b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Drobni\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji v Celju in liceju v Gradcu je bogoslovje \xc5\xa1tudiral v Celovcu in postal 1839 duhovnik. Kaplanoval je v Rogatcu, Pi\xc5\xa1ecah, Slovenski Bistrici, Bre\xc5\xbeicah in drugod. S 1. novembrom 1849 je dobil slu\xc5\xbebo suplenta za slovenski jezik na gimnaziji v Celju, bil tam sredi\xc5\xa1\xc4\x8dna osebnost kulturnega in gledali\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja, a je moral slu\xc5\xbebo zaradi bolezni 7. marca 1851 pustiti. Po okrevanju je bil do upokojitve 1852 kaplan v Vitanju, \xc5\xbeivel potem v Trstu, kjer je pou\xc4\x8deval na Vehovarjevem zasebnem zavodu, od 1857 u\xc4\x8dil sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino na gimnaziji v Gradcu. Kot dijak je nabiral narodne pesmi za Stanka Vraza (Narodne pesmi ilirske, 1839), ki ga je pridobil za ilirsko idejo; zato je tudi spisal precej obse\xc5\xbeen \xc2\xbbIlirskonema\xc4\x8dko-talijanski mali re\xc4\x8dnik\xc2\xab. Pozneje je izdal Slovensko-nem\xc5\xa1ko-talianski in taliansko-nem\xc5\xa1ko-slovenski besednjak (Ljubljana, 1858). Za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je prevedel in izdal: Dvoboj in Raztresenec (Celje, 1850) in Venec gledali\xc5\xa1kih iger (Gradec, 1859). _NEWLINE_Drobni\xc4\x8d je sodeloval z gledali\xc5\xa1kim organizatorjem in zalo\xc5\xbenikom J.K.  Jeretinom pri Dru\xc5\xbebi slovenskih gledali\xc5\xa1kih diletantov. Leta 1850 je ustanovil dramatsko \xc5\xa1olo, ki je dala prvo slovensko gledali\xc5\xa1ko sezono na \xc5\xa0tajerskem (1851-1852), ter 1852 ustanovil \xc4\x8ditalnico v Celju. Bil je tudi ustanovitelj in urednik (1850) prve polleposlovne revije Slovenska \xc4\x8dbela.'