b'\n_START_ARTICLE_\nJakob Savin\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJakob Savin\xc5\xa1ek, sin knji\xc5\xbeevnika Slavka Savin\xc5\xa1ka, je v Ljubljani kon\xc4\x8dal gimnazijo. Leta 1949 je diplomiral na Akademiji za upodabljajo\xc4\x8do umetnost, sedaj ALUO. Leta 1950 se je specializiral za kiparstvo pri profesorju Borisu Kalinu._NEWLINE_Savin\xc5\xa1ek je bil eden najve\xc4\x8djih talentov med na\xc5\xa1imi kiparji po drugi svetovni vojni. S svojimi deli je z lahkoto prehajal iz figuralike v abstrakcijo, od drobnih formatov do monumentalnih figur. Bil je med avtorji, ki so popeljali ustvarjalnost okvirov figuralike v novo izraznost. Poleg spomenikov, postavljenih od Bele krajine (Gri\xc4\x8dek v \xc4\x8crnomlju in Krasica) do Poso\xc4\x8dja (S. Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d, J. Kugy) ga odlikujejo prefinjeni, generalizirani portreti npr.: \xc5\xbeivljenjske sopotnice Mile Ka\xc4\x8di\xc4\x8deve, s katero sta imela sina Davida (1949-1990). Bil je med prvimi pobudniki simpozijev Forma Viva v Sloveniji, skupaj z Janezom Lenassijem (Kostanjevica, Se\xc4\x8da pri Portoro\xc5\xbeu). Umrl je prav ob udele\xc5\xbebi na enem od kiparskih simpozijev v Nem\xc4\x8diji. Po njem se imenuje ulica v Novem mestu. Izbrano zbirko njegovih del hrani Moderna galerija Ljubljana, nekaj kipov (npr. model spomenika za J. Ple\xc4\x8dnika) tudi Narodna galerija.'