b'\n_START_ARTICLE_\nEvropsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc4\x8dlovekove pravice\n_START_SECTION_\nOrganizacija sodi\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nEvropsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc4\x8dlovekove pravice (ES\xc4\x8cP) je eden izmed najpomembnej\xc5\xa1ih organov Sveta Evrope poleg Parlamentarne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, Odbora ministrov, Kongresa lokalnih in regionalnih skupnosti in drugih. Je mednarodno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de s sede\xc5\xbeem v Strasbourgu (glavno mesto Alzacije, severovzhodni del Francije). V sedanji zasnovi je bilo ustanovljeno na podlagi Evropske konvencije o \xc4\x8dlovekovih pravicah (EK\xc4\x8cP), z dodatnim Protokolom XI, dne 11. novembra 1998.   _NEWLINE_Z ustanovitvijo je bila uradno odpravljena sodna funkcija Odbora ministrov, ki danes nosi med drugimi pristojnostmi tudi odgovornost za nadzor nad izvr\xc5\xa1evanjem sodb. Ne smemo ga zamenjevati s Sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem Evropske skupnosti, ki ima svoj sede\xc5\xbe v Luksemburgu.  Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de sestavlja natanko toliko sodnikov, kolikor je dr\xc5\xbeav pogodbenic \xe2\x80\x93 danes 47. Vse te dr\xc5\xbeave, med njimi tudi Republika Slovenija, so ratificirale Konvencijo o varstvu \xc4\x8dlovekovih pravic in temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din. Sodnike voli skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Sveta Evrope s seznama treh kandidatov, ki jih predlaga vlada posamezne dr\xc5\xbeave. Sodniki ne zastopajo dr\xc5\xbeave, ampak so \xc4\x8dlani sodi\xc5\xa1\xc4\x8da kot posamezniki. Njihov mandat traja 9 let, po prete\xc4\x8denem mandatu pa ne morejo biti ponovno izvoljeni. Mandat jim preneha z dopolnjenimi 70 leti, a lahko potem nadaljnje obravnavajo posamezne dodeljene primere.  ES\xc4\x8cP ima Poslovnik ES\xc4\x8cP (Rules of court), ki je poleg EK\xc4\x8cP za delovanje najpomembnej\xc5\xa1i pravni vir. Poslovnik je iz \xc5\xa1estih vsebinskih sklopov.\n_START_SECTION_\nPostopek pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem\n_START_PARAGRAPH_\nUradna jezika ES\xc4\x8cP sta angle\xc5\xa1\xc4\x8dina in franco\xc5\xa1\xc4\x8dina, prito\xc5\xbebe pa so lahko napisane v kateremkoli uradnem jeziku dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic Sveta Evrope. Postopek se na\xc4\x8deloma izvaja v enem izmed uradnih jezikov ES\xc4\x8cP. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de uveljavlja Evropsko konvencijo o \xc4\x8dlovekovih pravicah in tako zagotavlja, da \xc4\x8dlanice Sveta Evrope spo\xc5\xa1tujejo pravice in jamstva iz konvencije. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de obravnava le prito\xc5\xbebe oziroma vloge, ki naj bi kr\xc5\xa1ile EK\xc4\x8cP in ne deluje kot prito\xc5\xbebeno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v odnosu do dr\xc5\xbeavnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d. Prav tako ne posreduje neposredno proti organu, proti kateremu se vlaga prito\xc5\xbeba. ES\xc4\x8cP ne spremeni ali razveljavi odlo\xc4\x8dbe doma\xc4\x8dih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d. Postopek pred ES\xc4\x8cP je javen in adversaren, v najve\xc4\x8d primerih pisen. Vsaka fizi\xc4\x8dna in pravna oseba lahko vlo\xc5\xbei prito\xc5\xbebo, \xc4\x8de meni, da ji je dr\xc5\xbeava \xc4\x8dlanica (ali ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav) neposredno kr\xc5\xa1ila EK\xc4\x8cP in njene protokole, s tem posledi\xc4\x8dno njihova jamstva in pravice. To vlogo se predlo\xc5\xbei na obrazcu tajni\xc5\xa1tva Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je dostopna na spletu, vsebovati pa mora kopije pomembnih dokumentov, predvsem relevantnih sodnih odlo\xc4\x8db. Ni pogoj, da je prito\xc5\xbenik dr\xc5\xbeavljan ene izmed \xc4\x8dlanic Sveta Evrope. 35. \xc4\x8dlen Konvencije o varstvu \xc4\x8dlovekovih pravic in temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din dolo\xc4\x8da kriterije sprejemljivosti prito\xc5\xbebe oziroma merila dopustnosti. Da bi ES\xc4\x8cP lahko razglasilo zadevo za dopustno, mora vlagatelj dokazati, da je iz\xc4\x8drpal vsa razpolo\xc5\xbeljiva pravna sredstva v dr\xc5\xbeavi, proti kateri je naperjena prito\xc5\xbeba. Vloga mora biti podana v \xc5\xa1estih mesecih od dneva sprejetja oziroma vro\xc4\x8ditve kon\xc4\x8dne odlo\xc4\x8ditve po doma\xc4\x8dem pravu. Vlagatelj se mora sklicevati na dolo\xc4\x8dbe EK\xc4\x8cP ter utemeljiti, da gre v njegovem primeru za kr\xc5\xa1itev pravic in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din, ki jih zagotavljajo EK\xc4\x8cP in njeni Protokoli.  _NEWLINE_Prito\xc5\xbeniki lahko sami predlo\xc5\xbeijo prito\xc5\xbebo, po odlo\xc4\x8ditvi, da je prito\xc5\xbeba sprejeta, pa je potrebno in obvezno pravno zastopanje. Obstaja shema pravne pomo\xc4\x8di za tiste, ki nimajo dovolj finan\xc4\x8dnih sredstev (BPP). Vsaka prito\xc5\xbeba je dodeljena oddelku, kjer jo obravnava komisija ali Senat (sedmih sodnikov). \xc4\x8ce prito\xc5\xbeba ne izpolnjuje enega od kriterijev dopustnosti, je dodeljena komisiji. Vlada to\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave je navadno pozvana, da v 12 tednih po\xc5\xa1lje pisne pripombe o dopustnosti in utemeljenosti vloge.    _NEWLINE_Sodba Senata postane pravnomo\xc4\x8dna po 3 mesecih od izdaje. V tem \xc4\x8dasu lahko vsaka stranka (prito\xc5\xbenik ali Vlada to\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave) zahteva, da se zadeva preda Velikemu senatu (sedemnajstih sodnikov), \xc4\x8de gre za ob\xc4\x8de pomembno sporno vpra\xc5\xa1anje. Vse pravnomo\xc4\x8dne sodbe so za to\xc5\xbeeno dr\xc5\xbeavo zavezujo\xc4\x8de.  Prito\xc5\xbenik v primeru dobljene to\xc5\xbebe pridobi denarni znesek oziroma od\xc5\xa1kodnino. Dr\xc5\xbeavam je nalo\xc5\xbeena denarna kazen, velikokrat pa so njihove obveznosti pomembnej\xc5\xa1e, saj morajo odpraviti pomanjkljivosti zakonodaje in pravnih ureditev.\n_START_SECTION_\n2. \xc4\x8dlen Konvencije (Pravica do \xc5\xbeivljenja)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ilih v. Slovenija (\xc5\xa1t. 71463/01, 9. april 2009): Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je ugotovilo kr\xc5\xa1itev dolo\xc4\x8db Konvencije, ker doma\xc4\x8di organi niso izvedli u\xc4\x8dinkovite preiskave smrti, do katere naj bi pri\xc5\xa1lo zaradi malomarnega zdravljenja._NEWLINE_Volk v. Slovenija (\xc5\xa1t. 62120/09, 13. december 2012): v postopku je bilo ugotovljeno, da je dr\xc5\xbeava izvedla u\xc4\x8dinkovito preiskavo samomora v zaporu. Hkrati ni ravnala v nasprotju z dol\xc5\xbenostjo prepre\xc4\x8diti neposredno groze\xc4\x8d samomor zapornika.\n_START_SECTION_\n3. \xc4\x8dlen Konvencije (Prepoved mu\xc4\x8denja)\n_START_PARAGRAPH_\nRehbock v. Slovenija (\xc5\xa1t. 29462/95, 28. november 2000): ugotovljeno je bilo, da ravnanje policistov ob prito\xc5\xbenikovi aretaciji pomenilo kr\xc5\xa1itev Konvencije._NEWLINE_Matko v. Slovenija (\xc5\xa1t. 43393/98, 2. november 2006): kr\xc5\xa1itev Konvencije zaradi grobega ravnanja s strani Policije. Poleg tega je bila kr\xc5\xa1itev ugotovljena \xc5\xa1e, ker preiskava tega dogodka ni bila u\xc4\x8dinkovita._NEWLINE_Mandi\xc4\x87 in Jovi\xc4\x87 v. Slovenija (\xc5\xa1t. 5774/10 in \xc5\xa1t. 5985/10, 20. oktober 2011): Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je Slovenijo obsodilo zaradi neprimernih razmer v priporu. Poleg tega je ugotovilo tudi kr\xc5\xa1itev 13. \xc4\x8dlena Konvencije, saj prito\xc5\xbeniki v zvezi s prej opisano kr\xc5\xa1itvijo niso imeli na voljo nobenega pravnega sredstva._NEWLINE_W. v. Slovenija (\xc5\xa1t. 24125/06, 23. januar 2014): kr\xc5\xa1itev zaradi \xc5\xa1estnajst let trajajo\xc4\x8dega kazenskega postopka v zvezi s posilstvom, v katerem je bila prito\xc5\xbenica o\xc5\xa1kodovanka. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je ugotovilo, da ima prito\xc5\xbenica \xc5\xa1e vedno status \xc5\xbertve kljub temu, da ji je dr\xc5\xbeava zaradi dolgotrajnega postopka \xc5\xbee izpla\xc4\x8dala od\xc5\xa1kodnino v vi\xc5\xa1ini 5.000 EUR.\n_START_SECTION_\nPomembne sodbe Evropskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za \xc4\x8dlovekove pravice\n_START_PARAGRAPH_\nAtaykaya vs. Turkey_NEWLINE_Bowman vs. UK_NEWLINE_Jeli\xc4\x87 proti Hrva\xc5\xa1ki_NEWLINE_L.M. and Others vs. Russia_NEWLINE_Mavi\xc4\x8d proti Hrva\xc5\xa1ki_NEWLINE_Kuri\xc4\x8d in ostali proti Sloveniji_NEWLINE_Leyla \xc5\x9eahin proti Tur\xc4\x8diji_NEWLINE_Jerusalem proti Avstriji_NEWLINE_Scharsach proti Avstriji_NEWLINE_Petrova proti Latviji_NEWLINE_Alajos Kiss proti Mad\xc5\xbearski _NEWLINE_Perin\xc3\xa7ek proti \xc5\xa0vici _NEWLINE_Erla Hlynsdottir proti Islandiji\n_START_SECTION_\nDodatne informacije\n_START_PARAGRAPH_\nNaslov ES\xc4\x8cP-ja:_NEWLINE_European Court of Human Rights_NEWLINE_Council of Europe_NEWLINE_F-67075 Strasbourg Cedex_NEWLINE_Francija_NEWLINE_Na spletu je omogo\xc4\x8den dostop do prito\xc5\xbebenega obrazca na tej povezavi: Obrazec_NEWLINE_Poleg so tudi Navodila za izpolnjevanje obrazca.\n_START_SECTION_\nKronolo\xc5\xa1ki razvoj sodi\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\n1.) 5. maj 1949 Ustanovitev Sveta Evrope._NEWLINE_"Winston Churchill je v Univerzi v Zurich-u 19. septembra 1946 pozval k nastanku "Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Evrope" in ustanovitvi Sveta Evrope."_NEWLINE_"Ta \xc5\xbeelja se je uresni\xc4\x8dila 5. maja 1949 s t. i. Londonsko pogodbo, ki je vzpostavila Svet Evrope in podpisana s strani desetih dr\xc5\xbeav (Belgije, Danske, Francije, Irske, Italije, Luksemburga, Nizozemske, Norve\xc5\xa1ke, \xc5\xa0vedske in Zdru\xc5\xbeenega Kraljestva)."_NEWLINE_"Svet Evrope se je od tedaj razvil v najve\xc4\x8djo organizacijo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc4\x8dlovekovih pravic na evropskem kontinentu. Vklju\xc4\x8duje 47 dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic, 28 od teh so \xc4\x8dlanice Evropkse Unije. Vse \xc4\x8dlanice so podpisale Evropsko Konvencijo o \xc4\x8clovekovih Pravicah, ki je namenjena za za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc4\x8dlovekovih pravic, demokracije in vladavino prava."_NEWLINE_ 2.) 4. november 1950 Sprejetje Konvencije _NEWLINE_"V Rimu je bila podpisana Konvencija za Za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc4\x8clovekovih Pravic s strani Sveta Evrope in je predstavljala prvi mednarodni legalni instrument za za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc4\x8dlovekovih pravic"_NEWLINE_ 3.) 3. september 1953 Konvencija stopi v veljavo_NEWLINE_ 4.) 21. januar 1959 Posvetovalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Sveta Evrope izvoli prve \xc4\x8dlane Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da 5.)23.-28. februar 1959 Prvo zasedanje sodi\xc5\xa1\xc4\x8da _NEWLINE_ 6.) 18. september 1959 Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de sprejme Poslovnik Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da _NEWLINE_ 7.) 14. november 1960 Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de izda svojo prvo sodbo: Lawless proti Irski. _NEWLINE_"8. Novembra 1957 je dr\xc5\xbeavljan Irske Gerard Lawless, star 22 let,vlo\xc5\xbeil prito\xc5\xbebo na Evropsko Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc4\x8clovekove Pravice zoper Republiki Irski. Lawless je bil aretiran zaradi suma pripadnosti illegalni organizaciji (I.R.A.)in bil pridr\xc5\xbean brez obto\xc5\xbebe ali sodnega procesa v "Curragh Internment Camp" do 11. decembra 1957 pod ukazom Ministra za Pravosodje zaukazanim na podlagi "Offence Against the State (amedment) Akta, 1940". Lawless je trdil da je to v nasprotju z Evropsko Konvencijo o \xc4\x8clovekovih pravicah, natan\xc4\x8dneje z 5. in 6. artiklom, ki zagotavljata pravico do svobode in varnosti posameznika in pravilno izvajanje prava. Lawless je terjal od\xc5\xa1kodnino za pridr\xc5\xbeanost v zaporu. _NEWLINE_Evropsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je zaklju\xc4\x8dilo (v ve\xc4\x8dini), da zaprtje Gerarda Lawlessa med 13. julijem in 11. decembrom pod ukazom Ministra za Pravosodje zaukazanim na podlagi "Offence Against the State (amedment) Akta, 1940" ni v nasprotju z Evropsko konvencijo o \xc4\x8clovekovih pravicah."_NEWLINE_ 9.) 1. november 1998 Za\xc4\x8dne veljati Protokol \xc5\xa1t. 11 h Konvenciji, ki ustanovi "novo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de"_NEWLINE_"Vzpostavitev enotnrga trajnega Evropskega Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8clovekovih pravic vzpostavljen v Strasbourgu pod Protokolom \xc5\xa1t. 11 h Konvenciji, zamenjaju\xc4\x8d obstoje\xc4\x8di sistem."_NEWLINE_ 10.) 18. september 2008 Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de izda svojo 10.000. sodbo._NEWLINE_ 11.) 1. junij 2010 veljati za\xc4\x8dne Protokol \xc5\xa1t. 14, katerega namen je zagotoviti dolgoro\xc4\x8dno u\xc4\x8dinkovitost Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da.'