b'\n_START_ARTICLE_\nJohn Couch Adams\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1843, ko je diplomiral v Cambridgeu, se je takoj lotil ra\xc4\x8dunov nepravilnosti gibanja Urana. Leta 1844 je od Challisa, profesorja astronomije v Cambridgeu, dobil najnovej\xc5\xa1e podatke o legi Urana in po 17 mesecih ra\xc4\x8dunanja je iz nepravilnosti gibanja Urana septembra 1845 prera\xc4\x8dunal tir do tedaj nepoznanega planeta, ki je povzro\xc4\x8dal te nepravilnosti. Njegov rezultat je bila tudi napoved, kje na nebu naj bi bil 1. oktobra 1845. Njegovi rezultati vseeno niso privedli do odkritja nepoznanega planeta, ampak je Neptun odkril Galle v Berlinu 1846 na osnovi prera\xc4\x8dunov, ki jih je izvr\xc5\xa1il Le Verrier. Zaradi nesporazuma s kraljevim astronomom Airyjem ni mogel svojih rezultatov tako hitro preveriti in je po njegovih prera\xc4\x8dunih prvi opazil Neptun Challis v Cambridgeu. Ker je bil Adams mlad in vase zaprt mladeni\xc4\x8d, svojih rezultatov ni poslal v objavo Kraljevi astronomski dru\xc5\xbebi, temve\xc4\x8d jih je poslal Challisu. Ta je pismo poslal Airyju skupaj s pro\xc5\xa1njo, naj sprejme in se pogovori z mladim astronomom. Adams je odpotoval v Greenwich, da bi se sre\xc4\x8dal z Airyjem. Prvi\xc4\x8d ga ni bilo v Greenwichu, drugi\xc4\x8d pa se je, morda nenamerno, do mladega teoretika vedel dokaj osorno. Adams mu je, razo\xc4\x8daran nad sre\xc4\x8danjem, pustil kopijo svojih izra\xc4\x8dunov in se vrnil v Cambridge. Kmalu je od Airyja prejel pismo, v katerem ga je kraljevi astronom spra\xc5\xa1eval, \xc4\x8de njegovi rezultati v enaki meri pojasnjujejo tako odstopanja v oddaljenosti Urana kot tudi odstopanja v njegovi legi na nebu. Adams se je, zbegan zaradi Airyjeve brezbri\xc5\xbenosti, na katero je naletelo njegovo neprecenljivo delo, odlo\xc4\x8dil, da na pismo ne bo odgovoril. Nekaj mesecev preden je Adams kon\xc4\x8dal s svojimi ra\xc4\x8duni je Arago, predstojnik pari\xc5\xa1kega observatorija, predlagal svojemu sodelavcu Le Verrierju, da razi\xc5\xa1\xc4\x8de mo\xc5\xbenost obstoja neznanega planeta, ki bi povzro\xc4\x8dal motnje v gibanju Urana, ki jih je raziskoval tudi Bessel. Le Verrier se je dela lotil na povsem druga\xc4\x8den na\xc4\x8din kot Adams. \xc5\xbde novembra 1845 je objavil \xc4\x8dlanek, ki je govoril o tem, da niti Jupiter niti Saturn ne moreta povzro\xc4\x8dati razlik v gibanju Urana, kar je s to\xc4\x8dnim ra\xc4\x8dunom pokazal Bessel. Junija 1846, ko je vmes vneto ra\xc4\x8dunal, je objavil izra\xc4\x8dunano lego novega planeta. Airy se je na Le Verrierjev \xc4\x8dlanek odzval podobno kot pri Adamsu. Tudi njega je v pismu spra\xc5\xa1eval, \xc4\x8de njegova teorija pojasni tako odstopanja v oddaljenosti od Sonca kot odstopanja v legi na nebu. Le Verrier je takoj odgovoril, da njegova teorija pojasni obe odstopanji in isto\xc4\x8dasno prosil Airyja, \xc4\x8de bi lahko v Greenwichu za\xc4\x8deli iskati nov planet. Pari\xc5\xa1ki observatorij je bil takrat slab\xc5\xa1e opremljen, astronomi pa so se bolj kot s prakti\xc4\x8dnim delom ukvarjali s teoreti\xc4\x8dnimi izra\xc4\x8duni. Najbolj\xc5\xa1i daljnogled v Angliji je bil v Cambridgeu. To je bil 300\xc2\xa0mm refraktor. Na\xc4\x8drte zanj, tako za optiko kot za ostale dele, je v celoti izdelal Airy in tudi dejavno sodeloval pri gradnji, ko je bil tam \xc5\xa1e profesor astronomije. Zato je za iskanje prosil Challisa, ta pa se je dela lotil povr\xc5\xa1no in planeta ni odkril. Opazoval je \xc5\xa1tiri no\xc4\x8di in si narisal lego vseh teles na podro\xc4\x8dju, ki ga je v svojem pismu ozna\xc4\x8dil Le Verrier. Nato je na hitro pregledal 39 teles na risbah iz prve in iz zadnje no\xc4\x8di. Ker nobeno od njih ni spremenilo lege, je pregledovanje opustil in se lotil drugega dela. Ko Le Verrier iz Anglije predolgo ni dobil nikak\xc5\xa1rnega odgovora, je pisal v Berlin in prosil Gallea, \xc4\x8de lahko on poi\xc5\xa1\xc4\x8de novi planet. Galle je od predstojnika observatorija Enckeja dobil dovoljenje za za\xc4\x8detek iskanja in \xc5\xbee prvo no\xc4\x8d 23. septembra 1846 je s pomo\xc4\x8dnikom d\'Arrestom po komaj uri iskanja na\xc5\xa1el zvezdo, ki je ni bilo na njihovi zvezdni karti.\xc2\xa0\xc2\xbbZvezda\xc2\xab\xc2\xa0se je nahajala samo 52" od mesta, ki ga je izra\xc4\x8dunal Le Verrier in je v naslednjih urah spremenila svojo lego med zvezdami. To je bil novi planet. Galle je takoj naslednji dan pisal Le Verrierju in pari\xc5\xa1ki in berlinski observatorij sta slavila veliko zmago. Kasneje so seveda ugotovili, da so bili tudi Adamsovi ra\xc4\x8duni pravilni, in danes se \xc5\xa1teje oba, Le Verrierja in Adamasa, za odkritelja Neptuna. Lahko se predstavlja, kak\xc5\xa1en \xc5\xa1kandal je nastal v Angliji, ko se je razvedelo, kak\xc5\xa1no prilo\xc5\xbenost sta zapravila Airy in Challis. V zgodovini astronomije bi lahko bilo zapisano: sedmi planet je odkril angle\xc5\xa1ki astronom Challis po izra\xc4\x8dunih mladega angle\xc5\xa1kega astronoma Adamsa z daljnogledom, ki ga je skonstruiral angle\xc5\xa1ki kraljevi astronom Airy, vendar je splet okoli\xc5\xa1\xc4\x8din narekoval druga\xc4\x8dno zgodbo.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1848 je Adams za svoje znanstvene dose\xc5\xbeke prejel Copleyjevo medaljo Kraljeve dru\xc5\xbebe iz Londona._NEWLINE_Kraljeva astronomska dru\xc5\xbeba (RAS) mu je leta 1866 podelila zlato medaljo.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem, Charlesu Hitchcocku Adamsu in Walterju Sydneyju Adamsu se imenuje udarni krater Adams na Luni._NEWLINE_Prav tako se po njem imenuje asteroid glavnega asteroidnega pasu 1996 Adams._NEWLINE_Po njem se imenuje Adamsova nagrada, ki jo podeljujeta Fakulteta za matematiko Univerze v Cambridgeu in Kolid\xc5\xbe svetega Janeza od leta 1850.'