b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za slovenistiko, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za slovenistiko je od \xc5\xa1tudijskega leta 2002/03 eden izmed oddelkov na ljubljanski Filozofski fakulteti, ki predstavlja pedago\xc5\xa1ko in raziskovalno jedro slavistike. Nahaja se v desnem traktu drugega nadstropja fakultete. Sam za\xc4\x8detek oddelka sega v leto 1919, ki je tudi ustanovno leto Univerze v Ljubljani. Kljub temu, da ima oddelek ve\xc4\x8d kot devetdesetletno zgodovino, v svojih \xc5\xa1tudijskih programih zajema tudi aktualna vpra\xc5\xa1anja slovenskega jezika, knji\xc5\xbeevnosti in didaktike. Evropa se spreminja dru\xc5\xbebeno in politi\xc4\x8dno, kar od slovenistike zahteva dolo\xc4\x8dene prilagoditve, ki jih izvaja tudi s pomo\xc4\x8djo Centra za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi/tuj jezik.\n_START_SECTION_\nPoslanstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPoslanstvo Oddelka je \xc5\xa1tudente seznaniti s temeljnimi znanji podro\xc4\x8dja slovenskega jezikoslovja in literarne vede. Z osvojenim znanjem so diplomanti sposobni opravljanja naloge, ki se nana\xc5\xa1ajo na poznavanje slovenske knji\xc5\xbeevnosti, kulturne zgodovine, kulture, jezika, besedil in njihovih zna\xc4\x8dilnosti v razli\xc4\x8dnih medijih. \xc5\xa0tudijski program usposablja za sodelovanje pri protokolu in ustanovah, ki se ukvarjajo s predstavitvijo in promocijo slovenskega jezika ter literature ali s kulturno animacijo. Med te ustanove pa sodijo tudi osnovne in srednje \xc5\xa1ole, ki so glavna zaposlitvena ni\xc5\xa1a diplomantov slovenistike. Na podiplomskem oziroma \xc5\xa1tudiju druge in tretje stopnje, \xc5\xa1tudente izobrazijo za samostojno znanstveno in raziskovalno delu na podro\xc4\x8dju slovenistike, raz\xc5\xa1irjajo splo\xc5\xa1na strokovna znanja in poglabljajo znanja iz specialisti\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki oddelka segajo v leto 1919, ustanovno leto Univerze v Ljubljani in leto prvega organiziranega predavanja na temo slovenistike, v katerem je prof. dr. Fran Ramov\xc5\xa1 govoril o slovenskem jeziku, kot temelju zgodovinske in sodobne identitete slovenskega naroda. Slovenisti\xc4\x8dni program je od ustanovitve, do leta 2002, s svojimi katedrami deloval pod okriljem Oddelka za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti, ki se je nato razdru\xc5\xbeil na Oddelek za slavistiko in Oddelek za slovenistiko. O razdru\xc5\xbeitvi se je govorilo \xc5\xbee pred letom 2002 in sicer je bila ideja objavljena v zborniku ob 80-letnici ustanovitve Univerze v Ljubljani (leta 1999).\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Odelka za slavistiko in Oddelka za slovenistiko\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek knji\xc5\xbenice Oddelka za slovenistiko in Oddelka za slavistiko oziroma knji\xc5\xbenice takratnega Seminarja za slovansko filologijo je tesno povezan z ustanovitvijo ljubljanske univerze leta 1919. Nakup knji\xc5\xbenice gra\xc5\xa1kega profesorja slovanske filologije dr. Gregorja Kreka in ob\xc4\x8dasni darovi raznih profesorjev (Pleter\xc5\xa1nik, Nahtigal, Ramov\xc5\xa1, Kidri\xc4\x8d idr.) ter volila (Slovenska matica, ljubljanski \xc5\xbeupan Ivan Hribar idr.) so omogo\xc4\x8dili delo seminarja in s tem tudi oddel\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice. Prve knjige je katalogiziral dr. Avgust Pirjevec, ki je kasneje deloval v dr\xc5\xbeavni licejski knji\xc5\xbenici, za njim je bil za knji\xc5\xbeni\xc4\x8darja imenovan \xc5\xa1tudent slavistike Rudolf Kolari\xc4\x8d, po letu 1929 pa je njegovo delo nadaljeval asistent Zvonko A. Bizjak. Po drugi svetovni vojni je v njej delala cela vrsta mladih asistentov na Oddelku za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti. Leta 1954 je dobila svojo prvo bibliotekarko, Irmo Mari\xc4\x8di\xc4\x8d (O\xc5\xbebolt). Za njo je knji\xc5\xbenico do konca leta 1996 uspe\xc5\xa1no vodil vi\xc5\xa1. bibl. specialist Marko Kranjec. Danes je knji\xc5\xbenici zaposlenih pet bibliotekark z ustrezno strokovno izobrazbo._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica, ki je skupna za \xc5\xa1tudente in raziskovalce Oddelka za slovenistiko in Oddelka za slavistiko, naro\xc4\x8da, obdeluje in hrani gradivo (monografije, serijske publikacije in neknji\xc5\xbeno gradivo) s podro\xc4\x8dja zahodno- (polj\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina, slova\xc5\xa1\xc4\x8dina, lu\xc5\xbei\xc5\xa1ka srb\xc5\xa1\xc4\x8dina), vzhodno- (ru\xc5\xa1\xc4\x8dina, ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dina, beloru\xc5\xa1\xc4\x8dina) in ju\xc5\xbenoslovanskih (sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dina, srb\xc5\xa1\xc4\x8dina, bosan\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8drnogor\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc2\xa0bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dina) jezikov in knji\xc5\xbeevnosti. Vsebuje tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo publikacij s podro\xc4\x8dij, ki so interdisciplinarno povezana s pedago\xc5\xa1kim in raziskovalnim delom na obeh oddelkih. Uporabniki nimajo prostega dostopa do gradiva, ker je le-to shranjeno v skladi\xc5\xa1\xc4\x8du ter razporejeno po strokovnih skupinah, ozna\xc4\x8denih z okraj\xc5\xa1avami latinskih nazivov, znotraj teh skupin pa postavljeno po teko\xc4\x8dih \xc5\xa1tevilkah. Uporabnikom sta na voljo klasi\xc4\x8dni listkovni in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki katalog (COBISS/OPAC). Redko in dragoceno gradivo, enciklopedije, slovarje in periodiko uporabniki lahko pregledujejo le v prostorih knji\xc5\xbenice ali skupni \xc4\x8ditalnici (klet 015), enako velja tudi za posebno gradivo (diplomske naloge, magisterije in doktorate). [2] \xc4\x8ceprav si knji\xc5\xbenica prizadeva, da bi hranila vse gradivo na enem mestu, to zaradi prostorske stiske ni mogo\xc4\x8de. Dodatne prostore ima v oddaljenem depoju na Karlov\xc5\xa1ki, vendar pa se zaposlene v knji\xc5\xbenici trudijo, da uporabnik tudi gradivo, ki je hranjeno tam dobi \xc4\x8dim prej.\xc2\xa0_NEWLINE_Poleg teh osnovnih nalog je knji\xc5\xbenica informacijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za vse, ki se ukvarjajo s podro\xc4\x8djem slovanske filologije, opismenjuje uporabnike, omogo\xc4\x8da dostop do elektronskih virov, posreduje bibliografske in druge informacijske storitve ter skrbi za bibliografije raziskovalcev na slovenistiki in slavistiki.\n_START_SECTION_\nDodiplomski \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nNa ta \xc5\xa1tudij se je bilo mogo\xc4\x8de vpisati do \xc5\xa1tudijskega leta 2008/09, le-tega pa je nadomestil bolonjski. \xc5\xa0tudij slovenskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti traja \xc5\xa1tiri leta, \xc5\xa1tudentu je namenjeno \xc5\xa1e eno leto absolventskega sta\xc5\xbea, ki naj bi ga namenil opravljanju zaklju\xc4\x8dnih izpitov in diplomski nalogi. Oddelek \xc5\xa1tudentom ponuja eno- ali dvopredmetni \xc5\xa1tudij slovenskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti.Medtem ko je prvi namenjen le \xc5\xa1tudiju slovenskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti, je na drugem mo\xc5\xbeno ta \xc5\xa1tudij kombinirati z drugimi \xc5\xa1tudijskimi skupinami na sami Filozofski fakulteti in \xc5\xa1e na nekaterih drugih programih drugih fakultet (predvsem na Teolo\xc5\xa1ki \xc2\xa0fakulteti). _NEWLINE_\xc5\xa0tudentom je omogo\xc4\x8den \xc5\xa1tudij pedago\xc5\xa1ke in nepedago\xc5\xa1ke smeri, na prvi diplomirajo z nazivom profesor sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, na drugi pa z univerzitetni diplomirani slovenist\n_START_SECTION_\nPrva stopnja\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 2009/10 se na oddelku izvajajta bolonjska \xc5\xa1tudijska programa prve stopnje: Slovenistika \xe2\x80\x93 eno disciplinarni in Slovenistika - dvodisciplinarni, ki trajata 3 leta torej 6 semestrov. V okviru \xc5\xa1tudija, posameznik pridobi znanje in razvije zmo\xc5\xbenosti, ki po uveljavljenih merilih veljajo za temeljna znanja in zmo\xc5\xbenosti s podro\xc4\x8dja slovenisti\xc4\x8dnega jezikoslovja in literarne vede.   _NEWLINE_Programa se razlikujeta predvsem v poglobljenosti \xc5\xa1tudija, saj je na dvodisciplinarnem programu \xc5\xa1tudij manj obse\xc5\xbeen in poglobljen, kar pa \xc5\xa1tudentom omogo\xc4\x8da, povezujejo znanja in zmo\xc5\xbenosti pridobljenih na obeh izbranih \xc5\xa1tudijskih programih. Diplomanti se po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju razlikujejo tudi po pridobljene naslovu, ki je pri enopredmetnem \xc5\xa1tudiju diplomiran slovenist/diplomirana slovenistka, na dvopredmetnem pa diplomiran slovenist/diplomirana slovenistka in ... odvisno od izbire drugega \xc5\xa1tudijskega programa.\n_START_SECTION_\nDruga stopnja\n_START_PARAGRAPH_\nNa drugi stopnji se od leta 2012/13 izvajajo \xc5\xa1tirje programi: Slovenistika \xe2\x80\x93 eno disciplinarni nepedago\xc5\xa1ki, Slovenistika \xe2\x80\x93 dvodisciplinarni nepedago\xc5\xa1ki, Slovenistika \xe2\x80\x93 enodisciplinarni pedago\xc5\xa1ki, Slovenistika \xe2\x80\x93 dvodisciplinarni pedago\xc5\xa1ki. Vsi programi trajajo dve leti, torej 4 semestre._NEWLINE_Enodisciplinarni, nepedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudij ima dve smeri, literarno-kulturolo\xc5\xa1ko ter jezikoslovno smer, dvodisciplinarni \xc5\xa1tudij pa nima predvidenih smeri in modulov. \xc2\xa0Ob kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju diplomanti pridobijo naziv magister slovenistike/ magistra\xc2\xa0_NEWLINE_Enodisciplinarni pedago\xc5\xa1ki program, vklju\xc4\x8duje pedago\xc5\xa1ki modul ter se deli na dve smeri: jezikoslovno in literarno. \xc2\xa0Dvodisciplinarni pedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudij tudi vklju\xc4\x8duje pedago\xc5\xa1ki modul v sodelovanju z drugim izbranim programom, nima pa opredeljene usmeritve. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je podeljen naziv: magister profesor slovenistike/ magistra profesorica slovenistike ter pri dvodisciplinarnem \xc5\xa1tudiju \xc5\xa1e naziv drugega programa.\xc2\xa0_NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xa0Od leta 2009/10 dalje je mo\xc5\xbeen \xc5\xa1tudij tudi na tretji stopnji in sicer po doktorskem programu Humanistika in dru\xc5\xbeboslovje.\n_START_SECTION_\nPodiplomski \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nVpis v ta \xc5\xa1tudij je bil mogo\xc4\x8d do 2008/09. Magistrski \xc5\xa1tudij naj bi trajal dve leti, doktorski pa do \xc5\xa1tiri. Na magistrskem je mo\xc5\xbeno izbirati med ve\xc4\x8d smermi. Namenjen je diplomantom slovenistike in ostalim diplomantom na knji\xc5\xbeevno-jezikovnih smereh. Omogo\xc4\x8da, da si pridobijo nazive posameznih slovenisti\xc4\x8dnih predmetov. Z nadaljevanjem pa lahko postanejo doktorji jezikoslovnih oziroma literarnih znanosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudentska skupnost\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2003 je bilo ustanovljeno Dru\xc5\xa1tvo mladih jezikovnih ustvarjalcev (DMJU), ki je izdalo pet \xc5\xa1tevilk Literarnih zrn. Dru\xc5\xa1tvo se je 2005 preimenovalo v fakultetno dru\xc5\xa1tvo Izmuz. V \xc4\x8dasu delovanja je dru\xc5\xa1tvo prirejalo razne dogodke.  _NEWLINE_Kljub temu da pravega \xc5\xa1tudentskega dru\xc5\xa1tva v letu 2006/07 ni bilo, \xc5\xa1tudentsko delovanje ni zamrlo. Velik odziv je do\xc5\xbeivela delavnica lektoriranja. Organizirali so \xc5\xa1e ogled predstav v Drami in skupaj s \xc5\xa1tudenti primerjalne knji\xc5\xbeevnosti ter dru\xc5\xa1tvom Izmuz oblikovali revijo Izmus. Leta 2008 je bila na junijski seji Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije ustanovljena \xc5\xa0tudentska sekcija, saj se je pokazala \xc5\xbeelja in potreba po lastnem oddel\xc4\x8dnem dru\xc5\xa1tvu, v okviru katerega delujejo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_\xc5\xa0tudentje so sodelovali na slavisti\xc4\x8dnih kongresih, na simpozijih Obdobja ter na tradicionalnih Slavisti\xc4\x8dnih ve\xc4\x8derih. \xc5\xa0tudenti prirejajo tudi slovenske filmske ve\xc4\x8dere za filme, katerih je bila predloga literarno delo, ter etimolo\xc5\xa1ke ve\xc4\x8dere. Ponovno se je obudil slovenisti\xc4\x8dni knji\xc5\xbeni klub. \xc5\xa0tudentje so za\xc4\x8deli bolj sodelovati s profesorji pri pripravi ekskurzij. \xc5\xa0tudentska sekcija sku\xc5\xa1a pomagati mlaj\xc5\xa1im ter nasploh povezati \xc5\xa1tudente med seboj in v ta namen pripravlja tutorske \xc4\x8dajanke in tradicionalno slovenisti\xc4\x8dno brucevanje.\n_START_SECTION_\nCenter za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi/tuj jezik\n_START_PARAGRAPH_\nCenter za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi/tuji jezik deluje v okviru Oddelka za slovenistiko in \xc5\xa1iri vedenje o slovenskem jeziku, literaturi in kulturi v mednarodnem okviru, spodbuja mednarodno slovenisti\xc4\x8dno raziskovanje, organizira strokovna in znanstvena sre\xc4\x8danja (Seminar slovenskega jezika literature in kulture   in Obdobja) ter razvija celotno infrastrukturo za doseganje, preverjanje in potrjevanje znanja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine kot drugega/tujega jezika. \xc2\xa0Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina se trenutno v okviru Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine na tujih univerzah pou\xc4\x8duje na 57 lektoratih po vsem svetu. Predstavlja se v \xc5\xa1estih posebnih programih, \xc2\xa0finan\xc4\x8dno pa dejavnost podpira Ministrstvo za visoko \xc5\xa1olstvo, znanost in \xc5\xa1port.'