b'\n_START_ARTICLE_\nEnergija\n_START_PARAGRAPH_\nEnerg\xc3\xadja je sestavljena fizikalna koli\xc4\x8dina. Je neusmerjena (skalarna) veli\xc4\x8dina in je povezana s sposobnostjo opravljanja dela in/ali vira toplote. Poimenovanje izhaja iz starogr\xc5\xa1kega \xe1\xbc\x90\xce\xbd\xce\xad\xcf\x81\xce\xb3\xce\xb5\xce\xb9\xce\xb1: energeia \xe2\x80\x93 dejavnost, oziroma \xe1\xbc\x90\xce\xbd\xce\xb5\xcf\x81\xce\xb3\xcf\x8c\xcf\x82: energos \xe2\x80\x93 dejaven, delaven. Po zakonu o ohranitvi energije se skupna energija sistema spremeni natanko za prejeto ali oddano delo ali toploto. Energije se torej ne da ustvariti ali uni\xc4\x8diti \xe2\x80\x93 \xc4\x8de se je na primer na ra\xc4\x8dun oddanega dela zmanj\xc5\xa1ala skupna energija opazovanega sistema, se je za natanko toliko na ra\xc4\x8dun prejetega dela pove\xc4\x8dala energija njegove okolice. Mo\xc5\xbenost pretvarjanja energije v delo opisuje drugi zakon termodinamike._NEWLINE_V \xc5\xbeivljenju se energijo povezuje s sposobnostjo teles, da opravljajo delo. Energijske izgube v tehniki in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e predstavljajo vlo\xc5\xbeeno energijo, ki se je ne rabi za koristen namen. V fiziki je energija povezana s stanjem sistema. Energija, ena najpomembnej\xc5\xa1ih fizikalnih koli\xc4\x8din, nastopa v energijskem zakonu: sprememba polne energije sistema je enaka vsoti dovedenega dela in dovedene toplote._NEWLINE_Polno energijo sestavljajo kineti\xc4\x8dna energija, ki jo ima telo zaradi svojega gibanja, potencialna energija, ki jo ima telo zaradi svoje lege glede na druga telesa, delujo\xc4\x8da nanj z gravitacijsko (te\xc5\xbenostna potencialna energija) ali elektri\xc4\x8dno silo (elektri\xc4\x8dna potencialna energija), energija elektri\xc4\x8dnega polja, ki jo ima elektri\xc4\x8dno polje, energija magnetnega polja, ki jo ima magnetno polje, notranja energija, ki jo ima telo zaradi svojega stanja in lastna energija, ki jo ima telo zaradi svoje lastne mase._NEWLINE_Enota za merjenje energije je joule, poleg tega se rabijo \xc5\xa1e njene izpeljanke (kJ, MJ, PJ, itd.) Obi\xc4\x8dajno je bolj poznana druga oblika enote Ws (wattsekunda, 1J = 1Ws) in izpeljanke, kot so Wh, kWh, MWh. Druge enote za energijo so \xc5\xa1e elektronvolt, kalorija, erg in BTU.\n_START_SECTION_\nNotranja energija\n_START_PARAGRAPH_\nNotranja energija je energija, ki jo ima telo zaradi svojega stanja. Stanje sistema se navadno opredeli s termodinamskimi spremenljivkami, kot so temperatura, tlak ali prostornina. Posebej enostaven zgled za odvisnost notranje energije od stanja sistema je idealni plin._NEWLINE_Za razliko od kineti\xc4\x8dne in potencialne energije, ki se nana\xc5\xa1ata na \xc2\xbbzunanje\xc2\xab\xc2\xa0stanje sistema \xe2\x80\x93 ali se telo kot celota giblje, kak\xc5\xa1na je lega njegovega masnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da \xe2\x80\x93 se k notranji energiji pri\xc5\xa1teva prispevke, ki se nana\xc5\xa1ajo na \xc2\xbbnotranje\xc2\xab\xc2\xa0stanje snovi. Taka je po eni strani na primer kineti\xc4\x8dna energija gradnikov snovi, po drugi pa tudi vrsta prispevkov, ki imajo naravo potencialne energije: energija kemijskih vezi, energija jedrskih vezi ipd.\n_START_SECTION_\nToplotna energija\n_START_PARAGRAPH_\nSnov se kemijsko ne spremeni, \xc4\x8de se ji spremeni toplotna energija. Zgledi: hladna \xe2\x80\x93 vro\xc4\x8da voda, voda \xe2\x80\x93 vodna para, stisnjen zrak, ...\n_START_SECTION_\nKemijska energija\n_START_PARAGRAPH_\nKemijska energija je energija, povezana z nastankom in razgradnjo kemijskih vezi v molekulah. Pri vezavi atomov v molekule se lahko nekaj energije sprosti, \xc4\x8de gre za eksotermno reakcijo. Nasprotno je treba za razgradnjo kemijske vezi, s katero so povezani atomi v molekuli, pri endotermnih reakcijah vlo\xc5\xbeiti nekaj energije._NEWLINE_Kemijska energija predstavlja najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe tehni\xc4\x8dno izrabljene energije: kemijsko energijo premoga, mazuta ali zemeljskega plina se pretvarja v toploto za ogrevanje, kemijsko energijo premoga, mazuta ali zemeljskega plina se pretvarja v termoelektrarnah v elektri\xc4\x8dno energijo, kemijsko energijo razli\xc4\x8dnih naftnih derivatov se pretvarja v avtomobilskih, letalskih ali ladijskih motorjih v kineti\xc4\x8dno energijo ipd._NEWLINE_Snov se kemijsko spremeni, \xc4\x8de se ji spremeni kemijska energija. Zgledi: poln \xe2\x80\x93 prazen elektri\xc4\x8dni akumulator, drva \xe2\x80\x93 pepel, bencin \xe2\x80\x93 izpu\xc5\xa1ni plini, ...\n_START_SECTION_\nJedrska energija\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot so vezani atomi v molekuli, so vezani tudi nukleoni v atomskem jedru, le da te povezuje mo\xc4\x8dna jedrska sila. Pri procesih, pri katerih se jedra preoblikujejo, se lahko del te energije sprosti kot jedrska energija._NEWLINE_Pri jedrski reakciji se spremenijo atomi. Zgledi: \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb8U - \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb9Np - \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb9Pu, \xc2\xb2\xc2\xb3\xc2\xb2Th -\xc2\xb2\xc2\xb3\xc2\xb3Pa - \xc2\xb2\xc2\xb3\xc2\xb3U\n_START_SECTION_\nPrehodne, teko\xc4\x8de, kratkotrajne\n_START_PARAGRAPH_\nTe vrste energije se pojavijo za kraj\xc5\xa1i ali dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das, ko ena izmed neprehodnih oblik energije menja lego, sistem ali obliko. Teh oblik se ne da shranjevati kot tak\xc5\xa1nih; so kratkotrajne narave.'