b'\n_START_ARTICLE_\nTolkienova mitologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz Tolkienova mitologija se nana\xc5\xa1a na fantazijski svet angle\xc5\xa1kega pisatelja in jezikoslovca J.R.R. Tolkiena. Ustvaril ga je kot podlago za svoja literarna dela.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGeografija je v Tolkienovem svetu zelo pomembna; v svojih knjigah je namre\xc4\x8d pogosto zelo natan\xc4\x8dno opisoval pokrajine in razli\xc4\x8dne geografske zna\xc4\x8dilnosti. Tako lahko s pozornim branjem in s pomo\xc4\x8djo zemljevidov, ki jih je risal Tolkien sam in so pogosto vklju\xc4\x8deni na zadnjih straneh knjig, ustvarimo zelo podrobno podobo takratnega sveta._NEWLINE_Kraj dogajanja v Tolkienovih najbolj znanih literarnih delih (trilogiji Gospodar prstanov, knjigi Hobit in deloma tudi po pisateljevi smrti objavljenem Silmarillionu) je t. i. Srednji svet. Kljub temu, da se ta izraz pogostoma uporablja za opisovanje celotnega Tolkienovega fiktivnega sveta (navsezadnje ga je v tem smislu mnogokrat uporabljal celo Tolkien sam), gre v bistvu le za eno izmed celin na svetu, imenovanemu Arda._NEWLINE_Arda je bila ustvarjeno skozi Glasbo Ajnurjev in je bila namenjena Il\xc3\xbavatarjevim otrokom, vilinom in ljudem. Nad Ardo so bdeli Valarji, \xc5\xa1tirinajst najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih Ajnurjev in Majarji (ni\xc5\xbeji Ajnurji) so postali njihovi slu\xc5\xbeabniki. V za\xc4\x8detku je bil svet plo\xc5\xa1\xc4\x8date oblike, z ve\xc4\x8d kontinenti in oceani, vendar se je po 2. veku\xc2\xa0\xc2\xbbupognil\xc2\xab, \xc4\x8demur bi dandanes rekli, da je postal okrogel. S tem pridemo do malo znane Tolkienove teorije; Arda naj v bistvu ne bi bila ni\xc4\x8d drugega kakor Zemlja pred pribli\xc5\xbeno 6000 leti._NEWLINE_Z geografijo Tolkienove mitologije se je ukvarjalo in se \xc5\xa1e vedno ukvarja veliko strokovnjakov. Med bolj znanimi je Karen Wynn Fonstad, ki je tudi avtorica dela The Atlas of Middle-earth (objavljen je bil leta 1981), v katerem se ukvarja z ve\xc4\x8dino geografskih elementov Arde.\n_START_SECTION_\nNastanek sveta\n_START_PARAGRAPH_\nVrhovno bo\xc5\xbeanstvo Tolkienove mitologije je Eru Il\xc3\xbavatar. V za\xc4\x8detku je Il\xc3\xbavatar ustvaril nadnaravna bitja imenovana Ajnur in jih nau\xc4\x8dil peti. Ko so Ajnur postali v tem dovolj spretni, jim je Il\xc3\xbavatar razkril melodijo, temeljujo\xc4\x8do na njihovi lastni ideji. Melodijo je zmotil le Melkor, najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i izmed Ajnur, zato jim je Il\xc3\xbavatar predstavil novo melodijo, ki pa jo je Melkor kljub temu zmotil. Il\xc3\xbavatar jim je dal \xc5\xa1e tretj melodijo, ki je bila onstran njihove domi\xc5\xa1ljije. Ta glasba je postavila temelje za ve\xc4\x8dino zgodovine Tolkienove mitologije.\n_START_SECTION_\nRase\n_START_PARAGRAPH_\nV Tolkienovi mitologiji domuje ve\xc4\x8d inteligentnih vrst. Prvi so nastali Ajnur, nadnaravna bitja, ki jih je ustvaril Eru Il\xc3\xbavatar. Skozi njihovo glasbo, opisano v mitu Ainulindal\xc3\xab (Glasba Ajnur), je bilo ustvarjeno vesolje - E\xc3\xa4. Nekateri Ajnur so od\xc5\xa1li v E\xc3\xa4 in najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i izmed teh so se imenovali Valar. Melkor - poosebitev zla in Tolkienova ustreznica kr\xc5\xa1\xc4\x8danskemu satanu, je bil sprva pri\xc5\xa1tet med Valar, vendar je bil pozneje izklju\xc4\x8den._NEWLINE_Drugi, \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i Ajnur, ki so tudi vstopili v E\xc3\xa4, so se imenovali Majar. Sprva je vsak Maja bil pomo\xc4\x8dnik nekemu Vala, vendar so se nekateri pozneje osamosvojili. Najbolj znana Maja v prvem veku je bila Melian, \xc5\xbeena vilinskega kralja Thingola. Majarskega rodu so bili tudi Istari (\xc4\x8darovniki), med katerimi sta bila v tretjem veku najbolj znana Gandalf in Saruman. Melkor je prav tako imel skorumpirane Majarske slu\xc5\xbeabnike, med njimi so bili Balrogi in njegova desna roka ter kasnej\xc5\xa1i naslednik Sauron.\n_START_SECTION_\nJeziki in pisave\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi znan jezik je bil stara vilin\xc5\xa1\xc4\x8dina, iz katerega sta se pozneje razvili kvenja in avar\xc5\xa1\xc4\x8dina. Kvenja se je z Vanjar in Noldor \xc5\xa1iril v Aman, kjer so jo potem prevzeli Teleriji, medtem ko so Sindari (Vilini, ki so si sredi Velikega pohoda premislili in ostali v Srednjem svetu) razvili sindar\xc5\xa1\xc4\x8dino in nandor\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nFilmi in igre\n_START_PARAGRAPH_\nDelo Gospodar prstanov je trikrat do\xc5\xbeivelo filmsko uprizoritev (Gospodar prstanov, bolj znana je Jacksonova trilogija). Hobbit je do\xc5\xbeivel \xc5\xa1e tri filmske uprizoritve (Hobit)._NEWLINE_Obstaja trideset ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih iger na temo Srednjega sveta.'