b'\n_START_ARTICLE_\nHenri Matisse\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nHenri-\xc3\x89mile-Beno\xc3\xaet Matisse se je rodil 31. decembra 1869 v Cateau-Cambr\xc3\xa9sis, kot najstarej\xc5\xa1i sin trgovca z \xc5\xbeitom in barvami. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dal je v Bohain-en-Vermandois, Picardie, Francija. Od leta 1882 je hodil v gimnazijo v Saint Quentinu, leta 1887 pa je od\xc5\xa1el v Pariz \xc5\xa1tudirat pravo. Leta 1889 se je vrnil v Saint-Quentin in delal v pravni pisarni. S tem, po njegovem mnenju, jalovim po\xc4\x8detjem, ni bil zadovoljen. Na \xc3\x89cole Quentin de la Cour je hodil na risarski te\xc4\x8daj. Leta 1890 je bil celo leto bolan, vendar je v tem \xc4\x8dasu stricu dekoriral hi\xc5\xa1o in izdelal prvo platno Tiho\xc5\xbeitje s knjigami. To je bilo odlo\xc4\x8dilno, opustil je pravo in se 1991 vrnil v Pariz. Vpisal se je na Akademijo Julian (Acad\xc3\xa9mie Julian), ki jo je vodil Adolph William Bouguereau. Z u\xc4\x8dno snovjo ni bil zadovoljen, zato se je vpisal na \xc5\xa0olo za dekorativne umetnosti (\xc3\x89cole des Beaux-Arts) na te\xc4\x8daj opisne geometrije. Leta 1892 ga je v uk vzel Gustave Moreau (1826 -1898, simbolisti\xc4\x8dni slikar) za \xc4\x8das, ko se je lahko vpisal na Akademijo. \xc5\xa0olanje mu je pomagalo pri napredku v slikanju, pogosto je bil v Louvru in kon\xc4\x8dno je bil 1. aprila 1895 spejet na Akademijo. V dveh letih je imel razstavo \xc5\xa1tirih slik v salonu Nacionalne dru\xc5\xbebe (Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 Nationale des Beaux-Arts). Med bivanjem v Bretanji leta 1896 s slikarjem \xc3\x89mile W\xc3\xa9ryjem. Med letoma 1897 in 1898 je spoznal Johna Petra Russella z otoka Belle-Ile, ki ga je seznanil z deli Vincenta van Gogha, kar je imelo velik vpliv na Matissovo nadaljnje delo._NEWLINE_Matisse je imel me izobra\xc5\xbeevanjem razmerje z modelom Caroline, iz tga razmerja se je rodila leta 1894 h\xc4\x8di Maguerite. Kasneje se spoznal z Amelie Noellie Parayre in se z njo 8. januarja 1989 poro\xc4\x8dil. Po poroki je potoval: najprej v London in nato na Korziko. Slike interierjev in krajin so se pribli\xc5\xbeale impresionisti\xc4\x8dnim. Leat 1899 je mu je rodil prvi sin Jean G\xc3\xa9rard (1899-1976), leta 1900 pa drugi Pierre (1900-1989)._NEWLINE_Leta 1899 se je Matisse vrnil v Pariz. Ker je Moreau umrl, ni dobil ve\xc4\x8d mesta na \xc5\xa1oli. Za pre\xc5\xbeivetje je dekoriral Veliko pala\xc4\x8do (Grand Palais) za svetovno razstavo leta 1900. Pri tem se je mo\xc4\x8dno prehladil in moral \xc4\x8dez zimo v \xc5\xa0vico. Na te\xc4\x8daju pri Eug\xc3\xa8ne Carrieru je spoznal Andr\xc3\xa9 Deraina in Maurice de Vlamincka. Slikarji so za\xc4\x8deli slikati skupaj. \xc5\xa0e vedno ni ni\xc4\x8d prodal. Leta 1903 je z dve sliki razstavil v Salonu d\'Automne (Jesenskem salonu), naslednje leto pa v galeriji Ambrosia Vollarda samostojno razstavljal._NEWLINE_Leta 1904 je Matisse pre\xc5\xbeivel v Saint Tropezu in za\xc4\x8del slikati slike v slogu neoimpresionizma (tudi poatilizem). Poletje 1905 je Matisse pre\xc5\xbeivel z Andr\xc3\xa9 Derainom in Maurice de Vlaminckom v mestecu Collioure. To bivanje je bila pomembna prelomnica v njegovem delu. Rodil se je fovizem (fauves, zverine, divje ma\xc4\x8dke); barve so bile ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de, kontrasti mo\xc4\x8dni, senc skoraj ni bilo. Prva taka slika je bila Krajina pri Colliourju. Prvi\xc4\x8d so nove slike razstavlali v Salonu d\'Automne v Parizu jeseni leta 1905 in po\xc5\xbeeli ogor\xc4\x8denje ob\xc4\x8dinstva in kritikov. Leta 1906 so fovisti imeli \xc5\xa1e dve razstavi, potem se skupina raz\xc5\xa1la leta 1907._NEWLINE_20. marca 1906 je Matisse razstavljal v Salon des Ind\xc3\xa9pendants svoje novo delo Le bonheur de vivre. Kritiki in akademski slikarji so se odzvali razdra\xc5\xbeeno. Leta 1907 je Matisse potoval po Italiji in prou\xc4\x8deval Giotta in Piera della Francesca. Za Jesenski salon je pripravil za razstavo pet slik, med njimi Glasbo in Razko\xc5\xa1je. Tokrat ga je kritika nagradila in ga imenovala "kralja fovistov". V maju 1906 je Matisse potoval po Al\xc5\xbeiriji in obiskal oazo Biskra. Iz tega \xc4\x8dasa je slika Modri akt in kip Akt I (Aurora). S potovanja je prinesel keramiko in tekstil, ki se kasneje pojavljata na njegovih slikah._NEWLINE_Matisse se je prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dal s Pablom Picassom leta 1906. V naslednjih letih sta se obiskovala in skupaj razstavljala. Matisse je Picassu pomagal z nasveti obenem pa ga je ob\xc4\x8dudoval._NEWLINE_Na pobudo in s pomo\xc4\x8djo prijateljev Michaela, Sarah, Gertrude in Leona Steina ter Hansa Purrmanna, Marg in Oskarja Molla je v za\xc4\x8detku leta 1908 v prostorih samostana Pti\xc4\x8dki (Couvent des oiseaux) ustanovil zasebno umetni\xc5\xa1ko \xc5\xa1oloi imenovano "Acad\xc3\xa9mie Matisse". U\xc4\x8dil je od januarja 1908 do 1911 in imel na koncu \xc5\xbee 100 \xc5\xa1tudentov iz raznih dr\xc5\xbeav. Ugotovil je, da je pou\xc4\x8devanje zanj prenaporno in ga je po dveh letih opustil._NEWLINE_S Hansom Purrmannom je \xc5\xa1el na potovanje po Nem\xc4\x8diji in imel razstave v tujini (New Yorku, Londonu, Berlinu, Sevilli, Tangerju in Moskvi). Med letoma 1911 in 1913 je bil ve\xc4\x8dkrat v Maroku, kjer je odkril tople afri\xc5\xa1ke barve, posve\xc4\x8dal se je dekorativnosti in se povsem pribli\xc5\xbeal dvodimenzionalnosti. Bolj zana slika, ki je nastala pod vtidom tega \xc4\x8dasa je Am\xc3\xa9lie iz poletja (1913)._NEWLINE_1909 je zapustil prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v Quai Saint-Michel v Parizu in se preselil v Issy-les-Moulineaux, kjer je kupil hi\xc5\xa1o in uredil atelje ter pravi muzej s slikami, preprogami in drugimi umetni\xc5\xa1kimi predmeti._NEWLINE_Za\xc4\x8detek prve svetovne vojne je pri\xc4\x8dakal misle\xc4\x8d, da bo vpoklican v vojsko, a je bil zavrnjen. Preselil se je najprej v Toulouse, potem pa v svojo vilo v Collioure. Tam se je seznanil s Juanom Grisom, madridskim slikarjem enem od za\xc4\x8detnikov kubizma. Sre\xc4\x8dal je \xc5\xa1e druge kubiste, hodil na razstave ekspresionisti\xc4\x8dnega gibanja Most in skupine Modri jezdec, ki jo je vodil Kandinski. Po teh dogodkih je bistveno spemenil svoje slikanje. Leta 1915 je z novimi deli pripravil razstavo v New Yorku. Vojna je Matissa precej prizadela: brat je bil v ujetni\xc5\xa1tvu, vpoklicana sta bila oba sinova. Sam je intenzivno delal in \xc5\xa1tudiral kubisti\xc4\x8dna dela ter iskal nove re\xc5\xa1itve._NEWLINE_Konec leta 1917 je prvi\xc4\x8d od\xc5\xa1el v Nico. \xc5\xa0el je k Renoirju v Cagnes sur mer in mu pokazal nekaj svojih slik, ki jih je mojster pozitivno ocenil. V Nico se je vra\xc4\x8dal naslednje tri sezone do leta 1921, se sre\xc4\x8deval z umetniki in razstavljal. V letih 1919 in 1929 je Matisse naslikal okoli petdeset platen z odaliskami, orientalkami, Perzijkami, Hindujkami,...) in vrsto grafik (litografij, jedkanic in suhih igel), kot tudi nekaj kipov (Veliki sede\xc4\x8di akt - 1925)._NEWLINE_30. decembra 1923 se je poro\xc4\x8dila h\xc4\x8di Marguerita z umetnostnim kritikom Georgesom Duthuitom. Februarja in marca 1924 je razstavljal v New Yorku, \xc5\xa1e isto leto pa retrospektivno v K\xc3\xb8benhavnu. Poleti 1925 je od\xc5\xa1el na dolgo \xc5\xa1tudijsko potovanje po Italiji, pa spet v Ameriko. Leta 1930 je potoval po Polineziji in Ameriki. Za fundacijo Marion Station iz Filadelfije je dobil naro\xc4\x8dilo za stensko dekoracijo velikih dimezij 4 krat 5 m. Prva verzija je bila napa\xc4\x8dnih dimenzij (zdaj se nahaja v Mus\xc3\xa9e national d\'Art Moderne v Parizu), zato moral je narediti novo. Leta 1933 se je v New Yorku rodil njegov vnuk, Paul Matisse._NEWLINE_Drugo svetovno vojno je v glavnem pre\xc5\xbeivel na Azurni obali. Lo\xc4\x8dil se je od \xc5\xbeene. Januarja 1941 pa se mu zdravstevno stanje poslab\xc5\xa1alo, izrezali so mu tumor na dvanajstniku, imel je dvakrat tudi plju\xc4\x8dno embolijo. Za silo je okreval in se vrnil v Nico. Biv\xc5\xa1a \xc5\xbeena in h\xc4\x8di sta sodelovali v francoskem odporni\xc5\xa1ekm gibanju in leta 1944 ju je aretiral Gestapo._NEWLINE_Po vojni 1945 je bila v Londonu velika razstava v po\xc4\x8dastitev Matissa in Picassa, maja 1946 pa v Bruslju. Matiss je nastopil v dveh dokumentarnih filmih (Znova najdena umetnost in Matisse). Leta 1947 je bil odlikovan z Legijo \xc4\x8dasti. Najintenzivnej\xc5\xa1e in najbogatej\xc5\xa1e obdobje dela na ilustracijah knjig je bilo med letoma 1946 in 1059. Matisse je bil eden najbolj\xc5\xa1ih interpretov, slog je prilagajal besedilu Po osemdesetem letu starosti, ko je vse te\xc5\xbeje delal, se je lotil tehni\xc4\x8de\xc2\xa0\xc2\xbbizstri\xc5\xbeki\xc2\xab\xc2\xa0(kola\xc5\xbe), s tempero je slikal karton\xc4\x8dke , jih izrezoval in lepil na slike. Do leta 1951 je ko\xc4\x8dal zadnje kipe in slike. Ker je bil zelo cenjen je imel \xc5\xa1tevilne razstave po vsem svetu._NEWLINE_V njegovem rojstnem kraju so leta 1951 odprli Matissov muzej._NEWLINE_3. novembra 1954 je po kratki agoniji umrl doma, v Nici. Pokopali so ga v Cimiezu.'