b"\n_START_ARTICLE_\nLouis Auguste Blanqui\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8de Louisa Augusta Blanquija je bil italijanskega rodu ter je bil podprefekt (francoski upravnik), njegov o\xc4\x8de pa je bil liberalni ekonomist. Louis, ki je imel dobro izobrazbo, je \xc5\xa1tudiral pravo in medicino, nato pa je spoznal, da je njegova strast v politiki. Bil je zelo aktiven in delil svoje mnenje s kolegi. Kot socialist je Louis stremel k enakomerni prerazporeditvi bogastva med vsemi ljudi. Leta 1824 je sodeloval pri republikanskih zarotah, nato pa je bil leta 1827 hudo ranjen, ko je sodeloval pri uli\xc4\x8dnem dvoboju pod vladavino Karla X.. Sodeloval je v julijski revoluciji leta 1830, nato pa kmalu bil obsojen na smrtno kazen zaradi podpiranja republikanstva. Kazen so kasneje zni\xc5\xbeali na dosmrtno kazen. Med revolucijo leta 1848 je pobegnil iz zapora, a ni bil zadovoljen s spremembami, ki jih je spro\xc5\xbeila revolucija. \xc5\xa0e naprej je napadal prej\xc5\xa1nje institucije, s katerimi se ni strinjal ter poskusil dose\xc4\x8di svoje ideale. Blanqui je ustanovil Centralno republikansko dru\xc5\xa1tvo, ki je zahtevalo menjavo vlade. Zaradi tega se je sprl z bolj umirjenimi republikanci, ki so mu za nadaljnjih deset let odvzeli prostost. Leta 1865 je pobegnil iz zapora in svojo propagiranje proti vladi nadaljeval iz tujine. Sporazum leta 1869 mu je omogo\xc4\x8dil vrnitev v Francijo, tam pa je nasprotoval nasilju in komentiral tedanje nasilne dogodke. Med Pari\xc5\xa1ko komunu leta 1871 je bil v eni od skupin, ki je prevzela oblast v mestu. Po padcu Komune je bil ponovno aretiran in obsojen na izgon v \xc4\x8dezmorske kolonije, vendar je zaradi \xc5\xa1ibkega zdravja ostal zaprt v Franciji. Leta 1879 je bil dokon\xc4\x8dno pomilo\xc5\xa1\xc4\x8den in je ponovno za\xc4\x8del s politi\xc4\x8dno agitacijo. Umrl je zaradi infarkta, ki se je zgodil po politi\xc4\x8dnem sre\xc4\x8danju v Parizu, na katerem je imel tudi svoj govor. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du P\xc3\xa8re Lachaise, njegov kenotaf je oblikoval kipar Jules Dalou.\n_START_SECTION_\nBlankizem\n_START_PARAGRAPH_\nBlanquijeva glavna teorija je po njem imenovan blankizem. Teorija govori o razli\xc4\x8dici revolucije, ki se je Blaquiju zdela najbolj u\xc4\x8dinkovita. Precej se razlikuje od teorij glavnega socialisti\xc4\x8dnega toka, kar ga je ozna\xc4\x8dilo kot nemarksisti\xc4\x8dnega socialista. V nasprotju od Karla Marxa je menil, da popularna gibanja in delavski razred niso zmo\xc5\xbeni zanetiti revolucije. Po njegovem bi morala revolucijo za\xc4\x8deti relativno majhna skupina organiziranih ljudi. Taka skupina, ki bi vodila revolucija, bi prevzela oblast in zgrda utemeljila svoja nova pravila in zakone. Ljudem, ki bi se najhitreje vnesli v novem sistemu in se tudi strinjali z novimi na\xc4\x8deli, bi dali v roke mo\xc4\x8d oblasti. Blanqui je bil prepri\xc4\x8dan, da bi bil tak na\xc4\x8din revolucije primeren, a je bil glede poteka hipoteti\xc4\x8dne revolucije vseeno zaskrbljen. Ve\xc4\x8dina drugih filozofov se je osredoto\xc4\x8dala na zna\xc4\x8dilnosti dru\xc5\xbebe, ki bi nastala po njej. Po tem se Louis razlikuje od drugih utopisti\xc4\x8dnih socialistov.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nLouis Auguste Blanqui je bil skozi celotno \xc5\xbeivljenje v sporu s francosko vlado zaradi njegovih skrajnih radikalnih prepri\xc4\x8danjih, ki jih je bil pripravljen vsiliti z nasiljem. Zaradi tega je tudi pol svojega \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivel v je\xc4\x8di. Zelo veliko je prispeval k \xc4\x8dasnikarstvu, objavil pa je tudi delo, ki se imenuje  L'Eternit\xc3\xa9 par les astres (1872), kar dobesedno pomeni Ve\xc4\x8dnost z zvezdami. Po njegovi smrti so bile njegove razprave glede ekonomskih in socialnih vpra\xc5\xa1anj zbrane po naslovom Critique sociale (1885) (Socialna kritika).\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dino opusa sestavljajo novinarski prispevki ._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ve\xc4\x8dnost z zvezdami (napisal uvod in prevedel Mitchell Abidor) _NEWLINE_\xe2\x80\xa2Socialna kritika  (izbrana dela, teorije, socialna in ekonomska vpra\xc5\xa1anja)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ostali prispevki, ve\xc4\x8dinoma na podro\xc4\x8dju \xc4\x8dasopisov (novinarstvo)._NEWLINE_Blanquijeva dela niso prevedena v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino."