b'\n_START_ARTICLE_\nTrstenke\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek siringe ali panove pi\xc5\xa1\xc4\x8dali je povezan s Panom, gr\xc5\xa1kim bogom pastirjev in plodnosti \xc4\x8dred. Zgodba pravi, da je bil Pan rojen v Arkadiji na gori Likejon, imel je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki trup, a kozje noge, rep, brado in rogove. Druga legenda pripoveduje, da se je zaljubil v nimfo Siringo, toda v begu pred njim se je spremenila v trstiko, iz katere je u\xc5\xbealo\xc5\xa1\xc4\x8deni Pan urezal pi\xc5\xa1\xc4\x8dal._NEWLINE_Del gr\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja in bistvena sestavina vseh javnih verskih obredov, gostij in dru\xc5\xbeabnih prireditev je bila glasba. Pomembnej\xc5\xa1i glasbili sta bili lira in pi\xc5\xa1\xc4\x8dal. Lira je veljala za glasbilo vi\xc5\xa1jih slojev, pi\xc5\xa1\xc4\x8dal pa je bila povezana z Dionizovim kultom._NEWLINE_Siringo ali panovo pi\xc5\xa1\xc4\x8dal je sestavljalo sedem med seboj povezanih pi\xc5\xa1\xc4\x8dali (lahko jih je bilo tudi ve\xc4\x8d ali manj). Vanje so pihali brez ustnika. V stari Gr\xc4\x8diji so bile pi\xc5\xa1\xc4\x8dali enako dolge, ugla\xc5\xa1evali so jih s \xc4\x8depki znotraj cevi; siringo poznamo iz upodobitev v likovni umetnosti in je bila etru\xc5\xa1\xc4\x8danska in rimska razli\xc4\x8dica. _NEWLINE_Zunaj Evrope so podobne pi\xc5\xa1\xc4\x8dali na\xc5\xa1li v ju\xc5\xbeni Ameriki, na Kitajskem, v Polineziji in drugod. Izdelane so iz trstike, bambusa, lesa, kovine ali drugih snovi. _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e slikovno pri\xc4\x8devanje o trstenkah v Sloveniji imamo na va\xc5\xa1ki situli iz starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe. Danes je prevladalo mnenje, da so bile trstenke predvsem zna\xc4\x8dilno pastirsko glasbilo. Pri nas so jih najve\xc4\x8d izdelovali na vzhodnem delu, in sicer v okolici Ptuja, v Halozah, na Dolenjskem, pa tudi v Prekmurju, Porabju in na Koro\xc5\xa1kem._NEWLINE_Na oltarju iz Celeje so upodobljeni vr\xc4\x8d, daritvena posodica ter glasbila. Med glasbili je poleg \xc4\x8dinel in frigijske dvojne pi\xc5\xa1\xc4\x8dali tudi panova pi\xc5\xa1\xc4\x8dal (2. ali 3. stoletje, Pokrajinski muzej v Celju).\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nCevi trstenk so na enem koncu zaprte, pri \xc4\x8demer se stalni val odbija in daje ton, ki je za oktavo ni\xc5\xbeji od tistega, ki ga proizvaja odprta cev enakega obsega. V tradicionalnem ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kem slogu so cevi natan\xc4\x8dno nastavljene tako, da dajo majhne kamen\xc4\x8dke ali suho koruzno zrno v dno cevi, da se pravilno prilagodijo. Sodobni ustvarjalci ukrivljenih romunskih trstenk uporabljajo vosek (obi\xc4\x8dajno \xc4\x8debelji vosek), da se prilagajajo novim glasbilom. Za vgradnjo ali odstranjevanje voska uporabljamo posebno orodje. Prav tako se uporabljajo pluta in gumijasti zama\xc5\xa1ki, da se cevi enostavno in hitro prilagajajo.\n_START_SECTION_\nAkustika\n_START_PARAGRAPH_\nTrstenke so pihalo. Zvok nastane zaradi vibracij zra\xc4\x8dnega toka, ki piha \xc4\x8dez odprtino na koncu resonan\xc4\x8dne cevi. Dol\xc5\xbeina cevi dolo\xc4\x8da osnovno frekvenco. Pretiran harmoni\xc4\x8dni register je blizu 12-tega nad temeljnim cilindri\xc4\x8dnim cevnim sistemom, lahko pa se pribli\xc5\xbeuje oktavnemu skoku (osem), \xc4\x8de se uporablja zmanj\xc5\xa1evalna konica._NEWLINE_V skladu s temeljnim na\xc4\x8delom za trstenke sta frekvenca in dol\xc5\xbeina cevi obratno sorazmerni. Vsaki\xc4\x8d, ko se poravna vi\xc5\xa1ina ene oktave, se frekvenca podvoji. Ker je v kromati\xc4\x8dni lestvici 12 not ali polna oktava, se vsaka polovica koraka v kromati\xc4\x8dni lestvici pomno\xc5\xbei z dvanajstim korenom od 2, da se dobi nota poleg nje. S tem je mogo\xc4\x8de izra\xc4\x8dunati dol\xc5\xbeino katere koli cevi, \xc4\x8de poznamo dol\xc5\xbeino katere koli cevi. Formula za izra\xc4\x8dun dol\xc5\xbeine cevi za trstenke je L = (c / f) / 4 ("teoreti\xc4\x8dna dol\xc5\xbeina" L je enaka hitrosti zvoka c = 343 m / s, deljena z \xc5\xbeeleno frekvenco v hertzu f, ki je koli\xc4\x8dina, deljena s 4, kar poenostavljeno pomeni: dol\xc5\xbeina cevi (v centimetrih) \xc3\x97 frekvenca (v hertzih) = 8575). Zaradi lastnosti stiskanja v cevi mora biti dol\xc5\xbeina nekoliko manj\xc5\xa1a, da se popravi osnovna intonacija. Dodatna dol\xc5\xbeina je koristna za izdelovalca, ki lahko na dnu uporablja pluto ali vti\xc4\x8d, da prilagodi vi\xc5\xa1ino. Nekateri instrumenti uporabljajo vosek ali vti\xc4\x8d, da bi prilagodili temeljni tlak vsake cevi. Cev, ki ima premer 1/10 svoje dol\xc5\xbeine, daje tipi\xc4\x8dno barvo tona. Razpon notranjega premera med 1/7 in 1/14 dol\xc5\xbeine L je sprejemljiv. Ozka cev bo dala "piskajo\xc4\x8d" zvok, medtem ko bo \xc5\xa1iroka dala zvok "flavte". \xc4\x8ce ste perfekcionist, pomno\xc5\xbeite premer vrtine za 0,82 in od\xc5\xa1tejte to vrednost od dol\xc5\xbeine cevi.\n_START_SECTION_\nIgranje\n_START_PARAGRAPH_\nNa trstenko se igra s pihanjem vodoravno prek odprtega konca proti ostremu notranjemu robu cevi. Vsaka cev je nastavljena na osnovni ton, ki se imenuje osnovna frekvenca. S preobremenitvijo, to je pove\xc4\x8danjem pritiska dihanja in napetosti ustnic, se lahko proizvedejo tudi neobi\xc4\x8dajni toni. Romunska trstika ima cevi, razporejene v ukrivljenem nizu, ki omogo\xc4\x8dajo igralcu, da zlahka dose\xc5\xbee vse tone tako, da enostavno obrne glavo. Ta glasbila lahko prav tako igrajo vse vi\xc5\xa1aje in ni\xc5\xbeaje s posebno tehniko tako pri nagibanju gibov cevi in \xc4\x8deljusti, s \xc4\x8dimer se zmanj\xc5\xa1a velikost odprtine cevi in povzro\xc4\x8di spremembo nagiba. Spreten igralec lahko igra v kateri koli skali in v katerem koli klju\xc4\x8du. Obstajata dva na\xc4\x8dina, ro\xc4\x8dni vibrato in dihalni vibrato.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dice\n_START_PARAGRAPH_\nTrstenke z ukrivljenimi cevmi so popularizirali romunski glasbenik Gheorghe Zamfir, ki je v 1970-ih izdal ve\xc4\x8d albumov filmske glasbe, in nekaj drugih umetnikov, ki so za\xc4\x8deli snemati hkrati. Danes je na tiso\xc4\x8de predanih igralcev po Evropi, Aziji in Ameriki. Ukrivljene in tradicionalne ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ke razli\xc4\x8dice so prav tako zelo priljubljene v perujskih tradicionalnih skupinah, v andski glasbi so nekatere narejene iz hrastovega lesa._NEWLINE_V Laosu in na Tajskem poznajo valjasto razli\xc4\x8dico, imenovano vot, ki se uporablja v ljudski glasbi v pokrajini Isan. Igralec spremeni note z vrtenjem instrumenta z rokami in ne s premiki glave.'