b'\n_START_ARTICLE_\nUtripni volumen\n_START_SECTION_\nDejavniki\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xa1ki imajo povpre\xc4\x8dno ve\xc4\x8dji utripni volumen zaradi ve\xc4\x8dje velikosti srca. Sicer pa je utripni volumen odvisen od razli\xc4\x8dnih dejavnikov, in sicer poleg velikosti srca \xc5\xa1e od kr\xc4\x8dljivosti sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice, trajanja kontrakcije, predobremenitve in sistoli\xc4\x8dnega bremena.\n_START_SECTION_\nTelesna vadba\n_START_PARAGRAPH_\nDolgotrajna aerobna vadba lahko pove\xc4\x8da utripni volumen, kar pogosto rezultira v zni\xc5\xbeani frekvenci sr\xc4\x8dnega utripa v mirovanju, le-to pa povzro\xc4\x8di podalj\xc5\xa1ano prekatno diastolo (polnjenje s krvjo), s tem pa pove\xc4\x8dan kon\xc4\x8dni diastoli\xc4\x8dni volumen in ve\xc4\x8djo koli\xc4\x8dino krvi, ki se iz prekata iztisne med sistolo.\n_START_SECTION_\nPredobremenitev\n_START_PARAGRAPH_\nUtripni volumen je intrinzi\xc4\x8dno nadzorovan s predobremenitvijo (angl. preload), ki pomeni stopnjo raztegnjenosti prekatov pred kr\xc4\x8denjem. \xc4\x8ce se pove\xc4\x8data volumen ali hitrost dotoka krvi iz venskega sistema v srce, se predobremenitev pove\xc4\x8da in zaradi Frank-Starlingovega zakona se pove\xc4\x8da utripni volumen. Zmanj\xc5\xa1an dotok krvi iz ven pa obratno povzro\xc4\x8di zmanj\xc5\xa1an utripni volumen.\n_START_SECTION_\nSistoli\xc4\x8dno breme\n_START_PARAGRAPH_\nPove\xc4\x8dano sistoli\xc4\x8dno breme (angl. afterload; impendanca, proti kateri srce iztisne kri med sistolo in se obi\xc4\x8dajno podaja kot tlak v aorti med sistolo) zmanj\xc5\xa1a utripni volumen. Pri zdravih posameznikih sistoli\xc4\x8dno breme obi\xc4\x8dajno ne vpliva na utripni volumen; pove\xc4\x8dane vrednosti sistoli\xc4\x8dnega bremena se pojavljajo na primer pri stenozi aorte in arterijski hipertenziji.'