b'\n_START_ARTICLE_\nMirko Filej\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nObiskoval je ljudsko \xc5\xa1olo v rojstnem kraju, gimnazijo in licej v malem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du v Gorici (1925-1933) in bogoslovje (1933-1937) prav tako v Gorici, ter bil 22. maja 1937 posve\xc4\x8den v ma\xc5\xa1nika. Slu\xc5\xbeboval je kot kaplan v Idriji (1937-1938) in v Mavhinjah (sedaj ital. Malchina) kot \xc5\xbeupni upravitelj (1938-1951). Leta 1951 se je preselil v Gorico in tu ostal do smrti._NEWLINE_Filej je \xc5\xbee kot semeni\xc5\xa1\xc4\x8dnik za\xc4\x8del pisati skladbe, v kar ga je usmerjal Emil Komel. Pomembna zanj pa so bila tudi sre\xc4\x8danja z Vinkom Vodopivcem in Jo\xc5\xbekom Bratu\xc5\xbeem. Ko je slu\xc5\xbeboval v Mavhinjah se je v Trstu vpisal na glasbeni konservatorij Giuseppe Tartini in tam leta 1943 opravil izpite iz glasbene teorije, harmonije in glasbene zgodovine, 1945 pa \xc5\xa1e iz klavirja. V letih 1947-1950 je pou\xc4\x8deval petje na slovenskem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du v Trstu. Tudi po prihodi v Gorico je \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa pou\xc4\x8deval verouk v Nabre\xc5\xbeini. V letih 1951-1953 je bil profesor petja na strokovni \xc5\xa1oli v Gorici, naslednji dve leti na slovenski ni\xc5\xbeji gimnaziji, 1956-1958 na obeh \xc5\xa1olah, od 1958-1962 pa na strokovni \xc5\xa1oli v Gorici. Hkrati je bil \xc5\xa1e profesor petja in klavirja na slovenskem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du v Gorici (1951-1962). V Gorici je postal Filej duhovna gibalna sila vsega dogajanja na glasbenem, dru\xc5\xa1tvenem in organizacijskem podro\xc4\x8dju. Kot zborovodja in organizator se je vklju\xc4\x8dil v Slovensko katoli\xc5\xa1ko prosvetno dru\xc5\xa1tvo in mu bil ve\xc4\x8d let predsednik. Z dru\xc5\xa1tvenim me\xc5\xa1anim zborom je celo desetletje nastopal v ne\xc5\xa1tetih krajih na Primorskem in Koro\xc5\xa1kem. Na njegovo pobudo se je ustanovila Zveza slovenske katoli\xc5\xa1ke prosvete, Filej pa je bil na njenem ustanovnem ob\xc4\x8dnem zboru izvoljen za predsednika in to mesto obdr\xc5\xbeal do smrti. Po njem je poimenovan mo\xc5\xa1ki pevski zbor, v atriju Katoli\xc5\xa1kega doma v Gorici pa je bil 4. oktobra odkrit njegov doprsni kip, delo kiparja Franceta Gor\xc5\xa1eta._NEWLINE_Filejevo objavljeno skladateljsko delo predstavljajo \xc5\xa1tiri zbirke: Kvi\xc5\xa1ku srca (1950), 9 cerkvenih pesmi razli\xc4\x8dne vsebine, 5 za me\xc5\xa1ani zbor, 2 za \xc5\xbeenski zbor, ena za mo\xc5\xa1ki zbor in ena za solo in orgle. Zbirka Obujenje (1952) vsebuje 9 ve\xc4\x8didel preprostih ljudskih pesmi. V obeh zbirkah je orgelska spremljava zmerno moderna. Leta 1951 so iz\xc5\xa1le Pesmi za \xc5\xbeenski in mladinski zbor; \xc5\xa1tiri zborovske skladbe svetne vsebine razodevajo Filejevo zavzetost za narodni ton, pa tudi razgibano ritmi\xc4\x8dno gradnjo. Zadnja zbirka nosi naslov Zamejski zvoki (1955). V 7 skladbah za mo\xc5\xa1ki zbor se skladatelj izra\xc5\xbea prete\xc5\xbeno v narodnem tonu. Zlo\xc5\xbeil je \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne druge skladbe, ki pa nisi iz\xc5\xa1le v nobeni zbirki. Uredil je tudi Cerkveno pesmarico, zbirko pesmi za me\xc5\xa1ani zbor (Gori\xc5\xa1ka Mohorjeva dru\xc5\xbeba, Gorica 1957).'