b'\n_START_ARTICLE_\nBudimpe\xc5\xa1ta\n_START_SECTION_\nDeli mesta\n_START_PARAGRAPH_\nBudimpe\xc5\xa1ta se razteza ob obeh bregovih Donave, ki te\xc4\x8de od severa proti jugu. Razdeljena je na 23 okro\xc5\xbeij, vsako okro\xc5\xbeje je ob\xc4\x8dina. Na desnem bregu se nahaja nekdanje samostojno mesto Budim (Buda) in severno od njega Stari Budim (\xc3\x93buda). Pe\xc5\xa1ta se nahaja ob levem bregu Donave. Na Donavi je nastalo tudi nekaj otokov. Severno od mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da sta Margit - sziget (Margaretin otok, poimenovan po h\xc4\x8deri B\xc3\xa9le IV., ki je \xc5\xbeivela v oto\xc5\xa1kem dominikanskem samostanu iz leta 1251), danes priljubljen park in rekreacijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, in \xc3\x93budai - sziget (Starobudimski otok), na otoku Csepel sziget ju\xc5\xbeno od mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da je danes re\xc4\x8dno tovorno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe dokazujejo poseljenost obmo\xc4\x8dja dana\xc5\xa1nje Budimpe\xc5\xa1te \xc5\xbee v kameni dobi. Pozneje je na mestu dana\xc5\xa1nje \xc3\x93bude keltsko pleme Evariski ustanovilo majhno naselbino Ak-Ink (bogate vode). Na njenih temeljih so Rimljani leta 89 ustanovili mesto Aquincum, ki je leta 106 postalo glavno mesto province Spodnja Panonija in to ostalo vse do konca 4. stoletja. Na mestu dana\xc5\xa1nje Pe\xc5\xa1te (ob levem bregu Donave) je stalo mesto Contra aquincum (ali Trans Aquincum)._NEWLINE_V 5.stoletju,obdobju Hunov kralj Attila zgradi svoje mesto. Leta 896 so obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega mesta zasedli Mad\xc5\xbeari in postopoma so nastala do leta 1873 samostojna mesta Stari Budim (\xc3\x93buda), Budim (Buda) in Pe\xc5\xa1ta (Pest)._NEWLINE_Leta 1241 so Mongoli napadli Pe\xc5\xa1to in prek zamrznjene Donave \xc5\xa1e Budim. Zaradi tega je dal kralj B\xc3\xa9la IV. utrditi gri\xc4\x8d na desnem bregu Donave. Znotraj te utrdbe je nastal novi Budim, ki je leta 1247 postal sede\xc5\xbe kraljevega dvora, leta 1361 pa tudi glavno mesto Mad\xc5\xbearske. V tem \xc4\x8dasu, ko so an\xc5\xbeuvinski kralji \xc5\xa1irili trgovino, so se mo\xc4\x8dno razvila. Budim je do\xc5\xbeivel razcvet v \xc4\x8dasu Sigismunda Luksembur\xc5\xa1kega in \xc5\xa1e zlasti Matije Korvina (kralja Matja\xc5\xbea), ki je dal sezidati renesan\xc4\x8dno pala\xc4\x8do in ustanovil knji\xc5\xbenico._NEWLINE_Turki so zasedli Pe\xc5\xa1to leta 1526 po zmagi v bitki pri Moh\xc3\xa1csu. Budim so zasedli 15 let kasneje. Prestolnica se je preselila v Pozsony (dana\xc5\xa1njo Bratislavo), Budim pa je postal glavno mesto tur\xc5\xa1ke province. Do tur\xc5\xa1kega umika leta 1686, ko so dana\xc5\xa1njo Mad\xc5\xbearsko zasedli Habsbur\xc5\xbeani, je ve\xc4\x8dina stavb zaradi nevzdr\xc5\xbeevanja propadala, le nad termalnimi vrelci so nastala kopali\xc5\xa1\xc4\x8da. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dji razcvet v tem \xc4\x8dasu je do\xc5\xbeivela Pe\xc5\xa1ta, od leta 1723 tudi sede\xc5\xbe uprave mad\xc5\xbearskega dela kraljevine. Leta 1777 se je v Budim iz Nagyszombata (dana\xc5\xa1nje Trnave) preselila univerza, ki se je \xc5\xbee \xc4\x8dez 7 let preselila v Pe\xc5\xa1to. Leta 1784 se je prestolnica iz Bratislave ponovno preselila v Budim. V \xc4\x8dasu grofa Istv\xc3\xa1na Sz\xc3\xa9chenyja so vsa tri mesta do\xc5\xbeivela ponoven razcvet in pri\xc4\x8dela dobivati dana\xc5\xa1njo podobo._NEWLINE_Ob vstaji leta 1849 so se prvi\xc4\x8d pojavile zahteve po zdru\xc5\xbeitvi vseh treh mest. Habsbur\xc5\xa1ka oblast se je temu upirala vse do leta 1873, ko je Budimpe\xc5\xa1ta z zdru\xc5\xbeitvijo Bude, \xc3\x93bude in Pe\xc5\xa1te tudi formalno nastala in bila glavno mesto ogrskega dela leta 1867 ustanovljene Avstro-Ogrske._NEWLINE_Zlasti pe\xc5\xa1tanska stran se je \xc5\xa1e naprej razvijala, mesto je postalo prometno vozli\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave, leta 1896, ravno na 1000. obletnico mad\xc5\xbearske osvojitve Panonije, pa je kot drugo mesto na svetu (za Londonom) dobilo podzemno \xc5\xbeeleznico. _NEWLINE_Razvoj mesta je zaustavila prva svetovna vojna, po kateri je postalo prestolnica neodvisne, vendar s trianonsko pogodbo mo\xc4\x8dno okle\xc5\xa1\xc4\x8dene Mad\xc5\xbearske. Med drugo svetovno vojno so leta 1944, po strmoglavljenju Mikl\xc3\xb3sa Horthyja, mesto zasedli Nemci in pobili pribli\xc5\xbeno tretjino izmed 500.000 budimpe\xc5\xa1tanskih Judov. Precej \xc5\xa1kode so povzro\xc4\x8dila tako bombardiranja ameri\xc5\xa1kih bombnikov kot obleganje Rde\xc4\x8de armade, ki je 13. februarja osvobodila mesto. _NEWLINE_Leta 1956 je izbruhnila mad\xc5\xbearska protikomunisti\xc4\x8dna vstaja, ki jo je sovjetska vojska z ogromno premo\xc4\x8djo krvavo zatrla. Ubitih je bilo ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d ljudi, mad\xc5\xbearskega predsednika Imre Nagya, ki se zatekel v Jugoslovansko ambasado (zraven Trga Herojev), je takratna jugoslovanska vlada izdala Sovjetom, ki so ga na tajnem procesu obsodili na smrt ter ga kmalu zatem usmrtili. Mad\xc5\xbearska je tako ostala komunisti\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava in tudi \xc4\x8dlanica Var\xc5\xa1avskega Pakta \xc5\xa1e dobrih 30 let, kar je negativno vplivalo na njen razvoj, kot tudi na razvoj Budimpe\xc5\xa1te. Gospodarstvo, ki je bilo pred komunizmom enako gospodarstvu Avstrije, je bilo leta 1989 neprimerljivo slab\xc5\xa1e in je na ni\xc5\xbejem nivoju \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Po letu 1956 je novi, Sovjetski Zvezi naklonjeni predsednik J\xc3\xa1nos K\xc3\xa1d\xc3\xa1r z dovoljenjem SSSR uvedel reforme, ki so dokaj sprostile do tedaj trdi komunisti\xc4\x8dni sistem. Tako so Mad\xc5\xbeari kot prvi izmed komunisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav imeli dostop do raznih \xc2\xbbluksuznih\xc2\xab\xc2\xa0dobrin (npr. hladilniki, TV, bolje zalo\xc5\xbeene trgovine kot v drugih komunisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah, itd.). Sprostitev se je poznala tudi po nekoliko bolj spro\xc5\xa1\xc4\x8denem vzdu\xc5\xa1ju kot drugje, npr. prosta potovanja po dr\xc5\xbeavi in v druge komunisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave, itd. Glavni razlog za te spremembe je bil strah pred ponovno vstajo mad\xc5\xbearskega ljudstva proti komunizmu. Tako je bila Mad\xc5\xbearska, predvsem pa Budimpe\xc5\xa1ta najbolj svobodna komunisti\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava razen Jugoslavije (ki je bila na veliko vi\xc5\xa1jem nivoju \xc2\xbbsvobode\xc2\xab)._NEWLINE_Leta 1950 so mesto pove\xc4\x8dali s priklju\xc4\x8ditvijo \xc5\xa1tevilnih okoli\xc5\xa1kih naselij. Ve\xc4\x8dino vojnega razdejanja so uspeli odpraviti z obse\xc5\xbenimi obnovitvenimi deli v 50. in 60. letih.\n_START_SECTION_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna letali\xc5\xa1\xc4\x8da Ferihegy 1 in Ferihegy 2 se nahajata vzhodno od mesta. Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Ferihegy 1 se je zadnja leta uporabljalo le za tovorni in voja\xc5\xa1ki promet, sedaj pe je ponovno odprto za t. i. charterske lete (nizkocenovne prevoznike)._NEWLINE_Novej\xc5\xa1e letali\xc5\xa1\xc4\x8de Ferihegy 2 ima dva terminala in sicer Ferihegy 2A ter Ferihegy 2B. Uporablja se kot glavno mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de za potni\xc5\xa1ke prevoze.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznica\n_START_PARAGRAPH_\nBudimpe\xc5\xa1ta ima tri glavne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje. _NEWLINE_D\xc3\xa9li p\xc3\xa1lyaudvar (slovensko "Ju\xc5\xbena postaja") v Budimu se uporablja predvsem za doma\xc4\x8de vlake iz zahodnega dela dr\xc5\xbeave. Izjeme so nekateri mednarodni vlaki.  _NEWLINE_Keleti p\xc3\xa1lyaudvar (slovensko "Vzhodna postaja") v Pe\xc5\xa1ti se uporablja za ve\xc4\x8dino mednarodnih vlakov (predvsem iz srednje Evrope ter zahodne Evrope) in pa tudi za nekatere dr\xc5\xbeavne (predvsem InterCity).                                                   _NEWLINE_Nyugati p\xc3\xa1lyaudvar (slovensko "Zahodna postaja") v Pe\xc5\xa1ti se uporablja za vse potni\xc5\xa1ke vlake iz vzhodnega dela dr\xc5\xbeave ter za nekatere mednarodne, predvsem iz vzhodne Evrope._NEWLINE_Imena postaj niso neposredno povezana z destinacijami vlakov (saj npr. iz "Vzhodne postaje" vozijo vlaki predvsem na zahod itd.), temve\xc4\x8d imajo zgodovinski pomen._NEWLINE_S teh treh postaj je Budimpe\xc5\xa1ta povezana s prakti\xc4\x8dno celotno Mad\xc5\xbearsko in velikim delom Evrope. Neposredni vlaki iz Ljubljane pripeljejo na Ju\xc5\xbeno postajo, tisti prek Hrva\xc5\xa1ke ali Avstrije pa na Vzhodno.\n_START_SECTION_\nRe\xc4\x8dni promet\n_START_PARAGRAPH_\nDonava je pomembna prometna \xc5\xbeila, ki povezuje \xc4\x8crno morje s srednjo Evropo in prek sistema kanalov tudi z Renom in Severnim morjem. Budimpe\xc5\xa1tansko re\xc4\x8dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na otoku Csepel se nahaja v ju\xc5\xbenem delu mesta. Mogo\xc4\x8da so tudi kri\xc5\xbearjenja med Budimpe\xc5\xa1to in Dunajem mimo Bratislave.\n_START_SECTION_\nMestni potni\xc5\xa1ki promet\n_START_PARAGRAPH_\nMestni prevoz v Budimpe\xc5\xa1ti sestavljajo podzemna \xc5\xbeeleznica, avtobusi, trolejbusi, tramvaji, HEV (primestna \xc5\xbeeleznica) ter \xc2\xbbFogaskerek\xc2\xab\xc2\xa0(zobni\xc4\x8dasti vlak - za vo\xc5\xbenjo na hribovje Budim)._NEWLINE_Z javnim prevozom upravlja podjetje BKV v lasti mesta Budimpe\xc5\xa1ta.\n_START_SECTION_\nPodzemna \xc5\xbeeleznica\n_START_PARAGRAPH_\nBudimpe\xc5\xa1ta ima 3 linije \xc5\xbee izgrajene podzemne \xc5\xbeeleznice ter \xc4\x8detrto linijo, ki je \xc5\xa1e v gradnji._NEWLINE_M1 - (rumena linija) zgodovinska podzemna \xc5\xbeeleznica, zgrajena leta 1896 kot prva podzemna \xc5\xbeeleznica na Evropskem kontinentu,takoj za Londonsko in prva na elektriko v celotni Evropi. Od leta 2000 jo imenujejo \xc2\xbbmillenijska \xc5\xbeeleznica\xc2\xab._NEWLINE_M2 - (rde\xc4\x8da linija), prva izmed dveh metrojev (globokozemeljskih podzemnih \xc5\xbeeleznic) v Budimpe\xc5\xa1ti, zgrajena med letoma 1949 - leta 1970, povezuje vhodni in zahodni del mesta. Najglobji del linije je med postajama Batthanyi ter in Kossuth Lajos ter, kjer te\xc4\x8de proga pod Donavo. Od leta 2004 do leta 2007 so na progi tekle stalne obnove, kar je mo\xc4\x8dno ote\xc5\xbeilo prevoz po mestu._NEWLINE_M3 - (modra linija), novej\xc5\xa1a izmed dveh metrojev, zgrajena leta 1976, prvi\xc4\x8d podalj\xc5\xa1ana leta 1984 in nato \xc5\xa1e enkrat leta 1990 (do dana\xc5\xa1nje kon\xc4\x8dne postaje Ujpest). Povezuje severni in ju\xc5\xbeni del mesta. Je najdalj\xc5\xa1a izmed treh \xc5\xbee izgrajenih linij._NEWLINE_M4 - (zelena linija), najnovej\xc5\xa1a, \xc5\xa1e ne dokon\xc4\x8dana linija. Na\xc4\x8drtovati so jo za\xc4\x8deli leta 1972, gradnja pa naj bi se za\xc4\x8dela leta 1998, vendar se je zaradi razli\xc4\x8dnih, predvsem politi\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav gradnja v resnici za\xc4\x8dela \xc5\xa1ele leta 2004, zaradi dosedaj\xc5\xa1njih stalnih politi\xc4\x8dnih spodkopavanj bo gradnja v najbolj\xc5\xa1em primeru kon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele leta 2011. Cena gradnje je iz na\xc4\x8drtovanih 195 milijard HUF (1998) narasla na 511 milijard HUF (2007)._NEWLINE_Podatki iz 2012: Linija M4 bo deloma kon\xc4\x8dana leta 2014 (prvih 10 postaj). Trenutno potekajo zaklju\xc4\x8dna dela na postajah ter obnova postaj "Kalvin Ter" ter "Keleti", skozi kateri bodo sedaj tekli dve liniji.'