b'\n_START_ARTICLE_\nHemoglobin\n_START_PARAGRAPH_\nHemoglobin je rde\xc4\x8de barvilo v krvi, ki vsebuje \xc5\xbeelezo. Nahaja se v rde\xc4\x8dih krvni\xc4\x8dkah. Njegova naloga je, da prena\xc5\xa1a kisik od plju\xc4\x8d proti ostalim delom telesa. Ko pride do mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih celic, se tam kisik sprosti. Pri sesalcih predstavlja hemoglobin okoli 35\xc2\xa0% celotne rde\xc4\x8de krvni\xc4\x8dke. Pri \xc5\xbeivalih, ki se manj gibljejo, so molekule hemoglobina razpr\xc5\xa1ene prosto v krvi, saj potrebe po kisiku niso tako velike. Pri aktivnej\xc5\xa1ih \xc5\xbeivalih pa bi bila ob hemoglobinu v taki obliki kri pre\xc5\xbeidka, zato bi jo srce te\xc5\xbeko poganjalo po telesu. Iz tega razloga je za nekatere organizme vklju\xc4\x8ditev hemoglobina v eritrocite nujna. Hemoglobin vreten\xc4\x8darjev ve\xc5\xbee najve\xc4\x8d kisika._NEWLINE_Hemoglobin se zelo razlikuje med posameznimi vrstami, vendar pa se variacije med vrstami hemoglobina pojavljajo tudi med posameznimi skupinami ljudi kot posledica mutacij._NEWLINE_Kemijska formula najbolj pogostega hemoglobina pri \xc4\x8dloveku je C\xe2\x82\x87\xe2\x82\x83\xe2\x82\x88H\xe2\x82\x81\xe2\x82\x81\xe2\x82\x86\xe2\x82\x86N\xe2\x82\x88\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x82\xe2\x82\x80\xe2\x82\x83S\xe2\x82\x82Fe.\n_START_SECTION_\nZgradba hemoglobina\n_START_PARAGRAPH_\nEn del hemoglobina sestavljajo \xc5\xa1tiri zavite polipeptidne verige, ki jih skupno imenujemo globin. Vsaka polipeptidna veriga obdaja v sredini nebeljakovinski del molekule, imenovane hem. Hem je sestavljen iz \xc5\xa1tirih pirolovih obro\xc4\x8dev in \xc5\xbeeleza._NEWLINE_Na \xc5\xbeelezove atome, ki so vgrajeni v heme hemoglobinskih molekul, se ve\xc5\xbee kisik. \xc5\xbdelezo se na pirolove obro\xc4\x8de in kisik ve\xc5\xbee s koordinativno vezjo. En hem lahko ve\xc5\xbee nase eno molekulo kisika, torej lahko ena molekula hemoglobina ve\xc5\xbee \xc5\xa1tiri molekule kisika. Ker je \xc5\xbeelezo nujno za vezavo kisika na hemoglobin, sta za tvorbo in dozorevanje rde\xc4\x8dih krvni\xc4\x8dk nujno potrebna zadostna koli\xc4\x8dina \xc5\xbeeleza in beljakovin. 4 podenote, dve \xce\xb1 in dve \xce\xb2, prav tako med seboj tvorijo vezi. \xce\xb1 in \xce\xb2 tvorita dimer, dva dimera pa se pove\xc5\xbeata v tetramer, hemoglobin. Ko na hemu ni vezanega kisika, ima hemoglobin konformacijo T (tense). Ko pa se na hemoglobin ve\xc5\xbee prvi kisik, spremeni obliko iz T (tense) v R (relaxed), saj se prekinejo vezi med dimeroma. V konformaciji R ima hemoglobin ve\xc4\x8djo afiniteto do vezave kiska in z vezavo vsake molekule kisika ta \xc5\xa1e nara\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nTvorba hemoglobina\n_START_PARAGRAPH_\nHemoglobin se sintetizira v ve\xc4\x8d korakih. Hem se tvori v mitohondrijih in citosolu \xc5\xa1e ne dozorelih rde\xc4\x8dih krvni\xc4\x8dk, globin pa tvorijo ribosomi v citosolu. Sinteza hemoglobina se nato nadaljuje v krvnih celicah med zorenjem v rde\xc4\x8dem kostnem mozgu.\n_START_SECTION_\nKoncentracije hemoglobina\n_START_PARAGRAPH_\nKoncentracija hemoglobina je laboratorijski parameter za postavitev diagnoze anemije (slabokrvnosti). Pri anemiji se pojavi zmanj\xc5\xa1ano \xc5\xa1tevilo eritrocitov v krvi ter s tem tudi zmanj\xc5\xa1ana raven hemoglobina. Okvirne normalne vrednosti hemoglobina so 140\xe2\x80\x93180\xc2\xa0g/l pri mo\xc5\xa1kih ter 125\xe2\x80\x93150\xc2\xa0g/l pri \xc5\xbeenskah.'