b'\n_START_ARTICLE_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de Frankfurt\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de Frankfurt le\xc5\xbei 12 km jugo-zahodno od mesta Frankfurt \xe2\x80\x93 v regiji Frankfurt/Rhine-Main v Nem\xc4\x8diji, v drugi najve\xc4\x8dji metropolitanski regiji, ki se nahaja na gosto poseljenem obmo\xc4\x8dju \xe2\x80\x93 zahodno Evropski megalopolis._NEWLINE_Poleg dobre cestne in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave letali\xc5\xa1\xc4\x8de le\xc5\xbei le dve uri vo\xc5\xbenje od Colgona in Stuttgarta.\n_START_SECTION_\nPrvo letali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\n16. novembra 1909 je bila v Frankfurtu ustvarjena prva letalska dru\xc5\xbeba na svetu - Deutsche Luftschiffahrts-Aktiengesellschaft\xc2\xa0(DELAG). DELAG je potem zgradil prvo letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Frankfurtu, ki se je imenovalo Baza zra\xc4\x8dnih ladij v Rebstocku, ki je bilo zgrajeno zahodno od mesta Frankfurt in se je sprva uporabljalo le za zra\xc4\x8dne ladje. Odprlo se je leta 1912._NEWLINE_Z odprtjem podjetja Lufthansa leta 1926 je prvo letali\xc5\xa1\xc4\x8de postalo premajhno. Za\xc4\x8deli so na\xc4\x8drtovati novo in ve\xc4\x8dje letali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki naj bi bilo locirano na obmo\xc4\x8dju Frankfurtskega mestnega gozda, jugu-zahodno od predela Schwanheim. Gradnja naj bi se pri\xc4\x8dela leta 1930 vendar se dela niso izvedla zaradi svetovne gospodarske krize._NEWLINE_Po krizi, leta 1933 se je za\xc4\x8dela gradnja novega letali\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nDrugo letali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de Frankfurt Rhein-Main je bilo uradno odprto 8 julija 1936. V naslednjih letih je postalo drugo najve\xc4\x8dje letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Nem\xc4\x8diji (takoj za letali\xc5\xa1\xc4\x8dem Berlin \xe2\x80\x93 Tempelhof)._NEWLINE_Na\xc4\x8drtovano je bilo, da bi bil Frankfurt glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zra\xc4\x8dnih ladij v Nem\xc4\x8diji, vendar so bili cepelini po katastrofalni nesre\xc4\x8di v Lakehurstu 6. maja 1937 ukinjeni.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPo pri\xc4\x8detku druge svetovne vojne leta 1939 so se vsi prevozniki umaknili iz letali\xc5\xa1\xc4\x8da, nanj je pri\xc5\xa1la Luftwaffe. 9. maja 1940 so prvi bombniki poleteli nad Francijo. Od avgusta do novembra 1944 je letali\xc5\xa1\xc4\x8de delalo kot koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Walldorf, kjer so judovske \xc5\xbeenske morale delati na letali\xc5\xa1kih tleh._NEWLINE_Ko so zavezniki uni\xc4\x8dili pristajalno stezo in ostale sisteme je leta 1944 Wehrmacht miniral in poru\xc5\xa1il stavbe ter rezervoarje za gorivo. Ko se je vojna kon\xc4\x8dala so Ameri\xc4\x8dani pri\xc4\x8deli z gradnjo nove steze, letali\xc5\xa1\xc4\x8de je zdaj bilo uporabljeno skoraj v celoti za ameri\xc5\xa1ke zra\xc4\x8dne sile.\n_START_SECTION_\nRast letali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1951 so se na letali\xc5\xa1\xc4\x8de za\xc4\x8dele vra\xc4\x8dati letalske dru\xc5\xbebe. Naslednje leto so prepeljali ve\xc4\x8d kot 400.000 potnikov, leto pozneje pa ve\xc4\x8d kot pol milijona. \xc4\x8cez dan je iz letali\xc5\xa1\xc4\x8da vzletelo in pristalo od 100 do 120 letal._NEWLINE_Leta 1955 je Lufthansa kon\xc4\x8dno ponovno za\xc4\x8dela leteti iz Frankfurta, \xc5\xa1e isto leto pa je Zvezna republika Nem\xc4\x8dija dobila svojo zra\xc4\x8dno suverenost nazaj od zaveznikov. V letu 1957 so podalj\xc5\xa1ali severno stezo najprej na 3000 metrov nato pa \xc5\xa1e za 900 metrov in si s tem zagotovili nemoten reaktivni promet._NEWLINE_\xc5\xa0tiri leta pozneje je letali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbee imelo ve\xc4\x8d kot 2,2 milijona potnikov in 81.000 pristankov. Bilo je drugo najve\xc4\x8dje letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Evropi, tik za letali\xc5\xa1\xc4\x8dem London Heathrow._NEWLINE_1962 so se odlo\xc4\x8dili zgraditi ve\xc4\x8dji terminal, ki bi dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal do 30 milijonov potnikov letno. Dela so se pri\xc4\x8dela v letu 1965. Ju\xc5\xbena steza je bila pove\xc4\x8dana na 3.750 metrov leto dni prej. Leta 1970 je bil zgrajen tudi nov letali\xc5\xa1ki hangar, imel je kapaciteto za \xc5\xa1est reaktivnih letal in je bil v tistem \xc4\x8dasu najve\xc4\x8dji hangar na svetu.\n_START_SECTION_\nNovi glavni terminal\n_START_PARAGRAPH_\nNovi terminal, poimenovan Terminal Mitte (danes poznan kot Terminal 1) je bil razdeljen na tri oddelke (A,B in C), z 56 izhodi in elektri\xc4\x8dnim tovornim sistemom. Odprt je bil 14. marca 1972.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nTretja steza\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8drtovanje tretje steze se je za\xc4\x8delo v letu 1973. Glavna to\xc4\x8dka konflikta je bilo pove\xc4\x8danje hrupa in kr\xc4\x8denje gozdova ter uni\xc4\x8devanje za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih dreves v Frankfurtskih mestnih gozdovih. Kljub mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim protestom se je za\xc4\x8dela gradnja steze in bila kon\xc4\x8dana leta 1984. Leta 1987 sta bila med protesti ustreljena dva policista._NEWLINE_Vendar je steza tekla nepravilno glede na drugi dve stezi. Potekala je od severa proti jugu, medtem ko sta drugi dve stezi potekali od vzhoda proti zahodu. Zaradi te napake so sklenili, da se tretja steza lahko uporablja le za vzlete in ne za pristanke letal. Prav tako mora biti steza popolnoma zaprta, ko so severni vetrovi premo\xc4\x8dni za vzlete letal.\n_START_SECTION_\nTerminal 2 in druga \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1990 so se dela za\xc4\x8dela na novem terminalu (Terminal 2), ki se bo delil na oddelka D in E. Odprt je bil v letu 1994, ko je letali\xc5\xa1\xc4\x8de Frankfurt pove\xc4\x8dalo kapaciteto na 54 milijonov potnikov letno. Ob odprtju je bila odprta tudi \xc5\xbeeleznica, ki povezuje terminal 2 in terminal 1 med seboj. Imenovana je bila Zra\xc4\x8dna Pot (SkyLine)._NEWLINE_Leta 1999 se je odprla tudi druga \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja imenovana Frankfurtska postaja za dolge razdalje (Frankfurt Airport long-distance station). Odprta je bila ob terminalu 1.'