b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cokolada\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cokol\xc3\xa1da je prehrambeni izdelek, narejen iz kakava. Lahko je tudi polizdelek, namenjen za izdelavo jedi in pija\xc4\x8d. Ime izvira iz jezika Aztekov in pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbgrenka voda\xc2\xab. \xc4\x8cokolada je zelo dobro pomirjevalo pri u\xc4\x8denju.\n_START_SECTION_\nPridobivanje\n_START_PARAGRAPH_\nKakav se pridobiva iz zrn kakavovca. To je drevo, ki izvira iz tropskih pragozdov Ju\xc5\xbene Amerike in raste 20 stopinj ju\xc5\xbeno in severno od ekvatorja. Ko so zrna zrela in obrana, sledi fermentacija, ki da kakavu zna\xc4\x8dilni okus. Sledi su\xc5\xa1enje na soncu in pra\xc5\xbeenje. Semena pra\xc5\xbeijo pri ve\xc4\x8d kot 100\xc2\xa0\xc2\xb0C da razvijejo bogat okus in zna\xc4\x8dilne kakavove barve. Nato jih kar se da hitro ohladijo, da prepre\xc4\x8dijo nadaljnje notranje pra\xc5\xbeenje. Zadnja koraka sta mletje v prah in izlo\xc4\x8danje kakavovega masla s stiskanjem \xc2\xbbconching\xc2\xab. Priprava za to je bila izumljena leta 1880; izumil jo je \xc5\xa1vicarski proizvajalec \xc4\x8dokolade Rodolfe Lindt. Ime za sam postopek izvira iz francoske besede conche oz. \xc5\xa1koljka, zakaj nanjo spominja oblika tega velikega stroja. Stroj ne\xc5\xbeno trese \xc4\x8dokoladno zmes nekaj dni. Ta \xc4\x8das razvijejo okus \xc4\x8dokolade in jo zmeh\xc4\x8dajo, odstranijo grenak okus in zmes postane gladka._NEWLINE_Med tem postopkom dodajajo razli\xc4\x8dne okuse, kot so vanilija, cimet in klin\xc4\x8dki. Vanilijo uporabijo skoraj vedno, in to \xc5\xbee od \xc4\x8dasa Aztekov naprej._NEWLINE_Razen kakava so pomembne sestavine \xc4\x8dokolade \xc5\xa1e sladkor, vanilin, mleko in kakavovo maslo. Me\xc5\xa1anica sestavin se stopi in me\xc5\xa1a. Pri ohlajanju \xc4\x8dokolade nastanejo kristali, zato je trda in krhka.'