b'\n_START_ARTICLE_\nPraga\n_START_SECTION_\nZgodnje zgodovinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje, na katerem je bila ustanovljena Praga, je bilo poseljeno \xc5\xbee v paleolitiku. Po mnenju judovskega zgodovinarja in kronista Davida Solomona Ganza (1541\xe2\x80\x931613), avtorja knjige, objavljene v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini z naslovom Tzemach Dovid , je mesto ustanovil starodavni kralj Boja okoli 1306 pr. n. \xc5\xa1t. Dal je ime mestu, ki je le\xc5\xbealo okoli kraja, kjer zdaj stoji Praga, Boiinhaem. Ime zgodovinskega ozemlja \xc4\x8ce\xc5\xa1ke Bohemija (latinsko: Boihaemum), ki je v zahodnem delu dana\xc5\xa1nje \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in sosednje Bavarske, je tudi del imena tega starodavnega kralja._NEWLINE_Okoli 200 pr. n. \xc5\xa1t. so Kelti (Boji) ustanovili opidum (naselje) na jugu sedanje Prage, zdaj imenovan Z\xc3\xa1vist. Do konca 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je bilo prebivalstvo na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem sestavljeno ve\xc4\x8dinoma iz germanskih plemen (Markomani, Kvadi, Langobardi in morda Svebi). V \xc4\x8dasu vladavine cesarja Avgusta (27 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x9314 n. \xc5\xa1t.) se je mesto po vladarju v tistem \xc4\x8dasu, ki mu je bilo ime Maroboduus, imenovalo Maroboden. Bil je Avgustov sodobnik. Okrog obmo\xc4\x8dja, na katerem je sodobna Praga, Ptolemajev zemljevid (2. stoletje) omenja germansko mesto imenovano Casurgis._NEWLINE_V poznem 5. stoletju, obdobju velikih selitev po propadu Zahodnega rimskega cesarstva, so se germanska plemena selila proti zahodu in v 6. stoletju so slovanska plemena naseljevala srednjo Evropo. Od 9. stoletja se je naselje \xc5\xbee imenovalo Praha (Praga). Po legendi naj bi \xc4\x8de\xc5\xa1ka kneginja in prerokinja Libu\xc5\xa1a ter njen mo\xc5\xbe P\xc5\xa1emisl, ustanovitelj dinastije P\xc5\xa1emisl, ustanovila Prago v 8. stoletju. Legenda pravi, da je Libu\xc5\xa1a pri\xc5\xa1la iz skalne pe\xc4\x8dine visoko nad Vltavo in prerokovala: "Vidim veliko mesto, katerega slava se bo dotaknila zvezd." Dala je zgraditi grad in mesto imenovala Praga._NEWLINE_Do leta 800 je bila preprosta utrdba z lesenimi stavbami, ki so zasedale pribli\xc5\xbeno dve tretjini obmo\xc4\x8dja, ki je zdaj pra\xc5\xa1ki grad. Prve pozidave pod pra\xc5\xa1kim gradom izvirajo iz leta 885._NEWLINE_Druga pra\xc5\xa1ka utrdba je bila P\xc5\xa1emislova trdnjava Vi\xc5\xa1egrad , ki je bila ustanovljena v 10. stoletju, pribli\xc5\xbeno 70 let za pra\xc5\xa1kim gradom. Pra\xc5\xa1ki grad obvladuje stolnica, ki je bila ustanovljena leta 1344, vendar kon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele v 20. stoletju._NEWLINE_Regija je postala sede\xc5\xbe vojvod in zadnjih \xc4\x8de\xc5\xa1kih kraljev. Pod svetim rimskim cesarjem Otonom II. je obmo\xc4\x8dje leta 973 postalo sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije. Praga je bila povzdignjena v nad\xc5\xa1kofijo leta 1344 in je bila v pristojnosti nad\xc5\xa1kofije v Mainzu._NEWLINE_Praga je bila pomemben sede\xc5\xbe trgovanja, v njej so se naselili trgovci iz vse Evrope, tudi veliko Judov, kot je opozoril leta 965 \xc5\xa1pansko-judovski trgovec in popotnik Ibrahim ibn Jakob. Stara nova sinagoga iz leta 1270 \xc5\xa1e vedno stoji. V Pragi je bil tudi pomemben trg su\xc5\xbenjev._NEWLINE_Nad plitvino reke Vltave je kralj Vladislav I. (tudi \xc4\x8de\xc5\xa1ki vojvoda Vladislav II.) leta 1170 zgradil prvi most, Juditin most, ki ga je imenoval v \xc4\x8dast svoje \xc5\xbeene Judite Turingijske. Leta 1342 ga je uni\xc4\x8dila poplava. Nekaj prvotnih temeljnih kamnov tega mostu je ostalo._NEWLINE_Leta 1257, ko je vladal kralj Otokar II., je bila v Pragi, kjer je bila starej\xc5\xa1a vas, ustanovljena \xc4\x8detrt Mala strana, kar naj bi postalo obmo\xc4\x8dje Hrad\xc4\x8dani (Pra\xc5\xa1ki grad). To je bil okraj nem\xc5\xa1kih prebivalcev, ki so imeli pravico do samostojnega upravljanja v skladu z magdebur\xc5\xa1kim zakonom. Novo okro\xc5\xbeje je bilo na obre\xc5\xbeju nasproti Starega mesta ("Star\xc3\xa9 M\xc4\x9bsto"), ki je imelo status mestnega okraja in je bilo omejeno z obzidjem in utrdbami.\n_START_SECTION_\nObdobje Karla IV.\n_START_PARAGRAPH_\nPraga je cvetela v 14. stoletju v \xc4\x8dasu vladavine Karla IV., svetega rimskega cesarja in kralja \xc4\x8ce\xc5\xa1ke iz nove luksembur\xc5\xa1ke dinastije (1346\xe2\x80\x931378). Kot kralj \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in Svetega rimskega cesarstva je preoblikoval Prago v cesarsko prestolnico. V tistem \xc4\x8dasu je bila tretje najve\xc4\x8dje mesto v Evropi (po Rimu in Konstantinoplu)._NEWLINE_Ukazal je gradnjo Novega mesta (Nov\xc3\xa9 M\xc4\x9bsto), ki meji na staro mestno jedro in ga je sam tudi zasnoval. Karlov most, ki je nadomestil Juditin most, uni\xc4\x8den v poplavi tik pred za\xc4\x8detkom njegovega vladanja, je bil postavljen za povezavo vzhodnega brega okro\xc5\xbeij Male strane in grajskega obmo\xc4\x8dja. 9. julija 1357 ob 5.31 je Karel IV. osebno polo\xc5\xbeil prvi temeljni kamen za Karlov most. Znan je to\xc4\x8den \xc4\x8das polaganja prvega temeljnega kamna, ker je bila palindromna \xc5\xa1tevilka 135797531 vklesana v mostni stolp v Starem mestu in so ga kraljevi astrologi in numerologi dolo\xc4\x8dili kot najbolj\xc5\xa1i \xc4\x8das za za\xc4\x8detek gradnje mostu. Leta 1347 je ustanovil Karlovo univerzo, ki je \xc5\xa1e vedno najstarej\xc5\xa1a univerza v srednji Evropi._NEWLINE_Za\xc4\x8del je gradnjo gotske stolnice svetega Vida v najve\xc4\x8djem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du pra\xc5\xa1kega gradu, kjer je bila romanska rotunda. Praga je bila povzdignjena v nad\xc5\xa1kofijo leta 1344, to je leto, ko se je za\xc4\x8dela gradnja stolnice._NEWLINE_Mesto je imelo kovnico denarja in je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de trgovanja za nem\xc5\xa1ke in italijanske ban\xc4\x8dnike in trgovce. Dru\xc5\xbebeni red je postajal nemiren zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8danja mo\xc4\x8di cehov obrtnikov (sami pogosto sprti zaradi notranjih bojev) ter ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila revnih ljudi._NEWLINE_Zid lakote, mo\xc4\x8dno utrjeno obzidje ju\xc5\xbeno od Male strane in obmo\xc4\x8dja gradu, je bil zgrajen v 1360-ih, obdobju lakote. Delo je bilo pomembno, saj so bili odredi Karla IV. sredstvo za zagotavljanje zaposlovanja in hrane za delavce in njihove dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Karel IV. je umrl leta 1378. Ko je vladal njegov sin, kralj Ven\xc4\x8deslav IV. (1378\xe2\x80\x931419), je bilo obdobje mo\xc4\x8dnih pretresov. Med veliko no\xc4\x8djo 1389 so \xc4\x8dlani pra\xc5\xa1ke duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine povedali, da so Judje oskrunili evharisti\xc4\x8dno hostijo. Duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina je spodbujala drhal k ropanju, plenjenju in za\xc5\xbeigu judovske \xc4\x8detrti. Skoraj celotno judovsko prebivalstvo Prage (3000 ljudi) je umrlo._NEWLINE_Jan Hus, teolog in rektor na Karlovi univerzi je pridigal v Pragi. Leta 1402 je za\xc4\x8del pridigati v Betlehemski kapeli. Navdu\xc5\xa1en nad Johnom Wycliffom se je v pridigah osredoto\xc4\x8dal na tisto, kar je bilo videti kot radikalne reforme koruptivne Cerkve. Ko je postal prenevaren za politi\xc4\x8dno in versko ustanovo, je bil Hus povabljen na koncil v Konstanco na sojenje zaradi herezije. Leta 1415 so ga obsodili in za\xc5\xbegali na grmadi ._NEWLINE_\xc4\x8cez \xc5\xa1tiri leta je Praga do\xc5\xbeivela svojo prvo defenestracijo, ko so se ljudje uprli pod poveljstvom pra\xc5\xa1kega duhovnika Jana \xc5\xbdelivskega. Husova smrt je skupaj s \xc4\x8de\xc5\xa1kim protonacionalizmom in protoprotestantizmom spodbudila husitske vojne. Kme\xc4\x8dki uporniki, ki jih je vodil Jan \xc5\xbdi\xc5\xbeka, so skupaj s husitskimi vojaki iz Prage premagali cesarja Sigismunda v bitki za Vitkov hrib leta 1420._NEWLINE_Med husitskimi vojnami, ko so mesto Prago napadli kri\xc5\xbearji in pla\xc4\x8dane sile, se je mestna milica pogumno borila pod pra\xc5\xa1kim praporom. Prapor z lastovi\xc4\x8djim repom je bil velik pribli\xc5\xbeno 4 x 6 metrov, rde\xc4\x8de polje je bilo posuto z drobnimi belimi lilijami (fleurs-de-lis) s srebrnim grbom starega mesta v sredini. Besede "P\xc3\x81N BUH POMOC NASSE" (Gospod je na\xc5\xa1a pomo\xc4\x8d) so se pojavile nad grbom, husitskim kelihom v sredini nad njim. Blizu lastovi\xc4\x8djega repa je bilo v obliki polmeseca zlato sonce z \xc5\xbearki._NEWLINE_Enega od teh praporov so zajeli \xc5\xa1vedski vojaki v bitki za Prago (1648), ko so zasedli zahodni breg reke Vltave in bili odbiti od vzhodnega brega. Razstavili so ga v kraljevem voja\xc5\xa1kem muzeju v Stockholmu. Ta prapor obstaja \xc5\xa1e vedno, a je v zelo slabem stanju. Odnesli so tudi Codex Gigas in Codex Argenteus. Prapor z mestnim simbolom Starega mesta je bil verjetno naslikan \xc5\xbee 1419. Mestna milica ga je uporabljala \xc5\xbee pred 1477 in med husitskimi vojnami ter je najstarej\xc5\xa1i ohranjen ob\xc4\x8dinski prapor \xc4\x8ce\xc5\xa1ke._NEWLINE_V naslednjih dveh stoletjih je Praga okrepila svojo vlogo trgovskega mesta. V tem \xc4\x8dasu so zgradili mnoge pomembne gotske stavbe in dodali Vladislavovo dvorano na pra\xc5\xa1kem gradu.\n_START_SECTION_\nObdobje Habsbur\xc5\xbeanov\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1526 so \xc4\x8de\xc5\xa1ke de\xc5\xbeele izvolile Ferdinanda I. iz habsbur\xc5\xa1ke dinastije. Gore\xc4\x8d katolicizem njenih \xc4\x8dlanov je bil vzrok za spopade na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, nato pa v Pragi, kjer so bile protestantske ideje vedno bolj priljubljene. Teh te\xc5\xbeav cesar Rudolf II., izvoljeni kralj \xc4\x8ce\xc5\xa1ke leta 1576, ki se je odlo\xc4\x8dil imeti v Pragi svoj dom, ni obvladal. \xc5\xbdivel je v pra\xc5\xa1kem gradu, kjer so njegov dvor obiskovali ne le astrologi in \xc4\x8darovniki, ampak tudi znanstveniki, glasbeniki in umetniki. Rudolf je bil velik ljubitelj umetnosti in Praga je postala prestolnica evropske kulture. To je bilo za mesto uspe\xc5\xa1no obdobje: slavni ljudje, ki so tu \xc5\xbeiveli v tistem \xc4\x8dasu, sta astronoma Tycho Brahe in Johannes Kepler, slikar Giuseppe Arcimboldo, alkimista Edward Kelley in John Dee, pesnica Elizabeth Jane Weston in drugi._NEWLINE_Leta 1618 je druga pra\xc5\xa1ka defenestracija izzvala tridesetletno vojno, ki je bilo \xc5\xa1e posebej kruto obdobje za Prago in \xc4\x8ce\xc5\xa1ko. Ferdinand II. Habsbur\xc5\xa1ki je bil odstavljen in njegovo mesto je kot kralj \xc4\x8ce\xc5\xa1ke zasedel Friderik V., volilni knez Palatinata. \xc4\x8ce\xc5\xa1ka vojska je bila pod njim premagana v bitki na Beli gori (1620), nedale\xc4\x8d od mesta. Leta 1621 je bilo usmr\xc4\x8denih 27 \xc4\x8de\xc5\xa1kih voditeljev (vklju\xc4\x8denih v vstajo) na Starem mestnem trgu in izgnani mnogi drugi. Mesto je med vojno trpelo pod Sasi (1631) in v bitki za Prago (1648). Praga je za\xc4\x8dela vztrajno nazadovati, prebivalstvo se je zmanj\xc5\xa1alo s 60.000 pred vojno na 20.000. V drugi polovici 17. stoletja je prebivalstvo Prage za\xc4\x8delo znova nara\xc5\xa1\xc4\x8dati. Judje so bili v Pragi od konca 10. stoletja, do leta 1708 so predstavljali pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtino prebivalcev Prage._NEWLINE_Leta 1689 je velik po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil del Prage, kar je spodbudilo prenovo in obnovo mesta. V letih 1713\xe2\x80\x9314 je izbruhnila kuga, ki je zahtevala 12.000 do 13.000 ljudi._NEWLINE_Po bitki za Prago leta 1757 so Prusi z bombardiranjem uni\xc4\x8dili ve\xc4\x8d kot \xc4\x8detrtino mesta in mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovali stolnico svetega Vida. Mesec po bitki pri Kol\xc3\xadnu je Friderik II. izgubil bitko in se je moral umakniti iz \xc4\x8ce\xc5\xa1ke._NEWLINE_Gospodarska rast se je nadaljevala v 18. stoletju, leta 1771 je imelo mesto \xc5\xbee 80.000 prebivalcev. Mnogi so bili bogati trgovci in plemi\xc4\x8di, ki so obogatili mesto s \xc5\xa1tevilnimi pala\xc4\x8dami, cerkvami in vrtovi, polnimi umetnosti in glasbe, ki jo je ustvarjal baro\xc4\x8dni slog, znan po vsem svetu._NEWLINE_Leta 1784 so bile pod Jo\xc5\xbeefom II. \xc5\xa1tiri ob\xc4\x8dine Mala strana, Novo mesto, Staro mesto in Hrad\xc4\x8dani zdru\xc5\xbeene v eno samo. Judovsko okro\xc5\xbeje, imenovano Josefov, je bilo vklju\xc4\x8deno \xc5\xa1ele leta 1850. Industrijska revolucija je imela v Pragi mo\xc4\x8dan vpliv, saj so tovarne izkori\xc5\xa1\xc4\x8dale rudnike premoga in fu\xc5\xbeine bli\xc5\xbenje regije. Prvo predmestje Karl\xc3\xadn je bilo ustanovljeno leta 1817, \xc4\x8dez 20 let je imelo mesto ve\xc4\x8d kot 100.000 prebivalcev._NEWLINE_Revolucije v Evropi v letu 1848 so se dotaknile tudi Prage, vendar so bile divje zatrte. V naslednjih letih se je za\xc4\x8del \xc4\x8de\xc5\xa1ki narodni preporod, dokler ni v letu 1861 dobil ve\xc4\x8dine v mestnem svetu. Praga je imela leta 1848 nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8do ve\xc4\x8dino, \xc5\xbee leta 1880 se je \xc5\xa1tevilo nem\xc5\xa1kih govorcev zmanj\xc5\xa1alo na 14\xc2\xa0% (42.000) in leta 1910 na 6,7\xc2\xa0% (37.000) zaradi velikega pove\xc4\x8danja pritoka \xc4\x8cehov iz preostalega dela \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in Moravske, pa tudi zaradi vrnitve pomembnosti socialnega statusa \xc4\x8de\xc5\xa1kega jezika.\n_START_SECTION_\nPrva republika\n_START_PARAGRAPH_\nPrva svetovna vojna se je kon\xc4\x8dala s porazom Avstro-Ogrske in nastajanjem \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke. Praga je bila izbrana za njeno glavno mesto in pra\xc5\xa1ki grad za sede\xc5\xbe predsednika Tom\xc3\xa1\xc5\xa1a Masaryka. V tem \xc4\x8dasu je bila Praga prava evropska prestolnica z visoko razvito industrijo. Leta 1930 se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev pove\xc4\x8dalo \xc5\xbee na 850.000.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nHitler je ukazal nem\xc5\xa1ki vojski, naj vstopijo v Prago 15. marca 1939 in je s pra\xc5\xa1kega gradu razglasil \xc4\x8ce\xc5\xa1ki in Moravski nem\xc5\xa1ki protektorat. Ve\xc4\x8dino svoje zgodovine je bila Praga ve\xc4\x8detni\xc4\x8dno mesto s pomembnim dele\xc5\xbeem \xc4\x8de\xc5\xa1kega, nem\xc5\xa1kega in (ve\xc4\x8dinoma \xc4\x8de\xc5\xa1ko in/ali nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di) judovskega prebivalstva. Od leta 1939, ko je dr\xc5\xbeavo zasedla nacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija, in med drugo svetovno vojno je bila ve\xc4\x8dina Judov izgnana in ubita. Leta 1942 je bila Praga pri\xc4\x8da umora enega najvplivnej\xc5\xa1ih nacistov Nem\xc4\x8diji \xe2\x80\x93 Reinharda Heydricha \xe2\x80\x93 med operacijo Antropoid, ki sta jo izvedla \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka narodna junaka Jozef Gab\xc4\x8d\xc3\xadk in Jan Kubi\xc5\xa1. Hitler je ukazal krvave povra\xc4\x8dilne ukrepe._NEWLINE_Ob koncu vojne so Prago ve\xc4\x8dkrat bombardirali Ameri\xc4\x8dani. 701 \xc4\x8dlovek je bil ubit in ve\xc4\x8d kot 1000 ljudi je bilo ranjenih, nekaj stavb, tovarn in zgodovinskih znamenitosti je bilo uni\xc4\x8denih (samostan Emaus, Faustova hi\xc5\xa1a, sinagoga Vinohrady). Po mnenju ameri\xc5\xa1kih pilotov se je to zgodilo zaradi navigacijske napake. \xc5\xa0tevilne zgodovinske zgradbe v Pragi pa niso bile uni\xc4\x8dene in \xc5\xa1koda je bila v primerjavi s celotnim uni\xc4\x8denjem \xc5\xa1tevilnih drugih mest v tem \xc4\x8dasu majhna. _NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_5. maja 1945, dva dni pred nem\xc5\xa1ko kapitulacijo, je izbruhnila vstaja proti Nem\xc4\x8diji. \xc5\xa0tiri dni pozneje je 3. udarna brigada Rde\xc4\x8de armade osvobodila mesto. Ve\xc4\x8dina (okoli 50.000 ljudi) nem\xc5\xa1kega prebivalstva Prage je pobegnila ali bila izgnana v skladu z Bene\xc5\xa1evimi dekreti.\n_START_SECTION_\nHladna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPraga je bila mesto voja\xc5\xa1kega in politi\xc4\x8dnega nadzora Sovjetske zveze (glej \xc5\xbeelezna zavesa). Na 4. kongresu \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kih pisateljev, ki je bil v mestu leta 1967, so oblikovali jasno stali\xc5\xa1\xc4\x8de proti re\xc5\xbeimu. To je spodbudilo novega sekretarja komunisti\xc4\x8dne partije Aleksandra Dub\xc4\x8dka, da je oznanil nov dogovor, da za\xc4\x8dnejo v mestu in dr\xc5\xbeavi kratkotrajno obdobje "socializma s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim obrazom". To je bila pra\xc5\xa1ka pomlad, ki je bila namenjena demokrati\xc4\x8dni prenovi institucij. Druge dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice Var\xc5\xa1avskega pakta, razen Romunije in Albanije, so se odzvale z vpadom na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko in 21. avgusta 1968 so tanki na pra\xc5\xa1kih ulicah zatrli vsak poskus reforme.\n_START_SECTION_\nObdobje po \xc5\xbeametni revoluciji\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1989, ko je policija umirila \xc5\xa1tudentske demonstracije, se je \xc5\xbeametna revolucija razlila po ulicah Prage in \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko glavno mesto je imelo veliko koristi od novega razpolo\xc5\xbeenja. Leta 1993, po razdelitvi \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke, je Praga postala glavno mesto nove \xc4\x8ce\xc5\xa1ke republike. Od leta 1995 se dvigujejo neboti\xc4\x8dniki, Praga je spet postala pomembno kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Evrope in je povsem pod vplivom globalizacije. Leta 2000 je bil v Pragi  vrh IMF in Svetovne banke. Leta 2002 so bile v Pragi velike poplave, ki so po\xc5\xa1kodovale stavbe in tudi podzemni prometni sistem.\n_START_SECTION_\nEtimologija in druga imena\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1ko ime Praha izhaja iz stare slovanske besede pr\xc3\xa1h, kar pomeni "brod (prehod)" ali "brzica" in se nana\xc5\xa1ajo na izvor mesta na to\xc4\x8dki prehoda reke Vltave. [36] Enako je etimologija povezana z okro\xc5\xbejem Praga v Var\xc5\xa1avi. [37]_NEWLINE_\xc5\xa0e en pogled na izvor imena je povezan s \xc4\x8de\xc5\xa1ko besedo pr\xc3\xa1h (v pomenu prag pri vratih) in legendarna etimologija povezuje ime mesta s princeso Libu\xc5\xa1o, prerokinjo in \xc5\xbeeno mitolo\xc5\xa1kega ustanovitelja dinastije P\xc5\xa1emislovi\xc4\x8dev. Rekla je, da je odredil mesto "zgraditi tam, kjer \xc4\x8dlovek prestopi prag svoje hi\xc5\xa1e". \xc4\x8ce\xc5\xa1ki pr\xc3\xa1h se nana\xc5\xa1a na brzice ali prehod v reki ali prag kot mo\xc5\xbenost pre\xc4\x8dkanja plitvine v reki, kar zagotavlja "prag" v gradu._NEWLINE_\xc5\xa0e ena izpeljava imena Praha je mogo\xc4\x8da iz na praz\xc4\x9b, izvirno izraz za pobo\xc4\x8dje iz skrilavca, na katerem je bil zgrajen prvotni grad. V tistem \xc4\x8dasu je bil grad obdan z gozdovi, ki so pokrivali devet gri\xc4\x8dev prihodnjega mesta \xe2\x80\x93 Staro mesto na nasprotni strani reke, pa tudi Mala strana, ki je_NEWLINE_pod obstoje\xc4\x8dim gradom in je nastala \xc5\xa1ele pozneje. [38]\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPraga ima osrednjo lego v zahodni \xc4\x8ce\xc5\xa1ki ob reki Vltavi, pribli\xc5\xbeno 40 kilometrov od soto\xc4\x8dja z Labo pri M\xc4\x9bln\xc3\xadku. Razdalja do skrajnih mejnih to\xc4\x8dk je severno okoli 110 kilometrov, zahodno in ju\xc5\xbeno okoli 170\xc2\xa0km na vsako stran, na vzhod okoli 320\xc2\xa0km._NEWLINE_Velik del mesta le\xc5\xbei v \xc5\xa1iroki dolini reke Vltave, ki te\xc4\x8de skozi mestno obmo\xc4\x8dje v dol\xc5\xbeini 30 kilometrov in dela veliko zanko v severnem delu. Na ju\xc5\xbenem loku te zanke je zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta, ki ga obvladujeta vzpetini na severu Hrad\xc4\x8dani in jugu Vi\xc5\xa1egrad. Preostanek je razdeljen med druge okoli\xc5\xa1ke doline med hribi: Letn\xc3\xa1, V\xc3\xadtkov, V\xc4\x9btrov, Skalka, Emauzy, Karlov in najvi\xc5\xa1ji med njimi Petrin. Z vklju\xc4\x8devanjem v obmo\xc4\x8dje mesta (Pra\xc5\xbesk\xc3\xa1 plo\xc5\xa1ina) predvsem v 20. stoletju se razteza zdaj dale\xc4\x8d navzven._NEWLINE_Vltava se pojavlja na jugu na nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 190 metrov v mestnem prostoru in ga zapusti na severu na okoli 176 metrov. Reka ima tu povpre\xc4\x8dno globino 2,75 metra in najve\xc4\x8djo globino 10,5 metra. Te\xc4\x8de okoli ve\xc4\x8d otokov, tudi otokov ju\xc5\xbeno od Karlovega mostu, kjer so \xc5\xa1e Slovansk\xc3\xbd,  D\xc4\x9btsk\xc3\xbd  in St\xc5\x99eleck\xc3\xbd ostrov in na zahodnem delu Karlovega mostu otok Kampa. \xc5\xa0tevilni so pritoki, med katerimi je najve\xc4\x8dji Berounka, severno od Zbraslava (z zahoda) je Boti\xc4\x8d med Novim mestom in Vi\xc5\xa1egradom (z vzhoda) in Rokytka v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Libe\xc5\x88 (prav tako z vzhoda)._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1je vzpetine so na zahodnem in ju\xc5\xbenem delu mesta. Na zahodu je Bela gora (Bil\xc3\xa1 hora), visoka je 381 metrov, na jugu ima \xc4\x8cihadlo  385 metrov._NEWLINE_Politi\xc4\x8dno je Praga v celoti obdana z osrednjo \xc4\x8de\xc5\xa1ko regijo (St\xc5\x99edo\xc4\x8desk\xc3\xbd kraj).\n_START_SECTION_\nGlavne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nOd padca \xc5\xbeelezne zavese je Praga postala eden najbolj priljubljenih turisti\xc4\x8dnih ciljev na svetu. Med drugo svetovno vojno je  bila manj po\xc5\xa1kodovana kot nekatera druga ve\xc4\x8dja mesta v regiji, tako da je ve\xc4\x8dina zgodovinske arhitekture obdr\xc5\xbeala obliko. Ima eno izmed najbolj nedotaknjenih in raznovrstnih zbirk arhitektur, od romanske do gotske, renesan\xc4\x8dne, baro\xc4\x8dne, rokokojske, neorenesan\xc4\x8dne, neogotske, art nouveauja, kubisti\xc4\x8dne, neoklasi\xc4\x8disti\xc4\x8dne in ultramoderne. Nekaj priljubljenih znamenitosti:\n_START_SECTION_\nKipi\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znan pra\xc5\xa1ki kip je bronasti kip svetega Ven\xc4\x8deslava na konju. Kip je bil izdelan leta 1912 in stoji na Vaclavskem trgu v strogem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Prage. Ima podstavek, ob katerem sta dva svetnika in dve svetnici: Prokop, Vojteh ali Adalbert, Ljudmila in Agneza. Na podstavku je napis: "Sveti Vaclav, vojvoda \xc4\x8de\xc5\xa1ke domovine, knez na\xc5\xa1, ne daj umreti nam in potomcem." Izdelal ga je kipar Josef Myslbek (1848\xe2\x80\x931922), ki je bil profesor na Pra\xc5\xa1ki akademiji in predstavnik \xc4\x8de\xc5\xa1ke nacionalne \xc5\xa1ole v kiparstvu. Poleg tega dela so njegova najve\xc4\x8dja dela v Pragi \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri kamnite skupine na mostu Palackega \xc4\x8dez Vltavo in baro\xc4\x8dni nagrobni kip kardinala \xc5\xa0varcenberga v stolnici._NEWLINE_V Pragi so trije spomeniki Karlu IV., najbolj znan in najve\xc4\x8dji je na Kri\xc5\xbearskem trgu. Spomenik je bronast in v gotskem slogu. V podno\xc5\xbeju spomenika so alegori\xc4\x8dni kipi, ki predstavljajo \xc5\xa1tiri fakultete Karlove univerze in vodilne osebe Karlovega dvora. Spomenik je bil postavljen ob 500-letnici Karlove univerze (1348\xe2\x80\x931848).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMesto ima razen Karlove univerze \xc5\xa1e sedem drugih univerz, med drugim tudi \xc4\x8ce\xc5\xa1ko tehnolo\xc5\xa1ko univerzo, ustanovljeno leta 1707.\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dna univerza v Pragi (\xc4\x8cVUT)\n_START_PARAGRAPH_\nNa njej je \xc5\xa1est fakultet: za gradbeni\xc5\xa1tvo, strojni\xc5\xa1tvo, elektroin\xc5\xbeenirstvo, jedrsko znanost in fizikalno in\xc5\xbeenirstvo, arhitekturo in transportne vede.\n_START_SECTION_\nPrevoz\n_START_PARAGRAPH_\nZa javni prevoz so tri proge podzemne \xc5\xbeeleznice, tramvaj in avtobusni prevoz. V mestu je mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Ruzyn\xc4\x9b, ki je glavno vzleti\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8de\xc5\xa1kega letalskega prevoznika \xc4\x8cSA._NEWLINE_Mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Ruzyn\xc4\x9b pri Pragi je sodobno opremljeno. Ve\xc4\x8dina potni\xc5\xa1kega prometa je usmerjena v geografski prostor severne Evrope in \xc4\x8dez Atlantik. Iz statistike prometa v letu 2003 izhaja, da je na sever potovalo pribli\xc5\xbeno 5 milijonov potnikov, na jug, v ju\xc5\xbeno Evropo in Sredozemlje pa le 250.000 potnikov. Na letali\xc5\xa1\xc4\x8du ima svoja predstavni\xc5\xa1tva 16 letalskih dru\xc5\xbeb, ki vzdr\xc5\xbeujejo redne letalske proge z Ruzyne, med njimi ni slovenskega prevoznika.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2000 je (vzporedno s Krakovom) postala evropska prestolnica kulture.'