b'\n_START_ARTICLE_\nPteranodon\n_START_SECTION_\nKarakteristi\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi fosilni ostanki pteranodona so delovali tako veliki, da so ljudje mislili, da je to bitje ustvaril hudi\xc4\x8d. Njegov razpon kril je zna\xc5\xa1al 7 metrov, telo pa je bilo zelo majhno in vpadljivo, saj je bilo velikosti purana. Kljun je imel zelo dolg in brez zob. Na zadnjem delu glave je imel ko\xc5\xa1\xc4\x8den izrastek, ki je \xc5\xa1tevilnim primerkom pove\xc4\x8dal in podvojil velikost glave. Tako je ptica izravnala te\xc5\xbeo kljuna in zmanj\xc5\xa1ala obremenitev mi\xc5\xa1ic zatilja. \xc5\xbdival je bila v zraku bolj aerodinami\xc4\x8dna. Telo je pokrival gost ko\xc5\xbeuh in krila so bila tako dolga, da jih pteranodon ni mogel popolnoma zlo\xc5\xbeiti._NEWLINE_Kljub uvrstitvi med plazilce je bil pteranodon bolj podoben netopirju, posebno po zgradbi kril. Kot mnogo lete\xc4\x8dih bitij je imel tudi pteranodon votle kosti, kar je naredilo ogrodje lahko in omogo\xc4\x8dilo dobro delovanje dihalnega sistema. Zrak je brez te\xc5\xbeav prispel v plju\xc4\x8da in dihalne poti. \xc5\xbdival je bila toplokrvna, kar je zna\xc4\x8dilno za vse vrste lete\xc4\x8dih \xc5\xbeivali, ki morajo \xc4\x8dim hitreje dobiti energijo za let iz pou\xc5\xbeite hrane. Plazilci imajo majhne mo\xc5\xbegane, kljub temu pa jih je imel pteranodon zelo dobro razvite, posebej v predelu, ki je usmerjal gibe, vid in ravnote\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nBrez dvoma se je pteranodon hranil z ribami, ki jih je lovil nad morjem blizu obale. V njegovi ogromni raztegljivi ko\xc5\xbeni vre\xc4\x8di so res na\xc5\xa1li 2 ribi, ki sta bili okamneli, kar je potrdilo domnevo znanstvenikov._NEWLINE_Ko je pteranodon iskal hrano nad morjem in lovil ribe, ki so se zadr\xc5\xbeevale v bli\xc5\xbeini povr\xc5\xa1ja vode je ves \xc4\x8das letel s \xc5\xa1iroko razpetimi krili in kljunom obrnjenim navzdol.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nVse kar je znano o razmno\xc5\xbeevanju pteranodona, so le domneve znanstvenikov na osnovi fosilov. Verjetno so se skotili mladi\xc4\x8di nerazviti ali pa se izvalili iz jajc, kot pri pticah, kar ni to\xc4\x8dno znano. V vsakem primeru so bili mladi\xc4\x8di popolnoma odvisni od matere, saj jih je morala greti in hraniti, da so lahko pre\xc5\xbeiveli. Obenem pa jih je morala nau\xc4\x8diti leteti. Ko so se izvalili iz jajc, so bili verjetno pokriti s ko\xc5\xbeuhom in grela jih je mati s svojo telesno temperaturo. Verjetno je mati valila, o\xc4\x8de pa je skrbel za hrano celega legla. Znanstveniki domnevajo, da so ptice \xc5\xbeivele v paru vse \xc5\xbeivljenje. \xc4\x8cisto to\xc4\x8dno ni dognano, sklepajo pa na osnovi dana\xc5\xa1njega obna\xc5\xa1anja ptic.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nO na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja pteranodona je malo znanega. Z novimi raziskavami so ugotovili, da je pteranodon znal leteti in bil sposoben dolo\xc4\x8denih obratov v zraku, \xc4\x8deprav ni imel tako dobro razvitega krmilnega sistema, kot ga imajo dana\xc5\xa1nje ptice. Tudi vzdr\xc5\xbeljivosti dana\xc5\xa1njih ptic ni poznal, zato so bili njegovi leti kratki._NEWLINE_Moral pa je biti dober jadralec, saj je imel velik razpon kril in lahko telo, zato se je lahko dvignil v vi\xc5\xa1ino brez te\xc5\xbeav. Njegova hitrost letenja je bila 24km/h, tudi v smeri vetra. Mogo\xc4\x8de je \xc5\xbeivel celo na morju, saj so bile skalne obale idealen vzletni prostor.'