b'\n_START_ARTICLE_\nLex Antonia\n_START_PARAGRAPH_\nLex Antonia, pogosto tudi v mno\xc5\xbeini kot leges Antoniae (slovensko Antonijev zakon oz. Antonijevi zakoni), je bil zakon, ki ga je po umoru Julija Cezarja na predlog Marka Antonija sprejel rimski senat leta 44. pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_Bil je drugi zakon, ki je formalno odpravil diktaturo. Prvi je bil sprejet po drugi punski vojni s senatus consultum ultimum (kon\xc4\x8dni sklep senata, to\xc4\x8dneje senatus consultum de re publica defendenda \xe2\x80\x93 kon\xc4\x8dni sklep senata za obrambo republike). Prvi zakon je bil izni\xc4\x8den s kasnej\xc5\xa1ima diktaturama Kornelija Sula in Julija Cezarja._NEWLINE_Lex Antonia je bil namenjen predvsem Marku Antoniju, ki je za\xc4\x8del utrjevati svojo mo\xc4\x8d, delno tudi s pomo\xc4\x8djo senatorskega razreda, ki je bil zaradi Sulove, \xc5\xa1e bolj pa Cezarjeve diktature, odrinjen od vzvodov oblasti. Na koncu tudi ta zakon ni uspel, zato je senat leta 22 pr. n. \xc5\xa1t. diktaturo ponudil Oktavijanu, vendar jo je zavrnil.'