b'\n_START_ARTICLE_\nPti\xc4\x8dja hi\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nRoman je s prologom in epilogom tematsko, snovno in idejno povezan z avtori\xc4\x8dinim prej\xc5\xa1njim romanom Filio ni doma. Filio, ki v prvem romanu zbe\xc5\xbei z otoka, kjer vlada dru\xc5\xbebena represija, v prologu pripoveduje v drugoosebni pripovedni tehniki, s \xc4\x8dimer nagovarja svoj notranji, drugi jaz (Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d 2002: 268).V \xc4\x8dustveni in ustvarjani krizi se odlo\xc4\x8di, da bo razstrelila sobo, v kateri je pre\xc5\xbeivela no\xc4\x8d z neznanim mo\xc5\xa1kim. Zaradi poskusa [Uboj|uboja] jo zaprejo, vendar se ji zaradi pomanjkanja dokazov uspe izogniti nadaljnji kazni. Da bi la\xc5\xbeje prebolela bivanjsko stisko, slika ptice. Dela razstavi v galeriji, kjer sre\xc4\x8da polbrata in simpatijo Urija, ki ji predstavi De\xc4\x8dka in Kalino. Filio spozna, da je Uri zanjo izgubljen, saj med njim in Kalino za\xc4\x8duti posebno vez. Zve\xc4\x8der se odpravijo v stanovanje, kjer Kalina Filio ponudi v branje svoj rokopis. Ta predstavlja osrednji del romana,\xc2\xa0\xc2\xbbroman v romanu\xc2\xab. Vlo\xc5\xbeena zgodba z naslovom Ciza je podpisana s psevdonimom Antonija Rafanell. Zgodbo v tretji osebi pripoveduje Kalina, ki so jo kot trinajstletnico zasu\xc5\xbenjili in odpeljali v hi\xc5\xa1o \xc5\xbeensk, kjer dekleta pripravljajo na seksualno zadovoljevanje vojakov. Odra\xc5\xa1\xc4\x8da v javni hi\xc5\xa1i, v nenehni prisotnosti strahu pred mu\xc4\x8denjem in posilstvi. Po opisih okolja in izrazih sode\xc4\x8d naj bi se pripoved dogajala v Bosni (Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d 2002: 268). Z absurdnimi opisi dogajalnih prostorov je podkrepljena brezdu\xc5\xa1nost dru\xc5\xbebe in okolja, s katero se je Kalina \xc5\xbee popolnoma sprijaznila in \xc5\xbeivi \xc5\xa1e samo za trenutek, ko bodo vse muke minile. Voljo do \xc5\xbeivljenja vzdr\xc5\xbeuje s prebiranjem knjig, ki ji jih nosi De\xc4\x8dek. Ko Kalina zboli, jo napodijo k zavr\xc5\xbeenim in bolnim \xc5\xbeenskam, ki so obsojene na najhuj\xc5\xa1e nasilje in samo \xc5\xa1e \xc4\x8dakajo na smrt. Po nadlegovanju mo\xc5\xa1kega, ki ga fizi\xc4\x8dno napade, zanosi, po\xc5\xa1ljejo jo v oddaljeno gorsko rodno vas, kjer ji otroka zaradi neupo\xc5\xa1tevanja\xc2\xa0\xc2\xbbpravil\xc2\xab\xc2\xa0skupnosti vzamejo in zamenjajo z drugim, ki nato umre v njenem naro\xc4\x8dju. Va\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba jo izlo\xc4\x8di, Kalina se po\xc4\x8duti osamljeno in odtujeno od vseh. Pisateljica izri\xc5\xa1e abstraktni okvir ogro\xc5\xbeene \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke skupine, ki je zaradi ogro\xc5\xbeenosti nasilna tudi navznoter, do svojih lastnih pripadnikov, saj ji v gonji za pre\xc5\xbeivetje vladajo predvsem zakoni nagona. Ljubezen v odnosu med mo\xc5\xa1kim in \xc5\xbeensko ali ljubezen do soljudi nasploh je na\xc4\x8drtno odsotna. Vsak poskus ljubezni je naglo zatrt (Matajc 1995: 157). Kalino osvobodi De\xc4\x8dko, ki jo na cizi odpelje v mesto ob obali, kjer spoznata Urija. Skupaj odprejo lokal in vodijo vrtnarstvo, ustvarjajo za lep\xc5\xa1o skupno prihodnost. V epilogu romana se Filio in Uri spominjata \xc5\xbeivljenja na otoku in ugotovita, da sta oba otroka Helene Brass \xe2\x80\x93 Filio njena nezakonska h\xc4\x8di, Uri pa posvojenec, ki je kot de\xc4\x8dek skrbel in pazil na Filio, iz \xc4\x8desar izvira njena \xc4\x8dustvena navezanost nanj. Filio na koncu zapusti prijatelje in odpotuje na sever.\n_START_SECTION_\nLiterarne osebe\n_START_PARAGRAPH_\nLiterarni liki obeh romanov so se razvili iz osrednjih pesemskih likov pesni\xc5\xa1kih zbirk. Nekatera imena literarnih likov izhajajo iz ob\xc4\x8dnih imen (De\xc4\x8dek, Roka\xc4\x8d, Sestra, Vdova, Prva (\xc5\xbeenska)), kar posamezne like razosebi in jih naredi univerzalnej\xc5\xa1e. Na povezanost Kaline s Filio nakazuje \xc5\xbee njeno pti\xc4\x8dje ime.\xc2\xa0\xc2\xbbTako kot Filio tudi Kalina za\xc4\x8duti v sebi neko spremembo, ki je pojasnjena z rastjo notranje ptice. Po svoji usodi in delno zna\xc4\x8daju je Kalina Filiin alter ego, s \xc4\x8dimer avtorica vzpostavi koherenco znotraj romana ter enovitost obeh romanov\xc2\xab\xc2\xa0(Matajc 1995: 156).\n_START_SECTION_\nSimbolika\n_START_PARAGRAPH_\nRoman pre\xc5\xbeema mo\xc4\x8dna simbolika, ki se ponavlja v celotnem avtori\xc4\x8dinem opusu. Ptice simbolizirajo \xc5\xbeensko ujetost in hladnost, njihova modra barva pa \xc5\xbeeljo po svobodi, upanje in hrepenenje. Ptice na Filiinih slikah so zasilna odre\xc5\xa1itev travm iz preteklosti, pri Kalini pa se naselijo v njeno du\xc5\xa1evnost kot posledica dolgo zatajenega besa na prestano poni\xc5\xbeanje. Kalinina ptica najprej kljuva samo znotraj nje, kasneje plane \xc5\xa1e v vojaka, ki ga komaj re\xc5\xa1ijo pred Kalino. Hi\xc5\xa1a je simbol dru\xc5\xbebene zaprtosti in brezizhodnosti. Povezavo simbolov pti\xc4\x8da in hi\xc5\xa1e poudarja \xc5\xbee naslov. Kalinino ogro\xc5\xbeeno individualnosti stopnjuje nadzor va\xc5\xa1ke skupnosti in njena dru\xc5\xbebena zaprtost. Izpostavljeno je \xc5\xa1e posilstvo, ki je simbol brutalnih odnosov med ljudmi in sporo\xc4\x8da tragi\xc4\x8dno spoznanje o nezmo\xc5\xbenosti zdrave komunikacije med spoloma, hkrati pa detabuizira tudi odnose med \xc5\xbeenskami (Zupan Sosi\xc4\x8d 1998: 315\xe2\x80\x94330).'