b'\n_START_ARTICLE_\nKle\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nVas je dobila ime po kle\xc4\x8du, stari besedi za pe\xc5\xa1\xc4\x8deno sipino ob vodi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKle\xc4\x8de se prvi\xc4\x8d omenjajo leta 1359 kot Gletschbach ali morda Gletschach, kar je nem\xc5\xa1ki zapis imena v Kle\xc4\x8dah._NEWLINE_Skozi celotno zgodovino je bila vas kme\xc4\x8dka. \xc5\xa0e v stari Jugoslaviji sta bili vasi Savlje in Kle\xc4\x8de prete\xc5\xbeno kme\xc4\x8dki, lepi z veliko gruntarskih in nekaj ve\xc4\x8djih kmetij, ki so bile skrbno urejene in vodene. Vasi sta bili strnjeni, z lepo lego, kar sta ohranili \xc5\xa1e danes. V nekdanji Je\xc5\xbeenski ob\xc4\x8dini so Savlje in Kle\xc4\x8de prve dobile elektri\xc4\x8dno lu\xc4\x8d iz biv\xc5\xa1e \xc4\x8cesnove elektrarne na Brodu ob Savi. To je bilo v letih 1919-1920. Znani gostilni v Kle\xc4\x8dah sta bili pri Av\xc5\xa1i\xc4\x8du in Unku, kamor so ob nedeljah radi zahajali Ljubljan\xc4\x8dani.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\n11. aprila 1941 so na obmo\xc4\x8dje prispeli italijanski vojaki. Kmalu za njimi pa Nemci. Italijansko nem\xc5\xa1ko mejo so postavili po glavni cesti, tako da so si Kle\xc4\x8de in Savlje razdelili na pol. Cesta je pripadla Nem\xc4\x8diji. Zapore so postavili na mostu v Savlje, \xc4\x8dez kamni\xc5\xa1ko progo in pri transformatorju v Kle\xc4\x8dah Italijani, nemci pa pri Unkovi gostilni v Kle\xc4\x8dah. Saveljci in Kle\xc4\x8dani so bili razdeljeni med oba okupatorja in niso smeli uporabljati ceste skozi vas. Kdor je prestopil dr\xc5\xbeavno mejo, je kon\xc4\x8dal v zaporu. Posledica tak\xc5\xa1ne meje so bila neobdelana Polja na obeh straneh meje. Meja takrat \xc5\xa1e ni bila natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena. Kasneje so jo premaknili pod Savlje in Kle\xc4\x8de. Potekala je po spodnjem polju Produ. Tako sta obe vasi ostali v Italijanski okupaciji. Na omenjenem polju so nemci zgradili\xc2\xa0\xc2\xbbnem\xc5\xa1ko cesto\xc2\xab\xc2\xa0in novo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko zvezo z gorenjsko \xc5\xbeeleznico mimo \xc4\x8crnu\xc4\x8d do Laz. Mejo pod Savljami in Kle\xc4\x8dami so Nemci opremili z \xc5\xbei\xc4\x8dnimi ovirami, minskimi polji in visokimi stra\xc5\xbearskimi stolpi, ki so pono\xc4\x8di osvetljevali mejno podro\xc4\x8dje. Glavni mejni prehod je bil na Je\xc5\xbeici, na prostoru kjer je sedaj avtobusno obra\xc4\x8dali\xc5\xa1\xc4\x8de. Vodarna mestnega vodovoda v Kle\xc4\x8dah je imela stalno italijansko posadko za zavarovanje, po kapitulaciji Italije, pa stalno nem\xc5\xa1ko posadko z delom domobrancev.\n_START_SECTION_\nObdobje komunizma in socializma\n_START_PARAGRAPH_\nIzmed vseh okoli\xc5\xa1kih vasi, so Kle\xc4\x8de po vojni v najve\xc4\x8dji meri ohranile svoj kme\xc4\x8dki zna\xc4\x8daj. Okoli kmetij je bilo zgrajenih le nekaj hi\xc5\xa1, precej manj kot v sosednjih Savljah.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKle\xc4\x8de so najzahodnej\xc5\xa1a vas t. i. Ljubljanskega Posavja. Za razliko od drugih vasi le\xc5\xbeijo Kle\xc4\x8de v celoti nad je\xc5\xbeo. Ve\xc4\x8dina hi\xc5\xa1 le\xc5\xbei severno od Av\xc5\xa1i\xc4\x8deve ceste, ju\xc5\xbeno od nje pa se nahajajo polja in njive, ter posami\xc4\x8dne zaplate gozda.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1787 Kle\xc4\x8de \xe2\x80\x93 17 hi\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 112 prebivalcev._NEWLINE_Leta 1936 so imele Kle\xc4\x8de in Savlje skupaj 150 volivcev, od tega je bilo 79 delavcev. Nekaj jih je delalo v vodarni v Kle\xc4\x8dah, v tovarni nogavic Stane Vidmar v Savljah pa so imeli skoraj samo \xc5\xbeensko delovno silo._NEWLINE_Leta 2013 je bilo v \xc4\x8detrtni skupnosti Posavje 9.547 prebivalcev, od tega je v Savljah bivalo pribli\xc5\xbeno 8% (700-800) prebivalstva, v pribli\xc5\xbeno 250 stanovanjskih stavbah (podatki so neuradni). Uradni podatki veljajo samo za celotno \xc4\x8detrtno skupnost, saj se podatkov za. V neuradnih podatkih so zajete stavbe spodaj omenjenih ulic.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nStaro va\xc5\xa1ko jedro - Obcestna vas na robu savske je\xc5\xbee z izrazito in ohranjeno uli\xc4\x8dno linijo, ki sledi je\xc5\xbei. Stavbe slede trakasti parcelaciji. Novej\xc5\xa1i del naselja se je razvil na ju\xc5\xbeno stran.\n_START_SECTION_\nUlice\n_START_PARAGRAPH_\nKle\xc4\x8de \xe2\x80\x93 ime vasi, ki ga nosijo hi\xc5\xa1ne \xc5\xa1tevilke v notranjem delu vasi._NEWLINE_Av\xc5\xa1i\xc4\x8deva cesta \xe2\x80\x93 imenuje se po Jaki Av\xc5\xa1i\xc4\x8du (1896-1978), rojenem v Kle\xc4\x8dah, zajet v Avstrijski vojski, borec na solunski fronti, polkovnik biv\xc5\xa1e jugoslovanske vojske, \xc4\x8dlan OF in \xc4\x8dlan glavnega poveljstva slovenskih partizanskih \xc4\x8det, prvi general Titove vojske, \xc4\x8dlan Avnoja, komandant zaledja JLA, \xc5\xa1ef vojne misije v Berlinu, predsednik mestnega ljudskega odbora v Ljubljani, nosilec partizanske spomenice 1941, umrl leta 1978._NEWLINE_Cesta Ur\xc5\xa1ke Zatlerjeve \xe2\x80\x93 imenuje se po Ur\xc5\xa1ki Zatler, rojeni 1904 v Savljah, bila je uradnica in predvojna revolucionarka, \xc4\x8dlanica KPJ, aktivistka OF in radiotelegrafistka pri glavnem \xc5\xa1tabu NOV in POS, padla je oktobra 1944 na Riglju pri Dolenjskih Toplicah. Po njej je imenovan tudi vrtec pri stari osnovni \xc5\xa1oli na Je\xc5\xbeici in krajevna skupnost v novem stanovanjskem naselju v nekdanji zgornji Mali vasi.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tehvanje - stara ljudska igra, ki izvira iz Ziljske doline na avstrijskem koro\xc5\xa1kem. Za\xc4\x8detki v Ljubljani segajo v leto 1935, ko je etnomuzikolog France Marolt to konjeni\xc5\xa1ko igro \xc5\xbeelel pokazati na folklornem festivalu v Ljubljani. Zanjo je navdu\xc5\xa1il fante iz vasi ljubljanskega Posavja: iz Kle\xc4\x8d, Savelj, Je\xc5\xbeice, Sto\xc5\xbeic in Male vasi, ki so veljali za dobre jaha\xc4\x8de in rejce konj. Na za\xc4\x8detku so igro prirejali na razli\xc4\x8dnih delih okolice Ljubljane v \xc4\x8dasu vojne pa je povsem zamrla. Leta 1954 so igro zopet obudili in priredili tekmovanje v Savljah. Od takrat se igro prireja vsako leto, prizori\xc5\xa1\xc4\x8da pa se na ve\xc4\x8d let menjajo, tokrat samo v mejah Je\xc5\xbeice, Savelj in Kle\xc4\x8d. Tekmovanje poteka v Juniju. Igra poteka tako, da se v tla zabije lesen drog, na katerega se povezne lesen sod\xc4\x8dek obit z leskovimi obro\xc4\x8di. Fantje nato jezdijo mimo v gorenjski narodni no\xc5\xa1i in zbijajo sod\xc4\x8dek s posebnimi kovinskimi kiji. Fantje ob razbijanju soda zbirajo to\xc4\x8dke. Zmagovalec je tisti, ki zbere najve\xc4\x8d to\xc4\x8dk. Igra ima tekmovalni zna\xc4\x8daj in poteka nekoliko druga\xc4\x8de kot v Ziljski dolini. Leta 2012 je bila vpisana v register \xc5\xbeive kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.'