b"\n_START_ARTICLE_\nGiuseppe Verdi\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde kot mlad fant je pokazal velik talent za glasbo, ki ga je dokazal s stavki, napisanimi na starem klavirju, ki ga je igral pri tamkajn\xc5\xa1njem organistu Pietru Baistrocchiju. Le-ta je videl potencial v mladem Verdiju in je verjel, da mu bo v glasbenem svetu uspelo. Njegova glasbena izobrazba se je \xc5\xa1e dodatno obogatila v ogromni jezuitski knji\xc5\xbenici v Bussetu, ki pa je \xc5\xa1e danes v uporabi._NEWLINE_Glasbenih osnov in skladateljstva mu je podal Ferdinando Provesi, mojster lokalne filharmonije, dodatno pa se je izuril v Milanu. Ni bil sprejet na glasbeno akademijo (bil je prestar), zato se je tri leta u\xc4\x8dil kontrapunkt pri Vincenzu Lavigni, ki je bil \xc4\x8dembalist v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Scala. Isto\xc4\x8dasno je bil prisoten v ve\xc4\x8d gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih po Milanu, da bi se razgledal in nau\xc4\x8dil delovanja takratne javne in zaodrne scene. Ker je bil Milano \xc5\xa1e vedno pod avstrijsko oblastjo, se je razgledal tudi na podro\xc4\x8dju klasi\xc4\x8dne dunajske glasbe. Njegova vpeljava v aristokracijo milanske dru\xc5\xbebe in povezave z gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem sta ga pripeljale do njegove usode - skladateljstva (namesto da bi se posvetil sakralni glasbi in vodil cerkvene zbore, je ustvarjal skoraj izklju\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1ko glasbo).\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova prva opera (originalno Rochester), rezultat dolgotrajnega izpopolnjevanja, kasneje predelana v Oberta, conte di San Bonifacio ni po\xc5\xbeela velikega uspeha. Impresarij najve\xc4\x8djega milanskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da - Bartolomeo Merelli - mu je ponudil pogodbo za \xc5\xa1e dve operi. Tako sta nastali komi\xc4\x8dna opera Un giorno di regno, in njegova najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a in najbolj znana opera Nabucco, ki je prikazala Verdija v vsem njegovem sijaju. Po smrti prve \xc5\xbeene in otrok je v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du spoznal svojo drugo \xc5\xbeivljenjsko sopotnico Giuseppino Strepponi, operno pevko, ki je sodelovala na krstnih predstavah zgodnej\xc5\xa1ih mojstrovih del._NEWLINE_Ta \xc5\xa1ablona, kjer se resnica podaja na plan v ve\xc4\x8d valih, je bila ponovljena v njegovih naslednjih operah - I Lombardi alla prima crociata ter Ernani. Slog iz teh dveh oper je bil \xc5\xa1e bolj\xc5\xa1i v delu I due Foscari in po\xc5\xbelahtnjen v Alziri. Te opere iz Verdijeve zgodnje dobe ustvarjanja imajo vsaka svoj edinstven zna\xc4\x8daj, ker vsaka razi\xc5\xa1\xc4\x8de in prika\xc5\xbee dogodke in zgodbo iz popolnoma druge lu\xc4\x8di. Kasneje, v delu Giovanna d'Arco, igra glavno vlogo nadnaravni element \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega uma, in je zopet razkrit v valih. Z opero Macbeth je Verdi prvi\xc4\x8d sestavil osrednjo zgodbo precej Shakespearovsko, in je z glasbo posebej nagla\xc5\xa1al dramati\xc4\x8dne \xc2\xbbvozle\xc2\xab\xc2\xa0v zgodbi._NEWLINE_Do svojega tridesetega leta je bil Verdi \xc5\xbee \xc5\xa1ir\xc5\xa1e poznan in uveljavljen skladatelj. Njegova dela so bila igrana v vseh najpomembnej\xc5\xa1ih italijanskih opernih hi\xc5\xa1ah. Toda tudi Verdi ni bil nekdo, ki bi pustil svojo slavo in ugled na cedilu, zato je sprejel vsak, \xc5\xa1e tako te\xc5\xbeak izziv. Predelal je opero I Lombardi v J\xc3\xa9rusalem za francosko operno hi\xc5\xa1o, izku\xc5\xa1nje iz tega podviga pa je spretno prenesel na naslednje delo - La battaglia di Legnano. Zatem so se nekako enakomerno zvrstila dela: Luisa Miller, Stiffelio ter Rigoletto, ki ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v sam vrh Verdijevega ustvarjanja, kjer se popolnoma perfektno zlo\xc5\xbeena veriga zapletov in dogodkov neverjetno sklada z glasbeno spremljavo.\n_START_SECTION_\nZrelo obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo enoletnem premoru je napisal La Traviato, ki je prav tako temeljila na individualnih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dajih, \xc5\xa1e isto leto pa je napisal tudi Il Trovatore, ki pa je bila druga\xc4\x8dna._NEWLINE_Verdi je kasneje \xc5\xa1e enkrat v svoje roke vzel izziv francoske operne hi\xc5\xa1e, in z delom Siciljanske ve\xc4\x8dernice pokazal, kaj zna. V njej mu je prvikrat uspelo vsaditi konflikte in te\xc5\xbeave cele dr\xc5\xbeave v posamezne osebe. Poleg prevoda dela Il Trovatore v Le Trouvere ter transformacije opere Stiffelio v Arolda, je Verdi \xc5\xa1e naprej eksperimentiral z novimi na\xc4\x8dini izra\xc5\xbeanja politi\xc4\x8dnih tem in kontrastov skozi svoja dela (npr. delo Simon Boccanegra)._NEWLINE_Kasneje, ko se je Verdi spet vrnil na francoski oder, je ponovno napisal Macbetha, in napisal novega Don Carlosa, v kateri je kljub izredni zapletenosti nekaterih prej\xc5\xa1njih zgodb sestavil najbolj zapleteno doslej._NEWLINE_Po vseh teh glasbenih uspehih je bil Verdi izbran celo za podpredsednika italijanske vlade, in je na Cavourjevo zahtevo sestavil himno za mednarodno razstavo (Universal Exposition) v Londonu. Med vsem tem dogajanjem mu je bilo vedno nekako \xc5\xbeal, hkrati pa je bil jezen zaradi pomanjkanja italijanske narodne zavesti, \xc4\x8demur pa je pripomogel z rekviemom Mass, kot znak spo\xc5\xa1tovanja do kolega Rossinija, ki je umrl v \xc4\x8dasu njegovega podpredsedovanja._NEWLINE_Stvarjenje Aide, ki jo je Ismail Pascia dolo\xc4\x8dil za \xc2\xbbdr\xc5\xbeavno opero\xc2\xab\xc2\xa0Egipta, je rezultiralo v italijanski imitaciji francoske op\xc3\xa9re z veliko zapleti, razpleti ter prepletanjem strasti z glasbenim dogajanjem.\n_START_SECTION_\nPozno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xa1trumentalna glasba s severne strani Alp je postajala vse bolj znana tudi v Italiji in je vzpodbujala Verdija, da je napisal Quartet, s katerim je pokazal, da se zna \xc2\xbbbojevati\xc2\xab\xc2\xa0s svojimi stvaritvami. Ob smrti Allesandra Manzonija se je odlo\xc4\x8dil napisati Rekviem, pri katerem si je pomagal z \xc5\xbee napisanim zadnjim stavkom iz Rossinijevega Rekviema (Mass). Obdr\xc5\xbeal je tudi jasno izgovorjavo besedila ter milozvo\xc4\x8dnost iz prej\xc5\xa1njega tovrstnega dela._NEWLINE_Verdi se je po dalj\xc5\xa1i dobi navideznega po\xc4\x8divanja spravil h koreniti predelavi opere Simon Boccanegra, s tem pa je tudi pri\xc4\x8del sodelovati z Arrigom Boitom, nato pa je ponovno predelal \xc5\xa1e \xc2\xbbfrancoskega\xc2\xab\xc2\xa0Don Carlosa. Kasneje je Verdi napisal opero Otello (tokrat vsebina bistveno druga\xc4\x8dna - izrazito verska), v kateri se kljub stati\xc4\x8dnemu toku glasbe in dogajanja najdejo  nekatere oblike iz prej\xc5\xa1njih dob njegovega ustvarjanja. Le v Verdijevem zadnjem delu - Falstaffu, je namesto jasno in lahko razvidnega dogajanja, akcije ter spletk zgodba postavljena izredno intelektualno igro, ki jo spremlja enako te\xc5\xbeko razvidna glasbena spremljava._NEWLINE_Verdi je torej eden izmed najpomembnej\xc5\xa1ih opernih skladateljev glasbene romantike, ki pa je s svojimi zadnjimi operami uspe\xc5\xa1no razvil sodobnej\xc5\xa1e oblike. Imel je izreden ob\xc4\x8dutek za dramatizacijo in bil je neverjeten melodik._NEWLINE_Nehote je postal glasnik gibanja za osvoboditev severne Italije izpod avstrijske oblasti in zdru\xc5\xbeitev Italije. Za\xc4\x8detnice njegovega priimka so pomenile politi\xc4\x8dno geslo Vittorio Emanuelle re d\xc2\xb4Italia in zaradi tega je imel skladatelj nemalokrat te\xc5\xbeave s cenzuro."