b'\n_START_ARTICLE_\nPrimorska\n_START_PARAGRAPH_\nPrim\xc3\xb3rska (tudi Slovensko primorje, primorska Slovenija) je zahodni del slovenskega naselitvenega prostora. Primorska je tisti predel  med Furlansko ni\xc5\xbeino, Jadransko obalo ter Kranjsko, kjer so raz\xc5\xa1irjena nare\xc4\x8dja, ki spadajo v primorsko nare\xc4\x8dno skupino._NEWLINE_Ime \xe2\x80\x98\xe2\x80\x99Primorska\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 se v tem \xc4\x8dlanku uporablja za \xc5\xa1tiri razli\xc4\x8dne prostore (ki samo delno sovpadajo), odvisno od obravnavane vsebine, in sicer za geografski pojem (podro\xc4\x8dje ob morju), za politi\xc4\x8dno-administrativni pojem (dana\xc5\xa1nja uradna opredelitev), za zgodovinsko podro\xc4\x8dje (kot so odlo\xc4\x8dale razli\xc4\x8dne sile, ki so bile na oblasti), pa tudi za kulturno-jezikovno obmo\xc4\x8dje (tradicionalna predstava ozemlja, kjer se prebivalci imajo za Primorce)._NEWLINE_Poimenovanje deloma izhaja iz imena histori\xc4\x8dne kronske de\xc5\xbeele v \xc4\x8dasu Habsbur\xc5\xa1ke monarhije, ki se je v letih 1813 in 1918 imenovala Avstrijsko primorje (nem\xc5\xa1ko \xc3\x96sterreichisches K\xc3\xbcstenland). Ime Primorska se je uveljavilo med priklju\xc4\x8ditvijo primorja Italiji. Primorsko je v zgodovini posebej izoblikovalo svobodno tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in ostalo gospodarstvo, prometne povezave ter kultura, ki je rasla z njim.  Primorska, ki sicer danes ne predstavlja enotne gospodarske ali upravne regije, ga je pa neko\xc4\x8d, obsega Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko pokrajino, Gori\xc5\xa1ko regijo, Slovensko Istro, Kras in vzhodni del Furlanije-Julijske krajine. Sodobna Primorska se je izoblikovala v \xc4\x8dasu boja proti fa\xc5\xa1izmu in obsega ves slovenski prostor, ki ga je rapalska meja odrezala od mati\xc4\x8dne domovine  _NEWLINE_Gori\xc5\xa1ka regija je dobila svoje poimenovanje po mestu Gorica, ki je danes v Italiji ter po de\xc5\xbeeli Gori\xc5\xa1ki in Gradi\xc5\xa1ki, ki je tu obstajala do leta 1918. Obalno - kra\xc5\xa1ka regija obsega Kras in severni del istrskega polotoka, kjer s pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem Koper tvori pomorsko povezavo Slovenije s svetom.\n_START_SECTION_\nPrihod Slovanov na ozemlje Primorske\n_START_PARAGRAPH_\nPrihod Slovanov na dana\xc5\xa1nje ozemlje Primorske omenja \xc5\xbee Pavel Diakon v svojem delu Zgodovina Langobardov (\xc2\xbbHistoria Langobardorum\xc2\xab): v njej je opisana zgodovina Langobardov od za\xc4\x8detkov leta 560 do konca leta 740; knjiga vsebuje tudi va\xc5\xbene podatke o prvotnem prihodu slovanskih plemen v Bene\xc5\xa1ko Slovenijo, oziroma na najbolj zahodni predel slovenskega naselitvenega prostora. Med drugim, v tej knjigi Pavel Diakon omenja tudi bitko med Langobardi in slovanskimi bojevniki leta 670 ob reki Nadi\xc5\xbei:_NEWLINE_"Broxas dicitur, non longe a Foroiuli....ad ponte Natisonis fluminis" _NEWLINE_  _NEWLINE_Med najstarej\xc5\xa1imi viri, ki omenjajo prisotnost Slovanov na dana\xc5\xa1njem ozemlju Primorske je listina ri\xc5\xbeanskega zbora (italijansko Il Placito del Risano). To je naziv zapisnika ri\xc5\xbeanskega zbora, ki se je odvijal najverjetneje leta 804, v kraju Ri\xc5\xbeana blizu Kopra. Ri\xc5\xbeanski zbor je sklical grade\xc5\xa1ki patriarh Fortunat. Udele\xc5\xbeili so se ga predstavniki istrskih mest in ka\xc5\xa1telov, predsedovali pa so mu trije cesarjevi odposlanci. V njej je, med drugim, zapisana obveza vojvode Janeza, ki je predstavljal tedanjo frankovsko oblast nad de\xc5\xbeelo, da bo Slovane, ki so se nastanili v okolico mest, pregnal v tiste kraje, v katerih mestom ne bodo povzro\xc4\x8dali \xc5\xa1kode na poljih in v gozdovih._NEWLINE_"Tunc Joannes dux dixit\xe2\x80\xa6de sclavis autem unde dicitis accedamus super ipsas terras ubi resideant, et videamus, ubi sine vestra damnietate valeant residere, resideant: ubi vero vobis aliquam damnietatem faciunt sive de agris, sive de silvie, vel roncora, aut ubicumque, nos eos ejiciamus foras. Si vobis placet, ut eos mittamus in talia deserta loca, ubi sine vestro damno valeant commanere, faciant utilitatem in publico, sicut et caeteros populos." _NEWLINE_\xe2\x80\x94- ,\xc2\xa0Vojvoda Ivan je tedaj tako povedal\xe2\x80\xa6 slovani, o katerih mi pravite, najprej preverimo, na \xc4\x8digavi zemlji prebivajo, in \xc4\x8de ne povzro\xc4\x8dajo \xc5\xa1kode, naj kar ostanejo ali odidejo kamorkoli ho\xc4\x8dejo; \xc4\x8de pa vam povzro\xc4\x8dajo \xc5\xa1kodo na poljih, v gozdovih, na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih ali kjerkoli drugje jih spodimo, ali \xc4\x8de vam je bolj po godu jih po\xc5\xa1ljemo na neobdelana zelji\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer vam ne bodo povzro\xc4\x8dali \xc5\xa1kode in kjer bodo koristili dru\xc5\xbebi kot vsi drugi._NEWLINE_Od leta 1524 do 1527 je Primo\xc5\xbe Trubar prebival v Trstu, kjer je postal osebni stre\xc5\xbenik \xc5\xa1kofa Pietra Bonoma in spoznal kalvinisti\xc4\x8dne in cvinglijanske ideje ter spise Erazma Rotterdamskega._NEWLINE_Italijanski menih Alasia da Sommaripa je, med svojim prebivanjem na Devinskem gradu med letoma 1601 in 1612, sestavil in leta 1607 objavil prvi  italijansko-slovenski slovar\xc2\xa0\xc2\xbbVocabolario Italiano e Schiavo\xc2\xab, v katerem je navedel tudi primere prakti\xc4\x8dne konverzacije v slovenskem jeziku, ki nam omogo\xc4\x8da spoznati, kako je v tistih \xc4\x8dasih zvenel slovenski pogovorni jezik:  _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 P. Signore venite \xc3\xa0 cena, ch\'\xc3\xa8 hora. Go\xc5\xbfpud poite vechieriat, ker ie vra. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 V. Andiamoci prima \xc3\xa0 \xc5\xbfcaldar vn puco. Poimo poprei ano malo \xc5\xbfe \xc5\xbfegret. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 P. Venite, che v\'\xc3\xa8 buon fuoco. Puite, da ie dober oggn. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 V. Hauete pi\xc3\xb9 tri\xc5\xbfto vino, di quello, c\'habbiamo beuuto \xc3\xa0 Duino._NEWLINE_ Imate cui\xc5\xbf\xc5\xbfa vina, coi ti\xc5\xbfte, ker \xc5\xbfmo pile y Duino. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 P. N\'habbiamo bene ancora noi di cosi buno, ma \xc3\xa8 pi\xc3\xb9 caro._NEWLINE_ Imamo tudi mi tolicai dobriga, ma ie vech drago.\n_START_SECTION_\nAvstrijsko primorje\n_START_PARAGRAPH_\nAvstrijsko primorje je bila posebna kronska de\xc5\xbeela, ki je bila ustanovljena leta 1848 po ukinitvi Ilirskega kraljestva. Vklju\xc4\x8devala je mejno grofijo Istro, pokne\xc5\xbeeno grofijo Gori\xc5\xa1ko in Gradi\xc5\xa1ko ter svobodno mesto Trst, kjer je bil tudi sede\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi svetovni vojni je na tem obmo\xc4\x8dju potekala So\xc5\xa1ka fronta, ki se je odprla leta 1915, ko je Italija z Londonskim paktom stopila na stran antante in napovedala vojno Avstro-Ogrski. Na tej bojni \xc4\x8drti je potekalo dvanajst ofenziv, v zadnji so zdru\xc5\xbeene avstro-ogrske in nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete prebile fronto in pognale italijansko vojsko v neorganiziran umik. Ta bitka, ki se je za\xc4\x8dela 24. oktobra 1917, je znana kot \xc4\x8cude\xc5\xbe pri Kobaridu. _NEWLINE_Kljub uspehom centralnih sil pa sta se ob hkratnem bli\xc5\xbeajo\xc4\x8dem se koncu vojne in kapitulaciji dr\xc5\xbeav centralnih sil morali avstro-ogrska in nem\xc5\xa1ka vojska umakniti. Italija je za\xc4\x8dela z uresni\xc4\x8devanjem dolo\xc4\x8db iz Londonskega pakta ter za\xc4\x8dela zasedati obljubljena ozemlja, med njimi tudi s Slovenci poseljene dele Primorske. So\xc5\xa1ka fronta je uni\xc4\x8dila velik del Primorske, zaradi bli\xc5\xbeine fronte pa se je bilo prisiljeno izseliti veliko lokalnega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nFa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna italijanizacija slovenske manj\xc5\xa1ine v Italiji in Primorcev\n_START_PARAGRAPH_\nPrimorska je bila po vojni na milost in nemilost prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena volji zmagovitih antantnih dr\xc5\xbeav. Po premirju med Avstro-Ogrsko in antantno vojsko je italijanska vojska zasedla ozemlje do \xc4\x8drte, dolo\xc4\x8dene z Londonskim paktom, ponekod pa jo je celo prekora\xc4\x8dila. To je bila \xc4\x8drta Trbi\xc5\xbe-Predel-Mangart-Podbrdo-Idrija-Sne\xc5\xbenik-Kvarner. Njihove enote so se celo pribli\xc5\xbeale Ljubljani, kjer pa jih je ustavila enota srbskih vojakov, ki jih je tja poslala Narodna vlada v Ljubljani._NEWLINE_Na pari\xc5\xa1ki mirovni konferenci je bilo po dolgotrajnih pogajanjih med Italijo in Kraljevino SHS dolo\xc4\x8deno, naj se dr\xc5\xbeavi sami sporazumeta o poteku meje._NEWLINE_Tako je bila 12. novembra 1920 podpisana Rapalska pogodba, ki je dolo\xc4\x8dila mejo med obema dr\xc5\xbeavama: Italija je z njenim podpisom priznala Kraljevino SHS. V zameno pa je Italija pridobila velik del slovenskega naselitvenega prostora, na katerem je prebivalo ve\xc4\x8d kot 320.000 Slovencev, in del hrva\xc5\xa1kega naselitvenega prostora, na katerem je prebivalo pribli\xc5\xbeno 170.000 Hrvatov.  _NEWLINE_V okviru Italije se je primorsko ozemlje imenovalo Julijska krajina in je obsegalo Gori\xc5\xa1ko, Trst, Istro in nekdanje avstrijske okraje: idrijskega, postojnskega, ilirskobistri\xc5\xa1kega in trbi\xc5\xa1kega. Po letu 1923 so prej enotno upravno-politi\xc4\x8dno enoto razdelili na province, tako da Slovenci v nobeni niso imeli ve\xc4\x8dine._NEWLINE_Gori\xc5\xa1ka je bila med prvo svetovno vojno zaradi so\xc5\xa1ke fronte gospodarsko uni\xc4\x8dena, nova meja pa je pretrgala tradicionalne gospodarske in prometne povezave z zaledjem, kar je hudo prizadelo regijo. Ve\xc4\x8dina gospodarskih panog je pri\xc5\xa1la v last Italijanov, Slovenci pa so bili odvisni predvsem od kmetijstva, ki pa je bilo revno in razdrobljeno._NEWLINE_\xc5\xbde v za\xc4\x8detku italijanske oblasti se je pokazalo, da italijanska dr\xc5\xbeava ne ka\xc5\xbee nobenega zanimanja za pravice Slovencev in Hrvatov, saj je za\xc4\x8dela s takoj\xc5\xa1njim spreminjanjem slovanskega zna\xc4\x8daja pokrajine. Italijanska dr\xc5\xbeava je v duhu italijanizacije pokrajine s pomo\xc4\x8djo bank na\xc4\x8drtno odkupovala prezadol\xc5\xbeena slovenska in hrva\xc5\xa1ka posestva in tja naseljevala koloniste iz drugih delov Italije. Veliko Slovencev in Hrvatov se je bilo zaradi nezmo\xc5\xbenosti odpla\xc4\x8devanja dolgov in splo\xc5\xa1ne gospodarske krize prisiljenih odseliti, mnogi pa so se odselili spri\xc4\x8do raznarodovalne italijanske politike, ki je \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji zagon dobila po vzponu fa\xc5\xa1izma leta 1922. _NEWLINE__NEWLINE_13. julija 1920 so italijanski fa\xc5\xa1isti po\xc5\xbegali slovenski Narodni dom v Trstu, in \xc5\xa1e nekaj drugih kulturnih domov, izvajali pa so \xc5\xa1e druge ekscese. Tako so na primer v tako imenovanih kazenskih ekspedicijah po primorskih mestih in vaseh uni\xc4\x8devali \xc5\xa1ole, delavske in kulturne domove, \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da itd. Pri tem po\xc4\x8detju so imeli odkrito podporo italijanskih oblasti.Fa\xc5\xa1isti so samo v \xc4\x8dasu od leta 1919 do 1920 napadli, razbili ali po\xc5\xbegali okrog 130 slovanskih kulturnih in gospodarskih sede\xc5\xbeev ali stavb._NEWLINE_Veliko Slovencev  se je bilo prisiljeno v konfinacijo na jug Italije ali pa zbe\xc5\xbealo v Jugoslavijo (nad 100.000), mnogi pa tudi v prekooceanske de\xc5\xbeele. Slovenska narodna skupnost je do srede tridesetih let izgubila ve\xc4\x8dino \xc5\xbee sicer \xc5\xa1ibke gospodarske podlage, zbrane v zadrugah, posojilnicah in hranilnicah. Kot osrednja organizacija primorskih Slovencev je delovalo dru\xc5\xa1tvo Edinost. To je vsaj na za\xc4\x8detku povezovalo vse politi\xc4\x8dne smeri in si prizadevalo v danih razmerah ohraniti jezikovne in \xc5\xa1olske pravice ter kulturne in gospodarske ustanove._NEWLINE_ _NEWLINE_Fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno zatiranje slovensko govore\xc4\x8dih prebivalcev Primorske se je \xc5\xa1e bolj okrepilo po letu 1922, oziroma s fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnim prevzemom oblasti v Italiji, ki se je zgodil 28. oktobra 1922. Fa\xc5\xa1izem ni priznaval manj\xc5\xa1in in je med drugim poudarjal manjvrednost Slovanov. Raznarodovanje na Primorskem je postalo sistemati\xc4\x8dno. Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino so ukinili na sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih, uradih, javnih napisih in nagrobnikih na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dih, s\xc4\x8dasoma pa so jo prepovedali tudi pri cerkvenem bogoslu\xc5\xbeju. Razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena so bila tudi slovenska dru\xc5\xa1tva in knji\xc5\xbenice. Oktobra 1923 je bila sprejeta Gentilejeva \xc5\xa1olska reforma, s katero so ukinili okoli 400 slovenskih in hrva\xc5\xa1kih \xc5\xa1ol. Kljub prepovedi in pritiskom pa se je sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina v Cerkvi obdr\xc5\xbeala \xc5\xa1e naprej.\n_START_SECTION_\nAntifa\xc5\xa1izem na Primorskem\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1927 so vse \xc5\xa1ole postale italijanske, za poitalijan\xc4\x8devanje in fa\xc5\xa1izacijo slovenske mladine pa so vzpostavili posebne organizacije._NEWLINE_Skupine italijanskih nacionalistov in fa\xc5\xa1istov so nenehno razgrajale po Trstu ter drugih primorskih in istrskih mestih, da bi ustrahovale Slovence in Hrvate. Pla\xc4\x8dani fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni zlo\xc4\x8dinci so jih nekaznovano pobijali ter uni\xc4\x8devali njihovo imetje _NEWLINE_\xe2\x80\x94Alojz Zidar, Slovenski narod pomni in obto\xc5\xbeuje, Zalo\xc5\xbeba Lipa 1999 _NEWLINE_Fa\xc5\xa1izem je pri Slovencih izzval splo\xc5\xa1en odpor, od spontanega kot tudi do oboro\xc5\xbeenega. Prvi spopadi Primorcev z okupacijsko vojsko so se za\xc4\x8deli \xc5\xbee leta 1919 (Osto\xc5\xbeno brdo, Osp) pravi krvavi spopadi pa \xc5\xbee leta 1921 (Marezige, Osp), ko so na obeh straneh padle prve \xc5\xbertve. Prvi organizatorji odpora so bili komunisti, u\xc4\x8ditelji in duhovniki, prva udarna sila pa organizacija Mladina iz katere je nastala legendarna Borba.  Ilegalni odpor v Julijski Krajini se je kasneje vklju\xc4\x8dila organizacija Orjuna iz Jugoslavije, ki je zaradi izgubljenih ozemelj gojila sovra\xc5\xa1tvo do Italije in fa\xc5\xa1izma ter je izvajala teroristi\xc4\x8dne, zastra\xc5\xa1evalne in druge akcije._NEWLINE_Duhovniki so bili od leta 1920 zdru\xc5\xbeeni v Zbor sve\xc4\x8denikov sv. Pavla, ki je dejansko bdel nad vsem \xc5\xbeivljenjem Primorcev._NEWLINE__NEWLINE_Leta 1924 je poleg Mladine, Borbe in Orjune nastala \xc5\xa1e organizacija za Slovence in Hrvate v Julijski Krajini, in se je imenovala TIGR. Nastala je iz \xc5\xbeelje po radikalnej\xc5\xa1em odporu proti italijanski fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni politiki. Njen glavni namen je bil z nasilnimi akcijami zbuditi pozornost svetovne javnosti, ustrahovati organizatorje raznorodovalne politike, Slovence pa spodbuditi k uporu in jih navdati z upanjem v mo\xc5\xbenost zdru\xc5\xbeitve z mati\xc4\x8dno domovino. Glavne akcije so bile po\xc5\xbeigi fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih \xc5\xa1ol in ustanov, pa tudi napadi na oddelke fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne milice in posamezne fa\xc5\xa1iste._NEWLINE_ Proti osumljencem je dr\xc5\xbeava organizirala sojenja posebnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dr\xc5\xbeave. Prvo ve\xc4\x8dje sojenje je bilo v Pulju leta 1929, naslednje pa je bilo februarja 1930 v Trstu, ko so zaradi eksplozije v uredni\xc5\xa1tvu fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega \xc4\x8dasnika Il popolo di Trieste razkrinkali organizacijo in obsodili njene voditelje. \xc5\xa0tirje, to so bili \xc4\x8dlani organizacije Borba Ferdo Bidovec, Fran Maru\xc5\xa1i\xc4\x8d, Zvonimir Milo\xc5\xa1 ter Alojz Valen\xc4\x8di\xc4\x8d so bili obsojeni na smrt in ustreljeni v Bazovici. \xc5\xa0tevilni drugi pa so bili obsojeni na tak\xc5\xa1ne in druga\xc4\x8dne kazni. Uporni\xc5\xa1ka dejavnost slovenskih rodoljubov je tako za nekaj \xc4\x8dasa zamrla, ponovni zagon pa je dobila v letih pred drugo svetovno vojno: izvedene so bile razne sabota\xc5\xbee, kot na primer po\xc5\xbeigi skladi\xc5\xa1\xc4\x8d in razstrelitev \xc5\xbeele\xc5\xbeni\xc5\xa1ke proge pri Trbi\xc5\xbeu. Tajna policija pa je organizacijo leta 1940 odkrila in obto\xc5\xbeene so obsodili na drugem tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem procesu decembra 1941, med njimi pet na smrtno kazen. To so bili komunisti in tigrovci Pinko Toma\xc5\xbei\xc4\x8d, Viktor Bobek, Ivan Vadnal, Simon Kos in Ivan Ivan\xc4\x8di\xc4\x8d. _NEWLINE_Po italijanskem napadu na Jugoslavijo so Fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne oblasti \xc5\xa1e bolj poostrile zatiralne ukrepe proti Slovencem na Primorskem, a kljub temu jim ni uspelo prepre\xc4\x8diti, da bi se Primorci mno\xc5\xbei\xc4\x8dno vklju\xc4\x8devali v nastajajo\xc4\x8de odporni\xc5\xa1ko gibanje, ki so ga dojemali predvsem kot nadaljevanje odpora proti fa\xc5\xa1izmu._NEWLINE_\xc2\xabBisogna sterminare tutti i maschi di questa stirpe maledetta!\xc2\xbb_NEWLINE_(Pokon\xc4\x8dati je treba vse mo\xc5\xa1ke tega prekletega plemena!) _NEWLINE_\xe2\x80\x94Benito Mussolini, Gorica 31. julija 1942\n_START_SECTION_\nPrimorska v drugi svetovni vojni in po njej\n_START_PARAGRAPH_\nNa primorskem so se prve skupine borcev proti fa\xc5\xa1izmu oblikovale vse od italijanske okupacije. Pinko Toma\xc5\xbei\xc4\x8d je prvo partizansko ustanavljal \xc5\xbee leta 1940 na Miljskih hribih, vendar so ga odkrili. Prvi odbor OF je bil ustanovljen v Trstu avgusta leta 1941, Prve napade pa so izvedli Maslovi borci leta 1941. Po kapitulacij Italije, 8. septembra 1943 so se Primorci mno\xc5\xbei\xc4\x8dno vklju\xc4\x8devali v narodnoosvobodilni boj pod vodstvom Osvobodilne fronte in se borili proti fa\xc5\xa1izmu ter za priklju\xc4\x8ditev mati\xc4\x8dni domovini. _NEWLINE_Po padcu fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne Italije so Primorsko zasedli nem\xc5\xa1ki okupatorji in jo vklju\xc4\x8dili v Operacijsko Cono Jadranskega Primorja (nem\xc5\xa1ko Operazionszone Adriatisches K\xc3\xbcstenland)._NEWLINE_Vrhovni plenum OF je takoj potem, 16. septembra 1943, proglasil  priklju\xc4\x8ditev Slovenskega Primorja svobodni in zdru\xc5\xbeeni Sloveniji v svobodni in demokrati\xc4\x8dni Jugoslaviji. Ta sklep je 3. oktobra v Ko\xc4\x8devju potrdil Zbor odposlancev slovenskega naroda. Tako je v takratnih razmerah slovensko Primorje postalo del slovenskega dr\xc5\xbeavnega ozemlja. Spri\xc4\x8do tega tudi domobransko gibanje na Primorskem, imenovano Slovenski narodni varnostni zbor, ni imelo ve\xc4\x8djega uspeha._NEWLINE_... Kranjci nas (Primorce) v bistvu ne marajo, ker jih opozarjamo na njihovo veliko krivdo: na udinjanje mnogih med njimi tujcu in pripravlejnst povezovati se z njimi proti lastnim bratom. Tega greha Primorci, razen redkih izjem, v glavnem nismo storili, zato so nam tuje vse diskusije v zvezi z narodno spravo, ki razdvajajo Slovence v osrednji Sloveniji, in ostajamo  ponosni na partizanske spomenike, ki v mogo\xc4\x8dnem loku obdajajo Trst in Gorico. _NEWLINE_\xe2\x80\x94 Prof. Jo\xc5\xbee Pirjevec, Primorski dnevnik 10. aprila 2014 _NEWLINE_1. maja so IX. Korpus, odredi IV. Jugoslovanske armade in delavski bataljoni, ki so delovali pod okvirom OF in Komand mest,  osvobodili Trst in Gorico, kmalu nato pa \xc5\xa1e celotno Istro. Konec vojne so Primorci pri\xc4\x8dakali na strani zmagovitih dr\xc5\xbeav zaveznikov in za\xc4\x8del se je diplomatski boj za zahodno mejo. Vojna vihra je na obmo\xc4\x8dju Primorske terjala pribli\xc5\xbeno 7300 \xc5\xbertev med pripadniki Osvobodilne fronte in njihovimi sodelavci ter smrt pribli\xc5\xbeno 5600 civilistov.  _NEWLINE_Jugoslovanska zasedba slovenskega in hrva\xc5\xa1kega ozemlja, ki ga je Italija dobila po prvi svetovni vojni, in pa Trsta in delov Julijske krajine maja 1945 je spro\xc5\xbeila ostro reakcijo Britancev in Ameri\xc4\x8danov ter gro\xc5\xbenjo voja\xc5\xa1kega spopada. Jugoslavija je v kon\xc4\x8dni fazi popustila in do 12. junija 1945 se je jugoslovanska armada morala umakniti za Morganovo linijo, ki je bila 20. junija  dolo\xc4\x8dena z devinskim sporazumom. Morganova linija je Julijsko krajino razdelila na cono A in cono B. Kljub jugoslovanskim zahtevam pa v cono A ni bilo vklju\xc4\x8deno ozemlje Bene\xc5\xa1ke Slovenije, Rezije in Kanalske doline. Na pari\xc5\xa1ki mirovni konferenci pa je za mesto Trst Jugoslavija predlagala poseben polo\xc5\xbeaj sedme jugoslovanske republike._NEWLINE_10. februarja 1947 je bila podpisana Pari\xc5\xa1ka mirovna pogodba, s katero je Jugoslavija dobila celotno cono B Julijske krajine, iz cone A pa \xc5\xa1e Kras, del Vipavske doline do Gorice, dolino So\xc4\x8de do Bovca in Predila, Brda in Breginjski kot. Z za\xc4\x8detkom veljavnosti mirovne pogodbe 15. septembra 1947 pa je nastalo tudi Svobodno tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko ozemlje (STO), ki je bilo ravno tako razdeljeno na cono A in cono B. 15. september velja v Sloveniji kot dr\xc5\xbeavni praznik vrnitve Primorske k mati\xc4\x8dni domovini (vendar ta dan ni dela prost dan), venar brez Trsta, Gorice, dela Krasa in Slovenske Bene\xc4\x8dije. Za nekatere pa je za Primorsko bolj pomembni datumi po\xc5\xbeiga Narodnega doma v Trstu, propad fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne Italije 8. 9. 1934 ali pa 16. septembra 1943, ko je vrhovni plenum OF proglasil priklju\xc4\x8ditev Slovenskega Primorja svobodni in zdru\xc5\xbeeni Sloveniji._NEWLINE_Zaradi meje so bile med Italijo in Jugoslavijo stalne napetosti. 9. maja 1952 so zahodne sile z Londonskim sporazumom hotele prepustiti cono A STO Italiji, \xc4\x8demur se je Jugoslavija uprla. 8. oktobra 1953 pa sta Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in ZDA objavili namero, da bosta ukinili cono A STO in jo prepustili Italiji. V ta namen je Italija osredoto\xc4\x8dila svoje sile na mejah cone, vendar je v znak nasprotovanja enostranski odlo\xc4\x8ditvi enako storila tudi Jugoslavija in pri\xc5\xa1lo je do tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke krize. V Jugoslaviji so se za\xc4\x8dele mno\xc5\xbei\xc4\x8dne manifestacije, okrepili pa so tudi voja\xc5\xa1ke enote z rezervisti, s \xc4\x8dimer je Tito dal vedeti, da vpra\xc5\xa1anja brez sodelovanja Jugoslavije ne bodo re\xc5\xa1ili. Velike sile so tako ocenile resnost razmer in se raje odlo\xc4\x8dile za re\xc5\xa1evanje konflikta po diplomatski poti. Po pogajanjih je bil 5. oktobra 1954 podpisan Londonski memorandum, s katero je cona A STO pripadla Italiji, cona B pa Jugoslaviji. Pri tem so dr\xc5\xbeavljani na obeh straneh meje imeli tudi pravice do izbire dr\xc5\xbeavljanstva in do izselitve bodisi v Italijo, bodisi v Jugoslavijo. Na delu Primorske, ki je bil dodeljen Italiji, je ostalo pribli\xc5\xbeno 65.000 Slovencev._NEWLINE_Kon\xc4\x8dna dolo\xc4\x8ditev meje med dr\xc5\xbeavama pa je bila sprejeta po dolgotrajnih pogajanjih 10. novembra 1975 z Osimskimi sporazumi. _NEWLINE_Po osamosvojitvi Slovenije in Hrva\xc5\xa1ke leta 1991 sta Italija in Slovenija potrdili Slovenijo kot naslednico tistih jugoslovanskih pogodb, ki zadevajo Slovenijo in slovensko prebivalstvo.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8dja mesta\n_START_PARAGRAPH_\nv Italiji Trst, Gorica, \xc4\x8cedad, v Sloveniji pa Nova Gorica, Koper, Izola, Ilirska Bistrica, Pivka, Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina, Tolmin, Se\xc5\xbeana, Bovec, Idrija,Postojna,Piran ,,Portoro\xc5\xbe\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalne gospodarske panoge in obmo\xc4\x8dja, ki v veliki meri temeljijo na naravnih razmerah, so ribi\xc5\xa1tvo, solinarstvo, pomorstvo, poljedelstvo, vinogradni\xc5\xa1tvo in sadjarstvo v Vipavski dolini, Gori\xc5\xa1kih Brdih ter Koprskih brdih, \xc5\xbeivinorejsko-poljedelsko obmo\xc4\x8dje s pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvom v vi\xc5\xa1jele\xc5\xbee\xc4\x8dih delih Koprskih brd in Brkinov, vinogradni\xc5\xa1ko-\xc5\xbeivinorejsko obmo\xc4\x8dje vi\xc5\xa1jega le\xc5\xbee\xc4\x8dega kra\xc5\xa1kega sveta ter obmo\xc4\x8dje z obmorsko gospodarsko usmeritvijo neposredno ob obali. Na severu na Kambre\xc5\xa1kem in v Banj\xc5\xa1icah kmetijstvo kljub blagemu vplivu sredozemskega podnebja po [[so\xc5\xa1ka dolina|so\xc5\xa1ki dolini]} nima ve\xc4\x8dje vloge vloge, ima pa zato ve\xc4\x8djo vlogo gozd kot prevladujo\xc4\x8da oblika rabe tal v pokrajini._NEWLINE_Kmetijstvo je bilo \xc5\xbee od nekdaj zelo pomembno. Na tem obmo\xc4\x8dju so v nasprotju z drugimi pokrajinami Slovenije gojili oljke, vinsko trto, dolo\xc4\x8dene vrste ju\xc5\xbenega sadja in zgodnje zelenjave. Marsikje, zlasti na Krasu, so v ospredju manj donosne dejavnosti, veliko nekdaj skrbno obdelanih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d pa je danes neobdelanih in opu\xc5\xa1\xc4\x8denih, zlasti na obmo\xc4\x8djih odseljevanja prebivalstva in slab\xc5\xa1ih naravnih mo\xc5\xbenosti. V porastu pa je danes predvsem pridelava sadja in vina._NEWLINE_Kmetovanje pa so spremljale \xc5\xa1tevilne dopolnilne dejavnosti, povezane predvsem z bli\xc5\xbeino ve\xc4\x8djih obalnih mest, predvsem Trsta. V Trstu, ki je bil ob popisu prebivalstva leta 1910 najve\xc4\x8dje slovensko mesto je bilo tudi veliko  slovenskega kapitala oz. podjetij in ve\xc4\x8d delavcev kot v vsej ostali Sloveniji. Zaradi majhnosti Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva ribolov danes nima ve\xc4\x8djega gospodarskega pomena, ve\xc4\x8dji pomen ima predvsem gojenje \xc5\xa1koljk in solinarstvo. _NEWLINE_V krajih ki so po Londonskem memorandumu ostali v Sloveniji je bila industrija pred letom 1945 slabo razvita, zgo\xc5\xa1\xc4\x8dena je bila le v nekaj krajih, ki so po drugi svetovni vojni ostali v Italiji. Manj\xc5\xa1o vlogo je imela izolska industrija, kljub skromnim zalogam pa je bila razmeroma pomembna dejavnost premogovni\xc5\xa1tvo. Na razvoj gospodarstva sta po drugi svetovni vojni vplivala predvsem dva dejavnika, in sicer nova dr\xc5\xbeavna meja ter pospe\xc5\xa1en razvoj industrije, ki je zmanj\xc5\xa1al prevladujo\xc4\x8d pomen kmetijstva. V \xc4\x8dasu SFR Jugoslavije je na Primorskem zraslo ogromno podjetij in tovarn, ki so bila svetovno znana kot npr.: Luka Koper, Tomos, Meblo, Lipa, Mehanotehnika, Javor in druga, ki pa so v \xc4\x8dasu osamosvajanja ali po osamosvojitvi v ve\xc4\x8dini propadla._NEWLINE_Po osamosvojitvi Slovenije postaja vse pomembej\xc5\xa1i dejavnik tudi dr\xc5\xbeavna meja s Hrva\xc5\xa1ko. Z razvojem industrije so zrasla nova gospodarska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, kar je povzro\xc4\x8dilo spremembe v zaposlitveni strukturi prebivalstva. Sprva je prevladovalo zaposlovanje v tovarnah, kasneje pa se je okrepilo zaposlovanje v storitvenih dejavnostih. Glavne industrijske panoge  so postale lesnopredelovalna, kovinska, kemi\xc4\x8dna, \xc5\xbeivilska industrija ter industriji prometnih sredstev in gradbenega materiala. Na Kambre\xc5\xa1kem in v Banj\xc5\xa1icah sta nosilni gospodarski dejavnosti, pomembni za vso dr\xc5\xbeavo, industrija cementa in gradbenih izdelkov ter proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije iz so\xc5\xa1kih hidroelektrarn, v manj\xc5\xa1em obsegu pa je prisotnih tudi nekaj drugih dejavnosti. Najpomembnej\xc5\xa1a industrijska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so Nova Gorica, \xc5\xa0empeter pri Gorici, Anhovo, Koper, Izola, Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina, Se\xc5\xbeana in Ilirska Bistrica.Postojna,_NEWLINE_Obmorskost in obmejnost krepita vlogo terciarnega sektorja. Vse bolj so v ospredju turizem, promet, trgovina in pristani\xc5\xa1ka dejavnost. Osrednji obmo\xc4\x8dji gospodarskega razvoja sta obalni del Koprskih brd ter Gori\xc5\xa1ka ravan s spodnjo in srednjo Vipavsko dolino. Koprsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de pa se je po drugi svetovni vojni do danes razvilo v pomembno jadransko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, njegov pomen pa raste. _NEWLINE_Ponekod obmejni polo\xc5\xbeaj z Italijo izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo za razvoj specializiranih turisti\xc4\x8dno-gostinskih storitev in igralni\xc5\xa1tva. Zlasti ob morju pa je pomemben poletni turizem z raznovrstno paleto spremljajo\xc4\x8dih dejavnosti, kjer od turisti\xc4\x8dnih mest prednja\xc4\x8dita Piran in Portoro\xc5\xbe. Turisti\xc4\x8dno pomembni so \xc5\xa1e nekateri kraji v notranjosti, zlasti Lipica s konji lipicanci in znamenite \xc5\xa0kocjanske jame. Pomembno vlogo pa turizem igra tudi v dolini So\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrimorska je bila \xc5\xbee od davnih \xc4\x8dasov narodnostno me\xc5\xa1ano podro\xc4\x8dje naseljeno s Slovenci, Istrani in Hrvati, in  Italijani, Furlani in Nemci._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je na delu Primorske, ki danes pripada Sloveniji, \xc5\xbeivelo pribli\xc5\xbeno 200.000 Slovencev in 30.000 Italijanov; v Italiji pa je ostalo pribli\xc5\xbeno 300.000 Italijanov in 100.000 Slovencev (vklju\xc4\x8dno s slovenci iz Bene\xc5\xa1ke Slovenije)\n_START_SECTION_\nZnameniti primorci\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xa0\xc2\xb7I. Gallus\xc2\xa0\xc2\xb7Nabergoj\xc2\xa0\xc2\xb7Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d\xc2\xa0\xc2\xb7Sedej\xc2\xa0\xc2\xb7J. Kugy\xc2\xa0\xc2\xb7Max Fabiani\xc2\xa0\xc2\xb7Gradnik\xc2\xa0\xc2\xb7Rusjan\xc2\xa0\xc2\xb7Kosovel\xc2\xa0\xc2\xb7V. Bartol\xc2\xa0\xc2\xb7Igo Gruden\xc2\xa0\xc2\xb7Kosma\xc4\x8d_NEWLINE_ _NEWLINE_  _NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xb7Babi\xc4\x8d\xc2\xa0\xc2\xb7C. Zlobec\xc2\xa0\xc2\xb7Tinkara Kova\xc4\x8dMiroslav Vilhar ,Alojz Srebotnjak...\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nV 19. stoletju sta bili Trst in Gorica, poleg Ljubljane in Celovca, med glavnimi zari\xc5\xa1\xc4\x8di slovenskega intelektualnega in politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja. Gorica je bila med drugim sede\xc5\xbe mogo\xc4\x8dne metropolje, v katero sta bili vklju\xc4\x8deni tudi tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko-koprska in ljubljanska \xc5\xa1kofija. Med drugim je bilo v Gorici semeni\xc5\xa1\xc4\x8de, okoli katerega se je razvijalo plodno intelektualno \xc5\xbeivljenje, ki je prispevalo k formaciji literarnih ustvarjalcev, kot na primer Simona Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da. V Trstu, v katerem je na za\xc4\x8detku 20. stoletja prebivalo ve\xc4\x8d Slovencev kot v Ljubljani, pa se je ustvarila bogata slovenska gospodarska elita, ki jo je, po prvi svetovni vojni, strlo protislovensko delovanje italijanskega fa\xc5\xa1izma.\n_START_SECTION_\nHimna Primorcev (neuradna)\n_START_PARAGRAPH_\nVstala Primorska je slovenska rodoljubna pesem (slovenske ljudske pesmi) in (neuradna) himna Primorcev. Avtor besedila je Lev Svetek-Zorin, uglasbil pa jo je Rado Simoniti._NEWLINE_Osnova te pesmi je Venturinijeva Bazovi\xc5\xa1ka, ki je med Slovenci v Italiji, kljub prepovedi slovenske besede in pesmi, postala zelo popularna \xc5\xbee v \xc4\x8dasu fa\xc5\xa1izma in NOB.'