b'\n_START_ARTICLE_\nKarel XV. \xc5\xa0vedski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Stockholmski pala\xc4\x8di in ob rojstvu je postal vojvoda Sk\xc3\xa5nski. Bil je najstarej\xc5\xa1i sin kralja Oskarja I. in Jo\xc5\xbeefine Leuchtenber\xc5\xa1ke. Njegov dedek Karel XIV. Janez mu je leta 1841 dal njegovo prvo provizijo odredbodajalca. Po o\xc4\x8detovi nasleditvi prestola leta 1844 je postal kancler na Uppsalski in Ludski univerzi ter leta 1853 kancler Kraljeve akademije umetnosti. Dne 11. februarja 1846 je postal \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Kraljeve akademije znanosti._NEWLINE_Kronski princ je bil za kratki \xc4\x8das kraljevi namestnik Norve\xc5\xa1ke v letu 1856 in 1857. Regent je postal 25. septembra 1857 in kralj po smrti svojega o\xc4\x8deta 8. julija 1859. Kot vnuk Avguste Bavarske je bil potomec Gustava I. \xc5\xa0vedskega in Karla IX. \xc5\xa0vedskega, \xc4\x8digar kri se je vrnila na prestol po izgubi slednjega po smrti Karla XIII. \xc5\xa0vedskega leta 1818._NEWLINE_19. junija 1850 se je v Stockholmu poro\xc4\x8dil s princeso Ludoviko Nizozemsko, ki je bila po o\xc4\x8detovi strani ne\xc4\x8dakinja Viljema II. nizozemskega in po materni strani ne\xc4\x8dakinja Viljema I. Pruskega, nem\xc5\xa1kega cesarja. Par je bil osebno precej druga\xc4\x8den; princesa Ludovika je bila zaljubljena v svojega mo\xc5\xbea, medtem ko je on imel raje druge \xc5\xbeenske. Med njegovimi dobro znanimi ljubicami so bile grofica Josephine Sparre, Wilhelmine Schr\xc3\xb6der ter igralki Hanna Styrell in Elise Hwasser. Slednja je bila najbolj znana igralka na \xc5\xa0vedskem v \xc4\x8dasu njegovega vladanja in kronski princ je zanemaril svojo srame\xc5\xbeljivo \xc5\xbeeno. Po drugi strani pa je Karel imel s svojo h\xc4\x8derko Ludoviko topel in tesen odnos._NEWLINE_Ko je bil Karel kronski princ, je njegovo zadir\xc4\x8dno obna\xc5\xa1anje povzro\xc4\x8dilo veliko s strahom obravnavanja o njegovem bodo\xc4\x8dem nasledstvu prestola, vendar se je izkazalo, da je bil on eden izmed najbolj priljubljenih skandinavskih kraljev in ustavnih vladarjev v najbolj\xc5\xa1em pomenu besede. Njegovo vladanje je bilo izjemno zaradi mnogovrstnih in daljnose\xc5\xbenih reform. Njegovo vladanje je bil izjemen za svoje mnogotere in daljnose\xc5\xbenih reform. Obstoje\xc4\x8do komunalno pravo \xc5\xa0vedske (1862), cerkveno pravo (1863) in kazensko pravo (1864) so bili sprejeti ustrezno pod vodstvom kralja, katerega moto je bil: Land skall med lag byggas - "Z zakonom bo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de zgrajeno". Karel je tudi pomagal Louisu De Geeru izpeljati njegovo reformo parlamenta \xc5\xa0vedske leta 1866. Oznanil je tudi svobodo \xc5\xbeensk s sprejemom zakona o zakoniti polnoletnosti za neporo\xc4\x8dene \xc5\xbeenske iz leta 1858 - njegova sestra princesa Evgenija je postala prva \xc5\xbeenska, ki je bila razgla\xc5\xa1ena za odraslo._NEWLINE_Karel je bil zagovornik skandinavianizma in politi\xc4\x8dne solidarnosti treh severnih kraljestev in dejano je, da je njegovo prijateljstvo s Friderikom VII. Danskim vodilo do pol obljube pomo\xc4\x8di Danski na predve\xc4\x8der vojne leta 1864, ki je bila glede na okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine morda zavajajo\xc4\x8da in neopravi\xc4\x8dljiva. V pogledu na nepripravljenost \xc5\xa1vedske vojske in te\xc5\xbeavnosti razmer je bil Karel primoran dr\xc5\xbeati se stroge nevtralnosti. Umrl je v Malm\xc3\xb6ju 19. septembra 1872._NEWLINE_Karel XV. je dosegel nekaj premo\xc4\x8di kot slikar in poet. Na prestolu tako Norve\xc5\xa1ke in \xc5\xa0vedske ga je nasledil njegov brat Oskar II.._NEWLINE_Leta 1855 je postal 990. vitez Redu zlate rune v \xc5\xa0paniji._NEWLINE_Leta 1872 je Karel XV. imel kontroverzne na\xc4\x8drte, da bi vstopil v ne morganasti\xc4\x8dno poroko s poljsko grofico Maryo Krasi\xc5\x84sko, s pomo\xc4\x8djo Ohana Demirgiana. Ti na\xc4\x8drti so vzbudili nasprotovanja tako v kraljevi hi\xc5\xa1i kot tudi v vladi. Prekinila jih je le njegova smrt._NEWLINE_Malo pred Karlovo smrtjo je njegova h\xc4\x8derka Ludovika (takrat kronska princesa Danske) rodila svojega drugega sina. Mladi princ Danske je bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den kot soimenojak svojega dedka Karla. Leta 1905 je princ Karel Danski povspel na prestol Norve\xc5\xa1ke in tako postal naslednik svojega dedka v tej dr\xc5\xbeavi ter prevzel vladajo\xc4\x8de ime Haakon VII. Sedanji kralj Harald V. Norve\xc5\xa1ki je Karlov pra-pravnuk skozi svojega o\xc4\x8deta in mater._NEWLINE_Nobeden poslednji kralj \xc5\xa0vedske do danes ni Karlov potomec. Njegovi potomci pa so ali pa so bili na prestolu Danske, Luksemburga, Gr\xc4\x8dije, Belgiji in Norve\xc5\xa1ke.'