b'\n_START_ARTICLE_\nSlovensko planinsko dru\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski planinsko dru\xc5\xa1tvo (kratica SPD) je nekdanje dru\xc5\xa1tvo slovenskih planincev, ki je delovalo od zadnjega desetletja 19. stoletja do konca druge svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nUstanovitev dru\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nKoncem leta 1892 je za\xc4\x8dasni odbor predlo\xc5\xbeil pravila, Kranjska de\xc5\xbeelna vlada pa jih je 1. januarja 1893 odobrila. Ustanovni zbor SPD je bil 27. februarja 1893, prvi predsednik pa je postal Fran Oro\xc5\xbeen. Ob ustanovitvi SPD je bilo ustanovljeno tudi Osrednje dru\xc5\xa1tvo SPD, ki je predhodnik dana\xc5\xa1njega planinskega dru\xc5\xa1tva Ljubljana-Matica.\n_START_SECTION_\nOsrednje dru\xc5\xa1tvo in podru\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednje dru\xc5\xa1tvo je bilo po eni strani centrala za podru\xc5\xbenice, ustanovljene po vsej slovenski pokrajini, po drugi strani pa je skrbelo za potrebe planincev na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em ljubljanskem obmo\xc4\x8dju. Dru\xc5\xa1tvo je vodil in upravljal osrednji odbor SPD, na \xc4\x8delu katerega je bil izvoljeni predsednik, ki je bil hkrati tudi predsednik Osrednjega dru\xc5\xa1tva SPD v Ljubljani. _NEWLINE_SPD je pri\xc4\x8delo delovati v prizadevanju za ohranitev slovenske podobe slovenskih gora in v tem prizadevanju ustanavljati podru\xc5\xbenice.  Tako je bila v Kamniku 19. julija 1893 ustanovljena prva podru\xc5\xbenica SPD, kateri se je ob ustanovitvi pridru\xc5\xbeilo 28. \xc4\x8dlanov, prvi predsednik pa je postal Josip Mo\xc4\x8dnik.  Prvi kamni\xc5\xa1ki so sledile savinjska, radovlji\xc5\xa1ka in so\xc5\xa1ka, 1897 pa tudi \xc4\x8de\xc5\xa1ka podru\xc5\xbenica SPD v Pragi.\n_START_SECTION_\nAktivnosti dru\xc5\xa1tva in podru\xc5\xbenic pred prvo svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nVse novoustanovljene podru\xc5\xbenice so se posvetile na\xc4\x8drtni gradnji slovenskih planinskih ko\xc4\x8d. Za ozna\xc4\x8devanje in zavarovanih planinskih poti je skrbel markacijski odsek in jih v prvih dveh letih ozna\xc4\x8dil 175. Prva s Knafel\xc4\x8devo markacijo ozna\xc4\x8dena pot je bila pot na Triglav, in sicer \xc5\xbee leta 1871. Enotno ozna\xc4\x8devanje planinskih poti se je za\xc4\x8delo, ko je leta 1922 Alojz Knafelc predlo\xc5\xbeil \xc2\xbbNavodila za jednotno markiranje potov\xc2\xab\xc2\xa0(Planinski vestnik 22:108, 1922, knji\xc5\xbeica 1924) Oznaka \xe2\x80\x93 rde\xc4\x8d kolobar z belo piko na sredini, je bila za\xc5\xa1\xc4\x8ditena z uredbo Kraljevske banske uprave Dravske banovine, dne 18. novembra 1933. (Planinski vestnik 57: 609, 1957)._NEWLINE_Leta 1895 je dru\xc5\xa1tvo za\xc4\x8delo izdajati Planinski vestnik, 1900 je uredilo vpra\xc5\xa1anje slovenskih gorskih vodnikov in 1912 ustanovilo prvo postajo Gorske re\xc5\xa1evalne slu\xc5\xbebe. Do za\xc4\x8detka 1. svetovne vojne je SPD imela 26 podru\xc5\xbenic s 3337 \xc4\x8dlani.\n_START_SECTION_\nDelovanje v Kraljevini Jugoslaviji\n_START_PARAGRAPH_\nPo 1. svetovni vojni je zunaj nje ostalo 13 podru\xc5\xbenic. Slovensko planinsko dru\xc5\xa1tvo  je izgubila nekaj ko\xc4\x8d, pridobila pa vse nem\xc5\xa1ke in \xc4\x8ce\xc5\xa1ko ko\xc4\x8do na Spodnjih Ravneh. Leta 1923 je bilo v dru\xc5\xa1tvu okoli 6.000 \xc4\x8dlanov, 1929 pa 11.125 in pribli\xc5\xbeno toliko tudi pred za\xc4\x8detkom 2. svetovne vojne._NEWLINE_Vodstvo SPD je v prvem obdobju podpiralo predvsem gorni\xc5\xa1tvo, brez poudarjanja \xc5\xa1portnih sestavin, \xc4\x8deprav je bilo med \xc4\x8dlani \xc5\xbee nekaj plezalcev in smu\xc4\x8darjev. Ker so se mladi v pojmovanju alpinizma, ki se je za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti zlasti po prvi svetovni vojni in v organizacijski zasnovi razhajali z vodstvom SPD, so 1921 v Ljubljani ustanovili klub Skala, kljub temu pa \xc5\xa1e delovali v osrednjem odboru SPD. _NEWLINE_Leta 1939 je SPD dobilo stalno mesto v izvr\xc5\xa1nem odboru Mednarodne zveze alpinisti\xc4\x8dnih in planinskih zdru\xc5\xbeenj (UIAA).\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna in preoblikovanje dru\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nMed 2. svetovno vojno delovanje SPD ni popolnoma zamrlo, v zmanj\xc5\xa1anem obsegu pa je izhajal tudi Planinski vestnik.'