b'\n_START_ARTICLE_\nRonald David Laing\n_START_SECTION_\nRadikalna psihiatrija\n_START_PARAGRAPH_\nBritanska razli\xc4\x8dica antipsihiatrije, Cooper in Laing, se je zavzemala za bolj na\xc4\x8delne spremembe v dru\xc5\xbebenem vrednotenju du\xc5\xa1evne bolezni. Manj jih je zanimal prakti\xc4\x8dni vidik skrbstva za paciente in bolj to, da se uveljavi du\xc5\xa1evna bolezen kot socialna kategorija, ne pa kot medicinski problem. Eden temeljnih dru\xc5\xbebenih procesov naj bi bilo definiranje fenomenov. Zaradi posebne mo\xc4\x8di je oblast tista, ki definira fenomene, in v tem ni prav ni\xc4\x8d absolutnega, \xc4\x8ce je dolo\xc4\x8deno vedenje opredeljeno kot du\xc5\xa1evna bolezen, je to zgolj subjektivna ocena oblasti. Tak\xc5\xa1no etiketiranje odstranjuje nedelavne, samosvoje subjekte iz konvencionalne dru\xc5\xbebe. Stali\xc5\xa1\xc4\x8de radikalnih antipsihiatristov je bilo, da du\xc5\xa1evne bolezni ne obstajajo; obstajajo samo teoretski koncepti, ki opisujejo dolo\xc4\x8den stil vedenja kot du\xc5\xa1evne bolezni.\n_START_SECTION_\nLaing in antipsihiatrija\n_START_PARAGRAPH_\nLaing je nasprotoval psihiatri\xc4\x8dni diagnozi, pri \xc4\x8demer je trdil, da je postavljanje diagnoze du\xc5\xa1evne motnje v nasprotju s primernim medicinskim postopkom: postavljanje diagnoze je bilo opravljeno na podlagi vedenja ali ravnanja posameznika, ter preizkusov in pomo\xc5\xbenih testov, ki so pokazali vidne po\xc5\xa1kodbe (npr: zlomljene kosti ali plju\xc4\x8dnica). Zato je po Laingovem mnenju psihiatrija temeljila na la\xc5\xbeni epsistemologiji: bolezen, katere diagnozo postavijo na podlagi obna\xc5\xa1anja in vedenja, vendar je biolo\xc5\xa1ko obravnavana. _NEWLINE_Laing je trdil, da je shizofrenija teorija in ne dejstvo. Verjel je, da vodilni genetiki niso sprejeli modelov gensko podedovane shizofrenije, ki jih spodbuja biolo\xc5\xa1ko zasnovana psihiatrija. Zavrnil je medicinski model du\xc5\xa1evnih bolezni; v skladu s svojo diagnozo du\xc5\xa1evnih bolezni ni sledil tradicionalnemu medicinskemu postopku, kar je privedlo do dvoma uporabe zdravil kot so antipsihotiki. _NEWLINE_Laing je razumel \xc5\xbeivljenje posameznika kot spiritualno potovanje skozi razli\xc4\x8dna du\xc5\xa1evna stanja. Tisti, ki je po njegovem na slab\xc5\xa1em, je \xc2\xbbzdrav\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8dlovek, ki ne more do\xc5\xbeiveti neke vrste razsvetljenstva in se prepustiti razburljivim tokom druga\xc4\x8dnih du\xc5\xa1evnih stanj.\n_START_SECTION_\nOsebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLaing se je rodil in odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v okro\xc5\xbeju Govanhill v Glasgowu, 7. oktobra 1927, kot edini otrok Davida Parka Lainga in Amelie Glen Laing.  Najprej se je izobra\xc5\xbeeval na javni \xc5\xa1oli Sir John Neilson Curtbertson in se po \xc5\xa1tirih letih pre\xc5\xa1olal na gimnazijo Hutchesonsa. \xc5\xa0tudiral je medicino in psihiatrijo ter se zanimal za filozofijo, leta 1951 pa je doktoriral na Univerzi v Glasgowu. Med medicinsko diplomo je ustanovil \xc2\xbbSokratski klub\xc2\xab, katerega predsednik je bil Bertrand Russell._NEWLINE_Laingov o\xc4\x8de David je bil kot in\xc5\xbeenir elektrotehnike zaposlen v Royal Air Force. Njegova mati Amelia je bila na podlagi predvidevanj in govoric o njenem obna\xc5\xa1anju opisana kot \xc2\xbbpsiholo\xc5\xa1ko posebna\xc2\xab. Laing je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v bizarni dru\xc5\xbeinski okolici. Kot otroku so mu star\xc5\xa1i prepovedali, da bi odhajal ven in se igral z drugimi otroki, kadar pa je \xc5\xa1el, so ga privezali na vrvico. Otro\xc5\xa1tvo mu je kasneje povzro\xc4\x8dalo hudo zmedo osebnosti. _NEWLINE_Laing je bil zaskrbljen zaradi svojih osebnih te\xc5\xbeav; v BBC Radio intervjuju si je sam postavil diagnozo, ki ga je opredeljevala kot du\xc5\xa1evnega bolnika epizodi\xc4\x8dnega alkoholizma in klini\xc4\x8dne depresije, \xc4\x8deprav je bil domnevno ozdravljen teh bolezni v svojih zadnjih letih \xc5\xbeivljenja Ta diagnoza je imela zanj resne posledice, saj je Generalni zdravstveni svet spisal primer proti Laingu, zaradi \xc4\x8desar je moral prenehati opravljati medicino. Domnevno naj bi bil shizofrenik, nekaj \xc4\x8dasa pa je tudi sam pre\xc5\xbeivel kot pacient v psihiatri\xc4\x8dnih oddelkih; ravno to mu je omogo\xc4\x8dilo povsem druga\xc4\x8den pogled na to du\xc5\xa1evno bolezen. Umrl je star 61 let, zaradi sr\xc4\x8dnega napada, ko sta s prijateljem in sodelavce, Robertom W. F. igrala tenis. _NEWLINE_Laing je bil o\xc4\x8de 6 sinov in 4 h\xc4\x8dera. Njegov sin Adrian Laing je dejal \xc2\xbbIroni\xc4\x8dno je, da je moj o\xc4\x8de postal znan kot dru\xc5\xbeinski psihiater, medtem ko v tem \xc4\x8dasu ni imel nobene zveze s svojo dru\xc5\xbeino\xc2\xab. _NEWLINE_Laing je imel unikaten \xc5\xbeivljenjski stil; prakticiral je razli\xc4\x8dne oblike joge, bil je vegetarijanec, pogosto pa se je sprehajal kar bos.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDelo Ronalda D. Lainga je bilo osredoto\xc4\x8deno na razumevanje in zdravljenje bolnikov s shizofrenijo. Morda bi ga najbolje imenovali \xe2\x80\x9ceksistencialni psihiater\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Ko je odslu\xc5\xbeil delo psihiatra v britanski vojski (1951\xe2\x80\x931952) in kon\xc4\x8dal pou\xc4\x8devanje na univerzi v Glasgowu (1953\xe2\x80\x931956), se je lotil vodenja raziskav na kliniki Tavistock (1956\xe2\x80\x931960) in na in\xc5\xa1titutu za \xc4\x8dlovekove odnose Tavistock  (1960\xe2\x80\x931089). Leta 1956 je Gregory Bateson skupaj s svojima sodelavcema Donaldom Jacksonom in Jayem Haleyjem zasnoval teorijo o shizofreniji, ki izhaja iz koncepta dvojnega vezanja, ko oseba prejme razli\xc4\x8dna ali nasprotujo\xc4\x8da sporo\xc4\x8dila glede stvari (\xc5\xa1e posebej glede kaznovanja), kar pripelje do dileme o identiteti. Do tega naj bi pri\xc5\xa1lo zaradi star\xc5\xa1evskega pritiska in posledi\xc4\x8dnega odpovedovanja lastnim ob\xc4\x8dutkom z \xc5\xbeeljo zadovoljitve star\xc5\xa1evskih zahtev. Laing je bil zagovornik podobnega pristopa k psihozi, saj je poudarjal vlogo dru\xc5\xbebe in dru\xc5\xbeine pri razvoju \xc2\xbbnorosti\xc2\xab._NEWLINE_Glede na lastno ozadje je Laing sposoben zaznati nepravilnost konvencionalne psihiatri\xc4\x8dne opredelitve shizofrenije, ki je trdila da jo dolo\xc4\x8data genski zapis ali psiha - pri \xc4\x8demer igra okolje le naklju\xc4\x8dno vlogo in posledi\xc4\x8dno spro\xc5\xbei du\xc5\xa1evno bolezen. Sam je bil zagovornik, da je prav okolje (dru\xc5\xbeina in dru\xc5\xbeba) izvor du\xc5\xa1evne bolezni. Laingovo delovanje je bilo revolucionarnega pomena pri vrednotenju vsebine psihoti\xc4\x8dnega obna\xc5\xa1anja in govora kot veljavnega izraza stiske posameznika.  _NEWLINE_Du\xc5\xa1evno bolezen je  Laing dojemal kot nekak\xc5\xa1no preobrazbo, pri kateri se je sam proces du\xc5\xa1evne stiske primerjal s \xc5\xa1amanskim potovanjem. Laingov pogled na shizofrenijo kot alternativni na\xc4\x8din zaznavanja sveta je ustvaril nevihte polemike. Konvencialni psihoterapevti so nasprotovali njegovemu eksistencializmu; a vendar je za mnoge bralce delo The Divided Self (1960), kjer je teoretiziral, da ontolo\xc5\xa1ka negotovost (negotovost glede svojega obstoja) spodbuja obrambno reakcijo, ki povzro\xc4\x8di simptome zna\xc4\x8dilne za shizofrenijo, izrazilo odtujitev od sodobne dru\xc5\xbebe. V delu Self and others (1961) je opisal naravo in delovanje odnosov iz shizofrenogenih dru\xc5\xbein. Vklju\xc4\x8dil je tudi \xc5\xa1tevilna opa\xc5\xbeanja o tem kako \xc5\xa1ole in druge socialne ustanove silijo posameznika v dru\xc5\xbebeno ustaljeno mi\xc5\xa1ljenje, kar prispeva k dilemi identitete._NEWLINE_Na Kliniki za psihoterapijo Langham v Londonu je Laing prakticiral mladinsko psihoanalizo od leta 1962 do leta 1965. Leta 1965 je ustanovil enakopravno skupnost bolnikov in zdravnikov v Kingsley Hall v Londonu. Klinika je bila po petih letih zaprta, v \xc4\x8dasu delovanja in po njem pa so se \xc5\xa1irile govorice o nezasli\xc5\xa1anem delovanju le te. Nasprotoval je pogosto uporabljenim metodam kemijskega zdravljenja, zdravljenja z elektro\xc5\xa1oki in lobotomijo. Leta 1967 je Laing nadaljeval svojo zasebno psihoanaliti\xc4\x8dno prakso in ustanovil in\xc5\xa1titut za fenomenolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije v Londonu._NEWLINE_Laingov zgodnji pristop k shizofreniji je bil precej sporen, vendar je v poznej\xc5\xa1ih letih v veliki meri spremenil svoj pogled na to du\xc5\xa1evno bolezen.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nLaing je bil soustanovitelj in vodja britanske dobrodelne skupnosti imenovane Philadelphia Association (1965), katere namen je bil razumeti in ubla\xc5\xbeiti du\xc5\xa1evno stisko. Njegovo delo je imelo mo\xc4\x8dan vpliv na \xc5\xa1ir\xc5\xa1e gibanje terapevtskih skupnosti, ki so delovale na bolj ustaljen na\xc4\x8din. Druge organizacije, ustanovljene v skladu z \xc2\xbbLaingian\xc5\xa1ko tradicijo\xc2\xab\xc2\xa0so: Arborus Association, nova \xc5\xa1ola za psihoterapijo in svetovanje v Londonu in R.D. Laing na simpoziju 21. stoletja, ki je bil vsako leto prirejen na in\xc5\xa1titutu Esalen, kjer je pogosto pou\xc4\x8deval Laing. _NEWLINE_Laing je bil avtor 15 knjig, med njimi tudi nekaj pesni\xc5\xa1kih del. Bil je \xc4\x8dlan kraljevega medicinskega dru\xc5\xa1tva.'