b'\n_START_ARTICLE_\nAntiklerikalizem\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska revolucija, \xc5\xa1e posebej Jakobinsko obdobje, je izgnala 30000 klerikov in stotine usmrtila. _NEWLINE_Napoleon Bonaparte je potem, ko se je pape\xc5\xbe pridru\xc5\xbeil proti-revolucionarnim silam, napadel Italijo. Kamor so pri\xc5\xa1le Napoleonove vojske, so razpustili samostane in podr\xc5\xbeavili cerkvene posesti. _NEWLINE_V letih 1881\xe2\x80\x931882 je bilo pod vlado Jules Ferryja v Franciji uzakonjeno obvezno nekonfesionalno javno \xc5\xa1olstvo. _NEWLINE_Po Prvi svetovni vojni so politiki katoli\xc5\xa1ke desne provinience za\xc4\x8deli sprejemati francoski sekularizem.\n_START_SECTION_\nAvstroogrska\n_START_PARAGRAPH_\nV avstro-slovanskem delu monarhije je jo\xc5\xbeefinizem razpustil 500 od 1188 samostanov in dodatnih 100 v ogrskem delu ter leta 1783 poleg cerkvene uvedel \xc5\xa1e civilno poroko.\n_START_SECTION_\nItalija\n_START_PARAGRAPH_\nAntiklerikalizem je v Italiji usmerjen predvsem zoper absolutizem Pape\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav, ki so izgubile veliko mo\xc4\x8di ob zdru\xc5\xbeitvi dr\xc5\xbeavic v enotno Italijo. Pape\xc5\xbe je dolgo prepovedoval katolikom udele\xc5\xbebo v javnem \xc5\xbeivljenju Kraljevine Italije, ki je zasedla vsa pape\xc5\xa1ka ozemlja razen Vatikana. Nasprotja med Pape\xc5\xbeem in Kraljevino Italijo so prenehala \xc5\xa1ele, ko je Benito Mussolini, ki je za zru\xc5\xa1itev politi\xc4\x8dnega pluralizma in fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno diktaturo potreboval zaveznika in ga na\xc5\xa1el v Pape\xc5\xbeu. _NEWLINE_\xc5\xa0ele v 1980-ih letih je socialist Bettino Craxi odvzel Rimsko-katoli\xc5\xa1ki cerkvi status "uradne cerkve", ki ga je Pape\xc5\xbe dobil v zameno za podporo Mussoliniju.\n_START_SECTION_\nArgentina\n_START_PARAGRAPH_\nPo argentinski ustavi iz leta 1853, po kateri je bil predsednik dr\xc5\xbeave lahko le katoli\xc4\x8dan, je bila med ustavnimi nalogami kongresa katolizacija domorodnih prebivalcev, kar se je spremenilo leta 1880 z novo ustavo, ki je laicizirala dr\xc5\xbeavo. Med kleriki, ki so se v boju proti spremembam zdru\xc5\xbeili z desnim politi\xc4\x8dnim polom v Katoli\xc5\xa1ki nacionalizem, in liberalci je trajal konflikt do leta 1940. Tega leta je Juan Per\xc3\xb3n katolicizmu v dr\xc5\xbeavi deloma povrnil politi\xc4\x8dno vlogo in jo posku\xc5\xa1al znova odvzeti klerikom leta 1954, zaradi \xc4\x8desar so ga kleriki izb\xc4\x8dili iz cerkve, naveza med kleriki in generali pa je izvedla dr\xc5\xbeavni udar._NEWLINE_Leta 1983, po koncu strahovlade voja\xc5\xa1ke hunte, je novi predsednik Ra\xc3\xbal Alfons\xc3\xadn posku\xc5\xa1al znova lo\xc4\x8diti dr\xc5\xbeavo od cerkvene oblasti.\n_START_SECTION_\nPortugalska\n_START_PARAGRAPH_\nPo padcu monarhije leta 1910 v republikanski revoluciji je portugalska dr\xc5\xbeava podr\xc5\xbeavila posesti v lasti portugalske katoli\xc5\xa1ke cerkve. Iz dr\xc5\xbeave so bili izgnani redovi, ki pa so bili nekateri znova dovoljeni od leta 1917 dalje.\n_START_SECTION_\nKatalonija\n_START_PARAGRAPH_\nKot ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje za podporo \xc5\xa1panske katoli\xc5\xa1ke cerkve absolutisti\xc4\x8dnemu re\xc5\xbeimu Ferdinanda VII je bilo v Kataloniji ubitih 20 \xc5\xa1panskih klerikov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panija\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa0panski dr\xc5\xbeavljanski vojni, v kateri je ve\xc4\x8dina katoli\xc5\xa1kih klerikov podpirala Frankiste, je bilo ubitih trinajst \xc5\xa1kofov in 6832 klerikov.\n_START_SECTION_\nSovjetska zveza\n_START_PARAGRAPH_\nV Sovjetski zvezi so po Bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ki revoluciji v prvih petih letih usmrtili 28 \xc5\xa1kofov in 1200 duhovnikov.'