b'\n_START_ARTICLE_\nGrad\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xa1d (iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine castellum) je vrsta utrjene zgradbe zgrajene v Evropi in na Bli\xc5\xbenjem vzhodu v srednjem veku. Strokovnjaki razpravljajo obsegu besede grad, vendar obi\xc4\x8dajno menijo, da je zasebno utrjeno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de gospodarja ali plemenita\xc5\xa1a. Razlikuje se od pala\xc4\x8de, ki ni utrjena; trdnjave, ki ni bila vedno namenjena za prebivanje plemstva; in utrjene naselbine, ki je bila javna obramba - \xc4\x8deprav obstaja veliko podobnosti med temi vrstami gradnje. Uporaba izraza se je spreminjala skozi \xc4\x8das in je bila uporabljena za konstrukcije najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih gradi\xc5\xa1\xc4\x8d in hi\xc5\xa1. V pribli\xc5\xbeno 900 letih, ko so bili gradovi zgrajeni, obstaja mnogo oblik, z ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnimi funkcijami, \xc4\x8deprav so nekateri elementi, kot so obzidje in strelnice, obi\xc4\x8dajni._NEWLINE_Za\xc4\x8detek gradnje gradov v Evropi sega v 9. in 10. stoletje, ko je padec Karolin\xc5\xa1kega cesarstva povzro\xc4\x8dil delitev njegovega ozemlja med posamezne gospodarje in kneze. Ti plemi\xc4\x8di so gradili gradove zaradi nadzora svojega podro\xc4\x8dja in so bili ofenzivne in obrambne strukture;  zagotavljali so osnovo, iz katere so lahko za\xc4\x8denjali pohode, kot tudi za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred sovra\xc5\xbeniki. \xc4\x8ceprav je njihov voja\xc5\xa1ki izvor v \xc5\xa1tudijah gradov ve\xc4\x8dkrat poudarjen, so strukture slu\xc5\xbeile tudi kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8da uprave in simbol mo\xc4\x8di. Urbani gradovi so bili uporabljeni za nadzor nad lokalnim prebivalstvom in pomembni na potovalnih poteh. Pode\xc5\xbeelski gradovi so se pogosto nahajali v bli\xc5\xbeini dejavnosti, ki so bile sestavni del \xc5\xbeivljenja skupnosti, kot so mlini in rodovitna zemlja._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni gradovi so bili najprej zgrajena iz zemlje in lesa, kasneje pa nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni s kamnom. Zgodnji gradovi pogosto izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo naravne obrambne elemente in niso imeli elementov, kot so stolpi in strelnice, imeli pa so osrednji stolp (bivalno-obrambni grad tudi don\xc5\xbeon). V poznem 12. in zgodnjem 13. stoletju se je pojavil znanstveni pristop k obrambi gradu. Sledil je razmah stolpov, s poudarkom na spremljajo\xc4\x8dem oro\xc5\xbeju. Veliko novih gradov je bilo poligonalnih ali kro\xc5\xbenih, z ve\xc4\x8d fazami obrambe proti notranjosti, da bi vse funkcije hkrati maksimirale ognjeno mo\xc4\x8d gradu. Te spremembe v obrambi so bile me\xc5\xa1anica grajske tehnologije iz kri\xc5\xbearskih vojn, kot so kro\xc5\xbene utrdbe in posledica prej\xc5\xa1njih rimskih utrdb. Niso vsi elementi grajske arhitekture voja\xc5\xa1ke narave, naprave, kot so jarki so se razvili iz svojega prvotnega namena obrambe, v simbole mo\xc4\x8di. Nekateri veliki gradovi imajo dolg pristop, namenjen vtisu in prevladujejo nad pokrajino._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bil v 14. stoletju v Evropo uveden smodnik, ta do 15. stoletja, ko je topni\xc5\xa1tvo postalo dovolj mo\xc4\x8dno, da bi lahko poru\xc5\xa1ilo kamnite zidove, ni bistveno vplival na grajsko stavbo. Medtem ko so se gradovi \xc5\xa1e vedno gradili tudi v 16. stoletju, so bile uvedene nove tehnike kot posledica izbolj\xc5\xa1ane mo\xc4\x8di topov, zato so gradovi postali neudobni in neza\xc5\xbeeleni za bivanje. Tako so \xc5\xa1li pravi gradovi v zaton, nadomestili so jih z artilerijskimi utrdbami brez vloge v civilni upravi. _NEWLINE_Od 18. stoletja naprej je bilo zanimanje za gradove obnovljeno z gradnjo demonstracijskih gradov, del romanti\xc4\x8dne o\xc5\xbeivitve gotske arhitekture, ki pa niso imeli voja\xc5\xa1kega pomena.\n_START_SECTION_\nSrednjeevropski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku se je ve\xc4\x8dkrat spremenil izraz za to, kar se zdaj imenuje grad. Prvotna keltska beseda je pri\xc5\xa1la preko latin\xc5\xa1\xc4\x8dine v staro visoko nem\xc5\xa1\xc4\x8dino za pojem objekt, tr\xc5\xbeno mesto, naselje in zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Besede gradovi v visoki nem\xc5\xa1\xc4\x8dini so bili v 13. stoletju predvsem h\xc3\xbbs (hi\xc5\xa1a) in kamen (primer:grad Niehuus)._NEWLINE_V 14. stoletju  se je za gradove raz\xc5\xa1irilo ime veste (trden) ali vestunge (trdnjava), v 16. stoletju pa so jih imenovali tudi schloss (gra\xc5\xa1\xc4\x8dina). Nekateri gradovi imajo te starej\xc5\xa1e oznake, kot Veste Coburg v Coburgu v Turingiji ali Schloss Chillon v Montreuxu v \xc5\xa0vici._NEWLINE_Izraza "burg" in "schloss" sta se izmeni\xc4\x8dno uporabljala v virih 16. stoletja kot sinonima. \xc5\xa0ele od 19. stoletja dalje se izrazi diferencirajo glede na funkcijo uporabe: "burg" se uporablja za stavbe s stanovanjsko in obrambno nalogo, "schloss" za reprezentativno stavbo. _NEWLINE_V dana\xc5\xa1nji arhitekturni zgodovini se uporablja besedo srednjeve\xc5\xa1ki grad (burg) za razlikovanje naseljene utrdbe od sodobnega gradu (schloss) kot plemenita\xc5\xa1ko stanovanje in reprezentan\xc4\x8dna zgradba eni strani in trdnjava (festung) za povsem voja\xc5\xa1ko uporabo.\n_START_SECTION_\nRomansko govore\xc4\x8d prostor\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda castle (grad) v romanskih jezikih izvira iz latinske besede castellum, ki je pomanj\xc5\xa1evalnica besede castrum, kar pomeni "utrjeni kraj". Stara angle\xc5\xa1\xc4\x8dina castel, stara franco\xc5\xa1\xc4\x8dina castel ali chastel, francosko ch\xc3\xa2teau, \xc5\xa1pansko castillo, italijansko castello in besede v \xc5\xa1tevilnih drugih jezikih tudi izhajajo iz castellum.\n_START_SECTION_\nV sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda grad se je razvila iz slovanske besede g\xc3\xb4rd (ograda, ograjen oziroma obzidan kraj). V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je beseda grad na splo\xc5\xa1no uporabljena za ozna\xc4\x8devanje nekdanjih sede\xc5\xbeev fevdalne gospode, utrjenih in neutrjenih, srednjeve\xc5\xa1kih in kasnej\xc5\xa1ih.\n_START_SECTION_\nPrazgodovinske in anti\xc4\x8dne utrdbe\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge prazgodovinske utrdbe in naselja so naseljevali zelo dolga obdobja, jih raz\xc5\xa1irili ali podalj\xc5\xa1evali. Ti spomeniki pogosto nimajo zgodovinskih zapisov, tako da jih lahko spremljamo le z arheolo\xc5\xa1kimi metodami. V Rimskem imperiju so bili castelle ali burgi (pozno romansko) pogosti kot utrjena mesta za vojsko. Zunanje meje cesarstva so bile delno zavarovane z obmejnimi utrdbami (Limes).\n_START_SECTION_\nGradovi v srednjem veku\n_START_PARAGRAPH_\nV nemirnem \xc4\x8dasu pozne antike in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnem preseljevanju ljudstev so se ljudje umaknili na vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8de kraje. Zgodovinar Pavel Diakon omenja v 8. stoletju v svoji Zgodovini Langobardov, v kateri se opira na Historiola opata Secundusa iz Trienta, da so bili v osrednjem obmo\xc4\x8dju Alp leta 590 \xc5\xa1tevilni castrum. Tak\xc5\xa1ni castrum zdaj na splo\xc5\xa1no veljajo kot gradi\xc5\xa1\xc4\x8da iz \xc4\x8dasa Ostrogotov, bizantinskega ali lombardskega obdobja. Kot primer lahko navedemo Loppio v Trentinu, Vigiliusb\xc3\xbchl na Perdonigu ali Castelfeder pri Auerju, oba se nahajata v dolini Adi\xc5\xbee. V Bizantinskem cesarstvu so se utrjena mesta imenovala kastron._NEWLINE_V Frankovskem cesarstvu so za\xc4\x8deli z gradnjo gradov po premoru v 6. stoletju, najpozneje v karolin\xc5\xa1ki dobi - \xc5\xa1e posebej v \xc4\x8dasu kralja Henrika I. \xe2\x80\x93 in ponovno, da bi zavarovali vzhodno mejo cesarstva.  Ena od najstarej\xc5\xa1ih zgradb, trdijo da iz 7. stoletja, je Meersburg, B\xc3\xbcraburg,  Am\xc3\xb6neburg, Schwedenschanze pri Stadeju in sistemi na Odilienbergu in Christianbergu. Velik Gaugrafenburgen je nastal z delno raz\xc5\xa1iritvijo prazgodovinskih okopov. Ob istem \xc4\x8dasu, to je v poznem 8. stoletju in 9. stoletju so za\xc4\x8deli graditi gradove tudi Slovani. V 10. stoletju so se pojavila ogromna tako imenovana mad\xc5\xbearska obzidja v Vzhodni Nem\xc4\x8diji za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred vpadi Mad\xc5\xbearov. Naprej so bile ustvarjene prefinjene konjeni\xc5\xa1ke ovire, ki so prisilile konjenikov na sestop in bojevanje na tleh. Po bitki pri Lechfeldu pri Augsburgu (leta 955), je bila \xc5\xa1iritev nekaterih od teh obzidij nenadoma preklicana, ker je bila nevarnost odpravljena s porazom na Mad\xc5\xbearov._NEWLINE_Zgodnji srednjeve\xc5\xa1ki gradovi v srednji Evropi so bile v ve\xc4\x8djem delu zgrajeni iz zemeljskih okopov, ki so imeli lesene nadgradnje._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni visoko srednjeve\xc5\xa1ki gradovi stojijo v starej\xc5\xa1ih, veliko ve\xc4\x8djih obzidanih obmo\xc4\x8djih, katerih \xc4\x8dasovni polo\xc5\xbeaj ni vedno jasen. Trdnjavsko tehni\xc4\x8dno enostavni kraji so se pogosto uporabljali \xc5\xbee tiso\xc4\x8dletja. Zaradi podnebnih sprememb ob koncu zgodnjega srednjega veka se je v nem\xc5\xa1kem prostoru za\xc4\x8dela hitra rast prebivalstva, kar je omogo\xc4\x8dilo nastanek novega dru\xc5\xbebenega razreda,  ministerialov. Ta sprva nesvoboden uslu\xc5\xbebenec dokumentira svoj nov status pogosto s postavitvijo lesenega stolpa mota. Ta tip stavbe ima izvor v zahodni Evropi.\n_START_SECTION_\nVisoki in pozni srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nRazcvet grajskih stavb je bil v \xc4\x8dasu visokega in poznega srednjega veka. Iz tega obdobja je ve\xc4\x8dina do danes ohranjenih gradov in razvalin. Grad je bil, zaradi \xc5\xa1ibke infrastrukture v srednjeve\xc5\xa1ki Evropi, eden od najpomembnej\xc5\xa1ih na\xc4\x8dinov izvr\xc5\xa1evanja oblasti, zaradi \xc4\x8desar je bil tudi ena izmed kraljevih pravic (insignije). Nekateri vladarji so imeli trdnjave v uporni\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8djih ali tudi v ograjenih mestih. Pfalce plemstva in cesarjev pa so bile sprva le \xc5\xa1ibko zgrajene._NEWLINE_Eden od najbolj znanih in najstarej\xc5\xa1ih obstoje\xc4\x8dih kamnitih gradov je  Habsburg, najstarej\xc5\xa1i deli izvirajo iz 11. stoletja. Gospodarski pomen so imeli carinski gradovi in dolinske pregrade, ki so jih zgradili ob cestah in z njimi pobirali davek in vzdr\xc5\xbeevali in varovali trgovske poti - bistven pogoj za ponovno rast gospodarstva v visokem in poznem srednjem veku._NEWLINE_Kraljevo blago je v ve\xc4\x8dini evropskih dr\xc5\xbeav imelo svojo posebno pravico, da preudarno gradi gradove. Tak zakon je v Svetem rimskem cesarstvu veljal v \xc4\x8dasu poznega srednjega veka do teritorialnih knezov._NEWLINE_O vplivu in muslimanske voja\xc5\xa1ke arhitekture pri razvoju evropskih gradov je bilo \xc5\xbee veliko razprav. Vsekakor so vplivi dosegli Evropo v \xc4\x8dasu kri\xc5\xbearskih vojn. V \xc5\xa1tevilnih \xc5\xa1panskih gradovih je bil ta vpliv zaradi zgodovine dr\xc5\xbeave \xc5\xa1e posebej izrazit. Tudi zato je pri gradnji \xc5\xa1panskih gradov pogosto prihajalo do samosvojih re\xc5\xa1itev. Stavbo, kot je grad Coca v Segovii, ni mogo\xc4\x8de najti nikjer v preostali Evropi._NEWLINE_Pot ob Renu od Mainza do Bonna je verjetno najbolj znan primer nem\xc5\xa1ke grajske pokrajine. Klasi\xc4\x8dna "grajska gnezda" so med drugimi tudi v Pfal\xc5\xa1kem gozdu, v Schw\xc3\xa4bischen Alb (\xc5\xa0vabska Jura) in Fr\xc3\xa4nkische Alb (Frankovska Jura) in frankovskem Ha\xc3\x9fberge, v nem\xc5\xa1kem delu nekdanje Avstrije pa predvsem v Ju\xc5\xbeni Tirolski, v \xc5\xa0vici pa v Domleschgu._NEWLINE_V okolici gradu je bil tako imenovan \xc2\xbbprostor premirja\xc2\xab\xc2\xa0(Burgfrieden), kjer je bilo strogo prepovedano prepiranje med fevdalci. Vstop prebivalcem, ki so \xc5\xbeiveli v prispevnem obmo\xc4\x8dju je bil prepovedan, sicer so morali na prisilno delo. To je bilo v veliki meri povezano z voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo in zlasti z vsakdanjim delom. Na gradu K\xc5\x99ivokl\xc3\xa1t na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem na primer, so bile posebne osebe zadol\xc5\xbeene, da so morale zagotoviti grmenje za kraljevo latrino ali vzrejo ptic pevk za kralji\xc4\x8dino zabavo. _NEWLINE_Obdobje gradnje je bilo v razponu od nekaj tednov za majhen lesen do ve\xc4\x8d desetletij za velik fevdalni grad. Manj\xc5\xa1i kamnit grad je moral biti pripravljen v treh do petih letih, kasneje pa se ga je ve\xc4\x8dinoma dograjevalo._NEWLINE_Idealno je bilo, \xc4\x8de so pri gradnji lahko uporabili lokalni gradbeni material. Rezane kamne so med izkopavanjem \xc5\xbee v kamnolomu pogosto tudi obdelali. V s kamnom revnih obmo\xc4\x8djih (npr. severna Nem\xc4\x8dija) so uporabljali predvsem opeko ali nabran kamen. Gradnja je bila odvisna od gradbenega materiala in oblikovanja. V stenah pogosto najdemo v rednih presledkih majhne odprtine (r\xc3\xbcstl\xc3\xb6cher), ki so jih pri gradbeni tehnologiji gradnje velikih zidov, uporabljali za postavitev lesenih odrov. Iz tega odra so lahko zidali navzgor. Pomikanje odra se je nadaljevalo, dokler ni bila dose\xc5\xbeena kon\xc4\x8dna vi\xc5\xa1ina zidu. V odprtinah so pogosto na\xc5\xa1li lesne ostanke, ki s postopkom  dendrokronologije dajo informacije o starosti gradbene faze. Zunanje stene \xc5\xa1tevilnih gradov so bile - v nasprotju s sedanjim videzom - ve\xc4\x8dinoma ometane._NEWLINE_V srednjem veku je bilo veliko ve\xc4\x8d gradov kot jih je videti danes. Zlasti v prvih desetletjih teritorialnih \xc5\xa1iritev najdemo v ali na skoraj vsakem ve\xc4\x8djem kraju majhen grad ali vsaj utrjeno doma\xc4\x8dijo. Te doma\xc4\x8dije so bile uporabljene kot stanovanja in predvsem kot statusni simbol \xc5\xa1tevilnih ministerialov, novoustanovljenega plemstva. Mnogi od teh v\xc4\x8dasih majhnih gradov so bili zdru\xc5\xbeeni v Meierh\xc3\xb6fen ali pala\xc4\x8do. Gospoda iz teh gradov pogosto niso bili ekonomsko dovolj mo\xc4\x8dni, da bi se trajno uvrstili med ni\xc5\xbeje plemstvo. Pogosto je bilo v enem okraju tudi ve\xc4\x8d gradov._NEWLINE_\xc5\xa0e posebej na meji med ozemljema mo\xc4\x8dne teritorialnih gospodov so bili zgrajeni \xc5\xa1tevilni gradi za zagotavljanje lokalnega vpliva. Dober primer je presenetljiva gostota gradov v frankovskem Ha\xc3\x9fbergenu, kjer sta se soo\xc4\x8dila tekmeca nad\xc5\xa1kofiji Bamberg in W\xc3\xbcrzburg._NEWLINE_Zaradi razli\xc4\x8dnih razvojev fevdalizma in drugih geografskih in politi\xc4\x8dnih dejavnikov, se gradovi razli\xc4\x8dnih kultur bistveno razlikujejo. V Nem\xc4\x8diji pogosto ogromna velikost britanskih in francoskih voja\xc5\xa1kih objektov \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni bila dose\xc5\xbeena. Izjema je najdalj\xc5\xa1i evropski grad, ki ga je mogo\xc4\x8de najti na Bavarskem (grad Burghausen). Zgradba je dolga pribli\xc5\xbeno 1200 m. Nem\xc5\xa1ki redovni\xc5\xa1ki bratje niso predstavniki nem\xc5\xa1kih gradov._NEWLINE_V (nekdanjem) nem\xc5\xa1kem jezikovnem podro\xc4\x8dju so verjetno ustvarili ve\xc4\x8d kot 40.000 srednjeve\xc5\xa1kih gradov, na dana\xc5\xa1njem obmo\xc4\x8dju Zvezne republike Nem\xc4\x8dije jih je okoli 25.000.  To \xc5\xa1tevilo se lahko pojasniti s posebnim razvojem fevdalizma na nem\xc5\xa1kem cesarskem ozemlju, razvoj plemstva, ki je dala ve\xc4\x8dino vitezov in veleposestnikov. Dodatno je ozemeljska razdrobljenost doprinesla k malim in mikro gospostvom. Ve\xc4\x8dina teh utrdb je v teku svoje dolge zgodovine propadla ali so postale grajski hlevi. Nekatere ocene ka\xc5\xbeejo naslednje razloge za uni\xc4\x8denje ali razpad nem\xc5\xa1kih gradov: prodaja 25%, ru\xc5\xa1enje 13%, med tridesetletno vojno 11,5% francoska vojska, \xc5\xa1e posebej v pfal\xc5\xa1kih vojnah 8%, kme\xc4\x8dki upori 6%, po\xc5\xbear 6%, 1,5% potresi, itd.; 26%  razlogov niso znani. Dr\xc5\xbeava z najve\xc4\x8djo koncentracijo gradov je \xc4\x8ce\xc5\xa1ka._NEWLINE_Slovenija ima kljub delni terminolo\xc5\xa1ki zmedi, okoli 800 lokacij dvorcev, dvorov, gradov, gradi\xc4\x8dev, gra\xc5\xa1\xc4\x8din, trdnjav, utrdb, verjetno pa jih je bilo \xc5\xa1e mnogo ve\xc4\x8d.  Na Slovenskem se je gradnja gradov razmahnila v romaniki v 12. stoletju, svoj vrhunec pa do\xc5\xbeivela v 13. stoletju. Graditelji so bili veliki fevdalci, ki so imeli svoje sede\xc5\xbee zunaj de\xc5\xbeelnih meja in so gradnjo utrjenih gradov dovolili tedaj, ko je bilo to potrebno zaradi geopoliti\xc4\x8dnih interesov. Na gradovih so \xc5\xbeiveli njihovi ministeriali in vazali. Leta 1463 so \xc4\x8dedalje pogostej\xc5\xa1i tur\xc5\xa1ki vpadi in vojne Habsbur\xc5\xbeanov z Bene\xc5\xa1ko republiko spro\xc5\xbeili obse\xc5\xbeno utrjevalno dejavnost, ki je zajela tako mesta, trge in gradove, kot tudi samostane, cerkve in pomembne vasi._NEWLINE_Razvoj gradov je v Evropi potekal ve\xc4\x8dinoma vzporedno z razvojem mestnih utrdb, tako kot je vpliv vzorcev naselij drug drugega, so imeli podobne elemente. Tak primer je bivalno-obrambni grad s svojo urbano stanovanjsko razli\xc4\x8dico in znameniti stolpi evropskih mest. \xc5\xa0tevilni gradovi so nastali v mestih ali na njihovem robu in so tako tehni\xc4\x8dno povezani z mestno utrdbo.\n_START_SECTION_\nKonec grajske stavbe\n_START_PARAGRAPH_\nGrad je izgubil svoj pomen kot stavba v 17. stoletju. _NEWLINE_S prihodom strelnega oro\xc5\xbeja se je spremenila oblika utrditve gradu. Od druge polovice 15. stoletja nastanejo iz obzidja in zidanih stolpov, baterijski stolpi in kasneje braniki in bastijoni. Prvi okrogli stolpi so se imenovali rondelle in so bili zgrajeni kot obzidni stolpi. Od 1530-ih so bili zgrajeni prvi bastijoni. Bastijon je bil kon\xc4\x8dno sprejet s citadelo.  Tako se od zgodnjega 15. stoletja za\xc4\x8dne lo\xc4\x8devanje obrambe in stanovanjske funkcije gradu. Gradnje obzidij obeh funkcij ne bi bilo mogo\xc4\x8de zdru\xc5\xbeiti v eno samo strukturo. _NEWLINE_Po tridesetletni vojni je bilo veliko gradov uni\xc4\x8denih in spet zgrajenih na le skromen na\xc4\x8din. V poznem 17. stoletju, v \xc4\x8dasu francoske voja\xc5\xa1ke ekspedicije, se je pokazalo, da so gradovi izgubili voja\xc5\xa1ki pomen. \xc5\xa0e vedno so se popravljali, da bi slu\xc5\xbeili kot kraj stalnega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da ali upravni sede\xc5\xbe. S\xc4\x8dasoma so se gradovi  prodajali. _NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ke gradove je najprej ogrozila sprememba na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja. Ker so bili prostori v njih majhni, vla\xc5\xbeni in mrzli, dostopni le po tesnih stopni\xc5\xa1\xc4\x8dih in osvetljeni skozi ozke line, v poznem 16. stoletju niso bili ve\xc4\x8d zanimivi. Fevdalci so take gradove na vi\xc5\xa1inah opu\xc5\xa1\xc4\x8dali in za\xc4\x8deli graditi dvorce v ni\xc5\xbeinah. Gradove so tudi predelali ali jih pustili propadati, mnogo takih je slu\xc5\xbeilo kot priro\xc4\x8den gradbeni material.\n_START_SECTION_\nNasledniki\n_START_PARAGRAPH_\nSodobne trdnjave so sprva nekoliko spominjale na gradove. Munot v Schaffhausenu v \xc5\xa0vici je dober primer._NEWLINE_V 19. stoletju je v \xc4\x8dasu romantike pri\xc5\xa1el zasuk glede legend in mitov srednjega veka. V grajski arhitekturi se to odra\xc5\xbea v historicizmu. Taka primera sta Grad Neuschwanstein in grad Hohenzollern. Te strukture imajo malo skupnega s srednjeve\xc5\xa1kimi predhodniki. To je fantazijska arhitektura, pretiravanje v posameznih elementih grajske arhitekture je groteskno. Neuschwanstein je tudi zasnoval scenograf. Toda tudi uveljavljeni raziskovalci kot je Bodo Ebhardt se ukvarjajo z restavriranjem, kot je Hohk\xc3\xb6nigsburg v Alzaciji, na romantizirano podobo srednjeve\xc5\xa1kega gradu. V vseh teh primerih so bili odpravljeni pomembni ostanki prvotne utrdbe, prednost je imela imitacija srednjeve\xc5\xa1kega. Te stavbe \xc5\xa1e naprej oblikujejo v glavah mnogih ljudi podobo srednjeve\xc5\xa1kega gradu._NEWLINE_Leta 1907 se je za\xc4\x8dela gradnja Mornari\xc5\xa1ke akademije M\xc3\xbcrwik v Flensburgu, Adalbert Kelm je usmerjal gradnjo po modelu gradu Malbork. Stavba naj bi slu\xc5\xbeila cesarski mornarici. Zgrajena je bila leta 1910, otvoril jo je cesar Viljem II. Nem\xc5\xa1ki. \xc5\xa0e danes nem\xc5\xa1ka mornarica uporablja tako imenovani \xc2\xbbRde\xc4\x8di grad\xc2\xab._NEWLINE_Tudi v \xc4\x8dasu nacionalsocializma je bila izgradnja tako imenovanega \xc2\xbbredovni\xc5\xa1kega gradu\xc2\xab\xc2\xa0kot sta Sonthofen ali Vogelsang ali rekonstrukcija obstoje\xc4\x8dih objektov, kot sta Wewelsburg ali Burg Trifels izpeljana skladno z mitom o srednjeve\xc5\xa1kem gradu._NEWLINE_V zadnjih desetletjih je raziskovanje gradov v Evropi zelo napredovalo. Na osnovi mno\xc5\xbeice srednjeve\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij so bili raziskani \xc5\xa1tevilni gradovi in kot spomeniki zavarovani ali obnovljeni._NEWLINE_V okviru eksperimentalne arheologije srednjeve\xc5\xa1kih gradov so s starimi gradbenimi tehnikami in orodji ponovili \xc5\xbee ve\xc4\x8d gradenj. V Schleswig-Holsteinu je od leta 2003 pri L\xc3\xbctjenburgu rekonstruirana mota, v Kanzachu pa izdelan lesen Spodnji aristokratski grad. Pomembna je replika, ki se je za\xc4\x8dela graditi pred nekaj leti v Steinburgu v francoskem Gu\xc3\xa9delonu._NEWLINE_Na japonskem otoku Miyako-jima je bil nem\xc5\xa1ki tematski park \xc2\xbbRenski Markburg\xc2\xab\xc2\xa0izdelan v izvirni velikosti.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilnost gradu je bila njegova vi\xc5\xa1inska lega nad okoli\xc5\xa1kim terenom in kontroliran dostop. V gorah so bili zgrajeni gradovi na gorskih ostrogih, na pobo\xc4\x8djih in pogosto te\xc5\xbeko dostopnih gorskih vi\xc5\xa1inah. V ni\xc5\xbeini so bili v obdani z umetnim zemeljskim nasipom z obzidjem in obdani z vodnim jarkom, in so jih imenovali mota. V sredogorju s pojavljajo tako vi\xc5\xa1inski kot vodni gradovi, slednje so uporabljali predvsem \xc4\x8dlani ni\xc5\xbejega plemstva._NEWLINE_Polo\xc5\xbeaj je imel velik vpliv na velikost in zna\xc4\x8dilnosti gradu. Zna\xc4\x8dilnost tipi\xc4\x8dnega nem\xc5\xa1kega gradu je v\xc4\x8dasih spektakularna lokacija na visokih vrhovih gri\xc4\x8dev in skalnih blokov. Medtem ko so veliki gradovi v Angliji in severni Franciji na splo\xc5\xa1no na precej nizkih gri\xc4\x8dih ali v ni\xc5\xbeinah, lega in tlorisi so zato bolj pravilnih oblik, nem\xc5\xa1ki gradovi pa obi\xc4\x8dajno sledijo pogojem terena.\n_START_SECTION_\nPomembni gradbeni elementi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde doslej najbolj o\xc4\x8diten pri mnogih srednjeve\xc5\xa1kih gradovih, stolp, ki se je imenoval bodisi bivalno-obrambni grad (keep v angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dem svetu) in donjon v Franciji ali bergfried v nem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeelah. Kot glavni stolp ali bergfrid je naveden tudi v slovenski grajski literaturi in ni bil namenjen za trajno stanovanjsko rabo, ampak je prevzel predvsem voja\xc5\xa1ke in dr\xc5\xbeavne funkcije. Stanovanjski stolp je bil obi\xc4\x8dajno kombinacija funkcij. Pogosto je bil grad dopolnjen z dodatnimi stolpi, zlasti na vhodu in obzidju. Grad je bil obzidan in tudi druga\xc4\x8de utrjen oziroma obdan z grajskim jarkom in drugimi ovirami pri pristopu (neprehodne \xc5\xbeive meje, zakamuflirani jarki). Obzidje se je razlikovalo glede na vi\xc5\xa1ino in relief kot: kro\xc5\xbeno obzidje ali zidni pla\xc5\xa1\xc4\x8d in \xc5\xa1\xc4\x8ditni zid. _NEWLINE_Cvinger ali medzidje je bil, poleg nekaterih prej navedenih sestavin, v 13. in 14. stoletju prostor, med zunanjim ni\xc5\xbejim in glavnim obzidjem._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje znotraj gradu je bilo uporabljeno in deljeno s \xc5\xa1tevilnimi zgradbami in z oddelki za bolj\xc5\xa1o obrambno. Osrednja vloga, ki je bila pogosto podcenjena v prej\xc5\xa1njih raziskavah, je stanovanjska arhitektura. Glavna stavba zgodnjih visoko srednjeve\xc5\xa1kih gradov je stanovanjski objekt \xe2\x80\x93 palacij, tudi gospodarjeva stavba. Palacij je bil vedno v notranjem gradu. Kot utrjeni palacij je lahko prevzel dvojno vlogo: vlogo bergfrida in bivalnega stolpa. Na dvori\xc5\xa1\xc4\x8dno stran so bila navadno okra\xc5\xa1ena okna in arkadni hodniki. V spodnji eta\xc5\xbei so bile kleti, shrambe, kuhinja in hlevi, V prvo nadstropje je v romaniki vodilo zunanje stopni\xc5\xa1\xc4\x8de. Tukaj je bila velika eno ali dvo ladijska dvorana, pozimi ogrevana. Dvorana je imela reprezentativno funkcijo, bila je jedilnica za gospodo in slu\xc5\xbein\xc4\x8dad. Bivalni in spalni prostori, v\xc4\x8dasih tudi kapela, so bili v drugem nadstropju, v\xc4\x8dasih tudi v drugi stavbi. _NEWLINE_Poseben izziv gradov na hribu je predstavljala oskrba z vodo. Zagotavljali so jo s cisterno, kjer se je zbirala de\xc5\xbeevnica iz streh stavb ali so jo z \xc5\xbeivalmi, v posebej oblikovanih posodah nosili iz bli\xc5\xbenjih izvirov. V poznem srednjem veku so \xc5\xbee izdelovali grajske vodnjake, ki so lahko dosegli velike globine (primer: 176 m globok vodnjak skopan v skalo na gradu Kyffhausen)._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina gradov se je bila tudi gospodarsko usmerjena, kar je zagotavljalo gradu potrebno blago za \xc5\xbeivljenje. Pri ve\xc4\x8djih gradovih se je gospodarski del v\xc4\x8dasih nahajal v zunanjem delu gradu - podgradje (angl. bailey) \xe2\x80\x93 prostranem podro\xc4\x8dju nepravilne oblike ograjenem s koli za kmete in \xc5\xbeivino. Pri gradi\xc5\xa1\xc4\x8dih je obi\xc4\x8dajno stal v dolini pod gradom. Nekatere te kmetije so pre\xc5\xbeiveli do danes in so \xc5\xa1e vedno v uporabi._NEWLINE_Kapela je bila obi\xc4\x8dajno majhna, lahko poleg palacija ali v podgradja, lahko pa kot samostojna stavba. \xc4\x8ce je bila v bivalnem delu, je oltarni del \xc5\xa1trlel iz gabarita ostalih zidov, ker cerkev ni dovolila graditi bivalne prostore nad tem delom. \xc4\x8ce je bila kapela ve\xc4\x8dja, je gospoda sedela na empori.\n_START_SECTION_\nFunkcija in vsakdanjik\n_START_PARAGRAPH_\nGradovi so bili predvsem simbol mo\xc4\x8di, imeli pa so tudi obrambno vlogo in nudili za\xc5\xa1\xc4\x8dito vsaj pred manj\xc5\xa1imi tolpami ali divjimi \xc5\xbeivalmi. \xc5\xa0tevilni gradovi so bili zgrajeni ob trgovskih poteh, da so zagotavljali pobiranje mitnine in carine. Pogosto je bil fevd povezan tudi s carinskimi prihodki ali obveznostmi za vzdr\xc5\xbeevanje cestnega odseka. _NEWLINE_Ve\xc4\x8djim obleganjem se niso mogli upirati dalj\xc5\xa1e obdobje, ve\xc4\x8dina gradov je bila po nekaj mesecih ali letu, zasedena. Taka obleganje so bila za napadalca izjemno draga. \xc4\x8ce je sovra\xc5\xbenik opustil obleganje ali napad zaradi finan\xc4\x8dnih razlogov, je grajska stavba slu\xc5\xbeila svojemu namenu. V\xc4\x8dasih je bilo cenej\xc5\xa1e zgraditi v bli\xc5\xbeini majhno trdnjavo kot obleganje gradu in grad od tam naskakovati. V primeru spora, je bilo grad enostavneje obiti in raje ropati vasi in kmetije in s tem oslabili gospodarsko osnovo gradu. Zato je bilo veliko vasi opremljenih z enostavnej\xc5\xa1imi utrdbami. Zid in jarek ali gosta \xc5\xbeiva meja (trni\xc4\x8dje) so ote\xc5\xbeevali vhod. Bolj pomembni trgi so bili pogosto obzidani s kamnitim zidom s stolpi in vrati. Prazgodovinska in srednjeve\xc5\xa1ka obzidje so bila pogosta \xc5\xa1e v sodobnem \xc4\x8dasu kot skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da. Ob\xc4\x8dasno so se prizadeti prebivalci lahko za kratek \xc4\x8das zatekli tudi v grad svojega gospodarja._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo sposobnih mo\xc5\xa1kih v gradu je bilo pogosto zelo majhno, v\xc4\x8dasih so se branili samo gospodar s svojimi sinovi in nekaj slu\xc5\xbeabniki. Voja\xc5\xa1ki gradovi so imeli na stotine ali tiso\xc4\x8de bojevnikov (Krak des Chevaliers, Marienburg)._NEWLINE_Vsakdanje \xc5\xbeivljenje na majhnem srednjeevropskem plemi\xc5\xa1kem gradu se je zelo razlikovalo od tistega v velikih gradovih plemstva. Ministeriali so posku\xc5\xa1ali posnemati dvorno kulturo, kar je veliko prispeval k temu, da je bilo njihovo vsakodnevno \xc5\xbeivljenje zanimivej\xc5\xa1e, a obi\xc4\x8dajno razmeroma skromno. Pogosto je le nekaj kmetij in tla\xc4\x8danov zagotavljalo pre\xc5\xbeivetje grajskih ljudi. \xc5\xbdivljenjske razmere malih gradov je zaznamovalo pode\xc5\xbeelje. \xc5\xbdiveli so utesnjeni na gradu, ki je moral ponuditi prostor tudi za \xc5\xbeivino. V zimskem \xc4\x8dasu je kamin pogosto segrel le eno sobo (kamenata iz lat. caminata \xe2\x80\x93 ogrevana soba), zraven so imeli prenosne grelce za zagotavljanje toplote. Vsakdanje \xc5\xbeivljenje je potekalo v glavnem zunaj, ljudje so \xc5\xa1li na lov ali so delali na polju, \xc5\xbeenske so bile zaposlene pri vsakodnevnih opravilih v gospodinjstvu in imele nadzor nad delavci. Te vsakodnevne naloge so dajale le malo mo\xc5\xbenosti za brezdelje. Priljubljena zabava so bila ro\xc4\x8dno delo za \xc5\xbeenske in tudi dru\xc5\xbeabne igre. Poudarki v \xc5\xbeivljenju gradu so bili redki obiski potujo\xc4\x8dih pevcev in pripovedovalcev, ki so hodili od gradu do gradu. Otro\xc5\xa1ke igra\xc4\x8de so bile figure vitezov in lutke. Ta dragocena pri\xc4\x8devanja vsakdanjega \xc5\xbeivljenja lahko najdemo danes v starih jamah z odpadki in pod izlivnicami ali strani\xc5\xa1\xc4\x8dnimi pomoli. Ti strani\xc5\xa1\xc4\x8dni pomoli so ohranjeni v \xc5\xa1tevilnih primerih na zunanjih stenah. Pogosto od njih vodi dolga lesena gred navpi\xc4\x8dno v jarek, tako da iztrebki niso le\xc5\xbeali kar po tleh._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni gradovi so se razvili v vsej svoji zgodovini v prave ve\xc4\x8ddru\xc5\xbeinske grade. Z dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino in prodajo obstoje\xc4\x8dih stavb so bili razdeljeni na ve\xc4\x8d izoliranih enot. To je zna\xc4\x8dilno za nem\xc5\xa1ke gradove, to obliko imenujejo dru\xc5\xbeinski grad (Ganerbenburg)._NEWLINE_Turnirji so bili redko v gradovih. Te srednjeve\xc5\xa1ke ljudske in \xc5\xa1portne prireditve so praviloma potekale v bli\xc5\xbeini velikih mest._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so bile prostorske razmere pogosto zelo utesnjene, so imeli prostor za kraj verskega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja na skoraj vseh gradovih. Ve\xc4\x8dji gradovi so imeli eno, v\xc4\x8dasih bogato okra\xc5\xa1eno kapelo, z manj\xc5\xa1o oltarno apsido. Pogosto je bila kapela tudi na vhodu v grad, tako da je bila \xc5\xa1ibka to\xc4\x8dka trdnjave pod posebno "bo\xc5\xbeansko" za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Kapelice so lahko slu\xc5\xbeile tudi kot grobnice gospodov.\n_START_SECTION_\nRazlikovanje na osnovi topografije\n_START_PARAGRAPH_\nPo topografskih razmerah obstaja temeljno razlikovanje na vi\xc5\xa1inske gradove in ni\xc5\xbeinske gradove. Ta kategorizacija ne zadeva dolinskih pregrad, saj zdru\xc5\xbeujejo oba elementa.\n_START_SECTION_\nIzjeme\n_START_PARAGRAPH_\nBroch, Dun in nuragi so bile kultne stavbe.'