b'\n_START_ARTICLE_\nTrdnjava Ostrovica\n_START_SECTION_\nZgodovinski pregled\n_START_PARAGRAPH_\nOstrovico prvi\xc4\x8d omenja (po Vjekoslavu Klai\xc4\x87u) bizantinski zgodovinar Cinnamus v prvi polovici 12. stoletja, ko zapi\xc5\xa1e, da je leta 1168 bizantinski cesar Manuel I. Komnen osvojil velik del Hrva\xc5\xa1ke in Dalmacije, in navede med osvojenimi mesti, poleg Splita, Trogirja, \xc5\xa0ibenika in Skradina, tudi Ostrovico. Druga omemba se nana\xc5\xa1a na zapis, da se je leta 1198 herceg Andrej II. Arpadovi\xc4\x87 na pohodu skozi Ravne kotare z vojsko utaboril ob kastrumu Ostrovica._NEWLINE_Trdnjavo so, tako kot vso bribirsko \xc5\xbeupanijo, do leta 1347 posedovali knezi Bribirski iz plemena \xc5\xa0ubi\xc4\x87ev. V njej je do smrti prebival knez Pavel II. \xc5\xa0ubi\xc4\x87, tedaj pa jo je v imenu mladoletnega Pavlovega sina Jurija prevzel in jo upravljal Pavlov mlaj\xc5\xa1i brat Grgur V. \xc5\xbde naslednje leto je ogrsko-hrva\xc5\xa1ki kralj Ludvik I. Grgurja prisilil, da mu je trdnjavo izro\xc4\x8dil v zameno (listina z dne 31. julija 1347) za trdnjavo Zrin in posesti v takratni Slavoniji (danes v Bosni)._NEWLINE_Ludvik je Ostrovico potreboval zaradi strate\xc5\xa1kih razlogov: iz Dalmacije je nameraval izriniti Bene\xc4\x8dane, ta trdnjava pa je \xc5\xbee iz anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasov nadzorovala pomembne poti s severa proti jugu (v smeri Siscia-Salona) in z zahoda proti vzhodu (Jadar-Knin). Kralj je v svoji nameri tudi uspel in je po zadrskem miru leta 1358 zagospodaril nad vso ju\xc5\xbeno Hrva\xc5\xa1ko. Po njegovi smrti je trdnjava pogosto menjavala gospodarje. Nekaj \xc4\x8dasa jo je imel v posesti vranski prior in hrva\xc5\xa1ki ban Ivan Pali\xc5\xbena oz. njegovi nasledniki. Po nekaterih virih je bila v letih 1388-91 v lasti bosanskega kralja Tvrtka I., od leta 1393 pa v rokah bosanskega vojvode in hrva\xc5\xa1kega bana Vuka Vuk\xc4\x8di\xc4\x87a Hrvatini\xc4\x87a._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 15. stoletja je pri\xc5\xa1la Ostrovica v posest bosanskega vojvode Sandalja Hrani\xc4\x87a Kosa\xc4\x8de, ki jo je spomladi 1405 dobil kot doto ob poroki z Katarino, h\xc4\x8derko Vuka Vuk\xc4\x8di\xc4\x87a Hrvatini\xc4\x87a, skupaj s Skradinom. Tak\xc5\xa1no stanje je v svoji darovnici z dne 23. marca 1407 potrdil tudi kralj Ladislav Neapeljski, katerega so nekateri plemi\xc4\x8di nekoliko prej (1403) v Zadru kronali za hrva\xc5\xa1ko-ogrskega kralja, ki pa se je uveljavil le na jugu Hrva\xc5\xa1ke, medtem ko je severneje vzpostavil svojo oblast Sigismund Luksembur\xc5\xa1ki._NEWLINE_Okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine so se spremenile leta 1409, ko je kralj Ladislav prodal svoje pravice do Dalmacije Bene\xc5\xa1ki republiki za 100.000 dukatov. Malo kasneje (1410) je Kosa\xc4\x8da za\xc4\x8del pogovore z Bene\xc4\x8dani o pogojih prevzema Ostrovice. 13. aprila 1411 je v Zadru sklenil pogodbo, po kateri je trdnjavo predal Bene\xc4\x8danom za 5.000 dukatov. Slednji so si potem podredili tudi Skradin in \xc5\xa0ibenik._NEWLINE__NEWLINE_Potem ko so Turki leta 1463 zavzeli Bosno, je tudi Ostrovici pretila vse ve\xc4\x8dja tur\xc5\xa1ka nevarnost, vendar se je obdr\xc5\xbeala vse do leta 1523, ko je skupaj z vsem okoli\xc5\xa1kim ozemljem pri\xc5\xa1la pod tur\xc5\xa1ko oblast. Ob neprestanih tur\xc5\xa1ko-bene\xc4\x8danskih spopadih je trdnjava na mejnem obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dasno prehajala iz tur\xc5\xa1kih v bene\xc4\x8danske roke in nazaj, dokler ni bila v drugi polovici 17. stoletja poru\xc5\xa1ena._NEWLINE_Po dostopnih virih je trdnjava leta 1671 \xc5\xa1e obstajala; Bene\xc4\x8dani so namre\xc4\x8d takrat za trdnjavskega poveljnika postavili znanega protitur\xc5\xa1kega borca Stojana Jankovi\xc4\x87a. Kasneje je bila poru\xc5\xa1ena, prakti\xc4\x8dno zravnana z zemljo; na platoju nad pokon\xc4\x8dnimi stenami so se do danes ohranili le redki ostanki kot kamnita cisterna za vodo, izklesane stopnice, del\xc4\x8dki gotske glazirane keramike in podobno.'