b'\n_START_ARTICLE_\nOpozicija (astronomija)\n_START_PARAGRAPH_\nOpoz\xc3\xadcija je v astronomiji pojav pri katerem se nebesno telo nahaja na nasprotni strani nebesne krogle glede na neko izbrano nebesno telo. V opoziciji sta vedno dve nebesni telesi. Obi\xc4\x8dajno gledamo nebesna telesa s povr\xc5\xa1ine Zemlje. V tem primeru sta dve telesi v opoziciji, \xc4\x8de se njuni eklipti\xc4\x8dni dol\xc5\xbeini razlikujeta za 180\xc2\xb0._NEWLINE_Izraz \xc2\xbbopozicija\xc2\xab\xc2\xa0v ve\xc4\x8dini primerov uporabljamo za nebesna telesa takrat, ko so v opoziciji s Soncem, gledano s povr\xc5\xa1ine Zemlje. To je \xc4\x8das, ki je najbolj primeren za opazovanje nebesnega telesa (planeti, asteroidi, kometi). Nebesno telo je navidezno celo no\xc4\x8d na nebu, pri tem je v sredini no\xc4\x8di najvi\xc5\xa1je na nebu (najve\xc4\x8dja horizontska vi\xc5\xa1ina). Takrat je nebesno telo na nasprotni strani kot Sonce (vzhaja ob zahodu Sonca in zahaja ob vzidu Sonca). Zunanji planeti so tudi najbli\xc5\xbee Zemlji._NEWLINE_Ko je Luna v opoziciji s Soncem, vidimo na Zemlji polno luno (\xc5\xa1\xc4\x8dip). Kadar pa v tak\xc5\xa1ni opoziciji pride Luna v Zemljino senco, nastane delni ali popolni Lunin mrk._NEWLINE_Notranja planeta (Merkur, Venera) nikoli ne prideta v opozicijo s Soncem. Zaradi tega ju vidimo samo ob vzhajanju ali zahajanju Sonca, nikoli pa celo no\xc4\x8d._NEWLINE_Za ozna\xc4\x8devanje opozicije se uporablja znak \xe2\x98\x8d.'