b'\n_START_ARTICLE_\nMetri\xc4\x8dni prostor\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9tri\xc4\x8dni pr\xc3\xb4stor je v matematiki mno\xc5\xbeica (ali\xc2\xa0\xc2\xbbprostor\xc2\xab), v kateri je dolo\xc4\x8dena metrika - to je razdalja med njenimi elementi. Metri\xc4\x8dni prostor, ki je najbolj podoben na\xc5\xa1emu intuitivnemu razumevanju stvarnosti, je 3-razse\xc5\xbeni evklidski prostor. Evklidska metrika tega prostora dolo\xc4\x8da razdaljo med dvema to\xc4\x8dkama kot dol\xc5\xbeino daljice, ki ju povezuje. _NEWLINE_Geometrija prostora je odvisna od izbrane metrike. Z izbiro razli\xc4\x8dnih metrik se lahko konstruira zanimive neevklidske geometrije, ki se uporabljajo v splo\xc5\xa1ni teoriji relativnosti. _NEWLINE_Metri\xc4\x8dni prostor spro\xc5\xbea topolo\xc5\xa1ke lastnosti kot so odprte in zaprte mno\xc5\xbeice, kar vodi do raziskovanja \xc5\xa1e bolj abstraktnih topolo\xc5\xa1kih prostorov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMetri\xc4\x8dne prostore je leta 1906 uvedel francoski matematik Maurice Ren\xc3\xa9 Fr\xc3\xa9chet v svojem \xc4\x8dlanku Sur quelques points du calcul fonctionnel, Rendic. Circ. Mat. Palermo 22 (1906) 1-74.'