b'\n_START_ARTICLE_\nDenarij\n_START_PARAGRAPH_\nDenarij (latinsko denarius, mn. denarii), majhen rimski srebrn kovanec, ki so ga za\xc4\x8deli kovati med drugo punsko vojno leta 211 pr. n. \xc5\xa1t.. Postal je najbolj pogost kovanec v rimskem denarnem sistemu, vendar je zaradi zmanj\xc5\xa1evanja mase in vsebnosti srebra po\xc4\x8dasi izgubljal svojo vrednost, dokler ga ni na za\xc4\x8detku 3. stoletja n. \xc5\xa1t. zamenjal dvojni denarij, imenovan antoninijan._NEWLINE_Beseda denarij izhaja iz latinskega izraza d\xc4\x93n\xc4\xab \xe2\x80\x93 vsebuje deset (delov), ker je bil vreden deset asov (sredi 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so ga prevrednotili na \xc5\xa1estnajst asov ali \xc5\xa1tiri sesterce). Beseda bi lahko nastala tudi iz besede dinar.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPredhodnika denarija so za\xc4\x8deli kovati leta 269 pr. n. \xc5\xa1t., pet let pred prvo punsko vojno. V povpre\xc4\x8dju je tehtal 6,8 grama ali \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x84\xe2\x82\x88 rimskega funta. Rimljani so pred tem kovali samo bronast denar, potrebo po srebrnem denarju pa je spro\xc5\xbeilo trgovanje z Grki. Predhodnik denarija je bil zelo podoben gr\xc5\xa1ki didrahmi in drahmi, ki so jo kovali v Metapontu in drugih gr\xc5\xa1kih mestih v ju\xc5\xbeni Italiji. Uporabljali so ga predvsem za trgovanje. V Rimu se je uporabljal zelo redko._NEWLINE_Prvi srebrniki, ki so bili prepoznavno rimski, so se pojavili okoli leta 225 pr. n. \xc5\xa1t.. Klasi\xc4\x8dni zgodovinarji so jih v pretekosti v\xc4\x8dasih imenovali denariji, sodobni numizmatiki pa jih uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med kvadrigate (iz latinskega quadriga \xe2\x80\x93 \xc4\x8detverovprega), ker je bila na reverzu upodobljena \xc4\x8detverovprega ali biga. Kovanec je postal prototip za ve\xc4\x8dino rimskih srebrnikov, ki so jih kovali v naslednjih 150 letih._NEWLINE_Rimljani so okoli leta 211 pr. n. \xc5\xa1t. prenovili svoje kovance in poleg denarija uvedli kratko \xc5\xbeive\xc4\x8di razvrednoteni denarij, imenovan viktoriat (victoriatus). Viktoriat je vseboval v povpre\xc4\x8dju samo 4,5 grama ali \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x87\xe2\x82\x82 rimskega funta srebra in je skozi celo obdobje Rimske republike tvoril hrbtenico njenega denarnega sistema._NEWLINE_Vrednost denarija je proti koncu republikanskega obdobja za\xc4\x8dela slabeti. Med vladanjem cesarja Avgusta (27 pr. n. \xc5\xa1t.-14 n. \xc5\xa1t.) je vseboval samo \xc5\xa1e 3,9 grama ali teoreti\xc4\x8dno \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x88\xe2\x82\x84 rimskega funta srebra. Tak\xc5\xa1en je ostal do vladavine cesarja Nerona, ko se je vsebnost srebra zmanj\xc5\xa1ala na 3,4 grama ali \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x89\xe2\x82\x86 rimskega funta. Razvrednotenje se je nadaljevalo tudi po Neronu. Pozni rimski cesarji so konec 3. stoletja vsebnost srebra zni\xc5\xbeali na samo 3 grame._NEWLINE_Denarij je bil na samem za\xc4\x8detku vreden 10 asov, kar je dalo srebrniku ime. Okoli leta 141 pr. n. \xc5\xa1t. so ga zaradi zmanj\xc5\xa1anja mase asa prevrednotili na 16 asov. Denarij je ostal glavno rimsko pla\xc4\x8dilno sredstvo vse do sredine 3. stoletja n. \xc5\xa1t., ko ga je zamenjal antoninijan. Zadnja izdaja denarija je bila izdelana iz brona. Kovali so ga med vladavino cesarja Avrelijana od leta 270 do 275 in v prvih letih vladavine cesarja Dioklecijana.\n_START_SECTION_\nPrimerjava vrednosti in vsebnosti srebra\n_START_PARAGRAPH_\nZa obdobje pred 20. stoletjem so tudi zelo grobe primerjave vrednosti denarja zelo problemati\xc4\x8dne, ker so bili razpolo\xc5\xbeljivi proizvodi in usluge ter cene kovin zelo druga\xc4\x8dni._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dni zgodovinarji pogosto trdijo, da je bila v pozni Rimski republiki in zgodnjem cesarstvu dnevnica nekvalificiranega delavca in navadnega vojaka en denarij. Poskusna primerjava s sedanjim stanjem v Republiki Sloveniji bi izgledala pribli\xc5\xbeno takole: po podatkih Statisti\xc4\x8dnega urada Republike Slovenije je v Sloveniji maja 2013 najni\xc5\xbeja povpre\xc4\x8dna neto pla\xc4\x8da na podro\xc4\x8dju "druge raznovrstne poslovne dejavnosti" zna\xc5\xa1ala 692,09 \xe2\x82\xac, se pravi 30,09 \xe2\x82\xac na dan. Primerjava na osnovi vsebnosti in trenutne cene srebra je povsem druga\xc4\x8dna. Masa srebra v denariju v obdobju cesarstva je bila 50 granov ali 1/10 fine un\xc4\x8de, se pravi 3,11 grama. Pri dana\xc5\xa1nji ceni srebra 528,01 \xe2\x82\xac/kg (brez DDV)  bi bila njegova dnevnica vredna komaj 1,67 \xe2\x82\xac._NEWLINE_Vsebnost srebra v denariju je bila odvisna od politi\xc5\xa1\xc4\x8dnih in gospodarskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din. Med Galienovo vladavino je bil denarij bakren in prevle\xc4\x8den s tenko plastjo srebra.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nDenarij se je tudi potem, ko se ni ve\xc4\x8d koval, uporabljal kot obra\xc4\x8dunska enota. Njegov naziv se je uporabljal tudi za kasnej\xc5\xa1e rimske kovance na na\xc4\x8din, ki ni povsem razumljiv._NEWLINE_Njegova sodobna zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina je na primer \xc4\x8drka "d" kot okraj\xc5\xa1ave za "denarij" na britanskih penijih, izdanih pred letom 1971. V Franciji se je po njem imenoval srednjeve\xc5\xa1ki denier, v arabskem svetu pa dinar. Arabci so naziv uporabljali \xc5\xbee v predislamskem obdobju in ga \xc5\xa1e vedno uporabljajo v ve\xc4\x8d arabsko govore\xc4\x8dih dr\xc5\xbeavah (Al\xc5\xbeirija, Bahrajn, Irak, Jordanija, Kuvajt, Libija in Tunizija). Dinar je bil osnovna valuta tudi v Kne\xc5\xbeevini Srbiji, Kraljevini Srbiji, Kraljevini Srbov, Hrvatov in Slovencev in v in se \xc5\xa1e vedno uporablja v sedanji Republiki Srbiji. Iz imena denarij izhaja tudi ime makedonske valute denar. Iz rimske denarija so nastale slovenska beseda denar, italijanska denaro, \xc5\xa1panska dinero in portugalska dinheiro, ki pomenijo denar.'