b"\n_START_ARTICLE_\nUmm ar-Rasas\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalstvo je poseljevalo topografska obmo\xc4\x8dja onkraj zahodnih bregov Mrtvega morja, zlasti v obdobju zgodnje bronaste dobe III-IV, \xc5\xbeelezne dobe II in v rimsko-bizantinskem obdobju . Med temi starodavnimi naselbinami je mesto Mefaat v svetopisemskih besedilih omenjeno kot eno od mest na planoti, ki je bilo obsojeno na veliko uni\xc4\x8denje (Jer 48,21) . \xc5\xa0tevilni kraki kraljeve ceste so slu\xc5\xbeili kot sredstvo za doseganje bolj oddaljenih starodavnih mest, vendar je glavna pot slu\xc5\xbeila kot predhodnica za Via Traiana Nova, ki jo je zgradil rimski cesar Trajan (53-117 n. \xc5\xa1t.) . Rimski voja\xc5\xa1ki domovi so bili na poti postavljeni kot obrambni ukrep proti barbarskim napadom \xc4\x8dez rimsko pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko mejo, znano kot Limes Arabicus. Evzebij Cezarejski je Mefaat ozna\xc4\x8dil za tabori\xc5\xa1\xc4\x8de rimske vojske v bli\xc5\xbeini pu\xc5\xa1\xc4\x8dave v svojem Onomasticonu (K.128: 21) . Tudi pri izkopu bizantinske cerkve je bil izpostavljen napis, ki je obmo\xc4\x8dje poimenoval Castron Mephaa, ki nadalje podpira teorijo, da sta Umm-ar Rasas in svetopisemski Mefaat eno in isto.\n_START_SECTION_\nMozaiki\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1e odkritje na mestu so bila mozai\xc4\x8dna tla cerkve svetega \xc5\xa0tefana. Izdelana so bila leta 756 (odkrita po letu 1986), ko so Omajadi na tem obmo\xc4\x8dju \xc5\xbee uvedli muslimansko vero. Popolnoma ohranjena mozai\xc4\x8dna tla so najve\xc4\x8dja v Jordaniji. Na osrednji plo\xc5\xa1\xc4\x8di so prikazani prizori lova in ribolova, na drugi plo\xc5\xa1\xc4\x8di pa so prikazana najpomembnej\xc5\xa1a mesta v regiji, vklju\xc4\x8dno Filadelfija (Aman), Madaba, Esbounto (He\xc5\xa1bon), Belemounto (Ma'an), Areopolis (Ar-Rabba), Karak Moaba (Al-Karak), Jeruzalem, Nablus, Cezareja in Gaza. Okvir mozaika je \xc5\xa1e posebej dekorativno. Delo je podpisalo \xc5\xa1est mojstrov mozaika: Staurachios iz Esbusa, Euremios, Elias, Constantinus, Germanus in Abdela. Prekriva druga, po\xc5\xa1kodovana mozai\xc4\x8dna tla starej\xc5\xa1e (587) cerkve \xc5\xa1kofa Sergija. V bli\xc5\xbeini so bile izkopane \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri cerkve s sledovi mozai\xc4\x8dne dekoracije.\n_START_SECTION_\nBizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nDo 4. stoletja n. \xc5\xa1t. je romanje zaradi Palestine postalo jedro kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega sveta in mno\xc5\xbeica pobo\xc5\xbenih mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk je pre\xc4\x8dkala pu\xc5\xa1\xc4\x8davo, kjer so iskali mesta svetopisemskega pomena, in se pogovarjali z njihovim ustvarjalcem. \xc5\xa0tevilo romarjev se je v 5. st pove\xc4\x8dalo in mnogi kristjani so se odlo\xc4\x8dili, da se naselijo v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi in ustanovijo samostanske skupnosti. Umm ar-Rasas je bil spremenjen v cerkveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki se pona\xc5\xa1a s \xc5\xa1tevilnimi bizantinskimi cerkvami . Med pomembnimi najdbami, odkritimi na Umm-ar Rasas, je cerkev svetega \xc5\xa0tefana, ki vsebuje dovr\xc5\xa1ene in prefinjene mozaike. Odkritje gr\xc5\xa1kih napisov v mozaikih je potrjeno iz let 756-785 . \xc4\x8casovno obdobje sovpada z obdobjem abasidskega kalifata muslimanske vladavine in prikazuje kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko okupacijo pozneje kot okoli\xc5\xa1ke regije. Mozaiki ponazarjajo mestne sli\xc4\x8dice s pojasnjevalnim besedilom, ki zajemajo vrsto mest v Palestini, Jordaniji in ob delti Nila. Manjkajo\xc4\x8di mozaiki na Umm ar-Rasas so portreti glavnih svetih krajev, kot so Betlehem, Hebron ali Nazaret, za razliko od zemljevida iz Madabe, najdenega v bli\xc5\xbeini.\n_START_SECTION_\nMuslimanska zasedba\n_START_PARAGRAPH_\nMuslimanske vojske so prodrle v Palestino poleti leta 634 in sprva napadle regije vzdol\xc5\xbe sredozemske obale, vklju\xc4\x8dno z Gazo. Nezadovoljni z bizantinskim nadzorom so lokalna arabsko govore\xc4\x8da plemena, ki so \xc5\xbeivela v pu\xc5\xa1\xc4\x8davnih prostranstvih, voljno pomagala muslimanskim napadalcem in olaj\xc5\xa1ala njihovo osvojitev. Za u\xc4\x8dinkovito kampanjo je bilo zna\xc4\x8dilno omejeno uni\xc4\x8denje in mnoga mesta Svete de\xc5\xbeele so se predala muslimanski oblasti. Bizantinske cerkve so bile redko spremenjene v mo\xc5\xa1eje, predvsem pa je v obdobju Abasidov muslimanska vlada aktivno uveljavljala omejevalne zakone proti kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim podobam . Mozaiki so bili odstranjeni in ponovno sestavljanji z barvnimi teserami, kot je prikazano v cerkvi svetega \xc5\xa0tefana v Umm ar-Rasas. Po muslimanski zmagi so kristjani nadaljevali romanja po svetih krajih, vendar so se \xc5\xa1tevilke zmanj\xc5\xa1ale z gro\xc5\xbenjo zapora muslimanskih uradnikov . \xc5\xa0tevilni samostani in cerkve, ki so jih zgradili bizantinski kristjani, so bili na koncu opu\xc5\xa1\xc4\x8deni.\n_START_SECTION_\nStilitski stolp\n_START_PARAGRAPH_\nIzrazita zna\xc4\x8dilnost Umm ar-Rasas stoji pribli\xc5\xbeno 1 kilometer severno od obzidanih ru\xc5\xa1evin . Razlaga, da je stilitski stolp (stebrni svetnik) in je slu\xc5\xbeil kot plo\xc5\xa1\xc4\x8dad kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim asketom, ki so na vrhu \xc5\xbeiveli osamljeno, kot tudi kot oltar za poziv k molitvi . Okra\xc5\xa1en z vklesanimi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi simboli na vseh \xc5\xa1tirih straneh stoji kvadratni steber v daljavi kot dokaz neko\xc4\x8d cveto\xc4\x8de skupnosti, ustanovljene v bizantinski dobi kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8da duhovnega razsvetljenja."