b'\n_START_ARTICLE_\nDe\xc5\xbeelsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeelsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (nem\xc5\xa1ko Landgericht) je pojav fevdalizma v habsbur\xc5\xa1kih dednih de\xc5\xbeelah, in pojem iz pravne zgodovine. De\xc5\xbeelska sodi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila osnovna upravna enota v okviru de\xc5\xbeele, preko katerih se je vr\xc5\xa1ila javna oblast za neprivilegirane osebe (podlo\xc5\xbenike). Sede\xc5\xbee so imela na zemlji\xc5\xa1kih gospostvih in v mestih. De\xc5\xbeelska sodi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila pristojna za sojenje v primeru ve\xc4\x8djih kaznivih dejanj, imela so policijsko oblast, opravljala pa so tudi voja\xc5\xa1ko-mobilizacijske funkcije. De\xc5\xbeelska sodi\xc5\xa1\xc4\x8da so se formirala v 13. stoletju, obstajala pa so do zemlji\xc5\xa1ke odveze leta 1848.\n_START_SECTION_\nZgodovina razvoja de\xc5\xbeelskih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeelska sodi\xc5\xa1\xc4\x8da so se oblikovala v 13. stoletju, ko se v de\xc5\xbeelah za\xc4\x8dne oblikovati de\xc5\xbeelno pravo in formirati de\xc5\xbeelno plemstvo. Njihovo funkcijo je podrobneje opredelil Karlov kazenski red (latinsko Constitutio Criminalis Carolina) iz leta 1532, dopolnil pa kazenski red vladarice Marije Terezije iz leta 1768 (latinsko Constitutio Criminalis Theresiana)._NEWLINE_Sistem de\xc5\xbeelskih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d ostane na slovenskem v veljavi do prihoda Francozov leta 1809, ki so v Ilirskih provincah ukinili de\xc5\xbeelska sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, in uvedli dr\xc5\xbeavna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da (po odhodu Francozov so sodstvo prenesli v okraje). V drugih de\xc5\xbeelah se je star sistem ohranil do zemlji\xc5\xa1ke odveze leta 1848.\n_START_SECTION_\nFunkcije de\xc5\xbeelskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbPrav tako naj se vsi ljudje v na\xc5\xa1i de\xc5\xbeeli Koro\xc5\xa1ki zberejo trikrat na leto v vseh na\xc5\xa1ih de\xc5\xbeelskih sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih in po prisegi, ki jo morajo izre\xc4\x8di, povedo, \xc4\x8de je v de\xc5\xbeeli kaj \xc5\xa1kodljivega ali nesojenega, in \xc4\x8de je kaj, kar bi bilo treba sodi\xc5\xa1\xc4\x8du poravnati. \xe2\x80\xa6 Tudi imajo na\xc5\xa1i gospodje na Koro\xc5\xa1kem pravico soditi svojim slu\xc5\xbeabnikom \xe2\x80\xa6 Vsak naj svojim kmetom sodi zaradi zadev, ki se dogajajo na njegovem gospostvu, razen v zadevah, kjer gre za smrt. O tem naj sodi na\xc5\xa1 sodnik. Tisti gospodje, ki imajo krvno sodstvo, in ki v svojem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du ugotovijo, kaj je v de\xc5\xbeeli \xc5\xa1kodljivega, lahko v teh zadevah postopajo in sodijo.\xc2\xab_NEWLINE_\xe2\x80\x94Iz de\xc5\xbeelnega ro\xc4\x8dina za Kranjsko in Koro\xc5\xa1ko, 1338._NEWLINE_De\xc5\xbeelska sodi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila osnovna upravna enota v okviru de\xc5\xbeele, pristojna za neprivilegirane osebe. Teritorialno je bilo to zemlji\xc5\xa1ko gospostvo, katerega lastnik je dobil pravice do krvnega sodstva (nem\xc5\xa1ko Stock un Galgen). De\xc5\xbeelska sodi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila pristojna za ve\xc4\x8dja kazniva dejanja (latinsko Causae Maiores oz. Malefiz), predvsem za hude telesne po\xc5\xa1kodbe, posilstva, \xc4\x8darovni\xc5\xa1tvo in po\xc5\xbeiganje. Imela so tudi policijsko oblast, ter opravljala upravne (nadzor nad sejmi) in voja\xc5\xa1ko-mobilizacijske naloge._NEWLINE_Za civilne, in manj\xc5\xa1e kazenske zadeve (latinsko Causae Minores) neprivilegiranih oseb pa je bilo pristojno patrimonialno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_V letih 1438-41 so vzpostavili \xc5\xa1e de\xc5\xbeelne \xc4\x8detrti (nem\xc5\xa1ko Landviertel), ki so zdru\xc5\xbeevale ve\xc4\x8d de\xc5\xbeelskih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d skupaj, poveljeval pa jim je \xc4\x8detrtni glavar. De\xc5\xbeelne \xc4\x8detrti so bile pristojne predvsem za vpoklic podlo\xc5\xbenikov v \xc4\x8dasu ve\xc4\x8dje voja\xc5\xa1ke ogro\xc5\xbeenosti, v kasnej\xc5\xa1ih obdobjih pa tudi za pobiranje davkov.\n_START_SECTION_\nPostopek sojenja na de\xc5\xbeelskem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i uradnik je bil krvni sodnik (nem\xc5\xa1ko Banrichter), kvalificirani sodnik, ki je moral biti osebno prisoten pri sojenjih v ve\xc4\x8djih kazenskih zadevah. Sodni postopek je bil inkvizitoren (izhajal je iz domneve krivde, obto\xc5\xbeeni ni imel mo\xc5\xbenosti obrambe), sojenje pa se je izvajalo s prisedniki, ki so bili v obdobju do 16. stoletja v glavnem \xc5\xbeupani ali kmetje, od 16. stoletja dalje pa me\xc5\xa1\xc4\x8dani. Postopek se je izvedel za zaprtimi vrati, sodba pa se je razglasila javno, na trgu. De\xc5\xbeelski sodnik je lahko izrekal razli\xc4\x8dne kazni, predvsem denarne, telesne, sramotilne (pranger), mo\xc5\xbeen pa je bil tudi izgon iz de\xc5\xbeele. V 17. stoletju so bili pogosti \xc4\x8darovni\xc5\xa1ki procesi in javne usmrtitve._NEWLINE_\xc4\x8ce de\xc5\xbeelsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ni imelo stalno nastavljenega krvnega sodnika, je lahko postopek samo za\xc4\x8delo, ni pa ga moglo kon\xc4\x8dati. V nekaterih primerih so de\xc5\xbeelska sodi\xc5\xa1\xc4\x8da lahko izrekala ni\xc5\xbeje kazni, \xc4\x8de krvni sodnik ni bil dosegljiv. Nadzorna instanca za sodbe de\xc5\xbeelskih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d je bila notranjeavstrijska vlada v Gradcu, predvsem pri primerih, ki so bili primerni za pomilostitev.'