b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0kofja Loka\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kofja Loka je bila prvi\xc4\x8d omenjena leta 973 kot Lonca (nana\xc5\xa1alo se je na Staro Loko), kot Lonka v letu 1160, Lok v letih 1192-1197, Scofolotti v letu 1293 in Scofioloco leta 1295. Ime dobesedno pomeni (moker) \xc5\xa1kofovski travnik, in se nana\xc5\xa1a na lastni\xc5\xa1tvo Freisin\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov.\n_START_SECTION_\nZemljepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kofja Loka le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 351 metrov, ob soto\xc4\x8dju rek Poljanske Sore in Sel\xc5\xa1ke Sore, na prehodu iz Sor\xc5\xa1kega polja v \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1ko in Polhograjsko hribovje. Stari del mesta stoji na re\xc4\x8dnih terasah in obsega Mestni trg (Plac) in Spodnji trg (L\xc3\xb3ntrg). Nad gradom se dvigata hrib Kr\xc3\xa1ncelj (475 m) in \xc5\xa0t\xc3\xa1ngruf (472 m) sestavljena iz srednjetriasnega \xc5\xa1kofjelo\xc5\xa1kega plo\xc5\xa1\xc4\x8datega apnenca. Na pomolu, ki \xc5\xa1trli iz hriba stoji Lo\xc5\xa1ki grad, v katerem je danes Lo\xc5\xa1ki muzej. Za njim je kra\xc5\xa1ki svet poln vrta\xc4\x8d in kra\xc5\xa1kih jam. Severno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta je hrib Kamnitnik (414 m), znan po konglomeratni skali. Pu\xc5\xa1talski most in Pu\xc5\xa1talska brv \xc4\x8dez Poljansko Soro ve\xc5\xbeeta mesto z vasjo Pu\xc5\xa1tal. V nekdanje Kapucinsko predmestje vodi Kamniti most. Z Lontrga se gre \xc4\x8dez Lahov most v novej\xc5\xa1i del mesta.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je zmerno celinsko z zmerno mrzlimi zimami in ne prevro\xc4\x8dimi poletji. Padavin je okoli 1500\xc2\xa0mm na leto. Obe reki imata hudourni\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj z najve\xc4\x8djim pretokom jeseni in spomladi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina \xc5\xa0kofje Loke se za\xc4\x8dne z letom 973, ko je cesar Oton II. (1184-1220) lo\xc5\xa1ko ozemlje dodelil freisin\xc5\xa1kemu \xc5\xa1kofu Abrahamu v fevd. To pa ni bila dana\xc5\xa1nja \xc5\xa0kofja Loka ampak Stara Loka. To so ustanovili \xc5\xa1kofje kot svojo upravno in gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, saj je bil kraj na strate\xc5\xa1ko pomembnem kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d je bila \xc5\xa0kofja Loka omenjena kot trg leta 1248, leta 1274 pa kot mesto. V 11. in 12. stoletju so dali \xc5\xa1kofje zgraditi na Kranjceljnu romanski Zgornji stolp in grad. Gospostvo je upravljal glavar, ki je stanoval na gradu. V imenu zemlji\xc5\xa1kega gospoda je izvajal sodno oblast, ki jo je \xc5\xa1kofom izro\xc4\x8dil leta 1257 oglejski patriarh Gregor. Leta 1274 je Otokar II. Lo\xc5\xa1kemu gospostvu poveril tudi de\xc5\xbeelno sodstvo. De\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeji sodnik je izrekal najhuj\xc5\xa1e kazni, na smrt obsojene so obglavljali pri Krvavem znamenju v Stari Loki ali jih obe\xc5\xa1ali na Gav\xc5\xbeniku. Imeli so tudi Ka\xc5\xa1\xc4\x8do. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani so lahko trgovali, pode\xc5\xbeelski podlo\xc5\xbeniki pa so smeli prodajati le svoje pridelke._NEWLINE_Zapisi navajajo da je bila \xc5\xa0kofja Loka v 14. stoletju obdana z obzidjem s petimi obrambnimi stolpi in petimi mestnimi vrati. Imela je mestno avtonomijo. Leta 1457 je v mesto vdrl Jan Vitovec, vojskovodja celjskih grofov in mesto po\xc5\xbegal. Leta 1476 so mesto napadli Turki. Ve\xc4\x8dkrat je po mestu pusto\xc5\xa1ila kuga. Leta 1511 ga je poru\xc5\xa1il potres na Idrijskem. Takratni zemlji\xc5\xa1ki gospod \xc5\xa1kof Filip je mesto obnovil in nekatere stavbe stojijo \xc5\xa1e danes, Zgornji stolp pa je ostal v ru\xc5\xa1evinah. Uni\xc4\x8dujo\xc4\x8da za mesto sta bila po\xc5\xbeara v letih 1660 in 1698. Po tem se mesto ni kaj dosti spreminjalo. Leta 1789 so podrli mestno obzidje in ukinili mestna vrata._NEWLINE_V srednjem veku sta bili v Loki mo\xc4\x8dno razviti obrt in trgovina. Pod Kamnitim mostom je omenjen mlin \xc5\xbee leta 1309. Mnogo je bilo kova\xc4\x8dev, \xc4\x8devljarjev, kroja\xc4\x8dev, pekov in drugih. Leta 1673 je bilo v Loki 95 rokodelcev z mnogimi pomo\xc4\x8dniki. Organizirani so bili v rokodelskih cehih, ki so bili na vi\xc5\xa1ku v 17. stoletju. \xc5\xbdivahna je bila trgovina z \xc5\xbeelezom, lo\xc5\xa1kim platnom in siti._NEWLINE_Leta 1803 je bila \xc5\xa0kofja Loka priklju\xc4\x8dena avstrijski Vojvodini Kranjski._NEWLINE_\xc5\xa0kofja Loka je bila prvo mesto na Kranjskem, ki je dobilo elektri\xc4\x8dne lu\xc4\x8di \xc5\xbee pred potresom leta 1895._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so \xc5\xa0kofjo Loko najprej zasedle italijanske sile (13. aprila 1941), nem\xc5\xa1ka vojska pa jih je zamenjala 17. aprila. Prve prebivalce mesta je Gestapo aretiral \xc5\xbee 6. maja 1941, v naslednjih tednih je bilo 26 dru\xc5\xbein izgnanih v Srbijo. Partizani so mesto osvobodili 9. maja 1945._NEWLINE_\xc5\xa0kofja Loka ima eno izmed najbolje ohranjenih srednjeve\xc5\xa1kih mestnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d v Sloveniji. Leta 1987 je bilo mesto razgla\xc5\xa1eno za kulturni spomenik.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nZanimivost \xc5\xa1kofjelo\xc5\xa1kega grba je zamorec. Po legendi se je eden od freisin\xc5\xa1kih zemlji\xc5\xa1kih gospodov, Abraham, peljal v Poljansko dolino, medtem pa ga je napadel medved. Zamorec, ki je bil njegov podlo\xc5\xbenik, pa se medveda ni zbal in ga je ubil s pu\xc5\xa1\xc4\x8dico. V zahvalo mu je \xc5\xa1kof obljubil, da\xc2\xa0\xc2\xbbga bo naredil slavnega, da ga bodo pomnili \xc5\xa1e mnogi rodovi\xc2\xab. Zamorec s krono je postal simbol freisin\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije, posledi\xc4\x8dno pa tudi mesta \xc5\xa0kofja Loka.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa0kofji Loki sta bili obrt in industrija v zgodovini zelo \xc5\xbeivahni in sta dajali utrip mestu. Znana je bila tovarna klobukov \xc5\xa0e\xc5\xa1ir (delovala je od leta 1919 dalje), elektro podjetje Elra (od 1954), kasneje tovarna hladilnikov LTH, tovarna odej Odeja (od 1940), prevozni\xc5\xa1tvo Transturist (od 1954), gradbeno podjetje Tehnik (od 1948), konfekcija Kroj (od 1946), tovarna izolacijskega materiala Termo, danes Knauf Insulation. Mnoge danes ne obratujejo ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga Jesenice-Ljubljana poteka na oddaljenosti 3\xc2\xa0km izven starega mesta. Leta 1953 so do \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje zgradili cesto._NEWLINE_V \xc5\xa0kofji Loki se kri\xc5\xbea ve\xc4\x8d cest, ki peljejo v Poljansko in Sel\xc5\xa1ko dolino in povezujejo Idrijsko in severno Primorsko, ena proti Kranju in dve proti Ljubljani.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnijska cerkev Sv. Jakoba je bila prvi\xc4\x8d omenjena leta 1271 in na novo v gotskem slogu sezidana v letih 1471-1532. Ostanki fresk v ladji so iz okoli 1471. V sklepnikih so grbi \xc5\xa1kofa in premenita\xc5\xa1ev ter znamenja cehov. Slika Oljska gora je verjetno delo slikarja Franca Remba (1674-1718). Cerkev je bila obnovljena leta 1931. Za opremo je skrbel Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik. Do leta 1804 je bila cerkev podru\xc5\xbenica Stare Loke. Nunski samostan je bil ustanovljen 1358 za klarise. Leta 1660 sta bila cerkev in samostan po\xc5\xa1kodovana v po\xc5\xbearu._NEWLINE_Leta 1547 je mesto dobilo \xc5\xa0pital (ubo\xc5\xbenico in hiralnico). Sedanja stavba je iz leta 1720. \xc5\xa0pitalska cerkev je iz leta 1710, prenovljena 1885 in ima bogat baro\xc4\x8dni oltar z Layerjevo sliko._NEWLINE_Kapucinski samostan in cerkev Sv. Ane so zgradili 1709. Stenske slikarije so Gosarjeve in Ogrinove. V samostanu je knji\xc5\xbenica starih verskih knjig, tudi rokopis pasijonske procesije iz leta 1721, ki ga je napisal pater Romuald v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Nad mestom stoji \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1ki grad. Prvotni je bil iz 13. stoletja, po potresu 1511 na novo sezidan. Sredi dvori\xc5\xa1\xc4\x8da so leta 1521 postavili visok stolp, leta 1526 pa stolp s kapelo. Po sekularizaciji leta 1803 je bila v gradu davkarija, sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in zemlji\xc5\xa1ka knjiga, v stolpu pa je\xc4\x8de. Leta 1864 je grad kupil industrialec Fidel Terpinc. Leta 1891 so grad kupile ur\xc5\xa1ulinke. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8dni stolp so dale podreti, zgradile pa so nov trakt z dvorano. Iz samostana na grad so zgradile stopni\xc5\xa1\xc4\x8de in zdru\xc5\xbeile oba vrtova. Med obema vojnama je bila v gradu bolni\xc5\xa1nica, po 2. svetovni vojni pa kazensko-pobolj\xc5\xa1evalni zavod. Od leta 1959 je v gradu Lo\xc5\xa1ki muzej._NEWLINE_Ka\xc5\xa1\xc4\x8da je stala \xc5\xbee pred potresom in bila 1513 obnovljena, kar pi\xc5\xa1e na vzidani plo\xc5\xa1\xc4\x8di s Filipovim grbom._NEWLINE_Homanova hi\xc5\xa1a je bila v lasti freisin\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa in ima na portalu letnico 1529. Na vogalih so stolpi\xc5\xa1asti pomoli, v ve\xc5\xbei je grebenast obok. Na trgu so \xc5\xa1e druge zanimive stare hi\xc5\xa1e._NEWLINE_Kamniti ali Kapucinski most je iz sredine 14. stoletja. Na njem je kip Janeza Nepomuka z mestnim grbom._NEWLINE_Priljubljena izletni\xc5\xa1ka in razgledna to\xc4\x8dka nad mestom je hrib Lubnik.\n_START_SECTION_\nKamnitnik\n_START_PARAGRAPH_\nKamnitnik je nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1kofjelo\xc5\xa1kega konglomerata pod eviden\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilko 7722 zapisan v register naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1ki konglomerat je sedimentna kamnina oligocenske starosti. Konglomeratna skladovnica je razgaljena na vzhodnem robu in za vrhom opu\xc5\xa1\xc4\x8denega kamnoloma Kamnitnik._NEWLINE_Danes je tu urejeno plezali\xc5\xa1\xc4\x8de.'