b'\n_START_ARTICLE_\nChartres\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKraj le\xc5\xbei v pokrajini Orl\xc3\xa9anais, na vzpetini na levem bregu reke Eure, 78 km severno od Orl\xc3\xa9ansa, 96 km jugozahodno od Pariza. Na jugovzhodu se razteza na plodno ravan Beauce, ki je "\xc5\xbeitnica Francije", za katerega je mesto trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nChartres je bil eno glavnih mest galskega plemena Carnutes, v rimskem \xc4\x8dasu imenovan Autricum, po reki Eure (Autura), kasneje Carnutum. Med normanskimi vpadi na ozemlje je bil leta 858 po\xc5\xbegan, v letu 911 pa se jih je uspe\xc5\xa1no ubranil._NEWLINE_V srednjem veku je bil glavno mesto pokrajine Beauce, svoje ime pa je dal grofiji, ki so jo imeli v lasti grofje iz Bloisa, kasneje hi\xc5\xa1a Chatillon, katere \xc4\x8dlan jo je leta 1286 prodal francoski kroni. Med stoletno vojno, v letih 1417-1432, je bila v rokah Angle\xc5\xbeev. V letu 1528 je bila pod Francem I. povzdignjena na nivo vojvodstva. Med verskimi vojnami 1568 so jo posku\xc5\xa1ali neuspe\xc5\xa1no zasesti protestantje. V letu 1591 je Chartres zavzel Henrik IV., kjer se je dal tri leta zatem okronati._NEWLINE_Po obdobju vladavine Ludvika XIV. je naziv vojvoda Chartresa postal deden v dru\xc5\xbeini Orl\xc3\xa9ans. V francosko-pruski vojni so 2. oktobra 1870 mesto zasedli Nemci in od tu nadaljevali voja\xc5\xa1ke aktivnosti._NEWLINE_Mesto je utrpelo veliko \xc5\xa1kodo zaradi bombardiranja med drugo svetovno vojno, vendar je bilo stolnici v Chartresu prizaneseno, kot posledica ukaza ameri\xc5\xa1kega voja\xc5\xa1kega \xc4\x8dastnika polkovnika Welborna Bartona Griffitha mlaj\xc5\xa1ega, ki ni hotel izpolniti odredbe, da jo uni\xc4\x8di. _NEWLINE_Zavezniki so pozneje osvobodili obmo\xc4\x8dje. Polkovnik Griffith je bil ubit v akciji na 16. avgusta 1944 v mestu Leves, v bli\xc5\xbeini Chartresa. _NEWLINE_Chartres je bil osvobojen 18. avgusta 1944. Osvobodila ga je 5. pehotna enota ZDA in 7. oklepna divizija, ki je spadala v XX. korpus 3. US Army, ki ji je poveljeval general George S. Patton.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nReko Eure, ki se tukaj razdeli v tri veje, pre\xc4\x8dka ve\xc4\x8d mostov, nekateri od njih so stari. Nekaj je ostankov starih utrdb, od katerih je najpopolnej\xc5\xa1i primerek Porte Guillaume (14. stoletje), vhod obdajata stolpa. Strme, ozke ulice starega mesta so kontrast \xc5\xa1irokim bulvarjem, ki mesto obkro\xc5\xbeajo in ga lo\xc4\x8dujejo od predmestja. Cbs St Jean, prijeten park, le\xc5\xbei na severozahodu, \xc5\xa1tevilni so trgi in odprti prostori._NEWLINE_Hotel de ville, stavba iz 17. stoletja, vsebuje muzej in knji\xc5\xbenico, zanimivi so \xc5\xa1e starej\xc5\xa1i hotel de ville iz 13. stoletja in nekaj srednjeve\xc5\xa1kih in renesan\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1. Tukaj je tudi kip generala F.S. Marceau-Desgraviersa (rojen 1769), rojen v mestu._NEWLINE_La Maison Picassiette je hi\xc5\xa1a urejena znotraj in zunaj z mozaiki iz lomljenih \xc4\x8drepinj keramike in porcelana.\n_START_SECTION_\nRomanja\n_START_PARAGRAPH_\nChartres je bilo mesto kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega romanja od srednjega veka dalje. Pesnik Charles P\xc3\xa9guy (1873-1914) je o\xc5\xbeivil romarsko pot med Parizom in Chartresom pred prvo svetovno vojno. Po vojni so nekateri \xc5\xa1tudentje v njegov spomin opravljali romanje. Od leta 1980, dru\xc5\xa1tvo Notre-Dame de Chr\xc3\xa9tient\xc3\xa9 , s podru\xc5\xbenicami v Versaillesu, letno organizira 100 km dolg pohod po romarski poti od stolnice Notre-Dame de Paris do stolnice Notre-Dame de Chartres. Vsako leto sodeluje okoli 15.000 romarjev, ve\xc4\x8dinoma mladih dru\xc5\xbein iz vse Francije.'