b'\n_START_ARTICLE_\nStrast pri delu\n_START_SECTION_\nStrast pri delu\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je na delovnem mestu zelo pomembna strast do dela, ki ga opravljamo na delovnem mestu. Strokovnjaki so strast najve\xc4\x8dkrat opredelili kot mo\xc4\x8dno nagnjenje do ne\xc4\x8desa, kar je cenjeno in ljubljeno in v katerega ljudje vlo\xc5\xbeijo veliko dela in truda. Nekateri   pa so jo opredelili kot dolgotrajno \xc4\x8dustveno stanje po\xc5\xbeelenja pri posamezniku na osnovi kognitivnih in \xc4\x8dustvenih vrednotenj dela, ki pa se ka\xc5\xbeejo v obliki vedenj in delovnih namer.\n_START_SECTION_\nPovezanost strasti s preostalimi konstrukti\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da ve\xc4\x8dina ljudi brez ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav prepozna posameznike, ki jih v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju ali delovnem okolju vodi strast do dela, pa naletimo na te\xc5\xbeave, ko \xc5\xbeelimo ta konstrukt teoreti\xc4\x8dno opredeliti. _NEWLINE_ Zelo mo\xc4\x8dne povezave so namre\xc4\x8d na\xc5\xa1li med strastjo do dela in podobnimi izrazi kot so opolnomo\xc4\x8denje, pozitivno \xc4\x8dustvovanje, notranjo motivacijo, delovno zavzetostjo, deloholizmom, izgorelostjo, zadovoljstvom z \xc5\xbeivljenjem in delovno uspe\xc5\xa1nostjo.\n_START_SECTION_\nStrast pri delu in opolnomo\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nConger in Kanugo  sta opolnomo\xc4\x8denje opredelila kot obliko samo-u\xc4\x8dinkovitosti, ki temelji na kognitivni zaznavi glede posameznikove spretnosti in kontrole in ni toliko odvisna od njegovih dispozicijskih lastnosti. Medtem, ko je ena izmed glavnih komponent strasti pri delu \xc4\x8dustvovanje, ki ga vklju\xc4\x8dujeta dimenziji blagostanja in v\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti, pa omenjenih pojmov pri opolnomo\xc4\x8denju ne najdemo.\n_START_SECTION_\nStrast pri delu in pozitivno \xc4\x8dustvovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPozitivno \xc4\x8dustvovanje se nana\xc5\xa1a na nagnjenje k do\xc5\xbeivljanju pozitivnih emocij. \xc4\x8ceprav je \xc4\x8dustvovanje pomemben del ob\xc4\x8dutja strasti, pa \xc4\x8dustva niso nujno povezana z organizacijskimi aktivnostmi, do katerih posameznik \xc4\x8duti strast. Glavna razlika med pojmoma je, da je \xc4\x8dustvovanje bolj globalen ob\xc4\x8dutek pozitivnih ali negativnih ob\xc4\x8dutij, ob\xc4\x8dutja strasti pri delu pa so prej usmerjena na specifi\xc4\x8dne aktivnosti organizacije, kot sta navezovanje poslovnih stikov in podobno.\n_START_SECTION_\nStrast pri delu in notranja motivacija\n_START_PARAGRAPH_\nNotranja motivacija se nana\xc5\xa1a na zadovoljstvo in izpopolnjenje ob posameznikovem opravljanju delovnih nalog  in kot tak\xc5\xa1na ni vklju\xc4\x8dena v posameznikov self. Strast pri delu pa je usmerjena na krepitev posameznikove identitete in obstaja kot del nje. _NEWLINE_Strastni posamezniki zato niso le notranje motivirani, temve\xc4\x8d tudi neodvisno ponotranjijo tiste aktivnosti, ki prispevajo h krepitvi njihove identitete. Tako se lahko zgodi, da notranje motivirani posamezniki sploh ne ob\xc4\x8dutijo strasti pri delu, posamezniki, ki do svojega dela \xc4\x8dutijo strast, pa so nujno tudi notranje motivirani.\n_START_SECTION_\nStrast pri delu in delovna zavzetost\n_START_PARAGRAPH_\nKonstrukt, ki je najtesneje povezan s strastjo pri delu je zavzetost. Prva razlika med omenjenima konstruktoma je v tem, da je delo, ki ga opravlja strasten posameznik integrirano v njegov koncept selfa, pri delovni zavzetosti pa gre za to, da tak\xc5\xa1ne posameznike zna\xc4\x8dilnosti dela ne aktivirajo v tolik\xc5\xa1ni meri, da bi jih vklju\xc4\x8dili v svoj koncept selfa. Zavzetost pri delu je opredeljena kot skupek trenutkov, ki vodijo do delovnih rezultatov, ko posamezniki v delo vklju\xc4\x8dijo vso fizi\xc4\x8dno, kognitivno in \xc4\x8dustveno energijo. Poleg tega naj bi ravni delovne zavzetosti nihale od dneva do dneva in so podvr\xc5\xbeene spremembam in dogodkom, ki jih posameznik do\xc5\xbeivi \xc4\x8dez dan. Strast pa je opredeljena kot nagnjenje k delu, ki je nespremenljivo in stabilno. Strast pri delu se bolj nana\xc5\xa1a na posameznikovo splo\xc5\xa1no kvaliteto odnosa z delom, ki vpliva na to, kak\xc5\xa1no mnenje ima posameznik o njem in kako se z njim identificira, delovna zavzetost pa bolj odra\xc5\xbea intenzivnost posameznikovih izku\xc5\xa1enj neposredno v delovnem okolju.\n_START_SECTION_\nStrast pri delu in deloholizem\n_START_PARAGRAPH_\nSchaufeli je s sodelavci  deloholizem opredelil skozi dve dejanji: pre\xc5\xbeivljanje veliko \xc4\x8dasa na delovnem mestu in nezmo\xc5\xbenost lo\xc4\x8diti se od dela. Kljub temu pa se deloholizem od obsesivne strasti razlikuje v dveh pomembnih zna\xc4\x8dilnostih. Za deloholike ni nujno zna\xc4\x8dilno u\xc5\xbeivanje v svojem delu kot je to zna\xc4\x8dilno za ljudi z obsesivno strastjo. Deloholiki nimajo nujno namre\xc4\x8d radi svojega dela oziroma v njem ne u\xc5\xbeivajo, kot je to zna\xc4\x8dilno za ljudi z obsesivno strastjo. Za deloholike je zna\xc4\x8dilno, da so odvisni od tega, da morajo vedno nekaj po\xc4\x8deti, za ljudi z mo\xc4\x8dno obsesivno strastjo pa to, da so odvisni od dolo\xc4\x8dene zna\xc4\x8dilnosti dela oz. od tega, kar jim lahko delo ponudi. Poleg tega naj bi bila strast pri delu odnos, ki ga ima posameznik do dela, medtem ko je deloholizem vedenje, ki izhaja iz dolo\xc4\x8dene strasti.\n_START_SECTION_\nStrast pri delu in izgorelost\n_START_PARAGRAPH_\nPojem izgorelosti je definiran kot sindrom utrujenosti, cinizma in pomanjkanja profesionalne u\xc4\x8dinkovitosti , kar vodi do negativnih posledic za organizacijo, ki se ka\xc5\xbeejo v ni\xc5\xbejih delovnih rezultatih in vi\xc5\xa1ji fluktuaciji. Harmoni\xc4\x8dna strast je povezana z zdravim zanimanjem za delo, ki daje posamezniku ob\xc4\x8dutek svobodne volje  ter omogo\xc4\x8da la\xc5\xbeje odcepljanje posameznika od dela , to pa je tudi eden od klju\xc4\x8dnih varovalnih dejavnikov proti izgorelosti. Obsesivna strast pa je povezana z rigidnim odnosom do dela, saj posamezniki z obsesivno strastjo vztrajajo pri delu kljub do\xc5\xbeivljanju negativnih \xc4\x8dustev.  Ta nezmo\xc5\xbenost lo\xc4\x8diti se od dela pa je tako povezana z izgorelostjo.\n_START_SECTION_\nStrast pri delu in zadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem\n_START_PARAGRAPH_\nZadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem je kognitivna ocena posameznikovih \xc5\xbeivljenjskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din in glavni pokazatelj njegovega subjektivnega blagostanja.   Ford s sodelavci   je ugotovil, da se zadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem negativno povezuje z izgorelostjo in preobremenjenostjo ter pozitivno z delovnim rezultatom. Medtem ko so pozitivna do\xc5\xbeivljanja uspeha pri usklajevanju dela in prostega \xc4\x8dasa, odsotnost do\xc5\xbeivljanja krivde ob ne-delu ter ob\xc4\x8dutja smiselnosti pri tem, kar so vse zna\xc4\x8dilnosti harmoni\xc4\x8dne strasti,  pozitivno povezana z zadovoljstvom, pa so negativne izku\xc5\xa1nje izgorelosti, negativnega afekta in druge zna\xc4\x8dilnosti obsesivne strasti, povezane z ni\xc5\xbejim zadovoljstvom.\n_START_SECTION_\nStrast pri delu in delovna uspe\xc5\xa1nost\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge raziskave   so pokazale, da naj bi bila harmoni\xc4\x8dna strast pozitivno povezana z delovno uspe\xc5\xa1nostjo, obsesivna strast pa negativno ali pa nepovezana z le-to. Harmoni\xc4\x8dna strast namre\xc4\x8d vpliva na to, da so posamezniki skozi celoten delovni dan osredoto\xc4\x8deni na do\xc5\xbeivljanje prijetnih izku\xc5\xa1enj pri delu, kot sta pozitivni afekt in zadovoljstvo z delom, zaradi \xc4\x8desar so podjetniki, ki so do\xc5\xbeivljali vi\xc5\xa1je ravni harmoni\xc4\x8dne strasti bili bolj\xc5\xa1i pri navezovanju poslovnih stikov in pridobitvi referenc, kar je vodilo tudi v vi\xc5\xa1ji zaslu\xc5\xbeek. Obsesivna strast pa na drugi strani nima tolik\xc5\xa1nega vpliva na samo delovno uspe\xc5\xa1nost.\n_START_SECTION_\nTeorija prileganja\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj raz\xc5\xa1irjeno prepri\xc4\x8danje je, da posamezniki strast dose\xc5\xbeejo tako, da najdejo delovno okolje, ki jim ustreza, saj ljudje u\xc5\xbeivamo v delu takrat, ko je poklic skladen z na\xc5\xa1im \xc2\xbbpravim jazom\xc2\xab. Tak\xc5\xa1no ujemanje posameznikov z ustreznim okoljem vodi do vi\xc5\xa1jega zadovoljstva z delom in ni\xc5\xbejega psiholo\xc5\xa1kega stresa. Zgoraj navedeno teorijo so raziskovalci poimenovali \xc2\xbbteorija prileganja\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nTeorija razvoja\n_START_PARAGRAPH_\nVendar pa teorija prileganja pu\xc5\xa1\xc4\x8da odprta vpra\xc5\xa1anja glede tistih posameznikov, ki ne uspejo zase najti okolja, ki bi jim ustrezalo. Zato raziskovalci ponudijo \xc5\xa1e drug, bolj realisti\xc4\x8den pristop, ki ga zagovarja teorija razvoja.  Ta teorija pravi, da lahko posamezniki strast pri delu razvijejo tudi kasneje in pri kateremkoli delu s pomo\xc4\x8djo prilagoditve posameznika organizaciji, v kateri dela. Posamezniki se tako identificirajo z delovnimi aktivnostmi, v katerih vidijo smisel in jih obvladajo, kar vpliva na to, da v ve\xc4\x8dji meri sledijo aktivnostim, ki so njim skladne in se v njihov jaz postopoma ukoreninjajo ter vplivajo na razvoj strasti. _NEWLINE_V razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah  so ugotovili, da so udele\xc5\xbeenci na vpra\xc5\xa1anje, kaj jim je pri poklicu bolj pomembno, takoj\xc5\xa1en u\xc5\xbeitek in nekoliko ni\xc5\xbeja pla\xc4\x8da ali vi\xc5\xa1ja pla\xc4\x8da in kasnej\xc5\xa1i razvoj u\xc5\xbeitka, v 68% izbrali teorijo prileganja, medtem ko jih je pribli\xc5\xbeno polovica manj odgovorila v skladu s teorijo razvoja (32%). Tako je ve\xc4\x8dini udele\xc5\xbeencev bolj pomembno to, da jih delovno mesto \xc5\xbee na za\xc4\x8detku razveseljuje in zadovoljuje, pa \xc4\x8detudi zanj dobijo ni\xc5\xbeji prihodek.\n_START_SECTION_\nPomembnost raziskovanja strasti pri delu\n_START_PARAGRAPH_\nPoznavanje implicitnih teorij lahko pomaga pri izbiri kandidatov v selekcijskih postopkih. Zagovorniki razli\xc4\x8dnih teorij razvoja strasti bodo namre\xc4\x8d pri selekciji svojega kadra upo\xc5\xa1tevali razli\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti. Privr\xc5\xbeenci \xc2\xbbteorije prileganja\xc2\xab\xc2\xa0bodo pri selekciji kadrov ve\xc4\x8dinoma uporabljali teste osebnosti in vodi\xc4\x8de po karierni poti, privr\xc5\xbeenci \xc2\xbbteorije razvoja\xc2\xab\xc2\xa0pa bodo raje dajali prednost organizacijski socializaciji posameznika in prilo\xc5\xbenostim za usposabljanje delavcev. Poznavanje strasti pri delu je torej pomembno pri kariernem svetovanju posameznikom, mentorstvu in politikah zaposlovanja._NEWLINE_Ker sta harmoni\xc4\x8dna in obsesivna strast pomemben napovednik psihi\xc4\x8dnega blagostanja posameznika, ki se konkretno povezuje z manj\xc5\xa1o odsotnostjo na delovnem mestu in posledi\xc4\x8dno ni\xc5\xbejo ekonomsko izgubo za samo organizacijo, je pomembno, da se organizacije posvetijo strategijam, kako zvi\xc5\xa1ati harmoni\xc4\x8dno strast zaposlenih in obenem zni\xc5\xbeati ravni obsesivne strasti na delovnem mestu. Prav tako naj bi bila naloga organizacij, da pove\xc4\x8dajo svojo u\xc4\x8dinkovitost tako, da ustvarijo tak\xc5\xa1no okolje, ki jim v ve\xc4\x8dji meri dopu\xc5\xa1\xc4\x8da, da se po\xc4\x8dutijo v kontroli nad tem, kar jim gre dobro od rok in na\xc4\x8dinu organizacije svojega dela, ki bi prispevala k ob\xc4\x8dutja \xc4\x8dim ve\xc4\x8djega smisla.'