b'\n_START_ARTICLE_\nAfera Iran-Contra\n_START_PARAGRAPH_\nAfera Iran-Contra ali Irangate (skovanka iz besede Iran z namigovanjem na afero Watergate) je bila eden od najve\xc4\x8djih politi\xc4\x8dnih \xc5\xa1kandalov ameri\xc5\xa1ke politike v osemdesetih letih dvajsetega stoletja. Izbruhnila je novembra 1986, ko je pri\xc5\xa1lo na dan, da so bili takratni predsednik Ronald Reagan in ve\xc4\x8d vodilnih \xc4\x8dlanov njegove administracije vpleteni v tajno prodajo oro\xc5\xbeja Iranu, nad katerim je bil takrat embargo na trgovanje z oro\xc5\xbejem. Njihov na\xc4\x8drt je bil izbolj\xc5\xa1anje odnosov z Iranom, kar naj bi privedlo do izpustitve \xc5\xa1estih ameri\xc5\xa1kih talcev, ki jih je zadr\xc5\xbeevala libanonska skupina Hezbolah. Na\xc4\x8drt se je kmalu sprevrgel v trgovanje za talce, del zaslu\xc5\xbeka pa naj bi preusmerili v financiranje skupine Contras, protikomunisti\xc4\x8dne gverilce v Nikaragvi. \xc4\x8ceprav je bil Reagan podpornik Contrasov, pa zaradi skrivnostnosti, ki \xc5\xa1e vedno obdaja primer, zaenkrat ni trdnih dokazov da je odobril financiranje._NEWLINE_Reagan je v televizijskem nagovoru priznal, da je do prodaje oro\xc5\xbeja pri\xc5\xa1lo, zanikal pa je trgovanje za talce. Ustanovljenih je bilo ve\xc4\x8d preiskovalnih komisij, ki pa niso odkrile nobene neposredne povezave, saj so Reaganovi sodelavci uni\xc4\x8dili ali prikrili veliko \xc5\xa1tevilo dokumentov. Na koncu je bilo vlo\xc5\xbeenih 14 obto\xc5\xbenic proti \xc4\x8dlanom Reaganove administracije, od katerih se je 11 kon\xc4\x8dalo z obsodbo (v ve\xc4\x8dini primerov za uni\xc4\x8devanje uradnih dokumentov in oviranje preiskave), vendar je bilo nekaj teh obsodb po prito\xc5\xbebi razveljavljenih. Vse obto\xc5\xbeene in obsojene je dokon\xc4\x8dno pomilostil kasnej\xc5\xa1i predsednik George H. W. Bush, ki je bil v \xc4\x8dasu afere podpredsednik.'