b'\n_START_ARTICLE_\nMagma\n_START_PARAGRAPH_\nMagma (gr\xc5\xa1ko \xce\xbc\xce\xac\xce\xb3\xce\xbc\xce\xb1: m\xc3\xa1gma \xe2\x80\x93 zgnetena masa) ali \xc5\xbearja je zmes raztaljene kamnine, suspendiranih trdnih snovi in hlapnih snovi, na primer vode in ogljikovega dioksida, ki nastaja pod Zemljino povr\xc5\xa1ino in lahko obstaja tudi na drugih zemeljskih planetih. Pogosto se zbira v magmatskih komorah, iz katerih lahko napaja ognjenike ali se pretvori v magmatsko kamnino. Prodre lahko tudi v okoli\xc5\xa1ke kamnine, na Zemljino povr\xc5\xa1ino kot lava ali eksplozivno izbruhne kot tefra in tvori piroklsati\xc4\x8dne kamnine._NEWLINE_Magme so kompleksne taline s tali\xc5\xa1\xc4\x8di od 700\xc2\xa0\xc2\xb0C do 1300\xc2\xa0\xc2\xb0C. Zelo redke karbonatitne magme se talijo \xc5\xbee pri 600\xc2\xa0\xc2\xb0C, medtem ko imajo komatiitne magme tali\xc5\xa1\xc4\x8da tudi do 1600\xc2\xa0\xc2\xb0C. Njihova glavna sestavina so silikati._NEWLINE_Okolja, v katerih magma nastaja, in njena sestava so obi\xc4\x8dajno vzajemno povezani. Zna\xc4\x8dilna okolja so stiki primikajo\xc4\x8dih in odmikajo\xc4\x8dih  se tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ocenski hrbti in vro\xc4\x8de to\xc4\x8dke. Teko\xc4\x8da magma nastaja predvsem v okoljih z visoko temperaturo in nizkim tlakom v globini nekaj kilometrov pod Zemljino povr\xc5\xa1ino._NEWLINE_Njena sestava se lahko spreminja s frakcioniranim kristaljenjem, onesna\xc5\xbeenjem ali me\xc5\xa1anjem z drugo magmo. Iz magme so, po definiciji, nastale vse magmatske kamnine.\n_START_SECTION_\nTaljenje\n_START_PARAGRAPH_\nTaljenje kamnine, iz katere nastane magma, je odvisno od temperature, tlaka in njene sestave.\n_START_SECTION_\nTemperatura\n_START_PARAGRAPH_\nKo pri katerem koli tlaku temperatura kamnine s kakr\xc5\xa1no koli sestavo prese\xc5\xbee za\xc4\x8detno temperaturo taljenja (solidus), se za\xc4\x8dne taliti. V trdnem delu Zemljine skorje temperaturo kamnine uravnavata geotermalni gradient  in radioaktivni razpad v kamnini. Povpre\xc4\x8den geotermalni gradient je pribli\xc5\xbeno 25\xc2\xa0\xc2\xb0C/km. Najni\xc5\xbeji je v oceanskih jarkih in podrivih (5 - 10\xc2\xa0\xc2\xb0C/km), najvi\xc5\xa1ji pa pod oceanskimi hrbti (30 - 80\xc2\xa0\xc2\xb0C/km) in na podro\xc4\x8dju vulkanskih lokov.\n_START_SECTION_\nTlak\n_START_PARAGRAPH_\nKamnina se lahko za\xc4\x8dne taliti tudi zaradi zmanj\xc5\xa1anja tlaka. Tak\xc5\xa1en pojav se imenuje dekompresijsko taljenje in je najpogostej\xc5\xa1i na oceanskih hrbtih, kjer je kamnina zaradi dvigovanja vedno manj obremenjena.\n_START_SECTION_\nSestava\n_START_PARAGRAPH_\nSestavo velike mase kamnine je obi\xc4\x8dajno zelo te\xc5\xbeko spremeniti, zato je sestava klju\xc4\x8dna lastnost, ki odlo\xc4\x8da, ali se bo kamnina pri dani temperaturi in tlaku stalila ali ne. V sestavo kamnine spadajo tudi hlapne faze, na primer voda in ogljikov dioksid._NEWLINE_Prisotnost hlapnih faz v kamnini pod tlakom lahko stabilizitra raztaljeno fazo. Prisotnost \xc5\xbee samo 0,8\xc2\xa0% vode lahko zni\xc5\xbea temperaturo taljenja za kar 100\xc2\xa0\xc2\xb0C. \xc4\x8ce je proces nasproten, lahko izguba vode in hlapnih komponet povzro\xc4\x8di strjevanje magme._NEWLINE_Hlapne komponente magme pri dvigovanju zaradi zmanj\xc5\xa1anja tlaka ekspandirajo. Magme z visoko vsebnostjo kremena so zelo viskozne, zato jih ekspandirani plini ne morejo zapustiti. Pritisk v magmi nara\xc5\xa1\xc4\x8da, dokler plini ne eksplodirajo. Magma z manj\xc5\xa1o vsebnostjo kremena je manj viskozna, tako da jo spro\xc5\xa1\xc4\x8deni plini zlahka zapustijo.\n_START_SECTION_\nGeokemijske posledice delnega taljenja\n_START_PARAGRAPH_\nStopnja delnega taljenja je odlo\xc4\x8dilna za dolo\xc4\x8danje, kak\xc5\xa1en tip magme bo nastal. Stopnjo delnega taljenja, ki je potrebna za nastanek taline, se lahko oceni iz relativnega razmerja med nezdru\xc5\xbeljivimi in zdru\xc5\xbeljivimi elementi. Med nezdru\xc5\xbeljive elemente se po navadi pri\xc5\xa1tevajo kalij, barij, cezij in rubidij._NEWLINE_Kamnine, ki dajejo majhne stopnje delnega taljenja v Zemljinem pla\xc5\xa1\xc4\x8du, so obi\xc4\x8dajno alkalijske (Ca, Na), kalijske (K) in/ali peralkalijske (visoko razmerje med aluminijem in silicijem). Za\xc4\x8detne taline s tak\xc5\xa1no sestavo tvorijo lamprofir, lamproit, kimberlit in v\xc4\x8dasih nefelinske mafi\xc4\x8dne kamnine kot so alkalni bazalti in eseksitski gabri ali celo karbonatit._NEWLINE_Kamnina, ki lahko nastane z majhno stopnjo delnega taljenja Zemljine skorje, je pegmatit. Nekatere magme z granitsko sestavo so evetekti\xc4\x8dne zmesi in lahko nastanejo ali z majhno ali z veliko stopnjo delnega taljenja skorje ali s frakcionirano kristalizacijo. Pri velikih stopnjah delnega taljena skorje lahko nastanejo  granitoidi kot so tonalit, granodiorit in monzonit, \xc4\x8deprav so za njihov nastanek pomembnej\xc5\xa1i drugi mehanizmi.\n_START_SECTION_\nPrimarne taline\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarna talina je talina, ki nastane s taljenjem kamnine. Primarne taline niso podvr\xc5\xbeene nobeni diferenciaciji in predstavljajo za\xc4\x8detno sestavo magme. Primarne taline so v naravi redke. Mednje spadajo na primer levkosomi migmatitov. Posebno pomembne so primarne taline iz Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se imenujejo primitivne taline ali primitivne magme. Iz sestave primitivne magme je mo\xc5\xbeno modeliranje sestave pla\xc5\xa1\xc4\x8da, iz katerega je nastala, kar je pomembno za razumevanje evolucije pla\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nRoditeljske taline\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce se sestave primitivne ali primarne magme ne da ugotoviti, je pogosto koristno dognati roditeljsko talino. Roditeljska talina je talina kamnin, iz katere so z magmatsko diferenciacijo nastale magmatske kamnine ali druge magme. Roditeljska talina ni nujno tudi primitivna talina._NEWLINE_Primer: za vrsto bazaltnih tokov se domneva, da so med seboj povezani. Talina, iz katere bi lahko nastali s frakcionirano kristalizacijo, se imenuje roditeljska talina. Za testiranje hipoteze, da imajo skupno roditeljsko talino, so na razpolago modeli frakconirane kristalizacije._NEWLINE_Pri visokih stopnjah delnega taljenja pla\xc5\xa1\xc4\x8da nastajata komatiit in pikrit.\n_START_SECTION_\nGibanje magme\n_START_PARAGRAPH_\nMagma nastaja pri ustrezni temperaturi in tlaku v Zemljinem pla\xc5\xa1\xc4\x8du ali skorji. \xc4\x8ce je njena gostota manj\xc5\xa1a od gostote okoli\xc5\xa1kih kamnin in \xc4\x8de struktura okoli\xc5\xa1kih kamnin to dopu\xc5\xa1\xc4\x8da, se za\xc4\x8dne premikati navzgor proti Zemljini povr\xc5\xa1ini in zbirati v tako imenovanih magmatskih komorah. Magma lahko ostane v komori, dokler se ne ohladi in pretvori v magmatsko kamnino, izbruhne kot ognjenik ali se prelije v drugo magmatsko komoro.\n_START_SECTION_\nOhlajanje magme\n_START_PARAGRAPH_\nMagma lahko preneha obstajati na dva na\xc4\x8dina: z ognjeni\xc5\xa1kim izbruhom ali s kristaljenjem v Zemljinem pla\xc5\xa1\xc4\x8du, pri \xc4\x8demer se pretvori v globo\xc4\x8dnino. V obeh primerih se magma nazadnje ohladi in se pretvori v magmatsko kamnnino._NEWLINE_Ko se magma ohlaja, se za\xc4\x8dnejo iz nje izlo\xc4\x8dati trdni minerali. Nekateri minerali se vsedejo na dno magmatske komore in tvorijo vsedlino, iz katerih lahko nastanejo slojaste mafi\xc4\x8dne globo\xc4\x8dnine. Magma, ki se v magmatski komori ohlaja po\xc4\x8dasi, se, odvisno od njene sestave, nazadnje pretvori v kamnine kot so gabro, diorit ali granit.  Magma, ki izbruhne na Zemljino povr\xc5\xa1ino, tvori predorninske kamnine, na primer bazalt, andezit in riolit, ki so predorninski razli\xc4\x8dki gabra, diorita oziroma granita.\n_START_SECTION_\nVulkanizem\n_START_PARAGRAPH_\nMagma, ki med ognjeni\xc5\xa1kim izbruhom zapusti podzemsko magmatsko komoro, se imenuje lava. Lava se v primerjavi z magmo ohladi in strdi relativno hitro. Hitro ohlajanje ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8da rasti velikih kristalov, del lave pa sploh ne skristali in se pretvori v vulkansko steklo, na primer obsidian._NEWLINE_Hlapne komponente magme, na primer voda in ogljikov dioksid, se pred izbruhom ali med njim izlo\xc4\x8dita in magma postane bolj viskozna. Izbruhi magme z veliko vsebnostjo hlapnih snovi so obi\xc4\x8dajno eksplozivni.'