b'\n_START_ARTICLE_\nFenologija\n_START_PARAGRAPH_\nFenologija (iz gr\xc5\xa1ke besede \xcf\x86\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbd\xce\xbf\xce\xbc\xce\xb1\xce\xb9, phainomai - pojaviti se) je veja ekologije, ki prou\xc4\x8duje zakonitosti periodi\xc4\x8dnih pojavov v razvojnem ciklu rastlin in \xc5\xbeivali ter ugotavlja njihovo odvisnost od sezonskih in letnih nihanjh podnebnih dejavnikov okolja. Primera tega sta \xc4\x8das razvoja listov in cvetov ter prvega opa\xc5\xbeenega prihoda ptic selivk na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_V praksi se raziskuje vpliv vremenskih parametrov na razvoj rastlin in \xc5\xbeivali, zato je fenologija del agrometeorologije. Delimo jo na fitofenologijo in zoofenologijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki te znanosti, ki meji med biologijo, meteorologijo in geografijo, segajo na Japonsko, kjer so najdalj\xc5\xa1i nizi fenolo\xc5\xa1kih opazovanj cvetenja \xc4\x8de\xc5\xa1nje, in sicer od leta 812. V Evropi so prvi zapisi nastali na Poljskem leta 1500 in so se nana\xc5\xa1ali na cvetenje in olistanje zdravilnih rastlin. Na \xc5\xa0vedskem je okrog leta 1750 prvi rastlinski koledar z opazovanjem cvetenja, zorenja in odpadanja listov izdelal Carl von Linn\xc3\xa9, ki je tako prvi pojave povezal s podnebnimi dogodki. Pomemben prispevek je k fenologiji podal tudi Giovanni Antonio Scopoli leta 1762 z delom\xc2\xa0\xc2\xbbCalendarium Florae Carniolicae\xc2\xab, ki je nastalo po raziskavah na obmo\xc4\x8dju Slovenije in Koro\xc5\xa1ke. Sam termin je prvi\xc4\x8d uporabil belgijski botanik C. Morre leta 1853._NEWLINE_V Evropi je pred kratkim delovalo okrog 70 fenolo\xc5\xa1kih vrtov, ki so razporejeni od skrajnega severa Finske do Gr\xc4\x8dije. V biv\xc5\xa1i Jugoslaviji jih je bilo 8 in sicer v Kri\xc5\xbeevcih pri Zagrebu, Zelenem brdu pri Beogradu, Somboru, Ivanem sedlu pri Sarajevu, Baru, Skopju, Ljubljani (od leta 1959) in Trstenu pri Dubrovniku. Slednjega je bil uni\xc4\x8den novembra leta 1991 med voja\xc5\xa1kimi spopadi.'