b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1ka (zgodovinska de\xc5\xbeela)\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nV 2. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so Rimljani tekmovali za prevlado v severni Italiji z razli\xc4\x8dnimi ljudstvi, tudi z Boji. Rimljani so jih premagali v bitki pri Placentiji (danes Piacenza) (194 pr. n. \xc5\xa1t.) in v bitki pri Mutini (danes Modena) (193 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem). Mnogi Boji so se \xc4\x8dez Alpe umaknili proti severu. _NEWLINE_Mnogo pozneje so se rimski avtorji sklicevali na obmo\xc4\x8dje, ki so ga neko\xc4\x8d zasedli, kot na Boiohaemum. Najzgodnej\xc5\xa1a omemba je v Tacitovi Germaniji 28  (napisana konec 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja). Zdi se, da ime vklju\xc4\x8duje plemensko ime Boi in germansko besedo *haimaz "dom" (gotsko haims, nem\xc5\xa1ko heim dom). Boiohaemum vklju\xc4\x8duje dele ju\xc5\xbene \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, dele Bavarske (katere ime se tudi zdi, da izhaja iz plemenskega imena Boji) in Avstrije. Beseda "\xc4\x8cechy" izhaja iz imena slovanskega plemena \xc4\x8cehi, ki so se naselili na tem obmo\xc4\x8dju med 6. in 7. stoletjem.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1ka pokrajina meri 52.750 km\xc2\xb2, v njej \xc5\xbeivi 6,25 milijona prebivalcev od skupno 10,3 milijona prebivalcev \xc4\x8ce\xc5\xa1ke republike. Na severozahodu, zahodu in jugozahodu meji z Nem\xc4\x8dijo, na jugu z Avstrijo, na vzhodu z Moravsko in na severovzhodu s Poljsko. \xc4\x8ce\xc5\xa1ke meje so o\xc4\x8drtane z gorskimi verigami, kot so Novohradsk\xc3\xa9 hory, \xc5\xa0umava, \xc4\x8ce\xc5\xa1ki gozd, Kru\xc5\xa1n\xc3\xa9 hory, Lu\xc5\xbeick\xc3\xa9 hory, Jizersk\xc3\xa9 hory, Krkono\xc5\xa1i z najvi\xc5\xa1jim vrhom Sne\xc5\xbeka (1603 m), Orlick\xc3\xa9 hory in na vzhodu \xc4\x8ce\xc5\xa1ko-moravsko visokogorje. Geomorfolo\xc5\xa1ko pokriva celotno obmo\xc4\x8dje \xc4\x8ce\xc5\xa1kega masiva v pogorju Hercinski._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju \xc5\xa0umave ali \xc4\x8ce\xc5\xa1kega gozda izvira reka Vltava (430 km), ki te\xc4\x8de po vsej \xc4\x8ce\xc5\xa1ki in skozi glavno mesto Prago ter se izliva v Labo. Dalj\xc5\xa1e reke so \xc5\xa1e Berounka, Otava, Mal\xc5\xa1a, Lu\xc5\xbenica, S\xc3\xa1zava, \xc3\x9apa, Orlica, Izera in Oh\xc5\x99e (te\xc4\x8de v Nem\xc4\x8dijo). Najve\xc4\x8dje jezero je \xc4\x8crno jezero v \xc5\xa0umavi._NEWLINE_Podnebje je celinsko s hladnimi zimami in velikimi toplotnimi skoki. Gore so porasle s smreko in jelko do najvi\xc5\xa1jih vrhov, na obronkih pa so kmetijske povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nStara Bohemija\n_START_PARAGRAPH_\nRimski avtorji prvi jasno omenjajo to obmo\xc4\x8dje pod imenom Boiohaemum, kar je bilo germansko ime za domovino Bojev (lat. Boii), ki so pripadali Keltom. Med preseljevanjem ljudstev so \xc4\x8dez to obmo\xc4\x8dje prehajala germanska in slovanska plemena, a \xc5\xbee v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so se naselili Germani, verjetno Svebi. Med njimi so bili tudi Markomani. Ko so od\xc5\xa1li dalje proti jugozahodu, so jih okoli 6. stoletja zamenjali slovanski predniki dana\xc5\xa1njih \xc4\x8cehov.\n_START_SECTION_\nP\xc5\xa1emisli\n_START_PARAGRAPH_\nKo so se v 7. stoletju osvobodili oblasti Avarov, je temu obmo\xc4\x8dju zavladala dinastija P\xc5\xa1emisli, ki je ostala na oblasti vse do leta 1306. S prevzemom kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v 9. stoletju so bile vzpostavljene bli\xc5\xbenje zveze z vzhodnofrankovskim kraljestvom. Tako je \xc4\x8ce\xc5\xa1ka \xc5\xbee v 10. stoletju postala del Svetega rimskega cesarstva._NEWLINE_Naslov "kralj \xc4\x8ce\xc5\xa1ke (Bohemiae)" sta prva dobila vojvoda Vratislav II. (1085) in Vladislav II., njuni nasledniki pa so se vrnili k naslovu vojvode. Kraljevski naslov je postal nasledstveni leta 1198 v \xc4\x8dasu Otokarja I. Njegov vnuk Otokar II. (kralj od 1253 do 1278) je ustanovil kratkotrajno cesarstvo, ki je vklju\xc4\x8devalo tudi dana\xc5\xa1njo Avstrijo. Sredi 13. stoletja so se za\xc4\x8deli priseljevati Nemci, saj se je dvorna politika trudila nadomestiti izgubo prebivalstva med mongolskimi napadi v Evropi leta 1241. Nemci so se naselili ob severni, zahodni in vzhodni meji \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, mnogi pa tudi v mestih po vsem kraljestvu.\n_START_SECTION_\nLuksembur\xc5\xbeani\n_START_PARAGRAPH_\nRodbina Luksembur\xc5\xbeanov je pri\xc5\xa1la na \xc4\x8de\xc5\xa1ki prestol s kronanjem Ivana Luksembur\xc5\xa1kega leta 1310. Leta 1346 ga je nasledil Karel IV. Luksembur\xc5\xa1ki, ki je ustanovil Karlovo univerzo v Pragi, prvo univerzo v srednji Evropi. Njegovo kraljevanje je \xc4\x8ce\xc5\xa1ko pripeljalo do vrhunca v politi\xc4\x8dnem smislu, pa tudi na drugih podro\xc4\x8djih. Postal je prvi \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj, ki je bil izbran tudi za cesarja Svetega rimskega cesarstva. Pod njegovo oblastjo je \xc4\x8ce\xc5\xa1ka krona obsegala Moravsko, \xc5\xa0lezijo, Lu\xc5\xbeice, Brandenburg in obmo\xc4\x8dje okoli N\xc3\xbcrnberga, imenovano Nova \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Luksemburg in razna manj\xc5\xa1a mesta po Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nHusitska \xc4\x8ce\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1415 je bil na koncilu v Konstanci Jan Hus, rektor Karlove univerze v Pragi, vodilni reformator in verski mislec, obsojen in usmr\xc4\x8den na grmadi kot heretik. Obsodba je bila izre\xc4\x8dena kljub temu, da je bila Husu, preden je od\xc5\xa1el v Konstanco, uradno dodeljena cesarjeva za\xc5\xa1\xc4\x8dita Sigismunda Luksembur\xc5\xa1kega. Jan Hus je bil poklican na koncil, da bi branil sebe in \xc4\x8de\xc5\xa1ka stali\xc5\xa1\xc4\x8da na cerkvenem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, a je bil s cesarjevim dovoljenjem 6. julija 1415 usmr\xc4\x8den. Njegova usmrtitev, preganjane husitov in Johna Wycliffa so povzro\xc4\x8dili upor \xc4\x8cehov proti katoli\xc5\xa1ki cerkvi in husitske vojne._NEWLINE_To je bil v bistvu kme\xc4\x8dki upor proti cesarski vojski, ki ga je vodil nekdanji trgovec Jan \xc5\xbdi\xc5\xbeka iz Trocnova. Uporabil je nove taktike in oboro\xc5\xbeitev, kot so havbice, pi\xc5\xa1tole ter oklepne ko\xc4\x8dije. Po njegovi smrti je poveljstvo prevzel Prokop Veliki in husiti so zmagovali naslednjih deset let. S\xc4\x8dasoma so se husiti razdelili v dve glavni stranki, zmerne utrakviste in bolj zagrizene taborite. Ko so se utrakvisti vrnili pod okrilje katoli\xc5\xa1ke cerkve, jim je leta 1434 uspelo premagati taborite v bitki pri Lipaniji. \xc5\xbdigmund je takrat izjavil: "Samo \xc4\x8cehi lahko porazijo \xc4\x8cehe."_NEWLINE_Kljub zmagi so se \xc4\x8de\xc5\xa1ki utrakvisti \xc5\xa1e do leta 1436 pogajali o verski svobodi. Po Baselskih sporazumih je bil razgla\xc5\xa1en mir in svoboda izbire vere med katoliki in utrakvisti. Mir je bil kratkotrajen, do 1462, ko je pape\xc5\xbe Pij II. preklical Baselske sporazume._NEWLINE_Leta 1458 je bil Jurij Podebradski izbran za \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja. Posku\xc5\xa1al je oblikovati vseevropsko kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko zvezo, ki bi povezala vse evropske dr\xc5\xbeave na temelju enotne vere. Pogajanja niso bila nikoli kon\xc4\x8dana, Jurijev polo\xc5\xbeaj pa dodatno ote\xc5\xbeen s poslab\xc5\xa1anjem odnosov s pape\xc5\xbeem.\n_START_SECTION_\nHabsbur\xc5\xa1ka monarhija\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Ludvika Jagelonskega, ogrsko-hrva\xc5\xa1kega in \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja v bitki pri Moha\xc4\x8du leta 1526, je avstrijski nadvojvoda Ferdinand postal \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka pa sestavni del Habsbur\xc5\xa1ke monarhije._NEWLINE_Med letoma 1436 in 1620 je v \xc4\x8ce\xc5\xa1ki vladala verska svoboda, zato je bila v tem obdobju med najliberalnej\xc5\xa1imi de\xc5\xbeelami kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega sveta. Cesar Svetega rimskega cesarstva Rudolf II. Habsbur\xc5\xa1ki je izbral Prago za svojo prestolnico in ker je bil sam katolik, je po vztrajanju \xc4\x8de\xc5\xa1kega plemstva leta 1609 objavil Maiestas Rudolphina, s katero je potrdil staro Confessio Bohemica iz leta 1575._NEWLINE_Ko je cesar Ferdinand II. Habsbur\xc5\xa1ki za\xc4\x8del zatirati pravice protestantov na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, je pri\xc5\xa1lo do upora, s \xc4\x8dimer se je leta 1618 za\xc4\x8dela tudi tridesetletna vojna. Volilni knez Friderik V. Pfal\xc5\xa1ki, ki je bil protestant, je bil po sklepu \xc4\x8de\xc5\xa1kega plemstva izbran za \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja. Postal je znan kot zimski kralj. Friderikova \xc5\xbeena, Elizabeta \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, znana kot zimska kraljica, je bila h\xc4\x8di angle\xc5\xa1kega kralja Jakoba I. Po Friderikovem porazu leta 1620 je bilo 26 \xc4\x8de\xc5\xa1kih vodij skupaj z Janom Jeseniusom, rektorjem Karlove univerze, umorjenih v Pragi, drugi pa so morali v izgnanstvo. Njihove posesti so bile prenesene zvestim katolikom, ve\xc4\x8dinoma bavarskega in sa\xc5\xa1kega rodu. S tem je bila kon\xc4\x8dana reformacija v \xc4\x8ce\xc5\xa1ki, Praga ni bila ve\xc4\x8d prestolnica cesarstva._NEWLINE_Vse do tako imenovane "obnovljene ustave" iz leta 1627 je bila v \xc4\x8de\xc5\xa1kih de\xc5\xbeelah nem\xc5\xa1\xc4\x8dina uvedena kot drugi uradni jezik, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina pa je ostala prvi uradni jezik kraljestva. Plemstvo je govorilo nem\xc5\xa1ko in latinsko, \xc4\x8deprav je nem\xc5\xa1\xc4\x8dina vse bolj prevladovala, \xc4\x8de\xc5\xa1ko so govorili predvsem na pode\xc5\xbeelju. Uradna \xc4\x8de\xc5\xa1ka samostojnost je postala bolj ogro\xc5\xbeena, ko je leta 1746 \xc4\x8de\xc5\xa1ki parlament odobril upravno reformo, ki je uvedla nedeljivost Habsbur\xc5\xa1ke monarhije in centralizirano upravo. S to odlo\xc4\x8dbo je bila \xc4\x8de\xc5\xa1ka dvorna uprava zdru\xc5\xbeena z avstrijsko dvorno upravo._NEWLINE_Ob koncu 18. stoletja se je za\xc4\x8del \xc4\x8de\xc5\xa1ki narodni preporod, v katerem je sodeloval tudi del \xc4\x8de\xc5\xa1kega plemstva. Gibanje se je zavzemalo za obnovo zgodovinskih pravic \xc4\x8ce\xc5\xa1kega kraljestva, \xc4\x8de\xc5\xa1ki jezik je moral imeti prednost pred nem\xc5\xa1\xc4\x8dino v dr\xc5\xbeavni upravi. Razsvetljeni absolutizem Jo\xc5\xbeefa II. in Leopolda II., ki je dovoljeval \xc5\xa1ir\xc5\xa1o uporabo manj\xc5\xa1inskih jezikov, je dal krila preporodnemu gibanju, a so bile mnoge od teh reform pozneje preklicane. Med revolucijo 1848\xe2\x80\x931849 so mnogi \xc4\x8de\xc5\xa1ki domoljubi zahtevali \xc4\x8de\xc5\xa1ko samostojnost, a so bili na koncu pora\xc5\xbeeni. Razpu\xc5\xa1\xc4\x8den je bil tudi \xc4\x8de\xc5\xa1ki parlament, ki je bil zadnji ostanek nekdanje neodvisnosti, je pa \xc4\x8de\xc5\xa1ki jezik v tem obdobju do\xc5\xbeivel svoje novo rojstvo._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danju Bachovega absolutizma je bil ponovno izbran \xc4\x8de\xc5\xa1ki parlament. Uradno razgla\xc5\xa1en program \xc4\x8de\xc5\xa1kih liberalnih politikov in tudi ve\xc4\x8dine \xc4\x8de\xc5\xa1kega plemstva je postal obnova stare \xc4\x8ce\xc5\xa1ke krone, to je enotnega \xc4\x8ce\xc5\xa1kega kraljestva, Moravske marke in vojvodstva \xc5\xa0lezije. Ta program je znan pod imenom \xc4\x8de\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavno pravo. Stranke, ki so predstavljale nem\xc5\xa1ko manj\xc5\xa1ino in manj\xc5\xa1i del plemstva, so izjavile, da se strinjajo s centralisti\xc4\x8dno ustavo (t. i. Verfassungstreue]]. Po avstrijskem porazu v avstrijsko-pruski vojni leta 1866 je ogrskim politikom uspelo leta 1867 z dvorom skleniti avstro-ogrski sporazum, s katerim je bila ustanovljena dualna Avstro-Ogrska monarhija. Poskus \xc4\x8cehov, da se ustanovi avstro-ogrsko-\xc4\x8de\xc5\xa1ka monarhija, je propadel leta 1871, a je program \xc4\x8de\xc5\xa1kega dr\xc5\xbeavnega prava ostal uradna podlaga vseh \xc4\x8de\xc5\xa1kih politi\xc4\x8dnih strank (razen socialdemokratov) vse do leta 1918.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi svetovni vojni je \xc4\x8ce\xc5\xa1ka postala del skupne dr\xc5\xbeave, v kateri so bile \xc5\xa1e Moravska in \xc5\xa0lezija, severni del Ogrske, kjer so \xc5\xbeiveli Slovaki (Slova\xc5\xa1ka), ter podkarpatsko obmo\xc4\x8dje. V obdobju prvega predsednika Tom\xc3\xa1\xc5\xa1a Masaryka je \xc4\x8cehoslova\xc5\xa1ka postala bogata in liberalna demokratska republika. Po M\xc3\xbcnchenskem sporazumu leta 1938 so bili deli \xc4\x8ce\xc5\xa1ke prete\xc5\xbeno naseljeni z Nemci (Sudeti), pripojeni tretjemu rajhu. To je bilo edino zgodovinsko obdobje, v katerem je bilo obmo\xc4\x8dje \xc4\x8ce\xc5\xa1ke razdeljeno. Naslednje leto sta bila tudi ostanek \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in Moravska pripojena k Nem\xc4\x8diji, slova\xc5\xa1ki del pa je postal Slova\xc5\xa1ka republika, nem\xc5\xa1ka satelitska dr\xc5\xbeava. Do leta 1945 sta \xc4\x8ce\xc5\xa1ka brez Sudetov in Moravska sestavljali \xc4\x8ce\xc5\xa1ko-moravski protektorat (nem\xc5\xa1ko Reichsprotektorat B\xc3\xb6hmen und M\xc3\xa4hren). Po drugi svetovni vojni je bila ve\xc4\x8dina Nemcev leta 1949 izgnana iz \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in Moravske s tako imenovanimi Bene\xc5\xa1evimi dekreti. \xc4\x8ce\xc5\xa1ka je prenehala biti administrativna enota v \xc4\x8cehoslova\xc5\xa1ki, skupna dr\xc5\xbeava pa razdeljena na pokrajine.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1ka danes\n_START_PARAGRAPH_\nPo razpadu \xc4\x8cehoslova\xc5\xa1ke leta 1993 je obmo\xc4\x8dje stare \xc4\x8ce\xc5\xa1ke postalo del nove \xc4\x8ce\xc5\xa1ke republike, ki se razprostira po vseh de\xc5\xbeelah nekdanjega \xc4\x8de\xc5\xa1kega dr\xc5\xbeavnega prava (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Moravska in \xc4\x8ce\xc5\xa1ka \xc5\xa0lezija). \xc4\x8ce\xc5\xa1ka ustava iz leta 1992 se nana\xc5\xa1a na "dr\xc5\xbeavljane \xc4\x8ce\xc5\xa1ke republike v \xc4\x8ce\xc5\xa1ki, Moravski in \xc5\xa0leziji" ter razgla\xc5\xa1a kontinuiteto dr\xc5\xbeavnosti s staro \xc4\x8ce\xc5\xa1ko krono. V sodobni \xc4\x8ce\xc5\xa1ki republiki \xc4\x8ce\xc5\xa1ka ni samostojna upravna enota, temve\xc4\x8d je dr\xc5\xbeava razdeljena na 13 pokrajin in glavno mesto Praga.\n_START_SECTION_\nKladsko\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje okrog Kladskega (\xc4\x8de\xc5\xa1ko Kladsko; nem\xc5\xa1ko Glatz, latinsko Glacio) na jugozahodnem Poljskem je bilo kulturno in tradicionalno del \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Ko ga je osvojila Kraljevina Prusija leta 1763, je postalo del Spodnje \xc5\xa0lezije. Imenovali so ga "Mala Praga" (nem\xc5\xa1ko: Klein-Prag). Zajemalo je dolino K\xc5\x82odzko ob reki Nysa K\xc5\x82odzka in spadalo bolj na obmo\xc4\x8dje \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke, kar je povzro\xc4\x8dilo ve\xc4\x8d poljsko-\xc4\x8de\xc5\xa1kih obmejnih spopadov. Zadnji poskus je bil maja 1945, ko je \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka posku\xc5\xa1ala aneksirati obmo\xc4\x8dje v imenu \xc4\x8de\xc5\xa1ke manj\xc5\xa1ine v zahodnem delu doline Kladsko, znane kot \xc4\x8de\xc5\xa1ki kot. Pritisk Sovjetske zveze je ustavil voja\xc5\xa1ke operacije in \xc4\x8de\xc5\xa1ka manj\xc5\xa1ina je bila izgnana v Nem\xc4\x8dijo in na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko. V skladu s kanonskim pravom rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve pa je povr\xc5\xa1ina ostala del rimskokatoli\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije v Pragi do leta 1972._NEWLINE_Da bi izkoristili interes \xc4\x8cehov za to obmo\xc4\x8dje, je bilo ustanovljeno posebno turisti\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje v okro\xc5\xbeju N\xc3\xa1chod kot Kladsko obmejno turisti\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje  (\xc4\x8de\xc5\xa1ko turistick\xc3\xa1 oblast Kladsk\xc3\xa9 pomez\xc3\xad). To obmo\xc4\x8dje je v celoti v \xc4\x8ce\xc5\xa1ki republiki in je bilo prej znano kot regija Jir\xc3\xa1sek (\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina Jir\xc3\xa1sk\xc5\xafv kraj) in "Adr\xc5\xa1pa\xc5\xa1sk\xc3\xa9 sk\xc3\xa1ly".'