b'\n_START_ARTICLE_\nFrederick Grant Banting\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nBanting je na Univerzi v Torontu za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati teologijo, nato pa je prestopil na medicino. Njegov \xc5\xa1tudij je prekinila prva svetovna vojna. Z drugimi \xc5\xa1tudenti se je v\xc4\x8dlanil v medicinski korpus kanadske vojske, a so bili poslani nazaj na \xc5\xa1olanje. Pospe\xc5\xa1eni 15-mese\xc4\x8dni program je zaklju\xc4\x8dil leta 1916 in pre\xc5\xbeivel ostanek prve svetovne vojne v Franciji kot mornarni\xc5\xa1ki zdravstveni \xc4\x8dastnik. V Bitki pri Chambraiuju je bil leta 1918 ranjen in je naslednje leto dobil voja\xc5\xa1ki kri\xc5\xbe za hrabrost v boju.\n_START_SECTION_\nOdkritje insulina\n_START_PARAGRAPH_\nPo kratkem obdobju, ko je slu\xc5\xbeboval kot zdravnik, se je Banting za\xc4\x8del zanimati za sladkorno bolezen, pri kateri je glavni biokemi\xc4\x8dni znak nenormalno visoka koncentracija glukoze v krvi, v\xc4\x8dasih pa lahko glukozo najdemo tudi v se\xc4\x8du. V tistem \xc4\x8dasu je ta bolezen pomenila po\xc4\x8dasno, vendar zanesljivo smrt._NEWLINE_Generacijo prej se je porodil sum, da je trebu\xc5\xa1na slinavka (pankreas) povezana s to boleznijo; namre\xc4\x8d \xc4\x8de so poskusnim \xc5\xbeivalim odstranili trebu\xc5\xa1no slinavko, so te zapadle v stanje, podobno sladkorni bolezni. Kot sta William Maddock Bayliss in Ernest Henry Starling, angle\xc5\xa1ka fiziologa, objavila hormonski koncept, je bilo logi\xc4\x8dno misliti, da izlo\xc4\x8da trebu\xc5\xa1na slinavka hormon, ki uravnava presnovo glukozne molekule. Nezadostna koli\xc4\x8dina tega hormona povzro\xc4\x8da kopi\xc4\x8denje glukoze, kar vodi v diabetes. Seveda je glavna funkcija trebu\xc5\xa1ne slinavke izlo\xc4\x8danje prebavnega soka. V njej so pa tudi \xc5\xa1tevilni skupki celic, imenovani Langerhansovi oto\xc4\x8dki, ki se razlikujejo od preostale \xc5\xbeleze. Hormon je zato dobil ime insulin (po latinski besedi insula, otok)._NEWLINE_Do tedaj so \xc5\xbee uspe\xc5\xa1no izolirali nekaj hormonov (npr. tiroksin). Problem pri izoliranju insulina pa je bil v tem, da so prebavni encimi uni\xc4\x8dili insulinsko molekulo, kakor hitro so pankreas zmleli; zaradi tega so vsi poskusi izoliranja tega hormona propadli. Leta 1920 pa se je Bantigu s pomo\xc4\x8djo nekega strokovnega \xc4\x8dlanka posvetilo, kako bi lahko izoliral ta hormon: \xc4\x8de bi namre\xc4\x8d podvezal izvodilo, po katerem se izlo\xc4\x8dajo prebavni sokovi, bi del trebu\xc5\xa1ne slinavke, ki je potreben za nastajanje prebavnih encimov, potemtakem propadel oziroma degeneriral, Langerhansovi oto\xc4\x8dki pa bi \xc5\xa1e vedno delovali, saj ne sodelujejo pri nastajanju teh encimov. Poleg tega encimi ne bi mogli uni\xc4\x8diti insulinskih molekul, saj je del trebu\xc5\xa1ne slinavke, potreben za nastajanje prvih, \xc5\xbee propadel._NEWLINE_Leta 1921 je od\xc5\xa1el s svojo zamislijo na Univerzo v Torontu in prepri\xc4\x8dal Johna J. R. Macleoda, profesorja fiziologije, da mu je \xc4\x8dez poletje odstopil prostor v laboratoriju, poskusne \xc5\xbeivali in mu dodelil za pomo\xc4\x8dnika svojega \xc5\xa1tudenta Charlesa Herberta Besta. Preden je od\xc5\xa1el na dopust je Macleod pomagal pri na\xc4\x8drtovanju projekta, uporabi analitskih tehnik in operaciji prvega psa, saj Banting ni imel prakti\xc4\x8dno nobenih izku\xc5\xa1enj s fiziolo\xc5\xa1kimi raziskavami._NEWLINE_Banting in Best sta v naslednjih tednih podvezala izvodila \xc5\xa1tevilnih pasjih trebu\xc5\xa1nih slinavk in \xc4\x8dakala sedem tednov. Trebu\xc5\xa1ne slinavke so se skr\xc4\x8dile in niso izlo\xc4\x8dale ve\xc4\x8d prebavnih sokov, Langerhansovi oto\xc4\x8dki pa so obdr\xc5\xbeali svojo funkcijo, saj so \xc5\xbeleze z notranjim izlo\xc4\x8danjem. Iz takih trebu\xc5\xa1nih slinavk sta napravila raztopino in jo vbrizgala psom, katerim sta \xc5\xbee prej povzro\xc4\x8dila sladkorno bolezen, s tem da sta jim odstranila trebu\xc5\xa1no slinavko: izlo\xc4\x8dek je tako hitro pregnal diabeti\xc4\x8dne znake. Macleod je bil po vrnitvi skepti\xc4\x8den in je predlagal dodatne raziskave, kar je impulzivni Banting vzel kot napad na lastno integriteto. Jeseni 1921 so se tako prvi\xc4\x8d resneje sprli, a sta z Bestom, s katerim sta se odli\xc4\x8dno ujela, sprejela nasvet. Banting je izboril izbolj\xc5\xa1anje razmer in pla\xc4\x8do za oba. Po novih uspehih so pri\xc4\x8deli rezultate predstavljati na strokovnih sre\xc4\x8danjih. Banting je bil slab govorec in negotov pri odgovarjanju na kriti\xc4\x8dne komentarje, zato je vsko\xc4\x8dil Macleod, ki je imel pri predstavljanju znanstvenega dela mnogo ve\xc4\x8d izku\xc5\xa1enj. Banting je tako dobil vtis, da ho\xc4\x8de Macleod prevzeti vse zasluge. Odkritje je bilo prvi\xc4\x8d v celoti objavljeno februarja 1922 v reviji The Journal of Laboratory and Clinical Medicine. Kot avtorja sta bila podpisana le Banting in Best, Macleod pa je odklonil soavtorstvo. Kljub uspehu je ostala te\xc5\xbeava kako dobiti dovolj velike koli\xc4\x8dine ekstrakta za nadaljnje poskuse. Skupaj so se domislili ekstrakcije z alkoholom, ki se je izkazala za mnogo u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1o od prej\xc5\xa1njih metod, kar je prepri\xc4\x8dalo Macleoda da je preusmeril vso dejavnost laboratorija v raziskave insulina. Pridru\xc5\xbeil se jim je \xc5\xa1e biokemik James Collip za pomo\xc4\x8d pri \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju ekstrakta._NEWLINE_Prvi klini\xc4\x8dni poskus na \xc4\x8dloveku je bil neuspe\xc5\xa1en. Banting se je poleg tega po\xc4\x8dutil \xc5\xa1e bolj odrinjenega, ker ni smel sodelovati, saj ni imel licence za opravljanje klini\xc4\x8dnih raziskav in ni bil \xc4\x8dlan osebja bolni\xc5\xa1nice. Do zime 1922 je bil prepri\xc4\x8dan, da so vsi Macleodovi sodelavci njegovi sovra\xc5\xbeniki in del velike zarote. Hkrati je zaradi slabih odnosov z odhodom zagrozil \xc5\xa1e Collip in \xc5\xa1ele posredovanje sodelavcev, ki so spoznali potencial raziskav skupine je pomirilo strasti. Januarja 1923 so izvedli prvi uspe\xc5\xa1ni klini\xc4\x8dni poskus na diabetiku in kmalu \xc5\xa1e druge. Kljub temu, da so bili pod objave podpisani vsi sodelujo\xc4\x8di, sta imela Banting in Best vtis, da sta samo \xc5\xa1e laboratorijska pomo\xc4\x8dnika, saj je Macleod prevzel vso organizacijo klini\xc4\x8dnih poskusov ter pridobivanja ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8din ekstrakta. Banting je zapadel v depresijo. Vedno manj je hodil delat, pri\xc4\x8del je piti in v samoti je pogreval svoje sovra\xc5\xa1tvo do Macleoda. Glavne predstavitve rezultatov na sre\xc4\x8danju Zdru\xc5\xbeenja ameri\xc5\xa1kih zdravnikov 3. maja 1922 v Washingtonu se z Bestom nista udele\xc5\xbeila. Hkrati so demonstracije u\xc4\x8dinkovitosti novega zdravljenja pritegnile izjemno pozornost javnosti, saj so bile ozdravitve bolnikov (predvsem otrok), ki so bili do tedaj obsojeni na smrt, v o\xc4\x8deh svojcev skoraj \xc4\x8dude\xc5\xbene. Mno\xc5\xbei\xc4\x8dno proizvodnjo je prevzelo farmacevtsko podjetje Eli Lilly & Co._NEWLINE_Poleti 1923 so se Macleod, Collip in Best lotili drugih raziskav, Banting pa je ostal v Torontu in je bil dele\xc5\xbeen ve\xc4\x8dje pozornosti medijev. Takrat je po\xc4\x8dasi za\xc4\x8del spreminjati zgodbo v svoj prid. Odnosi so se zaradi nasprotujo\xc4\x8dih si objav znova zaostrili in nazadnje je Banting za\xc4\x8del trditi, da so vse zasluge njegove, Macleod pa da ga je ves \xc4\x8das samo oviral in je pravzaprav naredil samo to, da je pustil klju\xc4\x8de od laboratorija ter od\xc5\xa1el na dopust.\n_START_SECTION_\nJavno priznanje\n_START_PARAGRAPH_\nOdziv javnosti je bil izjemen in priznanja Bantingu so se kar vrstila. Po zaslugi znancev je dobil financiranje kanadskega parlamenta, s katerim so leta 1923 ustanovili Bantingov raziskovalni in\xc5\xa1titut. Za Bantinga in Besta so ustanovili katedro v na Univerzi v Torontu, leta 1934 pa so Bantingu podelili vite\xc5\xa1ki naziv._NEWLINE_Leta 1923 pa sta si Banting in Macleod razdelila Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino. Banting je bil besen, ker je z njim dobil nagrado Macleod namesto Besta. Sprva je sploh ni hotel sprejeti, a si je premislil, ko so mu kolegi dopovedali, kaj pomeni to zanj in za njegovo domovino (bil je prvi Kanad\xc4\x8dan, ki je bil dele\xc5\xbeen te \xc4\x8dasti). Po prejetju je polovico denarnega dela nagrade odstopil Bestu, Macleod pa polovico svojega dela Collipu.\n_START_SECTION_\nZadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1923 je bil udele\xc5\xbeen pri \xc5\xa1tevilnih objavah z razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij fiziologije, a za razliko od vseh ostalih \xc4\x8dlanov ekipe ni do konca svoje kariere prispeval nobenega pomembnej\xc5\xa1ega odkritja ve\xc4\x8d (velikim pri\xc4\x8dakovanjem javnosti navkljub). Leta 1934 mu je tedanji britanski kralj Jurij V. podelil \xc5\xa1e naziv vitez poveljnik reda Britanskega imperija (KBE). Po izbruhu druge svetovne vojne je slu\xc5\xbeil kot koordinator medicinskih raziskav v vojne namene, predvsem se je posve\xc4\x8dal fiziolo\xc5\xa1kim vplivom pogojev, kakr\xc5\xa1nim so izpostavljeni bojni piloti._NEWLINE_Umrl je 20. februarja 1941 pono\xc4\x8di, star le 49 let, ko je strmoglavilo letalo, s katerim se je odpravil v Anglijo. Macleoda je sovra\xc5\xbeil do konca \xc5\xbeivljenja in \xc5\xa1e leta 1940, 17 let po dogodkih, ga je v svojih spominih opisal kot grabe\xc5\xbeljivca, sebi\xc4\x8dne\xc5\xbea in spletkarja. Po Bantingovi smrti je Best prevzel \xc5\xa1irjenje te razli\xc4\x8dice dogodkov v javnosti in \xc5\xa1e dolga desetletja je bilo Macleodovo soprejetje Nobelove nagrade ter drugih priznanj prikazano kot stra\xc5\xa1anska krivica. \xc5\xa0ele v 1950. letih so neodvisni raziskovalci objavili revizijo zgodbe, ki je priznala zasluge vsem \xc5\xa1tirim akterjem.'