b'\n_START_ARTICLE_\nZbegani Sherlock Holmes\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nSherlock Holmes kmalu po prihodu v svoj salon ugotovi, da je vanj nekdo vlomil. Ko se soo\xc4\x8di z vsiljivcem, se le-ta izdejani, s \xc4\x8dimer preseneti Holmesa. Slednji poskusi sprva na dogodek hitro pozabiti in si pri\xc5\xbege cigaro. Kmalu se v salonu ponovno prika\xc5\xbee vsiljivec in Holmes se odlo\xc4\x8di priboriti nazaj vse, kar mu je nepridiprav ukradel. Na plano iz svojega kopalnega pla\xc5\xa1\xc4\x8da privle\xc4\x8de pi\xc5\xa1tolo in ustreli proti vlomilcu, a se ta v zadnjem trenutku vnovi\xc4\x8d izdejani in izgine. Ko si nato Holmes le uspe povrniti vso ukradeno lastnino, mu jo nepridiprav \xc5\xa1e enkrat ukrade, tokrat kar iz roke. Z vre\xc4\x8do nato tat izgine naravnost skozi okno. Film se s tem kon\xc4\x8da, Holmes pa v zaklju\xc4\x8dku napravi\xc2\xa0\xc2\xbbzbegan\xc2\xab\xc2\xa0obraz.\n_START_SECTION_\nProdukcija\n_START_PARAGRAPH_\nFilm je ustvarilo podjetje American Mutoscope and Biograph Company (AMBC), z namenom da bi ga predvajali na mutaskopu, zgodnji napravi za ogled filmov, ki jo je leta 1894 patentiral Herman Casler. Podobno kot kinetoskop Thomasa Alve Edisona tudi mutaskop svojih filmov ni projiciral na ekran in je omogo\xc4\x8dal ogled filma le po eni osebi naenkrat. Mutaskop je bil cenej\xc5\xa1i in enostavnej\xc5\xa1i kot Kinetoscope in se je tudi zavoljo ogla\xc5\xa1evalske kampanje podjetja American Mutoscope and Biograph Company hitro uveljavil kot prevladujo\xc4\x8di filmski avtomat na \xc5\xbeetone tistega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Mutaskop je deloval na podobnem principu kot gibajo\xc4\x8da slikanica, pri \xc4\x8demer so posamezne slike natisnili na upogibljive neprozorne kartice, ki so bile pritrjene na okroglo jedro, ki se je obra\xc4\x8dalo s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko vodene ro\xc4\x8dice. Kartice so osvetljevale elektri\xc4\x8dne \xc5\xbearnice znotraj mutaskopa po sistemu, ki ga je zasnoval soustanovitelj podjetja AMBC Henry Marvin, brat Arthurja Marvina. Prvi mutaskopi so sicer temeljili zgolj na preusmerjeni naravni svetlobi._NEWLINE_Da bi se izognili kr\xc5\xa1enju Edisonovega patenta, so AMBC-jeve kamere med letoma 1895 in 1902 uporabljale film \xc5\xa1irokega formata, ki je meril 68\xc2\xa0mm. Kon\xc4\x8dna filmska slika je zavzemala 50,8 x 63,5\xc2\xa0mm, kar je zna\xc5\xa1alo \xc5\xa1tirikrat ve\xc4\x8d od filmske slike Edisonovega 35-mm formata. AMBC-jev film ni bil predhodno perforiran, saj je kamera sama ustvarjala prepoznavne vodilne luknjice, ko je trak premikala pri hitrosti 30 slik na sekundo. Trak Zbeganega Sherlocka Holmesa je skupaj zavzel 86,56 m v dol\xc5\xbeino, kar je naneslo celotno dol\xc5\xbeino filma 30 sekund. V praksi so te \xc5\xa1tevilke sicer odstopale, saj je mutaskop poganjala \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko vodena ro\xc4\x8dica, tako da je lahko film trajal ve\xc4\x8d ali manj kot 30 sekund._NEWLINE_Washingtonska Kongresna knji\xc5\xbenica ima danes v lasti kopijo filma na 16-mm traku, pri \xc4\x8demer dol\xc5\xbeina traku zna\xc5\xa1a 5,5 m.  Katalog podjetja AMBC iz leta 1903 sicer navaja, da je dol\xc5\xbeina filma zna\xc5\xa1ala 15,0 m. _NEWLINE_Re\xc5\xbeiser in kinematograf Zbeganega Sherlocka Holmesa je postal kamerman Arthur W. Marvin (1859\xe2\x80\x931911), zaposlen pri podjetju AMBC. Marvin je med letoma 1897 in 1911 dokon\xc4\x8dal preko 418 kratkih filmov in je bil znan po tem, da je v filmih prikazoval vodviljske nastopa\xc4\x8de. Kasneje se je uveljavil kot kamerman zgodnjih nemih filmov D. W. Griffitha. Identiteti igralcev, ki sta v filmu upodobila Holmesa in njegovega nasprotnika, se nista ohranili in do dandanes ostajata neznani._NEWLINE_AMBC-jevi filmi izpred leta 1903 so pove\xc4\x8dini spadali pod resni\xc4\x8dnostni \xc5\xbeanr (\xc5\xa1lo je za dokumentarne posnetke dejanskih oseb, krajev in dogodkov), vendar je Zbegani Sherlock Holmes primer zgodnjega AMBC-jevega humoristi\xc4\x8dnega pripovednega filma. Posneli so ga v stre\xc5\xa1nem studiju podjetja na Broadwayu, New York. Christopher Redmond je v svoji knjigi Sherlock Holmes Handbook za datum snemanja dolo\xc4\x8dil 26. april 1900. Film naj bi nato v kon\xc4\x8dni obliki iz\xc5\xa1el maja istega leta. \xc4\x8ceprav se je \xc5\xbee skoraj tri leta nahajal v obtoku, so Zbeganega Sherlocka Holmesa odgovorni pri AMBC-ju avtorskopravno registrirali \xc5\xa1ele 24. februarja 1903. Ta datum je ozna\xc4\x8den tudi na filmski naslovni kartici s podatki o avtorskih pravicah. V literaturi se je pogosto zmotno omenjala tudi letnica 1905, a je tedaj pod okriljem Vitagrapha nastal drug film o Sherlocku Holmesu, naslovljen Adventures of Sherlock Holmes; or, Held for Ransom.\n_START_SECTION_\nPonovno odkritje\n_START_PARAGRAPH_\nFilm je dolgo \xc4\x8dasa veljal za izgubljenega. Leta 1968 je nato Michael Pointer, zgodovinar filmov o Sherlocku Holmesu, v washingtonski Kongresni knji\xc5\xbenici odkril ohranjen filmski papirni trak s celotnim 30-sekundnim filmom. Ker zakonodaja do leta 1912 filmov \xc5\xa1e ni pokrivala preko avtorskih zakonov, so kopije filmov na papirnih trakovih po\xc5\xa1iljali le studiji, ki so \xc5\xbeeleli registrirati svoja dela. Filmski trak so na papirnega razvili na podoben na\xc4\x8din kot vse fotografije tistega \xc4\x8dasa. Ti papirni trakovi so bili narejeni iz svetlobno ob\xc4\x8dutljivega papirja in so v \xc5\xa1irino in dol\xc5\xbeino merili toliko kot dejanski filmski trak. Tako Edisonovo podjetje kot AMBC sta Kongresni knji\xc5\xbenici po\xc5\xa1iljala celotne filme v obliki papirnih trakov in v taki obliki se jih je ve\xc4\x8dina ohranila do danes. Zbeganega Sherlocka Holmesa so naposled pretvorili na 16-mm filmski trak in kot tak se danes nahaja v vitrinah zbirke Kongresne knji\xc5\xbenice.\n_START_SECTION_\nAnaliza\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba Zbeganega Sherlocka Holmesa se ne nana\xc5\xa1a na nobeno od zgodb iz Doylovega opusa o Sherlocku Holmesu. Verjetno so ustvarjalci Holmesovo ime uporabili zgolj zaradi prepoznavnosti v javnosti. Film so posneli s stati\xc4\x8dne to\xc4\x8dke, od koder je bila kamera usmerjena proti odru. Osnovni namen filma je bil br\xc5\xbekone prikazati osnovne filmske trike in posebne u\xc4\x8dinke, v prvi vrsti t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbstop trik\xc2\xab, ki ga je kot prvi leta 1896 ponesre\xc4\x8di\xc2\xa0\xc2\xbbizumil\xc2\xab\xc2\xa0francoski re\xc5\xbeiser Georges M\xc3\xa9li\xc3\xa8s._NEWLINE_Gre za prvega izmed filmov zgodnje dobe, v katerem je opaziti trend ustvarjalcev po tem, da like prika\xc5\xbeejo v zabavnem smislu ali da jih celo osme\xc5\xa1ijo. V tem primeru je tak lik neugledno oble\xc4\x8deni Holmes, ki ga\xc2\xa0\xc2\xbbzbega\xc2\xab\xc2\xa0vlomilec. Celotno dogajanje je v popolnem nasprotju z naravo detektivskega superjunaka, ki si ga je zamislil Doyle. William K. Everson je v svoji knjigi The Detective in Film zapisal, da se je Zbegani Sherlock Holmes spopadel z isto te\xc5\xbeavo kot vsi nadaljnji nemi detektivski filmi, namre\xc4\x8d da mu je\xc2\xa0\xc2\xbbkrila spodrezala nezmo\xc5\xbenost izvajanja dalj\xc5\xa1ih zasli\xc5\xa1evanj ali ustnega izpeljevanja mojstrskih sklepov ... poudarek je le\xc5\xbeal na skrivnosti ali na fizi\xc4\x8dni akciji, ne pa na preiskovanjih,\xc2\xab\xc2\xa0ki si jih je lahko Doyle privo\xc5\xa1\xc4\x8dil v literarni obliki. Zasuk je pri\xc5\xa1el \xc5\xa1ele leta 1916 s filmom Sherlock Holmes, v katerem se je William Gillette kot prvi spoprijel z resno priredbo Doylovega slavnega detektiva. Michael Pointer je namignil, da je Holmesova pojava in oprava v filmu Zbegani Sherlock Holmes imitacija Gillettove odrske upodobitve Holmesa. Gillettova igra Sherlock Holmes je namre\xc4\x8d svojo broadwaysko premiero do\xc5\xbeivela 6. novembra 1899 v newyor\xc5\xa1kem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Garrick Theater._NEWLINE_Pointer je v poro\xc4\x8dilu o svojem odkritju leta 1968 zapisal, da\xc2\xa0\xc2\xbbgre za zgodnji film o snemalnih potegav\xc5\xa1\xc4\x8dinah, ki so ga posneli za predvajanje na mutaskopu ali drugih \xc5\xbeetonskih avtomatih. \xc4\x8ceprav gre za zelo kratko in trivialno delo, je zgodovinsko pomembno, saj se je z njim v filmih prvi\xc4\x8d pojavil Sherlock Holmes.\xc2\xab\xc2\xa0 Poleg dejstva, da gre za prvi film o Holmesu, je Zbegani Sherlock Holmes prelomen tudi zato, ker je z vklju\xc4\x8ditvijo Holmesa prvi znani detektivski film v zgodovini. Danes splo\xc5\xa1no velja domneva, da je od tega filma dalje Holmes postal najve\xc4\x8dkrat upodobljeni lik v filmski zgodovini.'