b'\n_START_ARTICLE_\nTugo Klasinc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nTugo Klasinc se je v Ljubljani 22. oktobra 1923 rodil mami Idi in o\xc4\x8detu Janku Klasincu. O\xc4\x8de je bil vi\xc5\xa1ji uradnik na \xc5\xbeeleznici, mati pa gospodinja in \xc5\xa1ivilja. Stanovali so v ljubljanski Ro\xc5\xbeni dolini, Tugo pa se \xc5\xa1olal je na Vi\xc4\x8du, na tamkaj\xc5\xa1nji osnovni \xc5\xa1oli, kasneje pa na I. gimnaziji na Vegovi ulici v Ljubljani. V njegovi generaciji so se \xc5\xa1olali tudi nekateri znani Slovenci kot denimo akademski slikar Jo\xc5\xbee Ciuha in pisatelj Andrej Hieng._NEWLINE_\xc5\xbde kot mladega je Tuga vleklo k \xc5\xa1portu. Z desetimi leti je za\xc4\x8del igrati nogomet, ljuba pa mu je bila tudi atletika. Kmalu se je vklju\xc4\x8dil v \xc5\xa0portni klub So\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nPovojno \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj po osvoboditvi Ljubljane, je Tugo s tovari\xc5\xa1i pri\xc5\xa1el domov. Najprej je kon\xc4\x8dal gimnazijo in opravil maturo in si za\xc4\x8del iskati delo. Kljub temu, da je tam delal njegov o\xc4\x8de Janko, pa so mu do slu\xc5\xbebe na \xc5\xbeeleznici pomagali tovari\xc5\xa1i iz \xc4\x8dasov NOB. Zaposlili so ga na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postali Rakovnik in opravil je tudi vse \xc5\xbeelezni\xc4\x8darske izpite. Rad se je pohvalil, da se je nau\xc4\x8dil tudi Morsejeve abecede. A to je bilo zanj vendarle premalo. \xc5\xbdelja po znanju ga je gnala naprej in od\xc5\xa1el je v Beograd \xc5\xa1tudirat na visoko diplomatsko \xc5\xa1olo, kjer je tudi diplomiral.\n_START_SECTION_\nDiplomacija\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani diplomi se je leta 1947 zaposlil na jugoslovanskem Ministrstvu za zunanje zadeve, kjer so Tuga poslali za diplomatskega ata\xc5\xa1eja v Francijo. Najprej v Metz na SV Francije, kjer je bilo takrat veliko jugoslovanskih delavcev zaposlenih v rudniku \xc5\xbeelezove rude in jeklarni. Zato je imela tam Jugoslavija svoj konzulat, ki je urejal vse potrebno za jugoslovanske dr\xc5\xbeavljane. Kmalu pa so Tuga premestili na veleposlani\xc5\xa1tvo v Parizu. Tam je delal do jeseni leta 1950, potem pa zapusti ta poklic in se vrnil v Ljubljano.\n_START_SECTION_\nRadio Ljubljana in Radio Koper\n_START_PARAGRAPH_\nNa ljubljanskem Radiu se je zaposlil kot re\xc5\xbeiser mladinskih oddaj, \xc5\xbee leto kasnje pa je bil poslan v Koper kjer so s kolegi pod vodstvom Lada Poharja ustanovili Radio Koper. Tam je delal kot novinar, re\xc5\xbeiser, voditelj oddaj. Uvedel je oddajo Glasba po \xc5\xbeeljah. Isto\xc4\x8dasno pa je tudi igral in re\xc5\xbeiral v koprskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Tugova ve\xc4\x8dna ljubezen je bil \xc5\xa1port. Bil je med ustanovnimi \xc4\x8dlani nogometnega kluba Koper in zanj nekaj sezon igral v prvi slovenski ligi. Bil pa je tudi tajnik koprskega vesla\xc5\xa1kega kluba Nautilus, kot zaprise\xc5\xbeen novinar pa je dopisoval tudi v beograjski \xc4\x8dasopis Sport._NEWLINE_Leta 1956 ga je tedanji direktor Radia Ljubljana prosil naj se vrne v Ljubljano v pomo\xc4\x8d Dragu Ko\xc5\xa1mrlju in Marjanu Marincu pri urejanju oddaje Veseli ve\xc4\x8der. Z Marincem sta med vojno sodelovala \xc5\xbee v igralski skupini 9.korpusa. Tugo je pogosto pripovedoval, da so imeli pri pripravi razvedrilnih oddaj precej\xc5\xa1nje te\xc5\xbeave zaradi stroge cenzure. Takrat niso bile mo\xc5\xbene nobene \xc5\xa1ale na ra\xc4\x8dun partije in funkcionarjev. Tugo je ve\xc4\x8dkrat pripovedoval, da se je pogosto zgodilo, da so \xc5\xa1efi \xc5\xa1e isti dan, ko bi morala biti na sporedu, zaradi cenzure spremenili skoraj celotno oddajo.'