b'\n_START_ARTICLE_\nHamlet\n_START_PARAGRAPH_\nHamlet je tragedija angle\xc5\xa1kega dramatika Williama Shakespeara. Igra je nastala v njegovem tako imenovanem \xc2\xbbdrugem obdobju\xc2\xab\xc2\xa0njegovega ustvarjanja v letih med 1601 in 1608, ki \xc5\xa1tejejo za dramatikovo najzrelej\xc5\xa1e obdobje. _NEWLINE_Igra je bila ve\xc4\x8dkrat prevedena v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino; njihovi avtorji so med drugim Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Janko Moder in Milan Jesih.\n_START_SECTION_\nNastanek dela\n_START_PARAGRAPH_\nTragedija je bila v tiskarski register prvi\xc4\x8d vpisana leta 1602, kar je pomenilo, da je bila kmalu zatem natisnjena. Med drugim je ob vpisu omenjeno, da je bila igra \xc5\xbee uprizorjena v Londonu, Oxfordu in Cambridgeu. Ocenjujejo, da je bila prva izdaja iz leta 1603 natisnjena brez avtorjevega dovoljenja, kajti leto zatem je bila izdana jezikovno mnogo bolj dovr\xc5\xa1ena razli\xc4\x8dica. _NEWLINE_Ocenjujejo, da je Shakespeare snov za igro \xc4\x8drpal od predhodnikov. Denimo iz igre Thomasa Kyda Prahamlet. Zgodba o Hamletu je izpri\xc4\x8dana tudi v zgodnjesrednjeve\xc5\xa1ki zgodovini Saxa Grammaticusa iz 12. stoletja. _NEWLINE_V prvih izdajah igra ni bila razdeljena na pet dejanj. To so br\xc5\xbekone storili kasnej\xc5\xa1i izdajatelji, ki so \xc5\xbeeleli Shakespearova dela pribli\xc5\xbeati klasi\xc4\x8dnim vzorom.\n_START_SECTION_\nOsrednji junak\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevi\xc4\x8d Hamlet je razmi\xc5\xa1ljujo\xc4\x8d, razdvojen in premalo odlo\xc4\x8den \xc4\x8dlovek, kar se odra\xc5\xbea v njegovih samogovorih (monologih). To pripomore k nesre\xc4\x8dnemu razpletu drame; vse preve\xc4\x8d razmi\xc5\xa1lja o bivanjski problematiki. Ob\xc4\x8dutek ima, da je rojen, da \xc2\xbburavna svet\xc2\xab, a se za to \xc4\x8duti pre\xc5\xa1ibkega. Je razdvojen, to ga pripelje do notranjega razkola in misli o samomoru._NEWLINE_Nekateri knji\xc5\xbeevni zgodovinarji povezujejo smrt Shakespearovega enajstletnega sina \xc2\xbbHamneta\xc2\xab\xc2\xa0(1596) z nastankom in imenovanjem tragedije Hamlet.\n_START_SECTION_\nVsebina tragedije\n_START_PARAGRAPH_\nTragedija govori o dogodkih na danskem dvoru po smrti kralja Hamleta. Njegovemu sinu, ki mu je prav tako ime Hamlet, se prika\xc5\xbee duh starega kralja in od njega terja ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje, saj mora Hamlet po plemi\xc5\xa1kih na\xc4\x8delih ma\xc5\xa1\xc4\x8devati o\xc4\x8detovo smrt in izdajo v dru\xc5\xbeini. Vdova Gertruda se je namre\xc4\x8d komaj mesec po smrti mo\xc5\xbea, ki naj bi ga ljubila, poro\xc4\x8dila s svakom Klavdijem, kraljevim morilcem. Hamletu duh zabi\xc4\x8da, naj se materi ne ma\xc5\xa1\xc4\x8duje. Hamlet z ma\xc5\xa1\xc4\x8devanjem odla\xc5\xa1a in hlini norost, saj se ho\xc4\x8de najprej prepri\xc4\x8dati, \xc4\x8de je stric Klavdij res zagre\xc5\xa1il umor. Tako izgubi mnogo prilo\xc5\xbenosti, v dokon\xc4\x8dno Klavdijevo krivdo pa se prepri\xc4\x8da ob igri Mi\xc5\xa1nica, ko igralci uprizorijo prizor, podoben umoru kralja. Hamlet se tudi zavestno odpove svoji ljubezni, h\xc4\x8derki dvorjana Polonija Ofeliji, ki ga je na o\xc4\x8detovo \xc5\xbeeljo zavra\xc4\x8dala. V prepiru z materjo po nesre\xc4\x8di ubije dvorjana Polonija, Ofelijinega in Laertovega o\xc4\x8deta. Ofeliji se zme\xc5\xa1a in kasneje naredi samomor. Klavdij sluti, da mu je Hamlet nevaren (tudi zaradi tega, ker po pomoti ubije Polonija, ki prislu\xc5\xa1kuje za zaveso), zato se ga sku\xc5\xa1a odkri\xc5\xbeati. V spremstvu izdajalskih Hamletovih prijateljev Rozenkranca in Gildensterna ga po\xc5\xa1lje v podlo\xc5\xbeno Anglijo izterjat davke. Tam naj bi ga ubili, vendar Hamlet prevaro spregleda in se vrne nazaj, Rozenkranca in Gildensterna pa prepusti Angle\xc5\xbeem. Na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du z zvestim prijateljem Horacijem prisostvujeta pogrebu Ofelije. Skoraj se spopadeta z njenim bratom Laertom, ki Hamleta krivi sestrine smrti. Ustavi ju kralj, ki Laerta nagovori, naj se na videz pobota s Hamletom, v resnici pa se mu bo lahko ma\xc5\xa1\xc4\x8deval med uradnim prijateljskim dvobojem. Laert dobi me\xc4\x8d, ki je premazan s smrtonosnim strupom, za povrh pa je kralj Hamletu pripravil \xc5\xa1e zastrupljeno vino. Kraljica med borbo izpije vino, Laert pa rani Hamleta. Nato med borbo zamenjata me\xc4\x8de in \xc5\xa1e Hamlet zabode Laerta. Ko kraljica umre, Laert prizna zaroto. Hamlet ubije kralja in z Laertom se pred smrtjo pobotata. Tedaj se iz voja\xc5\xa1kega pohoda vrne norve\xc5\xa1ki vojskovodja Fortinbras. Hamletove zadnje besede so, naj danski prestol zasede on.'