b'\n_START_ARTICLE_\nVeliki kanjon\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nReka Kolorado je z 2.333 km dolgim tokom peta najdalj\xc5\xa1a ameri\xc5\xa1ka reka (kratek spodnji del te\xc4\x8de \xc5\xbee po mehi\xc5\xa1kem ozemlju). Svetovno slavo si je pridobila s svojimi kanjoni. Na skoraj 70\xc2\xa0% poti proti Kalifornijskemu zalivu se namre\xc4\x8d prebija skozi poldrugi ducat slikovitih skalnih o\xc5\xbein. Med njimi je zanesljivo najbolj znan Grand Canyon, saj je dolg celih 446 km, \xc5\xa1irok od 6 do 29 km in skoraj 2 km globok. Njegov najlep\xc5\xa1i del je za\xc5\xa1\xc4\x8diten kot narodni park, ki meri kar 4.934 kvadratnih kilometrov ali dobro petino Slovenije. _NEWLINE_O geolo\xc5\xa1kem nastanku kanjona obstaja ve\xc4\x8d teorij, a za zdaj nobena ni neizpodbitno dokazana. Po najnovej\xc5\xa1ih ugotovitvah znanstveniki domnevajo, da je nastal v zadnjih 17 milijonih let, \xc5\xa1e pred kratkim pa so predvidevali, da je trikrat mlaj\xc5\xa1i. V tem \xc4\x8dasu naj bi vode Kolorada izdolble globoko sotesko v zna\xc4\x8dilni obliki dvojne \xc4\x8drke v: zgoraj je naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1a, pribli\xc5\xbeno na sredini se pobo\xc4\x8dji prelomita v ozki terasi, potem pa \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d strmoglavita v globino. Razlog za to so seveda razli\xc4\x8dno odporne kamnine v posameznih zemeljskih plasteh, nastalih v zelo razli\xc4\x8dnih obdobjih. Med najstarej\xc5\xa1im slojem na dnu kanjona in najmlaj\xc5\xa1im na vrhu je menda minilo okoli 1,7 milijarde let._NEWLINE_Veliki Kanjon je velika razpoka v platoju Colorado, ki izpostavlja plati proterozoika in paleozoika. To ni najgloblji kanjon na svetu (soteska Kali Gandaki v Nepalu je precej globlja), niti naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1a (Capertee Valley v Avstraliji je okoli 1 km \xc5\xa1ir\xc5\xa1a in dalj\xc5\xa1a), vendar pa je Veliki Kanjon znan po njegovi vizualno prepri\xc4\x8dljivi velikosti in zapletenosti ter barviti pokrajini. Geolo\xc5\xa1ko je pomemben zaradi debeline odkritih starih kamnin, ki so zelo lepo ohranjene in izpostavljene. Ti sloji kamnin prikazujejo zgodnjo geolo\xc5\xa1ko zgodovino severnoameri\xc5\xa1ke celine.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki Kanjon je del pore\xc4\x8dja reke Colorado, ki je nastala v zadnjih 40 milijonih let. Nedavna \xc5\xa1tudija postavlja izvor kanjona pred pribli\xc5\xbeno 17 milijonov let. Starej\xc5\xa1e ocene so postavile starost kanjona na 5-6 milijonov let.  \xc5\xa0tudija je bila objavljena v reviji Science leta 2008. Obstaja precej polemik, ker ta raziskava ka\xc5\xbee bistveno odstopanje od predhodnega konsenza znanstvenikov. Decembra 2012 objavljena \xc5\xa1tudija v reviji Science trdi, da novi testi ka\xc5\xbeejo, da je Veliki Kanjon lahko starej\xc5\xa1i kot 70 milijonov let.  Vendar pa je bila ta \xc5\xa1tudija kritizirana kot "poskus potisniti razlago svojih novih podatkov brez upo\xc5\xa1tevanja \xc5\xa1tevilnih drugih geolo\xc5\xa1kih zbirk podatkov "._NEWLINE_Rezultat delovanja erozije je eden najbolj popolnih geolo\xc5\xa1kih stolpcev na planetu._NEWLINE_Glavne geolo\xc5\xa1ke plasti so stare od 2 milijardi let stari Vishnu skrilavci na dnu soteske Inner, do 230 milijonov let star apnenec na robu Kaibab._NEWLINE_Mnoge formacije so nastale v toplih plitvih morjih in mo\xc4\x8dvirjih, ki so ve\xc4\x8dkrat napredovali in se umikali \xc4\x8dez rob stare celine na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Severne Amerike. Ve\xc4\x8dje izjeme so permski Coconino pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak, ki vsebuje bogate geolo\xc5\xa1ke dokaze odlaganja pe\xc5\xa1\xc4\x8denih sipin aeolian. Ve\xc4\x8d delov skupine Supai so nane\xc5\xa1ene tudi v ne-morskih okoljih._NEWLINE_Velika globina Velikega Kanjona in zlasti vi\xc5\xa1ina plasti (od katerih je ve\xc4\x8dina nastala pod morsko gladino) je posledica dviga platoja Colorado za 1.500 do 3.000 m, ki se je za\xc4\x8del pred pribli\xc5\xbeno 65 milijoni leti (med Laramidsko orogenezo). Ta dvig je povzro\xc4\x8dil strm padec reke Colorado in njenih pritokov, ki so na ta na\xc4\x8din pove\xc4\x8dali svojo hitrost in s tem sposobnost erozije._NEWLINE_Vremenske razmere v \xc4\x8dasu ledenih dob so tudi pove\xc4\x8dala koli\xc4\x8dino vode v reki Colorado in njen drena\xc5\xbeni sistem. Reka se je odzvala z zni\xc5\xbeanjem kanjina hitreje in globlje._NEWLINE_Potek reke Colorado se je spremenila pred 5,3 milijona leti, ko se je Kalifornijski zaliv odprl in spustil nivo reke. To je pove\xc4\x8dalo stopnjo erozije ter zni\xc5\xbeanje na dana\xc5\xa1njo globino pred 1,2 milijona leti. Stene kanjona so bile ustvarjene z diferencialno erozijo. ._NEWLINE_Med 100.000 in 3 milijone let je, vulkanska aktivnost odlagala pepel in lavo \xc4\x8dez obmo\xc4\x8dje, kar je v\xc4\x8dasih povsem onemogo\xc4\x8dilo pretok reke. Te vulkanske kamnine so najmlaj\xc5\xa1e v kanjonu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje kanjona je bilo najverjetneje naseljeno \xc5\xbee v 12. st. pr. n. \xc5\xa1., ko so tu \xc5\xbeiveli Anasazijci ali starodavni Puebli, kot se jim re\xc4\x8de danes v politi\xc4\x8dno korektni "amerikan\xc5\xa1\xc4\x8dini". Ko so v 16. stoletju na obmo\xc4\x8dje pri\xc5\xa1li prvi belci, so naleteli na \xc5\xbee precej mlaj\xc5\xa1e indijanske kulture. Nekje ob Grand Canyonu sta se stikali naselitveni obmo\xc4\x8dji Hualapajev in Hopijev. Leta 1540 se je po njihovih krajih potikala odprava \xc5\xa1panskega konkvistadorja Francisca V\xc3\xa1squeza de Coronada, ki je seveda iskala zlato. Spustili so se proti reki, a so se morali zaradi pomanjkanja vode na tretjini poti obrniti. Ni dokazov, da bi naslednjih dvesto let sem stopila noga belcev. _NEWLINE_Belci so za\xc4\x8deli pogosteje zahajati sem \xc5\xa1ele sredi 19. stoletja, ko so razli\xc4\x8dne voja\xc5\xa1ke odprave iskale primerne prehode \xc4\x8dez reko in raziskovale njeno plovnost._NEWLINE_Eni izmed ekspedicij se je leta 1858 pridru\xc5\xbeil John Strong Newberry in tako postal prvi geolog, za katerega se ve, da je na lastne o\xc4\x8di videl Grand Canyon. Za klju\xc4\x8dno osebo pri raziskovanju kanjona pa velja major John Wesley Powell, \xc4\x8dastnik Kopenske vojske ZDA, ki je avgusta 1869 prvi preplul njegovo celotno dol\xc5\xbeino. Na pot je krenil z osmimi mo\xc5\xbemi v \xc5\xa1tirih \xc4\x8dolnih, na cilj pa jih je po treh mesecih prispelo pet. _NEWLINE_Samo desetletje pozneje so najbolj podjetni \xc5\xbee razmi\xc5\xa1ljali o turisti\xc4\x8dni izrabi soteske. Prvi hotel so ob njej zgradili l. 1884, 17 let pozneje pa so se obiskovalci tja \xc5\xbee lahko pripeljali z vlakom. Leta 1908 je bilo obmo\xc4\x8dje, na pobudo ameri\xc5\xa1kega predsednika Theodorja Roosevelta, razgla\xc5\xa1eno za narodni spomenik in leta 1919 za 17. ameri\xc5\xa1ki narodni park._NEWLINE_V tem delu kanjona je med severnim in ju\xc5\xbenim robom 16 km zra\xc4\x8dne \xc4\x8drte. A ker ju povezujeta le dva mostova za pe\xc5\xa1ce globoko v razpoki, dale\xc4\x8d od cestnih povezav, je treba od enega do drugega prevoziti celih 346 km. Ju\xc5\xbeni rob je 300\xe2\x80\x93400 m ni\xc5\xbeji od severnega. Razgledi s slednjega so menda lep\xc5\xa1i, a ker je ju\xc5\xbeni veliko la\xc5\xbeje dostopen, pride nanj kar devetkrat ve\xc4\x8d obiskovalcev. Mno\xc5\xbeicam je zato tam namenjena prava turisti\xc4\x8dna vas.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v Velikem kanjonu se spreminja glede na nadmorsko vi\xc5\xa1ino._NEWLINE_Gozdnate povr\xc5\xa1ine Velikega Kanjona so dovolj visoko, da so pozimi prekrite s snegom, ob reki v soteski Inner pa so razmere pu\xc5\xa1\xc4\x8davske. Vremenske razmere v Velikem Kanjonu so obi\xc4\x8dajno suhe, razen dvakrat letno, ko je zelo de\xc5\xbeevno, in sicer v \xc4\x8dasu sezonskih premikov v zimskem \xc4\x8dasu in pozno poleti (pojav, znan kot monsun). Monsun, ki zagotavlja vlago iz jugovzhoda povzro\xc4\x8da dramati\xc4\x8dne, lokalne nevihte, ki jih poganja toplota dneva. Povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin na Ju\xc5\xbenem robu je manj\xc5\xa1a od 35 cm, s 132 cm snega, vi\xc5\xa1je na North Rim pade obi\xc4\x8dajno 59 cm de\xc5\xbeja, snega pa 317 cm. V Phantom Ranch, dolvodno po platoju, na nmv 762 m pade le 17,6 cm de\xc5\xbeja, sneg je redkost._NEWLINE_Temperature se zelo spreminjajo, z vzponi poleti v notranji soteski do ve\xc4\x8d kot 37\xc2\xa0\xc2\xb0C, pozimi pa se temperature spustijo tudi do -17\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Vremenske razmere lahko mo\xc4\x8dno vplivajo na pohodni\xc5\xa1tvo in raziskovanje kanjona, zato morajo dobiti obiskovalci natan\xc4\x8dne napovedi zaradi nevarnosti, ki jih predstavljajo izpostavljenosti ekstremnim temperaturam, zimskim nevihtam in poznim poletnim monsumom.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV obmo\xc4\x8dju Narodnega parka Veliki Kanjon raste pribli\xc5\xbeno 1.737 znanih vrst vaskularnih rastlin, 167 vrst gliv, 64 vrst mahu in 195 vrst li\xc5\xa1ajev. Ta raznolikost je v veliki meri posledica velike vi\xc5\xa1inske razlike od reke Kolorado navzgor do najvi\xc5\xa1je to\xc4\x8dke na North Rim. Na obmo\xc4\x8dju raste tudi ducat endemi\xc4\x8dnih rastlin, kar deset odstotkov flore parka pa je eksoti\xc4\x8dna. 63 rastlin ima v ZDA poseben status za\xc5\xa1\xc4\x8dite._NEWLINE_Rastlinstvo se razlikuje po obmo\xc4\x8djih kot so pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Mojave na zahodnem delu kanjona in Sonorska pu\xc5\xa1\xc4\x8dava na vzhodnem delu ter borovi gozdovi na platoju._NEWLINE_Naravni izviri in potoki, ki se zlivajo po stenah kanjona so dom za 11% vseh ugotovljenih rastlinskih vrst. Kanjon sam deluje kot povezava med vzhodom in zahodom ter zagotavlja prehajanje habitatov, je pa lahko tudi genetska ovira za nekatere vrste, kot je posebna vrsta veverice._NEWLINE_Lega pobo\xc4\x8dja prav tako igra pomembno vlogo pri raznolikosti. Severna pobo\xc4\x8dja prejmejo pribli\xc5\xbeno eno tretjino obi\xc4\x8dajne koli\xc4\x8dine son\xc4\x8dne svetlobe, zato so tu rastline, ki rastejo na vi\xc5\xa1jih legah ali v bolj severnih zemljepisnih \xc5\xa1irinah. Na ju\xc5\xbenih pobo\xc4\x8djih, ki prejmejo dovolj son\xc4\x8dne svetlobe, je vegetacija podobna tisti iz pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Sonora._NEWLINE_Kar 34 vrst sesalcev \xc5\xbeivi vzdol\xc5\xbe reke Kolorado vrst, 18 vrst je glodalcev in osem netopirjev.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor rastlin in \xc5\xbeivali\n_START_PARAGRAPH_\nPark vsebuje ve\xc4\x8d pomembnih ekosistemov. Njegovo veliko biolo\xc5\xa1ko raznolikost je mogo\xc4\x8de pripisati prisotnosti petih od sedmih \xc5\xbeivljenjskih obmo\xc4\x8dij in tri od \xc5\xa1tirih tipov pu\xc5\xa1\xc4\x8dav v Severni Ameriki. Pet \xc5\xbeivljenjskih obmo\xc4\x8dij je: Spodnja Sonora, Zgornja Sonora, prehodno obmo\xc4\x8dje, kanadsko in obmo\xc4\x8dje Hudson. To pomeni, da tukaj nastopajo obmo\xc4\x8dja od Mehike do Kanade. Razlike v nadmorski vi\xc5\xa1ini in posledi\xc4\x8dno razlike v podnebju so glavni dejavniki, ki tvorijo razli\xc4\x8dna \xc5\xbeivljenjska obmo\xc4\x8dja in skupnosti v kanjonu in njegovi okolici. Narodni park Veliki Kanjon vsebuje 129 vegetacijskih skupnosti, katerih sestava in porazdelitev je odvisna od podnebja, geomorfolo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti in geolo\xc5\xa1ke sestave tal.\n_START_SECTION_\nSpodnja Sonora\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjsko obmo\xc4\x8dje Spodnja Sonora se razteza od reke Kolorado do okoli 1000 metrov nmv. Ob reki Kolorado in njenih pritokih so obvodne skupnosti. Vrba Coyote (Salix exigua), arrowweed (Pluchea sericea), vrba Curiti (Baccharis salicifolia), medonosna mesquite (Prosopis glandulosa), akacija catclaw (Acacia greggii) in eksoti\xc4\x8dna tamariska (saltcedar - Tamarix) so prevladujo\xc4\x8de vrste. Vise\xc4\x8di vrtovi ob izvirih in potokih v stenah vsebujejo redke rastline kot je belo cveto\xc4\x8di Redbud (Cercis occidentalis), orhideje (Epipactis gigantea) in McDougallova flaveria. Ogro\xc5\xbeene ribe v reki so Gila cypha in Xyrauchen texanus._NEWLINE_Tri najpogostej\xc5\xa1e dvo\xc5\xbeivke \xc5\xbeivijo v obre\xc5\xbenih zdru\xc5\xbebah: drevesna \xc5\xbeaba (Hyla arenicolor), Bufo punctatus in drevesna krasta\xc4\x8da Rocky Mountain (Bufo woodhousii woodhousii). Leopardje \xc5\xbeabe so zelo redke in obstajajo na le nekaj mestih. 33 vrst rako \xc5\xbeivi v reki Kolorado in njenih pritokih, od teh je 16. pravih zooplankton organizmov._NEWLINE_48 vrst ptic redno gnezdi vzdol\xc5\xbe reke, medtem ko druge uporabljajo reko kot migracijski koridor ali za prezimovanje. Orel (Haliaeetus leucocephalus) je ena vrsta, ki uporablja re\xc4\x8dni koridor kot zimski habitat._NEWLINE_Re\xc4\x8dne vidre so verjetno izginile iz parka v poznem 20. stoletju, pi\xc5\xbemovke so izjemno redke. Bobri, ki za hrano uporabljajo vrbe in grmovnice, lahko bistveno vplivajo na obre\xc5\xbeno vegetacijo. Drugi glodavci, kot so veverice in mi\xc5\xa1i, so vsejede. Netopirji obi\xc4\x8dajno po\xc4\x8divajo v pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih gorah, hranijo pa se s \xc5\xa1tevilnimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami vzdol\xc5\xbe reke in njenih pritokov. Poleg netopirjev so najbolj \xc5\xa1tevilni obre\xc5\xbeni plenilci kojoti, rakuni (Bassariscus astutus) in skunki, ki lovijo glodavce in plazilce._NEWLINE_Rakuni, podlasice, risi, lisice in gorski levi so bolj redki. Srnjad in pu\xc5\xa1\xc4\x8davska debeloroga ovca so kopitarji, ki pogosto prihajajo v re\xc4\x8dni koridor._NEWLINE_Pogoste vrste \xc5\xbeu\xc5\xbeelk ob reki in pritokih so mu\xc5\xa1ice, muhe, enodnevnice, vrbnice, \xc4\x8drne muhe, pr\xc5\xa1ice, hro\xc5\xa1\xc4\x8di, metulji in ognjene mravlje. \xc5\xa0tevilne vrste pajkov in ve\xc4\x8d vrst \xc5\xa1korpijonov prav tako naseljujejo obre\xc5\xbeni pas._NEWLINE_Enajst vodnih in 26 kopenskih vrst mehku\xc5\xbecev so na\xc5\xa1li v Narodnem parku in okolici. Izmed vodnih vrst sta dve vrsti \xc5\xa1koljk in devet pol\xc5\xbeev._NEWLINE_Obstaja tudi pribli\xc5\xbeno 47 vrst plazilcev. Deset jih \xc5\xbeivi vzdol\xc5\xbe re\xc4\x8dnega koridorja, najve\xc4\x8d med robom reke in za\xc4\x8detkom gorske pu\xc5\xa1\xc4\x8dave. Dva najve\xc4\x8dja ku\xc5\xa1\xc4\x8darja  sta strupeni bradavi\xc4\x8dar (Heloderma suspectum)  in legvan chuckwallas (Sauromalus). \xc5\xa0tevilne vrste ka\xc4\x8d \xc5\xbeivi tako v notranjem delu soteske kot ob reki, med njimi \xc5\xa1est vrst klopota\xc4\x8d._NEWLINE_Nad re\xc4\x8dnim koritom se nahaja biotop pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, kjer uspeva severnoameri\xc5\xa1ka pu\xc5\xa1\xc4\x8davska flora. Tipi\xc4\x8dne vrste so Larrea tridentata, Encelia farinosa, Ambrosia dumosa, akacija catclaw, Fouquieria splendens, Parthenium incanum, medonosna mesquite, Atriplex canescens, Ericameria nauseosa, Coleogyne ramosissima. Sesalci v gozdni skupnosti sestavljajo 50 vrst, ve\xc4\x8dinoma so to glodalci in netopirji. Tri od petih vrst \xc5\xbeivi v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi._NEWLINE_Razen za zahodnem delu pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, gekon \xc5\xbeivi le v bli\xc5\xbeini vode vzdol\xc5\xbe reke. Vsi drugi plazilci najdeni blizu reke se pojavljajo tudi v gorah, vendar manj pogosto. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davska \xc5\xbeelva je ogro\xc5\xbeena vrsta in \xc5\xbeivi v pu\xc5\xa1\xc4\x8davskem grmovju v zahodnem delu parka.\n_START_SECTION_\nZgornja Sonora in prehodno obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski prostor Zgornje Sonore obsega ve\xc4\x8dino notranjega kanjona in Ju\xc5\xbeni Rob (South Rim) na vi\xc5\xa1inah od 1.100 do 2.100 m. V tem obmo\xc4\x8dju prevladujejo razne vrste grmi\xc4\x8devja in borovci. Med 1.100 do 1.200 m so v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Mojave podobne zdru\xc5\xbebe kot v Zgornji Sonori. Tu prevladujejo Atriplex canescens in drugo grmi\xc4\x8devje, druge pomembne skupine so agave (Agave utahensis), cveto\xc4\x8di Mesquite (Prosopis), Kramerie, akacije in razne vrste kaktusov._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 30 vrst ptic gnezdi predvsem v pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih gorah in pe\xc4\x8dinah notranjega kanjona. \xc5\xa0tevilni netopirji, hudourniki in druge obre\xc5\xbene ptice zagotavljajo dovolj hrane za sokola selca in primerna gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8da vzdol\xc5\xbe strmih sten kanjona. Tukaj \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d kriti\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeenih kalifornijskih kondorjev, ki so bili ponovno naseljeni na Colorado Plateau v vzhodni del parka._NEWLINE_Iglasti gozdovi nudijo \xc5\xbeivljenjski prostor 52 vrstam sesalcev. Je\xc5\xbeevci, rovke, razli\xc4\x8dne veverice, \xc4\x8drni medved, jelenjad in losi se nahajajo v parku v vi\xc5\xa1jih legah na planoti Kaibab._NEWLINE_Nad pu\xc5\xa1\xc4\x8davo do 1.900 m je borov gozd in nekaj brinja. V teh gozdovih raste veliko rastlin Artemisia tridentata, cveto\xc4\x8da Gutierrezia, mormonski \xc4\x8daj, uta\xc5\xa1ke agave, banane in juke, Krascheninnikovia lanata, indijanski ri\xc5\xbe (Oryzopsis hymenoides), Sporobolus in druge trave. Tukaj \xc5\xbeivijo razli\xc4\x8dne ka\xc4\x8de in ku\xc5\xa1\xc4\x8darji, tudi ena posebna vrsta plazilca, gorski kratko rogati Lizard, ki \xc5\xbeivi posebej mno\xc5\xbei\xc4\x8dno v brinjevih in borovih gozdovih._NEWLINE_Pinus ponderosa - borovci rastejo na vi\xc5\xa1inah med 2000 in 2500 m na severnem in ju\xc5\xbenem platoju v prehodnem \xc5\xbeivljenjskem okolju. Ju\xc5\xbeni Rob zdru\xc5\xbeuje sivo lisico, jelenjad, debeloroge ovce, skalne veverice, bor in brin. Druge vrste so \xc5\xa1e hrast (Quercus gambelii), robinija (Robinia neomexicana), gorski mahagoni, bezeg (Sambucus mexicana) in mahonijo (Mahonia repens) in trave bilnice. Uta\xc5\xa1ki tigrasti mo\xc4\x8derad in \xc5\xbeaba Spea intermontana sta dve dvo\xc5\xbeivki, ki sta pogosti v omenjenih gozdovih. Od pribli\xc5\xbeno 90 vrst ptic, ki gnezdijo v gozdovih iglavcev, jih je 51 poletnih prebivalcev in najmanj 15 od teh je migrantov.\n_START_SECTION_\nKanadsko in obmo\xc4\x8dje Hudsonian\n_START_PARAGRAPH_\nNad vi\xc5\xa1ino 2500 metrov je takoimenovano kanadsko obmo\xc4\x8dje, ki obsega North Rim in plato Kaibab. Gozd sestavljajo smreke Picea engelmannii, Picea pungens, Pseudotsuga menziesii in Abies concolor, nadalje trepetlika in jerebika. Ve\xc4\x8d vrst ve\xc4\x8dletnih trav, rman, potentila, vol\xc4\x8dji bob, \xc5\xa1a\xc5\xa1i in astre tudi rastejo v sub-alpskem podnebju. Tukaj \xc5\xbeivijo tudi gorski lev, veverice in kragulj._NEWLINE_Montanski travniki in subalpinska travna skupnost v obmo\xc4\x8dju Hudsonian so redki in se nahajajo le na North Rim. Na najbolj vla\xc5\xbenih obmo\xc4\x8djih rastejo \xc5\xa1a\xc5\xa1i in druga zeli\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nNezgodni primeri\n_START_PARAGRAPH_\nV Velikem Kanjonu je bilo okoli 600 smrtnih \xc5\xbertev od leta 1870 do danes. Vzrok smrti je bodisi posledica preve\xc4\x8d vnetega fotografiranja, precenjevanja fizi\xc4\x8dne kondicije pri trekingu, posledica trkov letal v kanjonu in utopitve v reki Kolorado._NEWLINE_53 smrti je posledica padcev, 65 smrtnih primerov je bilo mogo\xc4\x8de pripisati okoljskim dejavnikom kot so vro\xc4\x8dinska kap, sr\xc4\x8dni zastoj, dehidracija in hipotermija, 7 je bilo \xc5\xbertev hudourni\xc5\xa1kih poplav, 79 se jih je utopilo, 242 jih je umrlo zaradi strmoglavljenja letala ali helikopterja (128 jih je umrlo v nesre\xc4\x8di leta 1956), 25 je umrlo v \xc4\x8dudnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah, tudi zaradi udara strele in padca iz skale in 23 je bilo \xc5\xbertve umorov.  _NEWLINE_Leta 1956 je bil Veliki Kanjon prizori\xc5\xa1\xc4\x8de tragi\xc4\x8dne letalske nesre\xc4\x8de._NEWLINE_Zjutraj 30. junija 1956 sta TWA Lockheed Super Constellation in United Airlines Douglas DC -7 poletela v Los Angeles na International Airport v razmiku treh minut. Pribli\xc5\xbeno 90 minut kasneje sta letali tr\xc4\x8dili nad kanjonom ko sta leteli v nenadzorovanim zra\xc4\x8dnem prostoru._NEWLINE_Razbitine obeh letal sta padli v vzhodnem delu kanjona, v Temple  in Chuar Buttes, blizu soto\xc4\x8dja Kolorada in Male reke Kolorado. V nesre\xc4\x8di je umrlo vseh 128 potnikov in \xc4\x8dlanov posadk._NEWLINE_Ta nesre\xc4\x8da je imela za posledico ureditev vi\xc5\xa1in preletov in uvedbo kontrole preleta s strani zemeljskih kontrolorjev ._NEWLINE_Evakuacija_NEWLINE_Turiste in prebivalce mesta Supai, mesta, ki le\xc5\xbei na dnu kanjona, so evakuirali iz obmo\xc4\x8dja 17-18 avgusta 2008, zaradi poru\xc5\xa1itve jezu Redlands Dam, ki se nahaja gorvodno od kraja Supai, po no\xc4\x8d trajajo\xc4\x8dem mo\xc4\x8dnem de\xc5\xbeevju. Ker je bilo pri\xc4\x8dakovati obilne padavine in opozorilo na poplavni val, se je za\xc4\x8dela evakuacija izvajati na pobudo parkovnega nadzora. Poplave so bile dovolj velike, da so pritegnile pozornost mednarodnih medijev,'