b'\n_START_ARTICLE_\nRimsko dr\xc5\xbeavljanstvo\n_START_SECTION_\nStopnje dr\xc5\xbeavljanstva\n_START_PARAGRAPH_\nZakonski predpisi, ki so urejali rimsko dr\xc5\xbeavljanstvo,  so se  stalno spreminjali, v vseh zgodovinskih obdobjih rimske dr\xc5\xbeave pa so bili dr\xc5\xbeavljani razdeljeni na naslednje pravne razrede.\n_START_SECTION_\nLatini\n_START_PARAGRAPH_\nLatini so bili razred dr\xc5\xbeavljanov, ki so imeli latinske pravice po jus Latii ali pravice po jus commercii in ius migrationis, ne pa tudi pravic po jus connubii. Izraz latini se je prvotno nana\xc5\xa1al na Latince, se pravi dr\xc5\xbeavljane Latinske zveze, ki so pri\xc5\xa1li pod rimsko oblast kmalu po latinski vojni, kasneje pa je imel bolj pravni kot nacionalni oziroma etni\xc4\x8dni pomen. Polo\xc5\xbeaj latinov so lahko dobili tudi osvobojeni su\xc5\xbenji, ki so bili kot Cives Romani obsojeni za kazniva dejanja, ali rimski dr\xc5\xbeavljani v latinskih kolonijah.\n_START_SECTION_\nSocii\n_START_PARAGRAPH_\nSocii ali federati so bili dr\xc5\xbeavljani dr\xc5\xbeav,  ki so imele z Rimom sklenjene meddr\xc5\xbeavne pogodbe, s katerimi so njihovi dr\xc5\xbeavljani dobili nekaj pravic po rimskem pravu v zameno za slu\xc5\xbeenje v rimski vojski. To je pomenilo, da so rimski magistrati lahko v teh dr\xc5\xbeavah nova\xc4\x8dili vojake za rimske legije. Federalne dr\xc5\xbeave so bile zato opro\xc5\xa1\xc4\x8dene pla\xc4\x8devanja davkov rimski dr\xc5\xbeavi.  _NEWLINE_Nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de nezadovoljstvo zaradi pravic, ki so jih u\xc5\xbeivali socii, in nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de zahteve legionarjev zaradi dolgotrajne jugurtinske in kimbrijske vojne, je nazadnje privedlo do socialne vojne 91-88 pr. n. \xc5\xa1t., v kateri so se italski zavezniki uprli Rimu._NEWLINE_Leta 90 pr. n. \xc5\xa1t. je bil sprejet Lex Iulia, natan\xc4\x8dneje Lex Iulia de civitate Latinis danda, s katerim je Rim podelil dr\xc5\xbeavljanske pravice, ki so jih imeli Cives Romani, tudi vsem latinom in sociem  dr\xc5\xbeav, ki niso bile vpletene v socialno vojno, in dr\xc5\xbeavam, ki so bile pripravljene takoj prekiniti sovra\xc5\xbenosti.  Dolo\xc4\x8dila zakona so se po vojni s\xc4\x8dasoma raz\xc5\xa1irila na vse italske dr\xc5\xbeave razen province Cisalpske Galije. S sprejetjem zakona sta izraza  socii and latini  popolnoma izgubila svoj izvirni pomen.\n_START_SECTION_\nProvinciales\n_START_PARAGRAPH_\nProvinciales so bili prebivalci podro\xc4\x8dij pod rimskom vplivom ali oblastjo, ki niso imeli niti pravic federatov, ampak samo pravice po jus gentium.\n_START_SECTION_\nPeregrini\n_START_PARAGRAPH_\nPeregrini so bili prvotno vsi prebivalci, ki niso imeli polnega rimskega dr\xc5\xbeavljanstva, se pravi prebivalci, ki niso bili Cives Romani. Z razvojem zakonodaje, ki je uvedla ve\xc4\x8d stopenj dr\xc5\xbeavljanstva, so izraz peregrinus uporabljali manj pogosto. Med peregrine so spadali latini, socii, provinciales in podlo\xc5\xbeniki tujih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavljanstvo kot orodje romanizacije\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko dr\xc5\xbeavljanstvo se je uporabljalo tudi kot orodje zunanje politike in oblasti. Kolonije in politi\xc4\x8dni zavezniki so dobili skromnej\xc5\xa1o obliko rimskega dr\xc5\xbeavljanstva, ki je imelo ve\xc4\x8d ravni zakonskih pravic. Ena od njih je bila na primer latinsko pravo. Obljuba bolj\xc5\xa1ega polo\xc5\xbeaja z vstopom v rimsko vplivno sfero in rivalstvo med sosedi je povzro\xc4\x8dilo, da se je veliko rimskih sosedov in zaveznikov odlo\xc4\x8dilo za status quo namesto da bi posku\xc5\xa1ali spodkopati ali zru\xc5\xa1iti rimski vpliv._NEWLINE_Podeljevanje dr\xc5\xbeavljanstva zaveznikom in pokorjenim dr\xc5\xbeavam je bil bistven korak v procesu romanizacije in v tistem zgodovinskem obdobju eno od najbolj u\xc4\x8dinkovitih politi\xc4\x8dnih orodij, ki je bilo verjetno tudi eden od najpomembnej\xc5\xa1ih razlogov za rimsko uspe\xc5\xa1nost._NEWLINE_Predhodnik tak\xc5\xa1nih prijemov je bil Aleksander Veliki, ki je posku\xc5\xa1al pome\xc5\xa1ati svoje Makedonce in Grke s Perzijci, Egip\xc4\x8dani, Sirci in drugimi ljudstvi, da bi asimiliral prebivalstvo pokorjenega Perzijskega cesarstva. Tak\xc5\xa1no politiko so Aleksandrovi nasledniki po njegov smrti opustili. Cilj asimilacije je bil obrniti pora\xc5\xbeence in morebitne uporne nasprotnike ali njihove potomce v svoje zaveznike in lojalne dr\xc5\xbeavljane. Rimljani so namesto tega, da bi \xc4\x8dakali na neizogiben upor pokorjenih ljudstev, mest ali dr\xc5\xbeav, vse omenjene vklju\xc4\x8dili v rimski svet.\n_START_SECTION_\nKarakalov edikt\n_START_PARAGRAPH_\nKarakalov edikt, uradno imenovan Constitutio Antoniniana (Antoninova ustava), je leta 212 objavil cesar Karakala. Z njim je razglasil vse svobodne prebivalce Rimskega cesarstva za polnopravne rimske dr\xc5\xbeavljane, vsem \xc5\xbeenskam v cesarstvu pa je podelil pravice, ki so jih imele rimske \xc5\xbeenske. Pred tem je imel polno rimsko dr\xc5\xbeavljanstvo samo del prebivalcev Italije. Rimsko dr\xc5\xbeavljanstvo so dobile tudi rimske kolonije in province, Rimljani in njihovi potomci, ki so \xc5\xbeiveli v provincah, prebivalci nekaterih mest po celem cesarstvu in manj\xc5\xa1i del lokalnega plemstva, na primer kralji vazalnih dr\xc5\xbeav. Provinciales so ostali ve\xc4\x8dinoma brez rimskega dr\xc5\xbeavljanstva, \xc4\x8deprav so nekateri imeli rimske pravice.'