b'\n_START_ARTICLE_\nAltruizem\n_START_PARAGRAPH_\nAltruizem (lat. alter, drugi) v naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu obsega psihi\xc4\x8dno dispozicijo oziroma pripravljenost \xc5\xbertvovati se za druge, specifi\xc4\x8dna dobrodelna dejanja (altruisti\xc4\x8dna dejanja) ali normo, eti\xc4\x8dno vrednoto, ki dolo\xc4\x8da, da se je potrebno \xc5\xbertvovati za druge._NEWLINE_V o\xc5\xbejem smislu pomeni altruizem eti\xc4\x8dno usmeritev, katere osnovno na\xc4\x8delo je te\xc5\xbeiti k sre\xc4\x8di, dobremu, dobrobiti drugih, \xc4\x8detudi na ra\xc4\x8dun lastne sre\xc4\x8de ali \xc5\xbeivljenja. Nasprotje altruizmu sta v takem primeru egoizem oziroma sebi\xc4\x8dnost in individualizem._NEWLINE_Altruizem je mogo\xc4\x8de razumeti tudi kot teorijo, ki zastopa stali\xc5\xa1\xc4\x8de, o\xc2\xa0\xc2\xbbpraob\xc4\x8dutenju\xc2\xab, o\xc2\xa0\xc2\xbbnaravni\xc2\xab\xc2\xa0nagnjenosti k altruizmu, ki izhaja iz ob\xc4\x8dutka povezanosti, pripadnosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu, prijateljstva, tovari\xc5\xa1tva, ljubezni, poroke, solidarnosti in podobnega. Altruizem je v takem razumevanju subjektiven in spontan._NEWLINE_\xc3\x89mile Durkheim, za\xc4\x8detnik sodobne sociologije, je med drugim obravnaval tako imenovani altruisti\xc4\x8dni samomor, ki je pravzaprav samomor v korist skupinskega interesa, pri \xc4\x8demer ugotavlja, da je le-ta rezultat kolektivisti\xc4\x8dnega pritiska in \xc5\xbeelje po dru\xc5\xbebeni uveljavitvi oziroma podpori (social approval).\n_START_SECTION_\nSentimentalna \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nBritanski politik in filozof Anthony Shaftesbury je v moralnih sentimentih videl izvor \xc4\x8dlovekovih sodb in je tako storil radikalen obrat v angle\xc5\xa1ki etiki. Irski filozof Francis Hutcheson je sledil takemu prepri\xc4\x8danju in je trdil, da egoizem in lastni interes ne upravljata \xc4\x8dlove\xc5\xa1kemu vedenju in ocenjevanju, saj po njegovem mnenju ljudje ne odobravajo in hvalijo samo tistih postopkov, ki jim prina\xc5\xa1ajo samo koristi. Sklepal je, da sta naklonjenost in simpatija v \xc4\x8dloveku zakoreninjeni in jih torej ni mogo\xc4\x8de odstraniti. Ti vzgibi omogo\xc4\x8dajo, da odnose med ljudmi ureja moralna vrednota. Na takem prepri\xc4\x8danju temelji tako imenovana sentimentalna \xc5\xa1ola (Sentimental school), katere pripadniki so bili Anthony Shaftesbury, Francis Hutcheson, David Hume in med drugim \xc5\xa1e Adam Smith.'