b'\n_START_ARTICLE_\nJanez \xc5\xbdiga Valentin Popovi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdiga Popovi\xc4\x8d je najve\xc4\x8d ustvarjal na podro\xc4\x8dju filologije. Med letoma 1753 in 1766 je predaval nem\xc5\xa1\xc4\x8dino na dunajski univerzi. Napisal je temeljno slovnico nem\xc5\xa1kega jezika, ki je do\xc5\xbeivela 10 ponatisov. Rad je veliko potoval in si zapisoval kar je videl v naravi ter se zanimal za poimenovanje videnega. Tako je postal nekak\xc5\xa1en samouk na zelo \xc5\xa1irokem podro\xc4\x8dju naravoslovja. Njegovo zanimanje za rastline in \xc5\xbeu\xc5\xbeelke je spro\xc5\xbeilo dopisovanje z Karlom Linnejem, avtoriteto na podro\xc4\x8dju biolo\xc5\xa1ke taksonomije. Dokazal je, da je Linnejevo razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje svojeglavo, vsiljivo in protislovno, kar je Linne upo\xc5\xa1teval. Njegovo osrednje zanimanje pa je bilo morje. Napisal je razpravo o morju v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini z naslovom Untersuchungen vom Meere, s katero je zaslovel v znanstvenih krogih. Knjiga je iz\xc5\xa1la leta 1750 v Frankfurtu in Leipzigu ter je utemeljila oceanografijo kot znanost, \xc5\xbdiga Popovi\xc4\x8d je postal \xc4\x8dlan ve\xc4\x8d tujih znanstvenih dru\xc5\xbeb, v Sloveniji pa je vplival na takratne razsvetljence kroga \xc5\xbdige Zoisa. Pripravljal je tudi slovensko slovnico in slovensko-nem\xc5\xa1ki slovar, vendar ti dve deli nista nikoli iz\xc5\xa1li, saj je prezgodaj umrl. Pred smrtjo je v oporoki zapustil vse svoje premo\xc5\xbeenje mladim \xc5\xa1tudirajo\xc4\x8dim rojakom.'