b'\n_START_ARTICLE_\nEpidemija\n_START_PARAGRAPH_\nEpidemija (iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine epi- na (predpona) + demos ljudje) je nenaden izbruh in hitro \xc5\xa1irjenje kake nalezljive bolezni v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki populaciji, ki mo\xc4\x8dno presega normalno obolevnost (t. i. incidenco) v tej populaciji. Definicija je tako odvisna od pri\xc4\x8dakovane pogostosti bolezni: nekaj primerov redke bolezni v populaciji ozna\xc4\x8dujemo za epidemijo, medtem ko mnogo ve\xc4\x8d primerov pogoste, npr. prehlada, ne. Posebno hude in geografsko zelo raz\xc5\xa1irjene epidemije ozna\xc4\x8dujemo z izrazom pandemija._NEWLINE_Epidemiologija je medicinska specializacija, ki se ukvarja z epidemijami.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEpidemije so se za\xc4\x8dele pojavljati, ko so ljudje organizirano za\xc5\xbeiveli v ve\xc4\x8djih skupnostih, krajih in mestih. Sprva so jih sprejemali kot naravni pojav, kasneje pa so jih pripisovai nadnaravnim silam, saj niso poznali vzrokov ter na\xc4\x8dinov obvladovanja. V zgodovini so se zoper epidemijam borili narazli\xc4\x8dne, pogosto tudi iracionalne na\xc4\x8dine. V Svetem pismu je na primer navodilo, da je treba gobavce osamiti, bolnike s kapavico (gonorejo) pa obvezno kopati. Med ukrepi za prepre\xc4\x8devanje \xc5\xa1irjenja bolezni v obdobju epidemije so bili na primer prepoved dru\xc5\xbeenja, zapiranje mestnih vrat, poostrena higiena, pokopavanje trupel zunaj naselij in se\xc5\xbeiganje ku\xc5\xbenih predmetov. Bistveni napredek je pomenila uvedba karantene v 14. stoletju, zlasti pa sta za nadzor nad epidemijami prelomna odkritje povzro\xc4\x8diteljev nalezljivih bolezni ter priprava uspe\xc5\xa1nih cepiv proti njim v 19. in 20. stoletju.'