b'\n_START_ARTICLE_\nDarej III.\n_START_SECTION_\nPohod Filipa II. Makedonskega\n_START_PARAGRAPH_\nFilip II. Makedonski je kot hegemon Korintske zveze leta 336 pr. n. \xc5\xa1t. dobil njeno odobritev, da za\xc4\x8dne povra\xc4\x8dilno sveto vojno proti Perzijcem, ker so ve\xc4\x8d kot stoletje pred tem v drugi perzijski vojni oskrunili in po\xc5\xbegali atenska sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. V Malo Azijo je poslal predhodnico pod poveljstvom generalov Parmeniona in Atala z nalogo, da osvobodita Grke, ki so \xc5\xbeiveli pod perzijsko oblastjo. Ko sta generala osvojila gr\xc5\xa1ka mesta od Troje do reke Meander, so Filipa ubili. Pohod v Mali Aziji je bil ustavljen, dokler ni njegov naslednik utrdil svoje oblasti v Makedoniji in Gr\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nPohod Aleksandra Makedonskega\n_START_PARAGRAPH_\nSpomladi leta 334 pr. n. \xc5\xa1t. je Filipov naslednik Aleksander, ki je bil pred tem potrjen za hegemona Korintske zveze, napadel Malo Azijo na \xc4\x8delu vojske makedonskih in gr\xc5\xa1kih vojakov. Invaziji, ki je ozna\xc4\x8dila za\xc4\x8detek Aleksandrovih vojn, je skoraj takoj sledila zmaga nad Perzijci v bitki pri Graniku. Darej se bitke ni udele\xc5\xbeil, ker je domneval, da bodo njegovo prodiranje zlahka ustavili maloazijski satrapi. V prej\xc5\xa1njem napadu na Malo Azijo, ki ga je izvedel spartanski kralj Agezilaj II., so napadalca ustavili s podpihovanjem upora v Gr\xc4\x8diji. Darej je tudi tokrat posku\xc5\xa1al uporabiti enako strategijo in spodbujal upor Spartancev proti Makedoncem. Upor Spartancev se je kon\xc4\x8dal z njihovim porazom v bitki pri Megapolisu._NEWLINE_Darej osebno se je z Aleksandrovo vojsko prvi\xc4\x8d spopadel \xc5\xa1ele v bitki pri Isu leta 333 pr. n. \xc5\xa1t., se pravi leto in pol po bitki pri Graniku. Njegova vojska je bila najmanj dvakrat ve\xc4\x8dja od Aleksandrove, a je bila kljub temu obkoljena, pora\xc5\xbeena in prisiljena na beg. Darej je pobegnil z boji\xc5\xa1\xc4\x8da in na begu izgubil svoj bojni voz, lok in kraljeva obla\xc4\x8dila, ki jih je kasneje na\xc5\xa1el Aleksander. Gr\xc5\xa1ki viri, med njimi Diodor Sicilski v Knji\xc5\xbenici zgodovine in Justin v Epitoma Historiarum Philippicarum opisujejo, da je Darej ves prestra\xc5\xa1en pobegnil z boji\xc5\xa1\xc4\x8da pri Isu in kasneje pri Gavgameli, \xc4\x8deprav je obakrat poveljeval zelo mo\xc4\x8dni vojski. V bitki pri Isu je Aleksandra celo presenetil in bi ga zlahka porazil. Darej je v bitki pri Gavgameli pobegnil tako hitro, da je Aleksander zavzel njegov glavni stan in ujel njegovo dru\xc5\xbeino. Darej je Aleksandra ve\xc4\x8dkrat pisno prosil, naj mu jo vrne, Aleksander pa je pro\xc5\xa1njo zavrnil, dokler ga Darej ne prizna za novega perzijskega vladarja._NEWLINE_Tudi v bitki pri Gavgameli leta 331 pr. n. \xc5\xa1t. so bile okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine bolj naklonjene Dareju kot Aleksandru. Imel je veliko in na boji\xc5\xa1\xc4\x8du pravilno organiziran vojsko. Podpirale so ga vojske ve\xc4\x8d satrapov, boji\xc5\xa1\xc4\x8de pa je bilo popolnoma ravno in zato zelo primerno za bojne vozove. Darej in njegovi izku\xc5\xa1eni poveljniki so \xc5\xa1e preden je bil znan izid bitke ponovno pobegnili z boji\xc5\xa1\xc4\x8da in najve\xc4\x8dja do takrat zbrana armada je razpadla. Perzijske izgube so bile izredno velike. Darej je tokrat pobegnil v Ekbatano in posku\xc5\xa1al zbrati tretjo vojsko, Aleksander pa je medtem osvojil Babilon, Suso in perzijsko prestolnico Perzepolis. Darej je baje Aleksandru ve\xc4\x8dkrat ponudil vse svoje ozemlje zahodno od Evfrata v zameno za mir, Aleksander pa je po nasvetu svojih poveljnikov ponudbo vsakokrat zavrnil. Aleksander se je po zasedbi Perzepolisa odlo\xc4\x8dil, da bo Dareja zasledoval v Baktrijo.\n_START_SECTION_\nBeg, aretacija in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nDareju je po porazu pri Gavgameli uspelo zbrati vojsko, ki po velikosti ni bila primerljiva s prej\xc5\xa1njo, delno zato, ker je poraz spodkopal njegovo avtoriteto, delno pa zaradi Aleksandrove liberalne politike. V Babiloniji in Perzisu, na primer, je ponudil sprejemljivo alternativo perzijske politike, ki se je od Kira Velikega in njegovega valja do Dareja III. zelo spremenila._NEWLINE_Ko je Darej v Ekbatani izvedel, da se mu pribli\xc5\xbeuje Aleksandrova vojska, se je odlo\xc4\x8dil za beg v Baktrijo, kjer bi lahko na bolj ravih terenih bolje izkoristil svojo konjenico in najemnike. Vojsko je povedel skozi Kaspijska vrata, glavni prehod skozi gore, ki bi lahko upo\xc4\x8dasnile vojsko zasledovalcev. Perzijska vojska je zaradi stalnega strahu prd Aleksandrovim napadom postajala vedno bolj demoralizirana. Vedno ve\xc4\x8d vojakov je dezertiralo, zato sta satrap Bes in poveljnik dvorne stra\xc5\xbee Nabarzan izvedla dr\xc5\xbeavni udar. Prevratnika sta Dareju predlagala, naj se vojska reorganizira pod Besovim poveljstvom, po zmagi nad Aleksandrom pa bi oblast ponovno prevzel on. Darej tega na\xc4\x8drta o\xc4\x8ditno ni sprejel, zato sta si zarotnika \xc5\xa1e bolj prizadevala odstaviti svojega neuspe\xc5\xa1nega kralja. Gr\xc5\xa1ki najemnik Patron je posku\xc5\xa1al prepri\xc4\x8dati Dareja, naj za svojo telesno stra\xc5\xbeo namesto Perzijcev vzame gr\xc5\xa1ke najemnike, toda Darej ponudbe iz politi\xc4\x8dnih razlogov ni sprejel. Bes in Nabarzan sta Dareja nazadnje zvezala in ga vrgla na voz z volovsko vprego. Po Cortiusovi Aleksandrovi zgodovini je takrat pri\xc5\xa1el Aleksander z manj\xc5\xa1o skupino vojakov in med perzijskomi vojaki povzro\xc4\x8dil paniko, kar je spodbudilo Besa in \xc5\xa1e dva druga zarotnika, Satibarzana in Barzenta, da so s kopji prebodla kralja in ga pustili umreti._NEWLINE_Umirajo\xc4\x8dega ali mrtvega Dareja je kmalu zatem na\xc5\xa1el makedonski vojak. Aleksander je bil zaradi njegove smrti razo\xc4\x8daran, ker ga je \xc5\xbeelel ujeti \xc5\xbeivega. Z Darejevega prsta je snel njegov pe\xc4\x8datni prstan in njegovo truplo poslal v Perzepolis, kjer so ga slavnostno pokopali. Njegovega groba \xc5\xa1e niso odrili. Aleksander se je leta 324 pr. n. \xc5\xa1t. v Susi poro\xc4\x8dil z Darejevo h\xc4\x8derko Stateiro._NEWLINE_Po Darejevem porazu in pokopu je Aleksandrova vladavina v Perziji postala uradna. Nekateri zgodovinarji zato na Dareja gledajo kot na strahopetnega in neu\xc4\x8dinkovitega vladarja. Po Darejevem umoru je Bes privzel kraljevsko ime Artaksarks V. in se za\xc4\x8del naslavljati kralj Azije. Aleksander ga je kasneje ujel, mu\xc4\x8dil in usmrtil.'