b'\n_START_ARTICLE_\nAlojz Gori\xc4\x8dan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji je \xc5\xa1tudiral pravo na Dunaju in tam leta 1916 tudi doktoriral. Po prvi svetovni vojni je bil odvetni\xc5\xa1ki pripravnik pri znanem celjskem odvetniku, rodoljubu in politiku Vekoslavu Kukovcu. Po nekaj letih pripravni\xc5\xa1tva je odprl samostojno odvetni\xc5\xa1ko pisarno. Za \xc5\xbeupana Celja je bil na listi Narodno radikalne stranke izvoljen 19. junija 1927. Obdobje njegovega \xc5\xbeupanovanja zaznamuje intenziven razvoj mesta, ki ga vedno bolj omejuje upravna delitev na mesto in ruralno okolico. Znotraj samega mesta pa se zaostrujejo stanovanjska, prostorska in socialna vpra\xc5\xa1anja. Splo\xc5\xa1na gospodarska kriza je po letu 1930 zamajala tudi temelje celjskega gospodarstva, katastrofalna poplava v letu 1933 pa je sicer napravila ogromno \xc5\xa1kodo, vendarle pa povzro\xc4\x8dila, da so v letu 1934 za\xc4\x8deli s prvo etapo regulacije Savinje od soto\xc4\x8dja Savinje in Voglajne do Tremerja. Politi\xc4\x8dno to obdobje zaznamuje krepitev srbskega centralizma, ki preide v \xc5\xa1estojanuarskodiktaturo, krepi pa se tudi vpliv celjskih Nemcev. To razgibano obdobje je pomenilo veliko breme tudi za Gori\xc4\x8dana, zato je 13. junija 1935 odstopil s polo\xc5\xbeaja celjskega \xc5\xbeupana.'