b'\n_START_ARTICLE_\nMilan Rijavec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrva leta je pre\xc5\xbeivel v Krmelju, kjer je o\xc4\x8de delal kot osebni \xc5\xa1ofer. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v \xc5\xa0entjan\xc5\xbeu na Dolenjskem. Leta 1933 se je vpisal v ni\xc5\xbejo gimnazijo v Ljubljani. Leta 1937 se je vpisal na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de. Od tam je ohranil lepe spomine na profesorja Olafa Globo\xc4\x8dnika.V tem \xc4\x8dasu je za\xc4\x8del slikati akvarele. Prvi zgled jo dobil pri o\xc4\x8detu, ki je bil tudi amaterski slikar. Na za\xc4\x8detku vojne je bil v petem letniku u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8da.  _NEWLINE_Jeseni 1941 so ga Italijani zasa\xc4\x8dili z letakom OF, ga zaprli, obsodili na dve leti zapora in poslali v Alessandrijo v Piemontu. Po prestani kazni se je leta 1943 vrnil v Ljubljano in kmalu nato od\xc5\xa1el v Gub\xc4\x8devo brigado. V partizanih se je seznanil z Bo\xc5\xbeidarjem Jakcem in Nikolajem Pirnatom, ki sta ga vzpodbujala k risanju. _NEWLINE_Po osvoboditvi je kon\xc4\x8dal peti letnik u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8da in se vpisal na novoustanovljeno Akademijo za likovno umetnost v Ljubljani. \xc5\xa0tudiral je pri profesorjih Francetu Miheli\xc4\x8du, Nikolaju Pirnatu, Slavku Pengovu in Gabrijelu Stupici. Leta 1949 je diplomiral in jeseni nastopil slu\xc5\xbebo likovnega pedagoga na a gimnaziji v Trbovljah. Tam se je poro\xc4\x8dil s profesorico francoskega jezika Vido Favai, ki ga je vseskozi vspodbujala k slikanju. Rodila sta se jima dva sinova. Osebno je bil izjemo skromen._NEWLINE_Leta 1950 se je vpisal na slikarsko specialko pri Gabrijelu Stupici. Ker je zbolel za tuberkulozo, specialke ni zaklju\xc4\x8dil._NEWLINE_Pa\xc4\x8d pa je za\xc4\x8del javno razstavljati in se udele\xc5\xbeevati slikarskih kolonij.  Z Ivanom Seljakom \xc4\x8copi\xc4\x8dem sta zaslu\xc5\xbena za ustanovitev slikarske kolonije Izlake - Zagorje leta 1964, ki je prva slovenska povojna kolonija in nepretrgoma deluje vse do danes (2016). _NEWLINE_Po upokojitvi je lahko ves \xc4\x8das posvetil slikanju. Leta 1971 se je preselil v Ljubljano, kjer je \xc5\xbeivel do svoje smrti.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPrva dela so v tehniki akvarela. \xc5\xbdal so vse medvojne slike uni\xc4\x8dene. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju slika v olju. Takrat mu akvareli predstavljajo le predlogo za kasnej\xc5\xa1o sliko. Kasneje postane akvarel samostojna slika. Razvije svoj akvarelni stil. Njegovi priljubljeni motivi so pokrajina, arhitektura, portreti in tiho\xc5\xbeitja. Zanima ga slovenska vas, knapovsko okolje in v kasnej\xc5\xa1ih letih primorska arhitektura. Veliko slika v naravi s \xc5\xa1tafelajem. Slikarske motive izbira glede na mo\xc5\xbenosti, ki so mu dane. Ustvaril je nepregledno \xc5\xa1tevilo akvarelov._NEWLINE_\xc5\xbde v petdesetih letih, ko je so\xc4\x8dasno slovensko slikarstvo gradilo ve\xc4\x8dinoma tonsko, se je Rijavec opredelil za izrazito barvno slikarstvo. Izhaja iz barvite dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Matissa, fauizma in poznega kubizma. Vendar je razvil povsem samosvojo ob\xc4\x8dutljivost za podajanje vsebine s kombiniranjem premi\xc5\xa1ljeno poenostavljenih ploskih barvnih povr\xc5\xa1in. Barva prevzame vse poglavitne vloge; z njo gradi prostor, ga razgiba in osmisli, barva je nosilka razpolo\xc5\xbeenja, racionalnih konstrukcij in \xc4\x8dustvene napetosti. \xc4\x8ce barve na za\xc4\x8detku \xc5\xa1e povzema po motivu, jih s\xc4\x8dasoma  vse bolj izbira glede na svoje \xc4\x8dustveno razpolo\xc5\xbeenje ali glede na vzdu\xc5\xa1je, ki ga \xc5\xbeeli ustvariti. V prvem obdobju uporablja ve\xc4\x8d \xc5\xbeivih barv.  Nato preide na zeleno modro barvno skalo v kombinaciji z oker in rjavo. V starosti postajajo barve svetlej\xc5\xa1e (bolj blede), manj izrazite. V\xc4\x8dasih tudi precej \xc5\xbeive ali nasprotno povsem ubite.  V portretih z barvami slika portretiran\xc4\x8devo psiho. \xc4\x8ceprav se slike v svojih barvnih kompozicijah pribli\xc5\xbeujejo abstrakciji, ostajajo v realnem. Razvije se v vrhunskega kolorista, izjemenega v svoji dognani barvni ob\xc4\x8dutljivosti. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu slu\xc5\xbebovanja v Trbovljah slika \xc5\xa1tevilne upodobitve industrijske krajine, ki so dale\xc4\x8d od socrealizma. Premi\xc5\xa1ljeno izbira izreze krajine, ki mu omogo\xc4\x8dajo gradnjo slike z barvnimi kombinacijami, medsebojnimi razmerji in delnim prekrivanjem/prelivanjem, da z njimi dose\xc5\xbee polno sporo\xc4\x8dilnost, estetsko vrednost in poeti\xc4\x8dnost. _NEWLINE_V sedemdesetih letih motiv (slovenska vas, skromen interjer sobe) preslikava v barvne ploskve brez sledi \xc4\x8dopi\xc4\x8da. Barve soobstajajo brez prelivanja in so bolj zadr\xc5\xbeane. Rad eksperimentira s ponovnim slikanjem \xc5\xbee naslikanega motiva. Najprej prerazporeja predmete. Kasneje ob nespremenjeni kompoziciji spreminja izbor barvnih tonov. Zanima ga tudi repliciranje._NEWLINE_V kasnej\xc5\xa1ih letih naslika serijo dreves v bolj razgibani barvni skali. Na po\xc4\x8ditnicah v Fa\xc5\xbeani se navdu\xc5\xa1i nad istrsko arhitekturo. Hi\xc5\xa1e in zidove o\xc4\x8disti do golih oblik. Sprva barvo dolo\xc4\x8da lokacija. Kasneje bolj izra\xc5\xbea avtorjevo razpolo\xc5\xbeenje. Slika v akvarelu. Od prosojnega nanosa preide na gost namaz (zamolklih, ubitih) barv.  _NEWLINE_Vse do visoke starosti je redno razstavjal po celi Sloveniji. Leta 1984 je imel v Jakopi\xc4\x8devi galeriji retrospektivno razstavo in leta 1988 pregledno razstavo v Galeriji revolucije Mestnega muzeja Ljubljana._NEWLINE_Njegova dela hranijo v \xc5\xa1tevilnih javnih in zasebnih zbirkah: Moderna galerija Ljubljana, Mestni muzej Ljubljana, Dolenjska galerija Novo mesto, Galerija sodobne umetnosti Celje, Galerija Pre\xc5\xa1ernovih nagrajencev Kranj.'