b'\n_START_ARTICLE_\nVlado\xc5\xa1a Sim\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je sicer v Trstu, \xc5\xbeivela pa je v Ljubljani. V osnovno \xc5\xa1olo je hodila v Preski pri Medvodah. Potem se je \xc5\xa1olala v Mariboru v me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli ter postala uradnica. Leta 1938 je tri mesece \xc5\xa1tudirala v Berlinu. Kasneje je spoznala re\xc5\xbeiserja Jo\xc5\xbeeta Tirana, ki je kasneje postal njen \xc5\xbeivljenjski sopotnik in pomemben \xc4\x8dlovek, tako za njeno poklicno \xc5\xbeivljenje, kot tudi za privatno. Imela sta sina Marka in  h\xc4\x8di Barbaro.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNastopati je za\xc4\x8dela na Ljudskem odru v Mariboru, tam je delala z re\xc5\xbeiserjema Jo\xc5\xbeetom Babi\xc4\x8dem in Franom \xc5\xbdi\xc5\xbekom, nato pa v dramskem studiu Frana \xc5\xbdi\xc5\xbeka. Igrala je Gjurgijo v Begovi\xc4\x8devi predstavi Bo\xc5\xbeji \xc4\x8dlovek. Predstava je bila prvi\xc4\x8d uprizorjena 6. marca 1927. Predstava je za slovensko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de pomembna, vendar je prejela tudi nekaj kritik. Pridru\xc5\xbeila se je Ljubljanski Drami. Med drugo svetovno vojno je sodelovala pri SNG v \xc4\x8crnomlju, bila je ena njegovih prvih \xc4\x8dlanic. Med vojno je prekinila njeno delo v osrednjem slovenskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Po vojni je nastopala v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Trstu, ki je bilo takrat ravno obnovljeno. Zatem se je vrnila v Ljubljano, v ljubljansko Dramo, potem pa je delala v Mestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ljubljansko, ki ga je takrat vodil njen mo\xc5\xbe Jo\xc5\xbee Tiran._NEWLINE_Tam je po njegovi smrti, do konca igralske kariere, ostala \xc4\x8dlanica Ljubljanske drame. Igrala je vloge pomembnih \xc5\xbeenskih likov iz slovenske in tuje literature. Na primer: Kraigherjeva Pepina v njegovem delu \xc5\xa0koljka, Cankarjeva Jacinta v drami Pohuj\xc5\xa1anje v dolini \xc5\xa0entflorjanski in Grumova Hana iz Dogodka v mestu Gogi. Z njeno uprizoritvijo Pepine je bil Kraigher tako zadovojen, da ji je dal pohvalo. V tej igri je igrala bolj zrelo kot ponavadi. Ve\xc4\x8dinoma je igrala krhke, \xc4\x8diste in poduhovljene \xc5\xbeenske like. Nikoli ni igrala sentimentalnih \xc5\xbeenskih likov. Ko je za\xc4\x8dela igrati bolj zrele \xc5\xbeenske like se je kar hitro poslovila od gledali\xc5\xa1kih odrov. Ve\xc4\x8dkrat je o sebi povedala, da je bila takrat premalo ambiciozna in da bi lahko dosegla veliko ve\xc4\x8d._NEWLINE_Manj\xc5\xa1e vloge je imela tudi pri radiu in slovenskemu filmu. Poznana je iz radijske igre Mrtvec pride po ljubico Svetlane Makarovi\xc4\x8d v vlogi Mlinarice v dialogu z Ale\xc5\xa1em Vali\xc4\x8dem. Igrala je v slovenskemu celove\xc4\x8dernem filmu Dru\xc5\xbeinski dnevnik (1961).\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1981 je za svoje izredne igralske dose\xc5\xbeke prejela Bor\xc5\xa1nikov prstan.'