b'\n_START_ARTICLE_\nAlbulska \xc5\xbeeleznica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1890 je bilo na jugovzhodu \xc5\xa0vice zelo malo \xc5\xbeeleznic. Alpski tranzitni promet je potekal po Gotthardski \xc5\xbeeleznici, tako da se je zdelo, da ni ekonomsko upravi\xc4\x8dena gradnja \xc5\xbeeleznic v Graub\xc3\xbcndenu. Samo uspeh proge Landquart-Davos-Bahn (LD) je povzro\xc4\x8dil prelomnico. Leta 1895 je LD spremenila svoje ime v Retijsko \xc5\xbeeleznico (RhB). Dve leti kasneje so prebivalci Graub\xc3\xbcndena odlo\xc4\x8dili na referendumu, da bi RhB postala dr\xc5\xbeavna last. Te spremembe so ustvarile ustrezne pogoje za hitro gradnjo nadaljnjih RhB prog, ki so bile namenjene odprtju velikega dela kantona._NEWLINE_Leta 1890 je hotelir iz Davosa, Willem-Jan Holsboer, predlagal gradnjo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave od Chura preko Davosa in skozi predor pod prelazom Scaletta v St. Moritz, nato pa dalje preko prelaza Maloja do Chiavenna v Italiji. Holsboer je moral kasneje opustiti to na\xc4\x8drtovano Scalettabahn, v korist smeri, ki je potekala skozi Albulski predor. Leta 1895 je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki pionir iz Z\xc3\xbcricha, Adolf Guyer-Zeller, predstavil zamisel o Engadin-Orient-\xc5\xbeeleznici, ki bi povezala Chur, preko Thusisa in Engadina, in \xc4\x8dez prelaz Fuorn, v Vinschgau in Trst. Zeller je na\xc4\x8drtovano predlagal kot standardno tirno \xc5\xa1irino proge. Za to bi morali pod Albulskimi Alpami zgraditi preko 12 km dolg predor od ustja Val Tisch do Engadina pod Beverjem. Podobno kot Ofenbergbahn bi tudi Engadine-Orient-\xc5\xbeeleznica prerezala povezavo skozi Val M\xc3\xbcstair. \xc5\xa0ele 30. junija 1898 se je Zvezna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina v Bernu kon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8dila za gradnjo Albulske \xc5\xbeeleznice. Zvezna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina se je tako odlo\xc4\x8dila tudi zoper drugo progo standardne \xc5\xa1irine in podobno razmi\xc5\xa1ljala o \xc5\xbeeleznici \xc4\x8dez prelaz Julier._NEWLINE_Leta 1896 je bilo v Graub\xc3\xbcndenu le 20 km prog standardne \xc5\xa1irine in 90 km ozkotirnih \xc5\xbeeleznic. (Mimogrede, dol\xc5\xbeina prog s standardno tirno \xc5\xa1irino je ostala nespremenjena do danes, poleg gradnje nove industrijske proge od Chura do Domat / Emsa.) Prednost je bila dana gradnji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave z zdravili\xc5\xa1\xc4\x8dem St. Moritz, ki je bil v tistem \xc4\x8dasu oddaljen 14-ur vo\xc5\xbenje s ko\xc4\x8dijo od Chura._NEWLINE_Potem ko je bil Thusis dosegljiv iz Chura, se je 15. oktobra 1898 za\xc4\x8dela gradnja Albulske \xc5\xbeeleznice. Za razliko od Berninske \xc5\xbeeleznice, ki je bila odprta dobrih deset let kasneje in deluje v celoti kot elektrificirana \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka, so po Albulski \xc5\xbeeleznici na za\xc4\x8detku vozile parne lokomotive. Poleg tega je bila namenjena za splo\xc5\xa1no uporabo, zlasti za prevoz blaga. Ker parne lokomotive v tistem \xc4\x8dasu niso bile posebej mo\xc4\x8dne in niso omogo\xc4\x8dale vi\xc5\xa1jih hitrosti, so bili najve\xc4\x8dji nakloni omejeni na 3,5% in najmanj\xc5\xa1i polmer loka velikodu\xc5\xa1no opredeljen. Kljub vsemu pa je trasa zahtevala razli\xc4\x8dne in\xc5\xbeenirske konstrukcije. Tako so na primer viadukti zgrajeni zelo trdno. \xc5\xa0e posebej problemati\xc4\x8den je bil vzpon v dolini med Berg\xc3\xbcnom / Bravuogn in postajo Preda, kjer na razdalji 5 km zra\xc4\x8dne \xc4\x8drte, razlika v nadmorski vi\xc5\xa1ini zna\xc5\xa1a nad 400 m. Da bi ostali v okviru maksimalnih parametrov naklona je nadzornik projekta, Friedrich Hennings, oblikoval zapleteno umestitev, ki je traso podalj\xc5\xa1ala na 12 km. Dva zavita predora, trije spiralni predori in \xc5\xa1tevilni mostovi in viadukti so premagali in\xc5\xbeenirske probleme, z navijanjem proge kot navoj vijaka. Na tem delu proge je izgradnja 660 m dolgega Rugnux spiralnega predora povzro\xc4\x8dala velike te\xc5\xbeave, saj je 4 \xc2\xb0C mrzla gorska voda ovirala delo delavcem._NEWLINE_Onstran postaje Preda je osrednji del proge, to je 5866 m dolg Albulski predor, ki poteka pod razvodjem Rena in Donave nekaj kilometrov zahodno od prelaza Albula. Z nadmorsko vi\xc5\xa1ino 1820 m je predor, za predorom Furka, drugi najvi\xc5\xa1ji alpski predor v \xc5\xa0vici. Izgradnja predora je do\xc5\xbeivljala nenavadne te\xc5\xbeave, ki jih je povzro\xc4\x8dal iztok vode, kar je privedlo do ste\xc4\x8daja izvajalca gradbenih del. Skupno je pri gradnji Albula predora sodelovalo 1316 ljudi. Bilo je 16 nesre\xc4\x8d delavcev s smrtnim izidom. 29. maja 1902 je bil dose\xc5\xbeen preboj predora na to\xc4\x8dki 3030,5 m od severnega portala in 2835 m od ju\xc5\xbenega portala._NEWLINE_1. julija 1903 bi moral biti odprt odsek med Thusisom in Celerino, vendar RhB in ob\xc4\x8dina St. Moritz \xc5\xa1e vedno nista dosegli soglasja glede lokacije postaje St. Moritz, zato je bila otvoritev 3 km dolgega preostalega odseka odlo\xc5\xbeena do 10. julija 1904._NEWLINE_Pomanjkanje premoga med prvo svetovno vojno je spodbudilo RhB k razmi\xc5\xa1ljanju o elektrifikaciji. 20. aprila 1919 je bil odprt prvi del elektrificirane proge med Beverjem in Filisurom, pod napetostjo 11 kV 16 2/3 izmeni\xc4\x8dno Hz, sistem, ki se je uporabljal na progi Engadin. 15. oktobra 1919 je sledilo podalj\xc5\xa1anje do Thusisa._NEWLINE_Od leta 1930 dalje po Albulski \xc5\xbeeleznici vozi Glacier Express. Bernina Express je bil dodan po drugi svetovni vojni. Oba vlaka delujeta kot vodilna pri legendarnem ugledu Retijske \xc5\xbeelezenice tako med prevozniki kot med \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kimi obo\xc5\xbeevalci iz celega sveta._NEWLINE_Ker je bila leta 1969 proga opremljena z varnostnim sistemom, je bil omogo\xc4\x8den daljinski nadzor prometa vlakov na ve\xc4\x8dini postaj na progi. Leta 2005 je kontrolni center v Landquartu prevzel delo, ki ga je prej opravljala postaja v Filisuru._NEWLINE_Postaja Bever je bila posodobljena leta 1973. Podalj\xc5\xa1anje kratke zanke na postajah za ve\xc4\x8d kot 260 m, je ekvivalent za hitri vlak s 13 vagoni. Od konca leta 1990 je RhB namestila tri kratke odseke dvotirne proge - Thusis, Filisur in pod Predo - da kri\xc5\xbeanja vlakov potekajo bolj gladko. Preostali del proge je enotiren kot prej in \xc5\xa1e vedno v veliki meri v svoji prvotni konfiguraciji iz leta 1904._NEWLINE_V zadnjih letih je Retijska \xc5\xbeeleznica vlo\xc5\xbeila veliko vsoto v obnovo proge, predvsem v objekte. V letu 1997 je bil saniran viadukt Solis, 2009 viadukta Landwasser in Albula III. Leta 2010 so obnovili predor Argentieri pred St. Moritzom in viadukt Clix. Leta 2010 so odprli tudi kulturno in industrijsko zgodovinsko pot Via Albula / Bernina._NEWLINE_Na poti v St. Moritz je bilo nivojsko kri\xc5\xbeanje takoj za \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo Samedan spremenjeno v izvennivojsko. Nov 100 metrov dolg predor je bil odprt v decembru 2011; hkrati je bila prenovljena postaja Samedan.  Med letoma 2010-2012 je bila postaja Berg\xc3\xbcn, skupaj z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kimi tiri in plo\xc5\xa1\xc4\x8dadjo ob\xc5\xa1irno preoblikovana. Delo je potekalo v ve\xc4\x8d fazah. Proga 1 je bila obnovljena, proga 2 ukinjena. Nov tir s plo\xc5\xa1\xc4\x8dadjo je bil zgrajen za tovorni vlak. Leta 2012 so v nekdanji oro\xc5\xbearni Berg\xc3\xbcn odprli Albulski \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki muzej._NEWLINE_Od poletja 2011 do konca leta 2012 je bil saniran predor Charnad\xc3\xbcra v St. Moritzu. Tla predora so bila spu\xc5\xa1\xc4\x8dena in name\xc5\xa1\xc4\x8deno novo korito iz armiranega betona za pove\xc4\x8danje nakladalnega profila. Leta 2011 je bil v celoti saniran viadukt Rugnux. Vsi zidani spoji so bili popravljeni, namestili so nove tire in nove armirane betonske pragove. Delo je potekalo pod prometom in pogosto pono\xc4\x8di. Ker viadukt ni dostopen po cesti, so ve\xc4\x8dino materiala in vse velike dele pripeljali z vlakom._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji projekt je bila prenova je Albulskega predora. Leta 2009 so Retijske \xc5\xbeeleznice prou\xc4\x8dile ali je bolj ekonomi\xc4\x8dna obnova predora ali nadomestitev z novim. Spomladi 2010 so se RhB odlo\xc4\x8dile za nov predor. Stro\xc5\xa1ki so bili ocenjeni na 260 milijonov CHF. Nov predor je sicer 20 milijonov dra\xc5\xbeji od popravila, vendar pa so prednosti glede varnosti, delovanja in gradbene tehnologije bistveno ve\xc4\x8dje. Najve\xc4\x8dja prednost je, da se obratovanje vlaka med gradnjo lahko neprekinjeno vzdr\xc5\xbeuje. Gradnja novega predora se je za\xc4\x8dela 31. avgusta 2015  in se pri\xc4\x8dakuje, da bo trajala \xc5\xa1est let in pol. Nov predor je zdru\xc5\xbeljiv s statusom svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nAlbulska \xc5\xbeeleznica se za\xc4\x8dne v Thusisu, kjer se povezuje z \xc5\xbeeleznico Landquart - Chur, zgrajeno leta 1896. Za postajo Thusis proga pre\xc4\x8dka Hinterrhein, kot tudi svtocesto A 13 in vstopi v dolino Albula, ki je vzhodno od Thusisa znana kot Schinschlucht. Tudi v tej zgodnji fazi \xc5\xbee pre\xc4\x8dka mnogo mostov in predorov. Za postajo Solis, 8 km iz Thusisa, prvi\xc4\x8d pre\xc4\x8dka dolino Albula z 89 m visokim viaduktom Solis, ki je hkrati najvi\xc5\xa1ji objekt na Retijski \xc5\xbeeleznici in ima najve\xc4\x8dji razpon na Albulski \xc5\xbeeleznici._NEWLINE_Med Tiefencastelom in Filisurom vlak pre\xc4\x8dka 35 m visok in 137 m dolg viadukt Schmittentobel. Tik pred Filisurom dose\xc5\xbee enega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih znakov Albulske \xc5\xbeeleznice - in pogosto tudi Retijske \xc5\xbeeleznice - 65 m visok viadukt Landwasser, ki v loku s polmerom samo 100 m vodi neposredno v predor._NEWLINE_Na postaji Filisur se stika z odcepom proge iz Davosa. Med Filisurom in Berg\xc3\xbcnom se vlak dvigne za 292 m in te\xc4\x8de skozi prvi spiralni predor. Naslednji odsek med Berg\xc3\xbcnom in postajo Preda je najbolj zahteven primer \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke tehnologije na Albulski \xc5\xbeeleznici: da bi premagali vi\xc5\xa1insko razliko nad 417 m na le 6,5 km zra\xc4\x8dne \xc4\x8drte je trasa z razli\xc4\x8dnimi in\xc5\xbeenirskimi objekti (vklju\xc4\x8dno s tremi spiralnimi predori, dvema kro\xc5\xbenima predoroma in \xc5\xa1tirimi viadukti preko doline) podalj\xc5\xa1ana na 12 km. Kmalu po odhodu iz postaje Berg\xc3\xbcn stoji lokomotiva RhB Crocodile kot spomenik. Vlak se spet vzpenja z naklonom 3,5%. S pomo\xc4\x8djo razli\xc4\x8dnih struktur proga dvakrat pre\xc4\x8dka sama sebe. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki navdu\xc5\xa1enci si lahko ogledajo tudi odsek Berg\xc3\xbcn-Preda s pomo\xc4\x8djo zgodovinske \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke u\xc4\x8dne poti, ki poteka ob progi._NEWLINE_V zaselku Naz, v bli\xc5\xbeini postaje Preda, proga pre\xc4\x8di kratek plato, kjer je \xc5\xbee nekaj let pribli\xc5\xbeno 1 km dolg odsek dvotirne proge. Kmalu za postajo Preda, ki le\xc5\xbei na vi\xc5\xa1ini 1789 m, je najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka na Albulski \xc5\xbeeleznici, severni portal Albulskega predora. Po prehodu skozenj in postajo Spinas na ju\xc5\xbenem portalu, se vlak spu\xc5\xa1\xc4\x8da po pobo\xc4\x8dju z naklonom do 3,2%, da pride v Oberengadine pri Beverju v Val Bever. Tu je kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de z Engadinsko \xc5\xbeeleznico Scuol-Tarasp. Na naslednji postaji Samedan se odcepi proga za Pontresino \xe2\x80\x93 to je krak Bernina Expressa, ki povezuje Albulsko in Berninsko \xc5\xbeeleznico v Tirano v Italiji. Po drugi strani pa Glacier Express sledi glavni progi prek Celerine v St. Moritz._NEWLINE_Prvotno je bil na\xc4\x8drtovan potek preko prelaza Maloja v Chiavenno v Italiji, kjer bi se povezala z italijansko \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo, ki te\xc4\x8de ob jezeru Como v Milano. Na podlagi teh na\xc4\x8drtov je bila urejena postaja St. Moritz. Na\xc4\x8drti na \xc5\xa1vicarski strani skozi Bergell so imeli visoko prioriteto, na italijanski strani pa le nejasne izjave o nameri. Prva svetovna vojna in posledi\xc4\x8dno gospodarska recesija je prepre\xc4\x8dila vsako izvajanje na\xc4\x8drtov. Danes pot \xc4\x8dez prelaz Maloja slu\xc5\xbei kot \xc4\x8dezmejna po\xc5\xa1tna avtobusna linija.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nMed Churom in St. Moritzom vozijo v rednih urnih intervalih hitri vlaki vsak dan. Ti vlaki so od decembra 2004 uradno znani kot RegioExpress. Za odseku Thusis \xe2\x80\x93 St. Moritz potrebujejo hitri vlaki 1 uro 34 minut in potujejo s povpre\xc4\x8dno hitrostjo 39 km / h. Ustavijo le na tako imenovanih hitrih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih postajah. Na drugih postajah vlaki od leta 1990 ne ustavljajo. V visoki poletni sezoni, obstajajo tudi posebni turisti\xc4\x8dni hitri vlaki s panoramskimi vagoni, za katere so potrebne rezervacije. Taka vlaka sta Glacier Express iz Zermatta v St. Moritz in Bernina Express od Chura preko Samedana in Pontresine v Tirano._NEWLINE_Najpogosteje uporabljena lokomotiva na Albulski \xc5\xbeeleznici je moderna Ge 4/4 III elektri\xc4\x8dna lokomotiva, ki vozi tudi na progi Vereina. Albulska \xc5\xbeeleznica je bila neko\xc4\x8d glavna uporabnica retijskega Crokodila (Ge 6/6 I). Ostali dve lokomotivi tega razreda in podobna zgodovinska Ge 4/6, \xc5\xa1e vedno vozita ob\xc4\x8dasne posebne vlake. Novej\xc5\xa1i RhB lokomotive niso dosegle priljubljenosti Crokodilov. Ozkotirne \xc5\xbeeleznice z nenavadno gostim tovornim prometom, v goratih predelih prevzamejo velik dele\xc5\xbe prometa, ki bi se sicer opravil po cestah. Najpomembnej\xc5\xa1e blago je les, cement in drugi gradbeni materiali, mineralna olja in \xc5\xbeivila._NEWLINE_Nadaljnje podro\xc4\x8dje prevozov v \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem prometu je prevoz avtomobilov z goratega terena, skupaj z njihovimi potniki. Alpske vremenske razmere onemogo\xc4\x8dajo uporabo alpskih prelazov skozi vse leto, medtem ko s pomo\xc4\x8djo Albulske \xc5\xbeeleznice lahko gorsko oviro premagamo brez kakr\xc5\xa1nih koli te\xc5\xbeav. Retijska \xc5\xbeeleznica zato ponuja mo\xc5\xbenost prevoza avtomobilov v Thusisu na posebnih vagonih do Samedana._NEWLINE_Na odseku Berg\xc3\xbcn-Preda, obstajajo tudi tako imenovani sanka\xc5\xa1ki vlaki, ki delujejo v zimskem \xc4\x8dasu. To so posebni prevozi, ki vozijo sani in sanka\xc4\x8de od Berg\xc3\xbcna do Preda. Tu se pove\xc5\xbeejo s cesto na prelaz Albula, ki je zaprta za promet v zimskem \xc4\x8dasu in se uporablja kot sanka\xc5\xa1ka proga v Berg\xc3\xbcn.'