b'\n_START_ARTICLE_\nNerjavno jeklo\n_START_SECTION_\nAvstenitna nerjavna jekla\n_START_PARAGRAPH_\nAvstenitna jekla so najpogostej\xc5\xa1a nerjavna jekla. Vsebujejo naslednje legirne elemente Cr od 17- 26\xc2\xa0%, Ni 7-26\xc2\xa0%, C pod 0,12\xc2\xa0%. Na vrsto jekla lahko \xc5\xa1e vsebujejo Mo 2,0 \xe2\x80\x93 4,5\xc2\xa0%, Cu 1,5- 2,5\xc2\xa0% ter stabilna elementa Ti in Nb. Avstenitna jekla so ne magnetna, ni jih mo\xc5\xbeno kaliti, na splo\xc5\xa1no pa so dobro variva. V \xc5\xbearjenem stanju imajo majhno napetost te\xc4\x8denja in so zelo \xc5\xbeilava do ekstremno nizkih temperatur. Se deformacijsko utrjujejo, \xc5\xa1e posebej pri ve\xc4\x8dji koncentraciji ogljika, kar pomeni, da se lahko njihova trdnost s preoblikovalnimi postopki v hladnem stanju precej pove\xc4\x8da, hkrati pa se raztezek mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1a._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina nerjavnih jekel, ki so v maloprodaji so ravno avstenitna nerjavna jekla. V gospodinstvu jih uporabljamo za kuho ali jedilni pribor. Pa tudi razne cevi, plo\xc4\x8devina, fitingi, prirobnice so iz tega jekla. Zna\xc4\x8dilnost teh jekel je dobra varivost, ker pa so izredno \xc5\xbeilava je strojna obdelava te\xc5\xbeavnej\xc5\xa1a, \xc4\x8deprav so relativno mehka v primerjavi z nelegiranimi nizkooglji\xc4\x8denimi jekli.\n_START_SECTION_\nMartenzitna nerjavna jekla\n_START_PARAGRAPH_\nMartenzitna nerjavna jekla vsebujejo ve\xc4\x8d kot 0,8\xc2\xa0% ogljika, druga\xc4\x8de pa so po kemi\xc4\x8dni sestavi mo\xc4\x8dno podobna feritnim. Imajo dobre mehanske lastnosti (trdnost in odpornost na obrabo). Uporabljamo jih za vodne turbine, zelo pogosto pa tudi za razna rezilna orodja. Tudi veliko kuhinjskih no\xc5\xbeev, ki morajo biti ostri in jih uporabljamo za rezanje mesa so iz martenzitnega nerjavnega jekla. Martenzitna nerjavna jekla so kromova jekla z 12-18\xc2\xa0% kroma, ob koncentraciji ogljika od 0,1 do 1,2\xc2\xa0%, dodamo lahko \xc5\xa1e nikelj 0,5- 2,5\xc2\xa0% in molibden do 1,2\xc2\xa0%. Martenzitna jekla so magnetna in jih lahko z ustrezno toplotno obdelavo pobolj\xc5\xa1amo t. j. kalimo in popustimo. Zaradi dokaj velike koncentracije ogljika martenzitnih jekel ne moremo variti oz. jih lahko varimo le pogojno (predgretje/ \xc5\xbearenje).\n_START_SECTION_\nDuplex nerjavna jekla\n_START_PARAGRAPH_\nDuplex nerjavna jekla so dvo- fazne zlitine, ki bazirajo na Fe-Cr-Ni povezavi. Tipi\xc4\x8dna prisotnost kroma in niklja je od 20-30\xc2\xa0% in 5-8\xc2\xa0%. Sestavljena so iz priblji\xc5\xbeno 50\xc2\xa0% ferita in 50\xc2\xa0% avstenita.\n_START_SECTION_\nFeritna nerjavna jekla\n_START_PARAGRAPH_\nFeritna jekla so prvenstveno kromova jekla s koncentracijo kroma od 12,5 do 18\xc2\xa0% in najve\xc4\x8djo koncentracijo ogljika do 0,1\xc2\xa0%. So magnetna, ni jih mo\xc5\xbeno kaliti, lahko pa se varijo. Uporablja se jih predvsem v proizvodnji du\xc5\xa1ikove kisline. Feritna jekla se uporabljajo \xc5\xa1e za gospodinjske pripomo\xc4\x8dke, v notranji arhitekturi ter v avtomobilski industriji (okrasne letve, ... ).'