b'\n_START_ARTICLE_\nKanaan\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski izraz Kanaan izhaja iz hebrejskega   \xd7\x9b\xd7\xa0\xd7\xa2\xd7\x9f\xe2\x80\xac (kn \xc5\x89) preko gr\xc5\xa1kega \xce\xa7\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb1\xce\xac\xce\xbd, Hana\xc3\xa1n  in latinskega Canaan.  V Amarnskih pismih (14. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.)  se omenja kot \xe1\xb4\xb7\xe1\xb5\x81\xe1\xb4\xbfki-na-ah-na, na feni\xc4\x8danskih kovancih iz zadnje polovice 1. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. pa kn \xc5\x89. V gr\xc5\xa1\xc4\x8dini se je Kanaan  najprej pojavil v zapisih Hekataja Miletskega kot  \xce\xa7\xce\xbd\xe1\xbe\xb6 (Hna). Znanstveniki ime Kanaan povezujejo z besedo kn \xc5\x89, Kanaan, zahodnosemitskim imenom te regije. _NEWLINE_Etimologija imena je negotova. Zgodnje raziskave izhajajo iz semitskega korena kn\xce\x84 - biti slaboten,  poni\xc5\xbeen, podrejen. Nekateri znanstveniki so domnevali, da je izraz prvotno pomenil ni\xc5\xbeavje v nasprotju z Aramom, ki je pomenil vi\xc5\xa1avje. Drugi se bolj nagibajo k pomenu podrejen, ker je bil Kanaan egip\xc4\x8danska  provinca v Levantu. Na podoben na\xc4\x8din je rimska Provincia Nostra, prva rimska kolonija severno od Alp, postala Provansa._NEWLINE_Alternativni predlog, ki ga je zagovarjal Ephraim Avigdor Speiser leta 1936, trdi, da je izraz nastal iz huritskega Kinahhu, ki se nana\xc5\xa1a na \xc5\xa1krlatno barvilo, pridobljeno iz pol\xc5\xbeev Bolinus brandaris. Kanaan in Fenicija naj bi torej bili De\xc5\xbeela \xc5\xa1rlata. Na tablicah, ki so jih v huritskem  mestu Nuzi odkrili na za\xc4\x8detku 20. stoletja, se izraz Kinahnu  uporablja kot sinonim za rde\xc4\x8de ali \xc5\xa1krlatno barvilo, ki so ga kasitski babilonski vladarji s te\xc5\xbeavo pridobivali iz pol\xc5\xbeev mureks \xc5\xbee okoli leta 1600 pr. n. \xc5\xa1t., Feni\xc4\x8dani na sredozemski obali pa kot stranski proizvod v proizvodnji stekla. \xc5\xa0krlatna obla\xc4\x8dila so \xc5\xbee v Eksodusu omenjena kot  zelo ugledno kanaansko izvozno blago.  Imena barvil bi lahko nastala iz imen krajev, kjer so jih proizvajali. Ime Fenicija, na primer, je povezano z gr\xc5\xa1ko besedo za \xc5\xa1krlat, \xc4\x8deprav je te\xc5\xbeko re\xc4\x8di, ali izhaja iz imena iz imena pokrajine ali obratno. \xc5\xa0krlatna obla\xc4\x8dila iz Tira v Feniciji so bila dobro znana in povezana z rimskimi vladarji in plemstvom. Po Robertu Drewsu,  je bil Speiserjev predlog na splo\xc5\xa1no opu\xc5\xa1\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKanaanska kultura se je razvila in situ iz zgodnej\xc5\xa1e gasulske bakrenodobne kulture, ki je utrla pot sredozemski poljedelski kulturi, zna\xc4\x8dilni za kanaansko regijo. Poljedelstvo je obsegalo intenzivno pridelavo \xc5\xbeita, vina in oljk in sezonsko pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo. Gasulska kultura se je razvila iz nomadskega pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva, ki se je nastalo z zlitjem pradavne natufske in harifske kulture s pralon\xc4\x8darsko neolitsko kulturo B med podnebno krizo okoli leta 6200 pr. n. \xc5\xa1t., katere posledica je bila poljedelska revolucija in udoma\xc4\x8devanje \xc5\xbeivali v Levantu. Ugarit, dr\xc5\xbeava v Ras \xc5\xa0amri v Siriji, nastala v pozni bronasti dobi, se arheolo\xc5\xa1ko \xc5\xa1teje za najbolj tipi\xc4\x8dno kanaansko dr\xc5\xbeavo, \xc4\x8detudi ugaritski jezik ni spadal v skupino pravih kanaanskih jezikov.\n_START_SECTION_\nTablice iz Eble (okoli 2500-2200 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nOmembo  \xc2\xbbgospodarja  ga-na-na\xc2\xab v tablicah semitskih  Eblaitov iz leta 2350 pr. n. \xc5\xa1t. iz arhiva pala\xc4\x8de v Ebli so nekateri znanstveniki razlagali kot  naslavljanje bo\xc5\xbeanstva  Dagona z naslovom  \xc2\xbbgospodar Kanaana\xc2\xab. \xc4\x8ce je to res, bi pomenilo, da so Eblaiti do leta 2500 pr. n. \xc5\xa1t. Kanaan imeli za entiteto. Jonathan Tubb navaja, da bi izraz ga-na-na v 3. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. lahko pomenil Kanaan in hkrati navaja, da je Kanaan prvi\xc4\x8d zagotovo omenjen v 18. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nMarijska pisma (okoli 2000 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nZapis Mutu-bisirja v pismu \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adadu I. (vladal okoli 1809\xe2\x80\x931776 pr. n. \xc5\xa1t.) iz Starega asirskega cesarstva (2025\xe2\x80\x931750 pr. n. \xc5\xa1t.) je bil preveden kot: \xc2\xbbV Rahisumu so razbojniki (habbatum) in Kanaanci  (Kinahnum)\xc2\xab. Pismo je bilo odkrito v ru\xc5\xa1evinah Marija, asirskega opori\xc5\xa1\xc4\x8da v takratni Siriji. Druga (neobjavljena) omemba  Kinahnuma v Marijskih pismih ima enako vsebino. Izraz Kinahnum je ne glede na to, ali se nana\xc5\xa1a na ljudi iz dolo\xc4\x8dene regije ali na tujce, sporen, zato Robert Drews trdi, da je \xc2\xbbprva zanesljiva klinopisna omemba Kanaana na podstavku kipa alala\xc5\xa1kega kralja Idrimija iz obdobja okoli 1500 pr. n. \xc5\xa1t.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nUgaritska besedila\n_START_PARAGRAPH_\nBesedilo RS 20.182 iz Ugarita je prepis pisma ugaritskega kralja faraonu Ramzesu II. o denarju, ki ga pla\xc4\x8dujejo \xc2\xbbsinovi de\xc5\xbeele Ugarit, nadrejenim sinovom de\xc5\xbeele Kanaanske (* kn\'ny)\xc2\xab. Po mnenju Jonatana Tubba to ka\xc5\xbee,  da se semitski prebivalci Ugarita v nasprotju z ve\xc4\x8dino sodobnih mnenj niso imeli za Kanaance._NEWLINE_V drugem ugaritskem besedilu, KTU 4.96, je seznam trgovcev, dodeljenih kraljevim imetjem, od katerih je imelo eno posestvo tri Ugarite,  A\xc5\xa1dadita, Egip\xc4\x8dana  in Kanaanca.\n_START_SECTION_\nA\xc5\xa1urske tablice\n_START_PARAGRAPH_\nSrednjeasirsko pismo iz obdobja \xc5\xa0almaneserja I. omenja tudi potovanje asirskega uradnika v Kanaan.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1i viri\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja znana omebmba Kanaana v egip\xc4\x8danskih virih je na Padiisetovem kipu, na katerem je majhen kratek \xc2\xbbOdposlanec Kanaana in Peleseta, Pa-di-Eset, sin Apija\xc2\xab. Napis je iz obdobja 900\xe2\x80\x93850 pr. n. \xc5\xa1t., se pravi ve\xc4\x8d kot 300 let po prej\xc5\xa1njem  znanem napisu._NEWLINE_V obdobju od leta 900 do 330 pr. n. \xc5\xa1t. dominantni Novoasirsko in  perzijsko Ahemenidsko cesarstvo Kanaana ne omenjata.\n_START_SECTION_\nGr\xc5\xa1ko-rimsko zgodovinopisje\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ki izraz Fenikija je prvi\xc4\x8d potrjen v prvih dveh delih zahodne knji\xc5\xbeevnosti, Homerjevi Iliadi in Odiseji. V hebrejski Bibliji se izraz ne pojavlja, trikrat pa se pojavi v Apostolskih delih Nove zaveze.  V 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je Hekataj Miletski omenil, da se je Fenicija pred tem imenovala \xcf\x87\xce\xbd\xce\xb1 (Hna). Filon Biblo\xc5\xa1ki, ki citira fragmente, pripisane Sanhoinaitonu, pravi, da so bili Biblos, Beritus in Tir med prvimi mesti v zgodovini. Zgrajena naj bi bila med vladavino mitolo\xc5\xa1kega titana  Kronosa. Prebivalci so se ukvarjali z ribi\xc5\xa1tvom, lovom, poljedelstvom, ladjedelni\xc5\xa1tvom in pisanjem._NEWLINE_Na kovancih mesta Laodikeja/Beirut je napis \xc2\xbbLaodikeja, metropola Kanaana\xc2\xab. Kovanci datirajo v vladavino Antioha IV. Komagenskega (175\xe2\x80\x93164 pr. n. \xc5\xa1t.) in njegovih naslednikov do leta 123 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Sveti Avgu\xc5\xa1tin omenja, da so nekateri feni\xc4\x8danski pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki trdili, da so iz Kanaana.  Avgu\xc5\xa1tin tudi ugotavlja, da so stari prebivalci Hippa (sedanja Annaba na skrajnem severovzhodu  Al\xc5\xbeirije) v severni Afriki \xc5\xa1e vedno Punci in sami sebe imenujejo  Hanani. Ker latinski izraz punski pomeni nerimski, nekateri znanstveniki domnevajo, da je bil jezik, ki so ga imeli za punskega, morda libijski._NEWLINE_Grki so popularizirali tudi izraz Palestina, povzet po Filistejcih ali Egejskih Pelazgih. Palestina se je v grobem ujemala s Kanaanom brez Fenicije. Izraz Palaistin\xc3\xaa  je prvi uporabil Herodot okoli leta 480 pr. n. \xc5\xa1t. Od leta 110  pr. n. \xc5\xa1t. so svojo oblast nad ve\xc4\x8dino regije raz\xc5\xa1irili Hasmonejci in ustvarili judejsko-samaritansko-idumejsko-iturejsko-galilejsko zvezo. Judejska (judovska) oblast nad \xc5\xa1ir\xc5\xa1im podro\xc4\x8djem je povzro\xc4\x8dila, da se je zanj za\xc4\x8del uporabljati naziv Judeja, ki se je pred tem nana\xc5\xa1al samo na manj\xc5\xa1e ozemlje v Judejskih gorah, naseljeno s plemenom Juda, ki je tvorilo jedro Judejskega kraljestva. _NEWLINE_V letih 73-63 pr. n. \xc5\xa1t. je Rimska republika v tretji mitridatski vojni raz\xc5\xa1irila svoj vpliv na vzhod in leta 63 pr. n. \xc5\xa1t. osvojila Judejo. Nekdanje  Hasmojejsko kraljestvo je razdelila na pet okro\xc5\xbeij. Okoli leta 130-135 n. \xc5\xa1t. je bila kot posledica neuspele Bar Kohbove vstaje proti Rimu provinca Judeja zdru\xc5\xbeena z Galilejo v novo provinco Sirija Palestina. Vse ka\xc5\xbee, da se je sprememba imena zgodila na ukaz cesarja Hadrijana, natan\xc4\x8den datum pa ni znan. Nekateri znanstveniki domnevajo, da je bila sprememba imena morda del poskusa popolne razpustitve   Judeje. Domneva je sporna.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEno od najzgodnej\xc5\xa1ih naselij v regiji je bil Jeriho v Kanaanu. Najstarej\xc5\xa1a naselja so bila  sprva sezonska, v bronasti dobi pa so se razvila v velika mestna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nZgodnja bronasta doba  (3500-2000 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnji bronasti dobi so se razvila \xc5\xa1e druga mesta, med njimi Ebla, ki je bila okoli leta 2300 pr. n. \xc5\xa1t. vklju\xc4\x8dena v mezopotamsko Akadsko kraljestvo Sargona Velikega in Naram-Sina Akadskega.  Sumerske omembe Mar.tu (\xc2\xbbprebivalci  v \xc5\xa1otorih\xc2\xab,  kasneje Amurru, se pravi Amorejci), de\xc5\xbeele zahodno od Evfrata, so \xc5\xa1e starej\xc5\xa1e od Sargona in segajo najmanj v vladavino sumerskega kralja En\xc5\xa1aku\xc5\xa1ana Uru\xc5\xa1kega. Ena od tablic omenja tudi kralja Lugal-Ane-Munduja, vendar se zdi manj zanesljiva, ker je bila napisana nekaj stoletij kasneje._NEWLINE_Arhivi iz Eble omenjajo \xc5\xa1tevilna svetopisemska mesta, med njimi Hazor in  Jeruzalem ter Sodomo in Gomoro. Amoriti so na severu in severozahodu mejili na Kanaan. Med amoritske entitete je morda spadal tudi Ugarit. Po propadu Akadskega kraljestva leta 2154 pr. n. \xc5\xa1t. so se v regijo priselili ljudje, ki so  s seboj prinesli hirbet-kera\xc5\xa1ko lon\xc4\x8denino, ki je izvirala iz gorovja Zagros vzhodno od Tigrisa v sodobnem Iranu._NEWLINE_V tem obdobju so v ju\xc5\xbenem Levantu nastala prva mesta. Ti Prakanaanci so imeli stalne stike z ju\xc5\xbenimi sosedi Egip\xc4\x8dani,  severnimi v Mali Aziji (Huriti, Hati, Hetiti in Luvijci) in Mezopotamiji (Sumerci, Akadci, Asirci). Stiki so se nadaljevali tudi v \xc5\xbeelezni dobi. Konec obdobja je ozna\xc4\x8dila opustitev mest in vrnitev k staremu na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja, ki je temeljilo na vaseh poljedelcev in nomadskem pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvu. Specializirane obrti in odprte trgovske poti so se ohranile.\n_START_SECTION_\nSrednja bronasta doba (2000-1550 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nV regijo se je vrnil urbanizem in jo razdelil na majhne mestne dr\xc5\xbeave, med katerimi je bil verjetno najpomembnej\xc5\xa1i Hazor.   Mnogo aspektov kanaanske materialne kulture je zdaj odra\xc5\xbealo mezopotamski vpliv in cela regija je postala tesneje  vklju\xc4\x8dena v ob\xc5\xa1irno mednarodno trgovsko mre\xc5\xbeo._NEWLINE_Amurru se je \xc5\xbee med vladanjem Naram-Sina Akadskega (okoli 2240 pr. n. \xc5\xa1t.) imenoval \xc2\xbbeden od \xc5\xa1tirih vogalov\xc2\xab, ki so skupaj s Subartujem/Asirijo, Akadom in Elamom  obdajali   Sumerijo._NEWLINE_Amoritske dinastije so postale dominantne v ve\xc4\x8dini Mezopotamije, vklju\xc4\x8dno z Larso in Isinom, in leta 1894 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovile Babilonsko dr\xc5\xbeavo.  Amurru je kasneje postal asirsko/akadsko ime notranjosti ju\xc5\xbenega  in dela severnega Kanaana. Zgleda, da je bilo v tistem \xc4\x8dasu ozemlje Kanaana razdeljeno na dve konfederaciji, prvo s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Megidu v Izreelski dolini  in drugo s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v bolj severnem mestu Kadi\xc5\xa1 ob reki  Oront. _NEWLINE_Amoritski poglavar Sumu-abum je leta 1894 ustanovil Babilon kot neodvisno mestno dr\xc5\xbeavo. Hamurabi (1792-1750 pr. n. \xc5\xa1t.), eden od amoritskih babilonskih kraljev, je ustanovil prvo Babilonsko cesarstvo, ki je trajalo samo do njegove smrti. Po njegovi smrti so Amorite izgnali iz Asirije, v Babiloniji pa so ostali na oblasti do leta 1595 pr. n. \xc5\xa1t., ko so jih pregnali Hetiti._NEWLINE_Delno izmi\xc5\xa1ljena zgodba Egip\xc4\x8dan Sinuhe opisuje kako je egip\xc4\x8danski uradnik Sinuhe pod faraonom Senusretom I. (okoli 1950 pr. n. \xc5\xa1t.) vodil voja\xc5\xa1ke operacije  v Gornjem Re\xc4\x8denu in Finku. Najzgodnej\xc5\xa1e avtenti\xc4\x8dno poro\xc4\x8dilo o egip\xc4\x8danskem pohodu v Mentu, Re\xc4\x8denu in Sekmem je na Sebekhujevi steli, datirani v vladavino Senusreta III. (okoli 1862 pr. n. \xc5\xa1t.).  _NEWLINE_Okoli leta 1650 pr. n. \xc5\xa1t. so Kanaanci, bolj znani kot Hiksi,  napadli vzhodno delto Nila, kjer so postali dominantna sila. V egip\xc4\x8danskih napisih sta se izraza Amar in Amurru (Amoriti) uporabljala izklju\xc4\x8dno za bolj severno gorato regijo vzhodno od Fenicije, ki  je segala do Oronta._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja na \xc5\xa1tevilnih mestih, ki so bila kasneje prepoznana kot kanaanska, ka\xc5\xbeejo, da je razcvet regije dosegel vi\xc5\xa1ek ravno v pozni bronasti dobi pod vodstvom mesta Hazor. Regija je bila v tem \xc4\x8dasu vsaj nominalno pod egip\xc4\x8dansko oblastjo.  Mesti Jamhad in Katna na severu sta bili hegemona pomembnih konfederacij, svetopisemski Hazor pa je bil glavno mesto  pomembne koalicije  na jugu regije.\n_START_SECTION_\nKonec bronaste dobe\n_START_PARAGRAPH_\nAnn Killebrew je dokazala, da so bila mesta, na primer Jeruzalem,  v predizraelski srednji bronasti dobi  IIB in izraelski \xc5\xbeelezni dobi IIC (okoli 1800-1550 oziroma 720-586 pr. n. \xc5\xa1t.) pomembna  obzidana naselja,  v pozni bronasti dobi in \xc5\xbeelezni dobi IIA/B pa majhna in nepomembna neobzidana naselja._NEWLINE_Takoj po amarnskem obdobju Egipta so se v egip\xc4\x8danskem ju\xc5\xbenem delu Kanaana, severni del je bil pod asirsko oblastjo, za\xc4\x8dele nove te\xc5\xbeave.  Faraon Horemheb je za\xc4\x8del vojni pohod proti \xc5\xa0asujem (egip\xc4\x8dansko pohajkovalci), nomadskim pastirskim  plemenom, ki so se preselila preko Jordana in ogrozili egip\xc4\x8dansko trgovanje skozi Galilejo in Jezreel. Faraon Seti I. (okoli 1290 pr. n. \xc5\xa1t.) naj podjarmil \xc5\xa0asuje  ju\xc5\xbeno in vzhodno od Mrtvega morja od  trdnjave Taru (\xc5\xa0tir\xc2\xa0?) do "Ka-n-\'-na". Ramzes II. se je moral kmalu po porazu v bitki pri Kade\xc5\xa1u na silovit vojni pohod v Kanaan, da bi tam ohranil egip\xc4\x8dansko oblast.  Egip\xc4\x8danske sile so prodrle v Moab in Ammon in tam ustanovile stalne trdnjavske garnizije._NEWLINE_Nekateri znanstveniki so prepri\xc4\x8dani, da se je v tem obdobju izraz  Habiru na splo\xc5\xa1no  nana\xc5\xa1al na vsa nomadska plemena, znana kot  Hebrejci, zlasti v obdobju sodnikov,  ko so slednji  iskali sebi  primerno domovino s plodno zemljo. Izraz se je redko uporabljal za \xc5\xa0asuje, lahko pa bi se nana\xc5\xa1al na druga sorodna semitska ljudstva, na primer na Moabite, Amonite in Edomite, vendar to ni dokazano.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezna doba\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnji \xc5\xbeelezni dobi sta v ju\xc5\xbenem Levantu za\xc4\x8deli  prevladovati Izraelsko in Judejsko kraljestvo.  Ob sredozemski obali so bile palestinske mestne dr\xc5\xbeave, vzhodno od reke Jordan kraljestva Moab,  Ammon in Aram-Damask, na jugu pa Edom. Severni Levant je bil razdrobljen  na razli\xc4\x8dna mala kraljestva, tako imenovane siro-hetitske dr\xc5\xbeave, in feni\xc4\x8danske mestne dr\xc5\xbeave.  _NEWLINE_Celo regijo, vklju\xc4\x8dno z vsemi feni\xc4\x8dansko/kanaanskimi in aramejskimi dr\xc5\xbeavami, Izraelom, Palestino in Samaro,  je v 10. in 9. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. osvojilo Novoasirsko cesarstvo in jih obdr\xc5\xbealo tristo let  do konca 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Glavno vlogo v Kanaanu so imeli asirski cesarji-kralji A\xc5\xa1urnasirpal, Adad-nirari II., Sargon II., Tiglat-Pileser III., Asarhadon, Sanherib in A\xc5\xa1urbanipal.  Egipt pod Nubijsko dinastijo je posku\xc5\xa1al  ponovno osvojiti  Kanaan, vendar mu  to ni uspelo. Sledila je povra\xc4\x8dilna invazija Asircev na Egipt,  ki je povzro\xc4\x8dila uni\xc4\x8denje Ku\xc5\xa1itskega (Nubijskega) cesarstva. Judejsko kraljestvo je moralo Asircem pla\xc4\x8devati davek. V letih  616 pr. n. \xc5\xa1t. do 605 pr. n. \xc5\xa1t. se je Asirsko cesarstvo sesulo zaradi niza dr\xc5\xbeavljanskih vojn, katerim je sledil napad zveze Babiloncev, Medijcev, Perzijcev in Skitov. Babilonci so od svojih asirskih  bratrancev nasledili zahodni del cesarstva, vklju\xc4\x8dno s Kanaanom in Sirijo z Izraelom in Judejo. Egip\xc4\x8dani, ki so prepozno pri\xc5\xa1li na pomo\xc4\x8d svojim nekdanjim gospodarjem Asircem, so bili pora\xc5\xbeeni, vendar so ostali v regiji in posku\xc5\xa1ali ponovno utrditi svoj polo\xc5\xbeaj na Bli\xc5\xbenjem vzhodu. Leta 539 pr. n. \xc5\xa1t. se je sesulo tudi Babilonsko cesarstvo. Kanaan je pripadel perzijskemu Ahemenidskemu cesarstvu in ostal tak do leta 332 pr. n. \xc5\xa1t,. ko so ga osvojili Grki Aleksandra Velikega. V poznem 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je pripadel Rimskemu, za njim pa do invazije Arabcev v 7. stoletju n. \xc5\xa1t.  Bizantinskemu cesarstvu.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nV Kanaan so spadala ozemlja sedanjega Libanona, Izraela, severozahodne Jordanije in del zahodne Sirije. Arheolog Jonathan N. Tubb meni, da so \xc2\xbbAmonejci, Moabiti, Izraelci in Feni\xc4\x8dani nedvomno razvili svoje kulturne identitete, \xc4\x8deprav so  bili vsi etni\xc4\x8dno Kanaanci\xc2\xab. Nekatera ljudstva so bila tu naseljena \xc5\xbee v 8. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. _NEWLINE_\xc5\xa0e vedno ni povsem jasno, ali se ime Kanaan nana\xc5\xa1a na tam \xc5\xbeive\xc4\x8do specifi\xc4\x8dno semitsko govore\xc4\x8do etni\xc4\x8dno skupino, domovino te etni\xc4\x8dne skupine,  regijo v posesti  te etni\xc4\x8dne skupine ali morda kombinacijo vsega tega._NEWLINE_Kanaanska civilizacija je bila odgovor  na dolga obdobja stabilnega podnebja, prekinjena s kratkimi obdobji klimatskih sprememb. V teh obdobjih so Kanaanci izkoristili svoj posredni\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj med starodavnimi srednjevzhodnimi civilizacijami \xe2\x80\x93 Egiptom, Mezopotamijo (Sumerija, Akadsko kraljestvo, Asirija, Babilonija), Hetiti in minojsko Kreto in ustanovili  mestne dr\xc5\xbeave trgovcev ob sredozemski obali in majhna kraljestva poljedelcev v notranjosti. Polarnost med obalnimi mesti in agrarnim zaledjem je dobro prikazana v kanaanski mitologiji kot borba med bogom groma, katerega so imenovali Te\xc5\xa1ub (Huriti), Baal Hadad (semitski Amoriti/Aramejci),  in bogom morja in rek, katerega so imenovali Jav, Jahu ali Jam. Za zgodnjo kanaansko civilizacijo so zna\xc4\x8dilna majhna obzidana tr\xc5\xbena mesta, obkro\xc5\xbeena z vasmi kmetov, ki so pridelovali lokalne poljedelske pridelke, oljke, grozdje za vino, pistacije in \xc5\xbeito, predvsem p\xc5\xa1enico in je\xc4\x8dmen.  \xc5\xbdetev v zgodnjem poletju je bila obdobje, v katerem se je prekinilo sezonsko nomadstvo: v mokrih letnih \xc4\x8dasih so se  pastirji selili s svojimi \xc4\x8dredami,  v \xc4\x8dasu \xc5\xbeetve pa so se vrnili domov, da bi pospravili pridelke in bili v su\xc5\xa1nem obdobju bli\xc5\xbee vodnim virom. Dokaze za ta ciklus najdemo v Gezerskem koledarju in svetopisemskem letnem ciklu._NEWLINE_Obdobja hitrih klimatskih sprememb so na splo\xc5\xa1no povzro\xc4\x8dila propad tega me\xc5\xa1anega sredozemskega poljedelskega sistema. Komercialno proizvodnjo  je zamenjalo  stalno poljedelstvo. Sezonsko pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo je postalo celoletno nomadsko pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo. Plemena so se s svojimi \xc4\x8dredami selila po kro\xc5\xbenem vzorcu ne sever do Evfrata in jug do Nilove delte.  Plemenski poglavarji so se ob\xc4\x8dasno zdru\xc5\xbeevali, ropali naselja svojih sovra\xc5\xbenikov in lojalne zaveznike nagrajevali z delom plena ali dajatvami, ki so jih pobirali od trgovcev. \xc4\x8ce so se mesta zdru\xc5\xbeila in se uprla ali \xc4\x8de je intervenirala kak\xc5\xa1na mo\xc4\x8dna sosednje dr\xc5\xbeava, je zveza obi\xc4\x8dajno razpadla in zadeve so se vrnile v prvotno stanje.  Tak\xc5\xa1ne socialne reforme se odra\xc5\xbeajo v svetopisemskih zgodbah patriarhov. V obdobju propada  Akadskega cesarstva v    Mezopotamiji in prvem vmesnem obdobju Egipta so  ob koncu srednje bronaste dobe v Asirijo in Babilonijo vdrli Hiksi, ob propadu pozne bronaste dobe pa se je trgovanje preko Kanaana  skr\xc4\x8dilo, ker so se Egipt, Babilonija in v manj\xc5\xa1i meri Asirija umaknili v osamo. Ko se je podnebje ponovno ustalilo,  je trgovanje o\xc5\xbeivilo, najprej v obalnih mestih  Palestine in Fenicije. Z razvojem tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da so se razvile nove trgovske poti, ki so se izognile obalnim mestom z visokimi trgovskimi tarifami. Ena od poti se je razvila od Kade\xc5\xa1a Barnea na jugu skozi Hebron, Lahi\xc5\xa1, Jeruzalem, Betel, Samarijo, Sikem in Silom in skozi  Galilejo v Jezreel, Hazor in Megido. Ob tej poti so se razvila sekundarna kanaanska mesta. Gospodarski razvoj je odprl \xc5\xa1e tretjo trgovsko pot  od Eilata v Akabskem zalivu preko Timne, Edoma (Seir), Moaba in Amona in od tam v aramejski dr\xc5\xbeavi Damask in Palmira. Poskusi Filistejcev  in Tircev, da bi prevzeli nadzor nad notranjo trgovino po drugi  trgovski poti,  oziroma Judeje in Izraela po tretji trgovski poti, so bili na splo\xc5\xa1no neuspe\xc5\xa1ni._NEWLINE_Razcvet trgovanja po teh poteh je kasneje pritegnil mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e regionalne sosede, med njimi Egip\xc4\x8dane, Babilonce, Perzijce, stare Grke in Rimljane, ki so prevzeli politi\xc4\x8dno oblast in pobirali davke, takse in tarife. V takih obdobjih je pogosto pri\xc5\xa1lo do popolne obnove cikla, na primer \xc5\xbee omenjenega  predlon\xc4\x8darskega  neolitika B, gasulijanske in uru\xc5\xa1ke kulture in cikla bronaste dobe. Propad kasnej\xc5\xa1e kanaanske civilizacije se je zgodil med vklju\xc4\x8ditvijo ozemlja v gr\xc5\xa1ko-rimski svet (kot provinca Judeja) in po bizantinskem obdobju z vklju\xc4\x8ditvijo v muslimanski arabski svet in Umajadski kalifat. Zahodna aramej\xc5\xa1\xc4\x8dina, eden od dveh lingua franca kanaanske civilizacije, se je \xc5\xa1e vedno govorila v \xc5\xa1tevilnih majhnih sirskih vaseh, feni\xc4\x8danska kanaan\xc5\xa1\xc4\x8dina pa je kot pogovorni jezik izginila okoli leta 100 n. \xc5\xa1t. Akad\xc5\xa1\xc4\x8dino s pridihom vzhodne  aramej\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc5\xa1e vedno govorijo  Asirci v Iraku, Iranu, severovzhodni Siriji in jugovzhodni Tur\xc4\x8diji._NEWLINE_Tel Kabri vsebuje ostanke kanaanskega mesta iz srednje bronaste dobe   (2000\xe2\x80\x931550 pr. n. \xc5\xa1t.). Mesto je bilo v svojem \xc4\x8dasu  najpomembnej\xc5\xa1e mesto v zahodni Galileji. Tel Kabri je edino kanaansko mesto, ki bi se dalo izkopati  v celoti, ker se po zapustitvi na njegovem mestu ni zgradilo nobeno  drugo mesto. Pala\xc4\x8do v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta krasijo minojske freske, ki ka\xc5\xbeejo na mo\xc4\x8dan vpliv minojske kulture.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz Kanaan se uporablja kot sinonim za Obljubljeno de\xc5\xbeelo, na primer v hvalnici Sre\xc4\x8dna obala Kanaana v verzih \xc2\xbbO bratje, sre\xc4\x8dali me boste (trikrat) na sre\xc4\x8dni obali Kanaana\xc2\xab. Uglasbeni verzi so se kasneje vklju\xc4\x8dili v The Battle Hymn of the Republic.\n_START_SECTION_\nNova zaveza\n_START_PARAGRAPH_\nKanaan (gr\xc5\xa1ko \xce\xa7\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb1\xce\xac\xce\xbd, Hana\xc3\xa1n) je v Novi zavezi omenjen samo na treh mestih: dvakrat v Apostolskih delih (7:11 in 13:19) med razlagami zgodb iz Stare zaveze in enkrat med zaklinjanjem h\xc4\x8derke sirsko-feni\xc4\x8danske matere. Slednja pripoved je v Matejevem in Markovem evangeliju. Matej mater imenuje Sirofeni\xc4\x8danka (gr\xc5\xa1ko  \xce\xa3\xcf\x85\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x86\xce\xbf\xce\xb9\xce\xbd\xce\xaf\xce\xba\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x83\xce\xb1, Sirofen\xc3\xadkissa), Marko pa Kanaanka (gr\xc5\xa1ko \xce\xa7\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb1\xce\xaf\xce\xb1, Hanana\xc3\xada). Strong razlaga, da je \xc2\xbbv Kristusovih \xc4\x8dasih ime Kanaanec pomenilo Feni\xc4\x8dana\xc2\xab.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crni Afri\xc4\x8dani kot potomci Kanaancev\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju transatlantskega trgovanja s su\xc5\xbenji, je mnogo kristjanov za\xc4\x8delo trditi, da so \xc4\x8drni Afri\xc4\x8dani potomci Kanaancev iz Hamove dru\xc5\xbeine, s \xc4\x8dimer so opravi\xc4\x8devali njihovo zasu\xc5\xbenjevanje. Prepri\xc4\x8danje je bilo \xc5\xa1e posebej mo\xc4\x8dno v Cerkvi Jezusa Kristusa svetih iz poslednjih dni (mormonska cerkev). Cerkev je kanonizirala Abrahamovo knjigo, ki u\xc4\x8di, da so bili Kanaanci potomci Kajna, ki so se naselili v Afriki  in bili prekleti. Joseph Smith in Brigham Young sta Hamovo prekletstvo izrabila za opravi\xc4\x8devanje su\xc5\xbeenjstva v mormonstvu. Prekletstvo je bilo tudi osnova za prepoved vstopa temnopoltih vernikov  med mormonsko duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je veljala vse do junija 1978, ko je predsednik Spencer W. Kimball preklical njihovo prekletstvo._NEWLINE_Sodobni svet seveda ne verjame, da so Afri\xc4\x8dani v sorodu s Kanaanci.'