b'\n_START_ARTICLE_\nMatija Drovenik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli in gimnaziji v rojstnem mestu je aktivno sodeloval v narodnoosvobodilni borbi. Kot mladinski organizator je bil julija 1944 aretiran ter do konca vojne nem\xc5\xa1kih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih (Dachau in Rabstain). Leta 1945 se je vpisal na rudarski oddelek Tehni\xc4\x8dne fakultete v Ljubljani. Med \xc5\xa1tudijem je bil v letih 1948\xe2\x80\x9352 provizorni asistent za mineralogijo in petrografijo, 1951 je prejel \xc5\xa1tudentsko Pre\xc5\xa1ernovo nagrado. Diplomiral je 1952._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je slu\xc5\xbeboval kot rudarski geolog in glavni geolog v Rudarsko topilni\xc5\xa1kem bazenu Bor (1953\xe2\x80\x9365). Leta 1956 se je izpopolnjeval na Geolo\xc5\xa1kem zavodu Francije v Parizu. Nato je bil 1960 na Naravoslovnotehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani izvoljen za docenta za predmete mineralogija, petrografija, geokemija in laboratorijsko preiskovanje mineralov. Ker ni dobil dru\xc5\xbeinskega stanovanja je ostal v Boru. Leta 1961 je z razpravo Geolo\xc5\xa1ko-petrolo\xc5\xa1ka \xc5\xa1tudija \xc5\xa1ir\xc5\xa1e okolice rudnika bakra Bor doktoriral na Fakulteti za naravoslovje in tehnologijo v Ljubljani. Na novo ustanovljeni Rudarsko-metalur\xc5\xa1ki fakulteti v Boru, ki deluje v sklopu Univerze v Beogradu je kot izredni profesor predaval mineralogijo in petrografjo. Uredil je tudi katedro za mineralogijo in petrografijo (1961\xe2\x80\x9363) Na pro\xc5\xa1njo al\xc5\xbeirske vlade je bil v letih 1963-1965 svetnik v Direkciji za rudarstvo in geologijo v Al\xc5\xbeiru. Leta 1965 se je zaposlil kot docent na Oddelku za montanistiko Fakultete za naravoslovje in tehnologijo v Ljubljani, 1970 je postal izredni in 1977 redni profesor. Izredni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti je postal marca 1978, redni pa aprila 1987; glavni tajnik SAZU je bil dva mandata, od 1992 do 1999, bil pa je tudi \xc4\x8dlan Evropske akademije znanosti in umetnosti v Salzburgu. 1993 je postal zaslu\xc5\xbeni profesor ljubljanske univerze._NEWLINE_V raziskovalnem delu se je posvetil zlasti raziskavam magmatske evolucije in bakrovemu rudi\xc5\xa1\xc4\x8du v Timo\xc5\xa1ki krajini (Srbija); raz\xc4\x8dlenil je zgornjekredni vulkanizem in razlo\xc5\xbeil pomen geolo\xc5\xa1ke faze laramijskega plutonizma za nastanek bakrovih rudi\xc5\xa1\xc4\x8d. V Al\xc5\xbeiriji je prou\xc4\x8deval rudi\xc5\xa1\xc4\x8da svinca in cinka. Med raziskavami v Sloveniji je dokazal diagenski nastanek bakrovih rudi\xc5\xa1\xc4\x8d v srednjepermskih pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakih. Z I. Mlakarjem je ugotovil razvoj \xc5\xbeivosrebrovega orudenja v Idriji, s F. Drovenikom in M. Pleni\xc4\x8darjem pa nastanek rudi\xc5\xa1\xc4\x8d po Sloveniji. Sam ali v soavtorstvu je objavil preko 40 znanstvenih razprav. V letih 1966\xe2\x88\x921977 je bil predstijnik In\xc5\xa1tituta za geologijo ter \xc4\x8dlan doma\xc4\x8dih in tujih znanstvenih organizacij.'