b"\n_START_ARTICLE_\nAteizem\n_START_SECTION_\nDefinicije\n_START_PARAGRAPH_\nTihi ateizem se grobo povezuje s pojmom \xc5\xa1ibki, izrecni pa s krepki._NEWLINE_Tihi ateizem je lasten ljudem, ki nimajo prepri\xc4\x8danj o obstoju vi\xc5\xa1jega bitja, ker temu vpra\xc5\xa1anju niso bili izpostavljeni (majhni otroci) in nekaterim agnostikom, ki zanikajo zmo\xc5\xbenost presojanja o vpra\xc5\xa1anju. O obstoju bo\xc5\xbeanstev se ne izrekajo, zato tihi._NEWLINE_Desna polovica v diagramu predstavlja izrecne ateiste. \xc5\xa0ir\xc5\xa1i oval predstavlja mno\xc5\xbeico ljudi, ki ne priznavajo obstoja bo\xc5\xbeanstev, ali se temu vpra\xc5\xa1anju izogibajo. Manj\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje ozna\xc4\x8deno kot trdi izrecni ateizem obsega ljudi, ki izrecno smatrajo trditev, da obstaja vsaj eno bo\xc5\xbeanstvo, kot napa\xc4\x8dno._NEWLINE_Vpra\xc5\xa1anje obstoja boga ali bogov se nana\xc5\xa1a na razli\xc4\x8dne smeri dvoma. Teizem in ateizem se razlikujeta na osi verovanja; gnosticizem in agnosticizem pa na osi spoznanja (ali nezmo\xc5\xbenosti poznanja). Ignosticizem se nana\xc5\xa1a na notranjo skladnost koncepta boga; torej, ali je opis boga v spisih in u\xc4\x8denju posameznega verstva (ali skupine verstev, kot so abrahamske vere: judaizem, kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in islam) notranje skladen. Apateizem odra\xc5\xbea nevero v prakti\xc4\x8dni pomen obstoja boga.\n_START_SECTION_\nPrisotnost\n_START_PARAGRAPH_\nAteisti predstavljajo 11,5 odstotkov zemeljske populacije, vendar so v ve\xc4\x8d obmo\xc4\x8djih zelo negativno sprejeti. V ZDA so ateisti ena najbolj nepriljubljenih manj\xc5\xa1in, ve\xc4\x8d zveznih dr\xc5\xbeav ateistom prepoveduje izvolitev na visoke dr\xc5\xbeavne polo\xc5\xbeaje. V nekaterih islamskih dr\xc5\xbeavah je ateizem (skupaj z vsakr\xc5\xa1nim zavra\xc4\x8danjem islama) kaznovan s smrtjo.\n_START_SECTION_\nOdnos v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\nV evropskem miselnem prostoru se je ateizem pojavil razmeroma zgodaj, predvsem po zaslugi gr\xc5\xa1kega svobodnega odnosa do veroizpovedi. Tako je \xc5\xbee Heraklit Mra\xc4\x8dni lahko dejal, da tega sveta ni ustvaril nih\xc4\x8de od bogov in nih\xc4\x8de od ljudi, temve\xc4\x8d je bil, je in bo ve\xc4\x8dni ogenj, ki po dolo\xc4\x8denih zakonih plamti in uga\xc5\xa1a. Ksenofan se je nor\xc4\x8deval iz antropomorfizma, prepri\xc4\x8danja, da so bogovi podobni ljudem:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce bi imeli levi in konji roke, s katerimi bi lahko oblikovali podobe, bi dali bogovom svoje obli\xc4\x8dje.\xc2\xab\xc2\xa0Demokrit je menil, da so naravni pojavi, ki jih \xc4\x8dlovek ne more pojasniti in potemtakem spodbujajo strah, vzrok za predstave o bo\xc5\xbeanstvih. \xc4\x8ceprav so Sokratu sodili tudi za ateizem, iz ohranjenih del tako njegovo stali\xc5\xa1\xc4\x8de ni nedvomno razvidno . Sokratov u\xc4\x8denec Kritija je menil, da so si bogove izmislili zakonodajalci, da bi z njihovo avtoriteto vcepili moralni \xc4\x8dut in prepre\xc4\x8devali prekrite zlo\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nSrednji in novi vek\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjeve\xc5\xa1ki Evropi ateizem zaradi mo\xc4\x8dnega vpliva Cerkve tako reko\xc4\x8d ni obstajal. V islamskih kalifatih je bilo zaradi ve\xc4\x8dje svobodomiselnosti ve\xc4\x8d umetnikov in u\xc4\x8denjakov, ki niso verjeli v Boga. Imenovali so jih predvsem brezbo\xc5\xbeci ali dvomljivci._NEWLINE_Znova je bil prisoten \xc5\xa1ele v dobi humanizma, torej v \xc4\x8dasu Giordana Bruna in Lucialia Vaninija. Vendarle je bil ateizem tudi v tistem \xc4\x8dasu ve\xc4\x8dkrat prekrit in vsebovan v panteisti\xc4\x8dnih tezah. Panteizem je Arthur Schopenhauer poimenoval kot\xc2\xa0\xc2\xbbvljudni ateizem\xc2\xab\xc2\xa0in pomeni, da sta Bog in svet eno._NEWLINE_V \xc4\x8dasu razsvetljenstva v 18. stoletju so francoski misleci, kot so d'Holbach, Claude Adrien Helv\xc3\xa9tius in Denis Diderot, odkrito in jasno oblikovali ateisti\xc4\x8dno stali\xc5\xa1\xc4\x8de. S kritiko so nato nadaljevali njihovi nasledniki v 19. stoletju, ko je bila zaradi razvoja naravoslovne znanosti in kritiko Biblije na\xc4\x8deta cerkvena avtoriteta in njene dogme._NEWLINE_Feuerbach je zatrdil, da je \xc4\x8dlovek ustvaril boga in ne obratno. Nietzche je dejal, da je ateizem stvar po\xc5\xa1tenja. Marksisti so predstavo sveta zastavili popolnoma ateisti\xc4\x8dno, saj so menili, da so predstave o bogovih nastale v primitivnih dru\xc5\xbebah kot odziv na naravne pojave, prav tako pa tudi kot posledica razredne delitve dru\xc5\xbebe, saj je bil bog oziroma bogovi sredstvo za ideolo\xc5\xa1ko zatiranje \xc5\xa1irokih mno\xc5\xbeic in sredstvo v boju me\xc5\xa1\xc4\x8danskega razreda za ohranjanje oblasti."