b'\n_START_ARTICLE_\nVelika mo\xc5\xa1eja, C\xc3\xb3rdoba\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo arabski osvojitvi Vizigotskega kraljestva so bile cerkve na Iberskem polotoku razdeljene med muslimane in katolike. Po propadu Umajadskega kalifata s sede\xc5\xbeem v Damasku leta 750 je v \xc5\xa0panijo pribe\xc5\xbeal omajadski princ Abd Al Rahman in premagal andaluzijskega guvernerja  Jusufa Al Fihrija. Kristjanom je dovolil obnovo njihovih poru\xc5\xa1enih cerkva, sam pa je kupil polovico cerkve sv. Vincenca v C\xc3\xb3rdobi. Leta 784 jo je za\xc4\x8del preurejati v mo\xc5\xa1ejo kot prizidek svoje pala\xc4\x8de. Mihrab ali apsida, ki je v mo\xc5\xa1ejah tradicionalno obrnjen proti Meki, ta pa le\xc5\xbei jugovzhodno od C\xc3\xb3rdobe, je v Veliki mo\xc5\xa1eji usmerjen proti jugu._NEWLINE_Mo\xc5\xa1eja je do\xc5\xbeivela \xc5\xa1tevilne spremembe: Abd Al Rahman II.  je dal zgraditi nov minaret, Al Hakam II. pa jo je leta 961 raz\xc5\xa1iril in obogatil mihrab. Zadnje spremembe je  izvedel Al Mansur leta 987, ko je mo\xc5\xa1ejo z dvignjenim prehodom povezal s svojo pala\xc4\x8do. S tem je nadaljeval tradicijo islamskih vladarjev z vzhoda, ki so v svojih pala\xc4\x8dah vedno imeli tudi mo\xc5\xa1eje. Sedanji videz je dobila leta 987, ko so bile zgrajene \xc5\xa1e zunanje ladje in dvori\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nVelika mo\xc5\xa1eja v C\xc3\xb3rdobi je imela tri stoletja pomembno vlogo v islamski skupnosti v Al Andaluzu. Bila je osrednja zgradba v C\xc3\xb3rdobi in srce mesta. Mohamed Ikbal, filozof, pesnik in politik iz Britanske Indije, jo je opisal kot dvorano z "ne\xc5\xa1teto stebri, ki stojijo v vrstah kot palme v kak\xc5\xa1ni sirijski oazi". Za prebivalce Al Andaluza je bila "njena  lepota tako sijajna, da se je ni dalo opisati"._NEWLINE_Glavna dvorana mo\xc5\xa1eje se je uporabljala za  razli\xc4\x8dne namene. Slu\xc5\xbeila je kot osrednja molilnica za pet dnevnih molitev in posebne molitve ob petkih in kot u\xc4\x8dilnica za pou\xc4\x8devanje \xc5\xa1eriatskega prava. _NEWLINE_Funkcionalno in arhitekturno je bila zelo podobna Veliki mo\xc5\xa1eji v Damasku, kar ka\xc5\xbee, da se je Abd Al Rahman pri njenem snovanju o\xc4\x8ditno zgledoval prav po njej.\n_START_SECTION_\nPosebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xa1eja je najbolj znana po svojih arkadni stebri\xc5\xa1\xc4\x8dni dvorani z 856 stolpi iz jaspisa, oniksa, marmorja in granita. Stebri so zgrajeni iz delov rimskega templja, ki je stal na tem mestu, in drugih uni\xc4\x8denih rimskih zgradb, na primer amfiteatra v M\xc3\xa9ridi.  Dvojni loki, ki so bili novost v arhitekturi, so omogo\xc4\x8dali vi\xc5\xa1je strope kot relativno nizki enojni stebri. Loki so rde\xc4\x8de belo progasto pobarvani in se zgledujejo po tistih v jeruzalemski Kupoli na skali. Podobni so tudi lokom v aachenski stolnici, ki je bila zgrajena pribli\xc5\xbeno v istem \xc4\x8dasu. Osrednja kupola je oblo\xc5\xbeena z modrimi kerami\xc4\x8dnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami z zvezdastimi vzorci._NEWLINE_Mo\xc5\xa1eja ima bogato pozla\xc4\x8deno molitveno ni\xc5\xa1o ali mihrab, ki je mojstrovina arhitekturne umetnosti, okra\xc5\xa1ena  z geometrijskimi in realnimi rastlinskimi vzorci. Druge pomembne zna\xc4\x8dilnosti so odprto dvori\xc5\xa1\xc4\x8de (sahn), obdano z arkadami, leseni mre\xc5\xbeasti zasloni, minareti, \xc5\xbeivobarvni mozaiki in okna z  raznobarvnimi stekli. Ker islam zavra\xc4\x8da kipe in slike ljudi in boga, je cela mo\xc5\xa1eja okra\xc5\xa1ena s kerami\xc4\x8dnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami, kaligrafsko izpisanimi citati iz Korana in drugimi arhitekturnimi dodatki.\n_START_SECTION_\nTloris\n_START_PARAGRAPH_\nTloris mo\xc5\xa1eje je o\xc4\x8ditno vzporeden z deli starej\xc5\xa1e mo\xc5\xa1eje, ki je bila zgrajena kmalu po prihodu Arabcev. Imela je pravokotno molilna dvorano s prehodi, pravokotnimi na smer proti Meki, v katero so bili obrnjeni verniki med molitvijo. Molilna dvorana je bila velika, ravna in z lesenim stropom, ki so ga nosili podkvasti oboki._NEWLINE_Sto petdeset let po njeni ustanovitvi so dogradili stopni\xc5\xa1\xc4\x8de na streho in jo raz\xc5\xa1irili proti jugu. Molilnico so z mostom povezali s kalifovo pala\xc4\x8do. Gradbena dela so potekala v \xc5\xa1tirih fazah, v katerih je vsak kalif in njegova elita dodala nekaj svojega._NEWLINE_Do 11. stoletja je bilo dvori\xc5\xa1\xc4\x8de posuto s peskom in zasajeno s palmami in citrusi. Nasade so na za\xc4\x8detku namakali z de\xc5\xbeevnico iz cistern, kasneje pa z akvaduktom. Izkopavanja ka\xc5\xbeejo, da drevesa niso bila zasajena naklju\xc4\x8dno in da so bili med njimi. Sedanji kamniti kanali so bili zgrajeni kasneje.\n_START_SECTION_\nRekonkvista\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1236 je C\xc3\xb3rdobo osvojil kralj Ferdinand III. Kastiljski in mo\xc5\xa1ejo pretvoril v katoli\xc5\xa1ko cerkev. Alfonz X. je zgradil kapelo Villaviciosa in Kraljevo kapelo, kasnej\xc5\xa1i kralji pa so dogradili \xc5\xa1e druge kr\xc5\xa1\xc4\x8danske elemente. Kralj Henrik II., na primer, je obnovil kapelo iz 14. stoletja.  Minaret so spremenili v zvonik in vanj obesili zvonove, zase\xc5\xbeene v stolnici Santiago de Compostela._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a sprememba je bila gradnja renesan\xc4\x8dne katedrale prav na sredini ob\xc5\xa1irnega mo\xc5\xa1ejskega kompleksa.  Gradnji je odobril El Libertador (Osvoboditelj) Karel V., kralj Kastilje in Aragona. Ko je kralj obiskal zgrajeno katedralo, je bil z njo zelo zadovoljen. _NEWLINE_Pretvorba mo\xc5\xa1eje v katoli\xc5\xa1ko cerkev jo je morda re\xc5\xa1ilo pred ru\xc5\xa1enjem v najtemnej\xc5\xa1em obdobju \xc5\xa1panske inkvizicije. Umetniki in arhitekti so katedralo dograjevali do poznega 18. stoletja.'