b'\n_START_ARTICLE_\nRadovan Karad\xc5\xbei\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRadovan Karad\xc5\xbei\xc4\x87 je po poreklu \xc4\x8crnogorec, potomec \xc4\x8drnogorskega klana Drobnjaci. Karad\xc5\xbei\xc4\x87ev o\xc4\x8de je bil med drugo svetovno vojno pripadnik \xc4\x8detnikov, za kar je bil po vojni obsojen na zaporno kazen. Tako je Radovan pre\xc5\xbeivljal mladost brez o\xc4\x8deta. Kmalu se je Radovan preselil v Sarajevo, kjer je \xc5\xa1tudiral medicino in specializiral psihiatrijo ter nato delal v bolni\xc5\xa1nici Ko\xc5\xa1evo. Takrat se je tudi prvi\xc4\x8d preizkusil v poeziji in kot pesnik padel pod vpliv srbskega literata Dobrice \xc4\x86osi\xc4\x87a, ki ga je usmeril v politiko.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1989 je bil soustanovitelj Srbske demokratske stranke v Bosni in Hercegovini. Njegov cilj je bil zdru\xc5\xbeiti srbsko skupnost in zagovarjati njene interese. Z osamosvojitvijo Bosne in Hercegovine leta 1992 je Karad\xc5\xbei\xc4\x87 postal prvi predsednik bosanskih Srbov, ki jih je zdru\xc5\xbeil v Republiki Srbski s sede\xc5\xbeem na Palah.\n_START_SECTION_\nObto\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1996 je bila na haa\xc5\xa1kem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du proti njemu vlo\xc5\xbeena obto\xc5\xbenica za zlo\xc4\x8din proti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu, zlo\xc4\x8din proti \xc5\xbeivljenju in zdravju, genocid, skrunjenje grobov, ropanje, umor in kr\xc5\xa1itev vojnega prava. Obto\xc5\xbenica ga bremeni tako osebne kot tudi objektivne kazenske odgovornosti, in sicer za dva primera genocida, za pet primerov zlo\xc4\x8dinov proti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu, za tri primere kr\xc5\xa1itve zakonov o oboro\xc5\xbeenem spopadu in za en primer skrunjenja grobov. _NEWLINE_Od leta 1996 se je Radovan Karad\xc5\xbei\xc4\x87 uspe\xc5\xa1no izogibal aretaciji, kar mu je med lokalnim prebivalstvom prineslo juna\xc5\xa1ko slavo. Deloval je pod imenom Dragan Dabi\xc4\x87. Po letu 2004 se je mednarodna skupnost odlo\xc4\x8dila za politi\xc4\x8dni pritisk na Srbijo, ki naj bi pomagala pri skrivanju ube\xc5\xbenika. V letu 2005 so mednarodne enote za deset dni aretirale njegovega sina Aleksandra, kar naj bi Radovana prisililo k predaji. To se ni zgodilo in Radovan Karad\xc5\xbei\xc4\x87 je ostal eden redkih vojnih zlo\xc4\x8dincev s prostora nekdanje Jugoslavije, ki je \xc5\xa1e bil na prostosti (poleg Ratka Mladi\xc4\x87a in Gorana Had\xc5\xbei\xc4\x87a)._NEWLINE_Za njim je bila razpisana mednarodna tiralica, ZDA pa so za njegovo aretacijo ponudile pet milijonov dolarjev. Po uradnih podatkih so ga nazadnje aretirali pripadniki srbske varnostne slu\xc5\xbebe pozno zve\xc4\x8der 21. julija 2008 v Beogradu._NEWLINE_24. marca 2016 ga je Mednarodno kazensko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za nekdanjo Jugoslavijo obsodilo na 40 let zapora za genocid v Srebrenici in vojne zlo\xc4\x8dine med vojno v Bosni in Hercegovini. 20. marca 2019 je haa\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ugodilo to\xc5\xbeilstvu in Karad\xc5\xbei\xc4\x87u kazen zvi\xc5\xa1alo na dosmrtno.'