b'\n_START_ARTICLE_\nRabindranath Tagore\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo: 1861\xe2\x80\x931878\n_START_PARAGRAPH_\nTagore je bil najmlaj\xc5\xa1i otrok Debendranata Tagore (1817\xe2\x80\x931905) in Sarade Devi (1830\xe2\x80\x931875). Otro\xc5\xa1tvo je do\xc5\xbeivljal na obse\xc5\xbenem posestvu. Ker mu je mati zgodaj umrla, o\xc4\x8de pa je veliko potoval, so ga vzgajali slu\xc5\xbeabniki. Dru\xc5\xbeina je bila v \xc4\x8dasu bengalske renesanse kulturno zelo dejavna: gostili so gledali\xc5\xa1\xc4\x8dne skupine in recitale, redno so imeli koncerte klasi\xc4\x8dne glasbe zahoda, izdajali so celo literarno revijo. Starej\xc5\xa1i brat Dvid\xc5\xbeinedranat je bil pesnik in filozof, drugi brat, Satjendranat, eden prvih elitnih uradnikov dotlej izklju\xc4\x8dno belopolte javne uprave, tretji brat, D\xc5\xbejotirindranat, glasbenik, skladatelj in pisec iger, sestra Svarnakumari pisateljica. D\xc5\xbejotirindranatova \xc5\xbeena Kadambari je bila malce starej\xc5\xa1a od pesnika, kot zelo draga prijateljica je imela velik vpliv nanj. Njen nenadejani samomor leta 1884, kmalu po poroki, ga je \xc5\xa1e leta dolgo globoko bolel._NEWLINE_Tagore se je, \xc4\x8de se je dalo, izogibal u\xc4\x8dnim knjigam, raje je pohajkoval po doma\xc4\x8dem posestvu in po okoli\xc5\xa1kih krajih. Brat Hemendranat je skrbel za njegovo du\xc5\xa1evno in telesno vzgojo, pod njegovim nadzorom je de\xc4\x8dek preplaval Ganges, hodil po hribih, vadil judo, rokoborbo, gimnastiko. U\xc4\x8dil se je risati, se ukvarjal z anatomijo, matematiko, sanskrtom in angle\xc5\xa1\xc4\x8dino - njegov najbolj osovra\xc5\xbeeni predmet. Tagore ni maral formalne izobrazbe \xe2\x80\x94 njegov poizkus na krajevni \xc5\xa1oli Presidency College je trajal en sam dan. Leta kasneje je bil mnenja, da pravi pouk ne razlaga stvari; temve\xc4\x8d pod\xc5\xbeiga zanimanje zanje._NEWLINE_Ko je Tagore star enajst let opravil obred odraslosti (upanayan), je z o\xc4\x8detom februarja 1873 zapustil Kalkato in \xc5\xa1el na pot po Indiji. Obiskala sta o\xc4\x8detovo posestvo in Amricar, potem pa se ustavila v himalajskem gorskem letovi\xc5\xa1\xc4\x8du Dalhousie, kjer si je Tagore vzel \xc4\x8das za \xc5\xbeivljenjepise, zgodovinopisje, astronomijo, moderno znanost, sanskrt in klasi\xc4\x8dno poezijo\xc2\xa0K\xc4\x81lid\xc4\x81se._NEWLINE_Tagore se je nato vrnil domov in 1877 dokon\xc4\x8dal vrsto pomembnej\xc5\xa1ih del, med drugim dolgo pesem v starinskem stilu, za katero je v \xc5\xa1ali trdil, da gre za izgubljeno delo Vai\xe1\xb9\xa3\xe1\xb9\x87ava poeta Bh\xc4\x81nusi\xe1\xb9\x83ha, dotlej neznanega in z njegovo pomo\xc4\x8djo na novo odkritega pesnika 17. stoletja. Na podro\xc4\x8dju novel je debitiral z delom\xc2\xa0\xc2\xbbBhikharini\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbBera\xc4\x8dica\xc2\xab). Istega leta objavljena zbirka Sandhya Sangit (1882) vsebuje pesem\xc2\xa0\xc2\xbbNirjharer Swapnabhanga\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbVzburkani slap\xc2\xab). Za\xc4\x8dne pisati kratke zgodbe, a \xc5\xa1e vedno tudi pesni.\n_START_SECTION_\nBanglade\xc5\xa1: 1878\xe2\x80\x931901\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8de je \xc5\xbeelel, da sin postane odvetnik, zato se Tagore leta 1878 odpravi na \xc5\xa1olanje v Angliji.\xc2\xa0Le za kratek \xc4\x8das se loti \xc5\xa1tudija prava na Univerzitetnem kolid\xc5\xbeu v Londonu, a ga kmalu opusti in se loti neodvisnega \xc5\xa1tudija Shakespearea, predvsem njegovih zgodovinskih iger, kot so Religio Medici, Koriolanus in Antonij in Kleopatra. \xc5\xbdivahne narodne pesmi Ircev in \xc5\xa0kotov kot tudi Angle\xc5\xbeev naredijo mo\xc4\x8dan vtis nanj, saj je dotlej bil navajen na tradicionalne zadr\xc5\xbeane speve svoje domovine. Leta\xc2\xa01880 se tako vrne v Bengalijo, brez diplome, a trdno odlo\xc4\x8den, da brahmansko tradicijo prepoji z vsem, kar evropska tradicija lahko dobrega nudi.\xc2\xa0Leta\xc2\xa01883 se poro\xc4\x8di z Mrinalini Devi, roj. Bhabatarini (1873\xe2\x80\x931902). Rodi se jima 5 otrok, dvoje jima umre \xc5\xa1e v otro\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Po vrnitvi v Bengalijo je leta 1890 prevzel skrb za posestvo\xc2\xa0Shelaidaha (Bengalije ni ve\xc4\x8d, posestvo je sedaj na podro\xc4\x8dju Banglade\xc5\xa1a), pri upravljanju se mu 5 let kasneje pridru\xc5\xbeijo \xc5\xbeena in otroci. V tem \xc4\x8dasu izda pesni\xc5\xa1ko zbirko Manasi (1890), eno njegovih najbolj znanih del. Tagore je kot Zamindar Babu, to je upravitelj posestva, na Padmi, bogato opremljeni dru\xc5\xbeinski ladji, obiskoval obre\xc5\xbena posestva in pobiral ve\xc4\x8dinoma nominalno najemnino in blagoslavljal va\xc5\xa1\xc4\x8dane, ki so mu blagoslov vra\xc4\x8dali z gostijami\xe2\x80\x94v\xc4\x8dasih samo s suhim ri\xc5\xbeem in kislim mlekom. Gagan Harkara, ki ga je pri teh potovanjih spoznal, ga je seznanil z Baul Lalon Shahom, \xc4\x8digar ljudske pesmi so zelo vplivale na Tagorea. Tagore se je zavzemal za \xc5\xa1irjenje Lalonovih pesmi. Obdobje 1891\xe2\x80\x931895, ki nosi ime Sadhana po eneom Tagoreovih revij, je njegov najbolj ploden \xc4\x8das; v teh letih je spisal ve\xc4\x8d kot polovico zgodb knjige v treh delih Galpaguchchha. Njene ironi\xc4\x8dne in resne zgodbe so slikale \xc4\x8dutno rev\xc5\xa1\xc4\x8dino idealiziranega bengalskega pode\xc5\xbeelja.\n_START_SECTION_\nSantiniketan: 1901\xe2\x80\x931932\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1901 se Tagore preseli v Santiniketan, kjer ustanovi sveti\xc5\xa1\xc4\x8de z marmornato molilnico, poskusno \xc5\xa1olo, parkom in knji\xc5\xbenico. Tu mu umrejo \xc5\xbeena in dva od njegovih otrok. Njegov o\xc4\x8de umre leta 1905. Namesto dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine ima mese\xc4\x8dno rento, ki mu jo pla\xc4\x8duje tipurski maharad\xc5\xbea, prihodke ima tudi od prodaje nakita, prodaja knjig mu prislu\xc5\xbei sme\xc5\xa1nih 2000 rupij.\xc2\xa0Prvi\xc4\x8d se loteva prostega verza in pridobiva na bralstvu._NEWLINE_Novembra 1913 \xc5\xa0vedska akademija obvesti Tagora o podelitvi Nobelove nagrade za knji\xc5\xbeevnost. \xc4\x8cetudi so dotlej prevedli le malo njegove poezije in proze, je \xc5\xa0vedska akademija cenila lahkotno in dostopno naravo snovi, nagrada je posebej temeljila na delu z leta\xc2\xa01912 Gitand\xc5\xbeali: \xc5\xbdrtvene pesmi.\xc2\xa0Leta\xc2\xa01915 mu Britanski imperij podeli vite\xc5\xa1ki naslov, ki se mu Tagore po pokolu v Amritsaru leta\xc2\xa01919 odpove._NEWLINE_Leta 1921 Tagore in kmetijski ekonomist\xc2\xa0Leonard Elmhirst\xc2\xa0v bli\xc5\xbeini a\xc5\xa1rama v\xc2\xa0Surulu zgradita In\xc5\xa1titut za rekonstrukcijo pode\xc5\xbeelja, ki se kasneje preimenuje v \xc5\xa0riniketan ali\xc2\xa0\xc2\xbbBivali\xc5\xa1\xc4\x8de obilja\xc2\xab, Tagore je s tem \xc5\xbeelel modernizirati Gandijev Svarad\xc5\xbe\xc2\xa0oziroma protestno gibanje samo. Gandija je ob\xc4\x8dasno krivil za duhovni - in s tem tudi kolonialni propad Britanske Indije.\xc2\xa0Ve\xc4\x8dkrat in na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine je iskal pomo\xc4\x8d donatorjev, uradnikov in \xc5\xa1olnikov po svetu, da bi\xc2\xa0\xc2\xbbosvobodil de\xc5\xbeelo okov nemo\xc4\x8di in neznanja\xc2\xab\xc2\xa0z\xc2\xa0\xc2\xbbo\xc5\xbeivljanjem znanja\xc2\xab v zgodnjih 30 letih se je lotil\xc2\xa0\xc2\xbbpretirane kastne zavesti\xc2\xab\xc2\xa0in nedotakljivosti. Prirejal je predavanja na ti temi, pisal o herojih med nedotakljivimi v svojih pesmih in dramah in se zavzel - uspe\xc5\xa1no - zato, da se dalitom - nedotakljivim - dovoli vstop v tempelj Guruvajur.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nZadnja leta: 1932\xe2\x80\x931941\n_START_PARAGRAPH_\nTo obdobje zaznamuje Tagoreova zavezanost humanizmu in prepri\xc4\x8danju, da med ljudmi ni nepremostljivih razlik. Tudi pri muslimanih najde pomembne skupne to\xc4\x8dke. Med obiskom beduinskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v ira\xc5\xa1ki pu\xc5\xa1\xc4\x8davi maja 1932 mu pravi vodja klana:\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc5\xa1 prerok je rekel, da je pravi musliman tisti, ki z besedo in dejanji ne \xc5\xa1kodi so\xc4\x8dloveku.\xc2\xab\xc2\xa0Tagore pravi v dnevniku:\xc2\xa0\xc2\xbbBil sem presene\xc4\x8den, saj sem v njegovih besedah prepoznal bistvo \xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti.\xc2\xab\xc2\xa0Leta 1934 je Bihar prizadel potres s tiso\xc4\x8di \xc5\xbertev. Gandi je v potresu videl karmo, ki je zaradi odnosa dru\xc5\xbebe do nedotakljivih vzrok za \xc5\xa1tevilne mrtve. Tagore se je njegovim zlo\xc4\x8destim namigovanjem javno uprl. \xc2\xa0Veliko je govoril o nenehni rev\xc5\xa1\xc4\x8dini Kolkate in o dru\xc5\xbebenem ter ekonomskem propadu Bengalije._NEWLINE_Tagore se je lotil tudi esejev o znanosti. Njegovo veliko spo\xc5\xa1tovanje znanstvenih odkritij in znanstvenih zakonov, raziskovanje biologije, fizike in astronomije je na\xc5\xa1lo pot tudi v njegovo poezijo. Zadnjih pet let je trpel zaradi kroni\xc4\x8dnih bole\xc4\x8din in prestal dvoje dolgih bolehnih obdobij. Leta 1937 je izgubil zavest in padel v komo, podobno tudi leta 1940, vendar si je po tem obdobju opomogel. Umrl je pri starosti osemdesetih let 7.avgusta 1941 v hi\xc5\xa1i, kjer je tudi\xc2\xa0odrasel. Do zadnjega dne je pesnil. Svojo poslednjo pesem je narekoval 30. julija 1941._NEWLINE_Zgubljen sem sredi svojega rojstnega dneva. Pogre\xc5\xa1am svoje prijatelje, njih dotik, s poslednjo ljubeznijo zemlje. \xc4\x8caka me poslednji dar \xc5\xbeivljenja, poslednji blagoslov ljudi. Danes je moja vre\xc4\x8da prazna. Dal sem prav vse, kar sem imel dati. In karkoli bom dobil zato\xe2\x80\x94malo ljubezni, malo odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja\xe2\x80\x94bom vzel s seboj na ladjo, ki me prepelje na proslavo z nemim koncem.\n_START_SECTION_\nPotovanja\n_START_PARAGRAPH_\nMed letom 1878-1932 je Tagore obiskal ve\xc4\x8d kot trideset dr\xc5\xbeav v petih celinah.\xc2\xa0Med drugim je bil tudi v Sloveniji. Leta\xc2\xa01912 so bila njegova prevedena dela predstavljena v Angliji, kjer je bil dele\xc5\xbeen promocije in pozornosti misijonarja in Gandijevega u\xc4\x8denca\xc2\xa0Charlesa F. Andrewsa, irskega pesnika\xc2\xa0Williama Butlerja Yeatsa, Ezre Pounda, Roberta Bridgesa, Ernesta Rhysa, Thomasa Sturga Moora\xc2\xa0in drugih. Yeats je napisal uvod v angle\xc5\xa1ki prevod Gitan\xc5\xbealija. Slednje delo je sorazmerno je sorazmerno zgodaj prevedel v slovenski jezik tudi Alojz Gradnik skupaj s \xc5\xa1e drugimi zbirkami od leta 1921 do 1924. Novembra 1912 Tagore pri\xc4\x8dne promocijo po Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah\xc2\xa0in Angliji. Od 1916-1917 potuje tudi na Japonsko. Ni bil podpornik nacionalizma in je bil zato visoko cenjen med mirovniki,_NEWLINE_63-letni Tagore sprejme vabila in obi\xc5\xa1\xc4\x8de Peru, Mahiko, Argentino v zameno za pla\xc4\x8dilo. Ko se vrne domov, se odpravi naprej v Italijo, maja leta 1926 se seznani s Benitom Mussolinijem v Rimu._NEWLINE_Tagore in dva kolega odidejo za \xc5\xa1tiri mesece po jugovzhodni Aziji po Baliju, Javi, Kuali Lumpur, Tajski in Singapurju. Odide v Evropo za leto dni. Vedno ve\xc4\x8d razlaga o odnosih med Indijci in Britanci. Obi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa0vico, Dansko, Nem\xc4\x8dijo in Sovjetsko zvezo.\xc2\xa0Tagore izmenja stali\xc5\xa1\xc4\x8da med potovanji z znanimi kulturniki in znanstveniki, kot so Henri Bergson, Albert Einstein, Robert Frost, Thomas Mann, George Bernard Shaw, H.G. Wells.itd. Tagore je kot umetnik bil v stiku z razli\xc4\x8dnimi dru\xc5\xbebami in bil odprt za vse vrste kultur, zato ga \xc5\xa1e vedno \xc5\xa1tejejo predvsem za \xc4\x8dloveka, ki je bil pred svojim \xc4\x8dasom.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetudi je znan predvsem po svoji poeziji, je Tagore pisal romane, eseje, kratke zgodbe in tiso\xc4\x8de pesmi. Kar se ti\xc4\x8de proze, se najvi\xc5\xa1je cenijo njegove kratke zgodbe, ki so bila, vsaj kar se ti\xc4\x8de bengal\xc5\xa1\xc4\x8dine, prve sploh. Dela so po tonu ritmi\xc4\x8dna, optimisti\xc4\x8dna in liri\xc4\x8dna po naravi. Snov je iskal v preprostih vsakdanjih re\xc4\x8deh. Strokovne teme so se prepletale z zgodovinske, jezikoslovne in spiritualne teme. Pisal je tudi avtobiografije in potopise.\n_START_SECTION_\nSlike\n_START_PARAGRAPH_\nPri \xc5\xa1estdesetih se je Tagore lotil slikanja in risanja. Uspe\xc5\xa1ne razstave mnogih njegovih slikarskih del so bile razstavljene po Evropi. Za razstavo so ga navdu\xc5\xa1illi umetniki, ki jih je spoznal na jugu Francije. Po slikah sode\xc4\x8d bi lahko bil barvno slep, izbiral je barve in nenavadno estetiko.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPri \xc5\xa1estnajstih letih je igralec v uprizoritvi Molierovih del pod vodstvom svojega brata. Pri dvajsetih napi\xc5\xa1e svojo prvo dramo-opero Valmiki Pratibha (Genij iz\xc2\xa0Valmiki), kjer se vidi zahodnja\xc5\xa1ki vpliv, ko vrine med sicer zelo meditativne vsebine tudi adaptacijo ljudskih in pivskih pesmi.\xc2\xa0Naslavljal je zelo razli\xc4\x8dne tematike, v slovenski jezik je prevedena tudi Po\xc5\xa1ta (napisana 1942, ko se je na primer loteval teme var\xc5\xa1avskega geta in zdravni\xc5\xa1kih dilem ob skrbi za sirote. Biografinja\xc2\xa0Betty Jean Lifton je celo sumila, da lik Korczak, v dvomih o tem, ali se lahko odlo\xc4\x8da o tem, kako in kdaj umreti, olaj\xc5\xa1a otrokom pot v gotovo smrt.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nRomani\n_START_PARAGRAPH_\nTagore je napisal osem romanov in \xc5\xa1tiri novele, tj. kraj\xc5\xa1e romane. Najbolj viden je Ghare Baire oziroma Dom in svet, ki naslavlja indijski nacionalizem, terorizem in verski \xc5\xbear, ki se kon\xc4\x8da s smrtno rano mladega junaka, ki se prepusti \xc4\x8dasu. Roman je nastal kot posledica depresivnega obdobja Tagora leta 1914._NEWLINE_Gora\xc2\xa0se je lotevala indijske identitete, podobno kot Dom in svet, a tokrat namenoma prepreden z ljubezenskim trikotnikom in mo\xc4\x8dno tako dru\xc5\xbeinsko kot versko zgodbo. Irska sirota po uporu sepojev, odraste v indijski dru\xc5\xbeini z imenom Gora. Ker se ne zaveda svojih korenin, se popolnoma spoji s hindujsko kulturo in politiko. Zaljubi se v brahmansko dekle, kar prisili njegovega o\xc4\x8deta, da mu objasni njegovo poreklo. Gora \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeeljan politike in prihodnosti, kakr\xc5\xa1no si je zamislil, se mora spopasti tako s tradicijo, kolonializmom, kot tudi s tem, kdo je, ko ljubi._NEWLINE_Napisal je tudi roman Jogajog, \xc5\xa0e\xc5\xa1er Kobita oziroma Zadnja pesem, a nobena od teh knjig ni prevedena v slovenski jezik.\n_START_SECTION_\nPesnitve\n_START_PARAGRAPH_\nTagore ohranja pesni\xc5\xa1ki slog, ki ima tradicijo \xc5\xa1e iz 15. in 16. stoletja. Klasi\xc4\x8dni formalizmi so obsegali vse od komi\xc4\x8dnega, vizionarskega in ekstaze. Najbolj zrele pesnitve so uporabljale bangalsko ljudsko izro\xc4\x8dilo. Tak\xc5\xa1ne pesmi, osve\xc5\xbeene in ponovno popularizirane, so romantizirale \xc5\xbeivljenje in tudi bile na nek na\xc4\x8din upor proti me\xc5\xa1\xc4\x8danski verski in socialni pravovernosti.\xc2\xa0_NEWLINE_Modernizmu in realizmu, ki je postala nova tehnologija pripovedovanja v bengalski literaturi, je nasprotoval z eksprimentalno literaturo._NEWLINE_Tagorejeve pesnitve so bile komponirane s pomo\xc4\x8djo razli\xc4\x8dnih skladateljev kakr\xc5\xa1ni so bili Arthur Shepherd,\xc2\xa0Aleksander Zemljinski, Josef Bohuslav Foerster,\xc2\xa0Leo\xc5\xa1 Jan\xc3\xa1\xc4\x8dek,\xc2\xa0Garry Schyman,\xc2\xa0Richard Hageman.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nTagore se je upiral imperializmu in podpiral indijske nacionaliste. Vidno se je zavzemal za izobra\xc5\xbeevanje in samopomo\xc4\x8d in tako izpostavljal britansko administracijo in nadvlado kot posledico dru\xc5\xbebene bolezni indijskega naroda. Slepa revolucija bi po njegovem lahko povzro\xc4\x8dila veliko \xc5\xa1kode, zato je potrebno krepiti trajnostno izobra\xc5\xbeevanje._NEWLINE_Tak\xc5\xa1ni pogledi so mnoge razjezili. Skorajda je bil \xc5\xbertev atentata v ZDA v San Franciscu v letu 1916. S pesmijo je krepil indijsko gibanje za neodvisnost. Dvoje njegovih politi\xc4\x8dnih pesmi\xc2\xa0\xc2\xbbChitto Jetha Bhayshunyo\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbKamor gre misel brez strahu\xc2\xab) in\xc2\xa0\xc2\xbbEkla Chalo Re\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xab\xc4\x8ce se niso odzvali na tvoj klic, pojdi sam\xc2\xab), je pridobilo navdu\xc5\xa1enje, slednjo je zelo cenil Gandhi.\xc2\xa0\xc4\x8cetudi je bil kriti\xc4\x8den do aktivizma, kakr\xc5\xa1nega je ponudil\xc2\xa0Gandhi, je bil Tagore vseeno klju\xc4\x8den pri razre\xc5\xa1evanju konflikta Gandhi\xe2\x80\x93Ambedkar\xc2\xa0(predstavnik nedotakljive kaste je v razpravi imel pomembne pomisleke o volilni kvoti nedotakljive kaste v novi indijski ustavi) in tako omeh\xc4\x8dal vsaj eno od Gandhijevih gladovnih stavk\xc2\xa0\xc2\xbbdo smrti\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nVpliv njegove umetnosti, osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov rojstni dan se \xc5\xa1e vedno praznuje z nekaterimi festivali in lokalnimi dogodki. Za \xc4\x8dasa njegovega \xc5\xbeivljenja je bila njegova poezija izredno pomembna za povojno razumevanje okolja. Veliko angle\xc5\xa1kih literarnih teoretikov je iskalo in podpiralo indijskega pesnika, da bi mu dali mesto v svetovni pesmi, pa tudi da bi dali Indiji njen lasten glas. Ker je ve\xc4\x8dino svojih pesmi prevedel sam v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, iz katere se je kasneje \xc5\xa1irila po svetu, je \xc5\xa1e vedno veliko kriti\xc4\x8dnih besed namenjenih prav temu, kako klju\xc4\x8dna je za razumevanje njegove pesmi bengal\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki je jezik, v katerem je pesnil in je tako najbolje hranila vse besedne in druga\xc4\x8dne igre, ki niso vedno dobre prevedljive ali prevedene, \xc4\x8detudi je delo opravil pesnik sam._NEWLINE_Ker je bil po prvi svetovni vojni eden bolj prepoznavnih pesnikov, je postal nemudoma pomemben vpliv po svetu, tako je vplival med drugim tudi na Pabla Nerudo in \xc5\xa0panca: Jos\xc3\xa9 Ortega y Gasset,\xc2\xa0Zenobia Camprub\xc3\xad. Na razli\xc4\x8dnih koncih sveta so dru\xc5\xa1tva, ki zbirajo in prevajajo njegove pesmi.'