b'\n_START_ARTICLE_\nArheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de M\xc3\xa9rida\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nGradnjo gledali\xc5\xa1\xc4\x8da je vzpodbudil konzul Vespazijan Agripa. Iz napisa v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du je razvidno, da je bilo zgrajeno leta 16-15 pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je do\xc5\xbeivelo ve\xc4\x8d prenov, zlasti ob koncu 1. stoletja ali v za\xc4\x8detku 2. stoletja n. \xc5\xa1t., verjetno med vladanjem cesarja Trajana. V tistem \xc4\x8dasu je bila zgrajena sedanja prednja odrska fasada (scaenae frons). Drugo obnovo je do\xc5\xbeivelo med letoma 330 in 340 v \xc4\x8dasu cesarja Konstantina I., ko so uvedli nove arhitekturne elemente in zgradili pe\xc5\xa1pot okoli gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Po uvedbi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva so gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v pozni antiki opustili. Po\xc4\x8dasi ga je prekrila zemlja, da so bile vidne samo \xc5\xa1e zgornje vrste sede\xc5\xbeev (summa cavea)._NEWLINE_Lokalno izro\xc4\x8dilo pravi, da je bilo na tem mestu sedem stolov, na katerih je sedelo ve\xc4\x8d mavrskih kraljev in odlo\xc4\x8dalo o usodi mesta.\n_START_SECTION_\nAmfiteater\n_START_PARAGRAPH_\nRimski amfiteater, ki je bil bolj priljubljen kot gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, so odprli leta 8 pr. n. \xc5\xa1t..  V njem so se dogajale predvsem gladiatorske igre. _NEWLINE_Sestavljen je iz osrednje elipti\xc4\x8dne arene, obdane s tribunami za 15.000 gledalcev. Tribune so bile skladno z avgustejsko tradicijo radeljene na tri dele, pri \xc4\x8demer so bile spodnje vrste rezervirane za gledalce z najvi\xc5\xa1jimi dru\xc5\xbebenimi polo\xc5\xbeaji. Ohranjen je samo slednji, najni\xc5\xbeji del amfiteatra, ker so po prenehanju zanimanja za igre zgornje dele amfiteatra uporabljali kot kamnolom za gradnjo sosednjih zgradb.\n_START_SECTION_\nCircus maximus\n_START_PARAGRAPH_\nCirkus je bil namenjen predvsem dirkam z bojnimi vozovi. Zgrajen je bil v \xc4\x8dasu cesarja Tiberija na za\xc4\x8detku 1. stoletja n. \xc5\xa1t., verjetno okoli leta 20, po zgledu na rimski cirkus. Bil je najve\xc4\x8dja zgradba v M\xc3\xa9ridi, dolg 400 m in \xc5\xa1irok 115 m. Sprejel je do 30.000 gledalcev in spada med najbolje ohranjene rimske cirkuse. _NEWLINE_Velik del je poru\xc5\xa1en, ohranili pa so se  glavni vhod (Porta Pompae), Vrata zmage (Porta Triumphalis), vzdol\xc5\xbeni predelni zid (spina) in sodni\xc5\xa1ka tribuna (tribunal iudicium)._NEWLINE_Ob vhodu v prostor okoli ograjenih ostankih cirkusa je manj\xc5\xa1i muzej, posve\xc4\x8den meridskemu cirkusu.\n_START_SECTION_\nRimski most\n_START_PARAGRAPH_\nRimski most (\xc5\xa1pansko Puente Romano) preko reke Guadiana in cesta, ki je od njega vodila na drugo stran mesta, sta bila glavni dekuman (Decumanus Maximus) Emerite Augustae.  Je najdalj\xc5\xa1i ohranjeni anti\xc4\x8dni most, ki je bil neko\xc4\x8d dolg 755 m in je imel 62 lokov. Sedaj je dolg 721 m in ima 60 lokov, od katerih so trije pokopani na ju\xc5\xbenem bregu Guadiane. Skupaj z dostopi je dolg 790 m.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cude\xc5\xbeni akvadukt\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cude\xc5\xbeni akvadukt (\xc5\xa1pansko Acueducto de los Milagros) je delno poru\xc5\xa1en rimski akvadukt, ki je Emerito Augusto oskrboval z  vodo iz umetnega Proserpininega jezera, ki je kak\xc5\xa1nih 5 km iz mesta. Jezero je napajal potok Las Pardillas. _NEWLINE_Zgrajen je bil na za\xc4\x8detku 1. stoletja n. \xc5\xa1t.. Okoli leta 300 je bil dograjen ali obnovljen. Ime \xc4\x8cude\xc5\xbeni akvadukt so mu dali doma\xc4\x8dini kot znak spo\xc5\xa1tovanja, da \xc5\xa1e vedno stoji._NEWLINE_Ohranjen je relativno majhen, 830 m dolg del akvadukta. Sestavlja ga 38 obokanih stebrov, ki so med seboj oddaljeni 25 m.  Zgrajen je iz razli\xc4\x8dnih gradiv (opus mixtum): pravilno obdelanih granitnih blokov z vmesnimi sloji rde\xc4\x8de opeke. Oboki so zgrajeni iz opeke.\n_START_SECTION_\nAkvadukt de Rabo de Buey-San L\xc3\xa1zaro\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9rida je imela \xc5\xa1e dva druga akvadukta: 15 km dolg akvadukt Aqua Augusta, po katerem je dotekala voda iz jezera Conalvo, in akvadukt San L\xc3\xa1zaro, ki se je napajal iz podzemskih izvirov in potokov. Od slednjega so ohranjeni samo trije stebri v bli\xc5\xbeini rimskega cirkusa, ker so ga uporabili za gradnjo novih objektov.\n_START_SECTION_\nRimski forum\n_START_PARAGRAPH_\nRimski forum je bil glavni javni prostor v Emeriti Augusti. Zgrajen je bil leta 25 pr. n. \xc5\xa1t.. Ohranjen je Dianin tempelj, zgrajen iz lokalnega granita. Ime templja je napa\xc4\x8dno, ker ni bil posve\xc4\x8den boginji Diani, ampak  cesarskemu kultu. Del templja so kasneje uporabili za gradnjo pala\xc4\x8de grofa Corbosa. Na forumu je tudi Marsov tempelj, portik iz 1. stoletja, bazilika in javno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Emerita Augusta je imela poleg Rimskega tudi De\xc5\xbeelni forum.\n_START_SECTION_\nTiberio slavolok\n_START_PARAGRAPH_\nTrajanov slavolok stoji na De\xc5\xbeelnem forumu na glavnem kardu mesta (Cardo Maximus), ki je bil ena od najbolj prometnih mestnih ulic. Forum je bil sprva tlakovan z marmorjem._NEWLINE_Temelji slavoloka so iz granita, gornji del pa iz marmorja. Visok je  13,97 m, \xc5\xa1irok 5,70 m in dolg 8,67 m. Domneva se, da je bil posve\xc4\x8den rimskim voja\xc5\xa1kim zmagam, verjetno ne Trajanovim, hkrati pa je bil vhod v De\xc5\xbeelni forum.\n_START_SECTION_\nMitrejska hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nHi\xc5\xa1o (\xc5\xa1pansko Casa del Mitreo), ki je ime dobila po bli\xc5\xbenjem mitreju , so po naklju\xc4\x8dju odkrili leta 1969. Nahaja se na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju hriba San Albin. Zgrajena je iz neobdelanih kamnitih blokov z okrepljenimi vogali. Hi\xc5\xa1a ima notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in sobo s kozmogonskim mozaikom, na katerem so alegori\xc4\x8dno upodobljeni naravni pojavi (reke, vetrovi itd.), dan katerimi bdi Eon. Hi\xc5\xa1a je bila nedavno prekrita in obnovljena.\n_START_SECTION_\nAlcazaba\n_START_PARAGRAPH_\nOb Rimskem mostu \xc4\x8dez reko Guadiana  stoji Alcazaba, ki jo zgradil Abd Al Rahman II. leta 835 kot trdnjavo za obvladovanje M\xc3\xa9ride, ki se je od leta 805 stalno upirala oblastnikom iz  Kordovskega emirata. Alcazaba je bila prva arabska citadela, zgrajena na Iberskem polotoku._NEWLINE_Zgradba kvadratne oblike s stranicami 130 m je lahko sprejela \xc5\xa1tevilno voja\xc5\xa1ko posadko. Obzidje je visoko 10 m in debelo 2,7 m, zgrajeno na ostankih in z ostanki rimskega in vizigotskega obzidja. Na obzidju je 25 stolpov. V notranjosti je edinstvena cisterna za pitno vodo (aljibe), ki je preko filtrov pritekala iz reke Guadiane. _NEWLINE_Alcazaba je dostopna z Rimskega mostu skozi majhen prostor, imenovan Alcazarejo, ki je neko\xc4\x8d slu\xc5\xbeil za pregled pe\xc5\xa1cev in blaga, ki so ga vozili v mesto. Ob njegovih vratih sta dva stolpa, na podkvastem loku pa je napis v \xc4\x8dast pokrovitelju gradnje  Abd Al Rahmanu II.._NEWLINE_Ob trdnjavi je bil zgrajen konvent reda Santiago, ki je sedaj  sede\xc5\xbe  ekstremadurske de\xc5\xbeelne uprave.\n_START_SECTION_\nKolumbarij\n_START_PARAGRAPH_\nKolumbarij (\xc5\xa1pansko Los Columbarios) sestavljata dve zgradbi, ki sta neko\xc4\x8d stali v rimski nekropoli izven mestnega obzidja. Obe sta lep primer rimskih nagrobnih  zgradb. Zgrajeni sta iz neobdelanega kamna, sede\xc5\xbei pa so iz granita. Na obeh so se ohranili napisi dru\xc5\xbein, Voconii in Iulii, ki sta bili njuni lastnici. V zadnjem \xc4\x8dasu je okolica kolumbarija preurejena v sprehajali\xc5\xa1\xc4\x8de, posve\xc4\x8deno odnosu me\xc5\xa1\xc4\x8danov Emerite do umrlih. Na panelih so napisi epikurejcev in stoikov in razlage rimskih pogrebnih obi\xc4\x8dajev. Na sprehajali\xc5\xa1\xc4\x8du sta tudi dva rimska mavzoleja. _NEWLINE_Kolumbarij je dostopen skozi Mitrejsko hi\xc5\xa1o.'