b'\n_START_ARTICLE_\nApamea\n_START_PARAGRAPH_\nApamea (arabsko \xd8\xa3\xd9\x81\xd8\xa7\xd9\x85\xd9\x8a\xd8\xa7 ali \xd8\xa2\xd9\x81\xd8\xa7\xd9\x85\xd9\x8a\xd8\xa7, Afamia) je nekdanje rimsko mesto z dobro ohranjenimi ru\xc5\xa1evinami v dana\xc5\xa1nji severozahodni Siriji. Le\xc5\xbei okoli 55 km severozahodno od Hame, ob desnem bregu Orontesa. _NEWLINE_Po smrti Aleksandra Velikega je na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje severne Sirije zavladal Selevk I. Nikator. Mesto , ki se je prej imenovalo Pharnake, Aleksdander Veliki ga je ob svoji osvojitvi poimenoval Pella, je po svoji perzijski \xc5\xbeeni preimenoval v Apameo in ga raz\xc5\xa1iril v voja\xc5\xa1ko postojanko in provincialno upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. \xc5\xa0tevilo prebivalcev se je pove\xc4\x8dalo na 120.000, v mestu je nastala ogromna kobilarna z ve\xc4\x8d kot 30.000 konji, poleg tega so za bojne namene hkrati dresirali do 500 slonov._NEWLINE_Leta 64 pr. n. \xc5\xa1t. so mesto zavzele Pompejeve \xc4\x8dete in ga priklju\xc4\x8dile Rimskemu imperiju. Tudi pod Rimljani se je razcvet nadaljeval, mesto je namre\xc4\x8d slu\xc5\xbeilo kot pomembno voja\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de. Po potresu, ki je leta 115 poru\xc5\xa1il mesto, je stekla obse\xc5\xbena obnovitvena akcija, zlasti v \xc4\x8dasu Trajana in Marka Avrelija. Prebivalstvo je doseglo pol milijona, mesto je bilo pomebno kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, v njem se je razvila tudi neoplatonisti\xc4\x8dna \xc5\xa1ola, ki je zdru\xc5\xbeevala platonizem z orientalskimi elementi._NEWLINE_Razcvet se je nadaljeval tudi v \xc4\x8dasu Bizantincev, ko je postala sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province Syria Secunda. Leta 540 so Perzijci prvi\xc4\x8d napadli ta del Sirije, zasedli Alep, Antiohijo in za kratek \xc4\x8das tudi Apameo. Leta 612 so jo ponovno zasedli in obdr\xc5\xbeali do leta 628, ko so jo Bizantinci za kratek \xc4\x8das ponovno zasedli, vendar je \xc5\xbee leta 636 padla v roke muslimanov in izgubila pomen. Leta 1106 so jo zasedli kri\xc5\xbearji pod poveljstvom Tankreda, leta 1149 jih je pregnal Nur ad-Din, \xc5\xbee 8 let zatem pa je mesto opusto\xc5\xa1il mo\xc4\x8dan potres, po katerem je mesto opustelo. Mameluki so zaradi strate\xc5\xa1ke lege na mestu akropole zgradili dana\xc5\xa1njo citadelo, v okviru katere je nastala dana\xc5\xa1nja vas Qalaat al-Mudiq. V tur\xc5\xa1kem \xc4\x8dasu je ta vas slu\xc5\xbeila kot ena od priljubljenej\xc5\xa1ih postaj na romarski poti v Meko._NEWLINE_Danes so se ohranili predvsem ostanki iz 2. stoletja, po potresu leta 115. Najbolje so ohranjene ru\xc5\xa1evine vzdol\xc5\xbe 2 km dolgega carda maximus, glavne ulice v smeri sever - jug, ki se na jugu pri\xc4\x8dne z Eme\xc5\xa1kimi (hom\xc5\xa1kimi) vrati in na severu kon\xc4\x8da z Antiohijskimi vrati. \xc5\xa0e vedno je ohranjen rimski tlak in predvsem kolonada na obeh straneh ulice. Ob ju\xc5\xbenem delu so ostanki temeljev dveh cerkva. Cerkev sv. Kozme in Damjana so zgradili vv 5. stoletju na mestu nekdanje sinagoge in jo v 6. stoletju pove\xc4\x8dali. Zraven nje stoji \xc5\xa1e ena cerkev iz 6. stoletja (\xc4\x8dasa Justinijana), kjer je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de opaziti kro\xc5\xbeni tloris s polkro\xc5\xbeno apsido. Ob kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du z decumanusom (glavna ulica v smeri vzhod - zahod, pribli\xc5\xbeno na tretjini carda z ju\xc5\xbenega konca) so ostanki nimfeja in \xc5\xa1e nekoliko severneje ostanki agore. Na nekdaj pomebnem kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du sledi kar sredi ulice stoje\xc4\x8da baza zaobljubnega stebra, kamniti bloki z vklesanimi motivi Bakhusa in v bli\xc5\xbeini Antiohijskih vrat kopali\xc5\xa1ki kompleks. Zahodno od agore je do leta 384 stal Zevsov tempelj, ko ga je dal takratni \xc5\xa1kof poru\xc5\xa1iti in je od njega ostala le gomila. _NEWLINE_Ob vzhodnem koncu decumanusa so v 5. stoletju postavili katedralo in jo kasneje \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat pove\xc4\x8dali. Po legendi naj bi hranila nekaj kosov Kristusovega kri\xc5\xbea in tako bila pomemben cilj romarskih poti ter eno najpomembnej\xc5\xa1ih bizantinskih sveti\xc5\xa1\xc4\x8d. Od nje se do danes ni ohranilo mnogo, \xc5\xa1e najbolje mozaiki, ki jih hranijo v muzeju ob zahodnem koncu decumanusa. _NEWLINE_Ob zahodnem koncu decumanusa so v 2. stoletju postavili gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je po domnevah zgodovinarjev bilo najve\xc4\x8dje v vzhodnem Rimskem cesarstvu in ve\xc4\x8dje tudi od tistega v Bosri. Va\xc5\xa1\xc4\x8dani so ga pozneje uporabljali kot kamnolom, zato od njega ni ostalo dosti z izjemo odkopanih temeljev._NEWLINE_Na strmem hribu zahodno od ostankov rimskega mesta so \xc5\xbee Selevkidi postavili utrdbo, danes pa so tam ostanki mamelu\xc5\xa1ke citadele iz 13. stoletja. Znotraj obzidja je nastala vas Qalaat al-Mudiq, ki se je kasneje raz\xc5\xa1irila izven obzidja.'