b'\n_START_ARTICLE_\nPrve visoke civilizacije\n_START_PARAGRAPH_\nPrve visoke civilizacije so nastale pribli\xc5\xbeno leta 3500 pr. n. \xc5\xa1t. ob Nilu, Evfratu, Tigrisu in drugih velikih rekah. Njihov nastanek \xc5\xa1tejemo za prelomni trenutek, ki je lo\xc4\x8dil prazgodovino od starega veka._NEWLINE_Naseljevanje ljudi v pore\xc4\x8djih Nila v Egiptu in Evfrata in Tigrisa v Mezopotamiji se je za\xc4\x8delo v 5. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. Pred tem se je ve\xc4\x8dina ljudi pre\xc5\xbeivljala z lovom in nabiralni\xc5\xa1tvom. Po svetu so \xc5\xbee obstajala majhna stalna va\xc5\xa1ka naselja, a v ve\xc4\x8dini je bilo prebivalstvo nomadsko. Razvoj kmetijstva pa je privabljal vse ve\xc4\x8d ljudi, da so se za\xc4\x8deli naseljevati v vaseh in mestih. Kot posledica tega so vzniknile prve visoke civilizacije. Ob velikih rekah in njihovih pore\xc4\x8djih so nastale zato , ker so bili tam ugodni pogoji za razvoj kmetijstva._NEWLINE_Prve dr\xc5\xbeave so se razvile ob velikih rekah severne Afrike in v Aziji. Ob Nilu je nastal Egipt, ob rekah Evfrat in Tigris Mezopotamija (Medre\xc4\x8dje), ob Indu Indija in ob Rumeni reki Kitajska. Malo kasneje so se razvili \xc5\xa1e Fenicija, Palestina, Perzija in Hetitski imperij._NEWLINE_Skupne zna\xc4\x8dilnosti prvih visokih civilizacij so: namakanje polj, urbano oz. mestno \xc5\xbeivljenje, uporaba pisave, mno\xc5\xbei\xc4\x8dna uporaba kovin za izdelavo orodja in oro\xc5\xbeja, gradnja monumentalnih stavb iz opeke ali klesanega kamenja, izdelava kerami\xc4\x8dnih posod s tankimi stenami in izdelava velikih kipov.\n_START_SECTION_\nNamakalno poljedelstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju Egipta in Mezopotamije pade zelo malo de\xc5\xbeja, zato so si ljudje pridelali dovolj hrane le s pomo\xc4\x8djo umetnega namakanja polj s poplavno vodo, ki so jo reke prina\xc5\xa1ale vsako leto znova. Rodovitnost polj je pove\xc4\x8dalo tudi naplavljeno blato (zelo rodovitno)._NEWLINE_Te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de kulturnega razvoja se je iz gri\xc4\x8devnatih obmo\xc4\x8dij Rodovitnega polmeseca preneslo k pore\xc4\x8djem velikih rek, kjer se je razvilo namakalno ali irigacijsko poljedelstvo._NEWLINE_Rodovitno ozemlje, ki je nastalo s poplavljanjem, pa je kmalu postalo premajhno za nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo prebivalcev. Zaradi tega so pri\xc4\x8deli graditi namakalne naprave -\xc5\xa1adufe, kanate in podobne, s katerimi so lahko tudi manj rodovitna podro\xc4\x8dja spremenili v visoko donosno rodovitno pokrajino._NEWLINE_Pri obdelovanju zemlje so si pomagali z ralom, od 4. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. dalje pa so \xc5\xbee uporabljali tudi plug. Na tako pripravljena polja so posadili razli\xc4\x8dne kulturne rastline._NEWLINE_V Egiptu so sejali predvsem p\xc5\xa1enico, je\xc4\x8dmen, proso, le\xc4\x8do, por, ve\xc4\x8d vrst melon in \xc4\x8debulo, iz oliv pa so pridelovali olje. Pridelovali pa so tudi sadje, in sicer dateljne, murve, smokve, jabolka, breskve in granatna jabolka. Gojili so lan, ker volnenih obla\xc4\x8dil niso cenili. Najpomembnej\xc5\xa1i pridelek je bilo \xc5\xbeito, ki so ga hranili v ka\xc5\xa1\xc4\x8dah iz ilovice. Izredno pomemben pridelek pa je bil tudi papirusni trs, ki je bil v celoti uporaben. Korenine so uporabili za kurjavo, str\xc5\xbeene za hrano, iz stebla pa so izdelovali papiruse, vrvi, sandale, uporabljali pa so ga tudi za gradnjo \xc4\x8dolnov._NEWLINE_V Mezopotamiji so sadili podobno kot v Egiptu, le da so bile tu razmere manj ugodne. Vro\xc4\x8dina je bila huj\xc5\xa1a, Tigris pa je bil za namakanje manj primeren._NEWLINE_Na Kitajskem je bila glavna polj\xc5\xa1\xc4\x8dina ri\xc5\xbe. Gojili so \xc5\xa1e je\xc4\x8dmen, proso, konopljo in sviloprejke. Zelo hitro se je pojavilo izdelovanje keramike in porcelana._NEWLINE_V Indiji so gojili proso, ri\xc5\xbe in bomba\xc5\xbe oz. kulture, ki so jih potrebovali za izdelavo tkanin \xe2\x80\x93 bili so pravi mojstri pri barvanju le-teh.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRedili so govedo, drobnico, pra\xc5\xa1i\xc4\x8de, gosi in race. Za prevoz so najve\xc4\x8dkrat uporabljali osla. Od leta 2000 pr. n. \xc5\xa1t. so poznali tudi konja, ki so ga uporabljali za vleko bojnih vozov in ponekod za je\xc5\xbeo.\n_START_SECTION_\nPisava\n_START_PARAGRAPH_\nNeogiben pripomo\xc4\x8dek pri nastanku dr\xc5\xbeave pa je bila pisava. Za zanesljivo velja, da so jo prvi izumili Sumerci (ustvarili Mezopotamijo), druga ljudstva pa so privzela njihovo zamisel in na tej osnovi zgradila lastno obliko pisave._NEWLINE__NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a sumerska pisava je piktografska ali slikovna, pri kateri so besede izra\xc5\xbeene v podobah. Besede, ki so enako zvenele, a so imele popolnoma druga\xc4\x8dne pomene, so predstavljali z enakim znamenjem (podobno rebusu). Pomen besede so nakazovali s simbolnim znakom (znak za bogove, ljudi, rastline,...). Znamenja so vpraskovali s tankim trsnim pisalom v mehko glino oz. glinene plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Ta slikovna pisava izvira iz Uruka in sodi v \xc4\x8das okoli 3200 do 2800 pr. n. \xc5\xa1t. Sprva so bili znaki \xc5\xa1e zelo predmetni, potem pa so postajali vse bolj shemati\xc4\x8dni. Znak ali podobo so razstavili v posami\xc4\x8dne klinaste \xc4\x8drtice. Tako se je do leta 2400 pr. n. \xc5\xa1t. razvila zlogovna klinopisna pisava. Pri tej en znak ozna\xc4\x8duje le en zlog v besedi. Ime klinopisna izhaja od pismenk klinaste oblike (latinsko ceneus pomeni klin). Kot podlago za pisanje so uporabljali glinaste ali kamnite plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Najve\xc4\x8dkrat so ploskev razdelili v ve\xc4\x8d polj, znotraj katerih so potem pisali stolpce od zgoraj navzdol._NEWLINE_Akadci so sumersko pisavo prilagodili svojemu jeziku. Akad\xc5\xa1\xc4\x8dina v asirskem in babilonskem nare\xc4\x8dju se je v Mezopotamiji uporabljala kot pogovorni jezik, sumer\xc5\xa1\xc4\x8dina pa je bila jezik u\xc4\x8denjakov. Zlogovna klinopisna pisava je imela 600 pismenk, medtem ko jih je piktografska imela kar 2000. Klinopisno pisavo so prevzela tudi \xc5\xa1tevilna druga ljudstva starega Vzhoda, v prvem tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. pa jo je izpodrinila abeceda._NEWLINE_Svojo pisavo so razvili tudi Egip\xc4\x8dani. Najstarej\xc5\xa1i zapisi so iz leta 3100 pr. n. \xc5\xa1t. Pisali so na kamen, les, pe\xc4\x8date, slonovino in zlasti papirus. Najstarej\xc5\xa1o egip\xc4\x8dansko pisavo predstavlja podobopis ali hieroglifi. Ta pisava je uporabljala slikovna znamenja za ve\xc4\x8d skupin soglasnikov in \xc4\x8drke. Kakor je v sumerskem klinopisu pismenka nadome\xc5\xa1\xc4\x8dala besedo, je egip\xc4\x8dansko znamenje lahko pomenilo tudi drug predmet, ki se je enako imenoval. Hieroglife so uporabljali za pisanje v sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih, grobnicah, na papirusih z versko vsebino in na faraonovih spomenikih. Pisali so lahko z leve na desno, z desne na levo ali od zgoraj navzdol. Iz hieroglifov so razvili kurzivno (le\xc5\xbee\xc4\x8de tiskane \xc4\x8drke) hierati\xc4\x8dno in sve\xc4\x8deni\xc5\xa1ko pisavo. To je poenostavljena hieroglifna pisava, ki so jo uporabljali za pisanje pisem, zgodb in poslovnih pogodb. Iz te se je razvila \xc5\xa1e enostavnej\xc5\xa1a demoti\xc4\x8dna ali ljudska pisava za pisanje pravnih listin. Hierati\xc4\x8dna in demoti\xc4\x8dna pisava sodita med zlogovne, \xc4\x8drkopisa pa Egip\xc4\x8dani niso razvili._NEWLINE_Pod vplivom egip\xc4\x8danskih hieroglifov sta se razvila tudi kanaanski in feni\xc4\x8danski alfabet. Ta pisava pa je vplivala na razvoj indijske, saj so med civilizacijami obstajali trgovski stiki. Najstarej\xc5\xa1o indijsko pisavo imenujemo brahmi. Iz te se je razvila pisava devanagari, v kateri so zapisana besedila v starodavnem jeziku sanskrt, ki je izumrl v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Ti pisavi sta alfabetski._NEWLINE_Kitajska pisava se je verjetno razvila pod vplivom\xc2\xa0\xc2\xbbmezopotamske\xc2\xab. Najstarej\xc5\xa1a piktografska ali podobopisna pisava sodi \xc5\xbee v \xc4\x8das dinastije Shang. To pisavo je dal poenostaviti cesar Qin Shi Huangdi v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. in je v rabi z nekaterimi spremembami \xc5\xa1e danes. Danes poznajo \xc5\xbee okoli 50.000 pismenk, za enostavno pisanje pa zadostuje poznavanje 5000 pismenk.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki znanosti, prava in matematike\n_START_PARAGRAPH_\nZahtevnej\xc5\xa1a dru\xc5\xbebena organizacija in dr\xc5\xbeavna uprava sta vplivali tudi na za\xc4\x8detke razvoja znanosti. Dose\xc5\xbeki znanosti so bili ustrezni stopnji razvitosti tedanje civilizacije in glede na to primerljivi z dana\xc5\xa1njimi znanstvenimi dose\xc5\xbeki. Zna\xc4\x8dilnosti tedanje znanosti sta preprostost in uporabnost]. Zanimalo jih je, kako postopek poteka, razumskih vzrokov za ta postopek pa niso iskali, ampak so jih pripisali delu nadnaravnih sil. Prav tako niso bili sposobni posameznih podatkov povezati v celoto ali celo pravilo. Znastveni dose\xc5\xbeki so bili plod poskusov, opazovanja in prou\xc4\x8devanja._NEWLINE_Ker so ljudje morali zaradi vsakoletnih poplav polja na novo meriti in dolo\xc4\x8diti meje, da bi prepre\xc4\x8dili mejne spore, ali pa ker so morali izdelati na\xc4\x8drt za gradnjo sveti\xc5\xa1\xc4\x8da ali pala\xc4\x8de, se je za\xc4\x8dela razvijati matematika. Uvedli so posebne pismenke za \xc5\xa1tevila ter v Mezopotamiji razvili \xc5\xa1estdeseti\xc5\xa1ki sistem, v Egiptu pa deseti\xc5\xa1kega. Znali so se\xc5\xa1tevati, od\xc5\xa1tevati, mno\xc5\xbeiti in deliti ter sestavili celo tablice mno\xc5\xbeenja in deljenja. Ohranili so se celo seznami kvadratov in kubov. Znali so ra\xc4\x8dunati z ulomki. Znanje geometrije je obsegalo ra\xc4\x8dunanje plo\xc5\xa1\xc4\x8dine in prostornine geometrijskih teles. Poznali so \xc5\xa1tevilo \xcf\x80 v znesku 3,1604. V okviru algebre so razvili ra\xc4\x8dunanje ena\xc4\x8db prve, druge in tretje stopnje._NEWLINE_Astrologija in astronomija sta se razvili kot plod opazovanja gibanja teles in pojavov. Tako so ugotovili \xc4\x8das trajanja dneva in leta ter sestavili prve koledarje. V Mezopotamiji je koledar temeljil na luninem letu, v Egiptu pa na son\xc4\x8dnem letu. Ugotovili so, da se je neka nesre\xc4\x8da ali vojna zgodila v \xc4\x8dasu, ko se je pojavil neki komet, ali pa da se Nilove poplave pri\xc4\x8dno, ko Sonce in zvezda Sirius hkrati vzideta. Tako so za\xc4\x8deli povezovati gibanje nebesnih teles z dogodki na Zemlji in s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko usodo in postavili temelje astrologiji ali zvezdarstvu. Sestavili so \xc5\xbee prve horoskope (prikaz lege Sonca, Lune in planetov ob rojstvu \xc4\x8dloveka ali drugem pomembnem dogodku), posebne celo za kralje. Razvili so tudi skromne za\xc4\x8detke astronomije ali zvezdoslovja, nauka o nebesnih telesih in vesolju. Izra\xc4\x8dunali so celo son\xc4\x8dne in lunine mrke, Egip\xc4\x8dani pa so poznali pet planetov in razlo\xc4\x8devali 36 zvezd. Nebo in nebesne pojave so opazovali iz sveti\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so bila hkrati \xc5\xa1e astronomske opazovalnice._NEWLINE_\xc4\x8ce je \xc4\x8dlovek zbolel, so verjeli, da so ga obsedli zli duhovi, in so bolezen temu primerno zdravili. Poleg padarjev so poznali tudi poklic zdravnika, kar dokazuje Hamurabijev zakonik. Zdravniki so dolo\xc4\x8dili bolezen in predpisali zdravila. Ob zdravljenju so s \xc4\x8darobnimi izreki in gibi posku\xc5\xa1ali iz telesa pregnati zle duhove. Najbolj znan zdravnik je bil Egip\xc4\x8dan Imhotep iz okoli 2880 pr. n. \xc5\xa1t., ki so ga pri\xc5\xa1teli celo med bogove. O zdravljenju razli\xc4\x8dnih bolezni so pisali tudi zdravni\xc5\xa1ke papiruse._NEWLINE_Kralji so odnose v premo\xc5\xbeenjsko razslojenih dru\xc5\xbebah prvih visokih civilizacij urejali z zapisi zakonov. Pomembnej\xc5\xa1e predpise in upravne odlo\xc4\x8ditve ter sodne odlo\xc4\x8dbe so tudi zapisovali. Najve\xc4\x8dkrat so tako zapisali obi\xc4\x8dajno pravo, ki se je predtem prena\xc5\xa1alo iz roda v rod. Najstarej\xc5\xa1i znani zakonik je izdal kralj Urnamu iz Ura proti koncu 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. V vsakem mestu je bilo tudi sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Na \xc4\x8delu mu je stal uradnik, ki je obenem vodil okrajno upravo._NEWLINE_Iznajdba pisave] je omogo\xc4\x8dila za\xc4\x8detke knji\xc5\xbeevnosti. Razvile so se razli\xc4\x8dne literarne oblike in zvrst]i. Pisava je omogo\xc4\x8dila, da so stara ljudstva zapisovala tudi pomembnej\xc5\xa1e zgodovinske dogodke. Poznamo zlasti zapise na stenah grobnic razli\xc4\x8dnih vladarjev, ki opevajo njihova juna\xc5\xa1ka dejanja. Veliko prazgodovinsko vrednost pa imajo tudi drugi pisni spomeniki, zlasti pravne narave.\n_START_SECTION_\nGradbeni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nKot gradbeni material so uporabljali snov, ki jo je nudila narava, ali pa so jo uvozili. Osnovni gradbeni material v Egiptu in Mezopotamiji je bila iz blata in slame izdelana opeka, posu\xc5\xa1ena na soncu in zraku._NEWLINE_V Egiptu so grobnice, sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in pala\xc4\x8de gradili iz kamenja, to je iz lomljenega apnenca, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka in granita. Preva\xc5\xbeali so ga po Nilu, po kopnem pa z vozmi in tudi ro\xc4\x8dno z vrvmi. Gradbeni les so uva\xc5\xbeali. V Egiptu so se tako ohranili ostanki \xc5\xa1tevilnih sveti\xc5\xa1\xc4\x8d in grobnic, druga\xc4\x8de kot v Mezopotamiji, kjer so gradili najve\xc4\x8d iz opeke._NEWLINE_Najbolj znani kulturni spomeniki iz Egipta so grobnice faraonov, v stari in srednji dr\xc5\xbeavi so to piramide, v novi dr\xc5\xbeavi pa skalni grobovi. Najbolj znani so v Dolini kraljev v Zahodnem tebanskem gorovju. Ve\xc4\x8dina grobnic je bila izropana \xc5\xbee v starem veku, ena redkih neizropanih pa je Tutankamonova grobnica. Gradbena dela so opravljali kmetje v \xc4\x8dasu, ko ni bilo poljskih opravil. Piramide so gradili samo svobodni delavci, ki so to delo opravljali z veseljem. Verjeli so namre\xc4\x8d, da je bil faraon utele\xc5\xa1en bog in da so z gradnjo piramid dosegli odre\xc5\xa1itev. Postavljali so tudi sveti\xc5\xa1\xc4\x8da svojim \xc5\xa1tevilnim bogovom. Najbolj znano je pripadalo bogu Amon-Raju v Karnaku. Vhode so krasili vitki stebri, obeliski, v hieroglifih pa je bil napisan potek verskih obredov._NEWLINE_V Mezopotamiji so za gradnjo najraj\xc5\xa1i uporabljali majhne in ozke pravokotne glinaste opeke. Stene pa so znotraj in zunaj ometavali s plastjo ilovice. Notranje stene so okrasili s slikarijami, stebri in mozaiki._NEWLINE_Mogo\xc4\x8dne grobnice, sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in pala\xc4\x8de so gradili tudi v Indiji in na Kitajskem.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj poznane so egip\xc4\x8danske slikarije. Egip\xc4\x8dani so imeli smisel za red in popolnost, ki se jim je zdela va\xc5\xbenej\xc5\xa1a od resni\xc4\x8dnosti upodobitve. Za podlago slikam so izdelali geometri\xc4\x8dno mre\xc5\xbeo, ki je zagotavljala sorazmernost med telesnimi deli. Zanimivo je, da so glavo in noge prikazali ve\xc4\x8dinoma od strani, o\xc4\x8di in oprsje pa od spredaj. Polo\xc5\xbeaj v dru\xc5\xbebi so prikazali z razli\xc4\x8dno velikostjo prikazane osebe._NEWLINE_Egip\xc4\x8dani so sprva z upodobitvijo kipov hoteli zagotoviti ljudem njihovo ve\xc4\x8dnost. Zato so velikokrat kipe pridali v grobove, da bi ti sprejeli du\xc5\xa1o umrlih. Kipi so brez \xc5\xbeivljenja in togi, vendar pa iz\xc5\xbearevajo dostojanstvo. Faraone so upodabljali sede s prekri\xc5\xbeanimi rokami na prsih, pisarje sede s prekri\xc5\xbeanimi nogami in papirusom v naro\xc4\x8dju, su\xc5\xbenje pa kle\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nVerstva\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu prvih visokih civilizacij je bila med ljudmi prisotna vera. Pod njenim vplivom so se razvijale dr\xc5\xbeavnost, znanost, umetnost in knji\xc5\xbeevnost. Za verstva je zna\xc4\x8dilen skupek obredov, magije, mnogobo\xc5\xa1tva ali politeizma ter upodabljanje bogov v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki podobi (antropomorfizem)._NEWLINE_Temelje veri v Mezopotamiji so postavili Sumerci. Vsaka mestna dr\xc5\xbeava je namre\xc4\x8d imela svojega boga za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika. Bogovi posameznih mest so bili razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v zboru bogov vseh sumerskih mestnih dr\xc5\xbeav. Vrhovni bog Ura je bil Nannar, \xc4\x8dastili pa so tudi druge (Uruka Anu, Laga\xc5\xa1a Ninurti,...). Asirci so \xc4\x8dastili boga Asurja. Ko si je Babilon podvrgel \xc5\xa1e druge mestne dr\xc5\xbeave, je njegov bog postal vrhovni bog Babilonije. Bogovom so postavljali templje._NEWLINE_Na religijo v Egiptu sta vplivala dva dejavnika: redne Nilove poplave in son\xc4\x8dna toplota, ki sta omogo\xc4\x8dali poljedelstvo in pre\xc5\xbeivetje obre\xc4\x8dnega prebivalstva. Sonce je tako postalo vir \xc5\xbeivljenja in stvarnik vseh stvari. \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje sonca je tako postalo dr\xc5\xbeavni kult. Nilove poplave so vplivale na nastanek mita o stvarjenju sveta. Najbolj priljubljena vera pri ljudeh je bilo \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje Ozirisovega kulta \xe2\x80\x93 bo\xc5\xbeanski par Oziris in Izida iz Biblosa (prej Tammuz in I\xc5\xa1tar). Ozirisa so \xc4\x8dastili kot boga plodnosti in mrtvih._NEWLINE_Egip\xc4\x8dani so verovali v posmrtno \xc5\xbeivljenje. Verjeli so, da je \xc4\x8dlovek sestavljen iz telesa in iz du\xc5\xa1e, imenovane Ka (\xc5\xbeivljenjska mo\xc4\x8d). Po smrti naj bi se Ka vrnila v telo, zato je bilo potrebno telo ustrezno pripraviti in pokopati v grobnice, ki so jim rekli hi\xc5\xa1e za Ka. Trupla so tako balzamirali ali mumificirali. V egip\xc4\x8danski veri so opazni tudi ostanki totemizma._NEWLINE_Pri Feni\xc4\x8danih je imela vsaka mestna dr\xc5\xbeava svoje vrhovne bogove. V Tiru so tako \xc4\x8dastili vrhovno bo\xc5\xbeansko dvojico Melkarta in Astarto, v Sidonu pa Baala in Astarto. Svojim bogovom so Feni\xc4\x8dani \xc5\xbertvovali poleg \xc5\xbeivali celo ljudi. Arheologi so odkopali okoli 20.000 \xc5\xbear z ostanki kosti \xc5\xbertvovanih novorojen\xc4\x8dkov ali otrok. Ob obredu \xc5\xbertvovanja otrok so morali biti prisotni njihovi star\xc5\xa1i, ki niso smeli pokazati nobene \xc5\xbealosti, da je bila \xc5\xbertev uspe\xc5\xa1na. Otroke so \xc5\xbertvovali, da bi si pridobili naklonjenost bogov v obdobjih razli\xc4\x8dnih nevarnostih.'