b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xa1ka univerza Gregoriana\n_START_SECTION_\nRimski kolegij\n_START_PARAGRAPH_\nIgnacij Lojolski, ustanovitelj Dru\xc5\xbebe Jezusove (jezuitov) je 18. februarja 1551, z denarjem, ki ga je prejel od Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Borgie, najel hi\xc5\xa1o na pobo\xc4\x8dju rimskega gri\xc4\x8da Kapitol in v njej odprl \xc2\xbb\xc5\xa0olo gramatike, humanistike in kr\xc5\xa1\xc4\x8danske doktrine.\xc2\xab\xc2\xa0To je bila prva \xc5\xa1ola patrov jezuitov, ki je imela tudi majhno knji\xc5\xbenico, imenovala pa se je Rimski kolegij. Septembra, istega leta, ko je Ignacij videl veliko \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1tudentov, je bil prisiljen prestaviti kolegij v prostornej\xc5\xa1o stavbo, v kateri se je katedri za latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in gr\xc5\xa1\xc4\x8dino pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e katedra za hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino. Komaj dve leti po svoji ustanovitvi je Rimski kolegij \xc5\xbee \xc5\xa1tel 250 u\xc4\x8dencev. Pape\xc5\xbe Pavel VI. je 17. januarja 1556 in\xc5\xa1titutu dal pravico do podeljevanja akademskih naslovov v filozofiji in teologiji, s \xc4\x8dimer je ustanovo povzdignil na univerzitetno raven. Leta 1557 je bil kolegij, zaradi vedno ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila \xc5\xa1tudentov, preseljen v Pala\xc4\x8do Salviati, kjer je ostal do konca leta 1560, ko so jezuiti od Viktorja della Tolfa, markiza della Vale, dobili v dar nekaj bli\xc5\xbenjih zgradb, ki so jih preuredili za \xc5\xa1tudijske namene. V tem \xc4\x8dasu je Rimski kolegij \xc5\xa1tel \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d \xc5\xa1tudentov, na novo pa so bile ustanovljene katedre za arabski jezik, kazuistiko in za moralno filozofijo._NEWLINE_Leta 1581 je pape\xc5\xbe Gregor XIII. \xc5\xbeelel dati Rimskemu kolegiju primernej\xc5\xa1i sede\xc5\xbe, zato je razlastil dve bli\xc5\xbenji stanovanjski zgradbi in naro\xc4\x8dil arhitektu Bartolomeju Ammanatiju na\xc4\x8drte za novo stavbo, ki je bila otvorjena 28. oktobra 1584. Z novimi prostori se je lahko pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo znanstvenih disciplin, ki so jih pou\xc4\x8devali na univerzi: dodane so bile katedra za cerkveno zgodovino, liturgijo in govorni\xc5\xa1tvo. V nekaj letih je \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1tudentov preraslo dva tiso\xc4\x8d. Leta 1773 je bila Univerza, zaradi ukinitve Dru\xc5\xbebe Jezusove, zaupana rimskemu kleru, vendar jo je pape\xc5\xbe Leon XII., po ponovni ustanovitvi Dru\xc5\xbebe Jezusove, vrnil jezuitom 17. maja 1824. _NEWLINE_Leta 1873 je stavbo Rimskega kolegija, obenem s knji\xc5\xbenico, cerkvenim muzejem, znanstvenim kabinetom in slavnim astronomskim observatorijem, zaplenila italijanska dr\xc5\xbeava. Univerza, ki je tako ostala brez svojega sede\xc5\xbea, je morala biti razdeljena: univerzitetni oddelek je bil v bli\xc5\xbenji pala\xc4\x8di Gabrielli-Borromeo, sede\xc5\xbe je bil v Nem\xc5\xa1ko-Mad\xc5\xbearskem kolegiju, medtem ko sta bila gimnazija in licej leta 1879 urejena v Vili Peretti blizu Terminija.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xa1ka univerza\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Pij IX. je 4. decembra 1873 podelil jezuitski univerzi naziv \xc2\xbbPape\xc5\xa1ka Univerza Gregoriana Rimskega Kolegija\xc2\xab\xc2\xa0predvsem zaradi zmanj\xc5\xa1anega \xc5\xa1tevila disciplin, ki so jih pou\xc4\x8devali (ostali sta le \xc5\xa1e filozofija in teologija), pa tudi zaradi majhnosti prostorov in zmanj\xc5\xa1anega \xc5\xa1tevila \xc5\xa1tudentov, ki jih je bilo leta 1875 le okoli 250. \xc5\xa0ele od leta 1886, ko je Nem\xc5\xa1ko-Mad\xc5\xbearski kolegij zapustil pala\xc4\x8do Borromeo, je univerza lahko postopoma prevzela svoj akademski zna\xc4\x8daj, ter ponovno uvedla pou\xc4\x8devanje \xc5\xa1tevilnih disciplin. Po prvi svetovni vojni sta se pape\xc5\xbea Benedikta XV. in njegov naslednik pape\xc5\xbe Pij XI. zavzela, da bi se na\xc5\xa1li primernej\xc5\xa1i in didakti\xc4\x8dno ustreznej\xc5\xa1i prostori za Pape\xc5\xa1ko univerzo Gregoriano. Nov sede\xc5\xbe v pala\xc4\x8dah na Trgu Pillota je bil slovesno odprt 6. novembra 1930. Leta 1932 sta bili ustanovljeni Fakulteta za Misiologijo in Fakulteta za cerkveno zgodovino, leta 1951 pa \xc5\xa1e Fakulteta za sociolo\xc5\xa1ke znanosti. Danes na Pape\xc5\xa1ki univerzi Gregoriani \xc5\xa1tudira okoli 3.000 \xc5\xa1tudentov, ki prihajajo iz 130 dr\xc5\xbeav, ta \xc2\xbbuniverzalnost\xc2\xab\xc2\xa0pa je tudi zna\xc4\x8dilnost profesorskega zbora, saj tudi profesorji prihajajo iz 40 razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti in namen\n_START_PARAGRAPH_\nCilj univerze je kulturno in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko oblikovanje mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk, ki prihajajo iz vsega sveta, da bi poglobili in nato vse bolj raz\xc5\xa1irili pridobljeno znanje skozi raziskovalni premislek, pou\xc4\x8devanje ter s pomo\xc4\x8djo poznavanja in smisla kr\xc5\xa1\xc4\x8danske katoli\xc5\xa1ke vere. Kot cerkvena univerza, zaupana v vodenje jezuitom, je njena zna\xc4\x8dilnost tudi, da je povsem na razpolago Svetemu sede\xc5\xbeu, spodbujajo\xc4\x8d dialog s svetom kulture in znanosti, v sre\xc4\x8devanju z drugimi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi veroizpovedmi in drugimi verstvi, ter zavedajo\xc4\x8d se vrednosti in dostojanstva vsake osebe.'