b'\n_START_ARTICLE_\nPanamska o\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nPanamska zemeljska o\xc5\xbeina (\xc5\xa1pansko Istmo de Panam\xc3\xa0), zgodovinsko znana kot o\xc5\xbeina Darien, je ozek pas kopnega, ki le\xc5\xbei med Karibskim morjem in Tihim oceanom in povezuje Severno in Ju\xc5\xbeno Ameriko. Vsebuje dr\xc5\xbeavo Panamo in Panamski prekop. Kot velika o\xc5\xbeina ima lokacija veliko strate\xc5\xa1ko vrednost._NEWLINE_O\xc5\xbeina je verjetno nastala pred 12-15.000.000 let.  Ta glavni geolo\xc5\xa1ki dogodek je lo\xc4\x8dil Atlantski in Tihi ocean in povzro\xc4\x8dil nastanek Zalivskega toka.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVasco N\xc3\xba\xc3\xb1ez de Balboa je sli\xc5\xa1al za Ju\xc5\xbeno morje od doma\xc4\x8dinov, medtem ko je plul ob karibski obali. 25. septembra 1513 je videl Pacifik. Leta 1519 je bilo ustanovljeno mesto Panam\xc3\xa1 v bli\xc5\xbeini majhne avtohtone naselbine na pacifi\xc5\xa1ki obali. Po odkritju Peruja se je razvilo v pomembno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, trgovsko in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1671 je vali\xc5\xbeanski gusar Henry Morgan pre\xc4\x8dkal Panamsko o\xc5\xbeino iz karibske strani in uni\xc4\x8dil mesto. Mesto je bilo nato preseljeno nekaj kilometrov proti zahodu na majhen polotok. Ru\xc5\xa1evine starega mesta, Panama Viejo, so se ohranile in so na Unescovem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine od leta 1997._NEWLINE_Srebro in zlato iz podkraljevine Peru so od leta 1707 preva\xc5\xbeali po kopnem \xc4\x8dez o\xc5\xbeino v Porto Bello, kjer so ga nalo\xc5\xbeili na \xc5\xa1panske ladje in poslali v Seviljo in C\xc3\xa1diz._NEWLINE_Lionel Wafer, wel\xc5\xa1ki raziskovalec, gusar in zasebnik, je pre\xc5\xbeivel \xc5\xa1tiri leta med 1680 in 1684 med Cuna Indijanci._NEWLINE_\xc5\xa0kotska je sku\xc5\xa1ala leta 1698 ustanoviti naselje preko sheme Darien. (Shema Darien je bila neuspe\xc5\xa1en poskus Kraljevine \xc5\xa0kotske, da postane svetovno trgovski narod z vzpostavitvijo kolonije imenovane "Kaledonija" na Panamski o\xc5\xbeini v zalivu Darien v poznih 1690-tih)_NEWLINE_Kalifornijska zlata mrzlica, ki se je za\xc4\x8dela leta 1849, je prinesla velik porast prevoza ljudi iz Atlantika do Pacifika. Parniki so pripeljali zlato v vzhodna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da ZDA, ga prena\xc5\xa1ali \xc4\x8dez o\xc5\xbeino pe\xc5\xa1, s konjem in kasneje po \xc5\xbeeleznici. Na pacifi\xc5\xa1ki strani so se vkrcali na plovila Pacific Mail Steamship Company za San Francisco._NEWLINE_Ferdinand de Lesseps, francoski diplomat in kasneje razvijalec Sue\xc5\xa1kega prekopa, je za\xc4\x8del leta 1880 s Panama Canal Company, ki je \xc5\xa1la v ste\xc4\x8daj leta 1889._NEWLINE_V 1902-4 so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike prisilile Kolumbijo v podelitev neodvisnosti sektorja o\xc5\xbeine, kupile preostanek Panama Canal Company in kon\xc4\x8dale kanal leta 1914.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nPomembno vodno telo - srednjeameri\xc5\xa1ko morje je v\xc4\x8dasih lo\xc4\x8devalo celini Severno in Ju\xc5\xbeno Ameriko, tako da se je voda iz Pacifika in Atlantika svobodno pretakala. Pod povr\xc5\xa1jem sta dve tektonski plo\xc5\xa1\xc4\x8di Zemljine skorje po\xc4\x8dasi tr\xc4\x8dili, silili Kokosovo plo\xc5\xa1\xc4\x8do, da je zdrsnila pod Karibsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do. Tlak in toplota nastala pri tr\xc4\x8denju sta povzro\xc4\x8dila nastanek podvodnih vulkanov, od katerih so nekateri zraslo dovolj visoko, da se tvorili otoke \xc5\xbee pred 15 milijoni let. Gibanje dveh tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d je tudi povi\xc5\xa1alo morsko dno in na koncu potisnilo nekatera obmo\xc4\x8dja nad morsko gladino. S\xc4\x8dasoma so ogromne koli\xc4\x8dine sedimenta (pesek, zemlja in blata) iz Severne in Ju\xc5\xbene Amerike zapolnile vrzel med novo nastalimi otoki. Skozi milijone let se je usedlina nalagala, dokler niso bile vrzeli med otoki v celoti zapolnjene. Najkasneje pred 4,5 milijona let med Severno in Ju\xc5\xbeno Ameriko nastale o\xc5\xbeine. V aprilu 2015 je \xc4\x8dlanek v Science Magazine izjavil, da kristali cirkona v kamninah srednjega miocena iz severne Kolumbije ka\xc5\xbeejo starost 10 milijonov let, in je verjetno, da je namesto otokov polna o\xc5\xbeina med celinama Severne in Ju\xc5\xbene Amerike verjetno nastala \xc5\xbee pred Srednjeameri\xc5\xa1kim morjem. _NEWLINE_Znanstveniki verjamejo da je tvorba Panamske o\xc5\xbeine eden od najpomembnej\xc5\xa1ih geolo\xc5\xa1kih dogodkov v zadnjih 60 milijonih let. \xc4\x8ceprav le majhen kos zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da glede na velikosti celin, imela o\xc5\xbeina ogromen vpliv na zemeljsko podnebje in okolje. Z zaprtjem pretoka vode med obema oceanoma, so se oceanski tokovi tako v Atlantiku kot Tihem oceanu preusmerili. Atlantski tokovi so bili prisiljeni preusmeriti se proti severu in so s\xc4\x8dasoma privzeli nov trenutni vzorec, ki ga danes imenujemo zalivski tok. S toplimi karibskimi vodami, ki izhajajo proti severovzhodu Atlantika, se je klima severozahodne Evrope in vzhodne Severne Amerike ogrela. Izhlapevanje v tropskem Atlantiku in Karibih je povzro\xc4\x8dalo sladkovodni pari vstop v ozra\xc4\x8dje, medtem ko je za seboj zapustila slano vodo. Pasati (pihajo od vzhoda do zahoda) prena\xc5\xa1ajo vodno paro in jo deponirajo v Tihem oceanu s padavinami. Rezultat je bolj slan Atlantic od Pacifika.  Vsaka od teh sprememb je pomagala vzpostaviti dana\xc5\xa1nji globalni vzorec oceanskega gibanja. Skratka, Panamska o\xc5\xbeina je posredno in neposredno vplivala na oceana in atmosferske vzorce obtoka, ki regulirajo vzorce padavin, ki vplivajo na pokrajino. _NEWLINE_Podatki tudi ka\xc5\xbeejo, da je nastanek te zemeljske mase in kasnej\xc5\xa1e toplo, mokro vreme v severni Evropi povzro\xc4\x8dilo nastanek velike arkti\xc4\x8dne kape ledu in prispevalo k sedanji ledeni dobi. Da topli tokovi lahko povzro\xc4\x8dijo nastanek ledenikov se morda zdi protislovno, vendar segreti zrak, ki te\xc4\x8de \xc4\x8dez topli zalivski tok lahko sprejme ve\xc4\x8d vlage. Rezultat je pove\xc4\x8dana koli\xc4\x8dina padavin, ki prispeva k sne\xc5\xbeni odeji._NEWLINE_Nastanek Panamske o\xc5\xbeine je igral pomembno vlogo tudi pri biotski raznovrstnosti na planetu. Most je za \xc5\xbeivali in rastline pripomogel, da so se selile med obema celinama. Ta dogodek je znan v paleontologije kot Great American Interchange. V Severno Ameriko so dana\xc5\xa1nji oposum, pasavec in je\xc5\xbeevec pri\xc5\xa1li \xc4\x8dez kopenski most iz Ju\xc5\xbene Amerike. Podobno so predniki medvedov, ma\xc4\x8dk, psov, konji, lame in rakuni vsi pri\xc5\xa1li \xc4\x8dez o\xc5\xbeino na jug. (Veliko ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih sesalcev je \xc5\xbee izumrlo. Zdi se, da so bili severnoameri\xc5\xa1kih sesalci bolj navajeni na konkurenco in bolje prilagojeni hladnej\xc5\xa1emu podnebju).\n_START_SECTION_\nBiosfera\n_START_PARAGRAPH_\nKot povezovalni most med dvema velikima kopenskima masama, je Panamska biosfera sestavljena s prekrivajo\xc4\x8do favno in floro tako iz Severne kot Ju\xc5\xbene Amerike. Na obmo\xc4\x8dju o\xc5\xbeine obstaja na primer ve\xc4\x8d kot 978 vrst ptic. Tropsko podnebje spodbuja tudi ne\xc5\xa1teto velikih in barvno pisanih vrst: \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, ka\xc4\x8d, ptic, rib in plazilcev. Razdeljena po dol\xc5\xbeini z gorovjem, je vreme na o\xc5\xbeini obi\xc4\x8dajno mokro na atlantski (karibski) strani, in ima jasnej\xc5\xa1o delitev na mokre in suhe sezone na pacifi\xc5\xa1ki strani.'