b'\n_START_ARTICLE_\nOtok, Koro\xc5\xa1ka\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Otok le\xc5\xbei danes na polotoku ob ju\xc5\xbenem bregu Vrbskega jezera, pribli\xc5\xbeno 14 kilometrov zahodno od Celovca. Obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine se razteza po gri\xc4\x8devnatem in mo\xc4\x8dno gozdnatem zaledju ve\xc4\x8d kilometrov vzdol\xc5\xbe obale jezera. Cesta, ki pelje ob ju\xc5\xbenem bregu Vrbskega jezera, povezuje najbolj zahodno naselje ob\xc4\x8dine, Spodnje Dole (nem\xc5\xa1ko Unterdellach), z jugovzhodnim delom Vrbskega jezera, kjer podro\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine meji na Celovec.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPotem ko so sredi 8. stoletja v takrat slovensko kne\xc5\xbeevino Karantanijo prispeli prvi kr\xc5\xa1\xc4\x8danski misijonarji iz Salzbur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije, je okoli leta 830 sledila prva gradnja Mariji posve\xc4\x8dene cerkve na otoku sredi Vrbskega jezera. Gradnja cerkve je bila vodena iz opatije v Innichenu, ki je bila ustanovljena na sami meji takratnega germansko-slovanskega stika v namen pokristjanjevanja Karantanskih Slovencev. Polotok, na katerem se danes nahaja priljubljena romarska gotska cerkev, je bil vse do leta 1770 dejansko otok sredi jezera, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da tudi staro slovensko ime kraja. Nem\xc5\xa1ko ime kraja, Maria W\xc3\xb6rth, je povzeto po prvi pisni omembi cerkve na otoku, ki se v listini iz leta 894 navaja kot Maria Werd. Beseda W\xc3\xb6rth ali Werder v stari nem\xc5\xa1\xc4\x8dini ozna\xc4\x8duje nekaj podobnega kot beseda Otok v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini - torej kos zemlje, obdan z vodo._NEWLINE_Cerkev je slu\xc5\xbeila za prenos relikvij  svetnikov Primo\xc5\xbea in Felicijana in je igrala pomembno vlogo v pokristjanjevanju takrat  slovenske vojvodine Koro\xc5\xa1ke. Okoli leta 1150 je freisin\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Oto na Otoku ustanovil semeni\xc5\xa1\xc4\x8de za duhovnike, majhna Zimska cerkev pa je bila zgrajena kot kapela ob glavni semeni\xc5\xa1\xc4\x8dni cerkvi. Leta 1399 je obe leseni cerkvi uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear, kasneje pa so ju ponovno zgradili v gotskem slogu, kakor ju poznamo do dana\xc5\xa1njih dni. Freisin\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofi so postopoma izgubili svoj vpliv nad Koro\xc5\xa1ko in okoli leta 1500 je bil celoten kompleks priklju\xc4\x8den opatiji v Millstattu, ki so jo od leta 1598 vodili jezuiti. _NEWLINE_Leta 1770 je bil zgrajen umetni odtok iz Vrbskega jezera, Jezernica (nem\xc5\xa1ko Glanfurt), ki \xc5\xa1e danes odvaja vodo iz jezera mimo Celovca do reke Gline. Posledi\xc4\x8dno je gladina jezera upadla, Otok pa se je povezal s celino in postal polotok._NEWLINE_Ko so leta 1773 Habsbur\xc5\xbeani pregnali jezuite iz Avstrijskih de\xc5\xbeel, je bila opatija v Milstattu razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena, Otok pa je bil predan v upravljanje ponovno vzpostavljeni benediktinski opatiji Sv. Pavla iz Labota. Leta 1850, ko so bile na Koro\xc5\xa1kem ustanovljene civilne ob\xc4\x8dine, je bilo ozemlje takratne katastrske ob\xc4\x8dine Otok razdeljeno med sosednji ob\xc4\x8dini \xc5\xa0kofi\xc4\x8de in Hodi\xc5\xa1e. \xc5\xa0ele leta 1903 je bila iz teh podro\xc4\x8dij ustanovljena dana\xc5\xa1nja ob\xc4\x8dina Otok, katere meje so se v kasnej\xc5\xa1ih desetletjih le malo spreminjale. _NEWLINE_Celotno obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine Otok je bilo vse od \xc4\x8dasov Karantanije poseljeno z ve\xc4\x8dinskim slovensko govore\xc4\x8dim prebivalstvom. Ob\xc4\x8dina je bila leta 1920 del cone A plebiscitnega ozemlja. Okoli tretjina prebivalcev ob\xc4\x8dine je takrat glasovala za zdru\xc5\xbeitev z mati\xc4\x8dnim narodom oz. za priklju\xc4\x8ditev Jugoslaviji, dve tretjini pa za nedeljeno Koro\xc5\xa1ko v okviru Avstrije.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva iz leta 2001 je imela ob\xc4\x8dina Otok 1.258 prebivalcev, od tega jih je imelo  93,5\xc2\xa0% avstrijsko, 3,3\xc2\xa0% nem\xc5\xa1ko, 1,2\xc2\xa0% bosansko in 1,0\xc2\xa0% hrva\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo. _NEWLINE_80,6% prebivalstva se izreka za katoli\xc4\x8dane, 7,2% za evangeli\xc4\x8dane in 1,0% za muslimane. 7,8% prebivalstva se ne pri\xc5\xa1teva k nobeni od uradnih veroizpovedi._NEWLINE_Po popisu iz leta 2001 se je 1,1% prebivalcev ob\xc4\x8dine Otok izreklo za pripadnike slovenske narodne skupnosti. Otok je bil \xc5\xa1e v za\xc4\x8detku 20. stoletja del strnjenega slovensko govore\xc4\x8dega ozemlja Ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo tako uradni podatki takratnih popisov, kot tudi \xc5\xa1tevilna slovenska krajevna imena, kultura in navade prebivalstva. Podro\xc4\x8dje okoli Otoka je bilo vsaj od za\xc4\x8detka 20. stoletja dalje, kot ena za nem\xc5\xa1ke turiste najbolj priljubljenih destinacij na Koro\xc5\xa1kem, relativno zgodaj dele\xc5\xbeno na\xc4\x8drtne in nena\xc4\x8drtne germanizacije. Podobno usodo so delili ve\xc4\x8dinoma tudi ostali slovenski kraji okoli Vrbskega jezera in v plebiscitni coni B, ki jih avstrijska dr\xc5\xbeava dandanes, kljub njihovi izpri\xc4\x8dani in \xc5\xa1e do nedavnega slovenski podobi, prakti\xc4\x8dno ne obravnava ve\xc4\x8d niti kot dvojezi\xc4\x8dno ozemlje.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo ob\xc4\x8dine Otok sloni skoraj popolnoma na poletnem in romarskem turizmu. \xc4\x8ceprav so \xc5\xa1tevilke od vrhunca v 50-ih letih 20. stoletja \xc5\xbee mo\xc4\x8dno upadle, gre \xc5\xa1e vedno za okoli 330.000 no\xc4\x8ditev na leto.'