b'\n_START_ARTICLE_\nTaharka\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nTaharka je bil sin Pije, nubijskega kralja Napate, ki je osvojil cel Egipt. Bil je tudi ne\xc4\x8dak in naslednik faraona \xc5\xa0abake.  Pijevi in \xc5\xa0abakovi vojni pohodi so utrli pot uspe\xc5\xa1nemu Taharkovemu vladanju.\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbeina vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nDol\xc5\xbeino Taharkovega vladanje dokazuje napis na steli v serapeumu. Napis pravi, da je bil bik Apis rojen in bil name\xc5\xa1\xc4\x8den v 26. letu Taharkovega vladanja, da je umrl  v 20. letu  vladanja Psametika I. in da je \xc5\xbeivel 21 let. To pomeni, da je Taharka vladal malo ve\xc4\x8d kot 26 let od leta 690 do 664 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nNezakonit prihod na prestol\n_START_PARAGRAPH_\nTaharka izrecno trdi (stela Kawa V, vrstica 15), da je na prestol pri\xc5\xa1el po smrti svojega predhodnika \xc2\xbb\xe2\x80\xa6ko je sokol odletel v nebo\xc2\xab. V preteklosti je veljalo, da je bil njegov predhodnik \xc5\xa0abataka, kasneje pa se je izkazalo, da je to bil \xc5\xa0abaka. Z omembo \xc5\xa0abatake je Taharka posku\xc5\xa1al  legitimirati svoj prihod na oblast. Taharka ni nikoli izrecno  omenil niti tega, koga je poosebljal sokol, niti tega, da je kdaj vladal \xc5\xa0abataka, morda zato, ker ga je na nezakonit na\xc4\x8din odstavil.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nTaharkova vladavina je bila polna kofliktov z Asirci in hkrati cveto\xc4\x8de renesan\xc4\x8dno obdobje tako Egipta kot Ku\xc5\xa1a. Takarka se je pribli\xc5\xbeno pri dvajsetih letih udele\xc5\xbeil zgodovinske bitke z asirskim kraljem Sanheribom pri Eltekehu. Po pisanju hebrejske Biblije je egip\xc4\x8dansko-ku\xc5\xa1itska vojska na Ezekijevo pro\xc5\xa1njo odbila napad Asircev na Jeruzalem. Kralj Sanherib je po izgubi 185.000 mo\xc5\xbe (po Bibliji) nazadnje opustil na\xc4\x8drt za obleganje Jeruzalema in se umaknil. _NEWLINE_Mo\xc4\x8d Taharkove vojske, ki se je izkazala predvsem v bitki pri Eltekehu, je privedla v  obdobje miru in razcveta v Egiptu. V \xc5\xa1estem letu Taharkovega vladanja je k razcvetu pripomoglo tudi obilno  de\xc5\xbeevje in temu primerno obilna \xc5\xbeetev. Taharka je izkoristil obilje in obnovil ve\xc4\x8d templjev in zgradil nekaj novih in zgradil najve\xc4\x8djo piramido v Napati. \xc5\xa0e posebej impresivni so njegove dozidave v templju v Karnaku, nov tempelj v Kavi in tempelj v D\xc5\xbeebel Barkalu.\n_START_SECTION_\nAsirski napadi na Egipt\n_START_PARAGRAPH_\nMed Taharkovim vladanjem je Asirija zadnji\xc4\x8d napadla Egipt. Asirski kralj Asarhadon je izvedel ve\xc4\x8d pohodov proti Taharki, kar je dokumentirano na ve\xc4\x8d spomenikih. Njegov prvi napad leta 677 pr. n. \xc5\xa1t., ki je bil namenjen umirjanju arabskih plemen okoli Mrtvega morja, ga je pripeljal do Egip\xc4\x8danskega potoka, se pravi do Nila. Naslednji napad se je zgodil v 17. letu Taharkovega vladanja po Asarhadonovem zatrtju upora v A\xc5\xa1kelonu. Taharka je tokrat porazil Asirce. Tri leta kasneje (671 pr. n. \xc5\xa1t.) je asirski kralj osvojil in izropal Memfis in ujel ve\xc4\x8d \xc4\x8dlanov kraljeve dru\xc5\xbeine. Taharka je pobegnil na jug, Asarhadon pa je reorganiziral politi\xc4\x8dne strukture na severu in za kralja v Saisu imenoval Neka I. Po Asarhadonovi vrnitvi v Asirijo je ob egip\xc4\x8danski in asirski Spominski steli  v Nahr el-Kalbu postavil svojo stelo. Stelo zmage je postavil v Samalu (Zincirli H\xc3\xb6y\xc3\xbck \xe2\x80\x93 Okovana gomila, pri Gazintepu, Tur\xc4\x8dija),  na kateri je prikazan v Taharkov sin v okovih. _NEWLINE_Po Asahadonovem odhodu odhodu se je Taharka za\xc4\x8del vtikati v notranje zadeve Spodnjega Egipta in spodbudil ve\xc4\x8d uporov. Asarhadon je nameraval posredovati, vendar je na poti v Egipt umrl. Nasledil ga je sin Asurbanipal, ki je napadel Egipt, porazil Taharko in ga prisilil na beg v Tebe.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nTaharka je umrl v Tebah leta 664 pr. n. \xc5\xa1t. Pokopan je v Nuriju v Severnem Sudanu.  Za svojega naslednika je imenoval \xc5\xa0abakovega sina Tantamanija.\n_START_SECTION_\nOpisi\n_START_PARAGRAPH_\nStarogr\xc5\xa1ki zgodovinar Strabon je Taharko opisal kot vladarja, ki je \xc2\xbbprodrl do Evrope\xc2\xab in (navaja Megastena) do Herkulovih stebrov (Gibraltar)._NEWLINE_V Bibliji je opisan kot re\xc5\xa1itelj izraelskega ljudstva med Sanheribovim obleganjem Jeruzalema (Izaija 37:8-9, 2 Kralji 19:8-9).'