b'\n_START_ARTICLE_\nSarkel\n_START_PARAGRAPH_\nSarkel ali Sarkil, kar v hazarskem jeziku pomeni \xc2\xbbbela hi\xc5\xa1a\xc2\xab, je bila velika trdnjava, zidana iz kamna in opeke, ki so jo v 830. letih s pomo\xc4\x8djo Bizantincev zgradili Hazari. Trdnjava je stala na levem bregu spodnjega Dona v sedanji ruski Rostovski oblasti.\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nSarkel se je za\xc4\x8del graditi leta 833 za obrambo severozahodne meje hazarske dr\xc5\xbeave, ko so Hazari zaprosili bizantinskega cesarja Teofila za in\xc5\xbeenirje, ki bi jim zgradili utrjeno prestolnico. Teofil jim je poslal Petrona Kamatera, hazarski kagan pa mu je za protiuslugo odstopil Herson in nekaj drugih naselij na Krimu._NEWLINE_Zgodovinarji \xc5\xa1e danes ne morejo ugotoviti, zakaj so Hazari zgradili na Donu tako mogo\xc4\x8dno trdnjavo. Obi\xc4\x8dajno se domneva, da je bil drago gradnjo motiviral pojav mo\xc4\x8dne regionalne sile, ki bi lahko ogrozila hazarsko dr\xc5\xbeavo. Aleksander Vasijev in Georgij Vernadski, pa tudi drugi poznavalci, trdita, da je bil Sarkel zgrajen za obrambo \xc5\xbeivljenjsko pomembne poti, po kateri so po kopnem transportirali ladje med Donom in Volgo. Mogo\xc4\x8di sovra\xc5\xbenik bi lahko bil  Ruski kaganat. Trditev je vpra\xc5\xa1ljiva, ker je kaganat le\xc5\xbeal ve\xc4\x8d sto kilometrov severno. Druga regionalna sila, Mad\xc5\xbeari, za Hazare niso bili nevarni vsaj toliko \xc4\x8dasa, dokler so kaganu pla\xc4\x8devali davke.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSarkel je bil \xc5\xbeivahno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je nadziralo transport ladij po kopnem med Donom in Volgo. Pot se je imenovala \xc2\xbbhazarska cesta\xc2\xab. Uporabljali so jo predvsem Rusi za prevoz blaga  s \xc4\x8crnega morja na Kaspijsko jezero. Mesto je branil voja\xc5\xa1ki garnizon, v katerem so bili ogu\xc5\xa1ki in pe\xc4\x8dene\xc5\xa1ki najemniki._NEWLINE_Mesto in trdnjavo je leta 965 zavzela Kijevska Rusija kneza Svjatoslava I. V mesto so se zatem naselili Slovani in ga preimenovali v Belaja ve\xc5\xbea, kar pomeni \xc2\xbbbeli stolp\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbbela trdnjava\xc2\xab. Mesto je ostalo slovansko vse do 12. stoletja, ko so celo podro\xc4\x8dje zasedli Kip\xc4\x8daki._NEWLINE_Ostanke mesta je v 1930. letih izkopaval arheolog Mihail Artamonov. Njegovo izkopavanje je bilo najbolj velikopotezno izkopavanje kak\xc5\xa1nega hazarskega najdi\xc5\xa1\xc4\x8da. Artamonov je med izkopavanjem odkril \xc5\xa1tevilne predmete hazarskega in ruskega porekla in bizantinske stebre, ki so jih uporabljali pri graditvi mesta. Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de je zatem poplavilo umetno Cimljansko akumulacijsko jezero, tako da nadaljnja izkopavanja niso ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8da.'