b'\n_START_ARTICLE_\nMala Skitija\n_START_PARAGRAPH_\nMala Skitija (latinsko: Scithia Minor, gr\xc5\xa1ko: \xce\x9c\xce\xb9\xce\xba\xcf\x81\xce\xac \xce\xa3\xce\xba\xcf\x85\xce\xb8\xce\xaf\xce\xb1 [Mikr\xc3\xa1 Skythia]), anti\xc4\x8dna pokrajina, na severu in zahodu omejena z Donavo, na vzhodu pa s \xc4\x8crnim morjem. Njeno ozemlje so pribli\xc5\xbeno ujema z ozemljem dana\xc5\xa1nje Dobrud\xc5\xbee, ki le\xc5\xbei delno v Romuniji in delno v Bolgariji._NEWLINE_Ozemlje, ki ustreza kasnej\xc5\xa1i Skitiji, je prvi omenil Herodot v svoji Zgodovini v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t kot de\xc5\xbeelo, ki se za\xc4\x8denja severno od delte Donave. V napisu iz Histrije iz 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ki slavi nekega Agatokla, se ozemlje \xc5\xbee imenuje Skitija. Ime Mala Skitija je prvi\xc4\x8d omenjeno na za\xc4\x8detku 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. v Strabonovi Geografiji._NEWLINE_V 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so za\xc4\x8dele ob \xc4\x8crnem morju nastajati \xc5\xa1tevilne gr\xc5\xa1ke kolonije. Najstarej\xc5\xa1a gr\xc5\xa1ka pisna poro\xc4\x8dila pravijo, da je bilo to ozemlje naseljeno s Tra\xc4\x8dani, katere so takrat imenovali Geti, in Da\xc4\x8dani. Kasneje omenjajo tudi vdore Keltov in Skitov._NEWLINE_Mala Skitija je nekaj \xc4\x8dasa pripadala kraljevini Dakiji (Dacia), potem pa jo je zasedlo Rimsko cesarstvo in je postala del province Spodnje Mezije (Moesia Inferior ali Ripa Thracia). Z Dioklecijanovimi reformami se je odcepila od Mezije in postala del \xc5\xa1kofije Trakije. Po delitvi Rimskega cesarstva leta 395 je pripadla Bizantinskemu cesarstvu in obdr\xc5\xbeala svoje ime do zgodnjega 7. stoletja, ko so jo zasedli priseljeni Slovani in Bolgari. Po njihovi naselitvi je ime Mala Skitija utonilo v pozabo.'