b'\n_START_ARTICLE_\nDragutin Gorjanovi\xc4\x87-Kramberger\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV rojstnem kraju je kon\xc4\x8dal ljudsko \xc5\xa1olo in \xc5\xa1tiri razrede realke. Po dvoletnem \xc5\xa1tudiju na zagreb\xc5\xa1kem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du je v Z\xc3\xbcrichu nadaljeval s \xc5\xa1tudijem paleontologije. Kmalu pa se je preselil v M\xc3\xbcnchen, kjer je bil njegov profesor Karl Zittel, svetovno priznani strokovnjak na podro\xc4\x8dju anatomije in paleontologije. Doktoriral je leta 1879 v T\xc3\xbcbingenu z disertacijo o fosilnih ribah v T\xc3\xbcbingenu. Leta 1890 se je vrnil v Zagreb, kjer se je zaposlil v Narodnem muzeju._NEWLINE_Gorjanovi\xc4\x87 je od leta 1899 do 1905 na lokaciji Hu\xc5\xa1njakovo nad Krapino vodil izkopavanja in v jami odkril nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de neandertalcev. V povezavi z odkritjem okoli 900 fosilnih ostankov kosti diluvialnega \xc4\x8dloveka, ostankov kamenodobnega kamnitega orodja ter fosilnih ostankov jamskih medvedov, volkov, losov, jelenov, divjega goveda in drugih \xc5\xbeivali je razvil ob\xc5\xa1irno znanstveno delo, ki ga je objavil v 52 \xc4\x8dlankih in monografijah ter z njimi zbudil zanimanje tudi po svetu. Njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo je knjiga Diluvialni \xc4\x8dlovek iz Krapine na Hrva\xc5\xa1kem. Postavil je tezo o nepretrganem razvoju neandertalca do misle\xc4\x8dega \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Uveljavil se je tudi kot organizator geolo\xc5\xa1kih raziskovanj in kartiranja hrva\xc5\xa1kih krajev. Na njegovo pobudo je bil leta 1922 ustanovljen Geolo\xc5\xa1ki zavod Zagreb, Gorjanovi\xc4\x87 pa je postal njegov prvi direktor. \xc5\xbde naslednje leto je vodstvo zavoda prepustil Ferdu Kochu, sam pa se je popolnoma posvetil znanstvenemu delu. Njegova bibliografija obsega ve\xc4\x8d kot 100 zapisov.'