b'\n_START_ARTICLE_\nEvolucija \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nEvolucija \xc4\x8dloveka (antropogeneza) je zadnji del biolo\xc5\xa1ke evolucije, ki je privedla do lo\xc4\x8ditve bitja Homo sapiens od drugih sesalcev, nato pa \xc5\xa1e od opic in \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjakov.\n_START_SECTION_\nTeorija\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ki naravoslovec Charles Darwin je leta 1859 izdal svoje najodmevnej\xc5\xa1e delo O izvoru vrst, v katerem je med drugim predpostavil, da imamo ljudje in opice skupnega prednika.\n_START_SECTION_\nUvrstitev \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nEden od temeljnih sklepov, ki izhajajo iz Darwinove hipoteze o razvoju vrst, je, da morajo imeti vse sorodne skupine organizmov skupnega prednika in skupne zna\xc4\x8dilnosti. To velja tudi za \xc4\x8dloveka. Po biotskem razvr\xc5\xa1\xc4\x8danju so uvrstili \xc4\x8dloveka z rod \xc4\x8dlovek (Homo), dru\xc5\xbeino \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjaki (Hominidae), red prvaki (Primates), razred sesalci (Mammalia), deblo strunarji (Chordata) in kraljestvo \xc5\xbeivali (Animalia). Tako je \xc4\x8dloveka uvrstil \xc5\xa1vedski naravoslovec Carl von Linn\xc3\xa9, \xc5\xa1e preden so naravoslovci sploh za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati o hipotezi, da se je \xc4\x8dlovek razvil iz podobnih vrst.\n_START_SECTION_\nPlesiadapis\n_START_PARAGRAPH_\nPred 70 do 60 milijoni let se je pojavil prvi prvak. Plesiadapis je bil raz\xc5\xa1irjen po Evraziji in Severni Ameriki. Po videzu je bil podoben tekunicam ter je imel nekaj njihovih zna\xc4\x8dilnosti. V paleogenu je bil tako pogost, da danes njegove fosile uporabljajo za dolo\xc4\x8danje starosti paleocenskih skladov.\n_START_SECTION_\nProkonzul\n_START_PARAGRAPH_\nPred 20 do 25 milijoni let so se prvi\xc4\x8d pojavile \xc4\x8dloveku podobne opice. Raz\xc5\xa1irjene so bile po Evropi, Aziji in Afriki. Prokonzul iz vzhodne Afrike je zelo blizu skupnemu predniku dana\xc5\xa1njih opic in \xc4\x8dloveka. Velik je bil pribli\xc5\xbeno toliko kot \xc5\xa1impanz, iz ostankov lobanje pa je razvidno, da je bil obraz precej strm, nado\xc4\x8desni oboki komaj nakazani in \xc4\x8deljusti in podo\xc4\x8dniki precej nerazviti. Prokonzul ni bil dvono\xc5\xbeec in se je prilagajal za \xc5\xbeivljenje na drevju.\n_START_SECTION_\nRamapitek\n_START_PARAGRAPH_\nlove\xc4\x8dnjak je bil Orrorin tugenensis , ki je \xc5\xbeivel pred 6 milijoni let.\n_START_SECTION_\nAvstralopitek\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke vrste so znanstveniki spoznavali iz najdenih kosti. Ugotovili so, da je zibelka \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva Afrika, kjer so do zdaj na\xc5\xa1li najstarej\xc5\xa1e sledi in kosti \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjaka. Poimenovali so ga avstralopitek, kar pomeni \xc2\xbbju\xc5\xbena \xc4\x8dloveku podobna opica\xc2\xab. V Etiopiji so na\xc5\xa1li del okostja \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjakinje, ki so ji nadeli vzdevek Lucy. Lucy ni bila vi\xc5\xa1ja od enega metra in je bila te\xc5\xbeka pribli\xc5\xbeno 30\xc2\xa0kg. Ocenjujejo, da je \xc5\xbeivela pred pribli\xc5\xbeno 3,5 milijona let._NEWLINE_\xc4\x8clove\xc4\x8dnjaki so \xc5\xbeiveli v skupinah v prostranih travnih savanah vzhodne Afrike. Pre\xc5\xbeivljali so se z nabiralni\xc5\xa1tvom in lovom na manj\xc5\xa1e \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nParantrop\n_START_PARAGRAPH_\nPred 2,5 do 1 milijon let je na svetu \xc5\xbeivel \xc5\xa1e en rod ljudi.Parantrop je verjetno stranska veja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega drevesa, saj so imeli \xc5\xa1ir\xc5\xa1e li\xc4\x8dnice in naglavni greben. Latinsko ime Parantropa pomeni "v\xc5\xa1tric s \xc4\x8dlovekom".\n_START_SECTION_\nSpretni \xc4\x8dlovek (Homo habilis)\n_START_PARAGRAPH_\nNa spreminjajo\xc4\x8de se podnebne razmere so se nekateri \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjaki \xc5\xa1e bolj prilagodili. Razvil se je rod homo, v katerega spada tudi sodobni \xc4\x8dlovek. Pred 2 milijonoma let je \xc5\xbeivel spretni \xc4\x8dlovek ali latinsko Homo habilis. Tudi njegovo \xc5\xbeivljenje so prou\xc4\x8devali na podlagi najdb v Tanzaniji in ju\xc5\xbeni Afriki. Na\xc5\xa1li so mnogo kamnitega orodja, o katerem domnevajo, da ga je naredil Homo habilis. Telesne zna\xc4\x8dilnosti so mu omogo\xc4\x8dale hitro premikanje. Visok je bil pribli\xc5\xbeno 1,40 m. Ugotovili so, da je \xc5\xbee imel gibljiv palec na roki. Palec ljudem \xc5\xa1e dandanes, skupaj s kazalcem omogo\xc4\x8da spretno prijemanje predmetov.\n_START_SECTION_\nPokon\xc4\x8dni \xc4\x8dlovek (Homo erectus)\n_START_PARAGRAPH_\nPokon\xc4\x8dni \xc4\x8dlovek ali latinsko Homo erectus je \xc5\xbeivel tudi izven Afrike. Njegove ostanke so na\xc5\xa1li na ozemlju dana\xc5\xa1nje Kitajske, Izraela in na otoku Javi._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e najdeno okostje iz Afrike je staro 1,9 milijona let. Hodil je vzravnano. Po najdbah sode\xc4\x8d, je \xc5\xbeivel predvsem na tleh. V savani je nabiral rastlinske plodove, prehranjeval pa se je tudi z mesom. Pri iskanju in pripravi hrane je uporabljal kamnito orodje.\n_START_SECTION_\nNeandertalec\n_START_PARAGRAPH_\nNeandertalec je dobil ime po najdbi\xc5\xa1\xc4\x8du Neandertal blizu D\xc3\xbcsseldorfa v Nem\xc4\x8diji. Najstarej\xc5\xa1e najdeno okostje je staro 150.000 let. \xc5\xbdivel je v \xc4\x8dasu, ko je bila v Evropi ledena doba. Na hladno podnebje je bil prilagojen tudi z obliko telesa. Imel je mo\xc4\x8dne kosti, masivno ter \xc5\xa1trle\xc4\x8do lobanjo in negibljiv vrat. Bil je nizke rasti, \xc4\x8dokat, noge je imel kratke in mi\xc5\xa1i\xc4\x8daste._NEWLINE_O neandertalcu so dolgo mislili, da je bil divji in da je premogel le malo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih lastnosti. Zadnja izkopavanja in najdeni predmeti pa ka\xc5\xbeejo, da ni bilo tako. Svoje pokojne so neandertalci pokopavali. O njihovem \xc5\xbeivljenju govori tudi naluknjana kost, najdena v jami Divje babe nad Cerknim. Arheologi menijo, da je bila to pi\xc5\xa1\xc4\x8dal. S to najdbo je pogled na duhovni svet neandertalca postal druga\xc4\x8den. Predstavljamo si lahko, kako je sedel ob ognju in igral na pi\xc5\xa1\xc4\x8dalko._NEWLINE_Neandertalec je bil na evropskih tleh prvi \xc4\x8dlovek z visoko kulturo. Izumrl je pred pribli\xc5\xbeno 27.000 leti. Vzroki za izumrtje so \xc5\xa1e vedno uganka. Antropologi ga povezujejo s prihodom Homo sapiensov, izbruhom vulkana Toba...\n_START_SECTION_\nMisle\xc4\x8di \xc4\x8dlovek\n_START_PARAGRAPH_\nMisle\xc4\x8di \xc4\x8dlovek ali latinsko Homo sapiens oz. Homo sapiens je obstoje\xc4\x8da vrsta \xc4\x8dloveka. Pojavil se je pred 315.000 leti v jami Jebel Irhoud v Maroku.Iz jugovzhodne Afrike se je pred pribli\xc5\xbeno 60.000 leti za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti v Azijo, Avstralijo in prek Beringovega preliva tudi v Severno Ameriko. V Evropo je verjetno pri\xc5\xa1el prek Balkanskega polotoka pred 45.000 leti._NEWLINE_Misle\xc4\x8di \xc4\x8dlovek je v \xc4\x8dasu ledene dobe bistveno izpopolnil orodje, ki ga je znal nasaditi na ro\xc4\x8daj. Izdeloval je dleta, strgala, svedre, \xc5\xa1ila in celo \xc5\xa1ivanke. V \xc4\x8dasu ledene dobe je izna\xc5\xa1el kopje, harpuno in lok. Orodje je tudi umetni\xc5\xa1ko okra\xc5\xa1eval. Od mrtvih se je poslavljal z verskimi obredi, za dober ulov in \xc5\xbeivljenje se je zaklinjal bogovom. Na stene jam je vrezoval in slikal \xc5\xbeivalske podobe.\n_START_SECTION_\nZgodovina paleoantropologije\n_START_PARAGRAPH_\nPaleoantropologija, kot veda se za\xc4\x8dne z odkritji neandertalca in z dokazi o drugih vrstah \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjakov v 19. stoletju. Zamisel, da so bili ljudje podobni primatom je stara, vendar pa biolo\xc5\xa1ka evolucija vrst v splo\xc5\xa1nem ni bila priznana, dokler Charles Darwin leta 1859 ni objavil svojega dela O izvoru vrst (On the Origin of Species).'