b'\n_START_ARTICLE_\nAna Klevska\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nO njenih zgodnjih letih ni veliko znano. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala je v bli\xc5\xbeini D\xc3\xbcsseldorfa v gradu pri Solingenu, pod okriljem svoje mame. Njen o\xc4\x8de je bil pripadnik Erazma Rotterdamskega in je sledil zmernim reformacijskim krogom. Zelo blizu je bil \xc5\xa0malkaldenski zvezi in tako nasprotoval katoli\xc5\xa1kemu Karlu V., cesarju Svetega rimskega cesarstva. Anno ter njeni sestri Amalijo in Sibyllo, so vzgajali po starih na\xc4\x8delih. Niso se posve\xc4\x8dali u\xc4\x8denju tujih jezikov, petju in igranju glasbil, temve\xc4\x8d so dajali prednost vezenju in tkanju obla\xc4\x8dil. Tudi obla\xc4\x8dili se na majhnem kne\xc5\xbejem dvoru niso po italijanski modi, kot je bilo takrat v renesansi med plemstvom v navadi. \xc5\xbde v otro\xc5\xa1tvu je bila sklenjena zaroka med Anno in Francem I. Lorenskim, ki ni bila nikoli izpeljana. Po smrti njenega o\xc4\x8deta, februarja 1539, je oblast na gradu J\xc3\xbclich-Kleve prevzel njegov sin Wilhelm Bogati, ki je nadaljeval z o\xc4\x8detovo politiko.\n_START_SECTION_\nHenrikovo iskanje neveste po Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti njegove tretje \xc5\xbeene, Jane Seymour, ki je dvanajst dni po rojstvu sina Edvarda umrla zaradi porodnega prisada, je Henrik zapadel v globoko depresijo. Kljub vsemu pa se je zanj \xc5\xbee pripravljala nova poroka. Skrbnik dr\xc5\xbeavnega pe\xc4\x8data (pravosodni minister), Thomas Cromwell, je iskal mo\xc4\x8dno zavezni\xc5\xa1tvo in se trudil urediti politi\xc4\x8dno dobro premi\xc5\xa1ljen zakon za kralja. Po vsej Evropi je pisal veleposlanikom. Ker pa se je po Evropi \xc5\xbee vedelo, da je Henrik dal svojo drugo \xc5\xbeeno (in kasneje \xc5\xa1e peto) usmrtiti, se je iskanje izkazalo za zelo te\xc5\xbeko. Poleg tega je omahljivi kralj hotel pristati na poroko le v primeru, da mu je nevesta dovolj privla\xc4\x8dna. Tako je dal svojemu dvornemu slikarju, Hansu Holbeinu ml., naslikati ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenih kandidatk za nevesto. Njegova favoritka je bila Kristina z Danske, ne\xc4\x8dakinja Karla V. Ampak on je nasprotoval tej poroki, saj bi s to zvezo z glavno sovra\xc5\xbenico Francije, Anglijo, mo\xc4\x8dno obremenil napet odnos s Svetim rimskim cesarstvom. Kristina, od katere domnevno izvira citat,\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce bi imela dva vratova, bi bil eden izmed njiju na razpolago angle\xc5\xa1kemu kralju,\xc2\xab\xc2\xa0pa prav tako ni hotela ni\xc4\x8d sli\xc5\xa1ati o poroki s Henrikom._NEWLINE_Wilhelma Bogatega pa je Cromwell videl kot mo\xc5\xbenega zaveznika proti cesarju Karlu V. in Francu I. iz Francije. Wilhelm je vladal od leta 1538, proti volji cesarja, vojvodini Geldern. S tem je nadzoroval najve\xc4\x8dje ozemlje v severni Nem\xc4\x8diji. Hans Holbein je naslikal portreta, njegove sestre Anne Klevske ter njene mlaj\xc5\xa1e, \xc5\xa1e prav tako ne poro\xc4\x8dene sestre Amalije Klevske (1517-1586). Henriku je takoj bil v\xc5\xa1e\xc4\x8d Annin portret. Poleg tega pa so jo angle\xc5\xa1ki odposlanci kralju zelo hvalili. Tako je 6. oktobra 1539 podpisal poro\xc4\x8dno pogodbo. Anna je prejela zajetno doto, 100.000 zlatih guldnov, od tega 40.000 na dan poroke. Ostalih 60.000 naj bi bilo izpla\xc4\x8danih v naslednjih letih. Ko se je Anna odpravila v Anglijo, jo je spremljalo 263 oseb in 283 konjev.\n_START_SECTION_\nPotovanje v Anglijo\n_START_PARAGRAPH_\nPo podpisu poro\xc4\x8dne pogodbe so na dvoru iskali pot, kako Anno varno pripeljati v London. Obstajalo je tveganje, da Henrikovo nevesto prestre\xc5\xbee eden njegovih nasprotnikov. Sprva je Henrik na\xc4\x8drtoval hitro pomorsko potovanje proti Londonu. Klevski veleposlanik pa je to dolgo zimsko potovanje z ladjo zavrnil. Tako so se odlo\xc4\x8dili za dalj\xc5\xa1e potovanje po kopnem, pri katerem so Anno pripeljali najprej do Calaisa in potem preko Rokavskega preliva do Dovra. Na dolgi poti do Londona so jo nau\xc4\x8dili pravil obna\xc5\xa1anja na dvoru in pomembnej\xc5\xa1e angle\xc5\xa1ke igre s kartami. Angle\xc5\xa1ki opazovalci so opisali njeno obna\xc5\xa1anje in njen na\xc4\x8din obla\xc4\x8denja za\xc2\xa0\xc2\xbbzelo nenavadno\xc2\xab. Po tednu dni dolgi vo\xc5\xbenji je Anna dosegla mesto Rochester. Kralj, ki je \xc5\xbee komaj \xc4\x8dakal prvo sre\xc4\x8danje z novo \xc5\xbeeno, se ji je odpravil naproti. 1. januarja 1540 je Anno obiskal v pala\xc4\x8di rochesterskega \xc5\xa1kofa.\n_START_SECTION_\nPrvo sre\xc4\x8danje s Henrikom\n_START_PARAGRAPH_\nO prvem sre\xc4\x8danju Anne Klevske in Henrika je poro\xc4\x8dal \xc5\xa1panski poslanik. Medtem, ko je Anna skozi okno opazovala viteze pri boju, je k njej prispel Henrik in ji izro\xc4\x8dil darilo. Ker pa kralj ni bil oble\xc4\x8den v kraljeva obla\xc4\x8dila, ga Anna ni prepoznala. Vzela je darilo in naprej opazovala boj. Henrik je od\xc5\xa1el iz sobe in se \xc4\x8dez nekaj \xc4\x8dasa, brez preobleke, spet vrnil. \xc5\xa0ele sedaj ga je Anna prepoznala in pred njim pokleknila. Po prvem sre\xc4\x8danju je bil Henrik nad svojo \xc5\xbeeno nezmerno razo\xc4\x8daran. Anna se mu je zdela dolgo\xc4\x8dasna in brez smisla za humor. Domnevno naj bi \xc5\xbee po tem prvem sre\xc4\x8danju Henrik rekel Cromwellu:\xc2\xa0\xc2\xbbNe maram je.\xc2\xab\xc2\xa0Mnogo kasneje so mu o\xc4\x8ditali, da jo je omenjal tudi s\xc2\xa0\xc2\xbbflandrijskim kljusetom,\xc2\xab\xc2\xa0vendar to ni bilo nikoli dokazano. Francoski odposlanec Charles de Marillac je opisal Anno kot: \xc2\xbb\xe2\x80\xa6 povpre\xc4\x8dne lepote, z odlo\xc4\x8dnim in samozavestnim obrazom.\xc2\xab Sprva je Henrik za dva dneva prelo\xc5\xbeil poro\xc4\x8dno zabavo in izrazil \xc5\xbeeljo, da se poroka prekli\xc4\x8de. Cromwellu je ukazal naj poi\xc5\xa1\xc4\x8de mo\xc5\xbenost, kako prepre\xc4\x8diti poroko. Preverili naj bi ali \xc5\xa1e velja poro\xc4\x8dna pogodba iz Anninega otro\xc5\xa1tva s Francem I. Poslanik pa je poro\xc4\x8dal, da je bila pogodba \xc5\xbee pred leti razveljavljena. 5. januarja 1540 je morala Anna podpisati \xc5\xa1e dodatno formalno pojasnilo, da ni obljubljena nikomur drugemu. Kon\xc4\x8dno pa sta se 6. januarja 1540 poro\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje na angle\xc5\xa1kem dvoru\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Cromwell je upal, da bo zakonca zbli\xc5\xbeala poro\xc4\x8dna no\xc4\x8d. Zjutraj, po poro\xc4\x8dni no\xc4\x8di, se je Henrik izrazil z besedami:\xc2\xa0\xc2\xbbPred tem je nisem ljubil, sedaj jo ljubim \xc5\xa1e manj (\xe2\x80\xa6) moje srce jo je odvrnilo, zato s tem no\xc4\x8dem nadaljevati.\xc2\xab\xc2\xa0Kralj se je z Anno v prvih nekaj no\xc4\x8deh trudil, nato pa je oznanil, da svoje soproge ni mogel spoznati za\xc2\xa0\xc2\xbbmeseno.\xc2\xab\xc2\xa0Anni ni bilo mar za nasvete dvornih dam, katere je njeno nezadovoljstvo vznemirjalo; izkazalo se je, da je na spolnem podro\xc4\x8dju zelo neizku\xc5\xa1ena. Svojim damam naj bi rekla: \xc2\xbbKadar pride kralj v posteljo, me poljubi, vzame mojo roko in mi za\xc5\xbeeli lahko no\xc4\x8d. Zjutraj me poljubi in se poslovi. Ni to dovolj?\xc2\xab Ker pa zakon po Henrikovem mnenju ni bil izvr\xc5\xa1en, je kralj na\xc4\x8drtoval razveljavitev zakona. Za angle\xc5\xa1ki dvor se je kralj kazal z Anno ob javnih dogodkih in z njo ravnal ustre\xc5\xbeljivo. \xc5\xbde po kratkem \xc4\x8dasu zakona je Henrik za\xc4\x8del strastno afero z \xc5\xbeenino dvorno damo, Katarino Howard, ki je pospe\xc5\xa1ila razveljavitev zakona. Tedaj je v javnosti izbruhnilo sovra\xc5\xa1tvo med Francem I. in Karlom V., zato Henrik ni imel ve\xc4\x8d politi\xc4\x8dnega razloga za obstoj zakona. Kraljica Anna je 25. junija 1540 dobila novico o na\xc4\x8drtovani razveljavitvi zakona.\n_START_SECTION_\nRazveljavitev zakona in \xc5\xbeivljenje v Angliji\n_START_PARAGRAPH_\nPomembno pri razvezi je bilo to, da preve\xc4\x8d ne razjezijo Anninega brata, Wilhelma Bogatega. Zato je Henrik potreboval Annino pomo\xc4\x8d: spomnila naj bi se usode Katarine Aragonske in Ane Boleyn in podpisala svoj uradni odstop. Kralj jo je ob tem veselo oklical za\xc2\xa0\xc2\xbbdobro sestro.\xc2\xab \xc5\xa0est mesecev in tri dni po poroki z njo, je Henrik 9. julija 1540 zakon razglasil za neveljaven. Anna Klevska mu je vrnila prstan in se takoj sprijaznila z razvezo. Potrdila je, da s kraljem nista nikoli imela intimnih odnosov. Thomas Cromwell je bil obto\xc5\xbeen krivoverstva in veleizdaje ter bil 28. julija 1540 usmr\xc4\x8den. Annin brat Wilhelm je \xc5\xa1e do leta 1543 nasprotoval cesarju Karlu V., nato pa je moral vojvodino Geldern priklju\xc4\x8diti k cesarstvu. Slikar Hans Holbein se je zameril kralju. Ostal je sicer dvorni slikar, ampak nikoli ve\xc4\x8d ni smel slikati \xc4\x8dlanov kraljeve dru\xc5\xbeine. Dva tedna po razveljavitvi zakona se je kralj poro\xc4\x8dil s Katarino Howard. Mlada \xc5\xbeena pa se ni zna\xc5\xa1la v vlogi angle\xc5\xa1ke kraljice in je bila 13. februarja 1542, zaradi razmerja z enim od svojih slu\xc5\xbeabnikov, obglavljena. Za kratek \xc4\x8das je Anna sicer upala, da se ji bo kralj sedaj posvetil. To prizadevanje pa je pred\xc4\x8dasno prepre\xc4\x8dil Cromwellov naslednik, Stephan Gardiner. Kljub temu da sta si Annina mama in brat \xc5\xbeelela njene vrnitve v Nem\xc4\x8dijo, je ona prostovoljno ostala v Angliji. 9. januarja 1541 je bila, kljub zvestobi do kralja, zadol\xc5\xbeena, zato so ji na novo dolo\xc4\x8dili dohodke. Preselila se je na grad Hever, kjer je kot bogata vdova \xc5\xbeivela relativno neodvisno \xc5\xbeivljenje.\xc2\xa0\xc2\xbbH\xc4\x8derka Kleve\xc2\xab\xc2\xa0je v Angliji znana po svoji velikodu\xc5\xa1nosti in dobrodelnosti, pa tudi po svoji ekstravaganci.\n_START_SECTION_\nAnnina smrt\n_START_PARAGRAPH_\nAnna Klevska je pre\xc5\xbeivela Henrika in vse njegove \xc5\xbeene. Z naslednico Katarine Howard se je dru\xc5\xbeila tudi zasebno. Svoj zadnji javni nastop je imela ob kronanju pastorke Marije. Kot tretja dama je jezdila za novo kraljico, poleg njene polsestre Elizabete. Preminula je 16. julija 1557 za rakom. Anno so razko\xc5\xa1no pokopali v kapeli v Westminstrski opatiji v Londonu. Ljudje okoli nje so ob\xc4\x8dudovali zavrnjeno kraljico predvsem zaradi njene velikodu\xc5\xa1nosti kot\xc2\xa0\xc2\xbb\xe2\x80\xa6 dobrodelno damo.\xc2\xab\xc2\xa0Slika Hansa Holbeina Anne Klevske je ena izmed njegovih najbolj poznanih del in je razstavljena v pari\xc5\xa1kem Louvru.'