b'\n_START_ARTICLE_\nBohinjska proga\n_START_SECTION_\nGradnja in objekti na progi\n_START_PARAGRAPH_\nPripravljalna in gradbena dela na Bohinjski progi so se za\xc4\x8dela leta 1900, \xc4\x8deprav jo je avstro-ogrski parlament dokon\xc4\x8dno odobril \xc5\xa1ele 6. junija 1901 s sprejemom zakona o hkratni gradnji Pyhrnske, Turske in Karavan\xc5\xa1ko-Bohinjske proge, lokacijsko obravnavo in razlastitev pa so opravili novembra 1902. Pri gradnji Bohinjske proge je sodelovalo 14.897 delavcev, ki je gradilo \xc5\xa1tevilne objekte, tako predore kot mostove v soteskah Save Bohinjke, Ba\xc4\x8de in So\xc4\x8de. _NEWLINE_Da bi najkraj\xc5\xa1o pot od nem\xc5\xa1kih in gornjeavstrijskih \xc5\xbeelezarjev do tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da lahko speljali, so morali \xc5\xa1e pred Jesenicami zvrtati tudi 7975 metrov dolg \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki predor Karavanke med Podro\xc5\xbeco in Hru\xc5\xa1ico skozi Karavanke, kar je sicer povezalo Celovec in Beljak z zgornjesavsko dolino in Ljubljano, za \xc2\xbbbohinjsko\xc2\xab\xc2\xa0varianto pa \xc5\xa1e 28 predorov skupne dol\xc5\xbeine 16,1 km, med njimi je najdalj\xc5\xa1i bohinjski predor skozi \xc4\x8crno prst pod Koblo v dolino Ba\xc4\x8de in naprej proti Gori\xc5\xa1ki, dol\xc5\xbeine 6327,3) (ob izgradnji pa celo 6.339) metrov. Na Bohinjski progi je zgrajenih \xc5\xa1e pet galerij in kar 65 mostov. Poleg bohinjskega predora, ki je hkrati \xc5\xa1e vedno tudi najdalj\xc5\xa1i povsem slovenski predor (karavan\xc5\xa1ki predor je avstrijsko-slovenski), je rekorder tudi kamniti velikan na Bohinjski progi - most \xc4\x8dez So\xc4\x8do pri Solkanu s kamnitim lokom razpona 85 metrov. Prav zaradi tega tehni\xc4\x8dnega dose\xc5\xbeka - loka iz rezanega-oblikovanega kamna - je Solkanski most \xc5\xa1e vedno najve\xc4\x8dji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki kamniti most na svetu in za nem\xc5\xa1kim cestnim kamnitim mostom preko doline Syratal v Plauenu drugi kamniti most sploh na svetu po dol\xc5\xbeini odprtine kamnitega loka._NEWLINE_Nekoliko manj zahtevna je bila trasa potem onkraj So\xc4\x8de (t. i. \xc2\xbbKra\xc5\xa1ka proga\xc2\xab), mimo gori\xc5\xa1ke \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje, ki se je petdeset let pozneje zna\xc5\xa1la tik ob novi dr\xc5\xbeavni meji, zunaj \xc2\xbbitalijanske\xc2\xab\xc2\xa0Gorice, in ki se nato vije proti Vipavski dolini mimo Prva\xc4\x8dine, Dornberka in Branika ter z vzponom 25 promilov do \xc5\xa0tanjela \xc5\xbee po kra\xc5\xa1ki planoti, potem pa skozi de\xc5\xbeelo terana mimo Dutovelj in Krepelj, pod slikovitim Repentabrom (zdaj v Italiji) do Op\xc4\x8din. Tam, nad samim Trstom, sta se \xc2\xbbju\xc5\xbena\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbbohinjska\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbeeleznica sre\xc4\x8dali. \xc2\xbbJu\xc5\xbena\xc2\xab\xc2\xa0potem \xc2\xbbbe\xc5\xbei\xc2\xab\xc2\xa0od Trsta prek kra\xc5\xa1ke planote proti Nabre\xc5\xbeini in od tam naprej proti Grade\xc5\xbeu in Benetkam, z enim krakom pa se pri Nabre\xc5\xbeini nedale\xc4\x8d od Devina in Sesljana obra\xc4\x8da nazaj in se vra\xc4\x8da vzdol\xc5\xbe obale pod Kri\xc5\xbeem in mimo Miramara ter po 36 kilometrih od Op\xc4\x8din s padcem, ki dosega na nekaterih mestih 16 promilov, prispe na glavno tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko postajo (Centrale). Bohinjski progi pa so projektanti z Op\xc4\x8din namenili kraj\xc5\xa1o pot v Trst: ta, za razliko od \xc2\xbbju\xc5\xbene \xc5\xbeeleznice\xc2\xab, takoj zavije proti vzhodu in tako zaobide tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko mestno jedro, nato skozi nekaj predorov in prek viaduktov po 16 km prispe mimo \xc5\xa1kedenjskih plav\xc5\xbeev in ladjedelnice na postajo Sv. Andreja (patron tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke ladjedelnice), ki se od za\xc4\x8detka dvajsetih let imenuje Campo Marzio. _NEWLINE_Bohinjska proga je bila dokon\xc4\x8dana leta 1906, rednemu prometu so jo predali 19. julija istega leta s slovesnim odprtjem, pri katerem je bil navzo\xc4\x8d tudi prestolonaslednik Franc Ferdinand.\n_START_SECTION_\nPoru\xc5\xa1itve in obnove proge\n_START_PARAGRAPH_\nPred prvo svetovno vojno je vozilo po Bohinjski progi dnevno po 70 vlakovnih kompozicij iz Prage, M\xc3\xbcnchna in Dunaja. Progo od Trsta do Jesenic je vlak premagal v 4 urah. Z nastankom So\xc5\xa1ke fronte in ofenzivo italijanske vojske leta 1915 je Bohinjska proga spremenila svojo vlogo in zna\xc4\x8daj: \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge so v novonastalih razmerah v Avstro-Ogrski pre\xc5\xa1le pod komando Vrhovnega voja\xc5\xa1kega poveljstva, civilni promet pa je povsem zamrl. Med boji je bila proga prekinjena na ve\xc4\x8d mestih, topovske granate so poru\xc5\xa1ile nekaj mostov, med njimi tudi solkanskega, njegov kamniti lok pa so ob umiku razstrelili avstrijski vojaki. S tem je bil promet po Bohinjski progi povsem onemogo\xc4\x8den._NEWLINE_Nekdanji in pri\xc4\x8dakovani polet Bohinjske proge pa so gotovo zavrle, \xc4\x8de ne v marsi\xc4\x8dem tudi prepre\xc4\x8dile, tudi nove dr\xc5\xbeavne meje: ju\xc5\xbeni del do sredine bohinjskega predora je pripadel Italiji, severni del proti Jesenicam  Jugoslaviji, od sredine karavan\xc5\xa1kega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega predora pa Avstriji. Poru\xc5\xa1ene dele Bohinjske proge so nato obnovili do leta 1927, promet po njej pa je za\xc4\x8del o\xc5\xbeivljati \xc5\xa1ele po letu 1930._NEWLINE_Tudi konec druge svetovne vojne je Bohinjska proga do\xc4\x8dakala znova mo\xc4\x8dno poru\xc5\xa1ena in po\xc5\xa1kodovana. Nemci so ob umiku razstrelili severni portal bohinjskega predora tako, da je bil promet po progi znova povsem onemogo\xc4\x8den. Po mirovni pogodbi z Italijo, sklenjeni 10. februarja 1947 in uveljavljeni 15. septembra istega leta, je ve\xc4\x8dji del proge Jesenice-Trst pripadel Jugoslaviji, meja na njej pa je bila postavljena pri Repentaboru nad Trstom._NEWLINE_Proga je bila zlasti po letu 1960 posodobljena in usposobljena za 20-tonski osni pritisk, v celoti je bil zamenjan zgornji ustroj \xc5\xbeeleznice (tirnice, pragovi, greda iz tol\xc4\x8denca), oja\xc4\x8dani in obnovljeni so bili \xc5\xa1tevilni mostovi in predori, posodobljene telekomunikacije in signalne naprave. Parna vleka je bila na tej progi ukinjena leta 1974, do danes pa \xc5\xa1e vedno ni elektrificirana.'