b"\n_START_ARTICLE_\nRMS Carpathia\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1900 se je Cunard Line soo\xc4\x8dal z mo\xc4\x8dno konkurenco\xc2\xa0britanske White Star Line, nem\xc5\xa1ke Norddeutscher Lloyd in Hamburg Amerike (HAPAG). Cunardova najve\xc4\x8dja parnika po letu 1898, RMS\xc2\xa0Campania in RMS\xc2\xa0Lucania, sta bila znana po velikost in hitrost, imela sta po 12.950 bruto registrskih ton (brt.), v lasti pa modri trak za najhitrej\xc5\xa1e pre\xc4\x8dkanje Atlantskega oceana. Leta 1897 je modri trak prevzel Norddeutscher Lloyd's z novim parnikom SS\xc2\xa0Kaiser Wilhelm der Grosse, medtem ko je dru\xc5\xbeba White Star na\xc4\x8drtovala splovitev 17.000 brt te\xc5\xbekega parnika RMS Oceanic. V tem \xc4\x8dasu je tudi Cunard posodobil svojo floto z naro\xc4\x8dilom treh novih parnikov SS\xc2\xa0Ivernia, RMS\xc2\xa0Saxonia in RMS Carpathia._NEWLINE_Namesto da bi si posku\xc5\xa1a v celoti povrniti ugled s porabo dodatnega denarja za naro\xc4\x8dilo dovolj hitre ladje, s katero bi nazaj osvojil modri trak in izrinil parnik\xc2\xa0Kaiser Wilhelm der Grosse, ali izgradnjo dovolj velike ladje, da bi se kosal z velikim tekmecem Oceanicom, se je\xc2\xa0Cunard odlo\xc4\x8dil, da bo na svojih ladjah pove\xc4\x8dal dobi\xc4\x8dkonosnost, da bi se tako obranil morebitnih prevzemov. Tri Cunardove nove ladje niso bile posebej hitre, saj so bile izdelane za prevoz priseljencev, so pa bile zato izredno var\xc4\x8dne. Te tri ladje so tako postale poslovni model s pomo\xc4\x8djo katerega je Cunard lahko uspe\xc5\xa1no tekmoval s svojimi tekmeci na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du \xe2\x80\x93 predvsem konglomeratom IMM in njegovim vodilnim podjetjem White Star._NEWLINE_Zasnova za Carpathio je bil spremenjeni na\xc4\x8drt ladje razreda Ivernia, tako da je bila pribli\xc5\xbeno 40 metrov kraj\xc5\xa1a od svojih \xc2\xbbpolsester\xc2\xab. Tako kot pri njenih predhodnikih je zasnova temeljila na dolgem trupu, nizki in dobro uravnote\xc5\xbeeni nadgradnji ter \xc5\xa1tirimi \xc5\xbeerjavi, ki so omogo\xc4\x8dali u\xc4\x8dinkovito ravnanje z ve\xc4\x8djimi koli\xc4\x8dinami tovora, kot je bilo obi\xc4\x8dajno na linijskih ladjah. Carpathia je bil zasnovana z enim 39,6 m visokim dimnikom, ki je saje in dim odna\xc5\xa1al dale\xc4\x8d od prostorov za potnike.\n_START_SECTION_\nOblika in konstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nRMS Carpathio je zgradila dru\xc5\xbeba C. S. Swan & Lovec v kraju Newcastle upon Tyne, Anglija, v ladjedelnici Cunard Steamship Company z namenom, da pluje med Liverpoolom in Bostonom. Na tej relaciji sta pluli tudi njeni sestrski ladji Ivernia in Saxonia.\xc2\xa0Gradnja se je za\xc4\x8dela 10. septembra 1901,\xc2\xa0ob splovitvi 6. avgusta 1902 jo je krstila gd\xc4\x8d. Watson, h\xc4\x8di namestnika predsednika dru\xc5\xbebe Cunard line. Teste na morju je prestala med 22. in 25. aprilom 1903._NEWLINE_V \xc4\x8dasu njene splovitve je bila opisana kot\xc2\xa0170 m dolga,\xc2\xa019,58 m \xc5\xa1iroka, z bruto tona\xc5\xbeo 13.100 ton. Kot je bila kon\xc4\x8dala se je njena bruto tona\xc5\xbeo pove\xc4\x8dala na ve\xc4\x8d kot 13.700 ton. Zasnovana je bila s \xc5\xa1tirimi jeklenimi krovi, dvema skladi\xc5\xa1\xc4\x8dnima prostoroma v premcu in krmi ter mosti\xc4\x8dno palubo dolgo 290 \xc4\x8devljev pod katero so bili saloni in kabine. Ob splovitvi je imela prostor za 200 potnikov v prvega razreda in 600 potnikov tretjega razreda ter prostor za velike koli\xc4\x8dine zamrznjenega mesa. Ko je bila dokon\xc4\x8dana se je kapaciteta pove\xc4\x8dala na 1.700 potnikov._NEWLINE_Kljub temu, da je bila ladja zasnovana za prevoz potnikov drugega in tretjega razreda, je bila notranjost Carpathie \xc5\xa1e vedno precej udobna in je postavila nove standarde. Jedilni salon je bil opisan kot \xc2\xbbokra\xc5\xa1en s smetanovo in zlato, ki zdru\xc5\xbeuje u\xc4\x8dinkovitost z bogato oblazinjenim pohi\xc5\xa1tvom iz mahagonija in zavesami barve starega zlata, ki zastirajo line,\xc2\xab nahajal se je pot vitra\xc5\xbeno kupolo z elektri\xc4\x8dnim ventilatorjem za prezra\xc4\x8devanje. V drugem razredu sta bila kadilnica z opa\xc5\xbeem iz orehovega lesa in knji\xc5\xbenica. Po obnovi leta 1905 so bili ti prostori namenjeni prvemu razredu. Tretji razred na\xc2\xa0Carpathiji je bil za tiste \xc4\x8dase zelo radodarno odmerjen. Jedilni salon tretjega razreda je obsegal celotno \xc5\xa1irino ladje, v njem je lahko sedelo 300 potnikov in imel je \xc2\xbbstene iz poliranega hrasta in okrasne letve iz tikovine\xc2\xab. Tretji razred je imel tudi kadilnico ter damsko sobo, ki se je nahajala takoj naprej od jedilnega salona na zgornji palubi (C), v neposredni bli\xc5\xbeini ograjene promenade (odprt prostor), podobne tisti na Iverniji in Saxoniji. \xc4\x8castniki so bili nastanjeni pri mostu na palubi (A) nad jedilnim salonom drugega razreda, medtem ko je imel kapitan svoje prostore takoj pod ladijskim mostom._NEWLINE_Ladijski ni\xc5\xbeji krovi so bili dobro prezra\xc4\x8deni po zaslugi elektri\xc4\x8dnih ventilatorjev. Prezra\xc4\x8devalni sistem je bil zasnovan tako, da je zrak tekel skozi posebne rezervoarje s tuljavo, skozi katero je bilo mo\xc5\xbeno spustiti mrzlo vodo v poletnem \xc4\x8dasu ter vro\xc4\x8do paro v zimskem \xc4\x8dasu. \xc4\x8ceprav je bila ladja v celoti elektrificirana in je imela ve\xc4\x8d kot 2.000 svetilk, je ob za\xc4\x8detku svoje kariere \xc5\xa1e vedno imela pomo\xc5\xbene oljne svetilke v vsaki kabini._NEWLINE_Carpathia je imela sedem enojnih kotlov s Howdenovim sistemom prisilne vleke in pritiskom 210\xc2\xa0psi (1.400\xc2\xa0kPa), ki so napajali dva neodvisna \xc5\xa1tirivaljna, \xc5\xa1tiri-ro\xc4\x8di\xc4\x8dna parna stroja. Stroja je zgradilo podjetje Wallsend Slipway and Engineering Company, Ltd, njegove dimenzije valjev so bile 26\xc2\xa0in (0,66\xc2\xa0m), 37\xc2\xa0in (0,94\xc2\xa0m), 53\xc2\xa0in (1,3\xc2\xa0m) in 76\xc2\xa0in (1,9\xc2\xa0m) s hodom 54\xc2\xa0in (1,4\xc2\xa0m). Mo\xc4\x8d motorja je zagotavljala hitrost do 155\xc2\xa0kn (178\xc2\xa0mph; 287\xc2\xa0km/h)._NEWLINE_Carpathia je svoje prvo potovanje opravila 5. maja 1903 iz Liverpoola v Angliji do Bostona v ZDA, vozila je tudi na relaciji New York, Gibraltar, Genova, Neapelj, Trst in Reka.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav sta ji manjkala hitrost in razko\xc5\xa1je hitrih linijskih ladij, si je Carpathia hitro pridobila ugled udobne ladje, \xc5\xa1e posebej v slabih vremenskih razmerah. V prid ji je bilo razmerje med \xc5\xa1irino in dol\xc5\xbeino, kobilica ter majhne vibracije motorja, ki so obi\xc4\x8dajno prisotne pri mo\xc4\x8dnih motorjih. Po tem ko je leta 1904 Cunard za\xc4\x8del sodelovati z dru\xc5\xbebo Hungarian-Ameri\xc5\xa1ki Line, je bila Carpathia preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v Sredozemlje, kjer je ostala ve\xc4\x8dino sezone in postala priljubljena med ameri\xc5\xa1kimi turisti kot ladja za kri\xc5\xbearjenje._NEWLINE_Rezultat tega je bil, da so Carpathio leta 1905 prenovili ter pove\xc4\x8dali njeno kapaciteto iz 1.700 potnikov na 2.550 potnikov. Pri tem so prvi razred raz\xc5\xa1irili na predele, kjer je bil prej drugi razred. Drugi razred na mostu palube (A) je bil spremenjen v prvi razred skupaj s knji\xc5\xbenico in velikim jedilnim salonom na palubi B. Jedilni salon drugega razreda je bil dodan na zadnji konec palube B, zadnja palubna hi\xc5\xa1a na krov A, kjer se nahajala kadilnica drugega razreda, pa je bila razdeljena na dve damski sobi drugega razreda. Prednja palubna hi\xc5\xa1a v na palubi A, kjer so bili prej prostori za \xc4\x8dastnike, se je spremenila v kadilnico prvega razreda, prostori za \xc4\x8dastnike pa so se preselili na palubo za \xc4\x8dolne, kjer je imel kapitan svoje prostore. Leta 1912 je njena tona\xc5\xbea zna\xc5\xa1ala 13,600 angle\xc5\xa1ke tone (13,818\xc2\xa0t), imela pa je kapaciteto 2.450 potnikov (250 prvi in drugi razred skupaj, 2.200 tretji razred). Njena posadko je leta 1912 sestavljalo okoli 300 ljudi, od tega je bilo 6 \xc4\x8dastnikov. Za primer nesre\xc4\x8de je bilo na njeni palubi 20 re\xc5\xa1evalnih \xc4\x8dolnov.\n_START_SECTION_\nNesre\xc4\x8da Titanica\n_START_PARAGRAPH_\nCarpathia je izplula iz New Yorka 11. aprila 1912, njen cilj je bila Reka v takratni Avstro-Ogrski (danes Hrva\xc5\xa1ka). Med potniki na ladji sta bila ameri\xc5\xa1ki slikar Colin Campbell Cooper in njegova \xc5\xbeena Emma, avtor Philip Mauro, novinar Lewis Palmer Skidmore in Carlos Fayette Hurd, vsi z \xc5\xbeenami, Emily Vinton Skidmore in Katherine Cordell Hurd, fotograf Francis H. Blackmarr in Charles H. Marshall, \xc4\x8digar tri ne\xc4\x8dakinje so potovale na krovu Titanica.  Na krovu so bili tudi Hope Brown Chapin najmlaj\xc5\xa1a h\xc4\x8di nekdanjega guvernerja Rhode Islanda Russella Browna, pittsbur\xc5\xa1ki arhitekt Charles M. Hutchison in \xc5\xbeena Sue Eva Rule, sestra sodnika Virgila Rule iz prizivnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v St. Louisu ter tudi Louis Mansfield Ogden z \xc5\xbeeno Augusto Davies Ogden, vnukinjo Alexandra H. Ricea._NEWLINE_14. aprila pono\xc4\x8di je Carpathijin radijski operater, Harold Cottam, med svojo izmeno dobil prva sporo\xc4\x8dila s Titanica, saj je bil takrat na ladijskem mostu. Tudi po koncu izmene je pred spanjem nadaljeval s poslu\xc5\xa1anjem radijskih sporo\xc4\x8dil in prestregel sporo\xc4\x8dilo z oddajnika Cape Race na Novi Fundlandiji, da ima zasebno sporo\xc4\x8dilo za Titanic. Odlo\xc4\x8dil se je pomagati in 15. aprila ob 00:11 poslal Titanicu obvestilo, da ima Cape Race sporo\xc4\x8dilo zanje. V odgovor je s Titanica dobil klic v sili, v katerem je bilo navedeno, da so se zaleteli v ledeno goro in potrebujejo takoj\xc5\xa1njo pomo\xc4\x8d._NEWLINE_Cottam je sporo\xc4\x8dilo in koordinate odnesel na ladijski most, kjer je bil de\xc5\xbeurni \xc4\x8dastnik sprva skepti\xc4\x8den o resnosti klica v sili. Razburjeni Cottam je planil dol po lestvi do kabine kapitana Arthurja Henrya Rostrona in ga prebudil. Ta ni okleval in je takoj dal ukaz, naj se ladja obrne proti kraju nesre\xc4\x8de, nato pa vpra\xc5\xa1al radijskega operaterja, \xc4\x8de je popolnoma prepri\xc4\x8dan, da je prejel klic v sili s Titanica. Operaterj je odvrnil, da je popolnoma prepri\xc4\x8dan o resnosti sporo\xc4\x8dila. Medtem ko se je Rostron obla\xc4\x8dil, je ukazal glavnemu in\xc5\xbeenirju, naj postavi dodatno stra\xc5\xbeo opazovalcev in naj proti Titanicu pluje z najvi\xc5\xa1jo mo\xc5\xbeno hitrostjo, ker je ladja v te\xc5\xbeavah. Rostron je med pri\xc4\x8danjem povedal, da je bil Titanic oddaljen 58\xc2\xa0nmi (67\xc2\xa0mi; 107\xc2\xa0km) in da je Carpathia za pot do njega potrebovala tri ure in pol. Medtem je posadka Carpathie pripravila tople napitke in juho za pre\xc5\xbeivele ter pripravila javne prostore za namestitev pre\xc5\xbeivelih, za prihod ranjenih pa se je pripravil tudi zdravnik.\xc2\xa0Pripravljeno je bilo tudi olje, s katerim bi umirili morebitno razburkano morje ob ladji._NEWLINE_Rostron je naro\xc4\x8dil, naj izklopijo ogrevanje in toplo vodo, da bi pridobil \xc4\x8dim ve\xc4\x8d pare za motorje ter postavil dodatne opazovalce, da bi pravo\xc4\x8dasno opazili ledene gore. Cottam je medtem poslal Titanicu\xc2\xa0 sporo\xc4\x8dilo, da Carpathia prihaja kakor hitro je mogo\xc4\x8de in da bo tam v \xc5\xa1tirih urah. Cottam potem ni ve\xc4\x8d po\xc5\xa1iljal signalov, saj je \xc5\xbeelel kanal pustiti prost za morebitne klice na pomo\xc4\x8d s Titanica. Carpathia je dosegla polje ledu ob 2:00 in se nato naslednji dve uri prebijala skozenj. Na kraj nesre\xc4\x8de je pri\xc5\xa1la ob 4:00, pribli\xc5\xbeno eno uro in pol po tem, ko je Titanic \xc5\xbee potonil,\xc2\xa0pri tem pa je umrlo 1.503 ljudi. V naslednjih \xc5\xa1tiri urah je ladja potegnila 705 pre\xc5\xbeivelih potnikov in \xc4\x8dlanov posadke iz re\xc5\xa1evalnih \xc4\x8dolnov. Do 9:00 je bil pobran zadnji pre\xc5\xbeiveli, nato je Rostron dal ukaz za nadaljevanje plovbe._NEWLINE_Po tehtanju mo\xc5\xbenosti, kje bi lahko izkrcali pre\xc5\xbeivele potnike, mo\xc5\xbeni so bili Azori (najmanj\xc5\xa1i stro\xc5\xa1ki za dru\xc5\xbebo Cunard Line) in Halifax (najbli\xc5\xbeje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc4\x8deprav z nevarnostjo ledu). Rostron se je posvetoval z Brucem Ismayem in se nato odlo\xc4\x8dil, da pre\xc5\xbeivele izkrcajo v New Yorku. Novica o nesre\xc4\x8di Titanica se je hitro raz\xc5\xa1irila po obali in skromna Carpathia se je zna\xc5\xa1la v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du medijske pozornosti medtem ko je plula proti New Yorku z 14 vozli. Sorodniki potnikov in novinarji so prek oddajnika Cape Race in drugih postaj na obali na kapitana Rostrona naslovili na stotine radijskih sporo\xc4\x8dil, v katerih so zahtevali podrobnosti o dogodku v zameno za denar. Rostron je ukazal, da se nobene novice ne sme posredovati novinarjem, to nalogo in odgovornost je prepustil uradnikom dru\xc5\xbebe White Star, radijski operater Cottam pa je podrobnosti potopitve Titanica posredoval sestrski ladji Olympic. V sredo 17. aprila je kri\xc5\xbearka USS Chester pospremila Carpathio v New York. Do takrat je Cottam ob pomo\xc4\x8di Harold Nevesta, pre\xc5\xbeivelega radijskega operaterja s Titanica, \xc5\xbee posredoval imena pre\xc5\xbeivelih iz tretjega razreda kri\xc5\xbearki USS Chester. Upo\xc4\x8dasnjena zaradi neviht in megle od \xc4\x8detrtka zgodaj zjutraj 16. aprila, je Carpathia kon\xc4\x8dno prispela v New York\xc2\xa0v \xc4\x8detrtek, 18. aprila 1912, zjutraj. _NEWLINE_Za pomo\xc4\x8d pri re\xc5\xa1evanju je posadka Carpathie od pre\xc5\xbeivelih dobila odlikovanja. \xc4\x8clani posadke so prejeli bronasta odlikovanja, \xc4\x8dastniki srebra Kapitan Rostron pa je dobil srebrni pokal in zlato medaljo od Margaret Brown. Rostrona je angle\xc5\xa1ki kralj George V. imenoval v viteza, kasneje pa je bil tudi gost\xc2\xa0ameri\xc5\xa1kega predsednika Tafta v Beli Hi\xc5\xa1i, kjer mu je bila podeljena kongresna zlata medalja, najvi\xc5\xa1je odlikovanje Kongresa Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nMed prvo svetovno vojno je bila Carpathia uporabljena za prevoz kanadskih in ameri\xc5\xa1kih ekspedicijskih sil v Evropo. Nekajkrat je plula tudi v konvoju iz\xc2\xa0New Yorka preko Halifaxa do Liverpoola in Glasgowa. V vojnem \xc4\x8dasu je bil med njenimi potniki tudi Frank Buckles, ki je kasneje postal zadnji pre\xc5\xbeiveli ameri\xc5\xa1ki veteran velike vojne.\n_START_SECTION_\nPotopitev\n_START_PARAGRAPH_\n15. julija 1918 je Carpathia zapustila Liverpool v konvoju s ciljem v Bostonu. Na njenem krovu je bilo 57 potnikov (36 prvega razreda in 21 ni\xc5\xbejega razreda) ter 166 \xc4\x8dlanov posadke. 17. julija zjutraj ob 9:15 uri jo je v Atlantiku jugozahodno od Velike Britanije zadel torpedo v bli\xc5\xbeini 3. izstopne lopute na levem boku. Torpedirala jo je podmornica nem\xc5\xa1ke cesarske mornarice U-55. Prvemu torpedu je sledil drugi torpedo, ki je ubil tri gasilce in dva mornarja. Carpathia se je zaradi vdora vode za\xc4\x8dela mo\xc4\x8dno nagibati na levi bok, zato je kapitan William Prothero dal ukaz, naj potniki in posadka zapustijo ladjo. Vsi potniki in pre\xc5\xbeiveli \xc4\x8dlani posadke so se vkrcali na re\xc5\xa1evalne \xc4\x8dolne. Od 223 ljudi jih je pre\xc5\xbeivelo 218. Zatem je podmornica U-55 v trup Carpathie izstrelila \xc5\xa1e tretji torpedo, ki je Carpathio zadel blizu levega propelerja, nato pa se je ladja po\xc4\x8dasi potopila. Podmornica U-55 se je za\xc4\x8dela pribli\xc5\xbeevati re\xc5\xa1evalnim \xc4\x8dolnom, vendar jo je s topni\xc5\xa1kim ognjem kmalu pregnal HMS Snowdrop, ki je priplul na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de potopitve in nato re\xc5\xa1il pre\xc5\xbeivele s Carpathie._NEWLINE_Carpathia je potonila ob 11:00 uri zjutraj na lokaciji 49\xc2\xb025\xe2\x80\xb2N 10\xc2\xb025\xe2\x80\xb2W, ki jo je zabele\xc5\xbeil HMS Snowdrop pribli\xc5\xbeno 120\xc2\xa0mi (190\xc2\xa0km) zahodno od Fastneta. V \xc4\x8dasu potopitve je bila Carpathia \xc5\xbee peta ladja, ki jo je Cunard izgubil v zadnjih nekaj tednih. Preostale ladje so bile: Ascania, Ausonia, Dwinsk, in Valentia. Vojno je pre\xc5\xbeivelo le pet Cunardovih ladij iz predvojnega obdobja.\n_START_SECTION_\nOdkritje in re\xc5\xa1evanje\n_START_PARAGRAPH_\n9. septembra 1999 sta Reuters in AP poro\xc4\x8dala, da je podjetje Argosy International Ltd. pod vodstvom Grahama Jessopa, sina podvodnega raziskovalca Keitha Jessopa, pod pokroviteljstvom Nacionalne podvodne in pomorske agencije (NUMA), odkrilo razbitino Carpathie v globini 600\xc2\xa0ft (180\xc2\xa0m), 185\xc2\xa0mi (298\xc2\xa0km) zahodno od Land's End. Slabo vreme je ladjo prisililo, da je zapustita polo\xc5\xbeaj preden je Jessop lahko s podvodno kamero potrdil odkritje. Kasneje se je vrnil na lokacijo in ugotovil, da razbitina ni bila Carpathia temve\xc4\x8d ladja Isis dru\xc5\xbebe Hamburg-America Line's, ki se je potopila 8. novembra 1936._NEWLINE_Leta 2000 je ameri\xc5\xa1ki pisatelj in potaplja\xc4\x8d Clive Cussler oznanil, da je njegova organizacija NUMA spomladi istega leta odkrila razbitino Carpathie  na globini 500\xc2\xa0ft (150\xc2\xa0m). Po podmorni\xc5\xa1kem napadu je Carpathia na morskem dnu pristala v pokon\xc4\x8dnem polo\xc5\xbeaju. NUMA je podala pribli\xc5\xbeno lokacijo razbitine 120\xc2\xa0mi (190\xc2\xa0km) zahodno od Fastneta na Irskem._NEWLINE_Razbitina je trenutno v lasti podjetja Premier Exhibitions Inc., nekdanjega RMS Titanic Inc., ki namerava dvigniti predmete iz razbitine. ."