b'\n_START_ARTICLE_\nTermoelektrarna Velenje\n_START_PARAGRAPH_\nTermoelektrarna Velenje je termoelektrarna pri Premogovniku Velenje, Velenj\xc4\x8dani jo imenujejo tudi Stara elektrarna. Za gorivo je uporabljala Velenjski lignit. V \xc4\x8dasu svojega 42 letnega delovanja je delovala kot elektrarna, toplarna in kotlarna ter je imela zgodovinsko pomembno vlogo pri energetskem razvoju \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke doline kot celotne dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja je potekala v letih 1927-1928. Slovesno so novo termoelektrarno predali svojemu namenu 17. oktobra leta 1929, ko je za\xc4\x8dela obratovati dokaj moderna I faza TEV z dvema 5 kV turboagregatoma skupne mo\xc4\x8di 2000 kW (2 MW) in lesenim hladilnim stolpom zmogljivosti 800 m\xc2\xb3/h. Elektrarna je imela dva kotla Krupp z zmogljivostjo vsak 10 ton pare na uro pri 350 \xc2\xb0C in 18 barih. II faza TEV se je za\xc4\x8dela graditi maja 1931 in je bila klub gospodarski krizi kon\xc4\x8dana oktobra leta 1934 z novim 5250 kW (5,25 MW) turboagregatom in dvema kotloma Babcock \xe2\x80\x93 Wilcox z zmogljivostjo vsak 28 ton pare na uro pri 375 \xc2\xb0C in 20 barih, kar je njeno skupno elektri\xc4\x8dno mo\xc4\x8d zaokro\xc5\xbeilo na 7,25 MW. Za proizvodnjo 1 kWh elektri\xc4\x8dne energije je potrebovala 3,5 kg premoga._NEWLINE_V letih 1958 in 1959 so v TEV potekala rekonstrukcijska dela za so\xc4\x8dasno proizvodno toplotne in elektri\xc4\x8dne energije. 29. novembra leta 1959 je TEV za\xc4\x8dela proizvajati toplotno energijo za potrebe novozgrajenega daljinskega ogrevanja novega mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Velenje, kot prvi sistem daljinskega ogrevanja v Sloveniji in takratni domovini Jugoslaviji. Mesto so priklju\xc4\x8dili na trocevni sistem, so\xc4\x8dasno je bil speljan parovod zmogljivosti 5 ton pare na uro do jame Preloge. Do leta 1965 so priklju\xc4\x8dili tudi veliko individualnih hi\xc5\xa1. Toplotna postaja TEV je delovala z dvema prenosnikoma (izmenjevalcema) skupne mo\xc4\x8di 10,5 MW pri 130/70 \xc2\xb0C, 10 bar in 250 m\xc2\xb3/h._NEWLINE_Leta 1967 so kon\xc4\x8dali z vgradnjo \xc5\xa1e dveh prenosnikov toplote in pove\xc4\x8dali \xc4\x8drpalno zmogljivost TEV na 500m\xc2\xb3/h ter kon\xc4\x8dno toplotno mo\xc4\x8d na 25,5 MW. Od tega leta je TEV delovala samo \xc5\xa1e kot kotlarna. \xc5\xa0tevilo uporabnikov se je \xc5\xa1e naprej naglo \xc5\xa1irilo._NEWLINE_Leta 1970 je TEV napajala 56 toplotnih podpostaj z 46 MW priklju\xc4\x8dne mo\xc4\x8di pri uporabnikih in 40 km omre\xc5\xbeja. Proizvodne zmogljivosti TEV so bile v celoti izkori\xc5\xa1\xc4\x8dene. Nadaljnje pove\xc4\x8devanje ogrevalnih zmogljivosti TEV pa ni bilo ve\xc4\x8d smiselno, saj so bili kotli in naprave iz tridesetih let dvajsetega stoletja in so bili stari \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 40 let ter zelo iztro\xc5\xa1eni, zastareli, pre\xc5\xa1ibki in nerentabilni._NEWLINE_11. septembra 1971 je zatorej Termoelektrarna Velenje prenehala obratovati, omre\xc5\xbeje daljinskega ogrevanja je bilo z novozgrajenim magistralnim vro\xc4\x8devodom priklopljeno na proizvodne vire Termoelektrarne \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj in tako omogo\xc4\x8deno nadaljnjo \xc5\xa1irjenje omre\xc5\xbeja in pove\xc4\x8devanje \xc5\xa1tevila uporabnikov tudi v industriji._NEWLINE_Ta elektrarna ni proizvajala elektri\xc4\x8dne energije le za potrebe velenjskega premogovnika, temve\xc4\x8d je odigrala pomembno vlogo tudi pri elektrifikaciji Slovenije, saj je bila najve\xc4\x8dja in najpomembnej\xc5\xa1a termoelektrarna Dravske banovine._NEWLINE_Tako so med leti 1929 in 1931 zgradili nov 60 kV daljnovod Velenje-Podlog-\xc4\x8crnu\xc4\x8de, dolg 65,5 kilometra, ki je povezal \xc5\xa0ale\xc5\xa1ko dolino z ljubljansko regijo, s katerim je bila omogo\xc4\x8dena elektrifikacija mesta Ljubljane in njene okolice kajti po takrat prvi zgrajeni mre\xc5\xbei visokonapetostnih daljnovodov je po\xc5\xa1iljala zanesljiv vir energije v mnoga mesta, trge in vasi._NEWLINE_S priklju\xc4\x8dkom TEV na elektri\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje Kranjskih de\xc5\xbeelnih elektrarn v tridesetih letih dvajsetega stoletja je za\xc4\x8del krog uporabnikov Velenjske elektri\xc4\x8dne energije hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dati. V no\xc4\x8di na 15. avgusta 1931 so na ljubljanskem kolodvoru zasvetile tudi prve \xc5\xbearnice, ki jih je napajala elektrika Velenjskega lignita._NEWLINE_Lokalno je TEV napajala: Velenje, \xc5\xa0alek, Pesje, Dru\xc5\xbemirje, \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj in Topol\xc5\xa1ico.\n_START_SECTION_\nStavba TEV\n_START_PARAGRAPH_\nStavbo TEV je skonstruiral in\xc5\xbe. Mitschek in in\xc5\xbe. Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x8d leta 1926 in predstavlja eno izmed najbolj monumentalnih industrijskih stavb in jo \xc5\xa1tejemo med najlep\xc5\xa1e industrijske arhitekturne bisere iz tega obdobja na slovenskih tleh, gradnja je potekala 1927-1928 leta, kasneje so naredili \xc5\xa1e prizidek iz zahodne strani za II fazo TEV in leta 1966 \xc5\xa1e prizidek za toplotno postajo daljinskega ogrevanja. Stavba danes \xc5\xa1e vedno stoji.'