b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Benedikt VII.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBenedikt VII.  (latinsko Benedictus Septimus) je bil po seznamu pape\xc5\xbeev 135., v Mra\xc4\x8dnem stoletju pa 29. pape\xc5\xbe. Njegov o\xc4\x8de David (ali Adeodat, Deodat)je bil Rimljan  iz rodu tuskul(an)skih grofov; Benedikt je bil tako ne\xc4\x8dak patricija Alberika. Kmalu je postal \xc5\xa1kof v Sutriju.\n_START_SECTION_\nRimske zdrahe\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Janeza XIII. so v Rimu izbruhnili nemiri in uporniki so 974 napravili prekucijo; na njihovo \xc4\x8delo se je postavila rodbina Krescencijev; Krescencij  sam je bil sin Teodore mlaj\xc5\xa1e iz Teofilaktove rodovine ter brat prej\xc5\xa1njega pape\xc5\xbea Janeza XIII., in je sebe imenoval za patricija. Zviti diakon Bonifacij Franco (Francone) se je vrinil za pape\xc5\xbea in se oklical za Bonifacija VII.. _NEWLINE__NEWLINE_Benedikta VI. so vrgli v je\xc4\x8do v Angelskem gradu ter razglasili njegovo odstavitev.   _NEWLINE_Ko je Oton II. zvedel za pape\xc5\xbeevo odstavitev in zapor, kakor tudi, da mu stre\xc5\xbeejo po \xc5\xbeivljenju, je poslal kneza Sica (Sico, Sicco, Siccone), da bi napravil red. Sico je zahteval izpustitev pape\xc5\xbea Benedikta, toda protipape\xc5\xbe je spodbujal njegov umor. Preden je mogel Sico strmoglaviti samodr\xc5\xbeca, je duhovnik po imenu \xc5\xa0tefan v je\xc4\x8di  - kjer je pre\xc4\x8demel manj ko dva meseca - umoril pape\xc5\xbea Benedikta. Umrl je 8. julija 974 v Rimu in sicer ga je dal zadaviti zaprtega v Angelskem gradu njegov nasprotnik Bonifacij VII.. _NEWLINE__NEWLINE_Pokopan je v stari Baziliki sv. Petra v Vatikanu.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe pod cesarjevim varstvom\n_START_PARAGRAPH_\nSvetorimski cesar Oton II. je hotel dokon\xc4\x8dati \xc5\xbealostno stanje v Cerkvi; zato je bil pripravljen obiti cerkvenozakonska pravila glede pape\xc5\xa1kih volitev, ter postaviti na Sede\xc5\xbe apostola Petra znamenitega klinijskega opata Majola; vendar je to Majol sam odklonil, kakor \xc5\xbee poprej besan\xc3\xa7onsko nad\xc5\xa1kofijo. Zato so Rimljani izvolili sutrijskega \xc5\xa1kofa pod vplivom cesarskega namestnika Sica; ustoli\xc4\x8dili so ga pod imenom Benedikt VII. meseca oktobra 974. _NEWLINE__NEWLINE_Benedikt je takoj na za\xc4\x8detku vladanja 975 sklical zborovanje, na katerem je izob\xc4\x8dil Bonifacija VII.. Posebej se je posvetil raz\xc5\xa1irjanju meni\xc5\xa1ke obnove, ki je izhajala iz Klinijske opatije. Veliko si je prizadeval za prenovo Cerkve v smislu urejenega redovnega \xc5\xbeivljenja, ki je imelo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du slovesno bogoslu\xc5\xbeje in redovno disciplino. Pod varstvom Otona II. je lahko v miru vodil Cerkev. _NEWLINE__NEWLINE_Benedikt VII. je pape\xc5\xbeeval mirno, ter je bil v dobrih odnosih z Giovannijem Crescezijem (\xe2\x80\xa0998), ki je vladal skupaj z bratom Crescenzijem III. (\xe2\x80\xa01020); to sta bila sinova Crescenzija II., ki se je umaknil po razburkanem \xc5\xbeivljenju v samostan, kjer je umrl 984. Tak mir je bil za pape\xc5\xbee nekaj redkega v tistih nemirnih \xc4\x8dasih. _NEWLINE__NEWLINE_Leta 981 je Veliko no\xc4\x8d cesar Oton skupaj z materjo Adelajdo in \xc5\xbeeno pre\xc5\xbeivel v Rimu; nato se je napotil proti jugu Italije, ki so jo \xc5\xbee popolnoma zasedli Saraceni. Zviti Grki so z njimi sklenili zvezo, in se tako za\xc5\xa1\xc4\x8ditili pred njihovimi ropanji na ra\xc4\x8dun italijanskega prebivalstva. Oton je uni\xc4\x8dil saracensko roparsko gnezdo, ki je vsaj po imenu spadalo pod bizantinsko oblast in tako pri\xc5\xa1el v spor z Bizancem. Pri kraju Squillace je pretrpel poraz, ki ga je pripisoval izdajstvu Beneven\xc4\x8danov in Rimljanov, za kar se je nato strahovito ma\xc5\xa1\xc4\x8deval s kaznovanjem. Iz Beneventa je prinesel ob tej priliki relikvije svetega apostola Jerneja in jih polo\xc5\xbeil v cerkev, ki jo je zgradil na Tiberijskem otoku.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nUmrl je 10. julija 983 v Rimu (Pape\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava, Sveto rimsko cesarstvo - danes: Italija). Njegovo pape\xc5\xbeevanje je trajalo 8 let in 9 mesecev.\n_START_SECTION_\nKje je grob pape\xc5\xbea Benedikta VII.?\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbea Benedikta VII. so pokopali v rimski baziliki Santa croce in Gerusalemme v Rimu. Njegovo \xc5\xbeivljenje je opisano v latinskih verzih s 17 vrsticami, ki so vtisnjeni v zid cerkvene ladje desno od vhoda. Zdi se, da Gregorovius ni vedel za njegov obstoj, kljub svoji veliki zgodovinski izvedenosti.  Prikli\xc4\x8de nam v spomin eno od najbolj burnih in upornih obdobij v spisih o Rimu in pape\xc5\xa1tvu, boj med neodvisnimi, ki so jih vodili Krescenciji, in stranko saksonskega cesarja, ki sta jo predstavljala pape\xc5\xbea Benedikt VI. in Benedikt VII.. Krescencij, ki ga omenja nagrobni napis o Benediktu VII., je bil sin Janeza in Teodore, in eden najdejavnej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlanov dru\xc5\xbeine, ki je trikrat posku\xc5\xa1al znova obnoviti republiko starega Rima ter se otresti jarma nem\xc5\xa1kega pritiska. _NEWLINE__NEWLINE_Benedikt VII. je bil pokopan v zidu cerkvene ladje, na desni strani vhoda v cerkev Santa Croce in Gerusalemme, ker je neko\xc4\x8d \xc5\xa1el v Sveto de\xc5\xbeelo in od tam prinesel ko\xc5\xa1\xc4\x8dek pravega kri\xc5\xbea. Izvirni metri\xc4\x8dni epitaf je \xc5\xa1e vedno mo\xc5\xbeno videti v cerkvi.'