b"\n_START_ARTICLE_\nMakedonska arhitektura\n_START_SECTION_\nMakedonska hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nMakedonska hi\xc5\xa1a je zaradi visokega potresnega obmo\xc4\x8dja in dragih zemlji\xc5\xa1kih parcel v Makedoniji ekonomi\xc4\x8dno grajena z lesom in kamnom ter glino in trstiko. Spodnji pritli\xc4\x8dni del je polkletno grajen v celoti s kamnom, ki se na vsak meter podpira na lesene tramove. Vsako naslednje nadstropje je v obsegu ve\xc4\x8dje od prej\xc5\xa1njega in je grajeno s kamnom, trstiko in glino. Notranjost je praviloma prepleskana in poslikana, medtem ko so stropi oble\xc4\x8deni v les z raznimi izrezljanimi okraski. Vsaka hi\xc5\xa1a ima praviloma tudi balkon (\xc4\x8dardak). Oblike hi\xc5\xa1 so najve\xc4\x8dkrat kockaste ali pravokotne, z zna\xc4\x8dilnim kamnitim pritli\xc4\x8djem in belimo obarvanimi nadstropji, ki imajo okra\xc5\xa1ene robove in okna z lesenimi letvami. Najve\xc4\x8d klasi\xc4\x8dnih makedonskih hi\xc5\xa1 je ohranjenih v Ohridu, Kratovu, \xc5\xa0tipu in Kru\xc5\xa1evu. Ohridsko staro mestno jedro je tudi za\xc5\xa1\xc4\x8diteno pod okriljem UNESKA.\n_START_SECTION_\nMakedonski gradovi in mesta\n_START_PARAGRAPH_\nOstanki makedonskih gradov so vidni skoraj v vsakem ve\xc4\x8djem mestu. V 9. stoletju so \xc5\xbee bila razvita slovanska mesta, ki so v \xc4\x8dasu carja Samuela predstavljala resno oviro Bizantinskemu imperiju, to so bila mesta Voden (Edessa), Kostur (Kastoria), Pelagonija, Ohrid, Prilep, Ser (Serres), Skopje, \xc5\xa0tip in druga. Mesto se je delilo na zgornji in spodnji del, v zgornjem delu so prebivali plemi\xc4\x8di in pomembnej\xc5\xa1i ljudje, v spodnjem pa ni\xc5\xbeji razredi ljudi. Zgornji del mesta je imel utrdbo za varovanje, spodnji pa samo obzidje okoli celotnega mesta. Gradovi, oziroma trdnjave, so bile grajene na visoko le\xc5\xbee\xc4\x8dih polo\xc5\xbeajih, tako da je bil dostop do njih te\xc5\xbeko dostopen zaradi lege pokrajine, obenem pa so lahko nadzirali prehode. Obzidja so bila masivno grajena s kamnom in lesom, s \xc5\xa1tevilnimi vrati. Danes najbolje ohranjena so, Samuelova utrdba v Ohridu (Samuilova tvrdina), kjer je celo staro mestno jedro zajeto za obzidjem, Skopski grad (Skopsko kale), ki je bil do uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dega potresa nepo\xc5\xa1kodovan, danes pa je ostal smo del obzidja in nekaj stolpov, Markov grad v Prilepu (Markovi kuli), \xc5\xa0tipski grad (Isar) in Strumi\xc5\xa1ki grad (Carevi kuli), ki pa ni obnovljen; na njegovi lokaciji je vzorno vzdr\xc5\xbeevana restavracija z nekaj apartmaji.\n_START_SECTION_\nCerkve in samostani\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo v Makedoniji se za\xc4\x8dne s prihodom apostola Pavla v Makedonijo in pokrstitvijo Lidije Makedonke. Arhitektura Makedonskih cerkva pa se za\xc4\x8dne odra\xc5\xbeati \xc5\xa1ele v \xc4\x8dasu Klemna Ohridskega in Carja Samuela. Osnova cerkve je bila zarisana z gradnjo katedrale svete Sofije v Carigradu, ki je postala osnova izgradnje pravoslavnih cerkva na Balkanskem polotoku. Vseeno se arhitektura makedonskih cerkva med vladavino carja Samuela karakteristi\xc4\x8dno razlikujejo od Bizantinskih, saj se na Ohridu za\xc4\x8dne uveljavljati Makedonska arhitekturna \xc5\xa1ola, ki jo za\xc4\x8dne uveljavljati Klemen (Kliment), z gradnjo templja (cerkve) Sv.Pantelejmonu, leta 893. To je obenem tudi prvi makedonski kr\xc5\xa1\xc4\x8danski in u\xc4\x8dni tempelj, zgrajen na ru\xc5\xa1evinah stare bazilike s tremi kupolami, z obnavljanjem nekaterih originalnih delov in dodajanjem novih ovalnih oblik. Podobno je tudi z izgradnjo cerkve Sv. Arhangela (Nadangela), zgrajeno na ju\xc5\xbenem bregu Ohridskega jezera, kasneje preimenovano v Samostan Sv. Nauma. Konec 10. stoletja se gradnjo s tremi kupolami nadomesti s \xc5\xa1tirimi, kar je vidno v cerkvi Sv. Leontina in cerkvi Sv. Device Eleuse v Strumici. Med najbolj uradne cerkvene arhitekture v Makedoniji se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da katedrala Sv. Sofija v Ohridu, ki jo je prenovil Arhiepiskop Leo, med letoma 1037 in 1056. Cerkev danes slu\xc5\xbei le kot kulturni spomenik; v njej ne opravljajo verskih obredov. Ohrid ima 365 cerkva.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xa1eje in Tur\xc5\xa1ki vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xa1eje v Makedoniji se za\xc4\x8dnejo pojavljati po zavzemu Makedonije pod tur\xc5\xa1ko nadoblast. Tur\xc5\xa1ka kultura za\xc4\x8dne mo\xc4\x8dno vplivati na arhitekturo z vnosom islama v tur\xc5\xa1ko urbano \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Cerkev je bila nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z mo\xc5\xa1ejo, kot center verske arhitekture. V utrjenih mestih se za\xc4\x8dnejo pojavljati anni (Tur\xc5\xa1ki hoteli), hamami (tur\xc5\xa1ka kopali\xc5\xa1\xc4\x8da - 'banje'), ki skupaj z mo\xc5\xa1ejami in bezistani (pokrita tr\xc5\xbenica) tvorijo mestno jedro. Vtis tur\xc5\xa1ke arhitekture je zelo dobro viden v skopskem starem delu mesta (Stara Skopska \xc4\x8dar\xc5\xa1ija) in Tetovu._NEWLINE_Evliya \xc4\x8celebi je v svojih popotovanjih zapisal 120 templjev v Skopju, od tega 45 mo\xc5\xa1ej. Najbolj znana med njimi in najbolje ohranjena je Isak begova mo\xc5\xa1eja zgrajena leta 1438. Ena najlep\xc5\xa1ih mo\xc5\xa1ej v Evropi pa je Tetovska Pisana mo\xc5\xa1eja (\xc5\xa0arenata \xc4\x91amija), zgrajena v 16. stoletju v tur\xc5\xa1kem baro\xc4\x8dnem stilu. Zelo dobro ohranjena so tudi tur\xc5\xa1ka kopali\xc5\xa1\xc4\x8da - 'turske banje' Duat pa\xc5\xa1a hammam in \xc4\x8cifte amam, ki slu\xc5\xbeijo kot mestne knji\xc5\xbenice, tur\xc5\xa1ka gostilna (hotel) Kur\xc5\xa1umli Ann zgrajen 1540, s 60-imi sobami in konju\xc5\xa1nico za 100 konjev. Leta 1877 je bil spremenjen v zapor, danes pa slu\xc5\xbei kot gledali\xc5\xa1\xc4\x8de za poletne dramske igre."