b'\n_START_ARTICLE_\nGozdna \xc5\xbeeleznica Mislinja\xe2\x80\x93Komisija\n_START_PARAGRAPH_\nGozdna \xc5\xbeeleznica Mislinja - Komisija je bila prometna pot za izvoz  lesa s Pohorja po Mislinjskem grabnu od zaselka Komisija do naselja Mislinja._NEWLINE_Promet po gozdni \xc5\xbeeleznici je stekel leta 1902. Proga je bila grajena s tirno \xc5\xa1irino 76\xc2\xa0cm, kar je bila obi\xc4\x8dajna \xc5\xa1irina za takratne gozdne in industrijske \xc5\xbeeleznice. Progo je dal zgraditi lastnik gozdov na Pohorju Arthur Perger._NEWLINE_Mislinjska gozdna \xc5\xbeeleznica je bila nadvse preprosto zgrajena. Dol\xc5\xbeina proge je bila sprva 9,6 km in je potekala od Komisije (1100 mnm) do Mislinje (okoli 600 mnm). Ustrezala je minimalnim varnostnim predpisom. Sprva je bila to gozdna \xc5\xbeeleznica s konjsko vleko, tako imenovana "kotura\xc4\x8da". Prazne vagone so konji vlekli do skladi\xc5\xa1\xc4\x8da hlodovine na Komisiji, kjer so jih nalo\xc5\xbeili, polni vagoni pa so se samote\xc5\xbeno spu\xc5\xa1\xc4\x8dali v dolino. Iz gozda so vozili tehni\xc4\x8dni in ogrevalni les, lubje in oglje, v gozd pa \xc5\xbeive\xc5\xbe, gozdne delavce in prebivalce Komisije. Vagone so zavirali zavira\xc4\x8di, ki so jih z nem\xc5\xa1ko besedo imenovali "bremzarji". Proga je imela ostre ovinke in naklon tudi do 50%. Na progi je bilo ve\xc4\x8d izogibali\xc5\xa1\xc4\x8d, tako da so se lahko vlaki sre\xc4\x8devali._NEWLINE_Obratovanje \xc5\xbeeleznice s konjsko vprego se je izkazalo za po\xc4\x8dasno in z omejeno zmogljivostjo. Zato je za\xc4\x8del Perger razmi\xc5\xa1ljati o posodobitvi z novim na\xc4\x8dinom vleke, predvsem s pomo\xc4\x8djo elektrike. \xc5\xbde leta 1898 je zgradil v Mislinji malo hidroelektrarno z mo\xc4\x8djo 12 KW in napetostjo 150 V. Leta 1913 je postavil ni\xc5\xbeje od prve novo hidroelektrarno imenovano "helferica" z dvema turbinama. Turbini sta gnali dva dinama mo\xc4\x8di 59 in 55\xc2\xa0kW z enosmerno napetostjo 550 V. Gozdno progo so elektrificirali z enosmernim tokom iz te centrale. Istega leta je tovarna AEG dobavila preprosto dvoosno elektri\xc4\x8dno lokomotivo z mo\xc4\x8djo 16\xc2\xa0kW in te\xc5\xbeo 3,5 tone._NEWLINE_Pove\xc4\x8dan promet na gozdni \xc5\xbeeleznici je leta 1919 narekoval raz\xc5\xa1iritev voznega parka. Nabavili so \xc5\xa1e eno elektri\xc4\x8dno lokomotivo pri istem proizvajalcu. Lokomotiva je bila konstrukcijsko enaka kot prva, vendar pa s 24\xc2\xa0kW mo\xc4\x8di znatno zmogljivej\xc5\xa1a. Vse do leta 1945_NEWLINE_je mislinjska gozdna \xc5\xbeeleznica obratovala z obema lokomotivama._NEWLINE_Gozdna proga je bila sprva dolga 9,6\xc2\xa0km, vendar so jo kasneje podalj\xc5\xa1ali na 10,5\xc2\xa0km ( podalj\xc5\xa1ana do \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje Mislinja). Na progi je vozilo 12 gozdnih vagonov, oziroma 6 parov. Na en vagonski par so lahko nalo\xc5\xbeili do 5 m\xc2\xb3 lesa (hlodovine), dolgega najve\xc4\x8d 4 metre. Gozdni \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki vagoni so bili kovinski, opremljeni z drsnimi le\xc5\xbeaji in brez vzmetenja._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno je lahko lokomotiva odvlekla po tri pare vagonov do skladi\xc5\xa1\xc4\x8da hlodovine na Komisiji. Vo\xc5\xbenja do Komisije je trajala pribli\xc5\xbeno eno uro. Samote\xc5\xbeno spu\xc5\xa1\xc4\x8danje nalo\xc5\xbeenih vagonov je trajalo pribli\xc5\xbeno trideset minut. Sama lokomotiva pa se je v dolino vrnila prej kot v eni uri. Po progi so v enem dnevu spustili do osemnajst parov nalo\xc5\xbeenih vagonov, kar pomeni, da so prepeljali do najve\xc4\x8d 90 m\xc2\xb3 lesa. Lokomotiva je obi\xc4\x8dajno do 6x na dan dostavila prazne vagone na Komisijo in tako prevozila 126\xc2\xa0km dolgo pot._NEWLINE_Mislinjska gozdna \xc5\xbeeleznica je obratovala tudi med drugo svetovno vojno. Ob\xc4\x8dasno so jo uporabljali tudi partizani, saj je bila v bli\xc5\xbeini partizanska bolnica "Planika". Konec vojne sta obe lokomotivi pri\xc4\x8dakali pokvarjeni. Zato so po koncu vojne odkupili lokomotivo z gozdne \xc5\xbeeleznice Jelendol._NEWLINE_Skromna zmogljivost \xc5\xbeeleznice in iztro\xc5\xa1en vozni park sta povzro\xc4\x8dila, da je proga po Mislinjskem grabnu maja 1957 nehala obratovati. Po ustavitvi so progo razdrli ter ves \xc5\xbeelezen material prodali za staro \xc5\xbeelezo. Traso nekdanje proge so uporabili za novo kamionsko cesto, ki je bila zametek vseh kasnej\xc5\xa1ih gozdnih cest Gozdnega gospodarstva Mislinja._NEWLINE_Od gozdne \xc5\xbeeleznice se je do danes ohranil most \xc4\x8dez reko Mislinjo. Tudi ljudje iz Komisije so se izselili v dolino.'