b'\n_START_ARTICLE_\nAna Komnena\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina in otro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nAna Komnena je bila najstarej\xc5\xa1a h\xc4\x8derka bizantinskega cesarja Alekseja I Komnena in Irene Dukas. _NEWLINE_Za njeno vzgojo in \xc5\xa1olanje je skrbela Ana Dalasena, babica po o\xc4\x8detovi strani. \xc5\xa0tudirala je zgodovino, matematiko, znanost in gr\xc5\xa1ko filozofijo. Gr\xc5\xa1ko poezijo so ji star\xc5\xa1i prepovedali, ker je preve\xc4\x8d \xc4\x8dastila pohotne bogove, kar za mlado damo ni bilo primerno in celo nevarno. Prepovedano poezijo je kljub prepovedi na skrivaj \xc5\xa1tudirala. Z vztrajnim \xc5\xa1tudijem je dosegla izjemno visoko izobrazbo in je bila nedvomno ena od najbolj izobra\xc5\xbeenih \xc5\xbeensk tistega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nZaroka in poroka\n_START_PARAGRAPH_\nPo plemi\xc5\xa1kih obi\xc4\x8dajih srednjega veka so Ano zaro\xc4\x8dili, ko je bila \xc5\xa1e otrok. Poro\xc4\x8dila naj bi se s Konstantinom Dukasom, sinom cesarja Mihaela VII. in Marije Alanske. Cesar Aleksej I. takrat \xc5\xa1e ni imel zakonitega mo\xc5\xa1kega naslednika, zato je mladega Konstantina razglasil za sovladarja (kaisarja) Bizantinskega cesarstva. Ko se je 1087 Alekseju rodil sin Ivan II., je Konstantin izgubil pravico do prestola in kmalu zatem je umrl. _NEWLINE_Leta 1097 se je komaj \xc5\xa1tirinajstletna Ana poro\xc4\x8dila z izobra\xc5\xbeenim mladim plemi\xc4\x8dem Nikeforom Brijenijem. Nikefor je bil iz aristokratske dru\xc5\xbeine, ki se je pred prihodom Alekseja I. na bizantinski prestol sama potegovala cesarski naslov. Bil je tudi ugleden dr\xc5\xbeavnik, general in zgodovinar. Ana je od o\xc4\x8deta zahtevala, naj bo zakon bolj politi\xc4\x8dna kot ljubezenska zveza, a je bil kljub temu uspe\xc5\xa1en in je trajal celih \xc5\xa1tirideset let. V zakonu so se rodili \xc5\xa1tirje otroci: Aleksej Komnen, Ivan Dukas, Irena Dukas in Marija Brijenija Komnena.\n_START_SECTION_\nBorba za prestol\n_START_PARAGRAPH_\nAna je \xc5\xbee od otro\xc5\xa1tva razmi\xc5\xa1ljala, da bo nekega dne vodila cesarstvo. Ko se je rodil brat Ivan, so se sanje razblinile, lakota po oblasti pa ji ni dovolila, da bi za cesarja sprejela svojega brata. Na prestol je \xc5\xbeelela postaviti sebe in svojega soproga, zato je skupaj z materjo Ireno Dukas skovala zaroto, s katero so hoteli mlaj\xc5\xa1ega brata razdediniti. Aleksej je bil takrat bolan in \xc5\xa1ibak, toda zarota kljub temu ni uspela in Ivan II. je leta 1118 zasedel bizantinski prestol. _NEWLINE_Anini poskusi, da bi pri\xc5\xa1la na prestol, z bratovim kronanjem niso prenehali. Leta 1118 je ponovno poskusila vre\xc4\x8di brata s prestola in ga zamenjati s soprogom Nikeforom. Plan se je poru\xc5\xa1il, ker je Nikefor zadnji trenutek odpovedal sodelovanje v zaroti. Besna in razo\xc4\x8darana nad mo\xc5\xbeevo \xc5\xa1ibkostjo je Ana izjavila, da se je \xc2\xbbnarava zmotila pri njunih spolih in da bi on moral biti \xc5\xbeenska\xc2\xab. Zaroto so seveda odkrili in Ana se je morala odre\xc4\x8di vsemu premo\xc5\xbeenju in polo\xc5\xbeaju v cesarski dru\xc5\xbeini, potem pa so jo izgnali v samostan Keharitomen, ki ga je ustanovila njena mati. Izgnali so tudi Anino mater in sestro Evdokijo. Zanimivo je, da je Nikefor ostal v cesarski pala\xc4\x8di in postal eden najbli\xc5\xbejih cesarjevih svetovalcev.\n_START_SECTION_\nZgodovinarka\n_START_PARAGRAPH_\nV samostanski samoti se je Ana odlo\xc4\x8dila za \xc5\xa1tudij filozofije in zgodovine. _NEWLINE_\xc5\xbde od prej je dobro poznala filozofijo, literaturo, slovnico, teologijo, astronomijo in medicino. Iz drobnih napak, ki jih je naredila v svojem najslavnej\xc5\xa1em delu Aleksijadi pri citiranju Homera in Biblije lahko sklepamo, da je citate pisala kar po spominu. Njeni sodobniki, na primer Georgij Tornik, efe\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof in metropolit, so jo imel za osebo, ki je dosegla \xc2\xbbnajvi\xc5\xa1ji vrh posvetne in bo\xc5\xbeanske modrosti\xc2\xab._NEWLINE_Nikefor Brijenij, ki je bil med drugim tudi zgodovinar, je pisal esej z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbGradivo za zgodovino\xc2\xab, v katerem je pisal predvsem o vladanju Alekseja I Komnena. Leta 1137 je umrl, \xc5\xa1e preden je esej dokon\xc4\x8dal. Njegovo delo je nadaljevala Ana, ga dopolnila in raz\xc5\xa1irila in ga pri 55 letih objavila pod naslovom Aleksijada. V Aleksiadi je opisana zgodovina Gr\xc4\x8dije v obdobju 1081-1118, ko je vladal njen o\xc4\x8de Aleksej I. Aleksijada je danes glavni vir podatkov o bizantinski politi\xc4\x8dni zgodovini od konca 11. stoletja do za\xc4\x8detka 12. stoletja. _NEWLINE_Z Aleksijdado je Ana omogo\xc4\x8dila vpogled v politi\xc4\x8dne povezave in vojne med Aleksejem I in Zahodom. \xc5\xbdivo je opisala oro\xc5\xbeje, taktiko in bitke. Kljub njeni nedvomni pristranosti ima njen prikaz prvega kri\xc5\xbearskega pohoda neprecenljivo zgodovinsko vrednost, saj je bila edina, ki je na dogodke gledala iz bizantiskega zornega kota. Bila je odlo\xc4\x8dna nasprotnica Rimske katoli\xc5\xa1ke cerkve in navdu\xc5\xa1ena obo\xc5\xbeevalka Bizantinskega cesarstva, zato je na kri\xc5\xbearski pohod gledala kot na veliko politi\xc4\x8dno in versko nevarnost. Aleksijada je tudi veliko pripomogla k razumevanju \xc5\xbeenske mentalitete, na\xc4\x8dina razmi\xc5\xa1ljanja in dojemanja sveta v bizantinskih \xc4\x8dasih. _NEWLINE_Njen literarni slog se je zgledoval po Tukididu, Polibiju in Ksenofontu, zato se ne ujema s slogom tistega \xc4\x8dasa in je zelo izumetni\xc4\x8den. \xc4\x8casovni potek dogodkov do njenega umika v samostan se ujema z resni\xc4\x8dnim potekom dogodkov, potem pa ne ve\xc4\x8d. _NEWLINE_Natan\xc4\x8den datum njene smrti ni zanesljiv. Iz Aleksijade lahko sklepamo, da je bila leta 1148 \xc5\xa1e \xc5\xbeiva, v njenem pisanju pa se \xc5\xbee \xc4\x8duti notranji nemir. Zapisala je, na primer, da je no\xc4\x8de nih\xc4\x8de ve\xc4\x8d videti in da jo mnogi sovra\xc5\xbeijo. O\xc4\x8ditno se ni mogla sprijezniti s polo\xc5\xbeajem, ki so ji ga vsilili v izgnanstvu._NEWLINE_Ana Komnena je bila brez dvoma izjemna u\xc4\x8denjakinja, ki nam je zapustila neprecenljiv vir podatkov o Bizantinskem cesarstvu.\n_START_SECTION_\nAna v leposlovju in drugih medijih\n_START_PARAGRAPH_\nAna Komnena je glavna oseba v romanu Anna of Byzantium, ki ga je leta 1999 objavil Tracy Barret. V strate\xc5\xa1ki ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki igri Medieval II: Total War ima vlogo bizantinske princese, v igri Vampire: The Dark Ages pa vlogo vampirja.'