b'\n_START_ARTICLE_\nTermessos\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMitski ustanovitelj mesta je Belerofont._NEWLINE_Kar se ti\xc4\x8de zgodovine Termessosa, se za\xc4\x8dne predvsem v \xc4\x8dasu, ko je Aleksander Veliki obkolil mesto leta 333 pr. n. \xc5\xa1t.; mesto je primerjal z orlovim gnezdom in je en redkih primerov da ga ni uspel osvojiti.  Arijan iz Nikomedije, eden od starodavnih zgodovinarjev, ki se je ukvarjal s tem dogodkom in zabele\xc5\xbeil strate\xc5\xa1ki pomen Termessosa, ugotavlja, da bi ga lahko celo majhna sila zlahka branila zaradi nepremostljivih naravnih ovir okoli mesta. Lokacijo mesta na gorskem prelazu med frigijskim zaledjem in ravnino Pamfilije opisuje Arijan v Kroniki 1,26,6. Aleksander je \xc5\xbeelel iti v Frigijo iz Pamfilije, in po Arijanu, cesta je pre\xc4\x8dkala Termessos. Obstajali so \xc5\xa1e drugi precej ni\xc5\xbeji in la\xc5\xbeji prehodi; zakaj se je Aleksander odlo\xc4\x8dil, da se vzpne po strmem prelazu Yenice, je \xc5\xa1e vedno predmet spora. Re\xc4\x8deno je celo, da so njegovi gostitelji v Pergeju poslali Aleksandra na napa\xc4\x8dno pot. Aleksander je zapravil veliko \xc4\x8dasa in truda, da bi pri\xc5\xa1el skozi prehod, ki ga je zapiral Termessos, zato se je jezen obrnil in ga obkro\xc5\xbeil. Verjetno zato, ker je vedel, da ne more zajeti mesta, Aleksander ni odredil napada, temve\xc4\x8d je \xc5\xa1el na sever in stresel jezo na Sagalassos._NEWLINE_Po mnenju Strabona so se prebivalci Termessosa imenovali Solimi in bili ljudstvo Pizidije. Njihovo ime, pa tudi tisto, ki je dalo ime gori, na kateri so \xc5\xbeiveli, je izhajalo od imena Solymeus, anatolskega boga, ki se je pozneje identificiral z Zevsom, kar pripelje do kulta Zevsa Solymeusa (Solima v tur\xc5\xa1kem jeziku). To ime \xc5\xa1e vedno obstaja kot priimek pri nekaterih ljudeh v regiji Antalya, kar dokazuje njihovo Solymi dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Kovanci Termessosa pogosto prikazujejo tega bog in mu dajo ime._NEWLINE_Zgodovinar Diodor Sicilski je v celoti podrobno zabele\xc5\xbeil \xc5\xa1e en nepozaben dogodek v zgodovini Termessosa. Leta 319 pr. n. \xc5\xa1t., po smrti Aleksandra, se je eden od njegovih generalov, Antigon I. Monoftalmos, proglasil za gospodarja Male Azije in se odlo\xc4\x8dil, da se bo bojeval s svojim tekmecem Alcetasom, katerega osnova podpore je bila Pizidija. Njegove sile je sestavljala pehota okoli 40.000 mo\xc5\xbe, 7.000 konjenikov in \xc5\xa1tevilne slone. Alcetas in njegovi prijatelji, ki niso mogli premagati napadalcev, so se zatekli v Termessos. Termessijci so Alcetasu dali besedo, da bi mu pomagali._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je pri\xc5\xa1el Antigon in postavil tabori\xc5\xa1\xc4\x8de pred mestom. Ker niso \xc5\xbeeleli, da bi v mesto vdrli zaradi makedonskega tujca, so se stare\xc5\xa1ine mesta odlo\xc4\x8dili, da Alcetasa predajo Antigonu. Vendar so mladi iz Termessosa \xc5\xbeeleli dr\xc5\xbeati svojo besedo in niso \xc5\xbeeleli slediti na\xc4\x8drtu. Starej\xc5\xa1i so poslali Antigonu odposlanca, da bi ga obvestili o svoji nameri, da jim predajo Alcetasa. V skladu s tajnim na\xc4\x8drtom nadaljevanja boja je mladim Termessosa uspelo zapustiti mesto. V njihovo \xc4\x8dast se je Alcetas ubil. Starej\xc5\xa1i so izro\xc4\x8dili njegovo truplo Antigonu. Po tem, ko je truplo podvrgel vsem vrstam zlorab, je po treh dneh Antigon zapustil Pizidijo. Mladi so truplo Alcetasa pokopali z vsemi \xc4\x8dastmi in mu postavili lep spomenik._NEWLINE_Termessos o\xc4\x8ditno ni bil pristani\xc5\xa1ko mesto, vendar so se jugovzhodne zemlje raz\xc5\xa1irile vse do zaliva Attaleie (Antalye). Ker je mesto imelo to povezavo z morjem, so ga zavzeli Ptolemajci._NEWLINE_V likijskem mestu Araxa so na\xc5\xa1li napis, ki vsebuje pomembne informacije o Termessosu. Po tem napisu je bil v 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Termessos iz neznanih razlogov v zvezi z likijskimi mesti in spet leta 189 pr. n. \xc5\xa1t. naletimo, da se je boril s pizidijskim mestom Isidia. V istem \xc4\x8dasu, v 2. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, najdemo kolonijo Termessos Minor ustanovljeno 85 km na jugozahod (Oinoanda). Termessos je sklenil prijateljske odnose z Atalom II., kraljem Pergamona, bolje kot boriti se s svojim starodavnim sovra\xc5\xbenikom, mestom Selge. Atal II. je to prijateljstvo obele\xc5\xbeil z izgradnjo dvonadstropne stoe v Termessosu._NEWLINE_Termessos je bil rimski zaveznik, zato mu je leta 71 pr. n. \xc5\xa1t. rimski senat podelil neodvisen status; v skladu s tem zakonom je bila zagotovljena njegova svoboda in pravice. Ta neodvisnost se je ohranjala neprekinjeno dolgo \xc4\x8dasa, edina izjema je bila zavezni\xc5\xa1tvo s kraljem Amintasom, kraljem Galatije (vladal je 36-25 pr. n. \xc5\xa1t.). To neodvisnost dokumentirajo tudi kovanci Termessosa, ki nosijo naslov "Avtonomni"._NEWLINE_Konec Termessosa je pri\xc5\xa1el, ko je bil njegov akvadukt po\xc5\xa1kodovan v potresu in je mesto ostalo brez vode. Mesto je bilo zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno (leto ni znano), kar pomaga razlo\xc5\xbeiti njegovo izjemno ohranjano stanje danes.\n_START_SECTION_\nPristop\n_START_PARAGRAPH_\nZ glavne ceste strma cesta pripelje do mesta. S te cesto se vidi znamenit prelaz Yenice, skozi katerega je potekala starodavna cesta, ki so jo imenovali \xc2\xbbKraljeva cesta\xc2\xab, pa tudi utrdbe iz helenisti\xc4\x8dnega obdobja, cisterne in \xc5\xa1tevilni drugi ostanki. Kraljeva cesta, zgrajena v 2. stoletju, s prispevki ljudi Termessosa, je pri\xc5\xa1la skozi mestno obzidje vi\xc5\xa1je in \xc5\xa1la naravnost do sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta. V obzidju vzhodno od mestnih vrat so nekateri izredno zanimivi napisi z auguri s kockami. V zgodovini rimskega cesarstva so bila prepri\xc4\x8danja o tem \xc4\x8darovni\xc5\xa1tvu, magiji in vra\xc5\xbeeverju zelo raz\xc5\xa1irjena. Termessani so bili verjetno zelo zainteresirani za napovedovanje sre\xc4\x8de. Tak\xc5\xa1ni napisi imajo navadno \xc5\xa1tiri do pet vrstic in vklju\xc4\x8dujejo \xc5\xa1tevilke, ki jih je treba vre\xc4\x8di s kockami, ime boga, ki so ga \xc5\xbeeleli zaprositi in naravo napovedi, ki je podana v nasvetih tega boga.\n_START_SECTION_\nGlavni trg\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Termessios, kjer so glavne uradne zgradbe, le\xc5\xbei na ravnem podro\xc4\x8dju, malo nad notranjim obzidjem. Najbolj o\xc4\x8ditna od teh struktur je agora, ki ima zelo posebne arhitekturne zna\xc4\x8dilnosti. Pritli\xc4\x8dje tega trga na prostem je bilo postavljeno na kamnitih blokih, na severozahodnih petih velikih cisternah pa je bilo izpu\xc5\xa1\xc4\x8deno. Agora je na treh straneh obkro\xc5\xbeena s stoami. Po napisu, ki je bil najden na dvonadstropnih stoah na severozahodu, jih je Termessosu daroval Atal II., kralj Pergamoma (vladal 150-138 pr. n. \xc5\xa1t.) kot dokaz njegovega prijateljstva. Kar se ti\xc4\x8de severovzhodne stoje, jo je zgradil bogat Termessian poimenovan Osbaras, verjetno v imitaciji Atalovih. Razvaline, ki le\xc5\xbeijo severovzhodno od agore, morajo pripadati gimnaziji, vendar jih je te\xc5\xbeko razlo\xc4\x8diti med vsemi drevesi. Dvonadstropna stavba je bila sestavljena iz notranjega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, obkro\xc5\xbeenega z obokani prostori. Zunanjost je okra\xc5\xa1ena z ni\xc5\xa1ami in drugimi okraski dorskega reda. Ta struktura izhaja iz 1. stoletja\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj na vzhodu agore le\xc5\xbei gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Ta zgradba je nedvomno najbolj izstopa v celotni ravni Termessosa, in nudi pogled na pamfilijsko ravnico. Najo\xc4\x8ditneje razkriva zna\xc4\x8dilnosti rimskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je ohranilo gledali\xc5\xa1ki na\xc4\x8drt helenisti\xc4\x8dnega obdobja. Helenisti\xc4\x8dna cavea ali polkro\xc5\xbena sede\xc5\xbena povr\xc5\xa1ina, je razdeljena v dva dela s pomo\xc4\x8djo diazoma. Nad dvigom diazoma je osem nivojev sede\xc5\xbeev, pod njimi je \xc5\xa1estnajst, kar omogo\xc4\x8da sedenje okoli 4\xe2\x80\x945000 gledalcev. Velika obrobljena vhodna pot povezuje caveo z agoro. Ju\xc5\xbeni parados so obokali v rimskih \xc4\x8dasih, severni pa je ostal v prvotnem stanju na prostem. Zgradba na odru ka\xc5\xbee zna\xc4\x8dilnosti, zna\xc4\x8dilne za 2. stoletje. Dolga ozka soba je vse, kar le\xc5\xbei za njim. To je povezano s podijem, kjer je potekala igra, s petimi vrati, ki prebijajo bogato okra\xc5\xa1eno fasado ali scaenae frons. Pod odrom le\xc5\xbei pet majhnih prostorov, kjer so bile shranjene divje \xc5\xbeivali, preden so bile poslane v orkestro v boj._NEWLINE_Kot v drugih klasi\xc4\x8dnih mestih, odeon le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 100 metrov od gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Ta stavba, ki je videti kot majhno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, lahko datira v 1. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Dobro je ohranjena vse do nivoja strehe in razstavlja najkvalitetnej\xc5\xa1e gradbene zidove. Zgornje nadstropje je okra\xc5\xa1eno v dorskem redu in s kvadratnimi kamnitimi bloki, medtem ko je spodnje nadstropje neokrnjeno in prebodeno z dvojnimi vrati. Gotovo je, da je bila stavba prvotno pokrita, saj je dobila svetlobo iz enajstih velikih oken na vzhodni in zahodni steni. Kak\xc5\xa1na je bila ta streha, ki je bila 25 metrov dolga, \xc5\xa1e ni jasno. Ker je notranjost danes polna zemlje in ru\xc5\xa1evin, ni mogo\xc4\x8de oceniti bodisi ureditve sede\xc5\xbeev ali zmogljivosti. Kapaciteta sede\xc5\xbeev verjetno ni bila ve\xc4\x8dja od 600\xe2\x80\x94700. Med ru\xc5\xa1evinami so izkopani ko\xc5\xa1\xc4\x8dki barvnega marmorja, kar ka\xc5\xbee mo\xc5\xbenost, da so bili notranji zidovi okra\xc5\xa1eni z mozaikom. Mo\xc5\xbeno je tudi, da je ta elegantna stavba slu\xc5\xbeila kot bulevterij ali senatna soba.\n_START_SECTION_\nTemplji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0est templjev razli\xc4\x8dnih velikosti in vrsti je najdeno v Termessosu. \xc5\xa0tirje od teh so v bli\xc5\xbeini odeona na obmo\xc4\x8dju, ki je moralo biti sveto. Prvi od teh templjev je neposredno na hrbtni strani odeona in je mojstrsko zgrajen iz kamna. Predlagano je bilo, da je to tempelj glavnega boga mesta, Zevsa Solymeusa. \xc5\xa0koda je, da je poleg pet metrov visokih sten cele, ohranjeno zelo malo tega templja._NEWLINE_Drugi tempelj le\xc5\xbei blizu jugozahodnega kota odeona. Ima 5,50 \xc3\x97 5,50 metra veliko celo in je tipa prostil. Po napisu, ki je bil na \xc5\xa1e vedno popolnem vhodu, je bil tempelj posve\xc4\x8den [[Artemida|Artemidi[[, tako da sta stavbo in kultni kip v notranjosti pla\xc4\x8dala \xc5\xbeenska po imenu Aurelia Armasta in njen mo\xc5\xbe z lastnimi sredstvi. Na drugi strani tega vhoda stoji kip te \xc5\xbeenske na bazi z napisom. Tempelj je lahko opremljen na slogovni podlagi iz konca 2. stoletja._NEWLINE_Vzhodno od templja Artemide so ostanki dorskega templja. To je peripteralni tip, s \xc5\xa1est ali enajstimi stebri ob straneh; sode\xc4\x8d po velikosti, je bil to najve\xc4\x8dji tempelj v Termessosu. Iz pre\xc5\xbeivelih reliefov in napisov je bil tudi ta posve\xc4\x8den Artemidi._NEWLINE_Na vzhodu le\xc5\xbeijo ru\xc5\xa1evine drugega manj\xc5\xa1ega templja na terasi s kamnito povr\xc5\xa1ino. Tempelj je na visokem podiju, vendar \xc4\x8demu je bil namenjen, trenutno ni znano. V nasprotju s splo\xc5\xa1nimi pravili klasi\xc4\x8dne tempeljske arhitekture, vhod v ta tempelj le\xc5\xbei desno, kar pomeni, da je lahko pripadal pol-bogu ali junaku. Lahko je datiran do za\xc4\x8detka 3. stoletja._NEWLINE_Kot za druga dva templja se nahajata v bli\xc5\xbeini Atalove stoe, pripadata korintskemu redu in sta prostila. Bo\xc5\xbeanstva \xc5\xa1e niso znana, lahko ta templja datirata v 2. ali 3. stoletje.\n_START_SECTION_\nDrugi deli mesta\n_START_PARAGRAPH_\nOd vseh uradnih in kulturnih zgradb, ki jih najdemo v tem \xc5\xa1irokem osrednjem obmo\xc4\x8dju, je ena najbolj zanimivih v obliki tipi\xc4\x8dne rimske hi\xc5\xa1e. Napis je viden nad vrati dorskega sloga vzdol\xc5\xbe zahodne stene, ki se dvigne na vi\xc5\xa1ino \xc5\xa1estih metrov. V tem napisu je lastnik hi\xc5\xa1e hvaljen kot ustanovitelj mesta. Nedvomno ta hi\xc5\xa1a ni bila ustanoviteljica Termessosa. Mogo\xc4\x8de je bilo malo darilo dodeljeno lastniku za izredne zasluge, opravljene v mestu. Ta tip hi\xc5\xa1e je na splo\xc5\xa1no pripadal plemi\xc4\x8dem. Glavni vhod vodi v dvorano, od tod skozi drugi vhod na osrednje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de ali atrij. Bazen (impluvium), namenjen za lovljenje de\xc5\xbeevnice, le\xc5\xbei sredi dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. Atrij je imel pomembno mesto v dnevnih dejavnostih hi\xc5\xa1 kot je ta in je bil uporabljen tudi kot sprejemni prostor za goste. Kot tak je bil pogosto prijetno okra\xc5\xa1en. Druge sobe v hi\xc5\xa1i so bile urejene okoli atrija._NEWLINE_Ulica s \xc5\xa1irokimi obrtni\xc5\xa1kimi portiki je tekla v smeri sever-jug skozi mesto. Prostor med stebri je bil pogosto napolnjen s kipi uspe\xc5\xa1nih \xc5\xa1portnikov, ve\xc4\x8dinoma z rokoborcev. Napisi na bazah kipov so \xc5\xa1e vedno na mestu, z njihovim branjem pa lahko ponovno ustvarimo starodavno razko\xc5\xa1je te ulice.\n_START_SECTION_\nPokopali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nNa jugu, zahodu in severu mesta, ve\xc4\x8dinoma znotraj mestnega obzidja, so velika pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da s kamnitimi grobnicami, od katerih naj bi ena pripadala Alcetasu. Na \xc5\xbealost so grob izropali lovci na zaklade. V samem grobu je bila med stebri izrezljana nekak\xc5\xa1na re\xc5\xa1etka; na vrhu je bil verjetno okrasen friz. Levi del grobnice je okra\xc5\xa1en z upodobitvijo bojevnika, datiran v 4. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Znano je, da je mladina Termessosa, ki jo je mo\xc4\x8dno prizadela smrt generala Alcetasa, zgradila veli\xc4\x8dastno grobnico zanj. Zgodovinar Diodor Sicilski ugotavlja, da se je Alcetas spopadel z Antigonom, medtem ko je bil na konju, to naklju\xc4\x8dje nakazuje, da je to res grob Alcetasa in da je ta, ki je prikazan v reliefu._NEWLINE_Sarkofagi, ki so bili stoletja skriti med gosto rastjo dreves jugozahodno od mesta, v trenutku prena\xc5\xa1ajo zgodovinske ceremonije, da so mrtvi v te sarkofage polo\xc5\xbeili skupaj z obla\xc4\x8dili, nakitom in drugimi bogatimi obremenitvami. Telesa revnih so bila pokopana v preprostem kamnu, glini ali lesenih sarkofagih. Dva sarkofaga sta na visokem podstavku, in sta primera iz 2. in 3. stoletja. V dru\xc5\xbeinskih grobnicah bogatih so bili sarkofagi postavljeni znotraj bogato okra\xc5\xa1ene strukture, zgrajene v obliki pokojnika skupaj z njegovo rodbino ali imeni tistih, ki jim je bilo dovoljeno, da so pokopani ob njem. Tako je bila uradno zagotovljena pravica do uporabe. Na ta na\xc4\x8din se lahko ugotovi zgodovina enega posebnega groba. Poleg tega najdemo napise, ki pozivajo k besu bogov, da se prepre\xc4\x8di odpiranje sarkofagov in da se prestra\xc5\xa1i roparje. Napisi navajajo tudi globe, ki so bile izre\xc4\x8dene tistim, ki niso upo\xc5\xa1tevali teh pravil. Te denarne kazni, ki so zna\xc5\xa1ale od 300 do 100.000 denarjev so bile v glavnem pla\xc4\x8dane mestni zakladnici v imenu Zevsa Solymeusa._NEWLINE_Termessos je bil po postopnem upadu v 5. stoletju kon\xc4\x8dno opu\xc5\xa1\xc4\x8den. Nekateri najdeni ostanki so zidovi, Hadrijanov triumfalni lok, cisterne, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, gimnazij, agora, odeon in heroon. Med grobovi, ki so raztreseni dale\xc4\x8d in \xc5\xa1iroko, lahko vidimo od Alcatesa, Agatemerosa in Liona, ki so bili izvrstni sarkofagi._NEWLINE_V Termessosu \xc5\xa1e ni bilo izkopavanj.'