b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Viktor I.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSveti pape\xc5\xbe Viktor  je eden najpomembnej\xc5\xa1ih mu\xc4\x8dencev-pape\xc5\xbeev v prvih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih stoletjih. Izhajal je iz Afrike in  njegovemu o\xc4\x8detu je bilo ime Feliks. Viktor se je \xc5\xbee v mladosti udoma\xc4\x8dil v Rimu in tam dokon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudije; nato je sprejel cerkvene redove. Kot duhovnik se je odlikoval v hitrem dojemanju, ostroumnosti, \xc4\x8dvrstem zna\xc4\x8daju in krepostnem \xc5\xbeivljenju. Ko je 189. leta umrl pape\xc5\xbe Elevterij, ga je zategadelj ljudstvo in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina enoglasno izvolila za najvi\xc5\xa1je cerkveno dostojanstvo._NEWLINE_Sveti Viktor je sijajno ustrezal izkazanemu mu dostojanstvu. Krepko je vzel v roke krmilo cerkvene ladje, vztrajno se bojeval zoper Kristusove sovra\xc5\xbenike in s svetlim zgledom prednja\xc4\x8dil vernikom.\n_START_SECTION_\nPraznovanje Velike no\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nIme tega Afri\xc4\x8dana na pape\xc5\xa1kem prestolu je \xc5\xa1e posebej povezano z vpra\xc5\xa1anjem praznovanja Velike no\xc4\x8di, ki sta ga sku\xc5\xa1ala re\xc5\xa1iti \xc5\xbee pape\xc5\xbe Anicet in \xc5\xa1kof Polikarp iz Smirne. Viktor je po posvetih s \xc5\xa1kofi dolo\xc4\x8dil, naj se Velika no\xc4\x8d po vsem kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem svetu praznuje na nedeljo po 14. nisanu. Ker so \xc5\xa1kofje v Mali Aziji vztrajali pri svojem, je Viktor pod kaznijo izob\xc4\x8denja ukazal praznovati na nedeljo. \xc5\xa0kof sveti Irenej Lyonski je glede na ostrost tega sklepa pisal pape\xc5\xbeu, da to utegne odtrgati cele pokrajine od Cerkve, zato naj ukaz umakne, saj zadeva ni vpra\xc5\xa1anje vere, ampak se ti\xc4\x8de le bogoslu\xc5\xbenega \xc5\xbeivljenja, v katerem enotnost ni tako nujno potrebna; tu so vedno mo\xc5\xbene tudi razlike. Pape\xc5\xbe Viktor je sklep res preklical.\n_START_SECTION_\nUtemeljevanje primata\n_START_PARAGRAPH_\nZnani starokr\xc5\xa1\xc4\x8danski pisatelj Tertulijan  je zapisal, da je Viktor prvi, ki je Petrovo prednostno mesto utemeljil s Kristusovo obljubo primata: \xc2\xbbTi si Peter (Skala) in na to skalo bom sezidal svojo Cerkev.\xc2\xab\xc2\xa0Petrova oblast prehaja na tisto Cerkev, ki je po izro\xc4\x8dilu in nasledstvu z njim povezana. \xc4\x8ceprav Peter pripada celotni Cerkvi, pa je rimska Cerkev zaradi nasledstva na poseben na\xc4\x8din povezana z njim in ima zato prednost pred drugimi. Odslej so se pri utemeljevanju prvenstva rimskega \xc5\xa1kofa vse bolj sklicevali na to Jezusovo obljubo.\n_START_SECTION_\nDolo\xc4\x8dbe\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Viktor I. je zapovedal, da se sme za krst uporabljati katerakoli voda. Prepovedal je kr\xc5\xa1\xc4\x8devanje laikom, razen v sili.  _NEWLINE_Namesto gr\xc5\xa1\xc4\x8dine je v Rimu uvedel pri ma\xc5\xa1i latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je bila v rabi v njegovi rodni Severni Afriki.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nLiber pontificalis poro\xc4\x8da: Pape\xc5\xbe Viktor I. je pretrpel mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko smrt in je pokopan na Vatikanskem gri\xc4\x8du blizu apostola Petra. Njegov god obhajamo 28. julija.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nV devetdesetih letih drugega stoletja se je pojavil zares mo\xc4\x8dan rimski \xc5\xa1kof \xe2\x80\x93 pape\xc5\xbe Viktor, Afri\xc4\x8dan in prvi latinski govornik. Ob sporu glede praznovanja Velike no\xc4\x8di je zagrozil azijskim Cerkvam, da jih bo izob\xc4\x8dil. Medtem pa so novi seznami \xc5\xa1kofovskega nasledstva in grobova Petra in Pavla Cerkvi vlivali novo samozavest, odnos rimskega \xc5\xa1kofa do montanizma pa je slovel dale\xc4\x8d naokoli.'