b'\n_START_ARTICLE_\nDebra Satz\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIVLJENJE\n_START_PARAGRAPH_\nDebra Satz je ameri\xc5\xa1ka filozofinja na univerzi v Stanfordu, kjer u\xc4\x8di filozofijo od leta 1988. Pred tem je u\xc4\x8dila tudi na Harvardu in na univerzi v Swarthmorju. Prav tako je tudi profesorica v \xc5\xbeenskem centru, ki se imenuje Marta Sutton Weeks, kjer u\xc4\x8di etiko v dru\xc5\xbebi. Je profesorica filozofije in politologije. Debra Satz je direktorica Stanfordskega centra etike. U\xc4\x8di etiko, dru\xc5\xbebeno in politi\xc4\x8dno znanost, in filozofijo dru\xc5\xbebene znanosti.\xc2\xa0_NEWLINE_Debra Satz je soustanoviteljica\xc2\xa0Hope House Scholars Program, kjer zdru\xc5\xbeuje prostovoljce in \xc5\xa1tudente pri u\xc4\x8denju liberalne umetnosti, etike, moralne filozofije in socialne pravice v rezidencah za zdravljenje odvisnosti od drog in alkohola za \xc5\xbeenske.\n_START_SECTION_\nZGODNJE \xc5\xbdIVLJENJE\n_START_PARAGRAPH_\nOdra\xc5\xa1\xc4\x8dala je v Bronxu. Kljub temu, da je izhajala iz revne dru\xc5\xbeine ji \xc5\xa1ola ni delala te\xc5\xbeav. Matematika ji je bila od vseh predmetov \xc5\xa1e posebej pri srcu. Vedno je bila politi\xc4\x8dno usmerjena, saj jo skrbi za svet in stanje v katerem smo._NEWLINE_Leta 1987 je diplomirala na univerzi v New Yorku (\xc2\xbbCity College of New York\xc2\xab) in prejela njen doktorat iz filozofije na MIT-ju (Massachusetts Institute of Technology).\n_START_SECTION_\nNAGRADE\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2004 je prejela Walter J. Gores nagrado za odli\xc4\x8dnost pri pou\xc4\x8devanju (\xc2\xbbExcellence in Teaching\xc2\xab), s \xc4\x8dimer so njeno pou\xc4\x8devanje ozna\xc4\x8dili kot zdru\xc5\xbeevanje kriti\xc4\x8dnega mi\xc5\xa1ljenja in resnega udejstvovanja v moralni problematiki, ki se ti\xc4\x8de \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Leta 2010 pa je prejela Rolandovo nagrado za prostovoljno delo.\n_START_SECTION_\nKNJIGA:\n_START_PARAGRAPH_\nDebra Satz je leta 2010 izdala knjigo z naslovom\xc2\xa0Why Some Things Should Not Be for Sale- The Limits of Markets\xc2\xa0(Tisk Univerze v Oxfordu). To delo je predvsem namenjeno ljudem iz tega podro\xc4\x8dja znanosti.V svoji knjigi trdi, da je postaviti meje na trgu moralno. To trditev podpirajo celo najradikalnej\xc5\xa1i zagovorniki tr\xc5\xbenih sistemov, saj so se uprli misli za dr\xc5\xbeavno regulirano trgovanje s kristalno meto in ledvicami. V knjigi zastavi vpra\xc5\xa1anje, kaj to\xc4\x8dno naredi nek zdravju \xc5\xa1kodljiv tr\xc5\xbeni proizvod ter kdaj in s kak\xc5\xa1nim namenom je primerno za prepoved te trgovine v celoti. V svojem delu se Debra Satz ravna po dveh glavnih podro\xc4\x8djih svojega dela. Prva je ideja klasi\xc4\x8dne ekonomije, katere trgi dela oblikujejo in spreminjajo svoje udele\xc5\xbeence. Enakopravna vizija je torej drugo podro\xc4\x8dje, kjer pravi, da so posamezniki moralno enakopravni v vsaki pravi\xc4\x8dni dru\xc5\xbebi. Zato je proti splo\xc5\xa1nim pravi\xc4\x8dnikom, ki trdijo, da je treba neenakost trga popraviti z redistribucijo sredstev (npr. v dav\xc4\x8dni politiki). Satz meni, da bi morala biti dolo\xc4\x8dena tr\xc5\xbena izbira preprosto zavrnjena. Hkrati poudarja, da ima trg pomembno vlogo pri spodbujanju socialne enakosti, vendar pa lahko tudi poslab\xc5\xa1a asimetrije mo\xc4\x8di in povzro\xc4\x8da trpljenje-\n_START_SECTION_\nGRADIVO NA UNIVERZI V STANFORDU IN STROKOVNI \xc4\x8cLANKI:\n_START_PARAGRAPH_\nKot profesorica na Univerzi v Stanfordu je Debra Satz objavila delo\xc2\xa0Feminist Perspectives on Reproduction and the Family\xc2\xa0v Enciklopediji filozofije na univerzi v Stanfordu (Stanford Encyclopedia of Philosophy)._NEWLINE_V svojih raziskavah se osredoto\xc4\x8da na eti\xc4\x8dne in moralne omejitve trga, teorijo racionalne izbire, teorijo demokracije, feministi\xc4\x8dno filozofijo, filozofijo sociologije in vpra\xc5\xa1anja mednarodnega pravosodja. Na podlagi teh raziskav je napisala vrsto strokovnih \xc4\x8dlankov, ki so bili objavljeni v strokovnih revijah kot so Ethics, Phylosophy and Public Affairs, the Journal of Philosophy in World Bank Economic Review._NEWLINE_Tu je napisan seznam nekaterih njenih najpomembnej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlankov:_NEWLINE_\xef\x82\xb7Equality in Education and Weighted Student Funding, Education, Finance and Policy, 2008._NEWLINE_\xef\x82\xb7Equality, Adequacy and Education for Citizenship, Ethics, Julij 2007._NEWLINE_\xef\x82\xb7Countering the Wrongs of the Past: the Role of Compensation, ed. Jon Miller and Rahul Kumar, Reparations: Interdisciplinary Inquiries. Tisk Univerze v Oxfordu, 2007._NEWLINE_\xef\x82\xb7Liberalism, Economic Freedom and the Limits of Markets), \xc4\x8dlanek,\xc2\xa0Social Philosophy and Policy, 2006._NEWLINE_\xef\x82\xb7World Poverty and Human Wrongs, \xc4\x8dlanek,\xc2\xa0strokovna revija Ethics and International Affairs, letnik 19, \xc5\xa1t. 1, Pomlad 2005.\n_START_SECTION_\nSOAVTORICA KNJIGE:\n_START_PARAGRAPH_\nDebra Satz je skupaj z Danielom Hausmanom in Michaelom McPhersonom objavila delo z naslovom\xc2\xa0Economic Analysis, Moral Philosophy, and Public Policy.\xc2\xa0(Tisk Univerze v Cambridge-u). Delo je bilo objavljeno decembra 2016.\n_START_SECTION_\nprevod v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\nSatz, Debra,\xc2\xa0Trgovanje z \xc5\xbeenskim reproduktivnim delom, \xc4\x8dlanek - Analiza\xc2\xa0: \xc4\x8dasopis za kriti\xc4\x8dno misel, Letn. 4, \xc5\xa1t. 1, str. 101-120, 2000'