b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezni\xc4\x8darska kolonija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni\xc4\x8darska kolonija je naziv za stanovanjsko kolonijo, ki se nahaja v Mestni \xc4\x8detrti Magdalena v Mariboru. \xc5\xbdelezni\xc4\x8darska kolonija je najstarej\xc5\xa1e delavsko naselje v Sloveniji, ki je pomenila pionirski pristop v Sloveniji pri re\xc5\xa1evanju bivanjskih razmer proletariata. Prav tako je mariborska posebnost in edinstven kulturnozgodovinski in etnolo\xc5\xa1ki spomenik. Za urbanisti\xc4\x8dni spomenik I. kategorije je bila razgla\xc5\xa1ena leta 1987.\n_START_SECTION_\nZgodovina kolonije\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1846 je z izgradnjo Ju\xc5\xbene \xc5\xbeeleznice na trasi Dunaj - Trst je le-ta dosegla Maribor. Maribor je imel ob izgradnji pomembno vlogo, saj so na desnem bregu Drave ju\xc5\xbeni \xc5\xbeeleznici priklju\xc4\x8dili krak, ki se je odcepil v smeri proti Koro\xc5\xa1ki, v bli\xc5\xbeini pa leta 1863 postavili velike \xc5\xbeelezni\xc4\x8darske delavnice._NEWLINE_Za \xc5\xbeelezni\xc4\x8darje, nove prebivalce Maribora, je v mestu primanjkovalo primernih stanovanj. Avstro-ogrska delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba za gradnjo \xc5\xbeeleznic je zato med letoma 1863 in 1873 postavila za nastanitev zaposlenih v osrednjih delavnicah v Mariboru kolonijo. Mariborsko \xc5\xbeelezni\xc4\x8darsko kolonijo je projektiral dunajski arhitekt Gustav Wilhelm Flattich (de). Najprej so zgradili 12 hi\xc5\xa1 s po \xc5\xa1tirimi stanovanji med dana\xc5\xa1njimi Gorkega ulico, Ulico heroja Zidan\xc5\xa1ka in Ghegovo ulico. Dve hi\xc5\xa1i sta bili enonadstropni, druge pa pritli\xc4\x8dne s podstre\xc5\xa1ji, urejenimi v stanovanja. Tem hi\xc5\xa1am doma\xc4\x8dini jim pravijo \xc2\xbbstara kolonija\xc2\xab. Do leta 1874 so zgradili \xc5\xa1e 28 podolgovatih enonadstropnih hi\xc5\xa1 s po osmimi stanovanji na obmo\xc4\x8dju med Gorkega ulico, Ghegovo, Komenskega ulico, Murkovo in Koresovo ulico, katere so imenovane \xc2\xbbnova kolonija\xc2\xab. Skupno je bilo zgrajeno 40 ve\xc4\x8dstanovanjskih hi\xc5\xa1, medtem ko je bila ena poru\xc5\xa1ena med vojno.\n_START_SECTION_\nKolonija danes\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni\xc4\x8darska kolonija je danes za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kot kulturni spomenik in ima svoj ureditveni na\xc4\x8drt, v okviru katerega je izdelana projektna dokumentacija za obnovo vzor\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e. Ureditveni na\xc4\x8drtu dolo\xc4\x8da, da bi bilo potrebno ohraniti del stare in nove kolonije z infrastrukturnimi objekti, uli\xc4\x8dni raster z drevoredi, vrtovi in zunanjo obliko stavb. Ureditven na\xc4\x8drt je bil sprejet 1989, prav tako je bila leta 1990 na vzor\xc4\x8den na\xc4\x8din obnovljena ena hi\xc5\xa1a._NEWLINE_Stanje na terenu je danes nekoliko druga\xc4\x8dno. Po sprejetju Jazbin\xc5\xa1kovega stanovanjskega zakona v letu 1991, so prebivalci kolonije za\xc4\x8deli mno\xc5\xbei\xc4\x8dno kupovati posamezna stanovanja. Zaradi drage vzor\xc4\x8dne obnove, nesistemati\xc4\x8dnega sofinanciranja obnove spomeni\xc5\xa1kih objektov in nere\xc5\xa1enih zemlji\xc5\xa1ko-knji\xc5\xbenih zadev (predvsem dolo\xc4\x8ditve pripadajo\xc4\x8dih funkcionalnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d) so se prebivalci lotili obnove hi\xc5\xa1 po svoje. Prebivalci so se lotili predelav, dozidav, sanacij in prilagoditev, vsak po svojih predstavah in na lastno pest - torej povsem mimo smernic. In predvsem na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine in povsem neusklajeno, s \xc4\x8dimer so nekatere stavbe izgubile prvotni izgled.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo kolonije\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu 19. stoletja je bilo v stari in novi koloniji 368 stanovanj, v katerih je kmalu po vselitvi \xc5\xbeivelo okrog 1600 ljudi. V koloniji so lahko stanovali le delavci \xc5\xbeelezni\xc4\x8darskih delavnic oziroma \xc5\xbeeleznice na sploh. Prebivalci \xc5\xbeelezni\xc4\x8darske kolonije so vse do konca prve svetovne vojne govorili prete\xc5\xbeno nem\xc5\xa1ko. Kolonija je bila nekak\xc5\xa1en nem\xc5\xa1ki otok v mariborskih predmestjih._NEWLINE_Prebivalci nem\xc5\xa1ke narodnosti so se takoj po prvi vojni iz kolonije v glavnem izselili. Takoj po vojni privabijo delavnice, kakor tudi kolonija, precej novih ljudi iz bli\xc5\xbenje okolice Maribora. kasneje pa tudi iz drugih delov Slovenije. V letih 1921 do 1928 pa je pri\xc5\xa1lo tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo Primorcev, predvsem iz okolice Trsta in Se\xc5\xbeane, ki so pribe\xc5\xbeali na \xc5\xa0tajersko zaradi fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega nasilja. Ker so bili to ljudje z ustrezno kvalifikacijo, so imeli prednost pri pridobitvi stanovanja v koloniji._NEWLINE_Po podatkih popisa prebivalstva leta 1930 je \xc5\xbeivelo v koloniji 1266 ljudi. Po \xc5\xa1tetju prebivalstva leta 1971 je \xc5\xbeivelo v koloniji 1047 ljudi._NEWLINE_Zaradi pripadnosti podjetju, ker so delovali stanovalci in zaradi velike mere samozadostnosti kolonije, je ve\xc4\x8dina prebivalcev \xc5\xbeivela v izoliranosti glede na ostale predele Maribora. Zavestna pripadnost stanovalcev kolonije se je pri\xc4\x8dela izgubljati po letu 1952, ko pogoj za bivanje v koloniji ni bilo ve\xc4\x8d delo v \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih delavnicah.\n_START_SECTION_\nKarakteristike kolonije\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8drtovalci kolonije so poleg stavb uredili tudi okolico, kar je spro\xc5\xbeilo tudi prvi parcialni regulacijski na\xc4\x8drt Maribora. Vse stavbe \xc5\xa1e vedno obdajajo vrtovi, zraven so drvarnice, nekdaj pa so stanovalci ob hi\xc5\xa1ah smeli gojiti tudi manj\xc5\xa1e \xc5\xbeivali. Vse hi\xc5\xa1e, tudi tiste iz\xc2\xa0\xc2\xbbstare\xc2\xab\xc2\xa0kolonije, so urejene v pravilen raster, vrtovi imajo obliko pravokotnika, med vrtovi pa te\xc4\x8dejo ulice, ki se pravokotno sekajo._NEWLINE_Pritli\xc4\x8dja hi\xc5\xa1 so zgrajena iz dvakrat \xc5\xbegane rde\xc4\x8de opeke, zgornja nadstropja pa so sivo ometana in predeljena z zob\xc4\x8dastimi venci. Iz rde\xc4\x8de opeke so tudi pro\xc4\x8delja \xc5\xa1ole v naselju z izstopajo\xc4\x8dim rizalitom v sredini. Vse stavbe so bile last delavnic, ki so skrbele za njihovo vzdr\xc5\xbeevanje, niso pa dovoljevali nobenih sprememb ne v stanovanjih ne na vrtovih okrog hi\xc5\xa1. V koloniji je bilo na voljo prav vse, kar so stanovalci potrebovali za vsakdanje \xc5\xbeivljenje. Vrtec je bil zgrajen leta 1870, \xc5\xa1ola leta 1873, nakupovalni magacin leta 1874, imeli pa so tudi kopali\xc5\xa1\xc4\x8de in dobro zalo\xc5\xbeeno knji\xc5\xbenico._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni je upravljanje kolonijo pre\xc5\xa1lo pod \xc5\xbeeleznice Kraljevine Jugoslavije, njeno vzdr\xc5\xbeevanje in urejanje pa je za\xc4\x8delo postopoma pe\xc5\xa1ati.'