b"\n_START_ARTICLE_\nGrad dru\xc5\xbeine Pio\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKompleks, neko\xc4\x8d obkro\xc5\xbeen z jarki, je sestavljen iz ve\xc4\x8d zgradb, zgrajenih med 11. in 17. stoletjem. Dru\xc5\xbeina Pio ga je uporabljala od 14. do 16. stoletja . Med najenotnej\xc5\xa1imi stavbami so stolp Uccelliera, stolp Passerina Bonacolsija, osrednja fasada, \xc5\xa1kofovske sobe, stolp z uro, \xc5\xa1panski stolp (ali Galassov stolp), staro in novo obzidje. Delo je pospe\xc5\xa1il Alberto III. Pio, ki je v 16. stoletju preoblikoval srednjeve\xc5\xa1ko trdnjavo v renesan\xc4\x8dno rezidenco._NEWLINE_V stoletjih po padcu dru\xc5\xbeine so kompleks uporabljali za razli\xc4\x8dne namene. Zdaj je sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dinskih arhivov Carpija, muzejev (Muzej pala\xc4\x8de, Mestni muzej in Spominski muzej politi\xc4\x8dnih in rasnih izgnancev) in Grad zaro\xc4\x8dencev, ob\xc4\x8dasno so v njem umetni\xc5\xa1ke razstave.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nDolga fasada, obrnjena na trg, ima renesan\xc4\x8dno podobo z ostanki fresk Giovannija del Sege (1506) v zgornjem nadstropju, kjer so lo\xc4\x8dena okna in ni\xc5\xa1e s pilastri. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du stoji stolp z uro iz 17. stoletja, ki nejasno spominja na Grad Estense v Ferrari, medtem ko je na severu valjast bastijon stolp Uccelliera, ki sega v leto 1480; v bli\xc5\xbeini je \xc5\xa1e stolp Passerina Bonacolsija, najstarej\xc5\xa1i (1320). Na drugem koncu je stolp Galassa Pia, ki je bil zgrajen leta 1450. Okra\xc5\xa1en je s terakoto in fialami._NEWLINE_Dostop v kompleks je iz ve\xc5\xbee pod stolpom z uro na veliko osrednje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, ki se zgleduje po Bramanteju: arkade na \xc5\xa1tirih straneh z okroglimi loki na marmornih stebrih z zanimivimi kapiteli, \xc5\xa1e posebej na levi strani od vstopa. Okras iz gline je bil obnovljen leta 1874. Na desno vodi do monumentalnih stopnic dvojni klanec s priklju\xc4\x8dkom do galerijske kupole.\n_START_SECTION_\nMuzeji\n_START_PARAGRAPH_\nV gradu so razli\xc4\x8dni muzeji z ve\xc4\x8d oddelki: narodni muzej Giulia Ferrarija, mestni muzej, razstava lesorezov Uga da Carpija, poklonitev blagovne znamke Blumarine Anni Molinari ter drugi izobra\xc5\xbeevalni in zgodovinski oddelki.\n_START_SECTION_\nVeli\xc4\x8dastno stanovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPiano nobile, prvo nadstropje, je neprekinjena lo\xc5\xbea (zdaj zaprta z okni), ki se zgleduje po Rafaelovih lo\xc5\xbeah. Ni mogo\xc4\x8de izklju\xc4\x8diti posega arhitekta Baldassarreja Peruzzija. Od tu se pride do veli\xc4\x8dastnega stanovanja v severovzhodnem krilu. Najprej je Mavrska dvorana (Salone dei Mori), ki se zgleduje po dvoranah dru\xc5\xbeine Este v pala\xc4\x8di Schifanoia. Okra\xc5\xa1ena je s perspektivami, anti\xc4\x8dnimi kipi in alegorijami (ne\xc4\x8ditljivimi) Giovannija del Sege (1506). Na desni strani se odpre kapela, ki jo sestavljata ladja in kvadratni prezbiterij s kupolo na pendentivu (restavrirana leta 1921). Stene so prekrite s freskami iz zgodnjega 15. stoletja Bernardina Loschija (Zgodbe Marije, Alberto Pio in dru\xc5\xbeina). Na oltarju je bilo Marijino oznanjenje Vincenza Catene, zdaj v drugi muzejski dvorani. \xc5\xa0tirje tondi Andrea della Robbia so poslikani v barvni terakoti, na stenah so prikazani evangelisti. Tla niso izvirna._NEWLINE_V Sobi pe\xc4\x8di (stanza del Forno) so kamin iz 14. stoletja in ohranjene freske iz 16. stoletja. Sledijo Okra\xc5\xa1ena soba (stanza Ornata) s perspektivami Bernardina Loschija in Soba zmagoslavja (stanza dei Trionfi) z ostanki fresk, za katere je isti umetnik dobil navdih v Petrarcovem Triumfu in je bila zelo priljubljena tema na renesan\xc4\x8dnih dvorih. Neko\xc4\x8d je bilo to najpomembnej\xc5\xa1e sredi\xc5\xa1\xc4\x8de galerije slik, danes pa imajo prednost obnovljene freske. Ljubezenska soba (Stanza dell'Amore) ima kamin iz 15. stoletja in je okra\xc5\xa1ena s slikami in \xc5\xa1tukom; freske so iz 15.\xe2\x80\x9416. stoletja._NEWLINE_Zanimivi sta Dvorana jelenov (Sala dei cervi, freske iz 16. stoletja) in Soba grbov (stanza degli Stemmi, freske iz 16. stoletja)._NEWLINE_Med slikami v zbirki so Prognetovo ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje, Mattia Preti, Alegorija zla in kreposti, Jacopo Palma mlaj\xc5\xa1i, Oznanjenje, Scarsellino, Kristusov krst, Denijs Calvaert (mojster Guido Reni) in dela Giovannija del Sege, Bernardina Loschija, Mastelletta, Vincenza Catene in mnogih drugih slikarjev emilijske \xc5\xa1ole. Prav tako hrani renesan\xc4\x8dno keramiko iz emilijske \xc5\xa1ole in zgodovinsko pohi\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nMuzej lesorezov\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere sobe v prvem nadstropju so od leta 1936 urejene kot italijanski muzej lesorezov, posve\xc4\x8den Ugu da Carpiju ter italijanskim in tujim mojstrom. V sobah so razstavni predmeti izvirnih tiskarskih del, matrik in stiskalnice iz 19. stoletja.\n_START_SECTION_\nMestni muzej\n_START_PARAGRAPH_\nV drugem nadstropju, ki je bilo pred kratkim reorganizirano, je Mestni muzej. Razstava prikazuje predmete iz arheolo\xc5\xa1kega oddelka s prazgodovinskimi, etru\xc5\xa1\xc4\x8danskimi, keltskimi, rimskimi in srednjeve\xc5\xa1kimi predmeti. Sledi sodoben del s posebnim poudarkom na gospodarjih mesta (Pio da Carpi in nato \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine Estensi), en del je posve\xc4\x8den francoskemu bronu 19. stoletja, eden izdelavi na\xc4\x8drtov za alabastni mavec (scaglioli, tehnika za izdelavo \xc5\xa1tukature stebrov, kipov in drugih arhitekturnih elementov, ki so podobni vlo\xc5\xbekom iz marmorja in poldragih kamnov) med 17. in 18. stoletjem, eden risorgimentu, eden kme\xc4\x8dkemu svetu ter eden industrijskemu in sodobnemu Carpiju s posebnim poudarkom na tekstilni industriji in odli\xc4\x8dnosti obmo\xc4\x8dja, ki jo predstavljajo stvaritve Anne Molinari za Blumarine.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nNa drugem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du je spominski muzej o politi\xc4\x8dnih in rasnih izgnancih, ki ga je leta 1973 ustanovil Ludovico Belgioioso. Sledi zgodbi koncentracijskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Fossoli med drugo svetovno vojno, edinega te vrste v Italiji, ki je blizu Carpija. Tukaj so zbirali ljudi, ki so \xc4\x8dakali, da odidejo v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v Nem\xc4\x8diji, nanje spominja 16 velikih betonskih stel z imeni nacisti\xc4\x8dnih tabori\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Z dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je dostopna tudi Mestna knji\xc5\xbenica, ki se lahko pohvali s 30.000 knjigami in redko zbirko starodavnih in neokrnjenih del iz knji\xc5\xbenice fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanov."