b'\n_START_ARTICLE_\nBarjanski okar\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nZgornja stran kril je monotone temnorjave barve, s po dvema ali tremi slabo vidnimi \xc4\x8drnimi o\xc4\x8desci na zadnjem paru. Prepoznavni znak tega metulja je vzorec na spodnji strani kril, z vrsto vpadljivih \xc4\x8drnih o\xc4\x8desc blizu zadnjega roba, ki imajo rumenkasto obrobo in srebrno jedro. Dodatno o\xc4\x8desce je blizu sprednjega roba zadnjega krila. Osnovna barva spodnje strani kril je rumenorjava, vzdol\xc5\xbe notranjega roba vrste o\xc4\x8desc pa poteka svetla lisa, vendar ta pri samcih obi\xc4\x8dajno manjka. Tudi sicer je vzorec variabilen, med osebki se razlikuje \xc5\xa1tevilo o\xc4\x8desc in njihova velikost.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nBarjanski okar\xc4\x8dek je vrsta ni\xc5\xbeinskih mokrotnih travnikov, barij in step. V majhnem delu areala, ki obsega severovzhod Italije, slovensko Primorje in hrva\xc5\xa1ki del Istre, pa se pojavlja drug ekolo\xc5\xa1ki\xc2\xa0\xc2\xbbtip\xc2\xab, ki namesto tega uspeva na zara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dih se suhih travi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Je \xc5\xa1ibak letalec, zato se ve\xc4\x8dinoma zadr\xc5\xbeuje v svojem primarnem habitatu ali v neposredni bli\xc5\xbeini._NEWLINE_Gosenice se prehranjujejo s travami in \xc5\xa1a\xc5\xa1i. Posebnost barjanskega okar\xc4\x8dka je, da samice ne i\xc5\xa1\xc4\x8dejo posebej gostiteljskih rastlin za odlaganje jaj\xc4\x8dec, temve\xc4\x8d je pomembno le, da zaznajo dovolj\xc5\xa1nje pokritje v bli\xc5\xbenji okolici. Na leto se razvije samo ena generacija (vrsta je univoltina). Li\xc4\x8dinke opravijo del razvoja do jeseni in prezimijo v \xc5\xa1opih trave, kjer se nato zabubijo, odrasli pa se pojavijo junija ali julija, odvisno od lokalnih razmer.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost in varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKljub \xc5\xa1iroki razprostranjenosti je ta metulj v Evropi mo\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeen zaradi uni\xc4\x8devanja primernih habitatov na eni in opu\xc5\xa1\xc4\x8danja ekstenzivnih travnikov na drugi strani, tveganje pa pove\xc4\x8dujejo tudi klimatske spremembe. Zdaj je eden najredkej\xc5\xa1ih evropskih metuljev. Povr\xc5\xa1ine, kjer \xc5\xbeivi, predstavljajo manj kot 4\xc2\xa0% ozemlja Evrope, lokalno pa je \xc5\xbee izumrl v Nem\xc4\x8diji, \xc5\xa0vici, Bolgariji in na Slova\xc5\xa1kem. Zato je uvr\xc5\xa1\xc4\x8den v prilogi 2 in 4 evropske direktive o habitatih ter v prilogo 2 bernske konvencije o ohranjanju evropskega \xc5\xbeivalstva in habitatov, ki opredeljujejo strogo varovane \xc5\xbeivalske vrste, katerih habitate morajo podpisnice posebej varovati. Vzhodno od Urala je razmeroma pogost, tamkaj\xc5\xa1nje populacije se obravnavajo kot lo\xc4\x8dena podvrsta._NEWLINE_V Sloveniji je vrsta raz\xc5\xa1irjena v Gori\xc5\xa1kih brdih, Trnovskem gozdu, delu doline So\xc4\x8de in na skrajnem jugozahodu dr\xc5\xbeave, kjer poseljuje suha, zara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da se travi\xc5\xa1\xc4\x8da, in je zelo redek. Ekolo\xc5\xa1ki\xc2\xa0\xc2\xbbtip\xc2\xab, ki poseljuje vla\xc5\xbene habitate, pa je raz\xc5\xa1irjen po delu Ljubljanskega barja. Posebej je ogro\xc5\xbeena slednja populacija, zaradi neustreznih kmetijskih subvencij, ki pospe\xc5\xa1ujejo intenzivnej\xc5\xa1e gojenje travnikov. Povezava se je posebej o\xc4\x8ditno pokazala po izrazito de\xc5\xbeevnem poletju 2014, ko lastniki zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d zaradi namo\xc4\x8denosti tal niso mogli strojno kositi. Naslednje leto so raziskovalci na osrednjem delu areala te populacije zabele\xc5\xbeili trikrat toliko odraslih osebkov kot leto prej. Za Slovenijo je barjanski okar\xc4\x8dek kvalifikacijska vrsta za obmo\xc4\x8dja Natura 2000 Lijak, \xc4\x8crna dolina pri Grosuplju, Kras, Ljubljansko barje, Str\xc5\xbeene lu\xc5\xbee, Slovenska Istra, Duplica, Ko\xc5\xbebana, Gori\xc5\xa1ka Brda in Vrhoveljska planina.'