b'\n_START_ARTICLE_\nVladislav II. Ogrski\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nVladislav je bil  najstarej\xc5\xa1i sin Kazimirja IV., kralja Poljske in velikega kneza Litve. Njegova mati je bila Elizabeta Avstrijska, h\xc4\x8di cesarja Alberta II., ki je bil tudi \xc4\x8de\xc5\xa1ki in ogrski kralj, in sestra Ladislava Posmrtnega. Star\xc5\xa1a sta se zavedala pomembnosti znanja in sta za vzgojo svojih \xc5\xa1tevilnih otrok najela priznane u\xc4\x8denjake. Zgodovinar Jan D\xc5\x82ugosz je Vladislava vzgojil v duhu katoli\xc5\xa1ke pobo\xc5\xbenosti. _NEWLINE_Star\xc5\xa1a sta po smrti materinega brata Ladislava Posmrtnega, ki je leta 1457 umrl brez naslednika, v Vladislavovem imenu prvi\xc4\x8d postavila zahtevo po ogrski in \xc4\x8de\xc5\xa1ki kroni. A ne \xc4\x8de\xc5\xa1ki niti ogrski stanovi se za njune zahteve niso zmenili in so za nova kralja izvolili doma\xc4\x8da plemi\xc4\x8da: Ogri Matijo Korvina, sina slavnega vojskovodje (24. januarja 1458), in \xc4\x8cehi Jurija Podjebradskega, vodjo zmernih husitov (utrakvistov) (2. marca 1458)._NEWLINE_Ob koncu leta 1466 je pape\xc5\xbe Pavel II. \xc2\xbbkrivoverskega\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja Jurija Podjebradskega izob\xc4\x8dil in razglasil proti njemu kri\xc5\xbearsko vojno. Katoli\xc5\xa1ki \xc4\x8de\xc5\xa1ki plemi\xc4\x8di so sledili pape\xc5\xbeevemu pozivu in so se svojemu kralju uprli. Matija Korvin mu je marca 1468 napovedal vojno ter zavzel Moravsko in \xc5\xa0lezijo. Maja 1469 so katoli\xc5\xa1ki plemi\xc4\x8di v Olomucu Matijo Korvina izvolili za \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja, medtem ko so husitsko naravnani plemi\xc4\x8di v Kutni Gori za Jurijevega naslednika imenovali Vladislava. Po \xc5\xa1tevilnih preobratih vojne sre\xc4\x8de v letih 1469 in 1470 je Jurij Podjebradski, \xc5\xbee precej bolan, ponudil poljskemu kralju, v kolikor mu uspe zagotoviti mir, za njegovega sina nasledstvo na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. A \xc5\xa1e preden se je Kazimir IV. v Jurijevem imenu za\xc4\x8del pogajati, je Podjebradski 22. marca 1471 umrl.\n_START_SECTION_\nBojevanje za \xc4\x8ce\xc5\xa1ko (1471\xe2\x80\x931479)\n_START_PARAGRAPH_\nKljub naklonjenosti, ki jo je ve\xc4\x8dina \xc4\x8de\xc5\xa1kih plemi\xc4\x8dev kazala do Jagelonca, pa Vladislavu \xc4\x8de\xc5\xa1ka krona \xc5\xa1e ni bila povsem zagotovljena. Nekateri plemi\xc4\x8di so se zavzemali za priznanje Matije Korvina, kar bi ponovno zdru\xc5\xbeilo vsa \xc4\x8de\xc5\xa1ka ozemlja in kon\xc4\x8dalo vojno. A mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i so bili prista\xc5\xa1i Poljakov; 27. maja 1471 so za novega \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja izvolili Vladislava, potem ko so Matijevi prista\xc5\xa1i dva dni prej zapustili zborovanje. Sveti sede\xc5\xbe se z izvolitvijo ni strinjal in pape\xc5\xa1ki legat Lorenzo Roverella je naslednji dan za \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja potrdil Matijo Korvina. Obratnega mnenja so bili cesar Friderik III. in volilni knezi, ki so podpirali Vladislava. _NEWLINE_16. junija je Vladislav sprejel izvolitev in obljubil, da bo priznaval obe \xc2\xbbnarodnosti\xc2\xab\xc2\xa0v kraljestvu (mi\xc5\xa1ljeni so bili katoli\xc5\xa1ki in utrakvisti\xc4\x8dni stanovi) in v skladu s pra\xc5\xa1kimi kompakti (ki jih je potrdil baselski koncil, Sveti sede\xc5\xbe pa ves \xc4\x8das zavra\xc4\x8dal) spo\xc5\xa1toval njihovo svobodo. 22. avgusta 1471 so v Pragi Vladislava slavnostno kronali za \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja._NEWLINE_Odlo\xc4\x8ditev za Vladislava je pomenila nadaljevanje vojne med \xc4\x8ce\xc5\xa1ko in Ogrsko. Jagelonci so gojili skrito \xc5\xbeeljo, da bi ponovno osvojili tudi Ogrsko. Kazimir IV. je tako omogo\xc4\x8dil svojemu drugemu sinu Kazimirju, da je pozno leta 1471 iz Poljske napadel Zgornjo Ogrsko (danes Slova\xc5\xa1ka), potem ko je nekaj ogrskih prelatov in baronov, nezadovoljnih s Korvinovo vojno proti katoli\xc5\xa1kemu Vladislavu, mlademu Kazimirju ponudilo ogrsko krono. A podvig se je klavrno kon\xc4\x8dal. \xc5\xa0e pred koncem leta so Matijevi poveljniki mladega Kazimirja premagali in ga prisilili, da se je umaknil z Ogrske. Pape\xc5\xbe Sikst IV. je pooblastil legata Barca Barboma, da izob\xc4\x8di Vladislava in njegovega o\xc4\x8deta, \xc4\x8de bosta \xc5\xa1e naprej vztrajala v nadaljevanju vojne. Poljskemu kralju ni preostalo drugega, kot da je sklenil mir (31. marca 1472), Vladislav pa se mu je pridru\xc5\xbeil s premirjem. Za\xc4\x8dela so se dolgotrajna mirovna pogajanja, ki so trajala vse leto 1473; pogosto je bil na njih prisoten tudi pape\xc5\xa1ki legat, ki je podpiral Matijeve zahteve._NEWLINE_Cesarja in zahodne kneze je vse bolj skrbela Matijeva zagnanost, da se povzpne na rimsko-nem\xc5\xa1ki prestol. Pod vodstvom brandenbur\xc5\xa1kega mejnega grofa Alberta III. Ahila se je proti njemu za\xc4\x8dela oblikovati velika koalicija cesarja, Burgundije, Poljske, \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, Brandenburga in nekaterih nem\xc5\xa1kih knezov. Zaradi pomislekov poljskega kralja so zamudili predvideni poletni termin za napad. Ko pa sta jeseni poljska in \xc4\x8de\xc5\xa1ka vojska vendarle vdrli v \xc5\xa0lezijo in oktobra 1474 v Vroclavu obkolili Matijevo vojsko, so jim Ogri prekinili oskrbovalne poti. Vladislav in Kazimir IV. sta bila prisiljena podpisati nov mir (8. decembra 1474), ki je potrdil stanje na terenu in kon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8ditev prelo\xc5\xbeil za tri leta._NEWLINE_Marca 1476 je umrl Henrik XI. G\xc5\x82ogowski, eden od \xc5\xa1lezijskih vojvod, ki so leta 1468 priznali suverenost Matije Korvina. Vladislav je v vlogi \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja dovolil, da njegova dvanajstletna vdova Barbara, h\xc4\x8derka brandenbur\xc5\xa1kega mejnega grofa Alberta III., podeduje vojvodino G\xc5\x82og\xc3\xb3w v Spodnji \xc5\xa0leziji. Kmalu za tem so se v Frankfurtu ob Odri pojavili trije \xc5\xbeenitni posredniki in v kraljevem imenu zaprosili za Barbarino roko. 19. avgusta je bila preko poobla\xc5\xa1\xc4\x8dencev sklenjena zakonska zveza. S poroko je kralj pri\xc5\xa1el do posesti, ki je le\xc5\xbeala v obmo\xc4\x8dju Korvinove oblasti. Matija se je tedaj bojeval proti Turkom na ju\xc5\xbeni meji ogrskega kraljestva in Vladislavu se ni bilo te\xc5\xbeko povezati proti njemu z njegovimi nezadovoljnimi vazali v \xc5\xa0leziji in na Moravskem ter s cesarjem._NEWLINE_Iz vsega tega se je ponovno izcimila vojna, v kateri je Matija s hitrimi udarci kaznoval vodje nezadovoljnih vazalov (Kazimir IV. je bil tedaj zaposlen z vojno proti Prusom). Pomagal je Janu II. \xc5\xbbaga\xc5\x84skemu, ne\xc4\x8daku Henrika XI., da je zasedel vojvodino G\xc5\x82ogow; Barbara je tako ostala brez dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Brez dote pa Vladislav \xc5\xbeene ni mogel pripeljati pred \xc4\x8de\xc5\xa1ke plemi\xc4\x8de; sprva je njen prihod odlagal, potem pa se je za\xc4\x8del izgovarjati, da so bili \xc5\xbeenitni posredniki poobla\xc5\xa1\xc4\x8deni le za sklenitev zaroke in ne poroke; kraljevi svet je Barbari prepovedal priti na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko._NEWLINE_10. junija 1477 je cesar ustoli\xc4\x8dil Vladislava za \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja in volilnega kneza. Dva dni kasneje je Matija Frideriku III. napovedal vojno, napadel Avstrijo in blokiral Dunaj, dokler ni cesar (1. decembra) tudi njega priznal za zakonitega \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja in ga ustoli\xc4\x8dil._NEWLINE_15. januarja 1478 je pape\xc5\xa1ki legat Baldasare de Piscia izob\xc4\x8dil Vladislava in njegove prista\xc5\xa1e, kar je spodbudilo nova mirovna pogajanja med nasprotnikoma, ki so kon\xc4\x8dno pripeljala do kompromisa. Obema je bil priznan naziv \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja, a le Matija je bil dol\xc5\xbean Vladislava v korespondenci tako tudi naslavljati. De\xc5\xbeele \xc4\x8de\xc5\xa1ke krone sta si razdelila: Vladislavu je ostala o\xc5\xbeja \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Matija pa je smel obdr\xc5\xbeati oblast na Moravskem, v \xc5\xa0leziji in Lu\xc5\xbeici; kompromis je pooblastil Vladislava, da po Matijevi smrti za 400.000 zlatih forintov odkupi te pokrajine. Z velikim pompom in slavjem sta kralja 21. julija 1479 v Olomucu ratificirala mirovni sporazum.\n_START_SECTION_\nVladanje na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem (1480\xe2\x80\x931489)\n_START_PARAGRAPH_\nMir v Olomucu je omogo\xc4\x8dil katoli\xc5\xa1kim plemi\xc4\x8dem, ki so podpirali Matijo, da so se vrnili na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko. Vladislav, ki je za krepitev svojega polo\xc5\xbeaja v Evropi potreboval podporo Svetega sede\xc5\xbea, si je prizadeval izbolj\xc5\xa1ati polo\xc5\xbeaj katoli\xc4\x8danov v svojem kraljestvu. Ni mogel dose\xc4\x8di restavracije rimsko katoli\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije v Pragi, za\xc4\x8del pa je v mestnih svetih zamenjavati utrakviste s katoli\xc4\x8dani. Tudi dva sinova njegovega predhodnika, Jind\xc5\x99ich in Hynek Pod\xc4\x9bbrady, sta prestopila v katoli\xc5\xa1ko vero._NEWLINE_Prizadevanje za rekatolizacijo je razdra\xc5\xbeilo husite. Septembra 1483 so se dvignili v vstajo me\xc5\xa1\xc4\x8dani Prage. Uporniki so morili in izganjali katoli\xc5\xa1ke duhovnike in mestne svetnike ter preganjali Nemce in Jude. Tudi Vladislav je moral zapustiti prestolnico. Podobne vstaje so izbruhnile v Nymburku, \xc5\xbdatcu in Kraljevem Gradcu. Ker Vladislav ni mogel poslati vojske nad Prago, je spremenil politiko in leta 1484 potrdil nove husitske mestne svetnike._NEWLINE_Uspeh upora pra\xc5\xa1kih me\xc5\xa1\xc4\x8danov je med seboj zbli\xc5\xbeal zmerno husitske in katoli\xc5\xa1ke plemi\xc4\x8de, ki so me\xc5\xa1\xc4\x8dane prezirali. Vladislav jih je pripravil do tega, da so se o verskih zadevah med seboj sporazumeli. Dr\xc5\xbeavni zbor je marca 1485 v Kutni Gori potrdil njihov kompromis, ki je v naslednjih desetletjih \xc4\x8de\xc5\xa1kim dr\xc5\xbeavljanom, plemi\xc4\x8dem in neplemi\xc4\x8dem, omogo\xc4\x8dal, da so lahko svobodno pripadali tako katoli\xc5\xa1ki kot utrakvisti\xc4\x8dni veri. Vladislav se ni kaj dosti vme\xc5\xa1aval v \xc4\x8de\xc5\xa1ke notranje spore. Sprva je podpiral plemi\xc4\x8de, ki so sku\xc5\xa1ali vpliv me\xc5\xa1\xc4\x8danstva v dr\xc5\xbeavnem zboru omejiti le na problematiko mest, kasneje pa se je sku\xc5\xa1al opirati na mesta pri omejevanju mo\xc4\x8di velikega plemstva, a je imel pri tem le zelo omejen uspeh. Tudi kasneje je \xc5\xa1e podpiral katoli\xc4\x8dane, vendar ne tako, da bi s tem razdra\xc5\xbeil utrakviste. Kljub prizadevanjem pa Prage ni uspel spraviti s katoli\xc5\xa1kim Rimom._NEWLINE_Friderik III. je prepri\xc4\x8dal \xc5\xa1est volilnih knezov, da so 16. februarja 1486 na rajhstagu v Frankfurtu izvolili njegovega sina Maksimilijana za rimsko-nem\xc5\xa1kega kralja; v volilni postopek niso pritegnili niti Matije niti Vladislava (po dolo\xc4\x8dilih zlate bule iz leta 1356 je bil \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj avtomati\xc4\x8dno tudi volilni knez). Ta opustitev je oba u\xc5\xbealila in pripeljala do njunega zbli\xc5\xbeanja; 11. septembra sta sestala v Jihlavi in sklenila zvezo proti cesarju. Sre\xc4\x8danje je bilo prilo\xc5\xbenost za obravnavanje tudi drugih vsebin skupnega interesa, posebno za pogovor o kro\xc5\xbeenju denarja v njunih kraljestvih. Vladislav je obljubil, da bo Matiji poslal pomo\xc4\x8d v boju proti cesarju, a njegovi svetovalci so ga kasneje prepri\xc4\x8dali, da ni dr\xc5\xbeal obljube. \xc4\x8ce\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni zbor je Vladislava tudi prisilil, da je junija 1487 sklenil s cesarjem in volilnimi knezi mir. Istega leta je pape\xc5\xbe Inocenc VIII. umaknil izob\xc4\x8denje Vladislava in ga priznal za \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja._NEWLINE_Vladislav se ni me\xc5\xa1al v vojno, ki je leta 1482 izbruhnila med ogrskim kraljem in cesarjem. \xc5\xa0ele ko se je Matija po zmagi nad cesarjem leta 1487 lotil \xc5\xa1lezijskih knezov, da bi si prilastil njihove posesti v korist svojega sina Ivana Korvina, je Vladislav posredoval v korist ogro\xc5\xbeenih vojvod Minstrber\xc5\xa1kih (sinov Jurija Podjebra\xc5\xa1kega) in jih re\xc5\xa1il pred popolnim propadom. Leta 1489 je Matija prisilil Jana II. \xc5\xbbaga\xc5\x84skega, da se je odpovedal vojvodini G\xc5\x82og\xc3\xb3w v korist Ivana Korvina.\n_START_SECTION_\nBojevanje za Ogrsko (1490\xe2\x80\x931491)\n_START_PARAGRAPH_\n6. aprila 1490 je na Dunaju umrl Matija Korvin. _NEWLINE_Do maja, ko so se plemi\xc4\x8di zbrali, da bi izvolili njegovega naslednika, so zahtevo po ogrskem prestolu postavili \xc5\xa1tirje kandidati: Ivan Korvin, nezakonski sin umrlega kralja, Habsbur\xc5\xbean Maksimilijan I. in dva Jagelonca, Vladislav in njegov mlaj\xc5\xa1i brat Ivan Albert. Ivana Korvina so sprva podpirali baroni in prelati, ki so imeli svoje posesti vzdol\xc5\xbe ju\xc5\xbene meje kraljestva (vklju\xc4\x8dno Lovro Ilo\xc4\x8dki (mad\xc5\xbearsko \xc3\x9ajlaki), hrva\xc5\xa1ko-ogrski magnat, in Peter V\xc3\xa1radi, nad\xc5\xa1kof Kalocse). Maksimilijan I. se je skliceval na mirovni sporazum iz leta 1463 v Dunajskem Novem mestu, ki je dolo\xc4\x8dal, da v primeru, da Matija umre brez zakonitega dedi\xc4\x8da, Ogrsko nasledijo Friderik III. in njegovi dedi\xc4\x8di. Vladislav je zahteval Ogrsko kot najstarej\xc5\xa1i sin sestre Matijevega predhodnika, Ladislava Posmrtnega. Njegova star\xc5\xa1a pa sta za kralja predlagala mlaj\xc5\xa1ega sina, Ivana Alberta, saj sta vsakemu od svojih sinov \xc5\xbeelela zagotoviti pomemben polo\xc5\xbeaj. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina ogrskih baronov in prelatov je dajala prednost Vladislavu, ker je \xc5\xbee z vladanjem na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem dokazal, da bo upo\xc5\xa1teval njihove svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine. Obljubil je tudi, da se bo po kronanju poro\xc4\x8dil z Matijevo bogato vdovo, Beatrice Neapeljsko, ki je bila med ogrskim plemstvom zelo priljubljena in je \xc5\xbeelela biti kraljica \xc5\xa1e naprej. Njegova prista\xc5\xa1a, \xc5\xa0tefan V. B\xc3\xa1thory in Pavel Kinizsi, sta 4. julija voja\xc5\xa1ko premagala Ivana Korvina. _NEWLINE_15. julija 1490 je ogrski dr\xc5\xbeavni zbor za ogrskega kralja izvolil Vladislava. Ta je odpotoval na Ogrsko in junija podpisal listino z volilnimi obljubami; obljubil je, da ne bo predpisoval izrednih dajatev, da bo odpravil \xc2\xbb\xc5\xa1kodljive novotarije\xc2\xab, ki jih je vpeljal Matija Korvin, in da bo tesno sodeloval s kraljevim svetom. Avgusta se je v Budimu sre\xc4\x8dal z bratom Ivanom Albertom, ki je na drugi strani Donave pri\xc5\xa1el z vojsko vse do Pe\xc5\xa1te, a nista na\xc5\xa1la kompromisa._NEWLINE_18. septembra 1490 so Vladislava v Sz\xc3\xa9kesfeh\xc3\xa9rv\xc3\xa1ru kronali za ogrskega kralja. 4. oktobra se je v Esztergomu (nerad) poro\xc4\x8dil z Beatrice. Zakon je ostal tajen, \xc4\x8deprav je soproga prispevala znatne vsote za financiranje bojev na Ogrskem. Veljavnost zakona je bila vpra\xc5\xa1ljiva, saj Vladislav cerkveno \xc5\xa1e ni bil lo\xc4\x8den od Barbare._NEWLINE_Med Vladislavovo odsotnostjo so \xc4\x8ce\xc5\xa1ko upravljali visoki uradniki, predvsem mestni grof Prage in \xc4\x8de\xc5\xa1ki kancler. Moravska, \xc5\xa0lezija, Lu\xc5\xbeica so priznale njegovo oblast kmalu po Matijevi smrti. \xc4\x8ceprav je Vladislav vztrajal, da bodo tri province ostale priklju\xc4\x8dene ogrski kroni, dokler ne bo v ogrsko zakladnico prispel \xc4\x8de\xc5\xa1ki denar, dolo\xc4\x8den z mirovno pogodbo v Olomucu, so \xc4\x8de\xc5\xa1ki stanovi trdili, da je personalna unija izni\xc4\x8dila to dolo\xc4\x8dbo. 400.000 forintov ni bilo nikdar pla\xc4\x8danih, province pa so pre\xc5\xa1le v sklop \xc4\x8de\xc5\xa1ke krone._NEWLINE_Ivan Albert se tudi po Vladislavovem kronanju ni odrekel Ogrski. S Poljske je zavzel Zgornjo Ogrsko in septembra 1490 oblegal Ko\xc5\xa1ice. Z zahoda je napadel tudi Maksimilijan I. in do novembra zavzel Szombathely, Veszpr\xc3\xa9m in Sz\xc3\xa9kesfeh\xc3\xa9rv\xc3\xa1r. Vladislavovi prista\xc5\xa1i so v protinapadu decembra osvobodili Ko\xc5\xa1ice, Maksimilijan pa se je moral umakniti z Ogrske, ker mu je zmanjkalo denarja za pla\xc4\x8devanje najemnikov. Ivan Albert se je 20. februarja 1491 odpovedal Ogrski v zameno za vojvodino G\xc5\x82og\xc3\xb3w in suverenostjo nad polovico \xc5\xa0lezije. Kljub temu je jeseni \xc5\xa1e enkrat vdrl na Ogrsko, toda \xc5\xa0tefan V. Zapolja ga je pri Pre\xc5\xa1ovu premagal in ga prisilil, da se je dokon\xc4\x8dno odpovedal zahtevi po Ogrski._NEWLINE_Novembra 1491 sta se v Bratislavi sestala Vladislav in Maksimilijan. Maksimilijan se je odpovedal \xc4\x8de\xc5\xa1ki in ogrski kroni, vztrajal pa je pri habsbur\xc5\xa1ki pravici do dedovanja na Ogrskem in \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. Vladislav se je odpovedal vsem ozemljem, ki jih je Matija Korvin zavzel v Avstriji, in potrdil pravico Habsbur\xc5\xbeanov, da podedujejo \xc4\x8de\xc5\xa1ko in ogrsko krono v primeru, da sam umre brez sina. Odpoved ozemeljskim pridobitvam so mnogi ogrski plemi\xc4\x8di imeli za izdajo. Zgodaj leta 1492 je ogrski dr\xc5\xbeavni zbor pogodbo iz Bratislave ratificiral \xc5\xa1ele potem, ko se je veliko plemi\xc4\x8dev, ki so sodelovali na prvih sejah, nezadovoljnih vrnilo domov.\n_START_SECTION_\nVladanje na Ogrskem in \xc4\x8ce\xc5\xa1kem (1492\xe2\x80\x931516)\n_START_PARAGRAPH_\nV Vladislavovem \xc4\x8dasu se je kraljeva mo\xc4\x8d zmanj\xc5\xa1ala na ra\xc4\x8dun ogrskih magnatov, ki so svojo mo\xc4\x8d uporabili tudi za omejitev svobode kmetov. Skoraj vse va\xc5\xbene odlo\xc4\x8ditve je sprejemal kraljevi svet. Vladislavova najvplivnej\xc5\xa1a svetovalca v devetdesetih letih sta bila Tam\xc3\xa1s Bak\xc3\xb3cz in \xc5\xa0tefan V. Zapolja. Na pomenu je dobil dr\xc5\xbeavni zbor._NEWLINE_7. junija 1492 je umrl poljski kralj Kazimir IV. Poljsko in Litvo je zapustil Vladislavovima mlaj\xc5\xa1ima bratoma, Ivanu Albertu in Aleksandru. Vladislav je sicer zahteval Poljsko zase, toda poljski plemi\xc4\x8di so 27. avgusta izvolili za kralja Ivana Alberta. Veliki knez Litve je postal Aleksander._NEWLINE_Ker je Matija Korvin zapustil skoraj prazno dr\xc5\xbeavno zakladnico, Vladislav ni imel denarja, da bi \xc5\xa1e naprej pla\xc4\x8deval predhodnikovo veliko profesionalno \xc2\xbb\xc4\x8drno vojsko\xc2\xab. Nepla\xc4\x8dani najemniki so si postregli sami in so oropali nekaj vasi vzdol\xc5\xbe Save. Septembra 1492 jih je premagal in uni\xc4\x8dil slavni ogrski vojskovodja Pavel Kinizsi. Veliko najemnikov so usmrtili, ostanek vojske pa je Vladislav januarja 1493 razpustil._NEWLINE_Turki so za\xc4\x8deli redno vdirati preko ju\xc5\xbene ogrske meje. Septembra 1493 so na Krbavskem polju zadali uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d poraz zdru\xc5\xbeeni vojski hrva\xc5\xa1kih in slavonskih plemi\xc4\x8dev. Zasedli so jadransko obalo do Omi\xc5\xa1a._NEWLINE_Trije jagelonski vladarji so se aprila 1494 sestali v Levo\xc4\x8di, da bi se domenili o skupni zunanji politiki, toda Vladislav in Ivan Albert nista na\xc5\xa1la kompromisa glede Moldavije in \xc5\xa0lezije. Sestanek tako ni izpolnil pri\xc4\x8dakovanj._NEWLINE_Spomladi 1494 je Vladislav, ne da bi poiskal soglasje dr\xc5\xbeavnega zbora, razpisal izreden davek in s tem izzval proteste plemi\xc4\x8dev po vsem kraljestvu. Lovro Ilo\xc4\x8dki (\xc3\x9ajlaki L\xc5\x91rinc), mogo\xc4\x8dni ogrski in hrva\xc5\xa1ki plemi\xc4\x8d, je ukazal umoriti pobiralca davkov in je Vladislava imenoval govedo. Vladislav ga je obdol\xc5\xbeil sodelovanja s Turki, poslal nadenj vojsko in ga primoral, da je zgodaj leta 1495 prosil za milost. Dovoljeno mu je bilo, da je zadr\xc5\xbeal ve\xc4\x8dino posesti._NEWLINE_Aprila 1495 so predstavniki Vladislava in tur\xc5\xa1kega sultana Bajazida II. podpisali triletni mir. Kljub temu so Turki na meji s Hrva\xc5\xa1ko nadaljevali z napadi._NEWLINE_Na zboru maja 1496 so stanovi obto\xc5\xbeili Vladislavovega zakladnika Sigismunda Ernuszta, ki je to slu\xc5\xbebo opravljal \xc5\xbee za Matijo Korvina, poneverbe dr\xc5\xbeavnega denarja in od Vladislava zahtevali, da ga zapre. Izpu\xc5\xa1\xc4\x8den je bil \xc5\xa1ele, ko je pla\xc4\x8dal odkupnino 400.000 zlatih forintov._NEWLINE_Vladislav je v prvi polovici leta 1497 obiskal \xc4\x8ce\xc5\xa1ko. Ko se je vrnil, ga je ogrski dr\xc5\xbeavni zbor prepri\xc4\x8dal, da je Tam\xc3\xa1su Bak\xc3\xb3czu, ki je postal zelo nepriljubljen, prepovedal uporabljati kraljeve pe\xc4\x8datnike; zaupal jih je Juriju Szatm\xc3\xa1ri. Pape\xc5\xbe Aleksander VI. je 20. decembra Bak\xc3\xb3cza imenoval za nad\xc5\xa1kofa Esztergoma._NEWLINE_Konec leta 1497 je Vladislav za zasluge pri obrambi pred Turki s posebnimi grbi nagradil slavonske stanove._NEWLINE_Leta 1498 (pred koncem premirja s Turki) je ogrski dr\xc5\xbeavni zbor sprejel zakonodajo, ki je jasno dolo\xc4\x8dila voja\xc5\xa1ke obveznosti plemi\xc4\x8dev. Poimensko je bilo dolo\xc4\x8denih 41 velikih zemlji\xc5\xa1kih gospodov, ki so imeli pravico in dol\xc5\xbenost vzdr\xc5\xbeevati svoje banderije. Vpeljan je bil redni davek (en forint na porto), katerega velik del so pobirali baroni, ki so vzdr\xc5\xbeevali banderije, del pa komitati, da so lahko pla\xc4\x8devali najemni\xc5\xa1ke vojake. Zbor je tudi sprejel zakon, ki je pove\xc4\x8dal dohodke plemi\xc4\x8dev na ra\xc4\x8dun dohodkov cerkve in omejil ekonomske privilegije mest in me\xc5\xa1\xc4\x8danov._NEWLINE_Leta 1498 se je Vladislav v Krakovu povezal z Ivanom Albertom in \xc5\xa0tefanom III. Moldavskim v zvezo proti Turkom. Pobotal se je z Ivanom Korvinom in ga imenoval za hrva\xc5\xa1kega bana z nalogo, da brani Hrva\xc5\xa1ko._NEWLINE_11. marca 1500 je \xc4\x8de\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni zbor sprejel novo de\xc5\xbeelno ustavo, ki je \xc5\xa1e omejila kraljevo oblast; Vladislav jo je podpisal \xc5\xa1ele leta 1502, poznana je kot Vladislavov de\xc5\xbeelni red._NEWLINE_Leta 1502 je bila v vrhnjem nadstropju pra\xc5\xa1kega gradu dograjena ogromna t. i. Vladislavova dvorana, ki so jo gradili od leta 1493._NEWLINE_23. septembra 1502 se je Vladislav poro\xc4\x8dil s pametno in energi\xc4\x8dno Ano Foix (potem ko je z ozemeljskimi darili pri bratih prve \xc5\xbeene Barbare dosegel pristanek na lo\xc4\x8ditev in je leta 1500 pape\xc5\xbe izjavil, da je zakon z njo in z drugo \xc5\xbeeno Beatrice neveljaven), ki mu je marca 1504 rodila h\xc4\x8derko Ano. Ogrski stanovi so se naslednje leto odzvali z odlokom, da ogrskega prestola ne sme zasesti tujec. V odgovor je cesar Maksimilijan I. napovedal Ogrski vojno. Spor so re\xc5\xa1ili leta 1506 z dedno pogodbo: Maksimilijanov vnuk Ferdinand naj bi se poro\xc4\x8dil z Vladislavovo h\xc4\x8derko Ano, Vladislavov \xc5\xa1e nerojeni sin pa naj bi vzel Ferdinandovo sestro Marijo. Ko se je o pogodbi razvedelo, so ogrski stanovi kralja prisilili, da je cesarju napovedal vojno, toda ker se je nekaj mesecev pozneje Vladislavu res rodil sin Ludvik, se vojna ni ve\xc4\x8d zdela umestna. Ludvikova mati je za posledicami poroda umrla._NEWLINE_Leta 1504 (in prej \xc5\xbee leta 1498) je Vladislav uradnikom in plemi\xc4\x8dem v \xc5\xa0leziji zagotovil indigenat. Leta 1510 je izdal \xc2\xbbpismo Veli\xc4\x8danstva\xc2\xab, s katerim je proglasil neodtujljivost \xc4\x8de\xc5\xa1kega ozemlja. Tesneje se je povezal z vojvodi Minstrber\xc5\xa1kimi._NEWLINE_V Osmanskem cesarstvu je leta 1512 bojeviti Selim I. odstavil svojega o\xc4\x8deta sultana Bajazida II. in obnovil sovra\xc5\xbenosti z Ogrsko. Vojna sre\xc4\x8da se je nasmihala zdaj eni, zdaj drugi strani. Gledano v celoti so Turki dobili samo bosanski banat Srebrenico. Toda bilanca stanja je bila za Ogrsko dosti slab\xc5\xa1a, ker so spopadi in vpadi, ki so se nadaljevali tudi brez formalno napovedane vojne, pusto\xc5\xa1ili ozemlja okoli trdnjav, ki jih je na mejnem obmo\xc4\x8dju postavil Matija Korvin, in jim s tem prekinjali preskrbovalne poti. Odbijanje tur\xc5\xa1kih pritiskov je postajalo vse napornej\xc5\xa1e._NEWLINE_Leta 1513 je novi pape\xc5\xbe Leon X. imenoval nekdanjega ogrskega kanclerja Tam\xc3\xa1s Bak\xc3\xb3cza za legata z nalogo organizirati kri\xc5\xbearski pohod proti Turkom. Bak\xc3\xb3cz je aprila 1514 v Budimu razglasili tozadevno pape\xc5\xa1ko bulo. Kmalu se je v voja\xc5\xa1kih taborih (najve\xc4\x8d v osrednjem blizu Pe\xc5\xa1te) zbralo pod poveljstvom konjeni\xc5\xa1kega \xc4\x8dastnika z ju\xc5\xbene meje Gy\xc3\xb6rgyja D\xc3\xb3zse okoli 40.000 kme\xc4\x8dkih kri\xc5\xbearjev, ki so jih pritegnili protitur\xc5\xa1ka vnema, pape\xc5\xbeeva obljuba, da bodo odvezani grehov, in nezadovoljstvo z lastno usodo. Plemi\xc4\x8di, ki so se bali izgube delovne sile, so kmetom branili odhod na kri\xc5\xbearsko vojno. V za\xc4\x8detku maja so kri\xc5\xbearji povzro\xc4\x8dili prve krvave konflikte. Bak\xc3\xb3cz se je odzval tako, da je ustavil nova\xc4\x8denje in odpovedal pohod. Toda kmetje in D\xc3\xb3zsa se niso hoteli raziti. Premagali so \xc4\x8dete, ki so jih hotele razgnati in dva meseca po\xc5\xbeigali gra\xc5\xa1\xc4\x8dine, plenili po gradovih in uni\xc4\x8devali listine, na katerih so bile zapisane grajske pravice. Proti koncu junija so si kralj in plemi\xc4\x8di opomogli od za\xc4\x8detne osuplosti. D\xc3\xb3zseva vojska se je 15. junija 1514 vdala Ivanu Zapolji, ki je prihitel re\xc5\xa1evat grad v Temi\xc5\xa1varju, ki so ga kmetje oblegali ve\xc4\x8d kot mesec dni. Zmagovalci so se nad voditelji upora zverinsko ma\xc5\xa1\xc4\x8devali in jih namu\xc4\x8dili do smrti. Dr\xc5\xbeavni zbor je na zasedanju oktobra 1514 kmete obsodil na \xc2\xbbve\xc4\x8dno tla\xc4\x8danstvo\xc2\xab\xc2\xa0(perpetua rusticitas), niso se smeli ve\xc4\x8d seliti, prijeti za oro\xc5\xbeje, vsi so morali opravljati prisilno delo. \xc4\x8ceprav se ta zakon ni vedno izvajal enako strogo in dosledno, se je vendarle obdr\xc5\xbeal do leta 1848. Najhuj\xc5\xa1a posledica kme\xc4\x8dkega upora je bila povzro\xc4\x8dena \xc5\xa1koda, ki je \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ala gospodarsko krizo (ki se je za\xc4\x8dela 1512) v \xc4\x8dasu, ko bi zaradi pribli\xc5\xbeevanja Turkov Ogrska morala biti mo\xc4\x8dna._NEWLINE_Dva tedna po svojem 60. rojstnem dnevu je Vladislav v Budimu umrl. Pokopali so ga \xc5\xa1est dni kasneje v grobni cerkvi ogrskih vladarjev v Sz\xc3\xa9kesfeh\xc3\xa9rv\xc3\xa1ru. Njegov sin je bil kronan \xc5\xbee leta 1508 za ogrskega in leta 1509 za \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja, tako da je bilo nasledstvo zagotovljeno. Pred smrtjo je Vladislav poklical k sebi ogrskega primasa Tam\xc3\xa1sa Bak\xc3\xb3cza, poveljnika budimskega gradu Ivana Bornemisza in mejnega grofa Jurija von Brandenburg-Ansbach ter jih imenoval za varuhe mladega princa Ludvika in za regente.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nDobro izobra\xc5\xbeeni in katoli\xc5\xa1ko vzgojeni Vladislav je bil po naravi umirjen, ob\xc4\x8dutljiv, dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlovek. Njegova dobrodu\xc5\xa1nost je mejila \xc5\xbee na slabost. \xc4\x8cutil je dolo\xc4\x8den strah pred osebno odgovornostjo, zato se je pogosto skrival za svetovalci in bil dovzeten za razna pri\xc5\xa1epetavanja. Dobro se je po\xc4\x8dutil le zunaj glavnega mesta, na lovu, kjer se je upal sprostiti._NEWLINE_Na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem je moral, \xc5\xbee zaradi predvolilnih obljub, velik del svoje oblasti prenesti na dr\xc5\xbeavne uradnike. \xc4\x8ce\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni zbor je za\xc4\x8del delovati kot ustavodajna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, sprejemal je zakone in se razvil v najbolj vplivno telo dr\xc5\xbeavne uprave. To je postalo \xc5\xa1e bolj izrazito, ko je Vladislav leta 1491 postal tudi ogrski kralj in se je preselil v Budim. Na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem so odtlej vladali visoki uradniki, predvsem kancler in pra\xc5\xa1ki mestni grof. _NEWLINE_Podobno se je dogajalo v \xc5\xa0leziji, ki je v \xc4\x8dasu Vladislavovega vladanja dobila stanovsko vlado in so doma\xc4\x8di plemi\xc4\x8di in uradniki dobili poseben, privilegiran status. Kadar je \xc5\xa1lo za \xc5\xa0lezijo ali Moravsko, je Vladislavu veliko zadrego povzro\xc4\x8dalo medsebojno ljubosumje \xc4\x8de\xc5\xa1kega in ogrskega plemstva; ni se mogel odlo\xc4\x8diti, ali naj deluje kot \xc4\x8de\xc5\xa1ki ali kot ogrski kralj, in potem navadno ni storil ni\xc4\x8desar._NEWLINE_Na Ogrskem je bilo obdobje Vladislavovega vladanja miroljubnej\xc5\xa1e kot kdajkoli po Sigismundu. Plemi\xc4\x8di ga niso nikoli posku\xc5\xa1ali spodnesti, ne z oro\xc5\xbejem ne s spletkami, saj so lahko svoje zahteve do vladarja in drugih delov dru\xc5\xbebe uveljavljali z legalnimi sredstvi. Matijeve institucije so enostavno ukinili. Nadzorstvo nad dr\xc5\xbeavo je pre\xc5\xa1lo v roke kraljevega sveta, kateremu ni Vladislav nikoli oporekal; od tod njegov vzdevek Vladislav Dob\xc5\xbee (kar po \xc4\x8de\xc5\xa1ko pomeni dobro, v redu). Zlasti vpliven je postal polo\xc5\xbeaj kanclerja, ki ga je ve\xc4\x8dji del Vladislavovega vladanja zasedal Tam\xc3\xa1s Bak\xc3\xb3cz._NEWLINE_Verske napetosti na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem so se za\xc4\x8dasno umirile, vsepovsod pa so se pove\xc4\x8dale statusne razlike in zaostrile socialne razmere. Na Ogrskem so gospodarsko in politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d v svoje roke ponovno dobili magnati, ostali stanovi so izgubili na pomenu. Magnati so vse bolj prevzemali kme\xc4\x8dko delovno silo, ji nalagali vse ve\xc4\x8dja bremena in ji prepovedali seliti se k drugim gospodarjem. Po zadu\xc5\xa1itvi upora leta 1514 so se pritiski na kmete zaostrili do skrajnosti._NEWLINE_Dohodki dr\xc5\xbeave in njena voja\xc5\xa1ka mo\xc4\x8d so se drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ali. Ni\xc4\x8desar ni bilo storjenega za obrambo proti Turkom. Brez osnove je bil strah Maksimilijana I. in drugih sosedov, da bodo Jagelonci izkoristili isto\xc4\x8dasno oblast v Poljski, Ogrski in \xc4\x8ce\xc5\xa1ki za mo\xc4\x8dno evropsko politiko. Tri dr\xc5\xbeave, ki so bile tradicionalno pod vplivom oligarhij najbogatej\xc5\xa1ih, so \xc5\xa1le vsaka svojo pot. Vladislav tudi ni ni\xc4\x8desar storil, da bi za primer izumrtja svoje dru\xc5\xbeinske veje zagotovil na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in Ogrskem nasledstvo poljskih Jageloncev.'