b'\n_START_ARTICLE_\nVojvodina Braunschweig-L\xc3\xbcneburg\n_START_PARAGRAPH_\nVojvodina Braunschweig-L\xc3\xbcneburg je bila vojvodina Svetega rimskega cesarstva na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje nem\xc5\xa1ke zvezne de\xc5\xbeele Spodnje Sa\xc5\xa1ke, v obdobju 1235-1806._NEWLINE_Vojvodina ima svoj zametek v posestih, ki jih je po babici in materi podedoval sa\xc5\xa1ki in bavarski vojvoda Henrik Lev; po sa\xc5\xa1ki babici Vulfhildi, h\xc4\x8derki Magnusa, zadnjega sa\xc5\xa1kega vojvode iz rodu Billungov, je podedoval obmo\xc4\x8dje L\xc3\xbcneburga in po materi Gertrudi, h\xc4\x8derki sa\xc5\xa1kega vojvode Lotarja Supplinbur\xc5\xa1kega, obmo\xc4\x8dje Braunschweiga. Henrikov vnuk, imenovan Oton Otrok, je razdrobljena ozemlja dopolnil, jih zaokro\xc5\xbeil v povezano celoto in pri kralju in cesarju Frideriku II. dosegel zanje formalno-pravni status vojvodine. Vojvodina se je v kasnej\xc5\xa1ih rodovih ve\xc4\x8dkrat delila na manj\xc5\xa1e kne\xc5\xbeevine in so se te ponovno zdru\xc5\xbeevale v ve\xc4\x8dje enote. Konec 17. stoletja je na ve\xc4\x8djem delu ozemlja nastala Volilna kne\xc5\xbeevina Braunschweig-L\xc3\xbcneburg. Po koncu Svetega rimskega cesarstva in napoleonskih vojnah je po sklepih dunajskega kongresa (1815), ki je Evropi dal novo politi\xc4\x8dno podobo, volilna kne\xc5\xbeevina Braunschweig-L\xc3\xbcneburg postala Kraljevina Hanover, kne\xc5\xbeevina Braunschweig pa je dobila status vojvodine, Vojvodina Braunschweig.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nHenrik Lev, bavarski in sa\xc5\xa1ki vojvoda, je bil Welf po svojem dedu, Henriku \xc4\x8crnem, bavarskem vojvodi. Rod Welfov je nadaljeval sin Henrika \xc4\x8crnega, Henrik Ponosni, bavarski in sa\xc5\xa1ki vojvoda, medtem ko se je h\xc4\x8di Henrika \xc4\x8crnega, Judita, poro\xc4\x8dila s \xc5\xa1vabskim vojvodo Friderikom II. iz rodu \xc5\xa0taufovcev. Ob volitvah novega nem\xc5\xa1kega kralja, po smrti kralja Henrika V. (1125), pa Henrik \xc4\x8crni ni, tako kot je bilo pri\xc4\x8dakovano, podprl svojega zeta (Friderika II.) ampak njegovega tekmeca, sa\xc5\xa1kega vojvodo Lotarja Supplinbur\xc5\xa1kega. Tedaj se je za\xc4\x8delo med \xc5\xa0taufovci in Welfi tekmovanje za polo\xc5\xbeaj nem\xc5\xa1kega kralja in ob\xc4\x8dasno vojskovanje, ki je v generaciji vnukov Henrika \xc4\x8crnega pripeljalo do enega od vrhuncev spora: leta 1180 je sin Judite in Friderika II., Friderik I. Barbarossa, tedaj nem\xc5\xa1ki kralj in cesar, svojemu bratrancu Henriku Levu, sinu Henrika Ponosnega, odvzel oba kraljeva fevda, vojvodini Bavarsko in Sa\xc5\xa1ko; dovolil pa mu je, da je ohranil svoje dedne posesti iz \xc4\x8dasov plemenske vojvodine Sa\xc5\xa1ke, kne\xc5\xbeevini Braunschweig in L\xc3\xbcneburg._NEWLINE_Po smrti Barbarossovega sina in naslednika na kraljevem in cesarskem prestolu, Henrika VI. (1197), se je boj za kraljevi prestol nadaljeval med bratom Henrika VI., Filipom \xc5\xa0vabskim, in sinom Henrika Leva, Otonom IV. Do sprave med rodbinama je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele v naslednji generaciji: edini welfski naslednik, imenovan Oton Otrok, ni imel vladarskih ambicij, \xc5\xbeelel pa je ohraniti welfsko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Tako je bil dogovor s takratnim \xc5\xa1taufovskim kraljem in cesarjem, Friderikom II., mogo\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nUstanovitev vojvodine Braunschweig-L\xc3\xbcneburg\n_START_PARAGRAPH_\nZ angle\xc5\xa1kim posredovanjem je bil leta 1235 spor med Welfi in \xc5\xa0taufovci dokon\xc4\x8dno re\xc5\xa1en. Oton Otrok je na dvornem zboru v Mainzu najprej svoje posesti z vsemi pravicami predal kralju Frideriku II. Ta jih je zdru\xc5\xbeil s posestmi, ki jih je med tem pridobil od \xc5\xbeenskih dedinj welfske rodbine. Na novo oblikovano ozemlje je povzdignil v vojvodino. Vojvodini je dodal \xc5\xa1e lovske pravice v pogorju Harz in jo kot kraljevi fevd podelil Otonu Otroku. S tem je vojvodina Braunschweig-L\xc3\xbcneburg dobila pravno osnovo v tedanjem fevdalnem sistemu.\n_START_SECTION_\nVojvodina do prve delitve leta 1269\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna centra vojvodine sta bili mesti Braunschweig in L\xc3\xbcneburg s svojimi mestnimi pravicami. S spretno politiko si je Oton pridobival nove posesti in pravice, pri \xc4\x8demer se je osredoto\xc4\x8dil na pore\xc4\x8dje Weserja in si na obmo\xc4\x8dju L\xc3\xbcneburga prizadeval za vzpostavitev meje na reki Labi. Vodil je aktivno mestno politiko in \xc5\xa1tevilnim komunam podelil mestne pravice. Ni pa kazal ambicij, da bi posegal v dr\xc5\xbeavno politiko. _NEWLINE_Po Otonovi smrti (1252) mu je sledil sin Albert. Tedaj je vzcvetela dvorna kultura. Albert je svoj dvor oblikoval po vite\xc5\xa1kih idealih in ciljano uporabljal vite\xc5\xa1ke turnirje za krepitev svoje vojvodske oblasti. Njegovo vladanje je bilo polno spopadov-fajd s sosedi, velikokrat brez uspeha. Udele\xc5\xbeba v turin\xc5\xa1ki nasledstveni vojni (1260-1263) se je zanj kon\xc4\x8dala z enoletnim ujetni\xc5\xa1tvom in pla\xc4\x8dilom visoke odkupnine. Posre\xc4\x8dilo pa se mu je tudi pridobiti mnoga mesta in tako zaokro\xc5\xbeiti obmo\xc4\x8dje oblasti. Poleg mest Gieselwerder (1257) in Hameln (1260) je leta 1269 pridobil mesti Uslar in Einbeck. S \xc5\xa1tevilnimi ukrepi je pospe\xc5\xa1eval gospodarstvo, skrbel za varnost trgovskih poti in sklepal trgovske pogodbe z drugimi knezi._NEWLINE_Ko je Albertov brat Ivan postal polnoleten (1258), se je v vladanje vklju\xc4\x8dil tudi on. Kadar je bil Albert dlje odsoten, kot na primer med enoletnim ujetni\xc5\xa1tvom, je vladal tudi sam. Leta 1263 si je Ivan v L\xc3\xbcneburgu uredil lastno pisarno in si po poroki za\xc5\xbeelel tudi svojo kne\xc5\xbeevino. Leta 1267 je bila dogovorjena in leta 1269 izpeljana delitev vojvodine, po kateri je Albert dobil ju\xc5\xbeni del de\xc5\xbeele z ozemlji okrog Braunschweiga, kne\xc5\xbeevino Braunschweig, in Ivan severni del de\xc5\xbeele s posestmi okrog L\xc3\xbcneburga, kne\xc5\xbeevino L\xc3\xbcneburg._NEWLINE_V delilni pogodbi so \xc5\xa1tevilne posesti in pravice ostale v lasti celotne rodbine. Pri tem so bile zlasti pomembne skupne pravice do gradu v Braunschweigu, ki so bile povezane z vojvodskim naslovom. Obe veji rodbine sta smeli uporabljati naslov \xc2\xbbvojvoda von Braunschweig-L\xc3\xbcneburg\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nKne\xc5\xbeevine \xe2\x80\x93 delne vojvodine\n_START_PARAGRAPH_\nKnezi kne\xc5\xbeevin (delnih vojvodin) so vsi imeli pravico do naziva vojvoda von Braunschweig-L\xc3\xbcneburg. Zaradi stalnega ponavljanja istih imen so za identifikacijo knezov (vojvod) v nadaljevanju uporabljene letnice smrti.\n_START_SECTION_\nKne\xc5\xbeevina Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel\n_START_PARAGRAPH_\nKne\xc5\xbeevina Braunschweig, kasneje imenovana Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel, je nastala ob prvi delitvi vojvodine Braunschweig-L\xc3\xbcneburg, leta1269. Obsegala je ju\xc5\xbeni del vojvodine: obmo\xc4\x8dja Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel in Einbeck-Grubenhagen. Rezidenco je imela v gradu mesta Braunschweig. _NEWLINE_Po smrti prvega vojvode Alberta I. (\xe2\x80\xa01279) so njegovi trije sinovi Henrik (\xe2\x80\xa01322), Albert II. (\xe2\x80\xa01318) in Viljem (\xe2\x80\xa01292) nekaj \xc4\x8dasa vladali skupaj, potem pa so si kne\xc5\xbeevino razdelili: Albert II. je od nje odcepil (1286) njen najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i del (G\xc3\xb6ttingen-Oberwald) s sede\xc5\xbeem v G\xc3\xb6ttingenu, Henrik pa si je izbral Einbeck-Grubenhagen (1291). Po Viljemovi smrti je Albert II. zavladal tudi v Braunschweigu, tako da do prave odcepitve G\xc3\xb6ttingena tedaj ni pri\xc5\xa1lo. Ta se je dogodila \xc5\xa1ele v naslednji generaciji, ko sta si kne\xc5\xbeevino razdelila Albertova sinova Magnus I. (\xe2\x80\xa01369) in Ernest I. (\xe2\x80\xa01367) in je mlaj\xc5\xa1i Ernest zavladal G\xc3\xb6ttingenu (1345)._NEWLINE_V mestu Braunschweig so se med tem vrstili spori med vojvodsko dru\xc5\xbeino in me\xc5\xa1\xc4\x8dani, ki so imeli v mestu vse ve\xc4\x8d besede. Welfi so zato leta 1432 preselili svojo rezidenco 12 km ju\xc5\xbeneje v Wolfenb\xc3\xbcttel, kjer so si v mo\xc4\x8dvirju ob reki Oker zgradili vodni grad. Okrog gradu so zrasle delavnice in naselje in s \xc4\x8dasom mesto, utrjeno z mo\xc4\x8dnim obzidjem. Ime Wolfenb\xc3\xbcttel je pri\xc5\xa1lo tudi v ime kne\xc5\xbeevine, ki se odtlej imenuje kne\xc5\xbeevina Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel. V istem letu je vojvoda Viljem Zmagoviti (\xe2\x80\xa01482) od kne\xc5\xbeevine odcepil del ozemlja med rekama Leine in Weser ter si za svojo rezidenco izbral grad Calenberg; nastala je nova delna vojvodina, kne\xc5\xbeevina Calenberg. Preostali del kne\xc5\xbeevine Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel je ostal mlaj\xc5\xa1emu bratu Henriku II. Miroljubnemu (\xe2\x80\xa01473)._NEWLINE_Po Henrikovi smrti je tudi v kne\xc5\xbeevini Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel zavladal Viljem Zmagoviti, ki je med tem podedoval tudi kne\xc5\xbeevino G\xc3\xb6ttingen, potem ko je izumrla tamkaj\xc5\xa1nja veja Welfov. Njemu je sledil sin Viljem II. (\xe2\x80\xa01503) (brata Friderika je proglasil za nepri\xc5\xa1tevnega) in kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das so bile vse tri kne\xc5\xbeevine pod skupno upravo. Leta 1495 pa je Viljem II. posest razdelil med sinova: starej\xc5\xa1i sin, Henrik I. Starej\xc5\xa1i (\xe2\x80\xa01514), je dobil Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel, mlaj\xc5\xa1i sin Erik I. pa Calenberg in G\xc3\xb6ttingen. Erik I. velja za ustanovitelje veje Calenberg._NEWLINE_Med vladavino naslednikov Henrika I. Starej\xc5\xa1ega, vojvod Henrika II. Mlaj\xc5\xa1ega (\xe2\x80\xa01568), Julija (\xe2\x80\xa01589) in Henrika Julija (\xe2\x80\xa0 1613) je bila dograjena rezidenca Wolfenb\xc3\xbcttel, kne\xc5\xbeevina pa je postala pomembna v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em nem\xc5\xa1kem prostoru. Leta 1584 (po smrti vojvode calenber\xc5\xa1ke veje, Erika II.) sta pri\xc5\xa1li pod upravo wolfenb\xc3\xbcttelskega kneza tudi kne\xc5\xbeevini Calenberg in G\xc3\xb6ttingen _NEWLINE_V tridesetletni vojni je vojvoda Friderik Ulrik (\xe2\x80\xa01634) sprva sku\xc5\xa1al voditi nevtralno politiko, potem pa se je pustil na protestantski strani zaplesti v nasprotja; de\xc5\xbeela je bila med najbolj prizadetimi v vojni in dolgo \xc4\x8dasa popolnoma v rokah soldateske._NEWLINE_Po smrti Friderika Ulrika je wolfenb\xc3\xbcttelska veja izumrla. Oblast je prevzel vojvoda Avgust Mlaj\xc5\xa1i (\xe2\x80\xa01666) iz vzporedne veje L\xc3\xbcneburg-Dannenberg. Pod njegovo vladavino je dosegla kne\xc5\xbeevina Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel najvi\xc5\xa1ji kulturni razcvet. Eden najve\xc4\x8djih dose\xc5\xbekov je bila vojvodska knji\xc5\xbenica, v svojem \xc4\x8dasu najve\xc4\x8dja v Evropi. _NEWLINE_Leta 1671 se je izpolnila stara \xc5\xbeelja vseh welfskih vojvod: zdru\xc5\xbeili so \xc4\x8dete, zavzeli mesto Braunschweig in ga ponovno vklju\xc4\x8diti v obmo\xc4\x8dje svoje oblasti. _NEWLINE_Leta 1735 je rodovna veja, ki je vladala v Wolfenb\xc3\xbcttlu, ponovno izumrla. To pot je kne\xc5\xbeevina pripadla vzporedni veji Braunschweig-Bevern. Prvi vojvoda Ferdinand Albert II. (\xe2\x80\xa01735) je \xc5\xa1e istega leta umrl, sledila sta mu Karel I. (\xe2\x80\xa01780) in Karel II. Viljem Ferdinand (\xe2\x80\xa01806). Za to obdobje je zna\xc4\x8dilen porast v izobrazbi prebivalstva, hiter napredek v naravoznanstvu in kulturi. _NEWLINE_Leta 1753/1754 so vojvode prenesli sede\xc5\xbe kne\xc5\xbeevine iz Wolfenb\xc3\xbcttla v novozgrajeno vojvodsko pala\xc4\x8do v Braunschweigu. Vojvodski dru\xc5\xbeini je sledilo tudi prebivalstvo, tako da se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev v mestu Wolfenb\xc3\xbcttel zmanj\xc5\xa1alo od 12.000 na 7.000; tam so ostali arhiv, cerkveni urad in knji\xc5\xbenica. Zato pa je zacvetelo mesto Braunschweig. Ustanovljena sta bila kulturni in naravoslovni kabinet, predhodnika naravoslovno zgodovinskega muzeja, in Collegium Carolinum, zametek tehni\xc4\x8dne univerze._NEWLINE_Na dunajskem kongresu (1814) je bila kne\xc5\xbeevina povzdignjena v vojvodino Braunschweig.\n_START_SECTION_\nKne\xc5\xbeevina G\xc3\xb6ttingen\n_START_PARAGRAPH_\nKne\xc5\xbeevino G\xc3\xb6ttingen, imenovano tudi Oberwald je od kne\xc5\xbeevine Braubschweig(-Wolfenb\xc3\xbcttel) odcepil \xc5\xbee Albert II. (\xe2\x80\xa01318) a le za\xc4\x8dasno. Za za\xc4\x8detnika g\xc3\xb6ttingen\xc5\xa1ke veje rodbine Welfov velja njegov mlaj\xc5\xa1i sin Ernest I. (\xe2\x80\xa01367)._NEWLINE_Ernest je bil preudaren vladar, ki je skupaj z mesti skrbel za de\xc5\xbeelni red, skupaj z zavezniki pa se je boril proti samostanu Hildesheim. Nasprotno je bil njegov naslednik, sin Oton Hudobni (der Quade, \xe2\x80\xa01394) v stalnih spopadih (fajdah) s sosedi. Pogosto se je povezoval z roparskimi vitezi v boju proti drugim knezom in mestom. Sodeloval je tudi v l\xc3\xbcnebur\xc5\xa1ki nasledstveni vojni (1370-74). Zadol\xc5\xbeeno in politi\xc4\x8dno neurejeno de\xc5\xbeelo je zapustil sinu Otonu Enookemu (Coclesu, \xe2\x80\xa01463). Ta se je, druga\xc4\x8de kot o\xc4\x8de, spet povezal z mesti proti roparskim vitezom. Napravil je red v de\xc5\xbeeli, ni pa se mogel znebiti dolgov. V stalnih finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeavah si je sposojal denar od braunschwei\xc5\xa1kih bratrancev in jim, ker je bil brez otrok, v zameno obljubil dedovanje kne\xc5\xbeevine. Leta 1442 je upravljanje kne\xc5\xbeevine prevzel Viljem Zmagoviti (\xe2\x80\xa01482, pravnuk zgoraj omenjenega Magnusa I. iz branschwei\xc5\xa1ke veje), ki je \xc5\xbee vladal v kne\xc5\xbeevini Calenberg. Z Otonovo smrtjo je g\xc3\xb6ttingen\xc5\xa1ka veja Welfov izumrla, in kne\xc5\xbeevino G\xc3\xb6ttingen je podedoval Viljem Zmagoviti.\n_START_SECTION_\nKne\xc5\xbeevina Calenberg\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje kne\xc5\xbeevine Calenberg je od kne\xc5\xbeevine Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel prvi\xc4\x8d odcepil leta 1432 vojvoda Viljem Zmagoviti (\xe2\x80\xa01482), ki pa je po bratovi smrti, nekaj let kasneje, zavladal tudi mati\xc4\x8dni kne\xc5\xbeevini, tako da za\xc4\x8detek rodbinske veje Calenberg pripisujejo njegovemu vnuku Eriku I. (\xe2\x80\xa01540). Temu je o\xc4\x8de Viljem II. (\xe2\x80\xa01503) leta 1495 prepustil kne\xc5\xbeevino Calenberg z G\xc3\xb6ttingenom (v slednjem je leta 1463 izumrla doma\xc4\x8da veja). Erik I. je grad Calenberg utrdil v mo\xc4\x8dno trdnjavo. Cesar Karel V. mu je bil naklonjen, saj je v sporu s samostanom Hildesheim razsodil v njegovo korist, tako da je pridobil velik del samostanskih posesti, \xc4\x8deprav je bil pred tem v voja\xc5\xa1ke spopadu s samostanom pora\xc5\xbeen (1519-23). Erik I. je bil nasprotnik reformacije, ne pa tudi njegova \xc5\xbeena, ki je po mo\xc5\xbeevi smrti vladala v imenu mladoletnega Erika II., in je na dvoru vpeljala novo vero. Ko je Erik II. (\xe2\x80\xa01584) zavladal samostojno, je sku\xc5\xa1al dvor vrniti v katoli\xc5\xa1tvo, a brez uspeha. Prestolnico Neustadt am R\xc3\xbcbenberge je spremenil v mestno trdnjavo in v njej po italijanskem vzoru zgradil renesan\xc4\x8dni dvorec Landestrost. Po izumrtju grofov von Hoya, leta 1582, je dobil ve\xc4\x8dji del njihove grofije in leta 1585 tudi kraljevi fevd, grofijo Diepholz. Po Erikovi smrti sta kne\xc5\xbeevini Calenberg in G\xc3\xb6ttingen spet pre\xc5\xa1li na rodbinsko vejo Braubschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel._NEWLINE_Tridesetletna vojna (1618-48) je kne\xc5\xbeevine mo\xc4\x8dno prizadela. Vojvoda Friderik Ulrik (\xe2\x80\xa01634) je sprva sku\xc5\xa1al biti nevtralen. Po zmagi Tillyjeve vojske nad protestantsko, avgusta 1626 pri kraju Lutter am Barenberge blizu Goslarja, pa je njegova soldateska zasedla de\xc5\xbeelo (razen velikih mest) in ji prizadejala ogromno \xc5\xa1kodo._NEWLINE_Friderik Ulrik je umrl brez naslednika. Nasledstvo v kne\xc5\xbeevini Calenberg (z G\xc3\xb6ttingenom) je prevzel vojvoda Avgust Starej\xc5\xa1i (\xe2\x80\xa01636) iz l\xc3\xbcnebur\xc5\xa1ke veje in po njegovi smrti, \xc5\xbee naslednje leto, njegov mlaj\xc5\xa1i brat Jurij. Jurij (\xe2\x80\xa01641) je bil uspe\xc5\xa1en kot general na \xc5\xa1vedski strani in posre\xc4\x8dilo se mu je, da je do leta 1637 pridobit de\xc5\xbeelo in predvsem mesta nazaj za Welfe. Najprej je vladal iz zasedenega Hildesheima, potem pa je prenesel rezidenco v Hanover, ki ga je dal utrditi v trdnjavo. Jurij velja za za\xc4\x8detnika hanoverske veje Welfov._NEWLINE_Po Jurijevi smrti so nasledniki prenagljeno sklenili mir s cesarjem Ferdinandom III. in so ga morali kupiti z vrnitvijo leta 1523 pridobljenih posesti samostana Hildesheim. Po Jurijevi smrti so kne\xc5\xbeevini Calenberg (z G\xc3\xb6ttingenom) zaporedoma vladali njegovi sinovi Kristijan Ludvik (vladal 1641-48), Jurij Viljem (1648-65) , Ivan Friderik (1665-79) in Ernest Avgust (1679-92)._NEWLINE_Z Ivanom Friderikom (\xe2\x80\xa01679) je, po dogovoru z bratom Jurijem Viljemom (\xe2\x80\xa01705), ki je zavladal v L\xc3\xbcneburgu, leta 1665 k veji Calenberg pri\xc5\xa1la kne\xc5\xbeevina Grubenhagen, ki je po razsodbi dr\xc5\xbeavnega komornega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da od leta 1617 pripadala L\xc3\xbcneburgu._NEWLINE_Najmlaj\xc5\xa1i Jurijev sin, Ernest August (\xe2\x80\xa01698), ki je vladal od 1679, je nadaljeval uspe\xc5\xa1no politiko svojega o\xc4\x8deta in bratov. Leta 1689 je Calenber\xc5\xbeanom z dedovanjem pripadla tudi askanijska vojvodina Sa\xc5\xa1ka-Lauenburg. Ernest August je prestopil na cesarjevo stran in vpeljal pravilo dedovanja prvorojenca. Za vdanost cesarju je bil leta 1692 nagrajen s podelitvijo \xc4\x8dasti volilnega kneza. Uradno je bil imenovan za volilnega kneza von Braunschweig-L\xc3\xbcneburg. Leta 1705 mu je z dedovanjem pripadla \xc5\xa1e kne\xc5\xbeevina L\xc3\xbcneburg, s \xc4\x8demer je hanovrska veja zdru\xc5\xbeila vse posesti Welfov z izjemo kne\xc5\xbeevine Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel._NEWLINE_Hanoverski knez Jurij Ludvik (\xe2\x80\xa01727) je bil leta 1714 izvoljen za kralja Velike Britanije._NEWLINE_Na dunajskem kongresu (1815) je bila volilna kne\xc5\xbeevina povzdignjena v kraljevino Hanover.\n_START_SECTION_\nKne\xc5\xbeevina Grubenhagen\n_START_PARAGRAPH_\nKo so si sinovi Alberta I. (\xe2\x80\xa01279) med sabo delili kne\xc5\xbeevino Braunschweig(-Wolfenb\xc3\xbcttel), je Henrik \xc4\x8cuda\xc5\xa1ki (\xe2\x80\xa01322) leta 1291 izbral ozemlje na jugozahodnih pobo\xc4\x8djih Harza in tam ustanovil kne\xc5\xbeevino Grubenhagen, imenovano po gradu, lociranem ju\xc5\xbeno od mesta Einbeck. Rodbina je imela v prvih generacijah \xc5\xa1tevilne potomce in ozemlje kne\xc5\xbeevine se je vse bolj drobilo in gospodarji zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d so postajali vse \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i. Nastale so vzporedne veje kot Osterode, Herzberg, Salzderhelden, Einbeck. Mnoge so propadle in se spet zdru\xc5\xbeile. Zadnji pomemben predstavnik rodbinske veje je bil vojvoda Filip (\xe2\x80\xa01551), ki je bil \xc4\x8dlan \xc5\xa1malkaldenske zveze in je s sinovi sodeloval v \xc5\xa1malkaldenski vojni. Sledili so mu trije sinovi in ko je zadnji med njimi, Filip II. (\xe2\x80\xa01596), umrl brez otrok, je rodbinska veja izumrla._NEWLINE_Kne\xc5\xbeevino Grubenhagen je nato zavzel vojvoda Henrik Julij (\xe2\x80\xa01613) iz veje Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel. L\xc3\xbcnebur\xc5\xa1ka veja Welfov se je prito\xc5\xbeila in je leta 1617 na dr\xc5\xbeavnim komornem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du pravdo dobila. Sin Henrika Julija, Friderik Ulrik (\xe2\x80\xa01634), je moral grubenhagensko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino predati vojvodi L\xc3\xbcneburga, Kristijanu Starej\xc5\xa1emu (\xe2\x80\xa01633). Leta 1665 je, po dogovoru med l\xc3\xbcnebur\xc5\xa1kim dedi\xc4\x8di, kne\xc5\xbeevina Grubenhagen pripadla kne\xc5\xbeevini Calenberg.\n_START_SECTION_\nKne\xc5\xbeevina L\xc3\xbcneburg\n_START_PARAGRAPH_\nStara l\xc3\xbcnebur\xc5\xa1ka veja Welfov, ki jo je leta 1269 z delitvijo vojvodine Braunschweig-L\xc3\xbcneburg za\xc4\x8del Ivan (\xe2\x80\xa01277), je leta 1369 izumrla. Po welfskih hi\xc5\xa1nih zakonih je imela pravico dedovanja braunschwei\xc5\xa1ka veja. A je kralj in cesar Karel IV. Luksembur\xc5\xa1ki kne\xc5\xbeevino podelil v fevd askanijski vojvodski rodbini Sa\xc5\xa1ka-Wittenberg. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani L\xc3\xbcneburga so izkoristili prilo\xc5\xbenost, da se znebijo neposredne podrejenosti vojvodi in so 1. februarja 1371 razdejali grad na Kalkbergu. Izbruhnila je l\xc3\xbcnebur\xc5\xa1ka nasledstvana vojna. L\xc3\xbcnebur\xc5\xa1ki Welfi so prestolnico preselili v mesto Celle. Spor je bil dokon\xc4\x8dno re\xc5\xa1en v prid Welfov \xc5\xa1ele leta 1388. V kne\xc5\xbeevini je zavladal vnuk braunschwei\xc5\xa1kega vojvode Magnusa I., Henrik Blagi (\xe2\x80\xa01416)._NEWLINE_V letih 1409 in 1428 je pri\xc5\xa1lo spet do preurejanja ozemelj med kne\xc5\xbeevinama Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel in L\xc3\xbcneburg, pri katerem je kne\xc5\xbeevina L\xc3\xbcneburg dobila meje, ki so v glavnem veljale naslednja stoletja._NEWLINE_Vojvoda Ernest I. Izpovedovalec (\xe2\x80\xa01546) je bil odlo\xc4\x8den prista\xc5\xa1 reformacije in aktiven \xc4\x8dlan \xc5\xa1malkaldenske zveze. Kne\xc5\xbeevina je postala luteranska. Ob Ernestovi smrti so bili njegovi sinovi \xc5\xa1e mladoletni in vodenje kne\xc5\xbeevine je prevzel (po nalogu Karla V. in pod vodstvom k\xc3\xb6lnskega nad\xc5\xa1kofa) svet upraviteljev in svetovalcev, ki je deloval tudi \xc5\xa1e potem, ko je postal najstarej\xc5\xa1i sin Oton Franc (\xe2\x80\xa01559) polnoleten. Sledila sta mu brata Henrik in Viljem Mlaj\xc5\xa1i _NEWLINE_Henrik (\xe2\x80\xa01598) je po desetih letih skupnega vladanja vodenje kne\xc5\xbeevine prepustil Viljemu Mlaj\xc5\xa1emu (\xe2\x80\xa01592) in se umaknil na gospostvo Dannenberg, v zameno pa je svojim sinovom zagotovil izklju\xc4\x8dno pravico dedovanja v kne\xc5\xbeevini Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel, v primeru da tamkaj\xc5\xa1nja veja izumre. Viljem Mlaj\xc5\xa1i je proti koncu \xc5\xbeivljenja du\xc5\xa1evno zbolel in kne\xc5\xbeevini je spet vladal svet upraviteljev in svetovalcev, to pot pod vodstvom zadnjega grubenhagenskega vojvode, Filipa II. (\xe2\x80\xa01596)._NEWLINE_Za Vljemom Mlaj\xc5\xa1im je ostalo pet sinov. Sprejeli so dru\xc5\xbeinsko pogodbo o nedeljivosti kne\xc5\xbeevine in vladali eden za drugim. Ernesta II. (\xe2\x80\xa01611) je nasledil Kristijan (\xe2\x80\xa01633). V njegovem \xc4\x8dasu je po razsodbi dr\xc5\xbeavnega komornega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da kne\xc5\xbeevini pripada kne\xc5\xbeevina Grubenhagen (1617). Za Kristijanom je vladal brat Avgust Starej\xc5\xa1i (\xe2\x80\xa01636); tedaj je izumrla wolfenb\xc3\xbcttelska veja, ki je vladala tudi v kne\xc5\xbeevini Calenberg. Leta 1635 je tako v kne\xc5\xbeevini Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel zavlada vojvoda Avgust Mlaj\xc5\xa1i (\xe2\x80\xa01666) iz vzporedne veje L\xc3\xbcneburg-Dannenberg (v skladu z zagotovilom, ki je bilo dano njegovemu o\xc4\x8detu Henriku, \xe2\x80\xa01598), kne\xc5\xbeevina Calenberg (skupaj z G\xc3\xb6ttingenom) pa je dedno pripadla kne\xc5\xbeevini L\xc3\xbcneburg. Toda Avgust Starej\xc5\xa1i je umrl \xc5\xbee naslednje leto. Za njim je vladanje v kne\xc5\xbeevini L\xc3\xbcneburg nadaljeval Friderik (\xe2\x80\xa01648), vladanje v kne\xc5\xbeevini Calenberg (z G\xc3\xb6ttingenom) pa je prevzel najmlaj\xc5\xa1i med brati, Jurij (\xe2\x80\xa01648)._NEWLINE_Vse to se je dogajalo med tridesetletno vojno. \xc5\xa0vedi so zavzeli kne\xc5\xbeevino. Vojvode, ki so vladali iz mesta Celle, so skupaj z ostalimi welfskimi kne\xc5\xbeevinami sestavili obrambno vojsko in zavzeli od \xc5\xa0vedov okupirano mesto L\xc3\xbcneburg. Leta 1642 so s cesarjem Ferdinandom III. v Goslarju sklenili mir. Z vestfalskim mirom so izgubili le pravico postavljanja \xc5\xa1kofov v \xc5\xa1kofijah._NEWLINE_Po Friderikovi smrti 1648 je v kne\xc5\xbeevini L\xc3\xbcneburg zavladal najstarej\xc5\xa1i med \xc5\xa1tirimi Jurijevimi sinovi, Kristijan Ludvik (\xe2\x80\xa01665). Po njegovi smrti sta se za nasledstvo v kne\xc5\xbeevini sprla njegova brata Ivan Friderik in Jurij Viljem, ki je \xc5\xbee vladal v kne\xc5\xbeevini Calenberg. Spor sta re\xc5\xa1ila tako, da je Ivan Friderik (\xe2\x80\xa01679) prevzel vladanje v kne\xc5\xbeevini Calenberg (z G\xc3\xb6ttingenom) in dobil \xc5\xa1e ozemlje nekdanje kne\xc5\xbeevine Grubenhagen, Jurij Viljem (\xe2\x80\xa01705) pa je zavladal v kne\xc5\xbeevini L\xc3\xbcneburg. V njegovem \xc4\x8dasu je dvor v l\xc3\xbcnebur\xc5\xa1kem reziden\xc4\x8dnem mestu Celle dosegel vrhunec razcveta. Vojvodski dvorec je dobil sedanjo baro\xc4\x8dno fasado, dodan mu je bil francoski vrt in zgrajeno je bilo baro\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Jurij Viljem je pod vplivom svoje francoske \xc5\xbeene izdal edikt, ki je versko preganjanim hugenotom obljubljal prijateljski sprejem in podporo. Svojo h\xc4\x8derko Zofijo Dorotejo je poro\xc4\x8dil z njenim bratrancem, Jurijem Ludvikom (\xe2\x80\xa01727), sinom in naslednikom hanoverskega volilnega kneza Ernesta Avgusta (\xe2\x80\xa01698). Po smrti Jurija Viljema je tako kne\xc5\xbeevina L\xc3\xbcneburg postala del volilne kne\xc5\xbeevine Hanover.'