b"\n_START_ARTICLE_\nPeking\n_START_SECTION_\nGeografija in administracija\n_START_PARAGRAPH_\nLe\xc5\xbei na severni konici pribli\xc5\xbeno trikotne poljane, ki jo je s svojimi naplavinami oblikovala Rumena reka. Na zahodu, severu in vzhodu ga omejuje gorovje, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti rodovitno poljano pred napredovanjem pu\xc5\xa1\xc4\x8dave severno od njega. Vdore nomadskih plemen s severa je v preteklosti poleg razgibanega terena severno od Pekinga prepre\xc4\x8deval tudi Kitajski zid, ki poteka prek severnega dela mestne ob\xc4\x8dine. Skozi ob\xc4\x8dino te\xc4\x8deta dve reki, Yongding in Chaobai, skozi pa poteka tudi najsevernej\xc5\xa1i del velikega kitajskega prekopa, ki poteka preko planjave do mesta Hangd\xc5\xbeov._NEWLINE_Urbano obmo\xc4\x8dje se nahaja nekoliko ju\xc5\xbeno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da ob\xc4\x8dine. V njegovi sredini se nahaja Trg nebe\xc5\xa1kega miru, nasproti njega pa le\xc5\xbei Prepovedano mesto. Mesto se \xc5\xa1iri v koncentri\xc4\x8dnih krogih, ki jih omejujejo obvoznice, trenutno je v izgradnji peta po vrsti._NEWLINE_Podnebje je vla\xc5\xbeno celinsko s pogostimi monsuni. Zaznamujejo ga vro\xc4\x8da, vla\xc5\xbena poletja in mrzle, suhe zime. Letno pade okoli 600 mm padavin, od tega tri \xc4\x8detrtine poleti. Zrak je mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeen zaradi prometa in industrije. Iz pu\xc5\xa1\xc4\x8dav na severu in severozahodu Kitajske prihajajo tudi pogosti pe\xc5\xa1\xc4\x8deni viharji, ki povzro\xc4\x8dajo prebivalcem precej\xc5\xa1nje nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Kot vse druge administrativne enote Kitajske je tudi Peking pod dvojno oblastjo komunisti\xc4\x8dne partije in vlade. \xc5\xbdupan Pekinga je najvi\xc5\xa1ji predstavnik Ljudske vlade Pekinga, z enakim statusom kot guvernerji provinc. V sistemu oblasti pa ima manj mo\xc4\x8di kot sekretar pekin\xc5\xa1kega mestnega komiteja Komunisti\xc4\x8dne partije Kitajske, ki je najvi\xc5\xa1ji predstavnik Komunisti\xc4\x8dne partije v mestu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je ustanovila dinastija Liao leta 938 kot Jen\xc4\x8ding (Nanjing, dobesedno Ju\xc5\xbena prestolnica). Njihovo ozemlje si je leta 1125 priklju\xc4\x8dila dinastija Jin, leta 1153 so Jen\xc4\x8ding razglasili za svojo prestolnico in ga poimenovali Zhongdu (\xe4\xb8\xad\xe9\x83\xbd, dobesedno Osrednja prestolnica). Leta 1215 so vpadajo\xc4\x8di Mongoli Zhongdu po\xc5\xbegali do tal. Kublajkan ga je kasneje dal ponovno zgradili nekoliko severneje, na mestu dana\xc5\xa1njega Pekinga. Napravil ga je za svojo prestolnico in ga poimenoval Dadu (\xe5\xa4\xa7\xe9\x83\xbd, dobesedno V\xc3\xaalika prestolnica, mongolsko Khanbaliq). V tem \xc4\x8dasu ga je obiskal Marko Polo, v njegovih zapiskih se pojavlja pod imenom Cambuluc. Po padcu mongolske dinastije Yuan je propadel tudi Dadu. V obdobju dinastije Ming so mesto ponovno postavili na istem kraju. Za prestolnico ga je ponovno razglasil tretji cesar dinastije Ming in ga poimenoval Beijing (Peking) (\xe5\x8c\x97\xe4\xba\xac, dobesedno Severna prestolnica). V \xc4\x8dasu vladavine dinastije Ming je Peking po\xc4\x8dasi dobil dana\xc5\xa1njo obliko in takratno mestno obzidje se je ohranilo do 20. stoletja. V tistem \xc4\x8dasu so bili zgrajeni tudi Prepovedano mesto, nebe\xc5\xa1ki tempelj (danes simbol Pekinga) in prvotni Trg nebe\xc5\xa1kega miru (pozneje dvakrat po\xc5\xbegan)._NEWLINE_Status glavnega mesta je Peking obdr\xc5\xbeal tudi med vladavino Mand\xc5\xbeurcev (dinastija Qing). Po kitajski revoluciji leta 1911 je novi predsednik Yuan Shikai dosegel, da je tako tudi ostalo, \xc4\x8deprav so revolucionarji \xc5\xbeeleli postaviti svoj sede\xc5\xbe v Nanjingu. Po njegovi smrti je dr\xc5\xbeava razpadla na ozemlja ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih vojskovodij, ki so se pogosto borili za nadzor nad mestom. _NEWLINE_Leta 1928 je Kuomintang za prestolnico Ljudske republike Kitajske razglasil Nanjing, Peking pa preimenoval v Beiping (Peip'ing) (\xe5\x8c\x97\xe5\xb9\xb3, dobesedno Severni mir). Med okupacijo Japonske med drugo kitajsko-japonsko vojno so Beiping ponovno preimenovali v Peking in tam vzpostavili sede\xc5\xbe marionetne vlade, ki je imela oblast nad okupiranim severnim delom Kitajske. Peking je ponovno postal Beiping po kapitulaciji Japonske konec druge svetovne vojne. Med kitajsko dr\xc5\xbeavljansko vojno, leta 1949, so mesto brez odpora zavzeli komunisti. 1. oktobra istega leta je Komunisti\xc4\x8dna partija Kitajske pod vodstvom Maa Zedonga na Trgu nebe\xc5\xa1kega miru razglasila ustanovitev Ljudske republike Kitajske s sede\xc5\xbeem v Pekingu, kakor so ga nekaj dni pred tem ponovno poimenovali._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vzpostavitve komunisti\xc4\x8dne vladavine so Peking sestavljali le o\xc5\xbeje mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de z okoli\xc5\xa1kimi predmestji, kasneje pa so mestni ob\xc4\x8dini priklju\xc4\x8dili tudi ve\xc4\x8d sosednjih okrajev, kar je mesto nekajkrat pove\xc4\x8dalo in mu dalo dana\xc5\xa1njo velikost. Gospodarske reforme Deng Xiaopinga so povzro\xc4\x8dile velik razmah mesta. Staro obzidje so podrli, da bi naredili prostor za drugo mestno obvoznico. Danes se Peking soo\xc4\x8da s hudimi te\xc5\xbeavami, ki so posledica hitre urbanizacije - prenaseljenostjo, imigracijo iz revnih okoli\xc5\xa1kih naselij in onesna\xc5\xbeenostjo."