b'\n_START_ARTICLE_\nMestna termoelektrarna Ljubljana\n_START_SECTION_\nOprema termoelektrarne\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1898 sta pri\xc4\x8dela obratovati 2 parna batna stroja, ki jih je naredila tovarna Erste Br\xc3\xbcnner Maschinenfabrik z mo\xc4\x8djo 0,15 MW vsak in sta bila direktno vezana na enosmerni dinamo, ki ga je naredila dru\xc5\xbeba Siemens & Halske. Parni batni stroj je bil tandem izvedbe z visokotla\xc4\x8dnim valjem (premera: 325\xc2\xa0mm) in nizkotla\xc4\x8dnim valjem (premera: 525\xc2\xa0mm), hod batov je bil 600\xc2\xa0mm. Stroj je bil vezan na vztrajnik (premera: 3200\xc2\xa0mm) za mirnej\xc5\xa1i tek, krmiljenje valjev je bilo drsni\xc5\xa1ko. V ekspanzijski stroj je pri\xc5\xa1la iz dveh parnih kotlov nasi\xc4\x8dena para tlaka 11 bar (185\xc2\xa0\xc2\xb0C), ki je deloval z 150 mahi na minuto in preko vzvoda poganjal vztrajnik. Dinamo je imelo nazivni tok 450 A in je dajalo napetost 150 V za razsvetljavo in 300 V za enosmerne elektromotorje. Tehnologija, ki je bila takrat vgrajena je bila \xc5\xbee v tistem \xc4\x8dasu nekoliko zastarela, saj so se \xc5\xbee takrat gradile termoelektrarne na izmeni\xc4\x8dni tok, ki ga je mogo\xc4\x8de prena\xc5\xa1ati na velike razdalje in ima manj\xc5\xa1e tako prenosne izgube. Termoelektrarna je za\xc4\x8dela obratovati na enosmerni tok, kljub temu, da je bilo \xc5\xbee v \xc4\x8dasu gradnje jasno, da je to slaba tehni\xc4\x8dna re\xc5\xa1itev, saj ima velike distribucijske izgube in z njim ni mo\xc4\x8d napajati oddaljenih porabnikov. Tudi lokacija elektrarne je bila izbrana slabo, saj ni imela zanesljivega in zadostnega vira vode (vodnjak) za termodinami\xc4\x8dne procese, prav tako ni bilo infrastrukture za oskrbo z gorivom od \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje do lokacije MTL. Te te\xc5\xbeave so se z nadaljnjim ve\xc4\x8danjem mo\xc4\x8di \xc5\xa1e bolj izrazito kazale. Tako je leta 1898 skupna mo\xc4\x8d MTL zna\xc5\xa1ala 0,3 MW z 2 ro\xc4\x8dno kurjenima parnima kotloma na re\xc5\xa1etke in je delovala samo pono\xc4\x8di, ker podnevi ni bilo priklopljenih dovolj uporabnikov elektri\xc4\x8dne energije._NEWLINE_Leta 1899 so dobavili en nov parni batni stroj mo\xc4\x8di 0,3 MW in dva nova parna kotla. Ekspanzijski stroj je bil spet vezan na dinamo enosmernega toka. Tako je leta 1899 skupna mo\xc4\x8d MTL zna\xc5\xa1ala 0,6 MW z 4 ro\xc4\x8dno kurjenimi kotli na re\xc5\xa1etke in je \xc5\xa1e vedno obratovala samo pono\xc4\x8di. Leta 1901 je pri\xc4\x8dela obratovati cestna \xc5\xbeeleznica, s tem pa je postala tudi podnevi uporaba elektri\xc4\x8dne energije dovolj velika, da je MTL lahko obratovala no\xc4\x8d in dan._NEWLINE_Leta 1905 je za\xc4\x8del obratovati en nov parni batni stroj mo\xc4\x8di 0,6 MW z dvema novima parnima kotloma. Tako je leta 1905 skupna mo\xc4\x8d MTL zna\xc5\xa1ala 1,2 MW s \xc5\xa1estimi parnimi kotli na nasi\xc4\x8deno paro in je obratovala \xc5\xa1e vedno izklju\xc4\x8dno na enosmerno napetost, ki je bila problemati\xc4\x8dna, saj ni bil mo\xc5\xbeen transport elektri\xc4\x8dne energije izven mesta. \xc5\xbde tako je na koncih vej oskrbe prihajalo do znatnih padcev napetosti in lu\xc4\x8di so slabo svetile._NEWLINE_Leta 1925 so objekt dozidali in obratovati sta pri\xc4\x8dela dva dizelska motorja mo\xc4\x8di 0,3 MW vsak s trifaznim izmeni\xc4\x8dnim tokom. Napetost za razsvetljavo je zna\xc5\xa1ala 220 V, napetost za elektromotorje (medfazna) pa 380 V. V tem letu so obnovili vseh \xc5\xa1est starih parnih kotlov in jim zamenjali re\xc5\xa1etke z drobnej\xc5\xa1imi, ki so bile namenjene za premog ni\xc5\xbeje granulacije po kotlovski strani, medtem ko so po parni strani vgradili tudi pregrevalnike pare, s \xc4\x8dimer so dosegli ve\xc4\x8dji entalpijski padec v ekspanzijskem stroju, saj je imela pregreta para ve\xc4\x8d energije od nasi\xc4\x8dene. Tako se je poraba premoga na proizvedeno enoto elektri\xc4\x8dne energije zni\xc5\xbeala, s \xc4\x8dimer tudi lastna cena proizvedene elektri\xc4\x8dne energije. Tako je leta 1925 bila skupna elektri\xc4\x8dna mo\xc4\x8d MTL 1,8 MW s \xc5\xa1estimi parnimi kotli na pregreto paro in dvema dizelskima agregatoma ter je dajala enosmerni in izmeni\xc4\x8dni tok._NEWLINE_Leta 1930 so objekt dozidali in obratovati je pri\xc4\x8dela parna turbina z reduktorjem mo\xc4\x8di 2,2 MW z izmeni\xc4\x8dno napetostjo in dvema novima kotloma na pregreto paro. Parno turbino je naredila dru\xc5\xbeba \xc5\xa0kodini Zavodi, generator 50\xc2\xa0Hz dru\xc5\xbeba Siemens-Schncker, parna kotla dru\xc5\xbeba Babcock & Wilcox Co. v konzorciju z dru\xc5\xbebo Prva brnska strojna tovarna - Brno (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka), hladilni stolp dru\xc5\xbeba Ogrin, stikalne naprave pa dru\xc5\xbeba Brown & Boveri. Nova parna kotla za turbino sta bila zmogljivosti 10 ton pare na uro vsak in z napravo za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje napajalne vode parnih kotlov, saj so naprave vi\xc5\xa1jih tlakov in temperatur ob\xc4\x8dutljivej\xc5\xa1e na kakovost napajalne vode ter s tem \xc5\xa1kodljivih pojavov izlo\xc4\x8danja kotlovca iz vode. Novi turboagregat je v primerjavi z batnimi parnimi stroji ekvivalentne mo\xc4\x8di zasedel \xc5\xa1tirikrat manj prostora. Mo\xc4\x8d pomo\xc5\xbenih kotlovskih naprav je zna\xc5\xa1ala 190\xc2\xa0kW. V tem letu je bila dostavljena tudi tako imenovana naprava generator motor, ki je imela vlogo pretvarjanja enosmerne napetosti v izmeni\xc4\x8dno in obratno, glede na trenutne potrebe omre\xc5\xbeja. Naprava je bila sestavljena iz enega enosmernega rotacijskega stroja, ki je lahko deloval kot generator ali kot motor, in enega izmeni\xc4\x8dnega trifaznega rotacijskega stroja, ki je lahko deloval kot motor ali generator, oba stroja sta bila spojena in prena\xc5\xa1ala mo\xc4\x8d med seboj po potrebi in naprej na omre\xc5\xbeje. Z uvedbo izmeni\xc4\x8dnega toka se je odprla mo\xc5\xbenost oskrbe tudi okolice mesta. Tako je leta 1930 bila skupna in kon\xc4\x8dna elektri\xc4\x8dna mo\xc4\x8d 4 MW z osmimi parnimi kotli na pregreto paro in dvema dizelskima agregatoma. V no\xc4\x8di na\xc2\xa015. avgusta\xc2\xa01931 so na\xc2\xa0ljubljanskem kolodvoru zasvetile prve \xc5\xbearnice napajane na elektriko iz \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke doline (po novem prenosnem 60 kV daljnovodu Velenje-Podlog-\xc4\x8crnu\xc4\x8de), ki jo je proizvajala Termoelektrarna Velenje, s tem dogodkom se je za\xc4\x8dela stagnacija MTL, saj je Ljubljana lahko dobivala zanesljivo elektriko iz oddaljenega energetskega bazena, kjer je bila vsa potreba infrastruktura na pragu elektrarne, poleg tega je bila energetsko u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1a in izklju\xc4\x8dno na izmeni\xc4\x8dni tok s parnimi turbinami. Leta 1939 se je nova Termoelektrarna Trbovlje, ki je bila nove generacije na pra\xc5\xa1no kurjavo (brez re\xc5\xa1etk) priklju\xc4\x8dila na RTP Podlog in s tem tudi za\xc4\x8dela napajati Ljubljano, kar je spet pove\xc4\x8dalo zanesljivost oskrbe. Leta 1943 pa je za\xc4\x8dela obratovati tudi Termoelektrarna Brestanica s takrat sodobno nem\xc5\xa1ko tehnologijo. Potrebe v Ljubljani po elektri\xc4\x8dni energije je bilo tako bolj smiselno zadostovati s prenosom elektrike iz oddaljenih energetskih bazenov, ki niso imeli problemov s transportom goriva in podobno. Tako so bila  vlaganja v MTL nesmiselna v okviru proizvodnje elektri\xc4\x8dne energije, ker ne glede na vlo\xc5\xbeke bi bila elektrarna \xc5\xa1e vedno sredi mesta in je bilo premog potrebno voziti iz krajev, kjer so obratovale u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e termoelektrarne: Brestanica, Trbovlje, Velenje. Zadnja leta obratovanja z vsemi enotami je MTL predstavljala eno izmed najbolj zastarelih termoenergetskih objektov._NEWLINE_Leta 1947 je MTL prenehala oddajati enosmerni tok, ki je bil zastarel \xc5\xbee leta 1898. S tem je prenehala obratovati s parnimi batnimi stroji zaradi neekonomi\xc4\x8dnosti (kar je po znanih podatkih bila zadnja javna termoelektrarna na batne stroje v Sloveniji) in je oddajala samo \xc5\xa1e izmeni\xc4\x8dni tok skupne mo\xc4\x8di 2,8 MW._NEWLINE_Leta 1961 so jo preuredili v za\xc4\x8dasno kotlarno in s tem letom je prenehala proizvajati elektri\xc4\x8dno energijo. V letu 1960 je mo\xc4\x8d Termoelektrarne \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj dosegla 135 MW in je imela nekajkrat vi\xc5\xa1ji izkoristek od MTL ter celo elektro filtre dimnih plinov in z vodikom hlajen generator, skratka takrat najsodobnej\xc5\xa1o zahodnoevropsko opremo s \xc4\x8dimer je bilo obratovanje tako \xc5\xa1ibkega in neu\xc4\x8dinkovitega postrojenja kot je MTL dokon\xc4\x8dno spoznano za nesmiselno. Postalo je tudi jasno, da Ljubljana klasi\xc4\x8dne termoelektrarne v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta ne rabi, temve\xc4\x8d toplarno, ki bo re\xc5\xa1evala te\xc5\xbeave z individualnimi kuri\xc5\xa1\xc4\x8di v mestu, ki mo\xc4\x8dno obremenjujejo prizemne plasti zraka s trdimi delci. Oskrba z elektriko se izvaja s prenosom od tam, kjer je na voljo primerna infrastruktura: \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj, Brestanica, Trbovlje._NEWLINE_Leta 1968 je kotlarna kon\xc4\x8dno prenehala obratovati, ko je za\xc4\x8dela redno oskrbovati mesto z daljinsko toploto Termoelektrarna Toplarna Ljubljana iz Most._NEWLINE_Eden batni parni stroj (Proizvajalca: Erste Br\xc3\xbcnner Maschinenfabriks - Br\xc3\xbcnn) izdelan leta 1897 je \xc5\xa1e danes mo\xc5\xbeno videti v Tehni\xc4\x8dnem muzeju Bistra, kjer se nahaja tudi visokotla\xc4\x8dni del turbine z reduktorjem (Proizvajalca: \xc5\xa0kodovy z\xc3\xa1vody - Plze\xc5\x88) izdelan leta 1926.'