b'\n_START_ARTICLE_\nPreseljevanje \xc5\xa0vedov v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nMed preseljevanjem \xc5\xa0vedov v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike je \xc5\xa0vedsko zapustilo okoli 1,3 milijona \xc5\xa0vedov. Preseljevanje se je za\xc4\x8delo po ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljanski vojni. Ve\xc4\x8dina teh priseljencev se je naselila v preriji kot pionirji. Preostanek se jih je naselil v mestih, kot je Chicago. Leta 1890 je preseljevanje spet mno\xc5\xbei\xc4\x8dno naraslo. Leta 1907 je bila ustanovljena \xc5\xa0vedska komisija za preseljevanje (Swedish Emigration Commission 1907 \xe2\x80\x93 1913), ki je \xc5\xa0vedom posku\xc5\xa1ala dobiti najbol\xc5\xa1e dele Amerike. Leta 1920 se je preseljevanje \xc5\xbee popolnoma ustavilo. Devetnajsto stoletje med drugim zaznamuje tudi mno\xc5\xbei\xc4\x8dno preseljevanje Evropejcev v Ameriko. To mno\xc5\xbei\xc4\x8dno preseljevanje sej je za\xc4\x8delo v Britaniji, Irski in Nem\xc4\x8diji. Leta 1850 se je za\xc4\x8delo preseljevaje \xc5\xa1e v Severni Evropi in pozneje \xc5\xa1e drugod. Ljudje so se preseljevali zaradi slab\xc5\xa1ih razmer v domovini in zaradi bolj\xc5\xa1ih v Ameriki. Razlog za preseljevanje \xc5\xa0vedov je bil tudi negativen odnos do cerkve in dr\xc5\xbeave.  Preseljevanje iz Severne Evrope se je za\xc4\x8delo na Norve\xc5\xa1kem. Tej je sledila \xc5\xa0vedska, katera je imela tretjo najvi\xc5\xa1jo stopnjo izseljevanja v Evropi, takoj za Irsko in Norve\xc5\xa1ko.\n_START_SECTION_\nNova \xc5\xa0vedska v Ameriki\n_START_PARAGRAPH_\nNova \xc5\xa0vedska je bilo naselje ustanovljeno ob reki Delaware s strani \xc5\xa0vedov. Naselje je bilo ustanovljeno 29. marec 1638 in je bilo vklju\xc4\x8deno v Novo Nizozemsko 15. septembra 1655. A se je \xc5\xa0ved\xc5\xa1\xc4\x8dina tam govorila do 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nPre\xc4\x8dkanje Atlantika\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi Evropski izseljenci so potovali v zelo slabih razmerah. Ladje niso bile primerne za dalj\xc5\xa1a potovanja in sploh pa ne za tako dolga, kot je pre\xc4\x8dkanje Atlantika. Z razvojem parnega pogona, so ladje kmalu izbolj\xc5\xa1ali. Tako so za\xc4\x8dele nastajati \xc4\x8dezatlantske ladje. Te ladje so vodile agencije kot so Cunard Line, White Star Line in Inman Line. S tem ko so ladje potovale hitreje, se je pove\xc4\x8dalo tudi zanimanje za karte. Tako je pre\xc4\x8dkanje postalo cenej\xc5\xa1e. V \xc5\xa0vedskih mestih kot so Stockholm, Malm\xc3\xb6 in Gothenburg je bila organizacija prihoda do ladje in same vo\xc5\xbenje z ladjo zelo dobra. \xc5\xa0vedi so se najprej odpravili v Stockholm in od tam v Nem\xc4\x8dijo, v mesto L\xc3\xbcbeck. Od tam so z vlakom potovali do Hamburga ali Bremena. Od tukaj so se peljali do Liverpoola ali Southamptona, kjer so se vkrcali na \xc4\x8dezatlantsko ladjo do New Yorka. Nekateri so potovali tudi direktno v Anglijo in nadaljevali pot od tam. Pozneje so za\xc4\x8dele potovalne agencije pla\xc4\x8devati izseljevalskim agentom na \xc5\xa0vedskem za delovanje propagande. Vladajo\xc4\x8di razred ni maral te propagande, ker je \xc5\xa1e pospe\xc5\xa1ila izseljevanje kmetov. A so \xc5\xa0vedi to lahko o\xc4\x8ditali sami sebi, saj niso ni\xc4\x8d naredili proti padanju cen kart. Dandanes imajo zgodovinarji razli\xc4\x8dna mnenja glede tega.'