b'\n_START_ARTICLE_\nHidroelektrarna Fala\n_START_SECTION_\nReka Drava pred izgradnjo Hidroelektrarne Fala\n_START_PARAGRAPH_\nPred izgradnjo hidroelektrarne Fala, ki se je za\xc4\x8dela leta 1913, je bil re\xc4\x8dni tok Drave po vsej dol\xc5\xbeini reke neoviran. Iz obmo\xc4\x8dij, bogatih z lesom, je po njej potekala splavarska transportna pot skozi Podravje v Podonavje in naprej proti \xc4\x8crnemu morju saj je bila pred zgraditvijo \xc5\xbeeleznice edina, kasneje pa \xc5\xa1e vedno najcenej\xc5\xa1a transportna pot za les in drugo blago. Prav zato je bilo graditeljem s koncesijsko pogodbo nalo\xc5\xbeeno, da morajo omogo\xc4\x8diti neoviran prehod splavov skozi obmo\xc4\x8dje elektrarne (v tedanjem \xc4\x8dasu se je od pomladi do zgodnje jeseni po reki spustilo tudi do dvajset splavov dnevno), s po 90 do 100 m3 lesa vsak._NEWLINE_V desnem obre\xc5\xbenem zidu sta bili zato zgrajeni ribja steza in dvokomorna splavnica za splave \xc2\xbbflose\xc2\xab. Vsaka komora je bila dolga 35 in \xc5\xa1iroka 7 m. Zaprta je bila z drsnimi zapornicami na elektri\xc4\x8dni pogon. Prepu\xc5\xa1\xc4\x8danje enega splava je trajalo 20 minut. K splavnici je splav privlekel poseben vla\xc4\x8dilec.\n_START_SECTION_\nHidroelektrarna Fala\n_START_PARAGRAPH_\nHidroelektrarna Fala, prva  elektrarna na Dravi je bila namenjena, da bi z elektri\xc4\x8dno energijo oskrbovala podjetja v Gradcu in njegovi okolici, \xc5\xa1ele pozneje pa tudi v Mariboru. Pobudnik gradnje je bila \xc5\xa0tajerska elektri\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba katere za\xc4\x8detki segajo v leto 1902 ko je bila ustanovljena elektrarna v Lebringu na Muri. Leta 1910 sta se delni\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi Elektrarna Lebring in Elektrarna Peggau-Deutschfeistriz zdru\xc5\xbeili v novo podjetje \xc5\xa0tajersko elektri\xc4\x8dno dru\xc5\xbebo (nem\xc5\xa1ko Steierm\xc3\xa4rkische Elektrizit\xc3\xa4tsgesellschaft - kratko StEg). Med letoma 1911 in 1912 je podjetje StEG iskalo najbolj\xc5\xa1o mo\xc5\xbeno lokacijo za gradnjo nove HE. Ugotovili so, da bi bilo najprimernej\xc5\xa1e mesto za zajezitev Drave lokacija ob starem falskem gradu._NEWLINE_StEg je zaprosil za podelitev vodnih pravic in gradbene koncesije. \xc5\xa0tajersko de\xc5\xbeelno namestni\xc5\xa1tvo v Gradcu je 28. decembra 1912 podelilo StEG-u vodno pravno koncesijo z veljavnostjo 60 let. Poljedelsko ministrstvo na Dunaju  je to koncesijo potrdilo z odlo\xc4\x8dbo z dne 28. julij 1913. Koncesija je bila tako veljavna do leta 1973. S tem so bile podane vse pravne pdlage za za\xc4\x8detek gradnje._NEWLINE_Za gradbena dela je StEG najel Avstrijsko dru\xc5\xbebo za prometne in pogonske naprave. Leta 1913 so se za\xc4\x8dela gradbena dela. Za\xc4\x8detek 1. svet. vojne je dela na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8du elektrarne zaustavil. Mnogo delavcev je bilo vpoklicanih. Z deli so  nadaljevali novembra 1913, vendar pa so bila do leta 1916 zelo upo\xc4\x8dasnjena. Toda ustanovitev  tovarne elektrod na Blejski Dobravi, elektrokemi\xc4\x8dnih zavodov v Bistrici pri Tr\xc5\xbei\xc4\x8du in tovarne za proizvodnjo karbida in du\xc5\xa1ika v Ru\xc5\xa1ah je dala gradnji nov zagon. Zaradi nuje, da bi bila elektrarna kon\xc4\x8dana do poletja 1918, so gradbenemu vodstvu kot pomo\xc4\x8d dodelili tudi vojne ujetnike in ves potrebni material. 6. maja 1918 so poskusno za\xc4\x8deli delovati prvi trije agregati, 9. maja \xc4\x8detrti in 23. \xc5\xa1e peti agregat._NEWLINE_Nova elektrarna je bila za tiste \xc4\x8dase pravi \xc4\x8dude\xc5\xbe tehnike in sodobne opreme. Preko struge je bil zgrajen mogo\xc4\x8den jez s petimi odprtinami. Mogo\xc4\x8dni stebri med njimi so bili povezani z betonskim mostom, preko katerega je bil speljan tir za prevoz najve\xc4\x8djih delov strojne in elektri\xc4\x8dne opreme, obenem pa je slu\xc5\xbeil tudi kot most preko Drave. Na levem bregu je bila zgrajena velika strojna dvorana s prostorom za sedem agregatov, z lo\xc4\x8denim bazenom za dotok turbinske vode._NEWLINE_Falska preto\xc4\x8dna elektrarna spada med klasi\xc4\x8dne vodne elektrarne. V \xc4\x8dasu izgradnje je prestavljala eno najmodernej\xc5\xa1ih tovrstnih naprav v srednji Evropi. Agregati so bili zgrajeni z vodoravnimi osmi, saj so \xc5\xa1ele po letu 1916 pri\xc4\x8deli uporabljati nove Kaplanove turbine z vertikalnimi osmi._NEWLINE_Dotok vode k turbinam je bil oddvojen od glavnega jezu. Vodo k turbinam so speljali iz posebnega bazena, v katerega je voda dotekala iz zajezitvenega jezu. Pred naplavinami in ledenimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami je bil bazen zavarovan z betonsko steno. Celotna zgradba elektrarne je zgrajena iz \xc5\xbeelezobetona. Desno od strojnice se je nadaljeval jez s preto\xc4\x8dnimi polji. _NEWLINE_Elektrarna je bila opremljena s sedmimi Francisovimi turbinami s horizontalno osjo.  Prve \xc5\xa1tiri turbine je izdelala tovarna Escher Wyss v \xc5\xa0vici, ostale pa strojna tovarna Leobersdorf. Vsaka turbina je imela dve zapornici in dve doto\xc4\x8dni komori. V strojnici je bilo 5 agregatov z nazivno mo\xc4\x8djo 5.200 kVA in dva s 8.700 kVA. Letna proizvodnja zmogljivost HE je bila izra\xc4\x8dunana na 220 milijonov kWh pri in\xc5\xa1talirani mo\xc4\x8di 36.750 kW (50.000 KM) in povpre\xc4\x8dnem letnem pretoku (skozi vse turbine) 365 m\xc2\xb3/sek. Ob 80-letnici HE Fala je bila 1998 sve\xc4\x8dana otvoritev urejenega dela stare HE, ki je sedaj del kulturne tehni\xc5\xa1ke dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nElektrarna ohranja tehni\xc5\xa1ko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\nElektrarna Fala je ohranila del elektrotehni\xc5\xa1ke opreme iz \xc4\x8dasa njenega nastanka, ki danes slu\xc5\xbei kot Tehni\xc5\xa1ki muzej. Ohranjena je stara dvojna Francisova turbina s centrifugalnim turbinskim regulatorjem, ki s hidravli\xc4\x8dnim sistemom regulira hitrost vrtenja in koli\xc4\x8dino vode, ki priteka v turbino, ter sinhronski generator najstarej\xc5\xa1ega tipa, skupaj z njimi pa tudi nadzorna plo\xc5\xa1\xc4\x8da in stikalni del.'