b'\n_START_ARTICLE_\nGrofica iz Hongkonga\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nVeleposlanik napoten v Saudsko Arabijo Ogden Mears (Marlon Brando) se po svetovni turneji z ladjo vra\xc4\x8da nazaj v ZDA. Sre\xc4\x8da rusko grofico Nata\xc5\xa1o po tem, ko se ta v ve\xc4\x8derni obleki pretihotapi na ladjo, da bi u\xc5\xa1la \xc5\xbeivljenju v glasbeni dvorani ob zabavanju mornarjev v Hong Kongu. Kot ube\xc5\xbenica brez postnega lista je celotno potovanje prisiljena ostati v njegovi kabini. Ogdenu ta polo\xc5\xbeaj ni v\xc5\xa1e\xc4\x8d kot poro\xc4\x8denemu mo\xc5\xa1kem, \xc4\x8deprav razmi\xc5\xa1lja o lo\xc4\x8ditvi, in ga skrbi, kako bi njeno morebitno odkritje vplivalo na njegovo kariero. Vseeno nejevoljno pristane in ji dovoli ostati. Za tem posku\xc5\xa1ata dognati na\xc4\x8din, po katerem bi lahko zapustila ladjo, kar se jima posre\xc4\x8di ob poroki z njegovim ostarelim osebnim slu\xc5\xbeabnikom Hudsonom (Patrick Cargill). \xc4\x8ceprav gre le za formalnost, pa \xc5\xbeeli Hudson potrditi zakon s spolnim odnosom, na kar ona ne pristane. Izogne se mu, pred prihodom ladje v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de sko\xc4\x8di z nje in odplava do obale. _NEWLINE_Tedaj se na ladjo vkrca Ogdenova \xc5\xbeena Martha (Tippi Hedren), ki je za las zgre\xc5\xa1ila Nata\xc5\xa1o. Ogdenov prijatelj in odvetnik Harvey (Sydney Earle Chaplin), ki je bil pomagal organizirati poroko, po\xc4\x8daka Nata\xc5\xa1o na obali in ji pove, da so jo uslu\xc5\xbebenci urada za priseljence priznalo kot Hudsonovo \xc5\xbeeno. Za tem Ogdena \xc5\xbeena soo\xc4\x8di z dejstvi o Nata\xc5\xa1i, o kateri govori precej grobo, kot tudi o njenem \xc5\xbeivljenju. Sam odgovori \xc5\xbeeni z vpra\xc5\xa1anjem, \xc4\x8de bi se sama tako dobro zna\xc5\xa1la v podobnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. V zaklju\xc4\x8dnem prizoru se Ogden, ki je pustil \xc5\xbeeno na ladji, in Nata\xc5\xa1a sre\xc4\x8data v hotelskem kabaretu, kjer za\xc4\x8dneta plesati. Charlie Chaplin v dveh prizorih odigra mini vlogo kot ladijski stevard.\n_START_SECTION_\nProdukcija\n_START_PARAGRAPH_\nTo je prvi Chaplinov film po desetih letih, zadnji film Kralj v New Yorku je posnel leta 1957. V glavni mo\xc5\xa1ki vlogi si je sprva \xc5\xbeelel Rexa Harrisona alo Caryja Granta, toda na koncu je bil izbran Marlon Brando. Oba s Sophio Loren sta pristala na svoji vlogi brez, da bi pred tem prebrala scenarij. Snemanje se je pri\xc4\x8delo 25. januarja 1966 v Pinewood Studios; ve\xc4\x8dkrat je bilo prekinjeno zaradi Brandovega zamujanja, njegovega vnetja slepi\xc4\x8da, gripe Brandova in Chaplina ter ponovne poroke Lorenove s Carlom Pontijem. Snemanje se je kon\xc4\x8dalo 5. januarja 1967._NEWLINE_Ti je bil prvi celove\xc4\x8derni film Tippi Hedren po njenem razhodu z re\xc5\xbeiserjem Alfredom Hitchcockom. V film je polagala velike upe, dokler ni dobila scenarija. Tedaj je ugotovila, da ima le manj\xc5\xa1o vlogo kot Brandonova odtujena \xc5\xbeena, zato je prosila Chaplina naj njeno vlogo raz\xc5\xa1iri. \xc4\x8ceprav ji je ta posku\xc5\xa1al ugoditi, ji ni mogel, ker se ve\xc4\x8dina zgodbe dogaja na ladji, na katero se Hedrenin lik vkrca \xc5\xa1ele proti koncu filma. Vseeno je odigrala svojo vlogo in kasneje dejala, da je bilo delo s Chaplinom u\xc5\xbeitek. V filmu nastopijo tudi Chapline tri najstarej\xc5\xa1e h\xc4\x8dere, Geraldine (v 46. in 65. minuti) ter Josephine in Victoria Chaplin (v 92. minuti filma). V celoti je bil film posnet v Pinewood Studios v Buckinghamshiru v bli\xc5\xbeini Londona leta 1966. To je bil drugi evropski projekt za Universal, po filmu Fahrenheit 451.\n_START_SECTION_\nSprejem\n_START_PARAGRAPH_\n17. marca 1967 je New York Times v kritiki objavil: \xc2\xbb\xc4\x8ce bi lahko star ljubitelj Chaplinovih filmov ravnal usmiljeno, bi \xc4\x8dim prej zagrnil zaveso \xc4\x8dez to zadrego in se pretvarjal, da se ni bila nikoli zgodila.\xc2\xab Revija Movie and Video Guide 1995 Leonarda Maltina je film ocenila z eno zvezdico in pol ter navedla, da je \xc2\xbbslabo posnet, sabo \xc4\x8dasovno na\xc4\x8drtovan in s slabo glasbeno podlago.\xc2\xab V nasprotju z njima je 25. marca 1967 The Harvard Crimson filmu namenil dobro kritiko: \xc2\xbbVzemi nov Chaplinov film lo\xc4\x8deno; v nasprotju z vsemi temi podcenjevalnimi kritiki, stari mo\xc5\xbe v resnici ni izgubil svojega ob\xc4\x8dutka in Grofica je veli\xc4\x8dastna romanca.\xc2\xab'