b'\n_START_ARTICLE_\nHolocen\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nKontinentalni premiki zaradi tektoniki plo\xc5\xa1\xc4\x8d so manj kot kilometer v samo 10.000 letih. Vendar pa je taljenje ledu povzro\xc4\x8dilo, da se je gladina morja po svetu v za\xc4\x8detku holocena dvignila pribli\xc5\xbeno 35 m. Poleg tega je bilo veliko podro\xc4\x8dij, nad okoli 40 stopinj severne zemljepisne \xc5\xa1irine depresivne zaradi te\xc5\xbee pleistocenskih ledenikov in so se dvignila toliko do 180 m zaradi post-ledeni\xc5\xa1kega odboja v poznem pleistocenu in holocenu in se danes \xc5\xa1e vedno dviguje. _NEWLINE_Dvig morske gladine in za\xc4\x8dasna depresija povr\xc5\xa1ja je omogo\xc4\x8dilo za\xc4\x8dasne pojave morja na obmo\xc4\x8djih, ki so zdaj dale\xc4\x8d od morja. Holocenski morski fosili so npr. znani iz Vermonta, Quebeca, Ontaria, Maine, New Hampshira in Michigana v ZDA. Razen vi\xc5\xa1je zemljepisne \xc5\xa1irine za\xc4\x8dasnih morij, povezanih z ledeni\xc5\xa1ko depresijo, so holocenski fosili najdeni predvsem v jezerskih, poplavnih in jamskih sedimentih. Holocenski morski sedimenti ob nizkih nadmorskih obalah so redki, ker dvig morske gladine v obdobju ni presegel nobenega verjetnega tektonskega dviganja ne ledeni\xc5\xa1kega izvora._NEWLINE_Post-glacialni preobrat v regiji Skandinavija je povzro\xc4\x8dil nastanek Baltskega morja. V regiji \xc5\xa1e naprej nara\xc5\xa1\xc4\x8da in \xc5\xa1e vedno povzro\xc4\x8da \xc5\xa1ibke potrese po vsej severni Evropi. Enakovreden dogodek v Severni Ameriki je bil preobrat Hudsonovega zaliva, saj se je skr\xc4\x8dil od prvotnega ve\xc4\x8djega, takoj po post-ledeni\xc5\xa1ki fazi morja Tyrrell blizu sedanjih meja.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je bila v holocenu dokaj stabilno. Zapisi v ledeni skorji ka\xc5\xbeejo, da je bilo pred holocenom globalno segrevanje po koncu zadnje ledene dobe in hladnim obdobjem, vendar pa so podnebne spremembe postale bolj regionalne na za\xc4\x8detku mlaj\xc5\xa1ega driasa. Med prehodom iz zadnje poledenitve v holocenu se je Huelmo-Mascardi Cold Reversla na ju\xc5\xbeni polobli za\xc4\x8dela pred mlaj\xc5\xa1im driasom, najve\xc4\x8dja toplota je tekla juga proti severu pred 11.000 do 7000 let. Zdi se, da je to vplivalo na preostali ledeni\xc5\xa1ki pokrov, ki je ostal na severni polobli do poznej\xc5\xa1ega datuma._NEWLINE_Hipsitermal je obdobje segrevanja, v katerem je globalno podnebje postalo toplej\xc5\xa1e. Vendar pa segrevanje verjetno ni bilo enotno po vsem svetu. To obdobje segrevanja se je kon\xc4\x8dalo pred pribli\xc5\xbeno 5.500 leti z novo poledenitvijo. V tistem \xc4\x8dasu podnebje ni bilo podobno dana\xc5\xa1njemu, bilo je nekoliko toplej\xc5\xa1e obdobje od 10.-14. stoletja, znano kot srednjeve\xc5\xa1ko toplo obdobje. Temu je sledila mala ledena doba od 13. ali 14. stoletja do sredine 19. stoletja, ko je bilo znatno hladnej\xc5\xa1e obdobje, \xc4\x8deprav ne povsod tako veliko kot v prej\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih med neoglaciacijo._NEWLINE_Holocensko segrevanje je interglacialno obdobje in ni nobenega razloga za domnevo, da predstavlja trajni konec sedanje ledene dobe._NEWLINE_V primerjavi z ledeni\xc5\xa1kimi razmerami, so se bivalne cone raz\xc5\xa1irile proti severu, ko so dosegle svojo najsevernej\xc5\xa1o to\xc4\x8dko med hipsitermalom. Ve\xc4\x8dja vlaga v polarnih obmo\xc4\x8djih je povzro\xc4\x8dila izginotje stepske tundre._NEWLINE_\xc4\x8casovni in prostorski obseg holocenskih podnebnih sprememb je podro\xc4\x8dje precej\xc5\xa1nje negotovosti. Podnebne cikle v holocenu (dogodki Bond v Severnem Atlantiku) so opazili pri ali blizu morskih okolij in je mo\xc4\x8dno nadzorovan ledeni\xc5\xa1ki vhod v Severni Atlantik.  Periodi\xc4\x8dnosti so v severnem Atlantiku opa\xc5\xbeali od ~ 2500 ~ 1500, in ~ 1000 let.  Hkrati je spektralna analiza kontinentalnega zapisa, ki je oddaljena od oceanskega vpliva, razkrila trdovratne periodi\xc4\x8dnosti od 1000 in 500 let, ki lahko ustrezajo son\xc4\x8dnim variacijam dejavnosti v holocenski epohi. 1500-letni cikel, ki ustreza Severnoatlantski cirkulaciji oceanov ima v poznem holocenu lahko \xc5\xa1iroko globalno distribucijo.\n_START_SECTION_\nEkolo\xc5\xa1ki razvoj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivali in rastline se v razmeroma kratkem holocenu niso veliko razvilo, vendar je pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8djih premikov v distribucijah rastlin in \xc5\xbeivali. \xc5\xa0tevilne velike \xc5\xbeivali, vklju\xc4\x8dno z mamuti in mastodoni, sabljezobe ma\xc4\x8dke kot Smilodon in Homotherium in veliki lenivci so izginili v poznem pleistocenu in zgodnjem holocenu, \xc5\xa1e posebej v Severni Ameriki, kjer so \xc5\xbeivali, ki so pre\xc5\xbeiveli drugje (vklju\xc4\x8dno s konji in kamelami) izumrle. To izumrtje ameri\xc5\xa1ke megafaune je bilo pojasnjeno s prihodom prednikov ameri\xc5\xa1kih staroselcev; \xc4\x8deprav ve\xc4\x8dina znanstvenikov zatrjuje, da so podnebne spremembe tudi prispevale svoje. Poleg tega je bila sporna hipoteza padca meteoroida v Severni Ameriki, ki je spro\xc5\xbeil mlaj\xc5\xa1i drias.  _NEWLINE_Dogodek leta 8.2 ka, nenadno hladno obdobje zajame kot negativna ekskurzija v \xce\xb4\xc2\xb9\xe2\x81\xb8O zapisu, ki traja 400 let, je najbolj izrazita vremenska spremeba, ki se je pojavila v holocenski dobi in bi lahko pomenila ponovno o\xc5\xbeivitev ledu. Domneva se, da je ta dogodek povzro\xc4\x8dil kon\xc4\x8dno izsu\xc5\xa1evanje jezera Agassiz, ki je bilo omejeno z ledeniki in motilo termohalinski pretok v Atlantiku.\n_START_SECTION_\nRazvoj \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek holocena se ujema z za\xc4\x8detkom mezolitika v ve\xc4\x8dini Evrope; vendar pa v regijah, kot sta Bli\xc5\xbenji vzhod in Anatolija z zelo zgodnjo neolitizacijo je primernej\xc5\xa1i epipaleolitik namesto mezolitika. Kulture v tem obdobju so: kultura Hamburg, kultura Federmesser in kultura Natufian, med katerimi so bili prvi\xc4\x8d naseljeni najstarej\xc5\xa1i kraji, ki \xc5\xa1e vedno obstajajo na Zemlji, kot je Anti\xc4\x8dni Jeriho na Bli\xc5\xbenjem vzhodu, kakor ka\xc5\xbee tudi razvoj arheolo\xc5\xa1kih dokazov o proto-religijah na lokacijah kot so G\xc3\xb6bekli Tepe, nazaj v 9. tiso\xc4\x8dletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem.  _NEWLINE_Oba sta sledila prekerami\xc4\x8dni neolitik (A in B) in lon\xc4\x8darski neolitik. Pozni holocen je prinesel napredek, kot je lok in pu\xc5\xa1\xc4\x8dice in nove metode vojskovanja v Severni Ameriki. Kopja in njihove velike pu\xc5\xa1\xc4\x8dice so nadomestile lok in pu\xc5\xa1\xc4\x8dice. Mesta zgrajena na obrambnih pe\xc4\x8dinah ka\xc5\xbeejo na pove\xc4\x8dano vojskovanje, ki vodi k zbiranju hrane v organiziranju skupin namesto individualnega lova.'