b'\n_START_ARTICLE_\nHeliometer\n_START_PARAGRAPH_\nHeliomet\xc3\xa9r (starogr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\xa5\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82: h\xe1\xb8\x97lios \xe2\x80\x93 Sonce + \xce\xbc\xce\xad\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd: m\xc3\xa9tron \xe2\x80\x93 meritev) je merilna priprava izvirno skonstruirana za merjenje sprememb Son\xc4\x8devega premera v razli\xc4\x8dnih letnih \xc4\x8dasih med letom, predvsem v apsidnih to\xc4\x8dkah, prison\xc4\x8dju in odson\xc4\x8dju. Sodobni heliometri se rabijo \xc5\xa1ir\xc5\xa1e._NEWLINE_Pri heliometru se v osnovi na opti\xc4\x8dno pot teleskopa namesti delilni element, tako da nastane dvojna slika. \xc4\x8ce se en element premika s pomo\xc4\x8djo mikrometrskega vijaka, se lahko izmerijo to\xc4\x8dni koti. V najpreprostej\xc5\xa1i izvedbi se objektiv razdeli na pol, pri \xc4\x8demer je ena stran negibna, druga pa je name\xc5\xa1\xc4\x8dena na mikrometrski vijak in drsi vzdol\xc5\xbe premera delitve. Za meritev Son\xc4\x8devega premera se na primer mikrometer prilagodi tako, da sliki Son\xc4\x8devega diska sovpadata (v\xc2\xa0\xc2\xbbni\xc4\x8delni\xc2\xab\xc2\xa0legi, kjer delilna elementa tvorita enojni element). Mikrometer se nato prilagodi tako, da se diametralno nasprotni strani slik Son\xc4\x8devega diska le dotikata. Na ta na\xc4\x8din dobljena razlika mikrometrskih odbirkov je (kotni) Son\xc4\x8dev premer._NEWLINE_Podobno se lahko izmeri navidezna lo\xc4\x8ditev dveh bli\xc5\xbenjih zvezd, A in B, tako da se poravna sliki obeh zvezd, nato pa se dvojna slika prilagodi, pri \xc4\x8demer zvezda A na eni sliki sovpada z zvezdo B na drugi sliki. Na ta na\xc4\x8din dobljena razlika mikrometrskih odbirkov je navidezna lo\xc4\x8ditev ali kotna razdalja med zvezdama.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMetodo za merjenje z dvojnimi ali mnogokratnimi slikami naj bi prvi predlagal Ole Christensen R\xc3\xb8mer leta 1675, ko je delal na pari\xc5\xa1kem observatoriju pri Giovanniju Cassiniju, predvsem za opazovanje mrkov. Njegove metode v praksi niso izvedli._NEWLINE_Prvi je deljeni objektiv za tvorjenje dvojnih slik pri astronomskih meritvah uporabil Servington Savery iz Exetra leta 1743. \xc4\x8clanek o svoji izvedbi je poslal tega leta Kraljevi dru\xc5\xbebi, vendar ni bil objavljen. Nanj je leta 1752 opozoril James Short._NEWLINE_Pierre Bouguer je leta 1748 razdelal pravi koncept merjenja z dvojno sliko brez dodatne pomo\xc4\x8di nitnega mikrometra, to je s spreminjanjem razdalje med objektivoma z enakima gori\xc5\xa1\xc4\x8dema. Heliometer je imenoval tudi astrometer. John Dollond je leta 1754 zdru\xc5\xbeil Savaryjevo zamisel deljenega objektiva z Bouguerjevo metodo merjenja. Tako so nastali prvi resni\xc4\x8dno prakti\xc4\x8dni heliometri. Joseph von Fraunhofer je pred letom 1820 skonstruiral prvi heliometer z akromati\xc4\x8dnim deljenim objektivom, kar predstavlja prvi sodobni heliometer._NEWLINE_Prve uspe\xc5\xa1ne meritve zvezdne paralakse (merjenje razdalje do zvezd) je izpeljal Friedrich Bessel leta 1838 za zvezdo 61\xc2\xa0Laboda (61\xc2\xa0Cyg) in uporabil Fraunhoferjev heliometer. To je bil Fraunhoferjev heliometer na k\xc3\xb6nigsberg\xc5\xa1kem observatoriju s premerom odprtine 6,2 palcev (157,48\xc2\xa0mm). Heliometer je izdelalo Fraunhoferjevo poodjetje, Fraunhofer sam pa ni do\xc5\xbeivel njegove dobave Besslu. \xc4\x8ceprav je bilo heliometer te\xc5\xbeko uporabljati, je imel za Bessla dolo\xc4\x8dene prednosti, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1ir\xc5\xa1im poljem pogleda v primerjavi z drugimi tedanjimi velikimi refraktorji, in je pri meritvah presegel ozra\xc4\x8dno turbulenco v primerjavi z nitnim mikrometrom. Bessel je dobil vrednost paralakse zvezde 4/10 lo\xc4\x8dne sekunde, kar je pomenilo, da je oddaljena 600.000 a.e. ali 11,1 svetlobnih let._NEWLINE_Meritve s heliometri so proti koncu 19. stoletja v veliki meri nadomestile fotografske metode.'