b'\n_START_ARTICLE_\nAdrenomedulin\n_START_PARAGRAPH_\nAdrenomedulin (tudi ADM ali AM) je peptid, ki deluje kot vazodilatator ter domnevno pomembno vpliva na homeostazo sr\xc4\x8dno\xc5\xbeilnega sistema in ledvic. Prvi\xc4\x8d je bil izoliran leta 1993 iz feokromocitoma, benignega tumorja sredice nadledvi\xc4\x8dne \xc5\xbeleze ali ganglijev simpati\xc4\x8dnega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja.\n_START_SECTION_\nGenetsko ozadje in struktura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ki ADM gen se nahaja na 11. kromosomu in vsebuje 4 eksone ter 3 introne. Gen nosi zapis (kodira) za prekurzorski peptid iz 185 aminokislin. Zrel peptid je pretvorjen v peptid iz 52 aminokislin, ki je podoben kalcitoninski dru\xc5\xbeini regulatornih peptidov (kalcitonin, CGRP in amilin). Po krvi kro\xc5\xbei v aktivni, amidni obliki ter v neaktivni, glikozilirani obliki, ki predstavlja 85\xc2\xa0% celotne koli\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nFunkcije\n_START_PARAGRAPH_\nADM sintetizirajo in izlo\xc4\x8dajo mnogi tipi celic, med drugim nekatere \xc5\xbelezne celice, nekateri nevroni parasimpati\xc4\x8dnega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja, endotelijske celice, monociti in makrofagi, hondrociti, gladke mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne celice \xc5\xbeil ter \xc5\xa1tevilne druge celice v organih, kot so nadledvi\xc4\x8dna \xc5\xbeleza, ledvice, mo\xc5\xbegani in hipofiza._NEWLINE_Za ADM je bilo sprva domnevano, da deluje na celice preko vezave na adrenomedularni receptor (G-protein asociiran receptor ali GRP182), vendar so novej\xc5\xa1e raziskave pokazale, da deluje preko kompleksa GRP CALCRL in proteina RAMP2. Vezava spro\xc5\xbei nastanek znotrajceli\xc4\x8dnih sekundarnih obve\xc5\xa1\xc4\x8devalcev cikli\xc4\x8dnega adenozinmonofosfata (cAMP) ter du\xc5\xa1ikovega oksida (NO)._NEWLINE_ADM deluje v splo\xc5\xa1nem kot vazodilatator (\xc5\xa1iri \xc5\xbeile), vendar ima tudi druge u\xc4\x8dinke, kot so pove\xc4\x8danje angiogeneze (rast \xc5\xbeil) in tolerance celic proti oksidativnemu stresu ter hipoksi\xc4\x8dnim po\xc5\xa1kodbam. Visoke koncentracije v mo\xc5\xbeganih nakazujejo tudi, da lahko deluje kot \xc5\xbeiv\xc4\x8dni prena\xc5\xa1alec (nevrotransmiter), nevrohormon ali pa kot nevromodulator.\n_START_SECTION_\nMedicinski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nADM naj bil ugodno vplival na potek zdravljenja hipertenzije (visokega krvnega tlaka), miokardnega infarkta, kroni\xc4\x8dno obstrukcijskih plju\xc4\x8dnih bolezni (KOPB) ter drugih bolezni sr\xc4\x8dno\xc5\xbeilnega sistema. Po drugi strani pa naj bi negativno vplival na razvoj rakastih obolenj zaradi potenciranja sposobnosti rakastih celic za proliferacijo in raz\xc5\xa1iritve oskrbovalnega \xc5\xbeilja.'