b'\n_START_ARTICLE_\nRimska cesta (galaksija)\n_START_SECTION_\nPogled z Zemlje\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko cesto, ki jo vidimo na no\xc4\x8dnem nebu kot megli\xc4\x8dast pas bele svetlobe, ki se vije prek celotne nebesne krogle, ustvarjajo zvezde in drugo gradivo v galakti\xc4\x8dni ravnini._NEWLINE_Njen najsvetlej\xc5\xa1i del je viden poleti v smeri ozvezdja Strelca, kjer le\xc5\xbei njeno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de (Strelec A*). Glede na nebesni ekvator se Rimska cesta razprostira na severu do ozvezdja Kasiopeje in na jugu do ozvezdja Ju\xc5\xbenega kri\xc5\xbea. To je posledica dejstva, da je Zemljina vrtilna os rahlo nagnjena proti pravokotnici na galakti\xc4\x8dno ravnino. Dejstvo, da Rimska cesta deli no\xc4\x8dno nebo na dve skoraj enaki polobli, ka\xc5\xbee tudi na to, da Oson\xc4\x8dje le\xc5\xbei blizu galakti\xc4\x8dne ravnine. Vpra\xc5\xa1anje je, kak\xc5\xa1no bi bilo \xc5\xbeivljenje na Zemlji, \xc4\x8de bi le\xc5\xbealo bolj stran. _NEWLINE_Povr\xc5\xa1inska svetlost Rimske ceste je razmeroma majhna, zato jo je iz svetlobno onesna\xc5\xbeenega mestnega ali predmestnega okolja te\xc5\xbeko videti.\n_START_SECTION_\nZgradba in oblika\n_START_PARAGRAPH_\nMasa Galaksije zna\xc5\xa1a okoli bilijon Son\xc4\x8devih mas in vsebuje 200 do 400 milijard (200 \xc2\xb7 10\xe2\x81\xb9) zvezd. V Galaksiji je znanih okoli 1.000 planetarnih meglic, okoli 500 kroglastih kopic, okoli 350 pulzarjev, okoli 18.000 razsutih kopic. Galaksija je druga najve\xc4\x8dja v Krajevni skupini. Ve\xc4\x8dja od nje je le Andromedina galaksija z maso okoli 1,5 na\xc5\xa1e Galaksije. Premer Galakti\xc4\x8dnega diska je velik pribli\xc5\xbeno 100.000 svetlobnih let (30 kiloparsekov, 9\xc3\x9710\xc2\xb9\xe2\x81\xb7\xc2\xa0km). Velikost osrednje zgostitve je okoli 10.000 sv.l. Cel obro\xc4\x8d se nahaja na razdalji 5 kpc od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, Sonce pa je od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Galaksije oddaljeno okoli 27.000 sv.l., nedale\xc4\x8d od ravnine in blizu roba spiralnega kraka. Koli\xc4\x8dina mase znotraj Son\xc4\x8devega tira je 9,0 \xc2\xb7 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb0mO._NEWLINE_Zvezde v Galakti\xc4\x8dnem disku kro\xc5\xbeijo okoli sedi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki verjetno gosti \xc4\x8drno luknjo. Oson\xc4\x8dje se okoli sredi\xc5\xa1\xc4\x8da zavrti v pribli\xc5\xbeno 226 milijonih letih. Splo\xc5\xa1no vrtenje ne sledi pri\xc4\x8dakovanemu vzorcu in so hitrosti na robu diska ve\xc4\x8dje kot v notranjosti. Za to naj bi bila kriva manjkajo\xc4\x8da snov, ki je \xc5\xa1e ne poznamo dovolj. Srednja razdalja med zvezdami je 1 pc.\n_START_SECTION_\nStarost\n_START_PARAGRAPH_\nZelo te\xc5\xbeko je dolo\xc4\x8diti starost Galaksije. Galaksija je stara pribli\xc5\xbeno 13,6 \xc2\xb1 0,8 milijard let, kolikor so stare najstarej\xc5\xa1e zvezde v njej, in kar je skoraj enako starosti Vesolja. Raziskovalna skupina astronomov je leta 2004 s spektrografom pri VLT prvi\xc4\x8d izmerila vsebnost berilija v dveh zvezdah v kroglasti kopici NGC 6397. To jim je omogo\xc4\x8dilo dolo\xc4\x8diti \xc4\x8das med nastankom prve generacije zvezd v celotni Galaksiji in prvo generacijo zvezd v kopici na 200 do 300 milijonov let. \xc4\x8ce so upo\xc5\xa1tevali ocenjeno starost zvezd v kroglasti kopici (13,4 \xc2\xb1 0,8  milijard let), so lahko ocenili starost najstarej\xc5\xa1ih zvezd v Galaksiji na 13,6 \xc2\xb1 0,8 milijard let. Na osnovi teh podatkov izhaja ocena, da se je tanek galakti\xc4\x8dni disk tvoril pred 6,5 in 10,1 milijardami let._NEWLINE_Galaksija je nastala iz plinskega oblaka s premerom 80 Kpc in maso 100 milijard Son\xc4\x8devih mas. Celotna teorija nastanka je \xc5\xa1e vedno precej neznana.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1ne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPodatki ka\xc5\xbeejo na to, da se bo Andromedina galaksija zaletela v Galaksijo in da se giblje proti njej s hitrostjo okoli 140 km/s. Galaksiji bosta tr\xc4\x8dili \xc4\x8dez pribli\xc5\xbeno 4 milijarde let in se bosta verjetno zdru\xc5\xbeili v velikansko elipti\xc4\x8dno galaksijo._NEWLINE_Galaksija je pomembna za \xc5\xa1tudij galaksij, ker jo opazujemo od znotraj. Prvi je poskusil dolo\xc4\x8diti obliko Galaksije William Herschel.'