b'\n_START_ARTICLE_\nItzhak Bars\n_START_SECTION_\nIzobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nDoktoriral je iz fizike pod G\xc3\xbcrseyevim mentorstvom na Univerzi Yale.\n_START_SECTION_\nAkademska pot\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1979 in ponovno leta 1990 je bil gostujo\xc4\x8di profesor na In\xc5\xa1titutu za vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1tudij v Princetonu.\n_START_SECTION_\nNjegovi pogledi\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2007 je predstavil teorijo, da \xc4\x8das nima le ene razse\xc5\xbenosti (preteklost/prihodnost), ampak ima namesto tega dve lo\xc4\x8deni razse\xc5\xbenosti. Ena od osnov teorije je razlo\xc4\x8devanje spremenljivk v na\xc4\x8delu nedolo\xc4\x8denosti, npr. lege in gibalne koli\xc4\x8dine, za kateri Bars domneva, da se ju v dolo\xc4\x8denem trenutku pravzaprav niti ne da razlikovati. Povezani sta le z matemati\xc4\x8dno simetrijo. \xc4\x8ce pa se zamenja smisel tega para koli\xc4\x8din, se lega razlikuje od gibalne koli\xc4\x8dine, ker ni neposredno vezana s \xc4\x8dasom. \xc4\x8ce tak\xc5\xa1na simetrija obstaja, oziroma, \xc4\x8de se lahko zamenja pomen teh dveh koli\xc4\x8din, je treba vpeljati dodatno \xc4\x8dasovno razse\xc5\xbenost. Dodatna razse\xc5\xbenost pa nujno zahteva tudi dodatno prostorsko razse\xc5\xbenost._NEWLINE_Ljudje po navadi zaznavajo fizikalno stvarnost kot \xc5\xa1tirirazse\xc5\xbeno, to je trirazse\xc5\xbeni prostor (gor/dol, nazaj/naprej in levo/desno) in enorazse\xc5\xbeni \xc4\x8das (preteklost/prihodnost). Barsova teorija predlaga \xc5\xa1estrase\xc5\xbeno vesolje, ki je sestavljeno iz \xc5\xa1tirirazse\xc5\xbenega kompleksnega prostora in dvorazse\xc5\xbenega \xc4\x8dasa. V njegovi teoriji npr. ni potrebe po domnevnih delcih aksionih._NEWLINE_Polchinski s Kavlijevega in\xc5\xa1tituta za teoreti\xc4\x8dno fiziko Univerze Kalifornije v Santa Barbari je dejal:\xc2\xa0\xc2\xbbItzhak Bars ima dolgo zgodovino iskanja novih matemati\xc4\x8dnih simetrij, ki so lahko uporabne v fiziki... Ta dvo\xc4\x8dasovna zamisel ima izgleda nekaj zanimivih matemati\xc4\x8dni zna\xc4\x8dilnosti.\xc2\xab\xc2\xa0Navedeno iz Siegfriedovega \xc4\x8dlanka na phys.org._NEWLINE_Barsova teorija je bila glavna tema v reviji New Scientist 13. oktobra 2007 in tudi v reviji Filosofia 26. oktobra 2011.'