b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezna doba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezna doba je arheolo\xc5\xa1ki naziv za stopnjo razvoja \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, na kateri so ljudje primarno uporabljali \xc5\xbeelezo za izdelavo oro\xc5\xbeja in orodja._NEWLINE_Je zadnja doba triperiodnega sistema kovinskih dob, ki razdeljuje prazgodovinske dru\xc5\xbebe glede na uporabo razli\xc4\x8dnih rudnih bogastev. Nekatere dru\xc5\xbebe so postopoma napredovale do \xc5\xbeelezne dobe preko bakrene in bronaste dobe, medtem ko so nekatere napredovale neposredno iz kamene dobe._NEWLINE_Opredelitev \xc5\xbeelezne dobe se razlikuje po posameznih regijah ter dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_Na prostoru dana\xc5\xa1nje Slovenije zajema \xc5\xbeelezna doba 1. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_\xc4\x8cas od 1000 pr. n. \xc5\xa1t. do 300 pr. n. \xc5\xa1t. imenujemo starej\xc5\xa1a \xc5\xbeelezna doba, \xc4\x8das od 300 pr. n. \xc5\xa1t. do rimske zasedbe na\xc5\xa1ih krajev proti koncu 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. pa mlaj\xc5\xa1a \xc5\xbeelezna doba ali latenska doba. _NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1i \xc5\xbeelezni predmeti se pojavijo \xc5\xbee v kontekstih predhodne pozne bronaste dobe. Predvsem na grobi\xc5\xa1\xc4\x8dih zahodne Slovenije (notranjska in svetolucijska skupina starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe - \xc5\xa0kocjan, Tolmin...) se \xc5\xbee v 10. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. kot pridatek pojavijo \xc5\xbeelezni predmeti, ki nakazujejo kulturne kontakte z mediteranskimi kulturami Apeninskega polotoka in Egeje._NEWLINE_V osrednji in vzhodni Sloveniji se v teku 9. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. kot pridatek v grobovih pojavijo nakitni predmeti iz \xc5\xbeeleza (predvsem sponke za obla\xc4\x8dila - fibule), ki nakazujejo druga\xc4\x8dne kulturne povezave, z Balkanom in Panonijo.\n_START_SECTION_\nStarej\xc5\xa1a \xc5\xbeelezna doba\n_START_PARAGRAPH_\nProizvodnja \xc5\xbeeleza je bila tehnolo\xc5\xa1ko zahtevna in se je razvila razmeroma pozno. Pridobivanje \xc5\xbeeleza se je v antiki najprej razvilo na vzhodu ob koncu 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. Prvi izdelki iz \xc5\xbeeleza so bili na zahodu drobni \xc5\xbeelezni predmeti v 11. in 10. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., kasneje pa se za\xc4\x8denja pojavljati v splo\xc5\xa1ni proizvodnji oro\xc5\xbeja in orodja tudi na ozemlju Slovenije. Razvilo se je \xc5\xbeelezarstvo predvsem zaradi obilice povr\xc5\xa1inske \xc5\xbeelezove rude in zgodnjih stikov doma\xc4\x8dega prebivalstva s sredozemskimi rudosledci in metalurgi. To obdobje \xc5\xbeelezarstva v Evropi imenujemo Hal\xc5\xa1tatsko obdobje v katerem se je razvila hal\xc5\xa1tatska kultura. Ime je dobila po najdi\xc5\xa1\xc4\x8du Hallstatt v Avstriji. Pri nas na Dolenjskem so bile skupnosti organizirane v dru\xc5\xbeine in te v rodove, ki so jih vodili rodovni veljaki. Ti veljaki so imeli gospodarsko in dru\xc5\xbebeno premo\xc4\x8d nad ostalimi \xc4\x8dlani skupnosti. Odlikovali so se z razko\xc5\xa1no bojno opremo. Njihovo opremo so sestavljale \xc5\xbeelezne sulice, bojne sekire, bronasti oklepi, izdelani po etru\xc5\xa1\xc4\x8danskih in gr\xc5\xa1kih vzorih, ter \xc4\x8delade. Izjemoma so nosili tudi me\xc4\x8d, bodalo in imeli konja. Te predmete so dajali veljakom tudi v grob, pogosto so jim dodali \xc5\xa1e dragocene pivske posode.                                                                                       _NEWLINE_V Amerikah in Avstralaziji ni bilo \xc5\xbeelezne dobe, saj so metalurgijo spoznali \xc5\xa1ele s prihodom evropejskih kolonizatorjev.\n_START_SECTION_\nStarej\xc5\xa1a \xc5\xbeelezna doba v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je obdobje starje\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe trajalo od sredine 8. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem do konca 4. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko so ozemlje dana\xc5\xa1nje Slovenije poseljevali Iliri ali Ilirom sorodna plemena. Starej\xc5\xa1a \xc5\xbeelezna doba ali Hal\xc5\xa1tatska kultura, kot se imenuje, se je v Sloveniji za\xc4\x8dela s poselitvijo ju\xc5\xbenih vzno\xc5\xbeij Alp z ilirskimi ljudstvi, ki so se tja preselila s podro\xc4\x8dja severozahodnega Balkana ter Panoncev, ki so se na vzhodne predele dana\xc5\xa1nje Slovenije preselila z obmo\xc4\x8dja med Savo in Donavo. V istem \xc4\x8dasu so verjetno zahodne dele poseljevali Veneti'