b'\n_START_ARTICLE_\nGiuseppe Tartini\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGiuseppe Tartini se je rodil v Piranu 8. aprila 1692. O\xc4\x8de Gian Antonio je bil firen\xc5\xa1kega porekla in je pri\xc5\xa1el v Piran najverjetneje zaradi trgovanja. Kasneje se je zaposlil kot javni pisar za odkup soli. Mati Caterina Zangrando je bila potomka ene najstarej\xc5\xa1ih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein v Piranu. Tartini je prvo znanje nabiral v oratoriju o\xc4\x8detov Filipinov v Piranu, kasneje pa so ga vpisali v Collegio dei padri delle scuole Pie v Kopru. Verjetno je obiskoval tudi piransko akademijo I virtuosi, ki je zdru\xc5\xbeevala vse izobra\xc5\xbeene piranske me\xc5\xa1\xc4\x8dane, da so na svojih sre\xc4\x8danjih razpravljali o glasbi, umetnosti, literaturi. \xc5\xa0olanje je nadaljeval v koprskem kolegiju. O\xc4\x8de je \xc5\xbeelel, da bi se posvetil duhovni\xc5\xa1kemu poklicu, a sina je nemirna narava gnala drugam. \xc5\xa0tudij je nadaljeval na pravni fakulteti univerze v Padovi. Po nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnostih zaradi poroke s \xc5\xa1kofovo ne\xc4\x8dakinjo je moral Padovo zapustiti. Zatekel se je v Assisi, kjer je v tamkaj\xc5\xa1njem samostanu intenzivno \xc5\xa1tudiral violino in osnove kompozicije. V tem \xc4\x8dasu se je ukvarjal tudi z raziskovanjem akusti\xc4\x8dnih zakonitosti. Biografski podatki za nadaljnja leta so skopi: znano je, da je igral v raznih gledali\xc5\xa1kih orkestrih in nastopal kot solist, svojo violinsko igro pa je izbolj\xc5\xa1eval tudi v Anconi, kjer je \xc5\xa1tudiral dve leti._NEWLINE_Leta 1721 so ga povabili na mesto prvega violinista in koncertnega mojstra v baziliki svetega Antona v Padovi. Imenovan je bil brez predhodne avdicije, kar pri\xc4\x8da o velikem slovesu, ki ga je u\xc5\xbeival kot virtuoz. Po kraj\xc5\xa1em bivanju v Pragi je na vrhuncu svojih ustvarjalnih mo\xc4\x8di deloval predvsem v Padovi, kjer je zopet prevzel vodstvo glasbene kapele v stolnici. Leta 1728 je ustanovil slovito violinsko \xc5\xa1olo La scuola delle nazioni. U\xc4\x8denci so vanjo prihajali iz raznih koncev Evrope, zato se je Tartinija prijel vzdevek Il maestro delle nazioni (glasbeni mojster narodov). Umrl je v Padovi 26. februarja 1770. Pokopan je v cerkvi svete Katarine v Padovi (Chiesa di Santa Caterina). Na pro\xc4\x8delju cerkve je vzidana tudi spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Zapustil je obse\xc5\xbeen opus: okoli 130 koncertov, prek 170 sonat za violino in tako dalje. Pisal je predvsem za violino. Njegovo najslavnej\xc5\xa1e delo je sonata Vra\xc5\xbeji tril\xc4\x8dek. Legenda pripoveduje, da se mu je v snu prikazal sam vrag, ki je igral na violino. Takoj ko se je prebudil, je melodijo zapisal. Tako naj bi nastala ena najbolj znanih in najbolj zahtevnih evropskih skladb za violino.'