b'\n_START_ARTICLE_\nSpodnji Duplek\n_START_SECTION_\nTektonska zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nSpodnji Duplek sodi v mezoregijo Dravsko polje oz. mikroregijo holocenske ravnine ob Dravi. Le\xc5\xbei v Panonskem bazenu, natan\xc4\x8dneje v pliokvartarni depresiji Dravskega polja, \xc4\x8deprav se v globinah \xc5\xa1e ka\xc5\xbeejo vplivi Vzhodnih Alp. V tektonskem smislu obmo\xc4\x8dje visi proti jugovzhodu, kar se med drugim izra\xc5\xbea v zmerni asimetriji pre\xc4\x8dnih profilov potokov in tudi v asimetriji re\xc4\x8dnega omre\xc5\xbeja. Pomemben dele\xc5\xbe k re\xc4\x8dni asimetriji Drave je prispevalo dejstvo, da potoki z desnega brega Drave te ne dose\xc5\xbeejo, saj prej poniknejo v dravskopoljskem produ.\n_START_SECTION_\nRelief\n_START_PARAGRAPH_\nReliefni tip v Spodnjem Dupleku je ravnina oz. sistem dravskih teras ob holocenski ravnini Drave na robu Dravskega polja. Zato je to obmo\xc4\x8dje poplavno nevarno.\n_START_SECTION_\nPodnebne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDravsko polje sodi v obmo\xc4\x8dje s tipi\xc4\x8dnimi subpanonskimi potezami, kar se najbolj ka\xc5\xbee v letnem temperaturnem in padavinskem re\xc5\xbeimu. Zanj je zna\xc4\x8dilna relativno visoka letna temperaturna amplituda (topla poletja in mrzle zime). Zlasti na vla\xc5\xbenej\xc5\xa1ih tleh in v bli\xc5\xbeini vodnih povr\xc5\xa1in se v jesenskem in zimskem \xc4\x8dasu pogosteje pojavlja megla. Srednja letna temperatura zraka je 9,6 \xc2\xb0C. Najtoplej\xc5\xa1i mesec je julij, najhladnej\xc5\xa1i pa januar. _NEWLINE_Letni re\xc5\xbeim padavin pozna dva vrha: primarnega v juniju, ki je posledica konvekcijskih padavin v labilni atmosferi, in sekundarnega v novembru, ki je posledica pogostej\xc5\xa1ih prehodov front. Koli\xc4\x8dina padavin pada od zahoda proti vzhodu._NEWLINE_Za to obmo\xc4\x8dje sta zna\xc4\x8dilna kontinentalni padavinski re\xc5\xbeim. Letno prejema med 950 in 990\xc2\xa0mm padavin.\n_START_SECTION_\nPrometna povezanost\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje le\xc5\xbei ob cesti Maribor-Ptuj, od koder se odcepita cesti proti Spodnji in Zgornji Koreni. \xc5\xbde v rimskem \xc4\x8dasu so dobre ceste povezovale zaledje z ve\xc4\x8djimi mestnimi sredi\xc5\xa1\xc4\x8di. V \xc4\x8dasu vladavine Marije Terezije so popotniki iz Maribora, ki so potovali v Ptuj vedno pre\xc4\x8dkali Spodnji Duplek, kjer je bila pot vedno dobra in uporabna za vse. Pomembna je bila tudi vodna pot po nekdaj plovni reki, tako so bile dane vse mo\xc5\xbenosti za \xc4\x8dolnarjenje in splavarjenje. Neko\xc4\x8d so splavarji spravljali les dale\xc4\x8d na Hrva\xc5\xa1ko, vendar se je po izgraditvi ve\xc4\x8d hidroelektrarn ta dejavnost prenehala. Leta 1997 se je za\xc4\x8dela dolgo pri\xc4\x8dakovana rekonstrukcija regionalne ceste od Zgornjega do Spodnjega Dupleka. Sedaj je cesta obnovljena od za\xc4\x8detka ob\xc4\x8dine(Vurberk) do konca (Zg. Duplek). Posledica je pove\xc4\x8dan promet, saj je cesta postala dobra povezava med relacijo Maribor-Ptuj.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tevilo prebivalcev\n_START_PARAGRAPH_\nV 80. letih 18. stoletja je imel Spodnji Duplek le okoli 50 ljudi. Prvo \xc5\xa1tetje po ob\xc4\x8devalnem jeziku je bilo leta 1880 in potem vsakih deset let do propada dvojne monarhije. Najve\xc4\x8dji porast glede na popis leta 1869 je bil prav v Spodnjem Dupleku(kar 198,7 prebivalcev). Nato se \xc5\xa1tevilko prebivalstva do prve svetovne vojne skorajda ni spremenilo. Od konca prve svetovne vojne je v Spodnjem Dupleku \xc5\xbeivelo 560 ljudi. \xc5\xa0tevilo prebivalstva po II. Svetovni vojni je naraslo na 706. Ve\xc4\x8dja rast je zaradi  procesa suburbanizacije mogo\xc4\x8de zaznati od sedemdesetih let, ko je obmo\xc4\x8dje Sp. Dupleka bele\xc5\xbeilo pozitiven migracijski saldo._NEWLINE_Leta 2002 je po popisu prebivalstva Spodnji Duplek \xc5\xa1tel 1177 prebivalcev. Vsako leto pa je to \xc5\xa1tevilo ve\xc4\x8dje, saj zaradi prometne dostopnosti in ugodnih bivanjskih razmer ter prijetnega okolja ljudje be\xc5\xbeijo iz mesta na de\xc5\xbeelo.'