b'\n_START_ARTICLE_\nBoris Kidri\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBoris Kidri\xc4\x8d se je rodil na Dunaju kot sin znanega slovenskega liberalnega intelektualca in literarnega zgodovinarja Franceta Kidri\xc4\x8da (1880\xe2\x80\x931950). Gimnazijo je obiskoval in zaklju\xc4\x8dil v Ljubljani, nakar je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xa1tudiral kemijo na ljubljanski univerzi in v Pragi. \xc5\xa0tudija ni zaklju\xc4\x8dil. V vi\xc5\xa1jih razredih gimnazije se je Boris za\xc4\x8del seznanjati z marksizmom in se\xc2\xa01927 vklju\xc4\x8dil v delo marksisti\xc4\x8dnih kro\xc5\xbekov, v naslednjem letu pa je postal \xc4\x8dlan SKOJ, kmalu zatem pa tudi \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije. V za\xc4\x8detku 30. let se je na prigovarjanje Vlada Kozaka v\xc4\x8dlanil v Komunisti\xc4\x8dno partijo Jugoslavije. Ob Kardelju je postal eden najvidnej\xc5\xa1ih slovenskih komunistov predvojnega obdobja mlaj\xc5\xa1e generacije._NEWLINE_Komunisti\xc4\x8dna partija je bila v takratni Kraljevini Jugoslaviji prepovedana, zato se je v predvojnem obdobju nekajkrat zna\xc5\xa1el v zaporu. 1929 je vodil akcije tako v Ljubljani kot v Roga\xc5\xa1ki Slatini. Sam je razmno\xc5\xbeeval letake, ki so obsojali diktaturo kralja Aleksandra. Novembra istega leta je bil kot dijak osmega razreda gimnazije zaradi komunisti\xc4\x8dne dejavnosti aretiran in obsojen na leto dni zapora v mariborski kaznilnici. Tu se je sre\xc4\x8dal z mnogimi komunisti, ki so ga bolje podu\xc4\x8dili o zaroti in organizaciji. Kasneje je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel v Pragi in Parizu, kjer se je pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito Kominterne zbirala glavnina jugoslovanskih komunistov. Leta 1937 je bil Kidri\xc4\x8d eden od ustanoviteljev Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije. Bil je tudi sekretar CK SKOJ v letih 1935--39._NEWLINE_Po paktu Ribbentrop-Molotov 1939 in nacisti\xc4\x8dno-komunisti\xc4\x8dnem razkosanju Poljske se je skupaj z drugimi komunisti vrnil v Jugoslavijo, kjer je zagovarjal "pravoverno" prosovjetsko linijo, zaradi katere so se nekateri do tedaj vidni komunisti raz\xc5\xa1li s KP oz. so jih izklju\xc4\x8dili iz nje, 1940 pa je v imenu KPS dosegel sporazum o sodelovanju s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi socialisti in levim krilom Sokola. Na 5. dr\xc5\xbeavni konferenci KPJ v Zagrebu je postal \xc4\x8dlan CK KPJ._NEWLINE_Kmalu po napadu okupacijskih sil na kraljevino Jugoslavijo 6. aprila 1941 je 26. aprila v imenu KPS sklical ustanovni sestanek Osvobodilne fronte (takrat uradno poimenovane Protiimperialisti\xc4\x8dna fronta). Po napadu Tretjega rajha na Stalinovo Sovjetsko zvezo se je organizacija preimenovala v Osvobodilno fronto slovenskega naroda, Kidri\xc4\x8d pa je v njej zavzel eno klju\xc4\x8dnih funkcij in kmalu postal njen de facto vodja (od aprila 1943 formalno politi\xc4\x8dni sekretar IO OF, kar je ostal do odhoda v Beograd 1946; na 2. kongresu OF 1948 pa je bil izvoljen za enega izmed \xc5\xa1tirih podpredsednikov)._NEWLINE_V teku vojne je postal junija 1941 prvi\xc4\x8d, nato pa \xc5\xa1e 4-krat politi\xc4\x8dni komisar glavnega poveljstva slovenskih partizanskih \xc4\x8det. Maja 1942 je z ostalim partizanskim vodstvom od\xc5\xa1el na Dolenjsko, kjer je usmerjal razvoj "ljudske oblasti" in kritiziral negativne pojave na terenu, vendar na zasedanju Vrhovnega plenuma OF novembra 1942 ostro nastopil proti va\xc5\xa1kim stra\xc5\xbeam, ki so sodelovale z okupatorjem._NEWLINE_Kidri\xc4\x8d se je kot del najo\xc5\xbejega vodstva slovenske KPS zavzemal za popolno podreditev vseh ostalih pridru\xc5\xbeenih skupin (kr\xc4\x8danskih socialistov, liberalcev in Sokolov) Komunisti\xc4\x8dni partiji Slovenije. V za\xc4\x8detku leta 1943 je bil v Polhograjskem hribovju skupaj z E. Kardeljem eden od avtorjev t.i. Dolomitske izjave, s katero si je KP tudi formalno zagotovila vodilno vlogo v OF. Iz nekaterih dokumentov takratnega \xc4\x8dasa, na katerih je njegov podpis, izhaja, da je bil glavni cilj komunistov znotraj OF izvedba revolucije po sovjetskem vzoru. Zato so aktivisti oz. pripadniki VOS pod njegovim vodstvom izvajali t. i. likvidacije oz. atentate na predvojne politike, duhovnike, podjetnike, protikomunisti\xc4\x8dno usmerjene intelektualce in \xc5\xa1tudente ter celo nekatere sodelavce OF, pa tudi usmrtitve narodnih izdajalcev in okupatorjevih sodelavcev._NEWLINE_Oktobra 1943 se je udele\xc5\xbeil Zbora odposlancev slovenskega naroda v Ko\xc4\x8devju, kjer je postal \xc4\x8dlan Predsedstva SNOO (oz. SNOS v \xc4\x8crnomlju naslednje leto, 1944) in bil vodja slovenske delegacije na drugem zasedanju AVNOJ-a v Jajcu novembra 1943, kjer je bil izvoljen v tudi njegovo predsedstvo. Sredi leta 1944 je bil s strani vrhovenga poveljnika J. Broza -Tita za kratek \xc4\x8das suspendiran, ker naj bi se zavzemal za preveliko avtonomijo slovenske vojske, ki je takrat dosegla najve\xc4\x8djo stopnjo med NOB. Jeseni 1944 je napisal poro\xc4\x8dilo za Moskvo "Kratek obris razvoja Osvobodilne fronte in sedanja politi\xc4\x8dna situacija v Sloveniji." Ob koncu 2. svetovne vojne maja 1945 je Slovenski narodnoosvobodilni svet imenoval Kidri\xc4\x8da za prvega predsednika vlade Federalne Slovenije (kasneje Ljudske republike Slovenije). To funkcijo, ki jo je prevzel 5. maja 1945 v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini, je opravljal dobro leto, do 1. junija 1946. Kidri\xc4\x8d je predsedoval slovenski vladi ravno v \xc4\x8dasu povojnih pobojev repatriiranih domobrancev in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega izgona \xc5\xa1tajerskih in ko\xc4\x8devarskih Nemcev s Slovenskega. Znano je, da je v svojem javnem govoru v Mariboru junija 1945 zahteval izgon nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dega prebivalstva, in to "brez odve\xc4\x8dne sentimentalnosti".   Naselje Strni\xc5\xa1\xc4\x8de (\xc5\xa0terntal), kjer se je nahajalo osrednje zbirno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de za pregon \xc5\xa1tajerskih in ko\xc4\x8devarskih Nemcev, je bilo kasneje po njem preimenovano v Kidri\xc4\x8devo. Na 1. kongresu OF 1945 je dopolnil program OF z ekonomskimi in socialnimi cilji graditve socialisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe. Decembra 1945 je bil imenovan tudi za politi\xc4\x8dnega sekretarja CK KPS, kar pa je ostal le pol leta, do odhoda v Beograd._NEWLINE_Po letu 1946 je Kidri\xc4\x8d opravljal funkcijo jugoslovanskega ministra za industrijo, kasneje pa postal predsednik planske komisije oz. zveznega gospodarskega sveta pri vladi FLRJ. Bil je odgovoren za izvedbo "1. petletnega plana". V ekonomski politiki se je zgledoval po stalinisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8delih, ki so bila tradicionalnemu gospodarstvu slovenskega in jugoslovanskega prostora tuja. Zavzemal se je za \xc4\x8dimprej\xc5\xa1njo industrializacijo de\xc5\xbeele, izgradnjo velikih tovarn, energetskih objektov, nacionalizacijo zasebnih podjetij in kolektivizacijo kmetijstva ter razvoj znanosti in izgradnjo znanstvenih in\xc5\xa1titutov. Prebivalstvo pa je zaradi hudega pomanjkanja osnovnih dobrin - hrane, blaga in obleke bilo tako \xc5\xa1e leta po vojni odvisno od pomo\xc4\x8di, ki so jo po\xc5\xa1iljali zahodni zavezniki (UNRRA) ._NEWLINE_1948 je bil na 5.kongresu KPJ izvoljen v politbiro CK KPJ (de facto \xc4\x8dlan \xc5\xbee od 1946), na 6. kongresu 1952 pa v sekretariat IK CK ZKJ (najo\xc5\xbeje jugoslovansko politi\xc4\x8dno vodstvo)._NEWLINE_Po vojni je bil progla\xc5\xa1en za narodnega heroja in kot eden prvih (1.Slovenec) za junaka socialisti\xc4\x8dnega dela (1950); imel je tudi \xc4\x8din rezervnega generalpodpolkovnika._NEWLINE_Redni \xc4\x8dlan SAZU je postal decembra 1949._NEWLINE_Umrl je aprila 1953 v Beogradu za levkemijo. Pokopan je v grobnici narodnih herojev v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPoro\xc4\x8den je bil z Zdenko Kidri\xc4\x8d. Njegov o\xc4\x8de je bil slovenski literarni zgodovinar in znanstvenik France Kidri\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nObele\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem so bili poimenovani voja\xc5\xa1nica Boris Kidri\xc4\x8d v \xc5\xa0entvidu pri Ljubljani, Kemijski in\xc5\xa1titut, Ekonomska fakulteta v Ljubljani ter Sklad Borisa Kidri\xc4\x8da. Za \xc4\x8dasa SFRJ se je po Kidri\xc4\x8du imenovala dr\xc5\xbeavna nagrada za \xc5\xa1irjenje tehni\xc4\x8dne kulture. Naselje Strni\xc5\xa1\xc4\x8de se po njem \xc5\xa1e danes imenuje Kidri\xc4\x8devo. Leta 1959 so na trgu pred stavbo slovenske vlade postavili masiven Kidri\xc4\x8dev spomenik, ki \xc5\xa1e danes stoji, navkljub protestom \xc5\xbertev komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima.'