b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xbcbingen\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj severno od mesta le\xc5\xbei Sch\xc3\xb6nbuch, pogozden naravni park. \xc5\xa0vabska Jura se dviga pribli\xc5\xbeno 13 kilometrov zra\xc4\x8dne \xc4\x8drte od mesta z Ro\xc3\x9fbergom (869 m) na jugovzhodu T\xc3\xbcbingena._NEWLINE_Reki Ammer in Steinlach se izlivata v Neckar, ki te\xc4\x8de skozi mesto ju\xc5\xbeno od srednjeve\xc5\xa1kega starega mesta v vzhodni smeri. Velik del mesta je hribovit s Schlossbergom in Osterbergom v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta in Schnarrenbergom in Herrlesbergom, ki se dvigata neposredno ob meji s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem mesta. [3]_NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka je na okoli 500 m nadmorske vi\xc5\xa1ine v bli\xc5\xbeini Bebenhausna v gozdu Sch\xc3\xb6nbuch, medtem ko je najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka 305 m v dolini Neckar. V bli\xc5\xbeini botani\xc4\x8dnega vrta mestne univerze je v gozdi\xc4\x8dku, imenovanem Elysium, geografsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de de\xc5\xbeele Baden-W\xc3\xbcrttemberg. T\xc3\xbcbingen je glavno mesto istoimenskega okro\xc5\xbeja in istoimenske upravne regije (Regierungsbezirk), pred letom 1973 se je imenovala S\xc3\xbcdw\xc3\xbcrttemberg-Hohenzollern._NEWLINE_T\xc3\xbcbingen in bli\xc5\xbenji Reutlingen (pribli\xc5\xbeno 15 km vzhodno) sta dve sredi\xc5\xa1\xc4\x8di regije Neckar-Alb._NEWLINE_Upravno ni del regije Stuttgart, na severu meji na \xc4\x8detrt Esslingen in na zahodu na \xc4\x8detrt B\xc3\xb6blingen, vendar pa lahko mesto in severni del njegovega okro\xc5\xbeja \xc5\xa1tejemo k tej regiji v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em regionalnem in kulturnem smislu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje je bilo verjetno prvi\xc4\x8d naseljeno v 12. tiso\xc4\x8dletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Rimljani so pustili sledi leta 85, ko so zgradili limes, obmejni zid ob reki Neckar. T\xc3\xbcbingen sam izvira iz 6. ali 7. stoletja, ko je bilo obmo\xc4\x8dje poseljeno z Alemani. Nekateri celo trdijo, da so se v bitki za Solicinium borili na gori Spitzberg v T\xc3\xbcbingenu leta 367, \xc4\x8deprav ni nobenega dokaza za to._NEWLINE_T\xc3\xbcbingen se prvi\xc4\x8d pojavi v uradnih evidencah leta 1191, lokalni grad Hohent\xc3\xbcbingen ima zapise, ki segajo do leta 1078, ko ga je oblegal nem\xc5\xa1ki kralj Henrik IV._NEWLINE_Leta 1146 je grof Hugo V. (1125\xe2\x80\x931152) postal pfal\xc5\xa1ki grof kot Hugo I., ki je dolo\xc4\x8dil T\xc3\xbcbingen za sredi\xc5\xa1\xc4\x8de okro\xc5\xbeja Pfalzgrafen von T\xc3\xbcbingen. Od leta 1231 je bil T\xc3\xbcbingen civitas, kar ka\xc5\xbee, da je imel priznane dr\xc5\xbeavljanske svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine in sodni sistem._NEWLINE_Leta 1262 je pape\xc5\xbe Aleksander IV. v T\xc3\xbcbingenu ustanovil avgu\xc5\xa1tinski samostan, leta 1272 fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan. Slednji je obstajal do vojvode Ulricha W\xc3\xbcrtember\xc5\xa1kega, ki ga je leta 1535 razpustil zaradi protestantske reformacije, ki je bila sprejeta v vojvodini W\xc3\xbcrttemberg. Leta 1300 je bila ustanovljena latinska \xc5\xa1ola (dana\xc5\xa1nja Uhland-Gymnasium)._NEWLINE_Leta 1342 je bilo pfal\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje prodano Ulrichu III., grofu W\xc3\xbcrttember\xc5\xa1kemu, in vklju\xc4\x8deno v grofijo W\xc3\xbcrttemberg._NEWLINE_Med letoma 1470 in 1483 je bila zgrajena kolegijska cerkev svetega Jurija. Kmalu se ji je ponudila prilo\xc5\xbenost za najpomembnej\xc5\xa1i dogodek v zgodovini T\xc3\xbcbingena: ustanovitev Univerze Eberharda Karlsa, ki jo je leta 1477 ustanovil vojvoda Eberhard im Bart iz W\xc3\xbcrttemberga in je ena najstarej\xc5\xa1ih univerz v srednji Evropi. Kmalu je postala znana kot najvplivnej\xc5\xa1a za u\xc4\x8denje v Svetem rimskem cesarstvu, \xc5\xa1e posebej za teologijo (protestantska fakulteta, T\xc3\xbcbinger Stift, je bila ustanovljena leta 1535 v nekdanjem avgu\xc5\xa1tinskem samostanu). Danes je univerza \xc5\xa1e vedno najve\xc4\x8dji vir dohodka za mesto in ena najve\xc4\x8djih univerz v Nem\xc4\x8diji z ve\xc4\x8d kot 22.000 \xc5\xa1tudenti._NEWLINE_Med letoma 1622 in 1625, med tridesetletno vojno, je Katoli\xc5\xa1ka liga zasedla luteranski W\xc3\xbcrttemberg. Poleti leta 1631 je bilo mesto napadeno. Leta 1635/36 je mesto prizadela kuga. Leta 1638 so T\xc3\xbcbingen zavzeli \xc5\xa1vedski vojaki. Proti koncu vojne so od 1647 do 1649 mesto zasedle francoske \xc4\x8dete. Leta 1789 je del starega mesta pogorel, vendar so ga obnovili v izvirnem slogu. Leta 1798 je Johann Friedrich Cotta v T\xc3\xbcbingenu ustanovil Allgemeine Zeitung, vodilni \xc4\x8dasopis v za\xc4\x8detku 19. stoletja v Nem\xc4\x8diji. Od 1807 do 1843 je v T\xc3\xbcbingenu v stolpu s pogledom na Neckar \xc5\xbeivel pesnik Friedrich H\xc3\xb6lderlin._NEWLINE_V obdobju nacizma je bila v Kristalni no\xc4\x8di 9. novembra 1938 po\xc5\xbegana sinagoga. Med drugo svetovno vojno mesto v glavnem ni bilo po\xc5\xa1kodovano, predvsem zaradi mirovne pobude lokalnega zdravnika Theodorja Doblerja. Zasedla ga je francoska vojska in postal je del francoske cone. Od leta 1946 do 1952 je bil T\xc3\xbcbingen sredi\xc5\xa1\xc4\x8de novoustanovljene dr\xc5\xbeave W\xc3\xbcrttemberg-Hohenzollern, preden je nastala Baden-W\xc3\xbcrttemberg z zdru\xc5\xbeitvijo z Badnom, W\xc3\xbcrttemberg-Badnom in W\xc3\xbcrttemberg-Hohenzollernom. Francoski vojaki so imeli posadko na jugu mesta do konca hladne vojne v 1990-ih._NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih letih je bil T\xc3\xbcbingen leta 1968 eno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8d nem\xc5\xa1kega \xc5\xa1tudentskega gibanja in protestov. Od takrat imajo leva in zelena politi\xc4\x8dna stali\xc5\xa1\xc4\x8da. Nekateri radikalni \xc5\xa1tudenti so podprli levi\xc4\x8darsko teroristi\xc4\x8dno skupino Frakcija rde\xc4\x8de armade (Rote Armee Fraktion) z dejavno \xc4\x8dlanico Gudrun Ensslin, \xc5\xa1tudentko od 1960 do 1963. \xc5\xa0e nedavno, leta 1950, je bil T\xc3\xbcbingen zelo socialno-ekonomsko razdeljeno mesto z revnimi lokalnimi kmeti in obrtniki, ki so \xc5\xbeiveli ob Stadtgrabnu, ter \xc5\xa1tudenti in akademiki, ki so prebivali okoli Alte Aula in Burse, stare univerzitetne zgradbe. Na Cottahausu visi znak, ki spominja na nekajtedensko bivanje Goetheja, ko je obiskal svojega zalo\xc5\xbenika. Ta preprosta stavba ima navaden znak z besedami Hier kotzte Goethe (dobesedno: "Tukaj je bruhal Goethe")._NEWLINE_V drugi polovici 20. stoletja je bilo upravno obmo\xc4\x8dje T\xc3\xbcbingena raz\xc5\xa1irjeno in je vklju\xc4\x8devalo ve\xc4\x8d odro\xc4\x8dnih majhnih naselij in vasi. Najbolj znana vas med njimi je Bebenhausen okoli gradu in samostana Bebenhausen, cistercijanskega samostana okoli 3 km severno od T\xc3\xbcbingena.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2011 je imelo mesto 89.000 prebivalcev. V njem je pribli\xc5\xbeno 25.800 \xc5\xa1tudentov. T\xc3\xbcbingen najbolje opi\xc5\xa1emo kot me\xc5\xa1anico starega in uglednega akademskega okusa z liberalnimi in zelenimi politiki na eni strani in tradicionalno nem\xc5\xa1ko \xc5\xa1tudentsko bratov\xc5\xa1\xc4\x8dino na drugi strani, kme\xc4\x8dko okolico in luteransko-pietisti\xc4\x8dnimi zna\xc4\x8dilnostmi, kot so var\xc4\x8devanje in protestantska delovna etika, tradicionalne prvine, kot sta skromnost in urejenost. V mestu so ob reki Neckar \xc5\xa1tevilne slikovite zgradbe iz prej\xc5\xa1njih stoletij._NEWLINE_Leta 1995 je nem\xc5\xa1ki tednik Focus objavil raziskavo, po kateri naj bi T\xc3\xbcbingen imel najvi\xc5\xa1jo kakovost \xc5\xbeivljenja v vseh mestih v Nem\xc4\x8diji. Dejavniki, ki so bili upo\xc5\xa1tevani, so vklju\xc4\x8devali infrastrukturo, vklju\xc4\x8devanje kolesarskih stez v cestni sistem, javni prevoz, ki povezuje okoli\xc5\xa1ke hribe in doline, poznove\xc4\x8derne storitve, dele mesta, urejene za pe\xc5\xa1ce, pe\xc5\xa1cone starega mestnega jedra, druge dobrine in kulturne prireditve, ki jih ponujajo univerze. T\xc3\xbcbingen je mesto z najmlaj\xc5\xa1o povpre\xc4\x8dno starostjo prebivalstva v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nV osrednjem T\xc3\xbcbingenu se reka Neckar na kratko razdeli v dva tokova, ki oblikujeta podolgovat otok Neckarinsel, ki slovi po visokih platanah, nekatere so stare ve\xc4\x8d kot 200 let. Pe\xc5\xa1ci lahko pridejo na otok po stopnicah na o\xc5\xbejih koncih, ki vodijo navzdol od dveh mostov, ki pre\xc4\x8dkata Neckar. Poleti je otok ob\xc4\x8dasno prizori\xc5\xa1\xc4\x8de koncertov, gledali\xc5\xa1kih in literarnih branj. Vrsta zgodovinskih hi\xc5\xa1 po eni strani podolgovatega otoka se imenuje Neckarfront in vklju\xc4\x8duje hi\xc5\xa1o s sosednjim stolpom, v katerem je zadnjih 36 let svojega \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivel pesnik Friedrich H\xc3\xb6lderlin in se boril z du\xc5\xa1evno nestabilnostjo._NEWLINE_Staro mesto je pre\xc5\xbeivelo drugo svetovno vojno zaradi pomanjkanja te\xc5\xbeke industrije. Znamenitosti T\xc3\xbcbingena so njegove ukrivljene tlakovane steze, ozke stopnice, ki se vijejo po hribovitem terenu, ulice s kanali in urejenimi tradicionalnimi hi\xc5\xa1ami predal\xc4\x8dne lesene gradnje._NEWLINE_Mestne znamenitosti so: Mestna hi\xc5\xa1a na Mestnem trgu (Marktplatz) in grad Hohent\xc3\xbcbingen, zdaj del t\xc3\xbcbengen\xc5\xa1ke univerze. Osrednja znamenitost je samostanska cerkev. Skupaj s preostalim delom mesta je ena prvih, ki je bila preoblikovana v protestantsko cerkev Martina Lutra. Ohranja (in skrbno brani) ve\xc4\x8d "rimskokatoli\xc5\xa1kih" zna\xc4\x8dilnosti, kot so svetniki za\xc5\xa1\xc4\x8ditniki. Pod Mestno hi\xc5\xa1o je mirna stanovanjska ulica z imenom Judovska ulica (Judengasse), nekdanja judovska soseska T\xc3\xbcbingena (mestni Judje so bili izgnani leta 1477). Na vogalu je plo\xc5\xa1\xc4\x8da v spomin na njihovo usodo. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de T\xc3\xbcbingena je kraj tedenskih in sezonskih dogodkov z rednimi tr\xc5\xbenimi dnevi na Holzmarktu ob strani samostanske cerkve (Stiftskirche) in na Mestnem trgu pri Mestni hi\xc5\xa1i, kot so kino na prostem pozimi in poleti, prazni\xc4\x8dna jesen, bo\xc5\xbei\xc4\x8dni trg ter najve\xc4\x8dji evropski afro-brazilski festival._NEWLINE_\xc5\xa0tudenti in turisti prihajajo poleti tudi k reki Neckar v pivnice ali \xc4\x8dolnarijo. Stocherkahn je vrsta \xc4\x8dolna z drogom za do 20 ljudi. Drugi \xc4\x8detrtek v juniju vsi \xc4\x8dolni sodelujejo na ve\xc4\x8dji dirki._NEWLINE_Samostan Bebenhausen je v vasi Bebenhausen v okro\xc5\xbeju T\xc3\xbcbingen ob kraku romarske poti svetega Jakoba, ki se za\xc4\x8dne tu in te\xc4\x8de skozi T\xc3\xbcbingen.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xbcbingen ima pomembno kulturno in no\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Poleg veliko uradnih in neuradnih univerzitetnih dogodkov, kot je predstavitev univerzitetnega uradnega pesnika osebam, ki so jih gostila \xc5\xa1tudentska zdru\xc5\xbeenja posameznih fakultet, se mesto lahko pohvali z ve\xc4\x8d zbori, gledali\xc5\xa1kimi in no\xc4\x8dnimi klubi. V Kunsthalle (likovna razstavna dvorana) na obmo\xc4\x8dju "Wanne" so vsako leto dve ali tri mednarodne razstave.\n_START_SECTION_\nPomembni me\xc5\xa1\xc4\x8dani\n_START_PARAGRAPH_\nOpazni prebivalci T\xc3\xbcbingena in strokovnjaki so: pesniki Friedrich H\xc3\xb6lderlin, Eduard M\xc3\xb6rike in Ludwig Uhland, nevrolog Alois Alzheimer, po katerem je Alzheimerjeva bolezen dobila ime, Friedrich Miescher, ki je prvi odkril nukleinsko kislino, in Wilhelm Schickard, iznajditelj predhodnika mehanskega kalkulatorja, ki se je rodil v bli\xc5\xbenjem Herrenbergu. Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, David Friedrich Strauss in Johannes Kepler so \xc5\xa1tudirali v T\xc3\xbcbingenu na T\xc3\xbcbinger Stift, Joseph Alois Ratzinger (pape\xc5\xbe Benedikt XVI.) je imel katedro dogmati\xc4\x8dne teologije na univerzi. Hermann Hesse je delal v T\xc3\xbcbingenu kot knjigarnar pripravnik od leta 1895 do 1899. Najbolj znan skladatelj T\xc3\xbcbingena je Friedrich Silcher, ki je bil glasbeni direktor univerze od 1817 do 1860. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davski umetnik Carl Eytel je \xc5\xa1tudiral gozdarstvo v T\xc3\xbcbingenu, preden se je leta 1885 izselil v Ameriko in s\xc4\x8dasoma naselil v Palm Springsu v Kaliforniji. T\xc3\xbcbingen je tudi dom znanstvenikov mednarodnega slovesa, kot so filozofa Ernst Bloch in Immanuel Hermann von Fichte, teolog Hans K\xc3\xbcng, pravnik Gerhard Ansch\xc3\xbctz, znan avtor Walter Jens, tudi Christiane N\xc3\xbcsslein-Volhard. Slovenski begunec, protestantski pridigar Primo\xc5\xbe Trubar, ki je izdal prvi knjigi v slovenskem jeziku in je klju\xc4\x8dni zdru\xc5\xbeevalec slovenske identitete, je \xc5\xbeivel v T\xc3\xbcbingenu in njegovem predmestju Derendingen, kjer je tudi pokopan. Lutrov spremljevalec Philipp Melanchthon, Praeceptor Germaniae (u\xc4\x8ditelj Nem\xc4\x8dije), je \xc5\xa1tudiral tukaj od 1512 do 1514._NEWLINE_Nekdanji predsednik Nem\xc4\x8dije Horst K\xc3\xb6hler je t\xc3\xbcbingenski diplomant, kot je nekdanji nem\xc5\xa1ki kancler Kurt Georg Kiesinger. Nobelov nagrajenec in humanitarec Albert Schweitzer je objavil svojo doktorsko disertacijo v T\xc3\xbcbingenu leta 1899._NEWLINE_T\xc3\xbcbingen je tudi rojstni kraj nekdanjega \xc5\xa1portnika Dieterja Baumanna, zmagovalca na 5000 m na poletnih olimpijskih igrah leta 1992. Leta 1990 je nagrajena izraelska odvetnica za \xc4\x8dlovekove pravice Felicia Langer sprejela u\xc4\x8diteljski polo\xc5\xbeaj v T\xc3\xbcbingenu in od takrat \xc5\xbeivi tu.\n_START_SECTION_\nVisoke \xc5\xa1ole\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza Eberharda Karlsa v T\xc3\xbcbingenu izvira iz leta 1477 in je med najstarej\xc5\xa1imi v Nem\xc4\x8diji. Mesto je gostilo tudi ve\xc4\x8d raziskovalnih in\xc5\xa1titutov, tudi In\xc5\xa1titut Maxa Plancka za biolo\xc5\xa1ko kibernetiko, In\xc5\xa1titut Maxa Plancka za razvojno biologijo, In\xc5\xa1titut Maxa Plancka za inteligentne sisteme, Laboratorij Friedricha Miescherja (prej In\xc5\xa1titut za biologijo Maxa Plancka) in Hertie-In\xc5\xa1titut za klini\xc4\x8dno raziskovanje mo\xc5\xbeganov. Univerza ima tudi lep botani\xc4\x8dni vrt.'