b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xbcgen\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xbcgen (lat. Rugia) je najve\xc4\x8dji otok v Nem\xc4\x8diji. Le\xc5\xbei v Baltskem morju in pripada zvezni de\xc5\xbeeli Mecklenburg-Predpomorjanski. Dolg je najve\xc4\x8d 52, \xc5\xa1irok pa najve\xc4\x8d 41\xc2\xa0km in ima skupno povr\xc5\xa1ino 926\xc2\xa0km\xc2\xb2. Skupna dol\xc5\xbeina obale je kar 574\xc2\xa0km, saj je obala mo\xc4\x8dno \xc4\x8dlenjena, z mnogimi zalivi in dolgimi polotoki._NEWLINE_R\xc3\xbcgen skupaj z bli\xc5\xbenjim Hiddenseejem in \xc5\xa1e nekaj manj\xc5\xa1imi otoki sestavlja okraj R\xc3\xbcgen. Na otoku \xc5\xbeivi nekaj manj kot 70.000 ljudi, edini naselji z ve\xc4\x8d kot 10.000 prebivalci sta Bergen na R\xc3\xbcgnu (14.430) in Sassnitz (10.747). Najbolj poznan je R\xc3\xbcgen kot turisti\xc4\x8dna destinacija, predvsem zaradi naravnih znamenitosti._NEWLINE_S celino je R\xc3\xbcgen \xc5\xbee od leta 1937 povezan s cestnim in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim mostom pri Stralsundu, leta 2007 pa je bil odprt novi moderni most. Na vzhodni obali otoka le\xc5\xbei pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Sassnitz-Mukran, od koder poteka ena najpomembnej\xc5\xa1ih trajektnih linij med Nem\xc4\x8dijo in \xc5\xa0vedsko.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nZ ju\xc5\xbene strani R\xc3\xbcgen zamejuje R\xc3\xbcgenski zaliv (R\xc3\xbcgischer Bodden), severni del Greifswaldskega zaliva, v katerem tik pred obalo le\xc5\xbei manj\xc5\xa1i otok Vilm. Na zahodu zaliv omejuje polotok Zudar z najju\xc5\xbenej\xc5\xa1o to\xc4\x8dko otoka (Palmer Ort), na vzhodu pa polotok M\xc3\xb6nchgut._NEWLINE_Na severovzhodu se z glavnino otoka samo preko 2\xc2\xa0km \xc5\xa1iroke o\xc5\xbeine (Schmale Heide) stika polotok Jasmund. Na Jasmundu le\xc5\xbei 161 m n.m. visoki Piekberg, najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka otoka, in K\xc3\xb6nigsstuhl, 118 m visok klif iz krede, naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1e prepoznavna turisti\xc4\x8dna znamenitost R\xc3\xbcgna. Polotok Jasmund se proti severozahodu preko o\xc5\xbeine Schaabe nadaljuje v polotok Wittow, na katerem le\xc5\xbeita poznani Rt Arkona in najsevernej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka otoka in cele Mecklenburg-Predpomorjanske (Gellort)._NEWLINE_Na zahodni obali R\xc3\xbcgna je prav tako mno\xc5\xbeica zalivov in polotokov, povr\xc5\xa1je pa je tu nekoliko ni\xc5\xbeje. Pred obalo le\xc5\xbeijo otoki Hiddensee, Ummanz, \xc3\x96he, Liebitz in Heuwiese. Preliv med R\xc3\xbcgnom in Hiddenseejem se redno umetno poglablja zaradi trajektnega prometa, v nasprotnem primeru bi otoka v nekaj letih zrasla skupaj. Povr\xc5\xa1je v notranjosti otoka je ve\xc4\x8dinoma blago gri\xc4\x8devnato in primerno za kmetijstvo. Na mnogih mestih stojijo ve\xc4\x8dji balvani, 22 najve\xc4\x8djih je za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih kot naravna znamenitost.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajdbe iz plitvega morja ob obalah R\xc3\xbcgna dokazujejo poselitev \xc5\xbee v kameni dobi. Na nekaterih mestih na otoku so do dana\xc5\xa1njega dne razpoznavni kamniti spomeniki, grobi\xc5\xa1\xc4\x8da in \xc5\xbertveni kamni. Ob za\xc4\x8detku n.\xc5\xa1. je na otoku \xc5\xbeivelo pleme Rugijcev (Rugier), po katerih je R\xc3\xbcgen dobil ime. V 7. stol. je R\xc3\xbcgen doseglo zahodnoslovansko pleme Ranov (tudi Rujani), ki je vzpostavilo dokaj mo\xc4\x8dno kne\xc5\xbeevino na otoku in na celini med rekama Recknitz in Ryck. Delno ohranjene so njihova utrjena sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in templji. Posebej pomemben je bil Svetovidov tempelj pri Rtu Arkona._NEWLINE_Leta 1168 je danski kralj Valdemar I. uni\xc4\x8dil tempelj in kon\xc4\x8dal obdobje ranske oblasti nad obmo\xc4\x8djem. Ranski knez Jaromar I. je postal danski vazal, prebivalce pa so pokristjanili. Kne\xc5\xbeevina se je v tem \xc4\x8dasu mo\xc4\x8dno spremenila, ustanovljeni so bili nekateri danski samostani (npr. samostan Eldena leta 1199) in de\xc5\xbeela je bila poseljena z nem\xc5\xa1kimi kolonisti, ki so kmalu izrinili slovanski jezik in kulturo. V celinskem delu so r\xc3\xbcgenski knezi ustanavljali mesta (Stralsund leta 1234) in trge (Greifswald leta 1241). Mesta so kmalu pridobila na mo\xc4\x8di in izsilila privilegije nasproti knezu._NEWLINE_1. novembra 1304 je orja\xc5\xa1ka plima opusto\xc5\xa1ila otok. Domneva se, da je bil \xc5\xa1ele takrat R\xc3\xbcgen lo\xc4\x8den od Usedoma._NEWLINE_Po smrti zadnjega r\xc3\xbcgenskega kneza Vislava III. leta 1325 je pri\xc5\xa1la kne\xc5\xbeevina v skladu z leta 1321 sklenjeno pogodbo pod oblast stranske veje pomorjanskih knezov, dokler se leta 1478 ni dokon\xc4\x8dno zdru\xc5\xbeila s Pomorjansko. Po Vestfalskem miru je R\xc3\xbcgen pri\xc5\xa1el pod \xc5\xa0vede. V \xc4\x8dasu Napoleona je otok pripadal Francoskemu cesarstvu (1807-1813), kasneje pa pri\xc5\xa1el pod Prusijo (1815)._NEWLINE_V \xc4\x8dasu nacionalsocializma je organizacija Kraft durch Freude izdelala na\xc4\x8drte za letovi\xc5\xa1\xc4\x8de Prora, ki naj bi stalo na vzhodni obali pri Binzu in naenkrat sprejelo 20.000 dopustnikov. Zaradi vojne projekt ni bil kon\xc4\x8dan, po njej pa sta objekt uporabljali sovjetska in vzhodnonem\xc5\xa1ka vojska. Danes je ve\xc4\x8dinoma opu\xc5\xa1\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xbcgen je eno izmed turisti\xc4\x8dno najbolj razvitih delov Nem\xc4\x8dije, ustvari \xc4\x8detrtino vseh turisti\xc4\x8dnih no\xc4\x8ditev v de\xc5\xbeeli Mecklenburg-Predpomorjanski. Visoka sezona je od junija do avgusta, ko je mogo\xc4\x8d kopalni turizem. Najbolj znana letovi\xc5\xa1\xc4\x8da so Binz, Sellin in G\xc3\xb6hren. Poleg morske obale turiste privla\xc4\x8dijo tudi druge znamenitosti, npr. Rt Arkona, klifi iz krede (K\xc3\xb6nigsstuhl), lovski dvorec Granitz._NEWLINE_Velik del polotoka Jasmund je za\xc5\xa1\xc4\x8diten kot narodni park (Nationalpark Jasmund), predvsem zaradi ohranjenih bukovih gozov in klifov iz krede. Deli zahodne obale otoka in morje pred njim spadajo v drug narodni park (Nationalpark Vorpommersche Boddenlandschaft), katerega poglavitni del sestavljajo zahodneje le\xc5\xbee\xc4\x8da obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Otok je prepreden s kolesarskimi potmi.'