b'\n_START_ARTICLE_\nUstoli\xc4\x8devanje koro\xc5\xa1kih vojvod\n_START_PARAGRAPH_\nUstoli\xc4\x8devanje koro\xc5\xa1kih vojvod je bil poseben fevdalni obred, ki je izviral iz starej\xc5\xa1ega ustoli\xc4\x8devanja karantanskih knezov in se ohranil vse do leta 1414._NEWLINE_Vse do za\xc4\x8detka 15. stoletja je bil nastop koro\xc5\xa1kega vojvode povezan s posebnim obredom, ki ga Evropa ni poznala. Zadnji, ki se je dal ustoli\xc4\x8diti kmetu, je bil Ernest \xc5\xbdelezni (1414). Obred je potekal takole: pred ustoli\xc4\x8devalca (koseza), okrog katerega je bilo ljudstvo in sodni prisedniki, so pripeljali vojvodo Ernesta \xc5\xbdeleznega. Ko je kmet na vpra\xc5\xa1anja, ali je vojvoda pravi\xc4\x8den sodnik, ali skrbi za de\xc5\xbeelo, ali je svobodnega stanu in ali spo\xc5\xa1tuje kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero, dobil pritrdilni odgovor, mu je gori\xc5\xa1ki grof zagotovil odkupnino za njegov dele\xc5\xbe, vojvodi pa izro\xc4\x8dil oblast. Vojvoda je dobil fevd \xc5\xbee prej, a \xc5\xa1ele z obredom ob kne\xc5\xbejem kamnu je potrdil plemi\xc5\xa1ke pravice in so ga pri Gospe Sveti blagoslovili. Nato je lahko podelil fevde vazalom z vojvodskega prestola. Z drugega vojvodskega sede\xc5\xbea pa je delil svoje palatinske fevde gori\xc5\xa1ki grof kot koro\xc5\xa1ki palatinski grof. Obredni jezik je bil za vse udele\xc5\xbeence obreda pri kne\xc5\xbejem kamnu slovenski._NEWLINE_Prvotni karantanski obliki je bil mnogo bli\xc5\xbeji obred, kot ga opisuje pravna knjiga \xc5\xa0vabsko zrcalo s konca 13. stoletja. Predloga za \xc4\x8dlanek naj bi nastala v 11. stoletju oziroma do srede 12. stoletja. V tem \xc4\x8dasu je potekal obred \xc5\xa1e bolj nenavadno. Po smrti starega vojvode so kosezi na zborih kose\xc5\xa1kih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d izbrali svoje zaupnike. Zaupniki so nato izvolili sodnika de\xc5\xbeele, pod \xc4\x8digar vodstvom so nato sklepali o sprejemu novega vojvode. Vojvodi so nato oblast izro\xc4\x8dili pri kne\xc5\xbejem kamnu v Krnskem gradu. Tak\xc5\xa1en obred ni ve\xc4\x8d \xc4\x8dista oblika, v kateri je plemenski ali ljudski zbor podeljeval oblast knezu. Krog volivcev je bil dru\xc5\xbebeno omejen. Nekdanje pravice ljudske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine je prevzel ozek krog knezov. Prav dejstvo, da je ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina \xc5\xbee izgubila svoje pravice, a jih ni prevzelo kot dru\xc5\xbebeni nosilec fevdalno frankovsko plemstvo, je najjasnej\xc5\xa1i dokaz, da izvira obred iz \xc4\x8dasov svobodne Karantanije._NEWLINE_Ko je okoli leta 745 Karantanija padla pod frankovsko oblast, so Karantanci \xc5\xa1e sami volili kneza, pred podelitvijo oblasti pa je moral izvolitev potrditi \xc5\xa1e frankovski kralj. Od leta 788 pa se je mora knez pokloniti tudi frankovskemu kralju. \xc5\xa0ele dejstvo, da volitev kneza v Karantaniji iz polvazalne slovanske kne\xc5\xbeevine v frankovsko grofijo, marve\xc4\x8d se je po letu 820 povezala z nastopom frankovskega grofa in od druge polovice 9. stoletja naprej z nastopom karantanskega vojvode, je ustvarilo iz koro\xc5\xa1kega ustoli\xc4\x8devalnega obreda edinstveno izjemo v evropskem fevdalnem svetu. Vendar tudi ta prehod ni minil brez sprememb v obredu. Cesar je dobil ob spremembi karantanskega polo\xc5\xbeaja \xc5\xa1e ve\xc4\x8d pravic: imenoval je novega grofa, pravice volilnega zbora pa so bile omejene le na potrditev predlaganega kandidata. Volilni zbor je bil omejen na koseze, izpadli so velika\xc5\xa1i. S temi spremembami je najla\xc5\xbeje povezati tudi ustalitev sodnika de\xc5\xbeele kot stalne institucije. Sodnik de\xc5\xbeele je ohranil pravice, ki so se izoblikovale ob zamenjavi karantanskega kneza, vendar so bile v sporih z novim kraljevskim predstavnikom \xc4\x8dasovno omejene le do podelitve de\xc5\xbeele v fevd. \xc5\xa0ele ta nenavadni polo\xc5\xbeaj razlaga potrebo po novem sodnem z dvema sede\xc5\xbeema, ko je novi grof \xc5\xbee v vseh pogledih prevzel oblast. Kose\xc5\xa1ki sodnik de\xc5\xbeele je potreboval nov stol, saj je izro\xc4\x8dil knezu - grofu oblast s kne\xc5\xbejega kamna. Novi sede\xc4\x8d pa je bil primernej\xc5\xa1i tudi za kneza (grofa) po podelitvi de\xc5\xbeele v fevd, kajti kne\xc5\xbeji kamen je bil simbol tiste oblasti, ki jo je podelila v imenu de\xc5\xbeele ljudske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine kosezov._NEWLINE_Po obliki je koro\xc5\xa1ko ustoli\xc4\x8devanje povezano predvsem z raznimi slovanskimi ljudstvi, kjer je prav tako simbol vladarske oblasti prestol (pri Hrvatih, Srbih, \xc4\x8cehih, Rusih) in kjer je nastop novega vladarja zvezan z ustoli\xc4\x8devanjem novega kneza. Prav te vezi so dokaz o slovenskem izvoru prvotne oblike karantanskega ustoli\xc4\x8devalnega obreda.\n_START_SECTION_\nOdmev ustoli\xc4\x8devanja v poznej\xc5\xa1ih obdobjih\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi svoje nenavadne oblike je obred zbujal zanimanje sodobnikov in poznej\xc5\xa1ih piscev. O njem sta pisala med drugimi Janez Vetrinjski in Enej Silvij Piccolomini (kasnej\xc5\xa1i pape\xc5\xbe Pij II.), opisan pa je tudi v knjigi Jeana Bodina Six livres de la R\xc3\xa9publique, iz katere je o njem bral tudi ameri\xc5\xa1ki politik Thomas Jefferson. Na podlagi njegovega zaznamka v knjigi so se pojavile teorije, da naj bi ga navdihnil pri pisanju ameri\xc5\xa1ke Deklaracije o neodvisnosti, saj naj bi iz obreda prevzel idejo o suverenosti ljudstva. Tak\xc5\xa1ne razlage v dana\xc5\xa1njem zgodovinopisju nimajo veliko zagovornikov.'