b'\n_START_ARTICLE_\nAerostat\n_START_PARAGRAPH_\nAerost\xc3\xa1t (iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine \xe1\xbc\x80\xce\xae\xcf\x81: aer \xe2\x80\x93 zrak + \xcf\x83\xcf\x84\xce\xb1\xcf\x84\xcf\x8c\xcf\x82: statos \xe2\x80\x93 stati\xc4\x8den) je zrakoplov la\xc5\xbeji od zraka. Vzgon zagotavlja plin, ki ima manj\xc5\xa1o gostoto kot okoli\xc5\xa1ki zrak \xe2\x80\x93 s tem se pojavi vzgonska sila. Lahko se uporablja vzgonski plin npr. helij ali vodik (pri zra\xc4\x8dnih ladjah) ali pa segreti zrak (pri toplozra\xc4\x8dnih balonih). Kdaj pa tudi kombinacija npr. Rozierjev balon._NEWLINE_Za vzgon ni potrebno premikanje skozi zrak, zato oznaka\xc2\xa0\xc2\xbbstat\xc2\xab. Druga kategorija so aerodini (zrakoplovi te\xc5\xbeji od zraka), ki ustvarjajo vzgon z aerodinami\xc4\x8dnimi u\xc4\x8dinki. Pri aerodinih mora obstajati tok zraka \xc4\x8dez aeroprofil druga\xc4\x8de ne pride do vzgona \xe2\x80\x93 zato oznaka\xc2\xa0\xc2\xbbdin\xc2\xab\xc2\xa0(dinami\xc4\x8den)._NEWLINE_Obstajajo tudi hibridne zra\xc4\x8dne ladje pri katerih del vzgona zagotavlja vzgonski plin, del vzgona pa se proizvede preko aerodinami\xc4\x8dnih u\xc4\x8dinkov.'