b'\n_START_ARTICLE_\nNikolaj Vasiljevi\xc4\x8d Gogolj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGogolja, ki se je rodil v obubo\xc5\xbeani plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini, uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo na mejo med romantiko in realizmom. \xc5\xa0tudiral je v Peterburgu, bil nato dr\xc5\xbeavni uradnik in pozneje profesor zgodovine na peterbur\xc5\xa1ki univerzi. Kasneje se je posvetil izklju\xc4\x8dno knji\xc5\xbeevnemu ustvarjanju in reji pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev. Veliko je tudi potoval v tujino in nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel v zahodni Evropi, zlasti v Rimu; obiskal je tudi Jeruzalem. Proti koncu \xc5\xbeivljenja je zapadel v verske krize in v du\xc5\xa1evno bolezen. Umrl je leta 1852.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevni razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi\xc4\x8d se je pojavil v listu Domovinski zapiski z romanti\xc4\x8dno-folklornimi \xc4\x8drticami in pri pri\xc4\x8di osvojil bralce in literarno kritiko. Naslednje povesti so bile trpkej\xc5\xa1e, vendar bolj \xc5\xbeivljenjske, romanti\xc4\x8dne edino v fantasti\xc4\x8dni sprijaznitvi z usodo in odsevu vsakdanjosti; iz tega \xc4\x8dasa je tudi Taras Buljba, delo, v katerem je avtorja prevzelo svobodoljubje, \xc4\x8dastiljubje in rodoljubnost njegovih koza\xc5\xa1kih prednikov. Velikansko prizori\xc5\xa1\xc4\x8de veleposestni\xc5\xa1ke Rusije je o\xc5\xbeivil z galerijo neprekosljivo karakteriziranih likov v romanu Mrtve du\xc5\xa1e (s sodobnega stali\xc5\xa1\xc4\x8da je prikazal pode\xc5\xbeelske plemi\xc4\x8de, ki so v svoji pohlepnosti in zaostalosti \xc5\xbee kar groteksno \xc4\x8duda\xc5\xa1ki) in v komediji Revizor (predstavil je provincijsko birokracijo, njeno koristoljubnost, pokvarjenost in brezobzirnost, s katero ohranja in krepi svoj polo\xc5\xbeaj). Pozneje se je, skorajda prestra\xc5\xa1en zaradi grozot, ki jih je pokazal v svojih delih, za\xc4\x8del kesati pred samim seboj in dru\xc5\xbebo in je napisal knjigo Izbrana mesta iz dopisovanja s prijatelji. Zaman je posku\xc5\xa1al mra\xc4\x8dno podobo Rusije narediti svetlej\xc5\xa1o in ustvariti pozitivne junake. Roko odre\xc5\xa1itve mu je podal Belinski v znamenitem pismu in ga sku\xc5\xa1al zadr\xc5\xbeati, da se ne bi zadu\xc5\xa1il v lastnem obupu, vendar zaman. Nekaj dni pred smrtjo je Gogolj uni\xc4\x8dil rokopis drugega zvezka Mrtvih du\xc5\xa1._NEWLINE_Gogoljevo delo je odlo\xc4\x8dilno vplivalo na razvoj ruske umetni\xc5\xa1ke proze. Njegova dela so primer groteksnega realizma, kar pomeni, da se v njih realizem me\xc5\xa1a z grotesko. Obenem je bil Gogolj prvi, ki je oris sodobne stvarnosti povezal z moralnimi, kriti\xc4\x8dnimi in duhovnimi cilji. Njegova dela pripadajo vsem dobam in vsem literarnim smerem.'