b'\n_START_ARTICLE_\nO \xc4\x8dloveku, ki je \xc5\xa1el iskat pravi\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega od Boga\n_START_SECTION_\nPovzetek pravljice\n_START_PARAGRAPH_\nSiromak se prito\xc5\xbeuje nad pravi\xc4\x8dnostjo Boga, ker dopu\xc5\xa1\xc4\x8da rev\xc5\xa1\xc4\x8dino in bogastvo. Odpravi se iskat pravi\xc4\x8dnika. Na svoji poti sre\xc4\x8da dolgobradega mo\xc5\xbea - Boga, ki se mu ne zdi dovolj pravi\xc4\x8den, saj dopu\xc5\xa1\xc4\x8da bogastvo in rev\xc5\xa1\xc4\x8dino. Potem sre\xc4\x8da \xc5\xa1krata, ki se mu zdi pravi\xc4\x8den, ker nikomur ni\xc4\x8d ne daje, niti ne jemlje. Na koncu svoje poti sre\xc4\x8da belo \xc5\xbeenico - smrt, ki se mu zdi najpravi\xc4\x8dnej\xc5\xa1a, saj ne izbira med revnimi in bogatimi. Smrt ga popelje v veliko poslopje polno lu\xc4\x8dk, ki predstavljajo \xc5\xbeivljenja. Lu\xc4\x8dka, ki \xc5\xa1e komaj brli je njegova. Po pregovarjanju s smrtjo in njeno sodbo se siromak vda in umre.\n_START_SECTION_\nAnaliza\n_START_PARAGRAPH_\nPravljica ima zna\xc4\x8dilen za\xc4\x8detek\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbdivel je siromak,...\xc2\xab. Na poti sre\xc4\x8da 3 osebe: Boga, \xc5\xa1krata in smrt. \xc5\xa0tevilo tri je pravlji\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo. Tu imamo tudi trojno enotnost \xc4\x8dasa, kraja in prostora. Vse se dogaja na siromakovi poti v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu, kraju in prostoru. Njegova pot iskanja lahko predstavlja tudi njegovo \xc5\xbeivljenjsko pot. Ljudje celo \xc5\xbeivljenje nekaj i\xc5\xa1\xc4\x8demo in na svoji poti sre\xc4\x8dujemo razli\xc4\x8dne ljudi, ki nam ponujajo re\xc5\xa1itve na\xc5\xa1ega iskanja in na koncu, ko to najdemo se ustavimo. Vse ljudi pa na koncu \xc5\xbeivljenjske poti ustavi smrt in tako je ustavila tudi siromaka. Zanimivo je, da se mu bela \xc5\xbeena - smrt pridru\xc5\xbei in je ne sre\xc4\x8da. Smrti po navadi ne sre\xc4\x8damo, ampak nas pride iskat, ko napo\xc4\x8di na\xc5\xa1 \xc4\x8das. Smrt, je v tej pravljici bela. Bela barva predstavlja nedol\xc5\xbenost, \xc4\x8distost, zimo - v naravi je sneg, ti\xc5\xa1ina in taka je tudi smrt, ker ko nekdo umre vsi obnemijo. Ciklusi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja: pomlad - mladost, poletje - vi\xc5\xa1ek \xc5\xbeivljenja, jesen - zrelost in obiranje sadov \xc5\xbeivljenja, zima - starost in s tem smrt. Nad sodbo Boga se vsi ljudje prito\xc5\xbeujemo, ob sodbi smrti pa obnemimo. Sodbi Boga se upiramo, sodbi smrti pa se vdamo v usodo. Smrt vedno zmaga in nikomur ne prizana\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nPodobne pravljice\n_START_PARAGRAPH_\nKralj na smrt bolan je tudi pravljica, kjer je kralj na smrtni postelji in nobeno zdravilo mu ne pomaga. Njegovi kraljevi poslanci so na\xc5\xa1li najsre\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega \xc4\x8dloveka, katera srajca bi re\xc5\xa1ila kralju \xc5\xbeivljenje. A ta najsre\xc4\x8dnej\xc5\xa1i \xc4\x8dlovek je bil brez srajce in kralj je umrl. Kralju ni pomagalo vso bogastvo, da bi bil sre\xc4\x8den in zdrav in ni mogel odkupiti \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Pravljica o smrti - smrt pride po bogatina. Ta jo povabi v svojo vinsko klet, jo opije in zapre v sod. Ven je ne spusti sedem let. V sedmih letih se svet pomno\xc5\xbei in pohudobi, ker nih\xc4\x8de ne umre. Bog po\xc5\xa1lje angela na zemljo k bogatinu, naj izpusti smrt. Bogatin jo izpusti pod pogojem, da smrt obljubi, da ga ne bo nikoli ve\xc4\x8d pri\xc5\xa1la iskat. Smrt je \xc5\xa1e bolj podivjala in je nadomestila izgubo za sedem let in s kugo in drugimi boleznimi pomorila ljudi. Bogatin pa se je po\xc4\x8dasi staral in postal nadle\xc5\xbeen sebi in drugim. Smrt ga ni pri\xc5\xa1la iskat, zato se jo je odpravil iskat in jo i\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1e danes. Na\xc5\xa1el pa jo bo, ko bo sodni dan. Smrti nikoli ne moremo ukaniti, tudi s prevaro ne. Tudi v tej pravljici smrt zmaga, ker se izogiba bogatina, on pa trpi in jo \xc5\xa1e vedno i\xc5\xa1\xc4\x8de. \xc4\x8clovek obra\xc4\x8da, smrt obrne.'