b'\n_START_ARTICLE_\nVenezuela\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje dana\xc5\xa1nje Venezuele je bilo od konca 15. stoletja pod oblastjo \xc5\xa0pancev. Leta 1717 je bila kolonija vklju\xc4\x8dena v okvir \xc5\xa1panskega podkraljestva Nova Granada. _NEWLINE_Prve zahteve po osamosvojitvi so se pojavile po ameri\xc5\xa1ki vojni za neodvisnost. Prvi uspe\xc5\xa1ni upor se je zgodil leta 1810, ko je bila strmoglavljena \xc5\xa1panska oblast v Caracasu. Venezuela je kot prva de\xc5\xbeela v Ju\xc5\xbeni Ameriki svojo neodvisnost od \xc5\xa0panije razglasila 5. julija 1811. Prvi predsednik je postal de Miranda. Ker je sklenil s \xc5\xa0panci premirje, ga je Simon Bolivar strmoglavil. Med letoma 1819 in 1829 je bila v sestavi t. i. Velike Kolumbije, od leta 6. maja 1830 je ponovno samostojna dr\xc5\xbeava. Dr\xc5\xbeavo je nato pretresalo ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavljanskih vojn, menjavale so se voja\xc5\xa1ke diktature (med diktatorji izstopata Antonio Guzman Blanco in Juan Vincete Gomez). Leta 1958 je obdobje diktatur kon\xc4\x8dala velika ljudska vstaja.\n_START_SECTION_\nSodobnost\n_START_PARAGRAPH_\nVenezuela je federativna republika, razdeljena na 20 dr\xc5\xbeav (estados), dve zvezni ozemlji in zvezno okro\xc5\xbeje. Dr\xc5\xbeavni poglavar je predsednik, ki je hkrati vodja izvr\xc5\xa1ilne oblasti. Zakonodajna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina (kongres) ima dva doma: senat (iz vsake dr\xc5\xbeave najmanj dva \xc4\x8dlana) in poslansko zbornico. Predsednika dr\xc5\xbeave, senatorje in poslance izvolijo za pet let na splo\xc5\xa1nih volitvah, volijo lahko vsi ve\xc4\x8d kot 18 let stari dr\xc5\xbeavljani. Ustava iz leta 1961 jam\xc4\x8di dvajsetim zveznim dr\xc5\xbeavam politi\xc4\x8dno samostojnost. Vsaka zvezna dr\xc5\xbeava ima svoje zakonodajno telo, to pa vodi guverner. Dr\xc5\xbeavne guvernerje imenuje predsednik federacije, kar omogo\xc4\x8da precej\xc5\xa1en vpliv osrednjih oblasti. Zvezna vlada neposredno upravlja redko naseljena ozemlja v Amazoniji in v delti Amacuro (izliv Orinoca) ter 72 otokov v Karibskem morju, pa tudi zvezno okro\xc5\xbeje Caracas.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna trdnost\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu voja\xc5\xa1ke strahovlade Marcosa P\xc3\xa9reza Jim\xc3\xa9neza leta 1958 je Venezuela razvila precej\xc5\xa1no mero demokracije in notranje trdnosti, zlasti v primerjavi z ve\xc4\x8dino drugih ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav, kjer se vrstijo dr\xc5\xbeavljanske vojne in voja\xc5\xa1ki udari, dru\xc5\xbebeni nemiri in neusmiljeno zatiranje. Venezuela sicer \xc5\xbee dolgo brez uspeha zahteva ve\xc4\x8dji del ozemlja sosedne Gvajane (Britanska Gvajana), vendar v zadnjih letih tega spora ne zaostruje; zmeraj celo posku\xc5\xa1a posredovati za mirno razre\xc5\xa1itev v drugih latinskoameri\xc5\xa1kih sporih._NEWLINE_Po letu 1958 so predsedniki Venezuele prihajali iz dveh najve\xc4\x8djih politi\xc4\x8dnih strank, iz zmerno socialisti\xc4\x8dnih Demokrati\xc4\x8dne akcije (AD) ali iz socialnokr\xc5\xa1\xc4\x8danske stranke COPEI. Njuna politi\xc4\x8dna prizadevanja se v bistvenih in zna\xc4\x8dilnih to\xc4\x8dkah le malo razlikujejo. Obe sta protikomunisti\xc4\x8dni; dejavnost levi\xc4\x8darske gverile, ki je vznemirjala Venezuelo v \xc5\xa1estdesetih letih, pa se je mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala po letu 1969, ko je bila uradno dovoljena tudi venezuelska komunisti\xc4\x8dna stranka. V za\xc4\x8detku leta 1989 so se zni\xc5\xbeale svetovne cene nafte, kar je v Venezueli spro\xc5\xbeilo hude gospodarske te\xc5\xbeave in dru\xc5\xbebene nemire._NEWLINE_Od dvajsetih let je gospodarska blaginja v Venezueli odvisna skoraj izklju\xc4\x8dno od pridobivanja nafte; ta dejavnost \xc5\xa1e zdaj daje kakih 80 odstotkov vseh venezuelskih izvoznih zaslu\xc5\xbekov. Leta 1976 je bila pod vlado Carlosa Andr\xc3\xa9sa P\xc3\xa9reza (vladal je v letih 1974-1979, ponovno izvoljen leta 1989) iz Demokrati\xc4\x8dne akcije (AD) podr\xc5\xbeavljena vsa naftna industrija. Po nihanju cen nafte v osemdesetih letih si je vlada prizadevala raz\xc5\xa1iriti temelje venezuelskega gospodarstva, zlasti z razvijanjem petrokemi\xc4\x8dne industrije in proizvodnje aluminija in jekla.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebene neenakosti\n_START_PARAGRAPH_\nVenezuelska socialna politika je v primerjavi z ravnanji v nekaterih drugih latinskoameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavah liberalna in napredna. Vsi otroci od sedmega do trinajstega leta morajo obvezno obiskovati osnovno \xc5\xa1olo in mo\xc5\xbenosti za brezpla\xc4\x8dno \xc5\xa1olanje ima mladina prav do univerzitetne ravni. Okoli 85 odstotkov vseh odraslih Venezuelcev bere in pi\xc5\xa1e. V zadnjih letih so oblasti zasnovale, finansirale in izvedle vrsto obse\xc5\xbenih zdravstvenih na\xc4\x8drtov in velikih javnih del. Zdaj je po dr\xc5\xbeavi razpredena mre\xc5\xbea sodobnih avtomobilskih cest, ki povezujejo najpomembnej\xc5\xa1a sredi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Belih, neme\xc5\xa1anih prebivalcev je okoli 20 odstotkov. Kdaj pa kdaj se pripadniki te skupine sicer \xc5\xa1tejejo za nekak\xc5\xa1no "zgornjo plast", vendar pa v Venezueli ni nikakr\xc5\xa1nih uradnih ali zakonskih omejitev na podlagi razredne ali rasne pripadnosti._NEWLINE_Veliko preseljevanje ljudi s pode\xc5\xbeelja v mesta, ki se je za\xc4\x8delo v \xc5\xa1tiridesetih letih, je kljub vsemu naftnemu bogastvu ustvarilo revno mestno spodnjo plast, ki \xc5\xbeivi v bedi, v prenatrpanih obmestnih barakarskih naseljih. Prestolnica Caracas s primestji ima okoli 3 milijone prebivalcev, od teh jih tretjina \xc5\xbeivi v kolibarskih naseljih (barrios). Te\xc5\xbeave s prebivalci teh naselij so \xc5\xa1e huj\xc5\xa1e zaradi velikega naravnega prirastka, saj je ve\xc4\x8d kot 40 odstotkov prebivalcev mlaj\xc5\xa1a od 15 let. Vladna naprezanja za premagovanje socialne neenakosti in dviganje \xc5\xbeivljenjske ravni imajo \xc5\xbee nekaj otipljivih uspehov, kar dokazuje tudi naval skrivnih priseljencev iz bolj revnih sosednih dr\xc5\xbeav, zlasti iz Kolumbije.\n_START_SECTION_\nPokrajine\n_START_PARAGRAPH_\nVenezuela je celinska dr\xc5\xbeava, vendar pa spada k njej \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot 70 lepih maloantilskih oto\xc4\x8dkov v jugovzhodnem delu Karibskega morja. Najve\xc4\x8dja med njimi sta Margerita in Tortuga; vsi oto\xc4\x8dki skupaj pomenijo okrog 10 odstotkov vsega venezuelskega ozemlja. Skoraj vsa venezuelska obala - od Venezuelskega do Perzijskega zaliva - le\xc5\xbei ob Karibskem morju, le na skrajnem vzhodu se majhen del odpira na Atlantik. Tik pred zahodno venezuelsko obalo so Nizozemski Antili, pred vzhodno pa je Karibska oto\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava Trinidad in Tobago.\n_START_SECTION_\nRavnine in vi\xc5\xa1avja\n_START_PARAGRAPH_\nCelinski del Venezuele ima zelo razli\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti in ga lahko razdelimo na ve\xc4\x8d delov. Na skrajnem severozahodu je Maracaibska kotlina. V njej so bogata nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da nafte. Razprostira se okrog jezera Maracaibo, ki meri 13.512 kvadratnih kilometrov in je najve\xc4\x8dje jezero v Ju\xc5\xbeni Ameriki. Jugozahodno od te kotline je Zahodno ali Andsko vi\xc5\xa1avje; njegov skrajni vzhodni del je gorovje M\xc3\xa9ridska kordiljera, v kateri se dviga Pico Bol\xc3\xadvar (5002 m), najvi\xc5\xa1ji venezuelski vrh. Vzhodni podalj\xc5\xa1ek Andov se razteza \xc5\xa1e po severni Venezueli. Vklju\xc4\x8duje tudi vzporedni gorski verigi ob obali, t. i. venezuelsko Osrednje vi\xc5\xa1avje, v katerem so rodovitne doline. To ozemlje je najgosteje naseljeno obmo\xc4\x8dje v Venezueli. Prestolnica Caracas je tik ob obali, v njegovi bli\xc5\xbeini se Andsko vi\xc5\xa1avje spu\xc5\xa1\xc4\x8da v Karibsko morje, kjer se nadaljuje v loku Karibskega oto\xc4\x8dja._NEWLINE_Ju\xc5\xbeno od Andskega vi\xc5\xa1avja se raztezajo velike ravnine osrednje Venezeuele, \xc5\xa1irne travnate planjave, ki jih prekinjajo posamezni pasovi gozdov. To ozemlje imenujejo Ilanos, na njem so razvili \xc5\xbeivinorejo in poljedelstvo. Na jugu meji na kotlino ob reki Orinoco. Pore\xc4\x8dje te velike reke in njenih pritokov zajema ve\xc4\x8dji del Venezuele. Orinoco izvira na vzhodnem robu visoke planote, ki je del Gvajanskega vi\xc5\xa1avja; to sega v Venezuelo z raznimi gorskimi hrbti in planoto La Gran Sabana, kjer je najvi\xc5\xa1ji vrh Auy\xc3\xa1n Tepui (2953 m). Orinoco se zliva v Atlantski ocean v mogo\xc4\x8dni delti. Od izvira do izliva meri skoraj 2100 kilometrov, velik del njegovega toka je ploven, kar je velikega gospodarskega pomena.'