b'\n_START_ARTICLE_\nAgrum\n_START_PARAGRAPH_\nAgrumi so kultivirane vrste sadnih dreves ali grmov iz dru\xc5\xbeine ruti\xc4\x8devk (Rutaceae), kakor tudi njih plodovi. Uspevajo v subtropskem podnebju; \xc4\x8deprav ljubijo visoke temperature, nekateri vzdr\xc5\xbeijo pozimi tudi do \xe2\x80\x9310 \xc2\xb0C. Skoraj vsi deli rastline (mlado lubje, listi, cvetovi, sade\xc5\xbeni olupki) vsebujejo eteri\xc4\x8dna olja, ki se razlikujejo med eno rastlino in drugo in tudi med enim in drugim delom iste rastline.\n_START_SECTION_\nZemljepisna raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nVsi citrusi izhajajo iz Ju\xc5\xbene Kitajske in Jugovzhodne Azije, kumkvat pa iz Kitajske, poncirus iz Koreje in Kitajske. Agrumi rastejo samoniklo tudi v Indoneziji, Maleziji, Novi Gvineji, Filipinih. Razne vrste so pri\xc5\xa1le v Evropo v razli\xc4\x8dnih dobah. Najprej se je pojavila citrona, ki so mu stari Rimljani pravili perzijsko jabolko. Rimljani so \xc5\xbee v prvem stoletju poznali limono in grenko pomaran\xc4\x8do, a \xc5\xa1ele v desetem stoletju so Arabci uvedli njuno gojenje v Sredozemlju. Gojenje sladke pomaran\xc4\x8de so uvedli Portugalci komaj v \xc5\xa1estnajstem stoletju, mandarina se je pojavila pa kar v devetnajstem stoletju._NEWLINE_Razen v vsej subtropski Aziji in v Sredozemlju, so agrumi raz\xc5\xa1irjeni po Oceaniji, Novi Zelandiji in Avstraliji ter na Azorih, v ju\xc5\xbeni Afriki in v Zdru\xc5\xbeenih Dr\xc5\xbeavah ter Ju\xc5\xbeni Ameriki. V svetovnem merilu so najve\xc4\x8dji proizvajalec ZDA, sledi Sredozemlje (Evropa in Afrika), Azija, Ju\xc5\xbena Amerika.\n_START_SECTION_\nListje\n_START_PARAGRAPH_\nRazen poncirusa so agrumi zimzelene rastline. Listi so jaj\xc4\x8dasti, suli\xc4\x8dasti, nedeljeni, v\xc4\x8dasih nazob\xc4\x8dani, usnjati. Rastejo iz peclja, ki je lahko pernat. Originalno trolistje se je ohranilo le pri poncirusu, ki ima \xc5\xa1e edini v tej poddru\xc5\xbeini trojne liste, medtem ko se listi ostalih dveh rodov sestojijo le iz kon\xc4\x8dnega listi\xc4\x8da originalnega solistja. Semenske rastline imajo pri listih ve\xc4\x8dje ali manj\xc5\xa1e trne, katere sistemati\xc4\x8dno gojenje s \xc4\x8dasom zatre. Toda v podivjanih rastlinah, kakor tudi v tistih, ki se gojijo v neprehrambene namene, se trni spet pojavijo.\n_START_SECTION_\nCvetje\n_START_PARAGRAPH_\nCvetovi so navadno osamelci, v\xc4\x8dasih v plo\xc5\xa1\xc4\x8datih socvetjih. Obi\xc4\x8dajno so peterolisti, z nizko \xc4\x8da\xc5\xa1o in z nevezanim cvetnim odevalom. Pra\xc5\xa1nikov je veliko, so zara\xc5\xa1\xc4\x8deni in sestavljajo nekak\xc5\xa1no kronico. Pesti\xc4\x8d se nahaja med veliko koli\xc4\x8dino cvetnega prahu in vsebuje mnogo celic. Razdeljen je na pet ali ve\xc4\x8d delov, kar so poznej\xc5\xa1i krhlji sade\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nSade\xc5\xbei\n_START_PARAGRAPH_\nSade\xc5\xbei agrumov so okrogli ali nekoliko ovalni. Olupek je na zunanji strani hrapav, na notranji spu\xc5\xbevast in se po navadi ne u\xc5\xbeiva. Olupljen sade\xc5\xbe je sestavljen iz krhljev, ki so vsak posebej zaviti v tanko mreno, kar dovoljuje razmeroma enostavno delitev. Okus je kisel in sladek v razli\xc4\x8dnih kombinacijah. Krhlji vsebujejo tudi semena s trdo lupino. Dolgoletna selekcija sort je pa dovolila, da dobimo na trgu ve\xc4\x8dinoma jalove sade\xc5\xbee, torej brez semen, kar gotovo pove\xc4\x8da priljubljenost dolo\xc4\x8dene vrste sadja. Plodovi vseh agrumov so bogati z vitamini, predvsem C in P. U\xc5\xbeivajo se sve\xc5\xbei ali predelani v marmelade, sladkor\xc4\x8dke, pija\xc4\x8de. Iz njih se pridobivajo eteri\xc4\x8dna olja, citronska kislina, kalcijev citrat, pektini in drugo.'