b'\n_START_ARTICLE_\nHiva\n_START_PARAGRAPH_\nHiva (uzbe\xc5\xa1ko Xiva, cirilsko \xd0\xa5\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xb0; tudi Chiwa ali Khiva) je mesto v dana\xc5\xa1njem Uzbekistanu. Staro obzidano mestno jedro It\xc4\x8dan Kala (turkmensko Ichon Qola) je od leta 1990 na seznamu UNESCO-ve svetovne zgodovinske dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nHiva le\xc5\xbei v ju\xc5\xbenem delu province Horzem, na levem bregu reke Amu Darje in v neposredni bli\xc5\xbeini pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Karakum-(\xc4\x8crni pesek). Le\xc5\xbei v rodovitnem delu skozi katerega te\xc4\x8de namakalni kanal Palvan-Kazavat. Mesto le\xc5\xbei na Svilni cesti in je mnogo let tekmovalo za prvenstvo z bolj poznano Buharo._NEWLINE_Mesto je zgrajeno na nadmorski vi\xc5\xa1ini 93 m, ima celinsko klimo s povpre\xc4\x8dno temperaturo zraka -4,4\xc2\xa0\xc2\xb0C v januarju in 27,4\xc2\xa0\xc2\xb0C v juniju. Najvi\xc5\xa1ja temperatura poleti dosega 44\xc2\xa0\xc2\xb0C, koli\xc4\x8dina padavin pa ne prese\xc5\xbee 100\xc2\xa0mm, vendar je mesto odmaknjeno le 40\xc2\xa0km od velike reke Amu-Darje, zato ima vedno dovolj \xc4\x8diste, pitne vode._NEWLINE_Po zadnjem \xc5\xa1tetju \xc5\xbeivi v mestu 49200 prebivalcev, v obzidanem delu It\xc4\x8dan Kala pa 2000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nHiva je 20. oktobra 1997 praznovala 2500 letnico nastanka. Zgodovino Hive lahko razdelimo na pet \xc4\x8dasovnih obdobij:_NEWLINE_Prvo obdobje med 6. in 4. stoletjem pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V tem \xc4\x8dasu so se na obmo\xc4\x8dju It\xc4\x8dan Kale za\xc4\x8deli naseljevati prvi prebivalci. To je razvidno iz ostankov khumcha plo\xc5\xa1\xc4\x8d in kelihov. Te najdbe so dokaz obstoja prvotne majhne in neutrjene naselbine, ki je bila kasneje uni\xc4\x8dena, ko se je mesto \xc5\xa1irilo. Med 5. in 4. st.pr.n.\xc5\xa1t. stari Horezm do\xc5\xbeivlja veliko zgodovinskih preobratov, ko se pove\xc4\x8dajo prizadevanja za neodvisnost, kar je na koncu pomagalo, da so pregnali Ahmemenide v Iran._NEWLINE_Drugo obdobje od 4. do 1. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se ukvarja s pojavom utrjenega mesta It\xc4\x8dan kala. V tem \xc4\x8dasu je bilo zgrajeno dvojno obzidje okrog It\xc4\x8dan Kale, ki se je zaklju\xc4\x8dilo z galerijo strelcev in pravokotnimi stolpi, ki so stali 22 do 27 metrov narazen drug od drugega. Med obema obzidjema je bilo 4,3 m prostora po katerem je tekel jarek._NEWLINE_Tretje obdobje od 1. do 4 stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja ka\xc5\xbee na ponovni vzpon Hive, mesto se je hitro gradilo in pridobivalo nove naseljence. V bli\xc5\xbeini zahodnega zidu je bil zgrajen nov stolp. V za\xc4\x8detku tako imenovanega obdobja Kushan med 1. in 4. st. so imeli postavljen dodaten zid, s \xc4\x8dimer se je skupna debelina pove\xc4\x8dala na od 7,5 m do 9 m. Kot je razvidno iz arheolo\xc5\xa1kih izkopavanj, se je v drugi polovica 4. in za\xc4\x8detku 5. stoletja za\xc4\x8del drugi zaton mesta, ki ga je spet zajela napredujo\xc4\x8da pu\xc5\xa1\xc4\x8dava._NEWLINE_\xc4\x8cetrto obdobje od 6. do 8. stoletja. V za\xc4\x8detku srednjega veka je mesto ponovno za\xc4\x8delo o\xc5\xbeivljati. Gradijo se prvi fevdalni gradovi, kot na primer tisti, katerega ru\xc5\xa1evine so \xc5\xa1e vidne na hribu Akshikh-Bobo. Zaradi pomanjkanja informacij iz 8. in 9. stoletja, se v muslimanski literaturi govori kot o uni\xc4\x8denju mesta Hiva v letu 709, ko Kutaiba bin Muslim neusmiljeno napade Horezm in uni\xc4\x8duje mesta._NEWLINE_Peto obdobje od 9. stoletja dalje. V 10. stoletju je Hiva, kot tudi vsa dr\xc5\xbeava Horezm postane del Samanidskega imperija._NEWLINE_Po letu 995 jug Horezma skupaj s Hivo pade pod oblast \xc5\xa1aha Mamun bin Muhammada. Ostal je do leta 1017, ko ga je izrinil Gaznevid, ki je vladal od 1017 do 1034 leta. To je bil \xc4\x8das hitrega gospodarskega in kulturnega vzpona mesta. V drugi polovici 10. stoletja je bila Hiva sestavljena iz citadele oziroma osrednjega dela mesta in okrepljena z obzidjem It\xc4\x8dan Kale in Di\xc5\xa1an Kale._NEWLINE_Koncem 9. stoletja nastopi nova doba v zgodovini Horezma: leta 1077 je oblast prevzela Anushtegidska dinastija. Pod \xc5\xa1ahom Ala-ad-Din Tekesh-em (1172-1200) in Al-ad-Din Muhammadom (1200-1220) je bila ustanovljena muslimanska dr\xc5\xbeava._NEWLINE_V letih 1220-1221 sta bila tako Horezm v celoti kot Hiva uni\xc4\x8dena od D\xc5\xbeingiskanovih hord. Hiva, prakti\xc4\x8dno poru\xc5\xa1ena do tal, je postala del pokrajine pod oblastjo kana \xc4\x8cagataja. Postopoma je mesto za\xc4\x8delo o\xc5\xbeivljati, vrnila se je obrtni\xc5\xa1ka, trgovinska in druga dejavnost. Ope\xc4\x8dnate zgradbe so za\xc4\x8deli tako znotraj kot zunaj okra\xc5\xa1evati s steklenimi okraski in slikami z \xc5\xbeivalskimi in rastlinskimi podobami._NEWLINE_Leta 1380 Hiva postane del Temuridske dr\xc5\xbeave po tem, ko jo je Timur zavzel Horezm. Hiva postane glavno mesto, mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e kot prvotna It\xc4\x8dan Kala, obzidano v poznem 14. stoletju. Le\xc5\xbealo je na pomembni trgovski poti, ki je povezovala Horezm in Horasan. Hiva je sklepala tesna zavezni\xc5\xa1tva s \xc5\xa1tevilnimi mesti v Srednji in Jugozahodni Aziji ter na obmo\xc4\x8dju ob Volgi._NEWLINE_Hiva je \xc5\xbeivela ustaljeno \xc5\xbeivljenje, ljudje so obdelovali zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in gojili govedo. Hi\xc5\xa1e in dvori\xc5\xa1\xc4\x8da so bile videti kot gomile. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8da so bila obdana z glinenimi zidovi, vhodna vrata, vrata, okna in stebri\xc5\xa1\xc4\x8da so bila izdelana v orientalskem slogu, z gravurami na njih. Mo\xc5\xa1ki so nosili dolge majice z ovratnicami in bomba\xc5\xbeen podlo\xc5\xbeen pla\xc5\xa1\xc4\x8d, z obveznim klobukom iz astrahana na glavi in visoke \xc5\xa1kornje. Dekleta in mlade \xc5\xbeenske so nosile srebrno vezene \xc4\x8depice. Starej\xc5\xa1e \xc5\xbeenske so imele dolge obleke z dolgim pla\xc5\xa1\xc4\x8dem po vrhu. \xc5\xbdenske iz visoke dru\xc5\xbebe so nosile ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de z zlatom vezene obleke, \xc5\xbeametne \xc4\x8depice in barvaste usnjene \xc5\xa1kornje oblikovane pri najbolj\xc5\xa1ih \xc4\x8devljarjih v Horezmu._NEWLINE_Leta 1505 so Horezm in Hivo osvojile \xc4\x8dete kana \xc5\xa0eibani-ja, ki jih je vodil njegov brat sultan Mahmoud. Kmalu za tem je bil kan \xc5\xa0eibani pri Mervu ubit in leta 1510 se je pokrajina odcepila od dr\xc5\xbeave \xc5\xa0eibani, ki je sodila pod \xc5\xa1aha Ismaila Sevefija iz Irana. Horezm je postal ponovno neodvisen leta 1511-1512, ko je prevzela oblast druga veja \xc5\xa0aibanidske dinastije, neprijazen Abdulhair in njegov vnuk Muhammad \xc5\xa0eibani. Rivalski voditelji so se neprestano bojevali med seboj. Globoko zakoreninjeno sovra\xc5\xa1tvo med Hivo in Buharo, voditelji uporabljajo kot prilo\xc5\xbenost za napadanje drug drugega. V letih 1533-39 je Horezm okupiral Buharski kan Ubaidulla, ki ga je izro\xc4\x8dil svojemu sinu Abulazisu. V letih 1557-1598 je dr\xc5\xbeavi vladal Buharski kan Abdulla. Hiva je bila odvisna od Buhare tudi pod Kili kanom, podkanom Ashtarkhanidom (1680-1702)._NEWLINE_Od 16. stoletja dalje je bila Hiva ve\xc4\x8dkrat razgla\xc5\xa1ena za glavno mesto Kanata, leta 1556 pa jo Budzhgihanov sin Dusthan uradno razglasi za prestolnico._NEWLINE_V drugi polovici 16. stoletja je bilo opazno pove\xc4\x8danje trgovine in diplomatskih vezi med Hivo in Rusijo, s katero so si izmenjavali pisma in darila, predvsem prek Astrahana, kjer so se trgovci iz Hive pojavili \xc5\xbee v letu 1557, samo leto po tem, ko so se ruske \xc4\x8dete umaknile od tam._NEWLINE_Med vladavino Arab Muhammeda je bila Hiva v 17. stoletju (1602-1623) prestolnica, ki je u\xc5\xbeivala relativno politi\xc4\x8dno stabilnost, ki se je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala v \xc4\x8dasu vladavine Arab Muhammedovega sina Abulgazi Bahadurhana (1643-1664). Dobro izobra\xc5\xbeen in avtor knjig "dinastije Turkov", dinastije Turkmencev" in "Bistvo \xc4\x8dloveka", je bil ugleden dr\xc5\xbeavnik in vladar. Njegove uredbe in reforme, katerih cilj je bilo kon\xc4\x8danje razdora ter spodbujanje nomadskih plemen, da se ustalijo, so mo\xc4\x8dno okrepile dr\xc5\xbeavo Hiva._NEWLINE_Pod njegovim vladanjem je bila Hiva velik kulturni center. V svoji knjigi "Firdvas-ul ikbol Munis" Abulgazi se opisuje kot\xc2\xa0\xc2\xbbrazsvetljen in izobra\xc5\xbeen \xc4\x8dlovek". V \xc4\x8dasu njegove in vladavine sina Abulgozi-kana Anusha, Hiva u\xc5\xbeiva tudi gradbeni razcvet z gradnjo \xc5\xa1tevilnih \xc5\xa1ol za u\xc4\x8denje korana (medres) in kopali\xc5\xa1\xc4\x8d poimenovanih po Anushahanu, zgradili so namakalne kanale Shahabad in Yarmysh. V drugi polovici 17. stoletja je bila Hiva politi\xc4\x8dno in gospodarsko v vzponu._NEWLINE_Leta 1740 Iranski \xc5\xa1ah Nadir (1736-1747) vodi svojo vojsko po Srednji Aziji. Hiva in Buhara za\xc4\x8dasno opustita svojo dolgoletno tekmovalnost in zdru\xc5\xbeita mo\xc4\x8di in premagata Nadirjevo vojsko. \xc5\xa0ahu s\xc4\x8dasoma uspe pridobiti vladarja Buhare na svojo stran, podjarmi mesto in na \xc4\x8delu mogo\xc4\x8dne vojske osvoji Hivo. Tudi po smrti \xc5\xa1aha Nadirja potrebuje Hiva dolgo \xc4\x8dasa, da si ponovno pridobi svoj nekdanji vpliv._NEWLINE_V letih 1768-1769 do\xc5\xbeivi Hiva precej naravnih katastrof, obremenjujejo pa jo tudi preveliki davki Kanatu._NEWLINE_Muhammed Amina-inak, \xc4\x8dlovek, ki je dejansko vodil Hivo med letom 1752 do 1790, obnovi mesto do svoje nekdanje mo\xc4\x8di. Skupaj z Ombai-inakom je vodil \xc5\xa1tevilna uzbekistanska plemena._NEWLINE_V Horezmu so bile \xc5\xa1tiri glavne Uzbe\xc5\xa1ke etni\xc4\x8dne skupine razli\xc4\x8dnih plemen in vsako od njih je vodil inak. Inaki so bili najvi\xc5\xa1ji dr\xc5\xbeavni uradniki z odlo\xc4\x8dilno besedo pri izvolitvi kana._NEWLINE_Muhammad Amin-inak se je uspe\xc5\xa1no boril s separatisti\xc4\x8dno misle\xc4\x8dimi in svobode \xc5\xbeeljnimi pokrajinskimi poglavarji, pri \xc4\x8demer je uporabil vodji Yomut-a in Choudor-ja iz turkmenskih plemen kot pomembni sili na poti na oblast vrhovnega poglavarja._NEWLINE_Leta 1804 Muhammad Aminov vnuk Eltuzar (1804-1806) postane kan in ustanovni o\xc4\x8de dinastije Kungrad (1763-1920), ki je vladala Hivskemu kanatu do leta 1920._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine kana Mohameda Rakhim-a (1806-1825) so bile gospodarsko nazadujo\xc4\x8de in na pol neodvisne pokrajine zdru\xc5\xbeene v eno. Za obvladovanje dr\xc5\xbeave je kan Muhammad Rakhim ustanovil in predsedoval vrhovnemu svetu najvi\xc5\xa1jih uradnikov, predstavnikov uzbekistanskih plemen. Muhammad Rakhim je reformiral dav\xc4\x8dni sistem in uvedel carinsko slu\xc5\xbebo._NEWLINE_Zunanja trgovina je hitro rastla, za\xc4\x8deli so kovati srebrne in zlate kovance. Muhammadov sin kan Allakuli raz\xc5\xa1iri meje Kanata. Kan in njegovi vezirji si lastijo veliko zemlje in vode in iz tega \xc4\x8drpajo ogromne dobi\xc4\x8dke._NEWLINE_V 19. stoletju je v Hivi cvetela zunanja trgovina z astrahanom, preprogami in drugim blagom in to s Tur\xc4\x8dijo, Kitajsko in drugimi dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_V poznem 19. stoletju je v Hivi \xc5\xbeivelo ve\xc4\x8d etni\xc4\x8dnih skupin: Uzbeki, Turkmenci in Karakalpaksi. Populacija je zna\xc5\xa1ala nekaj manj kot 800.000 ljudi._NEWLINE_Leta 1864 je bil Mohammad Rakhim II (Feruz) razgla\xc5\xa1en za kana Hive. To je sovpadalo z rastjo kapitalizma v Rusiji, kar je Ruse sililo v zajetje novih ozemelj, da bi pridobili nove trge in vire surovin. V ta namen je Rusija za\xc4\x8dela ofenzivo proti Kokandu in Buharskemu kanatu. Kanat Hiva se je postopoma zmanj\xc5\xa1al in bil vklju\xc4\x8den v ruski Turkestan, ko je bila leta 1873, po ve\xc4\x8d letih priprav, podpisan Gandimyanski sporazum o ruski okupaciji Hive (postane ruski protektorat)._NEWLINE_Ruska vlada je izvajala kolonialisti\xc4\x8dno politiko v Hivskem kanatu. Neugoden polo\xc5\xbeaj je Ruse privedel do politi\xc4\x8dnega sodelovanja z lokalno aristokracijo in celo dodelitvijo pravice kanu do avtonomije._NEWLINE_Prodiranje ruskega trgovinskega in industrijskega kapitala v Kanat je omogo\xc4\x8dilo, da je Hiva leta 1884 postala del ruskega carinskega obmo\xc4\x8dja, kar je pripomoglo k razvoju lokalnih proizvodnih sil. Zelo pomembna za regijo je bila izgradnja \xc5\xbeeleznice iz Turkestana, ki naj bi povezala gospodarsko pomembna podro\xc4\x8dja med seboj._NEWLINE_Doma\xc4\x8da obrt se je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala. Hiva se je lahko pohvalila z okoli 60 obrtmi in njeno glavno mesto je bilo znano po zlatarjih, kova\xc4\x8dih bakra, obdelovalcih lesa in kamna, usnjarjih, kroja\xc4\x8dih, itd._NEWLINE_2. desetletje 20. stoletja je bilo polno dramati\xc4\x8dnih dogodkov. Po oktobrski revoluciji, je bil Horezm kratkotrajna sovjetska ljudska republika (kasneje Horezm SSR), ki je bil sestavljen iz obmo\xc4\x8dja starega Kanata Hiva, preden je bila leta 1924 vklju\xc4\x8dena v Sovjetsko zvezo. Nekdanji Kanat se razdeli med novo Turkmensko SSR, Uzbekistansko SSR in Karakalpakstan ASSR (prvotno del Kazahstana ASSR kot Oblast Karakalpak)._NEWLINE_Ve\xc4\x8dje zgodovinsko obmo\xc4\x8dje Horezma \xc5\xa1e naprej delijo. Severni Horezm postane Uzbekistanska SSR, leta 1925 pa njen zahodni del pripade Turkmenski SSR. Leta 1936 je severozahodni del pripadel Kazahstanski SSR. Po razpadu Sovjetske zveze leta 1991 nastanejo nove dr\xc5\xbeave Uzbekistan, Turkmenistan in Kazahstan, ju\xc5\xbeni Horezm pa je danes del Irana. Veliko starodavnih mest Horezma se trenutno nahaja v provinci Xorazm v Uzbekistanu._NEWLINE_Danes ima obmo\xc4\x8dje, ki je bilo v\xc4\x8dasih kanat Horezm, me\xc5\xa1ano prebivalstvo Uzbekov, Karakalpakov, Turkmenov, Perzijcev, Tatarov in Kazahstancev.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nOd 17. do 19. stoletja sta bili kultura in umetnost v Hivi na zelo visoki ravni. Obse\xc5\xbenost in lepota v tem \xc4\x8dasu so se odra\xc5\xbeale v prelepih zgradbah, pala\xc4\x8dah, mo\xc5\xa1ejah in medresah ter zapletenih oblikah narejenih iz gline. UNESCO je 12. decembra 1990 uvrstil staro mestno jedro Hive, It\xc4\x8dan Kala (uzbe\xc5\xa1ko Ichon Qola) na seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. V celotni It\xc4\x8dan Kali je 6 mo\xc5\xa1ej, 24 medres, \xc5\xa1tirje minareti, 6 mavzolejev, 2 pala\xc4\x8di, 3 karavanseraji, 4 muzeji in ve\xc4\x8d drugih javnih zgradb._NEWLINE_V It\xc4\x8dan Kali so med najpomembnej\xc5\xa1imi zgradbami:_NEWLINE_Mo\xc5\xa1eja D\xc5\xbeuma iz 10 st. z minaretom, ki predstavlja izjemno arhitekturno vrednost; po navedbah arabskega geografa Mukaddasiy-a, mo\xc5\xa1eja D\xc5\xbeuma sega v 10. stoletju. Kasneje v 18. stoletju je bila obnovljena z denarjem, ki ga je doniral uradnik kan Abdurakhman Mekhtar. Mo\xc5\xa1eja je edinstvena struktura brez portalov, kupol, galerij in dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. Vanjo je mogo\xc4\x8de dostopati iz treh strani. Na severni strani ima 33 m visok minaret, najstarej\xc5\xa1i v Hivi, spodaj ima premer 6,5 m. V notranjosti je velika dvorana ki je podprta s 213 lesenimi stebri z majno odprtino na sredini. Ima s kapniki napolnjeno molilno ni\xc5\xa1o in na njeni desni strani visi marmorna plo\xc5\xa1\xc4\x8da s podrobnostmi o mo\xc5\xa1eji. Posebnega pomena so ro\xc4\x8dno izrezljana vrata in razli\xc4\x8dno izrezljani stebri. Ti datirajo v leta 1316, 1517, 1788 leta 1789, so na povr\xc5\xa1ini 55m x 46 m in do 5 m visoki._NEWLINE_Nedokon\xc4\x8dani minaret Kalta Minar (1851-55), v celoti okra\xc5\xa1en z zelenimi in rumenimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami, stoji ob medresi kana Muhammada Amina. Ljudje ga imenujejo tudi Guyok minar ali "zelen minaret". Nedokon\xc4\x8dan naj bi ostal zato, ker je kan leta 1855 umrl. \xc4\x8ce bi bil zgrajen v celoti, bi bil najvi\xc5\xa1ji v muslimanskem svetu - 70 do 80 m. Danes je minaret visok 29 m, spodaj ima obseg 14,2 m._NEWLINE_Minaret Islam Hod\xc5\xbea iz leta 1910, ki le\xc5\xbei ob medresi Islama Hod\xc5\xbee in je visok 57,5 m, spodaj ima premer 9,5 m. Znotraj minatera je zavito stopni\xc5\xa1\xc4\x8de s 120 stopnicami. Na vrhu je izjemen razgled na mesto Hiva in okolico._NEWLINE_Medresa kana Muhammada Amina Inaka, zgrajena 1785 leta se nahaja nasproti zahodnemu vogalu pala\xc4\x8de Tash Hauli. V medresi je pokopan kanov sin Qutli Murad (Bala kan), ki je bil ubit v boju za prestol. Je pravokotne oblike z dimenzijami 25,5 m x 24 m. Ima dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in javno dvorano na vhodnem delu ter ni\xc5\xa1e s stebri "guldast" na vogalih. Danes je v zgradbi ob\xc4\x8dinski urad._NEWLINE_Medresa kana Muhammada Rahimxona II., zgrajena leta 1871, v celoti kon\xc4\x8dana 1876. Njegovo polno ime je kan Sayyid Muhammad Rahim Bakhadur (ljudje so ga klicali Madrimkan II.), ker je bil pesnik je dobil vzdevek "Feruz". Kan Muhammad Rahim je bil eden najve\xc4\x8djih v Hivi in zelo pomemben za celotno Srednjo Azijo. Medresa ima 76 \xc5\xa1tudentskih sob v dveh nadstropjih okoli notranjih dvori\xc5\xa1\xc4\x8d. Glavno pro\xc4\x8delje medrese je dvonadstropna stavba z visokim portalom. Pasa\xc5\xbea je pokrita z osmimi kupolami in ima najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo kupol med medresami v Srednji Aziji. Medreso sestavljajo darskhana, knji\xc5\xbenica, zimska in poletna mo\xc5\xa1eja. Za okras timpanona je uporabljena majolika, okrasne \xc4\x8drte in tri \xc4\x8detrt stebri na fasadi. Zidovi so iz terakota opeke z zelenimi \xc4\x8drtami. Dimenzije: skupaj 62,5 m x 50 m; zunanje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de 25 m x 50 m; notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de 28,3 m x 28,8 m, darkshana: 5,4 , x 5,4 m._NEWLINE_Medresa Islama Hod\xc5\xbee, zgrajena 1908, poleg katere stoji minaret istega imena. Gradnjo je financiral kan Isfandiyar, minister Islam Hod\xc5\xbea. Okra\xc5\xa1ena je z glaziranimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami, ki sestavljajo slike mojstra Ish-Muhammad Khudayberdiyeva. Medresa Islam Hod\xc5\xbea je poseben arhitekturni kompleks, ki odra\xc5\xbea vpliv \xc4\x8dasa in duha ustvarjalnosti etni\xc4\x8dnih obrti. Precej majhen labirint konstrukcij vklju\xc4\x8duje zapleten prostor s 42 \xc5\xa1tudentskimi sobami (hujras), veliko dvorano s kupolami, z majoliko in kapniki okra\xc5\xa1ena ni\xc5\xa1a mikhrab in visok minaret. Arhitektovo mojstrstvo je mogo\xc4\x8de videti na celotnem obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_Pala\xc4\x8da Kunya Ark (uzbe\xc5\xa1ko K\xc3\xb6hna Arh) zgrajena med 17. in 19. stoletjem predstavlja trdnjavsko pala\xc4\x8do. Graditi jo je za\xc4\x8del sin kana Anusha, kan Arang leta 1686 - 1688 in je bila sredi 18. stoletja, v \xc4\x8dasu iranskih osvajanj, uni\xc4\x8dena. Leta 1804-1806 je novo zgradbo postavil kan Iltuzar. Predstavljala je mesto v mestu. Vsebovala je: vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, tovarne smodnika, skladi\xc5\xa1\xc4\x8de oro\xc5\xbeja, urad za sprejeme, zimsko in poletno mo\xc5\xa1ejo, harem (dogradil ga je \xc5\xa1ele kan Muhammad Rahim II.), kuhinje, hleve, sobe za stra\xc5\xbearje, areno za boje z ovni,... Trg pred pala\xc4\x8do je slu\xc5\xbeil za voja\xc5\xa1ke parade in prostor za treninge vojakov. Tukaj je bil tudi poseben prostor za izvr\xc5\xa1evanje obsodb._NEWLINE_Tudi ostale zgradbe so veli\xc4\x8dastnih razse\xc5\xbenosti in enostavnih oblik in so izjemni primeri tipi\xc4\x8dne muslimanske arhitekture, zna\xc4\x8dilne za srednjo Azijo.\n_START_SECTION_\nZnameniti Hiv\xc4\x8dani\n_START_PARAGRAPH_\nAl\'Khwarizmi (Ab\xc5\xab \xca\xbfAbdall\xc4\x81h Mu\xe1\xb8\xa5ammad ibn M\xc5\xabs\xc4\x81 al-Khw\xc4\x81rizm\xc4\xab)- rojen: okoli 780 v Hivi (Horezm, danes v Uzbekistanu), umrl: okoli 850 verjetno v Bagdadu (sedaj v Iraku)._NEWLINE_Al\'Khwarizmi je islamski matematik in astronom, ki je pisal s hindujsko-arabskimi \xc5\xa1tevilkami in je bil med prvimi, ki je uporabil ni\xc4\x8d kot \xc5\xa1tevko, uvedel je decimalno vejico,.... Beseda algoritem izhaja iz njegovega imena. Njegova matemati\xc4\x8dna razprava "Hisab al jabr w\'al-muqabala" je izvor besede algebra in velja kot prva knjiga, ki je opisalovala algebro. Odkril je nov na\xc4\x8din za re\xc5\xa1evanje kvadratne ena\xc4\x8dbe, ki je bil tako priljubljen, da so se na\xc4\x8dela matematike iz njegove knjige "Al-Jabr" uporabljala na evropskih univerzah vse do 16. stoletja._NEWLINE_V Bagdadu je bil \xc4\x8dlan "Hi\xc5\xa1e modrosti", kjer se je z drugimi znanstveniki ukvarjal z aritmetiko, algebro, geometrijo ter prevajal iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine. Napisal je razpravo o astronomiji in ve\xc4\x8d knjig z astronomskimi tabelami. \xc5\xa0ele ko so bile njegove knjige o astronomiji prevedene v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, je Zahod uvedel nove znanstvene koncepte v astronomijo. Velik prispevek je tudi njegovo delo o geografiji. Al-Khwarizmi je spremenil Ptolemejeva stali\xc5\xa1\xc4\x8da. Pod njegovim vodstvom je nastalo 70 geografskih del in prvi zemljevid znanega sveta (leta 830). Al-Khwarizmi je tudi prvi poskusil z merjenjem obsega zemlje. Njegova knjiga o geografiji je bila "Kitab surat-al-Ard" in je vsebovala tudi zemljevide._NEWLINE_Pahlavan Mahmud, zavetnik Hive, bil je tudi nadarjen pesnik, filozof, vojak, krznar, poklicni rokoborec in zdravilec. V svojih pesmih je hvalil pogum, po\xc5\xa1tenost, \xc4\x8dlove\xc4\x8dnost. V svojih filozofskih teorijah je razvijal razli\xc4\x8dna eti\xc4\x8dna na\xc4\x8dela o pogumu in hrabrosti. Bil je eden od stebrov \xc5\xa1ole Sufizma Javonmardlik ("Pogum za mladino"), katere osnovna na\xc4\x8dela so bila velikodu\xc5\xa1nost, usmiljenje, skromnost in poslu\xc5\xa1nost Alahu. V Hivi ima svoj mavzolej, h katermu hodijo ljudje molit in izrekat svoje pro\xc5\xa1nje. Kompleks mavzoleja, ki je najsvetej\xc5\xa1i prostor v Hivi, je danes sestavljen iz kupolaste meni\xc5\xa1ke dvorane (khanqah), dvori\xc5\xa1\xc4\x8da in paviljona, letne mo\xc5\xa1eje, \xc4\x8ditalnice, kuhinje in drugih pomo\xc5\xbenih objektov. Zgrajen je bil v 17. stoletju in kasneje, do vklju\xc4\x8dno 20. stoletja, ve\xc4\x8dkrat dozidan. Notranjost mavzoleja Pahlavan Mahmuda je oblo\xc5\xbeena z majolika plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami s tradicionalnimi podobami iz leta 1825, lesena vrata so \xc4\x8dudovito izrezljana z vlo\xc5\xbekom iz bakra in slonovine. V tem mavzoleju imajo grobove tudi kan Muhammad Rakhim I., kan Abdulgazi in Elbars II. Kompleks je eden izmed najbolj\xc5\xa1ih primerov srednjeve\xc5\xa1ke arhitekture in eden od biserov v ogrlici zgodovinske in kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Hive._NEWLINE_Shermuhammad Munis (1778-1829), uzbe\xc5\xa1ki pesnik, pisatelj, zgodovinar in prevajalec. Rodil se je v dru\xc5\xbeini intelektualcev v Cele Kiyat v bli\xc5\xbeini mesta Hiva in bil dobro izobra\xc5\xbeen. Njegov o\xc4\x8de - Emir Avaz-biy Mirabeau je pripadal uzbe\xc5\xa1ki plemenski aristokraciji. Stric je bil tudi pesnik in zgodovinar Agakhi Muhammad Riza. Munis je avtor zgodovinskega dela, "Vrt sre\xc4\x8de"(\xd0\xa0\xd0\xb0\xd0\xb9\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x81\xd0\xb0\xd0\xb4 \xd1\x81\xd1\x87\xd0\xb0\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8c\xd1\x8f). Od leta 1800 je slu\xc5\xbeboval na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du Hive pri kanu Avaz-inaku, Eltuzar-iju, Muhammad Rahimu I. kot sodni kronist in tajnik. Leta 1806 je po naro\xc4\x8dilu kan Eltuzara (1804-1806) za\xc4\x8del pisati zgodovinsko delo "Firdavsul-iqbol". Delo je sestavljeno iz petih poglavij in predstavlja povzetek svetovne zgodovine in zgodovine Hive, vklju\xc4\x8dno z obdobji Eltuzara in Mohamed Rahim I. (1806-1825)._NEWLINE_Agakhi, pesnik in zgodovinar_NEWLINE_Sha\xc4\xadkh Nazhmiddin Kubro, pisatelj.'