b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenj Gradec\n_START_SECTION_\nOpis mesta\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je tipi\xc4\x8dno srednjeve\xc5\xa1ko mesto z glavno ulico (Glavni trg), trg Svobode in stransko ozko ulico (Me\xc5\xa1kova ulica). Ime \xc2\xbbGradec\xc2\xab\xc2\xa0je bilo prvi\xc4\x8d omenjeno leta 1091, kot mesto leta 1267. Danes je Slovenj Gradec administrativni in kulturni center Mislinjske doline.\n_START_SECTION_\nKulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nMed najznamenitej\xc5\xa1e kulturne ustanove spadata Rojstna hi\xc5\xa1a Huga Wolfa in Pau\xc4\x8dnikove bolni\xc5\xa1nice. V mestu se nahaja tudi Koro\xc5\xa1ka galerija likovnih umetnosti ustanovljena 1957 in Koro\xc5\xa1ki pokrajinski muzej, ustanovljen leta 1951. Na robu starega mestnega jedra stoji Dvorec Rotenturn, ki je danes tesno vpet v mestno dogajanje.\n_START_SECTION_\nCerkev svete Elizabete\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a zgradba v mestu je cerkev svete Elizabete, ki jo je oglejski patriarh Bertold leta 1251 posvetil svoji ne\xc4\x8dakinji. Od prvotne stavbe so se ohranile romanska ladja in dve romanski okni. Cerkev so v gotiki, renesansi in baroku dopolnili. Oprema je v glavnem baro\xc4\x8dna - Schoyev glavni oltar, Mersijeva pri\xc5\xbenica, slike obeh Straussov,\xe2\x80\xa6 Iz novej\xc5\xa1ega \xc4\x8dasa je Pandurjev kri\xc5\xbeev pot._NEWLINE_Glavni oltar v cerkvi svete Elizabete je eden najve\xc4\x8djih dose\xc5\xbekov slovenske baro\xc4\x8dne oltarne arhitekture. Izdelal ga je Janez Jakob Schoy - de\xc5\xbeelni in dvorni kipar v Gradcu in vodilna osebnost \xc5\xa1tajerskega baro\xc4\x8dnega kiparstva. Sliko sv. Elizabete je naslikal Franc Mihael Strauss.\n_START_SECTION_\nHugo Wolf\n_START_PARAGRAPH_\nSkladatelj Hugo Wolf se je rodil leta 1860. Dru\xc5\xbeina je imela po obeh star\xc5\xa1evskih vejah slovenske prednike. Hkrati s \xc5\xa1irjenjem usnjarske obrti in vzpenjanjem po dru\xc5\xbebeni lestvici so do\xc5\xbeivljali tedaj obi\xc4\x8dajen proces ponem\xc4\x8devanja. Vouki, kakor so se pisali do prihoda v Slovenj Gradec, so se v prete\xc5\xbeno nem\xc5\xa1ki tr\xc5\xbeni naselbini la\xc5\xbeje uveljavili s priimkom Wolf._NEWLINE_Hugo Wolf, ki je svetovno slavo dosegel v glasbeni prestolnici tedanje Evrope - na Dunaju, je svoja otro\xc5\xa1ka leta pre\xc5\xbeivel v Slovenj Gradcu. Mali Hugo je veljal za \xc4\x8dude\xc5\xbenega otroka, saj je virtuozno obvladal violino. Ko je zaslovel na dunajskem glasbenem nebu, so ga cenili predvsem kot neprekosljivega mojstra samospevov. Hugo je umrl mlad, bolezensko blazen. Njegova mati je v spomin na sina v \xc5\xbeupni cerkvi dala postaviti poslikano okno, ki je \xc5\xa1e danes ohranjeno.'