b"\n_START_ARTICLE_\nMladinska literatura\n_START_PARAGRAPH_\nMladinska literatura ali mladinska knji\xc5\xbeevnost je v prvi vrsti namenjena otrokom in mladostnikom do osemnajstega leta in tudi drugim bralcem. Pod izrazom mladinska literatura lahko razumemo tudi pisanje mladostnikov. V mladinski prozi je protagonist mladostnik. V zgodovini meje med otro\xc5\xa1ko in mladinsko literaturo ni bilo, sedaj pa potreba po razmejitvi nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Nekdaj je bila meja pri 14. letih, danes pa se je pomaknila na 12. leto.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo priznavanje mladostnikov kot samostojne bralske kategorije je opisala Sarah Trimmer leta 1802.  Uveljavila je pojem otro\xc5\xa1ka literatura pod izrazom Knjige za otroke. Literature sprva niso pisali izrecno za mladino, prvi je prilagodil svoj tekst za mladino Walter Scott (Waverly, 1814). Drugi pomembni angle\xc5\xa1ki avtorji in dela: Thomas Hughes \xc5\xa0olski dnevi Toma Browna, 1857 (Tom Brown's School Days), Louisa May Alcott Male \xc5\xbeenske, 1867) (Little Women, Robert Louis Stevenson Otok zakladov (Treasure Island), Lewis Carroll Alica v \xc4\x8dude\xc5\xbeni de\xc5\xbeeli (Alice in wonderland), Johanna Spyri Hajdi (Heidi) ter Anna Sewell \xc4\x8crni lepotec (Black Beauty)._NEWLINE_Leta 1937 je avtor J. R. R. Tolkien izdal znanstveno fantasti\xc4\x8dno prozo Hobit (The Hobbit) in zbirko romanov Gospodar prstanov (The lord of the rings), leta 1943 pa je Betty Smith izdala roman Drevo raste v Brooklynu (A Tree Grows in Brooklyn). Prvi pravi roman naj bi bil J. D. Salinger Varuh v r\xc5\xbei (The Catcher in the Rye, 1951), ki vsebuje vsa ustrezna dolo\xc4\x8dila mladinske literature.  Sledijo: Harper Lee, To Kill a Mockingbird, Maya Angelou,  Know Why the Caged Bird Sings, Toni Morrison, The Bluest Eye in \xc5\xa1tevilni drugi. Sredi \xc5\xa1estdesetih let 20. stoletja je postala generacija do tridesetega leta samostojen raziskovalni predmet in predmet literarnega interesa (S. E. Hinton, The Outsiders)._NEWLINE_V sedemdesetih letih so bile objavljene uspe\xc5\xa1nice: Maya Angelou: (I Know Why the Caged Bird Sings); Rosa Guy: Prijateljici (The Friends); Sylvia Plath: Stekleni zvon (The Bell Jar); Glendon Swarthout: Bless the Beasts and Children, Robb White (Deathwatch) in Enid Blyton: zbirka Pet prijateljev (Famous Five)._NEWLINE_V osemdesetih letih je mladinska knji\xc5\xbeevnost \xc4\x8drpala teme za pisanje predvsem iz \xc5\xbeivljenja ljudi, ki so bili  potisnjeni  na dru\xc5\xbebeni rob in so se sre\xc4\x8devali s tragedijami, kot so posilstvo, samomor, umor, star\xc5\xa1evska smrt ... Istega leta je o\xc5\xbeivelo pisanje romanti\xc4\x8dnih do\xc5\xbeivetij. V devetdesetih letih se je pri\xc4\x8dela mladinska knji\xc5\xbeevnost ukvarjati s temami, kot so alkoholizem, spolnost, u\xc5\xbeivanje drog, iskanje identitete, lepota in najstni\xc5\xa1ke nose\xc4\x8dnosti. Knjigarne so za\xc4\x8dele namenjati celotne knji\xc5\xbene police za najstnike in mladostnike. Priljubljena je postala produkcija filmov in knjig z mladimi protagonisti._NEWLINE_Predlogi klasi\xc4\x8dnih del, ki se berejo v \xc5\xa1olah: _NEWLINE_Harper Lee: Ne ubijaj slavca (To Kill a Mockingbird),_NEWLINE_William Golding: Gospodar muh (Lord of the Flies),_NEWLINE_Ray Bradbury: Fahrenheit 451,_NEWLINE_Bram Stoker: Drakula (Dracula),_NEWLINE_Stephenie Meyer: Somrak (Twilight),_NEWLINE_Nathaniel Hawthorne: \xc5\xa0krlatno znamenje (The Scarlet Letter),_NEWLINE_J. D. Salinger: Varuh v r\xc5\xbei (Catcher in the Rye)._NEWLINE_Nekaj popularnih angle\xc5\xa1ko pi\xc5\xa1o\xc4\x8dih avtorjev mladinske literature: Cleo Virginia Andrews, Clive Barker, David Belbin, Tim Bowler, Judy Blume, Meg Cabot, Kate Cann, P. C. Cast, Eoin Colfer, Cornelia Funke, William Golding, Robert A. Heinlein, Anthony Horowitz, Brian Jacques, C. S. Lewis, Stephenie Meyer, Gary Paulsen, Philip Pullman, J. K. Rowling, Jerry Spinelli, Jonathan Stroud, Cecily von Ziegesar, Julie Anne Peter, Alice Hoffman, Laurie Halse Anderson, David Belbin, Melvin Burgess, Nancy Garden, Judy Blume.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdanr\n_START_PARAGRAPH_\nMladinska knji\xc5\xbeevnost je postala zvrst razli\xc4\x8dnih vrst besedil: romanov, stripov, kratkih zgodb in poezije. Med mladostni\xc5\xa1ko literaturo po \xc5\xbeanru najdemo tudi biografije, avtobiografije, dnevnike in  pisma.\n_START_SECTION_\nTeme in motivi\n_START_PARAGRAPH_\nPriljubljene teme so: identiteta, prijateljstvo, priljubljenost posameznika v dru\xc5\xbebi, zaskrbljenost zaradi ocen in stopnje \xc5\xa1ole, pritisk vrstnikov, debelost, anoreksija, plasti\xc4\x8dna kirurgija, destruktivno in nemoralno obna\xc5\xa1anje, ljubezen in spolnost (zanimanje za nasprotni spol, prvi spolni stik, splav, kontracepcija, prostitucija, spolne bolezni), depresija, samomori,smrt, zloraba drog in alkohola, du\xc5\xa1evna, fizi\xc4\x8dna in \xc4\x8dustvena zloraba otrok, posilstvo, dru\xc5\xbeinski prepiri, razveze star\xc5\xa1ev, star\xc5\xa1i samohranilci, ponovne poroke, zasvojenost z odnosi, te\xc5\xbeave z odnosi do star\xc5\xa1ev, starih star\xc5\xa1ev in mlaj\xc5\xa1ih bratov ter sester, te\xc5\xbeave v soseski in na delovnem mestu, dru\xc5\xbebena odtujitev, religija, homoseksualnot, rasne razlike, socialno-ekonomske razlike, znanstvena fantastika ..._NEWLINE_Velik vpliv na mlade ima dru\xc5\xbebeno-kulturni in socialno-ekonomski status. Klju\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti mladinske literature so intenzivnej\xc5\xa1e poistovetenje bralca s protagonistom in pri tem ne razvrednoti samega sebe, preprost, razumljiv  jezik, dogajanje se mora nana\xc5\xa1ati neposredno na realno situacijo mladostnika, ali ima vsaj verjetnost, da se lahko zgodi.\n_START_SECTION_\nUporaba v \xc5\xa1olstvu\n_START_PARAGRAPH_\nMladinska literatura je bila vklju\xc4\x8dena v \xc5\xa1ole, da bi pove\xc4\x8dali zanimanje u\xc4\x8dencev za branje knjig in tako razvili ve\xc5\xa1\xc4\x8dine za uspe\xc5\xa1no, kriti\xc4\x8dno branje. Raziskava je pokazala, da fantje manj berejo kot dekleta, \xc5\xa1e posebej predpisan kanon \xe2\x80\x93 klasiko. Branje mladinske literature naj pripravi u\xc4\x8denca k la\xc5\xbejemu, razumljivej\xc5\xa1emu in bolj prijetnemu branju te\xc5\xbejih klasi\xc4\x8dnih besedil."