b'\n_START_ARTICLE_\nMirt Zwitter\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMirt (Martin) Zwitter, brat Francija Zwittra, bratranec Frana in Vinka Zwittra ter o\xc4\x8de zgodovinarke Dane Zwitter poro\xc4\x8dene Tehovnik, je gimnazijo obiskoval v Celovcu, tedaj ustananovil in urejal dija\xc5\xa1ki list Zvezda, zaradi odlo\xc4\x8dnega slovenstva (vodilni organizator narodnega gibanja med dijaki) bil po 6. razredu izklju\xc4\x8den iz dija\xc5\xa1kega doma Marijani\xc5\xa1\xc4\x8de. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji je \xc5\xa1tudiral pravo na univerzi v Innsbrucku (1936\xe2\x80\x931938) in Gradcu (1938\xe2\x80\x931939) in 1939 doktoriral. Z bratom Francijem sta bila tik pred an\xc5\xa1lusom vodilna sodelavca v \xc5\xa1tudentskem prenovitvenem gibanju med koro\xc5\xa1kimi Slovenci. Na pravni fakulteti na Dunaju je med 1939\xe2\x80\x931941 \xc5\xa1tudiral \xc5\xa1e dr\xc5\xbeavoznanstvo. V letih 1940-1941 je slu\xc5\xbeboval v tovarni papirja W. Koreska na Dunaju. Junija 1941 bil vpoklican v nem\xc5\xa1ko vojsko (Wehrmacht), vendar kot nesposoben slu\xc5\xbeil v zaledju, junija 1944 je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Ljubljano na voja\xc5\xa1ki urad za izdajo prepustnic in se tu povezal z OF. Po nalogu Borisa Kidri\xc4\x8da je 11. maja 1945 od\xc5\xa1el na Koro\xc5\xa1ko in se vklju\xc4\x8dil v politi\xc4\x8dno delo. V letih 1945\xe2\x80\x931947 je bil v Celovcu pogodbeni uradnik pri koro\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni vladi, 1947\xe2\x80\x931948 tajnik Slovenske prosvetne zveze (do 1954 \xc5\xa1e odbornik in do 1958 \xc4\x8dlan nadzornega odbora), 1948\xe2\x80\x931949 pravni svetovalec in nato do upokojitve 1982 poslovode\xc4\x8di podpredsednik Zveze slovenskih zadrug v Celovcu. Sodeloval je \xc5\xa1e v Pokrajinskem odboru OF za Slovensko Koro\xc5\xa1ko (do 1949), bil je tudi \xc4\x8dlan Izvr\xc5\xa1nega odbora Demokrati\xc4\x8dne fronte delavnega ljudstva in med snovalci Zveze slovenskih organizacij. _NEWLINE_Zwitter se je mo\xc4\x8dno anga\xc5\xbeiral pri obnovi med zasedbo Avstrije razpu\xc5\xa1\xc4\x8denih kulturnih dru\xc5\xa1tev, zasnoval je osrednjo knji\xc5\xbenico Slovenske prosvetne zveze (SPZ), s posebno spomenico 1947 dosegel, da je SPZ za\xc4\x8dela sodelovati v slovenskih oddajah celov\xc5\xa1kega radia. Bil je med ustanovitelji revije Svoboda (izhajala 1948-1954), z ustanovitvijo Aule Slovenice (1975) je postavil temelje razstavno-galerijske dejavnosti med koro\xc5\xa1kimi Slovenci. Re\xc5\xa1eval je obstoj in premo\xc5\xbeenje celov\xc5\xa1kega Slovenskega \xc5\xa1olskega dru\xc5\xa1tva ter vodil gradnjo dija\xc5\xa1kega doma v Celovcu in kmetijske \xc5\xa1ole v Podravljah (nem. F\xc3\xb6derlach) pri Beljaku. Bil je med soustanovitelji Zveze slovenskih izseljencev (1946) in izvedel popis premo\xc5\xbeenja izseljenih Slovencev. Po njegovi zaslugi se je slovensko zadru\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irilo in povezalo. Leta 1949 je dosegel sprejem posebnega zveznega zakona o ponovni vzpostavitvi slovenskih zadrug na Koro\xc5\xa1kem in na njegovi osnovi vodil obnovo 33 hranilnic in posojilnic, dveh blagovnih in treh  \xc5\xbeivinorejskih zadrug ter v obdobju 1948-1950 ustanovitev 9 novih kme\xc4\x8dkih gospodarskih zadrug in 1964 dveh novih posojilnic. Zavzemal se je za sodelovanje z Narodnim svetom koro\xc5\xa1kih Slovencev in bil 1955 soavtor skupne spomenice obeh slovenskih organizacij._NEWLINE_Zwitter je veliko pisal, najve\xc4\x8d o zgodovini koro\xc5\xa1kega slovenskega zadru\xc5\xbeni\xc5\xa1tva, gospodarskih vpra\xc5\xa1anjih na ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem, posebej v kmetijstvu in zadru\xc5\xbeni\xc5\xa1tvu; najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i pa je njegov podlistek Ju\xc5\xbena Tirolska - manj\xc5\xa1inski problemi Nemcev, ki je izhajal v  Slovenskem vestniku (1957-1959).'