b"\n_START_ARTICLE_\nThe Course of Empire\n_START_PARAGRAPH_\nThe Course of Empire je serija petih slik, delo angle\xc5\xa1ko-ameri\xc5\xa1kega slikarja Thomasa Cola, ki jih je ustvaril v letih od 1833-36. Delo je znano po tem, da odra\xc5\xbea popularno ameri\xc5\xa1ko mnenje v tistem \xc4\x8dasu, ki je videlo pastoralizem kot idealno fazo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke civilizacije, razvoj v cesarstvo pa je obravnavalo s strahom, saj vodi v pohlep in po\xc5\xbere\xc5\xa1nost, s tem pa neizogibno v propad._NEWLINE_Serijo sestavljajo naslednja dela: The Course of Empire - The Savage State, The Course of Empire - The Arcadian or Pastoral State, The Course of Empire - The Consummation of Empire, The Course of Empire \xe2\x80\x93 Destruction in The Course of Empire \xe2\x80\x93 Desolation._NEWLINE_Delo prikazuje torej rast oz. vzpon in padec nami\xc5\xa1ljenega mesta, ki se nahaja na spodnjem koncu re\xc4\x8dne doline, blizu re\xc4\x8dne delte. Dolina je razpoznavna na vsaki sliki, deloma zaradi nenavadne velike skale, ki se nahaja navidez nestabilno na vrhu hriba, ki gleda proti dolini._NEWLINE_Neposreden vir knji\xc5\xbeevnega navdiha za umetni\xc5\xa1ko serijo je pesnitev Childe Harold's Pilgrimage britanskega pesnika Byrona, in sicer je kot moto slu\xc5\xbeil naslednji verz: \xc2\xbbFirst freedom, then glory; when that fails, wealth, vice, corruption\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSerijo je leta 1833 naro\xc4\x8dil ameri\xc5\xa1ki trgovec Luman Reed za svojo galerijo, vendar ni do\xc4\x8dakal njenega dokon\xc4\x8danja. Leto zatem je na razstavi po\xc5\xbeela veliki uspeh in je pozneje poleg ostale Reedove zbirke postala jedro zbirke v New-York Gallery of Fine Arts. Le-ta je slike podarila organizaciji New-York Historical Society leta 1858.\n_START_SECTION_\nThe Savage State\n_START_PARAGRAPH_\nPrva slika prikazuje dolino iz smeri obale nasproti hriba, v medli svetlobi ob \xc4\x8dasu svitanja po nevihti. Lovec, oble\xc4\x8den v \xc5\xbeivalsko ko\xc5\xbeo, hiti skozi divjino in preganja srno, kanuji veslajo po reki, na nasprotnem bregu reke se na \xc4\x8distini okoli ognja nahaja skupina vigvamov (\xc5\xa1otorov), ki predstavljajo jedro bodo\xc4\x8dega mesta. Slika odra\xc5\xbea \xc5\xbeivljenje severnoameri\xc5\xa1kih domorodcev.\n_START_SECTION_\nThe Arcadian or Pastoral State\n_START_PARAGRAPH_\nDruga slika prikazuje sve\xc5\xbee jutro spomladi ali zgodaj poleti, nebo pa se je razjasnilo. Opazovalna to\xc4\x8dka se je premaknila po reki navzdol, saj se hrib s pe\xc4\x8dino nahaja na levi strani. V daljavi za hribom je opazen razcepljen vrh gore. Ve\xc4\x8dina divjine je bila preurejena v kmetijske povr\xc5\xa1ine s polji in tratami. V ozadju potekajo razli\xc4\x8dne dejavnosti: oranje zemlje, izdelovanje \xc4\x8dolnov, pasenje ovc, plesanje, v ospredju na levi strani pa starej\xc5\xa1i mo\xc5\xbe s palico verjetno izrisuje geometrijski problem. Na strmi pe\xc4\x8dini blizu brega reke stoji megalitski tempelj, iz katerega se dviga dim, verjetno zaradi \xc5\xbertvenih daritev. Slika odra\xc5\xbea idealizirano, predurbano Anti\xc4\x8dno Gr\xc4\x8dijo.\n_START_SECTION_\nThe Consummation of Empire\n_START_PARAGRAPH_\nNa tretji sliki se je opazovalna to\xc4\x8dka premaknila na nasprotni breg, pribli\xc5\xbeno na mesto \xc4\x8distine, prikazana na prvi sliki. Prikazan je veli\xc4\x8dasten poletni dan opoldne. Oba bregova sta prekrita z zgradbami s stebri iz marmorja, katerih stopnice se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo v reko. Megalitski tempelj se je spremenil v velikansko kupolasto zgradbo, ki dominira na bregu. Ustje reke varujeta dva svetilnika, na odprto morje pa plujejo jadrnice z latinskimi jadri. Vesela mno\xc5\xbeica se zgrinja na balkone in terase, medtem ko kralj ali zmagoslavni general, oble\xc4\x8den v \xc5\xa1krlatno haljo, pre\xc4\x8dka most, ki povezuje bregova reke, med parado zmage. V ospredju so umetni\xc5\xa1ko izdelana vodna fontana, iz katere priteka voda v curkih. Slika se v splo\xc5\xa1nem nana\xc5\xa1a na \xc4\x8das vrhunca Anti\xc4\x8dnega Rima.\n_START_SECTION_\nDestruction\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetrta slika je naslikana skorajda iz enake perspektive, \xc4\x8deprav je opazovalna to\xc4\x8dka premaknjena malo nazaj, na sredino reke, da je umetnik lahko zajel \xc5\xa1ir\xc5\xa1i pogled na dogajanje. Trenutno se odvija obleganje in ru\xc5\xa1enje mesta, medtem ko v daljavi divja velikanski vihar. Po vsej verjetnosti je flota sovra\xc5\xbenikov premagala obrambo mesta, priplula do bregov reke ter za\xc4\x8dela za\xc5\xbeigati zgradbe in pobijati prebivalce. Most med bregovoma je poru\xc5\xa1en, improviziran leseni most med podrtima koncema pa popu\xc5\xa1\xc4\x8da pod te\xc5\xbeo vojakov in civilistov. V ospredju na desni strani se nahaja kip neznanega heroja brez glave, ki \xc5\xa1e vedno stoji s telesom, nagnjenim naprej, v negotovo prihodnost, kar je reminiscenca lovca iz prve slike. Scena verjetno prikazuje vandalsko oplenjenje Rima leta 455.\n_START_SECTION_\nDesolation\n_START_PARAGRAPH_\nPeta in zadnja slika prikazuje rezultat uni\xc4\x8denja leta zatem. Vidni so ostanki mesta ob zahajajo\xc4\x8dem dnevu. Pokrajina se je za\xc4\x8dela preobra\xc5\xbeati nazaj v divjino; viden ni nobene \xc4\x8dlovek, ostanki zgradb pa se dvigujejo med drevesi, grmi in ostalim. V ozadju stojita poru\xc5\xa1ena svetilnika, vidni pa so tudi loki poru\xc5\xa1enega mosta in stebri templja. Osamljen steber v ospredju sedaj slu\xc5\xbei kot gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8de za ptice. Son\xc4\x8dni vzhod na prvi sliki je tukaj prezrcaljen kot vzhod Meseca, katerega medlo svetlobo odbija gladina reke, medtem kot steber odbija poslednje \xc5\xbearke son\xc4\x8dnega zahoda."