b'\n_START_ARTICLE_\nEifflov stolp\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1889 je bila v Parizu Svetovna razstava, ki je obele\xc5\xbeevala stoletje Francoske revolucije. To so bila leta industrijske revolucije, leta napredka in znanstvenih odkritij._NEWLINE_Francoski minister za trgovino in industrijo Edouard Lockroy je leta 1886 razpisal nate\xc4\x8daj za 1000 \xc4\x8devljev (300 m) visok stolp. Na nate\xc4\x8daju je zmagal predlog iz ateljeja Alexandra Gustava Eiffla._NEWLINE_Za to prilo\xc5\xbenost so v biroju Gustava Eiffla naredili na\xc4\x8drte za kovinski stolp. Prvi predlog je junija 1884 izdelal \xc5\xa1vicarski in\xc5\xbeenir Maurice Koechlin, jeseni istega leta je projekt Stephen Sauvestre izbolj\xc5\xa1al, nakar so ga \xc5\xa1e dve leti nadgrajevali, med drugimi je sodeloval tudi Emile Noguier. Glavni in odgovorni projektant je bil Gustave Eiffel. Z izkopom za temelje so za\xc4\x8deli 28. januarja 1887, gradili pa so ga od 26. marca 1887 do 31. marca 1889, ko je bil predstavljen javnosti, otvoritev za obiskovalce pa je bila 6. maja 1889._NEWLINE_Pri na\xc4\x8drtovanju stolpa so uporabili znanje, ki so si ga pridobili pri gradnji velikih mostov in viaduktov. Posebna pozornost je bila namenjena vetrovnim razmeram, manj potresni varnosti, saj Pariz ne le\xc5\xbei na potresno nevarnem obmo\xc4\x8dju. Na\xc4\x8drti so velikosti 53,74 cm, 34 slik (od I do XXXIV) je za na\xc4\x8drt stolpa in \xc5\xa1e 17 (od XXXV do XLII) za prenovo leta 1900.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je stolp visok 324 m, ob otvoritvi pa je meril manj, saj so kasneje nanj postavili antenski stolp. _NEWLINE_Kot konstrukcija je Eifflov stolp jekleni skelet, natan\xc4\x8dneje, osnovna kovina je pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deno \xc5\xbeelezo - to je konstrukcijsko jeklo, pridobljeno v pe\xc4\x8di pudlovki. S kovanjem in valjanjem so tako pridobili potrebne konstrukcijske elemente. Kon\xc4\x8dno obliko stolpa so dolo\xc4\x8dili na osnovi poskusov na maketah v aerodinami\xc4\x8dnem laboratoriju. Oblika stolpa je prilagojena zra\xc4\x8dnim tokovom in nosilnosti tal._NEWLINE_Eifflov stolp je konstrukcijsko sestavljen iz dveh delov: iz \xc5\xa1tirih podpornikov, ki se asimptoti\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeujejo (prvi del) in jih 57,63 metra nad zemljo povezuje prva eta\xc5\xbea ter se nad drugo eta\xc5\xbeo 115,73 metra visoko zdru\xc5\xbeijo v \xc5\xa1tiri stebre (drugi del), te pa povezuje \xc5\xa1e tretja eta\xc5\xbea na vi\xc5\xa1ini 276,13 metra. Tik pod vrhom je stolpi\xc4\x8d z balkonom premera 1,6 metra. Najte\xc5\xbeji del je bila povezava \xc5\xa1tirih temeljev, ki so kar 80 metrov narazen in nad njimi 50 m visoke opornike, ki so se morali zaklju\xc4\x8diti zelo natan\xc4\x8dno, da so jih lahko povezali. Pri tedanji tehniki merjenja to ni bilo enostavno. \xc5\xa0tirje loki, ki povezujejo podporne stebre pod prvim nadstropjem, nimajo stati\xc4\x8dne funkcije. Povezovalni obro\xc4\x8d prvega nadstropja je na vsaki izmed \xc5\xa1tirih strani sestavljen iz \xc5\xa1estnajstih 7 m dolgih nosilcev. Tla prvega nadstropja sestavljajo nosilci z najve\xc4\x8djim razponom 38 m. Povezovalni obro\xc4\x8d drugega nadstropja je podoben, le da so nosilci dolgi le 4,9 m, tla pa nosilci z najve\xc4\x8d 12,5 m razpona. Konstrukcijo so polno kovi\xc4\x8dili, zavetrovanje pa integrirali v konstrukcijo._NEWLINE_Stolp je bil zgrajen iz 18.038 kovinskih delov s te\xc5\xbeo 7.300 ton ter spojen z dva in pol milijona zakovicami, skupna te\xc5\xbea zna\xc5\xa1a 10.000 t. Kljub temu stolp obremenjuje podlago le s podobnim pritiskom, kot obremenjuje stol sede\xc4\x8di \xc4\x8dlovek._NEWLINE_V prvem nadstropju je bila v projektu francoska restavracija, ki je prikazana s pogledom z jugovzhodne strani. Na vseh \xc5\xa1tirih straneh so napisana imena dvainsedemdesetih francoskih naravoslovcev in tehnikov. 32 okra\xc5\xa1enih paviljonov ob robu so kasneje odstranili in namesto njih postavili nadstre\xc5\xa1ke. Drugo nadstropje je bilo namenjeno za razgledno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad. Na zaklju\xc4\x8dku stolpa je stolpi\xc4\x8d z dekorativno kupolo._NEWLINE_Eifflov stolp so leta 1937 prenovili in odstranili stre\xc5\xa1no dekoracijo nad paviljoni v prvem nadstropju. Z oddajniki so stolp povi\xc5\xa1ali za dvajset metrov, tako da dana\xc5\xa1nja vi\xc5\xa1ina stolpa zna\xc5\xa1a 324 metrov. Razgledni stolp je bil vedno tudi uporaben in ne le turisti\xc4\x8dna znamenitost Pariza. Od vsega za\xc4\x8detka so ga uporabljali meteorologi in astronomi, na njem so bili postavljeni telegrafski in kasneje radijski in TV-oddajniki._NEWLINE_Do leta 2005 so ga \xc5\xbee \xc5\xa1estkrat prebarvali, saj jeklena konstrukcija zahteva nenehno vzdr\xc5\xbeevanje.\n_START_SECTION_\nDvigala, zbiralniki in kanalizacija\n_START_PARAGRAPH_\nV podpornikih so skriti \xc5\xa1tirje vhodi, v vsakem so dvigala, ki obiskovalce peljejo v prvo eta\xc5\xbeo. Iz te peljeta dve dvigali in dvoje stopni\xc5\xa1\xc4\x8d v drugo eta\xc5\xbeo in iz te v tretjo eta\xc5\xbeo prav tako dve dvigali in dvoje stopni\xc5\xa1\xc4\x8d. Stopnic v vzhodnem podpornem stebru - stolpu od tal do tretjega nadstropja je 1665. Dvigala lahko prepeljejo 2350 potnikov v eni uri, vzpon na vrh stolpa traja sedem minut.\n_START_SECTION_\nStolp danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes velja Eifflov stolp za vrhunsko mojstrovino tehnike, ne arhitekture. Je prvi spomenik in prva skulptura iz vitkih kovinskih profilov. Avtorji arhitekturne zgodovine mu zato ne namenjajo posebne pozornosti. S svojimi \xc4\x8distimi linijami in enostavnimi oblikami je predhodnik moderne funkcionalisti\xc4\x8dne arhitekture. Po mnenju nekaterih avtorjev to sploh ni arhitektura, saj nima ne notranjega prostora, ne fasadne opne in ne strehe. Pomembna je tudi osvetljava, ki trenutno poudarja njegovo notranjo zgradbo (zadnjih 13 let)._NEWLINE_Z njim upravlja javno-zasebno partnerstvo Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 d\xe2\x80\x99exploitation de la tour Eiffel (SETE) v ve\xc4\x8dinski lasti mesta Pariz, po podatkih upravljavca ga je od otvoritve leta 1889 obiskalo skoraj 250 milijonov ljudi. V zadnjih letih je obiskovalcev skoraj 7 milijonov na leto. S tem je najbolj obiskan spomenik na svetu.'