b'\n_START_ARTICLE_\nMatija \xc4\x8cioli\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji v Vara\xc5\xbedinu je \xc5\xa1tudiral filozofijo v Zagrebu in teologijo v Gradcu, kjer je bil  5. januarja 1777 posve\xc4\x8den. Kot kaplan je slu\xc5\xbeboval po raznih krajih med Muro in Dravo, bil od 1788 \xc5\xbeupnik v \xc5\xbeupniji Svetinje od 1804 dalje pa v Cirkovcih. Veljal je za izobra\xc5\xbeenega in plemenitega mo\xc5\xbea ter najbolj\xc5\xa1ega govornika dale\xc4\x8d naokoli. \xc5\xa0tudij na Hrva\xc5\xa1kem je pripomogel, da ni pre\xc5\xa1el popolnoma pod vpliv nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ni izklju\xc4\x8deno, da je bil eden izmed 7 duhovnikov, ki so se sestali 30. novembra 1803 po Modrinjakovem in Naratovem nasvetu na  posvetovanju o organizaciji dela za gojitev slovenskega jezika.'