b"\n_START_ARTICLE_\nIris Murdoch\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIris Murdoch se je rodila v Phibsboroughu v Dublinu na Irskem, z dru\xc5\xbeino pa so se nekaj tednov po njenem rojstvu preselili v London. Bila je edini otrok Irene Alice, operne pevke, in o\xc4\x8deta Willsa Johna Hughesa Murdocha, delavca javnega sektorja. V London so se preselili, ker je njen o\xc4\x8de tam dobil slu\xc5\xbebo uradnika na ministrstvu za zdravje. Iris je pozneje svojo dru\xc5\xbeino opisala kot 'popolno trojico ljubezni'._NEWLINE_Obiskovala je internat v Bristolu, leta 1938 pa je za\xc4\x8dela \xc5\xa1tudij na \xc5\xbeenski fakulteti Somerville College v Oxfordu. Tam je \xc5\xa1tudirala klasi\xc4\x8dno filologijo, zgodovino in filozofijo. Leta 1942 je diplomirala z odliko in takoj za\xc4\x8dela s slu\xc5\xbebo na ministrstvu za finance, dve leti pozneje pa je za\xc4\x8dela delati za Zdru\xc5\xbeene narode, kjer je pomagala ljudem, ki so ostali brez strehe nad glavo, ter drugim, ki jih je prizadela druga svetovna vojna. Ta izku\xc5\xa1nja je imela mo\xc4\x8dan vpliv na njena poznej\xc5\xa1a dela._NEWLINE_Med leti 1947 in 1948 je obiskovala podiplomski \xc5\xa1tudij filozofije na univerzi v Cambridgeu, kjer je spoznala Ludwiga Wittgensteina, enega izmed profesorjev, \xc4\x8digar filozofske nazore je pozneje kritizirala. Za tem je 15 let pou\xc4\x8devala filozofijo na univerzi v Oxfordu._NEWLINE_Leta 1956 se je poro\xc4\x8dila z Johnom Bayleyjem, ki je bil literarni kritik, pisatelj in profesor angle\xc5\xa1\xc4\x8dine na Oxfordu. Spoznala sta se v Oxfordu dve leti prej. Poro\xc4\x8dena sta bila 40 let, do njene smrti. Njuno razmerje je bilo zanimivo in nenavadno. Njenemu mo\xc5\xbeu se je zdel seks absurden, skorajda nesmiseln, zato je Murdochova imela \xc5\xa1tevilna zunajzakonska razmerja._NEWLINE_Irisin prvi roman Under the Net ('Pod mre\xc5\xbeo') je bil objavljen leta 1954, pred tem pa je objavljala filozofske eseje. Objavila je tudi prvo monografijo v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini o Jean-Paulu Sartreju. Kasneje je napisala \xc5\xa1e 25 drugih romanov ter raznih filozofskih del, kot tudi poezijo in nekaj dramskih del. Njen zadnji roman je bil objavljen leta 1995, leta 1999 pa je umrla zaradi Alzheimerjeve bolezni._NEWLINE_Sama ni nikoli brala kritik svojih del in je svoj \xc4\x8das le redko namenila branju del svojih sodobnikov; raje je imela evropske avtorje 19. stoletja, kot so Jane Austen, Charles Dickens, George Eliot, Henry James, Lev Nikolajevi\xc4\x8d Tolstoj in Fjodor Mihajlovi\xc4\x8d Dostojevski.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nNjeno pisateljsko delo in uspeh pogosto zasen\xc4\x8dita njene vplive in dose\xc5\xbeke v filozofiji. Kljub temu pa so bila njena dela nedavno ovrednotena kot klju\xc4\x8dni del povojne filozofije, \xc5\xa1e posebej njena dela na podro\xc4\x8dju moralne filozofije oziroma etike ter ponovne interpretacije Aristotela in Platona. Svoje analize na podro\xc4\x8dju moralne filozofije je usmerjala v pozornost, \xc4\x8dlovekovo percepcijo sveta ter \xc4\x8dlovekovo zaznavanje stvarnosti._NEWLINE_Filozofija Iris Murdoch temelji na zoperstavljanju utilitarizmu, behaviorizmu in eksistencializmu, ki mentalne pojave pojmujejo kot javne, dostopne opazovanju in tesno povezane z voljo. Za razliko od njih, svoje teze ne izpeljuje iz neosebnega sveta dejstev, ampak izhaja iz \xc2\xbbzgodovinskega\xc2\xab\xc2\xa0posameznika. Podobno kot Platon, dobro povezuje z resnico. Meni, da je zatrtje jaza in osvoboditev od fantazije oz. zmo\xc5\xbenost videti stvari take, kot v resnici so, prvi pogoj pravega, moralnega vedenja._NEWLINE_V nedavnih raziskavah o njenih filozofskih delih je Justin Broackes izpostavil nekatere zna\xc4\x8dilne lastnosti njene moralne filozofije, ki vklju\xc4\x8duje moralni realizem in naturalizem. Iris Murdoch je v teh delih pisala o poni\xc5\xbenosti oziroma skromnosti, velikodu\xc5\xa1nosti, zavra\xc4\x8danju, o neke vrste natan\xc4\x8dnosti oziroma poudarku na detajlih ter o metaforah moralne percepcije. S svojimi deli je (tudi posredno) vplivala na svoje sodobnike in naslednike, kot so Elizabeth Anscombe, Philippa Foot, John McDowell in Bernard Williams._NEWLINE_Na njena dela sta vplivala Simone Weil, od katere si je sposodila koncept 'pozornosti', in Platon. V delih, kjer je o\xc5\xbeivljala Platona poudarja stvarnost dobrega. Iz te perspektive potem tudi kritizira Kanta, Sartreja in Wittgensteina. Slednjega, ker je zagovarjal pozitivizem in eksistencializem._NEWLINE_Njeno najpomembnej\xc5\xa1e filozofsko delo je The Sovereignty of Good, ki je prevedeno tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino in ga poznamo pod imenom Suverenost dobrega. To delo predstavlja okvir vsega njenega filozofskega razmi\xc5\xa1ljanja. V njem razvija trditev, da je platonska metafora dobrega kot sonca pravilna. V lu\xc4\x8di dobrega vidimo stvarnost, njen red, tak\xc5\xa1no, kot je. Klju\xc4\x8dna vloga v zrenju stvari v lu\xc4\x8di dobrega pripada ljubezni, kajti ljubezen nas usmerja k dobremu. Dobrega samega ne moremo neposredno zreti, \xc4\x8deprav mu lahko sledimo in ga lociramo. Lepoto lahko do\xc5\xbeivljamo relativno jasno, dobro pa je te\xc5\xbeje jasno zaznati, razen v primerih izredno poni\xc5\xbenih ljudi. Velika umetnost in zelo poni\xc5\xbeni ljudje so redka mesta, kjer vrlina jasno sije. V tem kontekstu Murdochova razvije svoje pojmovanje svobode. Prepri\xc4\x8dana je tudi, da Bog ne obstaja in verjame samo v ljubezen do stvarnosti, dobro in lepoto. \xc5\xbdivljenje je naklju\xc4\x8dno in sprejeti moramo, da smo smrtni. Prav na to pa se nana\xc5\xa1a kritika Bojana \xc5\xbdalca. Ponuditi bi nam morala filozofsko analizo vere in ljubezni, \xc4\x8desar ni naredila. Tako bi bile njene trditve utemeljene in dore\xc4\x8dene.\n_START_SECTION_\nLeposlovje\n_START_PARAGRAPH_\nV svojih leposlovnih delih je Murdochova uravnovesila zahteve po dobri zgodbi s potrebo po tem, kako \xc5\xbeivljenje odra\xc5\xbea stalne resnice o obstoju. Zaradi napetosti, ki jo je ustvarila s tem pristopom, so bili njeni romani unikatni in kontroverzni. Njeno leposlovje zdru\xc5\xbeuje elemente povesti z bolj naprednimi vpra\xc5\xa1anji o dobrem, eti\xc4\x8dnem in polo\xc5\xbeaju zaupanja v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju ter konfliktu med duhovno in telesno ljubeznijo._NEWLINE_Osrednje osebe njenih romanov so bili briljantni, a samov\xc5\xa1e\xc4\x8dni mo\xc5\xa1ki, katerih egoizem je ponekod \xc5\xbee prera\xc5\xa1\xc4\x8dal v zlobo._NEWLINE_Po njenem mnenju naj bi leposlovje predstavljalo sredstvo za spopadanje z \xc5\xbeivljenjskimi te\xc5\xbeavami in na\xc4\x8din u\xc4\x8denja o eti\xc4\x8dnem obna\xc5\xa1anju. Njena leposlovna dela so pogosto opisana kot realisti\xc4\x8dna, a hkrati polna simbolov.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni nazori\n_START_PARAGRAPH_\nIris Murdoch je sicer leta 1946 dobila \xc5\xa1tipendijo za \xc5\xa1tudij v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, vendar je bila njena pro\xc5\xa1nja za vizo zavrnjena, ker je bila med \xc5\xa1tudijem \xc4\x8dlanica komunisti\xc4\x8dne partije v Veliki Britaniji. Kasneje je povedala, da ji je to \xc4\x8dlanstvo v komunisti\xc4\x8dni partiji omogo\xc4\x8dilo vpogled v to, kako grozen pravzaprav je marksizem._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bila irskega porekla, se ni po\xc4\x8dutila kot Irka.\n_START_SECTION_\nFilozofska dela\n_START_PARAGRAPH_\noSartre: Romantic Rationalist (1953)_NEWLINE_oThe Sovereignty of Good (1970)_NEWLINE_oThe Fire and the Sun (1977)_NEWLINE_oMetaphysics as a Guide to Morals (1992)_NEWLINE_oExistentialists and Mystics: Writings on Philosophy and Literature (1997)\n_START_SECTION_\nRomani\n_START_PARAGRAPH_\noUnder the Net (1954)_NEWLINE_oThe Flight from the Enchanter (1956)_NEWLINE_oThe Sandcastle (1957)_NEWLINE_oThe Bell (1958)_NEWLINE_oA Severed Head (1961)_NEWLINE_oAn Unofficial Rose (1962)_NEWLINE_oThe Unicorn (1963)_NEWLINE_oThe Italian Girl (1964)_NEWLINE_oThe Red and the Green (1965)_NEWLINE_oThe Time of the Angels (1966)_NEWLINE_oThe Nice and the Good (1968)_NEWLINE_oBruno's Dream (1969)_NEWLINE_oA Fairly Honourable Defeat (1970)_NEWLINE_oAn Accidental Man (1971)_NEWLINE_oThe Black Prince (1973),  James Tait Black Memorial Prize_NEWLINE_oThe Sacred and Profane Love Machine (1974), Whitbread literary award for Fiction_NEWLINE_oA Word Child (1975)_NEWLINE_oHenry and Cato (1976)_NEWLINE_oThe Sea, the Sea (1978), the Booker Prize_NEWLINE_oNuns and Soldiers (1980)_NEWLINE_oThe Philosopher's Pupil (1983)_NEWLINE_oThe Good Apprentice (1985)_NEWLINE_oThe Book and the Brotherhood (1987)_NEWLINE_oThe Message to the Planet (1989)_NEWLINE_oThe Green Knight (1993)_NEWLINE_oJackson's Dilemma (1995)\n_START_SECTION_\nKratke zgodbe\n_START_PARAGRAPH_\noSomething Special (1957)\n_START_SECTION_\nDramska dela\n_START_PARAGRAPH_\noA Severed Head (z J.B.-jem Priestleyjem, 1964)_NEWLINE_oThe Italian Girl (z Jamesom Saundersom, 1969)_NEWLINE_oThe Three Arrows; The Servants and the Snow (1972)_NEWLINE_oThe Servants (1980)_NEWLINE_oAcastos: Two Platonic Dialogues (1986)_NEWLINE_oThe Black Prince (1987)\n_START_SECTION_\nZbirke poezij\n_START_PARAGRAPH_\noA Year of Birds (1978; prenovljena izdaja, 1984)_NEWLINE_oPoems by Iris Murdoch (1997)\n_START_SECTION_\nDela prevedena v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\noSuverenost dobrega (2006) COBISS.SI-ID: 230777600_NEWLINE_oGrad iz peska (1964) COBISS.SI-ID: 3295745_NEWLINE_oSamorog (1975) COBISS.SI-ID: 780830_NEWLINE_o\xc4\x8crni princ (1985) COBISS.SI-ID: 725790_NEWLINE_oNepriznana ro\xc5\xbea (1977) COBISS.SI-ID: 390204"