b'\n_START_ARTICLE_\nEpilepti\xc4\x8dni napad\n_START_SECTION_\nRazvrstitev\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo ve\xc4\x8d vrst epilepti\xc4\x8dnih napadov, v glavnem pa jih delimo na velike, ki se imenujejo generalizirani epilepti\xc4\x8dni napadi (fr. grand mal), ter na male epilepti\xc4\x8dne napade (fr. petit mal) z zelo kratkimi izgubami zavesti (absencami).\n_START_SECTION_\nGeneralizirani epilepti\xc4\x8dni napad\n_START_PARAGRAPH_\nZa velike (generalizirane) epilepti\xc4\x8dne napade je zna\xc4\x8dilno, da se pri osebi, ki do\xc5\xbeivi napad, pojavijo mo\xc4\x8dni nekontrolirani kr\xc4\x8di, ki povzro\xc4\x8dijo tresenje celotnega telesa. Pri tem se pri bolniku lahko pojavi izguba zavesti, bruhanje, nenadzorovano uriniranje ter penjenje z ust. Oseba se med napadom slabo ali pa sploh ne zaveda okolice, zato je po napadu zmedena, pogosto tudi depresivna in utrujena. Zaradi zna\xc4\x8dilnih mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih kr\xc4\x8dev se po napadu pojavi utrujenost mi\xc5\xa1ic. Napade delimo tudi na kloni\xc4\x8dne pri katerih prihaja do ve\xc4\x8d zaporednih kr\xc4\x8dev mi\xc5\xa1ic, kar povzro\xc4\x8da tresenje, ter na toni\xc4\x8dne kjer oseba do\xc5\xbeivi manj kr\xc4\x8dev, ki trajajo dalj \xc4\x8dasa. Pri tem lahko oseba v kr\xc4\x8du za dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das zadr\xc5\xbeuje dih, kar privede do pomanjkanja kisika v krvi ter pomodrelosti obraza. Pri tak\xc5\xa1nih napadih lahko pride do fizi\xc4\x8dnih po\xc5\xa1kodb, bodisi zaradi padca osebe ali udarca (predvsem z glavo) v trde ali celo ostre predmete. Obstaja tudi mo\xc5\xbenost zadu\xc5\xa1itve ter nenadne odpovedi srca, ki je pri osebah z epilepsijo desetkrat pogostej\xc5\xa1a kot pri splo\xc5\xa1ni populaciji.\n_START_SECTION_\nMali epilepti\xc4\x8dni napad\n_START_PARAGRAPH_\nPri manj\xc5\xa1em oziroma delnem napadu pa se pojavi tako imenovano stremenje v eno to\xc4\x8dko, delna zmedenost, izguba ob\xc4\x8dutka za \xc4\x8das ter v nekaterih primerih manj\xc5\xa1i, delni mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni kr\xc4\x8di. Pogosto so tak\xc5\xa1ni napadi za okolico neopazni, so pa za osebo z epilepsijo prav tako stresni in neprijetni. Zaradi neprepoznavanja napadov se pogosto zgodi, da se tovrstna epilepsija diagnosticira relativno pozno, \xc5\xa1e posebej pri majhnih otrocih. Pri tak\xc5\xa1nem napadu fizi\xc4\x8dna pomo\xc4\x8d ni potrebna, saj se osebe pri napadih na\xc4\x8deloma ne po\xc5\xa1kodujejo, je pa priporo\xc4\x8dljivo, da se jim nudi moralno oporo in asistenco saj se po napadu pogosto pojavi zmedenost in depresija.'