b'\n_START_ARTICLE_\nUpravljanje s talenti\n_START_PARAGRAPH_\nUpravljanje s talenti (tudi ravnanje s talenti, angle\xc5\xa1ko talent management) je vse bolj uveljavljen pristop v upravljanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih virov. Predpostavlja pristop, ki temelji na iskanju talentiranih posameznikov za specifi\xc4\x8dno delovno mesto.\n_START_SECTION_\nKadrovski oddelek\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1970 in 1980 se je s podro\xc4\x8djem \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih virov ukvarjal kadrovski oddelek. Skrbel je za zaposlovanje novega kadra, sistem pla\xc4\x8d in zagotavljanje bonitet. Kadrovski oddelek je v tem obdobju predstavljal le enega izmed oddelkov v organizaciji.\n_START_SECTION_\nStrate\xc5\xa1ki mened\xc5\xbement\n_START_PARAGRAPH_\nV osemdesetih in devetdesetih letih se je za\xc4\x8del uveljavljati strate\xc5\xa1ki mened\xc5\xbement. V primerjavi s kadrovskim oddelkom v prej\xc5\xa1njih desetletjih se je strate\xc5\xa1ki mened\xc5\xbement razlikoval v svoji vlogi v organizaciji ter v na\xc4\x8dinu dela. Naloga kadrovskega oddelka je bila \xc5\xa1e vedno zaposlovanje, le da so se tu mened\xc5\xbeerji \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih virov posvetili predvsem zaposlovanju primernih ljudi, po potrebi pa so organizirali tudi dodatna izobra\xc5\xbeevanja in usposabljanja. Njihova naloga je bila analiza dela in organizacijske strukture. Kadrovski oddelek je na tej razvojni stopnji skrbel tudi za nagrade in primerna nadomestila za delo, in sicer v obliki razli\xc4\x8dnih bonitet, delnic in raznih dodatkov za delo. Vloga mened\xc5\xbementa v organizaciji je bila na tej stopnji podporna, in sicer je kadrovski oddelek pridobil vlogo partnerja vodilnih v organizaciji.\n_START_SECTION_\nVojna za talente\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda\xc2\xa0\xc2\xbbtalent\xc2\xab\xc2\xa0se je v kadrovskih krogih za\xc4\x8dela uporabljati po zaslugi podjetja McKinsey & Company (1997), in sicer po objavi \xc5\xa1tudije, v kateri so uporabili izraz\xc2\xa0\xc2\xbbvojna za talente\xc2\xab (angle\xc5\xa1ko\xc2\xa0\xc2\xbbwar for talent\xc2\xab). Izraz je nakazoval na spremembo v dojemanju kadra v smeri\xc2\xa0\xc2\xbbboja\xc2\xab\xc2\xa0za pridobivanje in ohranjanje najbolj\xc5\xa1ih in najbolj usposobljenih ljudi za dolo\xc4\x8deno delovno mesto. Izraz upravljanje s talenti se je razvil prav v sklopu\xc2\xa0\xc2\xbbvojne za talente\xc2\xab\xc2\xa0in predstavlja tisti del kadrovskega dela, ki se ukvarja z zaposlovanjem najbolj\xc5\xa1ih kadrov za specifi\xc4\x8dno delovno mesto, aktivnim ravnanjem s talentiranimi zaposlenimi in zadr\xc5\xbeanjem najbolj\xc5\xa1ih v organizaciji.\n_START_SECTION_\nOpredelitev pojma upravljanje s talenti\n_START_PARAGRAPH_\nUpravljanje s talenti pomeni privabljanje, identifikacijo, razvoj, sodelovanje/ohranjanje in uvajanje tistega kadra z visokimi potenciali, ki so za organizacijo specifi\xc4\x8dnega pomena (CIPD, 2007 citirano po Davis, B. in Davis B. J. (2011)., str. 4._NEWLINE_Izraz upravljanje s talenti (angle\xc5\xa1ko talent management) je sestavljen iz dveh besed, in sicer mened\xc5\xbementa kot upravljanja, vodenja, ravnanja s posamezniki ter besedo talent, kot umsko ali fizi\xc4\x8dno sposobnost, zaradi katere posameznik izstopa iz mno\xc5\xbeice. Upravljanje s talenti v grobem pomeni upravljanje in vodenje posameznikov, ki so izrazito sposobni na dolo\xc4\x8denem podro\xc4\x8dju. Avtorja Brent Davis in Barbara J. Davis upravljanje s talenti definirata kot\xc2\xa0\xc2\xbbsistemati\xc4\x8den in dinami\xc4\x8den proces odkrivanja, razvijanja in ohranjanja talentiranih posameznikov\xc2\xab._NEWLINE_Athey je proces upravljanja s talenti predstavila v \xc5\xa1tiri-stopenjskem modelu, sestavljenem iz procesa zaposlovanja, uvajanja, razvoja in ohranjanja klju\xc4\x8dnega kadra v organizaciji. Proces uvajanja po njeni definiciji predpostavlja identifikacijo posameznikov z \xc5\xbeelenimi kompetencami, znanjem, iskanjem najbolj\xc5\xa1ih posameznikov v organizaciji ter omogo\xc4\x8danje optimalnih pogojev za njihov razvoj in izra\xc5\xbeanje njihovih kompetenc. Avtorica poleg omenjenih \xc5\xa1tirih stopenj izpostavlja vpliv organizacijske klime na uspe\xc5\xa1nost modela upravljanja s talenti. Za optimalno delovno okolje mora organizacija ukaze in kontrolo nadomesti z zaupanjem in spo\xc5\xa1tovanjem, vrednotenje dela z zmago \xe2\x80\x93 porazom pa s povezovalno in sodelovalno kulturo. Ideja sloni na predpostavki, da se talentirani kadri raje zaposlujejo v organizacijah, kjer so zaposleni usklajeni, sposobni, opravljajo svoje obveznosti in so zato bolj produktivni.'