b'\n_START_ARTICLE_\nPtolemajev pokal\n_START_PARAGRAPH_\nPtolemajev pokal (francosko: Coupe des Ptol\xc3\xa9m\xc3\xa9es) je oniksova kameja \xe2\x80\x94 pokal z dvema ro\xc4\x8dajema ali kantaros.  Pokal, okra\xc5\xa1en z Dionizijevimi vinjetami in emblemi, je bil v nekem trenutku izrezljan v klasi\xc4\x8dni antiki, verjetno v Aleksandriji. S\xc4\x8dasoma je na\xc5\xa1el svojo pot v zakladnico francoskega kraljestva, preden je bil podarjen opatiji sv. Denisa. V srednjem veku so ga uporabljali kot kr\xc5\xa1\xc4\x8danski kelih, dodali pa so tudi razko\xc5\xa1ne podstavke z latinskimi napisi. Leta 1804 je bil pokal ukraden in podstavki izgubljeni, \xc4\x8deprav je bil pokal obnovljen. Sedaj je v Cabinet des M\xc3\xa9dailles na Biblioth\xc3\xa8que Nationale de France v Parizu.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nDvoro\xc4\x8dna kameja \xc4\x8da\xc5\xa1a, ena od priznanih mojstrovin med rezbarijami iz trdega kamna klasi\xc4\x8dne antike, je bila izrezana iz oniksa in je 8,4 cm visoka s premerom 12,5 cm. \xc4\x8ca\xc5\xa1o  pokrivajo Dionizove vinjete in emblemi, ki prikazujejo maske, vaze, svete \xc5\xbeivali in girlande: simboli samega kulta._NEWLINE_Sprednja stran pokala prikazuje \xc5\xa1est mask, ki obkro\xc5\xbeajo anclabris. Anclabris je upodobljen, kot da je bil izdelan iz marmorja, in dve sfingi, ki slu\xc5\xbeita kot alegorija za skrivnosti in misterij Dionizovega kulta, podpirata mizo. Na anclabrisu stoji majhen kip Hermesa, poleg tega pa visi maska s cevmi. Nad to masko je lahko zelo Apolonov krokar. Na levi strani mize se vidi koza, ki se naslanja na tla, obdana s simboli kulta.  Kon\xc4\x8dno je na desni strani mize pletena ko\xc5\xa1ara, iz katere se pojavi ka\xc4\x8da; ta motiv ko\xc5\xa1are pogosto najdemo v dionizijskih umetni\xc5\xa1kih delih in na videz je bil predmet velikega pomena za vero._NEWLINE_Na zgornji levi strani, danes velja za hrbtno stran pokala, je na drevesu vidna maska mladega Pana. Spodaj koza dose\xc5\xbee zrelo grozdje. Za kozo le\xc5\xbei sadje in miza, najverjetneje anclabris s petimi ceremonialnimi posodami na vrhu. Na levi strani mize je majhna \xc5\xbeenska figura, katere osvetljene bakle predstavljajo sve\xc4\x8danosti in orgije, povezane s kultnimi obredi. Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric de Clarac je trdil, da bi kipi zelo dobro simbolizirali Telete ali Cerera, dve bo\xc5\xbeanstvi pogosto povezani z Dionizom. Nad mizo je tapiserija in dve maski Menad. Na desni, v jablani, lahko vidite drugo masko Pana. \xc5\xa0e dve maski Menad sta na dnu pred mizo._NEWLINE_Zdi se, da so poganski izvor pokala prezrli, ko so ga v srednjem veku pretvorili v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski kelih. Klasicistka Erika Zwierlein-Diehl je poudarila, da so \xc5\xa1tevilni opisi pokala izpu\xc5\xa1\xc4\x8dali Dionizovo naravo rezbarij in podob, le da so opazili splo\xc5\xa1no prisotnost dreves, glave in \xc5\xbeivali. Zdi se, da je ta (morebiti namenska) izguba ikonografskega razumevanja, imenovana tudi "neimenovanje", na\xc4\x8din, da se poganski predmeti ponovno uporabijo za kr\xc5\xa1\xc4\x8danske namene. Ptolemajev pokal je torej primer interpretatio christiana ali prilagoditev nekr\xc5\xa1\xc4\x8danskih elementov kulture ali zgodovinskih dejstev v svetovnem pogledu kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPokal je bil verjetno narejen v Aleksandriji v Egiptu. Neko\xc4\x8d se je zdelo, da datira v helenisti\xc4\x8dno obdobje, c. 250 pr. n. \xc5\xa1t., vendar velja, da izvira iz 1. stoletja n. \xc5\xa1t. Njegova domnevna povezava s Ptolemajci sega iz leta 1644 k zgodovinarju Jeanu Tristanu de Saint-Amantu; trdil je, da je bil pokal izdelan za pogrebne procesije Ptolemaja II. Filadelfa, ki je vladal Egiptu od 285 do 246 pr. n. \xc5\xa1t.  E. Babelon je trdila, da je bil pokal v Egiptu v \xc4\x8dasu splo\xc5\xa1nega obdobja Ptolemejcev, ki je bil precej ohlapnej\xc5\xa1i, in se je raztezal med 305 in 30 pr. n. \xc5\xa1t.  Za to pa ni nobenega posebnega dokaza. Drugi znanstveniki, kot sta John Henry Middleton ali Martin Conway, nakazujejo, da so pokal kasneje v prvem ali drugem stoletju n. \xc5\xa1t. izdelali Rimljani. Datacija pokala je bila problemati\xc4\x8dna predvsem zato, ker so podobna dela redka in zato primerjava te\xc5\xbeavna._NEWLINE_Natan\xc4\x8dna zgodovina pokala je ve\xc4\x8dinoma neznana, \xc4\x8deprav Conway nakazuje, da je verjetno pripadal Karlu Velikem, preden je pre\xc5\xa1el francoske kralje, od katerih ga je eden nazadnje podaril opatiji sv. Denisa. Pokal je bil ob\xc4\x8dasno uporabljen kot \xc4\x8da\xc5\xa1a za vino in se je zna\xc5\xa1el ob kronanju francoskega monarha, na katerem so, po mnenju S. G. Milleta, kot ga je navedel Conway, kraljice dobile \xc2\xbbpo tem svetem obhajilu\xc2\xab\xc2\xa0odvezo.  Leta 1634 je bilo ocenjeno, da je pokal vreden okrog 25.000 liver, z zlatom okovan z dragulji, vrednimi 1.200 liver. Do septembra 1791 je bil del zakladnice bazilike sv. Denisa. Ukraden je bil leta 1804, \xc4\x8deprav je bil pozneje obnovljen - brez podstavkov - ko so tatove ujeli na Nizozemskem. Kelih je zdaj v Cabinet des M\xc3\xa9dailles pri Biblioth\xc3\xa8que Nationale de France v Parizu.\n_START_SECTION_\nKelihovi podstavki\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj \xc4\x8dasa v karolin\xc5\xa1kem obdobju je bil zgrajen podstavek \xc2\xbbv obliki prisekanega sto\xc5\xbeca\xc2\xab, da bi postala posoda bolj podobna tradicionalnemu kelihu in glavi\xc4\x8d zanj je bil \xc2\xbbdelno pokrit s kova\xc5\xa1kim zlatom\xc2\xab. Kasneje v 12. stoletju je opat Suger iz svetega Denisa (ki je slu\xc5\xbeil med 1122-1151) verjetno krasil kelih in dodal kovino, ki je raz\xc5\xa1irila dno keliha.  Ti nosilci so bili izdelani iz zlata in so bili zlatarsko obdelani. Ko je bil pokal v 19. stoletju obnovljen, so manjkali podstavki, ki so jih verjetno raztopili. Danes so nosilci znani le z graviranjem Michela F\xc3\xa9libiena, ki jih je izdelal leta 1706. _NEWLINE_Suger je na podstavek dodal tudi dvojni latinski napis, znan samo iz gravure, ki jo je naredil F\xc3\xa9libien in se glasi: hoc vas Xpe tibi [devota] mente dicavit tertius in Francos [sublimis] regmine Karlus. V prevodu ta legenda pomeni:\xc2\xa0\xc2\xbb[vzvi\xc5\xa1eni] Karel III., na francoskem prestolu, je posodil ta pokal zate, Kristus, z [zvestim] umom.\xc2\xab\xc2\xa0Ve\xc4\x8dina u\xc4\x8denjakov se strinja, da je ta napis povezan s Karlom Baldom, ki je vladal Zahodni Franciji od 840 do 877. Drugi mislijo, da se nana\xc5\xa1a bodisi na Karla Velikega, ki je vladal Franciji od 768\xe2\x80\x94814 ali Karlom Preprostim, ki je tudi vladal Franciji med 919\xe2\x80\x94923, \xc4\x8deprav se ti predlogi zdijo neverjetni.'