b'\n_START_ARTICLE_\nEpikur\n_START_SECTION_\nNjegovo u\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo u\xc4\x8denje se je tudi s socialnega vidika razlikovalo od drugih glavnih gr\xc5\xa1kih mislecev tistega in predhodnega \xc4\x8dasa. \xc5\xbdenskam in su\xc5\xbenjem je dovolil hoditi v svojo \xc5\xa1olo. V svoji epistemologiji je poudarjal pomen \xc4\x8dutil. Bil je med redkimi Grki, ki je prenehal z bogaboje\xc4\x8dnostjo in \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denjem bogov, kar je bila splo\xc5\xa1na navada tistega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Njegova misel se vra\xc4\x8da k atomizmu. Po njegovem obstajata snov in praznina. Snov sestavljajo atomi, preprosti delci najmanj\xc5\xa1e velikosti, brez\xc5\xa1tevilni in nedeljivi. Ti se nenehno zdru\xc5\xbeujejo in lo\xc4\x8dujejo, in kjer padajo v praznino, kolidirajo, se povezujejo in tako sestavljajo telesa, ki pozneje spet razpadejo v atome, itd. V kozmi\xc4\x8dni Praznini, ki je neskon\xc4\x8dna in neizmerljiva, obstajajo ne\xc5\xa1teti svetovi, vendar od teh poznamo samo enega. Svetovi se brez konca rojevajo in gibljejo sem ter tja. V vrtincu teh zaporednih poskusov je narava ustvarila na\xc5\xa1 svet in \xc4\x8dloveka. Du\xc5\xa1o medtem sestavljajo najla\xc5\xbeji atomi in ne more \xc5\xbeiveti brez telesa, telo pa ne brez nje.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ki zgodovinar filozofije in biograf Diogen Laertij omenja 41 njegovih del, a \xc5\xbeal so se ohranila zgolj tri pisma in 41 izrekov. Klju\xc4\x8den nosilec Epikurjevih idej je zato obse\xc5\xbena pesnitev v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini\xc2\xa0\xc2\xbbO naravi sveta\xc2\xab\xc2\xa0(De rerum natura), ki jo je spisal rimski pesnik in epikurejski filozof iz 1. stol. pr. n. \xc5\xa1t. Tit Lukrecij Kar._NEWLINE_Elementi Epikurjeve filozofije so odmevali in vzniknili pri razli\xc4\x8dnih mislecih in gibanjih skozi zahodno zgodovino mi\xc5\xa1ljenja. Za \xc4\x8dloveka je bilo po njemu samoumevno,\xc2\xa0\xc2\xbbda ima pravico \xc5\xbeiveti, da je svoboden in brez nevarnosti\xc2\xab. To so kasneje povzeli demokrati\xc4\x8dni misleci francoske revolucije in drugi, kot na primer John Locke, ki je zapisal, da imajo ljudje pravico do\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeivljenja, svobode in lastnine\xc2\xab. Te tri zna\xc4\x8dilnosti so prena\xc5\xa1ali vse do dana\xc5\xa1njosti, in tudi v ameri\xc5\xa1ko gibanje za svobodo ter deklaracijo o neodvisnosti Thomasa Jeffersona kot\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeivljenje, svoboda in te\xc5\xbenja po sre\xc4\x8di\xc2\xab._NEWLINE_Njegove atomisti\xc4\x8dne teorije so po njegovi smrti v delih u\xc4\x8dencev modificirali. Asklepiad, denimo, je menil, da so atomi deljivi. V rimskem svetu je bil najve\xc4\x8dji predstavnik epikurejstva \xc5\xbee omenjeni Tit Lukrecij Kar. V novem veku je bil z razvojem eksperimentalne znanosti prehod od spekulativnega klasi\xc4\x8dnega atomizma do modernega znanstvenega, ki so ga potrjevali eksperimenti, postopen in prehoden.\n_START_SECTION_\nEpikurejstvo\n_START_PARAGRAPH_\nEpikur je svojo filozofijo utemeljil materialisti\xc4\x8dno, in to dosledneje, kot so to storili stoiki. Ni se naslanjal na Aristotela, ampak na Demokrita, v \xc4\x8digar atomizmu je na\xc5\xa1el pobude za lastni atomizem. Podobno kot stoiki je tudi on razdelil filozofijo na logiko, fiziko in etiko. Izvor spoznanja mu je bila \xc4\x8dudna zaznava. Neposrednost ob\xc4\x8dutkov dokazuje njihovo resni\xc4\x8dnost. Mno\xc5\xbeica \xc4\x8dutnih opisov vodi k domnevam in mnenjem, ki niso povsem zanesljiva; zanesljiva so, \xc4\x8de jam\xc4\x8dijo zanje ob\xc4\x8dutki, kadar pa se nana\xc5\xa1ajo na prihodnost, so negotova. Iz izku\xc5\xa1nje izvirajo abstraktne ideje, ki so v umu in s katerimi duh dojema predmete._NEWLINE_Od vekomaj bivajo samo atomi ali nedeljivi delci snovi in praznine. Atomi se gibljejo po prostoru in se prosto spajajo in razdru\xc5\xbeujejo. Vendar Epikurjevi atomi ne padajo navpi\xc4\x8dno skozi prostor, ampak se od te smeri naklju\xc4\x8dno odmikajo v vse smeri. Imajo torej samosvoje gibanje, ki hkrati pojasnjuje spajanje atomov (\xc4\x8de bi padali vsi v isto smer, se nebi mogli med seboj zdru\xc5\xbeevati niti razdru\xc5\xbeevati). Epikurejci menijo, da je vesolje sestavljeno iz razli\xc4\x8dnih sistemov zdru\xc5\xbeenj atomov razli\xc4\x8dnih velikosti. Tudi du\xc5\xa1a je iz atomov in se po smrti razkroji, izgine. Zato se smrti ni bati:_NEWLINE_Smrt ni za nas ni\xc4\x8d; zakaj ko se telo razdru\xc5\xbei v svoje elemente, ne \xc4\x8duti ve\xc4\x8d, in to, kar nima \xc4\x8dutil, je za nas ni\xc4\x8d. (Iz del Diogena Laertskega)_NEWLINE_Iz fizike sledi tudi Epikurjeva etika, katere cilj je bil du\xc5\xa1evni mir in nevznemirjenost (ataraksija). Pot do tega pa je bila pri epikurejcih druga\xc4\x8dna kot pri stoikih ali skeptikih. Epikur pravi v nekem od malo\xc5\xa1tevilnih ohranjenih odlomkov tole:_NEWLINE_Ugodje je za\xc4\x8detek in konec bla\xc5\xbeenega \xc5\xbeivljenja. Ugodje je na\xc5\xa1a prva in najbli\xc5\xbeja dobrina._NEWLINE_Telesno in duhovno ugodje je nujen pogoj za sre\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. To u\xc4\x8di nauk imenovan hedonizem. Kot so kr\xc5\xa1\xc4\x8danski filozofi menili, da gre zgolj za u\xc5\xbeiva\xc5\xa1tvo, so epikurejstvo stoletja preganjali. \xc5\xa0ele renesansa je pokazala, da je imel Epikurjev hedonizem tudi intelektualni zna\xc4\x8daj, in to v skladu z anti\xc4\x8dno mislijo o tesni vezi med vrlino in modrostjo:_NEWLINE_Ne moremo \xc5\xbeiveti v ugodju, ne da bi \xc5\xbeiveli modro, dobro in pravi\xc4\x8dno, in ne moremo \xc5\xbeiveti modro, dobro in pravi\xc4\x8dno, ne da bi \xc5\xbeiveli v ugodju. (Epikur: Odlomki \xe2\x88\x92 ni slov. prevoda)_NEWLINE_Bolj kot telesno je treba ceniti duhovno ugodje. Epikur je menil, da ljudje \xc5\xbeivijo v dru\xc5\xbebi in v dr\xc5\xbeavi zato, da bi la\xc5\xbeje \xc5\xbeiveli. V tej misli je Karl Marx videl zametek misli, da temelji dr\xc5\xbeava na dru\xc5\xbebeni pogodbi. Podobno kot stoicizem je tudi epikurejstvo svojevrsten odgovor (tudi v rimski dobi) na zahteve tiste dobe, na po\xc4\x8dasno, a zanesljivo razkrajanje su\xc5\xbenjeposestni\xc5\xa1kega reda.'