b'\n_START_ARTICLE_\nRibo na glavo pa spat\n_START_SECTION_\nRIBO NA GLAVO, PA SPAT\n_START_PARAGRAPH_\nRibo na glavo, pa spat je prva knjiga iz zbirke Pozor pravljice. Iz\xc5\xa1la je leta 2003, v Ljubljani, pri zalo\xc5\xbebi Karantanija. V tej knjigi je zbranih prvih pet pravljic, ki jih junak Popek namenja vsem otrokom, ki brez pravljice ne morejo zaspati. V pravljicah so posebne in nenavadne prigode, in sicer o petih prstih, o stra\xc5\xa1ni gugalnici, o treh pal\xc4\x8dkih, o \xc5\xbealostnem klovnu, o fantku, ki zve\xc4\x8der nikakor ni hotel zaspati. Pravljice popestrijo prisr\xc4\x8dne ilustracije Uro\xc5\xa1a Hrovata. Spremno besedo je napisala Ljubica Rodo\xc5\xa1ek.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d je \xc5\xbeivel fant Popek. \xc5\xbde od rojstva je bil nekaj posebnega. Pripovedovati je znal zgodbe o \xc4\x8dudnih in nenavadnih stvareh. Nekega dne je pod hrastom na\xc5\xa1el \xc5\xa1katlo, v kateri je pisalo, da si v tej de\xc5\xbeeli otroci vsak ve\xc4\x8der \xc5\xbeelijo sli\xc5\xa1ati pravljico za lahko no\xc4\x8d. Zato naj gre Popek po svetu in otrokom vsak ve\xc4\x8der pove eno pravljico. Pripovedovati jim mora 5 pravljic. Ko bo izpolnil nalogo, ga bo na koncu \xc4\x8dakalo veliko presene\xc4\x8denje.\n_START_SECTION_\nSTRA\xc5\xa0NA GUGALNICA\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d je bila kraljeva gugalnica. Na njej se je lahko gugal samo kralj. Kadar se je na njej gugal kralj, je gugalnica pela, da se na njej guga kralj vsega sveta. Kadar pa se je na gugalnico usedel kdo drug, je gugalnica zapela, da ga vr\xc5\xbee na konec sveta. Ko je to zapela je vrgla tistega, ki ni bil kralj za sedem gora in sedem voda. Ta se nikoli ve\xc4\x8d ni vrnil in ni se posku\xc5\xa1al ve\xc4\x8d gugati na kraljevi gugalnici. Zaradi tega je \xc5\xbee od nekdaj veljalo, da bo tisti, ki se bo obdr\xc5\xbeal na tej gugalnici , novi kralj. Stari kralj je bil \xc5\xbee star,zato so se to pomlad mladi princi in kraljevi\xc4\x8di spet posku\xc5\xa1ali gugati na kraljevi gugalnici. To leto pa je bila gugalnica zelo huda. \xc5\xbde zgodaj zjutraj je ren\xc4\x8dala in kazala zobe. Najprej se je na gugalnico usedel princ Ale\xc5\xa1. Gugal se je sem ter tja, nenadoma pa je gugalnica zapela ter princa ponesla skozi debelo zidano ograjo. Nato se je na gugalnico usedel kraljevi\xc4\x8d Toni. Nekaj \xc4\x8dasa mu je kar dobro \xc5\xa1lo. Naenkrat pa je gugalnica zapela in ga zagugala naravnost v kip velikega vladarja. Sledi je vitez David. Gugal se je in gugal in ko so \xc5\xbee vsi mislili, da bo David novi kralj je ta poletel preko travnika v potok. V tej de\xc5\xbeeli pa je \xc5\xbeivel de\xc4\x8dek Peter. Ni bil ne kraljevi\xc4\x8d, ne princ in ne vitez. Bil je navaden de\xc4\x8dek dobrega srca in hitre pameti. Tudi sam se je hotel gugali, vendar so ga ljudje zavra\xc4\x8dali, da ni pravi za kraljevo gugalnico in se mu posmehovali. Peter pa se je vseeno usedel na gugalnico in se za\xc4\x8del gugati. Gugalnica mu je za\xc4\x8dela groziti, da g bo vrgla na konec sveta. Gugalnica se je gugala mo\xc4\x8dneje in \xc5\xa1e mo\xc4\x8dneje, vendar Peter se je \xc5\xa1e vedno gugal. Nazadnje se je gugalnica utrujena ustavila in zasopihala, da ne more ve\xc4\x8d in da je Peter novi kralj. Peter pa se je nasmehnil in ji potiho zapel: \xc2\xbbPeter tale pamet nuca, da ne bi bil lete\xc4\x8da \xc5\xa1truca, z lepilom hla\xc4\x8de si nama\xc5\xbee, osle gugalnici poka\xc5\xbee.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nKDO VRTA PO NOSU?\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d je bilo pet posebnih prstov. Prsti so vsako juto vstali in se pretegnili. Potem so od\xc5\xa1li na delo. Morajo prijemati in se objemati, mahati in kazati, groziti in se skriti, morajo pisati in risati, morajo se stiskati v pesti ali pomagati jesti. Ti prsti pa so najraje vrtali po nosu. Zjutraj se je v nos najprej zaril Kazalec. Kazalec se je v nosu spremenil v vrtalni stroj. Ril je in vrtal, da se je kar smodilo. Potem se je v nos zaril Sredinec. Ta je vrtal in od veselja prepeval. Sku\xc5\xa1al se zariti \xc4\x8dim globlje v nos, tako da je naenkrat pri levem u\xc5\xa1esu pogledal ven. Za njim je bil na vrsti Prstanec. Ta je vrtal in vrtal in sploh ni hotel ve\xc4\x8d ven. \xc5\xa0ele zve\xc4\x8der so ga komaj potegnili na svetlo. Kon\xc4\x8dno je bil na vrsti tudi Mezinec. Z velikim veseljem se je pognal v nos. Tako divje je vrtal, da je odmevalo po vsej glavi. Nazadnje je bil na vrsti Palec. A Palec ni mogel zlesti v nos, ker je bil predebel. Ostali \xc5\xa1tirje so mu sku\xc5\xa1ali pomagati in ga rinili noter. Palec je od \xc5\xbealosti skoraj zajokal. Kazalec, Sredinec, Prstanec in Mezinec niso hoteli, da bi bil njihov prijatelj \xc5\xbealosten, zato so se vsi strinjali, da \xc4\x8de Palec ne more riniti po nosu, tudi oni ne bodo ve\xc4\x8d tega po\xc4\x8deli. Od takrat naprej prsti ne vrtajo ve\xc4\x8d po nosu.\n_START_SECTION_\nTRIJE PAL\xc4\x8cKI IN TRI RIBE\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d so \xc5\xbeiveli trije pal\xc4\x8dki. Vsi drugi pal\xc4\x8dki so \xc5\xbeiveli pri princeskah, pri zelenih zmajih ali pa pri treh bratih. Ti trije pal\xc4\x8dki pa so \xc5\xbeiveli v sosednjem mestu na koncu vasi. Bili so najbolj\xc5\xa1i prijatelji, \xc4\x8deprav so si bili zelo razli\xc4\x8dni. Prvi pal\xc4\x8dek je imel dolgo brado, nosil je pulover in bil je zelo suh. Drugi pal\xc4\x8dek je imel ko\xc5\xa1ate brke, nosil je hla\xc4\x8de in bil je debel. Tretji pal\xc4\x8dek pa je bil ple\xc5\xa1ast, imel je \xc4\x8devlje in imel je kratko pamet, zato so ga klicali kratki pal\xc4\x8dek. Cele dneve so bili skupaj. Skupaj so se igrali, plesali in jedli. Vsako juto so se vpra\xc5\xa1ali, kaj bi jedli. Ali bi slona ali ka\xc4\x8do ali ku\xc5\xa1\xc4\x8darja, kaj pa pe\xc4\x8denega pol\xc5\xbea? Odlo\xc4\x8dili so se ta ribo. Prvi in drugi pal\xc4\x8dk sta si zadovoljno obliznila brado in brke, tretji pa si je obliznil \xc4\x8devlje. To bo pojedina. Vzeli so vsak svojo ribi\xc5\xa1ko palico in od\xc5\xa1li lovit ribe. Suhi pal\xc4\x8dek je ulovil \xc4\x8disto maj\xc4\x8dkeno ribico. Bila je tako suha in majhna, da \xc5\xa1e ribi ni bila podobna. Vendar je bil zadovoljen, \xc4\x8de\xc5\xa1 da bo zanj dovolj. Debeli pal\xc4\x8dek je ulovil veliko in zelo debelo ribo. Zadovoljno se je bo\xc5\xbeal po trebuhu. Kratki pal\xc4\x8dek pa je ulovil celo ladjo. Ampak ker je bil kratke pameti, je mislil, da je ujel veliko ribo. Svoj ulov so odnesli domov in ga spekli. Polni pri\xc4\x8dakovanja so se posedli za mizo. Suhi pal\xc4\x8dek je v enem gri\xc5\xbeljaju pojedel svojo drobno ribo. Debeli pal\xc4\x8dek je pohrustal debelo ribo s kostmi, ko\xc5\xbeo in repom. Kratki pal\xc4\x8dek pa je celo uro grizel, rezal, \xc5\xbeagal in pilil, dokler ni pojedel cele ladje. \xc5\xbde \xc4\x8dez nekaj trenutkov je v njihovih trebuhu zagrmelo. Saj so jedli le ribe. Hitro na strani\xc5\xa1\xc4\x8de. Najprej se \xc5\xa1el na strani\xc5\xa1\xc4\x8de suhi pal\xc4\x8dk. Ker je pojedel majhno ribo je bil takoj nazaj. Potem je \xc5\xa1el na strani\xc5\xa1\xc4\x8de debel pal\xc4\x8dek. Tam je bil tri ure. Kratkega pal\xc4\x8dka pa ni bilo nazaj s strani\xc5\xa1\xc4\x8da cele tri dni. Ob zori \xc4\x8detrtega dne pa se je pojavil. Ko je odprl vrata, je bilo strani\xc5\xa1\xc4\x8de polno starega \xc5\xbeeleza.\xc2\xa0\xc2\xbbZdaj vem zakaj me je tako zvijalo. Ladja je bila pokvarjena. Vsi vijaki so bili stari in zarjaveli.\xc2\xab Od takrat naprej kratki pal\xc4\x8dek ve\xc4\x8derja samo \xc5\xa1e sve\xc5\xbee ladje z novimi vijaki.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdALOSTNI KLOVN\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d je bil en klovn. Drugi klovni so bili sme\xc5\xa1ni in so se znali smejali. Ta pa je bil nekaj posebnega. Ta klovn se ni znal smejati, ampak se je jokal. Tako se je jokal, da je imel \xc4\x8devlje polne solz, s svojimi solzami je lahko zalival ro\xc5\xbee. Bil je kot \xc5\xa1pric \xc4\x8drpalka. Ko je nastopal se je samo jokal in jokala je vsa dvorana. Namesto da bi se smejali, so jokali. V\xc4\x8dasih je klovn s svojimi solzami poplavil dvorano, tako da se je ob\xc4\x8dinstvo moralo preoble\xc4\x8di v kopalke in plavati v solzah. \xc4\x8cez nekaj \xc4\x8dasa ni nih\xc4\x8de ve\xc4\x8d hotel gledati njegove predstave. Ker je postajal vedno bolj sam, je bil klovn \xc5\xa1e bolj \xc5\xbealosten. Ves \xc5\xbealosten se je v parku usedel na klop in nesre\xc4\x8dno gledal v svet. Mimo je pri\xc5\xa1el de\xc4\x8dek in ga vpra\xc5\xa1al zakaj je \xc5\xbealosten. Klovn pa je odvrnil,da je izgubil smeh in je zato \xc5\xbealosten. De\xc4\x8dku se je klovn zasmilil. Predlagal je, da mu bo pomagal najti njegov smeh. Vendar kako bo na\xc5\xa1el nekaj, za kar ne ve kako zgleda. \xc4\x8cez nekaj trenutkov pa se je spomnil. Po\xc5\xbege\xc4\x8dkal je klovna po trebuhu in klovn se je za\xc4\x8del smejati. Najprej se je klovn samo smejal, potem se je re\xc5\xbeal, nato krohotal, nazadnje pa je od smeha \xc5\xa1e rezgetal. Od takrat naprej se klovn samo \xc5\xa1e smeji. Z de\xc4\x8dkom sta postala velika prijatelja. Vsak dan i\xc5\xa1\xc4\x8deta smeh. Ko ga najdeta, se smejita na vso mo\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nNE BOM \xc5\xa0E SPAL\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d je \xc5\xbeivel poseben fantek. Ta zve\xc4\x8der ni hotel zaspati. Ko je zve\xc4\x8der \xc5\xbee bil pokrit in ko so mu star\xc5\xa1i za\xc5\xbeeleli lahko no\xc4\x8d, se je ta uprl, da ne bo \xc5\xa1e spal. Vsak ve\xc4\x8der se je ugovarjal, da ni pospravil igra\xc4\x8d, da je la\xc4\x8den, da je \xc5\xbeejen. Ko sta se z o\xc4\x8detom prepirala, da je fant \xc5\xbeejen in da bi rad pil, se je o\xc4\x8de razjezil in v sobo prinesel cel hladilnik. Tako bo lahko fant jedel in pil. Vendar ga je bilo strah teme, zato je o\xc4\x8de odprl vrata hladilnika in lu\xc4\x8dka v njem je zagorela. Ampak fant \xc5\xa1e vedno ni hotel spat, \xc4\x8de\xc5\xa1 da ga zebe. O\xc4\x8de je zaprl hladilnik, a je bilo spet temno. Takrat je bilo o\xc4\x8dku in mami dovolj. Mama je od\xc5\xa1la spat k babici, fantek je \xc5\xa1el spat v o\xc4\x8dkovo posteljo, o\xc4\x8dka pa je \xc5\xa1el spat v hladilnik. In takrat so vsi zaspali.\n_START_SECTION_\nZAKLJU\xc4\x8cEK\n_START_PARAGRAPH_\nPopek je povedal \xc5\xa1e zadnjo pravljico in od\xc5\xa1el od istem \xc4\x8dasu na isto mesto. Tam je na\xc5\xa1el skrinjico in v njej listek, na katerem je pisalo, da si v tej de\xc5\xbeeli otroci vsak ve\xc4\x8der \xc5\xbeelijo sli\xc5\xa1ati pravljico za lahko no\xc4\x8d. Zato naj gre Popek po svetu in otrokom vsak ve\xc4\x8der pove eno pravljico. Pripovedovati jim mora 5 pravljic. Ko bo izpolnil nalogo, ga bo na koncu ob istem \xc4\x8dasu, na istem mestu \xc4\x8dakalo veliko presene\xc4\x8denje. Popek se je odlo\xc4\x8dil, da bo otrokom povedal \xc5\xa1e pet pravljic.'