b'\n_START_ARTICLE_\nPo\xc5\xa1ta\n_START_SECTION_\nNajzgodnej\xc5\xa1i po\xc5\xa1tni sistemi\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detni po\xc5\xa1tni sistemi so bili sestavljeni predvsem v obliki rednih kurirskih linij. Na\xc4\x8din komuniciranja s pomo\xc4\x8djo pisnih sporo\xc4\x8dil, ki jih posredniki prena\xc5\xa1ajo od enega kraja do drugega, skoraj zagotovo sega v \xc4\x8dase ko je bila izumljena pisava. Formalni po\xc5\xa1tni sistemi pa so se pojavili precej kasneje. Prvo dokumentirano organizirano po\xc5\xa1iljanje sporo\xc4\x8dil sega v obdobje 2400 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko so v Egiptu faraoni s pomo\xc4\x8djo kurirjev, po\xc5\xa1iljali odlo\xc4\x8dbe po dr\xc5\xbeavnem ozemlju.\n_START_SECTION_\nReforme po\xc5\xa1tnega sistema\n_START_PARAGRAPH_\nV Veliki Britaniji je bilo po\xc5\xa1iljanje pisem vse do leta 1840 precej drago, netransparentno, ljudje pa so ga povezovali tudi s korupcijo. Pismo je v teh \xc4\x8dasih moral pla\xc4\x8dati prejemnik in ne po\xc5\xa1iljatelj. Cena pa je bila odvisna od razdalje, ki jo je pismo prepotovalo in \xc5\xa1tevila listov, ki ga je vsebovalo. Zasluge za pomembne reforme v po\xc5\xa1tnem po\xc5\xa1iljanju pa lahko pripi\xc5\xa1emo Siru Rowlandu Hillu, ki je uvedel pla\xc4\x8devanje s pomo\xc4\x8djo po\xc5\xa1tnin in predpla\xc4\x8dila. Zavzel se je tudi za uvedbo uradnih ovojnic in po\xc5\xa1tnih znamk, ki se prilepijo na ovojnico. To je bil \xc5\xa1e en na\xc4\x8din, kako pripraviti po\xc5\xa1iljatelja do tega, da pla\xc4\x8da po\xc5\xa1iljko.\n_START_SECTION_\nZgodovina po\xc5\xa1tnih \xc5\xa1tevilk\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je urbano prebivalstvo pove\xc4\x8dalo in so naselja postala ve\xc4\x8dja in zapletena, je dostava po\xc5\xa1tnih po\xc5\xa1iljk postala zelo kompleksna. Po\xc5\xa1tne \xc5\xa1tevilke so se rodile iz \xc4\x8diste nuje po urejenem in skupnem sistemu. Le ti so se najprej pojavili v velikih mestih. London je bilo prvo mesto, ki je bilo leta 1857 razdeljeno na 10 po\xc5\xa1tnih okro\xc5\xbeij. Temu je leta 1864 sledil \xc5\xa1e Liverpool. V \xc4\x8dasu prve svetovne vojne so svoje sisteme imela \xc5\xbee skoraj vsa ve\xc4\x8dja mesta v Evropi. _NEWLINE_Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike so prva po\xc5\xa1tna okro\xc5\xbeja dobili v Bostonu \xc5\xbee leta 1920, a le na lokalni ravni. Preostanek ve\xc4\x8djih mest so dobila svoja po\xc5\xa1tna okro\xc5\xbeja do druge svetovne vojne. Okoli leta 1930 se je pojavila prva zamisel o \xc5\xa1iritvi po\xc5\xa1tnih okro\xc5\xbeij tudi na manj\xc5\xa1a mesta in celo na pode\xc5\xbeelje. _NEWLINE_Prve moderne po\xc5\xa1tne \xc5\xa1tevilke so se pojavile v Ukrajini leta 1932, vendar so jih do leta 1939 \xc5\xbee opustili. Naslednja dr\xc5\xbeava, ki je uvedla po\xc5\xa1tne \xc5\xa1tevilke je bila Nem\xc4\x8dija leta 1941. Temu so sledile \xc5\xa1e Argentina leta 1958, ZDA leta 1963 in \xc5\xa0vica leta 1964. Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo je za\xc4\x8delo z uvodom sistema po\xc5\xa1tnih \xc5\xa1tevilk v Norwich-u leta 1959, vedar so ga zaklju\xc4\x8dili \xc5\xa1ele leta 1974.'