b'\n_START_ARTICLE_\nDe\xc4\x8dki: roman iz dija\xc5\xa1kega internata\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc4\x8dki: roman iz dija\xc5\xa1kega internata je prvi slovenski roman s homoeroti\xc4\x8dno tematiko, ki ga je napisal France Nov\xc5\xa1ak, ko mu je bilo 20 let. Odlomki iz romana so bili prvi\xc4\x8d objavljeni v reviji Ljubljanski zvon leta 1937, naslednje leto pa je v knjigi iz\xc5\xa1la \xc5\xa1e precej raz\xc5\xa1irjena razli\xc4\x8dica. Po romanu je bil leta 1976 posnet film Stanka Josta z naslovom De\xc4\x8dki.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0estnajstletni Nani Papali se iz Ljubljane preseli v dija\xc5\xa1ki dom v Zagreb, kjer nadaljuje svoje \xc5\xa1olanje. \xc5\xbde prvi dan v katoli\xc5\xa1kem internatu spozna tri leta mlaj\xc5\xa1ega Srba Zdenka Castellija, nad lepoto katerega ni o\xc4\x8daran le on, ampak celoten zavod in celo nad\xc5\xa1kof. V Zdenka je zagledana tudi njegova vrstnica Biserka, vendar on ugotovi, da je ob Naniju pravzaprav ne pogre\xc5\xa1a. Nani in Zdenko drug drugemu osvetljujeta dneve med mra\xc4\x8dnimi zidovi internata. Z besedami in poljubi ve\xc4\x8dkrat izrazita svoja \xc4\x8dustva in v kopalnici do\xc5\xbeivita najbolj eroti\xc4\x8den trenutek svojega razmerja, ko ob\xc4\x8dudujeta svoji goli telesi. Med pre\xc5\xbeivljanjem bo\xc5\xbei\xc4\x8dnih praznikov v \xc5\xa0kofji Loki presko\xc4\x8di iskrica med Nanijem in Zdenkovo sestro Vlasto. Nani za\xc4\x8dne premi\xc5\xa1ljevati o tem, da je razmerje z Zdenkom le plod internatskega okolja in da mora dati prednost Vlasti. Zdenka prosi, naj ga pozabi, da pa lahko ostaneta prijatelja. Vseeno se spet skoraj poljubita, prav tedaj pa ju zaloti ravnatelj, ki jima prepove medsebojno dru\xc5\xbeenje. Zdenko zapade v psihi\xc4\x8dno krizo, proti koncu \xc5\xa1olskega leta pa je tudi on odlo\xc4\x8den spremeniti svoj odnos do Nanija. Oba nadzorujeta svoje obna\xc5\xa1anje, vendar ravnatelj Nanija tik pred koncem \xc5\xa1olskega leta izklju\xc4\x8di iz zavoda, ko ga zasa\xc4\x8di pri Zdenku. Med skupnimi poletnimi po\xc4\x8ditnicami v Bohinju Nani na Zdenkov predlog napi\xc5\xa1e, kaj se je zgodilo med njima. Jeseni nadaljujeta \xc5\xa1olanje na drugih \xc5\xa1olah in vse manjkrat se vidita. Nani za\xc4\x8dne razmerje z Biserko, vendar kmalu po vpisu na fakulteto zboli in umre.\n_START_SECTION_\nGlavna tema\n_START_PARAGRAPH_\nTematika romana je prebujanje eroti\xc4\x8dno-seksualnega samozavedanja dijakov v represivnem katoli\xc5\xa1kem internatu. Klju\xc4\x8den del intimnega do\xc5\xbeivljanja oziroma prebujajo\xc4\x8de se erotike najstnikov je seveda telo, Zavod svete Marije pa izrecno zatira telesnost. Zavod je pre\xc5\xbeet z dvojno moralo, ki zatira eroti\xc4\x8dno prebujanje dijakov, po drugi strani pa sama zlorablja de\xc4\x8dke na le komaj prikrit na\xc4\x8din. Ravnatelj, na primer, Zdenku in Naniju prepove dru\xc5\xbeenje, medtem ko sam skrivaj ob\xc4\x8duduje Zdenka in prepoznava ni\xc4\x8dvrednost svojega neiz\xc5\xbeivetega \xc5\xbeivljenja. Zdenko in Nani medsebojne naklonjenosti ne \xc5\xbeivita nereflektirano, saj o "teh stvareh" premi\xc5\xa1ljujeta in govorita, poskusita jih razumeti in vklju\xc4\x8diti v svoje \xc5\xbeivljenje. Oba se zavedata, da so "te stvari" prepovedane in da morata sprejeti zunanjo ali osebno moralo. Homoseksualnost ni v romanu niti enkrat omenjena z besedo, ampak se uporablja poimenovanje, kot je "te stvari", kar je zna\xc4\x8dilno za predemancipacijsko obdobje in globoko ponotranjen sram.\n_START_SECTION_\nIzdaje\n_START_PARAGRAPH_\nIzdaji v reviji Ljubljanski zvon so sledile tri knji\xc5\xbene izdaje ljubljanskih zalo\xc5\xbeb: leta 1938 je roman izdala Satura, leta 1970 Mladinska knjiga, leta 2016 pa \xc5\xa0kuc (zbirka Lambda).\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nOb prvem izidu je roman zaradi svoje tematike ob izidu spro\xc5\xbeil kar nekaj burnih odzivov. Tudi nekateri kritiki, ki so sicer pozdravili izid romana in drzno izbiro teme, so se strinjali glede neplasti\xc4\x8dnosti oseb ter ob\xc4\x8dasno pomanjkljive zgradbe in stilisti\xc4\x8dne neokretnosti. Po 2. svetovni vojni in vse do konca 20. stoletja je bilo zanimanja za Nov\xc5\xa1akovo delo malo. Literarna zgodovina je De\xc4\x8dke: roman iz dija\xc5\xa1kega internata v glavnem prezrla ali pa je poudarila le domnevno Nov\xc5\xa1akovo kritiko vzgoje v katoli\xc5\xa1kih internatih, ki je zaradi svoje zgre\xc5\xa1enosti imela za posledico homoeroti\xc4\x8dna nagnjenja. Kritika katoli\xc5\xa1ke vzgoje je tako pravzaprav subtilno postala tudi kritika homoerotike, s katero fanta opravita, ko v njuni \xc5\xbeivljenji vstopita dekleti._NEWLINE_Po mnenju Andreja Zavrla teza o homoseksualnosti kot prehodni fazi de\xc4\x8dkov v romanu ni povsem trdna. Po njegovem mnenju Nov\xc5\xa1akov roman \xc5\xa1e ni ponudil prave alternative tradicionalni usodi homoseksualnih likov v knji\xc5\xbeevnosti, ki morajo umreti ali izbrati heteroseksualno pot, vendar pa roman vsebuje nastavke za afirmativnej\xc5\xa1e pisanje o homoseksualnosti. Zanimivo je, da je avtor zgodnjo smrt namenil Naniju, tako da ni mogel \xc5\xbeiveti heteroseksualne poti, ki jo je odlo\xc4\x8dno izbral, za Zdenka pa lahko ugibamo, da je pozneje storil samomor, kar je bila in je \xc5\xa1e vedno usoda mnogih neheteroseksualnih ljudi, ki zaradi pritiska dru\xc5\xbebe in neizpolnjenega hrepenenja zapadejo v depresijo in osamljenost ter kon\xc4\x8dajo svoja \xc5\xbeivljenja. Zdi se, da izhod v heteroseksualnost ni odprt za vse, saj t. i. prehodna faza pri istospolno usmerjenih posameznicah in posameznikih nikoli ne mine.'