b'\n_START_ARTICLE_\nCerkovna ordninga\n_START_PARAGRAPH_\nCerkovna ordninga je knjiga o evangeli\xc4\x8danskem nauku in cerkvenem redu, ki jo je leta 1564 izdal Primo\xc5\xbe Trubar. Obravnava osnovna vpra\xc5\xa1anja teologije, bogoslu\xc5\xbeja, cerkvene organizacije, evangeli\xc4\x8danskega prava in \xc5\xa1olstva. Velja za prvi cerkveni red protestantov v avstrijskih de\xc5\xbeelah, v lu\xc4\x8di slovenskega protestantizma pa je ob Dalmatinovi Bibliji ena najpomembnej\xc5\xa1ih knjig._NEWLINE_Trubar jo je za\xc4\x8del pisati leta 1562, naslednjega leta pa je poslal rokopis v Urach, da bi ga natisnili. Potem ko so iz nje izvzeli nekaj delov besedila, je iz\xc5\xa1la septembra leta 1564 v T\xc3\xbcbingenu. Natisnjena je bila v 400 izvodih pri tiskarju Ulrichu Mohartu. V septembru in oktobru je bila poslana na Kranjsko, kjer je bil decembra izdan ukaz za njeno zaplembo._NEWLINE_Danes so evidentirani trije izvodi, prvi v Dresdenski knji\xc5\xbenici, ki je med drugo svetovno vojno propadel, drugi v Vatikanu, kjer ga je leta 1971 odkril Jo\xc5\xbee Marku\xc5\xbea, tretji v Memmingenski knji\xc5\xbenici, kjer je bil odkrit leta 2013. To sta edina do danes ohranjena izvoda. Faksimilirana izdaja je iz\xc5\xa1la 1973 v M\xc3\xbcnchnu. Obdelal jo je Christoph Weismann, spremno besedo pa je napisal Rudolf Trofenik.\n_START_SECTION_\nRazlogi za nastanek\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo polovico 16. stoletja sta zaznamovala razkol kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve in vzpostavljanje temeljev za novo protestantsko cerkev. To je vplivalo na mno\xc5\xbei\xc4\x8dno nastajanje cerkvenih redov v nem\xc5\xa1kem cesarstvu, s katerimi so \xc5\xbeeleli urediti veroizpovedne, bogoslu\xc5\xbene in pravne cerkvene razmere. Z idejo, da je evangeli\xc4\x8danski cerkveni red potreben tudi na Kranjskem, se je Trubar za\xc4\x8del pospe\xc5\xa1eno ukvarjati potem, ko so ga kranjski de\xc5\xbeelni stanovi prosili, naj iz Nem\xc4\x8dije pride v Ljubljano za superintendenta. S cerkvenim redom je \xc5\xbeelel urediti in utrditi novo cerkev na Kranjskem, hkrati pa ustvariti tudi podlago za tesnej\xc5\xa1o povezanost in liturgi\xc4\x8dno enotnost vseh notranjeavstrijskih cerkva. K temu sta ga spodbudili enaka versko-politi\xc4\x8dna situacija v teh de\xc5\xbeelah in slovenske jezikovne potrebe._NEWLINE_Razloge za nastanek Cerkovne ordninge, pisane v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, Primo\xc5\xbe Trubar navaja v uvodnem delu. Zapisal je, da je treba ljudem pravilno in razumljivo podajati bo\xc5\xbejo besedo in evangelije, pridigati o postavi in zapovedih ter pravilno deliti zakramente. Vse to pa je potrebno ohraniti po vsem kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu. Bog \xc5\xbeeli, da se ga prav spozna, \xc4\x8dasti, hvali, k njemu moli in mu v pravi pokor\xc5\xa1\xc4\x8dni zvesto slu\xc5\xbei. S Cerkovno ordningo se lahko prepre\xc4\x8dijo napake pri razumevanju bo\xc5\xbeje besede, kaznujejo se lahko veliki gre\xc5\xa1niki in se lo\xc4\x8dijo od cerkve. Poleg tega je pomembno, da se obredi izvajajo pravo\xc4\x8dasno, razumljivo in organizirano. Iz tega je razvidno, da je bila knjiga namenjena predvsem predikantom in superintendentom.\n_START_SECTION_\nVplivi\n_START_PARAGRAPH_\nPri pisanju se je Trubar naslonil na w\xc3\xbcrttember\xc5\xa1ki cerkveni red iz leta 1559 ter cerkvene rede za de\xc5\xbeele Brandenburg\xe2\x80\x93N\xc3\xbcrnberg, Kurbrandenburg, Halle, Frankfurt in Mecklenburg. Pomagal si je tudi z Dietrichovim malim obrednikom iz leta 1543. Izvirni so kraj\xc5\xa1i dostavki med prevzetimi besedili, ki pojasnjujejo, pod\xc4\x8drtavajo ali polemizirajo zapisano vsebino. Najve\xc4\x8d je takih, ki zaostrujejo kritiko rimske cerkve in ka\xc5\xbeejo njene razlike v primerjavi z evangelijsko besedo. Izvirno Trubarjeve so tudi navedbe iz Svetega pisma v marginalijah ob robu besedila.\n_START_SECTION_\nPrilagoditev slovenskim razmeram\n_START_PARAGRAPH_\nTrubar bi si delo lahko olaj\xc5\xa1al, \xc4\x8de bi prevedel w\xc3\xbcrttember\xc5\xa1ki cerkveni red Johannesa Brenza iz leta 1553, a je \xc5\xbeelel sam izbrati gradivo. Cerkveni red je pisal z mislijo na versko in jezikovno skupnost slovenske cerkve s svojim posebnim zgodovinskim polo\xc5\xbeajem in potrebami. Cerkovno ordningo je zato zastavil \xc5\xa1ir\xc5\xa1e kot w\xc3\xbcrttember\xc5\xa1ki cerkveni red. Pisal je o celotnem cerkvenem redu, ki vsebuje dolo\xc4\x8dila o cerkvenih obredih in drugih verskih opravilih, in poleg tega podal \xc5\xa1e povzetek celotnega kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega nauka. Dodal je tudi opis du\xc5\xa1nopastirskega dela zunaj cerkve, zaradi pomanjkanja slovenskih besedil pa je navajal po ve\xc4\x8d molitvenih obrazcev ali pridig za iste prilo\xc5\xbenosti.\n_START_SECTION_\nZapleti z izdajo in uporabo\n_START_PARAGRAPH_\nTrubar je imel te\xc5\xbeave z izdajo \xc5\xbee v protestantskih krogih. Ko je leta 1563 rokopis poslal v Urach, da bi ga natisnili, se je v zasebnem pismu w\xc3\xbcrttember\xc5\xa1kemu uradniku mimogrede pohvalil, da v slovenski Cerkvi ni prepirov o obhajilu, kjer sta hostija in vino pravo telo in prava kri v duhu in veri. Ob tem se je w\xc3\xbcrttember\xc5\xa1kemu vojvodi Kri\xc5\xa1tofu in t\xc3\xbcbin\xc5\xa1kim teologom, ki so v roke prejeli Trubarjevo pismo, porajal sum, da Trubar obhajilo razume kot sprejemanje Jezusa na duhoven na\xc4\x8din. V tak\xc5\xa1ni razlagi so videli cvinglijanski nazor, tj. nazor \xc5\xa1vicarske reformacije, ki ne priznava Kristusove navzo\xc4\x8dnosti v evharistiji (obhajilu). Ustavili so tisk in knjigo strogo pregledali. \xc4\x8crtali so \xc5\xa1tiri nagovore pred obhajilom in predgovor, ker je bil preoster in je o\xc4\x8ditno kazal na to, da knjiga pomeni poseg v pravice de\xc5\xbeelnega kneza. Tako je Cerkovna ordninga iz\xc5\xa1la okrnjeno, tudi brez naslovnice._NEWLINE_Cerkveni red je po dolo\xc4\x8dilih augsbur\xc5\xa1kega miru leta 1555 smel izdajati samo de\xc5\xbeelni knez, ki je imel oblast nad Cerkvijo. Trubar se je zavedal, da mu novi kranjski de\xc5\xbeelni knez, ki je bil katolik, tega ne bi odobril, zato ga je sku\xc5\xa1al ob podpori kranjskega de\xc5\xbeelnega odbora uveljaviti nezakonito. Poleg tega je bilo s stali\xc5\xa1\xc4\x8da tedanjih pravnih norm nenavadno, da je Trubar svoj cerkveni red \xc5\xbeelel uveljaviti v vseh pokrajinah slovensko govore\xc4\x8dih prebivalcev in se ni oziral na zgodovinske meje de\xc5\xbeele. Cerkveno ordningo je namre\xc4\x8d namenil tudi za Koro\xc5\xa1ko in \xc5\xa0tajersko._NEWLINE_De\xc5\xbeelni knez Notranje Avstrije, nadvojvoda Karel II., je izdajo kranjskega protestantskega cerkvenega reda sprejel kot poseg v njegove de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeje pravice. Najprej je zahteval, da prekinejo s pripravami za cerkveni red ter ga nehajo tiskati in raz\xc5\xa1irjati. 15. decembra 1564 pa je pri\xc5\xa1el ukaz, da je treba izro\xc4\x8diti vse natisnjene izvode ilegalnega cerkvenega reda. V precej\xc5\xa1nji meri so bili uni\xc4\x8deni. Trubar pa je bil izgnan iz de\xc5\xbeele, \xc5\xbee drugi\xc4\x8d, a tokrat dokon\xc4\x8dno._NEWLINE_Nekaj izvodov Cerkovne ordninge se je kljub prepovedi ohranilo, saj je bilo sto izvodov poslanih na Koro\xc5\xa1ko in \xc5\xa0tajersko, kjer jih nadvojvodov ukaz ni dosegel. Na to ka\xc5\xbee tudi Trubarjev Katekizem z dvejma izlagama iz leta 1575, v katerem bralce usmerja na Cerkovno ordningo. Da je bila prav tako prisotna na Gori\xc5\xa1kem, ka\xc5\xbee seznam se\xc5\xbeganih prepovedanih in hereti\xc4\x8dnih knjig leta 1597 v Devinu. Edini do danes ohranjeni izvod je pripadal superintendentu slovenske protestantske cerkve, W\xc3\xbcrttember\xc5\xbeanu Kri\xc5\xa1tofu Spindlerju, ki je leta 1569 nasledil Primo\xc5\xbea Trubarja na mestu glavnega predstojnika slovenske evangeli\xc4\x8danske cerkve.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkovna ordninga vsebuje 176 listov. Naslovni list manjka; po predvidevanjih je odpadel skupaj z opu\xc5\xa1\xc4\x8denim nem\xc5\xa1kim posvetilom. Knjiga je zato naslov dobila po \xc4\x8delnem naslovu na prvi strani. Razdeljena je na tri ve\xc4\x8dja vsebinsko zaokro\xc5\xbeena poglavja oz. dele, sestavljene iz 131, 30 in 185 strani. Na koncu je dodan seznam obravnavanih tem. Besedilo je \xc4\x8dlenjeno po na\xc4\x8delu vpra\xc5\xa1anje \xe2\x80\x93 odgovor; skupaj je takih sklopov sto. V nekaj primerih so navedeni tudi protiargumenti v obliki vpra\xc5\xa1anj, ki so v naslednjem odgovoru zavrnjeni. Predvsem v tretjem delu se namesto vpra\xc5\xa1anj pojavljajo naslovi poglavij, ki so \xc5\xa1e nadalje \xc4\x8dlenjeni na manj\xc5\xa1e dele.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nCerkovna ordninga poleg Katekizma in svetopisemskih prevodov sodi med najpomembnej\xc5\xa1a Trubarjeva dela. V kontekstu protestantskega gibanja velja za prvi cerkveni red protestantov v avstrijskih de\xc5\xbeelah, skupaj z Dalmatinovo Biblijo pa predstavlja eno najosnovnej\xc5\xa1ih knjig slovenskih protestantov. Njen glavni cilj je bil urediti in utrditi slovenske evangeli\xc4\x8danske cerkve, zato je ozna\xc4\x8dena tudi kot prvo slovensko pravno besedilo._NEWLINE_Zaradi razmi\xc5\xa1ljanja o slovenskih \xc5\xa1olah, namenjenih vsem otrokom, ne glede na spol, socialno okolje in nadaljnje \xc5\xa1olanje, Trubar velja za utemeljitelja elementarnega \xc5\xa1olanja na slovenskih tleh. Pri tem pa je treba upo\xc5\xa1tevati, da je bila to v prvi vrsti versko-vzgojna \xc5\xa1ola, ki ji je bil osnovni pouk v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini le va\xc5\xbeen pripomo\xc4\x8dek, ne pa kon\xc4\x8dni cilj._NEWLINE_Zahteva po osnovni \xc5\xa1oli se spet vzpostavi \xc5\xa1ele leta 1772 s Kumerdejevim na\xc4\x8drtom za organizacijo osnovnih \xc5\xa1ol na Kranjskem._NEWLINE_Drago \xc5\xa0ega pi\xc5\xa1e, da je Cerkovna ordninga od vseh slovenskih protestantskih knjig najbolj vpeta v neposredno zgodovinsko dogajanje svojega \xc4\x8dasa. Bolj kot knji\xc5\xbeno ali versko besedilo je bila\xc2\xa0\xc2\xbbpoliti\xc4\x8dno in zgodovinsko dejanje, ki je mimo suverene volje de\xc5\xbeelnega kneza in v nasprotju z ozemeljskim na\xc4\x8delom augsbur\xc5\xa1kega miru vzpostavljalo samostojno slovensko cerkev ter ji urejalo notranjo ureditev\xc2\xab._NEWLINE_Kljub temu da so knjigo oblasti zaplenile, ni nastala zaman. Vsaj delno je ostajala v rabi po slovensko govore\xc4\x8dih pokrajinah, kjer so obstajale slovenske cerkve s slovenskimi predikanti. V teh cerkvah so obredi potekali v slovenskem jeziku, ki se je uporabljal tudi pri osnovnem pouku branja, pisanja in katekizma.'