b'\n_START_ARTICLE_\nFeliks Wieser (agronom)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nFeliks Wieser\xe2\x80\x93mlaj\xc5\xa1i, sin partizana F. Wieserja, je dvojezi\xc4\x8dno osnovno \xc5\xa1olo obiskoval v Slovenjem Plajberku, slovensko gimnazijo v Celovcu (1960\xe2\x80\x931964), nato ostal doma na kmetiji, kon\xc4\x8dal dvoletno slovensko kmetijsko \xc5\xa1olo v Podravljah (nem. F\xc3\xb6derlach) in obiskoval ve\xc4\x8derno trgovsko akademijo v Celovcu, ki pa je ni kon\xc4\x8dal. Od 1970 je \xc5\xa1tudiral agronomijo na Biotehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani in 1975 diplomiral. Sodeloval je v \xc5\xa1tudentskem gibanju v Ljubljani in bil vseskozi povezan z mladinskim in \xc5\xa1tudentskim gibanjem na Koro\xc5\xa1kem. Dalj \xc4\x8dasa je bil predsednik Kluba zamejskih \xc5\xa1tudentov v Ljubljani in prvi predsednik Slovenskega prosvetnega dru\xc5\xa1tva Vrta\xc4\x8da v Slovenjem Plajberku. Decembra 1975 je bil izvoljen za poklicnega tajnika Zveze slovenskih organizacij. V letih 1983\xe2\x88\x921992 je bil njen predsednik. U\xc4\x8dil je tudi na kmetijski \xc5\xa1oli v Podravljah in bil od 1982 direktor Tovarne celuloze Obir na Reberci (nem. Rechberg) pri \xc5\xbdelezni Kapli. Prizadeval si je za o\xc5\xbeivljanje narodne zavesti, gospodarskega in kulturnega \xc5\xbeivljenja Slovencev. Sodeloval je tudi pri vzdr\xc5\xbeevanju stikov z mati\xc4\x8dno Slovenijo in prizadevanjih za manj\xc5\xa1inske pravice. O strokovnih in politi\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anjih je veliko pisal med drugim tudi v Slovenski vestnik, Koro\xc5\xa1ki koledar in Vestnik koro\xc5\xa1kih partizanov.'