b'\n_START_ARTICLE_\nMadarski konjenik\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nRelief konjenika je vklesan 23 metrov visoko v skoraj navpi\xc4\x8dni 100 metrov visoki steni. Je skoraj naravne velikosti Obrnjen je v desno in s kopjem  meri na leva, le\xc5\xbee\xc4\x8dega ob konjevih nogah. Za njim te\xc4\x8de pes.  Konjenikov svetni\xc5\xa1ki sij, obla\xc4\x8dila in pti\xc4\x8d pred konjenikovim obrazom so zaradi erozije in slabega stanja spomenika komaj prepoznavni.  Relief je podoben slikam z ogljem, ki so jih odkrili v Saltovu, Souleku, Pliski in Velikem Preslavu.\n_START_SECTION_\nIzro\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\nPomen in simbolika ter kamnose\xc5\xa1ka tradicija in kulturno ozadje Madarskega konjenika niso znani. Nastanek reliefa se obi\xc4\x8dajno povezuje z etnogenezo Bolgarov, polnomadskega ljudstva konjenikov voj\xc5\xa1\xc4\x8dakov iz evrazijskih step. Drugi vidijo v konjeniku podobnost s sasanidsko tradicijo skalnih reliefov. Juna\xc5\xa1ki konjenik je pogosta oseba tudi v tur\xc5\xa1ko-altajski in alanski mitologiji. Ena od hipotez domneva, da konjenik pooseblja ali je povezan z bolgarskim bo\xc5\xbeanstvom Tangro, Vladimir Toporov pa ga povezuje z iranskim bo\xc5\xbeanstvom Mitro.  Povezuje se  ga tudi z iransko-tur\xc5\xa1ko mitologijo, obstaja pa tudi zelo enostavna razlaga, da predstavlja bolgarskega kana Tervela (701-718).  Domnevo, da predstavlja kana Kruma (802-814), so ovrgli._NEWLINE_Nekateri v njem vidijo tra\xc4\x8danskega konjenika ali bo\xc5\xbeanstvo, ki je kot konjenik pogosto upodobljeno v paleobalkanski mitologiji. Konjenik je obi\xc4\x8dajno pokrit, jezdi iskrega konja in v desni roki dr\xc5\xbei kopje. S kopjem pogosto ubija zver, v\xc4\x8dasih pa je prikazan brez kopja. Konstantin Josef Jire\xc4\x8dek in Karel \xc5\xa0korpil sta ugotovila razlike v ikonografskih podrobnostih in povezavah z \xc5\xbeivalmi, v njih ni psa, zato se je ta domneva postopoma opustila. Relief verjetno vsebuje elemente tako avtohtonih tra\xc4\x8danskih kot novodo\xc5\xa1lih bolgarskih kulturnih izro\xc4\x8dil. Monumentalna velikost, ikonografija in podrobnosti (streme, svetni\xc5\xa1ki sij, okroglo pokrivalo, pti\xc4\x8d in druge) so na splo\xc5\xa1no del bolgarskega izro\xc4\x8dila, obrnjenost  v desno in lev pa del tra\xc4\x8danskega kulturnega izro\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1924-1935 so pribli\xc5\xbeno 250 metrov severno od podno\xc5\xbeja reliefa odkrili ostanke kompleksa, ki bi lahko bil pogansko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de (triladijska cerkev), in ostanke pravokotne zgradbe, ki bi lahko bila vladarjevo zasebno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem je vladar opravljal obrede, povezane s Tangro. Na najdi\xc5\xa1\xc4\x8du so odkrili tudi po\xc5\xa1kodovan napis kana Omurtaga, ki omenja boga Tangro._NEWLINE_Kompleks se obi\xc4\x8dajno datira v drugo \xc4\x8detrtino 9. stoletja, ker je bila lon\xc4\x8denina, odkrita v 1970. letih, iz 8. do 10. stoletja.  Nekateri zgodovinarji trdijo, da so bile najstarej\xc5\xa1e gradbe zgrajene po spreobrnitvi v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. \xc4\x8ce je to res, sta bila poganski tempelj, se pravi cerkev in objekt ob njej,  zgrajena na temeljih zgodnje bizantinske bazilike. Zahodno od zgradbe so odkrili kr\xc5\xa1\xc4\x8danski grob z zlatom okra\xc5\xa1enim pasom iz obdobja okrog leta 900._NEWLINE_V 20. stoletju so nekaj ve\xc4\x8d kot tri kilometre severovzhodno odkrili \xc5\xa1e eno skupino zgradb. Med njimi je bazilika iz 5. ali 6. stoletja s pravokotno notranjo zgradbo, za katero nekateri domnevajo, da je bila poganski tempelj. Za tak\xc5\xa1no trditev ni nobenega trdnega dokaza.\n_START_SECTION_\nNapisi\n_START_PARAGRAPH_\nOkrog konjenika so v steno vklesani trije delno ohranjeni napisi v srednjeve\xc5\xa1ki gr\xc5\xa1\xc4\x8dini. V njih so pomembni podatki za zgodovino Bolgarov v tistem \xc4\x8dasu. Najstarej\xc5\xa1i je delo carja Tervela (vladal 701-718), na podlagi katerega se je sklepalo, da je bil relief izklesan med njegovo vladavino ali neposredno po naselitvi Bolgarov leta 680-681.   Drugi napis je povezan s kanoma Krumom (vladal 802-814) in Omurtagom (vladal 814\xe2\x80\x93831), ki sta ga verjetno dala vklesati.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nMadarski konjenik je upodobljen na li\xc4\x8dni strani bolgarskih kovancev za 1 do 50 stotink, kovanih leta 1999 in 2000. _NEWLINE_29. junija 2008 je na javnem razpisu za vzorec bodo\xc4\x8dega bolgarskega evrskega kovanca zmagal Madarski konjenik s 25,44 odstotkov glasov._NEWLINE_Po zgodovinskem najdi\xc5\xa1\xc4\x8du Madara je dobil ime Madara Peak na Livingstonovem otoku v Ju\xc5\xbenem \xc5\xa1etlandskem oto\xc4\x8dju na Antarktiki.'