b'\n_START_ARTICLE_\nAlan Watts\n_START_SECTION_\nZgodnja leta (1915-1938)\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil 6. januarja 1915 v okolici Londona. \xc5\xbde od otro\xc5\xa1kih let se je zanimal za azijsko umetnost, literaturo in filozofijo. Star\xc5\xa1i so v njem prepoznali radovedno naravo in ga spodbujali k pisanju. Leta 1932 je napisal svojo prvo knji\xc5\xbeico, An Outline of Zen Buddhism, v kateri je povzel bistvo zena na podlagi esejev in knjig priznanega japonskega pisatelja D. T. Suzukija. Leta 1938 se je preselil v New York, kjer je za\xc4\x8del s predavanji v knjigarnah in kavarnah.\n_START_SECTION_\nSrednja leta (1939-1959)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1940 je objavil knjigo The Meaning of Happiness, ki je temeljila na njegovih predavanjih. Alan se je kmalu preselil v Chicago, kjer se je na Seabury-Western Theological Seminary popolnoma posvetil teologiji. Leta 1944 je bil posve\xc4\x8den za duhovnika episkopalne cerkve, vendar je to poslanstvo opustil leta 1950 in se preselil v severni del New Yorka. Bival je na majhni kmetiji zunaj Millbrooka in za\xc4\x8del s pisanjem knjige Modrost negotovosti\xc2\xa0: sporo\xc4\x8dilo za dobo tesnobnosti (The Wisdom of Insecurity: A Message for an Age of Anxiety). Leta 1951 se je ponovno preselil v San Francisco, kjer je na povabilo Frederica Spiegelberga za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati budizem na Ameri\xc5\xa1ki akademiji za azijske \xc5\xa1tudije. Zaradi popularnosti so se njegova predavanja mnogokrat podalj\xc5\xa1ala v ve\xc4\x8derna predavanja odprta javnosti. Leta 1953 so vsako soboto na radiu predvajali njegovo oddajo The Great Books of Asia. Leta 1956 pa ji je sledila \xc5\xa1e oddaja Way Beyond the West, ki je potrdila njegovo popularnost.\n_START_SECTION_\nPozna leta (1960 - 1973)\n_START_PARAGRAPH_\nV sredini 50. let so izobra\xc5\xbeenci iz San Francisca in New Yorka za\xc4\x8deli slaviti ezoteri\xc4\x8dne kvalitete vzhodne religije. Sledila je objava knjige Knjiga o tabuju spoznanja, kdo ste (The Book: On the Taboo Against Knowing Who You Are). Alan je predaval na fakultetah po vsej Ameriki. Tedenske oddaje so pritegnile \xc5\xa1iroko ob\xc4\x8dinstvo in Alan je postal pomembna figura gibanja ameri\xc5\xa1ke kontrakulture. S \xc5\xa1irjenjem gibanja je San Francisco z okolico postal \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de radikalne politike in osrednja to\xc4\x8dka vzhodnja\xc5\xa1kih idej o razsvetljenstvu in osvoboditvi. Gibanje je zdru\xc5\xbeevalo aktiviste za dr\xc5\xbeavljanske pravice, protivojne protestnike in \xc4\x8dlane zdru\xc5\xbeenja za svobodo govora.\n_START_SECTION_\nZadnja leta njegovega \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nV poznih 60. Letih je bival na trajektu v skupnosti budistov, umetnikov in drugih kulturnih upornikov. Trajekt je postal prostor, kjer je vse misli lahko osredoto\xc4\x8dil le na pisanje. Zaradi predavanj je za\xc4\x8del tudi veliko potovati. Predaval je po Ameriki, Kanadi in Evropi. Izobra\xc5\xbeevalna potovanja so se nadaljevala v zgodnja sedemdeseta leta. Kmalu po vrnitvi iz predavateljske turneje je 16. novembra 1973 umrl v spanju. Njegovi zadnji deli sta bili avtobiografija In my Own Way ter delo, v katerem je podal svoje mnenje od smrti in umiranju Dao: pot vode.\n_START_SECTION_\nIzobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nWatts je obiskoval King\xe2\x80\x99s School v Canterburyju. Zaradi akademskega uspeha so mu ponudili \xc5\xa1tipendijo za \xc5\xa1olanje na Univerzi v Oxfordu, vendar je le-to zavrnil. Po kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli je nekaj let delal v tiskarni, kasneje pa na banki. Watts je veliko bral o filozofiji, zgodovini, psihologiji, rehabilitacijski medicini in vzhodnih modrostih. Ve\xc4\x8dino prostega \xc4\x8dasa je namenil obiskovanju budisti\xc4\x8dnih ustanov, kjer je osebnostno rastel in si pridobival ugled. Z enaindvajsetimi leti se je udele\xc5\xbeil Svetovnega kongresa verstev na Univerzi v Londonu, kjer je poslu\xc5\xa1al japonskega zen budisti\xc4\x8dnega filozofa D.T. Suzukija. Preko debat, osebnih sre\xc4\x8danj in literature je spoznal temeljne koncepte in terminologijo glavnih filozofij Indije in vzhodne Azije.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nV svojem \xc5\xbeivljenju je skupaj napisal 25 knjig na temo filozofije in filozofije religije. Napisal je tudi ve\xc4\x8d kot ducat kraj\xc5\xa1ih knjig in mnogo kraj\xc5\xa1ih sestavkov k drugim neavtorskim knjigam. Po smrti je bilo objavljenih \xc5\xa1e okoli 40 knjig, ki vklju\xc4\x8dujejo dela iz mlaj\xc5\xa1ih let in dela, ki so nastala na podlagi njegovih predavanj. Obenem je pisal tudi akademske \xc4\x8dlanke, veliko pa jih je napisanih in objavljenih tudi o njegovem \xc5\xbeivljenju.'