b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xbcnster\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 793 je Karel Veliki poslal Ludgerja kot misijonarja, ki je pokristjanjeval M\xc3\xbcnsterland.  Leta 797 je Ludger ustanovil \xc5\xa1olo, ki je kasneje postala stolni\xc4\x8dna \xc5\xa1ola. Gimnazija Paulinum sledi svoji zgodovini nazaj v to \xc5\xa1olo. Ludger je bil posve\xc4\x8den kot prvi \xc5\xa1kof M\xc3\xbcnstra. Prva stolnica je bila kon\xc4\x8dana leta 850. Kombinacija broda in kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, trga, \xc5\xa1kofovskega administrativnega centra, knji\xc5\xbenice in \xc5\xa1ole, se je M\xc3\xbcnster uveljavil kot pomemben center.  Leta 1040 je Henrik III. postal prvi kralj Nem\xc4\x8dije, ki je obiskal M\xc3\xbcnster.\n_START_SECTION_\nSrednji vek in zgodnja moderna doba\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku je bil volilni knez M\xc3\xbcnstra vodilni \xc4\x8dlan Hanseatske zveze. Med letoma 1358 in 1454 je M\xc3\xbcnster pridobil velik pomen kot \xc4\x8dlan, od leta 1494 pa kot vorort Hanseatske zveze v Vestfaliji. Prinzipalmarkt v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta stojijo razko\xc5\xa1ne trgovske hi\xc5\xa1e, ki segajo v to obdobje._NEWLINE_Leta 1534 so anabaptisti, ki jih je vodil Jan van Leiden, po uporu prevzeli oblast v M\xc3\xbcnstru in ustanovili demokrati\xc4\x8dno proto-socialisti\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavo. Zahtevali so vse premo\xc5\xbeenje, za\xc5\xbegali vse knjige razen Biblije in ga imenovali \xc2\xbbNovi Jeruzalem\xc2\xab. Jan van Leiden je verjel, da je izvoljen, da zavzame ves svet in ga o\xc4\x8disti zla z me\xc4\x8dem v pripravah na Jezusov drugi prihod in za\xc4\x8detek tiso\xc4\x8dletja. \xc5\xa0li so tako dale\xc4\x8d, da so bili vsi dr\xc5\xbeavljani goli kot priprava na drugi prihod. Mesto je bilo osvobojeno leta 1535; anabaptisti so bili mu\xc4\x8deni do smrti, njihova trupla so bila razstavljena v kovinskih ko\xc5\xa1arah ali kletkah, ki jih je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de videti kot visijo iz stolpa cerkve svetega Lamberta._NEWLINE_Del podpisa Vestfalskega miru iz leta 1648 je potekal v M\xc3\xbcnstru. Ta je kon\xc4\x8dal tridesetletno in osemdesetletno vojno.  Zagotovil je tudi prihodnost volilnega knezo\xc5\xa1kofa in \xc5\xa1kofijo; obmo\xc4\x8dje naj bi bilo izklju\xc4\x8dno rimskokatoli\xc5\xa1ko.\n_START_SECTION_\n18., 19. in zgodnje 20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja izjemna pala\xc4\x8da nem\xc5\xa1kega baroka je nastala po na\xc4\x8drtih Johanna Conrada Schlauna. Univerza v M\xc3\xbcnstru (danes imenovana Westf\xc3\xa4lische Wilhelms-Universit\xc3\xa4t M\xc3\xbcnster, WWU) je bila ustanovljena leta 1780, in je danes velik evropski center odli\xc4\x8dnosti v izobra\xc5\xbeevanju in raziskavah z ve\xc4\x8d fakultetami humanistike, teologije, znanosti, podjetni\xc5\xa1tva in prava. Trenutno je vpisanih pribli\xc5\xbeno 40.000 dodiplomskih in podiplomskih \xc5\xa1tudentov. M\xc3\xbcnster je leta 1802 med napoleonskimi vojnami osvojila Prusija. Bil je tudi del Velikega vojvodstva Berg med letoma 1806 in 1811 ter departma Lippe Prvega francoskega cesarstva med letoma 1811 in 1813, preden se je vrnila pod Prusijo. Postala je glavno mesto pruske province Vestfalija. Stoletje kasneje leta 1899 je za\xc4\x8delo delovati mesto pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, ko je bilo mesto povezano s kanalom Dortmund-Ems.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV 1940-ih je bil m\xc3\xbcnstrski \xc5\xa1kof, kardinal Clemens August, grof Galenski, eden najpomembnej\xc5\xa1ih kritikov nacisti\xc4\x8dne vlade. V ma\xc5\xa1\xc4\x8devanju za njegov uspeh (New York Times je opisal \xc5\xa1kofa von Galena kot \xc2\xbbnajbolj trdovratnega nasprotnika nacionalsocialisti\xc4\x8dnega protikr\xc5\xa1\xc4\x8danskega programa\xc2\xab\xc2\xa0) je bil M\xc3\xbcnster med drugo svetovno vojno mo\xc4\x8dno oboro\xc5\xbeen,  pet velikih kompleksov voja\xc5\xa1nic je \xc5\xa1e vedno zna\xc4\x8dilnost mesta. M\xc3\xbcnster je bil sede\xc5\xbe (Hauptsitz)  6. voja\xc5\xa1kega okro\xc5\xbeja (Wehrkreis) nem\xc5\xa1kega Wehrmachta pod poveljstvom Gerharda Glokkeja in General der Infanterie. Prvotno sestavljena iz Vestfalije in Porenja, po bitki za Francijo je bila raz\xc5\xa1irjena tako, da je vklju\xc4\x8devala okro\xc5\xbeje Eupen - Malmedy v Belgiji. Poveljstvo je nadzorovalo voja\xc5\xa1ke operacije v M\xc3\xbcnstru, Essnu, D\xc3\xbcsseldorfu, Wuppertalu, Bielefeldu, Coesfeldu, Paderbornu, Herfordu, Mindenu, Detmoldu, Lingenu, Osnabr\xc3\xbccku, Recklinghausenu, Gelsenkirchenu in K\xc3\xb6lnu._NEWLINE_M\xc3\xbcnster je bil dom VI. in XXIII. pehotnega korpusa (Armeekorps), pa tudi XXXIII. in LVI. Panzerkorps. M\xc3\xbcnster je bil tudi dom 6., 16. in 25. tankovske divizije; 16. divizije Panzergrenadier; in 6., 26., 69., 86., 106., 126., 196., 199., 211., 227., 253., 254., 264., 306., 326., 329., 336., 371., 385. in 716. pete divizije._NEWLINE_25. oktobra 1944 je bil bombardiran iz 34 bombnikov B-24 Liberator, med misijo na bli\xc5\xbenji primarni cilj, tovarno za sinteti\xc4\x8dno olje Scholven / Buer v Gelsenkirchnu. Pribli\xc5\xbeno 91% starega mesta in 63% celotnega mesta so uni\xc4\x8dili zra\xc4\x8dni napadi zavezni\xc5\xa1kih sil . 17. zra\xc4\x8dna divizija ZDA, ki je bila del standardne vloge pehote, je 2. aprila 1945 napadla M\xc3\xbcnster z britansko 6. brigado v kopenskem napadu in se borila v mestnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, ki je bil v naslednjem dnevu kon\xc4\x8dan.\n_START_SECTION_\nPovojno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1946 do leta 1998 je bila v M\xc3\xbcnstru latvijska srednja \xc5\xa1ola, leta 1947 pa je bila v M\xc3\xbcnstru ustanovljena ena izmed najve\xc4\x8djih od pribli\xc5\xbeno 93 latvijskih knji\xc5\xbenic na zahodu. _NEWLINE_V 1950-ih je bilo staro mesto obnovljeno v skladu s svojim predvojnim stanjem, \xc4\x8deprav so bile \xc5\xa1tevilne okoli\xc5\xa1ke stavbe nadome\xc5\xa1\xc4\x8dene s cenej\xc5\xa1imi modernimi strukturami. Prav tako je bilo ve\xc4\x8d desetletij mesto garnizona za britanske sile, name\xc5\xa1\xc4\x8dene v Zahodni Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nPo zdru\xc5\xbeitvi Nem\xc4\x8dij\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2004 je M\xc3\xbcnster dobil \xc4\x8dastno priznanje: nagrado LivCom za najbolj \xc5\xbeivahno mesto na svetu s populacijo med 200.000 in 750.000.  M\xc3\xbcnster je znan po prijaznosti do kolesarjev in \xc5\xa1tudentskem zna\xc4\x8daju, ki je posledica vpliva univerze Westf\xc3\xa4lische Wilhelms Universit\xc3\xa4t M\xc3\xbcnster.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xbcnster le\xc5\xbei ob reki Ai, pribli\xc5\xbeno 15 kilometrov ju\xc5\xbeno od soto\xc4\x8dja z Emsom v Vestfalskem Bightu, pokrajini, ki je zna\xc4\x8dilna po razpr\xc5\xa1enih naseljih in kmetijah, tako imenovana M\xc3\xbcnsterland. Wolstonski sedimenti hribovitega grebena, imenovanega M\xc3\xbcnsterl\xc3\xa4nder Kiessandzug, pre\xc4\x8dkajo mesto od severa do juga. Najvi\xc5\xa1ja vzpetina je M\xc3\xbchlenberg na severozahodumesta s 97 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Najni\xc5\xbeja vi\xc5\xa1ina je ob Emsu s 44 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta je na  60 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, merjeno na Prinzipalmarktu pred zgodovinsko mestno hi\xc5\xa1o._NEWLINE_Nizozemsko mesto Enschede je pribli\xc5\xbeno 65 km severozahodno od M\xc3\xbcnstra. Druga ve\xc4\x8dja mesta v bli\xc5\xbeini so Osnabr\xc3\xbcck, pribli\xc5\xbeno 44 km proti severu, Dortmund, pribli\xc5\xbeno 61 km proti jugu in Bielefeld, pribli\xc5\xbeno 62 km na vzhodu._NEWLINE_M\xc3\xbcnster je eno od 42 aglomeracijskih obmo\xc4\x8dij in eno najve\xc4\x8djih nem\xc5\xa1kih mest glede na obmo\xc4\x8dje. Vklju\xc4\x8duje ve\xc4\x8d redko naseljenih pode\xc5\xbeelskih obmo\xc4\x8dij, ki so bila prej samostojna, dokler niso bila zdru\xc5\xbeena leta 1975. Tako je skoraj polovica mestnega obmo\xc4\x8dja kmetijska, kar ima za posledico nizko gostoto prebivalstva, pribli\xc5\xbeno 900 prebivalcev na km2.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPozidano obmo\xc4\x8dje mesta je precej raz\xc5\xa1irjeno. Ni neboti\xc4\x8dnikov in le nekaj visokih stavb, zelo veliko je samostojnih hi\xc5\xa1 in dvorcev. Gostota prebivalstva v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta dosega pribli\xc5\xbeno 15.000 prebivalcev na km2. Izra\xc4\x8dun gostote prebivalstva, ki temelji na dejanskem naseljenem obmo\xc4\x8dju, je pribli\xc5\xbeno 2890 prebivalcev na km\xc2\xb2._NEWLINE_Urbano obmo\xc4\x8dje obsega 302,91 kvadratnih kilometrov in ima 57,54 kvadratnih kilometrov pokritih s stavbami in 25,73 km\xc2\xb2 prometnih povr\xc5\xa1in, ostalo je kmetijska raba in rekreacijske povr\xc5\xa1ine, vode, gozdovi in drugo.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nDobro znani izrek v M\xc3\xbcnstru je: \xc2\xbbEntweder es regnet oder es l\xc3\xa4uten die Glocken. Und wenn beides zusammen f\xc3\xa4llt, dann ist Sonntag\xc2\xab\xc2\xa0(Bodisi pada ali zvonijo cerkveni zvonovi. In \xc4\x8de se zgodita oba isto\xc4\x8dasno, je nedelja.), v resnici pa je de\xc5\xbeja pribli\xc5\xbeno 758 mm letno, kar je blizu povpre\xc4\x8dja padavin v Nem\xc4\x8diji. Dojemanje mesta M\xc3\xbcnster kot de\xc5\xbeevnega mesta ne povzro\xc4\x8da absolutna koli\xc4\x8dina padavin, ampak nadpovpre\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo de\xc5\xbeevnih dni s sorazmerno majhnimi koli\xc4\x8dinami padavin. Povpre\xc4\x8dna temperatura je 9,4 \xc2\xb0 C s pribli\xc5\xbeno 1500 son\xc4\x8dnimi urami na leto. Posledi\xc4\x8dno je M\xc3\xbcnster primerljiv z drugimi nem\xc5\xa1kimi mesti. Zima v M\xc3\xbcnstru je precej blaga,  sne\xc5\xbeenje ni pogosto. Temperatura v poletnem \xc4\x8dasu ustreza povpre\xc4\x8dju v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nSosednja mesta in okro\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xbcnster meji na naslednja mesta in ob\xc4\x8dine, imenovane po smeri urinega kazalca in se za\xc4\x8dne na severozahodu: Altenberge in Greven (okro\xc5\xbeje Steinfurt), Telgte, Everswinkel, Sendenhorst in Drensteinfurt (okro\xc5\xbeje Warendorf), kot tudi Ascheberg, Senden in Havixbeck Coesfeld).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki M\xc3\xbcnster je sede\xc5\xbe \xc5\xa1tevilnim industrijam, kot so javni organi, svetovalne dru\xc5\xbebe, zavarovalnice, banke, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki centri, zalo\xc5\xbebe, ogla\xc5\xa1evanje in oblikovanje. Storitveni sektor  ustvari ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d delovnih mest. Trgovci na drobno imajo pribli\xc5\xbeno 1,9 milijarde evrov prometa. Mesto ima \xc5\xa1e vedno mestne hi\xc5\xa1e tradicionalnih trgovcev in sodobne prodajalne. _NEWLINE_Polo\xc5\xbeaj na trgu dela v M\xc3\xbcnstru je "razmeroma dober". Od pribli\xc5\xbeno 130.000 zaposlenih, ki so dele\xc5\xbeni prispevkov za socialno zavarovanje, ve\xc4\x8d kot 80% dela v terciarnem sektorju, pribli\xc5\xbeno 17% dela v sekundarnem sektorju in 1% dela v primarnem sektorju.'