b'\n_START_ARTICLE_\nBogurodzica\n_START_PARAGRAPH_\nBogurodzica je najstarej\xc5\xa1a zapisana poljska verska pesem. Posve\xc4\x8dena je Materi Bo\xc5\xbeji (Bogurodzica: Mati Bo\xc5\xbeja).\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nNastala je v srednjem veku med 10. in 13. stoletjem, avtor ni znan. Ve\xc4\x8dina zgodovinarjev jo datira na konec 13. stoletja, po mnenju jezikoslovca Tadeusza Lehra-Sp\xc5\x82awi\xc5\x84skega pa naj bi sodila v 12. stoletje. _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i ohranjeni prepis besedila je iz leta 1407, ko naj bi jo zapisal neki duhovnik. Leta 1506 je bila Bogurodzica prvi\xc4\x8d natisnjena, in sicer na za\xc4\x8detku Statuta Jana \xc5\x81askiega. Oba izvoda danes hrani Jagelonska knji\xc5\xbenica v Krakovu.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nVsebina je verska. Najstarej\xc5\xa1i del pesmi obsega dve kitici: v prvi kitici verniki s pesmijo nagovarjajo Marijo, Mater Bo\xc5\xbejo, v drugi kitici pa Jezusa. Prosijo za odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje grehov, sre\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje na zemlji, po smrti pa v nebesih. Na koncu obeh kitic je refren: Kirie elejson (Gospod, usmili se). Kasnej\xc5\xa1e razli\xc4\x8dice pesmi vsebujejo \xc5\xa1e dva dela: velikono\xc4\x8dni del (4 kitice, datiran v 14. stoletje) in pasijonski del (9 kitic, datiran v 14. in 15. stoletje). V pesmi so razvidni bizantinski (npr. refren Kirie elejson; naslov, ki je dobesedni prevod gr\xc5\xa1ke besede Theotokos oziroma Mati Bo\xc5\xbeja) in \xc4\x8de\xc5\xa1ki vplivi (\xc4\x8dehizmi). Ob verzih je zapisana tudi melodija, kar nakazuje, da so pesem (predvsem) peli.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nNajprej je bila Bogurodzica le cerkvena pesem, nato je postala neke vrste narodna himna (carmen patrium) in vite\xc5\xa1ka pesem. Zgodovinar Jan D\xc5\x82ugosz je zapisal, da naj bi jo vitezi peli pred bitko s kri\xc5\xbearji pri Grunvaldu (1410) in v bitki s Turki pri Varni (1444). Peli so jo tudi pri kronanju prvih Jagelonov.\n_START_SECTION_\nBogurodzica v sodobnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV 16. stoletju je njena pomembnost za\xc4\x8dela upadati. V drugi polovici 20. stoletja pa je njena priljubljenost spet narasla, postala je navdih nekaterim poljskim skladateljem: Andrzej Panufnik \xe2\x80\x93 Sinfonia Sacra (1963), Wojciech Kilar \xe2\x80\x93 Bogurodzica (1975), Krzysztof Meyer \xe2\x80\x93 Poljska simfonija (1981). Po besedah pape\xc5\xbea Janeza Pavla II. naj bi pesem mo\xc4\x8dno vplivala na poljsko kulturo. Po njegovem mnenju pesem ni zgolj kulturni spomenik, temve\xc4\x8d dokument \xc5\xbeivljenja, izpoved vere.'