b'\n_START_ARTICLE_\nBoris Kalin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBoris Kalin, brat kiparja Zdenka, se je izobra\xc5\xbeeval na tehni\xc4\x8dni srednji \xc5\xa1oli v Ljubljani, \xc5\xa1tudij pa nadaljeval v Zagrebu na Akademiji likovnih umetnosti, kjer je med letoma 1924 in 1929 \xc5\xa1tudiral kiparstvo pri profesorjih Valdecu, Kr\xc5\xa1ini\xc4\x87u, Ivu Kredi\xc4\x87u in Me\xc5\xa1trovi\xc4\x87u ter se izpopolnjeval v Parizu in Italiji. Zatem se je pre\xc5\xbeivljal s klesanjem kipov po naro\xc4\x8dilu in nagrobnikov pri podjetju Kunovar v Ljubljani. Izdelal je ve\xc4\x8d aktov, najbolj znana je celopostavna \xc5\xbeenska figura, imenovana Jutro._NEWLINE_Med letoma 1945 in 1970 je bil redni profesor za kiparstvo na ljubljanski likovni akademiji (AUU oz. ALU) in dvakrat njen rektor. Iz\xc5\xa1olal je generacije mlaj\xc5\xa1ih kolegov, ki so postali upo\xc5\xa1tevani ustvarjalci v Evropi. Bil je eden redkih slovenskih kiparjev, ki so obvladali klesanje v kamen, posebej marmor._NEWLINE_Leta 1953 je postal redni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Trikrat je dobil Pre\xc5\xa1ernovo nagrado (1947, 1948 in 1950), kasneje tudi nagrado Avnoj-a (1971). Boris Kalin je bil starej\xc5\xa1i brat kiparja Zdenka Kalina ter o\xc4\x8de arhitektke in oblikovalke Nives Kalin Vehovar.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nMed njegovimi javnimi deli velja izpostaviti Splavarja na Bledu in v Celju, nepostavljeni spomenik kralju Aleksandru I. v Mariboru, Talca v Begunjah in Spomenik talcem v Gramozni jami v Ljubljani, kip Primo\xc5\xbea Trubarja v Celju, kip Petnajstletna in Portret Mar\xc5\xa1ala Tita, za katera je leta 1947 in 1948 dobil Pre\xc5\xa1ernovo nagrado. Leta 1950 je \xc5\xa1e enkrat dobil Pre\xc5\xa1ernovo nagrado, tokrat za Spomenik narodnoosvobodilni borbi na Vrhniki. Ustvaril je tudi kipe slavistov Rajka Nahtigala, Franceta Kidri\xc4\x8da in Frana Ramov\xc5\xa1a, ki od leta 1961 stojijo pred Narodno in univerzitetno knji\xc5\xbenico.'