b'\n_START_ARTICLE_\nSisteron\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKraj le\xc5\xbei v pokrajini Visoki Provansi ob desnem bregu reke Durance, 40 km severozahodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da departmaja, mesta Digne-les-Bains. Zaradi umestitve v ozko grlo med dvema podolgovatima gorskima grebenoma, Baume in Montagne de Lure, je imenovan tudi\xc2\xa0\xc2\xbbVrata Provanse\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nAdministracija\n_START_PARAGRAPH_\nSisteron je sede\xc5\xbe istoimenskega kantona, v katerega so poleg njegove vklju\xc4\x8dene \xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Authon, Entrepierres, Mison in Saint-Geniez z 8.248 prebivalci._NEWLINE_Kanton je sestavni del okro\xc5\xbeja Forcalquier.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje Sisterona je naseljeno \xc5\xbee 4000 let. V \xc4\x8dasu antike se je imenoval Segusterone oz. Segusteronem, kasneje civitas Segesteriorum, Segisterico (739). V 11. stoletju je pod grofi iz Forcalquiera dobil prvo obzidje, kaneje pripadel provan\xc5\xa1kim grofom. Leta 1483 se je v \xc4\x8dasu Ludvika XI. zdu\xc5\xbeil s francosko krono. Okoli tega \xc4\x8dasa je do\xc5\xbeivel ve\xc4\x8d epidemij kuge, ki je pomorila dve tretjini prebivalstva. V \xc4\x8dasu verskih vojn (med 1562 in 1594) je bil s svojo utrdbo prizori\xc5\xa1\xc4\x8de bojev med protestanti in katoliki. Leta 1630 se je v kraj ponovno vrnila kuga, dobro stoletje kasneje (1744) pa \xc5\xa1e tifus. Med francosko revolucijo je Sisteron ostal pokoren kralju._NEWLINE_15. avgusta 1944 so francoski bombniki B-26 Marauder in ameri\xc5\xa1ke lete\xc4\x8de trdnjave B-17 posku\xc5\xa1ali uni\xc4\x8diti \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki in cestni most preko reke Durance. Zaradi slabega vremena in v izogib tr\xc4\x8denju so ponesre\xc4\x8di namesto mostov zadeli sam kraj vklju\xc4\x8dno s cerkvijo, pri \xc4\x8demer je umrlo 100 prebivalcev. Dva dni kasneje so se bombniki vrnili in uni\xc4\x8dili mostova.'