b'\n_START_ARTICLE_\nOdmor na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nOdmor na delovnem mestu (angl. work break) je razli\xc4\x8dno dolgo in omejeno obdobje, kjer je uslu\xc5\xbebencu dovoljeno, da si vzame \xc4\x8das za po\xc4\x8ditek od dela. Obstajajo razli\xc4\x8dne vrste odmora, njihova dol\xc5\xbeina in pla\xc4\x8dljivost pa sta odvisni od politike podjetja. Z okrevanjem od delovnih zahtev in uslu\xc5\xbeben\xc4\x8devo sposobnostjo dela pa se pomembno povezujejo tudi razne specifi\xc4\x8dne aktivnosti in izku\xc5\xa1nje, v katere so zaposleni vklju\xc4\x8deni tekom odmora.\n_START_SECTION_\nPomen odmora na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nStres na delovnem mestu ima lahko resne posledice za zdravje in po\xc4\x8dutje zaposlenih, kar se posledi\xc4\x8dno lahko ka\xc5\xbee tudi pri manj\xc5\xa1i uspe\xc5\xa1nosti podjetja ali organizacije za katero posameznik dela. Zato je pomembno, da se spodbuja zaposlene, da si vzamejo \xc4\x8das za odmor, saj to lahko pripomore k njihovi ve\xc4\x8dji vitalnosti, delovnemu elanu in bolj\xc5\xa1emu zdravju. Tudi pomanjkanje \xc4\x8dasa je pogosto tesno povezano s stresom na delovnem mestu, vendar ko imajo zaposleni dovolj \xc4\x8dasa in mo\xc5\xbenosti za po\xc4\x8ditek, ne ka\xc5\xbeejo znakov utrujenosti ali izgorelosti in so bolje pripravljeni na nove delovne izzive.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dne oblike odmora\n_START_PARAGRAPH_\nOdmor od delovnih zahtev ter nalog lahko poteka v razli\xc4\x8dnih oblikah, traja pa lahko od nekaj minut pa do ve\xc4\x8d dni ali tednov. Zaposleni se lahko sprostijo med dalj\xc5\xa1imi \xc4\x8dasovnimi obdobji, kjer je oseba za nekaj dni oddaljena od delovnega okolja \xe2\x80\x93 vikendi, po\xc4\x8ditnice, dela prosti dnevi oz. delovni prazniki ipd., ali pa med kraj\xc5\xa1imi pavzami tekom delovnega dneva. Zna\xc4\x8dilno za vse vrste odmora je, da gre za prilo\xc5\xbenost, ko si zaposleni, za razli\xc4\x8dno dolg \xc4\x8das lahko vzamejo oddih od dela. Raziskovalci navajajo, da ravno odmik od delovnih nalog omogo\xc4\x8da okrevanje ter ponovno vzpostavitev ravnovesja (tj. psiholo\xc5\xa1kega ter fizi\xc4\x8dnega blagostanja, energije, razpolo\xc5\xbeenja), ki bi lahko bilo poru\xc5\xa1eno zaradi zahtev na delovnem mestu. Poleg tega povezujejo tudi sam proces ter sposobnost okrevanja s psiholo\xc5\xa1kim blagostanjem in zdravjem, kot tudi s pripravljenostjo zaposlenega za delo. Ta pa obsega njegovo pripravljenost za opravljanje dela, njegovo sposobnost osredoto\xc4\x8denosti, zmogljivost vzdr\xc5\xbeevanja pozornosti ter motivacijo za delo. Tri glavne oblike odmora na delovnem mestu so: kratki (mikro) odmori, odmori za malice ali kosila in odmor za dopust, kar vklju\xc4\x8duje tudi praznike ter druge dela proste dneve.\n_START_SECTION_\nKratki (mikro) odmori\n_START_PARAGRAPH_\nTo so odmori, ki so razporejeni tekom celotnega delovnega dne, njihov namen pa je zmanj\xc5\xa1ati fizi\xc4\x8dno neugodje (npr.: raba toaletnih prostorov, predramiti telo po dolgem sedenju), zmanj\xc5\xa1ati utrujenost (npr.: pitje kave ali \xc4\x8daja) ter hitra sprostitev (npr.: kratek odmik od dela, odmor za kajenje). Raziskave potrjujejo pomembnost tak\xc5\xa1ne vrste odmora, saj naj ne bi imeli pomembnega negativnega vpliva na uslu\xc5\xbeben\xc4\x8devo sposobnost opravljanja dela, temve\xc4\x8d jo lahko celo izbolj\xc5\xa1ajo. Kratkoro\xc4\x8dni in dolgoro\xc4\x8dni ter pozitivni in negativni u\xc4\x8dinki tak\xc5\xa1nih odmorov pa so tesno povezani s specifi\xc4\x8dnimi aktivnostmi, navedenimi pod razdelkom\xc2\xa0\xc2\xbbAktivnosti med odmori, ki spodbujajo ali ote\xc5\xbeujejo produktivnost pri delu.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nOdmor za malico ali kosilo\n_START_PARAGRAPH_\nGre za vrsto odmora med delovnim \xc4\x8dasom, znotraj katerega se lahko uslu\xc5\xbebenci za kratek \xc4\x8das odmaknejo od dela, se odpo\xc4\x8dijejo in pojejo malico ali kosilo. Ti odmori so po navadi razporejeni kar sredi delovnega dne, dolgi pa so v povpre\xc4\x8dju od 20 do 60 minut. Ta \xc4\x8das je v glavnem namenjen prehranjevanju in po\xc4\x8ditku, medtem pa lahko zaposleni po potrebi (in \xc4\x8de delodajalec to dopu\xc5\xa1\xc4\x8da) tudi zapusti delovno okolje. Raziskave so navedle tri najpogosteje preu\xc4\x8devane oblike pre\xc5\xbeivljanja odmora za kosilo, med katerimi so: spro\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8de aktivnosti, aktivnosti povezane z delom ter socialne aktivnosti. Spro\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8de aktivnosti vklju\xc4\x8dujejo nizka stanja aktivnosti in truda, obi\xc4\x8dajno postavljajo malo socialnih zahtev od posameznika in predstavljajo minimalno ali ni\xc4\x8d izziva zanje. Aktivnosti povezane z delom vklu\xc4\x8dujejo potreben trud, vztrajnost in osredoto\xc4\x8deno pozornost, ki posameznika lahko iz\xc4\x8drpajo, kar posledi\xc4\x8dno lahko vodi v ve\xc4\x8djo utrujenost ob koncu delovnega dne. Socialne aktivnosti lahko vklju\xc4\x8dujejo aktivnosti, v katerih posameznik lahko u\xc5\xbeiva ali pa tudi ne. Od tega pa je odvisna tudi smer rezultatov, ki jih podajajo razli\xc4\x8dne raziskave. Razli\xc4\x8dne socialne izku\xc5\xa1nje zahtevajo razli\xc4\x8dno raven samoregulativnih spretnosti, ki lahko posameznika iz\xc4\x8drpajo, kar se lahko posledi\xc4\x8dno ka\xc5\xbee v ve\xc4\x8dji utrujenosti ob koncu delovnega dne. Raziskave so pokazale, da odmor za kosilo ne vpliva na vi\xc5\xa1je psiholo\xc5\xa1ko blagostanje zaposlenega, temve\xc4\x8d so s tem povezane specifi\xc4\x8dne aktivnosti znotraj odmora, v katere se oseba vklju\xc4\x8duje. Te aktivnosti so navedene pod razdelkom\xc2\xa0\xc2\xbbAktivnosti med odmori, ki spodbujajo ali ote\xc5\xbeujejo produktivnost pri delu.\xc2\xab Raziskovalci pa so nakazali \xc5\xa1e, da je ena izmed pomembnih komponent okrevanja od dela tudi stopnja nadzora s strani uslu\xc5\xbebenca, nad na\xc4\x8dinom izkori\xc5\xa1\xc4\x8denega \xc4\x8dasa za odmor, pri \xc4\x8demer se zaposleni lahko bolje odpo\xc4\x8dije, \xc4\x8de ima ob\xc4\x8dutek ve\xc4\x8djega nadzora nad tem, kako bo izkoristil svoj \xc4\x8das med odmorom.\n_START_SECTION_\nDopust\n_START_PARAGRAPH_\nV podjetjih in organizacijah so zaposleni upravi\xc4\x8deni do dolo\xc4\x8denega \xc5\xa1tevila dela prostih dni na leto, znotraj katerih naj bi se odpo\xc4\x8dili, sprostili ter pripravili na obstoje\xc4\x8de in na nove delovne izzive. Dopusti so povezani z ve\xc4\x8djim psiholo\xc5\xa1kim blagostanjem ter sposobnostjo opravljanja dela, po tem, ko se je zaposleni vrnil z dopusta. Kljub temu pa avtorji ugotavljajo, da ti u\xc4\x8dinki dokaj hitro izzvenijo (pribli\xc5\xbeno dva do tri tedne po dopustu) in ob\xc4\x8dutek izgorelosti se vrne na predhodno stopnjo. Na to zna vplivati tudi obseg delovnih zahtev, s katerimi se mora zaposleni soo\xc4\x8diti takoj po vrnitvi z dopusta. Poleg tega pa so mo\xc5\xbene tudi negativne izku\xc5\xa1nje na ali tik po dopustu, ki pa niso nujno povezane z delom. Ta vzorec izzvenelih pozitivnih u\xc4\x8dinkov po dopustu se je ponavljal tako preko razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav (Izrael, Nem\xc4\x8dija, Nizozemska, ZDA), kot tudi preko razli\xc4\x8dnih poklicev (pisarni\xc5\xa1ko delo, akademsko delo, industrijsko delo, u\xc4\x8ditelji). Raziskave pa so izpostavile ve\xc4\x8djo verjetnost ogro\xc5\xbeenosti zaradi kardiovaskularnih obolenj pri tistih, ki \xc5\xbee nekaj let niso vzeli dopusta. \xc4\x8cetudi njegovi pozitivni u\xc4\x8dinki hitro izzvenijo, nas obenem varujejo pred dolgoro\xc4\x8dno negativnimi u\xc4\x8dinki stresa na delovnem mestu. Poleg te in pozitivne povezave s psiholo\xc5\xa1kim blagostanjem, so zaposleni, takoj po dopustu, poro\xc4\x8dali tudi o vi\xc5\xa1ji zavzetosti pri delu ter pripravljenostjo za opravljanje dela. Zato je zanje bolj blagodejno, da si vzamejo ve\xc4\x8d kraj\xc5\xa1ih dopustov (npr. tri na leto), namesto enega dalj\xc5\xa1ega ali celo nobenega. Specifi\xc4\x8dne aktivnosti, ki posredno in neposredno spodbujajo ali zavirajo produktivnost na delovnem mestu, so navedene pod razdelkom\xc2\xa0\xc2\xbbAktivnosti med odmori, ki spodbujajo ali ote\xc5\xbeujejo produktivnost pri delu.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nAktivnosti med odmori ki spodbujajo ali ote\xc5\xbeujejo produktivnost pri delu\n_START_PARAGRAPH_\nSpecifi\xc4\x8dne aktivnosti in izku\xc5\xa1nje med odmori igrajo pomembno vlogo pri okrevanju od delovnih zahtev in izzivov. Ustrezno okrevanje pa je povezano z zvi\xc5\xa1animi stopnjami psiholo\xc5\xa1kega blagostanja ter sposobnostmi opravljanja dela. Raziskovalci so identificirali \xc5\xa1tevilne aktivnosti, ki pomembno prispevajo k bolj\xc5\xa1emu okrevanju od delovnih zahtev, med katerimi pa je ena izmed najbolj pomembnih prisostvovanje v spro\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8dih aktivnostih. Te so namre\xc4\x8d povezane z vi\xc5\xa1jo stopnjo psiholo\xc5\xa1kega blagostanja uslu\xc5\xbebencev, ne glede na dol\xc5\xbeino odmora (tj. ne glede na to, ali gre za kratek odmor, odmor za kosilo, ali za dopust). Poleg tega pa so spro\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8de izku\xc5\xa1nje povezane tudi z vi\xc5\xa1jimi stopnjami izra\xc5\xbeenosti pozitivnega razpolo\xc5\xbeenja ter pozornosti in pa z ni\xc5\xbejo ravnijo utrujenosti ter z ni\xc5\xbejimi stopnjami izra\xc5\xbeenosti negativnih \xc4\x8dustev. Podoben vpliv pa imajo tudi izku\xc5\xa1nje psiholo\xc5\xa1kega in fizi\xc4\x8dnega oddaljevanja od dela, pri \xc4\x8demer gre za ukrivljen odnos \xe2\x80\x93 zelo nizke in zelo visoke stopnje psiholo\xc5\xa1kega oddaljevanja od dela niso koristne za posameznikovo sposobnost opravljanja dela in so lahko celo \xc5\xa1kodljive za posameznikovo podro\xc4\x8dje dela, medtem ko so srednje vrednosti psiholo\xc5\xa1ke oddaljenosti od dela najbolj optimalne za posameznikovo sposobnost opravljanja dela. Raziskave navajajo razli\xc4\x8dne oblike aktivnosti, katerih naj bi se zaposleni izogibal med razli\xc4\x8dnimi oblikami odmorov ter aktivnosti, katerih naj bi se poslu\xc5\xbeeval, da bi izbolj\xc5\xa1al svojo produktivnost pri delu.\n_START_SECTION_\nmed dopusti\n_START_PARAGRAPH_\nSpro\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8de izku\xc5\xa1nje (sprehod, branje knjig),u\xc4\x8denje novih stvari ter izpopolnjevanje razli\xc4\x8dnih spretnosti so povezane z manj\xc5\xa1o \xc4\x8dustveno iz\xc4\x8drpanostjo.\n_START_SECTION_\nmed odmori za kosilo\n_START_PARAGRAPH_\nSpro\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8de izku\xc5\xa1nje, nova izkustva in u\xc4\x8denje novih stvari so povezana z vi\xc5\xa1jo stopnjo pozornosti pri delu in ni\xc5\xbejo stopnjo utrujenosti takoj po odmoru. Socializiranje in spanje med odmori pa sta povezana z vi\xc5\xa1jo stopnjo izra\xc5\xbeenosti pozitivnih emocij in ni\xc5\xbejo stopnjo izra\xc5\xbeenosti negativnih emocij takoj po odmoru.\n_START_SECTION_\nmed kratkimi odmori\n_START_PARAGRAPH_\nAktivnosti, povezane s slu\xc5\xbebo in delom, kot so: u\xc4\x8denje novih stvari in spretnosti, pomo\xc4\x8d sodelavcu/sodelavki, ustvarjanje in dajanje pomena ter gradnja pozitivnih odnosov s sodelavci, so povezani z vi\xc5\xa1jo stopnjo izra\xc5\xbeenosti energije in vitalnosti ter z ni\xc5\xbejo stopnjo utrujenosti.\n_START_SECTION_\nmed dopusti\n_START_PARAGRAPH_\nRazmi\xc5\xa1ljanje o negativnih aspektih slu\xc5\xbebe ter spoprijemanje z neprijetnimi situacijami (prepiri s partnerjem ali dru\xc5\xbeino, te\xc5\xbeave z avtomobilom) so povezane z ve\xc4\x8djim ob\xc4\x8dutkom izgorelosti, ve\xc4\x8d zdravstvenimi prito\xc5\xbebami ter ni\xc5\xbejo sposobnostjo opravljanja dela po dopustu.\n_START_SECTION_\nmed odmori za kosilo\n_START_PARAGRAPH_\nAktivnosti povezane z delom, kot sta pripravljanje in organiziranje materiala za prihodnji delovni sestanek, so povezane z vi\xc5\xa1jo stopnjo izra\xc5\xbeenosti negativnih emocij ter utrujenosti takoj po odmoru. Kljub temu, da je socializiranje bilo povezano z vi\xc5\xa1jo stopnjo izra\xc5\xbeenosti pozitivnih emocij in ni\xc5\xbejo stopnjo izra\xc5\xbeenosti negativnih emocij, je bilo obenem povezano tudi z ve\xc4\x8djo utrujenostjo po odmoru .\n_START_SECTION_\nmed kratkimi odmori\n_START_PARAGRAPH_\nKajenje in pitje kave na videz izbolj\xc5\xa1ata uslu\xc5\xbeben\xc4\x8devo vitalnost, vendar sta dolgoro\xc4\x8dno povezana s kardiovaskularnimi obolenji, pojavom kancerogenih obolenj (kajenje) ter z anksioznostjo in motnjami spanja (kava), ki odtehtajo pozitivne u\xc4\x8dinke pogostih kratkih odmorov. Sodelovanje v neslu\xc5\xbebenih aktivnostih in psiholo\xc5\xa1ka oddaljenost od dela (npr.: osebni telefonski klic, pregledovanje osebne e-po\xc5\xa1te, facebooka, twitterja) so povezane z ni\xc5\xbejo stopnjo izra\xc5\xbeenosti energije ter obenem slab\xc5\xa1e vplivajo na posameznikovo sposobnost opravljanja dela in na njegovo psiholo\xc5\xa1ko blagostanje. Nekatere aktivnosti, kot sta delanje na\xc4\x8drtov za vikend in poslu\xc5\xa1anje glasbe pa so imele celo negativen u\xc4\x8dinek na raven energije uslu\xc5\xbebenca.\n_START_SECTION_\nSedenje in fizi\xc4\x8dna aktivnost na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nErgonomi poudarjajo pomembnost odmora od dela. \xc5\xa0tudije o psihofizikalnih mehanizmih utrujenosti so pokazale povezavo med u\xc4\x8dinki stresa in posledicah, ki se ka\xc5\xbeejo na telesni ravni. Nove tehnike NMR (Jedrsko Magnetne Resonance, angl. Nuclear Magnetic Resonance), ki jih razvijajo na italijanski Univerzi v Torinu, so pokazale pribli\xc5\xbeno enake znake celi\xc4\x8dnih po\xc5\xa1kodb pri osebah, ki so bile izpostavljene ekvivalentnim u\xc4\x8dinkom stresorjev. Zato, poleg na\xc4\x8drtovanja ter organiziranja delovnih nalog, poudarjajo predvsem pomen odmora. Tako naj bi se namre\xc4\x8d uslu\xc5\xbebenci bolje izognili neprijetnim dolgoro\xc4\x8dnim u\xc4\x8dinkom stresa. Za ve\xc4\x8dino udele\xc5\xbeencev v raziskavah je bilo dolgourno sedenje, z vmesnimi kratkimi odmori in enim dalj\xc5\xa1im odmorom za kosilo, povezano z delom in delovnimi zahtevami, pri \xc4\x8demer pa so \xc4\x8dutili, da je njihov \xc4\x8das za vmesne odmore, kjer bi lahko razbili monotonijo dolgotrajnega sedenja, mo\xc4\x8dno omejen. Pri tem pa je bilo zelo pogosto prepri\xc4\x8danje med njimi, da je sedenje klju\xc4\x8dnega pomena za produktivnost. To prepri\xc4\x8danje je bilo identificirano kot najpomembnej\xc5\xa1a prepreka pri poskusu zmanj\xc5\xa1evanja dele\xc5\xbea sedenja tekom delovnega dne. Medtem, ko so raziskave potrile, da lahko vklju\xc4\x8devanje odmorov v dolgotrajno sedenje med delovnim dnevom celo izbolj\xc5\xa1a produktivnost na delovnem mestu. Specifi\xc4\x8dne aktivnosti med razli\xc4\x8dnimi vrstami odmora, ki posredno in neposredno spodbujajo ali zavirajo produktivnost na delovnem mestu pa so navedene pod razdelkom\xc2\xa0\xc2\xbbAktivnosti med odmori, ki spodbujajo ali ote\xc5\xbeujejo produktivnost pri delu.\xc2\xab Poleg tega nekateri raziskovalci navajajo pomembne pozitivne povezave med kraj\xc5\xa1imi obdobji fizi\xc4\x8dne aktivnosti med odmori (in po delovnem dnevu) ter optimalnej\xc5\xa1imi posledicami na podro\xc4\x8dju zdravja. Med pogoste strategije za pove\xc4\x8danje fizi\xc4\x8dne aktivnosti na delovnem mestu predlagajo: raba javnih prevoznih sredstev, hoja po stopnicah, namesto vo\xc5\xbenja z dvigalom, hoja do sodelav\xc4\x8deve pisarne, namesto po\xc5\xa1iljanje e-po\xc5\xa1te, sestanki med sprehodom, zapustitev delovne mize med kosilom, vstajanje in pretegovanje. Primer fizi\xc4\x8dne aktivnosti med delovnim \xc4\x8dasom pa predstavlja Booster Break Program, v katerega so vklju\xc4\x8deni uslu\xc5\xbebenci, odvija pa se na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nBooster Break program\n_START_PARAGRAPH_\nBooster Break program je program fizi\xc4\x8dne aktivnosti za uslu\xc5\xbebence, ki se odvija na delovnem mestu, med odmorom, vodi ga eden od za to usposobljenih uslu\xc5\xbebencev. Program poteka vsak dan, po 15 minut, uslu\xc5\xbebenci so oble\xc4\x8deni v delovna obla\xc4\x8dila. Fizi\xc4\x8dne aktivnosti navadno vklju\xc4\x8dujejo vaje za fleksibilnost, pretegovanje in toniranje mi\xc5\xa1ic ter aerobne vaje. U\xc4\x8dinek programa je viden tako neposredno (izbolj\xc5\xa1ano zdravje) kot tudi posredno, s pomo\xc4\x8djo u\xc4\x8dinka "prelivanja" (angl. \xc2\xbbspill over\xc2\xab\xc2\xa0effect), ki kot posledico izvajanja programa vklju\xc4\x8duje pomembne spremembe v pove\xc4\x8dani fizi\xc4\x8dni aktivnosti tudi izven delovnega \xc4\x8dasa. Poleg izbolj\xc5\xa1ane zdravstvene slike je program namenjen tudi promoviranju zdravega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja in izbolj\xc5\xa1anju produktivnosti uslu\xc5\xbebencev. Ko so raziskovalci spremljali potencialni u\xc4\x8dinek programa, so vklju\xc4\x8dili 14 zaposlenih (8 \xc5\xbeensk in 6 mo\xc5\xa1kih), katere so spremljali \xc5\xa1est mesecev, tekom 117 ponovitev. Po programu so imeli udele\xc5\xbeenci pomembno izbolj\xc5\xa1ane vrednosti HDL holesterola in so v povpre\xc4\x8dju izgubili 6 kilogramov. Tudi drugi raziskovalci ugotavljajo pomembno vlogo fizi\xc4\x8dne aktivnosti med odmori kot pomembno strategijo vplivanja za zdravje uslu\xc5\xbebencev. Program torej promovira zdravje \xe2\x80\x93 kot preventivo po\xc5\xa1kodbam na delovnem mestu, na kar se podrobneje osredoto\xc4\x8da podro\xc4\x8dje ergonomije.\n_START_SECTION_\nVpliv urnika na sposobnost dela in utrujenost\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru ameri\xc5\xa1ke raziskave so avtorji opravili 14 dnevni eksperiment, kjer so na 27 udele\xc5\xbeencih simulirali pogoje izmenskega dela, z namenom ugotovitve u\xc4\x8dinka odmora na njihovo opravljanje dela. V raziskavo je bilo vklju\xc4\x8denih 13 mo\xc5\xa1kih in 14 \xc5\xbeensk, starih med 22 in 39 let. V 14 dneh so udele\xc5\xbeence naklju\xc4\x8dno razporedili v dve skupini, od katerih je ena sodelovala v dveh etapah po 5 delovnih dni dnevne izmene, druga skupina pa v dveh etapah po 5 delovnih dni no\xc4\x8dne izmene. Med dnevnimi in no\xc4\x8dnimi izmenami pa so jim dali 34-urni odmor. Njihove kognitivne funkcije so testirali \xc5\xa1tirikrat dnevno, spremljali pa so tudi njihove vzorce spanja. Ugotovili so, da so no\xc4\x8dne izmene veliko bolj povezane z majhnimi koli\xc4\x8dinami spanja, kot dnevne izmene in da so bili 34-urni odmori u\xc4\x8dinkoviti za vzdr\xc5\xbeevanje pozornosti pri tistih udele\xc5\xbeencih, ki so bili vklju\xc4\x8deni v dnevne delovne izmene. Pri skupini z no\xc4\x8dnimi izmenami pa se je u\xc4\x8dinkovitost vzdr\xc5\xbeevanja pozornosti mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1ala, kar je rezultiralo tudi v zmanj\xc5\xa1ani sposobnosti optimalnega opravljanja dela.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8d o odmoru na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nTaking Breaks Makes You Work Better_NEWLINE_Why Your Brain Needs a Break'