b'\n_START_ARTICLE_\nLouis Braille\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nBraille se je rodil v kme\xc4\x8dki francoski vasici Coupvray. Louisov o\xc4\x8de, Simon-Ren\xc3\xa9, je bil va\xc5\xa1ki sedlar in jermenar. V njegovi delavnici se je Louis velikokrat igral, kar je leta 1812 privedlo do nesre\xc4\x8de. Radovednemu triletniku se je v oko zapi\xc4\x8dilo ostro orodje, najverjetneje sedlarski no\xc5\xbe ali \xc5\xa1ilo. Krvavitev se je ustavila in takoj so poklicali zdravnika. Ker pa takrat \xc5\xa1e niso poznali vzrokov in zdravljenja oku\xc5\xbeb, se je ta raz\xc5\xa1irila iz rane na drugo oko. Postopoma je izgubljal vid in do njegovega petega leta dokon\xc4\x8dno oslepel. Va\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik, o\xc4\x8de Palluy, je prepoznal Louisovo bistroumnost in mu izboril mesto v krajevni \xc5\xa1oli. Slepi otroci so v tistem \xc4\x8dasu le redko hodili v \xc5\xa1olo, Louis pa je \xc5\xbee kmalu postal najbolj\xc5\xa1i v razredu. \xc5\xa0olanje je nadaljeval na Kraljevem zavodu za slepe otroke v Parizu.\n_START_SECTION_\nHa\xc3\xbcyeve knjige za slepe\n_START_PARAGRAPH_\nValentin Ha\xc3\xbcy, ustanovitelj \xc5\xa1ole, je razvil na\xc4\x8din tiskanja knjig za slepe. Debel papir so pritisnili na velike svin\xc4\x8dene modele, da so se na njem pojavile izbo\xc4\x8dene latini\xc4\x8dne \xc4\x8drke, ki jih je bilo mogo\xc4\x8de otipati. Za izdelavo nekaj izvodov ene strani je bilo potrebno ve\xc4\x8d tednov dela, zato je Ha\xc3\xbcyu v ve\xc4\x8d letih uspelo izdelati le pe\xc5\xa1\xc4\x8dico knjig. Bile so velike in okorne, branje pa po\xc4\x8dasno.\n_START_SECTION_\nGlasbenik in u\xc4\x8ditelj\n_START_PARAGRAPH_\nLouis je v \xc5\xa1oli pokazal sposobnosti precej nadarjenega otroka. Pri vseh predmetih mu je \xc5\xa1lo dobro, \xc5\xa1e posebno pri glasbi \xe2\x80\x93 u\xc4\x8dil se je igranja na klavir. Njegova star\xc5\xa1a sta izgubila strah pred tem, da bo postal nebogljen bera\xc4\x8d, ko ne bosta mogla ve\xc4\x8d skrbeti zanj. Zdaj sta imela upanje, da bo lahko slu\xc5\xbeil denar kot glasbenik. V kasnej\xc5\xa1ih letih je postal organist v pari\xc5\xa1kih cerkvah._NEWLINE_Kot sedemnajstletni \xc5\xa1tudent je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati mlaj\xc5\xa1e u\xc4\x8dence algebro, slovnico, zemljepis in igranje orgel. Dve leti kasneje je uradno postal u\xc4\x8ditelj v Zavodu.\n_START_SECTION_\nBarbierove pike in \xc4\x8drtice\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1821 je zavod obiskal Charles Barbier, stotnik francoskega topni\xc5\xa1tva. Predstavil je na\xc4\x8din sporazumevanja, ki je uporabljal le izbo\xc4\x8dene pike in \xc4\x8drtice, imenovan no\xc4\x8dna pisava. Prvoten namen pisave je bilo skrivno prena\xc5\xa1anje povelj med vojaki tudi v temi. Barbier je svoj sistem priredil, da so ga lahko uporabljali slepi. Poimenoval ga je sonografija. Za zapis besed ni uporabljal posameznih \xc4\x8drk, ampak je s skupki pik in \xc4\x8drtic izra\xc5\xbeal glasove. Sonografijo so prvi preizkusili Braille in njegovi so\xc5\xa1olci ter ugotovili, koliko la\xc5\xbeje je razlikovati te oblike od privzdignjenih \xc4\x8drk. S pomo\xc4\x8djo novega sistema so lahko hitreje brali in tudi pisali. Pike in \xc4\x8drtice je pisec delal s pomo\xc4\x8djo tankega koni\xc4\x8dastega orodja; vtisnil jih je v debel papir, tako da so se na drugi strani otipale kot izboklinice. Pisati je bilo treba od desne proti levi, da je bilo mogo\xc4\x8de, ko si list obrnil, brati od leve proti desni. Kmalu so ugotovili, da ima ta na\xc4\x8din tudi velike napake. Z njim ni bilo mogo\xc4\x8de zapisovati besed po \xc4\x8drkah, vstavljati lo\xc4\x8dil, zapisovati \xc5\xa1tevil, pisati glasbe itd. Trinajstletni Louis je posku\xc5\xa1al napraviti nekaj izbolj\xc5\xa1av in za to porabil vsak prost trenutek. Odkril je na\xc4\x8din kako zapisati vse \xc4\x8drke abecede, vsa naglasna znamenja in lo\xc4\x8dila ter matemati\xc4\x8dne simbole, pri tem pa je uporabljal le \xc5\xa1est pikic. Skupek pik za vsak znak je bil tako majhen, da premikanje prsta sploh ni bilo potrebno.\n_START_SECTION_\nRazvoj Braillove pisave\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1827 je bila v njegovo abecedo najprej prevedena knjiga francoske slovnice, leto kasneje pa je svoj sistem raz\xc5\xa1iril tudi na zapisovanje glasbe. Na ta na\xc4\x8din so slepi glasbeniki ne le brali glasbo, ampak jo tudi sami skladali._NEWLINE_Leta 1829 je iz\xc5\xa1la prva izdaja Braillove knjige Na\xc4\x8din zapisovanja besed, glasbe in preprostih pesmi z uporabo pik za slepe. To je pomenilo uradno\xc2\xa0\xc2\xbbrojstvo\xc2\xab\xc2\xa0Braillove pisave. V uvodu je primerjal svoj izbolj\xc5\xa1ani sistem s sistemom stotnika Barbiera, vseeno pa je Barbieru priznaval vse zasluge za iznajdbo pisanja s pikami._NEWLINE_Leta 1836 je na pro\xc5\xa1njo nekega angle\xc5\xa1kega u\xc4\x8denca dodal svoji abecedi \xc5\xa1e \xc4\x8drko W, ki je v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini ni.\n_START_SECTION_\nRafigrafija\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi si slepi in ljudje, ki vidijo, med seboj lahko dopisovali, je Louis 1839 izna\xc5\xa1el rafigrafijo; na\xc4\x8din zapisovanja \xc4\x8drk navadne abecede s privzdignjenimi pikami. Tako so lahko slepi napisano otipali, zdravi pa videli. Velik korak naprej za to iznajdbo je bil stroj za tiskanje rafigrafije, ki ga je razvil Louisov slepi prijatelj Fran\xc3\xa7ois-Pierre Foucault.\n_START_SECTION_\nNasprotovanja\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1829 si je takratni ravnatelj Zavoda dr. Alexandre Fran\xc3\xa7ois-Ren\xc3\xa9 Pignier prizadeval, da bi Braillovo pisavo na \xc5\xa1oli sprejeli kot uraden sistem. A pro\xc5\xa1nje so pri upravnem odboru \xc5\xa1ole naletele na nasprotovanje. Uradno je morala \xc5\xa1ola \xc5\xa1e vedno uporabljati pisavo vtisnjenih \xc4\x8drk Valentina Ha\xc3\xbcya. Sprememba sistema bi bila draga, saj bi morali natisniti nove knjige in spremeniti vse u\xc4\x8dne metode na \xc5\xa1oli. Mnogi so verjeli, da bi morali slepi uporabljati isto abecedo kot ljudje, ki vidijo, kar je bil tudi glavni razlog, da je trajalo toliko \xc4\x8dasa preden so Braillovo pisavo mednarodno sprejeli. Pomenljivo je, da je Braille pri 27-ih npr. izbral in prevedel nekaj del slepega angle\xc5\xa1kega pesnika Johna Miltona in sku\xc5\xa1al z javnim predavanjem dokazati, da lahko hitro pi\xc5\xa1e in bere, vendar so poslu\xc5\xa1alci mislili, da se je vsega nau\xc4\x8dil na pamet.'