b"\n_START_ARTICLE_\nZdravko Mlinar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomiral je na Pravni fakulteti v Ljubljani leta 1958. Podiplomsko je \xc5\xa1tudiral sociologijo na In\xc5\xa1titutu za dru\xc5\xbebene znanosti v Beogradu. Leta 1960 je postal asistent za sociologijo na Pravni fakulteti UL in tam doktoriral leta 1967. Od leta 1963 do 1968 je bil raziskovalec na In\xc5\xa1titutu za sociologijo in filozofijo, od leta 1968 izredni, od 1974 pa redni profesor na FSPN/FDV do upokojitve 1997. V obdobju 1974\xe2\x80\x931976 je bil dekan fakultete. Na raziskovalnem podro\xc4\x8dju je ustanovil Center za prostorsko sociologijo. To podro\xc4\x8dje sociologije je uveljavljal tudi v interdisciplinarnem povezovanju \xc5\xa1tudija prostorskega, urbanisti\xc4\x8dnega in krajinskega planiranja._NEWLINE_Za izrednega \xc4\x8dlana SAZU je bil izvoljen leta 1981, za rednega \xc4\x8dlana pa leta 1987; od aprila 1995 do maja 1998 je bil na\xc4\x8delnik oddelka za dru\xc5\xbebene vede, od maja 1996 do  aprila 1999 pa tudi tajnik I. razreda (za zgodovinske in dru\xc5\xbebene vede); od leta 2004 je tudi dopisni \xc4\x8dlan Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti (HAZU) v Zagrebu.  _NEWLINE_Kot prvi pri nas in v mednarodnem merilu je raziskovalno in pedago\xc5\xa1ko zasnoval predmetno podro\xc4\x8dje prostorske sociologije, ki jo je pojasnjeval v naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em kontekstu ve\xc4\x8dnivojske obravnave dru\xc5\xbebenostrukturnih sprememb in vloge akterjev oziroma \xc4\x8dloveka kot posameznika. Pri tem je povezoval in presegal okvire urbane in ruralne sociologije, lokalne samouprave, urbanizma in regionalnih raziskav ter razkrival regularnosti dru\xc5\xbebenih sprememb \xc5\xa1e zlasti z vidika procesov individualizacije, globalizacije in informatizacije. Preu\xc4\x8deval je dinamiko protislovnosti pre\xc5\xbeemanja in izklju\xc4\x8devanja nasprotij, ki presega zastarele predstave o logiki \xc2\xbbzero sum game\xc2\xab, npr. med lokalnim in globalnim, med homogenizacijo in diverzifikacijo, med deteritorializacijo in reteritorializacijo ipd. Dru\xc5\xbebeno preobrazbo pojasnjuje kot spro\xc5\xa1\xc4\x8danje akterjev v preseganju lo\xc4\x8dnic z vidika prostorske, \xc4\x8dasovne, sektorske in hierarhi\xc4\x8dne organizacije. Raziskuje spremembe v prostorski organizaciji javnega in zasebnega \xc5\xbeivljenja. Pri tem se osredoto\xc4\x8da na sfero pristnega \xc5\xbeivljenja prebivalcev, na njihovo dejansko udele\xc5\xbebo, vpliv in stike v prostoru, \xc5\xa1e posebej pa na vpra\xc5\xa1anja o (ne)spodbudnem okolju za ustvarjalnost. Njegovo soavtorsko delo s Henryjem Teuneom Developmental Logic of Social Systems (1978) je Encyclopedia Britannica uvrstila med temeljna svetovna dela teorije (grand theories) dru\xc5\xbebenega razvoja v kontekstu ve\xc4\x8dstoletnih sprememb._NEWLINE_Sicer pa velja za enega klju\xc4\x8dnih utemeljevalcev in usmerjevalcev uveljavljanja sociologije pri nas in v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em prostoru. Ve\xc4\x8d desetletij si je prizadeval tako za njeno profesionalizacijo kot za njeno socializacijo (public sociology). Bil je soustanovitelj (1965) in prvi predsednik Slovenskega sociolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva. V tej vlogi je prvi predlagal zdru\xc5\xbeitev treh podro\xc4\x8dij \xc5\xa1tudija v novi fakulteti UL-FSPN. Kot predsednik Jugoslovanskega sociolo\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja je uveljavil njegovo najbolj aktivno vlogo. Vsebinsko je zasnoval in vodil vrsto znanstvenih sre\xc4\x8danj pri nas in na osmih svetovnih kongresih Mednarodnega sociolo\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja (ISA), v katerem je deloval tudi kot (pod)predsednik dveh sekcij (RC). V okviru ISA je \xc5\xbee 1990 uvedel razprave o globalizaciji z vidika teritorialnih identitet in je soustanovitelj enote za sociologijo lokalno-globalnih odnosov._NEWLINE_Kot profesor in raziskovalec je sodeloval na \xc5\xa1tevilnih univerzah in znanstvenih ustanovah po svetu, npr. na Univerzi Pensilvanije, Philadelphia; University of Oregon, Eugene; State University of New York, Buffalo; Center for International Studies, Cornell University, Ithaca; University of North Carolina, Chapel Hill; Institute of Development Studies, University of Sussex, Brighton; CIRCOM (Centre International de Recherches sur les Communaut\xc3\xa9s Coop\xc3\xa9ratives Rurales), Tel Aviv; Istituto di Sociologia Internazionale, Gorica; Instytut Filozofii i Socjologii PAN, Var\xc5\xa1ava; The Rockefeller Foundation Bellagio Center, Italija; Interuniverzitetni center za podiplomski \xc5\xa1tudij, Dubrovnik; Inter-agency mission (ILO, FAO, UNESCO, UNIDO \xe2\x80\xa6) v Colombu na Cejlonu; Wiener Institut f\xc3\xbcr Entwicklungsfragen, Dunaj; Bartlett School of Architecture and Planning, London; Arhitektonski fakultet, Beograd. Imel je \xc5\xa1tevilna ad hoc vabljena predavanja, npr. na Institut d'\xc3\x89tudes Politiques de Paris, Sorbona, Pariz; na Universit\xc3\xa4t Trier, Trier; na Slova\xc5\xa1ki akademiji znanosti idr._NEWLINE__NEWLINE_Njegova bibliografija vklju\xc4\x8duje ve\xc4\x8d kot 900 enot; je avtor ali soavtor ve\xc4\x8d kot 20 samostojnih publikacij. Objavljal je v ve\xc4\x8d kot dvajsetih strokovnih revijah v mednarodnem merilu (v osmih tujih jezikih) in v tridesetih v Sloveniji oz. Jugoslaviji. Med drugim v: International Journal of Urban and Regional Research, Annals of the American Academy of Political and Social Sciences, International Journal of Sociology and Social Policy, Architecture et Comportment, Espaces et Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9s, Studia sociologiczno-politiczne, Comparative Political Studies, Sociologi\xc4\x8deskie issledovani\xc3\xa2, Revue de l'Est, La Ricerca sociale, Sociologia urbana e rurale, International Journal of Sociology of Language. Bil je \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kih svetov in odborov dru\xc5\xbeboslovnih revij: Space and Polity, International Journal of Sociology and Social Policy, International Journal of Sociology, La Ricerca Sociale, The Journal of Conflict Resolution, International Studies Quarterly, Regional Contact, korespondent v reviji Espaces et Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9s; je tudi predsednik sveta Teorije in prakse in \xc5\xbdirovskega ob\xc4\x8dasnika.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nPrejel je \xc5\xa1tudentsko nagrado univerzitetnega sveta Univerze v Ljubljani (1958); nagrado Sklada Borisa Kidri\xc4\x8da za knjigo Humanizacija mesta (1985); red dela z zlatim vencem (1983); nagrado za knjigo Protislovja dru\xc5\xbebenega razvoja (1986) kot najbolj\xc5\xa1o knjigo s podro\xc4\x8dja dru\xc5\xbebenih znanosti v Jugoslaviji (1987); nagrado Republike Slovenije za vrhunske znanstvene dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju sociologije (1995); naslov zaslu\xc5\xbenega profesorja Univerze v Ljubljani (1998), \xc4\x8dastni znak svobode Republike Slovenije (2002); plaketo za posebne zasluge in dose\xc5\xbeke pri \xc5\xa1irjenju ugleda Fakultete za dru\xc5\xbebene vede (2009); \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Slovenskega sociolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva je od leta 1980."