b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbea Vovk\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivjenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nVovk je v letih 1931\xe2\x88\x921936 v Ljubljani \xc5\xa1tudiral bogoslovje in bil 1936 posve\xc4\x8den v duhovnika. Bil je kaplan na Dobrovi (1936\xe2\x80\x931937) in v Kranju (1937\xe2\x80\x931941), po izgnanstvu v Srbijo ob okupaciji pa 1941 med slovenskimi izseljenci v Kragujevcu (1941\xe2\x80\x931942), Beogradu (1942\xe2\x80\x931945) in Zaje\xc4\x8darju (maj\xe2\x80\x93junij 1945), ponovno v Kranju (1945\xe2\x80\x931951) in nato \xc5\xbeupnik na Jezerskem in hkrati \xc5\xbeupni upravitelj v Kokri. V beograjski cerkvi vnebovzetja bla\xc5\xbeene Device Marije je med vojno skupaj z Gregorjem Zafo\xc5\xa1nikom vodil slovenski cerkveni pevski zbor._NEWLINE_Prve pesmi je objavljal v dija\xc5\xa1kem rokopisnem listu Doma\xc4\x8de vaje (1928\xe2\x80\x931931), med vojno v slovenskem verskem tisku v Srbiji (npr. v Cerkvenem zvonu, Kragujevac 1945) in v zbirki Izgnanci (Beograd, 1945), po osvoboditvi pa najve\xc4\x8d v Novi poti (od 1951) in Koledarju Mohorjeve dru\xc5\xbebe. Nekaj njegovih pesmi sta uglasbila F. Rapotec in M. Tomc._NEWLINE_Kot pripovednik je od 1932 pisal humoreske v razli\xc4\x8dne liste (Domoljub, Gorenjec, Na\xc5\xa1a mo\xc4\x8d), izbor v knjigi Zaplankarji (1941, samozal., ilustr. H. Smrekar); \xc4\x8drtice, mdr. Jernej z Bogom (1934), Sre\xc4\x8danja z nad\xc4\x8dlovekom (Nova pot 1951), Begunec (1955), \xc4\x8cudni \xc4\x8dasi (1956), vse tri pripovedujejo o do\xc5\xbeivetjih v izgnanstvu, Pesem se je vrnila (1949), \xc5\xa0opek nageljnov (1955), obe o vojnih dogodkih; ve\xc4\x8derni\xc5\xa1ko povest Ranjena gruda (Nova pot 1952, samo uvodno poglavje; o fu\xc5\xbeinarstvu pod Jelovico). Za mladino je napisal zgodbo Grogec (1932) in \xc4\x8drtice Na\xc5\xa1 Bu\xc4\x8dek (1943, 1972, 1979). Proza je napisana v duhu Fin\xc5\xbegarja in mohorsko-ve\xc4\x8derni\xc5\xa1ke literature z motivi iz \xc5\xbeivljenja malega kme\xc4\x8dkega \xc4\x8dloveka in ljudskega pripovedovanja (legende, folklora, cerkveno leto, pravljice) ter ima dru\xc5\xbebeno ali vzgojno poanto._NEWLINE_Za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Katoli\xc5\xa1kega prosvetnega doma v Kranju je v duhu ljudskega igranja, kakor ga je \xc5\xa1iril N. Kuret, prevedel iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine igri  M. Salamona, Vrata (1934) in F. Herwiga, Velikono\xc4\x8dna igra (1935), za Pre\xc5\xa1ernovo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Kranju de Vegovi komediji, Prebrisana norica (upriz. 1948) in Ljubavni vozel (upriz. 1954), za Dramo SNG v Ljubljani pa Calderonovo Dama \xc5\xa1krat (upriz. 1949). Iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine je prevedel zbirko psalmov, slavospevov in cerkvenih himen.'