b'\n_START_ARTICLE_\nSergej Ho\xc4\x8devar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini Jakoba in Mercedes Ho\xc4\x8devar rojene Andri\xc4\x8d. Mati je bila slikarka in je sina \xc5\xbee od mladih let uvajala v slikarstvo. Likovno se je vzgajal na Koro\xc5\xa1kem pri \xc5\xa1entpavelskem benediktincu slikarju in grafiku Swittbertu Sobisserju. Nato se je vpisal dunajski Grafi\xc4\x8dni in\xc5\xa1titut, se izpopolnjeval v fotografijiin grafiki, pri profesorju von Larischu pa \xc5\xa1tudiral moderno tipografijo. Diplomira je leta 1915. Po diplomi je \xc5\xbeivel v Trstu in bil naslednje leto vpoklican k vojakom, kot planinski topni\xc4\x8dar je slu\xc5\xbeil na italijanski fronti in bil tam tudi ranjen. Po vojni se je vrnil Trst. Svoja prva dela je podpisoval s psevdonimom Sergi Sergio. Leta 1919 je napravil lesorez Vojna in avtoportret v tehniki suhe igle, ki za\xc4\x8denja dolgoletno serijo avtoportretov. Ta grafika in \xc5\xa1e grafika Moja babica sta bili sprejeti na Bene\xc5\xa1ki bienale. Naslednji avtoportret nosi letnico 1921. Leta 1920 ga imenujejo konservatorja pri tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki Sovrintendezi delle Belle Arti in tam ostane 5 let. Hkrati vneto dela in razstavlja v razli\xc4\x8dnih krajih (Gorica, Monza, Pariz, Rio de Janeiro, Firence). Leta 1922 izide knjiga Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki slikarji in kiparji, knjiga predstavi tudi 39 grafik, od katerih je 24 Ho\xc4\x8devarjevih, ostalih 15 pa \xc4\x8cerniv\xc4\x8devih. Stopnjujo\xc4\x8di fa\xc5\xa1izem ga vedno bolj du\xc5\xa1i in 1927 se kot toliko drugih Primorcev odlo\xc4\x8di za odhod v Argentino. Tu je sprva v Buenos Airesu je za\xc4\x8del delati kot risar, nato odpotuje v provinco Santa Fe, kjer v istiomenskem mestu pou\xc4\x8duje na \xc5\xa1olah in akademiji. Leta 1943 se je preselil v Mendozo, kjer je bil na akademiji profesor grafike. Po smrti so pripravili ve\xc4\x8d razstav njegovih del, 1977 pa so v Mendozi odprli prvi Nacionalni grafi\xc4\x8dni salon, ki nosi njegovo ime. Ho\xc4\x8devarjev opus nosi pe\xc4\x8dat ekspresionisti\xc4\x8dnega duha, ki ironi\xc4\x8dno poudarja sodobni svet, in ki se slikarsko strni v jasnih \xc4\x8drtah, v kontrastu \xc4\x8drnega in belega. Vrh ustvarjanja pa je dosegel v avtoportretih.'