b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Ko\xc5\xa1ar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je va\xc5\xa1kemu kolarju, ki je leta 1916 padel v vojni, in dninarici. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Ljutomeru, pri \xc4\x8demer ga je do 3. razreda finan\xc4\x8dno podpiral u\xc4\x8ditelj Zaherl, od 4. razreda naprej in vse do konca \xc5\xa1tudija pa se je z in\xc5\xa1truiranjem in prilo\xc5\xbenostnimi deli pre\xc5\xbeivljal sam. \xc5\xa0olanje je nadaljeval na Klasi\xc4\x8dni gimnaziji Maribor. Od leta 1928 do 1932 je \xc5\xa1tudiral latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, zgodovino in arheologijo na ljubljanski univerzi. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je bil \xc4\x8dlan Akademskega dru\xc5\xa1tva Triglav, nekaj \xc4\x8dasa tudi njegov tajnik in predsednik. Med letoma 1934 in 1951 je bil ve\xc4\x8dkrat profesor in ravnatelj Klasi\xc4\x8dne gimnazije Maribor. Leta 1939 se je v Mariboru poro\xc4\x8dil z u\xc4\x8diteljico Zdenko Vodenik. V \xc4\x8dasu vojne je od aprila do junija 1941 bil v razli\xc4\x8dnih nem\xc5\xa1kih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih kot ujetnik. Konec istega leta je bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz ujetni\xc5\xa1tva in se vrnil v Maribor ter bil brez slu\xc5\xbebe do jeseni 1943, ko ga je nem\xc5\xa1ki delovni urad poslal na delovno mesto uradnika v Judenburg na Zgornjo \xc5\xa0tajersko. Delovno mesto je oktobra 1944 samovoljno zapustil in do oktobra 1945 ilegalno \xc5\xbeivel v Ljutomeru. Leta 1945 je ravnateljeval na Ni\xc5\xbeji gimnaziji v Gornji Radgoni, leta 1947 je bil zaposlen na Ministrstvu za prosveto v Ljubljani in dve leti pozneje na Ministrstvu za zunanje zadeve v Beogradu. Kljub nespornim dispozicijam za diplomatsko slu\xc5\xbebo se je vrnil v Maribor in sodeloval pri ustanovitvi Zalo\xc5\xbebe Obzorja (1950), pri kateri je sprva bil zunanji urednik, od leta 1960 do 1973 pa glavni urednik in direktor. Po upokojitvi (pa tudi \xc5\xbee prej) je bil dejaven kot prevajalec, tik pred smrtjo leta 1982 je prevedel Platonove Zakone.\n_START_SECTION_\nZalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko in uredni\xc5\xa1ko delo\n_START_PARAGRAPH_\nKot urednik in direktor Zalo\xc5\xbebe Obzorja je dajal prednost doma\xc4\x8dim ustvarjalcem in za\xc4\x8detnikom. Mnoge od njih so druge zalo\xc5\xbebe, npr. ljubljanske, zavra\xc4\x8dale, Ko\xc5\xa1ar jim je dal prilo\xc5\xbenost, da se prvi\xc4\x8d predstavijo bralcem. Izdajal je tudi dela, ki jih ni hotela ali upala nobena druga slovenska zalo\xc5\xbeba, npr. roman \xc4\x8crni dnevi in beli dan Dominika Smoleta. S pritegnitvijo spretnih sodelavcev je zalo\xc5\xbeba izdajala tako komercialne izdaje (vendar ne ki\xc4\x8da) kot zahtevnej\xc5\xa1e, kot je zbirka Iz anti\xc4\x8dnega sveta, Kulturni spomeniki ter zbirka Znamenja, ki sta jo zasnovala skupaj z Du\xc5\xa1anom Pirjevcem. Med drugim je bil urednik revije Nova obzorja (1948\xe2\x80\x931964), ki je bila naslednica predvojnih Obzorij in predhodnica dana\xc5\xa1njih Dialogov. Pritegnil in zdru\xc5\xbeil je ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo pesnikov, prozaistov, esejistov in kritikov, izhajajo\xc4\x8dih pove\xc4\x8dini iz mariborskega okolja, pa tudi iz drugih predelov Slovenije. Po trinajstih letih, ko je iz zalo\xc5\xbebe od\xc5\xa1el v pokoj, je zapustil ugleden in zvrstno raznolik zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ki program in prvo slovensko tovarno gramofonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d Helidon v Ljubljani, ustanovljeno leta 1967.\n_START_SECTION_\nPrevajanje\n_START_PARAGRAPH_\nV pokoju se je posvetil prevajanju dru\xc5\xbeboslovne, filozofske in anti\xc4\x8dne knji\xc5\xbeevnosti. Skupno je prevedel 30 del, po nekaterih podatkih celo 38. Vsi njegovi prevodi so z redkimi izjemami izhajali pod psevdonimi Mirko Ko\xc5\xa1ir, Jo\xc5\xbee Kolar, Tone Lo\xc4\x8dnikar, Peter Kolar in drugi. Iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine je prevedel Platonovo Dr\xc5\xbeavo, 1976 (COBISS), za katero je leta 1977 prejel Sovretovo nagrado, Zakone, 1982 (COBISS) ter Bajke o Herakleju in drugih gr\xc5\xa1kih junakih, 1953 (COBISS). Iz angle\xc5\xa1ke in nem\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti je prevajal dela Hansa Habeja (COBISS), Pearl S. Buck (COBISS), Aarona Edwarda Hotchnerja (COBISS) ter Hansa Hellmuta Kirsta (COBISS), biografije, dela humanistov in ljudske pravljice.'