b"\n_START_ARTICLE_\nLava\n_START_PARAGRAPH_\nLava je vrsta raztaljene kamnine, ki jo med erupcijo izbruha ognjenik. Raztaljena kamnina nastaja v notranjosti nekaterih planetov, med katerimi je tudi Zemlja, in nekaterih njihovih satelitov. Lava ima na izhodu iz vulkanskega dimnika temperaturo od 700\xc2\xa0\xc2\xb0C do 1200\xc2\xa0\xc2\xb0C. Viskoznost lave je pribli\xc5\xbeno 10.000 krat ve\xc4\x8dja od viskoznosti vode, zaradi tiksotropskih lastnosti, ki zmanj\xc5\xa1ajo njeno viskoznost, pa lahko prete\xc4\x8de velike razdalje preden se ohladi in strdi. Ko se lava strdi, se pretvotri v magmatsko kamnino. _NEWLINE_Beseda lava je italijanskega izvora in je verjetno nastala iz latinske besede labes, ki pomeni padati ali drseti. Besedo lava je v zvezi z iztisnjeno magmo verjetno prvi uporabil Francesco Serao pri opisu izbruha Vezuva med 14. majem in 4. junijem leta 1737.\n_START_SECTION_\nSestava in lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nLastnosti lave so odvisne predvsem od njene kemijske sestave.\n_START_SECTION_\nSestava\n_START_PARAGRAPH_\nMagmatske kamnine, ki tvorijo lavo, se razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v \xc5\xa1tiri glavne razrede: felzi\xc4\x8dne, srednje, mafi\xc4\x8dne in ultramafi\xc4\x8dne. Delitev temelji predvsem na kemijski sestavi kamnin, s katero so tesno povezani tudi temperatura in viskoznost magme in na\xc4\x8din izbruha.\n_START_SECTION_\nFelzi\xc4\x8dna lava\n_START_PARAGRAPH_\nFelzi\xc4\x8dne ali silikatne lave, kakr\xc5\xa1ni sta na primer riolitska in dacitska lava, tvorijo lavne igle in kupole in so povezane s piroklasti\xc4\x8dnimi sedimenti. Ve\xc4\x8dina silikatnih lav ima izredno veliko viskoznost in se med tokom drobi in tvori bloke bre\xc4\x8de. Visoka viskoznost je posledica velike vsebnosti silicijevega dioksida, aluminija, kalija, natrija in kalcija, ki tvorijo polimerizirano talino, bogato z glinenci in kremenom. Felzi\xc4\x8dne magme lahko bruhajo \xc5\xbee pri temperaturah 650 \xe2\x80\x93 750\xc2\xa0\xc2\xb0C. Neobi\xc4\x8dajno vro\xc4\x8de riolitske lave s temperaturami preko 950\xc2\xa0\xc2\xb0C lahko kljub temu te\xc4\x8dejo tudi nekaj deset kilometrov dale\xc4\x8d. Tak\xc5\xa1ni lavni tokovi so na primer na Snake River Plainu v dr\xc5\xbeavi Idaho na severozahodu ZDA.\n_START_SECTION_\nSrednja lava\n_START_PARAGRAPH_\nSrednje ali andezitske lave imajo manj\xc5\xa1o vsebnost aluminija in silicijevega dioksida in obi\xc4\x8dajno nekoliko ve\xc4\x8djo vsebnost magnezija in \xc5\xbeeleza. Srednje lave tvorijo andezitske kupole in bloke lave in se pojavljajo na strmih sestavljenih ognjenikih na primer v Andih. Srednje lave so po navadi bolj vro\xc4\x8de kot felzi\xc4\x8dne (750 - 950\xc2\xa0\xc2\xb0C) in nekoliko manj viskozne, ker vi\xc5\xa1je temperature povzro\xc4\x8dijo depolimerizacijo taline. Talina postane bolj fluidna, pove\xc4\x8da pa se tudi nagnjenje k tvorbi vtro\xc5\xa1nikov. Ve\xc4\x8dje vsebnosti \xc5\xbeeleza in magnezija povzro\xc4\x8dijo potemnitev osnovne mase in v\xc4\x8dasih tudi kristaljenje vtro\xc5\xa1nikov amfibola ali piroksena.\n_START_SECTION_\nMafi\xc4\x8dna lava\n_START_PARAGRAPH_\nZa mafi\xc4\x8dne ali bazaltske lave je zna\xc4\x8dilno, da vsebujejo veliko \xc5\xbeeleza in magnezija in da na splo\xc5\xa1no bruhajo pri temperaturah, ki presegajo 950\xc2\xa0\xc2\xb0C. Bazaltska magma vsebuje veliko \xc5\xbeeleza in magnezija in zato relativno manj aluminija in silicija, kar zmanj\xc5\xa1a stopnjo polimerizacije taline. Zaradi visokih temperatur je viskoznost magme lahko relativno majhna, \xc4\x8deprav je \xc5\xa1e vedno nekaj tiso\xc4\x8d krat ve\xc4\x8dja od viskoznosti vode. Nizka stopnja polimerizacije in visoka temperatura omogo\xc4\x8data difuzijo, zato so v mafi\xc4\x8dnih lavah pogosto veliki in dobro oblikovani vtro\xc5\xa1niki. Mafi\xc4\x8dne lave so lahko teko\xc4\x8de in lahko prite\xc4\x8dejo dale\xc4\x8d od vulkanskega dimnika in tvorijo nizke \xc5\xa1\xc4\x8ditaste vulkane ali polja poplavnega bazalta. Ve\xc4\x8dina bazaltskih lav je spada v razreda 'a '\xc4\x81 ali p\xc4\x81hoehoe. Bazaltske lave pod vodno povr\xc5\xa1ino tvorijo blazine, ki so precej podobne tvorbam lav p\xc4\x81hoehoe na kopnem.\n_START_SECTION_\nUltramafi\xc4\x8dna lava\n_START_PARAGRAPH_\nUltramafi\xc4\x8dne lave, kakr\xc5\xa1ni sta na primer komatiitska lava in z magnezijem bogata lava, ki tvori boninit, imajo izjemne sestave in temperature izbruhov. Komatiiti vsebujejo ve\xc4\x8d kot 18% magnezijevega oksida (MgO) in zato bruhajo pri temperaturah okrog 1600\xc2\xa0\xc2\xb0C. Pri tej temperaturi ni nobene polimerizacije mineralov, zato je lava zelo lahko teko\xc4\x8da in ima pribli\xc5\xbeno enako viskoznost kot voda. Ve\xc4\x8dina ultramafi\xc4\x8dnih lav, \xc4\x8de ne vse, ni mlaj\xc5\xa1ih od proterozoika in samo nekaj poznanih lav je iz obdobja fanerozoika. Sodobnih ultramafi\xc4\x8dnih lav ni, ker se je Zemljin pla\xc5\xa1\xc4\x8d preve\xc4\x8d ohladil, da bi lahko ustvaril magmo z visoko vsebnostjo magnezijevega oksida.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti lavnih tokov\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilnosti toka lave in oblike vulkanov so odvisne od fizikalnih lastnosti lave, predvsem viskoznosti. Tokovi bolj teko\xc4\x8de bazaltne lave tvorijo bolj plo\xc5\xa1\xc4\x8date tvorbe, medtem ko tokovi viskozne riolitske lave tvorijo gr\xc4\x8daste in kladaste gmote kamnin. _NEWLINE_Za razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje vulkanskih tvorb in pridobivanje podatkov o ognjeni\xc5\xa1kih izbruhih, ki so povzro\xc4\x8dili tokove lave, se tudi v primerih, ko je lava zasuta ali je metamorfirala, uporabljajo splo\xc5\xa1na na\xc4\x8dela vulkanologije._NEWLINE_Idealen lavni tok ima bre\xc4\x8dasto povr\xc5\xa1ino. Za lavo '\xc4\x81'\xc4\x81 in viskozne tokove lave sta zna\xc4\x8dilna avtobre\xc4\x8da in drobir ali mehur\xc4\x8dkasta ali penasta skorja iz \xc5\xbelindre ali plovca. \xc4\x8ce se lava v stiku z zrakom ali vodo zelo hitro strdi, je povr\xc5\xa1ina lave steklasta._NEWLINE_Jedro toka lave je po navadi masivno in kristalini\xc4\x8dno, pasasto ali razslojeno in z mikroskopskimi kristali v osnovni masi. Kristali v jedru lave so na splo\xc5\xa1no ve\xc4\x8dji kot na robovih, ker imajo ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa za svojo rast. _NEWLINE_\xc4\x8ce lava te\xc4\x8de preko mokre ali vla\xc5\xbene podlage, lahko pride do hidrotermalnih pojavov. V spodnjem sloju lave lahko nastanejo mehur\xc4\x8dki, ki so v\xc4\x8dasih napolnjeni z minerali. Podlaga, po kateri je tekla lava, je lahko zdrobljena ali po\xc5\xa1kodovana zaradi delovanja vrele ujete vode, zemlja pa je lahko zape\xc4\x8dena v terakoto ope\xc4\x8dnato rde\xc4\x8de barve._NEWLINE_Razlo\xc4\x8devanje silov od toka lave v sekvencah magmatskih kamnin je lahko te\xc5\xbeavno. Nekateri sili nimajo obi\xc4\x8dajnih bre\xc4\x8dastih robov in lahko na zgornji in spodnji povr\xc5\xa1ini ka\xc5\xbeejo \xc5\xa1ibke metamorfne avreole, medtem ko lava zape\xc4\x8de samo podlago, po kateri je tekla. Metamorfne pojave je v naravi pogosto te\xc5\xbeko opaziti, ker so pogosto \xc5\xa1ibki in prostorsko omejeni. Peperitski sili, ki so prodrli v mokre sedimentne kamnine, po navadi ne zape\xc4\x8dejo gornjih povr\xc5\xa1in in so zato precej podobni lavam.\n_START_SECTION_\nLava \xca\xbba\xca\xbb\xc4\x81\n_START_PARAGRAPH_\nLava \xca\xbba\xca\xbb\xc4\x81 ali aa je ena od treh osnovnih vrst lave. Izraz \xca\xbba\xca\xbb\xc4\x81 v havaj\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni kamnita groba lava, lahko pa tudi goreti, plamen ali po\xc5\xbear. Lava aa je bazaltna lava, za katero je zna\xc4\x8dilna groba, z gru\xc5\xa1\xc4\x8dem posuta povr\xc5\xa1ina, sestavljena iz zdrobljenih blokov lave - klinkerja. Naziv Aa je v vulkanologijo in geologijo uvedel ameri\xc5\xa1ki geolog Clarence Dutton._NEWLINE_Nevezana, zdrobljena in groba povr\xc5\xa1ina lave aa upo\xc4\x8dasnjuje in zavira njen tok in v resnici pokriva masivno gosto jedro, ki je najbolj aktiven del lavnega toka. Fragmenti ohlajenega zdrobljenega klinkerja na \xc4\x8delu lavnega toka se kotalijo navzdol pred strmo \xc4\x8delo in utonejo v napredujo\xc4\x8dem toku lave, zato so fragmenti lave aa tako na dnu kot na povr\xc5\xa1ini lavnega toka._NEWLINE_Lave \xca\xbba\xca\xbb\xc4\x81 bruhajo po navadi pri temperaturah od 1000 do 1100\xc2\xa0\xc2\xb0C in imajo vi\xc5\xa1jo viskoznost kot lava p\xc4\x81hoehoe. \xc4\x8ce postane tok lave p\xc4\x81hoehoe na strmih pobo\xc4\x8djih zaradi ovir turbulenten, se lahko lava p\xc4\x81hoehoe pretvori v lavo \xca\xbba\xca\xbb\xc4\x81.\n_START_SECTION_\nLava p\xc4\x81hoehoe\n_START_PARAGRAPH_\nLava p\xc4\x81hoehoe je bazaltska lava z gladko, valovito, nakodrano ali \xc5\xbeidko povr\xc5\xa1ino. Beseda p\xc4\x81hoehoe je havajskega izvora in pomeni gladko, nezdrobljeno lava. Tak\xc5\xa1na povr\xc5\xa1ine lave je posledica gibanja zelo teko\xc4\x8de lave pod strjeno povr\xc5\xa1insko skorjo. Izraz p\xc4\x81hoehoe je v geologijo uvedel Clarence Dutton._NEWLINE_Tok lave p\xc4\x81hoehoe te\xc4\x8de po navadi kot niz majhnih zaobljenih tvorb, ki stalno bruhajo iz razpok v ohlajeni skorji. Lava p\xc4\x81hoehoe tvori tudi lavne cevi, v katerih zaradi zelo majhnih toplotnih izgub ohranja svojo nizko viskoznost. Povr\xc5\xa1ina lave ima zelo razli\xc4\x8den in nenavaden videz. Lava p\xc4\x81hoehoe se lahko na velikih razdaljah od izvira zaradi ohlajanja in pove\xc4\x8danja viskoznosti spremeni v lavo aa. Lava p\xc4\x81hoehoe bruha pri temperaturah od 1100 do 1200\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nBlazinasta lava\n_START_PARAGRAPH_\nBlazinasta lava nastaja pri izbruhih lave iz vulkanskih dimnikov pod vodno povr\xc5\xa1ino ali pod debelim ledeni\xc5\xa1kim ledom ali pri iztekanju lave v morje. _NEWLINE_Viskozna lava se v stiku z vodo hitro ohladi in dobi trdno skorjo. Skorja nato po\xc4\x8di, iz razpoke pa izbruhne nova kepa oziroma blazina lave. Proces se ponavlja, dokler se lava ne ohladi. Blazinasta lava je zelo pogosta, saj ve\xc4\x8dino Zemljine povr\xc5\xa1ine pokriva voda in je ve\xc4\x8dina ognjenikov v bli\xc5\xbeini vode ali celo v njej.\n_START_SECTION_\nPepelni sto\xc5\xbeec\n_START_PARAGRAPH_\nSto\xc5\xbeci pepela ali \xc5\xbelindre so od 30 do 400 metrov visoki strmi sto\xc5\xbeci vulkanskega drobirja, ki se nabira okrog manj\xc5\xa1ih ognjeni\xc5\xa1kih dimnikov. Pepelni sto\xc5\xbeci so zgrajeni predvsem iz piroklasti\xc4\x8dnih  snovi, se pravi iz vulkanskega pepela in tufa, medtem ko so sto\xc5\xbeci \xc5\xbelindre nastali z izbruhi bolj teko\xc4\x8de raztaljene vulkanske \xc5\xbelindre.\n_START_SECTION_\nKipuka\n_START_PARAGRAPH_\nKipuka je izraz havajskega izvora in pomeni hrib, greben ali staro ognjeni\xc5\xa1ko kupolo, ki jo je popolnoma obdala mlaj\xc5\xa1a lava in je zato podobna otoku. Kipuke so pogosto pokrite z rodovitno zemljo in pora\xc5\xa1\xc4\x8dene in izstopajo iz sicer neprijaznega okolja.\n_START_SECTION_\nKupola\n_START_PARAGRAPH_\nLavne kupole nastanejo z iztiskanjem viskozne felzi\xc4\x8dne magme. Kupole lahko nastajajo postopoma, dokler ne dobijo izrazito okrogle ali blazinaste oblike z razpokami, re\xc5\xbeami in kosi odlomljenih skal in drobirja. Vrh in pobo\xc4\x8dja kupole so obi\xc4\x8dajo pokrita s skalami, bre\xc4\x8do in pepelom.\n_START_SECTION_\nCev\n_START_PARAGRAPH_\nLavne cevi nastanejo kadar se zgornji sloj relativno fluidne lave ohladi v trdno skorjo. Skorja je odli\xc4\x8den toplotni izolator, zato ostane lava pod njo \xc5\xa1e dolgo \xc4\x8dasa teko\xc4\x8da. Ko lava odte\xc4\x8de, lahko za njo ostane tudi nekaj kilometrov dolga prazna cev. Lavne cevi v sodobnem \xc4\x8dasu nastajajo med izbruhi ognjenika Kilauea. V severnem  Queenslandu v Avstraliji so tudi lavne cevi iz terciarja, ki so dolge do 15\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nDelta\n_START_PARAGRAPH_\nLavne delte nastajajo med izbruhi lave pod vodno povr\xc5\xa1ino. Magma se v stiku z vodo zelo hitro ohladi, strdi in zdrobi, nastali drobir pa na morskem dnu ustvari delti podobno tvorbo. Lavne delte so zna\xc4\x8dilne za obse\xc5\xbene neeksplozivne izbruhe bazaltske lave.\n_START_SECTION_\nNevarnosti\n_START_PARAGRAPH_\nLavni tokovi so zelo uni\xc4\x8dujo\xc4\x8di, vendar se na splo\xc5\xa1no gibljejo dovolj po\xc4\x8dasi, da omog\xc4\x8dijo ljudem umik z njihove poti. \xc5\xa0tevilo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev je zato praviloma majhno, razen v primerih, ko lavni tok preseka pot za umik ali \xc4\x8de je zelo hiter. Zelo hiter tok lave se je zgodil 10. januarja 1977 med izbruhom ognjenika Nyiragongo v Demokrati\xc4\x8dni republiki Kongo. Ognjenik je izbruhnil pono\xc4\x8di, lava pa je tekla s hitrostjo do 100\xc2\xa0km/h in  med spanjem presenetila prebivalce ve\xc4\x8d vasi. Umrlo je pribli\xc5\xbeno 2000 ljudi.  _NEWLINE_\xc5\xbdrtve, ki jih pripisujejo ognjenikom, imajo pogosto druge vzroke, na primer piroklasti\xc4\x8dne tokove,  ki nastanejo zaradi zru\xc5\xa1enja lavne kupole, laharje, strupene pline, ki potujejo pred \xc4\x8delom lavnega toka, ali eksplozije, ki nastanejo pri stiku lave z vodo."