b'\n_START_ARTICLE_\nZdru\xc5\xbeeno kraljestvo Velike Britanije in Irske\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeeno kraljestvo Velike Britanije in Irske (United Kingdom of Great Britain and Ireland) je bila dr\xc5\xbeava, ki je nastala z zdru\xc5\xbeitvijo kraljevine Velike Britanije z Irsko kraljevino leta 1801. Trajala je do leta 1922, ko je bila vklju\xc4\x8dena v Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.\n_START_SECTION_\nOdnosi med Veliko Britanijo in Irsko kraljevino\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi angle\xc5\xa1ki kralj, ki je zasedel irsko ozemlje, je bil Henrik II. Angle\xc5\xa1ki leta 1171, ki je s tem hotel prepre\xc4\x8diti nastanek nove normanske dr\xc5\xbeave. Pape\xc5\xbe Hadrijan IV. je osvojitev potrdil in imenoval za vladarja novih ozemelj Henrikovega sina Ivana. Ko je pozneje Ivan Brez de\xc5\xbeele zasedel angle\xc5\xa1ki prestol, so ta ozemlja avtomati\xc4\x8dno postala odvisna od angle\xc5\xa1ke krone, vendar je \xc5\xa1lo v glavnem za formalnost, saj se je Irska uspe\xc5\xa1no samoupravljala. \xc5\xa0ele v 13. in 14. stoletju se je za\xc4\x8dela uvajati angle\xc5\xa1ka zakonodaja Common Law, \xc4\x8deprav so bili angle\xc5\xa1ki priseljenci \xc5\xbee v precej\xc5\xa1nji meri asimilirani. Do izrecnega pritiska oblasti na Irce je pri\xc5\xa1lo v 16. stoletju, ko so bila posestva doma\xc4\x8dinov, katolikov, razla\xc5\xa1\xc4\x8dena in dodeljena angle\xc5\xa1kim in \xc5\xa1kotskim protestantskim kolonom. S tem so se za\xc4\x8deli politi\xc4\x8dni spopadi v imenu religije, ki se vse do danes \xc5\xa1e niso povsem unesli. Medtem ko so Angle\xc5\xbei, Vali\xc5\xbeani in pozneje \xc5\xa0koti sprejeli protestantizem, so Irci ostali katoliki, tudi zato, ker je verska reforma sovpadala z angle\xc5\xa1ko osvajalno politiko. Pod Henrikom VIII. je bila angle\xc5\xa1ka oblast na Irskem izpopolnjena: angle\xc5\xa1ki koloni so popolnoma spremenili stare fevdalne navade in gelsko izro\xc4\x8dilo je zamrlo. _NEWLINE_Irski prestol je bil od vsega za\xc4\x8detka apana\xc5\xbea angle\xc5\xa1kega kralja, se pravi njegov osebni vir dohodkov, kar je predpostavljalo njegov nadzor politike in gospodarstva. Kralja je v irskem parlamentu zastopal Lord Deputy, pozneje Lord Lieutenant of Ireland, ki je le redkokdaj bil Irec. Dvodomni irski parlament je imel malo oblasti, saj je bila \xc5\xbee njegova ustanovna listina iz leta 1494 (Poynings\' Law) poimenovana kot "An Act that no Parliament be holden in this Land until the Acts be certified into England" (=dogovor o neobstojnosti lokalnega parlamenta brez angle\xc5\xa1kega dovoljenja) ._NEWLINE_V teku stoletij se stanje ni veliko spreminjalo. \xc5\xa0e leta 1782 se je britanski parlament skliceval na listino, odobreno leta 1719, ki je ugotavljala, da "si irski parlament prisvaja zakonodajno in sodno oblast, kar je treba preu\xc4\x8diti, popraviti in urediti" v smislu dejstva, da je Irska kraljevina podlo\xc5\xbena angle\xc5\xa1ki kroni in britanskemu parlamentu, ki "je popolnoma upravi\xc4\x8den, da izdaja zakone, ki veljajo tudi za irsko prebivalstvo" . Temu stali\xc5\xa1\xc4\x8du se je uprl irski parlament, ki je istega leta 1782 izdal Constitution (ustavni zakon), s katerim zavra\xc4\x8da britanske omejitve svoje zakonodajne pravice. Dejansko je bila s tem pospe\xc5\xa1ena irska vstaja iz leta 1798, ki je direktno povzro\xc4\x8dila zdru\xc5\xbeenje Irske z Veliko Britanijo.\n_START_SECTION_\nUstanovitev dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovno listino Act of Union (1800) je sestavljalo osem poglavij. V prvih \xc5\xa1tirih poglavjih so bile urejene politi\xc4\x8dne strani dogovora, to je razpustitev irskega parlamenta in dr\xc5\xbeavne suverenosti za obe dr\xc5\xbeavi, ki naj se zdru\xc5\xbeita pod imenom Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo Velike Britanije in Irske; med drugim je bilo predvideno, da bodo imeli Irci preko sto sede\xc5\xbeev v novem zdru\xc5\xbeenem parlamentu, kar je bilo ve\xc4\x8d, kot bi jim pripadalo glede na \xc5\xa1tevilo prebivalcev. S petim poglavjem je bila dolo\xc4\x8dena ustanovitev skupne anglo-irske cerkve. \xc5\xa0esto poglavje je vsebovalo carinske dogovore, ki so potrjevali carinske prispevke na irski uvoz britanskega blaga in so omejevali britanske dajatve na uvoz iz irskih krajev. Sedmo poglavje je dolo\xc4\x8dalo odstop dveh sedemdesetin irskega dohodka v dr\xc5\xbeavne blagajne. Z osmim poglavjem so bili urejeni pravni vidiki dogovora. Nastala je tudi nova dr\xc5\xbeavna zastava, ki je \xc5\xa1e danes zastava Zdru\xc5\xbeenega kraljestva, to je kombinacija prej\xc5\xa1nje britanske zastave s kri\xc5\xbeem svetega Patrika, ki predstavlja Irsko. _NEWLINE_Irci so od zdru\xc5\xbeitve pri\xc4\x8dakovali preklic zakonov, ki so v britanskem parlamentu prepovedovali prisotnost katoli\xc4\x8danov in prezbiterjancev, toda Jurij III. je izrecno nastopil proti vsakemu odloku, ki bi nasprotoval njegovi prisegi o za\xc5\xa1\xc4\x8diti anglikanske cerkve. V naslednjih letih so se vrstile mno\xc5\xbei\xc4\x8dne ljudske manifestacije, ki so privedle leta 1829 do katoli\xc5\xa1ke emancipacije v parlamentu.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna politika\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska revolucija in njene posledice so imele znaten politi\xc4\x8dni in socialni odmev na Britanskem. Britanci, sicer globoko konservativni, so razumeli francoski padec monarhije in Napoleonove vojne kot skrajno potrebo po modernizaciji svojega monarhi\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima. K takemu mi\xc5\xa1ljenju je pripomogel tudi sam prestolonaslednik in kraljevi regent Jurij Friderik (bodo\xc4\x8di kralj Jurij IV. Britanski), ko je leta 1820 vlo\xc5\xbeil parlamentu pro\xc5\xa1njo za lo\xc4\x8ditev od soproge Karoline in zakonsko zvezo z dotedanjo ljubico. Javno mnenje je zahtevalo, tudi s pouli\xc4\x8dnimi demonstracijami, demokratizacijo dr\xc5\xbeave. To je povzro\xc4\x8dilo za\xc4\x8detek tako imenovane dobe reform, ki je trajala do leta 1837._NEWLINE_Ustavne spremembe te dobe so ve\xc4\x8dinoma reforme parlamenta in kr\xc4\x8denje kraljeve oblasti. Zelo pomembni sta odlo\xc4\x8ditvi v zvezi z versko pripadnostjo akademikov in politikov. Leta 1829 je bil preklican zakon, ki je omejeval poklicno uveljavitev ne-anglikanskih protestantov. Zaradi upravi\xc4\x8dene bojazni pred irsko vstajo je bil \xc5\xa1e istega leta ratificiran tudi zakon o emancipaciji katolikov, ki je preklical zgodovinske omejitve politi\xc4\x8dne kariere katoli\xc4\x8danov. Ti dve odlo\xc4\x8ditvi nista pomembni samo zaradi njune o\xc4\x8ditne demokrati\xc4\x8dnosti, temve\xc4\x8d predvsem zaradi vloge obeh politi\xc4\x8dnih vej parlamenta, Tory in Whig, pri odlo\xc4\x8ditvi: postalo je jasno, da ne more priti do bistvenih reform brez njunega konkretnega sodelovanja. Druga\xc4\x8de povedano, konzervativna in nepopustljiva stranka aristokratskih torijev je morala sprejeti napredne ideje liberalnih whigov . Takoj\xc5\xa1nja posledica je bila globoka sprememba v parlamentarnem sistemu. Mno\xc5\xbeica parlamentarnih sede\xc5\xbeev, ki jih je kontrolirala malo\xc5\xa1tevilna elita posestnikov, je bila ukinjena s sprejemom predstavnikov ve\xc4\x8djih mest in industrializiranih podro\xc4\x8dij, vendar tudi te inovacije niso \xc5\xa1le mimo verskega sekta\xc5\xa1tva. Kljub temu je parlamentarna preureditev odlo\xc4\x8dilno vplivala na politi\xc4\x8dno organizacijo mestnih uprav. Razvil se je me\xc5\xa1\xc4\x8danski srednji sloj, ki je ob podpori izobra\xc5\xbeencev privilegiral humanitarne dejavnosti, za\xc5\xa1\xc4\x8dito revnej\xc5\xa1ih kategorij prebivalstva, emancipacijo \xc5\xbeensk in pravno ureditev otro\xc5\xa1kega dela._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i reformi tega \xc4\x8dasa sta bili sprememba volilnega sistema in ukinitev trgovanja s su\xc5\xbenji. Med velike novosti, ki jih je zdru\xc5\xbeitev uvedla na Irskem, je pri\xc5\xa1teti tudi ustanovitev javnih \xc5\xa1ol z angle\xc5\xa1kim u\xc4\x8dnim jezikom. Na ta na\xc4\x8din je angle\xc5\xa1\xc4\x8dina postopoma nadomestila gel\xc5\xa1\xc4\x8dino v pogovornem jeziku. \xc5\xa0e danes, ko je gel\xc5\xa1\xc4\x8dina spet uradni jezik na Irskem, prebivalstvo v vsakdanji rabi govori ve\xc4\x8dinoma samo angle\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Leta 1834 je moral Viljem IV. sprejeti prvega ministra, ki ga je dolo\xc4\x8dila politi\xc4\x8dna ve\xc4\x8dina v parlamentu. S tem je izgubil nadzor nad parlamentom in se politi\xc4\x8dno zavezal z ve\xc4\x8dino . Z Viljemovo smrtjo se zaklju\xc4\x8di doba reform, saj je bilo dose\xc5\xbeeno ravnovesje med parlamentarno in kraljevo oblastjo. Dobo kraljice Viktorije, ki je sledila, zaznamuje \xc5\xbeivahni gospodarski razvoj, medtem ko so se politi\xc4\x8dni spori omejili ve\xc4\x8dinoma na stoletno vpra\xc5\xa1anje so\xc5\xbeitja med Angle\xc5\xbei in Irci, ozirom med protestanti in katoliki. To je privedlo leta 1920 do delitve irskega ozemlja na dve dr\xc5\xbeavi, Irsko in Severno Irsko, od katerih se je katoli\xc5\xa1ka Irska odlo\xc4\x8dila za samostojnost, protestantska Severna Irska pa je ostala v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu. Leta 1922 se je kraljevina preimenovala v Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.\n_START_SECTION_\nGospodarska rast\n_START_PARAGRAPH_\nVzporedno s parlamentarnimi reformami devetnajstega stoletja so se mno\xc5\xbeile gospodarske reforme. Ker je bil ekonomski razvoj odvisen od notranje industrializacije in razvoja trgovine s kolonijami, je bila uvedena tako imenovana free trade, to je prosta trgovina, ki je omejevala carine na uvoz in izvoz. Leta 1846 je bil preklican zakon o uvozu \xc5\xbeitaric, s \xc4\x8dimer so bile postavljene prve osnove prostega trgovanja, ki je s \xc4\x8dasom izoblikovalo britanski merkantilizem. Na finan\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju  je pri\xc5\xa1la do izraza potreba po nizki obdav\xc4\x8ditvi prebivalstva, za dosego katere so se pretekle fevdalne navade morale umakniti v prid strokovne sposobnosti in u\xc4\x8dinkovitosti novih izobra\xc5\xbeencev; dejansko je bila dav\xc4\x8dna stopnja tiste dobe le 10%, kar je manj kot v vseh modernih dr\xc5\xbeavah _NEWLINE_Gospodarska modernizacija je prestavila mednarodno pomembnost od voja\xc5\xa1ke na ekonomsko raven, kar je med drugim zelo zmanj\xc5\xa1alo vrednost preteklih zavezni\xc5\xa1tev. Velesile prej\xc5\xa1njih \xc4\x8dasov, ki so slonele na vojni mornarici, so postopoma izgubile svojo pomembnost, medtem ko je Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo razvilo ne samo vojno, temve\xc4\x8d predvsem trgovsko floto. Izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje prekomorskih posesti se z uvedbo merkantilizma ni ustavilo, poleg tega je prosta trgovina pospe\xc5\xa1ila trgovske izmenjave z nevtralnimi dr\xc5\xbeavami, na primer z ju\xc5\xbeno Ameriko. S tem je britanski imperij razvil donosno in najbolj vplivno trgovinsko poslovanje na svetu._NEWLINE_Z industrijsko revolucijo v \xc4\x8dasu vladanja kraljice Viktorije (1837-1901) je Britanski imperij dosegel vi\xc5\xa1ek gospodarske mo\xc4\x8di. Kraljica sama se sicer ni veliko udejstvovala v politiki, vendar je bila priljubljena zaradi slovesa po\xc5\xa1tene, moralne, domoljubne matere in \xc5\xbeene. V ljudskem izro\xc4\x8dilu je kraljica Viktorija ostala v spominu kot za\xc4\x8detnica miru in blaginje, \xc4\x8deprav gre zasluga za britanski napredek predvsem parlamentarcem tiste dobe. Splo\xc5\xa1no ekonomsko stanje je bilo res na vi\xc5\xa1ku, za kar pa gre zahvala industrijski revoluciji. Materialna blaginja Britancev je res dosegla visoke standarde, vendar je to bila posledica preteklih kolonialnih osvojitev in uvedbe merkantilizma. Novi \xc5\xbeivljenjski pogoji so le poglobili razlike med bogatimi in revnimi, medtem ko je srednji me\xc5\xa1\xc4\x8danski sloj nastajal iz posameznikov, ki jim je industrializacija pomagala iz rev\xc5\xa1\xc4\x8dine. Kljub opevani blaginji je prav materialno pomanjkanje opravi\xc4\x8devalo zaposlitev otrok v industriji, rudnikih, hi\xc5\xa1nih delih in prostituciji .\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ke operacije\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu Napoleonovih vojn (1803-1815) je \xc5\xa1tevilo britanskih oboro\xc5\xbeenih enot naraslo od 40 na preko 250 tiso\xc4\x8d mo\xc5\xbe , ki so se borili v osrednji Evropi. Medtem ko je Napoleon nameraval z voja\xc5\xa1kimi posegi uni\xc4\x8diti britansko gospodarstvo, je prav organizacija moderne britanske ekonomije finan\xc4\x8dno omogo\xc4\x8dila voja\xc5\xa1ko zmago. _NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno je bila britanska vojska aktivna tudi na ameri\xc5\xa1ki celini. Britanska zapora francoskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d je hudo prizadela trgovino mlade ameri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave z Evropo, zato je leta 1807 predsednik Thomas Jefferson odredil neke vrste embargo za britanske ladje v ameri\xc5\xa1kih pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih. Nesoglasja med dr\xc5\xbeavama so tudi zadevala prisilno nova\xc4\x8denje ameri\xc5\xa1kih mornarjev v britansko floto in britansko podporo doma\xc4\x8dinom, ki so se upirali ameri\xc5\xa1kemu prodiranju v notranjost de\xc5\xbeele . Po raznih bitkah se je vojna zaklju\xc4\x8dila leta 1814 s povrnitvijo na status quo._NEWLINE_Razen teh dveh vojn je dr\xc5\xbeava aktivno sodelovala \xc5\xa1e v Krimski vojni (1850), ki ni imela ve\xc4\x8djih posledic, je pa pripomogla do bolj\xc5\xa1e organizacije zdravni\xc5\xa1ke intervencije na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih._NEWLINE_Za \xc4\x8dasa vladanja Jurija V. se je v Evropi odigrala prva svetovna vojna, v teku katere je bil med glavnimi sovra\xc5\xbeniki Britancev nem\xc5\xa1ki cesar, \xc4\x8deprav kraljevi pravi bratranec. Tudi velik del britanskega plemstva je bil v tesnem sorodstvu z nem\xc5\xa1kim. Da bi dokazal \xe2\x80\x9cpristnost\xe2\x80\x9d britanske aristokracije, se je kralj leta 1917 odpovedal nem\xc5\xa1kim plemi\xc5\xa1kim nazivom in spremenil ime svoje rodbine v Windsor (namesto nem\xc5\xa1kega Saxon-Coburg-Gotha). Po njegovem zgledu so se vsi njegovi sorodniki odpovedali nem\xc5\xa1kim nazivom in si nadeli anglofone priimke.\n_START_SECTION_\nNasledstvo na prestolu\n_START_PARAGRAPH_\nOb ustanovitvi dr\xc5\xbeave leta 1801 je bil na prestolu kralj Jurij III. Britanski, ki je na stara leta hudo zbolel in je moral sprejeti regentstvo sina Jurija, kateri ga je po smrti 1820. tudi nasledil kot Jurij IV. Britanski. Za njim je 1830. zasedel prestol njegov brat Viljem IV. Britanski. Oba sta se ve\xc4\x8dkrat zoperstavila parlamentu, a brez ve\xc4\x8djih uspehov. Za \xc4\x8dasa njunega vladanja je parlament odobril ve\xc4\x8d demokrati\xc4\x8dnih zakonov in notranjih preureditev ter tako postal dejansko suveren dr\xc5\xbeavni organ . Po Viljemovi smrti leta 1837 je britanska krona pre\xc5\xa1la na njegovo ne\xc4\x8dakinjo Viktorijo, medtem ko so hanoverske posesti, kjer je veljal Salijski zakonik, pripadle mlaj\xc5\xa1emu bratu Ernestu Avgustu. Viktorija je podedovala kraljevino pri osemnajstih letih in je obdr\xc5\xbeala prestol do smrti leta 1901, ko jo je nasledil sin Edvard VII. Britanski do svoje smrti leta 1910. Za Edvardom je prestol pripadel njegovemu sinu Juriju, ki je vladal do leta 1936, to je tudi po letu 1922, ko se je kraljevina preimenovala v Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.'