b'\n_START_ARTICLE_\nEmily Greene Balch\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v dru\xc5\xbeino uveljavljenega odvetnika blizu Bostona. Diplomirala je v Bryn Mawr kolid\xc5\xbeu v letu 1889, njen \xc5\xa1tudij je bil povezan s klasiko in tujimi jeziki, kasneje pa se je osredoto\xc4\x8dila na ekonomijo. Del diplome je dokon\xc4\x8dala v Parizu na temo Javne podpore revnim v Franciji. Ob vrnitvi se je ukvarjala z gradnjo in usklajevanjem hi\xc5\xa1nih opravil v Bostonu ob vedno bolj razvijajo\xc4\x8di se industriji. Kasneje preide v akademska prizadevanja. \xc5\xa0tudira na Harvardu, univerzi v Chicagu, in na univerzi v Berlinu, nato pa pri\xc4\x8dne s pou\xc4\x8devanjem na Wellesley kolid\xc5\xbeu. _NEWLINE_Ona se je osredoto\xc4\x8dila na priseljevanje, potro\xc5\xa1njo in gospodarno vloge \xc5\xbeensk v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em gospodarstvu in gospodinjstvu.\xc2\xa0Bila je tudi vodja \xc5\xbdenske sindikalne lige, ki je zastopala \xc5\xbeenske, ki so pripadale sindikatom. Pomembno je njeno delo sociolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije Na\xc5\xa1i slovanski sodr\xc5\xbeavljani leta 1910. Bila je dolgoletni pacifist, bila je udele\xc5\xbeenec v Mednarodnem odboru o mediaciji, ki mu je predsedoval Henry Ford. _NEWLINE_Ko so ZDA vstopile v vojno je postala politi\xc4\x8dni aktivist nasprotovanja vpoklicu v vohunstvo in podpornik svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine nenasilnega slu\xc5\xbeenja voja\xc5\xa1ke obveznosti.\xc2\xa0_NEWLINE_Zelo verna in zavezana svojim idealom je bila kriti\xc4\x8dna tako do ameri\xc5\xa1kega gospodarstva in politike. Kolid\xc5\xbe ji je dal odpoved profesorske pogodbe leta 1919, nakar postane urednica tedaj znane politi\xc4\x8dne revije The Nation. Kot protestantka je pre\xc5\xa1la iz Unitaristi\xc4\x8dne cerkve med kvekerje leta 1921. _NEWLINE_"Vera se mi zdi ena izmed najbolj zanimivih stvari v \xc5\xbeivljenju, eden najbolj ugankarskih, najbogatej\xc5\xa1ih in razburljivih polj \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke misli in ugibanja... verska izku\xc5\xa1nja in misel potrebujejo tudi dnevno svetlobo in sonce, pa tudi kolegialno izmenjavo stali\xc5\xa1\xc4\x8d, kar se vsaj meni zdi, da tega ni dovolj. Kvekersko \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje mi v najbolj\xc5\xa1ih pogojih nudi tak\xc5\xa1ne prilo\xc5\xbenosti deljenja brez preklinjanja."_NEWLINE_Najbolj cenjena pa je zaradi njenega mednarodnega delovanja kot ameri\xc5\xa1ki vodja mirovnega gibanja. Dobila je Nobelovo nagrado za mir leta 1946 za svoje delo z \xc5\xbdensko mednarodno ligo za mir in svobodo, kjer je pri\xc4\x8dela z delom leta 1919. Organizacijo je postavila v\xc2\xa0\xc5\xbdenevo. Je Ligina prva Sekretarka in blagajni\xc4\x8darka, ki je pri\xc4\x8dela z upravljanjem organizacije in vzpostavljala poletne \xc5\xa1ole izobra\xc5\xbeevanja in nove podru\xc5\xbenice gibanja po ve\xc4\x8d kot 50 dr\xc5\xbeavah. _NEWLINE_Sodelovala je prav tako z Dru\xc5\xa1tvom narodov glede nadzora nad drogami (tedaj gre predvsem za \xc5\xa1irjenje prizadevanja proti alkoholu), letalstvom, begunci, in razoro\xc5\xbeevanjem. V drugi svetovni vojni je podpirala ZDA in zaveznike, a se \xc5\xa1e naprej prizadevala za nenasilno slu\xc5\xbeenje voja\xc5\xa1kega roka._NEWLINE_Balchova se ni nikoli poro\xc4\x8dila. Umrla je 9. januarja 1961, le dan po tem, ko je dopolnila 94 let.'