b'\n_START_ARTICLE_\nBreze (Avstrijska Koro\xc5\xa1ka)\n_START_SECTION_\nGeografska lega\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine Breze le\xc5\xbei v celoti na obmo\xc4\x8dju  Kr\xc5\xa1kih Alp  med spodnjo Dravsko dolino in Dolino jezer (Seetal ali Gegendtal) 25 KM severozahodno od  Beljaka. Obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine pokriva del Spodnje Dravske doline in na jugozahodu meji na reko  Dravo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine so bili najdeni sledovi keltske naselitve iz bronaste dobe.  Po letu 590 so na obmo\xc4\x8dje naselili Slovani. Tudi ta del Dravske doline so naselili zgodnji Slovenci oz. njihovi predniki za \xc4\x8dasa kne\xc5\xbeevine Karantanije. Od tedaj imamo tudi na tem obmo\xc4\x8dju slovenska ledinska imena ali krajevna imena, ki so bila tudi germanizirana, pa vendar to dokazuje prisotnost sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v kraju. Na obmo\xc4\x8dju je potekala severna meja slovansko/slovenske poselitve, ki je bila sicer relativno redka \xe2\x80\x93 predvsem v ni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8dih predelih kot je vas Breze in Lo\xc5\xbe ob Dravi. V 8. stoletju se na obmo\xc4\x8dje redke poselitve doseljujejo Bavarci.  Obmo\xc4\x8dje je v drugi polovici 11. in v za\xc4\x8detku 12. stoletja pripadalo grofiji Lurn, ko pa so Lurnski grofje leta 1135 izumrli, je to obmo\xc4\x8dje od \xc5\xa0pitala navzdol po reki Dravi postalo del neodvisne grofije Ortenburg oziroma Ortenbur\xc5\xbeanov.  V 12. stoletju je bila v Brezah zgrajena prva cerkev. Z izumrtjem Ortenbur\xc5\xbeanov so leta 1418 (1420) to posest podedovali Celjski grofje in ga imeli v posesti vse do njihovega izumrtja 1456. Celjski so Breze, ki je spadalo v gospostvo Ortenburg, dajali v fevd svojim vazalom vitezom Kellerbergom. Leta 1478 so Breze po\xc5\xbegali Turki. Okoli leta 1518 je tudi Breze pri\xc5\xa1le pod oblast Habsbur\xc5\xbeanov. Leta 1599 je novo formirano gospostvo \xc5\xa0patrjan, kamor je sodilo tudi obmo\xc4\x8dje Brez,  pridobil  Jernej (Barthlme) Khevenh\xc3\xbcller , ki  je umrl v letu 1613. Njegov dedi\xc4\x8d Hans VI. Khevenh\xc3\xbcller, sin tretje \xc5\xbeene Jerneja Khevenh\xc3\xbcller-ja, je moral zaradi verskih razlogov (ker je bil protestant) leta 1629 zapustiti Koro\xc5\xa1ko in se odpovedati vsej lastnini._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 16. stoletja je ve\xc4\x8dina prebivalcev pre\xc5\xa1la v protestantsko veroizpoved. Po protireformaciji, ki je prisilila v pretvorbo v katoli\xc5\xa1ko vero in cerkev, je veliko prebivalcev ostalo prikrito protestantskih. Po zakonu o strpnosti cesarja Jo\xc5\xbeefa II. je bila v Brezah leta 1782 ponovno ustanovljena protestantska \xc5\xbeupnija. Leta 1787 je bila zgrajena prva \xc5\xa1ola. Leta 1849 sta bili ustanovljeni dve ob\xc4\x8dini Mooswald in Breze, ki pa sta se leta 1963 zdru\xc5\xbeili.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva leta 2001 je zabele\xc5\xbeeno v Brezah 1.316 prebivalcev. 66,6% prebivalstva je protestantske in 30,0% rimsko-katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi. V naselju je tudi evangeli\xc4\x8danska cerkev.'