b'\n_START_ARTICLE_\nDionizijevo uho\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nDionizijevo uho je bilo najverjetneje oblikovano iz starega apnen\xc4\x8dastega kamnoloma. Je 23 metrov visoka in se razteza 65 metrov v globino. Vodoravno ima pribli\xc5\xbeno obliko \xc4\x8drke "S", navpi\xc4\x8dno pa se na vrhu zo\xc5\xbei v obliki solze. Zaradi svoje oblike ima uho izredno dobro akustiko, tako da je resonanca v jami zelo majhna.\n_START_SECTION_\nNamen\n_START_PARAGRAPH_\nJama je bila v gr\xc5\xa1ko-rimskem obdobju izkopana kot shranjevalnik vode za Sirakuze. Najprej je bil izkopan ozek predor, ki je bil raz\xc5\xa1irjen tako, da so kopali navzdol in bo\xc4\x8dno, zato je jama tako nenavadne oblike. Majhen ozek predor je \xc5\xa1e vedno viden na vrhu te umetne jame. Potres, ki je prizadel to obmo\xc4\x8dje, je povzro\xc4\x8dil po\xc5\xa1kodbe in jama je postala neuporabna za shranjevanje vode.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme jame je leta 1586 skoval slikar Caravaggio. Nana\xc5\xa1a se na tirana Dionizija I. starej\xc5\xa1ega iz Sirakuz. Po legendi (najbr\xc5\xbe tisti, ki jo je ustvaril Caravaggio), je Dionizij jamo uporabil kot zapor za politi\xc4\x8dne disidente in zaradi popolne akustike prislu\xc5\xa1koval na\xc4\x8drtom in skrivnostim svojih ujetnikov. \xc5\xa0e ena grozljiva legenda trdi, da je Dionizij izklesal jamo v tej obliki, da bi okrepil krike zapornikov, ki so bili mu\xc4\x8deni. Na \xc5\xbealost se zvo\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek ne more ve\xc4\x8d sli\xc5\xa1ati, ker dostop do \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8dne to\xc4\x8dke ni ve\xc4\x8d mo\xc5\xbeen. Vendar pa obiskovalci jame \xc5\xa1e vedno sli\xc5\xa1ijo odmev, ko so v Dionizijevem u\xc5\xa1esu._NEWLINE_Zaradi ugleda akusti\xc4\x8dne brezhibnosti je Dionizijevo uho zgled za vrsto u\xc5\xa1esne troblje, ki ima upogljivo cev. Izraz "Dionizijevo uho" se lahko nana\xc5\xa1a tudi na nadzor, zlasti v politi\xc4\x8dne namene._NEWLINE_Verjetno pa je ta zna\xc4\x8dilnost naravnega izvora. Le\xc5\xbei na strmem pobo\xc4\x8dju hrbta, ki bi lahko bil tudi "odprtina" kanjona, ki ga je izkopala de\xc5\xbeevnica v prazgodovinskih \xc4\x8dasih. Primerjava s preostalimi podobnimi kanjoni, zlasti v dr\xc5\xbeavi Utah (ZDA), ka\xc5\xbee veliko podobnih zna\xc4\x8dilnosti. Ravnost zgornje odprtine in \xc5\xa1iritev spodnjega dela kot njena kronasta oblika so prav tako pogoste za odprtine jam drugje. Visoko polirane stranice tudi nakazujejo, da je pojav nastal z vodo. Taka naravna zna\xc4\x8dilnost, zlasti glede na akustiko, bi bila v starodavnem svetu vrednotena kot domnevna sveta zna\xc4\x8dilnost, in to bi lahko povzro\xc4\x8dilo, da se je ohranila. \xc4\x8ce bi jo izdelal \xc4\x8dlovek, verjetno stene ne bi bile tako gladke. Glede na to, da je gradnja obse\xc5\xbene nekropole, ki jo je obkro\xc5\xbeala na pobo\xc4\x8dju zgoraj, zahtevala odstranitev ogromne koli\xc4\x8dine prvotne skale, je tudi mogo\xc4\x8de, da bi se ta "kanjon" lahko \xc5\xa1e podalj\xc5\xa1al, preden so tam za\xc4\x8deli kopati.'