b'\n_START_ARTICLE_\nKuhano vino\n_START_PARAGRAPH_\nKuhano vino je kuhana alkoholna pija\xc4\x8da, kateri so prime\xc5\xa1ani sladkor in nekatere za\xc4\x8dimbe, kot so cimet in klin\xc4\x8dki. Lahko se servira kot hladni ali topli napitek.\n_START_SECTION_\nPriprava\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8djo pozornost zahteva po\xc4\x8dasno vretje pripravka, ki zni\xc5\xbea koli\xc4\x8dino alkohola, odvisno od okusa. Ker etilni alkohol izhlapi pri 83 \xc2\xb0C, bi torej vretje ne smelo prese\xc4\x8di te temperature. S tem v zvezi se tudi pojavi problem sladkanja, saj sladkor pri visoki temperaturi ustvarja gru\xc5\xa1\xc4\x8daste delce, pri ni\xc5\xbejih temperaturah pa sladkor pove\xc4\x8da alkoholno stopnjo in je v dolo\xc4\x8deni meri tudi te\xc5\xbeko prebavljiv. Pravilna priprava kuhanega vina torej zahteva, da vretje poteka dolgo \xc4\x8dasa pri nizki temperaturi, dokler se ne dose\xc5\xbee \xc5\xbeelena stopnja alkohola._NEWLINE_Zaradi zahtevnosti te priprave je v navadi postopek, pri katerem se v vino zame\xc5\xa1a sladkor skupaj z za\xc4\x8dimbami \xc5\xbee v za\xc4\x8detku segrevanja in se ga ob stalnem me\xc5\xa1anju dobro razstopi. Ko pripravek zavre, je treba pri\xc5\xbegati hlape nad njim tako, da alkohol izgori popolnoma ali do \xc5\xbeelene stopnje. Pri tem postopku mora biti za\xc4\x8dimb ve\xc4\x8d, ker je kuhanje kratkotrajno.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8dimbe\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogosteje se v kuhano vino dodajajo klin\xc4\x8dki, cimet, jane\xc5\xbe, bezeg in mu\xc5\xa1katni ore\xc5\xa1ek, pa tudi druge za\xc4\x8dimbe, odvisno od okusa. Ve\xc4\x8dkrat se zakuhajo tudi limonine in pomaran\xc4\x8dne lupine, ponekod tudi krhlji mandarine, vendar spadajo ti pripravki \xc5\xbee med pun\xc4\x8de. Ker je kuhano vino najbolj raz\xc5\xa1irjeno v alpskih pokrajinah, se koli\xc4\x8dina in vrsta za\xc4\x8dimb razlikuje tudi glede na razpolo\xc5\xbeljive rastline. Tako se na primer ponekod v Avstriji uporablja kuhano belo vino z dodatkom encijana kot digestiv.\n_START_SECTION_\nRaznolikost\n_START_PARAGRAPH_\nNavada kuhanega vina izhaja iz gorskih podro\xc4\x8dij osrednje Evrope, kjer se je razvila za bolj\xc5\xa1e po\xc4\x8dutje v dolgih mrzlih ve\xc4\x8derih, a se je s \xc4\x8dasom raz\xc5\xa1irila na vso Evropo in dobila veliko razli\xc4\x8dic. Glavne razlike so seveda v vinu samem, ker ima vsaka de\xc5\xbeela svoje vino in \xc4\x8deprav predvideva osnovni recept le \xc4\x8drno vino, se je uveljavila tudi raba belega vina posebno ponekod v Nem\xc4\x8diji in Italiji. Odvisna od kakovosti vina je pa tudi koli\xc4\x8dina sladkorja in izbira za\xc4\x8dimb._NEWLINE_Va\xc5\xbena spremenljivka pri kuhanju vina je temperatura serviranja. V ju\xc5\xbenih predelih Evrope se je uveljavilo ohlajeno vino in se velikokrat servira kot aperitiv. Tak pripravek se po navadi skuha dan prej in nato ostane v hladilniku do uporabe. Alkohola se v tem primeru ne po\xc5\xbeiga, pusti se ga le nekaj \xc4\x8dasa hlapeti, in za\xc4\x8dimb se ne odstrani do serviranja._NEWLINE_V teku stoletij se je ustalila navada, da se pripravlja kuhano vino na raznih veselicah, opasilih in sejmih, kar ga je uvrstilo med narodne jedi, ali bolje, med kme\xc4\x8dko hrano alpskih pokrajin. Hladno kuhano vino pa, \xc4\x8deprav so ga prvi ponujali sicilski kmetje, spada med prefinjene jedi visoke kuhinje in se servira kot posebnost.'