b'\n_START_ARTICLE_\nBranko Gradi\xc5\xa1nik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJe mlaj\xc5\xa1i od dveh sinov knji\xc5\xbeevnika Janeza Gradi\xc5\xa1nika in brat prevajalca Bogdana Gradi\xc5\xa1nika. Je  o\xc4\x8de \xc5\xbee odrasle h\xc4\x8dere in sina iz prvega zakona ter o\xc4\x8de raznospolnih dvoj\xc4\x8dkov iz drugega zakona z \xc5\xbeeno diplomatinjo. \xc5\xbdiveli so -- z vmesnimi  premori v domovini -- 4 leta v Zagrebu, 2 leti na Portugalskem, 4 leta na Slova\xc5\xa1kem. _NEWLINE_Gimnazijo je obiskoval v Ljubljani, na Univerzi v Ljubljani je diplomiral iz umetnostne zgodovine in sociologije na Filozofski fakulteti; na angle\xc5\xa1ki univerzi v Lancastru je magistriral iz kreativnega pisanja. Za udele\xc5\xbeence samopomo\xc4\x8dnih skupin je v okviru andrago\xc5\xa1ko terapevtske skupnosti za zdravljenje od odvisnosti pri Janezu Ruglju proti koncu 1980. let vodil kreatoterapevtske te\xc4\x8daje._NEWLINE_Zaposlen je bil v 1980. letih dve leti kot urednik leposlovnega programa pri zalo\xc5\xbebi Kme\xc4\x8dki glas in pozneje tri mesece kot pomo\xc4\x8dnik glavnega urednika Fran\xc4\x8dka Rudolfa na Radiu Slovenija. Preostala leta je pre\xc5\xbeivel v svobodnem poklicu, zdaj je upokojen.\n_START_SECTION_\nPublicistika, kolumne in prevajanje\n_START_PARAGRAPH_\nNaj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti je znan kot avtor predvsem humornih kolumen v dnevnem \xc4\x8dasopisju, predvsem v Sobotni prilogi Dela (Iz \xc5\xbeaklja za Oraklja; Prav ni\xc4\x8d zaupno; Pisma iz zmajskega mesta), pozneje v Dnevnikovem Objektivu. Svoja potovanja in bivanja popisuje v seriji \xc5\xa1aljivih potopisov ali topografij pod znamko "Strogo zaupno": npr. Strogo zaupno na Irskem; Strogo zaupno po Siciliji; Strogo zaupno o Sloveniji, Strogo zaupno na Portugalskem._NEWLINE_Objavil je tudi dva knji\xc5\xbena izbora svojih kolumen, in sicer Leta sedmih skomin (1997) in Orakelj: Branko Gradi\xc5\xa1nik & drugi primeri (2001). _NEWLINE_V 1990. letih je v Slovenskih novicah imel rubriko o "razvedrilnem hazardu"; iz tega je zrasla knjiga Igre: vol\xc4\x8dje in ov\xc4\x8dje: Priro\xc4\x8dnik za hazarderje in proti njim (1993). _NEWLINE_V 2000. letih je pisal psiholo\xc5\xa1ke nasvete za bralke slovenske izdaje revije Elle. Izbori teh in drugih psihoterapevtskih dopisovanj so iz\xc5\xa1li pozneje v knjigah Sre\xc4\x8da - pisma iz moje svetovalnice, 2009/10; Sre\xc4\x8da za 2: Nadaljnja pisma iz moje svetovalnice, 2010), Med tvojim kladivom in nakovalom (2013), Zmuzljivi primer Viktorja Zamude (2016). _NEWLINE_Je reden sodelavec revije Outsider._NEWLINE_Znan je tudi kot prevajalec. Med pomembnimi avtorji, ki jih je prevajal, so Charles Dickens, Gilbert Keith Chesterton, James M. Caine, Jerome K. Jerome, Richard Adams, Kurt Vonnegut, James Dickey, Mark Twain, William Golding, Vladimir Nabokov, Ralph Ellison, Anthony Burgess, DBC Pierre, J. R. R. Tolkien in George R. R. Martin.  _NEWLINE_O svojem prevodu (in izvirniku) Tolkienovega dela Gospodar prstanov je napisal in objavil Leksikon Gospodarja prstanov od A do \xc5\xbd.  _NEWLINE_Posebej se namenja prevajanju strokovne psiholo\xc5\xa1ke literature; objavil je 20 prevodov s tega podro\xc4\x8dja (mdr. Winnicotta, Eriksona, Szasza, Horneyjevo, Storra). Njegovih prevodov je nasploh preve\xc4\x8d, da bi jih vse navajali.\n_START_SECTION_\nLeposlovna dela\n_START_PARAGRAPH_\nGradi\xc5\xa1nik je kot pisatelj za\xc4\x8del z objavljanjem kratke proze (\xc4\x8cas) in znanstvenofantasti\xc4\x8dnih besedil (Mavri\xc4\x8dna krila), nadaljeval pa z inovativnima metafikcijskima zbirkama Zemlja zemlja zemlja (1982) in Mistifikcije (1987). Vendar se je izmi\xc5\xa1ljanju kmalu odrekel in si zadal kot cilj pisati neizmi\xc5\xa1ljena besedila. To smer je pozneje krstil za rekonstruktivizem. \xc5\xbdanrsko se je s tem vse bolj omejeval na potopise, dnevnike, esejistiko, observacije, vsemu temu pa podeljuje zanimivost in \xc5\xbeivost avtorjev humor._NEWLINE_Z Emilom Filip\xc4\x8di\xc4\x8dem je pod skupnim psevdonimom (Jo\xc5\xbeef Paganel) \xc5\xa1e kot najstnik napisal humoristi\xc4\x8dno satiri\xc4\x8dni roman Kerubini, ki je iz\xc5\xa1el precej po nastanku (1979)._NEWLINE_Preizkusil se je tudi v scenaristi\xc4\x8dni zvrsti in napisal scenarija za filma Leta odlo\xc4\x8ditve in Nekdo drug (oboje re\xc5\xbeiral Bo\xc5\xa1tjan Vrhovec). Scenarija je pozneje raz\xc5\xa1iril v "rodbinski roman" Leta in v psiholo\xc5\xa1ko kriminalko Nekdo drug. Dialogi v slednji so pisani v nare\xc4\x8dju, predvsem ljubljan\xc5\xa1\xc4\x8dini. _NEWLINE_Leta 2006 je objavil soavtorski roman Kodrlajsasti piton, pisan po predlogi Marka Je\xc5\xa1eta, leto zatem pa obse\xc5\xbeen, po osebnem dnevniku fikcionaliziran roman v treh delih Roka voda kamen.\n_START_SECTION_\nNagrade in priznanja\n_START_PARAGRAPH_\nBranko Gradi\xc5\xa1nik je prejemnik nagrade Pre\xc5\xa1ernovega sklada za zbirko zgodb Zemlja zemlja zemlja, 1982, in puljske Zlate arene za scenarij filma Leta odlo\xc4\x8ditve, 1984. Njegova zgodba Memorinth je bila uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena v zbornik Best European Fiction 2012 (Dalkey Archive Press) po izboru A. Hemona. _NEWLINE_Kot prevajalec je prejel leta 2012 Sovretovo nagrado za prevod Bledega ognja Vladimirja Nabokova. S tem je postal \xc5\xa1e tretji nagrajenec v svoji primarni dru\xc5\xbeini (\xc5\xbee prej sta nagrado prejela o\xc4\x8de Janez in brat Bogdan). Leta 2017 je bila z Jermanovo nagrado za najbolj\xc5\xa1i humanisti\xc4\x8dni prevod leta sonagrajen njegov prevod knjige Psihoanaliti\xc4\x8dna diagnostika: Razumevanje osebnostne zgradbe skozi klini\xc4\x8dni proces Nancy McWilliams. (Drugi sonagrajenec je bil brat Bogdan za Chestertonovega Ve\xc4\x8dnega \xc4\x8dloveka.)  _NEWLINE_Leta 2019 je pri\xc5\xa1el v najo\xc5\xbeji izbor nominirancev za "bode\xc4\x8do ne\xc5\xbeo", ki jo podeljuje anonimni  gremij za najbolj seksisti\xc4\x8dno izjavo leta (2018/9).'