b"\n_START_ARTICLE_\nFriderik Henrik Oranski\n_START_SECTION_\nPred prevzemom vodilnih polo\xc5\xbeajev\n_START_PARAGRAPH_\nKot najmlaj\xc5\xa1i od naslednikov Viljema I. Oranskega in sin francoske matere Louise de Coligny (h\xc4\x8derke v \xc5\xa1entjernejski no\xc4\x8di ubitega vodje hugenotov Gasparda de Colignyja) je bil prvotno vzgajan za kariero v Franciji. Na \xc5\xbeeljo polbrata Mavricija, ki ni bil poro\xc4\x8den (in skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Republike), je pri\xc5\xa1el \xc5\xa1tudirat na univerzo v Leidnu. Sedemnajstletnega so vklju\xc4\x8dili v dr\xc5\xbeavni svet (raad van state), razne diplomatske misije in ve\xc4\x8dino Mavricijevih voja\xc5\xa1kih operacij. Med versko-politi\xc4\x8dno krizo v letih 1617-19 se je dr\xc5\xbeal ob strani, a so bile njegove simpatije na strani zmernih (t. j. remonstrantov). \xc5\xa0ele pri \xc5\xa1tiridesetih, tri tedne pred Mavricijevo smrtjo, se je poro\xc4\x8dil z Amalijo von Solms, dvorno damo in tesno prijateljico nesojene \xc4\x8de\xc5\xa1ke kraljice Elizabete (soproge Friderika V. Palatinskega), ki je s svojim dvorom na\xc5\xa1la zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v Haagu..\n_START_SECTION_\nUrejanje razmer v Republiki\n_START_PARAGRAPH_\nOb Mavricijevi smrti leta 1625 so bile gospodarske in politi\xc4\x8dne razmere v Republiki zelo slabe: znotraj de\xc5\xbeele so skrajni kalvinisti (stranka proti-remonstrantov) z izzivanji in izgredi izvajali teror nad versko zmernej\xc5\xa1imi in politi\xc4\x8dno mirnej\xc5\xa1imi remonstranti; od zunaj so napadali \xc5\xa0panci, ki so oblegali mesto Breda (in ga dva meseca po Mavricijevi smrti zavzeli); katoli\xc5\xa1ke \xc4\x8dete so se v tridesetletni vojni iz Palatinata nevarno pribli\xc5\xbeevale vzhodni meji Republike; za vojsko pa ni bilo denarja, niti ne politi\xc4\x8dne volje, da bi ga zagotovili s posojili._NEWLINE_Friderik Henrik se je lotil urejanja razmer mirno, previdno a odlo\xc4\x8dno. Bil je najbolj privla\xc4\x8dna osebnost Oranske dru\xc5\xbeine po Viljemu I., karizmati\xc4\x8den, preudaren, previden, dr\xc5\xbeavnik, ki je vedno dajal prednost kompromisu in srednji poti. Najprej je objavil, da vojska ne bo ve\xc4\x8d preganjala mirnih shodov remonstrantov, temve\xc4\x8d le izgrede in nasilje. Potem je v mestnih upravah previdno podpiral remostrante in jim pomagal, da so v nekaterih mestih spet pri\xc5\xa1li na oblast. Ravnote\xc5\xbeje med politi\xc4\x8dnima stranema je nato vzdr\xc5\xbeeval tako, da je vedno podpiral \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1o stran. Ne da bi menjal ljudi, je dosegel v javnosti ve\xc4\x8djo spro\xc5\xa1\xc4\x8denost, spet so se za\xc4\x8deli pojavljati pamfleti in karikature, ki so se, kot neko\xc4\x8d, upale kritizirati oblast. Tedaj je nastala poznana Rembrandtova slika kamenjanje sv. \xc5\xa0tefana, ki namiguje na juridi\xc4\x8dni umor Johana van Oldenbarnevelta, politi\xc4\x8dnega nasprotnika Mavricija in proti-remonstrantov.\n_START_SECTION_\nBojevanje s \xc5\xa0panijo\n_START_PARAGRAPH_\nV mednarodnem okolju je \xc5\xa1la Frideriku Henriku na roko odlo\xc4\x8ditev \xc5\xa0pancev leta 1625, da (zaradi lastnih slabosti) prenehajo z ofenzivno taktiko in zmanj\xc5\xa1ajo svojo vojsko v Flandriji na obrambno postavitev. Friderik Henrik se je povezal z Angle\xc5\xbei in prepri\xc4\x8dal zvezno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, da je v naslednji letih namenjala vse ve\xc4\x8d denarja za vojsko, tako da je vojska Republike leta 1627 z 58.000 mo\xc5\xbemi \xc5\xbee presegala \xc5\xa1pansko flandrijsko vojsko. Tega leta so katoli\xc5\xa1ke \xc4\x8dete (v tridesetletni vojni) prodrle do vzhodne meje Republike, kjer je ta zavzela obrambne polo\xc5\xbeaje._NEWLINE_Aprila 1629, ko je vojska Republike \xc5\xa1tela \xc5\xbee 77.000 mo\xc5\xbe, je knez napadel utrjeno \xc5\xa1pansko trdnjavo 's-Hertogenbosch, in odrezal oskrbo katoli\xc5\xa1kim \xc4\x8detam na vzhodu. Za\xc4\x8del se je njegov zmagoviti prodor proti jugu v drugem delu nizozemske osamosvojitvene vojne, ki je v glavnem oblikoval meje dana\xc5\xa1nje Nizozemske._NEWLINE_Friderik Henrik bi prodiral \xc5\xa1e naprej, vendar je temu nasprotovala skup\xc5\xa1\xc4\x8dina najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e province Holandije, ki je bila dol\xc5\xbena prispevati 58% sredstev za vojsko. Da bi lahko voja\xc5\xa1ke operacije kljub temu nadaljeval, se je Friderik Henrik za\xc4\x8del o njih dogovarjati s Francijo. A so gospodarstveniki nasprotovali tudi tem pogovorom in knez je bil prisiljen pribli\xc5\xbeati se politi\xc4\x8dnim stali\xc5\xa1\xc4\x8dem proti-remonstrantov (tako kot leta 1573 njegov o\xc4\x8de) in pogajanja skriti v o\xc5\xbeji krog zaupnikov, da je lahko sklenil pakt s Francijo o skupni osvojitvi in razdelitvi \xc5\xa1panske Nizozemske. Francija naj bi prispevala denar tudi za vojsko Republike. A skupni napad na \xc5\xa1pansko Nizozemsko leta 1635 se je izjalovil \xc5\xbee na samem za\xc4\x8detku in knez se je komaj izognil katastrofi. V naslednjih letih so prista\xc5\xa1i miru na obeh straneh meje postajali vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i in kon\xc4\x8dno se jim je moral pridru\xc5\xbeiti tudi knez, \xc5\xa1e zlasti ker se je zaradi protina na hitro postaral. Umrl je pred sklenitvijo miru.\n_START_SECTION_\nDinasti\xc4\x8dne ambicije\n_START_PARAGRAPH_\nFriderik Henrik je bil mo\xc5\xbe izbranega okusa z velikim presti\xc5\xbeem doma in v tujini. Odposlanci francoskega kralja Ludvika XIII. so ga je leta 1636 za\xc4\x8del naslavljati z Va\xc5\xa1a Visokost, nagovorom, ki je pripadal le kraljem, in nizozemska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je temu sledila. Leta 1641 je uspel poro\xc4\x8diti sina Viljema z Marijo Stuart, h\xc4\x8derko angle\xc5\xa1kega kralja Karla I. To je bila prva sorodstvena vez rodbine Orange-Nassau s kraljevo krvjo in je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala njen ugled v Evropi. Vez je bila v popolnem nasprotju s pojmom republike, a oblasti so gledale na poroko prakti\xc4\x8dno, kot na koristno politi\xc4\x8dno potezo._NEWLINE_Knez je z leti postajal vse bolj zapravljiv. Obnavljal je svoje pala\xc4\x8de (Noordeinede v centru Haaga) in gradil nove (Huis ten Bosch). Podpiral je umetnike kot so Rembrandt, Lieves, Honthorst, van Campen, van Poelenburgh in Moreelse ter kupoval slike baro\xc4\x8dnih umetnikov iz ju\xc5\xbene Nizozemske (Rubens, van Dyck). Njegov svetovalec na podro\xc4\x8dju kulture je bil izobra\xc5\xbeeni Constantijn Huygens, poznavalec umetnosti, arhitekture in kulture na splo\xc5\xa1no in sam velik pesnik, poleg njega pa soproga Amalia von Solms, ki je vzpodbujala knezove dinasti\xc4\x8dne ambicije in prispevala k vzdu\xc5\xa1ju bli\xc5\xa1\xc4\x8da in rafinirane elegance, ki so postali karakteristi\xc4\x8dni za stadhouderjev dvor v Haagu._NEWLINE_Po smrti Friderika Henrika je kne\xc5\xbeji naslov podedoval njegov sin Viljem II. Nasledil je tudi o\xc4\x8detove slu\xc5\xbebe: polo\xc5\xbeaj glavnega poveljnika vojske in stadhouderate v provincah."