b'\n_START_ARTICLE_\nPierre Duhem\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPierre Duhemov o\xc4\x8de je bil Pierre-Joseph Duhem, komercialni popotnik, njegova mama pa je bila Alexandrine Fabre. Bil je iz flamske dru\xc5\xbeine. Pierre, najstarej\xc5\xa1i izmed 4 otrok, se je rodil v Rue des Je\xc3\xbbneurs v Parizu leta 1861. Ko je bil star enajst let se je vpisal na Coll\xc3\xa8ge Stanislas, kjer se \xc5\xa1tudiral z odliko.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nDuhem je avtor podzavestne ali Duhem-Quinejeve teze, ki pravi, da za kakr\xc5\xa1en koli niz opa\xc5\xbeanj obstaja ne\xc5\xa1teto veliko razlag, ter da iz posamezne znanstvene hipoteze ne moremo izpeljevati zaklju\xc4\x8dkov. To je v bistvu enako kot Humejeva kritika indukcije: vse tri razli\xc4\x8dice ka\xc5\xbeejo na dejstvo, da empiri\xc4\x8dni dokazi ne morejo prisiliti izbire teorije ali njene revizije._NEWLINE_Kljub priljubljenosti Duhem-Quinejeve teze v filozofiji, pa sta v resnici Pierre Duhem in Willard Van Orman Quine navajala zelo razli\xc4\x8dne teze. Pierre Duhem je verjel, da se eksperimentalna teorija v fiziki bistveno razlikuje od podro\xc4\x8dij, kot so fiziologija in dolo\xc4\x8dene veje kemije. Tudi Duhemova zasnova teoreti\xc4\x8dne skupine ima svoje meje, saj niso vsi koncepti logi\xc4\x8dno povezani drug z drugim. V te teoreti\xc4\x8dne skupine v fiziki sploh ni vklju\xc4\x8deval disciplin, kot so logika in matematika, ki jih je mogo\xc4\x8de eksperimentalno preizkusiti. Duhemovo filozofijo je kritiziral tudi eden njegovih sodobnikov, Abel Rey, delno zaradi tega, ker je v delih zaznal vpliv katoli\xc5\xa1ke vere.\n_START_SECTION_\nFizika in mehanika\n_START_PARAGRAPH_\nDuhemovi filozofski pogledi na znanost so razlo\xc5\xbeeni v njegovem delu iz leta 1906: Cilj in struktura fizi\xc4\x8dne teorije. V tem delu je nasprotoval Newtonovi izjavi, da je zakon o univerzalni medsebojni gravitaciji, katerega je Newton opisal v svojem delu: Matemati\xc4\x8dna na\xc4\x8dela naravoslovja, izpeljan iz "pojavov", vklju\xc4\x8dno z Keplerjevim drugim in tretjim zakonom. Newtonove trditve v zvezi s tem so \xc5\xbee bile kritizirane s strani dokaj kriti\xc4\x8dne dokazne analize nem\xc5\xa1kega logika Leibniza, nato pa so postale \xc5\xa1e bolj znane po nasprotovanju Immanuela Kanta._NEWLINE_Duhem trdi, da je fizika podvr\xc5\xbeena dolo\xc4\x8denim metodolo\xc5\xa1kim omejitvam, ki ne vplivajo na druge znanosti. V svojem Cilju in strukturi fizi\xc4\x8dne teorije (1914) je Duhem prinesel uni\xc4\x8dujo\xc4\x8do kritiko Baconovih klju\xc4\x8dnih eksperimentov. Po tej kritiki eksperiment v fiziki ni le opazovanje, ampak interpretacija opazovanj s pomo\xc4\x8djo teoreti\xc4\x8dnega okvira. Ta teza je znana kot potrditveni holizem. Ta neizogibni holizem, po navedbah Duhema, ne omogo\xc4\x8da bistvenih poskusov. Na splo\xc5\xa1no je Duhem kritiziral Newtonov opis metode fizike kot preprosto "sklepanje" iz dejstev in opazovanj._NEWLINE_Duhem v prilogi k Cilju in strukturi z naslovom \xc2\xbbFizika vernika\xc2\xab\xc2\xa0opi\xc5\xa1e, kako je svojo filozofijo znanosti (pozitivizem) uporabil za tiste, ki trdijo, da obstaja spor med fiziko in religijo. Pi\xc5\xa1e: "Metafizi\xc4\x8dne in religiozne doktrine so sodbe, ki se dotikajo objektivne resni\xc4\x8dnosti, medtem ko so na\xc4\x8dela fizi\xc4\x8dne teorije predpostavke glede na dolo\xc4\x8dene matemati\xc4\x8dne znake, ki so brez vsakr\xc5\xa1nega objektivnega obstoja. Ker nimajo nobenega skupnega izraza, si ti dve vrsti sodb ne moreta niti nasprotovati niti se ujemati. Kljub temu Duhem trdi, da je teologu ali "metafiziku" pomembno, da ima podrobno znanje o fizi\xc4\x8dni teoriji, da ne bi pri\xc5\xa1lo do njene nezakonite rabe._NEWLINE_Duhem je mislil, da morajo fiziki iz na\xc4\x8del termodinamike izpeljati vsa druga podro\xc4\x8dja fizike - npr. Kemijo, mehaniko in elektromagnetizem. _NEWLINE_S fizikom, filozofom in zgodovinarjem Ernstom Machom je Duhem delil tudi skepticizem glede obstoja atomov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDuhem je znan tudi po svojem delu o zgodovini znanosti:_NEWLINE_Le syst\xc3\xa8me du monde: histoire des doctrines cosmologiques de Platon \xc3\xa0 Copernic (Sistem sveta: Zgodovina kozmolo\xc5\xa1kih doktrin od Platona do Kopernika)._NEWLINE_Za razliko od mnogih nekdanjih zgodovinarjev (npr. Voltaireja in Condorceta), ki so osramotili srednji vek, si je prizadeval dokazati, da je rimokatoli\xc5\xa1ka cerkev pomagala zahodni znanosti v enem najbolj plodnih obdobij. Njegovo delo na tem podro\xc4\x8dju je prvotno spodbudilo njegovo raziskovanje o nastanku statike, kjer je naletel na dela srednjeve\xc5\xa1kih matematikov in filozofov, kot so John Buridan, Nicole Oresme in Roger Bacon, katerih prefinjenost ga je presenetila, zato jih je obravnaval kot ustanovitelje sodobne znanosti. Duhem je zaklju\xc4\x8dil, da se mehanika in fizika, izbolj\xc5\xa1ujeta zgolj postopoma in zelo po\xc4\x8dasi glede na srednjeve\xc5\xa1ko znanje._NEWLINE_Duhem je populariziral koncept ohranitve pojavov.'