b'\n_START_ARTICLE_\nMurskosobo\xc5\xa1ka hranilnica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva v Murski Soboti je povezana z imenom advokata Geza Pinterja. Leta 1870 se je pojavil v Murski Soboti mlad advokat Geza Pinter in na\xc5\xa1el stike s takratno nobiliteto tega kraja, z dru\xc5\xbeino posestnika Berke in z uglednim lastnikom takratne\xc2\xa0\xc2\xbbKrone\xc2\xab\xc2\xa0(sedaj\xc2\xa0\xc2\xbbZvezde\xc2\xab) Mostom, z lekarnarjem, okrajnim zdravnikom itd. Pinter se je pri\xc5\xbeenil v dru\xc5\xbeino Berkejevih. Z vso svojo dru\xc5\xbeino je postal eden izmed glavnih stebrov elitnega in ekskluzivnega kroga Sobote. Precej pomembno vlogo pri ustanavljanju je odigral tudi Jo\xc5\xbeef Berke, ki je kasneje prevzel mesto ravnatelja hranilnice._NEWLINE_Pinter je zbral okrog sebe dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1tevilo prijateljev, ki so mogli in so bili tudi pripravljeni podpisati ter kupiti 300 delnic po 100 florintov, torej 30.000 florintov. S tem se za\xc4\x8denja zgodovina\xc2\xa0\xc2\xbbMuraszombati Takarekpenztar\xc2\xab. Jasno je, da subskripcija delnic ni bila namenjena \xc5\xa1irokemu sloju prebivalstva; namenjena je bila osebnim koristim ekskluzivnega kroga ljudi. Ta je tudi prevzel ves paket delnic. Predsednik-ravnatelj in pravni referent\xc2\xa0\xc2\xbbMuraszombati Takarekpenztar\xc2\xab\xc2\xa0(brez oznake\xc2\xa0\xc2\xbbRt\xc2\xab, kar pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbdelni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba\xc2\xab) je postal Geza Pinter, \xc4\x8dlani upravnega odbora so bili okrajni na\xc4\x8delnik, predstavniki in poglavarji omenjenih dru\xc5\xbein (Jo\xc5\xbeef pl. Berke, Mihaly pl. Berke, Most, itd). Glavni knjigovodja je bil Josef Kleinrath, zet gostilni\xc4\x8darja Mosta. Tudi drugi uslu\xc5\xbebenci so bili \xc4\x8dlani iz dru\xc5\xbein ustanoviteljev. Hranilnica je bila predvsem namenjena posojanju denarja med vi\xc5\xa1jimi krogi takratne Sobote in okolice, zato ne presene\xc4\x8da, da je bil delni\xc4\x8dar hranilnice tudi grof Geza Sz\xc3\xa1p\xc3\xa1ry._NEWLINE_Zavod se je ukvarjal z nabiranjem hranilnih vlog in dajanjem kratkoro\xc4\x8dnih posojil v obliki meni\xc4\x8dnega eskonta, v glavnem pa je posojal proti zadol\xc5\xbenicam. Dajal je tudi srednja in dolgoro\xc4\x8dna posojila na vknji\xc5\xbebo na nepremi\xc4\x8dnine. To enostavno poslovanje je pre\xc5\xa1lo v rutino in se je skoraj brez spremembe obdr\xc5\xbealo d o za\xc4\x8detka XX. stoletja. Ni nobenih podatkov o tem, na kak\xc5\xa1en na\xc4\x8din je zavod prestal finan\xc4\x8dno krizo leta 1892 in valutno spremembo ter 19-odstotno devalvacijo dr\xc5\xbeavnih blagajni\xc5\xa1kih zapisov. Verjetno so rezerve krile nastalo izgubo teh finan\xc4\x8dnopoliti\xc4\x8dnih ukrepov. Po nenadni Pinterjevi smrti je prevzel slu\xc5\xbebo predsednika in ravnatelja evangeljski senior Istvan Kov\xc3\xa1ts; pravni referent je bil Jano\xc5\xa1 dr. Cifrak iz Szombathelyja toliko \xc4\x8dasa, dokler ni do\xc5\xa1tudiral Pinterjev sin. Medtem je hranilnica ve\xc4\x8dkrat zvi\xc5\xa1ala delni\xc5\xa1ko glavnico, vendar je bil priliv novega kapitala neznaten: za izdajo novih delnic so uporabili teko\xc4\x8de dobi\xc4\x8dke in rezerve. Zavod je izpla\xc4\x8deval visoke dividende in tantieme, delnice so imele v redkem prometu visoko ceno. Tu in tam je bila prodana dvestokronska delnica za 1000 kron._NEWLINE_Medtem je \xc5\xa1la hranilnica po svoji konservativni poti naprej. S\xc4\x8dasoma je kupila skromno staro pritli\xc4\x8dno hi\xc5\xa1o za svoje poslovne prostore; pozneje je zgradila enonadstropno hi\xc5\xa1o, ki stoji \xc5\xa1e danes na Slovenski uliciv Murski Soboti. Med \xc4\x8dlani vodilnega sobo\xc5\xa1kega kroga je nastalo dolo\xc4\x8deno trenje. Dva \xc4\x8dlana dru\xc5\xbeine Most in odvetnik, ki je pripadal dru\xc5\xbeini Berke, niso pri\xc5\xa1li pri hranilnici na svoj ra\xc4\x8dun. Kriza se je re\xc5\xa1ila na ta na\xc4\x8din, da se je ustanovila\xc2\xa0\xc2\xbbDelvasmegyei Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1r Rt\xc2\xab\xc2\xa0(Hranilnica ju\xc5\xbenega dela \xc5\xbdelezne \xc5\xbeupanije d. d.) s sede\xc5\xbeem v Murski Soboti. Njen predsednik ni pripadal nobeni izmed omenjenih dru\xc5\xbein: bil je rimskokatoli\xc5\xa1ki kanonik Jano\xc5\xa1 Slepec. V tesni zvezi z dru\xc5\xbeino Most sta pa bila knjigovodja Gy\xc5\x91z\xc5\x91 Faschinger in blagajnik Ludvik Most. Pravni referent je bil odvetnik dr. \xc5\xa0andor Olajos, Berketov zet. Trenutno so s tem re\xc5\xa1ili personalni problem. Ta banka ni nastala zaradi ekonomsko-finan\xc4\x8dnih potreb in je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivotarila po metodah\xc2\xa0\xc2\xbbMuraszombati Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1r*, dokler ni nastopila kriza po nesre\xc4\x8dni knjigovodjevi smrti._NEWLINE_Nastali primanjkljaj so krile prizadete dru\xc5\xbeine. Upravni odbor banke je nastavil namesto umrlega Paschingerja mladega, sposobnega, agilnega doma\xc4\x8dina. Zdelo se je, da se bo zavod popolnoma saniral in da bo \xc5\xa1el po poti prosperitete. Totla med te najbolj optimisti\xc4\x8dne upe je tre\xc5\xa1\xc4\x8dila nova katastrofa. Hranilnica je hotela poslati 10.000 kron v denarnem pismu v Gy\xc5\x91r zaradi pokritja reeskomptnega dolga. Denarno pismo ni nikdar pri\xc5\xa1lo do po\xc5\xa1te, ker je vsota odjadrala z glavnini funkcionarjem vred v Ameriko. Posledica je bila kompletna revizija in pogajanja z\xc2\xa0\xc2\xbbMuraszombati Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1rom* zaradi fuzije. Zadeva se je dala re\xc5\xa1iti z revalorizacijo vrednosti hi\xc5\xa1e in z obvezo \xc4\x8dlanov upravnega odbora, da bodo krili deficit. Tako se je izgubila\xc2\xa0\xc2\xbbDelvasmegyei Takarekpenztar\xc2\xab\xc2\xa0s svojo aktivo in pasivo vred v kontih\xc2\xa0\xc2\xbbMuraszombati Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1ra*._NEWLINE_Ko so potekale te transakcije, je nastala pri\xc2\xa0\xc2\xbbMuraszombati Takarekpenztaru\xc2\xab\xc2\xa0zelo resna personalna kriza. Sin Geze Pinterja, dr. Nikolaj Pinter, je nastopil, da prevzame dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino svojega o\xc4\x8deta, to je, zelo donosne posle pravnega svetovalca pri hranilnici. Toda na tem mestu se je mo\xc4\x8dno visidral dr. Cifrak in je te\xc5\xbeko ter z nezadovoljstvom prepustil to dobro slu\xc5\xbebo. Dr. Cifrak je nato mobiliziral svoje prijatelje in znance v Szombathelyu, se povezal s\xc2\xa0\xc2\xbbSzombathelyi Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1rom* in dosegel, da je ta zavod ustanovil v Murski Soboti \xc5\xa1e tretji denarni zavod s firmo\xc2\xa0\xc2\xbbMuravideki Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1r Rt.\xc2\xab\xc2\xa0(Pomurska hranilnica d. d.). Dr. Cifraku ni uspelo, plasirati mnogo delnic nove hranilnice, zato je prevzela szombathelyjska hranilnica ve\xc4\x8dino delnic; s tem ni nove hranilnice samo afiliirala, temve\xc4\x8d tudi dominirala nad njo._NEWLINE_Tako je imela Murska Sobota \xc5\xa1tiri denarne zavode toliko \xc4\x8dasa, dokler ni\xc2\xa0\xc2\xbbMuraszombati Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1r* inkorporiral hranilnice\xc2\xa0\xc2\xbbDelvasmegyei Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1r*. Toliko zavodov je bilo preve\xc4\x8d za takratne razmere.\xc2\xa0\xc2\xbbSzombathelyi Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1r* je postal nestrpen zaradi premajhne rentabilnosti novega sobo\xc5\xa1kega zavoda. To je prisililo dr. Cifraka, da je iskal modus vivendi, ki naj bi upo\xc5\xa1teval tudi njegove lastne interese. Uspelo mu je, sporazumeti se z\xc2\xa0\xc2\xbbMuraszombati Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1rom*. Ta hranilnica je prevzela aktiva in pasiva\xc2\xa0\xc2\xbbMuravideki Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1ra*, zvi\xc5\xa1ala je delnii\xc5\xa1ko glavnico in zamenjala delnice tega zavoda za svoje. Tako je postala\xc2\xa0\xc2\xbbMuraszombati Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1r* avtomati\xc4\x8dno afiliacija\xc2\xa0\xc2\xbbSzombathelyi Takar\xc3\xa9kp\xc3\xa9nzt\xc3\xa1ra*. Osebna vpra\xc5\xa1anja so re\xc5\xa1ili tako, da je dobil dr. Cifrak 1/3 dohodkov iz pravnega poslovanja in stalno mese\xc4\x8dno pla\xc4\x8do kot drugi pravni referent; obenem je postal podpredsednik_NEWLINE_Zaradi vlaganja v vojne obveznice med prvo svetovno vojno, je hrailnica izgubila ogromno denarja in med politicnim dogajanjem po prvi svetovni vojni se je leta 1924 preoblikovala v Prekmursko banko.\n_START_SECTION_\nPrekmurska Banka\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi banko po priklju\xc4\x8ditvi dr\xc5\xbeavi SHS re\xc5\xa1ili pred nacinalizacijo, je v azdevo posegel Geza Hartner in postal ve\xc4\x8dinski lastnik. V bistvu je \xc5\xa1lo samo za spretno potezo, saj so ljudje, ki so jo upravljali ostali isti - nadzorni odbor banke so \xc5\xa1e vedno sestavljali: Janos Dobray (lastnik hotela Dobray), Stefan Heklits, Bela Berger, ter \xc5\xa0tefan Kovats (ev. senior). Industrialec Josip Benko, sre\xc5\xa1ki na\xc4\x8delnik Lipov\xc5\xa1ek pa sta zasedla izpraznjeni mesti pokojnih vplivnih odvetnikov dr. Cziffraka, ter dr. S\xc3\xb6mena. Po smrti Geze Hartnerja je ve\xc4\x8dinski lastnik postal njegov posinovljenec Ferdinand Hartner. Med 2. svetovno vojno naj bi banka financirala promad\xc5\xbearska dru\xc5\xa1tva, ter vladno stranko.'