b'\n_START_ARTICLE_\nRjavi pajek samotar\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na to, da vzorec violine nemalokrat ni prisoten in da imajo lahko tudi drugi pajki podobne vzorce (kot npr. dru\xc5\xbeini Pholcidae in Mimetidae), so za prepoznavo tega pajka pomembne o\xc4\x8di. Slednje se od drugih pajkov razlikujejo po \xc5\xa1tevilu in organizaciji: rjavi pajek samotar in drugi pajki iz istega rodu imajo 6 o\xc4\x8di, organiziranih v tri pare (diade), in sicer v enega sredinskega (medianega) in dva obstranska (lateralna), medtem ko imajo drugi pajki 8 o\xc4\x8di, urejenih v dve vrsti. Podobno organizacijo o\xc4\x8di imajo sicer tudi pajki iz dru\xc5\xbeine Scytodidae, vendar se ti razlikujejo po tem, da imajo zna\xc4\x8dilne vzorce na nogah in trebu\xc5\xa1ni strani, poleg tega pa ima samotar na trebu\xc5\xa1ni strani mehke dla\xc4\x8dice, ki nimajo trdih konic. Sklepi so obarvani svetlej\xc5\xa1e._NEWLINE_V umirjenem dr\xc5\xbei ima vse noge raztegnjene, v primeru ogro\xc5\xbeenosti pa potegne sprednji nogi navzad v obrambno dr\xc5\xbeo, stranske noge potegne v pozicijo za hiter in nenaden premik, pedipalpa pa dvigne. Premika se s konstantno hitrostjo z iztegnjenimi nogami in se ustavi le, ko rabi obnoviti interni hidravli\xc4\x8dni pritisk (tj. ko rabi obnoviti\xc2\xa0\xc2\xbbmo\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0v nogah). V primeru ogro\xc5\xbeenosti zbe\xc5\xbei stran od nevarnosti, v skrajnem primeru (npr. v zaprtih prostorih) pa nevarnost hitro zaobide in s tem posku\xc5\xa1a prepre\xc4\x8diti neposreden stik.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nPajek prebiva v ZDA na obmo\xc4\x8dju, ki se razteza od ju\xc5\xbenega dela srednjega vzhoda do Mehi\xc5\xa1kega zaliva. Meja obmo\xc4\x8dja poteka od jugovzhoda Nebraske skozi ju\xc5\xbeno Iowo, Illinois in Indiano do jugozahoda Ohia. V ju\xc5\xbenih dr\xc5\xbeavah poteka meja od osrednjega dela Teksasa, preko zahodne Georgie do zahoda Virginije. V Kaliforniji se kljub domnevnim opa\xc5\xbeanjem ni naselil. Sorodna vrsta, L. rufescens, prebiva na Havajih._NEWLINE_Pajki gradijo nepravilne mre\xc5\xbee (ki pogosto vklju\xc4\x8dujejo zavetje) v skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih drv, hlevih, omarah, posteljah, gara\xc5\xbeah, kleteh in drugih prostorih, ki so suhi in kjer je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka aktivnost relativno majhna. Prednost dajejo odpadni kartonasti embala\xc5\xbei, saj naj bi bila podobna gnilemu lubju, v katerem \xc5\xbeivijo v naravi. Odkriti so bili tudi v \xc4\x8devljih, v notrajnosti pisalnih strojev, za mizami in slikami, kupih nerabljenih oblek in blizu virov toplote (npr. radiator), ko je temperatura okolja ni\xc5\xbeja kot obi\xc4\x8dajno. Do stika s \xc4\x8dlovekom pogosto pride takrat, ko \xc4\x8dlovek zaide v take predele in ko se pajek po\xc4\x8duti ogro\xc5\xbeeno. V nasprotju z drugimi pajki, ki gradijo mre\xc5\xbee, pono\xc4\x8di zapustijo svoje mre\xc5\xbee in se odpravijo loviti. Pri tem se bolj gibljejo samci, medtem ko se samice zadr\xc5\xbeujejo v bli\xc5\xbeini mre\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde po samem imenu (samotar) se lahko sklepa, da je ta vrsta pajka redko agresivna, zato so dejanski ugrizi relativno redki. Pajek bo ugriznil \xc4\x8dloveka v primeru, \xc4\x8de se ga bo dotaknil (zato so pogosti ugrizi na roki) ali kakorkoli druga\xc4\x8de pritisnil del telesa, kot npr. pri obla\xc4\x8denju ali obuvanju._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina ugrizov je nenevarnih brez nekroze. Resnost ugriza je odvisna predvsem od prejete koli\xc4\x8dine toksina in zdravstvenega stanja \xc4\x8dloveka. Navkljub temu manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo ugrizov povzro\xc4\x8di spekter simptomov, kolektivno znanih pod imenom loksoscelizem. Obstajata dve vrsti slednjega, in sicer ko\xc5\xbeni (kutani) ter sistemski (viscerokutani) loksoscelizem. Glede na to, da vklju\xc4\x8duje tudi morebitne po\xc5\xa1kodbe organov, lahko privede ugriz tudi do smrti; ogro\xc5\xbeene skupine so otroci pod 7 let starosti, starej\xc5\xa1i ljudje in osebe z oslabljenim imunskim sistemom._NEWLINE_Sam ugriz je navadno nebole\xc4\x8d, vendar lahko skozi \xc4\x8das nastane rana premera od 5\xe2\x80\x9330\xc2\xa0cm. Mesto ugriza postane bole\xc4\x8de in srbe\xc4\x8de po 2-8 urah, po 12-36 urah pa se bole\xc4\x8dina in drugi lokalni znaki \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ajo. Pri ko\xc5\xbenem loksoscelizmu nastane po nekaj dnevih dermatonekrozna lezija, ki uni\xc4\x8di mehko tkivo, celjenje rane pa lahko traja ve\xc4\x8d mesecev in pusti globoke brazgotine. Po\xc5\xa1kodovano tkivo bo \xc4\x8dez \xc4\x8das postalo gangrenozno in na koncu odpadlo stran od zdravega tkiva._NEWLINE_Resni sistemski u\xc4\x8dinki se lahko pojavijo pred tem \xc4\x8dasom, saj se toksin raz\xc5\xa1iri po telesu v nekaj minutah; lokalno raz\xc5\xa1irjenje je odvisno od mnogih dejavnikov v samem toksinu, kot so hialuronidaza, kolagenaza, proteaze in fosfolipaze. Bla\xc5\xbeji simptomi vklju\xc4\x8dujejo slabost, bruhanje, mrzlico, izpu\xc5\xa1\xc4\x8daje ter bole\xc4\x8dine mi\xc5\xa1ic in sklepov. Izpu\xc5\xa1\xc4\x8daji so na sredini rde\xc4\x8de-vijoli\xc4\x8dni, okoli tega pa je prisoten bledi obro\xc4\x8d, ki je zamejen z rde\xc4\x8do \xc4\x8drto; takemu izgledu pravimo tudi\xc2\xa0\xc2\xbbbikovo oko\xc2\xab\xc2\xa0(angle\xc5\xa1ko bull\xe2\x80\xb2s eye). V huj\xc5\xa1ih primerih lahko pride do hemolize, trombocitopenije (zni\xc5\xbeana koncentracija trombocitov v krvi), diseminirane intravaskularne koagulacije (DIK) in odpovedi ledvic, na koncu pa lahko nastopi tudi smrt. Za sistemske u\xc4\x8dinke so dovzetnej\xc5\xa1i starej\xc5\xa1i in otroci.\n_START_SECTION_\nNepravilna diagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nOcenjeno je, da je pribli\xc5\xbeno 80\xc2\xa0% vseh diagnoz ugrizov rjavega pajka samotarja postavljenih napa\xc4\x8dno, kar je klini\xc4\x8dno pomembno, saj onemogo\xc4\x8da pravilno zdravljenje resne bolezni. Obstajajo razli\xc4\x8dne oku\xc5\xbebe in druge bolezni ter po\xc5\xa1kodbe, ki povzro\xc4\x8dajo podobne simptome, kot so oku\xc5\xbebe s stafilokoki (npr. MRSA) in streptokoki, kemi\xc4\x8dne opekline, oku\xc5\xbebe z glivami, dolo\xc4\x8dene vrste raka ko\xc5\xbee (npr. spinocelularni karcinom) in Lymska borelioza. Obstaja ELISA test, s katerim se lahko doka\xc5\xbee nekrotoksin tega pajka, \xc4\x8deprav trenutno \xc5\xa1e ni komercialno na razpolago. Poleg na\xc5\xa1tetega predstavljajo problem tudi drugi pajki (npr. rod Phidippus), katerih ugrizi prav tako povzro\xc4\x8dajo nekrozo.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrva pomo\xc4\x8d vklju\xc4\x8duje aplikacijo ledu na mesto ugriza za zaviranje vnetja ter aloe vere za bla\xc5\xbeenje bole\xc4\x8dine. Po mo\xc5\xbenosti je priporo\xc4\x8dljivo ujeti pajka in ga prinesti k zdravniku za natan\xc4\x8dno razpoznavo._NEWLINE_Trenutno ne obstaja nobeden standardni na\xc4\x8din zdravljenja tovrstne nekroze, vendar vklju\xc4\x8duje dvig in imobilizacijo po\xc5\xa1kodovanega uda, aplikacijo ledu, lokalno zdravljenje rane in preventivo proti morebitnemu pojavu tetanusa. Uporabljene so bile tudi druge terapije z razli\xc4\x8dnimi rezultati, kot so hiperbari\xc4\x8dni kisik, antihistaminiki (npr. ciproheptadin), dekstran, glukokortikoidi, vazodilatatorji, heparin in elektri\xc4\x8dni \xc5\xa1oki._NEWLINE_Teoreti\xc4\x8dno naj bi bili u\xc4\x8dinkoviti tudi dapson (zaradi zaviranja polimorfonuklearnih levkocitov in s tem vnetja) ter nitroglicerin, ki je vazodilatator (\xc5\xa1iri krvne \xc5\xbeile) in povzro\xc4\x8di filtracijo toksina v krvni obtok ter dotok sve\xc5\xbee krvi v rano. V primeru sekundarne oku\xc5\xbebe je potrebno dati antibiotike. Kirur\xc5\xa1ki poseg je neu\xc4\x8dinkovit (\xc5\xa1e posebej v za\xc4\x8detni fazi) in lahko \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1a simptome. Protistrup (antidot) proti drugim vrstam pajkov iz istega rodu naj bi bil tudi obetaven, vendar je najbolj u\xc4\x8dinkovit v roku 24 ur. Prakti\xc4\x8dna uporaba je v resnici zaradi nebole\xc4\x8dega ugriza in relativno dolgega \xc4\x8dasovnega roka, po katerem se poka\xc5\xbeejo simtpomi, zelo te\xc5\xbeavna. U\xc4\x8dinkoviti naj bi bil tudi hiperbari\xc4\x8dni kisik.'