b'\n_START_ARTICLE_\nTukan (ozvezdje)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTukan je eno od 12 ozvezdij, ki jih je Petrus Plancius ustvaril po opazovanjih Pietra Dirkszoona Keyserja in Fredericka de Houtmana, ki sta odpotovala na prvi nizozemski trgovski odpravi ("Eerste Schipvaart") proti Vzhodni Indiji. Prvi\xc4\x8d se je pojavilo na globusu s premerom 35 cm iz leta 1597/8 v Amsterdamu. Izdelala sta ga Plancius in Jodocus Hondius. Prva upodobitev v zvezdne atlasu je iz Bayerjeve\xc2\xa0Uranometrie\xc2\xa0iz leta 1603. Tako Plancius kot Bayer sta ga upodobila kot tukana. De Houtman ga je vklju\xc4\x8dil v svoj katalog ju\xc5\xbenih zvezd kot  Den Indiaenschen Exster, op Indija Lang ghenaemt "Indijski pti\xc4\x8d iz dru\xc5\xbeine Bucerotidae, imenovan Lang v Indiji", ki predstavlja dolo\xc4\x8denega dolgokljunega pti\xc4\x8da iz tega dela sveta. Nebesni globus iz leta 1603 Willema Blaeuja ga upodablja z naglavno "\xc4\x8delado", ki je trda snov, podobna slonovini.\xc2\xa0Razlaga s kitajskih kart je\xc2\xa0Neaou Chuy "kljunasta ptica", v Angliji kot "brazilski Pye", medtem ko sta ga Johannes Kepler in Giovanni Battista Riccioli imenovala\xc2\xa0Anser Americanus "ameri\xc5\xa1ka gos", Caesius pa\xc2\xa0Pica Indica. Tukan, Pav, Feniks in \xc5\xbderjav se skupaj imenujejo\xc2\xa0"ju\xc5\xbene ptice".\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTukan je nepravilne oblike, obkro\xc5\xbeen z Malo vodno ka\xc4\x8do\xc2\xa0na vzhodu, \xc5\xbderjavom in Feniksom na severu, Indijancem na zahodu in Oktantom\xc2\xa0na jugu. Pokrivna obmo\xc4\x8dje 295 kvadratnih stopinj, s \xc4\x8dimer se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na 48. mesto med 88 sodobnimi ozvezdji. Tri\xc4\x8drkovna oznaka za ozvezdje Mednarodne astronomske zveze iz leta 1992 je\xc2\xa0"Pil\'.\xc2\xa0Uradne meje ozvezdja je leta 1930 za\xc4\x8drtal belgijski astronom Eug\xc3\xa8ne Delporte in jih opredelil z desetkotnikom. V ekvatorskem koordinatnem sistemu le\xc5\xbeijo koordinate rektascenzije teh meja med\xc2\xa022\xca\xb0\xc2\xa008.45\xe1\xb5\x90 in 01\xca\xb0\xc2\xa024.82\xe1\xb5\x90, koordinate deklinacije pa med\xc2\xa0\xc2\xa0-56.31\xc2\xb0 in -75.35\xc2\xb0.\xc2\xa0Ker le\xc5\xbei na ju\xc5\xbenem nebu, ga lahko na severni polobli v celotni vidijo samo opazovalci ju\xc5\xbeno od zemljepisne \xc5\xa1irine 30\xc2\xb0N, za opazovalce ju\xc5\xbeno od 50\xc2\xb0S pa je na nebu vse leto.'