b'\n_START_ARTICLE_\nDevi\xc5\xa1ki pas\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nO svojevrstnem devi\xc5\xa1kem pasu poro\xc4\x8da \xc5\xbee gr\xc5\xa1ka mitologija, opisana v Homerjevi Odiseji. Opisana je zgodba, kako Afrodita prevara soproga Hefajsta z njegovim bratom Aresom. Hefajst sklene ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje in skuje pas, da ga ne bi ve\xc4\x8d mogla znova prevarati. Vendar ni dokazov, da bi anti\xc4\x8dni Grki pas res izdelali in vanj vklenili svoje \xc5\xbeene._NEWLINE_Domnevno so se pasovi prvi\xc4\x8d pojavili med Florentinci, med drugim zato, ker naj bi tamkaj\xc5\xa1nje \xc5\xbeenske slovele po nezvestobi. V 15. in 16. stoletju se raz\xc5\xa1iri po vsej Evropi, znan kot Venerin (po rimski ustreznici gr\xc5\xa1ke Afrodite) ali florentinski pas. Tehni\xc4\x8dno so ga izpopolnili, bogati me\xc5\xa1\xc4\x8dani ga okrasijo z umetelnim zlatarskim li\xc5\xa1pom. V \xc5\xa0paniji se je ohranil vse do 19. stoletja._NEWLINE_Sode\xc4\x8d po satiri\xc4\x8dnih zgodbah iz razli\xc4\x8dnih krajev Evrope, so se prebrisane \xc5\xbeene znale znebiti tega okovja. Dovtipi o ponarejenem drugem klju\xc4\x8du se pogosto pojavljajo med satiriki.'