b'\n_START_ARTICLE_\nSigrid Undset\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSigrid Undset se je rodila 20. maja 1882 v danskem mestecu Kalundborg na rojstnem domu svoje matere, Charlotte Undset (1855\xe2\x80\x931939, roj. Anna Maria Charlotte Gyth). Sigrid je bila najstarej\xc5\xa1a od treh h\xc4\x8dera. Skupaj z dru\xc5\xbeino se je stara dve leti preselila na Norve\xc5\xa1ko. _NEWLINE_Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala je v norve\xc5\xa1ki prestolnici Oslu (ali Kristjaniji, kot so kraj imenovali do leta 1925). Ko je bila stara 11 let, ji je po dolgi bolezni umrl o\xc4\x8de, norve\xc5\xa1ki arheolog Ingvald Martin Undset (1853\xe2\x80\x931893). Zaradi gospodarskih razmer, v katerih se je s smrtjo zna\xc5\xa1la dru\xc5\xbeina, se je Undsetova morala odre\xc4\x8di sanjam o univerzitetni izobrazbi. Po enoletnem \xc5\xa1olanju za poklic tajnice se je stara 16 let zaposlila in 10 let delala kot tajnica. Leta 1907 se je v\xc4\x8dlanila v norve\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo avtorjev in med letoma 1933 in 1935 vodila literarno zbornico, od 1936 do 1940\xc2\xa0pa samo dru\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nPisateljica\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg svoje zaposlitve kot tajnica se je Sigrid Undset ukvarjala s pisanjem in \xc5\xa1tudijem. Stara 16 let se je prvi\xc4\x8d lotila romana, ki ga je umestila v nordijski srednji vek. Rokopis, zgodovinski roman, postavljen v srednjeve\xc5\xa1ko Dansko, je dokon\xc4\x8dala, ko ji je bilo 22 let. Zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ka hi\xc5\xa1a pa je delo zavrnila._NEWLINE_Kljub temu je dve leti kasneje je dokon\xc4\x8dala \xc5\xa1e en rokopis, a tokrat precej manj obse\xc5\xbeno delo, ki je obsegalo le 80 strani. Srednji vek je tokrat dala na stran in namesto tega realisti\xc4\x8dno opisala \xc5\xbeensko iz srednjega sloja sodobne Kristianie. Tudi to delo je zalo\xc5\xbenik sprva zavrnil, pozneje pa ga je sprejel. Junakinja dela Gospa Marta Oulie je \xc5\xbee s prvim stavkom poskrbela za \xc5\xa1kandal: \xc2\xbbSvojemu mo\xc5\xbeu sem bila nezvesta\xc2\xab._NEWLINE_Sigrid Undset se je tako stara 25 let pojavila na knji\xc5\xbeevnem odru,\xc2\xa0s kratkim realisti\xc4\x8dnim prvencem o pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tvu s sodobnim ozadjem. Delo je vzburilo bralstvo in avtorica je na Norve\xc5\xa1kem postala znana kot obetajo\xc4\x8da mlada pisateljica. Do 1919 je Undsetova objavila vrsto romanov, ki se dogajajo v sodobni Kristianii. Njeni sodobni romani iz obdobja 1907\xe2\x80\x931918 slikajo mesto in njegove prebivalce. Gre za zgodbe o delavcih, o obi\xc4\x8dajnih dru\xc5\xbeinskih usodah, o razmerjih med star\xc5\xa1i in otroci. Njene glavne teme so \xc5\xbeenske in njihovi ljubezni. Ali\xc2\xa0\xc2\xbbnemoralna vrsta\xc2\xab\xc2\xa0(ljubezni), kot je glavno temo del na za njo tipi\xc4\x8den redkobeseden in ironi\xc4\x8den na\xc4\x8din opisala sama._NEWLINE_Realisti\xc4\x8dno obdobje je dosegla vrhunec v romanih Jenny (1911) in Pomlad  (1914). Osrednja oseba prvega dela je slikarka, ki zaradi romanti\xc4\x8dnih kriz pride do prepri\xc4\x8danja, da svoje \xc5\xbeivljenje zapravlja; na koncu stori samomor. Drugo delo pi\xc5\xa1e o \xc5\xbeenski, ki uspe tako sebe kot tudi svojo ljubezen obvarovati pred resno zakonsko krizo in ob koncu ustvariti varno dru\xc5\xbeino.\xc2\xa0_NEWLINE_Knjige Undsetove so se od vsega za\xc4\x8detka dobro prodajale; po objavi svoje tretje knjige je odpovedala svojo pisarni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo in se odlo\xc4\x8dila \xc5\xbeiveti od pisanja. Pisateljska \xc5\xa1tipendija, ki so ji jo dodelili, ji je omogo\xc4\x8dila dolgo potovanje po Evropi. Po kratkem postanku na Danskem in v Nem\xc4\x8diji je odpotovala v Italijo in decembra 1909 prispela v Rim, kjer je ostala devet mesecev. Njeni star\xc5\xa1i so z Rimom imeli tesne stike in med svojim bivanjem je sledila njihovim stopinjam. Sre\xc4\x8danje z ju\xc5\xbeno Evropo ji je pomenilo veliko; v krogu skandinavskih umetnikov in pisateljev v Rimu je sklenila \xc5\xa1tevilna prijateljstva.\n_START_SECTION_\nZakon in otroci\n_START_PARAGRAPH_\nV Rimu je Undsetova spoznala svojega bodo\xc4\x8dega mo\xc5\xbea. Anders Castus Svarstad je bil norve\xc5\xa1ki slikar, devet let starej\xc5\xa1i od nje. Poro\xc4\x8dila sta se 3 leta kasneje. Undsetova je bila tedaj stara 30 let. Svarstad je bil namre\xc4\x8d poro\xc4\x8den, z \xc5\xbeeno in tremi otroki na Norve\xc5\xa1kem. Trajalo je skoraj tri leta,\xc2\xa0preden se je Svarstad doko\xc4\x8dno lo\xc4\x8dil od svoje prve \xc5\xbeene._NEWLINE_Sigrid in Anders sta se poro\xc4\x8dila leta 1912 in naslednjih \xc5\xa1est mesecev pre\xc5\xbeivela v Londonu. Iz Londona sta se vrnila v Rim, kjer se\xc2\xa0je januarja 1913 rodil njun prvi otrok. Bil je de\xc4\x8dek, ime je dobil po svojem o\xc4\x8detu. Kasneje je rodila \xc5\xa1e enega otroka in prevzela v skrb tudi tri otroke iz mo\xc5\xbeevega prvega zakona. To so bila zanjo te\xc5\xbeka leta: deklica, njen drugi otrok, je bila du\xc5\xa1evno prizadeta, tako kot eden od Svarstadovih sinov._NEWLINE_Nadaljevala je s pisanjem in dokon\xc4\x8dala svoje zadnje realisti\xc4\x8dne romane in zbirke kratkih zgodb. Udele\xc5\xbeevala se je tudi razprav o aktualnih temah \xc5\xbeenske emancipacije in drugih eti\xc4\x8dnih in moralnih vpra\xc5\xa1anjih. Imela je ob\xc4\x8duten polemi\xc4\x8dni dar, bila je kriti\xc4\x8dna, kar se ti\xc4\x8de emancipacije in,\xc2\xa0s prvo svetovno vojno na obzorju, nevarnosti moralnega in eti\xc4\x8dnega razsula._NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 1919 se je s svojima otrokoma preselila v Lillehammer, mestece v Gudbrandski dolini v jugovzhodni Norve\xc5\xa1ki. Pri\xc4\x8dakovala je svojega tretjega otroka. Namen je bil, privo\xc5\xa1\xc4\x8diti si v Lillehammru odmor, potem pa se takoj, ko Svarstad uredi njuno novo hi\xc5\xa1o, preseliti nazaj v Kristjanijo. Zakon pa je razpadel in sledila je razveza zakona. Avgusta 1919 je v Lillehammerju rodila svojega tretjega otroka. Odlo\xc4\x8dila se je za stalno preselitev v Lillehammer; po dveh letih je bil njen novi dom, imenovan Bjerkeb\xc3\xa6k, dokon\xc4\x8dan: velika lesena hi\xc5\xa1a tradicionalne norve\xc5\xa1ke arhitekture, z velikim ograjenim vrtom, s pogledom na mesto in okoli\xc5\xa1ke vasi. Tukaj se je lahko umaknila vase in se osredoto\xc4\x8dila na pisanje.\n_START_SECTION_\nKristina Lavransova h\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nPo rojstvu svojega tretjega otroka, z varno streho nad glavo, se je lahko lotila velikega projekta, romana Kristina Lavransova h\xc4\x8di. Vsebina ji je bila doma\xc4\x8da, saj je neko\xc4\x8d \xc5\xbee napisala kratek roman o obdobju v norve\xc5\xa1ki zgodovini, ki je blizu predkr\xc5\xa1\xc4\x8danski dobi. Objavila je bila tudi norve\xc5\xa1ki povzetek Legend o Arturju. Pre\xc5\xa1tudirala je stare nordijske rokopise in srednjeve\xc5\xa1ke kronike, ob obiskih srednjeve\xc5\xa1kih cerkva in samostanov, doma in v tujini, je bila poglobila svoje znanje. Postala je avtoriteta za obdobje  o srednjega veka in pustila za sabo mlado avtorico prvenca o Srednjem Veku. Kaj je od tistih \xc4\x8dasov do\xc5\xbeivela, ni bilo samo stvar zgodovine in literature, temve\xc4\x8d tudi stvar njenega osebnega razvoja. Do\xc5\xbeivela je in pre\xc5\xbeivela ljubezen in strast. Obupavala je nad boleznijo sveta, ki je prestajal pokol Prve svetovne vojne. Ko je leta 1919 za\xc4\x8dela pisati roman Kristina Lavransova h\xc4\x8di, je vedela, kaj je \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Kristina  Lavransova h\xc4\x8di je seveda zgodovinski roman, vendar ve\xc4\x8d kot samo to, saj zgodovinski vidiki v njem niso najbolj pomembni. Ozadje je zgodovinsko gledano natan\xc4\x8dno, realisti\xc4\x8dno, nikoli ni romantizirano; to ni beg pisateljice iz dandana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa v nejasna hrepenenja po preteklosti. Namesto tega Undsetova v teh treh delih \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka \xc4\x8dustva sre\xc4\x8de in \xc5\xbealosti, ljubezni in obupa presadi v daljno preteklost. Da se je Sigrid Undset odlo\xc4\x8dila za Srednji vek, je pripisati njenemu ob\xc4\x8dudovanju kr\xc5\xa1\xc4\x8danske kulture srednjega veka. Svoje protagoniste prestavlja v daljno preteklost, da lahko vzpostavi za pisatelja nujno razdaljo. Zavedala se je, da kot pisateljica stoji na pragu ne\xc4\x8desa novega v svojem \xc5\xbeivljenju; iskala je potrebno razdaljo in jo na\xc5\xa1la v povratku v Srednji Vek. \xc2\xbbNa\xc5\xa1la sem tla pod nogami, in to brez tuje pomo\xc4\x8di\xc2\xab, je pisala\xc2\xa0 prijatelju._NEWLINE_Ko pi\xc5\xa1e o glavni osebi romana, ji gre za skrivnosti \xc5\xbeivljenja, kot ga je izkusila sama. Vse njene osebe, tudi manj\xc5\xa1e, so brez\xc4\x8dasne, kompleksne v njih podrobnostih in ve\xc4\x8dplastne kot pri Shakespeareu. Gospa Undset jih je postavila v \xc4\x8das in kraj, ki bralcu prav tako za\xc5\xbeivi kot osebe same. Gre za mesto Oslo, kot ga je poznala, za ljubljeno\xc2\xa0 Gudbrandsko dolino in okraj Tr\xc3\xb8ndelag njenega o\xc4\x8deta._NEWLINE_\xc5\xa0ele po koncu njenega zakona je Sigrid Undset bila dovolj zrela za pisanje svoje mojstrovine.\xc2\xa0 Med leti 1920 in 1927 je najprej objavila tri dele Kristine in nato roman Olav (Audunss\xc3\xb8n) v \xc5\xa1tirih delih. Obenem s tem ustvarjalnim procesom je iskala smisel za svoje\xc2\xa0 \xc5\xbeivljenje in na\xc5\xa1la odgovor v Bogu.\n_START_SECTION_\nKatoli\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nStar\xc5\xa1a Sigrid Undset star\xc5\xa1i sta bila ateista in \xc4\x8deprav so vse tri h\xc4\x8derke bile kr\xc5\xa1\xc4\x8dene in so, v soglasju z normo tistih dni, z materjo redno obiskovale doma\xc4\x8do\xc2\xa0 Luteransko cerkev, je bilo dru\xc5\xbeinsko okolje posvetno. Undset je velik del svojega \xc5\xbeivljenja bila agnostik, vendar pa sta zakon in izbruh prve svetovne vojne vplivala nanjo. V tistih te\xc5\xbekih letih je zna\xc5\xa1la v verski krizi, ki je sprva bila skoraj neopazna, potem pa vse bolj izrazita. Kriza jo je iz jasnega agnosti\xc4\x8dnega skepticizma skozi bole\xc4\x8de nelagodje ob eti\xc4\x8dnem razsulu sodobnosti privedla v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo._NEWLINE_V vseh njenih delih je \xc4\x8dutiti za skrivnosti \xc5\xbeivljenja pozorno oko, za vse, kar misel in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki razum nista sposobna razlo\xc5\xbeiti. Za njenim treznim, skoraj brutalnim realizmom je vedno \xc4\x8dutiti vpra\xc5\xa1anja brez odgovora. Vsekakor je ta kriza korenito spremenila njena mnenja in pojmovanja. Neko\xc4\x8d je verjela, da je \xc4\x8dlovek ustvaril Boga, sedaj pa je za\xc4\x8dela verjeti, da je Bog ustvaril \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Vendar pa ni vstopila v norve\xc5\xa1ko luteransko cerkev, ki jo je spremljala od otro\xc5\xa1tva, temve\xc4\x8d je novembra 1924  prejela katoli\xc5\xa1ko vero, potem ko jo je na ta korak temeljito pripravil duhovnik v njeni lokalni \xc5\xbeupniji. Stara je bila 42 let. Kasneje se je kot laik pridru\xc5\xbeila dominikankam._NEWLINE_Takoj po spreobrnitvi je ustvarila delo Olav, Audunov sin. \xc4\x8cas in kraj dogajanja tega romana je Norve\xc5\xa1ka, ko je \xc5\xa1e bila katoli\xc5\xa1ke vere. Pisateljica se veliko ukvarja z odnosom med glavnim junakom romana o Boga in z njegovim globoko ob\xc4\x8dutenim grehom. Srednjeve\xc5\xa1ko katoli\xc5\xa1ko cerkev slika v toplih barvah, ve\xc4\x8d ali manj vse cerkvene osebe in menihe kot pozitivne osebnosti. _NEWLINE_Spreobrnjenje Sigrid Undset v katoli\xc5\xa1ko vero za Norve\xc5\xa1kem ni bila senzacija, temve\xc4\x8d \xc5\xa1kandal. Spreobrnitev je tudi odmevala po svetu, saj je ime pisateljice zaradi mednarodnega uspeha Kristine postajalo vse bolj znano. Norve\xc5\xa1ka, skoraj izklju\xc4\x8dno samo luteranska tiste dni, je poznala le nekaj aktivnih katolikov. Nasprotovanje katoli\xc5\xa1tvu je bilo \xc5\xa1iroko raz\xc5\xa1irjeno, ne samo med protestantskim duhovni\xc5\xa1tvom, temve\xc4\x8d tudi na splo\xc5\xa1no med prebivalstvom. Norve\xc5\xa1ko izobra\xc5\xbeenstvo je bilo prav tako nastrojeno proti katoli\xc5\xa1ki cerkvi, saj se je v ob\xc4\x8dutni meri nahajalo na strani socializma in komunizma. Napadi na njeno vero in zna\xc4\x8daj so bili na trenutke grobi in zlobni, kar pa je  literarni dar pisateljice samo dodatno vzpodbujalo. Dolga leta je sodelovala v javnih razpravah in se v za\xc5\xa1\xc4\x8dito katoli\xc5\xa1ke cerkve dodatno izpostavljala, tako da so se je hitro prijeli vzdevki kot "Gospodarica z Bjerkeb\xc3\xa6ka" in "Gospa katoli\xc4\x8danka."\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a leta\n_START_PARAGRAPH_\nUstvarjalnega izbruha je bilo enkrat konec in Sigrid Undset je zaplula v mirnej\xc5\xa1e vode. Po letu 1929 je izdala vrsto romanov, ki so se dogajali v sodobnem Oslu in za katere je zna\xc4\x8dilen mo\xc4\x8dem katoli\xc5\xa1ki element. Teme je na\xc5\xa1la v majhni skupnosti norve\xc5\xa1kih katolikov. Vendar je tudi v tem okolju njena glavna tema bila ljubezen. Objavila je tudi vrsto obse\xc5\xbenih zgodovinskih del, z umerjenim pogledom na zgodovino Norve\xc5\xa1ke.poleg tega je prevedla ve\xc4\x8d islandskih sag v novodobno Norve\xc5\xa1\xc4\x8dino in objavila vrsto literarnih esejev, predvsem o angle\xc5\xa1ki literaturi.Leta 1934 je objavila avtobiografsko delo Enajstletnica. Brez veliko kamufla\xc5\xbee pripoveduje o svojem otro\xc5\xa1tvu v Kristjaniji, o svojem bolnem o\xc4\x8detu, o domu, bogatem zaradi intelektualnih vrednot in ljubezni. Je ena od najprijetnej\xc5\xa1ih norve\xc5\xa1kih knjig na temo mladega dekleta. _NEWLINE_Konec tridesetih let se lotila zgodovinskega romana, ki se dogaja v Skandinaviji 18. stoletja. Prvi del, Gospa Gospa Doroteja, je iz\xc5\xa1el leta 1939. Istega leta je izbruhnila druga svetovna vojna, ki jo je kot pisateljico in kot \xc4\x8dloveka zlomila - svojega novega romana nikoli ni dokon\xc4\x8dala. Ko je v zimski vojni Stalin napadel Finsko, je Sigrid Undset v podporo Fincem  25 januarja 1940 darovala svojo Nobelovo nagrado.\n_START_SECTION_\nPregnanstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKo je aprila 1940 Nem\xc4\x8dija napadla Norve\xc5\xa1ko, je bila prisiljena na beg. \xc5\xbde zgodaj v tridesetih letih je ostro kritizirala Hitlerja in njene knjige je nacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija zelo hitro dala na indeks. Nikakor ni \xc5\xbeelela priti navzkri\xc5\xbe z Gestapom, zato je raje pobegnila na nevtralno \xc5\xa0vedsko. Njen najstarej\xc5\xa1i sin Anders Svarstad, podporo\xc4\x8dnik v norve\xc5\xa1ki vojski, je 27. aprila 1940, star 27 let padel v spopadu z nem\xc5\xa1kimi silami pri mostu Segalstad v Gausdalu.Bolna h\xc4\x8derka je Undsetovi umrla tik pred za\xc4\x8detkom vojne. Bjerkeb\xc3\xa6k je zasedel nem\xc5\xa1ki Wehrmacht za potrebe svojih oficirjev._NEWLINE_Leta 1940 sta Sigrid Undset in njen mlaj\xc5\xa1i sin iz nevtralne \xc5\xa0vedske prebegnila v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Neutrudno se je v svojih govorih, spisih in intervjujih zavzemala za svojo zasedeno domovino in za usodo evropskih Judov. \xc5\xbdivela je v Brooklyn Heights v New Yorku. Bila je aktivna v skandinavski Katoli\xc5\xa1ki ligi sv. Ansgarja in napisala ve\xc4\x8d \xc4\x8dlankov za njen bilten. Ko so nem\xc5\xa1ki okupatorji na smrt obsodili pastorja Kaj Munka in ga 4. januarja 1944 usmrtili, je \xc4\x8dasopis danskega odpora De frie Danske natisnil obto\xc5\xbebe vplivnih Skandinavcev, med njimi tudi Undset.\n_START_SECTION_\nPovratek na Norve\xc5\xa1ko in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nPo osvoboditvi se je pisateljica iz\xc4\x8drpana vrnila leta 1945 domov. \xc5\xbdivela je \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri leta, vendar je kot pisateljica onemela. Umrla je stara 67 let. Pokopali so jo v kraju Mesnali, 15 kilometrov vzhodno od Lillehammra, kjer sta pokopana tudi njena h\xc4\x8derka in v vojni padli sin. Grob ozna\xc4\x8dujejo trije \xc4\x8drni kri\xc5\xbei.'