b'\n_START_ARTICLE_\nVekoslav \xc5\xa0panger\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nVekoslav \xc5\xa0panger (tudi Luigi Spangher ali Luigi Spanger) se je rodil v dru\xc5\xbeini pristani\xc5\xa1kega delavca v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem predmestju Prosek (ital. Prosecco). Osnovno \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal leta 1918 v rojstnem kraju ter se izu\xc4\x8dil za mizarja. Leta 1928 je na Proseku odprl lastno delavnico v kateri je delal do aretacije 4. aprila 1930. Po hudem mu\xc4\x8denju v preiskovalnem zaporu v Kopru in Rimu ga je 9. septembra 1930 sodi\xc5\xa1\xc4\x8de obsodilo na 30 let je\xc4\x8de. V zaporu je ostal do leta 1939, ko so ga pripeljali v Trst, izpustili in do ponovne aretacije 1940 strogo nadzorovali. Po kapitulaciji fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima jeseni 1943 se mu je aprila 1944posre\xc4\x8dilo s skupino \xc5\xa1e drugih internirancev pobegniti Nemcem in se prebiti do zavezni\xc5\xa1kih \xc4\x8det. Po kraj\xc5\xa1em zdravljenju v Rimu je od\xc5\xa1el v Bari in se pridru\xc5\xbeil prekomorskim enotam NOV, ter se 30. novembra 1944 izkrcal v bli\xc5\xbeini Splita. V Trst se je vrnil 11. junija 1945. Od 1. avgusta 1945 do 28. februarja 1949 je bil zaposlen pri uvozno-izvoznem zavodu UIVOD, potem pri Centroprometu in nazadnje do upokojitve pri Finan\xc4\x8dni dru\xc5\xbebi za mednarodni promet SAFTI._NEWLINE_\xc5\xa0panger se je \xc5\xbee zelo mlad vklju\xc4\x8dil v kulturno in politi\xc4\x8dno dejavnost. Bil je med soustanovitelji mladinskega kluba Adrija na Proseku in njegov tajnik (1924-1927). Na Kontovelu (ital. Contovello) je sodeloval pri ustanovitvi mladinskega dru\xc5\xa1tva Ladja in prevzel mesto predsednika (1926-1927). Po fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni prepovedi delovanja slovenskih dru\xc5\xa1tev leta 1927 je s skupino mladih protifa\xc5\xa1istov ustanovil ilegalno organizacijo Borba in bil predsednik izvr\xc5\xa1nega odbora do aretacije leta 1930. Podro\xc4\x8dje delovanja organizacije Borba je bila vsa Primorska z Istro, njen namen pa brezkompromisen boj proti fa\xc5\xa1izmu in priklju\xc4\x8ditev Primorske in Istre h Kraljevini Jugoslaviji. Zaradi izdaje je bil \xc5\xa0panger skupaj s \xc5\xa1e nekaterimi drugimi tovari\xc5\xa1i dve leti in pol kasneje na 1. tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem procesu pred posebnim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dr\xc5\xbeave imenovanem Tribunale speciale v Trstu obsojen na 30 let je\xc4\x8de, Ferdo Bidovec, Fran Maru\xc5\xa1i\xc4\x8d, Zvonimir Milo\xc5\xa1 in Alojz Valen\xc4\x8di\xc4\x8d pa na smrt._NEWLINE_Po kon\xc4\x8dani vojni se je vrnil v Trst in se takoj vklju\xc4\x8dil v politi\xc4\x8dno in javno \xc5\xbeivljenje slovenske manj\xc5\xa1ine in po svojih mo\xc4\x8deh delal vse do smrti. Leta 1964 je zalo\xc5\xbeba EDIT na Reki izdala v italijanskem jeziku knjigo Frateli nel sangue v kateri je bil objavljen citat s fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega plakata iz leta 1930, v katerem je bil \xc5\xa0panger ozna\xc4\x8den kot izdajalec tovari\xc5\xa1ev na 1. tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem procesu. Po \xc5\xa0pangerjevem protestu in pri\xc4\x8devanju Janka Obada, Mira Pertota in Nikole Kosma\xc4\x8da sta avtorja spornega prispevka Aldo Bressan in Luciano Gluricin v listu La voce del popolo (Novi list) 3. marca 1965 to preklicala in se javno opravi\xc4\x8dila. V vse neprodane knjige in tiste v knji\xc5\xbenicah pa je bil vstavljen listek s popravkom._NEWLINE_Obse\xc5\xbeno je tudi \xc5\xa0pangerjevo publicisti\xc4\x8dno delo. Njegove spominske \xc4\x8dlanke in nekrologe so objavljali razni listi v Sloveniji in zamejstvu. V samozalo\xc5\xbebi je leta 1965 izdal obse\xc5\xbeno knjigo o tajni organizaciji Borba z naslovom: Bazovi\xc5\xa1ki spomeniki (COBISS)_NEWLINE_Za svoje politi\xc4\x8dno in prosvetno delo je leta 1950 prejel jugoslovansko odlikovanje red zaslug za ljudstvo s srebrnimi \xc5\xbearki. Predsednik Republike Italije pa mu je podelil priznanje antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega borca.'