b"\n_START_ARTICLE_\nKo\xc5\xa1arka\n_START_SECTION_\nAmeri\xc5\xa1ka Pok-ta-pok in tchlatchli...\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilna etnolo\xc5\xa1ka odkritja so razkrila obstoj iger oziroma igri\xc5\xa1\xc4\x8d, podobnih dana\xc5\xa1nji ko\xc5\xa1arki, dale\xc4\x8d nazaj v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zgodovini. Razli\xc4\x8dna ljudstva srednje in ju\xc5\xbene Amerike so poznala igro, katere cilj je bil spraviti (vre\xc4\x8di, dobiti skozi) predmet (\xc5\xbeogo) skozi luknjo ali obro\xc4\x8d \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V Chiapasu, dana\xc5\xa1nji Mehiki, so na\xc5\xa1li igri\xc5\xa1\xc4\x8de, katerega obstoj ocenjujejo pribli\xc5\xbeno v leto 1400 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Azte\xc5\xa1ki \xc2\xbbPok-ta-pok\xc2\xab\xc2\xa0in majevski \xc2\xbbtchlatchli\xc2\xab\xc2\xa0sta taki igri, ki sta pri obeh ljudstvih bili zelo popularni, saj so ju oboji zelo veliko igrali. Zna\xc4\x8dilnost obeh je bila, da je bilo treba spraviti trdo \xc5\xbeogo skozi obro\xc4\x8d, njihovi kulturi podobno pa je bila ta igra zelo groba. Vsekakor je ta igra zgolj na dale\xc4\x8d podobna dana\xc5\xa1nji ko\xc5\xa1arki in velja njena omemba zgolj kot zanimivost.\n_START_SECTION_\n... ter evropska Cholange in korbball\n_START_PARAGRAPH_\nIgro, imenovano \xc2\xbbcholange\xc2\xab, so igrali prebivalci v Normandiji in Bretaniji na pravokotnem igri\xc5\xa1\xc4\x8du, velikem do tristo metrov. Na sredi igri\xc5\xa1\xc4\x8da so imeli name\xc5\xa1\xc4\x8den obro\xc4\x8d, skozi katerega so morali igralci vre\xc4\x8di 3-4 kg te\xc5\xbeko \xc5\xbeogo. \xc5\xbdal o omenjeni igri in njenih pravilih ne obstaja kak\xc5\xa1en omembe vreden vir ali pa le-ta ni dosegljiv. Bolje poznana in tudi \xc4\x8dasovno bli\xc5\xbeje je igra, imenovana\xc2\xa0\xc2\xbbkorbball\xc2\xab, ki so jo imeli nekateri za pravo predhodnico dana\xc5\xa1nje ko\xc5\xa1arke, o \xc4\x8demer pa kljub \xc5\xa1tevilnim podobnostim ni nobenih dokazov. Korbball je bila igra, zelo priljubljena v drugi polovici 19. stoletja, v Nem\xc4\x8diji je bila nekaj \xc4\x8dasa tudi v osnovnem \xc5\xa1olskem programu, igrala pa se je \xc5\xa1e v Avstriji, \xc5\xa0vici, Nizozemski in prek avstrijskih \xc5\xa1ol pri\xc5\xa1la tudi na Slovensko. Igrali so ga lahko v dvorani ali na prostem, na igri\xc5\xa1\xc4\x8du spremenljivih mer, vsako mo\xc5\xa1tvo pa je imelo po sedem igralcev - \xc5\xa1est jih je igralo v polju, sedmi pa je bil zadol\xc5\xbeen izklju\xc4\x8dno za obrambo ko\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc5\xa1arka se je prav neverjetno hitro razvila in raz\xc5\xa1irila po svetu, od leta svojega nastanka, 1891, ko so jo prvi\xc4\x8d zaigrali v Springfieldu, Massachusettsu, ZDA, do prvega nastopa v Evropi \xc5\xbee naslednje leto, 1892, jo zaigrajo v \xc5\xbdenevi. Leta 1897 je \xc5\xbee nastala prva profesionalna ko\xc5\xa1arkarska liga - National Basket Ball League v ZDA. Dobro desetletje kasneje od njenega nastanka, leta 1904, je bila predstavljena na olimpijskih igrah v St. Louisu, prvi\xc4\x8d kot olimpijski \xc5\xa1port pa se je igrala v Berlinu na OI 1936.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki: Springfield, ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc5\xa1arka je med \xc5\xa1porti posebna v tem, da si jo je nekdo izmislil in se ni razvila iz kak\xc5\xa1ne druge oblike \xc5\xa1porta. Leta 1891 si je kanadsko-ameri\xc5\xa1ki zdravnik in \xc5\xa1portni pedagog James Naismith iz Springfielda, Massachusetts, posku\xc5\xa1al izmisliti igro, ki bi jo \xc5\xa1olarji lahko igrali v telovadnici med dolgimi zimami. Zgodba pravi, da je na koncu napisal osnovna pravila in na zid telovadnice pribil ko\xc5\xa1aro za breskve. 21. decembra 1891 je na vrata telovadnice pribil papir s prvimi 13 pravili in istega dne so odigrali prvo tekmo. Tekma se je kon\xc4\x8dala z enim samim zadetkom, dosegel pa ga je William Chase. Tedaj je bilo na igri\xc5\xa1\xc4\x8du po devet igralcev, ker je imel Naismith v razredu 18 u\xc4\x8dencev in jih je razpolovil, da je dobil dve ekipi, igri\xc5\xa1\xc4\x8de pa je bilo veliko za polovico dana\xc5\xa1njega. \xc2\xbbBasket ball\xc2\xab\xc2\xa0(ko\xc5\xa1-\xc5\xbeoga), kot je ime predlagal eden od \xc5\xa1tudentov, se je takoj priljubil in raz\xc5\xa1iril skupaj z igranjem igre.\n_START_SECTION_\nNadaljnji razvoj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e istega leta je bila po zaslugi Sende Berenson ko\xc5\xa1arka predstavljena dekletom, kjer se je tudi hitro prijela. 21. marec 1893 je datum prve uradno odigrane \xc5\xbeenske tekme, ki se je prav tako odvijala na gimnaziji. Ravno sprejetje nove igre med gimnazijami po celih ZDA je zaslu\xc5\xbeno za bliskoviti razvoj in popularizacijo ko\xc5\xa1arke. Kmalu so povsod ustanavljali nove klube, spremembe pa so pri\xc5\xa1le, dostikrat povsem samodejno, brez nekakih odlokov od zgoraj, tudi v samo igro. Tako so najprej odrezali dno ko\xc5\xa1a, da so lahko dobili \xc5\xbeogo skozenj, nato so omejili \xc5\xa1tevilo igralcev na bolj znosnih pet, kar se je zgodilo nekako okoli leta 1897. Tako ni bilo ni\xc4\x8d \xc4\x8dudnega, \xc4\x8de so jo kmalu sprejeli med osnovne telovadne programe po ve\xc4\x8dini \xc5\xa1ol in pa kot obvezni \xc5\xa1portni program v nekaterih rodovih vojske, predvsem mornarica in pehota ZDA sta zaslu\xc5\xbeni za raz\xc5\xa1iritev ko\xc5\xa1arke prek voja\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe. Naslednji ve\xc4\x8dji premik pomeni zdru\xc5\xbeitev \xc5\xa1olskih ko\xc5\xa1arkarskih dejavnosti pod eno streho.Najprej je leta 1906 ustanovljena IAAUS Intercollegiate Athletic Association of the United States, \xc5\xa1tiri leta kasneje, 1910, preimenovana v NCAA (National Collegiate Athletic Association), ki je \xc5\xa1e dandanes temelj osnovnega razvoja za posamezne igralce na njihovi poti do profesionalnega udejstvovanja v ko\xc5\xa1arki v ZDA.\n_START_SECTION_\nKo\xc5\xa1arka postane mednarodni \xc5\xa1port\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot v ZDA se je tudi po svetu raz\xc5\xa1irila s \xc5\xa1tudenti, ki so jo hitro prenesli v Kanado, Ju\xc5\xbeno Ameriko in Evropo. Velik razmah pa je do\xc5\xbeivela med prvo svetovno vojno po zaslugi ameri\xc5\xa1kih vojakov, ki so jo radi igrali povsod, kamor so pri\xc5\xa1li, in z njo oku\xc5\xbeili \xc5\xa1e doma\xc4\x8dine. Tako so leta 1919 Italijani in Francozi \xc5\xbee odigrali prve mednarodne tekme proti ameri\xc5\xa1kim voja\xc5\xa1kim ekipam, v istem \xc4\x8dasu pa se je raz\xc5\xa1irila tudi v Vzhodno Evropo, predvsem na Poljsko in Sovjetsko zvezo._NEWLINE__NEWLINE_Ker je \xc5\xa1tevilo privr\xc5\xbeencev raslo iz leta v leto, so za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati o tem, da bi ko\xc5\xa1arko uvrstili med olimpijske \xc5\xa1porte, zato so jo \xc5\xbee leta 1904 predstavili na tretjih OI 1904, kjer so jo med seboj igrala mo\xc5\xa1tva iz razli\xc4\x8dnih ameri\xc5\xa1kih mest. Predstavitev so ponovili leta 1924 in 1928, vendar neuspe\xc5\xa1no. Do premika je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele po ustanovitvi mednarodne amaterske ko\xc5\xa1arkarske zveze, FIBA ( F\xc3\xa9d\xc3\xa9ration Internationale de Basketball Amateur ) leta 1932, nakar je sledilo leta 1935 sprejetje ko\xc5\xa1arke med olimpijske \xc5\xa1porte in naslednje leto v Berlinu so jo \xc5\xbee prvi\xc4\x8d lahko igrali na OI 1936. Prvi zmagovalec olimpijskega turnirja je postala ekipa ZDA pred Kanado in Mehiko._NEWLINE__NEWLINE_Za razvoj izven ZDA, ki ji ostali svet ni mogel dovolj hitro slediti, je odlo\xc4\x8dilna ustanovitev mednarodne zveze, ki je skrbela za organizacijo tako mednarodnih kot tudi klubskih tekmovanj. FIBA je zaslu\xc5\xbena za razvoj predvsem mednarodnih, najprej kontinentalnih tekmovanj, od leta 1950 dalje pa za SP najprej za mo\xc5\xa1ke, od leta 1953 pa tudi za Svetovno prvenstvo v ko\xc5\xa1arki za \xc5\xbeenske. Poleg tega pa njena celinska krila skrbijo za mednarodna klubska tekmovanja, ki so se v drugi polovici 20. stoletja, predvsem evropska Evroliga, mo\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeala po kakovosti tistim v ZDA, predvsem je na tem mestu mi\xc5\xa1ljena liga NBA.\n_START_SECTION_\nNBA\n_START_PARAGRAPH_\nDanes najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a profesionalna ko\xc5\xa1arkarska liga na svetu je nastala 6. junija 1946 z ustanovitvijo \xc2\xbbBAA\xc2\xab\xc2\xa0(Basketball Association of America). Dobra tri leta kasneje, 3. avgusta 1949, se z zdru\xc5\xbeitvijo BAA in rivalske \xc2\xbbNBL\xc2\xab\xc2\xa0(National Basketball League) le-ta preimenuje v \xc2\xbbNBA\xc2\xab\xc2\xa0(National Basketball Association). Njihov namen ob ustanovitvi lige, pove\xc4\x8danje popularnosti ko\xc5\xa1arke, jim je vsekakor uspel. Kmalu so se tekme prirejale v velikih dvoranah, kjer gostijo ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d glavo mno\xc5\xbeico ljudi, ki jim izjemne predstave vrhunskih ko\xc5\xa1arkarjev in bogat spremljevalni program ponujata obilo zabave._NEWLINE__NEWLINE_Iz lige NBA prihajajo najve\xc4\x8dje zvezde preteklosti, igralci, kot so bili Wilt Chamberlain, ki je redno zadeval po ve\xc4\x8d deset ko\xc5\xa1ev na vsaki tekmi in je edini, ki mu je uspelo prese\xc4\x8di sto to\xc4\x8dk, potem Bill Rusell kot izjemni obrambni igralec, pa genialni organizator igre John Stockton, tu je potem \xc5\xa1e Kareem Abdul-Jabbar, ki je dosegel najve\xc4\x8d to\xc4\x8dk od vseh ter po mnenju mnogih najpopolnej\xc5\xa1i ko\xc5\xa1arkar vseh \xc4\x8dasov Michael Jordan._NEWLINE__NEWLINE_Leta 1997 je nastala \xc5\xbeenska razli\xc4\x8dica NBA, WNBA (Women's National Basketball Association), ki se je navkljub za\xc4\x8detni nesigurnosti obdr\xc5\xbeala kot edina profesionalna \xc5\xbeenska liga kateregakoli \xc5\xa1porta na svetu.\n_START_SECTION_\nSmisel in pravila ko\xc5\xa1arke\n_START_PARAGRAPH_\nPri ko\xc5\xa1arki je smisel igre v tem, da eno od obeh mo\xc5\xa1tev dose\xc5\xbee ve\xc4\x8d to\xc4\x8dk, ki se dosegajo z zadetimi meti \xc5\xbeoge skozi obro\xc4\x8d oziroma ko\xc5\xa1 med igro v napadu, obenem pa ravno to posku\xc5\xa1a prepre\xc4\x8diti nasprotni ekipi med igro v obrambi.\n_START_SECTION_\nKo\xc5\xa1arkarska oprema\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna, oziroma najnujnej\xc5\xa1a oprema za igranje ko\xc5\xa1arke, sta teren, igri\xc5\xa1\xc4\x8de s ko\xc5\xa1ema in posebej za ta \xc5\xa1port zna\xc4\x8dilna \xc5\xbeoga za ko\xc5\xa1arko. _NEWLINE_Za igranje na vi\xc5\xa1ji, tekmovalni ravni, je zahtevana \xc5\xa1e dodatna, spremljevalna oprema. Tako je potrebna ura za merjenje igralnega \xc4\x8dasa skupaj z zaslonom za njegovo spremljanje, zraven je \xc5\xa1e zna\xc4\x8dilna opozorilna sirena, ki opozarja na iztek dovoljenega \xc4\x8dasa za posamezni napad. Potem je tu \xc5\xa1e tabla oziroma osrednji podatkovni zaslon za spremljanje rezultata in po mo\xc5\xbenosti statisti\xc4\x8dnih podatkov, s katerimi se lahko sproti spremlja dose\xc5\xbeke posameznih ko\xc5\xa1arkarjev.\n_START_SECTION_\nIgri\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nV mednarodni ko\xc5\xa1arki je v regularni rabi igri\xc5\xa1\xc4\x8de po standardih organizacije FIBA, ki meri v dol\xc5\xbeino 28 metrov, v \xc5\xa1irino pa 15 m. V ZDA so igri\xc5\xa1\xc4\x8da za meter dalj\xc5\xa1a (29 x 15 m), tak\xc5\xa1na kot so po predpisih v njihovi najvplivnej\xc5\xa1i ligi, v NBA.  _NEWLINE_Za igralno podlago se ve\xc4\x8dinoma uporablja leseni parket. Bili so sicer poskusi z uporabo modernej\xc5\xa1ih materialov, predvsem iz umetnih mas, vendar se je klasi\xc4\x8dna podlaga obdr\xc5\xbeala zaradi svojih primernih zna\xc4\x8dilnosti, predvsem oprijema in odboja.\n_START_SECTION_\nKo\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni cilj igralcev je zadeti ko\xc5\xa1. Ta se skozi zgodovino, razen povsem na za\xc4\x8detku, ne spreminja. Napredoval je od navadne ko\xc5\xa1are za sadje do tega, da so mu odstranili dno. Potem ko so lahko dobili \xc5\xbeogo skozenj, so kmalu ugotovili, da bi bilo bolje, \xc4\x8de bi imel mehke stranice, da bi bilo varneje ob dotikih z njim. Tako je ko\xc5\xa1 povsod, kjer se igra ko\xc5\xa1arko, isti, poleg ogrodja, na katerem je name\xc5\xa1\xc4\x8den, ga sestavljajo \xc5\xa1e tabla, kovinski obro\xc4\x8d in \xc5\xbee omenjena mre\xc5\xbeica. Prav tako je standarizirana tudi njegova namestitev, obro\xc4\x8d je vedno od tal oddaljen to\xc4\x8dno 3,05 metra. Postavljen je na sredino po \xc5\xa1irini, pomaknjen od zunanjega roba igri\xc5\xa1\xc4\x8da 1,2 m znotraj vanj. Ker so mere in namestitev ko\xc5\xa1a vedno in povsod enake, bi \xc5\xbee premik za nekaj centimetrov imel za strelce zelo negativne posledice."