b'\n_START_ARTICLE_\nCestni predor Gotthard\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV odgovor na razcvet avtomobilizma v \xc5\xa0vici in priljubljenost Italije kot potovalne destinacije, je \xc5\xa1vicarska vlada v juliju 1969 dala soglasje za gradnjo 16-kilometrskega cestnega predora Gotthard. Predor naj bi zagotavljal celoletno cestno povezavo med centralno \xc5\xa0vico in Milanom in bi nadomestil visokogorski cestni prelaz Gotthard._NEWLINE_Cestni predor je bil odprt 5. septembra 1980. Je dvopasoven, en prometni pas za vsako smer vo\xc5\xbenje. Ima \xc5\xa1tiri velike odprtine za prezra\xc4\x8devanje in dodatno stransko galerijo 10 in 18 metrov od glavnega predora, ki imata svoj \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bneodvisen prezra\xc4\x8devalni sistem. Omejitev hitrosti v predoru je 80 km/h. V predoru je uveljavljena varnostna razdalja 150 m med vsakim tovornjakom.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1k predor\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki predor Gotthard poteka v bli\xc5\xbeini, vendar lo\xc4\x8deno od cestnega predora in se navezuje na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki sistem na sever-jug preko \xc5\xa0vice. Odprt je bil leta 1882._NEWLINE_Od leta 2002 je v gradnji tako imenovani Bazni predor Gotthard (to bo nov \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki predor dolg 57 km) in bo najdalj\xc5\xa1i na svetu. Gradi se za hitre vlake (hitrost 160 km/h), ki potujejo iz severne \xc5\xa0vice v Ticino oziroma iz severne Evrope v Sredozemska pristani\xc5\xa1\xc4\x8da.'