b'\n_START_ARTICLE_\nVojna dveh Petrov\n_START_SECTION_\nOzadje in vzroki vojne\n_START_PARAGRAPH_\nEden izmed vzrokov za vojno je bilo vpra\xc5\xa1anje glede ozemlja Murcie. Spori med Kastiljsko in Aragonosko krono glede ozemlja Murcie so segali v 13. stoletje. Obe kraljestvi sta vedno trdili, da jima Murcia pripada._NEWLINE_Na koncu 13. stoletja sta bili Kastiljska in Aragonska krona v velikih sporih, saj je Jakob II. Aragonski za\xc4\x8del boj s Kastiljsko krono za prevlado nad ozemljem Murcie. Aragonski kralj se je vme\xc5\xa1al tudi v kastiljsko dr\xc5\xbeavljansko vojno. Podprl je Alfonza, vnuka Alfonza X. Kastiljskega, ki je \xc5\xbeelel izriniti Ferdinanda IV. Kastiljskega s prestola._NEWLINE_Aragonska krona se je, da bi osvojila podro\xc4\x8dje Murcie, povezala s Portugalsko in Granado. Ta koalicija je \xc5\xbeelela lo\xc4\x8diti ozemlje Leona od Kastiljske krone. Kljub trudu se na\xc4\x8drti koalicije niso uresni\xc4\x8dili. Aragonski kroni tudi ni uspelo osvojiti ozemlja Murcie, vendar pa je osvojila podro\xc4\x8dje Alicanta, ki se je priklju\xc4\x8dilo Kraljestvu Valencia in tako Aragonski kroni. Ta pridobitev ozemlja in aragonska podpora pretendentu Alfonzu v Kastilji je \xc5\xa1e poglobila spore med Aragonci in Kastiljci._NEWLINE_Nasprotja med Aragonsko in Kastiljsko krono so postajala vse ve\xc4\x8dja. Kot se je Aragonska krona vme\xc5\xa1ala v kastiljsko dr\xc5\xbeavljansko vojno, se je tudi Kastiljska krona vme\xc5\xa1ala v dr\xc5\xbeavljansko vojno Aragoncev. Kastiljci so podprli Ferdinanda Aragonskega, sina Alfonza IV. Aragonskega, ki je \xc5\xbeelel izpodriniti s prestola Petra IV Aragonskega. Ko je bil Ferdinand Aragonski leta 1348 premagan se je zatekel v Kastiljo, kjer je kasneje v kastiljski dr\xc5\xbeavljanki vojni podprl Petra I. Kastiljskega._NEWLINE_Po smrti Alfonza XI. Kastiljskega se je v Kastiljski kroni pojavilo vpra\xc5\xa1anje nasledstva, saj je ta imel veliko nezakonskih sinov, ki so \xc5\xbeeleli prestol. Proti legitimnemu nasledniku Petru I. je nastopil njegov polbrat grof Enrique Trast\xc3\xa1mara. Kljub za\xc4\x8detnim uspehom je bil Enrique premagan in se je moral zate\xc4\x8di v Francijo. Podpornike Enriqueja je z odprtimi rokami sprejel Peter IV. Aragonski, kar Petru I. seveda ni bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d._NEWLINE_Peter I. je, ko je premagal svoje nasprotnike, za\xc4\x8del kovati na\xc4\x8drte za osvojitev ozemlja Alicanta, ki je bilo v rokah Aragonske krone. \xc5\xbdelel je osvojiti tudi druga aragonska ozemlja. Aragonski kralj je to \xc5\xbeelel prepre\xc4\x8diti, saj se je bal, da bi kastiljski kralj lahko izkoristil to ozemlje za prevlado na Mediteranu. Cilj Petra IV. je bil obdr\xc5\xbeati svoja ozemlja, osvojiti ozemlje Murcie in tako prepre\xc4\x8diti prevlado Kastiljske krone in Genove na Mediteranu.\n_START_SECTION_\nPrva faza (1356-1361)\n_START_PARAGRAPH_\nVojna se je za\xc4\x8dela leta 1356, ko so v navzo\xc4\x8dnosti Petra I. Aragonci potopili dve ladji mesta Piacenza, zaveznika G\xc3\xa9nove v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Sanl\xc3\xbacar de Barrameda. Takoj po tem dogodku je kastiljski kralj ukazal zaplembo vsega premo\xc5\xbeenja aragonskih trgovcev, ki so se nahajali v Kastiljski kroni. Septembra istega leta je Peter I. osvojil ozemlje Alicanta, vendar za zelo malo \xc4\x8dasa, saj so se mu prebivalci uprli._NEWLINE_Medtem, ko je kastiljski monarh vladal sam in imel veliko premo\xc5\xbeenja, je mo\xc4\x8d aragonskega kralja omejeval politi\xc4\x8dni organ las Cortes. Peter IV. je imel poleg \xc5\xa1ibke politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di tudi finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave in zato je zaradi vseh teh preprek poklical na pomo\xc4\x8d Enriqueja Trast\xc3\xa1mara in najemni\xc5\xa1ke vojake. Peter I. je zaradi tega dogodka ponovno izkazal podporo Ferdinandu Aragonskemu, ki je \xc5\xbeelel aragonski prestol. Kljub trudu je imel Ferdinand premalo mo\xc4\x8di za zasedbo prestola.  _NEWLINE_Marca leta 1357 je kastiljska vojska napadla in osvojila kraj Tarazona, vendar za kratek \xc4\x8das. Aragonska vojska je izvedla protinapad in tako so se za\xc4\x8deli spopadi med obema vojskama. Ti spopadi niso imeli nobenega rezultata in zato je sledilo premirje, ki pa ga je izkoristil Peter I., saj je za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovati pomorski napad na Aragonsko krono. Kastiljski kralj je v tem \xc4\x8dasu tudi dal ubiti veliko dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov. Poleg tega se je zrahljalo tudi njegovo dobro razmerje z Ferdinandom Aragonskim kar je izkoristil Peter IV. in se pobotal s svojim polbratom Ferdinandom. V tem \xc4\x8dasu je Peter I. dobil ime Kruti. _NEWLINE_Okoli sredine leta 1358 je kastiljski kralj prekinil mirovni sporazum z Aragonko krono in se je povezal s Portugalsko. Aprila 1359 je kastiljska flota skupaj s portugalsko napadla Barcelono, vendar neuspe\xc5\xa1no. Kastiljska vojska se ni mogla izkrcati in tako do stika z Aragonci sploh ni pri\xc5\xa1lo. Po napadu na Barcelono se je v vojni kon\xc4\x8dno prikazal polbrat Petra I., Enrique Trast\xc3\xa1mara. Sledila je bitka pri kraju Araviana, kjer je zmagal Enrique. Aprila 1360 je sledia prva bitka pri kraju N\xc3\xa1jera, kjer sta se osebno sre\xc4\x8dala Peter I. in Enrique. Zmagovalec te bitke je bil kastiljski kralj, ki je pustil, da Enrique po porazu zbe\xc5\xbei. V tem \xc4\x8dasu je Peter I. tudi sklenil zavezni\xc5\xa1tvo z Anglijo in se tako vpletel v stoletno vojno. _NEWLINE_Leta 1361 sta kastiljski in aragonski kralj podpisala premirje. Peter I. se je s premirjem strinjal zato, ker mu je z napadom grozila Granada. Po dr\xc5\xbeavnem udaru v Granadi leta 1359 je bil na prestolu novi monarh, ki je \xc5\xbeelele prekiniti zavezni\xc5\xa1tvo s Kastiljsko krono in podpreti Aragonsko krono. Peter I. se ni \xc5\xbeelel boriti na dveh frontah in zato se je moral odpovedati svojim \xc5\xbeeljam o osvojitvi aragonskih teritorijev. Maja 1361 je s Petrom IV. je podpisal premirje. Odpovedati se je moral svojim ambicijam po aragonskem ozemlju, medtem ko je Peter IV. moral prekiniti svoje zavezni\xc5\xa1tvo z Enriquejem Trast\xc3\xa1mara, ki se je ponovno zatekel v Francijo.\n_START_SECTION_\nDruga faza (1362-1365)\n_START_PARAGRAPH_\nMir iz leta 1361 ni trajal dolgo, saj je Peter I. umoril monarha Granade, ki je \xc5\xbeelel napasti Kastiljsko krono in tako podpreti Aragonsko krono. Leta 1362 je kastiljski kralj obnovi svoja zavezni\xc5\xa1tva s Portugalsko, Anglijo in Navarro in ponovno napadel in osvoji \xc5\xa1tevilne pokrajine Aragonske krone. Peter IV. se je zato povezal s Francijo in tako je tudi on vstopi v stoletno vojno. Z Enriquejem Trast\xc3\xa1mara je spet sklenil zavezni\xc5\xa1tvo. V zameno za pomo\xc4\x8d Francije in Enriqueja je moral priznati slednjega kot edinega legitimnega kralja Kastiljske krone._NEWLINE_Leta 1363 je Peter I. osvoji Teruel in pri\xc5\xa1el do Valencie, kjer pa ga je zaustavila aragonska vojska. Sledilo je premirje, ki pa ponovno ni trajalo dolgo \xc4\x8dasa, saj ga je spet prekinil kastiljski monarh, ko je \xc5\xa1e enkrat neuspe\xc5\xa1no napadel Valencio. Kljub porazu je bila premo\xc4\x8d kastljske vojske o\xc4\x8ditna in zato je Enrique hitro zbral najemni\xc5\xa1ke vojake za napad na Kastiljsko krono.\n_START_SECTION_\nTretja faza (1366-1369)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1366 je Enrique Trast\xc3\xa1mara napadel Kastilijsko krono. Marca istega leta se je v kraju Calahorra razglasil kralj Kastljske krone in \xc5\xa1tevilna mesta so ga podprla. Sledila je osvojitev mesta Burgos, kjer je Enrique praznoval svoje kronanje. Peter I. je odgovoril na te dogodke s sklenitvijo zavezni\xc5\xa1tva z Edvardom \xc4\x8crnim Princem. Sledni mu je ponudil 10.000 vojakov v zameno za Vizcayo._NEWLINE_Zaradi velikega napredka aragonske vojske v Kastilji, so bila nekatera aragonska mesta osvobojena kastiljske okupacije (Tarazona). Peter IV. si je po \xc5\xa1tevilnih porazih kon\xc4\x8dno oddahnil in tako pri\xc4\x8dakoval zmago v vojni._NEWLINE_Februarja 1367 je \xc4\x8dez Pireneje pri\xc5\xa1la angle\xc5\xa1ka vojska z Edvardom \xc4\x8crnim Princem na \xc4\x8delu v pomo\xc4\x8d Petru I. Sledila je druga bitka pri kraju N\xc3\xa1jera. V tej bitki je bil Enrique Trast\xc3\xa1mara ponovno pora\xc5\xbeen in zato je zbe\xc5\xbeal v Francijo. Peter IV. je bil v strahu, da bo kastiljska vojska skupaj z angle\xc5\xa1ko ponovno napadla ozemlja njegovega kraljestva in zato je prekinil svoje zavezni\xc5\xa1tvo z Enriquejem. _NEWLINE_Takoj po bitki pri kraju N\xc3\xa1jera je Peter I. izgubil angle\xc5\xa1ke zaveznike, saj se je sprl z Edvardom \xc4\x8crnim Princem. Angle\xc5\xa1ke najemni\xc5\xa1ke vojake je tudi nehal pla\xc4\x8devati in Edvardu ni predal Vizcaye kot mu je obljubil. Edvard se je zato s svojimi vojaki vrnil v Francijo kar je izkoristil Peter IV. in sklenil mir z Anglijo.\n_START_SECTION_\nKonec vojne\n_START_PARAGRAPH_\nPo ve\xc4\x8d kot desetih letih vojne sta bila oba Petra \xc5\xbee zelo izmu\xc4\x8dena in zato sta se odlo\xc4\x8dila skleniti mir, ki sta ga podpisala avgusta 1367. Peter I. se je lahko tako posvetil kastiljski dr\xc5\xbeavljanski vojni, Peter IV. pa uporu v kraju Cerde\xc3\xb1a. Istega leta jeseni se je Enrique Trast\xc3\xa1mara vrnil iz Francije in za\xc4\x8del pripravljati napad na Petra I. Marca 1369 je sledila bitka pri kraju Montiel, kjer je Enrique umoril Petra I. Vojna dveh Petrov se je tako kon\xc4\x8dala brez pravega zmagovalca. Peteri I. je bil umorjen, Peter IV. pa ni pridobil ozemlja Murcie. Konflikt med Aragonsko in Kastiljsko krono se je popolnoma zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1ele z mirom, ki je bil sklenjen leta 1375 v kraju Almaz\xc3\xa1n med Petrom IV. in Enriquejem. S tem mirom se je aragonski monarh dokon\xc4\x8dno odpovedal svojim ambicijam po osvojitvi ozemlja Murcie.'