b"\n_START_ARTICLE_\nMona Liza\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb3na L\xc3\xadsa (italijansko, \xc5\xa1pansko La Gioconda, francosko La Joconde) je slika renesan\xc4\x8dnega umetnika Leonarda da Vincija, naslikana na les z oljnimi barvami, nekako med letoma 1503 in 1505. Slika prikazuje \xc5\xbeensko, ki gleda proti gledalcu s, kar velikokrat opi\xc5\xa1ejo, \xc2\xbbskrivnostnim nasmehom\xc2\xab._NEWLINE_Mona Lisa je verjetno najslavnej\xc5\xa1a slika v zgodovini likovne umetnosti. Le malo katero delo so tako romanti\xc4\x8dno opisovali, hvalili ali reproducirali. Istovetnosti upodobljenega dekleta niso nikoli povsem razjasnili, nekateri viri pa ugotavljajo, da gre za skrivni slikarjev avtoportret. Ime pomeni \xc2\xbbGospa Lisa\xc2\xab. Vasari jo je istovetil z \xc5\xbeeno Francesca del Giaconda, bogatega firen\xc5\xa1kega poslovne\xc5\xbea. Njeno ime je bilo Lisa Gherardini. Drugo ime La Gioconda je \xc5\xbeenska oblika priimka Gioconda. V italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini slu\xc4\x8dajno giocondo pomeni \xc2\xbbbrezskrben\xc2\xab, \xc2\xbbvesel\xc2\xab, zato \xc2\xbbgioconda\xc2\xab\xc2\xa0pomeni \xc2\xbbbrezskrbna \xc5\xbeenska\xc2\xab. Zaradi njenega nasme\xc5\xa1ka je tudi drugo ime primerno.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDa Vinci je za\xc4\x8del sliko ustvarjati leta 1503 in jo kon\xc4\x8dal \xc4\x8dez dve leti. Danes je razstavljena v galeriji Louvre (Mus\xc3\xa9e du Louvre) v Parizu in je last francoske vlade._NEWLINE_Leta 1516 jo je prinesel iz Italije v Francijo, ko ga je kralj Franc I. povabil, da bi delal v gra\xc5\xa1\xc4\x8dini Clos Luc\xc3\xa9 blizu kraljevega gradu v Amboiseu._NEWLINE_Po Leonardovi smrti so sliko zmanj\xc5\xa1ali in odstranili stebra na obeh straneh. Izvirno sta bila dva na vsaki strani, kakor vemo iz zgodnej\xc5\xa1ih zapisov. Robovi so vidni \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Slika je bila najprej v kraljevi pala\xc4\x8di Fontainebleau, kasneje pa v pala\xc4\x8di v Versaillesu in v zasebni zbirki Ludvika XIV. Po francoski revoluciji so jo prenesli v Louvre. Napoleon si jo je postavil v svoji spalnici v Tuilerijski pala\xc4\x8di. Kasneje so jo spet vrnili v Louvre. Med francosko-prusko vojno med letoma 1870 in 1871 so jo skrivali zunaj Louvre-a na razli\xc4\x8dnih mestih po Franciji._NEWLINE_Slika do sredine 19. stoletja ni bila tako znana. Z nastankom simbolizma so jo za\xc4\x8deli ob\xc4\x8dudovati umetniki, ki so jo povezovali s svojimi zamislimi o \xc5\xbeenski skrivnostnosti. Ta pogled na sliko je v celoti izrazil angle\xc5\xa1ki kritik Walter Horatio Pater v svojem eseju o Leonardu iz leta 1867. V njem je opisal Mona Liso kot skrivnostno utele\xc5\xa1enje vse \xc5\xbeenskosti, ki je \xc2\xbbstarej\xc5\xa1a od skal med katerimi sedi\xc2\xab\xc2\xa0in, ki \xc2\xbbje ve\xc4\x8dkrat umrla in spoznala skrivnosti groba\xc2\xab._NEWLINE_Slika je postala \xc5\xa1e bolj znana, ko so jo 22. avgusta 1911 ukradli. 7. septembra so zaradi suma kraje zaprli avantgardnega pesnika Apollinairea, ki je hujskal, da bi za\xc5\xbegali Louvre. Zasli\xc5\xa1ali so tudi njegovega prijatelja Picassa , vendar so oba kasneje izpustili. Verjeli so, da je slika izgubljena za zmeraj. Izkazalo se je, da jo je ukradel uslu\xc5\xbebenec Louvrea Vincenzo Peruggio in se preprosto izmuznil z njo pod pla\xc5\xa1\xc4\x8dem. Krajo je vodil Eduardo de Valfierno, slepar, ki je naro\xc4\x8dil ponarejevalcu umetnin Yvesu Chaudronu, da naredi kopije umetnine, katere bi prodajal namesto izgubljenega izvirnika. Ker za svojo prevaro ni potreboval izvirnika, po kraji ni nikoli ve\xc4\x8d navezal stike s Peruggiom. Peruggio je imel sliko dve leti v svojem stanovanju in s\xc4\x8dasoma postal nejevoljen. Na koncu so ga prijeli, ko je posku\xc5\xa1al prodati sliko firen\xc5\xa1kemu prodajalcu umetnin. Sliko so tedaj razstavljali po celotni Italiji in jo leta 1913 kon\xc4\x8dno vrnili v Louvre._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so sliko spet umaknili iz Louvre-a. Najprej je bila shranjena na varnem v Ch\xc3\xa2teau d'Amboise, nato v opatiji v Loc-Dieu in nazadnje v Ingresovem muzeju v Montaubanu._NEWLINE_Leta 1956 so spodnji del slike zelo po\xc5\xa1kodovali zaradi napada s kislino. Nekaj mesecev kasneje je nekdo 30. decembra vrgel vanjo kamen. Zaradi tega dejanja so ga izgnali iz Bolivije. Danes sliko varuje varnostno steklo._NEWLINE_Leta 1962 in 1963 je bila slika na razstavi v ZDA v New Yorku in Washingtonu. Leta 1974 je slika spet krenila na pot in so jo razstavili v Tokiu in Moskvi. Nato je ostala v Louvre-u za stalno._NEWLINE_Pred potjo v ZDA so sliko 14. decembra 1962 z zavarovalnino vred ocenili na 100 milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Po Guinessovi knjigi rekordov je tako Mona Lisa najbolj dragocena umetnina, ki so jo kdajkoli zavarovali. Sliko v ZDA niso po\xc5\xa1kodovali in je bila njena vrednost skupaj z zavarovalnino le domnevno \xc5\xa1tevilo. Kot zelo drago sliko jo je nedavno prekosila le Picassova slika De\xc4\x8dek s pipo, ki so jo 4. maja 2004 prodali za 104,1 milijona ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Zaradi inflacije bi bila Mona Lisa leta 2004 vredna 608 milijonov dolarjev._NEWLINE_6. aprila 2005 so sliko po obdobju skrbni\xc5\xa1kega vzdr\xc5\xbeevanja, posnetkov in analiz prestavili v louvrski oddelek Salle des Etats. Tu je razstavljena v namenskem ograjenem prostoru z nadzorovano atmosfero za nelomljivim, neprebojnim steklom.\n_START_SECTION_\nIstovetnost osebe\n_START_PARAGRAPH_\nIstovetnost upodobljene Mona Lise ni natan\xc4\x8dno znana. Da Vincijev prvi \xc5\xbeivljenjepisec Vasari je opisal portret, ki predstavlja dejansko osebnost z imenom Lisa, \xc5\xbeeno Francesca del Giaconda, bogatega in uglednega firen\xc5\xa1kega poslovne\xc5\xbea. Znano je, da je del Giacondo, bogati trgovec s svilo in ugledna vladna osebnost, resni\xc4\x8dno obstajal. Malo je znanega o njegovi \xc5\xbeeni Lisi Gherardini. Rodila se je leta 1479 in odra\xc5\xa1\xc4\x8dala v dru\xc5\xbeinski vili Villa Vignamaggio v Toskani. Z del Giocondom se je poro\xc4\x8dila leta 1495._NEWLINE_V \xc4\x8dasu svoji zadnjih let je da Vinci govoril o portretu \xc2\xbbneke firen\xc5\xa1ke gospe, narejenem po zahtevi sijajnega Giuliana de' Medici\xc2\xab. Niso na\xc5\xa1li nobenega dokaza, ki bi nakazoval povezavo med Liso Gherardini in Giulianom de' Medici. Da Vincijevo tolma\xc4\x8denje se verjetno tako nana\xc5\xa1a na enega od dveh drugih portretov, ki jih je naredil. Kasnej\xc5\xa1e brezimno navajanje je naredilo zmedo, ko je povezovalo Mona Liso s portretom Francesca del Gioconda. Od tu izvira tudi sporna zamisel, da gre za portret mo\xc5\xa1kega._NEWLINE_Lillian Schwartzova iz Bellovih laboratorijev meni, da je Mona Lisa pravzaprav avtoportret. To utemeljuje z rezultati digitalne analize obraznih potez Leonardovega obraza in potez osebnosti na znameniti umetnini. S pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalnika je mo\xc4\x8d videti, da se obraza z Mona Lise in Leonardovega avtoportreta popolnoma ujemata. Kritiki temu nasprotujejo, sta si podobna le zaradi tega, ker je obe sliki narisal isti umetnik z istim slogom._NEWLINE_Maike Vogt-L\xc3\xbcerssenova meni, da je \xc5\xbeenska z znamenitim nasme\xc5\xa1kom Izabela Aragonska, milanska vojvodinja, \xc5\xa1panska princesa in \xc5\xbeena francoskega kralja Filipa III.. Leonardo je bil dvorni slikar milanskega vojvode 11 let. Vogt-L\xc3\xbcerssenova verjame, da vzorec Mona Lisine temnozelene obleke nakazuje, da je bila \xc4\x8dlanica rodbine Visconti ali Sforza. Njena teorija predlaga, da je bila Mona Lisa prvi uradni portret nove milanske vojvodinje in jo je da Vinci dejansko naslikal poleti leta 1489 in ne 14 let kasneje, kakor nakazujejo drugi viri. Vogt-L\xc3\xbcerssenova vidi veliko podobnost med Mona Liso in slikami Izabele."