b'\n_START_ARTICLE_\nLyon\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nLyon se nahaja v vzhodni Franciji v severnem delu doline reke Rone ob njenem soto\xc4\x8dju z reko Saono, med Alpami na vzhodu in Centralnim masivom na zahodu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLyon je bil ustanovljen kot rimska Colonia Copia Claudia Augusta Lugdunum leta 43 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem pod Julijem Cezarjem na ozemlju galske naselbine, imenovane Lug[o]dunon. Zaradi svoje geografske lege je kmalu postal glavno mesto rimske Galije Lugdunensis, sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de glavnih rimskih cest v Galiji, ob soto\xc4\x8dju dveh plovnih rek, Rone in Saone. V njem sta bila med drugim rojena dva rimska cesarja, Klavdij (10 BC) in Karakala (186 AD)._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo je v te kraje pri\xc5\xa1lo \xc5\xbee zelo zgodaj. Veliki kr\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1kof Lugdunuma v 2. stoletju, Irenej Lyonski, doma iz Smirne (umrl okoli 202), je nasledil njegovega predhodnika, svetega Potina (Pothinusa)._NEWLINE_Pod Flavijem Aetijem  so v mestu dobili pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de burgundski begunci iz Wormsa, ki so ga 437 poru\xc5\xa1ili Huni. Leta 461 je Lugdunum postal glavno mesto novega Burgundskega kraljestva._NEWLINE_Mesto so v 6. stoletju zavzeli Franki, v naslednjem stoletju pa so ga opusto\xc5\xa1ili Saraceni. Ponovno se je postavil na noge pod Karlom Velikim. V letu 843 je skupaj z njegovo okolico za Saono (Srednja Frankovska) z Verdunskim mirom pripadel Lotarju I., in kasneje postal del Arelatskega kraljestva. _NEWLINE_Lyon je po dalj\xc5\xa1em obdobju bojev za oblast med grofi Lyonnaisa in nad\xc5\xa1kofi; le-ti so leta 1078 za \xc4\x8dasa pape\xc5\xbea Gregorja VII. pridobili naslov Primat des Gaules; v 13. stoletju dosegel mestne pravice. Leta 1312 je Lyon pri\xc5\xa1el pod neposredno oblast francoskih kraljev (v \xc4\x8dasu Filipa IV. in postal komuna._NEWLINE_Med verskimi vojnami v 16. stoletju med katoliki in protestanti se je leta 1572 v mestu ponovila \xc5\xa1entjernejska no\xc4\x8d, val nasilja proti hugenotom, ki se je za\xc4\x8del 24. avgusta istega leta v Parizu in kasneje zajel tudi francosko pode\xc5\xbeelje._NEWLINE_V \xc4\x8dasu francoske revolucije so maja 1793 kraljevi privr\xc5\xbeenci v mestu dvignili protirevolucionarno vstajo, katero pa je revolucionarna vojska kruto zadu\xc5\xa1ila. Tedaj je bilo ime Lyona spremenjeno v Commune-Affranchie._NEWLINE_Lyonski delavci v proizvodnji svile, tedaj glavni industrijski panogi mesta, so zaradi te\xc5\xbekega ekonomskega polo\xc5\xbeaja uprizorili dve vstaji v letih 1831 in 1834. Med prvo vstajo je bila med drugim kot ena prvih uporabljena tudi \xc4\x8drna zastava - simbol protesta._NEWLINE_Lyon je bil med drugo svetovno vojno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de nem\xc5\xa1kih okupacijskih sil kot tudi mo\xc4\x8dnega odporni\xc5\xa1kega gibanja. Skrivni prehodi skozi hi\xc5\xa1e, imenovani traboules, so omogo\xc4\x8dali odpornikom uiti gestapovskim racijam. Mesto so 26. maja 1944 bombardirala zavezni\xc5\xa1ka letala, 3. septembra istega leta pa so ga osvobodile enote Prve svobodne francoske divizije in Francoskih notranjih sil.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu je po javnih cestah dvakrat potekala dirka za Veliko nagrado Francije, v letih 1914, ko je zmagal Christian Lautenschlager z Mercedesom 18/100, in 1924, ko je zmagal Giuseppe Campari z Alfo Romeo P2'