b"\n_START_ARTICLE_\nSezona Velikih nagrad 1933\n_START_SECTION_\nPoro\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot v prej\xc5\xa1nji sezoni 1932, ko je osvojil naslov evropskega prvaka, sta imela najve\xc4\x8d uspehov na dirkah Tazio Nuvolari in Scuderia Ferrari. Nuvolari je dosegel sedem zmag na dirkah za Veliko nagrado, ob tem pa je zmagal \xc5\xa1e na dirki za 24 ur Le Mansa (sovoznik Raymond Sommer) in Mille Miglia (sovoznik Decimo Compagnoni). Dirka za Veliko nagrado Monaka je bila prva evropska dirka, kjer je bila \xc5\xa1tartna vrsta dolo\xc4\x8dena na podlagi \xc4\x8dasov na treningih. Temu zgledu je sledila tudi dirka Grand Prix de la Marne, zato se je novost prijela._NEWLINE_Pravila se glede na prej\xc5\xa1njo sezono niso spremenila, edina novost je bilo zni\xc5\xbeanje minimalne razdalje dirk Grandes \xc3\x89preuves na 500 km. Pet dirk Grandes \xc3\x89preuves se je novega pravila dr\xc5\xbealo, le dirka za Veliko nagrado Monaka je bila dolga le 318\xc2\xa0km (\xc5\xa1e danes je Velika nagrada Monaka izjema pri predpisani dol\xc5\xbeini dirk Formule 1). Nekaj dirk je potekalo tudi pod pravili Formula Libre, kar pomeni brez omejitev mase dirkalnika in delovne prostornine motorja, ki je bila omejena le navzdol na 1,1 L. Dirkalnik je moral biti dvosede\xc5\xbenik z minimalno \xc5\xa1irino 100 cm, toda mehanik sovoznik ni bil dovoljen, ali o\xc5\xbeji enosede\xc5\xbenik. Dovoljeno gorivo je bila me\xc5\xa1anica do 30% benzona s komercialnim gorivom. Pri postankih sta dirka\xc4\x8du lahko pomagala le dva mehanika.\n_START_SECTION_\nDirke\n_START_PARAGRAPH_\nAIACR je dirko za Veliko nagrado Monaka povzdignil med osem mednarodnih dirk za Veliko nagrado z najve\xc4\x8djo veljavo, Grandes \xc3\x89preuves. Te dirke so imele dolo\xc4\x8dene privilegije glede dolo\xc4\x8danja datuma dirke. CSI je namre\xc4\x8d ob dolo\xc4\x8danju koledarja za naslednjo sezono gledal prevsem na razporeditev dirk Grandes \xc3\x89preuves, v \xc4\x8dasu katere ni smela potekati novena druga mednarodna dirka. Naziv Velika nagrada je bil v prej\xc5\xa1njih letih razvrednoten, saj so ga uporabljale prakti\xc4\x8dno vse dirke, zato je CSI dolo\xc4\x8dil pravila za uporabo tega naziva, ki je bil po novem lahko podeljen le najpomembnej\xc5\xa1i dirki posameznega nacionalnega avtomobilskega zdru\xc5\xbeenja v soglasju z AIACR, za sezono 1933 so tak status zadr\xc5\xbeale Velike nagrade Monaka, Francije, Belgije, Italije in \xc5\xa0panije. Poleg teh pa je status Grands Prix dirke dobila ve\xc4\x8d kot deseterica ostalih pomembnej\xc5\xa1ih mednarodnih dirk, na katerih so nastopila vsa bolj\xc5\xa1a mo\xc5\xa1tva in dirka\xc4\x8di. Tako veliko \xc5\xa1tevilo dirk je v nelaterih primerih privedlo do neza\xc5\xbeelenih izpu\xc5\xa1\xc4\x8danja posameznih dirk in tekmovalnost med dirkami. Ob tem je potekalo \xc5\xa1e enaindvajset regionalnih dirk, nekatere so imele tudi mednarodno udele\xc5\xbebo, ki pa niso bile tako pomembne, na njih pa so pogosto nastopali tudi dirka\xc4\x8di z dirkalniki ni\xc5\xbejih serij. Evropsko avtomobilisti\xc4\x8dno prvenstvo iz prej\xc5\xa1nje sezone 1932 v tej sezoni ni potekalo, sta pa Italija in \xc5\xa0vica imeli svoji nacionalni dirka\xc5\xa1ki prvenstvi._NEWLINE_Ob za\xc4\x8detku sezone ja kazalo, da je najbolj\xc5\xa1i dirkalnik Bugatti T51 z 2,3 L motorjem, ki je bil sta \xc5\xbee dve leti, saj je dobil prve tri mednarodne dirke sezone. Za dober dirkalnik se je izkazal tudi Alfa Romeo Monza, s katerim je dirkalo mo\xc5\xa1tvo Scuderia Ferrari, ki je delovno prostornino motorja iz prvotnih 2,5 L dvignilo na 2,6 L, najbolje se je obensel z Nuvolarijem za volanom. Ob za\xc4\x8detku sezone Maserati 8CM ni bil konkuren\xc4\x8den za najvi\xc5\xa1ja mesta, toda sredi sezone ga je Maserati izbolj\xc5\xa1al, tudi dvignil prostornino motorja na 3,0 L, in z njim po\xc5\xbeel ve\xc4\x8d zmag. Zaradi uspeha Maseratija, je Alfa Romeo vse svoje dirkalnike Alfa Romeo P3 predala Ferrariju, in do konca sezone sta se kot zmagovalna dirkalnika izmenjevala oba italijanska konstruktorja. Konstruktorji v drugem delu sezone niso veliko izbolj\xc5\xa1evali dirkalnikov, kajti za novo sezono 1934 so bila napovedana nova pravila. Proti koncu sezone, na dirki za Veliko nagrado \xc5\xa0panije, je tovarni\xc5\xa1ko mo\xc5\xa1tvo Automobiles Ettore Bugatti preizkusilo nov dirkalnik Bugatti T59, ki je bil narejen \xc5\xbee po novih pravilih, toda debi ni bil prav uspe\xc5\xa1en._NEWLINE_V tej sezoni se so italijanska mo\xc5\xa1tva in dirka\xc4\x8di uveljavili kot glavna sila v moto\xc5\xa1portu, saj na ve\xc4\x8dini dirk zmagali italijanski dirka\xc4\x8di v italijanskih dirkalnikih. Ob njih se je izkazalo nekaj francoskih in britanskih dirka\xc4\x8dev v privatnih mo\xc5\xa1tvih, ki so sodelovali bolj zaradi ljubezni do dirkanja, kot kak\xc5\xa1nih vi\xc5\xa1jih ciljev. V Franciji je tudi potekalo veliko dirk na ve\xc4\x8d ve\xc4\x8djih dirkali\xc5\xa1\xc4\x8dih, v Veliki Britaniji pa so bile dirke omejene le na Brooklands, Isle of Man in Irsko._NEWLINE_Velika nagrada Nem\xc4\x8dije, ki je bila prvotno na\xc4\x8drtovana za 23. julija na N\xc3\xbcrburgringu, je bila prelo\xc5\xbeena na 1. oktober in prestavljena na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8de AVUS, kjer naj bi potekala kot Avusrennen. Razlog za prestavitev je, da novi nem\xc5\xa1ki dirkalniki julija \xc5\xa1e niso bili nared, hitrej\xc5\xa1e dirka\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de AVUS z le dvema ovinkoma pa naj bi jim bolj ustrezalo. Toda 8. avgusta je novoustanovljena DDAC odpovedala dirko zaradi premajhnega \xc5\xa1tevila prijav.\n_START_SECTION_\nSmrtne nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nSezona 1933 je bila ena najbolj \xc4\x8drnih, saj se je smrtno ponesre\xc4\x8dilo kar dvajset dirka\xc4\x8dev, ve\xc4\x8d pa se jih je tudi huje po\xc5\xa1kodovalo. Rudolf Caracciola je dolgo le\xc5\xbeal v bolni\xc5\xa1nici po hudi nesre\xc4\x8di na treningu pred dirko za Veliko nagrado Monaka, po kateri je okreval kar leto dni. Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Toselli je umrl 5. maja za posledicami nesre\xc4\x8de na gorski dirki z dirkalnikom Bugatti T37A teden dni prej, umrl pa je tudi njegov mehanik sovoznik Jacques Peltran. Otto Merz se je smrtno ponesre\xc4\x8dil na treningu pred dirko Avusrennen 19. maja, Louis Trintignant in Guy Bouriat pa na dirki za Veliko nagrado Pikardije 20. in 21. maja, ko sta se smrtno ponesre\xc4\x8dila tudi Bill Denver in njegov mehanik sovoznik Hugh Hurst na treningu pred dirko Indianapolis 500. Na glavni dirki, 30. maja, pa se je smrtno ponesre\xc4\x8dil \xc5\xa1e Mark Billman._NEWLINE_11. junija se je smrtno ponesre\xc4\x8dil Albino Pratesi na dirki za Veliko nagrado Firenc, konec junija pa je umrl tudi Aldo Giovannini, legendarni \xc5\xa1portni direktor Alfe Romeo zaradi odpovedi ledvic. Pierre de Viscaya, ve\xc4\x8dletni tovarni\xc5\xa1ki dirka\xc4\x8d Bugattija, je umrl v prometni nesre\xc4\x8di v Parizu 15. junija. Nino Grassi se je le tri dni kasneje smrtno ponesre\xc4\x8dil na gorski dirki v okolici Genove, 22. junija pa je umrl Henry Birkin za posledicami opeklin na dirki za Veliko nagrado Tripolija v za\xc4\x8detku maja. Na poletni Veliki nagradi \xc5\xa0vedske 6. avgusta je Erika Lafrenza, ki je bil mehanik sovoznik ob B\xc3\xb6rju Dahlinu, vrglo iz dirkalnika, nato pa ga je eden od ostalih dirka\xc4\x8dev povozil do smrti. \xc5\xa0vicarski dirka\xc4\x8d Horst von Waldthausen je 27. avgusta, nekaj ur po nesre\xc4\x8di na dirki za Veliko nagrado Marseilla, podlegel po\xc5\xa1kodbam. Dirka za Veliko nagrado Monze 10. septembra je zahtevala kar tri \xc5\xbertve, smrtno so se ponesre\xc4\x8dili Stanis\xc5\x82as Czaykowski, Giuseppe Campari in Baconin Borzacchini. Maurice Watson se je smrtno ponesre\xc4\x8dil na manj\xc5\xa1i dirki 16. septembra na Brooklandsu. 8. oktobra pa se je smrtno ponesre\xc4\x8dil \xc5\xa1e Guido d'Ippolito na dirki Coppa Principessa di Piemonte, ko je pri polni hitrosti tr\xc4\x8dil v ko\xc4\x8dijo."