b'\n_START_ARTICLE_\nMolekularni oblak\n_START_PARAGRAPH_\nMolekularni oblak je oblika medzvezdnih oblakov, katerih velikost in gostota dovoljujeta tvorbo molekul, najpogosteje vodikovih (H\xe2\x82\x82). V tem se mo\xc4\x8dno razlikujejo od drugih vrst medzvezdne snovi, ki jih ve\xc4\x8dinoma sestavlja ioniziran plin. V njih poteka rojevanje zvezd._NEWLINE_Molekularni vodik je te\xc5\xbeko zaznati z opazovanji v radijskem ali infrarde\xc4\x8dem delu spektra, zato za dolo\xc4\x8danje prisotnosti H\xe2\x82\x82 pogosto uporabljajo ogljikov monoksid (CO). Razmerje med svetlostjo ogljikovega monoksida in maso vodika naj bi bilo konstantno, \xc4\x8deprav zaradi opazovanj v drugih galaksijah obstajajo dvomi o tem.\n_START_SECTION_\nPojavljanje\n_START_PARAGRAPH_\nV Rimski cesti molekularni plin predstavlja manj kot en odstotek medzvezdne snovi, vendar je njen najgostej\xc5\xa1i del in predstavlja okoli polovico njene mase. Ve\xc4\x8dina molekularnega plina se nahaja med 11 000 in 24 000 svetlobnih let pro\xc4\x8d od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da galaksije. Kartiranje koncentracij ogljikovega monoksida je pokazalo, da se lega molekularnega plina sovpada s spiralnimi kraki galaksije. To nakazuje, da morajo molekularni oblaki nastati in razpasti v \xc4\x8dasu, kraj\xc5\xa1em od 10 milijonov let, kolikor je potrebno, da snov preide skozi regijo krakov._NEWLINE_Tak\xc5\xa1na je razporeditev molekularnega plina na velikih razdaljah; na manj\xc5\xa1ih je mo\xc4\x8dno nepravilna. Ve\xc4\x8dinoma se nahaja v lo\xc4\x8denih oblakih in kompleksih molekularnih oblakov.\n_START_SECTION_\nOrja\xc5\xa1ki molekularni oblaki (GMC-ji)\n_START_PARAGRAPH_\nOgromni skupki molekularnega plina z maso okoli 10\xc2\xb3-10\xe2\x81\xb7 Son\xc4\x8devih so imenovani orja\xc5\xa1ki molekularni oblaki (z angle\xc5\xa1ko kratico GMC-Giant molecular cloud). Orja\xc5\xa1ki molekularni oblaki imajo premer \xe2\x89\x8815-600 svetlobnih let. Medtem ko je povpre\xc4\x8dna gostota v Son\xc4\x8devi okolici en delec na cm\xc2\xb3, je v GMC-ju sto do tiso\xc4\x8dkrat ve\xc4\x8dja. Sicer je Sonce veliko gostej\xc5\xa1e od njh, vendar imajo GMC-ji veliko ve\xc4\x8djo prostornino in vsebujejo veliko ve\xc4\x8d snovi od njega. Njihova notranja zgradba je kompleksen vzorec vlaken, mehurjev in nepravilnih skupkov._NEWLINE_Najgostej\xc5\xa1i deli orja\xc5\xa1kih molekularnih oblakov so imenovani molekularna jedra, najgostej\xc5\xa1a molekularna jedra pa gosta molekularna jedra in imajo gostoto 10\xe2\x81\xb4-10\xe2\x81\xb6 delcev na cm\xc2\xb3. V molekularnih jedrih so sledi ogljikovega monoksida, v gostih molekularnih jedrih pa sledi amonijaka. Koncentracije prahu v molekularnih jedrih so obi\xc4\x8dajno dovolj velike, da blokirajo svetlobo zvezd v ozadju, tako da se molekularna jedra pojavijo kot silhute na zvezdnem nebu, temne meglice.\n_START_SECTION_\nRojevanje zvezd\n_START_PARAGRAPH_\nRojevanje zvezd se pojavlja izklju\xc4\x8dno v molekularnih oblakih. Posledica nizkih temperatur in visokih gostot je gravitacijski kolaps plina. Ko se ta vedno bolj kr\xc4\x8di, se tudi segreva. Ko za\xc4\x8dne potekati zlivanje jeder, nastane zvezda.'