b'\n_START_ARTICLE_\nElektro Maribor\n_START_PARAGRAPH_\nElektro Maribor je drugo najve\xc4\x8dje podjetje za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije v Sloveniji._NEWLINE_Skupino Elektro Maribor sestavljajo dru\xc5\xbeba Elektro Maribor d.d. ter dru\xc5\xbebi Energija Plus d.o.o. in OVEN Elektro Maribor d.o.o.\n_START_SECTION_\nDejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeba Elektro Maribor, podjetje za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije d.d. je sestavni del elektroenergetskega sistema Republike Slovenije in je eno izmed petih podjetij za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije v Republiki Sloveniji.\n_START_SECTION_\nMerilni laboratorij\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeba ima merilni laboratorij, ki izvaja kontrolo in overitev obra\xc4\x8dunskih meril, elektri\xc4\x8dnih \xc5\xa1tevcev in merilnih transformatorjev, po postopkih s katerimi zagotavlja neodvisnost in nepristranskost meritev._NEWLINE_Laboratorij deluje kot akreditiran kontrolni organ tipa C, v skladu s standardom SIST EN ISO/IEC 17020. Akreditacijo so raz\xc5\xa1irili na strokovno podro\xc4\x8dje kalibracijskega in presku\xc5\xa1evalnega laboratorija. Kontrola in overitev meril se izvaja v prostorih kontrolnega organa in na terenu v mobilnem merilnem laboratoriju._NEWLINE_Izvajajo kalibracijo \xc5\xa1tevcev elektri\xc4\x8dne energije in presku\xc5\xa1anje neionizirajo\xc4\x8dega elektromagnetnega sevanja v skladu s standardom SIST EN ISO/IEC 17025.\n_START_SECTION_\nOdjemalci\n_START_PARAGRAPH_\nElektro Maribor z elektri\xc4\x8dno energijo oskrbuje ve\xc4\x8d kot 216.300 odjemalcev na 3.850 km\xc2\xb2 velikem preskrbovalnem obmo\xc4\x8dju v Severovzhodni Sloveniji, kjer je 74 ob\xc4\x8din._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo odjemalcev se je od leta 1980, ko jih je bilo nekaj ve\xc4\x8d kot 153.000, pove\xc4\x8dalo do leta 2016 za ve\xc4\x8d kot 63.000 oziroma za 41\xc2\xa0%. Do vklju\xc4\x8dno leta 2008 se je \xc5\xa1tevilo odjemalcev letno pove\xc4\x8devalo za pribli\xc5\xbeno odstotek, v letih 2013 in 2014 pa za tretjino odstotka. V letih 2015 in 2016 se rast ponovno pove\xc4\x8duje. Po osamosvojitvi je bila sicer najni\xc5\xbeja rast odjemalcev zabele\xc5\xbeena leta 1992 in sicer 0,2\xc2\xa0% ter leta 2013 in sicer 0,3\xc2\xa0%._NEWLINE_Najve\xc4\x8d je gospodinjskih odjemalcev, leta 2016 jih je bilo nekaj ve\xc4\x8d kot 192.400. Na nizki in srednji napetosti je bilo istega leta 23.800 poslovnih odjemalcev. Medtem ko se je v celotnem obdobju od leta 1980 \xc5\xa1tevilo gospodinjskih odjemalcev pove\xc4\x8dalo za dobro tretjino, se je \xc5\xa1tevilo poslovnih odjemalcev prakti\xc4\x8dno podvojilo._NEWLINE_Gospodinjski odjemalci predstavljajo pribli\xc5\xbeno 90\xc2\xa0% vseh odjemnih mest, zanje se zagotavlja 70\xc2\xa0% obra\xc4\x8dunske mo\xc4\x8di, porabijo pa 35\xc2\xa0% oziroma dobro tretjino elektri\xc4\x8dne energije. Poslovni odjemalci predstavljajo desetino merilnih mest, 30\xc2\xa0% obra\xc4\x8dunske mo\xc4\x8di in porabijo 65\xc2\xa0% elektri\xc4\x8dne energije._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju Elektro Maribor je v sistem daljinskega merjenja vklju\xc4\x8deno 63\xc2\xa0% vseh odjemalcev, kar je nad slovenskim povpre\xc4\x8djem.\n_START_SECTION_\nOmre\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nElektro Maribor ima skupaj 16.434 km omre\xc5\xbeja (stanje 31.12.2016). Nizkonapetostno (NN) omre\xc5\xbeje napetosti 0,4 kV in 1 kV je dol\xc5\xbeine 12.189 km, srednjenapetostno (SN) omre\xc5\xbeje napetosti 10 kV, 20 kV in 35 kV je dol\xc5\xbeine 4.005 km, visokonapetostno (VN) omre\xc5\xbeje napetosti 110 kV pa dol\xc5\xbeine 240 km._NEWLINE_Nadzemnih vodov je 8.596 km oziroma 52\xc2\xa0%, podzemnih pa 7.838 km oziroma 48\xc2\xa0%. Dele\xc5\xbe podzemnih vodov je na obmo\xc4\x8dju Elektro Maribor nad slovenskim povpre\xc4\x8djem._NEWLINE_Na nizkonapetostnem omre\xc5\xbeju je 55\xc2\xa0% podzemnih in 45\xc2\xa0% nadzemnih vodov, na srednjenapetostnem omre\xc5\xbeju je razmerje 27\xc2\xa0%\xc2\xa0: 73\xc2\xa0%, na visokonapetostnem omre\xc5\xbeju pa 3\xc2\xa0%\xc2\xa0: 97\xc2\xa0%._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju Elektro Maribor je skupaj 3.511 razdelilnih in transformatorskih postaj (stanje 31.12.2016). Razdelilnotransformatorskih postaj 110/SN je 20, razdelilnotransformatorska postaja SN/SN je ena, razdelilnih postaj SN je 19, transformatorskih postaj SN/NN in transformatorskih postaj NN/NN pa je 3.471.\n_START_SECTION_\nKoni\xc4\x8dna mo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nKoni\xc4\x8dna mo\xc4\x8d je najvi\xc5\xa1ja mo\xc4\x8d v \xc4\x8dasovnem intervalu, na primer v 15 minutah, ki jo v dolo\xc4\x8denem obdobju, na primer v letu dni, prevzamejo odjemalci. Za elektrodistribucijska podjetja je koni\xc4\x8dna mo\xc5\xbe zelo pomemben podatek in jo upo\xc5\xa1tevajo pri na\xc4\x8drtovanju omre\xc5\xbeja. Na rast koni\xc4\x8dne mo\xc4\x8di vplivajo podnebni dejavniki, zlasti ekstremne temperature ter priklju\xc4\x8devanje novih odjemalcev in proizvajalcev._NEWLINE_Leta 1980 je koni\xc4\x8dna mo\xc4\x8d na obmo\xc4\x8dju Elektro Maribor zna\xc5\xa1ala 220 MW, leta 1990 se je pove\xc4\x8dala na 266 MW, leta 2000 je dosegla 315 MW, leta 2010 395 MW in leta 2012 najvi\xc5\xa1jo vrednost v celotnem obdobju od leta 1980 do leta 2015 in sicer 409 MW. Leta 2015 je koni\xc4\x8dna mo\xc4\x8d zna\xc5\xa1ala 388 MW. V za\xc4\x8detku leta 2017 je koni\xc4\x8dna mo\xc4\x8d dosegla do tedaj najvi\xc5\xa1jo vrednost in sicer 435 MW._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju Elektro Maribor se koni\xc4\x8dna mo\xc4\x8d najpogosteje pojavlja decembra in januarja, redkeje pa se pojavi februarja ali novembra. Najve\xc4\x8dkrat se pojavi ob 09:00 ali ob 12:00, redkeje pa ob 19:00.\n_START_SECTION_\nViri energije\n_START_PARAGRAPH_\nElektrodistribucijska podjetja v Sloveniji prevzemajo ve\xc4\x8dji del potrebne elektri\xc4\x8dne energije iz prenosnega omre\xc5\xbeja, manj\xc5\xa1i del pa od proizvodnih virov na svojem oskrbnem obmo\xc4\x8dju. Proizvodni viri so male hidroelektrarne, son\xc4\x8dne elektrarne, elektrarne na biomaso, soproizvodne naprave, vetrne elektrarne, elektrarne na fosilna goriva, elektrarne na odpadke in druge naprave._NEWLINE_Leta 2016 je Elektro Maribor iz prenosnega omre\xc5\xbeja prevzel 1,97 TWh oziroma 85\xc2\xa0% potrebne elektri\xc4\x8dne energije, od proizvodnih virov pa 0,35 TWh oziroma 15\xc2\xa0%._NEWLINE_Dele\xc5\xbe energije iz prenosnega omre\xc5\xbeja v zadnjih letih pada, dele\xc5\xbe od proizvodnih virov pa raste._NEWLINE_Konec leta 2016 je bilo na distribucijsko omre\xc5\xbeje Elektro Maribor priklju\xc4\x8deno 1.368 proizvodnih virov skupne mo\xc4\x8di 166,6 MW._NEWLINE_Leta 2015 so son\xc4\x8dne elektrarne na obmo\xc4\x8dju Elektro Maribor predstavljale 53\xc2\xa0% instalirane mo\xc4\x8di in 26\xc2\xa0% proizvedene elektri\xc4\x8dne energije, soproizvodne naprave na fosilna goriva 20\xc2\xa0% instalirane mo\xc4\x8di in 30\xc2\xa0% proizvedene v energije, elektrarne na bioplin 16\xc2\xa0% instalirane v mo\xc4\x8di in 29\xc2\xa0% proizvedene elektri\xc4\x8dne energije, male hidroelektrarne pa 9\xc2\xa0% instalirane mo\xc4\x8di in 16\xc2\xa0% proizvedene elektri\xc4\x8dne energije.\n_START_SECTION_\nOrganiziranost\n_START_PARAGRAPH_\nElektro Maribor je delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba, za katero se uporabljajo dolo\xc4\x8dila Zakona o gospodarskih dru\xc5\xbebah._NEWLINE_Dru\xc5\xbeba je na makro ravni organizirana v naslednje organizacijske enote:\n_START_SECTION_\nInformacije za uporabnike omre\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeba Elektro Maribor je za svoje uporabnike uvedla dve brezpla\xc4\x8dni telefonski \xc5\xa1tevilki. Od leta 2012 je dru\xc5\xbeba Elektro Maribor prisotna tudi na dru\xc5\xbeabnih omre\xc5\xbejih Facebook in Twitter. Uporabnikom je omogo\xc4\x8den hiter dostop do informacij o dogajanju v dru\xc5\xbebi in o ve\xc4\x8djih izpadih v omre\xc5\xbeju.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1ne informacije 080 21 01\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1ne informacije so dosegljive na brezpla\xc4\x8dni telefonski \xc5\xa1tevilki 080 21 01. Operater je na voljo vsak delavnik med 7:15 in 15:00, izven delovnega \xc4\x8dasa pa je na voljo avtomatski odzivnik.\n_START_SECTION_\nPrijava okvar in motenj 080 21 05\n_START_PARAGRAPH_\nOkvare in motnje na omre\xc5\xbeju je mo\xc4\x8d 24 ur na dan in 7 dni v tednu prijaviti na brezpla\xc4\x8dno telefonsko \xc5\xa1tevilko 080 21 05.\n_START_SECTION_\nInformacije o na\xc4\x8drtovanih izklopih\n_START_PARAGRAPH_\nInformacije o na\xc4\x8drtovanih izklopih zaradi rednih vzdr\xc5\xbeevalnih del na omre\xc5\xbeju so na voljo na spletni strani dru\xc5\xbebe Elektro Maribor. V primeru nenapovedanih izklopov oziroma okvar, so informacije objavljene tudi na Facebook profilu Elektro Maribor._NEWLINE_Uporabniki se lahko naro\xc4\x8dijo na brezpla\xc4\x8dno obve\xc5\xa1\xc4\x8danje o na\xc4\x8drtovanih izklopih po elektronski po\xc5\xa1ti in SMS. Prijava je mogo\xc4\x8da za odjemalce na podro\xc4\x8dju Elektro Maribor in je dosegljiva na spletni strani dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nOsnovni kapital\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovni kapital dru\xc5\xbebe Elektro Maribor zna\xc5\xa1a 139.773.510 EUR in je razdeljen na 33.495.324 navadnih imenskih kosovnih delnic. Navadne imenske kosovne delnice imajo oznako EMAG in ISIN \xc5\xa1tevilko SI0031108580. Vsaka delnica ima enak dele\xc5\xbe in pripadajo\xc4\x8d znesek v osnovnem kapitalu. Z delnicami dru\xc5\xbebe se ne trguje na organiziranem trgu.\n_START_SECTION_\nDelni\xc4\x8darji\n_START_PARAGRAPH_\nKonec leta 2016 je dru\xc5\xbeba imela 817 delni\xc4\x8darjev. V zadnjem letu se je \xc5\xa1tevilo delni\xc4\x8darjev zmanj\xc5\xa1alo za pribli\xc5\xbeno tretjino. S 79,5% je najve\xc4\x8dji lastnik Republika Slovenija. Pivovarna Union ima 5,7% dele\xc5\xbe, Ampelus Holding Limited 3,3%, Kapitalska dru\xc5\xbeba 1,6%, ostali delni\xc4\x8darji z manj kot 1% dele\xc5\xbeem pa 9,9%.\n_START_SECTION_\nOdkup lastnih delnic\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeba Elektro Maribor v skladu s sklepom skup\xc5\xa1\xc4\x8dine odkupuje lastne delnice.\n_START_SECTION_\nPoslovni izid\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2000 je dru\xc5\xbeba dosegla negativni \xc4\x8disti poslovni izid v vi\xc5\xa1ini 18,7 mio EUR, naslednje leto pa zaradi prevrednotenja rekordno negativno vrednost 89,5 mio EUR. Tudi leta 2007 je bil \xc4\x8disti poslovni izid negativen in sicer 7 mio EUR._NEWLINE_Po letu 2002 dosega dru\xc5\xbeba pozitivne rezultate. Leta 2004 je dosegla \xc4\x8disti poslovni izid 5,3 mio EUR, ki se je nato zmanj\xc5\xa1eval do leta 2009, ko je dosegel vrednost 1,4 mio EUR. Do leta 2016 se je \xc4\x8disti poslovni izid pove\xc4\x8dal na 12,8 mio EUR._NEWLINE_Dru\xc5\xbeba namenja pribli\xc5\xbeno polovico \xc4\x8distega poslovnega izida za investicije v infrastrukturo, pribli\xc5\xbeno polovico pa na podlagi sklepa skup\xc5\xa1\xc4\x8dine delni\xc4\x8darjev za dividende.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj v panogi\n_START_PARAGRAPH_\nElektro Maribor je imel v letu 2014 20,7-odstotni dele\xc5\xbe v odjemu vseh elektrodistribucijskih podjetij v Sloveniji._NEWLINE_V Elektro Maribor je bilo v letu 2014 25\xc2\xa0% zaposlenih v vseh elektrodistribucijskih podjetjih (EDP), ki so pri 22\xc2\xa0% prihodkov ustvarili 25\xc2\xa0% \xc4\x8distega poslovnega izida in delni\xc4\x8darjem namenili 27\xc2\xa0% dividend v elektrodistribucijskih podjetjih._NEWLINE_Elektro Maribor je v letu 2014 realiziral 22\xc2\xa0% vseh investicij in ima 15\xc2\xa0% zadol\xc5\xbeenosti EDP._NEWLINE_Oskrbno obmo\xc4\x8dje Elektra Maribor obsega 19\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine Republike Slovenije, na kateri \xc5\xbeivi 23\xc2\xa0% prebivalstva v 35\xc2\xa0% slovenskih ob\xc4\x8din._NEWLINE_Elektro Maribor oskrbuje 25\xc2\xa0% slovenskega elektrodistribucijskega omre\xc5\xbeja in 23\xc2\xa0% odjemalcev. Ima pa 29\xc2\xa0% slovenskih podzemnih vodov, 30\xc2\xa0% distribucijskih proizvodnih virov in 31\xc2\xa0% odjemalcev v Sloveniji, ki so vklju\xc4\x8deni v daljinsko merjenje._NEWLINE_Elektro Maribor d.d. ima certifikat najvi\xc5\xa1jega razreda bonitetne odli\xc4\x8dnosti, status AAA. (Bisnode Slovenija, maj 2016). Gvin bonitetna ocena je B1++, bonitetna ocena po pravilih Basel II in po bonitetnem modelu S.BON AJPES pa SB4 (AJPES in IFIN, april 2016).\n_START_SECTION_\nObdobje pred letom 1914\n_START_PARAGRAPH_\nV leta 1842 objavljeni knjigi Bla\xc5\xbee in Ne\xc5\xbeica v nedeljski \xc5\xa1oli, ki jo je v Vuzenici napisal tamkaj\xc5\xa1nji dekan Anton Martin Slom\xc5\xa1ek, je bila med drugim omenjena tudi elektrenina in elektri\xc4\x8dna strela. Leta 1845 in 1846 sta Janez Ja\xc5\xa1irk v Kmetijskih in rokodelskih novicah v \xc4\x8dlanku Nekaj kemije v nadaljevanjih pisala o naravnih pojavih v elektriki._NEWLINE_Dan ali dva pred 4. aprilom 1883 je v Mariboru zasvetila prva elektri\xc4\x8dna lu\xc4\x8d na Slovenskem, komaj \xc5\xa1tiri leta po izumu prve Edisonove \xc5\xbearnice na ogleno nitko. Elektri\xc4\x8dno razsvetljavo s 36 \xc5\xbearnicami je v svojem parnem mlinu, pekarni, prodajalni kruha in v stanovanjskih prostorih na Grajskem trgu uvedel mariborski podjetnik Karl Scherbaum, ki je na parni stroj (lokomobilo) namestil Siemensov dinamo, mo\xc4\x8di cca. 5 kW. To pomeni prvo ugotovljeno tehni\xc4\x8dno uporabo elektri\xc4\x8dne energije na slovenskem ozemlju oziroma za\xc4\x8detek elektrifikacije Slovenije._NEWLINE_Julija leta 1887 je bila urejena elektri\xc4\x8dna razsvetljava poletne veselice Olep\xc5\xa1evalnega dru\xc5\xa1tva Maribor. 25.julija istega leta je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena elektri\xc4\x8dna razsvetljava tudi v dvorani v G\xc3\xb6tzovi pivovarni (sedaj dvorana Union) v Mariboru. Leta 1888 (po nekaterih virih pa leto poprej) si je ob slavnostnem sprejemu avstrijskega prestolonaslednika Rudolfa Habsbur\xc5\xa1ko-Lotarin\xc5\xa1kega, sina cesarja Franca Jo\xc5\xbeefa I, Karl Scherbaum st. pri podjetju Ganz iz Budimpe\xc5\xa1te izposodil slavnostno razsvetljavo Grajskega trga in bli\xc5\xbenje okolice. Na hi\xc5\xa1i Grajski trg 7 je v spomin na Rudolfov obisk ostala prva javna elektri\xc4\x8dna svetilka na na\xc5\xa1em ozemlju. Leta 1890 so v remontnih delavnicah Ju\xc5\xbene \xc5\xbeeleznice na Studencih v Mariboru namestili tri dinama skupne mo\xc4\x8di 144 kW za razsvetljavo. V Cer\xc5\xa1aku so istega leta zgradili malo hidroelektrarno mo\xc4\x8di 10,2 kW in v tamkaj\xc5\xa1njo tovarno lesovine in lepenke instalirali elektri\xc4\x8dno razsvetljavo._NEWLINE_Leta 1900 (nekateri viri omenjajo leto 1902), v \xc4\x8dasu \xc5\xbeupana Aleksandra Nagya je Franc Neger, lastnik tovarne koles in \xc5\xa1ivalnih strojev, v svoji tovarni instaliral dinamo, ki ga je poganjal dizelski motor in ki je proizvajal elektri\xc4\x8dno energijo za lastne potrebe, delno pa jo je na osnovi koncesije mestne ob\xc4\x8dine dobavljal 36 obrtnikom in Kralikovi tiskarni (kasneje Mariborska tiskarna). Istega leta so v G\xc3\xb6tzovi pivovarni v Mariboru instalirali 30 kW trifazni generator, ki je poleg lastnih potreb pivovarne dobavljal elektri\xc4\x8dno energijo bli\xc5\xbenjemu zdravniku dr. Filaferju za rentgenski aparat, kar predstavlja prvi primer uporabe elektrike v medicini pri nas. Leta 1902 (plinarna  navaja leto 1909) je lastnica Plinarne v Mariboru\xc2\xa0\xc2\xbbVereinigte Gaswerke\xc2\xab\xc2\xa0zgradila v Mariboru malo elektrarno z dvema plinskima motorjema in dvema dinamo strojema, ki sta z elektri\xc4\x8dno energijo enosmerne napetosti 350 V polnila veliko akumulatorsko baterijo, ta pa je z enosmerno napetostjo 150 V napajala sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, mestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, kaznilnico, okrajno glavarstvo ter zgradbe nekaterih me\xc5\xa1\xc4\x8danov Leta 1908 so v samostanu \xc5\xa0olskih sester nabavili dizelski agregat za razsvetljavo samostana in \xc5\xa1ole._NEWLINE_Okoli leta 1913 je \xc5\xa0tajerska elektri\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba prevzela iniciativo za energetsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje reke Drave na Fali.\n_START_SECTION_\nObdobje od leta 1914 do 1945\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1914, v \xc4\x8dasu \xc5\xbeupana Ivana Schmidererja je pri\xc4\x8del projekt izpeljave elektri\xc4\x8dnega razdelilnega omre\xc5\xbeja izmeni\xc4\x8dne napetosti. Mestni svet je 15. julija 1914 na predlog svojega odbora za elektrifikacijo sprejel pogodbo s \xc5\xa0tajersko elektri\xc4\x8dno dru\xc5\xbebo v Gradcu o dobavi elektri\xc4\x8dne energije. Pogodba je predvidevala, da bo mestna ob\xc4\x8dina zgradila elektri\xc4\x8dno razdelilno napeljavo po mestu in skrbela za prodajo elektri\xc4\x8dne energije. V okviru Mestne ob\xc4\x8dine Maribor so organizirali posebno mestno slu\xc5\xbebo (odsek, odbor za elektriko), ki je za\xc4\x8dela graditi elektri\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje v mestu in njegovi okolici. Leta 1915 je plinarno (Marburger Gasfabrik G.E.Z.) od podjetja\xc2\xa0\xc2\xbbVereinigte Gaswerke in Augsburg\xc2\xab\xc2\xa0skupaj z elektri\xc4\x8dnimi napravami enosmerne napetosti odkupila Mestna ob\xc4\x8dina Maribor._NEWLINE_Leta 1917 (po nekaterih podatkih je bilo Mestno elektri\xc5\xa1ko podjetje ustanovljeno \xc5\xa1ele leta 1920, po drugih podatkih pa je za\xc4\x8delo poslovati leta 1919) je \xc5\xbee delovalo Mestno elektri\xc4\x8dno podjetje Maribor (St\xc3\xa4dtische Elektrizit\xc3\xa4ts Unternehmung Marburg). Leta 1917 je Mestna ob\xc4\x8dina Maribor tudi nastavila prvega direktorja podjetja), in\xc5\xbe. Karla Ruprechta iz Salzburga. Mestno elektri\xc4\x8dno podjetje je \xc5\xbee v prvih letih obstoja opravljalo tri pomembne naloge. Nadaljevalo je z izgradnjo elektri\xc4\x8dnega omre\xc5\xbeja in pri\xc4\x8delo izvajati svoje osnovno poslanstvo, to je zagotavljati nemoteno in zadostno dobavo kakovostne elektri\xc4\x8dne energije, hkrati pa je skrbelo za postopke pla\xc4\x8devanja in finan\xc4\x8dnega poslovanja nasploh._NEWLINE_Leta 1918 je bila zgrajena hidroelektrarna Fala, ki je imela velik vpliv na elektrifikacijo Slovenije in Me\xc4\x91imurja. Spodbudila je tudi razvoj industrije v Mariboru. Leta 1919 je bil izgrajen 10 kV daljnovod med hidroelektrarno Fala in Mariborom. S tem je bila Mariboru dostopna izmeni\xc4\x8dna napetost 10 kV._NEWLINE_Leta 1920, v \xc4\x8dasu prvega vladnega komisarja Vilka Pfeiferja je bil prvi, osnovni del projekta elektrifikacije Maribora zaklju\xc4\x8den. 2. oktobra 1920 je mestno elektri\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje lahko nemoteno distribuiralo elektri\xc4\x8dno energijo. Projekt je vklju\xc4\x8deval nizkonapetostno omre\xc5\xbeje napetosti 220/380 V in razdeljevalno omre\xc5\xbeje napetosti 10 kV. Priklju\xc4\x8denih je bilo \xc5\xbee 22 transformatorskih postaj. V naslednjih letih je Mestno elektri\xc4\x8dno podjetje nadaljevalo elektrifikacijo mesta in njegove okolice._NEWLINE_Hidroelektrarna Fala je leta 1922 zgradila 10 kV daljnovod Maribor - Ra\xc4\x8de in 10 kV daljnovod Maribor - Ptuj. Leta 1924 je bil zgrajen dvosistemski 80 kV daljnovod dol\xc5\xbeine 77 km med Falo in La\xc5\xa1kim, s \xc4\x8demer je bil v Sloveniji prvi\xc4\x8d izveden prenos elektri\xc4\x8dne energije na ve\xc4\x8dje razdalje. Leta 1926 je bil zgrajen 35 kV daljnovod Maribor - Ptuj - Ormo\xc5\xbe - Ljutomer - Murska Sobota. Istega leta sta bila zgrajena tudi 35 kV daljnovoda med La\xc5\xa1kim in Celjem ter med La\xc5\xa1kim in Trbovljami. Po 80 kV daljnovodu Fala - La\xc5\xa1ko je bila leta 1928 vzpostavljena prva visokofrekven\xc4\x8dna telefonska povezava v Sloveniji._NEWLINE_Leta 1925 je Mestno elektri\xc4\x8dno podjetje uvedlo no\xc4\x8dno tarifo. Tega leta je pri\xc5\xa1lo tudi do spremembe imena podjetja, ki se je odtlej imenovalo Elektri\xc4\x8dno podjetje Maribor. V letih pred drugo svetovno vojno se je podjetje mo\xc4\x8dno anga\xc5\xbeiralo tudi pri elektrifikaciji mariborske industrije, posebej tekstilne._NEWLINE_Leta 1926 je bil zgrajen 35 kV daljnovod med Mariborom in Mursko Soboto, ki je bil leta 1928 podalj\xc5\xa1an do Vara\xc5\xbedina na Hrva\xc5\xa1kem. Leta 1928 je mariborska plinarna demontirala celotno uli\xc4\x8dno razsvetljavo in svojo elektrarno na enosmerni tok. Leta 1930 je bila zgrajena razdelilno transformatorska postaja Radvanje, ki je 80 kV daljnovod iz Fale povezala z mariborskim 10 kV distribucijskim omre\xc5\xbejem._NEWLINE_Leta 1935 je imelo Mestno elektri\xc4\x8dno podjetje 11.630 odjemalcev. Sredi leta 1935 je Mestna ob\xc4\x8dina Maribor zdru\xc5\xbeila vsa mestna podjetja v eno. Leta 1937 je bil Maribor z okolico po porabljeni elektri\xc4\x8dni energiji na prvem mestu v tedanji Kraljevini Jugoslaviji. Nizke cene elektri\xc4\x8dne energije so spodbudile razvoj industrije, \xc5\xa1e posebej tekstilne, ki je zaposlovala ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d ljudi._NEWLINE_Leta 1941 je obstoje\xc4\x8de stanje prekinila okupacija. Podjetje je bilo priklju\xc4\x8deno skupnemu \xc5\xa1tajerskemu elektri\xc4\x8dnemu podjetju (Energieversorgung S\xc3\xbcdsteiermark) s sede\xc5\xbeem v Gradcu. V Mariboru je delovala podru\xc5\xbenica tega podjetja, ki je prevzela vsa elektri\xc4\x8dna podjetja in energetske rudnike na ozemlju slovenske \xc5\xa0tajerske. leta 1943 se je podru\xc5\xbenica preoblikovala v delni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo.\n_START_SECTION_\nObdobje od leta 1946 do 1990\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1946 so dejavnosti za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije izvajali v Upravi za Maribor mesto in v Mariborski okro\xc5\xbeni upravi, ki sta bili v sestavi podjetja dr\xc5\xbeavne elektrarne Slovenije. V okviru okro\xc5\xbene uprave so bili obrati Maribor okolica, Gornja Radgona, Ljutomer, Murska Sobota, Ormo\xc5\xbe, Ptuj in Radvanje (Pekre), kasneje pa \xc5\xa1e delavnica za izdelovanje opreme in konstrukcij za transformatorske postaje, daljnovode in omre\xc5\xbeja na Teznem, ki se je leta 1950 organizirala v samostojno podjetje Elektrokovina._NEWLINE_S 1. januarjem 1948 je za\xc4\x8dela veljati prva slovenska tarifa za elektri\xc4\x8dno energijo. Tega leta je bil zgrajen tudi dvosistemski 110 kV daljnovod med Dravogradom in Mariborom._NEWLINE_Leta 1949 sta Uprava za Maribor mesto in mariborska okro\xc5\xbena uprava pre\xc5\xa1li v sestavo novoustanovljenega Podjetja za razdeljevanje elektri\xc4\x8dne energije s sede\xc5\xbeem v Ljubljani. Leta 1951 je prenehalo obstajati Podjetje za razdeljevanje elektri\xc4\x8dne energije s sede\xc5\xbeem v Ljubljani, isto\xc4\x8dasno pa je bilo ustanovljenih pet podjetij za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije. Eno izmed njih je bilo tudi Podjetje za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije Elektro Maribor s sede\xc5\xbeem v Mariboru. \xc5\xbde naslednje leto sta iz navedenega podjetja nastali dve podjetji, in sicer podjetje Elektro Maribor okolica in podjetje Maribor mesto._NEWLINE_Leta 1954 je bila zgrajena razdelilno transformatorska postaja Pekre in priklju\xc4\x8dena na obnovljen 110 kV daljnovod med Falo in La\xc5\xa1kim._NEWLINE_Leta 1963 sta se podjetji Elektro Maribor okolica in podjetje Maribor mesto zdru\xc5\xbeili v podjetje za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije Elektro Maribor, ki je bilo eno izmed petih podjetij za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije v Sloveniji._NEWLINE_Do konca leta 1968 je bil v okviru tarifnega sistema ukinjen prispevek, ki so ga zara\xc4\x8dunavali na podlagi povr\xc5\xa1ine prostorov in mo\xc4\x8di._NEWLINE_Leta 1971 so se podjetja za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije zdru\xc5\xbeila v Zdru\xc5\xbeeno podjetje za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije Slovenije v Mariboru (Letno poro\xc4\x8dilo Elektro Maribor za leto 2004 navaja, da je bil sede\xc5\xbe tega podjetja v Ljubljani). Leta 1979 oziroma 1982 je bilo organizirano podjetje Elektro Maribor - delovna organizacija za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije n.sol.o. s sede\xc5\xbeem v Mariboru, Vetrinjska ulica 2. Leta 1987 se je delovna organizacija zdru\xc5\xbeila v sestavljeno organizacijo zdru\xc5\xbeenega dela (SOZD) Elektrogospodarstvo Slovenije n.sub.o. Leta 1990 se je delovna organizacija Elektro Maribor preoblikovala v podjetje v dru\xc5\xbebeni lastnini: Elektro Maribor - javno podjetje za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije p.o.\n_START_SECTION_\nObdobje po letu 1991\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1991 je bil v vojni za Slovenijo prvi ranjen elektromonter Elektro Maribor Boris Fras. Dne 24. maja 1991 so mu med odklapljanjem elektri\xc4\x8dne energije voja\xc5\xa1nici na Ptuju prestrelili koleno. Predsednik Republike Slovenije Borut Pahor ga je leta 2016 odlikoval s \xc4\x8dastnim znakom svobode._NEWLINE_Leta 1994 je bilo z uredbo Vlade Republike Slovenije ustanovljeno javno podjetje Elektro Maribor p.o. v lasti Republike Slovenije. Ministrstvo za gospodarske dejavnosti je z odlo\xc4\x8dbo opredelilo, da je 60,38\xc2\xa0% kapitala dru\xc5\xbebe v lasti Republike Slovenije, preostali dele\xc5\xbe pa bi se naj lastninil po zakonu o lastninskem preoblikovanju. Proces lastninjenja je bil zaklju\xc4\x8den 20. maja 1998, ko se je Elektro Maribor, p.o., javno podjetje v lasti Republike Slovenije preoblikovalo v delni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo s polnim imenom Elektro Maribor, javno podjetje za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije, d.d._NEWLINE_Leta 2001 je pri\xc5\xa1lo do delnega odprtja trga z elektri\xc4\x8dno energijo. Upravi\xc4\x8deni odjemalci, uporabniki s priklju\xc4\x8dno mo\xc4\x8djo nad 41 kW, so si od 15. oktobra 2001 naprej lahko sami izbirali dobavitelja._NEWLINE_Leta 2002 je podjetje Elektro Maribor odprlo svojo spletno stran www.elektro-maribor.si Leta 2002 je za\xc4\x8del obratovati nov distribucijski center vodenja Elektro Maribor, ki obratuje neprekinjeno 24 ur na dan in ki je omogo\xc4\x8dil uvedbo novih funkcij za u\xc4\x8dinkovito vodenje in nadzor distribucijskega omre\xc5\xbeja. Tega leta je Elektro Maribor odprl tudi sodobni klicni center._NEWLINE_Leta 2003 je bilo ustanovljeno h\xc4\x8derinsko podjetje Male hidroelektrarne Elektro Maribor d.o.o. Tega leta je za\xc4\x8delo v razdelilno transformatorski postaji Melje v Mariboru obratovati prvo s plinom izolirano 110 kV stikali\xc5\xa1\xc4\x8de na prostem v Sloveniji._NEWLINE_Leta 2004 je bil trg z elektri\xc4\x8dno energijo odprt za vse odjemalce elektri\xc4\x8dne energije, razen za gospodinjstva._NEWLINE_Leta 2005 je bila na spletni strani www.elektro-maribor.si uvedena spletna aplikacija eStoritev, ki odjemalcem omogo\xc4\x8da vpogled v tehni\xc4\x8dne podatke merilnega mesta, pregled izstavljenih ra\xc4\x8dunov in pla\xc4\x8dil ter informativni obra\xc4\x8dun dobavljene elektri\xc4\x8dne energije kar z osebnega ra\xc4\x8dunalnika. V skrbi za ohranjanje okolja je dru\xc5\xbeba leta 2005 v okviru projekta Modra energija in v partnerskem odnosu z najve\xc4\x8djim dobaviteljem elektri\xc4\x8dne energije, Holdingom Slovenske elektrarne, d. o. o., svojim odjemalcem ponudila energijo, ki je proizvedena v eni izmed treh verig hidroelektrarn v njihovi lasti. Dru\xc5\xbeba Elektro Maribor d.d. je leta 2007 skupaj s svojo h\xc4\x8derinsko dru\xc5\xbebo HE Elektro Maribor d.o.o. naredila prvi korak na podro\xc4\x8dju izrabe son\xc4\x8dne energije in investirala v 36,18 kW fotonapetostno elektrarno na strehi svoje poslovne stavbe. Ob odprtju trga elektri\xc4\x8dne energije s 1. julijem 2007 je dru\xc5\xbeba za gospodinjske odjemalce pripravila posebne pakete oskrbe z elektri\xc4\x8dno energijo: Var\xc4\x8dujem! in Var\xc4\x8dujem modro!, Gradim! in Gradim modro! ter Osnovna oskrba in Osnovna oskrba \xe2\x80\x93 modra._NEWLINE_Leta 2007 se je dru\xc5\xbeba Elektro Maribor d.d. registrirala kot podjetje za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije d.d. Prenehala je opravljati dejavnost sistemskega operaterja distribucijskega omre\xc5\xbeja (SODO). To dejavnost je 1. julija 2007 za\xc4\x8dela opravlja dru\xc5\xbeba SODO d.o.o., ki jo je ustanovila Republika Slovenija kot edini dru\xc5\xbebenik. Elektro Maribor posluje z dru\xc5\xbebo SODO d.o.o. na podlagi Pogodbe o najemu elektrodistribucijske infrastrukture in izvajanju storitev za sistemskega operaterja distribucijskega omre\xc5\xbeja._NEWLINE_V Elektro Maribor d.d. so leta 2008 razvili blagovno znamko OVEN, ki predstavlja celovito ponudbo projektiranja in gradnje, proizvodnje in tr\xc5\xbeenja elektri\xc4\x8dne energije iz obnovljivih virov. Kot pobudnik razvoja \xc5\xa1tevilnih storitev na podro\xc4\x8dju elektrodistribucije je dru\xc5\xbeba leta 2008 z izgradnjo fotovoltai\xc4\x8dnih sistemov odjemalcem ponudila nov, naravi prijazen vir za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije \xe2\x80\x93 son\xc4\x8dno elektrarno na klju\xc4\x8d._NEWLINE_V Elektro Maribor d. d. so leta 2008 odjemalcem ponudili novo spletno aplikacijo (eStoritve), ki omogo\xc4\x8da, da lahko gospodinjski in poslovni odjemalci nekatere stvari uredijo kar od doma. Aplikacija omogo\xc4\x8da veliko funkcionalnosti 24 ur na dan, brez \xc4\x8dakalne vrste in brezpla\xc4\x8dno. Elektro Maribor d.d. je leta 2010 vrnil preve\xc4\x8d zara\xc4\x8dunano elektri\xc4\x8dno energijo vsem svojim gospodinjskim odjemalcem, ki so bili v obdobju od 1.1.2008 do 1.2.2009 odjemalci Elektra Maribor, ne glede na to, ali je bil zahtevek za vra\xc4\x8dilo podan ali ne. V Elektru Maribor d.d. so pripravili nov paket \xe2\x80\x93 paket Son\xc4\x8dek, izgradnjo son\xc4\x8dne elektrarne na klju\xc4\x8d, ki zdru\xc5\xbeuje izgradnjo, financiranje, zavarovanje in ugoden odkup elektri\xc4\x8dne energije._NEWLINE_S 1. decembrom 2011 je pri\xc5\xa1lo do iz\xc4\x8dlenitve tr\xc5\xbene dejavnosti nakupa in prodaje elektri\xc4\x8dne energije v h\xc4\x8derinsko dru\xc5\xbebo Elektro Maribor Energija plus d.o.o. S tem je prodajo elektri\xc4\x8dne energije prevzela nova h\xc4\x8derinska dru\xc5\xbeba Elektra Maribor d.d. z imenom Elektro Maribor Energija plus d.o.o. Dru\xc5\xbeba Elektro Maribor d.d. \xc5\xa1e naprej opravlja dejavnost distribucije elektri\xc4\x8dne energije._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dni enoti Maribor z okolico je bila januarja leta 2012 sve\xc4\x8dano predana v uporabo prva hitro polnilna postaja za elektri\xc4\x8dna vozila. Od leta 2012 je dru\xc5\xbea Elektro Maribor prisotna tudi na dru\xc5\xbeabnih omre\xc5\xbejih Facebook in Twitter._NEWLINE_Maja 2013 je za\xc4\x8del Elektro Maribor individualno obve\xc5\xa1\xc4\x8dati uporabnike o na\xc4\x8drtovanih izklopih tudi preko ePo\xc5\xa1te in SMS sporo\xc4\x8dil.'