b'\n_START_ARTICLE_\nPore\xc4\x8de, Koro\xc5\xa1ka\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Pore\xc4\x8de le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini med 446 do 702 metrov na severnem bregu Vrbskega jezera, pribli\xc5\xbeno 14 kilometrov zahodno od Celovca.\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine je razdeljeno na dve katastrski ob\xc4\x8dini,  Pore\xc4\x8de ob jezeru in \xc5\xbdale (nem\xc5\xa1ko Sallach). Edino naselje v ob\xc4\x8dini so Pore\xc4\x8de ob Vrbskem jezeru.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nPokrajina ob Vrbskem jezeru, ob katerem le\xc5\xbeijo Pore\xc4\x8de in Pri\xc4\x8di\xc4\x8de (nem\xc5\xa1ko Pritschitz), je bila bistveno preoblikovana za \xc4\x8dasa zadnje ledene dobe. Pred okoli 100.000 leti sta bili tako dolina okoli Vrbskega jezera, kot tudi tista okoli nekoliko vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dega Hodi\xc5\xa1kega jezera popolnoma zapolnjeni z ledom. Iz osrednjih Alp, zahodnih Ziljskih Alp, Karnijskih Alp in zahodnih Kr\xc5\xa1kih Alp so se stekale ogromne ledene mase proti vzhodu in se zdru\xc5\xbeevale na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Beljaka v mogo\xc4\x8dnem Dravskem ledeniku, ki je na naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em delu dosegal kar 30 kilometrov \xc5\xa1irine. Pri Beljaku je bil visok okoli 900 metrov, pri Celovcu \xc5\xa1e okoli 700 metrov, zaklju\xc4\x8deval pa se je nekje pri dana\xc5\xa1njem Pliberku,  Va\xc5\xa1injah in Grebinju. Jezerno dno se je izoblikovalo predvsem za \xc4\x8dasa umikanja ledu. Najve\xc4\x8dji del ozemlja ob\xc4\x8dine Pore\xc4\x8de je zgrajen iz mladih ledenodobnih usedlin.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Pore\xc4\x8de, iz katerega je izpeljana nem\xc5\xa1ka oblika P\xc3\xb6rtschach, je slovenskega izvora in pomeni kraj ob reki oz. pore\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nAntika in srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nNa podlagi arheolo\xc5\xa1kih najdb je bilo ugotovljeno, da je ob severni obali Vrbskega jezera \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasih potekala Nori\xc5\xa1ka cesta, ki je povezovala Vrbo na zahodni strani s Krivo Vrbo na vzhodni strani jezera.  _NEWLINE_Okoli leta 600 se na podro\xc4\x8dje Vzhodnih Alp naselijo Slovani in ustanovijo svojo samostojno kne\xc5\xbeevino Karantanijo, predhodnico kasnej\xc5\xa1e vojvodine in zvezne de\xc5\xbeele Koro\xc5\xa1ke. Karantanci so kmalu poselili vso obalo Vrbskega jezera, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo krajevna imena v okolici, ki so skoraj vsa slovenskega izvora. Obmo\xc4\x8dje okoli Vrbskega jezera je le\xc5\xbealo v neposredni bli\xc5\xbeini politi\xc4\x8dnega in duhovnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Karantanije, Gosposvetskega polja, kar ga je delalo za poselitev \xc5\xa1e toliko bolj zanimivega. Leta 1150 se Pore\xc4\x8de prvi\xc4\x8d omenijo v pisnih virih. Grad ob jezeru, ki je bil postavljen nekako v tistem \xc4\x8dasu, se do danes ni ohranil, ostalo je le \xc5\xa1e nekaj ru\xc5\xa1evin._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini stoje\xc4\x8da gra\xc5\xa1\xc4\x8dina Leonstein, ki je bila zgrajena leta 1490 v neposredni bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Pore\xc4\x8d in v kateri je bil neko\xc4\x8d sede\xc5\xbe okrajnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, je vse do pred kratkim mo\xc4\x8dno razpadala, vendar jo zadnjih nekaj let ponovno obnavljajo. Danes se v njej nahaja hotel._NEWLINE_Pore\xc4\x8de so postale samostojna \xc5\xbeupnija leta 1785.\n_START_SECTION_\nNovi vek\n_START_PARAGRAPH_\nPore\xc4\x8de so bile, tako kot ostali kraji okoli Vrbskega jezera, vse od \xc4\x8dasov Karantanije do sredine 19. stoletja poseljene skoraj z izklju\xc4\x8dno slovensko govore\xc4\x8dim prebivalstvom. Prve spremembe je prinesel zagon modernega turizma, \xc5\xa1e posebej po vzpostavitvi oglednih ladijskih vo\xc5\xbeenj \xc4\x8dez Vrbsko jezero. Prvi turisti so bili nem\xc5\xa1ki in avstrijski me\xc5\xa1\xc4\x8dani, ki so se navdu\xc5\xa1evali nad romanti\xc4\x8dno podobo z gorami obdanega jezera sredi idili\xc4\x8dne Ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke in z njimi je pri\xc5\xa1lo v teh krajih do prvega resnej\xc5\xa1ega prodora nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Kraji so postali turisti\xc4\x8dno zanimivi in slovensko prebivalstvo Pore\xc4\x8d, ki se je do takrat ve\xc4\x8dinoma pre\xc5\xbeivljalo s kmetovanjem, gozdarstvom in ribi\xc5\xa1tvom, je z odprtimi rokami sprejemalo dodatni zaslu\xc5\xbeek. Posledica je bila vedno ve\xc4\x8dja uporaba nem\xc5\xa1\xc4\x8dine v komunikaciji z gosti in v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju, kar je takratna na\xc4\x8drtna germanizacija Koro\xc5\xa1ke v \xc5\xa1olstvu in uradni\xc5\xa1tvu le \xc5\xa1e pospe\xc5\xa1evala. Leta 1864 so dobile Pore\xc4\x8de \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo, ki jih je povezala z Dunajem in Italijo. To je dalo \xc5\xa1e dodaten zagon tujskemu turizmu in majhno ribi\xc5\xa1ko-kme\xc4\x8dko naselbino spremenilo v priljubljen mednarodni dopustni\xc5\xa1ki cilj. Znani gostje so bili denimo cesar Franc Jo\xc5\xbeef I., Gustav Mahler in Johannes Brahms. _NEWLINE_Slovenstvo v Pore\xc4\x8dah, kakor ob vsej severni obali Vrbskega jezera, se je kljub prodoru nem\xc5\xa1kega turizma in kapitala mo\xc4\x8dno ohranilo vse do konca 1. svetovne vojne. Pore\xc4\x8de, \xc4\x8deprav takrat \xc5\xa1e ve\xc4\x8dinsko slovensko govore\xc4\x8de, so bile vklju\xc4\x8dene v cono B plebiscitnega ozemlja. Po plebiscitu je novi val turisti\xc4\x8dnega in gospodarskega razvoja skupaj s tradicionalno protislovensko politiko koro\xc5\xa1kih de\xc5\xbeelnih oblasti le \xc5\xa1e stopnjeval asimilacijske pritiske na Koro\xc5\xa1ke Slovence. Po 2. svetovni vojni avstrijska dr\xc5\xbeava zgodovinsko slovenskih krajev na severni strani Vrbskega jezera, vklju\xc4\x8dno s Pore\xc4\x8dami, ne obravnava ve\xc4\x8d kot uradno dvojezi\xc4\x8dno ozemlje._NEWLINE_Po vrhuncu turisti\xc4\x8dnega razcveta na Koro\xc5\xa1kem v 60-ih in 70-ih letih 20. stoletja je pri\xc5\xa1lo do rahle ohladitve, v zadnjem \xc4\x8dasu pa Pore\xc4\x8de do\xc5\xbeivljajo ponovno turisti\xc4\x8dno o\xc5\xbeivitev, tokrat na druga\xc4\x8dnih temeljih in usmerjene k druga\xc4\x8dni ciljni populaciji.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva iz leta 2001 je imela ob\xc4\x8dina Pore\xc4\x8de 2670 prebivalcev, od tega jih je imelo 90,3\xc2\xa0% avstrijsko, 3,0\xc2\xb0% hrva\xc5\xa1ko, 2,3% nem\xc5\xa1ko in 1,3% bosansko dr\xc5\xbeavljanstvo._NEWLINE_Za katoli\xc4\x8dane se je izreklo 75\xc2\xa0% prebivalstva ob\xc4\x8dine, za evangeli\xc4\x8dane 10\xc2\xa0% in za muslimane 1,6\xc2\xa0%. Za nobeno od uradnih veroizpovedi se je izreklo 10\xc2\xa0% prebivalstva.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni motiv pore\xc5\xa1kega grba se navezuje na najstarej\xc5\xa1i ohranjeni pe\xc4\x8dat gospodarjev gradu ob Vrbskem jezeru, Seeburgerjev. Upodobljen je na listini iz leta 1284. Prikazuje srebrno ribo v skoku, katera v ustih dr\xc5\xbei zelen list. Pomen in izvor tega motiva sta neznana. Zastava Pore\xc4\x8d je modro-bela, z vklju\xc4\x8denim ob\xc4\x8dinskim grbom. _NEWLINE_Grb in zastava sta bila ob\xc4\x8dini podeljena 15. junija 1960.'