b"\n_START_ARTICLE_\nPinjin\n_START_PARAGRAPH_\nPinjin (kitajsko: \xe6\x8b\xbc\xe9\x9f\xb3 p\xc4\xabny\xc4\xabn, dalj\xc5\xa1e poimenovanje: \xe6\xb1\x89\xe8\xaf\xad\xe6\x8b\xbc\xe9\x9f\xb3 h\xc3\xa0ny\xc7\x94 p\xc4\xabny\xc4\xabn, tudi \xe6\xb1\x89\xe8\xaf\xad\xe6\x8b\xbc\xe9\x9f\xb3\xe6\x96\x87\xe5\xad\x97 h\xc3\xa0ny\xc7\x94 p\xc4\xabny\xc4\xabn w\xc3\xa9nz\xc3\xac) je v jezikoslovju sistem za zapisovanje kitajskih glasov in besed v latinici. Kitajska vlada ga je sprejela leta 1958 in dopolnila leta 1979. Pinjin je trenutno najbolj znan in najbolj raz\xc5\xa1irjen sistem za pisanje kitajskega jezika z latinico. Danes v LR Kitajski veljata pinjin in ideogramska kitajska pisava oba za uradno obliko pisanja kitajskega jezika._NEWLINE_Mednarodna organizacija za standardizacijo ISO je registrirala pinjin kot uradni mednarodni standard za zapisovanje kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dine (ISO 7098:1991). V pinjinu zapisana imena pomenijo uradno obliko zapisa za imena oseb in krajev._NEWLINE__NEWLINE_Opozorilo: Na Tajvanu uporabljajo nekoliko prilagojeno varianto pinjina, ki se imenuje tongyong pinyin. Ponekod (zlasti v ZDA) \xc5\xa1e vedno uporabljajo tudi starej\xc5\xa1o Wade-Gilesovo transkripcijo.\n_START_SECTION_\nZlogi v kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nSistem pinjin temelji na standardni mandarinski kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini kot jo govorijo v okolici Pekinga (nare\xc4\x8dje \xe6\x99\xae\xe9\x80\x9a\xe8\xaf\x9d P\xc7\x94t\xc5\x8dnghu\xc3\xa0)._NEWLINE_Standardna kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina je izrazito zlogovni jezik. Vse osnovne besede so enozlo\xc5\xbenice. Dalj\xc5\xa1e besede so sestavljene iz enozlo\xc5\xbenic (npr.: \xe6\xaf\x9b mao = dlaka + \xe7\xac\x94 bi = pisalo --> \xe6\xaf\x9b\xe7\xac\x94 maobi = \xc4\x8dopi\xc4\x8d)._NEWLINE_Zlog je sestavljen iz dveh delov: iz za\xc4\x8detnega soglasnika in iz samoglasni\xc5\xa1ke kon\xc4\x8dnice. Nekateri zlogi so tudi brez za\xc4\x8detnega soglasnika. Samoglasni\xc5\xa1ka kon\xc4\x8dnica je lahko navaden samoglasnik, diftong ali triftong (skupina dveh ali treh samoglasnikov); poleg tega pa ima lahko na koncu \xc5\xa1e n ali ng (\xc4\x8drke g v ng se ne izgovarja - ozna\xc4\x8duje samo nosno izgovorjavo n-ja). Poleg tega obstajata \xc5\xa1e posebna zloga er in ar.\n_START_SECTION_\nSamoglasnik a\n_START_PARAGRAPH_\nSamoglasnik a se po navadi izgovarja enako kot slovenski a v kon\xc4\x8dnicah: -a, -ao, -ai, -ang, -iang, -ua, -uai._NEWLINE_V\xc4\x8dasih je izgovorjava \xc4\x8drke a bli\xc5\xbeja slovenskemu \xc5\xa1irokemu e (\xc3\xaa) - zlasti v kon\xc4\x8dnicah, ki imajo na koncu n (ne pa ng): -an, -ian, -uan (beri: -\xc3\xaan, -i\xc3\xaan, -u\xc3\xaan).\n_START_SECTION_\nSamoglasnik e\n_START_PARAGRAPH_\nSamoglasnik e se izgovarja enako kot slovenski polglasnik \xc7\x9d (e v besedi pes): -e, -ei, -en, -eng, -ie, -ue.\n_START_SECTION_\nSamoglasnik o\n_START_PARAGRAPH_\nSamoglasnik o se izgovarja podobno kot v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, z manj\xc5\xa1imi variantami, ki so delno odvisne tudi od nare\xc4\x8dja (v\xc4\x8dasih tudi bolj kot \xc3\xb6 ali u). Nastopa v kon\xc4\x8dnicah -o, -ou, -ong -ao, -uo.\n_START_SECTION_\nNekaj zgledov\n_START_PARAGRAPH_\n\xe5\x8c\x97\xe4\xba\xac B\xc4\x9bij\xc4\xabng (Peking)_NEWLINE_\xe5\xa4\xa9\xe5\xae\x89\xe9\x97\xa8 Ti\xc4\x81n'\xc4\x81nm\xc3\xa9n (Trg nebe\xc5\xa1kega miru)_NEWLINE_Opomba: kot se vidi v zapisu Ti\xc4\x81n'\xc4\x81nm\xc3\xa9n, se v pinjinu v\xc4\x8dasih pojavlja tudi apostrof. Namenjen je lo\xc4\x8devanju zlogov v primerih, ko bi bilo to dvoumno. Npr.: \xe8\xa5\xbf\xe5\xae\x89 Xi'\xc4\x81n se izgovarja dvozlo\xc5\xbeno in ne enozlo\xc5\xbeno."