b'\n_START_ARTICLE_\nRjukan\n_START_PARAGRAPH_\nRjukan [rj\xc3\xbakan], mesto in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob\xc4\x8dine Tinn v administrativni regiji Telemark na Norve\xc5\xa1kem. _NEWLINE_Rjukan le\xc5\xbei okoli 190 km zahodno od Osla v ozki dolini na bregovih reke M\xc3\xa5na. Kraj je dobil ime po 104 m visokem slapu Rjukanfossen, ki le\xc5\xbei zahodno od naselja. Gradnja mesta se je pri\xc4\x8dela leta 1905, ko je dru\xc5\xbeba Norsk Hydro v bli\xc5\xbeini naselja za\xc4\x8dela graditi hidroelektrarno Vemork, ki je z elektri\xc4\x8dno energijo oskrbovala tovarno Norsk Hydro Rjukan. V tej tovarni so poleg umetnih gnojil na osnovi amoniaka leta 1934 kot prvi na svetu pri\xc4\x8deli z industrijsko proizvodnjo te\xc5\xbeke vode. Po okupaciji Norve\xc5\xa1ke so Nemci nadaljevali s proizvodnjo.  _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bila tu ena najodmevnej\xc5\xa1ih diverzanrskih akcij v okupirani Evropi. \xc4\x8clani norve\xc5\xa1kega odporni\xc5\xa1kega gibanja so skupaj z angle\xc5\xa1ko upravo za posebne operacije (SOE) dvakrat za\xc4\x8dasno ustavili proizvodnjo te\xc5\xbeke vode v Vemorku. V no\xc4\x8di na 28. februar 1943 je devet pripadnikov SOE in norve\xc5\xa1kega odporni\xc5\xa1kega gibanja uni\xc4\x8dilo naprave v Vemorku. Ker so Nemci po petih mesecih usposobili proizvodnjo je 150 ameri\xc5\xa1kih bombnikov 16. septembra 1943 bombardiralo tovarno. Bombe so poru\xc5\xa1ile del hidroelektrarne, niso pa po\xc5\xa1kodovale naprav za pridobivanje te\xc5\xbeke vode, ki so bile sedem nadstropij pod zemljo. Konec januarja 1944 je SOE izvedela, da Nemci pripravljajo transport te\xc5\xbeke vode v Nem\xc4\x8dijo. Diverzantska skupina Knuta Haukelida je 20. februarja 1944 na jezeru Tinnsj\xc3\xb8 potopila trajekt s celotno zalogo te\xc5\xbeke vode namenjen v rajh in s tem nem\xc5\xa1kim prizadevanjem, da izdelajo jedrsko bombo zadala smrtni udarec.'