b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Sebalda, N\xc3\xbcrnberg\n_START_SECTION_\nZgodovina gradnje\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev svetega Sebalda je starej\xc5\xa1a od obeh velikih mestnih \xc5\xbeupnij in najstarej\xc5\xa1a (od leta 1525) protestantska \xc5\xbeupnijska cerkev v mestu. Vedno je bila cerkev svetega Lovrenca pomembnej\xc5\xa1a. \xc5\xbde neposredna bli\xc5\xbeina dvoranskega kora cerkve ob Stari mestni hi\xc5\xa1i poudarja njen nekdanji pomen kot cerkve mestnega sveta ("Ratskirche") N\xc3\xbcrnberga, v kateri je pokopan tudi zavetnik mesta sveti Sebald._NEWLINE_Iz starej\xc5\xa1e stavbe, verjetno posve\xc4\x8dene svetemu Petru (12. stoletje?), je bila izkopana dvoladijska kripta. Gradnja dana\xc5\xa1nje stavbe se je za\xc4\x8dela med 1225/1230. Cerkev je pridobila status \xc5\xbeupnijske cerkve leta 1255 in je bila kon\xc4\x8dana do 1273/75. Prvotno je bila zgrajena kot romanska bazilika z dvema koroma. V mnogih podrobnostih je bila zgled bamber\xc5\xa1ka stolnica (dvojni zbor, dvojni stolp fasade s poligonalno apsido ...)_NEWLINE_V 14. stoletju so bile narejene \xc5\xa1tevilne pomembne spremembe konstrukcije: raz\xc5\xa1irili so stranske ladje in povi\xc5\xa1ali stolpe (1309\xe2\x80\x931345), potem je bil poznogotski dvoranski kor zgrajen vi\xc5\xa1je (1358\xe2\x80\x931379). V obdobju tega zadnjega velikega gradbenega projekta v srednjem veku je verjetno cerkev svetega Petra postala cerkev svetega Sebalda. Dva stolpa sta bila dodana v 15. stoletju. Sredi 17. stoletja so bile dodane galerije in notranjost je bila  predelana v baro\xc4\x8dni modi._NEWLINE_Med 1508 in 1519 je bila zgrajena bogata umetnina po na\xc4\x8drtih Petra Vischerja v obliki majhne arhitekture z bogatim kiparskim okrasom (prizori iz \xc5\xbeivljenja svetega Sebalda). Bronasti okras je zgodnji primer italijanske renesanse severno od Alp._NEWLINE_Zra\xc4\x8dni napadi na N\xc3\xbcrnberg (1940\xe2\x80\x931945) so cerkev svetega Sebalda mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovali, a dragocena oprema se je ohranila zaradi pravo\xc4\x8dasnega umika ali ustrezne za\xc5\xa1\xc4\x8dite. Po drugi svetovni vojni je bila obnovljena. Ob prvem adventu 1952 so bili posve\xc4\x8deni novi cerkveni zvonovi. Ladja je bila obnovljena za liturgi\xc4\x8dne namene v obnovljenem vzhodnem koru v prvotni obliki 22. septembra 1957 ob navzo\xc4\x8dnosti zveznega predsednika Theodorja Heussa._NEWLINE_Spodnje slike ka\xc5\xbeejo zgodovinsko obnovo in gotsko izbolj\xc5\xa1avo na vzhodnem koru. Med 1361 in 1450 je bil star romanski vzhodni kor popolnoma prenovljen in preoblikovan v gotsko zasnovo. Ta pogled je kombinacija tridimenzionalnega digitalnega prikaza obnove in laserskega skeniranja trenutnega stanja cerkve.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nV cerkvi svetega Sebalda je zelo dragocena predreformacijska umetnost, ki skoraj izklju\xc4\x8dno temelji na sveti dru\xc5\xbeini, ker je bila \xc5\xbee v 14. stoletju ustanovljena kot cerkev mestnega sveta ("Ratskirche") N\xc3\xbcrnberga. V primerjavi s cerkvijo svetega Lovrenca je do konca 15. stoletja lahko vanj postavljal trdne kose opreme skoraj izklju\xc4\x8dno le n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki svet. Umetni\xc5\xa1ki slikovni program do konca 15. stoletja \xc5\xbee od nekdaj stoji v prostoru, ki ga uporabljajo v liturgiji._NEWLINE_Tudi na zunanji strani cerkve so nekatere izjemne figure iz kamna, kot je nagrobnik Schreyer-Landauer Adama Krafta, monumentalen Kri\xc5\xa1tof iz 15. stoletja (izvirnik  je danes v Germanskem narodnem muzeju) ali figure sijajno oblikovanega poro\xc4\x8dnega portala na severni strani iz 14. stoletja._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a je grobnica zavetnika svetega Sebalda. Svetega Sebalda so do 14. stoletja v N\xc3\xbcrnbergu hranili v srebrni skrinji, ko so se v 15. stoletju odlo\xc4\x8dili, da pripravijo ohi\xc5\xa1je iz brona za razko\xc5\xa1no predstavitev skrinje v cerkvi. Zunanja struktura grobnice je iz let 1508 do 1519, delo Petra Vischerja starej\xc5\xa1ega, ki ga je ulil v sodelovanju s svojima sinovoma Petrom in mlaj\xc5\xa1im Hermannom v bronu. Veliko je figur, vklju\xc4\x8dno s prizori iz \xc5\xbeivljenja svetega Sebalda, Triton, satiri, Pegaz in \xc5\xbeenska v ogledalu kot simbol ne\xc4\x8dimrnosti, opazen je vpliv Jacopa de\' Barbarija. De\' Barbari je bil tri leta kraljevi dvorni slikar v N\xc3\xbcrnbergu. Predvsem pa je bil simbol ne\xc4\x8dimrnosti na za\xc4\x8detku 16. stoletja prvi\xc4\x8d prikazan v Nem\xc4\x8diji. Je zgodnji primer prenosa oblik italijanske renesanse severno od Alp. _NEWLINE_\xc5\xa0ele pred kratkim so opazili (odkritje Daniela Crescenzia 2011) sliko Kristusov blagoslov v spominski plo\xc5\xa1\xc4\x8di dru\xc5\xbeine Kress v vzhodnem koru: slika je skoraj kopija Kristusovega blagoslova Albrechta D\xc3\xbcrerja  (verjetno iz leta 1503/1505) in je zdaj v Metropolitanskem muzeju v New Yorku. Poleg tega je veliko podobnosti s Kristusovim blagoslovom bene\xc5\xa1kega dvornega slikarja Jacopa de\' Barbarija iz leta 1503. Umetni\xc5\xa1kozgodovinska analiza \xc5\xa1e vedno traja._NEWLINE_Na severni steni v vzhodnem koru je nedokon\xc4\x8dan Tucherjev epitaf, narejen 1513 za leta 1503 umrlega dr. Lorenza Tucherja. Po mnenju n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kega umetni\xc5\xa1kega biografa Johanna Neud\xc3\xb6rfferja ga je dokon\xc4\x8dal Jacopo de\' Barbari. Na osrednji plo\xc5\xa1\xc4\x8di epitafa je Marija na prestolu z detetom med sveto Katarino in sveto Barbaro, obdana s prostorno pokrajino. V slogu italijanskega slikarstva v renesansi v ospredju igra na glasbila pet angelov. Njihov slog je bene\xc5\xa1ki, a angeli zelo spominjajo na D\xc3\xbcrerjeve slike v Rosenkranzfest, ki izvira iz Benetk._NEWLINE_Od ve\xc4\x8dine izvirnih vitrajev v dvoranskem koru so nekateri narejeni leta 1500 po zgledu D\xc3\xbcrerja in Hansa Suess\' von Kulmbacha in so delo stekloslikarja Veita Hirsvogla._NEWLINE_Na severni fasadi so poro\xc4\x8dna vrata (Brauttor) na portalu, kjer je bila (pred uvedbo poro\xc4\x8dnega obreda) cerkvena poroka, kot jo je predpisal tridentinski koncil.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nDokumentirana zgodovina orgel v cerkvi svetega Sebalda sega v 15. stoletje. Nekatere prezidave ka\xc5\xbeejo na triforij ju\xc5\xbene stene ladje, kjer bi lahko bile orgle \xc5\xbee v poznem obdobju romanike. V letih od 1440 do 1443 je orgle izdelal Heinrich Traxdorf iz Mainza, in to dvoje majhnih orgel v Marijini cerkvi in glavne, ki so v cerkvi svetega Sebalda. Gotske Traxdorfove orgle, ki so bile v vzhodnem koru nad ostrim lokom ju\xc5\xbenega hodnika, so bile do svojega propada najstarej\xc5\xa1e ohranjene ogle na svetu. Leta 1906 je n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki izdelovalec orgel Johannes Strebel naredil orgle z dvema manualoma. Med drugo svetovno vojno so bile uni\xc4\x8dene, le dva majhna ostanka so re\xc5\xa1ili iz ru\xc5\xa1evin in krasijo dana\xc5\xa1nje sodobne orgle._NEWLINE_Leta 1947 je obnovljena ladja dobila druge orgle dru\xc5\xbebe Steinmeyer (Oettingen), ki so bile izdelane leta 1904 za cerkev svetega Jakoba v Oettingenu. Instrument je imel dva manuala in pedal s prvotno 26 registri. Po obnovi v letih 1957 in 1962 so bile na ju\xc5\xbeni steni postavljene nove orgle s 57 registri, tremi manuali in pedali. Uporabljajo jih na tednih mednarodnega festivala organistov v N\xc3\xbcrnbergu za koncerte. Te vmesne orgle so bile leta 1975 dane v cerkev svetega Petra v Soestu._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nje orgle so bile izdelane na istem mestu kot prej\xc5\xa1nje 1975\xe2\x80\x931976 izdelovalca Willija Petra (K\xc3\xb6ln). Glavne orgle imajo 71 registrov, tri manuale in pedala. Premakljive mehanske orgle imajo 12 registrov na tipkah in pedala.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupni\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nNasproti cerkve stoji \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de. Nastalo je v glavnem 1361/1379. Tu so neko\xc4\x8d \xc5\xbeiveli sebaldski duhovniki: pridigarji, diakoni, skrbniki in osebje. Okoli ure je bila v "W\xc3\xb6chnerstube" tedenska izmena, vedno je bil kdo pripravljen darovati zadnje obrede za umrle. Jedilnica in sejna soba sta se uporabljali kot "mestna dvorana". Proti vzhodu je bila obrnjena apsida svetovno znane kapele Ch\xc3\xb6rlein, danes kopija iz 1898/1902, gotski izvirnik je v Germanskem narodnem muzeju.'