b'\n_START_ARTICLE_\nDigitalni razkorak\n_START_SECTION_\nIzvor pojma\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz digitalni razkorak se je sprva nana\xc5\xa1al na lastni\xc5\xa1tvo ra\xc4\x8dunalnika med dolo\xc4\x8denimi eti\xc4\x8dnimi skupinami. Pojem je pri\xc5\xa1el v uporabo sredi leta 1990, ko se je za\xc4\x8del pojavljati v ve\xc4\x8d \xc4\x8dlankih in politi\xc4\x8dnih govorih. Nekdanji predsednik ZDA Bill Clinton in pod predsednik Al Gore sta izraz digitalni razkorak uporabila v govoru v Knoxvillu v zvezni dr\xc5\xbeavi Tennessee leta 1996. Larry Irving, nekdanji vodja Nacionalne telekomunikacijske infrastrukture (NTIA) ZDA na Ministrstvu za trgovino, pomo\xc4\x8dnik sekretarja za trgovino in tehnologije in svetovalec Clintonove administracije ugotavlja, da so bile vrste raziskovanj NTIA  katalizatorji za popularnost, vseprisotnost in re-definiranje izraza. Med predsedovanjem Georga W. Busha so se NTIA poro\xc4\x8dila  ve\xc4\x8dinoma osredoto\xc4\x8dala na \xc5\xa1iroko dostopni dostop do interneta z manj\xc5\xa1o razpolo\xc5\xbeljivostjo potrebne strojne opreme in razlike dostopa med razvitim in nerazvitim svetom.\n_START_SECTION_\nEvolucija\n_START_PARAGRAPH_\nTipi\xc4\x8dne mere porazdelitve neenakosti, ki se uporabljajo za opis digitalnega razkoraka so Lorenzova krivulja in Ginijev koeficient. Lorenzova krivulja prikazuje popolno enakost v mednarodni uporabi interneta z diagonalno \xc4\x8drto pod kotom 45o, ki ima Gini koeficient ni\xc4\x8d. Popolna neenakost ima vrednost Gini koeficienta ena._NEWLINE_Kanadski dokument Premostite digitalni razkorak: prilo\xc5\xbenost za rast v 21. stoletju prikazuje primere mer digitalnega razkoraka. Poglavja 2.4 in 2.5 v tem dokumentu ka\xc5\xbeejo na vedno ve\xc4\x8djo enakost od leta 1997 do leta 2005 s padanjem Gini koeficienta. Vendar pa grafu v tem dokumentu ne ka\xc5\xbeejo podrobne analize specifi\xc4\x8dnih dohodkovnih skupin. Napredek v enakosti je viden predvsem v srednji dohodkovni skupini v primerjavi z vi\xc5\xa1je dohodkovnimi skupinami. Ni\xc5\xbeje dohodkovnim skupinam se raven enakost \xc5\xa1e naprej zmanj\xc5\xa1uje v primerjavi z visoko dohodkovnimi skupinami. Zato je pred odpravo digitalnega razkoraka \xc5\xa1e dolga pot.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nIzobra\xc5\xbeevanje je eno od podro\xc4\x8dij, ki je za digitalni razkorak zelo pomembno._NEWLINE_V okviru \xc5\xa1ol, ki so stalno vklju\xc4\x8dene v diskusijo o digitalnem razkoraku se je pokazalo, da se sedanje formulacije bolj osredoto\xc4\x8dajo na to, kako (in ali) u\xc4\x8denci uporabljajo ra\xc4\x8dunalnik in ne na to, ali imajo ra\xc4\x8dunalniki tudi mo\xc5\xbenost internetne povezave. Javne knji\xc5\xbenice in ob\xc5\xa1olski programi so tudi pokazali, da je pomembno, da imajo mladi, predvsem iz prikraj\xc5\xa1anih skupin, mo\xc5\xbenost dostopa do interneta (in u\xc4\x8denja o njem) na razli\xc4\x8dnih lokacijah. Vendar pa tudi knji\xc5\xbenice ne morejo odpraviti problema neenakosti med razli\xc4\x8dnimi skupinami ljudi._NEWLINE_E rate program, ki se izvaja v ZDA od leta 1997 neposredno zmanj\xc5\xa1uje prepad med bogatimi in revnimi \xc5\xa1olami s tem, ko jim dodeljuje ve\xc4\x8d sredstev iz naslova telekomunikacijskih davkov. \xc4\x8ceprav je program dele\xc5\xbeen kritik in polemik, pa se je \xc5\xa1tevilo javnih u\xc4\x8dilnic (v revnih \xc5\xa1olah) z dostopom do interneta s 14% v letu 1996, pove\xc4\x8dalo na 95% v letu 2005. V zadnjem \xc4\x8dasu so se razprave o digitalnem razkoraku raz\xc5\xa1irile tudi na tehnologije u\xc4\x8denja in usposabljanja ter ne na sam fizi\xc4\x8den dostop do tehnologije, ki omogo\xc4\x8da povezavo z internetom._NEWLINE_Dostop do tehnologije je pogosto vezan na socialno ekonomski status (SES). Laura Robinson je opredelila \xc4\x8dasovne in \xc4\x8dustvene stro\xc5\xa1ke, za otroke, ki izhajajo iz dru\xc5\xbein z ni\xc5\xbejimi SES in zatorej nimajo ali imajo nizko kakovost dostopa do interneta od doma. \xc4\x8casovni stro\xc5\xa1ki si nana\xc5\xa1ajo na dodaten \xc4\x8das, ki ga morajo ljudje z SES porabiti, da dostopajo do interneta (dostop preko ra\xc4\x8dunalnikov v skupni rabi, v javnih objektih\xe2\x80\xa6). Nadalje Robinsonova tudi ugotavlja, da ljudje z nizkim SES niso tako spretni pri u\xc4\x8dinkovitem iskanju informacij na internetu ter te\xc5\xbeko razlikujejo verodostojne informacije od neverodostojnih._NEWLINE_Izobra\xc5\xbeevanje se \xc5\xa1iri tudi izven \xc5\xa1olskih u\xc4\x8dilnic. Tehnologija ima potencial, da pomembno prispeva k blaginji ljudi in razvoju obmo\xc4\x8dij. S premagovanjem digitalnega razkoraka je mogo\xc4\x8de z rev\xc5\xa1\xc4\x8dino prizadetim regijam izbolj\xc5\xa1ati komunikacije z drugimi dr\xc5\xbeavami, gospodarske, socialne in politi\xc4\x8dne mo\xc5\xbenosti. S tem povezanih, pa obstaja ve\xc4\x8d napa\xc4\x8dnih predstav v zvezi z digitalno revolucijo. Kot je opozorila Digital Divide Organization (organizacija za digitalni razkorak), uvajanje in zagotavljanje primerne tehnologije v z rev\xc5\xa1\xc4\x8dino prizadetih obmo\xc4\x8djih, zahteva ve\xc4\x8d, kot samo zagotavljanje virov. V revnih obmo\xc4\x8djih potrebujejo ve\xc4\x8d kot samo opremo, kajti morajo vedeti, kako uporabljati tehnologijo na na\xc4\x8din, da lahko z njeno uporabo izbolj\xc5\xa1ajo svoje \xc5\xbeivljenje. \xc4\x8ceprav se digitalni razkorak manj\xc5\xa1a v dr\xc5\xbeavah v razvoju, zaradi pove\xc4\x8danja \xc5\xa1tevila mobilnih telefonov z dostopom do interneta, pa je \xc5\xa1e vedno veliko mo\xc5\xbenosti za napredek. Eden od glavnih problemov digitalnega razkoraka v z rev\xc5\xa1\xc4\x8dino prizadetih obmo\xc4\x8djih je nepismenost prebivalstva. Tudi mo\xc5\xbenost dostopa do tehnologije v primeru, da ljudje ne poznajo jezika, ne zmanj\xc5\xa1a digitalnega razkoraka._NEWLINE_Z preme\xc5\xa1\xc4\x8danjem digitalnega razkoraka pri otrocih se ukvarja tudi program One Laptop per Child, ki zbira sredstva za nakup poceni prenosnih ra\xc4\x8dunalnikov za revne otroke.\n_START_SECTION_\nSpol\n_START_PARAGRAPH_\nLeta so imele \xc5\xbeenske manj\xc5\xa1o vlogo, ko je bilo govora o tehnologiji, njeni uporabi in razvoju. Ugotovljeno je bilo, da je digitalni razkorak pri \xc5\xbeenskah ve\xc4\x8dji kot pri mo\xc5\xa1kih. Kot rezultat tega se je oblikoval stereotip, da se \xc5\xbeenske manj zanimajo in so manj sposobne za uporabljati tehnologijo. V \xc4\x8dlanku Digitalni razkorak: primer spolov, J Cooper navaja, da je digitalni razkorak med spoloma dramati\xc4\x8den, saj \xc5\xbeenske niso u\xc5\xbeivale ugodnost tehnolo\xc5\xa1ke revolucije tako kot mo\xc5\xa1ki. Cooper meni, da do tako velikega digitalnega razkoraka med spoloma pri\xc5\xa1lo zaradi vrste igra\xc4\x8d s katerimi se otroci igrajo. Medtem ko se dekleta igrajo s pun\xc4\x8dkami, se fantje igrajo z videoigrami in s tem postanejo bolj povezani s tehnologijo._NEWLINE_Obstajajo dokazi, da se digitalni razkorak glede na spol spreminja. Ameri\xc5\xa1ko ministrstvo za trgovino je ugotovilo, da je med letoma 2001 in 2004 za en odstotek ve\xc4\x8d \xc5\xbeensk kot mo\xc5\xa1kih, ki so uporabljale internet. Na kitajskem se je od leta 1997 do leta 2002 dele\xc5\xbe \xc5\xbeensk, ki so uporabljale internet pove\xc4\x8dal z 12% na 39%.\n_START_SECTION_\nInvalidnost\n_START_PARAGRAPH_\nPomanjkanje nastavitev za invalidne ljudi povzro\xc4\x8da vrzel v dostopu teh ljudi do tehnologije. Glede na PEW raziskavo  eden od \xc5\xa1tirih ameri\xc5\xa1kih odraslih ljudi \xc5\xbeivi z invalidnostjo, ki ovira dejavnosti vsakdanjega \xc5\xbeivljenja. 54% odraslih, ki so v raziskavi navedli kak\xc5\xa1no od invalidnosti uporablja internet, medtem ko je tistih brez invalidnosti, ki uporabljajo internet 81%. Dva odstotka ameri\xc5\xa1kih odraslih oseb pravi, da jim invalidnost onemogo\xc4\x8da uporabo interneta.\n_START_SECTION_\nMobilna tehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nV ZDA se uporaba izraza digitalni razkorak ve\xc4\x8dinoma nana\xc5\xa1a na ra\xc4\x8dunalnike in internet vendar pa ta tema vklju\xc4\x8duje veliko ve\xc4\x8d. Pomembno je, da se v razprave o digitalnem razkoraku vklju\xc4\x8di tudi druge tehnologije, ko so mobilni telefoni. Pribli\xc5\xbeno 91% Ameri\xc4\x8danov ima in uporablja mobilni telefon, kar seveda pomeni, da po drugi strani le 9% Ameri\xc4\x8danov nima mobilnega telefona. To ka\xc5\xbee kako se digitalni razkorak mobilnih telefonov razlikuje od digitalnega razkoraka interneta. Digitalni razkorak v mobilni telefoniji je opredeljen kot uporabnost te tehnologije v primeru \xc4\x8de oseba ima ali nima te tehnologije. Mobilni digitalni razkorak je odvisen od prihodov, zakonskega stanu, dela in statusa._NEWLINE_ Nekateri trdijo, da pametni telefoni z mo\xc5\xbenostjo dostopa do interneta pomagajo pri premagovanju digitalnega razkoraka, saj so cenovno bolj dostopni kot ve\xc4\x8dina ra\xc4\x8dunalnikov s tem, da imajo nekatere klju\xc4\x8dne funkcije ra\xc4\x8dunalnikov. Pametni telefoni lahko zmanj\xc5\xa1ajo vrzel v nekaterih pogledih, kot so la\xc5\xbeji dostop do informacij, pod pogojem, da imajo uporabniki mo\xc5\xbenost dostopa na internet vendar pa trenutne funkcije pametnih mobilnih telefonov ne morejo popolnoma zapolniti vrzeli.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost digitalnega razkoraka\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ir\xc5\xa1e gledano, globalni digitalni razkorak opisuje informacijsko tehnolo\xc5\xa1ke razlike med razli\xc4\x8dnimi svetovnimi regijami v odnosu do splo\xc5\xa1ne stopnje dru\xc5\xbebenega in tehnolo\xc5\xa1kega razvoja. Nekateri so prepri\xc4\x8dani, da se s tem, ko postaja internet vse bolj sofisticiran, digitalni razkorak ve\xc4\x8da in s tem tisti, katerim internet ni na voljo vse bolj zaostajajo. Dr\xc5\xbeave s \xc5\xa1iroko razpolo\xc5\xbeljivostjo dostopa do interneta lahko v globalni in lokalni ravni \xc5\xa1irijo ekonomsko mo\xc4\x8d. Za poslovanje dru\xc5\xbeb na zahodu je v manj\xc5\xa1i ali ve\xc4\x8dji meri znano, da socialne interakcije na splo\xc5\xa1no skoraj v celoti odvisne od interneta. Dr\xc5\xbeave, ki imajo manj\xc5\xa1o mo\xc5\xbenost dostopa do interneta in ostalih tehnologij nimajo koristi od informacijske dobe in tako ne morejo biti konkuren\xc4\x8dne v svetovnem gospodarstvu._NEWLINE_Kanada: V raziskavi leta 2007 so ugotovili, da je 73% Kanad\xc4\x8danov v zadnjih 12 mesecih uporabljalo internet. V letu 2005 je tako odgovorilo 68% vpra\xc5\xa1anih. V manj\xc5\xa1ih mestih in na pode\xc5\xbeelju ima 65% prebivalcev doma dostop do interneta, v ve\xc4\x8djih mestih je ta dele\xc5\xbe 76%. Med bogatimi in revnimi je digitalni razkorak zelo velik, saj internet uporablja 91% ljudi, ki zaslu\xc5\xbeijo letno ve\xc4\x8d kot 91.000$, medtem, ko je dele\xc5\xbe uporabnikov interneta med tistimi, ki zaslu\xc5\xbeijo manj kot 24.000$ 47%. Od leta 2005 se ta vrzel nekoliko manj\xc5\xa1a._NEWLINE_Kitajska: Kitajska je najve\xc4\x8dja svetovna dr\xc5\xbeava v razvoju. Leta 2006 je dele\xc5\xbe prebivalstva, ki uporabljajo internet zrasel za 20%. Nekaj ve\xc4\x8d kot 19% Kitajcev ima dostop do interneta. Digitalni razkorak na Kitajskem se pove\xc4\x8duje zaradi dejavnikov kot sta ne zadostna infrastruktura in visoki internetni stro\xc5\xa1ki._NEWLINE_Evropa: Raziskava, ki je leta 2005 potekala v 14 dr\xc5\xbeavah EU se je osredoto\xc4\x8dala na vpra\xc5\xa1anje digitalnega razkoraka. Iz raziskave so ugotovili, da je v EU  digitalni razkorak predvsem stvar starosti in izobrazbe. Med izobra\xc5\xbeenimi mladi je dele\xc5\xbe uporabnikov interneta veliko ve\xc4\x8dji kot med neizobra\xc5\xbeenimi starej\xc5\xa1imi. Digitalni razkorak je ve\xc4\x8dji tudi na pode\xc5\xbeelju. \xc5\xa0tudija je tudi ugotovila, da prisotnost otroka v gospodinjstvu mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da mo\xc5\xbenost, da ima gospodinjstvo dostop do interneta ter da mala podjetja dohajajo srednja in velika kar se ti\xc4\x8de dostopnosti do interneta. \xc5\xa0tudija tudi ugotavlja, da kljub \xc5\xa1irjenju informacijsko komunikacijske tehnologije v vse smeri dru\xc5\xbebe digitalni razkorak \xc5\xa1e vedno ni premo\xc5\xa1\xc4\x8den._NEWLINE_ZDA: Raziskava iz leta 2008 ugotavlja, da ima 55% Ameri\xc4\x8danov od doma \xc5\xa1irokopasovno internetno povezavo, medtem ko je takih v letu 2007 bilo 47%. To pove\xc4\x8danje za 8% v letu dni ka\xc5\xbee, da se digitalni razkorak zmanj\xc5\xa1uje, \xc4\x8deprav je po drugi strani dele\xc5\xbe tistih z nizkimi prihodki v istem \xc4\x8dasovnem obdobju padel za 3%. Tudi ugotovitve iz leta 2010 potrjujejo zmanj\xc5\xa1evanje digitalnega razkoraka, \xc4\x8deprav skoraj \xc4\x8detrtina gospodinjstev nima internetnega dostopa._NEWLINE_Afrika: \xc4\x8ceprav Afrika mo\xc4\x8dno zaostaja za preostalim svetom v smislu \xc5\xa1irokopasovne povezave z internetom, so nove tehnologije dosegle Afriko in s tem se tudi digitalni razkorak zmanj\xc5\xa1uje. Novi internetni podmorski kabli ne le spodbujajo \xc5\xa1irokopasovni dostop do interneta med afri\xc5\xa1kimi dr\xc5\xbeavami in dr\xc5\xbeavami preostalega sveta, temve\xc4\x8d tudi omogo\xc4\x8dajo cenovno bolj dostopen internet. Tudi mobilna telefonija je v Afriki v mo\xc4\x8dnem porastu, ki je dvakrat ve\xc4\x8dji kot v preostalem svetu. Tudi tehnolo\xc5\xa1ko znanje je na afri\xc5\xa1ki celini v porastu. Vsi ti dejavniki povzro\xc4\x8dajo, da se digitalni razkorak na afri\xc5\xa1ki celini zmanj\xc5\xa1uje.\n_START_SECTION_\nUpravljanje\n_START_PARAGRAPH_\nEden izmed problemov povezenih z digitalnim razkorakom je mo\xc5\xbenost sodelovanja v novih javnih prostorih. Sodelovanje v politi\xc4\x8dnih procesih, ki se dogaja izklju\xc4\x8dno prek ra\xc4\x8dunalnika (e-volitve, e-referendum idr.), bi dolo\xc4\x8denim dru\xc5\xbebenim skupinam - tistim brez ustreznega znanja ali dostopa do informacijske tehnologije - onemogo\xc4\x8dal sodelovanje, te skupine bi bile v procesu premalo zastopane, kar pa je v nasprotju z demokrati\xc4\x8dnimi principi.\n_START_SECTION_\nKomercialni vplivi digitalnega razkoraka\n_START_PARAGRAPH_\nDigitalni razkorak je prisoten tudi v komercialnem sektorju. Japonski zalo\xc5\xbeniki se na primer aktivno prizadevajo za vpeljavo e-knjig. Navkljub temu se dolo\xc4\x8dena podjetja prizadevajo za zmanj\xc5\xa1anjevanje digitalnega razkoraka, s tem da dr\xc5\xbeavljanom ponujajo nova delovna mesta, sebi pa ustvarjajo dobi\xc4\x8dek. Dolo\xc4\x8deni viri (Dasgupta et al.) navajajo kraje kot so urbana Indija, Banglade\xc5\xa1 in Senegal, kjer so se vzpostavili programi t.i "va\xc5\xa1\xc4\x8danskih telefonov", ali "urbanih kioskov", pri katerih so obi\xc4\x8dajni dr\xc5\xbeavljani upravljavci za ve\xc4\x8dje mobilne operaterje vna svojem obmo\xc4\x8dju. Tak poslovni model omogo\xc4\x8da posameznikom, ki so pogosto hendikepirani stalni prihodek, prav tako pa dobi\xc4\x8dek za ve\xc4\x8dje operaterje. \xc5\xa0tudija iz leta 1993 je pokazala da je v zvezni dr\xc5\xbeavi Karnataki v Indiji, je pokazala, da omenjena akterja nista edina, ki pridobita. Lokalna podjetja v tej zvezi dr\xc5\xbeavi so se hitro za\xc4\x8dela \xc5\xa1iriti, zaradi dosegljivost telefonske tehnologije. Ti primeri so dokazali, da podjetja, ki se ukvarjajo s tehnologijo lahko zmanj\xc5\xa1ajo digitalni razkorak in na lokalni ravni zvi\xc5\xa1ujejo dobi\xc4\x8dkonostnost._NEWLINE_Minghetti et al dokazujejo, da digitalni razkorak direktno vpliva na turisti\xc4\x8dno industrijo. Dandanes ve\xc4\x8dina turistov uporablja splet, da vnaprej razi\xc5\xa1\xc4\x8de po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke dstiancije, saj imajo \xc5\xbee bogasto informacij o destinacij na dosegu roke. Za ljudi, ki do spleta nimajo dostopa je te\xc5\xbeje poiskati informacije o namestitvi, letih in lokacijah. Turisti\xc4\x8dne agencije so ugotovile, da dostop do spelta pove\xc4\x8duje preglednost in konkuren\xc4\x8dnost na dana\xc5\xa1njem trgu. Podjetja v nizko digitaliziranih obmo\xc4\x8djih te\xc5\xbeko tekmujejo z bolj razvitimi regijami, tako se morajo zana\xc5\xa1ati na posrednike, kot so turisti\xc4\x8dni agentje in agencije, da privedejo do njih turiste. Z dostopom do spleta se podjetja lahko povezujejo s strankami neposredno.\n_START_SECTION_\nPremagovanje digitalnega razkoraka\n_START_PARAGRAPH_\nPremagovanje digitalnega razkoraka je odvisno od definicije pojma._NEWLINE_Prvi korak, ki vklju\xc4\x8duje bolj\xc5\xa1o dostopnost, predstavlja velike finan\xc4\x8dne ovire. V Mehiki na primer, bi morali za omogo\xc4\x8danje dostopa za 20% najrevnej\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeavljanov zni\xc5\xbeati cene za letni dostop iz 244$, na 35$ na leto (oz. 3$ na mesec), 20% najrevnej\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeavljanov v Braziliji porabi na leto za informacijsko tehnologijo lahko le devet ameri\xc5\xa1kih dolarjev._NEWLINE_Ne glede na to obstajajo dolo\xc4\x8deni projekti, ki so uspe\xc5\xa1ni. OLPC XO-1 je poceni namizni ra\xc4\x8dunalnik, ki se ga razdeljuje v \xc5\xa1ole tretjega sveta, z namenom izobra\xc5\xbeevanja. Deluje na osnovi odprte kode in prosto dostopnih programov._NEWLINE_Organizacije kot so Geekcorps, Eduvision in Inveneo prav tako pomagajo pri premagovanju digitalnega razkoraka, z distribucijo poceni, a u\xc4\x8dinkovite IK tehnologije v dr\xc5\xbeave tretjega sveta._NEWLINE_Mehra et al opozarjajo, da bi morali raziskovalci podro\xc4\x8dja bolje razumeti \xc5\xbeivljenjske stile manj\xc5\xa1ine ali marginaliziranih skupnosti, kaj je njim pomembno, in kako uporabljajo (ali ne uporabljajo) internet za njihove cilje, nadalje pa zagovarjajo, da obstaja potreba po ponovni preu\xc4\x8ditvi vpra\xc5\xa1anj o ljudeh, njihovi socialni dinamike in interakciji s tehnologijo._NEWLINE_Mednarodno sodelovanje med vladami se pove\xc4\x8duje in je uperjeno v zmanj\xc5\xa1evanje razkoraka. Tudi v bli\xc5\xbenji preteklosti je obstajalo nekaj sporazumov, ki ka\xc5\xbeejo na pripravljenost za zmanj\xc5\xa1evanje problema._NEWLINE_Poleg vlad so pomembni igralci \xc5\xa1e Svetovna zveza za informacijsko tehnologijo in razvoj ter Zveza za digitalno tehnologijo. Zdru\xc5\xbeeni narodi se prizadevajo za ozave\xc5\xa1\xc4\x8danje o problemu ob Svetovnem dnevu informacijske dru\xc5\xbebe (17.5)._NEWLINE_Pri Univerzi MIT (Boston, ZDA), je ustanoveljena agencija IMARA, ki sponzorira programe o, ki pomagajo premagovati razkorak. Njihov cilj je iskanje in implementacija dolgoro\xc4\x8dnih, vzdr\xc5\xbenih re\xc5\xa1itev, ki bodo pove\xc4\x8dale dostopnost izobra\xc5\xbeevalne tehnologije in resursov za doma\xc4\x8do in mednarodno uporabo. Projekti potekajo pod okriljem Laboratorija za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko znanost in umetno inteligenco (CSAIL), upravljajo pa ga prostovoljci, vpisani na univerzi. Projekt CommuniTech se prizadeva za opolnomo\xc4\x8denje depriviligiranih skupnosti s pomo\xc4\x8djo vzdr\xc5\xbenostne tehnolgije in izobrazbe Nekatera mesta na Svetu so za\xc4\x8dela programe, ki premo\xc5\xa1\xc4\x8dajo razkorak za njihove stanovalce, \xc5\xa1ole, otroke, \xc5\xa1tudente, star\xc5\xa1e in ostarele. Eden od teh programov, ustanovljen leta 1996, je bil sponzoriran v Bostonu, imenovan Bostonska fundacija za digitalno premo\xc5\xa1\xc4\x8danje. Usmerja se predvsem v \xc5\xa1oloobvezne otroke in njihove star\xc5\xa1e. Leta 2010 je mesto Boston pridobilo visoko subvencijo za depriviligirano populacijo, med njimi star\xc5\xa1e, otroke, mladino in ostarele._NEWLINE_V ZDA imajo etni\xc4\x8dne manj\xc5\xa1ine vi\xc5\xa1ji kvociente za adaptacijo na mobilno komunikacijo, kot beli ameri\xc4\x8dani, s tem pa se izognejo dra\xc5\xbejim stancionarnim linijam in osebnim ra\xc4\x8dunalnikom. Dostop do tradicionalnih osebnih ra\xc4\x8dunalnikov pa \xc5\xa1e vedno ostaja problem. Pri premo\xc5\xa1\xc4\x8danju slednjega problema pomagajo razli\xc4\x8dne organizacije._NEWLINE_Ena od mo\xc5\xbenih re\xc5\xa1itev za problem digitalnega razkoraka, ki jo uporabljajo dr\xc5\xbeavljani je to, da se vzpostavlja vse ve\xc4\x8d "vro\xc4\x8dih to\xc4\x8dk", oziroma con, ki ponujajo brez\xc5\xbei\xc4\x8den internet. Podatki ka\xc5\xbeejo, da se 55% ameri\xc4\x8danov na splet prijavlja preko brez\xc5\xbei\xc4\x8dnega omre\xc5\xbeja (Wi-fi), preko prenosnikov ali pametnih telefonov, medtem, ko nekateri zagovarjajo, da ta mo\xc5\xbenost ignorira celotne populacije ljudi, saj ta politka predpostavlja, da vsakdo poseduje prenosni ra\xc4\x8dunalnik. Wi-fi tako pogosto pripomore le majhnemu delu populacije. Tako lahko vidimo, da brez\xc5\xbei\xc4\x8dni javni dostop lahko pripomore k manj\xc5\xa1anju digitalnega razkoraka, \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d pa to ni nujno._NEWLINE_Do re\xc5\xa1itev pri premagovanju digitalnega razkoraka lahko pride, ko se ga ljudje za\xc4\x8dnejo zavedati kot razliko med vi\xc5\xa1jimi in ni\xc5\xbejimi dru\xc5\xbebenimi sloji. Digitalni razkorak vi\xc5\xa1a razliko med sloji, saj vi\xc5\xa1ji sloji uporabljajo tehnologijo sebi v prid, s tem pa \xc5\xa1e pove\xc4\x8dujejo ekonomski razlike. Elektronska po\xc5\xa1ta na primer po\xc4\x8dasi postaja tako nujna kot mobilni telefoni. Le, \xc4\x8de bi bogatej\xc5\xa1i sloji uporabljali tehnologijo za svoje dobro, kot tudi za dobro depriviligiranih skupin, potem bi se razkorak med slojema zni\xc5\xbeal._NEWLINE_Za mnoge nove uporabnika je potrebno premagati psiholo\xc5\xa1ke vplive tehnolo\xc5\xa1kega razkoraka. Ta prina\xc5\xa1a veliko ob\xc4\x8dutka nesigurnosti med ljudi, ki so jim nove tehnologije neznane, kar prav tako ustvarja razkorak med ljudmi, ki imajo zaupanje v nove tehnologije, in med tistimi, ki tega zaupanja ali samozavesti nimajo. Pogosto dojemajo, da so novej\xc5\xa1e naprave prezapletene, niso pa samozavesti, da jih bodo zaobvladali. V zahodnih dru\xc5\xbebah obstaja precej\xc5\xa1nja razlika med mlaj\xc5\xa1imi in starej\xc5\xa1imi generacijami, kar se ti\xc4\x8de sprejemanja in samozavesti za novej\xc5\xa1e tehnologije.\n_START_SECTION_\nNagrade in priznanja\n_START_PARAGRAPH_\nVsako leto organizacija Certiport, ki se sicer ukvarja prete\xc5\xbeno z u\xc4\x8denjem digitalne pismenosti, podari nagrado za \xc5\xa0ampijona digitalne pismenosti svetovnim voditeljem, ki so pripomogli k premagovanju tega problema v svoji dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Druge nagrade so dodeljene tistim, ki sku\xc5\xa1ajo premostiti digitalni razkorak. WSA je nagrada, ki je povezana z Svetovnim vrhom zdru\xc5\xbeenih narodov na temo informacijske dru\xc5\xbebe. Osredoto\xc4\x8da se na kulturno raznolikost in njen napredek v digitalizirano in dostopno obliko. 40 projektov dobi nagrado vsako leto v eni od osmih kategorij: e-u\xc4\x8denje, e-kulutra, e-znanost, e-vladanje, e-zdravje, e-posel, e-zabava in e-vklju\xc4\x8denost. Na osnovi te nagrade so za\xc4\x8deli podeljevati podobne nagrade tudi na nacionalni ravni.\n_START_SECTION_\nKritike digitalnega razkoraka\n_START_PARAGRAPH_\nDigitalni razkorak ni univerazlno priznan problem. Campaine (2001) zagovarja, da gre samo za dojeman razkorak. Tehnolo\xc5\xa1ke razlike so samo za\xc4\x8dasne in tako bo s\xc4\x8dasom razkorak izginil. Znanje ra\xc4\x8dunalnikov bo postalo manj pomembno, s tem ko se bodo zmanj\xc5\xa1ali in poenostavili za uporabo. V prihodnosti ljudje ne bodo potrebovali visokotehnolo\xc5\xa1kih znanj za dostop odspleta in sodelovanje v e-poslovanju ali e-demokraciji. S tem Compaine zagovarja, da digitalni razkorak ni problem, kateremu bi bilo potrebno posve\xc4\x8dati preve\xc4\x8d denarja ali politi\xc4\x8dnega kapitala. Graham (2011) podobno zagovarja, da zagotavljanje virtualne so-prisonosti za doseganje ekonomskih, socialnih in politi\xc4\x8dnih ciljev ne vklju\xc4\x8duje samo preseganje materialne prikraj\xc5\xa1anosti, temve\xc4\x8d tudi mnoge druge raznolikosti, ki onemogo\xc4\x8dajo komunikacijo med skupnostmi na spletu._NEWLINE_Compaine predlaga, da bi morale vlade pustiti, da se nove tehnologije razvijajo neodvisno, s tem bi se njihove cene postavljale naravno. S tem, da se vlade vklju\xc4\x8dujejo v postavljanje cen novih tehnologij prekmalu, saj se ne ve koliko \xc4\x8dasa bo dolo\xc4\x8dena tehnologija ostala na trgu. Namesto tega, da bi se prizadevali, da si vsakdo lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8di tehnologijo, bi morale vlade po\xc4\x8dakati, \xc4\x8de to tehnologijo zamenja kaj bolj\xc5\xa1ega in cenovno bolj u\xc4\x8dinkovitega. Avtor pri tem navaja primer telefona in barvne televizije. \xc4\x8ce bi vlada pred\xc4\x8dasno vsko\xc4\x8dila in telefone ter barvne televizije naredila cenovno ugodne, bi to kvarno vplivalo na razvoj novej\xc5\xa1ih in uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih modelov. Njegovi izsledki namigujejo, da je potrebno dovolj \xc4\x8dasa, da se nove tehnologije determinirajo kot "nujne", in da ni smiselno, da vlade pred\xc4\x8dasno sku\xc5\xa1ajo zagotoviti univerzalen dostop do njih.'