b'\n_START_ARTICLE_\nViti\xc4\x8dnjaki\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli pritrjeni viti\xc4\x8dnjaki so prilepljeni na podlago z izlo\xc4\x8dkom t. i. cementne \xc5\xbeleze, ki se nahaja blizu baze prvega para tipalnic. Zunanja lupina oz. pla\xc5\xa1\xc4\x8d obdaja celotno telo in tekom razvoja jo prerastejo apnen\xc4\x8daste plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Pla\xc5\xa1\xc4\x8deva odprtina je obrnjena navzgor, skoznjo \xc5\xbeival iztegne svoje dolge oprsne okon\xc4\x8dine, s katerimi filtrira vodo. Prosto\xc5\xbeive\xc4\x8de viti\xc4\x8dnjake delimo v dve skupini, tiste s pecljem in tiste brez njega. Ve\xc4\x8dinoma so veliki do nekaj centimetrov, najve\xc4\x8dji pa predvsem na ra\xc4\x8dun peclja dose\xc5\xbeejo tudi do 75 cm v dol\xc5\xbeino._NEWLINE_Pri pecljatih viti\xc4\x8dnjakih je telo dvignjeno od podlage na mi\xc5\xa1i\xc4\x8dastem peclju (pedunklu), ki je preobra\xc5\xbeen glavin del telesa pred usti. V peclju so cementna \xc5\xbeleza in ostanki prvega para tipalnic. Preostanek telesa je obdan s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki ga prekrivata dva para apnen\xc4\x8dastih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. \xc5\xbdival lahko njegov zadnji rob stisne skupaj ali razpre in skozenj iztegne noge. Nepecljati viti\xc4\x8dnjaki so pritrjeni neposredno ob spodnjem robu pla\xc5\xa1\xc4\x8da, pri \xc4\x8demer je lahko rob bodisi apnen\xc4\x8dast, bodisi membranast. Pla\xc5\xa1\xc4\x8deve plo\xc5\xa1\xc4\x8de obdajajo telo kot navpi\xc4\x8dna stena in so lahko povezane med seboj samo z mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnim tkivom ali tudi z zobci oz. so pri nekaterih viti\xc4\x8dnjakih celo deloma zra\xc5\xa1\xc4\x8dene. Odprtino prekrivata premi\xc4\x8dni razporni plo\xc5\xa1\xc4\x8di, s katerima jo lahko \xc5\xbeival zapre._NEWLINE_Telo je znotraj pla\xc5\xa1\xc4\x8da ukrivljeno s hrbtom navzdol, tako da noge \xc5\xa1trlijo navzgor proti odprtini pla\xc5\xa1\xc4\x8da. Navadno imajo \xc5\xa1est parov nog, ki so dolge, dvovejnate in pora\xc5\xa1\xc4\x8dene z mno\xc5\xbeico dolgih \xc5\xa1\xc4\x8detin, \xc5\xbeival z njimi filtrira vodo. Imenujemo jih ciri, iz \xc4\x8desar izvira znanstveno ime taksona. \xc4\x8clenjenost telesa je zabrisana. Obustne okon\xc4\x8dine so lahko preobra\xc5\xbeene na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, hrano drobijo z drgnjenjem ob trdno kutikulo sprednjega \xc4\x8drevesa. Prebava poteka v slepih izrastkih srednjega \xc4\x8drevesa, v katerega se odpira parna pankreati\xc4\x8dna \xc5\xbeleza. Srca in \xc5\xbeil nimajo, vlogo poganjanja krvi po telesu ima mi\xc5\xa1i\xc4\x8dasta telesna votlina blizu ust. Tudi \xc5\xa1krge manjkajo, izmenjava plinov poteka v glavnem preko nog in pla\xc5\xa1\xc4\x8deve votline._NEWLINE_Viti\xc4\x8dnjaki z zajedavskim na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivljenja imajo v splo\xc5\xa1nem enostavnej\xc5\xa1o telesno zgradbo brez oklepa in okon\xc4\x8din. Prehranjujejo se tako, da se vrastejo v \xc5\xa1krge gostitelja s pomo\xc4\x8djo nitastih, koreninam podobnih struktur iz nediferenciranih celic.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPravkar izleglo li\xc4\x8dinko imenujemo navplij. Ta prosto plava kot plankton, po petih levitvah pa se preobrazi v naslednji stadij li\xc4\x8dinke, imenovan cipris (po istoimenskem rodu rakov dvoklopnikov, ki jim je zelo podobna) in poi\xc5\xa1\xc4\x8de primerno mesto za pritrditev. Potem se pritrdi s pomo\xc4\x8djo cementnih \xc5\xbelez, skelet pa ji preraste apnen\xc4\x8dasta obloga. Po preobrazbi v odraslo \xc5\xbeival rastejo z ve\xc4\x8danjem apnen\xc4\x8dastih plo\xc5\xa1\xc4\x8d ob robovih. Teh plo\xc5\xa1\xc4\x8d ne odvr\xc5\xbeejo ob levitvi, odvr\xc5\xbeejo le zunanji skelet._NEWLINE_Spolno razmno\xc5\xbeevanje je zaradi pritrjenega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja te\xc5\xbeavno. Ve\xc4\x8dinoma so hermafroditi, le zajedavski viti\xc4\x8dnjaki imajo lo\xc4\x8dena spola. Jaj\xc4\x8deca se razvijejo v jaj\xc4\x8dni vre\xc4\x8dki v pla\xc5\xa1\xc4\x8devi votlini osebkom, ki jih ozna\xc4\x8dujemo za \xc2\xbbfunkcionalne samice\xc2\xab. Penis \xc2\xbbfunkcionalnih samcev\xc2\xab\xc2\xa0je izredno iztegljiv in je po razmerju z velikostjo telesa verjetno najdalj\xc5\xa1i v \xc5\xbeivalskem kraljestvu. Z njim \xc5\xbeival se\xc5\xbee do pla\xc5\xa1\xc4\x8deve votline funkcionalne samice v svoji bli\xc5\xbeini in vanjo odlo\xc5\xbei paket semen\xc4\x8dic, ki nato predrejo jaj\xc4\x8dno vre\xc4\x8dko in oplodijo jaj\xc4\x8deca. Osamljeni osebki se ne morejo pariti in poginejo brez potomcev. Pri nekaterih vrstah so samci zelo majhni in z zakrnelo telesno zgradbo. Tak samec \xc5\xbeivi zajedavsko znotraj polno razvitega osebka in ga, ko oba odrasteta, oplodi._NEWLINE_Pri zajedavskih predstavnikih je razmno\xc5\xbeevanje nekoliko druga\xc4\x8dno. Predstavniki, ki zajedajo na rakih deseterono\xc5\xbecih, delujejo na svojega gostitelja tudi tako, da zavrejo razvoj njegovih gonad (ga kastrirajo). Samice razvijejo zunanjo kamrico za potomce, ki spominja na maso jaj\xc4\x8dec samice gostitelja. Cypris mo\xc5\xa1kega spola se pritrdi na to kamrico in izlo\xc4\x8di maso dediferenciranih celic, ki se v kamrici ponovno diferencirajo v testis. Ta izlo\xc4\x8da semen\xc4\x8dice in oplodi jaj\xc4\x8deca._NEWLINE_Najbolj dolgo\xc5\xbeive vrste \xc5\xbeivijo do 10 let, ta doba je mo\xc4\x8dno odvisna od pogojev v okolju.'