b'\n_START_ARTICLE_\nHatun\n_START_PARAGRAPH_\nHatun (mongolsko \xe1\xa0\xac\xe1\xa0\xa0\xe1\xa0\xb2\xe1\xa0\xa4\xe1\xa0\xa8, hatun ali \xd1\x85\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xbd, hatan, perzijsko perzijsko \xd8\xae\xd8\xa7\xd8\xaa\xd9\x88\xd9\x86\xe2\x80\x8e\xe2\x80\x8e, h\xc4\x81t\xc5\xabn urdu, \xd8\xae\xd8\xa7\xd8\xaa\xd9\x88\xd9\x86\xe2\x80\x8e, h\xc4\x81t\xc5\xabn, mn. \xd8\xae\xd9\x88\xd8\xa7\xd8\xaa\xd9\x8a\xd9\x86, hav\xc4\x81t\xc4\xabn, tur\xc5\xa1ko hatun) je bil \xc5\xbeenski plemi\xc5\xa1ki naslov, dvojnik naslova kan ali kagan. Uporabljal se je predvsem v Tur\xc5\xa1kem kaganatu in kasneje v Mongolskem cesarstvu. Naslov je pribli\xc5\xbeno enakovreden naslovu kraljica ali cesarica.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPred prihodom islama v Srednjo Azijo je bil hatun naslov kraljice Buhare. Po Enciklopediji islama je izraz hatun sogdijskega izvora. Z njim so prvotno naslavljali \xc5\xbeene in \xc5\xbeenske sorodnice Tu\xc4\x8dueha in kasnej\xc5\xa1ih tur\xc5\xa1kih vladarjev._NEWLINE_Da je naslov qatun, s katerim so Gokturki naslavljali kaganovo \xc5\xbeeno, sposojen iz sogdijskega xw\xc4\x81ten - vladarjeva \xc5\xbeena, je ugotovil profesor Peter Benjamin Golden. Njegovo trditev je potrdil britanski orientalist Gerard Clauson.\n_START_SECTION_\nSodobna raba\n_START_PARAGRAPH_\nV tur\xc5\xa1kem jeziku je izraz hatun enakovreden izrazu \xc5\xbeenska. Isto izvor in pomen ina izraz kad\xc4\xb1n. _NEWLINE_V urduj\xc5\xa1\xc4\x8dini se izraz khatun nana\xc5\xa1a na katero koli \xc5\xbeensko. Uporablja se tudi beseda khanum, ki je \xc5\xbeenska dvojnica naslova khan (kan).'