b"\n_START_ARTICLE_\nCitiranje\n_START_PARAGRAPH_\nCitiranje je znanstvena metoda, ki ka\xc5\xbee na vire znanstvenih izjav. Sredstvo za to dejavnost so citati, ki so lahko izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za razpravljanje, obi\xc4\x8dajno pa imajo vlogo pritrditve ali kritike oz. argumentiranja. Glavni namen citiranja je intelektualna po\xc5\xa1tenost. Za vsak navedek tuje misli je avtor dol\xc5\xbean povedati, od kod jo je vzel, ne glede na to, ali je navajal dobesedno ali v povzetku. Poleg tega citat omogo\xc4\x8da bralcu poiskati primarno literaturo.\n_START_SECTION_\nOzna\xc4\x8devanje citatov\n_START_PARAGRAPH_\nPri citiranju si pomagamo z narekovaji. Slovenski pravopis predpisuje tak\xc5\xa1en tip narekovajev: \xe2\x80\x9exxxx\xe2\x80\x9c. V urejevalnikih je privzeta angle\xc5\xa1ka stava \xe2\x80\x9cxxxx\xe2\x80\x9d. Slovenska tipografska tradicija dolo\xc4\x8da \xc5\xa1e enojne narekovaje ' xxxx ' za ozna\xc4\x8devanje citatov znotraj citatov in za ozna\xc4\x8devanje slovarskih pomenov besed, npr.: citat (lat. citatio 'poziv'). Slovenske knji\xc5\xbene navednice so tak\xc5\xa1ne:\xc2\xa0\xc2\xbbxxxx\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nCitiranje leksikonskih in slovarskih strani\n_START_PARAGRAPH_\nLeksikonskih in slovarskih strani ne citiramo, ker so gesla urejena po abecedi: s. v. (lat. sub voce 'pod geslom').\n_START_SECTION_\nCitiranje iz enega vira\n_START_PARAGRAPH_\nKadar ves \xc4\x8das citiramo le iz enega vira, potem vira ne ponavljamo za vsakim citatom, ampak samo prvi\xc4\x8d, za ostalimi citati pa v oklepaju zapi\xc5\xa1emo le \xc5\xa1tevilko strani, kjer se nahaja citirano besedilo.\n_START_SECTION_\nNavajanje citatov v celoti\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xbenosti citiranja se razlikujejo glede na tip citiranega besedila.\n_START_SECTION_\nCitiranje monografij\n_START_PARAGRAPH_\nPri citiranju monografij navedemo avtorja, leto izdaje, naslov dela, kraj izdaje in zalo\xc5\xbebo. Npr: Marko Terseglav, 1987. Ljudsko pesni\xc5\xa1tvo. Ljubljana: DZS.\n_START_SECTION_\nCitiranje dnevnikov\n_START_PARAGRAPH_\nPotreben je navedek avtorja, naslov \xc4\x8dlanka, naslov dnevnika, datum objave in \xc5\xa1tevilka strani. Primer: Je. G., 2012. Povpre\xc4\x8dna neto pla\xc4\x8da februarja le \xc5\xa1e 988,47 \xe2\x82\xac. Delo. 16. april. 6-7.\n_START_SECTION_\nCitiranje \xc4\x8dlankov iz revije\n_START_PARAGRAPH_\nNavedemo avtorja, leto objave, naslov \xc4\x8dlanka, ime revije, letnik in \xc5\xa1tevilko ter \xc5\xa1tevilko strani. Npr: Mitja Ogrin, 2008. O dveh verzijah romana S poti. Razlike, prikrite v vrsticah. Slavisti\xc4\x8dna revija. 56/I. 19\xe2\x80\x9333.\n_START_SECTION_\nCitiranje spletnih strani\n_START_PARAGRAPH_\nPri citiranju spletnih strani navedemo avtorja, leto kreacije, naslov \xc4\x8dlanka, ime spletne strani, datum kreacije, url naslov in \xc4\x8das zadnjega obiska strani. Primer: Polona Balanti\xc4\x8d, 2009. Izidor Cankar, S poti. MMC: Prvi interaktivni spletni multimedijski portal. 21. februar. http://www.rtvslo.si/kultura/knjizna-polica/s-poti/158250_NEWLINE_V digitalizirani obliki url naslov pretvorimo v hiperpovezavo in ga zapi\xc5\xa1emo ob imenu spletne strani: Polona Balanti\xc4\x8d, 2009. [Cankar, S poti.] MMC: Prvi interaktivni spletni multimedijski portal. 21. februar._NEWLINE_Standard APA  predpisuje na\xc4\x8din, kjer je avtor podan s priimkom in za\xc4\x8detnico imena, sledi letnica v oklepaju, naslov dela, datum pridobitve in http naslov. Npr.: Vidmar, G. in Jezer\xc5\xa1ek, A. (2012). Reaktivne kisikove spojine in antioksidanti. Pridobljeno 11. 5. 2012 s http://www.cenim.se/435-a.html.\n_START_SECTION_\nOrodja za vstavljanje citatov\n_START_PARAGRAPH_\nPri vstavljanju citatov si lahko pomagamo z Microsoftovim orodjem v Wordu 2010 . Izbiramo lahko med slogi Chicago, GB7714, GOST \xe2\x80\x93 razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje imen, GOST \xe2\x80\x93 razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje naslovov, ISO 690 \xe2\x80\x93 prvi element in datum, ISO 690 \xe2\x80\x93 \xc5\xa1tevil\xc4\x8dni sklic, MLA, SIST02 in Turabian. Poi\xc5\xa1\xc4\x8demo ga na zavihku Sklici in nato Vstavi citat._NEWLINE_Ostala, spletno dostopna orodja se nahajajo na spletnih straneh tujih univerz, npr.: Griffith University Referencing Tool , Harvard Reference Generator  idr."