b'\n_START_ARTICLE_\nAlfred Rosenberg\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRosenberg se je rodil 12. januarja 1893 v mestu Reval (danes znan kot Talin), glavnem mestu dana\xc5\xa1nje Estonije. Njegov o\xc4\x8de Waldemar Wilhelm Rosenberg je bil bogat trgovec iz Latvije, mati Elfriede pa je prihajala iz Estonije. Mladi Rosenberg je maturiral v doma\xc4\x8dem kraju in \xc5\xa1olanje nadaljeval s \xc5\xa1tudijem arhitekture v Rigi in in\xc5\xbeeniringa na Moskovski vi\xc5\xa1ji tehni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli._NEWLINE_V \xc4\x8dasu bivanja v Revalu je obiskoval atelje finskega slikarja Antsa Laikmaa, toda zapisi o Rosenbergovem razstavljanju ne obstajajo. V \xc4\x8dasu ruske revolucije, leta 1917 je Rosenberg podprl protirevolucionarje in po njihovem neuspehu se je izselil v Nem\xc4\x8dijo. Z njim je odpotoval tudi Max Scheubner-Richter, mentor njegove ideologije. Rosenberg je postal eden izmed prvih \xc4\x8dlanov Nacionalsocialisti\xc4\x8dne nem\xc5\xa1ke delavske stranke, ki je bila bolj znana kot Nem\xc5\xa1ka delavska stranka (Deutsche Arbeiterpartei, DAP). Tu je postal tudi Hitlerjev sodelavec.\n_START_SECTION_\nNacisti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1923, ko je bil Hitler zaprt, je Rosenberg postal voditelj nacionalsocialistov. Ta polo\xc5\xbeaj je obdr\xc5\xbeal vse do izpustitve Hitlerja. Leta 1929 je Rosenberg ustanovil militantno ligo za nem\xc5\xa1ko kulturo, kasneje pa \xc5\xa1e\xc2\xa0\xc2\xbbIn\xc5\xa1titut za preu\xc4\x8devanje judovskega vpra\xc5\xa1anja\xc2\xab. Slednji je bil namenjen prepoznavanju in napadanju judovskega vpliva na nem\xc5\xa1ko kulturo. Naslednje leto je objavil knjigo o rasni teoriji Mit dvajsetega stoletja (Der Mythus des 20. Jahrhunderts), s klju\xc4\x8dnimi vpra\xc5\xa1anji nacionalsocialisti\xc4\x8dne ideologije, kot je bilo na primer judovsko vpra\xc5\xa1anje. Rosenberg je bil v sklopu nacistov zadol\xc5\xbeen tudi za duhovno in filozofsko izobra\xc5\xbeevanje pripadnikov.\n_START_SECTION_\nRasne teorije\n_START_PARAGRAPH_\nKot glavni rasni teoretik nacisti\xc4\x8dne stranke je Rosenberg nadziral gradnjo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke rase, ki je upravi\xc4\x8devala rasno in etni\xc4\x8dno politiko Hitlerja. Na dno lestvice je postavil \xc4\x8drnce in Jude, v sam vrh pa arijsko raso. Spodbujal je nordijsko teorijo, ki \xc5\xa1teje Nordijce za vodilno raso, nadrejeno vsem ostalim. Mo\xc4\x8dno je nasprotoval tudi homoseksualnosti, saj je menil, da ogro\xc5\xbea \xc5\xa1iritev nordijskega prebivalstva. Njegov odnos do Slovanov je bil fleksibilen, razlikoval se je glede na konkreten narod._NEWLINE_Med vojno je bil Rosenberg, za razliko od Hitlerja, namre\xc4\x8d na strani Slovanov, ki so se borili proti bolj\xc5\xa1evizmu; nudil jim je tudi nacionalno neodvisnost.\n_START_SECTION_\nMedvojna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nPo invaziji na Sovjetsko zvezo je bil Rosenberg imenovan za vodjo Ministrstva rajha za zasedena vzhodna ozemlja. Predstavil je tudi na\xc4\x8drt za organizacijo zasedenih vzhodnih ozemelj, ki je kazala na ustanovitev novih upravnih okrajev. Alfred Rosenberg je bil eden redkih v nacisti\xc4\x8dni hierarhiji, ki je zagovarjal politiko, namenjeno spodbujanju protikomunisti\xc4\x8dnega mnenja med prebivalstvom na zasedenih ozemljih. Njegovo zanimanje za to je prevladovalo predvsem v Ukrajini in Baltskih dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_Med drugim je bil Rosenberg zaslu\xc5\xbeen tudi za izdajo plakatov, ki so napovedovali konec sovjetskih kolektivnih kmetij. Prav tako je izdal agrarni zakon, ki je razveljavil vso sovjetsko zakonodajo o kmetijstvu in obnovil dru\xc5\xbeinske kmetije za tiste, ki so \xc5\xbeeleli sodelovati z okupatorjem._NEWLINE_Ob koncu vojne je bil aretiran in obto\xc5\xbeen v vseh treh to\xc4\x8dkah obto\xc5\xbenice: zlo\xc4\x8dina proti miru; vojni zlo\xc4\x8dini; zaradi vojnih zlo\xc4\x8dinov in zaradi zlo\xc4\x8dinov proti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu. Kon\xc4\x8dna sodba zoper njega ga je izpostavila kot enega izmed glavnih na\xc4\x8drtovalcev invazije na Norve\xc5\xa1ko in Sovjetsko zvezo; prav tako naj bi bil neposredno odgovoren za sistemati\xc4\x8dno ropanje v okupiranih dr\xc5\xbeavah Evrope, pa tudi za brutalne razmere v vzhodni Evropi. Med sojenjem je napisal spomine, ki so bili objavljeni po njegovi smrti. Delo je bilo uporabljeno tudi kot dokaz na sojenju, saj je v njem na sporen na\xc4\x8din obravnaval Jude._NEWLINE_Obsojen je bil na smrt in bil usmr\xc4\x8den z drugimi soobto\xc5\xbeenci, v N\xc3\xbcrnbergu dne 16. 10. 1946.'