b'\n_START_ARTICLE_\nAnta (arhitektura)\n_START_PARAGRAPH_\nAnta (verjetno iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine: ante = prej, pred) je pojem v arhitekturi za bo\xc4\x8dne zidove pronaosa (portika) na vhodu v tempelj med katerima stojita stebra, pa tudi za sam tip pronaosa, ki je z boka zaprt z zidovi.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnost\n_START_PARAGRAPH_\nAnta se je postavljala na mestu ope\xc4\x8dnih zidov zgodnjih gr\xc5\xa1kih templjev, za oja\xc4\x8denje njihove nosilnosti, da bi lahko nosili te\xc5\xbeko leseno stre\xc5\xa1no konstrukcijo. Primer takega templja je Herin tempelj v Olimpiji, zgrajen okoli 600 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Kapiteli in baze ante obi\xc4\x8dajno niso sledili slogu ostalih stebrov v templju._NEWLINE_Nizi ant so postali popularen dekorativen element renesan\xc4\x8dne arhitekture in vseh kasnej\xc5\xa1ih slogov, ki so se zgledovali po anti\xc4\x8dni klasi\xc4\x8dni arhitekturi. Kot dekorativni element ante, so bili kasnej\xc5\xa1i pilastri._NEWLINE_Stebri med antami so se imenovali v antah (in antis), primer za to je tempelj Medinet Habu Ramzesa III.. _NEWLINE_Pronaos tipa ante je imel od enega do najve\xc4\x8d \xc5\xa1tiri stebre, da so lahko podpirali te\xc5\xbeo strehe. Odvisno od \xc5\xa1tevila stebrov se je tak pronaos imenoval henostilni (en steber), distilni (dva), tristilni (tri) in tetrastilni (\xc5\xa1tiri).'