b'\n_START_ARTICLE_\nNavadni \xc5\xa1impanz\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0impanzi so videti kot majhne gorile, le da je njihov obraz po navadi bolj bled. Njihov obraz je ro\xc5\xbenat v\xc4\x8dasih pa ima kateri \xc5\xa1impanz skoraj \xc4\x8drn obraz. Njihovo telo je pokrito z dolgo \xc4\x8drno ali rjavo dlako. \xc5\xa0impanzi nimajo repa. Imajo \xc5\xa1tiri roke, prednje so dalj\xc5\xa1e, vse roke imajo dolge prste, da se lahko hitro oprimejo za veje, kar jim pomaga pri plezanju. \xc5\xa0impanzi imajo velika raztegljiva usta za prena\xc5\xa1anje sadja in drugih stvari. \xc5\xa0impanzi kot vse druge opice dobro vidijo, nad o\xc4\x8dmi imajo mo\xc4\x8dan nado\xc4\x8desni obok. Njihovi veliki uhlji lovijo glasove drugih \xc5\xbeivali._NEWLINE_Samec dose\xc5\xbee do 170\xc2\xa0cm in 60\xc2\xa0kg, samica 130\xc2\xa0cm in 47\xc2\xa0kg. V \xc5\xbeivalskih vrtovih do\xc4\x8daka 60 let, v divjini pa 40-50 let._NEWLINE_Navadnega \xc5\xa1impanza najdemo v Afriki, od Gvineje do zahodne Ugande in v Tanzaniji. \xc5\xbdivijo v gozdovih in obmo\xc4\x8djih savane. Najbli\xc5\xbeji sorodnik navadnega je pritlikavi \xc5\xa1impanz ali bonobo (Pan paniscus), ki \xc5\xbeivi ju\xc5\xbeno od reke Kongo.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0impanzi so zelo dru\xc5\xbeabni, \xc5\xbeivijo v skupinah, ki v\xc4\x8dasih \xc5\xa1tejejo ve\xc4\x8d kot sto \xc4\x8dlanov, vendar po gozdu hodijo v skupinah, v katerih je do osem \xc4\x8dlanov. Vodi jih vodilni samec. Njihov teritorij v gozdu ob sega od 18 do 21 kvadratnih kilometrov, na travnikih pa karod 100 do 200 kvadratnih kilometrov. V\xc4\x8dasih se teritoriji dveh skupin prekrivajo. Dan pre\xc5\xbeivi aktivno. \xc5\xa0impanzi si naredijo gnezda na drevesih, da so med spanjem varni pred vsiljivci. \xc5\xa0impanz vzdr\xc5\xbeuje  svoje gnezdo in skrbi za \xc4\x8disto\xc4\x8do, saj skrbi da iztrebki padejo ven iz gnezda. \xc4\x8ce se skupina ne preseli, v gnezdu ostane ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa. Razen pono\xc4\x8di, ko spi na drevesu, je \xc5\xa1impanz ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa na tleh. \xc5\xa0impanzi ki spadajo v isti trop, se radi stiskajo in drug drugemu brskajo s prsti po ko\xc5\xbeuhu. Iz ko\xc5\xbee mu tako odstranjujejo umazanijo, prhljaj in majhne zajedavce. Z rednim praskanjem in negovanjem skrbijo za lepo in zdravo ko\xc5\xbeo in pa tudi dlako. S tem pa se hkrati spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo in utrjujejo zaupljivost in prijateljstvo med \xc4\x8dlani tropa.\n_START_SECTION_\nPrehrana in prehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0impanza boste najve\xc4\x8dkrat videli jesti sadje. \xc5\xa0impanzi jedo vse vrste sadja, sadje predstavlja njihovo glavno vrsto hrane. Jejo tudi smolo, jajca, ore\xc5\xa1\xc4\x8dke in semena. Zgodaj zjutraj po obroku se \xc5\xa1impanzove aktivnosti zmanj\xc5\xa1ajo, postane bolj len, pole\xc5\xbeava, si privo\xc5\xa1\xc4\x8di kak\xc5\xa1en prigrizek kot na primer: zrela jagoda, slastni listi, drevesno lubje in cvetove in skratka zapravlja \xc4\x8das. Njegov drugi obrok je po navadi obilnej\xc5\xa1i in je pozno popoldne. Ve\xc4\x8dino teko\xc4\x8dine \xc5\xa1impanz dobi s sadjem, s katerim se hrani, v\xc4\x8dasih pa pije de\xc5\xbeevnico, ki jo najde v vdolbinah v drevesih. Vemo tudi da \xc5\xa1impanz je med in razli\xc4\x8dne insekte pa tudi termite. Ker do termitov in mravelj te\xc5\xbeko pride pa \xc5\xa1impanz uporabi svoje mo\xc5\xbegane: oslini palico in jo polo\xc5\xbei tja, kjer jih je veliko. Da \xc5\xa1impanz je termite, mravlje in insekte, je bilo \xc5\xbee dolgo znano, nismo pa vedeli da \xc5\xa1impanz je tudi meso, na lov za razli\xc4\x8dne sesalce, po navadi druge primate, se poda cela skupina. Te \xc5\xbeivali skoraj vedno ubije odrasel samec, ki se najprej sam naje potem pa \xc5\xa1ele deli s skupino.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0impanzi in ljudje\n_START_PARAGRAPH_\nNa svetu \xc5\xbeivi 4000 vrst sesalcev od vseh teh je \xc5\xa1impanz najbolj podoben \xc4\x8dloveku. Ta opica ima kar 97\xc2\xa0% enakih genov kot ljudje. Grajen je neverjetno podobno kot \xc4\x8dlovek. Ima veliko \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih lastnosti. \xc5\xa0impanza lahko vidite v \xc5\xbeivalskih vrtovih, po navadi je zelo popularen saj mladi\xc4\x8di uganjajo razli\xc4\x8dne vragolije, vendar kljub temu in njegovi podobnosti \xc4\x8dloveku ga vseeno najbolj ogro\xc5\xbea \xc4\x8dlovek. \xc5\xbde na za\xc4\x8detku razvoja sta obe vrsti tekmovali med seboj za vire hrane. Vendar je \xc5\xbee kmalu po tem \xc4\x8dlovek pregnal \xc5\xa1impanze iz obmo\xc4\x8dij kjer je bil gosto naseljen. Dandanes \xc5\xa1impanz ni neposredno ogro\xc5\xbeen razen na nekaterih manj\xc5\xa1ih obmo\xc4\x8djih. Na nekaterih delih Afrike lovijo \xc5\xa1impanze za \xc5\xbeivalske vrtove in za poizkuse na \xc5\xbeivalih, zaradi podobnosti \xc4\x8dloveku lahko znanstveniki sklepajo kaj bi se zgodilo \xc4\x8dloveku, \xc4\x8de bi vzel zdravilo ali se namazal s kremo. Ljudje so zelo kriti\xc4\x8dni do tega, vendar se to \xc5\xa1e naprej dogaja. Bolj ogro\xc5\xbeen je njegov sorodnik pritlikavi \xc5\xa1impanz.\n_START_SECTION_\nParjenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamci spolno dozorijo pri 7-8 letih samice pa pri 6-10 letih. \xc5\xa0impanzi nimajo nobenega posebnega \xc4\x8dasa parjenja, vr\xc5\xa1i se preko celega leta, samice se po navadi parijo, ko je prej\xc5\xa1nji mladi\xc4\x8d star pribli\xc5\xbeno 3 leta in ko postanejo plodne. Ko postane plodna, se v\xc4\x8dasih brez kakr\xc5\xa1ne tekmovalnosti pari z njo ve\xc4\x8d samcev. Tako kot \xc5\xbeenske imajo tudi \xc5\xa1impanzje sami\xc4\x8dke menstruacijo pribli\xc5\xbeno na 36 dni.\n_START_SECTION_\nBrejost in odra\xc5\xa1\xc4\x8danje mladi\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPri \xc5\xa1impanzih brejost traja od 202 do 261 dni, potem pa se skotita 1-2 mladi\xc4\x8da. \xc4\x8ce ima mati vodilno vlogo v tropu, se bodo druge opice vedle spo\xc5\xa1tljivo do nje in njenega mladi\xc4\x8da. V prvih petih mesecih svojega \xc5\xbeivljenja se mladi\xc4\x8d trdno dr\xc5\xbei matere za ko\xc5\xbeuh, mati pa ga prena\xc5\xa1a povsod s seboj. Prve korake naredi s \xc5\xa1estimi meseci. \xc5\xa0impanz po enem letu tehta pribli\xc5\xbeno 9\xc2\xa0kg, od mame pa je odvisen vsaj tri leta. Ko je \xc5\xa1impanz star 4 leta se najve\xc4\x8d \xc4\x8dasa dru\xc5\xbei s svojimi vrstniki. Mati ga do \xc5\xa1estega leta nau\xc4\x8di \xc5\xbeivljenjske spretnosti kot so: obna\xc5\xa1anje do drugih \xc4\x8dlanov in tropa, gibanja po gozdu in katera hrana je u\xc5\xbeitna. Od takrat se mora nau\xc4\x8diti kako biti odrasel \xc4\x8dlan dru\xc5\xbebe, pri 10 letih se mora vesti \xc5\xbee kot odrasel \xc5\xa1impanz, znati se mora izogniti nevarnostim in znati mora loviti.'