b'\n_START_ARTICLE_\nDogen Send\xc5\xbei\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova mladost je v njegovih delih zelo slabo dokumentirana, prav tako pa ni veliko virov, ki bi nam sporo\xc4\x8dali podatke njegove mladosti, vendar pa se ve, da naj bi se Dogen najverjetneje rodil v bogati dru\xc5\xbeini in da naj bi mu umrla mama, ko je imel sedem let.\n_START_SECTION_\nZgodnje urjenje\n_START_PARAGRAPH_\nKasneje je postal ni\xc5\xbeji menih v samostanu na gori Hiei severovzhodno od Kjota, sredi\xc5\xa1\xc4\x8du tendai lo\xc4\x8dine budizma, prve \xc5\xa1ole budizma na Japonskem. Zanimalo naj bi ga le eno vpra\xc5\xa1anje: zakaj so Bude vseh starosti, ki so bili nedvomno razsvetljeni, iskali razodetje in se u\xc4\x8dili duhovnih praks?\n_START_SECTION_\nPotovanje na Kitajsko\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1233 sta se Dogen in Myozen, naslednik Eisaija, ki je na Japonsko prenesel chan/rinzai lo\xc4\x8dino zen budizma, odpravila na nevarno pot \xc4\x8dez Vzhodnokitajsko morje na Kitajsko, da bi se \xc5\xa1olala v tamkaj\xc5\xa1njem \xc4\x8dan/rinzai zen budisti\xc4\x8dnem samostanu v provinci Zhejiang, kjer se je generacijo prej \xc5\xa1olal Eisai. Takrat je ve\xc4\x8dina u\xc4\x8diteljev pou\xc4\x8devala u\xc4\x8dece z uporabo gong-ansa oz. koanov, kratkimi, paradoksalnimi besedili, ki naj bi zagotavljala pot k razsvetljenju. \xc4\x8ceprav se je Dogen u\xc4\x8dil po koanski metodi, se mu je ta zazdela nezanimiva in za\xc4\x8del se je spra\xc5\xa1evati, zakaj se ne u\xc4\x8dijo ve\xc4\x8d klasi\xc4\x8dnih budisti\xc4\x8dnih suter. Tako se je leta 1225 odlo\xc4\x8dil obiskati mojstra Rujinga. Rujing naj bi imel druga\xc4\x8den na\xc4\x8din u\xc4\x8denja zena kot mojstri, s katerimi se je Dogen do takrat dru\xc5\xbeil. V kasnej\xc5\xa1ih besedilih je Dogen Rujinga opisoval kot staro Buddho in pa senshi, kar pomeni starodavni u\xc4\x8ditelj._NEWLINE_Pod Rujingovim mentorstvom se je Dogen izpopolnil, po tem ko je dojel smisel fraze shen xin tuo luo (\xe8\xba\xab\xe5\xbf\x83\xe8\x84\xb1\xe8\x90\xbd) oz. pozabi telo in duha. Ta fraza je imela skozi \xc5\xbeivljenje nanj velik vpliv. Myozen je umrl kmalu po Dogenovem prihodu na goro Tiantong.\n_START_SECTION_\nVrnitev na Japonsko\n_START_PARAGRAPH_\nDogen se je na Japonsko vrnil leta 1227 in se odpravil v tempelj Kennin, kjer se je u\xc4\x8dil pred odhodom na Kitajsko. Ena prvih stvari,ki jih je naredil je bila, da je napisal Fukan Zazengi, kratko besedilo, ki poudari pomembnost sede\xc4\x8de meditacije._NEWLINE_Na Japonskem je tisti \xc4\x8das dru\xc5\xbebeno dominirala tendai lo\xc4\x8dina budizma, ki je imela najve\xc4\x8dji vpliv med plemstvom in na cesarskem dvor. Uveljavljeni tendai u\xc4\x8denjaki in dvorniki so bili zato nenaklonjeni prete\xc5\xbeno intelektualnemu zen budizmu in pa ljudski pobo\xc5\xbenosti \xc4\x8ciste de\xc5\xbeele. Dogen je leta 1230 zapustil cesarski Kjoto in odpravil v mesto Uji, ju\xc5\xbeno od Kjota in se nastanil v zapu\xc5\xa1\xc4\x8denem samostanu. Tri leta kasneje je \xc5\xbee imel manj\xc5\xa1o \xc5\xa1olo, ki se s pritegnitvijo sponzorjev je v desetletju razvila v vseu\xc4\x8dili\xc5\xa1ki tempelj.\n_START_SECTION_\nTempelj v Eiheiju\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1243 je Dogen je preselil svoj tempelj v provinco Echizen. Ni znano zakaj, verjetno pa je \xc5\xa1lo za bli\xc5\xbeino cesarskega Kjota ter pritiske tendai menihov ter konkuriranje z lo\xc4\x8dino rinzai. Njegovi u\xc4\x8denci so tam zgradili \xc5\xa1olo in jo poimenovali tempelj Diabutsu. V tem \xc4\x8dasu je Dogen zapadel v depresijo. Za\xc4\x8del je odkrito nasprotovati chan/rinzai zenu, njihovo razgledanost o budisti\xc4\x8dnih klasikih in njihove meditacijske metode. Napisal kritiko kitajskega lind\xc5\xbei \xc4\x8dan budista Dahuia Zonggaa. Leta 1246 je svoj tempelj preimenoval v Eihei-ji. Preostanek \xc5\xbeivljenja je u\xc4\x8dil v svojem templju z izjemo leta 1247, ko se je odzval vabilu \xc5\xa1ogunovega regenta Hod\xc5\xbea Tokijorija, da bi ga u\xc4\x8dil v Kamakuri, de facto prestolnici istoimenskega \xc5\xa1ogunata. Pou\xc4\x8devanje je trajalo leto dni, nakar se je vrnil v samostan Eihei-ji. Leta 1252 je hudo zbolel in za vodjo templja Eihei-ji imenoval u\xc4\x8denca Koun Ejoja.\n_START_SECTION_\nZazen in meditacija\n_START_PARAGRAPH_\nDOgen je bil velik zagovornik zazena, gre za vrsto budisti\xc4\x8dne meditacije, pri kateri osebek fiksno sedi v za\xc5\xbeeleno tihi sobi. Takrat pa se mora osredoto\xc4\x8diti na to, da ne misli ni\xc4\x8d. Sam Dogen pravi, da se mora med zenzen meditacijo \xc4\x8dlovek zavedati le okolice in ni\xc4\x8d drugega, gre za stanje ne-mi\xc5\xa1ljenja. Sam je zato to prakso meditacije poimenoval vaja brez mi\xc5\xa1ljenja. Cilj zanzena je za Dogena samo razsvetlitev, to rasvetlitev pa naj bi vsak sam integriral v vsakdanje \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Zazen meditacija ni postopna meditacija, nima nobenih vmesnih faz, vendar pa pri njej gre zavedanje obstoja Bude, to stanje pa po Dogenovih naukih lahko dose\xc5\xbee osebek samo v nemi\xc5\xa1ljenju, ko je njegov um prost in se zaveda samo okolice okoli sebe. Ko je v tem stanju, pa lahko spozna resnico. Obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a filozofska in fenomenolo\xc5\xa1ka razlaga te prakse se nahaja v Dogenovemu \xc5\xa0\xc5\x8db\xc5\x8dgenzu, na primer v poglavju \xc2\xbbNa\xc4\x8dela zazena\xc2\xab in v poglavju \xc2\xbbSplo\xc5\xa1no priporo\xc4\x8deni napotki za zazen\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nBistvo Bude\n_START_PARAGRAPH_\nPo Dogenu je Buda bistvena realnost vsakega \xc5\xbeivega bitja. To trdi tudi za rastline, saj za razliko od tedanjih japonskih budistov, ki so trdili, da so samo \xc5\xbeivali ter \xc4\x8dlovek bitja Budine volje, meni, da imajo rastline in \xc5\xbeivali skupno lastnost neve\xc4\x8dnosti, minljivosti.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas in bit\n_START_PARAGRAPH_\nPercepcija Dogenove ideje \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja je ena od klju\xc4\x8dnih komponent metafizike v \xc5\xa0\xc5\x8db\xc5\x8dgenzuju. Po njegovi razlagi \xc4\x8dasa in biti (Uji, \xe6\x9c\x89\xe6\x99\x82)  lahko sklepamo, da je sam \xc4\x8das bit in da je vse, kar obstaja \xc4\x8das. Uji pomeni vse spremembe in stvari, ki se zgodijo v toku \xc4\x8dasa. Nato pa sam Dogen to nave\xc5\xbee se na vse stvari vsakdanjega \xc5\xbeivljenja in pravi, da vse stvari obstajajo v sebi. \xc4\x8casa in biti zato ne dojema kot gole abstrakcije, pa\xc4\x8d pa kot nelo\xc4\x8dljivo povezanost med minevajo\xc4\x8dimi spremembami stvari in bitij s \xc4\x8dasom samim. Vendar pa Dogen trdi, da \xc4\x8dasa ne smemo preu\xc4\x8devati samo iz stali\xc5\xa1\xc4\x8da minevanja, saj bi pri tem zgre\xc5\xa1ili klju\xc4\x8dno nalogo \xc4\x8dasa, povezovanje. Kot zatrjuje Dogen, je vsako bitje povezano s \xc4\x8dasom, saj se od njega na nobeno ne more lo\xc4\x8diti, torej sam Dogen sklepa, da so vsa bitja sveta med seboj povezana preko \xc4\x8dasa._NEWLINE_Za njegovo opredelitev \xc4\x8dasa in biti so se kasneje zanimali heideggerjanski filozofi.\n_START_SECTION_\nPopolna izpolnitev\n_START_PARAGRAPH_\nDogen je zagovarjal nauk dveh vrst jezikov, ki jih \xc4\x8dlovek uporablja za komunikacijo in izraz svojih misli in namenov s svetom. To sta monji (\xe6\x96\x87\xe5\xad\x97)jezik, ki temelji na izku\xc5\xa1njah, in d\xc5\x8dtoku, jezik abstrakcij in relacij, ki omogo\xc4\x8da celostno izku\xc5\xa1njo sveta/narave Bude.\n_START_SECTION_\nMonji (\xe6\x96\x87\xe5\xad\x97)\n_START_PARAGRAPH_\nJezik, ki nastaja sproti, se oblikuje s posameznikovimi izkustvi in tudi sam proizvaja izku\xc5\xa1nje posamezniku in dru\xc5\xbebi, na nek na\xc4\x8din se oblikuje kot odraz na trditev drugega govorca, nastaja spontano in neprevidljivo.\n_START_SECTION_\nD\xc5\x8dtoku (\xe9\x81\x93\xe5\xbe\x97)\n_START_PARAGRAPH_\nJezik, ki ima predstavitveno vlogo, lahko bi rekli, da je vsebina tega jezika ves nabor znanja, ki ga ima govorec \xc5\xa1e pred za\xc4\x8detkom konverzacije.\n_START_SECTION_\nVrline/krepkosti\n_START_PARAGRAPH_\nZanimiv je tudi Dogenov pogled na vrline \xc4\x8dloveka, saj sam pravi da so vrline neka stvar, ki jo lahko \xc4\x8dlovek umsko trenira, vendar pa se bo izrazila prav tako tudi na zunanjosti, zunaj na\xc5\xa1ih misli. Vendar pa je pri tem pomembno, da se meditirajo\xc4\x8di med meditacijo zaveda vseh stopenj meditacije in jih zna uporabiti in razumeti. Kot sam Dogen navaja, mora meditirajo\xc4\x8di sprejeti stvari take kot so, da lahko potem zdru\xc5\xbei vidca in videnje v eno dejanje._NEWLINE_Sam Dogen pa trdi, da je urjenje samega Budinega telesa te\xc5\xbeje (Budino telo ali \xc5\xa1ind\xc5\xbeicunintai), od urjenja samega Budinega uma. Kot navaja mora vsak, ki i\xc5\xa1\xc4\x8de Pot (na primer do Nirvane - stanja, kjer ni trpljenja ali po\xc5\xbeelenja, kot neko stanje nevtralnosti), med tem misliti tudi na \xc5\xa1ind\xc5\xbeicunintai.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od ve\xc4\x8dine budisti\xc4\x8dnih menihov, je Dogen Send\xc5\xbei svoja dela pisal v japon\xc5\xa1\xc4\x8dini, saj je menil, da lahko v maternem jeziku bolje izrazi svoje mi\xc5\xa1ljenje in ob\xc4\x8dutke kot v kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nSh\xc5\x8db\xc5\x8dgenz\xc5\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nZakladi Dharminega o\xc4\x8desa veljajo za Dogenovo mojstrovino. Napisal jo je v 95 zvezkih. V njih obravnava veliko tem, kot so na primer: vera, enakopravnost spolov, filozofija, filozofija jezika, tok \xc4\x8dasa in obstoj sam.'