b'\n_START_ARTICLE_\nPraznina (Vresnik)\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nUmrli veleposestnik in \xc5\xbeagar Avgust Zorec je za seboj pustil \xc5\xbeeno Elizabeto ter h\xc4\x8derki Gizelo in Renato Zorec. Osrednja oseba te pripovedi je Renata (30), vase zazrta raziskovalka same sebe. Je nejevoljna in labilna oseba, \xc5\xbeivi s sinom in \xc5\xa1e vedno \xc5\xa1tudira medicino, ki je zaradi svoje pasivnosti in zgodnje nose\xc4\x8dnosti ni dokon\xc4\x8dala. Po pogrebu se zaradi \xc5\xa1tevilnih ljubezenskih razo\xc4\x8daranjih spre z delodajalko Marjano in da odpoved v lekarni. Po tola\xc5\xbebo se zate\xc4\x8de k otro\xc5\xa1ki prijateljici Elzi in njenemu mo\xc5\xbeu Rudiju. V stanovanju je samo Rudi z otrokoma, ker je Elza v bolni\xc5\xa1nici. Renato ta novica tako potre, da oble\xc5\xbei. Nekega dne v kavarni sre\xc4\x8da ple\xc5\xa1astega gospoda, ki se izka\xc5\xbee za starega znanca Jo\xc5\xbeeta Gnidarja. Z njim odide v Kot, vendar tam ne zdr\xc5\xbei dolgo. Vrne se v Doljane, leto in pol \xc5\xbeivi pri sestri Gizeli in Rajku, ki jo priganjata, naj se \xc5\xbee ustali in najde slu\xc5\xbebo. Priskrbita ji celo, da obiskuje ambulanto zdravnika Goren\xc4\x8darja. Tam vidi, da obstajajo tudi \xc5\xbeenske s huj\xc5\xa1imi problemi, kot jih ima sama. Ko v nesre\xc4\x8di umre njen biv\xc5\xa1i mo\xc5\xbe Gorazd, pade v nezavest. Ob koncu \xc5\xa1tudija pride do velikega spoznanja. Zave se, kako sta potrebna skromnost in delo, zato po\xc5\xa1lje pro\xc5\xa1njo za zaposlitev v doljanski ambulanti. Kon\xc4\x8dno najde notranji mir v delu in upa na svetlo prihodnost.\n_START_SECTION_\nKritika in literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbRoman Praznina je kronika Renate Zorec, osrednjega literarnega lika teksta, je izpoved razgibane, lahko bi rekli tragi\xc4\x8dne usode tridesetletnice: zamudnice v poklicu, \xc5\xa1tudiju medicine, lo\xc4\x8denke, neuspe\xc5\xa1ne v ljubezni. Razo\xc4\x8daranja, nenehni konflikti z dru\xc5\xbebo in posamezniki ji za\xc4\x8denjajo piliti zna\xc4\x8daj, uporni\xc5\xa1kost, buditi voljo in ru\xc5\xa1iti idilo. Preteklost in sedanjost se razkrijeta do popolnosti, v svoji usodni zakonitosti: \xc4\x8de pomeni obdobje konstituiranja zor\xc4\x8devstva, obdobje starih Zorcev nekaj odmaknjenega, skoraj obrobnega, se ob spoznavanju Renatine kronologije usodne vezi med star\xc5\xa1i in njo logi\xc4\x8dno utrdijo, postanejo zakonite, razvidne in opravi\xc4\x8dljive. Vsa Renatina zaslepljenost, ki jo protagonistka skozi ves tekst pojasnjuje, omogo\xc4\x8da bralcu razumeti logi\xc4\x8dnost vezi med Renato in njenimi star\xc5\xa1i.\xc2\xab\xc2\xa0(Marijan Zlobec)_NEWLINE_\xc2\xbbRoman Dragotina I. Vresnika je, na drugi strani, izjemno obse\xc5\xbeno besedilo, narejeno po nekaterih obrazcih tako imenovane socialno realisti\xc4\x8dne proze. Med njimi najbolj o\xc4\x8ditno prevladuje pravilo, da je beletristi\xc4\x8dnega junaka mogo\xc4\x8de v celoti opredeliti in razjasniti s socialnimi kategorijami in dolo\xc4\x8dili. Tako se Vresnikova junakinja \xe2\x80\x93 besedilo je pisano v prvi osebi, kot izpoved ali spominska zgodba \xe2\x80\x93 Renata Zorec, h\xc4\x8di nekdanjega veleposestnika, vseskozi posku\xc5\xa1a odre\xc5\xa1iti peze svoje razredne pripadnosti, za\xc5\xbeiveti brez spomina na prazni, pridobitni\xc5\xa1ki, pol me\xc5\xa1\xc4\x8danski, pol gruntarski svet, iz katerega je pri\xc5\xa1la in ki se v novih oblikah \xc5\xa1e zmerom obnavlja z vso svojo praznino, najti plodne \xc5\xbeivljenjske prilo\xc5\xbenosti zunaj njegovih represivnih norm in (la\xc5\xbei) vrednot.\xc2\xab\xc2\xa0(Andrej Inkret)'