b"\n_START_ARTICLE_\nIzkori\xc5\xa1\xc4\x8devalsko podjetje\n_START_PARAGRAPH_\nIzkori\xc5\xa1\xc4\x8devalska podjetja (angl. Sweatshops) pa so podjetja z delovnimi mesti, kjer so delavci podvr\xc5\xbeeni ekstremnemu izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju, vklju\xc4\x8dno z odsotnostjo minimalnega dohodka za pre\xc5\xbeivetje, slabimi delovnimi pogoji in pogostim verbalnih in fizi\xc4\x8dnim nasiljem ._NEWLINE_Dr\xc5\xbeave v razvoju so dr\xc5\xbeave z malo industrijske in ekonomske aktivnosti ter kjer imajo prebivalci na splo\xc5\xa1no nizke dohodke . _NEWLINE_Svetovna trgovinska organizacija  pa dr\xc5\xbeave v razvoju sam po sebi ne definira, ampak izbiro prepu\xc5\xa1\xc4\x8da dr\xc5\xbeavam \xc4\x8dlanicam, da se ozna\xc4\x8dijo kot razvite ali razvijajo\xc4\x8de se dr\xc5\xbeave, pri \xc4\x8demer lahko druge dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice tej odlo\xc4\x8ditvi oporekajo. \xc4\x8ce so dr\xc5\xbeave priznane kot dr\xc5\xbeave v razvoju v STO dobijo dolo\xc4\x8dene pravice, ki jim omogo\xc4\x8dajo dalj\xc5\xa1a prehodna obdobja za uveljavljanje sporazumov znotraj STO, prav tako pa so pri tem upravi\xc4\x8dene tehni\xc4\x8dne pomo\xc4\x8di._NEWLINE_Medtem, ko je osem ljudi bogatej\xc5\xa1ih od polovice svetovne populacije , pa so delovni pogoji v dr\xc5\xbeavah v razvoju, predvsem v azijskih tovarnah, pogosto ozna\xc4\x8deni za \xc2\xbbslabe\xc2\xab\xc2\xa0ali celo \xc2\xbbnesprejemljive\xc2\xab. Gaille  ocenjuje, da je pribli\xc5\xbeno 250 milijonov otrok med 5. in 14. letom prisiljenih delati v tovarnah, ki so zaradi slabih delovnih pogojev ozna\xc4\x8dene za izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalska podjetja, pri \xc4\x8demer je ve\xc4\x8dina prisiljena delati 16-urne delavnike. \xc4\x8ce bi se pla\xc4\x8da teh delavcev podvojila, bi cena produktov, ki jih izdelujejo, narastla za pribli\xc5\xbeno 1,8\xc2\xa0%. \xc5\xbdenske, ki izdelujejo drese za NBA igralce, za en kos obla\xc4\x8dila zaslu\xc5\xbeijo okrog 24 centov, medtem, ko se ti prodajajo za 140$ ali ve\xc4\x8d. Najpogosteje so v izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskih podjetjih narejena obla\xc4\x8dila, \xc4\x8devlji, kava, \xc4\x8dokolada, banane in igra\xc4\x8de . Nekatera izmed najbolj znanih podjetij, za katere so bili ugotovljeni nevzdr\xc5\xbeni delovni pogoji, so Amazon, Apple, Dell in Walmart.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV Angliji se je izraz sweater za opis delavca, ki opravlja monotono delo za zelo nizko pla\xc4\x8do, uporabljal \xc5\xbee okrog leta 1850. Sweating (dobesedno prevedeno kot potenje) se je mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irilo v 1880-ih letih z imigriranjem iz Vzhodne in Ju\xc5\xbene Evrope v Srednjo Evropo in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Imigranti iz revnej\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeav so tako predstavljali poceni delavno silo. Z razvojem sindikatov, pojavom zakonov o minimalnih pla\xc4\x8dah, protipo\xc5\xbearnih kodeksov in delavskega prava so izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalska podjetja v prvotnem pomenu postala redkej\xc5\xa1a v razvitem svetu (ne pa izkoreninjena), postala pa so pogostej\xc5\xa1a v dr\xc5\xbeavah v razvoju, kjer tak\xc5\xa1ni zakoni (o pogojih dela, pla\xc4\x8dah in okoljski zakoni) ne obstajajo ali pa niso uveljavljani. Z razmahom industrializacije in globalizacije \xe2\x80\x93 trendom pospe\xc5\xa1evanja proizvodnje zaradi pove\xc4\x8danja povpra\xc5\xa1evanja za potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko blago \xe2\x80\x93 v 20. stoletju pa so se izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalska podjetja (sweatshops) pojavila v Latinski Ameriki in v Aziji .\n_START_SECTION_\nVloga kapitalizma\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Marx je poudarjal, da nevzdr\xc5\xbeni delovni pogoji niso odklon od sistema, ampak kve\xc4\x8djemu nekaj, kar je \xc2\xbbvgrajeno\xc2\xab\xc2\xa0v sistem. Po njegovih besedah je kapitalizem mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal bogastvo, ki ga lahko posamezniki producirajo in hkrati ve\xc4\x8dino prikraj\xc5\xa1al za prednosti tega bogastva. Glaven izvor problemov Marx meni, da je tekmovalnost med direktorji, kar pa jih spodbuja k \xc4\x8dim hitrej\xc5\xa1em \xc5\xa1irjenju oz. hitrej\xc5\xa1em \xc5\xa1irjenju od konkurence. V tem procesu pa pogosto trpijo delavci, saj delodajalci trenutne zaposlene silijo v to, da \xc5\xa1e bolj trdo delajo, da si pove\xc4\x8dajo dobi\xc4\x8dek. Potro\xc5\xa1niki ve\xc4\x8dinoma stremijo k \xc4\x8dim cenej\xc5\xa1im nakupom, delovodje pa k \xc4\x8dim ve\xc4\x8djim dobi\xc4\x8dkom, zato v tej ena\xc4\x8dbi naj\xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i \xc4\x8dlen postane delavec. Podjetja svojo proizvodnjo selijo v dr\xc5\xbeave, kjer je ta najcenej\xc5\xa1a \xe2\x80\x93 kjer je malo zakonov, ki jih omejujejo (npr. okoljski zakoni, zakoni o varnosti na delovnem mestu) in kjer lahko delavce pla\xc4\x8dajo \xc4\x8dim manj. Ker takim delodajalcem nizki stro\xc5\xa1ki proizvodnje omogo\xc4\x8dajo ni\xc5\xbejo prodajno ceno od njihove konkurence, porabniki pa to \xc5\xbeelijo, se s tem ustvari \xc2\xbbza\xc4\x8daran krog\xc2\xab\xc2\xa0kapitalizma, ki \xc2\xbbopravi\xc4\x8duje\xc2\xab\xc2\xa0obstoj izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskih podjetij.\n_START_SECTION_\nPojav sodobnih izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskih podjetij\n_START_PARAGRAPH_\nSam pojav izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskih podjetij omogo\xc4\x8da izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje osnovnih nepravi\xc4\x8dnosti. Pri tem relativno bogata mednarodna podjetja, ki stremijo k \xc5\xa1e ve\xc4\x8djemu dobi\xc4\x8dku, zaposlijo delavce, ki so obupani zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in zato pripravljeni sprejeti mizerno pla\xc4\x8do in nevarno delavno okolje. _NEWLINE_Taka podjetja in taki pogoji so nastali, ker je proizvodnja \xc4\x8dim cenej\xc5\xa1a, tako da lahko znamka svoje izdelke prodaja ceneje kot konkurenca, kar pa je tudi v interesu potro\xc5\xa1nikov. Pollin idr.  sta ugotovila, da bi 100\xc2\xa0% pove\xc4\x8danje pla\xc4\x8de v ameri\xc5\xa1kih in mehi\xc5\xa1kih tovarnah zahtevalo le 2 \xe2\x80\x93 6\xc2\xa0% pove\xc4\x8danje v prodajni ceni obla\xc4\x8dil. Preko anketiranja ameri\xc5\xa1kih potro\xc5\xa1nikov pa sta ugotovila, da bi bili le-ti pripravljeni za obla\xc4\x8dila pla\xc4\x8dati 15 \xe2\x80\x93 25\xc2\xa0% ve\xc4\x8d, \xc4\x8de bi vedeli, da niso oblikovana pod izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskimi pogoji. Po drugi strani pa sta Harrison in Scorce  ugotovila, da je 100\xc2\xa0% pove\xc4\x8danje minimalne pla\xc4\x8de v Indoneziji povzro\xc4\x8dilo pove\xc4\x8danje brezposelnosti za 12 \xe2\x80\x93 36% in zaprtje tovarn manj\xc5\xa1ih izvoznikov. Zato avtorja poudarjata, da je nujno vzeti v obzir mo\xc5\xbene negativne posledice tak\xc5\xa1nega pove\xc4\x8danje minimalne pla\xc4\x8de. Ekonomskega mehanizma, ki bi dovoljeval vi\xc5\xa1je pla\xc4\x8de ali bolj\xc5\xa1e delovne pogoje in deloval brez negativnih posledic pa v \xc4\x8dasu objave \xc4\x8dlanka (2011) \xc5\xa1e niso identificirali.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nZnamke, ki so najbolj znane po tem, da svojo proizvodnjo selijo v manj razvite dr\xc5\xbeave, kjer izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo delavce so med drugimi Primark, H&M, Inditex (Zara, Bershka, Pull&Bear, Massimo Dutti, Stradivarius itn.), Gap, Nike, Hollister in Forever 21 .  Nimbalker idr. preko letnih poro\xc4\x8dil v okviru Baptist World Aid Australia, ki so letos ocenili 114 podjetij (in s tem 407 znamk) ugotavljajo, da je transparentnost proizvodnje \xc5\xa1e vedno velik problem, vendar se je dele\xc5\xbe podjetij, ki jo zagotavljajo, od lanskega leta pove\xc4\x8dal iz 26\xc2\xa0% na 34\xc2\xa0%. Ocenjujejo, da je na svetu pribli\xc5\xbeno 24,9 milijona delavcev, ki delajo pod prisilo, od tega sta dve tretjini delavcev v Aziji. Prav tako poro\xc4\x8dajo, da je po svetu zaposlenih 152 milijonov otrok, ve\xc4\x8dina teh prav tako zaposlena v Aziji.\n_START_SECTION_\nNesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nTakih podjetjih ne bi smeli podpirati tudi zaradi mnogih nesre\xc4\x8d, ki se zgodijo v tovarnah tudi priznanih mednarodnih znamk. \xc4\x8ce se samo osredoto\xc4\x8dimo na Banglade\xc5\xa1 lahko na\xc5\xa1tejemo kar nekaj odmevnih nesre\xc4\x8d v tovarnah, ki so se zgodile v roku treh let. Nekatere izmed njih so slede\xc4\x8de. Decembra 2010 je zaradi slabih varnostnih ukrepov v tovarni That's It, ki je v tistem \xc4\x8dasu proizvajala produkte za podjetja, kot so Target, Gap in JC Penney, izbruhnil po\xc5\xbear zaradi napak v elektri\xc4\x8dni napeljavi, ki je ubil 29 delavcev. Novembra 2012 je zaradi kratkega stika v napeljavi v modni tovarni Tazeen izbruhnil po\xc5\xbear, ki je ubil vsaj 112 in po\xc5\xa1kodoval okrog 200 delavcev. Januarja 2013 je po\xc5\xbear v Smart Export tovarni obla\xc4\x8dil ubil sedem ljudi, pri \xc4\x8demer so bili izhodi v sili zaklenjeni. Aprila 2013 se je poru\xc5\xa1ila Rana Plaza \xe2\x80\x93 stavba, ki je vsebovala ve\xc4\x8d tovarn obla\xc4\x8dil in pokopala ve\xc4\x8d kot 1100 delavcev, ki so se morali tisti dan vrniti na delo kljub temu, da je bila stavba dan prej evakuirana zaradi razpok . Isabel Hunter  poro\xc4\x8da, da pribli\xc5\xbeno 7000 tovarn v Banglade\xc5\xa1u ni preverjanih za varnost pri delu. Prav tako poro\xc4\x8da, da v tovarnah dela okoli milijon otrok med 10. in 14. letom, ki imajo na teden prostega samo pol dneva. Zaradi koli\xc4\x8dine dela otroci v tovarnah jedo, se umivajo in spijo. Junija 2017 je Guardian  poro\xc4\x8dal o delovnih pogojih delavk v \xc5\xa1tirih tovarnah v Kambod\xc5\xbei, ki med drugimi izdelujejo izdelke za Nike, Pumo in Asics. Poro\xc4\x8dajo, da je v zadnjem letu ve\xc4\x8d kot 500 delavk bilo hospitaliziranih. Najhuje je bilo tri dni v novembru (2016), kjer je v roku treh dni pribli\xc5\xbeno 360 delavk na delovnem mestu izgubilo zavest. Po zunanji preiskavi so ugotovili, da so delavke, ki so izgubile zavest v tistem \xc4\x8dasu delale 10-urne delavnike, \xc5\xa1est dni v tednu na temperaturi 37\xc2\xb0C. Pri tem so poro\xc4\x8dale o iz\xc4\x8drpanosti in lakoti. Kambod\xc5\xbea namre\xc4\x8d nima omejitev glede dela v vro\xc4\x8dini. Za svoje delo dobijo od 120 do 190\xc2\xa3 (160 do 215\xe2\x82\xac), odvisno od nadur, pri \xc4\x8demer za \xc5\xbeivljenje rabijo pribli\xc5\xbeno 300\xc2\xa3 (340\xe2\x82\xac).\n_START_SECTION_\nObojestranska korist\n_START_PARAGRAPH_\nMikl\xc3\xb3s trdi, da kljub temu, da je v danih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah ta odnos vzajemno koristen in tako delodajalec kot delavec vanj stopita prostovoljno, bi morali tak odnos razumeti kot izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskega._NEWLINE_Iz navedenih primerov je jasno vidno, da je delodajalcem pomembnej\xc5\xa1i dobi\xc4\x8dek kot \xc5\xbeivljenja delavcev. Razlog, da \xc5\xa1e vedno obstajajo je med drugim tudi to, da je ta odnos vseeno obojestransko pozitiven, saj sta tako delavec kot delodajalec na bolj\xc5\xa1em kot \xc4\x8de tega odnosa ne bi bilo. Mikl\xc3\xb3s je v svojem \xc4\x8dlanku posku\xc5\xa1al najti lo\xc4\x8dnico med izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskim delom in delom, kateremu osnova so nepravi\xc4\x8dnosti, vendar kljub temu delodajalec ni nepravi\xc4\x8den. Trdi, da delodajalca lahko ozna\xc4\x8dimo za izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskega (v smislu izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja osnovnih nepravi\xc4\x8dnosti) samo, \xc4\x8de ima delodajalec prese\xc5\xbeek dobi\xc4\x8dka (v smislu razlike med tem, koliko je delodajalec pripravljen pla\xc4\x8dati in tem, koliko ta dejansko pla\xc4\x8da svoje delavce) v primerjavi z dobi\xc4\x8dkom, ki bi ga dobil v pravi\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Vseeno pa avtor zaklju\xc4\x8duje, da kljub temu, da je odnos izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalski, to ne pomeni nujno, da bi zaradi moralnih razlogov bile stranke obvezane se temu izogibati in prav tako ne pomeni, da bi vlade take odnose lahko prepovedale. Ukrepi, kot je npr. bojkotiranje dolo\xc4\x8dene znamke ne bo ustavilo izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskih podjetij, temve\xc4\x8d bodo spodbudile konkuren\xc4\x8dna podjetja, uvajanje ukrepov za kaznovanje npr. tovarn v Banglade\xc5\xa1u zaradi slabih delovnih pogojev pa bi koristilo samo tekmecem v dr\xc5\xbeavah, kot sta Vietnam in \xc5\xa0ri Lanka, ki imajo podobno nizek standard \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Tako zagovorniki kot nasprotniki izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskih podjetij se zavedajo, da tako delo pogosto predstavlja najbolj\xc5\xa1o dosegljivo mo\xc5\xbenost za zelo revne ljudi, da bi lahko izbolj\xc5\xa1ali lastno \xc5\xbeivljenje in \xc5\xbeivljenjske pogoje lastne dru\xc5\xbeine. Prav zaradi tega, ker se veliko dru\xc5\xbein opira na ta zaslu\xc5\xbeek je treba k reformiranju takih podjetij pristopati previdno, saj druga\xc4\x8de lahko povzro\xc4\x8dimo ve\xc4\x8d \xc5\xa1kode kot koristi.\n_START_SECTION_\nVpliv na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nIzkori\xc5\xa1\xc4\x8devalska podjetja oz. podjetja, kjer lastniki stremijo predvsem k lastnemu dobi\xc4\x8dku, imajo tudi velik negativen vpliv na okolje. Najve\xc4\x8dji vpliv pa ima proizvodnja obla\xc4\x8dil._NEWLINE_Proizvodnja obla\xc4\x8dil vklju\xc4\x8duje najve\xc4\x8d izkori\xc5\xa1\xc4\x8danih delavcev in ima najve\xc4\x8dji negativen vpliv na okolje \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka verige proizvodnje \xe2\x80\x93 bomba\xc5\xbe je s pesticidi najbolj obremenjena surovina, saj se pribli\xc5\xbeno \xc2\xbc uporabljenih pesticidov uporabi za proizvodnjo le-tega. Na leto se proizvede okrog 80 milijard kosov obla\xc4\x8dil, kar pomeni, da jih je veliko preve\xc4\x8d. Svetovno smeti\xc5\xa1\xc4\x8de za obla\xc4\x8dila je Haiti, kjer stara obla\xc4\x8dila zaradi kemikalij, ki jih vsebujejo, onesna\xc5\xbeujejo vodo in zrak. Nekatera podjetja pa so se problema odpadnih obla\xc4\x8dil neuspe\xc5\xa1no posku\xc5\xa1ale lotiti same \xe2\x80\x93 H&M npr. sprejme stara obla\xc4\x8dila, ki pa jih na koncu za\xc5\xbege, kar pomeni izpust kemikalij v zrak. V proizvodnji obla\xc4\x8dil pa zaradi \xc4\x8dim ni\xc5\xbejih stro\xc5\xa1kov proizvodnje podjetja pogosto uporabljajo okolju zelo \xc5\xa1kodljive kemikalije, ki pa jih namesto varne odstranitve odpadnih kemikalij, le-te zlivajo v bli\xc5\xbenje okolje in s tem onesna\xc5\xbeujejo vodo in zemljo. Modna industrija je drugi najve\xc4\x8dji onesna\xc5\xbeevalec pitne vode na svetu in je odgovorna za kar \xc2\xbc svetovnih kemi\xc4\x8dnih odpadkov. Poleg onesna\xc5\xbeevanja vode in zemlje pa izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalska podjetja zaradi svoje politike mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeujejo tudi zrak in povzro\xc4\x8dajo kisel de\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xbene re\xc5\xa1itve\n_START_PARAGRAPH_\nFlanigan trdi, da je dober na\xc4\x8din re\xc5\xa1evanja tega problema omogo\xc4\x8danje (bolj\xc5\xa1ih) alternativnih delovnih mest, ker delavci delo ve\xc4\x8dinoma sklenejo prav zaradi pomanjkanja le-teh. S tem se ne bi ukvarjali z delovanjem izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskih podjetij, ampak samo zagotovili bolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti."