b'\n_START_ARTICLE_\nJoka \xc5\xbdigon\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbee ali Joka \xc5\xbdigon, kakor se je pogosteje podpisoval, je bil iz \xc5\xa0kofje Loke (Mestni trg \xe2\x80\x93 Plac, stara \xc5\xa1tevilka 34). O\xc4\x8de Matej (trgovec) in mama Marijana. Od 1905 do 1909 je obiskoval ljudsko \xc5\xa1olo v \xc5\xa0kofji Loki, 1917 maturiral na gimnaziji v Kranju. Voja\xc5\xa1ko obveznost je kot poro\xc4\x8dnik na tirolsko-italijanski fronti opravljal med letoma 1917 in 1918. Po vojni je \xc5\xa1tudiral slavistiko na Filozofski fakulteti v Zagrebu \xe2\x80\x93 med letoma 1918 in 1919 \xe2\x80\x93 in Filozofski fakulteti v Ljubljani do leta 1924. _NEWLINE_Po \xc5\xa1olanju je do leta 1929 opravljal funkcijo profesorja pripravnika na dr\xc5\xbeavni realni gimnaziji v Mariboru. Med 1932 in 1934 je bil urednik revije Arhitektura, nato pa je \xc5\xa1e istega leta nastopil slu\xc5\xbebo arhivarja pri Slovenski matici, do 1940 pa je delal tudi kot tiskarni\xc5\xa1ki korektor v Jugoslovanski tiskarni. Med menjavanjem slu\xc5\xbeb je bil kar nekaj \xc4\x8dasa brezposeln, ustalil pa se je, ko je od avgusta 1940 do upokojitve decembra 1964 \xe2\x80\x93 razen med vojno \xe2\x80\x93  delal kot bibliotekar in vodja knji\xc5\xbenice Narodnega muzeja v Ljubljani._NEWLINE_Med vojno je bil od aprila do decembra 1941 v nem\xc5\xa1kem ujetni\xc5\xa1tvu, do septembra 1943 pa v italijanskem. Po begu iz tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Garessio je bil od oktobra 1943 interniran v \xc5\xa0vici, kjer se je marca 1944 javil v bataljon NOV in se preko Francije in Italije leta 1945 vrnil domov. Odlikovan je bil z redom zaslug za narod.\n_START_SECTION_\nLiterarno ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nNajprej se je predstavil kot pesnik v Ljubljanskem zvonu v letih 1919, 1920 in po dolgih letih z Lo\xc5\xa1kimi napisi pod psevdonimom Lo\xc5\xa1ka smojka v Lo\xc5\xa1kih razgledih 1973. \xc4\x8clanek kulturnopoliti\xc4\x8dne vsebine in nekaj glos je objavil v \xc4\x8dasopisu Slovenska misel 1924 v edinih dveh \xc5\xa1tevilkah. \xc4\x8clanke, recenzije ipd. je objavljal v tedniku Slovenija med letoma 1932 in 1941. _NEWLINE_Na leposlovnem podro\xc4\x8dju se je najbolj uveljavil kot dramatik. \xc5\xbde kot \xc5\xa1tudent se je zanimal za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ter v \xc5\xa0kofji Loki re\xc5\xbeiral in igral razli\xc4\x8dne igre. Samostojno je izdal dramo v treh dejanjih Kadar se utrga oblak. Igrali so jo najprej v \xc5\xa0kofji Loki, nato v Kranju, na Je\xc5\xbeici, bila je na repertoarju mariborskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, premiera v Narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani je bila 30. novembra 1936. Igro, ki so jo ve\xc4\x8dkrat uprizorili tudi po vojni, je kritika ocenila kot pozitiven prispevek k slovenski dramatiki.\n_START_SECTION_\nKulturnozgodovinsko in literarno raziskovanje\n_START_PARAGRAPH_\nVojna je \xc5\xbdigonova prizadevanja na gledali\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju za vedno pretrgala, ni pa mogla zatreti njegovih nagnjenj do raziskovanja literarnih in kulturnozgodovinskih vpra\xc5\xa1anj. \xc5\xbde prej, ko je brezposeln dobil zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v arhivu Slovenske matice, je prevzel nalogo napisati zgodovino njene ustanovitve. Razprava je iz\xc5\xa1la leta 1935 kot redna knjiga za sedemdeseto obletnico ustanovitve Slovenske matice, nosi pa naslov Veliko pismo slovenske duhovne zdru\xc5\xbeitve: Ustanovitev Slovenske matice. Po prihodu v knji\xc5\xbenico Narodnega muzeja je ob neposrednem stiku s primarnimi dokumenti, na katerih sloni slovenska narodna kultura, dobil kot raziskovalec nove spodbude. Napisal je vrsto \xc4\x8dlankov in razprav s podro\xc4\x8dja pre\xc5\xa1ernoslovja in nekaj prispevkov k slovenski literarni zgodovini 16. stoletja. Publiciral jih je v dveh obdobjih, v Slavisti\xc4\x8dni reviji in Na\xc5\xa1ih razgledih ter po dalj\xc5\xa1em presledku na koncu svoje \xc5\xbeivljenjske poti v Lo\xc5\xa1kih razgledih. Med drugim je \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega pomena njegova ugotovitev, da je prva slovenska knjiga iz\xc5\xa1la leta 1550.'