b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenska izseljenska matica\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska izseljenska matica, s kratico SIM, je prostovoljno in neprofitno zdru\xc5\xbeenje fizi\xc4\x8dnih oseb. Po ustavi in zakonu o uresni\xc4\x8devanju javnega interesa v kulturi skrbi za Slovence po svetu in krepi njihove stike z domovino._NEWLINE_Za njeno ustanovitev imajo najve\xc4\x8d zaslug dolgoletni urednik in ustanovitelj revije Rodna gruda Tomo Brejc, pisatelj Tone Seli\xc5\xa1kar, novinar Stane Lenardi\xc4\x8d in izseljenski povratnik iz ZDA Ludvik Medve\xc5\xa1ek. Ime Slovenska izseljenska matica je predlagal Seli\xc5\xa1kar. Zasnovana je bila kot mati\xc4\x8dna izseljenska centrala v domovini, ki rojake povezuje z domovino, izseljencem pa nudi vso potrebno kulturno in prosvetno pomo\xc4\x8d._NEWLINE_Ustanovljena je bila 18. aprila 1951, prvi odbor SIM pa so vodili Seli\xc5\xa1kar kot predsednik in podpredsednika Brejc in Medve\xc5\xa1ek. Izseljensko vpra\xc5\xa1anje so takrat, poleg nekaterih zveznih organov, obravnavali tudi republi\xc5\xa1ka skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, republi\xc5\xa1ki izvr\xc5\xa1ni svet in republi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebeni svet za mednarodne odnose pri takratnem slovenskem predsedstvu._NEWLINE_Ob\xc4\x8dni zbor SIM je 1951. sprejel \xc5\xa1tiri glavne delovne naloge. Prva je bila vzpostavljati, ohranjati in krepiti stike s kulturnimi, umetni\xc5\xa1kimi, gospodarskimi, dru\xc5\xbebenimi in drugimi organizacijami in ustanovami izseljencev, s posameznimi javnimi delavci in z drugimi posamezniki slovenske narodnosti v tujini. Drugi\xc4\x8d, s posredovanjem leposlovja, znanstvenih in drugih knjig, \xc4\x8dasopisov, filmov, glasbenega in drugega kulturnega gradiva in z izdajanjem lastnih publikacij pomagati organizacijam, ustanovam in posameznikom pri ohranjanju in razvoju \xc2\xbbnarodnostnega \xc5\xbeivljenja slovenskih izseljencev\xc2\xab\xc2\xa0in jih seznanjati z njihovo (ali njihovih star\xc5\xa1ev) rojstno domovino. Tretji\xc4\x8d, slovensko in jugoslovansko javnost seznanjati z delom in \xc5\xbeivljenjem slovenskih izseljencev, in nazadnje, z organiziranjem medsebojnih obiskov pomagati pri kulturnem, umetni\xc5\xa1kem, gospodarskem in znanstvenem sodelovanju s slovenskimi izseljenci._NEWLINE_Za ta namen je matica redno izdajala mese\xc4\x8dnik Rodna gruda (1954\xe2\x80\x932005), Slovenski izseljenski koledar (1954\xe2\x80\x932003) in revijo Slovenija Magazine Quarterly (1987\xe2\x80\x932004). Za raz\xc5\xa1irjanje teh publikacij po slovenskih naselbinah so veliko storili tudi sami izseljenci. Rodna gruda je imela sprva podnaslov Glasilo Slovenske izseljenske matice, od 1965 pa Revija za Slovence po svetu; leta 1972 je imela ve\xc4\x8d kot 4000 naro\xc4\x8dnikov, kar je bil rekord. Slovenski izseljenski koledar, v letih 1972\xe2\x80\x931993 Slovenski koledar, je bil redni letni zbornik SIM, zasnovan za prispevke o zgodovini izseljenstva in leposlovna dela izseljencev vseh generacij. Ob 20-letnici izhajanja je iz\xc5\xa1la \xc5\xa1e bibliografija Zgodovinsko gradivo v koledarju Slovenske izseljenske matice 1954\xe2\x80\x931973, ki obsega 308 enot. V koledarjih za leti 1965 in 1966 sta v sodelovanju s \xc5\xa1tudijskim centrom pri predsedstvu SAZU iz\xc5\xa1la dva dalj\xc5\xa1a bibliografska popisa slovenskega izseljenskega \xc4\x8dasopisja, knjig, bro\xc5\xa1ur in drobnega tiska od 1891 do 1945. SIM je dala pobudo tudi za ustanovitev Slovenskega okteta, ki je svojo umetni\xc5\xa1ko pot za\xc4\x8del \xc5\xbee 27. septembra 1951._NEWLINE_Leta 1956 so na ob\xc4\x8dnem zboru SIM \xc5\xbee ugotavljali, da z mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim vra\xc4\x8danjem slovenskih izseljencev ne bo ni\xc4\x8d, po drugi strani pa se je 1964. izkazalo, da povpre\xc4\x8dno bivanje izseljencev ob obisku domovine traja dva meseca. Izseljenci so bili tudi po mnenju Turisti\xc4\x8dne zveze Slovenije najbolj\xc5\xa1i turisti._NEWLINE_Glavni tajnik je leta 1952 postal Albert \xc5\xa0vagelj, za predsednika pa je bil \xc4\x8dez dve leti izvoljen publicist, politik in kulturni delavec Ivan Regent. Na matici sta ostala do 1964. Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka rojaka sta se dobro ujela, v \xc4\x8dasu njunega mandata je SIM za\xc4\x8dela izseljenskim potomcem intenzivneje podeljevati \xc5\xa1tipendije za \xc5\xa1tudij v Ljubljani, matici pa sta tudi sicer dala svojstven pe\xc4\x8dat. Leta 1961 se je preselila v prostore nad znano ljubljansko veleblagovnico na vogalu Cankarjeve in Slovenske ceste (Cankarjeva 1/II), z okni glavne pisarne pod napisom Nama, kjer je ostala vse do 31. januarja 2019 in od koder se je zatem preselila na Zalo\xc5\xa1ko 59. Leto 1964 je bilo tudi sicer do neke mere prelomno. Ustanovili so posebno sekcijo za delo z zaposlenimi v tujini, v Rodni grudi pa je za\xc4\x8dela izhajati priloga Informativni priro\xc4\x8dnik za za\xc4\x8dasno zaposlene v tujini, ki je pozneje iz\xc5\xa1el samostojno. S tem so svojo dejavnost z izseljenstva raz\xc5\xa1irili \xc5\xa1e na zdomstvo._NEWLINE_Matica je ves \xc4\x8das delovala za ohranitev materin\xc5\xa1\xc4\x8dine med Slovenci po svetu. Dejavnosti, na podlagi katerih je leta 1965 v Kranju nastala Poletna \xc5\xa1ola slovenskega jezika, je za\xc4\x8dela ravno SIM. \xc5\xa0ola se je pozneje raz\xc5\xa1irila in preimenovala v Seminar slovenskega jezika, literature in kulture, ki zdaj deluje v okviru Centra za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi/tuji jezik na ljubljanski filozofski fakulteti. Dolga leta si je tudi prizadevala, da je 1989. kon\xc4\x8dno dosegla odprtje lektorata za slovenski jezika na univerzi Macquarie v Sydneyu. Konec leta 1990 je bil za predsednika matice izvoljen prof. Mirko Jurak, med drugim tudi raziskovalec literarne ustvarjalnosti slovenskih izseljencev v ZDA, Kanadi in Avstraliji. Po njegovi zaslugi se je z vpra\xc5\xa1anji knji\xc5\xbeevnosti in kulturnega ustvarjanja vseh rojakov po svetu, tudi tistih v Ju\xc5\xbeni Ameriki, za\xc4\x8dela ukvarjati vrsta mlaj\xc5\xa1ih znanstvenih raziskovalcev._NEWLINE_Prve demokrati\xc4\x8dne volitve v Sloveniji so bile aprila 1990, matica pa je skupaj z vodstvi politi\xc4\x8dnih strank in gibanj \xc5\xbee nekaj mesecev prej dosegla, da izseljenci, druga\xc4\x8de kot v drugih republikah in pokrajinah takratne SFRJ, niso postali predmet predvolilne propagande. V javnih ob\xc4\x8dilih je zaradi njene povezanosti s prej\xc5\xa1njim re\xc5\xbeimom, ki se je med drugim kazala v ignoriranju argentinskih Slovencev, sicer pri\xc5\xa1lo do nekaterih napadov nanjo, ki pa doma in med izseljenci niso imeli ve\xc4\x8djega odmeva. Nekateri so trdili, da je SIM otrok prej\xc5\xa1njega enostrankarskega re\xc5\xbeima in da je kot taka, \xc4\x8de \xc5\xbee ne \xc5\xa1kodljiva, pa vsaj sumljiva. Vodstvo Slovenske izseljenske matice, ki je \xc5\xbee pred letom 1990 sodelovala s pribli\xc5\xbeno 1550 zdomskimi in izseljenskimi klubi po svetu, je odgovarjalo, da je bila matica del prej\xc5\xa1njega re\xc5\xbeima le toliko, kolikor so bile to tudi druge institucije takratne SR Slovenije. Vendar se je matica potem vendarle odlo\xc4\x8dila za pot povsem avtonomne, nevladne in nestrankarske organizacije. Nekako v tem \xc4\x8dasu je namesto izrazov kot so izseljenci, zdomci, zamejci za\xc4\x8dela uporabljati besedno zvezo Slovenci po svetu. Tradicionalni Izseljenski piknik je \xc5\xbee konec 80. let postal na\xc4\x8din rednega letnega dru\xc5\xbeenja vseh, ki se \xc4\x8dutijo Slovenci in \xc5\xbeivijo na tujem. Takrat je dobil tudi novo ime, tj. Sre\xc4\x8danje v moji de\xc5\xbeeli._NEWLINE_Januarja 2004 je bila iz Rodne grude in Na\xc5\xa1e Slovenije, ki jo je izdajala dru\xc5\xbeba Naslov, ustanovljena revija Slovenija.svet, vendar jo je po razpisu Urada za Slovence v zamejstvu in po svetu, soustanovitelja revije Slovenija.svet, \xc5\xbee decembra 2005 zamenjala Moja Slovenija, zalo\xc5\xbebe Otroci. Ta je do takrat izdajala le brezpla\xc4\x8dnike Otroci, SuperMami, Nose\xc4\x8dnica, Dojen\xc4\x8dek in Dru\xc5\xbeinske po\xc4\x8ditnice._NEWLINE_Tako se je kon\xc4\x8dala pot osrednje revije za Slovence po svetu, ki jo je izdajalo zdru\xc5\xbeenje SIM (med glavnimi zagovorniki, pobudniki in izvr\xc5\xa1itelji njene ukinitve je bil takratni dr\xc5\xbeavni sekretar za Slovence v zamejstvu in po svetu Franc Puk\xc5\xa1i\xc4\x8d) in ki je zdaj, pod tradicionalnim imenom Rodna gruda, na voljo \xc5\xa1e v spletni razli\xc4\x8dici. Slovenska izseljenska matica pa ima ne glede na vse to \xc5\xa1e vedno iste cilje kot v \xc4\x8dasu ustanovitve: razvija dejavnosti, koristne za krepitev narodne zavesti Slovencev po svetu, zlasti njihovih potomcev.'