b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina strojnega prevajanja\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nPrve zamisli o strojnem prevajanju segajo v 17. stoletje; leta 1629 je Ren\xc3\xa9 Descartes predlagal univerzalni jezik z ujemajo\xc4\x8dimi se pomeni v razli\xc4\x8dnih jezikih z istim simbolom. Vendar pa so bili prvi koraki v tej smeri narejeni \xc5\xa1ele po 2. svetovni vojni. Takrat je Ameri\xc4\x8dan Warren Weaver zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbPred seboj imam besedilo v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini, vendar se bom pretvarjal, da je v resnici zapisano v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini in zakodirano s \xc4\x8dudnimi simboli. Vse, kar moram narediti, je razbiti kodo, da dobim informacijo, ki jo vsebuje besedilo.\xc2\xab_NEWLINE_Tak\xc5\xa1en pogled na strojno prevajanje in razlike med jeziki je seveda zelo preprost, vendar je Weaver s tem spodbudil raziskave na tem podro\xc4\x8dju in leta 1954 so na univerzi v Georgetownu prvi\xc4\x8d javno prikazali strojno prevajanje in z ra\xc4\x8dunalnikom IBM prevedli ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1estdeset povedi iz ru\xc5\xa1\xc4\x8dine v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. Uspe\xc5\xa1nost in odmevnost prevajalskega poskusa sta spro\xc5\xbeil \xc5\xa1tevilna nadaljnja raziskovanja in nekateri so menili, da bo v roku petih let problem strojnega prevajanja re\xc5\xa1en. Za\xc4\x8detnega optimizma glede strojnega prevajanja pa je bilo konec z Alpacovim poro\xc4\x8dilom leta 1966, ko se je po desetletjih vlaganja v strojno prevajanja izkazalo, da je problem mnogo kompleksnej\xc5\xa1i, kot se je sprva zdelo. Pri Alpacu so ugotovili, da to podro\xc4\x8dje ni perspektivno in da zahteva preve\xc4\x8d stro\xc5\xa1kov glede na dose\xc5\xbeeno kakovost produkta. Posledica je bila, da ameri\xc5\xa1ka vlada ni bila ve\xc4\x8d pripravljena financirati raziskav na tem podro\xc4\x8dju, delo so nadaljevale le redke skupine zunaj ZDA.\n_START_SECTION_\n1970.\n_START_PARAGRAPH_\nV sedemdesetih so se vendarle zgodili nekateri pomembni premiki: zgrajena sta bila Systran za prevajanje besedil med ru\xc5\xa1\xc4\x8dino in angle\xc5\xa1\xc4\x8dino (za potrebe ameri\xc5\xa1kega letalstva) in Meteo za prevajanje vremenskih napovedi. V Evropi so naredili angle\xc5\xa1ko-francosko verzijo Systrana.\n_START_SECTION_\n1980.\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele z razmahom ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva v poznih osemdesetih, ko se je stro\xc5\xa1ek raziskovanja mo\xc4\x8dno zni\xc5\xbeal, se je zanimanje za strojno prevajanje ponovno pove\xc4\x8dalo. Pomembnej\xc5\xa1i projekti na tem podro\xc4\x8dju so bili evropski Eurotra, na Japonskem Mu, v ZDA pa t. i. Knowledge-Based Machine Translation. Pojavili so se tudi prvi komercialni ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki programi, od katerih so nekateri na trgu \xc5\xa1e danes: Systran, Logos, Metal idr. Ve\xc4\x8dina sistemov, razvitih v tem \xc4\x8dasu, je temeljila na pravilih.\n_START_SECTION_\n1990.\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku devetdesetih se je na podro\xc4\x8dju strojnega prevajanja zgodil klju\xc4\x8den preobrat: Najprej je podjetje IBM objavilo rezultate raziskave sistema Candide, ki je bil v celoti osnovan na statisti\xc4\x8dni metodi; nato so japonski raziskovalci razvili metodo strojnega prevajanja, ki temelji na primerih iz korpusa. Novost obeh pristopov je, da za prevajanje ne potrebujeta ne sintakti\xc4\x8dnih ne semanti\xc4\x8dnih pravil, ampak dvojezi\xc4\x8dni korpus. V istem \xc4\x8dasu se je druga veja ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega jezikoslovja ukvarjala s prepoznavanjem, sintezo in (simultanim) prevajanjem govora. Uporabljali so me\xc5\xa1anico metode, ki temelji na pravilih, in statisti\xc4\x8dne metode ter s svojim pristopom vplivali na podro\xc4\x8dje strojnega prevajanja in na hibridno metodo strojnega prevajanja._NEWLINE_V poznih devetdesetih se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti strojno prevajanje besedil na internetu, uporaba raznih elektronskih pripomo\xc4\x8dkov za prevajanje besedil, med pristopi so se za\xc4\x8deli razvijati na primerih temelje\xc4\x8di sistemi strojnega prevajanja. Leta 2002 je podjetje Amebis predstavilo slovensko-angle\xc5\xa1ki prevajalni sistem Presis, poskuse statisti\xc4\x8dnega strojnega prevajanja iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino so delali tudi na Fakulteti za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo in informatiko Univerze v Ljubljani in In\xc5\xa1titutu Jo\xc5\xbeef Stefan.\n_START_SECTION_\nPo letu 2000\n_START_PARAGRAPH_\nPo prelomu tiso\xc4\x8dletja se je raziskovanje nadaljevalo na vseh navedenih podro\xc4\x8djih strojnega prevajanja, najve\xc4\x8dji poudarek pa je bil na statisti\xc4\x8dni metodi. Pove\xc4\x8dalo se je \xc5\xa1tevilo komercialnih izdelkov, pojavila se je lokalizacija ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih programov in pojavili so se prvi nekomercialni oziroma brezpla\xc4\x8dni spletni strojni prevajalniki.'