b'\n_START_ARTICLE_\nTrakija\n_START_PARAGRAPH_\nTrakija (bolgarsko: \xd0\xa2\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xb8\xd1\x8f, gr\xc5\xa1ko: \xce\x98\xcf\x81\xce\xac\xce\xba\xce\xb7, Thr\xc3\xa1ki, latinsko: Thracia ali Threcia, tur\xc5\xa1ko: Trakya), zgodovinska in zemljepisna pokrajina v jugovzhodni Evropi. Danes obsega ju\xc5\xbeno Bolgarijo (Severna Trakija), severovzhodno Gr\xc4\x8dijo (Zahodna Trakija) in evropski del Tur\xc4\x8dije (Vzhodna Trakija). Meji na tri morja: \xc4\x8crno, Egejsko in Marmarsko morje. V Tur\xc4\x8diji jo imenuje tudi Rumeli (Rumelija). _NEWLINE_Zgodovinske meje Trakije so se zelo spreminjale. Anti\xc4\x8dna Trakija, tj. na katerem so \xc5\xbeiveli Tra\xc4\x8dani, je obsegala dana\xc5\xa1njo Bolgarijo, evropsko Tur\xc4\x8dijo, severovzhodno Gr\xc4\x8dijo, dele vzhodne Srbije in vzhodne dele nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Na severu je mejila na Donavo, na jugu na Egejsko morje, na vzhodu na \xc4\x8crno in Marmarsko morje ter na zahodu na reki Vardar in Zahodno Moravo. _NEWLINE_Rimska provinca Trakija je bila nekoliko manj\xc5\xa1a. Njene vzhodne meje se od antike niso spremenile: na severu pa je mejila na Staro planino, na zahodu pa je segala samo do reke Meste (N\xc3\xa9stos).\n_START_SECTION_\nTra\xc4\x8dani v gr\xc5\xa1ki mitologiji\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotne prebivalce Trakije, Tra\xc4\x8dane, starogr\xc5\xa1ka mitologija povezuje z mitolo\xc5\xa1kim kraljem Traksom, sinom boga vojne Aresa, ki se je naselil v Trakiji. _NEWLINE_V Homerjevi Iliadi so bili Tra\xc4\x8dani zavezniki Troje. Poveljevala sta jim Akam in Pejor. V Iliadi se kasneje pojavita \xc5\xa1e dva tra\xc4\x8danska kralja: Rez in Cizej, ki je bil celo tast trojanskega staroste Antenorja. Homerska Trakija je bila dolo\xc4\x8dena zelo nejasno in se je raztezala od reke Aks na zahodu do Helesponta in \xc4\x8crnega morja na vzhodu. Homer v Ilijadi omenja tri lo\xc4\x8dene skupine Tra\xc4\x8danov: Tra\xc4\x8dane iz Enusa, ki sta jih vodila Akam in Pejor, Kikone iz Izmarja v ju\xc5\xbeni Trakiji , ki jih je vodil Evfem, in Tra\xc4\x8dane iz Sesta ne severu Helesponta, ki jih je vodil Azij. _NEWLINE_Gr\xc5\xa1ka mitologija je tudi sicer polna tra\xc4\x8danskih kraljev, med katerimi omenja Diomeda, Tereja, Likurga, Fineja, Tegirija, Evmolfa, Polimnestorja, Polita in Orfejevega o\xc4\x8deta Egrusa. _NEWLINE_Treba je \xc5\xa1e dodati, da v Homerjevih \xc4\x8dasih Tra\xc4\x8dani niso bili enotno ljudstvo. Na ozemlju Trakije \xc5\xbeivelo ve\xc4\x8d ljudstev, med njimi Edoni, Bizalti, Kikoni in Bistni.\xc2\xa0!\n_START_SECTION_\nTrakija v zgodovini in arheologiji\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1a tra\xc4\x8danska plemena, katerih imena so se ohranila v anti\xc4\x8dnh virih, so bila Odrisi, Da\xc4\x8dani, Mezijci in Tribali. Razvili so svojo kulturo bronaste dobe, ki je v 1. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. pri\xc5\xa1la pod vpliv gr\xc5\xa1kih mest na obali Egejskega morja. V zgodovini so Tra\xc4\x8dani prvi\xc4\x8d omenjeni v \xc4\x8dasu, ko je perzijski kralj Darej I. med vojnim pohodom proti Skitom leta 513 pr. n. \xc5\xa1t. zavzel tudi Trakijo in ji vladal skoraj pol stoletja. _NEWLINE_Pol stoletja kasneje so Odrisi pod vladarjem Teresom organizirali svojo dr\xc5\xbeavo. Med vladanjem Sitalka 431 pr. n. \xc5\xa1t. do 424 pr. n. \xc5\xa1t. je dr\xc5\xbeava obsegala celo Trakijo do Donave na severu. V drugi polovici 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je dr\xc5\xbeava v vojnah z makedonskim kraljem Filipom II. propadla._NEWLINE_Po propadu makedonske dr\xc5\xbeave leta 167 pr. n. \xc5\xa1t. je njen ju\xc5\xbeni del pri\xc5\xa1el pod oblast Rimljanov kot provinca Thracia. Severni del so Rimljani osvojili \xc5\xa1ele leta 29/28 pr. n. \xc5\xa1t. in ga vklju\xc4\x8dili v provinco Mezijo (Moesia). Dr\xc5\xbeavo Da\xc4\x8danov je dokon\xc4\x8dno osvojil cesar Trajan in ustanovil provinco Dacijo. _NEWLINE_Sredi 5. stoletja je mo\xc4\x8d Rimskega cesarstva za\xc4\x8dela pe\xc5\xa1ati in Trakija je pri\xc5\xa1la pod oblast germanskih plemenskih poglavarjev. Po padcu Rima so se v naslednjih 1000 letih za ozemlje Trakije borile mnoge dr\xc5\xbeave: do 9. stoletja je bila del Bizantinskega cesarstva, potem pa so ve\xc4\x8dji del Trakije v svojo dr\xc5\xbeavo vklju\xc4\x8dili Bolgari. Leta 972 so jo ponovno osvojili Bizantinci in konec 12. stoletja spet Bolgari. Oblastnika sta se nato menjavala \xc5\xa1e celo 13. stoletje in prvo polovico 14. stoletja. _NEWLINE_Leta 1265 so Trakijo opusto\xc5\xa1ili Mongoli iz Zlate Horde pod poveljstvom Nogaj Kana. _NEWLINE_Leta 1352 so v Trakijo prvi\xc4\x8d vdrli Otomanski Turki in jo v naslednjih dveh deseletjih v celoti osvojili. Tur\xc5\xa1ka oblast je trajala ve\xc4\x8d kot petsto let.\n_START_SECTION_\nSodobna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1878 je bila severna Trakija vklju\xc4\x8dena v pol-avtonomno otomansko provinco Vzhodna Rumelija, ki so jo leta 1885 priklju\xc4\x8dili Bolgariji. Ostali del Trakije so si na za\xc4\x8detku 20. stoletja razdelile Bolgarija, Gr\xc4\x8dija in Tur\xc4\x8dija.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTra\xc4\x8danski vojaki so bili zaradi svoje bojevitosti pogosto najemniki gr\xc5\xa1kih kraljev Sirije, Pergama in Bitinije. Bili so hrabri in spretni borci, predvsem v goratem okolju, kakr\xc5\xa1nega so bili vajeni doma. Imeli so visoko ceno in so bili nagnjeni k temu, da so radi menjavali strani. _NEWLINE_Njihovi osnovni oro\xc5\xbeji v 5. in 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je bili sulica in no\xc5\xbe. Pred tem so bili vojaki-pe\xc5\xa1ci oboro\xc5\xbeeni s sekirami, njihovi poveljniki pa so imeli bojne vozove. Tra\xc4\x8danska lahka pehota je bila oboro\xc5\xbeena tudi s kopji, pra\xc4\x8dami in loki. Prevladovala so kopja. Vojaki, posebno hribovski, so bili zelo znani po posebnem oro\xc5\xbeju z imenom romfaja, ki je bilo kombinacija me\xc4\x8da, srpa in helebarde in je postalo za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak tra\xc4\x8danskih peltastov. Njihovega oro\xc5\xbeja so se bali celo Rimljani. _NEWLINE_Tra\xc4\x8danski konjeniki, razen Getov, so bili oboro\xc5\xbeeni z dvema kopjema iz drenovega lesa, s katerima so lahko prebadali ali ju metali. Nosili so tudi zna\xc4\x8dilni kopis. Geti so namesto kopij pogosto noslili loke in kratke me\xc4\x8de (akinakes). Tra\xc4\x8dani so uporabljali tudi bolj nenavadna oro\xc5\xbeja, na primer sekiro s konico in vozove, ki so jih potisnili navzdol po stmih pobo\xc4\x8djh. _NEWLINE_Njihova priljubljena voja\xc5\xa1ka taktika je bila \xc2\xbbudari in pobegni\xc2\xab, se pravi taktika hitrih napadov in hitrih umikov. Hrbtenico vojske so tvorili peltasti, lahko oboro\xc5\xbeeni pe\xc5\xa1ci, ki so bili vajeni borbe od blizu in od dale\xc4\x8d. Oboro\xc5\xbeeni so bili s kratkim me\xc4\x8dem ali bodalom in nekaj kopji. Oklepov niso nosili, imeli pa so ukrivljenei \xc5\xa1\xc4\x8dite. Premo\xc5\xbenej\xc5\xa1i plemi\xc4\x8di so nosili \xc4\x8delade s koni\xc4\x8dastimi vrhovi.\n_START_SECTION_\nTra\xc4\x8danski jezik\n_START_PARAGRAPH_\nTra\xc4\x8danski jezik je izumrl. Od njega je ostalo samo nekaj kratkih napisov, nekaj glos (leksi\xc4\x8dnih razlag anti\xc4\x8dnih piscev), ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo osebnih in geografskih imen in nekaj besed, ki so se ohranile v balkanskih jezikih, najve\xc4\x8d v alban\xc5\xa1\xc4\x8dini in romun\xc5\xa1\xc4\x8dini. _NEWLINE_Po mi\xc5\xa1ljenju nekaterih jezikoslovcev bi lahko bila alban\xc5\xa1\xc4\x8dina delno romaniziran tra\xc4\x8danski ali da\xc4\x8danski jezik (glej Izvor alban\xc5\xa1\xc4\x8dine).\n_START_SECTION_\nTra\xc4\x8danski koledar\n_START_PARAGRAPH_\nZanimivo je, da je bil tra\xc4\x8danski koledar podoben egip\xc4\x8danskemu. Leto je imelo dvanajst mesecev in 360 dni. Preostalih pet dni so dodali zadnjemu mesecu. Leto je imelo tri sezone. _NEWLINE_Tra\xc4\x8dani so imeli vsako leto 60 ve\xc4\x8djih praznikov.'