b'\n_START_ARTICLE_\nUmetna inteligenca\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva se naziv umetna inteligenca (UI), v\xc4\x8dasih tudi umetni um ali strojna inteligenca, uporablja za inteligenco strojev, v nasprotju z naravno inteligenco ljudi in drugih \xc5\xbeivali. Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka znanost opredeljuje raziskovanje umetne inteligence kot \xc5\xa1tudij " inteligentnih agentov ": naprav, ki zaznavajo svoje okolje in ravnajo na na\xc4\x8din, ki pove\xc4\x8duje verjetnost, da svoj cilj uspe\xc5\xa1no dose\xc5\xbeejo.  Kaplan in Haenlein opredeljujeta UI  natan\xc4\x8dneje kot "zmo\xc5\xbenost sistema, da pravilno interpretira zunanje podatke, da se iz takih podatkov u\xc4\x8di in da ta nova  znanja uporablja za fleksibilno prilagojevanje in doseganje specifi\xc4\x8dnih ciljev in nalog".  Pogovorno se uporablja izraz "umetna inteligenca", kadar stroj posnema "kognitivne" funkcije, ki jih ljudje povezujejo z drugimi oblikami \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega uma, kot sta "u\xc4\x8denje" in "re\xc5\xa1evanje problemov". _NEWLINE_Obseg umetne inteligence je sporen: ker stroji postajajo vse bolj sposobni, se naloge, za katere se meni, da potrebujejo "inteligenco", pogosto vedno znova odstranjujejo iz definicije - pojav, znan kot u\xc4\x8dinek umetne inteligence (UI) , ki ga jedrnato definira Teslerjev teorem: "Z _NEWLINE_UI je vse, kar \xc5\xa1e ni re\xc5\xa1eno. "   Tako je opti\xc4\x8dno prepoznavanje znakov pogosto \xc4\x8drtano iz seznama tem "umetne inteligence", saj je postalo rutinska tehnologija.   Sodobne zmo\xc5\xbenosti stroja, ki se na splo\xc5\xa1no razvr\xc5\xa1\xc4\x8dujejo pod UI, so med drugim uspe\xc5\xa1no razumevanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega govora,  tekmovanje na vrhunski ravni v strate\xc5\xa1kih igrah (kot so \xc5\xa1ah in Go ),  avtonomno delujo\xc4\x8di avtomobili in inteligentno usmerjanje po omre\xc5\xbejih za dostavo in voja\xc5\xa1ke simulacije. . _NEWLINE_Kaplan in Haenlein sta (kot je obi\xc4\x8daj v literaturi sistemov za upravljanje)   podro\xc4\x8dje razdelila v tri razli\xc4\x8dne vrste UI sistemov: analiti\xc4\x8dno, od \xc4\x8dloveka navdihnjeno in po\xc4\x8dlove\xc4\x8deno umetno inteligenco.   Analiti\xc4\x8dna UI ima samo lastnosti, ki so skladne s kognitivno inteligenco, ustvarja kognitivno sliko sveta in uporablja na podlagi preteklih izku\xc5\xa1enj pridobljeno znanje kot podlago za prihodnje odlo\xc4\x8ditve.  Od \xc4\x8dloveka navdihnjena UI vsebuje elemente kognitivne in emocionalne inteligence , razume \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka \xc4\x8dustva in jih upo\xc5\xa1teva pri odlo\xc4\x8danju.  Po\xc4\x8dlove\xc4\x8dena UI ka\xc5\xbee zna\xc4\x8dilnosti vsemogo\xc4\x8dih vrst kompetenc (tj. kognitivno, \xc4\x8dustveno in socialno inteligenco), sposobna je samozavesti  v interakcijah z okoljem. _NEWLINE_Umetna inteligenca je postala akademska disciplina leta 1956, v letih od takrat pa je do\xc5\xbeivela ve\xc4\x8d valov optimizma  , ki so jim sledila razo\xc4\x8daranja in izguba finan\xc4\x8dnih sredstev (znana kot " zima UI"),   kasneje so pri\xc5\xa1li na dan novi pristopi, uspeh in obnovljeno financiranje.    Ve\xc4\x8dino svoje zgodovine se je raziskovanje UI delilo na podro\xc4\x8dja, ki pogosto ne komunicirajo med seboj.   Ta podro\xc4\x8dja emeljijo na tehni\xc4\x8dnih vidikih, kot so posebni cilji (npr. " Robotika " ali "strojno u\xc4\x8denje"),  uporaba dolo\xc4\x8denih orodij ("logika" ali umetne nevronske mre\xc5\xbee) ali resne filozofske razlike.     Podro\xc4\x8dja so temeljila tudi na socialnih dejavnikih (posamezne institucije ali delo dolo\xc4\x8denih raziskovalcev).  _NEWLINE_Tradicionalni problemi (ali cilji) raziskav umetne inteligence vklju\xc4\x8dujejo sklepanje, predstavitev znanja , na\xc4\x8drtovanje , u\xc4\x8denje , obdelavo naravnega jezika , zaznavanje in sposobnost premikati predmete in ravnati z njimi.   Splo\xc5\xa1na inteligenca je med dolgoro\xc4\x8dnimi cilji.   Pristopi vklju\xc4\x8dujejo statisti\xc4\x8dne metode , ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko inteligenco in tradicionalno simboli\xc4\x8dno umetno inteligenco .  V UI se uporabljajo \xc5\xa1tevilna orodja, tako razli\xc4\x8dice iskanja in matemati\xc4\x8dne optimizacije , umetne nevronske mre\xc5\xbee in metode, ki temeljijo na statistiki, verjetnosti in ekonomiji .  Podro\xc4\x8dje UI bogatijo metode in sredstva, ki jih poznamo v  ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvu , informacijskem in\xc5\xbeenirstvu , matematiki , psihologiji , jezikoslovju , filozofiji in mnogih drugih podro\xc4\x8djih. _NEWLINE_Temelj podro\xc4\x8dja je bila prvotno trditev, da je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko inteligenco "mogo\xc4\x8de tako natan\xc4\x8dno opisati, da je mogo\xc4\x8de izdelati stroj, ki jo simulira".   To postavlja filozofske argumente o naravi uma in etiki ustvarjanja umetnih bitij, obdarjenih s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko podobno inteligenco, vpra\xc5\xa1anja, ki so jedro mitov , fikcije in filozofije \xc5\xbee od antike .   Nekateri ljudje tudi menijo, da je UI nevarna za \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo, \xc4\x8de no neovirano napredovala.   Drugi verjamejo, da \xc4\x8dlovek z  UI, druga\xc4\x8de kot pri prej\xc5\xa1njih tehnolo\xc5\xa1kih revolucijah, tvega mno\xc5\xbei\xc4\x8dno brezposelnost .  _NEWLINE_V enaindvajsetem stoletju so tehnike umetne inteligence do\xc5\xbeivele ponovno o\xc5\xbeivljanje ob so\xc4\x8dasnem napredovanju ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih sposobnosti , velikih koli\xc4\x8din podatkov in teoreti\xc4\x8dnem razumevanju; tehnike umetne inteligence so postale bistveni del tehnolo\xc5\xa1ke industrije, saj pomagajo re\xc5\xa1iti \xc5\xa1tevilne izzive v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvu, programskem in\xc5\xbeenirstvu in operacijskih raziskavah .'