b'\n_START_ARTICLE_\nImperij\n_START_PARAGRAPH_\nImperij je skupno poimenovanje za voja\xc5\xa1ke pridobitve, politi\xc4\x8dno nadoblast, gospodarsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje in kulturni vpliv neke dr\xc5\xbeave v razmerju do drugih dr\xc5\xbeav in narodov.  Uporablja se tudi za oznako same dr\xc5\xbeave, ki ta sredstva uporablja za kolonialni razvoj, in v\xc4\x8dasih kot sopomenka za cesarstvo.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nDefinicije pomena besede imperij so razli\xc4\x8dne glede na podro\xc4\x8dje, za katerega se uporablja. Jezikoslovci poudarjajo, da beseda izvira iz latinskega imperium, ki je pomenila voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8d ali najvi\xc5\xa1jo oblast, vlado. Pri starih Rimljanih je sprva bil imperator vsak zmagovit vojskovodja, pozneje se je naslov ohranil le za najvi\xc5\xa1jega predstavnika dr\xc5\xbeave, ki je imel \xc2\xbbvso oblast\xc2\xab, ne samo voja\xc5\xa1ko. Bodisi imperium kot imperator nista pomenila ozemeljske posesti._NEWLINE_V zgodovinskem pomenu je imperij nadvlada mo\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave nad \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1imi, bodisi z voja\xc5\xa1kimim zasedbami kot tudi z gospodarskim in politi\xc4\x8dnim vplivom. Danes se namesto besede imperij v tem smislu uporabljata izraza hegemonija in supremacija, kar velja tudi v ekonomiji in politiki. _NEWLINE_Uveljavila se je raba izraza imperij tudi za skupek ozemelj in narodov, ki sestavljajo ob\xc5\xa1irno dr\xc5\xbeavno enoto sploh, kar istoveti ozemlje dr\xc5\xbeave z njenim politi\xc4\x8dnim ali gospodarskim vplivom . Po tej logiki so se udoma\xc4\x8dili pojmi Rimski imperij, Britanski imperij in podobni. V teh primerih je v izrazu insinuirano negativno pojmovanje, da je taka politi\xc4\x8dna ureditev nedemokrati\xc4\x8dna in nasilna. To je pripisati v glavnem povezavi s teorijo imperializma prav zaradi avtokratske in prete\xc5\xbeno nasilne narave ve\xc4\x8djih imperijev preteklosti. Ker na primer Evropska skupnost ni nastala z voja\xc5\xa1kimi pridobitvami in vsiljeno kolonizacijo, ne bo nikoli obravnavana kot imperij, \xc4\x8deprav gre dejansko za zvezo dr\xc5\xbeav, ki priznavajo skupno naddr\xc5\xbeavno zakonodajo, in ki v gospodarskem smislu v marsi\xc4\x8dem deluje kot nekdanji imperiji. _NEWLINE_Izraz imperij se je nadalje udoma\xc4\x8dil \xc5\xa1e za oznako oblasti in vpliva na drugih podro\xc4\x8djih, predvsem v ekonomiji, \xc5\xa1e posebno ko gre za privatno, to je ne-dr\xc5\xbeavno, supremacijo. Tako je govora o Ferrarijevem imperiju, Bill Gatesovem imperiju, McDonaldsovem imperiju. Zanimiv je primer nizozemskih kolonij. Republika Nizozemska in nato Kraljevina Nizozemska sta ustvarili kolonije, od katerih tri \xc5\xa1e vedno obstajajo v Karibskem morju, vendar zaradi tega navadno \xc5\xa1e ne pri\xc5\xa1tevamo Nizozemske med imperije. Se pa normalno obravnava kot imperij Nizozemska vzhodnoindijska dru\xc5\xbeba (1602 \xe2\x80\x93 1800), ki je bila sicer privatna struktura, vendar s samoupravno organizacijo in z lastno vojsko, \xc4\x8deprav je delovala izrecno \xc2\xbbv imenu in za ra\xc4\x8dun Republike Nizozemske\xc2\xab. O\xc4\x8ditno je gospodarska hegemonija na dolo\xc4\x8denem podro\xc4\x8dju zadostni atribut za priznanje imperija._NEWLINE_Med najmodernej\xc5\xa1imi definicijami imperija je vredno omeniti mnenje, da ne gre samo za oblast nad velikim teritorijem, niti za etni\xc4\x8dno in kulturno raznovrstnost prebivalstva, niti ne za upravo pomembnega centra s priklju\xc4\x8deno periferijo. Kar razlikuje dr\xc5\xbeavni imperij od ostalih geopoliti\xc4\x8dnih tvorb, naj bi bilo ustvarjanje ravnote\xc5\xbeja med narodi in etnijami, ki ga sestavljajo. Vrhovna oblast imperija naj bi prepre\xc4\x8devala rast lokalnih posebnosti in sporov, in sicer v prid skupnosti in mirnega so\xc5\xbeitja . Nasprotniki te ideologije odgovarjajo, da se s tem samo opravi\xc4\x8duje asimilacija manj\xc5\xa1in v mejah dr\xc5\xbeav z uveljavljenim mednarodnim vplivom.\n_START_SECTION_\nImperij in cesarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZa slovensko izrazoslovje je vpra\xc5\xa1ljivo razlikovanje med imperijem in cesarstvom. Cesarstvo je oblika dr\xc5\xbeave, ki ji vlada cesar, in ozemlje, ki ga ta dr\xc5\xbeava obsega. Imperij je \xc2\xbbvelika, monarhi\xc4\x8dno urejene dr\xc5\xbeava, navadno s kolonialno posestjo\xc2\xab in lahko ji vlada na primer kralj ali car. Tako bi lahko ozna\xc4\x8dili za cesarstvo samo tiste imperije, kjer vlada cesar, torej bi recimo Britanski imperij ne spadal med cesarstva. Po drugi strani bi ne mogli vklju\xc4\x8diti med imperije tistih cesarstev, ki niso imela kolonij, na primer Etiopsko cesarstvo.\n_START_SECTION_\nImperij in imperializem\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc4\x8dasih se predvsem v pogovornem jeziku zamenjuje pomen besed imperij in imperializem. Po definiciji je imperij izvajanje vsestranske oblasti vodilne dr\xc5\xbeave nad kolonijami, to je kombinacija dejanj, zakonov in prepovedi, ki omejujejo samoupravo. Imperializem je filozofska in ekonomska teorija o taki oblasti, se pravi skupek razlag in smernic za dosego imperija. Kljub temu razlikovanju je imperializem velikokrat pojmovan kot oblika vladanja in kot kolonialno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje: kadar na primer govorimo o imperializmu ZDA, nimamo v mislih kake ameri\xc5\xa1ke teorije, temve\xc4\x8d konkretno politi\xc4\x8dno in gospodarsko hegemonijo ZDA, to je njihov imperij.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti imperija\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna zna\xc4\x8dilnost imperija je zdru\xc5\xbeevanje ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav, etnij in kultur v strukturo pod enotno upravo. Zdru\xc5\xbeevanje nastaja postopoma, normalno z voja\xc5\xa1kimi zasedbami ali priklju\xc4\x8ditvami oziroma kot posledica povojnih mirovnih dogovorov. Notranja administracija natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8da pomembnost in vlogo raznih komponent, kjer ima odlo\xc4\x8dilno besedo osrednja upravna enota, normalno originalna dr\xc5\xbeava, ki je bila podlaga sistemu imperija. To je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja in mednarodnih odnosov, v diktaturah celo edina zakonodajna oblast. Ostali deli imperija so province, kolonije, gubernije in podobno, ki jih upravljajo namestniki, predstavniki ali uslu\xc5\xbebenci osrednje oblasti._NEWLINE_Vodilna ideologija imperijev sloni na hegemonizmu in prisotnosti na svetovnem pozori\xc5\xa1\xc4\x8du, na podlagi \xc4\x8desar osrednja oblast izvaja nadzor politike, dru\xc5\xbebenih odnosov, verskih prepri\xc4\x8danj in gospodarskega razvoja odvisnih skupnosti.\n_START_SECTION_\nKolonialne dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodovini zahodne Evrope skoraj ni dr\xc5\xbeave, ki bi v teku obstoja ne dodajala posestev prvotnemu ozemlju, kar se obravnava kot teritorialna \xc5\xa1iritev, po kateri so bile zasedene de\xc5\xbeele asimilirane. Pozneje je postalo \xe2\x80\x9cnormalno\xe2\x80\x9d, da si vsaka dr\xc5\xbeava pridobi nekaj pokrajin izven obmejnega podro\xc4\x8dja, navadno prekomorskih, in da jih kolonizira. Razvoj razmerja med mati\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavo in kolonijo, predvsem pa gospodarski razvoj sodelovanja, sta pozneje odlo\xc4\x8dila pravni in mednarodni polo\xc5\xbeaj skupnosti. Tako so nastale kolonialne dr\xc5\xbeave, od katerih so se nekatere razvile v imperije. _NEWLINE_Veliki imperiji preteklosti so se izoblikovali z voja\xc5\xa1ko zasedbo ob\xc5\xa1irnih teritorijev, kar pa ni bilo vedno zadostni povod za nastanek solidne dr\xc5\xbeave. Tako je na primer Makedonski imperij kmalu razpadel v manj\xc5\xa1e vladavine. Bolje je bil organiziran Rimski imperij, ki ni slonel samo na voja\xc5\xa1kem osvajanju, temve\xc4\x8d je uvedel urejeno zakonodajo in dolo\xc4\x8deno strpnost med podrejenimi narodi. Odlo\xc4\x8dilna sprememba v na\xc4\x8dinu vladanja je nastala z zaostritvijo ekonomskega dejavnika osvajanja, ki so jo prvi uvedli Bene\xc4\x8dani pri kolonizaciji vzhodnega dela Sredozemlja. Zlata bula iz leta 1082 (bizantinsko-bene\xc5\xa1ki sporazum) je bila za\xc4\x8detek kolonialnega odnosa med osrednjo dr\xc5\xbeavo in priklju\xc4\x8denimi posestvi. Od tega trenutka je govora o kolonialnih dr\xc5\xbeavah, saj se prebivalci priklju\xc4\x8denih ozemelj niso asimilirali, niso sprejeli kulture okupatorja, temve\xc4\x8d so postali le njegov brezpravni ekonomski partner. Voja\xc5\xa1ko pridobivanje ozemlja ni bilo ve\xc4\x8d namenjeno \xc5\xa1irjenju gole posesti ali naseljevanju kolonov, temve\xc4\x8d je postalo osnova za gospodarsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje novih tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d. Kolonizacija v ekonomske namene je spremenila podobo imperijev. Potreba po kapilarnem upravljanju gospodarstva pridobljenih ozemelj je postavila absolutisti\xc4\x8dne vladarje pred alternativo sodelovanja z njimi. Kolonialne dr\xc5\xbeave, za\xc4\x8den\xc5\xa1i prav z Bene\xc5\xa1ko republiko, so postopoma omejile monarhovo oblast, ki je pre\xc5\xa1la na skupine izvedencev in nato na parlamente._NEWLINE_Glavna razlika med imperiji preteklosti in kolonialnimi dr\xc5\xbeavami moderne dobe je prav v demokratizaciji sistemov. Vrhovna oblast nekdanjih imperijev je bila v rokah vladarja in njegovih najo\xc5\xbejih sodelavcev, province (oziroma druga\xc4\x8de poimenovane priklju\xc4\x8dene enote) so lahko samo sprejemale odlo\xc4\x8ditve in zakone, tudi v slu\xc4\x8daju, ko niso bili primerni za lokalne uprave. Danes se zakonodaja v ve\xc4\x8djih dr\xc5\xbeavnih sistemih sku\xc5\xa1a poenotiti na vseh zveznih ozemljih, vendar z izrazito pozornostjo na posebne potrebe periferi\xc4\x8dnih enot. Ostajajo seveda zakonodajna podro\xc4\x8dja, kjer je osrednja oblast absolutno odlo\xc4\x8dilna, recimo v zunanji politiki, vendar so province v veliki meri avtonomne, saj njihovo politi\xc4\x8dno vodstvo ni imenovano od zgoraj (imenovala ga je centralna oblast), temve\xc4\x8d izvoljeno od spodaj (izvolilo ga je ljudstvo). Prav zaradi te odlo\xc4\x8dilne razlike upravljanja danes lahko govorimo o imperijih samo v zgodovinskem smislu. Pri dana\xc5\xa1njih zdru\xc5\xbeitvah je govora o povezavi suverenih dr\xc5\xbeav, torej odpade glavna zna\xc4\x8dilnost imperija, to je vsestranska nadoblast vodilne dr\xc5\xbeave, \xc4\x8deprav se tudi nekateri moderni sistemi lahko \xc5\xa1e pri\xc5\xa1tevajo med kolonialne dr\xc5\xbeave.'