b'\n_START_ARTICLE_\nJakob B\xc3\xb6hme\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xb6hme se je rodil leta 1575, ob koncu reformacije. Njegov o\xc4\x8de, George Wissen, razmeroma premo\xc5\xbeen kmet, je bil luteran, ki je svoja verska na\xc4\x8dela prenesel na svojih pet otrok. Leta 1599 se je poro\xc4\x8dil s Katarino, h\xc4\x8derko Hansa Kuntzschmanna, mesarja iz G\xc3\xb6rlitza, s katero si je ustvaril dru\xc5\xbeino s \xc5\xa1tirimi sinovi in dvema h\xc4\x8derkama.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nPri 14 letih ga je o\xc4\x8de poslal v Seidenberg, kjer je postal vajenec \xc4\x8devljarja. \xc5\xbdivel je z nekr\xc5\xa1\xc4\x8dansko dru\xc5\xbeino, kar je bilo za tedanje \xc4\x8dase sporno. Redno je bral Biblijo in molil, prav tako pa je bral Paracelsusove, Weigelove in Schwenckfeldove knjige, a vseeno ni imel nobene izobrazbe. Vajeni\xc5\xa1tvo je zaklju\xc4\x8dil po treh letih.\n_START_SECTION_\nPisanje\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xb6hme je imel v svoji mladosti \xc5\xa1tevilne misti\xc4\x8dne izku\xc5\xa1nje. Svoj vi\xc5\xa1ek je do\xc5\xbeivel z vizijo leta 1600, ko je nekega dne preusmeril pozornost na izjemno lepoto snopa svetlobe, ki se je odbijal od posode. Verjel je, da mu je ta vizija razkrila razmerje med Bogom in \xc4\x8dlovekom ter dobrim in zlim._NEWLINE_Leta 1610 je ponovno do\xc5\xbeivel vizijo, s katero je spoznal enotnost vesolja in ugotovil, da ima posebno bo\xc5\xbeje poslanstvo. Po mnogih podobnih izku\xc5\xa1njah je za\xc4\x8del pisati. Napisal je razpravljalno knjigo Aurora ali Die Morgenroete im Aufgang. Njegov rokopis je pri\xc5\xa1el v roke pastorja Gregoriousa Richterja, ki jo je ozna\xc4\x8dil kot krivoversko in mu grozil z izgnanstvom pod pogojem, da pisanje nadaljuje. Po petih letih je ponovno za\xc4\x8del pisati, tokat na skrivaj. V tem \xc4\x8dasu je napisal deli De Signatura Rerum in Misterium Magnum. Leta 1623 je objavil delo Weg zu Christo, \xc4\x8demur je sledil \xc5\xa1kandal, ki je povzro\xc4\x8dil B\xc3\xb6hmejevo izgnanstvo. Nato je eno leto \xc5\xbeivel v Dresdenu, kjer je leta 1624 hudo zbolel in se zato vrnil v G\xc3\xb6rlitz, kjer je istega leta tudi umrl. Njegove zadnje besede so bile, \xc2\xbbNun fahre ich hin ins Paradies.\xc2\xab, (slov. \xc2\xbbZdaj grem naprej v raj.\xc2\xab).\n_START_SECTION_\nKozmologija\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xb6hme je trdil, da je za razvoj stvarjenja v prenovljeno stanje harmonije, ki je bolj izpopolnjeno kot njegovo prvotno stanje nedol\xc5\xbenosti, potrebna vrnitev \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva k Bogu. Svobodna volja je najpomembnej\xc5\xa1e darilo Boga \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu, ki nam omogo\xc4\x8da iskanje bo\xc5\xbeje miline, hkrati pa nam dopu\xc5\xa1\xc4\x8da, da ostanemo zvesti sami sebi. _NEWLINE_Utele\xc5\xa1enje Jezusa je videl kot dar ljubezni \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu in ne kot \xc5\xbertvovanje v zameno za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke grehe, kar pomeni, da je Bog trpljenje, povezano s stvarjenjem sveta, prevzel na svoja ple\xc4\x8da. Prav tako je verjel, da ponovno rojstvo Jezusa Kristusa pomeni mo\xc5\xbenost prenovljenega stanja harmonije.\n_START_SECTION_\nDela v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nNobeno B\xc3\xb6hmejevo delo ni prevedeno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, vendar je omenjen v naslednjih \xc4\x8dlankih:_NEWLINE_(COBISS)_NEWLINE_(COBISS)_NEWLINE_(COBISS)_NEWLINE_(COBISS)_NEWLINE_(COBISS)_NEWLINE_(COBISS)'