b'\n_START_ARTICLE_\nGabriel Gruber\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGruber je kon\xc4\x8dal filozofske in teolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije v Gradcu, na orientalski akademiji na Dunaju je pou\xc4\x8deval latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Leta 1755 je vstopil v jezuitski red. Leta 1769 je pri\xc5\xa1el v Ljubljano, kjer je pou\xc4\x8deval risanje, geometrijo, mehaniko in hidravliko na stolici za mehaniko, ki jo je s pomo\xc4\x8djo de\xc5\xbeelnih stanov ustanovila Kranjska kmetijska dru\xc5\xbeba. Kot \xc4\x8dlan te dru\xc5\xbebe je delal poskuse za izdelavo papirja iz lesnega \xc5\xbeaganja in prou\xc4\x8deval uporabo kolovrata z dvema vretenoma. Najve\xc4\x8d zaslug ima pri urejanju razpu\xc5\xa1\xc4\x8denega gradbeni\xc5\xa1tva na Kranjskem; njegova u\xc4\x8denca sta bila Jo\xc5\xbeef Marija \xc5\xa0emrl in Leopold Hofer. Med letoma 1772 in 1781 je bil direktor navigacijske direkcije v Ljubljani, ki je skrbela za izbolj\xc5\xa1anje plovbe po Ljubljanici, Savi in Kolpi._NEWLINE_Leta 1772 je za\xc4\x8del graditi po njem imenovan prekop za Gradom v Ljubljani, da bi re\xc5\xa1il mesto pred poplavami in omogo\xc4\x8dil odvodnjavanje Ljubljanskega barja. Leta 1773 je na robu Levstikovega trga, pri jezuitskem kolegiju, na\xc4\x8drtoval poznobaro\xc4\x8dno pala\xc4\x8do (Gruberjeva pala\xc4\x8da, zdaj Arhiv Slovenije). V njej je vodil \xc5\xa1olo za mehaniko in hidravliko, imel knji\xc5\xbenico za mehaniko in poljedelsko stroko, zbirko ladijskih modelov ter rudninske in naravoslovne zbirke. \xc5\xa0ola je imela astronomsko opazovalnico. Pala\xc4\x8do je dal okrasiti s \xc5\xa1tukaturami, ovalnim stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem in kapelo, ki jo je neposredno po nastanku (vsaj \xc5\xbee 1781) poslikal Martin Johann Schmidt._NEWLINE_Leta 1774 je kupil pristavo Vider\xc4\x8danov grad (Rosenb\xc3\xbcchel) na Glincah v Ljubljani (zdaj Vila Podro\xc5\xbenik). Po po\xc5\xbearu leta 1773 je do 1776 po lastnih na\xc4\x8drtih vodil obnovo jezuitske gimnazije pri svetem Jakobu v Ljubljani. Leta 1784 je od\xc5\xa1el v Rusijo in od 1786 do 1799 predaval arhitekturo, mehaniko in fiziko na Jezuitskem kolegiju v Polocku. Po njegovih na\xc4\x8drtih so v mestu zgradili nekaj stavb. Od leta 1800 je bil rektor Jezuitskega kolegija v Sankt Peterburgu, avgusta 1802 je postal jezuitski general ruske province. Imel je velik vpliv na carja Pavla I. in v ruskih aristokratskih krogih ter mnogo pripomogel k pape\xc5\xbeevemu priznanju jezuitskega reda v Rusiji._NEWLINE_Gruberju v spomin so ob vogalu Gruberjeve pala\xc4\x8de odkrili spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do z reliefom, delo kiparja Janeza Pirnata.'