b'\n_START_ARTICLE_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nKariera je izraz za uveljavitev, uspeh na kakem podro\xc4\x8dju delovanja. Tradicionalne definicije kariere se nana\xc5\xa1ajo predvsem na napredovanje znotraj organizacije, sodobnej\xc5\xa1e pa kariero opredeljujejo kot spremenljivo kariero, ki jo upravlja posameznik in ne organizacija. Delovna kariera pomeni zaporedje delovnih polo\xc5\xbeajev, ki jih posameznik zavzema v svoji zaposlitveni dobi. Glede na stopnjo pomembnosti kariere, se pri posameznikih oblikuje karierna identiteta, s katero sta povezana tudi pojma karierni vpogled in karierna vztrajnost. Razvoj kariere je za posameznika aktiven proces ve\xc4\x8danja kompetentnosti, pridobivanja znanja na formalne in neformalne na\xc4\x8dine ter na\xc4\x8drtovanja in vodenja svoje kariere.\n_START_SECTION_\nSpremenljiva kariera\n_START_PARAGRAPH_\nSpremenljiva kariera kot sodobna kariera je v nasprotju s tradicionalno opisana kot kariera, ki jo upravlja posameznik in ne organizacija, glavni vrednoti pa sta svoboda in rast. Kriteriji uspeha pri spremenljvi karieri niso objektivni (pla\xc4\x8da, polo\xc5\xbeaj), temve\xc4\x8d subjektivni, torej psiholo\xc5\xa1ki uspeh. _NEWLINE_Po Brisoceju in Hallu (2006)  je koncept spremenljive kariere definiran z dvema dimenzijama: dimenzijo vrednot in dimenzijo samostojnega upravljanja kariere. Dimenzija vrednot zajema posameznikove vrednote, ki ga vodijo pri oblikovanju kariere in pri presojanju uspe\xc5\xa1nosti svoje kariere, dimenzija samostojnega upravljanja kariere pa vklju\xc4\x8duje sposobnost prilagoditi se v smislu delovne uspe\xc5\xa1nosti ter izobra\xc5\xbeevalnih zahtev.\n_START_SECTION_\nDelovna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nDelovna kariera je zaporedje delovnih polo\xc5\xbeajev, ki jih posameznik zavzema v svoji zaposlitveni dobi. Vklju\xc4\x8duje osebne aspiracije, motiv, vrednote, vrednotenje dela, pojem o sebi, menjanje poklicev ali podro\xc4\x8dij poklicnega delovanja (tudi v obdobju pred zaposlitvijo).\n_START_SECTION_\nKarierna identiteta\n_START_PARAGRAPH_\nKarierna identiteta predstvalja stopnjo pomembnosti poklicne kariere v posameznikovi identiteti, od \xc4\x8desar je odvisna njegova delovna zavzetost, strokovna usmerjenost, pripadnost organizaciji ter \xc5\xbeelja po napredovanju._NEWLINE_Posamezniki, ki imajo mo\xc4\x8dno karierno identiteto, osebno zadovoljstvo mo\xc4\x8dneje povezujejo s poklicno kariero. S starostjo se karierna identiteta okrepi, odvisna pa je tudi od tega, ali je izbrana kariera v dru\xc5\xbebi cenjena ali ne, in od posameznikove uspe\xc5\xa1nosti v njej.\n_START_SECTION_\nKarierni vpogled\n_START_PARAGRAPH_\nKarierni vpogled je stopnja diferenciranosti posameznikovih spoznanj o njegovih poklicnih interesih in kompetentnostih in tudi vrednostna opredelitev oziroma pomembnost razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij dela v njegovi poklicni karieri(tehni\xc4\x8dna, strokovna, funkcionalna, vodstvena kompetentnost, samostojnost pri delu, uresni\xc4\x8devaje lastnih idej)._NEWLINE_Posamezniki z mo\xc4\x8dnim kariernim vpogledom imajo jasne cilje in strategije za doseganje teh ciljev v poklicu, stvarna pri\xc4\x8dakovanja in so dolgoro\xc4\x8dno usmerjeni v svoji karieri. Karierni vpogled je \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i pri posameznikih, ki imajo veliko potrebo po spremembah in pri tistih, ki imajo pro\xc5\xbene cilje.\n_START_SECTION_\nKarierna vztrajnost\n_START_PARAGRAPH_\nKarierna vztrajnost je posameznikova odpornost do razli\xc4\x8dnih motenj v karieri._NEWLINE_Odra\xc5\xbea se skozi prepri\xc4\x8danje v lastno u\xc4\x8dinkovitost (samospo\xc5\xa1tovanje, potreba po samostojnosti, notranje mesto nadzora, iniciativnost, postavljanje notranjih standardov pri delu), odnos do tveganja (sprejemanje tveganja strpnost do negotovosti, strah pred neuspehom, potreba po varnosti) in potrebo po odvisnosti (potreba po odobravanju s strani nadrejenih in sodelavcev, potreba po tekmovalnosti).\n_START_SECTION_\nKriza na karierni poti\n_START_PARAGRAPH_\nKriza na karierni poti zajema ob\xc4\x8dutke velikega nezadovoljstva z lastno zaposlitvijo in dvoma glede ustreznosti dosedaj sprejetih kariernih odlo\xc4\x8ditev. Na posameznika in \xc2\xa0njegovo \xc5\xbeivljenje ima lahko tako pozitiven kot tudi negativen u\xc4\x8dinek - dolo\xc4\x8dene ljudi bo motivirala pri iskanju nove zaposlitve, ki jim bo bolj ustrezala, med tem ko se pri drugih, ki nanjo ne bodo odreagirali proaktivno, lahko razvije v resnej\xc5\xa1e motnje (npr. osebnostne spremembe, te\xc5\xbeave v medosebnih odnosih, absentizem ter popolna nezmo\xc5\xbenost izpolnjevanja delovnih nalog). V slednjem primeru so o\xc5\xa1kodovani \xc2\xa0tako zaposlen sam, kot tudi njegovi delodajalci in organizacija oz. podjetje v katerem je zaposlen.\n_START_SECTION_\nRazvoj kariere\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi svojo kariero posameznik pridobiva razli\xc4\x8dna znanja, spretnosti in izku\xc5\xa1nje in s tem razvija le-to in menja svoj poklicni polo\xc5\xbeaj. Skozi aktiven proces ve\xc4\x8danja kompetentnosti, znanja in s tem zmo\xc5\xbenosti za delo posameznik \xc2\xa0na\xc4\x8drtuje in vodi svojo kariero._NEWLINE_Vklju\xc4\x8duje formalen, neformalno in tudi informalno obliko u\xc4\x8denja. Poleg razli\xc4\x8dnih zaposlitev vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1e razli\xc4\x8dne prostovoljne dejavnosti in drugo. ter na drugi strani, poleg razli\xc4\x8dnih oblik. Razvoj kariere poteka skozi celo \xc5\xbeivljenje; kako posameznik razvija svojo kariero,pa je veliki meri odvisno od njega samega.\n_START_SECTION_\nPoklicni razvoj v o\xc5\xbejem smislu\n_START_PARAGRAPH_\nVstop na delovno mesto je obdobje, ki ga posameznik navadno do\xc5\xbeivi med 18. in 25. letom in je obdobje pridobivanja spretnosti, znanj, oblikovanja bolj specifi\xc4\x8dnih poklicnih interesov, vrednot, identitete in iskanje prilo\xc5\xbenosti za njihovo uveljavljanje._NEWLINE_Prilagajanje in ustalitev na delovnem mestu traja do srednje odraslosti (40-45 let) in je obdobje vklju\xc4\x8devanja v svet dela, diferenciranje interesov, specializacija. V tem \xc4\x8dasu se posameznikov delovni prispevek pove\xc4\x8da._NEWLINE_Ohranjanje in/ali napredovanje v poklicni vlogi predstavlja novo integracijo posameznika v okolje, ki je odvisna od njegove specializacije. Pogosto se pojavi tudi napredovanje glede na prilo\xc5\xbenosti poklicnega razvoja in glede na zmanj\xc5\xa1ane delovne zmogljivosti. Obdobje se zaklju\xc4\x8di okoli 65. leta._NEWLINE_Upokojitev. Po 65. Letu se ve\xc4\x8dina posameznikov umakne iz svoje poklicne poti. _NEWLINE_Poklicni razvoj se povezuje tudi z razvojem poklicne samopodobe\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovanje kariere\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc4\x8dasih je bil svet razvoja kariere veliko bolj stabilen. Posedovanje ve\xc5\xa1\xc4\x8din in izku\xc5\xa1enj je zagotavljalo ljudem, da bodo po znani poti razvijali svojo kariero. V 90-ih letih pa je pri\xc5\xa1lo do preobrata, saj je razvoj kariere postal negotov. Tako so se za\xc4\x8deli oblikovati drugi modeli kariernega razvoja. Od takrat naprej poudarek ni bil ve\xc4\x8d na razvoju kariere ampak na na\xc4\x8drtovanju kariere, katere namen je pripraviti posameznika na \xc5\xa1ir\xc5\xa1i trg dela in razvoj karier po prvi karieri ._NEWLINE_Pojem na\xc4\x8drtovanja kariere se nana\xc5\xa1a na proces, v katerem posamezniki ugotavljalo lastne spretnosti, interese in vrednote. Pri tem pa ocenjujejo, katere mo\xc5\xbenosti jim ustrezajo in postavljajo cilje ter plane za doseganje teh ciljev . _NEWLINE_Planiranje kariere od posameznika zahteva udejstvovanje v dejavnostih, ki so usmerjene v razumevanje, planiranje in uresni\xc4\x8devanje poklicnega \xc5\xbeivljenja. Pri tem si lahko pomaga z razli\xc4\x8dnimi dejavnostmi in pripomo\xc4\x8dki, kot so npr. delavnice, zunanji svetovalci, priro\xc4\x8dniki, kadrovskimi svetovalci znotraj podjetja. Zaposleni skozi na\xc4\x8drtovanje kariere kot procesa: spoznajo svoje vrednosti, sposobnosti, prednosti in slabosti, pridobijo informacije o mo\xc5\xbenostih napredovanja v organizaciji, opredelijo cilje v karieri ter na\xc4\x8drtujejo aktivnosti za dosego zastavljenih ciljev .\n_START_SECTION_\nSprememba kariere\n_START_PARAGRAPH_\nSpremembo kariere lahko definiramo, kot spremembo zaposlitve, ki ni v skladu z obi\xc4\x8dajno karierno potjo na nekem podro\xc4\x8dju. Na primer psiholog postane mened\xc5\xbeer, odvetnik postane \xc5\xa1olski u\xc4\x8ditelj... Lahko jo opi\xc5\xa1emo tudi kot spremembo delovne pozicije v drugo poklicno kategorijo ali podro\xc4\x8dje, kjer so znanja, spretnosti in odgovornosti iz prej\xc5\xa1nje delovne pozicije ve\xc4\x8d ali manj neuporabna. Spremembo kariere lahko razlo\xc4\x8dimo od obi\xc4\x8dajne spremembe slu\xc5\xbebe po tem, da je za slednjo zna\xc4\x8dilen premik na podobno delovno mesto in sledi pri\xc4\x8dakovani karierni poti na nekem podro\xc4\x8dju (npr. programer zapusti delovno mesto, ker je dobil bolj\xc5\xa1o ponudbo v nekem drugem podjetju). \xc2\xa0\n_START_SECTION_\nIndividualne karakteristike\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave so pokazale, da je osebnostna dimenzija odprtosti za izku\xc5\xa1nje pomemben dejavnik pri spremembi kariere, saj so posamezniki z vi\xc5\xa1jo izra\xc5\xbeenostjo domi\xc5\xa1ljije, kreativnosti, zanimanja in odprtosti za nova do\xc5\xbeivetja, bolj verjetno spremenili karierno pot. Prav tako pa je bila verjetnost spremembe vi\xc5\xa1ja pri posameznikih z vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno dimenzijo ekstravertnosti, torej pri tistih, ki na splo\xc5\xa1no bolj u\xc5\xbeivajo v dru\xc5\xbebi drugih in so bolj zgovorni, optimisti\xc4\x8dni in \xc5\xbeivahni. To je mo\xc5\xbeno razlo\xc5\xbeiti z dejstvom, da imajo taki posamezniki \xc5\xa1ir\xc5\xa1e socialne mre\xc5\xbee in vi\xc5\xa1ji nivo energije, kar jim pomaga pri spremembi kariere. Nekatere raziskave, ki so se sicer ukvarjale zgolj s spremembo delovnega mesta, posredno podpirajo povezavo med ekstravertnostjo in spremembo kariere, saj so pokazale, da se je na vzorcih \xc5\xbeelezarjev, in\xc5\xbeenirjev in znanstvenikov, ve\xc4\x8dina le-teh pri spremembi zaposlitve nana\xc5\xa1ala na socialno mre\xc5\xbeo pri iskanju nove zaposlitve. Nekaj rezultatov pa nakazuje tudi na to, da se osebe z vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno vestnostjo manj pogosto odlo\xc4\x8dijo za sprememb kariere. Te osebe so namre\xc4\x8d bolj organizirane, disciplinirane, zanesljive in v povpre\xc4\x8dju bolj na\xc4\x8drtujejo potek dogodkov v njihovem \xc5\xbeivljenju, tako da najverjetneje pomembne odlo\xc4\x8ditve glede prihodnosti sprejemajo bolj previdno.\xc2\xa0 _NEWLINE_Carless in Arnub sta ugotovila, da ni vpliva splo\xc5\xa1ne samou\xc4\x8dinkovitosti, ki je definirana kot prepri\xc4\x8danje v svoje sposobnosti funkcioniranja v razli\xc4\x8dnih situacijah, na spremembo kariere. Nekatere druge raziskave, ki so preverjale u\xc4\x8dinek bolj specifi\xc4\x8dne karierne samou\xc4\x8dinkovitosti, pa so ugotovile, da je le-ta pozitivno povezana s spremembo kariere.\n_START_SECTION_\nDemografske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa spremembo kariere se bodo bolj pogosto odlo\xc4\x8dali mlaj\xc5\xa1i posamezniki, saj raziskave ka\xc5\xbeejo na negativno povezanost med starostjo in verjetnostjo spremembe kariere. Raziskave glede vpliva spola podajajo me\xc5\xa1ane rezultate, saj nekatere nakazujejo, da spol nima vpliva na spremembo, nekatere pa, da se za spremembo kariere pogosteje odlo\xc4\x8dajo mo\xc5\xa1ki. Glede na raziskave zakonski stan ne vpliva na spremembo kariere . Raziskovalci pa so izvedli tudi metaanalizo , ki je pokazala negativno povezavo med \xc5\xa1tevilom otrok in spremembo slu\xc5\xbebe, poleg tega pa je Neapolitan v svoji raziskavi ugotovil, da kariero redkeje spremenijo posamezniki, ki imajo otroke, ki so od njih odvisni.\n_START_SECTION_\nDejavniki povezani z zaposlitvijo\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dutek negotovosti glede prihodnosti na delovnem mestu je eden pomembnih predhodnih dejavnikov spremembe kariere. S pove\xc4\x8danjem ob\xc4\x8dutka negotovosti glede delovnega mesta se pove\xc4\x8duje tudi mo\xc5\xbenost spremembe kariere. Poleg tega pa raziskave ugotavljajo, da je pri\xc4\x8dakovanje vi\xc5\xa1je pla\xc4\x8de pogosto eden od razlogov, ki ga posamezniki navajajo za odlo\xc4\x8ditev o spremembi kariere .\n_START_SECTION_\nIzidi spremembe kariere\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudije so pokazale, da posamezniki po spremembi kariere do\xc5\xbeivljajo vi\xc5\xa1je zadovoljstvo\xc2\xa0na delovnem mestu . Ugotovljeno pa je bilo tudi, da se ob spremembi kariere v povpre\xc4\x8dju zmanj\xc5\xa1a negotovost v zvezi s prihodnostjo na delovnem mestu, zmanj\xc5\xa1a pa se tudi povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo ur, ki jih posameznik pre\xc5\xbeivi na delovnem mestu.'