b'\n_START_ARTICLE_\nVelekrilci\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa zunaj so velekrilci zelo podobni pravim mre\xc5\xbeekrilcem, imajo le nekoliko bolj \xc4\x8dokato telo in druga\xc4\x8den vzorec \xc5\xbeil v krilih. Imajo prognatno glavo s \xc4\x8deljustmi, izoblikovanimi v grizalo, opaznimi sestavljenimi o\xc4\x8dmi in dolgimi, nitastimi tipalnicami. Predprsje (protoraks) je kvadrataste oblike, tudi ostala dva \xc4\x8dlena oprsja sta dobro razvita in nosita dva para med seboj podobnih velikih kril. Od kril pravih mre\xc5\xbeekrilcev se lo\xc4\x8dijo po \xc5\xbeilah, ki se na robu ne razvejijo, po pove\xc4\x8danem analnem delu drugega para, ki se pahlja\xc4\x8dasto zlaga ob telo, in po temni obarvanosti. Osebki nekaterih vrst so lahko zelo veliki, v\xc4\x8dasih imajo samci tudi zelo pove\xc4\x8dane \xc4\x8deljusti (mandibule), ki imajo vlogo pri dvorjenju in borbah za samico._NEWLINE_Razvijajo se z nepopolno preobrazbo - li\xc4\x8dinke so podolgovate oblike, s \xc4\x8deljustmi, izoblikovanimi v grizalo. Imajo sedem ali osem parov trahealnih \xc5\xa1krg peresaste oblike in podoben terminalni filum, s katerimi dihajo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamica odlo\xc5\xbei maso okrog 200 jaj\xc4\x8dec blizu po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8dega ali stoje\xc4\x8dega vodnega telesa. Vse li\xc4\x8dinke so plenilske, po izleganju se splazijo v vodo, kjer se prehranjujejo z drugimi manj\xc5\xa1imi \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci. Li\xc4\x8dinke velekrilcev so na\xc5\xa1li tudi na \xc2\xbbnenavadnih\xc2\xab\xc2\xa0mestih, kot so luknje v lubju ali med rastlinjem. To nakazuje da so sposobne pre\xc5\xbeiveti tudi izven vode. Levijo se tudi do dvanajstkrat, larvalni razvoj lahko pri isti vrsti traja v severnej\xc5\xa1ih habitatiih do pet let, ju\xc5\xbeneje pa samo eno leto. Trajanje razvoja je v veliki meri odvisno od temperature vode in dostopnosti plena. Pred preobrazbo zlezejo nazaj na kopno, kjer se zabubijo v zemlji. Tako stadij predbube kot bube trajata po nekaj dni, \xc5\xbeu\xc5\xbeelka se je v tem \xc4\x8dasu sposobna nekoliko premikati. Za razliko od pravih mre\xc5\xbeekrilcev se bube ne zavijajo v svilene kokone._NEWLINE_Odrasli stadiji so kratko\xc5\xbeive\xc4\x8di. Kljub dobro razvitim \xc4\x8deljustim se odrasli osebki nekaterih vrst zelo malo ali sploh ne prehranjujejo. Dvorjenje je raznoliko, vklju\xc4\x8duje lahko kemi\xc4\x8dno signaliziranje, sam\xc4\x8devo razkazovanje \xc4\x8deljusti pred samico ali tekmeci, sporazumevanje z vibracijami podlage, ki jih proizvajajo z zadkom, in aktivno lovljenje samice. Samec oplodi samico tako, da ji prenese \xc5\xbeelatinast spermatofor, ki poleg spermijev vsebuje \xc5\xa1e hranilne snovi za razvoj li\xc4\x8dink.\n_START_SECTION_\nSistematika in ekologija\n_START_PARAGRAPH_\nMonofiletski status velekrilcev je splo\xc5\xa1no sprejet, manj raziskana so taksonomska razmerja med rodovi. Predstavniki dru\xc5\xbeine Corydalidae imajo velika, rjavkasta ali \xc4\x8drnopikasta krila, o\xc4\x8desca so prisotna, li\xc4\x8dinke imajo 8 parov \xc5\xa1krg. Predstavniki dru\xc5\xbeine Sialidae pa imajo manj\xc5\xa1a, temnorjava, temnosiva ali \xc4\x8drna krila, so brez o\xc4\x8desc, njihove li\xc4\x8dinke pa imajo 7 parov \xc5\xa1krg._NEWLINE_Velekrilce najdemo po vsem svetu, razen tropskega dela Afrike. Tudi v ostalih tropskih predelih sveta jih je malo. Vezani so na vodna telesa, zato se po navadi zadr\xc5\xbeujejo v vla\xc5\xbenej\xc5\xa1ih predelih. Li\xc4\x8dinke so pogost plen rib, zato jih ribi\xc4\x8di ve\xc4\x8dkrat uporabljajo za vabe.\n_START_SECTION_\nVelekrilci v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi \xc5\xbeivijo le vrste iz dru\xc5\xbeine Sialidae, ki jih v Sloveniji zastopajo 3 vrste, vse iz rodu Sialis: re\xc4\x8dna blatnica (Sialis fuliginosa) \xc5\xbeivi ob teko\xc4\x8dih vodah, po\xc4\x8dasneje teko\xc4\x8de pa preferirata jezerska blatnica (Sialis lutaria) in \xc4\x8drnonoga blatnica (Sialis nigripes). Za razliko od vrbnic in enodnevnic so li\xc4\x8dinke dokaj neob\xc4\x8dutljive na onesna\xc5\xbeenje.'