b'\n_START_ARTICLE_\nGirona\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje Girone je prvotno naseljevalo ibersko ljudstvo Ausetani. V obdobju starega Rima so na tem kraju Rimljani postavili citadelo, imenovano Gerunda. Po propadu zahodnorimskega imperija so Gironi vladali sprva Vizigoti, kasneje so jo zasedli Mavri. Leta 785 jo je osvojil Karel Veliki in jo naredil za eno od \xc5\xa1tirinajstih prvotnih grofij Katalonije. Barcelonski grof Wilfred jo je priklju\xc4\x8dil k svoji grofiji v letu 878. V 11. stoletju je bila Girona pod kraljem Aragonije in Navare Alfonzom I. razgla\xc5\xa1ena za mesto. Nekdanja grofija je leta 1351 pod Petrom III. postala vojvodstvo. V \xc4\x8dasu Napoleonskih vojn so jo leta 1809 po sedemmese\xc4\x8dnem obleganju zasedli francoski vojaki, pod njihovo vladavino (1809-1813) je bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de departmaja Ter. Obrambno obzidje je bilo zaradi \xc5\xa1irjenja mesta navzven poru\xc5\xa1eno konec 19. stoletja. Vzhodni del obzidja, imenovan Passeig de la Muralla, je bil v zadnjem \xc4\x8dasu delno obnovljen in danes oblikuje turisti\xc4\x8dno pot okoli starega dela Girone._NEWLINE_Gironska \xc5\xa1kofija je bila verjetno ustanovljena leta 247. Danes z gotsko katedralo Matere Bo\xc5\xbeje, grajeno od 11. do 18. stoletja, pripada nad\xc5\xa1kofiji v Tarragoni._NEWLINE_V 12. stoletju se je v mestu oblikovala mo\xc4\x8dna \xc5\xbeidovska skupnost z eno najpomembnej\xc5\xa1ih kabalisti\xc4\x8dnih \xc5\xa1ol v Evropi.'