b'\n_START_ARTICLE_\nAndrej Rozman - Roza\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1978 je pustil \xc5\xa1tudij slovenistike, s prijatelji ustanovil Pocestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Predrazpadom in v naslednjih letih organiziral vrsto odmevnih gostovanj tujih uli\xc4\x8dnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d v Ljubljani, s katerimi je premagal strah tedanjih oblasti pred spontanim dogajanjem na ulici. Med letoma 1981 in 1995 je bil vodja alternativnega Gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Ane Monro in za\xc4\x8detnik improvizacijskih gledali\xc5\xa1kih tekmovanj v Sloveniji. _NEWLINE_Pi\xc5\xa1e parodi\xc4\x8dne in komi\xc4\x8dne pesmi, pravljice in gledali\xc5\xa1ke komedije za otroke in odrasle, predeluje klasi\xc4\x8dna besedila za druge medije, jih prestavlja v sodobnost ali preprosto prevaja. Marca 2003 je ustanovil Rozinteater kot najmanj\xc5\xa1e mo\xc5\xbeno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Njegova dela so prisotna v mnogih u\xc4\x8dbenikih in antologijah (Nasmeh pod solzami, Slovenski smeh, Cvetnik slovenske parodije, Komadi, Drugi komadi, Zlata \xc4\x8debelica,...) Junija 2017 je v vlogi kenguruja napovedal kandidaturo za predsednika RS, vendar ni zbral dovolj podpisov, da bi jo lahko uradno vlo\xc5\xbeil.\n_START_SECTION_\nPoezija\n_START_PARAGRAPH_\nZa ustvarjanje pesmi se je navdu\xc5\xa1il \xc5\xbee zgodaj. V gimnaziji je bil urednik glasila in predvsem zagrizen modernist. Mislil je namre\xc4\x8d, da je treba v slovensko knji\xc5\xbeevnost vnesti futurizem, dadaizem in nadrealizem. Ko je bila njegova modernisti\xc4\x8dna poezija na vrhuncu in so prvi\xc4\x8d iz\xc5\xa1le njegove poezije za odrasle v zbirki Problemi. Ta zbirka je nato \xc4\x8dez 14 let iz\xc5\xa1la kot poezija za otroke v Kurir\xc4\x8dku, in tako je postal pesnik za otroke._NEWLINE_Njegov osrednji motiv je ugajati, a biti hkrati po\xc5\xa1ten in iskren do svojega pogleda na svet. Spreten je predvsem jezikovno. Ta talent prepisuje dednosti in premi\xc5\xa1ljenemu odnosu do jezika. Jezik ima za dejstvo in ne ideal. Pravi, da kaj je prav, ne dolo\xc4\x8dajo jezikoslovci, ampak jezik sam, ki se vztrajno razvija, poenostavlja in bogati._NEWLINE_Sam sku\xc5\xa1a ujeti v svoje verze \xc4\x8dim bolj resni\xc4\x8den jezik neizprosno od vseh papirnatih izrazov in stav\xc4\x8dnih skladenj. To po\xc4\x8dne \xc5\xbee zaradi dejstva, da veliko pi\xc5\xa1e za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nProza\n_START_PARAGRAPH_\nV literaturi ga zanima spretno povedan \xc5\xbeiv jezik, ki je \xc4\x8dim bolj to\xc4\x8dno zapisan. Najve\xc4\x8dji problem pa mu je skozi ta tako imenovani nov jezik povedati zgodbo. Zato se poslu\xc5\xbeuje dveh mo\xc5\xbenosti. Prva je, da dobro preizku\xc5\xa1eno zgodbo prestavi v nov jezik, ji doda dana\xc5\xa1nji \xc4\x8das, prostor in smisel. Drugi na\xc4\x8din je kombinacija sre\xc4\x8dnih naklju\xc4\x8dij in njegove potrpe\xc5\xbeljivosti. Ko pi\xc5\xa1e, se prepusti jeziku in mo\xc5\xbenostim, ki mu jih le-ta ponuja, in tako pride do konca, ki si ga niti sam na za\xc4\x8detku ni zamislil._NEWLINE_Sprva ni bil humorist. V njegovih zrelih letih ustvarjanja je pisal resna dela, v katerih je hotel povedati resnico sveta, vendar ta niso bila nikjer objavljena. Zato je poskusil z literarnim branjem, ki pa najprej ni bilo uspe\xc5\xa1no, dokler ni vsega poskusil na bolj humoren na\xc4\x8din. Ob\xc4\x8dinstvu je bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d in tako je postal humorist.'