b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Gori\xc4\x8dar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je na Pravni fakulteti v Ljubljani in Zagrebu, kjer je 1931 promoviral za doktorja prava, nato je delal v odvetni\xc5\xa1tvu. Med 2. svetovno vojno je bil v nem\xc5\xa1kem ujetni\xc5\xa1tvu oz. na prisilnem delu, od 1944 pa je sodeloval v narodnoosvobodilnem gibanju. Po vojni je delal v sodstvu (v Mariboru) in pravosodju, mdr. od 1949 kot pomo\xc4\x8dnik ministra za pravosodje LRS, \xc4\x8dlan ustavne komisije Slovenije in Jugoslavije, \xc4\x8dlan zveznega sveta za znanstvreno delo itd. Od 1951 je predaval na Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani, kjer je leta 1952 postal izredni in 1957 prvi redni profesor za sociologijo, od 1961 do 1977 je bil predstojnik katedre za sociologijo (oz. od 1965 za sociologijo in terorijo dr\xc5\xbeave ter prava) na tej fakulteti. Kot snovalec izobra\xc5\xbeevalnih programov, mentor in profesor je sodeloval tudi na In\xc5\xa1titutu za dru\xc5\xbebene vede v Beogradu, nato \xc5\xa1e na Visoki \xc5\xa1oli za politi\xc4\x8dne vede v Beogradu in Ljubljani (kasnej\xc5\xa1a Fakulteta za sociologijo, politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo- FSPN oz. FDV) ter na oddelku za sociologijo Filozofske fakultete v Ljubljani kot predavatelj sodobnih sociolo\xc5\xa1kih teorij.  Bil je dekan Pravno-ekonomske fakultete (v \xc4\x8dasu njenega obstoja, 1954-57), vodja sociolo\xc5\xa1kega oddelka univerzitetnega In\xc5\xa1tituta za sociologijo in filozofijo, 1964-67 pa tudi njegov direktor (drugi po vrsti za Borisom Ziherlom). Urejal je Ljudskega pravnika (kasneje Pravnik) in revijo Sociologija. Bil je med utemeljitelji slovenske in jugoslovanske marksisti\xc4\x8dne sociologije (znane so njegove sociolo\xc5\xa1ke razlage dr\xc5\xbeave in prava, razvoja politi\xc4\x8dnih in sociolo\xc5\xa1kih teorij ter opredelitve predmeta in dru\xc5\xbebene vloge sociologije. Obravnaval je problematiko razredne strukture in stratifikacije sodobne jugoslovanske dru\xc5\xbebe, socialne diferenciacije in konfliktov ter razvoj samoupravljanja.  _NEWLINE_Med leti 1951 in 1981 je iz\xc5\xa1lo kar 6 slovenskih in 11 srbskohrva\xc5\xa1kih izdaj njegovega u\xc4\x8dbenika ob\xc4\x8de sociologije. Zlasti njegovo delo Oris zgodovine politi\xc4\x8dnih teorij je bistveno prispeval k zavra\xc4\x8danju dogmati\xc4\x8dnega razumevanja zgodovinskega materializma ter k utrjevanju sociologije kot znanstvene discipline. _NEWLINE_Bil je soustanovitelj Jugoslovanskega zdru\xc5\xbeenja za sociologijo in postal njegov prvi predsednik. Leta 1969 je postal dopisni (oz. izredni) \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti, 1976 redni \xc4\x8dlan SAZU, od leta 1978 do svoje smrti pa je bil glavni tajnik SAZU. Leta 1979 je dobil Kidri\xc4\x8devo nagrado ter bil istega leta imenovan za zaslu\xc5\xbenega profesorja ljubljanske univerze. Bil je \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan komiteja direktorjev v Evropskem centru za koordinacijo raziskav in dokumentacijo dru\xc5\xbebenih znanosti na Dunaju in \xc4\x8dlan In\xc5\xa1tituta za pravno sociologijo v Bruslju. _NEWLINE_Po njem je bila poimenovana Osrednja dru\xc5\xbeboslovna knji\xc5\xbenica Jo\xc5\xbeeta Gori\xc4\x8darja, ki deluje na Fakulteti za dru\xc5\xbebene vede v Ljubljani. _NEWLINE_DELA: Uvod v dru\xc5\xbebene vede I/II (1953/54), Oris zgodovine politi\xc4\x8dnih teorij: od antike do industrijske revolucije (1959), Sociologija: osnovi marksisti\xc4\x8dke op\xc5\xa1te teorije o dru\xc5\xa1tvu (ve\xc4\x8d izdaj od 1959 do 1981); Temelji ob\xc4\x8de sociologije (1967, 1980-4. izdaja); Oris razvoja sociolo\xc5\xa1kih teorij (1969), Razprave in zapisi (1979).'