b'\n_START_ARTICLE_\nCIPRA\n_START_SECTION_\nCilji in prednostne naloge\n_START_PARAGRAPH_\nCIPRA si prizadeva za uresni\xc4\x8devanje dvojne strategije: po eni strani za razvoj od zgoraj navzdol, ki ga predstavlja Alpska konvencija, po drugi strani pa za razvoj od spodaj navzgor, ki se odra\xc5\xbea v projektnem delu, pobudah in delovanju v mre\xc5\xbeah. Pomembni partnerji za uresni\xc4\x8devanje take naloge so Omre\xc5\xbeje ob\xc4\x8din Povezanost v Alpah ter dru\xc5\xa1tvi Alpsko mesto leta in Via Alpina._NEWLINE_Ena najpomembnej\xc5\xa1ih nalog CIPRE je posredovanje informacij o alpskem prostoru. CIPRA v ta namen uporablja doma\xc4\x8do spletno stran, tematsko revijo Alpe na odru, e-glasilo alpMedia ter \xc5\xa1tevilne druge publikacije in prireditve. _NEWLINE_CIPRA izhaja iz varstva narave. Poleg tega se osredoto\xc4\x8da na socialne, ekonomske in dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dne teme, kot so upravljanje naravnih virov, energija in mobilnost, participacija, vpra\xc5\xa1anja enakosti spolov in zadostnosti naravnih virov. CIPRA spremlja in izvaja projekte na naslednjih klju\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih, ki se vedno nana\xc5\xa1ajo na alpski prostor: biotska raznovrstnost in pokrajina , podnebne spremembe in energija , promet in mobilnost  ter participacija mladih .\n_START_SECTION_\nNacionalna predstavni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nCIPRA ima sedem nacionalnih predstavni\xc5\xa1tev, in sicer v Avstriji, Franciji, Italiji, Lihten\xc5\xa1tajnu, Nem\xc4\x8diji, Sloveniji in \xc5\xa0vici, ter eno regionalno predstavni\xc5\xa1tvo na Ju\xc5\xbenem Tirolskem. Predstavni\xc5\xa1tva so samostojne organizacije in delujejo kot sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8dlanov in politike posameznih dr\xc5\xbeav. Nizozemsko krovno zdru\xc5\xbeenje planinskih dru\xc5\xa1tev Nederlandse Milieugroep Alpe je podporni \xc4\x8dlan. Sede\xc5\xbe sekretariata CIPRE International je v Lihten\xc5\xa1tajnu.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clanske organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nCIPRA zdru\xc5\xbeuje pod svojo streho okoli sto organizacij in in\xc5\xa1titucij, te pa so predvsem okoljske organizacije in in\xc5\xa1tituti. Status \xc4\x8dlanov ima tudi vseh devet zveznih de\xc5\xbeel v Avstriji, naravni parki v Franciji in posamezni \xc4\x8dlani v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nSkup\xc5\xa1\xc4\x8dina delegatov\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1ji organ CIPRE je skup\xc5\xa1\xc4\x8dina delegatov, v kateri so nacionalna predstavni\xc5\xa1tva zastopana s \xc5\xa1estimi glasovi, regionalno predstavni\xc5\xa1tvo Ju\xc5\xbene Tirolske pa z dvema glasovoma. Podporni \xc4\x8dlan Nederlandse Milieugroep Alpe ima pri odlo\xc4\x8danju na skup\xc5\xa1\xc4\x8dini posvetovalni glas. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina delegatov se praviloma sestane enkrat letno.\n_START_SECTION_\nPredsedstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDrug organ, ki ima nekoliko manj \xc4\x8dlanov, je predsedstvo. V njem je vsako nacionalno predstavni\xc5\xa1tvo zastopano z dvema glasovoma, regionalno predstavni\xc5\xa1tvo CIPRE Ju\xc5\xbena Tirolska pa z enim. Tudi predsedstvo se sestane vsako leto. Pri tem je postalo \xc5\xbee obi\xc4\x8dajno, da se pred sejo predsedstva sre\xc4\x8dajo direktorice in direktorji nacionalnih predstavni\xc5\xa1tev in regionalnega predstavni\xc5\xa1tva CIPRE, ki si ob tej prilo\xc5\xbenosti izmenjajo informacije in izku\xc5\xa1nje ter tako ustvarjajo temelj za uspe\xc5\xa1no medsebojno komunikacijo.\n_START_SECTION_\nMladinski svet\n_START_PARAGRAPH_\nMladinski svet je svetovalno telo organov, vodstva in sekretariata CIPRE International. Mladinski svet je ustanovila CIPRA na skup\xc5\xa1\xc4\x8dini delegatov v Bolzanu oktobra 2013.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna komisija za varstvo Alp je bila ustanovljena 5. maja 1952 v nem\xc5\xa1kem kraju Rottach/Egern. Ideja o njeni ustanovitvi je nastala v Svetovni zvezi za ohranitev narave (International Union for the Protection of Nature \xe2\x80\x93 IUCN). Neposredni razlog za njeno ustanovitev je bila na\xc4\x8drtovana izvedba ve\xc4\x8djih projektov na obmo\xc4\x8dju Narodnega parka Gran Paradiso v Italiji. CIPRA je bila \xc5\xbee od za\xc4\x8detka svojega delovanja zelo tesno povezana z IUCN. Charles Jean Bernard, prvi predsednik IUCN, je bil leta 1952 izvoljen tudi za prvega predsednika CIPRE, kjer mu je ob strani v vlogi sekretarja stal Wolfgang Burhenne, prav tako dejaven v IUCN. Leta 1952 je CIPRA kot \xc4\x8dlanica pristopila IUCN, vendar pa je ostala samostojna organizacija z lastnimi pravili._NEWLINE_Delovanje CIPRE je bilo dolga leta osredoto\xc4\x8deno na organiziranje vsakoletnega sre\xc4\x8danja. O obravnavanih temah so bile izdelane resolucije, dose\xc5\xbeeni so bili prvi uspehi (npr. prepre\xc4\x8ditev na\xc4\x8drtovane gradnje elektrarne v dolini Val di Genova, ohranitev Krimmlskih slapov)._NEWLINE_Organ CIPRE je takrat sestavljala bolj ali manj enotna skupina strokovnjakov z naravoslovnih podro\xc4\x8dij. Mnogi od njih niso bili dejavni le v CIPRI, temve\xc4\x8d tudi v IUCN. Stike so vzdr\xc5\xbeevali na razli\xc4\x8dnih ravneh, pisna korespondenca med njimi je bila zelo \xc5\xbeivahna. Nekako do leta 1970 skorajda ni bilo kadrovskih menjav, kar je zagotavljalo neprekinjeno izvajanje dejavnosti in krepilo prijateljske odnose med \xc4\x8dlani._NEWLINE_Konec \xc5\xa1estdesetih let je bilo v znamenju krize. Potem ko leta 1973 ni bila sklicana niti letna konferenca, je bil jeseni 1974 v Trentu v okviru konference IUCN, ki je potekala z naslovom Prihodnost Alp, sprejet sklep, da se CIPRA organizira tako, da bo njeno delovanje temeljilo na \xc5\xa1iroki udele\xc5\xbebi nosilnih organizacij z ve\xc4\x8d\xc4\x8dlanskim predsedstvom na \xc4\x8delu, v vsaki alpski dr\xc5\xbeavi pa bo vzpostavljeno tudi nacionalno predstavni\xc5\xa1tvo CIPRE. _NEWLINE_Prva dr\xc5\xbeava, ki je ustanovila svoj \xe2\x80\x9enacionalni odbor\xe2\x80\x9c, je bila Avstrija \xe2\x80\x93 to je bilo 4. aprila 1975. Istega leta so potekale tudi zelo temeljite razprave o prometni problematiki na obmo\xc4\x8dju Alp. Na\xc4\x8drtovani projekt izgradnje avtomobilske ceste Alemagna iz smeri Italije proti avstrijski meji je bil \xc5\xbee v takratnem obdobju prepoznan kot veliko tveganje, boj proti temu projektu pa naj bi postal \xe2\x80\x93 uspe\xc5\xa1en \xe2\x80\x93 del \xc5\xbeeleznega repertoarja CIPRE Avstrija. Nacionalna predstavni\xc5\xa1tva so bila kmalu ustanovljena tudi v drugih dr\xc5\xbeavah (1975\xe2\x80\x931992). _NEWLINE_V osemdesetih letih si je CIPRA ustvarila nov polo\xc5\xbeaj. Svoje delovanje je v ob\xc4\x8dutno ve\xc4\x8dji meri usmerila v izmenjavo izku\xc5\xa1enj in informacij. Leta 1990 je v Lihten\xc5\xa1tajnu odprla pisarno, ki jo vodi profesionalno osebje._NEWLINE_CIPRA si je \xc5\xbee od svoje ustanovitve prizadevala, da bi alpska politika na mednarodni ravni dobila ve\xc4\x8djo te\xc5\xbeo. Pomemben mejnik je podpis Alpske konvencije leta 1991, saj ima CIPRA od takrat dalje v organih Alpske konvencije status uradne opazovalke, posreduje lahko ideje in podlage za razpravo o aktualnih temah ter zavzema kriti\xc4\x8dna stali\xc5\xa1\xc4\x8da. Po svoji naravi splo\xc5\xa1na okvirna konvencija, ki so jo ratificirale vse pogodbenice, se uresni\xc4\x8duje prek t. i. izvedbenih protokolov.\n_START_SECTION_\nTeme in trendi\n_START_PARAGRAPH_\nV petdesetih in \xc5\xa1estdesetih letih je tekla razprava zlasti o varstvu narave in pokrajine, turizmu ter energiji. Na vseh podro\xc4\x8djih je \xc5\xa1lo predvsem za prepre\xc4\x8devanje izvedbe posameznih gradbenih projektov ali za zavarovanje dolo\xc4\x8denih obmo\xc4\x8dij. Poleg tega so si v organizaciji prizadevali za izdelavo enotnih \xc4\x8dezmejnih usmeritev za delovanje tudi na podro\xc4\x8dju varstva \xc5\xbeivali in rastlin, pri \xc4\x8demer je prevladovalo mnenje, da je treba ohraniti Alpe v njihovi prvotni obliki. Posebna pozornost je bila namenjena varstvu obmo\xc4\x8dij, ki so bila pomembna za znanost. _NEWLINE_V okviru prestrukturiranja po letu 1974 je CIPRA uvedla ekolo\xc5\xa1ki vidik delovanja, pri katerem je bilo pomembno zlasti na\xc4\x8drtovanje prostora in krajine. V tem \xc4\x8dasu je pri\xc5\xa1lo tudi do organizacijskih sprememb, ki so vplivale na tematsko usmerjenost CIPRE. Namesto ve\xc4\x8d regionalnih projektov je na letnih strokovnih konferencah stopila v ospredje ena splo\xc5\xa1na tema, ki so jo obravnavali na ravni posameznih dr\xc5\xbeav. _NEWLINE_Tako izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de delovanja se je v osemdesetih letih \xc5\xa1e izpopolnilo in obravnavane teme so morale biti aktualne in nadregionalnega interesa ter povezane s krajem konference. V tem obdobju je bil tudi storjen korak naprej k celostni obravnavi varstva narave in okolja v alpskem prostoru, kar je pri\xc5\xa1lo do izraza v prizadevanjih za Alpsko konvencijo. Ni bila pa pomembna samo pokrajina, ki jo je treba varovati, ampak tudi \xc4\x8dlovek, ki \xc5\xbeivi v njej, zato so se odprle nove, dru\xc5\xbebenoekonomske teme. Ali povedano z besedami Maria Broggija: dose\xc5\xbeena je bila neke vrste povezava med naravoslovnimi in dru\xc5\xbeboslovnimi znanostmi._NEWLINE_Delegati so o strokovnih vpra\xc5\xa1anjih dolga leta razpravljali izklju\xc4\x8dno na sre\xc4\x8danjih, ki so jih organizirali vsako leto. Ob koncu \xc5\xa1estdesetih let so jih preimenovali v "konference" oziroma "letne strokovne konference". Te so danes organizirane v vsakokrat drugi izmed dr\xc5\xbeav udele\xc5\xbeenk, praviloma trajajo dva do tri dni, program pa pogosto vsebuje tudi strokovne ekskurzije v bli\xc5\xbenjo okolico kraja konference. _NEWLINE_Danes so k udele\xc5\xbebi vabljeni zunanji predavatelji, konferenca pa je odprta tudi za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnost. Letne strokovne konference so bile v prej\xc5\xa1njih desetletjih dogodek leta, saj se je dejavnost CIPRE osredoto\xc4\x8dala prav nanje. Od devetdesetih let se je podro\xc4\x8dje dejavnosti CIPRE sicer zelo raz\xc5\xa1irilo, a letna strokovna konferenca \xc5\xa1e vedno ostaja pomembno sre\xc4\x8danje, namenjeno medsebojni izmenjavi strokovnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d in informacij.\n_START_SECTION_\nJeziki\n_START_PARAGRAPH_\nOb ustanovitvi organizacije v letu 1952 sta bili za uradna jezika dolo\xc4\x8deni franco\xc5\xa1\xc4\x8dina in nem\xc5\xa1\xc4\x8dina. Tovrstno omejitev na le dva jezika kljub dejstvu, da so pri CIPRI sodelovali tudi italijanski in slovenski predstavniki, so nekateri \xc4\x8dlani ocenili kot pomanjkljivost._NEWLINE_Konec osemdesetih let, v obdobju predsedovanja Maria F. Broggija, se je organizacija za\xc4\x8dela odpirati navzven. Stiki z italijanskim in slovenskim prostorom so se okrepili. Z ustanovitvijo profesionalnega sekretariata je bilo zagotovljeno ohranjanje in vzdr\xc5\xbeevanje stikov, posledica tega pa je bila , da je bil leta 1990 kot uradni jezik CIPRE priznan italijanski, leta 1992 pa \xc5\xa1e slovenski jezik.\n_START_SECTION_\nPartnerji\n_START_PARAGRAPH_\nCIPRA sodeluje z mednarodno mre\xc5\xbeo organizacij, institucij in posameznikov, katerih cilji izhajajo iz prizadevanj po usklajevanju ekolo\xc5\xa1kega ravnovesja, gospodarske stabilnosti in socialnega napredka v gorskih regijah po vsem svetu.'