b'\n_START_ARTICLE_\nSantiago de Chile\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8cilu obstaja ve\xc4\x8d entitet, ki nosijo ime "Santiago", kar se pogosto me\xc5\xa1a. Ob\xc4\x8dina Santiago, v\xc4\x8dasih imenovana \xc2\xbbdowntown\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbSantiago center\xc2\xab\xc2\xa0(Santiago Centro), je upravna enota, ki obsega pribli\xc5\xbeno obmo\xc4\x8dje, ki ga je zasedalo mesto v \xc4\x8dasu kolonialnega obdobja. Skupnost, ki jo upravlja ob\xc4\x8dina Santiago in jo vodi \xc5\xbeupan, je del province Santiago, ki jo vodi pokrajinski guverner, ki je sama del metropolitanske regije Santiago, ki jo vodi intendant. Kljub nevedenim delitvam, ko se izraz \xc2\xbbSantiago\xc2\xab\xc2\xa0uporablja brez dodatnih opisov, se po navadi nana\xc5\xa1a na Veliki Santiago (Gran Santiago), teritorialno obmo\xc4\x8dje, ki ga opredeljuje mestna kontinuiteta, ki poleg ob\xc4\x8dine Santiago obsega \xc5\xa1e 36 drugih ob\xc4\x8din, ki skupaj sestavljajo ve\xc4\x8dino province Santiago in nekatera obmo\xc4\x8dja sosednjih provinc (glej poglavje Politi\xc4\x8dna delitev)._NEWLINE_Demonim za mesto in regijo sta santiaguinos (mo\xc5\xa1ki) in santiaguinas (\xc5\xbeenska).\n_START_SECTION_\nPredkolonialna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo nekaterih arheolo\xc5\xa1kih raziskavah se domneva, da so se prve \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke skupine naselile v dolini Santiaga v 10. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t.. Skupine so bile v glavnem nomadski lovci-nabiralci, ki so v \xc4\x8dasu andske odjuge potovali iz obale v notranjost v iskanju gvanakov. Okoli leta 800 so se prvi prebivalci za\xc4\x8deli stalno naseljevati zaradi nastajanja kmetijskih skupnosti vzdol\xc5\xbe reke Mapocho in pridelovali predvsem koruzo, krompir in fi\xc5\xbeol ter udoma\xc4\x8dili kamele na tem obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_Vasi ustanovljene na obmo\xc4\x8djih so pripadale skupini Pikun\xc4\x8dev (ime, ki so ga dali \xc4\x8cilenci) ali promaucaes (ime, ki so ga dali Inki: iz ke\xc4\x8duan\xc5\xa1\xc4\x8dine puruma awqa \xe2\x80\x93 \'divji sovra\xc5\xbenik\') in so bili pod Inkovskim imperijem v poznem 15. in v zgodnjem 16. stoletju. Inki so jih prisilno naselili v dolini, glavna poselitev je bila v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du sedanjega mesta, v Huaca de Chene in sveti gori El Plomo (Cerro El Plomo je gora v Andih v bli\xc5\xbeini Santiaga, z vi\xc5\xa1ino 5434 m je najvi\xc5\xa1ji vrh, viden iz Santiaga v jasnih dneh). Obmo\xc4\x8dje je slu\xc5\xbeilo kot osnova za neuspe\xc5\xa1ne inkovske ekspedicije na ju\xc5\xbenem cestnem kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du v inkovskem cestnem sistemu.\n_START_SECTION_\nUstanovitev mesta\n_START_PARAGRAPH_\nPotem ko ga je poslal Francisco Pizarro iz Peruja na dolgo pot iz Cuzca, je extremadurski konvistador Pedro de Valdivia 13. decembra 1540 dosegel dolino reke Mapocho. Valdivia se je utaboril ob reki na pobo\xc4\x8djih Tupahueja in po\xc4\x8dasi za\xc4\x8del komunicirati s Pikun\xc4\x8di, ki so \xc5\xbeiveli na tem obmo\xc4\x8dju. Valdivia je kasneje poglavarje obmo\xc4\x8dja povabil v parlament, kjer je pojasnil svojo namero, da bo ustanovil mesto v imenu kralja Karla I. \xc5\xa0panskega, ki bi bil glavno mesto guvernerja nove dr\xc5\xbeave Nueva Extremadura imenovano Santiago de Nueva Extremadura. Doma\xc4\x8di so sprejeli in celo priporo\xc4\x8dili ustanovitev mesta na majhnem otoku med dvema krakoma reke ob majhnem hribu Huel\xc3\xa9n._NEWLINE_12. februarja 1541 je Valdivia uradno ustanovil mesto Santiago del Nuevo Extremo (Santiago Nova Extremadura) v \xc4\x8dast sv. Jakoba, pokrovitelja \xc5\xa0panije, blizu Huelena, ki ga je preimenoval v \xc2\xbbsv. Lucijo\xc2\xab. (Ime Santiago je lokalna galicijska evolucija ljudske latinske Sanctu Iacobu.) Valdivia je poveril postavitev novega mesta mojstru graditelju Pedri de Gamboa, ki je na\xc4\x8drtoval postavitev mestne mre\xc5\xbee. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta je Gamboa zasnoval Plaza de Armas (glavni trg), okoli katerega so bila zbrana razli\xc4\x8dna zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da za stolnico in guvernerjevo hi\xc5\xa1o. Skupaj je bilo zgrajenih osem blokov od severa do juga in deset od vzhoda proti zahodu. Vsak kvadratni blok je bil dan naseljencem, ki so zgradili hi\xc5\xa1e iz blata in slame._NEWLINE_Valdivia se je mesece pozneje s svojimi vojaki usmeril na jug in za\xc4\x8del vojno z Mapu\xc4\x8di za Araucanijo. Santiago je ostal nezavarovan. Doma\xc4\x8din Michimalonco je to izkoristil in napadel novo mesto. 11. septembra 1541 so mesto uni\xc4\x8dili doma\xc4\x8dini, vendar je \xc5\xa1panskemu garnizonu uspelo ubraniti trdnjavo. Odpor je vodila In\xc3\xa9s de Su\xc3\xa1rez, Valdivianova ljubica. Ko je spoznala, da je bila premagana, je odredila usmrtitev vseh domorodnih zapornikov in nato nataknila glave na pu\xc5\xa1\xc4\x8dice in jih nekaj vrgla med doma\xc4\x8dine. Ob soo\xc4\x8denju s tem barbarskim dejanjem so domorodci razpadli od grozote. Mesto se je po\xc4\x8dasi obnovilo, pri tem pa naj bi se uveljavljalo novo ustanovljeno mesto Concepci\xc3\xb3n, kjer so leta 1565 ustanovili kraljevo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8cila. Vendar pa je stalna nevarnost, s katero se je soo\xc4\x8dal Concepci\xc3\xb3n, deloma zaradi bli\xc5\xbeine vojne za Araucanijo in tudi posledic uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dih potresov, ni omogo\xc4\x8dila dokon\xc4\x8dne ustanovitve kraljevega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Santiagu do leta 1607. Ta ustanova je ponovno potrdila vlogo mesta kot prestolnice.\n_START_SECTION_\nKolonialni Santiago\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bil zgodnji Santiago v neposredni nevarnosti za trajno uni\xc4\x8denje, ki so ga ogro\xc5\xbeali domorodni napadi, potresi in vrsta poplav, se je mesto za\xc4\x8delo hitro razvijati. Od 126 blokov, ki jih je zasnoval Gamboa leta 1558, je bilo \xc5\xa1tiridesetih zasedenih, leta 1580 pa so se za\xc4\x8dele dvigovati prve ve\xc4\x8dje stavbe v mestu, za\xc4\x8detek gradnje poudarjen s postavitvijo temeljnega kamna prve stolnice leta 1561 in stavbe cerkve svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka leta 1572. Obe konstrukciji sta sestavljali predvsem blatna opeka in kamen. Poleg gradnje pomembnih stavb se je mesto za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti na bli\xc5\xbenja zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Niz nesre\xc4\x8d je oviralo razvoj mesta v 16. in 17. stoletju: potres, 1575 epidemija \xc4\x8drnih koz, leta 1590, 1608 in 1618 poplave reke Mapocho in kon\xc4\x8dno potres 13. maja 1647, ko je umrlo ve\xc4\x8d kot 600 ljudi in bilo prizadetih ve\xc4\x8d kot 5000 drugih. Vendar te katastrofe niso ustavile rasti prestolnice generalnega kapitanata \xc4\x8cila v \xc4\x8dasu, ko je bila vsa oblast dr\xc5\xbeave osredoto\xc4\x8dena na Plaza de Armas santiaguina._NEWLINE_Leta 1767 je Luis Manuel de Za\xc3\xb1artu za\xc4\x8del eno najpomembnej\xc5\xa1ih arhitekturnih del celotnega kolonialnega obdobja, most Calicanto, ki je dejansko povezoval mesto z La Chimbo na severni strani reke in za\xc4\x8del graditi nasipe za prepre\xc4\x8devanje poplav reke Mapocho. \xc4\x8ceprav so njegovi gradbeniki uspeli zaklju\xc4\x8diti most, je reka ve\xc4\x8dkrat po\xc5\xa1kodovala stebre. Leta 1780 je guverner Agust\xc3\xadn de J\xc3\xa1uregui najel italijanskega arhitekta Joaquina Toesca, ki je med drugimi pomembnimi deli zasnoval fasado stolnice, pala\xc4\x8do Moneda (Palacio de La Moneda), kanal San Carlos in kon\xc4\x8dno gradnjo nasipov med vladanjem Ambrosia O\'Higginsa. Ta pomembna dela so se trajno odprla leta 1798. O\'Higginsova vlada je nadzorovala tudi gradnjo ceste proti Valpara\xc3\xadsu leta 1791, ki je povezala prestolnico z glavnim pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem v dr\xc5\xbeavi.\n_START_SECTION_\nGlavno mesto republike\n_START_PARAGRAPH_\n18. septembra 1810 je bila v Santiagu razgla\xc5\xa1ena prva vladna hunta, ki je za\xc4\x8dela proces vzpostavitve neodvisnosti \xc4\x8cila. Mesto, ki je postalo glavno mesto novega naroda, so ogro\xc5\xbeali razli\xc4\x8dni dogodki, zlasti bli\xc5\xbenje voja\xc5\xa1ke akcije._NEWLINE_Nekatere ustanove, kot sta Nacionalni in\xc5\xa1titut (Instituto Nacional General Jos\xc3\xa9 Miguel Carrera) in Narodna knji\xc5\xbenica (Biblioteca Nacional de Chile), so bile ustanovljene v Patriji Vieji (Patria Vieja, \xc5\xa1pansko stara o\xc4\x8detnjava, se nana\xc5\xa1a na \xc4\x8dasovno obdobje v zgodovini \xc4\x8cila med prvo vlado hunte (18. septembra 1810) in katastrofo Rancagua (1. oktober 1814)), so bile zaprte po porazu patriotov v bitki pri Rancagvi leta 1814. Kraljevska vlada je trajala do leta 1817, ko je vojska zagotovila zmago v bitki Chacabuco in ponovno vzpostavila vlado patriotov v Santiagu. Neodvisnost pa ni bila zagotovljena. \xc5\xa0panska vojska je leta 1818 dobila nove zmage in se odpravila v Santiago, vendar je bil njihov mar\xc5\xa1 dokon\xc4\x8dno ustavljen na ravnicah reke Maipo, med bitko pri Maipu 5. aprila 1818._NEWLINE_Po koncu vojne je bil Bernardo O\'Higgins sprejet kot vrhovni direktor in kot njegov o\xc4\x8de, za\xc4\x8del veliko pomembnih del v mestu. Med imenovanjem Patria Nueva so se zaprte ustanove ponovno odprle. Odprto je bilo glavno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, delo na kanalu San Carlos je bilo zaklju\xc4\x8deno in v ju\xc5\xbenem kraku reke Mapocho, znane pod imenom La Ca\xc3\xb1ada, je bilo suho korito, ki se je neko\xc4\x8d uporabljalo kot odlagali\xc5\xa1\xc4\x8de, spremenjeno v avenijo, zdaj znano kot Alameda de las Delicias._NEWLINE_Dva nova potresa sta prizadela mesto, en 19. novembra 1822, drug 20. februarja 1835. Vendar pa ta dva dogodka nista prepre\xc4\x8dila hitre rasti mesta. Leta 1820 je mesto poro\xc4\x8dalo o 46.000 prebivalcih, medtem ko je leta 1854 prebivalstvo doseglo 69.018. Leta 1865 je bilo v popisu prijavljenih 115.337 prebivalcev. To znatno pove\xc4\x8danje je bilo posledica primestne rasti na jug in zahodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, deloma pa tudi v La Chimbi, \xc5\xbeivahnem obmo\xc4\x8dju nastalem iz delitve starih objektov, ki so obstajali na tem obmo\xc4\x8dju. Ta nov periferni razvoj je privedel do konca tradicionalne strukture \xc5\xa1ahovnice, ki je prej veljala za mestno jedro.\n_START_SECTION_\n19. Stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV letih republikanske dobe so bile institucije, kot so Univerza v \xc4\x8cilu (Universidad de Chile), Normalna \xc5\xa1ola za predavatelje, \xc5\xa0ola za umetnost in obrt in Quinta Normal, ki sta vklju\xc4\x8devali Muzej lepih umetnosti (zdaj Muzej znanosti in tehnologije) in Narodni naravoslovni muzej ustvarjeni predvsem za izobra\xc5\xbeevalno uporabo in so postali tudi primeri javnega na\xc4\x8drtovanja v tem obdobju. Leta 1851 je bil odprt prvi telegrafski sistem, ki je povezal prestolnico s pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem Valparaiso. _NEWLINE_Nov zagon urbanega razvoja prestolnice se je odvijal v \xc4\x8dasu tako imenovane \xc2\xbbLiberalne republike\xc2\xab\xc2\xa0in administracijo \xc5\xbeupana Benjamina Vicu\xc3\xb1a Mackenna. Med glavnimi deli v tem obdobju je preureditev Cerro Santa Luc\xc3\xada, ki je bil kljub svoji osrednji lokaciji v slabem stanju. V prizadevanjih za preoblikovanje Santiaga je Vicu\xc3\xb1a Mackenna za\xc4\x8del graditi Camino de Cintura, cesto, ki obdaja celotno mesto. Nova prenova avenije Alameda jo je spremenila v glavno cesto mesta._NEWLINE_Tudi v tem \xc4\x8dasu in z delom evropskih krajinarjev leta 1873 je nastal O\'Higginsov Park. Park, odprt za javnost, je postal znamenitost v Santiagu zaradi svojih velikih vrtov, jezer in poti za ko\xc4\x8dije. Med temi obdobji so bile odprte tudi druge pomembne stavbe, kot so operna hi\xc5\xa1a Teatro Municipal in Club H\xc3\xadpico de Santiago. Leta 1875 je potekala mednarodna razstava v okviru Quinta Normal. _NEWLINE_Mesto je postalo glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de nacionalnega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega sistema. Prva \xc5\xbeeleznica je dosegla mesto 14. septembra 1857 na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji Santiago Estaci\xc3\xb3n Central, ki je bila dokon\xc4\x8dno zgrajena in odprta leta 1884. V teh letih so \xc5\xbeeleznice povezale mesto z Valparaisom, kot tudi regije na severu in jugu \xc4\x8cila. Ulice v Santiagu so bile do leta 1875 tlakovane, v mestu pa je bilo 1107 \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih vozil, medtem ko je vsak dan uporabljalo tramvajske storitve 45.000 ljudi.\n_START_SECTION_\nStoletnica Santiaga\n_START_PARAGRAPH_\nS prihodom novega stoletja je mesto za\xc4\x8delo do\xc5\xbeivljati razli\xc4\x8dne spremembe v zvezi z mo\xc4\x8dnim razvojem industrije. Valparaiso, ki je bil doslej gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave je po\xc4\x8dasi izgubil pomembnost na ra\xc4\x8dun prestolnice. Do leta 1895 je bilo 75\xc2\xa0% nacionalne predelovalne industrije v glavnem mestu in samo 28\xc2\xa0% v pristani\xc5\xa1kem mestu, do leta 1910 pa so se na ulicah sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta zrastle velike banke in trgovine, ki so zapustile Valparaiso._NEWLINE_Uvedba zakona o avtonomnih ob\xc4\x8dinah je omogo\xc4\x8dila ob\xc4\x8dinam, da ustvarijo razli\xc4\x8dne upravne oddelke okrog takratnega departamento Santiago, s ciljem izbolj\xc5\xa1ati lokalno odlo\xc4\x8danje. Maip\xc3\xba, \xc3\x91u\xc3\xb1oa, Renca, Lampa in Colina so bile ustanovljene leta 1891, Providencia in Barrancas leta 1897 in Las Condes leta 1901. La Victoria departamento je bila razdeljena z ustvarjanjem Lo Ca\xc3\xb1as leta 1891, ki bi bila razdeljena na La Granja in Puente Alto leta 1892, La Florida leta 1899 in La Cisterna leta 1925._NEWLINE_Cerro San Crist\xc3\xb3bal je v tem obdobju za\xc4\x8del dolg proces razvoja. Leta 1903 je bil postavljen astronomski observatorij, naslednje leto pa temeljni kamen za 14 metrov visok kip device Marije, ki je danes viden iz razli\xc4\x8dnih koncev mesta. Vendar je bilo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de dokon\xc4\x8dano nekaj desetletij pozneje._NEWLINE_Leta 1910 je \xc4\x8cile praznoval stoletnico zato so bili izvedeni \xc5\xa1tevilni urbani projekti. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje je bilo podalj\xc5\xa1ano, kar je omogo\xc4\x8dilo povezavo mesta z nastajajo\xc4\x8dimi predmestji z novim \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim obro\xc4\x8dem in smerjo do Caj\xc3\xb3n del Maipo, na severu mesta pa je bila zgrajena nova \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja: postaja Mapocho. Na ju\xc5\xbeni strani reke Mapocho je bil ustanovljen Parque Forestal in odprte nove stavbe, kot so Muzej lepih umetnosti, javni internat s \xc5\xa1olo Barros Arana in Narodna knji\xc5\xbenica. Poleg tega je bil zgrajen kanalizacijski sistem, ki je pokrival pribli\xc5\xbeno 85\xc2\xa0% mestnega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nEksplozija prebivalstva\n_START_PARAGRAPH_\nPopis iz leta 1920 je ocenil, da je v Santiagu \xc5\xbeivelo 507.296 prebivalcev, kar je enako 13,6\xc2\xa0% prebivalstva \xc4\x8cila. To je pomenilo pove\xc4\x8danje za 52,47\xc2\xa0% od popisa leta 1907, tj. letna rast 3,3\xc2\xa0%, kar je skoraj trikrat ve\xc4\x8d kot nacionalna \xc5\xa1tevilka. Ta rast je bila predvsem posledica prihoda kmetov z juga, ki so pri\xc5\xa1li na delo v tovarne in \xc5\xbeeleznice, ki so bile v izgradnji. Vendar pa se je ta rast pojavila na obrobju in ne v samem mestu._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu se je okro\xc5\xbeje sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta zdru\xc5\xbeilo v trgovsko, finan\xc4\x8dno in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de z ustanovitvijo razli\xc4\x8dnih portalov in lokacij okoli ulice Ahumada in okro\xc5\xbeja Civic v neposredni bli\xc5\xbeini pala\xc4\x8de La Moneda. Slednji projekt je vklju\xc4\x8deval izgradnjo razli\xc4\x8dnih moderniziranih stavb za vzpostavitev pisarn ministrstev in drugih javnih slu\xc5\xbeb ter za\xc4\x8detek gradnje srednje visokih stavb. Po drugi strani pa so se tradicionalni prebivalci centra za\xc4\x8deli seliti iz mesta v bolj pode\xc5\xbeelska obmo\xc4\x8dja, kot so Providencia in \xc3\x91u\xc3\xb1oa, ki sta gostila oligarhijo in evropske priseljenske delavce ter San Miguel za dru\xc5\xbeine srednjega razreda. Na obrobju so vile gradili razli\xc4\x8dni partnerji iz razli\xc4\x8dnih organizacij tistega \xc4\x8dasa. Modernost se je raz\xc5\xa1irila v mestu, s pojavom prvih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d, raz\xc5\xa1iritvijo telefonskega omre\xc5\xbeja in odpiranjem letali\xc5\xa1\xc4\x8da Los Cerrillos leta 1928, med drugimi novostmi._NEWLINE_Ob\xc4\x8dutek, da je bil za\xc4\x8detek 20. stoletja doba gospodarske rasti zaradi tehnolo\xc5\xa1kega napredka, se je dramati\xc4\x8dno razlikoval od \xc5\xbeivljenjskega standarda ni\xc5\xbejih dru\xc5\xbebenih razredov. Rast prej\xc5\xa1njih desetletij je privedla do eksplozije brez primere, ki se je za\xc4\x8dela leta 1929. Velika depresija je povzro\xc4\x8dila propad nitratne industrije na severu, tako da je bilo 60.000 brezposelnih, kar je prispevalo k zmanj\xc5\xa1anju izvoza kmetijstva, kar je povzro\xc4\x8dilo skupno \xc5\xa1tevilo brezposelnih okoli 300.000 po vsej dr\xc5\xbeavi. Ti brezposelni delavci so Santiago in njeno industrijo videli kot edino mo\xc5\xbenost za pre\xc5\xbeivetje. Mnogi migranti so prispeli v Santiago brez vsega in tiso\xc4\x8de jih je bilo treba pre\xc5\xbeiveti na ulicah zaradi velikih te\xc5\xbeav pri iskanju prostora, ki bi ga lahko najeli. Raz\xc5\xa1irjene bolezni, vklju\xc4\x8dno s tuberkulozo, so zahtevale \xc5\xbeivljenje ve\xc4\x8d sto brezdomcev. Brezposelnost in \xc5\xbeivljenjski stro\xc5\xa1ki so se dramati\xc4\x8dno pove\xc4\x8dali, medtem ko so se pla\xc4\x8de prebivalstva v Santiagu zmanj\xc5\xa1ale._NEWLINE_Razmere so se le nekaj let kasneje spremenile z novim industrijskim razcvetom, ki ga je pospe\xc5\xa1il CORFO in \xc5\xa1iritvijo dr\xc5\xbeavnega aparata v poznih 1930-ih. V tem \xc4\x8dasu je aristokracija izgubila veliko svoje mo\xc4\x8di in srednji razred, ki so ga sestavljali trgovci, birokrati in strokovnjaki, je pridobil vlogo dolo\xc4\x8danja nacionalne politike. V tem kontekstu je Santiago za\xc4\x8del razvijati znatno prebivalstvo srednjega in ni\xc5\xbejega razreda, medtem ko so se zgornji razredi skrivali v okro\xc5\xbejih prestolnice.\n_START_SECTION_\nMetropola v zgodnjem 21. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nZ za\xc4\x8detkom prehoda na demokracijo leta 1990 je mesto Santiago presegel tri milijone prebivalcev, pri \xc4\x8demer je ve\xc4\x8dina \xc5\xbeivela na jugu: La Florida je bila najbolj naseljena, sledili sta Puente Alto in Maip\xc3\xba. Razvoj nepremi\xc4\x8dnin v teh ob\xc4\x8dinah in drugih, kot sta Quilicura in Pe\xc3\xb1alolen, so v veliki meri prihajali iz gradnje stanovanjskih projektov za dru\xc5\xbeine srednjega razreda. Medtem so se dru\xc5\xbeine z visokimi dohodki preselile v vzno\xc5\xbeje, ki se danes imenuje Barrio Alto, pove\xc4\x8duje prebivalstvo Las Condes in povzro\xc4\x8da nove ob\xc4\x8dine, kot sta Vitacura in Lo Barnechea. Obmo\xc4\x8dje Avenue Providencia je postalo pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v vzhodnem sektorju. Ta razvoj je bil raz\xc5\xa1irjen na Barrio Alto, ki je postala privla\xc4\x8dna lokacija za gradnjo visokih stavb. Na obmo\xc4\x8dju so bile ustanovljene velike dru\xc5\xbebe in finan\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe, ki so vodile do uspe\xc5\xa1nega sodobnega poslovnega centra, znanega kot Sanhattan. Odhod teh dru\xc5\xbeb v Barrio Alto in izgradnja nakupovalnih centrov po vsem mestu sta v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta povzro\xc4\x8dila krizo. Za odkrivanje obmo\xc4\x8dja so bile glavne nakupovalne ulice pretvorjene v pe\xc5\xa1cone, kot je Paseo Ahumada, vlada je uvedla dav\xc4\x8dne ugodnosti za gradnjo stanovanjskih zgradb, ki so pritegnile mlaj\xc5\xa1e odrasle._NEWLINE_Mesto se je za\xc4\x8delo soo\xc4\x8dati z vrsto te\xc5\xbeav, ki jih povzro\xc4\x8da neorganizirana rast. V zimskih mesecih je onesna\xc5\xbeevanje zraka doseglo kriti\xc4\x8dne ravni in sloj smoga se je naselil nad mestom. Organi so sprejeli zakonodajne ukrepe za zmanj\xc5\xa1anje industrijskega onesna\xc5\xbeevanja in uvedli omejitve pri uporabi vozil. Podzemna \xc5\xbeeleznica je bila znatno raz\xc5\xa1irjena, obstoje\xc4\x8de proge so bile raz\xc5\xa1irjene in med letoma 1997 in 2006 zgrajene tri nove linije v jugovzhodnem sektorju. Nova raz\xc5\xa1iritev Maip\xc3\xbaja je bila odprta leta 2011, metropolitanska \xc5\xbeeleznica je imela skupno dol\xc5\xbeino 105 km. Sistem avtobusov je bil v za\xc4\x8detku devetdesetih precej reformiran. Leta 2007 je bil ustanovljen glavni na\xc4\x8drt, imenovan Transantiago. Od uvedbe se je soo\xc4\x8dil s \xc5\xa1tevilnimi te\xc5\xbeavami._NEWLINE_Vstop v 21. stoletje je v Santiagu vztrajal hiter razvoj. Obmo\xc4\x8dje Civic je bilo obnovljeno z ustanovitvijo Plaza de la Ciudadan\xc3\xada in gradnjo Ciudad Parque Bicentenario v spomin na dvesto let republike. Razvoj visokih zgradb se nadaljuje v vzhodnem sektorju, kar je doseglo vrhunec pri odprtju neboti\xc4\x8dnikov Titanium La Portada in Gran Torre Santiago v kompleksu Costanera Center. Vendar so socialno-ekonomska neenakost in geosocialna razdrobljenost \xc5\xa1e vedno najpomembnej\xc5\xa1a problema v mestu in v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_27. februarja 2010 se je v prestolnici za\xc4\x8dutil mo\xc4\x8dan potres, ki je povzro\xc4\x8dil nekaj \xc5\xa1kode starim stavbam. Tudi nekatere sodobne stavbe so bile neprimerne za uporabo. To je povzro\xc4\x8dilo veliko razprav o dejanskem izvajanju obveznih potresnih standardov v sodobni arhitekturi Santiaga.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du kotline Santiago, velike skledaste doline, ki jo sestavljajo \xc5\xa1iroka in rodovitna zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, obkro\xc5\xbeena z gorami. Mesto ima razli\xc4\x8dno nadmorsko vi\xc5\xa1ino, ki se postopoma pove\xc4\x8duje od 400 m na zahodnih obmo\xc4\x8djih do ve\xc4\x8d kot 700 m na vzhodnih obmo\xc4\x8djih. Mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Santiago na zahodu, le\xc5\xbei na vi\xc5\xa1ini 460 m. Plaza Baquedano, v bli\xc5\xbeini centra, le\xc5\xbei na 570 m. Stadion San Carlos de Apoquindo, na vzhodnem robu mesta, ima vi\xc5\xa1ino 960 m._NEWLINE_Kotlina Santiago je del \xc4\x8dilske Podol\xc5\xbene doline in je izredno ravna, prekinjena le z nekaj oto\xc4\x8dnimi gri\xc4\x8di; med njimi Cerro Renca, Cerro Blanco in Cerro Santa Luc\xc3\xada. Meri pribli\xc5\xbeno 80 kilometrov v smeri sever-jug in 35 km od vzhoda proti zahodu. Reka Mapocho te\xc4\x8de skozi mesto._NEWLINE_Mesto obdaja glavna veriga Andov na vzhodu in \xc4\x8dilsko obalno hribovje na zahodu. Na severu ga obkro\xc5\xbea Cord\xc3\xb3n de Chacabuco, gorsko obmo\xc4\x8dje Andov. Na ju\xc5\xbeni obali le\xc5\xbei Angostura de Paine, podolgovato greben Andov, ki skoraj dose\xc5\xbee obalo._NEWLINE_Gorsko obmo\xc4\x8dje, ki je takoj na meji mesta na vzhodu, je znano kot Sierra de Ram\xc3\xb3n, ki je nastala zaradi tektonske dejavnosti preloma San Ram\xc3\xb3n. Ta greben dose\xc5\xbee 3296 metrov pri Cerro de Ram\xc3\xb3n. Sierra de Ram\xc3\xb3n predstavlja predkordiljere Andov. 20 km na vzhodu je \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja Cordillera Andov, ki ima gore in vulkane, ki presegajo 6000 m in na katerih so prisotni nekateri ledeniki. Najvi\xc5\xa1ja gora je stratovulkan Tupungato s 6570 m. Druge gore so Tupungatito, San Jos\xc3\xa9 in Maipo. Cerro El Plomo je najvi\xc5\xa1ja gora, vidna iz mestnega obmo\xc4\x8dja Santiaga._NEWLINE_V zadnjih desetletjih je rast urbanega mesta pre\xc5\xa1la meje mesta in se raz\xc5\xa1irila na vzhodno vzno\xc5\xbeje pobo\xc4\x8dja Andske predkordiljere. Na obmo\xc4\x8djih kot so La Dehesa, Lo Curro in El Arrayan, je mestni razvoj prisoten na ve\xc4\x8d kot 1000 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je milo mediteransko. Temperatura se v ve\xc4\x8dinoma suhih poletjih lahko povzpne do 35\xc2\xa0\xc2\xb0C, ve\xc4\x8d padavin pade pozimi, ko temperature lahko dose\xc5\xbeejo od nekaj stopinj nad ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem do pribli\xc5\xbeno 15\xc2\xa0\xc2\xb0C. Povpre\xc4\x8dno pade 338mm padavin na leto. _NEWLINE_Temperaturna inverzija, industrija in gost promet botrujejo pogostim problemom onesna\xc5\xbeenja s smogom.\n_START_SECTION_\nAdministrativna delitev\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je razdeljeno na skupno 36 ob\xc4\x8din (\xc5\xa1pansko comunas). 32 jih le\xc5\xbei v Provinci Santiago, preostale 4 pa v sosednjih provincah Cordillera, Maipo in Talagante. Vse omenjene province so del regije Regi\xc3\xb3n Metropolitana.\n_START_SECTION_\nNaravne nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi lege Santiaga na pacifi\xc5\xa1kem ognjenem obro\xc4\x8du na meji podrivanja Nazca plo\xc5\xa1\xc4\x8de pod ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ko plo\xc5\xa1\xc4\x8do prihaja do znatne koli\xc4\x8dine tektonske dejavnosti. Prvi potres, ki je bil zapisan v Santiagu, se je zgodil leta 1575, 34 let po uradni ustanovitvi mesta. Potres leta 1647 je uni\xc4\x8dil mesto in navdihnil roman Heinricha von Kleista Potres v \xc4\x8cilu._NEWLINE_Potres v Valdiviji leta 1960 in potres v Algarrobu leta 1985 sta povzro\xc4\x8dila \xc5\xa1kodo tudi v Santiagu in omogo\xc4\x8dila razvoj strogih gradbenih predpisov, da bi se zmanj\xc5\xa1ale prihodnje po\xc5\xa1kodbe zaradi potresov. Leta 2010 je \xc4\x8cile prizadel \xc5\xa1esti najve\xc4\x8dji potres na svetu, ki je dosegel 8,8 po Mw. 525 ljudi je umrlo, od tega 13 v Santiagu, \xc5\xa1koda pa je bila ocenjena na 15-30 milijard ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Po\xc5\xa1kodovanih je bilo 370.000 domov, vendar so gradbeni predpisi uvedeni po prej\xc5\xa1njih potresih pomenili, da je bila kljub velikemu potresu \xc5\xa1koda veliko manj\xc5\xa1a od tiste, ki jo je povzro\xc4\x8dil potres na Haitiju leta 2010, ko je umrlo vsaj 100.000 ljudi.\n_START_SECTION_\nOkoljske te\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nZrak v Santiagu je najbolj onesna\xc5\xbeen zrak v \xc4\x8cilu. V 1990-ih  se je onesna\xc5\xbeevanje zraka zmanj\xc5\xa1alo za pribli\xc5\xbeno tretjino, vendar je bil od leta 2000 napredek majhen. \xc5\xa0tudija \xc4\x8dilske univerze, izdelana leta 2010 pravi, da se je onesna\xc5\xbeenje v Santiagu podvojilo. V mestu so  zaskrbljeni zaradi onesna\xc5\xbeenosti s hrupom, z atmosferskimi koncentracijami PM2,5 in PM10, ki redno presegajo standarde, ki so jih dolo\xc4\x8dili Agencija ZDA za varstvo okolja in Svetovna zdravstvena organizacija._NEWLINE_Glavni vir onesna\xc5\xbeevanja zraka, ki traja skozi celo leto, je talilnica rudnika bakra El Teniente. Vlada obi\xc4\x8dajno ne poro\xc4\x8da o tem, da je to lokalni vir onesna\xc5\xbeevanja, saj le\xc5\xbei izven obmo\xc4\x8dja poro\xc4\x8danja metropolitanske regije Santiago, saj je 110 kilometrov od centra mesta._NEWLINE_V zimskih mesecih se toplotni preobrat (meteorolo\xc5\xa1ki pojav, pri katerem stabilna plast toplega zraka zadr\xc5\xbei hladnej\xc5\xa1i zrak v bli\xc5\xbeini tal) povzro\xc4\x8di, da se v Podol\xc5\xbeni dolini ujamejo visoke koncentracije onesna\xc5\xbeenja s smogom in zrakom._NEWLINE_Od marca 2007 je bilo le 61\xc2\xa0% odpadne vode v Santiagu, ki se je do konca istega leta pove\xc4\x8dalo na 71\xc2\xa0%. Vendar pa je marca 2012 obrat za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje odpadne vode Mapocho za\xc4\x8del delovati in pove\xc4\x8dal zmogljivost \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja odpadnih voda v mestu na 100%, zaradi \xc4\x8desar je Santiago prvo glavno mesto v Latinski Ameriki za obdelavo vseh komunalnih odplak._NEWLINE_Reka Mapocho, ki pre\xc4\x8dka mesto od severovzhoda proti jugozahodu Podol\xc5\xbene doline, je \xc5\xa1e vedno onesna\xc5\xbeena z gospodinjskimi, kmetijskimi in industrijskimi odplakami ter z odpadnimi snovmi iz rudnika bakra (v Andih na vzhodu Santiaga je ve\xc4\x8d rudnikov bakra), ki se neo\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dene stekajo v reko. Obstajajo zakoni, ki od industrij in lokalnih vlad zahtevajo, da o\xc4\x8distijo vse izpuste odpadnih voda, vendar se ti predpisi pogosto ohlapno izvajajo. Zdaj obstaja ve\xc4\x8d velikih obratov za predelavo in recikliranje odpadne vode, ki so v fazi izgradnje in na\xc4\x8drti za dekontaminacijo reke in omogo\xc4\x8danje plovbe.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPopis leta 2002 je pokazal, da v Santiagu \xc5\xbeivi pribli\xc5\xbeno 5,45 milijona prebivalcev, kar je enako 37\xc2\xa0% prebivalstva \xc4\x8cila in 43\xc2\xa0% vsega mestnega prebivalstva v dr\xc5\xbeavi. S tem je eno najve\xc4\x8djih mest v Latinski Ameriki. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina prebivalcev so belci evropskega izvora, prvotno \xc5\xa1panskega, kasneje so oblasti privabljale predvsem priseljence nem\xc5\xa1kega, \xc5\xa1vicarskega in angle\xc5\xa1kega porekla, \xc5\xa1e kasneje so se priseljevali Italijani, Irci in Poljaki. Pomemben dele\xc5\xbe predstavljajo tudi mestici, me\xc5\xa1anci med belci in staroselci._NEWLINE_Gospodarska rast v zadnjih letih je privabila priseljence iz drugih delov Latinske Amerike. Naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1i so Perujci, sledijo jim Bolivijci, Argentinci in Ekvadorci.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSantiago je industrijsko in finan\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8cila, kjer se ustvari 45\xc2\xa0% celotnega dr\xc5\xbeavnega bruto doma\xc4\x8dega proizvoda. Skupaj z Buenos Airesom in S\xc3\xa3o Paulom je eno najpomembnej\xc5\xa1ih finan\xc4\x8dnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d Ju\xc5\xbene Amerike. V mestu ima sede\xc5\xbe nekaj mednarodnih organizacij, npr. ECLAC (Gospodarska komisija za Latinsko Ameriko in Karibe). Visoka gospodarska rast in stabilnost \xc4\x8dilskega gospodarstva je privabila mnogo multinacionalk, da so Santiago izbrale za sede\xc5\xbee regionalnih uprav.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nLe nekaj zgodovinskih stavb iz \xc5\xa1panskega kolonialnega obdobja je v mestu, saj Santiago - tako kot ostale dele dr\xc5\xbeave - redno prizadenejo potresi. Pomembne stavbe so Casa Colorada (1769), cerkev svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka (1586) in Posada del Corregidor (1750)._NEWLINE_Stolnica na Glavnem trgu (Plaza de Armas) se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da tako visoko kot Pala\xc4\x8da de La Moneda (Palacio de La Moneda), danes predsedni\xc5\xa1ka pala\xc4\x8da. Prvotna stavba je bila zgrajena med letoma 1784 in 1805, arhitekt Joaqu\xc3\xadn Toesca pa je bil odgovoren za njegovo izgradnjo. Druge stavbe, ki obdajajo Plaza de Armas, so Glavna po\xc5\xa1ta, ki je bila kon\xc4\x8dana leta 1882 in Palacio de la Real Audiencia de Santiago, zgrajena med letoma 1804 in 1807. V njej je \xc4\x8cilski narodni zgodovinski muzej, z 12.000 razstavljenimi predmeti. Na jugovzhodnem kotu trga stoji zelena lito\xc5\xbeelezna stavba Commercial Edwards, ki je bila zgrajena leta 1893. Vzhodno od tega je kolonialna stavba Casa Colorada (1769), v kateri je muzej Santiaga. V bli\xc5\xbeini je Mestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga je leta 1857 zgradil francoski arhitekt Brunet Edward Baines. V potresu leta 1906 je bilo mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovano. Nedale\xc4\x8d od gledali\xc5\xa1\xc4\x8da je dvorec Subercaseaux in Narodna knji\xc5\xbenica, ena najve\xc4\x8djih knji\xc5\xbenic Ju\xc5\xbene Amerike._NEWLINE_Nekdanja stavba Narodnega kongresa, Sodna pala\xc4\x8da in Kraljeva carinska pala\xc4\x8da (Palacio de la Real Aduana de Santiago) so v bli\xc5\xbeini. Slednja je \xc4\x8cilski muzej predkolumbovske umetnosti. Ogenj je uni\xc4\x8dil zgradbo kongresa leta 1895, ki je bila nato obnovljena v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu in ponovno odprta leta 1901. Kongres je bil odstranjen pod voja\xc5\xa1ko diktaturo Avgusta Pinocheta (1973-1989) in po diktaturi na novo ustanovljen 11. marca 1990 v Valpara\xc3\xadsu._NEWLINE_Stavba Sodne pala\xc4\x8de (Palacio de Tribunales) je na ju\xc5\xbeni strani Trga Montt. Projekt je zasnoval arhitekt Emilio Doy\xc3\xa9re in je bila zgrajena med letoma 1907 in 1926. Stavba je sede\xc5\xbe Vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8cila. Skupina 21 sodnikov je najvi\xc5\xa1ja sodna oblast. Je tudi sede\xc5\xbe prito\xc5\xbebenega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Santiagu._NEWLINE_Ulica Bandera vodi proti stavbi borze (Bolsa de Comercio), dokon\xc4\x8dane leta 1917, Club de la Uni\xc3\xb3n (odprt leta 1925), Universidad de Chile (1872) in proti najstarej\xc5\xa1i cerkvi v mestu, cerkev svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka (zgrajena med letoma 1586 in 1628) z Marijinim kipom Virgen del Socorro (Gospa pomaga\'), ki jo je Pedro de Valdivia prinesel v \xc4\x8cile. Severno od Plaza de Armas, kjer je bila postrojena kolonialna milica) so Paseo Puente, cerkev Santo Domingo (1771) in centralna tr\xc5\xbenica (Mercado Central), okra\xc5\xa1ena kovinska stavba. V centru Santiaga je Torre Entel, televizijski stolp z vi\xc5\xa1ino 127,4 metrov z opazovalno plo\xc5\xa1\xc4\x8dadjo, dokon\xc4\x8dan leta 1974; stolp slu\xc5\xbei kot komunikacijski center za podjetje ENTEL \xc4\x8cile._NEWLINE_Center Costanera je bil kon\xc4\x8dan leta 2009 in vsebuje prostore za stanovanja, nakupovanje in zabavo. Projekt s skupno povr\xc5\xa1ino 600.000 kvadratnih metrov vklju\xc4\x8duje 300-metrski Gran Torre Santiago (najvi\xc5\xa1ja stavba v Ju\xc5\xbeni Ameriki) in druge poslovne zgradbe. \xc5\xa0tirje pisarni\xc5\xa1ki stolpi slu\xc5\xbeijo avtocestam in povezavam podzemne \xc5\xbeeleznice.\n_START_SECTION_\nDedi\xc5\xa1\xc4\x8dina in spomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nV metropolitanskem obmo\xc4\x8dju Santiago je 174 krajev dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine za katere skrbi Dr\xc5\xbeavni spomeni\xc5\xa1ki svet, med katerimi so arheolo\xc5\xa1ki, arhitekturni in zgodovinski spomeniki, soseske in tipi\xc4\x8dna obmo\xc4\x8dja. Od teh je 93 v ob\xc4\x8dini Santiago, ki velja za zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta. \xc4\x8ceprav noben spomenik ni bil razgla\xc5\xa1en za svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, je tri \xc5\xbee predlagala \xc4\x8dilska vlada: inkovsko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de El Plomo, cerkev in samostan svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka in pala\xc4\x8do La Moneda._NEWLINE_V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Santiaga so \xc5\xa1tevilne stavbe, zgrajene med \xc5\xa1pansko dominacijo, kot je Metropolitanska stolnica in prej omenjena cerkev svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka. Zgradbe tega obdobja so na straneh Plaza de Armas, kot sede\xc5\xbe Real Audiencia, po\xc5\xa1ta ali Casa Colorada._NEWLINE_V devetnajstem stoletju in po osamosvojitvi so se za\xc4\x8dela graditi nova arhitekturna dela v prestolnici mlade republike. Aristokracija je zgradila majhne pala\xc4\x8de za stanovanjsko rabo, ve\xc4\x8dinoma okoli soseske Republica in so do danes ohranjena. Te strukture so sprejele umetni\xc5\xa1ke trende iz Evrope, kot Konjeni\xc5\xa1ki klub Santiago, sede\xc5\xbe \xc4\x8cilske Univerze in Katoli\xc5\xa1ka univerza, centralna postaja in postaja Mapocho, Mercado Central, prizidek Narodni knji\xc5\xbenici, Muzeju lepih umetnosti in Barrio Par\xc3\xads-Londres, med drugim._NEWLINE_Razli\xc4\x8dne zelene povr\xc5\xa1ine v mestu so znotraj in okoli razli\xc4\x8dnih znamenitosti dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Med najpomembnej\xc5\xa1imi so utrdbe Cerro Santa Lucia, sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Marije na vrhu Cerro San Cristobal, razko\xc5\xa1na grobnica Generalnega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, Parque Forestal, park O\'Higgins in park Quinta Normal\n_START_SECTION_\nMuzeji in knji\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nSantiago ima bogate muzeje razli\xc4\x8dnih vrst, med katerimi so trije narodni, ki jih vodi Direktorat za knji\xc5\xbenice, arhive in muzeje, to so: Narodni zgodovinski muzej, Narodni muzej likovnih umetnosti in \xc4\x8cilski naravoslovni muzej._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina muzejev je v zgodovinskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta in zaseda stare zgradbe kolonialnega izvora, kot je Narodni zgodovinski muzej, ki je v Palacio de la Real Audiencia. La Casa Colorada je muzej Santiaga, medtem ko je kolonialni muzej name\xc5\xa1\xc4\x8den v krilu cerkve svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka in Muzej predkolumbovske umetnosti zaseda del stare Palacio de la Aduana. Muzej lepih umetnosti, \xc4\x8deprav je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, je bil zgrajen v za\xc4\x8detku dvajsetega stoletja, \xc5\xa1e posebej za nastanitev muzeja, na zadnji strani stavbe je bil postavljen leta 1947 Muzej sodobne umetnosti, pod umetni\xc5\xa1ko fakulteto Univerze v \xc4\x8cilu._NEWLINE_Quinta Normal Park ima tudi ve\xc4\x8d muzejev, med katerimi so \xc5\xbee omenjeni Naravoslovni muzej, Muzej Artequin, Muzej znanosti in tehnologije ter Museo Ferroviario. V drugih delih mesta so \xc5\xa1e letalski muzej Cerrillos, muzej Tajamares v Providence in Museo Interactivo Mirador v La Granja. Slednji je bil odprt leta 2000 in je namenjen predvsem otrokom in mladostnikom in ga je obiskalo ve\xc4\x8d kot 2,8 milijona obiskovalcev, zaradi \xc4\x8desar je postal najprometnej\xc5\xa1i muzej v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Kar zadeva javne knji\xc5\xbenice, je najpomembnej\xc5\xa1a Narodna knji\xc5\xbenica, ki je v centru Santiaga. Njeni za\xc4\x8detki segajo v leto 1813, ko jo je ustanovila nastajajo\xc4\x8da republika in je bila stoletje kasneje premaknjena v sedanje prostore, tudi sede\xc5\xbe Dr\xc5\xbeavnega arhiva.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nAvtoceste vodijo iz Santiaga proti severu (do La Serene in \xc4\x8dez prelaz Christo Redentor v Argentino), jugu (do Puerto Montta) in zahodu v Valpara\xc3\xadso in Vi\xc3\xb1a del Mar. Z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje Estaci\xc3\xb3n Central vodijo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave vse do Iquiqueja in Puerto Montta, vendar trenutno potni\xc5\xa1ki promet poteka le do Temuca. Posamezne predele mesta povezujejo tri obvoznice._NEWLINE_V kraju Pudahuel na zahodnem robu mesta stoji mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so ga poimenovali po letalskem \xc4\x8dastniku Arturu Merinu Ben\xc3\xadtezu, ki velja za \xc2\xbbo\xc4\x8deta\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8dilskega vojnega letalstva._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino mestnega prometa nosijo tri proge podzemne \xc5\xbeeleznice, dodatni dve pa sta v gradnji.'