b'\n_START_ARTICLE_\nMuzikologija\n_START_PARAGRAPH_\nMuzikolog\xc3\xadja (starogr\xc5\xa1ko \xce\xbc\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x83\xce\xb9\xce\xba\xce\xae: mousik\xc4\x93 - glasba + \xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82: l\xc3\xb3gos - beseda) ali glasbosl\xc3\xb3vje je znanstvena veda, ki preu\xc4\x8duje glasbo. Muzikologijo definiramo preko njenih metod (raziskovanje, znanstvena doslednost, preciznost ipd.) kot znanstveno vedo o glasbi ali preko njenega predmeta prou\xc4\x8devanja kot\xc2\xa0\xc2\xbbpodro\xc4\x8dje znanja, ki ima za svoj predmet raziskave glasbeno umetnost kot fiziolo\xc5\xa1ki, psiholo\xc5\xa1ki, estetski in kulturni fenomen\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nRazvoj muzikologije kot znanosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde anti\xc4\x8dni Grki so h glasbi pristopili na znanstven na\xc4\x8din (Pitagorejci), Platon pa je govoril o glasbi v svojem delu Dr\xc5\xbeava. Boetij je njihovo miselnost ohranil in glasbo vklju\xc4\x8dil med 7 svobodnih umetnosti (septem artes liberales) v kvadrivij, skupaj z aritmetiko, geometrijo in astronomijo. Njegovo delo De institutione musica je imelo velik vpliv na srednjeve\xc5\xa1ko glasbeno teorijo._NEWLINE_Ob koncu 17. stoletja sta duh razsvetljenstva in Descartesova filozofija (racionalizem, dvom) mo\xc4\x8dno vplivala na na\xc4\x8din mi\xc5\xa1ljenja in v vseh vedah spro\xc5\xbeila izpostavljanje empiri\xc4\x8dnosti, \xc4\x8dvrstih dokazov in kriti\xc4\x8dnega mi\xc5\xa1ljenja pred nekriti\xc4\x8dnim sprejemanjem mita in cerkvenih dogem. V Parizu so benediktinci pod vodstvom Jeana Mabillona in Bernarda Montfaucona osnovali latinsko in gr\xc5\xa1ko palaeografijo in diplomatiko. Marin Mersenne je napisal obse\xc5\xbeno in enciklopedi\xc4\x8dno Harmonie universelle (1636\xe2\x80\x937), v kateri je postavil temelje akustike. V tem \xc4\x8dasu znanost o glasbi \xc5\xa1e ni obstajala, glasba je bila le eno podro\xc4\x8dje, v katerega so za\xc5\xa1li nekateri znanstveniki razli\xc4\x8dnih ved._NEWLINE_V 18. stoletju so znanstveniki Joseph Sauveur, Leonhard Euler in Ernst Chladni povsem znanstveno preu\xc4\x8devali zvok in mnogo odkrili na podro\xc4\x8dju akustike in fizike zvoka. Nastali sta prvi veliki knjigi o zgodovini umetne glasbe zahodnega sveta oz. evropske glasbe, ki sta jih napisala John Hawkins in Charles Burney. Glasbeni zgodovinar Johann Nikolaus Forkel je naredil pomemben korak proti samostojni znanosti o glasbi z deloma \xc3\x9cber die Theorie der Musik, insofern sie Liebhabern und Kennern notwendig und n\xc3\xbctzlich ist (1777) in Allgemeine Geschichte der Musik (1788), v katerih je zdru\xc5\xbeil znanja s 5 razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij: fizike zvoka, matematike zvoka, glasbene slovnice, glasbene retorike in glasbene kritike. V delu Allgemeine Litteratur der Musik (1792) pa je dodal \xc5\xa1e znanja s podro\xc4\x8dja zgodovine glasbe. Zelo pomemben je tudi Traktat o harmoniji Jean-Philippa Rameauja._NEWLINE_V 19. stoletju se je za\xc4\x8delo pisati tudi o evropski ljudski glasbi (ne ve\xc4\x8d samo o umetni) in neevropski (predvsem indijski in kitajski) glasbi. Prvo delo, v katerem to zasledimo, je Histoire de la musique Fran\xc3\xa7ois-Josepha F\xc3\xa9tisa. Hermann von Helmholtz in Carl Stumpf pa sta pripomogla k razumevanju psihologije poslu\xc5\xa1anja ter posku\xc5\xa1ala v duhu determinizma jasno in prepri\xc4\x8dljivo razlo\xc5\xbeiti mnoga estetska dejstva, ki so se do tedaj zdela nerazlo\xc5\xbeljiva. V tem \xc4\x8dasu se pojavi tudi nem\xc5\xa1ki izraz Musikwissenschaft (znanost oziroma znanje o glasbi), ki ga prvi\xc4\x8d zasledimo v delu Johanna Bernharda Logierja iz leta 1827 z naslovom System der Musikwissenschaft, uveljavi pa se predvsem v drugi polovici 19. stoletja. Leta 1885 za\xc4\x8dne izhajati revija Vierteljahrsschrift f\xc3\xbcr Musikwissenschaft. V 1. izdaji te revije je bil objavljen slavni \xc4\x8dlanek Guida Adlerja, v katerem je definiral podro\xc4\x8dje, metode in cilje muzikologije (Umfang, Methode und Ziel der Musikwissenschaft), ki v osnovi veljajo \xc5\xa1e danes. Vendar je uporabljal izraz Musikologie v pomenu izraza etnomuzikologija, za muzikologijo pa je rabil izraz Musikwissenschaft. Tako izrazoslovje velja v Nem\xc4\x8diji \xc5\xa1e danes, medtem ko v Franciji izraz musicologie pomeni isto kot v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini Musikwissenschaft. Preko francoskega musicologie smo tudi mi dobili izraz muzikologija. Moderna muzikologija naj bi se za\xc4\x8dela z izdajo glasbe Johanna Sebastiana Bacha v Bach-Gesellschaft ediciji (1851) in z delom Friedricha Chrysanderja Jahrbuch f\xc3\xbcr musikalische Wissenschaft (1865).\n_START_SECTION_\nVeje muzikologije\n_START_PARAGRAPH_\nGuido Adler je v svojem \xc4\x8dlanku z naslovom Umfang, Methode und Ziel der Musikwissenschaft, objavljenem v Vierteljahrsschrift f\xc3\xbcr Musikwissenschaft leta 1885, muzikologijo razdelil na 2 osnovni veji: zgodovinsko oz. histori\xc4\x8dno muzikologijo in sistemati\xc4\x8dno muzikologijo.\n_START_SECTION_\nMuzikologija na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nNa Slovenskem se je muzikologija kot znanost za\xc4\x8dela razmeroma pozno. Medtem ko je drugje po Evropi \xc5\xbee bila univerzitetni predmet \xc5\xa1tudija, v Sloveniji leta 1919 osnovana slovenska univerza v ljubljani ni odprla katedre za muzikologijo. Glasbena zgodovina je tako ostala zgolj predmet na konservatoriju, kjer je leta 1920 dr. Josip Mantuani za\xc4\x8del predavati na nov na\xc4\x8din, ki je temeljil na izvirnem znanstvenem prou\xc4\x8devanju. Po drugi svetovni vojni je pri\xc5\xa1lo je do spoznanja, da tako glasbena zgodovina kot muzikologija spadata med nacionalne znanosti. Na Akademiji za glasbo je bil leta 1945 organiziran znanstveni oddelek s skupinami za glasbeno zgodovino, pedagogiko in narodopisje, leta 1949 pa se je preosnoval v Oddelek za glasbeno zgodovino._NEWLINE_Glasbena akademija kot umetni\xc5\xa1ka u\xc4\x8dna ustanova se je izkazala preozka za znanstveno delo, zato je bil 1962 ustanovljen Oddelek za muzikologijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Za njegovega prvega predstojnika in rednega profesorja je bil povabljen dr. Dragotin Cvetko, po \xc4\x8digar na\xc4\x8drtnem in zelo vztrajnem prizadevanju je do ustanovitve tudi pri\xc5\xa1lo. Z znanstvenim delom si je dotlej \xc5\xbee pridobil mednarodni ugled in je opravil pionirsko delo pri ustvarjanju temeljne literature iz slovenske glasbene zgodovine. Napisal je tri zajetne zvezke z naslovom Zgodovina glasbene umetnosti na Slovenskem (1958-60), prvo slovensko delo te vrste. Novo ustanovljeni oddelek se je osredoto\xc4\x8dil na podro\xc4\x8dje glasbene zgodovine, ob njej pa je sku\xc5\xa1al kolikor mogo\xc4\x8de upo\xc5\xa1tevati druge muzikolo\xc5\xa1ke discipline. Ustrezna prisotnost pedago\xc5\xa1kih in prakti\xc4\x8dnih glasbenih disciplin v \xc5\xa1tudijskem programu je usposabljala tudi za pedago\xc5\xa1ko delo. Sprva izklju\xc4\x8dno dvopredmetnemu \xc5\xa1tudiju se je leta 1967 pridru\xc5\xbeil enopredmetni, torej \xc5\xa1tudij \xc4\x8diste muzikologije._NEWLINE_Od leta 1965 Oddelek za muzikologijo redno izdaja Muzikolo\xc5\xa1ki zbornik, katerega cilj je s povezovanjem slovenskih in tujih raziskovalcev posredovati znanstvene rezultate strokovni javnosti. Izdatno je pripomogel k uveljavitvi slovenske muzikologije 10. kongres Mednarodnega muzikolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva od 3. do 8. septembra 1967 na Filozofski fakulteti v Ljubljani s 600 strokovnji iz 32 dr\xc5\xbeav. Ker je bil to prvi kongres Mednarodnega muzikolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva na slovanskih tleh, je razumljivo, da so v njem prispevali ve\xc4\x8dji in tehtnej\xc5\xa1i dele\xc5\xbe kot kadarkoli poprej tudi muzikologi iz slovanskih de\xc5\xbeel. Programska komisija je dodelila obse\xc5\xbeno mesto v svetu premalo upo\xc5\xa1tevani slovanski glasbeni zgodovini, ki je bila predstavljena po obdobjih od srednjega veka do novej\xc5\xa1ega \xc4\x8dasa._NEWLINE_1972 je bil zasnovan in leta 1980 ustanovljen Muzikolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut ZRC SAZU. Temeljna dejavnost in\xc5\xa1tituta so raziskave glasbene dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Slovenije od srednjega veka dalje. V okviru zbirke Monumenta artis musicae Sloveniae in\xc5\xa1titut pripravlja znanstvenokriti\xc4\x8dne izdaje glasbenih del doma\xc4\x8dih in na Slovenskem delujo\xc4\x8dih avtorjev starej\xc5\xa1ih obdobij ter skrbi za izobra\xc5\xbeevanje mladih raziskovalcev na podro\xc4\x8dju zgodovine starej\xc5\xa1e glasbene umetnosti z organizacijo znanstvenih sre\xc4\x8danj, izobra\xc5\xbeevalnimi razstavami, koncerti in muzikolo\xc5\xa1kimi simpoziji._NEWLINE_Povezovalno funkcijo med obema ustanovama, Oddelkom za muzikologijo in Muzikolo\xc5\xa1kim in\xc5\xa1titutom, ima od leta 1992 naprej Slovensko muzikolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo, ki ima sede\xc5\xbe na Oddelku za muzikologijo. Ob\xc4\x8dasno prireja predavanja, predstavlja nova podiplomska dela in doktorate in izdaja Bilten in zbirko Varia musicologica. Slovensko muzikolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo od leta 2004 bienalno podeljuje Mantuanijevo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo in Mantuanijevo priznanje za enkratne dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju muzikologije.'