b'\n_START_ARTICLE_\nJust Pertot\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zdravnika Simona Pertota. Ljudsko \xc5\xa1olo in gimnazijo je obiskoval v rojstnem kraju, medicino pa \xc5\xa1tudiral po nekaterih virih v Gradcu, po drugih pa na Dunaju. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je tri leta prakticiral v tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici, nato pa je nastopil slu\xc5\xbebo v Pulju, kjer je vodil akcijo zatiranja malarije. O tem je napisal tudi delo Note sulla malaria (Trst, 1907). V Puljski okolici je pri\xc5\xa1el v stik s hrva\xc5\xa1kimi kmeti s katerimi se je rad dru\xc5\xbeil in tako postal tar\xc4\x8da italijanskih nacionalistov, ki so mu o\xc4\x8ditali, da zlorablja slu\xc5\xbebo za propagandne namene. Po vrnitvi v Trst (1908) tu ni dobil slu\xc5\xbebe v dr\xc5\xbeavnih ustanovah, zato se je v Trstu zaposlil kot zdravnik privatnik pri Bralnem in podpornem dru\xc5\xa1tvu ter Delavskem podpornem dru\xc5\xa1tvu. Leta 1911 je prevzel brezpla\xc4\x8dno zdravni\xc5\xa1ko oskrbo u\xc4\x8dencev \xc5\xa1ole Sv. Jakoba v Trstu katero je vzdr\xc5\xbeevala Dru\xc5\xbeba svetega Cirila in Metoda. V letih 1909\xe2\x88\x921913 je bil izvoljen v tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dinski svet. Ob izbruhu 1. balkanske vojne je kot prostovoljec od\xc5\xa1el v \xc4\x8crno goro. Delal je v Cetinju in Podgorici. Med 1. svetovno vojno je bil mobiliziran. Delal je v Pulju, nato \xc5\xa1e v Pomerju in Labinu. Ob koncu vojne se je aktivno vklju\xc4\x8dil v politi\xc4\x8dno in prosvetno delo. leta 1924 je bil izvoljen za predsednika Prosvete, ki je zdru\xc5\xbeevala razna prosvetna dru\xc5\xa1tva na tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem. Bil je \xc4\x8dlan politi\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Edinost in urednik njihovega lista Edinost. Leta 1930 ga je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna oblast aretirala, po prestani enoletni zaporni kazni pa ni mogel ve\xc4\x8d opravljati zdravni\xc5\xa1kega poklica. Grozila mu je konfinacija zato je leta 1931 pobegnil v Jugoslavijo. Naselil se je v Zagrebu, kjer je dobil slu\xc5\xbebo na \xc5\xa0olski polikliniki, kasneje pa na zavodu za socialno zavarovanje. Leta 1950 se je upokojil, a je kmalu zatem zbolel in umrl._NEWLINE_Pertot se je ukvarjal tudi z zgodovino tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih Slovencev in zbiral stare barkovljanske nare\xc4\x8dne izraze.'