b'\n_START_ARTICLE_\nWilliamsova cev\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8delo delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nDelovanje Williamsove cevi temelji na pojavu imenovanem sekundarna emisija. Ko se na katodni cevi izri\xc5\xa1e to\xc4\x8dka, povr\xc5\xa1ina to\xc4\x8dke postane rahlo pozitivno elektri\xc4\x8dno nabita, povr\xc5\xa1ina okrog to\xc4\x8dke pa takoj postane rahlo negativno nabita, kar povzro\xc4\x8di potencialno jamo. Potencialna jama ostane na povr\xc5\xa1ini cevi del sekunde, kar omogo\xc4\x8da napravi, da deluje kot ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki pomnilnik. Obstoj potencialne jame je odvisen od elektri\xc4\x8dnega upora notranjosti cevi._NEWLINE_To\xc4\x8dko je mo\xc4\x8d izbrisati z izrisom druge to\xc4\x8dke ob njej, tako da se potencialna jama zapolni. Na ve\xc4\x8dini sistemov se je ob to\xc4\x8dki narisala kratka \xc4\x8drta, ki je izbrisala naboj shranjen v za\xc4\x8detni to\xc4\x8dki._NEWLINE_Ra\xc4\x8dunalnik je bral podatke iz cevi s pomo\xc4\x8djo kovinske prekrivne plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je pokrivala sprednjo stran cevi. Vsakokrat, ko se je izrisala ali izbrisala to\xc4\x8dka, je elektri\xc4\x8dni naboj v plo\xc5\xa1\xc4\x8di induciral sunek napetosti. Ker je ra\xc4\x8dunalnik v dolo\xc4\x8denem trenutku vedel kje na zaslonu je bila ciljana to\xc4\x8dka, je lahko s pomo\xc4\x8djo sunka napetosti v plo\xc5\xa1\xc4\x8di prebral podatke, shranjene na zaslonu._NEWLINE_Branje spominskega prostora je povzro\xc4\x8dilo novo potencialno jamo, ki je uni\xc4\x8dila izvirno vsebino na tem prostoru, tako da je moral po vsakem branju slediti zapis, ki je obnovil izvirne podatke. Ker se je naboj postopoma zmanj\xc5\xa1eval, je bilo treba cev periodi\xc4\x8dno prebirati in ponovno zapisovati vsako to\xc4\x8dko, kar je podobno ciklom osve\xc5\xbeevanja pomnilnika DRAM v sodobnih sistemih._NEWLINE_Nekatere Williamsove cevi so bile izdelane iz radarskih katodnih cevi, ki so bile prevle\xc4\x8dene s fosforescen\xc4\x8dno snovjo, in podatki so bili vidni. Druge cevi so bile grajene namensko brez tak\xc5\xa1nih prevlek. Prevleka ni vplivala na delovanje cevi in za delovanje ni bila pomembna, ker je bila sprednja stran cevi prekrita s prekrivno plo\xc5\xa1\xc4\x8do. \xc4\x8ce se jje potreboval vidni izhod, se je kot prikazovalna naprava rabila druga cev s fluorescen\xc4\x8dno prevleko._NEWLINE_Vsaka Williamsova cev je lahko hranila pribli\xc5\xbeno 512 do 2048 bitov podatkov.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nWilliamsove cevi so razvili na Univerzi v Manchestru. Z njimi so lahko 21. junija 1948 zagnali prvi program hranjen elektronsko v ra\xc4\x8dunalniku SSEM. Ra\xc4\x8dunalnik SSEM, ljubkovalno imenovan\xc2\xa0\xc2\xbbBaby\xc2\xab, je bil dejansko preskusni stroj, ki je slu\xc5\xbeil prikazu zanesljivosti delovanja pomnilnika. Kilburn je napisal program s sedemnajstimi vrsticami, ki je ra\xc4\x8dunal najve\xc4\x8dji pravi delitelj \xc5\xa1tevila 2\xc2\xb9\xe2\x81\xb8 = 262.144. To je bil menda sploh edini program, ki ga je napisal Kilburn. Ra\xc4\x8dun najve\xc4\x8djega pravega delitelja bi trajal dolgo \xc4\x8dasa. S presku\xc5\xa1anjem vsakega celega \xc5\xa1tevila od \xc5\xa1tevila 2\xc2\xb9\xe2\x81\xb8 \xe2\x88\x92 1 navzdol, ker je bilo deljenje izvedeno s ponavljajo\xc4\x8dim od\xc5\xa1tevanjem delitelja, bi pokazali na zanesljivo delovanje ra\xc4\x8dunalnika. Program je na ta na\xc4\x8din preveril 2\xc2\xb9\xe2\x81\xb8/2 \xc5\xa1tevil, tekel 52 minut in dal pravilen rezultat 2\xc2\xb9\xe2\x81\xb7 = 131.072, potem, ko je SSEM izvedel 3,5 milijone operacij, kar je bila razpolo\xc5\xbeljiva hitrost CPE 1,122 kIPS (1122 ukazov na sekundo), oziroma standardna hitrost ra\xc4\x8dunanja 1,122 milisekunde na ukaz._NEWLINE_Williamsove cevi so s staranjem postajale nezanesljive, tako da so morali ve\xc4\x8dino delujo\xc4\x8dih napeljav\xc2\xa0\xc2\xbbnaravnati\xc2\xab\xc2\xa0ro\xc4\x8dno. \xc5\xbdivosrebrni pomnilnik z zakasnilnim vodom je bil na primer po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i in ni imel naklju\xc4\x8dnega dostopa, saj so bili biti prisotni v nizih, kar je ote\xc5\xbeevalo programiranje. Tudi zakasnilne vode je bilo treba naravnavati ro\xc4\x8dno, vendar se niso tako hitro starali in so jih uspe\xc5\xa1no uporabljali v zgodnjih digitalnih elektronskih ra\xc4\x8dunalnikih navkljub majhni hitrosti dostopa do podatkov, masi, ceni, problemom s toploto in strupenostjo. Ra\xc4\x8dunalnik Manchester Mark 1, ki je imel Williamsove cevi, je uspe\xc5\xa1no nadomestil ra\xc4\x8dunalnik Ferranti Mark 1. Tudi nekateri zgodnji ra\xc4\x8dunalniki v ZDA so imeli Williamsove cevi. Na primer: IAS machine (izvirno je bil izdelan za pomnilnik s selectronskimi cevmi), SEAC, UNIVAC 1103, Whirlwind I, IBM 701, IBM 702, SWAC in MANIAC I/II. Williamsove cevi so uporabili tudi v sovjetskem ra\xc4\x8dunalniku Strela-1 in japonskem TAC (Tokyo Automatic Computer).'