b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0panska kriza (2008\xe2\x80\x932016)\n_START_PARAGRAPH_\nPred globalno finan\xc4\x8dno krizo je bila v \xc5\xa0paniji stopnja gospodarske rasti visoka vse do leta 2007, dokler se ni leta 2008 ustavila in napo\xc4\x8dil je \xc4\x8das gospodarske krize, ki je tudi vodil v socialno, politi\xc4\x8dno in institucionalno stisko. \xc5\xa0pansko gospodarstvo je temeljilo predvsem na storitvah (poudarek na turizmu), industriji, pa tudi kmetijstvu. Pomembna je bila panoga gradbeni\xc5\xa1tva in nepremi\xc4\x8dninski trg, kamor so se \xc5\xa1irile investicije. Te investicije so bile tvegane in zaradi njih se je v te\xc5\xbeavah zna\xc5\xa1la \xc5\xa1panska banka, ki je problem sprva sku\xc5\xa1ala re\xc5\xa1iti z refinanciranjem dol\xc5\xbenikov, kar pa je le poslab\xc5\xa1alo situacijo in podra\xc5\xbeilo njeno re\xc5\xa1evanje. Nestabilni finan\xc4\x8dni sistem in potreba po zmanj\xc5\xa1anju javno-finan\xc4\x8dnega primanjkljaja so prisilile \xc5\xa1pansko vlado, da zaprosi za finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d Evropsko unijo. Ta jih je prisilila k var\xc4\x8devalnim ukrepom in strukturnim reformam.\n_START_SECTION_\nGospodarska kriza\n_START_PARAGRAPH_\nLiberalizacija trgov, hiter tehnolo\xc5\xa1ki napredek in razvoj finan\xc4\x8dnih produktov ter instrumentov so pripomogli k hitremu razvoju globalnega finan\xc4\x8dnega trga. O\xc4\x8ditni za\xc4\x8detki finan\xc4\x8dne krize v ZDA segajo \xc5\xbee v leto 2006, medtem ko je \xc5\xa0panijo aktualna kriza zajela preko nepremi\xc4\x8dninske krize, ki se je odvijala v ban\xc4\x8dnem sektorju. Banke so hipoteke in kredite prodajale klientom z nizkimi pla\xc4\x8dilnimi sposobnostmi. Da bi svoje posle zavarovale, so pri tem ustvarjale produkte, katere so \xc5\xa1irile med druge finan\xc4\x8dne ustanove. Kredite se je posojalo tudi gradbenemu sektorju, v kateremu je v \xc4\x8dasu pred krizo bilo zaposlenih \xc5\xbee skoraj 14\xc2\xa0% delovne sile. Bistveno se je pove\xc4\x8dal obseg gradnje. Ustvarjali so se finan\xc4\x8dni baloni, ki so se \xc5\xa1irili iz dr\xc5\xbeave v dr\xc5\xbeavo, pri tem pa ustvarjali napihnjen BDP, dokler ni balon po\xc4\x8dil in spro\xc5\xbeil za\xc4\x8detek recesije. Zunanji razlogi \xc5\xa1panske gospodarske krize so bili torej kapitalisti\xc4\x8dni sistem in kriza v ZDA. Notranji razlogi pa so bili nizka produktivnost \xc5\xa1panske ekonomije, nepremi\xc4\x8dninski mehur\xc4\x8dek, ki je privla\xc4\x8dil investitorje in kapital, da so vlagali v gradbeni sektor in ne toliko v druge, fiskalne ugodnosti in nizke pla\xc4\x8de delavcev. Recesija je v \xc5\xa0paniji spro\xc5\xbeila zmanj\xc5\xa1anje doma\xc4\x8de potro\xc5\xa1nje, pove\xc4\x8danje zadol\xc5\xbeenosti gospodinjstev in zunanjega dolga dr\xc5\xbeave ter zmanj\xc5\xa1anje gospodarske konkuren\xc4\x8dnosti.\n_START_SECTION_\nUkrepi\n_START_PARAGRAPH_\nUkrepi so potekali na dveh ravneh, na ravni EU in \xc5\xa0panije. \xc4\x8clanice EU so se strinjale, da se bojo razpolo\xc5\xbeljiva sredstva uporabila za prepre\xc4\x8ditev propada bistvenih finan\xc4\x8dnih institucij. Tako je bila \xc5\xa0panija od EU dele\xc5\xbena dokapitalizacije. Podali so smernice reform in var\xc4\x8devalnih ukrepov, ki naj bi bili kratke narave in spodbudili dolgoro\xc4\x8dne finance. \xc5\xa0panska vlada je leta 2008 pripravila plan re\xc5\xa1evanja gospodarstva. Na\xc4\x8drt za spodbudo ekonomije in zaposlenosti so imenovali Plan E (Plan Espa\xc3\xb1ol para el Est\xc3\xadmulo de la Econom\xc3\xada y del Empleo), s katerim so \xc5\xbeeleli ustvarjati zaposlenost tako, da bi pomagali re\xc5\xa1evati finan\xc4\x8dni sistem z var\xc4\x8devanjem, ponudili bi pomo\xc4\x8d gospodinjstvom in podjetjem ter modernizirali ekonomijo. Z razli\xc4\x8dnimi ukrepi so \xc5\xbeeleli zmanj\xc5\xa1ati javnofinan\xc4\x8dni primanjkljaj, dolg in porabo. To so storili s pove\xc4\x8danjem davka na dodano vrednost, zni\xc5\xbeanjem izdatkov ministrstev, omejitvami zaposlovanja v javni upravi, zmanj\xc5\xa1anjem pla\xc4\x8d v javnem sektorju, zamrznitev pokojnin, zmanj\xc5\xa1anje porabe v zdravstvu, privatizacijo javnih podjetij itd.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kriza\n_START_PARAGRAPH_\nPo gospodarski recesiji se je pojavila \xc5\xa1e politi\xc4\x8dna kriza. Ker je bila vlada nezmo\xc5\xbena uspe\xc5\xa1nega re\xc5\xa1evanja ekonomije, se je pojavilo nezaupanje do demokrati\xc4\x8dnih institucij v dr\xc5\xbeavi. Var\xc4\x8devalne politike so spodbudile socialno neenakost in uni\xc4\x8dile socialni konsenz. Poleg tega so ti var\xc4\x8devalni ukrepi namesto rasti spro\xc5\xbeili negativne u\xc4\x8dinke na zaposlovanje, uni\xc4\x8dili so dr\xc5\xbeavo blaginje in ostale socialne politike.\n_START_SECTION_\nSocialna kriza\n_START_PARAGRAPH_\nNajo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1i znak socialne krize je bila pove\xc4\x8dana brezposelnost, ki je obubo\xc5\xbeala precej\xc5\xa1en del prebivalstva. Do konca leta 2012 naj bi tako v \xc5\xa0paniji bilo \xc5\xbee \xc5\xa1est milijonov nezaposlenih, od tega 26\xc2\xa0% aktivnega prebivalstva in ve\xc4\x8d kot 50\xc2\xa0% mladih, mlaj\xc5\xa1ih od 25 let. 27\xc2\xa0% prebivalstva se je zna\xc5\xa1lo na robu rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in socialne izklju\xc4\x8denosti. Mnogo mladih je zapustilo dr\xc5\xbeavo.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeno gibanje 15-M\n_START_PARAGRAPH_\n15 maja 2011 so v Madridu organizirali dru\xc5\xbebeno gibanje, ki se je nadaljnjo raz\xc5\xa1irilo \xc4\x8dez ve\xc4\x8d kot 50 \xc5\xa1panskih mest. Glas o njem se je \xc5\xa1iril zlasti prek spletnih socialih omre\xc5\xbeij. Mobilizacije so bile mirne, heterogen karakter sodelujo\xc4\x8dih in visoko \xc5\xa1tevilo mladih z univerz pa sta pripomogla k legitimnosti samega gibanja. Zahtevali so reformo volilnega sistema in borbo proti korupciji, privilegijem vladajo\xc4\x8dega razreda ter mo\xc4\x8di finan\xc4\x8dnikov. Izrazili so \xc5\xbeeljo po bolj parcipativni demokraciji.'