b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crnu\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crnu\xc4\x8de le\xc5\xbeijo na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du Ljubljanskega polja, Kamni\xc5\xa1ko Bistri\xc5\xa1ke ravnine ter gri\xc4\x8devnatega sveta osamelcev \xc5\xa0marne gore in Ra\xc5\xa1ice, in sicer na levem bregu reke Save, severno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Ljubljane._NEWLINE_Jedro naselja je nastalo na savski je\xc5\xbei na obmo\xc4\x8dju, kjer potok \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica prite\xc4\x8de na prodnato ni\xc5\xbeino reke Save, mlaj\xc5\xa1i predeli se \xc5\xa1irijo po ravnini vzdol\xc5\xbe magistralne ceste (Ljubljana-Celje), najmlaj\xc5\xa1i predeli pa v razgibani svet doline \xc4\x8crnu\xc5\xa1nice (Sra\xc4\x8dje doline), ter na ravninski svet obre\xc5\xbeja Save. _NEWLINE_V naselju so zgo\xc5\xa1\xc4\x8dene dru\xc5\xbebene ustanove; po\xc5\xa1ta, zdravstveni dom, trgovine, kulturni dom, vrtec, \xc5\xbeupnijski urad, osnovna ter glasbena \xc5\xa1ola, gasilci ..._NEWLINE_S centrom Ljubljane so povezane z mestnimi avtobusnimi linijami \xc5\xa1t. 6 in 8, skozi naselje vozi tudi linija \xc5\xa1t. 21.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ka preteklost\n_START_PARAGRAPH_\nProstor \xc4\x8crnu\xc4\x8d je imel skozi celotno zgodovino strate\xc5\xa1ko in prometno pomembnost. Na hribu Taboru nad naseljem je bilo \xc5\xbee v starej\xc5\xa1i \xc5\xbeelezni dobi gradi\xc5\xa1\xc4\x8de in postojanka. Ve\xc4\x8d prazgodovinskih ostankov so odkrili tudi v neposredni bli\xc5\xbeini \xc4\x8crnu\xc4\x8d, na obmo\xc4\x8dju krajev Ra\xc5\xa1ica in Gameljne, v novej\xc5\xa1ih izkopavanjih pa tudi na obmo\xc4\x8dju Podgorice._NEWLINE_Rimljani so nedale\xc4\x8d od dana\xc5\xa1njega mosta \xc4\x8dez Savo zgradili po\xc5\xa1tno postojanko Savus Fluvius ter lesen most, ki je bil del poti med Emono in Celeio. O mostu je leta 1901 v reviji Argo prvi\xc4\x8d poro\xc4\x8dal Alfons M\xc3\xbcllner, arheologoma W. Schmidu in Karlu Picku pa gre zahvala, da je bil pred uni\xc4\x8denjem re\xc5\xa1en zadnji opornik mostu. V obrambo ceste in mostu so Rimljani tudi mo\xc4\x8dno utrdili Tabor.\n_START_SECTION_\nNastanek in ime \xc4\x8crnu\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek imena \xc4\x8crnu\xc4\x8de do danes ni bil povsem raziskan. Jezikoslovec Fran Ramov\xc5\xa1 razlaga, da ime izvira iz slovanskega osebnega imena \xc4\x8crnut in svojilne pripone -io- (\xc4\x8crnutje, -\xc4\x8de), ali pa iz kraja prebivanja, in sicer z okraj\xc5\xa1ano pripono -jane, -je (\xc4\x8crnut-jane, \xc4\x8crnut-je).  Med doma\xc4\x8dini je oblikovanih \xc5\xa1e nekaj teorij. Najbolj priljubljeni sta: da ime izhaja iz besede za borovnice (\xc4\x8drnice) in iz imena krajevnega potoka \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica._NEWLINE_Prva pisna omemba \xc4\x8crnu\xc4\x8d (zapisano Ztern\xc5\xaftss) sega v leto 1327, ko je ljubljanski me\xc5\xa1\xc4\x8dan Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Porger podaril svoji \xc5\xbeeni dvajset kmetij, med drugim eno na \xc4\x8crnu\xc4\x8dah. Sicer pa sta bili sosednji naselji Podgorica in Nadgorica prvi\xc4\x8d pisno omenjeni leta 1260 in 1300.\n_START_SECTION_\nIlirske province\n_START_PARAGRAPH_\nStrate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj Tabora in prehoda \xc4\x8dez Savo se je ponovno izkazal med \xc4\x8dasom koalicijskih vojn med Francijo in Avstrijo v \xc4\x8dasu Ilirskih provinc. V lu\xc4\x8di pri\xc4\x8dakovanih spopadov je francoska vojska v letu 1813 zgradila utrdbe po \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju Tabora. Spopadi so do\xc5\xbeiveli vrhunec v bitki 8. septembra 1813 pri Trzinu. Imena hribov Stra\xc5\xbea, Tabor, Stra\xc5\xa1ki vrh, Stra\xc5\xbeni hrib in La\xc4\x8denberg so v izro\xc4\x8dilu nastala kot posledica francoske navzo\xc4\x8dnosti. Ko so leta 1929 v Ljubljani postavili Napoleonov spomenik, so vanj vgradili prah iz groba francoskega vojaka, ki ga je med oranjem na\xc5\xa1el kmet v bli\xc5\xbeini Je\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nObdobje NOB\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju \xc4\x8crnu\xc4\x8d in Je\xc5\xbeice je od leta 1934 delovala mo\xc4\x8dna partijska celica, katere najbolj vidni \xc4\x8dlani so bili Maks Pe\xc4\x8dar, Janko Bizjak, Rezka Dragar, Franc Ravbar in Cene \xc5\xa0tupar (vsi od na\xc5\xa1tetih razen slednjega so po vojni postali narodni heroji)._NEWLINE_23. junija 1941 so od\xc5\xa1li v gozdove med Ra\xc5\xa1ico in Dobenom, kjer so se nekaj \xc4\x8dasa skrivali. 19. julija so skupaj s skupino komunistov iz Tacna in \xc5\xa0martnega ustanovili Ra\xc5\xa1i\xc5\xa1ko \xc4\x8deto in 22. julija izvedli prvo akcijo. _NEWLINE_17.8.1941 se je Ra\xc5\xa1i\xc5\xa1ka \xc4\x8deta zdru\xc5\xbeila z Radomeljsko, Kamni\xc5\xa1ko ter Menge\xc5\xa1ko-Morav\xc5\xa1ko \xc4\x8deto v Kamni\xc5\xa1ki partizanski bataljon._NEWLINE_V boj z njimi so vpoklicali nem\xc5\xa1ki policijski bataljon, ki je razbijal \xc4\x8deto po \xc4\x8deto, hkrati pa sku\xc5\xa1al z zastra\xc5\xa1evanjem in izselitvami od krajanov iztisniti podatke. 18.9.1941 je na Ra\xc5\xa1ico pri\xc5\xa1la nem\xc5\xa1ka komisija, ki so ji partizani ob vra\xc4\x8danju v dolino pripravili zasedo. V zasedi so umrli vsi Nemci, nakar je 20.9.1941 sledilo veliko ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje. Vse krajane so deportirali, vas pa izropali ter 22.9.1941 po\xc5\xbegali. Ra\xc5\xa1ica je bila tako prva po\xc5\xbegana vas na Slovenskem. 27. septembra so Nemci nadaljevali pogon za \xc4\x8deto, jo okolili in dan zatem je bila razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena. Med vrnitvijo domov sta v zasedah padla komisar \xc4\x8dete Maks Pe\xc4\x8dar in komandant Stane Kosec._NEWLINE_Veliko ljudi se je pred nem\xc5\xa1kim preganjanjem preselilo v italijansko Ljubljano oziroma Ljubljansko pokrajino._NEWLINE_Pod pritiski ponem\xc4\x8devanja so bile \xc4\x8crnu\xc4\x8de sprva preimenovne v Tschernutsch, nato v Schwarzendorf (\xc4\x8crna vas). Nem\xc5\xa1ka oblast je \xc5\xbeupnika pregnala, \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de zaplenila ter uvedla nem\xc5\xa1ki vrtec, mladino pa vklju\xc4\x8devala v Hitlerjugend. Izseljevanje zavednih dru\xc5\xbein se je nadaljevalo, v njihove hi\xc5\xa1e pa so naseljevali nem\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. Nem\xc4\x8dija je konec leta 1942 podelila dr\xc5\xbeavljanstvo in za\xc4\x8dela izvajati mobilizacijo. Tako je bilo na za\xc4\x8detku leta 1943 veliko \xc4\x8crnu\xc4\x8danov vpoklicanih tudi v nem\xc5\xa1ko vojsko, drugi pa so se pred vpoklicom pridru\xc5\xbeili partizanskemu gibanju, med drugim veliko v Kamni\xc5\xa1ko-Zasavski odred. V nem\xc5\xa1ko vojsko je bilo mobiliziranih okrog sto ljudi (od 1136 prebivalcev po popisu iz 1930), od tega jih je 14 padlo, 6 ostalo pogre\xc5\xa1anih, eden pa je ostal invalid._NEWLINE_Med vojno se je v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i okolici \xc4\x8crnu\xc4\x8d zgodilo nekaj partizanskih usmrtitev domnevnih kolaborantov. Kljub temu se domobranstvo na \xc4\x8crnu\xc4\x8dah ni ukoreninilo._NEWLINE_Zanimivo je, da je nekaj \xc4\x8drnu\xc5\xa1kih \xc5\xbeandarjev za\xc4\x8delo simpatizirati z OF. Sklenili naj bi tudi dogovor, s katerim so \xc5\xbeandarji prepre\xc4\x8dili delovanje domobrancev, ovirali delo Gestapa ter zalagali partizane z oro\xc5\xbejem._NEWLINE_Ob bli\xc5\xbeajo\xc4\x8dem koncu vojne so se vrstili zavezni\xc5\xa1ki in partizanski napadi na komunikacije, predvsem na vlake. Nemci so ob umiku na\xc4\x8drtovali razstrelitev skladi\xc5\xa1\xc4\x8da razstreliva v \xc4\x8drnu\xc5\xa1ki opekarni ter obeh mostov na Savi. To so sku\xc5\xa1ali prepre\xc4\x8diti aktivisti OF ter nem\xc5\xa1ki \xc5\xbeandarji. Kljub trudom je podtaknjeni eksploziv uni\xc4\x8dil \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most.\n_START_SECTION_\nUpravna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDo razvoja ob\xc4\x8din v dana\xc5\xa1njem pomenu, to je do leta 1850, so pristojnosti uprave, kot jo razumemo danes, izvajale gra\xc5\xa1\xc4\x8dine v okviru patrimonalnega sodstva ter skozi cerkveno upravno strukturo. \xc4\x8ce so bile cerkveno \xc4\x8crnu\xc4\x8de del menge\xc5\xa1ke pra\xc5\xbeupnije do leta 1764, ko je bil ustanovljen vikariat \xc4\x8crnu\xc4\x8de, so bili po drugi strani prebivalci podlo\xc5\xbeni ve\xc4\x8d kot 16 gra\xc5\xa1\xc4\x8dinam oz. cerkvenim ustanovam (najve\xc4\x8d prebivalstva je bilo podlo\xc5\xbeno samostanu Mekinje). Konec 18. stoletja je novo vlogo v upravi prevzela gra\xc5\xa1\xc4\x8dina Jable, kar je ostalo \xc5\xbeivo v spominu \xc4\x8crnu\xc4\x8danov do 20 stoletja. V \xc4\x8dasu ilirskih provinc je bila na \xc4\x8crnu\xc4\x8dah sede\xc5\xbe velike mairije (ob\xc4\x8dine), ki so jo po odhodu Francozov ukinili._NEWLINE_Leta 1825 je bila oblikovana katastrska ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnu\xc4\x8de. Leta 1850 je bila ustanovljena tudi ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnu\xc4\x8de, ki pa ji nista pripadali obmo\xc4\x8dji \xc5\xa0entjakoba in Podgorice (spadali sta v ob\xc4\x8dino Dol)._NEWLINE_Leta 1933 so bile \xc4\x8crnu\xc4\x8de priklju\xc4\x8dene v ob\xc4\x8dino Je\xc5\xbeica, ki je spadala v srez Ljubljana-okolica. Leta 1936 so iz ob\xc4\x8dine Dol izlo\xc4\x8dili severna naselja in ustanovili ob\xc4\x8dino Podgorica._NEWLINE_Med okupacijo 1941-1945 je bilo obmo\xc4\x8dje \xc4\x8crnu\xc4\x8d priklju\xc4\x8deno Nem\xc4\x8diji in ustanovljena ob\xc4\x8dina Gemeinde Tschernutsch._NEWLINE_V letih med 1945 in 1952 so imela naselja \xc4\x8crnu\xc4\x8de, Podgorica in Dragomelj precej\xc5\xa1njo samoupravo znotraj krajevnih ljudskih odborov v okviru okraja Ljubljana-okolica._NEWLINE_Leta 1952 je bila ustanovljena ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnu\xc4\x8de, ki so ji pripadali kraji od Tacna do Nadgorice. Kraja \xc5\xa0entjakob in Podgorica pa sta ponovno spadala v ob\xc4\x8dino Dolsko._NEWLINE_Leta 1955 sta bili ob\xc4\x8dini \xc4\x8crnu\xc4\x8de in Dolsko zdru\xc5\xbeeni v ob\xc4\x8dino Ljubljana-\xc4\x8crnu\xc4\x8de. Ta ob\xc4\x8dina je zajemala tudi Dragomelj, P\xc5\xa1ato in del Zadobrove, odvzeta pa sta ji bili Ra\xc5\xa1ica in Gameljne._NEWLINE_Leta 1961 sta se zdru\xc5\xbeili ob\xc4\x8dini Ljubljana-Be\xc5\xbeigrad in \xc4\x8crnu\xc4\x8de. Pri tem sta naselji Dragomelj in P\xc5\xa1ata pre\xc5\xa1li pod ob\xc4\x8dino Dom\xc5\xbeale. Ustanovljena je bila Stanovanjska skupnost \xc4\x8crnu\xc4\x8de, ki se je kasneje preimenovala v Krajevno skupnost \xc4\x8crnu\xc4\x8de, od te pa se je leta 1965 odcepila Krajevna skupnost \xc5\xa0entjakob-Podgorica._NEWLINE_Leta 1980 so bile ustanovljene nove krajevne skupnosti \xc4\x8crnu\xc4\x8de-Gmajna, Franc Ravbar- \xc4\x8crnu\xc4\x8de, Rezka Dragar-\xc4\x8crnu\xc4\x8de in Nadgorica-Je\xc5\xbea._NEWLINE_Leta 1995 je bila ustanovljena Mestna ob\xc4\x8dina Ljubljana, ki je pod samo zdru\xc5\xbeila ve\xc4\x8d ob\xc4\x8din na ljubljanskem obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_Konec leta 1998 so bile ukinjene krajevne skupnosti in leta 2001 je bila ustanovljena \xc4\x8cetrtna skupnost \xc4\x8crnu\xc4\x8de. Znotraj nje so bile oblikovane nove prostorske in volilne enote: \xc4\x8crnu\xc4\x8de-Gmajna, Spodnje \xc4\x8crnu\xc4\x8de, Franc Ravbar, Nadgorica-Je\xc5\xbea in \xc5\xa0entjakob-Podgorica.\n_START_SECTION_\nPredeli \xc4\x8crnu\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crnu\xc4\x8de se tradicionalno delijo na ve\xc4\x8d predelov, kar je posledica spajanja osrednjega naselitvenega jedra (ki ga danes predstavljajo Stare \xc4\x8crnu\xc4\x8de) z bli\xc5\xbenjimi vasicami oziroma zaselki.\n_START_SECTION_\nPodbor\xc5\xa1t\n_START_PARAGRAPH_\nPodbor\xc5\xa1t, v Podb\xc3\xb4r\xc5\xa1tu, podb\xc3\xb4r\xc5\xa1ki, Podb\xc3\xb4r\xc5\xa1\xc4\x8dani, predstavlja vzhodni predel \xc4\x8crnu\xc4\x8d, ki le\xc5\xbei na son\xc4\x8dnem pobo\xc4\x8dju hriba Kob (tudi Visoki hrib) in je nastal iz manj\xc5\xa1ega kme\xc4\x8dkega zaselka pod gozdnim obronkom (odtod ime). Tu se za\xc4\x8dne gozdnato gri\xc4\x8devnato sleme, ki se preko Dobena in Ra\xc5\xa1ice vle\xc4\x8de vse do Meng\xc5\xa1a._NEWLINE__NEWLINE_Naselje se je po \xc5\xa1estdesetih letih \xc5\xa1irilo z individualnimi gradnjami, v zadnjem obdobju pa zaklju\xc4\x8dilo z vrstnimi hi\xc5\xa1ami._NEWLINE_Iz Podbor\xc5\xa1ta vodi sprehajalna pot proti Ra\xc5\xa1ici in kolesarska pot proti Trzinu. Pod Podbor\xc5\xa1tom je dolgo \xc4\x8dasa delovala opekarna z glinokopom, ter nekaj delavnic. Tukaj je zdaj trgovski center.\n_START_SECTION_\nSpodnje \xc4\x8crnu\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nStarej\xc5\xa1i del Spodnjih \xc4\x8crnu\xc4\x8d le\xc5\xbei jugozahodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8crnu\xc4\x8d in ga sestavljajo dru\xc5\xbeinske hi\xc5\xa1e z vrtovi. Ostali del tvorijo stanovanjski bloki ter vrstne hi\xc5\xa1e. Tu je \xc5\xa1e nekaj trgovin in vrtec. Na vzhod se ob \xc5\xbeeleznici proti Je\xc5\xbei \xc5\xa1iri industrijsko obrtni predel, na ju\xc5\xbenem delu pa le\xc5\xbei \xc4\x8distilna naprava, ki pred spustom v Savo o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8duje odplake s \xc4\x8crnu\xc4\x8d. V okolici so kakovostna polja in redek gozd, ob Savi pa je nastalo vrti\xc4\x8dkarsko naselje.\n_START_SECTION_\nGmajna\n_START_PARAGRAPH_\nGmajna (tudi \xc4\x8crnu\xc5\xa1ka Gmajna), na Gm\xc3\xa1jni, gm\xc3\xa1jnarski, Gm\xc3\xa1jnarji, le\xc5\xbei severno od Starih \xc4\x8crnu\xc4\x8d v precej mo\xc4\x8dvirnati dolini \xc4\x8crnu\xc5\xa1nice in dolinah njenih pritokov, obkro\xc5\xbeajo pa jo gozdnati Stra\xc5\xbeni hrib, La\xc4\x8denberg in Hrastovec. Na vzhodnem delu jo s Podbor\xc5\xa1tom meji obmo\xc4\x8dje zdaj opu\xc5\xa1\xc4\x8denega glinokopa, kjer le\xc5\xbei jezerce Bajer. Dolino po sredini pre\xc4\x8dka \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica, ki se v svoji poglobljeni strugi, skoraj kanjonu pretaka proti Savi. Potok s svojimi zavoji in rastlinstvom predstavljajo pomemben zeleni pas v Gmajni in je zavarovan pred pozidavo._NEWLINE__NEWLINE_Naselje se je razvilo iz raztresene vasi z nekaj kmetijami okoli nekdanjih va\xc5\xa1kih travnikov in pa\xc5\xa1nikov, na katerih se je ve\xc4\x8dinoma zidalo po drugi svetovni vojni. Ve\xc4\x8dina hi\xc5\xa1 je dru\xc5\xbeinskih, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pa je na mestu nekdanjega mo\xc4\x8dvirja nastalo blokovsko naselje. V zaklju\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu pozidav je izstopala gradnja vrstnih hi\xc5\xa1 ter dru\xc5\xbeinskih vil. Na severnem predelu Gmajne, ki se nadaljuje v rekreacijsko obmo\xc4\x8dje Sra\xc4\x8dje doline, je drevesnica, blizu pa objekt s trgovinicami in lokali._NEWLINE__NEWLINE_V Gmajni je \xc5\xa1e vrtec. Tu \xc5\xbeivi ve\xc4\x8dina prebivalstva obmo\xc4\x8dja, predvsem zaradi stanovanjskih blokov, katere so zgradili v osemdesetih letih.\n_START_SECTION_\nDobrava pri \xc4\x8crnu\xc4\x8dah\n_START_PARAGRAPH_\nDobrava, v Dobravi, dobravski, Dobrav\xc4\x8dani, manj\xc5\xa1e razlo\xc5\xbeeno naselje nekaj hi\xc5\xa1 in kmetij severovzhodno od Podbor\xc5\xa1ta, ki le\xc5\xbei med vzno\xc5\xbejema Koba in \xc5\xa0pruhe, na vr\xc5\xa1aju potoka Dobrav\xc5\xa1\xc4\x8dica. Pod naseljem te\xc4\x8de na mo\xc4\x8dvirnati ravnici \xc5\xbeeleznica, skozi kraj pa glavna cesta proti Trzinu in Celju. Nad cesto le\xc5\xbei ob Dobrav\xc5\xa1\xc4\x8dici ozka dolina, ob kateri poteka koridor daljnovodov.'