b"\n_START_ARTICLE_\nIzabela I. Kastiljska\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIzabela je bila h\xc4\x8di Janeza II Kastiljskega in njegove druge \xc5\xbeene, Izabele Portugalske. Tri leta po njenem rojstvu je njen brat Henrik IV postal kralj. Imela je \xc5\xa1e mlaj\xc5\xa1ega brata Alfonsa, ki je bil naslednji na vrsti za prestol. Svojo mladost pre\xc5\xbeivela je Izabela z mamo v Ar\xc3\xa9valu. \xc5\xbde v mladosti se je za\xc4\x8dela zanimati za politiko. Njena u\xc4\x8diteljica je bila Beatriz Galindo, profesorica filozofije, retorike in medicine na Univerzi v Salamanci.\xc2\xa0_NEWLINE_Ker je bila dedinja Kastilije, je vpra\xc5\xa1anje o njeni poroki kmalu postalo snov za pove\xc4\x8danje diplomatske aktivnosti doma in v tujini. Portugalska, Aragon in Francija so predlagale kandidate za poroko. Henry je svojo polsestro hotel poro\xc4\x8diti z Afonsom V, kraljem portugalske. Ampak Izabela se je odlo\xc4\x8dila za Ferdinanda Aragona in se v oktobru leta 1469 brez odobravanja Henrika z njim poro\xc4\x8dila v pala\xc4\x8di Juan de Vivero, v Valladolidu. Poro\xc4\x8dil ju je pape\xc5\xbe Aleksander VI. Kralj je zatrjeval, da Izabela ni spo\xc5\xa1tovala krone, s tem ko se je poro\xc4\x8dila s Ferdinandom brez kraljeve privolitve. Zato je zavrnil Izabelino zahtevo po prestolu in na prednost postavil svojo h\xc4\x8di, Joano. Po Henrijevi smrti leta 1474 se je za\xc4\x8dela vojna za nasledstvo, ki je trajala do 1479, ko je bila Izabela priznana za kraljico Kastilije.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo Henrijevi smrti leta 1474 se je za\xc4\x8dela vojna za nasledstvo. Izabelo je odpirala skupina Kastilskih plemi\xc4\x8dev, med drugim Kardinal Pedro Gonz\xc3\xa1lez de Mendoza. Na drugi stani pa je bila Joan s podporo nad\xc5\xa1kofa Toleda in Alfonsa V Portugalskega. Slednji je priganjal v napad Kastilije in tam naj bi se poro\xc4\x8dil z Joan. Vojna za nasledstvo je trajala do 1479, ko je bila Izabela priznana za kraljico Kastilije._NEWLINE_\xc2\xa0Prva \xc5\xa1tiri leta vladanja je bila Izabela zaposlena z branjenjem dr\xc5\xbeave, potekala je dr\xc5\xbeavljanska vojna, v kateri so bili pora\xc5\xbeeni njeni Kastilski nasprotniki in portugalski kralj. Ob smrti Janeza II Aragonskega sta kraljestvo Kastilija in Aragon pri\xc5\xa1li skupaj._NEWLINE_\xc5\xa0panija se je predstavljala kot enotna dr\xc5\xbeava, vendar je bilo stanje v dr\xc5\xbeavi dale\xc4\x8d od u\xc4\x8dinkovitega politi\xc4\x8dnega zdru\xc5\xbeevanja. Ferdinand je na svojo prvo voljo leta 1475 postavil Izabelo za dedinjo Aragona in javno povedal prednosti ki bi jih ta poteza prinesla Kastiliji. Vsako kraljestvo naj bi \xc5\xa1e vseeno zadeve urejalo v skladu s svojimi institucijami. Cilj dveh vladarjev je bil kon\xc4\x8dati dolg proces imenovan Reconquista. To naj bi kon\xc4\x8dala s prevzemom Granade- zadnjega Muslimanskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da v \xc5\xa0paniji. Na koncu pa se je osvajanje (ki se je za\xc4\x8delo leta 1482) izkazalo za te\xc5\xbeavno. Izabela je pokazala veliko zanimanje pri vodenju vojne in zdelo se je, da je bila odgovorna za izbolj\xc5\xa1anje metod oskrbe in za uveljavitev voja\xc5\xa1ke bolni\xc5\xa1nice. Leta 1491 je Ferdinand za\xc4\x8del poveljevat v Santa Fe in tam ostal do padca Granade 2. januarja 1492._NEWLINE_Kraljico je obiskal tudi Kolumb, da bi si pridobil pravico za potovanje. Kraljico je prepri\xc4\x8dal, da je financirala njegovo potovanje in raziskovanje. Pogoje, pod katerimi se je Kolumbova odprava v Indijo lahko zgodila so bili pripravljeni 17. aprila 1492. Novi svet, ki je bil odkrit je bil priklju\xc4\x8den Kastiliji. Kraljica je v \xc5\xa1irjenju ozemlja videla tudi idealno prilo\xc5\xbenost za \xc5\xa1irjenje kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere. Zanimala se je v ameri\xc5\xa1ke domorodce, zahtevala je celo njihovo osvoboditev (nekatere ameri\xc5\xa1ke domorodce so odpeljali v \xc5\xa0panijo, kjer so delali kot su\xc5\xbenji). Njena \xc5\xbeelja je bila, da se Indijance obravnava kot ostale, pravi\xc4\x8dno.\xc2\xa0_NEWLINE_Izabela je bila zelo zainteresirana za izobra\xc5\xbeevanje in religijo. Ko je dopolnila 30 let, se je nau\xc4\x8dila latinsko in izobra\xc5\xbeevala ne samo svoje sinove, temve\xc4\x8d tudi h\xc4\x8derke. Spodbujala je znanstvenike, kot je Pietro Martine d'Anghiera, katerega je postavila na vrh \xc5\xa1ole za plemi\xc5\xa1ke otroke. Normalno je veliko izjemnih znanstvenikov delalo za dvor (Antonio de Nebrija- Gram\xc3\xa1tica Castellana). Bila je mecen umetnosti in \xc5\xa1olanja. Ustanavljala je izobra\xc5\xbeevalne institucije in zgradbe za zbiranje umetnosti.\n_START_SECTION_\nKatoli\xc5\xa1ka monarhija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1480 sta Izabela in Ferdinand vpeljala \xc5\xa1pansko inkvizicijo, kar je bila ena od mnogih sprememb, kar zadeva vlogo cerkve. Inkvizicija se je zanimala predvsem za Jude in Muslimane, ki so se spreobrnili v katolike, ampak so \xc5\xa1e vseeno na skrivaj imeli svoja verska prepri\xc4\x8danja, vero. Ti spreobrnjenci se imenujejo morranos in moriscos. Pape\xc5\xbe je Izabelo in Ferdinanda poimenoval kot Katoli\xc5\xa1ka monarhista zaradi njihovega '\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja' vere. Na\xc4\x8drt Izabele in Ferdinanda je bil zdru\xc5\xbeitev \xc5\xa1pancev z izgonom muslimanov, ki so se raz\xc5\xa1irili po \xc5\xa0paniji. Leta 1492 je Granada, muslimansko kraljestvo padlo v Izabeline in Fernandove roke- Reconquista. Cilj dveh vladarjev je bil kon\xc4\x8dati ta dolg proces (Reconquista). Osvajanje (ki se je za\xc4\x8delo leta 1482) pa se je izkazalo za te\xc5\xbeavno. Izabela je pokazala veliko zanimanje pri vodenju vojne in zdelo se je, da je bila odgovorna za izbolj\xc5\xa1anje metod oskrbe in za uveljavitev voja\xc5\xa1ke bolni\xc5\xa1nice. Leta 1491 je Ferdinand za\xc4\x8del poveljevat v Santa Fe in tam ostal do padca Granade 2. januarja 1492.\xc2\xa0_NEWLINE_Zadnje desetletje njenega vladanja je imelo temno ozadje zaradi smrti njenega edinega sina in dedi\xc4\x8da Juana (1497), njene h\xc4\x8derke Izabele (1498) in njenega vnuka Miguela (1500). Tako je njena h\xc4\x8di Joana, \xc5\xbeena Filipa I in mati Charlesa V postala dedinja. Kraljici to ni bilo najbolj po godu saj je Joana \xc5\xbee naslednje leto za\xc4\x8dela kazati znake du\xc5\xa1evnega neravnovesja._NEWLINE_Eden izmed ve\xc4\x8djih dose\xc5\xbekov Izabele v zadnjem desetletju vladanja je prav gotovo raz\xc5\xa1iritev oblasti nad voja\xc5\xa1kimi ukazi Alcantare, Calatrave in Santiaga. To je dalo je je dalo ve\xc4\x8dji nadzor pokroviteljstvo in premo\xc5\xbeenje. Skozi celo njeno vladanje si je Izabela prizadevala tudi za krepitev kraljevske oblasti na ra\xc4\x8dun Cortesa (\xc5\xa1panskega parlamenta) in mest.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nDober razum in diplomacija so odra\xc5\xbeali Izabelino voljo. Od\xc5\xa1la je brez da bi pustila kak\xc5\xa1ne spomine, zato je njena volja v mnogih pogledih najbolj\xc5\xa1a slika nje same. V njej se povzamejo njene \xc5\xbeelje in zavest, kot tudi njen politi\xc4\x8dni program- enotnost dr\xc5\xbeav Iberskega polotoka, vzdr\xc5\xbeevanje nadzora nad Gibraltarsko o\xc5\xbeino in politiko \xc5\xa1iritve muslimanov v Severni Afriki. Jasno je, da je Izabela za svoje naslednike pustila izjemen dokument. To znanstvenikom dokazuje, da je imela Izabela zelo pomembno mesto."