b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Kolari\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKolari\xc4\x8d, sin kme\xc4\x8dkih star\xc5\xa1ev, je obiskoval gimnazijo v Mariboru (1911-1912) in Ljubljani (1912\xe2\x80\x931919) ter leta 1923 diplomiral iz slavistike, germanistike in primerjalnega jezikoslovja na ljubljanski Filozofski fakulteti (FF) in prav tam istega leta tudi doktoriral ter se nato strokovno izpopolnjeval v Pragi (1924-1925). Od leta 1920 do 1927 je bil asistent slavisti\xc4\x8dne stolice na FF, profesor na klasi\xc4\x8dni in realni gimnaziji v Ljubljani (1927-1947), nato znanstveni sodelavec SAZU (1947-1958) ter obenem predavatelj dialektologije na ljubljanski univerzi in nazadnje redni profesor slovenistike na Univerzi v Novem Sadu (1958-1968).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKolari\xc4\x8d je zdru\xc5\xbeeval tako raziskovalno kot tudi popularizatorsko jezikovno dejavnost. Objavil je okoli 175 samostojnih del, razprav in \xc4\x8dlankov. Prou\xc4\x8deval je vzhodna slovenska nare\xc4\x8dja. Bil je \xc4\x8dlan skupine, ki je od 1934 do 1945 pripravljala u\xc4\x8dbenike sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine za \xc5\xa1olo, nato slovnice tudi za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o uporabo ter nazadnje Slovenski pravopis (1950, 1962). Oskrbel je tudi \xc5\xbeivljenjepise in bibliografije znamenitih jezikoslovnih in literarnozgodovinskih znanstvenikov (F. Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8da, I. Prijatlja, F. Ramov\xc5\xa1a in L. Tesni\xc3\xa8rea).'