b'\n_START_ARTICLE_\nGent\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki dokazi ka\xc5\xbeejo, da je bil na obmo\xc4\x8dju soto\xc4\x8dja \xc5\xa0elde in reke Leie \xc4\x8dlovek prisoten \xc5\xbee v kameni in \xc5\xbeelezni dobi. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina zgodovinarjev meni, da je starej\xc5\xa1e ime za Gent \'Ganda\', izhaja iz keltske besede ganda, kar pomeni soto\xc4\x8dje. Drugi viri povezujejo ime z nejasnim bo\xc5\xbeanstvom po imenu Gontia. _NEWLINE_O rimskem obdobju ni zapisov, vendar arheolo\xc5\xa1ke raziskave potrjujejo, da je bila regija Gent naseljena._NEWLINE_Ko so konec 4. stoletja in v 5. stoletju na rimsko ozemlje vdrli Franki, so prinesli svoj jezik, keltski in latinski pa je zamenjala stara nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 650 je sveti Amand v Gentu ustanovil dve opatiji: svetega Petra (Blandinium) in samostan svetega Bava. Mesto je raslo iz ve\xc4\x8d jeder, opatij in trgovskega centra. Okoli leta 800 je Ludvik Pobo\xc5\xbeni, sin Karla Velikega, imenoval Einharda, \xc5\xbeivljenjepisca Karla Velikega, za opata obeh opatij. V letih 851 in 879 so mesto dvakrat napadli in oropali Vikingi._NEWLINE_Znotraj za\xc5\xa1\xc4\x8ditenega okro\xc5\xbeja Flandrije se je mesto v 11. stoletju okrepilo in uspevalo, tako da je postalo majhna mestna dr\xc5\xbeava. Do 13. stoletja je bil Gent najve\xc4\x8dje mesto v Evropi severno od Alp, samo Pariz je bil ve\xc4\x8dji; bilo je ve\xc4\x8dje od K\xc3\xb6lna ali Moskve. [7] Znotraj mestnega obzidja je \xc5\xbeivelo do 65.000 ljudi. Zvonik in stolpi stolnice svetega Bava ter cerkev svetega Nikolaja so poleg drugih le nekatere visoke stavbe tega obdobja._NEWLINE_Reke na tem obmo\xc4\x8dju redno poplavljajo. Bogata trava mo\xc4\x8dvirnih travnikov (\'meersen\') je bila idealna za ovce, katerih volno so uporabljali za izdelavo tkanin. V srednjem veku je bil Gent vodilno mesto za tkanje._NEWLINE_Pridelava volne, prvotno v Bruggeju, je v srednjem veku ustvarila prvo evropsko industrializirano obmo\xc4\x8dje v Gentu. Trgovska obmo\xc4\x8dja so bila tako zelo razvita, da so morali volno uva\xc5\xbeati iz \xc5\xa0kotske in Anglije. To je bil eden od razlogov za dober odnos Flandrije s \xc5\xa0kotsko in Anglijo. Gent je bil rojstni kraj Johna iz Genta, vojvode Lancasterskega. Trgovanje z Anglijo (vendar ne s \xc5\xa0kotsko) je bilo ogro\xc5\xbeeno med stoletno vojno.\n_START_SECTION_\nZgodnji novi vek\n_START_PARAGRAPH_\nMesto se je okrepilo v 15. stoletju, ko je bila Flandrija zdru\xc5\xbeena s sosednjimi provincami pod burgundskimi vojvodami. Visoki davki so povzro\xc4\x8dili upor in s\xc4\x8dasoma bitko pri kraju Gavere leta 1453, v kateri je Gent premagal burgundski vojvoda Filip Dobri. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de politi\xc4\x8dnega in dru\xc5\xbebenega dogajanja se je za\xc4\x8delo premikati iz Flandrije (Brugge - Gent) v Brabant (Antwerpen - Bruselj), \xc4\x8deprav je Gent \xc5\xa1e naprej imel pomembno vlogo. Z mestom Brugge se je Gent dvakrat uprl Maksimilijanu, prvemu monarhu Habsbur\xc5\xbeanov, ki je vladal Flandriji._NEWLINE_Leta 1500 je Ivana I. Kastiljska rodila Karla V., ki je postal sveti rimski cesar in kralj \xc5\xa0panije. \xc4\x8ceprav je bil rojen v Gentu, je po uporu leta 1539 kaznoval mesto in mestni plemi\xc4\x8di so morali pred cesarjem hoditi bosi z zanko (nizozemsko strop) okoli vratu. Od takrat so se ljudje v Gentu imenovali stroppendragers (zankonosci). Samostan svetega Bava (ne smemo ga zamenjati z bli\xc5\xbenjo stolnico svetega Bava) je bil ukinjen, podrt in zamenjan s trdnjavo kraljevih \xc5\xa1panskih vojakov. Ohranjen je bil le majhen del samostana._NEWLINE_Konec 16. in 17. stoletja je prinesel uni\xc4\x8denje zaradi osemdesetletne vojne. Vojna je kon\xc4\x8dala vlogo Genta kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mednarodnega pomena. Leta 1745 je mesto med avstrijsko nasledstveno vojno zajela francoska vojska pred vrnitvijo v avstrijski imperij pod Habsbur\xc5\xbeani v skladu z aachenskim mirom leta 1748, ko je ta del Flandrije do leta 1815 postal znan kot Avstrijska Nizozemska, po izgnanstvu francoskega cesarja Napoleona I., koncu francoske revolucije in kasnej\xc5\xa1e napoleonske vojne ter mirovni pogodbi po dunajskem kongresu.\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV 18. in 19. stoletju se je v Gentu ponovno razvijala tekstilna industrija. Lieven Bauwens, ki je pretihotapil industrijske in tovarni\xc5\xa1ke strojne na\xc4\x8drte iz Anglije, je leta 1800 uvedel prvi mehanski stroj za tkanje na evropski celini._NEWLINE_Gentska pogodba, sklenjena tukaj in sprejeta na bo\xc5\xbei\xc4\x8dni ve\xc4\x8der 1814, je uradno kon\xc4\x8dala vojno leta 1812 med Veliko Britanijo in Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami (severnoameri\xc5\xa1ka doba napoleonskih vojn). Po bitki pri Waterlooju sta Gent in Flandrija, ki so jima do takrat vladali Habsbur\xc5\xbeani kot Avstrijski Nizozemski, je za 15 let postala del Zdru\xc5\xbeenega kraljestva Nizozemske s severno Holandijo. V tem \xc4\x8dasu je Gent ustanovil svojo univerzo (1816)  in zgradil novo povezavo z morjem (1824\xe2\x80\x9327)._NEWLINE_Po belgijski revoluciji je lokalno gospodarstvo z izgubo dostopa do morja za ve\xc4\x8d kot desetletje propadlo in prvi belgijski sindikat je izviral iz Genta. Leta 1913 je bila v Gentu svetovna razstava. Kot priprava na te sve\xc4\x8danosti je bila leta 1912 zgrajena \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja Sint-Pieters.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nGent so v obeh svetovnih vojnah zasedali Nemci, vendar je ube\xc5\xbeal ve\xc4\x8djemu uni\xc4\x8denju. \xc5\xbdivljenje ljudi in nem\xc5\xa1kih zavojevalcev v Gentu med prvo svetovno vojno opisuje H. Wandt v "etappenleven te Gent" [citat]. V drugi svetovni vojni so 6. septembra 1944 mesto osvobodili britanska 7. oklepna divizija Pu\xc5\xa1\xc4\x8davske podgane in lokalni belgijski borci.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo zdru\xc5\xbeitvi ob\xc4\x8din v letih 1965 in 1977 ima mesto te ob\xc4\x8dine: Gent, Mariakerke, Drongen, Wondelgem, Sint-Amandsberg, Oostakker, Desteldonk, Mendonk, Sint-Kruis-Winkel, Ledeberg, Gentbrugge, Afsnee, Sint-Denijs-Westrem, Zwijnaarde. Podnebje na tem obmo\xc4\x8dju ima blage razlike med vi\xc5\xa1jimi in nizkimi temperaturami, vse leto pa ima dovolj padavin. V skladu s sistemom K\xc3\xb6ppnove podnebne klasifikacije ima Gent morsko zahodno obalno podnebje, skraj\xc5\xa1ano "Cfb" na podnebnih zemljevidih.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPristani\xc5\xa1\xc4\x8de Gent na severu mesta je tretje najve\xc4\x8dje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Belgije. Do njega pripelje kanal Gent\xe2\x80\x93Terneuzen, ki se kon\xc4\x8da v bli\xc5\xbeini nizozemskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Terneuzen na Zahodni \xc5\xa0eldi. V pristani\xc5\xa1kih objektih so med drugim velika podjetja, kot so ArcelorMittal, Volvo Cars, Volvo Trucks, Volvo Parts, Honda in Stora Enso._NEWLINE_Gentska univerza in \xc5\xa1tevilna raziskovalna podjetja, kot so Ablynx, Innogenetics, Cropdesign in Bayer Crop Science, so v osrednjem in ju\xc5\xbenem delu mesta._NEWLINE_Kot najve\xc4\x8dje mesto v vzhodni Flandriji ima Gent \xc5\xa1tevilne bolni\xc5\xa1nice, \xc5\xa1ole in nakupovalne ulice. Flanders Expo, najve\xc4\x8dja dvorana za dogodke v Flandriji in druga najve\xc4\x8dja v Belgiji, je tudi v Gentu. Turizem postaja glavna panoga na lokalnem obmo\xc4\x8dju. Nedavno je lokalni poslovni \xc4\x8dlovek podaril precej denarja, da bi vse robnike v mestu zni\xc5\xbeali za dva centimetra.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko mestne srednjeve\xc5\xa1ke arhitekture je ostalo nedotaknjene in je izredno dobro ohranjena in obnovljena. Center je najve\xc4\x8dji prostor brez avtomobilov v Belgiji. Zna\xc4\x8dilnosti so stolnica svetega Bava z Gentskim oltarjem, zvonik, grad Gravensteen in \xc4\x8dudovita arhitektura ob starem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Graslei. Gent je vzpostavil me\xc5\xa1anico med udobjem \xc5\xbeivljenja in zgodovine, a ni mesto muzej. Mesto Gent ima tudi tri samostane begin (francosko b\xc3\xa9guinage, arhitekturni kompleks, zgrajen za nastanitev vernih \xc5\xbeensk, ki so \xc5\xbeivele v skupnosti, ne da bi se zaobljubile kot nune) in \xc5\xa1tevilne cerkve, cerkev svetega Jakoba, svetega Nikolaja, svetega Mihaela in svetega \xc5\xa0tefana._NEWLINE_V 19. stoletju je svetovno znan arhitekt Louis Roelandt zgradil univerzitetno dvorano, operno hi\xc5\xa1o in glavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Vrhunci moderne arhitekture so univerzitetne stavbe (Boekentoren Henryja van de Veldeja). Je tudi nekaj gledali\xc5\xa1\xc4\x8d iz razli\xc4\x8dnih obdobij._NEWLINE_Samostane begin, zvonik in sosednje dvorane za tkanine je Unesco leta 1998 in 1999 priznal za svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_V Gentu je tudi Zebrasta ulica (Zebrastraat), dru\xc5\xbebeni eksperiment, majhna ulica, v kateri popolnoma prenovljen kraj povezuje \xc5\xbeivljenje, gospodarstvo in kulturo._NEWLINE_Campo Santo je znano katoli\xc5\xa1ko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de plemstva in umetnikov.\n_START_SECTION_\nKulinarika\n_START_PARAGRAPH_\nV Gentu in drugih regijah Vzhodne Flandrije pekarne prodajajo kruh v obliki krofa, ki se imenuje mastel, v bistvu je bagel. Tako se imenuje tudi sveti Hubertov kruh, ker ga na svetnikov praznik, ki je 3. novembra, peki prinesejo k zgodnji ma\xc5\xa1i, da bi ga blagoslovili. V\xc4\x8dasih so bili prepri\xc4\x8dani, da je blagoslovljen kruh imun proti steklini._NEWLINE_Druge lokalne dobrote so \xc4\x8dokoladni pralineji lokalnih proizvajalcev, kot so Leonidas, kuberdoni ali neuzekes (noski) v obliki vijoli\xc4\x8dnih z \xc5\xbeelejem napolnjenih bombonov, babelutten, trdi bomboni in seveda bolj peko\xc4\x8di, znameniti tierenteyn, peko\xc4\x8da, a rafinirana gor\xc4\x8dica, ki ima nekaj skupnega s francosko gor\xc4\x8dico dijon._NEWLINE_Stoverij je klasi\xc4\x8dna flamska mesna obara, po mo\xc5\xbenosti izdelana z dodanim rjavim trapistom (mo\xc4\x8dnim opatijskim pivom) in postre\xc5\xbeena s pomfritom. Waterzooi je lokalna obara, ki je bila prvotno narejena iz sladkovodnih rib, ujetih v rekah in potokih Genta, danes pa je pogosto narejena s pi\xc5\xa1\xc4\x8dancem namesto ribami. Po navadi je postre\xc5\xbeena v slogu kuhinje in dopolnjena z velikim loncem ob strani._NEWLINE_Mesto spodbuja brezmesni \xc4\x8detrtek z imenom Donderdag Veggiedag . V javni menzi predstavljajo vegetarijansko hrano za javne uslu\xc5\xbebence in izvoljene svetnike v vseh \xc5\xa1olah, ki jih financira mesto, in vegetarijanske prehranjevalne mo\xc5\xbenosti v mestu (z zemljevidi vegi ulic). Ta kampanja je povezana s prepoznavanjem \xc5\xa1kodljivih vplivov pridobivanja mesa na okolje, ki jih je Organizacija Zdru\xc5\xbeenih narodov za prehrano in kmetijstvo dolo\xc4\x8dila za skoraj petino svetovnih izpustov toplogrednih plinov._NEWLINE_Gent ima najve\xc4\x8d vegetarijanskih restavracij na prebivalca na svetu.\n_START_SECTION_\nFestivali\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu je nekaj velikih kulturnih dogodkov, kot so Gentski festival (Gentse Feesten), I Love Techno na Flandrijski svetovni razstavi (EXPO), glasbeni festival 10 Days Off, mednarodni filmski festival v Gentu (z nagradami za mlade mednarodne filmske glasbene skladatelje) in flandrijski festival. Vsakih pet let je na Flandrijski svetovni razstavi v Gentu velika botani\xc4\x8dna razstava (Gentse Florali\xc3\xabn), ki privablja \xc5\xa1tevilne obiskovalce mesta._NEWLINE_Flandrijski festival je imel svojo 50-letnico leta 2008. V Gentu se odpre s praznovanjem OdeGand City, je vsako drugo septembrsko soboto. Pribli\xc5\xbeno 50 koncertov je na razli\xc4\x8dnih lokacijah v srednjeve\xc5\xa1kem mestnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du z udele\xc5\xbebo okoli 250 mednarodnih umetnikov. Podobni dogodki so tudi v drugih glavnih flamskih mestih, ki so del Flandrijskega festivala (Antwerpen: Laus Polyphoniae, Brugge: MAfestival, Bruselj: KlaraFestival, Limburg: Basilica, Mechelen in Brabant: Novecento in Transit).\n_START_SECTION_\nNarava\n_START_PARAGRAPH_\nTudi \xc5\xa1tevilni parki v mestu se lahko \xc5\xa1tejejo za turisti\xc4\x8dno zanimivost. Znamenita sta naravni rezervat (Bourgoyen-Ossemeersen, 230 hektarjev ) in rekreacijski park (Blaarmeersen, 87 hektarjev).'