b'\n_START_ARTICLE_\nStoletna vojna\n_START_SECTION_\nVzroki za vojno\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinski vpliv ima normanska osvojitev Anglije (911-1314), nato pa se pojavil tudi ozemeljski spor zaradi pokrajine Gaskonje, saj je bil gaskonjski vojvoda angle\xc5\xa1ki kralj, hkrati pa tudi francoski vazal, toda odnosi med njim in tedanjim francoskim kraljem so bili zelo krhki, kar je ote\xc5\xbeevalo polo\xc5\xbeaj francoskega kralja, saj je ta na vsak na\xc4\x8din sku\xc5\xa1al utrditi svoj polo\xc5\xbeaj in vpliv v tej pokrajini. Polo\xc5\xbeaj sta \xc5\xa1e ote\xc5\xbeila gospodarski spor okoli Flandrije, saj je bil flandrijski grof francoski vazal, prebivalci pa so bili mnogo bolj naklonjeni Angliji zaradi njihovega izvoza kvalitetne volne, katero so potrebovali za lastno proizvodnjo sukna, ki je bila temelj njihove tedanje ekonomije ter dinasti\xc4\x8dni spor oziroma te\xc5\xbenja angle\xc5\xa1kega kralja Edvarda III. po prevladi v Franciji, ker je menil, da je bila njegovi rodbini neupravi\xc4\x8deno odvzeta oblast v Franciji, saj je bila njegova mati Izabela sestra zadnjega Kapetinga.\n_START_SECTION_\nPovod za vojno\n_START_PARAGRAPH_\nEdvard III. ni hotel prise\xc4\x8di vazalne zvestobe svojemu seniorju, francoskemu kralju, poleg tega je skrival Roberta Artoi\xc5\xa1kega, ki je bil pri francoskem kralju v nemilosti.\n_START_SECTION_\nPotek vojne\n_START_PARAGRAPH_\nVojna je potekala ve\xc4\x8dinoma na francoskem ozemlju (Francozi so z Genove\xc5\xbeani ter kasneje Kastilci ve\xc4\x8dkrat plenili angle\xc5\xa1ke obalne predele).Vse za\xc4\x8detne pomembnej\xc5\xa1e bitke so dobili Angle\xc5\xbei zaradi bolj\xc5\xa1e voja\xc5\xa1ke taktike ter opreme. Nekatere izmed teh bitk so bile: Sluys (1340) (edina pomorska bitka, z namenom da so si Angle\xc5\xbei zagotovili varno izkrcanje), Crecy (1346), Poitiers (1356) (v tej bitki so Angle\xc5\xbei zajeli francoskega kralja in zanj zahtevali ogromno od\xc5\xa1kodnino), Agincourt (1415)._NEWLINE_Vojna se je sunkovito preobrnila za nastopom Ivane Orleanske (1429-1430), saj je prepri\xc4\x8dala kralja, da je obranitev Francije njeno versko poslanstvo, zato ji je kralj zaupal poveljstvo vojsko, s katero ubrani Orleans. Zatem so jo ujeli Burgundci in jo izro\xc4\x8dili Angle\xc5\xbeem, ki so jo nato 30. maja 1431 za\xc5\xbegali na grmadi.\n_START_SECTION_\nKonec vojne\n_START_PARAGRAPH_\nIzgon Angle\xc5\xbeev se je za\xc4\x8del leta 1429 z deblokado Orleansa (Ivana Orleanska), nadaljeval pa z razpadom Angle\xc5\xa1ko - Burgundskega zavezni\xc5\xa1tva 1435. K popolnemu propadu podviga je prispeval tudi angle\xc5\xa1ki kralj Ivan II., ki je kroni\xc4\x8dno nesposobno najprej predal Francozom Maine, kasneje pa ni bil sposoben organizirati obrambe angle\xc5\xa1kih provinc v Franciji. _NEWLINE_V bitki pri Castillonu leta 1453 Francozi dokon\xc4\x8dno pre\xc5\xbeenejo Angle\xc5\xbee iz Francije, razen iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Calais, ki je ostalo v rokah Angle\xc5\xbeev \xc5\xa1e celo stoletje]]._NEWLINE_Posledice vojne so se kazale predvsem v okrepitvi polo\xc5\xbeaja francoskega kralja ter poenotenju Francije, ki je postala mo\xc4\x8dna kraljevina z rasto\xc4\x8dim gospodarstvom ter nenazadnje tudi v \xc5\xa1e poglobjenem srditem sovra\xc5\xa1tvu med Anglijo in Francijo. Stoletna vojna je tudi mo\xc4\x8dno prispevala k naslednji vojni, ki se je vnela v Angliji in sicer k vojni dveh ro\xc5\xbe, ki je bila spopad rodbin Lancaster (rde\xc4\x8da ro\xc5\xbea) ter York (bela ro\xc5\xbea) ter se je kon\xc4\x8dala leta 1485. Zmagala je rodbina Lancaster in tako postane novi angle\xc5\xa1ki kralj Henrik VII.'