b'\n_START_ARTICLE_\nGy\xc3\xb6rgy Luk\xc3\xa1cs\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je leta 1886 premo\xc5\xbenim judovskim star\xc5\xa1em v Budimpe\xc5\xa1ti, ki je bila takrat drugo glavno mesto Avstro-Ogrske. Njegov o\xc4\x8de je bil direktor budimpe\xc5\xa1ke banke Kreditanstalt, vodilne banke na Mad\xc5\xbearskem. Pripadal je izredni generaciji mad\xc5\xbearskih judovskih intelektualcev, katerih se je kasneje veliko izselilo v zahodne dr\xc5\xbeave in pustilo svojo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino v znanosti in humanistiki. Luk\xc3\xa1cs je bil dele\xc5\xbeen svetovljanske izobrazbe. V adolescenci je pokazal mo\xc4\x8dan interes za evropsko knji\xc5\xbeevnost in nadarjenost za literarno kritiko. Njegovi najzgodnej\xc5\xa1i kriti\xc4\x8dni zapisi segajo v leto 1903 (ko je imel 18 let) in se nana\xc5\xa1ajo na \xc5\xa1tudij moderne drame, napisane v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini, v letih od 1908 do 1909, objavljene leta 1911._NEWLINE_V istem letu je Luk\xc3\xa1cs izdal prvo nem\xc5\xa1ko razli\xc4\x8dico svojih del, Die Seele und die Formen, ki je bila objavljena v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini leta 1910. Od tedaj dalje je opustil svoj materni jezik in pisal le \xc5\xa1e v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nZgodnja intelektualna izku\xc5\xa1nja\n_START_PARAGRAPH_\nKompleksni intelektualni razvoj je popeljal Luk\xc3\xa1csa iz zgodnjega zapletanja z estetiko pred letom 1914, k pomembni vlogi v nem\xc5\xa1kih in vzhodno evropskih komunisti\xc4\x8dnih gibanjih po letu 1918._NEWLINE_V zgodnejm obdobju - pred izbruhom prve svetovne vojne - se je navzel predvsem modernisti\xc4\x8dnih idej z izrazitim odporom do politike in zagovorom avtonomne umetnosti, za marksisti\xc4\x8dne ideje in delavsko vpra\xc5\xa1anje ni kazal posebnega zanimanja. Kritiziral je me\xc5\xa1\xc4\x8dansko dru\xc5\xbebo, pri \xc4\x8demer so bile njegove kritike izpeljane iz Nietzschejevih idej in iz estetike od leta 1890, ne pa iz Marxovih nazorov._NEWLINE_Leta 1906 se je iz Budimpe\xc5\xa1te preselil v Berlin, kjer je ostal do leta 1910 in nato v Heidelberg, kjer je ostal do leta 1916. \xc5\xa0tudiral je dru\xc5\xbeboslovje in filozofijo. Nanj sta tedaj \xc5\xa1e posebej vplivali sociologi Max Weber, Ernst Bloch in Georg Simmel, ki so ga vpeljali v socilogijo. Prav tako je nanj vplival filozof Emil Lask, ki je ustvaril logi\xc4\x8dno povezavo med takrat dominantnim novokantovstvom in fenomenolo\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo, ki jo je ustanovil Edmund Husserl. Takrat se je Luk\xc3\xa1cs spoznal z literarno kritiko Friedericha Gundolfa, \xc4\x8dlana zaupnega kroga okoli pesnika Stefana Georga. Kljub temu, da se je kasneje "spreobrnil" v pravovernega marksista, se pri njem ka\xc5\xbeejo vplivi me\xc5\xa1\xc4\x8danskih filozofij._NEWLINE_Njegova vrnitev v Budimpe\xc5\xa1to in poznej\xc5\xa1e zapletanje v mad\xc5\xbearsko revolucijo leta 1918-1919 sovpadata z ogromno spremembo v njegovi filozofski in politi\xc4\x8dni orientaciji: od prvotnega sprejemanja me\xc5\xa1\xc4\x8danskih filozofij (kantovstva, heglijanstva, fenomenologije, pozitivizma) do preobrata v marksizem. Filozofska spreobrnitev je bila tlakovana z njegovo zgodnej\xc5\xa1o zavrnitvijo novokantovstva: nikoli ni v celoti sprejel nauka, ki u\xc4\x8di o empiri\xc4\x8dnem svetu. Ni bil zadovoljen s to pozitivno razlago Kanta, ki jo je sprejel Max Weber, in je za nekaj \xc4\x8dasa na\xc5\xa1el tola\xc5\xbebo v veri, da je vsaj v umetnosti ultimativna realnost razlo\xc4\x8dna skozi intuicijo "\xc4\x8distega bistva". Po letu 1916 je za\xc4\x8del verjeti, da je Hegel ponudil mo\xc5\xbenost izhoda iz slepe ulice, ustvarjene iz pozitivne znanosti. Re\xc5\xa1itev naj bi le\xc5\xbeala v ravnanju z moralnimi in estetskimi vrednotami.\n_START_SECTION_\nObrat k marksizmu-leninizmu\n_START_PARAGRAPH_\nPo kratki vpletenosti v mad\xc5\xbearsko komunisti\xc4\x8dno vladavino,ko je postal komisar za izobra\xc5\xbeevanje, se je leta 1919 kot begunec prispel na Dunaj, kjer ga je v bran vzela skupina levi\xc4\x8darskih intelektualcev, vklju\xc4\x8dno z bratoma Heinrichom in Thomasom Mannom. Grozila mu je namre\xc4\x8d izro\xc4\x8ditev nazaj na Mad\xc5\xbearsko. Med bivanjem na Dunaju se je spoprijateljil z ostalimi levi\xc4\x8darskimi intelektualci, komunisti: Viktorjem Sergem, Adolfom Joffejem in Antoniom Gramscijem. Njegovo prvo marksisti\xc4\x8dno-leninisti\xc4\x8dno delo Geschichte und Klassenbewusstsein (Zgodovina in razredna zavest, 1923) ni naletelo na odobravanje med sovjetsko bolj\xc5\xa1evisti\xc4\x8dno politiko. Na 5. kongresu Kominterne leta 1925 je delo in njegovega pisca obsodil \xc5\xa1ef Kominterne Grigorij Zinojev. To ga umesti kot srednje krivoverskega zastopnika marksisti\xc4\x8dnega leninizma. Isto\xc4\x8dasno preneha njegova funkcija uradnega strankarskega govorca. Po Leniniovi smrti 1924 je objavil kratko biografijo o svojem vzorniku, leto kasneje pa \xc5\xa1e kritiko Buharinove izvedbe dialekti\xc4\x8dnega materializma. Kot ve\xc5\xa1\xc4\x8demu nem\xc5\xa1ke me\xc5\xa1\xc4\x8danske filozofije, mu Hegel in heglijanstvo nista bila tuja, kar pa ne bi mogli trditi za marsikaterega partijskega ideologa. Ker je v revolucionarni politiki diktaturo prolatariata razumel preve\xc4\x8d odprto in demokrati\xc4\x8dno, se je umaknil iz politike in posvetil intelektualnemu delu. V kasnej\xc5\xa1ih letih je bil vpliven v intelektualnem \xc5\xbeivljenju mad\xc5\xbearske komunisti\xc4\x8dne stranke, nikoli pa ni bil nosilec uradnih strankarskih polo\xc5\xbeajev. Me\xc5\xa1\xc4\x8danski pedigree in pozni obrat v marksizem so ve\xc4\x8dinoma vzbujali dvome in predsodke pri ostalih pravovernej\xc5\xa1ih komunisti\xc4\x8dnih teoretikih, ki so sledili uradnim politikam._NEWLINE_Leta 1930 mu je ponovno grozil izgon na Mad\xc5\xbearsko, ki je bila por Horthyjevo diktaturo. \xc5\xa0e preden so ga izgnali je bil preventivno vpoklican v Moskvo, kamor se je to leto preselil z dru\xc5\xbeino. Zaposlil se je na tamkaj\xc5\xa1njem In\xc5\xa1tututu Marx-Engels. Sovjetske zveze ni smel zapustiti do konce druge svetovne vojne, nekako pa se je tudi izognil Veliki \xc4\x8distki, ki je pogubila kar \xc5\xa1tiri od petih njegovih mad\xc5\xbearskih sorojakov in kolegov. \xc5\xbdrtev Stalinovih \xc4\x8dist je bil tudi prve sovjetske mad\xc5\xbearske republike Bela Kun._NEWLINE_Po vojni se je skupaj z dru\xc5\xbeino vrnil na Mad\xc5\xbearsko. Kot \xc4\x8dlan Mad\xc5\xbearske komunisiti\xc4\x8dne partije je prevzel nekaj vidnej\xc5\xa1ih funkcij v prosveti, mdr. je postal \xc4\x8dlan Mad\xc5\xbearske akademije znanosti in poskrbel za odstranitev mnogih nekomunisti\xc4\x8dnih intelektualcev iz akademskega \xc5\xbeivljenja in na njihovo degradacijo. \xc4\x8cistke v akademskih krogih so mu kon\xc4\x8dno naklonile zaupanje Partije, ki mu je pooblastila nalogo, da prevetri \xc5\xa1e Sindikat pisateljev, ki je postal zelo kriti\xc4\x8den do komunisti\xc4\x8dne oblasti. Luk\xc3\xa1cs je bil zelo nezadovoljen z dodeljeno nalogo in je sindikat pustil pri miru. V protisovjetski revoluciji 1956 se je priklju\xc4\x8dil reformistom, ko ga je voditelj Imre Nagy vklju\xc4\x8dil v svoj krog. Po sovjetski invaziji je komaj u\xc5\xa1el usmrtitvi, zaradi \xc4\x8dlanstva v Nagyjem krogu reformistov pa ni imel ve\xc4\x8d zaupanja Partije. Za leto dni je bil izgan v Romunijo. Vseeno je iz previdnosti s samokritiko obnovil zaupanje v Partijo. Kritizirati si jo je ponovno upal \xc5\xa1ele leta 1968. Posledice tega protislovnega prilagajanja so spremljale Luk\xc3\xa1csa skozi vsa leta. Leta 1971 je umrl naravne smrti v Budimpe\xc5\xa1ti.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebena teorija\n_START_PARAGRAPH_\nRazredna zavest (trajni poseg v dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dno teorijo) je naslov njegovih esejev iz leta 1923, ki ne opisujejo empiri\xc4\x8dne zavesti proletariata, ampak politi\xc4\x8dno zavest. Od Marxa je prevzel idejo o dru\xc5\xbebenem razvoju preko konfliktov med dru\xc5\xbebenimi razredi, ki se morajo nazadnje razre\xc5\xa1iti v novi dru\xc5\xbebi brez socialnega razslojevanja - komunizmu. V tem delu je povezal koncept odtujiteve (alienacijo) s popredmetenjem (reifikacijo)\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nNa tem podro\xc4\x8dju je Luk\xc3\xa1cs naletel na \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave. Karl Marxova hipoteza je, da je delavski razred s pravo zgodovinsko vlogo nosilec novega pogleda na svet in nosilec nove civilizacije. Lukacs je posku\xc5\xa1al uporabiti to idejo v svojih obse\xc5\xbenih pisanjih o estetiki. Njegovo delo sloni na na\xc4\x8delu, da je svetovni nazor razdeljen med me\xc5\xa1\xc4\x8dane in njihovo revolucionarno razvojno stanje ter delavce in njihov napor pri izoblikovanju vi\xc5\xa1je kulture. Posku\xc5\xa1al je zavarovati dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino me\xc5\xa1\xc4\x8danskega realizma. Antiteza slednjega je manifestna v raznih oblikah modernizma kot pravi Luk\xc3\xa1cs.\n_START_SECTION_\nIdeologija\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj delavskega gibanja in njegov vpliv na razkroj me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe, je Luk\xc3\xa1csa spodbudilo k razmi\xc5\xa1ljanju o ideologiji. Napa\xc4\x8dno zavest je brez izjeme pripisoval posameznikom vladajo\xc4\x8dega razreda, medtem ko je hvalil potla\xc4\x8deni revolucionarni razred, ki da ima pravo zavest. V principu poseduje delavski razred teoreti\xc4\x8dni pogled v zgodovinsko situacijo, ki preka\xc5\xa1a me\xc5\xa1\xc4\x8danskega. Vendar mora biti v dejanskem boju, zaradi politi\xc4\x8dnih konfliktov, ta pogled dopolnjen z intelektualnimi dognanji Karl Marxove stranke.\n_START_SECTION_\nObjektivno znanje\n_START_PARAGRAPH_\nNezadovoljstvo s tem pristopom je nato vodilo Karla Mannheima, ki se je z Luk\xc3\xa1csom spoznal v Budimpe\xc5\xa1ti leta 1918, a se \xc5\xa1e ni priklju\xc4\x8dil komunistom, da je razvil idejo o inteligenci kot privilegirano vrhnjo plast. Tako kot Luk\xc3\xa1cs, je tudi Karl Mannheim prebiral Maxa Webra in Georga Simmela ter podvomil v mo\xc5\xbenost o objektivni resnici v zgodovini in dru\xc5\xbebi. Trdil je, da so vse sociolo\xc5\xa1ke trditve kompromis iz lokalnega in strankarskega vidika. Za razliko od Luk\xc3\xa1csa Mannheim ni iskal re\xc5\xa1itve v raziskovanju le enega stali\xc5\xa1\xc4\x8da z absolutnim ali objektivnim vpogledom. Lukacsovo delo je bilo glavna spodbuda, za nastanek Mannheimovega dela: Ideologija in utopija. Prav tako ga poznamo, kot pomembno povezavo med Webrovo in Simmelovo sociologijo ter kasneje nastalo Wissenssoziologie._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se Mannheimova doktrina "relativizma" ka\xc5\xbee v vrsti relativizmov, je Luk\xc3\xa1cs zadr\xc5\xbeal idejo privilegiranega intelektualnega nazora, \xc4\x8deprav zgodovinsko pogojeno (kot morajo biti vse miselne oblike), ki \xc5\xa1e potrjuje njeno superiornosti nad nazori nasprotnikov, kar mu je omogo\xc4\x8dilo razumeti tako dobo, v kateri je \xc5\xbeivel, kot sebe. Glede dr\xc5\xbee do objektivnosti je najbolj opazen vpliv Hegla, ki ga je nato razo\xc4\x8daranja nad Veliko vojno, privedel do obrata v marksizem in posledi\xc4\x8dno leninizem kot takrat najbolj vitalne forme politi\xc4\x8dnega marksizma.'