b'\n_START_ARTICLE_\nFerdo Godina\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nFerdo Godina je bil sopotnik in nadaljevalec socialnega realizma tridesetih let in ob Mi\xc5\xa1ku Kranjcu drugi izraziti pisatelj Prekmurja (za oba je zna\xc4\x8dilen \xc4\x8dustven pogled na socialno podobo kme\xc4\x8dkega \xc4\x8dloveka)._NEWLINE_Opisoval je predvsem \xc5\xbeivljenje malih ljudi. Ve\xc4\x8dji del njegovega pisanja je postavljen v dru\xc5\xbebeno razslojene vasi tridesetih let 20. stoletja in v povojni \xc4\x8das. V zgodnej\xc5\xa1em pisanju imajo pomembno vlogo \xc4\x8dustveni in moralni zapleti; slikal je portrete tragi\xc4\x8dnih in zaznamovanih oseb, pogosti so bili ljubezenski motivi. Uveljavil se je tudi s kratkimi pripovedmi, ki opisujejo te\xc5\xbeke razmere, v katerih so se borili prekmurski partizani. Pozneje so se motivom in temam pridru\xc5\xbeila ideolo\xc5\xa1ka in politi\xc4\x8dna nasprotja._NEWLINE_Lojze Kozar je o njem zapisal: Godina je v svojih delih zelo stvarno presojal povojno \xc5\xbeivljenje v Prekmurju, prikazoval je napa\xc4\x8dno ravnanje oblastnikov, hlepenje zdomcev po denarju in zapu\xc5\xa1\xc4\x8danje na\xc5\xa1ih vasi; neurejeno dru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje, zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena mladina.\n_START_SECTION_\nPisatelj\n_START_PARAGRAPH_\nGodina je bil pisatelj, publicist, mladinski avtor, dokumentarni pisec in urednik. Njegov literarni opus obsega prek trideset del: romane, novele, mladinske pripovedi, zbirke \xc4\x8drtic in povesti._NEWLINE_Njegov verjetno najbolj uspe\xc5\xa1en roman so Bele tulpike. Godina ga je napisal \xc5\xa1e pred vojno, toda zaradi okoli\xc5\xa1\xc4\x8din je bil lahko izdan \xc5\xa1ele leta 1945. Izzval je precej nemira, saj je lu\xc4\x8d sveta ugledal v \xc4\x8dasu, ko so vsi pri\xc4\x8dakovali socrealisti\xc4\x8dno literaturo, Bele tulpike pa so bile povsem brez politi\xc4\x8dne navlake. Gre za ljubezenski roman, poln mra\xc4\x8dnosti in sentimenta. Postavljen je v Prekmurje v \xc4\x8das med vojnama, njegov osrednji lik (ki ga je Godina oblikoval po svojem dobrem prijatelju kaplanu) pa je mladi duhovnik Arpad Zrim, ki omahuje med duhovni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo in ljubeznijo do mladega \xc5\xbeidovskega dekleta._NEWLINE_Poleg omenjenega romana v skupino tistih s Prekmursko tematiko spadajo \xc5\xa1e Glas samotne ptice, \xc4\x8clovek \xc5\xbeivi in umira, Zaklenjeni dom, Jaz sem njena mama in Nada, vrni se! V vseh lahko zaznamo tematiko povojne kolektivizacije, razpada dru\xc5\xbebe, \xc5\xbeivotarjenja in zdomstva, medtem ko za najbolj\xc5\xa1ega izmed romanov s partizansko tematiko velja humorni Jezdec brez konja._NEWLINE_V \xc4\x8dasu dela pri Triglav filmu je Godina napisal roman Babilon ljubezni in sovra\xc5\xa1tva, v katerem se loteva problematike \xc5\xbeivljenja filmskih delavcev._NEWLINE_Enega izmed vrhov je njegovo pisanje doseglo leta 1981 z romanom Mol\xc4\x8de\xc4\x8di orkester. Z njim je na svoj na\xc4\x8din odgovoril na dogajanje v letu 1948, na povojne sodne procese, pa tudi na poni\xc5\xbeanje in izolacijo, ki ju je do\xc5\xbeivel po vojni.  _NEWLINE_Drugi pomemben del Godinovega opusa je kraj\xc5\xa1a proza. Njegove \xc4\x8drtice in novele so imenovane tudi "povesti o dobrih ljudeh", saj \xc5\xbeivo opisujejo ljudi, polne lepih notranjih do\xc5\xbeivetij, a hkrati \xc5\xbeivljenjskih stisk. Pisatelj je v novelah posegal po prvoosebni pripovedi, s katero je dosegel mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vtis. Najbolj znani zbirki sta leta 1950 izdane Preproste zgodbe in \xc4\x8dez pet let \xc5\xa1e Krivda Jar\xc4\x8dekove Kristine. V novelah, ki se lotevajo partizanske tematike, se pojavlja motiv partizana, ki se na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine \xc5\xbertvuje v gverilskem boju (na primer novela Kostja v Krivdi Jar\xc4\x8dekove Kristine), najti pa je tudi eroti\xc4\x8dni motiv, \xc4\x8deprav je idejo pozitivne erotike povojno partizansko pisanje izganjalo iz besedila, ker naj bi demoralizirala bojevnike. Godina v noveli Saj ne bo ni\xc4\x8d hudega (prav tako iz zbirke Krivda Jar\xc4\x8dekove Kristine) bralca prepri\xc4\x8duje ravno v nasprotno._NEWLINE_Velik del pisanja je posvetil mladim bralcem. Iz\xc5\xa1lo je deset del mladinske proze, med katerimi je ve\xc4\x8d zbirk povestic. Nekatera mladinska dela so bila prevajana (v alban\xc5\xa1\xc4\x8dino, srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino).\n_START_SECTION_\nPublicist\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo prvo obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e publicisti\xc4\x8dno delo je iz\xc5\xa1lo leta 1967 z naslovom Prekmurje 1941-1945. Istega leta je izdal tudi knjigo Kako pi\xc5\xa1em, \xc4\x8dez dvajset let pa \xc5\xa1e Ko\xc5\xa1\xc4\x8dek njihove mladosti.\n_START_SECTION_\nUrednik\n_START_PARAGRAPH_\nGodina je \xc5\xbee pred vojno urejal Mladega Prekmurca, ki ga je izdajalo Sokolsko dru\xc5\xa1tvo. Letniku 1937/1938 je uredoval v celoti, naslednje leto pa je urejal prve tri \xc5\xa1tevilke. Po koncu vojne je bil nekaj \xc4\x8dasa tudi urednik mladinske strani Ljubljanskega dnevnika.\n_START_SECTION_\nFilmski scenarist\n_START_PARAGRAPH_\nGodina se je lotil tudi pisanja filmskega scenarija: tako je nastal Dru\xc5\xbeinski dnevnik, komedija, ki se na \xc5\xa1aljiv na\xc4\x8din loteva tematike prezaposlenosti. Film po tej predlogi so posneli leta 1961 pod re\xc5\xbeijsko taktirko Jo\xc5\xbeeta Galeta, v njem pa so med drugim igrali tudi Stane Sever, Jurij Sou\xc4\x8dek in Janez \xc5\xa0kof._NEWLINE_Leta 1982 so po istoimenski predlogi posneli \xc5\xa1e film Ilegal\xc4\x8dek.'