b'\n_START_ARTICLE_\nAndroid (operacijski sistem)\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nZa razvoj Androida je najzaslu\xc5\xbenej\xc5\xa1i Google, ki je ravno v ta namen ustanovil poslovno zdru\xc5\xbeenje ve\xc4\x8d podjetij, imenovano Open Handset Alliance (OHA), ter pod svoje okrilje vzel hitro rasto\xc4\x8de podjetje Android, Inc. Poslovno zdru\xc5\xbeenje so ustanovili oziroma predstavili javnosti 5. novembra 2007 s prizadevanjem skupnega razvoja odprtih standardov na podro\xc4\x8dju telefonije ter ostalih prenosnih naprav, saj poslovno zdru\xc5\xbeenje te\xc5\xbei k razvoju inovacij na podro\xc4\x8dju mobilne telefonije, ter prenosnih naprav, prav tako pa \xc5\xbeeli pribli\xc5\xbeati te telefone uporabnikom z vedno cenej\xc5\xa1imi in bolj\xc5\xa1imi pametnimi telefoni, ter prenosnimi napravami.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dice popravkov oz. zgodovina Androida\n_START_PARAGRAPH_\nBesede v oklepajih, ki le\xc5\xbeijo pod naslovi popravkov, so njihova imena; popravki so poimenovani po sladicah, ki si sledijo po abecednem redu.\n_START_SECTION_\nAndroid 1.0\n_START_PARAGRAPH_\nPrva razli\xc4\x8dica operacijskega sistema, ki je pri\xc5\xa1la na trg s prvimi pametnimi telefoni 9. februarja 2009. Operacijski sistem je vseboval funkcije, kot so budilka, testni prikaz (demo) uporabni\xc5\xa1kega vmesnika, pregledovalnik za internet, kamero, itd. Ta razli\xc4\x8dica operacijskega sistema je bila zelo okrnjena vendar je predstavljala za\xc4\x8detek popularnega sistema za mobilne telefone.\n_START_SECTION_\nAndroid 1.5\n_START_PARAGRAPH_\n(Cupcake)_NEWLINE_Popravek za razli\xc4\x8dico 1.0. Ta razli\xc4\x8dica operacijskega sistema je spro\xc5\xbeila pravo poplavo pametnih telefonov na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du in med uporabniki. Poleg razli\xc4\x8dice 1.0 so tej razli\xc4\x8dici dodatno dodali \xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti dodajanja medijskih datotek neposredno na internet, mo\xc5\xbenost bluetooth povezave, animacije na ekranu, itd. Operacijski sistem je nastal na platformi Linux Kernel 2.6.27.\n_START_SECTION_\nAndroid 1.6\n_START_PARAGRAPH_\n(Donut)_NEWLINE_Splavili so ga 15. septembra, 2009. Dodan mu je bil nov, preglednej\xc5\xa1i, uporabnej\xc5\xa1i Android Market za prenos programov, skupaj z Open Handset Alliance so pripravili telefon HTC Hero in na njem uspe\xc5\xa1no zagnali to razli\xc4\x8dico operacijskega sistema. Na ta na\xc4\x8din so prvi\xc4\x8d pritegnili pozornost ostalih ve\xc4\x8djih proizvajalcev mobilnih telefonov. Nastal je na platformi Linux Kernel 2.6.29.\n_START_SECTION_\nAndroid 2.0\n_START_PARAGRAPH_\n(Eclair)_NEWLINE_Android 2.0 je nastal v rekordnem \xc4\x8dasu od zadnjega popravka, 26. oktobra 2009. Ta razli\xc4\x8dica je bila nekaj novega, saj so jo pri\xc4\x8deli izdelovati od samega za\xc4\x8detka in ni popravek. Zaradi ponovne izdelave, so se vsem uporabnikom prej\xc5\xa1njih razli\xc4\x8dic operacijskega sistema telefoni nadgradili v celoti. Posledice so bile ob\xc4\x8dutna pohitritev odzivnega \xc4\x8dasa operacijskega sistema, novi uporabni\xc5\xa1ki vmesniki, bluetooth 2.1 in podobno.\n_START_SECTION_\nAndroid 2.2\n_START_PARAGRAPH_\n(Froyo)_NEWLINE_Popravek se je sprva pojavil na telefonu HTC Nexus One, s\xc4\x8dasoma pa tudi na ostalih pametnih telefonih. Klju\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti popravka so bile nalaganje aplikacij na spominsko kartico telefona, vizualno popravljeni in spremenjeni uporabni\xc5\xa1ki vmesniki, ter spremenjen Android market, ki je sedaj omogo\xc4\x8dal samodejne posodobitve aplikacij.\n_START_SECTION_\nAndroid 2.3\n_START_PARAGRAPH_\n(Gingerbread)_NEWLINE_Pojavil se je 6. decembra 2010. Ker so se pri tem popravku ve\xc4\x8dinoma osredoto\xc4\x8dili na strojno opremo, vsebuje popravek dva nova senzorja (giroskop, barometer). Dodana so tudi orodja za kopiranje in lepljenje datotek. Prav tako so ta popravek raz\xc5\xa1irili tudi za \xc5\xa1ir\xc5\xa1e lo\xc4\x8dljivosti zaslonov (XVGA ali ve\xc4\x8dje).\n_START_SECTION_\nAndroid 3.0\n_START_PARAGRAPH_\n(Honeycomb)_NEWLINE_Pojavil se je 22. februarja 2011. Je prvi android, ki je bil namenjen le tablicam. Prva tablica z androidom 3.0, imenovana Motorola Xoom, je iz\xc5\xa1la 24. februarja 2011. Zasnovan je bil na platformi Linux kernel 3.0.1.\n_START_SECTION_\nAndroid 4.0\n_START_PARAGRAPH_\n(Ice cream sandwich)_NEWLINE_Na trg je prispel skupaj s telefonom Galaxy Nexus 19. okrobra 2011. Izvorno kodo je Google objavil na spletu 14. novembra 2011. V obilici popravkov in dodatnih funkcionalnosti sistema izstopajo strojno pospe\xc5\xa1en grafi\xc4\x8dni vmesnik, prenova grafi\xc4\x8dnega vmesnika, odklep s prepoznavo obraza, nov spletni brskalnik, izbolj\xc5\xa1ana aplikacija za kamero, itd.\n_START_SECTION_\nAndroid 4.1/4.2/4.3\n_START_PARAGRAPH_\n(Jelly Bean)_NEWLINE_Google je Android 4.1 napovedal na konferenci 27. junija 2012. Iz\xc5\xa1el je 9. julija 2012, prva naprava, ki je poganjala Android 4.1 pa je bila tablica Nexus 7, ki je iz\xc5\xa1la 13. julija 2012. Google je hotel napovedati Android 4.2 29. oktobra 2012 v New Yorku, vendar je dogodek odpadel zaradi orkana Sandy-ja. Google ni prestavil dogodka, namesto tega je izid napovedal kar preko medijev. Prvi napravi, ki sta poganjali Android 4.2 sta bili LG Nexus 4 in Samsung Nexus 10, ki sta iz\xc5\xa1li 13. novembra 2012.\n_START_SECTION_\nAndroid 4.4\n_START_PARAGRAPH_\n(Kit Kat)_NEWLINE_Predstavljen naj bi bil 14. oktobra 2013 v okviru Google I/O konference. Prva naprava z najnovej\xc5\xa1o verzijo Android OS naj bi bil novi Google Nexus 5, ki je bil prav tako predstavljen na omenjeni konferenci.\n_START_SECTION_\nAndroid 5.0\n_START_PARAGRAPH_\n(Lollipop)_NEWLINE_Predstavljen je bil na konferenci Google I/O 2014. Prva naprava s to razli\xc4\x8dico je bil Motorola Nexus 6, za njim pa vsi Nexusi do Nexusa 4.\n_START_SECTION_\nZgradba operacijskega sistema\n_START_PARAGRAPH_\nOperacijski sistem Android je sestavljen iz petih elementov. Ti elementi so aplikacije, njihovo ogrodje, knji\xc5\xbenice, prevajalnik, in Linux kernel.\n_START_SECTION_\nAplikacije\n_START_PARAGRAPH_\nVse te aplikacije so napisane v programskem jeziku Java. Poleg nje se za izdelavo programov uporablja tudi Xml. Aplikacije so sestavljene v Android paket s kon\xc4\x8dnico ."apk."_NEWLINE_Vsaka aplikacija se po\xc5\xbeene v svojem Linux procesu. Operacijski sistem po\xc5\xbeene proces takrat, ko mu je poslana zahteva za izvajanje aplikacije. Ko z izvajanjem aplikacije zaklju\xc4\x8dimo, se proces zapre. To omogo\xc4\x8da rabo pomnilnika tudi drugim aplikacijam. Vsak posamezni proces se prevede posebej, kar omogo\xc4\x8di izoliranje aplikacij, da delujejo med sabo neodvisno. Vsaki aplikaciji se ob zagonu ustvari tudi lastna identifikacijska koda, kateri se nato dodajo pravice za uporabo strojne opreme.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nSo temeljni del sistema Android. Do njih navaden uporabnik operacijskega sistema ne more dostopati. Uporabljajo jih razvijalci za dostop do strojnih komponent naprave.\n_START_SECTION_\nPrevajalnik\n_START_PARAGRAPH_\nOperacijski sistem Android za prevajanje kod aplikacij do verzije 4.4 uporablja prevajalnik JIT (Just in time compiler). To omogo\xc4\x8da prenos aplikacij na ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih prenosnih naprav, brez ponovnega pisanja izvorne kode. V verziji 4.4 je uvedena mo\xc5\xbenost vklopa prevajalnika ART (Android Run Time), ki vse aplikacije prevede ob zagonu (AOT).\n_START_SECTION_\nGoogle Play\n_START_PARAGRAPH_\nGoogle Play je licen\xc4\x8dna aplikacija podjetja Google, ki se uporablja za prenos oziroma za nalaganje aplikacij. To se izvr\xc5\xa1uje na dva na\xc4\x8dina. Lahko jih nalagamo neposredno preko aplikacije, ali pa jih nalo\xc5\xbeimo preko enoli\xc4\x8dne kode, katero s prenosno napravo preberemo. Po branju nato Google Play sam poi\xc5\xa1\xc4\x8de aplikacijo na njihovem stre\xc5\xbeniku, jo prenese, ter namesti na prenosno napravo. Aplikacija je bila predstavljena na Googlovi konferenci oktobra 2008. Je zelo priro\xc4\x8dna aplikacija za distribucijo aplikacij. Poleg aplikacij, so na Google Play objavljeni tudi filmi, glasba, knjige, revije in naprave. Le-te sicer \xc5\xa1e niso na voljo v Sloveniji, jih je pa mogo\xc4\x8de uporabljati z uporabo t. i. proxy-jev.'