b'\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Pico della Mirandola\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v mladosti je izkazal veliko \xc5\xbeeljo po u\xc4\x8denosti. V starosti triindvajset let je poskusil organizirati velik zbor filozofov in teologov razli\xc4\x8dnih veroizpovedi in prepri\xc4\x8danj, da bi se dogovorili o \xe2\x80\x9cfilozofskem miru\xe2\x80\x9d in \xe2\x80\x9creligiozni spravi\xe2\x80\x9d in je pripravil 900 filozofskih in humanisti\xc4\x8dnih tez, nekak\xc5\xa1en manifest, ki danes predstavlja ogledalo \xc5\xbeeljnosti po u\xc4\x8denosti, spoznavanju in ustvarjanju v obdobju renesanse. S temi tezami je zbudil pozornost pri pape\xc5\xbeu Inocencu VIII., ki je obsodil nekatere od teh tez in prepovedal spravno-filozofski zbor razli\xc4\x8dnih religij._NEWLINE_Poleg novoplatonizma je kazal zanimanje za vse oblike razli\xc4\x8dnih anti\xc4\x8dnih in srednjeve\xc5\xa1kih okultno-ezoteri\xc4\x8dnih filozofsko religioznih gibanj: od anti\xc4\x8dnih misterijev, preko poganskega in kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega gnosticizma do judovske kabalisti\xc4\x8dne gnoze. Varstvo pred preganjanji mu je izmenoma nudil florentinski mecen in de facto vodja Firenc Lorenzo Medi\xc4\x8dejski._NEWLINE_Leta 1488 je prepri\xc4\x8dal Lorenza, da je v Firenze povabil njegovega dolgoletnega prijatelja dominikanca Savonarolo, ki je po Lorenzovi smrti za\xc4\x8del gonjo proti Medi\xc4\x8dejcem in gre\xc5\xa1nemu vplivu renesanse v mestu. Giovanni Pico je vedno bolj prihajal pod Savonarolin vpliv in umrl nepojasnjene smrti 17. novembra 1494, istega dne, ko je francoski kralj Karel VIII. z vojsko zasedel Firence in izgnal Medi\xc4\x8dejce iz mesta. Zadnje forenzi\xc4\x8dne raziskave na njegovem okostju predpostavljajo domnevo, da je bil zastrupljen, ker se je preve\xc4\x8d zbli\xc5\xbeal s Savonarolo. Mirandolova velika ob\xc4\x8dudovalca sta bila humanista Thomas More in Johannes Reuchlin.'