b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Hooke\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1653 si je Hooke zagotovil mesto na Univerzi v Oxfordu. Tam je bil na za\xc4\x8detku od leta 1657 Boylov pomo\xc4\x8dnik in je zanj izdelal zra\xc4\x8dno razred\xc4\x8devalko. Poznamo ga predvsem po zakonu o sorazmernosti med podalj\xc5\xa1kom pro\xc5\xbenega telesa in natezno silo (Hookov zakon 1660). Ukvarjal se je tudi s podrobnim opazovanjem z mikroskopom in delal poskuse s svetlobo. Lotil se je marsikaterega pojava in izrazil o njem domneve, a jih ni podrobneje preizkusil in dalje razvil. Pozneje, ko so se tega lotili drugi, pa je za\xc4\x8del terjati prvenstvo zase. Leta 1662 so ga izvolili za skrbnika poskusov na novo ustanovljeni Kraljevi dru\xc5\xbebi in je za poskuse na sre\xc4\x8danjih dru\xc5\xbebe skrbel do leta 1677. Leto kasneje so ga izvolili za rednega \xc4\x8dlana dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Hooke je leta 1665 objavil knjigo z naslovom Micrographia, ki je vsebovala \xc5\xa1tevilna opazovanja z mikroskopom in daljnogledom in veliko izvirnih raziskav iz biologije. Prvi je opazoval rastlinske celice. Istega leta so ga imenovali za profesorja geometrije na Greshamovemu kolid\xc5\xbeu._NEWLINE_Leta 1666 je bil Hooke glavni Wrenov pomo\xc4\x8dnik pri obnovi Londona po velikem po\xc5\xbearu. Pomagal je tudi pri gradnji Kraljevega observatorija Greenwich in Bethlehemski bolnici v Bedlamu. _NEWLINE_V letu 1674 je odkril, da se zvezda Eltanin, \xce\xb3 Zmaja (Draconis) nahaja 23" severneje v juliju kot v oktobru zaradi letne aberacije. Isto zvezdo je kasneje leta 1725 opazoval Bradley pri odkritju aberacije svetlobe. Okoli leta 1665 je Hooke neodvisno od Cassinija opazoval Jupitrovo Veliko rde\xc4\x8do pego. Sestavil je prvi daljnogled Gregoryjevega tipa, ki ga James Gregory \xc5\xa1e ni mogel izdelati, in ga predstavil Kraljevi dru\xc5\xbebi. Odkril je prvo dvojno zvezdo.\n_START_SECTION_\nHooke in Newton\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbb\xc4\x8ce sem videl dlje, je to zaradi tega, ker sem stal na ramenih velikanov.\xc2\xab_NEWLINE_\xe2\x80\x94Newton v pismu Hooku, 5. februar 1676._NEWLINE_ _NEWLINE_Hooke je leta 1672 kritiziral dve opti\xc4\x8dni razpravi, ki ju je Newton predlo\xc5\xbeil dru\xc5\xbebi. To je Newtona vznejevoljilo, tako da je zagrozil z izstopom iz Kraljeve dru\xc5\xbebe. Spor so komaj zgladili. Leta 1684 Newton ni priznal Hookovih doprinosov k njegovi knjigi Na\xc4\x8dela. Nenaklonjenost obeh fizikov je trajala do Hookove smrti._NEWLINE_Hooke je pokopan v cerkvi sv. Helene.'