b"\n_START_ARTICLE_\nII. legija Augusta\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nII. legijo Augusto sta leta 43 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovila Oktavijan in konzul Gaj Vibij Cetronijan, da bi se borila proti Marku Antoniju. Legija se je bojevala v bitkah pri Filipih in Perugii. Na za\xc4\x8detku Oktavijanovega vladanja je bila leta 25 pr. n. \xc5\xa1t. preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v Hispanijo, da bi se vojskovala v kantabrijskih vojnah, ki so dokon\xc4\x8dno utrdile rimsko oblast v Hispaniji. Po vojnah je bila stacionirana v Tarakonski Hispaniji. Ko so Germani v bitki v Tevtobur\xc5\xa1kem gozdu leta 9 popolnoma uni\xc4\x8dili XVII., XVIII. in XIX. legijo, so II. Augusto premestili v Germanijo, verjetno v okolico Mainza, po letu 17 pa v Argentoratum, sedanji Strasbourg.\n_START_SECTION_\nInvazija na Britanijo\n_START_PARAGRAPH_\nLegija je leta 43 sodelovala v rimski invaziji na Britanijo. Njen poveljnik je bil sam cesar Vespazijan, ki je vodil vojne pohode proti Durotrigom in Dumnoncem. Leta 52 je do\xc5\xbeivela te\xc5\xbeak poraz proti Silurom, a je kljub temu veljala za eno od najbolj\xc5\xa1ih legij. Njene slave ni skalilo niti sramotno dejanje, ko je med uporom kraljice Budike v odsotnosti svojega poveljnika, praefecta castrorum Svetonija Pavlina, zavrnila njegov ukaz, naj se mu pridru\xc5\xbei. Pavlin je zato kasneje naredil samomor._NEWLINE_Po Budikinem porazu je bila od leta 66 do 74 stacionirana v Glevumu, sedanjem Gloucesteru. Od tam so jo premestili v Isco Augusto, sedanji Caerleon v ju\xc5\xbenem Walesu, kjer je gradila kamnito trdnjavo, v kateri je bila rimska vojska stacionirana do konca 3. stoletja. Legija je bila povezana tudi s taborom Alchester v Oxfordshiru. Glinasti stre\xc5\xa1niki z \xc5\xbeigom II. legije dokazujejo, da je bila v 2. stoletju v Aboni (Sea Mills, Bristol) na obali Avona.\n_START_SECTION_\n2. in 3. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 122 je II. legija pomagala graditi Hadrijanov zid. Napis na Bridgenesski plo\xc5\xa1\xc4\x8di, ki so jo odkrili leta 1869 pri Bo'nessu na \xc5\xa0kotskem dokazuje, da je leta 142 gradila tudi Antoninov zid. Leta 196 je podprla neuspelo zahtevo britanskega guvernerja Klodija Albina po rimskem prestolu. Med Severjevim pohodom na \xc5\xa0kotsko leta 208 je bila preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v Carpow in se pod Aleksandrom Severjem vrnila v Caerleon."