b'\n_START_ARTICLE_\nGabrijel Kernel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKernel je iz fizike diplomiral na Odseku za tehni\xc5\xa1ko fiziko FNT. Po diplomi je postal asistent na Institutu "Jo\xc5\xbeef Stefan", hkrati pa je nadaljeval podiplomski \xc5\xa1tudij. Med letoma 1957 in 1965 je na Institutu "Jo\xc5\xbeef Stefan" sodeloval pri gradnji comptonskega spektrometra, ki ga je kasneje uporabljal za raziskave absorpcije \xc5\xbearkov \xce\xb3 na atomskih jedrih. Leta 1965 je opravil doktorat, nato pa je od\xc5\xa1el v Anglijo, kjer je bil eno leto \xc5\xa1tipendist in eno leto znanstveni sodelavec na univerzi v Oxfordu. Med letoma 1966 in 1967 je na univerzi v Oxfordu meril inverzne fotojedrske reakcije, inducirane s protoni in delci \xce\xb1, ter s tem v zvezi sodeloval pri testiranju invariantnosti na obrat \xc4\x8dasa. Po vrnitvi v Jugoslavijo je postal znanstveni sodelavec na Institutu "Jo\xc5\xbeef Stefan". Leta 1970 je bil izvoljen za docenta, leta 1976 za izrednega in leta 1981 za rednega profesorja na Univerzi v Ljubljani. Med 1968 in 1974 je na Institutu "Jo\xc5\xbeef Stefan" sodeloval pri meritvah parcialnih fotojedrskih procesov. V analizo merskih podatkov je vpeljal metodo za dolo\xc4\x8devanje presekov za prehode na razli\xc4\x8dna stanja kon\xc4\x8dnih jeder. Leta 1970 je bil predsednik upravnega odbora Instituta "Jo\xc5\xbeef Stefan", leta 1972 pa je bil na\xc4\x8delnik Oddelka za fiziko na tem institutu. Med letoma 1975 in 1983 je bil vklju\xc4\x8den v delo evropskega raziskovalnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da CERN v \xc5\xbdenevi, med letoma 1981 in 1982 pa je delal kot znanstveni sodelavec CERN-a. Od leta 1980 dalje je vodil kolaboracijo Omicron v CERN-u, v okviru katere je \xc5\xbee 1975-77 gradil spektrometer za pione. V letih 1976-79 je bil \xc4\x8dlan komisije za naravoslovno-matemati\xc4\x8dne vede na Raziskovalni skupnosti Slovenije. Med letoma 1982 in 1986 je vodil Odsek za fiziko jedra ter leta 1993 Odsek za eksperimentalno fiziko osnovnih delcev. Med letoma 1984 in 1999 je bil \xc4\x8dlan kolaboracije ARGUS v DESY v Hamburgu in od 1998 do 2004 \xc4\x8dlan kolaboracije DELPHI v CERN-u. Med letoma 1988 in 1992 je bil kordinator International Union of Pure and Applied Phisics (IUPAP) za mednarodne konference s podro\xc4\x8dja fizike visokih energij za Jugoslavijo, nato za Slovenijo. Med letoma 1970 in 1973, 1983 in 1988 ter od 1992 do 2001 je bil \xc4\x8dlan znanstvenega sveta Instituta "Jo\xc5\xbeef Stefan" in od 1992 do 2008 \xc4\x8dlan upravnega odbora. Od leta 1984 do 1991 je bil vodja podiplomskega \xc5\xa1tudija na Oddelku za fiziko Univerze v Ljubljani._NEWLINE_Od 1996 do 2000 je bil koordinator Ministrstva za znanost in tehnologijo za fiziko. Od leta 1995 do 1997 je bil \xc4\x8dlan senata Univerze v Ljubljani, ter med letoma 1998 in 2005 \xc4\x8dlan senata Politehnike Nova Gorica. Od leta 2006 je predsednik Znanstvenega sveta za naravoslovje pri Javni agenciji za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije._NEWLINE_Junija 1995 je postal izredni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti - SAZU, junija 2001 pa redni \xc4\x8dlan te ustanove. V letih 2008-14 je bil na\xc4\x8delnik oddelka za matemati\xc4\x8dne, fizikalne in kemijske vede III. razreda (za matemati\xc4\x8dne, fizikalne in tehni\xc4\x8dne vede) SAZU.'