b'\n_START_ARTICLE_\nLouis Pasteur\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLouis Pasteur se je rodil v katoli\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini v mestecu Dole. Bil je tretji otrok strojarja Jeana-Josepha Pasteura in Jeanne-Etiennette Roqui. Dru\xc5\xbeina se je leta 1827 preselila v mesto Arbois, kjer je za\xc4\x8del obiskovati osnovno \xc5\xa1olo leta 1831. V imel Arbois je imel kasneje tudi hi\xc5\xa1o in laboratorij. Oba sta danes preurejena v njemu posve\xc4\x8den muzej. Njegova najzgodnej\xc5\xa1a dela so bila s podro\xc4\x8dja kemije in kristalografije. Ukvarjal se je s kristali vinske kisline. Ugotovil je, da naravna raztopina vinske kisline druga\xc4\x8de polarizira svetlobo kot umetna. Sklepal je, da je molekula v umetni raztopini asimetri\xc4\x8dna in da lahko obstaja v dveh oblikah, v naravni raztopini pa lahko obstaja samo v eni obliki. To je bil prvi dokaz kiralnosti molekul. Po tem dokazu se je posvetil podro\xc4\x8dju biologije in medicine._NEWLINE_S svojimi odkritji je pri\xc4\x8del novo obdobje v zgodovini medicine. Dokon\xc4\x8dno je ovrgel teorijo o spontani generaciji in za\xc4\x8del na znanstven na\xc4\x8din iskati povzro\xc4\x8ditelje nalezljivih bolezni. \xc5\xa0ir\xc5\xa1i javnosti je najbolj znan po postopku, imenovanem pasterizacija, s katerim je ljudem pokazal, kako se prepre\xc4\x8di kvarjenje vina in mleka. Skupaj z Martinusom Beijerinckom, Ferdinandom Cohnom in Robertom Kochom sodi med glavne utemeljitelje mikrobiologije. Tudi na podro\xc4\x8dju kemije so zelo znana njegova odkritja, najbolj opazna je asimetrija kristalov._NEWLINE_Umrl je blizu Pariza zaradi komplikacij po \xc5\xa1tevilnih sr\xc4\x8dnih kapeh. Pokopan je v katedrali Notre Dame.\n_START_SECTION_\nRaziskave v medicini\n_START_PARAGRAPH_\nS svojimi poskusi o fermentaciji je dokon\xc4\x8dno ovrgel teorijo o spontani generaciji \xc5\xbeivega. Pokazal je, da proces fermentacije povzro\xc4\x8dijo mikroorganizmi. Vrelo raztopino v stekleni\xc4\x8dki je izpostavil zraku preko filtrov, tako da delci iz zraka niso mogli do raztopine. Enako je poskusil s stekleni\xc4\x8dko, ki ni imela filtra, imela pa je dolgo zavito stekleno cevko, po kateri pra\xc5\xa1ni delci iz zraka niso mogli do raztopine. V obeh raztopinah ni zraslo ni\xc4\x8desar. S tem je dokazal, da \xc5\xbeivi organizmi, kot so spore iz zraka, pridejo od zunaj v raztopino in ne nastanejo spontano v raztopini. Dokazal je, da \xc5\xbeivo nastane le iz \xc5\xbeivega. Pasteur ni bil prvi, ki se je ukvarjal s teorijo o spontani generaciji \xc5\xbeivega. Danes ga pogosto imenujemo za o\xc4\x8deta bakteriologije, skupaj z Robertom Kochom._NEWLINE_Z raziskavami je ugotovil, da nekateri mikroorganizmi kontaminirajo fermentirajo\xc4\x8de pija\xc4\x8de. Uvedel je postopek, s katerim se teko\xc4\x8dine, kot je mleko, segreje do temperature, ki ubije ve\xc4\x8dino mikroorganizmov, ki so \xc5\xbee prisotni v njih. Proces se po njem imenuje pasterizacija. Iz tega dela je sledila ugotovitev, da mikroorganizmi povzro\xc4\x8dajo bolezni tudi pri ljudeh in \xc5\xbeivalih. Tako je Listerju predlagal razvoj asepti\xc4\x8dnih metod dela v kirurgiji._NEWLINE_Kasneje v \xc5\xbeivljenju se je zelo veliko ukvarjal s koko\xc5\xa1jo kolero. V laboratoriju je na goji\xc5\xa1\xc4\x8du gojil bakterijo, ki povzro\xc4\x8da koko\xc5\xa1jo kolero. Pred uporabo je bakterijska kultura odmrla, a jo je kljub temu uporabil in z njo cepil koko\xc5\xa1i. Mesec dni stara kultura bakterij je koko\xc5\xa1i oslabila, a za njih ni bila usodna kot obi\xc4\x8dajno. Po le blagih bolezenskih znakih so si koko\xc5\xa1i popolnoma opomogle. Po tem je sklepal, da so \xc5\xbeivali postale odporne na bolezen. Uporabil je metodo atenuacije ali oslabitve mikroorganizmov s staranjem kulture, kar je \xc5\xa1e danes pogost na\xc4\x8din za zmanj\xc5\xa1anje virulentnosti povzro\xc4\x8ditelja bolezni._NEWLINE_To metodo imunizacije (cepljenja, vakcinacije) je uporabil tudi pri oku\xc5\xbebi z vrani\xc4\x8dnim prisadom (antraksom). Antraks je nevarna \xc5\xbeivalska bolezen, ki lahko povzro\xc4\x8di ogromno gospodarsko \xc5\xa1kodo. Poskusil je napraviti cepivo tudi proti tej bolezni. Znan je njegov drzen javni poskus leta 1881 na farmi Poully-le Fort. Pripravil je 48 ovac, ki jih je razdelil v dve skupini po 24 \xc5\xbeivali. Eno skupino je cepil na dan ni\xc4\x8d z oslabljenim cepivom in nato \xc5\xa1e 14 dni pozneje. Druge skupine ni cepil. \xc4\x8cez mesec dni je vsem \xc5\xbeivalim iz obeh skupin vbrizgal sve\xc5\xbe virulenten sev povzro\xc4\x8ditelja antraksa, bakterijo Bacillus anthracis. \xc5\xbde naslednji dan je v kontrolni skupini (necepljene ovce) poginilo 22 \xc5\xbeivali, cepljene \xc5\xbeivali pa so ostale zdrave. Kljub temu, da je Pasteur uspe\xc5\xa1no raziskoval antraks, pa odkritje bakterije Bacillus anthracis pripisujemo Robertu Kochu.\n_START_SECTION_\nCepivo proti steklini\n_START_PARAGRAPH_\nPasteur je tudi prvi razvil cepivo proti virusu stekline. Virus je gojil v zajcih, nato ga je oslabil s su\xc5\xa1enjem prizadetega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega tkiva, v katerem se virus razmno\xc5\xbeuje. V zgodovino se je zapisal z zgodbo o zdravljenju devetletnega de\xc4\x8dka Josepha Meistra, potem ko je de\xc4\x8dka grdo ugriznil stekel pes. Za de\xc4\x8dka je Pasteur tvegal svoje delo, saj ni imel zdravni\xc5\xa1ke licence in bi za ogro\xc5\xbeanje de\xc4\x8dkovega \xc5\xbeivljenja bil lahko tudi obsojen. Po cepljenju se je de\xc4\x8dek brez zdravljenja izognil zagotovi smrti zaradi oku\xc5\xbebe. Zaradi uspe\xc5\xa1nosti cepljenja so \xc5\xbee naslednje leto poro\xc4\x8dali o 350 novih poskusih zdravljenja. Sodna tveganja niso bila edina, ki jih je izzival Pasteur. V knjigi The Story of San Michele je avtor Axel Munthe napisal o raziskovanju cepiva proti virusu stekline: \xc2\xbbPasteur je bil neustra\xc5\xa1en. Zavzet, da bi zavaroval in ohranil vzorec sline iz \xc4\x8deljusti steklega psa, sem ga neko\xc4\x8d videl s stekleno cevko med usti posesati nekaj kapljic smrtonosne sline iz ust steklega psa, ki sta ga na mizi dr\xc5\xbeala dva pomo\xc4\x8dnika, ki sta imela roki zavarovani z usnjenimi rokavicami.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nZa svoje znanstvene dose\xc5\xbeke je Pasteur leta 1874 prejel Copleyjevo medaljo Kraljeve dru\xc5\xbebe iz Londona.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nDanes se po Pasterju imenujeta in\xc5\xa1titut in univerza v Parizu (Institute Pasteur, Universit\xc3\xa9 Louis Pasteur).'