b'\n_START_ARTICLE_\nObnovljivi viri energije\n_START_PARAGRAPH_\nObnovljivi viri energije (OVE) vklju\xc4\x8dujejo vse vire energije, ki jih zajemamo iz stalnih naravnih procesov, kot so son\xc4\x8dno sevanje, veter, vodni tok v rekah ali potokih (hidroenergija), fotosinteza, s katero rastline gradijo biomaso, bibavica in zemeljski toplotni tokovi (geotermalna energija). Ve\xc4\x8dina obnovljivih virov, razen geotermalne in energije bibavice, izvira iz sprotnega son\xc4\x8dnega sevanja. Nekatere oblike obnovljivih virov so shranjena son\xc4\x8dna energija. De\xc5\xbe, vodni tokovi ter veter so posledica kratkotrajnega shranjevanja son\xc4\x8dne toplote v atmosferi. Biomasa se nabira v teku obdobja rasti v enem letu, kot na primer slama; ali ve\xc4\x8d let, v lesni biomasi. Med obnovljive vire energije \xc5\xa1tejemo tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko delo, kar pomeni, da je npr. kolesarjenje oziroma pe\xc5\xa1 hoja trajnosten na\xc4\x8din transporta._NEWLINE_Zajemanje obnovljivih virov energije ne iz\xc4\x8drpa vira. Nasprotno pa z uporabo fosilnih goriv v kratkem \xc4\x8dasu iz\xc4\x8drpamo energijo, ki se je shranjevala tiso\xc4\x8de ali milijone let. Zaradi tega se fosilna goriva (premog, nafta, zemeljski plin, \xc5\xa1ota ipd.) ne \xc5\xa1tejejo med obnovljive vire, \xc4\x8deprav se lahko obnovijo v zelo dolgem \xc4\x8dasu._NEWLINE_Proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije iz obnovljivih virov energije (tudi: OVE-E) v ve\xc4\x8dini primerov zahteva ukrepe za zagotavljanje enakih ali prednostnih mo\xc5\xbenosti kot proizvodnja iz klasi\xc4\x8dnih virov, kar \xc5\xa1tevilne dr\xc5\xbeave izvajajo z razli\xc4\x8dnimi sistemi spodbujanja._NEWLINE_V Sloveniji je spodbujanje izvedeno na osnovi energetskega zakona z uredbami in sklepi vlade . V Sloveniji je soproizvodnja in proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije iz obnovljivih virov energije zdru\xc5\xbeena v pravni pojem kvalificirana proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije. Proizvajalci, ki ustrezajo pogojem, dolo\xc4\x8denim v zakonodaji, si pridobijo status kvalificiranega proizvajalca in pripadajo\xc4\x8de ugodnosti.\n_START_SECTION_\nVodna energija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je voda 800 krat gostej\xc5\xa1a od zraka, lahko zelo majhna koli\xc4\x8dina re\xc4\x8dne ali morske vode proizvede ogromno koli\xc4\x8dino energije. Poznamo veliko na\xc4\x8dinov, kako pre\xc4\x8drpavati energijo iz vode, kot so hidroelektri\xc4\x8dni jezovi (dva primera sta Akosombo Dam v Gani in Grand Coulee Dam v Washingtonu), mikro hidro sistemi, ki se uporabljajo v bogatih vodnih podro\xc4\x8djih in obi\xc4\x8dajno proizvedejo do 100\xc2\xa0kW energije, ter Run-of-the-river hidroelektri\xc4\x8dni sistemi, ki proizvajajo kineti\xc4\x8dno energijo brez uporabe jezu.\n_START_SECTION_\nBiomasa\n_START_PARAGRAPH_\nRastline s pomo\xc4\x8djo fotosinteze zajemajo son\xc4\x8dno energijo. Ko  rastline gorijo, se ta son\xc4\x8dna energija sprosti ven in v tem primeru deluje biomasa kot nekak\xc5\xa1na baterija za shranjevanje son\xc4\x8dne energije. Poznamo dva postopka za proizvodnjo biomase in sicer gojenje rastlin predvsem za uporabo energije in uporaba ostankov rastlin, ki se uporabljajo za druge stvari. Proizvodnja biomase se razlikuje po regijah in je odvisna od podnebja, tal...\n_START_SECTION_\nSon\xc4\x8dna energija\n_START_PARAGRAPH_\nTo je energija, ki prihaja od sonca v obliki son\xc4\x8dnega sevanja. S pomo\xc4\x8djo fotovoltaike in ostalih elementov, ki spadajo zraven, lahko u\xc4\x8dinkovito uporabimo son\xc4\x8dno energijo za hlajenje in ogrevanje prostorov, dnevno svetlobo, kuhanje, toplo vodo (sanitarno vodo) in za visoko temperaturne procese v industriji. Solarna tehnologija je pasivna ali aktivna glede na na\xc4\x8din zajema, pretvorbe in distribucije solarne energije. Aktivne solarne tehnike delujejo na principu fotovoltaike in kolektorjev za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje son\xc4\x8dne energije. Pasivne pa vklju\xc4\x8dujejo usmerjenost stavb in izbiro najugodnej\xc5\xa1ega materiala.\n_START_SECTION_\nVetrna energija\n_START_PARAGRAPH_\nZa pridobivanje energije potrebujemo mo\xc4\x8dan veter in pa seveda vetrno turbino v razponu med 600\xc2\xa0kW in 5MW nazivne mo\xc4\x8di, \xc4\x8deprav so najpogosteje uporabljene turbine z nazivno mo\xc4\x8djo od 1,5-3MW. Izhodna mo\xc4\x8d turbine je odvisna predvsem od hitrosti vetra, se pravi, \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji bo sunek vetra, tem ve\xc4\x8dja bo izhodna energija. Veliko vetrnih elektrarn se nahaja ob morju in vi\xc5\xa1ji nadmorski vi\xc5\xa1ini, to pa predvsem zaradi mo\xc4\x8dnega in konstantnega vetra. Tipi\xc4\x8dni faktorji zmogljivosti so nekje med 20-40%. Turbine se postavljajo na \xc5\xa1ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje tam, kjer je vir vetra mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, to je ob obali, kjer je 90% bolj\xc5\xa1i izkoristek kot v notranjih krajih.\n_START_SECTION_\nBiogorivo\n_START_PARAGRAPH_\nBiogoriva vklju\xc4\x8dujejo \xc5\xa1irok razpon goriv, ki so pridobljena iz biomase. To so teko\xc4\x8da goriva, ki vklju\xc4\x8dujejo bioalkohol, kot je bioetanol, in olja, kot je biodizel, ter plinasta goriva, ki vklju\xc4\x8dujejo bioplin, deponijski plin in sinteti\xc4\x8dni plin._NEWLINE_Bioetanol je alkohol, ki se pridobiva s fermentacijo sladkorja in dodanih \xc5\xa1krobnih rastlin. Trenutno se bioetanol uporablja v Braziliji in ZDA. Za proizvodnjo etanola se danes uporablja tudi celulozna biomasa, ki se pridobiva iz dreves in trave. Etanol je uporaben kot gorivo za prevozna sredstva v \xc4\x8disti obliki, vendar se ve\xc4\x8dinoma uporablja kot dodatek bencinu za pove\xc4\x8danje oktanskega \xc5\xa1tevila in izbolj\xc5\xa1anja emisij._NEWLINE_Biodizel je izdelan iz rastlinskih olj, reciklirane masti in \xc5\xbeivalskih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob in se obi\xc4\x8dajno uporablja kot dodatek za zmanj\xc5\xa1evanje ravni delcev ogljikovega monoksida in ogljikovodikov pri dizelskemu pogonu. V letu 2010 je bilo proizvedeno 2.7% biogoriva za svetovno tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de goriva.\n_START_SECTION_\nGeotermalna energija\n_START_PARAGRAPH_\nGeotermalna energija je energija pridobljena z zajetjem zemljine toplote, ki se nahaja v vulkansko aktivnih lokacijah kilometre globoko v zemeljski skorji ali v majhnih globinah. Po ve\xc4\x8dini jo pridobivajo s pomo\xc4\x8djo geotermalnih \xc4\x8drpalk. Izgradnja takega \xc4\x8drpali\xc5\xa1\xc4\x8da ima zelo velike stro\xc5\xa1ke, ki pa se s \xc4\x8dasom amortizirajo, saj so sami operativni stro\xc5\xa1ki zelo nizki. Tako pridobivanje energije je zelo primerno za mesta, saj energijo pridobivamo iz zemljinega jedra, kar ne potrebuje velikih operativnih povr\xc5\xa1in._NEWLINE_Poznamo tri sisteme elektrarn. Sistem na suho paro deluje tako, da zajame paro iz tal in jo uporabi za pogon turbine, ki vrti generator. Sistem lo\xc4\x8devanja pare zajema toplo vodo navadno pri temperaturi nad 200\xc2\xa0\xc2\xb0C. S \xc4\x8drpanjem vode iz tal omogo\xc4\x8da, da ta zavre in se lo\xc4\x8di na paro in vodo. Pri tem para poganja turbine. Pri binarnem sistemu gre vro\xc4\x8da voda skozi toplotni izmenjevalec, ki segreva organsko teko\xc4\x8dino. Teko\xc4\x8dina se upari in po\xc5\xbeene turbine generatorja. Vsi trije sistemi kondenzirano paro in preostalo teko\xc4\x8dino vrnejo nazaj, da poberejo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d toplote._NEWLINE_Geotermalna energija je ponekod bli\xc5\xbeje povr\xc5\xa1ju kot drugje. Kadar je mogo\xc4\x8de zajeti vodo ali paro, je mogo\xc4\x8de pridelovati energijo. Geotermalno pridobivanje energije je razvito v glavnih ognjeni\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8djih, kot so \xc4\x8cile, Islandija, Nova Zelandija, ZDA, Filipini in Italija. Dve najbolj primerni podro\xc4\x8dji v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike sta Yellowstone in severna Kalifornija. Islandija proizvaja 170MW geotermalne energije in omogo\xc4\x8da ogrevanje 86% vseh stanovanj.\n_START_SECTION_\nKomercializacija geotermalne energije\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna Geotermalna Organizacija (IGA) je poro\xc4\x8dala, da je 10,715 megavatov (MW) geotermalne energije \xc5\xbee na voljo v 24 razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah, ki naj bi proizvedle 67,264 GW elektri\xc4\x8dne energije v letu 2010. Geotermalna energija, ki je na voljo zdaj, naj bi predvidoma narasla na 18,500 MW do leta 2015. Leta 2010 so ZDA vpeljale geotermalno proizvodnjo energije s pomo\xc4\x8djo 77 geotermalnih elektrarn. Najve\xc4\x8dja elektrarna geotermalne energije se nahaja v Kaliforniji. Filipini so drugi najve\xc4\x8dji proizvajalci geotermalne energije na svetu, kjer uporabljajo 18% geotermalne energije kot vir energije za celotno dr\xc5\xbeavo. Geotermalna energija se uporablja za razli\xc4\x8dne namene npr. za ogrevanje prostorov, v kmetijstvu, itd...\n_START_SECTION_\nNova generacija solarnih naprav\n_START_PARAGRAPH_\nVelike son\xc4\x8dne elektrarne so: 354MW Solar Energy Generating Systems ZDA, Solnova Solar Power Station (\xc5\xa0panija 150 MW), Andasol son\xc4\x8dna elektrarna (\xc5\xa0panija  100 MW), Nevada Solar One (ZDA  64 MW), PS20 stolp son\xc4\x8dne energije (\xc5\xa0panija 20 MW), in PS10 stolp son\xc4\x8dne energije (\xc5\xa0panija, 11 MW). Industrija s son\xc4\x8dno energijo zelo hitro raste. \xc5\xa0panija, ki je center son\xc4\x8dne energije, je napovedala kar 22 projektov za izgradnjo elektrarn v bli\xc5\xbenji prihodnosti.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeave v razvoju trgov\n_START_PARAGRAPH_\nObnovljivi viri energije so \xc5\xa1e posebej lahko primerni za dr\xc5\xbeave v razvoju. Na pode\xc5\xbeeljskih in oddaljenih krajih je lahko prenos in distribucija energije iz fosilnih goriv draga in te\xc5\xbeavna. Proizvajanje energije iz obnovljivih virov pa ima lahko pozitivne re\xc5\xa1itve. Danes lahko son\xc4\x8dni sistemi proizvajajo energijo za ve\xc4\x8d gospodinjstev. \xc5\xa0e vedno pa ima ve\xc4\x8d kot 44 miljonov gospodinjstev v uporabi bioplin bodisi za razsvetljavo kot kuhanje, kar 166 miljonov gospodinjstev pa se zana\xc5\xa1a na novo generacijo biomase. Kenija je vodilna v svetu glede son\xc4\x8dnih elektrarn. Prodajo ve\xc4\x8d kot 30,000 son\xc4\x8dnih celic letno, vsaka pa proizvede od 12- 30 W energije. Projekti uporabe obnovljivih virov energije lahko v svetu pripomorejo k zmanj\xc5\xa1aju rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, ker ponujajo cenej\xc5\xa1o energijo za razvoj podjetij, to pa pripelje do novih zaposlitev. Energija obnovljivih virov se lahko uporabi za kuhanje, ogrevanje in razsvetljavo tako pri gospodinjstvih, kot v \xc5\xa1olah in drugih javnih ustanovah.\n_START_SECTION_\nEnergija morja\n_START_PARAGRAPH_\nSistemi za pridobivanje energije iz morskih valov se zdijo v zadnjem \xc4\x8dasu vse bolj izvedljivi. Potencial te tehnologije se obeta \xc5\xa1e posebej na krajih, kjer je obala obrnjena na zahod, v zemljepisnih \xc5\xa1irinah med 40 in 60 stopinjami. Na primer v ZDA Carbon Trustu so ocenili zmo\xc5\xbenost doseganja 55TWh energije, se pravi 14% vse trenutne porabe. V Evropi ocenjujejo, naj bi na leto pridobili 280 TWh. Prva postaja za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje energije plimovanja je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena leta 2007 na Irskem z mo\xc4\x8djo 1,2 MW. Prednost takega pridobivanja energije je v tem, da ni \xc5\xa1kodljiva za okolje in ne predstavlja nikakr\xc5\xa1ne nevarnosti za \xc5\xbeivali, v kolikor se celotni sistem nahaja pod vodno gladino.\n_START_SECTION_\nFotonapetostna energija\n_START_PARAGRAPH_\nObnovljiva energija, ki se je od leta 2002 najhitreje razvila, je fotonapetostna energija (PV), ki je od 2002. vsako leto narasla za 20%. PV elektrarne so zelo priljubljene v Nem\xc4\x8diji in \xc5\xa0paniji. Najve\xc4\x8dje PV elektrarne na svetu so Finsterwalde Solar Park (Nem\xc4\x8dija, 80,7 MW), Sarnia Photovoltaic Power Plant (Kanada, 80 MW), Olmedilla Photovoltaic Park (\xc5\xa0panija, 60 MW), Strasskirchen Solar Park (Nem\xc4\x8dija, 54 MW), Lieberose Photovoltaic Park (Nem\xc4\x8dija, 53 MW), in Puertollano Photovoltaic Park (\xc5\xa0panija, 50 MW). Pri delovanju PV elektrarn ni porabe goriva ter emisij, tako da prakti\xc4\x8dno ni onesna\xc5\xbeevanja okolja. Vendar pri PV elektrarnah ni pomembna samo velikost elektrarne, temve\xc4\x8d tudi, kje je zgrajena in na kak\xc5\xa1ni podlagi (zgradba tal). Tak\xc5\xa1ne elektrarne morajo biti zgrajene blizu mesta, kjer se ta energija uporablja.\n_START_SECTION_\nEksperimentalna son\xc4\x8dna energija\n_START_PARAGRAPH_\nKoncentrirani fotonapetostni sistemi (CPV) zajemajo son\xc4\x8dno energijo na fotonapetostnih povr\xc5\xa1inah za proizvodnjo son\xc4\x8dne energije. Termonapetostne naprave pa pretvarjajo temperaturne razlike razli\xc4\x8dnih materialov v elektri\xc4\x8dni tok.'