b'\n_START_ARTICLE_\nNeresheim\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bilo obmo\xc4\x8dje naseljeno \xc5\xbee veliko prej, je Neresheim prvi\xc4\x8d omenjen leta 1095 v darovnici, leta 1350 pa dobi status mesta. Leta 1634, po krvavi no\xc4\x8di v Neresheimu v \xc4\x8dasu tridesetletne vojne, je mesto \xc5\xa1telo le 250 prebivalcev. Mesto se je nato po\xc4\x8dasi znova razvilo. Leta 1796 so Neresheim zasedle francoske \xc4\x8dete. Omemba mesta v napisu na slavoloku v Parizu se nana\xc5\xa1a na bitko pri Neresheimu leta 1796._NEWLINE_Po \xc5\xa1tirih letih pod upravo Bavarske, je leta 1810 Neresheim pre\xc5\xa1el kot K\xc3\xb6niglich W\xc3\xbcrttembergisches Oberamt Neresheim z ustreznimi organi, kot so ob\xc4\x8dinsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in zapor, kasneje pa bolni\xc5\xa1nica in visoke \xc5\xa1ole, pod upravo W\xc3\xbcrttemberga. Tak polo\xc5\xbeaj je imel do leta 1938, ko je bil Neresheim dodeljen v na novo oblikovan okraj Aalen._NEWLINE_1900 se je za\xc4\x8dela gradnja proge H\xc3\xa4rtsfeldbahn med Aalenom in Dillingenom, z Neresheimom kot operativnim centrom. \xc5\xbdeleznica je bila ozkotirna (tirna \xc5\xa1irina en meter) in je slu\xc5\xbeila poleg potnikom predvsem za prevoz lesa iz okoli\xc5\xa1kih gozdov dru\xc5\xbeine Thurn und Taxis in prevoz apnenca iz tamkaj\xc5\xa1njih kamnolomov. \xc5\xbdeleznica je prenehala delovati leta 1972. Odsek je bil ponovno odprt leta 2001 kot muzejska \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka in tehni\xc4\x8dna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Leta 1945 je bil Neresheim eno od pomembnih mest z okoli 900 prebivalci, s prete\xc5\xbeno pode\xc5\xbeelsko strukturo in je moral prevzeti pribli\xc5\xbeno enako \xc5\xa1tevilo beguncev._NEWLINE_Kot del reforme lokalne samouprave v Baden-W\xc3\xbcrttembergu, so bile 1. januarja 1971 ob\xc4\x8dine Schweindorf in K\xc3\xb6singen, 1. marca 1972 ob\xc4\x8dina Dorfmerkingen in 1. maj 1972 ob\xc4\x8dina Elchingen vklju\xc4\x8dene v H\xc3\xa4rtsfeld in 1. januarja 1975 \xc5\xa1e ob\xc4\x8dina Ohmenheim.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nV Neresheimu je mo\xc4\x8dno zakoreninjena katoli\xc5\xa1ka vera zaradi vpliva benediktinske opatije. Kljub temu pa je bilo nekaj, predvsem priseljencev, uradnikov Uprave, protestantov, ki so bili mo\xc4\x8dno zastopani v mestni hi\xc5\xa1i - imeli so stolp - in kasneje v Hi\xc5\xa1i Franzke (zdaj Zuckermann), kjer so imeli svojo molitveno dvorano. Mesto ima tudi dve katoli\xc5\xa1ki cerkvi z zna\xc4\x8dilno \xc4\x8debulasto streho na zvoniku. Del mesta, ki ima svoje katoli\xc5\xa1ke cerkve, je mo\xc4\x8dno zaprta verska skupnost. Vsi pripadajo dekanatu Ostalb, \xc5\xa1kofije Rottenburg-Stuttgart. Izjema je predmestje Schweindorf, ki pripada protestantskemu N\xc3\xb6rdlingenu, in so skupaj s H\xc3\xa4rtsfeldom, vedno oblikovali protestantski otok z lastno cerkvijo._NEWLINE_Pritok beguncev ob koncu druge svetovne vojne, je odstotek protestantov pove\xc4\x8dal na 25%. Po za\xc4\x8detni podpori pastorja Wagnerja iz Schweindorfa, je Neresheim dobil leta 1956 protestantskega \xc5\xbeupnika Eberharda Gaierja, \xc5\xbeupnika s podjetni\xc5\xa1kim talentom in energijo, da je kasneje zgradil svojo cerkev, svojo \xc5\xbeupnijo \xc5\xa1iril na druge kraje in danes spada v evangeli\xc4\x8dansko diakonijo Samaritanskega samostana, ustanovljenega kot bratje in sestre Haus am Sohl._NEWLINE_Benediktinska opatija je vedno imela sede\xc5\xbe in glas v ob\xc4\x8dinskem svetu in je vplivala na politiko in razvoj mesta, kar je pomenilo, da so bile narejene le majhne spremembe. Danes je priljubljeno nakupovalno in rekreacijsko obmo\xc4\x8dje s samostanom kot centrom.\n_START_SECTION_\nRazvoj urbanega prostora\n_START_PARAGRAPH_\nS komasacijo leta 1957 in preselitvijo skoraj vseh kmetij v Lichsh\xc3\xb6fen in Eichplatte, se je za Neresheim za\xc4\x8dela pretvorba v \xc2\xbbpravo\xc2\xab\xc2\xa0mesto. Leta 1958 je bil H\xc3\xa4rtsfeld, takratno upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, razvr\xc5\xa1\xc4\x8den kot obmo\xc4\x8dja sanacije in ob\xc4\x8dina Neresheim je prejela znatna finan\xc4\x8dna sredstva za svoje ob\xc4\x8dinske ukrepe. Tako so uredili oskrbo z vodo in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje odplak, nato pa \xc5\xa1olske in \xc5\xa1portne objekte bodisi obnovili ali na novo zgradili._NEWLINE_Z industrijsko cono niso bili prav uspe\xc5\xa1ni, zato pa je Neresheim postal priljubljena stanovanjska destinacija za voza\xc4\x8de v industrijska podjetja v Heidenheimu in Aalenu._NEWLINE_\xc5\xa0ele leta 1980 so bili, v okviru razvoja mest, obnovljeni Mestna hi\xc5\xa1a, Marienplatz, ulice in trgi, za\xc4\x8delo pa se je tudi ru\xc5\xa1enje in sanacija propadlih stavb. Ta reorganizacija \xc5\xa1e ni kon\xc4\x8dana, vendar pa je center \xc5\xbee napolnjen z novim \xc5\xbeivljenjem.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nNeresheim upravlja ob\xc4\x8dinski svet v katerem je 16 \xc4\x8dlanov in \xc5\xbeupan._NEWLINE_Grb vsebuje \xc5\xa1\xc4\x8dit iz zlate in rde\xc4\x8de, v sredini prekrit z modrim \xc5\xa1\xc4\x8ditom, na vrhu je rde\xc4\x8d, spodaj pa zlat \xc5\xbeelezen \xc5\xa1\xc4\x8dit. Srednji \xc5\xa1\xc4\x8dit na obeh straneh izpolnjuje, s konico usmerjeno navzven, \xc5\xbeelezen klobuk v rde\xc4\x8de zlati barvi. Grb je prekrit s prekri\xc5\xbeanima srebrnima palicama._NEWLINE_Neresheim ima okrajno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de z notarji, ki spada okrajno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Ellwangen in vi\xc5\xa1je de\xc5\xbeelno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Stuttgartu._NEWLINE_Mesto je sede\xc5\xbe katoli\xc5\xa1ke dekanije \xc5\xa1kofije Neresheim Rottenburg-Stuttgart, ki je zdru\xc5\xbeena z dekanijami Aalen, Ellwangen in Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd od leta 2006 v dekanat Ostalb.\n_START_SECTION_\nPartnerska mesta\n_START_PARAGRAPH_\nNeresheim ohranja partnerstva od leta 1976 z avstrijskim Steinach am Brenner na Tirolskem, od leta 1994 z italijansko ob\xc4\x8dino Bagnacavallo v Emilii-Romanji in od leta 1996 z ob\xc4\x8dino Aix-en-Othe v severni Franciji.\n_START_SECTION_\nZgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nIzjemno zanimiva je leta 1095 ustanovljena Opatija Neresheim. Cerkev je zasnoval Balthasar Neumann in je eden izmed najve\xc4\x8djih baro\xc4\x8dnih dvoranskih objektov v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji. Cerkvena kupola ima freske slikarja Martina Knollerja iz Steinach am Brennerja na Tirolskem. Glavne orgle v opatijski cerkvi so bile zgrajene med letoma 1792-1797, izdelal jih je Johann Nepomuk Holzhey iz Ottobeurena._NEWLINE_\xc5\xa0e en dokaz iz preteklih obdobij v mestu in okolici sta grad Taxisov Katzenstein v Kapfenburgu in ru\xc5\xa1evine v Kart\xc3\xa4usertalu._NEWLINE_Tudi v naselju so cerkve s freskami, slikami in bogato okra\xc5\xa1eno oltarno opremo. Najstarej\xc5\xa1a stavba v Neresheimu je najbr\xc5\xbe Vogt- und Schie\xc3\x9fhaus, ki je bila zgrajena leta 1531 po po\xc5\xbearu in v kateri zdaj domuje muzej H\xc3\xa4rtsfeld. Stoji zraven mestne hi\xc5\xa1e, katere starost ni jasna, verjetno iz 1405 in leta 1640 najmanj obnovljena. Slu\xc5\xbeila je kot trgovski center (Schrannenplatz). Z visoko enokapno streho je imela \xc5\xa1tiri nadstropja za shranjevanje \xc5\xbeita. Protestantska cerkev, v stavbi so dolgo \xc4\x8dasa imeli molitveno sobo, ustanovljena 1893, ima koni\xc4\x8dast zvonik. Potem, ko je bil zvon prestavljen v novo protestantsko cerkev, je stolp z 18 zvonovi  samodejno zazvonil trikrat dnevno ali ro\xc4\x8dno ljudske melodije._NEWLINE_Izven starega mesta je na desetine skednjev iz okoli leta 1600, zdaj stojijo prazni v zasebnih rokah, in jih, zaradi nepojasnjenih dolo\xc4\x8dil restavriranja, ne morejo uporabljati. Spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8ditena je nekdanja po\xc5\xa1ta iz leta 1911 z zna\xc4\x8dilnim zvonikom iz bakra, ki je tudi v zasebnih rokah.'