b'\n_START_ARTICLE_\nBorut (karantanski knez)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in pomen\n_START_PARAGRAPH_\nBorut naj bi postal knez Karantanije nekje na za\xc4\x8detku 8. stoletja. Ker je bila Karantanija, ki je za \xc4\x8dasa njegove vladavine obsegala velike dele dana\xc5\xa1njih avstrijskih zveznih de\xc5\xbeel Koro\xc5\xa1ke in  \xc5\xa0tajerske, kakor tudi dele dana\xc5\xa1nje Slovenije, vedno znova ogro\xc5\xbeana s strani nomadskih Avarov iz Panonske ni\xc5\xbeine, se je okoli leta 740 s pro\xc5\xa1njo za pomo\xc4\x8d obrnil na karantanskega severozahodnega soseda, bavarskega vojvodo Odila. Bavarski vojvoda, ki je takrat \xc5\xbee priznaval nadoblast frankovskega kralja, je obljubil Karantaniji pomo\xc4\x8d v boju proti Avarom, pod pogojem, da de\xc5\xbeela sprejme kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero, kot uradno religijo Frankovskega kraljestva, in prizna delno bavarsko nadoblast. S sprejetjem pogojev je Borut slovansko kne\xc5\xbeevino Karantanijo re\xc5\xa1il pred vpadi Avarov in jo obenem prvi\xc4\x8d v zgodovini povezal z zahodno kulturo in najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o evropsko politi\xc4\x8dno silo tistega \xc4\x8dasa, Frankovskim kraljestvom. Posledice Borutovega zavezni\xc5\xa1tva z Bavarci so definirale potek razvoja Karantanije. Kljub dejstvu, da je na ta na\xc4\x8din izgubila popolno samostojnost in priznala prvenstvo frankovskega kralja, jo je zavezni\xc5\xa1tvo z Bavarci nepreklicno usmerilo v zahodni politi\xc4\x8dno-kulturni krog, kamor celotni slovenski kulturni prostor spada \xc5\xa1e danes.  _NEWLINE_Borut je po pogodbi o zavezni\xc5\xa1tvu poslal na Bavarsko tudi svojega sina Gorazda in ne\xc4\x8daka Hotimirja, da bi bila tam v samostanu na jezeru Chiemsee vzgojena v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski veri. Po njegovi smrti leta 749, je bil na prestol izbran njegov sin Gorazd, prvi kr\xc5\xa1\xc4\x8danski knez Karantanije.'