b'\n_START_ARTICLE_\nSplo\xc5\xa1na plinska ena\xc4\x8dba\n_START_SECTION_\nVeljavnost\n_START_PARAGRAPH_\nEna\xc4\x8dba stanja idealnega plina se lahko izvede z metodami statisti\xc4\x8dne fizike, kjer se izhaja od vnaprej navedene definicije idealnega plina. Splo\xc5\xa1na plinska ena\xc4\x8dba v eni ena\xc4\x8dbi zdru\xc5\xbeuje Boylov, Gay-Lussacov in Amontonsov zakon. Ena\xc4\x8dba izhaja iz statisti\xc4\x8dno-mehanske obravnave preprostih enakih delcev (to\xc4\x8dkastih delcev brez notranje zgradbe), ki drug na drugega ne vplivajo, in si v pro\xc5\xbenih trkih izmenjujejo gibalno koli\xc4\x8dino ter s tem kineti\xc4\x8dno energijo._NEWLINE_Ker ne upo\xc5\xa1teva velikosti molekul in medmolekulskih sil, velja splo\xc5\xa1na plinska ena\xc4\x8dba najbolj to\xc4\x8dno za enoatomne pline pri visokih temperaturah in nizkih tlakih. Velikost molekul pri velikih prostorninah, to je pri nizkih tlakih, postane zanemarljiva. Relativna pomembnost medmolekulskih sil se zmanj\xc5\xa1a pri pove\xc4\x8dani termi\xc4\x8dni kineti\xc4\x8dni energiji, to je pri pove\xc4\x8danih temperaturah. Bolj to\xc4\x8dne ena\xc4\x8dbe stanj, kot je na primer Van der Waalsova ena\xc4\x8dba, upo\xc5\xa1tevajo vplive velikosti molekul in medmolekulskih sil, ki povzro\xc4\x8dajo neidealna stanja.'