b'\n_START_ARTICLE_\nAzurna podrevnica\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAzurna podrevnica srednje velika podrevnica: v dol\xc5\xbeino meri od 3-4,5 cm in tehta okoli 3 g. Njena svetlo modra barva ko\xc5\xbee slu\xc5\xbei kot opozorilo plenilcem zaradi njene strupenosti. Barva ko\xc5\xbee na nogah je azurno modra, na hrbtni strani telesa nebesno modra in na trebu\xc5\xa1ni strani temnej\xc5\xa1e modra. Na glavi in hrbtni strani je prisoten vzorec \xc4\x8drnih in temni modrih peg, ki je edinstven za vsak osebek in slu\xc5\xbei za prepoznavanje med osebki. Na trebu\xc5\xa1ni strani so v\xc4\x8dasih prisotne tudi temno modre ali \xc4\x8drne \xc4\x8drte. Povr\xc5\xa1ina ko\xc5\xbee je v splo\xc5\xa1nem gladka, vendar je na zadnjem delu trebu\xc5\xa1ne strani in stegnih bolj hrapava. Na vsaki nogi so prisotni \xc5\xa1tirje prsti, pri \xc4\x8demer so konci le-teh \xc5\xa1iroki in splo\xc5\xa1\xc4\x8deni za la\xc5\xbeji oprijem na spolzkih povr\xc5\xa1inah. Plavalne ko\xc5\xbeice med prsti nimajo._NEWLINE_Samci in samice so si podobni med sabo, vendar obstajajo nekateree razlike. Samice so ve\xc4\x8dje za okoli 0,5\xc2\xa0cm v dol\xc5\xbeino in imajo ve\xc4\x8d podko\xc5\xbenega ma\xc5\xa1\xc4\x8devja. Samci imajo ve\xc4\x8dje konce prstov na drugem, tretjem in \xc4\x8detrtem prstu, poleg tega pa so sr\xc4\x8daste oblike, medtem ko so pri samicah okrogle oblike. Paglavci so od odraslih osebkov dokaj razli\xc4\x8dni. V dol\xc5\xbeino merijo okoli 10 mm, od tega predstavlja rep 6\xc2\xa0mm, ki slu\xc5\xbei za plavanje in nadome\xc5\xa1\xc4\x8da noge. Dihajo s \xc5\xa1krgami. Razlike med spoloma postanejo o\xc4\x8ditne \xc5\xa1ele pri starosti od 6-8 mesecev.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nAzurne podrevnice prebivajo le na obmo\xc4\x8dju savane Sipaliwini v ju\xc5\xbenem predelu Surinami ter v Braziliji. Je kopenska \xc5\xbeival, vendar se zadr\xc5\xbeuje v bli\xc5\xbeini vodnih virov, najraje v bli\xc5\xbeini manj\xc5\xa1ih potokov, skupaj z velikimi balvani na gozdnih otokih, med 315 in 430 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Aktivne so predvsem podnevi. So zelo teritorialne \xc5\xbeivali in so agresivne tako proti vsiljivcem tujih vrst kot tudi lastne vrste. Za odganjanje vsiljivcev se poslu\xc5\xbeujejo razli\xc4\x8dnih metod, kot so zvo\xc4\x8dni pozivi in rokoborba, ki se ve\xc4\x8dinoma odvija med pripadniki istega spola.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nPrehranjuje je insektivor, tj. ve\xc4\x8dinoma se prehranjuje z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, kot so mravlje, muhe, pajki in gosenice, ob\xc4\x8dasno pa se prehranjuje tudi z drugimi \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci. Samica hrani paglavce z neoplojenimi jaj\xc4\x8deci.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in \xc5\xbeivljenjski cikel\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeuje se sezonsko, navadno v \xc4\x8dasu meseca februarja ali marca v de\xc5\xbeevnih obdobjih. Posebnost pri azurni podrevnici (poleg nekaterih drugih \xc5\xbeab, kot sta Dendrobates tinctouius in D. auratus) je ta, da prevzame samica aktivno vlogo pri iskanju samca. Samci sicer sedijo na kamnu in se tiho ogla\xc5\xa1ajo, da privabijo samice. Ko je samica pripravljena na parjenje, se pribli\xc5\xbea samcu in se s sprednjimi nogami ne\xc5\xbeno dotakne njegovega hrbta. Samec se na to odzove s posebnim tihim zvokom, ki ga ponavlja vsakih 10 sekund. Samice sledijo ogla\xc5\xa1anju in se za samca borijo med sabo. Zmagovalno samico samec odvede na samotno lokacijo blizu vode, kjer samice odlo\xc5\xbeijo jaj\xc4\x8deca. Glavno vlogo pri obrambi jaj\xc4\x8dec ima samec. Od 5-10 paglavcev se izvali v 14-18 dnevih, pri katerih nastopi preobrazba v odrasle osebke v 10-12 tednih od izvalitve. Spolna zrelost je pri obeh spolih dose\xc5\xbeena v dveh letih._NEWLINE_Pri\xc4\x8dakovana \xc5\xbeivljenjska doba je od 4-6 let v naravnem okolju in okoli 10 let v ujetni\xc5\xa1tvu.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdleze, ki izlo\xc4\x8dajo toksi\xc4\x8dne alkaloide, se nahajajo v ko\xc5\xbei in slu\xc5\xbeijo kot obramba proti plenilcem. Toksin plenilca ohromi (paralizira) in ga lahko tudi ubije. Celotna koli\xc4\x8dina toksina v telesu azurne podrevnice je okoli 200 \xce\xbcg. Za \xc4\x8dloveka je lahko usodna koli\xc4\x8dina \xc5\xbee 2 \xce\xbcg toksina. \xc5\xbdabe same ne proizvajajo toksine, pa\xc4\x8d pa jih pridobijo iz hrane in shranijo v ko\xc5\xbene \xc5\xbeleze. Tako v ujetni\xc5\xa1tu mladi osebki od strupenih star\xc5\xa1ev ne vsebujejo toksi\xc4\x8dnih snovi. Enaki fenomen je prisoten tudi pri nekaterih drugih \xc5\xbeabah, kot so zlata grozna listovka, Phyllobates bicolor, Dendrobates auratus, Dendrobates leucomelas, Epipedobates tricolor in Mantella aurantiaca._NEWLINE_Z vidika evolucije je za razvoj strupenosti azurne podrevnice bila bistvena ekologija prehranjevanja. Zaradi genetskih dispozicij, majhne velikosti in drugih dejavnikov so se \xc5\xbeabe specializirale za prehranjevanje s strupenimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami. V skladu z naravnim izborom so pre\xc5\xbeiveli tisti osebki, ki so bili sposobni izlo\xc4\x8diti toksine skozi ko\xc5\xbeo. V primeru, da bi kljub temu bilo to usodno za \xc5\xbeabe, so pre\xc5\xbeiveli tisti osebki, ki so bili sposobni shranjevati toksine v ko\xc5\xbenih \xc5\xbelezah. Sledila je prilagoditev v obliki aposematizma in dnevne aktivnosti. Kljub strupenosti je azurna podrevnica plen nekaterim vrstam ka\xc4\x8d in ve\xc4\x8djim pajkom, paglavci pa zaradi nerazvitosti strupnih \xc5\xbelez in s tem odsotnosti toksina nekaterim vrstam ka\xc4\x8d in ka\xc4\x8djih pastirjev._NEWLINE_Nekatera plemena ameri\xc5\xa1kih staroselcev ma\xc5\xbeejo konice pu\xc5\xa1\xc4\x8dic s tem toksinom in tako pove\xc4\x8dajo smrtonosnost le-teh. Trenutno potekajo raziskave za aplikacijo toksina v zdravilne namene.'