b'\n_START_ARTICLE_\nSultanat Rum\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nV 1070. letih je pri\xc5\xa1el v zahodni Anatoliji na oblast seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki vojskovodja Sulejman bin Kutalmi\xc5\xa1, daljni sorodnik Malik \xc5\xa0aha I. in biv\xc5\xa1i kandidat za prestol Velikega seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kega cesarstva. Leta 1075 je osvojil bizantinski mesti Nikeja (\xc4\xb0znik) in Nikomedija (\xc4\xb0zmit) in se dve leti kasneje razglasil za sultana neodvisne seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave z glavnim mestom \xc4\xb0znik._NEWLINE_Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki vladar Sirije Tutu\xc5\xa1 I. je leta 1086 v Antiohiji Sulejmana ubil, njegovega sina Kili\xc4\x8d Arslana pa ujel in zaprl. Ko so Kili\xc4\x8d Arslana po Malik \xc5\xa0ahovi smrti leta 1092 osvobodili, je takoj zatem prevzel oblast na o\xc4\x8detovih ozemljih. V prvi kri\xc5\xbearski vojni so ga kri\xc5\xbearji porazili in ga potisnili v ju\xc5\xbeno osrednjo Anatolijo, kjer je ustanovil svojo dr\xc5\xbeavo z glavnim mestom Konya (Ikonium). Leta 1107 je za\xc4\x8del prodirati proti vzhodu. Osvojil je Mosul in \xc5\xa1e istega leta umrl v spopadu z Malik \xc5\xa0ahovim sinom Mehmedom Taparjem._NEWLINE_Drug rumski Seld\xc5\xbeuk, Melik\xc5\xa1ah, ki se ga ne sme zamenjati s sultanom Velikega seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kega sultanata z enakim imenom, je medtem osvojil Konyo in v njej vladal do leta 1116, ko ga je s pomo\xc4\x8djo Dani\xc5\xa1mendov pregnal Kili\xc4\x8d Arslanov sin Mesud I.. Pred Mesudovo smrtjo leta 1156 je sultanat obvladoval skoraj celo osrednjo Anatolijo. Mesudov sin Kili\xc4\x8d Arslan II. je od zadnjega Dani\xc5\xa1menda osvojil \xc5\xa1e preostalo ozemlje okrog Sivasa in Malatye. Leta 1176 je v bitki pri Miriokefalonu porazil \xc5\xa1e bizantinsko vojsko pod poveljstvom Manuela I. Komnena in zaustavil bizantinski pritisk na osrednjo Anatolijo. V tretji kri\xc5\xbearski vojni so nem\xc5\xa1ki kri\xc5\xbearji porazili Seld\xc5\xbeuke in leta 1190 za nekaj \xc4\x8dasa zasedli Konyo, vendar so si Seld\xc5\xbeuki kmalu opomogli in ponovno utrdili svojo mo\xc4\x8d._NEWLINE_Po smrti zadnjega sultana Velikega seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kega cesarstva To\xc4\x9frula III. leta 1194 so rumski Seld\xc5\xbeuki ostali edini vladajo\xc4\x8di predstavniki dinastije. Najmlaj\xc5\xa1i sin Kili\xc4\x8d Arslana II. Kejhusrev I. je leta 1205 ponovno osvojil Konyo, ki so jo zasedli kri\xc5\xbearji. Med njegovim vladanjem in vladanjem njegovih dveh naslednikov Keykavusa I. in Kejkubada I. je seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ka mo\xc4\x8d v Anatoliji dosegla svoj vi\xc5\xa1ek. Kejhusrevov najpomembnej\xc5\xa1i dose\xc5\xbeek je bil osvojitev sredozemskega pristani\xc5\xa1kega mesta Antalya leta 1207. Njegov sin Kejkavus I. je odvojil Sinop na \xc4\x8drnomorski obali in Trabzonsko cesarstvo je leta 1214 postalo njegov vazal. Podjarmil je tudi armensko Kilikijsko kraljestvo, Alep pa je moral leta 1218 prepustiti al-Kamilu. Kejkubad je v letih 1221 do 1225 nadaljeval z osvajanji ozemelj ob sredozemski obali in v 1220. letih je poslal voja\xc5\xa1ko odpravo preko \xc4\x8crnega morja na Krim. Na vzhodu je porazil Mengu\xc4\x8deke in za\xc4\x8del pritiskati na Ortokide.\n_START_SECTION_\nPropad\n_START_PARAGRAPH_\nKejhusrev II. (1237-1246) je svoje vladanje za\xc4\x8del z osvajanjem ozemelj okrog Diyarbak\xc4\xb1rja ob zgornjem toku Evfrata. Leta 1239 je moral osvajanja prekiniti, ker se je za\xc4\x8dela vstaja anatolskih Turkmenov pod vodstvom priljubljenega pridigarja Baba \xc4\xb0shaka. Po treh letih je vstajo kon\xc4\x8dno zatrl, vendar je medtem izgubil opori\xc5\xa1\xc4\x8de na Krimu, dr\xc5\xbeava in vojska pa sta oslabeli. V tem kriti\xc4\x8dnem obdobju se je moral soo\xc4\x8diti s \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo nevarnostjo, ker so za\xc4\x8deli z vzhoda v dr\xc5\xbeavo vdirati Mongoli. Mongolska vojska je leta 1242 osvojila  Erzurum, leta 1243 pa ga je v bitki pri K\xc3\xb6se Da\xc4\x9fu, gori med Sivasom in Erzincanom, odlo\xc4\x8dilno porazil mongolski vojskovodja Bajd\xc5\xbeu. Po porazu so morali Seld\xc5\xbeuki Mongolom prise\xc4\x8di zvestobo in so postopoma postali njihovi vazali. Sultan je po bitki pobegnil v Antalyo, kjer je leta 1246 umrl. Po njegovi smrti se je za\xc4\x8delo obdobje tripartitne in zatem dualisti\xc4\x8dne oblasti, ki je trajalo do leta 1260._NEWLINE_Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki sultanat so si po Kejhusrevovo smrti razdelili njegovi trije sinovi. Najstarej\xc5\xa1i sin Kejkavus II. (1246-1260) je vladal ozemlju zahodno od reke K\xc4\xb1z\xc4\xb1l\xc4\xb1rmak, mlaj\xc5\xa1a brata Kili\xc4\x8d Arslan IV. (1248-1265) in Kejkubad II. (1249-1257) pa pod mongolsko upravo vzhodno od reke K\xc4\xb1z\xc4\xb1l\xc4\xb1rmak. Oktobra 1256 je Bajd\xc5\xbeu v bitki pri Aksarayu porazil Kejkavusa II. in cela Anatolija je uradno pripadla Mongke Kanu. Leta 1260 je Kejkavus II. pobegnil iz Konye na Krim, kjer je leta 1279 umrl. Kili\xc4\x8d Arslana IV. so leta 1265 usmrtili. Nazivni vladar cele Anatolije je postal Kejhusrev III. (1265-1284), \xc4\x8deprav je bila oblast v resnici v rokah Mongolov ali njihovih vplivnih regentov. _NEWLINE_ _NEWLINE_Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava je za\xc4\x8dela razpadati na manj\xc5\xa1e emirate \xe2\x80\x93 bejluke, ki so se vedno bolj osamosvajali od mongolske in seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ke oblasti. Leta 1277 je mamelu\xc5\xa1ki sultan Bajbar na poziv iz Anatolije napadel in porazil Mongole in za nekaj \xc4\x8dasa sam prevzel oblast v seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kem sultanatu. Ker doma\xc4\x8di oblastniki, ki so ga poklicali v Anatolijo, niso bili pripravljeni braniti svoje dr\xc5\xbeave, se je vrnil v Egipt. V sultanatu so zatem s \xc5\xa1e tr\xc5\xa1o roko ponovno zavladali Mongoli._NEWLINE_Kejhusrev III. je proti koncu svojega vladanja vladal samo \xc5\xa1e na majhnem ozemlju okoli Konye. Njegovo vrhovno oblast je priznavalo samo \xc5\xa1e nekaj bejlukov, na za\xc4\x8detku tudi Osmanov, in seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kih guvernerjev. Sultani so sami sebe \xc5\xa1e vedno imenovali Fahreddin - Ponos islama. Ko so Kejhusreva III. leta 1284 usmrtili, je seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava do\xc5\xbeivljala nove udarce zaradi notranjih sporov. Spori so trajali do leta 1303, ko se je v Kayseriju za sultana razglasil Kejkavusov sin Mesud II.. Mesuda so leta 1307 ubili, kmalu za njim pa \xc5\xa1e njegovega sina Mesuda III.. Za emirja Konye se je takoj razglasil nek daljnji sorodnik seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ke dinastije, katerega so leta 1328 porazili Karamanidi in zasedli njegovo ozemlje._NEWLINE_Monetarna vplivna sfera sultanata je trajala \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa, ker so imeli denar iz seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ke kovnice za trdno valuto. Njihovi kovanci so bili v obtoku \xc5\xa1e celo 14. stoletje in so jih uporabljali tudi Osmanskem cesarstvu.\n_START_SECTION_\nUmetnost in arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nV 12. in 13. stoletju, obdobju med kri\xc5\xbearskimi vojnami in invazijo Mongolov, so v Anatoliji nastala izjemna dela s podro\xc4\x8dja arhitekture in dekorativne umetnosti. Med arhitekturnimi stvaritvami so najbolj zna\xc4\x8dilni in najbolj izstopajo karavanaseraji oziroma hani, ki so bili trgovske postaje in utrdbe za karavane. V seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kem obdobju so v Anatoliji zgradili kak\xc5\xa1nih sto karavanaserajev. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dji karavanaseraj je leta 1229 zgrajeni Sultan Han na cesti med Konyo in Aksarayem, ki meri 3.900 kvadratnih metrov. Iz njega se je kasneje razvilo mesto Sultanhani. Enako ime ima tudi han med mestoma Kayseri in Sivas. Drugod po Tur\xc4\x8diji se je iz hanov razvilo in se po njih imenuje \xc5\xa1e pet mest: Alakahan v Kangalu, Dura\xc4\x9fan, Hekimhan, Kad\xc4\xb1nhan\xc4\xb1, in mestna \xc4\x8detrt Akkale/Akhan v mestu Denizli._NEWLINE_Nekaj posebnega je karavanaseraj v Hekimhanu, ki ima poleg obi\xc4\x8dajnega napisa v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini tudi napisa v armen\xc5\xa1\xc4\x8dini in sir\xc5\xa1\xc4\x8dini. Karavanaseraj je namre\xc4\x8d zgradil zdravnik (hekim) Keykubada I., za katerega pravijo, da je bil po poreklu kristjan, ki je pre\xc5\xa1el v islam. _NEWLINE_Druga znamenitost je naselje Kalehisar v bli\xc5\xbeini starodavnega hetitskega mesta pri Alaci. Naselje je osnoval seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki poveljnik Husameddin Temurlu, ki je po porazu v bitki pri K\xc3\xb6se Da\xc4\x9fu iskal zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Naselje sestavljajo trdnjava, verska \xc5\xa1ola (medresa), stanovanjska \xc4\x8detrt in karavanaseraj. Naselje so v 16. stoletju o\xc4\x8ditno zapustili. V \xc5\xa1estdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je naselje, razen karavanaseraja, raziskal zgodovinar in arheolog Oktay Aslanapa. Med raziskavami je odkril \xc5\xa1tevilne pisne dokumente, ki potrjujejo obstoj \xc5\xbeivahnega naselja. Pomemben je sultanov ukaz (ferman) iz leta 1463 z navodili ravnatelju medrese, naj ne preno\xc4\x8duje v \xc5\xa1oli, pa\xc4\x8d pa v karavanaseraju.'