b'\n_START_ARTICLE_\nUran\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nDale\xc4\x8d najve\xc4\x8d urana se uporablja v jedrski tehniki za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije ali pa jedrskega oro\xc5\xbeja. S popolno fisijo (cepitvijo) enega kilograma U-235 pridobimo okrog 83 teraJoulov energije (8,314\xc3\x971013 Joulov), kar ustreza pribli\xc5\xbeno 2000 tonam dizelskega goriva ali 3000 tonam \xc4\x8drnega premoga. Nuklearna elektrarna Kr\xc5\xa1ko, ki ima toplotno mo\xc4\x8d 2000 MW (elektri\xc4\x8dno mo\xc4\x8d 696 MW) porabi dnevno za delovanje samo okrog 2,3 kg U-235. V praksi se porabi manj, cepitev U-235 prispeva dve tretjini mo\xc4\x8di, zraven se cepi \xc5\xa1e Pu-239, ki se proizvaja v reaktorju in prispeva pribli\xc5\xbeno tretjino mo\xc4\x8di. Pri atomskih bombah se ne cepi ves material, predvsem zaradi hitre reakcije, vendar dobimo kljub temu velikansko koli\xc4\x8dino energije.\n_START_SECTION_\nObogatenje urana\n_START_PARAGRAPH_\nZa uporabo v reaktorjih ali pa v atomski bombi moramo uran obogatiti. Zvi\xc5\xa1ati je potrebno dele\xc5\xbe U-235 0,72% iz naravnega urana na 3,7-5% za gorivo jedrskih reaktorjev. Izjema so sicer CANDU reaktorji, ki uporabljajo naravni uran kot gorivo. Za reaktorje jedrskih podmornic, letalonosilk ali ruskih ledolomilcev je potreben 20-90% visoko obogaten uran. Visoko obogaten uran se uporablja, da ni potrebno menjanje goriva vsakih 18 mesecev kot pri elektri\xc4\x8dnih jedrskih reaktorjih, so pa zato veliko dra\xc5\xbeji za obratovanje. Za jedrsko bombo se uporablja nad 80% obogaten uran._NEWLINE_Po obogatenju urana ostane sorazmerno veliko osiroma\xc5\xa1enega urana, ki je sestavljen iz U-238, v njem ostane 0,2% U-235, ki se ga ne izlo\xc4\x8di. V prihodnosti bodo lahko osiroma\xc5\xa1eni uran uporabljali v oplodnih reaktorjih (tansmutirali v cepilne materiale) in tako uporabili ta material, ki se trenutno smatra za odpadek.\n_START_SECTION_\nOsiroma\xc5\xa1eni uran\n_START_PARAGRAPH_\nOsiroma\xc5\xa1eni uran se zaradi velike gostote (19050 kg/m3), ki je ve\xc4\x8dja od svinca, uporablja za protioklepne in protitankovske naboje. Ameri\xc4\x8dani so ga uporabljali za 30 mm hitrostrelno oro\xc5\xbeje Gatling in protitankovske granate v njihovih tankih M1 Abrams. Osiroma\xc5\xa1en uran so tudi uporabljali kot oklep na istem tanku. Naboj iz osiroma\xc5\xa1enega urana se ob zadetku deformira tako, da \xc5\xa1e vedno ostane oster (ang. Self Sharpening). Vendar pa njegova uporaba povzro\xc4\x8da biolo\xc5\xa1ki hazard, po zadetku  zgori in se spremeni v prah, ki je nevaren, \xc4\x8de ga vdihnemo.\n_START_SECTION_\nUran v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji so med letoma 1981 in 1990 kopali uranovo rudo v rudniku urana v \xc5\xbdirovskem vrhu, od leta 1984 so proizvajali tudi uranov koncentrat. Do prenehanja del so izkopali 633.000 ton uranove rude in proizvedli 452 ton uranovega oksida v rumeni poga\xc4\x8di. Od leta 1992 rudnik zapirajo, razgrajujejo naprave in dekontaminirajo okolico.\n_START_SECTION_\nIzpostavljenost \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clovek je uranu (ali radioaktivnim potomcem kot je radon) izpostavljen z vdihavanjem prahu v zraku in z u\xc5\xbeivanjem kontaminirane hrane in vode. Koli\xc4\x8dina urana v zraku je tipi\xc4\x8dno zelo majhna; izpostavljenost je pove\xc4\x8dana za delavce v tovarnah, kjer proizvajajo fosfatna gnojila, \xc5\xbeivijo blizu objektov, kjer so delali ali testirali jedrska oro\xc5\xbeja, \xc5\xbeivijo ali delajo v bli\xc5\xbeini modernih boji\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer so se uporabljala oro\xc5\xbeja z osiroma\xc5\xa1enim uranom, \xc5\xbeivijo ali delajo v bli\xc5\xbeini termoelektrarn na premog ter objektov za izkop in predelavo uranove rude. Izpostavljenost radonu je pove\xc4\x8dana v hi\xc5\xa1ah in ostalih zgradbah nad nahajali\xc5\xa1\xc4\x8di urana (bodisi naravnih ali odlagali\xc5\xa1\xc4\x8dih \xc5\xbelindre)._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina zau\xc5\xbeitega urana se izlo\xc4\x8di s prebavo. \xc4\x8ce je zau\xc5\xbeiti uran vezan v netopno obliko, ko je uranov oksid, se absorbira le 0.5%, absorpcija bolj topnega uranil iona pa dose\xc5\xbee tudi 5%. Vodotopne uranove spojine po navadi hitro zapustijo telo, za razliko od netopnih spojin, \xc5\xa1e posebej, \xc4\x8de se v telo vnesejo s prahom v plju\xc4\x8da, zato netopne spojine predstavljajo resnej\xc5\xa1e tveganje. Uran, ki vstopi v krvni obtok, se kopi\xc4\x8di v kostnem tkivu zaradi uranove afinitete do fosfatov. Uran se ne absorbira preko ko\xc5\xbee, prav tako alfa delci, nastali ob razpadu urana, ne prodrejo skozi ko\xc5\xbeo.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki in previdnostni ukrepi\n_START_PARAGRAPH_\nIzpostavljenost uranu lahko vpliva na normalno delovanje ledvic, mo\xc5\xbeganov, jeter, srca in ostalih organov, saj je poleg \xc5\xa1ibke radioaktivnost uran strupena kovina in reproduktivni toksin. Radiolo\xc5\xa1ki efekti so ve\xc4\x8dinoma krajevni, saj ima alfa sevanje, glavni razpadni kanal \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb8U, zelo kratek doseg in ne predre ko\xc5\xbee. V raziskavah na laboratorijskih \xc5\xbeivalih so ugotovili, da uranil (UO\xe2\x82\x82\xc2\xb2\xe2\x81\xba) ioni, ki so med drugim v uranovem trioksidu ali uranil nitratu in ostalih \xc5\xa1est-valentnih uranovih spojinah, povzro\xc4\x8dajo prirojene napake in napake imunskega sistema. \xc4\x8ceprav ni poznanega nobenega primera, da bi bila izpostavljenost naravnemu ali osiroma\xc5\xa1enemu uranu neposredno povezana z rakom pri ljudjeh, je izpostavljenost uranu in razpadnim produktom, \xc5\xa1e posebej radonu, \xc5\xbee dolgo poznana kot resna nevarnost zdravju. Izpostavljenost stronciju-90, jodu-131 in ostalim cepitvenim produktom ni povezana z izpostavljenostjo uranu, lahko pa do nje pride med medicinskimi postopki ali iztro\xc5\xa1enemu jedrskemu gorivu._NEWLINE_Podobno je tudi pri nenamerni izpostavljenosti visoki koncentraciji uranovega heksafluorida - \xc4\x8deprav je pri vdihavanju tega plina pri\xc5\xa1lo do smrtnih \xc5\xbertev, smrti povezujejo z nastankom zelo strupene fluorovodikove kisline in uranil fluorida in ne s samim uranom. Fino mlet uran v kovinski obliki predstavlja po\xc5\xbearno nevarnost, saj je uran samovnetljiv; majhna zrnca se samodejno v\xc5\xbegejo na zraku pri sobni temperaturi._NEWLINE_Zadostno za\xc5\xa1\xc4\x8dito pri rokovanju z uranom v kovinski obliki predstavljajo \xc5\xbee rokavice. Z uranovim koncentratom se rokuje in se ga shranjuje tako, da ni nevarnosti za zau\xc5\xbeitje ali vdihovanje.\n_START_SECTION_\nURAN V OKOLJU\n_START_PARAGRAPH_\nUran v okolju se nana\xc5\xa1a na znanost o virih, obna\xc5\xa1anju v okolju in vplivih urana na ljudi in \xc5\xbeivali. Uran je \xc5\xa1ibko radioaktiven in ima dolg razpolovni \xc4\x8das (4.468 milijarde let za izotop uran-238). Biolo\xc5\xa1ki razpolovni \xc4\x8das za uran (povpre\xc4\x8dni \xc4\x8das potreben, da \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko telo izlo\xc4\x8di polovico koli\xc4\x8dine urana v telesu) zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 15 dni. Ker je uran strupena kovina, lahko izpostavljenost uranu vpliva na normalno delovanje ledvic, mo\xc5\xbeganov, jeter, srca in \xc5\xa1tevilnih drugih organov. Uporaba osiroma\xc5\xa1enega urana (OU) za strelivo je kontroverzna zaradi morebitnih daljno-ro\xc4\x8dnih vplivov na zdravje.\n_START_SECTION_\nUran v naravi\n_START_PARAGRAPH_\nUran je v naravi prisoten v majhnih dele\xc5\xbeih v vseh skalah, tleh in vodi. Je element z najvi\xc5\xa1jim vrstnih \xc5\xa1tevilom, ki ga na Zemlji v naravi najdemo v znatnih koli\xc4\x8dinah. Po navedbah Znanstveni komite ZN za vplive atomskega sevanja se obi\xc4\x8dajna koncentracija giblje urana v tleh med 300 \xce\xbcg/kg do 11.7 mg/kg._NEWLINE_Uran velja za bolj pogostega kot berilij, antimon, kadmij, zlato, \xc5\xbeivo srebro, srebro ali volfram, in je pribli\xc5\xbeno tako pogost kot kositer, arzen ali molibden. Nahaja se v mnogih mineralih, kot so uraninit (najbolj pogosta uranova ruda), otunit, uranofan, torbernit in kofinit. Znatne koncentracije urana se pojavijo tudi v nekaterih snoveh, kot so nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da fosfatov, in mineralih kot so lignit in monacitni pesek v rudah bogatih z uranom (iz teh virov se uran pridobiva komercialno)._NEWLINE_Morska voda vsebuje pribli\xc5\xbeno 3.3 ppb masnega dele\xc5\xbea urana ali 3.3 mikrograma na liter morske vode. Uran(VI) tvori vodotopne karbonatne komplekse. Pridobivanje urana iz morske vode so preu\xc4\x8devali tudi kot na\xc4\x8din pridobivanja tega elementa.\n_START_SECTION_\nRudarjenje in mletje rude\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku pri pridobivanju in mletju uranove rude niso bili pozorni na nevarnosti zaradi sevanja, zato so bili delavci izpostavljeni visokim dozam sevanja. Konvencionalni mlini za uranovo rudo ustvarjajo radioaktivne odpadke v obliki jalovin, ki vsebujejo uran, radij in polonij. Kopanje urana torej vodi k neizogibnemu radioaktivnemu onesna\xc5\xbeenju okolja v obliki trdnih, teko\xc4\x8dih in plinastih odpadkov. Vdihavanje radona je povzro\xc4\x8dilo mo\xc4\x8dan porast plju\xc4\x8dnega raka pri delavcih v podzemnih rudnikih urana, zaposlenih v \xc5\xa1tiridesetih in petdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja. _NEWLINE_V tem obdobju so jalovine nekaznovano izpu\xc5\xa1\xc4\x8dali v vodne vire - radij, ki se je izpral iz teh jalovin, je onesna\xc5\xbeil tiso\xc4\x8de kilometrov pore\xc4\x8dja reke Kolorado. Med letoma 1966 in 1971 so v tiso\xc4\x8dih domovih in poslovnih zgradbah na Koloradski planoti na\xc5\xa1li nenavadno visoke koncentracije radona, saj so zgradbe gradili kar na uranovih jalovinah.\n_START_SECTION_\nKovina\n_START_PARAGRAPH_\nOsiroma\xc5\xa1en uran (OU) je uporaben zaradi velike gostote 19.1 g/cm3 (68.4% gostej\xc5\xa1i kot svinec). Osiroma\xc5\xa1en uran se uporablja za protiute\xc5\xbei v letalih, za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred sevanjem v medicinski terapiji z obsevanjem in industrijski radiografijski opremi ter za transport radioaktivnih materialov. V voja\xc5\xa1ke namene se OU uporablja za protioklepne izstrelke ter za\xc5\xa1\xc4\x8ditne plo\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Uran lahko pronica v zrak in vodo, kar lahko predstavlja ekolo\xc5\xa1ki problem pri uporabi streliva z osiroma\xc5\xa1enim uranom zaradi onesna\xc5\xbeenja podtalnice.\n_START_SECTION_\nIzgorevanje\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave izpostavljenosti aerosolom osiroma\xc5\xa1enega urana ka\xc5\xbeejo, da se produkti pri izgorevanju urana hitro usedejo iz zraka in tako ne vplivajo na prebivalstvo ve\xc4\x8d kot nekaj kilometrov od kraja nastanka. _NEWLINE_Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike so priznale, da so zabele\xc5\xbeili preko 100 incidentov, kjer so bili \xc4\x8dlani vojske ZDA zadeti s strelivom z osiroma\xc5\xa1enim uranom in da je bila neznano \xc5\xa1tevilo vojakov izpostavljenih osiroma\xc5\xa1enemu uranu preko vdihavanja produktov pri kurjenju streliva z osiroma\xc5\xa1enim uranom.\n_START_SECTION_\nKorozija\n_START_PARAGRAPH_\nPri koroziji urana v vodnih raztopinah bogatih s silicijevim dioksidom nastajata tako uranov dioksid kot uranov trioksid. _NEWLINE_V \xc4\x8disti vodi v prvem tednu nastaja schoepite {(UO2)8O2(OH)12.12(H2O)}, po \xc5\xa1tirih mesecih pa studtite {(UO2)O2\xc2\xb74(H2O)}. _NEWLINE_Uran reagira z vodo tako da tvori vodik, uranov dioksid ter 2-9% uranovega hidrida. Pomembno je omeniti, da je hitrost korozije zaradi vode precej ve\xc4\x8dja kot korozija zaradi kisika okoli 100 \xc2\xb0C. V kislem okolju (pH vrednosti pod 2) se hitrost korozije pri 100 \xc2\xb0C mo\xc4\x8dno zni\xc5\xbea, prav tako pa hitrost pada z zvi\xc5\xa1evanjem pH vrednosti nad 7. Obsevanje z \xc5\xbearki gama ne vpliva dosti na hitrost korozije. _NEWLINE_Kisik zavira korozijo urana zaradi vode.\n_START_SECTION_\nJedrski odpadki\n_START_PARAGRAPH_\nIzrabljeno gorivo (uranov dioksid) je zelo slabo topno v vodi in spro\xc5\xa1\xc4\x8da uran (in fizijske produkte) \xc5\xa1e po\xc4\x8dasneje kot borosilikatno steklo v stiku z vodo. _NEWLINE_S pomo\xc4\x8djo postopka PUREX lahko iz iztro\xc5\xa1enega goriva za ponovno uporabo pridobijo ve\xc4\x8dino urana v gorivu. Poleg urana, ki ga niso mogli izlo\xc4\x8diti v postopku, odpadki vsebujejo \xc5\xa1e preostali plutonij in nekatere aktinide, ki s \xc4\x8dasom razpadajo in tako pove\xc4\x8dujejo koncentracijo urana v odpadkih. Ta proces traja stotine in tiso\xc4\x8de let.\n_START_SECTION_\nVplivi na zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nVodotopne uranove soli so strupene, vendar ne toliko kot druge te\xc5\xbeke kovine, na primer svinec in \xc5\xbeivo srebro. Vodotopne uranove soli najbolj prizadenejo ledvice in se kljub izlo\xc4\x8danju z urinom ob trajni izpostavljenosti lahko nabirajo v njih. Svetovna zdravstvena organizacija je dolo\xc4\x8dila mejno vrednost za dnevni vnos vodotopnih uranovih soli za splo\xc5\xa1no populacijo na 0.5 \xce\xbcg/kg telesne te\xc5\xbee (35 \xce\xbcg za 70 kg te\xc5\xbekega odraslega): izpostavljenost do te vrednosti ne vodi k znatnim po\xc5\xa1kodbam ledvic. _NEWLINE_Uran (VI) tvori komplekse s karbonati, zato se v primeru zastrupitve kot protistrup uporabljajo hidrogenkarbonati. Kot alternativa se v ta namen lahko uporabi tiron (natrijev 4,5-dihidroksibenzen-1,3-disulfonat).\n_START_SECTION_\nRak\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1950 so v ZDA izvedli celovito preiskavo rudarjev v rudnik urana, zaklju\xc4\x8dke pa so objavili leta 1962, kar je bila prva objava statisti\xc4\x8dne korelacije med rakom in kopanjem urana.\n_START_SECTION_\nPrirojene okvare\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina znanstvenih raziskav ni odkrila povezave med uranom in prirojenimi okvarami, nekatere pa vseeno trdijo, da obstajajo statisti\xc4\x8dne korelacije glede nepravilnosti pri razmno\xc5\xbeevanju med vojaki, izpostavljenimi OU, in ostalimi._NEWLINE_Zaklju\xc4\x8dek ene izmed raziskav je, da so epidemiolo\xc5\xa1ki podatki konsistentni s pove\xc4\x8danim tveganjem za prirojene okvare pri otrocih oseb, izpostavljenih OU. Okoljevarstvene skupine in ostali so izrazili zaskrbljenost zaradi vplivov OU na zdravje. Nekateri ljudje nasprotujejo uporabi osiroma\xc5\xa1enega urana, \xc5\xa1e posebej v strelivu, zaradi njegove mutagenosti, teratogenosti pri mi\xc5\xa1ih, nevrotoksi\xc4\x8dnosti in domnevne karcinogenosti. Dodatno jih skrbi tudi pronicanje urana iz neeksplodiranega streliva v podtalnico._NEWLINE_Nekateri viri so pripisali pove\xc4\x8danje verjetnosti za prirojene napake otrok veteranov Zalivske vojne in Ira\xc4\x8danov zaradi vdihavanja OU. V \xc5\xa1tudiji iz leta 2001, ki je zajela 15000 veteranov iz Zalivske vojne in 15000 kontrolnih veteranov, so ugotovili, da so bile prirojene napake pri otrocih veteranov Zalivske vojne 1.8 (o\xc4\x8detje) in 2.8 (matere) pogostej\xc5\xa1e kot pri kontrolni skupini. Izsledki preiskava enot Velike Britanije so podobni, veterani Zalivske vojne so poro\xc4\x8dali o 50% ve\xc4\x8djem tveganju za prirojene napake kot ostali veterani. V preiskavi so zaklju\xc4\x8dili, da niso na\xc5\xa1li dokaza o povezavi med bojevanjem v Zalivski vojni in pove\xc4\x8danim tveganjem za splav, kromosomske napake in prirojenimi sindromi. Povezave, ki so jih opazili, so temeljile na pri\xc4\x8danjih vojakov, ki pa so lahko pristranska. Pri vojakinjah ni bilo nobenega dokaza za pove\xc4\x8dano tveganje za splav.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivali\n_START_PARAGRAPH_\nUran ima citotoksi\xc4\x8den, genotoksi\xc4\x8den in karcinogen vpliv na \xc5\xbeivali. \xc5\xa0tudije poro\xc4\x8dajo o reproduktivnih okvarah in ostalih zdravstvenih te\xc5\xbeavah pri glodavcih, \xc5\xbeabah in drugih \xc5\xbeivalih. Ugotovile so tudi, da so za glodavce in \xc5\xbeabe vodotopne oblike urana teratogene.\n_START_SECTION_\nBakterijska biokemija\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere bakterije in protobakterije kot so Geobacter in Burkhilderia fungorum (sev Rifle) lahko zmanj\xc5\xa1ujejo vsebnost urana v zemlji in podtalnici, saj pretvarjajo vodotopen uran U(VI) v U(IV), ki tvori zelo slabo topne komplekse.\n_START_SECTION_\nObna\xc5\xa1anje v tleh\n_START_PARAGRAPH_\nZa zmanj\xc5\xa1anje izpiranja urana v tleh se predlagata dve metodi. Prva temelji na dodajanju minerala (apatita) v tla, druga pa na dodajanju hranljive snovi, kot na primer acetata. To bi omogo\xc4\x8dilo bakterijam, da reducirajo U(VI) v U(IV) in s tem mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ajo topnost urana. Uran se v \xc5\xa1otastih tleh pogosto ve\xc5\xbee v huminske kisline, kar tudi zmanj\xc5\xa1a izpiranje urana v podtalnico.'