b'\n_START_ARTICLE_\nNamesto koga ro\xc5\xbea cveti\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nV romskem zaselku Lacki roma se o\xc4\x8detu Mari\xc5\xa1ki in materi Terezi rodi \xc5\xa0anji, trmoglavi otrok, ki ga ve\xc4\x8dina ozna\xc4\x8di za \xc4\x8dudnega, saj veliko \xc4\x8dasa mi\xc5\xbei. Njegov o\xc4\x8de umori uradno osebo in se \xc4\x8dez no\xc4\x8d ranjen zate\xc4\x8de domov, kjer svojega sina preimenuje v Halgata. V no\xc4\x8di, ki mu je \xc5\xa1e preostala, mu zapusti svoje edino imetje \xe2\x80\x93 violino Belo vrano. Kot godec \xc5\xbeeli nanj prenesti svoje ve\xc5\xa1\xc4\x8dine, zato ga prisili nanjo igrati. Ko Mari\xc5\xa1ko aretirajo, Tereza opusti gospodinjstvo ter vse pogosteje za dalj \xc4\x8dasa odtava, v njeni odsotnosti pa Halgato odra\xc5\xa1\xc4\x8da sam. Nekega dne se Tereza spet vrne v Lacki romo v spremstvu Bumba\xc5\xa1a, svojega novega mo\xc5\xbea. Bumba\xc5\xa1 skupaj s svojim bornim imetjem pripelje \xc5\xa1e h\xc4\x8deri Ano in Fano ter sina Pi\xc5\xa1tija, nato pa, s soglasjem romske skupnosti, svojo dru\xc5\xbeino vseli v Terezino hi\xc5\xa1o. Halgato, ki se je \xc5\xbee privadil samotnemu \xc5\xbeivljenju, najde v Pi\xc5\xa1tiju, svojem novem bratu, prijatelja in sovrstnika. Bumba\xc5\xa1 za Pi\xc5\xa1tija na\xc4\x8drtuje \xc5\xa1olanje v Mestu. Ker se pre\xc5\xbeivlja z bru\xc5\xa1enjem no\xc5\xbeev in krpanjem starih loncev, se odlo\xc4\x8di, da bo denar, potreben za Pi\xc5\xa1tijevo \xc5\xa1olo, zaslu\xc5\xbeil z delom v okoli\xc5\xa1kih vaseh. S seboj vzame tudi Halgata. Na ve\xc4\x8ddnevnem potovanju se Halgato in Pi\xc5\xa1ti \xc5\xa1e posebej zbli\xc5\xbeata, Halgato pa se toliko opogumi, da prvi\xc4\x8d tudi pred Bumba\xc5\xa1em zaigra na svojo, doslej skrito, violino. \xc4\x8ceprav jim dela ne zmanjka, zaslu\xc5\xbeka ni veliko, Bumba\xc5\xa1 pa ga sproti veliko zapije. V neki va\xc5\xa1ki gostilni Halgato s svojim igranjem Bumba\xc5\xa1a celo re\xc5\xa1i pred pijanimi kmeti. Pi\xc5\xa1ti res odide v Mesto v \xc5\xa1olo, Halgato pa slu\xc5\xbei denar za Pi\xc5\xa1tijevo \xc5\xa1olanje z igranjem po gostilnah. Ko pa Halgato izve, da se Pi\xc5\xa1ti sre\xc4\x8duje z dekletom, ki ni romskega porekla, se nekaj v njem dokon\xc4\x8dno zlomi. Po vrsti tragedij se v svoji \xc5\xbealosti zate\xc4\x8de v svet glasbe, v kateri ponovno odkrije svoj \xc5\xbeivljenjski smisel._NEWLINE_V delu prevladuje tragi\xc4\x8dno razpolo\xc5\xbeenje, ki ga ustvarja brezizhodnost polo\xc5\xbeajev obeh glavnih junakov. Obsojena sta na propad, ker sta po rodu Roma. To ju zaznamuje, saj ju okolica ne sprejme medse. V romanu zato ves \xc4\x8das \xc4\x8dutimo nepremostljiv jez med ve\xc4\x8dinskim prebivalstvom in Romi. Kot glavna tema pa je izpostavljeno prijateljstvo med Pi\xc5\xa1tijem in Halgatom. S prikazovanjem liri\xc4\x8dne, i\xc5\xa1\xc4\x8do\xc4\x8de plati ciganske du\xc5\xa1e je pisatelj dokon\xc4\x8dno pretrgal s slovensko literarno preteklostjo, v kateri je lik Roma prikazan kot poosebljenje zvitosti in malopridnosti.\n_START_SECTION_\nZbirka\n_START_PARAGRAPH_\nKnjiga je iz\xc5\xa1la kot del redne letne zbirke Pre\xc5\xa1ernove dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nOcene in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nDelo je do\xc5\xbeivelo izjemen odmev; na Ve\xc4\x8derovi listi najbolj brane doma\xc4\x8de proze je leta 1992 zasedlo drugo mesto._NEWLINE_Prejelo je tudi strokovno potrditev z doma\xc4\x8do nagrado kresnik za najbolj\xc5\xa1i roman leta 1992.\n_START_SECTION_\nPriredbe\n_START_PARAGRAPH_\nPo romanu je bil leta 1994 posnet celove\xc4\x8derni film Halgato (COBISS) v re\xc5\xbeiji Andreja Mlakarja, ki je hkrati tudi Lain\xc5\xa1\xc4\x8dkov scenaristi\xc4\x8dni prvenec.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nLain\xc5\xa1\xc4\x8dek si je naslov za svoj roman sposodil iz pesmi svojega prijatelja, glasbenika Vlada Kreslina. Sentiment in neka posebna melanholija, ki vejeta iz pesmi Namesto koga ro\xc5\xbea cveti, sta Lain\xc5\xa1\xc4\x8dka tako prevzela, da je po njenem naslovu napisal roman. Besedilo Kreslinove pesmi stoji na za\xc4\x8detku romana kot vir inspiracije ter kot moto romana. V intervjuju avtor o tem navdihu pravi takole: "Veste, jaz sem imel zelo zanimivo otro\xc5\xa1tvo. Ves \xc4\x8das sem bil prepri\xc4\x8dan, da bom ta roman napisal takrat, ko bom \xc5\xbee \xc4\x8disto star. Ko bom imel suveren star\xc4\x8devski spomin. Zato sem to snov zbiral in hranil v sebi. No, pa se je zgodilo, da je bil pri meni na obisku Vlado Kreslin. Pokazal mi je pesem Namesto koga ro\xc5\xbea cveti in me vpra\xc5\xa1al, kako mi je v\xc5\xa1e\xc4\x8d. To Vlado vedno dela. Takoj, ko sem jo prebral, se je v meni nekaj zgodilo. Vedel sem, da je pesem izjemna, in \xc4\x8dutil sem, da bo v meni spro\xc5\xbeila plaz spominov na otro\xc5\xa1tvo. Tako je nastal ta roman."'