b"\n_START_ARTICLE_\nKeops\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nKufujevo ime je bilo posve\xc4\x8deno bogu zemlje Hnumu, kar morda ka\xc5\xbee na nara\xc5\xa1\xc4\x8danje Hnumove priljubljenosti in verskega pomena. Ve\xc4\x8d kraljevskih in verskih naslovov, uvedenih v tem \xc4\x8dasu, morda ka\xc5\xbee, da so egip\xc4\x8danski faraoni posku\xc5\xa1ali poudariti svoje bo\xc5\xbeansko poreklo in polo\xc5\xbeaj z izbiranjem uradnih kartu\xc5\xa1nih imen po dolo\xc4\x8denih bogovih. Kufu je nase morda gledal kot na bo\xc5\xbeanskega stvarnika, se pravi, da si je pripisal vlogo, ki jo je imel bog Hnum kot bog zemlje, stvaritve in rasti in je zato bogovo ime povezal s svojim. Kufujevo ime pomeni \xc2\xbbHnum me \xc5\xa1\xc4\x8diti\xc2\xab._NEWLINE_Zanimivo je, da je faraon uporabljal dve zazli\xc4\x8dici svojega rojstnega imena: Hnum-kuf  in Kufu. Prva (popolna) razli\xc4\x8dica jasno ka\xc5\xbee Kufujevo versko privr\xc5\xbeenost Hnumu, druga (kraj\xc5\xa1a) razli\xc4\x8dica pa tega ne ka\xc5\xbee. Zakaj je faraon uporabljal kraj\xc5\xa1o razli\xc4\x8dico, v kateri ni Hnumovega imena in njegove povezave s tem bogom, ni znano. Mogo\xc4\x8de je, da kraj\xc5\xa1a razli\xc4\x8dica imena ni pomenila povezave z nobenim bogom. _NEWLINE_Kufu je dobro znan po njegovem heleniziranem imenu Keops (gr\xc5\xa1ko \xce\xa7\xce\xad\xce\xbf\xcf\x88, Heops) in manj znan po drugem heleniziranem imenu S\xc3\xbafis (gr\xc5\xa1ko \xce\xa3\xce\xbf\xe1\xbf\xa6\xcf\x86\xce\xb9\xcf\x82). Redka razli\xc4\x8dica imena, ki jo je uporabljal Jo\xc5\xbeef Flavij, je Sofe (gr\xc5\xa1ko \xce\xa3\xcf\x8c\xcf\x86\xce\xb5). Arabski zgodovinarji, ki so pisali zgodbe o Kufuju in piramidah v Gizi, so ga imenovali Saurid ali Salhuk.\n_START_SECTION_\nKufujevo poreklo\n_START_PARAGRAPH_\nSneferujevo o\xc4\x8detovstvo ni povsem dokazano. Ve\xc4\x8dina egiptologov je prepri\xc4\x8dana, da je bil Sneferu Kufujev o\xc4\x8de, vendar le zato, ker so zgodovinarji ugotovili, da je prestol lahko nasledil samo vladarjev najstarej\xc5\xa1i sin ali izbrani potomec._NEWLINE_Leta 1925 so vzhodno od Keopsove piramide odkrili grobnico kraljice Hetepheres I. (G 7000x), v kateri je bilo ve\xc4\x8d dragocenih grobnih pridatkov in ve\xc4\x8d napisov, na katerih je naslovljena z Mut-nesut \xe2\x80\x93 kraljeva mati. Ob naslovu je ime faraona Sneferuja. Iz napisa je bilo sprva povsem jasno, da sta bila Sneferu in Hetepheres mo\xc5\xbe in \xc5\xbeena in Kufujeva star\xc5\xa1a. Kasneje se je v to domnevo za\xc4\x8delo dvomiti, ker Hatepheres nikjer naslovljena s Hemet-nesut \xe2\x80\x93 kraljeva \xc5\xbeena. Naslov je bil nepogre\xc5\xa1ljiv za potrditev njenega kraljevskega polo\xc5\xbeaja. Hetepheres je imela namesto naslova faraonove \xc5\xbeene naslov Sat-netjer-khetef \xe2\x80\x93 h\xc4\x8derka njegovega bo\xc5\xbeanskega telesa, se pravi kraljeva biolo\xc5\xa1ka h\xc4\x8derka. Rezultat teh sklepanj je trenutno veljavno mnenje, da Kufu morda ni bil Sneferujev biolo\xc5\xa1ki sin, ampak je polo\xc5\xbeaj sina dobil s Sneferujevo poroko. Kufujev visok polo\xc5\xbeaj je bil zagotovljen s polo\xc5\xbeajem njegove matere kot h\xc4\x8derke \xc5\xbeivega boga. To teorijo podpira dejstvo, da je bila Kufujeva mati pokopana v bli\xc5\xbeini svojega sina in ne v nekropoli njenega mo\xc5\xbea, kot bi pri\xc4\x8dakovali.\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbeina vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nDol\xc5\xbeina Kufujeve vladavine ni natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena, ker so primarni viri redki, kasnej\xc5\xa1i pa protislovni. Torinski seznam kraljev iz Devetnajste dinastije mu pripisuje 23 let vladanja. Starogr\xc5\xa1ji zgodovinar Herodot mu pripisuje 50 let, Maneton pa celo 63 let vladanja. Oba zadnja podatka se \xc5\xa1tejeta za pretiravanje ali napa\xc4\x8dno tolma\xc4\x8denje starih podatkov._NEWLINE_Primarni viri vsebujejo tri klju\xc4\x8dne podatke. Enega od njih so odkrili v oazi Dahla v Libijski pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Kufujevo serek ime je vklesano v skalnem napisu, ki poro\xc4\x8da o \xc2\xbbMefat \xe2\x80\x93 potovanju v letu po 13. \xc5\xa1tetja \xc5\xbeivine pod Hor-Med\xc5\xbeedujem\xc2\xab. Drug vir je v razbremenilni komori nad pogrebno komoro v Keopsovi piramidi. Na enem od napisov je omenjena skupina delavcev, imenovana \xc2\xbbKufujevi prijatelji\xc2\xab s pripisom \xc2\xbbv letu 17. \xc5\xa1tetja \xc5\xbeivine\xc2\xab. Slednji podatek je dvoumen, ker se ne ve, ali gre za \xc5\xa1tetje \xc5\xbeivine vsaki dve leti ali ga je treba jemati dobesedno.  Tretji podatek o dol\xc5\xbeini vladanja izvira iz Vadi al-Jarfa. Napis opisuje prihod kraljevih ladij z dragoceno rudo in turkizi v \xc2\xbbletu po 13. \xc5\xa1tetju \xc5\xbeivine po Hor-Med\xc5\xbeedu\xc2\xab. Kufujevo najvi\xc5\xa1ji znan in zanesljiv datum je \xc2\xbbleto po 13. \xc5\xa1tetju \xc5\xbeivine\xc2\xab._NEWLINE_Sodobni egiptologi, ki posku\xc5\xa1ajo re\xc5\xa1iti uganko resni\xc4\x8dne dol\xc5\xbeine Kufujeve vladavine, so se usmerili proti Sneferuju, ko je bilo \xc5\xa1tetje \xc5\xbeivine vsako drugo leto njegove vladavine. \xc5\xa0tetje \xc5\xbeivine je bil gospodarski dogodek, ki je slu\xc5\xbeil pobiranju davkov v celotnem Egiptu. Novej\xc5\xa1e ocene dokumentov in Kamna iz palerma ka\xc5\xbeejo, da se je tudi med Kufujevo vladavino \xc5\xbeivina \xc5\xa1tela vsaki dve leti._NEWLINE_Egiptologi, med njimi Thomas Schneider, Michael Haase in Rainer Stadelmann, se spra\xc5\xa1ujejo, ali je sestavljalec Torinskega seznama kraljev upo\xc5\xa1teval, da se je v prvi polovici Starega kraljestva \xc5\xbeivina \xc5\xa1tela vsaki dve leti, ker so se med vladavino Devetnajste dinastije davki pobirali vsako leto. Iz vseh omenjenih dokumentov je mo\xc4\x8d sklepati, da je Kufu vladal 26 ali 27 let, ali morda ve\xc4\x8d kot 34 let, \xc4\x8de so bila \xc5\xa1tetja \xc5\xbeivine vsaki dve leti. \xc4\x8ce sestavljalec Torinskega seznama kraljev ni upo\xc5\xa1teval dveletnega \xc5\xa1tetja \xc5\xbeivine, bi to pomenilo, da je vladal 46 let.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dne dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKufujeve politi\xc4\x8dne dejavnosti v Egiptu in izven njega so omenjene samo na nekaj mestih. Dejavnosti v Egiptu so dokumentirane na ve\xc4\x8d napisih na zgradbah in kipih. Njegovo ime se pojavlja v napisih v El Kabu in na Elefantini in v lokalnih kamnolomih v Hatnubu in Vadi Hammamatu. V Sakari so odkrili dva kipca boginje Bastet, izdelana iz terakote. Na njunih podstavkih je zapisano Kufujevo Horovo ime. Kipca sta verjetno iz Kufujevega obdobja.\n_START_SECTION_\nVadi Maghara\n_START_PARAGRAPH_\nV Vadiju Maghara na Sinaju je skalni napis, na katerem je Kufu upodobljen z dvojno krono. Kufu je poslal na Sinaj ve\xc4\x8d odprav z nalogo, da odkrijejo nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da bakrove rude in turkiza. Na mogo\xc4\x8dnih reliefih na Sinaju so razen njega upodobljeni tudi Sekemket, Sneferu in Sahure, ki so tudi iskali obe dragoceni surovini. Kufu je imel trgovske stike z Biblosom, kamor je poslal ve\xc4\x8d odprav, ki naj bi bakreno orodje in oro\xc5\xbeje menjavale za dragocen les libanonske cedre. Les je bil pomembno gradivo za velike in stabilne pogrebne ladje. Ladje, odkrite ob Veliki piramidi, so bile resni\xc4\x8dno izdelane iz cedrovine.\n_START_SECTION_\nVadi Al Jarf\n_START_PARAGRAPH_\nNove dokaze o politi\xc4\x8dnih dejavnostih med Kufujevo vladavino so odkrili na mestu nekdanjega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Vadi Al Jarf na obali Rde\xc4\x8dega morja vzhodno od Egipta. Prve ostanke pristani\xc5\xa1\xc4\x8da sta \xc5\xbee leta 1823 izkopala John Gardner Wilkinson in James Burton. Izkopavanja sta kmalu opustila in najdi\xc5\xa1\xc4\x8de je od\xc5\xa1lo v pozabo. Izkopavanja sta leta 1954 nadaljevala francoska znanstvanika Fran\xc3\xa7ois Bissey in Ren\xc3\xa9 Chabot-Morisseau, vendar je njuno delo leta 1956 prekinila Sue\xc5\xa1ka kriza. Junija 2011 je ekipa francoskih arheologov pod vodstvom Pierrea Talleta in Gregoryja Marouarda in organizacijo Francoskega in\xc5\xa1tituta za orientalsko arheologijo (IFAO) ponovno za\xc4\x8dela delo na omenjenem najdi\xc5\xa1\xc4\x8du in med drugim odkrila zbirko ve\xc4\x8d sto papirusnih fragmentov._NEWLINE_Deset papirusov je bilo zelo dobro ohranjenih. Ve\xc4\x8dina dokumentov je bila iz 27. leta Kufujevega vladanja in opisuje, kako je centralna dr\xc5\xbeavna uprava poslala hrano in potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine mornarjem in pristani\xc5\xa1kim delavcem. Datiranje teh pomembnih dokumentov so omogo\xc4\x8dile fraze, zna\xc4\x8dilne za obdobje Starega kraljestva, in dejstvo, da so bila pisma faraonu naslovljena z njegovim Horovim imenom. Tak\xc5\xa1no naslavljanje je bilo zna\xc4\x8dilno za \xc5\xbeive vladarje, ker so jih po smrti naslavljali s prestolnim ali rojstnim imenom. Zlasti zanimiv dokument je dnevnik uradnika Merererja, ki je sodeloval pri gradnji Velike piramide. Dnevnik je znanstvenikom omogo\xc4\x8dil rekonstrukcijo treh mesecev njegovega \xc5\xbeivljenja in dal vpogled v vsakdanje \xc5\xbeivljenje prebivalcev v \xc4\x8dasu \xc4\x8cetrte dinastije. Papirusi so najzgodnej\xc5\xa1i primerki natisnjenih papirusov, ki so jih do zdaj odkrili v Egiptu. Drug napis, ki so ga odkrili na apnen\xc4\x8dastem zidovju pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, omenja na\xc4\x8delnika kraljevih pisarjev Iduja, ki je nadziral razdeljevanje dobrin._NEWLINE_Na enem od masivnih blokov je tudi kartu\xc5\xa1a s Kufujevim imenom. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo strate\xc5\xa1ko in gospodarsko pomembno, ker so ladje iz njega preva\xc5\xbeale dragocene turkize in bakrovo rudo z ju\xc5\xbene konice Sinajskega polotoka. Na fragmentih papirusov je ve\xc4\x8d seznamov dobavljenih \xc5\xbeivil. Na njih je omenjeno tudi pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na zahodni obali Sinajskega polotoka, kjer je Gregory Mumford leta 1960 odkril starodavno trdnjavo Tell Ras Budran. Papirusi in trdnjava skupaj odkrivajo od davnine ute\xc4\x8deno trgovsko pot preko Rde\xc4\x8dega morja, najstarej\xc5\xa1o arheolo\xc5\xa1ko dokazano pomorsko pot v Starem Egiptu. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de bi lahko bilo tudi eno od pristani\xc5\xa1\xc4\x8d, iz katerega so izplule odprave v razvpito zlato de\xc5\xbeelo Punt.\n_START_SECTION_\nKipi\n_START_PARAGRAPH_\nEdina Kufujeva tridimenzionalna podoba je majhen in dobro ohranjen slonoko\xc5\xa1\xc4\x8den kipec, znan kot Kufujev kipec. Faraon je upodobljen sede\xc4\x8d na prestolu z nizkim naslonjalom in  rde\xc4\x8do krono Spodnjega Egipta. Levo od kolen je ohranjeno njegovo Horovo ime Med\xc5\xbeeduis, na desni strani pa je fragment kartu\xc5\xa1e z imenom Hnum-Kuf. V levi roki dr\xc5\xbei cepec, desna roka pa po\xc4\x8diva na desni nogi. Kipec je leta 1903 na\xc5\xa1el Flinders Petrie pri Kom El Sultanu pri Abidosu. Kipec je bil brez glave, ki se je po Petriejevem mnenju izgubila med izkopavanjem. Ko je Petri prepoznal pomen najdbe, je ustavil vsa druga dela in obljubil nagrado vsakemu, ki bi na\xc5\xa1el manjkajo\xc4\x8do glavo. Tri tedne kasneje so glavo na\xc5\xa1li po intenzivnem sejanju globljih plasti ru\xc5\xa1evin. Kipec je restavriran in na ogled v Egip\xc4\x8danskem muzeju v Kairu. Ve\xc4\x8dina egiptologov verjame, da je kipec izviren, drugi, med njimi tudi Zahi Hawass, pa domnevajo, da je umetni\xc5\xa1ka reprodukcija iz \xc5\xa0estindvajsete dinastije. Hawass dvom utemeljuje z dejstvom, da v Kom El Sultanu in Abidosu niso izkopali nobene zgradbe, ki bi bila zanesljivo datirana v \xc4\x8cetrto dinastijo. K temu dodaja, da je Kufujev obraz neobi\xc4\x8dajno \xc4\x8dokat in okrogloli\xc4\x8den in brez \xc4\x8dustev. Stilistiko obraza primerja s kipi faraonov iz Kufujevega obdobja, na primer Sneferuja, Kefrena in Menkaureja. Obrazi teh treh faraonov so lepi, vitki in prijazni, kar je jasen dokaz idealiziranja, ki ni temeljilo na resni\xc4\x8dnosti. Kufujev obraz na slonoko\xc5\xa1\xc4\x8denem kipcu zgleda, kot da umetnika nista kdo ve kako skrbela niti profesionalnost niti prizadevnost. Hawass je prepri\xc4\x8dan, da faraon ne bi nikoli dovolil, da ga upodobijo tako povr\xc5\xa1no. In ne nazadnje se prestol, na katerem faraon sedi, ne ujema z umetni\xc5\xa1kim slogom katerega koli artefakta iz Starega kraljestva. V tem obdobju so imeli prestoli vi\xc5\xa1ja naslonjala, ki so segala do vratu faraonov. Zadnji dokaz, da je kipec reprodukcija, je cepec nehenekh  v njegovi levi roki, ker se je cepec kot ceremonialna insignija pojavil \xc5\xa1ele v Srednjem kraljestvu. Zahi Hawass zato zaklju\xc4\x8duje, da je bil kipec izdelan morda kot amulet ali idol za sre\xc4\x8do za prodajo pobo\xc5\xbenim me\xc5\xa1\xc4\x8danom._NEWLINE_Trditev, da je majhen slonoko\xc5\xa1\xc4\x8den kipec edina Kufujeva podoba, ni povsem to\xc4\x8dna. Med izkopavanji v Sakari leta 2001 in 2003 so odkrili kip iz terakote, ki prikazuje boginjo levinjo, morda Bastet ali Sekmet. Ob njenih nogah sta dve otro\xc5\xa1ki figuri faraonov. Desno figuro je po Horovem imenu mogo\xc4\x8de prepoznati kot Kufuja, levo pa po rojstnem imenu kot Pepija I. iz \xc5\xa0este dinastije. Pepijevo podobo so o\xc4\x8ditno dodali kasneje, ker je lo\xc4\x8dena in bolj oddaljena od boginje. Kip je neskladen z zna\xc4\x8dilnimi skupinskimi kipi iz Starega kraljestva, na katerih so bile vse osebe upodobljene kot umetni\xc5\xa1ka celota. Izkopavanja so razkrila, da se je kip polomil in bil v Srednjem kraljestvu restavriran. Zgleda, da je bila na kipu najpomembnej\xc5\xa1a boginja, ker sta bili imeni faraonov prekriti z mavcem._NEWLINE_Kamen iz Palerma na fragmentu C-2 omenja postavitev dveh faraonovih kipov v nadnaravni velikosti. Prvi naj bi bil izdelan iz bakra, drugi pa iz \xc4\x8distega zlata._NEWLINE_George Reisner je med izkopavanji v Gizi odkril ve\xc4\x8d fragmentov sede\xc4\x8dih kipov iz alabastra in travertina, na katerih je bil neko\xc4\x8d napis s popolnim Kufujevim titularijem. Od njih so se v celoti ali delno ohranile samo kartu\xc5\xa1e z imenoma Kufu in Hnum-Kuf._NEWLINE_Dva predmeta iz alabastra sta razstavljena tudi v Roemer- und Pelizaeus-Museumu v Hildesheimu. Ne enem je glava boginje ma\xc4\x8dke, verjetno Bastet ali Sekmet. Polo\xc5\xbeaj njene desne roke ka\xc5\xbee, da je bil doprsni kip neko\xc4\x8d del skupinskega kipa, podobnega dobro znani Mikerinovi triadi._NEWLINE_Kufuju je verjetno pripadalo tudi ve\xc4\x8d glav kipov. Ena od njih, tako imenovana Brooklinska glava, je na ogled v Brooklynskem muzeju v New Yorku. Izdelana je iz ro\xc5\xbenatega granita in visoka 54,3 cm. Zaradi okroglih lic jo pripisujejo Kufuju ali Huniju. Podobna glava je razstavljena v dr\xc5\xbeavni zbirki egip\xc4\x8danske umetnosti v M\xc3\xbcnchenu. Izdelana je iz apnenca. Visoka je samo 5,7 cm.\n_START_SECTION_\nReliefi\n_START_PARAGRAPH_\nKufu je upodobljen v \xc5\xa1tevilnih fragmentih reliefov, najdenih v njegovi nekropoli in drugod. Vsi reliefi so iz fino poliranega pnenca. Nekateri od njih izvirajo iz uni\xc4\x8denega piramidnega templja in dvignjene pristopne poti. Zidovi templja so bili neko\xc4\x8d v celoti prekriti z reliefi. Del reliefov se je ponovno uporabil na piramidni nekropoli faraona Amenemheta v Li\xc5\xa1tu, Tanisu in Bubastisu. _NEWLINE_Na enem od fragmentov je Kufujeva kartu\xc5\xa1a z napisom \xc2\xbbGradnja sveti\xc5\xa1\xc4\x8d bogov\xc2\xab. Na drugem je vrsta debelih volov, okra\xc5\xa1enih s cvetjem, ki so bili o\xc4\x8ditno pripravljeni za \xc5\xbertvovanje v darilni procesiji. Uvodni napis jih imenuje \xc2\xbbokolica Tefefa slu\xc5\xbei Kufuju\xc2\xab in \xc2\xbbvpitje za Kufuja\xc2\xab. Na tretjem je najstarej\xc5\xa1i znani vojni prizor. Imenuje se \xc2\xbbpriprava lokostrelcev\xc2\xab, ker so na njem upodobljeni lokostrelci z napetimi loki. Na \xc4\x8detrtem fragmentu je podoba Kufuja z  dvojno krono, ki prebada povodnega konja._NEWLINE_V Vadiju Maghara na Sinaju je skalni napis s Kufujevim imenom in naslovi in pripisom \xc2\xbbHor-Med\xc5\xbeedu, Khnum-Khuf, Bikuj-Neb, veliki bog in udarjalec po trogloditih, vsa za\xc5\xa1\xc4\x8dita in \xc5\xbeivljenje sta z njim\xc2\xab. Izdelava reliefa je podobna izdelavi reliefa faraona Sneferuja. Na enem od prizorov nosi Kufu dvojno krono, v njegovi bli\xc5\xbeini pa je upodobljen bog Tot. Na drugem prizoru, ki je blizu prvega, nosi Kufu krono atef in udarja po sovra\xc5\xbeniku. Na tem prizoru je upodobljen bog Vepvavet._NEWLINE_Zanimivo je, da na nobenem od \xc5\xa1tevilnih reliefov Kufu ne daruje bogovom. Ta podrobnost je opazna, ker so na reliefih Sneferuja in vseh faraonov od Menkaureja dalje faraoni upodobljeni tudi med darovanjem bogovom. To bi morda lahko pojasnili kasnej\xc5\xa1i gr\xc5\xa1ki zgodovinarji, ki so trdili, da je Kufu zaprl vse templje in prepovedal vsa \xc5\xbertvovanja.\n_START_SECTION_\nNekropola\n_START_PARAGRAPH_\nKufujeva piramidna nekropola stoji v severovzhodnem delu planote Giza. Vzrok za selitev nekropole na sever, stran od nekropole Kufujevega predhodnika Sneferuja, je bilo verjetno pomanjkanje prostora in lokalnih kamnolomov apnenca. Kufu je izbral najvi\xc5\xa1ji del planote, da bi bila njegova \xc5\xa1e ne zgrajena piramida vidna od zelo dale\xc4\x8d. Nekropolo je imenoval Akhet-Khufu \xe2\x80\x93 Kufujevo obzorje._NEWLINE_Osnovnica Velike piramide meri 230,4 m, sedanja vi\xc5\xa1ina pa 138,7 m. Piramidion in vso apnen\xc4\x8dasto oblogo piramide so v preteklosti pokradli. Odstranjena obloga omogo\xc4\x8da vpogled v zgradbo jedra piramide. Bloki iz temnega apnenca so bolj majhni in grobo obdelani. Obloga je bila izdelana iz skoraj belega apnenca. Njena zunanjost je bila fino spolirana, zato je bila sprva ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de bela. Piramidon je bil morda prevle\xc4\x8den z elektronom, vendar za to ni nobenega arheolo\xc5\xa1kega dokaza. Stene in stropi notranjih hodnikov in komor so bili iz poliranega granita, najtr\xc5\xa1ega kamna, ki so ga poznali. Malta je bila zmes mavca, peska, pra\xc5\xa1kastega apnenca in vode._NEWLINE_Vhod v piramido je bil na njeni severni strani. V njeni notranjosti so tri komore. Na vrhu je faraonova pogrebna komora, v sredini komora s kipom, ki se napa\xc4\x8dno imenuje kralji\xc4\x8dina komora, pod temelji pa je nedokon\xc4\x8dana podzemna komora. Namen pogrebne komore povsem jasno ka\xc5\xbee granitni sarkofag, medtem ko je namen kralji\xc4\x8dine komore \xc5\xa1e vedno sporen. Lahko bi bila serdab Kaja Kufujevega kipa. Namen nedokon\xc4\x8dane podzemne komore ni znan. Tesen koridor, ki z zahodne strani komore vodi proti jugu in nedokon\xc4\x8dan ja\xc5\xa1ek sredi vzhodne strani ka\xc5\xbeeta, da je podzemna komora najstarej\xc5\xa1a od treh komor in da je bil v prvotnem na\xc4\x8drtu stavbe preprost komorni kompleks z ve\xc4\x8d prostori in hodniki. Dela so bila iz neznanega vzroka prekinjena, vi\xc5\xa1e pa sta bili zgrajeni dve dodatni komori. Pomemben del notranjosti piramide je Velika galerija, ki vodi do pogrebne komore. Dolga je 46 m in visoka 8,7 m. Galerija ima pomembno stati\xc4\x8dno vlogo, ker prena\xc5\xa1a te\xc5\xbeo blokov nad pogrebno komoro na jedro piramide._NEWLINE_Piramida je imela obzidje, oddaljeno pribli\xc5\xbeno 10 m. Na njeni vzhodni strani je stal Kufujev pogrebni tempelj. Njegovi temelji so bili iz bazalta in so ve\xc4\x8dinoma ohranjeni. Stebri in portali so bili iz rde\xc4\x8dega granita, stropi pa iz belega apnenca. Od teh zgradb so ohranjeni samo temelji. Od pogrebnega templja vodi 692 m dolga dvignjena pe\xc5\xa1pot do templja v dolini. Slednji je bil zgrajen verjetno iz enakih gradiv kot pogrebni tempelj. Od templja se niso ohranili niti temelji, zato njegova oblika in velikost nista znani._NEWLINE_Vzhodno od piramide je Vzhodno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de Kufujeve nekropole, na katerem so mastabe princev in princes. Tri majhne satelitske piramide na jugovzhodnem vogalu Velike piramide so pripadale kraljicam Hetepheres (G1-a), Meritites I. (G1-b) in morda Henutsen (G1-c). Ju\xc5\xbeno od piramide je nekaj mastab in jame Kufujevih pogrebnih ladij. Zahodno od nje je Zahodno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer so bili pokopani visoki uradniki in sve\xc4\x8deniki.\n_START_SECTION_\nStaro kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Starem kraljestvu je imel Kufu obse\xc5\xbeen kult mrtvih. Do konca \xc5\xa0este dinastije je imel v nekropoli arheolo\xc5\xa1ko dokazanih najmanj 67 sve\xc4\x8denikov in \xc5\xa1est neodvisnih visokih uradnikov. Deset od njih, med njimi sedem \xc4\x8dlanov kraljeve dru\xc5\xbeine, je slu\xc5\xbeilo \xc5\xbee v pozni \xc4\x8cetrti dinastiji, 28 med Peto dinastijo in 29 med \xc5\xa0esto dinastijo. \xc5\xa0tevilka je omembe vredna, ker je imel Kufujev o\xc4\x8dim, slavni faraon Sneferu, v enakem \xc4\x8dasovnem obdobju \xc2\xbbsamo\xc2\xab\xc2\xa018 sve\xc4\x8denikov. D\xc5\xbeedefre jih je imel samo osem, Kefren pa 28. Tak\xc5\xa1en kult je imel velik pomen za dr\xc5\xbeavno gospodarstvo, ker je bilo treba za vzdr\xc5\xbeevanje ustanoviti posebne domene. Med Kufujevo vladavino je dokazano ogromno \xc5\xa1tevilo imen tak\xc5\xa1nih domen. Na koncu \xc5\xa0este dinastije se je njihovo \xc5\xa1tevilo hitro zmanj\xc5\xa1alo, na za\xc4\x8detku Sedme dinastije pa so bile vse domene ukinjene.\n_START_SECTION_\nSrednje kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Vadi Hammamatu je skalni napis iz Dvanajste dinastije, na katerem je pet kartu\xc5\xa1 z imeni Kufu, D\xc5\xbeedefre, Kafre, Baufre in D\xc5\xbeedefhor. Ker so imena napisana v kartu\xc5\xa1ah, se je v preteklosti domnevalo, da sta vsaj nekaj \xc4\x8dasa vladala tudi Baufre in D\xc5\xbeedefhor. Sodobni avtorji ju nimajo ve\xc4\x8d za vladarja, ampak za princa. Kufujeva navzo\xc4\x8dnost na seznamu morda ka\xc5\xbee, da so njega in njegove prista\xc5\xa1e imeli za zavetnike. To teorijo podpirajo arheolo\xc5\xa1ke najdbe, na primer posode iz alabastra s Kufujevim imenom, ki so jih odkrili v Koptosu, romarskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du v Vadi Hammamatu._NEWLINE_Literarna mojstrovina iz Trinajste dinastije, ki govori o Kufuju, je slavni Westcarjev papirus, v katerem je bil Kufu pri\xc4\x8da \xc4\x8dude\xc5\xbeu in prejel prerokbo maga z imenom Dedi. Kufu je v zgodbi opisan dvoumno. Po eni strani je opisan kot neusmiljen vladar, ker je zapornika obsodil na smrt z obglavljenjem, da bi preskusil Dedijevo magi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d, po drugi strani pa kot vedo\xc5\xbeeljen, razumen in plemenit: sprejel je Dedijevo ogor\xc4\x8denje in kasnej\xc5\xa1o alternativno ponudbo za zapornika, raziskal okoli\xc5\xa1\xc4\x87ine in vsebino Dedijeve prerokbe in ga nazadnje raodarno nagradil. Protisloven Kufujev opis je med egiptologi in zgodovinarji \xc5\xa1e vedno predmet razprav. Starej\xc5\xa1i egiptologi in zgodovinarji, kot so Adolf Erman, Kurt Heinrich Sethe in Wolfgang Helck, so Kufujev zna\xc4\x8daj ocenili kot brezsr\xc4\x8den in brezbo\xc5\xbeen. Nagibali so se k starogr\xc5\xa1kemu izro\xc4\x8dilu Herodota in Diodorja Sicilskega, ki sta Kufuja opisala pretirano negativno, in zanemarili egip\xc4\x8dansko izro\xc4\x8dilo, ki je bilo vedno pozitivno._NEWLINE_Drugi egiptologi, na primer Dietrich Wildung, imajo Kufujev ukaz za dejanje usmiljenja: \xc4\x8de bi Dedi uspe\xc5\xa1no opravil svojo \xc4\x8darovnijo, bi ujetnik o\xc5\xbeivel. Wildung domneva, da je bila Dedijeva zavrnitev aluzija na spo\xc5\xa1tovanje, ki so ga Egip\xc4\x8dani kazali do \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja. Stari Egip\xc4\x8dani so menili, da se \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja ne sme zlorabiti za \xc4\x8drno magijo in podobne vra\xc5\xbeje zadeve. Verena Lepper in Miriam Lichtheim sumita, da je bil dvoumen Kufujev opis natan\xc4\x8dno tisto, kar je avtor na\xc4\x8drtoval: Kufuju je nameraval pripisati misteriozen zna\xc4\x8daj.\n_START_SECTION_\nNovo kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Novem kraljestvu sta se Kufujeva nekropola in lokalni mrtva\xc5\xa1ki kult reorganizirala in Giza je ponovno postala pomembno gospodarsko in kultno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Med Osemnajsto dinastijo je faraon Amenhotep II. zgradil spominski tempelj in v bli\xc5\xbeini Velike sfinge postavil svojo stelo. Njegov sin in prestolonaslednik Tutmoz IV. je sfingo izkopal iz peska in pred njene prednje \xc5\xa1ape postavil spominsko Sanjsko stelo. Napisa na obeh stelah sta podobna, vendar noben ne pove, kdo je Veliko sfingo zgradil._NEWLINE_Na koncu Osemnajste dinastije je bil na satelitski pitamidi kraljice Henutsen (G1-c) na Kufujevi nekropoli zgrajen tempelj boginje Izide. Med Enaindvajseto dinastijo se je tempelj raz\xc5\xa1iril, med Dvaindvajseto dinastijo pa se je \xc5\xa1iritev nadaljevala. V tem obdobju je bilo ve\xc4\x8d Izidinih sve\xc4\x8denikov, ki so bili hkrati Kufujevi sve\xc4\x8deniki (Hem-netjer-Khufu). Iz tega obdobja je pe\xc4\x8datni prstan z imenom sve\xc4\x8denika Neferibr\xc3\xaaja, ki so ga odkrili v Gizi.\n_START_SECTION_\nPozno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem obdobju so se na veliko, morda za sre\xc4\x8do, prodajali skarabeji s Kufujevim imenom. Ve\xc4\x8d kot trideset skarabejev se je ohranilo. V Izidinem templju je na ogled dru\xc5\xbeinsko drevo njenih sve\xc4\x8denikov v obdobju od 670 do 488 pr. n. \xc5\xa1t. Iz istega obdobja je tudi slavna Inventarna stela, na kateri sta imeni Kufuja in njegove \xc5\xbeene Henutsen. Sodobni egiptologi se spra\xc5\xa1ujejo, ali so ga v tistem obdobju res \xc5\xa1e \xc4\x8dastili, in domnevajo, da je bil bolj zgodovinski simbol Izidinega templja.\n_START_SECTION_\nManeton\n_START_PARAGRAPH_\nEgip\xc4\x8danski zgodovinar Maneton Kufuja imenuje Sufis in mu pripisuje 63 let dolgo vladavino. Omenja tudi, da je zgradil Veliko piramido in nadaljuje, da je po Herodotovem mnenju piramido zgradil Keops. Maneton je bil o\xc4\x8ditno prepri\xc4\x8dan, da sta bila Sufis in Keops razli\xc4\x8dna vladarja. O Kufuju pravi, da je preziral bogove in o tem napisal Sveto knjigo, ki jo je (Maneton) dobil med potovanjem po Egiptu. Sodobni egiptologi dvomijo v obstoj domnevne Svete knjige, ker bi bilo zelo nenavadno, da bi faraon napisal knjigo in da bi se tako dragocena knjiga lahko tako enostavno dobila.\n_START_SECTION_\nDiodor Sicilski\n_START_PARAGRAPH_\nStarove\xc5\xa1ki zgodovinar Diodor trdi, da so Kufuja v poznej\xc5\xa1ih \xc4\x8dasih ljudje tako sovra\xc5\xbeili, da so sve\xc4\x8deniki njegov sarkofag skupaj z mumijo prenesli v neko drugo tajno grobnico. Njegova pripoved je \xc5\xa1e okrepila prepri\xc4\x8danje gr\xc5\xa1kih zgodovinarjev, da je Kufujeva piramida (in seveda tudi obe drugi) rezultat su\xc5\xbeenjskega dela. Diodor se hkrati ograjuje od Herodota in trdi, da \xc2\xbbpripoveduje samo lepe zgodbe in zabavne izmi\xc5\xa1ljotine\xc2\xab. Diodor pravi, da mu Egip\xc4\x8dani niso mogli zanesljivo povedati, kdo je prav za prav zgradil piramide. Trdi tudi, da on sam ni resni\xc4\x8dno zaupal pripovedovalcem in da bi resnica o graditeljih piramid lahko bila druga\xc4\x8dna. Keopsovo piramido je po njegovem mnenju zgradil kralj z imenom Harmais, Kefrenovo piramido pa Amasis II. (Amhoz II., \xc5\xa0estindvajseta dinastija, vladal 570 \xe2\x80\x93 526 pr. n. \xc5\xa1t.). Menkaurejevo piramido je pripisal princu Inarosu I. (sredina 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.)._NEWLINE_Diodor o Keopsovi piramidi pi\xc5\xa1e, da je \xc4\x8dudovito bela, vendar brez vrha. Piramidion so do takrat o\xc4\x8ditno \xc5\xbee odstranili. Avtor domneva, da so piramido gradili s klan\xc4\x8dinami, ki so jih potem, ko so piramido oblo\xc5\xbeili z apnencem, odstranili. Piramido je po njegovem mnenju 20 let gradilo 300.000 delavcev.\n_START_SECTION_\nKufu v arabskem izro\xc4\x8dilu\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 642 n. \xc5\xa1t. so Egipt osvojili Arabci. Ko so zagledali piramide, so za\xc4\x8dali raziskovati, kdo jih je zgradil. V tistem \xc4\x8dasu jim noben prebivalec Egipta ni mogel povedati niti kdo jih je zgradil niti prevesti hieroglifov. Arabski zgodovinarji so zato za\xc4\x8deli o tem pisati svoje teorije in zgodbe._NEWLINE_Najbolj znana zgodba o Kufuju in njegovi piramidi je v knjigi Hitat (popoln naslov je al-Maw\xc4\x81\xca\xbfi\xe1\xba\x93 wa-\xe2\x80\x99l-i\xca\xbftib\xc4\x81r f\xc4\xab \xe1\xb8\x8fikr al-\xe1\xb8\xabi\xe1\xb9\xada\xe1\xb9\xad wa-\xe2\x80\x99l-\xca\xbe\xc4\x81\xe1\xb9\xaf\xc4\x81r), ki jo je leta 1430 napisal Muhammad al-Maqrizi (1364\xe2\x80\x931442). Knjiga vsebuje ve\xc4\x8d teorij in mitov o Kufuju, zlasti o Veliki piramidi. \xc4\x8ceprav je Kufu ve\xc4\x8dkrat omenjen, je bilo veliko arabskih piscev prepri\xc4\x8danih, da je Veliko piramido (in obe drugi) zgradil bog Hermes, katerega so Arabci imenovali Idris._NEWLINE_Al-Maqrizi omenja, da so svetopisemski Amalkiti Kufuja imenoval Saurid, Salhuk in/ali Sard\xc5\xbeak. Zatem pi\xc5\xa1e, da je piramide zgradil po ve\xc4\x8d no\xc4\x8dnih morah, v katerih se je Zemlja obrnila na glavo, zvezde padle z neba in ljudje v grozi vpili. V drugi no\xc4\x8dji mori so zvezde padale z neba in ugrabljale ljudi in jih nato prestavljale med dve veliki gori. Kufu je nato od svojih prerokov dobil opozorilo o potopu, ki bi lahko uni\xc4\x8dil Egipt. Da bi za\xc5\xa1\xc4\x8ditil zaklade in modre knjige, je Kufu zgradil tri piramide v Gizi.\n_START_SECTION_\nOcene sodobnih egiptologov\n_START_PARAGRAPH_\nEgiptologi so s\xc4\x8dasoma preu\xc4\x8dili morebitne motive in razloge za spreminjanje Kufujevega ugleda. Podrobnej\xc5\xa1e raziskave in primerjave primarnih virov s kasnej\xc5\xa1imi zapisi ter gr\xc5\xa1kimi in koptskimi besedili ka\xc5\xbeejo, da so bile spremembe postopne in da so v gr\xc5\xa1kem in ptolemajskem obdobju \xc5\xa1e vedno prevladovali pozitivni pogledi na faraona.  Alan B. Lloyd na primer opozarja na dokumente in napise iz \xc5\xa0este dinastije in navaja pomembno mesto Menat-Kufu, kar pomeni Kufujeva pestunja. Mesto je bilo v Srednjem kraljestvu \xc5\xa1e vedno zelo gledno. Lloyd je prepri\xc4\x8dan, da takega imena ne bi bilo mogo\xc4\x8de izbrati v \xc4\x8dast kralju s slabim (ali vsaj vpra\xc5\xa1ljivim) slovesom. Poleg tega opozarja na veliko \xc5\xa1tevilo krajev, kjer se je tudi izven Gize izvajal Kufujev kult mrtvih. Kulti so se izvajali \xc5\xa1e v sai\xc5\xa1kem in perzijskem obdobju Egipta._NEWLINE_Slavna Objokovanja, besedila iz prvega vmesnega obdobja Egipta, so razkrila nekaj zanimivih pogledov na monumentalne grobnice iz preteklosti. V njih so videli dokaz neizmerne domi\xc5\xa1ljavosti, o vladarjih samih, tudi o Kufuju, pa ni nobene negativne sodbe._NEWLINE_Sodobni egiptologi na Herodotove in Diodorjeva pripovedi gledajo kot na zavestno blatenje, ki je temeljilo na takrat veljavni filozofiji. Egiptologi trdijo, da so klasi\xc4\x8dni avtorji \xc5\xbeiveli okoli 2000 let po Kufuju in da so bili viri, ki so jih imeli na razpolago, zastareli, filozofija starih Egip\xc4\x8danov pa se je od Starega kraljestva do takrat v celoti spremenila. Pretirano velike grobnice, kot so piramide v Gizi, so morale Grke in tudi kasnej\xc5\xa1e sve\xc4\x8denike Novega kraljestva zgroziti, ker so jih spominjale na hereti\xc4\x8dnega faraona Ehnatona in njegove megalomanske gradbene projekte. Ta izredno negativna slika se je o\xc4\x8ditno projicirala tudi na Kufuja in njegovo piramido. Tak\xc5\xa1no gledanje je verjetno spodbudilo dejstvo, da je bila v Kufujevem \xc4\x8dasu gradnja ogromnih spomenikov iz dragocenega kamna in njihovo razkazovanje v javnosti omejeno samo na vladarja. Gr\xc5\xa1ki zgodovinarji, sve\xc4\x8deniki kulta mrtvih in drugi sve\xc4\x8deniki so impresivne Kufujeve spomenike in kipe razlagali samo kot rezultat njegovega megalomanskega zna\xc4\x8daja. Tak\xc5\xa1ni pogledi in njim primerne zgodbe so povzro\xc4\x8dili, da je bila ocena Kufujevega zna\xc4\x8daja skrajno negativna. Razen tega je bilo \xc5\xa1kandalozne zgodbe o njem la\xc5\xbee prodajati kot pozitivne._NEWLINE_Ve\xc4\x8d egiptologov opozarja, da tudi rimski zgodovinarji, kot sta bila Plinij starej\xc5\xa1i in Frontin, oba sta ustvarjala okoli leta 70 n. \xc5\xa1t., niso oklevali nor\xc4\x8devati se iz piramd v Gizi. Frontin jih imenuje \xc2\xbbnesmiselne zgradbe, podobne na\xc5\xa1im opu\xc5\xa1\xc4\x8denim akveduktom v Rimu\xc2\xab, Plinij pa jih je opisal kot \xc2\xbbprazno in neumno razkazovanje faraonovega bogastva\xc2\xab. Egiptologi v teh kritikah vidijo o\xc4\x8ditne politi\xc4\x8dno in socialno motivirane nakane. Zdi se jim paradoksno, da se je namen gradnje piramid pozabil, imena njihovih graditeljev pa so ostala nesmrtna._NEWLINE_Drug namig, da je bil Kufu pri Grkih in Rimljanih na slabem glasu, se morda skriva v koptskem branju njegovega imena. Hieroglifi Kufujevega imena se koptsko berejo \xc5\xa0\xc3\xaafet, kar pomeni (spremlja ga) smola ali gre\xc5\xa1en. Koptsko branje izhaja iz kasnej\xc5\xa1e egip\xc4\x8danske izgovarjave Kufujevega imena, ki se je izgovarjalo \xc5\xa0ufu. Iz te oblike izhaja tudi gr\xc5\xa1ka oblika imena Sufis. Slab prizvok koptskega branja Kufujevega imena so morda nezavedno prevzeli tudi gr\xc5\xa1ki in rimski avtorji._NEWLINE_Nekaj egiptologov domneva, da starove\xc5\xa1ki zgodovinarji niso dobili gradiv za svoje pisanje samo od sve\xc4\x8denikov, ampak tudi od prebivalcev v okolici nekropole, ki so zaradi izro\xc4\x8dila morda negativno ali kriti\xc4\x8dno gledali na piramide in kult mrtvih. Razli\xc4\x8dni kulturni krogi so zagotovo razli\xc4\x8dno gledali na Kufujev zna\xc4\x8daj in njegova zgodovinska dejanja. Diodorjeve pripovedi so zato bolj zanesljive kot Herodotove, ker je na pripovedi o Kufuju gledal bolj skepti\xc4\x8dno. Dejstvo, da je piramide v Gizi pripisal gr\xc5\xa1kim kraljem, verjetno izvira iz legend iz njegovega \xc4\x8dasa in dejstva, da o piramide kasneje uporabljali tudi gr\xc5\xa1ki in rimski vladarji in plemi\xc4\x8di._NEWLINE_Sodobni egiptologi in zgodovinarji so previdni tudi glede verodostojnosti arabskih zgodb in poudarjajo, da je srednjeve\xc5\xa1ke arabske avtorje vodilo strogo islamsko prepri\xc4\x8danje, da obstaja samo en bog in zato nobenega drugega boga ni bilo dovoljeno omenjati. Egip\xc4\x8danske vladarje in bogove so zato spremenili v svetopisemska preroke in kralje: egip\xc4\x8danski bog Tot, na primer, katerega so Grki preimenovali v Hermesa, so Arabci poistovetili s prerokom Henohom. Kufuja so imenovali Saurid, Salhuk in/ali Sard\xc5\xbeak in ga v zgodbah pogosto zamenjali s prerokom \xc5\xa0add\xc4\x81dom b\xc4\xabn '\xc3\x82dom. Znanstveniki poleg tega opozarjajo na ve\xc4\x8d protislovij v Al-Maqrizijevi knjigi. V prvem poglavju Hitata je na primer zapis, da so Kopti zanikali vse vdore Amalkitov v Egipt in da so bile piramide zgrajene kot grobnica Shadd\xc4\x81da b\xc4\xabn '\xc3\x82da. V nekaj kasnej\xc5\xa1ih poglavjih Al-Maqrizi trdi, da so Kopti za graditelja piramid imeli Saurida, se pravi Hermesa.\n_START_SECTION_\nKufu v sodobni kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nKufu in njegova pisamida se zaradi slave pojavljata v ve\xc4\x8d romanih, filmih in dokumentarnih filmih. _NEWLINE_Leta 1827 je pisateljica Jane C. Loudon napisala roman Mummy! A Tale of the 22nd Century (Mumija! Zgodba o 22. stoletju). Zgodba opisuje Zemljane v  22. stoletju, ki so postali tehnolo\xc5\xa1ki zelo napredni, vendar popolnoma nemoralni. Re\xc5\xa1ila bi jih lahko samo Kufujeva mumija._NEWLINE_Leta 1939 je Nagib Mahfuz napisal roman Khufu's Wisdom (Kufujeva modrost), ki h+je zasnovan na zgodbah iz Westcarjevega papirusa._NEWLINE_Leta 1997 je francoski avtor Guy Brachet napisal Le roman des pyramides (Roman o piramidah) v pet delih. V prvih dveh delih, Le temple soleil (Son\xc4\x8dni tempelj) in R\xc3\xaave de pierre (Kamnite sanje), sta glavna tema Kufu in njegova grobnica._NEWLINE_Leta 2004 je Page Bryant napisal znanstvenofantasti\xc4\x8dno zgodbo The Second Coming of the Star Gods  (Drugi prihod zvezdnih bogov), ki govori o Kufujevem bo\xc5\xbeanskem izvoru. _NEWLINE_Roman The Legend of The Vampire Khufu (Legenda o vampirju Kufuju), ki ga je leta 2010 napisal Raymond Mayotte, govori o Kufuju, ki se je v svoji piramidi zbudil kot vampir._NEWLINE_Dobro znana filma, ki govorita o Kufuju ali njegovi piramidi, sta De\xc5\xbeela faraonov  Howarda Hawksa iz leta 1955, ki govori o gradnji njegove piramide, in Stargate iz leta 1994, v katerem so v bli\xc5\xbeini piramid na\xc5\xa1li zunajzemeljsko napravo._NEWLINE_Kufu in njegova piramida sta predmet ve\xc4\x8d psevdoznanstvenih teorij, ki se ukvarjajo z idejo, da je bila njegova piramida zgrajena s pomo\xc4\x8djo pri\xc5\xa1lekov iz vesolja in da si jo je Kufu enostavno prisvojil in ponovno uporabil. Avtor pri tem zanemarja ali celo ponareja arheolo\xc5\xa1ke dokaze._NEWLINE_Po Kufuju je imenovan asteroid 3362 Khufu. _NEWLINE_Kufujeva (Keopsova) piramida se pojavlja v ve\xc4\x8d ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih igrah, na primer v Tomb Raider \xe2\x80\x93 The Last Revelation, v kateri mora igralec priti v Keopsovo piramido in se soo\xc4\x8diti z bogom Setom. Druga ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka igra je Duck Tales 2 za Game Boy, v kateri mora igralec pripeljati Scrooga skozi Keopsovo piramido, polno pasti."