b'\n_START_ARTICLE_\nHolekalciferol\n_START_SECTION_\nDruge bolezni\n_START_PARAGRAPH_\nV metaanalizi iz leta 2007 so ugotovili, da lahko dnevni vnos holekalciferola v odmerkih od 1.000 do 2.000 i. e. zmanj\xc5\xa1a pojavnost raka debelega \xc4\x8drevesa pri posameznikih, ki imajo nasploh majhno tveganje zanj. Tudi \xc5\xa1tudija iz leta 2008, ki so jo opravili na mi\xc5\xa1ih, so ugotovili, da lahko dodatek holekalciferola in kalcija k prehrani zmanj\xc5\xa1a tveganje za to obliko raka. Dnevni vnos v odmerkih 400 i. e. na dan pri ljudeh nima varovalnega u\xc4\x8dinka._NEWLINE_Dodajanje holekalciferola k prehrani z namenom zmanj\xc5\xa1evanja tveganja za pojav raka se ne priporo\xc4\x8da, saj je priporo\xc4\x8deni u\xc4\x8dinek zelo majhen. \xc4\x8ceravno obstaja znatna povezava med nizkimi ravnmi holekalciferola v krvi in vi\xc5\xa1jim tveganjem za pojav razli\xc4\x8dnih vrst raka, multiple skleroze, tuberkuloze, bolezni srca in sladkorne bolezni, velja, da vna\xc5\xa1anje dodatnih koli\xc4\x8din vitamina s prehranskimi dopolnili ne prina\xc5\xa1a koristi.\n_START_SECTION_\nMehanizem delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nHolekalciferol je sekosteroid, torej steroid z enim odprtim obro\xc4\x8dem v strukturi. Holekalciferol sam po sebi je neaktiven; v telesu se pretvori v aktivno obliko (kalcitriol) s pomo\xc4\x8djo dveh korakov hidroksilacije. Prva pote\xc4\x8de v jetrih, druga pa v ledvicah. Kalcitriol deluje preko receptorja za vitamin D, ki je jedrni receptor, ki uravnava sintezo ve\xc4\x8d sto encimov in je prisoten prakti\xc4\x8dno v vseh celicah telesa.\n_START_SECTION_\nSinteza\n_START_PARAGRAPH_\nHolekalciferol je ena od petih oblik vitamina D._NEWLINE_7-dehidroholesterol je predhodnik holekalciferola. V ko\xc5\xbeni povrhnjici se v molekuli 7-dehidroholesterola pod vplivom ultravijoli\xc4\x8dne svetlobe in posledi\xc4\x8dne elektrocikli\xc4\x8dne reakcije odpre obro\xc4\x8d B. Nastane preholekalciferol, ki se nadalje pretvori v vitamin D\xe2\x82\x83. Ko\xc5\xbea je zelo bogat vir 7-dehidroholesterola. \xc4\x8ce je izpostavljena UV-\xc5\xbearkom, se le-ta pretvori v preholekalciferol v celotni povrhnjici. Son\xc4\x8dna svetloba navadno pretvori okrog 15\xc2\xa0% razpolo\xc5\xbeljivega 7-dehidroholesterola v previtamin D3, do tega pride pribli\xc5\xbeno 30 minut po obsevanju. Dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das obsevanja ne pove\xc4\x8duje koncentracije previtamina D3. Primeri, da bi pri\xc5\xa1lo do hipervitaminoze D zaradi intenzivne izpostavljenosti son\xc4\x8dni svetlobi, niso znani. Vitamin D3, ki je nastal v ko\xc5\xbei, se ve\xc5\xbee na vitamin ve\xc5\xbeo\xc4\x8do beljakovino (angl.: vitamin D binding protein, DBP) in vstopa v obtok._NEWLINE_Holekalciferol se nato hidroksilira v jetrih, pri \xc4\x8demer nastane kalcifediol (25-hidroksivitamin D\xe2\x82\x83). Kalcifediol pa se nadalje hidroksilira v ledvicah v kalcitriol (1,25-dihidroksivitamin D\xe2\x82\x83) oziroma aktivni vitamin D\xe2\x82\x83.\n_START_SECTION_\nPomanjkanje vitamina D\n_START_PARAGRAPH_\nPri otrocih se pomanjkanje vitamina D odra\xc5\xbea z razvojem rahitisa, pri odraslih pa z osteomalacijo (mehkost kosti zaradi premajhne koli\xc4\x8dine mineralnih soli), v obeh primerih pa gre za prenizko mineralizacijo kosti. Nizki prehranski vnos vitamina D je svetovni javnozdravstveni problem, kar so pokazale tudi \xc5\xa1tudije v Sloveniji pri mladostnikih, ki povpre\xc4\x8dno zau\xc5\xbeijejo dnevno 60% priporo\xc4\x8denega vnosa in pri ni\xc5\xbeji pred\xc5\xa1olskih otrocih, pri katerih je vnos \xc5\xa1e manj\xc5\xa1i (21\xc2\xa0% priporo\xc4\x8denega dnevnega vnosa). Raziskave o vnosu vitamina D pri odraslih v Sloveniji ni, vendar rezultati iz sosednjih dr\xc5\xbeav ka\xc5\xbeejo na prenizke vnose tega vitamina tudi pri odraslih.'