b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Nagel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNagel je bil rojen v Beogradu, Jugoslavija (danes Srbija), v judovski dru\xc5\xbeini. Je sin Waletja in Carolyn (Baer) Nagel. Poro\xc4\x8dil se je z Doris G. Blum, 19. junija 1954. Lo\xc4\x8dila sta se leta 1973, 6 let kasneje pa se je ponovno poro\xc4\x8dil z Anne Hollander, 26. junija 1979.\xc2\xa02_NEWLINE_Univerzitetno diplomo iz umetnosti dobil leta 1958, v Cornellski univerzi, svoj diplomo iz filozofije, leta 1960, v Oxfordski univerzi, svoj doktorat pa leta 1963, v Harvardski univerzi.\xc2\xa01_NEWLINE_Svojo kariero je za\xc4\x8del v Univerzi Kalifornije, kot pomo\xc4\x8dnik profesorja, med leti 1963 in 1966. Istega leta je za\xc4\x8del delati v Prinstonski univerzi z enakim polo\xc5\xbeajem in se do leta 1972 povzpel do polo\xc5\xbeaja samostojnega profesorja ter nadaljeval z delom do leta 1980. V tem letu pa se je preselil v New Yor\xc5\xa1ko univerzo, kjer dela \xc5\xa1e danes.\xc2\xa03_NEWLINE_Nagel je \xc4\x8dlan Ameri\xc5\xa1ke akademije umetnosti in znanosti ter zunanji \xc4\x8dlan Britanske akademije. Prejemal je \xc5\xa1tipendije od Guggenheimske fundacije (Guggenheim Foundation, 1966-7), Nacionalne znanstvene fundacije (NSF \xe2\x80\x93 Nacional Science Foundation, 1968-70) in Nacionalnega sklada za humanistiko (NEH - National Endowment for the Humanities, 1978-9, 1984-5).\xc2\xa03_NEWLINE_Leta 2006 je bil nagrajen z nagrado za izbrani dose\xc5\xbeek (Distinguished Achievement Award), s strani Mellonske fundacije (Mellon Foundation). Leta 2008 je bil nagrajen z Rolf Shockovo nagrado v logiki in filozofiji, s strani Kraljeve \xc5\xa1vedske akademije znanosti (Royal Swedish Academy of Sciences), Balzanovi nagradi v moralni filozofiji, s strani Balzanske fundacije (Balzan Foundation) ter \xc4\x8dastno diplomo Doctor of Letters, s strani Oxfordske univerze. Leta 2010 je postal \xc4\x8dastni doktor (Doctor Honoris Causa) v Univerzi Bucharesta in \xc4\x8dastni doktor zakona (Honorary Doctor of Laws) v Harvardski univerzi.\xc2\xa01\n_START_SECTION_\nKako je biti netopir? ali kaj pomeni biti zavestno bitje\n_START_PARAGRAPH_\nNagel je postavil vpra\xc5\xa1anje kaj pomeni biti zavestno bitje in posku\xc5\xa1al od \xcb\x99znotraj\xcb\x99 opredeliti, kaj je zavest. Zanj je kriterij zavesti vpra\xc5\xa1anje ali obstaja nekaj takega kot biti to bitje. Na primer ali obstaja kaj tak\xc5\xa1nega kot biti netopir od znotraj, in nadaljnje, \xc4\x8de da, se lahko vpra\xc5\xa1amo kako je biti netopir? (o tem govori v svojem zelo znanem \xc4\x8dlanku What Is it Like to Be a Bat?) Zavedanje je zelo raz\xc5\xa1irjen fenomen in ga na mnogih ravneh poznamo tudi v \xc5\xbeivljenju \xc5\xbeivali, saj ima v osnovi organizem zavedajo\xc4\x8da stanja, le \xc4\x8de obstaja nekaj takega, kot biti ta organizem, to pa je za vsak organizem unikatno. Tu opozarja na subjektivni zna\xc4\x8daj izkustva, do katerega ima dostop le lastnik in ga preprosto izrazimo kot kako je biti. Zavest torej razlo\xc5\xbei s principom subjektivnosti oz. fenomenalnosti: zavest pomeni subjektivno oz. fenomenalno izkustvo, tj. to, kako se mi stvari zdijo, za razliko od tega, kako stvari so. \xc4\x8ce torej obstaja kaj takega, kot je biti ta \xc5\xbeival (ali ta skodelica, ta dojen\xc4\x8dek itn.), potem je re\xc4\x8d, ki jo prou\xc4\x8dujemo, zavestna, v nasprotnem primeru pa ni._NEWLINE_Nagel poudarja, da mentalne lastnosti niso zna\xc4\x8dilne le za \xc4\x8dloveka, ampak segajo dale\xc4\x8d navzdol po lestvi bitij, morda tudi do osnovnih fizi\xc4\x8dnih gradnikov vesolja. Temu re\xc4\x8demo panpsihizem oz. univerzalnost mentalnega, ki ga Nagel definira kot stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da imajo da imajo osnovni fizi\xc4\x8dni gradniki vesolja mentalne lastnosti, ne glede na to, ali so sestavni deli \xc5\xbeivih organizmov.\xc2\xa04\n_START_SECTION_\nKritika fizikalizma\n_START_PARAGRAPH_\nV delu Kako je biti netopir? nasprotuje tudi fizikalizmu in njegovi redukciji psihi\xc4\x8dnega na fizi\xc4\x8dno, saj naj bi prav zaradi zavedanja oz. zavesti bila psihofizi\xc4\x8dna identiteta vrst ali primerkov nemogo\xc4\x8da. Razcep med objektivnim in subjektivnim prika\xc5\xbee na primeru netopirjev. Na njih se osredoto\xc4\x8di, ker ljudje s te\xc5\xbeavo prisodimo zavedanje vrstam, ki so ni\xc5\xbeje na lestvi bitij od nas in ker imajo posebno zaznavno \xc4\x8dutilo, druga\xc4\x8dno od vseh petih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc4\x8dutov. Tako tudi \xc4\x8de bi si posku\xc5\xa1ali predstavljati, kako je imeti slab vid in sonar, kako je imeti krila in loviti mr\xc4\x8des, bi nam to povedalo le, kako bi bilo nam, \xc4\x8de bi se vedli kot netopir, ne bi pa bili zmo\xc5\xbeni ugotoviti ,kako je netopirju biti netopir. Izkusiti subjektivni zna\xc4\x8daj izkustva pomeni torej ni\xc4\x8d manj kot biti organizem, ki ta zna\xc4\x8daj do\xc5\xbeivlja. Kot zavestna bitja smo vezani na lastno subjektivnost: tako kot nih\xc4\x8de drug ne more izkusiti, kako je biti jaz, tudi jaz ne morem izkusiti subjektivnosti nekoga ali ne\xc4\x8desa drugega (izkusim lahko le to, kako bi bilo zame, \xc4\x8de bi se vedel kot to drugo bitje)._NEWLINE_Nagel trdi, da je subjektivnost zavesti specifi\xc4\x8dna za du\xc5\xa1evne pojave in je ni mo\xc4\x8d zajeti v kakr\xc5\xa1nikoli redukcionisti\xc4\x8dni analizi, ki sloni na fizi\xc4\x8dnem izrazoslovju. Izpostavi problematiko omejenosti fizikalnih razlag in slovarja pri opisovanji subjektivnega vidika izkustva, in da je fizikalna razlaga po svoji naravi nezmo\xc5\xbena zajeti subjektivni zna\xc4\x8daj. Glavni postopek pri redukciji je namre\xc4\x8d ta, da subjektivno naravo nekega pojava opi\xc5\xa1emo, kot njegovo objektivno naravo. Na primer, da subjektivno naravo bliska (kako ga vidimo) zvedemo na njegovo objektivno naravo(elektri\xc4\x8dna razelektritev). Pri zavestnih izkustvih pa tega ne moremo storiti, saj njegov subjektivni zna\xc4\x8daj iz\xc4\x8drpa njihovo celotno naravo, torej nam \xc5\xa1e tako podrobno poznavanje mo\xc5\xbeganov ne pomaga razumeti, kak\xc5\xa1no je neko stanje za organizem, ki ga izku\xc5\xa1a. Pri redukciji velja, da manj ko je nek opis odvisen od subjektivnega \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega vidika, bolj je objektiven, pri \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem izkustvu pa je subjektivni zna\xc4\x8daj izkustva mogo\xc4\x8de docela razumeti le z enega (svojega) stali\xc5\xa1\xc4\x8da, zato nas noben premik k objektivnosti ne more pripeljati k resni\xc4\x8dni naravi pojava.\xc2\xa05\n_START_SECTION_\nInteligentno stvarjenje\n_START_PARAGRAPH_\nNagel je leta 2012 izdal knjigo, v kateri se dotakne tudi inteligentnega stvarjenja. \xc4\x8ceprav je sam ateist, se mu zdijo empiri\xc4\x8dni argumenti zagovornikov vredni obravnave ter si ne zaslu\xc5\xbeijo zani\xc4\x8devanja, ki so ga v\xc4\x8dasih dele\xc5\xbeni. Meni, da izzivajo znanstven pogled na svet, ki je nekaterim predvsem pomemben zato, ker naj bi osvobajal od religije.\xc2\xa06'