b'\n_START_ARTICLE_\nSava Sever\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSava Sever, sestra arhitekta Milana Severja, je obiskovala osnovno \xc5\xa1olo in tri razrede gimnazije v Novem mestu (1915-1918) ter nadaljevala v Ljubljani, kjer je 1923 maturirala. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji je nekaj semestrov \xc5\xa1tudirala dramatiko pri Milanu Skrbin\xc5\xa1ku. Kasneje se je izpopolnjevala v Berlinu na Institut f. Theaterwesen svojo gledali\xc5\xa1ko pot pa je za\xc4\x8dela na delavskem odru v Ljubljani. Njena prva vloga je bila v E. Toller Naskok na stroje: igro je pripravil Delavski oder v Ljubljani, a je bila prepovedana. V ljubljanski Drami je za\xc4\x8dela prilo\xc5\xbenostno \xc5\xbee v sezoni 1930\xe2\x80\x931931, z rednim gledali\xc5\xa1kim delom pa 1931 v Skopju, nadaljevala v Osijeku in Splitu (1932\xe2\x80\x931934), nadaljevala v Mariboru (1934\xe2\x80\x931935) in Ljubljani (1935\xe2\x80\x931938) v Beogradu (1938\xe2\x80\x931939), Zagrebu (1940\xe2\x80\x931941) ter Ljubljani (1941\xe2\x80\x931942)._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bila aktivistka OF in je bila zaradi suma o sodelovanju s partizani ve\xc4\x8dkrat aretirana in zasli\xc5\xa1evana. Po osvoboditvi je najprej delala kot igralka v SNG v Ljubljani (1945-1947), nato v Beogradu (1947-1952) leta 1952 pa se je vrnila v Ljubljano, kjer je nadaljevala igralsko kariero.\n_START_SECTION_\nVloge\n_START_PARAGRAPH_\nPot njenega igralstva je \xc5\xa1la skozi vrsto jugoslovanskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer je ob \xc5\xbeivljenjskih izku\xc5\xa1njah \xc5\xa1irila in poglabljala svojo umetnost. Prvotno je oblikovala tenko\xc4\x8dutne, razumsko prebujene, spro\xc5\xa1\xc4\x8dene mladostne like. Bila je Olga Nikolajevna (Andrejev, Mladoletje), Manja (\xc5\xa0kvarkin, Tuje dete), Ljudmila (Katajev, Kvadratura kroga), Blanka (Shaw, Kako zabogati\xc5\xa1), Polly (Brecht, Bera\xc5\xa1ka opera), Rona (Leskovec, Dva bregova), Stana (Brn\xc4\x8di\xc4\x8d, Med \xc5\xa1tirimi stenami), Julija (Strindberg, Gospodi\xc4\x8dna Julija), sestra Angelika (Krle\xc5\xbea, Gospoda Glembajevi), Giga (Begovi\xc4\x87, Brez tretjega). Osebni nemir in \xc5\xbeivljenjski boji so Severjevo privedli do globoko do\xc5\xbeivetih in notranje razbitih, umsko in \xc4\x8dustveno razbolelih \xc5\xbeena; te like je dvignila do izredno kultiviranega realisti\xc4\x8dnega sloga. Po lastni izjavi so ji najljub\xc5\xa1e vloge: Goneril (Shakespeare, Kralj Lear), Ma\xc5\xa1a (\xc4\x8cehov, Tri sestre), Panova (Trenjev, Ljubov Jarovaja). Vzporedno s temi vlogami pa so \xc5\xa1e vloge Jokasta (Sofoklej, Kralj Ojdip), Grudnovka (Cankar, Za narodov blagor), Ana Karenina (Tolstoj), Ranjevska (\xc4\x8cehov, \xc4\x8ce\xc5\xa1njev vrt), Edith Frank (Goodrich-Hackett, Dnevnik Ane Frank), Grofica (Anouilh, Ornifle). Mo\xc4\x8d in vrh svoje igre je izrazila zlasti v Krle\xc5\xbeevi grofici Castelli-Glembay (Gospoda Glembajevi), Lavri Lembachovi (Agonija) in Liviji Ancili (Aretej).'