b'\n_START_ARTICLE_\nDovrska vrata\n_START_PARAGRAPH_\nDovrska vrata ali Dovrska o\xc5\xbeina, v preteklosti znana kot Dovrska tesen (francosko Pas de Calais, nizozemsko Nauw van Calais ali Straat van Dover), je o\xc5\xbeina na najo\xc5\xbejem delu Rokavskega preliva, ki ozna\xc4\x8duje mejo med njim in Severnim morjem in lo\xc4\x8duje Veliko Britanijo od celinske Evrope. Najkraj\xc5\xa1a razdalja \xc4\x8dez o\xc5\xbeino 33,3 km ali 18,0 navti\xc4\x8dnih milj je iz South Forelanda, severovzhodno od Dovra v angle\xc5\xa1ki grofiji Kent, do rta Gris Nez, rta blizu Calaisa v francoskem departmaju Pas-de-Calais. Med tema to\xc4\x8dkama je najbolj priljubljena pot za pre\xc4\x8dkanje kanala za plavalce.  Celotna o\xc5\xbeina je v teritorialnih vodah Francije in Velike Britanije, obstaja pa neomejena pravica tranzitnega prehoda na podlagi Konvencije Zdru\xc5\xbeenih narodov o pravu morja (United Nations Convention on the Law of the Sea, UNCLOS)._NEWLINE_\xc4\x8ce je jasen dan, je mogo\xc4\x8de s prostim o\xc4\x8desom videti nasprotni obali Anglije in Francije. Najbolj znan je pogled na bele klife s francoske obale in obalne zgradbe na obeh obalah, tudi lu\xc4\x8di pono\xc4\x8di kot v pesmi Matthewa Arnolda Dover Beach.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina pomorskega prometa med Atlantskim oceanom in Severnim ter Baltskim morjem poteka skozi Dovrska vrata namesto po dalj\xc5\xa1i in bolj nevarni poti na severu \xc5\xa0kotske. O\xc5\xbeina je najbolj obremenjena mednarodna pomorska pot na svetu, saj jo vsak dan uporablja ve\xc4\x8d kot 400 trgovskih plovil. Prometna varnost je zato zelo pomembno vpra\xc5\xa1anje in obalni stra\xc5\xbei imata 24-urni nadzor in uveljavljata strog re\xc5\xbeim plovnih poti. _NEWLINE_Poleg gostega prometa vzhod\xe2\x80\x93zahod o\xc5\xbeino pre\xc4\x8dkajo od severa proti jugu trajekti, ki povezujejo Dover s Calaisom in Dunkerquem. Do leta 1994 so bili edina povezava za kopenski promet. Predor pod Rokavskim prelivom zdaj ponuja drugo pot, ki pre\xc4\x8dka o\xc5\xbeino na povpre\xc4\x8dni globini 45 m pod morskim dnom._NEWLINE_Mesto Dover je dalo ime enemu od pomorskih obmo\xc4\x8dij britanskih vremenskih poro\xc4\x8dil Shipping Forecast.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc5\xbeina naj bi nastala zaradi erozije kopnega mostu, ki je povezal Weald (saksonsko Andredsweald \xe2\x80\x93 starodavni pas gozda, \xc5\xa1irok okoli 64 km) v Veliki Britaniji z Boulonnaisom v Pasu de Calaisu. Prevladujo\xc4\x8da geologija na obeh straneh in na morskem dnu je kreda. \xc4\x8ceprav je nekoliko odporna proti eroziji, je na obeh obalah ustvarila slavne bele klife v Dovru v Veliki Britaniji in Cap Blanc Nez v Franciji. Predor pod Rokavskim prelivom je zvrtan v trdno kredo._NEWLINE_Ren je v davnini tekel proti severu v Severno morje, ko je gladina morja v za\xc4\x8detku prve od pleistocenskih ledenih dob za\xc4\x8dela upadati. Led je ustvaril jez od Skandinavije do \xc5\xa0kotske in Ren je v kombinaciji s Temzo in drena\xc5\xbeo velikega dela severne Evrope ustvaril veliko jezero v ozadju jezu, ki se je s\xc4\x8dasoma razlilo \xc4\x8dez Weald v Rokavskem prelivu. Ta izliv je postal Dovrska o\xc5\xbeina pred pribli\xc5\xbeno 425.000 leti. Ozek globok kanal po sredini o\xc5\xbeine je bila struga Rena v zadnji ledeni dobi. Geolo\xc5\xa1ki sediment v vzhodni Angliji ozna\xc4\x8duje star predglacialni severni potek Rena._NEWLINE_Po \xc5\xa1tudiji iz leta 2007 [3] [4] je Rokavski preliv nastal z erozijo dveh velikih poplav. Prva je bila pred pribli\xc5\xbeno 425.000 leti, ko je led zajezil jezero v ju\xc5\xbenem delu Severnega morja in je preplavilo in zlomilo kredni greben Weald-Artois s katastrofalno erozijo in poplavo. Nato sta Temza in \xc5\xa0elda tekli skozi re\xc5\xbeo v Rokavskem prelivu, vendar sta Moza in Ren \xc5\xa1e vedno tekla proti severu. V drugi poplavi pred pribli\xc5\xbeno 225.000 leti sta bila Moza in Ren zajezena z ledom v jezero, ki je katastrofalno izbruhnilo prek visoke \xc5\xa1ibke pregrade (morda krede ali kon\xc4\x8dne morene kot ostanka ledenika). Obe poplavi sta zarezali ogromne poplavne kanale v suhi strugi Rokavskega preliva._NEWLINE_Posodobitev \xc5\xa1tudije leta 2017 govori o vrsti predhodno opisanih podvodnih lukenj v tleh preliva \xe2\x80\x93 "100 m globokih" in na posameznih mestih "ve\xc4\x8d kilometrov v premeru", ki jih je povzro\xc4\x8dila dero\xc4\x8da jezerska voda, ki je grmela prek skalnega grebena in povzro\xc4\x8dala izolirane poglobitve ali tolmune. _NEWLINE_Tale\xc4\x8di se led in nara\xc5\xa1\xc4\x8danje morske gladine sta potopila Doggerland, obmo\xc4\x8dje, ki je povezovalo Veliko Britanijo s Francijo 6500\xe2\x80\x936200 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. O\xc5\xbeina Lobourg, glavna zna\xc4\x8dilnost morskega dna, te\xc4\x8de 6 km \xc5\xa1iroko na osi SSV\xe2\x80\x93JJZ. Bli\xc5\xbeje francoski obali kot angle\xc5\xa1ki je vzdol\xc5\xbe Varne pe\xc5\xa1\xc4\x8dena plitvina, najgloblje se potopi do 68 m in vzdol\xc5\xbe druge na jugovzhodu greben (francosko ime "Colbart") do najve\xc4\x8dje globine 62 m.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v morju\n_START_PARAGRAPH_\nGlobina podmorske o\xc5\xbeine se giblje med 68 m pri o\xc5\xbeini Lobourg in 20 m pri najvi\xc5\xa1jih bregovih. Predstavlja zaporedje skalnatih obmo\xc4\x8dij sorazmerno zapu\xc5\xa1\xc4\x8denih od ladij, ki \xc5\xbeelijo prihraniti svoje mre\xc5\xbee, pe\xc5\xa1\xc4\x8denih ravnin in podvodnih sipin. Mo\xc4\x8dni tokovi v prelivu se upo\xc4\x8dasnijo okoli skalnatih predelov in delajo vrtince in mirnej\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja, na katerih veliko vrst najde zavetje.  V teh mirnej\xc5\xa1ih obmo\xc4\x8djih je voda bolj prozorna kot v preostalem delu o\xc5\xbeine. Tako lahko rastejo alge kljub 30 m povpre\xc4\x8dne globine in pomagajo ve\xc4\x8dati pestrost lokalnih vrst, od katerih so nekatere endemi\xc4\x8dne v o\xc5\xbeini. Poleg tega je to prehodno obmo\xc4\x8dje za vrste iz Atlantskega oceana in ju\xc5\xbenega dela Severnega morja._NEWLINE_Ta me\xc5\xa1anica razli\xc4\x8dnih okolij spodbuja tudi veliko pestrost divjih \xc5\xbeivali. _NEWLINE_Ridens de Boulogne, 10-20 m globoka kamnita guba visoko nad tlemi, delno prekrita s peskom, je 15 nmi (28 km) zahodno od Boulogne in se pona\xc5\xa1a z najve\xc4\x8d koralnih rde\xc4\x8dih alg v o\xc5\xbeini. _NEWLINE_682 km\xc2\xb2 obmo\xc4\x8dja o\xc5\xbeine je za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih kot Natura 2000 pod imenom Ridens et dunes hydrauliques du Pas de Calais (Ridens anf sub-aqueous dunes of the Dover Strait). To obmo\xc4\x8dje vklju\xc4\x8duje podvodne sipine Varne, Colbart, Vergoyer in Bassurelle, Ridens de Boulogne ter kanal Lobourg, ki zagotavlja mirnej\xc5\xa1o in jasnej\xc5\xa1o vodo zaradi globine, ki sega do 68 m.\n_START_SECTION_\nNenavadna pre\xc4\x8dkanja\n_START_PARAGRAPH_\nRazen v obi\xc4\x8dajnih plovilih so v zgodovini posku\xc5\xa1ali pre\xc4\x8dkati Dovrska vrata: s pedalinom, raketnim nahrbtnikom, kadjo, amfibijskim vozilom in najpogosteje s plavanjem. Francoska zakonodaja prepoveduje mnoge od teh, angle\xc5\xa1ka pa ne, tako da ve\xc4\x8dina takih prehodov izvira iz Anglije. Ve\xc4\x8d podrobnosti na .'