b'\n_START_ARTICLE_\nHeinrich Wilhelm Mathias Olbers\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOlbers je diplomiral leta 1780 na Univerzi v G\xc3\xb6ttingenu. Raziskoval je tire kometov, odkril je 6 (5) kometov in dva asteroida (planetoida). Leta 1802 je odkril drugi asteroid Palas s premerom 522 km in z obhodno dobo 4,61 leta, ter leta 1807 4. asteroid Vesto s premerom 500\xc2\xa0km in z obhodno dobo 3,63 leta. Dovolil je Gaussu da je dal ime Vesti. Periodi\xc4\x8dni komet, ki ga je odkril 6. marca 1815, so poimenovali po njem 13P/Olbers._NEWLINE_Znan je po svojem paradoksu, zakaj je Vesolje v povpre\xc4\x8dju temno, ki ga je skoraj v celoti re\xc5\xa1ila sodobna fizikalna kozmologija in prakti\xc4\x8dna astronomija. Olbers je leta 1820 kot re\xc5\xa1itev zanj predlagal absorpcijo medzvezdnega prahu, ki oslabi svetlobo zvezd._NEWLINE_Odkril je postopek izra\xc4\x8duna paraboli\xc4\x8dnih poti kometov. Razvil je tudi teorijo, da sta asteroida Ceres in Palas ostanka planeta Faeton, ki naj bi neko\xc4\x8d kro\xc5\xbeil med tiroma Marsa in Jupitra, ter predvidel odkritje novih fragmentov, ki tvorijo asteroidni pas._NEWLINE_Bil je dvakrat poro\xc4\x8den in en sin ga je pre\xc5\xbeivel.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid glavnega pasu 1002 Olbersija (1002 Olbersia) in krater Olbers na Luni.'