b'\n_START_ARTICLE_\nKarlo Maslo\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini na Ostro\xc5\xbenem Brdu pri Ilirski Bistrici. Leta 1935 je bil vpoklican v italijansko vojsko. Po italijanskem napadu na Etiopijo je 1936 pobegnil iz vojske in zbe\xc5\xbeal v Jugoslavijo. Po obljubljeni amnestiji aprila 1937 se je vrnil v Italijo, vendar so ga fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne oblasti zaprle in obsodile na zaporno kazen. Kazen je prestajal v Trstu  in voja\xc5\xa1kem zaporu Geata severno od Neaplja. Po odslu\xc5\xbeeni kazni je moral k vojakom, najprej v Bonevento, nato pa v Imperio pri Genovi. Oktobra 1941 je dobil bolni\xc5\xa1ki dopust, med okrevanjem pa je z Ervinom Dolganom 28. oktobra pri Kilov\xc4\x8dah iztiril nem\xc5\xa1ki vlak. To je bila prva partizanska akcija na Primorskem. Novembra 1941 se je vrnil v vojsko, a \xc5\xbee decembra ponovno zbe\xc5\xbeal in se v Brkinih priklju\xc4\x8dil Primorski partizanski \xc4\x8deti. Bil je borec Dolganove skupine, katerega so fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne oblasti lovile in zanj razpisale visoko nagrado. Sodeloval je v bojih na Nanosu, po preureditvi  partizanskih enot 25. aprila 1942 pa je postal komandir Brkinske \xc4\x8dete. Zaradi ve\xc4\x8d uspe\xc5\xa1nih akcij je tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni prefekt na Maslovo glavo razpisal visoko nagrado. Na sodnem procesu v Rimu pa je bil junija 1942 v odsotnosti obsojen na smrt. Naslednje leto je postal komandant 3. bataljona Ju\xc5\xbenoprimorskega odreda, po zdru\xc5\xbeitvi primorskih brigad in odhodu_NEWLINE_Gradnikove brigade v osrednjo Slovenijo pa komandant njenega 2. bataljona. Med nem\xc5\xa1ko ofenzivo se je vrnil na Primorsko. Decembra 1943 je postal komandant Istrskega odreda. Na koncu vojne je bil komandant juri\xc5\xa1nega bataljona 30. divizije in komandant Kosovelove brigade. Po osvoboditvi je delal v kmetijstvu in bil med drugim  upravnik kmetijskega posestva pri Celju.  Karlo Maslo je nosilec partizanske spomenice. Za narodnega heroja je bil imenovan 27. novembra 1953. V narodnoosvobodilni borbi je sodelovalo sedem \xc4\x8dlanov njegove dru\xc5\xbeine. Sestra Kristina je bila prva primorska partizanka.'