b'\n_START_ARTICLE_\nAntonio P\xc3\xa9rez\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nAntonio P\xc3\xa9rez se je rodil leta 1540. Njegov kraj rojstva je danes predmet debate med zgodovinarji. Nekateri trdijo, da je bil rojen v Madridu, medtem ko drugi predlagajo za kraj rojstva \xc5\xa1e Monreal de Ariza in Valdeconcha v Guadalajari. Izhajal je iz spreobrnjene \xc5\xbeidovske dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Leta 1542 ga je kralj Karel V. razglasil za zakonit sin duhovnika Gonzala Pereza, ki je takrat delal kot dr\xc5\xbeavni sekretar._NEWLINE_Otro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivel v de\xc5\xbeeli Ebolijskega princa Ruya Gomeza de Silva. Od leta 1554 do 1562 je obiskal najbolj presti\xc5\xbene univerzitete tedanjega \xc4\x8dasa (Alcala, Lovaina, Benetke, Padua, Salamanca). Po opravljenih \xc5\xa1tudijih se je seznanil z delom svojega o\xc4\x8deta, ki je bil tedaj dr\xc5\xbeavni sekretar kralja Filipa II. Ob smrti o\xc4\x8deta leta 1556, Filip II izbere Antonia za dr\xc5\xbeavni sekretar zunanjih zadev na podro\xc4\x8dju Italije. S \xc4\x8dasoma Antonio pridobi zaupanje kralja Filipa II. Na dvoru je podpiral ebolisti\xc4\x8dno stranko s princem Ebolija na \xc4\x8delu. Tej skupini je nasprotovala stranka pod vodstvom vojvode iz Albe.\n_START_SECTION_\nLeta vohunstva\n_START_PARAGRAPH_\nFilip II. je gojil nezaupanje do svojega polbrata Juana Avstrijskega. Z \xc5\xbeeljo, da bi bil obve\xc5\xa1\xc4\x8den glede njegovih na\xc4\x8drtov, je poslal Antonia Pereza k njemu kot vohun. Antonio je igral dvojno igro: po eni strani je izra\xc5\xbeal naklonjenost Juanu Avstrijskemu in mu hkrati ponujal politi\xc4\x8dno podporo, po drugi strani pa je obve\xc5\xa1\xc4\x8dal kralju Filipu II vse, kar bi mu lahko koristilo.\n_START_SECTION_\nUmor Juana de Escobeda\n_START_PARAGRAPH_\nDelo osebnega sekretarja Juana Avstrijskega je opravljal Juan de Escobedo. Za to mesto ga je priporo\xc4\x8dal sam Antonio P\xc3\xa9rez, da bi mu hkrati skrivoma pomagal kot vohun. Antoniu spodleti na\xc4\x8drt, saj Escobedo se odlo\xc4\x8di ostati zvest Juanu Avstrijskemu. Tako je Juan de Escobedo vstopil v nevaren polo\xc5\xbeaj, saj je bil preve\xc4\x8d seznanjen z na\xc4\x8drti Antonia P\xc3\xa9reza. Filip II se je tega zavedal in zato je videl v osebnemu sekretarju Juana Avstrijskega nevarnega sovra\xc5\xbenika, katerega je bilo treba odstraniti. To opravilo zaupa Antoniu in tako je bil Juan de Escobedo 31 marca leta 1578 umorjen.\n_START_SECTION_\nSodna preiskava in pobeg v Aragonijo\n_START_PARAGRAPH_\nSmrt Juana de Escobeda spro\xc5\xbei preiskavo, pri kateri se razkrije, da je bil Anotnio P\xc3\xa9rez vpleten pri na\xc4\x8drtovanju njegove smrti. Filip II ni imel druge izbire in je dal zapreti svojega sekretarja 28 julija leta 1579. Sprva je bil obto\xc5\xbeen zaradi korupcije, za kar je bil obsojen na 2 leti zapora in 10 let izgnanstva. Kasneje so za\xc4\x8deli sodbo zaradi umora. Bilo je v tem \xc4\x8dasu, ko je Antonio P\xc3\xa9rez pobegnil iz Kastilje in najdel zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v Aragoniji, kamor je prispel 19 aprila leta 1590._NEWLINE_Filip II ni imel pravice soditi P\xc3\xa9reza v Aragoniji za zlo\xc4\x8din, ki ga je opravil v Kastilji. Da bi lahko prijel Pereza ga kralj razglasi za heretika, saj je bila \xc5\xa1panska inkvizicija edina avtoriteta, ki je imela vpliv na celotnem iberskem polotoku. V Zaragozi sprejmejo to odlo\xc4\x8ditev kakor \xc5\xbealitev njihovih zakonov, kar spro\xc5\xbei vrsto nemirov. V teh okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah Antonio Perez zapusti Aragonijo in pobegne v Francijo.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas izgnanstva in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nV Franciji Antonio Perez se pridru\xc5\xbei Henriku IV. Francoskemu in skupaj izvedeta na\xc4\x8drte proti Filipu II. Francoske vdore v \xc5\xa0panijo se izka\xc5\xbeejo za neuspe\xc5\xa1ne, na kar se Perez preseli v Anglijo. Tukaj ponudi oblastem pomembne informacije klju\xc4\x8dnega pomena za angle\xc5\xa1ki napad na Cadiz leta 1596._NEWLINE_Kasneje v svojem \xc5\xbeivljenju, Antonio Perez se ukvarja s pisanjem.\xc2\xa0 Njegova dela sku\xc5\xa1ajo predvsem omade\xc5\xbeevati ugled Filipa II.\xc2\xa0 Perez je ve\xc4\x8dkrat neuspe\xc5\xa1no prosil za odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc5\xa1panskega dvora. Umrl je v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini 7 aprila 1615 v Parizu.'