b'\n_START_ARTICLE_\nTeta Magda\n_START_PARAGRAPH_\nTeta Magda je literarni lik, ki nastopa v dveh knji\xc5\xbeevnih delih Svetlane Makarovi\xc4\x8d: Teta Magda ali Vsi smo ustvarjalci in Po\xc4\x8ditnice pri teti Magdi.\n_START_SECTION_\nO avtorici\n_START_PARAGRAPH_\nSvetlana Makarovi\xc4\x8d se je rodila 1. januarja 1939 v Mariboru. Od leta 1970 je svobodna knji\xc5\xbeevnica. Je vsestranska umetnica, katero najbolj poznamo kot sodobno pesnico, pevko, ilustratorko ter ustvarjalko mladinske in otro\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti. Veliko njenih del je bilo tudi uprizorjenih kot gledali\xc5\xa1ke igre.\n_START_SECTION_\nO literarnem liku\n_START_PARAGRAPH_\nTeta Magda, poznana tudi kot Magda Madeline Orehek, je junakinja dveh satir, katere dan nikoli ne mine brez ustvarjanja: spreminjanja barve obla\xc4\x8dil, sten, torbic, svoje frizure ali izdelovanja umetnih \xc5\xa1opkov. Eksperimentira tudi s hrano in vzgojnimi metodami. Svoje nenavadne vzgojne prijeme uporablja na svoji ne\xc4\x8dakinji Pun\xc4\x8di, ki je sirota in \xc5\xbeivi pri njej od svojega 12. leta, ku\xc5\xbeku Sne\xc5\xbeku in ma\xc4\x8dkonu An\xc4\x8dkonu. Teta Magda zase pravi, da je zelo talentirana in pametna in ravno zaradi svoje dobre samopodobe, se nikoli ne boji uresni\xc4\x8diti svojih \xc5\xbeelja in na\xc4\x8drtov. Kljub svoji trmi in hitri jezi je dobrodu\xc5\xa1na, posebno ljube pa so ji \xc5\xbeivali. Ima bujno domi\xc5\xa1ljijo s katero predstavlja sebe kot najimenitnej\xc5\xa1o, najbolj izobra\xc5\xbeeno in najbolj izku\xc5\xa1eno \xc5\xbeensko na svetu. Zaradi svojih \xc2\xbbizku\xc5\xa1enj\xc2\xab\xc2\xa0(npr. dresirala naj bi leve, pou\xc4\x8devala na Antilih , diplomirala iz medicine) je polna nasvetov, ki jih z nevarno prijaznostjo najve\xc4\x8dkrat deli sosedam in Pun\xc4\x8di. Z uporabo izmi\xc5\xa1ljenih besed, ki zvenijo precej imenitno, spretnim obra\xc4\x8danjem stavkov in opletanjem z jezikom zlahka ovija okoli svojega prsta neizobra\xc5\xbeene ljudi okoli sebe. Je precej snobovska in prava kraljica drame, ki vestno skriva svoja leta.\n_START_SECTION_\nVsebina zgodb\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba opisuje Magdine dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine z ustvarjanjem. S svojimi spretnimi rokami preobrazi rumeno bluzo v zeleno, zeleno bluzo v \xc5\xa1al, ta pa na koncu kon\xc4\x8da kot vre\xc4\x8dka za di\xc5\xa1ave. Odpre tudi salon Madeline, v katerem prodaja \xc5\xa1opke iz umetnega cvetja po \xc2\xbbnajnovej\xc5\xa1i modi\xc2\xab, a ga \xc5\xa1e isti dan zapre. Poleg ustvarjanja njene dneve zapolnjujejo \xc5\xa1e ne\xc4\x8dakinja Pun\xc4\x8di, prijatelj in skoraj\xc5\xa1nji ljubimec gospod Poglajen in njegov ne\xc4\x8dak, ter pes Sne\xc5\xbeko. Najve\xc4\x8d stikov z Magdo med vsemi opravljivimi sosedami pa ima Pavlina, osamljena \xc5\xbeenska, ki si posku\xc5\xa1a najti mo\xc5\xa1kega. Nekega dne pride k Magdi s celim kupom pisem, ki so ji jih napisali mo\xc5\xa1ki, zaradi njenega oglasa v \xc4\x8dasopisu. Magda Pavlini prepove oditi na zmenek in tja odide sama, ter spozna, da je Pavlini pisal sam gospod Poglajen. Zaradi tega se s Poglejenom spreta. Kot re\xc5\xa1iteljica vseh \xc5\xbeivih bitij, domov pripelje pijanca, ki ga sre\xc4\x8da v gostilni, a ga kmalu iz\xc5\xbeene. Poskusi re\xc5\xa1iti tudi dojen\xc4\x8dka, ki ga njegova mama za kratek \xc4\x8das pusti pred drogerijo, in ga odpelje k sebi domov, k pravi mami pa ga vrne policija. Kljub vsem izku\xc5\xa1njam pa ne more prepre\xc4\x8diti odhoda njene Pun\xc4\x8di v internat._NEWLINE_Po\xc4\x8ditnice pri teti Magdi_NEWLINE_Pun\xc4\x8di se \xc5\xa1e pred koncem \xc5\xa1olskega leta vrne domov k teti Magdi, saj ji je jasno, da letnika ne bo izdelala. Magdo zmoti med iskanjem anti\xc4\x8dnih \xc5\xa1karij, s katerimi bo njena znanka Evelina \xc5\xa0koromac prerezala otvoritveni trak svojega novega slow food lokala Orhideja. Otvoritvena slovesnost se kon\xc4\x8da kot prava polomija. Magdina soseda Pavlina se vse ve\xc4\x8d dru\xc5\xbei z gospodom Poglajenom, kar Magdi sprva ni v\xc5\xa1e\xc4\x8d, a ker je njeno poslanstvo da \xc2\xbbpomaga retardiranim du\xc5\xa1am\xc2\xab, se odlo\xc4\x8di da ju bo poro\xc4\x8dila. To posku\xc5\xa1a narediti med kulturnim ve\xc4\x8derom v Orhideji, a namera se izka\xc5\xbee za neuresni\xc4\x8dljivo, saj se Pavlina ho\xc4\x8de poro\xc4\x8diti z gospodom Krasni\xc4\x8dem, lastnikom Orhideje. Klub temu, da izgleda, da bo ve\xc4\x8der spet popolna polomija, alkohol vsem zbranim pomaga, da vsaj za en dan zgladijo spore. Po\xc4\x8ditnice pa se kmalu kon\xc4\x8dajo, in Pun\xc4\x8di se spet vrne v internat, kamor pogosto prihajajo pisma tete Magde, naslovljene na njen zaklad - Pun\xc4\x8di.'