b'\n_START_ARTICLE_\nBranko \xc5\xbdu\xc5\xbeek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBranko \xc5\xbdu\xc5\xbeek se je rodil na Selu pri Ljubljani. Obiskoval je Osnovno \xc5\xa1olo Prule, kjer je spoznal dela svojih u\xc4\x8diteljev Janeza Jalna in Toneta Seli\xc5\xa1karja. Kmalu zatem se je vpisal na dvorazredno dr\xc5\xbeavno trgovsko \xc5\xa1olo v Ljubljani. Ustvarjanje pesmi mu je bilo blizu, saj je osebno zelo dobro poznal pesnika Jo\xc5\xbeeta \xc5\xa0mita in Franceta Balanti\xc4\x8da. Zaposlil se je pri Slovenskem poro\xc4\x8devalcu ter kasneje \xc5\xa1e pri Delu, kjer se je preizkusil kot novinar. Po vrsti objav v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasnikih in revijah se je leta 1956 predstavil s svojo prvo pesni\xc5\xa1ko zbirko Padajo ro\xc5\xbenati listi. V naslednjih letih so sledile \xc5\xa1e druge. Umrl je leta 2001.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nAvtorjeva prva pesni\xc5\xa1ka zbirka se imenuje Padajo ro\xc5\xbenati listi (1956). V njegovih delih jasno zasledimo elemente ekspresionizma ter impresionizma, ki sta zelo zna\xc4\x8dilna za vojno in povojno obdobje._NEWLINE_V pesni\xc5\xa1ki zbirki Moja pokrajina (1966) je \xc5\xbdu\xc5\xbeek uporabil veliko motivov \xc4\x8dlovekovega so\xc5\xbeitja z naravo. Temo je uporabil za prikaz \xc4\x8dlovekovega \xc5\xbeivljenja, kajti zanj je narava bolj obstojna in mogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a. Verz Branka \xc5\xbdu\xc5\xbeka je preprost in svoboden._NEWLINE_Leta 1971 je napisal knigo pesmi z naslovom Steklena krogla, leta (1978) pa pesni\xc5\xa1ko zbirko Uporna Galeja._NEWLINE_Motivno-tematske vsebine so poezija (Trije soneti), ljubezen (Bori, Klic..., Pomlad) in smrt (Nemo\xc4\x8d, Ve\xc4\x8dni strah), ponekod pa lahko najdemo tudi vojne motive (\xc4\x8cas, Obup, Pridi). Glede na zunanjo podobo njegovih del je ohranjal urejene kitice in stalne oblike. Kasneje je uporabljal izrazito metaforiko z bolj razgibanim svobodnim verzom._NEWLINE_Napisal je tudi leposlovna mladinska dela. Leta 1973 so iz\xc5\xa1le spominske \xc4\x8drtice z naslovom Kruh moje matere. Napisal je tudi zbirko Daljni obrazi, pripoved O ribi velikanki naprej in nazaj (1984) in pravljice O gosla\xc4\x8du in zvezdah (1990). Leta 1993 je napisal zadnjo knjigo Vrnitev, polno spominov._NEWLINE_Bil je tudi prevajalec. Prevedel je dela mnogih priznanih avtorjev: Johann Wolfgang Goethe: Herman in Doroteja (1967), Ernest Gorlich: Deklica iz Louisiane (1967), Vladimir Nazor: Veli Jo\xc5\xbee (1967), Stevan Majstorovi\xc4\x87: Ledeniki in gejzirji (1969), Hans Baumann: Most Bogov (1969), \xc4\x90or\xc4\x91e Radenkovi\xc4\x87: Sonce v prahu (1970), Vladimir Kolar, Giuseppe Bufalari: Jadran \xe2\x80\x93 morje miru (1970).'