b'\n_START_ARTICLE_\nBerziti\n_START_PARAGRAPH_\nBerziti ali Verziti (gr\xc5\xa1ko \xce\x92\xce\xb5\xcf\x81\xce\xb6\xce\xae\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x82, Verz\xc3\xadtes, makedonsko \xd0\x91\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb7\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb8, Berziti) so bili ju\xc5\xbenoslovansko pleme na ozemlju regije Makedonije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBerziti so kot Verzeti ali Velegezeti prvi\xc4\x8d omenjeni v \xc4\x8cude\xc5\xbeih svetega Dimitrija v povezavi z obleganjem Soluna. V tem \xc4\x8dasu so \xc5\xbeiveli na ozemlju Makedonije in Kosova. Leta 799 je slovanski knez Akamir skupaj s Heleni organiziral zaroto proti bizantinski cesarici Ireni. Akamir je bil neodvisen slovanski plemi\xc4\x8d iz Verzetije v sedanji Tesaliji. Prisotnost slovanskega plemstva s Tesaliji potrjujejo arheolo\xc5\xa1ke najdbe iz 7.-9. stoletja in krajevna imena.\n_START_SECTION_\nPoreklo\n_START_PARAGRAPH_\nBerziti so pripadali ju\xc5\xbenoslovanski skupini Sklavinov. Bili so eno od osmih plemen, ki so se naselila na ozemlju Makedonije (Berziti, Smoljani, Strumljani, Dragoviti, Sagudati, Rinhini, Velegeziti in Veniti). Bavarski geograf Bavarus iz 9. stoletja omenja Berzite/Verzite, ki so bili naseljeni v sedanji vzhodni Nem\xc4\x8diji, zahodni \xc4\x8ce\xc5\xa1ki in jugozahodni Poljski, to\xc4\x8dneje na ozemlju med mesti Bautzen \xe2\x80\x93 Erfurt \xe2\x80\x93 Praga \xe2\x80\x93 Krakov. V 9. stoletju so v srednji Evropi \xc5\xa1e vedno obstajali kot posebna etni\xc4\x8dna skupina in posedovali deset mest (Verizane ciuitates X).\n_START_SECTION_\nBerziti v Makedoniji\n_START_PARAGRAPH_\nBerziti so v 7. stoletju skupaj z domorodnim makedonskim prebivalstvom ustanovili kne\xc5\xbeevino Sklavinijo. Zgodovinar Teofan Spovednik omenja, da so Berziti kot vazali pla\xc4\x8devali davke najprej Bizantinskemu cesarstvu in od 9. stoletja Bolgariji.'