b'\n_START_ARTICLE_\nAna\xc3\xafs Nin\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nAna\xc3\xafs Nin se je rodila star\xc5\xa1em umetnikom. Njen o\xc4\x8de Joaquin Nin je bil pianist in skladatelj, ko je spoznal njeno mamo Roso  Culmell, ki je bila \xc5\xa1olana pevka na Kubi. O\xc4\x8detov stari o\xc4\x8de je zapustil Francijo med Revolucijo ter se odpravil najprej v Santo Domingo, nato pa v New Orleans ter se kon\xc4\x8dno ustail na Kubi, kjer se je pre\xc5\xbeivljal kot delavec na trasi prve \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge._NEWLINE_Nin je bila vzgajana kot katoli\xc4\x8danka, otro\xc5\xa1tvo in mladostna leta ve pre\xc5\xbeivela v Evropi. Po lo\xc4\x8ditvi svojih star\xc5\xa1ev, je mama Ana\xc3\xafs in njena dva brata Thorvald Nina in Joaquina Nin-Culmella najprej odpeljala v Barcelono in nato v New York. Ko je zapisala v svojih spominih Volume One, je pri svojih 16.letih prenehala s \xc5\xa1olanjem ter se pri\xc4\x8dela ukvarjati kot model slikarjem. Po nekaj letih bivanja v Ameriki je pozabila \xc5\xa1panski jezik, a je \xc5\xa1e naprej teko\xc4\x8de govorila francosko in seveda angle\xc5\xa1ko. V letu 1923, 3.marca, se je v Havani, na Kubi, poro\xc4\x8dila s prvim mo\xc5\xbeem Hugo Parkerjem Guilerjem (1898-1985), uspe\xc5\xa1nim bankirjem in umetnikom, kasneje znanim kot "Ian Hugo", ko je postal znan po svojih eksperimentalnih filmih v 40.letih 20.stoletja. Po poroki se je par leta 1924 preselil v Pariz, kjer je Guiler sledil svoji ban\xc4\x8dni karieri, Ana\xc3\xafs pa se je za\xc4\x8dela ukvarjati s pisanjem. V njenih spominih najdemo zapise o u\xc4\x8denju in treniranju flamenco plesa v drugi polovici 20.let. Njeno prvo objavljeno delo je bila kritika pisatelja D.H.Lawrenca z naslovom D.H.Lawrence: An Unprofessional Study, kritiko je napisala v 16.dneh._NEWLINE_Ana\xc3\xafs Nin je zelo spremenila svoj zna\xc4\x8daj po svojih obiskih pri psihiatru Otto Ranku, ki je prekinil sodelovanje s Sigmundom Freudom zaradi ocene, da bi moral bolj ceniti \xc5\xbeensko seksualnost, umetnost in pomen odnosu mati-otrok. Svoj drugi obisk pri Ranku je do\xc5\xbeivela kot ponovno rojstvo, tako kot \xc5\xbeenska kot tudi kot umetnica. Rank ji je pomagal, da se je ozrla nazaj in svoje pridobljene ob\xc4\x8dutke izra\xc5\xbeala v svojih delih ter pri delu pri \xc4\x8dasopisu. Odkrila je kvaliteto in pomen svojih \xc4\x8dustev v brezizraznih preobrazbah med tem, kar je izrekla in \xc4\x8desar ni mogla izre\xc4\x8di.  "Ko je govoril, sem pomislila na moje te\xc5\xbeave s pisanjem, na moj boj kako opisati ob\xc4\x8dutke, ki jih ni lahko opisati. Na moj boj, kako najti jezik za intuicijo, ob\xc4\x8dutje in nagon, ki so, sami po sebi, nedosegljivi, subtilni in te\xc5\xbeko opisljivi z besedami"._NEWLINE_Ana\xc3\xafs je zapustila Pariz konec poletja 1939, ko so bili priseljenci iz de\xc5\xbeel onkraj oceana pozvani, da zapustijo Francijo zaradi bli\xc5\xbeajo\xc4\x8de se vojne, skupaj z mo\xc5\xbeem Guilerjem ter se ponovno naselila v New Yorku. Med drugo svetovno vojno je Ana\xc3\xafs shranila pri Frances Steloff, v Gotham Book Mart v New Yorku.\n_START_SECTION_\nOsebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nUpo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d njene spomine, je Ana\xc3\xafs svoje boemsko \xc5\xbeivljenje v Parizu delila s Henryjem Millerjem. Njen mo\xc5\xbe Guiler v njenih spominih iz 30.let ni bil nikjer omenjen , \xc4\x8deprav prvi za\xc4\x8detki spomnih nedvomno ka\xc5\xbeejo na to, da je bila z njim poro\xc4\x8dena. Prav tako je mo\xc4\x8d zaslediti, da je mo\xc5\xbe \xc5\xbeelel, da se ga v njenih spominih ne omenja. Ana\xc3\xafs je nastopala tudi kot igralka v nekaj filmih, kot Astarte v "Inauguartion of the Pleasure Dome" (1954) re\xc5\xbeiserja Kennetha Angerja, kot Maya Deren v filmu "Ritual in Transfigured Time" (1946) ter v filmu "Bells of Atlantis", ki ga je re\xc5\xbeiral Guiler kot "Ian Hugo", glasbo sta napisala Louis in Bebe Barron. V spominih, ki jih je posmrtno uredil njen drugi mo\xc5\xbe,  ke navedla, da je bila njena zveza s Henryjem Millerjem strastna in fizi\xc4\x8dna. Ana\xc3\xafs je bila leta 1934 z Millerjem tudi nose\xc4\x8da, a se za otroka nato ni odlo\xc4\x8dila, temve\xc4\x8d je splavila._NEWLINE_V letu 1947, ko je bila stara 44, je povsem naklju\xc4\x8dno v nekem dvigalu stavbe na Manhattnu spoznala biv\xc5\xa1ega igralca Ruperta Pola, ko se je peljala na zabavo. Sre\xc4\x8danje je pustilo posledice, za\xc4\x8denjala sta se dobivati, nato sta skupaj potovala v Kalifornijo. Rupert Pole je bil 16 let mlaj\xc5\xa1i od Ana\xc3\xafs. Poro\xc4\x8dila sta se 17.marca 1955 v Arizoni, ko sta se vra\xc4\x8dala v Kalifornijo, kjer je Rupert Pole sicer \xc5\xbeivel. Guiler je ostal v New Yorku, ne vedo\xc4\x8d za njen drugi zakon. Zanj je zvedel \xc5\xa1ele po njeni smrti leta 1977. _NEWLINE_Po Guilerjevi smrti leta 1985 so bili necenzurirani deli njenih spominov odkupljeni s strani Ruperta Pola. Rupert Pole je umrl julija 2006._NEWLINE_Ana\xc3\xafs  je iskala navdih za svoja delar pri sodobnikih ameri\xc5\xa1ki pisateljici Djuni Barnes, ki je prav tako u\xc5\xbeivala boemsko \xc5\xbeivljenje v Parizu v 20. in 30. letih 20.stoletja, pri znanih avtorjih D.H.Lawrencu, Marcelu Proustu, Andre Gideju, Jeanu Cocteauju, Paulu Val\xc3\xa9ryju ter Arthurju Rimbaudu.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8casopisi\n_START_PARAGRAPH_\nAna\xc3\xafs Nin je verjetno najbolj znana kot avtorica spominov. Njeni \xc4\x8dasopisi, ki so vsebovali njen dnevnik, ter so izhajali desetletja, omogo\xc4\x8dajo natan\xc4\x8den pogled v njeno osebno \xc5\xbeivljenje in njena razmerja. Ana\xc3\xafs Nin se je seznanila z mnogimi znanimi avtorji, umetniki, psihoterapevti, z nekaterimi tudi intimno, o katerih je veliko pisala. Posebej ljub ji je bil Otto Rank. Za takratne \xc4\x8dase nekoliko nenavadno, da je kot \xc5\xbeenska avtorica pisala predvsem o znanih osebnostih mo\xc5\xa1kega spola. Njeni \xc4\x8dlanki so bili pomembni kot protiute\xc5\xbe in druga\xc4\x8den, \xc5\xbeenski, pogled na nasprotni spol._NEWLINE_Njena neobjavljena dela so do\xc4\x8dakala \xc4\x8dasopisno osvetljenje v njenem \xc4\x8dasopisu "A Cafe in Space", vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d tudi pisma med Ana\xc3\xafs Nin in njenim o\xc4\x8detom. Skupaj je iz\xc5\xa1lo 15 zvezkov njenega \xc4\x8dasopisa.\n_START_SECTION_\nEroti\xc4\x8dno ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nAna\xc3\xafs Nin je po mnenju mnogih kritikov ena najbolj priljubljenih opisovalk \xc5\xbeenske erotike. Bila je ena izmed prvih \xc5\xbeensk, ki ji je uspelo razviti celovito eroti\xc4\x8dno pisanje, vsekakor pa je bila najbolj znana \xc5\xbeenska avtorica v modernem zahodnem svetu, ki je opisovala erotiko. Pred njo se \xc5\xbeenske avtorice eroti\xc4\x8dno tematiko redko opisovale, z nekaj izjemami, kot na priemr Kate Chopin, ki je ustvarjala v drugi polovici 19.stoletja._NEWLINE_Z erotiko se v delih Ana\xc3\xafs Nin prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8damo v Zvezku I (Volume I) njenih spominov (1931-1934), ki so bili objavljeni leta 1966, katere je uredil Gunther Stuhlmann. Takrat se skupaj z mo\xc5\xbeem Guilerjem, mamo in bratoma vrnila v Pariz. Tam so skupaj najeli stanovanje, katerega je oddajal Ameri\xc4\x8dan, ki je bil \xc4\x8dez poletje odsoten iz Pariza. Ana\xc3\xafs Nin so pri\xc5\xa1li pod roke francoske bro\xc5\xa1ure z eroti\xc4\x8dno vsebino. V svojih spominih je izjavila: "Ko sem te drobne knjige brala, eno za drugo, je bila taka snov zame popolnoma nekaj novega. Nikoli doslej nisem brala eroti\xc4\x8dne vsebine med bivanjem v Ameriki. Vsa me je prevzela. Bila sem brez izku\xc5\xa1enj, prav za prav \xc5\xa1e nedol\xc5\xbena, pojma nisem imela glede spolnega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja. Po branju teh knjig sem diplomirala iz erotike."_NEWLINE_Soo\xc4\x8dena z obupnim pomanjkanjem denarja, so Ana\xc3\xafs Nin, Henry Miller in ostali prijatelji iz kroga pri\xc4\x8deli s pisanjem eroti\xc4\x8dnih in pornografskih zgodb za neznanega zbiralca. Zanje sta iztr\xc5\xbeila dolar na stran, njima se je zdelo kot \xc5\xa1ala. Raziskovalci njunih del si niso edini, ali jih je pisal Miller sam ali pa je dopustil, da se njegovo ime zgolj navede. Na ta na\xc4\x8din naj bi bilo ve\xc4\x8d vredno. Ana\xc3\xafs Nin je ozna\xc4\x8devala in opisovala svoje junake v zgodbah kot pretirane v vseh pogledih. Njen prvotni namen ni bil, da bi bile njene zgodbe objavljene, a se je kasneje premislila in v za\xc4\x8detku sedemsedesetih let 20.stoletja dovolila objavo svojih knjig Venerina Delta in Pti\xc4\x8dke._NEWLINE_Ana\xc3\xafs Nin je bila prijateljica, dostikrat tudi v intimnem smislu, mnogih takrat vodilnih knji\xc5\xbeevnih imen, kot na primer Henry Miller, John Steinbeck, Antonin Artaud, Edmund Wilson, Gore Vidal, James Agee, in drugi. Njena strastna zveza in tesno prijateljstvo z Millerjem je zelo vplivalo nanjo kot \xc5\xbeensko in pisateljico. Ana\xc3\xafs je svojih spominih opisovala svoje navdu\xc5\xa1enje nad surrealisti\xc4\x8dno umetnico Bridget Bate Tichenor. Kro\xc5\xbeile so govorice, da naj bi bila biseksualka, o tem naj bi govoril tudi film Philipa Kaufmana Henry & June. Te govorice so dodatno podkrepili njena \xc4\x8dlanka v njenem tretjem, necenzuriranem, \xc4\x8dasopisu Fire. V prvem je opisana z njenim pacientom Thuremo Sokol, s katero naj se ne bi zgodilo ni\xc4\x8d intimnega. Opisovala je tudi prizore v troje v hotelskih sobah in \xc4\x8deprav so Ana\xc3\xafs privla\xc4\x8dile \xc5\xbeenske, se jim ni v celoti prepustila. Ana\xc3\xafs je v svojih neobjavljenih dnevnikih potrdila, da ni biseksualka, \xc4\x8deprav bi jo lahko eroti\xc4\x8dno privla\xc4\x8dile druge \xc5\xbeenske, se v spolni odnos z njim ni mogla spustiti. Brez dvoma so jo mo\xc5\xa1ki seksualno izredno privla\xc4\x8dili._NEWLINE_Ana\xc3\xafs Nin je v svojem \xc4\x8dasopisu, z naslovom Henry and June zelo jasno navedla, \xc4\x8deprav so indici, da to ni res, da ni imela intimnega odnosa z Millerjevo \xc5\xbeeno June. Po navedbah Ana\xc3\xafs in Millerja je bila June fatalna \xc5\xbeenska, \xc5\xbeenska, ki se ji mo\xc4\x8d upreti, eroti\xc4\x8dna in so\xc4\x8dna. Ana\xc3\xafs je June dajala svoje obleke, nakit, denar, v\xc4\x8dasih vse do zadnjega centa. V svojem drugem \xc4\x8dasopisu Incest je Ana\xc3\xafs opisala, da je imela razmerje s svojim o\xc4\x8detom, o \xc4\x8demer obstaja tudi slikovni dokaz. Ko je Ana\xc3\xafsin o\xc4\x8de izvedel za naslov knjige, Hi\xc5\xa1a incesta, se je prestra\xc5\xa1il, da se bo razkrilo njuno razmerje, kar se je v resnici tudi zgodilo.\n_START_SECTION_\nPozna leta\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj \xc5\xbeenskega gibanja v \xc5\xa1estdesetih letih 20.stoletja je dal pisanju Ana\xc3\xafs Nin dodatno razse\xc5\xbenost, \xc5\xbeenski pogled. S tem je postala zelo privla\xc4\x8dna za slu\xc5\xbebovanja na razli\xc4\x8dnih univerzah, s tem se je povsem izlo\xc4\x8dila iz politi\xc4\x8dnega udejstvovanja._NEWLINE_V letu 1973 je Ana\xc3\xafs Nin prejela naziv \xc4\x8dastni doktor znanosti Umetnostne \xc5\xa1ole iz Philadelphie. Bila je imenovana v Ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni in\xc5\xa1titut umetnosti in pisanja v letu 1974. Umrla je v Los Angelesu 14. januarja1977 po triletnem boju z rakom. Njeno telo so upepelili, njene posmrtne ostanke pa raztresli po Zalivu Santa Monice. Njen prvi mo\xc5\xbe Hugh Guiler je umrl v letu 1985, njegov pepel so prav tako raztresli po majhnem zalivu. Rupert Pole je bil imenovan za dedi\xc4\x8da za njena dela, ki jih objavil med letom 1985 in svojo smrtjo leta 2006._NEWLINE_Philip Kaufman je re\xc5\xbeiral film Henry in June, katerega osnova predstavlja knjiga Henry and June: From the Unexpurgated Diary of Ana\xc3\xafs Nin. V filmu je Ana\xc3\xafs Nin upodobila igralka Maria de Medeiros.'