b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Jakoba, Kostanjevica na Krki\n_START_SECTION_\nZgodovina in opis\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev stoji na zahodni strani naselja, ki je z vseh strani obdano z rokavoma reke Krke. Prvi\xc4\x8d je omenjena leta 1220 z \xc5\xbeupnikom Adalbertom._NEWLINE_Kot ka\xc5\xbeejo ostanki zazidanih romanskih oken na podstre\xc5\xa1ju, je bila cerkev sprva poznoromanska stavba s pravokotno ladjo in z ravno zaklju\xc4\x8denim kvadratnim prezbiterijem.  V baroku so lesen strop v ladji, ki je bil prej raven, nadomestili z zidanimi oboki. Ker so bile srednjeve\xc5\xa1ke stene pre\xc5\xa1ibke, so oboke naslonili na dozidane notranje opornike. Prezbiterij, ki je bil poprej gotski (kar se na podstre\xc5\xa1ju \xc5\xa1e dobro vidi), so zgoraj odrezali in ga na novo baro\xc4\x8dno obokali. Ohranila se je slavolo\xc4\x8dna stena z polstebrom na levi strani, ki ima kapitel s podobno rastlinsko motiviko kot stebri na portalih._NEWLINE_Glavni vhod v cerkev krasi bogat romanski portal lombardskega tipa. Na vsaki strani ima po \xc5\xa1est vitkih stebri\xc4\x8dev s podstavki in kapiteli, ki se stopni\xc4\x8dasto umikajo v ostenje in se zgoraj zaklju\xc4\x8dujejo s polkro\xc5\xbenimi loki. Kapiteli so okra\xc5\xa1eni s stiliziranimi listi, ki se na vrhu iz brstov \xc5\xa1e niso prav razvili in simbolizirajo prebujanje v \xc5\xbeivljenje. V luneti so \xc5\xa1e ohranjeni ostanki nekdanje slikarije._NEWLINE_Enako je zasnovan stranski portal na ju\xc5\xbeni steni, samo da ima le dva para stebrov. Njegov zgornji del je ves poslikan, v luneti pa je dobro ohranjena freska trpe\xc4\x8dega Kristusa, ki stoji do pasu v sarkofagu (tipa imago pietatis, delo furlanske ali gori\xc5\xa1ke slikarske delavnice iz druge polovice 15. stoletja). Velika freska sv. Kri\xc5\xa1tofa z angeli in donatorjem, ki je neko\xc4\x8d krasila ju\xc5\xbeno fasado, je danes prekrita z ometom. Na ju\xc5\xbeni fasadi sta ohranjeni tudi dve okni v romanskem slogu._NEWLINE_Bogastvo portalov cerkve je mogo\xc4\x8de razlo\xc5\xbeiti le s tem, da ju je izdelala delavnica, ki je v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini isto\xc4\x8dasno gradila samostansko cerkev._NEWLINE_Notranjost cerkve je prete\xc5\xbeno baro\xc4\x8dna. Na glavnem oltarju sv. Jakoba iz leta 1854 so kipi sv. Jakoba, sv. Petra, sv. Pavla, sv. Jo\xc5\xbeefa, sv. Janeza Krstnika, na vrhu pa sv. Trojice. Stranska oltarja iz sredine 18. stoletja so po razpustu cistercijanskega samostana prinesli iz bli\xc5\xbenje samostanske cerkve; njuni oltarni sliki sta delo slikarja Valentina Metzingerja; levi je oltar sv. Antona Padovanskega s kipoma sv. Roka in sv. Notburge, desni pa oltar sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverija s kipoma sv. Katarine in nepoznanega svetnika. V severni stranski kapeli z renesan\xc4\x8dno arhitekturo je oltar sv. Antona Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika s kipi sv. Antona, sv. Bernarda, sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Asi\xc5\xa1kega, sv. \xc5\xa0tefana in sv. Katarine Sienske. Oltar je eden zgodnjih primerkov oltarne arhitekture 17. stoletja. Kri\xc5\xbeev pot, upodobljen na pobarvanih mav\xc4\x8dnih reliefih, je iz leta 1910.'