b'\n_START_ARTICLE_\nFranc \xc5\xbdvanut\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dno gimnazijo je obiskoval v Ljubljani, kjer je 1932 maturiral, tu za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati medicino, nadaljeval v Zagrebu in 1938 doktoriral. V letih 1939\xe2\x88\x921945 je kot kirurg slu\xc5\xbeboval na kirur\xc5\xa1kem oddelku splo\xc5\xa1ne bolnice v Ljubljani, do 1948 vodil kirur\xc5\xa1ki oddelek v Vipavi, od 1949 bil ponovno na ljubljanski kirur\xc5\xa1ki kliniki in vodil nezgodni oddelek. Na Medicinski fakulteti v Ljubljani je bil asistent in od 1965 docent za kirurgijo. Poleg tega je u\xc4\x8dil tudi na vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1oli za medicinske sestre in rentgenske tehnike, 1947/1948 predaval na te\xc4\x8daju prve pomo\xc4\x8di Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea. Bil je \xc4\x8dlan komisije za srednje strokovno \xc5\xa1olstvo pri Svetu za zdravstvo LRS (1962/1963), zvezne komisije za travmatolo\xc5\xa1ko statistiko, predsednik kirur\xc5\xa1ke sekcije Slovenskega zdravni\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva (1962), ve\xc4\x8d kot 10 let stalni sodni izvedenec, \xc4\x8dlan gradbenega odbora poliklinike in mestne bolni\xc5\xa1nice v Ljubljani. Umrl je v Ameriki, pokopan je v Ljubljani. Prejel je dve dr\xc5\xbeavni odlikovanji: red zaslug za ljudstvo s srebrno zvezdo in red dela s srebrnim vencem._NEWLINE_Iz travmatologije se je izpopolnjeval 1956 v Birminghamu, 1960 v Linzu, Gradcu in na Dunaju. Udele\xc5\xbeil se je ve\xc4\x8d kirur\xc5\xa1kih kongresov kjer je nastopil z referati, ki so bili objavljeni v kongresnih zbornikih. Za Zbornik kirur\xc5\xa1ke klinike je prispeval poglavje Po\xc5\xa1kodbe roke pri cirkularnih \xc5\xbeagah (1950). Napisal je tudi ve\xc4\x8d poljudnih \xc4\x8dlankov in z Janezom Mil\xc4\x8dinskim bro\xc5\xa1uro Po\xc5\xa1kodbe v elektrogospodarstvu in prva pomo\xc4\x8d (1955, v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dini, Beograd 1963)._NEWLINE_\xc5\xbdvanut je bil prvi slovenski kirurg, ki se je docela posvetil travmatologiji. Njegov oddelek je bil prvi slovenski specialni oddelek za po\xc5\xa1kodbe. Leta 1950 je uvedel metodo operativnega zdravljenja spiralnih zlomov goleni z vijakom, 1956 sodobne metode zdravljenja hrbtenice in cevastih kosti s plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami in vijaki. Leta 1957 je uredil ambulantni del nezgodne kirurgije na novi ljubljanski polikliniki. Prevzel je nadzorstvo nad ljubljansko re\xc5\xa1evalno postajo (1952), ki je po njegovi zaslugi dosegla dostojno raven. Vzgojil je tudi vrsto sodelavcev, ki uspe\xc5\xa1no nadaljujejo njegovo delo. Poudariti je treba njegovo pionirsko delo na prvem kirur\xc5\xa1kem oddelku v osvobojeni Primorski, ki je deloval v Vipavi, kjer je zaoral ledino in ustvaril temelje za kirur\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo na Primorskem.'