b'\n_START_ARTICLE_\nAvtotiza\n_START_PARAGRAPH_\nAvtotiza (gr\xc5\xa1ko autothysis \xe2\x80\x93 po\xc5\xbertvovalnost) je v splo\xc5\xa1nem proces, pri katerem \xc5\xbeivali uni\xc4\x8dijo oz. \xc5\xbertvujejo same sebe za namen obrambe pred plenilci oz. napadalci. Izraz sta leta 1974 predlagala nem\xc5\xa1ka znanstvenika U. Maschwitz in E. Maschwitz za opis obrambnega mehanizma pri mravljah vrste Camponotus saundersi.\n_START_SECTION_\nVedenjska ekologija\n_START_PARAGRAPH_\nAvtotiza je v splo\xc5\xa1nem samouni\xc4\x8denje, ki zajema dolo\xc4\x8deni morfolo\xc5\xa1ki ali fiziolo\xc5\xa1ki mehanizem in slu\xc5\xbei obrambi proti napadalcem. Avtotiza kot na\xc4\x8din obrambe kolonije je bila opa\xc5\xbeena poleg omenjenih mravljah tudi pri kastah vojakov v rodovih termitov Dentispicotermes, Genuotermes, Orthognathotermes in Serritermes. Pri skupinah termitov, ki nimajo kast vojakov (npr. rodova Grigiotermes in Ruptitermes), so sposobnost avtotize prevzeli kaste delavcev. Avtotizo se lahko obravnava tudi kot obliko samomorilskega altruizma._NEWLINE_C. saundersi ima dve veliki mandibularni \xc5\xbelezi, ki se raztezata po celotnem telesu mravlje in sta napolnjeni s toksinom oz. s korozivno snovjo in/ali z bioadhezivom (lepilom). Mravlja obi\xc4\x8dajno napada s \xc4\x8deljustmi in spro\xc5\xa1\xc4\x8da opozorilni feromon, v primeru ve\xc4\x8djega napada oz. v skrajni situaciji pa mravlja mo\xc4\x8dno stisne abdominalne mi\xc5\xa1ice, zaradi \xc4\x8desar se stene \xc5\xbelez razpo\xc4\x8dijo, rumenkasta vsebina pa se razpr\xc5\xa1i na vse strani, kar ubije ali onemogo\xc4\x8di napadalce. Podobni mehanizmi so prisotni pri termitu vrste Globitermes sulphureus ter nekaterih vrstah mravelj v rodu Camponotus._NEWLINE_V \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pogledu ni nujno, da avtotiza vklju\xc4\x8duje samomorilnost, niti ni nujno, da vklju\xc4\x8duje razpo\xc4\x8denje oz.\xc2\xa0\xc2\xbbeksplozijo\xc2\xab. Namre\xc4\x8d, v izvorni etimologiji lahko izraz raz\xc4\x8dlenimo na besedi autos \xe2\x80\x93 sam ter thysia \xe2\x80\x93 obred, ponudba (tj. obramba sorodnih vrst na ra\xc4\x8dun lastnih mo\xc5\xbenosti za pre\xc5\xbeivetje): v skladu s tem lahko k avtotizi \xc5\xa1tejemo odziv po\xc5\xa1kodovanega rastlinskega tkiva, kot je spro\xc5\xa1\xc4\x8danje cianidnih spojin iz semen marelice. Nepo\xc5\xa1kodovana semena ne spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo strupenih snovi, ker je to nepotrebno in ker bi lahko po\xc5\xa1kodovale semensko zasnovo (embrio).'