b'\n_START_ARTICLE_\nBret Harte\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKot otrok je bil izjemno navdu\xc5\xa1en nad branjem in literaturo, pri 11 letih je objavil satiri\xc4\x8dno pesem, ki je v dru\xc5\xbeinskem krogu povzro\xc4\x8dila zasmehovanje. S formalnim izobra\xc5\xbeevanjem je kon\xc4\x8dal pri 13 letih, pri 17 letih se je preselil v Kalifornijo, kjer je delal kot rudar, u\xc4\x8ditelj, kurir in novinar._NEWLINE_V \xc4\x8dasu pokola indijanskega plemena Wiyot je delal kot pomo\xc4\x8dnik urednika pri \xc4\x8dasniku Northern Californian. Urednik Stephen Whipple je bil takrat odsoten, nadomestil ga je Bret Harte in objavil zelo podrobno in slikovito analizo dogodka. Zaradi smrtnih gro\xc5\xbeenj se je odselil v San Francisco. Avgusta leta 1862 se je poro\xc4\x8dil z Anno Griswold. Zakon naj bi bil na za\xc4\x8detku izjemno buren zaradi njenega ekstremnega ljubosumja. Za \xc4\x8dasopis Golden era je pisal parodije na ra\xc4\x8dun velikih piscev, kot sta Dickens in Hugo. Urejal je \xc4\x8dasnik The Californian. Leta 1868 je postal urednik literarne revije The Overland Monthly, kjer je objavil zgodbo z divjega zahoda The Luck of Roaring Camp, ki mu je prinesla slavo \xc5\xa1irom Amerike._NEWLINE_Leta 1870 je za cel dan zadr\xc5\xbeal tiskanje revije, da je v njej lahko objavil svojo pesem ob smrti Charlesa Dickensa, Dickens in Camp. _NEWLINE_Odlo\xc4\x8den, da bo uspel kot literat, se je leta 1871 preselil na vzhod ZDA v Boston. Takoj je dobil slu\xc5\xbebo pri mese\xc4\x8dniku The Atlantic Monthly in za objavo 12 zgodbic zaslu\xc5\xbeil deset tiso\xc4\x8d dolarjev, vseeno pa je njegova slava za\xc4\x8dela zamirati. V naslednjih letih se je trudil, da bi objavil kak\xc5\xa1no novo delo oz. ponovno objavil staro delo. Pisal je \xc4\x8dlanke o zlati mrzlici in prodajal reklamno glasbo._NEWLINE_Leta 1878 je sprejel mesto konzula v nem\xc5\xa1kem mestu Krefeld, leta 1880 pa mesto konzula v \xc5\xa1kotskem Glasgowu. Od leta 1885 naprej je \xc5\xbeivel v Londonu. V Evropi je pre\xc5\xbeivel 24 let. Umrl je za rakom v grlu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nObjavil je naslednja dela: The Tales of the Argonauts (ve\xc4\x8d kratkih zgodbic, 1875), Plain Language from Truthful James (satira glede rasnega razlikovanja, 1870), The Crusade of the Excelsior (1887), The Stolen Cigar-Case (parodija na zgodbe Sherlocka Holmesa), The Society upon the Stanislaus (tragikomi\xc4\x8dna pesem), Nord-Amerika, seine St\xc3\xa4dte und Naturwunder, sein Land und seine Leute (avtor dela je Ernst von H\xc3\xabsse-Wartegg, Harte je pripomogel k nastanku dela).'