b"\n_START_ARTICLE_\nBazilika svetega Servacija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja cerkev je verjetno \xc4\x8detrta cerkev, ki je bila zgrajena na mestu groba sv. Servacija, armenska misijonarja, ki je bil \xc5\xa1kof Tongerena in naj bi umrl leta 384 v Maastrichtu.  Majhno spominsko kapelo na svetnikovem grobu je \xc5\xa1kof Monulph nadomestil z veliko kamnito cerkvijo okoli leta 570. To cerkev je nadomestila ve\xc4\x8dja romarska cerkev v poznem 7. stoletju, ki jo je nato nadomestila dana\xc5\xa1nja struktura, ki je bila zgrajena v ve\xc4\x8d fazah v obdobju ve\xc4\x8d kot 100 let. Ladja je bila zgrajena v prvi polovici 11. stoletja, transept v drugi polovici stoletja, ter kor in westwerk v 12. stoletju. Romanska cerkev je bila zgrajena v obdobju, v katerem je kapitelj svetega Servacija ohranil tesne vezi s svetim rimskim cesarstvom, kar je omogo\xc4\x8dilo zgradbi, da je imela pomen nem\xc5\xa1ke cesarske cerkve. Posvetitve cerkve leta 1039 se je udele\xc5\xbeil tudi cesar Henrik III. in dvanajst \xc5\xa1kofov. Ve\xc4\x8dina srednjeve\xc5\xa1kih upraviteljev cerkve so bili sinovi najvi\xc5\xa1jih nem\xc5\xa1kih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein. Ve\xc4\x8d jih je opravljalo funkcijo kanclerja nem\xc5\xa1kega cesarstva, vsaj osem jih je postalo nad\xc5\xa1kofov. _NEWLINE_Skulpture Bergportaala na ju\xc5\xbeni strani cerkve so nastale okoli 1180 in se veljajo za pozno romanske ali zgodnje gotske. Vse kapele ob stranskih ladjah so gotske (14. in 15. stoletje), zato je strop glavne ladje in transepta obokan. Leta 1556 je bil dodan poznogotski stolp na westwerku med dvema obstoje\xc4\x8dima stolpoma. Leta 1770 je bil celoten westwerk okronan z baro\xc4\x8dnimi fialami, ki jih je zasnoval arhitekt iz Li\xc3\xa8ga, Etienne Fayen._NEWLINE_Skozi stoletja je notranjost cerkve do\xc5\xbeivela veliko sprememb. V 17. stoletju so podrli gotski korno pregrado z upodobitvami \xc5\xbeivljenja svetega Servacija. Fragmente  zaslona iz 14. stoletja so odkrili v 1980-ih ob obnovitvenih delih in jih zdaj hranijo v cerkvenem lapidariju v kripti. Do konca 18. stoletja je bila celotna notranjost cerkve bele barve, pisane srednjeve\xc5\xa1ke vitraje je nadomestilo brezbarvno steklo in cerkev je postala izrazito baro\xc4\x8dna._NEWLINE_Severni transept ima nekaj epitafov, od katerih je tisti Egidiusa Ruyschena v renesan\xc4\x8dnem slogu verjetno najbolj izviren. V bli\xc5\xbeini je impresiven grob grofa in grofice van den Bergh (Johannes Bossier, 1685), ki je bil prenesen iz dominikanske cerkve v Maastrichtu. Od dominikanske cerkve so prenesli tudi bogato okra\xc5\xa1ene spovednice flamskega kiparja Daniela Van Vlierdena (Hasselt, 1700), ki se nahajajo v razli\xc4\x8dnih delih cerkve._NEWLINE_Leta 1797 so kapitelj ukinili francoski revolucionarji in cerkev je bila uporabljena kot voja\xc5\xa1ki konjski hlev. Oprema cerkve je bila prodana, ukradena ali razbita. Prav tako je v prvih letih francoske okupacije izginila ve\xc4\x8dina cerkvenih zakladov. Leta 1804 je bila cerkev vrnjena \xc5\xbeupniji, vendar je bila stavba prazna in propadla. V obdobju, ki je sledilo, je bilo narejeno najve\xc4\x8d \xc5\xa1kode. Kapela sv. Maternusa iz 11. stoletja in Kraljevi kapeli (francoskih kraljev Karla VII. in Ludvika XI.) iz 15. stoletja, sta bili obravnavani kot nepopravljivi in sta bili poru\xc5\xa1eni. Iz liturgi\xc4\x8dnih razlogov je bilo potrebno zni\xc5\xbeati povi\xc5\xa1an kor, za kar je bila poru\xc5\xa1ena osnovna kripta iz 11. stoletja. Leta 1846 so bile \xc5\xa1tiri plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so pripadale relikviariju svetega Servacija (Noodkist) prodane trgovcu starin in kon\xc4\x8dale v Kraljevem muzeju umetnosti in zgodovine v Bruslju (Mus\xc3\xa9es royaux d'art et d'histoire de Bruxelles)._NEWLINE_Med letoma 1866 in 1900 je cerkev do\xc5\xbeivela veliko rekonstrukcijo, v kateri je bilo nekaj \xc5\xa1kode narejene v preteklosti povrnjene. Obnovo je vodil znani nizozemski arhitekt Pierre Cuypers. Leta 1955 je po\xc5\xbear povzro\xc4\x8dil da je Cuypersov neogotski westwerk zvonik padel skozi streho cerkve, in spet je bila potrebna temeljita obnova (1982-1991). V tej zadnji obnovi je bila barvita shema notranje opreme v veliki meri odstranjena. Tudi v tej zadnji obnovi so bila izvedena obse\xc5\xbena izkopavanja, tako v cerkvi kot sosednjih zgradbah, odkrito je bilo veliko informacij o zgodovini cerkve in njenih predhodnicah.\n_START_SECTION_\nVerski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nPrisotnost groba sv. Servacija v cerkveni kripti in \xc5\xa1tevilne relikvije v cerkveni zakladnici, so skozi stoletja privabljale \xc5\xa1tevilne romarje. V 14. stoletju (morda pa \xc5\xbee prej) je bilo romanje vsakih sedem let organizirano v sodelovanju z bli\xc5\xbenjo stolnico v Aachnu in opatijo Kornelim\xc3\xbcnster, ki je pritegnilo v regijo ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d obiskovalcev. Ta tako imenovana Heiligdomsvaart so se nadaljevala vse do leta 1632, ko je Maastricht postal povezan z nizozemsko republiko (Beleg van Maastricht). Heiligdomsvaart je o\xc5\xbeivel v 19. stoletju in tradicija se nadaljuje tudi v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu. Naslednji bo potekal julija 2018._NEWLINE_Danes je bazilika sv. Servacija glavna cerkev dekanije Maastricht, ki pripada \xc5\xa1kofiji Roermond. Cerkev je \xc5\xa1e vedno center katolicizma v Maastrichtu (drugi glavna cerkev je [[Marijina bazilika (Maastricht)|Marijina bazilika). Cerkev je v baziliko minor povzdignil pape\xc5\xbe Janez Pavel II. ob obisku leta 1985.\n_START_SECTION_\nUmetnostno zgodovinski pomen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav ima sedanja zgradba precej hibridno podobo arhitekturnih slogov, je cerkev sv. Servacija ena najpomembnej\xc5\xa1ih verskih zgradb v nekdanji kne\xc5\xbeevini-nad\xc5\xa1kofiji Li\xc3\xa8ge. Tako vzhodni kor kot westwerk Maastrichtske cerkve sta odlo\xc4\x8dilno vplivala na razvoj romanske arhitekture v dolini reke Meuse in Rena.  \xc5\xa0tevilni avtorji so opozorili na pomen pozno romanske skulpture ju\xc5\xbenega portala za zgodnji razvoj gotskega kiparstva v Franciji.\n_START_SECTION_\nRomansko kiparstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTako zunanjost vzhodnega kora kot notranjost westwerka sv. Servacija vsebujejo arhitekturno kiparstvo, ki se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med najbolj zanimiva v Mozanski regiji.   34 dovr\xc5\xa1eno klesanih kapitelov v westwerku prikazuje prizore iz znanih knjig kanona, kot je Svetega Avgu\xc5\xa1tina De Civitate Dei in razli\xc4\x8dnih bestiarijev. Ponavljajo\xc4\x8de se teme so: rastlinski okraski, \xc5\xbeivali, ljudje, ki se borijo z \xc5\xbeivalmi, ljudje prepleteni v rastlinah in ljudje, ki se pri dnevnih aktivnostih. Tesna povezanost so ugotovili umetnostni zgodovinarji med kapiteli v maastrichtskem westwerku in tistimi v vzhodnem koru Marijine bazilike v Maastrichtu in kripte v Rolduc cerkvi, pritlikave galerije Doppelkirche Schwarzrheindorf (Bonn) in pala\xc4\x8de Wartburg (v bli\xc5\xbeini Eisenacha).  _NEWLINE_Tudi v westwerku sv. Servacija je oblikovana romanska korna pregrada, imenovana tudi  dvojni relief. Spodnji pravokotni del prikazuje Marijo in otroka v mandorli z dvema angeloma, zgornji del prikazuje Kristusovo izro\xc4\x8danje klju\xc4\x8dev nebes do svetemu Petru in sv. Servaciju. Relief je tesno povezan s korno pregrado v cerkvi sv. Petra v Utrechtu. Drugje v cerkvah iz 12. stoletja timpanon prikazuje Majestas Domini in ga je mogo\xc4\x8de najti v okviru nekdanjega portala. Strop kora ka\xc5\xbee ostanke stropne poslikave, ki prikazuje vizije Zaharije. To je edino ohranjeno delo neko\xc4\x8d pomembne skupine slikarjev iz Maastrichta in K\xc3\xb6lna, ki so prejeli veliko pohval Wolframa von Eschenbacha v njegovem Parsivalu._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni portal cerkve (Bergportaal) vsebuje kiparski okras, ki ozna\xc4\x8duje obdobje prehoda med pozno romaniko in zgodnjo gotiko. Timpanon in dva notranja arhivolta segata v okoli 1180 in sta v romanskem slogu, preostali del portala je gotski in izvira iz okoli 1215.\n_START_SECTION_\nZakladnica\n_START_PARAGRAPH_\nOd donacije srebrne relikvije v obliki rimskega slavoloka Karlovega biografa Einharda okoli leta 830, je cerkev dobila \xc5\xa1tevilne zaklade, ki so ve\xc4\x8dinoma danes shranjeni v zakladnici. Med njimi so relikviarij in doprsni kip sv. Servacija, klju\xc4\x8d, skodelice, \xc5\xa1kofovska palica in prsni kri\xc5\xbe sv. Servacija, velik pravoslavni kri\xc5\xbe in mnoge druge relikvije in liturgi\xc4\x8dne posode, kot tudi pomembna zbirka srednjeve\xc5\xa1ke slonovine in tekstila."