b'\n_START_ARTICLE_\nTonfa\n_START_PARAGRAPH_\nTonfa, poznana tudi pod imeni tong fa ali tuifa, je hladno oro\xc5\xbeje, ki je najbolj znana po uporabi v Okinawa borilnih ve\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Sestavljena je iz ravne\xc2\xa0\xc2\xbbpalice\xc2\xab, ki ima na tretjini pritrjen ro\xc4\x8daj pod pravim kotom. V dol\xc5\xbeino po navadi meri med 40 in 50 centimetrov. Tradicionalna tonfa se je izdelovala in uporabljala v paru, za izdelavo pa je bil uporabljen les rde\xc4\x8dega hrasta. Predvideva se, da so Tonfo najprej za\xc4\x8deli izdelovati na kitajskem, ali pa na jugovzhodu azije, kjer je bila uporabljena za spo\xc5\xa1tovanja vredne na\xc4\x8dine boja. Podobno oro\xc5\xbeje se imenuje Mai sok san in je uporabljeno v borilnih ve\xc5\xa1\xc4\x8dinah Krabi-krabong in Tomoi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je tonfa najpogosteje povezana z Okinawa borilnimi ve\xc5\xa1\xc4\x8dinami, se strokovnjaki ne morejo zediniti glede njenega pravega izvora. Najbolj pogosto je v literaturi opaziti kot mesto izvora, Kitajsko, v spet drugih literaturah pa sta kot mesti izvora navedeni Indonezija ali Tajska. Kitajska in Malajska beseda\xc2\xa0\xc2\xbbguai\xc2\xab\xc2\xa0oziroma\xc2\xa0\xc2\xbbtopang\xc2\xab, v dobesednem prevodu pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbbergla\xc2\xab, iz \xc4\x8desa se sklepa, da je oro\xc5\xbeje nastalo iz bergel. V Kambod\xc5\xbei ter na Tajskem so imeli podobno oro\xc5\xbeje, ki je bilo sestavljeno iz dveh kratkih lesenih palic, ki so bile privezane na uporabnikovi podlahti. To oro\xc5\xbeje je bilo na Tajskem poznano pod imenom Thai as mai sok in v Khmer cesarstvu pod imenom\xc2\xa0\xc2\xbbbokgatau\xc2\xab. Na Tajskem in v Maleziji ima mai sok pogosto podobno obliko kot tonfa, in ima namesto vezanja na roke v ta namen tudi pravokoten ro\xc4\x8daj. Prav to naj bi bila prva verzija tonfe.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nTonfa med dr\xc5\xbeanjem sega pribli\xc5\xbeno tri centimetre \xc4\x8dez uporabnikov komolec. Ima tri na\xc4\x8dine dr\xc5\xbeanja -\xc2\xa0\xc2\xbbhonte-muchi\xc2\xab\xc2\xa0oz. za\xc4\x8detni prijem,\xc2\xa0\xc2\xbbgyakute-mochi\xc2\xab\xc2\xa0oz. obratni prijem in\xc2\xa0\xc2\xbbtokushu-mochi\xc2\xab\xc2\xa0oz. specialni prijem. Pri za\xc4\x8detnem prijemu/honte-mochi, je ro\xc4\x8daj v dlani, pri \xc4\x8demer dalj\xc5\xa1i del tonfe te\xc4\x8de vzporedno spednjemu delu podlahti in sega rahlo \xc4\x8dez komolec.. Ta prijem nudi mo\xc5\xbenost obrambe oziroma blokade, pa tudi oporo za\xc2\xa0\xc2\xbburaken\xc2\xab\xc2\xa0(udarec iz strani),\xc2\xa0\xc2\xbbhiji waza\xc2\xab\xc2\xa0(tehnike s komolcem) in udarce. Med uprabo lahko tonfo zavihtimo v\xc2\xa0\xc2\xbbgyakute\xc2\xab\xc2\xa0prijem za udarec ali potisk'