b'\n_START_ARTICLE_\nZois\n_START_PARAGRAPH_\nZois (c\xc3\xb3js), tudi Zois pl. Edelstein so kranjska plemi\xc5\xa1ka in podjetni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina italijanskega porekla, ki se je iz severne Italije v za\xc4\x8detku 18. stoletja naselila v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor dru\xc5\xbeine ni povsem razjasnjen a predniki dru\xc5\xbeine izhajajo iz kraja Cacodelli, Berbenno di Valtellina v pokrajini Bergamo. Za\xc4\x8detnik rodbine na Kranjskem je Michelangelo Zois. V Ljubljani je sodeloval z Petrom Antonom Codellijem. Trgovina, skorajda monopol nad trgovino z \xc5\xbeelezom med italijanskimi in notranjeavstrijskimi de\xc5\xbeelami je dru\xc5\xbeini omogo\xc4\x8dila bogatenje. Kapital so vlagali v \xc5\xa1iritev trgovine, ki je bila njihova glavna gospodarska dejavnost in fu\xc5\xbeinarstvo._NEWLINE_Za\xc4\x8deli so, med drugim tudi zaradi \xc5\xbeelje po dru\xc5\xbebenem ugledu, nakupovati nepremi\xc4\x8dnine, poleg hi\xc5\xa1 v Ljubljani tudi gospostva: ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih v okolici Novega mesta (Grm, Zabor\xc5\xa1t, Graben, Volav\xc4\x8de) in ve\xc4\x8d drugih ob Savi jugovzhodno od Ljubljane ter Grad Strmol. Bogastvo jim je pripomoglo k pridobitvi plemstva (1739 dedno plemstvo, 1760 baronat) in sprejetju med kranjske de\xc5\xbeelane (1752)._NEWLINE_Kot zemlji\xc5\xa1ki gospodje so bili naklonjeni gospodarskemu in socialnemu napredku, vendar ne na ra\xc4\x8dun donosnosti gospostev. S fu\xc5\xbeinarstvom so posegli tudi na \xc5\xa0tajersko in Koro\xc5\xa1ko, kjer so se povezali z gospodarsko uspe\xc5\xa1no rodbino Moro. Gospodarske krize, ki so jih povzro\xc4\x8dile vojne s Francozi, zaton fu\xc5\xbeinarstva in odprava fevdalizma so jih silile k zadol\xc5\xbeevanju; 1870 so njihovi obrati pri\xc5\xa1li v last Kranjske industrijske dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nPodporniki znanosti in napredka\n_START_PARAGRAPH_\nZa Micheangelom je vodstvo dru\xc5\xbeine prevzel njegov sin \xc5\xbdiga Zois, ki se je proslavil kot razsvetljenec, vsestranski znanstvenik in mecen. V njegovem krogu (Zoisov kro\xc5\xbeek) se je sre\xc4\x8deval vrh ljubljanskega in kranjskega izobra\xc5\xbeenstva. Ukvarjal se je s \xc5\xa1iroko paleto humanisti\xc4\x8dnih in naravoslovnih dejavnosti. Razsvetljenski ideali so se manifestirali predvsem v tvorbi Zoisovega kroga, ki je bil nosilec takratnih te\xc5\xbeenj po prenovi slovenskega jezika kot du\xc5\xa1e narodne identitete. Delovanje kroga je bilo usmerjeno v izobra\xc5\xbeevanje neukega ljudstva ter v splo\xc5\xa1ni in gospodarski napredek slovenskih de\xc5\xbeel. Zois se je navdu\xc5\xa1eval tudi nad zoologijo, botaniko ter predvsem nad mineralogijo. Kot znanstvenik, botanik, se je proslavil tudi \xc5\xbdigov brat Karel Zois._NEWLINE_Poleg \xc5\xbdige Zoisa se je s kranjskim okoljem najbolj povezal njegov prane\xc4\x8dak Anton Zois (1808-1873)._NEWLINE_Odkar so bile 1851 ustanovljene ob\xc4\x8dine pa do 1862 je bil Anton Zois \xc5\xbeupan v Predosljah. Podpiral je \xc5\xa1olstvo, tudi \xc5\xa1olarje, \xc5\xa1iril knjige Mohorjeve dru\xc5\xbebe (revnim jih sam pla\xc4\x8deval), bil sploh velik podpornik reve\xc5\xbeev in doma\xc4\x8de cerkve. Od 1837 je bil \xc4\x8dlan Kmetijske dru\xc5\xbebe, kmete u\xc4\x8dil umnega kmetovanja (npr. pridelovanja koruze). V Ljubljani je podpiral Narodno \xc4\x8ditalnico (ob ustanovitvi podaril 5.000 goldinarjev) in Slovensko matico in na ustanovni seji slednje je bil 1864 soglasno izvoljen za prvega predsednika. Leta 1861 je bil izvoljen v prvi kranjski de\xc5\xbeelni zbor za poslanca v\xc2\xa0\xc2\xbbskupini veleposestvo\xc2\xab, pri naslednjih volitvah 1867 pa za poslanca kme\xc4\x8dkih ob\xc4\x8din (sodni okraji Kranj, Tr\xc5\xbei\xc4\x8d, \xc5\xa0kofja Loka) in 1869 mandat zaradi bolezni odlo\xc5\xbeil._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina \xc4\x8dlanov rodbine te tradicije ni nadaljevala. Agrarna reforma po 1. svetovni vojni in odnosi do dela plemstva, ki ni sprejel Jugoslavije, sta Zoise skoraj popolnoma odtujila slovenskemu okolju. Preselili so se v Avstrijo, najve\xc4\x8d na Koro\xc5\xa1ko, kjer \xc5\xbeivijo \xc5\xa1e sedaj. Po prvi svetovni vojni so prodali Grad Brdo, svoje zadnje posestvo na ozemlju Slovenije.\n_START_SECTION_\nZemlji\xc5\xa1ka gospostva in posesti\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi zgodovino je bila ve\xc4\x8dina dru\xc5\xbeinske posesti organizirane v fidekomis Brdo pri Kranju, skupaj s tem pa je imela dru\xc5\xbeina v posesti naslednje gra\xc5\xa1\xc4\x8dine in gospostva:'