b'\n_START_ARTICLE_\nJohann Heinrich Pestalozzi\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in odra\xc5\xa1\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nPestalozzi se je rodil 12. januarja 1746 v Z\xc3\xbcrichu v \xc5\xa0vici. Rodil se je protestantskim star\xc5\xa1em, ki so se bili zaradi svoje veroizpovedi prisiljeni preseliti iz obmo\xc4\x8dja Locarna. Od leta 1761 je Pestalozzi obiskoval gimnazijo (Collegium Humanitatis), med drugim pod mentorstvom Johanna Jakoba Bodmerja in Johanna Jakoba Breitingerja. \xc5\xbde kot otrok je bil pri\xc4\x8da otro\xc5\xa1kemu delu v tovarnah in neuspe\xc5\xa1nemu \xc5\xa1olskemu sistemu, kar je tudi kasneje vplivalo na njegove reformisti\xc4\x8dne ideje o izobra\xc5\xbeevalnem sistemu. Pestalozzi se je na za\xc4\x8detku \xc5\xa1olal za duhovnika, vendar se je pod vplivom idej Jeana Jaquesa Rousseauja odlo\xc4\x8dil za kariero prava.\n_START_SECTION_\nUkvarjanje s politiko\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 18. stoletja je \xc5\xa1vicarska vlada obsodila dela J. J. Rousseauja (Emile, Dru\xc5\xbebena pogodba) kot nemoralna in nevarna za dr\xc5\xbeavo in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Bodmer, Pestalozzijev nekdanji mentor, je sprejel u\xc4\x8denje Rousseauja in ustanovil Helvetsko skupnost z dvajsetimi drugimi filozofi, s \xc4\x8dimer je \xc5\xbeelel raz\xc5\xa1iriti svobodomiselne ideje. Devetnajstletni Pestalozzi je bil aktivni \xc4\x8dlan Helvetske skupnosti in je napisal mnogo \xc4\x8dlankov za njen \xc4\x8dasopis. Zaradi svoje aktivnosti je bil za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das zaprt, zaradi \xc4\x8desar se je moral odpovedati karieri v pravu.\n_START_SECTION_\nObdobje literarnega ustvarjanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1780 je Pestalozzi objavil delo Ve\xc4\x8derne ure pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika.  Delo vsebuje nekatere njegove ideje, ki se imenujejo Pestalozzijevske ideje. Leta 1781 je objavil prvi del dela Leonard in Gertruda , v katerem je podal krut opis kme\xc4\x8dkega \xc5\xbeivljenja, s katerim je bil bolje seznanjen kot njegovi sodobniki in delo je bilo zelo dobro sprejeto med bralci. Leta 1797 je napisal eno svojih najpomembnej\xc5\xa1ih filozofskih del, ki se je imenovalo Raziskava narave in napredka \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke vrste. Na potovanju v Leipzig leta 1794 je Pestalozzi spoznal Johanna Wolfganga von Goetheja, Cristopha Martina Wielanda in Johanna Gottfrieda Herderja, ki so v Pestalozzijevih idejah videli nekatere re\xc5\xa1itve izobra\xc5\xbeevalnega problema.\n_START_SECTION_\nObdobje delovanja v \xc5\xa1olskem sistemu\n_START_PARAGRAPH_\nPestalozzi se je odlo\xc4\x8dil, da bo sku\xc5\xa1al reformirati \xc5\xa1vicarski \xc5\xa1olski sistem. Napisal je u\xc4\x8dni na\xc4\x8drt za \xc5\xa1olo in ga poslal takratnemu novoizvoljenemu ministru za umetnost in znanost, ki je Pestalozzijev plan sprejel. V tem obdobju je Pestalozzi opravljal mnoga u\xc4\x8diteljska dela, pri katerih je razvijal svojo tezo, da lahko dose\xc5\xbeemo razumevanje skozi psiholo\xc5\xa1ko urejeno sekvenco. Pestalozzi je nau\xc4\x8dil osemletne otroke odli\xc4\x8dnega branja, risanja, pisanja in razumevanja aritmetike. To je vodilo do dela, v katerem je objavil rezultate svojih eksperimentov: Kako Gertrude u\xc4\x8di svoje otroke , ki je dosegla uspeh, zaradi \xc4\x8desar so \xc5\xa1olo v Burgdorfu, ki jo je vodil Pestalozzi, obiskovale mno\xc5\xbeice ljudi.\n_START_SECTION_\nFilozofska zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPestalozzi je bil romantik, ki je verjel, da vsak aspekt otrokovega \xc5\xbeivljenja pripomore k oblikovanju njegove osebnosti, karakterja in u\xc4\x8denosti. Z njim se je za\xc4\x8dela moderna doba izobra\xc5\xbeevanja in njegove ideje so po Evropi odmevale \xc5\xa1e stoletje v obliki velikih izobra\xc5\xbeevalnih reform. Verjel je v posameznikovo pravico do izobra\xc5\xbeevanja in podpiral demokratizacijo \xc5\xa1olstva ter zagovarjal pravice ni\xc5\xbejih slojev. Pestalozzi je osnoval metodo u\xc4\x8denja po \xe2\x80\x9cglavi, srcu in rokah\xe2\x80\x9d v skladu s trditvijo, da so vsi posamezniki po naravi \xe2\x80\x98dobri\xe2\x80\x99 . U\xc4\x8denje otrok je imel za posebno akademsko disciplino, s \xc4\x8dimer je postal za\xc4\x8detnik pedagogike. Znan je predvsem po Pestalozzijevi metodi u\xc4\x8denja, ki temelji na: - interesih in potrebah otroka - pristopu, ki v center postavi otroka in ne u\xc4\x8ditelja - aktivnem soudele\xc5\xbebi v u\xc4\x8dni izku\xc5\xa1nji - svoboda otroka glede na njegov razvoj in treniranje samodiscipline - poudarku na prakti\xc4\x8dnem u\xc4\x8denju - uporabi u\xc4\x8den\xc4\x8devih \xc4\x8dutil pri zaznavanju in presoji - sodelovanju med dru\xc5\xbeino in \xc5\xa1olo - interdisciplinarni aktivnosti - \xc5\xa1olanju u\xc4\x8diteljev - avtoriteti, osnovani na ljubezni in ne sovra\xc5\xa1tvu Opazimo lahko, da so dana\xc5\xa1nji izobra\xc5\xbeevalni sistemi te vrednote ponotranjili in na njih temeljijo. Pomembnost Pestalozzijevih idej je \xc5\xa1e danes razvidna v \xc5\xa1tevilnih \xc5\xa1olah po vsem svetu, ki se imenujejo Pestalozzijevske \xc5\xa1ole. Ena izmed izobra\xc5\xbeevalnih ustanov, ki je prav tako temeljila na Pestalozzijevi metodi, je bila kantonska \xc5\xa1ola v Aarau, kjer se je med drugim \xc5\xa1olal Albert Einstein, ki je poudarjal prednosti izobra\xc5\xbeevanja, ki temelji na svobodnih dejanjih in osebnih odgovornostih namesto na avtoriteti.'