b'\n_START_ARTICLE_\nRizling polka\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nDogajanje je postavljeno med prekmuske gorice, reko in mesto. Cveto Golja izve, da je njegova izbranka Liza, ruska barska plesalka, ki se je pred \xc5\xa1estimi leti preselila h Golji na vinogradni\xc5\xa1ko posestvo, nose\xc4\x8da. Presre\xc4\x8den Golja v va\xc5\xa1ki gostilni pla\xc4\x8da pija\xc4\x8do tamkaj\xc5\xa1njim pijancem. Ti vanj zasadijo seme dvoma, da otrok morda ni njegov. Golja najame detektiva, ki odkrije, da je morebitni o\xc4\x8de David \xc5\xa0vec, \xe2\x80\xb3morski \xc4\x8dlovek z velikim ti\xc4\x8dem\xe2\x80\xb3, mo\xc5\xa1ki, ki se mu je zme\xc5\xa1alo. Golja kupi pi\xc5\xa1tolo in posku\xc5\xa1a \xc5\xa0veca ubiti, preganja ga po gozdu, tu pa ju vidi neimenovani pripovedovalec, ki se tam skriva s svojo ljubimko Betko. Golja \xc5\xa0veca zaradi posredovanja policije nazadnje ne ustreli. Pripovedovalec pa, ki je bil pred dvajsetimi leti Goljev srednje\xc5\xa1olski so\xc5\xa1olec, izve, da je njegova ljubimka Betka v resnici Liza. V epilogu se pripovedovalec na vinskem sejmu sre\xc4\x8da z Goljo, ki ga pozdravi kot starega prijatelja in ga povabi na trgatev, kjer se pripovedovalec po ve\xc4\x8d mesecih sre\xc4\x8da z Betko oz. Lizo. Ta se dela, da ga ne pozna. Pripovedovalec opazi, da je Liza nose\xc4\x8da. Ko mu Golja omeni, da so zdravniki dejali, da je neploden, pa je vmes posegel bog in sedaj je njegova Liza le nose\xc4\x8da, pripovedovalec spozna, da je Lizin otrok v resnici njegov. To spoznanje ga prizadane in odlo\xc4\x8di se, da se bo umaknil od sveta v hi\xc5\xa1o svojih star\xc5\xa1ev, ki stoji v samoti. Zgodbo kon\xc4\x8da prvoosebno razmi\xc5\xa1ljanje pripovedovalca o preteklih dogodkih in o tem, da bo posku\xc5\xa1al obnoviti svoj zakon, ki je propadel zaradi njegovega varanja.\n_START_SECTION_\nPripovedovalec\n_START_PARAGRAPH_\nV romanu se prepletata dva pripovedovalca, prvoosebni in tretjeosebni. Prvoosebni pripovedovalec v prologu in epilogu razlaga o dogodkih osrednjega dela romana. Tudi v osrednjem delu se vklju\xc4\x8di, in sicer z opombami pod \xc4\x8drto, kjer bralec razpozna, da je pripovedovalec tudi neposredno vpleten v potek dogajanja. Prolog in epilog mu slu\xc5\xbeita za okvirno zgodbo in refleksijo o preteklih dogodkih, na katere je tudi sam vplival. Prepletanje prvo- in tretjeosebnega pripovedovalca in njegovo postopno razkrivanje kot soudele\xc5\xbeenega v zgodbi v romanu ustvarjata suspenz, ki bralca pu\xc5\xa1\xc4\x8da v napeti negotovosti vse do epiloga.'