b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x89mile Borel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBorel je doktoriral na \xc3\x89cole Normale Sup\xc3\xa9rieure leta 1893 pod Darbouxjevim mentorstvom z dizertacijo Sur quelques points de la th\xc3\xa9orie des fonctions. Po doktoratu je bil tri leta izredni profesor (ma\xc3\xaetre de conf\xc3\xa9rences) na Univerzi v Lillu kjer je objavil 22 \xc4\x8dlankov. V Pariz se je vrnil januarja 1897. Na \xc3\x89cole Normale Sup\xc3\xa9rieure so ga imenovali za izrednega profesorja. Tega leta je bil tajnik na prvem Mednarodnem matemati\xc4\x8dnem kongresu v Z\xc3\xbcrichu. V letu 1899 je uvedel pojem Borelove vsote, sumacijsko metodo za divergentne vrste._NEWLINE_Deloval je zlasti na podro\xc4\x8dju teorije mere. Skupaj z Baireom in Lebesgueom je bil pionir na podro\xc4\x8dju teorije mere in njene uporabe v teoriji verjetnosti. Borelova mo\xc5\xbeica je vsaka mno\xc5\xbeica v topolo\xc5\xa1kem prostoru, ki se jo da tvoriti iz odprtih mno\xc5\xbeic (ali enakovredno iz zaprtih mno\xc5\xbeic) z operacijami \xc5\xa1tevne unije, \xc5\xa1tevnega preseka ali relativnega komplementa. V eni od njegovih knjig o verjetnosti iz leta 1909 se je pojavil zanimiv miselni preskus, ki je v popularni kulturi postal znan kot izrek o neskon\xc4\x8dni opici. Objavil je tudi niz raziskovalnih \xc4\x8dlankov (1921-27) v katerih je prvi\xc4\x8d definiral strategijo v teoriji iger._NEWLINE_Znan je njegov izrek v teoriji diofantskih pribli\xc5\xbekov._NEWLINE_Leta 1913 in 1914 je v svojem razlagalnem delu povezal hiperboli\xc4\x8dno geometrijo in posebno teorijo relativnosti._NEWLINE_V 1920-ih, 1930-ih in 1940-ih je bil dejaven v politiki. Leta 1922 je ustanovil ISUP, najstarej\xc5\xa1o francosko \xc5\xa1olo za statistiko. Med letoma 1924 in 1936 je bil \xc4\x8dlan Fracoske narodne sku\xc5\xa1\xc4\x8dine. Leta 1925 je bil pomorski minister v kabinetu Paula Painlev\xc3\xa9a. Med 2. svetovno vojno je bil \xc4\x8dlan francoskega odpora.'