b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cajevec (kamelija)\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nListi so premenjalno name\xc5\xa1\xc4\x8deni, usnjati, celorobi ali na\xc5\xbeagani, suli\xc4\x8dasti ali elipti\xc4\x8dni s priostrenim oz. \xc5\xa1ilastim, koni\xc4\x8dastim listnim vrhom, listna ploskev je velika 4-15 x 2-5 cm. Starej\xc5\xa1i listi so na zgornji ploskvi temno zeleni, spodaj pa svetlej\xc5\xa1i in rahlo puhasti. Cvetovi izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz zalistja in pod vr\xc5\xa1i\xc4\x8dkom, posamezni ali v skupinah po 2-4, imajo prijeten in mo\xc4\x8dan vonj, 2-4 cm v premer, belo rumeni ali rahlo ro\xc5\xbenati. 5-7 \xc4\x8da\xc5\xa1nih in 5-7 narobe jaj\xc4\x8dastih cvetnih listov, in izredno veliko rumenih pra\xc5\xa1nikov, izmed katerih so robni pri korenu zra\xc5\xa1\xc4\x8deni s cvetnimi listi. Plodnica je nadrasla, ima 3-5 predalov, v vsakem predalu je po 6 ovul. Plod je trokrpa loputasta glavica z vbo\xc4\x8deno brazdo, rjavozelen, ima 2 cm premera in debelo, olesenelkasto lupino. V vsaki krpi ima 1-2 okroglikasta semena. Testa semen je svetlo rjava, brez endosperma, z debelima kli\xc4\x8dnima listoma, 14 polnima olj. Te\xc5\xbea 1000 semen je 450-500 g.\n_START_SECTION_\nSorte\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cajevce delimo v 2 glavni skupini - kitajske (Camellia sinensis var. sinensis) in indijske sorte (Camellia sinensis var. assamica). Poimenovanja beli, rumeni, zeleni, \xc4\x8drni \xc4\x8daj in druge razli\xc4\x8dice se nana\xc5\xa1ajo na opojno pija\xc4\x8do, pripravljeno iz razli\xc4\x8dno obdelanih brstov omenjenih sort. Kitajski \xc4\x8dajevec: po\xc4\x8dasi rasto\xc4\x8d, ve\xc4\x8ddebelno oz. vrhnato drevo, majhni, pokon\xc4\x8dni, razmeroma ozki listi, posamezni cvetovi, razmeroma odporen proti mrazu, donosi so nizki - sem sodijo najbolj priljubljene sorte. Asamski \xc4\x8dajevci: hitrorasto\xc4\x8di, enovrhnati (ang. single-stemmed), visoka drevesa z velikimi drooping listi, cvetovi 2-4 skupaj, prilagojeni tropskim ni\xc5\xbeinskim razmeram, donosi pogosto veliki. Pija\xc4\x8da iz njih je temnej\xc5\xa1a in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a. Sem sodijo asamski in cejlonski \xc4\x8daji. Velikolistna sorta Makino je gojena predvsem na Japonskem, zanjo je zna\xc4\x8dilna gren\xc4\x8dina, ki se rabi za izvle\xc4\x8dek. Obstaja ve\xc4\x8d kri\xc5\xbeancev med osnovnima tipoma; \xc4\x8dajevci so zelo heterogeni zaradi tujepra\xc5\xa1nosti.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cajni izvle\xc4\x8dek se rabi kot dodatek alkoholnim pija\xc4\x8dam, mle\xc4\x8dnim sladicam, bonbonom, sladicam in pudingom. Iz semen se stiska \xc4\x8dajno olje, ki se rabi za sadne solate in kuhanje. Na Kitajskem se obravanava kot zdravilo (diuretik, karminativ, digestiv, stimulans, stomahik, raztrupljevalec), pomagal naj bi pri bakterijski gri\xc5\xbei, gastroenteritisu, hepatitisu, pitje \xc4\x8daja zni\xc5\xbea krvni tlak, predvsem sistoli\xc4\x8dni, zmanj\xc5\xa1a tveganje kardiovaskularnih bolezni.'