b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za romanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki oddelka\n_START_PARAGRAPH_\nRomanistika na ljubljanski univerzi je tako stara kot univerza. \xc5\xbde v prvem akademskem letu rednega delovanja (1920-1921) je Fran Juvan\xc4\x8di\xc4\x8d kot honorarni sodelavec za\xc4\x8del predavanja iz histori\xc4\x8dne slovnice francoskega jezika, vodil seminar iz romanske filologije in predaval o zgodovini francoskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Franco\xc5\xa1\xc4\x8dina je po prvi vojni na Slovenskem postajala jezik kulture; bila je prvi tuji jezik na srednjih \xc5\xa1olah, tudi kot protiute\xc5\xbe poprej prevladujo\xc4\x8di nem\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Leta 1927 je bila ustanovljena stolica za romanistiko, kjer je za\xc4\x8del redno pou\xc4\x8devati romanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti nekdanji nepla\xc4\x8dani sodelavec doc. dr. Fran \xc5\xa0turm. Pou\xc4\x8deval je zlasti francoski jezik in knji\xc5\xbeevnost, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino in splo\xc5\xa1no romanistiko. Pozneje so se mu pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e honorarni sodelavci, dr. [[Stanko Leben[[ (od leta 1941/1942 redno nastavljen kot docent za italijanski jezik), dr. Anton Grad (privatni docent) in dr. Evel Gasparini.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nItalijanistika\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanistika, ki je med vojno izgubila dr. Frana \xc5\xa0turma, je po vojni (leta 1946) ponovno za\xc5\xbeivela s prihodom dr. Stanka \xc5\xa0kerlja iz Beograda. Posve\xc4\x8dal se je zlasti italijanski sintaksi in dialektologiji ter obenem obnovil \xc5\xa1tudij romanskega jezikoslovja. Preu\xc4\x8devanje slednjega in bene\xc5\xa1kih nare\xc4\x8dij (zlasti v Istri) je nadaljeval dr. Mitja Skubic, skladenjske raziskave pa dr. Tja\xc5\xa1a Mikli\xc4\x8d, ki se je ukvarjala tudi z besedoslovjem in italijanskim glagolom._NEWLINE_Delo katedre za italijansko knji\xc5\xbeevnost sta v zadnjih desetletjih mo\xc4\x8dno zaznamovala naslednika dr. Stanka \xc5\xa0kerlja, vi\xc5\xa1. pred. Niko Ko\xc5\xa1ir in dr. Atilij Rakar. Niko Ko\xc5\xa1ir se je uveljavil predvsem kot odli\xc4\x8den prevajalec mnogih prevajalsko zahtevnih klasi\xc4\x8dnih italijanskih (npr. Boccaccio), \xc5\xa1panskih (npr. Cervantes.) in francoskih piscev. Dr. Rakar se posve\xc4\x8da predvsem \xc5\xa1tudiju tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke italijanske knji\xc5\xbeevnosti, pa tudi starej\xc5\xa1i knji\xc5\xbeevnosti, predvsem baroku in pesni\xc5\xa1kim \xc5\xa1olam, ki so vplivale na slovensko literaturo.\n_START_SECTION_\nFrancistika\n_START_PARAGRAPH_\nKatero za francosko knji\xc5\xbeevnost je po vojni prevzel dr. Stanko Leben. Leta 1951, pa je po izvolitvi dotedanjega francoskega docenta dr. Antona Grada, za izrednega profesorja za zgodovino francoskega jezika, ob sodelovanju lektorja de. Janka Kotnika, francoski del romanistike ponovno za\xc5\xbeivel. Naslednik na katedri, je bil dr. Andrej Capuder (prevajalec Danteja in drugih romanskih velikanov) in v \xc4\x8dasu, ko je bil ta odsoten, jo je vodil dr. Miha Pintari\xc4\x8d (strokovnjak za francoski srednji vek in renesanso)._NEWLINE_\xc5\xa0tudij modernega francoskega jezika pod vodstvom doma\xc4\x8dih lektorjev sta utemeljili in poglobili Marija Kova\xc4\x8d in mag. Elza Jereb.\n_START_SECTION_\nHispanistika\n_START_PARAGRAPH_\nRaz\xc5\xa1iritev romanisti\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij na jezike Iberskega polotoka je bila davna \xc5\xbeelja \xc4\x8dlanov Oddelka za romanistiko. Za to se je prizadeval tudi dr. Anton Grad. Lektorat \xc5\xa1panskega jezika je uspe\xc5\xa1no deloval \xc5\xbee kar nekaj let pred ustanovitvijo kateder za \xc5\xa1panski jezik in knji\xc5\xbeevnost, vodila sta ga lektorja Juan Carlos Oven in Nubia Zrimec. V \xc5\xa1tudijskem letu 1981/1982 pa je hispanistika uradno za\xc4\x8dela delovati s prof. dr. Mitjem Skubicem, tremi lektorji in pogodbenim profesorjem, dr. Juanom Octaviom Prenzom z Univerze v Trstu. Pouk modernega \xc5\xa1panskega jezika, sta razvijali Nubia Zrimec in Jasmina Marki\xc4\x8d.\xc2\xa0_NEWLINE_Za bolj bogat \xc5\xa1tudij, je bil s \xc5\xa1tudijskim letom 1986/1987 uveden lektorat za portugalski jezik (najprej ga je vodila Tina Golob, kasneje Bla\xc5\xbeka M\xc3\xbcller), v akademskem letu 1998/1999 pa je zopet za\xc4\x8del delovati lektorat za katalonski jezik (vodi ga Aurora Ma\xc3\xb1as Calvet)._NEWLINE_Na vseh treh jezikovnih smereh so sodelovali tudi tuji lektorji, ki so pomagali zlasti pri urjenju jezikovnih spretnosti imeli so pa tudi pomembno vlogo pri \xc5\xa1irjenju znanja o kulturah dr\xc5\xbeav iz katerih so prihajali.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek ima \xc5\xa1tiri razli\xc4\x8dne prvostopenjske programe za \xc5\xa1tudij in sedem razli\xc4\x8dnih drugostopenjskih \xc5\xa1tudijskih programov.\n_START_SECTION_\nPrva stopnja\n_START_PARAGRAPH_\n-Eno- in dvodisciplinarni prvostopenjski \xc5\xa1tudijski program Francistika z romanistiko._NEWLINE_-Prvostopenjski univerzitetni dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Italijanski jezik in knji\xc5\xbeevnost._NEWLINE_-Prvostopenjski univerzitetni \xc5\xa1tudijski program \xc5\xa0panski jezik in knji\xc5\xbeevnost.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nDruga stopnja\n_START_PARAGRAPH_\n-Drugostopenjski \xc5\xa1tudijski program Hispanistika._NEWLINE_-Tri dvodisciplinarne \xc5\xa1tudijske programe: \xc2\xa0Francisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije, Italijanski jezik in knji\xc5\xbeevnost ter \xc5\xa0panski jezik in knji\xc5\xbeevnost._NEWLINE_-Tri pedago\xc5\xa1ke dvopredmetne \xc5\xa1tudijske programe: Franco\xc5\xa1\xc4\x8dina, Italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina in \xc5\xa0pan\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nItalijanistika\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomantke in diplomanti drugostopenjskega magistrskega dvodisciplinarnega \xc5\xa1tudijskega programa Italijanski jezik in knji\xc5\xbeevnost pridobijo vsa znanja o italijanskem jeziku in knji\xc5\xbeevnosti, ki po mednarodnih standardih veljajo za znanja in zmo\xc5\xbenosti, kot jih potrebujejo visoko usposobljeni strokovnjaki na tem podro\xc4\x8dju. Ta znanja in zmo\xc5\xbenosti znajo uporabljati karseda fleksibilno, kriti\xc4\x8dno in ustrezno glede na razli\xc4\x8dne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine medkulturnega posredovanja v povezavi z drugo disciplino oz. podro\xc4\x8djem svojega \xc5\xa1tudija. Poleg jezikovnih znanj in osnovnih znanj o italijanski knji\xc5\xbeevnosti in kulturi, izpostavljenih v programu prve stopnje, diplomanti magistrskega \xc5\xa1tudija pridobijo \xc5\xa1e ostala znanja in zmo\xc5\xbenosti.\n_START_SECTION_\nFrancistika\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni cilj programa je pridobivanje strokovnega, teoreti\xc4\x8dnega in prakti\xc4\x8dnega znanja s podro\xc4\x8dja francoskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti ter frankofonske kulture nasploh, ob tem pa spodbujati intelektualno rast in samoizobra\xc5\xbeevanje. Diplomant pridobi znanje francoskega jezika in osnove enega ali ve\xc4\x8d romanskih jezikov in kultur. Prav tako pridobi temeljna francisti\xc4\x8dna jezikoslovna, literarno-teoretska in literarnozgodovinska znanja.\n_START_SECTION_\nHispanistika\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomantke in diplomanti \xc5\xa1tudijskega programa \xc5\xa1panskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti na prvi stopnji pridobijo vsa znanja in medkulturne jezikovne zmo\xc5\xbenosti, ki po mednarodnih standardih veljajo kot temeljna znanja in zmo\xc5\xbenosti diplomanta dvodisciplinarnega programa \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine, in so usposobljeni za kriti\xc4\x8dno in fleksibilno uporabo pridobljenih znanj in zmo\xc5\xbenosti v povezavi z drugim predmetom ali podro\xc4\x8djem njihovega \xc5\xa1tudija. Pri uporabi znajo upo\xc5\xa1tevati vse okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine konkretnega konteksta.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica oddelka\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za romanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti, katere zametki segajo v leto ustanovitve Univerze v Ljubljani, je osrednja romanisti\xc4\x8dna knji\xc5\xbenica v Sloveniji. S svojim leposlovnim, strokovnim in znanstvenim knji\xc5\xbenim in revijalnim fondom (sinhrono in diahrono jezikoslovje, literarna zgodovina in teorija, didaktika tujih jezikov) ter informatizacijsko podprtimi uslugami je na razpolago pedago\xc5\xa1kemu procesu in znanstvenemu delu treh \xc5\xa1tudijskih smeri (Francistiki, Italijanistiki in Hispanistiki), obenem pa nudi \xc5\xa1irok spekter literature v romunskem, portugalskem, katalonskem, furlanskem in ladinskem jeziku._NEWLINE_Knji\xc5\xbena zbirka po podatkih internetne strani knji\xc5\xbenice, v letu 2015 obsega nad 37.000 enot (monografske publikacije, med katerimi je ok. 1200 diplomskih, magistrskih in doktorskih del, ter 170 naslovov tujih revij). Fond nara\xc5\xa1\xc4\x8da z nakupi, darovi in izmenjavo. Na ra\xc4\x8dun romanisti\xc4\x8dnih revij Linguistica in Verba hispanica, ki se po\xc5\xa1iljata na ve\xc4\x8d kot 300 naslovov, je z zamenjavo pridobljenih ok. 40 tujih strokovnih in znanstvenih revij._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica je vklju\xc4\x8dena v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki vzajemni katalog COBIB od 1994. Podatki o starej\xc5\xa1em gradivu so na razpolago v klasi\xc4\x8dnem listkovnem, nekaj tudi \xc5\xbee v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kem katalogu COBISS. V COBIB je vne\xc5\xa1ena dobra polovica celotnega gradiva, katera se sproti dopolnjuje, s prihodom novega gradiva._NEWLINE_Avtomatizirana izposoja poteka od 2002. Ve\xc4\x8dina knjig je na razpolago 1 mesec, \xc5\xa1tudijsko gradivo 1 ali 2 tedna, magisteriji in doktorati 1 teden, slovarje, enciklopedije, diplomska dela in arhivsko gradivo pa je mo\xc5\xbeno konzultirati le v \xc4\x8ditalnici._NEWLINE_Bibliotekarki izdelujeta strokovno in znanstveno bibliografijo \xc4\x8dlanov Oddelka.\n_START_SECTION_\nRevije\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek se ukvarja tudi z izdajami treh revij. Te so Linguistica, Verba Hispanistica in Vestnik za tuje jezike. Vse tri revije izdaja Znanstvena zalo\xc5\xbeba Filozofske fakutlete Univerze v Ljubljani._NEWLINE_Pobudo za ustanovitev revije Linguistica (1954- ) sta dala Stanko \xc5\xa0kerlj in klasi\xc4\x8dni filolog Milan Gro\xc5\xa1elj. Njun cilj je bil, da bo revija v prvi vrsti odprta jezikoslovcem na\xc5\xa1e fakultete in seveda jezikoslovcem drugih, predvsem evropskih univerzitetnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, s katerimi so bili na\xc5\xa1i jezikoslovni katedri tesneje povezani. Zdaj je to mednarodno ugledna znanstvena jezikoslovna revija, ki objavlja izvirne razprave iz vseh tradicionalnih in modernih poddisciplin jezikoslovja._NEWLINE_Revija Verba Hispanica je znanstvena revija, ki izhaja enkrat letno pod okriljem Kateder za \xc5\xa1panski jezik in knji\xc5\xbeevnost. Avtorji izvirnih znanstvenih in strokovnih prispevkov so raziskovalci in profesorji iz razli\xc4\x8dnih univerz in raziskovalnih centrov v Sloveniji in po svetu. Nastala je leta 1991 in je rezultat\xc2\xa0dela zagnane skupine \xc5\xa1panskih u\xc4\x8diteljev pod vodstvom prof. dr. Mitje Skubica, direktorja revije, in \xc5\xa1panskega lektorja Mat\xc3\xadasa Escalere Cordera, tajnika. Ta revija objavlja teoreti\xc4\x8dne in aplikativne raziskave iz \xc5\xa1panskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti, ob\xc4\x8dasno tudi iz drugih jezikov Iberskega polotoka. Objavlja tudi prevode slovenskih literarnih avtorjev v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Revija Vestnik za tuje jezike je naslednica revije Vestnik Dru\xc5\xa1tva za tuje jezike in knji\xc5\xbeevnosti, ki je izhajala med letoma 1962 in 2006. Revija je prenehala izhajati po razpustitvi Dru\xc5\xa1tva za tuje jezike in knji\xc5\xbeevnosti \xc2\xa0saj ni imela ve\xc4\x8d formalnega izdajatelja. Skupina raziskovalcev s Filozofske fakultete v Ljubljani je revijo obudila, poskrbela za ponoven vpis v razvid medijev in izdala prvo \xc5\xa1tevilko leta 2009. Vestnik za tuje jezike je interdisciplinarna znanstveno-strokovna publikacija, ki objavlja izvirne, pregledne in kratke znanstvene \xc4\x8dlanke ter strokovne \xc4\x8dlanke s podro\xc4\x8dja jezikoslovja, knji\xc5\xbeevnosti in didaktike tujih jezikov, recenzije reprezentativnih del ter poro\xc4\x8dila o odmevnih dogodkih s teh podro\xc4\x8dij. Revija spodbuja povezovanje jezikovnih strok (prispevki so lahko napisani v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, franco\xc5\xa1\xc4\x8dini, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dini, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini, makedon\xc5\xa1\xc4\x8dini, nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, ru\xc5\xa1\xc4\x8dini, srb\xc5\xa1\xc4\x8dini in \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini) ter krepi dialog med razli\xc4\x8dnimi teoretskimi orientacijami in prakso.'