b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cetrtna skupnost \xc5\xa0marna gora\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetrtna skupnost \xc5\xa0marna gora je o\xc5\xbeja enota Mestne ob\xc4\x8dine Ljubljana in zajema severne predele Ljubljane na levem bregu Save, pod vzno\xc5\xbejem \xc5\xa0marne gore in Ra\xc5\xa1ice. Najvi\xc5\xa1ji vrhovi v \xc4\x8cS so: Grmada 676 m, \xc5\xa0marna gora 669 m, Vrh Staneta Kosca 641 m, kota Ra\xc5\xa1i\xc5\xa1kega hriba 568 m in druga kota 483 m, vrh Privolje (del Ljubljanskega gozda) 470 m, Ra\xc5\xa1i\xc5\xa1ki hrib 392 m._NEWLINE_Dan \xc4\x8detrtne skupnosti je 5. maj - za\xc4\x8detek delovanja O\xc5\xa0, ki je najpomembnej\xc5\xa1a ustanova v \xc4\x8cetrtni skupnosti \xc5\xa0marna gora._NEWLINE_Leta 1865 je bila v \xc5\xa0martnem zgrajena ljudska \xc5\xa1ola na lokaciji dana\xc5\xa1nje po\xc5\xa1te. Med potresom 1895 je bila po\xc5\xa1kodovana. Aprila leta 1898 se je za\xc4\x8dela gradnja nove dvorazrednice kot predhodnice dana\xc5\xa1nje stavbe. Leta 1921 se je \xc5\xa1ola raz\xc5\xa1irila v \xc5\xa1tirirazrednico, leta 1933/34 postane vi\xc5\xa1ja narodna \xc5\xa1ola (petrazredna), leta 1937/38 pa \xc5\xa1estrazredna ljudska \xc5\xa1ola. Po vojni leta 1946/47 je bila \xc5\xa1tirirazredna osnovna in dvorazredna vi\xc5\xa1ja osnovna \xc5\xa1ola in leta 1947/48 sedemletna osnovna \xc5\xa1ola. Leta 1950/51 postane \xc5\xa1tirirazredna osnovna \xc5\xa1ola in \xc5\xa1tirirazredna ni\xc5\xbeja gimnazija. Leta 1958/59 je \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d preoblikovana v osemletno osnovno \xc5\xa1olo poimenovanp po narodnem heroju Stanetu Koscu. Skladno z razvojem \xc5\xa1ole, se je obnavljala in dograjevala tudi zgradba \xc5\xa1ole.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1ni podatki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetrtna skupnost \xc5\xa0marna Gora je po prebivalstvu najmanj\xc5\xa1a izmed sedemnajstih \xc4\x8detrtnih skupnosti MOL ter po povr\xc5\xa1ini meri 1448 ha. V \xc4\x8detrtni skupnosti \xc5\xbeivi 4.756 prebivalcev, od tega 2.357 mo\xc5\xa1kih in 2.399 \xc5\xbeensk (podatki 1.1.2012).  Sede\xc5\xbe skupnosti je na Plo\xc4\x8danski 8.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIz starega veka so na\xc5\xa1li na Ra\xc5\xa1ici ob potoku neolitsko kremenovo pu\xc5\xa1\xc4\x8dico, na vrhu Ra\xc5\xa1ice pa tudi ostanki \xc4\x8dasovno neopredeljenih utrdb._NEWLINE_Skozi dana\xc5\xa1nje vasi Spodnje Gameljne in Ra\xc5\xa1ica je bila v rimskih \xc4\x8dasih speljana cesta iz Ljubljane (Emone) prek postaje Savlje (Savus fluvius), \xc4\x8dez Savo v Spodnje Gameljne in naprej preko Ra\xc5\xa1ice, Dobena, Meng\xc5\xa1a (Mansio) v Groblje (ad XIIII lapides). V \xc5\xa0martnem so na mestu dana\xc5\xa1njega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da odkrili rimskodobne grobove, v Grobljici (med Tacnom in \xc5\xa0martnom) je bil izkopan bronast novec Marka Avrelija, v Zgornjih Gameljnah so leta 1889 odkrili grob z otro\xc5\xa1kim in odraslim skeletom s pridatki, ob cesti Gameljne-\xc4\x8crnu\xc4\x8de so v gozdu na\xc5\xa1li gomile in rimske grobove. Na ju\xc5\xbeni strani cerkve sv. Lenarta je rimski nagrobnik na katerem je napis, ki ka\xc5\xbee na fu\xc5\xbeinarstvo v teh krajih._NEWLINE_Na ozemlju \xc4\x8detrtne skupnosti so imela v \xc4\x8dasu fevdalizma posest tri gospostva: Gori\xc4\x8dane, Smlednik in Rocen, ki je imel tukaj svoj sede\xc5\xbe - grad in pristavo. Valvasor je zapisal: Grad Ruzing ali Rocen, kakor mu pravijo v kranjski govorici, pri\xc5\xa1tevajo k Gorenjski; je miljo oddaljen od Ljubljane in stoji pod visokim hribom \xc5\xa0marno goro, ki ga latinsko imenujejo Montem Cetium. Lastniki so se od leta 1535 pogosto menjavali od Lambergov, Gallov, Erazma Raspa, Mosconovih, in drugih, do Lazarinijev, ki so ga leta 1867 prodali stotniku Janezu Juriju Winklerju. Lastniki so se \xc5\xa1e menjavali. 13. marca 1930 ga je kupila Slovenska fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanska provinca sv. Kri\xc5\xbea, ki je tu ustanovila rezidenco, kjer je bil najprej klerikat za gimnazijce, potem po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki dom za klerike. Po drugi svetovni vojni je bilo posestvo nacionalizirano, od leta 1953 je bila v njem razli\xc4\x8dne \xc5\xa1ole (podoficirska, mili\xc4\x8dni\xc5\xa1ka, sedaj pa Policijska akademija)._NEWLINE_Vas \xc5\xa0martno je v virih omenjena leta 1118 posredno z omembo cerkve sv. Martina, leta 1260 se omenjajo Gameljne (Gemlein) in Ra\xc5\xa1ica (Wrenschitz), Ra\xc5\xa1ica je v 17. in 18. stoletju zapisana tudi kot: Ranshiz, Vershiza, Jerashiza. Tacen se v virih omenja kot Taezzen an der Sawe \xc5\xbee 21. junija 1283. Ve\xc4\x8d srednjeve\xc5\xa1ki listin obstoja, ki govorijo o prodaji zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in drugih dovoljenih, davkih in podobnem. Ohranjeni urbarji in terezijanski kataster (1747) nam odkrivajo \xc5\xa1tevilna zemlji\xc5\xa1ka gospostva, ki so si oblastno podrejala kmete v okoli\xc5\xa1u dana\xc5\xa1nje \xc4\x8detrtne skupnosti.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Tacnu je bilo sodarstvo poznano \xc5\xbee v 18. stoletju in se do pred prve svetovne vojne zelo raz\xc5\xa1irilo. 14. marca 1909 je bila ustanovljena Sodarska zadruga Tacen, ki danes ne obratuje ve\xc4\x8d._NEWLINE_Od leta 1929 je v Tacnu delovala Seunigova tovarna \xc4\x8devljarskih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din Seta, od 1958 tovarna kovinskega okovja Kot, ki je leta 1996 prenehala z delom. Na njenem mestu je danes ve\xc4\x8d delovnih organizacij in trgovina._NEWLINE_Leta 1947 je bila ustanovljena \xc4\x8cipkarska industrija v Tacnu, ki so jo leta 1952 preselili v Zgornje Gameljne, kjer se je preimenovala v "Ra\xc5\xa1ica, tovarna pletenin". Nekaj let je bila zelo uspe\xc5\xa1na, imela je ve\xc4\x8d obratov v drugih krajih Slovenije. Danes (2013) ne obratuje ve\xc4\x8d. Sicer je na obmo\xc4\x8dju \xc4\x8detrtne skupnosti ve\xc4\x8d malih podjetnikov in storitvena dejavnost. Uspe\xc5\xa1no je Turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo \xc5\xa0marna gora, tukaj delujejo Prostovoljna gasilska dru\xc5\xa1tva (Ra\xc5\xa1ica, Tacen, Gameljne) in dve Ribi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini (Medvode, Stra\xc5\xbea-Sava) ter Planinsko dru\xc5\xa1tvo \xc5\xa0marna gora.'