b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Jakoba, Antwerpen\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1431 je bila na tem kraju \xc5\xa1e kapela, ob kateri so se ustavljali romarji na svoji poti do groba svetega Jakoba v Santiagu de Compostela. Leta 1476 je kapela postala \xc5\xbeupnijska cerkev, zato so na\xc4\x8drtno zamenjali skromno stavbo z veliko cerkvijo. Petnajst let pozneje, leta 1491, se je za\xc4\x8dela gradnja poznogotske cerkve. Do leta 1656, ko je bila v modi baro\xc4\x8dna arhitektura, \xc5\xa1e ni bila dokon\xc4\x8dana. Na sre\xc4\x8do so arhitekti vsa leta sledili prvotnemu gotskemu oblikovanju, s tem tudi skladni gotski zunanjosti. Notranjost pa je urejena v baro\xc4\x8dnem slogu._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku gradnje so bili na\xc4\x8drti zelo velikopotezni, saj je Antwerpen takrat postal eno najpomembnej\xc5\xa1ih gospodarskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d v Evropi. Cerkev naj bi imela samo en stolp, ki naj bi bil visok pribli\xc5\xbeno 150 m, kar je precej ve\xc4\x8d kot 123 m, kolikor naj bi bila visoka na\xc4\x8drtovana stolpa antwerpenske stolnice._NEWLINE_Na \xc5\xbealost so zaradi propadanja mesta od sredine 16. stoletja naprej finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave s\xc4\x8dasoma povzro\xc4\x8dile ustavitev gradnje, tako da je stolp dosegel le eno tretjino na\xc4\x8drtovane vi\xc5\xa1ine._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bila prvotna notranjost uni\xc4\x8dena med ikonoklazmom v letih 1566 in 1581, je baro\xc4\x8dna notranjost 17. stoletja dobro ohranjena, zahvaljujo\xc4\x8d duhovniku, ki je obljubil pripadnost francoskim revolucionarjem, ki so napadli mesto. V zameno je bil nagrajen tako, da so mu dovolili izbrati eno cerkev v Antwerpnu, ki ne bo oropana. Izbral je cerkev svetega Jakoba ter tako  ohranil notranjost. Veliko prvotnih oken iz vitrajev je bilo na \xc5\xbealost uni\xc4\x8denih med drugo svetovno vojno._NEWLINE_Med baro\xc4\x8dnim notranjim okrasjem so rezbarjene lesene korne klopi, narejene med letoma 1658 in 1670, bogat glavni oltar (1685) in oltarna ograja svete kapele (1695). Glavno pri\xc5\xbenico je leta 1675 izdelal Lodewijk Willemssens.\n_START_SECTION_\nUmetnine v cerkvi\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev ima \xc5\xa1tevilna izjemna umetni\xc5\xa1ka dela, kot je slika Petra Paula Rubensa in Jakoba Jordaensa s \xc5\xa1tevilnimi skulpturami in vitra\xc5\xbenimi okni._NEWLINE_Glavni oltar Artusa Quellinusa mlaj\xc5\xa1ega je poklon Jakobu. Prestol, na katerem sedi Bog, je pod baldahinom v obliki velike lesene pokrova\xc4\x8de. Sedilije v koru so delo Artusa Quellinusa mlaj\xc5\xa1ega in njegovega o\xc4\x8deta. Kapitelj so uporabljali v kolegijski cerkvi od leta 1656 do leta 1802. Ikonoklazem leta 1566 in 1581 je uni\xc4\x8dil veliko \xc5\xa1tevilo gotskih in zgodnjih renesan\xc4\x8dnih likovnih del. Po kalvinisti\xc4\x8dnem obdobju v Antwerpnu je bila cerkev ponovno dodeljena katolikom. Baro\xc4\x8dno obdobje je znova pove\xc4\x8dalo umetni\xc5\xa1ko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino v notranjosti cerkve, ki jo lahko do\xc5\xbeivimo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Omeniti je treba 12 obnovljenih oltarnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d retabla svetega Roka iz leta 1517, ki pripovedujejo o njegovem \xc5\xbeivljenju.  Zdaj so v zadnji kapeli ju\xc5\xbene ladje poleg krstilnice . Romar Rok iz Montpellierja, ki je poskrbel za bolnike s kugo v Italiji in okoli leta 1337 sam umrl zaradi te bolezni, je bil v Antwerpnu razgla\xc5\xa1en tudi kot "svetnik kuge". Od leta 1504 se prvi\xc4\x8d omenja sveti Rok v cerkvi svetega Jakoba._NEWLINE_V cerkvi je delo Jakoba Jordaensa iz leta 1616 z naslovom Klic apostolov. To delo spada med zgodnja dela. Slika, ki jo je leta 1844 podaril bogata\xc5\xa1, zaradi horizontalne oblike ni bila namenjena za oltar, temve\xc4\x8d je bila zasnovana za zasebni dom._NEWLINE_Izjemno umetni\xc5\xa1ko delo v tej cerkvi je grobnica don Francesca del Pica de Velasca, ki je v severozahodnem kotu. Don Francesco je bil zadnji skrbnik citadele v Antwerpnu v 17. stoletju. Po smrti tega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika leta 1693 je kipar Pieter Scheemaeckers zasnoval dramati\xc4\x8dno skupino likov. Stra\xc5\xbear, ki posku\xc5\xa1a \xc4\x8dutiti smrt, je osrednja tema tega dela. Celota spominja na veli\xc4\x8dastne grobove Berninija v Rimu po pripovedi in kombinaciji marmorja in barv.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nStare orgle imajo bogato zgodovino, nanje so igrali mnogi znani ljudje, med njimi tudi Henry Bredemers. Korske orgle, ki jih je izdelal J. B. Forceville leta 1727, so tudi izvirne, skupaj s \xc5\xa1e vedno delujo\xc4\x8dim mehanskim delovanjem. Velikanske orgle je v romanti\xc4\x8dnem slogu leta 1884 izdelal Anneesens.\n_START_SECTION_\nGrobnice\n_START_PARAGRAPH_\nV 16., 17. in 18. stoletju je bila cerkev svetega Jakoba \xc5\xbeupnijska cerkev pomembnih dr\xc5\xbeavljanov  Antwerpna. Nekateri so si v cerkvi zgradili zasebne pokopali\xc5\xa1ke kapele. Zna\xc4\x8dilni so tudi \xc5\xa1tevilni pomembni nagrobniki, najve\xc4\x8d jih pripada plemstvu. V njej je ve\xc4\x8d kot 1300 grobov in datumi pokopov ve\xc4\x8d kot 4500 oseb. Nekateri grobovi so zelo kakovostni, znani so grobovi Francisca Marcosa de Velasca, ki ga je izdelal Pieter Scheemaeckers, [2] Ludovicusa Anthoina, ki ga je izdelal Kerrickx [3], in Henrice Caroline Adriane Josepha van Cornelissena in Eugenie Catherine van Ertborn iz marmorja, delo Guillauma Geefsa. [4] Najbolj znan je grob znamenitega slikarja Petra Paula Rubensa, ki je bil kon\xc4\x8dan pet let po njegovi smrti leta 1640. Slika nad Rubensovim grobom je delo  mojstra.\n_START_SECTION_\nNekateri drugi\n_START_PARAGRAPH_\nV cerkvi je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d grobnic umetnikov, \xc5\xbeupanov Antwerpna in drugih pomembnih me\xc5\xa1\xc4\x8danov in me\xc5\xa1\xc4\x8dank.'