b'\n_START_ARTICLE_\nPe\xc5\xa1pot iz Babnega Polja do Gori\xc4\x8dic\n_START_PARAGRAPH_\nPe\xc5\xa1pot iz Babnega Polja do Gori\xc4\x8dic je zasnovalo \xc5\xa0portno dru\xc5\xa1tvo Planjava na pobudo doma\xc4\x8dinke in raziskovalke publicisti\xc4\x8dne dejavnosti izseljenca Franka Trohe Rihtarjevega Alenke Veber.\n_START_SECTION_\nPrva slovenska pe\xc5\xa1pot posve\xc4\x8dena izseljencu\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci v zvezi z mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim izseljevanjem v Ameriko najve\xc4\x8dkrat omenjajo belokranjsko, dolenjsko in prekmursko izseljevanje, sledijo jim splo\xc5\xa1ne, glede na pokrajinski izvor Slovencev v Novem svetu nedefinirane omembe, dokaj dobro so preu\xc4\x8deni \xc5\xa1e bene\xc5\xa1koslovenski izseljenci, najmanj pa notranjski, primorski, ljubljanski z okolico, porabski ter gorenjski. Zgodovinski in etnolo\xc5\xa1ki viri o izseljencih iz Babnega Polja na Notranjskem so dokaj skromni ali pomanjkljivi. Med babnopoljskimi izseljenci je nedvomno najbolj znan Frank Troha Rihtarjev, ki je v Severni Ameriki v razli\xc4\x8dnem slovenskem \xc4\x8dasopisju objavljal zgodbe in spomine. Med njimi nam \xc5\xa1tevilne pomagajo razumeti dru\xc5\xbebeno-duhovne zna\xc4\x8dilnosti vsakdanjega \xc5\xbeivljenja Notranjcev in izseljencev iz Notranjske. V njem nam Troha odgrinja splo\xc5\xa1ne razmere v Babnem Polju in \xc5\xa1ir\xc5\xa1i Notranjski v prvi polovici 20. stoletja. V zgodbah in spominih Troha poudarja tiste dogodke, ki so spremljali njegovo \xc5\xbeivljenje in \xc5\xbeivljenje Babnopoljcev ter Notranjcev tako v domovini kot v Severni Ameriki. Po enem izmed Trohovih spominskih zapisov je urejena prva slovenska pe\xc5\xa1pot posve\xc4\x8dena izseljencu, ki nam pribli\xc5\xbea problematiko izseljenstva v valu mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega izseljevanja v letih 1890-1924 v Severno Ameriko, hkrati pa nas seznani s krajevno zgodovino enega izmed krajev v Sloveniji iz katerega je v Severno Ameriko od\xc5\xa1lo ve\xc4\x8d kot 100 izseljencev.\n_START_SECTION_\nFrank Troha Rihtarjev\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Babno Polje (756 m), znano kot najhladnej\xc5\xa1i naseljeni kraj v Sloveniji, le\xc5\xbei ob cesti Lo\xc5\xbe-Prezid-\xc4\x8cabar. Zaradi nizkih temperatur kraj slovi kot t. i. slovenska Sibirija. Nizke temperature in s tem slabi \xc5\xbeivljenjski ter delovni pogoji v tej vasi ob jugovzhodnem koncu Notranjskega podolja so bili eden izmed glavnih vzrokov, da so si tamkaj\xc5\xa1nji prebivalci delo iskali drugod. Sprva v Slavonskih gozdovih v sosednji Hrva\xc5\xa1ki, ob prelomu 19. v 20. stoletje pa so za\xc4\x8deli mno\xc5\xbei\xc4\x8dno odhajati v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Med slednjimi je nedvomno najbolj znan Frank Troha Rihtarjev, rojen v Babnem Polju, 15. maja 1894, o\xc4\x8detu Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ku (1871\xe2\x80\x931942) in materi Mariji (1868\xe2\x80\x931955), rojeni na Gori\xc4\x8dicah._NEWLINE_Po njem je tamkaj\xc5\xa1nje \xc5\xa0portno dru\xc5\xa1tvo Planjava na pobudo doma\xc4\x8dinke in raziskovalke publicisti\xc4\x8dne dejavnosti izseljenca Franka Trohe Rihtarjevega Alenke Veber zasnovalo novo pe\xc5\xa1pot Iz Babnega Polja do Gori\xc4\x8dic \xe2\x80\x93 Po poteh izseljenca Franka Trohe \xe2\x80\x93 Rihtarjevega.\n_START_SECTION_\nOdhod mladega Franka v Ameriko\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1913 je 19-letni Frank sprejel te\xc5\xbeko odlo\xc4\x8ditev in se tudi sam v skupini petih Babnopoljcev odpravil v Ameriko. Drugega oktobra je zapustil doma\xc4\x8di kraj in se 4. oktobra v ladijskem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du v Trstu vkrcal na parnik Martha Washington ter po sedemnajstih dneh plovbe priplul na Ellis Island, od koder se je napotil v dr\xc5\xbeavo Ohio, v mestece Barberton, kjer je \xc5\xbee bil njegov stric Jo\xc5\xbeef. Ker tu ni dobil dela, se je \xc4\x8dez dober mesec odzval vabilu rojakov iz Pennsylvanije in se jim pridru\xc5\xbeil kot rudar na Imperialu._NEWLINE_Razpet od premogarja v Pennsylvaniji, do gozdarja v ju\xc5\xbenih dr\xc5\xbeavah Severne Amerike Georgije in Alabame in do delavca v tovarni v Ohiu in kulturnega delavca, ki je bil vseskozi tesno povezan s slovensko skupnostjo v Ameriki, se je mladi Troha leta 1921 poro\xc4\x8dil z Babnopoljko Jennie (Ivanko) in si v Barbertonu ustvaril dru\xc5\xbeino.\n_START_SECTION_\nObisk v domovini in za\xc4\x8detki Trohove publicisti\xc4\x8dne dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1928 je Troha prvi\xc4\x8d obiskal staro domovino. Na pot se je najprej odpravila soproga Jennie z otrokoma Frankom ml. in Agnes. Frank se je dru\xc5\xbeini pridru\xc5\xbeil kasneje ter se \xc5\xa1e istega leta skupaj z njimi vrnil v Barberton. Obisk domovine in vrnitev v Ameriko sodita gotovo med mo\xc4\x8dne spodbude za Trohovo pisateljsko delo. \xc5\xbde kmalu po vrnitvi je v 261. in 262. \xc5\xa1tevilki novembrske izdaje Glasa naroda iz\xc5\xa1lo dalj\xc5\xa1e pripovedno delo Iz obmejne Notranjske. \xc2\xbbTako opi\xc5\xa1e geografske posebnosti doma\xc4\x8dih krajev, njihovo odmaknjenost, obmejnost s Hrva\xc5\xa1ko, obse\xc5\xbenost gozdov in tudi vznemirljivost zgodovine. V ospredju je med drugim Trohov izostreni ob\xc4\x8dutek za ekonomsko stanje ljudi v tem okolju, ki je bilo tedaj \xc5\xa1e posebej slabo razvito, brez industrije in \xc5\xbeeleznice, s slabimi cestami, kjer je prevozni\xc5\xa1tvo lesa, ki je bilo eno od pomembnih mo\xc5\xbenosti zaslu\xc5\xbeka, odvisno od delovnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, kmetovanje pa negotovo, ker ga ote\xc5\xbeuje hud mraz. Zapis o razgledu po doma\xc4\x8dem kraju je celovita predstavitev, ki od opisov kraja in okolice prehaja h komentarjem, razmislekom in ocenam. V to, lahko bi rekli reporta\xc5\xbeno vrsto zapisa se tudi v kasnej\xc5\xa1ih besedilih vklju\xc4\x8dujejo razli\xc4\x8dne teme o \xc5\xbeivljenju tako v ameri\xc5\xa1kem kot v doma\xc4\x8dem okolju: od problemov izseljenstva do politi\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anj, predvsem pa podro\xc4\x8dij delavske socialne problematike, povezane z ekonomskimi in eti\xc4\x8dnimi vpra\xc5\xa1anji.\xc2\xab\xc2\xa0(Helga Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d)_NEWLINE_Rojstno hi\xc5\xa1o v Babnem Polju je Troha ponovno obiskal po upokojitvi leta 1965 in se sre\xc4\x8dal z edinima \xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8dima sestrama Marijo in Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ko. Frank Troha Rihtarjev je umrl 26. avgusta 1980 v Barbertonu, Ohio, ZDA.\n_START_SECTION_\nIz Babnega Polja do Gori\xc4\x8dic\n_START_PARAGRAPH_\nOb prvem obisku domovine je Frank s soprogo Jennie ponovno prehodil pot iz Babnega Polja do Gori\xc4\x8dic \xe2\x80\x93 velikokrat prehojeno v otro\xc5\xa1tvu in mladosti \xe2\x80\x93, kar je opisal v zgodbi Spomin na Veliko no\xc4\x8d in doma\xc4\x8de kraje v domovini, ki je iz\xc5\xa1la v 30. \xc5\xa1t. Glasa naroda leta 1957. \xc2\xbbNjegova pozornost je usmerjena v materino hi\xc5\xa1o v majhni vasi Gori\xc4\x8dice ob Cerkni\xc5\xa1kem jezeru. Poseben \xc4\x8dar mu je pomenila starinska hi\xc5\xa1a z debelimi zidovi, oreh in sadovnjak, presihajo\xc4\x8de jezero in hribi okoli Sne\xc5\xbenika. V spominski zgodbi so sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dogajanja orehi v materini doma\xc4\x8di hi\xc5\xa1i in priprave na peko prazni\xc4\x8dne potice. \xc5\xbdivo in natan\xc4\x8dno opisuje triurno pe\xc5\xa1pot do Gori\xc4\x8dic, kjer je v dru\xc5\xbebi sorodnikov trl orehe in \xc5\xa1e ko\xc5\xa1aro so mu napolnili z dobrotami.\xc2\xab\xc2\xa0(Helga Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d) Vsebina in zasnova poti Iz Babnega Polja do Gori\xc4\x8dic \xe2\x80\x93 Po poteh izseljenca Franka Trohe \xe2\x80\x93 Rihtarjevega vodi skozi kraje in po poteh, ki jih Frank omenja ter po katerih so hodili tudi njegovi predniki: Babno Polje \xe2\x80\x93 Babna Polica \xe2\x80\x93 Vrh \xe2\x80\x93 Podgora \xe2\x80\x93 Iga vas \xe2\x80\x93 Pudob \xe2\x80\x93 Nadlesk \xe2\x80\x93 Podcerkev \xe2\x80\x93 Klance \xe2\x80\x93 Gori\xc4\x8dice.\n_START_SECTION_\nKulturna in naravna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina ob poti\n_START_PARAGRAPH_\nPohodnike vodi pot mimo \xc5\xa1tevilnih arheolo\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8dij, gradi\xc5\xa1\xc4\x8d, ene \xc5\xbeupnijske in sedmih podru\xc5\xbeni\xc4\x8dnih cerkva. Zajema kar devet naselij Ob\xc4\x8dine Lo\xc5\xa1ka dolina in eno Ob\xc4\x8dine Cerknica. Na razgibani, a nezahtevni 18\xc2\xa0km dolgi poti, tako skoraj na vsaka dva kilometra preidemo v novo vas z novo podru\xc5\xbeni\xc4\x8dno cerkvijo in zanimivo krajevno zgodovino._NEWLINE_Pot se pri\xc4\x8dne v jugovzhodnem delu kraja Babno Polje, pred rojstno hi\xc5\xa1o Franka Trohe Rihtarjevega, ki stoji v neposredni bli\xc5\xbeini \xc5\xbeupnijske cerkve sv. Nikolaja ter se usmeri proti zahodnemu delu naselja. Po nekaj desetih metrih, na na\xc5\xa1i levi bomo ugledali \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de \xe2\x80\x93 nadstropno zidano hi\xc5\xa1o z letnico 1830, tik pred seboj pa podru\xc5\xbeni\xc4\x8dno \xc5\xa1olo Babno Polje, zavijemo desno na kolovozno pot, katero doma\xc4\x8dini imenujejo Srednji pot. Najprej se pot vije po ravni babnopoljski planoti mimo arheolo\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja Grajske njive, nakar se za\xc4\x8dne rahlo vzpenjati proti Babni Polici.\n_START_SECTION_\nBabna Polica \xe2\x80\x93 najbolj urejena vas v Lo\xc5\xa1ki dolini\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde nekajkrat zapovrstjo si je simpati\xc4\x8dna vasica na severnem robu kra\xc5\xa1ke kotanje med Kro\xc5\xbeljekom (896 m) na jugu in Tolstim vrhom (906 m) na vzhodu, z enako nadmorsko vi\xc5\xa1ino kot Babno Polje, pridobila naziv najbolj urejene vasi v Ob\xc4\x8dini. Le nekaj ve\xc4\x8d kot 10 doma\xc4\x8dinov vdano skrbi za izgled Babne Police ter prijazno bedi nad obiskovalci. Slehernemu rade volje odprejo vrata podru\xc5\xbeni\xc4\x8dne cerkve sv. Antona Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika, ki stoji severozahodno od vasi. V cerkvi, ki predstavlja tudi dominanto kraja, si lahko pohodniki ogledajo baro\xc4\x8dni oltar iz leta 1716.\n_START_SECTION_\nVrh \xe2\x80\x93 vas z ostanki prazgodovinske naselbine\n_START_PARAGRAPH_\nSamo slaba dva kilometra bodo pohodniki \xc5\xbeiveli z mislijo, da se pred njimi nikoli ve\xc4\x8d ne bo odprl svet, ko bodo pred seboj kot na dlani ponovno uzrli razgled, ki ga je pozorno oko na poti \xc5\xbee ugledalo. Lo\xc5\xa1ka dolina se razprostre v svoji zna\xc4\x8dilni podobi, vas pri vasi, cerkev za cerkvijo. Gru\xc4\x8dasto naselje Vrh (645 m) le\xc5\xbei na visoki terasi nad ju\xc5\xbenim robom Lo\xc5\xa1kega polja, ob cesti, ki se iz Podgore pri Lo\xc5\xbeu vzpenja proti Babni Polici. Jugovzhodno od kraja stoji na samem cerkev sv. Toma\xc5\xbea, na vrhu Kuclju (678 m) zahodno od vasi pa so arheologi na\xc5\xa1li keramiko in zidovje iz mlaj\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe. Pot nas bo peljala mimo su\xc5\xa1ilnice za sadje, ki so jo za\xc4\x8deli obnavljati pred kratkim. Od tod bo \xc5\xa1la nekaj \xc4\x8dasa samo \xc5\xa1e navzdol. Pri zadnji desni hi\xc5\xa1i na Vrhu lahko opazimo nekdanjo staro cesto, ki nas bo privedla v Podgoro pri Lo\xc5\xbeu (590 m).\n_START_SECTION_\nPodgora \xe2\x80\x93 vrata v Lo\xc5\xa1ko dolino\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce bi hodili v obrnjeni smeri, bi nemara imeli nekaj ve\xc4\x8d te\xc5\xbeav, tako pa bo pot do Podcerkve lahkotno obarvana, le nekaj kilometrov asfalta (pa ne v enem kosu) zna komu zvabiti slabo voljo. A \xc4\x8de se bo ozrl \xc4\x8dez ramo, ga bo ta hitro zapustila, saj nas bo na poti vseskozi spremljal notranjski velikan Sne\xc5\xbenik (1796 m). Le nekaj deset metrov za kapelico sv. Dru\xc5\xbeine v Podgori se pot usmeri na va\xc5\xa1ki kolovoz ter pri va\xc5\xa1kem kri\xc5\xbeu zavije ostro desno proti Pudobu.\n_START_SECTION_\nPudob, neko\xc4\x8d mu je grozila ponikalnica Veliki Obrh\n_START_PARAGRAPH_\nStarej\xc5\xa1i doma\xc4\x8dini se gotovo spominjajo velikih poplav in slabih \xc4\x8dasov, ki so jih s seboj prinesle visoke vode v Pudob. A obcestna vas s strogo oblikovano uli\xc4\x8dno linijo, katere sredi\xc5\xa1\xc4\x8de tvorita lipa in cerkev sv. Jakoba vsem slabim \xc4\x8dasom kljubuje \xc5\xbee stoletja dolgo. Pudob (578 m) le\xc5\xbei sredi Lo\xc5\xa1kega polja, ob cesti Stari trg pri Lo\xc5\xbeu \xe2\x80\x93 Babno polje. Iz vasi se odcepita cesti v Kozari\xc5\xa1\xc4\x8de, po kateri smo pri\xc5\xa1li, in Nadlesk, ki je na\xc5\xa1 naslednji cilj.\n_START_SECTION_\nNadlesk s cerkvijo sv. Jedrti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav cerkev stoji sredi vasi, na rahli vzpetini, le ni vidna dale\xc4\x8d naokoli. Zato jo lahko marsikdo prezre. Majhna, pode\xc5\xbeelska cerkev sv. Jedrti z odprto lopo in zvon\xc4\x8dnico nad vhodom, z likovno izjemnim stropom iz leta 1723 in signiranimi freskami Toma\xc5\xbea iz Senja (1511) po mnenju umetnostnega zgodovinarja dr. Ivana Sedeja sodi med sto najlep\xc5\xa1ih cerkva pri nas. Iz osrednjega dela Lo\xc5\xa1ke doline se bomo priklju\xc4\x8di Evropski E6 poti, a le za korak ali dva in se po kolovozu oddaljili od asfaltirane ceste, ki bi nas iz Nadleska (585 m) pripeljala v Podcerkev (580 m).\n_START_SECTION_\nPodcerkev \xe2\x80\x93 cerkev sv. Martina baro\xc4\x8dni spomenik Notranjske\n_START_PARAGRAPH_\nPo nekaj sto metrih klanca bomo prispeli do podru\xc5\xbeni\xc4\x8dne cerkve sv. Martina v Podcerkvi, ki stoji ju\xc5\xbeno ob cesti na zahodnem robu vasi. Vas se prvi\xc4\x8d omenja leta 1468 kot Podzirkg in vse hi\xc5\xa1e v vasi so res pod cerkvijo. Od tu bomo na\xc5\xa1 korak usmerili na gozdno cesto, ki nas po slabih treh kilometrih \xc5\xbee pripelje do zadnje vasi na poti, ki \xc5\xa1e spada v Ob\xc4\x8dino Lo\xc5\xa1ka dolina.\n_START_SECTION_\nKlance \xe2\x80\x93 na prevalu med Stra\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem (814 m) in Devinom (787 m)\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1986 so bile Klance del Dan, danes pa so samostojno naselje, \xc4\x8deprav samo z nekaj ve\xc4\x8d kot 10 prebivalci. A kraju dajejo du\xc5\xa1o ljudje, pa \xc4\x8detudi jih je zelo malo. In hvala Bogu, Klance imajo \xc5\xa1e vedno du\xc5\xa1o. Pa tudi s cerkvico se lahko pohvalijo. Sv. Pankracij je nje zavetnik. Verjetno so bile nekdaj tu velike doma\xc4\x8dije. Na nekaterih izmed njih lahko opazimo zanimive detajle kme\xc4\x8dke arhitekture.\n_START_SECTION_\nGori\xc4\x8dice \xe2\x80\x93 nad zatokom v vzhodnem delu Cerkni\xc5\xa1kega polja\n_START_PARAGRAPH_\nPrijetna, okoli 3\xc2\xa0km dolga pot nas bo vodila skozi gozd do Gori\xc4\x8dic pri Cerkni\xc5\xa1kem jezeru. Majhno gru\xc4\x8dasto naselje ob cesti Lipsenj\xe2\x80\x93Gorenje Jezero skriva dragocene skrivnosti Notranjske. Nekdaj majhna vasica je vse do dana\xc5\xa1njih dni ohranila svojo prvobitnost. O njej govorita vsaj dve doma\xc4\x8diji. Na poti skozi vas se bomo ustavili pri \xc4\x8ce\xc5\xa1njevcu, kjer nas bo pozdravila s slamo krita hi\xc5\xa1a. Tu se pripoved Franka Trohe Rihtarjevega, ki se je dogajala konec 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja, ve\xc4\x8dinoma med revnimi kmeti, gozdarji in lovci, sklene. Vredno ji je slediti, saj predstavlja zanimivo pri\xc4\x8devanje o \xc5\xbeivljenju in delu ljudi v tem notranjskem svetu pod Sne\xc5\xbenikom.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelite izvedeti ve\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nIzhodi\xc5\xa1\xc4\x8de in cilj poti: Rojstna hi\xc5\xa1a Franka Trohe (Rihtarjeva doma\xc4\x8dija Babno Polje 67) \xe2\x80\x93 Gori\xc4\x8dice (osrednji va\xc5\xa1ki prostor), enosmerna pot, 18\xc2\xa0km._NEWLINE_Oznaka poti: Pot vodi po obstoje\xc4\x8dih kolovozih, gozdnih cestah in okoli 5\xc2\xa0km po asfaltirani cesti. V \xc4\x8dasu organiziranega pohoda je pot ozna\xc4\x8dena z ozna\xc4\x8devalnim trakom in smernimi tablicami. Organiziran pohod: Tretjo soboto v mesecu maju. Pohod pripravljajo \xc4\x8dlani \xc5\xa0portnega dru\xc5\xa1tva Planjava Babno Polje. Zemljevidi: Atlas Slovenije. 2005. Ljubljana: Mladinska knjiga, 179/B3, A3; 178/C2, C1, B1. Dr\xc5\xbeavna topografska karta Republike Slovenije 1\xc2\xa0: 25.000. 169, Babno polje. Ljubljana: Republika Slovenija\xc2\xa0: Ministrstvo za okolje in prostor\xc2\xa0: Geodetska uprava Republike Slovenije, 1995. Dr\xc5\xbeavna topografska karta Republike Slovenije 1:25.000. 168, Lo\xc5\xbe. Ljubljana: Ministrstvo za obrambo\xc2\xa0: Ministrstvo za okolje in prostor\xc2\xa0: Geodetska uprava Republike Slovenije, 1996._NEWLINE_V letu 2010 je bil drugi spominski pohod Po poteh izseljenca Franka Trohe Rihtarjevega v soboto, 15. maja 2010. Tretji spominski pohod bo 21. maja 2011.'