b'\n_START_ARTICLE_\nFrank Lloyd Wright\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFrank Lloyd Wright (1867-1959) je bil najve\xc4\x8dji arhitekt, ki se je kdajkoli rodil v Ameriki. Rodil se je le dve leti po koncu ameri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavljanske vojne in bil tako pri\xc4\x8da izrednih sprememb, ki so se zgodile v svetu od konca 19. stoletja do sredine 20. stoletja. V svoji sedemdesetletni karieri je v celoti izkoristil prilo\xc5\xbenosti znanstvenega in tehnolo\xc5\xa1kega napredka svojega \xc4\x8dasa, ne da bi izgubil duhovne in romanti\xc4\x8dne vrednote 19. stoletja, s katerimi je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal._NEWLINE_Wright je bil rojen v pode\xc5\xbeelskem Wisconsinu leta 1867, kot sin Williama Careya Wrighta, dobro izobra\xc5\xbeenega glasbenika in skladatelja iz dru\xc5\xbeine intelektualcev iz Nove Anglije in Anne Lloyd-Jones, h\xc4\x8derke pridigarja, ki se je izselil iz Walesa v svobodnej\xc5\xa1o Ameriko, ko so njegove ideje postale preve\xc4\x8d radikalne za vali\xc5\xbeanske razmere. Leta 1877 se je z dru\xc5\xbeino preselil v Madison v Wisconsinu. Wright je vedno trdil, da mu je bila poklicna izbira arhitekture vnaprej dolo\xc4\x8dena po materi. Mati je \xc5\xbeelela, da bi njen sin, ko odraste, gradil lepe stavbe in mu kazala gravure starih angle\xc5\xa1kih katedral. \xc5\xbde v vrtcu mu je Friedrich Froebel, nem\xc5\xa1ka pedagoginja in izumiteljica "vrtca", prebudila smisel za "ritmi\xc4\x8dne strukture v naravi"._NEWLINE_V letih 1879-1883 se je \xc5\xa1olal na drugi \xc5\xa1oli v okro\xc5\xbeju Madison. Po kratkem obiskovanju univerze v Wisconsinu, kjer je hodil na te\xc4\x8daj mehanskega risanja in osnove matematike, je Wright odpotoval v Chicago, kjer je ve\xc4\x8d mesecev pre\xc5\xbeivel v pisarni JL Silsbeeja, preden je na\xc5\xa1el zaposlitev v znanem biroju Adler in Sullivan. Leta 1893 je ustanovil svoj biro._NEWLINE_V naslednjem desetletju je preoblikoval ameri\xc5\xa1ko stanovanjsko hi\xc5\xa1o in v predmestju Chicaga ustvaril tisto, kar je postalo znano kot Prairie Style (perijski stil). V prizadevanju za ponovno opredelitev ameri\xc5\xa1ke arhitekture se je odlo\xc4\x8dno odmaknil od evropskih modelov, ki so dolo\xc4\x8dali standarde do takrat. Zni\xc5\xbeal je vi\xc5\xa1ino stavb, odpravil kleti (\xc4\x8de je le bilo mogo\xc4\x8de) in podstre\xc5\xa1ja in iz \xc5\xa1katlaste viktorijanske sobe odstranil nepotrebne notranje stene ter uvedel prekrivanje in prepletanje sob ter nivojev s skupnimi prostori s stenami iz stekla in jih imenoval "lahki zasloni." S pomo\xc4\x8djo eksperimentiranja je Wright razvil idejo o dolgi, nizki stavbi, ki lebdi nad tlemi in ima horizontalno poudarjeno obliko. Hi\xc5\xa1a naj bi imela obliko L ali T in osnoven sistem organizacije prostorov. Uporabil je preproste materiale, kot so opeka, in les._NEWLINE_Pozno leta 1909 je zapustil svojo \xc5\xbeeno in \xc5\xa1est otrok, s katerimi je \xc5\xbeivel v lastni hi\xc5\xa1i v Chicagu ter odpotoval v Evropo z Mamah Borthwick Cheney, nekdanjo stranko kot spremljevalko. V letu 1910 je posku\xc5\xa1al premakniti svoje \xc5\xbeivljenje in ustvarjalnost v novo smer. Opustil je preprostost svojih prej\xc5\xa1njih del, kot so vidna v Chicago Midway Gardens in hotelu Imperial v Tokiu (zdaj poru\xc5\xa1en), kot tudi udobje konvencionalnega dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja. Po vrnitvi s potovanja leta 1911, je Wright za\xc4\x8del graditi dom v Taliesinu, v bli\xc5\xbeini Spring Green, Wisconsin._NEWLINE_Leta 1914 je Wright, medtem ko je bil v slu\xc5\xbebi v Chicagu, v tragediji izgubil Mamah, dva otroka in ve\xc4\x8d drugih \xc4\x8dlanov gospodinjstva, ko so za\xc5\xbegali njegov dom in atelje v Taliesinu v Wisconsinu. Razo\xc4\x8darani Wright je obnovil Taliesin v njihov spomin in ga nato za naslednje desetletje zapustil._NEWLINE_Po tragediji je svojo arhitekturo preusmeril v bolj trdne in varne oblike. \xc4\x8ceprav je v letih do 1920 izvedel kar nekaj del, se je Wright teoreti\xc4\x8dno preselil v novo smer, ki je bila podlaga za nekaj njegovih najve\xc4\x8djih del. Med letoma 1922 in 1934 je imel Wright zelo malo dela. Zgradil je \xc5\xa1tiri betonske bloke v Los Angelesu (1923-24) in \xc5\xa1e pred zlomom borze projektiral luksuzen hotelski kompleks v Phoenixu._NEWLINE_Leta 1932 je Wright skupaj s svojo tretjo \xc5\xbeeno Olgivanno ustanovil \xc5\xa1olo za arhitekturo "Taliesin Fellowship". Za\xc4\x8del je kampanjo za Broadacre City, utopi\xc4\x8dno mesto prihodnosti, kjer bi vsaka dru\xc5\xbeina (hi\xc5\xa1a) imela vsaj en ar zemlje._NEWLINE_\xc5\xa0tiri leta kasneje je zasnoval in izdelal zgradbo imenovano Fallingwater house, pode\xc5\xbeelsko hi\xc5\xa1o Edgarja Kaufmanna v Pensilvaniji in upravno stavbo oz. raziskovalni stolp za firmo S.C Johnson & Son v Racine, Wisconsin. Ta dva objekta sta omogo\xc4\x8dila ponoven zagon Wrightove kariere in rednega dotoka naro\xc4\x8dil, zlasti za stanovanja ni\xc5\xbejih in srednjih slojev prebivalstva. Wright se je v letih 1940 do 1950 odzval s tipom hi\xc5\xa1e Usonian house, ki jo je razvil na osnovi hi\xc5\xa1e v stilu Prairie. Hi\xc5\xa1a je imela integriran sevalno ogrevalni sistem in ve\xc4\x8d novih elementov gradnje (sendvi\xc4\x8d zidovi, ki so vsebovali plasti lesa, vezana jedra in gradbeni papir). Usonian hi\xc5\xa1e so imele najpogosteje ravne strehe in so bile ve\xc4\x8dinoma zgrajene brez kletnih prostorov in podstre\xc5\xa1ij._NEWLINE_V zadnjem obdobju svojega \xc5\xbeivljenja je Wright izdelal \xc5\xa1iroko paleto zgradb. Posebej pomemben je bil kompleks zgradb Taliesin West zgrajen v Phoenixu v Arizoni. Leta 1943 je v svojih poznih 70-ih, prevzel najbolj zahteven projekt, zgradbo muzeja Solomon R. Guggenheima. Projekt je zamenjal dva direktorja in zahteval \xc5\xa1est polnih kompletov delovnih risb, preden je bil trinajst let kasneje, leta 1956, zgrajen. Muzej je bil odprt v oktobru leta 1959, \xc5\xa1est mesecev po Wrightovi smrti._NEWLINE_Umrl je v Taliesin West leta 1959.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nFrank Lloyd Wright je bil eden najve\xc4\x8djih arhitekturnih pionirjev dvajsetega stoletja in je utrl poti izzivom ljudi in tehnologiji. V sedemdesetih letih, kolikor je posvetil arhitekturi, je izdelal ve\xc4\x8d kot 1.100 projektov, od katerih je bila skoraj polovica tudi realizirana. To so bile vladne in poslovne zgradbe, hoteli, apartmajske stolpnice, rekreativni kompleksi, muzeji, verske hi\xc5\xa1e, rezidence za bogata\xc5\xa1e in tiste revnej\xc5\xa1e, dekorativni predmeti, pohi\xc5\xa1tvo, svetila, tekstil in umetni\xc5\xa1ko steklo. Napisal je tudi 20 knjig in mnogo \xc4\x8dlankov o arhitekturi ter predaval v ZDA in Evropi._NEWLINE_Njegova naloga je bila ustvariti resni\xc4\x8dno ameri\xc5\xa1ko arhitekturo, primerno za svobodne dr\xc5\xbeavljane, ki bi odra\xc5\xbeala demokrati\xc4\x8dne vrednote te velike dr\xc5\xbeave, v katero je tako trdno verjel. Pri ustvarjanju, ki ga je imenoval "Arhitektura za demokracijo," je na novo ustvaril koncept prostora, da bi navadnemu \xc4\x8dloveku ponudil prilo\xc5\xbenost, da \xc5\xbeivi in raste v negovanem okolju, fizi\xc4\x8dno in duhovno povezan z naravo._NEWLINE_Njegov genij pa ni bil omejen le na Ameriko. V \xc4\x8dasu svojega \xc5\xbeivljenja je bil Frank Lloyd Wright po\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den v Belgiji, Braziliji, na Kubi, Finskem, v Nem\xc4\x8diji, Veliki Britaniji, Italiji, na Japonskem, v Mehiki, na \xc5\xa0vedskem, v \xc5\xa0vici, Urugvaju in Walesu ter seveda v Ameriki, kjer je postal \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan \xc5\xa1tevilnih univerz, tudi Princetona in Yale in njegove doma\xc4\x8de, Univerze Wisconsina-Madison.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8casti\n_START_PARAGRAPH_\nFrank Lloyd Wright je prejel zlato medaljo The Royal Institute of British Architects (RIBA) leta 1941 in zlato medaljo American Institute of Architects (AIA) leta 1949._NEWLINE_\xc4\x8cast so mu izkazovali tudi posthumno. V zadnjih petdesetih letih je bilo napisanih na stotine knjig in \xc4\x8dlankov o razli\xc4\x8dnih pogledih v arhitekturi in o njegovem delu. V Evropi, na Japonskem in v ZDA so bile postavljene razne razstave. In kar je morda najpomembnej\xc5\xa1e, dose\xc5\xbeen je bil velik napredek tako v javnem kot v zasebnem sektorju pri re\xc5\xa1evanju Wrightovih stavb pred uni\xc4\x8denjem ali na\xc4\x8drtovanim ru\xc5\xa1enjem ali vsiljevanjem poslab\xc5\xa1anja z adaptacijami._NEWLINE_Leta 1991 je Ameri\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut za arhitekturo imenoval Wrighta za najve\xc4\x8djega ameri\xc5\xa1kega arhitekta vseh \xc4\x8dasov in Architectural Record je objavila seznam sto najpomembnej\xc5\xa1ih stavb prej\xc5\xa1njega stoletja. Na tem seznamu je dvanajst zgradb Franka Lloyda Wrighta, vklju\xc4\x8dno Fallingwater, Robie house, upravna stavba S.C Johnson & Son, Guggenheim, Taliesin in Taliesin West, Jacobs House in poru\xc5\xa1ene Larkin in Imperial Hotel. Leta 2000 je AIA izbral svojih deset najljub\xc5\xa1ih stavb dvajsetega stoletja, med njimi so tudi Fallingwater, Robie house, Guggenheimov muzej in zgradba Johnson & Son. Na tem seznamu je bil Wright navedenen skupaj z mnogimi drugimi najve\xc4\x8djimi arhitekt kot Eero Saarinen, I.M. Pei, Louis Kahn, Philip Johnson in Ludwig Mies van der Rohe._NEWLINE_Te \xc4\x8dasti pri\xc4\x8dajo o Wrightovi lastni presoji svojega dela zapisanega leta 1953: "Dobro vem, da se v mojih stavbah jasno vidi ne samo duha in trend \xc4\x8dasa v katerem so nastale, ampak vsebujejo in harmonizirajo materiale, pripomo\xc4\x8dke in oblike svobodnega \xc5\xbeivljenjskega ideala v mojem \xc4\x8dasu. Zato vem, da je to delo za vse ve\xc4\x8dne \xc4\x8dase. "_NEWLINE_Leta 1966 je United States Postal Service po\xc4\x8dastil Wrighta s serijo po\xc5\xa1tnih znamk za 2\xc2\xa2. \xc5\xa0tevilne Wrightove stavbe so ZDA predlagale na Unescov seznam dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nGuggenheimov muzej\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej, ki ga je leta 1937 ustanovil ameri\xc5\xa1ki podjetnik in zbiralec umetnin Solomon R. Guggenheim, je posve\xc4\x8den moderni umetnosti in se je sprva imenoval The Museum of Non-Objective Painting. Nastal je zato, da bi dobila svoj prostor avantgardna umetnost prvih modernih umetnikov, kot sta Wassily Kandinsky in Piet Mondrian. Nahaja se na Peti aveniji v New Yorku (ZDA), s pogledom na Centralni Park. Muzej u New Yorku je bil prvi od mnogih \xe2\x80\x9eGuggenheimovih muzejev\xe2\x80\x9d, ki jih je ta rodbina ustanovila \xc5\xa1irom po svetu. Ostali so: Zbirka Peggy Guggenheim v Benetkah (Italija), Nem\xc5\xa1ki Guggenheim u Berlinu, Muzej Guggenheim v Bilbau (\xc5\xa0panija), Muzej Guggenheim v Las Vegasu (ZDA) in dr._NEWLINE_Cilindri\xc4\x8dno spiralno, armiranobetonsko zgradbo (obrnjen Ziggurat - stopni\xc4\x8dasto piramidasti tempelj babilonskega izvora) je Frank Lloyd Wright projektiral v letu 1943. Wright je zdru\xc5\xbeil komplicirano naravno obliko Grand Canyona z doma\xc4\x8dijsko arhitekturo Navajo indijancev. Sam je dejal, da je na\xc4\x8drtoval \xe2\x80\x9ehram duha\xe2\x80\x9d. Muzej temelji na principih skladnosti z okoljem, v tem primeru z urbano strukturo velemesta. V notranjosti zavita stopni\xc5\xa1\xc4\x8da sledijo spiralni zasnovi navzgor. Obiskovalce pripelje do vrha dvigalo, potem se pe\xc5\xa1 spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo po zavitem stopni\xc5\xa1\xc4\x8du in spotoma ogledujejo slike. Galerije so razdeljene tako kot olupek agruma, z dostopom do soodvisnih delov. Odprta rotunda daje gledalcem edinstveno mo\xc5\xbenost ogleda ve\xc4\x8d delov hkrati na razli\xc4\x8dnih nivojih. Zasnova spirale spominja tudi na lupino Nautilusa, s prostori, ki prosto te\xc4\x8dejo eden v drugega._NEWLINE_Zgradba je bila arhitektovo zadnje delo, saj je arhitekt umrl \xc5\xa1est mesecev pred otvoritvijo 21. septembra 1959., odprta pa je bila tudi deset let po smrti Solomona R. Guggenheima._NEWLINE_Zgradba je do\xc5\xbeivela ve\xc4\x8djo obnovo in raz\xc5\xa1iritev v letih od 1992-93. (tedaj je bil zgrajen stolp) in od leta 2005.-08.'