b'\n_START_ARTICLE_\nCapuleti in Montegi\n_START_PARAGRAPH_\nCapuleti in Montegi (ital. I Capuleti e i Montecchi) so opera v dveh dejanjih (\xc5\xa1tirih slikah) Vincenza Bellinija. Libreto je napisal Felice Romani po predlogi znamenite tragedije Romeo in Julija Williama Shakespeara. Krstna predstava je bila v bene\xc5\xa1kem opernem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du La Fenice 11. marca 1830.\n_START_SECTION_\nOzadje nastanka opere\n_START_PARAGRAPH_\nBellini je iz Benetk dobil povabilo, naj bi vodil sku\xc5\xa1nje za postavitev svoje opere Pirat v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du La Fenice v januarju 1830. V Benetke je zato pri\xc5\xa1el konec decembra 1829 in bil nad mestom in prebivalci takoj prevzet. Spoznal se je s primadono bene\xc5\xa1kega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Giuditto Grisi, ki bo nastopila v njegovi operi. 16. januarja je po premieri do\xc5\xbeivel pravo zmagoslavje - opera je ob\xc4\x8dinstvo spravila v pravi delirij. Do hotela so ga nekaj \xc4\x8dasa nosili na ramenih, nato \xc5\xa1e v dolgem sprevodu gondol._NEWLINE_Medtem je vodstvo bene\xc5\xa1ke opere ob tradicionalnem pustnem karnevalu naro\xc4\x8dilo novo opero pri skladatelju Giovanniju Paciniju. Vendar so se kmalu pojavile govorice, da skladatelja ne bo v mesto in da tudi zanje ne bo napisal nove opere. To se je hitro tudi potrdilo. Vodstvo opere se je br\xc5\xbe obrnilo na Bellinija, ki je bil \xc5\xa1e v mestu, naj sam napi\xc5\xa1e novo opero. Prvi\xc4\x8d je Bellini ponudbo odklonil. Vendar je pod pritiskom oblasti, prijateljev, umetnikov, samega generalnega konzula Sardinije in pevke Giuditte Grisi na koncu popustil in 20. januarja 1830 podpisal 1800 dukatov vredno pogodbo. Krstna predstava je bila napovedana \xc5\xbee za 1. marec, v \xc4\x8das pustnega karnevala. Bellini se je zna\xc5\xa1el v nezavidljivem polo\xc5\xbeaju - ni imel napisane glasbe, ni imel libreta in ne idej, \xc4\x8dasa pa le mesec dni in pol._NEWLINE_Takoj je k sebi v Benetke poklical Feliceja Romanija. Tam se je sre\xc4\x8dal s skladateljem in Giuditto Grisi. Ta je hitro predlagala snov za novo opero, in sicer Romea in Julijo. Libretistu je misel ugajala, saj je razpolagal s svojim libretom o dveh veronskih zaljubljencih, na katerega je pet let poprej glasbo \xc5\xbee sicer napisal Nicola Vaccai. A ker mu ga ni pla\xc4\x8dal, ga je odstopil Belliniju. Skladatelj je spremenil naslov opere v Capulete in Montege iz obzirnosti do svojega neapeljskega profesorja Zingarellija, ki je leta 1796 napisal opero z enakim naslovom._NEWLINE_Ker je bilo \xc4\x8dasa izredno malo, je Bellini uporabil veliko glasbe iz svoje prej\xc5\xa1nje opere Zaira, s katero je v Parmi do\xc5\xbeivel velik neuspeh. Libretist je prilagajal stihe napisani glasbi, dolo\xc4\x8dene dele besedila je napisal na novo, spremenil je dolo\xc4\x8dene prizore. Bellini je izza klavirja dnevno presedel deset do dvanajst ur. Po tem \xc4\x8dasu je sprejemal povabila na ve\xc4\x8derje raznih visokih dru\xc5\xbein. Vmes se je tudi mo\xc4\x8dno prehladil in ka\xc5\xa1elj ga je oviral pri delu. Prve sku\xc5\xa1nje za orkester so se za\xc4\x8dele 21. februarja, 1. marca je bila \xc5\xbee sku\xc5\xa1nja prvega dejanja. Te\xc5\xbeave je imel tudi s pevci, saj jim niso ugajale njihove kavatine, zato so se mu upirali. Grisijevo je skladatelj prepri\xc4\x8dal, tenoristu Bonfigliju pa je moral celo zagroziti z dvobojem, da mu ni bilo potrebno spreminjati njegovege kavatine.\n_START_SECTION_\nKrstna predstava\n_START_PARAGRAPH_\n11. marca so v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du uprizorili novo opero. Po neuspehu Zaire se je skladatelj bal slehernega krsta svoje nove opere. Negotovosti je bilo kmalu konec. Po uverturi se je po dvorani raz\xc5\xa1iril val ugodja in odobravanja. Vrstili so se prizori navdu\xc5\xa1enja in norenja, \xc4\x8dasopisi so bili polni hvale o glasbi, uprizoritvi in pevski zasedbi. Opero so v tisti sezoni ponovili devetkrat. Zadnja predstava je izzvala viharne manifestacije, predstavo so neprestano prekinjali, pevce in skladatelja so klicali na oder. Z galerije in lo\xc5\xbe so padale slike Bellinija in obeh glavnih pevk v podobi veronskih zaljubljencev, golob\xc4\x8dki so preletavali gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, dame so mahale s svilenimi rob\xc4\x8dki. Ob\xc4\x8dinstvo je ostalo v dvorani \xc5\xa1e celo uro in vzklikalo ter norelo. Uspeh je bil popoln.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba se dogaja v 12. stoletju v Veroni.'