b'\n_START_ARTICLE_\nFrance Koblar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v revni kova\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini. Osnovno \xc5\xa1olo in klasi\xc4\x8dno gimnazijo je obiskoval v Ljubljani, kjer je leta 1911 maturiral. Nato je na Dunaju \xc5\xa1tudiral slavistiko in latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Leta 1921 je diplomiral iz slavistike, 1923 pa \xc5\xa1e iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine. Doktorski naslov je dosegel leta 1941 z disertacijo o Ketteju. V letih 1919\xe2\x80\x931946 je bil profesor, sprva na drugi realni dr\xc5\xbeavni gimnaziji na ljubljanskih Poljanah in na drugih \xc5\xa1olah._NEWLINE_Bil je knji\xc5\xbeevni kritik, esejist in dolgoletni gimnazijski profesor. Posve\xc4\x8dal se je kritiki in publicistiki. Prevajal je iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dine in polj\xc5\xa1\xc4\x8dine. V letih 1910 in 1911 je v reviji Dom in svet sodeloval s svojimi pesmimi pod psevdonimom Ksaver, 1911\xe2\x80\x9325 je bil skupaj s Francetom Steletom urednik te revije, 1933-37 pa njen glavni urednik (kot tak\xc5\xa1en je aprila 1937 objavil Kocbekov esej Premi\xc5\xa1ljevanje o \xc5\xa0paniji). V letih 1937-45 je bil predsednik Dru\xc5\xa1tva slovenskih knji\xc5\xbeevnikov, na novoustanovljeni Akademiji za igralsko umetnost je bil jeseni leta 1945 imenovan za rednega profesorja za zgodovino dramatike (do upokojitve leta 1970; v letih  1952-56 je bil tudi njen rektor). Leta 1964 je bil izvoljen za rednega \xc4\x8dlana SAZU; 1972-75 je bil tudi upravnik In\xc5\xa1tituta za slovensko narodopisje SAZU. Bil je odbornik, podpredsednik in 1966-75 predsednik Slovenske matice.  _NEWLINE_V letih 1929\xe2\x80\x9332 je delal na Radiu Ljubljana kot dramski in kulturni referent, v letih 1935\xe2\x80\x931941 pa je bil vodja uprave in programa. Uprizoril je skoraj vso slovensko in velik del svetovne dramatike. Kriti\xc4\x8dno je ocenil izvirno slovensko dramatiko od A. T. Linharta do tedanjega \xc4\x8dasa. Uredil je in s kriti\xc4\x8dnimi komentarji opremil zbrana dela Jo\xc5\xbeeta Cvelbarja, Dragotina Ketteja, Simona Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da, Josipa Stritarja, Franceta Bevka, Frana Sale\xc5\xa1kega Fin\xc5\xbegarja, Ivana Preglja in Izidorja Cankarja. O Simonu Gregor\xc4\x8di\xc4\x8du je leta 1962 napisal biografsko monografijo. Bil je dejaven \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kega odbora Slovenskega biografskega leksikona. V \xc5\xbdeleznikih se je v okviru Prosvetnega dru\xc5\xa1tva pod njegovim vodstvom oblikovala odli\xc4\x8dna igralska skupina. Med drugim je napisal dramo \xc5\xbdupanova Micka v slovstvu in na odru. Smrt je prekinila njegovo pisanje spremne besede k izdaji Bevkovega Kaplana Martina \xc4\x8cedermaca. _NEWLINE_Od leta 1950 bil \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva v Ljubljani; dvakrat je prejel Pre\xc5\xa1ernovo nagrado: leta 1951 za delo na podro\xc4\x8dju gledali\xc5\xa1ke kulture, literarne zgodovine in kritike in leta 1969 za \xc5\xbeivljenjsko delo na podro\xc4\x8dju literarne umetnosti. Po smrti (1975) je prejel \xc5\xa1e Kidri\xc4\x8devo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo s podro\xc4\x8dja slovstvene zgodovine in teatrologije._NEWLINE_V letu 1976 je postal prvi \xc4\x8dastni me\xc5\xa1\xc4\x8dan \xc5\xbdeleznikov. Na Rakovniku je na hi\xc5\xa1i, v kateri je \xc5\xbeivel v letih 1898\xe2\x80\x931912, spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da. Ob stoletnici njegovega rojstva je iz\xc5\xa1el Koblarjev zbornik, v katerem so prispevki s kolokvija o osebnosti in delu prof. Franceta Koblarja._NEWLINE_Po njem je imenovana tudi ulica v Ljubljani.'