b'\n_START_ARTICLE_\nFerdo Kravanja\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini malega kmeta. V rojstnem kraju je kon\xc4\x8dal osnovno \xc5\xa1olo. Delal je na kmetiji in drugod. U\xc4\x8ditelj Franc Sivec je v \xc4\x8cezso\xc4\x8di organiziral ilegalno celico in vzgojil vrsto bodo\xc4\x8dih revolucionarjev. Med njimi so bili najodlo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i Ferdo Kravanja, Ivan Ivan\xc4\x8di\xc4\x8d, Franc Kavs, Edi Mleku\xc5\xbe, Leopold \xc4\x8copi in Ivan \xc5\xa0uler. 18. aprila 1931 sta Kravanja in Ivan Iva\xc4\x8di\xc4\x8d iz protesta proti ustrelitvi bazovi\xc5\xa1kih \xc5\xbertev Ferda Bidovca, Zvonimirja Milo\xc5\xa1a, Frana Maru\xc5\xa1i\xc4\x8da in Alojza Valen\xc4\x8di\xc4\x8da za\xc5\xbegala osnovni \xc5\xa1oli v Bovcu in \xc4\x8cezso\xc4\x8di, po\xc5\xbeig \xc5\xa1ol v Plu\xc5\xbeni in Logu pod Mangartom pa se ni posre\xc4\x8dil. Poleti 1931 je na Jesenice izseljeni Andrej \xc4\x8copi iz Kala-Koritnice pripravil sestanek med Kravanjo in Francem Kavsom z Danilom Zelenom in Bertijem Rejcem na dr\xc5\xbeavni meji pod Jalovcem. Kravanja in sodelavci iz \xc4\x8cezso\xc4\x8de so sedaj tu prevzemali antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni tisk in oro\xc5\xbeje ter se urili v streljanju. Kravanja je prehajal dr\xc5\xbeavno mejo tudi na Bogatinu in Rate\xc4\x8dah ter se v Ljubljani, Jesenicah in drugod sestajal z voditelji TIGR-a. Na povratku v doma\xc4\x8de kraje ga je 24. februarja 1933 fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna policija v Fu\xc5\xbeinah (ital. Fusine in Valromana) ujela ter odpeljala v Rim, da je odslu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ki rok. Domov se je vrnil 27. avgusta 1934. Po vrnitvi domov je nadaljeval z ilegalnim delom. Da se je izognil vojni v Etiopiji je 19. julija 1935 pobegnil v Jugoslavijo. Nekaj \xc4\x8dasa je \xc5\xbeivel na Jesenicah, nato pa se zaposlil pri podjetju Slograd. Ker ga je stalna zaposlitev ovirala pri protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnemu delu na Primorskem se je oprijel kro\xc5\xa1njarstva, nosil s tigrovci \xc4\x8dez mejo oro\xc5\xbeje in ilegalno literaturo ter z njimi v Bovcu organiziral 29. septembra 1938 atentat na  Benita Mussolinia. Atentat, ki \xc5\xbeal ni uspel pa, naj bi izvedel Franc Kavs. Zaradi intervencije nem\xc5\xa1ke in italijanske vlade so oblasti v Jugoslaviji Kravanjo aretirale in na procesu v Beogradu obsodile na 5 let je\xc4\x8de. Kazen je prestajal v Sremski Mitrovici in Ni\xc5\xa1u. Ob nem\xc5\xa1kem napadu na Jugoslavijo je u\xc5\xa1el iz zapora ter se vrnil v Slovenijo. Tu se je pridru\xc5\xbeil Danilu Zelenu in Antonu Majniku, ki sta se skrivala v bunkerju blizu naselja Pri Cerkvi-Struge. Ko so spremenili skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de in se umaknili v Lov\xc5\xa1inovo gozdarsko ko\xc4\x8do na Malo goro so jih tam 13. maja 1941 obkolili karabinjerji. V oboro\xc5\xbeenem spopadu, prvem v Sloveniji, se je Danilo Zelen, da ne bi padel v roke fa\xc5\xa1istom sam ustrelil, Kravanja pa obstrelil in bil ujet. Tudi Majnik je bil ujet, a je uspel v okovih pobegniti. Ranjenega Kravanjo so prepeljali v bolni\xc5\xa1nico v Ko\xc4\x8devje. Ko se je zavedel je v ko\xc4\x8devski bolni\xc5\xa1nici trdil, da je Srb Djuro Jovanovi\xc4\x87 iz Chicaga. Ranjenega so nato prepeljali v ljubljansko bolni\xc5\xa1nico, od koder so ga aktivisti Osvobodilne fronte oktobra 1941 re\xc5\xa1ili. Nato se je \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa skrival v Ljubljani. 26. maja 1942 je od\xc5\xa1el v partizane na Dolenjsko, od tam pa kasneje na Primorsko. Od avgusta 1942 je bil aktivist Osvobodilne fronte in tudi sekretar okro\xc5\xbenega komiteja Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije in okro\xc5\xbenega odbora Osvobodilne fronte za tolminsko in zahodnoprimorsko okro\xc5\xbeje. Med potovanjem na sejo pokrajinskega odbora Osvobodilne fronte iz Bene\xc4\x8dije na Lokve nad Gorico je bil pri zaselku Paljevo smrtno zadet v glavo. Pokopali so ga Desklah, po osvoboditvi pa v \xc4\x8cezso\xc4\x8di. Njegovo partizansko ime je bilo Peter Skalar. Po njem se imenuje planinska ko\xc4\x8da v Kaninskem pogorju.'