b'\n_START_ARTICLE_\nKriptovaluta\n_START_PARAGRAPH_\nKriptovaluta je elektronski denar oz. menjalno sredstvo, oblikovano za neposredno izmenjavo informacij. Kriptovalute omogo\xc4\x8dajo zasebnost uporabnikov, decentraliziran nadzor nad legitimnostjo valut in uporabljajo kriptografijo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito transakcij.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2008 je bila ustvarjena prva decentralizirana kriptovaluta Bitcoin, ustvaril jo je razvijalec ali skupina razvijalcev\xc2\xa0z vzdevkom Satoshi Nakamoto. Prava identiteta osebe ali skupine pod vzdevkom Satoshi Nakamoto ni poznana. Bitcoin je peer-to-peer elektronski sistem denarja, kjer ni nobene potrebe po posredniku. Ustvarjanje in transakcije Bitcoina potekajo po odprtokodnem kriptografskem protokolu, vsak kovanec pa se meri do najve\xc4\x8d 8 decimalk. Najmanj\xc5\xa1a enota se imenuje Satoshi. Obstaja na stotine razli\xc4\x8dnih tipov kriptovalut, znanih kot Altcoins. Kot ime samo pove, predstavljajo alternativo Bitcoinu, med seboj se razlikujejo po hitrosti transakcij, velikosti blokov, metodi distribucije, algoritmih verifikacije in po namenu uporabe. Med znane kriptovalute poleg Bitcoina sodijo \xc5\xa1e Litecoin, katerega glavni namen je postati pravo pla\xc4\x8dilno sredstvo in Ethereum, ki ima programabilen blockchain, na katerem uporablja svoj lastni programski jezik Solidity, ki mu omogo\xc4\x8da kreiranje pametnih pogodb (smart contracts).\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDecentralizacija je glavna lastnost kriptovalut. Pri kriptovalutah nekega nadzora, kot so centralne banke pri standardnih papirnatih valutah (FIAT), ni, saj je eden izmed ciljev kriptovalut, nadomestitev vseh posrednih institucij. Decentraliziran nadzor omogo\xc4\x8da uporaba tehnologije veri\xc5\xbeenja podatkovnih blokov oziroma t.i. blockchain tehnologija. Slednja ima na dolgi rok velik potencial pri preoblikovanju poslovnih modelov in marsikdo je mnenja, da bo tehnologija slu\xc5\xbeila kot temelj globalnih gospodarskih in socialnih sistemov. Kovanci gredo prvi\xc4\x8d v obtok ob kon\xc4\x8danem ICO-ju (initial coin offering), kasneje pa se lahko rudarijo in kot oblika nagrade ob razre\xc5\xa1enem bloku novi kovanci dodajo v obtok. To je tudi oblika pla\xc4\x8dila rudarjem, ki svojo procesno mo\xc4\x8d posodijo za potrjevanje transkacij. _NEWLINE_Temelj skoraj vsake kriptovalute je podatkovna struktura imenovana blockchain. V njej najdemo listo zapisov imenovano bloki, v katerih so podatki o transakcijah, ki so po ve\xc4\x8dini javno na voljo vsem uporabnikom v omre\xc5\xbeju, podrobnosti o transakcijah pa so kriptografsko za\xc5\xa1\xc4\x8ditene s strani tako imenovanih hash funkcij (funkcije, ki zaporedje znakov preslikajo v novo zaporedje znakov fiksne dol\xc5\xbeine, dobljeni rezultat pa je nemogo\xc4\x8de preslikati v prvotno zaporedje znakov). Transakcije, ki potekajo v omre\xc5\xbeju direktno med uporabniki, so izvedene s pomo\xc4\x8djo zasebnih  in javnih klju\xc4\x8dev, to so dolgi nizi znakov. Varnost teh klju\xc4\x8dev temelji na nezmo\xc5\xbenosti kreiranja algoritma za u\xc4\x8dinkovito ra\xc4\x8dunanje najve\xc4\x8djega skupnega delitelja dveh \xc5\xa1tevil. V omre\xc5\xbeju so transakcije potrjene s strani drugih uporabnikov z dvema primarnima algoritmoma:_NEWLINE_1. Proof of work, ki uporablja rudarje, da izra\xc4\x8dunajo zapletene matemati\xc4\x8dne formule in s tem ustvarijo nove bloke, ki so potem dodani v blockchain._NEWLINE_2. Proof of stake, izbere uporabnika z najve\xc4\x8djim dele\xc5\xbeem ne prodanih kovancev, da potrdi transakcijo in jo doda v blockchain.\n_START_SECTION_\nKje jih lahko prodamo?\n_START_PARAGRAPH_\nKriptovalute lahko prodamo na ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih mestih. Praviloma velja, kjer smo kriptovaluto kupili jo lahko tam tudi prodamo. Torej prva mo\xc5\xbenost in verjetno na splo\xc5\xa1no najla\xc5\xbeja je, da jih prodamo tam kjer smo jih kupili. Druga mo\xc5\xbenost je da svoje kriptovalute prenesemo na eno izmed borz oz. menjalnic, ki ima v danem trenutku najbolj\xc5\xa1i te\xc4\x8daj. Tretja mo\xc5\xbenost je, da svojo kriptovaluto uporabimo za nakup izdelka ali storitve in nam je tako ni treba menjati v lokalno valuto. \xc4\x8cetrta mo\xc5\xbenost je, da si s posameznikom izmenjamo kriptovaluto in lokalno valuto, podobno kot bi si izmenjali eure in ameri\xc5\xa1ke dolarje.\n_START_SECTION_\nLegalnost in obdav\xc4\x8denost kriptovalut v Sloveniji?\n_START_PARAGRAPH_\nKriptovalute v Sloveniji niso prepovedane. Finan\xc4\x8dna uprava Republike Slovenije je januarja 2017  podala izjavo, da dobi\xc4\x8dek ustvarjen iz naslova trgovanja s kriptovalutami ni obdav\xc4\x8den. Pri prejemanju dohodka v kriptovalitah in rudarjenju kriptovalut se pa davek \xc5\xbee upo\xc5\xa1teva, saj gre v obeh primerih za obliko dohodka.'