b'\n_START_ARTICLE_\nVrgada\n_START_PARAGRAPH_\nVrgada je majhen oto\xc4\x8dek z istoimenskim naseljem, v Severni Dalmaciji (Hrva\xc5\xa1ka).\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nOto\xc4\x8dek na katerem stoji svetilnik, le\xc5\xbei v severni Dalmaciji jugovzhodno od Pa\xc5\xa1mana. Severozahodno od Vrgade se nahaja otok Pa\xc5\xa1man, na jugovzhodu Murter, jugozahodno od otoka pa se nahajajo Kornati. Povr\xc5\xa1ina otoka je 2,31 km\xc2\xb2, dol\xc5\xbeina obale meri 9,188 km. Najvi\xc5\xa1ji vrh je 113 mnm visoki Srabljevac._NEWLINE_Med dvema nizoma paralelnih gri\xc4\x8dev le\xc5\xbei plodna dolina, katere konca se zaklju\xc4\x8dujeta v morju in tvorita zaliva; na severozahodu zaliv Sv. Andrija, na jugovzhodu otoka pa zaliv Kranje. Otok je delno, predvsem na severovzhodu pokrit z borovim gozdom. Jugozahodna obala se strmo spu\xc5\xa1\xc4\x8da v morje, na polo\xc5\xbenej\xc5\xa1i severovzhodnih obali pa so majhni zalivi s pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi pla\xc5\xbeami._NEWLINE_Na otoku je samo eno naselje - Vrgada, ki le\xc5\xbei na severovzhodni obali otoka v zaliv\xc4\x8dku Luka in je administrativno vklju\xc4\x8deno v ob\xc4\x8dino Pako\xc5\xa1tane._NEWLINE_Zaliv Sv. Andrija je plitev, v dnu zaliva je morje globoko 0,5 metra. Na plitvine pred vplutjem v zaliv opozarja drog z oznakami. Pristati je mo\xc5\xbeno ob \xc5\xa1tirih manj\xc5\xa1ih pomolih, kjer pa morje nikjer ne prese\xc5\xbee globine 1,7 metra. Zaliv je odprt severnim vetrovom._NEWLINE_Zaliv Kranje je nenaseljen zaliv s pla\xc5\xbeo, ki je v morju ograjena z v morju lebde\xc4\x8do verigo. Globina morja v zalivu je do 6 metrov. Pred zalivom stojta med Vrgado in oto\xc4\x8dkom Murvenjak dve ribogojnici. Zaliv je odprt ju\xc5\xbenim vetrovom.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa oto\xc4\x8dku je leta 1981 stalno \xc5\xbeivelo 311 prebivalcev, danes 242 prebivalcev (popis 2001).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci se ukvarjajo s kmetijstvom in ribolovom. Manj\xc5\xa1i del otoka se kmetijsko obdeluje, pri \xc4\x8demer nekdanje nasade oljk in vinograde prera\xc5\xa1\xc4\x8dajo borovi gozdovi in makija. Olj\xc4\x8dni nasadi se ohranjajo zgolj za potrebe prebivalstva, je pa prisotna vzgoja zelenjave za lastne potrebe v podro\xc4\x8dju imenovanem Povoda. Vzgajajo se poleg tradicionalnih mediteranskih kultur tudi starinske vrste zelenjave, kot so blitva, \xc4\x8di\xc4\x8derika, listnati ohrovt. Za pa\xc5\xa1njo ovc koristijo tudi sosednje oto\xc4\x8dke: Murvenjak, Gira, Oblik in \xc5\xa0ipnata._NEWLINE_Prebivalstvo se ukvarja tudi z ribi\xc5\xa1tvom, pomorstvom in ob\xc4\x8dasno s solinarstvom. V zadnjem \xc4\x8dasu pa je prisotna tudi turisti\xc4\x8dna dejavnost. Delovno sposobni prebivalci se selijo v sosednja mesta, kar povzro\xc4\x8da proces staranja prebivalstva. Na otok se vra\xc4\x8dajo sezonsko ali kot upokojenci.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVrgado omenja v starih listinah bizantinski cesar Konstantin Porfirogenet \xc5\xbee v 10. stol. pod imenom Loumbrikaton. Na gri\xc4\x8du nad naseljem so ru\xc5\xa1evine zidu kvadratnega stolpa, ki so verjetno ostanek anti\xc4\x8dne in kasneje zgodnje srednjeve\xc5\xa1ke utrdbe. Lokalno se ta predel imenuje Gradina.'