b'\n_START_ARTICLE_\nValletta\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nMesto so za\xc4\x8deli graditi vitezi malte\xc5\xa1kega reda leta 1566 in so ga imenovali Humillissima Civitas Valletta \xe2\x80\x93 najponi\xc5\xbenej\xc5\xa1e mesto,  zaradi mogo\xc4\x8dnega obzidja, bastijonov in lepih baro\xc4\x8dnih zgradb pa so ga kmalu za\xc4\x8deli imenovati tudi  Superbissima \xe2\x80\x93 veli\xc4\x8dastna. Malte\xc5\xbeani so ga imenovali preprosto Il-Belt, kar pomeni "mesto".\n_START_SECTION_\nMestna uprava\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc4\x8delu mestnega sveta Vallette je od leta 2008 \xc5\xbeupan dr. Alexiei Dingli iz Nacionalne stranke (PN), ki je \xc4\x8dlanica zdru\xc5\xbeenja evropskih ljudskih strank. Iz iste stranke je tudi ve\xc4\x8dina mestnih svetnikov.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nValletta le\xc5\xbei na ozkem polotoku Xiberras na vzhodni obali otoka Malta. Mesto obdajata dva globoka zaliva: Marsamxett na severu in Veliko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de (Grand Harbour) na jugu. Gospodarsko pomembnej\xc5\xa1e je Veliko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem sta trgovsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in terminal za potni\xc5\xa1ke ladje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIvanovci, danes bolj znani kot vitezi malte\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega reda, so se  po padcu Rodosa leta 1522 nekaj let selili po Evropi, dokler niso leta 1530 od sicilskega kralja Karla V. dobili v  trajen zakup malte\xc5\xa1ko oto\xc4\x8dje in dele libijske obale. \xc5\xa0e naprej so se bojevali proti muslimanom, predvsem proti berberskim piratom, in kmalu postali trn v peti osmanskega cesarstva. Sultan  Sulejman Veli\xc4\x8dastni je zato leta 1565 nadnje poslal vojsko okrog 40.000 vojakov. Za\xc4\x8delo se je obleganje, ki je trajalo od 18. maja do 11. septembra, ko so se oblegovalci umaknili._NEWLINE_Med obleganjem so se pokazale vse slabosti obrambnega sistema, zato so malte\xc5\xa1ki vitezi sklenili, da zgradijo novo mesto in ga primerno utrdijo. Idejo sta podprla pape\xc5\xbe Pij V. in \xc5\xa1panski kralj Filip II. in obljubila tudi finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d. Temeljni kamen novega mesta je postavil veliki mojster malte\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega reda  Jean Valettski  28. marca 1566. Mesto je projektiral Francesco Lapparelli, na\xc4\x8drte za najpomembnej\xc5\xa1e zgradbe (Sacra infermeria, sostolnica svetega Janeza, pala\xc4\x8da velikega mojstra in sedem rezidenc malte\xc5\xa1kih vitezov) pa je naredil malte\xc5\xa1ki voja\xc5\xa1ki arhitekt Girolamo Cassar. Gradbena dela so se za\xc4\x8dela marca 1566. Najprej so zgradili obzidje, obrambne bastijone in cerkev Gospe zmage, v naslednjih petnajstih letih pa \xc5\xa1e vse preostale pomembne zgradbe. Mesto so v \xc4\x8dast velikemu mojstru imenovali Valletta._NEWLINE_Veliki mojster Jean Valettski je leta 1568 umrl. Nasledil ga je Pietro del Monte, ki je dela nadaljeval z nezmanj\xc5\xa1ano zagnanostjo in \xc5\xbee leta 1571 so vitezi prenesli svoj sede\xc5\xbe iz Vittoriose (Birguja) na ju\xc5\xbeni obali Velikega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v novo prestolnico. Valletta je do konca 16. stoletja postala veliko mesto, kamor so se zaradi trgovine in varnosti za\xc4\x8deli seliti prebivalci z obeh otokov, stara malte\xc5\xa1ka prestolnica Mdina je izgubila velik del svojega prej\xc5\xa1njega sijaja. _NEWLINE_Po odhodu malte\xc5\xa1kih vitezov leta 1798 in kratkotrajni vladavini Francozov (1798\xe2\x80\x931800) so  oto\xc4\x8dju zavladali Angle\xc5\xbei. V tem \xc4\x8dasu je Valletta dobila \xc5\xa1ir\xc5\xa1a mestna vrata, nekaj novih in obnovljenih zgradb in mestno infrastrukturo.  Med drugo svetovno vojno je bil med letalskimi napadi velik del mesta po\xc5\xa1kodovan in poru\xc5\xa1en. Mesto so po vojni obnovili in mu vrnili prvotni videz.\n_START_SECTION_\nMestne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa ulicah in trgih Vallette naletimo na arhitekturo od zgodnjega 16. stoletja do sodobne arhitekture. Mesto je s svojo izjemno zbirko cerkva, pala\xc4\x8d in utrdb osrednje kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Malte in priljubljen cilj turistov z vsega sveta.\n_START_SECTION_\nCerkve\n_START_PARAGRAPH_\nV Valletti je kljub majhni povr\xc5\xa1ini (0,8\xc2\xa0km\xc2\xb2) ve\xc4\x8d kot 25 cerkev. _NEWLINE_Prva zgradba, ki so jo zgradili v Valletti, je bila prav cerkev, ki so jo v \xc4\x8dast zmage nad Turki imenovali cerkev Gospe zmage. Njeno gradnjo je odobril veliki mojster Jean de la Cassi\xc3\xa8re. Zgradili so jo v  letih 1573\xe2\x80\x931578 po na\xc4\x8drtih arhitekta Girolama Cassarja. Prvotno je bila tudi samostanska cerkev reda malte\xc5\xa1kih vitezov. V njej je bil pokopan veliki mojster reda Jean Parisot de la Valette, ko so zgradili sostolnico svetega Janeza Krstnika, pa so ga prenesli tja. _NEWLINE_Cerkev svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Asi\xc5\xa1kega (San Fran\xc4\xa1isk t\'Assisi) so za\xc4\x8deli graditi leta 1598 in jo dokon\xc4\x8dali leta 1607. Nekaj deset let kasneje so na cerkvi odkrili konstrukcijsko napako, zato so je leta 1681 zgradili znova. Na pro\xc4\x8delju je grb velikega mojstra Gregorija Carafe, ki je bil pokrovitelj gradnje._NEWLINE_\xc5\xbdupnijska cerkev svetega Avgu\xc5\xa1tina  (il-Knisja ta\' Santu Wistin) je ena najstarej\xc5\xa1ih cerkva v Valletti. Zgrajena je bila leta 1571 po na\xc4\x8drtih in pod nadzorom Girolama Cassarja, uradnega arhitekta malte\xc5\xa1kih vitezov. Cerkev je bila leta 1756 prezidana po na\xc4\x8drtih Giuseppeja Bonnicija. Farna cerkev je postala leta 1968._NEWLINE_Leta 1692 je malte\xc5\xa1ki jezuit Andrea odprl konzervatorij za dekleta. Od malte\xc5\xa1kih vitezov in bogatih me\xc5\xa1\xc4\x8danov je dobil cerkev Kristusa Odre\xc5\xa1enika  (Kristu Redentur), ki je bolj znana kot cerkev ve\xc4\x8dnega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja in je del iste zgradbe. Jezuitska cerkev (il-Knisja tal-\xc4\xa0iswiti) je ena najstarej\xc5\xa1ih v Valletti in ena najve\xc4\x8djih v \xc5\xa1kofiji. _NEWLINE_V stolni cerkvi Brodoloma svetega Pavla (San Pawl tal-\xc4\xa6\xc4\xa1ejje\xc4\xa1) je lesen kip apostola Pavla iz leta 1657. Izdelal ga je Melchiorre Gaf\xc3\xa0, brat Lorenza Gafe, ki je leta 1680 cerkev prezidal. Na obletnico Pavlovega brodoloma (10. februar) je vsako leto procesija, na kateri nosijo Pavlov kip po ulicah Vallette._NEWLINE_Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanska cerkev svete Marije je med doma\xc4\x8dini zelo priljubljena in bolj znana kot Ta\' \xc4\xa0ie\xc5\xbcu. Cerkev so zgradili jezuiti na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du, ki so ga leta 1571 dobili od mesta. Tudi za to cerkev je naredil na\xc4\x8drte Girolamo Cassar. Fasado so leta 1680 prenovili.\n_START_SECTION_\nSostolnica svetega Janeza\n_START_PARAGRAPH_\nGradnjo samostanske cerkve reda malte\xc5\xa1kih vitezov je leta 1572 odobril veliki mojster Jean de la Cassi\xc3\xa8re. Graditi so jo za\xc4\x8deli \xc5\xbee naslednje leto in jo dokon\xc4\x8dali leta 1578. Na\xc4\x8drte zanjo je naredil malte\xc5\xa1ki voja\xc5\xa1ki arhitekt Girolamo Cassar. _NEWLINE_Ime sostolnica je dobila kasneje, ko je njen ugled dosegel ugled nad\xc5\xa1kofove stolnice v Mdini. Leta 1820 je zato malte\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof dovolil, da se cerkev svetega Janeza Krstnika uporablja kot izbirni sede\xc5\xbe malte\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov._NEWLINE_Cerkev je navzven zelo nevpadljiva, njena notranjost pa je izredno bogato okra\xc5\xa1ena v baro\xc4\x8dnem slogu. Okrasje je delo kalabrijskega slikarja Mattie Pretija, ki je bil tudi sam vitez malte\xc5\xa1kega reda. _NEWLINE_Na vsaki strani cerkvene ladje so po \xc5\xa1tiri bogato okra\xc5\xa1ene kapele, ki so pripadale osmim skupnostim malte\xc5\xa1kega reda: angle\xc5\xa1ko-bavarska, ki je znana kot  kapela relikvij, provansalska (posve\xc4\x8dena svetemu Mihaelu), francoska (posve\xc4\x8dena spreobrnitvi svetega Pavla), italijanska (posve\xc4\x8dena sveti Katarini), nem\xc5\xa1ka (posve\xc4\x8dena prazniku svetih treh kraljev), kapela svetih zakramentov, auvergnska (posve\xc4\x8dena svetemu Sebastijanu), aragonska (posve\xc4\x8dena svetemu Juriju) ter kastiljska kapela, Leona in Portugalske (posve\xc4\x8dena svetemu Jakobu)._NEWLINE_Od umetni\xc5\xa1kih del je najpomembnej\xc5\xa1a Carvaggieva (1571\xe2\x80\x931610) mojstrovina Obglavljenje svetega Janeza Krstnika, ki jo je umetnik naslikal leta 1608. Obglavljenje je njegova najve\xc4\x8dja slika (3,5*5 m) in edina, ki jo je mojster podpisal. Razstavljena je v oratoriju stolnice. Na desni steni oratorija je tudi manj\xc5\xa1a Caravaggieva slika svetega Hieronima, ki so jo leta 1984 ukradli in \xc4\x8dez nekaj mesecev po velikih zapletih vrnili. _NEWLINE_V bli\xc5\xbeini glavnega vhoda je spomenik velikega mojstra Marc\'Antonia Zondadarija iz Siene, ki je bil ne\xc4\x8dak pape\xc5\xbea Aleksandra VII. V stolnici je tudi okrog tristo kamnitih grobnic z bogato okra\xc5\xa1enimi nagrobnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. Ob njej je muzej z bogato zbirko tapiserij in drugih umetnin.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nV Valletti je mnogo pala\xc4\x8d, ki so vredne ogleda. Nekatere pala\xc4\x8de so bile hoteli oziroma hi\xc5\xa1e, sede\xc5\xbei, gosti\xc5\xa1\xc4\x8da (auberge) posameznih skupnosti (langue) malte\xc5\xa1kih vitezov, njihove zasebne rezidence ali prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da doma\xc4\x8dih in tujih aristokratov. _NEWLINE_Pala\xc4\x8da velikih mojstrov je bogato opremljena z dragocenim pohi\xc5\xa1tvom, starimi grbi in oro\xc5\xbejem. Najpomembnej\xc5\xa1a prostora sta nekdanja dvorana vrhovnega sveta malte\xc5\xa1kih vitezov in dvorana ambasadorjev s portreti velikih mojstrov. V pala\xc4\x8di  so zdaj malte\xc5\xa1ki parlament, urad predsednika dr\xc5\xbeave, knji\xc5\xbenica, muzej oro\xc5\xbeja z izjemno zbirko srednjeve\xc5\xa1kega in renesan\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja, zbirka tapiserij, ki so jih stkali v Franciji za velikega mojstra Ram\xc3\xb3na Perellosa y Roccafo,  in freske Michelangelovega u\xc4\x8denca Mattea Pereze d\'Aleccie. _NEWLINE_Auberge d\'Aragon, Aragonska hi\xc5\xa1a je najstarej\xc5\xa1a od sedmih rezidenc malte\xc5\xa1kih vitezov, za katere je na\xc4\x8drte naredil Girolamo Cassar, in edina, ki je ohranila svojo prvotno podobo. Zgrajena je bila leta 1571. V njej so prebivali vitezi Aragonije, Navare in Katalonije, zdaj pa je del sede\xc5\xbea ministrskega predsednika. _NEWLINE_Auberge de Provence, Provansalska hi\xc5\xa1a je \xc5\xa1e ena Cassarjeva mojstrovina. Zgradili so jo v letih 1571\xe2\x80\x931575. V njej je bil sede\xc5\xbe provansalske skupnosti, njen vodja pa je bil po protokolu zakladnik malte\xc5\xa1kega reda. V letih 1824 do 1952 je bil v njej klub britanskih \xc4\x8dastnikov, danes pa je v njej Narodni arheolo\xc5\xa1ki muzej. _NEWLINE_Auberge de Castille, Kastiljska hi\xc5\xa1a  (malte\xc5\xa1ko Ber\xc4\xa1a ta \'Kastilja) je bila zgrajena v 1570-ih za malte\xc5\xa1ke viteze reda svetega Janeza   kastiljske skupnosti, skupnosti Leona in Potugalske. Njihova skupnost je bila ena najvplivnej\xc5\xa1ih in njihov vodja je bil po redovnem protokolu  veliki kancler reda. Vitezi te skupnosti so bili odgovorni za obrambo dela mestnega obzidja, imenovanega bastijon svete Barbare. Prvotno pala\xc4\x8do je zgradil malte\xc5\xa1ki arhitekt Girolamo Cassar leta 1574. Leta 1741 so jo med vladanjem Manuela Pinta da Fonseca temeljito prezidali po na\xc4\x8drtih Andrea Bellija. Nova zgradba je bila zgrajena v baro\xc4\x8dnem slogu in je bila imenovana "verjetno najimenitnej\xc5\xa1a zgradba na Malti". V pala\xc4\x8di je zdaj sede\xc5\xbe malte\xc5\xa1kega ministrskega predsednika. _NEWLINE_Auberge d\xe2\x80\x99Italie, Italijansko hi\xc5\xa1o so za\xc4\x8deli graditi leta 1574, v 17. stoletju pa so jo temeljito preuredili. V njej je sede\xc5\xbe malte\xc5\xa1kega dr\xc5\xbeavnega urada za turizem. _NEWLINE_Auberge de Bavi\xc3\xa8re, Bavarska hi\xc5\xa1a je bila zgrajena leta 1629 kot zasebna pala\xc4\x8da. Leta 1784 je pri\xc5\xa1la v last angle\xc5\xa1ko-bavarske skupnosti, potem pa so bile v njej restavracija za \xc4\x8dastnike, \xc5\xa1ola in uradi ministrstev._NEWLINE_Pala\xc4\x8do Casa Rocca Grande je zgradil brat Pietro la Rocca, prior samostana svetega \xc5\xa0tefana proti koncu 16. stoletja. Kasneje so je pregradili v pala\xc4\x8di Marina in Messina. V njej je bilo nekaj \xc4\x8dasa ministrstvo za \xc5\xa1olstvo, od leta 1975 pa je v njej sede\xc5\xbe Nem\xc5\xa1ko-malte\xc5\xa1kega kro\xc5\xbeka. _NEWLINE_Pala\xc4\x8da Casa Rocca Piccola je ena zadnjih pala\xc4\x8d, ki je ohranila svojo prvotno podobo in v njej \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivi malte\xc5\xa1ko plemstvo \xe2\x80\x93 dru\xc5\xbeina de Piro. Pala\xc4\x8da je odprta za javnost._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini ru\xc5\xa1evin Kraljeve opere je pala\xc4\x8da Ferreira, ki ima videz bene\xc5\xa1kih pala\xc4\x8d. Znana je tudi kot Palazzo Francia, ker je v njej \xc5\xbeivela dru\xc5\xbeina s tem priimkom, v njej pa je bila prvotno livarna \xe2\x80\x93 od tod tudi njeno ime ferreira._NEWLINE_Znana je tudi Palazzo Parisio  iz zgodnjega 18. stoletja, v kateri je stanoval Napoleon Bonaparte, potem ko je 11. junija 1798 na pohodu v Egipt na hitro zavzel tudi Malto. V njej je bila kasneje dr\xc5\xbeavna po\xc5\xa1tna uprava, zdaj pa je v njej ministrstvo Skupnosti narodov za zunanje zadeve._NEWLINE_Palazzo Castellania, Grajska pala\xc4\x8da  je bila zgrajena leta 1748 po na\xc4\x8drtih malte\xc5\xa1kega arhitekta Francesca Zerafa na kraju, kjer je bilo pred tem civilno in kazensko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Na fasadi sta kamnita kipa Pravice in Resnice. V pala\xc4\x8di je ministrstvo za socialno politiko.\n_START_SECTION_\nMuzeji\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina muzejev v Valletti je v starih pala\xc4\x8dah, ki so v javni lasti. Najpomembnej\xc5\xa1i so Muzej oro\xc5\xbeja iz srednjega veka in renesanse v pala\xc4\x8di Velikih mojstrov, Vojni muzej, ki je posve\xc4\x8den predvsem drugi svetovni vojni, Manoelov gledali\xc5\xa1ki muzej, Narodni muzej likovne umetnosti (Narodna galerija) in Narodni arheolo\xc5\xa1ki muzej, ki hrani predmete iz prvih prostostoje\xc4\x8dih zgradb na svetu, starih okrog 5500 let._NEWLINE_Narodni arheolo\xc5\xa1ki muzej je v nekdanji Provansalski hi\xc5\xa1i (Auberge de Provence). V muzeju so razstavljeni predmeti od prve naselitve oto\xc4\x8dja (G\xc4\xa7ar Dalam, 5200 pr. n. \xc5\xa1t.) do tarxienskega obdobja (Paola, 2500 pr. n. \xc5\xa1t.): ro\xc4\x8dno orodje iz obsidijana, "rde\xc4\x8de figurice" iz Skorbe, keramika, predmeti iz kremena, koralde in drugo. V glavni dvorani so klesani kamniti predmeti iz sveti\xc5\xa1\xc4\x8d, oltarni bloki iz Tarxiena, makete templjev in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke podobe. Posebnost muzeja so kipi "spe\xc4\x8dih gospa" (Mara Rieqda), ki so jih na\xc5\xa1li v hipogeju (podzemnici) \xc4\xa6al-Saflieni in "Malte\xc5\xa1ke venere" iz \xc4\xa6a\xc4\xa1ar Qima. _NEWLINE_V bli\xc5\xbeini arheolo\xc5\xa1kega muzeja je Manoelov gledali\xc5\xa1ki muzej, v katerem so zbrani predmeti in besedila iz bogate malte\xc5\xa1ke gledali\xc5\xa1ke zgodovine. _NEWLINE_V Muzeju oro\xc5\xbeja je izredno bogata zbirka oro\xc5\xbeja italijanskega, francoskega, nem\xc5\xa1kega, \xc5\xa1panskega in tur\xc5\xa1kega izvora. Sredi 1850-ih let je hotela britanska vlada celotno zbirko prenesti v London, vendar ji zaradi protesta doma\xc4\x8dinov to ni uspelo. Najslavnej\xc5\xa1a eksponata sta oklepa velikih mojstrov Martina Garzesa in Alofa de Wignacourta ter \xc5\xa1tevilni bogato okra\xc5\xa1eni topovi iz brona._NEWLINE_Vojni muzej Malte je v trdnjavi svetega Elma. V zbirki prevladujejo predmeti iz angle\xc5\xa1kega obdobja po letu 1800 in druge svetovne vojne. Zgodovinsko pomembna je tudi trdnjava sama, ker je med velikim osmanskim obleganjem leta 1565 igrala klju\xc4\x8dno vlogo. V muzeju je bilo nekdaj trdnjavsko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de smodnika, med drugo svetovno vojno pa \xc5\xa1ola za posadke protiletalskih topov. Najpomembnej\xc5\xa1i eksponati iz muzejske zbirke so italijanski hitri patruljni \xc4\x8doln, Boforsov protiletalski top, Willisov d\xc5\xbeip Husky in lovsko letalo Gloucester Gladiator. Razstavljeno je tudi odlikovanje Jurijev kri\xc5\xbe, s katerim je kralj Jurij VI. odlikoval juna\xc5\xa1ke branilce Malte. _NEWLINE_Muzej Domus Pauli je v prizidku kapitlja cerkve Brodoloma svetega Pavla. V njem so razstavljeni predmeti, ki so povezani s cerkvijo Pavlovega brodoloma, makete, slike, risbe, fotografije in cerkvena obla\xc4\x8dila._NEWLINE_Muzej sostolnice svetega Janeza je v zgradbi ob njej. V njem so razstavljena dela srednjeve\xc5\xa1ke in renesan\xc4\x8dne umetnosti, tapiserije, portreti velikih mojstrov malte\xc5\xa1kega reda (Jean de la Cassiere, Nicolas Cotoner in Manuel Pinto da Fonseca) in slike, ki so bile pred tem v stranskih kapelah, med njimi tudi  "Sveti Jurij ubija zmaja" Francesca Potenzana. _NEWLINE_Mnogo umetnin iz stolnice in drugih cerkva je zdaj razstavljenih v Narodni galeriji. Slike in skulpture za Narodno galerijo so za\xc4\x8deli zbirati na za\xc4\x8detku 20. stoletja. V zbirki so \xc5\xa1tevilna dela starih mojstrov, od katerih so najbolj znani Pietro Perugino (1450\xe2\x80\x931523), Vittore Carpaccio (1465\xe2\x80\x931526) in Mattia Preti (1613\xe2\x80\x931699). V galeriji so razstavljene tudi \xc5\xa1tevilne bronaste in marmorne skulpture malte\xc5\xa1kega kiparja  Antonija Sciortina (1879\xe2\x80\x931947) in slike Edwarda Caruana Dinglija (1876\xe2\x80\x931950)._NEWLINE_V Valletti je tudi Muzej igra\xc4\x8d, med katerimi je najve\xc4\x8d corgijev (vali\xc5\xbeanski ov\xc4\x8dar) ter Dinkyjevih in Matchboxovih avtomobilskih model\xc4\x8dkov.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nManoelovo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (Teatru Manwel) je tretje najstarej\xc5\xa1e gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Evropi. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je majhno, saj premore komaj 623 sede\xc5\xbeev, ima pa razko\xc5\xa1en ovalen avditorij in tri nadstropja lesenih pozla\xc4\x8denih lo\xc5\xbe. Strop ima obliko kupole._NEWLINE_Kraljevo opero so zgradili leta 1866 po na\xc4\x8drtih arhitekta Edwarda Middletona Barryja. Opera je bila med vojno leta 1942 popolnoma poru\xc5\xa1ena. Na prostoru, kjer je stala, se \xc5\xa1e vedno dogajajo predstave, o njeni ponovni graditvi pa ni \xc5\xa1e ni\xc4\x8d dore\xc4\x8deno. _NEWLINE_Gledali\xc5\xa1ke predstave so tudi v starem univerzitetnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v trdnjavi svetega Jakoba (St. James Cavalier).\n_START_SECTION_\nParki\n_START_PARAGRAPH_\nZgornje vrtove Barrakka (Il-Barrakka ta\' Fuq), s katerih je \xc4\x8dudovit razgled na pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, so prvi\xc4\x8d uredili \xc5\xbee leta 1661 kot zasebni park italijanske skupnosti. Za javnost so ga odprli \xc5\xa1ele leta 1824. Med bombardiranji v drugi svetovni vojni je bil zelo po\xc5\xa1kodovan.  Ob sprehajalnih poteh so doprsni kipi, kipi in spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, posve\xc4\x8dene pomembnim osebam in dogodkom iz malte\xc5\xa1ke zgodovine. _NEWLINE_Lep razgled na pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in valobran na njenem vhodu je tudi s spodnjih vrtov Barrakka (Il-Barrakka t\'Isfel). Pred nami sta kot na dlani trdnjavi Ricasoli in sveti Angelo in pala\xc4\x8da Bighi v Vittoriosi (Birgu) na ju\xc5\xbenem bregu zaliva. V parku sta dva pomembna spomenika: prvi je posve\xc4\x8den Aleksandru Ballu, vstajniku proti Francozom (1798) in prvemu guvernerju Malte, drugi pa obleganju Malte leta 1665._NEWLINE_Na vrhu obzidja zahodno od mestnih vrat so Hastingsonovi vrtovi (\xc4\xa0nien Hastings), od koder je lep razgled na Sliemo, Manoelov otok in zaliv Marsamxett. Park je dobil ime po enem od malte\xc5\xa1kih guvernerjev.\n_START_SECTION_\nDruge zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa obzidju in bastijonih so na klju\xc4\x8dnih to\xc4\x8dkah stra\xc5\xbeni stolpi. Podobne stolpe so gradili \xc5\xbee Feni\xc4\x8dani, za njimi pa tudi Grki in Rimljani. Stolpi so razli\xc4\x8dni, ve\xc4\x8dinoma okrogli. V njihovi notranjosti so vklesani razni voja\xc5\xa1ki ali druga\xc4\x8dni simboli. Zelo pogost simbol je oko, ki se pojavlja tudi na tradicionalnih malte\xc5\xa1kih ribi\xc5\xa1kih \xc4\x8dolnih dg\xc4\xa7ajsah  in luzzih.    _NEWLINE_Mestna vrata (Bieb il-Belt) so \xc5\xbee \xc4\x8detrta, ki stojijo na vhodu v mesto. Prva vrata, imenovana  Porta San Giorgio, je zgradil voja\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir Francesco Laparelli de Carotona. Gradili so jih od aprila 1566 do leta 1569. Leta 1634 so jih nadomestili z razko\xc5\xa1nej\xc5\xa1imi vrati malte\xc5\xa1kega arhitekta Tommasa Dinglija. Tretja vrata so postavili na vi\xc5\xa1ku angle\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di na Malti leta 1853. Na\xc4\x8drt zanje je naredil polkovnik Thompson iz kraljevih in\xc5\xbeenirskih enot. Vrata so imela dva osrednja in dva manj\xc5\xa1a stranska loka. Uradno so se imenovala Porta Reale. Malte\xc5\xbeani so jim rekli  Putrijal, Angle\xc5\xbei pa Kingsway. Dana\xc5\xa1nja vrata so sve\xc4\x8dano odprli leta 1964 med praznovanji ob razglasitvi neodvisnosti. Njihov italijanski modernisti\xc4\x8dni videz je \xc5\xa1e vedno sporen. _NEWLINE_V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mestnega avtobusnega terminala tik pred mestnimi vrati je Tritonov vodnjak. Oblikoval ga je malte\xc5\xa1ki kipar Vincent Apap leta 1959._NEWLINE_Pala\xc4\x8do Castellania so leta 1760 zgradili malte\xc5\xa1ki vitezi kot mestno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Na\xc4\x8drte zanjo je po naro\xc4\x8dilu velikega mojstra Manuela Pinta de Fonseca naredil arhitekt  Francesco Zerafa. Na pro\xc4\x8delju stavbe je de Fonescov grb, na balkonu v prvem nadstropju pa kipa Pravice in Resnice sicilskega kiparja Maestra Gianija. Na vogalu zgradbe so ostanki sramotnega stebra, na katerega so privezovali osumljene in obsojene na smrt po Priestovem uporu leta 1775. Nad stebrom je kljuka, ki so jo uporabljali za dvigovanje zvonov, pa tudi za obe\xc5\xa1anje obsojenih na smrt. _NEWLINE_Valletta Waterfront je del morske obale v Velikem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du v Floriani, na kateri je devetnajst 250 let starih  skladi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki jih je dal zgraditi veliki mojster Pinto. Na obali so tudi Fornijeva skladi\xc5\xa1\xc4\x8da iz leta 1626, ki so bila zgrajena po naro\xc4\x8dilu velikega mojstra de Vilhena. V restavriranih skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih so zdaj trgovine, restavracije in zabavi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Ena najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1ih zgradb v Valletti je nekdanja bolni\xc5\xa1nica Sacra Imfermeria, v kateri je zdaj Sredozemski kongresni center. Zgradba stoji v bli\xc5\xbeini trdnjave svetega Elma na vhodu v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Bolni\xc5\xa1nico so za\xc4\x8deli graditi leta 1574, potem pa so jo ve\xc4\x8dkrat dogradili, nazadnje v letih 1660\xe2\x80\x931665. Dvorana je dolga 155 metrov in je bila ena najve\xc4\x8djih v Evropi. Slovela je tudi kot ena najbolj\xc5\xa1ih bolni\xc5\xa1nic in je lahko naenkrat sprejela do 914 bolnikov. Leta 1676 je veliki mojster Nicholas Cotoner v Infermeriji odprl \xc5\xa1olo za anatomijo in kirurgijo, ki je med najstarej\xc5\xa1imi v Evropi. \xc5\xa0ola je predhodnica sodobne Medicinske \xc5\xa1ole na Malte\xc5\xa1ki univerzi. Junija 1798 so vodstvo bolni\xc5\xa1nice prevzeli Francozi in jo preimenovali v Grand Hopital. Leta 1800 so jo prevzeli Angle\xc5\xbei in v njej je bila vse do leta 1918 voja\xc5\xa1ka bolni\xc5\xa1nica.  V letih 1950\xe2\x80\x931951 je bilo v njej Otro\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, zatem \xc5\xa1ola, od leta 1978 pa Sredozemski kongresni center._NEWLINE_Za\xc4\x8detki Narodne knji\xc5\xbenice, v kateri so shranjeni osebne knji\xc5\xbenice malte\xc5\xa1kih vitezov, arhiv malte\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega reda in arhiva srednjeve\xc5\xa1kih univerz v Mdini in Valletti,  segajo v leto 1555. Temelje knji\xc5\xbenice je takrat z odlokom postavil veliki mojster reda Claude de la Sengle: vse knjige, ki so jih na\xc5\xa1li v zapu\xc5\xa1\xc4\x8dinah pokojnih vitezov, so postale skupna last reda. Knji\xc5\xbenica z uradnim imenom  Bibliotheca Publica je postaja javna knji\xc5\xbenica leta 1776 z odlokom, ki ga je sprejel vrhovni svet reda pod predsedstvom velikega mojstra de Rohana. Glavne zbirke knji\xc5\xbenice so zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina Louisa Gu\xc3\xa9rina de Tencina. Dana\xc5\xa1nja Narodna knji\xc5\xbenica je dobila svoj sedanji status s sklepom parlamenta leta 1925. Leta 1936 ji je kralj Jurij V. podelil naslov kraljeva in naslednje leto je prevzela arhive reda malte\xc5\xa1kih vitezov. Leta 1976 se je preselila v dana\xc5\xa1nje prostore v Floriani.'