b'\n_START_ARTICLE_\nRuanda\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i znani prebivalci te regije so pigmejsko ljudstvo Twa. Izpodrinili so jih Hutuji, bantujsko ljudstvo, te pa so v 16. stoletju pokorili od severa doseljeni Tutsiji, ki osnujejo fevdalno monarhijo, na \xc4\x8delo katere postavijo kralja - mwamija._NEWLINE_Kolonialisti pridejo na to ozemlje v drugi polovici 19. stoletja. Po sporazumu na Berlinski konferenci leta 1885 Ruanda skupaj s sosednjim Burundijem preide leta 1890 pod upravo Nem\xc5\xa1ke Vzhodne Afrike, ki obvladuje obmo\xc4\x8dje preko ruandskega kralja. V 1. svetovni vojni obmo\xc4\x8dje okupira Belgija in ga obdr\xc5\xbei tudi po njej kot mandatno ozemlje Lige narodov, imenovano Ruanda - Urundi. Po koncu 2. svetovne vojne ga Zdru\xc5\xbeeni narodi razglasijo za skrbni\xc5\xa1ko ozemlje pod belgijsko upravo. _NEWLINE_Z ohranitvijo doma\xc4\x8de dinastije Belgija obvladuje polo\xc5\xbeaj vse do leta 1959, ko kralj Kigeri V. zahteva na osnovi programa Ruandske narodne zveze (UNAR) neodvisnost dr\xc5\xbeave. Z odvzemom podpore njemu in ve\xc4\x8dinskim Tutsijem uprava da proste roke ve\xc4\x8dinskim Hutujem, ki na parlamentarnih volitvah decembra 1960 zmagajo in prevzamejo oblast. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina januarja 1961 strmoglavi kralja Kigerija V. in razglasi republiko. 1. julija 1962 po odlo\xc4\x8ditvi Zdru\xc5\xbeenih narodov o ukinitvi skrbni\xc5\xa1kega ozemlja Ruanda postane neodvisna dr\xc5\xbeava.\n_START_SECTION_\nUpravna razdelitev dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nRuanda je od leta 2006 upravno razdeljena na 5 provinc (severno, ju\xc5\xbeno, vzhodno, zahodno in provinco mesta Kigali). Pred letom 2006 je bila razdeljena na ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih provinc, vendar je vlada to spremenila z namenom decentralizacije dr\xc5\xbeave, saj tudi centralizacijo vidijo kot eden izmed vzrokov za ruandski genocid, leta 1994.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nDomorodno prebivalstvo sestavljajo tri etni\xc4\x8dne skupine: Hutuji, ki predstavljajo ve\xc4\x8dino prebivalstva, so kmetje iz skupine Bantu; Tutsiji so \xc5\xbeivinorejci, ki so na to podro\xc4\x8dje pri\xc5\xa1li v 15. stoletju in so do leta 1959 predstavljali v fevdalnem sistemu, ki je temeljil na \xc5\xbeivinoreji, vladajo\xc4\x8do kasto. Tretje ljudsvo, Twa, so ostanki najzgodnej\xc5\xa1ih, pigmejskih, naseljencev na tem podro\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo in rastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na geografski polo\xc5\xbeaj bi lahko sklepali, da je rastlinstvo tropski de\xc5\xbeevni gozd, glede na podnebje pa, da je rastlinstvo savana. Kakorkoli v vsakem primeru bi sklepajo\xc4\x8di imeli narobe, saj v Ruandi ve\xc4\x8dinoma uspeva tropski gorski gozd, zna\xc4\x8dilen za nekoliko dvignjena obmo\xc4\x8dja ob ekvatorju. Gorski tropski gozd se od tropskega de\xc5\xbeevnega gozda razlikuje po vi\xc5\xa1ini rastlinskih vrst, pa tudi po raznovrstnosti, saj se vse rastline niso mogle prilagoditi na ni\xc5\xbeje temperature, vi\xc5\xa1jo nadmorsko vi\xc5\xa1ino in manj padavin. Veliko je tudi podrasti, ve\xc4\x8dina vrst pa \xc5\xbeivi tako v gorskem, kot tudi v de\xc5\xbeevnem tropskem gozdu. Gorski tropski gozd predstavlja idili\xc4\x8dno okolje za nekatere \xc5\xbeivalske vrste. \xc5\xbde v sami Ruandi lahko najdemo kar 25\xc2\xa0% vseh afri\xc5\xa1kih primatov, najznamenitej\xc5\xa1a je verjetno gorska gorila, kriti\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeena \xc5\xbeivalska vrsta, saj je v naravi trenutno le \xc5\xa1e okoli 380 primerkov. Ogro\xc5\xbeajo jo vojne, izguba \xc5\xbeivljenjskega okolja, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke bolezni in lov._NEWLINE_\xc5\xbdal je gorskega de\xc5\xbeevnega gozda v Ruandi vse manj, saj ga \xc4\x8dlovek za ekonomi\xc4\x8dne potrebe vedno bolj kr\xc4\x8di. Nekaj upanja pa vendar daje turizem, ki predstavlja zelo dobi\xc4\x8dkonosno panogo, zato bi popolno uni\xc4\x8denje gozda tudi \xc5\xa1kodilo dr\xc5\xbeavi. Posledi\xc4\x8dno so v Ruandi za\xc4\x8deli z za\xc5\xa1\xc4\x8dito nekaterih povr\xc5\xa1in v okviru narodnih parkov. Tak\xc5\xa1en primer je npr._NEWLINE_narodni gozdni park Nyungwe, na JZ dr\xc5\xbeave.'