b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Whewell\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nWhilliam Whewell se je rodil leta 1794, kot najstarej\xc5\xa1i izmed sedmih otrok tesarja Johna Whewella in pesnice Elizabeth Bennison, v Lancastru, Anglija. Ravnatelj lokalne gimnazije je \xc5\xbee zgodaj opazil njegove intelektualne sposobnosti in mu ponudil brezpla\xc4\x8dno \xc5\xa1olanje na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Lancastru. Nekaj let kasneje je prepri\xc4\x8dal Williamovega o\xc4\x8deta Johna, da je Williama vpisal na gimnazijo v Heversham, Westmorland, Anglija. V letih 1810-1812 je obiskoval gimnazijo Heversham, kjer je bil dele\xc5\xbeen dodatne pomo\xc4\x8di in in\xc5\xa1trukcij slepega matematika Johna Gougha._NEWLINE_Leta 1812 je prejel \xc5\xa1tipendijo Kolid\xc5\xbea Trinity v Cambrigeu, ki mu je omogo\xc4\x8dila ve\xc4\x8djo socialno mobilnost, nadaljevalni \xc5\xa1tudij pa mu je omogo\xc4\x8dila fundacija socialne podpore. Leta 1812 je za\xc4\x8del s \xc5\xa1olanjem na Univerzi v Cambridgeu.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova mati Elizabeth Bennison je bila pesnica. Svoja dela je objavljala v krajevnem \xc4\x8dasopisu. Po njej je Whewell podedoval talent za poezijo. Leta 1814 je prejel nagrado za poezijo, Chancellor\'s Gold Medal for poetry, za njegovo epsko pesnitev Boadicea. Leta 1817 je postal predsednik Cambridge Union Society, leta 1820 pa je bil izvoljen za predsednika Kraljeve dru\xc5\xbebe (Royal Society). Leta 1825 je bil posve\xc4\x8den v duhovnika, kot je zahtevano za Trinity Fellows, naslednjega leta pa v diakona. Redno je pridigal v kapeli na Univerzi v Cambridgeu. Svoje pridige je objavil deset let kasneje v knjigi Sermons preached in the Chapel of Trinity College, Cambridge. V letih 1828-32 je bil profesor za mineralogijo, od leta 1838 do leta 1855 pa profesor filozofije (takrat imenovana moralna teologija).\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja leta njegovega \xc5\xbeivljenja so bila polna \xc5\xbealosti. Njegova \xc5\xbeena Cordelia je umrla 18. decembra 1855 zaradi bolezni. Znova se je poro\xc4\x8dil in drugi zakon je trajal do leta 1865. 24. februarja 1865 je Whewell med je\xc5\xbeo padel s konja, se hudo po\xc5\xa1kodoval in ostal paraliziran. Prepeljali so ga v Trinity, kjer je 6. marca 1865 umrl. Njegova zadnja \xc5\xbeelja je bila, da so z oken odstranili zavese, da se je lahko \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d ozrl na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de Trinity. Pokopan je na Mill Road pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Cambridgu skupaj s svojo prvo in drugo \xc5\xbeeno, Cordelio Whewell in Everino Frances, Lady Affleck._NEWLINE_Njemu v \xc4\x8dast so po njegovi smrti poimenovali krater Whewell na Luni, mineral whewellit, goro in ledenik na Antarktiki, gotska poslopja znana kot Whewell\'s Court in Trinity College, Cambridge in galerijo mineralov The Whewell Mineral Gallery in the Sedgwick Museum of Earth Sciences, Cambridge.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1835 in 1861 je Whewell delal na podro\xc4\x8dju filozofije, morale in politike. Deli Sestavine morale (Elements of Morality) in Dr\xc5\xbeava (Polity) sta bili objavljeni leta 1845. Posebnost slednjega dela je bila, da je pisal z vidika univerzalnih pravic \xc4\x8dloveka in o kardinalnih krepostih (dobrohotnost, pravi\xc4\x8dnost, resnica, \xc4\x8distost in red). Med mnogimi ostalimi deli, je vredno omeniti: astronomsko razpravo, ki se navezuje na naravno teologijo (Astronomy and general physics considered with reference to Natural Theology, 1833), in esej Z drugih svetov (Of the Plurality of Worlds, 1853), v katerem je zanikal obstoj \xc5\xbeivljenja na drugih planetih. Whewell je bil eden od profesorjev na univerzi Cambridge, tam ga je spoznal Charles Darwin. Ko se je Darwin vrnil s potovanja je nanj vplival Whewell, tako da mu je svetoval naj postane tajnik Geolo\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe v Londonu. Odprl je razpravo o znanosti, ki temelji na naravni teologiji Stvarnika zakonov narave.\n_START_SECTION_\nWhewell in Cambridge\n_START_PARAGRAPH_\nV svojem prvem delu Osnove mehanike (An Elementary Treatise on Mechanics, 1819) je v sodelovanju z Georgeom Peacockom in Johnom Herschelom razvil novo metodo pou\xc4\x8devanja matematike na Cambridgeu. Njegova dela in publikacije so vplivale tudi na priznavanje moralnih in naravoslovnih vsebin kot del u\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta v Cambridgeu. Bil je izvoljen za Master of Trinity College, Cambridge v 1841, polo\xc5\xbeaj je zadr\xc5\xbeal do svoje smrti leta 1866.\n_START_SECTION_\nWhewellovo zanimanje za arhitekturo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg znanosti se je ukvarjal tudi z arhitekturo. Najbolj znan je bil po svojih spisih o gotski arhitekturi, kjer velja izostaviti njegovo delo Arhitekturna pojasnila o nem\xc5\xa1kih cerkvah (prvi\xc4\x8d objavljeno leta 1830). V tem delu Whewell izpostavlja strog slog nem\xc5\xa1kih gotskih cerkva. Njegovo delo je povezano s ponovnim odkritjem gotskega sloga (neogotika), za katerega sta zaslu\xc5\xbena predvsem ljubiteljski raziskovalec lokalne arhitekture Robert Willis in arhitekt Thomas Rickman. Iz lastnih sredstev je pla\xc4\x8dal za gradnjo dveh novih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d na Trinity College v Cambridgu, ki sta bila zgrajena v neogotskem slogu. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8di sta bili dokon\xc4\x8dani leta 1868 in se danes imenujeta po njem.\n_START_SECTION_\nFilozofija znanosti\n_START_PARAGRAPH_\nWhewellovo najpomembnej\xc5\xa1e filozofsko podro\xc4\x8dje je filozofija znanosti, ki kjer je nadaljeval z anglosaksonsko tradicijo ukvarjanja s filozofsko/logi\xc4\x8dno indukcijo.\n_START_SECTION_\nFilozofija znanosti: neizogibna resnica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e posebej zanimiv vidik filozofije je Whewellova trditev o znanosti, da lahko empiri\xc4\x8dna znanost dose\xc5\xbee potrebne resnice. Pojasnjuje da je bila ta o\xc4\x8ditno protislovna trditev po njegovem mnenju kon\xc4\x8dni problem filozofije. Vse skupaj je pojasnil s pomo\xc4\x8djo sklicevanja na njegovo antiteti\xc4\x8dno epistemologijo. Potrebne resnice so resnice, ki so znane kot splo\xc5\xa1ne resnice (a priori) ali pa posledica zamisli in so nam tako \xc5\xbee vnaprej znane. Whewell zvra\xc4\x8da Kantovo teorijo, ki pravi, da so potrebne resnice sinteti\xc4\x8dna izrecna zavrnila. Uporaba primera "7 + 8 = 15," Whewell trdil, da se nana\xc5\xa1amo na na\xc5\xa1e predstave o \xc5\xa1tevilu 7 in 8, in takoj ko si to predstavo ustvarimo nam je razvidno, da mora biti njuna vsota 15. To pomeni, da zgolj s poznavanjem pomena \xc5\xa1tevila sedem in osem in njune predstave vidimo, da izhaja nujno, da "7 + 8 = 15". Ko so nam ideje in predstave pojasnjene, tako da razumemo njihov pomen, moramo resnice, ki izhajajo iz njih obravnavati kot nujno potrebne. Whewell je predlagal, da je potrebno prvi zakon gibanja obravnavati kot potrebno resnico, saj si tako lahko predstavljamo idejo vzroka in pojmovanje sil. To je razlog, zakaj je potrebno, da empiri\xc4\x8dno znanost vidimo kot potrebno resnico: kajti, kot smo videli zgoraj, je empiri\xc4\x8dna znanost potrebna za razlaganje idej. Tako tudi Whewell trdi, da resnice v znanosti ne potrebujemo dokazovati s poskusi, ker nam je kasneje razvidno, da je znanost neodvisna. To pomeni, da ko je potrebno pojasniti ustrezne ideje, je potrebna samo povezava med idejo in empiri\xc4\x8dno resnico. Whewell tako pojasnjuje, da "\xc4\x8deprav je bil za odkritje prvega zakona narejen eksperiment, smo sedaj dosegli stali\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem smo videli, da bi bilo prav tako gotovo znano in bi bilo res neodvisno od izku\xc5\xa1enj".\n_START_SECTION_\nNavedki\n_START_PARAGRAPH_\nVsaka napaka je korak k uspehu (Every failure is a step to success)_NEWLINE_Zunanjega sveta ne moremo opazovati, ne moremo opazovati brez misli. Niti se ne moremo izogniti, da ne bi bile misli pod vplivom sveta, ki ga zaznavamo. (We cannot observe external things without some degree of Thought; nor can we reflect upon our Thoughts, without being influenced in the course of our reflection by the Things which we have observed.)_NEWLINE_Pravi test za veljavnost teorij je, da znajo napovedati pojave (It is a test of true theories not only to account for but to predict phenomena.)\n_START_SECTION_\nAnekdota\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ki polihistor William Whewell je bil zelo razgledan in je na jezo svojih kolegov strokovno lahko diskutiral o kateri koli temi v zbornici na Trinity kolid\xc5\xbeu. Da bi ga spravili v zadrego, so zbrali vrsto priro\xc4\x8dnikov, vklju\xc4\x8dno s staro enciklopedijo, in izbrali za predmet pogovora neznana kitajska glasbila. Marljivo so \xc5\xa1tudirali ve\xc4\x8d dni in naslednjo nedeljo po ve\xc4\x8derji za\xc4\x8deli o njih razpravljati. Tisti, ki o zaroti niso ni\xc4\x8d vedeli, so bili za\xc4\x8dudeni nad nepri\xc4\x8dakovanim znanjem svojih kolegov; celo Whewell je bil nekaj \xc4\x8dasa tiho. Nato pa se je obrnil na enega od zarotnikov in mu pripomnil:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbMislim, da ste v enciklopediji prebrali \xc4\x8dlanek o kitajskih glasbilih, ki sem ga napisal \xc5\xbee pred \xc4\x8dasom.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8das njegovega \xc5\xbeivljenja je bilo objavljenih ve\xc4\x8d kot pribli\xc5\xbeno 150 njegovih knjig, \xc4\x8dlankov, znanstvenih razprav, poro\xc4\x8dil dru\xc5\xbebe, kritik in prevodov v razli\xc4\x8dne jezike (ve\xc4\x8dina prevodov je nem\xc5\xa1kih). Neobjavljena pisma Williama Whewella so zbrana v njegovi zbirki, ki jo hrani knji\xc5\xbenica Univerze v Cambridgeu.'