b'\n_START_ARTICLE_\nAndragogika\n_START_SECTION_\nAndrago\xc5\xa1ka poletna \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nAndrago\xc5\xa1ka poletna \xc5\xa1ola je obse\xc5\xbena izobra\xc5\xbeevalna inovacija v slovenskem okolju. Trajala je deset let, namenjena je bila stalnemu izpopolnjevanju andragogov, izobra\xc5\xbeevalcev odraslih in drugih zaposlenih na podro\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeevanja odraslih v izobra\xc5\xbeevalnih in drugih ustanovah, kjer poteka izobra\xc5\xbeevanje odraslih. Ob \xc5\xa1oli, ki se je naselila v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini, je vsako leto tekla tudi animacija krajanov na temelju znanja in kulture in animacija podjetij, ustanov, lokalne oblasti. Ve\xc4\x8der za ve\xc4\x8derom so krajani pod andrago\xc5\xa1kim vodstvom prirejali prireditve in se \xc4\x8dez dan udele\xc5\xbeevali \xc5\xa1ole s svojimi primeri. Kraj je o\xc5\xbeivel. Posledice delovanja te \xc5\xa1ole se \xc5\xa1e zmeraj \xc4\x8dutijo, saj so v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini ustanovili in zgradili Center krajanov, Muzej fosilov, Hi\xc5\xa1o mladih, elitni krajevni prostor pa so namenili izobra\xc5\xbeevanju in izobra\xc5\xbeevalnemu turizmu itd.. Andrago\xc5\xa1ka poletna \xc5\xa1ola je kmalu postala UNESCO-v primer dobre prakse znotraj raziskave ALPHA o funkcionalni pismenosti. Na svetovnem UNESCO-vem kongresu v Hamburgu je predstavljala Slovenijo na povabilo UNESCO._NEWLINE_Skupnostno izobra\xc5\xbeevanje temelji na poznavanju skupnih zna\xc4\x8dilnosti na posameznem ozemlju in tega, kar dolo\xc4\x8da skupnost (skupna zgodovina, skupni interesi, skupna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina itd). V ta namen je dobro poznati teorije skupnosti in civilne dru\xc5\xbebe. Skupnostno izobra\xc5\xbeevanje je skupnostno takrat, ko ni namenjeno le eni ali dvema dru\xc5\xbebenima skupinama, marve\xc4\x8d \xc4\x8dim ve\xc4\x8djemu \xc5\xa1tevilu teh skupin in posameznikov. Z Andrago\xc5\xa1ko poletno \xc5\xa1olo so u\xc4\x8ditelji Filozofske fakultete v Ljubljani, delujo\xc4\x8di na Oddelku za pedagogiko in andragogiko (prof. dr. Ana Krajnc, doc. dr. Nives Li\xc4\x8den, doc.dr. Du\xc5\xa1ana Findeisen) v Slovenijo uvedli tudi teoretiziranje izobra\xc5\xbeevanja v skupnosti in predvsem strokovno podporo razvoju tega izobra\xc5\xbeevanja v posameznih krajih Slovenije (Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina itd.) Empiri\xc4\x8dno in raziskovalno pridobljeno znanje so kasneje doc. dr. Du\xc5\xa1ana Findeisen, prof. dr. Sonja Kump in prof. dr. Sabina Jelenc-Kra\xc5\xa1ovec razvijale dalje v teoretiziranje podro\xc4\x8dja medgeneracijskega izobra\xc5\xbeevanja._NEWLINE_Du\xc5\xa1ana Findeisen in Tamara Jare sta v sodelovanju Slovenske univerze za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje skupaj z Beth Johnson Foundation, Univerzo v Granadi in drugimi partnerskimi ustanovami v projektu ECIL in ob finan\xc4\x8dni podpori Evropske komisije pri\xc4\x8deli razvijati Evropsko spri\xc4\x8devalo medgeneracijskega u\xc4\x8denja in on-line ali spletni izobra\xc5\xbeevalni program medgeneracijskega u\xc4\x8denja. Program je v razvoju, prva spoznanja pa ka\xc5\xbeejo, da je sociolo\xc5\xa1ke in psiholo\xc5\xa1ke teme o zna\xc4\x8dilnostih generacij velja povezati z drugimi temami kot so: skupnostno izobra\xc5\xbeevanje, usposabljanje za vodenje projektov, upravljanje starosti na delovnem mestu, snovanje in vodenje projektov.\n_START_SECTION_\nRevija Andrago\xc5\xa1ka spoznanja\n_START_PARAGRAPH_\nRevija Andrago\xc5\xa1ka spoznanja je prva slovenska znanstvena in strokovna revija, ki \xc5\xbee desetletje in pol poro\xc4\x8da o raziskovalnih in prakti\xc4\x8dnih dose\xc5\xbekih na podro\xc4\x8dju andragogike, vede o izobra\xc5\xbeevanju odraslih in prakse izobra\xc5\xbeevanja odraslih, pri \xc4\x8demer so prakse izobra\xc5\xbeevanja odraslih izjemno raznolike, saj se izobra\xc5\xbeevanje odraslih vra\xc5\xa1\xc4\x8da v vse oblike \xc5\xbeivljenja in dela odraslih (tistih, ki so zapustili \xc5\xa1olske klopi in se podali v svet odraslih izku\xc5\xa1enj). Tako v Andrago\xc5\xa1kih spoznanjih najdemo \xc4\x8dlanke s podro\xc4\x8dja skupnostnega izobra\xc5\xbeevanja, medgeneracijskega izobra\xc5\xbeevanja, izobra\xc5\xbeevanja za delo,pospe\xc5\xa1evanja funkcionalne pismenosti, izobra\xc5\xbeevanja za dru\xc5\xbeino, izobra\xc5\xbeevanja posameznih ciljnih skupin kot so: mladi, starej\xc5\xa1i, nezaposleni, zaporniki, bolniki, mened\xc5\xbeerji, u\xc4\x8ditelji, star\xc5\xa1i, pripadniki poklicnih skupin itd.. Andragogika se povezuje s sti\xc4\x8dnimi oziroma referen\xc4\x8dnimi vedami ali \xc5\xa1tudijskimi podro\xc4\x8dji kot so: ekonomija, humana geografija, kulturologija, sociologija, psihologija, gerontologija, zdravje, kultura, socialno delo, lokalni razvoj, skupnost, novinarstvo, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo, marketing itd.\n_START_SECTION_\nIndustrijska andragogika\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrijska andragogika je veja vede andragogike. Preu\xc4\x8duje izobra\xc5\xbeevanja za odrasle in zaposlene osebe. Gre za proces izobra\xc5\xbeevanja odraslih, proces, ki je druga\xc4\x8den od izobra\xc5\xbeevanja otrok in mladine. Pri tem procesu igrajo pomembno vlogo izobrazba, starost, vrsta zaposlitve in poklic osebe. Veliko potrebo po izobra\xc5\xbeevanju odraslih je spro\xc5\xbeila industrializacija v ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav v svetu. Posamezne industrijske panoge sploh ne bi mogle normalno delovati, \xc4\x8de ne bi najprej dopolnilno izobrazile svojih delavcev. Za vse napredne de\xc5\xbeele v svetu velja, da je vlaganje v izobra\xc5\xbeevanje odraslih zaposlenih ena najbolj donosnih in varnih nalo\xc5\xbeb. Posamezne industrijske panoge in velika podjetja so prav zaradi tovrstnega izobra\xc5\xbeevanja ustanovila svoje posebne \xc5\xa1ole, zunaj programov rednih \xc5\xa1ol. Tu poteka na\xc4\x8din pouka po na\xc4\x8delih in metodah andragogike, tako je nastala tudi posebna veja andragogike, ki se imenuje industrijska andragogika. Pri njenem nastanku je imel veliko vlogo znan ameri\xc5\xa1ki psiholog in sociolog utemeljitelj behaviorizma E.L.Thorndike ter njegovi u\xc4\x8denci. Danes se metode andragogike pogosto uporabljajo pri dopolnilnem izobra\xc5\xbeevanju brezposelnih delavcev, da bi jim tako omogo\xc4\x8dili bolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti za ponovno zaposlitev._NEWLINE__NEWLINE_Industrijska andragogika se ukvarja z izobra\xc5\xbeevanjem z zaposlenimi osebami in je povezana z drugimi disciplinami, katere se ukvarjajo z vzgojo in izobra\xc5\xbeevanjem. Ima dru\xc5\xbebeni zna\xc4\x8daj in je razvila svojo prakso ter teorijo. Razvila se je predvsem zaradi potrebe dela in upravljanja v dru\xc5\xbebi. Obmo\xc4\x8dje njenega delovanja je raznoliko in \xc5\xa1iroko, pomaga si s podpirajo\xc4\x8dimi disciplinami kot so, ergonomija, psihologija, fiziologija dela in \xc5\xa1e vrsta drugih. Andragogika se je od za\xc4\x8detka 30-tih let 20-tega stoletja, do danes, razvila v razne specialne smeri, kot so penolo\xc5\xa1ka andragogika, gerontogo\xc5\xa1kaandragogika ali andragogika tretjega \xc5\xbeivljenjskega obdobja, komparativna, voja\xc5\xa1ka- andragogika. Vse smeri andragogike imajo svojo prakso in s\xc4\x8dasoma v njih nastajajo nove prakse in teorije. Pri industrijski andragogiki je glavni poudarek na izobra\xc5\xbeevanju zaposlenih v vseh fazah delovnih procesov in izbolj\xc5\xa1anju socialnega ozra\xc4\x8dja med zaposlenimi.\n_START_SECTION_\nIndustrijska andragogika v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija je imela v nekdanji Jugoslaviji sorazmerno precej podro\xc4\x8dij, katera so pokrivali z dodatnim andrago\xc5\xa1kim izobra\xc5\xbeevanjem razli\xc4\x8dniih nosilcev izobra\xc5\xbeevanja kot so delavske univerze po ve\xc4\x8djih mestih, \xc5\xa1ole velikih tehni\xc5\xa1kih sistemov kot so, elektrogospodarstvo, \xc5\xbeeleznice, pomorstvo, po\xc5\xa1ta, telekomunikacije in velikih industrij, tekstila, rudarstva, elektrotehnike, strojni\xc5\xa1tva, katere so odpirale svoje \xc5\xa1ole za vzgojo in izobra\xc5\xbeevanje zaposlenih, mimo rednih univerz. To se je po osamosvojitvi Slovenije \xc5\xbeal podrlo, nekaj teh \xc5\xa1ol se je preoblikovalo v redne \xc5\xa1ole, nekaj redkih se je ustanovilo znova- npr.-\xc5\xa0olski center Gorenje v Velenju, ki je trenutno center z dobro organiziranim tovrstnim izobra\xc5\xbeevanjem. Dober je bil tudi izobra\xc5\xbeevalni center v razvojnem in\xc5\xa1titutu TAM-Maribor, ki so \xc5\xbeal razpustili. Danes se \xc5\xbee pojavljajo problemi da veliki tehni\xc5\xa1ki sistemi nimajo ve\xc4\x8d dovolj usposobljenega tehni\xc5\xa1kega kadra, lahko prav zaradi tega razpadejo.\n_START_SECTION_\nAndragogika tretjega \xc5\xbeivljenjskega obdobja\n_START_PARAGRAPH_\nAndragogika tretjega \xc5\xbeivljenjskega obdobja je del vede andragogike. Preu\xc4\x8duje izobra\xc5\xbeevanje starej\xc5\xa1ih odraslih. Nana\xc5\xa1a se na starej\xc5\xa1e odrasle v po-poklicnem obdobju, ki jih imamo navado obravnavati kot mlaj\xc5\xa1e starej\xc5\xa1e, katerih zna\xc4\x8dilnost naj bi bila, da imajo kon\xc4\x8dno \xc4\x8das, da so \xc5\xbeeljni spoznanj, da so pripravljeni sodelovati v dru\xc5\xbebi kot dejavni dr\xc5\xbeavljani ali kot potro\xc5\xa1niki. Res je, da po-poklicno obdobje, tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje, vsem prina\xc5\xa1a nove mo\xc5\xbenosti, vendar je tako okle\xc5\xa1\xc4\x8den in posplo\xc5\xa1en pogled na starej\xc5\xa1e odrasle neustrezen, saj so odrasli v tem obdobju silno razli\xc4\x8dni. Kon\xc4\x8dno pride do izraza njihova individualnost, ki so jo gradili na svoji \xc5\xbeivljenjski poti, zato sta tudi njihov slog upokojevanja in njihov na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja v pokoju razli\xc4\x8dna, razli\xc4\x8dno pa je tudi njihovo izobra\xc5\xbeevanje.\n_START_SECTION_\nAndragogika poznej\xc5\xa1ih let \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nAndragogika poznej\xc5\xa1ih let \xc5\xbeivljenja (tudi geragogika, gerontogogika) ima \xc5\xa1ir\xc5\xa1i predmet preu\xc4\x8devanja kot andragogika tretjega \xc5\xbeivljenjskega obdobja. Preu\xc4\x8duje izobra\xc5\xbeevanje starej\xc5\xa1ih odraslih, ki so v razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih polo\xc5\xbeajih. To so starej\xc5\xa1i delavci, starej\xc5\xa1i pred upokojitvijo, starej\xc5\xa1i odrasli v tretjem \xc5\xbeivljenjskem obdobju ali v dinami\xc4\x8dnem \xe2\x80\x9c\xc4\x8dasu med delom, pokojem in starostjo\xe2\x80\x9d, osebe v \xc4\x8detrtem \xc5\xbeivljenjskem obdobju ali stanju odvisnosti, ki so najpogosteje v visoki starosti in v institucionalni oskrbi. Vse bolj pa prevladuje prepri\xc4\x8danje, da v dana\xc5\xa1njem postmodernem \xc4\x8dasu ni ve\xc4\x8d natanko lo\xc4\x8denih \xc5\xbeivljenjskih obdobij, ki bi se vrstila drugo za drugim po kronolo\xc5\xa1kem redu. In ko govorimo o izobra\xc5\xbeevanju odraslih, bi bilo danes nesmiselno govoriti o izobra\xc5\xbeevanju starej\xc5\xa1ih, srednje starih ali mlaj\xc5\xa1ih odraslih. Njihova leta ne determinirajo njihovega izobra\xc5\xbeevanja, marve\xc4\x8d je v tem pogledu determinanten njihov dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj. Zato obravnavamo prvo \xc5\xbeivljenjsko obdobje (neko\xc4\x8d \xc4\x8das \xc5\xa1olanja in priprave na poklic), drugo \xc5\xbeivljenjsko obdobje (\xc4\x8das zaposlenosti), tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje (\xc4\x8das po upokojitvi) in \xc4\x8detrto \xc5\xbeivljenjsko obdobje (\xc4\x8das, ki ga pre\xc5\xbeivimo v institucionalni oskrbi), manj kot obdobja, temve\xc4\x8d bolj kot stanja, ta pa lahko nastopijo kadarkoli vzdol\xc5\xbe \xc5\xbeivljenja. \xc5\xa0olamo in izobra\xc5\xbeujemo se ob\xc4\x8dasno skozi vse \xc5\xbeivljenje, smo zaposleni ali nezaposleni, odvisni ali neodvisni. Andragogika preu\xc4\x8duje tudi izobra\xc5\xbeevanje tistih, ki se ukvarjajo s starej\xc5\xa1imi. V stanju zaposlenosti imamo \xc5\xbeeljo in mo\xc5\xbenosti, da se izobra\xc5\xbeujemo in napredujemo, lahko pa te \xc5\xbeelje in mo\xc5\xbenosti ni. \xc4\x8ce je temu tako, nastopi \xe2\x80\x9cstanje starej\xc5\xa1ega delavca\xe2\x80\x9d. Kadar smo nezaposleni, lahko nastopijo zna\xc4\x8dilnosti tretjega \xc5\xbeivljenjskega obdobja (imamo prosti \xc4\x8das, \xc4\x8das za osebnostno rast, \xc4\x8das za odnose), \xc4\x8detrto \xc5\xbeivljenjsko obdobje ali \xc4\x8das nepopravljive odvisnosti od drugih lahko nastopi prav tako kadarkoli v \xc5\xbeivljenju. Dovolj je, da do\xc5\xbeivimo avtomobilsko nesre\xc4\x8do,ki nas pohabi in naredi odvisne in tako ni nujno, da smo odvisni le zaradi starostnih sprememb, ki nastopijo po \xe2\x80\x9czdravi starosti\xe2\x80\x9d. Predmet preu\xc4\x8devanja andragogike poznej\xc5\xa1ih let \xc5\xbeivljenja so torej starej\xc5\xa1i odrasli(vendar ne starej\xc5\xa1i po letih, denimo starej\xc5\xa1i od 40-tega, 50-tega ali 60-tega leta dalje, temve\xc4\x8d starej\xc5\xa1i po dru\xc5\xbebenem polo\xc5\xbeaju in stanju) in njihovo izobra\xc5\xbeevanje, ki se nana\xc5\xa1a na njihova \xc5\xbeivljenjska vpra\xc5\xa1anja, potrebe, \xc5\xbeelje, hotenja, stremljenja (motivi za izobra\xc5\xbeevanje). Predmet preu\xc4\x8devanja so tudi na\xc4\x8dini, kako zadr\xc5\xbeati starej\xc5\xa1e v dru\xc5\xbebi, kako naj ti ostanejo integrirani v dru\xc5\xbebo ali kako jih reintegrirati, tudi z izobra\xc5\xbeevanjem, kulturo, pla\xc4\x8danim in prostovoljnim delom (dru\xc5\xbebena reintegracija). U\xc4\x8dinke izobra\xc5\xbeevanja starej\xc5\xa1ih odraslih merimo z merilom bogastva (bolj\xc5\xa1e materialno \xc5\xbeivljenje, bolj\xc5\xa1a preskrbljenost, samozadostnost, bolj\xc5\xa1a zadovoljenost potreb), z merilom participacije (ve\xc4\x8d neodvisnosti in sodelovanja v dru\xc5\xbebi), z merilom osebnostne rasti( ve\xc4\x8d znanja, ve\xc4\x8d spretnosti, spremenjene lastnosti). Tisti, ki se izobra\xc5\xbeujejo v poznej\xc5\xa1ih letih \xc5\xbeivljenja se navadno po\xc4\x8dutijo bolj integrirani, bolj varni, bolj obdani, bolj samozavestni, bolj vedo\xc5\xbeeljni. Postanejo vir znanja za vrstnike in za druge generacije. Izobra\xc5\xbeevanje starej\xc5\xa1ih odraslih je neizogibno potrebno, \xc4\x8de \xc5\xbeelimo dose\xc4\x8di dejavno staranje in povezanost generacij. Predmet preu\xc4\x8devanja andragogike poznej\xc5\xa1ih let \xc5\xbeivljenja so torej: starej\xc5\xa1i odrasli, potrebe starej\xc5\xa1ih odraslih in dru\xc5\xbebene potrebe, zna\xc4\x8dilnosti izobra\xc5\xbeevanja starej\xc5\xa1ih odraslih, recipro\xc4\x8dno, vzajemno, sodelovalno, transformativno, raziskovalno, izkustveno, akcijsko u\xc4\x8denje starej\xc5\xa1ih, izobra\xc5\xbeevanje starej\xc5\xa1ih odraslih z vidika njihovih osebnih potreb in dru\xc5\xbebenih potreb, programiranje in izvedba izobra\xc5\xbeevanja zanje, metode izobra\xc5\xbeevanja, metode in oblike izobra\xc5\xbeevanja v poznej\xc5\xa1ih letih \xc5\xbeivljenja itd. Andragogiko tretjega \xc5\xbeivljenjskega obdobja in andragogiko poznej\xc5\xa1ih let \xc5\xbeivljenja so v Sloveniji pri\xc4\x8dele razvijati ustanoviteljice Slovenske univerze za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje (1984-) Du\xc5\xa1ana Findeisen in Ana Krajnc pri \xc4\x8demer so se sprva naslonile predvsem na svoje opazovanje inducirane prakse, kasneje pa na teorije kot so teorija \xc5\xbeivljenjskega kroga (angl. life span theory), teorijo izpleta, razli\xc4\x8dne teorije skupnosti, teorije dru\xc5\xbeine, teorije potreb, andrago\xc5\xa1ke teorije, ipd. Sonja Kump in Sabina-Jelenc Kra\xc5\xa1ovec pa sta dve in pol desetletji kasneje prispevali pomembno delo Prestari za u\xc4\x8denje? Izobra\xc5\xbeevanje starej\xc5\xa1ih odraslih je predmet obravnave \xc5\xa1tevilnih \xc4\x8dlankov objavljenih predvsem v Andrago\xc5\xa1kih spoznanjih, Kakovostni starosti, Reviji za socialno delo, Zdravstvenem vestniku in drugih revijah, Pomemben vir s podro\xc4\x8dja andragogike poznej\xc5\xa1ih let \xc5\xbeivljenja je tudi evropski projekt FORAGE in je spletna stran tega projekta. Na tej strani se ustvarja baza podatkov o kvalitativnih in kvantitativnih \xc5\xa1tudijah, teoriji, praksah, znanstvenih in strokovnih revijah, newsletters, projektih, konferencah, filmih in drugih virih, ki obravnavajo izobra\xc5\xbeevanje starej\xc5\xa1ih odraslih. V Sloveniji bi tako kot v nekaterih drugih evropskih dr\xc5\xbeavah potrebovali in\xc5\xa1titut za preu\xc4\x8devanje starosti (neko\xc4\x8d smo \xc5\xbee imeli In\xc5\xa1titut za geriatrijo in socialno gerontologijo), kajti skupina starej\xc5\xa1ih je tako obse\xc5\xbena, da potrebuje ve\xc4\x8d sebi lastnih ustanov.\n_START_SECTION_\nMedgeneracijsko u\xc4\x8denje in izobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nAndragogika preu\xc4\x8duje tudi medgeneracijsko u\xc4\x8denje in izobra\xc5\xbeevanje. Postavi se vpra\xc5\xa1anje, kaj je medgeneracijsko izobra\xc5\xbeevanje? To vsekakor ni vsako izobra\xc5\xbeevanje, kjer so udele\xc5\xbeenci razli\xc4\x8dnih generacij. Da bi lahko govorili o medgeneracijskem izobra\xc5\xbeevanju, mora obstajati (1) u\xc4\x8denje ene ali ve\xc4\x8d generacij o neki drugi generaciji (2) skupno u\xc4\x8denje ve\xc4\x8d generacij drugih od drugih, (3) skupno u\xc4\x8denje in skupno delovanje ve\xc4\x8d generacij in njihovo skupno ustvarjanje novega znanja. Medgeneracijsko izobra\xc5\xbeevanje in prakse naj bi utrdili poznavanje problematike generacij in vezi med njimi. Medgeneracijsko izobra\xc5\xbeevanje so v Sloveniji prvi, \xc5\xbee pred dvajsetimi leti, uvedli v In\xc5\xa1titutu Antona Trstenjaka. Z vpra\xc5\xa1anjem medgeneracijskega u\xc4\x8denja se \xc5\xbee nekaj \xc4\x8dasa ukvarja Slovenska filantropija, od leta 2000 pa je medgeneracijsko izobra\xc5\xbeevanje tudi predmet raziskovanja in ob\xc4\x8dasno tudi prakse Slovenske univerze za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje. Ta je ustanovna \xc4\x8dlanica mre\xc5\xbee EMIL, a European Map of Intergenerational Learning in soavtorica spletnega izobra\xc5\xbeevalnega programa Stopimo skupaj, bodimo skupaj - medgeneracijsko izobra\xc5\xbeevanje, ki je podlaga nastajajo\xc4\x8demu Evropskemu spri\xc4\x8devalu medgeneracijskega u\xc4\x8denja v evropskem projektu ECII, ki ga koordinira sklad Beth Johnson Foundation iz Velike Britanije in je dele\xc5\xbeen finan\xc4\x8dne podpore Evropske komisije.'