b'\n_START_ARTICLE_\nJugoslovanska ljudska armada\n_START_SECTION_\nPraznik\n_START_PARAGRAPH_\nVojska je imela svoj praznik na dan 22. decembra, imenovan dan JLA. Na ta dan leta 1941 je bila v bosanskem mestu Rudo ustanovljena I. proletarska brigada pod poveljstvom Ko\xc4\x8de Popovi\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nRazmere v vojski\n_START_PARAGRAPH_\nJLA je temeljila na naborni\xc5\xa1kem in profesionalnem oficirskem kadru. Voja\xc5\xa1ka obveznost je veljala za vse mo\xc5\xa1ke med 18. in 27. letom (rok se je lahko podalj\xc5\xa1al tudi do 30. leta). Sprva je voja\xc5\xa1ki rok trajal dve leti, izjema sta bili letalstvo in tankovske enote, kjer je trajal tri leta ter mornarice, kjer je trajal celo \xc5\xa1tiri leta. Leta 1955 je pri\xc5\xa1lo v zakonu o obrambi do manj\xc5\xa1ih sprememb. Naborniki, ki so imeli dokon\xc4\x8dano srednjo \xc5\xa1olo, se jim je voja\xc5\xa1ki rok skraj\xc5\xa1al na 18 mesecev. Naborniki z vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olsko izobrazbo so bili poslani na \xc5\xa1olo za rezervne \xc4\x8dastnike, za njih je voja\xc5\xa1ki rok trajal le eno leto. Po letu 1964 je bil voja\xc5\xa1ki rok poenoten za vse nabornike in je tako zna\xc5\xa1al 18 mesecev._NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih in sedemdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je bilo slu\xc5\xbeenje voja\xc5\xa1kega roka mnogim dr\xc5\xbeavljanom Jugoslavije v ponos. V za\xc4\x8detku osemdesetih let, s prihodom politi\xc4\x8dnih, nacionalnih in dru\xc5\xbebenih sprememb je to mnogim predstavljalo vedno ve\xc4\x8dje breme. Mnogi so v tem videli izgubo \xc4\x8dasa, saj so v vojski bili dve leti in kasneje eno leto, ki bi ga lahko uporabili npr. za \xc5\xa1olanje._NEWLINE_Jezik poveljevanja v vojski je bil srbohrva\xc5\xa1ki, \xc4\x8deprav so se v dr\xc5\xbeavi uradno uporabljali vsi jeziki jugoslovanskih narodov. V prostem \xc4\x8dasu naj bi vojaki lahko uporabljali svoj materni jezik, vendar se to ni dogajalo pogosto, saj so oficirji to skrbno prepre\xc4\x8devali, da ne bi pri\xc5\xa1lo do dru\xc5\xbeenja pripadnikov istih narodov_NEWLINE_Ena od posebnosti v JLA, je bila, da so vse do ukinitve leta 1992, uporabljali naziv "drugar" (tovari\xc5\xa1), uporabo katerega je komunisti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim po 2. svetovni vojni vpeljal v celotno takratno jugoslovansko dru\xc5\xbebo. Vzporedno s politi\xc4\x8dnimi spremembami, po ve\xc4\x8dstrankarskih volitvah aprila leta 1990, se je namre\xc4\x8d v javnem \xc5\xbeivljenju pri\xc4\x8del uporabljati naziv gospod, kar je bilo \xc5\xbee v uporabi pred prihodom komunistov na oblast ob koncu vojne leta 1945.'