b'\n_START_ARTICLE_\nOpera\n_START_PARAGRAPH_\nOpera je glasbeno scensko delo, pri katerem nastopajo\xc4\x8di pojejo, igrajo ter ple\xc5\xa1ejo, spremlja pa jih orkester. Opera je kombinacija dramati\xc4\x8dne zgodbe, glasbe in petja, scene, lu\xc4\x8di, kostumov, posebnih u\xc4\x8dinkov in pogosto tudi plesa. Hkrati pa z besedo opera ozna\xc4\x8dujemo tudi operno hi\xc5\xa1o, zgradbo (stavbo), kjer se uprizarjajo operna dela._NEWLINE_Beseda opera izhaja iz latinske besede opus, ki pomeni delo.\n_START_SECTION_\nOperni pevci\n_START_PARAGRAPH_\nPri operi pojejo in nastopajo operni pevci, ki se delijo na ve\xc4\x8d tipov glasov. Najvi\xc5\xa1ji med vsemi je \xc5\xbeenski sopran, najni\xc5\xbeji pa mo\xc5\xa1ki pevski glas bas._NEWLINE_Sopran je najvi\xc5\xa1ji p\xc3\xa9ti glas. Ta glas pojejo predvsem \xc5\xbeenske ter mladi de\xc4\x8dki. Sopran pogosto pojejo junakinje oper. Mezzosopran je srednje visoki \xc5\xbeenski glas. V operi ga pojejo starej\xc5\xa1i \xc5\xbeenski liki, kot npr. matere, zapeljive junakinje,... Alt je najni\xc5\xbeji \xc5\xbeenski glas. Liki s takim glasom so predvsem stare \xc5\xbeenske ter \xc4\x8darovnice._NEWLINE_Tenor je najvi\xc5\xa1ji mo\xc5\xa1ki glas v ve\xc4\x8dini oper. Po navadi je lik s tem glasom heroj oz. oseba v katero je zaljubljena junakinja. Bariton je srednji mo\xc5\xa1ki glas. Ta glas po navadi pooseblja zlo\xc4\x8dinca. Bas je najni\xc5\xbeji mo\xc5\xa1ki glas. Ta glas v resnih operah pooseblja dolo\xc4\x8deno starost in modrost, pri komi\xc4\x8dni operi pa predstavlja starej\xc5\xa1o sme\xc5\xa1no osebo._NEWLINE_Za opero so poleg opernih pevcev pomembni tudi scenografi, kostumografi, orkester,... in seveda skladatelj. Zelo so pomembni za uspeh opere, saj je od njih odvisna vsebina, dogajanje, prizori\xc5\xa1\xc4\x8de dogodkov,... Opera je torej skupek truda in dela mnogih ljudi.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki opere\n_START_PARAGRAPH_\nVemo, da je prvo opero napisal italijanski skladatelj Jacopo Peri, imenovala se je Dafne, prvi\xc4\x8d pa so jo izvedli v Firencah leta 1597. Italjanska beseda opera izhaja iz latinskega glagola operare, ki pomeni delati. Zato se bi naj beseda opera uporabljala kot oznaka za katerokoli opravilo, dejanje, umetnino ali literarno delo. Tako je imela beseda opera \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka vsesplo\xc5\xa1en pomen, \xc5\xa1ele po preteku par stoletij je pomen pre\xc5\xa1el iz splo\xc5\xa1nega dela na scensko glasbeno-gledali\xc5\xa1ko delo. Opera nastane na prelomu renesanse in baroka. Skupina umetnikov se je okoli leta 1600 za\xc4\x8dela zbirati v Firencah. Ukvarjala se je z vlogo glasbe v gr\xc5\xa1ki tragediji ter izumila na\xc4\x8din petja, v katerem so se toni in ritmi ujemali z besednimi podatki. Sprva je besedilo spremljal samo \xc4\x8dembalo._NEWLINE_Veliki mojster madrigala Claudio Monteverdi je prevzel ta na\xc4\x8din petja, a ga je kombiniral z madrigalom in tako ustvaril osnovo za arije. Uveljavil je splo\xc5\xa1no operno formulo: pete solisti\xc4\x8dne arije, dueti in ve\xc4\x8dji ansambli, \xc4\x8dvrsti zbori, in\xc5\xa1trumentalne uverture ter medigre, ki spremljajo spreminjanje odrske scene. Monteverdi je napisal operno mojstrovino z naslovom Orfej leta 1607. V Firencah in Benetkah se je opera zelo uveljavila leta 1637. Orkestri so se pove\xc4\x8dali in postajali za opero \xc4\x8dedalje pomembnej\xc5\xa1i. Opera je pognala globoke korenine tudi v Italiji. Najbolj znan skladatelj je bil Jean-Baptiste Lully, Francoz Jean-Philippe Rameau pa je \xc5\xa1iril opero v Franciji. Ludvik XIV. je bil operi zelo naklonjen, zato se je v Franciji hitro raz\xc5\xa1irila._NEWLINE_Angle\xc5\xa1ko opero pa je razvil Henry Purcell, ki je napisal prvo pristno angle\xc5\xa1ko opero z naslovom Dido in Enej. Nem\xc5\xa1ki skladatelj Georg Friedrich H\xc3\xa4ndel je napisal veliko oper, med najbolj znanimi pa je opera Rinaldo. Okoli leta 1740 je zanimanje za opero za\xc4\x8delo upadati. \xc4\x8ceprav opera gledalcem ni bila ve\xc4\x8d zanimiva, so skladatelji \xc5\xa1e zmeraj vztrajali in pisali nove._NEWLINE_Glasbena scena se je preselila na Dunaj, saj se je pojavil Mozart, ki je pisal genialne opere. Tako je opera spet za\xc5\xbeivela.\n_START_SECTION_\nDvajseto stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nOpera je dandanes to, kar je zmeraj bila \xe2\x80\x93 splet umetnosti, odrske obrti in velikih poslov. Nove skladbe oziroma opere niso tako priljubljene kot starej\xc5\xa1e uspe\xc5\xa1nice. Ena redkih oper, ki je resni\xc4\x8dno uspela v dvajsetem stoletju, je bila opera Voj\xc4\x8dek, ki jo je napisal Alban Berg. Moderna tehnologija se je dodobra zasidrala \xc5\xbee tudi v samih opernih hi\xc5\xa1ah z najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi scenskimi, video in avdioefekti. Med najbolj znanimi opernimi pevci dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa je tenorist Luciano Pavarotti. V Sloveniji imamo dve operni hi\xc5\xa1i, in sicer Ljubljansko in Mariborsko opero. V svetu pa so najbolj znane opere v Milanu (La Scala), Sydneyju, na Dunaju, v New Yorku (Metropolitanska opera), v Londonu (Covent Garden) in v Buenos Airesu (Teatro Colon).'