b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica svetega Marka, Benetke\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva cerkev posve\xc4\x8dena svetemu Marku je bila 828 podarjena in zgrajena v letih 829-832 kot kapela Do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de pod do\xc5\xbeem Giovannijem I. Participaziom , za namestitev leta 828 iz grobnice v  Aleksandriji ukradene relikvije svetega Marka Evangelista , ki so nadomestile sv. Teodorja kot svetnika mesta Benetke. Tako je bilo znamenje neodvisnosti od Bizanca tudi sprememba mestnega zavetnika. _NEWLINE_Leta 976 je bila cerkev in 200 hi\xc5\xa1 uni\xc4\x8denih v po\xc5\xbearu, ki so ga zanetili uporniki. V istem letu se je za\xc4\x8dela pod do\xc5\xbeem Pietrom I. Orseolom rekonstrukcija druge cerkve. Sedanja Bazilika svetega Marka je bila zgrajena med letoma 1063 - 1094 kot ustanova do\xc5\xbea Domenica Contarinija. Legenda pravi, da so bili ostanki sv. Marka najdeni po \xc4\x8dude\xc5\xbeu 25. junija 1094.  Ta dan je praznik Inventio Sancti Marci.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nArhitektura Bazilike Sv. Marka je oblika bizantinske arhitekture: ima tloris gr\xc5\xa1kega kri\xc5\xbea (76,5 m dolga in 62,6 m \xc5\xa1iroka). Zahodni krak je \xc5\xa1ir\xc5\xa1i in dalj\xc5\xa1i. Nad kri\xc5\xbeanjem ladij in nad stranskimi ladjami so kupole (45 m) in je obokana. Osrednja in zahodni kupola sta ve\xc4\x8dji od preostalih treh. Tesna povezava Benetke z Bizancem je pomenila, da so na gradbenih delih delali predvsem bizantinski umetniki po bizantinskih vzorih. Tak vzor bi lahko bila Justinijanova apostolska cerkev v Konstantinoplu (536-546). Sv. Marko sicer sledi konstrukciji vzora, vendar je bolj dostojanstven kot izvirnik. Sv. Marko je prinesel arhitekturne ideje velikih kupol v osrednji strukturi v Italijo in postal vzor za veliko poznej\xc5\xa1e velike kupole Bramanteja in Michelangela. Zgradbe v 13. stoletju so se \xc5\xa1e vedno uporabljale  bizantinski slog, v 14. stoletju pa gotski._NEWLINE_Da bi pri\xc5\xa1li iz Markovega trga v baziliko, mora\xc5\xa1 iti po stopnicah. To zni\xc5\xbeanje tal, ki sedaj zna\xc5\xa1a 23 cm, ne vpliva le na Baziliko sv. Marka, ampak na vse stare dele mesta Benetke.\n_START_SECTION_\nFasada\n_START_PARAGRAPH_\nRazdeljena v dve nadstropji, glavna fasada predstavlja upravi\xc4\x8denost Bazilike sv. Marka kot dr\xc5\xbeavne cerkve v Benetkah in je tudi znak zmagoslavja nad Konstantinoplom v kri\xc5\xbearski vojni leta 1204._NEWLINE_Spodnji del fasade je razdeljen na pet portalov, z mozaikom okra\xc5\xa1enimi loki in omotani z ve\xc4\x8dbarvnimi marmornimi stebri, ki se odpirajo v narteks skozi bronasta vrata. V vrhnji eta\xc5\xbei so ustrezni loki, od katerih imajo \xc5\xa1tirje tudi mozai\xc4\x8dni okras. Mozaiki nad vrati preko \xc5\xa1tirih stranskih portalov prikazujejo legendo o re\xc5\xa1evanju in repatriaciji posmrtnih ostankov sv. Marka v baziliko. Severni portal je najstarej\xc5\xa1i in je iz 13. stoletja, Porta Sant\'Alipio, na katerega je najlep\xc5\xa1i pogled na Baziliko svetega Marka. V srednjem portalu od petih impresivnih portalov, je prikazana Poslednja sodba, delo Lattanzia Querenasa (1836). Arhivolti v tem srednjem portalu so rezbarije iz 13. stoletja in prikazujejo bene\xc5\xa1ke cehe, dvanajst znakov mesecev in alegorije kreposti. \xc5\xa0tirje zgornji stranski loki so okronani z listjem in kipi prerokov. Na konicah loka stojijo zavetniki mesta Benetk: Konstantin in  Demetrij ter Marko (1420), Jurij in Teodor._NEWLINE_V osrednjem timpanonu, ve\xc4\x8djem loku pod kipom sv. Marka, je zlati relief dostojanstvenega krilatega leva svetega Marka, simbola Republike, ki dr\xc5\xbei knjigo z vsebino Pax Tibi Marce Evangelista Meus._NEWLINE_Vtis fasade je nadalje dolo\xc4\x8den z bogato dekoracijo iz marmorja, ne\xc5\xa1teto anti\xc4\x8dnimi stebri iz marmorja, porfirja, jaspisa, serpentina in alabastra in \xc5\xa1tevilne skulpture iz razli\xc4\x8dnih obdobij. 2600, pogosto anti\xc4\x8dnih stebrov, so kot plen v veliki meri zbrali na osvajanjih (na primer iz Bizanca v kri\xc5\xbearski vojni 1204) in jih ponovno uporabili v Sv. Marku. Obi\xc4\x8dajno nimajo podporne funkcije, temve\xc4\x8d slu\xc5\xbeijo kot okras in kot simbol mo\xc4\x8di Benetk; tako akritanski stebri pred ju\xc5\xbenim portalom izvirajo iz bazilike Polyeuktos._NEWLINE_V bizantinskem slogu je narejen med letoma 1231-1253 severni predprostor, ki (dolg 62 m, \xc5\xa1irok 6 m, 7,35 m visok) je obokan z osmimi manj\xc5\xa1imi kupolami.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost cerkve je razdeljena s \xc5\xa1tirimi masivnimi oporniki in \xc5\xa1estimi stebri v tri ladje. Na opornikih po\xc4\x8diva pet kupol. Kvadrat ustvarja kri\xc5\xbeanje ladij. Prehod med spodnjim in zgornjim registrom je omejen vzdol\xc5\xbe cele bazilike s prehodi, ki so v glavnem zamenjali prej\xc5\xa1nje galerije._NEWLINE_Prostorski u\xc4\x8dinek je impresiven: medtem ko so tla polna okrasnih marmornih mozaikov (geometrijskih in animalnih vzorcev) in stene v spodnjem delu oblo\xc5\xbeene s plo\xc5\xa1\xc4\x8dami iz marmorja vseh vrst, so zgornji deli sten, kakor tudi celoten strop prekriti z mozaiki na zlati podlagi. Uporabljene tehnike so opus sectile in opus tessellatum._NEWLINE_Celotna notranjost Sv. Marka je pomembna za \xc4\x8das mozai\xc4\x8dne umetnosti na Zahodu. Mozaiki na zlatem ozadju prispevajo, da je stolnica dobila ime "Zlata bazilika\xc2\xab. Z delom so za\xc4\x8deli v \xc4\x8dasu do\xc5\xbea Domenica Selva (1071-1084). Ve\xc4\x8dina mozaikov je bila zgrajena v 13. stoletju. Nekateri so bili - predvsem na fasadi - zamenjani v 16. in 18. stoletju in temeljijo na modelih iz \xc5\xa1ol Tiziana in Tintoretta. Mozaiki pokrivajo ve\xc4\x8d kot 8.000 kvadratnih metrov  in s tem tvorijo enega najve\xc4\x8djih strnjenih mozai\xc4\x8dnih del po vsem svetu. (Ruska pravoslavna "Cerkev vseh svetih" v Sankt Peterburgu ima skupno povr\xc5\xa1ino 7000 kvadratnih mozaikov). Vsi mozaiki skupaj pokrivajo povr\xc5\xa1ino 4.240 m\xc2\xb2._NEWLINE_Glavni gradbeni material bazilike Sv. Marka je opeka. Uporabljene so bile tudi ena ali dve vrsti cementa. Na mokri omet so bile nanesene barve za predlagane scene, nato pa vanje potisnjeni posamezni mozai\xc4\x8dni kamni do dveh tretjin vi\xc5\xa1ine v malti. Uporabljali so kamne iz barvnega stekla, namesto pisanih kamnov kot v antiki. Tudi zlata in srebrna sta zdru\xc5\xbeeni v brezbarvnem steklu. Pogosto so uporabili razli\xc4\x8dne kote, tako da je lahko igra svetlobe postala bolj \xc5\xbeiva.\n_START_SECTION_\nPrezbiterij\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodni krak ima povi\xc5\xa1an prezbiterij s kripto pod njim. Prezbiterij je lo\xc4\x8den z ikonostasom: oblikuje ga osem rde\xc4\x8dih stebrov okronanih z visokim razpelom in kipi Piera Paola in Jacobella Dalle Masegna, remek dela gotskega kiparstva (pozno 14. st.). Na desni je ambon s katerega se je pojavljal novoizvoljeni do\xc5\xbe. Za ikonostasom so marmorna stojala s Sansovinimi bronastimi kipi Evangelista in Paliarijevimi \xc5\xa0tirimi doktorji, ki ozna\xc4\x8dujejo pristop k oltarju, ki vsebuje relikvije sv. Marka. Nad oltarjem je nadstre\xc5\xa1nica (ciborij) na stebrih okra\xc5\xa1enih z izjemnimi reliefi: oltarna stena je slavna Pala d\'Oro (Zlatna pala), remek delo bizantskega mojstrstva, izvirno oblikovana za oltar. Korna pregrada ima vlo\xc5\xbeke fra Sebastiana Schiavoneja, nad njimi na obeh straneh so trije Sansovinovi reliefi. Za prezbiterijem je zakristija in cerkev iz 15. stoletja posve\xc4\x8dena sv. Teodorju (prvemu svetniku za\xc5\xa1\xc4\x8ditniku Benetk), kjer je tudi slika Giovannija Battiste Tiepola\n_START_SECTION_\nDesni transept\n_START_PARAGRAPH_\nV desnem transeptu je kapelica sv. Klemena in tempelj. Tukaj se nahaja steber, kjer so ponovo odkrili relikvije sv. Marka leta 1094, kot je prikazano na zanimivem mozaiku v desni ladji (kjer je vhod v zakladnico sv. Marka).\n_START_SECTION_\nLevi transept\n_START_PARAGRAPH_\nLevo od ikonostasa je ambon za branje Svetega pisma. V transeptu pa kapelica sv. Petra in Marija Nicopeja, spo\xc5\xa1tovana bizantska ikona. Na severni strani se nahaja kapelica sv. Izidorja in Mascolijeva kapelica.\n_START_SECTION_\nMozaiki\n_START_PARAGRAPH_\nVsebina mozaikov v San Marcu ka\xc5\xbee celotno zgodovino Odre\xc5\xa1enja kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in je prikazana v politi\xc4\x8dni samo-predstavitvi Serenissime.  Kljub \xc5\xa1tevilnim preurejanjem v vseh stoletjih, so originalne vsebine slik verjetno v bistvu ohranjene._NEWLINE_Mozaik v apsidi prikazuje (obnovljena) Kristusa Pantokratorja, ki v roki dr\xc5\xbei knjigo. Sedi na prestolu. Ob njem s sklonjenimi glavami stojita Marija in Sveti Marko  in pod njim sveti zavetniki mesta, ki \xc5\xa1e vedno spadajo v prvi cikel iz \xc4\x8dasa Domenica Selvosa, od katerih so v cerkvi svetega Marka relikvije, glede na napis: Nikolaj, Peter, Marko, Mohor._NEWLINE_Na vzhodu, preko kora, je kupola preroka. Od tod dalje je prikazana zgodovina zveli\xc4\x8danja in odre\xc5\xa1enja. Osrednja kupola, kupola Marijinega vnebovzetja iz druge polovice 12. stoletja, ka\xc5\xbee vstalega Kristusa v zvezdicami in avro svetlobe in \xc5\xa1tirje angeli. Pod Kristusom je Marija, ki jo obdajata nadangela Gabriel (?) in Mihael, v krogu dvanajstih apostolov. Med kupolnimi okni so alegori\xc4\x8dne figure, vklju\xc4\x8dno Kardinalna krepost. V kupoli so \xc5\xa1tirje evangelisti in \xc5\xa1tiri rajske reke._NEWLINE_Zahodna Binko\xc5\xa1tna kupola s Svetim Duhom v kroni, ki po\xc5\xa1ilja \xc5\xbearke proti dvanajstim apostolom. Pod apostoli so razli\xc4\x8dni ljudje, oble\xc4\x8deni v razli\xc4\x8dna obla\xc4\x8dila, ki so za\xc4\x8dudeni, ko sli\xc5\xa1ijo govoriti apostole, \xc5\xa1tirje angeli opazujejo dogajanje. Prav tako je bila narejena v zadnji tretjini 12. stoletja._NEWLINE_V obeh transeptih so posebej pomembne epizode iz \xc5\xbeivljenja apostolov. V levem so bili mozaiki obnovljeni v 16. in 17. stoletju, na desni strani so \xc5\xa1e vedno izvirni iz 12. in 13. stoletja._NEWLINE_Narteks je opremljen z mozaiki iz 13. stoletja. Ka\xc5\xbeejo prizore iz Geneze od stvarjenja do exodusa iz Egipta. Prizori so razdeljeni na 26 delov s svetopisemskim besedilom v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini nad njimi._NEWLINE_Krstilnica Sv. Marka v ju\xc5\xbenem delu preddverja in je bila v 14. stoletju bogato okra\xc5\xa1ena z mozaiki. Glede na funkcijo prostora je prikazana zgodba o Janezu Krstniku.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nEden od najbolj znanih kosov opreme cerkve je oltar, tako imenovan Pala d\'Oro, ki je danes shranjena v cerkvenem muzeju. Na Pali so prikazani tudi dogodki iz Kristusovega \xc5\xbeivljenja, med ostalimi kri\xc5\xbeanje in priprava na posljednjo sodbo. Pala d\'Oro je bila tekom stoletij izpopolnjevana, kon\xc4\x8dno obliko pa je dobila v 14. stoletju.  Pred korom je ikonostas s figurami apostolov, Marijo, Janezom in razpelo Dalle Masegna iz leta 1394. Levo od ikonostasa je dvojna pri\xc5\xbenica iz 14. stoletja, ki je sestavljena iz razli\xc4\x8dnih materialov.\n_START_SECTION_\nGlasba v San Marcu\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika sv. Marka je bil dolgo \xc4\x8dasa ena glavnih glasbenih ustanov v Benetkah, katere vpliv je bilo \xc4\x8dutiti po vsej Evropi. Aktivni kot skladatelji so bili med drugimi Adrian Willaert, Cypriano de Rore, Gioseffo Zarlino, Andrea Gabrieli, Giovanni Gabrieli, Giovanni Croce, Claudio Monteverdi, Francesco Cavalli. Prostrana notranjost cerkve s \xc5\xa1tevilnimi nadvi\xc5\xa1anji, je bila inspiracija za razvoj bene\xc5\xa1kega ve\xc4\x8dzbornega (polikornega) sloga med skladatelji, ki je postavljal maestro di cappella v sv. Marku._NEWLINE_Sedanje orgle so bile zgrajene leta 1909, delo Mascioni (Azzio, Varese, Italija). Instrument ima dva manuala in pedal ter 12 registrov.\n_START_SECTION_\nTetrarhi\n_START_PARAGRAPH_\nNa vogalu Bazilike na Porta della Carta stoji, leta 1204 prinesena iz Bizanca, Portret \xc5\xa1tirih tetrarhov. Izvirajo iz okoli leta 300. To je skulptura iz porfirja rimskega cesarja Dioklecijana in njegovih sovladarjev Maksimijana, Konstantina Klora in Galerija. Kipi iz \xc4\x8dasa vladavine \xc5\xa1tirih cesarjev, tetrarhov (293-313) so bili ve\xc4\x8dkrat prestavljeni. Stopalo, ki manjka na eni figuri je bilo odkrito leta 1963 v Carigradu, ob priliki izkopavanj pod okriljem Deutschen Arch\xc3\xa4ologischen Instituts.  Fragment je v lasti carigrajskega Arheolo\xc5\xa1kega muzeja in je na ogled javnosti._NEWLINE_Ta skupina ni pomembna le zaradi svoje redkosti. Tukaj vidimo v zgodovini pozno anti\xc4\x8dnega kiparstva temeljno spremembo v pojmovanju portreta vladarja in sicer spremembo od namere prikazati veli\xc4\x8dastnost, do nove vrste prikaza ponotranjenja. To odpira pot zgodnji kr\xc5\xa1\xc4\x8danski in bizantinski umetnosti. Figure so o\xc4\x8ditno pod vplivom orientalskega sloga, ki je bil usmerjen v frontalnost.\n_START_SECTION_\nLoggetta\n_START_PARAGRAPH_\nArhitektonski biser je tudi Loggetta, mala lo\xc5\xbea ob vzno\xc5\xbeju Campanile. Zgrajena je bil 1537-1549, delo Jacopa Sansovina, v\xc3\xa9likega mojstra visoke renesanse v Benetkah, ki je veliko gradil v mestu. Sansovino je odgovoren za sedanji Trg svetega Marka. Arhitektura renesanse v Benetkah ima pogosto bolj dekorativen zna\xc4\x8daj, za razliko od Firenc, in ni tako ostra in huda, kot je Brunelleschijeva._NEWLINE_Ta objekt je bil prvotno namenjen bene\xc5\xa1kim patricijem za sestanke, po tem pa za gardo, ki je \xc5\xa1\xc4\x8ditila zasedanje Velikega sveta. _NEWLINE_S stebri in loki je razdeljena v tri enote. Med stebri so \xc5\xa1tiri ni\xc5\xa1e s \xc5\xa1tirimi bronastimi kipi; Minerve, Merkurja, Apolona in Mira. Nad tremi lunetami je friz s tremi marmornimi bas-reliefi, ki simbolno prikazujejo mo\xc4\x8d in politi\xc4\x8dno spretnost Bene\xc5\xa1ke republike. Na teh reliefih so alegorije Krete (Jupiter), Benet (Minerva) in Cipra (Venera). Leta 1663 je bila dograjena terasa z marmorno balustrado._NEWLINE_Predvsem dekorativna je v primerjavi z glavno fasado o\xc5\xbeja stran Loggette, ki je zna\xc4\x8dilna za bene\xc5\xa1ko arhitekturo: rafinirana in zelo usklajena kompilacija razli\xc4\x8dnih oblik. Glavni venec na sprednji strani je tukaj razdeljen z odprtino loka, ki jo spremljajo manj\xc5\xa1e pravokotne odprtine, nekatere pa polkro\xc5\xbene. Ta triada skupaj z velikim polkrogom, tvori pla\xc5\xa1\xc4\x8d kro\xc5\xbene oblike preko centralnih vrat. Tak\xc5\xa1ne lo\xc4\x8dne strukture bodo prikazane na zasebnih pala\xc4\x8dah znova in znova. So bene\xc5\xa1ka tradicija, vendar povezana z bizantinsko arhitekturo in prilagojena v nekaterih primerih zelo dobro z novo idealno renesanso.'