b'\n_START_ARTICLE_\nIndijski nosorog\n_START_SECTION_\nEvolucija\n_START_PARAGRAPH_\nPredniki nosorogov so se najprej razlikovali od drugih perisodaktilov v zgodnjem eocenu. Mitohondrijska DNA primerjava ka\xc5\xbee na prednike sodobnih nosorogov, ki so se lo\xc4\x8dili od prednikov Equidae pred pribli\xc5\xbeno 50 milijoni let [7]. Obstoje\xc4\x8da dru\xc5\xbeina, Rhinocerotidae, se je najprej pojavila v poznem eocenu v Evraziji in predniki obstoje\xc4\x8dih vrst nosorogov, razpr\xc5\xa1enih po Aziji, za\xc4\x8den\xc5\xa1i v miocenu ._NEWLINE_Fosili R. unicornis se pojavljajo v srednjem pleistocenu. V pleistocenu se je rod Rhinoceros raztezal po ju\xc5\xbeni in jugovzhodni Aziji, primerki pa na \xc5\xa0rilanki. V holocenu pred 3200 leti so nekateri nosorogi \xc5\xbeiveli tako dale\xc4\x8d na zahodu, kot Gujarat in Pakistan._NEWLINE_Indijski in javanski nosorogi, edini \xc4\x8dlani rodu Rhinoceros, se prvi\xc4\x8d pojavljajo v fosilnem zapisu v Aziji pred pribli\xc5\xbeno 1,6 milijona - 3,3 milijona let. Vendar pa molekularne ocene ka\xc5\xbeejo, da so se vrste lahko razlikovale veliko prej, pred pribli\xc5\xbeno 11,7 milijoni let . Indijski in javanski nosorog, \xc4\x8deprav pripadata tipu rodu, naj ne bi bila tesno povezana z drugimi vrstami nosorogov. Razli\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije so predvidevale, da sta lahko tesno povezana z izumrlima Gaindatherium ali Punjabitherium. Podrobna kladisti\xc4\x8dna analiza Rhinocerotidae je postavila nosoroga in izumrlega Punjabitheriuma v klad z Dicerorhinusom, sumatranskim nosorogom. Druge \xc5\xa1tudije so pokazale, da je sumatranski nosorog bolj povezan z dvema afri\xc5\xa1kima vrstama.  Sumatranski nosorogi so se lahko oddaljili od drugih azijskih nosorogov \xc5\xbee pred 15 milijoni let. [8] [12\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nIndijski nosorog se je neko\xc4\x8d gibal po celotnem severnem delu indijske podceline, ob pore\xc4\x8dju rek Ind, Ganges in Brahmaputra, od Pakistana do indijsko-mjanmarske meje, vklju\xc4\x8dno z Banglade\xc5\xa1em in ju\xc5\xbenimi deli Nepala in Butana. Morda je pri\xc5\xa1el tudi do Mjanmara, ju\xc5\xbene Kitajske in Indokine. Naseljuje aluvialna travi\xc5\xa1\xc4\x8da v ravnini Tarai in Brahmaputra. Zaradi uni\xc4\x8denja habitatov in podnebnih sprememb se je njegov obseg postopoma zmanj\xc5\xa1eval, tako da je do 19. stoletja pre\xc5\xbeivel le na travi\xc5\xa1\xc4\x8dih Taraija v ju\xc5\xbenem Nepalu, severnem Utar Prade\xc5\xa1u, severnem Biharju, severozahodni Bengaliji in v dolini Brahmaputre.Assama.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nIndijski nosorog ima debelo sivo rjavo ko\xc5\xbeo z ro\xc5\xbenatimi ko\xc5\xbenimi gubami in \xc4\x8drnim rogom. Zgornja dela in ramena so prekrita z bradavi\xc4\x8dastimi izboklinami. Ima zelo malo telesnih dlak, razen trepalnic, u\xc5\xa1esnih resic in krta\xc4\x8de za rep. Samci imajo velike vratne gube. Lobanja je te\xc5\xbeka z osnovno dol\xc5\xbeino nad 60 cm in zatiljem nad 19 cm. Njegov nosni rog je rahlo zaobljen z osnovo pribli\xc5\xbeno 18,5 cm krat 12 cm, ki se hitro zo\xc5\xbei, dokler se gladki, enakomerni del stebla ne za\xc4\x8dne pribli\xc5\xbeno 55 mm nad bazo. Pri \xc5\xbeivalih v ujetni\xc5\xa1tvu se rog pogosto obrablja do debelega glavi\xc4\x8da. _NEWLINE_Nosorogov rog je prisoten tako pri samcih kot samicah, ne pa pri mladi\xc4\x8dih. \xc4\x8crni rog je \xc4\x8disti keratin, kot \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki nohti in se za\xc4\x8dne prikazovati po pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1estih letih. Pri ve\xc4\x8dini odraslih rog dose\xc5\xbee dol\xc5\xbeino pribli\xc5\xbeno 25 cm, vendar je bil zabele\xc5\xbeen do 36 cm dol\xc5\xbeine in te\xc5\xbee 3,051 kg. _NEWLINE_Med kopenskimi sesalci, ki so avtohtoni v Aziji, je indijski nosorog drugi po velikosti za azijskim slonom. To je tudi drugi najve\xc4\x8dji nosorog, le za belim nosorogom. Samci imajo dol\xc5\xbeino glave in telesa 368\xe2\x80\x93380 cm, vi\xc5\xa1ino ramen 170\xe2\x80\x93186 cm, samice pa imajo dol\xc5\xbeino glave in telesa 310\xe2\x80\x93340 cm in vi\xc5\xa1ino ramen 148\xe2\x80\x93173 cm . Samci so v povpre\xc4\x8dju te\xc5\xbeki pribli\xc5\xbeno 2200 kg in te\xc5\xbeji od samic, ki imajo v povpre\xc4\x8dju okoli 1600 kg. Najve\xc4\x8dji primeri so tehtali do 4.000 kg_NEWLINE_Bogata prisotnost krvnih \xc5\xbeil pod tkivi v gubah mu daje ro\xc5\xbenato barvo. Gube na ko\xc5\xbei pove\xc4\x8dajo povr\xc5\xa1ino in pomagajo pri uravnavanju telesne temperature. Debela ko\xc5\xbea ga ne \xc5\xa1\xc4\x8diti pred muho Tabanus, pijavkami in klopi, ki mu sesajo kri.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nIndijski nosorog je ve\xc4\x8dinoma samotar, \xc4\x8deprav jih v\xc4\x8dasih vidijo tudi v skupinah v \xc4\x8dasu kopanja v rekah. _NEWLINE_So zelo teritorijalne \xc5\xbeivali, posebej v \xc4\x8dasu parjenja. Teritorij samca ima povr\xc5\xa1ino okoli 2-8 km\xc2\xb2 in ga ozna\xc4\x8duje z urinom. Prehod preko tujega ozemlja lahko povzro\xc4\x8di spopad._NEWLINE_Indijski nosorog nima naravnih sovra\xc5\xbenikov, razen tigrov, ki lahko napadejo neza\xc5\xa1\xc4\x8ditene mladi\xc4\x8de._NEWLINE_Lahko te\xc4\x8dejo s hitrostjo 55 km / h, so dobri plavalci in imajo dober sluh in voh, a slavo vidijo._NEWLINE_Indijski nosorogi so vegetarijanci. Hranijo se s travami, plodovi, vejami in algami. Hranijo se ve\xc4\x8dinoma ob mraku in zjutraj.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nBrejost samice indijskega nosoroga traja 16 mesecev, mladi\xc4\x8d ostaja z materjo do najve\xc4\x8d tri leta. Razmak med dvema brejostima traja okoli 34-51 mesecev. Samice so spolno zrele s 4 leti, vendar redko pride do parjenja pred dopolnjenim \xc5\xa1estim letom starosti. _NEWLINE_Samci so spolno zreli s petimi in se najpogosteje parijo tek s 15 leti, ko postanejo dovolj veliki in mo\xc4\x8dni ter privla\xc4\x8dni za samice. \xc5\xbdivljenjska doba indijskega nosoroga je okoli 40 let.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nIndijski je nosorog ob\xc4\x8dutljiva vrsta z 2575 osebki v divjini: 378 v Nepalu, 2200 v Indiji in 19 v Butanu. Zaradi ostrih za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih ukrepov se \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost te vrste nosoroga pove\xc4\x8duje. Uspeh programa za\xc5\xa1\xc4\x8dite je \xc5\xa1e pomembnej\xc5\xa1i, \xc4\x8de vzamemo v obzir, da je leta 1900 v divjini \xc5\xbeivelo komaj 200 osebkov.'