b"\n_START_ARTICLE_\nSubrahmanyan Chandrasekhar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nChandrasekhar je bil ne\xc4\x8dak nobelovca \xc4\x8candrasekare Venkate Ramana. Prvo diplomo je dobil na Koled\xc5\xbeu Presidency na Univerzi v Madrasu leta 1929. Leta 1930 se je kot 19-letni \xc5\xa1tudent vkrcal na ladjo za Anglijo, da bi za\xc4\x8del podiplomski \xc5\xa1tudij na Univerzi v Cambridgeu. Na dolgi plovbi si je kraj\xc5\xa1al \xc4\x8das z raziskovanjem teorije belih pritlikavk, ki jo je leta 1926 izdelal Ralph Howard Fowler. Do pristanka ladje je v glavnem kon\xc4\x8dal teorijo, ki mu je 53 let kasneje prinesla Nobelovo nagrado za fiziko._NEWLINE_Doktoriral je leta 1933 na Kolid\xc5\xbeu Trinity v Cambridgeu, kjer je ostal do leta 1937. Kmalu zatem se je preselil v Chicago, kjer je delal na Univerzi ve\xc4\x8d kot 50 let. Leta 1938 je postal pomo\xc5\xbeni profesor astrofizike._NEWLINE_Leta 1953 je postal ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljan._NEWLINE_Raziskoval je notranjo zgradbo in razvoj zvezd. Veliko se je ukvarjal s sevanjem, prenosom toplote in energije v zvezdnih atmosferah in konvekcijo na Son\xc4\x8devi povr\xc5\xa1ini. Leta 1934 je odkril spodnjo mejo za belo pritlikavko, ki se imenuje po njem, Chandrasekharjeva meja. Bil je dolgo \xc4\x8dasa v sporu z Eddingtonom._NEWLINE_Skupaj z Williamom Alfredom Fowlerjem iz Caltecha je leta 1983 prejel Nobelovo nagrado za fiziko za teorijo razvoja zvezd. Napisal je mnoge odli\xc4\x8dne knjige o tako razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih fizike kot so hidrodinamika, teorija relativnosti in prenos energije s sevanjem. Leta 1939 je izdal Uvod v \xc5\xa1tudij zgradbe zvezd (An Introduction to the Study of Stellar Structure), leta 1942 Na\xc4\x8dela dinamike zvezd (Principles of Stellar Dynamics), leta 1950 Prenos sevanja (Radiative Transfer), leta 1961 Hidrodinamska in hidromagnetna stabilnost (Hydrodynamic and Hydromagnetic Stability). Posku\xc5\xa1al je razviti matemati\xc4\x8dno teorijo \xc4\x8drnih lukenj in jo leta 1983 opisal v svojem delu Matemati\xc4\x8dna teorija \xc4\x8drnih lukenj (The Mathematical Theory of Black Holes). Leta 1987 je izdal knjigo Resnica in lepota: estetika in spodbude v znanosti (Truth and Beauty: Aestetics and Motivations in Science)._NEWLINE_150 predlogov o gravitaciji iz Newtonovih Matemati\xc4\x8dnih na\xc4\x8del naravoslovja je predelal v obliko, ki ji lahko sledi dana\xc5\xa1nji fizik. Leta 1995 jih je izdal v knjigi z naslovom Newtonova Na\xc4\x8dela za vsakogar (Newton's Principia for the Common Reader).\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1953 je dobil naziv zaslu\xc5\xbenega profesorja astrofizike Mortona Denisona Hulla.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1949 mu je za izredne znanstvene dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju astronomije Ameri\xc5\xa1ko astronomsko dru\xc5\xa1tvo podelilo lektorat Henryja Norrisa Russlla. Leta 1952 je prejel medaljo Bruceove._NEWLINE_Leta 1953 mu je Kraljeva astronomska dru\xc5\xbeba (RAS) podelila zlato medaljo. Leta 1962 je prejel kraljevo medaljo Kraljeve dru\xc5\xbebe, leta 1971 medaljo Henryja Draperja, leta 1974 Heinemanovo nagrado za matemati\xc4\x8dno fiziko in leta 1984 Copleyjevo medaljo Kraljeve dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje tudi asteroid 1958 Chandra._NEWLINE_NASA je leta 1999 po njem imenovala tretjega izmed svojih velikih observatorijev. Ime je zmagalo po 6000-tih glasovih iz petdesetih ameri\xc5\xa1kih zveznih dr\xc5\xbeav in 61 dr\xc5\xbeav. Rentgenski observatorij Chandra (CXO) je v Zemljino tirnico ponesel raketoplan Columbia 23. julija 1999."