b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Jakoba, \xc5\xa0kofja Loka\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nO mestni cerkvi, ki je bila v listini prvi\xc4\x8d omenjena leta 1271 in je verjetno stala na lokaciji dana\xc5\xa1nje cerkve, ne vemo ni\xc4\x8desar. Morda je \xc5\xa1lo celo samo za kapelo, saj je bilo tedaj cerkveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v Stari Loki, v prastari cerkvi sv. Jurija._NEWLINE_V 15. stoletju so me\xc5\xa1\xc4\x8dani staro cerkev podrli in zgradili novo. Leta 1471 je nova cerkvena ladja \xc5\xbee stala, kar dokazuje letnica na oboku ob podpisu nekega Toma\xc5\xbea, ki je verjetno sodeloval pri gradnji. V bli\xc5\xbeini pevskega kora se na sklepnikih nahajata dva \xc5\xa1\xc4\x8ditka z mojstrskima znakoma, ki po ugotovitvah strokovnjakov dokazujeta, da je dvoransko ladjo pozidala ista stavbarska delavnica, ki je nekaj let prej postavila podobno cerkveno ladjo v Kranju in prezbiterij v Radovljici._NEWLINE_Ali je bila cerkvena ladja naslednjih 50 let brez prezbiterija ali je bil v uporabi \xc5\xa1e prezbiterij morebitne stare cerkve, ni pojasnjeno. Zdaj\xc5\xa1nji prezbiterij in kapelo na njegovi ju\xc5\xbeni strani so, po ugotovitvah Emilijana Cevca, cerkvi prizidali leta 1525; Cevc se je pri dataciji opiral na slogovni zna\xc4\x8daj sklepnikov, ki so delo mojstra s podpisom HR. Leta 1532 so zgradili \xc5\xa1e zvonik, kar dokazuje letnica na vzidani kamniti plo\xc5\xa1\xc4\x8di._NEWLINE_Velike spremembe je cerkev do\xc5\xbeivela v baroku, ko so postavili nov pevski kor in nove oltarje. V 19. stoletju je zidarski mojster Molinaro, ki se je priselil iz Furlanije in postal ugleden lo\xc5\xa1ki me\xc5\xa1\xc4\x8dan, prizidal cerkvi dve plitvi kapeli in vhodno lopo, dobila pa je spet tudi novo opremo in nove slikarije._NEWLINE_Cerkev so dopolnjevali tudi v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu. Arhitekt Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik je v severni kapeli z mnogo marmorja uredil bogato krstilnico in namestil v cerkvi vrsto lestencev. Njegov u\xc4\x8denec in sodelavec arhitekt Tone Bitenc je preuredil prezbiterij in oltarno mizo obrnil proti vernikom, akademski slikar Stane Kregar pa je zasnoval nova barvna okna.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nCerkvena ladja je zasnovana kot dvoranski prostor. Trije pari osmerokotnih kamnitih stebrov nosijo oboke nad seboj, ki kot pahlja\xc4\x8de rastejo iz stebrov in polstebrov ob steni. Prostor delijo po \xc5\xa1irini v tri ladje, in po dol\xc5\xbeini v \xc5\xa1tiri traveje, a zaradi svoje vitkosti skoraj prav ni\xc4\x8d ne motijo enotnosti prostora. Rebra obokov, ki imajo v vseh ladjah enako vi\xc5\xa1ino, se razporejajo v osmerorogeljne zvezde brez pre\xc4\x8dnih in vzdol\xc5\xbenih cezur. Obok pred slavolo\xc4\x8dno odprtino ima v sredini \xc5\xa1e manj\xc5\xa1o osmerorogeljno zvezdo.                                                                                           Kapiteli stebrov so okra\xc5\xa1eni z akantom. Prav vsa kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da in stikali\xc5\xa1\xc4\x8da reber so prekrita s sklepniki, na katerih vidimo poleg cvetja in \xc5\xa1\xc4\x8ditkov \xc5\xa1e celo vrsto svetnikov, cehovskih simbolov pa seveda Kristusa in Marijo. Svetloba prihaja v ladjo skozi gotsko \xc5\xa1ilasta okna._NEWLINE_Za razmeroma majhno slavolo\xc4\x8dno odprtino se cerkev nadaljuje v precej o\xc5\xbeji prezbiterij, ki zavzema po dol\xc5\xbeini dve poli in petosminski zaklju\xc4\x8dek. Tudi prezbiterij je zasnovan kot gotska stavba s \xc5\xa1ilastimi okni in rebrasto zvezdastim obokom. Ker pa se je na\xc4\x8din gradnje v petdesetih letih spremenil, so rebra tu bolj za okras kot pa nosilci oboka. Na tristranem zaklju\xc4\x8dku prezbiterija izhajajo iz do tal segajo\xc4\x8dih slu\xc5\xbenikov, ob vzdol\xc5\xbenih stenah pa iz konzol, med katerimi so nekatere figuralne. Kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da reber so tudi tu prekrita s sklepniki, ki pa so (po novi modi) precej bolj plitvi in ploski kot v ladji; izklesani so zelo kvalitetno in \xc5\xbee pod renesan\xc4\x8dnim vplivom, tako da je bil E. Cevc prepri\xc4\x8dan, da niso delo stavbenika ampak kiparja, ki se je na sklepniku s podobo sv. Jakoba podpisal s kamnose\xc5\xa1kim znamenjem in \xc4\x8drkama HR. Ob ju\xc5\xbeno steno prezbiterija je prislonjena kapela, ki se je prvotno odpirala v prezbiterij s \xc5\xa1ilasto odprtino, ki je bila pozneje zazidana._NEWLINE_Medtem ko je bila zahodna fasada v 19. stoletju neogotsko preoblikovana, pa je vzhodni del cerkve na zunanji strani povsem ohranil svojo prvotno gotsko podobo. Ve\xc4\x8dkrat stopnjevani oporniki prezbiterija in ju\xc5\xbene kapele ob njem so bili le ob tristranem zaklju\xc4\x8dku kapele zreducirani na okrasne lizene. Poseben poudarek daje zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dini tudi petnadstropni zvonik, prislonjen ob severno steno prezbiterija, ki je z izjemo baro\xc4\x8dne kape povsem gotski._NEWLINE_Leta 1931 je akademski slikar Matej Sternen restavriral poslikavo nekaterih polj med rebri na oboku, druga pa je Ciril Kri\xc5\xbenar na novo poslikali z ornamenti. Iz istega \xc4\x8dasa je tudi freska Kristusa Kralja na slavoloku ob vstopu v prezbiterij, akademskega slikarja Slavka Pengova.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nV prezbiteriju zavzema osrednje mesto kip cerkvenega zavetnika, apostola sv. Jakoba, Starej\xc5\xa1ega. Obkro\xc5\xbeajo ga (dvignjeni in pritrjeni na \xc5\xa1tiri slu\xc5\xbenike) kipi sv. Petra (s klju\xc4\x8di), sv. Mateja (s knjigo), sv. Janeza (s kelihom) in sv. Pavla (z me\xc4\x8dem)._NEWLINE_Ob slavolo\xc4\x8dni steni stojita dva oltarja iz \xc4\x8drnega marmorja, delo Mihaela Ku\xc5\xa1e (1700). Slika v levem stranskem oltarju predstavlja Jezusa na Oljski gori (pripisujejo jo Janezu Juriju Rembu). Tabernakelj pod njo je izdelan iz belega kararskega marmorja (okoli 1860). Na desnem stranskem oltarju je upodobljena sv. Katarina Aleksandrijska, ob straneh pa sta kipa sv. Barbare (na levi) in sv. Lucije (na desni)._NEWLINE_Levo stransko kapelo s krstilnico in bo\xc5\xbejim grobom, vso v marmorju, je zasnoval arhitekt Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik (1951-1954), ki je cerkev opremil tudi z lestenci. Desna stranska kapela hrani misijonski kri\xc5\xbe iz leta 1890, ob njem pa kipa apostola Janeza in \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje._NEWLINE_Kri\xc5\xbeev pot je naslikal dunajski slikar Josip Plank (okoli 1800). Pnevmatske orgle s 23 registri so delo Franca Jenka iz \xc5\xa0entvida (1932).'