b'\n_START_ARTICLE_\nKlobu\xc4\x8dnjaki\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nMeduze dosegajo centimetrske velikosti in ve\xc4\x8d, obi\xc4\x8dajno med 2 in 40 cm premera klobuka. Pri najve\xc4\x8dji vrsti, Cyanea capillata, ima lahko klobuk premer dva metra, lovke pa merijo preko 15 m v dol\xc5\xbeino. Nekatere so vpadljivo obarvane, z organi ro\xc5\xbenatih, oran\xc5\xbenih in drugih barv, ki presevajo skozi prozoren ali rahlo obarvan klobuk. Ta lahko po obliki spominja na plitev kro\xc5\xbenik, pa vse do globoke \xc4\x8delade pri drugih vrstah, z gubasto nabranim robom, a brez notranjega roba, ki je zna\xc4\x8dilen za meduze trdo\xc5\xbeivnjakov. Ve\xc4\x8dino notranjosti telesa zapolnjuje \xc5\xbeelatinozna mezogleja, v kateri so ameboidne celice. Kro\xc5\xbene mi\xc5\xa1ice na obodu klobuka z ritmi\xc4\x8dnim kr\xc4\x8denjem iztiskajo vodo, s \xc4\x8demer se meduza poganja naprej, elasti\xc4\x8dna mezogleja pa po kr\xc4\x8denju povrne obliko. Na ustni strani se klobuk pri ve\xc4\x8dini vrst podalj\xc5\xa1uje v lovke, katerih \xc5\xa1tevilo sega od \xc5\xa1tiri navzgor (lahko jih je zelo veliko), ob ustih pa je \xc5\xa1tiri ali osem ustnih krp. Na njih so o\xc5\xbeigalke. Usta so na koncu cevastega izrastka, ki mu pravimo manubrij. Ta se v notranjosti odpira v razmeroma kompleksen gastrovaskularni sistem s sredinskim \xc5\xbeelodcem in \xc5\xa1tirimi med seboj povezanimi prekati ter v\xc4\x8dasih z radialnim kanalom ob obodu. Klobu\xc4\x8dnjaki so praviloma enospolniki._NEWLINE_Kot pri ostalih o\xc5\xbeigalkarjih, je polip \xc5\xbeivljenjska oblika, pritrjena na podlago, ki se razmno\xc5\xbeuje nespolno. Pri klobu\xc4\x8dnjakih je polip manj opazen od meduze. Li\xc4\x8dinka, planula, se kmalu po oploditvi usede na morsko dno in se pritrdi z zgornjim koncem. Razvije se v t. i. skifiostomo, majhen, trdo\xc5\xbeivu podoben polip. Ta se samostojno prehranjuje in z bo\xc4\x8dnim brstenjem iz njega nastajajo novi polipi. V dolo\xc4\x8denem delu leta pa pod vplivom hormonov in okoljskih dejavnikov pri\xc4\x8dne tvoriti meduze. Te zorijo na ustnem delu polipa in se postopoma odcepljajo od njega, \xc4\x8demur pravimo strobilacija. Nezrele meduze so do odcepitve nalo\xc5\xbeene kot kro\xc5\xbeni\xc4\x8dki na ustnem delu, tak na\xc4\x8din strobilacije je zna\xc4\x8dilnost meduz._NEWLINE_Polipi \xc5\xbeivijo eno ali ve\xc4\x8d let, pri \xc4\x8demer strobilacija poteka enkrat na leto, mlade meduze pa odrastejo v nekaj mesecih do dveh letih.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nKlobu\xc4\x8dnjaki so izklju\xc4\x8dno morske \xc5\xbeivali, ve\xc4\x8dina vrst \xc5\xbeivi v toplih vodah. Prehranjujejo se najve\xc4\x8dkrat plenilsko, z drugimi \xc5\xbeivalmi (najpogosteje raki, ob\xc4\x8dasno tudi ribami), ki jih omamijo z o\xc5\xbeigalkami in jih z gibanjem lovk ter migetalk na njih prenesejo k ustom. Po drugi strani so ribje mladice \xc5\xa1tevilnih vrst neob\xc4\x8dutljive na meduzin strup in se zadr\xc5\xbeujejo med lovkami, kar jim daje varnost. Nekatere vrste meduz se namesto tega prehranjujejo filtratorsko, s planktonskimi organizmi, ki jih lovijo na mukusno prevleko spodnjega dela klobuka. Posebnost je rod Cassiopea s simbiontskimi algami, na ra\xc4\x8dun katerih lahko meduza ob zadostni koli\xc4\x8dini svetlobe pre\xc5\xbeivi skoraj brez hrane. Klobu\xc4\x8dnjaki so znani tudi po tem, da ob\xc4\x8dasno tvorijo ogromne roje (pojavu pravimo rojenje ali cvetenje). To jim omogo\xc4\x8da njihov poseben na\xc4\x8din razmno\xc5\xbeevanja, pri katerem lahko en polip producira ogromno \xc5\xa1tevilo meduz hkrati. Rojenje potem spro\xc5\xbeijo ugodni pogoji v okolju (predvsem koli\xc4\x8dina hrane), ki omogo\xc4\x8dijo pre\xc5\xbeivetje ve\xc4\x8d mladim meduzam kot obi\xc4\x8dajno.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi o\xc5\xbeigalk predstavljajo meduze klobu\xc4\x8dnjakov nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnost za kopalce, ribi\xc4\x8de in druge ljudi, ki se zadr\xc5\xbeujejo v vodi. Jakost o\xc5\xbeiga se med vrstami zelo razlikuje, od neznatnega, do hude agonije, v skrajnem primeru je o\xc5\xbeig celo smrten. Vendar najbolj strupene meduze, ki lahko povzro\xc4\x8dijo tudi smrt \xc4\x8dloveka, sodijo med kubomeduze, torej niso klobu\xc4\x8dnjaki._NEWLINE_Posebej izrazit negativen vpliv imajo meduze ob cvetenju. Roji v morju ob letovi\xc5\xa1kih krajih zmanj\xc5\xa1ujejo prihodek od turizma, lahko tudi zama\xc5\xa1ijo cevi hladilnega sistema v obalnih elektrarnah. \xc5\xa0kodo povzro\xc4\x8dajo tudi v ribi\xc5\xa1tvu. Roj meduz je s sonarjem zelo te\xc5\xbeavno lo\xc4\x8diti od roja rib, nakar povzro\xc4\x8di trganje mre\xc5\xbe zaradi te\xc5\xbee in kontaminacijo ulova. Poleg tega povzro\xc4\x8dajo upad ulova zaradi kompeticije z ribami za hrano in lokalnega zmanj\xc5\xa1anja koncentracije kisika v vodi ob mno\xc5\xbei\xc4\x8dnem odmiranju._NEWLINE_Nekaj vrst uporabljajo za prehrano, predvsem v Jugovzhodni Aziji, kjer jih lovijo v ve\xc4\x8djem obsegu.'