b'\n_START_ARTICLE_\nSveta Trojica v Slovenskih goricah\n_START_SECTION_\nlega\n_START_PARAGRAPH_\nSveta Trojica v Slovenskih goricah le\xc5\xbei v osrednjem delu Slovenskih goric, na 287 m nadmorske vi\xc5\xa1ine vzhodno od ob\xc4\x8dine Lenart s strnjenim jedrom vrh razglednega slemena kraj ceste Lenart \xe2\x80\x93 Sp. Ivajnci \xe2\x80\x93 Gornja Radgona \xe2\x80\x93 Ptuj in \xc5\xa1teje okoli 465 prebivalcev. Na severni strani prehaja v naselje Zgornji Por\xc4\x8di\xc4\x8d, na jugu v Zgornjo Senarsko. Vzhodna stran gri\xc4\x8da se zni\xc5\xbeuje v dolino Ro\xc4\x8dice in Drvanje, zahodna pa v dolino Velke. V vi\xc5\xa1jih legah so njive, sadovnjaki in brajde, tudi nekaj redkih vinogradov, v ni\xc5\xbeinah pa se razprostirajo travniki in pa\xc5\xa1niki. Vzhodno pobo\xc4\x8dje je poraslo z gozdom, med katerim so razstrezeni domovi. Zahodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Svete Trojice je v dolini Velke obiskano Troji\xc5\xa1ko jezero.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti kraja\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja znamenitost kraja je velika baro\xc4\x8dna cerkev s tremi novimi zvoniki, pa tudi stopnice, ki vodijo od cerkve do akumulacijskega jezera in ob katerih je kri\xc5\xbeev pot. Sveta Trojica je ogledna to\xc4\x8dka za romarje. Zanimivost kraja je tudi \xe2\x80\x9cKrajn\xc4\x8deva ruda\xe2\x80\x9d oziroma Ose\xc5\xa1ki kamnolom; iz njega sicer danes ve\xc4\x8d ne kopljejo kamna, v preteklosti pa je bil to pomemben kamnolom (odprt je bil pred letom 1358, deloval je do leta 1950). Z materialom iz njega so zgradili cerkev pri Svetih treh kraljih in tudi del obnovljenega obzidja cerkve Svete Trojice, ter ve\xc4\x8dino starej\xc5\xa1ih slovenjegori\xc5\xa1kih hi\xc5\xa1. Zanimivost Svete Trojice je tudi Don Pierinova komuna za pomo\xc4\x8d odvisnikom od drog. Spomenik v centru Svete Trojice ob nekdanjem zdravstvenem domu je posve\xc4\x8den \xc5\xbertvam druge svetovne vojne. Avtor spomenika je Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik, spomenik pa bi naj dal postaviti neki knez. Med vojno so na spomeniku odstranili goloba in ga zamenjali z Jugoslovansko zvezdo ter nekoliko preuredili, v isti obliki pa \xc5\xa1e stoji danes. Drugi spomenik stoji ob gostilni Na gri\xc4\x8du. Spomenik je bil postavljen gospodu Antonu Wundartzu. Izklesan je iz apnen\xc4\x8dastega kamna in je naravne velikosti.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji, \xc5\xa1port in ljudje\n_START_PARAGRAPH_\nZnan je predvsem kme\xc4\x8dki praznik oziroma sedaj to ob\xc4\x8dinski praznik. Ob prazniku, ki traja 3 dni, se zvrstijo razli\xc4\x8dni dogodki, kot so tekmovanja mladih v klepanju kose, ko\xc5\xa1nja trave, razne kulturne prireditve v kulturnem domu, \xc5\xa1portne dejavnosti, predvsem pa je znano \xc5\xbeegnanje. Prirejajo tudi mnoge \xc5\xa1portne dejavnosti: krajevni turnir v malem nogometu, razli\xc4\x8dne pohode, turnirje v tenisu, namiznem tenisu, odbojki, kolesarjenje, turnir v igranju ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih igric ipd. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dkrat letno potekajo turnirji v ribolovu, saj je jezero znano po ribjem bogastvu, ob ugodnem vetru pa je mo\xc5\xbeno tudi deskanje, pozimi pa predvsem za drsanje, saj globina jezera ne presega 5,5 m.\n_START_SECTION_\nCerkev pri Sveti Trojici\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje so \xc5\xbeeleli na tem hribu \xc5\xbee leta 1631 postaviti cerkev. O tem, \xc4\x8demu so \xc5\xbeeleli ljudje prav na tem mestu postaviti cerkev, govori tudi legenda, ki se prena\xc5\xa1a iz roda v rod. Ta pravi, da so krajani izbrali za prostor izgradnje gmajno v grapi, kjer je danes akumulacijsko jezero. Ker so se na hribu nad gmajno vsak ve\xc4\x8der prikazovale tri lu\xc4\x8dke, so se odlo\xc4\x8dili druga\xc4\x8de, saj tudi voli, ki so vozili kamenje iz Oseka, niso hoteli v dolino h gmajni, temve\xc4\x8d so hoteli na hrib. Res so leta 1631 postavili leseno kapelico, posve\xc4\x8deno Svetemu duhu, ki je bila zelo obilno obiskana, zato so se odlo\xc4\x8dili, da bodo postavili cerkev, ki pa bi naj bila posve\xc4\x8dena Sveti Trojici. Vzrok najdemo v legendi o treh lu\xc4\x8dkah, ki bi se naj prikazovale. Temeljni kamen so polo\xc5\xbeili z veliko slovesnostjo 15. junija 1636. Na ta dogodek spominja tudi spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da nad mestom, kjer so bila neko\xc4\x8d glavna vrata. Leta 1643 je bila cerkev popolnoma prezidana in tudi posve\xc4\x8dena. Takratna cerkev je bila majhna, zavzemala je le eno tretjino sedanje. Zvonik je imela namesto dana\xc5\xa1njega velikega oltarja. Segala je do pri\xc5\xbenice, vrata so bila pod zvonikom. Orientirana je bila proti zahodu, kar je ravno obratno kot sedaj, ko je proti vzhodu. Ko je bila cerkev sezidana, je bilo potrebno poskrbeti tudi za njeno opremo. Podobo Svete Trojice je dal slikati Wolfgang Stubenber\xc5\xa1ki na svojem gradu Cmurek svojemu slikarju luterantske vere. Legenda pravi, da je slikar v kon\xc4\x8danem delu videl stvaritev bo\xc5\xbeje roke in ne svoje. Kmalu po tem se je spreobrnil v katoli\xc5\xa1tvo. Govorilo se je tudi, da so se za\xc4\x8deli po tem, k so prenesli sliko v cerkev, dogajati \xc4\x8dude\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\nOsebnosti kraja\n_START_PARAGRAPH_\nJeseni leta 1910 se je v kraj za pol leta preselil pisatelj Ivan Cankar. V kraju je napisal Lepo Vido in predaval o slovenski literaturi. V Sveti Trojici je nekaj let slu\xc5\xbeboval zdravnik in pisatelj Alojz Kraigher, tu so se rodili tudi njegovi otroci; leta 1908 pravnik in narodni heroj Du\xc5\xa1an Kraigher, leta 1909 publicist in urednik Uro\xc5\xa1 Kraigher ter leta 1914 politik Boris Kraigher,  leta 1912 se je rodil njihov bratanec (po materi) Ivo Brn\xc4\x8di\xc4\x87, literarni kritik, pisatelj in esejist.'