b'\n_START_ARTICLE_\nButara\n_START_PARAGRAPH_\nButara je snop kratko nasekanih vejic za kurjavo, pogosto iz bukovega lesa. Isti izraz se uporablja tudi za ve\xc4\x8d skupaj povezanih istovrstnih predmetov. (Butara je lahko tudi naziv za okorno ali nerodno \xc5\xbeensko).\n_START_SECTION_\nCvetnonedeljska butarica\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz butarica predstavlja tudi snop tradicionalnega zelenja, cvetja ali obarvanih lesnih oblancev ter je del slovenske kr\xc5\xa1\xc4\x8danske velikono\xc4\x8dne simbolike._NEWLINE_Butarice ali drugo zelenje, pove\xc4\x8dini pa olj\xc4\x8dne vejice v katoli\xc5\xa1kih cerkvah blagoslavljajo na cvetno nedeljo. Evangelijski dogodek Jezusovega prihod v Jeruzalem verniki podo\xc5\xbeivljajo tako, da pripravijo olj\xc4\x8dne in palmine veje ali drugo zelenje. Ta navada sega v 9. stoletje, poznana je tudi na nekaterih podro\xc4\x8djih srednje Evrope (Nem\xc4\x8dija, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Avstrija) ter po vsej Sloveniji. Za Cvetnonedeljske butarice obstajajo razli\xc4\x8dna imena glede na posamezna slovenska podro\xc4\x8dja in kraje: na Dolenjskem se imenujejo pu\xc5\xa1elj ali \xc5\xbeegen, v Beli krajini drenek, v Prekmurju in na \xc5\xa0tajerskem snop, presmec ali pegelj, na gorenjskem beganica, v Kranjski Gori prakelj, na Primorskem veja in vivnik, v Zgornji Savinjski dolini potice, v okolici Ljubljane pa butarica ali tudi samo butara. Zna\xc4\x8dilnost za Ljubljanske butarice je da so izdelane iz pobarvanih lesnih oblancev.\n_START_SECTION_\nGalerija\n_START_PARAGRAPH_\nVelikono\xc4\x8dne butarice:'