b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0panski surrealizem\n_START_SECTION_\nLuis Bu\xc3\xb1uel\n_START_PARAGRAPH_\nLuis Bu\xc3\xb1uel je \xc5\xa1panski filmski ustvarjalec, ki deluje v \xc5\xa0paniji, Franciji in Mehiki. Ozna\xc4\x8dujejo ga za \' moralista, revolucionarja in surrealisti\xc4\x8dno vodjo\'. Njegovo najbolj znano delo Andaluzijski pes pa kot \' najbolj znan kratek film vseh \xc4\x8dasov\'. Pisatelj Octavio Paz je njegovo delo ozna\xc4\x8dil za \' poroko filmske podobe s pesni\xc5\xa1ko podobo, ki skupaj tvorita novo realnost... \xc5\xa1kandalozno in subverzivno\'. Ustvarja od leta 1920 pa vse do leta 1970. Njegova specifika je pestrost njegovega ustvarjanja, saj zajema dva kontinenta, tri jezike in mnogo razli\xc4\x8dnih filmskih \xc5\xbeanrov ( dokumentarni film, eksperimentalni film, glasbeni film, komedija, fantazijski film, vestern... )._NEWLINE_Leta 1917 je za\xc4\x8del obiskovati Univerzo v Madridu, kjer je najprej \xc5\xa1tudiral agronomijo in nato industrijski in\xc5\xbeeniring in kon\xc4\x8dno pre\xc5\xa1el na filozofijo. Razvil je zelo tesno razmerje s slikarjem Salvadorjem Dalijem in pesnikom Federico Garcio Lorco. Tako so s tremi prijatelji, ki so jedro \xc5\xa1panske nadrealisti\xc4\x8dne avantgarde postali znani kot \xc4\x8dlani "La Generaci\xc3\xb3n del 27". Bu\xc3\xb1uel je bil \xc5\xa1e posebej povezan z Lorco, kar kasneje tudi sam zapi\xc5\xa1e v svoji avtobiografiji. V \xc5\xa1tudentskih letih je Bu\xc3\xb1uel postal uspe\xc5\xa1en hipnotizer. Pogosto je vztrajal, da je gledanje filmov neke vrste hipnoza._NEWLINE_Leta 1925 se preseli v Pariz, kjer v naslednjih letih med drugim ustvari dva filma\xc2\xa0: Andaluzijski pes (1929) in L\'\xc3\x82ge d\'or (1930), ki sta v svetu pustila mo\xc4\x8den vtis. Andaluzijski pes je 16-minutni kratki film, ki ga posname s Salvadorjem Dal\xc3\xadjem. Film, ki ga financira Bu\xc3\xb1uelova mati, je sestavljen iz vrste presunljivih podob frojdovske narave, ki med seboj nimajo smiselne povezave. Film je v nasprotju s pri\xc4\x8dakovanji po\xc5\xbeel pravo navdu\xc5\xa1enje francoske dru\xc5\xbebe in se \xc5\xa1e danes redno predvaja v filmskih dru\xc5\xa1tvih. Slab\xc5\xa1i odziv je prejel film L\'\xc3\x82ge d\'or , ki ga je ustvaril skupaj z Dalijem. Bu\xc3\xb1uel, ki je bil zagri\xc5\xbeen levi\xc4\x8dar, je \xc5\xbeelel namerno spodkopati vse bur\xc5\xbeoazne ustanove, medtem ko je Dal\xc3\xad, ki je po nekem \xc4\x8dasu vseeno podprl \xc5\xa1panskega nacionalisti\xc4\x8dnega diktatorja Francisa Franca in druge osebnosti evropske aristokracije, \xc5\xbeelel zgolj povzro\xc4\x8diti \xc5\xa1kandal skozi uporabo razli\xc4\x8dnih anti-katoli\xc5\xa1kih podob. Film je bil ozna\xc4\x8den za napad na katoli\xc5\xa1ko vero. Toda to Bu\xc3\xb1uela ni ustavilo. Eno leto kasneje (1931) se preseli v \xc5\xa0panijo, ki je takrat postala obmo\xc4\x8dje politi\xc4\x8dnih in dru\xc5\xbebenih pretresov ter intenzivnega in krvavega preobrata. Takrat se je zelo navdu\xc5\xa1il nad politiko in idejami, ki so bile povsod v \xc5\xa0paniji pred dr\xc5\xbeavljansko vojno in se pridru\xc5\xbeil komunisti\xc4\x8dni partiji \xc5\xa0panije (PCE). To dejanje kasneje zanika. Leta 1933 ustvari film Las Hurdes: Tierra Sin Pan (angle\xc5\xa1ki naslov: Land Without Bread or Unpromised Land), 27 minutni dokumentarni film. Las Hurdes so prepovedale tri zaporedne republikanske vlade, med drugim tudi Franco. To je film, ki \xc5\xa1e vedno \xc5\xa1okira gledalca in je ozna\xc4\x8den kot "nadrealisti\xc4\x8dni dokumentarec". Leta 1938 se preseli v ZDA , leta 1946 pa v Mehiko. Tematike s katerimi se ukvarja so\xc2\xa0: spolna patologija (\xc3\x89l , Ensayo de un crimen, Abismos de pasi\xc3\xb3n), uni\xc4\x8dujo\xc4\x8di u\xc4\x8dinki neskon\xc4\x8dnega ma\xc4\x8dizma ( El Bruto, El r\xc3\xado y la muerte), zameglitev fantazije in resni\xc4\x8dnosti (Subida al cielo, La ilusi\xc3\xb3n viaja en tranv\xc3\xada), polo\xc5\xbeaj \xc5\xbeensk v kulturi, v kateri prevladujejo mo\xc5\xa1ki (Susana, La hija del enga\xc3\xb1o, Una mujer sin amor) in absurdnost verskega \xc5\xbeivljenja. Njegov zadnji film je That Obscure Object of Desire, ki ga ustvari leta 1977.\n_START_SECTION_\n\xc3\x93scar Dom\xc3\xadnguez\n_START_PARAGRAPH_\nDom\xc3\xadnguez je za\xc4\x8del slikati kot otrok, da bi s pomo\xc4\x8djo umetnosti pobegnil otro\xc5\xa1ki bolezni, ki ga je pustila z deformiranim obrazom in telesom. Po \xc5\xa1tudiju Pablo Picassa ga nadrealizem mo\xc4\x8dno zaznamuje in Dominguez odide v Pariz, kjer se \xc5\xa1e bolj vklju\xc4\x8di v gibanje. Njegove najbolj znane slike so avtoportreti, ki prikazujejo njegove deformacije s pomo\xc4\x8djo nadrealisti\xc4\x8dnih tehnik. Pogosto je uporabil tehniko \'dekalkomanije\', ki so jo ustvarili Rusi. Na \xc5\xbealost je leta 1957 Dom\xc3\xadnguez storil samomor. V kadi si je prerezal \xc5\xbeile. Veliko njegovih nadrealisti\xc4\x8dnih del prikazuje prav njegovo telo z razrezanimi zapestji in krvjo, ki kaplja iz njegovih \xc5\xbeil.\n_START_SECTION_\nEsteban Franc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot mnogo drugih \xc5\xa1panskih surrealisti\xc4\x8dnih umetnikov, tudi Esteban odide v Francijo, da bi raziskali gibanje, ki ga vodi Andr\xc3\xa9 Breton. Prav tako je bil nekaj \xc4\x8dasa v romanti\xc4\x8dni zvezi z Remedios Varo Urango. Njegove slike so zelo barvite in prikazujejo abstraktne pokrajine s stvarmi, ki tja ne spadajo. Tako na njegovi sliki Wire Fences ne najdemo zgolj \xc5\xbeice, temve\xc4\x8d tudi divje morje in morska bitja.\n_START_SECTION_\nEduardo Chillida\n_START_PARAGRAPH_\nChillida je nogometa\xc5\xa1, ki se po hudi po\xc5\xa1kodbi ni mogel ve\xc4\x8d ukvarjati s \xc5\xa1portom. Na za\xc4\x8detku se ukvarja z arhitekturo, potem pa se preseli v Pariz, da bi nadaljeval z umetnostjo. V svojih delih uporablja omet in glino. Kasneje pa tem materialom doda \xc5\xa1e \xc5\xbeelezo in alabaster. Njegova dela kmalu postanejo svetovno znana. Danes ima Chillida \xc5\xa1tevilne javne spomenike in skulpture na ve\xc4\x8d kontinentih. \xc4\x8ceprav so njegove mojstrovine v glavnem abstraktne in imajo element nadrealizma, se je Chillida ozna\xc4\x8deval za realista.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dne ideje\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo surrealisti\xc4\x8dnih umetnikov in literatov gleda na svoje delo kot izra\xc5\xbeanje filozofskih idej skozi njihove umetnine. Voditelj Andr\xc3\xa9 Breton je jasno zagovarjal nadrealizem kot vrh vseh revolucionarnih gibanj. V navezavi na \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno je nadrealisti\xc4\x8dna kultura postala simbol levi\xc4\x8darske usmeritve in republike. Na nek na\xc4\x8din nadrealizem lahko razumemo kot odsev politi\xc4\x8dnega in kulturnega razvoja v tridesetih letih 20. stoletja v \xc5\xa0paniji. Nadrealisti\xc4\x8dna dela Andaluzijskih slikarjev so postala satiri\xc4\x8den prikaz vsebine vojne. \xc4\x8ceprav sta imela oba umetnika (Dali in Picasso) zelo druga\xc4\x8dne ideje o nadrealizmu, sta oba opisala vojno kot groteskno, nerazumljivo, nasilno in drzno, kar je vsekakor odra\xc5\xbealo dr\xc5\xbeavljansko vojno. Dal\xc3\xad je kasneje podprl kapitalizem in fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno diktaturo Francisa Franca, zato se v tem pogledu ne more re\xc4\x8di, da predstavlja nadrealizem. Breton in njegovi sodelavci so menili, da je s tem izdali nadrealizem. Benjamin P\xc3\xa9ret, Mary Low in Juan Brea so se med \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno tudi pridru\xc5\xbeili komunisti\xc4\x8dni politi\xc4\x8dni stranki POUM, ki je delovala med vojno.\n_START_SECTION_\nVpliv v \xc5\xa0paniji\n_START_PARAGRAPH_\nRes je, da se ve\xc4\x8dina najbolj znanih surrealisti\xc4\x8dnih del ustvari izven \xc5\xa0panije, toda ideje se \xc5\xa1irijo in precej hitro dose\xc5\xbeejo tudi \xc5\xa0panijo, saj niso prisotne zgolj v nadrealisti\xc4\x8dnih revijah, temve\xc4\x8d tudi v sami literaturi (Alfar, L\'Amic des Arts, Helix, La Gaceta literaria in Gaceta de Arte) in vsesplo\xc5\xa1no prisotne v intelektualnih in nacionalnih umetni\xc5\xa1kih krogih. Tako se mo\xc4\x8den vpliv umetnikov kot so Salvador Dal\xc3\xad, Joan Mir\xc3\xb3 in Pablo Picasso opazi pri mnogih \xc5\xa1panskih ustvarjalcih. \xc3\x81ngel Ferrant tako nadaljuje z idejo o poeziji najdenih predmetov, ki jo je za\xc4\x8del Mir\xc3\xb3 v dvajsetih letih. Palencia zelo jasno uporablja besednjak Picassa v liti\xc4\x8dnih oblikah. Juan Ismael in \xc3\x81ngel Planells pa nadaljujeta z idejami o uporabi jedrske ikonografije. Prav tako pa pomemben vpliv Andr\xc3\xa9ja Bretona, Paul \xc3\x89luarda, Benjamina P\xc3\xa9reta in Andr\xc3\xa9ja Massona med leti, ki jih pre\xc5\xbeivi v \xc5\xa0paniji ni mogo\xc4\x8de zanikati. Vsi zgoraj navedeni ustvarjalci so kot nekak\xc5\xa1en zagon \xc5\xa1panskega nadrealizma. Po besedah Garc\xc3\xada de Carpi, nadrealizem, "ni zgolj vzbudil oblik izra\xc5\xbeanja, ki so bile alternativne obi\xc4\x8dajnim praksam slikarstva, kiparstva, kola\xc5\xbea, fotomonta\xc5\xbee, temve\xc4\x8d je bil tudi prvi, ki je prinesel temo umetnost v ospredje". Tako nadrealizem tudi postane ena izmed poti za izra\xc5\xbeanje drame, grozot in nesre\xc4\x8d, ki se pojavijo ob izbruhu dr\xc5\xbeavljanske vojne in izraz revolucionarnih idej. To lahko opazimo pri naslednjih ustvarjalcih\xc2\xa0: Luis Fern\xc3\xa1ndez, Antonio Rodr\xc3\xadguez Luna, Antoni Garc\xc3\xada Lamolla in Mir\xc3\xb3. Na \xc5\xbealost pa je ta praksa povzro\xc4\x8dila izgnanstvo \xc5\xa1tevilnih umetnikov.'