b'\n_START_ARTICLE_\nAhajci (Homer)\n_START_SECTION_\nHomerski in kasnej\xc5\xa1i Ahajci\n_START_PARAGRAPH_\nHomerski  "dolgolasi Ahajci" bi lahko bili del mikenske civilizacije, ki je v Gr\xc4\x8diji   prevladovala od okoli 1600 pr. n. \xc5\xa1t. do 1100 pr. n. \xc5\xa1t. V arhai\xc4\x8dnem in klasi\xc4\x8dnem obdobju se je izraz Ahajci nana\xc5\xa1al samo na prebivalce mnogo manj\xc5\xa1e pokrajine Ahaje. Herodot ima Ahajce za prebivalce severnega Peloponeza in potomce homerskih Ahajcev. Po Pavzaniju, ki je pisal v 2. stoletju n. \xc5\xa1t., se je naziv Ahajci prvotno nana\xc5\xa1al na Grke v Argolidi in Lakoniji._NEWLINE_Pavzanij in Herodot sta pripovedovala legende, da so Ahajce iz njihovoh domov pregnali Dorci med legendarno dorsko invazijo na Peloponez. Ahajci so svojo novo domovino poimenovali Ahaja._NEWLINE_Povezava Ahajcev s homerskimi Ahajci je \xc5\xbee vedno predmet vro\xc4\x8dih razprav. Nekdanji poudarek na rasnih razlikah, opaznih v "svetlih kodrih Ahajcev" in "temnih kodrih sredozemskega Pozejdona", ki jih omenja Homer, nekateri  zgodovinarji  zavra\xc4\x8dajo.  Prepri\xc4\x8dani so, da se mora Homerjeve Ahajce razumeti kot "ime brez lastne de\xc5\xbeele", ker so se "pravi" Ahajci kot entiteta  pojavili \xc5\xa1ele v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. kot govorci eolske gr\xc5\xa1\xc4\x8dine. _NEWLINE_Karl Beloch domneva, da invazije Dorcev sploh ni bilo in da so bili pelopone\xc5\xa1ki Dorci pravzaprav Ahajci. Eduard Meyer se z njim ne strinja in trdi, da so bili "pravi" Ahajci celinski preddorski Grki. Njegov zaklju\xc4\x8dek temelji na njegovih raziskavah podobnosti jezikov Ahajcev in prazgodovinskih Arkadcev. William Prentice se ne strinja z nobenim od njiju, ker ni nobenega arheolo\xc5\xa1kega dokaza, da so se Akadci preselili "iz ju\xc5\xbene Male Azije v Gr\xc4\x8dijo, verjetno najprej v spodnjo Tesalijo, verjetno pred letom 2000 pr. n. \xc5\xa1t."\n_START_SECTION_\nHetitski dokumenti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vicarski hetitolog Emil Forrer, ki je preu\xc4\x8deval Boghazk\xc3\xb6yske tablice v Berlinu, pravi, da so Ahajci iz predhomerske Gr\xc4\x8dije neposredno povezani z izrazom "de\xc5\xbeela Ahhijava" v hetitskih besedilih. Njegove zaklju\xc4\x8dke so drugi hetitologi v tistem \xc4\x8dasu spodbijali: Johannes Friedrich leta  1927, Albrecht G\xc3\xb6tze leta 1930 in Ferdinand Sommer v knjigi Die Ahhijava-Urkunden (Ahhijava-dokumenti) leta 1932._NEWLINE_Nekaj hetitskih besedil omenja ljudstvo, ki \xc5\xbeivi na zahodu in se imenuje Ahhijava. Najstarej\xc5\xa1a omemba de\xc5\xbeele, tokrat z imenom Ahhija, je v pismu, ki opisuje kr\xc5\xa1enje sporazuma hetitskega vazala Madduvatta. Drug pomemben dokument je Tavagavalovo pismo  (CTH 181), ki ga je napisal neznan hetitski kralj, najverjetneje Hatu\xc5\xa1ili III., kralju Ahhijave okoli leta 1250 pr. n. \xc5\xa1t. V pismu ga ima za sebi enakega in namiguje, da je bil Milet (Millavanda) pod njegovo oblastjo. Omenja tudi "vilu\xc5\xa1ko epizodo", vklju\xc4\x8dno z nasilje nad delom Ahhijave. Ahhija(va) so prepoznani kot Ahajci iz trojanske vojne, Vilusa pa legendarna Troja. Ob tem je opazna podobnost med hetitskim imenom Vilusa, zgodnjegr\xc5\xa1kim \xcf\x9c\xce\xaf\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd Vilion in kasnej\xc5\xa1im \xe1\xbc\xbc\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd Ilion za akropolo Troje. _NEWLINE_Natan\xc4\x8dna povezava izraza Ahhijava z Ahajci, razen podobnih izgovarjav imen, je \xc5\xa1e vedno predmet vro\xc4\x8dih razprav. Zadnje raziskave, ki temeljijo na novih branjih in interpretacijah hetitskih besedil, in materialni dokazi stikov Mikencev z anatolsko notranjostjo vodijo do zaklju\xc4\x8dka, da se naziv Ahhijava nana\xc5\xa1a mikenski svet ali vsaj del mikenskega sveta.\n_START_SECTION_\nEgip\xc4\x8danski viri\n_START_PARAGRAPH_\nDomneva se, da bi egip\xc4\x8danski izraz Ekve\xc5\xa1 lahko bil povezan z Ahajci, izraza Denjen in Tanaju pa s klasi\xc4\x8dnim gr\xc5\xa1kim izrazom Danaoi (Danajci). Najstarej\xc5\xa1a egip\xc4\x8danska pisna  omemba mikenskega sveta je v letopisih Tutmoza III. (okoli 1479\xe2\x80\x931425 pr. n. \xc5\xa1t), ki omenjajo odposlance kralja Tanajuja (okoli 1437 pr. n. \xc5\xa1t.), ko je bil faraon na pohodu v Siriji. Prinesli so mu darila, da bi z njim navezali diplomatske stike.  Tanaju je omenjen tudi na napisu v pogrebnem templju Amenhotepa III., ki je vladal okoli 1382\xe2\x80\x931344 pr. n. \xc5\xa1t. Na tem napisu je tudi seznam danajskih mest in  pokrajin, med njimi Mikene, Navplij, Kitera, Mesenija in Tebe (tebanska regija). _NEWLINE_V petem letu vladanja faraona Merneptaha je zahodno Nilovo delto domnevno napadla zveza libijskih plemen. Med napadalci so omenjeni tudi Ekve\xc5\xa1i, v katerih nekateri vidijo Ahajce, \xc4\x8deprav egip\xc4\x8danski zapisi poudarjajo, da so bili Ekve\xc5\xa1i obrezani, kar takrat v mikenskem svetu  ni bilo v navadi. Napad Ahajcev na delto omenja tudi Homer. Kralj Menelaj v IV. knjigi Odiseje pravi, da je  to naredil Telemah, ko se je vrnil domov iz trojanske vojne.  Kasnej\xc5\xa1i gr\xc5\xa1ki miti omenjajo, da so Heleni med trojansko vojno nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeiveli v Egiptu in ne v Troji, in da so po vojni v Trojo pri\xc5\xa1li Grki, da bi si opomogla.\n_START_SECTION_\nGr\xc5\xa1ka mitologija\n_START_PARAGRAPH_\nHeleni z razli\xc4\x8dnimi kulturnimi izro\xc4\x8dili so se imeli za sorodnike, vendar potomce razli\xc4\x8dnih mitolo\xc5\xa1kih prao\xc4\x8detov, po katerih so dobili svoja imena. Prednik Ahajcev je bil Ahaj (ali Ahej), Danajcev Danaos, Kadmijcev (Tebancev) Kadmos, Helenov Helen, Eolcev Eol, Joncev Jon in Dorcev Dor. _NEWLINE_Kadmos  iz Fenicije, Danaj iz Egipta in Pelops iz Anatolije so se naselili v celinski Gr\xc4\x8diji, se asimilirali in helenizirali. Helen, Graikos, Magnez in Makedon so bili sinovi Devkaliona in Pire in edini, ki so pre\xc5\xbeiveli veliki potop. Njihovo ljudstvo se je sprva po najstarej\xc5\xa1em sinu imenovalo Graikoi, kasneje pa so se po najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1em bratu Helenu preimenovali v Helene.  Sinovi Helena in nimfe Orseide so bili Dor, Ksut in Eol. Sinova Ksuta in Kreuse, h\xc4\x8derke Erehteja, sta bila Jon in Ahaj. _NEWLINE_Po latinskem piscu Gaju Juliju  Higinu je v desetih letih trojanske vojne padlo 22 Ahajcev in 362 Trojancev.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju Margalit Finkelberg ime \xe1\xbc\x88\xcf\x87\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbf\xce\xaf/\xe1\xbc\x88\xcf\x87\xce\xb1\xce\xb9\xcf\x9d\xce\xbf\xce\xaf izhaja iz hetitskega izraza A\xe1\xb8\xab\xe1\xb8\xabiyaw\xc4\x81. Robert S. P. Beekes  v to dvomi in namesto njega predlaga pragr\xc5\xa1ko praobliko *Akaiva-. Etimologija Danajcev (Danaoi) je nezanesljiva. Po  Beekesovem mnenju je ime zagotovo pragr\xc5\xa1ko.'