b'\n_START_ARTICLE_\nVeliki rob, Ju\xc5\xbena Afrika\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki rob je strm rob, ki obroblja osrednjo ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ko planoto  in celino lo\xc4\x8duje od obalne ravnice ob Atlantiku in Indijskem oceanu. Je ena glavnih geolo\xc5\xa1kih oblik v Afriki.  Kljub temu da je v glavnem v Republiki Ju\xc5\xbeni Afriki, se na vzhodu razteza proti severu in je meja med Mozambikom in Zimbabvejem,  na zahodu se nadaljuje proti severu v Namibijo in Angolo. _NEWLINE_Za razli\xc4\x8dne dele Velikega roba se uporabljajo razli\xc4\x8dna imena, najbolj znano je Zmajevo gorovje (Drakensberg), Schwartzrand in gorovje Khomas v Namibiji ter Serra da Chela v Angoli.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ki izvor\n_START_PARAGRAPH_\nPred pribli\xc5\xbeno 180 milijoni let je pla\xc5\xa1\xc4\x8d pod ju\xc5\xbeno Gondvano povzro\xc4\x8dil izbo\xc4\x8denje kontinentalne skorje na obmo\xc4\x8dju, ki je pozneje postala ju\xc5\xbena Afrika. Pred 10\xe2\x80\x9320 milijoni let je nastala razkolna dolina na obeh straneh osrednje izbokline, ki je bila poplavljena in postala prvotni Atlantik in prvotni Indijski ocean. Stopni\xc4\x8daste strme stene teh tektonskih dolin so se oblikovale v rob, ki je obdajal novo nastalo ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ko podcelino._NEWLINE_Z raz\xc5\xa1iritvijo Atlantika, Indijskega in Ju\xc5\xbenega oceana se je Ju\xc5\xbena Afrika tektonsko umirila. Pribli\xc5\xbeno 50 milijonov let so bili potresi redki, ni bilo nobene vulkanske ali orogenske dejavnosti.  To je povzro\xc4\x8dilo skoraj neprekinjeno obdobje erozije, ki se nadaljuje \xc5\xa1e danes, in je s povr\xc5\xa1ja planote odbrusila plast, debelo ve\xc4\x8d kilometrov. Debela plast morskega sedimenta je posledi\xc4\x8dno nanesena na epikontinentalni pas (spodnja polica izvirne stene riftne doline), ki obdaja podcelino._NEWLINE_V zadnjih 20 milijonih let je Ju\xc5\xbena Afrika do\xc5\xbeivela nadaljnji masivni dvig, zlasti na vzhodu. Posledica je, da ve\xc4\x8dina planote kljub obse\xc5\xbeni eroziji le\xc5\xbei nad 1000 metri nagnjena tako, da je najvi\xc5\xa1ja na vzhodu, nagnjena rahlo navzdol proti zahodu in jugu. Tako je vi\xc5\xa1ina roba vzhodnih bre\xc5\xbein nad 2000 metrov. Najvi\xc5\xa1jo to\xc4\x8dko (nad 3000 metrov) dose\xc5\xbee rob na dr\xc5\xbeavni meji Lesoto in KwaZulu - Natal._NEWLINE_Dvig osrednje planote v zadnjih 20 milijonih letih je povzro\xc4\x8dil premik roba v notranjost celine in s pomo\xc4\x8djo erozije na sedanji polo\xc5\xbeaj, kar je ustvarilo dana\xc5\xa1njo obalno ravnino.  Polo\xc5\xbeaj sedanjega roba je zato pribli\xc5\xbeno 150 km na celini in od prvotnih prelomov, ki so sestavljali stene doline s strmimi pobo\xc4\x8dji, ki se je razvila ob obali med razpadom Gondvane. Stopnja erozije roba v Zmajevem gorovju je v povpre\xc4\x8dju 1,5 m na 1000 let ali 1,5 mm letno._NEWLINE_Zaradi ve\xc4\x8dje erozije same planote v mezozoiku in kenozoiku, nobena od njenih povr\xc5\xa1inskih kamnin (razen kalaharijskega peska) ni mlaj\xc5\xa1a kot 180 milijonov let.  Najmlaj\xc5\xa1e kamnine, ki ostajajo na povr\xc5\xa1ju planote, so v Lesotu. To so oblike v Clarensu, ki le\xc5\xbeijo pod pu\xc5\xa1\xc4\x8davo in so stare pribli\xc5\xbeno 200 milijonov let. Prekrila jih je 1600 metrov debela plast lave, ki je izbruhnila pribli\xc5\xbeno pred 180 milijonov let. Pokriva ve\xc4\x8dino ju\xc5\xbene Afrike in res velik del Gondvane. Te kamnine sestavljajo strme plasti Velikega roba na tem obmo\xc4\x8dju, na katerem njegov zgornji rob dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ino \xc4\x8dez 3000 metrov._NEWLINE_Erozijski umik roba od obalne \xc4\x8drte na sedanji polo\xc5\xbeaj, pribli\xc5\xbeno 150 km iz prvotnega polo\xc5\xbeaja, pomeni, da so skale na obalnih ravnicah skoraj brez izjeme starej\xc5\xa1e od skale, ki pokriva sosednji rob. Tako najdemo v nizkem veldu v Mpumalangi (do 24. avgusta 1995 Vzhodni Transvaal) pod delom Velikega roba skale, stare ve\xc4\x8d kot 3000 milijonov let. Na jugu in jugozahodu so riftne doline, ki so nastale ob razpadu Gondvane, so bolj ali manj ob ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki obali. Riftne doline na jugu celine pa lo\xc4\x8dujejo ju\xc5\xbeni rt od Falklandske planote, ki je bila potisnjena navzgor v ogromen masiv himalajskih razse\xc5\xbenosti pred pribli\xc5\xbeno 290\xe2\x80\x93330.000.000 let.  Usedline, erodirane zaradi Gondvanskih gora, so pokopale Kapsko gorovje in oblikovale 6 kilometrov debelo Beaufortovo skupino skal, kotline Karoo. Rob je erodiral, se premikal v notranjost celine, pokopal gore, ki so se oblikovale 150 milijonov let prej, ki so bile postopoma ponovno izpostavljene. Sestavljene so bile iz kvarzitnega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, odpornega za erozijo, in so predrle izginjajo\xc4\x8do pokrajino. Oblikovale so vzporedna gorovja, ki \xc5\xa1trlijo iz obalne ravnice na jugu in jugozahodu rta._NEWLINE_Vzhodni del Velikega roba (Zmajeve gore) se razprostira do severnega Tzaneena, pribli\xc5\xbeno 22\xc2\xb0 ju\xc5\xbeno vzporedno, od koder zavije proti zahodu do Potgietersrusta (od 2003 Mokopane), kjer je znan kot gorovje Strydpoort.  Velikega roba ni okoli 450 km severno od Tzaneena (ponovno se pojavi na meji med Zimbabvejem in Mozambikom v visokogorju Chimanimani) zaradi neuspele zahodne veje glavnega razkola, ki je povzro\xc4\x8dil, da se je Antarktika za\xc4\x8dela odmikati od ju\xc5\xbene Afrike ob razpadu Gondvane pred okoli 150 milijoni let. Spodnji tok reke Limpopo in reke Save odtekata v Indijski ocean skozi to, kar je ostalo od te riftne doline, ki je zdaj del ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1kega ni\xc5\xbejega velda.\n_START_SECTION_\nNamibija\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki rob te\xc4\x8de skozi Namibijo od severa proti jugu kot eden od treh prevladujo\xc4\x8dih oblik povr\xc5\xa1ja. Rob lo\xc4\x8di obalno ravnino od osrednje planote._NEWLINE_Zahodno od roba obalni del pokrajine poteka okoli 2000 km dale\xc4\x8d, vendar le v \xc5\xa1irini od 80 do 130 km od ju\xc5\xbene Angole do ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ke province Severni rt (North Cape) in v bistvu ustreza obmo\xc4\x8dju obalne ravnice. Ta obalni pas le\xc5\xbei predvsem v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Namib in se od morja po\xc4\x8dasi dvigne na 600 m. Na severu od obalnega pasu je prete\xc5\xbeno kamnit, delno skalnat, na jugu je predvsem pe\xc5\xa1\xc4\x8dena pu\xc5\xa1\xc4\x8dava (predvsem ju\xc5\xbeno od suhe reke Kuiseb) z velikimi premikajo\xc4\x8dimi pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi sipinami do 300 m visokimi._NEWLINE_Proti vzhodu Namib zapre Veliki rob, ki se dvigne do okoli 2000 m nad morjem. Na severu, med rekama Kunene in Huab, se Veliki rob oblikuje v gorovje Hartmann, Baynes in Joubert, na jugu v gorovje Khomas, Rant, gore Naukluft in Tsaris, rob Schawarz in Tiras. \xc5\xa0iroke in globoke, usklajene z obalnimi dolinami rek, prere\xc5\xbeejo Veliki rob in ga odpirajo proti Namibu. V osrednji Namibiji, med 19 do 23 stopinj zemljepisne \xc5\xa1irine, je rob erodiran in razdeljen na ve\xc4\x8d delov v tako imenovane vrzeli. So zmerno nagnjene, se stalno vi\xc5\xa1ajo in dvignejo na vi\xc5\xa1ino notranje planote. Zunaj Velikega roba so gorovje Brandberg, Erongo in posamezni osamelci kot Mala in Velika Spitzkoppe._NEWLINE_Od pogorja Naukluft do reke Oranje poteka Veliki rob 400 km v smeri sever\xe2\x80\x93jug kot Rde\xc4\x8di rob in na robu prepovedanega diamantnega obmo\xc4\x8dja le\xc5\xbeijo granitne gore Velikega roba v velikih ravnicah Namiba._NEWLINE_Proti vzhodu se Veliki rob postopoma spu\xc5\xa1\xc4\x8da v Robno in osrednjeafri\xc5\xa1ko vi\xc5\xa1avje in s peskom polni pore\xc4\x8dje pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Kalahari, kjer je ena izmed kotlin Karoo v ju\xc5\xbeni Afriki. Na severu celinsko gorovje pre\xc4\x8dkajo \xc5\xa1iroke doline s posameznimi gorami, ki \xc5\xa1trlijo nad planoto. Na jugu je vi\xc5\xa1avje prete\xc5\xbeno ravninsko in pokrajino prere\xc5\xbee le nekaj globokih dolin.\n_START_SECTION_\nRepublika Ju\xc5\xbena Afrika\n_START_PARAGRAPH_\nNa meji med Namibijo in Republiko Ju\xc5\xbeno Afriko Veliki rob pre\xc4\x8dka kanjon reke Oranje in se nadaljuje kot zahodno pobo\xc4\x8dje gorske kulise Richtersveld proti jugu \xc4\x8dez springbo\xc5\xa1ki hrib Bokkeveld (840 m) v notranjosti. Tukaj deli Veliki rob Karoo s svojima dvema glavnima deloma. Za\xc4\x8dne se pribli\xc5\xbeno ob gorovju Hantams (1799 m) vzdol\xc5\xbe verige Roggeveldb (1742 m), na Koms (1902 m) in Nuweveld (2070 m) na prelaz Molteno v bli\xc5\xbeini mesta zahodni Beaufort. Od tu poteka rob skozi redko poseljeno obmo\xc4\x8dje polsu\xc5\xa1nega Karooja na obmo\xc4\x8dje zahodno od Graaff-Reineta in tam ju\xc5\xbeno do vzhodne gore Sneeu (2504 m) z enim odcepom na sever. Tu je tudi zavito pore\xc4\x8dje reke Fish na vzhodnem robu gore Bamboes (2376 m) in gorovje Storm (2290 m) severno od Queenstowna. Veliki rob sledi \xc4\x8drti v provinco Vzhodni rt, pribli\xc5\xbeno mimo mest Dordrecht, Elliot na prelaz Barkly, v mesto Maclear in na vzpetino Elands, na zahodno vzno\xc5\xbeje Zmajevega gorovja. Vi\xc5\xa1ina roba dose\xc5\xbee mejno obmo\xc4\x8dje Republike Ju\xc5\xbene Afrike in Lesota. Po meji se razteza vzdol\xc5\xbe vzhodnega pobo\xc4\x8dja Zmajevega gorovja (3482 m), najvi\xc5\xa1je na celotnem poteku. Najve\xc4\x8dja vi\xc5\xa1inska razlika je prelaz Sani v KwaZuluju - Natalu. Tu je vzporedno z robom park Natal. Na severnem koncu se obrne skoraj pod pravim kotom in poteka nedale\xc4\x8d od mesta Harrismitha na severu province Mpumalanga (prej Svazi) do Mbombele v provinci Limpopo, na goro Strydpoort (2208 m) do gorovja Soutpans (1876 m) pri mestu Louis Trichardt. Tukaj se potopi v re\xc4\x8dni dolini Limpopo. Veliki rob se nadaljuje v Zimbabve in dose\xc5\xbee bolj severno obmo\xc4\x8dje Mozambika.'