b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Petra, Radovljica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa mestu dana\xc5\xa1nje cerkve je verjetno \xc5\xbee v 10. stoletju stala kapelica, najbr\xc5\xbe edina stavba na pomolu v tistem \xc4\x8dasu. S \xc5\xa1irjenjem mesta in ve\xc4\x8danjem njegovega bogastva je rasla tudi cerkev. Do 13. stoletja so jo \xc5\xbee toliko utrdili, da so iz Rodin v Radovljico prenesli sede\xc5\xbe dekanije. Iz dvoranske (triladijske) romanske bazilike je okrog leta 1500 nastala gotska cerkev. Letnica 1495 nad vrati ka\xc5\xbee na za\xc4\x8detek njene velike obnove. Staro romansko cerkev so temeljito prezidali in pove\xc4\x8dali, ohranili so dolgi kor s podobo stavbarja na rebrastem svodu, katerega nastanek je datiran v \xc4\x8das okoli leta 1460.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGotsko podobo je cerkev dobila v dveh fazah. Najprej je bil narejen visok, zvezdasto obokan prezbiterij z umetelno oblikovanimi sklepniki. Na enem od njih je podoba neznanega stavbenika z modro \xc4\x8depico in rokami, sklenjenimi k molitvi, ki ga spremlja \xc5\xa1\xc4\x8ditek z mojstrovim znamenjem. Isto\xc4\x8dasno je bila pozidana tudi Marijina kapela. V naslednji fazi je bila prezidana dvorana, ki zaradi podpornih stebrov daje vtis, da je triladijska. Trije pari osmerokotnih stebrov nosijo rebrast obok oblikovan iz osmerokrakih zvezd. Ve\xc4\x8dina sklepnikov zapira preprosta rozeta, nekaj pa je figur. Obok srednje ladje krasi angelska zvezda._NEWLINE_Prvotni gotski glavni oltar svetega Petra je leta 1713 nadomestil baro\xc4\x8dni oltar iz \xc4\x8drnega marmorja, delo Ludovica Bombassija iz Ljubljane. V njem je slika Janeza \xc5\xa0ubica iz leta 1878, ki jo je restavriral leta 1937 Sternen. Kipa svetega Kazimirjain svetega Miklav\xc5\xbea ob strani sta delo Angela Pozza. V prezbiteriju stoji tudi novej\xc5\xa1i oltar, obrnjen proti ljudem, delo kiparja Staneta Jarma._NEWLINE_Na koncu severne ladje stoji tabernakelj, ki ga je v tridesetih letih 20. stoletja zasnoval radovlji\xc5\xa1ki arhitekt Ivan Vurnik, s slikami pa opremila njegova \xc5\xbeena Helena Vurnik._NEWLINE_Bel Marijin oltar v ju\xc5\xbeni kapeli je delo Janeza Vurnika ml. iz leta 1898, krasijo ga kipi ro\xc5\xbeenvenske Marije, svetega Dominika in svetega Jo\xc5\xbeefa v stranskih ni\xc5\xa1ah ter kri\xc5\xbeanje. Na stranskih oltarjih svetega Roka in Sebastjana ter svete Katarine, so se ohranile slike iz 17. stoletja. Slike so dela slikarjev: Leopolda Layerja, J. Egartnerja, A. Brada\xc5\xa1ke, H. Langusove, E Obereignerjeve, M. Stroya, P. K\xc3\xbcnla, S. Ogrina, Janez \xc5\xa0ubic in neznanih mojstrov, kiparji so bili Lodovico Bombassi, Matej Gori\xc4\x8dnik, Valentin Vrbnik, Jo\xc5\xbeef Pavlin in Stane Jarm._NEWLINE_Ob koncu 19. stoletja so cerkev zaradi slogovnega poenotenja ponovno gotizirali. Predelali so fasado, slikana stekla na oknih, vhodne portale in njihovo okrasje ter obnovili poslikavo cerkvenih obokov. Na fasadi je freska svetega Kri\xc5\xa1tofa in za\xc4\x8detka 16. stoletja._NEWLINE_Regotizacija cerkve v Radovljici se je zaklju\xc4\x8dila z obnovo strehe v za\xc4\x8detku 20. stoletja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupni\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupni\xc5\xa1\xc4\x8de se je razvijalo isto\xc4\x8dasno s cerkvijo. Najimenitnej\xc5\xa1e je arkadno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de iz 16. stoletja, ki z gotsko oblikovanimi nosilci in okroglimi stebri\xc4\x8di sodi med najlep\xc5\xa1e in najstarej\xc5\xa1e tovrstne spomenike na Gorenjskem. V 15. stoletju je bila v sklopu \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da srednjeve\xc5\xa1ka pivnica, taverna, nekdanja \xc5\xbeupnijska ka\xc5\xa1\xc4\x8da pa se danes uporablja kot galerija. Obnovljeno zunanjo fasado krasijo \xc5\xa1tevilne freske. Tako \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, kot cerkev sta bila del obrambnega zidu okoli Radovljice, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo ostanki strelnih lin in obrambnih stolpi\xc4\x8dev._NEWLINE_K cerkvenim znamenitostim spada tudi hi\xc5\xa1a \xc5\xa0olskih sester svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Kristusa Kralja v neposredni bli\xc5\xbeini \xc5\xbeupnijske cerkve. Zasnova zgradbe datira v pozni srednji vek, v 16. in v za\xc4\x8detku 17. stoletja so stavbo raz\xc5\xa1irili z arkadnim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem in iz tega obdobja so tudi oboki v pritli\xc4\x8dju in nadstropju. V spodnji in zgornji ve\xc5\xbei nosijo oboke kamnite figuralne in geometri\xc4\x8dne konzole. Vhodni portal je iz 19. stoletja.'