b'\n_START_ARTICLE_\nMozilla Firefox\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nFirefox se je za\xc4\x8del kot Mozillin poskusni projekt, ki so ga za\xc4\x8deli Dave Hyatt, Joe Hewitt in Blake Ross v drugi polovici leta 2002. Ker so menili, da razvoj tedanje zbirke Mozilla Application Suite vodi v okoren program, nasi\xc4\x8den s funkcijami, so ustvarili samostojen brskalnik, za katerega so nameravali, da bi nadomestil zbirko programov. Projekt je kmalu imel ve\xc4\x8d uporabnikov kot zbirka programov Mozilla, zato se je Mozilla Foundation odlo\xc4\x8dila, da bo zbirko po\xc4\x8dasi zamenjala s samostojnima programoma Firefox in Thunderbird, razvoj zbirke pa predala novo oblikovani samostojni skupnosti SeaMonkey.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nMozilla Firefox je v svojih za\xc4\x8detkih nekajkrat zamenjal ime. V poskusni razli\xc4\x8dici so ga klicali m/b (mozilla/browser), ko pa so septembra 2002 brskalnik preizkusili, so ga poimenovali Phoenix; ime (feniks) naj bi predstavljalo brskalnik, ki se je rodil iz pepela Netscape Navigatorja. Tako se je imenoval do 14. aprila 2003, ko so morali ime zamenjati zaradi te\xc5\xbeav z blagovno znamko Phoenix Technologies. Preimenovali so ga v Firebird, kar pa je bilo \xc5\xbee uporabljeno kot ime prostega programa za upravljanje baze podatkov. V izogib zmedi je Mozilla Foundation ime brskalnika spremenila v Mozilla Firebird, vendar je skupnost FLOSS zahtevala \xc5\xa1e eno spremembo. Tako je 9. februarja 2004 Mozilla Firebird postal Mozilla Firefox ali kraj\xc5\xa1e Firefox._NEWLINE_Da bi se zavarovali pred novimi spremembami imena, je Mozilla Foundation decembra 2003 pri Uradu za patente in trgovske znamke Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav (angle\xc5\xa1ko United States Patent and Trademark Office) spro\xc5\xbeila postopek za registracijo imena Firefox kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditne znamke.\n_START_SECTION_\nFunkcije\n_START_PARAGRAPH_\nFirefox ima vgrajene vse pomembne funkcije brskalnikov: brskanje z zavihki, zaznamke, zasebno brskanje, integrirane spletne iskalnike (privzeto Google), blokiranje pojavnih oken, iskanje po besedilu strani, upravitelja prenosov, za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred oku\xc5\xbeenimi in prevarantskimi stranmi, preverjanje \xc4\x8drkovanja, brskanje z upo\xc5\xa1tevanjem lokacije ter sistem za preprosto dodajanje uporabnih dodatkov (opisan spodaj). Firefox tudi ponuja nabor orodij za razvijalce, kot so pregledovalnik DOM, konzola za napake in razhro\xc5\xa1\xc4\x8devalnik. Nedavno je bila v Firefox integrirana aplikacija Pocket za bralne sezname. Firefox Hello je bila vgrajena funkcija za videoklice, dodana v Firefox decembra 2014 kot poskus implementacije tehnologije WebRTC, vendar se med uporabniki ni prijela in je bila leta 2016 odstranjena.\n_START_SECTION_\nDodatki\n_START_PARAGRAPH_\nFirefox omogo\xc4\x8da dodajanje funkcij z raz\xc5\xa1iritvami tretjih razvijalcev. Raz\xc5\xa1iritve so bile prvotno pisane v XUL in XPCOM, ki pa so jima zaradi na\xc4\x8drtovanih sprememb v zgradbi programa (vklju\xc4\x8dno z novo ve\xc4\x8dprocesno arhitekturo s kodnim imenom Electrolysis oz. E10S) Firefoxovi razvijalci ukinili podporo. Firefox je prevzel novi standard, znan kot WebExtensions, ki temelji na osnovi API-jev HTML in JavaScript ter deluje v ve\xc4\x8dprocesni izdaji, vendar ne omogo\xc4\x8da tolik\xc5\xa1ne stopnje dostopa do brskalnika. WebExtensions je bil kot stabilen uveden v Firefox 48 ter je edini podprti standard v razli\xc4\x8dici 57 in novej\xc5\xa1ih._NEWLINE_V Firefox je mo\xc4\x8d dodati tudi teme, ki spremenijo videz brskalnika. Deli tretjih programov, ki so dodani v Firefox, se imenujejo vti\xc4\x8dniki, ki pa so bili nedavno zaradi uporabe zastarele tehnologije in sprememb v zgradbi programa ukinjeni (z izjemo Flash Playerja).\n_START_SECTION_\nStandardi\n_START_PARAGRAPH_\nFirefox podpira veliko spletnih standardov: HTML (skoraj popolnoma HTML5), XML, XHTML, CSS, ECMAScript (JavaScript), DOM, MathML, DTD, XSL, XPath ter slikovne formate SVG, JPEG, GIF in PNG s podporo prosojnosti. Za izrisovanje uporablja tehnologijo Gecko in Spidermonkey za JavaScript._NEWLINE_Prva razli\xc4\x8dica, ki je opravila preskus skladnosti s standardi Acid2, je bil Firefox 3.0. Mozilla je prvotno zatrjevala, da Firefox ne bo opravil preskusa Acid3, dokler bodo njegov del po njenem zastarele pisave SVG, ker pa so bile te septembra 2011 odstranjene iz preskusa Acid3, so Firefox 4 in novej\xc5\xa1e razli\xc4\x8dice dosegle rezultat 100/100._NEWLINE_Firefox 38 in novej\xc5\xa1e razli\xc4\x8dice v Windows Vista/7/8/8.1/10 podpirajo predvajanje videa, za\xc5\xa1\xc4\x8ditenega s HTML5 Encrypted Media Extensions (EME). Lastni\xc5\xa1ki modul DRM zaradi ve\xc4\x8dje zasebnosti in varnosti te\xc4\x8de v ovoju odprte kode, ki mu omejuje dostop do sistema in ga oskrbi z naklju\xc4\x8dnim ID-jem naprave za prepre\xc4\x8devanje identificiranja posameznika in sledenja uporabnikom. Razli\xc4\x8dice 38\xe2\x80\x9351 za predvajanje vsebine z EME uporabljajo Adobe Primetime CDM, Firefox 47 in novej\xc5\xa1i pa vsebujejo Google Widevine CDM. Modula je mogo\xc4\x8de onemogo\xc4\x8diti na enak na\xc4\x8din kot vse vti\xc4\x8dnike. Od uvedbe podpore EME obstajajo tudi izgradnje brez nje.\n_START_SECTION_\nZasebnost\n_START_PARAGRAPH_\nFirefox je zasnovan v skladu z na\xc4\x8deli Mozille, ki poudarjajo pomen zasebnosti in odprtosti spleta. Za razliko od ve\xc4\x8dine drugih spletnih brskalnikov je Firefox odprtokoden program, kar pomeni, da je njegova izvorna koda javno dostopna in zagotovo ne vsebuje prikrite vohunske ali ne\xc5\xbeelene programske opreme. Firefox je uvedel veliko mo\xc5\xbenosti, namenjenih \xc5\xa1\xc4\x8ditenju zasebnosti uporabnikov, kot so tehnologija Brez sledenja (Do Not Track), vgrajena za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred sledenjem v zasebnem brskanju in gumb za hitro brisanje podatkov brskanja. Mozilla je bila na podlagi anket, izvedenih med preko 100 000 prebivalci ZDA, ve\xc4\x8dkrat prepoznana kot najbolj zaupanja vredno internetno podjetje na podro\xc4\x8dju zasebnosti.\n_START_SECTION_\nVarnost\n_START_PARAGRAPH_\nZ uporabo standardov SSL in TLS Firefox prepre\xc4\x8duje komunikacije med stre\xc5\xbeniki z kriptografijo. Podpira pametne kartice za varnej\xc5\xa1o prijavo na stre\xc5\xbenike in sistem za sporo\xc4\x8danje varnostnih lukenj. Dejstvo, da ima Mozilla Firefox manj varnostnih lukenj kot Internet Explorer, je bilo pogosto navedeno kot razlog za mno\xc5\xbei\xc4\x8den prehod uporabnikov Internet Explorerja k Firefoxu. Firefox uporablja Googlovo storitev Varno brskanje za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred stranmi z zlonamerno programsko opremo in la\xc5\xbenim predstavljanjem.\n_START_SECTION_\nLokalizacija\n_START_PARAGRAPH_\nFirefox je trenutno preveden v 92 svetovnih jezikov, tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Lokalizacija poleg prevoda vklju\xc4\x8duje tudi regiji primerne privzete spletne iskalnike, podporo posebnih znakov in druge prilagoditve.\n_START_SECTION_\nPlatforme\n_START_PARAGRAPH_\nNamizna izdaja Firefoxa je uradno na voljo za Windows (7, 8, 8.1, 10), macOS (10.9 in novej\xc5\xa1i) in Linux, medtem ko Firefox za Android deluje na napravah Android in Firefox za iOS na Applovih napravah iPad, iPhone in iPod touch. V letih 2013 in 2014 je potekal razvoj izdaje Metro, optimizirane za naprave na dotik z Windows 8, vendar je bil projekt opu\xc5\xa1\xc4\x8den zaradi pomanjkanja zanimanja in preizku\xc5\xa1evalcev. Najdejo pa se tudi neuradne razli\xc4\x8dice, ki podpirajo preostale operacijske sisteme (FreeBSD, OS/2, Solaris, SkyOS).\n_START_SECTION_\nIzdaje\n_START_PARAGRAPH_\nNove razli\xc4\x8dice Firefoxa izhajajo po principu "Rapid Release Cycle" vsakih 6 do 8 tednov.\n_START_SECTION_\nRazvojni kanali\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg uradnih izdaj Firefoxa Mozilla objavlja tudi razvojne razli\xc4\x8dice Firefox Beta in Nightly. Beta razli\xc4\x8dica je za eno razli\xc4\x8dico novej\xc5\xa1a od uradne izdaje in nove razli\xc4\x8dice so izdane v pribli\xc5\xbeno tedenskih razmikih, razvijalska izdaja Nightly pa je dve razli\xc4\x8dici pred uradno izdajo in se posodablja dnevno. Od uvedbe hitrega cikla izdaj je alfa izdajo predstavljal kanal Aurora (kanal Nightly je bil tri razli\xc4\x8dice novej\xc5\xa1i od uradne izdaje), ki pa je bil v za\xc4\x8detku leta 2017 ukinjen zavoljo hitrej\xc5\xa1ega prehoda novosti do uradne izdaje.\n_START_SECTION_\nFirefox ESR in Developer Edition\n_START_PARAGRAPH_\nFirefox Extended Support Release, okraj\xc5\xa1ano ESR, je izdaja z raz\xc5\xa1irjenim ciklom podpore, namenjena ve\xc4\x8djim organizacijam in drugim skupinam. Na kanalu ESR so nove razli\xc4\x8dice izdane vsakih sedem obi\xc4\x8dajnih razli\xc4\x8dic, torej pribli\xc5\xbeno enkrat letno, med tem \xc4\x8dasom pa niso posodabljane z novimi funkcijami in spremembami, temve\xc4\x8d le oskrbovane s popravki varnostnih in ve\xc4\x8djih zanesljivostnih te\xc5\xbeav._NEWLINE_Firefox Developer Edition je izdaja Firefoxa, ustvarjena leta 2015, ki temelji na kanalu Beta (pred ukinitvijo kanala Aurora je temeljila na slednjem) in je nekoliko prilagojen spletnim razvijalcem.\n_START_SECTION_\nProgramska licenca\n_START_PARAGRAPH_\nProgram je odprtokoden. Ve\xc4\x8dina kode je na voljo pod licenco Mozilla Public License (MPL) 2.0. Mozilla Foundation dovoljuje prosto raz\xc5\xa1irjanje programa ter ogled in spreminjanje izvorne kode._NEWLINE_Ime "Mozilla Firefox" in brskalnikov logotip sta za\xc5\xa1\xc4\x8diteni blagovni znamki. Dovoljeno je raz\xc5\xa1irjanje nespremenjenih izdaj z logotipom in imenom Firefoxa, omejeno pa je raz\xc5\xa1irjanje razli\xc4\x8dic Firefoxa s predelano izvorno kodo pod tem imenom. _NEWLINE__NEWLINE_Septembra 2006 je Mozilla ugotovila, da distribucija Debian GNU/Linux brez dovoljenja uporablja za\xc5\xa1\xc4\x8ditne znake Mozille Firefox za Debianu prilagojeno razli\xc4\x8dico. Debian ni \xc5\xbeelel poglabljati te\xc5\xbeave, zato so svoj Firefox preimenovali v Iceweasel. Leta 2016 je bil dose\xc5\xbeen dogovor in program je bil preimenovan nazaj v Firefox.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irjenje Firefoxa\n_START_PARAGRAPH_\nFirefox je hitro postal priljubljen in v enem letu od izdaje prve uradne razli\xc4\x8dice ga je preneslo \xc5\xbee 100 milijonov uporabnikov. Ob izidu je Mozilla za\xc4\x8dela niz kampanj za popularizacijo brskalnika, ki sta ga Blake Ross in Asa Dotzler imenovala "tr\xc5\xbeenjski tedni"._NEWLINE_12. septembra 2004 je Mozilla za\xc4\x8dela kampanjo "Spread Firefox" (SFX), ki je bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za razpravo raznih na\xc4\x8dinov tr\xc5\xbeenja in v okviru katere so nastajali promocijski plakati, slike in posnetki. Izdan je bil Mozillin manifest, ki postavlja Mozillina na\xc4\x8dela in projekt Mozilla definira kot "globalno skupnost ljudi, ki verjamejo, da so odprtost, inovativnost in pripravljenost izkoristiti prilo\xc5\xbenosti, ki se nudijo, klju\xc4\x8dnega pomena za nadaljnje zdravje interneta". Po izidu Firefoxa 1.0 je Mozilla v \xc4\x8dasopisu New York Times objavila dvostranski oglas, financiran s strani \xc4\x8dlanov skupnosti s celega sveta. Po raznih spletnih mestih se je raz\xc5\xa1iril tudi gumb za prenos Firefoxa, za klike na katerega so gostitelji prejemali to\xc4\x8dke in imeli prilo\xc5\xbenost uvrstiti se na lestvico 250 "najbolj\xc5\xa1ih zaveznikov". Od \xc4\x8dasa do \xc4\x8dasa je ekipa Spread Firefox organizirala tudi razne dogodke za promocijo Firefoxa. Ob izdaji Firefoxa 3 so postavili Guinessov svetovni rekord za najve\xc4\x8d prenosov programa v 24 urah s preko osmimi milijoni prenosov, dosego 500 milijonov prenosov 21. februarja 2008 pa je skupnost praznovala tako, da je na dobrodelni strani Freerice zaslu\xc5\xbeila 500 milijonov zrn ri\xc5\xbea. Leta 2006 je 12 \xc5\xa1tudentov oregonske univerze na polju ovsa v Oregonu ustvarili \xc5\xbeitni krog v obliki logotipa Firefoxa._NEWLINE_Firefox je postal tudi dobro poznan ve\xc4\x8djim spletnim mestom in podjetjem. Google je priporo\xc4\x8dal uporabo svojih storitev v Firefoxu do izdaje svojega lastnega brskalnika. Decembra 2005 je Dell v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu za\xc4\x8del tr\xc5\xbeiti ra\xc4\x8dunalnike s predname\xc5\xa1\xc4\x8deno Mozillo Firefox. Julija 2010 je IBM vse svoje zaposlene (pribli\xc5\xbeno 400 000) pozval, naj uporabljajo Firefox.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tevilo uporabnikov\n_START_PARAGRAPH_\nV februarju 2017 je bil Firefox drugi najbolj priljubljen brskalnik za namizne ra\xc4\x8dunalnike. Uporabljalo naj bi ga 15% vseh uporabnikov spleta, v Evropi pa nekaj ve\xc4\x8d kot 20%. V Sloveniji je Firefox prav tako drugi najbolj uporabljan brskalnik z 32 odstotki tr\xc5\xbenega dele\xc5\xbea. V nekaterih dr\xc5\xbeavah, na primer v Nem\xc4\x8diji in na Kubi, je Firefox \xc5\xa1e vedno najbolj priljubljen brskalnik.'