b'\n_START_ARTICLE_\nAngle\xc5\xa1ko-nizozemske vojne\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ko-nizozemske vojne so \xc5\xa1tiri pomorske vojne, ki sta jih v 17. in 18. stoletju bojevali Anglija in Republika Nizozemska, najve\xc4\x8d na morju med angle\xc5\xa1ko obalo in celino, pa tudi v Sredozemlju, ob kolonijah v zahodni Afriki, Ameriki in vzhodni Indiji._NEWLINE_V prvih dveh vojnah sta se dr\xc5\xbeavi bojevali za prevlado v pomorski trgovini, v kateri je bila Nizozemska sprva nesorazmerno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a (16.000 trgovskih ladij, napram 600 angle\xc5\xa1kim). Anglija, ki je imela mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o vojno mornarico, je \xc5\xbeelela razmerje uravnote\xc5\xbeiti z blokado nizozemske obale. Prva vojna se je kon\xc4\x8dala po slabih treh letih zaradi voja\xc5\xa1ke in gospodarske iz\xc4\x8drpanosti nasprotnic. Podobni razlogi kot prvo, so \xc4\x8dez 10 let povzro\xc4\x8dili drugo vojno._NEWLINE_Tretja vojna se je odvijala v sklopu skupnega napada Francije, Anglije ter nem\xc5\xa1kih cerkvenih kne\xc5\xbeevin M\xc3\xbcnster in K\xc3\xb6ln na Republiko Nizozemsko z namenom, da jo razkosajo in si jo razdelijo, njen ostanek pa spremenijo v monarhijo pod vodstvom Viljema III. Oranskega._NEWLINE_\xc4\x8cetrta vojna je izbruhnila sto let kasneje, med severnoameri\xc5\xa1ko vojno za neodvisnost (1775-83), ker na zahtevo Kraljevine Velike Britanije Nizozemska ni hotela prekiniti s trgovino z Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami Amerike. Ta vojna je najavila zaton Republike Nizozemske.\n_START_SECTION_\nPrva angle\xc5\xa1ko-nizozemska vojna (1652-54)\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi zavarovala trgovske interese na svojih ozemljih, je Cromwellova Anglija avgusta 1651 izdala navigacijsko listino. Ta sama po sebi ni mogla prizadeti po vsem svetu raz\xc5\xa1irjene nizozemske trgovine. Dala pa je osnovo angle\xc5\xa1kim privatnim piratom, ki so s privolitvijo oblasti iz angle\xc5\xa1kih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d za\xc4\x8deli vznemirjati nizozemske ladje, ki so plule v bli\xc5\xbeini njihovih ozemelj, jih prisilno voditi v angle\xc5\xa1ka pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in jim pod razli\xc4\x8dnimi pretvezami zara\xc4\x8dunavati globe in zasegati ladje. _NEWLINE_Razmerje mo\xc4\x8di voja\xc5\xa1kih mornaric je bilo leta 1652 mo\xc4\x8dno v prid Angle\xc5\xbeev. V letih 1649-51 se je namre\xc4\x8d Cromwellov parlament \xc5\xbeelel zavarovati pred svojimi politi\xc4\x8dnimi nasprotniki, rojalisti, in je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal in izbolj\xc5\xa1al vojno ladjevje, ki so ga sestavljale 3 linijske ladje s 60-100 topovi, 22 vojnih ladij s 40-54 topovi, 24 ladij z 34 ali manj topovi. Nasprotno so Nizozemci po miru s \xc5\xa0panijo (1648) dali prednost var\xc4\x8devanju in vra\xc4\x8danju dr\xc5\xbeavnih dolgov. Svojo vojno mornarico so zmanj\xc5\xa1ali (od 140 na 40 vojnih ladij), admiralitete so prodale mnoge najve\xc4\x8dje ladje, med njimi poveljni\xc5\xa1ko ladjo admirala Trompa Aemilio (600 ton, 57 topov, ). Julija 1652 so imeli 20 ladij s 30-40 topovi (ena 56 topov) in 20 manj\xc5\xa1ih. Na hitro so opremili \xc5\xa1e 38 trgovskih ladij s po 20-30 topovi. Angle\xc5\xa1ke ladje so bile ve\xc4\x8dje, trdnej\xc5\xa1e, stabilnej\xc5\xa1e (z ve\xc4\x8djim ugrezom), mnoge so bile dvokrovne, predvsem pa so bile oboro\xc5\xbeene z ve\xc4\x8d in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi topovi (najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i kalibra 178,6 mm, pri Nizozemcih le redki s kalibrom148,3 mm). Nizozemski admirali so se morali proti te\xc5\xbejim topovom in ve\xc4\x8djim ladjam boriti z aktivnostjo (napadali so, tudi kadar so bili \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i) in instinktom._NEWLINE_Napete razmere so spontano pripeljale do medsebojnega spopada flot, ki sta se 29. maja 1652 sre\xc4\x8dali pred Dovrom (bitka pri Goodwin Sands). Angle\xc5\xbei so pri tem zajeli dve nizozemski vojni ladji, ne da bi sami utrpeli izgube. S tem se je za\xc4\x8dela prva angle\xc5\xa1ko-nizozemska vojna._NEWLINE_Iz Dovrskih vrat je angle\xc5\xa1ki admiral Robert Blake odplul v Severno morje in v juliju pred severovzhodno obalo Anglije zajel 100 nizozemskih ribi\xc5\xa1kih ladij, ker je nizozemski admiral Martin Tromp prispel prepozno, da bi jih za\xc5\xa1\xc4\x8ditil (in bil za kazen zamenjan). 5. avgusta sta se ju\xc5\xbeno od Shetlandskih otokov floti sre\xc4\x8dali a se zaradi viharja nista spopadli._NEWLINE_26. avgusta 1652 je nizozemski admiral Michiel de Ruyter, ki je spremljal konvoj trgovskih ladij, pri Plymouthu napadel floto angle\xc5\xa1kega admirala Ayscue-a . \xc4\x8ceprav je imel manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo ladij, je Angle\xc5\xbee pregnal in potem do konca septembra patruljiral po Rokavskem prelivu, ko se je moral pred glavnino angle\xc5\xa1ke mornarice umakniti. Angle\xc5\xbei so ponovno zagospodarili v Rokavskem prelivu._NEWLINE_8. oktobra 1652 se je admiral Withe de Wit blizu plitvine Kentish Knock (pred ustjem Temze) spopadel z mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o floto admirala Blakea. V ogor\xc4\x8deni bitki so Angle\xc5\xbei zajeli 2 in potopili 1 nizozemsko ladjo, pri \xc4\x8demer so imeli sami veliko \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih izgub. Naslednji dan je 20 nizozemskih ladij samovoljno zapustilo de Wita, tako da se je moral tudi sam umakniti v doma\xc4\x8de vode._NEWLINE_Misle\xc4\x8d, da so se Nizozemci v prihajajo\xc4\x8di zimi ne bodo ve\xc4\x8d bojevali, so Angle\xc5\xbei ve\xc4\x8d svojih ladij poslali v Sredozemlje in pustili admirala Blakea v Doverskih vratih s samo 45 ladjami. Admiral Tromp, ki je bil spet dobil nazaj svojo floto, je izkoristil ugodno prilo\xc5\xbenost in 1. decembra 1652 z 80 vojnimi ladjami pospremil skozi Rokavski preliv konvoj 300 trgovskih ladij. Potem ko je ladje pripeljal na varno, se je obrnil, da poi\xc5\xa1\xc4\x8de Angle\xc5\xbee in si zagotovi premo\xc4\x8d v o\xc5\xbeini. 10. decembra se je z njimi spopadel in jih premagal pri Dungenessu v Doverskih vratih._NEWLINE_Med tem ko je admiral Tromp pri otoku Re (ob francoski obali pred La Rochelle) \xc4\x8dakal na 250 ladij, ki so se vra\xc4\x8dale iz prekomorskih kolonij, so Angle\xc5\xbei pospe\xc5\xa1eno opremili 70 ve\xc4\x8djih bojnih ladij, ki so jih vodili admirali Blake, Deane in Monck. Z njimi so pri\xc4\x8dakali Trompa, ki se je vra\xc4\x8dal od otoka Re. Tromp je 28. februarja 1653 napadel Angle\xc5\xbee pri Portlandu in se uspel po tridnevni bitki z ve\xc4\x8dino ladij prebiti skozi Rokavski preliv (12 trgovskih ladij je izgubil)._NEWLINE_V februarju 1653 so Nizozemci za\xc4\x8deli pospe\xc5\xa1eno graditi nove vojne ladje, vendar \xc5\xa1e vedno ne tako velikih kot Angle\xc5\xbei. Da so zanje dobili posadke, so morali mo\xc4\x8dno povi\xc5\xa1ati pla\xc4\x8de mornarjev in pove\xc4\x8dati od\xc5\xa1kodnine za smrti in po\xc5\xa1kodbe (prisilna mobilizacija ni bila v skladu z na\xc4\x8deli Republike)._NEWLINE_12. julija 1653 sta se blizu plitvine pri North Forelandu sovra\xc5\xbeni floti prvi\xc4\x8d spopadli z vso mo\xc4\x8djo. Ta najve\xc4\x8dja bitka prve angle\xc5\xa1ko-nizozemske vojne se je kon\xc4\x8dala s porazom Nizozemcev ob neznatnih angle\xc5\xa1kih izgubah. Premo\xc4\x8d po zmagi je admiralu Blakeu omogo\xc4\x8dila, da je tesno blokiral nizozemsko obalo. 8. avgusta je pri\xc5\xa1lo do ostrega spopada med admiraloma Monckom in Trompom pri Katwijku (severno od Haaga), v katerem je bilo na obeh straneh po\xc5\xa1kodovanih veliko ladij. 10. avgusta se je bitka nadaljevala pri Scheveningenu (pri Haagu). Nizozemci so bili popolnoma razbiti, \xc4\x8deprav je sodelovala tudi flota admirala Witha de Wita. Izgubili so 11 ladij in 4000 mo\xc5\xbe, ustreljen je bil admiral Tromp. A tudi Angle\xc5\xbei so utrpeli tak\xc5\xa1ne izgube, da so morali opustiti blokado. To je Nizozemcem omogo\xc4\x8dilo, da so pospremili domov nekaj velikih konvojev. Do konca vojne sta se nasprotnika omejevala na spopade linijskih ladij in napade privatnih piratov._NEWLINE_Angle\xc5\xbei so dobili nekaj bitk, niso pa mogli razpr\xc5\xa1iti svoje mornarice po svetovnih morjih in Nizozemcem odvzeti primata na dolgih plovbah dale\xc4\x8d od doma\xc4\x8dih voda. Poleg tega iz gospodarskih razlogov niso mogli nadaljevati vojne. Nizozemcem je \xc5\xbee 1653 uspelo za angle\xc5\xa1ke trgovske ladje popolnoma zapreti danski \xc3\x98resund in jim onemogo\xc4\x8diti trgovino na Baltiku. V Sredozemlju so nekaj angle\xc5\xa1kih ladij \xc5\xbee takoj na za\xc4\x8detku vojne blokirali v Livornu in potem \xc5\xa1e v Porto Longone na Elbi. V marcu 1653 je nizozemski admiral van Galen razbil angle\xc5\xa1ko floto, ki je pri\xc5\xa1la blokiranim ladjam na pomo\xc4\x8d. Po tem porazu so bili Angle\xc5\xbei prisiljeni umakniti se iz Sredozemlja, kamor se do konca vojne niso ve\xc4\x8d vrnili. _NEWLINE_V Aziji je Nizozemska vzhodnoindijska dru\xc5\xbeba hitro dobila premo\xc4\x8d od Perzijskega zaliva do Kitajskega morja._NEWLINE_Jeseni 1653 je neurje razpolovilo nizozemsko vojno floto in prizadejala veliko \xc5\xa1kodo tudi Angle\xc5\xbeem, ki so se morali vrniti v pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Novembra so se za\xc4\x8dela mirovna pogajanja, ki so se kon\xc4\x8dala aprila 1654 z westminsterskim mirom, s katerim je Nizozemska priznala navigacijsko listino.\n_START_SECTION_\nDruga angle\xc5\xa1ko-nizozemska vojna (1664-67)\n_START_PARAGRAPH_\nTrgovska tekmovalnost v prekomorskih de\xc5\xbeelah in politi\xc4\x8dna nasprotja med sedaj rojalisti\xc4\x8dno Anglijo in Republiko Nizozemsko so 10. let po prvi vojni pripeljali do nove pomorske vojne. Ta se je uradno za\xc4\x8dela z vojno napovedjo angle\xc5\xa1kega kralja Karla II. marca 1665., dejansko pa \xc5\xbee zgodaj leta 1664._NEWLINE_Odkar je Anglija leta 1660 sklenila mir s \xc5\xa0panijo in obnovila svojo trgovsko pomorsko ekspanzijo, je na vseh svetovnih morjih prihajala do rivalstva z nizozemskim trgovskim imperijem, predvsem v zahodni Afriki, na Karibih in vzhodni Indiji. \xc5\xbde od leta 1661, ko je Karel II. po zasedbi prestola sprejel izredno bogato darilo amsterdamskih trgovcev, ni pa ga pri pogajanjih z ni\xc4\x8demer upo\xc5\xa1teval, je zavel med dr\xc5\xbeavama hlad in je di\xc5\xa1alo po novi vojni. A leta 1664 je angle\xc5\xa1ko nadlegovanje nizozemskih trgovskih ladij in kolonij preseglo vse meje. Do trenutka, ko je Karel II. napovedal vojno, so Angle\xc5\xbei zajeli \xc5\xbee kakih 200 nizozemskih trgovskih ladij, zavzeli nizozemske kolonije v zahodni Afriki (ki pa jih je de Ruyter sredi leta 1664 priboril nazaj), v severni Ameriki Novo Nizozemsko (ime glavnega mesta Novi Amsterdam so spremenili v New York), v Antilih Sint Eustatius in Sabo ter v Gvajani Essequibo in Pomeroon. V nasprotju z uspehom v zahodni Afriki ni de Ruyterjeva odprava na Karibe dosegla ni\xc4\x8desar._NEWLINE_To pot je Republika vojno pri\xc4\x8dakala pripravljena. Leta 1664 je imela v svoji vojni mornarici 97 linijskih ladij (s 30-80 topovi, vse, ki so imele ve\xc4\x8d kot 40 topov, so bile dvokrovne), 36 manj\xc5\xa1ih vojnih ladij in vrsto oboro\xc5\xbeenih trgovskih ladij. Po \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti je bila angle\xc5\xa1ka vojna mornarica primerljiva (80 linijskih ladij, med katerimi je bilo nekaj trikrovnih s po 90 topovi, in 42 manj\xc5\xa1ih vojnih ladij), v te\xc5\xbeki oboro\xc5\xbeitvi pa je \xc5\xa1e vedno imela prednost._NEWLINE_Po mnenju tujih opazovalcev je bila slabost Republike v decentralizirani, posvetovalni strukturi odlo\xc4\x8danja, ki naj bi v vojni usodno ohromila u\xc4\x8dinkovitost, in pa (kot v prvi vojni) v politi\xc4\x8dni razdeljenosti admiralov vojnih flot. Ideolo\xc5\xa1ki zadr\xc5\xbeki so bili prisotni tudi med posadkami, saj se na za\xc4\x8detku prve bitke posadka ladje Gouda (56 topov) ni hotela boriti, dokler kapitan ni zamenjal republikanske zastave z zastavo Oranskih._NEWLINE_Angle\xc5\xa1kim izzivanjem na morju se je \xc5\xbee zgodaj leta 1664 pridru\xc5\xbeil m\xc3\xbcnsterski knezo\xc5\xa1kof Christoph Bernhard, ki je septembra 1664 Republiki napovedal vojno in skupaj z 20.000 angle\xc5\xa1kimi vojaki prekora\xc4\x8dil nizozemsko vzhodno mejo. Nizozemska kopenska vojska (ki je bila v razliko z mornarico precej zanemarjena in brez vrhovnega poveljnika) se je morala \xc5\xbee umakniti za obrambno \xc4\x8drto na reki IJssel, ko ji je v novembru prisko\xc4\x8dila na pomo\xc4\x8d vojska Ludvika XIV. in stabilizirala fronto._NEWLINE_Prva velika bitka v Severnem morju pred angle\xc5\xa1ko obalo pri Lowestoftu junija 1665 (v njej so sodelovale na Nizozemski strani 103 ladje, 21.613 mo\xc5\xbe, 4.869 topov ) se je res kon\xc4\x8dala z nizozemskim porazom. Njihove najve\xc4\x8dje ladje se niso mogle kosati z angle\xc5\xa1kimi trikrovnimi ladjami. Izgubili so 17 ladij, admiralsko ladjo Eendracht (84 topov, 500 mornarjev) je skupaj z admiralom Obdamom razneslo (da se je sli\xc5\xa1alo do Haaga). A padec morale v domovini se je hitro popravil, ko so ljudje videli, da je ve\xc4\x8dina flote ostala nepo\xc5\xa1kodovana, da so v Amsterdamu splavili 3 nove velike ladje in so nove gradili v Rotterdamu. Da so pridobili posadke, so morali povi\xc5\xa1ati mornari\xc5\xa1ke pla\xc4\x8de na dotlej nepredstavljive zneske (30 guldnov mese\xc4\x8dno). Moralo je pozno poleti dvignila \xc5\xa1e vzhodnoindijska flota, ki se je izognila Angle\xc5\xbeem tako, da je plula severno od Irske in \xc5\xa0kotske in sre\xc4\x8dno pristala v norve\xc5\xa1kem Bergnu._NEWLINE_Leta 1666 se je strate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj v Republiki izbolj\xc5\xa1al. Posredovanje Francije je pregnalo angle\xc5\xa1ke \xc4\x8dete z vzhodnega dela Republike in z dolo\xc4\x8dili mirovnega sporazuma v Cleves (april 1666) se je m\xc3\xbcnsterski knezo\xc5\xa1kof moral umakniti z ozemelj, ki jih je zasedal. Nevtralni trgovski centri (Hamburg, L\xc3\xbcbeck, Benetke, Livorno, Genova, Cadiz, izjema je bila le Lizbona), so ostali naklonjeni nizozemskim trgovcem. Danska-Norve\xc5\xa1ka se je, v nasprotju s pri\xc4\x8dakovanji angle\xc5\xa1kega kralja Karla II. spet povezala z Nizozemsko, ki je pomagala odvrniti Angle\xc5\xbee od Bergna in zapreti \xc3\x98resund za angle\xc5\xa1ke ladje. Nizozemska vzhodnoindijska dru\xc5\xbeba je pregnala Angle\xc5\xbee z azijskih morij in tam zavzela nekaj angle\xc5\xa1kih trdnjav. V Sredozemlju sta mornarici blokirali ena drugo in tako ustvaril prednost za Genovo in Francoze. V Severnem morju so nizozemski privatni pirati bolj organizirano (kot v letih 1652-4) preganjali angle\xc5\xa1ke ladje. V celoti je bilo zajetih okrog 500 angle\xc5\xa1kih trgovskih ladij._NEWLINE_ _NEWLINE_V juniju 1666 je admiral de Ruyter v \xc5\xa0tiridnevni bitki (po strategiji in taktiki eni najbolj pou\xc4\x8dnih bitk) popolnoma porazil angle\xc5\xa1ko mornarico in potem napadal pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in sidri\xc5\xa1\xc4\x8da ob angle\xc5\xa1ki obali. Kljub temu so Angle\xc5\xbei uspeli v ustju Temze in v zalivu Harwich zbrati novo floto. Z mo\xc4\x8dnimi posadkami so zasedli vsa za desant ugodna mesta. 4. avgusta (St. James day) je de Ruyter izgubil bitko v bli\xc5\xbeini North Forlanda. Izgube Nizozemcev v bitki niso bile velike, a so kmalu zatem do\xc5\xbeiveli veliko katastrofo, ko je angle\xc5\xa1ki admiral Holmes vdrl med otoke severne Holandije in za\xc5\xbegal 150 trgovskih ladij, ki so se skrivale za Terschellingom._NEWLINE_Medtem ko so Nizozemci \xc5\xa1e imeli denar, strelivo in zaloge za vzdr\xc5\xbeevanje svoje vojne mornarice, pa Angle\xc5\xbei tega niso ve\xc4\x8d zmogli. Stro\xc5\xa1ki so bili ogromni, angle\xc5\xa1ka pomorska trgovina pa skoraj popolnoma paralizirana. Izgubi trgovine in pomanjkanju zalog sta se pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e kuga in septembra po\xc5\xbear v Londonu. V zimi 1666-7 je bila zaradi blokade na morju zaprta pot do premoga za ogrevanje Londona. Psiholo\xc5\xa1ko je Nizozemska dobila vojno \xc5\xbee koncem leta 1666. Za\xc4\x8dela so se mirovna pogajanja._NEWLINE_Leta 1667 je Nizozemska blokirala jugovzhodno Anglijo. V juniju je de Ruyter izpeljal slavni vdor v reko Medway, predrl ovire, na sidri\xc5\xa1\xc4\x8du pri Chatamu za\xc5\xbegal vojne ladje, ki so Angle\xc5\xbeem od vojne \xc5\xa1e ostale, in kot trofejo odvlekel domov poveljni\xc5\xa1ko ladjo admirala Monka Royal Charles (njen grb je sedaj razstavljen v muzeju Rijksmuseum v Amsterdamu). Republika je slavila, zvonovi so zvonili, za\xc5\xbegali so portret Karla II. _NEWLINE_Potek vojne se je obrnil tudi na Karibih. Nizozemci so spet zavzeli Essequibo in Pomeroon. Odprava sedmih ladij s 1000 mo\xc5\xbemi iz province Zelandije je zavzela angle\xc5\xa1ko trdnjavo Paramaribo in z njo kolonijo Surinam. Nizozemska zahodnoindijska dru\xc5\xbeba je ponovno zavzela Tobago._NEWLINE_Mir je bil podpisan v Bredi v juliju 1667. Anglija je zadr\xc5\xbeala New York a vrnila Sint Eustatius in Sabo, prepustila Nizozemcem Surinam in nekdanjo angle\xc5\xa1ko zahodnoafri\xc5\xa1ko bazo Cormantine, ki se je preimenovala v Port Amsterdam, odstopila od dolgo trajajo\xc4\x8de zahteve do trdnjave Pola Run na otokih Banda (v Molukih). Pristala je na na\xc4\x8delo "svobodna plovba, svoboden tovor".\n_START_SECTION_\nTretja angle\xc5\xa1ko-nizozemska vojna (1672-74)\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ki in francoski kralj, Karel II. in Ludvik XIV., ki sta bila v devolucijski vojni (1667-8) \xc5\xa1e nasprotnika, sta v juniju 1670 v Dovru podpisala skrivno zavezni\xc5\xa1tvo, ki sta se mu do januarja 1672 pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e cerkveni kne\xc5\xbeevini M\xc3\xbcnster in K\xc3\xb6ln. 23 marca so Angle\xc5\xbei brez opozorila v Rokavskem prelivu napadli nizozemski konvoj, ki se je vra\xc4\x8dal iz Levanta, nakar so zavezniki Republiki Nizozemski napovedali vojno._NEWLINE_Nizozemci. ki po drugi angle\xc5\xa1ko-nizozemski vojni niso gradili novih vojnih ladij, so imeli ob za\xc4\x8detku vojne 72 linijskih ladij (od tega 24 z manj kot 60 topovi) in kakih 50 manj\xc5\xa1ih vojnih ladij. Angle\xc5\xbei so imeli enako \xc5\xa1tevilo linijskih ladij, a mnoge so bile nove, ve\xc4\x8dje in trdnej\xc5\xa1e, s po tremi palubami in preko 100 topovi kalibra ve\xc4\x8dinoma 163,3 in 178,6 mm),. Francoska flota je bila angle\xc5\xa1ki enakovredna, le posadke so bile manj izku\xc5\xa1ene. Angle\xc5\xbeem se je pridru\xc5\xbeila s 30 linijskimi in nekaj manj\xc5\xa1imi vojnimi ladjami._NEWLINE_Nizozemski admiral de Ruyter je sku\xc5\xa1al manj\xc5\xa1o mo\xc4\x8d svojega ladjevja nadoknaditi z aktivnostjo in izbiro boji\xc5\xa1\xc4\x8da. Ko je izvedel, da zdru\xc5\xbeena angle\xc5\xa1ko-francoska flota 71-tih linijskih ladij in ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila man\xc5\xa1ih ladij nahaja v neugodnem polo\xc5\xbeaju na sidri\xc5\xa1\xc4\x8du v Solebayu na vzhodni angle\xc5\xa1ki obali, je 7. junija napadel. Izid bitke ni bil odlo\xc4\x8den, a so zavezniki utrpeli ve\xc4\x8dje izgube. Za Nizozemce je bilo pomembno, da so zaveznikom prepre\xc4\x8dili na\xc4\x8drtovano izkrcanje desantnih enot na holandski obali._NEWLINE_Medtem so 22. maja z juga in vzhoda vdrle v Republiko Nizozemsko vojske Francije, M\xc3\xbcnstra in K\xc3\xb6lna in do julija prodrle \xc5\xbee do t. i. vodne \xc4\x8drte tik pred Amsterdamom, do ozemlja, ki so ga Nizozemci poplavili z namernim predrtjem jezov._NEWLINE_Na\xc4\x8drta izkrcanja na holandski obali pa zavezniki niso opustili. Za\xc4\x8detkom julija se je pojavilo pred otokom Texel 90 voja\xc5\xa1kih ladij z desantnimi \xc4\x8detami na krovu. Vojvoda Yor\xc5\xa1ki je zaman posku\xc5\xa1al izvabiti admirala de Ruyterja izza sipin. Vztrajal je vse do 21. julija, ko je pri\xc5\xa1lo dolgotrajno slabo vreme, razbilo zavezni\xc5\xa1ko floto in jo prisililo, da se z velikimi po\xc5\xa1kodbami vrne domov. S tem se je bojevanje na morju za leto 1672 kon\xc4\x8dalo._NEWLINE_Princ Viljem III. Oranski, vrhovni poveljnik nizozemske vojske, je imenoval admirala de Ruyterja za glavnega poveljnika vojne mornarice in mu s tem dal mo\xc5\xbenost, da jo je na novo organiziral. De Ruyter je v maju 1673 poskusil blokirati angle\xc5\xa1ka pristani\xc5\xa1\xc4\x8da na Temzi, vendar ni uspel in se je vrnil v obrambni polo\xc5\xbeaj za sipinami pri Shooneveldtu. Tu je v juniju pri\xc4\x8dakal zavezni\xc5\xa1ko ladjevje, ki je priplulo z namenom, da si utre pot do obale in izkrca desantne enote. De Ruyter je z in manj\xc5\xa1o floto (razmerje v linijskih ladjah je bilo 52:81) a dobro taktiko to prepre\xc4\x8dil in zaveznike premagal v dveh zaporednih bitkah 7. in 14. junija. Zavezniki so koncem julija poskusili \xc5\xa1e enkrat. Do bitke je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele 21. avgusta pri Texelu. 11 ur se je sli\xc5\xa1alo grmenje topov po ve\xc4\x8djem delu severne Holandije kot mra\xc4\x8dno ozadje gore\xc4\x8dih molitev v cerkvah. Ponovno je de Ruyter uspel uni\xc4\x8diti zadostno \xc5\xa1tevilo trikrovnih ladij, da so zavezniki morali opustiti ofenzivo in odnehati. Te tri bitke so bile najve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeek de Ruyterjeve kariere._NEWLINE_Tri nizozemske zmage so bile zelo odmevne. Napadi nizozemskih privatnih piratov na angle\xc5\xa1ke ladje so bili \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1i kot v prvih dveh vojnah, ne le v doma\xc4\x8dih vodah, ampak tudi v \xc5\xa0paniji, na Karibih in v severni Ameriki. Angle\xc5\xa1ko ladjarstvo je bilo razbito, trgovina omrtvi\xc4\x8dena, vojna pa v Angliji tako nepopularna, da je Karel II. ni mogel nadaljevati in je v februarju 1674 v Westminstru sklenil mir, ki ni Angliji prinesel nobenih pridobitev._NEWLINE_Kopenska vojna med Republiko Nizozemsko in Francijo pa se je nadaljevala in se tudi tam za\xc4\x8dela obra\xc4\x8dati vse bolj v prid Nizozemski. Kon\xc4\x8dala se je \xc5\xa1ele leta 1679.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrta angle\xc5\xa1ko-nizozemska vojna (1780-84)\n_START_PARAGRAPH_\nAnglija (tedaj \xc5\xbee v sklopu Kraljevine Velike Britanije) in Republika Nizozemska sta bili v 18. stoletju zaveznici. Do kri\xc5\xbeanja njunih interesov je pri\xc5\xa1lo po uporu britanskih severnoameri\xc5\xa1kih kolonij, s katerimi amsterdamski trgovci niso hoteli prenehati trgovati._NEWLINE_Februarja 1777 je angle\xc5\xa1ka vlada predlo\xc5\xbeila Haagu zahtevo, da mora nemudoma prekiniti pretok oro\xc5\xbeja v uporne britanske kolonije preko nizozemskega otoka Sint Eustatius. Ultimat je bil tako gospodovalen, da je razburil nizozemsko javnost, ki se je odzvala s poplavo pamfletov, ki so zavra\xc4\x8dali britansko "aroganco in tiranijo". Odtlej so angle\xc5\xa1ko-nizozemski odnosi neizogibno drseli v smeri vojne. Stadhouder Viljem V. Oranski ni imel druge izbire, kot za\xc4\x8deti priprave za voja\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8dito trgovskih konvojev._NEWLINE_Koncem leta 1779 so Britanci v Rokavskem prelivu streljali na velik nizozemski konvoj namenjen v Ameriko in ga nasilno privedli v Plymouth. A Nizozemci so trgovali naprej. Ko je jeseni 1780 Britancem pri\xc5\xa1el v roke osnutek pogodbe o sodelovanju med Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami Amerike in nizozemskimi trgovci in bankirji, je bila vojna \xc5\xbee skoraj gotova, posebno ker so Britanci pri\xc4\x8dakovali, da bodo nizozemsko ladjevje in kolonije lahek plen, s katerim bodo lahko na hitro nadomestiti \xc5\xa1kodo, ki so jim jo prizadejali neuspehi v spopadih z upornimi kolonijami in Francozi. Decembra 1780 so Republiki Nizozemski napovedali vojno._NEWLINE_Nizozemska vojna mornarica je nazadovala vse 18. stoletje. Ob za\xc4\x8detku vojne je imela vsega 20 linijskih ladij, posadke so bile slab\xc5\xa1e pla\xc4\x8dane kot na trgovskih ladjah. Slabo organizirana ni bila sposobna za\xc5\xa1\xc4\x8dititi trgovskih konvojev._NEWLINE_Do krvave bitke je pri\xc5\xa1lo 5. avgusta 1781 pri Doggerbank-u, ko je britanska flota prestregla v Severnem morju nizozemski konvoj na poti v Baltik. Bitka ni bila odlo\xc4\x8dena, a konvoj se je vrnil domov. Nizozemci so se odtlej izogibali bojem._NEWLINE_\xc5\xbde v januarju 1781 so britanska vojna mornarica in privatni pirati zasegli 200 nizozemskih trgovskih ladij in popolnoma paralizirali preostalo ladjevje. Februarja 1781 je angle\xc5\xa1ki admiral Rodney zavzel otok Sint Eustatius s \xc5\xa1tevilnimi ladjami v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du in velikimi koli\xc4\x8dinami blaga v skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Britanci so zavzeli vse nizozemske trdnjave v zahodni Afriki razen Elmine in nizozemske kolonije v Gvajani (ki pa so jih kasneje Nizozemcem nazaj priborili Francozi, tako kot tudi Sint Eustatius)._NEWLINE_V vzhodni Indiji je bila \xc5\xa1koda manj\xc5\xa1a, kot bi bila brez francoske pomo\xc4\x8di, a izgubljenih je bilo nekaj opori\xc5\xa1\xc4\x8d v ju\xc5\xbeni Indiji in na Cejlonu, vklju\xc4\x8dno z Nagapatnamom (novembra 1781). Zase\xc5\xbeene so bile trgovske ladje Nizozemske vzhodnoindijske dru\xc5\xbebe in njih tovor v skupni vrednosti 10 milijonov guldnov._NEWLINE_Z mirom, sklenjenim maja 1784 v Parizu, je morala Republika Nizozemska Britancem dokon\xc4\x8dno prepustiti Nagapatnam in jim dovolila svobodno plovbo na podro\xc4\x8dju, ki ga je obvladovala Nizozemska vzhodnoindijska dru\xc5\xbeba. Francija je nizozemske kolonije, ki jih je odvzela Britancem, vrnila Nizozemski.'