b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crna \xc5\xa1torklja\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe za spoznanje manj\xc5\xa1a od bele \xc5\xa1torklje, z dol\xc5\xbeino telesa od 90 do 105\xc2\xa0cm in razponom kril 173 do 205\xc2\xa0cm. Po ve\xc4\x8dini telesa je pora\xc5\xa1\xc4\x8dena s \xc4\x8drnim perjem, ki se kovinsko lesketa, odvisno od kota zelenkasto, vijoli\xc4\x8dno ali bakreno. Beli sta le trikotni bazi spodnjega dela kril, trebuh in spodnji del repa. Kljun, noge in ko\xc5\xbea okrog o\xc4\x8di so \xc5\xbeivorde\xc4\x8di. Mladi\xc4\x8di imajo manj svetle\xc4\x8de perje in sivozelene noge ter kljun._NEWLINE_Ogla\xc5\xa1a se z raskavimi klici, vendar jo je zaradi pla\xc5\xa1nosti izredno te\xc5\xbeko sli\xc5\xa1ati.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nNajraje gnezdi globoko v vla\xc5\xbenih, starih iglastih gozdovih, ki jih prepredajo reke in mo\xc4\x8dvirja. Gnezdo si splete iz vej visoko od tal v kro\xc5\xa1nji. Prehranjuje se najve\xc4\x8d z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami in dvo\xc5\xbeivkami, ki jih lovi v bli\xc5\xbeini vode.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nGnezdi v ve\xc4\x8djem delu Evrazije, kjer je podnebje zmerno; v Sloveniji gnezdi okrog 15 parov. Na Mad\xc5\xbearskem, v Slovenskem Porabju tudi \xc5\xbeivijo pri Andovcih, pri \xc4\x8crni mlaki (tam v prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dini se imenuje \xc4\x8drni \xc5\xa1trk). Ve\xc4\x8dina evropskih \xc4\x8drnih \xc5\xa1torkelj pozimi odleti v tropske predele Afrike, del pa se jih ustavi na sredozemskih oz. atlantskih obalah in pore\xc4\x8dju Nila. Izjema so \xc4\x8drne \xc5\xa1torklje, ki \xc5\xbeivijo na Iberskem polotoku, te ostanejo na istem obmo\xc4\x8dju vse leto. Prav tako ostanejo na istem obmo\xc4\x8dju vse leto \xc5\xa1torklje, ki gnezdijo v ju\xc5\xbeni Afriki._NEWLINE_Iz Evrope se \xc4\x8drne \xc5\xa1torklje selijo pribli\xc5\xbeno en mesec kasneje kot bele, vrnejo pa se maja. Ker se pri letenju zana\xc5\xa1ajo na termalne zra\xc4\x8dne tokove, ki nastanejo samo nad kopnim, morajo Sredozemsko morje pre\xc4\x8dkati preko o\xc5\xbein. Najve\xc4\x8d \xc4\x8drnih \xc5\xa1torkelj naenkrat je tako mogo\xc4\x8de opaziti pri selitvi preko Bosporja. Drug pomemben prehod je Gibraltarska o\xc5\xbeina, okoli 10\xc2\xa0% \xc4\x8drnih \xc5\xa1torkelj pa Sredozemlje pre\xc4\x8dka na najo\xc5\xbejem delu med Sicilijo in Tunizijo. \xc4\x8crne \xc5\xa1torklje, ki \xc5\xbeivijo v srednji in vzhodni Aziji, prezimujejo v ju\xc5\xbeni Aziji.'