b'\n_START_ARTICLE_\nGori\xc5\xa1ka brda\n_START_PARAGRAPH_\nGori\xc5\xa1ka brda (tudi Brda) so del geografskega obmo\xc4\x8dja Poso\xc4\x8dja in le\xc5\xbeijo ob meji med Slovenijo in Italijo. \xc4\x8ceprav so \xc5\xbee stoletja pokrajina ob meji, jih je razmejitev po 2. svetovni vojni precej nesmiselno prerezala, tako da sta njen ju\xc5\xbeni in skrajni zahodni del danes v Italiji (italijansko ime je Collio), s tem pa so tam ostali tudi \xc5\xa1tevilni Slovenci.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGori\xc5\xa1ka brda so naravno omejena na severu z visokim slemenom Korade (812 m) oziroma ju\xc5\xbenim delom Kambre\xc5\xa1kega, vzhodna meja je sleme med Korado in Sabotinom (609 m) in lo\xc4\x8duje Brda od spodnje doline reke So\xc4\x8de, na zahodu te\xc4\x8de naravna meja po reki Idriji (italijansko I\xc3\xbadrio), preko katere se za\xc4\x8dne Furlanska ni\xc5\xbeina._NEWLINE_Gri\xc4\x8devnato pokrajino doma\xc4\x8dini delijo na Zahodna in Vzhodna Brda ali tudi Zgornja in Spodnja Brda. Ve\xc4\x8dino gri\xc4\x8devja sestavlja fli\xc5\xa1, nekaj je apnenca, le na skrajnem severu in jugovzhodu se pojavljajo karbonatne kamnine. Gri\xc4\x8devje prepreda ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih vodotokov in jih delijo v tri glavna slemena, ta pa se \xc5\xa1e naprej delijo z vmesnimi dolinami._NEWLINE_Zaradi neprepustnega fli\xc5\xa1a je mre\xc5\xbea neimenovanih vodotokov zelo gosta in zna\xc5\xa1a 1,9 km /km\xc2\xb2. Njihova vodnatost je odvisna od padavin, mnogi poleti in pozimi presahnejo, ve\xc4\x8dina jih te\xc4\x8de proti jugozahodu. Doline so v spodnjem delu \xc5\xa1ir\xc5\xa1e, v zgornjem pa se spremenijo v grape. Najbolj izstopa dolina potoka Kozbanj\xc5\xa1\xc4\x8dek, ki je izdolbel pravo sotesko z drasljami, naravnim mostom in drugimi pojavi._NEWLINE_Na podnebje v Gori\xc5\xa1kih brdih vpliva le 20 km oddaljeno Jadransko morje. Severna slemena jih varujejo pred hladnimi severnimi vetrovi in ker so bolj izpostavljena proti jugu in zahodu jih greje in vla\xc5\xbei topel jugozahodni veter. Srednja letna temperatura zna\xc5\xa1a 12,4 \xc2\xbaC, januarska je 3,9 \xc2\xbaC, julijska pa 21,1 \xc2\xbaC. Zime so lahko tudi precej hladne. Povpre\xc4\x8dne letne padavine so okoli 1600 mm in nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo z nadmorsko vi\xc5\xa1ino._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Brda je bila ustanovljena 4. aprila leta 1994 in danes \xc5\xa1teje 45 naselij. Najve\xc4\x8dje naselje in sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine je Dobrovo (italijansko Castel Dobra).\n_START_SECTION_\nSadjarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Brdih ima \xc4\x8de\xc5\xa1nja posebno vlogo. Kmetu predstavlja prvi letni dohodek in od njih so bile neko\xc4\x8d odvisne cele dru\xc5\xbeine. Bri\xc5\xa1ke \xc4\x8de\xc5\xa1nje so slovele celo na daljnem Dunaju, bri\xc5\xa1ke \xc5\xbeene pa so jih prodajale tudi po Kranjskem, Koro\xc5\xa1kem, \xc5\xa0tajerskem in Salzbur\xc5\xa1kem. Danes so prvi spomladanski gost vseh slovenskih tr\xc5\xbenic, vse bri\xc5\xa1ko sadje pa se pona\xc5\xa1a z lastno za\xc5\xa1\xc4\x8ditno znamko Sadje Gori\xc5\xa1kih brd. Poleti dozorijo breskve, ki predstavljajo najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe bri\xc5\xa1kega sadja. Odli\xc4\x8dno pa tu uspevajo \xc5\xa1e marelice, hru\xc5\xa1ke, jabolka, fige, slive. Zadnji sade\xc5\xbe v letu je kakija. Brda so pomembna tudi po slivah, ki so jih Brici neko\xc4\x8d na poseben na\xc4\x8din predelali - pen\xc4\x8dali. Posu\xc5\xa1ene, olupljene in \xc5\xbeveplane slive so splo\xc5\xa1\xc4\x8dili in zaokro\xc5\xbeili, da so nastale tako imenovane prunele, ki so jih \xc5\xa1e posebej cenili na Dunaju in celo v Ameriki. Danes se s pen\xc4\x8danjem ukvarjajo le \xc5\xa1e redke Brike, ki sku\xc5\xa1ajo ohraniti nekdanjo tradicijo. V Brda se po veliki pozebi konec dvajsetih let po\xc4\x8dasi vra\xc4\x8dajo oljke.\n_START_SECTION_\nVinogradni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nVinsko trto so v Brdih gojili \xc5\xbee od nekdaj, danes pa obsegajo vinogradi okrog 1800 hektarjev. Najbolj znana bri\xc5\xa1ka bela vina so rebula, sauvignonasse, pinot, sivi pinot, chardonnay, sauvignon, rde\xc4\x8di merlot in cabernet. Velik preobrat tako v vinogradni\xc5\xa1tvu kot vinarstvu so  Brda do\xc5\xbeivela po drugi svetovni vojni, \xc5\xa1e posebej leta 1957, ko je za\xc4\x8dela delovati sodobna vinska klet na Dobrovem. Zadnja leta pa se vse bolj uveljavljajo \xc5\xa1tevilni zasebni kletarji, ki uspe\xc5\xa1no tr\xc5\xbeijo svoja vina najvi\xc5\xa1je kakovosti._NEWLINE_Brda so podro\xc4\x8dje, ki ima zaradi sestave tal (lapornato \xe2\x80\x93 ilovnata zemlja), konfiguracije terena in ugodnega podnebja (milo podnebje, z veliko sonca in zimami, ki skoraj ne poznajo snega) idealne pedoklimatske pogoje za pridelavo odli\xc4\x8dnih belih in rde\xc4\x8dih vrhunskih vin.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGori\xc5\xa1ka brda so bila poseljena \xc5\xbee v rimski dobi. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe t. i. vile rustice so na Ceglem, v Neblem, Gonja\xc4\x8dah, Golem Brdu, Kozarnem in \xc5\xa0martno._NEWLINE_Poselitev se je pove\xc4\x8dala v srednjem veku, o \xc4\x8demer so na voljo tudi arheolo\xc5\xa1ki dokazi kot so utrjene postojanke Belo, Kozarno, Gradno in Ko\xc5\xbebana in nekateri starej\xc5\xa1i religiozni objekti._NEWLINE_V visokem in poznem srednjem veku so bila Brda lo\xc4\x8dnica med avstrijskimi de\xc5\xbeelami in Bene\xc4\x8dani. V tem \xc4\x8dasu so nastale \xc5\xa1tevilne utrdbe (\xc5\xa0martno, Biljana, \xc5\xa0lovrenc), gradovi (Dobrovo, Vipol\xc5\xbee, Cerovo in Kojsko]] in utrjene vasi. Obmejni postojanki sta bili \xc5\xa0lovrenc in \xc5\xa0martno. Iz obdobja tur\xc5\xa1ki vpadov so se ohranili tabori.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nNa na\xc5\xa1i strani dr\xc5\xbeave obsega 83\xc2\xa0km\xc2\xb2 ozemlja, na katerem \xc5\xbeivi 5765 ljudi. Povpre\xc4\x8dna gostota poselitve je 69 ljudi na kvadratni kilometer ali za \xc4\x8detrtino manj od dr\xc5\xbeavnega povpre\xc4\x8dja. Med letoma 1961 in 1991 se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev zmanj\xc5\xa1alo za 9 odstotkov, zaradi neugodnih demografskih tokov pa je zna\xc4\x8dilna tudi precej\xc5\xa1nja prebivalstvena ostarelost. Leta 1991 je bilo kme\xc4\x8dkega prebivalstva \xc5\xa1e 23,6 odstotkov (Slovenija 7,4 odstotke), leta 1961 pa kar 76,9 odstotkov.'