b'\n_START_ARTICLE_\nNarodni park Paracas\n_START_SECTION_\nVarstveni status\n_START_PARAGRAPH_\nRezervat je bil ustanovljen leta 1975 in je najstarej\xc5\xa1i morski rezervat v Peruju. Obsega vrsto morskih habitatov in tropsko pu\xc5\xa1\xc4\x8davo._NEWLINE_Poleg naravnih obmo\xc4\x8dij, \xc5\xa1\xc4\x8diti rezervat tudi prazgodovinska najdi\xc5\xa1\xc4\x8da kulture Paracas in drugih starodavnih civilizacij. V bli\xc5\xbeini muzeja je Nekropola Paracas iz obdobja 100 pr.n.\xc5\xa1t. - 300 n.\xc5\xa1t., ki obsega grobi\xc5\xa1\xc4\x8da znana kot Cabezas Largas in Cerro Colorado, kjer je Julio C. Tello na\xc5\xa1el veliko lepih pridatkov, ki so bili pokopani z mumificiranimi ostanki ljudi._NEWLINE_V rezervatu je tudi Pampa de Santo Domingo, kjer so arheologi na\xc5\xa1li posmrtne ostanke stare do 6500 pr.n.\xc5\xa1t. Najdena je bila okra\xc5\xa1ena quena (flavta), za katero menijo, da je najstarej\xc5\xa1e glasbilo v Peruju.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nZa podnebje je zna\xc4\x8dilno subtropsko oblikovana pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, kjer je razlika v povpre\xc4\x8dni temperaturi med najbolj vro\xc4\x8dim in najhladnej\xc5\xa1im mesecem med 6-8 \xc2\xb0C. V februarju je 22 \xc2\xb0C, in avgustu je 15,5 \xc2\xb0C, letno povpre\xc4\x8dje pa 18,7 \xc2\xb0C. Padavin je zelo malo, povpre\xc4\x8dno letno skupno 1,83 mm. Prevladujo\xc4\x8di vetrovi so na jugu in jugozahodu in dose\xc5\xbeejo povpre\xc4\x8dno hitrost 14,9 km/h, lahko pa tudi do 32 km/h, pri \xc4\x8demer je najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i na obali, znan pod imenom "Paracas".\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMed najpogostej\xc5\xa1imi vrstami, ki \xc5\xbeivijo v rezervatu, so pelikani, sivi galeb (Larus modestus), \xc4\x8digra (Larosterna inca), \xc4\x8drna posnemovalka (Rynchops nigra), de\xc5\xbeevnik (Pluvialis squatarola), kormorani (Phalacrocorax gaimardi in Phalacrocorax bougainvilli), kondor (Vultur gryphus), Humboldtov pingvin (Spheniscus humboldti), \xc4\x8dilski flamingo (Phoenicopterus chilensis) in drugi._NEWLINE_V morju \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d vrst rib, kot so morski list (Etropus extenes), beli morski pes (Mustelus whitneyi), palamida (Sarda chilensis), tramboyo, skat, gepard, sardele, sardoni (Engraulis ringens), Stromateus Stellatus, kirnja, corvina (Cilus Gilberti) in \xc5\xa1tevilne druge vrste._NEWLINE_Glavni sesalci so grivasti morski lev (Otaria flavescens), tjulnji (Arctocephalus australis), delfini (Delphinus delphis) in morska vidra (Lontra felina)._NEWLINE_V rezervatu \xc5\xbeivijo \xc5\xbeelve (Dermochelys coriacea) in zelene \xc5\xbeelve (Chelonia mydas), plazilci, ku\xc5\xa1\xc4\x8darji in gekoni (Microlophus Phyllodactylus), hobotnice, lignji (Loligo gahi), \xc5\xa1koljke, rakovica (Ocypode gaudichaudii), raki (Platyxantus Orbigny) in rakovica (Emerita analoga).\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTa del Tihega oceana je bogat s fitoplanktonom in algami. Glede na raziskave naj bi bilo ve\xc4\x8d kot 250 vrst alg (Gigartina chamissoi in Grapeloupia doryphora), morska solata (Ulva fasciata f. costata) in rjave alge (Macrocystis integrifolia)._NEWLINE_Sicer je rastlinstvo zaradi izjemne su\xc5\xa1e v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi zelo skromno. Obstajajo podro\xc4\x8dja imenovana pu\xc5\xa1\xc4\x8davski hribi, ki so dele\xc5\xbena stalne obalne megle, kjer se razvijajo li\xc5\xa1aji (tillandsias) in nekatera zeli\xc5\xa1\xc4\x8da (najpogostej\xc5\xa1e so vrste rodu Solanum in Oxalis). Severni del rezervata zajema velika obmo\xc4\x8dja, ki jih prekrivajo trave Distichlis spicata in majhen gozd listavcev (Decorticans geoffroea).\n_START_SECTION_\nSvetilnik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbSvetilnik\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbblestenec\xc2\xab\xc2\xa0(El Candelabro), ki se nahaja severozahodu zaliva Paracas je geoglif, vklesan v kamen. Ima tri roglje in je velik 120 metrov. Lestenec je vgraviran v skalo kremne barve, predvsem pa prekriti s peskom. Pesek ni nikoli popolnoma izbrisal lestenca, ker veter vedno odstrani odve\xc4\x8dne plasti. Domnevajo, da je nastal v \xc4\x8dasu kulture Paracas okoli leta 200 pr.n.\xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nKatedrala\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbKatedrala\xc2\xab\xc2\xa0(La Catedral) je skala, ki je posledica erozija morje in vetra skozi stoletja. Oblika kupole spominja na katedralo. Tukaj \xc5\xbeivijo najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e ptice._NEWLINE_Velja za predmet, ki je bil najve\xc4\x8dkrat fotografiran in objavljen v Peruju. Pe\xc5\xa1\xc4\x8dena struktura se je delno zru\xc5\xa1ila med silovitim potresom 15. avgusta 2007 z magnitudo 8 po Richterjevi lestvici in epicentrom v okolici mesta Pisco.\n_START_SECTION_\nOtoki Ballestas\n_START_PARAGRAPH_\nTo je skupina kamnitih otokov s skupno povr\xc5\xa1ino 0,12 km\xc2\xb2, pomembna za morsko favno in floro, kot so ptice guanay, modronogi strmoglavci in vinska trta. Oto\xc4\x8dje pogosto imenujejo\xc2\xa0\xc2\xbbmali Galapagos\xc2\xab._NEWLINE_\xc5\xbde stoletja je to obmo\xc4\x8dje, kjer se kopi\xc4\x8dijo velike koli\xc4\x8dine gvana. V 19. stoletju, ko so v Peruju za\xc4\x8deli izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de, je bilo do 30 metrov globoko. Gvano so izva\xc5\xbeali kot gnojilo v Evropo in Severno Ameriko. Od sredine 20. stoletja je za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje zadol\xc5\xbeena posebna dru\xc5\xbeba. Trenutna proizvodnja zna\xc5\xa1a okoli 1000 ton na leto, gvano zbirajo vsakih 7 let. Nad nedovoljenim izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem bdi policija._NEWLINE_Po zaslugi velikega \xc5\xa1tevila rib (180 vrst rib) v teh hladnih vodah (Humboldtov tok), so otoki BALLESTAS pravi raj za ptice. Tukaj pa \xc5\xbeivi tudi velika kolonija morskih levov (okoli 4000 primerkov) in 10 vrst delfinov.'