b'\n_START_ARTICLE_\nBohemistika\n_START_PARAGRAPH_\nBohemistika je veda, ki se ukvarja s \xc4\x8de\xc5\xa1kim jezikom in knji\xc5\xbeevnostjo.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki preu\xc4\x8devanja \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nBartolom\xc4\x9bj iz Chlumce (okoli 1320\xe2\x80\x931379), znan tudi kot Klaret, je bil \xc4\x8de\xc5\xa1ki pisatelj, leksikograf, kanonik v Katedrali sv. Vida in profesor na Karlovi univerzi v Pragi. Z deli Bohemarius, Glossarius in Vok\xc3\xa1bul\xc3\xa1\xc5\x99 gramatick\xc3\xbd je prvi oblikoval \xc4\x8de\xc5\xa1ko jezikoslovno terminologijo. Napisal je \xc5\xa1e manj\xc5\xa1i slovar Exemplarius. Nekatere tvorjenke so v rabi \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Jan Hus (okoli 1370\xe2\x80\x931415) je v delu Orthographia Bohemica (\xc4\x8ce\xc5\xa1ki pravopis) odstranil digrafe in uvedel diakriti\xc4\x8dna znamenja, ki jih \xc4\x8cehi uporabljajo \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nObdobje humanizma\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1ki humanisti 15. stoletja (npr. Viktorin Kornel) so zagovarjali \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dino pred o\xc4\x8ditki, da je v primerjavi z latin\xc5\xa1\xc4\x8dino nepopolna, in zatrjevali, da ji je \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina po leksikalni in stilisti\xc4\x8dni strani enakovredna. Trije duhovniki reda Unitas Fratrum V\xc3\xa1clav Bene\xc5\xa1 Opt\xc3\xa1t iz Tel\xc4\x8de, Petr Gzela iz Prage in V\xc3\xa1clav Philomates (tudi Filomates) so v sredini 16. stoletja sestavili prvo slovnico \xc4\x8de\xc5\xa1kega jezika \xe2\x80\x93 Gramatika \xc4\x8desk\xc3\xa1 v dvoj\xc3\xad str\xc3\xa1nce (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka slovnica v dveh delih), ki je posebej pomembna za glasoslovje in oblikoslovje. Prvi del (Ortographia) sta napisala Bene\xc5\xa1 Opt\xc3\xa1t in Petr Gzela, drugi del (Etymologia) je delo V\xc3\xa1clava Philomatesa._NEWLINE_\xc5\xa0kof Jan Blahoslav (1523\xe2\x80\x931571) je iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in gr\xc5\xa1\xc4\x8dine prevedel Nov\xc3\xbd z\xc3\xa1kon (Novo zavezo, prevod objavljen 1564), s tem pa dal vzpodbudo za nastanek Bible kralick\xc3\xa9 (prvi prevod Biblije iz hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine, armen\xc5\xa1\xc4\x8dine in gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, 1576\xe2\x80\x931594). Blahoslavov jezik je postal model za poznej\xc5\xa1e prevode. Dvajset let je posvetil (\xc4\x8ce\xc5\xa1ki slovnici) Gramatica \xc4\x8desk\xc3\xa1 in jo kon\xc4\x8dal tik pred svojo smrtjo._NEWLINE_Matou\xc5\xa1 Bene\xc5\xa1ovsk\xc3\xbd, imenovani Philomonus, je avtor dveh jezikovnih del. Grammatica Bohemica (1577) in Kn\xc3\xad\xc5\xbeka slov \xc4\x8desk\xc3\xbdch vylo\xc5\xbeen\xc3\xbdch (Knjiga \xc4\x8de\xc5\xa1kih besed, 1587)._NEWLINE_Leksikograf Daniel Adam z Veleslav\xc3\xadna (1546\xe2\x80\x931599) je sestavil \xc5\xa1tirijezi\xc4\x8dni (latinsko-gr\xc5\xa1ko-\xc4\x8de\xc5\xa1ko-nem\xc5\xa1ki) slovar Silva quadrilinguis (1598).\n_START_SECTION_\nObdobje baro\xc4\x8dnih slovnic\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju baroka (pribli\xc5\xbeno 1620\xe2\x80\x931770) se je pove\xc4\x8dalo zanimanje za gramatiko: Grammatica Boemica (1660) Jana Drachovsk\xc3\xa9ha in Brus jazyka \xc4\x8desk\xc3\xa9ho (1667) Ji\xc5\x99\xc3\xadha Konstanca, \xc4\x8digar delo je po njegovi smrti objavil M. V. \xc5\xa0teyer. Najpomembnej\xc5\xa1e izvirno slovni\xc4\x8dno delo je \xc4\x8cecho\xc5\x99e\xc4\x8dnost, seu Grammatica linguae Bohemicae V\xc3\xa1clava Jana Rosyja (1672).\n_START_SECTION_\nKonec 19. in za\xc4\x8detek 20. stoletja \xe2\x80\x93 pozitivizem\n_START_PARAGRAPH_\nJan Gebauer (1838\xe2\x80\x931907) je v delu Historick\xc3\xa1 mluvnice jazyka \xc4\x8desk\xc3\xa9ho (Zgodovinska slovnica \xc4\x8de\xc5\xa1kega jezika) objavil tri poglavja Hl\xc3\xa1skoslov\xc3\xad (Glasoslovje, 1894), Tvaroslov\xc3\xad \xe2\x80\x93 Sklo\xc5\x88ov\xc3\xa1n\xc3\xad (Oblikoslovje \xe2\x80\x93 Sklanjanje, 1896) in Tvaroslov\xc3\xad \xe2\x80\x93 \xc4\x8casov\xc3\xa1n\xc3\xad (Oblikoslovje \xe2\x80\x93 Spreganje,1898). \xc4\x8cetrti del Zgodovinske slovnice \xc4\x8de\xc5\xa1kega jezika \xe2\x80\x93 Skladba (Skladnja, 1929) je za izdajo uredil Franti\xc5\xa1ek Tr\xc3\xa1vn\xc3\xad\xc4\x8dek. Gebauer je napisal \xc5\xa1e Slovn\xc3\xadk staro\xc4\x8desk\xc3\xbd (Slovar stare \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine, 1903) in Mluvnice \xc4\x8desk\xc3\xa1 pro \xc5\xa1koly st\xc5\x99edn\xc3\xad a \xc3\xbastavy u\xc4\x8ditelsk\xc3\xa9 I, II (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka slovnica za srednje \xc5\xa1ole in istitucionalno pou\xc4\x8devanje I, II, 1890).\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina ljubljanske bohemistike\n_START_PARAGRAPH_\nOb ustanovitvi ljubljanske univerze leta 1919 je bil eden prvih oddelkov Filozofske fakultete Seminar za slovansko filologijo. Bohemistika \xc5\xa1e ni bila samostojen \xc5\xa1tudij. Obstajal je lektorat znotraj Seminarja._NEWLINE_Do samostojnega \xc5\xa1tudija je pri\xc5\xa1lo leta 2004, ko je bila, poleg dveh drugih smeri nastalih iz nekdanjih lektoratov, vpeljana tudi nova \xc5\xa1tudijska smer bohemistika (2004). Zaradi bolonjske prenove \xc5\xa1tudija in odlo\xc4\x8ditve za dvostopenjski program (3 + 2) so v letih 2005\xe2\x80\x932007 v okviru dotedanjih \xc5\xa1tudijskih programov nastali predlogi za prvostopenjske programe in bili do novembra 2008 akreditirani.\n_START_SECTION_\nLektorji \xc4\x8de\xc5\xa1kega jezika in ostali sodelavci\n_START_PARAGRAPH_\nOb ustanovitvi lektorata za \xc4\x8de\xc5\xa1ki jezik je leta 1922 v Ljubljano za lektorja pri\xc5\xa1el V\xc3\xa1clav Burian. Zaradi 2. svetovne vojne je Burian zapustil Ljubljano (1939). Nasledil ga je Boris Urban\xc4\x8di\xc4\x8d (1941/42), njegove lektorske vaje so bile v seznamu predavanj napovedane \xc5\xa1e za leti 1942/43 in 1943/44, vendar jih zaradi odhoda v partizane ni izvajal. B. Urban\xc4\x8di\xc4\x8d je lektorat ponovno vodil od 1947. leta, za njim pa je bil lektor France Bezlaj (1950/51\xe2\x80\x931953/54), nato je lektorat ponovno prevzel B. Urban\xc4\x8di\xc4\x8d (1955/56)._NEWLINE__NEWLINE_Po Urban\xc4\x8di\xc4\x8devi upokojitvi leta 1972 postane lektorica za \xc4\x8de\xc5\xa1ki jezik Albina Lipovec (1975), za njo je to mesto prevzela Bojana Maltari\xc4\x87 (1998). Tuji lektorji so bili: Vladimir Bla\xc5\xbeek (1969/70\xe2\x80\x931970/71), P\xc5\x99emysl Hauser (1971/72\xe2\x80\x931973/74), Anna \xc5\xa0imkov\xc3\xa1 (1975/76\xe2\x80\x931977/78), Helena Polakov\xc3\xa1 (1976/77\xe2\x80\x931984/85 in 1992\xe2\x80\x931997), Ladislav Bro\xc5\xbe, Csc. (1984/85\xe2\x80\x931987/88), Hana Kriakov\xc3\xa1 (1988/89\xe2\x80\x931991/92), Eva \xc5\xa0t\xc4\x9brbov\xc3\xa1 (1998\xe2\x80\x932000), Petra Stankovska (2000\xe2\x80\x932005) in od leta 2005 Jana \xc5\xa0nytov\xc3\xa1._NEWLINE_Sodelavci na Katedri za \xc4\x8de\xc5\xa1ki jezik in knji\xc5\xbeevnost v \xc5\xa1tudijskem letu 2009/10 so: Petra Stankovska (2000\xe2\x80\x932005 zaposlena kot tuja lektorica, od 2004 docentka za bohemistiko), lekt. Bojana Maltari\xc4\x87 (od 1998 lektorica \xc4\x8de\xc5\xa1kega jezika), tuja lekt. Jana \xc5\xa0nytov\xc3\xa1 (od 2005), Petr Hora (od 2009 zaposlen kot docent za \xc4\x8de\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost) in \xc5\xbdiga Mujaki\xc4\x87. Poleg njih izvajajo programe na podro\xc4\x8dju bohemistike \xc5\xa1e: Vanda Babi\xc4\x8d, Andrej Rozman in Hotimir Tivadar.'