b'\n_START_ARTICLE_\nAlergija\n_START_PARAGRAPH_\nAlergija je motnja imunskega sistema, za katero so zna\xc4\x8dilne pretirane reakcije, ki jih nosijo posamezna protitelesa (reaginski test ali IgE), na obi\xc4\x8dajno ne\xc5\xa1kodljive snovi, kot je cvetni prah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPojem "alergija" je bil uveden leta 1906, s katerim sta prva dunajska pediatra Clemens von Pirquet in B\xc3\xa9la Schick opazovala, kako ima lahko imunski sistem tudi \xc5\xa1kodljivo vlogo pri spremenjenih odzivih po dajanju heterolognega seruma ali cepiva proti \xc4\x8drnim kozam za terapevtske namene. Pirquet in Schick sta poimenovala ta pojav "alergija", iz gr\xc5\xa1kih besed \xe1\xbc\x84\xce\xbb\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82, kar pomeni "drugo", in \xe1\xbc\x94\xcf\x81\xce\xb3\xce\xbf\xce\xbd, kar pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbdelo\xc2\xab\xc2\xa0. Sprva so bile vse oblike preob\xc4\x8dutljivosti razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene kot alergije, ker so mislili, da jih povzro\xc4\x8di spremenba aktiviranega imunskega sistema. Kasneje je postalo jasno, da je vpletenih veliko razli\xc4\x8dnih mehanizmov bolezni, ki imajo v skupnem nenormalno aktivacijo imunskega sistema. Leta 1963 sta Philip Gell in Robin Coombs predlagala nov sistem razvr\xc5\xa1\xc4\x8danja, ki je predvideval \xc5\xa1tiri vrste preob\xc4\x8dutljivostne reakcije, znane kot nenavadni razred od I do IV . S to novo klasifikacijo je bil izraz "alergija" rezerviran samo za tip I preob\xc4\x8dutljivosti.\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nZa alergije so zna\xc4\x8dilni vnetni odzivi na alergene; lokalni ali sistemski. Zna\xc4\x8dilni so naslednji simptomi: - nos: kihanje in otekanje nosne sluznice (alergi\xc4\x8dni rinitis) - o\xc4\x8di: rde\xc4\x8dica in srbenje veznice (alergijski konjunktivitis). Skoraj vedno je to spremljevalni pojav alergijskega rinitisa - spodnje dihalne poti: dra\xc5\xbeenje, bronhokonstrikcija, napadi astme - ko\xc5\xbea: alergijski dermatitis, kot je ekcem, urtikarija, nevrodermitis (delno) in kontaktni dermatitis_NEWLINE_Sistemski alergi\xc4\x8dni odziv se imenuje tudi "anafilaksija": glede na stopnjo resnosti, lahko povzro\xc4\x8di ko\xc5\xbene reakcije, bronhokonstrikcijo, edem, hipotenzijo, vse do anafilakti\xc4\x8dnega \xc5\xa1oka z mo\xc5\xbenim pojavom kome, v\xc4\x8dasih smrtonosno\n_START_SECTION_\nDiagnosticiranje\n_START_PARAGRAPH_\nZa alergijske reakcije so odgovorna "IgE" protitelesa. Obi\xc4\x8dajo so prisotna pri vseh ljudeh. Za ugotavljanje prisotnosti teh protiteles se opravi krvni test. Visoka raven IgE protiteles v krvi ka\xc5\xbee na alergijo, vendar je mo\xc5\xbena tudi pri ljudeh, ki niso alergi\xc4\x8dni. Glavni test za diagnozo alergije je ko\xc5\xbeni test "Prick test." To je preiskava pri keteri pridejo pacijenti v stik z minimalno koli\xc4\x8dino razli\xc4\x8dnih alergenov (po navadi na podlahti), stiki alergenov in ko\xc5\xbee pa se tudi zbodejo s posebno iglo. \xc4\x8ce ima pacient aktivna protitelesa IgE na dolo\xc4\x8den alergen, bo opaziti rde\xc4\x8dico, oteklino in srbe\xc4\x8dico - kar pa tudi pomeni, da je bolnik alergi\xc4\x8den na dano snov. Druga raziskava pa uporablja tudi test "Rast" (Radio Allergo Sorbent Test), ki i\xc5\xa1\xc4\x8de IgE neposredno v krvnem obtoku. Test z obli\xc5\xbei, pa se uporablja za diagnozo alergijskega kontaktnega dermatitisa. Ta se izvede z lepljenjem obli\xc5\xbeev na ko\xc5\xbeo, na katerih so razli\xc4\x8dni alergeni (po navadi na hrbtni del med lopaticama), za nekaj dni.'