b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Samujilovi\xc4\x8d \xc5\xa0klovski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Gluhovu, v tedanjem ukrajinskem delu Ruskega imperija. Kon\xc4\x8dal je sedemletno srednjo \xc5\xa1olo, nato pa je delal kot delovodja pri gradnji bajkalsko-amurske magistrale. Leta 1933 je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati na Fizikalno-matemati\xc4\x8dni fakulteti Dr\xc5\xbeavne univerze v Moskvi, kjer je \xc5\xa1tudiral do leta 1938. Nato je \xc5\xa1tudiral na Oddelku za astrofiziko na Dr\xc5\xbeavnem astronomskem in\xc5\xa1titutu \xc5\xa0ternberga, kjer je ostal do svoje smrti._NEWLINE_Osredoto\xc4\x8dil se je na raziskave v teoreti\xc4\x8dni astrofiziki in radijski astronomiji, kot tudi Son\xc4\x8deve korone, supernov in kozmi\xc4\x8dnih \xc5\xbearkov ter njihovega izvora. Leta 1946 je pokazal, da radijski valovi s Sonca izhajajo iz ioniziranih plasti njegove korone, ter razdelal matemati\xc4\x8dno metodo za razlikovanje med toplotnim in netoplotnim radijskim valovanjem v Galaksiji. \xc5\xa0e posebej je pomemben njegov predlog, da sevanje iz Rakovice povzro\xc4\x8da sinhrotronsko sevanje v katerem se nenavadno energijski elektroni su\xc4\x8dejo skozi magnetna polja s hitrostmi blizu hitrosti svetlobe. Predlagal je, da bi lahko bili kozmi\xc5\xbeni \xc5\xbearki iz eksplozije supernove v obmo\xc4\x8dju znotraj 300 svetlobnih let okrog Sonca vzrok nekaterih velikih izumrtij \xc5\xbeivljenja na Zemlji._NEWLINE_Leta 1959 je prou\xc4\x8dil tirno gibanje Marsovega notranjega satelita Fobosa. Ugotovil je, da njegov tir razpada in poudaril, da, \xc4\x8de je razpad posledica trenja z Marsovo atmosfero, mora satelit imeti zelo nizko gostoto. V tem smislu je izrazil mnenje, da je Fobos morda votel in umetnega izvora. To predstavo so ovrgle podrobnej\xc5\xa1e raziskave, vendar je o\xc4\x8diten namig o nezemeljskem vpletanju pritegnil javno domi\xc5\xa1ljijo, \xc4\x8deprav ni to\xc4\x8dno jasno kako resno je treba jemati njegovo zamisel.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0klovski je bil od leta 1966 dopisni \xc4\x8dlan Sovjetske akademije znanosti.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1960 je prejel Leninovo nagrado, leta 1972 pa medaljo Bruceove.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid glavnega asteroidnega pasu 2849 \xc5\xa0klovski (2849 Shklovskij) in krater na Fobosu.'