b'\n_START_ARTICLE_\nMilano\n_START_SECTION_\nToponim\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor imena Milano (milansko Milan) je negotov. Jasno je, da izhaja iz rimskega imena Mediolanum, verjetno iz latinske besede medio (na sredini) in planus (raven). Vendar pa nekateri strokovnjaki verjamejo, da ima lanum keltski koren lan, kar pomeni, ovoj ali razmejeno obmo\xc4\x8dje (vir wel\xc5\xa1ka beseda llan, kar pomeni sveti\xc5\xa1\xc4\x8de ali cerkev), ki ga je keltska skupnosti uporabljala za gradnjo sveti\xc5\xa1\xc4\x8da.  Zato Mediolanum lahko pomeni osrednje mesto ali sveti\xc5\xa1\xc4\x8de keltskega plemena. Dejansko ime "Mediolanum" nosi okoli \xc5\xa1estdeset Galsko-rimskih mest v Franciji, na primer Saintes (Mediolanum Santonum) in \xc3\x89vreux (Mediolanum Aulercorum).  Poleg tega_NEWLINE_druga teorija povezuje ime z merja\xc5\xa1\xc4\x8devo svinjo (scrofa semilanuta), starodavnim simbolom mesta, ki ga je Andrea Alciato domi\xc5\xa1ljisko razlo\xc5\xbeil v delu Emblemata (1584), v lesorezu prvega nastajajo\xc4\x8dega mestnega obzidja, kjer se vidi svinje dvigati od izkopa in je etimologija Mediolanum navedena kot "pol volna",   pojasnjeno v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in franco\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Za ustanovitev Milana naj bi bila po legendi zaslu\xc5\xbena dva keltska plemena Biturigi in Edui, ki imata za svoja simbola ovna in merjasca , zato je \xc2\xbbsimbol mesta volna, ki jo nosi pra\xc5\xa1i\xc4\x8d, \xc5\xbeival z dvojno obliko, tukaj z ostrimi \xc5\xa1\xc4\x8detinami, tam z elegantno volno.\xc2\xab\xc2\xa0 Alciatova razlaga Ambro\xc5\xbeeve razlage.\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 400 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so keltski Insubri naselili Milano in okoli\xc5\xa1ko regijo.  Leta 222 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so naselje osvojili Rimljani in ga preimenovali Mediolanum. Milano je bil na koncu progla\xc5\xa1en za glavno mesto zahodnega rimskega cesarstva pod cesarjem Dioklecijanom v letu 286 n. \xc5\xa1t. Dioklecijan se je odlo\xc4\x8dil, da ostane v vzhodnem rimskem cesarstvu (glavno mesto Nicomedia), njegov kolega Maksimijan pa za zahodno. Takoj je Maksimijan zgradil ve\xc4\x8d spomenikov, kot velik cirkus 470 m \xc3\x97 85 m, terme Thermae Herculeae, velik kompleks cesarske pala\xc4\x8de in ve\xc4\x8d drugih objektov._NEWLINE_Z Milanskim ediktom leta 313 je cesar Konstantin I. zagotovil svobodo veroizpovedi za kristjane. Potem ko so v letu 402 mesto zasedli Vizigoti, so je cesarsko rezidenco preselili na tedaj bolj strate\xc5\xa1ko pomembno lokacijo, v mesto Raveno. Leta 452 so mesto osvojili Huni. Leta 539 so ga zavzeli Ostrogoti in uni\xc4\x8dili Milano med Gotsko vojno proti bizantinskemu cesarju Justinijanu I. Poleti leta 569 so Langobardi (od tod izhaja ime italijanske de\xc5\xbeele Lombardija), osvojili Milano, potem, ko so porazili majhno bizantinsko vojsko. Nekatere rimske strukture so ostale v uporabi tudi pod langobardsko oblastjo.  Milano so leta 774 zavzeli Franki, ko si je Karel Veliki dal naziv \xc2\xbbkralj Langobardov\xc2\xab\xc2\xa0(pred tem so se germanska kraljestva pogosto spopadala med seboj, vendar ni nobeno sprejelo naslov kralja drugih ljudstev). \xc5\xbdelezna krona Langobardov izvira iz tega obdobja. Kasneje je Milano postal del Svetega rimskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku je bil Milano, zaradi svoje lege, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de cveto\xc4\x8de trgovine. Vojna osvajanja Friderika I. Barbarosse so prinesla uni\xc4\x8denje velikemu delu Milana leta 1162. Milano je prevzel vodilno vlogo pri oblikovanju Lombardske lige, ki je bila ustanovljena leta 1167. Vojna med nem\xc5\xa1kim cesarjem in italijanskimi ob\xc4\x8dinami, ki je trajala neprekinjeno ve\xc4\x8d let, se je kon\xc4\x8dala z italijansko zmago v bitki pri Legnanu. Zaradi neodvisnosti Lombardskih mest, pridobljene z mirom v Konstanci leta 1183, je Milano postal vojvodina. Leta 1208 je postal podesta mesta Rambertino Bolelli, leta 1242 Luca Grimaldi in 1282 Luchetto Gattilusio. Polo\xc5\xbeaj je bil enkrat nevaren: leta 1252 so milanski heretiki umorili cerkvenega inkvizitorja, pozneje znanega kot svetega Petra mu\xc4\x8denca, na plitvini v bli\xc5\xbeini contado; morilci so podkupili svojo pot do svobode, ki so mu sledili izgredi, so podesto skoraj lin\xc4\x8dali. Leta 1256 so bili nad\xc5\xa1kof in vodilni plemi\xc4\x8di izgnani iz mesta. Leta 1259 je bil Martino della Torre izvoljen kot Capitano del Popolos strani \xc4\x8dlanov cehov; mesto je prevzel s silo, izgnal svoje sovra\xc5\xbenike in vladal kot diktator, vendar je dal tudi tlakovatu ulice, kopati kanale in je obdav\xc4\x8dil pode\xc5\xbeelje. Skoraj uni\xc4\x8dile je tudi milansko zakladnico; uporabljal jo je za pogosto nepremi\xc5\xa1ljeno pla\xc4\x8devanje najemnih voja\xc5\xa1kihenot, in dodatno razburil prebivalstvo, z dajanjem ve\xc4\x8dje podpore Della Torresovim tradicionalnim sovra\xc5\xbenikom, Viscontijem. Najpomembnej\xc5\xa1e gospodarske panoge v tem obdobju so bile oboro\xc5\xbeitev in proizvodnja volne, celoten katalog aktivnosti in trgovanje pa je naveden v Bonvesin della Rivovem de Magnalibus Urbis Mediolani._NEWLINE_22. julija 1262 je Ottone Visconti postal nad\xc5\xa1kof Milana, ki ga je imenoval pape\xc5\xbe Urban IV., protikandidat mu je bil Della Torrejev, Raimondo della Torre, \xc5\xa1kof Coma. Ta je za\xc4\x8del v javnosti obto\xc5\xbeevati Viscontije, da so blizu katarskim heretikom in je Ottoneta obdol\xc5\xbeil veleizdaje: Viscontije, ki so obto\xc5\xbeili Della Torreje istih kaznivih dejanj, so nato izgnali iz Milana in njihovo lastnino zaplenili. Sledila je dr\xc5\xbeavljanska vojna, ki je povzro\xc4\x8dila ve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo prebivalstvu in gospodarstvu Milana in je trajala ve\xc4\x8d kot desetletje. Ottone Visconti je leta 1263 neuspe\xc5\xa1no vodil skupino izgnancev proti mestu, vendar je po letih stopnjevanja nasilja na vseh straneh, na koncu, po zmagi v bitki pri Desiu (1277), z rodbino spet zavladal mestu. Viscontijem je uspelo izriniti della Torreje za vedno in vladati mestu in njegovim posestim do 15. stoletja._NEWLINE_Precej\xc5\xa1en del zgodovine Milana preveva zgodba o boju med dvema politi\xc4\x8dnimi frakcijama: Gvelfi in Gibelini. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa so bili v mestu Milanu uspe\xc5\xa1ni Gvelfi. Vendar pa je bila dru\xc5\xbeina Visconti sposobna prevzeti oblast (signoria) v Milanu, ki je temeljila na njihovem prijateljstvu "Gibelinov" z nem\xc5\xa1kimi cesarji.  Leta 1395 je bil eden od teh cesarjev, Ven\xc4\x8deslav (1378-1400) povi\xc5\xa1al Milano v dostojanstvo vojvodine. Tudi leta 1395, je Gian Galeazzo Visconti postal vojvoda v Milanu. Dru\xc5\xbeina Gibeline Visconti je ohranila oblast v Milanu stoletje in pol, od zgodnjega 14. stoletja do sredine 15. stoletja. _NEWLINE_Leta 1447 je Filippo Maria Visconti, vojvoda Milana, umrl brez mo\xc5\xa1kega naslednika. Po koncu linije Visconti je bila ustanovljena Zlata Ambrozijanska republika (italijansko Aurea Repubblica Ambrosiana). Ime je dobila po po sv. Ambroziju, priljubljenem zavetniku mesta Milano. Obe frakciji, Gvelfi in Gibelini, sta delali skupaj in skrbeli za Ambrozijansko republike v Milanu. Republika je razpadla, ko leta 1450 Milano osvojil Francesco I. Sforza, iz rodbine Sforza. Milano je postal med vodilnimi mesti italijanske renesanse.\n_START_SECTION_\nZgodnje moderno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nZadnji neodvisni vladar Milana, Lodovico il Moro, ki je poklical francoskega kralja Karla VIII. v Italiji, v pri\xc4\x8dakovanju, da bi lahko bila Francija zaveznik v notranjih italijanskih vojnah. Bodo\xc4\x8di kralj Francije, Ludvik Orleanski, je sodeloval pri odpravi in spoznal, da je bila Italija prakti\xc4\x8dno brez obrambe. To ga je spodbudilo, da se je vrnil nekaj let kasneje in zahtevall vojvodino Milano zase, saj je bila njegova babica \xc4\x8dlanica vladajo\xc4\x8de dru\xc5\xbeine Visconti. V tistem \xc4\x8dasu so Milano branili tudi \xc5\xa1vicarski pla\xc4\x8danci. Po zmagi Ludvikovega naslednika Franca I. nad \xc5\xa0vicarji v bitki pri Marignanu, je bila vojvodina obljubljena francoskemu kralju Francu I. Ko je \xc5\xa1panski Habsbur\xc5\xbean Karel V. leta 1525 porazil Franca I. v bitki pri Pavii, je bila severna Italija, vklju\xc4\x8dno z Milanom, prenesena  habsbur\xc5\xa1ki \xc5\xa0paniji.  _NEWLINE_Leta 1556 je Karel V. abdiciral v korist svojega sina Filipa II., in je njegov brat Ferdinand I. Karlove italijanske posesti, vklju\xc4\x8dno z Milanom, prenesel na Filipa II., je vse ostali \xc5\xa1panski liniji Habsbur\xc5\xbeanov, medtem ko se je avstrijska linija s Ferdinandom Avstrijskim iz linije Habsbur\xc5\xbeanov odlo\xc4\x8dila za Sveto rimsko cesarstvo._NEWLINE_Velika kuga v Milanu med letoma 1629-31 je po ocenah pomorila 60.000 ljudi od 130.000. Ta epizoda velja za enega od zadnjih izbruhov ve\xc4\x8dstoletne pandemije kuge. _NEWLINE_Leta 1700 je \xc5\xa1panska linija Habsbur\xc5\xbeanov s smrtjo Karla II., izumrla. Po njegovi smrti so se leta 1701 za\xc4\x8dele vojne za \xc5\xa1pansko nasledstvo, francoska vojska je zasedla vse \xc5\xa1panske posesti in Francoski kralj Filip Anjou je zahteval \xc5\xa1panski prestol. Leta 1706 so bili Francozi pora\xc5\xbeeni v bitkah pri Ramilliesu in Torinu in bili prisiljeni predati severno Italijo avstrijskim Habsbur\xc5\xbeanom. Leta 1713 je pogodba iz Utrechta formalno potrdil avstrijsko suverenost nad ve\xc4\x8dino italijanskih posesti v \xc5\xa0paniji, vklju\xc4\x8dno z Lombardijo in njenim glavnim mestom Milanom._NEWLINE_Napoleon je napadel Italijo leta 1796 in Milano razglasil za glavno mesto Cisalpinske republike. Kasneje je razglasil Milano za glavno mesto Kraljevine Italije in bil kronan v stolnici (Duomo). Ko se je Napoleonova zasedba kon\xc4\x8dala, je leta 1815 Dunajski kongres vrnil Lombardijo in Milano, skupaj z Bene\xc4\x8dijo, pod avstrijski nadzor. V tem obdobju je Milano postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de liri\xc4\x8dnih oper. V Teatro Regio Ducal je v 1770-ih Mozart premierno predstavil tri opere. Kasneje je La Scala postala referen\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de na svetu, s svojimi premierami Bellinija, Donizettija, Rossinija in Verdija. Verdi sam je pokopan v Casa di Riposo na Musicisti. V 19. stoletju so bila tukaj tudi druga pomembna gledali\xc5\xa1\xc4\x8da kot La Cannobiana in Teatro Carcano._NEWLINE_18. marca 1848 so se Milan\xc4\x8dani uprli avstrijski oblasti, v tako imenovanih \xc2\xbbPet dni\xc2\xab\xc2\xa0(italijansko: Le Cinque Giornate), in feldmar\xc5\xa1al Josef Radetzky se je bil prisiljen za\xc4\x8dasno umakniti iz mesta. Kraljevina Sardinija je stopila na pomo\xc4\x8d upornikom; plebiscit v Lombardiji je odlo\xc4\x8dil v prid zdru\xc5\xbeitvi s Sardinijo. Po zmagi nad sardinskimi silami pri Custozi 24. julija, je Radetzky ponovno razglasil avstrijski nadzor nad Milanom in severno Italijo. Nekaj let pozneje, pa so italijanski nacionalisti ponovno pozvali k odstranitvi Avstrije in zdru\xc5\xbeitvi Italije. Sardinija in Francija sta stopili v zavezni\xc5\xa1tvo in premagali Avstrijo v bitki pri Solferinu leta 1859. Po tej bitki je bil Milano in ostala Lombardija vklju\xc4\x8deni v Kraljevini Sardiniji, ki je kmalu pridobila nadzor nad ve\xc4\x8dino Italije in bila leta 1861 ustanovljena kot Kraljevina Italija._NEWLINE_Politi\xc4\x8dna zdru\xc5\xbeitev Italije je utrdila trgovsko prevlado Milana nad severno Italijo. Pri\xc5\xa1lo je tudi do razburjenja ob gradnji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, ki se je za\xc4\x8dela graditi pod avstrijskim partronatom (Benetke-Milano; Milano-Monza), ki je postavila Milano kot \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de severne Italije. Z odprtjem \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih predorov Gotthard (1881) in Simplon (1906), je Milano postal glavno ju\xc5\xbeno evropsko \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko vozli\xc5\xa1\xc4\x8de za gospodarstvo in potni\xc5\xa1ki promet (npr Simplon Orient Express). Hitra industrializacija in \xc5\xa1iritev trga je postavila Milano v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vodilne italijanske industrijske regije, \xc4\x8deprav je v letu 1890 Milano pretresel pokol Bava-Beccaris, in izgredi v zvezi z visoko stopnjo inflacije. Medtem so Milanske banke obvladovale finan\xc4\x8dno podro\xc4\x8dje Italije, zato je mesto postalo vodilno finan\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v dr\xc5\xbeavi.\n_START_SECTION_\nPozno moderno in sedanje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1919 so se \xc4\x8drnosraj\xc4\x8dniki Benita Mussolinija prvi\xc4\x8d zbrali na Piazza San Sepolcro, kasneje pa v Milanu za\xc4\x8deli svoj pohod na Rim. Med drugo svetovno vojno je Milano utrpel veliko \xc5\xa1kodo od zavezni\xc5\xa1kih bombnih napadov.  Ko je leta 1943 Italija kapitulirala, so nem\xc5\xa1ke sile do leta 1945 zasedale najbolj severne dele Italije. Kot rezultat je bilo oblikovanje odporni\xc5\xa1kih skupin. Proti koncu vojne je  ameri\xc5\xa1ka 1. Armored Division napredovala v Milano - vendar so \xc5\xa1e preden so prispeli, odporniki prevzeli nadzor nad mestom in kaznovali Mussolinija skupaj z nekaterimi \xc4\x8dlani njegove vlade. 29. aprila 1945 so truplo Mussolinija, njegovo ljubico Claro Petacci in druge fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne voditelje obesili na Piazzale Loreto._NEWLINE__NEWLINE_V povojnem gospodarskem razcvetu je nastal velik val notranje migracije (predvsem iz pode\xc5\xbeelskih obmo\xc4\x8dij ju\xc5\xbene Italije) v Milano. \xc5\xa0tevilo prebivalcev se je pove\xc4\x8dalo iz 1,3 milijona v letu 1951 na 1,7 milijona v letu 1967. V tem obdobju je bil Milano v veliki meri rekonstruiran z gradnjo ve\xc4\x8d inovativnih in modernisti\xc4\x8dnih neboti\xc4\x8dnikov, kot so Torre Velasca in Pirellone. Je pa gospodarska blaginja v poznih 1960 in za\xc4\x8detku 1970 do\xc4\x8dakala tako imenovana svin\xc4\x8dena leta, ko je bil Milano pri\xc4\x8da neprimerljivega vala uli\xc4\x8dnega nasilja, delavskih stavk in politi\xc4\x8dnega terorizma. Vrh tega obdobja krize je pri\xc5\xa1el 12. decembra 1969, ko je eksplodirala bomba v Narodni kmetijski banki na Piazza Fontana, kar je terjalo smrt sedemnajst ljudi in oseminosemdeset pa je bilo ranjenih._NEWLINE_Leta 1980 je, z mednarodnim uspehom milanskih hi\xc5\xa1 (kot so Armani, Versace in Dolce & Gabbana), Milano postal ena izmed svetovnih modnih prestolnic. Mesto je do\xc4\x8dakalo tudi opazno pove\xc4\x8danje mednarodnega turizma, predvsem iz Amerike in Japonske, medtem ko se je na borzi pove\xc4\x8dala tr\xc5\xbena kapitalizacijo za ve\xc4\x8d kot petkrat.  Zaradi tega obdobja so mno\xc5\xbei\xc4\x8dni mediji dali mestu vzdevek metropola Milano da bere dobesedno Milano pije  Leta 1990 je na Milano slabo vplival Tangentopoli (\xc4\x8diste roke), politi\xc4\x8dni \xc5\xa1kandal, v katerem so bili poskusi mnoge politike in poslovne\xc5\xbee obsoditi za korupcijo. Mesto je prizadela tudi huda finan\xc4\x8dna kriza in stalen upada tekstilne, avtomobilske in jeklarske industrije._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 21. stoletja je Milano do\xc5\xbeivel vrsto sanacij. Razstavni center se je preselil na veliko ve\xc4\x8dje mest v Rho,  Zgrajene so bile nove poslovne cone, kot so Porta Nuova in CITYLIFE.  Z upadanjem proizvodnje si je mesto prizadevalo za razvoj svojih drugih virov prihodkov, vklju\xc4\x8dno s publiciranjem, financami, ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvom, modnim oblikovanjem, informacijskimi tehnologijami, logistiko, prometom in turizmom.  Poleg tega je desetletja dolgo upadanje prebivalstva pri\xc5\xa1lo v zadnjih letih do dna, pokazali so se znaki okrevanja, \xc5\xa1tevilo je zraslo za sedem odstotkov od zadnjega popisa prebivalstva.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nMilano se nahaja na severozahodnem delu doline reke Pad, pribli\xc5\xbeno na pol poti med reko na jugu in vzno\xc5\xbejem Alp z velikimi jezeri (Comsko jezero, jezero Maggiore, jezero Lugano) na severu, reko Ticino na zahodu in reko Adda na vzhodu. Le\xc5\xbei na ravnini z najvi\xc5\xa1jo to\xc4\x8dko na 122 m nad morsko gladino. Upravna ob\xc4\x8dina pokriva povr\xc5\xa1ino okoli 181 kvadratnih kilometrov, z 1.324.169 prebivalcev v letu 2013 in gostoto 7.315 prebivalcev na kvadratni kilometer. Ve\xc4\x8dje urbano obmo\xc4\x8dje, ki obsega dele provinc Milano, Monza e Brianza, Como, Lecco in Varese ima 1.891 kvadratnih kilometrov in 5.264.000 prebivalcev z gostoto 2.783 prebivalca na kvadratni kilometer._NEWLINE_Koncentri\xc4\x8dna postavitev centra odra\xc5\xbea sistem Navigli, starodavni navigacijski sistem in med seboj povezanih kanalov, zdaj ve\xc4\x8dinoma pokritih.  Predmestja so se raz\xc5\xa1irila predvsem na severu, po\xc5\xbeirajo\xc4\x8da \xc5\xa1tevilne ob\xc4\x8dine \xc5\xbee dosegajo Varese, Como, Lecco in Bergamo.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nMilano ima vla\xc5\xbeno subtropsko podnebje (CFA, po K\xc3\xb6ppnovi podnebni klasifikaciji) s kontinentalnimi (DFA) vplivi. Milansko podnebje je podobno v ve\xc4\x8djemu delu severne italijanske ravnine, z vro\xc4\x8dimi, soparnimi poletji in mrzlimi, meglenimi zimami. Vendar je povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo dni s padavinami na leto eno najni\xc5\xbejih v Evropi. Alpe in Apenini so naravna pregrada, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti mesto pred ve\xc4\x8djimi padavinami, ki prihajajo iz severne Evrope in od morja. _NEWLINE_Mesto je pogosto zavito v meglo, \xc4\x8deprav sta  zmanj\xc5\xa1anja ri\xc5\xbeevih polj iz ju\xc5\xbenih sosesk in pove\xc4\x8dani toplotni u\xc4\x8dinek urbanega mesta zmanj\xc5\xa1ala ta pojav v zadnjih desetletjih. V\xc4\x8dasih se pojavi veter fen, ki povzro\xc4\x8di nepri\xc4\x8dakovano pove\xc4\x8danje temperature. Raven onesna\xc5\xbeenosti zraka se bistveno pove\xc4\x8da v zimskem \xc4\x8dasu, ko se hladen zrak oklepa tal, zaradi \xc4\x8desar je Milano eno najbolj onesna\xc5\xbeenih mest v Evropi.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dinska uprava\n_START_PARAGRAPH_\nZakonodajni organ ob\xc4\x8dine je mestni svet (Consiglio Comunale), ki je sestavljen iz 48 svetnikov, izvoljenih vsakih pet let s proporcionalnim sistemom, vsebinsko na \xc5\xbeupanskih volitvah. Izvr\xc5\xa1ilni organ je Mestni odbor (Giunta comunale), sestavljen iz 16 \xc4\x8dlanov, ki predlagajo predsednika, ti pa neposredno volijo \xc5\xbeupana. _NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Milano je razdeljena na devet upravnih okro\xc5\xbeij (Consigli di Zona) (pred upravno reformo iz leta 1999 jih je bilo dvajset). Vsako okro\xc5\xbeje vodi Sveta (Consiglio) in predsednik, izvoljen kot \xc5\xbeupan. Urbano organizacijo ureja italijanska ustava (\xc4\x8dl. 114), ob\xc4\x8dinski statut in ve\xc4\x8d zakonov, zlasti zakonska uredba 267/2000 ali Enotno besedilo lokalne uprave (Testo Unico degli enti Locali).  Sveti imajo mo\xc4\x8d, da svetujejo \xc5\xbeupanu z nezavezujo\xc4\x8dim mnenjem o velikem \xc5\xa1tevilu tem (okolje, urbanizem, javno zdravje, lokalni trgi) in izvajajo naloge, ki jim jih poveri mestni sveti.\n_START_SECTION_\nProvinca in regionalna uprava\n_START_PARAGRAPH_\nMilano je glavno mesto istoimenske upravne pokrajine in Lombardije, ene od dvajsetih de\xc5\xbeel Italije. Medtem ko ima pokrajina Milano 3.195.211 prebivalcev, kar je druga najbolj poseljena pokrajina za Rimom, je Lombardija dale\xc4\x8d najbolj naseljeno obmo\xc4\x8dje v Italiji, z ve\xc4\x8d kot desetimi milijoni prebivalcev, skoraj \xc5\xa1estina dr\xc5\xbeave. Sede\xc5\xbe de\xc5\xbeelne vlade je Palazzo Lombardia, in je s 161,3 m druga najvi\xc5\xa1ja stavba v Milanu._NEWLINE_Po zadnjih vladnih podatkih v zvezi z upravno reorganizacijo, je urbano obmo\xc4\x8dje Milana ena od 15 metropolitanskih ob\xc4\x8din (citt\xc3\xa0 metropolitane), novih upravnih organov v celoti operativnih od 1. januarja 2015.  Nove metropolitanske ob\xc4\x8dine so zasnovane za izbolj\xc5\xa1anje zmogljivosti lokalnih uprav in za bolj\xc5\xa1e usklajevanje ob\xc4\x8din pri zagotavljanju osnovnih storitev (vklju\xc4\x8dno s prevozom, \xc5\xa1olskih in socialnih programov) in varovanjem okolja. V tem okviru politike je \xc5\xbeupan Milana imenovan za opravljanje funkcije metropolitanskega \xc5\xbeupana (Sindaco Metropolitano) in predseduje Metropolitanskemu svetu, ki ga tvori 16 \xc5\xbeupanov ob\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nV Milanu obstaja le nekaj ostankov anti\xc4\x8dne rimske kolonije, zlasti dobro ohranjeno stebri\xc5\xa1\xc4\x8de svetega Lovrenca (Colonne di San Lorenzo). V drugi polovici 4. stoletja je Sveti Ambro\xc5\xbe Milanski, kot milanski \xc5\xa1kof, imel mo\xc4\x8dan vpliv na postavitev mesta, preoblikovanje centra (stolnica in krstilnica, zgrajeni v rimskih \xc4\x8dasih, sta sedaj izgubljeni) in gradnjo velike bazilike pri mestnih vratih: bazilika Sant\'Ambrogio, San Lorenzo Maggiore, San Nazaro v Brolo, San Simpliciano in Sant\'Eustorgio, ki \xc5\xa1e vedno stojijo, so bile prenovljene skozi stoletja, in so nekatere od najbolj\xc5\xa1ih in najpomembnej\xc5\xa1ih cerkva v Milanu. Milanska stolnica (Duomo di Milano), zgrajena med letoma 1386 in 1577, je peta najve\xc4\x8dja stolnica na svetu in najpomembnej\xc5\xa1i primer gotske arhitekture v Italiji. Pozla\xc4\x8den bronast kip Device Marije, ki se nahaja od leta 1774 na najvi\xc5\xa1ji fiali Duoma, je kmalu postal eden najbolj trajnih simbolov Milana. _NEWLINE_V 15. stoletju, ko so \xc4\x8dlani rodbine Sforza vladali mestu, je bila stara Viscontska trdnjava raz\xc5\xa1irjena in postala Grad Sforzesco (Castello Sforzesco), sede\xc5\xbe elegantnega renesan\xc4\x8dnega dvora, obdanega z obzidanim lovskim parkom. Pomembnej\xc5\xa1i arhitekti vklju\xc4\x8deni v projekt so bili Florentinec Filarete, ki je bil zadol\xc5\xbeen za izgradnjo visokega osrednjega vhodnega stolpa in voja\xc5\xa1ki specialist Bartolomeo Gadio.  Povezava med Francescom Sforza in Firen\xc4\x8danom Cosimom de \'Medici je rodila v Milanu toskanski model renesan\xc4\x8dne arhitekture, o\xc4\x8ditno v delu Ospedale Maggiore in Bramantejevih del v mestu, kot Santa Maria preso San Satiro (rekonstrukcija cerkvice iz 9. stoletja),  Santa Maria delle Grazie in tri samostane za svetega Ambropa. Protireformacija v 16. 17. stoletja je bil tudi \xc4\x8das \xc5\xa1panske nadvlade in v znamenju dveh mo\xc4\x8dnih osebnosti: Svetega Karla Boromejskega in njegovega bratranca, kardinala Federica Borromea. Ne le, da sta nalagala moralne smernice ljudem v Milanu, ampak sta dala tudi velik zagon kulturi, z ustanovitvijo Biblioteca Ambrosiana, v stavbi, ki jo je zasnoval Francesco Maria Ricchino in bli\xc5\xbenje Pinacoteca Ambrosiana. V tem obdobju so bile v mestu zgrajene \xc5\xa1tevilne pomembne cerkve in baro\xc4\x8dne pala\xc4\x8de s strani arhitektov, kot so Pellegrino Tibaldi, Galeazzo Alessi in Ricchino. _NEWLINE_Avstrijska cesarica Marija Terezija je bila odgovorna za pomembne prenove, ki so se izvajale v Milanu v 18. stoletju. Ta mestna in umetni\xc5\xa1ka prenova je obsegala izgradnjo Teatro alla Scala, odprtega leta 1778, ki je danes ena izmed najbolj znanih svetovnih opernih hi\xc5\xa1 in dala obnoviti kraljevo pala\xc4\x8do. V poznih 1700-ih zgrajeno Palazzo Belgioioso, delo Giuseppeja Piermarinija in kraljevo Villa Milano, Leopolda Pollacka, kasnej\xc5\xa1o uradno rezidenco avstrijskega podkralja, pogosto \xc5\xa1tejejo med najbolj\xc5\xa1e primere neoklasi\xc4\x8dne arhitekture v Lombardiji. Napoleonska vlada v mestu med 1805-1814, ki ima sede\xc5\xbe v Milanu, kot glavnem mestu satelitske Kraljevine Italije, je sprejela ukrepe, da bi ga ustrezno preoblikovala, z gradnjo velikih ulic, novih trgov (Porta Ticinese, Luigija Cagnola in Foro Bonaparte, Giovannija Antonia Antolinija) in kulturnih ustanov (Umetni\xc5\xa1ka galerija in Akademija za likovno umetnost). Masivni Slavolok miru, ki se nahaja na koncu Corso Sempione, pogosto primerjajo s Slavolok zmage v Parizu. V drugi polovici 19. stoletja je Milano hitro postal glavno industrijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de novega italijanskega naroda in se zgledoval po velikih evropskih prestolnicah, ki so bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8da druge industrijske revolucije. Velika Galleria Vittorio Emanuelle II, Giuseppeja Mengonija je nastala med 1865 in 1877, v po\xc4\x8dastitev kralja  Viktorja Emanuela, je velik pokrit hodnik s steklom in lito\xc5\xbeelezno streho, podobno kor Burlington Arcade v Londonu. \xc5\xa0e en eklekti\xc4\x8den spomenik s konca 19. st. v mestu je Cimitero Monumentale, pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, zgrajeno v neoromanskem slogu med 1863 in 1866._NEWLINE_Burno obdobje na za\xc4\x8detku 20. stoletja je prineslo ve\xc4\x8d radikalnih inovacij v milanski arhitekturi. Art nouveau, znan tudi kot Liberty v Italiji, je prepoznaven v Palazzo Castiglioni, arhitekta Giuseppeja Sommaruga, zgrajena med 1901 in 1904. Drugi izredni primeri so Hotel Corso in hi\xc5\xa1a Berri-Meregalli,  zgrajena v tradicionalnem milanskem Art nouveau slogu, v kombinaciji z elementi neoromanike in neogotike, velja za eno izmed zadnjih tak\xc5\xa1nih tipov arhitektur v mestu. Novo, bolj eklekti\xc4\x8dno obliko arhitekture je mogo\xc4\x8de videti v stavbah, kot so Castello Cova, zgrajena 1910 v izrazito neosrednjeve\xc5\xa1kem slogu, ki vzbuja arhitekturne trende iz preteklosti. Pomemben primer Art deco, ki me\xc5\xa1a take sloge s fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno arhitekturo, je velika centralna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja, odprta leta 1931._NEWLINE_Obdobje po drugi svetovni vojni je znano po hitri obnovi in hitri gospodarski rasti, ki je spremljalo skoraj dvakratno pove\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila prebivalcev. Med letoma 1950 in 1960, je mo\xc4\x8dno povpra\xc5\xa1evanje po novih stanovanjskih in poslovnih podro\xc4\x8djih privedlo do skrajne urbane \xc5\xa1iritve, ki je prinesla nekatere pomembnej\xc5\xa1e mejnike v arhitekturni mestni zgodovini, vklju\xc4\x8dno s stolpom Pirelli, Gio Pontija (1956-60), stolpom Velasca (1956 -58) in oblikovanjem blagovne znamke novih stanovanjskih satelitskih mest, kot tudi velike koli\xc4\x8dine javnih zgradb slabe arhitekture in kakovosti. V zadnjih letih je de-industrializacija, urbani propad in centrifikacija, vodila obse\xc5\xbeno prenovo nekdanjih industrijskih obmo\xc4\x8dij, ki so se spremenila v sodobna stanovanjska in finan\xc4\x8dna okro\xc5\xbeja, predvsem Porta Nuova v centru Milana in FieraMilano v predmestju Rho. Poleg tega so stari razstavni prostori popolnoma preoblikovani v skladu s projektom za regeneracijo Citylife, izbolj\xc5\xa1anje stanovanjskih obmo\xc4\x8dij, muzeji, mestni park in tri stolpnice, katerih na\xc4\x8drte so naredili mednarodno priznani arhitekti, ter bodo nosili njihova imena: 202 m visok stolp Isozaki, ko bo dokon\xc4\x8dan, bo najvi\xc5\xa1ja stavba v Italiji, zvit stolp Hadid in ukrivljen stolp Libeskind.\n_START_SECTION_\nParki in vrtovi\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji parki v osrednjem obmo\xc4\x8dju Milana so park Sempione na severozahodnem robu in vrtovi Montanelli, ki se nahajajo severovzhodno od mesta. Angle\xc5\xa1ki park Sempione, zgrajena leta 1890, vsebuje Napoleonovo areno, milanski Mestni akvarij, jeklen panoramski stolp, center za likovne razstave, japonski vrt in javno knji\xc5\xbenico. V vrtovih Montanelli, ki so nastali v 18. stoletju, sta Prirodoslovni muzej in planetarij. Nekoliko oddaljen od centra mesta na vzhod, je park Forlanini, z zna\xc4\x8dilnim velikim ribnikom in nekaj ohranjenih kolib, ki spominjajo na kme\xc4\x8dko preteklost tega obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se Milano nahaja v enem od najbolj urbaniziranih obmo\xc4\x8djih v Italiji, je obdan s pasom zelenih povr\xc5\xa1in in ima \xc5\xa1tevilne vrtove tudi v svoji sredi. Od leta 1990 so bila kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in gozdovi severno (Parco Nord Milano) in ju\xc5\xbeno (Parco Agricolo Sud Milano) v urbanem obmo\xc4\x8dju za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kot regionalna parka. Zahodno od mesta je bil ustanovljen Parco delle Cave na zanemarjeno mestu, kjer so \xc4\x8drpali prod in pesek in vsebuje umetna jezera in gozd.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nS hitro industrializacijo v povojnih letih je \xc5\xa1tevilo prebivalcev v Milanu doseglo 1.743.427 leta 1973. [87] Potem, v naslednjih tridesetih letih, se je skoraj tretjina prebivalstva preselila v zunanji pas novih predmestij in satelitskih naselij, ki so rastla okoli mesta. Po oceni je v ob\xc4\x8dini Milano 1.324.169 uradnih rezidentov, v urbanem obmo\xc4\x8dju, ki sega izven meja upravne ob\xc4\x8dine, pa je bilo 5.264.000 prebivalcev v letu 2013, medtem ko je v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em metropolitanskem obmo\xc4\x8dju \xc5\xbeivi med 7 in 10 milijonov prebivalcev, odvisno od uporabljene demografske metode.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko je Rim politi\xc4\x8dno glavno mesto Italije, je Milano gospodarsko in finan\xc4\x8dno srce v dr\xc5\xbeavi. Z leta 2010 BDP, ocenjenim na 132.500.000 \xe2\x82\xac, je pokrajina Milano ustvarila pribli\xc5\xbeno 9% nacionalnega BDP ; medtem ko je gospodarstvo v regiji Lombardija ustvarilo pribli\xc5\xbeno 20% italjanskega BDP. _NEWLINE_V pokrajini Milano se nahaja pribli\xc5\xbeno 45% podjetij v regiji Lombardija in ve\xc4\x8d kot 8 odstotkov vseh podjetij v Italiji, vklju\xc4\x8dno s tremi Fortune 500 podjetji.  V Milanu je sede\xc5\xbe \xc5\xa1tevilnih medijev in ogla\xc5\xa1evalskih agencij, nacionalnih \xc4\x8dasopisov in telekomunikacijska podjetja, vklju\xc4\x8dno z javno radiotelevizijo RAI in zasebnimi televizijskimi dru\xc5\xbebami, kot Mediaset, Telecom Italia Media in Sky Italia. Poleg tega je opaziti tudi hitro pove\xc4\x8danje internetnih podjetij tako doma\xc4\x8dih kot mednarodnih, kot so Altervista, Google, Lycos, Virgilio in Yahoo!. Milano je vodilni svetovni modni center, kjer lahko sektor ra\xc4\x8duna na 12.000 podjetij, 800 razstavnih prostorov in 6.000 prodajnih mest (z blagovnimi znamkami, kot so Armani, Versace in Valentino), medtem ko so \xc5\xa1tirje tedni na leto posve\xc4\x8deni najbolj\xc5\xa1im predstavam in drugim modnim dogodkom. V mestu je tudi pomemben proizvodni center, predvsem za avtomobilsko industrijo, s podjetji, kot so Alfa Romeo in Pirelli. Drugi pomembni izdelki narejeni v Milanu so kemikalije, stroji, zdravila in plastika._NEWLINE_Drugi klju\xc4\x8dni sektorji v gospodarstvu mesta so napredne raziskave na podro\xc4\x8dju zdravja in biotehnologij, kemikalij in in\xc5\xbeeniringa, ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo in finance. Milano je sede\xc5\xbe glavnih ban\xc4\x8dnih skupin v Italiji (198 podjetij), vklju\xc4\x8dno Banca Popolare di Milano, Mediobanca, Mediolanum in UniCredit in ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tirideset tujih bank. Associazione Bancaria Italiana predstavlja italijanski ban\xc4\x8dni sistem in Milan Stock Exchange (225 podjetja kotira na borzi) se tudi nahajajo v mestu. Mesto se lahko pohvali z enim najve\xc4\x8djih trgovinskih evropskih sejemskih sistemov z ve\xc4\x8d kot 1.600.000 m2 in pribli\xc5\xbeno 4,5 milijona obiskovalci na okoli 75 velikih dogodkih, pa tudi s konferen\xc4\x8dnim centrom high-tech. Turizem postaja vse bolj pomemben del gospodarstva mesta: v letu 2010 je bilo v mestu registriranih ve\xc4\x8d kot 2,3 milijone turistov iz vsega sveta. _NEWLINE_Milano trenutno do\xc5\xbeivlja veliko obnovo mesta. Fiera Milano, zgodovinsko sejemsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, v lasti sejmi\xc5\xa1\xc4\x8da znanega kot \xc2\xbbFieraMilanoCity\xc2\xab, je bilo razstavljeno za potrebe velikega urbanega razvoja, CityLife okro\xc5\xbeja. Nov trgovinski razstavni center, zgrajen v severozahodnem predmestju Rho in odprt aprila 2005, FieraMilano je eno najve\xc4\x8djih Expo obmo\xc4\x8dij na svetu. Poleg Citylife \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilni drugi gradbeni projekti potekajo za sanacijo opu\xc5\xa1\xc4\x8denih industrijskih obmo\xc4\x8dij. Ve\xc4\x8d znanih arhitektov sodeluje pri projektih, kot so Renzo Piano, Norman Foster, Arata Isozaki, Zaha Hadid, Massimiliano Fuksas in Daniel Libeskind. Mnogi od teh projektov so bili v pripravi vsebinsko za Expo 2015\n_START_SECTION_\nMuzeji in umetni\xc5\xa1ke galerije\n_START_PARAGRAPH_\nMilano je dom \xc5\xa1tevilnih kulturnih ustanov, muzejev in galerij, ki jih obi\xc5\xa1\xc4\x8de pribli\xc5\xbeno desetina od vseh obiskovalcev v dr\xc5\xbeavi. Pinacoteca di Brera je ena najpomembnej\xc5\xa1ih galerij Milana. Vsebuje eno glavnih zbirk italijanskega slikarstva, vklju\xc4\x8dno z mojstrovinami, kot je Brera Madonna, delo Piero della Francesca. Castello Sforzesco gosti \xc5\xa1tevilne umetnostne zbirke in razstave, predvsem kipe, starodavno oro\xc5\xbeje in pohi\xc5\xa1tvo, kot tudi Pinacoteca del Castello Sforzesco, z umetni\xc5\xa1ko zbirko, vklju\xc4\x8dno z zadnjo Michelangelovo skulpturo Rondanini Pieta, Andrea Mantegna Trivulzio Madonna in Leonardo da Vincijev rokopis Codex Trivulziano. V kompleksu Castello je tudi muzej anti\xc4\x8dne umetnosti, pohi\xc5\xa1tveni muzej, muzej glasbenih instrumentov in zbirka uporabne umetnosti, egiptovski in prazgodovinski del Arheolo\xc5\xa1kega muzeja in Achille Bertarelli Print Collection._NEWLINE_Milanska figurativna umetnost je cvetela v srednjem veku in z dru\xc5\xbeino Visconti kot ve\xc4\x8djim pokroviteljem umetnosti, je mesto postalo pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de gotske umetnosti in arhitekture (Milanska stolnica kot najbolj mogo\xc4\x8dna mestna gotska arhitektura). Leonardo je delal v Milanu od 1482 do 1499. Izdelal je sliko Devica na skali za Bratov\xc5\xa1\xc4\x8dino Brezmade\xc5\xbenega spo\xc4\x8detja in Zadnjo ve\xc4\x8derjo za samostan Santa Maria delle Grazie. _NEWLINE_Mesto je bilo pod vplivom baroka v 17. in 18. stoletju in je gostilo \xc5\xa1tevilne izvrstne umetnike, arhitekte in slikarje tega obdobja, kot so Caravaggio in Francesco Hayez. Muzej Risorgimento je specializiran za zgodovino italijanske zdru\xc5\xbeitve. Njegove zbirke vsebujejo ikonske slike, kot je  Verazzijeva Epizoda iz Petih dni in Francesca Hayeza iz 1840 Portret cesarja Ferdinanda I. Avstrijsjega. Trienale je muzej oblikovanja, prireditveno mesto se nahaja v Palazzo dell\'arte, v parku Sempione. Gosti razstave in prireditve, ki poudarjajo sodobno italijansko oblikovanje, urbanizem, arhitekturo, glasbo in medijske umetnosti, s poudarkom na odnosu med umetnostjo in industrijo._NEWLINE_Milano je bil v 20. stoletju epicenter futuristi\xc4\x8dnega umetni\xc5\xa1kega gibanja. Filippo Marinetti, ustanovitelj italijanskega futurizma je 1909 napisal v svojem futuristi\xc4\x8dnem manifestu (v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini Manifesto Futuristico), da je bil Milano \xc2\xbbgrande ... tradizionale e futurista\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbvelik ... tradicionalen in futuristi\xc4\x8den\xc2\xab). Umberto Boccioni je bil tudi pomemben futuristi\xc4\x8dni umetnik, ki je delal v mestu. Danes Milano ostaja glavno mednarodno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de moderne in sodobne umetnosti, s \xc5\xa1tevilnimi galerijami sodobne umetnosti. Moderna galerija, ki se nahaja v Kraljevi Villi, gosti zbirke italijanskega in evropskega slikarstva od 18. do zgodnjega 20. stoletja. Museo del Novecento, ki se nahaja v Palazzo dell\'Arengario, je ena od najbolj pomembnih galerij v Italiji za umetnost 20. stoletja; posebej pomembni so oddelki posve\xc4\x8deni futurizmu, spacijalizmu in Arte povera._NEWLINE_Milan je dom \xc5\xa1tevilnih javnih umetni\xc5\xa1kih projektov, z vrsto del od kipov do muralov, ki so jih izdelali mednarodno priznani umetniki, kot so: Arman, Francesco Barzaghi, Alberto Burri, Pietro Cascella, Maurizio Cattelan, Leonardo Da Vinci, Giorgia de Chirica, Claes Oldenburg, Igor Mitoraj, Arnaldo Pomodoro, Aldo Rossi, Domenico Trentacoste\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nMilano je velik nacionalni in mednarodni center uprizoritvenih umetnosti, predvsem opere. La Scala je ena najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1ih opernih hi\xc5\xa1 na svetu, ki je v zgodovini gostila premiere \xc5\xa1tevilnih oper, kot so Nabucco Giuseppeja Verdija leta 1842, La Gioconda, Amilcare Ponchiellija, Madam Butterfly, Giacoma Puccinija leta 1904, Turandot, Giacoma Puccinija leta 1926 in v zadnjem \xc4\x8dasu Teneke, Fabia Vacchija leta 2007. Druga velika gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Milanu so Teatro degli Arcimboldi, Teatro Dal Verme, Teatro Lirico in prej v Teatro Regio vojvodske. Mesto ima tudi znan simfoni\xc4\x8dni orkester in glasbeni konservatorij in je bil v zgodovini glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za skladatelje: \xc5\xa1tevilnih znanih skladatelji in glasbeniki, kot so Giuseppe Camo, Simon Boyleau, Hoste da Reggio, Verdi, Giulio Gatti-Casazza, Paolo Cherici in Alice Edun so ali pa so bili rojeni ali \xc5\xbeiveli v Milanu. Mesto je tudi rojstni kraj mnogih sodobnih ansamblov in skupin, vklju\xc4\x8dno Camaleonti, Camerata Mediolanense, Dynamis Ensemble, Elio e le Storie Tese, Krisma, Premiata Forneria Marconi, Quartetto cetra, Stormy Six in Le Vibrazioni.\n_START_SECTION_\nModa in oblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nMilano na splo\xc5\xa1no velja kot globalno glavno mesto industrijskega oblikovanja, mode in arhitekture.  Leta 1950 in v 60-ih, je kot glavno industrijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Italije in eno najbolj dinami\xc4\x8dnih evropskih mest, Milano postal svetovna prestolnica oblikovanja in arhitekture. Danes je Milano \xc5\xa1e posebej znan po visoki kakovosti pohi\xc5\xa1tva in notranje opreme. Mesto je sede\xc5\xbe Fiera Milano, najve\xc4\x8dje stalne trgovinske razstave v Evropi in Salone Internazionale del Mobile, ki je eden izmed najbolj presti\xc5\xbenih mednarodnih pohi\xc5\xa1tvenih in oblikovalskih sejmov.  _NEWLINE_Milano velja tudi kot ena od prestolnic mode na svetu, skupaj z New Yorkom, Parizom in Londonom. Milano je sinonim za italijansko pr\xc3\xaat-\xc3\xa0-porter industrijo, kot mnoge izmed najbolj znanih italijanski modnih znamk, kot so Valentino, Gucci, Versace, Prada, Armani in Dolce & Gabbana, ki imajo sede\xc5\xbe v mestu. \xc5\xa0tevilne mednarodne modne znamke delujejo tudi kot trgovine v Milanu. Poleg tega mesto gosti dvakrat letno Milan Fashion Week, enega izmed najpomembnej\xc5\xa1ih dogodkov v mednarodni modni industriji. Glavno modno okro\xc5\xbeje, quadrilatero della moda, je mesto najbolj presti\xc5\xbenih nakupovalnih ulic (Via Monte Napoleone, Via della Spiga, Via Sant\'Andrea, Via Manzoni in Corso Venezia), poleg Galleria Vittorio Emanuele II, ki je med najstarej\xc5\xa1imi nakupovalnimi centri.\n_START_SECTION_\nJezik in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem 18. in 19. stoletju je bil Milano pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za intelektualno razpravo in literarno ustvarjalnost. Razsvetljenstvo je na\xc5\xa1lo tukaj plodna tla. Cesare, markiz Beccaria, s svojo znamenito Dei delitti e delle pene in grof Pietro Verri, s periodi\xc4\x8dnim Il Caffe sta imela znaten vpliv na nov srednji razred kulture, tudi po zaslugi odprtega duha avstrijske uprave. V prvih letih 19. stoletja so imeli ideali romanti\xc4\x8dnega gibanja vpliv na kulturno \xc5\xbeivljenje v mestu in veliki pisatelji so razpravljali o primatu klasi\xc4\x8dne v primerjavi z romanti\xc4\x8dno poezijo. Giuseppe Parini in Ugo Foscolo sta tu objavila svoja najbolj pomembna dela, ki so jih ob\xc4\x8dudovali mlaj\xc5\xa1i pesniki. Foscolova pesem Dei sepolcri je navdihnila Napoleonov zakon, ki se je, v nasprotju z voljo ve\xc4\x8dine prebivalcev, podalj\xc5\xa1al v mesto. V tretjem desetletju 19. stoletja je Alessandro Manzoni napisal roman I Promessi Sposi, ki velja za manifest italijanske romantike; v istem obdobju Carlo Porta, cenjen najbolj znan lokalni ljudski pesnik, pi\xc5\xa1e pesmi v lombardskem jeziku. Periodi\xc4\x8dni Il Conciliatore je objavljal \xc4\x8dlanke Silvia Pellicona, Giovannija Bercheta, Ludovica di Bremena, ki so bili tako romanti\xc4\x8dni pesniki kot domoljubni politiki. Po zdru\xc5\xbeitvi Italije leta 1861, Milano izgubi svoj politi\xc4\x8dni pomen. Kljub temu je ohranil nekak\xc5\xa1en osrednji polo\xc5\xbeaj v kulturnih razpravah. Nove ideje in gibanja iz drugih evropskih dr\xc5\xbeav so bila sprejeta in se je o njih razpravljalo: tako realizem in naturalizem sta rodila italijansko gibanjo Verismo. Najve\xc4\x8dji veristi\xc4\x8dni pisatelj Giovanni Verga, je bil rojen na Siciliji, vendar je napisal svoje najpomembnej\xc5\xa1e knjige v Milanu._NEWLINE_Poleg italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine, pribli\xc5\xbeno 2 milijona ljudi v metropolitanskem obmo\xc4\x8dju Milano govori milansko nare\xc4\x8dje ali enega od njegovih razli\xc4\x8dic zahodne lombard\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nKot ve\xc4\x8dina mest v Italiji, je Milano razvil svojo lokalno kulinariko, ki je, kot je zna\xc4\x8dilno za severno-italijanske kuhinje, uporabljal pogosteje ri\xc5\xbe kot testenine, maslo, kot so rastlinska olja in ima skoraj ni\xc4\x8d paradi\xc5\xbenika ali rib. Milanske tradicionalne jedi so cotoletta alla Milanese, panirano tele\xc4\x8dje meso (tudi svinjsko in puranje) \xe2\x80\x93 paniran kotlet ocvrt na maslu (podobno dunajskemu Wienerschnitzel). Druge tipi\xc4\x8dne jedi so cassoeula (du\xc5\xa1ena svinjska rebra in klobasa z ohrovtom), ossobuco (pe\xc4\x8dena tele\xc4\x8dja kra\xc4\x8da postre\xc5\xbeena z za\xc4\x8dimbo imenovano gremolata), ri\xc5\xbeota alla milanese (z \xc5\xbeafranom in govejim mozgom), busecca (du\xc5\xa1eni vampi s fi\xc5\xbeolom) in brasato (du\xc5\xa1ena govedino ali svinjina z vinom in krompir). Sezonsko pecivo so: chiacchiere (plo\xc5\xa1\xc4\x8dati krapi posuti s sladkorjem) in tortelli (ocvrti okrogli pi\xc5\xa1kotki) za karneval, colomba (glazirana torta v obliki goloba) za veliko no\xc4\x8d, pane dei morti (mrtva\xc5\xa1ki kruh, pi\xc5\xa1kotki aromatizirani s cimetom) za Vse Svete in panettone za bo\xc5\xbei\xc4\x8d. Salame Milano, zelo fino zrnata salama je raz\xc5\xa1irjena po vsej Italiji. Priznani milanski siri so milanska gorgonzola (iz vasi v bli\xc5\xbeini), mascarpone, ki se uporablja za peciva, taleggio in quartirolo._NEWLINE_Milano je dobro znan po svojih vrhunskih restavracijah in kavarnah, z inovativno kuhinjo in dizajnom. Od leta 2014 je Milano med 157 Michelinovimi izbranimi mesti s tremi restavracijami z 2 Michelinovima zvezdicama. To so Cracco, Sadler in il Luogo di Aimo e Nadia. Veliko zgodovinskih restavracij in barov se nahaja v zgodovinskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, okro\xc5\xbeju Brera in Navigli. Ena najstarej\xc5\xa1ih ohranjenih mestnih kavarn je Caff\xc3\xa8 Cova, ki je bila ustanovljena leta 1817. Sicer je v Milanu 15 kavarn, barov in restavracij registriranih kot zgodovinsko pomembni kraji Italije, ki neprekinjeno delujejo od najmanj 70 let.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nMilano je eno od klju\xc4\x8dnih prometnih vozli\xc5\xa1\xc4\x8d ju\xc5\xbene Evrope in eno od najpomembnej\xc5\xa1ih italijanskih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih vozli\xc5\xa1\xc4\x8d. Njegovih pet glavnih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih postaj, med katerimi je Centralna postaja Milano, je med najbolj obremenjenimi v Italiji. Od konca leta 2009 dve vrsti vlakov za visoke hitrosti povezuje Milano z Rimom, Neapljem in Torinom, in bistveno skraj\xc5\xa1ajo \xc4\x8das potovanja z drugimi ve\xc4\x8djimi mesti v Italiji._NEWLINE_Azienda Trasporti Milanesi (ATM) deluje v metropolitanskem obmo\xc4\x8dju, upravlja mre\xc5\xbeo javnega prevoza, sestavljenega iz podzemnega hitrega tranzitnega omre\xc5\xbeja in tramvaja, trolejbusa in avtobusnih linij. Omre\xc5\xbeje je dolgo skoraj 1400 km in sega v 86 ob\xc4\x8din. Poleg javnega prevoza, ATM upravlja parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da in druge prevozne storitve, vklju\xc4\x8dno delitev koles in delitev sistemov avtomobilov._NEWLINE_Milanski metro je hiter tranzitni sistem, ki mesto povezuje s 4 linijami v skupni dol\xc5\xbeini ve\xc4\x8d kot 100 km in je eden najve\xc4\x8djih v Evropi. Pred kratkim je za\xc4\x8dela do\xc5\xbeivljati nadaljnjo \xc5\xa1iritev M5 linija in odobren je tudi izgradnja linije M4. Milanske primestne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke storitve obsega 10 linij in povezujejo mestno obmo\xc4\x8dje s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem mesta s podzemno \xc5\xbeeleznico._NEWLINE_Mre\xc5\xbea mestnega tramvaja je sestavljena iz pribli\xc5\xbeno 160 km prog in 17 linij. Avtobusne linije pokrivajo ve\xc4\x8d kot 1.070 km. Milano ima tudi taksi storitve, zasebna podjetja z licenco Mestnega sveta. Mesto je tudi klju\xc4\x8dno vozli\xc5\xa1\xc4\x8de za dr\xc5\xbeavno cestno omre\xc5\xbeje._NEWLINE_Nacionalni in mednarodni medmestni avtobus povezuje Milano z vsemi italijanskimi mesti in glavnimi evropskimi destinacijami, z letnim prometom ve\xc4\x8d kot 2 milijona potnikov. Mestna glavna avtobusna postaja je avtobusna postaja Lampugnano, v bli\xc5\xbeini postaje podzemne \xc5\xbeeleznice Lampugnano._NEWLINE_Milano ima tri mednarodna letali\xc5\xa1\xc4\x8da. Linate je najstarej\xc5\xa1i in edino letali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki le\xc5\xbei znotraj meja mesta in se v glavnem uporablja za doma\xc4\x8de in mednarodne let na kratke razdalje in oskrbi letno 9 milijonov potnikov (podatek 2014). Malpensa International Airport, drugo najprometnej\xc5\xa1e letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Italiji (pribli\xc5\xbeno 19 milijonov potnikov v letu 2014), je 45 km iz sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Milana in je z mestom povezano z Malpensa Express \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim vlakom. Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Orio al Serio, blizu mesta Bergamo, slu\xc5\xbei nizkocenovnim prevoznikom v Milanu (8,8 milijona potnikov v letu 2014). Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Milano Bresso , ki ga upravlja Aero Club Milano, je splo\xc5\xa1no in \xc5\xa1portno letali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je znano po dveh uspe\xc5\xa1nih nogometnih klubih. Tako A.C. Milan kot tudi Internazionale Milano F.C. nastopata v Serie A. _NEWLINE_Med letoma 1926 in 1946 je petkrat potekala dirka za Veliko nagrado Milana, od tega dvakrat v samem mestu Milano.'