b'\n_START_ARTICLE_\nSemiramida\n_START_SECTION_\nZgodovinska dognanja\n_START_PARAGRAPH_\nProfesor Lehmann-Haupt je, sestavljajo\xc4\x8d rezultate arheolo\xc5\xa1kih raziskav, pri\xc5\xa1el do naslednjega dognanja. Semiramis je gr\xc5\xa1ka oblika imena Samuramat. Verjetno je bila Babilonka, saj je sama vsilila babilonski kult namesto asirske vere Neboju ali Nabuju. Steber, odkrit leta 1909 opisuje Semiramido kot\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeensko iz pala\xc4\x8de \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adada I., kralja sveta, kralja Asirije, kralja \xc5\xa1tirih strani sveta\xc2\xab. Ninus je bil njen sin. Odkritje tega stebra nakazuje, da je imela Semiramida pomembno vlogo z velikim vplivom, ki je trajal verjetno ve\xc4\x8d kot eno kraljevanje. Bojevala se je proti indogermanskim Medijcem in Kaldejcem.\n_START_SECTION_\nLegenda\n_START_PARAGRAPH_\nKtezij in Diodor Sicilski pi\xc5\xa1eta, da naj bi bila mitska junakinja bo\xc5\xbeanskega porekla; h\xc4\x8di boginje-ribe Atargatis iz sirskega Askalona. Kot otroka naj bi jo pri \xc5\xbeivljenju \xc4\x8dude\xc5\xbeno obdr\xc5\xbeali golobi, ki so jo hranili, dokler je ni na\xc5\xa1el kraljevi pastir Simas. Po zmagi pri Baktri naj bi sre\xc4\x8dala Ninusa, mitskega ustanovitelja Ninive, ki ga je njen pogum v bitki tako prevzel, da jo je poro\xc4\x8dil. Njen tedanji mo\xc5\xbe, Ones, naj bi naredil samomor ali pa naj bi ga ubil Ninus osebno._NEWLINE_\xc5\xbdidovski zgodovinar Jo\xc5\xbeef Flavij povezuje Ninusa z biblijskim velikim lovcem, kraljem Nimrodom, ki je na kratko omenjen v Genezi. Protestantski mitolog Alexander Hislop je \xc5\xa1el \xc5\xa1e naprej in povzdignil Semiramido na nebe\xc5\xa1ki prestol; v svoji knjigi Dva Babilona sku\xc5\xa1a pokazati, da sta Semiramida in Nimrod ista kot Izis in Oziris, ali Astarte in Tammuz. Semiramida nato po Hislopovi razli\xc4\x8dici postane Devica Marija; ve\xc4\x8dina mitolo\xc5\xa1kih oseb so samo kopije zgodbe o Semiramidi in Nimrodu. Cilj te mitologije naj bi bil pokazati, da je rimskokatoli\xc5\xa1tvo pravzaprav poganstvo. Dandanes le redki sprejemajo Hislopovo razli\xc4\x8dico legende, vendar \xc5\xa1e naprej \xc5\xbeivi v stripih Jacka Chicka._NEWLINE_Z Ninusom naj bi imela Semiramida otroka, Niniasa, in po mo\xc5\xbeevi smrti nasledila prestol. Mo\xc5\xbeu je postavila velik mavzolej blizu Babilona, visok devet in \xc5\xa1irok deset stadijev. Postavljala je velika mesta, posebno Babilon, in \xc4\x8dudovite spomenike in poti skozi nedostopne gore. Neuspe\xc5\xa1na je bila pri napadu na Indijo. Po 42. letih vladavine je prepustila prestol sinu Niniasu in izginila. Po izvirniku te zgodbe se je spremenila v golobico in od takrat naprej so jo obo\xc5\xbeevali kot boginjo. Ninus naj bi vladal od 2189 pr. n. \xc5\xa1t. in je vladal 52 let, do 2137 pr. n. \xc5\xa1t., kar naj bi bil dokaz, da je Semiramida \xc5\xbeivela v tem \xc4\x8dasu._NEWLINE_Povezava Semiramide z golobi izvira iz asirske besede sumat; golob. Odtod izvira istovetenje zgodovinske Semiramide z boginjo I\xc5\xa1tar in njenimi golobi. Semiramidina neustavljiva privla\xc4\x8dnost in njeno predajanje spolnosti (ki sta sicer opisana le v legendah in nimata zgodovinske podlage), ter druge lastnosti legende, podpirajo pogled, da je bila to prvotno res oblika boginje I\xc5\xa1tar (Astart\xc3\xab), primerno prikazana kot velika kraljica Asirije.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje krajev\n_START_PARAGRAPH_\nSemiramidino ime so dali \xc5\xa1tevilnim spomenikom v Zahodni Aziji, izvor tega pa je pozabljen ali ni znan. Nazadnje je bilo videti, da je vsako monumentalno anti\xc4\x8dno delo ob Evfratu ali Iranu plod njene vladavine; Diodor ji je pripisal celo Darijev Behistunski napis. Tudi Herodot ji je pripisoval nasipe ob Evfratu in poznal njeno ime, kot je bilo napisano na babilonskih vratah. Mnogi kraji v Mediji so nosili Semiramidino ime, celo \xc5\xa1e v srednjem veku: staro ime Vana je bilo Shamiramagerd, armenska tradicija jo ima za njegovo ustanoviteljico. Ta dejstva lahko delno razlo\xc5\xbeimo, \xc4\x8de pogledamo njeno legendarno rojstvo in izginotje, ki sta povezana z ribo-kraljico Atargatis in z I\xc5\xa1tarinimi golobi. Isto asociacijo z ribo in golobom najdemo v Hierapolisu (Bambyce, Mabbog), velikem templju, ki ga je po neki legendi (pravi Lucian v De dea Syria) ustanovila Semiramis. Tam je njen kip prikazan z zlatim golobom na glavi.'