b'\n_START_ARTICLE_\nPodgorje, Kamnik\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi\xc4\x8d se omenja leta 1305, ko je Viljem Mekinjski prodal samostanu kmetijo s kmetom Gregorjem v vasi Podgorje. V naslednjih letih se Podgorje omenja \xc5\xa1e nekajkrat, ko so posamezniki prodajali kmetije. Tako kmetije Podgorja niso spadale pod enega gospodarja. Lastniki kmetij so bili gospodarji gradu Strmol, dominikanski samostan Adergas in samostan Mekinje. Menge\xc5\xa1ka podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna kapela sv. Nikolaja v Podgorju se prvi\xc4\x8d omenja leta 1391, ko menge\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik umestil nekega Nikolaja. Prvotno cerkev zidano v gotskem slogu so kasneje podrli in sezidali sedanjo v baro\xc4\x8dnem slogu. Cerkev v Podgorju je bila v 16. stoletju pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de protestantov, ki v mestu niso smeli opravljati bogoslu\xc5\xbeja. Leta 1423 se tu omenja tudi neki dvor z zidano kletjo._NEWLINE_Leta 1770 so v na\xc5\xa1ih de\xc5\xbeelah o\xc5\xa1tevil\xc4\x8dili hi\xc5\xa1e in s tem ustvarili upravno-statisti\xc4\x8dna naselja ali kraje, kakor jih imamo \xc5\xa1e danes. Podgorje je v za\xc4\x8detku spadalo pod Kri\xc5\xbe vendar \xc5\xbee v zadnji \xc4\x8detrtini 18. stoletja ne ve\xc4\x8d. Prve moderne ob\xc4\x8dine je pri nas uvedla francoska doba Ilirskih provinc (1809 \xe2\x80\x931813). Na dana\xc5\xa1njem ozemlju kamni\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dine je bilo v celoti ali deloma pet francoskih ob\xc4\x8din, med katerimi je bila najve\xc4\x8dja kamni\xc5\xa1ka. Podgorje ni spadalo pod kamni\xc5\xa1ko ob\xc4\x8dino, kot je prej od leta 1780 do 1811, ampak je ponovno spadalo pod drugo takrat najve\xc4\x8djo ob\xc4\x8dino, to je bila ob\xc4\x8dina Kri\xc5\xbe z 2726 prebivalci. Od leta 1849 pa vse do danes spada Podgorje pod kamni\xc5\xa1ko ob\xc4\x8dino._NEWLINE_Leta 1850 \xc5\xbee po porazu revolucije, vendar \xc5\xa1e vedno v njenem vzdu\xc5\xa1ju so potekale prve ob\xc4\x8dinske volitve. Volitve na dana\xc5\xa1njem kamni\xc5\xa1kem ozemlju niso potekale gladko. Kmetje so bili razburjeni, ker je bilo za odpravo fevdalnega sistema treba pla\xc4\x8dati od\xc5\xa1kodnino. Viri navajajo, da je bil najve\xc4\x8dji odpor ravno v Podgorju in tudi Kri\xc5\xbeu ter Mostah. V tem \xc4\x8dasu je bilo Podgorje sploh najve\xc4\x8dja vas na kamni\xc5\xa1kem obmo\xc4\x8dju, saj je leta 1817 \xc5\xbee \xc5\xa1telo 88 hi\xc5\xa1 in 407 prebivalcev, 1830 pa je imelo 86 hi\xc5\xa1 in 449 prebivalcev. V tem obdobju je imelo tudi najve\xc4\x8d konj in volov. Leta 1866 so v Kamniku ustanovili \xc4\x8ditalnico, v kateri so sodelovali tudi prebivalci Podgorja. Med njimi je bil tudi pisatelj Josip Ogrinec, ki je po letu 1870 v kamni\xc5\xa1ki \xc4\x8ditalnici ve\xc4\x8dkrat predaval o doma\xc4\x8di zgodovini. Leta 1938 je bilo v Podgorju ustanovljeno prosvetno dru\xc5\xa1tvo, ki je s predstavitvijo Podgorske ohceti leta 1963 v Kamniku postavilo temelje sedanjim tradicionalnim dnevom narodnih no\xc5\xa1 v Kamniku. Novembra 1940 je bil v Bergantovi hi\xc5\xa1i v Podgorju ustanovljen okro\xc5\xbeni komite KPS Kamnik._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni so bile na tem ozemlju ustanovljene nove ob\xc4\x8dine, Podgorje je ostalo pod Kamnikom. V Podgorju je od 1955 deloval krajevni odbor, ki se je 1964 preimenoval v krajevno skupnost. Leta 1971 je v Podgorju prebivalo 611 ljudi, 1978 pa \xc5\xbee 689 ljudi. V letu 2004 je Podgorje \xc5\xa1telo \xc5\xbee 929 prebivalcev, je ena najdalj\xc5\xa1ih vasi v Sloveniji, ki je dala Slovencem mnogo pomembnih ljudi, kot so: Felicita Kalin\xc5\xa1ek, avtorica prve slovenske kuharice, z naslovom Velika slovenska kuharica; Luka Svetec, pisatelj, politik in notar; Josip Ogrinec, pisatelj, prevajalec, \xc5\xa1ahovski publicist; prof. dr. Bla\xc5\xbe Svetelj, podgorski sooblikovalec in u\xc4\x8ditelj slovenske stenografije ter geografije in \xc5\xa1e mnogi drugi.'