b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0elda\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nNjeno ime se prvi\xc4\x8d pojavi v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini Scaldis v komentarjih o galski vojni Julija Cezarja in spet v Plinijevi (Histoire naturelle, knjiga IV). To ime keltskega izvora pomeni 'sijo\xc4\x8da reka' ali 'lepa reka', Scheldt v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino in Schelde v nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nPotek\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna izvira \xc5\xa0elde sta v Gouyju, v departmaju Aisne v severni Franciji. Te\xc4\x8de severno skozi Cambrai in Valenciennes ter vstopi v Belgijo blizu Tournaija. V Gentu dobi Lys, enega glavnih pritokov in zavije proti vzhodu. V bli\xc5\xbeini Antwerpna, najve\xc4\x8djega mesta na njenih bregovih, \xc5\xa0elda te\xc4\x8de zahodno na Nizozemsko proti Severnemu morju._NEWLINE_Prvotno sta bili od te to\xc4\x8dke dalje dve veji: Oosterschelde (Vzhodna \xc5\xa0elda) in Westerschelde (Zahodna \xc5\xa0elda), v 19. stoletju pa je bila reka odrezana od vzhodne (dejansko: severne) veje z nasipom, ki povezuje Zuid-Beveland s celino (severni Brabant). Danes se reka nadaljuje le v estuarij Westerschelde, ki pre\xc4\x8dka Terneuzen, da dose\xc5\xbee Severno morje med Breskensom v Zeeuws-Vlaanderenu in Vlissingenom (Flushing) na Walcherenu._NEWLINE_\xc5\xa0elda je pomembna vodna pot in je bila od svojega ustja plovna do kraja Cambrai. Nad njim Canal de Saint-Quentin sledi njenemu toku. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Antwerpen, drugo najve\xc4\x8dje v Evropi, le\xc5\xbei na njenih bregovih. Nekateri kanali (vklju\xc4\x8dno Albertov kanal) povezujejo \xc5\xa0eldo z bazeni Rena, Meuse in Sene ter z industrijskimi obmo\xc4\x8dji okoli Bruslja, Li\xc3\xa8gea, Lilleja, Dunkirka in Monsa._NEWLINE_\xc5\xa0elda te\xc4\x8de skozi naslednje francoske departmaje, belgijske province, nizozemske province in mesta:_NEWLINE_Aisne (F): Gouy_NEWLINE_Nord (F): Cambrai, Denain, Valenciennes_NEWLINE_Hainaut (B): Tournai_NEWLINE_Zahodna Flandrija (B): Avelgem_NEWLINE_Vzhodna Flandrija (B): Oudenaarde, Gent, Dendermonde, Temse_NEWLINE_Antwerpen (B): Antweren_NEWLINE_Zeeland (NL): Hulst, Terneuzen, Sluis, Vlissingen\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0eldin estuarij je imel od vedno precej\xc5\xa1en komercialni in strate\xc5\xa1ki pomen. V rimskih \xc4\x8dasih je bilo pomembno, da so ladje pri\xc5\xa1le v Rimsko Britanijo. Boginja Nehalenija je bila \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8dena v ustjih. Franki so prevzeli nadzor nad regijo okoli leta 260 in se prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dali z rimskimi oskrbovalnimi potmi kot pirati. Kasneje so postali zavezniki Rimljanov. Z razli\xc4\x8dnimi deli Frankovskega cesarstva v 9. stoletju je \xc5\xa0elda s\xc4\x8dasoma postala meja med zahodnim in vzhodnim delom cesarstva, ki sta kasneje postala Francija in Sveto rimsko cesarstvo._NEWLINE_Tako je ostalo - vsaj na papirju - do leta 1528, \xc4\x8deprav sta tako do zdaj obe de\xc5\xbeeli Flandrija na zahodnem bregu in Zeeland ter vojvodstvo Brabant na vzhodu del habsbur\xc5\xa1ke lastnine Sedemnajstih provinc. Antwerpen je bilo najpomembnej\xc5\xa1e pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v zahodni Evropi. Po tem, ko se je mesto leta 1585 vrnilo pod \xc5\xa1panski nadzor, je Nizozemska republika prevzela nadzor nad Zeeuws-Vlaanderen, zemlji\xc5\xa1kim pasom na levem bregu in zaprla \xc5\xa0eldo za ladijski promet. To je trgovino preusmerilo v pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Amsterdam in Middelburg ter resno oslabilo Antwerpen - pomemben in travmati\xc4\x8den element v zgodovini odnosov med Nizozemsko in tem, kar naj bi postala Belgija._NEWLINE_Dostop do reke je bil predmet kratke Ketlarske vojne ali vojne v Marmi leta 1784, kmalu zatem - v francoski revolucionarni dobi \xe2\x80\x93 je bila leta 1792 reka ponovno odprta. Ko je Belgija zahtevala neodvisnost od Nizozemske leta 1830, je bila dolo\xc4\x8dena pogodba o \xc5\xa0eldi, da mora reka ostati dostopna za ladje, ki plujejo po belgijskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih. Kljub temu bi nizozemska vlada zahtevala pla\xc4\x8dilo cestnin do 16. julija 1863._NEWLINE_Vpra\xc5\xa1anje \xc5\xa0elde, \xc5\xa1tudija \xc2\xbbZgodovina mednarodnih pravnih ureditev, ki urejajo zahodno \xc5\xa0eldo\xc2\xab, je bila pripravljena za uporabo britanskih pogajalcev na Versajski pogodbi leta leta 1919._NEWLINE_V drugi svetovni vojni je estuarij \xc5\xa0elde ponovno postal sporno obmo\xc4\x8dje. Nem\xc5\xa1ka vojska je kljub zavezni\xc5\xa1kemu nadzoru Antwerpna, septembra 1944 \xc5\xa1e vedno zasedala utrjene polo\xc5\xbeaje po celotnem estuariju zahodno in severno, kar je prepre\xc4\x8dilo, da bi zavezni\xc5\xa1ke ladje pri\xc5\xa1le do pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Kanadska prva armada je v bitki pri \xc5\xa0eldi uspe\xc5\xa1no izpraznila obmo\xc4\x8dje, kar je omogo\xc4\x8dilo neposreden dostop konvoju oskrbe do pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Antwerpnu do novembra 1944.\n_START_SECTION_\nPlovnost\n_START_PARAGRAPH_\nRegulacija od Cambraija do Valenciennesa je bila kon\xc4\x8dana leta 1788. Napoleon je videl prednosti povezovanja Pariza z Belgijo in pospe\xc5\xa1enega zaklju\xc4\x8dka prekopa Canal de Saint-Quentin na jugu. Zapornice so se poglobile in podvojile, saj je premog postal bistvena blagovna znamka industrijske revolucije. Nadgradnja nizvodno od Bouchaina se je za\xc4\x8dela v 1960-ih letih v Franciji in Flandriji, vendar vodna pot \xc5\xa1e vedno ni bila popolnoma skladna z evropskimi standardi. Vse zapornice na odseku z visoko zmogljivostjo so se podvojile z evropskega razreda Vb, velikosti 185 m z 12 m, kot del celotnega evropskega projekta plovne poti Sena-\xc5\xa0elda. Pont des Trous, utrjen most v Tournaiju, ki je bil \xc5\xbee znatno spremenjen, je bil ponovno dvignjen, da bi zagotovil potrebne dimenzije, vklju\xc4\x8dno s svetlo odprtino 7,10 m.\n_START_SECTION_\nV kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nTradicija pravi, da je sveti Amalberga iz Temse pre\xc4\x8dkal reko v Temsi na hrbtni strani velikega jesetra. Louisa Pulinckxsova slika Pogled na \xc5\xa0eldo, 1875."