b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Menart\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova mati je bila gledali\xc5\xa1ka igralka. Star\xc5\xa1a sta mu zgodaj umrla, zato je otro\xc5\xa1tvo pre\xc5\xbeivel pri starih star\xc5\xa1ih in rejnikih. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Ljubljani, \xc5\xbeivel je v Marijani\xc5\xa1\xc4\x8du. Na preizkusnem izpra\xc5\xa1evanju je pridobil eno od \xc5\xa1tirih za tisto leto razpisanih \xc5\xa1tipendij takratne Dravske banovine, zato je lahko kljub skromnim razmeram nadaljeval \xc5\xa1olanje na klasi\xc4\x8dni gimnaziji. \xc5\xa0tudiral je slovenistiko in primerjalno knji\xc5\xbeevnost na ljubljanski Filozofski fakulteti, kjer je leta 1956 diplomiral. _NEWLINE_Po voja\xc5\xa1\xc4\x8dini se je zaposlil kot lektor, dramaturg in vodja lutkovnega oddelka pri podjetju Triglav film, kjer je ostal sedem let. Nato je \xc5\xbeivel kot svobodni knji\xc5\xbeevnik in prevajalec, leta 1967 pa se je zaposlil pri RTV Ljubljana kot urednik dramskega oddelka. Kasneje je delal tam kot dramaturg, nato kot prevajalec za teko\xc4\x8de zadeve. Nazadnje se je zaposlil kot vodja programa knji\xc5\xbenega kluba Svet knjige pri zalo\xc5\xbebi Mladinska knjiga v Ljubljani, kjer je ostal do upokojitve leta 1990.  _NEWLINE_Junija 1983 je bil izvoljen za izrednega \xc4\x8dlana Slovenske akademije znanosti in umetnosti, 23. aprila 1987 pa za rednega \xc4\x8dlana; med letoma 1985 in 1993 je bil tajnik razreda za umetnost. Pri Dru\xc5\xa1tvu slovenskih pisateljev je bil v letih 1963-69 tajnik, podpredsednik in predsednik. 2003 je postal \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva slovenskih knji\xc5\xbeevnih prevajalcev._NEWLINE_\xc5\xbdeno Tonko je spoznal kot \xc5\xa1tudent, rodila se jima je h\xc4\x8derka Barbara. Umrl je na isti dan kot pisatelj in dramatik Rudi \xc5\xa0eligo.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo pesem je objavil pri dvajsetih letih. Leta 1953 je skupaj s Kajetanom Kovi\xc4\x8dem, Tonetom Pav\xc4\x8dkom in Cirilom Zlobcem izdal pesni\xc5\xa1ko zbirko Pesmi \xc5\xa1tirih, dve leti kasneje pa prvo samostojno zbirko Prva jesen. Naslednja pesni\xc5\xa1ka zbirka \xc4\x8casopisni stihi velja za oblikovno eno najdrznej\xc5\xa1ih. Z njo se uveljavil kot naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1e razumljiv in sprejemljiv pesnik, odlikuje pa ga izjemna jezikovna spretnost. V nadaljnjih zbirkah se je znova oblikovno discipliniral. Poleg lirskih najdemo v Menartovi poeziji tudi epske prvine: pesnitev Bela pravljica, zbirki Srednjeve\xc5\xa1ke balade ter Srednjeve\xc5\xa1ke pridige in balade. Mladini sta namenjeni zbirka Pesnik se predstavi in slikanica Mi\xc5\xbeek figa gre po svetu._NEWLINE_Posthumno sta bili izdani zbirki Spomin in Epigrami. V slednji je Tone Pav\xc4\x8dek zbral epigrame, objavljene v knjigah in dnevnem tisku. Spomin pa je zbirka \xc5\xa1e neobjavljenih pesmi, ki jo je pesnik nameraval izdati pod naslovom Zadnja pomlad. Urednik Marjan Brezovar jim je dodal \xc5\xa1e Belo pravljico._NEWLINE_V slovenski poeziji je Janez Menart najbolj\xc5\xa1i predstavnik oblikovno tradcionalne, po vsebini pa moderne poezije romanti\xc4\x8dno razklanega humanizma. Oblikovno se opira na tradicionalno metriko, ob kateri pa je ustvaril izviren slog, ki je me\xc5\xa1anica romanti\xc4\x8dnih podob in vsakdanje govorice iz sodobnega \xc5\xbeivljenja. V celotnem opusu se naslanja predvsem na romanti\xc4\x8dno in realisti\xc4\x8dno izro\xc4\x8dilo. Bralcem so se priljubile zlasti njegove aktualne satiri\xc4\x8dne pesmi, epigrami in literarne travestije._NEWLINE_Poleg izvirnega pesni\xc5\xa1tva je Janez Menart znan tudi kot eden najbolj\xc5\xa1ih slovenskih pesni\xc5\xa1kih prevajalcev. \xc5\xa0e zlasti pomembni so njegovi prevodi angle\xc5\xa1ke in francoske poezije ter dramatike. V samostojnih knjigah je izdal izbore iz pesni\xc5\xa1kih del Roberta Burnsa, Samuela T. Coleridgea, Victorja Hugoja, Alphonsa de Lamartina, Alfreda de Musseta, Jacquesa Pr\xc3\xa9verta, Williama Shakespearea, Fran\xc3\xa7oisa Villona, Grigorja Viteza in Drame angle\xc5\xa1ke renesanse (avtorjev Bena Jonsona, Thomasa Kyda in Christopherja Marlowa). _NEWLINE_Uredil je tudi dve antologiji slovenskega pesni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Posamezne njegove pesmi so bile prevedene v ve\xc4\x8d jezikov, v samostojnih izdajah so iz\xc5\xa1li prevodi del v hrva\xc5\xa1kem, srbskem, makedonskem, italijanskem in ruskem jeziku.'