b'\n_START_ARTICLE_\nEdward Gibbon\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa8Rodil se je 8. maja 1737 v Putneyju v bli\xc5\xbeini Londona, Grofija Surrey, kot najstarej\xc5\xa1i in edini pre\xc5\xbeiveli sin star\xc5\xa1ev Edwarda in Judith. Vsi njegovi bratje in sestre so namre\xc4\x8d \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu umrli. _NEWLINE_Gibbonovo zdravje je bilo v otro\xc5\xa1tvu in mladosti ve\xc4\x8dkrat ogro\xc5\xbeeno. Sam se je opisal kot \xc2\xbb\xc5\xa1ibek otrok\xc2\xab, saj je bil ve\xc4\x8dkrat na robu smrti. Pri devetih letih so ga poslali na \xc5\xa1olo dr. Woddesona v Kingston-on-Thamesu. Leta 1786 mu je umrla mati, kmalu za tem pa je ugotovil, da mu je mati v resnici dala navdu\xc5\xa1enje nad knjigami, ki so mu po njeni smrti predstavljale edino veselje in slavo njegovega \xc5\xbeivljenja. _NEWLINE_V mladosti se je Gibbonu zelo izbolj\xc5\xa1alo njegovo zdravje. Leta 1752, ko je dopolnil 15 let, ga je o\xc4\x8de poslal na kolid\xc5\xbe Magdalen v Oxfordu, kjer je bil ozna\xc4\x8den za navadnega me\xc5\xa1\xc4\x8dana. Teh 14 let \xc5\xa1tudija na Oxfordu je Gibbon ob\xc5\xbealoval, saj jih je ozna\xc4\x8dil za najbolj prazna in nekoristna leta v svojem \xc5\xbeivljenju. Njegova teolo\xc5\xa1ka spornost, za katero ga je prvi\xc4\x8d navdihnila njegova teta, je v celoti razcvetela, ko je bil uro\xc4\x8den preko deisti\xc4\x8dnega teologa Conyersa Middletona (1683-1750) in njegove Svobodne preiskave \xc4\x8dude\xc5\xbenih sil. Gibbon je deizem zavra\xc4\x8dal. Pod vplivom \xc5\xa1tudij francoskega katoli\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa Jacques-B\xc3\xa9nigneja Bossueta (1627-1704) in jezuitskega duhovnika Roberta Parsona (1546-1610) se je Gibbon 8. junija 1753 spreobrnil v rimokatoli\xc5\xa1tvo. _NEWLINE_V Lausanne se je sre\xc4\x8dal z enim od svojih najve\xc4\x8djih \xc5\xbeivljenjskih prijateljev Jacquesom Georgesom Deyverdunom. Le leto in pol kasneje, na bo\xc5\xbei\xc4\x8dni dan 1754, je katoli\xc5\xa1tvo zamenjal za protestantizem. V Lausannu je ostal pet intelektualno u\xc4\x8dinkovitih let. To obdobje Gibbonove mladosti je mo\xc4\x8dno obogatilo njegovo razgledanost. Prebiral je namre\xc4\x8d latinsko literaturo, potoval je po vsej \xc5\xa0vici ter preu\xc4\x8deval \xc5\xa1vicarske ustavne kantone. V \xc5\xa0vici je Gibbon spoznal Suzanne Curchod, ki je kasneje postala \xc5\xbeena francoskega ministra za finance Jacquesa Neckerja. Gibbon in Mlle Curchod sta si bila zelo naklonjena, vendar pa je bila njuna naklonjenost prekinjena, saj se Gibbnov o\xc4\x8de z njo ni strinjal. Tako se je Gibbon je avgusta 1758 vrnil v Anglijo, ter se soo\xc4\x8dil z o\xc4\x8detom, ki mu je, za njegov 21. rojstni dan, dodelil rento 300 funtov, ter ga skupaj z ma\xc4\x8deho prisilil, naj prekine zvezo s Suzanne. Zatem Gibbon ni nikoli ve\xc4\x8d resno razmi\xc5\xa1ljal o poroki. Po prisiljeni odtujenosti s Suzanne sta ostala le \xc5\xa1e vse\xc5\xbeivljenjska prijatelja. _NEWLINE_Gibbon je 25. januarja 1763 od\xc5\xa1el iz Anglije in nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel v Parizu, kjer je spoznal \xc5\xa1tevilne znane filozofe, kot sta Denis Diderot in Jean Le Rond d\xe2\x80\x99Alembert. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je spoznal \xc5\xa1e svojega drugega dragocenega prijatelja po imenu [[John Baker Holroyd]. Leta 1764 je Gibbon od\xc5\xa1el v Rim, kjer je iz\xc4\x8drpno prou\xc4\x8deval antiko, 15. oktobra 1764 pa se je med premi\xc5\xa1ljevanjem v ru\xc5\xa1evinah Kapitola, odlo\xc4\x8dil, da bo napisal knjigo Zgodovina zatona in padca Rimskega imperija, ki je kasneje postala tudi njegovo najve\xc4\x8dje delo. _NEWLINE_Gibbon je umrl 16. januarja 1794 v Londonu. Pokopan je v dru\xc5\xbeinskem grobu bli\xc5\xbenjega prijatelja Lorda Sheffielda v Sussexu._NEWLINE_\xe2\x80\xa8\n_START_SECTION_\nUstvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nGibbon je pisal predvsem zgodovinska dela. Prvi izmed njegovih tovrstnih poskusov je bilo delo z izvirnim naslovom Zgodovina \xc5\xa0vice (History of Switzerland), ki je bilo predvsem posledica ljubezni, ki jo je Gibbon \xc4\x8dutil do \xc5\xa0vice. Delo je sicer med pisanjem sprva opustil zaradi samokriti\xc4\x8dnosti, zato je bilo objavljeno \xc5\xa1ele leta 1815. Naslednje delo, Spomini na Veliko Britanijo (Memoires Litteraires de la Grande Bretagne), ki je opisovalo literarne in socialne razmere v Angliji v tistem \xc4\x8dasu, so drugi zgodovinarji in literarni kritiki ozna\xc4\x8dili kot neuspeh._NEWLINE_Zatem je nastopilo Gibbonovo produktivnej\xc5\xa1e obdobje. Zaradi o\xc4\x8detove rente se je lahko brez finan\xc4\x8dnih skrbi ustalil v Londonu. V tem \xc4\x8dasu je pisal, velik uspeh pa je do\xc5\xbeivel kot profesor zgodovine na akademiji Royal Academy. Hkrati je v tem zgodnjem obdobju v neki meri do\xc5\xbeivel tudi neuspeh. Postal je nekoliko nedelaven, kar se je kazalo v regresiji njegovega pisanja in za\xc4\x8dasni izgubi sede\xc5\xbea v politiki._NEWLINE_Gibbonovo najve\xc4\x8dje delo je Zgodovina zatona in padca Rimskega imperija, prvi del katerega je izdal leta 1776. Opisuje zahodno civilizacijo (in tudi islamsko in mongolsko osvojitev) od vrha imperija do padca Bizanca, hkrati pa ostro in odprto kritizira religijo. Delo mu ni prineslo le finan\xc4\x8dnih sredstev, temve\xc4\x8d avtorja naredilo slavnega in cenjenega, do leta 1788 je bilo izdanih \xc5\xa1e preostalih pet delov. Tega leta je bil Gibbon izvoljen tudi za \xc4\x8dlana Royal Society, na kar je gotovo vplivalo tudi tesno prijateljstvo z Lordom Sheffieldom._NEWLINE_Po izdaji Zgodovine so za Gibbona spet sledila manj uspe\xc5\xa1na, nekoliko apati\xc4\x8dna leta. Izdaja Zgodovine je potekala nemoteno, isto\xc4\x8dasno s pisanjem se je zgodila francoska revolucija, do katere je bil Gibbon zelo kriti\xc4\x8den. \xe2\x80\xa8\xe2\x80\xa8Mo\xc4\x8dno kritiko je Gibbon izra\xc5\xbeal tudi do katoli\xc5\xa1ke cerkve in jo ozna\xc4\x8dil za uni\xc4\x8devalko anti\xc4\x8dne civilizacije in kulture. Kljub temu, da je bil Gibbon do kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva zelo kriti\xc4\x8den, pa je znan kot \xc4\x8dlovek, ki je spo\xc5\xa1toval tudi tuja mnenja._NEWLINE_V \xc5\xbeivljenju je bil uspe\xc5\xa1en in preskrbljen, umrl pa s pribli\xc5\xbeno 26.000\xc2\xa3 zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine. Njegova bogata knji\xc5\xbenica je bila prodana za 950\xc2\xa3._NEWLINE_\xe2\x80\xa8'