b'\n_START_ARTICLE_\nNavadni polh\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTelesna masa polhov je zelo spremenljiva in je odvisna od letnega \xc4\x8dasa: tako lahko dose\xc5\xbee te\xc5\xbeo okoli 350 gramov v za\xc4\x8detku zimskega spanja (zaradi kopi\xc4\x8denja ma\xc5\xa1\xc4\x8dob), med majem in za\xc4\x8detkom septembra pa tehtajo od 62 do 229 gramov. Navadni polhi so razli\xc4\x8dnih velikosti: najve\xc4\x8dji so na Apeninskem polotoku in na severu Irana, najmanj\xc5\xa1i pa v srednji Evropi in jugu Balkana. V Sloveniji \xc5\xbeivijo najve\xc4\x8dji polhi v osrednji Sloveniji: tako merijo polhi iz Dinarskega gorstva Slovenije 149\xe2\x80\x93200\xc2\xa0mm, rep pa meri 117\xe2\x80\x93168\xc2\xa0mm; v ni\xc5\xbeinah in gri\xc4\x8devjih vzhodne Slovenije se pa \xc5\xbee pojavljajo manj\xc5\xa1i (telesna dol\xc5\xbeina 140\xe2\x80\x93164\xc2\xa0mm, dol\xc5\xbeina repa 107\xe2\x80\x93134\xc2\xa0mm). Spola se v velikosti ne razlikujeta._NEWLINE_Ko\xc5\xbeuh \xc5\xbeivali z velikimi, izbuljenimi o\xc4\x8dmi, obrobljenimi s \xc4\x8drnim kolobarjem, je srebrno sive barve, s starostjo se pojavijo rjavi odtenki. Zelo redko se v naravi pojavljajo \xc4\x8drni oz. melanisti\xc4\x8dni, svetlo sivi, rjavi in beli oz. albinisti\xc4\x8dni polhi. Slednji ne do\xc4\x8dakajo dolge \xc5\xbeivljenjske dobe zaradi svoje vpadljive bele barve in s tem neza\xc5\xa1\xc4\x8ditenosti pred plenilci. Na sprednjih nogah ima 4 prste, na zadnjih pa 5 prstov, na katerih so kratki in zakrivljeni kremplji. Trebuh je bel z rjavkastimi toni, dlaka pa je kratka in zelo gosta. Ko\xc5\xa1ati rep je enake barve kot hrbet, vendar z manj izra\xc5\xbeenimi rjavimi odtenki. Spodnja stran repa je svetlej\xc5\xa1a. Ko\xc5\xbea na repu se zlahka posname z repnih vretenc, kar mu daje prednost pri begu pred plenilci. Del z golimi vretenci odmre in odpade, vendar se rep ne obnovi podobno kot pri ku\xc5\xa1\xc4\x8darjih, kakor zmotno navajajo nekateri viri._NEWLINE_Zobna formula: 1/1, 0/0, 1/1, 3/3\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nSamice kotijo enkrat letno in nosijo mladi\xc4\x8de 30-31 dni, obdobje kotitve pa je \xc4\x8dez vse poletje. V letih ko bukev ali hrast ne plodi, se polhi ne razmno\xc5\xbeujejo: o\xc4\x8ditno je, da sprejmejo iz okolja neko sporo\xc4\x8dilo (najbr\xc5\xbe v hrani), vendar podrobnosti niso znane. V leglu je od 1-10 mladi\xc4\x8dev, ki tehtajo okoli 50 g in se po vsej verjetnosti za\xc4\x8dno pariti \xc5\xa1ele v tretjem letu \xc5\xbeivljenja. Iz gnezda se na samostojne potepe odpravijo konec avgusta ali za\xc4\x8detek septembra. Mladi\xc4\x8di navadnega polha odrastejo zelo hitro, v pribli\xc5\xbeno dveh mesecih. Tako se jim telesna masa vsak dan pove\xc4\x8da v povpre\xc4\x8dju za 2,4% oz. za skoraj 5% njihove izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dne mase. \xc5\xbdivljenjska doba navadnega polha je do 5 let, v populaciji pa prevladujejo mlade \xc5\xbeivali, ki \xc5\xa1e niso spolno aktivne. S polhi se hranijo kune, divje in doma\xc4\x8de ma\xc4\x8dke ter sove. V Sloveniji populacijska gostota polhov skozi leta niha. Eden od vzrokov nihanj je gotovo letni obrod plodov in s tem povezana rodnost na eni ter smrtnost med hibernacijo na drugi strani.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nPolhov \xc5\xbeivljenjski prostor je Evropa od Pirenejev do Volge. Na severu se\xc5\xbee do Baltika, na jugu pa do Krete. \xc5\xbdivi tudi na Kavkazu in na severu Male Azije. Polh se najraje zadr\xc5\xbeuje v listnatih in me\xc5\xa1anih gozdovih. V Sloveniji je zelo pogost v apneni\xc5\xa1kih Alpah, Dinarskem gorstvu, v predalpskem in preddinarskem gri\xc4\x8devju ter submediteranski Sloveniji. Za pol\xc5\xa1jo populacijo na Slovenskem velja, da ostaja \xc5\xa1tevilo odraslih polhov med leti bolj ali manj stalno, spreminja pa se njihova aktivnost: populacijska gostota tako zna\xc5\xa1a 6 osebkov na hektar, jeseni, ko se mladi\xc4\x8di osamosvojijo, pa v povpre\xc4\x8dju kar od 15 do 16 osebkov na hektar. Naselili so ga tudi v Angliji, kjer se je obdr\xc5\xbeal samo v trikotniku med kraji Beaconsfield, Aylesbury in Luton, na povr\xc5\xa1ini okoli 520 kvadratnih kilometrov._NEWLINE_Zimo prehibernira v podzemnih votlinah t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbpol\xc5\xa1inah\xc2\xab\xc2\xa0ali skalnih razpokah, ki vodijo v kra\xc5\xa1ko podzemlje ter med koreninami ve\xc4\x8djih dreves. To mu namre\xc4\x8d zagotavlja zadostno relativno vla\xc5\xbenost, zaradi katere se med dolgim spanjem ne izsu\xc5\xa1i, in stalno temperaturo, ki je tudi v najhuj\xc5\xa1ih zimskih razmerah nad ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Je izvrsten plezalec, ki le malo \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivi na tleh. Dan po navadi prespi v luknjah v tleh, drevesnem duplu ali med koreninami, pa tudi v pti\xc4\x8dji valilnici. Luknje so zakrite pogosto s travo ali drugim zelenjem. Pogosto se zateka tudi v stavbe, \xc5\xa1e posebej v podstre\xc5\xa1ne sobe in skednje. Navadni polh se zelo rad giblje po drevesih in njegova okretnost naj bi bila po nekaterih podatkih celo bolj\xc5\xa1a od veverice. Lahko sko\xc4\x8di od 7\xe2\x80\x9310 m. Je zelo teritorialna \xc5\xbeival.\n_START_SECTION_\nPrezimovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPri nas gredo polhi na prezimovanje s prvimi slanami, prebudijo pa se po navadi meseca aprila. Med hibernacijo izgubijo med 35-50% telesne te\xc5\xbee oz. okoli, ki si jo v jeseni na ra\xc4\x8dun podko\xc5\xbene tol\xc5\xa1\xc4\x8de, torej ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe, ki se kopi\xc4\x8di ve\xc4\x8dinoma v trebu\xc5\xa1ni votlini in \xc5\xa1e zlasti pod ko\xc5\xbeo, mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dajo. Njihova telesna temperatura se tudi spusti proti 0\xc2\xa0\xc2\xb0C, \xc5\xa1tevilo vdihov pa se zmanj\xc5\xa1a na 0,5 do 0,8 na minuto. Hrane polhi ne skladi\xc5\xa1\xc4\x8dijo kot na primer veverice. Ob dotiku se polh takoj zbudi, kar nakazuje na dobro delovanje \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema._NEWLINE_Dolgotrajne raziskave v Nem\xc4\x8diji so pokazale, da se polhi prebujajo vse bolj zgodaj, kar bi kazalo pripisati globalnim temperaturnim spremembam. Primer tega je okolica Frankfurta, kjer se polhi prebujajo pet tednov in pol bolj zgodaj kot pred tremi desetletji.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji navadnega polha najdemo skoraj povsod, najbolj pogost pa je na Notranjskem. V gorah \xc5\xbeivi do zgornjega roba bukovih gozdov, saj \xc5\xbeir predstavlja pomemben, \xc4\x8de ne celo eden glavnih virov polhove prehrane, ki jo poleg bukovega \xc5\xbeira sestavljajo \xc5\xa1e ostali gozdni plodovi in semena, ob\xc4\x8dasno pa tudi glive in \xc5\xbeivalska hrana. V na\xc5\xa1ih razmerah je uspe\xc5\xa1nost prezimovanja verjetno odvisna od plodnosti hrasta, bukve in gabra, saj se z njihovimi plodovi polhi tudi hranijo. Na\xc4\x8deloma pa je sicer navadni polh vsejed: od \xc5\xbeivalske hrane so mu najljub\xc5\xa1e \xc5\xbeu\xc5\xbeelke in v\xc4\x8dasih celo majhne ptice, od rastlinske hrane pa listje, mehki sade\xc5\xbei, semena in \xc5\xbeitarice._NEWLINE_Kljub delno rastlinskem prehranjevanju pa se od ostalih glodalcev ob\xc4\x8dutno razlikuje po tem, da nima slepega \xc4\x8drevesa, kjer ostali glodavci prebavljajo celulozo s pomo\xc4\x8djo encimov mikroorganizmov.\n_START_SECTION_\nPolh in slovenska folklora\n_START_PARAGRAPH_\nNa slovenskem polhe lovijo \xc5\xbee stoletja. Na teh tako imenovanih polharijah polhe lovijo v posebne pasti na drevesih, ki jih polharji nastavijo nekajkrat na no\xc4\x8d. Po eti\xc4\x8dnem kodeksu lov na pol\xc5\xa1inah oz. polj\xc5\xa1ih luknjah in lov z dupljanjem oz. bezanjem s palico v votla drevesa nista primerna._NEWLINE_Prvo pri\xc4\x8devanje o tak\xc5\xa1nem lovu in u\xc5\xbeivanju polhov sega v leto 1240, pol\xc5\xa1ji lov tla\xc4\x8danov pa je prvi\xc4\x8d omenjen za Seno\xc5\xbee\xc4\x8de (1460) in Vipavo (1499). Takrat je bil lov obdav\xc4\x8den, o \xc4\x8demer sta pisala \xc5\xbee Valvasor in Steinberg. Obdav\xc4\x8den je ostal vse do leta 1848. Polhe so v preteklosti lovili za mast v zdravilne namene in za hrano, saj so bili velikokrat edini vir beljakovinske prehrane zaradi pomanjkanja obdelovalne zemlje, kar je v Evropi posebnost, pa tudi zaradi ko\xc5\xbee, iz katere so izdelovali veliko uporabnih predmetov. Od njih velja omeniti posebne ku\xc4\x8dme iz pol\xc5\xa1je ko\xc5\xbee, t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbpolhovke\xc2\xab. Poleg pasti so za lov na polhe v zimskih prebivali\xc5\xa1\xc4\x8dih uporabljali tudi dim, s katerimi so \xc5\xbeivali pregnali na plano, kjer so jih potolkli s \xc5\xa1ibami. Danes je lov dovoljen vsem posameznikom in sicer od 1. oktobra dalje._NEWLINE_Pokrivalo iz pol\xc5\xa1jih ko\xc5\xbeu\xc5\xa1\xc4\x8dkov, imenovano polhovka, je tudi veljalo za simbol slovenstva v zadnjih sto letih. Polhovka je bila prepoznaven znak slovenskih \xc5\xa1tudentov na Dunaju, med drugo svetovno vojno pa so jo nem\xc5\xa1ki okupatorji celo prepovedali, ker so menili, da se z njo izkazuje slovenstvo._NEWLINE_Ponekod v Sloveniji so ljudje dolgo verjeli, da polhe\xc2\xa0\xc2\xbbpase\xc2\xab\xc2\xa0sam hudi\xc4\x8d, o \xc4\x8demer je v svoji Slavi Vojvodine Kranjske prav tako pisal \xc5\xbee Valvasor.'