b'\n_START_ARTICLE_\nBiomasa\n_START_PARAGRAPH_\nBiomasa je celotna masa rastlinskega, \xc5\xbeivalskega organizma, populacije ali celotne biocenoze na enoto povr\xc5\xa1ine ali prostornine v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu. Celotno biomaso biocenoze sestavlja masa proizvajalcev, porabnikov in razkrojevalcev. Biomasa proizvajalcev nastaja v procesu fotosinteze . Izra\xc5\xbea se v gramih  ali kilogramih  sve\xc5\xbee oz. suhe te\xc5\xbee na m\xc2\xb2 (kopenske biocenoze) ali m\xc2\xb3 (vodne biocenoze). Biomasa je tudi skupno ime za odmrl organski material, predvsem rastlinskega izvora, ki ga \xc4\x8dlovek lahko uporablja za pridobivanje energije, razen fosilnih snovi kot sta nafta in premog. Sem pri\xc5\xa1tevamo les, kot najbolj raz\xc5\xa1irjen vir za pridobivanje energije, slamo, hitro rasto\xc4\x8de kulturne rastline (npr. sladkorni trs in repna ogr\xc5\xa1\xc4\x8dica), organske odpadke (\xc5\xbeivinorejski odpadki, komunalni odpadki, kanalizacijska voda). _NEWLINE_Ocenjujejo, da na Zemlji s fotosintezo letno nastane okoli 10\xc2\xb9\xc2\xb9 ton organskih snovi. Biomaso lahko uporabljamo neposredno za kurjenje, s \xc4\x8demer nastaja toplotna energija, ali pa jo z razli\xc4\x8dnimi tehnolo\xc5\xa1kimi procesi pretvorimo v teko\xc4\x8de in plinaste ogljikovodike, ki so uporabni kot gorivo (t. i. bioplin in biodizel)._NEWLINE_Do leta 1700 je biomasa predstavljala glavni energetski vir. \xc5\xa0e vedno ostaja glede na dele\xc5\xbe v strukturi svetovne oskrbe z energijo s 14\xc2\xa0% dele\xc5\xbeem na najpomembnej\xc5\xa1i nefosilni vir energije. Primarni energetski vir predstavlja v dr\xc5\xbeavah v razvoju, saj ponekod pokrijejo z biomaso nad 80\xc2\xa0% energijskih potreb. V Evropi se dele\xc5\xbe mo\xc4\x8dno spreminja glede na naravne danosti. V alpskih in nekaterih skandinavskih de\xc5\xbeelah je dele\xc5\xbe biomase v primarni oskrbi z energijo skoraj 20\xc2\xa0%, medtem ko je evropsko povpre\xc4\x8dje 2-5\xc2\xa0%. _NEWLINE_V Sloveniji uporabljamo biomaso za ogrevanje ve\xc4\x8d kot 100.000 stavb. Skoraj izklju\xc4\x8dno se za ogrevanje uporablja lesna biomasa.\n_START_SECTION_\nViri biomase\n_START_PARAGRAPH_\nBiomasa temelji na ogljiku vodiku ter kisiku. Energija biomase izhaja iz petih razli\xc4\x8dnih virov energije: smeti, lesa, zemeljskih plinov ter odpadkov. Energija iz lesa nastaja neposredno iz posekanega lesa, kot tudi iz njegvega odpadka. Najve\xc4\x8dji vir lesa je razlo\xc4\x8devanje teko\xc4\x8dine odpadnih procesov v papirni industriji vlaknin papirja ter kartona. Odpadki so drugi najve\xc4\x8dji vir energije iz biomase. Najve\xc4\x8d prispevajo komunalni odpadki, proizvodni odpadki ter plin ki se spro\xc5\xa1\xc4\x8da iz teh odpadkov. Alkoholna goriva biomase se proizvajajo predvsem iz saldkornega trsta ter koruze. To je neposredno mogo\xc4\x8de uporabiti kot gorivo ali kot dodatek k bencinu. Biomaso lahko pretvorimo v druge oblike uporabne energije, kot so plin metan ter transportna goriva (etanol in  biodizel). Zgnite smeti ter \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki se imenujejo tudi "odlagali\xc5\xa1\xc4\x8dni plini" ali "bio plin". Rastline kot so koruza ali sladkorni trs se lahko frementirajo za proizvodnjo prevoznega goriva - etanol. Tudi biodizel je proizveden na podlagi smeti ter organskih odpadkov. Raziskujejo pa \xc5\xa1e na\xc4\x8dine kako bi proizvedli biomaso iz teko\xc4\x8din ter celuloze._NEWLINE_Biomasa pa  se tudi uporablja za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije. Stranski proizvod kot so ostanki lesne energije, so popularni v ZDA. Kmetijski odpadki se pogosto uporabljajo na Mauritiusu ter jugovzhodni Aziji. Ostanki \xc5\xbeivalskih odpadkov pa v Veliki Britaniji.\n_START_SECTION_\nProces proizvodnje biomase v uporabno energijo\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d tehnolo\xc5\xa1kih mo\xc5\xbenosti ki uporabljajo razli\xc4\x8dne tipe biomase za obnovljive vire energije. Tehnologije za konverzijo, lahko spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo energijo neposredno v obliki toplote ali elektri\xc4\x8dne energije ali pa ga pretvorijo  v drugo obliko energije kot sta teko\xc4\x8de biogorivo ali gorljiv bioplin. Medtem ko za nekatere vrste virov biomase lahko obstajajo \xc5\xa1tevilne mo\xc5\xbenosti uporabe za druge lahko pride upo\xc5\xa1tev samo ena ustrezna tehologija.\n_START_SECTION_\nTermi\xc4\x8dna pretvorba\n_START_PARAGRAPH_\nTo so procesi v katerih je vro\xc4\x8dina dominantni mehanizem ki pretvori biomaso v drugo kemi\xc4\x8dno obliko. Osnovne alternative so zgorevanje, pra\xc5\xbeenje, piroliza, uplinjanje in se v glavnem razlikujejo po obsegu, v katerem se kemi\xc4\x8dne reakcije, ki sodelujejo in dovoljujejo nadaljevati pot (v glavnem pod nadzorom razpolo\xc5\xbeljivosti kisika in pretvorbo temperature). _NEWLINE_Obstajajo  \xc5\xa1tevilni drugi manj pogosti, bolj eksperimentalni ali za\xc5\xa1\xc4\x8diteni termi\xc4\x8dni procesi, ki lahko nudijo koristi, kot so hidrotermalne nadgradnje (HTU) in hidroprocesing. Nekatere  so bile razvite za uporabo biomase z visoko vsebnostjo vlage,  vodnega blata ki se lahko spremeni v bolj priro\xc4\x8dne oblike. Nekatere aplikacije toplotne pretvorbe so s proizvodnjo toplote in elektri\xc4\x8dne energije.\n_START_SECTION_\nKemi\xc4\x8dna pretvorba\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje kemi\xc4\x8dnega procesa se da uporabiti za pretvorbo biomase v druge oblike, na primer za proizvodnjo goriva ki je bolj konvencionalno uporabljeno, transportirano ter shranjeno ali pa izkoristiti lastnost samega procesa.\n_START_SECTION_\nBiokemi\xc4\x8dna pretvorba\n_START_PARAGRAPH_\nBiomasa je naravni material zato se je v naravi razvilo mnogo u\xc4\x8dinkovitih biokem\xc4\x8dnih procesov, ki razbijejo molekule iz katerih je biomasa sestavljena. Mnogo teh kemi\xc4\x8dnih procesov je mogo\xc4\x8de pretvoriti._NEWLINE_Biokemi\xc4\x8dna pretvorba omogo\xc4\x8da uporabo encimov oziroma bakterij ali drugih mikroorganizmov za raz\xc4\x8dlembo biomase. V ve\xc4\x8dini primerov mikroorganizmi poskrbijo za pretvorbeni proces: anaerobna presnova, fermentacija in  kompostiranje.  Drugi kemi\xc4\x8dni procesi kot je pretvorba iz sve\xc5\xbeih ter odpadnih rastlinskih olj v biodizel se imenuje transesterifikacija. Drug na\xc4\x8din raz\xc4\x8dlenitve biomase je raz\xc4\x8dlenitev karbohidratov in ensatavnih sladkorjevda dobimo alkohol. Ta proces \xc5\xa1e ni do konca izpopolnjen. Znanstveniki \xc5\xa1e vedno raziskujejo u\xc4\x8dinke raz\xc4\x8dlenitve biomase._NEWLINE_Naravna pretvorba_NEWLINE_Biomasa se pod posebnimi pogoji pretvori v kineti\xc4\x8dno energijo. Tako pretvorbo imenujemo naravna oz. raciolozna pretvorba.\n_START_SECTION_\nVpliv na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrija ustvarjanja energije iz biomase v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, ki sestoji iz pribli\xc5\xbeno 11.000 MW njene operativne zmogljivosti \xc4\x8dez poletje v energetsko omre\xc5\xbeje, proizvede pribli\xc5\xbeno 1,4 odstotka vse elektri\xc4\x8dne energije v ZDA._NEWLINE_Trenutno je New Hope Partnership najve\xc4\x8dja elektrarna na biomaso v severni Ameriki. 140 MW objekt uporablja vlakna iz sladkornega trsa in recikliranega mestnega lesnega goriva, da proizvede dovolj energije za svoje velike rezkalnike in rafinerijo, kot tudi za dobavo elektri\xc4\x8dne energije iz obnovljivih virov za skoraj 60.000 domov. Objekt je zmanj\xc5\xa1al svojo odvisnost od nafte za ve\xc4\x8d kot milijon sodov na leto in z recikliranjem sladkornega trsa in lesnih odpadkov, odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da ohranjajo svoj prostor v mestnih skupnostih na Floridi._NEWLINE_Uporaba biomase kot goriva proizvede onesna\xc5\xbeevanje zraka v obliki ogljikovega monoksida, NOx (du\xc5\xa1ikovi oksidi), VOC (hlapne organske spojine), delcev in drugih onesna\xc5\xbeeval, v nekaterih primerih pri koncentracijah, ki presegajo tiste iz klasi\xc4\x8dnih goriv, \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bkot sta premog in zemeljski plin. \xc4\x8crni ogljik onesna\xc5\xbeevalec ustvarjen pri nepopolnem zgorevanju fosilnih goriv, biogoriv ter biomase - je mo\xc5\xbeni drugi najve\xc4\x8dji krivec za globalno segrevanje. V letu 2009 je \xc5\xa0vedska \xc5\xa1tudija pokazala, da nastajajo velika rjava obmo\xc4\x8dja, ki periodi\xc4\x8dno pokrivajo velike dele ju\xc5\xbene Azije. Ugotovili, da so bila v glavnem proizvedena s kurjenjem biomase, in v manj\xc5\xa1i meri s se\xc5\xbeiganjem fosilnih goriv. Raziskovalci so izmerili pomembno koncentracijo 14C\xc2\xb0, ki je povezana z nedavnim rastlinskim \xc5\xbeivljenjem, ne pa s fosilnimi gorivi._NEWLINE_Velikost elektrarne na biomaso je pogosto posledica razpolo\xc5\xbeljivosti biomase v neposredni bli\xc5\xbeini. Klju\xc4\x8dni ekonomski dejavniki elektrarne je bli\xc5\xbeina goriva ter stro\xc5\xa1ki transporta. Treba pa je opozoriti, da \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki ter predvsem vodni viri zni\xc5\xbeajo ceno transporta, kar je pripeljalo do globalnega traga biomase. Da bi bile majhne elektrarne mo\xc4\x8di 1 MW rentabilne, morajo biti opremljene s tehnologijo za pretvarjanje biomase, ki to pretvorijo v uporabno elektri\xc4\x8dno energijo z visoko u\xc4\x8dinkovito tehnologijo kot je na primer ORC (cikel podoben procesu mo\xc4\x8di vodne pare na ekolo\xc5\xa1ko delovnih medijih). Tak\xc5\xa1ne majhe elektrarne najdemo v Evropi._NEWLINE_Zgorevanje ogljika biomase v atmosfero ter ogljikovega dioksida (CO\xe2\x82\x82). Koli\xc4\x8dina ogljika shranjenega v suhem lesu je priblji\xc5\xbenmo 50% te\xc5\xbee. Vendar po mnenju Organizacije za prehrano in kmetijstvo Zdru\xc5\xbeenih narodov, je mogo\xc4\x8de rastline uporabljene kot gorivo na novo uporabiti za novo rast. Ko je biomasa iz gozdov, je \xc4\x8das zajetja ogljika precej dalj\xc5\xa1i, ter kapaciteta ogljika v gozdovih se lahko nasplo\xc5\xa1no zmanj\xc5\xa1a zaradi nepravih tehnik v gozdarstvu. Kljub \xc5\xbeetju pridelka iz biomase, lahko iz njega lo\xc4\x8dimo ogljik. Za primer navajam, da je bila vsebovanost ogljika v naobdelani zemlji precej ve\xc4\x8dja kot na obdelovalnih povr\xc5\xa1inah in sicer \xc5\xa1e posebno na globinah pod 29.4 cm (12 inches). Trava izlo\xc4\x8da ogljik v njeno ve\xc4\x8djo biomaso korenin. Tipi\xc4\x8dno, trajni nasadi zaplenijo veliko ve\xc4\x8d ogljika kot navadni nasadi zaradi veliko ve\xc4\x8dje ne-ujete \xc5\xbeive biomase, obeh \xc5\xbeive in mrtve, nakopi\xc4\x8dene skozi leta, in veliko manj motenj zemlje v gojenju._NEWLINE_Predlog o oglji\xc4\x8dno nevtralni biomasi, ki je bil podan v zgodnjih 90\', je nasledila bolj sodobna znanost, ki priznava da zrelej\xc5\xa1i, nedotaknjeni gozdovi zaplenijo ogljik bolj u\xc4\x8dinkovito kot posekana obmo\xc4\x8dja. Ko je ogljik drevesa spu\xc5\xa1\xc4\x8den v atmosfero v enem izpustu, prispeva k podnebnim spremembam veliko bolj kot po\xc4\x8dasno gnitje gozdnega lesa skozi desetletja. Trenutne raziskave ka\xc5\xbeejo, da si gozd tudi po 50-ih letih si ni opomogel do za\xc4\x8detne shrambe ogljika in optimalna strategija bo najverjetneje za\xc5\xa1\xc4\x8dita obstoje\xc4\x8dih gozdov._NEWLINE_Gozdno-osnovana biomasa je od nedavnega pod budnim o\xc4\x8desom \xc5\xa1tevilnih okoljevarstvenih organizacij, tudi Greenpeace in Zbor za Obrambo Naravnih virov, glede \xc5\xa1kodljivih u\xc4\x8dinkov, ki jih lahko ima na gozdove in podnebje. Greenpeace je nedavno izdal poro\xc4\x8dilo z naslovom Podpiranje BioRazdejanja kar izpostavlja njihove skrbi glede gozdno-osnovane biomase.'