b'\n_START_ARTICLE_\nViljem-Aleksander Nizozemski\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nViljem-Aleksander Klaus Jurij Ferdinand se je rodil 27. aprila 1967 v univerzitetni bolni\xc5\xa1nici v Utrechtu kot prvi otrok princese Beatrix in princa Klausa in prvi vnuk kraljice Julijane in princa Bernharda. Bil je prvi mo\xc5\xa1ki nizozemski kraljevski otrok od rojstva princa Aleksandra leta 1851 in tudi prvi mo\xc5\xa1ki dedi\xc4\x8d od Aleksandrove smrti leta 1884._NEWLINE_Od rojstva naprej je imel Viljem-Aleksander nazive princ Nizozemski (nizozemsko Prins der Nederlanden), princ Orange-Nassauski (Dutch: Prins van Oranje-Nassau) in jonkheer Amsber\xc5\xa1ki (Dutch: Jonkheer van Amsberg). Kr\xc5\xa1\xc4\x8den je bil 2. septembra 1967 kot \xc4\x8dlan nizozemske reformirane cerkve v cerkvi Svetega Jakoba v Haagu. Njegovi botri so princ Bernhard Lipp\xc5\xa1ki-Biesterfeldski, baronica G\xc3\xb6sta von dem Bussche-Haddenhausen, Ferdinand von Bismarck, nekdanji predsednik vlade Jelle Zijlstra, jonkvrouw Ren\xc3\xa9e R\xc3\xb6ell in kraljica Margareta II. Danska._NEWLINE_Imel je dva mlaj\xc5\xa1a brata: princa Frisa (1968\xe2\x80\x932013) in princa Constantijna (rojen leta 1969). Od svojega rojstva do leta 1981 je z dru\xc5\xbeino \xc5\xbeivel v gradu Drakensteyn v vasi Lage Vuursche blizu Baarna, ko so se preselili v ve\xc4\x8djo pala\xc4\x8do Huis ten Bosch v Haagu. Njegova mati Beatrix je leta 1980 postala kraljica Nizozemske, ko je njegova babica Julijana abdicirala. Takrat je dobil naziv princ Oranski kot prestolonaslednik na prestol kraljevine Nizozemske._NEWLINE_Viljem-Aleksander je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo Nieuwe Baarnse v Baarnu med letoma 1973 in 1979. Hodil je na tri razli\xc4\x8dne srednje \xc5\xa1ole: na Baarns Lyceum v Baarnu med letoma 1979 in 1981, na Eerste Vrijzinnig Christelijk Lyceum v Haagu med letoma 1981 in 1983 in na fakulteto UWC Atlantic v Walesu med letoma 1983 in 1985, kjer je prejel svojo International Baccalaureate._NEWLINE_Po svojem slu\xc5\xbeenju v vojski v letih 1985 in 1987 je Viljem-Aleksander \xc5\xa1tudiral zgodovino na Univerzi v Leidnu od leta 1987 naprej in leta 1993 prejel magisterij iz humanisti\xc4\x8dnih znanosti. Njegova zadnja teza je bila o nizozemskem odzivu na odlo\xc4\x8ditev francoske vlade pod predsedstvom Charlesa de Gaalla, da zapusti Natovo integrirano poveljno strukturo._NEWLINE_Viljem-Aleksander poleg nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dine govori \xc5\xa1e angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nBeatrix je 28. januarja 2013 je v televizijskem nagovoru narodu objavila, da se odpoveduje prestolu in ga predaja svojemu sinu. Zjutraj 30. aprila 2013 je Beatrix podpisala akt o abdikaciji v kraljevi pala\xc4\x8di v Amsterdamu. Prisega novega kralja in s tem tudi njegova umestitev je potekala pred obema domoma nizozemskega parlamenta v desakralizirani Novi cerkvi (Nieuwe Kerk) v Amsterdamu._NEWLINE_Kot kralj ima Viljem-Aleksander tedenske sestanke s predsednikom vlade in redno govori z ministri in dr\xc5\xbeavnimi sekretarji. Prav tako podpi\xc5\xa1e vse nove parlamentarne akte in kraljeve uredbe. Kraljestvo predstavlja doma in v tujini. Na dr\xc5\xbeavnem odprtju nizozemskega parlamenta je imel nagovor s prestola, kjer je napovedal na\xc4\x8drte vlade za parlamentarno leto. Ustava zahteva, da kralj imenuje, razre\xc5\xa1i in prise\xc5\xbee vse vladne ministre in dr\xc5\xbeavne sekretarje. Kot kralj je tudi predsednik dr\xc5\xbeavnega sveta, svetovalnega organa, ki pregleduje predlagano zakonodajo. V sodobni praksi vladar redko predseduje sestankom sveta._NEWLINE_Ob svoji zasedbi prestola je bil s starostjo 46 let najmlaj\xc5\xa1i evropski vladar. Ko je Filip VI. 19. junija 2014 zasedel prestol, je Viljem-Aleksander postal in \xc5\xa1e ostaja drugi najmlaj\xc5\xa1i evropski vladar. Je tudi prvi mo\xc5\xa1ki nizozemski kralj od smrti njegovega prapradedka Viljema III. leta 1890. Viljem-Aleksander je bil eden od \xc5\xa1tirih novih vladarjev, ki so leta 2013 zasedli prestol; drugi trije so pape\xc5\xbe Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek, emir Tamim bin Hamad Katarski in kralj Filip Belgijski.\n_START_SECTION_\nAktivnosti v prostem \xc4\x8dasu\n_START_PARAGRAPH_\nViljem-Aleksander je vnet pilot in re\xc4\x8deno je, da bi \xc4\x8de ne bi bil modre krvi, bi bil pilot letalske dru\xc5\xbebe, tako da bi lahko letel velika letala kot Boeing 747. Leta 1989 je Viljem-Aleksander letel kot prostovoljec za fundacijo afri\xc5\xa1kih medicinskih raziskav in izobra\xc5\xbeevanja v Keniji, leta 1991 pa je mesec dni letel za slu\xc5\xbebo kenijske prosto\xc5\xbeive\xc4\x8de \xc5\xbeivali in rastline. Med vladavino svoje matere je med potovanji redno letel nizozemsko kraljevo letalo. _NEWLINE_Maja 2017 je Viljem-Aleksander je razkril, da \xc5\xbee 21 let, tudi po zasedbi prestola, najmanj dvakrat na mesec kot kopilot upravlja letalo na komercialnih poletih letalske dru\xc5\xbebe KLM. Nizozemska letalska dru\xc5\xbeba KLM je potrdila, da kralj pogosto leti s pilotom Maartenom Putmanom, ve\xc4\x8dinoma na poletih v Nem\xc4\x8dijo, Veliko Britanijo in na Norve\xc5\xa1ko. Doslej je letel z letali znamke Fokker 70, ki pa jih namerava KLM v kratkem nadomestiti z Boeingom 737, zato se je za\xc4\x8del usposabljati za upravljanje tega letala. Potniki so ga redko prepoznali, kadar je nosil pilotsko uniformo in KLM kapo, \xc4\x8deprav je nekaj potnikov prepoznalo njegov glas, a Viljem-Aleksander se ni nikoli predstavljal z imenom, kadar je nagovarjal potnike v imenu kapitana in osebja na krovu._NEWLINE_Z imenom "W. A. van Buren", ki je eden izmed manj znanih nazivov iz rodbine Orange-Nassau, se je leta 1986 udele\xc5\xbeil frizijskega Elfstedentochta,  200 km dolge dirke v drsanju. Pod istim psevdonimom je leta 1992 pretekel maraton v New York Cityju.'