b'\n_START_ARTICLE_\nIrena Grafenauer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nIrena je bila rojena v dru\xc5\xbeini, kjer so \xc5\xa1tevilni sorodniki odli\xc4\x8dni glasbeniki, saj sta bila njihov ded in praded znana orglarja in izdelovalca orgel na Koro\xc5\xa1kem: njihova doma\xc4\x8dija je blizu Brda (Egg) pri \xc5\xa0mohorju. Svoj izjemen glasbeni dar je za\xc4\x8dela razvijati pri Rudiju Poku in Jo\xc5\xbeetu Poga\xc4\x8dniku ter leta 1972, s samo petnajstimi leti, maturirala na Srednji glasbeni \xc5\xa1oli v Ljubljani na Akademiji za glasbo pa le tri leta pozneje. Na ljubljanski Akademiji je nadaljevala tudi s podiplomskim \xc5\xa1tudijem in ga kon\xc4\x8dala leta 1976. Na Akademiji je ves \xc4\x8das bila v razredu Borisa \xc4\x8campe. Izpopolnjevala se je pri dveh solo flavtistih Berlinske filharmonije, Karlheinzu Z\xc3\xb6llerju v Hamburgu in Aur\xc3\xa8lu Nicoletu v Freiburgu._NEWLINE_\xc5\xbde kot sedemnajstletna \xc5\xa1tudentka je postala absolutna zmagovalka vseh kategorij mednarodnega tekmovanja glasbene mladine v Beogradu. Leta 1978 je zmagala na svetovnem tekmovanju flavtistov v \xc5\xbdenevi in prejela tudi posebno nagrado za izvajanje glasbe vseh \xc4\x8dasovnih obdobij, ki jo pred tem petintrideset let niso podelili nobenemu tekmovalcu. Leto kasneje 1979 je zmagala v M\xc3\xbcnchnu in dobila nagrado\xc2\xa0\xc2\xbbStern des Jahres\xc2\xab, zatem pa leto kasneje 1980 nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada in 1985 nagrado Orlando na dubrovni\xc5\xa1kih letnih igrah._NEWLINE_Kot prva \xc5\xbeenska v zgodovini, poleg vsega pa \xc5\xa1e tujka, se je leta 1977 prebila do mesta solistke enega najbolj\xc5\xa1ih nem\xc5\xa1kih in svetovnih orkestrov, Orkestra Bavarskega radia, ki sta ga takrat vodila znamenita stalna dirigenta Rafael Kubelik in Sir Colin Davis. Po desetih letih se je zaradi vse pogostej\xc5\xa1ih solisti\xc4\x8dnih in komornih koncertov od orkestra poslovila in umetni\xc5\xa1ko pot nadaljevala kot vrhunska solistka in pedagoginja, od leta 1987 redna profesorica flavte na Visoki \xc5\xa1oli za glasbo Mozarteum v Salzburgu, kjer s svojim velikim znanjem in neverjetno sugestivno mo\xc4\x8djo ter pozitivno energijo pomaga utirati glasbeno pot tudi mnogim slovenskim flavtistom in flavtistkam._NEWLINE_Kot solistka je ob\xc5\xa1la ves svet. Igrala je z najbolj\xc5\xa1imi svetovnimi orkestri (Berlinska filharmonija, Evropski komorni orkester, Akademija St. Martin in the Fields ...) in dirigenti, kot so K. B\xc3\xb6hm, D. Barenboim, B. Haitink, W. Sawalisch, ... Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a glasbena do\xc5\xbeivetja pa so bila plod sodelovanja z dirigentoma L. Bernsteinom in S. Veghom ter violinistom G. Kremerjem, s katerim je \xc5\xbee od leta 1981 sodelovala na festivalu komorne glasbe v avstrijskem Lockenhausu, kjer delo poteka, kot sama pravi:\xc2\xa0\xc2\xbbv najlep\xc5\xa1em mo\xc5\xbenem glasbenem duhu.\xc2\xab_NEWLINE_Irena Grafenauer je v svoji karieri posnela 30 plo\xc5\xa1\xc4\x8d, od tega le eno v Sloveniji. Je edina flavtistka na svetu, ki je posnela ekskluzivno serijo desetih plo\xc5\xa1\xc4\x8d za nizozemsko zalo\xc5\xbebo Philips ter je kot ena najbolj cenjenih interpretk Mozartove glasbe sodelovala pri doslej najve\xc4\x8djem svetovnem glasbeno-zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1kem projektu - izdaji Mozartovih zbranih del na 180 plo\xc5\xa1\xc4\x8dah._NEWLINE_Leta 2004 je prejela naziv Slovenka leta._NEWLINE_Z Zlatim \xc4\x8dastnim znakom svobode Republike Slovenije jo je odlikoval takratni predsednik Republike Slovenije, Janez Drnov\xc5\xa1ek, temu pa je leta 2005 sledila Pre\xc5\xa1ernova nagrada za \xc5\xbeivljenjsko delo in vrhunsko poustvarjalnost na podro\xc4\x8dju glasbene umetnosti, istega leta je postala \xc4\x8dastna doktorica Univerze v Ljubljani ter \xc4\x8dastna naslova Slovenske filharmonije in mesta Ljubljana._NEWLINE_Razen tega je bila v domovini obravnavana zelo ma\xc4\x8dehovsko. Na Akademiji za glasbo so namre\xc4\x8d zavrnili njeno pro\xc5\xa1njo za profesuro in ukinili delovno mesto, medtem ko je lahko predavala na najbolj\xc5\xa1ih tujih \xc5\xa1olah in takrat \xc5\xbee nekaj let redno predavala na salzbur\xc5\xa1kem Mozarteumu._NEWLINE_Grafenauerjeva si je s svojim igranjem pridobila svetovni sloves, \xc5\xa1ir\xc5\xa1i slovenski javnosti pa je postala poznana po objavi njene te\xc5\xbeke bolezni, kostnega raka. Po slavnostnem koncertu Simfonikov RTV Slovenija ob 75-letnici dirigenta Antona Nanuta, leta 2007, na katerem je igrala Mozartov koncert, je publicist Marjan Zlobec zapisal: \xc2\xbb... Bilo je slavnostno, vzhi\xc4\x8deno, ganljivo, polno ob\xc4\x8dudovanja in hvale\xc5\xbenosti do velike umetnice za njen neverjetni \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki in umetni\xc5\xa1ki pogum, ko te\xc5\xbeko bolna daruje zdravim vse, kar zmore, zna in ima ... Irena Grafenauer je fenomen, ker je ohranila vso glasbeno in z njo povezano \xc4\x8dustveno inteligenco ter muzikalnost do zadnjega trenutka svojega nastopa - brez kakr\xc5\xa1nih koli zadreg ali ovir; brez vsega kar ji bolezen povzro\xc4\x8da v telesu, ne more pa ji v duhu, srcu in razumu. Ljubezen do glasbe, \xc5\xa1e posebno do Mozarta, pa tudi do poslu\xc5\xa1alcev, premaga vse te\xc5\xbeave.\xc2\xab'