b'\n_START_ARTICLE_\nRepnik\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nIma vitko telo z razmeroma dolgim repom in kratkim, sivim kljunom. Krila in hrbet so temnorjavi, trebuh pa svetel. Primarna letalna peresa so belo obrobljena in vidna tudi med mirovanjem. Odrasli samci so lahko prepoznavni po \xc5\xbeivorde\xc4\x8dem perju na vrhu glave in prsi, ki jeseni postane bolj rjavkasto, ostali del glave pa je enakomerno siv. Samice in enoletni mladi\xc4\x8di nimajo rde\xc4\x8dega perja, po prsih so rjavi z nekoliko temnej\xc5\xa1imi vzdol\xc5\xbenimi progami, prav tako po vrhu glave. Preostali del glave je sivkasto-rjav s svetlo piko na licu. Enoletni mladi\xc4\x8di se od odraslih samic lo\xc4\x8dijo le po za odtenek opaznej\xc5\xa1ih progah in bolj motni rjavi barvi. Zelo mladi osebki so temnorjavi s temnej\xc5\xa1imi vzdol\xc5\xbenimi progami po vsem telesu._NEWLINE_Njegov \xc5\xbeivljenjski prostor je odprta pokrajina z nizkim, gostim grmi\xc4\x8devjem, v katerem si par splete gnezdo. V njem samica po parjenju izle\xc5\xbee 4-7 jajc. Le ob\xc4\x8dasno gnezdi v vrtovih, sicer pa se izogiba bli\xc5\xbeine \xc4\x8dloveka. Hrani se s semeni, ki jih pobira s tal, zato je pogost v kulturni krajini. Vrstno latinsko ime je dobil po tem, da ima rad semena konopnic._NEWLINE_Med gnezditvijo in po njej do za\xc4\x8detka jeseni so repniki v parih, jeseni pozimi pa se zdru\xc5\xbeujejo v jate po ve\xc4\x8d sto do tiso\xc4\x8d osebkov, lahko v dru\xc5\xbebi drugih semenojedih pti\xc4\x8dev (npr. pino\xc5\xbe ali severnih repnikov) in se klatijo naokoli i\xc5\xa1\xc4\x8do\xc4\x8d hrano. Samci pojejo skozi vse leto._NEWLINE_Raz\xc5\xa1irjen je po vsej Evropi razen skrajnega severa, na bli\xc5\xbenjem vzhodu, osrednji Rusiji in v severni Afriki. Ob\xc4\x8dasno jih opazijo na Bermudih in Grenlandiji, na vzhodu pa do Nepala ter Mongolije. Kljub temu, da repnik zaradi velikega obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti in mo\xc4\x8dne, stabilne populacije (njegovo \xc5\xa1tevilo samo v Evropi ocenjujejo na 20 do 57 milijonov osebkov) ni v nevarnosti izumrtja, ga ogro\xc5\xbea intenzivna obdelava ustreznih \xc5\xbeivljenjskih prostorov, predvsem uporaba herbicidov in je ponekod v Evropi (npr. v Veliki Britaniji) \xc5\xbee redek.\n_START_SECTION_\nRepnik v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjen, a je gostota populacije majhna, zato sodi med manj poznane slovenske ptice. Pozimi se umakne iz alpskega in predalpskega sveta, \xc4\x8deprav tam posamezni pari redno gnezdijo. Je pa jeseni in pozimi toliko bolj pogost v obalnem in submediteranskem pasu, kjer se lahko zbira v jate po ve\xc4\x8d sto osebkov, ve\xc4\x8dkrat v dru\xc5\xbebi pino\xc5\xbe ali podobnih ptic.'