b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0estfaktorski modeli osebnosti\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nLeksi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije temeljijo na hipotezi, da najpomembnej\xc5\xa1e osebnostne dimenzije v neki kulturi predstavljajo posamezni izrazi v jeziku te kulture, in tako preko leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij avtorji stremijo k identifikaciji glavnih dimenzij osebnosti z uporabo faktorske analize na obse\xc5\xbenem naboru pridevnikov, ki ozna\xc4\x8dujejo osebnostne zna\xc4\x8dilnosti ._NEWLINE_Do danes je bilo izvedenih veliko leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij v razli\xc4\x8dnih jezikih, preko katerih so avtorji na\xc5\xa1li nekaj dimenzij, ki se skladajo med razli\xc4\x8dnimi dr\xc5\xbeavami. V desetih neodvisnih \xc5\xa1tudijah so potrdili \xc5\xa1tiri robustne faktorje: surgentnost ali energija ali ekstravertnost (angle\xc5\xa1ko surgency), sprejemljivost (angle\xc5\xa1ko agreeableness), vestnost (angle\xc5\xa1ko conscientiousness) in emocionalna stabilnost (angle\xc5\xa1ko emotional stability), kot jih poznamo \xc5\xbee iz velikih pet faktorjev osebnosti. Dva dodatna faktorja, intelekt/domi\xc5\xa1ljija (angle\xc5\xa1ko intellect/imagination) kot v velikih petih, ter nov faktor po\xc5\xa1tenosti (angle\xc5\xa1ko honesty), sta manj pomembna kot prvi \xc5\xa1tirje, saj sta se med \xc5\xa1tudijami manjkrat ponovila ._NEWLINE_Vendar pa se faktor po\xc5\xa1tenosti vseeno impresivno ponavlja v ve\xc4\x8d leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah. V sedmih neodvisnih raziskavah v \xc5\xa1estih jezikih se je ta faktor pokazal v zelo podobni obliki , , vsaj v dveh jezikih ga pa niso na\xc5\xa1li, in sicer v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini (Saucier in Goldberg, 1996b  in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dini (Hrebickova, 1995; ). In \xc4\x8deprav bi ponovljivost faktorjev intelekt/domi\xc5\xa1ljija in po\xc5\xa1tenost med razli\xc4\x8dnimi \xc5\xa1tudijami lahko bila vi\xc5\xa1ja, in da se kot velike dimenzije osebnosti potrjujejo samo prvi \xc5\xa1tirje faktorji, se Ashton in Lee  vseeno strinjata, da bi model \xc5\xa1estih faktorjev osebnosti bolj verjetno zagotovil bolj ustrezno opisno taksonomijo osebnostnih potez, saj je ponovljivost teh dveh faktorjev vseeno dokaj visoka - vsaj 70 odstotkov \xc5\xa1tudij je ta dva faktorja namre\xc4\x8d potrdilo. Poleg tega pa bi, \xc4\x8de bi upo\xc5\xa1tevali le \xc5\xa1tiri-faktorsko strukturo osebnosti, lahko izpustili nekaj pomembnih aspektov osebnostne variabilnosti. Avtorja predlagata, da gre pri \xc5\xa1est dimenzionalnem modelu osebnosti za najbolj celovito in ekonomi\xc4\x8dno opisno taksonomijo \xc4\x8dlovekove osebnosti na nadrednem nivoju, kjer so osi tega prostora variante naslednjih faktorjev: surgentnost, sprejemljivost, vestnost, emocionalna stabilnost, intelekt/domi\xc5\xa1ljija in po\xc5\xa1tenost. \xc5\xa0tudije, ki sta jih pregledala Ashton in Lee so pokazale variante teh \xc5\xa1estih faktorjev, brez da bi se pokazal \xc5\xa1e kak\xc5\xa1en pomemben dodaten faktor .\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0est-faktorske strukture osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAshton in sodelavci (2004; v Saucier idr., 2005 ) so izpostavili dejstvo, da so v ve\xc4\x8dini leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij, ki so jih pregledali, \xc5\xa1est-faktorske re\xc5\xa1itve pokazale konsistenten vzorec: faktorja vestnost in intelekt sta nekoliko druga\xc4\x8dna kot v modelu velikih pet, ekstravertnost je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena s faktorjem, ki poudarja sociabilnost (angle\xc5\xa1ko sociability), faktor sprejemljivosti je nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z varianto, ki poudarja dobrosr\xc4\x8dnost proti razdra\xc5\xbeljivosti (angle\xc5\xa1ko good-naturedness versus irritability), emocionalna stabilnost pa je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena s faktorjem, ki poudarja samozavest in\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeilavost\xc2\xab\xc2\xa0proti emocionalni ranljivosti (angle\xc5\xa1ko self-confidence and thoughness versus emotional vulnerability). \xc5\xa0esti faktor vklju\xc4\x8duje po\xc5\xa1tenost in poni\xc5\xbenost, skromnost (angle\xc5\xa1ko humility) na eni strani in zvija\xc4\x8dnost in egotizem (angle\xc5\xa1ko deceit and egotism) na drugi strani._NEWLINE_Ashton in Lee  opozarjata, da nekatere leksi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije niso sledile klasi\xc4\x8dni leksi\xc4\x8dni metodi, saj so vklju\xc4\x8devale bolj \xc5\xa1irok nabor pridevnikov, ki vklju\xc4\x8duje tudi razli\xc4\x8dne primarno evaluativne izraze (angle\xc5\xa1ko primarily evaluative terms), ki so po navadi izklju\xc4\x8deni iz standardnih leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij . V teh \xc5\xa1tudijah so poleg velikih petih faktorjev pogosto na\xc5\xa1li \xc5\xa1e dva dodatna faktorja, znana kot pozitivna in negativna valenca (angle\xc5\xa1ko positive and negative valence)._NEWLINE_Na drugi strani pa Saucier  opozarja na dejstvo, da je veliko \xc5\xa1tudij, ki so podprle model velikih pet in alternativni \xc5\xa1est-faktorski model, temeljilo na relativno ozkem izboru besed oziroma pridevnikov za opis osebnosti. Sam je pregledal faktorje osebnostne strukture iz tistih \xc5\xa1tudij, ki so temeljile na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em izboru besed v sedmih jezikih (kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina, angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, filipin\xc5\xa1\xc4\x8dina, gr\xc5\xa1\xc4\x8dina, hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina in tur\xc5\xa1\xc4\x8dina). Na\xc5\xa1el je \xc5\xa1est ponavljajo\xc4\x8dih se faktorjev, vsakega s skupno konceptualno vsebino skozi ve\xc4\x8dino \xc5\xa1tudij, in nakazal, da ima teh \xc5\xa1est \xc5\xa1irokih faktorjev bistveno ve\xc4\x8djo napovedno veljavnost pomembnih kriterijskih variabel, ki presegajo velikih pet faktorjev osebnosti, glavna vira tega zvi\xc5\xa1anja pa naj bi bila faktorja pro\xc5\xbenost (angle\xc5\xa1ko resiliency) in negativna valenca, ki so jih na\xc5\xa1li nekateri avtorji._NEWLINE_Model \xc5\xa1estih faktorjev osebnosti ali velikih \xc5\xa1est (angle\xc5\xa1ko big six) je bolj posplo\xc5\xa1ljiv in celovit model, znotraj katerega lahko najdemo dve razli\xc4\x8dici, in sicer model \xc5\xa1irokih \xc5\xa1estih faktorjev (angle\xc5\xa1ko wideband cross-language six \xe2\x80\x93 WCL6) in model ozkih \xc5\xa1est faktorjev (angle\xc5\xa1ko narrowband cross-language six \xe2\x80\x93 NCL6). Razlikujeta se predvsem glede na to, kako \xc5\xa1irok ali ozek kriterij imajo avtorji \xc5\xa1tudij pri izbiri besed iz slovarja. Model \xc5\xa1irokih \xc5\xa1est faktorjev (WCL6) temelji na \xc5\xa1irokem izboru variabel, medtem ko model ozkih \xc5\xa1estih faktorjev (NCL6) temelji na o\xc5\xbejem izboru variabel. Izbor variabel prispeva k rezultatom vsake faktorske analize in lahko povzro\xc4\x8di potencialen vir diskrepanc med \xc5\xa1tudijami ._NEWLINE_Pomembna razlika med modeli je v tem, da model velikih \xc5\xa1est vklju\xc4\x8duje dodatno vsebino faktorja negativne valence, ki se priklju\xc4\x8di k faktorju (ne)po\xc5\xa1tenosti (angle\xc5\xa1ko (dis)honesty). \xc4\x8ceprav obstajajo posamezni primeri (na primer filipinska in gr\xc5\xa1ka \xc5\xa1tudija), kjer se pojavita jasno lo\xc4\x8dena faktorja negativne valence in po\xc5\xa1tenosti, je pri \xc5\xa1tudijah, ki temeljijo na ve\xc4\x8d vklju\xc4\x8denih deskriptorjih bolj verjetno, da se pojavi faktor negativne valence. V \xc5\xa1tudijah, ki temeljijo na manj vklju\xc4\x8denih deskriptorjih, pa je bolj verjetno, da se pojavi faktor (ne)po\xc5\xa1tenosti, saj so iz izbora variabel izklju\xc4\x8deni primarni izrazi, ki sestavljajo faktor negativne valence ._NEWLINE_Saucier  v svoji \xc5\xa1tudiji naka\xc5\xbee tudi na to, da model ozkih \xc5\xa1estih faktorjev (NCL6) bistveno doda k velikim petim faktorjem osebnosti s \xc5\xa1estimi dimenzijami, za katere ka\xc5\xbee, da so ponovljive v leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah z o\xc5\xbejim izborom variabel. Predstavljamo si lahko strukturni model velikih \xc5\xa1estih faktorjev osebnosti, za katerega ka\xc5\xbee, da je skupen za vseh 16 leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij v 14 jezikih, ki jih je pregledal avtor, in se ne posplo\xc5\xa1uje le v tistih \xc5\xa1tudijah, ki temeljijo na ozkem izboru deskriptorjev. V teh \xc5\xa1tudijah se zdi, da je model velikih \xc5\xa1estih faktorjev pribli\xc5\xbeno enako ponovljiv kot model velikih pet. Vendar pa je pri leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah, ki temeljijo na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em izboru deskriptorjev, jasno, da ima model velikih \xc5\xa1est veliko prednost pred modelom velikih pet, saj se izka\xc5\xbee, da je bolj veljaven v ve\xc4\x8d kulturah. Vendar pa vseeno model velikih \xc5\xa1est ni medkulturno univerzalen. Opazi se sicer lahko nekak\xc5\xa1en latentni vzorec, vendar posamezni faktorji med jeziki manjkajo ali pa so druga\xc4\x8dni. Je pa res, da \xc4\x8de iz modela velikih \xc5\xa1est umaknemo faktor po\xc5\xa1tenosti / negativne valence, lahko za ostalih pet faktorjev ugotovimo, da so zelo blizu dejanskim faktorjem pri modelu velikih pet .\n_START_SECTION_\nFrancoska leksi\xc4\x8dna \xc5\xa1tudija\n_START_PARAGRAPH_\nAvtorji francoske leksi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije (Boies, Lee, Ashton, Pascal in Nicol, 2001) poro\xc4\x8dajo o \xc5\xa1est-faktorski re\xc5\xa1itvi, saj je \xc5\xa1tudija pokazala, da je ta re\xc5\xa1itev podobna najpogosteje ponavljani re\xc5\xa1itvi v ve\xc4\x8dini leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij, izvedenih v drugih jezikih . \xc5\xa0tirje najve\xc4\x8dji faktorji so se po varimax rotaciji zelo pribli\xc5\xbeali faktorjem modela velikih pet po velikosti faktorja. Ti faktorji so sprejemljivost, emocionalna stabilnost, ekstravertnost in vestnost. Peti faktor je podoben faktorju po\xc5\xa1tenosti, kot so ga na\xc5\xa1li avtorji v drugih \xc5\xa1tudijah, \xc5\xa1esti faktor pa je definiran z deksriptorji, povezanimi z domi\xc5\xa1ljijo (angle\xc5\xa1ko imagination), ne pa tudi z intelektom (angle\xc5\xa1ko intellect). Na tem mestu bolj natan\xc4\x8dno opisujeva \xc5\xa1est faktorjev, ki so jih na\xc5\xa1li avtorji francoske leksi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji faktor v tem modelu je najmo\xc4\x8dneje definiran z naslednjimi besedami: topel (angle\xc5\xa1ko warm), ne\xc5\xbeen (angle\xc5\xa1ko gentle), prijazen (angle\xc5\xa1ko friendly), prijeten (angle\xc5\xa1ko nice, kind) proti \xc5\xbealjiv (angle\xc5\xa1ko hurtful), agresiven (angle\xc5\xa1ko agressive), mo\xc4\x8dan (angle\xc5\xa1ko tough, hard) in nesramen (angle\xc5\xa1ko rude). Glede na vsebino tega faktorja avtorji predlagajo, da ta faktor predstavlja faktor sprejemljivosti (korelacija 0,80 z lestvico sprejemljivosti). Drugi najve\xc4\x8dji faktor definirajo izrazi pogumen (angle\xc5\xa1ko courageous), samozavesten (angle\xc5\xa1ko confident), prepri\xc4\x8dan vase (angle\xc5\xa1ko assured), trden (angle\xc5\xa1ko solide) proti anksiozen, tesnoben (angle\xc5\xa1ko anxious), pla\xc5\xa1en (angle\xc5\xa1ko fearful, timid) in krhek (angle\xc5\xa1ko fragile, frail). Znotraj velikih pet je ta faktor najbli\xc5\xbeji faktorju emocionalne stabilnosti (korelacija 0,72 z lestvico emocionalne stabilnosti). Tretji faktor definirajo naslednji izrazi: zgovoren (angle\xc5\xa1ko talkative), izrazen (angle\xc5\xa1ko expressive), nemiren, razdra\xc5\xbeljiv (angle\xc5\xa1ko restless, excitable), dru\xc5\xbeaben (angle\xc5\xa1ko social) proti introvertiran (angle\xc5\xa1ko introverted), tih (angle\xc5\xa1ko silent, quiet), miren (angle\xc5\xa1ko quiet, calm) in zadr\xc5\xbean (angle\xc5\xa1ko reserved). Glede na velikih pet je ta faktor najbli\xc5\xbeje faktorju ekstravertnosti (korelacija 0,82 z lestvico ekstravertnosti). \xc4\x8cetrti faktor definirajo naslednji izrazi: urejen (angle\xc5\xa1ko tidy, orderly), discipliniran (angle\xc5\xa1ko disciplined), organiziran (angle\xc5\xa1ko organized), skrben (angle\xc5\xa1ko diligent) proti neurejen (angle\xc5\xa1ko untidy, disordery), nediscipliniran (angle\xc5\xa1ko undisciplined), len (angle\xc5\xa1ko lazy) in malomaren (angle\xc5\xa1ko negligent). Vsebina tega faktorja je blizu vsebini dimenzije vestnost po velikih pet (korelacija 0,76 med faktorjem in lestvico vestnosti). Peti faktor je bil najmo\xc4\x8dneje definiran z naslednjimi izrazi: pristen (angle\xc5\xa1ko true, genuine), iskren (angle\xc5\xa1ko sicere), odkrit (angle\xc5\xa1ko honest), po\xc5\xa1ten (angle\xc5\xa1ko just, fair) proti nepo\xc5\xa1ten (angle\xc5\xa1ko dishonest), ne pristen (angle\xc5\xa1ko fals, not genuine), la\xc5\xbeniv (angle\xc5\xa1ko lying, untruthful), hinavski (angle\xc5\xa1ko hypocritical). Ta faktor se sklada s faktorjem po\xc5\xa1tenosti, ki so ga odkrili tudi drugi avtorji (korelacija 0,72 z lestvico po\xc5\xa1tenosti), \xc5\xa1esti faktor pa je bil najmo\xc4\x8dneje definiran z naslednjimi izrazi: umetni\xc5\xa1ki (angle\xc5\xa1ko artistic), ustvarjalen (angle\xc5\xa1ko creative), domiseln (angle\xc5\xa1ko imaginative), iznajdljiv (angle\xc5\xa1ko inventive) in originalen (angle\xc5\xa1ko original) (korelacija 0,78 z lestvico domi\xc5\xa1ljija/intelekt). Zanimivo je, da je imel ta faktor nizka nasi\xc4\x8denja (vsa pod 0,25) za vse z intelektom povezane izraze, kot so npr. inteligenten (angle\xc5\xa1ko intelligent), bister (angle\xc5\xa1ko bright), intelektualen (angle\xc5\xa1ko intellectual), kompleksen (angle\xc5\xa1ko complex), radoveden (angle\xc5\xa1ko curious), globok (angle\xc5\xa1ko deep) .\n_START_SECTION_\nKorejska leksi\xc4\x8dna \xc5\xa1tudija\n_START_PARAGRAPH_\nHahn, Lee in Ashton (1999) so izvedli leksi\xc4\x8dno \xc5\xa1tudijo z namenom preveriti posplo\xc5\xa1ljivost pet-faktorske strukture oziroma velikih pet v korejskem jeziku . Glede na graf lastnih vrednosti in test faktorske replikabilnosti se je za najbolj optimalno izkazala \xc5\xa1tiri-faktorska re\xc5\xa1itev. \xc5\xa0tirje faktorji so po varimax rotaciji pokazali mo\xc4\x8dne korelacije s prvimi \xc5\xa1tirimi faktorji modela velikih pet (ekstravertnost, sprejemljivost, vestnost in emocionalna stabilnost). Preverili so tudi pet-faktorsko re\xc5\xa1itev in po varimax rotaciji ugotovili, da so faktorji blizu klasi\xc4\x8dnim velikim petim faktorjem osebnostne strukture, z majhnimi razlikami v rotaciji faktorjev vestnosti in intelekta. Prav tako pa so preverili tudi re\xc5\xa1itve s \xc5\xa1estimi in sedmimi faktorji, kjer se je pokazal faktor resnicoljubnost (angle\xc5\xa1ko truthfulness), podoben nekaterim prej odkritim leksi\xc4\x8dnim faktorjem._NEWLINE_Avtorji v \xc4\x8dlanku objavljajo razlage za \xc5\xa1tiri-, pet-, \xc5\xa1est- in sedem-faktorske re\xc5\xa1itve, tukaj je predstavljena le \xc5\xa1est-faktorska re\xc5\xa1itev. V \xc5\xa1est-faktorski re\xc5\xa1itvi se je za pet od \xc5\xa1estih faktorjev izkazalo, da so v bistvu enaki kot tisti v pet-faktorski re\xc5\xa1itvi. V pet-faktorski in s tem tudi v \xc5\xa1est-faktorski re\xc5\xa1itvi prvi in drugi faktor predstavljata sprejemljivost in ekstravertnost kot v modelu velikih pet, \xc4\x8detrti faktor so avtorji poimenovali mo\xc5\xa1kost (angle\xc5\xa1ko masculinity) in je nekoliko podoben faktorju emocionalne stabilnosti po velikih pet. Tretji in peti faktor v pet-faktorski re\xc5\xa1itvi skupaj opredeljujeta ravnino faktorjev vestnosti in intelekta, ampak z nekoliko druga\xc4\x8dno rotacijsko orientacijo. Tako avtorji zaklju\xc4\x8dijo, da je prostor, ki ga definira pet korejskih leksi\xc4\x8dnih faktorjev, zelo podoben prostoru, ki ga definira angle\xc5\xa1kih velikih pet faktorjev ._NEWLINE_\xc5\xa0esti faktor korejske \xc5\xa1tudije ozna\xc4\x8dujejo pridevniki resni\xc4\x8den, odkrit, vesten, po\xc5\xa1ten, skromen proti premeten, prekanjen, prera\xc4\x8dunljiv, hinavski, domi\xc5\xa1ljav. Variable, ki definirajo \xc5\xa1esti faktor, ki so ga avtorji poimenovali resnicoljubnost, so presentljivo zelo podobne tistim, ki so definirale peti faktor, ki sta ga Szirmak in De Raad poimenovala integriteta .\n_START_SECTION_\nGr\xc5\xa1ka leksi\xc4\x8dna \xc5\xa1tudija\n_START_PARAGRAPH_\nV gr\xc5\xa1ki leksi\xc4\x8dni \xc5\xa1tudiji so avtorji \xc5\xbeeleli preveriti univerzalnost velikih petih dimenzij osebnosti v primerjavi z alternativnimi modeli. Kot najbolj stabilni in ponovljivi sta se izkazali eno- in dvo-faktorski strukturi, kot relativno stabilna se je izkazala tudi \xc5\xa1est-faktorska struktura, ki jo sestavljajo naslednji faktorji: negativna valenca / po\xc5\xa1tenost, sprejemljivost / pozitivni afekt, juna\xc5\xa1tvo (angle\xc5\xa1ko prowess / heroism), introvertiranost / melanholija, umirjenost (angle\xc5\xa1ko even tempered) in vestnost. Vendar pa avtorji opozarjajo, da je glede ponovljivosti te\xc5\xbeko razlo\xc4\x8devati med pet-, \xc5\xa1est- in sedem-faktorskimi modeli. Prepri\xc4\x8dani so, da se bo izkazalo, da je en model bolj ponovljiv kot drugi, vendar pa tega na podlagi te \xc5\xa1tudije ne morejo napovedati . \xe2\x80\x83\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xa1tenost kot \xc5\xa1esti faktor osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPsiholeksi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije strukture osebnosti pogosto poka\xc5\xbeejo zelo podobne rezultate v razli\xc4\x8dnih jezikovnih in kulturnih skupinah (Ashton, Lee in Son, 2000). Razli\xc4\x8dni avtorji pogosto najdejo konstrukt, znan kot velikih pet osebnostnih dimenzij, s faktorji ekstravertnosti, sprejemljivosti, vestnosti, \xc4\x8dustvene stabilnosti in inteligentnosti/odprtosti. Kar je presenetljivo je to, da se je v izredno podobni obliki v ve\xc4\x8dini \xc5\xa1tudij kot \xc5\xa1esti faktor in dodatek k velikim petim faktorjem osebnosti pokazal faktor, ki ga lahko definiramo z naslednjimi izrazi: resnicoljuben, odkrit, po\xc5\xa1ten, iskren in njihova nasprotja . Ashton in sodelavci (2000) so kot ime tega faktorja predlagali ime po\xc5\xa1tenost._NEWLINE_Jeziki, v katerih so na\xc5\xa1li faktor po\xc5\xa1tenosti, so naslednji: nem\xc5\xa1\xc4\x8dina , italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina, mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dina, korej\xc5\xa1\xc4\x8dina in polj\xc5\xa1\xc4\x8dina . Poleg tega se je ta faktor predhodno pojavil tudi v faktorskih analizah notranjih ocen angle\xc5\xa1kih pridevnikov za opis osebnosti. Ashton in drugi (2000) navajajo, da je faktor po\xc5\xa1tenosti o\xc4\x8ditno edini faktor za opis osebnosti poleg velikih pet, ki poka\xc5\xbee tako izjemno medjezikovno ponovljivost._NEWLINE_Kar je tudi presenetljivo v zvezi s po\xc5\xa1tenostjo kot \xc5\xa1estim faktorjem osebnosti je to, da se v nekaterih \xc5\xa1tudijah pojavlja z jasnej\xc5\xa1o faktorsko strukturo kot odprtost/intelekt, ki se pogosto pojavlja kot naj\xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i faktor velikih pet . Obstajajo pa tudi \xc5\xa1tudije, kjer se je \xc5\xa1esti faktor pokazal druga\xc4\x8den kot faktor po\xc5\xa1tenosti. Leta 2000 so Ashton, Lee in Son \xc5\xa1e trdili, da ne menijo, da bi morali faktor po\xc5\xa1tenosti dodati teoriji velikih pet. Leta 2001 sta Ashton in Lee svoje stali\xc5\xa1\xc4\x8de o\xc4\x8ditno nekoliko spremenila, saj sta v svojem \xc4\x8dlanku trdila, da bi faktor po\xc5\xa1tenosti lahko bil dodan k modelu velikih pet kot \xc5\xa1esti faktor ). So pa v vsakem primeru \xc5\xbeeleli izpostaviti pomembnost po\xc5\xa1tenosti z opisi leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij, kjer se je po\xc5\xa1tenost pojavila kot peti faktor osebnosti, pred odprtostjo/inteligentnostjo. Trdili so, da \xc4\x8deprav imajo postavke faktorja po\xc5\xa1tenosti zmerna nasi\xc4\x8denja na ostalih \xc5\xa1tirih ali petih faktorjih, vsebujejo tudi dovolj rezidualnih interkorelacij, da se po\xc5\xa1tenost lahko opredeli kot pomemben dodatni samostojni faktor._NEWLINE_Namen \xc5\xa1tudije Ashtona in sodelavcev (2000) je bil raziskovanje zna\xc4\x8dilnosti po\xc5\xa1tenosti kot \xc5\xa1estega faktorja osebnosti v korejskem vzorcu z iskanjem korelacij med postavkami z obremenitvijo na faktorju po\xc5\xa1tenosti, ter z merami osebnostnih zna\xc4\x8dilnosti, za katere bi lahko smiselno predvidevali pomembne (pozitivne ali negativne) zveze s po\xc5\xa1tenostjo. Kot take zna\xc4\x8dilnosti so avtorji izbrali\xc2\xa0\xc2\xbbmakiavelianizem\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbprimarno psihopatijo\xc2\xab\xc2\xa0- zna\xc4\x8dilnosti, kot so povr\xc5\xa1inski \xc5\xa1arm, egocentri\xc4\x8dnost, patolo\xc5\xa1ko la\xc5\xbenivost, manipulacijo in pomanjkanje iskrenosti;\xc2\xa0\xc2\xbbsocial adroitness\xc2\xab\xc2\xa0 \xe2\x80\x93 pripravljenost in sposobnost vplivanja na druge s posrednimi sredstvi kot sta manipulacija in laskanje; podlestvico moralnosti iz lestvice IPIP, in podlestvico sprejemljivosti iz lestvice NEO-PI-R._NEWLINE_Odkrili so, da se podatki, zbrani na korejskem vzorcu, dobro prilegajo pet-faktorskemu modelu osebnosti, podobnemu velikim petim, z dodatnim \xc5\xa1estim faktorjem, ki so ga identificirali kot po\xc5\xa1tenost. Kot so predvidevali, so\xc2\xa0\xc2\xbbmakiavelianizem\xc2\xab, primarna psihopatija in\xc2\xa0\xc2\xbbsocial adroitness\xc2\xab\xc2\xa0pomembno negativno korelirali s faktorjem po\xc5\xa1tenosti.\xc2\xa0\xc2\xbbmakiavelianizem\xc2\xab\xc2\xa0in primarna psihopatija (ne pa tudi\xc2\xa0\xc2\xbbsocial adroitness\xc2\xab) sta imela tudi majhne negativne korelacije s sprejemljivostjo. Podlestvica moralnosti iz IPIP-a je imela visoko pozitivno korelacijo s po\xc5\xa1tenostjo, in majhno korelacijo s sprejemljivostjo. Kar je zanimivo je to, da je ve\xc4\x8d konstruktov sprejemljivosti na vpra\xc5\xa1alniku NEO-PI-R skoraj enako visoko koreliralo s faktorjema po\xc5\xa1tenosti in sprejemljivosti._NEWLINE_Avtorji trdijo, da po\xc5\xa1tenost lahko obravnavamo kot faktor, lo\xc4\x8den od modela velikih pet, ker se zdi, da sam vsebuje dovolj unikatne variance. Korelacije med faktorji velikih pet in po\xc5\xa1tenostjo pa prikazujejo tudi precej\xc5\xa1nje prekrivanje s socialno za\xc5\xbeelenimi aspekti teh dimenzij. Za to se zdi, da je avtorjeva odlo\xc4\x8ditev za uporabo ortogonalne varimax rotacije nekoliko vpra\xc5\xa1ljiva, saj so korelacije med leksi\xc4\x8dnimi faktorji velikih pet in faktorju po\xc5\xa1tenosti o\xc4\x8ditno visoke._NEWLINE_Avtorji sklepajo, da po\xc5\xa1tenost kot \xc5\xa1esti faktor osebnosti predstavlja odpor proti pripravljenosti za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje drugih. Opozorijo tudi na to, da bi lahko, ker so postavke na podlestvici sprejemljivosti na vpra\xc5\xa1alniku NEO-PI-R korelirale enako visoko z leksi\xc4\x8dnim faktorjem sprejemljivosti kot tudi s faktorjem po\xc5\xa1tenosti, vpra\xc5\xa1alnik uporabili za merjenje obeh konstruktov._NEWLINE_Leta 2001 sta Ashton in Lee nadaljevala z raziskovanjem odnosa med faktorjem po\xc5\xa1tenosti in velikimi petimi faktorji. Predstavila sta teoreti\xc4\x8dni okvir za model velikih pet z dodanim faktorjem po\xc5\xa1tenosti, za smiselno razlago tako ustvarjene \xc5\xa1est-faktorske strukture. Testirala sta prileganje pet- in \xc5\xa1est-faktorskega modela istim podatkom, in odkrila sta, da se v prostoru pet-faktorskih re\xc5\xa1itev \xc5\xa1esti faktor po\xc5\xa1tenosti najde pri faktorju sprejemljivosti ter vestnosti ali emocionalne stabilnosti, glede na leksi\xc4\x8dni pomen faktorja po\xc5\xa1tenosti. Vendar pa je lahko presenetljivo, da faktor po\xc5\xa1tenosti ni zelo povezan s faktorjem vestnosti, saj \xe2\x80\x9evestnost\xe2\x80\x9c izra\xc5\xbea neko moralno zavedanje in s tem\xc2\xa0\xc2\xbbpo\xc5\xa1tenost\xc2\xab. Vendar pa se v ve\xc4\x8dini jezikov tisti izrazi, ki ozna\xc4\x8dujejo leksi\xc4\x8dno vestnost, ozna\xc4\x8dujejo vestnost, usmerjeno na naloge ._NEWLINE_Znotraj \xc5\xa1est-faktorske strukture osebnosti so faktorji ostali skoraj enaki kot pri pet-faktorskih re\xc5\xa1itvah, kot na primer v francoski in korejski leksi\xc4\x8dni \xc5\xa1tudiji . Ko so dodali \xc5\xa1esti faktor, po\xc5\xa1tenost, le ta ni vplival na temeljno vsebino velikih pet faktorjev; le nekaj variance, ki se je prej povezovala z nekaterimi od petih faktorjev, se je povezovala s faktorjem po\xc5\xa1tenosti. Tudi v \xc5\xa1est-faktorskem modelu se je faktor po\xc5\xa1tenosti povezoval s faktorjem sprejemljivosti, kot se je pokazalo v nem\xc5\xa1ki, mad\xc5\xbearski, francoski in korejski \xc5\xa1tudiji . Po\xc5\xa1tenost je pokazala tudi pomembna sekundarna nasi\xc4\x8denja na faktorju sprejemljivosti, zato bi na faktor po\xc5\xa1tenosti lahko gledali tudi kot na periferni element zelo \xc5\xa1irokega faktorja sprejemljivosti.\n_START_SECTION_\nKritika po\xc5\xa1tenosti kot \xc5\xa1estega faktorja osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSaucier (2009, ) je podal kritiko \xc5\xa1est-faktorske strukture osebnosti, kjer je \xc5\xa1esti faktor po\xc5\xa1tenost, in bolj specifi\xc4\x8dno, kritiko Ashtonu in Leeju (2001), na podlagi argumentov, ki bodo tukaj obravnavani skupaj z odgovorom Ashtona in Leeja (2002) na kritiko._NEWLINE_Saucier  trdi, da bi imelo priznavanje faktorja po\xc5\xa1tenosti za nujno posledico priznavanje mnogih drugih konstruktov kot glavnih faktorjev osebnosti (na primer religioznost, humor, narcisizem,\xe2\x80\xa6) . Vendar pa vklju\xc4\x8devanje po\xc5\xa1tenosti temelji na tem, da je ta faktor mogo\xc4\x8de najti v mnogih leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah razli\xc4\x8dnih jezikov, in vklju\xc4\x8devanje faktorja po\xc5\xa1tenosti doda bistveno veliko k varianci prostora velikih pet. Saucier  je trdil, da se faktor po\xc5\xa1tenosti ni nikoli pojavil v \xc5\xa1est-faktorski strukturi vzporedno z velikimi petimi dimenzijami osebnosti, kar pa enostavno ni res, saj se je v angle\xc5\xa1ki, nem\xc5\xa1ki in mad\xc5\xbearski \xc5\xa1tudiji pojavila po\xc5\xa1tenost kot faktor, vzporedno z velikimi petimi dimenzijami osebnosti . Saucier  je sam predlagal sedem-faktorsko strukturo osebnosti kot alternativo velikim petim faktorjem na podlagi primerjave hebrejske in filipinske nestandardne leksi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije . Po Ashtonu in Leeju (2002) ta struktura osebnosti ni najbolj\xc5\xa1a, saj vklju\xc4\x8duje besede, ki ne morejo dobro opisati normalne osebnostne strukture, \xc4\x8deprav faktor negativne valence lahko vsebuje nekaj variance faktorja po\xc5\xa1tenosti ._NEWLINE_Saucier  pravi, da se \xc5\xa1est-faktorska struktura osebnosti ni dovolj velikokrat potrdila med razli\xc4\x8dnimi jeziki, in tako ne zadosti kriteriju univerzalne ponovljivosti , vendar je tukaj njegov kriterij verjetno nekoliko preve\xc4\x8d strog, saj se je \xc5\xa1est-faktorska struktura osebnosti s po\xc5\xa1tenostjo kot \xc5\xa1estim faktorjem pokazala v pribli\xc5\xbeno 70 odstotkih \xc5\xa1tudij, izvedenih na podlagi standardne leksi\xc4\x8dne metode ; to se ni izkazalo pri \xc4\x8de\xc5\xa1ki in angle\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudiji . A tudi model velikih pet se ni izkazal za univerzalno ponovljivega. Te\xc5\xbeave predstavlja faktor odprtost / inteligentnost; na primer pri mad\xc5\xbearski in italijanski \xc5\xa1tudiji . Tako vemo, da se ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiri-faktorska struktura osebnosti ne potrdi pri vseh jezikih, kjer je bila opravljena standardna leksi\xc4\x8dna \xc5\xa1tudija, saj se vsi faktorji ne ponovijo pri vseh jezikih, ker se pomembnost razli\xc4\x8dnih dimenzij ali faktorjev razlikuje v razli\xc4\x8dnih jezikih zaradi razli\xc4\x8dne zastopanosti besed v slovarjih, ki spadajo k nekemu faktorju . Torej, \xc4\x8de ne sprejmemo \xc5\xa1est-faktorske strukture osebnosti, prav tako ne moremo sprejeti pet-faktorske strukture, saj se obe potrdita v pribli\xc5\xbeno enakem odstotku standardnih leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij v razli\xc4\x8dnih jezikih._NEWLINE_Glavna kritika Saucierja  je, da faktor po\xc5\xa1tenosti ni zadostno neodvisen od velikih petih faktorjev, da bi lahko tvoril \xc5\xa1esti glavni faktor osebnosti, in da sta Ashton in Lee (2001) v svoj \xc5\xa1est-faktorski model vklju\xc4\x8dila pravokotno in po\xc5\xa1evnokotno rotirane faktorje skupaj . Ashton in Lee  se v svojem odgovoru na Saucierjevo kritiko strinjata, da faktorji niso popolnoma ortogonalni in da je bolje da so ortogonalni kot po\xc5\xa1evni, vendar pa so vsaj nekateri vidiki faktorja po\xc5\xa1tenosti skoraj neodvisni od velikih pet. Tako sta na voljo dve mo\xc5\xbenosti, in sicer lahko faktor po\xc5\xa1tenosti sprejmemo in s tem tudi nekaj dodatnega oddaljevanja od ideala popolne ortogonalnosti, ali pa faktor po\xc5\xa1tenosti zavrnemo in s tem ignoriramo velik in velikokrat ponovljiv faktor, ki bo najbr\xc5\xbe imel veliko napovedno veljavnost in veliko teoreti\xc4\x8dno pomembnost k razlagi narave faktorske strukture osebnosti.\n_START_SECTION_\nNegativna valenca kot \xc5\xa1esti faktor osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNamesto faktorja po\xc5\xa1tenosti je Saucier podpiral zamisel o negativni valenci kot faktorju osebnosti . Trdil je, da Ashton in Lee ,  z negativnim polom po\xc5\xa1tenosti, socialno deviantnost in negativne pole osebnostnih dimenzij spremenita zgolj v nepo\xc5\xa1tenost, neiskrenost, ali \xe2\x80\x93 kot sta faktor definirala Ashton in Lee, v nagnjenost k izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju drugih._NEWLINE_Saucier  opozori na to, da obstajajo seveda druga\xc4\x8dni na\xc4\x8dini socialne deviantnosti kot le to, kar lahko pripi\xc5\xa1emo nizki po\xc5\xa1tenosti. Zato se je Saucier zavzemal za negativno valenco kot \xc5\xa1esti faktor osebnosti. Interpretacije negativne valence so lahko razli\xc4\x8dne, Saucier pa je predlagal, da faktor negativne valence predstavlja opisno osebnostno dimenzijo socialne deviantnosti, ki obsega o\xc5\xbeje facete psihopatije, psihoze, demence, mentalne retardacije in marginalizacije. S tem predlaga tudi, da individualne razlike na tej dimenziji predstavljajo nezmo\xc5\xbenost ali nevoljnost konformirati s socialnimi normami, kar nakazuje na potrebo po zdravljenju ali institucionalizaciji ._NEWLINE_V svojem odgovoru na Saucierjevo kritiko po\xc5\xa1tenosti kot \xc5\xa1estega faktorja, Ashton in Lee  govorita o te\xc5\xbeavah glede negativne valence kot faktorja osebnosti. Namre\xc4\x8d trdijo, da primarno vrednostne besede ne opisujejo nobene pomembne dimenzije variacije normalne osebnosti in zato vklju\xc4\x8devanje le-teh v leksi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije osebnosti ne pripomore ni\xc4\x8desar k razumevanju strukture osebnosti. Ve\xc4\x8dina facet negativne valence ne predstavlja dimenzij variabilnosti normalne osebnosti \xe2\x80\x93 torej ne poka\xc5\xbeejo kontinuirane distribucije skozi populacijo, vklju\xc4\x8duje pa tudi patologije. Po Ashtonu in Leeju (2002) je vklju\xc4\x8ditev tak\xc5\xa1nih izrazov nasprotujo\xc4\x8da logiki leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij osebnostne strukture. Ashton in Lee  nasprotujeta tako koherentnosti tega faktorja kot tudi relevantnosti le-tega za opis osebnostne strukture: Predlagani vidiki socialne deviantnosti najbr\xc5\xbe ne bi pokazali bistvenih pozitivnih notranjih korelacij oziroma si ti vidiki niso dovolj podobni, da bi lahko tvorili dimenzijo osebnosti \xe2\x80\x93 izrazi, ki opisujejo ta faktor so na primer slep, zloben, nor, senilen,\xe2\x80\xa6. Kot lahko vidimo pri faktorju po\xc5\xa1tenosti ali kateremu koli faktorju velikih pet, imajo vsi faktorji mo\xc4\x8dne pozitivne ocene podobnosti med facetami faktorja (kar za faktor negativne valence ne dr\xc5\xbei najbolj). Pri velikih petih faktorjih in faktorju po\xc5\xa1tenosti lahko ljudi umestimo na os, ki predstavlja faktor, od ekstremno nizkega rezultata do ekstremno visokega. V nasprotju s tem ve\xc4\x8dina predlaganih facet socialne deviantnosti niso dimenzije ali kontinuumi variabilnosti normalne osebnosti ._NEWLINE_Ashton in Lee  trdita, da je pri leksi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah osebnosti pomembno najti glavne dimenzije variabilnosti normalne osebnosti, zato je iz teh \xc5\xa1tudij potrebno izklju\xc4\x8diti besede, ki ne opisujejo normalne osebnosti. Tak\xc5\xa1ne besede so tiste, ki opisujejo patolo\xc5\xa1ka stanja (na primer nor, senilen, zaostal, saj ne prika\xc5\xbeejo variabilnosti normalne osebnosti; besede, ki pomenijo kakr\xc5\xa1ne koli vrednostne sodbe (na primer grozen,\xc2\xa0\xc2\xbbdober za ni\xc4\x8d\xc2\xab, saj ne opisujejo nobenega specifi\xc4\x8dnega vzorca vedenja; besede, ki se nana\xc5\xa1ajo na fizi\xc4\x8dni izgled ter druge besede, kot je na primer slep (angle\xc5\xa1ko blind), brezdomen (angle\xc5\xa1ko homeless),saj ne opisujejo osebnosti . \xe2\x80\x83'