b'\n_START_ARTICLE_\nGenetsko programiranje\n_START_PARAGRAPH_\nGenetsko programiranje je podro\xc4\x8dje umetne inteligence in strojnega u\xc4\x8denja. Gre za samodejno pisanje programov po vzoru naravnega izbora (evolucija). Stroj (ra\xc4\x8dunalnik) uspe sam napisati program, ki re\xc5\xa1i v naprej zadani problem. Na za\xc4\x8detku imamo nekaj naklju\xc4\x8dno napisanih programov - za\xc4\x8detna populacija. Nato s kri\xc5\xbeanjem (potomec dobi lastnosti od o\xc4\x8deta in matere), mutacijo (redke, male naklju\xc4\x8dne spremembe potomca) in selekcijo (izbiro najbolj\xc5\xa1ih potomcev) dobimo naslednjo generacijo. \xc4\x8ce so okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine ustrezne (dovolj velika populacija, ustrezna selekcija,...) je vsaka naslednja generacija bolj\xc5\xa1a od prednikov. Ker so nekateri koraki genetskega programiranja naklju\xc4\x8dni, nam da vsak poskus druga\xc4\x8dne rezultate. Torej je za dober rezultat potrebno tudi kan\xc4\x8dek sre\xc4\x8de. Soroden pojem so evolucijski algoritmi, kar je \xc5\xa1ir\xc5\xa1e od pojma genetsko programiranje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGenetsko programiranje je novinec na podro\xc4\x8dju strojnega u\xc4\x8denja. Leta 1958 je R. Friedberg posku\xc5\xa1al re\xc5\xa1iti preprost problem tako, da je u\xc4\x8dil ra\xc4\x8dunalnik pisanja programov. V tem obdobju so bili ekspertni sitemi prevladujo\xc4\x8da veja umetne inteligence. V sedemdesetih letih se pojavi strojno u\xc4\x8denje. Pri ekkspertnih sistemih je govora o uporabi znanja, pri strojnem u\xc4\x8denju pa o njegovem zbiranju. V za\xc4\x8detku osemdesetih 20. stoletja so priznali strojno u\xc4\x8denje kot samostojno disciplino. \xc5\xa0ele v 90. letih so za\xc4\x8deli s sistemati\xc4\x8dnim raziskovanjem genetskega programiranja. Izraz genetsko programiranje sta skovala H. De Garis in J. R. Koza.'