b'\n_START_ARTICLE_\nAnti\xc4\x8dne mezopotamske merske enote\n_START_PARAGRAPH_\nAnti\xc4\x8dne mezopotamske merske enote izvirajo iz ohlapno organiziranih mezopotamskih mestnih dr\xc5\xbeavic v zgodnjem sumerskem dinasti\xc4\x8dnem obdobju. Vsako mesto, kraljestvo in trgovski ceh je imelo svoje standarde vse do ustanovitve Akadskega kraljestva, ko jih je kralj Sargon poenotil. Standarde je izbolj\xc5\xa1al njegov vnuk, kralj Naram-Sin, po razpadu Akadskega kraljestva pa so se opustili. Naram-Sinove standarde so ponovno privzeli v obdobju Tretje urske dinastije in nepregledno mno\xc5\xbeico razli\xc4\x8dnih merskih enot zmanj\xc5\xa1ali na nekaj skladnih dogovorjenih skupin. Nasledniki sumerske civilizacije, vklju\xc4\x8dno z Babilonci, Asirci in Perzijci, so sistem enot obdr\xc5\xbeali. Akadsko-sumersko meroslovje se je rekonstruiralo z uporabo statisti\xc4\x8dnih metod, s katerimi so primerjali sumersko arhitekturo, arhitekturne na\xc4\x8drte in objavljene uradne standarde kot sta kip Gudea B in bronasti nipurski komolec (vatel).\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nSistem enot je temeljito reformiral akadski kralj Naram-Sin leta 2150 pr. n. \xc5\xa1t. Kralj je poenotil razli\xc4\x8dne merske sisteme v en sam uradni standard, imenovan kraljevi gur. Njegova reforma je pomenila prvi standardizirani sistem meril v Mezopotamiji.  Kraljevi gur (klinopisno: LU\xe2\x82\x82.GAL.GUR, akadsko \xc5\xa1arru kurru) je bil teoreti\xc4\x8dni odsek kocke z dimenzijami 6 m 6 m x 0,5 m, napolnjen z vodo, iz katerega so se lahko izpeljale vse druge merske enote. Nansejevo pismo, ki ga je okoli leta 2000 pr. n. \xc5\xa1t. napisal kralj Gudea, ka\xc5\xbee, da se je kraljevi gur uporabljal tudi v novosumerskem obdobju in zatem v Babilonskem, Asirskem in Perzijskem cesarstvu.\n_START_SECTION_\nPovezava z drugimi meroslovji\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dni mezopotamski merski sistem je bil osnova za elamitsko, hebrejsko, urartsko, huritsko, hetitsko, ugaritsko, feni\xc4\x8dansko, babilonsko, asirsko, perzijsko, arabsko in islamsko meroslovje. Klasi\xc4\x8dni mezopotamski sistem se je s trgovanjem delno prenesel tudi na bronastodobno harapsko in egip\xc4\x8dansko metrologijo._NEWLINE_Sodobni Mednarodni sistem enot (SI) ne izhaja neposredno iz sumerskega meroslovje, vendar je od njega nasledil dogovor, da je sekunda 1/86400 son\xc4\x8devega dneva. Ena SI sekunda je zato enaka pribli\xc5\xbeno dvema sumerskima sekundama.'