b'\n_START_ARTICLE_\nAmalteja (luna)\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo velikosti relativno majhna luna je postavila pred znanstvenike veliko ugank, ki jih \xc5\xa1e do danes niso re\xc5\xa1ili. Amalteja je najbolj rde\xc4\x8de telo v son\xc4\x8dnem sistemu, celo bolj je rde\xc4\x8da od Marsa. Rde\xc4\x8da barva je verjetno posledica \xc5\xbevepla, ki morda ima izvor v vulkanih na luni Io. Na povr\xc5\xa1ini so opazili tudi zelene pege, ki jih \xc5\xa1e ne znajo pojasniti._NEWLINE_Luna Amalteja je nepravilne oblike, dalj\xc5\xa1a os je vedno obrnjena proti Jupitru. Njena povr\xc5\xa1ina je polna kraterjev, od katerih so nekateri veliki tudi v primerjavi s samo luno. Med njimi je najve\xc4\x8dji krater z imenom Pan, ki meri 100 km v premeru in je globok najmanj 8 km. Drugi krater Gea ima premer 80 km in je verjetno dvakrat tako globok kot Pan. Na luni sta tudi dva velika gorska vrhova (Mons Lyctas, Mons Ida ), ki se dvigata tudi do 20 km visoko._NEWLINE_Gostota lune je samo 0,862 g/cm\xc2\xb3 (po drugih virih pa 1,8 g/cm\xc2\xb3), kar ka\xc5\xbee na to, da je v veliki meri sestavljena iz ledu ( to je bilo potrjeno tudi s pomo\xc4\x8djo spektroskopskih raziskav iz Zemlje). To dokazuje, da luna ni nastala tam, kjer je sedaj. Jupiter bi jo s svojo toploto stopil. Luna je verjetno ujeti asteroid._NEWLINE_Podobno kot vse notranje Jupitrove lune, ka\xc5\xbee vedno isto stran proti planetu. Oddaja ve\xc4\x8d toplote kot je sprejema od Jupitra. To je verjetno posledica induciranih elektri\xc4\x8dnih tokov zaradi gibanja v Jupitrovem magnetnem polju.\n_START_SECTION_\nTirnica\n_START_PARAGRAPH_\nAmalteja obkro\xc5\xbea Jupiter na povpre\xc4\x8dni razdalji okoli 181.000 km, njena tirnica ima izsrednost 0,003, naklon tira pa je 0,37 \xc2\xb0 na ekvator Jupitra. Tak\xc5\xa1ne vrednosti naklona tirnice in izsrednosti niso zna\xc4\x8dilne za notranje Jupitrove lune. Amalteja kro\xc5\xbei okoli Jupitra po zunanjem robu Gossamer-Amaltejinega obro\xc4\x8da, ki ga sestavlja prah, ki ga je oddala luna.\n_START_SECTION_\nPovezava z obro\xc4\x8di Jupitra\n_START_PARAGRAPH_\nAmalteja ima mo\xc4\x8dno nepravilno obliko in tudi majhno ube\xc5\xbeno hitrost. Zaradi tega lahko pra\xc5\xa1ni delci z lahkoto uidejo z njene povr\xc5\xa1ine. Ti pra\xc5\xa1ni delci sestavljajo Gossamer-Amaltejin obro\xc4\x8d, ki obdaja Jupiter. Sonda Galileo je opazila zelo kratke odseve v bli\xc5\xbeini tirnice Amalteje. To razlagajo kot manj\xc5\xa1e lunice, , ki kro\xc5\xbeijo okolu Amalteje.\n_START_SECTION_\nRaziskovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV letih od 1979 do 1980 je sonda Voyager 1 naredila prve posnetke povr\xc5\xa1ine Amalteje. Pozneje je sonda Galileo posnela celotno povr\xc5\xa1ino in s tem omogo\xc4\x8dila dolo\xc4\x8diti notranjo strukturo oziroma sestavo lune._NEWLINE_Lune Amalteje ne smemo zamenjevati z asteroidom 113 Amalteja.'