b'\n_START_ARTICLE_\nAlexander Gottlieb Baumgarten\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Berlinu kot peti od sedmih sinov pastorju Jacobu Baumgartenu (1668-1722) in Rosina Elisabethi (1690-1717), vendar je \xc5\xbee pri svojih osmih letih osirotel. Za njegovo pou\xc4\x8devanje je bil zadol\xc5\xbeen Martin Georg Christgau, ki ga je poleg klasi\xc4\x8dne izobrazbe nau\xc4\x8dil tudi hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine.Poleg tega ga je navdu\xc5\xa1il \xc5\xa1e za latinsko poezijo. Alexander se je zgledoval po svojem bratu Jacobu Sigismundu, ki je kasneje postal ugleden teolog in zgodovinar takratnega \xc4\x8dasa. Po njegovih stopinjah se je pri 16 letih (1730) vpisal na Univerzo Halle v Wittenbergu, kjer je \xc5\xa1tudiral teologijo, filozofijo, filologijo, retoriko in poetiko. Vzporedno s \xc5\xa1tudijem je obiskoval predavanja filozofa Christiana Wolffa. Od leta 1735 je slu\xc5\xbeboval kot docent na \xc5\xbee omenjeni fakulteti, od 1740 pa kot profesor na Brandenbur\xc5\xa1ki univerzi v Frankfurtu ob Odri._NEWLINE_Pri 27 letih se je poro\xc4\x8dil z Luiso Wilhelmino Alemann (1720-1745), s katero pa nikoli nista imela otrok. \xc5\xa0tiri leta po smrti prve \xc5\xbeene  se je Baumgarten ponovno poro\xc4\x8dil, in sicer z Justino Elisabeth Albinus, katera mu je rodila \xc5\xa1tiri otroke, ki sta jih poimenovala: Eleonora Wilhelmina (1749), Eleonora Juliana (1751), Carl Gottlieb (1759), Gottlieb Wilhelm (1762).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNapisal je vrsto u\xc4\x8dbenikov, njegovi najbolj znani deli pa sta Estetika in Metafizika. Na njegovo delo sta mo\xc4\x8dno vplivala filozofa Gottfried Leibniz in Christian Wolff. V doktorskem delu Meditationes philosophicae (1735) je analiziral lastnosti poezije ter \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko \xc4\x8dutenje in do\xc5\xbeivljanje ob njenem prebiranju. Delo se zaklju\xc4\x8di z vpeljavo pojma estetika.\n_START_SECTION_\nMetafizika (1739)\n_START_PARAGRAPH_\nDelo je vzorec analiti\xc4\x8dne skrbnosti in s svojimi neutrudnimi opozorili je tudi dolgo \xc4\x8dasa Immanuelu Kantu slu\xc5\xbeilo kot vodi\xc4\x8d za njegova predavanja. Metafiziko je iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel njegov \xc5\xa1tudent Georg Friedrich Meier (1718-1777), kar naj bi po Meierjevih besedah Baumgarten sku\xc5\xa1al narediti sam, pa za to ni imel \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nEstetika (1740)\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo je Estetika. Napisano je v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in je prvo delo, ki je v naslovu vsebovalo ime nove discipline - estetike. Tudi pri tem delu mu je pomagal njegov \xc5\xa1tudent Meier, ki je po odhodu Baumgartena z Univerze Halle prevzel njegova predavanja in leta 1746 tudi sam postal profesor. Estetiko si je zamislil kot dopolnilo logike, za njen cilj pa si je zastavil sistematiko ni\xc5\xbeje spoznavne zmo\xc5\xbenosti, \xc4\x8dutnosti. Prvi del je iz\xc5\xa1el leta 1750. Po izdaji je za\xc4\x8delo Baumgartenovo zdravje pe\xc5\xa1ati, zato je drugi del iz\xc5\xa1el zaradi pritiska njegovega zalo\xc5\xbenika leta 1758. Ta dva zvezka obsegata manj kot tretjino Baumgartenovega originalnega na\xc4\x8drta, vendar kljub vsemu vsebujeta glavno idejo.\n_START_SECTION_\nPogledi na estetiko\n_START_PARAGRAPH_\nBaumgarten je dal besedi estetika, ki je prej pomenila smisel (za okus), nov pomen. Estetiko si je zamislil kot vedo o \xc4\x8dutnem spoznanju. Popolnost je, \xc4\x8de jo definiramo abstraktno, enotnost v razli\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Beseda se je uporabljala druga\xc4\x8de \xc5\xbee od \xc4\x8dasa anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije (gr. \xce\xb1\xe1\xbc\xb0\xcf\x83\xce\xb8\xce\xb7\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82, aisthetikos - \xc4\x8duten, zaznaven). Pomenila je sposobnost prejemanja stimulacije enega ali ve\xc4\x8d od petih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc4\x8dutov. V svojem delu Metafizika je Baumgarten definiral okus v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu besede, kot sposobnost presoje skozi \xc4\x8dute namesto razuma. Menil je, da presojanje okusa temelji na ob\xc4\x8dutjih u\xc5\xbeitkov in nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti. Za Baumgartena je bila estetika oddaljenost od pravil dojemanja umetnosti iz vidika individualnega okusa. Sklepamo, da je Baumgarten svoje mnenje o estetiki in okusu podal kot odgovor francoskemu publicistu Pierrju Bonhoursu. Ta je namre\xc4\x8d v svojem prispevku sramotilnega spisa objavljenega v poznem 17. stoletju napisal, da Nemci niso sposobni ceniti umetnosti in lepote._NEWLINE_Leta 1750 je Baumgarten postal uradni ustanovitelj estetike. V dobi razuma se je Baumgarten skromno zavzemal za to, da naj cenimo pesni\xc5\xa1ke vrednote s tem, da je poudarjal njihovo sorodnost z racionalno popolnostjo._NEWLINE_Herder je Baumgartnerjevo definicijo pesmi: \xc2\xbbOratio sensitiva perfecta est poema.\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbPesem je popolna, \xc4\x8dutom ustrezna izjava.\xc2\xab) povzdvigoval kot najbolj\xc5\xa1o na svetu._NEWLINE_Prav Baumgartenu pa lahko v glavnem tudi pripisujemo dana\xc5\xa1njo rabo subjektivnega in objektivnega, \xc4\x8deprav se ta za\xc4\x8denja \xc5\xbee pri Leibnizu.'