b'\n_START_ARTICLE_\nSandro Botticelli\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Firencah v hi\xc5\xa1i na Via Nuova, Borg\'Ognissanti. Obstaja zelo malo podrobnosti o Botticellijevem \xc5\xbeivljenju. Njegov o\xc4\x8de je bil strojar. Znano je, da je postal vajenec ko je bil star pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tirinajst let kar pomeni, da je prejel popolnej\xc5\xa1e izobra\xc5\xbeevanje od drugih renesan\xc4\x8dnih umetnikov. Verjetno je bil vajenec do leta 1462 v slikarski delavnici Fra Filippa Lippija. Veliko njegovih zgodnjih del je bilo narejenih pod vplivom starej\xc5\xa1ega u\xc4\x8ditelja in avtorstvo ostaja \xc5\xa1e naprej negotovo. Oba sta imela bolj risarski pristop z elegantnimi, skoraj kaligrafskimi vzorci in prefinjeno barvno paleto. Nanj je vplivalo tudi monumentalno slikarstvo Masaccia, \xc4\x8deprav ga je Lippi nau\xc4\x8dil bolj intimno in podrobno slikati._NEWLINE_Prva Botticellijeva dokumentirana slika je nastala leta 1470 in sicer Pogum (Fortitude) za dorano trgovske pala\xc4\x8de (Palazzo dei Mercanti) v Firencah._NEWLINE_Po letu 1470 je imel Botticelli \xc5\xbee svojo delavnico pod pokroviteljstvom rodbine de\'Medici. Z njimi je prijateljeval naslednjih dvajset let in zanje med drugimi naslikal svoje najslavnej\xc5\xa1e mojstrovine: Pomlad (1482, galerija Uffizi) in Rojstvo Venere (1485, galerija Uffizi).\n_START_SECTION_\nZrelo obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPoklon treh kraljev za cerkev Santa Maria Novella (ok. 1475-1476, sedaj v galeriji Uffizi) vsebuje portrete Cosima de Medici, s sinovoma Pierom in Giovannijem in vnukoma Lorenzom in Giuliano. Scena predstavlja enega od Botticellijevih vrhuncev._NEWLINE_Leta 1481 je pape\xc5\xbe Sikst IV. poklical Botticellija in druge vidne florentinske in umbrijske umetnike da poslikajo freske na stenah Sikstinske kapele. Ikonolo\xc5\xa1ki program je pripravil pape\xc5\xbe sam in je predstavljal dogodke iz \xc5\xbeivljenja Mojzesa in Jezusa. Botticellijev prispevek so bile slike: Sku\xc5\xa1njave Kristusa, Kaznovanje upornikov in Sojenje Mojzesu. Vrnil se je v Firence in ostal tam do konca svojega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Tesna povezanost s humanisti\xc4\x8dnimi idejami \xc4\x8dasa in ustvarjalno domi\xc5\xa1ljijo umetnika da poka\xc5\xbee svoje zrele mojstrovine po letu 1475 je imela za posledico mojstrovini Pomlad (ok. 1482), alegorija na rojstvo pomladi in Rojstvo Venere (ok. 1485), boginja ljubezni vstaja iz morske pene in plava na \xc5\xa1kolj\xc4\x8dni lupini. Izjemno vitke figure, posebej njegovi \xc5\xbeenski liki, katerih bledi in melanholi\xc4\x8dni obrazi so obkro\xc5\xbeeni z bogatimi zlatimi lasmi ka\xc5\xbeejo odmeve gotike. Vasari je zapisal da sta bili naro\xc4\x8deni za vilo Lorenza di Pierfrancesco de\'Medici v Castello v sredini 16. stoletja. Nedavne \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo druga\xc4\x8de: Pomlad je naslikal za Lorenzovo mestno hi\xc5\xa1o v Firencah, Rojstvo Venere je naro\xc4\x8dil nekdo drug za drugo mesto. Po letu 1499 sta bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni na Castello._NEWLINE_V teh delih se vidi vpliv gotskega realizma, Botticelliju priljubljene \xc5\xa1tudije antike. Kompleksen pomen teh slik je \xc5\xa1e predmet \xc5\xa1iroke pozornosti strokovnjakov, predvsem s poudarkom na poeziji in filozofiji humanistov, ki so bili umetnikovi sodobniki. _NEWLINE_V sredini 1480-tih je Botticelli delal na ciklusu ve\xc4\x8djih fresk skupaj s Peruginom, Domenico Ghirlandaio in Filippinom Lippijem za vilo Lorenza Veli\xc4\x8dastnega blizu Volterra. Poleg tega pa je naslikal \xc5\xa1tevilne freske v firen\xc5\xa1ki cerkvi. Leta 1491 je bil v odboru, ki je odlo\xc4\x8dal o fasadi katedrale v Firencah._NEWLINE_Smrt Lorenza de \'Medici leta 1492 je pomenila konec briljantno epohe florentinske umetnosti in za\xc4\x8detek socialnih in verskih nemirov, zlasti po izgonu Medi\xc4\x8dejcev leta 1494, ko je Savonarola leta 1498 uvedel sede\xc5\xbe teokracije v Firencah. Tako kot mnogi v Firencah, je tudi Botticelli pri\xc5\xa1el pod vpliv Savonarole in njegova umetnost se je preoblikovala iz dekorativne v globoko verno. Znake te spremembe nosi delo Misti\xc4\x8dno rojstvo (ok. 1500-1501).\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBotticelli se ni nikoli poro\xc4\x8dil, saj je \xc4\x8dutil mo\xc4\x8dan odpor do ideje o poroki._NEWLINE_Priljubljeno mnenje je, da je trpel zaradi neusli\xc5\xa1ane ljubezni Simonette Vespucci, poro\xc4\x8dene plemkinje. V skladu s splo\xc5\xa1nim prepri\xc4\x8danjem mu je slu\xc5\xbeila kot model za Rojstvo Venere in nato se ponovi \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat na njegovih slikah kljub dejstvu, da je ona umrla \xc5\xbee leta 1476. Na Botticellijevih slikah se pogosto pojavljajo isti obrazi, velikokrat je upodobljena Clarice Orsini njegova mladostni\xc5\xa1ka ljubezen_NEWLINE_Botticelli je \xc5\xbee leta 1502 malo delal. Leta 1504 je bil \xc4\x8dlan odbora, ki je moral odlo\xc4\x8diti, kje bi postavili Michelangelov kip David. Njegova poznej\xc5\xa1ega dela, \xc5\xa1e posebej serija O \xc5\xbeivljenju Svetega Zenobiusa pri\xc4\x8dajo, da je izgubil ob\xc4\x8dutek za dimenzije, osebe so izrazito izkrivljene, barve so nenaravne in spominjajo na dela Fra Angelica skoraj stoletje prej. _NEWLINE_V zadnjih letih \xc5\xbeivljenja pa je tudi povsem nehal slikati. To naj bi bilo posledica dejstva, da se je ob\xc4\x8dinstvo vedno bolj navdu\xc5\xa1evalo nad njegovimi mlaj\xc5\xa1imi sodobniki._NEWLINE_Malo je znanega o zadnjem obdobju Botticellijevega \xc5\xbeivljenja. Govori se o tem, da se je posvetil ilustriranju Dantejeve Bo\xc5\xbeanske komedije, zanemarjal naj bi svoje delo in \xc5\xbeivel v pomanjkanju._NEWLINE_Botticelli prosil, da ko bo umrl, naj ga pokopljejo na nogah v cerkvi Ognissanti v Firencah. Njegova \xc5\xbeelja je bila upo\xc5\xa1tevana, ko je umrl 34 let kasneje, leta 1510._NEWLINE_Nekateri sodobni zgodovinarji so preu\xc4\x8dili tudi druge vidike njegove seksualnosti. Leta 1938 je Jacques Mesnil odkrili povzetek stro\xc5\xa1ka v florentinskem Arhivu za 16. november 1502, ki se glasi preprosto "Botticelli obdr\xc5\xbei de\xc4\x8dka", pod obto\xc5\xbebo sodomije. Slikar bi bil takrat star oseminpetdeset let, stro\xc5\xa1ki so se s\xc4\x8dasoma zmanj\xc5\xa1ali. Mesnil je to zavrnil kot obi\xc4\x8dajno obrekovanje s katerim so nasprotniki Savonarola zlorabili polo\xc5\xbeaj. Mnenje je \xc5\xa1e vedno razdeljeno tudi o tem ali je to dokaz o homoseksualnosti.\n_START_SECTION_\nVpliv Savonarola\n_START_PARAGRAPH_\nV kasnej\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju je bil Botticelli eden izmed privr\xc5\xbeencev globoko moralisti\xc4\x8dnega patra Girolamo Savonarola, ki je pridigal v Firencah od leta 1490 do njegove usmrtitve leta 1498._NEWLINE_Botticellijev biograf Ernst Steinmann je iskal umetnikov psihi\xc4\x8dni razvoj s pomo\xc4\x8djo slike Marije. Pri poglabljanju v videz in izra\xc5\xbeanje Marijine fizionomije je Steinmann razbral dokaz, da je Savonarola vplival na Botticellija. Steinmann se je strinjal s Vasarijevo trditvijo, da Botticelli ni izdelal ni\xc4\x8desar potem ko pri\xc5\xa1el pod Savonarolin vpliv, kar ne bi sledilo neposredno iz naukov dominikanskega meniha.\n_START_SECTION_\nPosmrtni vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nPo njegovi smrti  je njegov ugled zamrl bolj kot katerega koli drugega velikega evropskega umetnika. Njegove slike so ostale v cerkvah in vilah za katere so bile ustvarjne, njegove freske v Sikstinski kapeli je zasen\xc4\x8dil Michelangelo. Britanski zbiralec William Young Ottley je prinesel Botticellijevo Misti\xc4\x8dno Kristusovo rojstvo v London leta 1799, potem ko je kupil v Italiji. Po Ottleyevi smrti jo je kupil William Fuller-Maitland of Stansted. Razstavljena je bila na glavni umetni\xc5\xa1ki razstavi Art Treasures v Manchestru leta 1857, kjer si jo je med mnogimi drugimi likovnimi deli ogledalo ve\xc4\x8d kot milijon ljudi. V za\xc4\x8detku devetnajstega stoletja so si Botticellijeve freske v Sikstinski kapeli z zadovoljstvom pogledali umetnostni zgodovinarji Alexis -Fran\xc3\xa7ois Rio, Anna Brownell Jameson in Charles Eastlake, ker so bili nanje opozorjeni, saj so se za\xc4\x8dela Botticellijeva dela pojavljati v nem\xc5\xa1kih zbirkah in v svoja dela so za\xc4\x8deli uvajati njegovo tehniko prerafaeliti. Walter Pater je ustvaril literarno sliko o Botticelliju, kar je nato povzro\xc4\x8dilo novo estetsko gibanje. Prva monografija o umetniku je bila objavljena leta 1893. Potem je bilo med 1900 in 1920 napisanih ve\xc4\x8d knjig o Botticelliju, kot tudi o drugih slikarjih.'