b'\n_START_ARTICLE_\nDrava\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nDrava izvira na severni strani hriba Neunerkogel (it. Cima Nove Dobbiaco, 2642 m) na ju\xc5\xbenem robu Tobla\xc5\xa1kega polja, jugozahodno od mesteca San Candido (nem. Innichen). Mimo mesteca te\xc4\x8de proti vzhodu po \xc5\xa1iroki, ledeni\xc5\xa1ko preoblikovani Pustri\xc5\xa1ki dolini, po nekaj kilometrih vstopi v Avstrijo in nadaljuje pot po Vzhodni Tirolski do mesta Lienz, kjer dobi z leve prvi ve\xc4\x8dji pritok Isel. Od tu naprej te\xc4\x8de po dolini med gorovjema Kreuzeck na severu in Ziljskimi Alpami na jugu, pri Sachsenburgu vstopi v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dolino, kjer dobi mo\xc4\x8dan levi pritok M\xc3\xb6ll izpod Gro\xc3\x9fglocknerja, in zavije proti jugovzhodu mimo \xc5\xa0pitala._NEWLINE_Pri Beljaku vstopi v \xc5\xa1irno Celov\xc5\xa1ko kotlino, te\xc4\x8de skozi mesto in z desne dobi pritok Ziljo (nem. Gail) iz Ziljske doline. Od tu naprej te\xc4\x8de ve\xc4\x8dinoma proti vzhodu blizu severnega vzno\xc5\xbeja Karavank skozi dvojezi\xc4\x8dni (slovensko-nem\xc5\xa1ki) Ro\xc5\xbe prek niza preto\xc4\x8dnih hidroelektrarn in mimo Borovelj/Ferlach v vzhodni del kotline, gri\xc4\x8devnato Podjuno z velikim dele\xc5\xbeem slovenskega prebivalstva. Od Velikovca/V\xc3\xb6lkermarkt naprej vijuga po Podjuni, pri mestu Labot/Lavam\xc3\xbcnd dobi levi pritok Labotnico (nem. Lavant) iz Labotske doline ter malo ni\xc5\xbee pri vasi Vi\xc4\x8d vstopi v Slovenijo._NEWLINE_Pri Dravogradu, kjer se v Dravo steka desni pritok Me\xc5\xbea, vstopi reka v slikovito Dravsko dolino med Kozjakom na severu in Pohorjem na jugu in drugo za drugim poganja \xc5\xa1est hidroelektrarn. Z obeh strani dobiva \xc5\xa1tevilne hudourni\xc5\xa1ke pritoke (mdr. Cerkvenico, Velko, Radoljno, Lobnico s Pohorja ter (Mu\xc4\x8dko) Bistrico) izpod avstrijske Golice. Od Ru\xc5\xa1 naprej te\xc4\x8de po \xc5\xa1ir\xc5\xa1i, gosto naseljeni dolini vse do Maribora. Pod mestom je v ledenih dobah nasula obse\xc5\xbeen prodni vr\xc5\xa1aj Dravskega polja, v katerega je po koncu zadnje ledene dobe vrezala sedanjo dolino tik ob vzno\xc5\xbeju Slovenskih goric. Na Ptuju vstopi v prav tako prodno in gosto poseljeno Ptujsko polje, se dotakne gri\xc4\x8devnatih Haloz, dobi z desne pritok Dravinjo in malo pred Ormo\xc5\xbeem \xc5\xa1e z leve Pesnico._NEWLINE_Pod Ormo\xc5\xbeem te\xc4\x8de Drava \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa po slovensko-hrva\xc5\xa1ki meji, nato nadaljuje pot proti vzhodu mimo Vara\xc5\xbedina skozi hrva\xc5\xa1ko Med\xc5\xbeimurje. Pri mestu Legrad dose\xc5\xbee hrva\xc5\xa1ko-mad\xc5\xbearsko mejo in te\xc4\x8de po njej vse do Donjega Miholjca, nato mimo Osijeka do izliva v Donavo. V tem delu je prava ravninska reka in v velikih okljukih vijuga po \xc5\xa1irni in mokrotni ravnini, prepredeni z opu\xc5\xa1\xc4\x8denimi re\xc4\x8dnimi rokavi ter neprestano prestavlja svoj tok, da dr\xc5\xbeavna meja poteka le v manj\xc5\xa1i meri po sedanji re\xc4\x8dni strugi.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju etimologov je ime reke predslovanskega izvora  in naj bi se razvilo iz indoevropske besede "dreu" = te\xc4\x8di, hiteti. V anti\xc4\x8dnih virih se reka imenuje Dravus, v kasnej\xc5\xa1ih virih mdr. Drauva (799) ali Trauum (1091, 1221). Starej\xc5\xa1e nem\xc5\xa1ke oblike imena reke (mdr. Tra, Trau) in sedanje nem\xc5\xa1ko ime (Drau) so nastale iz njenega slovenskega imena.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nDrava je na\xc5\xa1a najbolj vodnata reka, saj ima obse\xc5\xbeno pore\xc4\x8dje in nekateri njeni pritoki (Isel, M\xc3\xb6ll, Lieser) dobivajo vodo iz ledenikov v Visokih Turah. V Avstriji in na celotnem toku skozi Slovenijo ima de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim z izrazitim prvim vi\xc5\xa1kom junija (taljenje ledu v najvi\xc5\xa1jih delih visokogorja in precej\xc5\xa1nje koli\xc4\x8dine padavin) in \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1im drugim vi\xc5\xa1kom v oktobru (posledica padavin in zmanj\xc5\xa1ane evapotranspiracije). Najmanj vode ima Drava februarja in januarja, saj v tem \xc4\x8dasu ve\xc4\x8dina padavin pade kot sneg. V obdobju 1971\xe2\x80\x932000 je imela Drava pri Borlu (skupaj s kanalom za HE Formin) povpre\xc4\x8dni pretok 284 m\xc2\xb3/s. Najve\xc4\x8dji pretok so pri Borlu izmerili pred izgradnjo HE Formin, in sicer 2595 m\xc2\xb3/s (5.9.1965)._NEWLINE_V zgornjem toku je Drava izrazito hudourni\xc5\xa1ka in ima precej\xc5\xa1en strmec, tako da prena\xc5\xa1a velike koli\xc4\x8dine proda in drugega plavja, ki se danes v precej\xc5\xa1nji meri nabira v zajezitvenih jezerih. Niz hidroelektrarn je temeljito spremenil njene hidrogeografske zna\xc4\x8dilnosti, saj se od Beljaka do Vara\xc5\xbedina takoreko\xc4\x8d samo preliva iz enega jezera v drugega._NEWLINE_Pred izgradnjo verige hidroelektrarn je Drava zlasti v srednjem in spodnjem toku pogosto poplavljala. Verjetno najhuj\xc5\xa1a poplava je bila zaradi dolgotrajnega in mo\xc4\x8dnega de\xc5\xbeevja novembra 1851, ko naj bi v Mariboru, po ne povsem zanesljivih podatkih, dosegla pretok 2580 m\xc2\xb3/s, kar bi lahko pomenilo celo 1000-letno vodo , saj naj bi za 230\xc2\xa0cm presegla najvi\xc5\xa1ji kasnej\xc5\xa1i vodostaj._NEWLINE_Dravsko dolino med Dravogradom in Mariborom so ponovno prizadele poplave ob koncu septembra in v za\xc4\x8detku oktobra 1882: "Poplavna voda je odna\xc5\xa1ala mostove, gospodarske objekte, hi\xc5\xa1e, drevje, les in \xc5\xbeivino. Celo trdno zgrajeni mostovi na Dravi in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga med Mariborom in Dravogradom niso vzdr\xc5\xbeali pred silovitostjo voda. Ob Dravi in njenih pritokih je bilo poru\xc5\xa1enih mnogo hi\xc5\xa1, \xc5\xbeag in mlinov."  Hude poplave so se ob Dravi pojavile \xc5\xa1e konec leta 1885, ponovne katastrofalne poplave pa 15. septembra 1903  ter 7. in 8. avgusta 1926._NEWLINE_Po izgradnji verige hidroelektrarn se je poplavna nevarnost ob Dravi sicer zmanj\xc5\xa1ala, vendar kljub temu ljudje ob reki niso povsem varni pred njimi. Ob poplavi 4. in 5. septembra 1965 je Drava zalila skoraj celotno poplavno ravnico od Maribora do Ormo\xc5\xbea in v Mariboru dosegla pretok 2280 m\xc2\xb3/s. Hudo je bilo spet v za\xc4\x8detku oktobra 1998, ko je Drava divjala po Dravski dolini med Dravogradom in Mariborom, razlila se je tudi na ve\xc4\x8d krajih med Mariborom in Zavr\xc4\x8dem. Najhuje je bilo v Dupleku, kjer je Drava podrla jez gramoznice in poplavila okoli 350 hi\xc5\xa1._NEWLINE_Po zelo de\xc5\xbeevnem mesecu oktobru je ob Dravi sledila nova katastrofa 5. novembra 2012, ko je Drava v Dravogradu dosegla izjemni pretok 2570 m\xc2\xb3/s in povzro\xc4\x8dila ogromno \xc5\xa1kodo tako na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem (mdr. je bil poplavljen Labot) kot dolvodno vse od Dravograda do Ormo\xc5\xbea. Najhuje je bilo pod Mariborom, zlasti v Male\xc4\x8dniku, Dogo\xc5\xa1ah ter Zgornjem in Spodnjem Dupleku in dolvodno od Ptuja. Poplavljeno je bilo okoli 3600 stanovanjskih hi\xc5\xa1 in 660 gospodarskih objektov, poplavne vode so po\xc5\xa1kodovale tudi strojnico hidroelektrarne Formin._NEWLINE_V teku so obse\xc5\xbene analize in preiskovalni postopki, da bi ugotovili, v kolik\xc5\xa1ni meri je poplavni val nastal tudi zaradi neustreznega odziva Verbunda, upravljalca dravskih elektrarn na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nIzgradnja verige hidroelektrarn po drugi svetovni vojni je povsem spremenila zunanjo podobo in gospodarstvo Dravske doline med Dravogradom in Mariborom. Na Dravi sicer ni bilo veliko \xc5\xbeag in mlinov, saj je bila prevelika in predivja, pa\xc4\x8d pa so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni v velikem \xc5\xa1tevilu ob spodnjem toku dravskih potokov. Nekateri lesni obrati so prerasli v industrijske, npr. tovarna lepenke v Podvelki (ustanovljena 1930) ali tovarna v\xc5\xbeigalic ob spodnjem toku Lobnice v Ru\xc5\xa1ah, ki je prenehala obratovati leta 1930._NEWLINE_Splavarstvo je bilo na Dravi verjetno razvito \xc5\xbee v 14. st., najbolj je cvetelo v 19. st., do izgradnje dravske \xc5\xbeeleznice, povsem pa je zamrlo ob za\xc4\x8detku druge svetovne vojne. Poleg desk in drugega \xc5\xbeaganega lesa so preva\xc5\xbeali \xc5\xa1e stre\xc5\xa1ne letve, okenske in vratne okvire, vinogradni\xc5\xa1ke kole, skodle, apno idr., in sicer do Maribora, Ptuja in Vara\xc5\xbedina ter naprej po Dravi in Donavi do Pan\xc4\x8deva. Poleg splavov so za prevoz blaga uporabljali tudi doma zgrajene \xc4\x8dolne, imenovane \xc5\xa1ajke, s katerimi so po reki navzdol poleg lesa vozili \xc5\xa1e kovinske izdelke, apno in druge izdelke._NEWLINE_\xc5\xbdivljenje dravskih splavarjev je v romanu Na splavih opisal pisatelj Anton Ingoli\xc4\x8d (1940)._NEWLINE_Drava je bila neko\xc4\x8d tudi zlatonosna reka, zlato je prina\xc5\xa1ala iz metamorfnih kamnin v Visokih Turah. Ponekod na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem in na Hrva\xc5\xa1kem je bilo spiranje zlata precej raz\xc5\xa1irjeno, s to dejavnostjo so se ukvarjali tudi pri nas vse do leta 1940._NEWLINE_V spodnjem toku je Drava plovna za manj\xc5\xa1e re\xc4\x8dne ladje od mesta Barcs navzdol do izliva v Donavo (199\xc2\xa0km), vendar je tovorni promet skromen. Od Barcsa do Osijeka ima reka status hrva\xc5\xa1ko-mad\xc5\xbearske meddr\xc5\xbeavne plovne poti, od Osijeka navzdol (19\xc2\xa0km) je Drava mednarodna plovna pot. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so Barcs, Beli\xc5\xa1\xc4\x87e in Osijek._NEWLINE_Turisti\xc4\x8dne ladjice vozijo turiste v Beljaku, Velikovcu, Mariboru in po Ptujskem jezeru. Med ljubitelji vodnih \xc5\xa1portov je priljubljen zgornji tok Drave od Lienza do Paterniona._NEWLINE_Od izvira Drave do Legrada na Hrva\xc5\xa1kem je ob reki speljana mednarodna Dravska kolesarska pot R1 (nem. Drauradweg), ki poteka ve\xc4\x8dinoma po lokalnih in gozdnih cestah ter poteh.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nStruga Drave je v naravnem stanju takoreko\xc4\x8d samo v spodnjem toku, od izliva Mure navzdol. V zgornjem toku je ve\xc4\x8dinoma regulirana in omejena z nizkimi protipoplavnimi nasipi, tako da te\xc4\x8de le skozi ozek pas obvodnega rastja, obdanega s travniki in pa\xc5\xa1niki._NEWLINE_Tudi v Sloveniji je sedanja Drava z nizom zajezitvenih jezer nekaj povsem drugega kot nekdanja dero\xc4\x8da reka, zlasti v brezenski soteski med Breznom in Falo, kjer so neko\xc4\x8d plovbo splavov in \xc5\xa1ajk ogro\xc5\xbeale nevarne skale v strugi. Ena najhuj\xc5\xa1ih nesre\xc4\x8d se je zgodila v no\xc4\x8di z 9. na 10. julij 1923, ko se je utrgala \xc5\xbeica brezenskega broda in so v reki utonili \xc5\xa1tirje ljudje: Miroslav Vol\xc4\x8di\xc4\x8d, dolgoletni \xc5\xbeupnik na Breznu, Janko Baznik, \xc5\xbeupnik pri Sv. Trojici v Halozah in dva bogoslovca iz mariborskega semeni\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Kljub energetski rabi ostaja Drava pomembna tudi z naravovarstvenega vidika, saj so ob njej bogati obvodni habitati, ki jim teko\xc4\x8da voda daje izjemno zmo\xc5\xbenost prilagajanja \xc4\x8dlovekovim posegom._NEWLINE_Dravograjsko jezero je sicer umetno jezero za jezom HE Dravograd, vendar so ob njem nastala pomembna mokri\xc5\xa1\xc4\x8da z bogatim \xc5\xbeivim svetom. Tu so pomembna drsti\xc5\xa1\xc4\x8da rib, stalno ali ob\xc4\x8dasno \xc5\xbeivi na jezeru okoli 150 vrst ptic, tu si je na\xc5\xa1la dom kolonija bobrov, \xc5\xa1tevilne so tudi botani\xc4\x8dne zanimivosti._NEWLINE_Za jezom v Markovcih je na Dravi okoli 3,5\xc2\xa0km\xc2\xb2 veliko Ptujsko jezero, iz katerega odvajajo vodo po umetnem kanalu za HE Formin. Z njim je mesto dobilo obse\xc5\xbeno vodno povr\xc5\xa1ino, ki je pomembna za razli\xc4\x8dne oblike rekreacije ob in na vodi (veslanje, jadranje, deskanje) ter za ribolov. Na jezeru in ob njem stalno ali ob\xc4\x8dasno \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d kot 200 vrst ptic, ki sta jim namenjena tudi dva majhna oto\xc4\x8dka v jezeru; pomembno je tudi kot po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de za ptice med jesensko in spomladansko selitvijo._NEWLINE_Dolvodno od jezu je v kotu med strugo Drave in Dravinjo na desnem bregu Drave krajinski park \xc5\xa0turmovci, ustanovljen 1979 in velik 1,25\xc2\xa0km\xc2\xb2. Zna\xc4\x8dilno zanj je prepletanje poplavnih gozdov, mrtvih rokavov in travnikov z bogatim \xc5\xbeivim svetom, kjer mdr. gnezdi okoli 90 vrst ptic, tam je \xc5\xbeivljenjski prostor ka\xc4\x8djih pastirjev in metuljev in ve\xc4\x8d kot 500 rastlinskih vrst. Izgradnja hidroelektrarne Formin, ki odvzema ve\xc4\x8dino vode iz dravske struge pod Ptujskim jezerom, je mo\xc4\x8dno spremenila to \xc5\xbeivljenjsko okolje, zlasti za vrste, ki \xc5\xbeivijo v in ob strugah dinami\xc4\x8dnih vodotokov. Odtlej pu\xc5\xa1\xc4\x8dajo v dravski strugi samo t. i. ekolo\xc5\xa1ko sprejemljiv pretok (biolo\xc5\xa1ki minimum; ok. 5\xe2\x80\x9310 m\xc2\xb3/s) ter prese\xc5\xbeke visokih voda , kot npr. ob poplavi 5. novembra 2012._NEWLINE_Obse\xc5\xbeni deli poplavne ravnice na levi (mad\xc5\xbearski) strani Drave so zavarovani kot narodni park Donava-Drava (mad\xc5\xbe. Duna-Dr\xc3\xa1va Nemzeti Park). V njem varujejo zelo raznolike habitate z bogatim \xc5\xbeivalskim in rastlinskim svetom, od prodi\xc5\xa1\xc4\x8d v re\xc4\x8dni strugi do mokri\xc5\xa1\xc4\x8d, mrtvih rokavov z mrtvicami, poplavnih gozdov in mokrotnih travnikov.'