b'\n_START_ARTICLE_\nDvojnonoge\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSo majhni do srednje veliki \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci; najmanj\xc5\xa1e vrste merijo 2 mm v dol\xc5\xbeino, najve\xc4\x8dje tropske vrste pa so dolge skoraj 30 cm. Glavna zna\xc4\x8dilnost dvojnonog je, da so njihovi \xc4\x8dleni nastali z zra\xc5\xa1\xc4\x8danjem parov \xc4\x8dlenov in imajo vse strukture podvojene. Imenujemo jih diplosomiti. Vsak \xc4\x8dlen tako nosi po dva para nog in dva para dihalnih odprtin, podvojevanje pa je o\xc4\x8ditno tudi v notranji zgradbi - v vsakem sta dva para ganglijev, dva para sr\xc4\x8dnih odprtin (ostij) in dva para odprtin dihalnega sistema. Izjema so le najbolj sprednji \xc4\x8dleni. Prvi \xc4\x8dlen za glavo, ki pri drugih \xc4\x8dlenono\xc5\xbecih nosi drugi par maksil, je enojen, brez okon\xc4\x8din in tvori nekak\xc5\xa1en\xc2\xa0\xc2\xbbovratnik\xc2\xab. Naslednji trije so dvojni, a iz vsakega izra\xc5\xa1\xc4\x8da samo po en par nog. Pri nekaterih skupinah dvojnonog je brez nog tudi zadnjih eden do pet \xc4\x8dlenov. Telo je pri ve\xc4\x8dini dvojnonog valjasto, pri nekaterih pa ob strani \xc5\xa1trlijo listasti izrastki skeleta in so bolj plo\xc5\xa1\xc4\x8datega videza. Skelet je zelo trd, prepojen s kalcijevimi solmi. Najve\xc4\x8dkrat je v odtenkih rjave barve ali \xc4\x8drn, ob\xc4\x8dasno rde\xc4\x8dkast ali oran\xc5\xbeen, nekatere vrste iz Ju\xc5\xbene Kalifornije pa so tudi bioluminiscen\xc4\x8dne. Noge za razliko od drugih stonog izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo na trebu\xc5\xa1ni namesto na bo\xc4\x8dni strani, kar naj bi bila prilagoditev na ritje pod zemljo._NEWLINE_Pri ve\xc4\x8d skupinah dvojnonog se je, verjetno neodvisno, razvila sposobnost zvijanja v kroglico. S to obrambno reakcijo \xc5\xbeival izpostavi samo trdo povr\xc5\xa1ino na hrbtni strani telesa in za\xc5\xa1\xc4\x8diti ob\xc4\x8dutljive noge ter glavo. Po telesni zgradbi so podobne nekaterim rakom enakono\xc5\xbecem (mokricam), a jih je mo\xc5\xbeno od njih enostavno lo\xc4\x8diti po \xc5\xa1tevilu nog, ki jih imajo enakono\xc5\xbeci le sedem parov, po enega na vsak \xc4\x8dlen. Dalj\xc5\xa1e dvojnonoge valjaste oblike se ob nevarnosti zvijejo v spiralo. Ve\xc4\x8dina vrst ima ob strani telesa tudi mikroskopska izvodila obrambnih \xc5\xbelez, ki izlo\xc4\x8dajo hlape cianovodikove kisline (HCN) ali kak\xc5\xa1no drugo jedko snov, kot je 2-nitroetenilbenzen. Ta raztaplja skelet mravelj in drugih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk oz. dra\xc5\xbei ko\xc5\xbeo ter o\xc4\x8di ve\xc4\x8djih plenilcev. Pri nekaterih primatih, kot so lemurji, je bilo opa\xc5\xbeeno, da ujamejo manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo dvojnonog in jih namenoma dra\xc5\xbeijo, pri \xc4\x8demer dvojnonoge v obrambi sprostijo toksine. Le-te primati nanesejo po celem telesu in se tako za\xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred zajedavskimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, kot so komarji; v tem primeru so toksini dvojnonog prakti\xc4\x8dno naravni insekticid._NEWLINE_Glava je najve\xc4\x8dkrat mo\xc4\x8dno obokana na zgornji in splo\xc5\xa1\xc4\x8dena na spodnji strani. Ob stani ji dajeta obliko veliki mandibuli, obustni aparat pa poleg njiju sestavlja \xc5\xa1e par maksil, ki sta zra\xc5\xa1\xc4\x8deni skupaj in tvorita ustni poklopec (gnatohilarij) na spodnji strani ustne odprtine. Poleg tega so na glavi \xc5\xa1e kratke, kijaste tipalnice in o\xc4\x8di. Tipalnice gradi osem \xc4\x8dlenov, kijast videz jim dajeta peti in \xc5\xa1esti, ki sta pove\xc4\x8dana. O\xc4\x8di sestavljajo enostavna o\xc4\x8desca, ki so gru\xc4\x8dasto razporejena ob strani glave. Pri jamskih vrstah so o\xc4\x8di zakrnele, tudi te pa imajo po telesu na svetlobo ob\xc4\x8dutljive \xc4\x8dutnice. Poleg o\xc4\x8di in tipalnic je na glavi od \xc4\x8dutil \xc5\xa1e parni T\xc3\xb6m\xc3\xb6sv\xc3\xa1ryjev organ, s katerim \xc5\xbeival zaznava vla\xc5\xbenost okolja, verjetno pa sodeluje tudi pri kemorecepciji.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nParna spolna odprtina samic le\xc5\xbei tik za tretjim parom nog in jo ob neuporabi prekriva trden poklopec. Semenovodi samcev se prav tako odpirajo na spodnji strani tretjega (genitalnega) \xc4\x8dlena. Kot zunanji spolni organ slu\xc5\xbeijo pri ve\xc4\x8dini dvojnonog spremenjene noge na sedmem \xc4\x8dlenu (gonopodi), bodisi en, bodisi oba para. Lahko je za pomo\xc4\x8d pri parjenju modificiran tudi kak\xc5\xa1en dodaten par nog. Med parjenjem se samec postavi s svojimi gonopodi nasproti sami\xc4\x8dinih spolnih odprtin in prenese spermo vanje. Samica jo shrani v spermateki in oplodi jaj\xc4\x8deca ob izleganju. Izjema so predstavniki podrazreda Penicillata, kjer je prenos sperme posreden; samec sprede na tleh poseben podstavek in izlo\xc4\x8di spermo nanj, samica pa jo pobere (podobno kot pri malonogah)._NEWLINE_Izle\xc5\xbeejo 10 do 300 jaj\xc4\x8dec naenkrat (odvisno od vrste), pogosto jih obdajo z za\xc5\xa1\xc4\x8ditno kapsulo, ki jo li\xc4\x8dinka ob izvalitvi po\xc5\xbere. Predstavniki mnogih vrst zgradijo za jaj\xc4\x8deca gnezdo in ga varujejo tudi po ve\xc4\x8d tednov. Neredek je tudi pojav partenogeneze, kjer se li\xc4\x8dinke izle\xc5\xbeejo iz neoplojenih jaj\xc4\x8dec. Tekom svojega \xc5\xbeivljenja lahko samica izle\xc5\xbee tudi do 2000 jaj\xc4\x8dec v ve\xc4\x8d gnezdih, ki jih oplojuje s shranjeno spermo._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke se pri ve\xc4\x8dini izle\xc5\xbeejo v nekaj tednih. Razvoj je anamorfen; ob izvalitvi imajo osebki samo prve tri pare nog in najve\xc4\x8d sedem \xc4\x8dlenov. Ob vsaki levitvi se \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlenov pove\xc4\x8da in s tem \xc5\xbeival postaja vedno dalj\xc5\xa1a. Mnoge dvojnonoge se pred levitvijo obdajo s posebno kamrico, podobno tisti, ki jo zgradijo za jaj\xc4\x8deca. Tropske vrste v njej tudi pre\xc5\xbeivijo su\xc5\xa1na obdobja. Po levitvi odvr\xc5\xbeen skelet po\xc5\xberejo, kar verjetno slu\xc5\xbei obnavljanju zalog kalcija. Posebnost nekaterih dvojnonog je t. i. periodomorfoza, ko se \xc5\xbeival preobrazi v spolno zrelo, ob naslednji levitvi pa je ponovno spolno neaktivna. Ta pojav \xc5\xa1e ni pojasnjen._NEWLINE_V primerjavi z ve\xc4\x8dino drugih kopenskih \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev imajo dolgo \xc5\xbeivljenjsko dobo. Po\xc4\x8dasen razvoj je verjetno posledica nizke prehranske vrednosti njihove hrane. \xc5\xbdivijo od enega do ve\xc4\x8d kot deset let, odvisno od vrste. Za primer, kroglasta ka\xc4\x8dica vrste Glomeris marginata \xc5\xbeivi do 11 let, od tega ve\xc4\x8d let kot li\xc4\x8dinka.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dinoma se izogibajo svetlobi in se zadr\xc5\xbeujejo pod listjem, kamni, lubjem ali v prsti, veliko vrst je tudi jamskih. Z redkimi izjemami so vezane na vla\xc5\xbene habitate, saj ve\xc4\x8dinoma ne morejo u\xc4\x8dinkovito zadr\xc5\xbeevati vode. \xc5\xbdivijo po vsem svetu, posebej raznolika je tropska favna. Zaradi kalcija v skeletu so vezane na karbonatno podlago. Zaradi po\xc4\x8dasnega premikanja je sposobnost poseljevanja novih habitatov omejena, zato se je razvilo mnogo vrst z majhnim obmo\xc4\x8djem raz\xc5\xa1irjenosti. Stopnja endemizma je tako velika._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina vrst je rastlinojedih detritivorov, prehranjujejo se z odmrlim rastlinskim materialom. Hranijo se tako, da zmeh\xc4\x8dajo substrat s slino in ga postrgajo s \xc4\x8deljustmi, razen predstavnikov tropske dru\xc5\xbeine Siphonophoridae, ki srkajo rastlinske sokove s pomo\xc4\x8djo dolgega, ostrega\xc2\xa0\xc2\xbbkljuna\xc2\xab. Zaradi neu\xc4\x8dinkovite prebave izlo\xc4\x8dijo med 80 in 90% zau\xc5\xbeitih snovi (dele\xc5\xbe suhe mase). Nekaj manj\xc5\xa1ih skupin je plenilskih ali vsejedih; lovijo najve\xc4\x8dkrat \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, druge stonoge in de\xc5\xbeevnike._NEWLINE_Dvojnonoge predstavljajo pomemben del prehrane mesojedih hro\xc5\xa1\xc4\x8dev, predvsem kre\xc5\xa1i\xc4\x8dev in kratkokrilcev. Ve\xc4\x8dino mravelj njihove obrambne spojine uspe\xc5\xa1no odvra\xc4\x8dajo, a je znanih vsaj pet vrst mravelj, ki jih plenijo. Uspe\xc5\xa1ni plenilci so tudi manj\xc5\xa1i sesalci, npr. je\xc5\xbei. Nekatere dvojnonoge \xc5\xbeivijo v so\xc5\xbeitju z mravljami ali termiti. V zameno za varnost delujejo kot \xc4\x8distilci v gnezdih, iz katerih odstranjujejo odmrle organske drobce (detritus)._NEWLINE_So izklju\xc4\x8dno kopenski organizmi in kot ena naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih skupin talnih \xc5\xbeivali pomembni v razgradnji organskih snovi in pedogenetskih procesih (nastajanju prsti). V vla\xc5\xbenih okoljih z drobljenjem listnega odpada olaj\xc5\xa1ajo naselitev mikroorganizmov. \xc5\xa0e posebej pomembne pa so redke vrste, ki uspevajo v suhih habitatih, saj v takem okolju prakti\xc4\x8dno ni drugih talnih organizmov. Zaradi dolge generacijske dobe, po\xc4\x8dasnega premikanja in majhnega obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti so mnoge vrste ob\xc4\x8dutljive na okoljske spremembe, posebej tiste, ki jih povzro\xc4\x8da \xc4\x8dlovek.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nV primeru da zmanjka drugih organskih snovi, lahko nekatere vrste postanejo s stali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8dloveka \xc5\xa1kodljivci, saj pri\xc4\x8dnejo ob\xc5\xbeirati gomolje in korenine, vendar je njihov ekonomski vpliv v primerjavi s \xc5\xa1kodljivimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami zanemarljiv. V\xc4\x8dasih ob\xc5\xbeirajo rastline tudi zato, da dobijo vodo v \xc4\x8dasu su\xc5\xa1e. Najve\xc4\x8d zabele\xc5\xbeenih primerov \xc5\xa1kode je na nasadih krompirja in sladkornega trsa. Ve\xc4\x8dinoma napadajo \xc5\xbee po\xc5\xa1kodovane rastlinske organe._NEWLINE_Verjetno najbolj znan pojav pri dvojnonogah pa je ob\xc4\x8dasno rojenje, ko se nenadoma pojavijo ogromne skupine teh \xc5\xbeivali in dobesedno preplavijo okolico. V Zahodni Virginiji (ZDA) je leta 1949 tak roj, ki so ga ocenili na 65 milijonov osebkov, preplavil 75 akrov kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Z razli\xc4\x8dnih delov sveta so zabele\xc5\xbeeni tudi primeri, ko so roji dvojnonog, ki so se premikale \xc4\x8dez \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, ustavljali vlake. Rojenja se dogajajo vsakih nekaj let. Razlogi zanje \xc5\xa1e niso znani, tako da jih ne znamo predvideti._NEWLINE_V manj\xc5\xa1i meri predstavljajo dvojnonoge nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnost, kadar lezejo v \xc4\x8dlovekova bivali\xc5\xa1\xc4\x8da. Njihovi toksini sicer nimajo velikega u\xc4\x8dinka na \xc4\x8dloveka, kljub temu pa dra\xc5\xbeijo ko\xc5\xbeo in sluznice. Glavni u\xc4\x8dinek toksinov je v splo\xc5\xa1nem razbarvanje (dekoloracija) ko\xc5\xbee, poleg tega pa lahko povzro\xc4\x8dijo bole\xc4\x8dine, srbenje ter lokalizirano rde\xc4\x8dino (eritem), ekcem in oteklino (edem). V stiku z o\xc4\x8desom povzro\xc4\x8dijo splo\xc5\xa1ni vnetni odziv, ki je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od splo\xc5\xa1nega konjunktivitisa (vnetje veznice) in keratitisa (vnetje ro\xc5\xbeenice). Zdravljenje je usmerjeno v olaj\xc5\xa1evanje obmo\xc4\x8dnih u\xc4\x8dinkov.\n_START_SECTION_\nDvojnonoge v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nRaznolikost, raz\xc5\xa1irjenost in ekologija dvojnonog so v Sloveniji razmeroma slabo poznane, \xc4\x8deprav so jih intenzivno raziskovali Narcis Mr\xc5\xa1i\xc4\x87 in ve\xc4\x8d tujih biologov. Za slovensko ozemlje je znanih 139 vrst, vendar je pri mnogih taksonomski status nejasen. Mnogo je endemitov._NEWLINE_Splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjene in pomembne so vrste iz rodu krogli\xc4\x8dark (Glomeris) in vrsta Haploglomeris multistriata, najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a skupina pa so Helminthomorpha. Med helmintomorfi so v pedogenetskih procesih najpomembnej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne ka\xc4\x8dice (dru\xc5\xbeina Julidae).'