b'\n_START_ARTICLE_\nUrugvaj (reka)\n_START_SECTION_\nPotek\n_START_PARAGRAPH_\nReka izvira v brazilskem hribovju Serra Geral, ki je ju\xc5\xbeni podalj\xc5\xa1ek gorovja Serra do Mar. Ime dobi po soto\xc4\x8dju rek Rio Canoas in Rio Pelotas nedale\xc4\x8d od kraja Celso Ramos. Spo\xc4\x8detka te\xc4\x8de proti zahodu in predstavlja naravno mejo med brazilskima zveznima dr\xc5\xbeavama Santa Catarina in Rio Grande do Sul. Od izliva reke Pepir\xc3\xad Guaz\xc3\xba dalje, nekoliko naprej od kraja Itapiranga, postane reka naravna meja med Brazilijo in Argentino in se pri\xc4\x8dne postopoma obra\xc4\x8dati proti jugozahodu. Nedale\xc4\x8d od te to\xc4\x8dke pada po 2\xc2\xa0km \xc5\xa1irokih in 10m visokih slapovih Mocon\xc3\xa1, katerih posebnost je, de potekajo vzdol\xc5\xbe re\xc4\x8dnega toka. Po nadaljnjih pribli\xc5\xbeno 600\xc2\xa0km, od izliva reke Cuareim (nasproti mesta Monte Caseros) dalje, ko se reka obrne \xc5\xbee skoraj povsem proti jugu, predstavlja naravno mejo med Argentino in Urugvajem. Od tu dalje so spo\xc4\x8detka prisotni \xc5\xa1tevilni otoki in plitvine vse do slapov Salto Grande in Salto Chico severno od Salta. Po 508\xc2\xa0km od izliva Cuareima se Urugvaj v bli\xc5\xbeini mesta Nueva Palmira zdru\xc5\xbei z reko Paran\xc3\xa1 v R\xc3\xado de la Plata, ki se nato izliva v Atlantski ocean.\n_START_SECTION_\nOstali podatki\n_START_PARAGRAPH_\nCelotna dol\xc5\xbeina reke je 1.770\xc2\xa0km. Povpre\xc4\x8den padec v zgornjem toku (do izliva reke Piratini) je 43\xc2\xa0cm/km, v srednjem toku (med ustjem Piratini in mestom Salto) 9\xc2\xa0cm/km, v spodnjem tolu pa 3\xc2\xa0cm/km. _NEWLINE_Povpre\xc4\x8dni pretok pri Saltu je 4.622 m\xc2\xb3/s. Najvi\xc5\xa1ki izmerjeni pretok na tem kraju je zna\xc5\xa1al 27.714 m\xc2\xb3/s (leta 1992), najni\xc5\xbeji pa 109 m\xc2\xb3/s (leta 1945)._NEWLINE_Povr\xc5\xa1ina pore\xc4\x8dja je 370.000\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Pomembnej\xc5\xa1i pritoki na ozemlju Brazilije so Rio Canoas, Rio Pelotas (po njunem soto\xc4\x8dju reka tudi dobi ime), Rio Peixe, Rio Chapeco, Rio Varzen, Rio Cuarit\xc3\xa1, Rio Yju\xc3\xad, Piratini, Rio Yeamacu\xc3\xa1, Rio Ibicuy, Rio Yaguar\xc3\xad, Rio Torop\xc3\xad in Pepir\xc3\xad Guaz\xc3\xba (ki predstavlja mejo z Argentino)._NEWLINE_Pritoki na ozemlju Argentine so Aguapey, Miri\xc3\xb1ay, Mocoret\xc3\xa1 in Gualeguaych\xc3\xba._NEWLINE_Pritoki z ozemlja Urugvaja so Cuareim (ki predstavlja tudi mejo z Brazilijo), Arapey, Daym\xc3\xa1n, Queguay, R\xc3\xado Negro (ki je najpomebnej\xc5\xa1i pritok) in R\xc3\xado San Salvador.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nReka je plovna v svojem spodnjem toku od izliva v R\xc3\xadode la Plata do Salta, naprej pa plovbo prepre\xc4\x8duje naravna prepreka Salto Chico. Od Fray Bentosa navzgor je mogo\xc4\x8da plovba le za ladje z nizkim ugrezom. Pomembnej\xc5\xa1a re\xc4\x8dna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v tem delu so Nueva Palmira, Fray Bentos, Concepci\xc3\xb3n del Uruguay, Paysand\xc3\xba in Salto. Nekoliko vi\xc5\xa1je je ploven tudi 210\xc2\xa0km dolg odsek med brazilskima mestoma Uruguaiana in S\xc3\xa3o Borja, ki imata manj\xc5\xa1i re\xc4\x8dni pristani\xc5\xa1\xc4\x8di._NEWLINE_Argentina in Urugvaj skupaj upravljata hidroelektrarno Salto Grande, ki stoji 15\xc2\xa0km severnood mest Salto oz. Concordia. Njena instalirana mo\xc4\x8d je 1.890 MW. V na\xc4\x8drtu je tudi argentinsko - brazilska hidroelektrarna Garabi, ki bi stala v bli\xc5\xbeini mesta Garruchos._NEWLINE_Leta 2005 sta dve podjetji nameravali postaviti vsaka po eno papirnico v urugvajskem mestu Fray Bentos. Zaradi bojazni pred onesna\xc5\xbeevanjem reke Urugvaj in domnevnega kr\xc5\xa1enja meddr\xc5\xbeavnega sporazuma o varovanju reke so na argentinski strani blokirali najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i most \xc4\x8dez reko, med dr\xc5\xbeavama pa je izbruhnil meddr\xc5\xbeavni spor, ki vse do danes \xc5\xa1e ni dobil epiloga na Meddr\xc5\xbeavnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du OZN v Haagu.'