b'\n_START_ARTICLE_\nCluny (ob\xc4\x8dina)\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKraj le\xc5\xbei v vzhodno centralni francoski pokrajini Burgundiji severozahodno od M\xc3\xa2cona, med Dijonom in Lyonom.\n_START_SECTION_\nAdministracija\n_START_PARAGRAPH_\nCluny je sede\xc5\xbe istoimenskega kantona, v katerega so poleg njegove vklju\xc4\x8dene \xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Bergesserin, Berz\xc3\xa9-le-Ch\xc3\xa2tel, Blanot, Bray, Buffi\xc3\xa8res, Ch\xc3\xa2teau, Ch\xc3\xa9rizet, Cortambert, Curtil-sous-Buffi\xc3\xa8res, Donzy-le-National, Donzy-le-Pertuis, Flagy, Jalogny, Lournand, Massilly, Massy, Mazille, Saint-Andr\xc3\xa9-le-D\xc3\xa9sert, Sainte-C\xc3\xa9cile, Saint-Vincent-des-Pr\xc3\xa9s, Salornay-sur-Guye, La Vineuse in Vitry-l\xc3\xa8s-Cluny z 10.056 prebivalci. Kanton je sestavni del okro\xc5\xbeja M\xc3\xa2con.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMestece je zraslo okoli benediktinske opatije, ki jo je ustanovil vojvoda Viljem I. Akvitanski leta 910. Opatija je postala najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a, najbolj presti\xc5\xbena meni\xc5\xa1ka ustanova v Evropi. Njen vpliv je bil najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i med drugo polovico 9.stoletja do za\xc4\x8detka 12. stoletja. Njena knji\xc5\xbenica je bila najpomembnej\xc5\xa1a v Franciji in Evropi v \xc4\x8dasu srednjega veka. Opatijo so oplenili hugenoti leta 1562, pri tem pa so bili mnogi pomembni rokopisi uni\xc4\x8deni ali odstranjeni. Med francosko revolucijo so revolucionarji 1793 za\xc5\xbegali "na oltarju domovine" relikvije \xc4\x8detrtega klinijskega opata Majola in tudi petega Odila tukaj\xc5\xa1njega samostana.'