b'\n_START_ARTICLE_\nTemna stran meseca\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nBelogardisti\xc4\x8dni (domobranski) nadporo\xc4\x8dnik Bo\xc5\xa1tjan Logar s svojo \xc4\x8deto septembra leta 1943 prispe na Grad Turjak. Tu sre\xc4\x8da nekdanjega gimnazijskega so\xc5\xa1olca kurata Jerneja Ba\xc4\x8darja. Bila sta so\xc5\xa1olca tudi v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, dokler Bo\xc5\xa1tjan ni opustil \xc5\xa1tudija. Tedaj so se njegovi odnosi z dru\xc5\xbeino skrhali in ker mu o\xc4\x8de ni \xc5\xbeelel pla\xc4\x8dati \xc5\xa1tudija prava, se je odlo\xc4\x8dil, da zapusti dom in gre v vojsko. Bo\xc5\xa1tjan ima brata Jo\xc5\xbeeta, ki je pri partizanih in zaradi tega sta sprta. Celo streljala sta drug na drugega. Na Turjaku se zopet sre\xc4\x8data, stojita na nasprotnih straneh in Bo\xc5\xa1tjana mu\xc4\x8di dejstvo, da bo moral spet streljati na svojega brata. Bo\xc5\xa1tjan se spominja svoje ljubezni s partizanko Miro, ki je trajala, dokler ona ni spoznala, v kak\xc5\xa1nem odredu je pristala. Mislila je namre\xc4\x8d, da je Bo\xc5\xa1tjan pri partizanih in ko je ugotovila, da jo je preslepil, je pobegnila ter se pridru\xc5\xbeila Tigrovi partizanski enoti. Nekega dne sta se spet sre\xc4\x8dala, takrat je Mira streljala na Bo\xc5\xa1tjana in to je bil zanj najbolj dramati\xc4\x8den prizor. Ko se Bo\xc5\xa1tjan zave, da se partizanska vojska vedno bolj pribli\xc5\xbeuje gradu, ga zajame tesnoba, spominja se sre\xc4\x8de z Miro in svoje mladosti z bratom. Grad zagori in se za\xc4\x8dne ru\xc5\xa1iti, takrat Bo\xc5\xa1tjan zavpije, da se vdajo, v tistem trenutku pa ga zadane krogla in umre. Nazadnje je njegova vojska pora\xc5\xbeena, vda se tudi kurat Ba\xc4\x8dar.\n_START_SECTION_\nKritike, polemike, literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbRoman je tak kot vsa njena tovrstna dela, ki jih je napisala ve\xc4\x8d. Predvsem je fabulistka, zgodbe zna zapletati in razpletati, premalo pa se poglablja v notranjost nastopajo\xc4\x8dih oseb. Tudi ne zna podati resni\xc4\x8dne podobe razgibanih vojnih \xc4\x8dasov in razmer. Bolj\xc5\xa1a je v zgodovinskih delih.\xc2\xab\xc2\xa0(Meddobje = Entresiglo (1961), letnik 6, \xc5\xa1tevilka \xc2\xbe, 234-35)_NEWLINE_\xc2\xbbTemna stran meseca nikakor ne sodi med njene najslab\xc5\xa1e tekste./\xe2\x80\xa6/ Osebe in dogodki so popisani pateti\xc4\x8dno, nevsakdanje in papirnate besede naj bi izra\xc5\xbeale silna \xc4\x8dustva, \xc4\x8deprav je znana resnica, da ti\xc4\x8di skrivnost umetnine prav v preprostosti in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kosti in da naj junaka\xc2\xa0\xc2\xbbzna\xc4\x8di njegovo djanje\xc2\xab\xc2\xa0(Levstik). /\xe2\x80\xa6/ Zgradba romana je zami\xc5\xa1ljena prav zanimivo, vendar je mestoma nedosledno izvedena /\xe2\x80\xa6/. Te spominske retrospektive so tako obse\xc5\xbene, prepletene s ponavljajo\xc4\x8dimi se liri\xc4\x8dnimi vlo\xc5\xbeki in preobte\xc5\xbeene s fabuliranjem, da zasen\xc4\x8dujejo osrednje dogajanje, trgajo\xc2\xa0\xc2\xbbrde\xc4\x8do nit\xc2\xab\xc2\xa0in jemljejo bralcu potrpljenje, saj se razra\xc5\xa1\xc4\x8da delo skoraj na 600 strani. Res je \xc5\xa1koda, da ta lik ni bolj izdelan in da delo kot celota ni bolj dognano in organizirano napisano.\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xbdevart 1961, 1139-141)_NEWLINE_\xc2\xbbSpoznanja o moralnih razpotjih mladega \xc4\x8dloveka \xe2\x80\x93 intelektualca v vojnem \xc4\x8dasu /\xe2\x80\xa6/, se v tem romanu razvijejo do tolik\xc5\xa1ne iz\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denosti, da tekst lahko smatramo za pisatelji\xc4\x8dino najbolj\xc5\xa1e delo poleg obeh biografskih romanov./\xe2\x80\xa6/ Roman je poleg Kranj\xc4\x8devega dela Za svetlimi obzorji eno, redkih proznih del, ki izpri\xc4\x8duje dogodke v nasprotnem taboru NOB.\xc2\xab (Patrnu, Glu\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8d-Krisper, Kmecl 1967, 283)_NEWLINE_Po pisatelji\xc4\x8dinih besedah je bilo v tem romanu prvi\xc4\x8d opisano, da sta bila pri nas med vojno dva doma\xc4\x8da nasprotnika in da je bila to dr\xc5\xbeavljanska vojna,saj naj do tedaj nebi \xc5\xa1e nih\xc4\x8de pisal o tem. S tem pa se ne strinja Franc Zadravec, ki je v knjigi Slovenski roman 20. stoletja zapisal, da njene besede lahko soo\xc4\x8dimo s prvo Kranj\xc4\x8devo knjigo cikla Za svetlimi obzorji, ki je istega leta iz\xc5\xa1la pri isti zalo\xc5\xbebi in velik del te knjige prav tako opisuje turja\xc5\xa1ko zgodbo. Mimi Malen\xc5\xa1ek pravi, da je zaradi tega romana pristala na\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8drnem seznamu\xc2\xab\xc2\xa0in da njenih knjig ve\xc4\x8d let niso tiskali, kar pa je Zadravec prav tako zavrnil, z argumentom, da Kranjec na tem seznamu ni pristal. (Zadravec 2002, 68)_NEWLINE_Leta 1998 je pri Novi reviji iz\xc5\xa1el zbornik \xc4\x8dlankov in dokumentov z naslovom Temna stran meseca: Kratka zgodovina totalitarizma v Sloveniji 1945-1990, ki ga je uredil Drago Jan\xc4\x8dar in istega leta pripravil razstavo z enakim naslovom._NEWLINE_V vseh zgodovinskih romanih Malen\xc5\xa1kove pojavljajo enake teme (socialne in psiholo\xc5\xa1ke), v vseh pa se pojavlja tudi nacionalna ideja: narodna pobuda je\xc2\xa0\xc2\xbbrde\xc4\x8da nit\xc2\xab\xc2\xa0vseh partizanskih romanov. Postavljena kot najvi\xc5\xa1ja vrednota in ideal. (Hajdinjak 1998, 36-38)'