b'\n_START_ARTICLE_\nGeometrijska algebra\n_START_PARAGRAPH_\nGeometrijska algebra (kratica GA) je multilinearna algebra, ki izhaja iz Cliffordove in Grassmannove algebre._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnost geometrijske algebre je, da se njeni produkti obravnavajo na geometrijski na\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPovezava med geometrijo in algebro sega nazaj v Evklidovo delo Elementi. Geometrijska algebra se ni razvijala vse do leta 1844, ko se je pri\xc4\x8delo sistemati\xc4\x8dno opisovati geometrijske zna\xc4\x8dilnosti in transformacije prostora. V tem letu je nem\xc5\xa1ki polihistor Hermann G\xc3\xbcnther Grassmann (1809\xe2\x80\x931877) vpeljal geometrijsko algebro. Grassmannov sistem se je lahko uporabil za razli\xc4\x8dne vrste prostorov. V letu 1878 je angle\xc5\xa1ki matematik in filozof William Kingdon Clifford uporabil Grassmannovo algebro skupaj s kvaternioni, ki jih je odkril irski matematik, fizik in astronom William Rowan Hamilton (1805\xe2\x80\x931865). Clifford je opisoval kvaternione kot posebno obliko transformacij (imenoval jih je rotorje). Grassmannova algebra pa je opisovala dolo\xc4\x8dene zna\xc4\x8dilnosti, kot so dol\xc5\xbeina, povr\xc5\xa1ina in prostornina. Clifford je definiral nov produkt, ki se imenuje geometrijski produkt._NEWLINE_Naslednji velik razvojni korak je v 19. stoletju popolnoma zasen\xc4\x8dil geometrijsko analizo: to je bila vektorska analiza, ki so jo razvili ameri\xc5\xa1ki fizik, kemik in matematik Josiah Willard Gibbs (1839\xe2\x80\x931903) ter angle\xc5\xa1ki matematik in fizik Oliver Heaviside (1850\xe2\x80\x931925)._NEWLINE_V 20. stoletju se je nadaljeval napredek v prou\xc4\x8devanju geometrijske algebre z delom nem\xc5\xa1kega matematika Hermana Weyla (1889\xe2\x80\x931955) in francoskega matematika Clauda Chevaleya (1909\xe2\x80\x931984). Danes je najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i zagovornik geometrijske algebre ameri\xc5\xa1ki fizik David Hestenes (rojen 1933).'