b'\n_START_ARTICLE_\nFrancis Baily\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBaily je bil uspe\xc5\xa1en borzni prekup\xc4\x8devalec, ki je \xc5\xa1el leta 1825 v pokoj, da bi se lahko posvetil svoji intelektualni ljubezni, astronomiji. Bil je med ustanovitelji Kraljeve astronomske dru\xc5\xbebe (Royal Astronomical Society) (RAS) in njen stalni predsednik ali podpredsednik. Opisal je pojav, ki ga je opazil 15. maja 1836 med popolnim Son\xc4\x8devim mrkom. Tik preden Lunin krajec pri mrku popolnoma prekrije Sonce tanki polmese\xc4\x8dno oblikovani zakriti deli Sonca nenadoma postanejo nezvezni, razbiti v svetle\xc4\x8de del\xc4\x8dke, ki so podobni veri\xc5\xbeici z biseri. Enak pojav se opazi potem ko se na drugi strani Sonce za\xc4\x8dne oddaljevati. Povzro\xc4\x8dajo ga nepravilnosti roba Luninega diska. Po njem se ta pojav \xc5\xa1e danes imenuje Bailyjevi biseri. Njegovo odkritje je spro\xc5\xbeilo novo zanimanje astronomov za Son\xc4\x8deve mrke. \xc5\xa0ele takrat so za\xc4\x8deli po\xc5\xa1iljati dobro opremljene astronomske odprave na najbolj oddaljene konce sveta, da bi opazovali popolne Son\xc4\x8deve mrke. Tak\xc5\xa1no navado so ohranili do danes.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva astronomska dru\xc5\xbeba mu je leta 1827 in 1843 podelila Zlati medalji.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje udarni krater Baily na Luni in asteroid glavnega pasu 3115 Baily.'