b'\n_START_ARTICLE_\nFranc \xc5\xa0kofi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kofi\xc4\x8d je na Dunaju \xc5\xa1tudiral pravo, kjer je leta 1878 tudi promoviral. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je slu\xc5\xbeboval v raznih krajih, med drugim v Ljubljani, Novem mestu in nazadnje kot okrajni sodnik v \xc5\xa0kofji Loki. Leta 1889 je bil med ustanovitelji dru\xc5\xa1tva Pravnik. Strokovna besedila je objavljal v Slovenskem pravniku, Koledarju Mohorjeve dru\xc5\xbebe in Slovenskih ve\xc4\x8dernicah. Pisal pa je tudi politi\xc4\x8dna, dru\xc5\xbebenokriti\xc4\x8dna narodnoprebudna besedila.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc5\xa0kofi\xc4\x8devo dramatiko sta poleg odlo\xc4\x8dnosti zna\xc4\x8dilna tudi uporni\xc5\xa1tvo in ironija. Politi\xc4\x8dna drama Gospod s Preseka (Ljubljanski zvon, 1886) iz \xc4\x8dasa reformacije in kme\xc4\x8dkih uporov prina\xc5\xa1a trpko ob\xc4\x8dutje nem\xc5\xa1kega pritiska v drugi polovici 19. stoletja ter obsoja slovensko krotkost in malodu\xc5\xa1je. V komediji Mar\xc3\xad (Ljubljanski zvon, 1892) pa razkriva nasprotja v takratni slovenski dru\xc5\xbebi in slabosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dajev.'