b'\n_START_ARTICLE_\nBohinjski predor\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPripravljalna in gradbena dela na bohinjski progi in tudi na bohinjskem predoru so se za\xc4\x8dela leta 1900, \xc4\x8deprav jo je avstro-ogrski parlament odobril \xc5\xa1ele 6. junija 1901, lokacijsko obravnavo in razlastitev pa so opravili novembra 1902. Predor je gradilo podjetje Ceconi zaradi te\xc5\xbeavne geolo\xc5\xa1ke strukture tal kot dvotirni enocevni predor, \xc4\x8deprav je prvotni na\xc4\x8drt predvideval izgradnjo dveh enotirnih predorov, med seboj oddaljenih 30 metrov in s pre\xc4\x8dnimi povezavami na vsakih 200 metrov. Z vrtanjem predora so v Bohinjski Bistrici pri\xc4\x8deli 20. septembra, v Podbrdu pa 20. oktobra 1900. Po skoraj \xc5\xa1tirih letih gradnje so 31. maja 1904 prebili predor; zadnje metre je razstrelil nadvojvoda Leopold Salvator Habsbur\xc5\xa1ki. Dela so se nadaljevala in 1. marca 1905 so opravili prvo poskusno vo\xc5\xbenjo. Po dokon\xc4\x8danju zaklju\xc4\x8dnih del so ga 19. junija 1906 s slovesno otvoritvijo, pri kateri je bil navzo\xc4\x8d tudi prestolonaslednik Franc Ferdinand, izro\xc4\x8dili prometu hkrati s progo Jesenice - Gorica - Trst. Po prvi svetovni vojni je bila v predoru italijansko-jugoslovanska meja, saj je ju\xc5\xbeni del predora in celotne Bohinjske proge pripadel Italiji in \xc5\xa1ele po mirovnem sporazumu z Italijo leta 1947 v celoti Jugoslaviji._NEWLINE_Pri gradnji Bohinjskega predora je sodelovalo ve\xc4\x8d kot 2.000 delavcev (na celotni bohinjski progi od Jesenic do Trsta pa kar 14.897 delavcev), kar 55 med njimi se je med gradnjo smrtno ponesre\xc4\x8dilo (v Podbrdu je spominsko obele\xc5\xbeje 12 ponesre\xc4\x8denim, 43 imen ponesre\xc4\x8denih pa je vklesanih na obele\xc5\xbeju v Bohinjski Bistrici). Najve\xc4\x8d te\xc5\xbeav so graditeljem predora predstavljali nenehni vdori vode, ta tudi danes v de\xc5\xbeevnih obdobjih naraste v njem do 60 cm. Zaradi u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1ega odvajanja vode so drugi tir v predoru leta 1938 odstranili._NEWLINE_Bohinjski predor je bil eden najpomembnej\xc5\xa1ih izmed 28 predorov na 158 km dolgi progi Jesenice\xe2\x80\x93Gorica, ki je povezala srednjo Evropo (Prago, Dunaj) s Trstom. Proga je bila velika pridobitev za celo takratno monarhijo. Bohinjcem pa je odprla okno v svet, po tem, ko so pogorele fu\xc5\xbeine v Bohinjski Bistrici, pa tudi odprla nove mo\xc5\xbenosti razvoja, predvsem na turisti\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju.'