b'\n_START_ARTICLE_\nGeoffrey Ronald Burbidge\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBurbidge je \xc5\xa1tudiral fiziko na Univerzi v Bristolu, leta 1951 pa je doktoriral iz teoreti\xc4\x8dne fizike na Univerzitetnem kolid\xc5\xbeu v Londonu, kjer je spoznal tudi svojo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno._NEWLINE_Ukvarjal se je z nepravilnimi premiki spektralni \xc4\x8drt galaksij. Skupaj s Hoylom, Williamom Fowlerjem in svojo \xc5\xbeeno Eleanor Burbidgovo je leta 1957 objavil svoje raziskave na podro\xc4\x8dju fizike zvezd. Ta teorija je znana pod imenom B\xc2\xb2FH kot za\xc4\x8detnice avtorjev in predstavlja revolucionarno razlago nastanka kemijskih elementov. Z \xc5\xbeeno sta leta 1967 napisala knjigo Kvazistelarni objekti (Quasi-Stellar Objects)._NEWLINE_Od leta 1978 do 1984 je bil predstojnik Narodnega observatorija Kitt Peak v Arizoni._NEWLINE_Med drugim se je ukvarjal s teorijo la\xc5\xbenega mirujo\xc4\x8dega stanja. Leta 2000 je svoja spoznanja o tej teoriji Vesolja skupaj s Hoylom in Narlikarjem izdal v knjigi Druga\xc4\x8den pristop h kozmologiji: od stati\xc4\x8dnega Vesolja, preko prapoka do stvarnosti (A Different Approach to Cosmology: From a Static Universe through the Big Bang towards Reality)\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1959 je Burbidge prejel nagrado Helen B. Warner za astronomijo, leta 1999 medaljo Bruceove, leta 2005 pa zlato medaljo Kraljeve astronomske dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid glavnega asteroidnega pasu 11753 Geoffburbidge.'