b'\n_START_ARTICLE_\nLudvik Dimitz\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani tedanji trirazredni realki v Ljubljani (1856) je napravil gozdarsko predprakso v Welsbergu na Tirolskem in kon\xc4\x8dal dr\xc5\xbeavno gozdarsko \xc5\xa1olo v Mariabrunnu pri Dunaju (1861), bil gozdarski praktikant v Radovljici (1861), gozdar na Jesenicah, gozdni upravitelj v Kostanjevici na Dolenjskem, referent za cenitve gozdov v Ljubljani (1870), de\xc5\xbeelni gozdni nadzornik Kranjske in tehni\xc5\xa1ki konzulant za administracijo gozdov in domen pri finan\xc4\x8dni direkciji v Ljubljani, od 1873 direktor direkcije pri novi gozdni in domenski direkciji dr\xc5\xbeavnih gozdov v Gorici (za Kranjsko Gori\xc5\xa1ko in Koro\xc5\xa1ko), 1877 v ministrstvu za zemljedelstvo na Dunaju, vodja dr\xc5\xbeavne gozdne in domenske direkcije v Gm\xc3\xbcndnu, vi\xc5\xa1ji gospodarski svetnik na Dunaju ter od 1890 do 1903, ko se je upokojil, vodja tehni\xc4\x8dnega oddelka za upravo dr\xc5\xbeavnih in zakladnih gozdov. Zaslu\xc5\xbeen je zlasti za pogozdovanje Krasa in ustanovitev velikih gozdnih drevesnic v Postojni in Seno\xc5\xbee\xc4\x8dah ter ustanovitev gozdarske \xc5\xa1ole (1868-1875) pri gradu Sne\xc5\xbenik in za reorganizacijo avstrijske gozdarske slu\xc5\xbebe. Objavil je ve\xc4\x8d \xc4\x8dlankov o zgodovinskem razvoju gozdarstva na Kranjskem, veliko lovskih spisov, razli\xc4\x8dnih razprav, leposlovnih sestavkov in pesmi, tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, spisal je esej\xc2\xa0\xc2\xbbFranz Pre\xc5\xa1eren, der Dichterf\xc3\xbcrst der Slovenen\xc2\xab\xc2\xa0in prevajal njegove pesmi. Napisal je tudi obse\xc5\xbeno delo o gozdarstvu Bosne in Hercegovine. Bil je med soustanovitelji Kranjsko-primorskega gozdarskega dru\xc5\xa1tva (1875) in prvi doctor honoris causa (\xc4\x8dastni doktor) visoke \xc5\xa1ole za kmetijstvo in gozdarstvo na Dunaju.'