b'\n_START_ARTICLE_\nKo\xc4\x8dno ob Lo\xc5\xbenici\n_START_SECTION_\nCerkev Sv. Egidija\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev Sv. Egidija v Ko\xc4\x8dnem se prvi\xc4\x8d omenja leta 1545. Je zna\xc4\x8dilna taborska cerkev z obzidjem. Zaradi svoje lege je prostorsko dominantna. Gradnja cerkve sodi v \xc4\x8das, ko se je za\xc4\x8dela intenzivna gradnja podru\xc5\xbeni\xc4\x8dnih cerkva. Kasneje je bila ve\xc4\x8dkrat prenovljena. Cerkev je enoladijska z zvonikom pred vhodno fasado. Zunanjost cerkve je preprosta. Glavni oltar s stebri\xc5\xa1\xc4\x8dno arhitekturo je tipi\xc4\x8dno baro\xc4\x8den. Med opremo cerkve so dela Mihaela Poga\xc4\x8dnika, Franca Zemlika in Jo\xc5\xbeefa Strauba, ki sodijo v \xc4\x8das prve polovice 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nSlamnikov kozolec\n_START_PARAGRAPH_\nSlamnikov kozolec je primer kozolca toplarja, ki so v tem delu Slovenije redkej\xc5\xa1i. Kozolec je grajen v leseni konstrukciji iz hrasta in je pokrit z rde\xc4\x8do opeko ter deloma s salonitnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. Postavili so ga leta 1884 tesarji iz \xc5\xa0entjurja. Za tesanje in postavitev so potrebovali 3 mesece. Kozolec odlikujejo lepo izvedene lesene mre\xc5\xbee. V preteklosti so ga uporabljali za su\xc5\xa1enje sena, danes pa slu\xc5\xbei kot prostor, kjer shranjujejo kme\xc4\x8dko orodje in stroje.'