b'\n_START_ARTICLE_\nGeolo\xc5\xa1ka \xc4\x8dasovna lestvica\n_START_PARAGRAPH_\nGeolo\xc5\xa1ka \xc4\x8dasovna lestvica se v geologiji in drugih znanostih uporablja za opis \xc4\x8dasovnega razporeda in razmerij med dogodki skozi zgodovino Zemlje. Tukaj predstavljena preglednica je v skladu z datumi in terminologijo, ki jo priporo\xc4\x8da Mednarodna komisija za stratigrafijo, in uporablja standardne barvne kode Geolo\xc5\xa1kega zavoda ZDA._NEWLINE_Radiometri\xc4\x8dni podatki ka\xc5\xbeejo, da je Zemlja stara okrog 4570 milijonov let (izra\xc5\xbeeno s pr. m. l., kar pomeni \xc2\xbbpred milijoni let\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbMa\xc2\xab, kot v \xc2\xbbdatira iz 4570 Ma\xc2\xab). Geolo\xc5\xa1ki \xc4\x8das Zemljine preteklosti je razdeljen v \xc5\xa1tevilne enote z zna\xc4\x8dilnim dogajanjem. \xc4\x8casovna obdobja so navadno dolo\xc4\x8dena s pomembnimi geolo\xc5\xa1kimi ali paleontolo\xc5\xa1kimi dogodki, kot so npr. mno\xc5\xbei\xc4\x8dna izumrtja. Tako je meja med periodama kredo in paleogenom dolo\xc4\x8dena s izumrtjem, ko je pri\xc5\xa1lo do zatona dinozavrov in \xc5\xa1tevilnih morskih vrst. Starej\xc5\xa1a obdobja, iz katerih nimamo zanesljivih fosilnih ostankov, so dolo\xc4\x8dena absolutno.\n_START_SECTION_\nGrafi\xc4\x8dne \xc4\x8dasovne lestvice\n_START_PARAGRAPH_\nDruga in tretja \xc4\x8dasovna lestvica sta, kot ozna\xc4\x8duje zvezdica, natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1i razdelitvi predhodne lestvice._NEWLINE_Holocen (zadnja epoha) in sedanjost (od 1950 do danes) sta premajhna, da bi ju lahko jasno prikazali.\n_START_SECTION_\nIzrazje\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja opredeljena enota \xc4\x8dasa je eon. Eoni se delijo v ere (veke), te pa v periode, epohe in stopnje. Obenem paleontologi na osnovi sprememb v sestavi fosilov opredeljujejo sistem razli\xc4\x8dno dolgih favnskih stopenj. Marsikje so bile tovrstne stopnje sprejete v geolo\xc5\xa1ko nomenklaturo, v splo\xc5\xa1nem pa je prepoznanih favnskih stopenj mnogo ve\xc4\x8d kot geolo\xc5\xa1kih \xc4\x8dasovnih enot._NEWLINE_Geologi govorijo tudi o zgornjih/poznih, spodnjih/zgodnjih in srednjih delih period in drugih enot; npr. \xc2\xbbzgornja jura\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbsrednji kambrij\xc2\xab. Zgornji, srednji in spodnji so izrazi, ki se nana\xc5\xa1ajo na same kamnine, kot npr. \xc2\xbbzgornji jurski pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak\xc2\xab; izrazi pozni, srednji in zgodnji pa se nana\xc5\xa1ajo na \xc4\x8das, npr. \xc2\xbbzgodnja jurska sedimentacija\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbfosili iz zgodnje jure\xc2\xab. Ker so geolo\xc5\xa1ke enote iz istega \xc4\x8dasa, vendar razli\xc4\x8dnih delov sveta, pogosto druga\xc4\x8dnega izgleda in vsebujejo druge fosile, imajo \xc5\xa1tevilna obdobja iz zgodovinskih razlogov ve\xc4\x8d imen. Tako se v Severni Ameriki spodnji kambrij imenuje waucobanska serija in se nato na podlagi raznolikosti trokrparjev v ve\xc4\x8d con. Isto \xc4\x8dasovno razdobje se v Vzhodni Aziji in Sibiriji deli v tomotijsko, atdabanijsko in botomijsko stopnjo. Za uskladitev takih terminolo\xc5\xa1kih navzkri\xc5\xbeij in opredelitev povsod veljavne razdelitve si prizadeva Mednarodna komisija za stratigrafijo.'