b'\n_START_ARTICLE_\nGrade\xc5\xbe (Italija)\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nKraj le\xc5\xbei v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu sredi Grade\xc5\xa1ke lagune. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu Avstro-Ogrske je bil Grade\xc5\xbe evropsko znano letovi\xc5\xa1\xc4\x8de in klimatsko zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de. Ob turisti\xc4\x8dnih dejavnostih ohranja precej\xc5\xa1en pomen tudi ribolov. V za\xc4\x8detku 21. stoletja se je kraj pona\xc5\xa1al z ve\xc4\x8d kot milijon turisti\xc4\x8dnih preno\xc4\x8ditev letno v hotelih in avtokampih. Turisti\xc4\x8dna plovila pa imajo na razpolago priveze v pristanih Porto S. Vito in Lega Navale ter marini S. Marco in La Couve.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNaselbino na otoku je \xc5\xbee v antiki s kopnim povezoval nasip in razvila se je v trgovsko in pristani\xc5\xa1ko obmestje Ogleja. Pomen mesta (Gradus oziroma Castrum gradense) je zrastel, ko so leta 452 Huni zavzeli in poru\xc5\xa1ili Oglej ter so se v Grade\xc5\xbe umaknile mno\xc5\xbeice beguncev. Mesto je imelo do 2. polovice 4. stoletja kr\xc5\xa1\xc4\x8danski zna\xc4\x8daj, njegova vloga pa je dosegla vrh v 2. polovici 6. stoletja. Po langobardskem zavzetju Ogleja se je v letih 568/569 v Grade\xc5\xbe trajno preselil sede\xc5\xbe oglejske cerkve, ki je bila od 557 v sporu z bizantinskim cesarjem in pape\xc5\xbeem. Najpomembnej\xc5\xa1i dogodek je bila sinoda \xc5\xa1kofov oglejskega patriarhata leta 579. Leta 1156 je bil sede\xc5\xbe patriarhata iz Grade\xc5\xbea prenesen v Benetke, kjer je \xc5\xa1e zdaj; pomen mesta pa je upadel.'