b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Lendava\n_START_SECTION_\nObdobje 1848 - 1918\n_START_PARAGRAPH_\nTemelj nove upravne ureditve po letu 1848 so postale ob\xc4\x8dine, katere so dobile podlago za nastanek s \xc2\xbbprovizori\xc4\x8dnim zakonom o ob\xc4\x8dinah\xc2\xab\xc2\xa0dne 17. 3. 1849. \xc5\xa0lo je za krajevne ob\xc4\x8dine, ki pa so bil sestavljene iz ve\xc4\x8d katastrskih ob\xc4\x8din.\xc2\xa0Prekmurje je bilo v \xc4\x8dasu nastajanja ob\xc4\x8din v letu 1850 razdeljeno na dve \xc5\xbeupaniji z okraji. Tako je okraj Murska Sobota pripadal \xc5\xbdelezni \xc5\xbeupaniji s sede\xc5\xbeem v Szombathelyju, okraj Lendava pa \xc5\xbeupaniji Zala s sede\xc5\xbeem v Zalaegerszegu. V \xc5\xbeupaniji Zala je bilo v obdobju 1790 in 1848 \xc5\xa1est okrajev: Tapolca, Sz\xc3\xa1nt\xc3\xb3, Kapornak, Egerszeg, L\xc3\xb6v\xc5\x91 in Murak\xc3\xb6z. Leta 1849 je pri\xc5\xa1lo do spremembe, in sicer pustili so okraje Egerszeg, Tapolca in Nagykapornak ter poleg teh ustanovili tri nove: Dolnjo Lendavo, S\xc3\xbcmegy in Nagykanizso. Sede\xc5\xbe vsakega okraja je bilo mesto, ki je imelo najve\xc4\x8d prebivalcev in se je nahajalo na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du pomembnih prometnic._NEWLINE_Leta 1867 ob nastanku Avstro-Ogrske je obmo\xc4\x8dje Prekmurja spadalo v okvir ogrske dr\xc5\xbeave, katere upravna delitev se je razlikovala od avstrijskega. Pa podlagi zakona z dne 19. 5. 1868 o ustroju politi\xc4\x8dnih upravnih oblastev, ko je pri\xc5\xa1lo do dokon\xc4\x8dne lo\xc4\x8ditve sodstva in uprave, so ponovno o\xc5\xbeivela okrajna glavarstva (1868-1918). Kar za obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega Prekmurja pomeni okrajno glavarstvo Murska Sobota, okrajno glavarstvo Lendava in obmo\xc4\x8dje sodnega okraja Mono\xc5\xa1ter. _NEWLINE_Zakon o ob\xc4\x8dinah je Mad\xc5\xbearska sprejela leta 1871. Glede na pravni status so obstajale male ob\xc4\x8dine (mad\xc5\xbearsko: kisk\xc3\xb6zs\xc3\xa9g), velike ob\xc4\x8dine (mad\xc5\xbearsko: nagyk\xc3\xb6zs\xc3\xa9g) in mesta z urejenim svetom oz. magistratom (mad\xc5\xbearsko: rendezett tan\xc3\xa1cs\xc3\xba v\xc3\xa1rosok). Male ob\xc4\x8dine zaradi svoje gospodarske \xc5\xa1ibkosti niso mogle same izvr\xc5\xa1evati svojih nalog, niso imele svojega notarja in tajnika, ampak so se z drugimi malimi ob\xc4\x8dinami povezovale v notari\xc5\xa1ije, ki so vzdr\xc5\xbeevale skupnega notarja. Notari\xc5\xa1ije so bile bili posebnost v mad\xc5\xbearskem delu monarhije. _NEWLINE_Po zakonu o ob\xc4\x8dinah so vsi prekmurski kraji dobili status malih ob\xc4\x8din in so se povezovali v notari\xc5\xa1ije. Izjema je bila Dolnja Lendava. Le- ta je leta 1890 pri pod\xc5\xbeupanu \xc5\xbeupanije Zala vlo\xc5\xbeila pro\xc5\xa1njo za preoblikovanje v veliko ob\xc4\x8dino. Med razlogi je navedla tudi dejstvo, da notar zanemarja zadeve Dolnje Lendave, saj je imela skupnega notarja z naselji \xc4\x8centiba, Dolina, Peti\xc5\xa1ovci, Dolga vas, Mostje in Banuta. Pro\xc5\xa1nji je prilo\xc5\xbeila tudi vse potrebne podatke za izpolnitev pogojev, ki jih je dolo\xc4\x8dal zakon, ter dodala, da tako preoblikovanje \xc5\xbeeli tisti del prebivalcev ob\xc4\x8dine, ki skupaj pla\xc4\x8duje ve\xc4\x8d kot polovico direktnih davkov. Dne 1. 7. 1891 je Ministrstvo za notranje zadeve dovolilo preoblikovanje Dolnje Lendave v veliko ob\xc4\x8dino. Naloge Velike ob\xc4\x8dine Dolnja Lendava (Als\xc3\xb3lendva Nagyk\xc3\xb6zs\xc3\xa9g) so bile: izdajanje odlo\xc4\x8db in statutov, nadzor ob\xc4\x8dinskega premo\xc5\xbeenja, dolo\xc4\x8ditev in pobiranje ob\xc4\x8dinskih davkov, skrb za ob\xc4\x8dinske ceste, prevozna sredstva, \xc5\xa1olske zgradbe, \xc5\xbeandarmerijo, gasilstvo in reve\xc5\xbee._NEWLINE_V obdobju dualizma je pri\xc5\xa1lo do bistvenega poslab\xc5\xa1anja polo\xc5\xbeaja Slovencev in njihovih mo\xc5\xbenosti za svoboden narodni razvoj na ogrski strani, kar se manifestira tudi skozi zakon o poimenovanju ob\xc4\x8din in drugih krajev, s katerim so v letu 1889 "pomad\xc5\xbearili" vsa slovenska krajevna imena._NEWLINE_Mad\xc5\xbearske uprave v Dolnji Lendavi je bilo konec s prvo svetovno vojno in razpadom Avstro- Ogrske.\n_START_SECTION_\nLendava v obdobju med obema vojnama\n_START_PARAGRAPH_\nPrekmurje je bilo novonastali dr\xc5\xbeavi priklju\xc4\x8deno \xc5\xa1ele leta 1919. V Kraljevini SHS je centralna oblast bila tista, ki si je sku\xc5\xa1ala pridobiti takoj\xc5\xa1nji pregled in nadzor nad podro\xc4\x8djem lokalne samouprave ter v okviru ministrstva za notranje zadeve oblikovala poseben samoupravni oddelek z dvema odsekoma \xe2\x80\x93 ob\xc4\x8dinskim odsekom in odsekom za okro\xc5\xbeno in okrajno samoupravo._NEWLINE_Po vidovdanski ustavi, 28. 6. 1921 je upravna oblast dolo\xc4\x8dala, da se izvr\xc5\xa1uje po oblasteh, okrogih (okro\xc5\xbejih), srezih (okrajih) in ob\xc4\x8dinah ter da se ustanavljalo ob\xc4\x8dinska, sreska in oblastna samouprava. Posebej pomembna zakona poleg ustave za podro\xc4\x8dje lokalne samouprave sta Zakon o oblastni in sreski (okrajni) samoupravi in Zakon o ob\xc4\x8di upravi iz leta 1922. Tega leta (26. 4. 1922) je bila dr\xc5\xbeava tudi razdeljena na 33 oblasti, med katere je kraj Lendava spadal pod Mariborsko oblast. Lendava je bila tudi sodni okraj, ki je se imenoval sodni okraj Dolnja Lendava. Ob\xc4\x8dina Dolnja Lendava je sodila od leta 1921 pod okraj Murska Sobota. Iz popisa prebivalstva v letu 1921 je vidno, da je sam okraj Murska Sobota imel 92.295 prebivalcev, v njem pa je ob\xc4\x8dina Dolnja Lendava imela 3.027 prebivalcev. Ob vseh ob\xc4\x8din v okraju Murska Sobota, je imela Dolnja Lendava najve\xc4\x8d prebivalcev._NEWLINE_6. januarja 1929 je sledila zakonodaja, ki je prinesla pomembne upravne reforme, in sicer ureditev lokalne samouprave. Vse slovensko ozemlje, ki je bilo leta 1922 razdeljeno na dve oblasti, je bilo zopet zdru\xc5\xbeeno v eno upravno enoto \xe2\x80\x93 Dravsko banovino s sede\xc5\xbeem v Ljubljani. Upravno je bila razdeljena na 25 srezov, med njimi tudi na Mursko Soboto, pod katero je takrat spadala Lendava. Sreska na\xc4\x8delstva so bila ob\xc4\x8da upravna oblastva, v katerih je bila zdru\xc5\xbeena vsa ob\xc4\x8da uprava, ki je obsegala vse posle razen tistih, ki so bili v pristojnosti sodi\xc5\xa1\xc4\x8d, finan\xc4\x8dnih in voja\xc5\xa1kih zadev. _NEWLINE_V tridesetih letih je tudi v Prekmurju pri\xc5\xa1lo do dolo\xc4\x8ditve posebnih okrajnih samouprav. Tako je leta 1930 iz\xc5\xa1el Zakon o zdravstvenih ob\xc4\x8dinah. Po tem zakonu so se zdravstvene ob\xc4\x8dine oblikovale na obmo\xc4\x8dju ene ali ve\xc4\x8d ob\xc4\x8din, tako da so imele ve\xc4\x8d kot 6. 000 prebivalcev v mestih, oziroma ve\xc4\x8d kot 4. 000 prebivalcev na vasi. V Dravski banovini je bilo ustanovljenih 13 samostojnih zdravstvenih ob\xc4\x8din in 103 zdru\xc5\xbeene zdravstvene ob\xc4\x8dine. Ob\xc4\x8dina Dolnjo Lendavo je bila \xc5\xa1e z ob\xc4\x8dino Dobrovnik in Beltinci zdru\xc5\xbeena zdravstvena ob\xc4\x8dina v srezu imenovanem Dolnja Lendava. Srez Dolnja Lendava je imel torej tri zdru\xc5\xbeene zdravstvene ob\xc4\x8dine, ob\xc4\x8dina Dolnja Lendava, ki je imela sede\xc5\xbe v Dolnji Lendavi je zdru\xc5\xbeevala ob\xc4\x8dine: Banuta, \xc4\x8centiba, Dolga vas, Dolina pri Lendavi, Dolnja Lendava, Gaberje, Hotiza, Kapca, Gornji Lako\xc5\xa1, Dolnji Lako\xc5\xa1, Mala Polana, Mostje, Peti\xc5\xa1ovci, Velika Polana._NEWLINE_Po podatkih za obmo\xc4\x8dje Dravske banovine leta 1931 je srez (okraj) Dolnja Lendava imel 38.120 prebivalcev, od tega v ob\xc4\x8dini Dolnja Lendava 2. 443 prebivalcev. Kot sede\xc5\xbe sreza je ob\xc4\x8dina Dolnja Lendava imela najve\xc4\x8d prebivalcev v primerjavi z drugimi ob\xc4\x8dinami v srezu (okraju). _NEWLINE_Spremembe na podro\xc4\x8dju ureditve ob\xc4\x8dine je prinesel novi Zakon o ob\xc4\x8dinah. Ob\xc4\x8dina je v zakonu bila opredeljena kot naravna in gospodarska enota, ki obsega dolo\xc4\x8den del ozemlja in ima najmanj 3.000 prebivalcev. Na podlagi tega je na podro\xc4\x8dju delovanja ob\xc4\x8din pri\xc5\xa1lo do korenitih sprememb in novega oblikovanja. Dotedanje ob\xc4\x8dine so se zdru\xc5\xbeile v nove, teritorialno ve\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine. Uredbo o spojitvi ob\xc4\x8din v Dravski banovini so 11. 4. 1934 dopolnili in spremenili z uredbo, ki je spremenila ob\xc4\x8dino Dolnja Lendava in pa srez Dolnje Lendave. Dolnje lendavski srez je z uredbo spojitve ob\xc4\x8din do\xc5\xbeivel kar nekaj sprememb. V srezu se je \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din zmanj\xc5\xa1alo s 48 na 12 ob\xc4\x8din. Tudi za ob\xc4\x8dino Dolnja Lendava je uredba bila kar pomembna, saj ni bila ukinila, temve\xc4\x8d le preoblikovana. Iz ob\xc4\x8dine Dolnja Lendava sta bili izlo\xc4\x8deni\xc2\xa0 biv\xc5\xa1a ob\xc4\x8dina Dolga vas in pa kraja Tri mlini. Ime ob\xc4\x8dine Dolnja Lendava se je spremenilo v ime ob\xc4\x8dina Lendava. Ustanovljena je bila nova ob\xc4\x8dina imenovana ob\xc4\x8dina Lendava-okolica h kateri so priklju\xc4\x8dili biv\xc5\xa1o ob\xc4\x8dino Banuta, biv\xc5\xa1o ob\xc4\x8dino Dolga vas, biv\xc5\xa1o ob\xc4\x8dino Dolnji Lako\xc5\xa1, biv\xc5\xa1o ob\xc4\x8dino Gaberje iz ob\xc4\x8dine Gaberje (le-ta je bila ukinjena), biv\xc5\xa1o ob\xc4\x8dino Genterovci, biv\xc5\xa1o ob\xc4\x8dino Gornji Lako\xc5\xa1 in biv\xc5\xa1o ob\xc4\x8dino Zamostje ter kraj Tri mline iz ob\xc4\x8dine Lendava. Obe ob\xc4\x8dini, ob\xc4\x8dina Lendava in ob\xc4\x8dina Lendava-okolica, sta imeli svoj sede\xc5\xbe v kraju Lendava._NEWLINE_Na izvedeno komasacijo ob\xc4\x8din je bila cela vrsta pripomb in zato so \xc5\xbee leta 1934 naredili nekaj popravkov. Popravki, ki so obravnavali ob\xc4\x8dino Lendava, so bile objavljene v Slu\xc5\xbebenem listu Kraljevske banske uprave Dravske banovine 19. decembra 1934, in sicer z razglasom, da se ukinjata novi ob\xc4\x8dini Hotiza in Lendava-okolica ter da preidejo sestavni deli teh dveh ob\xc4\x8din nazaj v tiste ob\xc4\x8dine, ki so bile ustanovljene z uredbo dne 8. 9. 1933. Kar je za ob\xc4\x8dino Lendava pomenilo, da dobi nazaj biv\xc5\xa1o ob\xc4\x8dino Dolga vas in kraj Tri mlini. Iz ukinjene ob\xc4\x8dine Lendava-okolica pa se najprej izlo\xc4\x8dijo biv\xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Dolnji in Gornji Lako\xc5\xa1 ter Gaberje in se zdru\xc5\xbeijo v ob\xc4\x8dino Gaberje, nato pa \xc5\xa1e biv\xc5\xa1a ob\xc4\x8dina Banuta, Genterovci in Zamostje, ki se \xc5\xa1e z drugimi izlo\xc4\x8denimi kraji pove\xc5\xbeejo v ob\xc4\x8dino Genterovci. Po tem takem je ob\xc4\x8dina Lendava dobila nazaj isti teritorialni sestav kakor ga je imela v septembru leta 1933 in je bila sestavljena iz stare ob\xc4\x8dine Dolnja Lendava in Dolga vas. _NEWLINE_Po podatkih Splo\xc5\xa1nega pregleda Dravske banovine po stanju 1. julija 1939 je ob\xc4\x8dina Lendava, ki je spadala v okraj Lendava v celoti obsegal povr\xc5\xa1ino 350, 69 km\xc2\xb2 in imel 38.120 prebivalcev. Sama ob\xc4\x8dina Lendava pa je obsegala 28, 42 km\xc2\xb2 s 3.836 prebivalci. V tem obdobju sta ob\xc4\x8dino Lendava po \xc5\xa1tevilu prebivalcev krepko presegli ob\xc4\x8dina \xc4\x8cren\xc5\xa1ovci (5.080 preb.) in ob\xc4\x8dina Beltinci (5.727 preb.).\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina v \xc4\x8dasu druge svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje druge svetovne vojne in njenega konca zaznamujeta dve novi strukturi, ki vplivata na podro\xc4\x8dje upravne ureditve. Na eni strani je to \xc4\x8das v katerem je okupator \xe2\x80\x93 v primeru Prekmurja so to Mad\xc5\xbeari-\xc2\xa0 organiziral svojo \xc2\xbbcivilno oblast\xc2\xab, po drugi strani pa se je ob koncu vojne pri\xc4\x8dela izgradnja \xc2\xbboblastnih\xc2\xab\xc2\xa0struktur v okviru narodnoosvobodilnega gibanja.\n_START_SECTION_\nMad\xc5\xbearska okupacijska upravna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\n16. aprila 1941, z okupacijo Prekmurja s strani Mad\xc5\xbearov, je pri\xc5\xa1lo do ponovne uvedbe mad\xc5\xbearske civilne uprave. Mad\xc5\xbeari so najprej organizirali oblast po odloku o uvedbi voja\xc5\xa1ke uprave, ki je oblikoval dve okrajni voja\xc5\xa1ki upravni poveljstvi- Murskosobo\xc5\xa1ko in Dolnjelendavsko poveljstvo. Odlok je dolo\xc4\x8dal upravno razdelitev zasedenega jugoslovanskega ozemlja, katerega upravo so prevzela mestna in okrajna voja\xc5\xa1ka poveljstva, podrejena Poveljstvu voja\xc5\xa1ko-upravne skupine ju\xc5\xbene armade (D\xc3\xa8li hadsereg katonia k\xc3\xb6zigazgat\xc3\xa4si csoport parancsnoks\xc3\xa1g), ki ga je vodil podpolkovnik Alajos Novakovits, podrejeno pa je bilo vrhovnemu poveljstvu. V okviru voja\xc5\xa1ko-upravnih poveljstev so delovali tudi odseki za posamezna podro\xc4\x8dja, npr. kmetijstvo, industrijo, zdravstvo, \xc5\xa1olstvo in propagando, za vodje odsekov pa so bili imenovani zaupniki, po mo\xc5\xbenosti doma\xc4\x8dini, ki so imeli zagotovljeno skoraj neomejeno oblast._NEWLINE_Mad\xc5\xbearski okupator je zasedeno obmo\xc4\x8dje priklju\xc4\x8dil v administrativno razdelitev Mad\xc5\xbearske. Takratni dolnjelendavski okraj je priklju\xc4\x8dila k Zalski \xc5\xbeupaniji, murskosobo\xc5\xa1kega pa k \xc5\xbdelezni \xc5\xbeupaniji. Murskosobo\xc5\xa1ki okraj, ki je bil po prvi svetovni vojni zdru\xc5\xbeen z mono\xc5\xa1trskim se je sedaj ponovno razdelil in oba okraja sta spadala k \xc5\xbdelezni \xc5\xbeupaniji. Sede\xc5\xbe Zalske \xc5\xbeupanije je bil z okupacijo Mad\xc5\xbearov prenesen iz Lentija ponovno v Dolnjo Lendavo. Avgusta je voja\xc5\xa1ko upravo nadomestila civilna uprava. Takrat sta bila okraja razdeljena na ob\xc4\x8dine in notariate. Kar je pomenilo, da je ob\xc4\x8dina Lendava ponovno postala Dolnja Lendava in dobila status velike ob\xc4\x8dine. Pod izrazito mad\xc5\xbearizacijo so bile ukinjene tudi vse institucije in nadome\xc5\xa1\xc4\x8dene z novimi. Upravna razdelitev Prekmurja v \xc5\xbeupanija Zala je obsegala: okraj Dolnja Lendava z veliko ob\xc4\x8dino Dolnja Lendava in notariat v Dolnjem Lako\xc5\xa1u, Dolnjo Lendavo - okolica, Bogojino, Turni\xc5\xa1\xc4\x8de, Beltince, \xc4\x8cren\xc5\xa1ovce, Bratonce in Nedelico._NEWLINE_V za\xc4\x8detku septembra 1944 sta bila sobo\xc5\xa1ki in lendavski okraj progla\xc5\xa1ena za vojno podro\xc4\x8dje. Uprava v Prekmurju je ponovno postala voja\xc5\xa1ka in z oktobrom 1944 je upravo prevzela t.i. Obmurska mejna obrambna skupina (Magyar kiralyi Muravid\xc3\xa9ki Hatarvedelmi Csoport), ki je obsegala podro\xc4\x8dje Prekmurja in Med\xc5\xbeimurja.\n_START_SECTION_\nUpravna ureditev z letom 1945\n_START_PARAGRAPH_\nZametki upravnih ureditev v na\xc4\x8drtov so se za\xc4\x8deli \xc5\xbee leta 1941, vendar so za ozemlje Prekmurja pri\xc5\xa1li v po\xc5\xa1tev \xc5\xa1ele po njeni osvoboditvi, po koncu druge svetovne vojne. Okraj Lendava s sede\xc5\xbeem v Dolnji Lendavi je bil ustanovljen 21. 5. 1944 na podlagi Odloka predsedstva SNOS o krajih, okrajih in okro\xc5\xbejih ter njihovih narodnoosvobodilnih odborih. Septembra 1945 pa je bil izdan prvi zakon, ki je urejal vpra\xc5\xa1anje teritorialne razdelitve oziroma \xc4\x8dlenitve Slovenije, t. i. Zakon o upravni razdelitvi federalne Slovenije. Dolo\xc4\x8dil je razdelitev slovenskega ozemlja na pet okro\xc5\xbeij, ta so bila razdeljena na okraje, okraji pa so bili sestavljeni iz krajev. \xc2\xa0Po tem zakonu je Dolnja Lendava spadala pod mariborsko okro\xc5\xbeje in Dolnje lendavski okraj._NEWLINE_Februarja 1946 so bili narodnoosvobodilni odbori preimenovani v krajevne ljudske odbore. Spremembe so marca 1946 doletele zakon iz leta 1945, predvsem pri dolo\xc4\x8ditvi krajev kot upravno-teritorialnih enot, ki so bile natan\xc4\x8dneje navedene z navedbo katastrskih ob\xc4\x8din in naselij, ki so spadala v posamezen kraj. Po tem je ob\xc4\x8dina Dolnja Lendava spadala \xc5\xa1e vedno v mariborsko okro\xc5\xbeje, okraj pa se je preimenoval v okraj Lendava, ki je imel sede\xc5\xbe v Dolnji Lendavi. Upravna razdelitev okraja Lendava iz aprila 1946 je predvidevala 14, tista iz septembra 1946 pa 40 krajev: Banuta, Bogojina, Brezovica, Bukovnica, \xc4\x8centiba, \xc4\x8cren\xc5\xa1ovci, Dobrovnik, Dolina, Dol. Bistrica, Dol. Lendava, Dol. Lako\xc5\xa1, Filovci, Gaberje, Genterovci, Gomilica, Gor. Bistrica, Gor. Lako\xc5\xa1, Hotiza, Kamovci, Kapca, Kobilje, Kot, Lipa, Mala Polana, Motvarjevci, Nedelica, Novo Mostje, Odranci, Peti\xc5\xa1ovci, Pince, Radmo\xc5\xbeanci, Renkovci, Srednja Bistrica, Staro Mostje, Strehovci, Trnje, Turni\xc5\xa1\xc4\x8de, Velika Polana, \xc5\xbditkovci in \xc5\xbdi\xc5\xbeki. Okro\xc5\xbeja so v za\xc4\x8detku leta 1947 bila ukinjena._NEWLINE_Na pomenu so dobivali krajevni ljudski odbor, katerega je dobil vsak ve\xc4\x8dji kraj. Zakon o upravni razdelitvi Ljudske republike Slovenije iz leta 1948 je prinesel spremembe v razdelitvi. V primerjavi s prej\xc5\xa1njo razdelitvijo Slovenije se je \xc5\xa1tevilo okrajev pove\xc4\x8dalo tako, da jih je s tem zakonom bilo razdelitev\xc2\xa0 Slovenije na 29 okrajev in 1264 krajev. \xc5\xa0tevilo krajevnih ljudskih odborov se je v okraju Lendava zmanj\xc5\xa1alo na 26 krajev. H KLO Mostje so se priklju\xc4\x8dili kraji Banuta, Novo in Staro Mostje, h KLO \xc4\x8cren\xc5\xa1ovci sta se priklju\xc4\x8dila Trnje in \xc5\xbdi\xc5\xbeki, v KLO Dobrovnik so se ponovno priklju\xc4\x8dili \xc5\xbditkovci, v KLO Dolina so se priklju\xc4\x8dile Pince, v KLO Gaberje sta se priklju\xc4\x8dila Kapca in Kot, v KLO Ore\xc5\xa1je sta se priklju\xc4\x8dila kraja \xc4\x8centiba in Peti\xc5\xa1ovci, v KLO Genterovce so se priklju\xc4\x8dili Kamovci in Radmo\xc5\xbeanci, v KLO Velika Polana se je priklju\xc4\x8dila Brezovica, v KLO Gor. Lako\xc5\xa1 se je priklju\xc4\x8dil Dol. Lako\xc5\xa1, v KLO Bogojina se je priklju\xc4\x8dila Bukovnica. Okraj Lendava je leta 1948 imel 32. 671 prebivalcev._NEWLINE_V letu 1949 je pri\xc5\xa1lo do uvedbe novih upravno-teritorialnih enot \xe2\x80\x93 oblasti, ki so nato delovale do januarja 1951, ko so bile ukinjene. Lendava je tako pripadali okraju Lendava v Mariborski oblasti. Istega leta sta bili v okraju Lendava opravljeni dve manj\xc5\xa1i spremembi \xe2\x80\x93 \xc4\x8centiba je bila izlo\xc4\x8dena iz KLO Ore\xc5\xa1je in priklju\xc4\x8dena h KLO Dolina, naselje Pince Marof se je priklju\xc4\x8dilo h kraju Ore\xc5\xa1je, ki pa se je preimenovalo v kraj Peti\xc5\xa1ovci. _NEWLINE_Leto 1952 je prineslo Zakon o razdelitvi Ljudske republike Slovenije na mesta, okraje in ob\xc4\x8dine. S tem zakonom je bil v tistem \xc4\x8dasu na novo uveden pojem in institucija ob\xc4\x8dine v sistem lokalnih teritorialnih enot. Okraj Lendava je bil ukinjen in zdru\xc5\xbeen z okrajem Murska Sobota. Na obmo\xc4\x8dju biv\xc5\xa1ega okraja Lendava so nastale ob\xc4\x8dine: Bogojina, \xc4\x8cren\xc5\xa1ovci, Dobrovnik, Gaberje, Lendava, Polana in Turni\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Leto 1955 je prelomnica v polo\xc5\xbeaju teritorialnih enot, saj se vzpostavi komunalni sistem, torej sistem, v katerem dobi ob\xc4\x8dina polo\xc5\xbeaj \xc2\xbbkomune\xc2\xab. Kar ni pomenilo drugo kot komasacije ob\xc4\x8din v ve\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine ali komune. Ob\xc4\x8dina Lendava je skupaj s \xc5\xa1e devetimi ob\xc4\x8dinami, spadala pod okraj Murska Sobota. Ob\xc4\x8dina Lendava je obsegala mesto Lendava in naselja Banuta, del Brezovec, Brezovica, \xc4\x8centiba, Dobrovnik, Dolga vas (mi\xc5\xa1ljeno Dolga vas in Dolgova\xc5\xa1ke gorice), Dolina, Dolnja Lendava (mi\xc5\xa1ljeno Lendavske gorice in Trimlini), Dolnji Lako\xc5\xa1, Gaberje, Genterovci, Gomilica, Gornji Lako\xc5\xa1, Hotiza, Kamovci, Kapca, Kobilje, Kot, Mala Polana, Mostje, Nedelica, Peti\xc5\xa1ovci (mi\xc5\xa1ljeno Benica in Peti\xc5\xa1ovci), Pince (mi\xc5\xa1ljeno Pince, Pince-Marof), Radmo\xc5\xbeanci, Renkovci, Strehovci, Turni\xc5\xa1\xc4\x8de, Velika Polana ter \xc5\xbditkovci. Leta 1960 ob\xc4\x8dina Lendava \xc5\xa1e spada pod okraj Murska Sobota, leta 1964 pa je okraj Murska Sobota ukinjen in vse pride pod okraj Maribor. _NEWLINE_Ustavi Socialisti\xc4\x8dne republike Slovenije, ki je bila sprejeta leta 1974 je postavila kot enega od temeljev socialisti\xc4\x8dnega samoupravljanja krajevno skupnost. V takratni Socialisti\xc4\x8dni republiki Sloveniji je bilo po letu 1974 okoli 1050 krajevnih skupnosti. Ob\xc4\x8dina Lendava je imela vse skupaj 18 krajevnih skupnosti. To so bile: Bistrica, \xc4\x8centiba, \xc4\x8cren\xc5\xa1ovci, Dobrovnik, Dolga vas, Gaberje, Genterovci, Gorice pri Lendavi, Hotiza, Kobilje, Lako\xc5\xa1, Lendava, Mostje-Banuta, Odranci, Ore\xc5\xa1je-Dolina pri Lendavi, Peti\xc5\xa1ovci, Polana in Turni\xc5\xa1\xc4\x8de pri Lendavi. S prehodom od leta 1955 pa do 1974 ob\xc4\x8dina Lendava ni\xc2\xa0 bila dele\xc5\xbena teritorialnih sprememb. _NEWLINE_Ob zadnjem popisu leta 1981 je imela ob\xc4\x8dina Lendava nekje manj kot 27. 000 prebivalcev. Obsegala pa je 256,9 km\xc2\xb2 ozemlja. Nacionalna struktura prebivalstva ob\xc4\x8dine je bila zelo raznolika in poleg Slovencev je tretjina prebivalstva ob\xc4\x8dine mad\xc5\xbearske narodnosti, v ob\xc4\x8dini pa so \xc5\xbeiveli tudi pripadniki drugih narodov in narodnosti Jugoslavije, med njimi so naj\xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1i Hrvati. Ob\xc4\x8dina je imela 18 krajevnih skupnosti in 41 naselij. Obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine, kjer \xc5\xbeivi avtohtono prebivalstvo mad\xc5\xbearske narodnosti, je opredeljeno kot dvojezi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje, kjer se slovenski in mad\xc5\xbearski jezik uporabljata enakopravno v vsem javnem \xc5\xbeivljenju.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Lendava po osamosvojitvi Republike Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nZ nastankom samostojne in neodvisne dr\xc5\xbeave Republike Slovenije in sprejemom nove ustave je nastala osnova za ponovno uvedbo klasi\xc4\x8dne lokalne samouprave zahodnoevropskega tipa. Po zakonu o ustanovitvi ob\xc4\x8din ter dolo\xc4\x8ditvi njihovih obmo\xc4\x8dij iz leta 1994 je bilo v Sloveniji ustanovljenih 147 ob\xc4\x8din, od tega 11 mestnih. Med temi 147 ob\xc4\x8dinami je bila tudi ob\xc4\x8dina Lendava s sede\xc5\xbeem v Lendavi. Prvi ob\xc4\x8dinski svet je \xc5\xa1tel enaindvajset \xc4\x8dlanov, od tega dva \xc4\x8dlana ob\xc4\x8dinskega sveta izvolijo pripadniki mad\xc5\xbearske narodnosti na podlagi posebne volilne pravice kot svoja predstavnika._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Lendava/Lendva je bila ustanovljena \xc5\xbee 3. 10. 1994 iz komune Lendava/Lendva, ki se je takrat preoblikovala v naslednjih pet manj\xc5\xa1ih samostojnih ob\xc4\x8din: \xc4\x8cren\xc5\xa1ovci, Kobilje, Lendava/Lendva, Odranci in Turni\xc5\xa1\xc4\x8de. Tedanja ob\xc4\x8dina Lendava/Lendva je sodila med na\xc5\xa1e srednje velike ob\xc4\x8dine._NEWLINE_Ob\xc4\x8dinski svet je 20. 4. 1995 sprejel status ob\xc4\x8dine Lendava, ki je za\xc4\x8del veljati 24. 6. 1995. Po tem statutu je ob\xc4\x8dina Lendava samoupravna lokalna skupnost ustanovljena z zakonom na obmo\xc4\x8dju naslednjih naselij: Banuta \xe2\x80\x93 B\xc3\xa1nuta, Benica, \xc4\x8centiba \xe2\x80\x93 Csente, Dolga vas \xe2\x80\x93 Hossz\xc3\xbafalu, Dolgova\xc5\xa1ke gorice \xe2\x80\x93 Hossz\xc3\xbafaluhegy, Dolina pri Lendavi \xe2\x80\x93 V\xc3\xb6lgyifalu, Dolnji Lako\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 Als\xc3\xb3lakos, Gaberje \xe2\x80\x93 Gyerty\xc3\xa1nos, Genterovci \xe2\x80\x93 G\xc3\xb6nt\xc3\xa9rh\xc3\xa1za, Gornji Lako\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 Fels\xc5\x91lakos, Hotiza, Kamovci \xe2\x80\x93 K\xc3\xa1mah\xc3\xa1za, Kapca \xe2\x80\x93 Kapca, Kot \xe2\x80\x93 K\xc3\xb3t, Lendava \xe2\x80\x93 Lendva, Lendavske gorice \xe2\x80\x93 Lendvahegy, Mostje \xe2\x80\x93 Hidv\xc3\xa9g, Peti\xc5\xa1ovci \xe2\x80\x93 Petesh\xc3\xa1za, Pince \xe2\x80\x93 Pince, Pince Marof \xe2\x80\x93 Pince majof, Radmo\xc5\xbeanci \xe2\x80\x93 Radamos, Trimlini \xe2\x80\x93 H\xc3\xa1rmasmalom, Brezovec del. Narodnostno me\xc5\xa1ano obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine na katerem \xc5\xbeivijo tudi pripadniki mad\xc5\xbearske narodne skupnosti obsega navedena naselja razen naselij Benica, Hotiza in Brezovec del._NEWLINE_Glede teritorialnega obsega dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine Lendava je leta 1998 pri\xc5\xa1lo do sprememb, in sicer iz ob\xc4\x8dine Lendava/Lendva je bilo izlo\xc4\x8deno manj\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje, iz katerega je nastala ob\xc4\x8dina Dobrovnik/Dobronak.\n_START_SECTION_\nGrb ob\xc4\x8dine Lendava\n_START_PARAGRAPH_\nGrb ob\xc4\x8dine Lendava je plavi poznogotski \xc5\xa1\xc4\x8dit. Na zelenem hribu je \xc5\xa1tirioglata srebrna trdnjava z zlato trikotno zastavo na vrhu.Pod hribom so tri srebrne grede(potoki)._NEWLINE_Trdnjava na grbu je stari grad Lendava._NEWLINE_Grb so za\xc4\x8deli uporabljati  12. 9. 1996.\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nBanuta, Benica, Brezovec, Dolga vas, Dolgova\xc5\xa1ke Gorice, Dolina pri Lendavi, Dolnji Lako\xc5\xa1, \xc4\x8centiba, Gaberje, Genterovci, Gornji Lako\xc5\xa1, Hotiza, Kamovci, Kapca, Kot, Lendava, Lendavske Gorice, Mostje, Peti\xc5\xa1ovci, Pince, Pince-Marof, Radmo\xc5\xbeanci, Trimlini\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Lendava/Lendva je del pomurske statisti\xc4\x8dne regije. Obsega 123 km\xc2\xb2 in se po povr\xc5\xa1ini uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med slovenskimi ob\xc4\x8dinami na 51. mesto. Sredi leta 2014 je imela ob\xc4\x8dina pribli\xc5\xbeno 10.600 prebivalcev \xc2\xa0(pribli\xc5\xbeno 5.150 mo\xc5\xa1kih in 5.450 \xc5\xbeensk). Po \xc5\xa1tevilu prebivalcev se je med slovenskimi ob\xc4\x8dinami uvrstila na 52. mesto. Na kvadratnem kilometru povr\xc5\xa1ine ob\xc4\x8dine je \xc5\xbeivelo povpre\xc4\x8dno 86 prebivalcev, kar pomeni, da je bila gostota naseljenosti\xc2\xa0tu manj\xc5\xa1a kot v celotni dr\xc5\xbeavi. Le- tam je to 102 prebivalca na kvadratni kilometer._NEWLINE_Naravni prirast\xc2\xa0na 1.000 prebivalcev v ob\xc4\x8dini je bil leta 2014 negativen, saj je zna\xc5\xa1al -7,5 (v Sloveniji 1,1).\xc2\xa0\xc5\xa0tevilo \xc5\xbeivorojenih je bilo ni\xc5\xbeje od \xc5\xa1tevila umrlih. \xc5\xa0tevilo tistih, ki so se iz te ob\xc4\x8dine odselili, pa je bilo ni\xc5\xbeje od \xc5\xa1tevila tistih, ki so se vanjo priselili. Selitveni prirast\xc2\xa0na 1.000 prebivalcev v ob\xc4\x8dini je bil torej pozitiven, zna\xc5\xa1al je 4,4. Se\xc5\xa1tevek naravnega in selitvenega prirasta na 1.000 prebivalcev v ob\xc4\x8dini je bil negativen, saj je zna\xc5\xa1al -3,1 (v Sloveniji 0,9).'