b'\n_START_ARTICLE_\nSibirija\n_START_PARAGRAPH_\nSibirija [sib\xc3\xadrija] (rusko \xd0\xa1\xd0\xb8\xd0\xb1\xd0\xb8\xcc\x81\xd1\x80\xd1\x8c - Sib\xc3\xadr; sibir v jeziku Tatarov pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbspe\xc4\x8da de\xc5\xbeela\xc2\xab) je prostrano obmo\xc4\x8dje Rusije (okoli 75\xc2\xa0% vse povr\xc5\xa1ine) in severnega Kazahstana, ki pokriva skoraj celotno Severno Azijo. Razprostira se od Urala na zahodu do Tihi oceana na vzhodu in od Arkti\xc4\x8dnega morja na severu do hribovij severno-osrednjega Kazahstana. _NEWLINE_Na treh \xc4\x8detrtinah povr\xc5\xa1ine Rusije \xc5\xbeivi zaradi negostoljubnega podnebja le \xc4\x8detrtina ruskega prebivalstva. Pomembnej\xc5\xa1a mesta so Abakan, Angarsk, Barnaul, Bratsk, \xc4\x8cita, \xc4\x8celjabinsk, Irkutsk, Jakutsk, Jekaterinburg, Krasnojarsk, Norilsk, Novosibirsk, Omsk, Rubcovsk, Tomsk in Ulan-Ude._NEWLINE_V Sibiriji so za \xc4\x8dasa ruskega carstva in kasnej\xc5\xa1e Sovjetske zveze postavili mnogo kazenskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8d, kamor so zapirali prete\xc5\xbeno politi\xc4\x8dne zapornike.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nEtimologija besede Sibirija (\xd0\xa1\xd0\xb8\xd0\xb1\xd0\xb8\xd1\x80\xd1\x8c) \xc5\xa1e ni dokon\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena. Obstaja mnogo hipotez o tem, da ima mongolsko poreklo, po eni od alternativnih hipotez pa naj bi ozna\xc4\x8devala pleme iz tur\xc5\xa1ke jezikovne skupine, ki je \xc5\xbeivelo ob reki Irti\xc5\xa1 v okolici dana\xc5\xa1njega mesta Tobolsk. V 13. stoletju beseda poleg narodnosti za\xc4\x8dne ozna\xc4\x8devati tudi regijo, kjer je pleme \xc5\xbeivelo. Sibirija je bila prvi\xc4\x8d omenjena v pisnih virih v delih iranskih avtorjev v 13. stoletju, v katalonskem atlasu iz leta 1375 je to podro\xc4\x8dje ozna\xc4\x8deno kot Sebur. V ruskih letopisih iz 15. stoletja so z imenom Sibirija ozna\xc4\x8devali ozemlje okrog reke Tobol srednjega toka reke Irti\xc5\xa1.'