b'\n_START_ARTICLE_\nDinarsko gorovje\n_START_PARAGRAPH_\nDinarsko gorovje je gorski sistem zahodnega Balkanskega polotoka.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nDinarsko gorovje je mlado nagubano gorovje, ki poteka vzdol\xc5\xbe zahodnega dela Balkanskega polotoka, vzdol\xc5\xbe Jadranskega morja in geotektonsko predstavlja del Dinaridov. Na severozahodnem delu meji z Vzhodnimi Alpami in sicer na \xc4\x8drti Tolmin - Idrijca - \xc5\xbdiri - ju\xc5\xbeni rob Ljubljanskega barja - \xc5\xa0kofljica - Temenica - \xc5\xa0marjeta - Krka - Sava, na zahodu zajema tudi Istro in otoke, na jugu pa se razteza do pore\xc4\x8dij Kolubare in Morave, oziroma do Kosovske kotline in Prokletij v Srbiji._NEWLINE_Za to gorovje je zna\xc4\x8dilna\xc2\xa0\xc2\xbbDinarska\xc2\xab\xc2\xa0smer gubanja v smeri severozahod-jugovzhod. Geomorfolo\xc5\xa1ko se deli na notranji dinarski pas in zunanji kra\xc5\xa1ki pas._NEWLINE_Med najvi\xc5\xa1jimi vrhovi so najvi\xc5\xa1ji Jezerski vrh na meji s \xc4\x8crno Goro, 2692 m Durmitor (2522 m), Dinara (1913 m), Velebit (1758 m), v Sloveniji pa Sne\xc5\xbenik (1796 m).\n_START_SECTION_\nKamnine\n_START_PARAGRAPH_\nGorovje tvorijo v glavnem karbonatne kamnine in fli\xc5\xa1 (primer Slovenska Istra) na zahodu in paleozojske, permo-karbonske, metamorfne in magmatske kamnine na severovzhodu. Karbonatne kamnine, predvsem apnenec in dolomit omogo\xc4\x8data nastanek s kra\xc5\xa1kimi pojavi bogat svet.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPolo\xc5\xbeaj gorovja tvori naravno pregrado med Panonsko ni\xc5\xbeino in Jadranom, ki sili vla\xc5\xbene zra\xc4\x8dne mase k dviganju, povzro\xc4\x8di nadpovpre\xc4\x8dne koli\xc4\x8dine padavin, hkrati pa predstavlja tudi mejo med celinskim in sredozemskim podnebjem. Najve\xc4\x8d padavin je v hladni polovici leta, predvsem novembra, decembra in januarja, najmanj pa julija in avgusta.'