b'\n_START_ARTICLE_\nUra na nihalo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9ara na nih\xc3\xa1lo (nihalna ura ali ura nihalka) je mehanska naprava za merjenje \xc4\x8dasa z nihalom. Do pribli\xc5\xbeno leta 1930 so bile najnatan\xc4\x8dnej\xc5\xa1e ure ure na nihalo. Ure na nihalo ne morejo pravilno delovati na vozilih, ker pospe\xc5\xa1ki vozila vplivajo na nihalo in povzro\xc4\x8dajo nepravilnosti v delovanju. Za navigacijo se uporabljajo prenosni kronometri.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEgip\xc4\x8dani so za ra\xc4\x8dunanje \xc4\x8dasa verjetno \xc5\xa1teli nihaje obe\xc5\xa1ene ute\xc5\xbei._NEWLINE_Mehansko uro na nihalo sta po vsej verjetnosti izumila Galilei in njegov sin Vicenzio. Galilei je okoli leta 1582 raziskoval gibanje nihala in celo narisal skico ure. Nikoli pa je ni izdelal. Uro na nihalo je leta 1656 prvi izdelal Huygens. Huygensova ura je imela napako manj\xc5\xa1o od 1 minute na dan. To je bilo do tedanjega \xc4\x8dasa najbolj natan\xc4\x8dno. Njegove kasnej\xc5\xa1e izvedbe so imele napako \xc5\xbee manj kot 10 sekund na dan._NEWLINE_Leta 1657 je uro Huygens patentiral. V nekaj tednih si je angle\xc5\xa1ki urar Ahasuerus Fromanteel zagotovil pravice za izdelavo in za\xc4\x8del tradicijo izdelave angle\xc5\xa1kih velikih stoje\xc4\x8dih ur z nihalom._NEWLINE_Okoli leta 1675 je Huygens razvil nihajno kolo in vzmetni sklop, ki ju \xc5\xa1e vedno najdemo v dana\xc5\xa1njih zapestnih urah. Ta izbolj\xc5\xa1ava je omogo\xc4\x8dila prenosne ure iz 17. stoletja, z napako do 10 minut na dan. Leta 1671 je William Clement v Londonu za\xc4\x8del izdelovati ure s\xc2\xa0\xc2\xbbsidrno\xc2\xab, oziroma\xc2\xa0\xc2\xbbpovratno\xc2\xab\xc2\xa0kotvico, kar je bila precej\xc5\xa1nja izbolj\xc5\xa1ava preprostega vretena, saj nanjo manj vpliva gibanje nihala._NEWLINE_Leta 1721 je George Graham zmanj\xc5\xa1al napako ure na nihalo do 1 sekunde na dan s pomo\xc4\x8djo uravnove\xc5\xa1enja dol\xc5\xbeine nihala zaradi temperaturnih sprememb._NEWLINE_Ure na nihalo so sestavljene iz ve\xc4\x8d delov:_NEWLINE_Nihalo niha z obstoje\xc4\x8dim nihajnim \xc4\x8dasom. Da ura te\xc4\x8de enakomerno, so nihala izdelana tako, da se njihova dol\xc5\xbeina ne spreminja pri temperaturnih spremembah. Harrison je izbolj\xc5\xa1al Grahamov mehanizem in izumil re\xc5\xa1etkasto kompenzacijsko nihalo, ki uporablja razli\xc4\x8dna temperaturna raztezka medeninastih in jeklenih palic in razvil nihalo brez raztezkov, ter zmanj\xc5\xa1al tudi trenje. Astronomska nihala so velikokrat izdelali iz staljenega kremena, katerega temperaturni raztezek je zelo majhen._NEWLINE_Povr\xc5\xa1ina nihal je velikokrat zglajena in oblikovana aerodinami\xc4\x8dno, da so naklju\xc4\x8dni vplivi turbulentnega zra\xc4\x8dnega toka \xc4\x8dim manj\xc5\xa1i. V poznem 19. in zgodnjem 20 stoletju so zaradi \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje natan\xc4\x8dnosti delovala urna nihala na astronomskih observatorijih v vakuumu.'