b'\n_START_ARTICLE_\nQSAR\n_START_PARAGRAPH_\nQSAR je kratica za kvantitativno razmerje med strukturo in delovanjem (angle\xc5\xa1ko Quantitative Structure-Activity Relationship). Gre za iskanje povezav med strukturo kemijske substance in njenim delovanjem v organizmu ter kvantifikacijo teh povezav, kar v farmakologiji in sorodnih podro\xc4\x8djih omogo\xc4\x8da napovedovanje u\xc4\x8dinkov neke spojine na osnovi njene kemijske zgradbe. Poznavanje teh povezav je zlasti pomembno pri na\xc4\x8drtovanju novih zdravilnih u\xc4\x8dinkovin._NEWLINE_V primeru, da gre zgolj za iskanje korelacij in ne tudi za njihovo kolikostno opredelitev, govorimo o SAR \xc5\xa1tudijah (angle\xc5\xa1ko Structure-Activity Relationship = razmerje med strukturo in delovanjem).\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki ugotavljanja korelacij med strukturo spojine in njenimi lastnostmi segajo v leto 1842, ko je Kopp ugotovil linearno povezavo med dol\xc5\xbeino verige alkana in njegovim tali\xc5\xa1\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nOsnove\n_START_PARAGRAPH_\nBistvo QSAR \xc5\xa1tudij je ugotavljanje zdravilnih u\xc4\x8dinkov in morebitne toksi\xc4\x8dnosti spojine zgolj na osnovi kemijske strukture. QSAR \xc5\xa1tudije temeljijo na teoreti\xc4\x8dnih predpostavkah in ne zajemajo izvajanja poskusov. Pri na\xc4\x8drtovanju novih zdravil je bistveno, da nova spojina specifi\xc4\x8dno deluje na biolo\xc5\xa1ko tar\xc4\x8do ter izzove \xc5\xbeelen u\xc4\x8dinek, pri tem pa izkazuje \xc4\x8dim manj toksi\xc4\x8dnih u\xc4\x8dinkov. Zelo pomembno je napovedovanje porazdelitvenega koeficienta, ki pomembno vpliva na biolo\xc5\xa1ko uporabnost doti\xc4\x8dne u\xc4\x8dinkovine. Porazdeljevanje med vodno in oljno fazo je namre\xc4\x8d ena od bistvenih dejavnikov, ki vpliva na absorpcijo u\xc4\x8dinkovine (glej LADME)._NEWLINE_Temelj QSAR modelov so interakcije med spojino, ki je potencialna u\xc4\x8dinkovina, in biolo\xc5\xa1ko molekulo, ki predstavlja tar\xc4\x8do (na primer encim ali receptor). Spojina mora v svoji strukturi vsebovati na ustreznih mestih tak\xc5\xa1ne funkcionalne skupine, da se prilega vezavnim mastom na tar\xc4\x8dni molekuli. Pri vzpostavitvi interakcij ni pomembna le narava funcionalnih skupin (npr. lipofilnost, naboj, ...), marve\xc4\x8d tudi ustrezna razdalja med njimi in ustrezna prostorska razporeditev. Bolje se molekula u\xc4\x8dinkovine prilega vezavnim mestom na tar\xc4\x8dni molekuli, bolj mo\xc4\x8dne so interakcije med obema in ve\xc4\x8dja je afiniteta u\xc4\x8dinkovine do tar\xc4\x8dne molekule.\n_START_SECTION_\nMetode za napovedovanje\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna predpostavka, ki omogo\xc4\x8da napovedovanje odnosa med strukturo in u\xc4\x8dinkovanjem spojine, je dejstvo, da imajo strukturno podobne molekule podobne lastnosti. Dandanes se QSAR \xc5\xa1tudije izvajajo predvsem z ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podporo. Ena od glavnih metod za ugotavljanje bistvenih lastnosti, ki jih molekula mora imeti, da bo ustrezno u\xc4\x8dinkovala, je podatkovno rudarjenje. Pri tem dobijo ustrezne rezultate s pomo\xc4\x8djo velikega niza podatkov, ki jih ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko obdelajo in izlu\xc5\xa1\xc4\x8dijo tiste fragmente spojine, ki so nosilci u\xc4\x8dinka.\n_START_SECTION_\nKvantifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nSmoter QSAR \xc5\xa1tudij je kolikostno ovrednotiti razmerja med strukturo in delovanjem molekule. Torej, ko raziskovalci ugotovijo s pomo\xc4\x8djo ustreznih metod statisti\xc4\x8dno zna\xc4\x8dilno povezavo med strukturo spojine in njenim u\xc4\x8dinkom, izpeljejo s pomo\xc4\x8djo podatkov ustrezno matemati\xc4\x8dno ena\xc4\x8dbo, ki omogo\xc4\x8di izra\xc4\x8dun biolo\xc5\xa1ke dejavnosti spojine glede na parametre, ki nanjo vplivajo. V osnovi ima ena\xc4\x8dba naslednjo obliko:_NEWLINE_Biolo\xc5\xa1ka aktivnost = f (x); x = strukturni parametri_NEWLINE_Tak\xc5\xa1na ena\xc4\x8dba predstavlja model za napovedovanje aktivnosti drugih sorodnih spojin in posledi\xc4\x8dno optimizacijo zdravilnih u\xc4\x8dinkovin s spremembami v strukturi molekule.'