b'\n_START_ARTICLE_\nPeter III. Ruski\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nPeter je bil bolehen in v razvoju zaostal. Vzgajali so ga holsteinski oficirji v kasarni\xc5\xa1kem \xc5\xbeargonu in voja\xc5\xa1kem drilu. Desetleten je moral oboro\xc5\xbeen stati pred vrati dvorane, v kateri se je o\xc4\x8de gostil s prijatelji. Po o\xc4\x8detovi smrti leta 1739 se je groba, kaznovalna vzgoja \xc5\xa1e stopnjevala. Postal je prestra\xc5\xa1en, zahrbten in hinavski._NEWLINE_Ko je \xc5\xa1tirinajstleten pri\xc5\xa1el pod varstvo carice Elizabete, je govoril samo nem\xc5\xa1ko. Bil je otro\xc4\x8dji in kazal je odpor do okolice, v katero so ga pripeljali. Carica je bila razo\xc4\x8darana a \xc5\xa1e vedno odlo\xc4\x8dena, da iz njega "iztesa" vladarja. _NEWLINE_Po poroki s Katarino je odklanjal njeno naklonjenost, se igral z lesenimi vojaki ali pa jo silil, da je v spalnici sodelovala pri njegovih voja\xc5\xa1kih igrah. Elizabeta mu je dovolila, da je sestavil polk iz holsteinskih vojakov, ki jih je oblekel v nem\xc5\xa1ke uniforme in jih uril po nem\xc5\xa1kih metodah. Med tem se je Katarina za\xc4\x8dela sestajati z ljubimci.\n_START_SECTION_\nNa oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nPetr III. je pri\xc5\xa1el na cesarski prestol \xc5\xa1tiriintridesetleten. Na sve\xc4\x8danostih ob mrtvi carici se je vedel neprimerno, se nasmihal \xc5\xbealujo\xc4\x8dim, se rogal sve\xc4\x8denikom, se vtikal v obla\xc4\x8dila oficirjev in motil \xc5\xbealni sprevod. Prepovedal je \xc4\x8drna obla\xc4\x8dila. Ves \xc4\x8das je kazal, kako prezira Ruse in pravoslavno cerkev, ki je bila zanj zbirka neumnih legend in barbarskih obi\xc4\x8dajev. Po drugi strani je javno obo\xc5\xbeeval pruskega kralja Friderika II. in dal vedeti, da bi bil veliko sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, \xc4\x8de ga ne bi pripeljali v Rusijo, ampak ga pustili slu\xc5\xbeiti v njegovi vojski._NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko je pri\xc5\xa1el na oblast, se je sedemletna vojna (1756-62) bli\xc5\xbeala zaklju\xc4\x8dku. Polo\xc5\xbeaj Friderika II. je bil izredno kriti\xc4\x8den: ob tem, ko so Rusi zasedali Vzhodno Pomorjansko in Avstrijci \xc5\xa0lezijo, so mu Britanci odpovedali denarno pomo\xc4\x8d. Za mir bi bil pripravljen storiti vse, verjetno tudi odstopiti Rusom Vzhodno Prusijo. A nasmehnila se mu je sre\xc4\x8da. Peter III. je takoj prekinil vse vojne operacije proti Prusiji, sklenil mir, ji vrnil osvojena ozemlja in potem sklenil \xc5\xa1e pogodbo o medsebojni pomo\xc4\x8di 12.000 mo\xc5\xbe in 8.000 konjenikov. Za ruski dvor je bil to \xc5\xa1ok, \xc5\xa1e posebno potem, ko je Peter III. na sestanku s pruskimi odposlanci nazdravil "velikemu pruskemu kralju, na\xc5\xa1emu gospodarju". Do konca \xc5\xbeivljenja se je postavljal s prusko lento \xc4\x8crnega orla._NEWLINE_Po drugi strani se je Peter III. prikupil ruskemu plemstvu s tem, da je ukinil zakon Petra Velikega, ki je silil plemstvo, da opravlja dr\xc5\xbeavno slu\xc5\xbebo. Ukinil je tajno pisarno, ki je bila sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, huj\xc5\xa1e od \xc5\xa1panske inkvizicije. Pomilostil je na stotine politi\xc4\x8dnih pregnancev, Nemcev, iz \xc4\x8dasa vladanja Ane Ivanovne. V duhu luteranec in neobremenjen z verskimi problemi je nehal preganjati pravoslavne verske sekte, postal je za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik razkolnikov in jim ponudil zemljo v Sibiriji. S tem se je zameril pravoslavni cerkvi. Pravoslavni cerkvi je odvzel nekatere posesti. Grozil je, da bo iz cerkva umaknil vse slike razen Kristusa in Marije in da bo sve\xc4\x8denikom obril brade. \xc4\x8ceprav mu je Firderik II. svetoval, naj se da po ruskih obi\xc4\x8dajih kronati za carja, tega ni storil._NEWLINE_Mo\xc4\x8dno se je zameril vojakom, ko je posku\xc5\xa1al rusko vojsko po oblekah in urjenju izena\xc4\x8diti s prusko. Svojo gardo je sestavil iz Holsteincev, govoril da bo ukinil ruske elitne polke (Preobra\xc5\xbeenski, Semjonovski, Izmajlovski) in za komandanta ruske vojske je imenoval Georga von Holsteina. Zahteval je, da se dvorjani obna\xc5\xa1ajo tako kot na pruskem dvoru. Odpravil je zabave. Zanimati se je za\xc4\x8del za dokaj prosta\xc5\xa1ko gospo Elizabeto Voroncovo in ji podelil red Svete Katarine,  ki so ga navadno dobivale le carice in soproge prestolonaslednikov. V odnosu z \xc5\xbeeno Katarino je bil prelomen dogodek na slavnostni ve\xc4\x8derji, ko jo je Peter vpri\xc4\x8do 500 gostov imenoval budalo. Tedaj se je zameril tudi ve\xc4\x8dini prisotnih z izjavo, da v dvorani priznava za \xc4\x8dlane svoje carske dru\xc5\xbeine le holsteinske prince. \xc4\x8cez \xc5\xa1tiri dni je ukazal, naj Katarino zaprejo v \xc5\xa1lisselbur\xc5\xa1ko trdnjavo, a je na prigovarjanje okolice ukaz preklical.\n_START_SECTION_\nPrevrat\n_START_PARAGRAPH_\nMera \xc5\xbealitev do Rusov je bila prepolna. Ko se je Katarina 9. julija (28. junija) 1762 odlo\xc4\x8dila, da ukrepa, je vse steklo gladko. S pomo\xc4\x8djo bratov Orlov (med njimi je imela ljubimca Grigorija) je pridobila na svojo stran Izmajlovski polk. Vojaki so jo proglasili za edino in absolutno vladarico. Pridru\xc5\xbeila sta se jim Semjonovski in Preobra\xc5\xbeenski polk. Katarina je sve\xc4\x8dano vstopila v Petrograd. V kazanski katedrali jo je pri\xc4\x8dakal novgorodski episkop, jo pozdravil kot vladarico in jo blagoslovil. Potem se je odpravila v Zimski dvorec, tam je bilo ob njej \xc5\xbee \xc5\xa1est polkov in osemletni sin Pavel._NEWLINE_Peter, ki se je ta dan mudil v svoji rezidenci v Oranienbaumu, je popoldne izvedel, da se nekaj dogaja. Popolnoma nemo\xc4\x8den in prestra\xc5\xa1en se je 10. julija (29. junija) odpovedal carskemu polo\xc5\xbeaju. Prestavili so ga na varnej\xc5\xa1e mesto, v pala\xc4\x8do v Rop\xc5\xa1u, kjer so ga \xc4\x8dez nekaj dni umorili. Najverjetneje so to brez vedenja Katarine storili bratje Orlov.'