b'\n_START_ARTICLE_\nBitka pri Isu\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nBitka je potekala ju\xc5\xbeno od starodavnega mesta Is, ki je blizu dana\xc5\xa1njega tur\xc5\xa1kega mesta \xc4\xb0skenderun (tur\xc5\xa1ki ekvivalent "Aleksandrije", ki ga je ustanovil Aleksander v spomin na svojo zmago), na obeh straneh majhne reke Pinar. Na tej lokaciji je razdalja od zaliva Is do okoli\xc5\xa1kih gora le 2,6 km, kraj, kjer Darej ni mogel izkoristiti svoje superiornosti v \xc5\xa1tevilu vojakov. \xc5\xa0pekulacije o lokaciji Pinara so se dogajale ve\xc4\x8d kot 80 let. Starej\xc5\xa1i zgodovinarji so verjeli, da je to reka Deli Tchai, vendar zgodovinarja N. G. L. Hammond in A. M. Devine trdita, da je Pinar pravzaprav reka Paja, ki sledi svojemu poteku, za katerega menita, da se od antike ni  drasti\xc4\x8dno spremenil. Njihovi dokazi temeljijo na Kalistenovih zapisih glede meritev bojnega polja in razdalj, ki sta jih vodili obe vojski v uvodu v bitko in razdalje, ki jo je opisal po bitki Diodor Sicilski.\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander je krenil v Azijo leta 334 pr. n. \xc5\xa1t. in premagal lokalne perzijske satrape. Nato se je odlo\xc4\x8dil zavzeti Malo Azijo. Medtem ko je bil Aleksander v Tarsu, na meji dana\xc5\xa1nje Tur\xc4\x8dije in Sirije, je sli\xc5\xa1al da Darej III. pripravlja veliko vojsko v Babilonu. \xc4\x8ce bi Darej III. zavzel Is, bi lahko uporabil pomo\xc4\x8d perzijske flote v Sredozemlju, si olaj\xc5\xa1al dobave in omogo\xc4\x8dil la\xc5\xbeje izkrcavanje vojske za sovra\xc5\xbenikove polo\xc5\xbeaje. Aleksander je poslal Parmeniona da zavzame obalo okoli Isa. Ko je spoznal, da je perzijska vojska pri\xc5\xa1la v Sirijo, se je Aleksander odlo\xc4\x8dil, da napreduje ju\xc5\xbeno od Isa do pomembnih gorskih prelazov._NEWLINE_Darej III. je vedel da Parmenion brani gorske prelaze, in zato da bi se izognil zasedam in neugodnemu terenu, izbere severno dalj\xc5\xa1o pot. Perzijci so zasedli Is in pobili vse ujetnike. Tako je Darej postavil svojo vojsko za sovra\xc5\xbenikove polo\xc5\xbeaje in jim presekal oskrbovalne poti. Postavil si je na dober polo\xc5\xbeaj za bitko in \xc4\x8dakal Aleksandra.\n_START_SECTION_\nMotivi\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander je, po nasvetu svojega voja\xc5\xa1kega sveta, vodil defenzivno borbo. Izogibal se je obra\xc4\x8dunu z ve\xc4\x8djo perzijsko vojsko. Darej je po drugi strani imel problem z oskrbovanjem vojske v \xc4\x8dasu zime, pa tudi mesta v Feniciji so se upirala. Dareju je bila zato bitka potrebna. Teren, ki je bil izbran je dajal prednost manj\xc5\xa1i in ne veliki vojski. \xc4\x8ce bi Darej izbral odprt \xc5\xa1irok teren, Aleksander ne bi sprejel bitke. Aleksander je bil zato prisiljen bitko sprejeti, ker je Darej zavzel pomemben polo\xc5\xbeaj.\n_START_SECTION_\nPerzijska vojska\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri anti\xc4\x8dni viri (Arijan in Plutarh), ki so svoje zapise v zgodnjih gr\xc5\xa1kih virih utemeljili, ocenjujejo skupno 600.000 perzijskih vojakov, medtem ko sta Diodor in Justin ocenila 400.000, Kurcij Ruf pa 250.000._NEWLINE_Sodobni zgodovinarji menijo, da je Arijanovo \xc5\xa1tevilo 600.000 mo\xc5\xa1kih zelo malo verjetno. Trdijo, da je bila logistika, v kateri je bilo ve\xc4\x8d kot 100.000 vojakov v bitki, v tistem \xc4\x8dasu izredno te\xc5\xbeka. Hans Delbr\xc3\xbcck daje oceno 25.000, \xc4\x8deprav ve\xc4\x8dina (vklju\xc4\x8dno z Engelsom in Greenom) ocenjuje, da skupna velikost Darejeve vojske ni bila ve\xc4\x8dja od 100.000 pri Isu , vklju\xc4\x8dno z 11.000 konjeniki, 10.000 perzijskimi nesmrtniki in 10.000 gr\xc5\xa1kimi pla\xc4\x8danci . Warry ocenjuje skupno 108.000.\n_START_SECTION_\nMakedonska vojska\n_START_PARAGRAPH_\nVelikost gr\xc5\xa1ke vojske morda ni presegla 40.000 mo\xc5\xa1kih, vklju\xc4\x8dno z drugimi zavezniki, ki jih je vodil Aleksander. Njegovo vojsko je lahko sestavljalo okoli 22.000 falangistov in hoplitov, 13.000 peltastov in 5.850 konjenikov.\n_START_SECTION_\nBitka\n_START_PARAGRAPH_\nMakedonci so pri\xc5\xa1li skozi Sirijska vrata do reke Pinar kjer jih je \xc4\x8dakal Darej. Aleksander je bil na desnem krilu z elitno konjenico. Konjenica tesalskih Grkov je bila na levem krilu, center z makedonsko falango pa je vodil Parmenion._NEWLINE_Darej je te\xc5\xbeko konjenico skoncentriral ob obali, nasproti tesalske konjenice. Poleg njih je razporedil falango iz gr\xc5\xa1kih pla\xc4\x8dancev okoli 12.000 ljudi. Poleg te je vzdol\xc5\xbe reke ino ob hribu razporedil perzijsko pehoto. Del na gori je ogro\xc5\xbeal desni bok Aleksandrove vojske. Razpored Darejeve vojske je imel obliko gr\xc5\xa1ke \xc4\x8drke gama. Darej je v sredino namestil najboljoo pehoto, gr\xc5\xa1ke pla\xc4\x8dance in kraljevo gardo._NEWLINE_Perzijska konjenica je bila na levi strani mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a od gr\xc5\xa1ke in prva za\xc4\x8dela bitko po levi strani po Parmenionovi konjenici. Parmenion, \xc4\x8deprav slab\xc5\xa1i, je zdr\xc5\xbeal dovolj dolgo nasproti mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1emu  nasprotniku in najamo\xc4\x8dnej\xc5\xa1emu delu perzijske vojske, da je z desne strani Aleksander s svojo elitno konjenico napravil vrzel po desni strani skozi perzijske vrste. Po tem je Aleksander s konjenico udaril direktno proti Dareju, ki je zbe\xc5\xbeal z boji\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Po tem Perzijci zapustijo bitko, a Aleksandrova konjenica naredi masoven pokol Perzijcev na begu. Ti se neorganizirano umikajo in v begu postanejo \xc5\xbertev Aleksandrove vojske, ki jih preganja.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nBitka pri Isu je bila odlo\xc4\x8dna Aleksandrova zmaga in ozna\xc4\x8duje za\xc4\x8detek konca Ahemenidskega cesarstva. Prvi\xc4\x8d so Perzijci izgubili ko je Darej vodil bitko. Po njej je Darej zbe\xc5\xbeal do Evfrata, Aleksander pa zajame skoraj celo njegovo dru\xc5\xbeino. Aleksander ga je ponovno premagal v bitki pri Gavgameli.'