b'\n_START_ARTICLE_\nRodnost\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb3dnost, nat\xc3\xa1lnost ali natalit\xc3\xa9ta je pogostost rojevanja \xc5\xbeivorojenih otrok v kaki populaciji v dolo\xc4\x8denem obdobju, izra\xc5\xbeena kot \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeivorojenih otrok na tiso\xc4\x8d prebivalcev. Navadno se podaja za obdobje enega leta;  povedano druga\xc4\x8de, gre za razmerje med \xc5\xa1tevilom \xc5\xbeivorojenih otrok v opazovanem koledarskem letu in \xc5\xa1tevilom prebivalstva sredi istega leta na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju, pomno\xc5\xbeeno s 1.000. Definicije se razlikujejo; v nekaterih virih se rodnost opredeljuje kot \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno razmerje med rojstvi in \xc5\xbeenskami v rodni dobi (15\xe2\x80\x9349 let).\n_START_SECTION_\nRodnost mladostnic\n_START_PARAGRAPH_\nZ nose\xc4\x8dnostjo v mladostni\xc5\xa1kem obdobju se sre\xc4\x8dujejo vse dr\xc5\xbeave. V obdobju med letoma 1995 in 2000 je na svetu letno rodilo pribli\xc5\xbeno 14 milijonov mladostnic, kar je dobra desetina vseh rojstev. Ve\xc4\x8dina mladostnic, in sicer 91,4\xc2\xa0%, je rodila v nerazvitih ali manj razvitih dr\xc5\xbeavah. Povpre\xc4\x8dna svetovna rodnost mladostnic je bila 54 \xc5\xbeivorojenih otrok na 1000 \xc5\xbeensk, starih 15\xe2\x80\x9319 let (od 25/1000 v Evropi do 115/1000 v Afriki). Najni\xc5\xbejo rodnost so zabele\xc5\xbeili na Japonskem (4,6/1.000 \xc5\xbeensk v rodni dobi). Rodnost mladostnic v Sloveniji v zadnjih dveh desetletjih upada. Leta 1981 je bila 37,2/1000 \xc5\xbeensk, starih 15\xe2\x80\x9319 let. Do leta 2008 se je zni\xc5\xbeala na 5,1/1000 \xc5\xbeensk, starih 15\xe2\x80\x9319 let. Primerjalni podatki Slovenije z drugimi evropskimi dr\xc5\xbeavami in svetovnimi dr\xc5\xbeavami ka\xc5\xbeejo, da je Slovenija ena od dr\xc5\xbeav z najni\xc5\xbejim dele\xc5\xbeem mladostnic med porodnicami v dr\xc5\xbeavah razvitega sveta.\n_START_SECTION_\nSlovenija\n_START_PARAGRAPH_\nV obmo\xc4\x8dju Slovenije je rodnost v drugi polovici 18. stoletja nihala med 34 in 36 na 1.000 prebivalcev in se ohranjala znotraj teh vrednosti vse 19. stoletje. Ob koncu 19. stoletja se je za\xc4\x8dela zni\xc5\xbeevati in zni\xc5\xbeevanje je trajalo vse do za\xc4\x8detka 21. stoletja, ko so se vsi letni kazalniki rodnosti umirili. Leta 1939 je rodnost zna\xc5\xa1ala 21,6 otrok/1.000 prebivalcev, po drugi svetovni vojni je rodnost kratkotrajno porastla in je leta 1950 zna\xc5\xa1ala 24,5 \xc5\xbeivorojenega otroka na 1.000 prebivalcev.'