b'\n_START_ARTICLE_\nPodklo\xc5\xa1ter\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje ob\xc4\x8dine Podklo\xc5\xa1ter se nahaja ob tradicionalni prometnici, ki skozi naravni prehod Vrata skozi Karnijske Alpe \xc5\xbee od nekdaj povezuje Koro\xc5\xa1ko s Furlanijo in mediteranskim jugom. Kraj Podklo\xc5\xa1ter le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 578 mnm ob glavni cesti Beljak - \xc5\xa0mohor, ter avtocesti Beljak - Trbi\xc5\xbe. Mimo Podklo\xc5\xa1tra je speljana \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Trst - Beljak._NEWLINE_Podklo\xc5\xa1ter je turisti\xc4\x8dni kraj, ki le\xc5\xbei pod ju\xc5\xbenimi pe\xc4\x8dinami 2166 m visokega Dobra\xc4\x8da (Dobratsch) in severnimi obronki 1510 m visoke Pe\xc4\x8di (Dreil\xc3\xa4ndereck) na tromeji. V kraju so znamenite razvaline benediktinskega samostana, po katerem je naselje tudi dobilo svoje slovensko ime._NEWLINE_V okolici, predvsem na vzhodu in jugu, je ve\xc4\x8d naselij s slovenskimi prebivalci: Sov\xc4\x8de (nem. Seltschach), Pe\xc4\x8de (P\xc3\xb6ckau), Rute (Greuth), Zagori\xc4\x8de (Agoritschach), Rikarja vas (Riegersdorf), Radna vas (Radendorf) in Lo\xc4\x8dilo (Hart), kjer se od magistralne ceste Beljak - Trbi\xc5\xbe odcepi ju\xc5\xbena cesta \xc4\x8dez 1073 m visoko Korensko sedlo v Slovenijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje okoli Podklo\xc5\xa1tra je bilo naseljeno \xc5\xbee vsaj v antiki, o \xc4\x8demer \xc5\xa1e danes pri\xc4\x8dajo ostanki nekdanje rimske ceste na levem bregu reke Ziljice. Ta cesta je povezovala staro rimsko mesto Oglej ob obali Jadranskega morja z Virunom v provinci Norik._NEWLINE_Slovensko ime kraja izvira iz benediktinskega samostana (nare\xc4\x8dno klo\xc5\xa1ter), ki je bil na vzpetini nad Ziljico ustanovljen leta 1106/07 in je deloval vse do leta 1783, ko je bil ukinjen zaradi jo\xc5\xbeefinskih reform. Samostan ni bil nikoli obnovljen, do danes pa je ostala ru\xc5\xa1evina, ki je urejena za obiskovalce. _NEWLINE_Pod samostanom je ob stari prometni poti v Furlanijo in Severno Italijo nastala vas, ki se v pisnih virih prvi\xc4\x8d omenja leta 1376. Leta 1500 se naselje \xc5\xbee omenja kot trg, vendar brez me\xc5\xa1\xc4\x8danskih pravic in privilegijev. Pozno 15. in zgodnje 16. stoletje je \xc4\x8das tur\xc5\xa1kih vpadov na Ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem, ob katerih je bilo podro\xc4\x8dje Podklo\xc5\xa1tra zaradi svoje lege ob eni najugodnej\xc5\xa1ih prometnic iz juga proti severu \xc5\xa1e posebej izpostavljeno. V 16. stoletju se Podklo\xc5\xa1ter, o\xc4\x8ditno drasti\xc4\x8dno iz\xc4\x8drpan in obubo\xc5\xbean od bojev s Turki, ponovno omenja samo kot vas, brez tr\xc5\xa1kih pravic._NEWLINE_ _NEWLINE_16. stoletje je tudi \xc4\x8das reformacije, ki pusti na Podklo\xc5\xa1trskem za slovensko kulturno zgodovino \xc5\xa1e poseben pe\xc4\x8dat. Koro\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni stanovi so reformacijo od samih za\xc4\x8detkov mno\xc5\xbei\xc4\x8dno podpirali, prispevali tretjino finan\xc4\x8dnih sredstev za Dalmatinov slovenski prevod Sv. Pisma in zakupili velik del prvih tiskanih izvodov za potrebe koro\xc5\xa1kega slovenskega prebivalstva. Protestantizem je cvetel predvsem v spodnji Ziljski dolini, ki je bila takrat poseljena \xc5\xa1e z izklju\xc4\x8dno slovensko govore\xc4\x8dim prebivalstvom. Vasi Zagori\xc4\x8de in Sov\xc4\x8de na Podklo\xc5\xa1trskem sta se tudi za \xc4\x8dasa protireformacije, ki je sicer uni\xc4\x8dila ve\xc4\x8dino protestantske literature, ohranili kot "slovenski protestantski trdnjavi", kjer so va\xc5\xa1\xc4\x8dani vse do toleran\xc4\x8dnega patenta Jo\xc5\xbeefa II. konec 18. stoletja skrivaj opravljali protestantsko bogoslu\xc5\xbeje v svojem doma\xc4\x8dem nare\xc4\x8dju, na skritih mestih hranili Trubarjeve in Dalmatinove knjige, jih prepisovali in prena\xc5\xa1ali izro\xc4\x8dilo slovenske pisane besede iz roda v rod. Iz kontinuirane tradicije prepisovanja in obnavljanja starih protestantskih del med 16. in 19. stoletjem je vzcvetela tudi popolnoma samosvoja in v Evropi edinstvena slovenska koro\xc5\xa1ka literarna veja bukovni\xc5\xa1tva, ki predstavlja most med  knji\xc5\xbeevno tradicijo slovenskega protestantizma in sodobno slovensko knji\xc5\xbeevnostjo._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Podklo\xc5\xa1ter je bila ustanovljena leta 1850, leta 1930 pa je ponovno pridobila tr\xc5\xa1ke pravice.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu iz leta 2001 ima ob\xc4\x8dina Podklo\xc5\xa1ter 6.832 prebivalcev, od tega jih ima 91,9\xc2\xa0% avstrijsko, 2,9\xc2\xa0% bosansko, 1,5\xc2\xa0% pa nem\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo._NEWLINE_76,3\xc2\xa0% prebivalstva se izreka za katolike, 9,8\xc2\xa0% za evangeli\xc4\x8dane, 3,5\xc2\xa0% pa za muslimane. 7,6\xc2\xa0% prebivalcev se ne pri\xc5\xa1teva k nobeni uradni veroizpovedi.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nGrb ob\xc4\x8dine Podklo\xc5\xa1ter, ki ji je bil uradno podeljen 30. aprila 1956, vsebuje motiv najstarej\xc5\xa1ega ohranjenega \xc5\xbeiga benediktinskega samostana. \xc5\xbdig je ohranjen na samostanskih listinah, izdanih med letoma 1280 in 1509. Motiv sicer ne prikazuje zvesto samostanskega cerkvenega pro\xc4\x8delja, saj ima le-to v resnici samo en stolp . Oba prikazana stolpa s svojim obrambnim zna\xc4\x8dajem nakazujeta tudi na grad (Arnoldstein), ki naj bi neko\xc4\x8d stal na mestu kasnej\xc5\xa1ega samostana. Barve so povzete po tradicionalnih barvah bamber\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije, pod katere upravljanjem je bil samostan vse do leta 1759._NEWLINE_Zastava ob\xc4\x8dine Podklo\xc5\xa1ter je rumeno-\xc4\x8drna, z vklju\xc4\x8denim grbom.\n_START_SECTION_\nMarijina bo\xc5\xbeja pot v \xc5\xa0entlenartu pri Sedmih studencih\n_START_PARAGRAPH_\nStarodavna Marijina bo\xc5\xbeja pot je v Mariji pri Sedmih studencih v fari \xc5\xa0entlenart pri Sedmih studencih v ob\xc4\x8dini Podklo\xc5\xa1ter. Na glavnem oltarju cerkve najdemo napis: "MARIJA POMO\xc4\x8c KRISTJANOV". Vodo iz vrelca izpod cerkve smatrajo kot zdravilno, saj se po novih raziskovanjih "vrti na desno stran".'