b'\n_START_ARTICLE_\nKostanjevka\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nKostanjevka ima v mladosti izbo\xc4\x8den, kasneje pa raven klobuk, kostanjevo rjave barve. Tako mlade gobe na prvi pogled zelo spominjajo na plodove kostanja, od koder je goba dobila slovensko ime. Klobuk gobe je povpre\xc4\x8dno premera med 8 in 12 cm, redkeje pa lahko dose\xc5\xbee tudi premer do 25 cm._NEWLINE_Spodnja stran klobuka je pri mladih gobah svetlo zelenkasto rumene barve, kasneje pa postane bolj temno zeleno rumene barve ter pri starih primerkih skoraj povsem zelene. Na dotik se cevke zeleno obarvajo. V cevkah je olivno zelen trosni prah._NEWLINE_Meso gobe je rumenkasto belo in milega okusa, na prerezanih mestih pa sprva rahlo pomodri, nato pa \xc4\x8dez nekaj \xc4\x8dasa spet pobledi. Bet je \xc4\x8dvrst in vitek, pri nekaterih primerkih lahko tudi rahlo trebu\xc5\xa1ast in ima rumenkasto osnovo, na kateri so kostanjevo rjave pege, nikoli pa nima mre\xc5\xbeastega vzorca kot nekatere ostale vrste polstenk. Pri odraslih primerkih lahko bet postane \xc5\xbeilav. Kostanjevka je dokaj cenjena goba, \xc4\x8deprav pri kuhanju postane nekoliko sluzasta. Odli\xc4\x8dna je su\xc5\xa1ena in se kot taka pogosto uporablja.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nKostanjevko najdemo v iglastih gozdovih, zlasti v vi\xc5\xa1jih legah pod smrekami in borovci in je pri nas zelo pogosta gobja vrsta.'