b'\n_START_ARTICLE_\nSilikat\n_START_PARAGRAPH_\nSilikati so soli in estri ortosilicijeve kisline H\xe2\x82\x84SiO\xe2\x82\x84 (SiO\xe2\x82\x82\xe2\x80\xa22H\xe2\x82\x82O) in njenih kondenzatov. Vse soli so zgrajene iz tetraedrov (SiO\xe2\x82\x84)\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xbb, ki so med seboj povezani na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Na prosta mesta tetraedrov se lahko ve\xc5\xbeejo kovinski kationi ali hidroksilni OH\xe2\x81\xbb ioni. Silikati z izjemo alkalnih silikatov so netopni v vodi in drugih topilih._NEWLINE_Naravni silikati igrajo v mineralogiji pomembno vlogo, saj mednje spada veliko \xc5\xa1tevilo mineralov. Zemeljska skorja vsebuje ve\xc4\x8d kot 90 odstotkov silikatov, pla\xc5\xa1\xc4\x8d pa je skoraj v celoti sestavljen iz silikatov. Najpogostej\xc5\xa1i silikati v zemeljski skorji so glinenci z udele\xc5\xbebo 50-60 volumskih odstotkov. Drugi pomembni minerali so sljude, gline, amfiboli, pirokseni, granati in olivini._NEWLINE_Kremen (SiO\xe2\x82\x82) se v nem\xc5\xa1ki strokovni literaturi pri\xc5\xa1teva med okside, v anglo-ameri\xc5\xa1ki literaturi pa med silikate.\n_START_SECTION_\nStruktura\n_START_PARAGRAPH_\nVsi silikatni minerali so zgrajeni na enakem principu, tako da jih je mogo\xc4\x8de razmeroma enostavno sistemati\xc4\x8dno urediti. Osnovni gradniki vseh silikatov so tetraedri (SiO\xe2\x82\x84)\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xbb. V ogli\xc5\xa1\xc4\x8dih tetraedra so ioni kisika, ki se zaradi svoje velikosti med seboj dotikajo, v sredini pa je dovolj prostora (tetraedrska vrzel) za relativno majhen ion silicija._NEWLINE_Druga zna\xc4\x8dilnost silikatov je sposobnost kisikovih atomov, da se lahko kompleksno ve\xc5\xbeejo s sosednjimi tetredri, tako da nastanejo razli\xc4\x8dne linearne, cikli\xc4\x8dne, plastne in prostorske strukture._NEWLINE_Silicij je lahko delno zamenjan s kemi\xc4\x8dno podobnim aluminijem. Tak\xc5\xa1na zamenjava se imenuje izomorfna zamenjava, spojine pa alumosilikati. Zaradi zamenjave Si\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xba z Al\xc2\xb3\xe2\x81\xba morajo razliko v naboju nadomestiti drugi pozitivno nabiti ioni (kationi), pri \xc4\x8demer razmerje Al:Si ne sme prese\xc4\x8di vrednosti 1. \xc4\x8cistih aluminatov v naravi ni.\n_START_SECTION_\nSistematika silikatnih mineralov\n_START_PARAGRAPH_\nSilikati v \xc5\xbee omenjenih oblikah tvorijo obse\xc5\xbeno dru\xc5\xbeino mimeralov. Med njimi so velike razlike v kemijski sestavi, kristalni simetriji ter na\xc4\x8dinu vezave in strukturi osnovnih gradnikov. Sistemizacija silikatov temelji na stopnjo polimerizacije tetraedrov (SiO\xe2\x82\x84)\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xbb.\n_START_SECTION_\nAmorfni silikati\n_START_PARAGRAPH_\nOpal je amorfen silicijev dioksid z vgrajeno kristalno vodo (SiO\xe2\x82\x82\xe2\x80\xa2nH\xe2\x82\x82O), zato ga nekateri avtorji uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med oksidne minerale. Iz amorfnega silicijevega dioksida so zgrajene tudi zelo strukturirane lupine kremenastih alg (diatomej) in radiolarij.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija po Kostovu\n_START_PARAGRAPH_\nKlasifikacija po Kostovu temelji predvsem na kemijski sestavi silikata in kristalni strukturi.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nIz silikatov je zgrajen velik del zemeljskih planetov, v majhnih koncentracijah pa so prisotni tudi v vseh vodah. Silikati tvorijo skelete mnogih organizmov, na primer diatomej in radiolarij in nekaterih spu\xc5\xbev.\n_START_SECTION_\nOkrasni in dragi kamni\n_START_PARAGRAPH_\nOto\xc4\x8dni silikati granat, olivin, topaz in cirkon v \xc4\x8disti obliki so cenjeni dragi kamni. Nekatere vrste kremena, na pimer ametist, aventurin, kalcedon, citrin in ahat so priljubljeni okrasni kamni. Okrasni kamni so tudi nekateri glinenci, na primer amazonit, aventurin, labradorit in sodalit. Posebno cenjen drag kamen je smaragd, ki je razli\xc4\x8dek berila.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nSilikati so surovina za proizvodnjo stekla, keramike in pralnih sredstev.'