b'\n_START_ARTICLE_\nAlexander Sutherland Neill\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAlexander Sutherland Neill se je rodil leta 1883 v \xc5\xa0kotskem mestu Forfar. Odrasel je skupaj s sedmimi brati in sestrami kot sin tamkaj\xc5\xa1njega \xc5\xa1olskega u\xc4\x8ditelja. Kot de\xc4\x8dek je imel zelo rad svojo mamo, o\xc4\x8deta pa zaradi njegove strogosti nekoliko manj. Vzljubil ga je \xc5\xa1ele kasneje, ko so o\xc4\x8detove ambicije do otrok (oz. najverjetneje o\xc4\x8detove ambicije, ki jih sam ni uspel dose\xc4\x8di, pa je \xc5\xbeelel, da bi jih otroci) zbledele in je vsakega izmed njih sprejel tak\xc5\xa1nega kot je. O\xc4\x8de je bil ve\xc4\x8dinoma distanciran od otrok in ni \xc5\xbeelel govoriti o svojem otro\xc5\xa1tvu. \xc5\xa0ele tik pred smrtjo je Neillu zaupal nekaj podatkov o tragi\xc4\x8dni smrti njegove mame, Neillove babice, pri \xc4\x8demer je celo poto\xc4\x8dil nekaj solz. Za Neilla pa je ostala uganka, zakaj je bil o\xc4\x8de tako zelo nesre\xc4\x8den v \xc4\x8dasu njihovega otro\xc5\xa1tva._NEWLINE_Neillovi doma\xc4\x8di niso bili mnenja, da je sin zmo\xc5\xbeen nadaljevati \xc5\xa1olanje v krajevni srednji \xc5\xa1oli, zato je Neill pri\xc4\x8del delati \xc5\xbee pri svojih 14. letih. Slu\xc5\xbeboval je v Edinburgu in pri tem ves \xc4\x8das \xc4\x8dutil domoto\xc5\xbeje. Na vsake toliko je o\xc4\x8detu po\xc5\xa1iljal pisma, v katerih je zapisal, da so mo\xc5\xbenosti napredovanja v tej firmi zelo slabe in da bi bila njegova prihodnost veliko svetlej\xc5\xa1a, \xc4\x8de bi pri\xc5\xa1el domov in \xc5\xa1tudiral. Po treh mesecih dela tam je v \xc4\x8dasu novoletnih praznikov lahko pri\xc5\xa1el domov za \xc5\xa1tiri dni. Po sedmih mesecih dela pa je domov od\xc5\xa1el za vedno. Pri tem se je po\xc4\x8dutil osramo\xc4\x8denega, ker ni bil sposoben vztrajati dlje._NEWLINE_\xc4\x8cez \xc4\x8das se je navdu\xc5\xa1il nad u\xc4\x8diteljskim poklicem in se pri 25-ih vpisal na Edinbur\xc5\xa1ko univerzo, kjer je kasneje tudi diplomiral. Po peklu kakr\xc5\xa1nega je do\xc5\xbeivljal v prej\xc5\xa1nji slu\xc5\xbebi, je bilo celodnevno sedenje v malo\xc5\xa1tevil\xc4\x8dni \xc5\xa1oli zanj pravi raj._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je o\xc4\x8de nad Neillom \xc5\xbee skoraj obupal, ga je mati prepri\xc4\x8dala, da ga je vzel kot praktikanta na svoji \xc5\xa1oli. Tako je Neill nekaj \xc4\x8dasa delal kot u\xc4\x8ditelj praktikant, pri 38-ih pa je s pomo\xc4\x8djo drugih ustanovil mednarodno \xc5\xa1olo v mestu Hellerau, nem\xc5\xa1ki zvezni de\xc5\xbeeli Sa\xc5\xa1ki, ki je bila kasneje preseljena v Sonntagsberg v Avstriji. Ko se je vrnil v Anglijo, je nadaljeval vodenje svoje \xc5\xa1ole v hi\xc5\xa1i imenovani Summerhill na hribu pri Lyme Regisu. To ime je obdr\xc5\xbeal tudi po tem, ko je \xc5\xa1olo preselil v Leiston v pokrajini Suffolk (Anglija), pribli\xc5\xbeno 150\xc2\xa0km od Londona. Neill je kot ravnatelj na \xc5\xa1oli Summerhill deloval 50 let in s tem projektom posku\xc5\xa1al v praksi dokazati svoja na\xc4\x8dela vzgoje brez zatiranja._NEWLINE_britanski pedagog je skupaj objavil kar 21 knjig, med katerimi je milijonsko naklado dosegla knjiga z naslovom Summerhill, A Radical Approach to child rearing (\xc2\xbbSummerhill, radikalni pristop k otro\xc5\xa1ki vzgoji\xc2\xab), izdana leta 1960. Ta nakazuje, da je Neill zagovarjal radikalno filozofijo \xc5\xbeivljenja. Navdih za svoje ustvarjanje je \xc4\x8drpal od psihologov, kot so Freud, Stekel, Reich in Lane in ne od pedagogov kot bi morda bilo pri\xc4\x8dakovati._NEWLINE_Neill, utemeljitelj alternativnega koncepta vzgoje in projekta Summerhill, je umrl leta 1973 in Summerhill je za 12 let prevzela njegova \xc5\xbeena. Zdaj\xc5\xa1nja ravnateljica Summerhilla pa je Neillova h\xc4\x8der, Z\xc3\xb6e Readhead, ki z mo\xc5\xbeem in \xc5\xa1tirimi otroki \xc5\xbeivi na velikem posestvu zraven \xc5\xa1ole. Z\xc3\xb6e je usposobljena in\xc5\xa1truktorica jahanja in poleg tega, da je glavna na \xc5\xa1oli, u\xc4\x8di otroke osnov jahanja.\n_START_SECTION_\nNeillov pogled na vzgojo, otroka in u\xc4\x8ditelja\n_START_PARAGRAPH_\nNeill svoje poglede na vzgojo utemelji na zaupanju v otroka in v njegovo notranjo motivacijo za u\xc4\x8denje. Kot teoretik sicer velikokrat zgre\xc5\xa1i bistvo svoje vzgoje, saj misli, da vzgaja brez avtoritete, vendar kot praktik uspe\xc5\xa1no prikazuje nov koncept pedago\xc5\xa1kega erosa in avtoritete. Pedago\xc5\xa1ki eros uporablja kot elementarno zaupanje v otroka, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je po otrok svoji naravi dober, realisti\xc4\x8den, bister in bo, \xc4\x8de se mu pusti svoboda in omeji sugestivno vplivanje pomembnih odraslih oseb, optimalno razvil svoje naravne zmo\xc5\xbenosti._NEWLINE_Neill z mo\xc4\x8djo svoje osebnosti, ki je tesno povezana s pedago\xc5\xa1kim erosom, otroku sporo\xc4\x8da, da verjame v pravilnost njegove odlo\xc4\x8ditve, z dolo\xc4\x8deno vzdr\xc5\xbenostjo, omejevanjem pri podajanju svojih predlogov, kaj naj otrok dela, pa otroku dopu\xc5\xa1\xc4\x8da, da se osvobodi, se ne podreja drugim in dose\xc5\xbee svojo lastno \xc5\xbeeljo._NEWLINE_Neill sam sebe definira kot resni\xc4\x8dnega vernika v \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo. Pravi, da so otrokova \xc4\x8dustva veliko pomembnej\xc5\xa1a kot intelektualni razvoj posameznika, kar bi se moral zavedati sleherni u\xc4\x8ditelj. Prav ta je po njegovem mnenju oblikovalec zna\xc4\x8daja, vodnik mladih in podajalec znanja. Najbolj\xc5\xa1i u\xc4\x8ditelji so tisti, ki se smejejo skupaj z otrokom, najslab\xc5\xa1i pa tisti, ki se smejejo otroku. \xc4\x8ce se nisi rodil kot u\xc4\x8ditelj, te za ta poklic ne bo usposobila nobena univerza oz. nobeno dodatno izobra\xc5\xbeevanje. Stil u\xc4\x8denja ne more biti priu\xc4\x8den, ampak je to preprosto odraz posameznika.'