b'\n_START_ARTICLE_\nZnanost\n_START_SECTION_\nModel razvoja znanosti po Thomasu Kuhnu\n_START_PARAGRAPH_\nZa Kuhnovo najznamenitej\xc5\xa1e in najpomembnej\xc5\xa1e delo velja znanstvena monografija Struktura znanstvenih revolucij. Izdana je bila leta 1962 v sklopu Mednarodne enciklopedije enotne znanosti. Temelji na predpostavki, da zgodovina znanosti igra klju\xc4\x8dno vlogo pri razvoju in razumevanju filozofije znanost.i. V Strukturi znanstvenih revolucij Kuhn razvoj znanosti prika\xc5\xbee na nov na\xc4\x8din. Spodbija idejo unfiromnega razvoja znanosti in zanika  zamisel o razvijanju znanosti s kopi\xc4\x8denjem resnic. Pred \xc4\x8dasom njegovega modela razvoja znanosti je prevladoval \xc2\xbbjuna\xc5\xa1ki\xc2\xab\xc2\xa0vidik znanstvenega napredka, ki je znanost predstavljal kot proces linearnega kopi\xc4\x8denja resnic, pri \xc4\x8demer je sam napredek garantiran znanstvenostjo apliciranih metod in \xc4\x8detudi se lahko pospe\xc5\xa1i v rokah talentiranega znanstvenika, nazadovanje tudi v nesposobnih rokah ni mogo\xc4\x8de. V Strukturi Kuhn to uveljavljeno idejo o neizpodbitnosti napredka  razbije in  jo nadomesti z dvema fazama razvoja znanosti. Poimenuje ju "normalna" in "revolucionarna", oziroma izjemna faza. Normalno fazo definira kot navidez podobno standardni kumulativni podobi znanstvenega razvoja, vendar ji ni istovetna. Deluje po \xc2\xbbpuzzle-solving\xc2\xab\xc2\xa0principu - principu re\xc5\xa1evanja vsakodnevnih logi\xc4\x8dnih problemov. Pri njih lahko namre\xc4\x8d ta, ki uganko re\xc5\xa1uje, goji realna pri\xc4\x8dakovanja, da mu bo uganko uspelo razre\xc5\xa1iti, da je njegov uspeh odvisen predvsem od njegovih sposobnosti ter da obstaja visoka stopnja podobnosti med problemom in apliciranimi metodami razre\xc5\xa1itve. V fazi normalne znanosti znanstvenik tako ne vstopa na povsem neraziskan teren. Na ra\xc4\x8dun podobnosti metode in re\xc5\xa1itve problema v tej fazi prihaja do nabirajo\xc4\x8dega spektra znanja \xe2\x80\x93 zaloga re\xc5\xa1itev \xc2\xbbugank\xc2\xab\xc2\xa0je rasto\xc4\x8da. Vsake toliko \xc4\x8dasa pa normalno fazo preseka znanstvena revolucija, ki v prvi vrsti vsebuje revizijo \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih praks in prepri\xc4\x8danj. Znanstveno revolucijo spro\xc5\xbeijo anomije v znanstvenih teorijah, kadar je njihova zaloga tako velika, da jih znanstveniki ne morejo ve\xc4\x8d enostavno odmisliti ali ignorirati in postane o\xc4\x8ditno, da nakazujejo na napako v sistemu.  Kakor so znanstvene revolucije v standardnem pogledu smatrane zgolj kot bolj\xc5\xa1a izvedba normalne znanosti, pravi Kuhn, bo tudi revolucionarna znanost sprejeta kot pozitivna in dobrodo\xc5\xa1la, tista, h kateri naj bi znanstveniki stremeli. Tak\xc5\xa1en kriti\xc4\x8den pogled pa hkrati vsebuje predpostavko, da revolucionarne faze ne pre\xc5\xbeivijo vsi predhodni dose\xc5\xbeki, kar ima lahko za posledico izgubo razlag za fenomene, ki so \xc5\xbee veljali za razumljene in razlo\xc5\xbeene. Ta aspekt je postal poznan pod imenom izguba po Kuhnu, v izvirniku poimenovan  \xc2\xbbKuhn-loss\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nVeje znanosti\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveno podro\xc4\x8dje se v splo\xc5\xa1nem deli v dve veliki skupini: naravoslovje, ki prou\xc4\x8duje naravne pojave (vklju\xc4\x8dno z biolo\xc5\xa1kim \xc5\xbeivljenjem) in dru\xc5\xbeboslovje, ki preu\xc4\x8duje obna\xc5\xa1anje ljudi in dru\xc5\xbebe. Ti dve skupini temeljita na opazovanju pojavov, ki jih lahko drugi raziskovalci preverijo pod enakimi pogoji. Obstajajo tudi sorodne discipline, ki so zdru\xc5\xbeene v interdisciplinarne uporabne znanosti, kot so in\xc5\xbeenirstvo in medicina. Znotraj teh kategorij so specializirana znanstvena podro\xc4\x8dja, ki lahko vklju\xc4\x8dujejo dele drugih znanstvenih disciplin, vendar vsebujejo pogosto lastno nomenklaturo in strokovno znanje. _NEWLINE_Matematika, ki je razvr\xc5\xa1\xc4\x8dena med formalne znanosti, je hkrati podobna in se razlikuje od empiri\xc4\x8dnih znanosti (naravoslovne in dru\xc5\xbebene vede). Empiri\xc4\x8dnim znanostim je podobna v tem, da vklju\xc4\x8duje objektivno, natan\xc4\x8dno in sistemati\xc4\x8dno raziskavo na podro\xc4\x8dju znanja; je pa druga\xc4\x8dna zaradi svoje metode preverjanja znanja, raje uporablja a priori namesto empiri\xc4\x8dnih metod. Formalne znanosti, ki vklju\xc4\x8dujejo tudi statistiko in logiko, so klju\xc4\x8dne pri empiri\xc4\x8dnih znanostih. Ve\xc4\x8dja odkritja v formalnih znanostih so pogosto privedla do velikega napredka v empiri\xc4\x8dnih znanostih. Formalne znanosti so bistvene pri oblikovanju hipotez, teorij in zakonov , tako pri odkrivanju in opisovanju kako stvari delujejo (naravoslovje) in kako ljudje mislijo in delujejo (dru\xc5\xbeboslovje)._NEWLINE_Poleg \xc5\xa1irokega pomena, se beseda \xc2\xbbZnanost\xc2\xab\xc2\xa0v\xc4\x8dasih nana\xc5\xa1a izrecno na temeljne znanosti (matematike in naravoslovne vede).\n_START_SECTION_\nEksaktne in naravoslovne znanosti\n_START_PARAGRAPH_\nMatematika - logika - kibernetika - fizika - mehanika - astronomija - kemija - biologija - botanika - zoologija - genetika - biokemija - biofizika - ekologija - geologija - meteorologija - geofizika - geografija\n_START_SECTION_\nTehni\xc5\xa1ke znanosti (vede, stroke)\n_START_PARAGRAPH_\nMetalurgija - rudarstvo - strojni\xc5\xa1tvo - gradbeni\xc5\xa1tvo - elektrotehnika - elektronika - ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo - telekomunikacije - aeronavtika - kemijska tehnologija - tekstilna tehnologija - geodezija - geotehnika\n_START_SECTION_\nMedicinske znanosti\n_START_PARAGRAPH_\nMedicina - mikrobiologija - stomatologija - farmacija - anatomija - defektologija - pediatrija -\n_START_SECTION_\nAgrarne (biotehni\xc5\xa1ke) znanosti\n_START_PARAGRAPH_\nAgronomija - gozdarstvo - lesarstvo - \xc5\xbeivilska tehnologija - veterina\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebene znanosti\n_START_PARAGRAPH_\nAntropologija - Arheologija - Ekonomija - Etnologija - Geografija - Informatika -Komunikologija - Politologija - Sociologija - Statistika - Zgodovina\n_START_SECTION_\nHumanisti\xc4\x8dne znanosti in znanosti o umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofija - estetika - filologija - lingvistika - psihologija - pedagogika - didaktika - literarna zgodovina - umetnostna zgodovina - muzikologija - simbolika'