b'\n_START_ARTICLE_\nGorenje Blato\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGorenje Blato je sestavljeno iz treh delov. Na skrajnem severu je staro va\xc5\xa1ko jedro, ki ga sestavlja 16 doma\xc4\x8dij. Pribli\xc5\xbeno kilometer ju\xc5\xbeno je zaselek Podblato, ki ga sestavlja Stroj\xc3\xa1nova doma\xc4\x8dija. Tukaj je \xc5\xa1e v drugi polovici 20. stoletja deloval mlin. Med obema starodavnima deloma vasi je od sedemdesetih let 20. stoletja zraslo desetine vikendic, od za\xc4\x8detka 90. let pa predvsem stanovanjskih hi\xc5\xa1. \xc5\xa0tevilni priseljenci so povsem spremenili zna\xc4\x8daj naselja, ki se je iz povsem kme\xc4\x8dke vasi spremenilo v ve\xc4\x8didel spalno naselje ob\xc4\x8danov zaposlenih v Ljubljani._NEWLINE_Stoletja je bilo Gorenje Blato del \xc5\xbdupnije \xc5\xa0marje, po letu 1976 pa spada v novoustanovljeno \xc5\xbdupnijo \xc5\xa0kofljica.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo prebivalcev je v 19. stoletju po\xc4\x8dasi nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo in doseglo vrh na prelomu stoletja. V 20. stoletju se je trend obrnil navzdol, tako da se je v 80 letih prebivalstvo prepolovilo. Nekoliko je \xc5\xa1tevilo prebivalcev upadlo zaradi izseljevanja v Ameriko in zaradi obeh svetovnih vojn, ve\xc4\x8dinoma pa zaradi izseljevanja v Ljubljano, saj slaba razvitost javnega transporta ni omogo\xc4\x8dala enostavne dnevne migracije na delo v Ljubljano. \xc5\xa0tevilo prebivalcev je doseglo najni\xc5\xbejo to\xc4\x8dko tik pred osamosvojitvijo Slovenije. V za\xc4\x8detku 90. let se je za\xc4\x8delo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno priseljevanje in gradnja \xc5\xa1tevilnih novih stanovanjskih hi\xc5\xa1, kar je povsem spremenilo demografsko strukturo do tedaj povsem va\xc5\xa1kega naselja. _NEWLINE_\xc5\xa0tevilo prebivalcev na Gorenjem Blatu 1869-2002\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu srednjega veka je Gorenje Blato skoraj v celoti pripadalo posesti Kranjskega de\xc5\xbeelnega vicedoma. Vicedomski urbar iz leta 1496 navaja \xc5\xbeupanijo Moss, ki je obsegala poleg Gorenjega Blata (4\xc2\xbd hube) \xc5\xa1e Gumni\xc5\xa1\xc4\x8de (3 hube). Edina huba, ki tedaj ni pripadala vicedomski posesti, je bila podlo\xc5\xbena beneficiju kaplanije Sv. Trojice v Ljubljanski stolnici._NEWLINE_Fevdalno gospostvo bla\xc5\xa1kim kmetijam se potem ni spreminjalo vse do sredine 18. stoletja, ko je bil v reformah cesarice Marije Terezije Kranjski vicedomski urad ukinjen. Tedaj je celotno vicedomsko posest na Gorenjem Blatu pridobil Avgu\xc5\xa1tin I. Codelli  (gospostvo Thurnau). Po smrti Avgu\xc5\xa1tinovega naslednika Jo\xc5\xbeefa Antona Codellija se je leta 1797 gospostvo Thurnau razdrobilo z delitvijo med brate. Bla\xc5\xa1ka posest je pripadla Avgu\xc5\xa1tinu II. Codelliju, ki je svoj del gospostva Thurnau pripojil gospostvu Kodeljevo (Herrschaft Thurn). Bla\xc5\xa1ka posest je nato ostala pod Kodeljevskim gospostvom vse do ukinitve fevdalizma z zemlji\xc5\xa1ko odvezo leta 1848, ko je bil gospodar Kodeljevega Anton IV. Codelli, kasnej\xc5\xa1i de\xc5\xbeelni glavar Kranjske._NEWLINE_Ob zatonu Ilirskih provinc se je 12. septembra 1813 med gri\xc4\x8di severno od vasi - med \xc5\xa0marjem, Gumni\xc5\xa1\xc4\x8dem in \xc5\xa0kofljico - odvijala velika bitka med avstrijsko in francosko-italijansko vojsko (Bitka pri \xc5\xa0marju). Francosko vojsko, ki je \xc5\xa1tela 6000 mo\xc5\xbe, so premagale bistveno \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e avstrijske \xc4\x8dete iz hrva\xc5\xa1kega regimenta Gr\xc3\xa1di\xc5\xa1kih grani\xc4\x8darjev, ki jih je vodil polkovnik Bogdan Milutinovi\xc4\x87. V spomin na to bitko so nad Glinkom v prvi polovici 19. stoletja postavili Rusovo kapelico._NEWLINE_V 19. stoletju je tik ob starem jedru vasi obratoval velik kamnolom. Po prenehanju obratovanja so v kamnolomu zgradili \xc5\xbdnidarjevo doma\xc4\x8dijo._NEWLINE_Prva svetovna vojna je zahtevala visok krvni davek, padlo je 6 mladih mo\xc5\xbe: Anton Beden\xc4\x8di\xc4\x8d (Pavlinov), Jo\xc5\xbeef Dolin\xc5\xa1ek (Figarjev), Anton Ho\xc4\x8devar (Ho\xc4\x8devarjev; padel 1915 v Galiciji kot pe\xc5\xa1ec pri 17. pehotnem polku), Janez Predali\xc4\x8d (Balentov), Vinko \xc5\xa0erjak (Kr\xc4\x8donov) in Janez Zrnc. Jo\xc5\xbeef \xc5\xa1erjak (* 1894, \xe2\x80\xa0 198?, Kr\xc4\x8donov), ki je slu\xc5\xbeil pri 17. pehotnem polku, je pridobil \xc4\x8din poro\xc4\x8dnika v rezervi  in bil odlikovan z Najvi\xc5\xa1jim pohvalnim priznanjem z me\xc4\x8di; kasneje se je pridru\xc5\xbeil enotam generala Rudolfa Maistra. _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so v partizanih padli Anton Dolin\xc5\xa1ek (Figarjev, \xe2\x80\xa0 nov.1944), Jo\xc5\xbee Samec (Gabrov, \xe2\x80\xa0 nov.1943), Franc Samec (Gabrov, \xe2\x80\xa0 nov.1943) in Jo\xc5\xbee Gantar. Okupatorji so na domu ubili Janeza Strleta (Rudolfov ,\xe2\x80\xa0 maj 1942).\n_START_SECTION_\nIme naselja\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodovinskih virih se Gorenje Blato pojavlja pod naslednjimi imeni: vila Mos (1267), Moss (1496), Khottendorff (1642), Blato, Blatto, Oberblato, Ober Blatu, Ober Blattu, Hudo blato.\n_START_SECTION_\nUpravna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1849 je Gorenje Blato spadalo pod upravni in sodni okraj Vi\xc5\xa1nja Gora, z upravno reformo leta 1849 pa je bilo uvr\xc5\xa1\xc4\x8deno v C.k. okrajno poglavarstvo Ljubljana in v C.k. dav\xc4\x8dni urad Ljubljanska okolica. Ob ustanovitvi ob\xc4\x8din na Kranjskem leta 1850 je bilo vklju\xc4\x8deno v ob\xc4\x8dino \xc5\xa0marje, katere del je ostalo do konca druge svetovne vojne._NEWLINE_Leta 1945 je bilo vklju\xc4\x8deno v kraj \xc5\xa0kofljica, pod upravo Krajevnega ljudskega odbora \xc5\xa0kofljica. Vi\xc5\xa1ja upravni nivo je bil takrat Okraj Ljubljana-okolica, ki je spadal v Ljubljansko okro\xc5\xbeje._NEWLINE_Leta 1952 je bilo Blato vklju\xc4\x8deno v Ob\xc4\x8dino \xc5\xa0kofljica, ki je nastala z zdru\xc5\xbeitvijo krajev \xc5\xa0kofljica in Pijava gorica. Leta 1955 je Blato postalo del nove ob\xc4\x8dine Ljubljana-Rudnik, ki je nastala z zdru\xc5\xbeitvijo dotedanjih ob\xc4\x8din \xc5\xa0kofljica in Ig ter jugovzhodnega dela Ljubljane in ljubljanskega predmestja; sede\xc5\xbe nove ob\xc4\x8dine je bil v Ljubljani. Med letoma 1963 in 1994 je Blato spadalo v Ob\xc4\x8dino Ljubljana Vi\xc4\x8d-Rudnik._NEWLINE_Od leta 1994 dalje spada v Ob\xc4\x8dino \xc5\xa0kofljica.\n_START_SECTION_\nNaravna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nNaravna vrednota Strajanov breg. Ozka in podkvasto zavita dolini zgornjega toka potoka Strajanov breg je zavarovana kot naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena. Obmo\xc4\x8dje NV, ki meri 25,5 ha, obsega vse tri povirne krake potoka med vasema Drenik in Vino in se\xc5\xbee do konca doline pri Strojanovi doma\xc4\x8diji, na robu Ljubljanskega barja. Mokrotna dolina je naravovarstveno pomembna zaradi rasti\xc5\xa1\xc4\x8da zelo redke orhideje Loeselove grezovke (Liparis loeselii)._NEWLINE_Naravna vrednota Dragel - mokrotna dolina.  Vzhodno od vasi je v dolomitno pobo\xc4\x8dje vrezana pahla\xc4\x8da mokrotnih dolin. Najju\xc5\xbenej\xc5\xa1a dolina je zavarovana kot naravna vrednota lokalnega pomena. Obmo\xc4\x8dje NV meri 3 ha. V osrednjem delu doline je bazi\xc4\x8dno nizko barje s \xc4\x8drnikastim sitovcem (Schoenus nigricans), ki sodi v Evropi med ogro\xc5\xbeene habitatne tipe. V dolini je veliko rasti\xc5\xa1\xc4\x8de v Sloveniji redke in ogro\xc5\xbeene rastlinske vrste, navadne rezike (Cladium mariscus). Obmo\xc4\x8dje je ogro\xc5\xbeeno zaradi zara\xc5\xa1\xc4\x8danja in zaradi osu\xc5\xa1evalnega jarka, ki so ga v za\xc4\x8detku 90-ih let 20. stol. skopali po sredini doline.\n_START_SECTION_\nKulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc4\x8donova ka\xc5\xa1\xc4\x8da. Na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du Kr\xc4\x8donove doma\xc4\x8dije stoji ka\xc5\xa1\xc4\x8da iz sredine 19. stoletja. Spodnji del stavbe je v breg zidana klet, na kateri stoji lesena ka\xc5\xa1\xc4\x8da z dvema lo\xc4\x8denima prostoroma. Izdelana je iz lepo obdelanih brun. Vhod v ka\xc5\xa1\xc4\x8do vodi po lesenem ganku, ki je ob \xc4\x8delni in stranski vhodni fasadi. Streha je strma simetri\xc4\x8dna dvokapnica. Na lesenem podboju vrat v zidano klet je letnica 1856._NEWLINE_Kapelica Matere bo\xc5\xbeje. V dolini severovzhodno od starega jedra vasi stoji ob potoku kapelica zaprtega tipa, zidana v poznobaro\xc4\x8dni tradiciji konec 18. stoletja. V notranjosti je lesen oltar z Marijo._NEWLINE_Stroj\xc3\xa1nova doma\xc4\x8dija. Samotna doma\xc4\x8dija na skrajnem ju\xc5\xbenem robu vasi obsega pritli\xc4\x8dno podol\xc5\xbeno hi\xc5\xa1o z mlinom, v breg zidan hlev z leseno drvarnico in podom nad njim, ter toplar, podalj\xc5\xa1an z vezanim kozolcem. Doma\xc4\x8dija izhaja iz druge polovice 19. stoletja in ima ambientalni pomen.'