b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Pankracija, Slovenj Gradec\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nDoma\xc4\x8dini imenujejo cerkev sv. Pankracija Grad in vzpetino (527 m), na kateri se za kakih 100 m dviga nad ravnico, Grajski hrib. Ta je bil obljuden \xc5\xbee v starej\xc5\xa1i \xc5\xbeelezni dobi, na kar ka\xc5\xbeejo predkeltske najdbe. V mlaj\xc5\xa1i kameni dobi je bilo tu gradi\xc5\xa1\xc4\x8de. V rimskem \xc4\x8dasu se je \xc5\xbeivljenje odvijalo ob vzno\xc5\xbeju gri\xc4\x8da. Ob rimski cesti Celeia-Virunum je bila po\xc5\xa1tna postaja Colatio, tr\xc5\xa1ka naselbina ob njej pa se je po ustanovitvi novega trga na lokaciji dana\xc5\xa1njega Slovenj Gradca za\xc4\x8dela imenovati Stari trg._NEWLINE_V listinah starega veka je bilo na tem obmo\xc4\x8dju leta 1091 izpri\xc4\x8dano utrjeno seli\xc5\xa1\xc4\x8de z imenom Grez (Grad), ki je dalo ime celoti dolini, Greztal. Natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1a lokacija gradu pa iz listin ni razvidna, \xc4\x8deprav lahko s precej\xc5\xa1njo gotovostjo sklepamo, da je bil na vrhu Grajskega hriba, \xc4\x8de pripi\xc5\xa1emo spodnji del zvonika sedanje cerkve ostanku nekdanjega grajskega obrambnega stolpa._NEWLINE_\xc5\xa0tajerski zgodovinopisec Muchar omenja cerkev na tem obmo\xc4\x8dju leta 1090 kot St. Pankratz in Graz. Leta 1106 se omenja fara s tem imenom, pri \xc4\x8demer smemo po mnenju F. Kosa misliti na faro sv. Pankracija v Starem trgu oz. na hribu nad njim. Leta 1174 se, ob urejanju spora o fevdni pravici med opatom samostana Belinja pri Ogleju in savinjskim diakonom Bertoldom, omenja ecclesia sancti Pancratii de Graz._NEWLINE_Od leta 1146 so bili zemlji\xc5\xa1ki gospodje v Mislinjski dolini grofje Ande\xc5\xa1ki. Leta 1180 so dobili naslov vojvode Meranski in tako postali podrejeni neposredno dr\xc5\xbeavi oz. cesarju. Njihova slovenjgra\xc5\xa1ka posest je bila tedaj izvzeta iz vojvodine Koro\xc5\xa1ke in se je oblikovala v samostojno pokrajino. Leta 1218 je bil sin meranskega vojvode, Bertold (\xe2\x80\xa01251), izvoljen za oglejskega patriarha. Po smrti svojega starej\xc5\xa1ega brata Henrika (\xe2\x80\xa01228), ki je umrl brez potomcev, je postal edini lastnik slovenjgra\xc5\xa1kih posesti in tako je imela v obdobju, ki nas v zvezi s cerkvijo sv. Pankracija najbolj zanima, Mislinjska dolina svetnega in cerkvenega gospoda v eni osebi.\n_START_SECTION_\nVizitacijska poro\xc4\x8dila\n_START_PARAGRAPH_\nPrve zgodovinske listine, ki se zanesljivo nana\xc5\xa1ajo na dana\xc5\xa1njo zgradbo, so poro\xc4\x8dila o vizitacijah. V zapisniku vizitacije ljubljanskega \xc5\xa1kofa Toma\xc5\xbea Hrena z dne 31. julija 1600 pi\xc5\xa1e, da je cerkev na Pankracijevem hribu sredi obzidja starega gradu zelo lepo postavljena, kvadrati\xc4\x8dne oblike, brez prezbiterija, njene oboke opira marmornat steber sredi cerkve. Poro\xc4\x8dilo o vizitaciji leta 1652 navaja mere stavbe in pove, da ima stavba na vzhodni strani dvoje velikih pokon\xc4\x8dnih oken, na ju\xc5\xbeni strani pa dve veliki okrogli okni in poleg glavnega vhoda od zahodne strani \xc5\xa1e ena vrata obrnjena proti jugu; da se je zvonik v samostojno stoje\xc4\x8dem starem stolpu prav tistega leta poru\xc5\xa1il skoraj do tal. Vizitacijski zapisnik iz leta 1669 pove, da je zvonik ponovno pozidan. Cerkev, kakr\xc5\xa1no opisujejo vizitacijska poro\xc4\x8dila, vidimo tudi na Vischerjevem bakrorezu Slovenj Gradca iz leta 1681: na kar prestrmem hribu nad mestom stoji za obzidjem ob prosto stoje\xc4\x8dem zvoniku kockasta cerkev, pokrita s strmo piramidasto streho in z dvemi pokon\xc4\x8dnimi okni proti vzhodu. Vizitacije in slika opisujejo torej ladjo dana\xc5\xa1nje cerkve, \xc5\xa1e brez kasneje dodanega prezbiterija.\n_START_SECTION_\nZgradba cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1njo cerkev sv. Pankracija sestavljajo: samostojno stoje\xc4\x8d zvonik, cerkvena zgradba s centralno zasnovano ladjo, prezbiterijem in zakristijo. Na ju\xc5\xbeni strani so cerkvi prizidane svete stopnice kot zaklju\xc4\x8dek kri\xc5\xbeevega pota, ki se za\xc4\x8denja pri cerkvi sv. Radegunde v Starem trgu.\n_START_SECTION_\nZvonik, nekdanji grajski stolp\n_START_PARAGRAPH_\nZvonik (z zunanjimi merami tlorisa 9,5 x 9,5 m) ima v spodnjem delu (do pribli\xc5\xbeno 7 m nad dana\xc5\xa1njimi tlemi) ve\xc4\x8d kot 3 m debele stene. Prvotno spodaj sploh ni imel vhoda; dana\xc5\xa1nji vhod v pritli\xc4\x8dju ju\xc5\xbene stene je sekundaren in izvira iz \xc4\x8dasa prezidave stolpa v zvonik. Po mnenju Ivana Stoparja je spodnji del stolpa ostanek nekdanjega bergfrida, po mnenju Marijana Zadnikarja pa je bil morda stolp hkrati tudi stanovanjski objekt. Potem ko se je njegov zgornji del leta 1652 podrl, so ga do leta 1669 ponovno sezidali v obliki zvonika._NEWLINE_Zelo verjetno je, da stolp, tudi \xc4\x8de je bil bivalen, ni bil edini grajski objekt. Tudi meter in pol debele stene obstoje\xc4\x8de cerkvene ladje ka\xc5\xbeejo v spodnjem delu kako stoletje in pol ve\xc4\x8djo starost od njenega oboka. Morda so bili sprva tam grajski bivalni prostori. Pa tudi potem, ko so bili preurejeni v kapelo oz. cerkev, je mo\xc5\xbeno, da je stanovanjsko vlogo prevzel novi, duhu \xc4\x8dasa ustreznej\xc5\xa1i palacij, katerega lokacijo Ivan Stopar domneva vzhodno od dana\xc5\xa1nje cerkve. Misel na tak\xc5\xa1en razvoj vzpodbuja odkritje zazidanega, sekundarno obokanega vhoda v cerkev skozi severno steno na vi\xc5\xa1ini prvega nadstropja, ki ima na notranji strani ladje kamnit portal s \xc5\xa1ilastim obokom, na zunanji pa kamnit portal s polkro\xc5\xbenim obokom. A odgovor na vse te domneve bi lahko dale le arheolo\xc5\xa1ke raziskave.\n_START_SECTION_\nNenavadna cerkvena ladja\n_START_PARAGRAPH_\nCerkvena ladja ima obliko velike kocke z zunanjimi merami 14,8 x 14,8 m in skoraj prav tolik\xc5\xa1no vi\xc5\xa1ino; pokrita je z visoko skrilasto streho. Njena zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dina je neraz\xc4\x8dlenjena, brez podzidka in brez podstre\xc5\xa1nega venca. Vogali stavbe so v spodnjem delu (do pribli\xc5\xbeno 7 m) pozidani iz obdelanih kosov debelozrnatega marmorja, vi\xc5\xa1e zgoraj pa se zidava nadaljuje s klesanci iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka Ladja ima na ju\xc5\xbeni strani dve veliki okrogli okni. Glavnemu vhodu v cerkev na zahodni strani, ki so ga v \xc4\x8dasu baroka predelali, so ob restavraciji leta 1959 vrnili prvotno podobo. Portal ima \xc5\xa1e zna\xc4\x8dilnosti romanike (pravokotno vrezano ostenje), pa tudi elemente prihajajo\xc4\x8dega gotskega sloga (brsti\xc4\x8dni kapiteli, rahlo zlomljen vrh portala). V timpanonu so \xc5\xa1e vidni ostanki so\xc4\x8dasne figuralne poslikave, na ravni prekladi pa je vklesan uokvirjen napis ECCLIA. SCI.PANGRATII._NEWLINE_Notranjost ladje z dimenzijami skoraj pravilne kocke (11,8 x 11,8 x najve\xc4\x8dja vi\xc5\xa1ina 10,8 m), je zgoraj zaklju\xc4\x8dena s \xc5\xa1tirimi enako visokimi kri\xc5\xbenimi oboki, ki jih na sredini podpira mogo\xc4\x8den steber. Zasnova je za srednjeve\xc5\xa1ko cerkev nenavadna, prej bi jo pripisali grajski kapeli, ki ima poleg cerkvenih bogoslu\xc5\xbenih tudi posvetne funkcije. Steber je sestavljen iz baze s kvadrati\xc4\x8dnim podstavkom, iz valjastega trupa in iz kapitela. Vsak od teh delov je iz enega samega kosa marmorja. Baza in kapitel sta nedvomno srednjeve\xc5\xa1ka, trup pa je iz rimskega \xc4\x8dasa. Baza je oblikovana tako, kot da se je pod te\xc5\xbeo bremena razlezla \xc4\x8dez rob kvadrati\xc4\x8dnega podstavka in jo morajo od spodaj podpirati jezi\xc4\x8daste konzolice, kar je zadnja faza v razvoju romanskega preoblikovanja anti\xc4\x8dnih baz. Srednji, 5 m visoki del stebra se proti vrhu enakomerno o\xc5\xbei. Kapitel (v baro\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu je bil zamaskiran z baro\xc4\x8dnim \xc5\xa1tukom) ima \xc4\x8da\xc5\xa1asto obliko, na njem pa le\xc5\xbei osmerokotna krovna plo\xc5\xa1\xc4\x8da, na katero se steka osem reber obo\xc4\x8dne konstrukcije._NEWLINE_Nosilna rebra, s profilom \xc5\xbelebasto posnetega pravokotnika in izklesana iz sivo zelenega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, u\xc4\x8dinkujejo sloko. Kri\xc5\xbeajo se v sklepnikih, ki so poudarjeni z gladkimi okroglimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami razen enega, okra\xc5\xa1enega z dvojnimi brsti\xc4\x8dnimi listi (kar je spet opora pri dataciji oboka). Na stenah se kri\xc5\xbeni in stenski loki opirajo na marmornate konzole._NEWLINE_Tako pregledno in enotno zasnovano prostornino osvetljujeta dve okrogli okni v ju\xc5\xbeni steni, do baroka pa sta jo \xc5\xa1e dve veliki pokon\xc4\x8dni okni v vzhodni steni, zaklju\xc4\x8deni z rahlo zlomljenim lokom._NEWLINE_\xc4\x8cas nastanka tega umirjenega dvoranskega prostora, ki \xc5\xa1e ne sili po gotsko navzgor, najbolje dolo\xc4\x8da vrsta podrobnosti, ki so slogovno in v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em prostoru tudi \xc4\x8dasovno pobli\xc5\xbee dolo\xc4\x8dljive. Gre za obliko in kamnose\xc5\xa1ke detajle glavnega portala, za bazo in kapitel osrednjega stebra ter za posameznosti obo\xc4\x8dnega sestava in obliko oken. Vse to ka\xc5\xbee, da je treba zgradbo uvrstiti v \xc4\x8das odhajajo\xc4\x8de romanike in prihajajo\xc4\x8de gotike, v \xc4\x8das proti sredini 13. stoletja ._NEWLINE_Pod dekorativno poslikavo oboka iz 17. stoletja so na\xc5\xa1li ostanke poslikave, ki bi utegnila biti \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasa nastanka tega izrednega spomenika._NEWLINE_Odprto ostaja vpra\xc5\xa1anje, na \xc4\x8digavo pobudo in v \xc4\x8digavi organizaciji je stavba nastala. Vemo, da je v \xc4\x8dasu, v katerega je cerkev uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena, na slovenjgra\xc5\xa1kem ozemlju vladal oglejski patriarh Bertold, zelo razgledan in cenjen mo\xc5\xbe, ki je imel sorodstvene zveze po vsej Evropi. Vemo tudi, da se je po smrti brata Henrika veliko zadr\xc5\xbeeval v Slovenj Gradcu in tamkaj\xc5\xa1njo cerkev posvetil svetnici svoje ne\xc4\x8dakinje Elizabete. Njegov brat, bamber\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Ekbert, je ravno tedaj v Bambergu gradil stolnico. Tako skoraj ne more biti druga\xc4\x8de, kot da je bila cerkev sv. Pankracija zgrajena na Bertoldovo pobudo in ob pomo\xc4\x8di bavarskih mojstrov.\n_START_SECTION_\nPrezbiterij in drugi baro\xc4\x8dni dodatki\n_START_PARAGRAPH_\nOkrog leta 1700 so v vzhodni steni takratne cerkve prebili slavolo\xc4\x8dno odprtino in ladji prizidali tristrano zaklju\xc4\x8deni prezbiterij; vanj so postavili kvaliteten baro\xc4\x8dni oltar sv. Pankracija. Ob zahodni steni ladje so sezidali pevski kor._NEWLINE_Sredi 18. stoletja so ob severni ladijski steni postavili stranski oltar sv. Janeza Nepomuka in nasproti njemu oltar sv. Alojzija, ki je okvirnega tipa; oltarne slike je v sedemdesetih letih za vse tri oltarje naslikal slovenjgra\xc5\xa1ki slikar Janez Andrej Strauss (1721-1783). Pod pevskim korom je kamnit renesan\xc4\x8dni nagrobnik starotr\xc5\xa1kega \xc5\xbeupnika Andreja Tav\xc4\x8darja, ki je umrl leta 1638._NEWLINE_Sredi 18. stoletja so (kot zaklju\xc4\x8dek kri\xc5\xbeevega pota) cerkvi na ju\xc5\xbeni strani in nad zakristijo dogradili svete stopnice v pokritem, obokanem hodniku, ki se na vrhu kon\xc4\x8duje z ovalno kupolo. Vhod v hodnik krasi bogat baro\xc4\x8dni portal. Freske na stenah med renesan\xc4\x8dno oblikovanimi okni hodnika (na levi strani so okna narisana) prikazujejo prizore iz pasijona. Na oboku hodnika je na iluzionisti\xc4\x8dni na\xc4\x8din upodobljena Oljska gora s kri\xc5\xbeem, v kupoli pa alegorija vere. Freske je okoli leta 1770 naslikal slovenski baro\xc4\x8dni slikar Jo\xc5\xbeef Anton Lerchinger._NEWLINE_V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu je bilo na ju\xc5\xbeni strani cerkve obnovljeno grajsko obzidje.'