b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8caj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8c\xc3\xa1j je brezalkoholna pija\xc4\x8da, ki vsebuje tein. Je poparek, ki ga pripravimo s prelitjem posu\xc5\xa1enih listov ali popkov grma \xc4\x8dajevca (Camellia sinensis) z vrelo vodo. Kot dodatek lahko \xc4\x8daj vsebuje tudi druga zeli\xc5\xa1\xc4\x8da, za\xc4\x8dimbe ali sadne okuse._NEWLINE_Beseda \xc4\x8daj se v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini uporablja za katerikoli poparek iz sadja ali zeli\xc5\xa1\xc4\x8d. Tako poznamo kamili\xc4\x8dnega, \xc5\xa1ipkovega in mnoge druge \xc4\x8daje. Za \xc4\x8daj iz listov \xc4\x8dajevca se uporablja izraz pravi \xc4\x8daj, za ostale pa ustrezno zeli\xc5\xa1\xc4\x8dni ali sadni \xc4\x8daj. Ta \xc4\x8dlanek govori o pravem \xc4\x8daju._NEWLINE_Beseda \xc4\x8daj izvira iz kitajske besede cha. V nekaterih kitajskih pokrajinah se beseda izgovori kot t\'e, kar se je preneslo tudi v mnogo drugih jezikov: tea (angle\xc5\xa1\xc4\x8dina), te\' (italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina, tee (nem\xc5\xa1\xc4\x8dina). \xc4\x8cajevec ve\xc4\x8dinoma raste na Kitajskem, v Indiji, Banglade\xc5\xa1u, Pakistanu, Republiki Koreji, na \xc5\xa0rilanki, Tajvanu, v Indoneziji, Nepalu, v Avstraliji, Argentini, Rusiji in Keniji. V trgovini s \xc4\x8dajem sta \xc5\xa1e vedno v uporabi stari imeni za \xc5\xa0rilanko in Tajvan - Cejlon in Formoza.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nZa poparek \xc4\x8dajev\xc4\x8devih listov poznamo le dve besedni razli\xc4\x8dici. Obe izvirata s Kitajske in se zapi\xc5\xa1eta z isto pismenko, ki se na severovzhodu Kitajske izgovarja ch\xc3\xa1 [\xc4\x8da] (nare\xc4\x8dja poznajo \xc5\xa1e razli\xc4\x8dice \xc4\x87a, \xc4\x87\xca\xb0a, c\xca\xb0a), na jugu pa t\xc3\xa9 oz. tay [t\xc3\xa6j]. V severnokitajskih nare\xc4\x8djih se namre\xc4\x8d listom \xc4\x8dajevca re\xc4\x8de ch\xc3\xa1 y\xc3\xa8, iz \xc4\x8desar je bilo v 7. stoletju izpeljano tudi cha; prej se je za grenki poparek listov rabil izraz t\'u. Danes je beseda cha splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjena na Japonskem, v ve\xc4\x8dini Kitajske, na indijski podcelini in v zahodni Aziji. Ker so Rusi \xc4\x8daj uva\xc5\xbeali s severovzhodne Kitajske (s tatarsko-altajskim posredni\xc5\xa1tvom), so prevzeli besedico \xc4\x8da kot \xc4\x8daj (z dodano perzijsko pripono -yi), Nizozemci pa so prevzeli ju\xc5\xbeni tej kot tee in s trgovino se je ta izraz raz\xc5\xa1iril v germanskih (nem. Tee, ang. tea, dan. te, \xc5\xa1ved. te), romanskih (frc. th\xc3\xa9, it. t\xc3\xa8, \xc5\xa1p. t\xc3\xa9, kat. te) in drugih jezikih (fin. tee, mag. tea). Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina sta najzahodnej\xc5\xa1a evropska jezika z besedo \xc4\x8daj, Poljaki zanjo uporabljajo besedo herbata (vendar poznajo izraz czajnik za \xc4\x8dajnik). Vendar se je beseda cha uporabljala tudi v Macau, zato so jo v Evropo \xc5\xa1irili zlasti Portugalci. V ve\xc4\x8d jezikih so v dolo\xc4\x8denem obdobju obe razli\xc4\x8dici - cha in tay - sobivali, kasneje pa je prevladala ena ali pa sta se pomensko razlo\xc4\x8dili. _NEWLINE_V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini se je beseda \xc4\x8daj pojavila \xc5\xa1ele v 19. stoletju, a je \xc5\xbee razmeroma zgodaj pridobila splo\xc5\xa1nej\xc5\xa1i pomen zeli\xc5\xa1\xc4\x8dnega poparka. Tako v Novicah \xc5\xbee leta 1844 zasledimo ajbi\xc5\xa1ev (slezov) \xc4\x8daj, v Umnem kmetovanju in gospodarstvu iz leta 1854 pa kamili\xc4\x8dni \xc4\x8daj, se je pa za zeli\xc5\xa1\xc4\x8dne poparke pogosto rabila le beseda voda z ustreznim pridevkom, npr. \xc5\xbeajbljeva voda; podobno velja za besedo zvarek. Prvotno sta bili v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini obe razli\xc4\x8dici - \xc4\x8daj in tej/te - enakovredni, zato so se pojavljale skupaj (dvojna formula), npr. v prevodu romana Robinson mlaj\xc5\xa1i iz leta 1849: "Davali so mi kavo ino \xc4\x8daj \xe2\x80\x94 tej, pivo ino vino piti."  V knji\xc5\xbenem jeziku se je v duhu vseslovanske vzajemnosti in naklonjenosti Rusiji uveljavila beseda \xc4\x8daj, tej oz. te pa se je uporabljal do 20. stoletja v izogib dvoumnosti. Za pomen pravi \xc4\x8daj so rabili izraz ruski \xc4\x8daj, \xc4\x8de je pri\xc5\xa1el v Evropo po kopnem, ali holandski (holan\xc5\xa1ki, holande\xc5\xa1ki) \xc4\x8daj, \xc4\x8de so ga Nizozemci pritovorili z ladjami.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPredvideva se, da je prvotna domovina \xc4\x8dajevca Indija, od koder naj bi se raz\xc5\xa1iril na Kitajsko ok. 2700 let pr. n. \xc5\xa1t. V 8. stoletju je dosegel Japonsko, 1567 Rusijo, 1610 Nizozemsko, 1644 Anglijo, v 18. stoletju se je raz\xc5\xa1iril \xc5\xa1e v Severno Ameriko in nato v Avstralijo. V srednjeevropskem prostoru je ruski \xc4\x8daj veljal za kakovostnej\xc5\xa1ega, saj naj bi vla\xc5\xbeen morski zrak in sol \xc4\x8daju \xc5\xa1kodovala. _NEWLINE_ _NEWLINE_\xc4\x8caj se pije na najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e na\xc4\x8dine sam ali z dodatki. Na Daljnem vzhodu obi\xc4\x8dajno pijejo zeleni \xc4\x8daj brez dodatkov. V Tibetu pijejo \xc4\x8daj z jakovim maslom in soljo. V severni Afriki \xc4\x8daju dodajo metine liste (maro\xc5\xa1ki metin \xc4\x8daj). V Evropi so mu dodajali sladkor, mleko, limono, rum, rde\xc4\x8de vino, cimet, vanilijo in \xc5\xa1e druge di\xc5\xa1ave. Za \xc4\x8drni \xc4\x8daj na Zahodu \xc5\xa1e danes velja, da se pije s sladkorjem in limono ali pa z mlekom. V Angliji naj bi se pitje \xc4\x8daja z mlekom raz\xc5\xa1irilo kot posledica strahu, da bi krhki porcelan ob stiku z vro\xc4\x8do vodo napokal ali pa da bi \xc4\x8daj na stenah skodelice pustil temne sledi, zato so najprej nalili hladnega mleka, nato pa dodali \xc4\x8daj. S\xc4\x8dasoma je mleko postalo nepogre\xc5\xa1ljiv dodatek.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je \xc5\xbee zelo raz\xc5\xa1irjena uporaba \xc4\x8daja v filtrskih vre\xc4\x8dkah, saj je enostavna in hitra, primerna za dom. \xc4\x8cajne vre\xc4\x8dke pogosto polnijo s strojno rezanimi listi, t. i. hitro rezanimi listi, ker se hitreje skuhajo in sprostijo okus. Ve\xc4\x8dina \xc4\x8dajev, ki so v prodaji na Zahodu, je me\xc5\xa1anic. Pomen tega je predvsem v trajnem ohranjanju enotnega okusa \xc4\x8daja ter v ni\xc5\xbeji ceni, saj naj bi z okusom bolj\xc5\xa1ega \xc4\x8daja prikrili slab\xc5\xa1i okus cenej\xc5\xa1ega. Razli\xc4\x8dne vrste iz raznih pokrajin lahko me\xc5\xa1ajo v proizvodnjah, za nekatere vrste \xc4\x8daja pa se to stori \xc5\xbee na planta\xc5\xbeah (npr. Asam). \xc4\x8caj se hitro navzame druge arome, zato lahko pri preva\xc5\xbeanju oz. skladi\xc5\xa1\xc4\x8denju nastajajo te\xc5\xbeave. Dobra stran tega pa so seveda razli\xc4\x8dne variacije \xc4\x8daja z dodanimi aromami (vanilija, sadje, jasmin ipd.)_NEWLINE_Za pripravo ledenega \xc4\x8daja in \xc4\x8dajnega pun\xc4\x8da je najprimernej\xc5\xa1i cejlonski \xc4\x8daj, saj ne pomotni.\n_START_SECTION_\nNajve\xc4\x8dje dr\xc5\xbeave pridelovalke \xc4\x8daja\n_START_PARAGRAPH_\nZ uspehom se ne morejo pohvaliti povsod, kjer so za\xc4\x8deli gojiti \xc4\x8dajevec. Vendar na Zemlji ni celine, kjer ne bi imeli vsaj nekaj izku\xc5\xa1enj s pridelavo \xc4\x8daja, odkar so za\xc4\x8deli z masovno proizvodnjo na \xc5\xa0rilanki in v Indiji. Ker je \xc4\x8daj bil in je \xc5\xa1e zdaj ena najbolj iskanih in tr\xc5\xbeno zanimivih vrst blaga, se je povsod tam, kjer so dane ustrezne naravne razmere za pridelavo \xc4\x8daja, ta mo\xc4\x8dno razmahnila._NEWLINE_Indija: je najve\xc4\x8dja proizvajalka \xc4\x8daja na svetu, premore pa zelo razli\xc4\x8dne vrste \xc4\x8daja, zato ne moremo govoriti kar o \xe2\x80\x9eindijskem \xc4\x8daju\xe2\x80\x9c. \xc4\x8caji z razli\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8dij Indije se med seboj mo\xc4\x8dno razlikujejo, zato moramo dobro vedeti, od kod \xc4\x8daj izhaja, da ga lahko pravilno vrednotimo. V severovzhodni Indiji, ob vzno\xc5\xbeju Himalaje, se \xc5\xa1iri znano pridelovalno obmo\xc4\x8dje Darjeeling. Prvo obiranje ali first flush Darjeelinga se tu za\xc4\x8dne marca. Aroma tega \xc4\x8daja je prijetna, zna\xc4\x8dilna in nezamenljiva, razvije pa se lahko le, \xc4\x8de se pri pripravi \xc4\x8daja uporabi mehka voda. Poletno obiranje ali second flush daje \xc4\x8daj z ve\xc4\x8d barve ter mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im in bolj grobim okusom. Jesenski \xc4\x8daji ali autumnals pa so obrani v oktobru in imajo rjave liste, fino aromo ter malo \xc4\x8dreslovin. V vzhodni Indiji le\xc5\xbei Assam, najve\xc4\x8dje in najbolj sklenjeno obmo\xc4\x8dje za pridelavo \xc4\x8daja na svetu. Tu \xc4\x8dajni grmi rastejo na posebno rodovitni zemlji izkr\xc4\x8denega pragozda. \xc4\x8caj, ki uspeva v tem predelu, je polnega okusa in zelo di\xc5\xa1e\xc4\x8d._NEWLINE_\xc5\xa0rilanka: Tu obstajajo tri velika pridelovalna obmo\xc4\x8dja: Uva \xe2\x80\x93 okro\xc5\xbeje na vzhodu; obmo\xc4\x8dje Dimbula na zahodu in tam, kjer se obe podro\xc4\x8dji stikata, to je vi\xc5\xa1avje Nuwara Eliya na nadmorski vi\xc5\xa1ini 2000 do 2500 metrov, kjer rastejo najbolj\xc5\xa1i in najbolj aromati\xc4\x8dni cejlonski \xc4\x8daji. Od vseh treh pridelovalnih obmo\xc4\x8dij ima najbolj stalno klimo vi\xc5\xa1avje Nuwara Eliya. Poleti tu pridelajo dobre \xc4\x8daje, v zimskih mesecih, od januarja do marca, pa \xc4\x8daje vrhunske kakovosti. Zanimivo je, da so \xc4\x8daj na \xc5\xa0rilanko prinesli \xc5\xa1ele pred dobrimi 100 leti. Pred tem je bila \xc5\xa0rilanka ena najve\xc4\x8djih pridelovalk kave na svetu, takoj za Brazilijo, vendar so bili kavni nasadi tu uni\xc4\x8deni zaradi kavne podgane, ki je najprej ob\xc5\xberla liste in cvetove, pozneje pa cele grme in s tem po\xc4\x8dasi uni\xc4\x8dila prakti\xc4\x8dno celo industrijo._NEWLINE_Kitajska: je zdaj druga najve\xc4\x8dja pridelovalka \xc4\x8daja na svetu, ker pa je Kitajcem \xc4\x8daj najpomembnej\xc5\xa1a pija\xc4\x8da in so naj\xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1e ljudstvo na svetu, ostane za izvoz le malo pridelka. Kljub temu pa je mogo\xc4\x8de tudi v Evropi kupiti izbrane in kvalitetne vrste kitajskih \xc4\x8dajev, kot je na primer znana vrsta dimljenih \xc4\x8dajev Lapsang Souchong, ki dobi svoj poseben okus med su\xc5\xa1enjem na odprtem ognju, pa vse do klasi\xc4\x8dnih aromatiziranih \xc4\x8dajev._NEWLINE_Japonska: Je prav tako ena izmed vodilnih dr\xc5\xbeav v svetu po pridelavi \xc4\x8daja. Japonsko strojno obiranje \xc4\x8daja se razlikuje od obiranja \xc4\x8daja drugod po svetu, zato se tudi planta\xc5\xbee \xc4\x8daja na Japonskem razlikujejo od tistih v drugih delih sveta. Medtem ko je v ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav, ki pridelujejo \xc4\x8daj, del proizvodnje \xc5\xa1e vedno ro\xc4\x8dne, je japonska \xc4\x8dajna industrija mehanizirana skozi celoten proces \xe2\x80\x93 od obiranja, valjanja, fermentiranja, su\xc5\xa1enja, sortiranja ter pakiranja \xc4\x8dajev. Ro\xc4\x8dno obiranje in pridelava se uporabljata samo \xc5\xa1e pri pridobivanju najdra\xc5\xbejih Gyokuro in Kariganes \xc4\x8dajev. Japonski \xc4\x8dajni nasadi se vsi nahajajo v hribovitem delu dr\xc5\xbeave v bli\xc5\xbeini rek, potokov in jezer, kjer je klima meglena in vla\xc5\xbena, vro\xc4\x8dina sonca pa zaradi hladnej\xc5\xa1ih, meglenih juter ni tako izrazita. Obiranje \xc4\x8daja se za\xc4\x8dne konec aprila, ve\xc4\x8dina japonske proizvodnje pa je usmerjene v pridelavo zelenih \xc4\x8dajev._NEWLINE_Indonezija: Tu \xc4\x8daj pridelujejo na dveh najve\xc4\x8djih otokih, na Javi in Sumatri. Po pridelani koli\xc4\x8dini \xc4\x8daja je ta oto\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava na petem mestu v svetovnem merilu. Na Javi so \xc4\x8dajevec vpeljali v za\xc4\x8detku 19. stoletja, ko so posadili prve sadike iz Japonske, na Sumatri pa so \xc4\x8daj za\xc4\x8deli gojiti \xc5\xa1ele v 20. stoletju. \xc4\x8caji s Sumatre dajejo mo\xc4\x8dne napitke, ki so podobne asamskim \xc4\x8dajem, \xc4\x8daj z Jave pa je bolj podoben cejlonskim \xc4\x8dajem._NEWLINE_Kenija: Tudi v vzhodni Afriki je pridelava \xc4\x8daja pomembna gospodarska dejavnost. \xc4\x8cajne grme so sem prinesli Angle\xc5\xbei, saj je bila Kenija angle\xc5\xa1ka kolonija. Po drugi svetovni vojni so okrog Viktorijinega jezera uredili \xc5\xa1tevilne velike planta\xc5\xbee. Te so \xc5\xa1e danes v lasti Angle\xc5\xbeev, pridelujejo pa ve\xc4\x8dinoma zdrobljeni \xc4\x8daj, ki prevladuje v angle\xc5\xa1ki porabi. Posebno izbrane vrhunske sorte \xc4\x8daja s kenijskega vi\xc5\xa1avja se lahko vedno primerjajo s \xc4\x8daji zelo dobre kvalitete iz \xc5\xa0rilanke ali Jave._NEWLINE_Rusija: Tudi v tej dr\xc5\xbeavi popijejo veliko \xc4\x8daja in prav tako imajo svoje planta\xc5\xbee. \xc4\x8caj pridelujejo v subtropskih delih Kavkaza (Gruzija) in skoraj vsega porabijo doma. Zelo znana je t. i. ruska \xc4\x8dajna me\xc5\xa1anica, pripravljena iz razli\xc4\x8dnih vrst \xc4\x8dajev srednje kakovosti, ki jo tudi v na\xc5\xa1ih trgovinah dobimo v filtrskih vre\xc4\x8dkah z oznako \xe2\x80\x9eruski \xc4\x8daj\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Argentina: Spada med novej\xc5\xa1e proizvajalke \xc4\x8daja. S pridelavo so sicer pri\xc4\x8deli \xc5\xbee kmalu v 20. stoletju, vendar se je ta mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala \xc5\xa1ele po letu 1954._NEWLINE_Brazilija: Tu so \xc4\x8daj za\xc4\x8deli pridelovati \xc5\xbee leta 1810, njegovo gojenje pa na \xc5\xbealost ni izpolnilo obetov. Pridelovanje \xc4\x8daja je sedaj sicer o\xc5\xbeivljeno in trdno v rokah Japoncev, vendar pa pridelava \xc4\x8daja v Braziliji ni velika in nima pomembnega dele\xc5\xbea v svetovni proizvodnji, kajti Brazilci so bolj znani po pridelovanju in pitju kave, ki je pridelajo ve\xc4\x8d z manj truda._NEWLINE_Tur\xc4\x8dija in Iran: Ti dve dr\xc5\xbeavi sicer pridelata nekaj \xc4\x8daja, vendar ga skoraj vsega porabita sami._NEWLINE_Tajvan: Tu pridelujejo \xc4\x8daj po kitajskem na\xc4\x8dinu, izva\xc5\xbeajo pa predvsem zeleni in polfermentirani oolong \xc4\x8daj.\n_START_SECTION_\nSestava\n_START_PARAGRAPH_\nEna glavnih sestavin \xc4\x8daja so katehini, vrsta antioksidantov, ki jih je v sve\xc5\xbeih listih kar 30\xc2\xa0% te\xc5\xbee. Najvi\xc5\xa1ji odstotek katehinov je v zelenem in belem \xc4\x8daju, \xc4\x8drni \xc4\x8daj pa jih zaradi dalj\xc5\xa1ega su\xc5\xa1enja (oksidacije) vsebuje manj. Pomembna sestavina je kofein (3\xc2\xa0%); skodelica \xc4\x8daja (250 ml) vsebuje okoli 30\xe2\x80\x9390\xc2\xa0mg odvisno od vrste, pridelovalca ter me\xc5\xa1anice. V \xc4\x8daju sta tudi teobromin in teofilin, ki imata podobno kot kofein po\xc5\xbeivljajo\xc4\x8d u\xc4\x8dinek. Posebno teobromin deluje stimulativno, saj u\xc4\x8dinkuje dlje \xc4\x8dasa kot kofein ter izbolj\xc5\xa1uje voljo. Ostale sestavine so fluorid (prepre\xc4\x8duje karies) in vitamini (zaradi pomanjkanja le-teh so v preteklosti \xc4\x8daj veliko uporabljali tudi kitajski pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki).'