b'\n_START_ARTICLE_\nNa klancu\n_START_SECTION_\nOkoli\xc5\xa1\xc4\x8dine nastanka\n_START_PARAGRAPH_\nNapisan je bil poleti leta 1902, iz\xc5\xa1el je maja 1903. Knjigo je natisnila Narodna tiskarna. Pisatelj je delo zasnoval kot pripoved o \xc5\xbeivljenju svoje matere, a zamisel se mu je tekom pisanja spreminjala in \xc5\xa1irila. Roman je najprej nosil naslov \xc5\xbdidana ruta. Ruta je predmet, ki se pojavi v prvem poglavju, in nanjo se nana\xc5\xa1ajo Franckine sanje. Po koncu ustvarjalne krize se je Cankar odlo\xc4\x8dil za veliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1i naslov dela, ki bolj ustreza  spremenjeni avtobiografi\xc4\x8dni temi. V \xc4\x8detrtem poglavju se je dogajanje romana mo\xc4\x8dno preusmerilo, spremenila se je tudi pripovedna perspektiva. Vse bolj je upo\xc5\xa1teval socialne razmere osrednjega \xc5\xbeenskega lika, njene dru\xc5\xbeine in okolja. Francka je \xc5\xa1e ostala v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du dogajanja, obnjo pa je avtor postavil \xc5\xa1e druge like. Struktura romana se spreminja in raz\xc5\xa1irja v roman prostora, zato lahko vse manj govorimo o romanu osebe. Ni realisti\xc4\x8dni roman prostora. Zanj namre\xc4\x8d ni zna\xc4\x8dilna raz\xc4\x8dlenjena pripovedna vsebina niti mno\xc5\xbeica oseb in \xc5\xa1tevilna prizori\xc5\xa1\xc4\x8da. Fabula romana ni strnjena  in kompozicijsko osredoto\xc4\x8dena na zapletanje in razpletanje dejanja. Dogajanje je postavljeno v vzro\xc4\x8dno-posledi\xc4\x8dno zaporedje, ampak je pogosto prekinjeno, cikli\xc4\x8dno in razdrobljeno. Nekateri motivi, prizori\xc5\xa1\xc4\x8da, slike, celi izseki dogajanja so nerealisti\xc4\x8dni in oprti na simboliko. V romanu je zajeta motivika iz \xc5\xbeivljenja Cankarjeve matere, njegovega o\xc4\x8deta in dru\xc5\xbeine ter tudi mladega Cankarja od odhoda v ljubljanske \xc5\xa1ole do materine smrti. Ta motivika  se pojavi \xc5\xbee v predhodnih besedilih Materi (1893) in zlasti Dve dru\xc5\xbeini (1896), kjer je \xc5\xbeelel popisati usodo svoje dru\xc5\xbeine. Ta povest nekako velja za prvo napoved romana Na klancu. Istega leta je napisal tudi novelo Sre\xc4\x8da, kateri je mo\xc4\x8d zaznati nekaj snovi, ki jo je kasneje povzel v poglavjih o materinem dekli\xc5\xa1tvu in poroki. V \xc4\x8drtici Doma je prikazal podobo mrtve matere kot nekak\xc5\xa1no slutnjo prihajajo\xc4\x8dih dogodkov. Kasneje so sledile \xc5\xa1e \xc4\x8drtice Njegova mati, Gomila in Greh ter dalj\xc5\xa1a novela Ob smrtni postelji. \xc4\x8crtica Mater je zatajil je nastala istega leta kot roman. Rokopis romana se \xc5\xbeal ni ohranil.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nRoman se za\xc4\x8dne z opisom Franckinih misli, ko dolgo v no\xc4\x8d ne more zaspati. Spominja se \xc5\xbealostnih dogodkov iz otro\xc5\xa1tva in se hkrati veseli prihajajo\xc4\x8dega dne, ko se bo s sosedi na vozu odpravila na romarsko Goro. Zjutraj se predolgo zamudi z obla\xc4\x8denjem in sosedje je no\xc4\x8dejo po\xc4\x8dakati. Francka ste\xc4\x8de za njimi v upanju, da jih bo ujela. \xc5\xa0ele ko se spotakne in udari v glavo se romarji ustavijo in nek hlapec jo odnese na voz. Kljub neprijetnim dogodkom Francka veselo stopa v cerkev. S \xc5\xa1tirinajstimi leti odide slu\xc5\xbeit k stari vdovi Mari\xc5\xa1evki,ki je imela gostilno. Ve\xc4\x8dkrat gleda skozi okno in se prepu\xc5\xa1\xc4\x8da sanjarjenju. Ko pri vdovi slu\xc5\xbei \xc5\xbee skoraj dve leti na sprehodu sre\xc4\x8da lepega mo\xc5\xa1kega, ki jo povsem o\xc4\x8dara. Njegov odnos se jeseni spremeni. Njena ljubezen je poteptana in prestra\xc5\xa1ena pobegne domov. Resno zboli in v postelji prebije dva meseca. Z dvajsetimi leti pa za\xc4\x8dne slu\xc5\xbeiti pri na\xc4\x8delniku \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje. Poro\xc4\x8di se s kroja\xc4\x8dem, Mihovim Tonetom. Na sam dan svatbe se je priselil kroja\xc4\x8d iz mesta, ki je odprl prodajalno z narejenimi oblekami. K Mihovemu Tonetu ne zahaja nih\xc4\x8de ve\xc4\x8d, zato Tone za\xc4\x8dne popivati in kmalu zapravi skoraj ves denar. Rodijo se jima trije otroci. \xc4\x8cez nekaj let se morajo Mihovi preseliti iz trga na klanec, kjer so ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbeiveli propadli obrtniki, kmetje in pijanci. Na Franckine rame je padlo te\xc5\xbeavno vzdr\xc5\xbeevanje dru\xc5\xbeine. Tone se kmalu odlo\xc4\x8di, da bo od\xc5\xa1el, saj mu je \xc5\xbeivljenje na klancu postalo preve\xc4\x8d neznosno. Sin Tone je bil zelo podoben o\xc4\x8detu in le nekaj mesecev po njegovem odhodu se je \xc5\xa1e sam odpravil v oddaljen trg h kroja\xc4\x8du, ki je bil o\xc4\x8detov znanec. Lojze je bil najbolj\xc5\xa1i u\xc4\x8denec. Na prireditvi je deklamiral ter navdu\xc5\xa1il vse prisotne. Menili so, da tako nadarjen fant mora oditi v Ljubljano in \xc5\xa1tudirati, obljubili so mu pomo\xc4\x8d in financiranje. \xc5\xbdal so nanj kmalu pozabili. V treh letih je Lojzetu siroma\xc5\xa1tvo pobralo vso voljo do \xc5\xa1tudija. Francki je vsak mesec prina\xc5\xa1al nove skrbi, saj je bilo potrebno pla\xc4\x8dati stanovanje v Ljubljani. Ker sama ni imela denarja je po\xc5\xbertvovalno prestajala \xc5\xa1tevilna poni\xc5\xbeevanja in razo\xc4\x8daranja, ko je prosja\xc4\x8dila pri \xc5\xbeupanu, sodnikovi \xc5\xbeeni, \xc5\xbeupniku \xe2\x80\xa6 Lojze je opustil \xc5\xa1tudij in izginil. Nekega dne se je domov vrnil najstarej\xc5\xa1i sin Tone. Bil je hudo bolan in \xc5\xbee naslednjega dne je umrl. H\xc4\x8derka je do\xc5\xbeivela podobno izku\xc5\xa1njo z umetnikom in se vrnila strta, a \xc5\xbee zjutraj je od\xc5\xa1la v Ljubljano iskat delo. Pet let po tistem, ko ga je mati zadnji\xc4\x8d spremila nazaj v Ljubljano, se domov vrne tudi Lojze in spozna, da mati umira. V vro\xc4\x8dici so se ji misli prepletale, spominjala se je teka za vozom in umetnika. Lojze se po njeni smrti spra\xc5\xa1uje o smislu tak\xc5\xa1nega \xc5\xbeivljenja in opazuje lu\xc4\x8d z u\xc4\x8diteljevega okna, ki sveti iz daljave.\n_START_SECTION_\nSimbol teka za vozom\n_START_PARAGRAPH_\nFrancka zelo dolgo te\xc4\x8de za vozom, romarji pa jo \xc5\xa1ele takrat, ko je popolnoma iz\xc4\x8drpana, po\xc4\x8dakajo in vzamejo k sebi. Prizor zavzema skoraj tretjino prvega poglavja. Je psiholo\xc5\xa1ko obarvan in predstavlja simbol Franckine usode, ki se ponovi  v ve\xc4\x8dini poglavij kot spomin na \xc5\xbealostno mladost, vizija temne prihodnosti ali kot blodnja pred smrtjo. Gre za vztrajno in skoraj do skrajnosti stopnjevano trpljenje dekleta, ki nikoli ne more dose\xc4\x8di svojega cilja, njeno neuresni\xc4\x8deno hrepenenje in nazadnje njen konec. Lep\xc5\xa1i in pravi\xc4\x8dnej\xc5\xa1i svet ji je povsem nedosegljiv.\n_START_SECTION_\nKlanec kot simbol vdanosti v usodo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje s klanca \xc5\xbee vnaprej poznajo svojo usodo. Obsojeni so na siroma\xc5\xa1tvo in propad, kar se poka\xc5\xbee v Franckini \xc5\xbeivljenjski usodi. Lojze misli, da mu je bil \xc5\xbee ob rojstvu na \xc4\x8delo vtisnjen pe\xc4\x8dat bera\xc4\x8da. Skoraj vse osebe v zgodbi so pesimisti\xc4\x8dne. Svetla izjema je samo u\xc4\x8ditelj Krivec, nekak\xc5\xa1en predhodnik Martina Ka\xc4\x8durja. Prizadeva si za duhovno osve\xc5\xa1\xc4\x8danje delavcev in kmetov, ampak ni \xc4\x8dlovek akcije ali organiziran socialist. Zelo vpliva na Lojzetov nazor. Ko se le ta po pogovoru po\xc4\x8dasi odpravi domov ugotovi, da se je sam obsodil v tistem trenutku, ko je prvi\xc4\x8d pomislil, da je obsojen in stigmatiziran. Na tak na\xc4\x8din se postopoma osvobaja miselnosti pesimisti\xc4\x8dnega fatalizma, o \xc4\x8demer je govoril u\xc4\x8ditelj. Lojzeta in druge proletarce s klanca ni pogreznila v bedo usoda. Siromak se je za siromaka in hlapca obsodil sam in je s svojo pasivnostjo in vdanostjo v usodo njen soustvarjalec.\n_START_SECTION_\nVplivi Zolajevega romana Beznica na Cankarjev roman\n_START_PARAGRAPH_\nVplive je mo\xc5\xbeno iskati v ve\xc4\x8d segmentih in sicer v za\xc4\x8detku oziroma incipitu, nekaterih motivih in slogu ter podobnosti junakov in posameznih dejanjih. Zgodba se za\xc4\x8dne v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du dogajanja. Francka in Gervaise sta si zelo podobni po zunanjem videzu in obe sta pre\xc5\xbeivljali te\xc5\xbeko otro\xc5\xa1tvo. Obe se zaljubita v bodo\xc4\x8dega mo\xc5\xbea pri dvajsetih letih. Imata tri otroke, dva sinova in h\xc4\x8derko. Prvi otrok postane vajenec, drugi odide \xc5\xa1tudirat, h\xc4\x8derka pa se v Zolajevem romanu spridi, medtem ko mora mala Francka za pre\xc5\xbeivetje garati. Mihov Tone je v skoraj vseh pogledih zelo podoben Gervaisinemu ljubimcu Lantieru. Njuna zunanjost je skoraj enaka, prav tako je z zna\xc4\x8dajem in vedenjskimi lastnostmi.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nDr. Josip Robida je v Slovenskem narodu roman ozna\xc4\x8dil za enega najbolj\xc5\xa1ih slovenskih tekstov nasploh. Je pa skoraj popolnoma prezrl socialno problematiko romana in tudi eti\xc4\x8dni vidiki mu niso bili povsem razumljivi. Idejo celote je posku\xc5\xa1al povzeti z naturalisti\xc4\x8dnimi idejami o vplivu okolja, dednosti in dobe. Liberalci v Ljubljanskem zvonu so roman hvalili, v Domu in svetu pa grajali. Sodbe o delu so se  sicer razlo\xc4\x8devale po temeljni politi\xc4\x8dni delitvi. Ocenjevalci, ki Cankarju na splo\xc5\xa1no niso bili naklonjeni, so se trudili roman Na klancu kar se da pravi\xc4\x8dno oceniti. Eden takih kritikov je glavno protagonistko ozna\xc4\x8dil zelo pozitivno, drugi se je navdu\xc5\xa1eval nad socialnimi razmerami in roman ozna\xc4\x8dil za Cankarjevo najbolj\xc5\xa1e delo.'