b'\n_START_ARTICLE_\nZajedavske u\xc5\xa1i\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja imajo zelo specializirano telesno zgradbo: poleg majhne velikosti (0,5 do 8 mm) je zanje zna\xc4\x8dilno, da so brez kril, telo je dorzoventralno splo\xc5\xa1\xc4\x8deno. O\xc4\x8di so delno ali popolnoma reducirane, o\xc4\x8desc nimajo. Tipalnice so kratke, nitaste, sestavljene iz 3 do 5 \xc4\x8dlenov. Pri nekaterih skupinah so oblikovane v dr\xc5\xbealo, s katerim se oklenejo gostitelja. Obustne okon\xc4\x8dine imajo izoblikovane bodisi kot grizalo, bodisi kot kljun za prebadanje in sesanje. Noge so razmeroma dobro razvite, krepke. Stopalce (tarzus) je spremenjeno v krempelj, ki se po obliki ujema z distalnim delom tibie in tvori dr\xc5\xbealo, s katerimi se u\xc5\xa1i oprimejo gostiteljeve dlake ali perja kot primejo kle\xc5\xa1\xc4\x8de cev._NEWLINE_Imajo nepopolno preobrazbo \xe2\x80\x93 li\xc4\x8dinke so po obliki podobne odraslim \xc5\xbeivalim, so le manj\xc5\xa1e in brez genitalij.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamica po oploditvi odlo\xc5\xbei 50 do 150 jaj\xc4\x8dec, ki jih zalepi na dlako ali perje gostitelja. Pravimo jim gnide. Po enem tednu se izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke, ki se pri\xc4\x8dnejo prehranjevati z gostiteljem. Navadno se levijo trikrat preden odrastejo. Vse \xc5\xbeivljenje pre\xc5\xbeivijo bodisi na gostitelju, bodisi v njegovi neposredni bli\xc5\xbeini. Ker se tako trdno oklenejo njegove dlake ali perja, se jih ta z grizenjem in praskanjem ne more znebiti. Raz\xc5\xa1irjajo se s fizi\xc4\x8dnim stikom ali ob uporabi skupnih prostorov (najpogosteje preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d).\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nZajedavske u\xc5\xa1i so obligatni zunanji zajedavci. Noben od stadijev ni prosto\xc5\xbeive\xc4\x8d. Najdemo jih na vseh redovih sesalcev in pti\xc4\x8dev, razen stokovcev in netopirjev. Predstavniki podredov Ischnocera in Ambylicera se prehranjujejo ve\xc4\x8dinoma s perjem pti\xc4\x8dev in ko\xc5\xbeo sesalcev, le nekaj vrst se prehranjuje s krvjo. Predstavniki podreda Anoplura so brez izjeme krvosesi.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje so posebnost med gostitelji u\xc5\xa1i, na njem namre\xc4\x8d zajedata dve razli\xc4\x8dni vrsti: to sta bela u\xc5\xa1 (Pediculus humanus) in sramna u\xc5\xa1 (Phthirius pubis). Poznamo tudi nekaj podvrst bele u\xc5\xa1i, ki so se specializirale na razli\xc4\x8dne predele telesa. Tako lo\xc4\x8dimo naglavno u\xc5\xa1 (Pediculus humanus capitis) od\xc2\xa0\xc2\xbbklasi\xc4\x8dne\xc2\xab\xc2\xa0bele u\xc5\xa1i (Pediculus humanus humanus). Genetske raziskave nakazujejo, da so sramne u\xc5\xa1i presko\xc4\x8dile na \xc4\x8dlovekove prednike s prednikov goril pred okoli 3,3 milijoni let, verjetno zaradi uporabe istih preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d ali drugih skupnih prostorov, od takrat pa se med ljudmi prena\xc5\xa1ajo v glavnem s spolnim odnosom. V dr\xc5\xbeavah v razvoju je lahko oku\xc5\xbeenost prebivalstva tudi do 50%._NEWLINE_Zaradi povezave s slabimi higienskimi razmerami, neprijetnim ob\xc4\x8dutkom in prena\xc5\xa1anjem bolezni, vzbujajo zajedavske u\xc5\xa1i pri ljudeh nelagodje. Bela u\xc5\xa1 dejansko prena\xc5\xa1a nekaj nevarnih bolezni, kot so endemi\xc4\x8dna pegavica, povratna mrzlica in Wolhynijeva vro\xc4\x8dica. Infekciji z naglavno u\xc5\xa1jo pravimo pedikuloza. Njen glavni simptom je srbe\xc4\x8dica; zaradi neprestanega praskanja lahko nastanejo ranice, ki so mesto oku\xc5\xbebe. V nasprotju s tem pa za sramno u\xc5\xa1 ni dokazano, da bi prena\xc5\xa1ala katerokoli bolezen._NEWLINE_Zajedavske u\xc5\xa1i povzro\xc4\x8dajo te\xc5\xbeave tudi \xc5\xbeivinorejcem. Na doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivalih najdemo npr. govejo u\xc5\xa1 (Haematopinus eurysternus), svinjsko u\xc5\xa1 (Haematopinus eurysternus) in ov\xc4\x8djo u\xc5\xa1 (Damalinia limbata). S sesanjem krvi sicer ne morejo povzro\xc4\x8diti smrti \xc5\xbeivali, jo pa oslabijo, zaradi \xc4\x8desar lahko podle\xc5\xbee drugim boleznim._NEWLINE_Zatiramo jih ve\xc4\x8dinoma s kemi\xc4\x8dnimi sredstvi (insekticidi, med katerimi je bil v\xc4\x8dasih najbolj uporabljan DDT, danes pa se njegova uporaba zaradi \xc5\xa1kodljivih stranskih vplivov opu\xc5\xa1\xc4\x8da), ali izvle\xc4\x8dki naravnih olj, ki zadu\xc5\xa1ijo \xc5\xa1e neizlegle li\xc4\x8dinke. Ob neustrezni (npr. pretirani) uporabi prihaja tudi do odpornosti \xc5\xbeivali proti kemikalijam.'