b'\n_START_ARTICLE_\nMagnaura\n_START_PARAGRAPH_\nMagnaura (gr\xc5\xa1ko \xce\x9c\xce\xb1\xce\xb3\xce\xbd\xce\xb1\xcf\x8d\xcf\x81\xce\xb1, iz latinskega MAGNA AVLA (velika dvorana)) je bila velika zgradba v Konstantinoplu, v kateri je po mnenju zgodovinarjev zasedal vzhodnorimski senat. Stala je jugovzhodno od Augustaiona blizu Hagije Sofije in ob vratih Halke, ki so bila glavni ceremonialni vhod (vestibulum) v cesarsko Veliko pala\xc4\x8do. Velik vhod, ki ga opisuje Prokopij iz Cezareje, je bil verjetno iz marmorja in je vodil na notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de (peristilos), s katerega je bil vhod v Magnauro. Zgradba je bila triladijska bazilika in se je uporabljala tudi kot prestolna dvorana in sprejemnica._NEWLINE_Leta 849 je cezar Bardas v pala\xc4\x8di ustanovil visoko \xc5\xa1olo (ekpaideut\xc4\x93rion) s \xc5\xa1tirimi katedrami: filozofijo, astronomijo, geometrijo in gramatiko, ki jo poznavalci ena\xc4\x8dijo z univerzo. Na \xc5\xa1oli so predavali \xc5\xa1tirje slavni profesorji: filozofijo je predaval Leon Matematik (ali Leon Filozof), geometrijo njegov u\xc4\x8denec Teodor (v nekaterih virih Sergej), aritmetiko in astronomijo Teodegij, gramatiko pa Kometas.'