b'\n_START_ARTICLE_\nHildegarda Vinzgauska\n_START_SECTION_\nPoreklo\n_START_PARAGRAPH_\nHildegarda je bila h\xc4\x8derka germanskega grofa Gerolda Kraihgauskega, ustanovitelja Udalrihin\xc5\xa1ke dinastija, in njegove \xc5\xbeene Eme Alemanske. O\xc4\x8de je imel obse\xc5\xbene posesti v kraljestvu Karlovega brata Karlmana, zato je bila poroka z njo za Karla Velikega zelo pomembna, ker je utrdila njegov polo\xc5\xbeaj vzhodno od Rena in pridobila na njegovo stran alemansko plemstvo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAli je Karel Veliki na\xc4\x8drtoval svojo poroko s Hildegardo \xc5\xbee pred nenadno Karlmanovo smrtjo in ali je bila poroka samo del na\xc4\x8drtne priklju\xc4\x8ditve bratovega kraljestva na \xc5\xa1kodo njegovih ne\xc4\x8dakov, ni znano. Poroka je bila v Aix-la-Chapelleu, nedvomno pred 30. aprilom 771 po Karlovi lo\xc4\x8ditvi od prej\xc5\xa1nje \xc5\xbeene, langobardske princese Deziderate._NEWLINE_Natan\xc4\x8den datum Hildegardinega rojstva ni dokumentiran. Domneva se, da je bila ob poroki stara 12 do 14 let. Poroke pri teh letih niso bile takrat ni\xc4\x8d nenavadnega. Po rimskem pravu, katerega je v veliki meri privzela tudi katoli\xc5\xa1ka cerkev, je bila za deklice najmanj\xc5\xa1a dopustna starost za poroko dvanajst let._NEWLINE_Hildegarda je v dvanajst letih zakona s Karlom Velikim rodila osem otrok, med njimi tudi dvoj\xc4\x8dka. Prekinjenih nose\xc4\x8dnosti in mrtvorojenih otrok letopisi ne omenjajo. Karla Velikega je spremljala na ve\xc4\x8d vojnih pohodih. Drugega otroka in prvo h\xc4\x8derko Adelaido je rodila med obleganjem langobardskega glavnega mesta Pavia (september 773/junij 774). H\xc4\x8derka je med vra\xc4\x8danjem v domovino umrla. Leta 778 je spremljala mo\xc5\xbea v Akvitanijo, kjer je rodila dvoj\xc4\x8dka Ludvika in Lotarja. Leta 780/781 je s Karlom in \xc5\xa1tirimi njunimi otroki odpotovala v Rim, kjer sta bila sinova Ludvik in Karlman, ki se je po krstu preimenoval v Pipina, imenovana za podkralja Akvitanije oziroma Italije. Omenjeni dogodki so utrdili vezi med Karolingi in pape\xc5\xbeem. Iz Hildegardinih pogostih nose\xc4\x8dnosti je mo\xc4\x8d sklepati, da ga je, vsaj nekaj \xc4\x8dasa, spremljala tudi na drugih pohodih._NEWLINE_Umrla je 26. aprila 783, po pisanju Pavla Diakona za posledicami zadnjega poroda. Pokopali so jo 1. maja v opatiji sv. Arnulfa v Metzu. Na Karlovo \xc5\xbeeljo so na njenem grobu vsak dan pri\xc5\xbeigali sve\xc4\x8de in molili za njeno du\xc5\xa1o.\n_START_SECTION_\nOdnosi s cerkvijo in donacije\n_START_PARAGRAPH_\nHildegarda je ve\xc4\x8dkrat donirala opatijama svetega Dionizija v Parizu in svetega Martina iz Toursa. Bila je prijateljica svete Leobe, ki je domnevno nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivela na njenem dvoru. Svetnica je vplivala na njeno versko izobrazbo in ji nudila duhovno pomo\xc4\x8d._NEWLINE_Hildegarda in Karel Veliki sta pripravila in 7. oktobra 781 objavila Godeskalkov evangeliar, v katerem je Hildegarda kot sopodpisnica prvi\xc4\x8d izrecno omenjena kot kraljica Frankov in Langobardov._NEWLINE_Pavel Diakon je v njenem nekrologu zapisal, da je bila celo \xc5\xbeivljenje zelo ugledna oseba. Njegovo izjavo je treba jemati z zadr\xc5\xbekom, ker so v njen nekrolog vklju\xc4\x8dene tudi puhlice, s katerimi se je Pavel Diakon posku\xc5\xa1al prilizovati Karlu Velikemu. Mednje sodi hvala, da je bila zgled lepote, modrosti in kreposti, ki so jo srednjeve\xc5\xa1ki pisci obi\xc4\x8dajno uporabljali za vladarje. Pape\xc5\xbe Hadrijan I. je v pismu Karlu Velikemu izrazil svoje so\xc4\x8dutje zaradi njene prezgodnje smrti._NEWLINE_Hildegarda je izkoristila svoj polo\xc5\xbeaj kraljice za pridobivanje ozemeljskih in finan\xc4\x8dnih koristi za svoje otroke. Po trenutno znanih podatkih je od vseh Karlovih \xc5\xbeena in prile\xc5\xbenic to uspelo samo njej. Domneva se tudi, da je imela, podobno kot druge srednjeve\xc5\xa1ke kraljice, ve\xc4\x8d vlog: bila je vladarica dvora in med Karlovo odsotnostjo njegova namestnica ali regentka. To bi lahko pomenilo, da je bila dobro seznanjena z vsemi pomembnimi mo\xc5\xbeevimi odlo\xc4\x8ditvami._NEWLINE_Skupaj z mo\xc5\xbeem je bila glavna dobrotnica opatije v Kemptnu, ustanovljene leta 752. Opatija je u\xc5\xbeivala njeno finan\xc4\x8dno in politi\xc4\x8dno podporo. Po osvojitvi Langobardskega kraljestva leta 773/774 so vanjo prenesli relikvije mu\xc4\x8dencev Gordijana in Epimaha, ki sta, skupaj z devico Marijo, postala zvetnika kemptenske opatije._NEWLINE_Hildegarda se v Kemptnu pogosto omenja kot ena od ustanoviteljic opatije. Kasneje je bila tudi upodobljenja na ve\xc4\x8d njenih kovancih. V poznem srednjem veku so domnevali, da sta ona in sin Ludvik Pobo\xc5\xbeni tam tudi pokopana. V samostanu je bila zgrajena Hildegardina kapela (Hildegardkapelle), ki je kmalu postala cilj romarjev in prizori\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d \xc4\x8dude\xc5\xbeev. V Allg\xc3\xa4uu so jo \xc4\x8dastili kot svetnico in jo vedno upodabljali s svetni\xc5\xa1kim sijem. V 17. stoletju so na\xc4\x8drtovali gradnjo \xc5\xa1e ene Hildegardine kapele v kemptenskem kne\xc5\xbejem dvoru (F\xc3\xbcrst\xc3\xa4btliche Rezidenz). Po sekularizaciji objekta so na\xc4\x8drte opustili._NEWLINE_Spomin na Hildegardo in njen vpliv na razvoj Kemptna je \xc5\xa1e vedno zelo opazen. Osrednji trg pred baziliko sv. Lovrenca se po njej imenuje Hildegardplatz \xe2\x80\x93 Hildegardin trg. Leta 1862 je bil na trgu postavljena novogotska Hildegardina fontana (Hildegardsbrunnen), ki je bila v 1950. letih zaprta. Na fasadi mestne hi\xc5\xa1e je njen idealiziran portret, ki ga je naslikal Franz Wei\xc3\x9f. Leta 1874 je bil ustanovljen dekli\xc5\xa1ki licej Hildegardis-Gymnasium Kempten. Na ulici Lindau v bli\xc5\xbeini liceja je stala \xc5\xa1e ena Hildegardina fontana. Njeni portreti krasijo tudi pro\xc4\x8delja drugih hi\xc5\xa1. Na robu Kemptenskega gozda pa je mnogo let rasel Hildegardin hrast (Hildegardseiche), ki so ga nadomestili z novim. Do 1950. let so v Kemptnu rojena dekleta pogosto imenovali po Hildegardi.'