b'\n_START_ARTICLE_\nGrmi\xc4\x8darji\n_START_PARAGRAPH_\nGrmi\xc4\x8darji (tudi Sani, Kungi, Bu\xc5\xa1mani) so etni\xc4\x8dna skupina domorodnih lovcev, ki \xc5\xbeivijo v ju\xc5\xbeni Angoli, Bocvani, Mozambiku, Namibiji, Lesotu, Svaziju, Zimbabveju in Ju\xc5\xbeni Afriki.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nHomo sapiens se je razvil iz vrste homo erectus (\xc4\x8dlove\xc4\x8dnjak) pred okoli 100.000 leti, ko je bil slednji, sode\xc4\x8d po arheolo\xc5\xa1kih najdbah, \xc5\xbee dobro raz\xc5\xa1irjen po Afriki, Aziji in Evropi. Homo sapiens je kmalu zatem predstavljal kulturo Bu\xc5\xa1manov oziroma Grmi\xc4\x8darjev. Bili so zelo dobri lovci in nabiralci._NEWLINE_Najverjetneje so bili prvi moderni ljudje, ki so naselili ju\xc5\xbeno Afriko. Zaradi na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja ter velikega spo\xc5\xa1tovanja do zemlje za sabo niso pu\xc5\xa1\xc4\x8dali veliko arheolo\xc5\xa1kih dokazov o svojem obstoju. Razen jamskih slikarij so Grmi\xc4\x8darji pustili malo sledi svoje zgodnje kulture. Raziskave so pokazale, da so obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje ju\xc5\xbene Afrike naselili pred vsaj 25.000 leti, novej\xc5\xa1e teorije pa govorijo o naselitvi ju\xc5\xbene Afrike \xc5\xbee pred 40.000 leti._NEWLINE_Pred 2000 leti so se v ju\xc5\xbeno Afriko priselili govorci bantu jezika z delte reke Niger. Grmi\xc4\x8darji in novi priseljenci so shajali zelo dobro, med sabo so se dobro razumeli, \xc4\x8deprav niso poznali pisave. O tem obdobju je znano zelo malo. V tem \xc4\x8dasu so se skupine Grmi\xc4\x8darjev za\xc4\x8dele ukvarjati z drobnico s severa; tako je pa\xc5\xa1a ponekod po\xc4\x8dasi za\xc4\x8dela prevladovati nad lovom in nabiralni\xc5\xa1tvom, saj so si prizadevali za manj\xc5\xa1e \xc4\x8drede, ki so jih potrebovali za vzrejo. Prihod drobnice naj bi spodbudil ljudstvo k zavedanju osebnega premo\xc5\xbeenja in lastnine. Struktura dru\xc5\xbebe se je spreminjala, kar se je kazalo v razvoju vodilnega plemena. Kojkoji ("ljudstvo ljudstev"), pleme, ki je paslo drobnico in se je ukvarjalo z vzrejo, se je za\xc4\x8delo premikati ju\xc5\xbeneje, vse do Rta dobrega upanja. Na poti so sre\xc4\x8dali Grmi\xc4\x8darje, ki so bili lovci in nabiralci, in jih imenovali Sani. Ljudstvi sta se pome\xc5\xa1ali in spojili, tako da med njima ni bilo ve\xc4\x8d razlik, njuno skupno ime je bilo Kojsani. \xc4\x8cez \xc4\x8das so se pripadniki Kojkojev ustalili na obali, medtem ko so manj\xc5\xa1e skupine Grmi\xc4\x8darjev \xc5\xa1e vedno naseljevale notranjo Afriko.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nIme "Bu\xc5\xa1mani" oziroma "Grmi\xc4\x8darji" so ljudstvu pred ve\xc4\x8d kot 200 leti nadeli beli raziskovalci in osvajalci. "Sani" so jih imenovali njihovi etni\xc4\x8dni sorodniki in zgodovinski tekmeci, Kojkoji. V nam\xc5\xa1\xc4\x8dini (ljudstvo Nami) izraz "san" pomeni "potisnjen na rob, odmaknjen" ter ima izrazito nespo\xc5\xa1tljiv in negativen prizvok; Grmi\xc4\x8darji so bili ob tem imenovanju postavljeni na raven \xc5\xbeivali (beseda "san" se v drugem pomenu nana\xc5\xa1a predvsem na \xc5\xbeivali), kar je nakazovalo, da so Kojkoji ve\xc4\x8dvredno ljudstvo in vi\xc5\xa1je na dru\xc5\xbebeni lestvici._NEWLINE_V 70-ih letih prej\xc5\xa1njega stoletja so zahodni antropologi prevzeli izraz "San" za ime ljudstva in se je uveljavilo v akademskih in strokovnih krogih. Izraz "Bu\xc5\xa1man" oziroma "Grmi\xc4\x8dar" je sicer danes splo\xc5\xa1no uveljavljen in uporabljen, vendar si mnenja o uporabi izraza pogosto nasprotujejo, saj je izraz sam pogosto razumljen kot nespo\xc5\xa1tljiv oziroma kot \xc5\xbealjivka.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nPoslikave jamskih in preostalih sten datirajo tudi do 100.000 let nazaj. Gall pravi: "Nenavadno, vendar so poslikave \xc5\xbeivali, lovcev in pol\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih figur \xc5\xa1e danes zelo \xc5\xbeive. Ti hibridi, figure, ki so pol\xc4\x8dlovek in pol\xc5\xbeival, naj bi bili njihovi zdravilci." Najbolj znana stenska poslikava je poslikava v Tsodilu, ki prikazuje dva veli\xc4\x8dastna bika. Na isti skali je naslikana tudi \xc5\xbeirafa, ki vzbudi ob\xc4\x8dutek strahu pred plenilcem. Na steni je sicer \xc5\xa1e ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih poslikav skupaj z odtisi rok, ki so najverjetneje podpis neznanega avtorja._NEWLINE_Dowson pravi, da se lahko iz umetnosti Grmi\xc4\x8darjev veliko nau\xc4\x8dimo: "V tej umetnosti je veliko simbolov in metafor." Biki so npr. pomenili poroko ali zdravilne obrede. Prav tako pa lahko na podlagi poslikav sklepamo o njihovem na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja; pogosti motivi so "de\xc5\xbeni plesi", pri katerih so padli v trans; hoteli so uloviti eno izmed de\xc5\xbenih \xc5\xbeivali (nilski konj, antilopa, ribe), katerih kri in mleko bi se spremenila v de\xc5\xbe. Osebe so bile naslikane enako, nobena ni izstopala; tudi \xc4\x8de so imeli zdravilci posebne mo\xc4\x8di, so bili le obi\xc4\x8dajni ljudje (namen zdravilstva ni bil povzpeti se po dru\xc5\xbebeni lestvici, temve\xc4\x8d delati dobro za celo skupnost). Kljub temu pa na ve\xc4\x8d poslikavah vidimo ljudi, ki imajo \xc5\xbeivalsko glavo ali \xc5\xbeivalski kak\xc5\xa1en drug del telesa, saj so verjeli, da bodo, \xc4\x8de se bodo zamaskirali, la\xc5\xbeje pri\xc5\xa1li bli\xc5\xbee \xc4\x8dredi._NEWLINE_Za poslikave so najpogosteje uporabljali rde\xc4\x8d kamen, ki so ga zdrobili in nato zme\xc5\xa1ali z ma\xc5\xa1\xc4\x8dobo. To barvo so nato nanesli na kamen oziroma skalo s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8dopi\xc4\x8da, narejenega iz \xc5\xbeivalskih dlak ali perja.\n_START_SECTION_\nSpor z bocvansko vlado\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 90-ih let prej\xc5\xa1njega stoletja je bocvanska vlada za\xc4\x8dela uresni\xc4\x8devati na\xc4\x8drt, s katerim je \xc5\xbeelela Grmi\xc4\x8darje preseliti iz narodnega parka v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Kalahari, v katerem so se njihovi predniki naselili \xc5\xbee pred 20.000 leti, v novo zgrajena naselja. Bocvanska vlada je med letoma 1997 in 2002 iz narodnega parka Kalahari izselila okoli 2000 Grmi\xc4\x8darjev. Kljub temu da je vlada ostro zanikala, da je bila izselitev prisilna, je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de razsodilo, da je bila premestitev v neskladju z zakonom. Uradni razlogi za vladni ukrep so bili: "Postalo je jasno, da ve\xc4\x8dina prebivalcev tega obmo\xc4\x8dja ne \xc5\xbeeli ve\xc4\x8d \xc5\xbeiveti kot lovci in nabiralci, temve\xc4\x8d \xc5\xbeelijo postati prebivalci stalnih naselij ter se ukvarjati s kmetijstvom. Toda to obmo\xc4\x8dje ni primerno za kmetovanje, pre\xc5\xbeivljali se z lovom in nabiralni\xc5\xa1tvom tako kot njihovi predniki, ker ni bilo druge mo\xc5\xbenosti."_NEWLINE_Po mnenju Bu\xc5\xa1manov in zahodnih nevladnih organizacij se je vlada za selitev odlo\xc4\x8dila, ker naj bi se na ozemlju za\xc4\x8del izkop diamantov. Vlada to zanika in trdi, da jih je preselila, ker naj bi ogro\xc5\xbeali divje \xc5\xbeivali, poleg tega jim \xc5\xbeivljenje v narodnem parku prepre\xc4\x8duje vklju\xc4\x8devanje v dru\xc5\xbebo. Tam so tudi brez mo\xc5\xbenosti za izobra\xc5\xbeevanje in zdravstveno oskrbo. A sami pravijo, da si tega ne \xc5\xbeelijo. Z izgonom v puste kampe jim je bilo onemogo\xc4\x8deno uporabljati tradicionalne lovske spretnosti, ki jih za ohranjanje svojega \xc5\xbeivljenja nujno potrebujejo. Poleg vsega tega Grmi\xc4\x8darji niso bili priznani kot eno izmed uradnih plemen oziroma ljudstev v bocvanski ustavi ter posledi\xc4\x8dno nimajo dovolj pravic in politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di. Njihova kultura se je namre\xc4\x8d \xc5\xbee generacije prepletala s preostalimi ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1kimi kulturami, a se po posameznih zna\xc4\x8dilnostih lo\xc4\x8dijo od ve\xc4\x8dine Afri\xc4\x8danov._NEWLINE_13. decembra 2006 je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de razsodilo Grmi\xc4\x8darjem v prid; vladni postopki prisilne izselitve so bili nezakoniti, zato so se smeli vrniti v narodni park. Kljub temu vlada ni poskrbela za vodo in druge \xc5\xbeivljenjske potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine tistih, ki se bodo v park vrnili.'