b'\n_START_ARTICLE_\nElizabeta Bavarska\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nElizabeta Bavarska je bila rojena 24. decembra 1837 v M\xc3\xbcnchnu. Bila je \xc4\x8detrti otrok Maksimilijana Bavarskega in princese Ludovike Bavarske._NEWLINE_Sisi je bila zelo rado\xc5\xbeiva deklica, prav tako kot o\xc4\x8de, Maksimilijan Bavarski. Varu\xc5\xa1ke, kasneje tudi u\xc4\x8ditelji, so tekali stalno za njo in jo lovili. Ona pa se je s svojo otro\xc5\xa1ko brezskrbnostjo skrivala v naravi, ve\xc4\x8dkrat je tudi z o\xc4\x8detom \xc5\xa1la na lov ali pa se z njim u\xc4\x8dila jahanja. Vzgojitelji so menili, da je ta deklica zelo te\xc5\xbeka, star\xc5\xa1i pa so jo branili, saj je bila \xc5\xa1e otrok. _NEWLINE_Ta Sisina brezskrbnost pa je trajala \xc5\xa1e dolgo. V odra\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di dobi je za\xc4\x8dela gledati za mladeni\xc4\x8di, zaljubljala se je in svoje ob\xc4\x8dutke zapisovala v dnevnik v obliki poezij. Najprej so bile te poezije nekoliko otro\xc4\x8dje in ve\xc4\x8dinoma ljubezenske, nato pa vedno bolj resne in \xc5\xbealostne._NEWLINE_Ko se je z mamo in starej\xc5\xa1o sestro, princeso Heleno odpravila v Bad Ischl, kjer naj bi Helena spoznala svojega zaro\xc4\x8denca, njunega bratranca, 23-letnega Franca Jo\xc5\xbeefa, se vse ni odvilo po na\xc4\x8drtih. Franc Jo\xc5\xbeef se namre\xc4\x8d ni zanimal za Heleno, temve\xc4\x8d bolj za Elizabeto.\n_START_SECTION_\nZakon\n_START_PARAGRAPH_\nLeto 1853 bi se skoraj za\xc4\x8delo s tragedijo, kon\xc4\x8dalo pa se je z veselo zaroko Franca Jo\xc5\xbeefa. 13. februarja bi lahko podlegel ranam atentatorja, a na sre\xc4\x8do rane niso bile globoke in se je lahko mladi monarh po nekaj dneh spet posvetil svojim dol\xc5\xbenostim. Imel je kar nekaj ljubezni, a je njegova mati vsem nasprotovala. Tako se je odlo\xc4\x8dila, da mu bo sama na\xc5\xa1la primerno soprogo, glede na njegov polo\xc5\xbeaj. Iskala je po vseh dvorih, pa ni bilo nobene primerne. Leto dni po poskusu atentata se je v \xc5\xbeivljenju Franca Jo\xc5\xbeefa spet zgodilo nekaj, na kar njegova mati Zofija ni mogla vplivati - mladeni\xc4\x8d si je sam izbral nevesto._NEWLINE_Zofija in ena izmed njenih bavarskih sester, po imenu Ludovika, sta se \xc5\xbee domenili, da bi bila starej\xc5\xa1a Ludovikina h\xc4\x8di Helena, resno dekle, vzgojeno za tako \xc5\xbeivljenje, odli\xc4\x8dna soproga za Franca Jo\xc5\xbeefa. Dami sta zato poleti 1853 organizirali skupno letovanje v Bad Ischlu, kjer naj bi se sestri\xc4\x8dna in bratranec spoznala. A dogodilo se je nekaj drugega. Franca Jo\xc5\xbeefa sploh ni prevzela Helena s svojim spakljivim vedenjem, ampak ga je popolnoma prevzela Helenina mlaj\xc5\xa1a sestra Elizabeta, ki so jo vsi klicali Sisi (Sissi). Bila je ljubka, ne\xc5\xbena, nenavajena na tako dru\xc5\xbebo. Bilo ji je petnajst let, nikakor \xc5\xa1e ni dorasla in je bila po Zofijini sodbi \xc5\xa1e popolnoma nezrela. Toda Franca Jo\xc5\xbeefa ni moglo ni\xc4\x8d odvrniti od odlo\xc4\x8ditve in mati je morala na koncu popustiti. Ko so vpra\xc5\xa1ali Elizabeto, \xc4\x8de ga ho\xc4\x8de, je odgovorila: \xc2\xbbDa, cesarja imam rada. \xc4\x8ce le ne bi bil cesar!\xc2\xab_NEWLINE_Od zaroke do poroke je trajalo osem mesecev in v tem \xc4\x8dasu so Elizabeto pripravili na cesarske dol\xc5\xbenosti. V nekaj mesecih so jo nau\xc4\x8dili franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, velik poudarek je bil na zgodovini njene nove domovine, seznanili so jo z vedenjem, protokolom in navadami na dunajskem dvoru, vcepili so ji tudi nekaj higienskih na\xc4\x8del. Poroka je bila dolo\xc4\x8dena za 24. april 1854. Elizabeta se je peljala po Donavi do Linza z ladjo, okra\xc5\xa1eno s cvetjem. Dunaj\xc4\x8dane je takoj o\xc4\x8darala s svojo nenavadno lepoto. Po poroki nikakor nista mogla biti sama, ker ju je \xc4\x8dakalo kup uradnih zadev._NEWLINE_Kmalu po poroki je bil Franc Jo\xc5\xbeef spet zasut z delom in ker sta bili ta\xc5\xa1\xc4\x8da in snaha dosti sami skupaj, so se za\xc4\x8deli prepiri. Elizabeta je raje kot bila doma hodila ve\xc4\x8d ur okrog. Rada je imela sprehode, saj je bila pode\xc5\xbeelsko dekle in na nov na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja jo je venomer spominjala ta\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Elizabeta je Francu Jo\xc5\xbeefu rodila \xc5\xa1tiri otroke: Zofijo, prestolonaslednika Rudolfa, Gizelo in Marijo Valerijo. Zofija je umrla pri dveh letih in takrat so se odnosi med parom za\xc4\x8deli spreminjati. Leta 1866, ko je bila pruska vojska pred vrati Dunaja, je na\xc5\xa1la Elizabeta z otroki zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v Budimpe\xc5\xa1ti. Leta 1867 pa je bil Franc Jo\xc5\xbeef okronan za kralja Mad\xc5\xbearske. Avstrijska monarhija je postala dualisti\xc4\x8dna Avstro-Ogrska. Elizabeta je s kronanjem za mad\xc5\xbearsko kraljico dosegla zenit svojega \xc5\xbeivljenja. Mati Zofija je prevzela nadzor nad otroki, kljub temu da je Elizabeta zelo nasprotovala. Ko se je Franc Jo\xc5\xbeef uprl svoji materi, je otroke dobila nazaj, a sr\xc4\x8dne rane zaradi izgubljene h\xc4\x8dere, izgubljene svobode in nenehno vtikanje ta\xc5\xa1\xc4\x8de v njeno \xc5\xbeivljenje, je Sisi povsem uni\xc4\x8dilo. Takrat so se za\xc4\x8dela njena nenehna potovanja. \xc4\x8cim bolj se je izogibala Hofburgu in Sch\xc3\xb6nbrunnu, naravnost sovra\xc5\xbeila ju je. Elizabeta je bila sicer uradno cesarica, vendar nadvojvodinji Zofiji to ni prepre\xc4\x8dilo nadzora nad sinom, snaho in otroki. Elizabeta je lahko ra\xc4\x8dunala na mo\xc5\xbeevo podporo in ta ji je dovolil luksuzna potovanja, kar je bilo vedno la\xc5\xbeje, saj je bil evropski \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki sistem dokaj dobro razvit. Cesarica je imela svoj vlak in spremstvo \xc5\xa1estdesetih ljudi. Posebnemu vlaku je sledil \xc5\xa1e tovorni vlak, v katerem je potovala prtljaga._NEWLINE_\xc4\x8ce je bil Franc Jo\xc5\xbeef navsezadnje lahko zadovoljen s pozitivno politi\xc4\x8dno bilanco zadnjih let v tem desetletju, pa ni mogel biti zadovoljen z zasebnim \xc5\xbeivljenjem. Okrog njega je nastajala praznina. Ko je maja 1872 pri sedemin\xc5\xa1estdesetih letih umrla nadvojvodinja Zofija, je izginila ena najve\xc4\x8djih osebnosti v prvi polovici njegovega vladanja. Franca Jo\xc5\xbeefa je to zelo \xc4\x8dustveno prizadelo. Zlasti njegovo razmerje z materjo se je v marsi\xc4\x8dem spremenilo. Z nastopom ustavnega obdobja je Zofija pravzaprav nehala igrati politi\xc4\x8dno vlogo. Zadnja leta je z \xc5\xbealostjo v srcu gledala zmagoslavje sil, proti katerim se je od nekdaj bojevala. Vzpon liberalizma na Dunaju in v Budimpe\xc5\xa1ti, priznanje ogrske suverenosti, razpad konkordata, so bili zanjo zelo kruti udarci. Zofiji se je posre\xc4\x8dilo ohraniti del dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja. Po njeni smrti te vloge nikakor ni mogel nadomestiti njen mo\xc5\xbe. Franc Karel je \xc5\xbee dolga leta \xc5\xbeivel odmaknjeno od vsega, zdaj pa mu je pe\xc5\xa1alo zdravje. Umrl je marca 1879. Franc Jo\xc5\xbeef je sicer objokoval o\xc4\x8deta, vendar njegova smrt ni bila tako prelomnega pomena. Franc Jo\xc5\xbeef se je moral posloviti tudi od h\xc4\x8derke Gizele, ki se je aprila 1873 omo\xc5\xbeila z bavarskim knezom Leopoldom._NEWLINE_Med ljudskim praznovanjem, ki je aprila 1879 spremljalo srebrno poroko cesarskega para, je Franc Jo\xc5\xbeef do\xc4\x8dakal veselje, da se je okoli njega zbrala cela dru\xc5\xbeina. Elizabeta je bila poleg njega, \xc4\x8deprav je o\xc4\x8ditno \xc5\xbee pri\xc5\xa1la tako dale\xc4\x8d, da so ji bile tak\xc5\xa1ne prireditve tuje oziroma zoprne._NEWLINE_\xc4\x8ce se je Franc Jo\xc5\xbeef konec leta 1879 ozrl v preteklost, je lahko imel ob\xc4\x8dutek, da so slaba leta kraljevanja minila in da je monarhija po \xc5\xa1tevilnih te\xc5\xbeavah na\xc5\xa1la novo ravnote\xc5\xbeje. Naposled je prenehal biti prekleti vladar, o\xc5\xbeigosan s porazom._NEWLINE_Navada Franca Jo\xc5\xbeefa je bila, da je zelo zgodaj vstajal, po navadi \xc5\xbee ob \xc5\xa1tirih zjutraj. Dan se je za\xc4\x8del z umivanjem in to vedno z mrzlo vodo. Nato si je nadel uniformo pehotnega poro\xc4\x8dnika, ki jo je nosil po navadi. Ob petih se je cesar usedel za svojo pisalno mizo. \xc4\x8cakali so ga kupi nere\xc5\xa1enih zadev, ki sta jih pripravila civilni kabinet in voja\xc5\xa1ka pisarna. Ko je te razre\xc5\xa1il, je obi\xc4\x8dajno ob pol osmih pozvonil de\xc5\xbeurnemu pribo\xc4\x8dniku in mu izro\xc4\x8dil aktovko z dosjeji, da jih je dodelal. Kosil je po navadi z doma\xc4\x8dimi, v\xc4\x8dasih pa tudi kar v delovni sobi. Do ve\xc4\x8dera je potem \xc5\xa1e delal, po ve\xc4\x8derji pa si je privo\xc5\xa1\xc4\x8dil nekaj trenutkov po\xc4\x8ditka in cigaro vir\xc5\xbeinko._NEWLINE_Franc Jo\xc5\xbeef se je lahko zanesel samo nase, ko je moral \xc4\x8drpati moralne mo\xc4\x8di, potrebe za te preizku\xc5\xa1nje in vsakdanje opravljanje dol\xc5\xbenosti. Dru\xc5\xbeina je nehala biti tisti pristan, ki ga je potreboval. Cesarica je bila kar naprej odsotna, poleg tega so bili njegovi odnosi z Rudolfom \xc4\x8dedalje te\xc5\xbeji. \xc4\x8ceprav je bila Marija Valerija ljube\xc4\x8da z o\xc4\x8detom, je bilo to premalo, da bi se praznina zapolnila. Cesarica je trmasto \xc5\xbeivela po svoje. Sicer je nehala potovati v Anglijo in na Irsko, kjer je bila prej, ko je \xc5\xa1e ni mu\xc4\x8dil revmatizem in je tam trenirala konje. \xc5\xbde od nekdaj je bila drzna jahalka. Mo\xc5\xbe se je zelo trudil, da bi jo obdr\xc5\xbeal ob sebi in ji je dal zgraditi vilo \xc4\x8disto v njenem slogu, a ni pomagalo. Sisi je be\xc5\xbeala tako pred seboj kot pred drugimi in zopet za\xc4\x8dela bloditi po Evropi. Za njo je bila vila Hermes le \xc2\xbblovska ko\xc4\x8da\xc2\xab\xc2\xa0Franca Jo\xc5\xbeefa. In \xc4\x8de \xc5\xbee vila Hermes ni bila po njenem okusu, potem to za gotovo ne velja za Achilleion na otoku Krfu. Po drugem obisku Krfa je Sissi oznanila Francu Jo\xc5\xbeefu, da ima Gr\xc4\x8dijo za svoj drugi dom. Pisala mu je, da je Krf odli\xc4\x8den kraj za dolge sprehode, da je tam ugodna klima, neskon\xc4\x8dne sence, olj\xc4\x8dni gaji, dobre ceste in \xc4\x8dudovit obmorski zrak ... Temeljito se je lotila \xc5\xa1tudija gr\xc5\xa1ke literature in se nau\xc4\x8dila stare in moderne gr\xc5\xa1\xc4\x8dine. Obo\xc5\xbeevala je Homerjeve epe. Na voljo je imela tri jahte in na jahti vse stvari, ki jih je potrebovala, celo koze, da je lahko pila sve\xc5\xbee kozje mleko. Kljub ne\xc5\xa1tetim kapricam so mornarji Elizabeto spo\xc5\xa1tovali._NEWLINE_Cesarski par je 30. januarja 1889 doletel popolni \xc5\xa1ok. Sin Rudolf je naredil samomor. Po vseh domnevah je mogo\xc4\x8de sklepati, da se je z Marijo Vet\xc4\x8dero, katero je resni\xc4\x8dno ljubil in je bila zanj pripravljena dati \xc5\xbeivljenje, dogovoril, da bosta umrla ob istem \xc4\x8dasu. Marija naj bi zanosila z Rudolfom in da ne bi pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1kandala, je najprej ustrelil Marijo, nato pa \xc5\xa1e sebe._NEWLINE_Rudolf je zelo ljubil mater in je vse \xc5\xbeivljenje \xc4\x8dakal na njeno pozornost. Nikoli mu ni mogla iskreno izkazovati svoje ljubezni. Ko jo je doletela ta tragedija je bila stara 51 let, globoko depresivna, osamljena in izjemno nedru\xc5\xbeabna, polna lastne samote. Njena legendarna lepota je ovenela, ko\xc5\xbea se je nagubala, njen vid je ope\xc5\xa1al. Nekaj \xc4\x8dasa je ostala na Dunaju, ob mo\xc5\xbeu, saj ga ni mogla pustiti samega, strtega od bole\xc4\x8dine. Sama je to \xc5\xa1e te\xc5\xbeje prena\xc5\xa1ala. Razen dolgih sprehodov ni bila ve\xc4\x8d sposobna nobene \xc5\xa1portne aktivnosti. Opustila je pisanje poezije in premi\xc5\xa1ljevala o samomoru. Sinove smrti Elizabeta nikakor ni mogla preboleti. \xc4\x8cedalje bolj so jo zagrinjale sence melanholije in samote, iz njih ni nikoli ve\xc4\x8d na\xc5\xa1la izhoda. Obla\xc4\x8dila se je izklju\xc4\x8dno v \xc4\x8drnino ter v spremstvu ene same spremljevalke in slu\xc5\xbeabnice potovala kri\xc5\xbeem kra\xc5\xbeem po Evropi. Prisegla si je, da bo \xc5\xbealovala do konca \xc5\xbeivljenja. _NEWLINE_Mad\xc5\xbearska in Gr\xc4\x8dija sta zanjo postali nezanimivi. Kmalu so za\xc4\x8deli \xc4\x8dasopisi pisati, da se ji mra\xc4\x8di um. Ker jo je to jezilo, se je v\xc4\x8dasih malo pokazala z mo\xc5\xbeem v javnosti, da se je potem spet za cele tedne, mesece, leta povrnila v svoje samotno \xc5\xbeivljenje. Elizabeta je mo\xc5\xbeu na\xc5\xa1la zabavno prijateljico in povsem podpirala to zvezo. Cesarici je bila zelo simpati\xc4\x8dna igralka, ki je spremljala njenega mo\xc5\xbea in obratno. Katarina Schratt je \xc4\x8dudovito skrbela za Franca Jo\xc5\xbeefa in ga obsipavala z majhnimi pozornostmi. Cesar je imel rad to \xc5\xbeensko, a je v sebi \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8dno ljubil Sisi in jo pogre\xc5\xa1al. V\xc4\x8dasih ko je dolgo ni bilo, je hodil po njenih sobanah in se ne\xc5\xbeno dotikal pohi\xc5\xa1tva pokritega z belo prevleko. Elizabeta se je trudila, da bi vsaj bo\xc5\xbei\xc4\x8dne praznike pre\xc5\xbeivela doma, a po\xc4\x8dasi je za\xc4\x8dela tudi to zanemarjati.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nZgodaj zjutraj je cesarica v \xc5\xbdenevi nakupovala igra\xc4\x8de za svoje vnuke. Opoldne sta dami od\xc5\xa1li iz hotela, da bi se vkrcali na parnik, ki naj bi ju pripeljal v Caux. Na poti do pristani\xc5\xa1\xc4\x8da je proti njima planil mlad mo\xc5\xa1ki, italijanski anarhist, Luigi Lucheni in cesarico podrl na tla. Pomagali so ji vstati in zbrala je \xc5\xa1e toliko mo\xc4\x8di, da je pri\xc5\xa1la na krov. Njena spremljevalka je mislila, da je cesarici slabo, ko se je s poslednjimi mo\xc4\x8dmi vkrcala na ladjo. Odpela ji je bluzo in vsa za\xc4\x8dudena zagledala mesto vboda, zalito s krvjo. Napadalec ji je namre\xc4\x8d v srce zabodel pilo. Za kakr\xc5\xa1no koli pomo\xc4\x8d je bilo prepozno. Umrla je pribli\xc5\xbeno po eni uri. Napadalca so aretirali in obsodili na dosmrtno je\xc4\x8do. \xc4\x8ce si je Elizabeta resni\xc4\x8dno \xc5\xbeelela smrti, jo je ta doletela nenadno in brez bole\xc4\x8din. Pokopali so jo v skladu s tradicijo habsbur\xc5\xa1ke monarhije, v cesarski grobnici pod Kapucinsko cerkvijo na Dunaju. Njena predstava o poslednjem potovanju je bila druga\xc4\x8dna. \xc5\xbdelela si je, da bi bila pokopana na Krfu, na osamljeni gori Aya Kyriaki. \xc2\xbbTu\xc2\xab, se je tola\xc5\xbeila, \xc2\xbbimam nad sabo samo zvezde in ciprese, ki bodo za mano vzdihovale veliko bolj kot ljudje: tu bo spomin name bolj ve\xc4\x8den, kot pri mojih podanikih.\xc2\xab_NEWLINE_Cesarica je odklanjala, da bi igrala vlogo \xc5\xbeene, matere in cesarice, reprezentan\xc3\xa8no figuro velikanskega imperija, katerega tradicija jo je preganjala. Namesto tega se je borila, podobno kot feministke 20. stoletja, za samouresni\xc4\x8ditev. V svoji \xc4\x8dustvenosti, nemirnosti, nevroti\xc4\x8dnosti in pomanjkanju pravega doma, kakor tudi v svoji egocentri\xc4\x8dnosti, je prevzela kult osebnosti, ki ga je gojila do skrajnosti. Elizabeta je zavestno gradila svojo legendo za potomce, legendo o srhljivi lepoti, nerazumevanju in osamljenosti. Ostajala je individualistka, visoko izobra\xc5\xbeena \xc5\xbeenska. Prav ni\xc4\x8d \xc4\x8dudnega ni, da jo dandanes primerjajo s princeso Diano. Obe sta bili lepotici, ki sta svojo de\xc5\xbeelo predstavljali z vsem dostojanstvom in eleganco. Obema je uspelo, da sta v srcih svojih ljudi dosegli posebno mesto, \xc4\x8deprav sta se hoteli iztrgati iz protokola in ceremonjalnosti starih dinastij, ki so jima krojile \xc5\xbeivljenje. Bolj kot dvorce sta ljubili naravo in fizi\xc4\x8dne aktivnosti. In ker sta obe umrli tragi\xc4\x8dne smrti, se ju ljudje spominjajo s toliko ve\xc4\x8d simpatije in \xc5\xbealovanja._NEWLINE_Na Franca Jo\xc5\xbeefa je cesari\xc4\x8dina smrt zelo vplivala. Ko je izvedel novico je odrevenel in se nekaj trenutkov zatem sesedel v naslonja\xc4\x8d in vzdihnil: \xc2\xbbNi\xc4\x8d na tem svetu mi torej ne bo prihranjeno.\xc2\xab\xc2\xa0In nato je \xc5\xa1e zamrmral: \xc2\xbbNih\xc4\x8de ne ve, kako sva se ljubila.\xc2\xab'