b'\n_START_ARTICLE_\nKarla Bulovec Mrak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRojena je bila kot Karolina Marija, materi Evfemiji Deperis (gr\xc5\xa1kega rodu) in o\xc4\x8detu Ivanu/Janezu Jakobu Bulovcu, trgovcu tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke provenience; v dru\xc5\xbeini sta \xc5\xa1e bili sestri, Marija Antonija in \xc5\xa0tefka Bulovec, pozneje knji\xc5\xbeni\xc4\x8darka; v pismih se omenja tudi polsestra Ivana Antonija, ki je delovala v redu \xc5\xa1olskih sester._NEWLINE_Karla Bulovec je odra\xc5\xa1\xc4\x8dala na Bledu, v hi\xc5\xa1i na naslovu Grad 24, ki je pogorela leta 1908. Leta 1904 je v Ljubljani kot gojenka ur\xc5\xa1ulinskega samostana obiskovala mestno \xc5\xa1olo (\xc3\x9cbungs- und B\xc3\xbcrgerschule), do leta 1911. \xc5\xa0olanje je nadaljevala na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du pri ur\xc5\xa1ulinkah, do leta 1915. Kot je pisal o tem obdobju njen poznej\xc5\xa1i \xc5\xbeivljenjski sopotnik, dramatik Ivan Mrak, "/p/un\xc4\x8dk in igra\xc4\x8dk kot otrok ne prena\xc5\xa1a. Kri\xc5\xa1tof Schmidt in literatura za odra\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de gospodi\xc4\x8dne so ji ogabnost. Vse sladko in \xc4\x8dustvenja\xc5\xa1ko odklanja, hlastno pa prebira Karla Maya. /.../ Akoravno je vseskozi odli\xc4\x8dnjakinja, med poukom skrivoma kipari, rezlja v les in ri\xc5\xa1e." V tem \xc4\x8dasu je tudi prijateljevala z Janezom Jalnom, ki se je prek so\xc5\xa1olca na semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, bratranca Karle Bulovec, Jo\xc5\xbeeta Bulovca, zagledal vanjo, skupaj sta \xc5\xa1la v hribe in se pogovarjala o umetnosti. Po maturi na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du se je zaposlila kot u\xc4\x8diteljica v ur\xc5\xa1ulinski \xc5\xa1oli (ni\xc5\xbeji gimnaziji) v Mekinjah. Leta 1916 je \xc5\xbeivela v Ljubljani in si prizadevala dobiti mesto v 4-razrednici v Trebnjem; z novim \xc5\xa1olskim letom ji je najbr\xc5\xbe uspelo, oz. v \xc5\xa0entvidu pri Sti\xc4\x8dni. Prou\xc4\x8devala je Michelangelovo in Leonardovo umetnost in razmi\xc5\xa1ljala o \xc5\xa1tudiju na likovni akademiji. V tem \xc4\x8dasu se je spoznala s slikarjem Ferdom Veselom, \xc5\xbeive\xc4\x8dim na Grumlofu, ki ji je dajal napotke za likovno ustvarjanje. Med njima se je zgodila ljubezenska romanca, a ker se Ferdo Vesel izka\xc5\xbee kot "divjak" in "sirovina", se razideta. Nastal je njen portret, ki ga je naslikal Ferdo Vesel._NEWLINE_Leta 1918 se je odpravila na likovno akademijo, ker je bila \xc5\xbeenska, so bile njene mo\xc5\xbenosti za \xc5\xa1tudij zelo omejene. V pismih je pisala: "\xc4\x8ce dobim \xc5\xa1tipendijo, ostanem najbr\xc5\xbee na Dunaju, da se u\xc4\x8dim privatno. Potem prosim \xc5\xa1ele na akademijo. Kam? Za \xc5\xbeenske le v Weimar-u in Berlinu." Najprej je \xc5\xa1la v M\xc3\xbcnchen, mesto je nanjo napravilo dober vtis ("vsa \xc4\x8dast Bavarcem", pi\xc5\xa1e v pismu), nato na Dunaj. Tam naj bi jo na vratih odpravil kar vratar, z besedami "Fra\xc3\xbclein, na\xc5\xa1a akademija je \xc4\x8disto zani\xc4\x8d. Ne izgubljajte \xc4\x8dasa." Prizadevala si je dobiti \xc5\xa1tipendijo (najbr\xc5\xbe za likovno akademijo v Pragi), a ker so ji gmotne razmere onemogo\xc4\x8dale \xc4\x8dakanje na odgovore, je sprejela slu\xc5\xbebo doma\xc4\x8de u\xc4\x8diteljice v Vizovicah na Moravskem. Tu so nastali prvi kipi, ki so dokumentirani v pismih. "Zmodelirala sem mal relief. Staro gospo, stotnikovo mater. Pravijo, da se mi je izvanredno posre\xc4\x8dilo. \xc4\x8cudijo se, mene pa grize, ker ne vidim onega dobrega na delu." Avgusta 1918 je od\xc5\xa1la v Prago, kjer se je kot \xc5\xbeenska na Akademijo upodabljajo\xc4\x8dih umetnosti lahko vpisala le z odobreno pro\xc5\xa1njo ministrstva na Dunaju; pomo\xc4\x8d pri tem ji je ponudil akademijski profesor Jan \xc5\xa0tursa. Karla Bulovec je medtem obiskovala umetnoobrtno \xc5\xa1olo, iskala finan\xc4\x8dno podporo in \xc5\xbeivela v velikem pomanjkanju. Leta 1919 se je septembra kot izredna \xc5\xa1tudentka vpisala na Akademijo upodabljajo\xc4\x8dih umetnosti (Akademija vytvarnyh um\xc3\xa9ni) v Pragi. S svojim risarskim na\xc4\x8dinom naj bi pri profesorju \xc5\xa0tursi vzbudila veliko pozornost, ta naj bi bil, kot v eni od svojih "anekdot" pi\xc5\xa1e Ivan Mrak, "prisiljen ji dati poseben kabinet, ker je njen na\xc4\x8din risbe potegnil za sabo vse njegove u\xc4\x8dence." Leta 1920 je Karla Bulovec ustvarjala v svojem ateljeju, v katerem se "bori z ilovico, ker so kamen in dleta predraga" V velikem pomanjkanju je \xc5\xbeivela z zaro\xc4\x8dencem Jendom Novakom, glasbenikom, ki se pre\xc5\xbeivlja kot \xc5\xa1tukater; sestra \xc5\xa0tefka Bulovec ji je iz Ljubljane v pismih prena\xc5\xa1ala povabila Riharda Jakopi\xc4\x8da, ki jo je vabil, da bi sodelovala na razstavah v Jakopi\xc4\x8devem paviljonu. Leta 1922 je Karla Bulovec prvi\xc4\x8d javno razstavila svoja dela v okviru kluba pra\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov Tvrdo\xc5\xa1\xc3\xadjny. Junija je diplomirala iz kiparstva na pra\xc5\xa1ki akademiji. Preselila se je v Ljubljano, delavnico je imela na Golovcu._NEWLINE_Julija 1924 je uradno izstopila iz Cerkve. Decembra istega leta se je kot kiparka prvi\xc4\x8d javno predstavila v Ljubljani, in sicer na skupinski razstavi v Jakopi\xc4\x8devem paviljonu, skupaj z Rihardom Jakopi\xc4\x8dem, Matijo Jamo, Ferdom Veselom in drugimi. Leta 1925 je stanovala pri Dani Pajni\xc4\x8d, eni prvih slovenskih oblikovalk keramike, ki ji je na Dunajski cesti 66 v Ljubljani izdelala skromen atelje. Spoznala se je z enajst let mlaj\xc5\xa1im dramatikom Ivanom Mrakom, ki je pozneje postal njen soprog; predstavi ju igralka Marja Gor\xc4\x8deva. Konec decembra leta 1928 je imela svojo prvo samostojno razstavo kiparskih del v Mali dvorani Narodnega doma v Ljubljani, ki jo je priredil Klub prijateljev umetnosti Karle Bulov\xc4\x8deve, otvoril pa jo je Josip Vidmar. Kritika jo "raztrga". Tudi zaradi Ivana Mraka, njegove eksecntri\xc4\x8dnosti oz. dramskih uprizoritev je v vklju\xc4\x8dena v nekaj (malo)me\xc5\xa1\xc4\x8danskih afer. Leta 1930 sta se z dramatiom Ivanom Mrakom poro\xc4\x8dila s posebnim \xc5\xa1kofovim dovoljenjem v fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski cerkvi v Ljubljani, ker eden od njiju ni imel konfesije. Na svoja likovna dela se je podpisovala z monogramom KMB, ki ga je \xc4\x8dez leto, dve spremenila v KBM. S soprogom sta \xc5\xbeivela v Ljubljani, na Rimski cesti, v sobi hi\xc5\xa1e gostilne, dana\xc5\xa1nje restavracije in hotela, Pri Mraku._NEWLINE_Leta 1931 je razstavljala v Parizu, na Salonu neodvisnih (Salon des Indepentants), in sicer deli na kartonu, naslovljeni kot "Harfa" in "\xc4\x8cinele"; razstava je imela uspeh. Deli je razstavila \xc5\xa1e v zasebni galeriji v Londonu, kjer ju je prodala. Junija je \xc5\xbeivela v Zagrebu in imela razstavo v salonu Ulrich. Nato sta nekaj \xc4\x8dasa z Ivanom Mrakom \xc5\xbeivela v Pragi. Leta 1933 je na razstavi \xc4\x8de\xc5\xa1kih umetnic gostovala z delom na kartonu "Dekle s papigama". Leta 1934 sta s soprogom \xc5\xbeivela v Beogradu, pri sestri Ivana Mraka; umetnica je razstavila nekaj del v Salonu Cvijete Zuzori\xc4\x87. Leta 1936 je nastal avtori\xc4\x8din kiparski portret Milana Skrbin\xc5\xa1ka. Julija sta se preselila v Maribor, kjer je bilo maja razstavljenih nekaj avtori\xc4\x8dinih del na skupinski razstavi; ban Marko Natla\xc4\x8den je avtorici omogo\xc4\x8dil finan\xc4\x8dno podporo za spomenik Antonu Martinu Slom\xc5\xa1ku, ki ga je kiparka izdelovala v dvorani Starega gradu v Mariboru. Stro\xc5\xa1ki dela so presegli dogovorjeno vsoto, sledila je to\xc5\xbeba zaradi neodpla\xc4\x8danega dolga za mavec. Karla Bulovec in Ivan Mrak sta se zopet preselila na Rimsko cesto v Ljubljani, kjer sta \xc5\xbeivela. Dramatik je organiziral bralne ve\xc4\x8dere, katerim so sledile debate o literarnih, umetnostnih in kulturnih zadevah. Leta 1937 je mav\xc4\x8dni odlitek kipa Antonu Martinu Slom\xc5\xa1ku na dra\xc5\xbebi odkupil zasebnik, ki ga je poklonil Mariborskemu muzeju. Med vojno so kip raz\xc5\xbeagali ter ga skrili pred nem\xc5\xa1kim okupatorjem. V tem \xc4\x8dasu sta nastali deli na kartonu, "Avtoportret z bareto" in "Portret Ivana Mraka s knjigo", \xc5\xa1kof Gregorij Ro\xc5\xbeman pa ji je naro\xc4\x8dil kiparski portret, ki ga tudi izdela (danes uni\xc4\x8den). Umetnica je imela samostojni razstavi v Trbovljah in Roga\xc5\xa1ki Slatini. Leta 1938 je dokon\xc4\x8dala risani "Portret \xc5\xa1kofa Ro\xc5\xbemana" in naredila "Dekli\xc5\xa1ki akt". Eno delo naj bi razstavila tudi v Rimu. Januarja leta 1940 je v Jakopi\xc4\x8devem paviljonu v Ljubljani organizirala svojo drugo samostojno razstavo, na kateri je razstavila 42 risb, in sicer portrete (Mraka, Skrbin\xc5\xa1ka, Ro\xc5\xbemana), dve risbi ma\xc4\x8dk in 5 kipov ("I. Cankar", "Glava slikarja", "Portret \xc5\xa1kofa Ro\xc5\xbemana" idr.) Kritike razstave, ki jo je otvoril Ivan Mrak, so razen izjeme pohvalne._NEWLINE_Leta 1941 ji je \xc5\xa1kof Gregorij Ro\xc5\xbeman naro\xc4\x8dil dela, katerih temo je lahko izbrala sama, in ji(ma z mo\xc5\xbeem) s to gesto omogo\xc4\x8dil pre\xc5\xbeivetje; v letih 1941--1943 je v sobi hi\xc5\xa1e na Rimski ulici v Ljubljani, dana\xc5\xa1njega hotela Pri Mraku, naredila tako imenovanih "Sedem velikih kartonov", z naslovi "Sveti Stanislav Kostka", "Kristusovo trpljenje", "Mladeni\xc4\x8d Tarzicij", "Jeremija", "Juda in eden izmed apostolov", "Asket in hetera", "Janez Evangelist". Leta 1943 sta nastali tudi deli na kartonu "Kvarta\xc4\x8d" ter "Ja--ne--" ("Cita z marjetico"), leta 1944 pa dva risana avtoportreta. OF se je med II. svetovno vojno obra\xc4\x8dala na Bulovec in Mraka, ki je bil zaveden Slovenec v odnosih z okupatorjem, naj prosita pri \xc5\xa1kofu Gregoriju Ro\xc5\xbemanu za intervencije v korist zaprtih \xc4\x8dlanov, ki jih je aretiral okupator. Bulovec in Mrak sta to storila, \xc5\xa1kof Gregorij Ro\xc5\xbeman je posredoval in pred ubojem re\xc5\xa1il nekaj ljudi. Toda po vojni so se komunisti\xc4\x8dni akterji, ki so revolucijo izvedli s pomo\xc4\x8djo trojanskega konja v obliki OF, po\xc5\xbevi\xc5\xbegali na pomo\xc4\x8d Bulov\xc4\x8deve in Mraka ter jeseni leta 1945 po komunisti\xc4\x8dnem funkcionarju Ale\xc5\xa1u Beblerju zahtevali, naj Bulovec in Mrak podpi\xc5\xa1eta "izjavo o zlo\xc4\x8dinskem delovanju \xc5\xa1kofa", kar sta zavrnila. Zato jima je bilo onemogo\xc4\x8deno s strani KP obljubljeno javno delovanje, \xc5\xa1e naprej sta \xc5\xbeivela revno in na robu novega totalitarnega politi\xc4\x8dnega sistema, saj se mu nista pustila podrediti. Avtorica se je zaradi \xc5\xbeivljenjskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din (gmotne razmere, vojna) in osebnih spoznanj o lastnih mo\xc5\xbenostih umetni\xc5\xa1kega udejanjenja vse bolj usmerila v risanje portretov (mrtvih) ma\xc4\x8dk in posameznih cvetlic. Zakon z Ivanom Mrakom zaradi dramatikovega javnega izra\xc5\xbeanja svoje istospolne usmerjenosti javno "ni bil konzumiran", \xc4\x8detudi sta zakonca \xc5\xbeivela skupaj, v medsebojni solidarnosti, spo\xc5\xa1tovanju._NEWLINE_Februarja 1946 je Karla Bulovec Mrak razstavljala na skupinski razstavi Dru\xc5\xa1tva slovenskih likovnih umetnikov v Jakopi\xc4\x8devem paviljonu. Marca se je kot profesorica risanja zaposlila na II. dr\xc5\xbeavni mo\xc5\xa1ki gimnaziji v Ljubljani. Leta 1947 je naredila risbo "Mladinec pri \xc5\xa1ahu" ("\xc5\xa0ahist"), ki jo je \xc5\xbeirija Prosvetnega ministrstva pri izboru del za odkup leta 1948 odklonila; to je rezultiralo v umetni\xc4\x8dinem izstopu iz Dru\xc5\xa1tva slovenskih likovnih umetnikov. Leta 1952 je nastal portret Ivana Mraka na kartonu. Aprila leta 1953 je ponovno vstopila v Cerkev, na podlagi odobritve \xc5\xa0kofijskega ordinariata. Oktobra 1953 se je upokojila z umetni\xc5\xa1ko pokojnino. Leta 1954 bila je v Moderni galeriji v Ljubljani retrospektivna razstava, ki jo je otvoril Emilijan Cevc. Iz\xc5\xa1el je razstavni katalog s \xc5\xa1tudijo Franceta Steleta, seznamom razstavljenih del, ki zajema 90 risb, in nekaj reprodukcijami; kipov ni na razstavi._NEWLINE_Umrla je za plju\xc4\x8dno tuberkulozo v sanatoriju na Golniku, 23. avgusta 1957. Veliko je kadila, \xc5\xbeivela v pomanjkanju, slabi prehrani. Mo\xc5\xbe Ivan Mrak ji je v bolni\xc5\xa1nici stal ob strani. Pokopana je na ljubljanskih \xc5\xbdalah._NEWLINE_Leta 1974 je bila v Gorenjskem muzeju razstava njenih del, ki so jo pripravili Ale\xc5\xa1 Zupet ter "pribo\xc4\x8dnika" Ivana Mraka, Miran Kav\xc5\xa1ek in slikar Kri\xc5\xa1tof Zupet._NEWLINE_Leta 1996 so ob opatijski cerkvi svetega Danijela postavili v bron ulit spomenik Antonu Martinu Slom\xc5\xa1ku, ki je bil izdelan v mavcu leta 1936. Za portret Bla\xc5\xbeeja je kiparki slu\xc5\xbeil mladi Angelos Ba\xc5\xa1. Ob otvoritveni slovesnosti je bila na ogled tudi razstava v glavni dvorani stare celjske grofije, ki je predstavila risbe. Julija je bila razstava predstavljena tudi v Ljubljani, v Kulturno-informacijskem centru Kri\xc5\xbeank._NEWLINE_Leta 1991 je bila na Oddelku za umetnostno zgodovino Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani zagovarjana diplomska naloga Ale\xc5\xa1a Stoparja z naslovom Karla Bulovec Mrak._NEWLINE_Leta 2003 je bila v Cankarjevem domu v Ljubljani pregledna razstava kipov in risb Karle Bulovec (1895\xe2\x80\x931957), ki jo je priredil Lev Mena\xc5\xa1e skupaj z vodjo galerije, Nino Pirnat Spahi\xc4\x87; ob razstavi je iz\xc5\xa1el obse\xc5\xbeen katalog s popisom vseh znanih avtori\xc4\x8dinih del, reprodukcijami, tudi osnutkov in \xc5\xa1tudij, \xc5\xa1tudijo Leva Mena\xc5\xa1eja in zapisoma Tarasa Kermaunerja in restavratorke Jedert Vodopivec, z orisom biografije, ki jo povzema pri\xc4\x8dujo\xc4\x8da objava, bibliografijo in odlomki avtori\xc4\x8dine pisemske korepondence s prijateljico in sestro._NEWLINE_Leta 2014 je bil na podlagi tega gradiva na pobudo Nata\xc5\xa1e Ga\xc5\xa1i v produkciji RTV Slovenija narejen 15-minutni igrano-dokumentarni film, ki je bil predvajan v sklopu televizijskih oddaj z naslovom "Pozabljeni Slovenci" 24. avgusta 2015.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clanka\n_START_PARAGRAPH_\nKarla Bulov\xc4\x8deva: Svetovna razstava v Barceloni in slovenski pamflet. V: Slovenski narod 9. 7. 1929 (\xc5\xa1t. 153). p. 2._NEWLINE_Karla Bulov\xc4\x8deva Mrak: Odgovor ge. Bulov\xc4\x8deve. V: Jutro 16. 1. 1940.'