b'\n_START_ARTICLE_\nInfekcijska mononukleoza\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dna slika\n_START_PARAGRAPH_\nInkubacijska doba IM je najve\xc4\x8dkrat od 30 do 50 dni. Pri bolniku se obi\xc4\x8dajno pojavlja cel niz splo\xc5\xa1nih simptomov. Zna\xc4\x8dilni so vneto \xc5\xberelo, vro\xc4\x8dina, utrujenost, izguba telesne mase, slabostnost, petehije na \xc5\xberelni sluznici in neje\xc5\xa1\xc4\x8dnost, limfadenopatija (pove\xc4\x8dane bezgavke), splenomegalija (pove\xc4\x8dana vranica), vnetje jetrnih celic (hepatitis), hemoliza (propad rde\xc4\x8dih krvni\xc4\x8dk). Pri odraslih bolnikih je manj\xc5\xa1a verjetnost za pojav vnetega \xc5\xberela in limfadenopatije, sta pa pri njih pogostej\xc5\xa1i hepatomegalija (pove\xc4\x8dana jetra) in zlatenica._NEWLINE_Redkeje pojavljajo\xc4\x8di simptomi in bolezenski znaki vklju\xc4\x8dujejo trombocitopenijo (zni\xc5\xbeano \xc5\xa1tevilo krvnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic) s pancitopenijo (zni\xc5\xbeanje \xc5\xa1tevila vseh vrst krvnih celic) ali brez nje, pretrganje (rupturo) vranice, krvavitve v vranici, zaporo (obstrukcijo) zgornjih dihalnih poti, perikarditis (vnetje osr\xc4\x8dnika) in plju\xc4\x8dnico. Redko se lahko pojavi tudi multiformni eritem._NEWLINE_Mononukleozo v\xc4\x8dasih spremlja tudi sekundarna bolezen hladnih aglutininov \xe2\x80\x93 avtoimunska bolezen, pri kateri lahko nenormalna protitelesa proti rde\xc4\x8dim krvni\xc4\x8dkam, ki kro\xc5\xbeijo po krvnem obtoku, povzro\xc4\x8dijo avtoimuno hemoliti\xc4\x8dno anemijo (vrsto slabokrvnosti)._NEWLINE_Pri bolnikih z infekcijsko mononukleozo v\xc4\x8dasih pomotoma diagnosticirajo streptokokni faringitis (zaradi zna\xc4\x8dilne triade simptomov: vro\xc4\x8dina, vneto \xc5\xberelo, pove\xc4\x8dane bezgavke) in jih zdravijo z antibiotiki (npr. z ampicilinom ali amoksicilinom). Raziskave so pokazale, da se pri okoli 80\xe2\x80\x9390\xc2\xa0% bolnikov z akutno oku\xc5\xbebo z virusom Epstein-Barr, ki so zdravljeni s takimi antibiotiki, pojavi rde\xc4\x8d, razpr\xc5\xa1en izpu\xc5\xa1\xc4\x8daj.\n_START_SECTION_\nPatofiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nVirus se najprej razmno\xc5\xbeuje v epitelijskih celicah \xc5\xberela (kar povzro\xc4\x8di vnetje), kasneje pa zlasti v limfocitih B. Gostiteljev imunski sistem se odzove tako, da limfociti T (CD8+) napadejo oku\xc5\xbeene limfocite B, kar povzro\xc4\x8di nastanek pove\xc4\x8danih atipi\xc4\x8dnih limfocitov (Downeyevih celic). Pri akutni oku\xc5\xbebi se tvorijo heterofilna protitelesa.\n_START_SECTION_\nDiagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogosteje pri postavljanju diagnoze uporabljeno merilo je prisotnost 50\xc2\xa0% limfocitov in vsaj 10\xc2\xa0% atipi\xc4\x8dnih limfocitov (z velikim, nepravilnim jedrom), pri bolniku pa so hkrati prisotni tudi vro\xc4\x8dina, vneto \xc5\xberelo in pove\xc4\x8dane bezgavke. Bolezen se lahko potrdi s serolo\xc5\xa1kim testom. Ob odkritju so atipi\xc4\x8dne limfocite zamenjevali z monociti in zato je bolezen dobila ime mononukleoza.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBolezen obi\xc4\x8dajno mine sama od sebe; bolnik prejema le simptomatsko in/ali podporno zdravljenje. V akutni fazi oku\xc5\xbebe se priporo\xc4\x8da po\xc4\x8ditek, po pojenjanju akutnih simptomov pa po\xc4\x8ditek ve\xc4\x8d ni potreben. Vse dokler se vranica ne povrne na normalno velikost (kar ugotovimo z ultrazvo\xc4\x8dnim slikanjem), pa se je potrebno izogibati te\xc5\xbejim naporom zaradi nevarnosti raztrganja vranice._NEWLINE_Za laj\xc5\xa1anje bole\xc4\x8din in vro\xc4\x8dine se lahko uporabljajo paracetamol in nesteroidna protivnetna zdravila. Kortikosteroidi se dajejo zaradi protivnetnega delovanja in bla\xc5\xbeijo vnetje \xc5\xberela, te\xc5\xbeave pri po\xc5\xbeiranju in pove\xc4\x8dane tonzile, vendar je njihova uporaba sporna. Intravenski kortikosteroidi (predvsem hidrokortizon in deksametazon) niso priporo\xc4\x8dljivi za rutinsko zdravljenje, lahko pa so koristni, \xc4\x8de obstaja tveganje za obstrukcijo dihal, hudo trombocitopenijo ali hemoliti\xc4\x8dno anemijo. Le malo je dokazov, ki bi podpirali uporabo aciklovirja, \xc4\x8deprav naj bi v za\xc4\x8detku zmanj\xc5\xa1al ku\xc5\xbenost bolnika. Za valaciklovir pa so dokazali, da zmanj\xc5\xa1a virusno breme ali pa virus popolnoma odstrani iz telesa in mo\xc4\x8dno obla\xc5\xbei simptome. Antibiotiki se ne uporabljajo, saj niso u\xc4\x8dinkoviti proti virusnim oku\xc5\xbebam.'