b'\n_START_ARTICLE_\nSarisa\n_START_PARAGRAPH_\nSarisa (gr\xc5\xa1ko: \xcf\x83\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xcf\x83\xce\xb1 [sarisa]), 4-7 m dolga sulica, ki jo je uvedel makedonski kralj Filip II.. Uporabljala se je v tradicionalni voja\xc5\xa1ki formaciji makedonski falangi kot zamenjava za 2-3 m dolg dori. Uporabljala se je skozi celo bizantinsko obdobje.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nDrog sarise je bil izdelan iz \xc5\xbeilavega in pro\xc5\xbenega drenovega lesa. Oro\xc5\xbeje je bilo zelo masivno, saj je 4,5 m dolga sarisa tehtala pribli\xc5\xbeno 4,5 kg, 5,5 m dolga pa skoraj 7 kg. Sulica je imelo \xc5\xbeelezno konico v obliki lista in bronasto zadnjo konico, ki se lahko zasadila v tla in ustavila napad nasprotnikovih vojakov. Zadnja konica je slu\xc5\xbeila kot protiute\xc5\xbe, \xc4\x8de se je prednja konica zlomila pa tudi za bojevanje._NEWLINE_Dolgo in tanko oro\xc5\xbeje so morali vojako dr\xc5\xbeati z obema rokama, zato so lahko nosili samo 60 cm dolg \xc5\xa1\xc4\x8dit (pelta), obe\xc5\xa1en okoli vratu, ki je pokrival levo ramo. Sulica je bila sestavljena iz dveh delov, na sredini spojenih z bronasto cevjo. Oro\xc5\xbeje je bilo zaradi velike dol\xc5\xbeine u\xc4\x8dinkovito samo proti hoplitom in vojakom, ki so bili oboro\xc5\xbeeni s kraj\xc5\xa1im oro\xc5\xbejem. Sarisa je bila izven trdno strnjene falange neuporabna in nerodna za prena\xc5\xa1anje na pohodih.\n_START_SECTION_\nTaktika\n_START_PARAGRAPH_\nZa skladno delovanje falange je bilo potrebno zapleteno usposabljanje vojakov. Sariso so najprej dvignili v navpi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj, se zasukali in jo nato spustili v vodoraven polo\xc5\xbeaj. Spu\xc5\xa1\xc4\x8danje je povzro\xc4\x8dilo soglasen sik, ki je prestra\xc5\xa1il ilirske gor\xc5\xa1\xc4\x8dake, proti katerim se je na za\xc4\x8detku svojega vladanja bojeval mladi Aleksander Veliki._NEWLINE_Enota falangistov je na pohodih korakala v odprti formaciji, ki je olaj\xc5\xa1aja gibanje. Pred spopadom so se po potrebi prestrojili v strnjeno ali gosto formacijo (synaspismos). Formacija falangistov je ustvarila zid sulic, ki so bile tako dolge, da so celo tiste iz pete vrste segale preko vojakov v prvi vrsti. \xc4\x8ce je nasprotnikovim vojakom uspelo uni\xc4\x8diti prvo vrsto, so pred njimi ostale \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri neokrnjene vrste. Falangisti v zadnjih vrstah so imeli sulice v dvignjenem polo\xc5\xbeaju, da so bile pripravljene na borbo in isto\xc4\x8dasno odbijale nasprotnikove pu\xc5\xa1\xc4\x8dice. Makedonska falanga je bila proti frontalnemu napadu neranljiva, razen proti napadu enake falange. Edini na\xc4\x8din za njeno uni\xc4\x8denje je bil preboj ali obkolitev.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIznajdbo sarise se pripisuje Filipu II., ki je tudi izuril svoje vojake za uporabo tega izjemnega oro\xc5\xbeja. Nova taktika je bila neustavljiva in Filipova Makedonija, ki je bila na za\xc4\x8detku njegovega vladanja krhka dr\xc5\xbeava na obrobju helenskega sveta, je na koncu njegove vladavine obvladovala celo Gr\xc4\x8dijo in Trakijo._NEWLINE_Filipov sin Aleksander je novo taktiko uporabil na pohodu skozi Azijo, osvojil Egipt, Perzijo in Pauravas (severozahodna Indija) in povsod zmagoval. Makedonska falanga je sodelovala v vseh bitkah na za\xc4\x8detku pohoda, tudi v bitki pri Gavgameli, v kateri je s pomo\xc4\x8djo konjenice in peltastov popolnoma uni\xc4\x8dila skitske bojne vozove perzijskega kralja. V kasnej\xc5\xa1i vojnih pohodih je Aleksander postopoma zmanj\xc5\xa1al vlogo falange in sarise, ker je za\xc4\x8del v svojo vojsko vklju\xc4\x8devati azijska oro\xc5\xbeja in vojake, ki niso bili izurjeni v helenisti\xc4\x8dni voja\xc5\xa1ki taktiki._NEWLINE_Sarisa je kljub temu ostala hrbtenica vseh kasnej\xc5\xa1ih helenisti\xc4\x8dnih armad, predvsem armad diadohov. Vi\xc5\xa1ek takti\xc4\x8dnega bojevanja s sariso je bitka pri Rafiji med Selevkidi in Ptolemejem IV., v kateri je samo napad bojnih slonov uspel prebiti nasprotnikovo falango. V nasledstvenih kraljestvih Makedonskega cesarstva so sariso podalj\xc5\xa1ali celo na 6,7 m, vendar so njeno uporabo kmalu opustili in jo skraj\xc5\xa1ali na prej\xc5\xa1njo velikost. Bitke so se pogosto kon\xc4\x8dale z neodlo\xc4\x8denim izidom._NEWLINE_Kasneje je pomanjkljivo urjenje in veliko zana\xc5\xa1anje na falango namesto na kombinirano rabo oro\xc5\xbeij privedlo do dokon\xc4\x8dnega poraza Makedoncev v bitki z Rimljani pri Pidni leta 168 pr. n. \xc5\xa1t.. Eden od vzrokov za hitro poslab\xc5\xa1anje zmo\xc5\xbenosti sarise je bilo tudi opu\xc5\xa1\xc4\x8danje bo\xc4\x8dne za\xc5\xa1\xc4\x8dite falange s konjenico in lahko oboro\xc5\xbeeno pehoto. Falango brez bo\xc4\x8dne za\xc5\xa1\xc4\x8dite je bilo zaradi njene takti\xc4\x8dne neokretnosti lahko uni\xc4\x8diti. Sariso kot glavno oro\xc5\xbeje so postopoma zamenjali razli\xc4\x8dno oblikovani, praviloma kratki me\xc4\x8di. Visoko usposobljene enote, oboro\xc5\xbeene s sariso, je obdr\xc5\xbeal samo Pir Epirski, s pojavom manipla pa je tudi on zmagoval samo z zelo velikimi izgubami.'