b'\n_START_ARTICLE_\nPartizanska bolni\xc5\xa1nica\n_START_PARAGRAPH_\nPartizanska bolni\xc5\xa1nica je izraz za sanitetno-medicinske ustanove, ki so delovale v \xc4\x8dasu 2. svetovne vojne (NOB) na obmo\xc4\x8dju Slovenije. Tovrstne bolni\xc5\xa1nice so bile pove\xc4\x8dini manj\xc5\xa1e lesene ko\xc4\x8de, locirane predvsem v globokih gozdovih, dale\xc4\x8d od tedanjega cestnega omre\xc5\xbeja. Njihov namen je bila pomo\xc4\x8d obolelim ali ranjenim partizanom.\n_START_SECTION_\nRazvoj partizanskih bolni\xc5\xa1nic\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno poveljstvo je kmalu po ustanovitvi imenovalo sanitetnega referenta pri glavnem poveljstvu in avgusta 1941 so bili zdravniki v Ljubljani \xc5\xbee organizirani v mo\xc4\x8dnem zdravni\xc5\xa1kem mati\xc4\x8dnem odboru Osvobodilne fronte. Njegovo delo je bilo na za\xc4\x8detku predvsem zbiranje sanitetnega materiala, skrb za prve ranjence, vodstvo prvih sanitetnih te\xc4\x8dajev in po\xc5\xa1iljanje prvih zdravnikov na teren k ranjencem._NEWLINE_Prvi velik razmah je partizansko zdravstvo do\xc5\xbeivelo z nastankom prvega osvobojenega ozemlja leta 1942. \xc5\xbde konec maja 1942 je pri\xc5\xa1lo iz Ljubljane 15 zdravnikov, en \xc5\xa1tudent medicine in en zobni tehnik. Zdravnike so razdelili po ve\xc4\x8djih partizanskih enotah, nekaj so jih poslali tudi v druge pokrajine, ostale pa porazdelili po prvih partizanskih bolni\xc5\xa1nicah, ki so jih za\xc4\x8deli graditi po vsej Ljubljanski pokrajini._NEWLINE_Prva od takih bolni\xc5\xa1nic je bila Partizanska bolni\xc5\xa1nica Krvavice v I\xc5\xa1kem Vintgarju, ki je nastala maja 1942, drugo pa so organizirali v za\xc4\x8detku junija 1942 na Dale\xc4\x8d hribu pri Podstenicah na Ko\xc4\x8devskem Rogu. Ta je kmalu postala prva centralna bolni\xc5\xa1nica in je bila dale\xc4\x8d najbolje opremljena. Med ofenzivo avgusta 1942 so jo Italijani za\xc5\xbegali, a je osebje poprej spravilo ranjence na varno. Po ofenzivi so postavili dve novi postojanki, Jelen\xc5\xbeleb in Partizansko bolni\xc5\xa1nico Jelendol, od katerih je slednja ohranjena \xc5\xa1e danes. Sredi julija 1942 je za\xc4\x8dela na Rogu nastajati postojanka, ki je kasneje dobila ime Partizanska bolni\xc5\xa1nica Vinica. V za\xc4\x8detku julija sta nastali dve bolni\xc5\xa1nici, pri Zapotoku pod Kure\xc5\xa1\xc4\x8dkom in na Smuki v Ko\xc4\x8devskem Rogu. V tem \xc4\x8dasu so nastale nove bolni\xc5\xa1nice tudi na Gorjancih, nad Lo\xc5\xa1kim potokom, na Dolenjskem pri \xc5\xa0marjeti in pri Kleve\xc5\xbeu. Italijanska ofenziva je razvoj bolni\xc5\xa1nic zelo zavrla. \xc5\xbde januarja 1943 pa so v glavnem \xc5\xa1tabu za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati o ustanovitvi novih bolni\xc5\xa1nic in na novo organizacijo partizanske sanitete tudi v voja\xc5\xa1kih enotah. Na Ko\xc4\x8devskem Rogu so znova za\xc4\x8deli graditi nove bolni\xc5\xa1nice in bolni\xc5\xa1nica Jelendol je postala nekaka centralna bolni\xc5\xa1nica; dobila je ime Slovenska centralna vojna partizanska bolnica (SCVPB). Pod njeno upravo je spomladi 1943 spadalo \xc5\xbee deset postojank. V tem \xc4\x8dasu pa je imela \xc5\xbee vsaka partizanska brigada tudi svojega zdravnika._NEWLINE_Kapitulacija Italije, nastanek velikega osvobojenega ozemlja, nastanek 7. korpusa in za\xc4\x8detki velikih voja\xc5\xa1kih operacij pa so postavili sanitetni odsek pri glavnem \xc5\xa1tabu pred vrsto novih nalog, ki jih je uspe\xc5\xa1no re\xc5\xa1eval. Na Primorskem so bili do za\xc4\x8detka pomladi 1943 v partizanskih enotah le bolni\xc4\x8darji, ranjence pa so prepu\xc5\xa1\xc4\x8dali zanesljivim ljudem, ki so jih skrivali, zdravili pa zanesljivi zdravniki. Marca 1943 so postavili prvo organizacijo zdravstvene slu\xc5\xbebe. Bolni\xc4\x8darje so za\xc4\x8deli usposabljati na te\xc4\x8dajih v vseh enotah in postojankah. Do za\xc4\x8detka julija 1943 so organizirali sedem takih te\xc4\x8dajev. Tudi na Gorenjskem so v prvih mesecih vstaje pu\xc5\xa1\xc4\x8dali ranjence pri zanesljivih ljudeh, kamor so hodili zdravit zanesljivi zdravniki. V za\xc4\x8detku junija 1942 so imeli \xc5\xbee tudi dva partizanska zdravnika, kmalu zatem pa so za\xc4\x8deli postavljati prve partizanske bolni\xc5\xa1nice ali ambulante, ki pa so se izredno hitro razvijale. Na \xc5\xa0tajerskem, to je na Morav\xc5\xa1kem, so postavili prve bunkerje za ranjence avgusta 1942._NEWLINE_Zdravstvo se je v partizanskih enotah na obmo\xc4\x8dju Ljubljanske pokrajine ali 7. korpusa razvijal takole. \xc5\xbde aprila 1944 so po enotah delovali vodni in \xc4\x8detni bolni\xc4\x8darji, \xc4\x8detni nosilci ranjencev, kvalificirani bataljonski bolni\xc4\x8darji, brigadni sanitetni referenti (po mo\xc5\xbenosti zdravnik ali pa \xc5\xa1tudent medicine), brigadni bolni\xc4\x8darji in brigadne higienske ekipe. Obe diviziji (15. in 18. divizija) sta imeli gibljivi bolni\xc5\xa1nici, ki sta lahko sprejeli od 60 do 100 ranjencev, in \xc5\xa1e kirur\xc5\xa1ko ekipo. Pri Slovensko-hrva\xc5\xa1ki vojni partizanski bolni\xc5\xa1nici je delovala sanitetna \xc5\xa1ola. \xc5\xa0ele julija 1944 se je pri\xc4\x8dela te\xc5\xbeko pri\xc4\x8dakovana evakuacija ranjencev in bolnikov v Italijo, ki je potekala zelo po\xc4\x8dasi, tako da je bilo do konca julija evakuiranih le 123 ranjencev in bolnikov. Najve\xc4\x8dja bolni\xc5\xa1nica na obmo\xc4\x8dju 7. korpusa je bila SCVPB, ki je stala na obmo\xc4\x8dju Roga. Bolni\xc5\xa1nica je imela 11 strogo tajnih in 2 odprta oddelka. Povpre\xc4\x8dna kapaciteta posameznega oddelka je bila okoli 10 pacientov. Poleg obi\xc4\x8dajnih oddelkov za ranjence je bil \xc5\xa1e infekcijski oddelek, porodni\xc5\xa1nica, 2 kirur\xc5\xa1ka oddelka s septi\xc4\x8dno in asepti\xc4\x8dno operacijsko sobo in sobo za okrevanje. Slovenska vojna partizanska bolni\xc5\xa1nica - Evakuacijska (SVPB-E) je bila evakuacijska bolni\xc5\xa1nica, ki je delovala v dveh vaseh v Beli krajini blizu partizanskega letali\xc5\xa1\xc4\x8da pri kraju Otok. Tu so se zbirali pacienti, ki so \xc4\x8dakali na evakuacijo z letali. Prve evakuacije so bile v Italijo, kasneje pa v Dalmacijo. Bolni\xc5\xa1nica je imela kirur\xc5\xa1ki oddelek z operacijsko sobo in oddelek za okrevanje ter dva zdravnika. Baza glavnega \xc5\xa1taba NOV in POS v Dalmaciji (Zadar in Novigrad) je bila ustanovljena 5. januarja 1945. V za\xc4\x8detku marca 1945 je imela \xc5\xbee 479 pacientov, 4 zdravnike 90 ljudi ostalega osebja, ob preselitvi v Ankaran (Valdoltro) pa 583 pacientov, 4 zdravnike in 188 ljudi ostalega osebja._NEWLINE_Saniteta na Primorskem in Gorenjskem se je razvijala po\xc4\x8dasneje, je pa \xc5\xbee poleti 1944 dosegla oblike in raven tega podro\xc4\x8dja v Ljubljanski pokrajini. Bolni\xc5\xa1nice so na Primorskem delovale v vzhodnem in zahodnem predelu. Na jugu vzhodne Primorske je v tem \xc4\x8dasu nastala Slovenska vojna partizanska bolnica Pavla, na severu pa enako velika danes bolj poznana Slovenska vojna partizanska bolnica Franja (SVPB-Franja). Nekoliko druga\xc4\x8de je bilo na zahodnem Primorskem. Tu je nastala na vzhodnem delu bolni\xc5\xa1nica Lidija, ki se je kasneje preimenovala v H. Arno\xc5\xa1. Ta bolni\xc5\xa1nica se je kasneje ve\xc4\x8dkrat selila in spreminjala svoje ime v Slovenska vojna partizanska bolni\xc5\xa1nica Svoboda in kasneje v Slovenska vojna partizanska bolni\xc5\xa1nica Jakob Zavr\xc5\xa1nik. Na severnem delu vzhodne Primorske je zrasla podru\xc5\xbenica Vr\xc5\xa1i\xc4\x8dek ali P-23, na ju\xc5\xbenem delu pa Postojanka \xc5\xa1t. 1 ali Jakobi\xc4\x8d. Najte\xc5\xbeje je bilo zahodnem delu Primorske v Bene\xc4\x8diji. Tu je najprej zrasla bolni\xc5\xa1nica Milenko, potem pa so za\xc4\x8deli graditi ve\xc4\x8djo bolni\xc5\xa1nico C401, ki pa so jo morali marca 1945 preselili na vzhodno Primorsko._NEWLINE_Na Gorenjskem so bile bolni\xc5\xa1nice na desnem bregu Save. Na desnem bregu Save je v tem \xc4\x8dasu obstajala Odredna bolnica 1, ki je bila junija kot oddelek Pokljuka 10 vklju\xc4\x8dena v SVPB-Franja, oktobra pa se je osamosvojila in dobila ime SVPB-Gorenjski sektor, nato pa S-Stol. Poleg te bolni\xc5\xa1nice so obstajale \xc5\xa1e ambulante A, B, C, D in E. Na ozemlju na levem bregu Save je nastala najprej Bolnica 2. gorenjskega odreda, nato pa ambulanta Ko\xc5\xa1uta in ambulanta Hribar._NEWLINE_Do prihoda 14. divizije se je partizanska saniteta na \xc5\xa0tajerskem po\xc4\x8dasi razvijala. Ko se je 14. divizija odpravila na pohod na \xc5\xa0tajersko, je imela s seboj zelo mo\xc4\x8dan in dober medicinski kader. Kot je znano, je imela divizija hude boje, posebno pri prehodu Sotle in je morala zato pu\xc5\xa1\xc4\x8dati ranjence v samotnih vaseh na Kozjanskem. Do konca februarja 1944 je imela 14. divizija po podatkih sanitetnega referenta 76 ranjenih, 91 padlih, 264 pogre\xc5\xa1anih in 210 bolnikov. Bolni\xc5\xa1nic v pravem pomenu besede na \xc5\xa0tajerskem (Pohorje) niso poznali, obstajale pa so \xc5\xbee zelo zgodaj na kamni\xc5\xa1kem obmo\xc4\x8dju in na Morav\xc5\xa1kem. Pri pregledu sanitetnih postojank na \xc5\xa0tajerskem v tem obdobju se lahko izpostavijo le bolni\xc5\xa1nice, ki so delovale na posameznih obmo\xc4\x8djih. Na kamni\xc5\xa1ko-morav\xc5\xa1ko-savinjskem obmo\xc4\x8dju so v tem \xc4\x8dasu delovale: SVPB-K s postojanko Triglav in SVPB-M ali Ribnik. Na kamni\xc5\xa1kem obmo\xc4\x8dju je delovala \xc5\xa1e bolni\xc5\xa1nica dr. Mihe, v Matkovem kotu pa so za\xc4\x8dele nastajati tako imenovane Koro\xc5\xa1ke bolnice. Na zahodnem delu Pohorja so bile ustanovljene bolni\xc5\xa1nice: Bertl (\xc5\xa0t. Primo\xc5\xbe ali Pav\xc4\x8dek I.), Silvester-Kozjak, Krn-Hotimirova bolnica, Kristl ali Nova postojanka in Svoboda. Na vzhodnem delu Pohorja so delovale: Tihi dol Ko\xc5\xa1uta ali Leto, Zaklon, Partizanska bolni\xc5\xa1nica Jesen, Pomlad in Zima. Na Kozjanskem pa: R\xe2\x82\x87, R\xe2\x82\x88, R\xe2\x82\x89 in R\xe2\x82\x81\xe2\x82\x80. Na \xc5\xa0tajerskem je obstajalo \xc5\xa1e nekaj bolni\xc5\xa1nic (bunkerjev) na raznih obmo\xc4\x8dji, od katerih pa nekatere niso bile vklju\xc4\x8dene v sanitetni referat IV. operativne cone.'