b'\n_START_ARTICLE_\nOptika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x93ptika (starogr\xc5\xa1ko \xe1\xbd\x80\xcf\x80\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xce\xae: \xc3\xb3ptik\xc3\xa9 - videz, podoba) je veja fizike, ki se ukvarja z zna\xc4\x8dilnostmi in obna\xc5\xa1anjem svetlobe ter z interakcijo med svetlobo in snovjo._NEWLINE_Optiko navadno uporabljamo za opis vidne, infrarde\xc4\x8de ali ultravijoli\xc4\x8dne svetlobe. Ker pa je svetloba elektromagnetno valovanje, podobne pojave opazimo tudi pri rentgenskih \xc5\xbearkih, mikrovalovih, radijskih valovih in drugih oblikah elektromagnetnega valovanja.\n_START_SECTION_\nGeometrijska optika\n_START_PARAGRAPH_\nV pribli\xc5\xbeku geometrijske optike obravnavamo elektromagnetno valovanje kot \xc5\xbearke. Pribli\xc5\xbeek je uporaben, kadar je valovna dol\xc5\xbeina svetlobe dosti manj\xc5\xa1a od razse\xc5\xbenosti najmanj\xc5\xa1e komponente opti\xc4\x8dnega sistema. Glavni orodji geometrijske optike sta lomni in odbojni zakon. Z njima lahko razlo\xc5\xbei delovanje opti\xc4\x8dnih naprav, kot so astronomski daljnogled, mikroskop ali oko.\n_START_SECTION_\nValovna optika\n_START_PARAGRAPH_\nValovna optika obravnava svetlobo kot elektromagnetno valovanje. Z upo\xc5\xa1tevanjem valovne narave svetlobe lahko razlo\xc5\xbei pojave, kot so absorpcija, sipanje, uklon, interferenca, polarizacija ipd.\n_START_SECTION_\nKvantna optika\n_START_PARAGRAPH_\nKvantna optika upo\xc5\xa1teva, da svetlobo sestavljajo energijski kvanti, fotoni. Zato lahko razlo\xc5\xbei fotoelektri\xc4\x8dni pojav, delovanje laserjev in na\xc4\x8dela spektroskopije.'