b'\n_START_ARTICLE_\nNaravni spomenik Los Ping\xc3\xbcinos\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPred 16. stoletjem so otoka Magdalena in Marta naselile tri pred\xc5\xa1panske kulture: Selknam, Yaghan in Kavesqar. Ta ljudstva so imela na otokih zelo majhen vpliv, saj jih je bilo malo in veliko \xc4\x8dasa so lovili na morju, ne pa na otoku. Selknam so bili prisiljeni zapustiti otoka po tem, ko so \xc5\xa1panski kolonialisti pripeljali ovce v regijo, ki so odpravile habitat gvanakov, \xc5\xbeivali, podobne alpaki, ki so ga lovili. Yaghan in Kavesqar sso s\xc4\x8dasoma zapustili obmo\xc4\x8dje zaradi kolonialnega pritiska. \xc4\x8ceprav ljudje ne \xc5\xbeivijo ve\xc4\x8d na otokih, so \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki vplivi verjetno veliko ve\xc4\x8dji kot tam, saj na tiso\xc4\x8de ljudi vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de otoke._NEWLINE_Medtem ko so \xc5\xa1tevilna imena za otoke uporabljali v \xc4\x8dasu zgodnjih raziskav \xc5\xa1panskih ladij in piratov, je dana\xc5\xa1nja imena Magdalena in Marta dal \xc5\xa1panski raziskovalec iz 16. stoletja Pedro Sarmiento de Gamboa. Malo zgodovine otoka od \xc4\x8dasa \xc5\xa1panskega kolonializma do dana\xc5\xa1njega dne je zapisano.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSpomenik Ping\xc3\xbcinos je bil ustanovljen leta 1966 v prizadevanjih za za\xc5\xa1\xc4\x8dito magellanovega pingvina pred gro\xc5\xbenjo ribolova. Ker se pingvini hranijo z istimi vrstami na katere cilja ribi\xc5\xa1ka industrija, masoven ribolov \xc5\xa1kodi virom pingvinov, kar povzro\xc4\x8da upad njihove populacije . Leta 1982 je bil spomenik za\xc5\xa1\xc4\x8diten. S 30-kilometrsko ne-ribolovno cono okoli otoka in z ohranjanjem otoka kot mesta za razmno\xc5\xbeevanje pingvinov, se je \xc5\xa1tevilo pingvinov pove\xc4\x8dalo. Magellanovi pingvini na otokih \xc5\xa1e naprej uspevajo: od leta 2000 do leta 2007 se je \xc5\xa1tevilo osebkov pove\xc4\x8dalo za 6%, nekateri pingvini pa so se preselili na bli\xc5\xbenji otok, ker je na Magdaleni zmanjkalo prostora.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je mogo\xc4\x8de opisati kot hladno in de\xc5\xbeevno, s povpre\xc4\x8dno temperaturo 8o C. Ni drugih velikih sezonskih sprememb, razen temperaturnih premikov med poletjem in zimo. V zimskem \xc4\x8dasu lahko temperatura pade pod ni\xc4\x8dlo, poleti pa lahko dose\xc5\xbee 18o C.  Povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin je 432 mm. Mo\xc4\x8dni so tudi vetrovi.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa otokih najdemo zelo malo vrst rastlin, kar je morda posledica hladnega, vetrovnega podnebja in kamnite podlage, ki sestavlja otok. Eno vrsto kratke trave najdemo na otoku Magdalena. Trava \xc5\xa1e posebej uspeva na obmo\xc4\x8djih z manj \xc5\xbeivali . Okolje, ki obkro\xc5\xbea otok Magdalena omogo\xc4\x8da rast velikemu \xc5\xa1tevilu halug.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1a favna, ki jo najdemo na otokih je Magellanov pingvin, ki je dobil ime po prostoru v katerem \xc5\xbeivi. Ve\xc4\x8d kot 60.000 parov naseljuje otok. Druga pomembna \xc5\xbeivalska vrsta so \xc4\x8drnobeli kormorani (Leucocarbo atriceps), morski levi (Otaria flavescens) in tjulenj rakar (Lobodon carcinophagus), za katerega je znano, da le\xc5\xbei na otokih, morski leopard (Hydrurga leptonix) in dve vrsti galebov: delfinski galeb (leucophaeus scoresby) in ju\xc5\xbeni galeb (Larus dominicanus). Nekatere skalnate obale so polne razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1koljk.\n_START_SECTION_\nGro\xc5\xbenje populaciji pingvinov\n_START_PARAGRAPH_\nMagellanov pingvin ni ogro\xc5\xbeena vrsta, vendar je v mnogih regijah Ju\xc5\xbene Amerike skorajda postala ogro\xc5\xbeena vrsta zaradi izgube habitatov in pomanjkanja virov. Pingvini imajo na otoku Magdalena veliko ve\xc4\x8djo stopnjo rodnosti in pre\xc5\xbeivetje pi\xc5\xa1\xc4\x8dancev kot na drugih gnezditvenih mestih, ki jih moti \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka dejavnost. Ker se pingvini soo\xc4\x8dajo z gro\xc5\xbenjami na drugih lokacijah, je ohranjanje naravnega spomenika postalo veliko bolj pomembno. Otoki so idealen vir za pingvine zaradi malo plenilcev, velike koli\xc4\x8dine hrane in izolacije otokov od razvitega sveta, \xc5\xa1e posebej, ko so otoki zaprti za turiste._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je turizem dobro voden in ne predstavlja pomembne nevarnosti za pingvine, obstaja \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drugih morebitnih te\xc5\xbeav, ki se lahko pojavijo pri pingvinih na otoku Magdalena. Manj\xc5\xa1a skrb je, da so \xc5\xa1tevilni deli obale pogosto erodirani, saj se erozija se ne pojavlja dovolj hitro, da bi zahtevala nujno pozornost, vendar v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju lahko zmanj\xc5\xa1a povr\xc5\xa1ino otoka in s tem \xc5\xa1tevilo pingvinov, ki tam lahko gnezdijo._NEWLINE_Druga gro\xc5\xbenja je bila odkrita, ko je trenutni program monitoringa poleti 2002-03 opazil upad \xc5\xa1tevila pingvinov. Poro\xc4\x8dilo domneva, da je bil upad posledica su\xc5\xa1e v prej\xc5\xa1njem poletju. Su\xc5\xa1a je povzro\xc4\x8dila, da se je veliko trave, ki pokriva otok, posu\xc5\xa1ila tako da je otok postal ob\xc4\x8dutljiv na pra\xc5\xa1ne nevihte, ki lahko uni\xc4\x8dijo pingvinova gnezda. Ker ima su\xc5\xa1a tako velik vpliv na pingvine, lahko podnebne spremembe, ki naj bi povzro\xc4\x8dile zmanj\xc5\xa1anje letnih padavin, lahko resno ogrozijo njihovo pre\xc5\xbeivetje._NEWLINE_Poleg tega Magellanov preliv pre\xc4\x8dkajo mnogi tankerji z nafto, kar predstavlja nevarnost razlitja in ima lahko resen negativen u\xc4\x8dinek na pingvine. Tudi \xc4\x8de ne pride do razlitja, trgovina z nafto predstavlja tveganje. Ko so posode za gorivo izpraznjene, jih napolnijo z vodo in to nato spustijo iz tankerja, kar zamasti vodo. Te snovi povzro\xc4\x8dajo slab\xc5\xa1o izolacijo perja pingvinov, zato pingvini hitreje zapustijo vodo in ne morejo naloviti dovolj hrane in lahko poginejo. \xc4\x8ce pride do oku\xc5\xbebe, nafta lahko po\xc5\xa1koduje njihovo prebavo in imunski sistem . Ni veliko mo\xc5\xbenosti, da bi to prepre\xc4\x8dili, razen da bi prepovedali plutje skozi Magellanov preliv, kar lahko povzro\xc4\x8di preve\xc4\x8d zapletov za naftno industrijo, da bi se tak\xc5\xa1na strategija upo\xc5\xa1tevala.\n_START_SECTION_\nNaravni spomenik\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni spomeniki so ena od treh vrst zavarovanih obmo\xc4\x8dij \xc4\x8cila. Namen \xc4\x8dilskih naravnih spomenikov je za\xc5\xa1\xc4\x8dititi poseben zna\xc4\x8daj naravnega okolja, ki je lahko rastlinstvo, \xc5\xbeivalstvo ali celo kultura ali zgodovina kraja. Taka obmo\xc4\x8dja so izbrana kot spomeniki, ker predstavljajo pomemben del \xc4\x8dilske identitete in igrajo vlogo pri razvoju odnosov med ljudmi in okoljem._NEWLINE_Naravni spomenik Los Ping\xc3\xbcinos je bil ustanovljen leta 1966, da bi ohranil obmo\xc4\x8dje za razmno\xc5\xbeevanje pingvinov, pa tudi habitat za druge ptice selivke. Spomenik predstavlja tudi kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino \xc4\x8cila, saj so ga pred stotimi leti naselile avtohtone skupine. Zato se obmo\xc4\x8dje kot naravni spomenik pribli\xc5\xbeuje dvojnemu cilju: vzdr\xc5\xbeevanje populacije pingvinov in ohranitev naravnih in kulturnih bogastev dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nEkoturizem\n_START_PARAGRAPH_\nMonumento nacional los pinguinos je odprt od oktobra do marca. V preostanku leta se pingvini pripravljajo na vzrejo in se ukvarjajo z vzrejo. V tem \xc4\x8dasu je ljudem prepovedano opazovanje, da se jih ne moti. Poleg tega je zaprt tudi medtem ko so pingvini pozimi odsotni z otoka, ve\xc4\x8dinoma zato, ker je takrat tam malo turistov in slabih vremenskih razmer. Obiskovalci morajo potovati na otoke iz Punta Arenas s trajektom s turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xbebo. Na otoku je majhen muzej, kjer se lahko turisti seznanijo z zgodovino rezervata in biolo\xc5\xa1kimi podatki o pingvinih. Poleg privla\xc4\x8dnosti pingvinov ima otok tudi svetilnik, Faro Isla Magdalena, ki je bil postavljen leta 1901. Obiskovalci se lahko dvignejo po spiralnem stopni\xc5\xa1\xc4\x8du na vrh, ki je visok 14 metrov, da bi si ogledali otok in okoli\xc5\xa1ki ocean . Medtem ko turizem raste, ni popolnih podatkov o tem, koliko ljudi obi\xc5\xa1\xc4\x8de otok, zaradi \xc4\x8desar je te\xc5\xbeko oceniti vpliv turisti\xc4\x8dne industrije. _NEWLINE_Ekoturizem predstavlja vrsto potovanj, v katerih turisti \xc5\xbeelijo biti odgovorni tako glede ohranjanja kot spo\xc5\xa1tovanja do lokalnih skupnosti. V idealnem primeru imajo ekoturisti majhen vpliv na obmo\xc4\x8dje, ki ga obiskujejo in na tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din vsaj ekonomsko doprinesejo koristi regiji. V resnici ekoturisti niso vedno popolni in lahko tudi povzro\xc4\x8dajo te\xc5\xbeave. Lahko imajo tudi nasprotujo\xc4\x8da pri\xc4\x8dakovanja, ki ote\xc5\xbeujejo upravljanje turisti\xc4\x8dnega obmo\xc4\x8dja. Ekoturisti pri\xc4\x8dakujejo verodostojno obmo\xc4\x8dje, kjer lahko opazujejo \xc5\xbeivali in okolje, vendar jih zanima \xc4\x8dim bli\xc5\xbeji dostop do divjine, v tem primeru do pingvinov. Te \xc5\xbeelje so protislovne, ker se pingvini, ki \xc5\xbeivijo na otoku brez turistov, obna\xc5\xa1ajo precej druga\xc4\x8de kot pingvini, ki vsakodnevno komunicirajo s turisti. Slednji nimajo strahu pred ljudmi in je manj verjetno, da bodo pobegnili. \xc4\x8ceprav je to za turiste zanimivo ni jasno ali tako vedenje uni\xc4\x8di nekaj o pristnosti izku\xc5\xa1nje. Nekateri pingvini imajo koristi od turizma; znanstveniki predpostavljajo, da se plenilci izogibajo pingvinom, ki gnezdijo v bli\xc5\xbeini ljudi.\n_START_SECTION_\nSkrbi\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja veliko skrbi, kako lahko turizem ogrozi prizadevanja za ohranjanje na otoku, zlasti glede populacije pingvinov. Na primer, blizu Chiloeja na zahodni obali \xc4\x8cila, obstaja visoka raven ribolova, tako za vzdr\xc5\xbeevanje turisti\xc4\x8dnega prebivalstva kot tudi za turiste, ki si \xc5\xbeelijo sodelovati pri ribolovu.  Pingvini so glavna atrakcija za turiste in ohranjanje gospodarstva v regiji, vendar jim grozi zmanj\xc5\xa1anje virov hrane zaradi prelova. Druga skrb je, da se lahko vedenje pingvinov spreminja v prisotnosti ljudi, kar lahko vpliva na njihovo sposobnost pre\xc5\xbeivetja in spremeni naravni vidik okolja . Pingvini so pokazali, da proizvajajo stresne hormone, ko naletijo na ljudi, \xc4\x8deprav jih tisti, ki \xc5\xbeivijo na turisti\xc4\x8dnih krajih, proizvajajo manj, kar ka\xc5\xbee da so se prilagodili. Na primer, pri Humbertovih pingvinih so zabele\xc5\xbeili ni\xc5\xbejo stopnjo rodnosti v \xc4\x8dasu visokega turizma. Za magellanove pingvine verjamejo, da bolje prena\xc5\xa1ajo ljudi kot druge vrste, ki ka\xc5\xbeejo stresne odzive, celo ko opazijo \xc4\x8dloveka na daljavo . \xc5\xa0e vedno je pomembno zmanj\xc5\xa1ati \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke u\xc4\x8dinke na njih. Da bi pingvinom dali prilo\xc5\xbenost, da rastejo udobno, je pomembno, da so nekateri deli otoka zaprti za obiskovalce.\n_START_SECTION_\nUpravljanje\n_START_PARAGRAPH_\nLetna raziskava populacije pingvinov na otoku Magdalena je pokazala, da je njihova populacija uspe\xc5\xa1na in se zaradi turizma ni negativnih vplivov. Program spremljanja, ki poteka od leta 1999, je bil pri ocenjevanju populacije u\xc4\x8dinkovit, zato je mogo\xc4\x8de uporabiti na\xc4\x8dine upravljanja, ki jo vzdr\xc5\xbeujejo na trajnostni ravni. Najprej je pomembno, da turisti ostanejo na ozna\xc4\x8deni poti in ne pre\xc4\x8dkajo omejitev vrvi na obeh straneh. Pot je dolga 850 metrov in poteka po ve\xc4\x8djem delu otoka, medtem ko ostajajo velika obmo\xc4\x8dja nedostopna za ljudi. Z zadr\xc5\xbeevanjem turistov na omejenih obmo\xc4\x8djih se u\xc4\x8dinki turistov zmanj\xc5\xa1ajo, pingvini pa ohranjajo prostore, kjer se lahko izognejo stresu, ki ga povzro\xc4\x8da \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka navzo\xc4\x8dnost. Poleg tega prepoved ribolova 30 kilometrov od otoka zmanj\xc5\xa1uje posledice prelova. \xc5\xa0e en dejavnik, ki izbolj\xc5\xa1a sposobnost pre\xc5\xbeivetja turizma v rezervatu je izobra\xc5\xbeevanje, ki se ga turistom zagotavlja ob odhodu na otok Magdalena. Za dosego otoka je potrebna ura vo\xc5\xbenje s trajektom, ko ve\xc4\x8dina turisti\xc4\x8dnih podjetij prikazuje informativni video in razpravlja o tem, kaj turisti lahko pri\xc4\x8dakujejo ob obisku otoka in kako naj se obna\xc5\xa1ajo. Te informacije imajo lahko klju\xc4\x8dno vlogo pri omejevanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih vplivov in potencialnih uni\xc4\x8denja turistov na otoku. Trajektni sistem zagotavlja veliko \xc5\xa1tevilo delovnih mest za doma\xc4\x8de prebivalstvo, vklju\xc4\x8dno s pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki, vodniki na potovanju in spremljevalci ladij za prodajo hrane.'