b'\n_START_ARTICLE_\nPaul Kurtz\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v Newarku, New Jersey, v judovski dru\xc5\xbeini, mami\xc2\xa0Sari Lasser in o\xc4\x8detu Martinu Kurtzu. Diplomiral je\xc2\xa0na Univerzi v New Yorku. Magisterij in doktorat filozofije je opravil na\xc2\xa0Univerzi Columbia. V mladosti je simpatiziral s politi\xc4\x8dno levico, vendar je kasneje dejal, da ga je slu\xc5\xbeenje v\xc2\xa0vojski Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike\xc2\xa0med drugo svetovno vojno nau\xc4\x8dilo pravilno ovrednotiti nevarnosti, ki jo predstavlja ideologija. Videl\xc2\xa0je koncentracijski tabori\xc5\xa1\xc4\x8di\xc2\xa0Buchenwald in Dachau, ko sta bili osvobojeni, in postal razo\xc4\x8daran nad\xc2\xa0komunizmom, ko je videl, kako se ruski su\xc5\xbeenjski delavci, ki so bili odpeljani v\xc2\xa0nacisti\xc4\x8dno Nem\xc4\x8dijo\xc2\xa0s silo, po koncu vojne niso hoteli vrniti nazaj v\xc2\xa0Sovjetsko zvezo.\n_START_SECTION_\nSekularni humanizem\n_START_PARAGRAPH_\nKurtz je bil velik zagovornik sekularnega humanizma v okviru kulturnega boja proti kr\xc5\xa1\xc4\x8danskemu fundamentalizmu v ZDA.\xc2\xa0"Prvi humanisti\xc4\x8dni manifest" izdan leta 1933 je \xc5\xa1e tesno povezan z religijo, medtem ko ga je \xc5\xbeelel Kurtz osvoboditi vsakr\xc5\xa1nih povezav z religijo in religioznimi vsebinami. Njegova prizadevanja niso \xc5\xa1la neopa\xc5\xbeeno mimo fundamentalisti\xc4\x8dnih kristjanov, ki so v njem videle nevarnega ateista, zato je njihovo protipropagando izrabljal sebi v prid in si na ta ra\xc4\x8dun \xc5\xa1iril krog simpatizerjev in privr\xc5\xbeencev. Ustanovil je neprofitno, izobra\xc5\xbeevalno Zdru\xc5\xbeenje za sekularni humanizem in ga kasneje skupaj s Komitejem za skepti\xc4\x8dna raziskovanja (CSI), ki se ukvarja s prou\xc4\x8devanjem nadnaravnega, raz\xc5\xa1iril v Center za raziskave  (CFI). Delovanje CFI-ja je v naslednjih desetletjih raz\xc5\xa1iril izven ZDA po svetu. Zunaj ZDA obstajajo mdr. v Londonu, Amsterdamu, v Var\xc5\xa1avi, Moskvi, Pekingu, Hyderabadu, Torontu, Dakarju, Buenos Airesu in Katmanduju. Medtem ko je Kurtz skrbel prete\xc5\xbeno za vsebino in populariziranje skepticizma, je organizacijski vidik vseh teh zdru\xc5\xbeenj prevzel soustanovitelj, sociolog Marcello Truzzi._NEWLINE_Leta 1999 je Kurtz prejel \xc2\xa0Mednarodno humanisti\xc4\x8dno nagrado, ki mu jo je podelila\xc2\xa0Mednarodna humanisti\xc4\x8dna in eti\xc4\x8dna unija (IHEU). Naredil je veliko za raz\xc5\xa1iritev in promocijo IHEU-ja kot \xc4\x8dlan komiteja IHEU-ja za \xc5\xa1iritev in razvoj (skupaj z L\xc3\xa9vijem Fragellom in Robom Tielmanom). Leta 2000 je prejel Mednarodno racionalisti\xc4\x8dno nagrado, ki jo podeljuje zdru\xc5\xbeenje Rationalist International. V letu 2001 je razpravljal s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim filozofom\xc2\xa0Williamom Lane Craigom\xc2\xa0o bistvu morale in moralnosti._NEWLINE_Kurtz je verjel, da bi morali neverni \xc4\x8dlani skupnosti imeti pozitiven pogled na \xc5\xbeivljenje. Skepticizem do religije je po Kurtzu edini na\xc4\x8din sekularnega humanizma.\n_START_SECTION_\nKritika paranormalnega\n_START_PARAGRAPH_\nDrug vidik Kurtzove zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine je njegova kritika paranormalnih pojavov. V letu 1976 je CSI za\xc4\x8del izdajati uradno glasilo Skeptical Inquirer. Kot Martin Gardner, Carl Sagan, Isaac Asimov, James Randi, Ray Hyman in drugi, tudi Kurtza uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med popularizatorje znanstvenega skepticizma in kriti\xc4\x8dnega razmi\xc5\xa1ljanja, kadar gre za trditve o paranormalnih pojavih._NEWLINE_Kurtz v delu Transcedentalna sku\xc5\xa1njava (The Transcendental Temptation, 1986), koliko dokazljive so trditve Mojzesa, Jezusa in Mohameda, kot tudi ustanoviteljev raznih protestantskih lo\xc4\x8din v ZDA (Joseph Smith, Ellen White). V delu se nahaja tudi kritika parapsihologije.\n_START_SECTION_\nEvpraksofija\n_START_PARAGRAPH_\nKurtz je ustvaril izraz eupraxsophy (poslovenjeno evpraksofija), ki pomeni primer filozofije in \xc5\xbeivljenjske dr\xc5\xbee brez religijskih vsebin, kot sta\xc2\xa0posvetni humanizem in konfucijanstvo, ki shajata brez vere v nadnaravno. Evpraksofija je\xc2\xa0nereligiozna \xc5\xbeivljenjska dr\xc5\xbea oziroma svetovni nazor, ki poudarja neodvisnost etike od religije. To neodvisnost je mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di z racionalnimi metodami, kot so logika, opazovanje in znanost (namesto vere, mistike ali razodetja). Beseda je nastala na podlagi gr\xc5\xa1kih besed za "dobro", "praksa", in "modrost".\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem je poimenovan asteroid 6629 Kurtz.'