b"\n_START_ARTICLE_\nModro kosteni\xc4\x8devje\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nModro kosteni\xc4\x8devje je ime dobilo po modrih plodovih ali po rahlo modrikasti barvi pravih listov. Motivacija po barvi je enaka kot v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini (caerulea 'nebesno moder') in ru\xc5\xa1\xc4\x8dini ((\xc5\xbeimolost') golubaja 'moder').\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nNaravno je raz\xc5\xa1irjena v Evropi (zlasti severovzhodni del ter v vi\xc5\xa1jih legah, npr. Pireneji, Alpe), severni Aziji in Severni Ameriki s Kavkazom med 800 in 2000 metri, v Alpah do 2600 metrov. V Sloveniji je samoniklo, raste v subalpinskem pasu, med ru\xc5\xa1evjem in v sen\xc4\x8dnih iglastih gozdovih ter dinarskih mrazi\xc5\xa1\xc4\x8dih.\n_START_SECTION_\nRasti\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nRaste na sve\xc5\xbeih, hladnih, polsen\xc4\x8dnih ali sen\xc4\x8dnih rastli\xc5\xa1\xc4\x8dih, na revnihm vla\xc5\xbenih in kislih surovo humoznih tleh (redkeje na apnen\xc4\x8dasti podlagi) v subalpinskem, tudi alpinskem in montanskem pasu, med ru\xc5\xa1evjem ali zeleno jel\xc5\xa1o ter v smrekovih gozdovih po vla\xc5\xbenih grapah. Najdemo ga tudi v barjanskih borovih sestojih. Dobro prena\xc5\xa1a nizke temperature in za rast ne potrebuje veliko toplote.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGrm je 1-2 metra visok pokon\xc4\x8den, s \xc5\xa1trle\xc4\x8dimi vejami. Listi so navzkri\xc5\xbeno name\xc5\xa1\xc4\x8deni, pecljati in enostavni (celorobi), okroglo ali podolgovato jaj\xc4\x8dasti (dolgi 2-8 cm, \xc5\xa1iroki 1-3 cm), rahlo povo\xc5\xa1\xc4\x8deni, z za\xc5\xa1iljeno ali topo konico, pozimi odpadejo. Mladi listi so po obeh straneh dlakavi, kasneje so povsem goli, zgoraj ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de zeleni, spodaj modrikasto zeleni. V\xc4\x8dasih se razvijejo tudi zra\xc5\xa1\xc4\x8deni prilisti. Poganjki so tanki, rde\xc4\x8dkasto rjavi in modrikasto poprhnjeni, v\xc4\x8dasih so pove\xc5\xa1eni. Mlade vejice so polne str\xc5\xbeena. Kon\xc4\x8dni popki so po velikosti in obliki enaki stranskim (ozko jaj\xc4\x8dasti, priostreni), vendar slednji razlo\xc4\x8dno \xc5\xa1trlijo vstran. Brstne luske so od rde\xc4\x8dkasto rjave do temno rjave, pogosto s \xc4\x8drnimi lisami. Skorja je sprva rde\xc4\x8dkasto rjava, kasneje sivo rjava ali siva, ki se z debelej\xc5\xa1ih vej lu\xc5\xa1\xc4\x8di v dolgih trakovih.  Plodovi so debele, okrogle ali podolgovate \xc4\x8drne jagode z modrim poprhom, dolg 0,6-1,2 cm. Po dve jagodi sta popolnoma zrasli skupaj. Podatkov o zastrupitvi s plodom ni, je pa u\xc5\xbeivanje zaradi o\xc5\xbejega strupenega sorodstva odsvetovano.\n_START_SECTION_\nCvetenje in razmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nRastlina je enodomna (cvetovi so dvospolni) in \xc5\xbeu\xc5\xbekocvetna. Cvetovi izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz zalistja na kratkih pecljih (kraj\xc5\xa1i od cvetov), vedno po 2 na istem peclju. Rastlina cveti v aprilu in maju, glede na lego tudi do julija; \xc4\x8da\xc5\xa1ni listi so zeleni z valovitim robom, ven\xc4\x8dni rumenkasto zeleni ali rumenkasto beli (dolgi 1,2-1,6 cm), po 5 je zra\xc5\xa1\xc4\x8denih v dlakavo cev z na\xc4\x8deloma pravilno razporejenimi enakimi krpami. V cvetu je 5 enako dolgih pra\xc5\xa1nikov, ki segajo iz venca, imajo belo pra\xc5\xa1ni\xc4\x8dno nit in rumene pra\xc5\xa1nice. Parni plodnici sta med seboj zrasli in podrasli. Razmo\xc5\xbeujemo ga s semeni, s podtaknjenci in grebenicami.\n_START_SECTION_\nRazvr\xc5\xa1\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nSistematika \xc5\xa1e ni povsem ustaljena; najpogosteje se omenja slede\xc4\x8de razli\xc4\x8dke (variante):_NEWLINE_   Lonicera caerulea var. altaica. Severna Azija._NEWLINE_   Lonicera caerulea var. caerulea. Evropa._NEWLINE_   Lonicera caerulea var. cauriana. Zahodna Severna Amerika._NEWLINE_   Lonicera caerulea var. dependens. Osrednja Azija._NEWLINE_   Lonicera caerulea var. edulis, sinonim: L. edulis. Vzhodna Azija._NEWLINE_   Lonicera caerulea var. emphyllocalyx (japonsko haskap). Vzhodna Azija._NEWLINE_   Lonicera caerulea var. kamtschatica. Severovzhodna Azija._NEWLINE_   Lonicera caerulea var. pallasii. Severna Azija, severovzhodna Evropa. _NEWLINE_   Lonicera caerulea var. villosa. Vzhodna Severna Amerika. _NEWLINE_Razli\xc4\x8dke se razlikujejo predvsem v obliki in okusu ploda ter ra\xc5\xa1\xc4\x8di (habitus).\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nV visokogorju z mo\xc4\x8dnim koreninskim sistemom varuje pred erozijo in zagotavlja hrano za ptice in druge \xc5\xbeivali. Ponekod ga sadijo kot okrasni grm, vendar je taka raba v Sloveniji redka. Pogosteje se zaradi u\xc5\xbeitnih jagod gojijo sorte. V Sloveniji je prijubljen predvsem kam\xc4\x8datski razlilek, v svetu (zlasti vzhodni Aziji) pa L. caerilea var. edulis."