b'\n_START_ARTICLE_\nBiofeedback\n_START_PARAGRAPH_\nBiofeedback ali biolo\xc5\xa1ka povratna zanka je metoda spro\xc5\xa1\xc4\x8danja. Istoimenski instrument je preko elektrod povezan s posameznikovo ko\xc5\xbeo ter oddaja svetlobne ali zvo\xc4\x8dne signale dolo\xc4\x8denih frekvenc, le-tej pa nam poro\xc4\x8dajo o posameznikovi vzburjenosti oziroma spro\xc5\xa1\xc4\x8denosti. Metoda poteka tako, da se oseba udobno namesti, pri tem pa se sku\xc5\xa1a spro\xc5\xa1\xc4\x8dati. Vseskozi dobiva povratno informacijo o svoji vzburjenosti ali spro\xc5\xa1\xc4\x8denosti. Ko se posameznik spro\xc5\xa1\xc4\x8danja nau\xc4\x8di, lahko to naredi brez biofeedback naprave, svojo relaksacijo pa lahko tudi poglobi (Tu\xc5\xa1ak, Zirnstein in Blatnik, 2016).\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nTermin biofeedback izhaja tako iz biologije kot iz kibernetike. Preko elektronskih senzorjev biofeedback naprava omogo\xc4\x8da posamezniku spremljanje fiziolo\xc5\xa1kih reakcij v telesu. Tako nam daje informacije o avtonomnem \xc5\xbeiv\xc4\x8dnem sistemu. Avtonomno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje\xc2\xa0(tudi\xc2\xa0nehotno\xc2\xa0ali\xc2\xa0vegetativno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje) tvori skupaj s\xc2\xa0somatskim \xc5\xbeiv\xc4\x8devjem\xc2\xa0obkrajni (periferni) \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem. Avtonomnost \xc5\xbeiv\xc4\x8devja se ka\xc5\xbee v tem, da ni pod posameznikovim zavestnim nadzorom. Avtonomno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje uravnava \xc5\xbeivljenjsko pomembne funkcije organizma, kot so\xc2\xa0sr\xc4\x8dni utrip,\xc2\xa0dihanje,\xc2\xa0krvni tlak,\xc2\xa0prebava\xc2\xa0in\xc2\xa0presnova. Je odlo\xc4\x8dilno pri vzdr\xc5\xbeevanju\xc2\xa0homeostaze\xc2\xa0notanjega okolja organizma.Biofeedback metoda spro\xc5\xa1\xc4\x8danja temelji na operantnem pogojevanju (Turk, Meichenbaum in Berman, 1979).\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki biofeedback terapije\n_START_PARAGRAPH_\nV eni izmed metaanaliz (Nestoriuc, Rief in Martin, 2008) so preverjali kratkoro\xc4\x8dne in dolgoro\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke biofeedback terapije pri tenzijskih bole\xc4\x8dinah glave. Metaanaliza je zajemala 74 posameznih \xc5\xa1tudij. Biofeedback se je izkazal kot pomembno bolj u\xc4\x8dinkovita terapija kot placebo u\xc4\x8dinek in ostale relaksacijske terapije. Najbolj\xc5\xa1i rezultati so se izkazali na podro\xc4\x8dju frekvenc pojavljanja posameznih epizod glavobolov. Nadalje je imel biofeedback u\xc4\x8dinek na zmanj\xc5\xa1anje simptomov anksioznosti, depresivnosti in pove\xc4\x8danju samou\xc4\x8dinkovitosti. Analize so pokazale, da je biofeedback v povezavi z relaksacijskimi tehnikami kot najbolj u\xc4\x8dinkovit na\xc4\x8din zdravljenja._NEWLINE_V raziskavi (Thompson, Griebstein in Kuhlenschmidt, 1980) so avtorji preverjali, ali u\xc4\x8dinki biofeedback terapije prpomorejo k zmanj\xc5\xa1anju simptomov akademske poduspe\xc5\xa1nosti, ki so povezani z anksioznostjo. Ugotovili so, da terapija uspe\xc5\xa1no zmanj\xc5\xa1uje simptome somatske in kognitivne anksioznosti. Tehnike spro\xc5\xa1\xc4\x8danja na podlagi samokontrole (kot je biofeedback) namre\xc4\x8d uspe\xc5\xa1no delujejo na zmanj\xc5\xa1anje akademske anksioznosti in soo\xc4\x8danje z akademskim  nastopom (Deffenbacher, 1976, v Thompson, Griebstein in Kuhlenschmidt, 1980).\n_START_SECTION_\nNevrofeedback\n_START_PARAGRAPH_\nNevrofeedback je specifi\xc4\x8dna oblika biofeedbacka, ki meri mo\xc5\xbeganske valove oziroma elektri\xc4\x8dno mo\xc5\xbegansko aktivnost, uporablja elektroencefalogram EEG. Nevrofeedback imenujemo tudi EEG biofeedback ali nevroterapija. Je proces, preko katerega se posamezniki nau\xc4\x8dijo uravnavati mo\xc5\xbeganske valove preko operantnega pogojevanja (Holnthaner, 2008, v Holnthaner, 2008). Pri nevrofeedbacku je klju\xc4\x8dnega pomena samoregulacija, ki je predpogoj za uspe\xc5\xa1no delovanje mo\xc5\xbeganov (Othemer, 2017, v Holnthaner, 2008). Metoda je v uporabi predvsem pri u\xc4\x8dnih te\xc5\xbeavah, vedenjskih motnjah, motnjah spanja, motnjah pozornosti in hiperaktivnosti (ADHD), razli\xc4\x8dnih kroni\xc4\x8dnih bole\xc4\x8dinah in epilepsiji (Holnthaner, 2008).\n_START_SECTION_\nStres na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nDandanes je veliko govora o stresu na delovnem mestu, saj le-to predstavlja \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de stresa. Avtorica \xc4\x8cernigoj Sadar (2000) navaja naslednje glavne vire stresa na delovnem mestu, in sicer na\xc4\x8dilnosti dela, posameznikovo vlogo v organizaciji, odnose na delovnem mestu, razvoj kariere ter organizacijsko strukturo in kulturo. Zna\xc4\x8dilnosti dela predstavljajo dejavniki kot so mo\xc4\x8dan hrup, svetloba, tresljaji, kemi\xc4\x8dne spojine, ki vplivajo na posameznikovo razpolo\xc5\xbeenje (Cooper in Smith, 1985; v \xc4\x8cernigoj Sadar, 2000). Sem pa sodi tudi delo prek obsega delovnega \xc4\x8dasa. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da je delo, ki ga posameznik opravlja ve\xc4\x8d kot 40 do 50 ur na teden, neproduktivno (Carthwright in Cooper, 1997)._NEWLINE_Posameznikova vloga v delovni organizaciji je lahko nejasna, dvoumna ali pa ima le-ta veliko stopnjo odgovornosti do drugih ljudi. Posameznikova vloga je dvoumna v primeru, ko niso njegove delovne naloge ali pa obseg dela jasno opredeljeni. Konfliktnost se ka\xc5\xbee v nasprotujo\xc4\x8dih zahtevah dela. Stres pa lahko povzro\xc4\x8di tudi visoka stopnja odgovornosti do stvari \xe2\x80\x93 denarja, nepremi\xc4\x8dnin, itd. na eni strani ter ljudi na drugi (Pincherl, 1972; po Cartwright in Cooper, 1997; v \xc4\x8cernigoj Sadar, 2000). Tudi odnosi na delovnem mestu so izrednega pomena za posameznikovo psihi\xc4\x8dno blagostanje. Dobri odnosi namre\xc4\x8d odprejo ideje za konstruktivno diskusijo, pove\xc4\x8dajo posameznikovo in skupno produktivnost, ugodno vplivajo na samospo\xc5\xa1tovanje, vodijo k re\xc5\xa1evanju te\xc5\xbeav, ustvarjajo atmosfero \xc2\xbbjaz zmagam, ti zmaga\xc5\xa1\xc2\xab, ter zmanj\xc5\xa1ujejo stres in anksioznosti. V nasprotju s tem pa slabi odnosi na delovnem mestu posamezniku jemljejo energijo, ni\xc5\xbeajo delovno produktivnost, neugodno vplivajo na posameznikovo samospo\xc5\xa1tovanje, blokirajo zdravo diskusijo, ustvarjajo atmosfero \xc2\xbbjaz zmagam, ti zgubi\xc5\xa1\xc2\xab\xc2\xa0ter povzro\xc4\x8dajo strah in nezaupanje med zaposlenimi (Wheeler, 1994, v Tu\xc5\xa1ak in Masten, 2008). Posameznik delovno mesto sprejme z dolo\xc4\x8denimi pri\xc4\x8dakovanji do razvoja v karieri ter \xc4\x8de le-ta niso izpolnjena lahko pride do stresa. Prav tako je stresno ocenjevanje dela \xe2\x80\x93 tako za ocenjevalca kot tudi za ocenjevanca.  Stres pa lahko spro\xc5\xbeita tudi organizacijska struktura oziroma klima. Kultura organizacije predstavlja vrednote, prepri\xc4\x8danja, pri\xc4\x8dakovanja, ki si jih delijo \xc4\x8dlani dolo\xc4\x8dene skupnosti.\n_START_SECTION_\nStres v slu\xc5\xbebi in zadovoljstvo z delom zaposlenih v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nMasten (2016) je izvedel raziskavo, s pomo\xc4\x8djo katere je \xc5\xbeelel pridobiti podatke o tem, kako zaposleni ocenjujejo stres in zadovoljstvo na svojem delovnem mestu v Sloveniji, koli\xc4\x8dino socialne opore in oceno o vplivu na re\xc5\xa1evanje te\xc5\xbeav na delovnem mestu, splo\xc5\xa1no oceno zadovoljstva ter stresa v \xc5\xbeivljenju in primerjati zaposlene glede na ostale dru\xc5\xbebene skupine. Pri\xc5\xa1el je do naslednjih zaklju\xc4\x8dkov, in sicer ocena stresnosti dela ter zadovoljstva pri le-tem je ni\xc5\xbeja pri zaposlenih z bolj negotovimi oblikami zaposlitve. Nadalje je ugotovil, da je zadovoljstvo pri delu pozitivno korelirano s posameznikovim splo\xc5\xa1nim zadovoljstvom z \xc5\xbeivljenjem, socialno oporo sodelavcev, stopnjo vpliva na re\xc5\xa1evanje te\xc5\xbeav na delovnem mestu, negativno pa se povezuje s stresnostjo zaposlitve. Do\xc5\xbeivljanje stresa na delovnem mestu pa se pozitivno povezuje s stresnostjo \xc5\xbeivljenja, negativno pa s posameznikovim zadovoljstvom z zaposlitvijo.\n_START_SECTION_\nPromocija zdravja na delovnem mestu v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija velja za dr\xc5\xbeavo, kjer je zdravje zaposlenih na delovnem mestu nekoliko zapostavljeno.  Posledi\xc4\x8dno zaposleni do\xc5\xbeivljajo vse ve\xc4\x8d stresa in du\xc5\xa1evnih te\xc5\xbeav, ki lahko dolgoro\xc4\x8dno vodijo tudi v bolezni. V Sloveniji namre\xc4\x8d primanjkuje tako \xc4\x8dasa, denarja kot tudi volje za varovanje zdravja zaposlenih. Klju\xc4\x8dnega pomena sta sprva mo\xc4\x8d in pripravljenost zaposlenih, da uveljavljajo zakonske pravice zaposlenih. Najbolj produktivne rezultate pa daje sodelovanje vodstva in zaposlenih. tudi predstavniki zaposlenih morajo aktivno in redno sodelovati pri promoviranju zdravja (Blatnik, Jensterle in Tu\xc5\xa1ak, 2016).\n_START_SECTION_\nMultimodalni model uravnavanja stresa\n_START_PARAGRAPH_\nMultimodalni model uravnavanja stresa (Davidson in Schwartz, 1976, v Tu\xc5\xa1ak, 2017) izhaja iz empiri\xc4\x8dnih raziskav o psihofiziologiji kognitivnih in somatskih komponent spro\xc5\xa1\xc4\x8danja. Upo\xc5\xa1teva delovanje obeh mo\xc5\xbeganskih hemisfer pri oblikovanju vedenja. Glede na razli\xc4\x8dne vrste anksioznosti, ki jih navajata avtorja, so predlagane raz\xc4\x8di\xc4\x8dne vrste intervenc. Biofeedback, glede na model, najbolj ustreza kot intervenca pri somatski vrsti ankioznosti._NEWLINE_Leva hemisfera je namre\xc4\x8d specializirana za sekven\xc4\x8dno procesiranje (vodijo jo specifi\xc4\x8dne misli ali verbalne izjave), desna hemisfera pa za vzporedno (uporablja vidno prostorske informacije). Ljudje pri uporabi logike, re\xc5\xa1evanju problemov, sklepanju uporabljamo levo hemisfero. Desna hemisfera pa je specializirana za ustvarjalnost, intuicijo, \xc4\x8dustva, izvajanje gibov, \xc4\x8dasovno in prostorsko orientiranost._NEWLINE_Pri tem modelu avtorja delita anksioznost na kognitivno (pri\xc4\x8dakovanja neuspeha, negativna samoocena, itd.) in somatsko (pospe\xc5\xa1eno bitje srca, pospe\xc5\xa1eno dihanje, bole\xc4\x8dine v \xc5\xbeelodcu, tresenje rok, itd.). Somatska anksioznost odseva delovanje avtonomnega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja (tudi nehotno, vegetativno). _NEWLINE_Torej avtorja lo\xc4\x8dita \xc5\xa1tiri vrste anksioznosti, in sicer levohemisferi\xc4\x8dno somatsko, levohemisferi\xc4\x8dno kognitivno, desnohemisferi\xc4\x8dno somatsko in desnohemisferi\xc4\x8dno kognitivno. Levohemisferi\xc4\x8dna somatska anksioznost se ka\xc5\xbee v obliki somatskih te\xc5\xbeav npr. napetost mi\xc5\xa1ic. Levohemisferi\xc4\x8dna kognitivna anksioznost se odseva v aktivaciji dolo\xc4\x8denih vedenjskih oziroma analiti\xc4\x8dnih stanj (npr. ne moremo se znebiti negativnih misli). Desnohemisferi\xc4\x8dna somatska ankisoznost se ka\xc5\xbee v globalnih somatskih vedenjih, kot so npr. te\xc5\xbeave z \xc5\xbeelodcem. Desnohemisferi\xc4\x8dno kognitivno anksioznost pa spro\xc5\xbeijo spoznanja, ki imajo izvor v vizualizaciji (npr. predstavljati si neuspel nastop pred ob\xc4\x8dinstvom).\n_START_SECTION_\nBiofeedback v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji izvajajo biofeedback terapije dolo\xc4\x8dena podjetja, ki tudi prodajajo prenosne biofeedback naprave. Podjetja nudijo spro\xc5\xa1\xc4\x8danja za vodilne delavce v podjetjih, mened\xc5\xbeerje in ostale posameznike ali skupine, ki si \xc5\xbeelijo izbolj\xc5\xa1ati koncentracijo in spoprijemanje s stresom, prav tako pa tudi izbolj\xc5\xa1ati nadzor nad svojim psihofiziolo\xc5\xa1kih delovanjem.'