b'\n_START_ARTICLE_\nKulin\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nKulinova sestra je bila poro\xc4\x8dena s humskim velikim knezom Miroslavom Zavidovi\xc4\x87em, bratom srbskega velikega kneza \xc5\xa0tefana Nemanje (1166\xe2\x80\x931196).  V tistem \xc4\x8dasu je bil vladar Bosne  bizantinski cesar Manuel I. Komnen (1143\xe2\x80\x931180). Ko je cesar leta 1180 umrl, sta \xc5\xa0tefan Nemanja in Kulin razglasila neodvisnost svojih kne\xc5\xbeevin.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo vladanje se pogosto omenja kot zlato dobo Bosne, Kulin sam pa je glavni junak \xc5\xa1tevilnih bosanskih ljudskih pripovedi.  Bosna je bila v tem \xc4\x8dasu popolnoma avtonomna in ve\xc4\x8dinoma mirna.\n_START_SECTION_\nVojna z Bizantinci\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1183 so njegova vojska, ogrska vojska kralja B\xc3\xa9le III. in srbska vojska \xc5\xa0tefana Nemanje napadle Bizantinsko cesarstvo. Vzrok za vojno je bilo ogrsko nepriznavanje novega bizantinskega cesarja Andronika I. Komnena. Zdru\xc5\xbeena vojska je v vzhodni Srbiji naletela na malo odpora, ker so se bizantinske enote spopadala med seboj: lokalni poveljnik Aleksej Bran je podpiral novega cesarja, medtem ko je  Andronik Lapard temu nasprotoval in s svojo vojsko dezertiral. Zdru\xc5\xbeena vojska je brez te\xc5\xbeav pregnala Bizantince iz doline Morave in jih zasledovala do Sofije in napadla Beograd, Brani\xc4\x8devo, Ravno, Ni\xc5\xa1 in samo Sofijo.\n_START_SECTION_\nListina bana Kulina\n_START_PARAGRAPH_\nListina bana Kulina je bil trgovinski sporazum med Bosno in Dubrovni\xc5\xa1ko republiko, ki je uredil dubrovni\xc5\xa1ke trgovinske pravice v Bosni. Podpisana je bila 29. avgusta 1189. Listina je eden od najstarej\xc5\xa1ih pisnih dokumentov na Balkanu in spada med najstarej\xc5\xa1e zgodovinske dokumente, napisane v bosanski cirilici. Listina ima velik pomen v srbskem in bosanskem nacionalnem ponosu in njihovi zgodovinski dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Dva primerka listine sta v Dubrovniku, eden pa v Sankt Peterburgu.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nBan Kulin je umrl leta 1204. Nasledil ga je sin \xc5\xa0tefan Kulini\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina in ljudsko izro\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\nKulin je bil ustanovitelj prve de facto neodvisne bosanska dr\xc5\xbeave in je v Bosni \xc5\xa1e vedno zelo cenjena zgodovinska osebnost. Kulinova doba se \xc5\xa1e danes \xc5\xa1teje za eno najbolj uspe\xc5\xa1nih zgodovinskih obdobij, ne samo za bosansko srednjeve\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo in njene fevdalne gospode, temve\xc4\x8d tudi za navadne ljudi, katerih trajni spomin na te \xc4\x8dase se je hranil v bosanski folklori in pregovoru s pomembno vsebino  "Od kulina Bana i dobrijeh dana" (Od Kulina Bana in tistih dobrih starih \xc4\x8dasov)._NEWLINE_V Bosni in Hercegovini se po njem imenuje veliko ulic in trgov, kulturnih ustanov in nevladnih organizacij. V spomin nanj in njegova dejanja se vsako leto organizira ve\xc4\x8d pomembnih kulturnih dogodkov, festivalov in proslav.'