b'\n_START_ARTICLE_\nTeatro all\'antica, Sabbioneta\n_START_PARAGRAPH_\nTeatro all\'antica ("gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v slogu antike") je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Sabbioneti v severni Italiji. Bilo je prvo samostojno, namensko zgrajeno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v sodobnem svetu. Je drugo najstarej\xc5\xa1e ohranjeno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (za Olimpijskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem  v Vicenzi) ter je skupaj z njim in Farnesejevim gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem v Parmi eno od treh renesan\xc4\x8dnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d, ki \xc5\xa1e vedno obstajajo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zgrajeno med letoma 1588 in 1590 in je delo slavnega Vicen\xc4\x8dana arhitekta Vincenza Scamozzija po naro\xc4\x8dilu vojvode Vespazijana I. Gonzage. Gonzaga si je prizadeval, da bi svoj majhni vojvodski sede\xc5\xbe preoblikoval v klasi\xc4\x8dno idealno mesto.  Pomembnost, ki jo je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de imelo kot znak civilizirane dru\xc5\xbebe, ki jo je vojvoda posku\xc5\xa1al ustvariti, ka\xc5\xbeeta ugledna lokacija, ki je bila namenjena za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de na glavni Julijini ulici mesta (Via Giulia), in postavljena lo\xc4\x8dena stavba. Stavba je bila v skriti in ozki okolici, ki jo je bilo mogo\xc4\x8de uspe\xc5\xa1no preoblikovati v gledali\xc5\xa1\xc4\x8de le z veliko domi\xc5\xa1ljije enega najbolj nadarjenih renesan\xc4\x8dnih arhitektov._NEWLINE_Vpliv Olimpijskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da je razviden iz \xc5\xa1tevilnih zna\xc4\x8dilnosti, predvsem pri kolonadah pri zadnjem delu sede\xc5\xbeev in pri oblikovanju. Scamozzi je nadzoroval gradnjo Olimpijskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da po smrti velikega Andree Palladia, ki je postavil prvotno zasnovo. Scamozzi je bil  odgovoren za izredne perspektive odrskih kulis v njem._NEWLINE_Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Sabbioneti je bilo precej druga\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, deloma zaradi razli\xc4\x8dne zgradbe, v kateri je bilo, in deloma zato, ker se je Scamozzi v prvem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du veliko nau\xc4\x8dil in se dokopal do pomembnih spoznanj. Stavba je pribli\xc5\xbeno trikrat dalj\xc5\xa1a, kot je \xc5\xa1iroka, medtem ko je prostor, ki ga zaseda Olimpijsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, pribli\xc5\xbeno kvadraten. Dalj\xc5\xa1a, o\xc5\xbeja struktura stavbe je pomenila, da Scamozzi ni mogel zgraditi sede\xc5\xbeev v obliki polkroga, ki je bil za Palladia idealna oblika za gledalce, ki temelji na vzorcu anti\xc4\x8dnih rimskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d. Tako je bil prisiljen raztegniti predel sede\xc5\xbeev v podkev._NEWLINE_Poleg tega je Scamozzi popolnoma opustil izdelane in klasi\xc4\x8dno navdihnjene prednje skene, zna\xc4\x8dilne za Olimpijsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Odstranitev te toge kulise ga je prisilila, da je zgradil sedem lo\xc4\x8denih uli\xc4\x8dnih scen, da bi vsi gledalci lahko videli vsaj en del, kar je omogo\xc4\x8dilo izdelavo enotnega perspektivnega pogleda na eno ulico. Scamozzijevi na\xc4\x8drti za iluzionisti\xc4\x8dno pokrajino so jasno vidni v zgornjem desnem kotu njegovih na\xc4\x8drtov za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Iluzija velike razdalje je bila dose\xc5\xbeena s hitrim zmanj\xc5\xa1evanjem velikosti la\xc5\xbenih sprednjih zgradb na stisnjeni razdalji. Kot sestavni del iluzije se je stopnja tal hitro pove\xc4\x8dala, da bi se zgradbe lahko skr\xc4\x8dile navpi\xc4\x8dno, obe strani pa sta se ostro zapirali. Ti dve zna\xc4\x8dilnosti v zasnovi sta vidni v zgornjem desnem in spodnjem desnem delu Scamozzijevih na\xc4\x8drtov. Glede na pokritost sede\xc5\xbeev je bila enotna perspektiva primerna za vse gledalce._NEWLINE_V 17. stoletju je bila Scamozzijeva izvirna pokrajina odstranjena in zamenjana z novim sistemom gibljivih prizorov.  Njegovi prvotni na\xc4\x8drti, ki so prikazani na sliki, so bili najdeni v arhivih v Uffiziju v Firencah, kar je omogo\xc4\x8dilo, da so v 20. stoletju obnovili sceno na podlagi prvotnih na\xc4\x8drtov in jo spet dodali v gledali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nVidez\n_START_PARAGRAPH_\nFasade stavbe so dvonadstropne. V spodnjem nadstropju so okna in portali postavljeni nad visokim podno\xc5\xbejem stebrov, pa tudi robovi zgradbe. V zgornjem nadstropju so pilastri v toskanskem slogu, ogredje z metopami in triglifi pa je \xc5\xa1e vedno v dorskem slogu, ki je osnova toskanskega sloga. Besedilo "Roma quanta fuit ipsa ruina docet" je bila ve\xc4\x8dkrat vstavljena okoli venca, ki lo\xc4\x8duje dele fasade. Med pilastri je Scamozzi izmeni\xc4\x8dno vstavil okna in ni\xc5\xa1e, na kraj\xc5\xa1ih straneh na hrbtu tri in spredaj \xc5\xa1tiri, na dalj\xc5\xa1ih straneh devet. Polkro\xc5\xbene ni\xc5\xa1e so pokrite s preprostimi trikotnimi \xc5\xbelebovi, okna premo\xc5\xa1\xc4\x8dajo segmentni loki. Okenske preklade, medaljone in zgornji del ogredja dodatno krasijo sime v skladu z jonskim slogom.'