b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Gnjezda\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje je prejel 1895 v ljubljanski \xc5\xa1kofiji. Za\xc4\x8del je delovati kot kaplan, najprej v Spodnji Idriji, nato v \xc4\x8crnem Vrhu, Cerkljah ob Krki, leta 1900 pa je postal \xc5\xbeupnijski upravitelj in nato \xc5\xbeupnik na Vojskem. Leta 1909 je postal \xc5\xbeupnik v Veliki Dlini. Po nem\xc5\xa1ki okupaciji so v ju\xc5\xbenem delu Posavja Nemci za\xc4\x8deli preseljevati Slovence. Ko so za\xc4\x8deli preseljevati ljudi iz njegove \xc5\xbeupnije, se jim je pridru\xc5\xbeil. Po vrnitvi na Veliko Dolino in Jesenice so mu svetovali, da naj se zaradi sumni\xc4\x8denj \xc4\x8dim prej umakne. Vrnil se je k svojim \xc5\xbeupljanom v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Rottesluh. Konec oktobra se je zgodila nesre\xc4\x8da, med prerivanjem je padel po stopnicah in utrpel pretres mo\xc5\xbeganov in hude telesne po\xc5\xa1kodbe. Odpeljali so ga v bolni\xc5\xa1nico v bli\xc5\xbenjem mestu M\xc3\xbcncheberg. Umrl je 19. novembra, pokopali so ga v bli\xc5\xbeini drevoreda na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v M\xc3\xbcnchebergu.'