b'\n_START_ARTICLE_\nKrmin\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKrmin le\xc5\xbei v Gori\xc5\xa1ki pokrajini pod 274 mnm visoko Krminsko goro. Ob\xc4\x8dina, ki ima povr\xc5\xa1ino 34,6 km\xc2\xb2, \xc5\xa1teje 7.366 prebivalcev. Naselje se je razvilo na slovensko-furlanski narodnostni meji ob cesti in \xc5\xbeelezniciGorica - Videm. V to furlansko naselje so se \xc5\xbee od nekdaj naseljevali_NEWLINE_tudi bri\xc5\xa1ki Slovenci (leta 1920 so predstavljali 7% prebivalstva)._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Krmin obsega poleg samega naselja \xc5\xa1e vasi in zaselke Angoris, Bornjan/Borgnano, Bra\xc4\x8dan/Brazzano, Ceglo/Zegla (maloobmejni prehod), Fornaci, Jasih/Giassico, Monticello di Cormons, Novaje/Novali, Ple\xc5\xa1ivo/Plessiva (maloobmejni prehod), Povia, Roncada in San Rocco di Brazzano. Na vzhodu meji na ob\xc4\x8dino \xc5\xa0teverjan/San Floriano del Collio, na jugovzhodu na Koprivno/Capriva del Friuli in Morar/Moraro, na jugu na Marjan/Mariano del Friulli in Medeja/Medea, na zahodu na San Giovanni al Natisone, na severu na Koren/Corno di Rosazzo in Dolenje/Dolegna del Collio, na severovzhodu pa na slovensko ob\xc4\x8dino Brda.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe ka\xc5\xbeejo, da je bilo obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega Krmina poseljeno \xc5\xbee v prazgodovini in rimski dobi. Trdnjava na Krminski gori, ki so jo okoli 610 napadli Obri, je bila \xc4\x8dlen v Langobardskem limesu, ki je imel pomeben vpliv na slovensko narodnostno mejo na zahodu._NEWLINE_Grad na Krminski gori, ki se je razvil iz poznoanti\xc4\x8dnega kastruma, je bil od leta 1618 dalje opu\xc5\xa1\xc4\x8den, zdaj je v ru\xc5\xa1evinah. Romarska cerkev Marije Pomo\xc4\x8dnice na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju Krminske gore je bila postavljena 1636 v bene\xc5\xa1kem maniertist\xc4\x8dnem slogu; na glavnem oltarju iz 17. stoletja se prepletajo elementi bene\xc5\xa1ke in severne renesanse._NEWLINE_V zgodovinskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta je ohranjen precej\xc5\xa1en del srednjeve\xc5\xa1kega obzidja. Na mestu starej\xc5\xa1ega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da so v letih 1736 do 1770 zgradili stolnico sv. Adalberta  kot poznobaro\xc4\x8dno dvoransko stavbo.'