b'\n_START_ARTICLE_\nRumena mrzlica\n_START_SECTION_\nPrenos\n_START_PARAGRAPH_\nV tropskih de\xc5\xbeevnih gozdovih se rumena mrzlica pojavlja predvsem pri opicah, med opicami pa bolezen prena\xc5\xa1ajo komarji. Oku\xc5\xbeeni komarji lahko virus prenesejo na ljudi. Zaradi redke naseljenosti se pojavijo posamezni primeri bolezni. V urbanih podro\xc4\x8djih pa lahko pride do ve\xc4\x8djih epidemij in tam lahko virus rumene mrzlice komarji prena\xc5\xa1ajo od \xc4\x8dloveka na \xc4\x8dloveka.\n_START_SECTION_\nZnaki in simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nOku\xc5\xbeba poteka v razli\xc4\x8dnih oblikah, od asimptomatske (v 5 do 50\xc2\xa0% primerov) do hemoragi\xc4\x8dne s 50% smrtnostjo. Inkubacijska doba traja od 3 do 6 dni. Simptomi se pojavijo nenadno, z visoko vro\xc4\x8dino (39\xe2\x80\x9340 \xc2\xb0C), mrzlico, glavoboli, omotico in bole\xc4\x8dinami v mi\xc5\xa1icah. Pogosto nastopijo bruhanje, slabost, zaprtje, huda iz\xc4\x8drpanost, nemir in razdra\xc5\xbeljivost. Blaga oblika bolezni navadno izzveni v 1 do 3 dneh, pri huj\xc5\xa1i obliki pa vro\xc4\x8dina po 2 do 5 dneh pade, po nekaj urah ali dneh pa ponovno poraste. Po 5. dnevu oku\xc5\xbebe nato pogosto nastopijo zlatenica, huda albuminurija ter otrdelost v predelu \xc5\xbeelodca z bruhanjem krvi. Lahko se pojavijo tudi oligurija, petehije, krvavitve iz sluznic, zmedenost in apatija. Bolezen lahko traja ve\xc4\x8d kot 1 teden in mo\xc5\xbeno je popolno okrevanje. V najhuj\xc5\xa1ih primerih pa lahko pride do blede\xc5\xbea (delirija), kr\xc4\x8dev, kome in ve\xc4\x8dorganske odpovedi. V obdobju okrevanja lahko nastopijo bakterijske nadoku\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nPatogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nPo prenosu virusa iz komarja v \xc4\x8dloveka se le-ta za\xc4\x8dne razmno\xc5\xbeevati v bezgavkah in oku\xc5\xbei zlasti dendriti\xc4\x8dne celice, od koder dose\xc5\xbee jetra ter oku\xc5\xbei jetrne celice (hepatocite). Posledi\xc4\x8dno pride do eozinofilnega propadanja jetrnih celic, iz katerih se spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo citokini. V citoplazmi jetrnih celic se pojavijo nekrotizirani predeli, imenovani Councilmanova telesca. \xc4\x8ce bolezen poteka v zelo hudi obliki, pride do kardivaskularnega \xc5\xa1oka in ve\xc4\x8dorganske odpovedi, pri \xc4\x8demer mo\xc4\x8dno porastejo vrednosti citokinov v krvnem obtoku (pride do t. i. citokinske nevihte).\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nProti rumeni mrzlici ne poznamo specifi\xc4\x8dnega zdravila; na voljo je le podporno zdravljenje za bla\xc5\xbeitev izsu\xc5\xa1itve (dehidracije) in vro\xc4\x8dine. Podporno zdravljenje lahko sicer izbolj\xc5\xa1a izide hudo prizadetih bolnikov, vendar v revnih predelih pogosto ni na voljo. Pridru\xc5\xbeene bakterijske oku\xc5\xbebe u\xc4\x8dinkovito zdravijo z antibiotiki. Krvavitve se lahko zdravijo s kalcijevim glukonatom ali fitonadionom. Pri vseh bolnikih, ki potrebujejo zaradi oku\xc5\xbebe z rumeno mrzlico bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dno oskrbo, je smiselno dajanje zaviralcev protonske \xc4\x8drpalke ali antagonistov histaminskih 2 receptorjev za prepre\xc4\x8ditev krvavitev v prebavila.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje\n_START_PARAGRAPH_\nNaju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i na\xc4\x8din prepre\xc4\x8devanja izbruhov bolezni je zmanj\xc5\xa1evanje \xc5\xa1tevila komarjev in prepre\xc4\x8devanje njihovih pikov (na primer z uporabo kemi\xc4\x8dnih odganjal, kot je dietiltuolamid, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih obla\xc4\x8dil in komarnikov). oslabljenim cepivom zagotavlja 95% za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Za prepre\xc4\x8devanje prena\xc5\xa1anja nadaljnjega prena\xc5\xa1anja bolezni preko komarjev je treba bolnike osamiti v sobe imajo za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred komarji in ki jih \xc5\xa1kropijo z insekticidi.\n_START_SECTION_\nCepivo\n_START_PARAGRAPH_\nPri potovanju v prizadeta obmo\xc4\x8dja je cepljenje zelo priporo\xc4\x8deno, saj je pri ljudeh, ki sicer niso domorodni v teh predelih, veliko ve\xc4\x8dja verjetnost za zelo hud potek bolezni. Pri 95\xc2\xa0% cepljenih ljudi se za\xc5\xa1\xc4\x8ditni u\xc4\x8dinek dose\xc5\xbee v 10 dneh po cepljenju. in traja vsaj 10 let (pri 81\xc2\xa0% cepljenih posameznikov za\xc5\xa1\xc4\x8dita traja celo 30 let)._NEWLINE_\xc5\xbdivo oslabljeno cepivo 17D je leta 1937 razvil Max Theiler, in sicer je cepivo pridobil iz ku\xc5\xbenine bolnika iz Gane s pomo\xc4\x8djo koko\xc5\xa1jih jajc. SZO priporo\xc4\x8da cepljenje otrok v endemskih obmo\xc4\x8djih v starosti od 9 do 12 mesecev._NEWLINE_Pri okoli 20\xc2\xa0% ljudi se po cepljenju pojavijo blagi, gripi podobni simptomi. V redkih primerih (pri manj kot 1 na 200.000 do 300.000 primerov ) lahko pride do s cepivom proti rumeni mrzlici povezane viscerotropne bolezni, ki je v 60\xc2\xa0% smrtna. Verjetno je vzrok v genetski okvari imunskega sistema pri teh bolnikih. Pomemben dejavnik tveganja za pojav te hude oblike reakcije na cepivo je tudi starost; pri otrocih se pojavi le v 1 na 10 milijonov primerov. Mo\xc5\xbeen ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinek je tudi oku\xc5\xbeba \xc5\xbeiv\xc4\x8devja, ki se pojavi v 1 na 200.000 do 300.000 primerov in povzro\xc4\x8di s cepivom proti rumeni mrzlici povezano nevrotropno bolezen; le-ta lahko vodi v meningoencefalitis, ki je v manj kot 5\xc2\xa0% smrten._NEWLINE_Leta 2009 so pri\xc4\x8deli z najob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1o akcijo mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega cepljenja proti rumeni mrzlici, ki poteka v zahodni Afriki, zlasti v Beninu, Liberiji in Sierri Leone. Lezta 2015, ko bo projekt zaklju\xc4\x8den, bo cepljenih ve\xc4\x8d kot 12 milijonov ljudi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEvolucijsko izvira bolezen verjetno iz Afrike, in sicer se je domnevno pojavila v vzhodni in osredni Afriki ter se raz\xc5\xa1irila od tam \xc5\xa1e na zahod celine. V \xc4\x8dasu kolonizacije Afrike je ob izbruhu rumene mrzlice v afri\xc5\xa1kih vaseh bolezen pomorila skorajda vse Evropejce, medtem ko so se pri prvotnih prebivalcih obi\xc4\x8dajno pojavili le gripi podobni nesmrtonosni simptomi. Virus rumene mrzlice ter njegov vektor, komar A. aegypti, sta se prenesla v Ju\xc5\xbeno Ameriko verjetno z ladjami. Tam so o prvem izbruhu rumene mrzlice poro\xc4\x8dali leta 1684, in sicer se je bolezen pojavila na Jukatanu; poimenovali so jo xekik = \xc4\x8drno bljuvanje). Sledilo je vsaj 25 hudih izbruhov rumene mrzlice. V obdobju kolonializacije Ju\xc5\xbene Amerike in Napoleonovih vojn so bili izbruhi rumene mrzlice za angle\xc5\xa1ko in francosko vojsko nevarni zlasti v karibskih predelih, kjer so poro\xc4\x8dali o zdesetkanju svoje vojske zaradi te bolezni. Leta 1793 je pri\xc5\xa1lo do izbruha veliko severneje, in sicer v Filadelfiji, kjer je zaradi bolezni umrlo ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d ljudi, \xc5\xa1tevilni, tudi takratni predsednik George Washington, pa so zaradi epidemije zapustili mesto. Epidemije rumene mrzlice v Ju\xc5\xbeni Ameriki so doslej terjale 100.000\xe2\x80\x93150.000 smrtnih \xc5\xbertev. Do ve\xc4\x8djih izbruhov je pri\xc5\xa1lo tudi v ju\xc5\xbeni Evropi. Leta 1821 je bolezen terjala ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d smrti med prebivalci Barcelone. Do ve\xc4\x8d izbruhov bolezni s \xc5\xa1tevilnimi smrtnimi primeri je v zgodovini prihajalo tudi v ZDA, na primer leta 1858 v Charlestonu v Severni Karolini, leta 1873 v Shreveportu v Louisiani in leta 1878 v dolini reke Misisipi. Zadnji ve\xc4\x8dji izbruh rumene mrzlice v ZDA se je zgodil leta 1905 v New Orleansu._NEWLINE_Prvi, ki je domneval, da rumeno mrzlico prena\xc5\xa1ajo komarji in da se oku\xc5\xbeba ne \xc5\xa1iri z neposrednim stikom z bolnikom, je bil leta 1881 kubanski zdravnik in znanstvenik Carlos Finlay. Nadaljnje raziskave pod vodstvom dr. Walterja Reeda so domnevo potrdile in rumena mrzlica je tako postala prva bolezen, za katero so dokazali, da jo prena\xc5\xa1ajo komarji. Na podlagi teh dognanj je uspelo zdravniku Williamu Gorgasu bolezen iztrebiti v Havani, sodeloval pa je tudi pri boju proti bolezni pri gradnji Panamskega prekopa. Ob za\xc4\x8detku gradnje Panamskega prekopa leta 1880 \xc5\xa1e namre\xc4\x8d ni bilo poznano, da komarji prena\xc5\xa1ajo povzro\xc4\x8ditelje tako malarije kot rumene mrzlice. V bli\xc5\xbeini prekopa je bilo veliko stoje\xc4\x8dih voda, ki so nudile ugodne razmere za razmno\xc5\xbeevanje komarjev. Francozi, ki so za\xc4\x8deli z gradnjo prekopa, so zaradi \xc5\xa1tevilnih \xc5\xbertev prekinili svoj projekt, po odkritju, da malarijo in rumeno mrzlico prena\xc5\xa1ajo komarji, pa je Ameri\xc4\x8danom nato ob uvedbi ustreznih za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih ukrepov projekt uspelo izpeljati._NEWLINE_Leta 1927 so virus rumene mrzlice osamili v zahodni Afriki, kar je pripomoglo k razvoju dveh cepiv v 1930-ih letih. Cepivo 17D je razvil ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki mikrobiolog Max Theiler, ki je za kultiviranje virusa uporabil koko\xc5\xa1ja jajca in s tem nadaljeval delo Ernesta Goodpasteura. Theiler je za ta dose\xc5\xbeek leta 1951 prejel Nobelovo nagrado. Francoski znanstveniki pa so razvili cepivo FNV, ki so ga pridobili iz mo\xc5\xbeganovine mi\xc5\xa1i, vendar so uporabo tega cepiva po letu 1961 odsvetovali zaradi visoke pojavnosti encefalitisa po cepljenju. Cepivo 17D pa je \xc5\xa1e zmeraj v uporabi, razvijajo pa cepivo na osnovi celic vero, ki naj bi neko\xc4\x8d nadomestilo 17D.'