b'\n_START_ARTICLE_\nSocialni in\xc5\xbeeniring\n_START_PARAGRAPH_\nSocialni in\xc5\xbeeniring (angle\xc5\xa1ko tudi "social engineering") je med prevaranti najpogosteje uporabljena tehnika v primerih zlorabe osebnih podatkov. Gre za tehniko, s katero napadalec od \xc5\xbertve pridobi zaupne podatke in informacije s pomo\xc4\x8djo zlorabe zaupanja. Tako v svetovnem spletu kot tudi v drugih pisnih virih obstaja ve\xc4\x8d definicij, ki razlagajo ta pojem. Kljub velikem \xc5\xa1tevilu definicij pa je vsem skupen en imenovalec, ki ga lahko izpostavimo. To je manipulacija, ki je v ve\xc4\x8dini primerov psiholo\xc5\xa1ko pogojena, saj napadalec uporablja razli\xc4\x8dne psiholo\xc5\xa1ke tehnike\xc2\xa0 kot so prigovarjanje, vzbujanje zaupanja, uporaba vpliva in podobno, ter z uporabo socialnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din ter zlorabo zaupanja pridobi od \xc5\xbertve zaupne informacije, do katerih sicer ni poobla\xc5\xa1\xc4\x8den. Kljub temu, da je socialni in\xc5\xbeeniring tesno povezan z napadi na informacijske sisteme pa ne smemo pozabiti, da je temeljni cilj te tehnike pridobitev podatka ali informacije, ki se ne pojavlja nujno samo v digitalni obliki, temve\xc4\x8d se pojavlja tudi kot pisano besedilo, slika, ustni podatek ali informacija. Pridobljene informacije lahko napadalec uporabi za pridobivanje premo\xc5\xbeenjske koristi, redkeje pa se lahko zgodi, da jih uporabi tudi v druge namene kot so izsiljevanje, gro\xc5\xbenje, \xc5\xa1ikaniranje ali kakr\xc5\xa1nokoli drugo spravljanje \xc5\xbertve v slab\xc5\xa1i in nelagoden polo\xc5\xbeaj.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nDelitev napadov socialnega in\xc5\xbeeniringa\n_START_PARAGRAPH_\nPri socialnem in\xc5\xbeeniringu lahko re\xc4\x8demo, da gre za umetnost prevare. Njegova\xc2\xa0\xc2\xbbodlika\xc2\xab\xc2\xa0je, da se pojavlja v razli\xc4\x8dnih oblikah in vedno uporablja dose\xc5\xbeke \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, spoznanja o \xc4\x8dlovekovih socialnih in psiholo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnostih, prav tako pa znajo napadalci, ki jim\xc2\xa0 z drugo besedo re\xc4\x8demo tudi socialni in\xc5\xbeenirji, izkoristiti dose\xc5\xbeke informacijske tehnologije, ki napreduje vsak dan. \xc5\xa0e posebej so osredoto\xc4\x8deni na dostopnost do osebnih ra\xc4\x8dunalnikov in interneta. Napade prav zaradi tega lahko razdelimo v dve skupini.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nNapadi s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke tehnologije\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ko tem napadom re\xc4\x8demo tudi "computer based" napadi. Za napade, ki so izpeljani s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke tehnologije je zna\xc4\x8dilno, da komunikacija med napadalcem in \xc5\xbertvijo poteka preko ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke opreme ter omre\xc5\xbeja internet. Tudi napadi, ki temeljijo na ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki tehnologiji se spreminjajo iz dneva dan, saj se pojavljajo nove oblike. Najpogosteje uporabljene oblike so ribarjenje (phishing), zvabljanje (pharming), pojavna okna (pop-up windows) in trojanski konji (Trojan horses). Zavedati se moramo tudi, da ne gre za klasi\xc4\x8dne hekerske napade, ampak za t.i. hibridne napade, saj se napadalci poslu\xc5\xbeujejo tako socialnega in\xc5\xbeeniringa kot tudi klasi\xc4\x8dnih tradicionalnih hekerskih metod.\n_START_SECTION_\nNapadi s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke interakcije\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ki termin za tovrstne napade socialnega in\xc5\xbeeniringa je "human based" napadi. Za te napade je zna\xc4\x8dilno, da izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo temeljni dru\xc5\xbebeno-kulturni ustroj ter osnovne vedenjske zna\xc4\x8dilnosti \xc4\x8dloveka. Vse to je seveda storjeno z nekim namenom oziroma ciljem, ki si ga je zadal napadalec. Za ljudi, ki se ukvarjajo s socialnim in\xc5\xbeeniringom je zna\xc4\x8dilno, da so zelo dobri poznavalci psihologije, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke interakcije, obenem pa so dobri igralci vlog, retoriki, spretno se znajdejo v nepredvidljivih situacijah, so vztrajni, predvsem pa imajo sposobnost pridobiti zaupanje \xc5\xbertve. Napadi, ki so izpeljani s pomo\xc4\x8djo medsebojnih odnosov so bolj prikriti in jih je te\xc5\xbeje prepoznati. Problem pa se pojavi, ko se zavemo, da edini po\xc5\xbearni zid, ki lahko najbolj \xc5\xa1\xc4\x8diti podjetje ali posameznika prav \xc4\x8dlovek sam._NEWLINE_Ko ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka tehnologija \xc5\xa1e ni bila dovolj razvita, so ljudje, ki jih danes imenujemo hekerji pridobivali informacije, do katerih niso bili upravi\xc4\x8deni prav s pristopom, ki temelji na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki interakciji. \xc2\xa0\xc5\xa0ele kasneje, ko se je omenjena tehnologija razvila in se pojavi dostopnost do osebnih ra\xc4\x8dunalnikov in interneta, so hekerji za\xc4\x8deli s pridobivanjem informacij preko ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke tehnologije. Tako so v svoje delovanje vklju\xc4\x8dili tudi poznavanje \xc5\xa1ir\xc5\xa1e informacijske tehnologije. V primerih, ko so napadi izpeljani preko interneta ali kakorkoli druga\xc4\x8de preko ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke tehnologije, so nam v pomo\xc4\x8d obrambni sistemi, ki temeljijo na strojni in programski opremi, npr. po\xc5\xbearni zidovi, anti-virusni programi in drugi mehanizmi.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nMotivi za socialni in\xc5\xbeeniring\n_START_PARAGRAPH_\nZa vsakim \xc4\x8dlovekovim dejanjem stoji nek motiv. Tudi pri socialnem in\xc5\xbeeniringu se v ozadju skriva te\xc5\xbenja, ki se lahko pri napadalcih tudi razlikuje, se pravi, da je motivov oziroma te\xc5\xbeenj ve\xc4\x8d. Zavedati se moramo, da napadalci, ki se odlo\xc4\x8dijo napasti podjetje lahko prihajajo iz samega podjetja, \xc4\x8demur re\xc4\x8demo napad od znotraj. Poznamo pa tudi napade od zunaj, npr. iz konkuren\xc4\x8dne organizacije. Med dejavniki, ki motivirajo socialnega in\xc5\xbeenirja so med najpogostej\xc5\xa1imi finan\xc4\x8dni motivi, ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje (npr. s strani odpu\xc5\xa1\xc4\x8denega delavca), zunanji pritisk (gre za izsiljevanje in ustrahovanje), politi\xc4\x8dni motivi, kamor lahko uvrstimo tudi oblike terorizma, kriminalni motivi, industrijsko vohunjenje ter samodokazovanje (predvsem med mladimi hekerji).\xc2\xa0\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski cikel socialnega in\xc5\xbeeniringa\n_START_PARAGRAPH_\nVsak napad, izpeljan s pomo\xc4\x8djo socialnega in\xc5\xbeeniringa poteka po dolo\xc4\x8denem vrstnem redu oziroma lahko re\xc4\x8demo, da je sestavljen iz \xc5\xa1tirih faz, ki so med seboj povezane in soodvisne. Te faze so zbiranje informacij, vzpostavitev odnosa, izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje odnosa in izvr\xc5\xa1itev zastavljenega cilja.\n_START_SECTION_\nZbiranje informacij\n_START_PARAGRAPH_\nGre za prvi in verjetno tudi najpomembnej\xc5\xa1i korak v celotnem ciklu. Za to fazo je zna\xc4\x8dilno, da jo lahko razdelimo na dva dela, ki smo jih omenili \xc5\xbee prej in sicer na zbiranje informacij s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke tehnologije in zbiranje informacij s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko interakcijo. Na podro\xc4\x8dju ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke tehnologije se informacije lahko zbirajo predvsem na internetu, npr. na spletnih straneh podjetij, vedno ve\xc4\x8d informacij pa napadalci pridobijo s pomo\xc4\x8djo uporabe socialnih omre\xc5\xbeij. Na\xc4\x8dini brez uporabe tehnologije pa so opazovanje, gledanje \xc4\x8dez ramo (shoulder surfing), igranje vlog, brskanje po smeteh (dumpster diving) in podobno. Napadalec pridobljene podatke, ki so vezani na ljudi, prav tako pa tudi na stvari uporabi za vzpostavitev in razvoj odnosa z \xc5\xbertvijo, ki predstavlja drugi korak v ciklusu.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nVzpostavitev odnosa\n_START_PARAGRAPH_\nNapadalec na tej stopnji vzpostavi in obenem razvija odnos z \xc5\xbertvijo. V tej fazi napadalec izkoristi prej pridobljene podatke in v dani situaciji odigra vlogo, katere prepri\xc4\x8dljivost je odvisna od kakovosti in koli\xc4\x8dine pridobljenih podatkov ter igralskih sposobnosti napadalca. Ljudje smo po naravi nagnjeni k temu, da nekatere podatke zaupamo osebi, za katero menimo, da je vredna na\xc5\xa1ega zaupanja in da le tega ne bo izrabila. Cilj te faze je prepri\xc4\x8dati \xc5\xbertev, da lahko napadalcu zaupa in zato z njim deli tudi tiste bolj zaupne podatke, ki jih sicer morda nebi.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nIzkori\xc5\xa1\xc4\x8danje odnosa\n_START_PARAGRAPH_\nPo sami vzpostavitvi odnosa in pridobitvi zaupanja \xc5\xbertve, sledi faza v kateri napadalec izkori\xc5\xa1\xc4\x8da ta odnos in \xc5\xbertvino zaupanje. V primeru, da je bil napadalec v prej\xc5\xa1nji fazi prepri\xc4\x8dljiv in je \xc5\xbertev prepri\xc4\x8dal v to, da je vreden zaupanja, mu bo \xc5\xbertev velikokrat izdala podatke, ki si jih socialni in\xc5\xbeenir \xc5\xbeeli, brez da bi se tega sploh zavedala.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nIzvr\xc5\xa1itev zastavljenega cilja\n_START_PARAGRAPH_\nTa faza je zadnja v ciklusu, v kateri napadalec izkoristi pridobljene podatke za dosego zastavljenega cilja. \xc5\xbde same informacije lahko pomenijo uresni\xc4\x8ditev cilja, lahko pa napadalec informacije uporabi kot pomo\xc4\x8d pri vdiranju s pomo\xc4\x8djo tehnologije. Poudariti je treba, da \xc5\xbeivljenjski ciklus s tem \xc5\xa1e ni kon\xc4\x8dan. Napadalec lahko v prihodnje \xc5\xa1e vedno zbira informacije, lahko pa svoje delovanje raz\xc5\xa1iri na celoten informacijski sitem, pridobiva informacije pri drugi \xc5\xbertvi ali pa zgolj pridobi informacije, ki mu pomagajo pri izvedbi drugega napada._NEWLINE_Za socialne in\xc5\xbeenirje z manj izku\xc5\xa1njami in manj znanja se napad na tej to\xc4\x8dki kon\xc4\x8da. Za tiste bolj profesionalne in izurjene napadalce pa zatem obstaja \xc5\xa1e dodatna faza in sicer faza, v kateri bri\xc5\xa1ejo sledi, ki bi lahko dale \xc5\xbertvi vedeti, da je bilo njegovo zaupanje zlorabljeno.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nSpletni iskalniki\n_START_PARAGRAPH_\nSocialni in\xc5\xbeeniring velikokrat poteka po principu izrabe \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih informacij o posamezniku za pridobitev \xc5\xa1e ve\xc4\x8d in bolj klju\xc4\x8dnih podatkov. Glede na to, da se skoraj o vsakem izmed nas na internetu pojavljajo dolo\xc4\x8deni podatki, socialni in\xc5\xbeenir lahko zlahka pridobi podatke o na\xc5\xa1i preteklosti (o na\xc5\xa1ih hobijih, obiskovanih \xc5\xa1olah, profesionalnemu \xc5\xbeivljenju in ostalih aktivnosti). Nemalokrat se zgodi celo, da so na internetu objavljeni dolo\xc4\x8deni osebni podatki (v obliki seznamov, tabel,\xe2\x80\xa6) pomotoma, saj za velikimi stre\xc5\xbeniki in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kimi ekrani seveda sedijo ljudje, uredniki spletnih strani, ki lahko objavijo na internetu nekaj, \xc4\x8desar pravzaprav niso nameravali. Druga mo\xc5\xbenost zlorabe je vzpostavitev t.i. la\xc5\xbenih spletnih strani; gre predvsem za stani, ki zahtevajo registracijo oziroma prijavo. Natan\xc4\x8dneje gre za ponarejene spletne strani, za katere mislimo, da so prave. Od nas zahtevajo, da vpi\xc5\xa1emo geslo in uporabni\xc5\xa1ko ime ter morda \xc5\xa1e druge potrebne podatke, ko pa jih vpi\xc5\xa1emo, se pojavi obvestilo, da je pri\xc5\xa1lo do napake in da moramo podatke ponovno vpisati. Takrat se nam prika\xc5\xbee originalna stran. Vse to poteka s pomo\xc4\x8djo DNS stre\xc5\xbenika, ki usmerja internetne domene na IP naslov. Uporabniki se niti ne zavedamo, da nam napadalci na ta na\xc4\x8din nezakonito kradejo osebne podatke. \xc2\xa0\n_START_SECTION_\nSocialna dru\xc5\xbeabna omre\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna omre\xc5\xbeja imajo iz leta v leto vse ve\xc4\x8d aktivnih uporabnikov. Tovrstna omre\xc5\xbeja so vse bolj raz\xc5\xa1irjena, temeljijo pa na ustvarjanju lastnega profila in s tem posledi\xc4\x8dno tudi objavljanjem na\xc5\xa1ih osebnih podatkov. Zaradi svoje raz\xc5\xa1irjenosti in vse ve\xc4\x8d ljudi, ki uporabljajo spletna socialna omre\xc5\xbeja, so le ta postala prava zakladnica podatkov za napadalce.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nRibarjenje (phising)\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz ribarjenje podatkov (phishing) izvira iz angle\xc5\xa1kih besed za geslo (password) in ribarjenje (fishing). Gre za nezakonit na\xc4\x8din zavajanja uporabnikov, pri katerem posku\xc5\xa1a prevarant s pomo\xc4\x8djo la\xc5\xbenih spletnih strani in elektronskih sporo\xc4\x8dil od uporabnikov na tak\xc5\xa1en ali druga\xc4\x8den na\xc4\x8din izvabiti njihove osebne podatke, kot so \xc5\xa1tevilke kreditnih kartic, uporabni\xc5\xa1ka imena in gesla, digitalna potrdila in ostale osebne podatke.\n_START_SECTION_\nPharming napadi\n_START_PARAGRAPH_\nNapadi pharming (gre za skovanko med angle\xc5\xa1kima besedama farming in pharmacy, navezuje pa se na tehniko genetskega in\xc5\xbeeniringa,v svetu interneta bi lahko govorili o in\xc5\xbeeniringu naslovov spletnih mest), so za uporabnika zelo nevarni, saj jih je te\xc5\xbeko prepoznati. Glavna razlika med phishing-om in pharming-om je v tem, da gre pri pharmingu bolj za tehni\xc4\x8dni napad kot za tehniko socialnega in\xc5\xbeeniringa, na katerem temelji ribarjenje podatkov. Praviloma gre bodisi za neposreden napad na DNS stre\xc5\xbenike, bodisi za napad na dolo\xc4\x8deno datoteko, ki se nahaja na ra\xc4\x8dunalniku uporabnika (gre za t.i. datoteko o gostiteljih oz. host file, kjer se nahajajo podatki o URLjih in domenah). Uporabnik je v teh primerih prepri\xc4\x8dan, da se nahaja na pravi strani, saj je vtipkal pravi URL naslov strani, v resnici pa ga je eden od omenjenih na\xc4\x8dinov napada preusmeril na la\xc5\xbene strani, ne da bi se pri tem spremenil URL naslov v oknu brskalnika. Uporabnik je seveda v tem la\xc5\xbenem zaupanju dovolj samozavesten, da vna\xc5\xa1a svoje osebne podatke v obrazce, ki se nahajajo na tak\xc5\xa1nih straneh.\n_START_SECTION_\nTrojanski konj, virusi in \xc4\x8drvi\n_START_PARAGRAPH_\nVirusi so predstavniki \xc5\xa1kodljive kode, ki \xc5\xbeivijo znotraj datotek kot so npr. datoteke urejevalnika besedil Word, urejevalnika preglednic Excel in ostalih. Ob odprtju oku\xc5\xbeene datoteke se virus raz\xc5\xa1iri in oku\xc5\xbei ostale datoteke na ra\xc4\x8dunalniku. \xc4\x8crvi so ravno tako samoreplicirajo\xc4\x8di se programi, ki pa so za razliko od virusov nekoliko bolj inteligentni, saj znajo samodejno iskati primerne tar\xc4\x8de za oku\xc5\xbebo. Tako \xc4\x8drvi kakor tudi virusi prina\xc5\xa1ajo s seboj breme, ki jim omogo\xc4\x8da prevzem nadzora nad oku\xc5\xbeenim ra\xc4\x8dunalnikom, brisanje datotek ali tatvino osebnih podatkov. Be\xc5\xbeen pregled tovrstnega podro\xc4\x8dja nam pove, da se vsak teden pojavi okrog 500 novih virusov in \xc4\x8drvov. \xc5\xa0tevilo virusov in \xc4\x8drvov se vsako leto pove\xc4\x8da za 400\xc2\xa0%, pri \xc4\x8demer postajajo njihovi avtorji/kriminalci vse bolj inovativni. Tovrstni predstavniki zlonamerne kode so pogosto doma ravno v neza\xc5\xbeelenih elektronskih sporo\xc4\x8dilih (spam), zato je potrebno biti pri odpiranju tovrstne po\xc5\xa1te \xc5\xa1e posebno pazljiv. \xc5\xa0e ena kategorija \xc5\xa1kodljivcev pa so trojanski konji, ki se v ra\xc4\x8dunalnik pritihotapijo v preobleki legitimnega programa. Ko uporabnik namesti legitimni program, se hkrati namesti tudi trojanski konj, ki napadalcu omogo\xc4\x8di prevzem nadzora nad ra\xc4\x8dunalnikom.\n_START_SECTION_\nSocialni in\xc5\xbeeniring preko telefona\n_START_PARAGRAPH_\nTovrstna izvedba je dokaj enostavna, saj napadalec pokli\xc4\x8de \xc5\xbertev z namenom, da od nje pridobi podatke in informacije. Najve\xc4\x8dkrat so \xc5\xbertve teh napadov tajnice, asistenti in ostali zaposleni v pisarnah. Omenjeni ljudje so za napadalce primerne \xc5\xbertve, saj ne poznajo varnostne politike oziroma so z njo slab\xc5\xa1e seznanjeni, obenem pa se ne zavedajo posledic, ki lahko nastanejo, saj so navajeni, da morajo biti do vsakega klicatelja prijazni in ustre\xc5\xbeljivi.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nTelefonsko zvabljanje\n_START_PARAGRAPH_\nTelefonsko zvabljanje ali vishing je novej\xc5\xa1i poltehni\xc4\x8dni pristop socialnega in\xc5\xbeeniringa, ki izkori\xc5\xa1\xc4\x8da telefonske sisteme vrste VoIP (Voice over IP). Vishing se uporablja predvsem za krajo identitete in drugih zaupnih podatkov. Pri izvedbi klica napadalec skrije pravo \xc5\xa1tevilko in jo zamenja s \xc5\xa1tevilko, ki je \xc5\xbertvi poznana ali ji zaupa. Tehniko je mogo\xc4\x8de uporabiti v navezi z ribarjenjem, tako da je v elektronski po\xc5\xa1ti navedena \xc5\xa1tevilka namesto spletne povezave. Napad se izvede ob pomo\xc4\x8di vnaprej posnetega govora, ki uporabnika opozori, da je z njegovim ra\xc4\x8dunom nekaj narobe. Nato ga ta posnetek vodi skozi procese, ki na koncu pripeljejo do \xc5\xbeelenega razkritja zaupnih informacij.\n_START_SECTION_\nNeposredni pristop in ankete\n_START_PARAGRAPH_\nZa to metodo velja, da je najpreprostej\xc5\xa1a, vendar pa je zaradi tega tudi nekoliko manj uspe\xc5\xa1na kot druge. Za izvedbo ni potrebna posebna priprava in na\xc4\x8drtovanje. Osnovna oblika tega napada je, da napadalec enostavno vpra\xc5\xa1a po \xc5\xbeeleni informaciji osebo, za katero meni, da z informacijo razpolaga. Ta metoda lahko vsebuje razli\xc4\x8dne pristope napadalca (naklju\xc4\x8dni obiskovalec, pomembni uporabnik, nemo\xc4\x8den uporabnik in oseba za tehni\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d).\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nGledanje \xc4\x8dez ramo (shoulder surfing)\n_START_PARAGRAPH_\nSocialni in\xc5\xbeenir opazuje \xc4\x8dez \xc5\xbertvino ramo podatke, ko se \xc5\xbertev prijavlja v poslovni ali drugi sistem. Podatke, ki pomenijo koristno informacijo, na primer uporabni\xc5\xa1ko ime in geslo, si socialni in\xc5\xbeenir zapomni in se z njimi okoristi. Do tak\xc5\xa1nega napada prihaja tudi v trgovinah pri pla\xc4\x8devanju s kreditnimi karticami ali pri dvigu gotovine na bankomatih.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nBrskanje po smeteh (dumpster diving)\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko informacij lahko socialni in\xc5\xbeenir pridobi z brskanjem po smeteh, kar s tujko imenujemo tudi dumpster diving ali trashing. V smeteh lahko socialni in\xc5\xbeenir najde marsikaj uporabnega, kar mu koristi pri spoznavanju tar\xc4\x8de, kot je na primer stara ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka oprema, diski s podatki, zavr\xc5\xbeeni dokumenti z raznimi gesli, telefonski imeniki, naslovi zaposlenih, organizacijske sheme podjetij, koledarji ipd. Vse na\xc5\xa1tete stvari lahko predstavljajo neprecenljive vire socialnemu in\xc5\xbeenirju.\n_START_SECTION_\nNosilci podatkov (CD/DVD, USB klju\xc4\x8dki...)\n_START_PARAGRAPH_\nMale nosilce podatkov odlikuje prakti\xc4\x8dnost, so lahki in prenosni, hkrati pa glede na svojo velikost sprejmejo veliko koli\xc4\x8dino podatkov. Ravno zaradi njihove popularnosti in vsesplo\xc5\xa1ne uporabnosti lahko hitro postanejo na\xc4\x8din, kako izrabiti nepazljivost \xc5\xbertve. Socialni in\xc5\xbeenir napad s pomo\xc4\x8djo USB klju\xc4\x8dka navadno izvede tako, da klju\xc4\x8dek s \xc5\xa1kodljivo programsko kodo pusti na javnem kraju, kjer klju\xc4\x8dek \xc4\x8daka na \xc5\xbertev. Ker smo ljudje po naravi zvedavi, klju\xc4\x8dek nekdo pobere in ga pogosto brez pomisleka vtakne v ra\xc4\x8dunalnik. Ob tem se na ra\xc4\x8dunalniku za\xc5\xbeene program, ki z ra\xc4\x8dunalnika pobere vsa shranjena gesla in jih po\xc5\xa1lje na elektronski naslov napadalca. Lahko se celo zgodi, da se s klju\xc4\x8dka samodejno namesti trojanski konj ali podobna \xc5\xa1kodljiva programska oprema.\n_START_SECTION_\nOstalo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg zgoraj omenjenih tehnik socialnega in\xc5\xbeeniringa, ne smemo pozabiti tudi na ostale stvari, ki jih lahko dokaj hitro spregledamo oziroma se nanje ne oziramo. Ljudje se namre\xc4\x8d ne zavedamo, da lahko izku\xc5\xa1eni napadalci izkoristijo na\xc5\xa1e pomanjkljivo znanje in premajhno koli\xc4\x8dino pozornosti ter tako pridejo do nekaterih podatkov tudi preko pi\xc5\xa1kotkov, ki se pojavljajo na spletnih straneh, saj le ti v\xc4\x8dasih lahko kr\xc5\xa1ijo zasebnost, preko mobilnih naprav, na katerih imamo uporabniki veliko aplikacij, katerim pred uporabo dovolimo dostop do podatkov, kot so npr. lokacija, slike, kontakti v imeniku in podobno ter preko brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih omre\xc5\xbeij. Vse te stvari, na katere morda nismo dovolj pozorni in se nam morda zdijo celo samoumevne, pridno izkoristijo nepridipravi, ki so dobro podkovani na podro\xc4\x8dju informacijske tehnologije in se tako na prikrit na\xc4\x8din dokopljejo do na\xc5\xa1ih osebnih podatkov, brez da bi se mi tega sploh zavedali.\n_START_SECTION_\nPi\xc5\xa1kotki\n_START_PARAGRAPH_\nPi\xc5\xa1kotki so majhne tekstovne datoteke, ki se shranijo na uporabnikovem ra\xc4\x8dunalniku ob obisku spletne strani. Njihov namen je poenostavitev uporabnikovega dela. Nekatere spletne storitve zahtevajo uporabni\xc5\xa1ko ime in geslo in da ob ponovnem obisku ni potrebno znova vpisovati teh podatkov, nam lahko ob pripadajo\xc4\x8di izbiri pomagajo prav pi\xc5\xa1kotki. Pi\xc5\xa1kotki lahko tudi kr\xc5\xa1ijo zasebnost, \xc4\x8de posameznik o njih ni ustrezno obve\xc5\xa1\xc4\x8den in npr. lastniki spletnih strani zaznajo uporabnikovo nakupovalno obna\xc5\xa1anje na spletu in tako sestavijo uporabni\xc5\xa1ki profil.\n_START_SECTION_\nMobilni telefoni, dlan\xc4\x8dniki, modri zob\n_START_PARAGRAPH_\nDnevi, ko smo ljudje uporabljali mobilne telefone zgolj za pogovore so \xc5\xbee nekaj \xc4\x8dasa v ozadju oziroma so pre\xc5\xa1li. Tehnologija se iz dneva v dan razvija in ustvarja nove mo\xc5\xbenosti uporabnikom razli\xc4\x8dnim naprav. Tako so tudi mobilni telefoni dandanes postali prave multifunkcijske naprave, saj nam omogo\xc4\x8dajo vse vrste aplikacij, obenem pa nam omogo\xc4\x8dajo vsakodnevni dostop do velike koli\xc4\x8dine razli\xc4\x8dnih podatkov in informacij.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nBrez\xc5\xbei\xc4\x8dna omre\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nS to tehnologijo komunicirajo razli\xc4\x8dne naprave, notesniki, mobilni telefoni, tiskalniki, projektorji in druge naprave in sicer so naprave med seboj povezane brez uporabe kablov. Brez\xc5\xbei\xc4\x8dna omre\xc5\xbeja namre\xc4\x8d izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo radijske valove. Zato tudi delujejo na razli\xc4\x8dnih frekven\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8djih in razli\xc4\x8dnih stopnjah varnosti. Varnost oziroma ranljivost komunikacije je odvisna od same konfiguracije naprav za brez\xc5\xbei\xc4\x8dni pristop. Omogo\xc4\x8deno je prestrezanje, saj je nosilec oz. medij zrak, in kljub enkripciji prometa obstaja mo\xc5\xbenost spremljanja prometa. Najhuj\xc5\xa1i primer je namestitev tujega brez\xc5\xbei\xc4\x8dnega usmerjevalnika direktno v omre\xc5\xbeje podjetja. Obiskovalec namesti usmerjevalnik na prosto mre\xc5\xbeno vti\xc4\x8dnico in ga nekje skrije. Od zunaj na varnem, recimo na parkiri\xc5\xa1\xc4\x8du, pa brez problema dostopa do zaupnih podatkov.\n_START_SECTION_\nPosledice napadov\n_START_PARAGRAPH_\nPosledice napadov z uporabo socialnega in\xc5\xbeeniringa so razli\xc4\x8dne in lahko prizadenejo tako posameznika kot podjetje, ka\xc5\xbeejo pa se lahko kot nedelovanje ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke opreme, izguba ob\xc4\x8dutljivih informacij zaupne narave, kraja identitete, kraja osebnih podatkov, motenje zasebnosti in kraja datotek iz osebnih ra\xc4\x8dunalnikov, finan\xc4\x8dne posledice in izguba ugleda.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nNedelovanje ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke opreme\n_START_PARAGRAPH_\nNedelovanje ra\xc4\x8dunalnikov se lahko odra\xc5\xbea v izgubi \xc4\x8dasa in denarja. \xc4\x8ce \xc5\xbeelimo ponovno vzpostaviti prej\xc5\xa1nje oziroma normalno stanje moramo poskrbeti za to, da zagotovimo ustrezne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke vire, da bi problem re\xc5\xa1ili. Izguba \xc4\x8dasa se pravzaprav poka\xc5\xbee dvojno, saj medtem ko informatiki, zaposleni v podjetju re\xc5\xa1ujejo nastali problem, ostali zaposleni pa v tem \xc4\x8dasu ne morejo uporabljati ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke opreme, kar povzro\xc4\x8di zmanj\xc5\xa1anje produktivnosti.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nIzguba ob\xc4\x8dutljivih informacij zaupne narave\n_START_PARAGRAPH_\nPri teh informacijah je pomembno, da se zavedamo, da ne mislimo le na izgubo osebnih podatkov, ampak tudi izgubo poslovnih podatkov kot so razvojni na\xc4\x8drt, raziskovalno delo podjetja ipd. Ti podatki so po navadi dolgoletno delo podjetja, od katerega je lahko odvisen uspeh podjetja. Obenem so ogro\xc5\xbeene tudi druge dr\xc5\xbeavne organizacije, ki pri svojem delu uporabljajo veliko \xc5\xa1tevilo osebnih podatkov dr\xc5\xbeavljanov, obenem pa tudi podatke o samem varnostnem sistemu dr\xc5\xbeave. To lahko izkoristijo razli\xc4\x8dne teroristi\xc4\x8dne organizacije in kriminalne skupine, ki se vedno bolj poslu\xc5\xbeujejo informacijske tehnologije in obenem socialnega in\xc5\xbeeniringa z namenom, da bi se dokopali do teh podatkov in z njihovo pomo\xc4\x8djo uresni\xc4\x8dili zadan cilj.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nKraja identitete\n_START_PARAGRAPH_\nKraja identitete se nana\xc5\xa1a na prevzem osebnih ali finan\xc4\x8dnih informacij druge osebe z namenom zlorabe finan\xc4\x8dnih transakcij in nakupov. Poznamo dve osnovni vrsti kraje identitete, in sicer kraja imena ter prevzem ban\xc4\x8dnega ra\xc4\x8duna napadenega.\n_START_SECTION_\nKraja imena\n_START_PARAGRAPH_\nPri kraji imena gre predvsem za to, da napadalec podatke, ki jih je ukradel uporabi za odprtje novega ban\xc4\x8dnega ra\xc4\x8duna, z namenom najema posojil, ki jih ne namerava vra\xc4\x8dati, ali da koristi razli\xc4\x8dne usluge na \xc5\xbertvin ra\xc4\x8dun.\n_START_SECTION_\nPrevzem ban\xc4\x8dnega ra\xc4\x8duna napadenega\n_START_PARAGRAPH_\nNapadalec uporabi osebne podatke \xc5\xbertve, da bi pridobil dostop njenega ban\xc4\x8dnega ra\xc4\x8duna. Pogosto se lahko zgodi, da prevarant spremeni naslov \xc5\xbertve, ki je s tem ban\xc4\x8dnim ra\xc4\x8dunom povezana ter nato s kori\xc5\xa1\xc4\x8denjem sredstev o\xc5\xa1koduje \xc5\xbertev.\n_START_SECTION_\nKraja osebnih podatkov\n_START_PARAGRAPH_\nVsaka kraja oziroma zloraba osebnih podatkov je v Kazenskem zakoniku Republike Slovenije, opredeljena kot kaznivo dejanje, ki se preganja po uradni dol\xc5\xbenosti. Kraja osebnih podatkov za o\xc5\xa1kodovanca pomeni posebno hud poseg v njegovo zasebnost, obenem pa so posledice v nekaterih primerih lahko tako velike, da se po intenziteti in \xc5\xa1kodi lahko primerjajo z drugimi kaznivimi dejanji, ki se nana\xc5\xa1ajo predvsem na premo\xc5\xbeenje, lahko pa tudi na \xc5\xbeivljenje in telo.\n_START_SECTION_\nMotenje zasebnosti in kraja datotek iz osebnih ra\xc4\x8dunalnikov\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdrtev ima v ve\xc4\x8dini primerov, posebej ko se zave, da ji je napadalec vdrl v ra\xc4\x8dunalnik, naj si bo to z geslom, do katerega se je dokopal ali pa preko interneta, podoben ob\xc4\x8dutek kot da bi ji nekdo vdrl v stanovanje.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nFinan\xc4\x8dne posledice\n_START_PARAGRAPH_\nTar\xc4\x8de napada so predvsem finan\xc4\x8dne ustanove in njihove stranke. Vsaka oseba ali podjetje, ki ima internetno povezavo, ne glede na podro\xc4\x8dje svojega dela, je lahko tar\xc4\x8da napada. Finan\xc4\x8dne ustanove lahko zagotovijo dolo\xc4\x8deno stopnjo varnosti na svoji strani, nimajo pa nadzora nad ra\xc4\x8dunalniki svojih strank. Tako lahko v primeru, da se socialni in\xc5\xbeenir dokoplje do ustreznih podatkov, o\xc5\xa1koduje \xc5\xbertev na na\xc4\x8din, da prevzame njihov ban\xc4\x8dni ra\xc4\x8dun in tako pokrade denar, kar lahko pripelje tudi do drugih resnih posledic, npr. izgube nepremi\xc4\x8dnine in ostalega premo\xc5\xbeenja, podjetja in ostale organizacije pa lahko spravi v ste\xc4\x8daj oziroma bankrot ali pa jih za\xc4\x8dasno o\xc5\xa1koduje, saj ne morejo zagotoviti dovolj finan\xc4\x8dnih sredstev za stro\xc5\xa1ke, pla\xc4\x8de zaposlenih, proizvodnjo in ostale re\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nIzguba ugleda\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce gledamo na dolgoro\xc4\x8dni rok, za nekatere organizacije izguba ugleda predstavlja veliko ve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo, kot pa npr. sama izguba dobi\xc4\x8dka. V primeru, da organizacija ohrani ugled in dobro ime, ima \xc5\xa1e vedno mo\xc5\xbenost, da zoper pridobi stranke in ostale sodelavce ter morebitne investitorje, kar pa je v primeru izgubljenega ugleda veliko te\xc5\xbeje, saj ljudje izgubijo zaupanje v sodelovanje in pa organizacijo samo.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita pred socialnim in\xc5\xbeeniringom\n_START_PARAGRAPH_\nUltimativne za\xc5\xa1\xc4\x8dite proti socialnem in\xc5\xbeeniringu ni. Lahko le zmanj\xc5\xa1amo mo\xc5\xbenosti ali omilimo posledice. Klju\xc4\x8dni element obrambe je izobrazba ljudi, da bi se zavedali tak\xc5\xa1nih prevar tako v organizacijah kot tudi v zasebnem \xc5\xbeivljenju. V podjetjih in drugih organizacijah lahko problem sku\xc5\xa1amo re\xc5\xa1iti z razli\xc4\x8dnimi te\xc4\x8daji, na katerih je ljudi potrebno nau\xc4\x8diti tudi postopkov in standardov, ki narekujejo, kako ukrepati ob tak\xc5\xa1nih situacijah. _NEWLINE_Osnovna za\xc5\xa1\xc4\x8dita, ki je potrebna \xc2\xa0je izobrazba in pa poznavanje problema. Zato se tudi obramba razlikuje glede na tip prevare. Pri osebnem pristopu je klju\xc4\x8dnega pomena spremljanje obiskovalcev v organizaciji od vhoda do izhoda, saj se prevaranti pogosto izdajajo, da so eni izmed zaposlenih. Tako se postavijo v vrsto za vstop takoj za nekom, ki ima kontrolno kartico.Poleg tega pravila je potrebna tudi skrb za identifikacijo zaposlenih, \xc4\x8de pa se \xc5\xbee nekomu uspe izogniti nadzoru, pa je potrebno zagotoviti, da zaupni podatki niso na vidnih mestih._NEWLINE_Pomembno pri telefonskih pogovorih je, da se gesel in zaupnih podatkov ne posreduje po telefonu. Gre predvsem za to, da osebi, ki kli\xc4\x8de nikoli ne smemo popolnoma zaupati._NEWLINE_Na internetu je potrebno izpostaviti problematiko z gesli. Zavedati se moramo dejstva, da so gesla sicer najenostavnej\xc5\xa1i na\xc4\x8din identifikacije uporabnika, vendar pa predstavljajo dokaj nizko za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Ve\xc4\x8dina ljudi za dostop do razli\xc4\x8dnih spletnih strani in pa v prvi vrsti za dostop do svoje elektronske po\xc5\xa1te, uporablja in izbira gesla, glede na to, kar najbolje poznamo in kar nam je blizu. Najve\xc4\x8dkrat so to imena dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov, rojstni datumi, vzdevki, ime otroka ali partnerja, ime \xc5\xbeivali in podobno. Potrebno se je zavedati, da se lahko do teh dru\xc5\xbeinskih podatkov z malo spretnosti dokoplje socialni in\xc5\xbeenir, ki nato preizkusi nekaj kombinacij in tako pride do gesla.\n_START_SECTION_\nPravno varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo 38. \xc4\x8clenu Ustave RS je zagotovljeno varstvo osebnih podatkov, ter prepovedana uporaba osebnih podatkov v nasprotju z namenom njihovega zbiranja. Zbiranje, obdelovanje, namen uporabe, nadzor in varstvo tajnosti osebnih podatkov dolo\xc4\x8da zakon. Vsak pa se ima pravico seznaniti z zbranimi osebnimi podatki, ki se nana\xc5\xa1ajo nanj, ter pravico do sodnega varstva ob morebitni zlorabi. Kar pomeni, da je v skladu z Ustavo RS dovoljena uporaba tistih osebnih podatkov, ki je vnaprej predvidena in dolo\xc4\x8dno vnaprej opredeljena v posameznem zakonu. Torej gre pri pridobivanju osebnih podatkov in drugih informacij, s pomo\xc4\x8djo socialnega in\xc5\xbeeniringa za kaznivo dejanje, saj napadalci sami niso poobla\xc5\xa1\xc4\x8deni za dostop do teh podatkov. Tovrstno kaznivo dejanje se torej preganja po uradni dol\xc5\xbenosti. Glede pravnega varstva osebnih podatkov si lahko ve\xc4\x8d preberemo v Kazenskem zakoniku ter Zakonu o varstvu osebnih podatkov.\n_START_SECTION_\nPrijava kr\xc5\xa1itev\n_START_PARAGRAPH_\nVsak posameznik lahko Informacijskemu poobla\xc5\xa1\xc4\x8dencu vlo\xc5\xbei prijavo, \xc4\x8de meni, da je nekdo kr\xc5\xa1il Zakon o varstvu osebnih podatkov. Poobla\xc5\xa1\xc4\x8denec nato po uradni dol\xc5\xbenosti na podlagi Zakona o in\xc5\xa1pekcijskem nadzoru izvede ustrezne in\xc5\xa1pekcijske postopke. \xc4\x8ce posameznik torej meni, da je t.i. socialni in\xc5\xbeenir obdeloval njegove osebne podatke brez njegove privolitve ali podlage v zakonu, ali pa je osebne podatke s prevaro izvedel ali pridobil s strani oseb, ki so obdelovale osebne podatke pri upravljavcu zbirk osebnih podatkov, lahko vlo\xc5\xbei prijavo Informacijskemu poobla\xc5\xa1\xc4\x8dencu. \xc5\xa0kodljive posledice kr\xc5\xa1itve varstva osebnih podatkov pa so lahko tudi huj\xc5\xa1e, \xc4\x8de izpolnjujejo znake kaznivega dejanja zlorabe osebnih podatkov v skladu s 143. \xc4\x8dlenom KZ-1. V teh primerih se \xc5\xbertev kaznivega dejanja zlorabe osebnih podatkov lahko obrne na policijo ali to\xc5\xbeilstvo ter poda kazensko ovadbo.\xc2\xa0'