b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina slovenskega radia\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina slovenskega radia se za\xc4\x8denja leta 1903, ko so bili opravljeni prvi poskusi z brez\xc5\xbei\xc4\x8dno radiotelegrafijo, leta 1928 pa je za\xc4\x8dela delovati prva radijska postaja na Slovenskem, Radio Ljubljana.\n_START_SECTION_\nPrvi poskusi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi poskusi z brez\xc5\xbei\xc4\x8dno radiotelegrafijo so bili na Slovenskem opravljeni leta 1903, ko so \xc5\xa1tudentje posku\xc5\xa1ali vzpostaviti zvezo med Kranjem in \xc5\xa0marjetno goro. Albin Belar, uveljavljeni seizmolog, je sestavil \xc5\xbeepni brez\xc5\xbei\xc4\x8dni sprejemnik za meteorolo\xc5\xa1ke in seizmolo\xc5\xa1ke namene. Na ljubljanski realki, kjer je bil Belar profesor, so v letih 1912 in 1918 opravljali poskuse z oddajno postajo za iskri\xc5\xa1\xc4\x8de in z detektorskim sprejemnikom. Imenoval se je Koherer.\n_START_SECTION_\nRadijski sprejemnik\n_START_PARAGRAPH_\nRafael Er\xc5\xbeen je bil med prvimi Slovenci, ki mu je uspelo sestaviti dober radijski sprejemnik, kar je bila ena najpomembnej\xc5\xa1ih nalog vsakega radioamaterja takrat. Z njim je lahko ujel ameri\xc5\xa1ko postajo Pittsburgh._NEWLINE_Rudi Omota je leta 1924 izdelal radijski sprejemnik iz sestrinega de\xc5\xbenika, ki ga je uporabil za anteno pri svojem detektorju in ni potreboval nobenega napajanja. Poleg tega je izdalal \xc5\xa1e en kratkovalovni sprejemnik, ki ga je razstavljal na velesejmu in z njim ujel Radio London. Leta 1925 v Ko\xc4\x8devju je petnajstletni Franc Jen\xc4\x8di\xc4\x8d na pobudo prijateljev izdelal prvi avtomobilski radijski sprejemnik za veleposestnika Franca Lavrina._NEWLINE_Leta 1925 je bil v Ljubljani ustanovljen Radioklub.\n_START_SECTION_\nPrva radijska postaja na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nPrve poskuse z radijskim oddajanjem na Slovenskem je opravljal Marij Osana, ki velja za o\xc4\x8deta slovenskega radia. Z lastnoro\xc4\x8dno izdelanim oddajnikom je leta 1924 za\xc4\x8del s poskusnim oddajanjem. 8. maja 1925 so radioamaterji iz Ljubljane pod njegovim vodstvom prena\xc5\xa1ali program, ki so ga lahko sli\xc5\xa1ali na Bledu, 26. januarja 1926 pa je Osana organiziral prvi radijski prenos koncerta Glasbene Matice. Po njegovi zaslugi so v Dom\xc5\xbealah postavili oddajnik z mo\xc4\x8djo 2,5 kW. Radio Ljubljana je za\xc4\x8del poskusno delovati 1. septembra 1928, za slovesni za\xc4\x8detek delovanja prve radijske postaje na Slovenskem pa velja 28. 10. 1928. Radio Ljubljana je deloval v upravi prosvetne zveze, njegov tehni\xc4\x8dni vodja pa je bil Marij Osana. Za posebnost in zvo\xc4\x8dni znak Radia Ljubljana velja petje kukavice, ki jo je posnel tonski mojster Rudi Omota in se uporablja \xc5\xa1e danes, po navadi pred osrednjimi informativnimi oddajami.\n_START_SECTION_\nSlovenski radio med drugo svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ka letala so 11. aprila 1941 uni\xc4\x8dila oddajnik v Dom\xc5\xbealah. Med okupacijo je Radio Ljubljana prevzela italijanska dru\xc5\xbeba EIAR, ki je program (deloma v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini) oddajala s pomo\xc4\x8djo na novo postavljenega oddajnika v Ljubljani. Po kapitulaciji Italije 1942 je radijsko postajo prevzela dunajska dru\xc5\xbeba Rawag, program pa je deloma potekal tudi v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Od novembra 1941 do marca 1942 je v Ljubljani delovala ilegalna kratkovalovna radijska postaja Kri\xc4\x8da\xc4\x8d. Oddajal je trikrat tedensko s petnajstminutnim programom in pozival k uporu proti okupatorju, zaradi nevarnosti odkritja pa se je neprestano selil iz ene lokacije na drugo. Italijanski okupator ga kljub naporom ni nikoli odkril, zato je zaplenil radijske sprejemnike. Aparaturo Kri\xc4\x8da\xc4\x8da so preselili na osvobojeno ozemlje in jo tam uporabljali za zvezo med partizanskimi enotami. Poleti 1944 je v \xc4\x8crnomlju za\xc4\x8del oddajati Radio Osvobodilna fronta, ki so ga postavili v prostorih vodnega rezervoarja in je oddajal do 28. aprila 1945. Radijski oddajnik so nato preko Gorskega Kotarja prepeljali v Trst in nato v Ljubljano, kjer je 9. maja 1945 za\xc4\x8del delovati kot Radio Svobodna Ljubljana, kasneje preimenovan v Radio Ljubljana.\n_START_SECTION_\nSlovenski radio po drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nSo\xc4\x8dasno z razvojem po svetu je slovenski radio uvajal programske in tehni\xc4\x8dne novosti. Prve programske osve\xc5\xbeitve so bile neposredno branje prispevkov novinarjev in zunanjih sodelavcev. Razvijati so se za\xc4\x8dele kontaktne oddaje, radio se je vse bolj usmerjal v neposreden stik s poslu\xc5\xa1alci, razvoj je te\xc5\xbeil k posredovanju takoj\xc5\xa1njih informacij, \xc4\x8de je le mogo\xc4\x8de v \xc5\xbeivo, zato je \xc5\xa1tevilo neposrednih prenosov umetni\xc5\xa1kih, \xc5\xa1portnih, politi\xc4\x8dnih dogodkov nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo._NEWLINE_Med vojno je bilo delovanje radijskih ansamblov prekinjeno, po osvoboditvi leta 1945 pa sta bila na novo ustanovljena Orkester Radia Ljubljane (danes Simfoni\xc4\x8dni orkester) in Komorni zbor. Osnovali so tudi Plesni orkester Radia Ljubljana (danes Big Band RTV Slovenija) in Mladinski orkester, kasneje pa \xc5\xa1e Mladinski ter Otro\xc5\xa1ki pevski zbor na pobudo Janeza Bitenca._NEWLINE_Postopoma so za\xc4\x8deli uvajati drugi program (1951), 1969 pa \xc5\xa1e tretji radijski program, ki se med seboj vsebinsko razlikujejo in dopolnjujejo. Poseben radijski program je Radio Slovenia International, \xc4\x8detrti nacionalni program, ki je namenjen tujejezi\xc4\x8dnim poslu\xc5\xa1alcem v Sloveniji in deluje od leta 1985 v Mariboru. Z za\xc4\x8detkom delovanja televizije leta 1958 je Radio Ljubljana spremenil naziv v Radiotelevizija Ljubljana, leta 1990 pa v Radiotelevizija Slovenija._NEWLINE_V petdesetih letih so se za\xc4\x8dele razvijati lokalne radijske postaje, ki so s signalom in programsko pokrivale o\xc5\xbeje regije. \xc5\xbde dva dni po za\xc4\x8detku delovanja Radia Svobodna Ljubljana se je oglasil Radio svobodni Maribor, kasneje Radio Maribor, ki je postal sestavni del osrednje slovenske radijske postaje in se je razvijal kot regionalna radijska postaja. Leta 1954 se je Radiu Ljubljana formalno priklju\xc4\x8dil tudi Radio Koper. Med regionalne radijske postaje spadata \xc5\xa1e Radio Capodistria, ki oddaja v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini in Pomurski mad\xc5\xbearski radio, ki oddaja v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Uvedene so bile tudi \xc5\xa1tevilne tehni\xc4\x8dne novosti \xe2\x80\x93 gradnja studiev, izbolj\xc5\xa1evanje studijske tehnike, reporta\xc5\xbeni avtomobili in izbolj\xc5\xa1ave zvez, predvsem pa UKV-oddajniki, ki so mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irili sli\xc5\xa1nost in izbolj\xc5\xa1ali kvaliteto zvoka. Slovenija je bila v Evropi tretja, ki je uvedla UKV-sistem (leta 1953 na ljubljanskem gradu). Z mno\xc5\xbei\xc4\x8dno proizvodnjo tranzistorskih sprejemnikov je radio postajal potencialno dostopen vsemu prebivalstvu (leta 1950 okrog 68.000 prijavljenih radijskih naro\xc4\x8dnikov, 1960 okoli 265.000, 1970 okoli 493.000 in 1995 okoli 533.000). Pokritost Slovenije z radijskimi signali (srednji val, UKV) se je pribli\xc5\xbeala optimalni stopnji. Radio je postal naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i in najhitrej\xc5\xa1i informator slovenskega prebivalstva o dogajanju v svetu in doma, hkrati pa se je razvijal v pomembno kulturno, umetni\xc5\xa1ko in izobra\xc5\xbeevalno ustanovo. RTV Slovenija se v najve\xc4\x8dji meri financira s pomo\xc4\x8djo RTV-prispevka, obliko javne dajatve, ki jo dolo\xc4\x8da Zakon o Radioteleviziji Slovenija, v manj\xc5\xa1i meri pa z ogla\xc5\xa1evanjem v okviru svojih programov._NEWLINE_Junija 1991 so letala JLA hudo po\xc5\xa1kodovala oddajnike na Krvavcu, Kumu, Bo\xc4\x8du, Nanosu in v Dom\xc5\xbealah, popravilo pa je trajalo 2 leti. Po osamosvojitvi Slovenije se je ustanavljanje radijskih postaj in dodeljevanje frekvenc mo\xc4\x8dno liberaliziralo, nastala je vrsta novih, zlasti komercialnih postaj. Posebnim interesnim skupinam namenjajo programe tri radijske postaje: Radio \xc5\xa0tudent v Ljubljani (1969), \xc5\xa1tudentski Radio MAR\xc5\xa0 v Mariboru (od 1990), ljubljanski Radio Ognji\xc5\xa1\xc4\x8de s prevladujo\xc4\x8do versko vsebino (od 1994)._NEWLINE_Radijski medij, zlasti posamezne programske zvrsti, prou\xc4\x8dujejo na Fakulteti za dru\xc5\xbebene vede v sklopu komunikolo\xc5\xa1kih ved. \xc5\xa0tudij je namenjen prakti\xc4\x8dni vzgoji novinarjev, med drugim tudi radijskemu usposabljanju. Izobra\xc5\xbeevanje za radijsko re\xc5\xbeijo poteka na AGRFT v Ljubljani.'