b'\n_START_ARTICLE_\nOtrok\n_START_PARAGRAPH_\nOtrok je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki potomec katerekoli starosti ali de\xc4\x8dek oz. deklica do nastopa pubertete. Otro\xc5\xa1tvo v povezavi s procesom biolo\xc5\xa1ke rasti delimo na ve\xc4\x8d obdobij. Zgodnje otro\xc5\xa1tvo zajema obdobje od dveh let in pol do \xc5\xa1estih, srednje in pozno otro\xc5\xa1tvo pa je za dekleta \xc4\x8das od sedmega do desetega, za fante pa od sedmega do dvanajstega leta. Temu sledi obdobje adolescence do polnoletnosti. V marsikaterih dimenzijah \xc5\xbeivljenja pa je otrok oseba, ki ne odgovarja popolnoma za svoja dejanja oziroma se lahko naslanja na vzgojitelja ali oporo s strani dr\xc5\xbeave za nadaljnje re\xc5\xa1evanje te\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nSpoznavni razvoj v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu\n_START_PARAGRAPH_\nZa zgodnje otro\xc5\xa1tvo je po Piagetovi teoriji zna\xc4\x8dilen egocentrizem, kar pomeni, da otrok ni sposoben dojeti, da lahko drugi zaznavajo, do\xc5\xbeivljajo ali vidijo stvari druga\xc4\x8de kot on. Druga zna\xc4\x8dilnost po tej teoriji je animizem, ko je otrok prepri\xc4\x8dan, da imajo stvari in predmeti iste zna\xc4\x8dilnosti kot vse kar je \xc5\xbeivo. Otrok v tem obdobju tudi verjame, da je povzro\xc4\x8ditelj naravnih pojavov in dogodkov \xc4\x8dlovek.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8custveni razvoj v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnjem otro\xc5\xa1tvu pride do hitrega razvoja sposobnosti pravilnega prepoznavanja in razumevanja \xc4\x8dustev kot so veselje, jeza, strah, zaskrbljenost, presene\xc4\x8denje, gnus, \xc4\x8dustva samozavedanja, ljubosumnost... . Ena od glavnih razvojnih nalog v tem obdobju je na\xc4\x8din ravnanja za pridobivanje zmo\xc5\xbenosti nadzora nad \xc4\x8dustvenim do\xc5\xbeivljanjem. Gre za procese u\xc4\x8denja s pomo\xc4\x8djo katerih otrok presoja, ocenjuje in spreminja svoje \xc4\x8dustvene odzive.\n_START_SECTION_\nSocialni in moralni razvoj v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu\n_START_PARAGRAPH_\nOtroci v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu vse ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivijo s svojimi vrstniki in manj z odraslimi. Na podro\xc4\x8dju socialnih interakcij, razli\xc4\x8dnih vedenj med posameznikoma, prihaja do sprememb v razvoju sposobnosti komuniciranja, re\xc5\xa1evanju problemov, empatije. Spremembe se odra\xc5\xbeajo v otrokovem dojemanju, da imajo tudi drugi svoja \xc4\x8dustva, \xc5\xbeelje in zahteve. Pomemben del moralnega razvoja v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu je razumevanje otrok, zakaj je neko vedenje v okolju v katerem \xc5\xbeivi, pravilno ali napa\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nSrednje in pozno otro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju med \xc5\xa1estim in enajstim letom otrok do\xc5\xbeivlja glavne spremembe v razvoju miselnih sposobnosti na konkretni operativni stopnji mi\xc5\xa1ljenja. Razvoj konkretnologi\xc4\x8dnih miselnih operacij (Piagetova teorija) otroku omogo\xc4\x8da hkratno razmi\xc5\xa1ljanje in upo\xc5\xa1tevanje ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih strani istega problema. Logika in fleksibilnost postajata zna\xc4\x8dilnost otrokovega razmi\xc5\xa1ljanja. Temelj otrokovega sklepanja pa so logi\xc4\x8dni odnosi in ne trenutne konkretne zaznave. (npr. otrok je sposoben razvr\xc5\xa1\xc4\x8dati predmete po barvi, velikosti, obliki, \xc5\xa1tevilu, smeri...hkrati!)\n_START_SECTION_\n\xc4\x8custveni razvoj v srednjem in poznem otro\xc5\xa1tvu\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem in poznem otro\xc5\xa1tvu se otrok vse bolj zaveda lastnih \xc4\x8dustev in tudi \xc4\x8dustev drugih. Razumevanje \xc4\x8dustvenega do\xc5\xbeivljanja je korak naprej v razvoju bolj\xc5\xa1ega nadzora do\xc5\xbeivljanja in izra\xc5\xbeanja lastnih \xc4\x8dustev in odgovarjanja na \xc4\x8dustva drugih. V povezavi z otrokovo zmo\xc5\xbenostjo zavzemanja perspektive drugega postaja vedenje otrok v srednjem in poznem otro\xc5\xa1tvu manj agresivno in bolj prosocialno.\n_START_SECTION_\nSocialni in moralni razvoj v srednjem in poznem otro\xc5\xa1tvu\n_START_PARAGRAPH_\nV tem starostnem obdobju se otrok oddaljuje od nadzora star\xc5\xa1ev in se veliko dru\xc5\xbei z vrstniki. Vrstniki so zanj bolj zanimivi kot drugi otroci, zato je do njih tudi bolj pozoren. Vrstni\xc5\xa1ke interakcije se dogajajo v \xc5\xa1oli, na poti v \xc5\xa1olo, pri \xc5\xa1portu, ob poslu\xc5\xa1anju glasbe, telefoniranju, pred ra\xc4\x8dunalnikom. Vrstni\xc5\xa1ke skupine ki jih sestavljajo otroci v srednjem in poznem otro\xc5\xa1tvu so razli\xc4\x8dne. \xc4\x8clane vrstni\xc5\xa1ke skupine povezuje zvestoba in pripadnost skupini. sprejetje, polo\xc5\xbeaj in veljajo v vrstni\xc5\xa1ki skupini pa otrok ocenjuje ob primerjavi drugega z drugim. V obdobju srednjega in poznega otro\xc5\xa1tva na podro\xc4\x8dju moralnega razvoja otrok razvija sposobnost nadzora lastnega vedenja in ugotavljanja skladnosti lastnega vedenja s socialnimi pravili v okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah v katerih se znajde. Otrok ocenjuje, da je prav, \xc4\x8de je njegovo vedenje skladno s pri\xc4\x8dakovanji drugih.\n_START_SECTION_\nOtrok in dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nOtrok je izpostavljen v otro\xc5\xa1tvu vsem vrstam izobra\xc5\xbeevanja, delovanja, vzgoje in do\xc5\xbeivetij. Dru\xc5\xbeina je avtonomna enota, kjer star\xc5\xa1a po lastni presoji in v okviru roditeljskih pravic oblikujeta svojega otroka. Polno sodelovanje star\xc5\xa1ev tako z otroki kot u\xc4\x8ditelji pa tudi s \xc5\xa1ir\xc5\xa1im okoljem omogo\xc4\x8da tako otroku kot samim star\xc5\xa1em bolj vklju\xc4\x8deno delovanje in ve\xc4\x8dji ob\xc4\x8dutek varnosti. Prilagojenost star\xc5\xa1a na dru\xc5\xbebo omogo\xc4\x8da tudi la\xc5\xbeje socializiranje otroka v okviru avtonomnosti dru\xc5\xbeine. Zaradi te\xc5\xbeav ali zapletov se otroku omogo\xc4\x8di rejni\xc5\xa1tvo ali posvojitev.\n_START_SECTION_\nPravni vidiki\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska zakonodaja dolo\xc4\x8da, da je otrok mladoletna oseba do osemnajstega leta starosti. Izraz otrok se po tej definiciji uporablja v civilnem in kazenskem pravu. Odprta so \xc5\xa1e vpra\xc5\xa1anja o tem, ali je nekdo \xc5\xa1e vedno otrok, \xc4\x8de pri 15 letih sklene zakonsko zvezo, in ali je kazensko odgovoren za protipravno ravnanje, \xc4\x8de je bil ob storitvi tak\xc5\xa1nega ravnanja star manj kot 14 let. Ni pozabiti tudi otrok s posebnimi potrebami po dolo\xc4\x8dbah razli\xc4\x8dnih predpisov iz \xc5\xa1olske zakonodaje. Prepovedano je tudi delo otrok, razen v izjemnih primerih, ki jih definira Zakon o delovnih razmerjih._NEWLINE_Pomembni so pomisleki o izpodbijanju pogodb, ki jih sklene otrok z odraslo osebo, otroku se nalo\xc5\xbei zastopnika v primerih, ko interesi star\xc5\xa1ev in otroka niso nujno isti. Otrok je v polo\xc5\xbeaju razveze zakonske zveze star\xc5\xa1ev sposoben izjaviti svojo voljo ali jo posreduje sodniku preko zastopnika._NEWLINE_Definicije otroka so razli\xc4\x8dne tudi glede na samo stroko in vidik v katerem otrok nastopa. Pravno gledano so vsi pravosodni organi dol\xc5\xbeni skrbeti za otrokovo dobrobit znotraj vseh postopkov. Otrok ima pravico do vzgoje, skrbi, varstva, stikov s star\xc5\xa1i in pre\xc5\xbeivljanja do kon\xc4\x8danja rednega \xc5\xa1olanja s strani star\xc5\xa1ev. Po sami naravi teh pravic so to tudi dol\xc5\xbenosti, katerih zanemarjanje tudi s strani otroka vodi k poslab\xc5\xa1anju \xc5\xbeivljenjskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din otroka._NEWLINE_Otrok je zaradi razli\xc4\x8dnih vidikov stroke izpostavljen zelo raznovrstnim odgovornostim in pravicam. Razumevanje teh pravic je odgovornost, ki jo ne more prena\xc5\xa1ati vsak otrok, zato je izredno pomembno, da je otrok sposoben izjaviti, da \xc4\x8desa ne razume, ne \xc5\xbeeli, no\xc4\x8de, ne zna, ne zmore. Le tako lahko uveljavlja svoje pravice. Otrokova sre\xc4\x8da v nadaljnjem \xc5\xbeivljenju je odvisna od njegovih izpolnjevanj svojih dol\xc5\xbenosti in njegovega udejstvovanja v dejavnostih, ki ga zanimajo in animirajo. Otrok, ki je prepu\xc5\xa1\xc4\x8den \xc5\xa1kodljivim dejavnostim, nosi tudi sam odgovornost za svoje vedenje, \xc5\xa1e posebej v \xc5\xa1olskih programih.\n_START_SECTION_\nOtrokove pravice\n_START_PARAGRAPH_\nGeneralna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina OZN je 20. novembra 1989 sprejela Konvencijo o otrokovih pravicah, katere namen je za\xc5\xa1\xc4\x8dititi otroke po vsem svetu. Od takrat vsako leto 20. novembra praznujemo svetovni dan otroka. Posledice te konvencije, ki je \xc5\xa1iroko sprejeta med \xc4\x8dlanicam, zahtevajo skrb vseh vlad na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1\xc4\x8ditenja otrokovih pravic, ko so te kr\xc5\xa1ene. Konvencija o otrokovih pravicah se nana\xc5\xa1a na pravico do \xc5\xbeivljenja otroka, omogo\xc4\x8da mu pravico do imena, mati\xc4\x8dne knjige, dr\xc5\xbeavljanstva, poznavanja in skrbstva star\xc5\xa1ev, ima pravico do identitete. Noben otrok ne sme biti izpostavljen samovoljnemu ali nezakonitemu vme\xc5\xa1avanju v njegovo zasebno \xc5\xbeivljenje, dru\xc5\xbeino, dom ali dopisovanje, niti nezakonitim napadom za njegovo \xc4\x8dast in ugled. Dr\xc5\xbeave pogodbenice priznavajo, da mora du\xc5\xa1evno ali telesno prizadet otrok u\xc5\xbeivati polno in dostojno \xc5\xbeivljenje v razmerah, ki jam\xc4\x8dijo dostojanstvo, spodbujajo samozavest in olaj\xc5\xa1ujejo njegovo dejavno udele\xc5\xbebo v dru\xc5\xbebi._NEWLINE_Evropska unija in njene \xc4\x8dlanice so dodatno varovale te pravice s sprejetjem \xc5\xa1tevilnih konvencij, za Slovenijo je v zadnjih letih najpomembnej\xc5\xa1a Konvencija\xc2\xa0o civilnopravnih vidikih mednarodne\xc2\xa0ugrabitve otrok in Evropska konvencija o uresni\xc4\x8devanju otrokovih pravic. Evropska unija kot tudi Slovenija je vzpostavila trdno zakonodajo, ki kaznuje nasilje nad otroki, kar je postalo pomemben del dru\xc5\xbeinske politike po letu 2007. Zaradi vpletanja in kr\xc5\xa1enja otrokovih pravic v oboro\xc5\xbeenih spopadih po svetu so zagotavljanje teh dejavnosti vpletli tudi kot dejavnik zunanje politike EU. Kot del notranje analize EU se izpostavlja predvsem otroci izpostavljeni rev\xc5\xa1\xc4\x8dini. Evropska unija sodeluje in bogato financira prizadevanja UNICEFa za dr\xc5\xbeave v razvoju, kjer so najbolj izpostavljene te\xc5\xbeave tihotapljenje ljudi, otro\xc5\xa1ka delovna sila in onemogo\xc4\x8danje otrok v zgodnjem obdobju izobra\xc5\xbeevanja.'