b'\n_START_ARTICLE_\nEozinofilija\n_START_SECTION_\nDolo\xc4\x8danje in mejne vrednosti\n_START_PARAGRAPH_\nEozinofilija v krvi se obi\xc4\x8dajno dolo\xc4\x8da v okviru normalne krvne slike. Pri odraslih je obi\xc4\x8dajno opredeljeno, da gre za eozinofilijo, \xc4\x8de je koncentracija eozinofilcev vi\xc5\xa1ja od 500 celic na mikroliter krvi. \xc4\x8ce je koncentracija vi\xc5\xa1ja od 1.500 eozinofilcev na mikroliter krvi v obdobju ve\xc4\x8d mesecev, gre za t. i. hipereozinofilni sindrom.\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nEozinofilija se najpogosteje pojavlja pri alergijskih reakcijah in boleznih (npr. pri astmi, alergiji na mle\xc4\x8dne beljakovine, preob\xc4\x8dutljivosti za zdravila ...), oku\xc5\xbebah s paraziti in atopi\xc4\x8dnih boleznih. Redkej\xc5\xa1a je pri novotvorbah krvnih organov. Pojavi se lahko tudi pri oku\xc5\xbebah, ki jih ne povzro\xc4\x8dajo paraziti, na primer pri aspergilozi, brucelozi, \xc5\xa1krlatinki, ter pri endokrinih motnjah.'