b'\n_START_ARTICLE_\nUraniborg\n_START_PARAGRAPH_\nUraniborg (dansko Uranienborg, \xc5\xa1vedsko Uraniborg) je bil danski astronomski observatorij in alkimisti\xc4\x8dni laboratorij, ki ga je ustanovil in vodil danski astronom, astrolog in alkimist Tycho de Brahe. Zgrajen je bil v letih okoli 1576\xe2\x80\x93okoli 1580 na otoku Hven v \xc3\x98resundu med Zelandijo in Skanijo. Ko je de Brahe opazil, da Uraniborg ni dovolj stabilen za njegove to\xc4\x8dne in\xc5\xa1trumente, so ob njem zgradili \xc5\xa1e podzemni observatorij Stjerneborg._NEWLINE_Uraniborg je bil izjemno drag projekt. Ocenjuje se, da so stro\xc5\xa1ki njegove gradnje vsako leto dosegli pribli\xc5\xbeno 1\xc2\xa0% celotnega dr\xc5\xbeavnega prora\xc4\x8duna._NEWLINE_Ko je de Brahe pri danskem kralju padel v nemilost, je leta 1597 zapustil Uraniborg in Stjerneborg ter od\xc5\xa1el v Prago. Observatorij je po njegovi smrti leta 1601 propadel. Otok Hven je kasneje pripadel \xc5\xa0vedski, zato je vlogo Uraniborga prevzel Rundetaarn (Okrogli stolp) v K\xc3\xb8benhavnu. Temelji Uraniborga se trenutno obnavljajo._NEWLINE_Na observatoriju je leta 1671 Jean-Felixu Picardu pri opazovanju Jupitrovih mrkov pomagal R\xc3\xb8mer. Izmeril je to\xc4\x8dno lego observatorija, da bi de Brahejeva opazovanja lahko uskladili z opazovanji drugod po Evropi. V sedmih mesecih sta Picard in R\xc3\xb8mer opazovala 140 mrkov Jupitrovega satelita Ia, v Parizu pa je iste mrke opazoval Giovanni Cassini I. S primerjavo \xc4\x8dasov mrkov so izra\xc4\x8dunali razliko v zemljepisni dol\xc5\xbeini pari\xc5\xa1kega observatorija in Uraniborga.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUraniborg \xe2\x80\x93 Uranijin grad, je bil  posve\xc4\x8den in dobil ime po muzi astronomije Uraniji. Bil je prvi namensko zgrajen astronomski observatorij v Evropi in ne zadnji, ki ni imel osnovnega in\xc5\xa1trumenta daljnogleda. Temeljni kamen zanj so polo\xc5\xbeili 8. avgusta 1576._NEWLINE_Glavna zgradba je bila kvadratna s stranico pribli\xc5\xbeno 15 m. Zgrajena je bila prete\xc5\xbeno iz opeke. Na severni in ju\xc5\xbeni strani glavne stavbe sta bila polkro\xc5\xbena stolpa. Na\xc4\x8drte za zgradbo, fasado in vrtove okrog nje je naredil de Brahe. Pritli\xc4\x8dje je bilo razdeljeno na \xc5\xa1tiri dele. V enem od njih je \xc5\xbeivel de Brahe s svojo dru\xc5\xbeino, trije pa so bile namenjeni astronomom. V severnem stolpu je bila kuhinja, v ju\xc5\xbenem pa knji\xc5\xbenica. Prvo nadstropje je imelo tri prostore. Ve\xc4\x8dji prostor je bila namenjen obiskom kraljev in je 20. marca 1590 gostil \xc5\xa1kotskega kralja Jakoba VI., kasnej\xc5\xa1ega Jakoba I. Angle\xc5\xa1kega. V obeh stolpih, ki sta bila dostopna od znotraj in po zunanjem stopni\xc5\xa1\xc4\x8du, so stali astronomski in\xc5\xa1trumenti. In\xc5\xa1trumenti so stali tudi na balkonih, ki so omogo\xc4\x8dali \xc5\xa1ir\xc5\xa1e kote opazovanja. V drugem nadstropju je bilo osem majhnih sob za \xc5\xa1tudente. Na sredini zgradbe je bila na strehi majna terasa, dostopna po stopnicah iz drugega nadstropja. Zgradba je imela tudi veliko klet, v kateri je bil na enem koncu alkimisti\xc4\x8dni laboratorij, na drugem pa skladi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc5\xbeivila, kurjavo in drugo._NEWLINE_Observatorij je imel na steni v smeri sever-jug  velik zidni kvadrant za merjenje vi\xc5\xa1in zvezd, ko so \xc5\xa1le preko poldnevnika. Kvadrant in druge in\xc5\xa1trumente v observatoriju je de Brahe podrobno opisal v knjigi Astronomiae instauratae mechanica (1598)._NEWLINE_Kmalu po vselitvi je postalo jasno, da so in\xc5\xa1trumenti na stolpih preve\xc4\x8d izpostavljeni vetru in zato neto\xc4\x8dni, zato se je de Brahe odlo\xc4\x8dil za gradnjo bolj primernega mesta za opazovanje. V neposredni bli\xc5\xbeini Uraniborga se je zgradil Stjerneborg \xe2\x80\x93 Zvezdni grad, obzidan manj\xc5\xa1i prostor na hodni vi\xc5\xa1ini, namenjen samo za astronomska opazovanja. Vsi merilni in\xc5\xa1trumenti so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni v podzemnih prostorih, pokritih z loputami ali vrte\xc4\x8do se kupolo. V njem se zdaj dogajajo multimedijske predstave.'