b'\n_START_ARTICLE_\nJules Bordet\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nBordet je kon\xc4\x8dal medicino leta 1892 na Univerzi v Bruslju, nato pa je od\xc5\xa1el na Pasteurjev in\xc5\xa1titut v Pariz, kjer je delal pri Me\xc4\x8dnikovu, ruskemu bakteriologu. Leta 1901 je ustanovil Pasteurjev in\xc5\xa1tutut v Bruslju in bil njegov direktor.\n_START_SECTION_\nRaziskave na podro\xc4\x8dju imunologije\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1898 je, medtem ko je bil v Parizu, odkril, da se protitelesa ne uni\xc4\x8dijo, \xc4\x8de segrevamo serum do 55\xc2\xa0\xc2\xb0C: protitelesa \xc5\xa1e vedno reagirajo z antigeni, vendar izgubijo mo\xc4\x8d za uni\xc4\x8devanje bakterij. Bordet je domneval, da mora neka zelo ob\xc4\x8dutljiva sestavina ali skupina sestavin v serumu dopolniti protitelesa in jih usposobiti za reakcijo na bakterijo. To dopolnilo je imenoval\xc2\xa0\xc2\xbbalexin\xc2\xab, Paul Ehrlich, nem\xc5\xa1ki bakteriolog, pa ga je imenoval komplement in to ime se je ohranilo do dana\xc5\xa1njih dni. Leta 1901 je Bordet pokazal, da se pri reakciji protitelesa z antigenom komplement porabi: proces je imenoval\xc2\xa0\xc2\xbbfiksacija komplementa\xc2\xab. Izkazalo se je, da ima pomembno vlogo v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki imunosti._NEWLINE_Bordet je nadaljeval svoje delo in leta 1906 odkril bacil oslovskega ka\xc5\xa1lja ter razvil metodo imunizacije bolezni._NEWLINE_Leta 1907 so ga imenovali za profesorja bakteriologije na Univerzi v Bruslju, za svoje delo na podro\xc4\x8dju imunologije (s posebnim poudarkom na fiksaciji komplementa) pa je leta 1919 dobil Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino. Leta 1920 je napisal razpravo o imunologiji, v kateri je izvrstno povzel znanje svojega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Vendar pa se je postavil proti takratnemu znanju o virusih in odbil mi\xc5\xa1ljenje, da so bakteriofagi, ki jih je odkril angle\xc5\xa1ki bakteriolog Frederick William Twort, v resnici organizmi: dolgo \xc4\x8dasa je namre\xc4\x8d trdil, da so le toksini oziroma strupi.'