b'\n_START_ARTICLE_\nNizozemske de\xc5\xbeele\n_START_PARAGRAPH_\nNizozemske de\xc5\xbeele (nizozemsko de Lage Landen, francosko les Pays Bas, angle\xc5\xa1ko Low Countries) ali zgodovinsko tudi Nizozemske (nizozemsko de Nederlanden), je obalna ni\xc5\xbeinska regija v severozahodni Evropi, ki jo sestavlja spodnje pore\xc4\x8dje rek Ren, Meuse in \xc5\xa0elda, ki so se v srednjem veku razdelile na \xc5\xa1tevilne pol neodvisne kne\xc5\xbeevine, ki so se utrdile v dana\xc5\xa1nji Belgiji, Luksemburgu in Nizozemski, pa tudi v dana\xc5\xa1nji [Francoska Fladrija|[Francoski Flandriji]]. _NEWLINE_V preteklosti so se regije, ki nimajo dostopa do morja, politi\xc4\x8dno in gospodarsko povezale s tistimi, ki imajo dostop do razli\xc4\x8dnih sindikatov pristani\xc5\xa1\xc4\x8d in zaledjem in se raztezajo po celinskih delih do nem\xc5\xa1kega Porenja. Zato so danes nekateri deli Nizozemskih de\xc5\xbeel pravzaprav hriboviti, kot je Luksemburg in jug Belgije. V Evropski uniji se politi\xc4\x8dna skupina regije imenuje Beneluks (skraj\xc5\xa1ano za Belgija-Nizozemska-Luksemburg)._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Rimskega imperija je obmo\xc4\x8dje vsebovalo militarizirano mejo in kontaktne to\xc4\x8dke med Rimom in germanskimi plemeni. Z razpadom imperija so bile Nizozemske de\xc5\xbeele prizori\xc5\xa1\xc4\x8de zgodnjih neodvisnih trgovskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so zaznamovala prebujanje Evrope v 12. stoletju. V tem obdobju so tekmovali s severno Italijo kot eno najbolj gosto naseljenih regij zahodne Evrope. Ve\xc4\x8dino mest so upravljali cehi in sveti skupaj z vladarjem kot figuro; vzajemno delovanje z vladarjem je bilo urejeno s strogimi pravili, ki opisujejo, kaj lahko slednji pri\xc4\x8dakujejo od njih. Vse regije so bile v glavnem odvisne od trgovine, proizvodnje in spodbujanja prostega pretoka blaga in obrtnikov. _NEWLINE_Nizozemska in francoska nare\xc4\x8dja so bila glavni jeziki, ki so se uporabljali v posvetnem mestnem \xc5\xbeivljenju.\n_START_SECTION_\nTerminologija\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko gledano je izraz \xc2\xbbNizozemske de\xc5\xbeele\xc2\xab\xc2\xa0nastal na dvoru burgundskih vojvod, ki je uporabil izraz les pays de par de\xc3\xa7\xc3\xa0 (\xc2\xbbde\xc5\xbeele tukaj\xc2\xab) za Nizozemske de\xc5\xbeele, v nasprotju z les pays de par del\xc3\xa0 (\xc2\xbbde\xc5\xbeele tam\xc2\xab) za vojvodstvo Burgundija in svobodno grofijo Burgundijo, ki sta bili del njunega podro\xc4\x8dja, vendar geografsko lo\xc4\x8deni od Nizozemskih de\xc5\xbeel . Guvernerka Marija Mad\xc5\xbearska je uporabila izraze les pays de par de\xc3\xa7a in Pays d\'Embas, ki sta se razvili v Pays-Bas ali Nizozemske de\xc5\xbeele. Danes je ta izraz obi\xc4\x8dajno prilagojen sodobnim politi\xc4\x8dnim mejam  in se uporablja na enak na\xc4\x8din kot izraz Beneluks._NEWLINE_Ime dr\xc5\xbeave Nizozemska ima enako etimologijo in izvor kot ime za regijo Nizozemske de\xc5\xbeele, zaradi nether, kar pomeni \'nizek\' . V samem nizozemskem jeziku je De Lage Landen sodoben izraz za Nizozemske de\xc5\xbeele, De Nederlanden (mno\xc5\xbeina) pa se uporablja za podro\xc4\x8dja Karla V., zgodovinske Nizozemske de\xc5\xbeele iz 16. stoletja, za dr\xc5\xbeavo pa se uporablja Nederland (ednina). V uradni uporabi pa je ime nizozemskega kraljestva je \xc5\xa1e vedno Kraljevina Nizozemska, Koninkrijk der Nederlanden (mno\xc5\xbeina). To ime izvira iz 19. stoletja za\xc4\x8detka kraljestva, ki je prvotno vklju\xc4\x8devalo \xc5\xa1e dana\xc5\xa1njo Belgijo._NEWLINE_V nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dini in v manj\xc5\xa1i meri v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini pomenijo Nizozemske de\xc5\xbeele Nizozemsko in Belgijo, v\xc4\x8dasih Nizozemsko in Flandrijo - nizozemsko govore\xc4\x8do severno Belgijo. Na primer, derbi Nizozemskih de\xc5\xbeel (Derby der Lage Landen) je \xc5\xa1portni dogodek med Belgijo in Nizozemsko._NEWLINE_Belgija se je leta 1830 lo\xc4\x8dila od (severne) Nizozemske. Nova dr\xc5\xbeava je dobila ime iz Belgica, latiniziranem imenu za Nizozemske de\xc5\xbeele, kot je bilo znano med osemdesetletno vojno (1568-1648). Nizozemske de\xc5\xbeele so bile v tej vojni razdeljene na dva dela. Po eni strani se je severna zvezna Nizozemska ali Belgica Foederata uprla \xc5\xa1panskemu kralju; na drugi strani pa je ju\xc5\xbena kraljeva Nizozemska ali Belgica Regia ostala zvesta \xc5\xa1panskemu kralju.   Ta razkorak je postavil zgodnje temelje za kasnej\xc5\xa1i moderni dr\xc5\xbeavi Belgijo in Nizozemsko.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRegija je politi\xc4\x8dno nastala v karolin\xc5\xa1kem cesarstvu; natan\xc4\x8dneje, ve\xc4\x8dina ljudi v njem je bila v vojvodstvu Spodnja Lorena . Po razpadu Spodnje Lorene so Nizozemske de\xc5\xbeele pri\xc5\xa1le pod vladavino razli\xc4\x8dnih gospostev, dokler niso pri\xc5\xa1le v roke vojvod Valois iz Burgundije. Zato se je velik del Nizozemskih de\xc5\xbeel imenoval Burgundska Nizozemska, ki se je do leta 1581 imenovala tudi Sedemnajst provinc. Tudi po politi\xc4\x8dni lo\xc4\x8ditvi avtonomne Republike Nizozemske (ali "zdru\xc5\xbeenih provinc") na severu "Nizozemskih de\xc5\xbeel" so se \xc5\xa1e naprej uporabljale za skupno ozna\xc4\x8devanje regije. Regija je bila politi\xc4\x8dno za\xc4\x8dasno zdru\xc5\xbeena med letoma 1815 in 1839, kot Kraljevina Zdru\xc5\xbeene Nizozemske, preden se je ta razdelila v tri sodobne dr\xc5\xbeave Nizozemsko, Belgijo in Luksemburg.\n_START_SECTION_\nV literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nEna najstarej\xc5\xa1ih literarnih oseb v Nizozemskih de\xc5\xbeelah je slepi pesnik Bernlef iz okoli leta 800, ki je pel tako kr\xc5\xa1\xc4\x8danske psalme kot poganske verze. Bernlef je predstavnik so\xc5\xbeitja kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in germanskega politeizma v tistem obdobju. _NEWLINE_Med prvimi primeri pisne literature so Wachtendonck psalmi, zbirka petindvajsetih psalmov, ki so nastali na obmo\xc4\x8dju Moselle-Frankish sredi 9. stoletja. S prevodom v vzhodni razli\xc4\x8dici stare nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dine (stara nizka frankov\xc5\xa1\xc4\x8dina) , vsebuje \xc5\xa1tevilne elemente starega nem\xc5\xa1kega jezika, ker je verjetno temeljil na srednje frankovskem izvirniku. Od njih je zelo malo ostalo. Psalmi so bili poimenovani po rokopisu, za katerega verjamejo, da so ohranjeni fragmenti morali biti kopirani. Ta rokopis je bil neko\xc4\x8d v lasti kanonika iz Li\xc3\xa8ga, Arnolda Wachtendoncka. Bil je nadzornik v opatiji Munsterbilzen, kjer je na\xc5\xa1el rokopis.'