b'\n_START_ARTICLE_\nVisoka voda\n_START_PARAGRAPH_\nVisoka voda je dobesedni prevod italijanskega izraza \xc2\xbbacqua alta\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xa0izgovarjava\xc2\xa0). Izhaja iz bene\xc5\xa1\xc4\x8dine, kjer pomeni enostavno\xc2\xa0\xc2\xbbplima\xc2\xab, in pomeni poplava zaradi izredne plime. Visoka voda se ob\xc4\x8dasno pojavlja v severnem Jadranskem morju in je predvsem razvidna v Bene\xc5\xa1ki laguni, kjer poplavlja Benetke in Chioggio, in v\xc4\x8dasih dose\xc5\xbee tudi Grade\xc5\xbe in Trst. Nastaja predvsem jeseni in spomladi, ko piha jugo ali burja, ki zavirata normalni odtok vode pri plimovanju.\n_START_SECTION_\nNaravni vzroki\n_START_PARAGRAPH_\nPlimovanje oziroma bibavica je odvisna od treh vrst \xc4\x8diniteljev: astronomskih in meteorolo\xc5\xa1kih (za nastanek) ter vrste stoje\xc4\x8dega valovanja, imenovanega sej\xc5\xa1 (za razvoj). Astronomski vzroki, v glavnem gravitacijska sila in geografija, so nespremenljivi podatki, ki dovoljujejo predvidevanje plimovanja tudi za leta vnaprej. Meteorolo\xc5\xa1ki faktorji pa, kot so recimo temperatura, padavine in vetrovi, se za dolga obdobja predvidevajo le statisti\xc4\x8dno in se njih zanesljivost ob\xc4\x8dutno manj\xc5\xa1a s \xc4\x8dasovno oddaljenostjo. Sej\xc5\xa1 je pojav vodoravnega premikanja vodne povr\xc5\xa1ine v dolo\xc4\x8denem prostoru in je odvisen predvsem od zra\xc4\x8dnega tlaka._NEWLINE_Medtem ko se vpliv gravitacijske sile periodi\xc4\x8dno ponavlja vsakih 24 ur, se sej\xc5\xa1 obnavlja vsakih 21-22 ur. Njegova amplituda je pribli\xc5\xbeno 0,5 m. Ko pojava sovpadata, je to glavni pogoj za nastanek visoke vode. Za obseg pojava so pri tem odlo\xc4\x8dilni meteorolo\xc5\xa1ki vplivi.\n_START_SECTION_\nLega in posebnost Benetk\n_START_PARAGRAPH_\nVisoka voda je pojav, ki je znan po vsem severnem Jadranu, a je najbolj razviden v mestu Benetke. Prvi\xc4\x8d zato, ker je tu dejansko vpliv visoke vode najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, saj poteka sej\xc5\xa1, ki ta pojav povzro\xc4\x8da, vzporedno z Apeninsko obalo v smeri jugovzhod-severozahod in torej prispe v Bene\xc5\xa1ko laguno povsem pravokotno, medtem ko Istrski polotok prepre\xc4\x8di neposredno oblivanje Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih obal. Razen tega le\xc5\xbeijo Benetke v laguni, ki je skoraj zaprto obmo\xc4\x8dje, saj jo ve\xc5\xbee z odprtim morjem le troje \xc2\xbbvrat\xc2\xab, kot doma\xc4\x8dini imenujejo morske o\xc5\xbeine med otoki; ko pihajo mo\xc4\x8dni vetrovi z juga ali s severovzhoda, pove\xc4\x8dajo pritok vode v laguno in ovirajo iztok. A ti pogoji so obstajali tudi v preteklosti, ko Benetke \xc5\xa1e niso imele problemov. Pravi vzrok pogrezanja Benetk in posredno tudi vzrok visoke vode je naravna subsidenca, to je ugrezanje tal, na katerih je mesto zgrajeno, in evstatizem, to je dviganje morske gladine zaradi segrevanja planeta._NEWLINE_Toda glavni vzrok propadanja je treba iskati v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih posegih. Industrijska cona Benetk, Porto Marghera, je bila ustvarjena z zasipom dela lagune, s \xc4\x8dimer se je prostornina lagune ob\xc4\x8dutno zmanj\xc5\xa1ala. Po drugi strani so bila ena od \xc2\xbbvrat\xc2\xab\xc2\xa0mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irjena za la\xc5\xbeji dostop velikih ladij (tankerjev) v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, kar omogo\xc4\x8da ve\xc4\x8dji priliv morja v laguno. Prekomerno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje vodnih \xc5\xbeil za potrebe industrije pa je pripomoglo k ugrezanju ozemlja. _NEWLINE_Porto Marghera ni edini nepremi\xc5\xa1ljen \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki poseg v to ob\xc4\x8dutljivo podro\xc4\x8dje. Skozi vse 20. stoletje so se vrstili gradbeni objekti, ki niso spo\xc5\xa1tovali ob\xc4\x8dutljivega ravnovesja sil v Bene\xc5\xa1ki laguni. Ob\xc4\x8dinski Zavod za Predvidevanje Plimovanja ugotavlja, da se je mesto od leta 1897 do leta 2009 pogreznilo za 25 cm, od katerih je naravna elasti\xc4\x8dnost pridobila le 2\xc2\xa0cm. Vzroke naj bi bilo pripisati dvigu morske gladine (9\xc2\xa0cm), naravnemu pogrezanju tal (3\xc2\xa0cm) in pogrezanju zaradi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega posega (13\xc2\xa0cm) .\n_START_SECTION_\nPrakti\xc4\x8dna obramba\n_START_PARAGRAPH_\nVisoka voda ni morebitna nezgoda, ki se utegne pripetiti, in ni znanstvenofantasti\xc4\x8dni prikaz planetarne bodo\xc4\x8dnosti. Je realna vsakdanjost Benetk, s katero se morajo prebivalci redno soo\xc4\x8dati. Za to so predvideni razni posegi, ki se turistom zdijo \xc4\x8dudni ali pretirani, a so samo odsev normalnega \xc5\xbeivljenja v laguni._NEWLINE_Leta 1897 je bila v Benetkah ustanovljena opazovalnica na rtu Punta della Salute, kjer je bila dolo\xc4\x8dena \xc2\xbbto\xc4\x8dka 0\xc2\xab, to je dogovorjena nadmorska vi\xc5\xa1ina 0 m, ki je povpre\xc4\x8dna vi\xc5\xa1ina morske gladine. Ko morje poplavi bene\xc5\xa1ke trge, se postavijo suhe steze, ki so leseni prehodi za pe\xc5\xa1ce. Ko vi\xc5\xa1ina vode dose\xc5\xbee ali prestopi +110\xc2\xa0cm (= 110\xc2\xa0cm nad \xc2\xbbto\xc4\x8dko 0\xc2\xab), je govora o visoki vodi in stopi v veljavo obve\xc5\xa1\xc4\x8devalni sistem. \xc4\x8ce je predvideno nadaljnje nara\xc5\xa1\xc4\x8danje vode, so registrirani uporabniki telefonsko obve\xc5\xa1\xc4\x8deni. Pri vi\xc5\xa1ini +120 se odstranijo suhe steze, ki bi sicer zaplavale, in ni ve\xc4\x8d suhih prehodov, pe\xc5\xa1ci lahko samo bredejo. Kot dolo\xc4\x8da Zavod za Predvidevanje Plimovanja, je visoka voda \xc2\xbbizredna\xc2\xab\xc2\xa0pri +140\xc2\xa0cm._NEWLINE_V sistem obve\xc5\xa1\xc4\x8danja spadajo tudi sirene na strate\xc5\xa1kih mestih, ki tri ure pred plimo opomnejo prebivalstvo z dvema zvokoma. Prvi pomeni, da se bli\xc5\xbea visoka voda, drugi z dolo\xc4\x8denim zaporedjem pove predvideno vi\xc5\xa1ino (>110\xc2\xa0cm, >120\xc2\xa0cm, >130\xc2\xa0cm ali >140\xc2\xa0cm). Razen tega Ob\xc4\x8dinski Zavod posreduje predvidenja preko tiska, letakov, zaslonov na dotik pri nekaterih trafikah, interneta, elektronskih informacijskih tabel na vidnih mestih in s pomo\xc4\x8djo telefonske tajnice z registriranim sporo\xc4\x8dilom.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dasa Bene\xc5\xa1ke republike je bilo zadol\xc5\xbeeno za preu\xc4\x8devanje plimovanja Ministrstvo za vode, ki je pod raznimi imeni delovalo \xc5\xa1e dolgo po zatonu slavne pomorske republike, dokler ga niso ukinili pod Kraljevino Italijo leta 1866. Izredno visoka voda iz leta 1867 (+153) je pa prepri\xc4\x8dala vlado o potrebi \xc5\xa1tudijskega centra in opazovalnice, ki je bila zato ustanovljena leta 1871. Od tedaj ustanova redno preu\xc4\x8duje in registrira plimovanje v laguni._NEWLINE_Prvi zapis o visoki vodi sega v leto 589 , ko so isto\xc4\x8dasno prestopile bregove vse reke od Tilmenta do Pada. Poplave Benetk so prvi\xc4\x8d zapisane leta 782 in si nato redno sledijo skozi vso zgodovino. V sodobnih \xc4\x8dasih, v letih od 1926 do 1965 je laguna do\xc5\xbeivela 43 visokih vod nad +110\xc2\xa0cm in od leta 1966 do 2008 kar 160, 12 od teh nad nivojem +140. Najbolj katastrofalna visoka voda je iz leta 1966, ko je morje naraslo do +194\xc2\xa0cm. _NEWLINE__NEWLINE_Leta 1987 je bil ustanovljen projekt ohranitvenih del Bene\xc5\xa1ke lagune, to je skupek razli\xc4\x8dnih podvigov, ki naj bi zavarovali laguno. Sistem se imenuje MOSE (MOdulo Sperimentale Elettromeccanico) in predvideva, med drugim, postavitev premi\xc4\x8dnih valobranov na treh \xc2\xbbvratih\xc2\xab\xc2\xa0lagune. Dela so se pri\xc4\x8dela leta 2003 in so \xc5\xa1e v teku. Vzporedno z gradnjo premi\xc4\x8dnih in skalnatih valobranov potekajo ostala dela, ki jih sistem MOSE vklju\xc4\x8duje, kot na primer utrditev obalnih terenov. Doslej (2009) je bilo obnovljenih 45\xc2\xa0km obale in 8\xc2\xa0km pe\xc5\xa1\xc4\x8denih nasipov, medtem ko je bilo utrjenih 11\xc2\xa0km predmestnih pomolov in 20\xc2\xa0km starega zunanjega \xc2\xbbobzidja\xc2\xab\xc2\xa0imenovanega murazzi. Predvidena je tudi sanacija industrijske cone Porto Marghera z odstranitvijo nakopi\xc4\x8denih odpadnih materialov, utrditvijo terena in impregnacijo kanalov. Najbolj zahteven poseg v sklopu projekta je povi\xc5\xa1anje kopnih cesti\xc5\xa1\xc4\x8d in trgov v vsej laguni, predvsem v Benetkah in Chioggi, do vi\xc5\xa1ine +110\xc2\xa0cm, kar je zaradi edinstvene arhitektonike teh mest izredno te\xc5\xbeavno. \xc4\x8ce bo dr\xc5\xbeava redno nadaljevala s finansiranjem, bo sistem MOSE zaklju\xc4\x8den leta 2014. Stro\xc5\xa1ek celotnega sistema posegov bo predvidoma najmanj 4.273 milijonov evrov; je najob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1i sanacijski program v zgodovini Italije.'