b'\n_START_ARTICLE_\nNewtonova metoda\n_START_PARAGRAPH_\nNewtonova met\xc3\xb3da ali tang\xc3\xa9ntna met\xc3\xb3da je v matematiki numeri\xc4\x8dna metoda za iskanje ni\xc4\x8del funkcije. Ker je sorodna z metodo navadne iteracije, le da je po navadi dosti hitrej\xc5\xa1a, jo imenujemo tudi met\xc3\xb3da posp\xc3\xa9\xc5\xa1ene iter\xc3\xa1cije._NEWLINE_Za avtorja metode \xc5\xa1teje Isaac Newton, ki jo je opisal v delu De analysi per aequationes numero terminorum infinitas (napisano 1669, izdano 1711). Ker se je s to metodo ukvarjal tudi Joseph Raphson v delu  Analysis aequationum universalis (1690), jo v\xc4\x8dasih zasledimo tudi pod imenom Newton-Raphsonova metoda.\n_START_SECTION_\nUspe\xc5\xa1nost metode\n_START_PARAGRAPH_\nIzka\xc5\xbee se, da je Newtonova metoda uspe\xc5\xa1na za iskanje ni\xc4\x8del prve stopnje. Pri takih ni\xc4\x8dlah zaporedje pribli\xc5\xbekov vedno vodi k ni\xc4\x8dli, \xc4\x8de je le za\xc4\x8detni pribli\xc5\xbeek primerno izbran. V ni\xc4\x8dlah vi\xc5\xa1je stopnje je tangenta vodoravna, kar ote\xc5\xbeuje (ali celo onemogo\xc4\x8da) uporabo Newtonove metode._NEWLINE_Newtonovo metodo se najpogosteje uporablja pri iskanju ni\xc4\x8del polinomov, vendar pa ni omejena samo na polinome: uporabimo jo lahko tudi na drugih odvedljivih funkcijah. Uporabna je celo za iskanje ni\xc4\x8del v kompleksnem, \xc4\x8de izberemo primeren (nerealnen) za\xc4\x8detni pribli\xc5\xbeek.'