b'\n_START_ARTICLE_\nFran\xc4\x8dek Rudolf\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFran\xc4\x8dek Rudolf vse \xc5\xbeivljenje deluje v Ljubljani. Kot samostojni kulturni delavec (svobodni umetnik) je deloval od januarja 1969, med letoma 1972 in 1976, 1977 in 1980. Med letoma 1976 in 1977 je bil zaposlen kot dramaturg (Viba film), v letih 1980-1981 pa v Pionirskem domu v Ljubljani. Do leta 1990 pa spet kot svobodni umetnik, filmski pedagog in kritik. Bil je tudi poslanec v Republi\xc5\xa1ki skup\xc5\xa1\xc4\x8dini in glavni urednik Radia Slovenije. Leta 1994 pa se je upokojil._NEWLINE_Rudolfovo knji\xc5\xbeevno delo zajema pesmi, \xc4\x8dlanke in kritike za Katedro, Tribuno, Mladino. Pisal je tudi filmske scenarije, televizijske igre in filmske kritike za\xc2\xa0\xc2\xbbEkran\xc2\xab. Med letoma 1965 in 1985 je pisal gledali\xc5\xa1ke drame in igre za odrasle in mladino, med letoma 1972 in 1994 in od 1998 dalje pa je pisal romane. Od leta 1985 je pisal televizijske kritike, od leta 1987 pa tudi literarne kritike za Delo, \xc4\x8dlanke za Dnevnik in Kme\xc4\x8dki glas. Med letoma 1990 in 1991 pa za Demokracijo._NEWLINE_Leta 1989/90 je bil predsednik Ljubljanskega Mestnega sveta Slovenske demokratske zveze. Od leta 1991 do 1998 je bil predsednik Zveze kulturnih organizacij Slovenije, po tem letu pa njen podpredsednik. Bil je \xc4\x8dlan raznih politi\xc4\x8dnih strank: Zveze komunistov Jugoslavije, Slovenske demokratske zveze, Demokratske stranke, LDS-a, Zdru\xc5\xbeene liste in DeSUS-a._NEWLINE_Na njegov literarni razvoj so vplivali: France Pre\xc5\xa1eren, Heinrich Heine, Ivan Cankar, Sre\xc4\x8dko Kosovel, Federico Garcia Lorca, Branko Rudolf, Vladimir Gaj\xc5\xa1ek in Andrej Brvar._NEWLINE_Na dr\xc5\xbeavnozborskih volitvah leta 2011 je kandidiral na listi Zaresa.\n_START_SECTION_\nPriznanja in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nZa scenarij in re\xc5\xbeijo filma Ritem dela je prejel srebrno Badjurovo nagrado (Celje, 1979), za film Ritem dela\xc2\xab pa plaketo festivala kratkega filma v Beogradu (1980). Na Sterijinem pozorju je prejel nagrado mladih za dramo\xc2\xa0\xc2\xbbKo\xc5\xbea megle\xc2\xab, v izvedbi SNG Trst in re\xc5\xbeiji Jo\xc5\xbeeta Babi\xc4\x8da (1978). Leta 1990 je prejel nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada za roman\xc2\xa0\xc2\xbbOdpiram mlin, zapiram mlin\xc2\xab\xc2\xa0(iz\xc5\xa1el 1989, zalo\xc5\xbeba Kme\xc4\x8dki glas).\n_START_SECTION_\nOcene in oznake Rudolfega dela\n_START_PARAGRAPH_\nDr. Taras Kermauner je pisal dolge razprave o Rudolfovih igrah, posebno o drami \xc2\xbbXerxes\xc2\xab in o romanu Fotosinteza Linhart. Razprave iz\xc5\xa1le v razli\xc4\x8dnih knjigah. Rudolfove drame je ozna\xc4\x8deval z oznako\xc2\xa0\xc2\xbbludizem,\xc2\xab\xc2\xa0tudi\xc2\xa0\xc2\xbbkarnizem\xc2\xab, kar pa Rudolfu samemu ne pomeni veliko. Literaturo dvajsetega stoletja na slovenskem imenuje\xc2\xa0\xc2\xbbvulgarni socrealizem\xc2\xab\xc2\xa0in se ima za predstavnika tega prevladujo\xc4\x8dega stila.'