b'\n_START_ARTICLE_\nUdoma\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\nUdoma\xc4\x8ditev je proces, pri katerem populacija \xc5\xbeivalske ali rastlinske vrste postane navajena na \xc4\x8dlovekovo oskrbo in nadzor, pri \xc4\x8demer postane pogosto nesposobna samostojno pre\xc5\xbeiveti v naravnem okolju. Odkritje, da je mo\xc5\xbeno \xc5\xbeivali in rastline nadzorovano gojiti in izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati, je bilo eno klju\xc4\x8dnih dogodkov v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zgodovini; \xc4\x8dloveku je omogo\xc4\x8dilo, da je opustil nomadski na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in se ustalil na enem mestu, nadaljnji razvoj kmetijstva pa je v veliki meri zmanj\xc5\xa1al \xc4\x8das, ki ga dru\xc5\xbeba kot celota porabi za pridobivanje hrane._NEWLINE_\xc4\x8clovek uporablja udoma\xc4\x8dene vrste za ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih namenov: za pridobivanje hrane in izdelkov \xc5\xbeivalskega oz. rastlinskega izvora (npr. volne, bomba\xc5\xbea in svile), za pomo\xc4\x8d pri fizi\xc4\x8dnih opravilih, za varovanje in zabavo. \xc5\xbdivalim, udoma\xc4\x8denim za pridobivanje hrane, pravimo \xc5\xbeivina, doma\xc4\x8di ljubljen\xc4\x8dki pa so tiste, ki jih \xc4\x8dlovek uporablja predvsem za varovanje in/ali zabavo. Tretja kategorija so delovne \xc5\xbeivali, ki jih uporablja za pomo\xc4\x8d pri fizi\xc4\x8dnih opravilih (za delo, transport ali \xc5\xa1port), \xc4\x8deprav se lahko delovne \xc5\xbeivali uporabljajo tudi za pridobivanje hrane (npr. doma\xc4\x8de govedo) ali kot doma\xc4\x8di ljubljen\xc4\x8dki (npr. doma\xc4\x8di pes). Pri doma\xc4\x8dih rastlinah lo\xc4\x8dimo kulturne rastline, iz katerih pridobivamo hrano in druge snovi, ter sobne rastline, ki jih uporabljamo predvsem za okras._NEWLINE_Tudi meja med udoma\xc4\x8denim in divjim organizmom ni vedno jasna.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUdoma\xc4\x8ditev je proces, ki traja mnogo generacij, zato je dolo\xc4\x8ditev natan\xc4\x8dnega \xc4\x8dasa nemogo\xc4\x8da. Je pa pri\xc4\x8detek udoma\xc4\x8devanja prvi pomemben mejnik v zgodovini kmetijstva, ki ga imenujemo neolitska revolucija; ime nakazuje, da se je zgodila v neolitiku, v grobem 10 do 12 tiso\xc4\x8d let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Zgodovino udoma\xc4\x8devanja preu\xc4\x8dujejo arheologi, na osnovi ostankov domnevajo, da se je proces pri\xc4\x8del lo\xc4\x8deno na ve\xc4\x8d krajih hkrati. Verjetno je \xc5\xa1lo pri udoma\xc4\x8ditvi za hkraten vpliv \xc4\x8dlovekovega selektivnega gojenja (izbire zanj najugodnej\xc5\xa1ih lastnosti in kri\xc5\xbeanja osebkov s temi lastnostmi) ter naklju\xc4\x8dnih mutacij, kakor je jasno razvidno iz primera p\xc5\xa1enice - zaradi mutacije so nastale rastline, pri katerih zrela semena niso padla z rastline, \xc4\x8dlovek pa je nato z na\xc4\x8drtnim kri\xc5\xbeanjem izoliral te rastline in iz njih vzgojil tak\xc5\xa1ne, ki so tvorile ve\xc4\x8dja semena. Kljub dolgotrajnem usmerjenem kri\xc5\xbeanju se lahko nekateri udoma\xc4\x8deni organizmi \xc5\xa1e vedno kri\xc5\xbeajo z divjimi sorodniki in tako ne predstavljajo nove vrste.'