b'\n_START_ARTICLE_\nAtomski polmer\n_START_PARAGRAPH_\nAtomski polmer kemijskega elementa je merilo velikosti njegovega atoma in obi\xc4\x8dajno pomeni tipi\xc4\x8dno razdaljo od jedra do meje elektronskega oblaka, ki ga obdaja. Glede na to, da meja oblaka ni to\xc4\x8dno definirana fizikalna koli\xc4\x8dina, obstaja ve\xc4\x8d neenakovrednih definicij atomskega polmera._NEWLINE_Izraz se lahko odvisno od definicije uporablja samo za osamljene atome, lahko pa tudi za kondenzirano snov, kovalentno vez v molekuli ter v ionizirana in vzbujena stanja. Vrednost atomskega polmera se lahko dobi eksperimentalno ali se jo izra\xc4\x8duna iz teoreti\xc4\x8dnih modelov. V nekaterih definicijah je vrednost polmera lahko odvisna od atomskega stanja in konteksta._NEWLINE_Pojem atomskega polmera je te\xc5\xbeko definirati, ker elektroni nimajo definiranih orbital ali ostro omejene svobode gibanja. Njihova lega mora biti zato opisana s porazdelitvijo verjetnosti, ki se postopoma manj\xc5\xa1a, ko se elektron brez ostre prekinitve oddaljujejo od jedra. Eletronski oblaki se v kondenzirani snovi in molekulah obi\xc4\x8dajno tudi delno prekrivajo, nekaj elektronov pa se lahko prosto giblje po ve\xc4\x8djem prostoru, ki obdaja dva ali ve\xc4\x8d atomov._NEWLINE_Atomski polmeri izoliranih nevtralnih atomov so v ve\xc4\x8dini definicij kljub konceptualnim te\xc5\xbeavam na obmo\xc4\x8dju od 30 do 300 pm. Polmer atoma je torej ve\xc4\x8d kot 10000 krat ve\xc4\x8dji od polmera njegovega jedra, ki meri 1-10 fm (10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 m) in manj kot 1/1000 valovne dol\xc5\xbeine vidne svetlobe (400-700\xc2\xa0nm)._NEWLINE_Za mnoge namene se atomi lahko modelirajo kot kroglice. Tak\xc5\xa1ni modeli so sicer grobi pribli\xc5\xbeki, vendar omogo\xc4\x8dajo kvantitativne razlage in napovedovanje mnogih pojavov, na primer gostoto teko\xc4\x8din in trdnin, difuzijo teko\xc4\x8din skozi molekularna sita, razporeditev atomov in ionov v kristalih ter velikost in obliko molekul._NEWLINE_Atomski polmeri se v periodnem sistemu elementov spreminjajo na predvidljiv iz razlo\xc5\xbeljiv na\xc4\x8din. Polmeri po periodi (vrstici) od alkalijskih kovin proti \xc5\xbelahtnim plinom na splo\xc5\xa1no padajo, v posamezni skupini (koloni) navzdol pa rastejo. Polmer atoma od \xc5\xbelahtnega plina na koncu periode do alkalijske kovine na za\xc4\x8detku naslednje periode se skokovito pove\xc4\x8da. Trende atomskih polmerov, pa tudi drugih kemijskih in fizikalnih lastnosti elementov, se lahko razlo\xc5\xbei s teorijo elektronskih orbital. Trendi so tudi pomemben dokaz za razvoj in potrditev kvantne teorije.\n_START_SECTION_\nKontrakcija bloka d\n_START_PARAGRAPH_\nKontrakcija bloka d je manj prepoznavna kot lantanoidna kontrakcija, vendar izhaja iz istega vzroka. V tem primeru gre za slabo sposobnost \xc5\xa1\xc4\x8ditenja 3d elektronov, ki vplivajo na atomske polmere  in kemijo elementov, ki sledijo prvi vrstici prehodnih kovin, se pravi na elemente od galija (Z = 31) do broma (Z = 35).'