b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Vodnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV Zapu\xc5\xbeah pri \xc5\xa0entvidu je Vodnik obiskoval pet razredov osnovne \xc5\xa1ole, zatem klasi\xc4\x8dno gimnazijo v \xc5\xa1kofovskih zavodih, z doktorsko disertacijo o kiparju Francescu Robbi pa je zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1tudij umetnostne zgodovine na Univerzi v Ljubljani._NEWLINE_Leta 1928 je postal kulturni urednik pri Sodobnosti, do leta 1931 delal kot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar pri Prosvetni zvezi ter urednik in lektor pri Jugoslovanski knjigarni. Do leta 1941 je bil urednik pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi v Celju. Med vojno je deloval kot honorarni predavatelj umetnostne zgodovine na Akademiji za glasbo v Ljubljani._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je Vodnik sodeloval z OF: v stanovanju je gostil sestanke aktivistov OF, seje Izvr\xc5\xa1nega odbora OF ter ga ponudil v uporabo kot skladi\xc5\xa1\xc4\x8de Rde\xc4\x8de pomo\xc4\x8di za partizanske otroke. V \xc4\x8dasu vojne je bil tudi zaprt, nekaj \xc4\x8dasa celo z Lovrom Kuharjem - Pre\xc5\xbeihovim Vorancem, po osvoboditvi pa postal oskrbnik nekdanje Prosvetne zveze, \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kega odbora in lektor pri DZS ter se leta 1952 upokojil.\n_START_SECTION_\nLirika\n_START_PARAGRAPH_\nVodnik je svojo poezijo objavljal \xc5\xbee med \xc5\xa1olanjem v glasilih Jutranja zarja, Doma\xc4\x8de vaje, nato v Almanahu katoli\xc5\xa1kega dija\xc5\xa1tva ter v razli\xc4\x8dnih listih. Za vso njegovo liriko je zna\xc4\x8dilna te\xc5\xbenja po dojemanju stvarnosti kot harmoni\xc4\x8dne enote. Lepota in \xc4\x8distost naj bi pomagali bla\xc5\xbeiti \xc4\x8dlovekova izkustva zunaj umetnosti in religije. Lepota ima predvsem po vojni vlogo razre\xc5\xa1evalke pesnikovih eksistencialnih vpra\xc5\xa1anj. Vodnikovo liriko zaznamuje skrajna poduhovljenost, z ob\xc4\x8dasnimi kraj\xc5\xa1imi pogledi v konkretnej\xc5\xa1e dru\xc5\xbebenozgodovinske probleme._NEWLINE_S svojo prvo zbirko \xc5\xbdalostne roke (1922) postane eden izmed nosilcev slovenskega katoli\xc5\xa1kega ekspresionizma. V zbirki prevladujejo motivi in teme misti\xc4\x8dnega in eroti\xc4\x8dnega hrepenenja ter skupinske religiozne predanosti._NEWLINE_V drugi zbirki Viglije (1923) je mo\xc4\x8dneje izra\xc5\xbeeno hrepenenje po umiku iz \xc5\xbeivljenja na sploh, ki ga zdru\xc5\xbei s te\xc5\xbenjo po zdru\xc5\xbeitvi s poduhovljeno onostrankso ljubico, "sestro", ki ji poje viglije. Gre za 32 pesmi brez naslovov, kjer skozi fiktivni dialog med zaljubljencema izra\xc5\xbea temo poduhovljene erotike._NEWLINE_V tretji zbirki Skozi vrtove (1941) se znova pribli\xc5\xbea stvarnej\xc5\xa1i motiviki, pogosto zdru\xc5\xbeuje kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko in panteisti\xc4\x8dno predstavo sveta, simboli postajajo v primerjavi s prej\xc5\xa1njima zbirkama vse bolj realisti\xc4\x8dni, a \xc5\xa1e vedno estetski._NEWLINE_V zbirki Srebrni rog (1948) Vodnik \xc5\xa1e vedno i\xc5\xa1\xc4\x8de pomiritev med na eni strani sanjami o lep\xc5\xa1i prihodnosti, za katero so se v NOB \xc5\xa1tevilni \xc5\xbertvovali, in tragiko \xc4\x8dlovekovega \xc5\xbeivljenja v dru\xc5\xbebeno-zgodovinski stvarnosti. Pogosti so motivi iz mitov in legend, nekaj je tudi predmetnih pesmi._NEWLINE_V izboru Zlati krogi se znova odmakne od konkretne lirske stvarnosti, spet pa prevladuje tema hrepenenja po zlitju z lu\xc4\x8djo, s \xc4\x8dimer se od kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva premika k panteisti\xc4\x8dni enotnosti._NEWLINE_V Glasu ti\xc5\xa1ine se motivi in teme vrtijo okoli ljubezni, pesnjenja in smrti, vpelje tudi simbol pesni\xc5\xa1kega navdiha, Evridiko. \xc5\xa0e zadnji\xc4\x8d se umakne v svojo vizijo panteisti\xc4\x8dne oziroma kr\xc5\xa1\xc4\x8danske predstave vesoljne harmonije._NEWLINE_Son\xc4\x8dni mlini so izbor iz vseh prej\xc5\xa1njih zbirk.\n_START_SECTION_\nEsejisti\xc4\x8dna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nVodnik v svojih esejih pi\xc5\xa1e predvsem o literaturi in umetnosti na splo\xc5\xa1no. V eseju Zora-Lu\xc4\x8d iz leta 1920 razmi\xc5\xa1lja o Tolstojevem razmerju do Dostojevskega, v delu Ob \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8du (Jutranje novosti, 1923) primerja njegovo in Cankarjevo poezijo, v eseju Pesem in ti pa razlaga svoje dojemanje umetnosti in razmerje do religije. O tem polemizira tudi z J. Vidmarjem v Umetnostnem nazoru J. Vidmarja (1927). Med pomembnej\xc5\xa1e spise spadata 50-letnica Sardenka (1928) in Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d in mladina (1928), kjer pi\xc5\xa1e, da katoli\xc5\xa1ki ekspresionisti ne zavra\xc4\x8dajo na\xc4\x8del slovenske moderne, temve\xc4\x8d jih upo\xc5\xa1tevajo, a s poudarkom na poglobljenem razmi\xc5\xa1ljanju o religiozni misti\xc4\x8dnosti. Napi\xc5\xa1e tudi ve\xc4\x8d literarnih ocen.\n_START_SECTION_\nAnton Vodnik - umetnostni zgodovinar\n_START_PARAGRAPH_\nZanimal se je predvsem za slikarstvo Franceta in Toneta Kralja ter v svoji doktorski disertaciji med drugim slogovno opredelil baro\xc4\x8dnega kiparja F. Robbo.\n_START_SECTION_\nUredni\xc5\xa1ko delo\n_START_PARAGRAPH_\nVodnik je najprej urejal gimnazijski list Doma\xc4\x8de vaje, nato Almanah katoli\xc5\xa1kega dija\xc5\xa1tva, Kri\xc5\xbe na gori, sourejal Dom in svet ter urejal prve letnike Vestnika Jugoslovanske knjigarne.'