b'\n_START_ARTICLE_\nLojze Peterle\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nLojze Peterle se je rodil v \xc4\x8cu\xc5\xbenji vasi pri Trebelnem kot prvi izmed \xc5\xa1tirih otrok mami Ivanki in o\xc4\x8detu Lojzetu Peterletu. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dal je v kme\xc4\x8dkem okolju, v katerem je imel veliko stika z naravo. Kot odli\xc4\x8dnjak je osnovno \xc5\xa1olo zaklju\xc4\x8dil na Ble\xc4\x8djem vrhu, nato pa se je vpisal na gimnazijo v Novo mesto. Poleg \xc5\xa1olskih obveznosti je bil zelo aktiven pri \xc5\xa1portnih dejavnostih in \xc5\xa1ahu, v tem \xc4\x8dasu pa je opravil tudi izpit za jadralno letalo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1967 se je Peterle, po uspe\xc5\xa1no opravljeni maturi, vpisal na \xc5\xa1tudij zgodovine in geografije na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Pozneje se je vzporedno vpisal \xc5\xa1e na \xc5\xa1tudij ekonomije na Ekonomski fakulteti ter diplomiral na prvi stopnji poslovne smeri. Leta 1975 je bila njegova diplomska naloga iz zgodovine nagrajena s Pre\xc5\xa1ernovo nagrado._NEWLINE_V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija se je ukvarjal tudi z drugimi dejavnostmi. Kot \xc5\xa1tudent pa je opravljal tudi razna \xc5\xa1tudentska dela, tako tudi v internatu vzgojnega zavoda Janeza Levca, kjer je bil de\xc5\xbeurni vzgojitelj. Bil je \xc4\x8dlan Zbora sv. Cecilije pri fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanih na Pre\xc5\xa1ernovem trgu v Ljubljani, nato pa je za\xc4\x8del s pisanjem pri Reviji 2000 v krogu kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih \xc5\xa1tudentov in intelektualcev ter bil prihodnjih 15 let odgovorni urednik. Kot urednik se je sre\xc4\x8deval s \xc5\xa1tevilnimi problemi pri izdajanju, vendar je s tem pridobil veliko znanja, ne samo s podro\xc4\x8dja novinarstva, ampak tudi s podro\xc4\x8dja sociologije, filozofije. Kot odgovorni urednik je delo prevzel tudi pri \xc4\x8dasopisu Tretji dan, sodeloval pri verskem \xc4\x8dasopisu \xc5\xa1tudentov in izobra\xc5\xbeencev Bilten in leta 1987 postal \xc4\x8dlan Med\xc5\xa1kofijskega odbora za izobra\xc5\xbeence, ki je deloval tudi v mednarodnih krogih.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde kot \xc5\xa1tudent je Peterle sodeloval pri raziskavah na Urbanisti\xc4\x8dnem in\xc5\xa1titutu, kjer se je kasneje tudi zaposlil. Pod mentorstvom Lojzeta Gosarja je delal razli\xc4\x8dna raziskovalna dela, se ukvarjal z varstvom okolja, prostorskim planiranjem in urbanizmom._NEWLINE_Ko se je prijavil na razpis za delo na Zavodu za varstvo narave in kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine je kljub temu, da je bil kot najbolj\xc5\xa1i izbran med 54 kandidati, dobil slu\xc5\xbebo nekdo drug. Pozneje se mu je ponudila zaposlitev na Zavodu za dru\xc5\xbebeno planiranje, za katero je odlo\xc4\x8dneje zaprosil in postal edini svetovalec za varstvo okolja v oddelku za prostorsko planiranje. Preko te slu\xc5\xbebe se je vklju\xc4\x8dil tudi v delo Delovne skupnosti Alpe-Jadran, kar so bile zanj v tistem \xc4\x8dasu dragocene izku\xc5\xa1nje, saj je imel mo\xc5\xbenost spoznati \xc5\xbeivljenje na drugi strani, takrat \xc5\xa1e obstoje\xc4\x8de, \xc5\xbeelezne zavese. Na zavodu je delal v dobrem in intelektualnem okolju. Velikokrat je prisostvoval sejam vlade in imel veliko stikov s tujino (Bavarsko, Lombardijo, avstrijskimi de\xc5\xbeelami). Na zavodu je bilo zaposlenih tudi kar nekaj bodo\xc4\x8dih ministrov in visokih uradnikov (Janez Poto\xc4\x8dnik, Tone Rop, Igor Umek, Miha Jazbin\xc5\xa1ek idr.).\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek politi\xc4\x8dne poti\n_START_PARAGRAPH_\nV letih, ko so se v Sloveniji pri\xc4\x8denjale demokrati\xc4\x8dne spremembe, se je Peterle aktivneje vklju\xc4\x8dil v politi\xc4\x8dno delovanje. Najprej preko Revije 2000, potem kot \xc4\x8dlan Odbora za \xc4\x8dlovekove pravice. V tistem \xc4\x8dasu so nastajale razli\xc4\x8dne stranke (SDSS \xe2\x80\x93 Socialdemokratska stranka, SDZ - Slovenska demokrati\xc4\x8dna zveza, SKZ \xe2\x80\x93 Slovenska kme\xc4\x8dka zveza), ki so se na neki na\xc4\x8din \xc5\xbeelele lo\xc4\x8diti od partijske ideologije._NEWLINE_Peterle je bil najprej soustanovitelj Slovenskega kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko socialnega gibanja (10. marca 1989) in nato njegov glavni tajnik, v novembru 1989 pa je postal soustanovitelj in predsednik Slovenskih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih demokratov \xe2\x80\x93 SKD, kar je bil vse do leta 2000.\n_START_SECTION_\nOsamosvojitev Slovenije - predsednik prve slovenske vlade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1990 so se na pobudo Jo\xc5\xbeeta Pu\xc4\x8dnika stranke, ki so imele v svojem programu osamosvojitev Slovenije zdru\xc5\xbeile v koalicijo DEMOS, Peterle pa je postal njen podpredsednik. Strankam, ki so bile v Demosu (SDSS, SDZ, SKD, SLS, Slovenska obrtni\xc5\xa1ka stranka in Zeleni Slovenije) je bilo skupno prizadevanje za spremembo politi\xc4\x8dnega sistema in za na\xc4\x8dela, ki so jih sprejeli v Majni\xc5\xa1ki deklaraciji._NEWLINE_Na prvih demokrati\xc4\x8dnih volitvah po drugi svetovni vojni, 8. aprila 1990, je Demos s 54 odstotki zmagal na volitvah. SKD z Lojzetom Peterletom na \xc4\x8delu je v okviru koalicije dobila najve\xc4\x8d glasov  - 13\xc2\xa0%. S tem je po Demosovem koalicijskem sporazumu pridobila pravico do mandatarja, vendar pa se je bil Peterle mestu mandatarja pripravljen odpovedati v korist Jo\xc5\xbeeta Pu\xc4\x8dnika, ki pa je njegovo ponudbo zavrnil. Tako je 16. maja 1990 Lojze Peterle postal predsednik prve slovenske demokrati\xc4\x8dno izvoljene vlade._NEWLINE_Skupaj z Demosom je vztrajal pri programu osamosvojitve in tako je novembra 1990 skup\xc5\xa1\xc4\x8dina SR Slovenije na pobudo koalicije Demos glasovala za organizacijo plebiscita za samostojno Slovenijo. Plebiscit je bil izveden 23. decembra in ob veliki volilni udele\xc5\xbebi je ve\xc4\x8d kot 88,2 odstotka ljudi glasovalo za samostojno Republiko Slovenijo. Spomladi 1991 je slovenska politika \xc5\xa1e iskala konfederalni dogovor jugoslovanskih republik, toda brez uspeha. Zato je slovenski parlament 25. junija 1991 sprejel deklaracijo o neodvisnosti Republike in ve\xc4\x8d zakonov, s katerimi je Slovenija prevzela prej\xc5\xa1nje pristojnosti federacije na svojem ozemlju. Sve\xc4\x8dana razglasitev dr\xc5\xbeavne neodvisnosti pa je bila dan pozneje na Trgu republike v Ljubljani._NEWLINE_Naslednji dan se je za\xc4\x8dela desetdnevna slovenska osamosvojitvena vojna. Peterle je bil skupaj s \xc5\xa1tabom 24 ur v pripravljenosti in delu. Delovali so na vseh podro\xc4\x8djih, od komunikacije med tujino do obiskov vojakov v \xc5\xa1tabih, in se zavzemali za \xc4\x8dim bolj diplomatski na\xc4\x8din re\xc5\xa1itve. Tako se je vojna kon\xc4\x8dala z majhnim \xc5\xa1tevilom \xc5\xbertev, a vseeno je bila pomembna in zelo uspe\xc5\xa1na, tako na politi\xc4\x8dnem kot na voja\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju._NEWLINE_Lojze Peterle je skupaj s slovenskimi predstavniki sodeloval na mirovnih pogajanjih na Brionih, s katerimi se je vojna v Sloveniji tudi uradno kon\xc4\x8dala. Sledil je trimese\xc4\x8dni moratorij na osamosvojitvene aktivnosti. Vseeno pa je Slovenija za\xc4\x8dela pot priznavanja samostojnosti v tujini, pri kateri je imel Peterle velike zasluge. Sestal se je z nem\xc5\xa1kim kanclerjem Kohlom, avstrijskim zunanjim ministrom Mockom, pape\xc5\xbeem in mnogimi drugimi. Tako so se po izteku moratorija, ob koncu leta 1991 in za\xc4\x8detku leta 1992 za\xc4\x8dela vrstiti priznanja samostojne Slovenije._NEWLINE_Kljub vsem naporom za skupnost in edinost v novonastali Sloveniji, pa so se hitro za\xc4\x8dela razhajanja znotraj notranje politike, tudi znotraj Demosa in \xc5\xa1e preden je Peterle mandat speljal do konca, je koalicija 30. decembra 1991 formalno razpadla. 14. maja 1992 je Peterletova vlada dobila konstruktivno nezaupnico. Spomladi 1992 je bil za mandatarja potrjen Janez Drnov\xc5\xa1ek, SKD se je priklju\xc4\x8dil koaliciji, Peterle pa je postal podpredsednik vlade in zunanji minister.\n_START_SECTION_\nPodpredsednik vlade in zunanji minister\n_START_PARAGRAPH_\nNa tem polo\xc5\xbeaju je Peterle veliko pripomogel k razpoznavnosti Slovenije in vzpostavljanju diplomatskih odnosov v svetu in tudi Evropski skupnosti, s katero je bil 1993 podpisan sporazum o sodelovanju. Leta 1994 je za\xc4\x8del zelo dobro sodelovati z Italijo in tako pripomogel k ustanovitvi zgodovinsko-kulturne komisije za re\xc5\xa1evanje slovensko \xe2\x80\x93 italijanskega  problema. Ko je komisija uspe\xc5\xa1no re\xc5\xa1ila nalogo in sta t. i. oglejsko izjavo sprejela oba zunanja ministra, bi morali to samo \xc5\xa1e podpisati obe vladi, \xc4\x8desar pa slovenska vlada ni storila, kar je za\xc4\x8delo kazati na razkorake znotraj vlade. Tako je Lojze Peterle 1. novembra 1994 odstopil z mesta zunanjega ministra in zaradi, kakor je odlo\xc4\x8ditev sam utemeljil \xc2\xbbnepartnerskega obna\xc5\xa1anja znotraj koalicije\xc2\xab\xc2\xa0in po njegovem mnenju nedopustne reakcije LDS, izstopil iz vlade.\n_START_SECTION_\nPoslanec SKD\n_START_PARAGRAPH_\n4. decembra 1994 so bile v Sloveniji lokalne volitve, kjer je SKD zmagala z 18,45\xc2\xa0% (LDS 17,45\xc2\xa0% in SDS 13,86\xc2\xa0%). V letih 1995 in 1996 je Lojze Peterle deloval kot predsednik SKD v opoziciji, medtem ko je njegova poslanska skupina ostala v vladi. Po volitvah 10. novembra 1996 pa je Lojze Peterle kot poslanec SKD postal predsednik Komisije za evropske zadeve v DZ do leta 2000, saj je v tistem \xc4\x8dasu imel najve\xc4\x8d evropskih referenc. Komisija je spremljala dejavnosti vlade v zvezi s pribli\xc5\xbeevanjem Evropski uniji in veliko pripomogla tudi pri drugih delovnih telesih vlade, ko je \xc5\xa1lo za evropske zadeve. Leta 1996 je postal Peterle tudi prvi podpredsednik Evropske zveze kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih demokratov, to funkcijo pa je opravljal vse do leta 1999.\n_START_SECTION_\nKoalicija Slovenija ter zdru\xc5\xbeitev z SLS\n_START_PARAGRAPH_\nDecembra 1999, slabo leto pred parlamentarnimi volitvami in iztekom mandata druge Drnov\xc5\xa1kove vlade, sta Peterle in Jan\xc5\xa1a svoji stranki zdru\xc5\xbeila v t. i. Koalicijo Slovenija, s \xc4\x8dimer sta se obvezala, da bosta njuni stranki delovali enotno, ne glede na rezultat volitev. SKD in SDS se tako nista formalno zdru\xc5\xbeili, pa\xc4\x8d pa pokazali voljo za skupno delovanje, \xc5\xa1e posebej v primeru prevzema oblasti. Koalicija je predstavljala poskus obuditve Demosove ideje nastopa pomladnih strank v volilnem bloku._NEWLINE_Kmalu zatem so v tretji pomladni stranki, SLS, izkazali zanimanje za v javnosti \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat predstavljeno idejo zdru\xc5\xbeitve SKD in SLS. To mo\xc5\xbenost sta \xc5\xbee od za\xc4\x8detka 90. let ve\xc4\x8dkrat omenjala Peterle in nekdanji predsednik SLS Ivan Oman, vendar pa nikoli ni zares za\xc5\xbeivela. V za\xc4\x8detku leta 2000 pa je bila ta mo\xc5\xbenost zmeraj bli\xc5\xbeje uresni\xc4\x8ditvi in 15. aprila, po kongresih, ki sta jih dan prej imeli stranki lo\xc4\x8deno, je na zdru\xc5\xbeitvenem kongresu nastala skupna stranka SLS+SKD Slovenska ljudska stranka. Najte\xc5\xbeje usklajevanje je potekalo glede imena in vodstva nove stranke. Peterle je kandidiral za predsednika kljub te\xc5\xbenjam predstavnikov SLS, da bi vodstvo stranke prevzel nekdo tretji. Na koncu je bil izvoljen njegov protikandidat Franc Zago\xc5\xbeen, Peterle pa je skupaj z Andrejem Bajukom in Marjanom Podobnikom postal podpredsednik. Nova stranka je imela v Dr\xc5\xbeavnem zboru skupaj 29 poslancev, s \xc4\x8dimer je dosegla relativno ve\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nBajukova vlada in nastanek N.Si\n_START_PARAGRAPH_\nOb zdru\xc5\xbeitvi je bila SLS \xc4\x8dlanica koalicije, SKD pa opozicijska stranka. Po zdru\xc5\xbeitvi so iz vlade izstopili ministri SLS s \xc4\x8dimer je vlada Janeza Drnov\xc5\xa1ka padla. Mesto mandatarja je pripadlo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i stranki, to pa je bila novoustanovljena SLS+SKD, ki je za ta polo\xc5\xbeaj predlagala Andreja Bajuka. V dveh tajnih glasovanjih ta ni dobil zadostne podpore, v tretjem, javnem glasovanju 3. maja 2000, pa je bil potrjen s 46 glasovi za in 44 proti. V novi vladi, ki je bila potrjena 7. junija 2000, je Peterletu ponovno pripadlo mesto zunanjega ministra._NEWLINE_V novi stranki zdru\xc5\xbeitev o\xc4\x8ditno ni prinesla prave enotnosti. To se je jasno pokazalo \xc5\xbee mesec dni po imenovanju nove vlade, ko je del stranke, ki je prej pripadal SLS, glasoval za ustavni zakon, ki naj bi uveljavil proporcionalni volilni sistem, \xc4\x8deprav je bil dogovor ob zdru\xc5\xbeitvi strank druga\xc4\x8den. Peterle je vztrajal pri uveljavitvi referendumske volje dr\xc5\xbeavljanov, ki so glasovali za ve\xc4\x8dinski volilni sistem. Zaradi tega konflikta sta v tednu po glasovanju Peterle in Bajuk izstopila iz SLS+SKD in ustanovila stranko z imenom Nova Slovenija \xe2\x80\x93 Kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko ljudska stranka. Na oktobrskih volitvah v Dr\xc5\xbeavni zbor, ki so sicer prinesle zmagoslavje LDS (36,26\xc2\xa0%; 34 poslancev) je N.Si prejela 8,66\xc2\xa0% in 8 poslancev ter s tem postala peta najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a stranka v dr\xc5\xbeavi. V Dr\xc5\xbeavni zbor je bil, \xc5\xbee \xc4\x8detrti\xc4\x8d zapored, izvoljen tudi Peterle, ki je ponovno prevzel vodenje parlamentarne Komisije za evropske zadeve.\n_START_SECTION_\nEvropski poslanec\n_START_PARAGRAPH_\nFebruarja 2002 je Peterle postal eden izmed predstavnikov Slovenije v Konvenciji o prihodnosti EU, ki je pripravljala ustavo Evropske unije. 15. aprila 2002 je postal \xc4\x8dlan predsedstva Konvencije, kjer je zastopal 13 takratnih dr\xc5\xbeav kandidatk. Bralci tednika European Voice so to izbrali za Evropski dose\xc5\xbeek leta 2003._NEWLINE_1. maja 2004 je Slovenija postala polnopravna \xc4\x8dlanica Evropske zveze, 13. junija pa so potekale volitve v Evropski parlament, kjer je bilo za poslance iz Slovenije rezerviranih 7 sede\xc5\xbeev. Na volitvah je Peterle slavil zmago, saj je listo N.Si podprlo 23,57\xc2\xa0% volivcev, kar je stranki prineslo dva sede\xc5\xbea v Evropskem parlamentu. Kljub preteklim uspehom na evropski politi\xc4\x8dni sceni je bil rezultat za slovensko javnost precej\xc5\xa1nje presene\xc4\x8denje. Peterle je postal tudi \xc4\x8dlan Odbora za zunanjo politiko, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Pododbora za \xc4\x8dlovekove pravice ter \xc4\x8dlan medparlamentarne delegacije za odnose z dr\xc5\xbeavami ASEAN in odnose med EU in Rusijo. Peterle je v Evropskem parlamentu \xc4\x8dlan Evropske ljudske stranke - Evropskih demokratov, do januarja 2007 pa je bil tudi vodja slovenske delegacije v tej stranki._NEWLINE_Februarja 2005, v \xc4\x8dasu slovenskega predsedovanje OVSE, je slovenski zunanji minister Dimitrij Rupel Peterleta imenoval za osebnega predstavnika predsedujo\xc4\x8dega za srednjo Azijo. Na ta na\xc4\x8din je Peterle leta 2005 aktivno sodeloval pri re\xc5\xa1evanju konfliktov v srednji Aziji. Kirgizijo je obiskal prav v \xc4\x8dasu, ko se je tam za\xc4\x8dela t. i. revolucija tulipanov. Med drugim so protivladni demonstranti napadli tudi avto v katerem se je vozil po Bi\xc5\xa1keku._NEWLINE_Na kongresu najve\xc4\x8dje evropske politi\xc4\x8dne stranke ELS aprila 2006 je bil Peterle izvoljen za strankinega podpredsednika, odgovornega za informacijsko dru\xc5\xbebo._NEWLINE_Na evropskih volitvah maja 2019 ni bil ve\xc4\x8d izvoljen.\n_START_SECTION_\nPredsedni\xc5\xa1ke volitve 2007\n_START_PARAGRAPH_\nNovembra 2006 je Peterle napovedal svojo kandidaturo na naslednjih predsedni\xc5\xa1kih volitvah jeseni 2007. Podporo pa so mu med drugim izrazile tudi stranke N.Si, SDS ter SLS. Tri dni po za\xc4\x8detku zbiranja podpisov, 23. avgusta 2007, je Peterle na Republi\xc5\xa1ki volilni komisiji tudi uradno vlo\xc5\xbeil kandidaturo, kateri je prilo\xc5\xbeil 15.114 podpisov dr\xc5\xbeavljanov, kolikor jih je uspel zbrati v tem \xc4\x8dasu. S tem je postal prvi uradni kandidat. 21. oktobra 2007 je na prvem krogu volitev za predsednika z 28,73\xc2\xa0% prejetih glasov Peterle osvojil prvo mesto med kandidati. 11. novembra 2007 je v drugem krogu volitev za predsednika z 31,97\xc2\xa0% prejetih glasov Peterle zaostal za protikandidatom Danilom T\xc3\xbcrkom.\n_START_SECTION_\nOsebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDo novembra 2005, ko je odstopil zaradi prevelikih slu\xc5\xbebenih dol\xc5\xbenosti, je bil predsednik \xc4\x8cebelarske zveze Slovenije._NEWLINE_\xc5\xbdivi v Ljubljani z \xc5\xbeeno Branko in tremi otroki. Teko\xc4\x8de govori angle\xc5\xa1ko, nem\xc5\xa1ko, francosko, rusko, srbsko, hrva\xc5\xa1ko in italijansko, pasivno pa obvlada tudi \xc5\xa1panski jezik._NEWLINE_Ukvarja se tudi z igranjem na orglice. Zudi od evropskega parlamenta se je na zasedanju EP poslovil na z igranjem evropske himne na orglice.'