b'\n_START_ARTICLE_\nNiels Ryberg Finsen\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nFinsen, po rodu islandec, se je v za\xc4\x8detku \xc5\xa1olal v Reykjav\xc3\xadk, nato pa odpotoval na Dansko, kjer naj bi dosegel svoj poklic. Leta 1882 je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati medicino na Univerzi v K\xc3\xb8benhavnu in jo je kon\xc4\x8dal leta 1890. \xc5\xa0e istega leta je postal tudi obducent anatomije na Univerzi v K\xc3\xb8benhavnu, delovno mesto pa je leta 1893 zapustil, da bi lahko posvetil ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa svojemu raziskovanju._NEWLINE_\xc5\xa0e kot \xc5\xa1tudenta ga je zanimal vpliv svetlobe na bolezen: sam je trpel zaradi kroni\xc4\x8dnega obolenja, ki se je po njegovem izbolj\xc5\xa1alo pod vplivom son\xc4\x8dnih \xc5\xbearkov.\n_START_SECTION_\nRaziskovanje vpliva svetlobe na ko\xc5\xbene bolezni\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1893 je zbudil precej\xc5\xa1no pozornost, ko je trdil, da rde\xc4\x8da svetloba omili posledice koz oz noric. S tem, da je obesil rde\xc4\x8de zavese na okna bolni\xc5\xa1ke sobe, je spustil v sobo dolge toplotne valove in zaprl pot kratkim ultavijoli\xc4\x8dnim valovom._NEWLINE_Leta 1896 je ustanovil In\xc5\xa1titut za svetlobo v K\xc3\xb8benhavnu, ki so ga najprej financirali zasebniki, nato pa danska vlada. Na in\xc5\xa1titutu je preu\xc4\x8deval\xc2\xa0\xc2\xbbkemi\xc4\x8dne valove\xc2\xab\xc2\xa0in opazil, da kratkovalovna svetloba, son\xc4\x8dna ali iz mo\xc4\x8dne elektri\xc4\x8dne \xc5\xbearnice, lahko ubije bakterije v kulturah in na ko\xc5\xbei. Povrh vsega je dokazal, da je to zaradi svetlobe same in ne zaradi njenih toplotnih u\xc4\x8dinkov._NEWLINE_Zlasti se mu je posre\xc4\x8dilo pozdraviti lupus vulgaris, ko\xc5\xbeno bolezen, ki jo povzro\xc4\x8da bacil tuberkoloze. Obseval ga je z mo\xc4\x8dnimi kratkovalovnimi \xc5\xbearki. V ta namen je izdelal veliko in mo\xc4\x8dno polkro\xc5\xbeno \xc5\xbearnico, imenovano Finsenova svetilka._NEWLINE_Nekatere Finsenove ugotovitve pri raziskovanju svetlobe so bile nekoliko dvomljive in jih od takrat niso ve\xc4\x8d uporabljali, posebno zdravjenja koz z rde\xc4\x8do svetlobo. Odkritje u\xc4\x8dinkov modre in vijoli\xc4\x8dne svetlobe ter predvsem ultravijoli\xc4\x8dnih (UV) \xc5\xbearkov na bakterije pa je bilo dragoceno. Postavilo je temelj terapiji s \xc5\xa1e bolj energetskimi \xc5\xbearki X in gama, ki sta jih odkrila Wilhelm Conrad R\xc3\xb6ntgen, nem\xc5\xa1ki fizik in Henri Becquerel, francoski fizik, prav takrat, ko je Finsen preizku\xc5\xa1al svoje kemi\xc4\x8dne \xc5\xbearke._NEWLINE_Finsenov prispevek k znanosti je bil popla\xc4\x8dan leta 1903 z Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino. Polovico denarja je poklonil svojemu in\xc5\xa1titutu._NEWLINE_Zaradi ob\xc4\x8dutljivega in vedno slab\xc5\xa1ega zdravja je Finsen \xc5\xa1e mlad naslednje leto umrl v starosti 43 let.'