b'\n_START_ARTICLE_\nPavel Flere\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPavel Flere se je rodil 25. januarja leta 1883 v Ljubljani. Kon\xc4\x8dal je gimnazijo (opravil je pet gimnazijskih razredov), nato u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani. Leta 1908 je opravil sadjarsko-vinarski te\xc4\x8daj v Mariboru. Po opravljenem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du je bil najprej u\xc4\x8ditelj v Ljubljani, kasneje na u\xc4\x8diteljski akademiji v Gradcu in \xc5\xa0tajerskem. Pou\xc4\x8deval je tudi pri Svetem Marku pri Ptuju, Svetem Lovrencu v Slovenskih goricah, Svetemu \xc5\xa0tefanu pri \xc5\xa0marju pri Jel\xc5\xa1ah in v Letu\xc5\xa1u v Savinjski dolini. Leta 1919 je postal okro\xc5\xbeni \xc5\xa1olski nadzornik na Ptuju. V letih 1924 in 1939 je bil referent za osnovno \xc5\xa1olo na ministrstvu za prosveto v Beogradu.\n_START_SECTION_\nDelovanje na podro\xc4\x8dju pedagogike\n_START_PARAGRAPH_\nUveljavil se je kot uspe\xc5\xa1en pedagog in pedago\xc5\xa1ki pisatelj. Svoje \xc4\x8dlanke je objavljal v \xc4\x8dasopisih Popotnik in U\xc4\x8diteljski tovari\xc5\xa1. Od leta 1916 je bil sourednik Popotnika, v letih 1919\xe2\x88\x921928 pa njegov urednik. V Popotniku in U\xc4\x8diteljskem tovari\xc5\xa1u najdemo mnogo njegovih \xc4\x8dlankov, v katerih je govoril o spremembah na podro\xc4\x8dju slovenskega narodnega \xc5\xa1olstva, bodo\xc4\x8de vzgoje, o smernicah za pouk zemljepisa in zgodovine, o moralno pedago\xc5\xa1kih poskusih in uspehih, enotni \xc5\xa1oli. Znan je kot pomemben sestavljalec osnovno\xc5\xa1olskih \xc4\x8ditank in ocenjevalec u\xc4\x8dbenikov, ter mladinskih leposlovnih del. Deloval je tudi pri sestavi u\xc4\x8dnih na\xc4\x8drtov in bil eden najbolj iniciativnih u\xc4\x8diteljev, ki so se potegovali za zakonito ureditev u\xc4\x8diteljske izobrazbe in za ustanovitev vi\xc5\xa1je pedago\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole. Sodeloval je v slovenskih in hrva\xc5\xa1kih u\xc4\x8diteljskih dru\xc5\xa1tvih, predaval, pisal o \xc5\xa1olnikih. Hrva\xc5\xa1ki pedago\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevni zbor ga je leta 1922 imenoval za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana. Svoje tovari\xc5\xa1e je seznanjal s smernicami in na\xc4\x8deli doma\xc4\x8dega jugoslovanskega \xc5\xa1olskega vpra\xc5\xa1anja in poro\xc4\x8dal o stanju in napredku \xc5\xa1olstva v raznih evropskih dr\xc5\xbeavah. Za potrebe \xc5\xa1olske reforme je po prvi svetovni vojni, leta 1919 z E. Ganglom sestavil Na\xc4\x8drt preustrojitve \xc5\xa1olstva in narodne vzgoje. Leta 1929 je sodeloval je tudi pri sestavi Zakona o narodnih \xc5\xa1olah.\n_START_SECTION_\nDelovanje na podro\xc4\x8dju mladinske knji\xc5\xbeevnosti\n_START_PARAGRAPH_\nUveljavil se je tudi kot mladinski pisatelj. Bil je sourednik zbirke Slovenski pesniki in pisatelji za mladino. Z u\xc4\x8diteljskim prijateljem Erjavcem je izdal veliko knjig slovenskih klasikov v priredbi za otroke. Bil je sourednik Zvon\xc4\x8dka in drugih mladinskih listov. Napisal je tudi abecednik za najmlaj\xc5\xa1e z naslovom Na\xc5\xa1a prva knjiga , ki pomeni prelomnico v za\xc4\x8detnem bralno-pisalnem pouku.'