b"\n_START_ARTICLE_\nAlzheimerjeva bolezen\n_START_SECTION_\nZgodnji znaki in simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nSlabljenje spomina je zna\xc4\x8dilno eden prvih znakov zmanj\xc5\xa1evanja kognitivnih (spoznavnih) funkcij in lahko ka\xc5\xbee na razvoj Alzheimerjeve bolezni. Nekateri ljudje z motnjami spomina imajo le blag kognitivni upad. Ti ljudje imajo ve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave s spominom kot ostali iste starosti, vendar njihovi simptomi niso tako hudi, kot pri bolnikih z Alzheimerjevo boleznijo. Nekatere \xc5\xa1tudije so pokazale povezavo med nekaterimi motnjami gibanja in blagim kognitivnim upadom. Raziskovalci so na\xc5\xa1li tudi povezavo med blagim kognitivnim upadom in te\xc5\xbeavami z zaznavanjem vonja. Pri ljudeh z blagim kognitivnim upadom zmo\xc5\xbenost za opravljanje obi\xc4\x8dajnih dnevnih aktivnosti ni pomembno zmanj\xc5\xa1ana. V primerjavi z ljudmi z normalnimi kognitivnimi funkcijami se pri teh bolnikih pogosteje razvije Alzheimerjeva bolezen \xe2\x80\x93 pri osmih od desetih ljudi z blago kognitivno prizadetostjo se bo razvila Alzheimerjeva bolezen v sedmih letih, med osebami, starej\xc5\xa1imi od 65 let, z normalnimi kognitivnimi funkcijami pa se bo pojavila pri 1\xe2\x80\x933\xc2\xa0% letno. Ni \xc5\xa1e dokon\xc4\x8dno znano, zakaj samo nekateri ljudje z blagim kognitivnim upadom razvijejo Alzheimerjevo bolezen._NEWLINE_Tudi upad drugih kognitivnih funkcij, ki se ka\xc5\xbee kot iskanje besed, vidne ali prostorske te\xc5\xbeave in poslab\xc5\xa1ano sklepanje ali presoja, lahko ka\xc5\xbee na zelo zgodnji stadij Alzheimerjeve bolezni. Znanstveniki posku\xc5\xa1ajo ugotoviti, ali je mo\xc5\xbeno s slikanjem mo\xc5\xbeganov in s \xc5\xa1tudijami z biolo\xc5\xa1kimi ozna\xc4\x8devalci, na primer pri ljudeh z blagim kognitivnim upadom in pri ljudeh z dru\xc5\xbeinsko anamnezo Alzheimerjeve bolezni, odkriti v mo\xc5\xbeganih zgodnje spremembe, kot so tiste, ki jih vidimo pri Alzheimerjevi bolezni. Za\xc4\x8detne \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo, da bi lahko bilo zgodnje odkrivanje z uporabo biolo\xc5\xa1kih ozna\xc4\x8devalcev in slikovnih metod mogo\xc4\x8de, vendar morajo najdbe potrditi tudi druge \xc5\xa1tudije, preden se bodo te tehnike lahko uporabljale v vsakodnevni klini\xc4\x8dni praksi.\n_START_SECTION_\nBlaga oblika Alzheimerjeve bolezni\n_START_PARAGRAPH_\nZ napredovanjem Alzheimerjeve bolezni se slabljenje spomina nadaljuje, spremembe drugih kognitivnih funkcij postanejo o\xc4\x8ditno izra\xc5\xbeene. Bolniki se lahko na primer izgubijo in so neorientirani, imajo te\xc5\xbeave pri rokovanju z denarjem in pla\xc4\x8devanjem ra\xc4\x8dunov, ponavljajo vpra\xc5\xa1anja, porabijo ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa za vsakodnevna opravila, njihova presoja je zmanj\xc5\xa1ana, lahko se pojavijo spremembe razpolo\xc5\xbeenja in osebnosti, pove\xc4\x8dana tesnoba in/ali agresivnost. Pogosto izgubljajo stvari ali jih zalo\xc5\xbeijo na neobi\xc4\x8dajnih mestih. Ker pozabljajo, kam so spravili svoje stvari, postanejo sumni\xc4\x8davi ali vznemirjeni, svojce pa pogosto obto\xc5\xbeujejo kraje. Govor je relativno ohranjen kljub zmanj\xc5\xa1anemu besedi\xc5\xa1\xc4\x8du. Med pogovorom te\xc5\xbeje najdejo posamezne besede ali jih izpu\xc5\xa1\xc4\x8dajo, te\xc5\xbeko sledijo dolgim zahtevnim pogovorom. Bolezen je pogosto diagnosticirana v tem stadiju.\n_START_SECTION_\nZmerna oblika Alzheimerjeve bolezni\n_START_PARAGRAPH_\nV tem stadiju pride do sprememb v podro\xc4\x8djih mo\xc5\xbeganov, ki so odgovorni za nadzor govora, sklepanje, razmi\xc5\xa1ljanje, obdelavo senzori\xc4\x8dnih informacij in zavestno mi\xc5\xa1ljenje. Slabljenje spomina napreduje, pove\xc4\x8duje se tudi zmedenost. Ne spomnijo se ve\xc4\x8d, kako priti na primer v trgovino ali nazaj domov, zato se pogosteje izgubijo. Bolnik je izgubljen v \xc4\x8dasu in prostoru. Zmanj\xc5\xa1ana je pozornost, imajo te\xc5\xbeave pri urejanju misli in logi\xc4\x8dnem mi\xc5\xa1ljenju. Lahko prihaja do neustreznih izbruhov jeze. Bolniki imajo te\xc5\xbeave pri prepoznavanju dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov in prijateljev. Govor ni ve\xc4\x8d koherenten, je vsebinsko prazen. Te\xc5\xbeave se pojavijo tudi pri branju, pisanju in delu s \xc5\xa1tevilkami. Lahko ne zmorejo ve\xc4\x8d opravljati kompleksnih nalog (na primer obla\xc4\x8denje, priprava skodelice kave), niso se sposobni nau\xc4\x8diti novih stvari, te\xc5\xbeko se spopadajo z novimi situacijami. Lahko imajo halucinacije, blodnje in preganjavico ter so razdra\xc5\xbeljivi. Popu\xc5\xa1\xc4\x8dati jim za\xc4\x8dnejo nau\xc4\x8dene socialne zavore, lahko se vedejo impulzivno, kar se ka\xc5\xbee kot sla\xc4\x8denje v neprimernih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah ali kot vulgarna govorica.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeka oblika Alzheimerjeve bolezni\n_START_PARAGRAPH_\nV kon\xc4\x8dnem stadiju so senilni plaki in nevrofibrilarne pentlje razsejane po celotnih mo\xc5\xbeganih, ki so mo\xc4\x8dno atrofirani. Bolniki s te\xc5\xbeko obliko Alzheimerjeve bolezni se ne morejo ve\xc4\x8d sporazumevati in so povsem odvisni od pomo\xc4\x8di drugih. Dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov ne prepoznajo ve\xc4\x8d. Pogosti simptomi so izguba telesne te\xc5\xbee, oku\xc5\xbebe ko\xc5\xbee, te\xc5\xbeave pri po\xc5\xbeiranju, stokanje, tarnanje, godrnjanje in motnje spanja. Pride do skoraj popolne izgube intelektualnih funkcij, prisotna je inkontinenca, pojavijo se primitivni refleksi in hude motori\xc4\x8dne motnje z razvojem spasti\xc4\x8dnosti. Najpogostej\xc5\xa1i vzrok smrti pri bolnikih z Alzheimerjevo boleznijo je aspiracijska plju\xc4\x8dnica, do katere pride zaradi motenj pri po\xc5\xbeiranju.\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nPri tveganju za razvoj Alzheimerjeve bolezni igrajo genetski faktorji klju\xc4\x8dno vlogo. Poznane so tri familiarne oblike z nastopom v zgodnji \xc5\xbeivljenjski dobi, ki se dedujejo avtosomno dominantno, s popolno penetranco genov. Gre za mutacije gena za amiloidni prekurzorski protein (APP) na kromosomu 21, ki je vzrok za manj kot 1% Alzheimerjeve bolezni, gena za beljakovino presenilin-1 na kromosomu 14, prisotno pri 7% bolnikov in gena za presenilin-2 na kromosomu 1, ki je mutiran pri 3% bolnikov._NEWLINE_V kasnej\xc5\xa1i \xc5\xbeivljenjski dobi se pojavljajo familiarne in tudi sporadi\xc4\x8dne oblike bolezni. Za familiarne oblike v kasnej\xc5\xa1i dobi ni zna\xc4\x8dilno mendelsko dedovanje, pa\xc4\x8d pa obstajajo t. i. geni za nevarnostne dejavnike. Med njimi velja za zanesljivega E4 alel gena za apolipoprotein E na kromosomu 19, ki je vzrok za kar 40% Alzheimerjeve bolezni. Ta je prav tako glavni nevarnostni dejavnik tudi v splo\xc5\xa1ni populaciji. Med zanesljivimi dejavniki tveganja ostajajo tudi visoka starost, sladkorna bolezen tipa 2 in Downov sindrom, pri katerem so prisotni trije kromosomi 21, na katerih je gen za amiloidni prekurzorski protein (APP). Ljudje z Downovim sindromom praviloma zbolijo za Alzheimerjevo boleznijo okrog 30. leta starosti. V izra\xc5\xbeanju bolezni pa imajo dolo\xc4\x8den pomen tudi dejavniki okolja. Kljub \xc5\xa1tevilnim raziskavam ostaja njihov pomen \xc5\xa1e vedno nejasen. Mednje so vklju\xc4\x8deni vpliv po\xc5\xa1kodbe glave, vpliv virusnih infekcij, nizka stopnje izobrazbe, toksini iz okolja (aluminijevi ioni v pitni vodi, pesticidi) in pripadnost dolo\xc4\x8deni etni\xc4\x8dni skupini (1).\n_START_SECTION_\nStrukturne nenormalnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je atrofija velikih mo\xc5\xbeganov tipi\xc4\x8dna manifestacija Alzheimerjeve bolezni, ni dovolj specifi\xc4\x8dna, da bi bila zadosten diagnosti\xc4\x8den pokazatelj. Z mikroskopskim pregledom mo\xc5\xbeganskega tkiva odkrijemo glavne zna\xc4\x8dilnosti bolezni \xe2\x80\x93 to so nevrofibrilarne pentlje in senilni plaki. Zato lahko re\xc4\x8demo, da je demenca vrste Alzheimerjeve bolezni povezana s tak\xc5\xa1nimi histopatolo\xc5\xa1kimi spremembami._NEWLINE_Nevrofibrilarne pentlje so zgrajene iz fosforiliranih fibrilarnih proteinskih agregatov, ki se nahajajo znotraj citoplazme nevrona. Njihova prisotnost prepre\xc4\x8duje nevronu, da bi pravilno obdr\xc5\xbeal svoj citoskelet. Majhno \xc5\xa1tevilo pentelj je obi\xc4\x8dajna posledica staranja. Njihovo pove\xc4\x8dano \xc5\xa1tevilo in arhitektonska porazdelitev pa sta glavna patolo\xc5\xa1ka dejavnika, ki definirata stadij bolezni. Nekatere skupine nevronov so za nastanek pentelj \xc5\xa1e posebej dovzetne. Pogosto nastanejo v obmo\xc4\x8djih hipokampusa, ki sodelujejo pri pretvarjanju do\xc5\xbeivetij v stalne spomine._NEWLINE_Senilni plaki so bolj kompleksni. Zgrajeni so iz izvenceli\xc4\x8dnih depozitov amiloidnega materiala. Kompleksne komponente sladkornih polimerov (glikozaminoglikani) so kriti\xc4\x8dnega pomena pri zbiranju depozitov. Glavna peptidna komponenta mo\xc5\xbeganskega amiloida je amiloid \xce\xb2, fragment transmembranskega \xce\xb2-amiloid prekurzorskega proteina (\xce\xb2-APP)._NEWLINE_Koncentracija plakov in pentelj pri kateri se razvije klini\xc4\x8dna slika se med posamezniki razlikuje in je odvisna od genetskih in okoljskih dejavnikov tveganja, kot tudi od drugih prisotnih patologij mo\xc5\xbeganov.\n_START_SECTION_\nVloga genov\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d to\xc4\x8dkastih mutacij v genu, ki kodira \xce\xb2-APP na kromosomu 21 je dovolj za nastanek zgodnje avtosomno dominantne dru\xc5\xbeinske oblike Alzheimerjeve bolezni s popolno penetranco. Nekatere mutacije pove\xc4\x8dajo tvorbo amiloida \xce\xb2, druge pa tvorijo dolge oblike amiloida \xce\xb2 (42 AK), ki se agregirajo pogosteje kot kratke oblike (40 AK)._NEWLINE_Mutacije v drugih dveh genih, ki kodirata proteina presenilin 1 in 2 naj bi imela pomen pri ve\xc4\x8dini zgodnjih, dru\xc5\xbeinskih, dominantno dedovanih bolezni. Normalna funkcija presenilinov ostaja nejasna. Interakcija med njimi in \xce\xb2-APP v telesu nevrona naj bi bila kriti\xc4\x8dna za organizacijo vezikularnega prometa._NEWLINE_Polimorfizem gena za apolipoprotein E (apoE) je trdno uveljavljen kot glavni dejavnik tveganja (poleg starosti). ApoE je vklju\xc4\x8den v popravljanje sinapse, \xc5\xa1e posebno kot odgovor na po\xc5\xa1kodbo tkiva. Pomembno vlogo ima tudi v vzdr\xc5\xbeevanju strukture nevrona in pri holinergi\xc4\x8dni funkciji. ApoE gen obstaja v 3 alelnih oblikah: E2, E3 in E4. Genotip E4/E4 predstavlja 95% mo\xc5\xbenost za izra\xc5\xbeanje Alzheimerjeve bolezni pri starosti 80 let.\n_START_SECTION_\nVloga okoljskih dejavnikov\n_START_PARAGRAPH_\nMisel o vplivu dejavnikov okolja na razvoj Alzheimerjeve bolezni se je pojavila ob odkritju, da je monozigotni dvoj\xc4\x8dki ne razvijejo nujno. Ena hipoteza pravi, da predstavlja Alzheimerjeva bolezen kroni\xc4\x8dno aktivno vnetno bolezen. Mo\xc5\xbegani bolnikov ka\xc5\xbeejo blago aktivno vnetje, vklju\xc4\x8dno z aktivacijo mikroglije in komplementa ter prisotnostjo vnetnih citokinov. Poleg tega je aktivacija mikroglije povezana z zorenjem plakov pri starej\xc5\xa1ih posameznikih. \xc4\x8ceprav je vnetje najverjetneje posledica osnovnih po\xc5\xa1kodb, lahko sodeluje pri po\xc5\xa1kodbi tkiva._NEWLINE_Prisotnost mo\xc5\xbeganskih infarktov, \xc4\x8detudi majhnih, povi\xc5\xa1a pri bolnikih s tipom lezij, zna\xc4\x8dilnih za Alzheimerjevo bolezen, tveganje za demenco za kar 20-krat. Zdravljenje hipertenzije in drugih \xc5\xbeilnih dejavnikov tveganja, promocija zdrave prehrane in telovadbe, lahko potencialno zmanj\xc5\xa1ajo incidenco demence.\n_START_SECTION_\nMehanizmi povezani s staranjem\n_START_PARAGRAPH_\nStaranje je glavni faktor tveganja za razvoj Alzheimerjeve bolezni v splo\xc5\xa1ni populaciji. Zadnje raziskave ka\xc5\xbeejo dva potencialna mehanizma povezana z razvojem bolezni._NEWLINE_Prvi mehanizem govori o prostih radikalih, ki nastanejo med celi\xc4\x8dnim dihanjem. Oksidativna po\xc5\xa1kodba proteinov in membranskih lipidov je povezana z Alzheimerjevo boleznijo._NEWLINE_Drugi mo\xc5\xbeen mehanizem je mutacija mRNA. Delecija dveh zaporednih baz se ka\xc5\xbee v spremenjenem bralnem okvirju in posledi\xc4\x8dno v proteinu s spremenjenim zaporedjem aminokislin. Nenormalni obliki dveh proteinov, pomembnih za patogenezo Alzheimerjeve bolezni \xe2\x80\x93 \xce\xb2-amiloidni prekurzorski protein in ubikvitin-B ter njuna odgovarjajo\xc4\x8da spremenjena mRNA, so bili ugotovljeni v mo\xc5\xbeganih bolnikov.\n_START_SECTION_\nDrugi nedokazani mehanizmi\n_START_PARAGRAPH_\nTveganje za pojav Alzheimerjeve bolezni naj bi pove\xc4\x8dala po\xc5\xa1kodba glave. Dobra izobrazba naj bi preko modifikacije sinaps pove\xc4\x8dala kompleksnost mo\xc5\xbeganov, zato imajo tak\xc5\xa1ni mo\xc5\xbegani v primerjavi z mo\xc5\xbegani neizobra\xc5\xbeene osebe ve\xc4\x8dje rezerve, preden se demenca za\xc4\x8dne izra\xc5\xbeati. Tudi epilepsija ima mo\xc5\xbene u\xc4\x8dinke, saj se pri bolnikih z epilepsijo razvijejo senilni plaki pri ni\xc5\xbeji starosti kot pri ostali populaciji (3).\n_START_SECTION_\nPatofiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nMorfolo\xc5\xa1ke spremembe pri bolniku z Alzheimerjevo boleznijo so atrofija mo\xc5\xbeganskih vijug in zve\xc4\x8danje stranskih ventriklov. Atrofija nastopi primarno v asociacijskih predelih mo\xc5\xbeganske skorje v frontalnem, temporalnem in parietalnem re\xc5\xbenju. Pojavu amiloidnih plakov in odmiranju nevronov sledi pojavljanje nevrofibrilarnih pentelj v nevronih pomembnih nevrotransmitorskih sistemov, ki v primarno prizadeta podro\xc4\x8dja mo\xc5\xbeganske skorje projicirajo iz bazalnega Meynertovega jedra (holinergi\xc4\x8dni sistem), sinjega jedra (noradrenergi\xc4\x8dni sistem) v ponsu ter iz jeder rafe mezencefalona (serotoninergi\xc4\x8dni sistem). Domnevajo, da gre za retrogradno degeneracijo omenjenih sistemov. Po njihovem propadu se v podro\xc4\x8djih, ki jih o\xc5\xbeiv\xc4\x8dujejo, zmanj\xc5\xa1a holinergi\xc4\x8dni, noradrenergi\xc4\x8dni in serotoninergi\xc4\x8dni prenos. Nevrodegenerativne spremembe in zni\xc5\xbeanje holinergi\xc4\x8dnega prenosa v hipokampusu vodi v motnje prehajanja kratkotrajnega v trajni spomin.\n_START_SECTION_\nNevrofibrilarne pentlje\n_START_PARAGRAPH_\nNjihova glavna sestavina so skupki \xc4\x8dezmerno fosforiliranega proteina tau. Protein tau v normalnih nevronih povezuje tubulin v nevrotubule, elemente citoskeleta, ki so pomembni za aksoplazemski transport snovi. V nevronih bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo se verige \xc4\x8dezmerno fosforiliranega proteina tau sestavijo v parne vija\xc4\x8dne filamente, ki se zdru\xc5\xbeujejo v nevrofibrilarne pentlje. To ima za posledico okvaro citoskeleta in aksonskega transporta. \xc4\x8cezmerno fosforiliranje je posledica zve\xc4\x8dane aktivnosti kinaze proteina tau. V nevronih s pentljami se zve\xc4\x8data aktivnost kalcija v citosolu in aktivnost kalpaina-od kalcija odvisne proteinaze, ki razgradi nekatere funkcionalne in strukturne beljakovine. Ko nevron odmre, ostanejo pentlje \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa v zunajceli\xc4\x8dnem prostoru.\n_START_SECTION_\nSenilni plaki\n_START_PARAGRAPH_\nNajdemo jih zunajceli\xc4\x8dno in vsebujejo amiloid. Pri razviti bolezni jih je najve\xc4\x8d v hipokampusu, amigdaloidnih jedrih in neokorteksu. Amiloid vsebuje prete\xc5\xbeno amiloid \xce\xb2, polipeptid, ki nastane pri proteoliti\xc4\x8dnem razcepu amiloidnega prekurzorskega proteina (APP). V senilnem plaku se molekule amiloida \xce\xb2 nalagajo v skupke netopnih fibril. Nalaganje je posledica konformacije \xce\xb2 (konformacije nagubanega lista) tega proteina. Zrel plak ka\xc5\xbee sliko vnetne reakcije v \xc5\xbeiv\xc4\x8dnem tkivu, odtod tudi poimenovanje nevriti\xc4\x8dni plak. V poskusih so ugotovili nevrotoksi\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke amiloida \xce\xb2. Povzro\xc4\x8di okvaro homeostaze citosolnega kalcija, aktivacijo kinaze proteina tau, nastajanje prostih radikalov in pospe\xc5\xa1i prepisovanje genov, ki vodijo v apoptozo.\n_START_SECTION_\nApoE\n_START_PARAGRAPH_\nApoE, ki se izlo\xc4\x8da iz astrocitov, je potreben za transport lipidov v mo\xc5\xbeganih. ApoE z veliko afiniteto ve\xc5\xbee tudi iz celic izlo\xc4\x8deni topni amiloid \xce\xb2. Pri tem apoE2 in apoE3 zavirata nastajanje netopnih fibril amiloida \xce\xb2 in ga prena\xc5\xa1ata v celice mikroglije, kjer poteka njegova razgradnja. ApoE4 pa pospe\xc5\xa1uje nastajanje netopnih fibril oziroma nalaganje amiloida \xce\xb2 v plake (1).\n_START_SECTION_\nNevropatologija\n_START_PARAGRAPH_\nPri makroskopskem pregledu mo\xc5\xbeganov je vidna razli\xc4\x8dno obse\xc5\xbena kortikalna atrofija z raz\xc5\xa1irjenimi sulkusi, kar je najbolj izrazito v frontalnem, temporalnem in parietalnem re\xc5\xbenju. Zaradi obse\xc5\xbene atrofije se pojavi pove\xc4\x8danje mo\xc5\xbeganskih ventriklov. Zmanj\xc5\xa1ana je tudi te\xc5\xbea mo\xc5\xbeganov, obi\xc4\x8dajno pod 1000 gramov. Na mikroskopskem nivoju je za Alzheimerjevo bolezen zna\xc4\x8dilna prisotnost senilnih plakov (izvenceli\xc4\x8dne odlage) in nevrofibrilarnih pentelj (znotrajceli\xc4\x8dne odlage), ki pa so lahko prisotne tudi v mo\xc5\xbeganih starej\xc5\xa1ih oseb brez demence. Kriteriji za postavitev diagnoze Alzheimerjeve bolezni so tako sestavljeni iz kombinacije klini\xc4\x8dnih in patolo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti. Obstaja dokaj zna\xc4\x8dilen vzorec \xc5\xa1irjenja patolo\xc5\xa1kih sprememb (predvsem senilnih plakov, nevrofibrilarnih pentelj in povezane izgube nevronov ter glialne reakcije) po mo\xc5\xbeganih ob napredovanju bolezni: spremembe so najprej vidne v entorinalnem korteksu, nato se \xc5\xa1irijo po hipokampalni formaciji in v neokorteks. Barvanje s srebrom ali imunohistokemijski prikaz so v veliko pomo\xc4\x8d pri ocenjevanju razse\xc5\xbenosti patolo\xc5\xa1kih sprememb v mo\xc5\xbeganih._NEWLINE_Nevriti\xc4\x8dni plaki so fokalne okroglaste kolekcije dilatiranih distrofi\xc4\x8dnih nevritov, ki se barvajo s srebrom, in so obi\xc4\x8dajno razporejeni okoli amiloidnega jedra. Nevriti\xc4\x8dni plaki merijo v premeru od 20 do 200 \xc2\xb5m, na njihovem obrobju se nahajajo celice mikroglije in reaktivni astrociti. Nahajajo se predvsem v hipokampusu in amigdali ter tudi v neokorteksu, vendar ne v primarni motori\xc4\x8dni in senzori\xc4\x8dni skorji do poznih stadijev bolezni. Amiloidno jedro vsebuje amiloid \xce\xb2. Odlage amiloida \xce\xb2, ki niso obdane z nevriti\xc4\x8dno reakcijo se imenujejo difuzni plaki in se tipi\xc4\x8dno nahajajo v povr\xc5\xa1inskih delih korteksa kot tudi v bazalnih ganglijih in korteksu malih mo\xc5\xbeganov in naj bi predstavljali zgodnji stadij v razvoju senilnih plakov._NEWLINE_Nevrofibrilarne pentlje so snopi filamentov, ki so vidni kot bazofilne fibrilarne strukture v citoplazmi nevronov. Fibrile lahko obdajajo jedro nevronov ali pa odrinejo jedro ob rob. Pentlje ostanejo tudi ko nevroni propadejo \xe2\x80\x93 tedaj postanejo izvenceli\xc4\x8dne odlage. Obi\xc4\x8dajno se nahajajo pentlje v kortikalnih nevronih, predvsem v entorinalnem korteksu in tudi na drugih mestih, kot so piramidne celice hipokampusa, amigdala in jedra rafe. Glavna sestavina filamentov je hiperfosforilirana oblika proteina tau. Nevrofibrilarne pentlje niso specifi\xc4\x8dne za Alzheimerjevo bolezen, saj se pojavljajo tudi pri drugih nevrodegenerativnih boleznih (4).\n_START_SECTION_\nDiagnostka\n_START_PARAGRAPH_\nDiagnoza Alzheimerjeve bolezni je klini\xc4\x8dna, ob izklju\xc4\x8ditvi ostalih mo\xc5\xbenih vzrokov demence._NEWLINE_V pomo\xc4\x8d pri postavitvi diagnoze so lahko tudi razli\xc4\x8dna diagnosti\xc4\x8dna merila, na primer merila NINCDS / ADRDA (National Institute of Neurological and Communicative Disorders and Stroke / Alzheimer's Disease and Related Disorders Association). NINCDS / ADRDA merila za klini\xc4\x8dno diagnozo Alzheimerjeve bolezni:_NEWLINE_1. Demenca, ugotovljena s klini\xc4\x8dnim pregledom in dokumentirana s Kratkim preizkusom spoznavnih sposobnosti (KPSS) ali podobnimi lestvicami in potrjena z nevropsiholo\xc5\xa1kim pregledom._NEWLINE_2. Deficiti na dveh ali ve\xc4\x8d podro\xc4\x8djih spoznavnih spodobnosti._NEWLINE_3. Napredujo\xc4\x8de slabljenje spomina in ostalih spoznavnih sposobnosti._NEWLINE_4. Brez motenj zavesti._NEWLINE_5. Za\xc4\x8detek med 40. in 90. letom, najpogosteje po 65. letu._NEWLINE_6. Brez prisotnosti sistemskih motenj ali mo\xc5\xbeganskih bolezni, ki lahko same povzro\xc4\x8dijo napredujo\xc4\x8de slabljenje spomina in ostalih spoznavnih sposobnosti (5)._NEWLINE_Za dokon\xc4\x8dno diagnozo Alzheimerjeve bolezni je potreben patolo\xc5\xa1ki pregled mo\xc5\xbeganov \xe2\x80\x93 pri obdukciji ali punkciji mo\xc5\xbeganov v izjemnih primerih, vendar je diagnoza na podlagi klini\xc4\x8dne ocene in sodobnih radiolo\xc5\xa1kih metod pravilna v 80% do 90% primerov (4)._NEWLINE_Histopatolo\xc5\xa1ki kriteriji \xe2\x80\x93 NIA \xe2\x80\x93 Reagan (National Institute on Aging and the Ronald and Nancy Reagan Institute of the Alzheimer's Association), CERAD (The Consortium to Establish a Registry for Alzheimer's disease), za postavitev diagnoze Alzheimerjeve bolezni temeljijo na gostoti nevriti\xc4\x8dnih plakov in nevrofibrilarnih pentelj v neokorteksu in limbi\xc4\x8dnih predelih mo\xc5\xbeganov (6)._NEWLINE__NEWLINE_Diagnozo zdravnik postavi s standardiziranimi osnovnimi in dodatnimi preizkusi in psiholo\xc5\xa1kimi testi. Pomemben je tudi pogovor s svojci, ker bolnik sam pogosto ne opazi sprememb._NEWLINE_1. Splo\xc5\xa1ni in nevrolo\xc5\xa1ki pregled_NEWLINE_2. Laboratorijski testi: pregled krvi je pomemben predvsem za izklju\xc4\x8ditev drugih stanj, ki lahko povzro\xc4\x8dajo slabljenje spomina in zmedenost, na primer motnje v delovanju \xc5\xa1\xc4\x8ditnice ali pomanjkanje vitaminov._NEWLINE_3. Ocena mentalnega statusa: za hitro oceno spomina in drugih mentalnih sposobnosti se izvede kratek preizkus spoznavnih sposobnosti (KPSS). KPSS je preprost test, sestavljen iz 30 vpra\xc5\xa1anj. Bolnik mora med drugim povedati, kateri dan v tednu je, navesti pravilen datum, svojo starost, povedati kraj in ustanovo, kjer se nahaja. Nato ponovi tri besede. Sledi od\xc5\xa1tevanje od sto po sedem. Preiskovanec nato \xc4\x8drkuje dolo\xc4\x8deno besedo v obratnem vrstnem redu. Nato spet ponovi tri besede, sli\xc5\xa1ane pred nekaj minutami. V nadaljevanju mu zdravnik poka\xc5\xbee nekaj predmetov, ki jih mora bolnik poimenovati. Na koncu preizkusa bolnik napi\xc5\xa1e \xc5\xa1e stavek in preri\xc5\xa1e lik. \xc4\x8ce na testu bolnik dose\xc5\xbee 26 to\xc4\x8d ali manj, je to \xc5\xbee velik pokazatelj za\xc4\x8detka Alzheimerjeve bolezni. Diagnosti\xc4\x8dno je zelo pomembno tudi risanje ure (7)._NEWLINE_4. Nevropsiholo\xc5\xa1ko testiranje: z razli\xc4\x8dnimi testi se pridobi bolj obse\xc5\xbeno oceno bolnikovega spomina in spoznavnih sposobnosti. Ta oblika testiranja je \xc5\xa1e posebej pomembna pri sumu na zgodnjo obliko Alzheimerjeve bolezni ali pa demence drugega tipa. S temi testi se prav tako oceni, \xc4\x8de je bolnik \xc5\xa1e sposoben sam sprejemati pomembne odlo\xc4\x8ditve, na primer finan\xc4\x8dne in zdravstvene._NEWLINE_5. Slikovne metode: ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka tomografija (CT) se uporablja predvsem za izklju\xc4\x8ditev tumorjev, mo\xc5\xbeganske kapi in po\xc5\xa1kodb glave. Magnetno resonan\xc4\x8dno slikanje (MRI) se prav tako uporablja predvsem za izklju\xc4\x8ditev drugih stanj, ki bi lahko imela za posledico slabljenje spomina in upad spoznavnih sposobnosti. Bolnik naj bi opravil vsaj eno od omenjenih preiskav. S posebnimi preiskavami se lahko i\xc5\xa1\xc4\x8de potencialne slikovne znanilce Alzheimerjeve bolezni: MRI (magnetno resonan\xc4\x8dno slikanje) \xe2\x80\x93 atrofija hipokampusa in entorinalnega korteksa; SPECT (enofotonska emisijska ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka tomografija) \xe2\x80\x93 hipoperfuzija temporalnega in parietalnega korteksa; FDG/PET (pozitronska emisijska tomografija) \xe2\x80\x93 hipometabolizem hipokampusa in entorinalnega korteksa; PET z ozna\xc4\x8devalci za amiloid (6)._NEWLINE_6. Pregled likvorja: lumbalna punkcija se opravi v dolo\xc4\x8denih primerih predvsem za izklju\xc4\x8ditev stanj, kot so normotenzivni hidrocefalus ali oku\xc5\xbebe centralnega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema. Pri Alzheimerjevi bolezni so vrednosti proteina tau in fosforilirane oblike tau v likvorju pogosto povi\xc5\xa1ane, vrednosti amiloida pa so obi\xc4\x8dajno nizke (8).\n_START_SECTION_\nPreventiva\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutno ni dokazane poti kako prepre\xc4\x8diti nastanek Alzheimerjeve bolezni. Do sedaj najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dokaz predlaga zmanj\xc5\xa1anje tveganja preko zmanj\xc5\xa1anja tveganja za bolezni srca. Mnogo faktorjev, ki pove\xc4\x8dajo tveganje za bolezni srca, lahko pove\xc4\x8dajo tudi tveganje za Alzheimerjevo bolezen in vaskularno demenco. Faktorji, ki so vklju\xc4\x8deni so visok krvni tlak, visoka koncentracija holesterola v krvi, prevelika telesna te\xc5\xbea in sladkorna bolezen._NEWLINE_Razvijajo se novi programi, namenjeni ljudem z visokim tveganjem za demenco. Spodbujajo fizi\xc4\x8dno aktivnost, kognitivno stimulacijo, dru\xc5\xbebeno anga\xc5\xbeiranost in zdravo prehrano. U\xc4\x8dijo tudi strategije kompenzacije spomina, ki v primeru napredovanja mo\xc5\xbeganskih sprememb pomagajo pri \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1emu izkoristku dneva (9).\n_START_SECTION_\nPreventivna zdravila\n_START_PARAGRAPH_\nStrokovnjaki se strinjajo, da se Alzheimerjeva bolezen, tako kot ve\xc4\x8dina kroni\xc4\x8dnih bolezni obi\xc4\x8dajno razvije kot kombinacija kompleksnih interakcij med mnogimi faktorji, vklju\xc4\x8dno s starostjo, genetiko, okoljem in na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivljenja ter pridru\xc5\xbeenih drugih bolezni. Ker posameznik ne more vplivati na dolo\xc4\x8dene dejavnike tveganja, kot sta genetika in starost, lahko raziskovanje teh podro\xc4\x8dij vodi v nove poti odkrivanja ljudi s tveganjem in jim ponudi preventivna zdravljenja. Na primer medtem, ko se razvijajo potencialna zdravila, ki bi vplivala na bolezen, lahko postane v prihodnosti genetsko testiranje pomemben pripomo\xc4\x8dek za ugotavljanje posameznikov, pri katerih bomo lahko zgodaj in proaktivno posredovali pri zmanj\xc5\xa1evanju njihovega tveganja za razvoj bolezni. Trenutno rutinsko klini\xc4\x8dno testiranje za Alzheimerjevo bolezen ni priporo\xc4\x8dljivo, ker \xc5\xa1e ni na voljo preventivnega zdravljenja.\n_START_SECTION_\nPovezava med srcem in glavo\n_START_PARAGRAPH_\nTveganje za razvoj Alzheimerjeve bolezni in vaskularnih demenc se pove\xc4\x8da kot odgovor na mnogo stanj, ki po\xc5\xa1kodujejo srce in krvne \xc5\xbeile. Ti vklju\xc4\x8dujejo visok krvni tlak, bolezni srca, kap, sladkorno bolezen in visok holesterol. Nekatere \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo, da ima kar 80% posameznikov z Alzheimerjevo boleznijo hkrati tudi kardiovaskularno bolezen._NEWLINE_Dolgoletno vpra\xc5\xa1anje je, zakaj nekateri ljudje razvijejo plake in pentlje zna\xc4\x8dilne, ampak ne razvijejo simptomov bolezni. \xc5\xbdilne bolezni lahko pomagajo raziskovalcem pri najdbi odgovora. Obdukcijske \xc5\xa1tudije predlagajo, da so lahko plaki in pentlje prisotne v mo\xc5\xbeganih brez, da bi povzro\xc4\x8dale simptome upada kognitivnih funkcij, \xc4\x8de mo\xc5\xbegani ne ka\xc5\xbeejo hkrati tudi \xc5\xbeilne bolezni. Veliko strokovnjakov je prepri\xc4\x8danih, da je nadzor kardiovaskularnih dejavnikov tveganja naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i pristop pri varovanju zdravih mo\xc5\xbeganov.\n_START_SECTION_\nTelesna vadba in prehrana\n_START_PARAGRAPH_\nRedna telesna vadba naj bi bila klju\xc4\x8den del pri zmanj\xc5\xa1evanju tveganja za Alzheimerjevo bolezen. Vadba pove\xc4\x8da pretok krvi in kisika ter tako pozitivno vpliva na mo\xc5\xbeganske celice. \xc5\xa0e mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dokazi zagovarjajo dejstvo, da vadba varuje zdravje mo\xc5\xbeganov preko dokazanih u\xc4\x8dinkov na kardiovaskularni sistem._NEWLINE_Tako kot telesna aktivnost ima tudi prehrana najve\xc4\x8dji u\xc4\x8dinek na zdravje mo\xc5\xbeganov preko srca. Zdravi prehranjevalni vzorci, kot je Mediteranska dieta, vklju\xc4\x8dujejo relativno malo rde\xc4\x8dega mesa in ve\xc4\x8d polnozrnatih \xc5\xbeitaric, sadja in zelenjave, rib, ore\xc5\xa1\xc4\x8dkov, olivnega olja in drugih zdravih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob.\n_START_SECTION_\nSocialna povezanost in intelektualna aktivnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilne \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo na to, da vzdr\xc5\xbeevanje mo\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih povezav in ohranjanje miselne aktivnosti tekom staranja, zni\xc5\xbeajo tveganje za kognitivni upad in Alzheimerjevo bolezen. Strokovnjaki niso prepri\xc4\x8dani o mehanizmu teh povezav. Lahko gre za direktne mehanizme, preko katerih socialna in miselna stimulacija varujeta mo\xc5\xbegane. Ljudje, ki v kon\xc4\x8dni fazi razvijejo Alzheimerjevo bolezen, lahko ob\xc4\x8dutijo manj\xc5\xa1o naklonjenost za dru\xc5\xbebene in intelektualne aktivnosti \xc5\xbee leta preden lahko diagnosti\xc4\x8dne metode zaznajo simptome.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xa1kodba glave\n_START_PARAGRAPH_\nMed bodo\xc4\x8dim tveganjem za razvoj bolezni in huj\xc5\xa1o po\xc5\xa1kodbo glave obstaja mo\xc4\x8dna povezava, \xc5\xa1e posebno takrat, ko po\xc5\xa1kodbo glave spremlja izguba zavesti. Tveganje za po\xc5\xa1kodbo lahko zmanj\xc5\xa1amo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, na primer s pripetim varnostim pasom in uporabo \xc4\x8delade (10).\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAlzheimerjeva bolezen \xc5\xa1e ni ozdravljiva, saj kljub zdravljenju bolezenski proces napreduje. Ne glede na to, pa je zdravljenje z zdravili izredno pomembno, saj laj\xc5\xa1a posledice bolezni._NEWLINE_Trenutno so za zdravljenje Alzheimerjeve bolezni odobrena zdravila iz skupine inhibitorjev holinesteraze in memantin. Raziskujejo tudi \xc5\xa1tevilne druge pristope k zdravljenju, ki temeljijo na amiloidni hipotezi in nevroprotektivnem delovanju nekaterih snovi, vendar so \xc5\xa1e brez uspehov v klini\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah (11).\n_START_SECTION_\nInhibitorji holinesteraze\n_START_PARAGRAPH_\nPredpisujejo se za zdravljenje simptomov povezanih s spominom, razmi\xc5\xa1ljanjem, govorom in presojo. Na voljo so trije razli\xc4\x8dni inhibitorji holinesteraze: doneprazil (Aricept), ki se predpisuje za zdravljenje vseh oblik Alzheimerjeve bolezni; galantamin (Reminyl) za blago in zmerno obliko bolezni; rivastigmin (Exelon) za blago in zmerno obliko Alzheimerjeve bolezni. Takrin (Cognex), prvo zdravilo odobreno za zdravljenje Alzheimerjeve bolezni leta 1993, se danes redko predpisuje zaradi ne\xc5\xbeelenih u\xc4\x8dinkov, kot so slabost, trebu\xc5\xa1ni kr\xc4\x8di in pri nekaterih bolnikih tudi okvare jeter._NEWLINE_Inhibitorji holinesteraze delujejo tako, da pove\xc4\x8dajo koncentracijo kemi\xc4\x8dnega prena\xc5\xa1alca acetilholina, ki je pomembno udele\xc5\xbeen pri spominu, presoji in drugih miselnih procesih. Pri Alzheimerjevi bolezni pride do propadanja celic, ki izdelujejo acetilholin, zato se zmanj\xc5\xa1a koli\xc4\x8dina prena\xc5\xa1alca, ki je na voljo za prenos signalov med celicami. Inhibitorji holinesteraze zavrejo aktivnost encima acetilholinesteraza, ki sodeluje pri razgradnji acetilholina. Z vzdr\xc5\xbeevanjem koncentracije acetilholina, ki jo povzro\xc4\x8di zdravilo, se lahko vsaj za nekaj \xc4\x8dasa kompenzira izgubo funkcionalnih mo\xc5\xbeganskih celic. Inhibitorji holinesteraze imajo tudi druge ugodne u\xc4\x8dinke. Galantamin spodbuja spro\xc5\xa1\xc4\x8danje acetilholina iz \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih celic in pove\xc4\x8da ob\xc4\x8dutljivost \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih celic na acetilholin. Rivastigmin lahko zavira aktivnost tudi drugih encimov, ki so udele\xc5\xbeeni pri razgradnji acetilholina. Inhibitorji holinesteraze ne morejo ustaviti propadanja \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih celic, zato se njihova u\xc4\x8dinkovitost postopoma zmanj\xc5\xa1uje (12)._NEWLINE_Zdravljenje z inhibitorji holinesteraze je u\xc4\x8dinkovito pri 40 \xe2\x80\x93 70 odstotkih bolnikov, v ve\xc4\x8dini primerov traja izbolj\xc5\xa1anje simptomov 6 do 12 mesecev (13)._NEWLINE_Bolniki obi\xc4\x8dajno dobro prena\xc5\xa1ajo inhibitorje holinesteraze. \xc4\x8ce se pojavijo ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki, so to najpogosteje slabost, bruhanje, izguba apetita in trebu\xc5\xa1ni kr\xc4\x8di (12)._NEWLINE_Raziskujejo tudi druga zdravila, ki bi izbolj\xc5\xa1ala holinergi\xc4\x8dno funkcijo \xe2\x80\x93 raziskave vklju\xc4\x8dujejo druge inhibitorje holinesteraze in razli\xc4\x8dne agoniste muskarinskih in nikotinskih receptorjev, vendar nobeno od njih ne deluje obetajo\xc4\x8de v zgodnjih klini\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah (11).\n_START_SECTION_\nMemantin\n_START_PARAGRAPH_\nPredpisuje se za izbolj\xc5\xa1anje spomina, pozornosti, govora in sposobnosti opravljanja preprostih nalog. Je prvo zdravilo iz skupine antagonistov NMDA receptorjev, odobreno za zdravljenje Alzheimerjeve bolezni. Uporablja se za zdravljenje zmerne do hude oblike bolezni._NEWLINE_Memantin (Ebixa) uravnava aktivnost glutamata, kemi\xc4\x8dnega prena\xc5\xa1alca, ki sodeluje pri obdelavi, shranjevanju in priklicu podatkov. Glutamat ima pomembno vlogo pri u\xc4\x8denju in spominu. Deluje na NMDA receptorje in s tem omogo\xc4\x8di dolo\xc4\x8deni koli\xc4\x8dini kalcija, da vstopi v \xc5\xbeiv\xc4\x8dno celico. Kalcij pomaga ustvariti ustrezno kemi\xc4\x8dno okolje, ki je potrebno za shranjevanje podatkov. Prevelika koli\xc4\x8dina glutamata preve\xc4\x8d spodbuja NMDA receptorje in tako povzro\xc4\x8di prevelik vstop kalcija v \xc5\xbeiv\xc4\x8dno celico, kar vodi v celi\xc4\x8dno smrt. Memantin naj bi varoval celice pred prevelikimi koli\xc4\x8dinami glutamata z delno blokado NMDA receptorjev. Ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki memantina so glavobol, zaprtje zmedenost in omotica (12).\n_START_SECTION_\nZdravljenje sekundarnih simptomov\n_START_PARAGRAPH_\nZa zdravljenje sekundarnih simptomov Alzheimerjeve bolezni, kot so depresija, agresivnost, halucinacije, blodnje in motnje spanja, se uporabljajo zdravila iz skupine antidepresivov, anksiolitikov, beta blokatorjev, antiepilepti\xc4\x8dnih zdravil in nevroleptikov (14).\n_START_SECTION_\nPrognoza\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilno za Alzheimerjevo bolezen je, da se za\xc4\x8dne neopazno z motnjami spomina predvsem za sve\xc5\xbee dogodke in napreduje razmeroma po\xc4\x8dasi, zlasti pri poznem za\xc4\x8detku. Mo\xc5\xbena so kraj\xc5\xa1a ali dalj\xc5\xa1a obdobja, ko se bolezen upo\xc4\x8dasni. V za\xc4\x8detnem stadiju so bolniki \xc5\xa1e razmeroma urejeni, prevladujejo te\xc5\xbeave s pozabljivostjo, z zbranostjo, s slab\xc5\xa1o \xc4\x8dasovno orientacijo in podobno. Bolniki postajajo neuvidevni za bolezenske te\xc5\xbeave. \xc4\x8ceprav so huje spominsko moteni, zanikajo vsakr\xc5\xa1ne te\xc5\xbeave, upirajo se vsaki spremembi, interesni krog se jim o\xc5\xbei, sposobnost abstraktnega mi\xc5\xa1ljenja in drugih vi\xc5\xa1jih mo\xc5\xbeganskih dejavnosti se manj\xc5\xa1a, osebnostne poteze se spremenijo. V tem stadiju se najpogosteje pojavljajo tudi zapleti osnovne bolezni, kot so vznemirjenost, halucinacije, delirantna stanja, zna\xc4\x8dilni ponavljajo\xc4\x8di zaposlitveni nemir in epilepti\xc4\x8dni napadi. V zadnjem stadiju so bolniki povsem nebogljeni in v celoti odvisni od pomo\xc4\x8di okolice, pri zagotavljanju osnovnih \xc5\xbeivljenjskih funkcij in pri zagotavljanju varnosti (15). \xc5\xbdal trenutno \xc5\xa1e ni zdravila, ki bi pozdravil Alzheimerjevo bolezen. Povpre\xc4\x8dna pri\xc4\x8dakovana \xc5\xbeivljenjska doba za bolnika je 8 do 10 let po za\xc4\x8detku simptomov. Kljub temu poznamo zgodbe posameznikov, ki so \xc5\xbeiveli do 20 let po pojavu prvih simptomov. Kako dolgo bo \xc5\xbeivel bolnik z Alzheimerjevo boleznijo je odvisno predvsem od njegove starosti ob za\xc4\x8detku bolezni in ostalih zdravstvenih te\xc5\xbeav. Tisti bolniki, ki nimajo nobenih drugih fizi\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav imajo bolj\xc5\xa1o mo\xc5\xbenost za dalj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje kot posamezniki z mnogimi zdravstvenimi te\xc5\xbeavami. Posamezniki z Alzheimerjevo boleznijo velikokrat umrejo zaradi plju\xc4\x8dnice ali gripe. A bolezen je kljub temu usodna \xe2\x80\x93 \xc4\x8de bolnik nima drugih zdravstvenih zapletov, bo umrl zaradi odpovedi vseh organskih sistemov, kot posledica Alzheimerjeve bolezni (16).\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nAlzheimerjeva bolezen je najpogostej\xc5\xa1i vzrok demence. Pribli\xc5\xbeno 60% vseh bolnikov z demenco ima Alzheimerjevo bolezen. Alzheimerjeva bolezen ve\xc4\x8dinoma prizadene starej\xc5\xa1e. Zanjo zboli od 5% do 10% vseh starej\xc5\xa1ih od 65 let. Bolezen se lahko, \xc4\x8deprav precej redkeje, poka\xc5\xbee \xc5\xbee pri 50 letih ali celo prej. Le 10% bolnikov je ob pojavu bolezenskih znakov mlaj\xc5\xa1ih od 65 let. Z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem starosti populacije se hitro pove\xc4\x8duje dele\xc5\xbe bolnikov z demenco. Med 80-90 let starimi osebami je bolnikov z demenco 20-45%. Kljub temu visoka starost \xc5\xa1e ne pomeni, da nam neizogibno grozi bolezen (17)._NEWLINE_Po neuradnih statistikah naj bi imelo Alzheimerjevo bolezen preko 26 milijonov ljudi, to \xc5\xa1tevilo pa naj bi se do leta 2060 podvojilo. V Sloveniji je pribli\xc5\xbeno 20 000 bolnikov. S tem Alzheimerjeva bolezen ne predstavlja ve\xc4\x8d zgolj problema vsakega posameznika, temve\xc4\x8d tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1i socialno-politi\xc4\x8dni problem, ki zahteva obravnavo na razli\xc4\x8dnih ravneh. V razli\xc4\x8dnih znanostih, ki se ukvarjajo z Alzheimerjevo boleznijo, je v zadnjem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e posebej relevantno vpra\xc5\xa1anje, kako diagnosticirati bolezen \xc5\xbee v najzgodnej\xc5\xa1ih fazah (18).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n1906 Dr. Alois Alzheimer, nem\xc5\xa1ki nevrolog in psihiater, opi\xc5\xa1e primer 51-letne bolnice Auguste D., ki je imela ob sprejemu v bolni\xc5\xa1nico nenavadne simptome, ki so vklju\xc4\x8devali te\xc5\xbeave pri razumevanju, motnje spomina, nesposobnost govorjenja, neorientiranost, vedenjske te\xc5\xbeave in halucinacije. Po njeni smrti je dr. Alzheimer pregledal mo\xc5\xbegane in opisal dve zna\xc4\x8dilnosti Alzheimerjeve bolezni \xe2\x80\x93 drobna zrnata \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8da v prostorih med nevroni (senilne plake, sestavljene iz amiloida \xce\xb2) in snopi\xc4\x8de prepletenih fibrilarnih proteinov v nevronih (nevrofibrilarne pentlje)._NEWLINE_1910 \xe2\x80\x93 1940 Obstaja prepri\xc4\x8danje, da je\xc2\xa0\xc2\xbbsenilna demenca\xc2\xab\xc2\xa0obi\xc4\x8dajen proces, do katerega pride med staranjem._NEWLINE_1950 Znanstveniki raziskujejo biolo\xc5\xa1ko zgradbo senilnih plakov in nevrofibrilarnih pentelj._NEWLINE_1960 Znanstveniki odkrijejo povezavo med demenco in \xc5\xa1tevilom plakov, ki so prisotni v mo\xc5\xbeganih. Alzheimerjeva bolezen je priznana kot bolezen, ne velja ve\xc4\x8d za del normalnega staranja._NEWLINE_1970 1. Znanstveniki odkrijejo, da je pri bolnikih z Alzheimerjevo boleznijo mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ana koli\xc4\x8dina \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega prena\xc5\xa1alca acetilholina, ki je pomemben pri tvorbi spomina. To odkritje je eno prvih, ki pove\xc5\xbee Alzheimerjevo bolezen z biokemi\xc4\x8dnimi spremembami v mo\xc5\xbeganih._NEWLINE_2.Alzheimerjeva boleze postane splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjen izraz, ko se za\xc4\x8dne prepoznava te bolezni kot velikega javnozdravstvenega problema._NEWLINE_1980 1. Postavljeni so diagnosti\xc4\x8dni kriteriji za Alzheimerjevo bolezen._NEWLINE_2. Odkrivati za\xc4\x8dnejo genetske vzroke za zgodnjo obliko Alzheimerjeve bolezni._NEWLINE_3. Znanstveniki za\xc4\x8dnejo razkrivati biolo\xc5\xa1ke poti, ki vodijo do razvoja iz amiloida \xce\xb2 sestavljenih senilnih plakov v mo\xc5\xbeganih._NEWLINE_4. Identificirana je nenormalna oblika proteina tau v nevrofibrilarnih pentljah._NEWLINE_1990 1. Ameri\xc5\xa1ka uprava za hrano in zdravila (Food and Drug Administration \xe2\x80\x93 FDA) odobri takrin (Cognex) kot prvo zdravilo za Alzheimerjevo bolezen. Zdravilo se zaradi \xc5\xa1tevilnih stranskih u\xc4\x8dinkov ne uporablja ve\xc4\x8d in so ga nadomestila druga zdravila._NEWLINE_2. Odkrijejo genetske mutacije, ki so povezane z zgodnjo in pozno obliko Alzheimerjeve bolezni._NEWLINE_3. Vzgojijo prve transgenske mi\xc5\xa1ke, ki slu\xc5\xbeijo kot poskusni modeli za raziskovanje Alzheimerjeve bolezni._NEWLINE_4. Opredelijo dodatne diagnosti\xc4\x8dne kriterije za Alzheimerjevo bolezen._NEWLINE_5. Opi\xc5\xa1ejo in definirajo zna\xc4\x8dilnosti blagega kognitivnega upada._NEWLINE_2000 1. FDA odobri \xc5\xa1e druga zdravila za zdravljenje simptomov Alzheimerjeve bolezni \xe2\x80\x93 rivastigmin (Exelon), galantamin (Reminyl), donepezil (Aricept) in memantin (Ebixa)._NEWLINE_2. Za\xc4\x8dnejo se raziskave za morebitni razvoj cepiva proti Alzheimerjevi bolezni._NEWLINE_3. Vzgojijo nove vrste transgenskih mi\xc5\xa1k, pri katerih se razvijejo senilni plaki in nevrofibrilarne pentlje._NEWLINE_4. Poteka veliko novih klini\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij._NEWLINE_5. Razvijejo spojino Pittsburgh B (PiB), ki se uporablja pri PET (pozitronska emisijska tomografija) slikanju in omogo\xc4\x8da prikaz plakov, sestavljenih iz amiloida \xce\xb2 v mo\xc5\xbeganih \xc5\xbeivih ljudi._NEWLINE_6. Razvijajo se bolj sofisticirane slikovne metode, metode v genetiki, testi za spomin in kognitivne funkcije, strukturirani vpra\xc5\xa1alniki in druge tehnologije, ki omogo\xc4\x8dajo zgodnej\xc5\xa1o prepoznavo ljudi z visokim tveganjem za razvoj Alzheimerjeve bolezni (19)."