b'\n_START_ARTICLE_\nU\xc4\x8dna motivacija\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je motivacija eden klju\xc4\x8dnih fenomenov pedago\xc5\xa1ke psihologije (Greeno, Collins in Resnik, 1996; Pintrich, 2003a; v: Jurisevic, 2006). Behavioristi so na podlagi t. i. Hull-Tolmanovega nesoglasja v \xc5\xa1tiridesetih letih 20. stoletja lo\xc4\x8dili motivacijo od u\xc4\x8denja, pedago\xc5\xa1ki psihologi pa so se od vsega za\xc4\x8detka usmerjali k motivaciji za u\xc4\x8denje novega in razvijanju znanja. Klju\xc4\x8dni premiki so se za\xc4\x8deli dogajati v osemdesetih letih 20. stoletja, ko se je raziskovanje motivacije preneslo iz laboratorijev v naravne u\xc4\x8dne situacije in ko so avtorji za\xc4\x8deli v raziskovanje u\xc4\x8dnih procesov vklju\xc4\x8devati motivacijo in emocije.\n_START_SECTION_\nRavni u\xc4\x8dne motivacije\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dna motivacija se vedno dogaja v u\xc4\x8dencu in je osrednji vir lasnega motivacijskega delovanja. Pomembno je tudi vedeti, da u\xc4\x8dno motivacijo lahko dodatno spodbujamo in krepimo, lahko pa jo tudi zaviramo. V grobem lahko spodbujevalce razdelimo na didakti\xc4\x8dne kamor spadajo organizacija u\xc4\x8dnega okolja in u\xc4\x8denja, u\xc4\x8dne metode, izbira nalog, didakti\xc4\x8dni material, itd. in psiholo\xc5\xa1ke, kot so vodenje u\xc4\x8denca med u\xc4\x8denjem, u\xc4\x8dna podpora, usmerjanje med u\xc4\x8denjem z dodatnimi informacijami, ravnanje u\xc4\x8ditelja v vlogi modela (modelno posnemanje), razlaga rezultatov._NEWLINE_U\xc4\x8dno motivacijo razdelimo na dve ravni. Prva raven se nana\xc5\xa1a na u\xc4\x8den\xc4\x8devo dejansko motiviranost za u\xc4\x8denje, druga raven pa se nana\xc5\xa1a na socialno okolje, ki u\xc4\x8denca vsakodnevno spodbuja, usmerja ali odvra\xc4\x8da od vedenj, povezanih z u\xc4\x8denjem.\n_START_SECTION_\nZastra\xc5\xa1evanje\n_START_PARAGRAPH_\nProfesorji pri pouku poudarjajo pomen izobrazbe in kako so dolo\xc4\x8deni predmeti in ocene potrebne za nadaljnjo izobra\xc5\xbeevanje in zaposlitev. Da bi se u\xc4\x8denci bolj pripravili na dolo\xc4\x8den izpit pa jim tudi sporo\xc4\x8dajo, kako bi jih pri izobrazbi in zaposlitvi omejil neuspeh. Tak\xc5\xa1nim prepri\xc4\x8dljivim sporo\xc4\x8dilom, da bi prepre\xc4\x8dili negativne posledice, re\xc4\x8demo zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8da sporo\xc4\x8dila, saj v u\xc4\x8dencih lahko izzovejo strah pred neuspehom. Vzbujanje pritiska s pomo\xc4\x8djo zastra\xc5\xa1evanja, da bi se posameznik bolj trudil, ima lahko katastrofalne posledice, sploh pri tistih, ki ne verjamejo v svoje sposobnosti. U\xc4\x8denci, ki prejmejo veliko zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8dih sporo\xc4\x8dil in jih dojemajo kot groze\xc4\x8da, posledi\xc4\x8dno ka\xc5\xbeejo manj\xc5\xa1o notranjo motivacijo za pripravo na izpit in dosegajo slab\xc5\xa1e rezultate. Obratno bolj\xc5\xa1e rezultate dosegajo u\xc4\x8denci, ki poro\xc4\x8dajo o manj\xc5\xa1i pogostosti zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8dih sporo\xc4\x8dil in dojemanju teh kot groze\xc4\x8da in posledi\xc4\x8dno ka\xc5\xbeejo ve\xc4\x8djo notranjo motivacijo. Izkazalo pa se je, da zastra\xc5\xa1evanje ne vpliva na zunanjo motivacijo, ki jo lahko reguliramo z zunanjimi nagradami.\n_START_SECTION_\nPozitivna predstava o izidu izpita\n_START_PARAGRAPH_\nLangens (2004)  je v raziskavi ugotovil, da lahko pri posamezniku, ki ga je strah neuspeha, na zni\xc5\xbeanje u\xc4\x8dne motivacije vpliva tudi to, da si vnaprej predstavlja, da bo na izpitu dosegel zelo dober rezultat. Ob tak\xc5\xa1ni predstavi lahko ob\xc4\x8duti razo\xc4\x8daranje, saj je soo\xc4\x8den z mislijo, da ne bo opravil izpita. Posledi\xc4\x8dno preneha stremeti k cilju (motivacija se zmanj\xc5\xa1a), saj se tako zavaruje pred negativnimi posledicami mo\xc5\xbenega neuspeha. U\xc4\x8denec z visokim strahom pred neuspehom pa si lahko tudi predstavlja, da je izpit uspe\xc5\xa1no opravil in to nato pove\xc5\xbee z realno situacijo, v kateri \xc5\xa1e ima \xc4\x8das, da se za izpit u\xc4\x8di. V tem primeru se njegova u\xc4\x8dna motivacija ne zmanj\xc5\xa1a. Realna situacija jim lahko pomaga preusmeriti pozornost stran od morebitnega neuspeha k temu, da se imajo \xc5\xa1e \xc4\x8das pripraviti na izpit in pridobiti dobro oceno. Torej ne \xc4\x8duti ve\xc4\x8d potrebe po opustitvi cilja. \xc5\xa0tudenti, ki jih ni strah neuspeha, so po navadi optimisti\xc4\x8dni in predvidevajo, da bodo dosegli svoje cilje. Ti po predstavi o uspe\xc5\xa1no opravljenem izpitu pri\xc4\x8dakujejo \xc5\xa1e bolj\xc5\xa1e rezultate.'