b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Schwetzingen\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Schwetzingen je grad v kraju Schwetzingen v bli\xc5\xbeini Heidelberga v Nem\xc4\x8diji, ki je slu\xc5\xbeil predvsem Pfal\xc5\xa1kemu volilnemu knezu Karlu Filipu in Karlu Teodorju kot poletna rezidenca. Znan je predvsem po obse\xc5\xbenem parku iz 18. stoletja. Vsako leto v gradu Festival Schwetzingen in vsako drugo leto Festival lu\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Schwetzingen je bil prvi\xc4\x8d omenjen leta 1350 kot trdnjava. To je bil srednjeve\xc5\xa1ki grad na vodi. Leta 1427 je pri\xc5\xa1el v posest volilnega kneza Ludvika III. V naslednjih letih je bil ve\xc4\x8dkrat obnovljen in je slu\xc5\xbeil kot lovska ko\xc4\x8da. Uni\xc4\x8den je bil ob koncu tridesetletne vojne. Volilni knez Karl Ludvik je pustil grad Schwetzingen svoji ljubici Louise de Degenfeld v obnovo. Med obiskom avgusta 1656 je \xc5\xbee odredil prebivalcem Schwetzingena odstraniti vso umazanijo, kamenje, les in "staro \xc5\xbeelezo". V devetletni vojni je bil grad \xc5\xa1e enkrat uni\xc4\x8den, ostali so samo osnovni zidovi._NEWLINE_Njegova sedanja oblika je bila rezultat naro\xc4\x8dila volilnega kneza Johanna Wilhelma, ki je vladal v D\xc3\xbcsseldorfu. Delo je bilo izvedeno pod vodstvom grofa Matteo Albertija - graditelja gradu Bensberg in arhitekta Johanna Adama Breuniga iz Heidelberga in precej raz\xc5\xa1irjen z dvema kriloma. Stavba je bila zgrajena in razvita v ve\xc4\x8d fazah od leta 1697 dalje. Leta 1752 je bil raz\xc5\xa1irjen park na takratnih 70 hektarjev. V istem letu je bilo odprto grajsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. \xc4\x8ceprav je bil grad uporaben, je volilni knez Karl Teodor leta 1778 svoj dvor prenesel iz Mannheima v M\xc3\xbcnchen. V naslednjem obdobju so nadaljevali dela na parku._NEWLINE_Pod Karlom Teodorjem je bil Schwetzingen poletna rezidenca: dvor se je v toplej\xc5\xa1ih mesecih iz gradu Mannheim preselil v Schwetzingen. Preprostost apartmajev kraljevega para in ve\xc4\x8dja neformalnost vedenja, so bili izraz za navidezno preprosto, brezskrbno \xc2\xbb\xc5\xbeivljenje v dr\xc5\xbeavi\xc2\xab._NEWLINE_Pri umetni\xc5\xa1ki dekoraciji gradu in parka so bili zaposleni skoraj vsi umetniki iz dvora v Mannheimu. To sta bila  Alessandro Galli da Bibiena in Peter Anton von Verschaffelt. Lorraine Nicolas de Pigage je bil upravnik vrtov in vodnjakov, kot tudi arhitekt v \xc4\x8dasu Karla Teodorja. Pigage je raz\xc5\xa1iril park z elementi razli\xc4\x8dnih obdobij umetnosti. Dvorni vrtnar Johann Ludwig Petri je na\xc4\x8drtoval glavni parter in okrogel francoski vrt. Prvi dvorni vrtnar van Wynder, je bil poklican iz Kassla._NEWLINE_Drugi vrtnar je bil Johann Wilhelm Sckell, klju\xc4\x8dni Pigagejev sodelavec. Njegov sin Friedrich Ludwig Sckell je bil imenovan leta 1804 v M\xc3\xbcnchen, kjer je oblikoval angle\xc5\xa1ki vrt. Prvi direktor je bil Johann Michael Baden Zeyher, ki je  v Schwetzingenu posadil \xc5\xa1panski bezeg (Syringa)._NEWLINE_Grad je zdaj eden od narodnih spomenikov in del Staatliche Schl\xc3\xb6sser und G\xc3\xa4rten Baden-W\xc3\xbcrttemberg. Vrt je odprt za javnost proti vstopnini, grad in gledali\xc5\xa1\xc4\x8de pa se lahko obi\xc5\xa1\xc4\x8de z vodi\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nGrad\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc4\x8dasih je iz Heidelberga potekala ravna povezava od K\xc3\xb6nigstuhla do Schwetzingena. Pot je bila nekoliko dvignjena nad pokrajino in je \xc5\xa1e vedno prepoznavna, a ne prehodna. Iz K\xc3\xb6nigstuhla se je videlo do najvi\xc5\xa1jega vrha Pfal\xc5\xa1ke, Kalmita._NEWLINE_Iz grajskega trga Schwetzingen se pride na glavno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. V dveh nekdanjih stra\xc5\xbearnicah sta zdaj urejeni muzejska trgovina in kavarna. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je obkro\xc5\xbeeno z gospodarskim poslopjem simetri\xc4\x8dno levo in desno. V centru, na zahodni strani, se nahaja Corps de Logis, stanovanjski del gradu.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nV dolgoletni obnovi v letih 1975-1991 je bil grad obnovljen in opremljen z avtenti\xc4\x8dnim pohi\xc5\xa1tvom iz 18. stoletja. V prvem nadstropju (piano nobile) je muzejski del javnih prostorov, prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de volilnih knezov in stanovanjski del gradu iz \xc4\x8dasa Karla Teodorja._NEWLINE_Zlasti umetnostno-zgodovinsko je zanimiv del prostorov iz \xc4\x8dasa okoli 1803 preurejenih v stanovanje grofice Louise Caroline H\xc3\xb6chberg v drugem nadstropju, in sicer zaradi odli\xc4\x8dno ohranjenih ro\xc4\x8dno tiskanih tapet (1804), delo Zuber & Cie, Rixheim (dru\xc5\xbeabna soba z alpsko panoramo Vues de Suisse, spalnico in velikim kabinetom.\n_START_SECTION_\nKro\xc5\xbeni zgradbi\n_START_PARAGRAPH_\nZirkelbauten ali kro\xc5\xbeni stavbi sta dvonadstropni, zaradi visokih oken imata neposreden dostop v park in sosednji grad objemata polkro\xc5\xbeno. Severna polkro\xc5\xbena stavba je bila zgrajena v letih 1748/1749, delo Alessandro Galli da Bibbiena, ju\xc5\xbena leta 1753, delo Franza Wilhelma Rabaliattija. Kro\xc5\xbeni stavbi sta bili uporabljeni za dvorne dru\xc5\xbebe (kot jedilnica, za igre in koncerte, plese in podobno). Tak\xc5\xa1ni dodatni reprezentativni prostori so bili klju\xc4\x8dnega pomena glede na utesnjenost starega stanovanjskega gradu. Danes se uporabljata za grajsko restavracijo, kavarno in gledali\xc5\xa1ko ve\xc5\xbeo, kakor tudi za koncerte in razstave.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nGrajsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (pogosto napa\xc4\x8dno imenovano Rokokotheatre) v zgodnje klasi\xc4\x8dnem slogu je bilo odprto 15. junija 1753 z opero Il figlio delle selve ("Sin gozda"), odprl ga je Ignaz Holzbauer. Nastopali so pevci, instrumentalisti in skladatelji mednarodnega slovesa, vklju\xc4\x8dno predstavniki \xc5\xa1ole iz Mannheima. Potem, ko je Karl Teodor prenesel svoje stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v M\xc3\xbcnchen, je v Schwetzingnu zagotavljal le ob\xc4\x8dasne predstave, kadar je bil tam na obisku. Tudi v obdobju Badna, je bilo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de redko uporabljeno. Je propadlo in nehalo delovati. V letih 1936/37 in 2002/03 je bilo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de popolnoma prenovljeno. Ograje na rahlo rasto\xc4\x8dih vrstah imajo obliko lire. Stebri so bogato okra\xc5\xa1eni, vratni oboki so sestavljeni iz krivulj, ki poglabljajo u\xc4\x8dinek prostora.\n_START_SECTION_\nUporaba za Visoko strokovno \xc5\xa1olo Schwetzingen\n_START_PARAGRAPH_\nV ju\xc5\xbenem krilu gradu je bila leta 1953 ustanovljena Fachhochschule Schwetzingen - Visoka strokovna \xc5\xa1ola. Zaradi obse\xc5\xbene obnove in prenove delovanja \xc5\xa1tudija se je septembra 2009 preselila v Mannheim-Wohlgelegen.\n_START_SECTION_\nPark\n_START_PARAGRAPH_\nPark gradu Schwetzingen je razdeljen na francoski ali baro\xc4\x8dni vrt in angle\xc5\xa1ki pode\xc5\xbeelski vrt. V umetnostno-zgodovinskih razlagah vrta se razlikuje med Vrtom alegorij, tako da je del vrta, v katerem ni posebnih alegori\xc4\x8dnih figur in Vrtom razuma. Vrt razuma vklju\xc4\x8duje Minervin tempelj, Merkurjev tempelj, mo\xc5\xa1ejo, Apolonov tempelj, Botani\xc4\x8dni tempelj, rimski akvadukt in Arboretum, torej tisti deli na vrtu, kjer je razum praznoval v smislu razsvetljenske misli. Park gradu Schwetzingen je bil, z izjemo obmo\xc4\x8dja okoli kopali\xc5\xa1\xc4\x8da, \xc5\xbee v \xc4\x8dasu volilnega kneza na voljo celotnemu prebivalstvu, takrat \xc5\xa1e brez vstopnine.\n_START_SECTION_\nFrancoski park\n_START_PARAGRAPH_\nVzdol\xc5\xbe glavne osi vrta le\xc5\xbei na vzhodem obzorju K\xc3\xb6nigstuhl v Odenwald in na zahodu gora Kalmit v Pfal\xc5\xa1kem gozdu._NEWLINE_Baro\xc4\x8dni vrt v francoskem slogu je strogo geometrijskih oblik. Glavni elementi so glavna os, pre\xc4\x8dna os in okrogel del. Sprednji del vrta sestavljata parter in Bosquet. Na grajski terasi so \xc5\xbeare, ki predstavljajo \xc5\xa1tiri obdobja v zgodovini (zlata, srebra, ledena in \xc5\xbeelezna). Poleg tega obstajata dve pozla\xc4\x8deni Atalanti, iz starej\xc5\xa1ega vrta. Posebnost francoskega vrta je kro\xc5\xbena struktura v osrednjem delu okoli Arionovega vodnjaka, tako imenovan  Kreisparterre._NEWLINE_Osrednji Arionov vodnjak, delo Guibala, ima zgodbo iz anti\xc4\x8dne mitologije: Arion (Arion iz Lesposa) je slavni pevec in pesnik._NEWLINE_Francoski vrt se zaklju\xc4\x8di s prikazom lova na jelena, delo Verschaffelta. Stoji v neposredni bli\xc5\xbeini skulpture \xc5\xa1tirih elementov.\n_START_SECTION_\nAngle\xc5\xa1ki park\n_START_PARAGRAPH_\nJugozahodni in zahodni del vrta sta bila zasnovana kot angle\xc5\xa1ki pode\xc5\xbeelski vrt. V nasprotju s francoskimi vrtnimi potmi in obre\xc5\xbeji, so te tukaj rahlo ukrivljene. Nepravilne gozdne povr\xc5\xa1ine niso bile skoraj ni\xc4\x8d spremenjene.\n_START_SECTION_\nArboretum\n_START_PARAGRAPH_\nArboretum je zbirka eksoti\xc4\x8dnih lesnatih rastlin. Mojster vrtnar Zeyher je ta vrt leta 1802 zasadil z eksoti\xc4\x8dnimi rastlinami iz celega sveta. \xc5\xa0e posebej bogato so okra\xc5\xa1ena vrata Rabaliatti iz kovanega \xc5\xbeeleza ter pozla\xc4\x8dena. V istem prostoru je bila prej fazanerija.\n_START_SECTION_\nJezero\n_START_PARAGRAPH_\nV parku je tudi veliko jezero. Na tem mestu je bil prvotno zid bazena, ki je bil na predlog Zeyhersa leta 1823 podalj\xc5\xa1an po naro\xc4\x8dilu Velikega vojvode Ludvika Badenskega in spremenjen v naravno oblikovano jezero. Dve Verschaffeltovi skulpturi (kopiji) na vzdol\xc5\xbeni strani sta obrnjeni proti gradu: re\xc4\x8dni bog Rena in Donave. Originale je mogo\xc4\x8de videti v Oran\xc5\xbeeriji._NEWLINE_Jezero in vse druge vode se polnijo iz dveh vodnih \xc4\x8drpali\xc5\xa1\xc4\x8d, iz potoka Leimbach. Te naprave je uporabljal \xc5\xbee prvotni grad. Za fontane je bila uporabljena \xc4\x8dista podtalnica. Te \xc4\x8drpalke se nahajajo v severnem krilu gradu (zgornja vodarna z vodohranom te\xc4\x8de v dana\xc5\xa1nji dav\xc4\x8dni urad). Druga \xc4\x8drpalna postaja z vodohranom, ki zagotavlja stalen pritisk, je na koncu parka skrita za akvadukt (spodnja vodarna).\n_START_SECTION_\nZgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nV grajskem parku Schwetzingen se nahajajo \xc5\xa1tevilni kipi in nekatere stavbe. Stavbe ka\xc5\xbeejo filozofski in arhitekturni slog klasi\xc4\x8dne antike in, v primeru kompleksa mo\xc5\xa1eje, o islamu in orientalski modrosti u\xc4\x8denja. Nedavne raziskave so \xc5\xbeelele priznati prostozidarski program s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi idejami. Stavbe, poti, vrata in mostovi naj ne bi samo razdeliti park v posamezne prostore, ampak predstavljajo mnogo ve\xc4\x8d. Samo za dostop v kompleks kopali\xc5\xa1\xc4\x8da, majhne po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e z lastnim vrtom in \xc2\xbbperspektive\xc2\xab\xc2\xa0je bilo v\xc4\x8dasih potrebno povabilo ali odredba volilnega kneza.\n_START_SECTION_\nMerkurjev tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nV  Parties sauvages, v jugozahodnem delu pode\xc5\xbeelskega vrta je bil leta 1784 pripravljen na\xc4\x8drt za \xc2\xbbspomenik\xc2\xab\xc2\xa0nasproti mo\xc5\xa1eje. 1787/88 je Pigage, prvi\xc4\x8d leta 1791 ustvaril grajeno ru\xc5\xa1evino, posve\xc4\x8deno rimskemu bogu Merkurju. Temelj so veliki bloki pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka kot ostanek starej\xc5\xa1ega predhodnika. Trinadstropni stolp Merkurjevega templja je iz tufa, \xc5\xa1est kotnega tlorisa v glavnem nadstropju, z anti\xc4\x8dnim nadstropjem in lanterno na vrhu. Na Merkurju so reliefi v \xc5\xa1tuk marmorju na vhodih treh podobnih fasad._NEWLINE_Interpretacija parkovne ru\xc5\xa1evine je sporna: kot pi\xc5\xa1e, je kot nala\xc5\xa1\xc4\x8d za premagovanje skrivnih naukov. To pisanje ka\xc5\xbee, da ima tempelj obliko rimske grobnice. Trije reliefi prikazujejo izklju\xc4\x8dno negativne epizode iz \xc5\xbeivljenja Merkurja, in ga ena\xc4\x8di s starodavnim Hermesom Trismegistom, simbolom magije. Vra\xc5\xbeeverje je tako reko\xc4\x8d pokopano v templju. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se gleda iz mo\xc5\xa1eje \xc4\x8dez ribnik na tempelj Merkurja. \xc4\x8ce \xc4\x8dlovek razume mo\xc5\xa1ejo kot simbol modrosti, to pomeni: \xc2\xbbmodrost mora umreti in praznoverja se ne bati\xc2\xab. Prostozidarji pa razlagajo skrite simbole kot sklicevanje na Salomonov tempelj in njegovega arhitekta Hiram Abiffa._NEWLINE_Tempelj Merkurja ima funkcijo razglednika, saj je iz zgornjega nadstropje lep pogled na jezero in mo\xc5\xa1ejo.\n_START_SECTION_\nMinervin tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nRimska boginja Minerva je ve\xc4\x8dkrat prikazana v grajskem parku. Simetri\xc4\x8dno k templju Minerve je bil na\xc4\x8drtovan tempelj Kupida, ki pa ni bil nikoli izveden._NEWLINE_Tempelj je zasnoval Pigage in je bil kon\xc4\x8dan leta 1769. Njegov tetrastil spredaj in korintski stebrni red spominja na starodaven rimski model, vstopni portik za Octavio. Edinstvena je inverzija razmerja stebrne dvorane in cele. Tempeljska cela se interpretira kot naravna nasprotnica odprtega prostora, v katerega se nadaljuje iz stebri\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Minerva, boginja modrosti, se pojavi pred zadnjo steno kot prenovljen kip Gabriela de Grupella. Prikazana je tudi na pedimentu, zlasti kot boginja vrtne umetnosti. Marmorne klopi v celi slu\xc5\xbeijo obiskovalcem parka kot prostor za po\xc4\x8ditek, lahko pa so tudi kot nami\xc5\xa1ljeno sre\xc4\x8danje modrosti._NEWLINE_V tlorisu je tempelj pravokoten prostor, z ni\xc5\xa1ami in okroglimi okenskimi odprtinami. Ta prostor je dostopen od zunaj in ka\xc5\xbee zna\xc4\x8dilnosti skrivnega kraja za sestanke. Vladal mu je Pan, kot ka\xc5\xbee maska nad vrati. Minervin tempelj je spomenik razsvetljenega razuma in mo\xc4\x8di \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke civilizacije.\n_START_SECTION_\nApolonov tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1762 je bil na tej to\xc4\x8dki na\xc4\x8drtovan razgledni stolp. Nicolas de Pigage je oblikoval visok, terasast tloris, na platformi odprt monopteros, kro\xc5\xbeni tempelj z dvanajstimi jonskimi stebri brez cele. Tempelj je posve\xc4\x8den gr\xc5\xa1kemu bogu Apolonu. Kip Apolona je izdelal kipar Anton Verschaffelt. Ka\xc5\xbee boga, ki je levi\xc4\x8dar in igra na liro, ki mu je umetnik namenil nekaj posmeha. V izmenjavi pisem med Gleimom, Wilhelmom Heinsejem in Johannesom von M\xc3\xbcllerje pravi, \xc4\x8deprav stoji "tudi sveto" na hribu, "ima samo levi\xc4\x8den bog v tem pateti\xc4\x8dno ozadje."_NEWLINE_Apolonov tempelj je usmerjen na dve strani: od vhoda proti zahodni strani se obiskovalec vzpenja skozi kamnit, temen in zmeden koridor v osvetljeno platformo s klasi\xc4\x8dno monopteros emporo. S strani gledalca v vzhodnem Heckentheater je tempelj kot oder. Apolon se pojavi kot bog umetnosti in vodja muz na gori Helikon, kjer kopito Pegaza ustvari izvir Hipokrena, katerega voda se pretaka skozi Najade \xc4\x8dez kaskade med ljudi.\n_START_SECTION_\nTempelj gozdne botanike\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj gozdne botanike - Botanicae Silvestris - je zasnoval Pigage \xc5\xbee leta 1777. Posvetitveni napis omenja datum 1778, toda gradnja je bila zaklju\xc4\x8dena \xc5\xa1ele 1780. Ka\xc5\xbee zaklju\xc4\x8dek "Arboretum Theodoricum", zbirko dreves v tako imenovanem Wiesent\xc3\xa4lchen. Valjasta stavba brez podstavka je zunaj ometana v slogu hrastovega lubja. Stopnice, ki jih \xc4\x8duvata sfingi, pripeljejo do vhodnih vrat. V notranjosti je okrogla odprtina pribli\xc5\xbeno 20 cm v premeru v sredini tal do temnega oboka. Poslikave ka\xc5\xbeejo rast, zorenje in smrt narave. \xc5\xa0tiri velike reliefne plo\xc5\xa1\xc4\x8de ka\xc5\xbeejo simbole \xc5\xa1tirih letnih \xc4\x8dasov v povezavi z anti\xc4\x8dnimi trino\xc5\xbenikom. Naravni ritmi so v kombinaciji s sodobno znanostjo: portretnih medaljoni starih avtoritet Teofrasta in Plinija stojijo nasproti modernim naravoslovcem Josephu Pittonu de Tournefortu in Carlu Linnaeusu. Linnaeusova revolucionarna knjiga o rastlinski sistematiki zdaj manjka kot atribut kipu boginje Cerere v osrednji apsidi.\n_START_SECTION_\nKopali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPigage je zgradil kopali\xc5\xa1\xc4\x8de kot majhno poletno hi\xc5\xa1o v slogu italijanske vile. V skladu z odredbo Karla Teodorja so v obmo\xc4\x8dje kopali\xc5\xa1\xc4\x8da in zasebnega vrta lahko dostopali le s povabilom ali z dovoljenjem kneza. Tukaj je Karl Teodor \xc5\xbeivel kot zasebni dr\xc5\xbeavljan, ki \xc5\xbeivi in se prepu\xc5\xa1\xc4\x8da svojim umetni\xc5\xa1kim nagnjenjem. Od Apolonovega obmo\xc4\x8dja se do kopali\xc5\xa1\xc4\x8da pride skozi polkro\xc5\xbeno v tlorisu eksedro. Prek obeh vhodov se pride v ovalno sobo z Auroro kot stropno poslikavo in \xc5\xa1tirimi Horami, pozla\xc4\x8denimi kipi, kar predstavlja sredi\xc5\xa1\xc4\x8de grajske podobe. Iz ovalne dvorane proti zahodu in vzhodu vodi hodnik, s parketom z drobnimi intarzijami iz trdega lesa. Od tu se vstopi v spalnico volilnega kneza (jugozahodna stran z lo\xc4\x8denim WC) in v kopalno sobo (severozahodna stran) z vdolbino z marmornim bazenom (okoli 1,2 m globok), z dvema klopema v elipti\xc4\x8dni ni\xc5\xa1i. Cevi za vodo so oblikovane kot kronane ka\xc4\x8de. Na severovzhodni strani je kitajska soba, na ju\xc5\xbeni strani pisalna soba s krajinskimi slikami Ferdinanda Kobella._NEWLINE_V kopali\xc5\xa1\xc4\x8du se nahaja kotel za ogrevanje bazenske vode. Omeniti je treba, da se kopali\xc5\xa1\xc4\x8de nahaja glede na glavni grad v enakem polo\xc5\xbeaju kot njegov zgled, Grand Trianon v parku v Versaillesu.\n_START_SECTION_\nVodnjaki s pticami\n_START_PARAGRAPH_\nZanimiv je tudi vodnjak ptic (vse iz \xc5\xbeelezne plo\xc4\x8devine). V osrednjem delu sedi, v polo\xc5\xbeaju napad z razprtimi krili sova, ki dr\xc5\xbei fazana v svojih krempljih. Na vrhu zgornje letve sedi dvajset drugih ptic, ki pljuvajo vodo. Tema vodnjaka je Ezopova pravljica o srdu dobrih ptic nad zlo sovo. Figure so prinesli iz gradu La Malgrange, poljskega ex-kralja Stanislava I. Leszczynskega. \xc5\xa0tiri kletke z \xc5\xbeivimi, pojo\xc4\x8dimi pticami pove\xc4\x8dajo iluzijo. Dva druga manj\xc5\xa1a objekta sta imenovana  Achath\xc3\xa4uschen .\n_START_SECTION_\nPerspektive\n_START_PARAGRAPH_\nTe perspektive, popularno imenovane konec sveta, zaklju\xc4\x8dujejo glavno osjo kopali\xc5\xa1kega vrta na severu. Na skrajnem koncu se lahko vidi reka s pokrajino. Je kopija stenskih slik Ferdinanda Kobella. S spretno uporabo svetlobe, se pojavi realna slika. S poigravanjem s prehodom za dostop in arhitekturnim okvirjem pred zidom se ustvarja mo\xc4\x8dan globinski u\xc4\x8dinek._NEWLINE_Struktura Perspektiv (delo Pigageja): Na verandi (Treillage) je paviljon z dvema stranskima sobama. Osrednji prostor v paviljonu (s poslikavami in oblogo iz tufa) je zasnovan kot jama. Nasproti vhoda je odprtina v steni paviljona. V tej odprtini so \xc5\xbeelezni trtni listi na katere kaplja voda s stropa jame v bazen. Za to odprtino je v neki razdalji polkro\xc5\xbena stena poslikana s krajino (v fresko tehniki). Krajina je osvetljena s son\xc4\x8dno svetlobo in deluje zelo realisti\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nOran\xc5\xbeerija\n_START_PARAGRAPH_\nOd 16. stoletja dalje je nastala zbirka pomaran\xc4\x8d in ostalih citrusov, kar je bilo tedaj v modi na evropskih dvorih. Da bi prezimile v hladni sezoni, so okrog rastline zgrajene stavbe. V poznem 17. in 18. stoletju, so hranili rastline v loncih v tako imenovanih Oran\xc5\xbeerijah, v toplih mesecih pa so jih dali na prosto._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 18. stoletja je potreba po pokritem prostoru za dvorne sve\xc4\x8danosti v Schwetzingenu velika. Planta\xc5\xbea pomaran\xc4\x8d z veliko dvorano zahodno od gradu je bilo treba popraviti. To je zagotovo naro\xc4\x8dil volilni knez Karl Filip, saj je njegov naslednik volilni knez Johann Wilhelm od leta 1716 prete\xc5\xbeno prebival v D\xc3\xbcsseldorf._NEWLINE_Zgrajena pod Karlom Teodorjem je Oran\xc5\xbeerijo s svojimi poslikavami oblikovanih Nicolas de Pigage. Poslikave so zamenjale stene iz naravnega kamna in preproste ope\xc4\x8dne stene. Pred pritli\xc4\x8djem je bil vrt zmanj\xc5\xa1an v korist notranjega ozra\xc4\x8dja in usklajen s toplo ju\xc5\xbeno stranjo. Na vogalih so kipi treh letnih \xc4\x8dasov, \xc4\x8detrti manjka. V sredini so drevesa pomaran\xc4\x8d in limon v zabojnikih na pravokotnem otoku.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xa1eja\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjem (ju\xc5\xbenem) predelu le\xc5\xbei tur\xc5\xa1ki vrt, kjer je Pigage v letih 1778 do 1785 zgradil Rde\xc4\x8do mo\xc5\xa1ejo. Stavba nima liturgi\xc4\x8dne funkcije ampak izklju\xc4\x8dno estetski pomen. Ta mo\xc5\xa1eja je prva in najve\xc4\x8dja zgradba svoje vrste v nem\xc5\xa1kem parku. Stavba zgrajena v poznem baroku je opremljena s \xc5\xa1tevilnimi orientalskimi elementi. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de se ob\xc4\x8dasno uporablja za predstave na prostem. V 20. st. so jo ob\xc4\x8dasno uporabljali tudi muslimani._NEWLINE_Pred mo\xc5\xa1ejo je nekdanji kne\xc5\xbeji sadovnjak, drevesnica in grajska vrtnarija.\n_START_SECTION_\nRimski akvadukt\n_START_PARAGRAPH_\nPoleti leta 1779 so na severnem robu vrta za\xc4\x8deli izdelovati umetne ru\xc5\xa1evine. Vrata v obzidju navezana na stolp, spominjajo na rimski slavolok. V srednjem delu arkade je slap. Od tukaj so s treh strani ostanki akvadukta, na vzhodni veji stoji obelisk._NEWLINE_Pigage se je skliceval na svoje \xc5\xa1tudije starin, ki jih je naredil med svojim potovanjem v Italijo leta 1767-1768. Kombinacijo obokov akvadukta je sre\xc4\x8dal na rimskem Porta Maggiore in vodnjaku Trevi (Acqua Vergine). Stolp brez kleti se zgleduje po srednjeve\xc5\xa1kih obrambnih strukturah na rimskih mostovih. Modele je mogo\xc4\x8de najti v Piranesijevih vedutah. Oznaka kot Rimska vodna utrdba se prvi\xc4\x8d pojavi leta 1828.\n_START_SECTION_\nPalladijev most (tudi Kitajski most)\n_START_PARAGRAPH_\nPogosto "kitajski" imenovan most na severozahodnem obmo\xc4\x8dju parka povezuje francoski in angle\xc5\xa1ki del vrta. Model mostu se zgleduje pri renesan\xc4\x8dnem arhitektu Andrea Palladio. Most je dobil ljudski vzdevek L\xc3\xbcgenbr\xc3\xbccke, ker ko se pride na njegove nepravilne stopnice, se nekoliko omahuje stopiti.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8diteno obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde 8. avgusta 1952 je takratna de\xc5\xbeelna vlada Mannheima grajski park z imenom  Schwetzinger Schlo\xc3\x9fgarten und Umgebung zavarovala kot krajinski park. Obmo\xc4\x8dje s \xc5\xa1tevilko 2.26.013 obsega pribli\xc5\xbeno 190 hektarjev in vklju\xc4\x8duje zgodovinski park iz \xc4\x8dasa volilnega kneza, kot tudi zahodno predgorje in zgodovinsko lovsko ko\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nSlavni obiskovalci gradu\n_START_PARAGRAPH_\nVoltaire je pri\xc5\xa1el leta 1753 prvi\xc4\x8d do Schwetzingnu in je bil 14 dni gost prijatelja volilnega kneza. Poleti 1758 je Voltaire pri\xc5\xa1el na kratkoro\xc4\x8dno bivanje v Schwetzingen. _NEWLINE_Wolfgang Amadeus Mozart je 18 julija 1763, skupaj z o\xc4\x8detom in sestro, koncertiral v gradu. _NEWLINE_Skladatelj Christoph Willibald Gluck je bil gost volilnega kneza leta 1774. _NEWLINE_Friedrich Schiller je v Schwetzingenu na\xc5\xa1el motiv za Aranjuez -Stimmungen za prvo dejanje Don Carlosa. _NEWLINE_Igralec Avgust Wilhelm Iffland je v dopisu z dne 26. nov 1779, opisal lov pri Schwetzingenu, ki je stal 50.000 guldnov. _NEWLINE_Cesar Jo\xc5\xbeef II. je leta 1781 obiskal Schwetzingen pod imenom grof Falkenstein.\n_START_SECTION_\nSvetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV septembru 1999 je Nem\xc4\x8dija Schwetzingen predlagala na UNESCO-v seznam kot potencialno svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino.  Vloga je bila oddana v letu 2007. Vklju\xc4\x8deno je jedro obmo\xc4\x8dja gradu in park, trg pred gradom, pala\xc4\x8da Ysenburgsche in razgledna os Carl Theodor-in Lindenstrasse. Dodan je bil dodaten varovalni pas, ki je izbral druge \xc5\xa1e dele mesta. _NEWLINE_V juniju 2009 je bila prijava umaknjena zaradi negativnega glasovanja ICOMOS in znova in posledi\xc4\x8dno spremenjena v naslednji jeseni. V januarju 2010 je bila vlo\xc5\xbeena nova vloga. V marcu 2010 je zasedala Kultusthumbsterkonferenz in Schwetzingen znova dala na nem\xc5\xa1ko Nothumberungsliste, tokrat za leto 2011. To je slu\xc5\xbeilo kot osnova za ocenjevalno poro\xc4\x8dilo odlo\xc4\x8danja. Maja 2012 je ICOMOS spet priporo\xc4\x8dil dopolnitev, saj so bili mnenja, da je tovrstnih gradov \xc5\xbee dovolj naseznamu (v Dessau, v Br\xc3\xbchl ali v Potsdamu in Berlinu). Poseben polo\xc5\xbeaj Schwetzingena ni bilo mogo\xc4\x8de zaznati. Odbor za svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino je kon\xc4\x8dno odobril obravnavo vlogo Schwetzingena. Niso razkrili, da poskusijo znova ..\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nV Apolonovem gaju. Grajski park Schwetzingen. Dokumentarec, Nem\xc4\x8dija, 2007, 28,20 min Scenarij in re\xc5\xbeija Christopher Paul, Produkcija: SWR, Row: zakladi dr\xc5\xbeave, Sinopsis za ARD'