b'\n_START_ARTICLE_\nKmetijska raznovrstnost\n_START_PARAGRAPH_\nKmetijska raznovrstnost pomeni genetsko raznolikost v kmetijstvu in se \xc5\xbee tiso\xc4\x8dletja uporablja pri divjih in gojenih rastlinah. V \xc5\xbeivinoreji so v preteklosti s selekcijo pomembnih lastnosti posameznih pasem dosegli bolj\xc5\xa1o produktivnost \xc5\xbeivali. Danes zaradi napredka znanosti ustvarjajo nove pasme \xc5\xbeivali in vrste rastlin, ki so bolj prilagojene okolju. Kmetijstvo, kot ga poznamo danes, je povsem odvisno od popolne zamenjave zapletenih naravnih ekosistemov z enostavnej\xc5\xa1imi, v katerih je mnogo manj vrst. Agroekosistemi so zato najbolj napredni produktivni sistemi, vendar so hkrati tudi najbolj ranljivi in ob\xc4\x8dutljivi na spremembe podnebja, rastlinske \xc5\xa1kodljivce in bolezni, \xc5\xbeivalske bolezni itd.\n_START_SECTION_\nNamen genetske diverzitete v poljedelstvu\n_START_PARAGRAPH_\nNamen je izbolj\xc5\xa1ati pridelek in vzgojiti nove vrste rastlin, ki se bolje prilagajajo spremembam v okolju (novim \xc5\xa1kodljivcem, boleznim, podnebnim razmeram). Rastlinski genetski viri so surovina za vzgojo novih vrst polj\xc5\xa1\xc4\x8din, ki pa po drugi strani predstavljajo osnovo za bolj plodne in odporne proizvajalne sisteme, ki lahko bolje kljubujejo su\xc5\xa1i ali pretirani pa\xc5\xa1i ter zmanj\xc5\xa1ujejo mo\xc5\xbenosti za erozijo prsti._NEWLINE_\xc5\xa0irjenje gojenja hibridov je povzro\xc4\x8dilo obse\xc5\xbeno izginjanje genetske pestrosti in izginjanje tradicionalnih vrst in sort, \xc5\xa1e posebno v 60. letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Rastline, ki jih \xc4\x8dlovek uporablja danes, temeljijo na starej\xc5\xa1ih sortah, ki so jih gojili in izbolj\xc5\xa1evali na\xc5\xa1i predniki. V Indiji so v zadnjih 50 letih gojili pribli\xc5\xbeno 30.000 sort ri\xc5\xbea, nasprotno pa danes v ZDA gojijo le 4 sorte bomba\xc5\xbea. To dejstvo nakazuje izgubo genetskega materiala, ki je bistvenega pomena za ustvarjanje novih sort, in zato tudi izgubo genetskega materiala za prihodnost, ki je potreben za nadaljnje uspe\xc5\xa1no gojenje in izbolj\xc5\xa1evanje rastlin.\n_START_SECTION_\nNamen genetske diverzitete v \xc5\xbeivinoreji\n_START_PARAGRAPH_\nPodobne pojave zmanj\xc5\xa1evanja biotske raznovrstnosti opa\xc5\xbeamo pri prenosu sistemati\xc4\x8dnega kri\xc5\xbeanja \xc5\xbeivali v \xc5\xbeivinorejsko prakso ter izginjanju tradicionalnih in avtohtonih vrst in pasem \xc5\xbeivali._NEWLINE_V naravi se \xc5\xbeivali in vse vrste inbridinga (oplojevanje v o\xc5\xbejem sorodstvu) aktivno izogibajo, saj obstajajo mo\xc4\x8dni naravni mehanizmi, ki to prepre\xc4\x8dujejo. \xc5\xbdal je \xc4\x8dlovek pri ustvarjanju pasem inhibiral ali prepre\xc4\x8dil delovanje teh naravnih mehanizmov, saj je inbriding osnova ustvarjanja umetnih pasem ... od tu izvirajo \xc5\xa1tevilne dedne bolezni pasemskih \xc5\xbeivali. Re\xc5\xa1itev takega stanja je genetski pretok - kri\xc5\xbeanje z osebki iz drugih populacij, po mo\xc5\xbenosti naravnih, z osebki s \xc4\x8dim bolj heterozigotnim genomi. Temu pojavu biolo\xc5\xa1ko re\xc4\x8demo kri\xc5\xbeanje z osebki iz razli\xc4\x8dnih populacij ali outbreeding. Izku\xc5\xa1nje ka\xc5\xbeejo, da v tak\xc5\xa1nih primerih v\xc4\x8dasih lahko dobimo hibride z manj\xc5\xa1o plodnostjo in manj\xc5\xa1o viabilnostjo. Klub temu je \xc2\xbbavtbriding\xc2\xab\xc2\xa0najbolj\xc5\xa1i na\xc4\x8din, da odstranimo iz izrojene populacije alele, ki so krivi za inbridno depresijo, ki povro\xc4\x8da razli\xc4\x8dne dedne bolezni.\n_START_SECTION_\nGenetsko spremenjeni organizmi\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj znanosti nam je drugim omogo\xc4\x8dil prenos dednega materiala med tistimi organizmi, ki po naravni poti ne morejo izmenjati svojih genov. Genetsko spremenjene organizme (GSO) danes uporabljamo predvsem v \xc5\xbeivilski in farmacevtski industriji, v zadnjem \xc4\x8dasu pa tudi v poljedelstvu. Nekateri strokovnjaki tak\xc5\xa1ne posege ocenjujejo kot ne\xc5\xa1kodljive za ljudi oziroma okolje. Druge skrbijo nepredvidljivi stranski u\xc4\x8dinki.\n_START_SECTION_\nPosledica uporabe\n_START_PARAGRAPH_\nPosledica uporabe genetsko raznovrstnih rastlin je veliko \xc5\xa1tevilo krajevnih razli\xc4\x8dic, ki jih gojijo kmetje na kmetijskih obmo\xc4\x8djih. V Andih uporabljajo kme\xc4\x8dke skupnosti okrog 3000 razli\xc4\x8dnih vrst krompirja, na Javi pa lahko kmetje sadijo celo ve\xc4\x8d kot 600 vrst na enem samem doma\xc4\x8dem vrtu.\n_START_SECTION_\nPosledica neuporabe\n_START_PARAGRAPH_\nV 18. stoletju je bil na Irskem krompir najpomembnej\xc5\xa1i vir prehrane za tretjino prebivalstva. Kmetje so se zana\xc5\xa1ali na eno zelo plodno in donosno razli\xc4\x8dico. Ta pa je podlegla krompirjevi rji. Zaradi tega je pri\xc5\xa1lo do lakote in posledi\xc4\x8dno smrti ali selitve ve\xc4\x8d kot 20 odstotkov prebivalstva.'