b'\n_START_ARTICLE_\nFerganska dolina\n_START_PARAGRAPH_\nFerganska dolina, (uzbe\xc5\xa1ko: Farg\xe2\x80\x98ona vodiysi, kirgi\xc5\xa1ko: \xd0\xa4\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb3\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb0 \xd3\xa9\xd1\x80\xd3\xa9\xd3\xa9\xd0\xbd\xd2\xaf, tad\xc5\xbei\xc5\xa1ko: \xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xb8 \xd0\xa4a\xd1\x80\xd2\x93\xd0\xbe\xd0\xbda, rusko: \xd0\xa4\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb3\xd0\xb0\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb0, perzijsko: \xd9\x88\xd8\xa7\xd8\xaf\xdb\x8c \xd9\x81\xd8\xb1\xd8\xba\xd8\xa7\xd9\x86\xd9\x87) je geografsko obmo\xc4\x8dje, ki se ve\xc4\x8dji del nahaja v vzhodnem delu Uzbekistana. Je najbolj gosto naseljena regija v Uzbekistanu, v njej \xc5\xbeivi skoraj tretjina njenih prebivalcev. Velja za kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Srednje Azije. Dolina sega \xc5\xa1e v Tad\xc5\xbeikistan in Kirgizistan.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nFerganska dolina le\xc5\xbei v pore\xc4\x8dju rek Narin in Kara Darja, ki po zdru\xc5\xbeitvi tvorita reko Sir Darja. Ima obliko diamanta in meri 300 km od vzhoda do zahoda in 170 km od severa do juga. Nadmorska vi\xc5\xa1ina doline je 400-500 m. Skoraj 25.000 kvadratnih kilometrov obdelovalne zemlje je obdano s pogorjem Kuramin na severozahodu, gorovjem Chatkal na severu, gorovjem Fergana na vzhodu in pogorjem Alaj in Turkestan na jugu. Prakti\xc4\x8dno ni neobdelanih povr\xc5\xa1in, glavni posevek je bomba\xc5\xbe. V starih \xc4\x8dasih je imela dolina, zaradi izjemne flore, vzdevek Zlata dolina._NEWLINE_Dolina je tektonskega porekla in je z vseh strani obkro\xc5\xbeena z gorami. Prej omenjene reke se napajajo iz ve\xc4\x8d kot 70 gorskih potokov. Ker se ve\xc4\x8dina teh tokov zlorablja za namene namakanja, ne dose\xc5\xbeejo reke Sir Darja. Reke prina\xc5\xa1ajo iz gora rodovitne sedimente. Osrednji del geolo\xc5\xa1ke depresije, ki tvori dolino, je globoka med 6-7 km in je v veliki meri napolnjena s sedimenti, ki segajo v perm-triasno starost. Nekateri morski sedimenti so karbonati in gline. Plodna tla in dovolj vode za namakanje sta podlaga za razvoj kmetijstva, posledica pa gosta naseljenost doline. _NEWLINE_Ferganska dolina je bogata s \xc5\xa1tevilnimi naravnimi viri, vklju\xc4\x8dno z zlatom, nafto, bakrom in drugimi surovinami._NEWLINE_Podnebje je kontinentalno. Med poletjem in zimo so velike temperaturne razlike. Padavin je malo (poleti de\xc5\xbeja skoraj ni, pozimi pogosto pada sneg). To je posledica velike oddaljenosti od kateregakoli morja, tako da vla\xc5\xbeen zrak sploh ne pride do Ferganske doline. Prevladuje stepa. Pomanjkanje padavin kmetijstvo nadomesti z intenzivnim namakanjem. Podnebje omogo\xc4\x8da rastno dobo 240 dni na leto._NEWLINE_V dolini se nahaja mesto Ta\xc5\xa1kent, glavno mesto Uzbekistana. Ferganska dolina je sicer razdeljena na pet regij: Fergana, Andijon, Namangan v Uzbekistanu, Hojand (ki se nahaja v Tad\xc5\xbeikistanu) in O\xc5\xa1 (ki se nahaja v Kirgizistanu).\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nFerganska dolina je najgosteje naseljen del Srednje Azije, v njej \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d kot deset milijonov ljudi ali 20% prebivalstva Srednje Azije. V vseh dr\xc5\xbeavah, ki si delijo dolino, je tukaj najve\xc4\x8d prebivalcev in so mesta najve\xc4\x8dja. Do sovjetske zasedbe so v dolini \xc5\xbeiveli Uzbeki, Tad\xc5\xbeiki in Kirgizi. Tudi zato je bilo te\xc5\xbeko vzpostaviti dr\xc5\xbeavne meje med novo nastalimi dr\xc5\xbeavami. Obstajajo tako eksklave, kot enklave. Tu je prav tako mnogo etni\xc4\x8dnih manj\xc5\xa1in, ki pripadajo razli\xc4\x8dnim narodom (Uzbeki v Kirgizistanu, Kirgizi v Tad\xc5\xbeikistanu).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nFerganska dolina ima dolgo zgodovino. Prvi sledovi poselitve datirajo v srednjo bronasto dobo. Zlasti na severozahodnem obmo\xc4\x8dju so znani \xc5\xa1tevilni sledovi naselij in grobi\xc5\xa1\xc4\x8d. Prebivalci teh naselij so se ukvarjali z \xc5\xbeivinorejo in kova\xc5\xa1tvom. Okoli leta 1500 pr. n. \xc5\xa1t. je bila na teh lokacijah Andronovo-Tazabag\'jabska kultura, nasledila jo je v pozni bronasti dobi kultura \xc4\x8cust, ki je \xc5\xbee poznala poljedelstvo. Od 900 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bila poznana kultura Ejlatan, poimenovana po utrjenem mestu Ejlatan._NEWLINE_V zgodnji \xc5\xbeelezni dobi je obstajalo v Ferganski dolini kraljestvo Dajuan, ki je bilo znano po visoko razvitem kmetijstvu in konjereji. Pomembna naselja v tem \xc4\x8dasu so bila \xc5\xa0uraba\xc5\xa1at in mlaj\xc5\xa1i Marhamat. _NEWLINE_\xc5\xbde leta 500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bil zahodni del Ferganske doline del regije Sogdija, ki ji je vladalo Ahemenidsko cesarstvo Dareja I. Velikega. Neodvisni in bojeviti Sogdijci so tvorili mejno obmo\xc4\x8dje med Perzijci (Ahemenidi) in Skiti na severu in vzhodu. Sogdijske trdnjave je premagal v letu 327 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem  Aleksander Veliki. V 3. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je obmo\xc4\x8dje postalo del gr\xc5\xa1ko-baktrijskega kraljestva. Aleksander Veliki je ustanovil pomembno mesto Hujand, ki je danes v Tad\xc5\xbeikistanu. Okoli leta 220 pr. n. \xc5\xa1t. pride do prvih odprav proti Ka\xc5\xa1garju in Urum\xc4\x8diju v kitajskem Turkestanu, kar predstavlja prve znane stike med Kitajsko in Zahodom. O tem pri\xc4\x8dajo najdbe ve\xc4\x8d kipcev gr\xc5\xa1kih vojakov, ki so bili odkriti severno od Tien\xc5\xa1ana, na pragu Kitajske in so danes na ogled v muzeju Xinjiang v Urum\xc4\x8diju, o \xc4\x8demer pi\xc5\xa1e gr\xc5\xa1ki zgodovinar Strabon. Obmo\xc4\x8dje Fergane, ki ga Kitajci imenujejo Dajuan, je bilo sestavni del gr\xc5\xa1ko-baktrijskega kraljestva \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu Demetrija I. Baktrijskega (okoli 120 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem), ko se za\xc4\x8dnejo vdori Yuezhov z vzhoda in Skitov z juga. _NEWLINE_Kmetijska dejavnost Dajuana ali Ferganske doline, pridelava \xc5\xbeit in grozdja (za vino) je pripomoglo k povezavi med urbanimi kulturami, indoevropskimi jeziki in kitajsko civilizacijo, kar je imelo za posledico odprtje Svilne ceste v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Zaradi prehodnosti Ferganske doline proti Kitajski, so si izmeni\xc4\x8dno sledile nadvlade razli\xc4\x8dnih ljudstev. V 2. st. Ku\xc5\xa1ani osvojijo ve\xc4\x8dino ozemlja, ki je danes del severne Indije in Pakistana in si s tem omogo\xc4\x8dijo tudi trgovanje na dolge razdalje, ki povezujejo Srednjo Azijo z dinastijo Han iz Kitajske in Rimski imperij v Evropi. Ku\xc5\xa1ani obvladujejo prostor do 4. stoletja, ko zoroastrsko perzijsko Sasanidsko cesarstvo napade ku\xc5\xa1hansko ozemlje z jugozahoda. V obdobju od 4. in 5. stoletja ima Sasanidsko cesarstvo pod neposrednim nadzorom Transoksanijo in Fergano. _NEWLINE_V 6. stoletja na tem mestu nastane kraljestvo K\xc3\xb6k T\xc3\xbcrk, ki traja do prvega \xc4\x8detrtletja 8. stoletja, razen v obdobju kitajske nadvlade med letoma 659 in 681._NEWLINE_V 8. stoletju v Ferganski dolini vlada mo\xc4\x8dno rivalstvo med Kitajsko dinastijo Tang in \xc5\xa1irjenjem muslimanske mo\xc4\x8di, kar vodi v bitko za Talas leta 751 in ki je zaznamovala zmago islama in umik Kitajske iz Srednje Azije._NEWLINE_Samanidi zavlada nad Transoksanijo in Fergano. Leta 819, Ahmad Ibn Asad, sin Asad ibn Samana dobi oblast nad Fergano z guvernerjem kalifom Al-Mamunom iz Horasana. Po smrti svojega brata Nuh ibn Asada, ki je vladal v Samarkandu, si Ahmad in drugi brat Yahya ibn Asad predajata oblast nad dr\xc5\xbeavo. Do smrti leta 864 ali 865 je bil Ahmada vladar ve\xc4\x8dine Transoksanije, Buhare in Horezma. Samarkand in Fergano je dobil sin Nasr I. Samanid in kasneje \xc5\xa1tevilni drugi muslimanski vladarji dinastije Samanidov. Po propadu Samanidov v 10. stoletju, so Fergano osvojili Karahanidi. Vzhodni del Fergane je bil pozneje, v skladu z dogovorom prepu\xc5\xa1\xc4\x8den Karahhitajem. Karahanidi so vladali do leta 1212, ko je zahodni del ozemlja osvojil horezmski \xc5\xa1ah._NEWLINE_Mongolski vladar D\xc5\xbeingiskan je napadel Transoksanijo in Fergano leta 1219 v \xc4\x8dasu osvajanja Horezma. Pred njegovo smrtjo leta 1227 je nasledil de\xc5\xbeele drugi sin \xc4\x8cagataj in jih preimenoval v \xc4\x8cagatajski kanat. Ampak ni trajalo dolgo. Fergana je postala del ve\xc4\x8djega tur\xc5\xa1ko-mongolskega imperija. Ta mongolska nomadska konfederacija se je imenovala Barlasi. Naselili so se v Turkmenistanu (ki je nato postal znan tudi kot Mogulistan - "De\xc5\xbeela Mongolov ") in se pome\xc5\xa1ali z lokalnim in tur\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dim prebivalstvom. V \xc4\x8dasu vladavine Timurja postanejo Barlasi temeljito potur\xc4\x8deni tako v jeziku kot navadah. Poleg islama, je Srednja Azija od Turkov in Mongolov sprejela tudi perzijsko literaturo in visoko kulturo. Perzijska knji\xc5\xbeevnost je bila klju\xc4\x8dnega pomena pri asimilaciji Timuridske elite v perzo-islamsko dvorno kulturo. Timur, ustanovitelj dinastije Timuridov, je dodal dolino v nov enoten imperij v poznem 14. stoletju, ko mu je vladal iz obmo\xc4\x8dja Samarkanda._NEWLINE_Ker se je dolina nahajala na severnem kraku Svilne ceste, je odigrala pomembno vlogo pri razcvetu srednjeve\xc5\xa1kega srednjeazijskega islama. Timurjev najbolj znani sin Zahritin Mohamed Babur, Timurjev dedi\xc4\x8d, dr\xc5\xbeavnik, slavni osvajalec in pesnik (avtor znamenitega epa Baburnama) in ustanovitelj dinastije Baburidov in velikega Mogulskega imperija v Indiji (1526-27 in je trajal 300 let), je islamski vpliv raz\xc5\xa1iril na dele dana\xc5\xa1nje Rusije, Kitajske in Ju\xc5\xbene Azije._NEWLINE_Ferganski dolini je, v obdobju srednjega veka, vladalo ve\xc4\x8d muslimanskih dr\xc5\xbeav. Od 16. stoletja dinastija \xc5\xa0ajbanidov iz Buharskega kanata, leta 1599 jo nadomesti Janid iz Buharske dinastije. Leta 1709 \xc5\xa0ajbanidski emir \xc5\xa0ahruh iz uzbe\xc5\xa1kega Minglarja razglasi neodvisnost na vzhodnem delu Ferganske doline. Zgradil je citadelo in sredi\xc5\xa1\xc4\x8de prenesel v mesto Kokand. Kanat Kokand se je raztezal \xc4\x8dez ozemlja dana\xc5\xa1njega vzhodnega Uzbekistana in Tad\xc5\xbeikistana, Kazahstana in celo v ju\xc5\xbeno Kirgizijo._NEWLINE_Leta 1876, iz nekdanjega Kokandskega kanata, Fergana postane provinca ruskega Turkestana. Na severu in severozahodu je bila omejena s pokrajino ob Sir Darji, s Samarkandom na zahodu in Zhetisujem na severovzhodu (po kitajsko Ka\xc5\xa1gar), na vzhodu z Buharo in na jugu z Afganistanom. Njene ju\xc5\xbene meje na Pamirju, so bile dolo\xc4\x8dene z dogovorom angle\xc5\xa1ko-ruske komisije leta 1885 in so potekale od jezera Zorkul na kitajski meji, Hignan, Ro\xc5\xa1an in Wahan so bili dodeljeni Afganistanu v zameno za del Darvaza (na levem bregu reke Panj). Obmo\xc4\x8dje je bilo veliko pribli\xc5\xbeno 53.000 km\xc2\xb2, od tega 17.600 km\xc2\xb2 na Pamirju._NEWLINE_Leta 1924 so nove meje, ki lo\xc4\x8dujejo Uzbekistansko SSR in Kirgi\xc5\xa1ko SSR, prekinile vzhodni del Ferganske doline, kot tudi pobo\xc4\x8dja, ki jo obkro\xc5\xbeajo. Leta 1928 je nastala Tad\xc5\xbei\xc5\xa1ka ASSR polnopravna republika in del te je bila okolica Hujanda. To pa je onemogo\xc4\x8dilo naravni izhod iz doline proti Samarkandu in Buhari. Vendar pa v Sovjetski zvezi nobena od teh mej ni predstavljala ovir. Celotna regija je bila del enega gospodarstva, naravnana na proizvodnjo bomba\xc5\xbea, pre\xc4\x8dkanje mej ni bil problem. _NEWLINE_Z nastankom novih dr\xc5\xbeav leta 1991 se je to stanje zelo poslab\xc5\xa1alo. Uzbekistan redno zapira svoje meje s Tad\xc5\xbeikistanom in Kirgizistanom, kar povzro\xc4\x8da velike te\xc5\xbeave za trgovino in za migracije ljudi, ki \xc5\xbeivijo na tem obmo\xc4\x8dju. Potniki iz Hujanda v Du\xc5\xa1anbe ne morejo uporabljati cest skozi Uzbekistan, temve\xc4\x8d morajo pre\xc4\x8dkati visoke gorske prelaze med obema mestoma po svojem ozemlju. Podobno so ote\xc5\xbeene komunikacije med Bi\xc5\xa1kekom in O\xc5\xa1em. Etni\xc4\x8dne napetosti so stalnica, pogosti so uzbekistansko-kirgi\xc5\xa1ki spori._NEWLINE_Nasilje je za\xc4\x8delo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati v letu 2010 v kirgi\xc5\xa1kem delu doline, segreto z etni\xc4\x8dnimi napetostmi, poslab\xc5\xa1anjem gospodarskih razmer zaradi svetovne gospodarske krize in politi\xc4\x8dnih konfliktov. V aprilu in juniju 2010 je bilo v spopadih v O\xc5\xa1u in Jalal-Abadu okoli 200 ljudi ubitih in ve\xc4\x8d kot 2000 ranjenih. V Uzbekistan je posku\xc5\xa1alo prebegniti med 100.000 in 300.000 beguncev, prete\xc5\xbeno uzbe\xc5\xa1ke narodnosti, kar je povzro\xc4\x8dilo veliko humanitarno krizo.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v \xc4\x8dasu carske Rusije je bilo v Ferganski dolini okoli 3.000.000 hektarjev obdelovalnih povr\xc5\xa1in, od tega okoli dve tretjini stalno namakanih, preostala tretjina pa delno namakana. Glavni pridelki so bomba\xc5\xbe, p\xc5\xa1enica, ri\xc5\xbe, je\xc4\x8dmen, koruza, proso, lucerna, tobak, zelenjava in sadje. Vrtnarjenje se izvaja z veliko znanja in uspeha. Vzrejali so veliko \xc5\xa1tevilo konj, govedo in ovce (znana je posebna pasma debelorite ovce) ter kamele. Ve\xc4\x8d kot 17.000 hektarjev je zasajenih z vinsko trto, okoli 350.000 hektarjev z bomba\xc5\xbeem. V\xc4\x8dasih je bilo pokrito z gozdom skoraj 1.000.000 hektarjev povr\xc5\xa1in. Vlada je ohranila gozdarske kmetije v Margelanu, od koder je bilo 120.000 do 200.000 mladih dreves vsako leto brezpla\xc4\x8dno razdeljeno med prebivalce pokrajine._NEWLINE_Gojenje sviloprejk, nekdanja uspe\xc5\xa1na industrija, je razpadla, kljub spodbujanju dr\xc5\xbeavnih kmetij._NEWLINE_Pridobivajo premog, \xc5\xbeelezo, \xc5\xbeveplo, mavec, kameno sol in jezersko nafto, le zadnji dve v velikih koli\xc4\x8dinah. V poznem 19. stoletju je bilo v Ferganski dolini nekaj majhnih naftnih vrtin, ki pa ne delujejo ve\xc4\x8d. V carskih \xc4\x8dasih je bilo 70 do 80 tovarn, ki so se ukvarjale s \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem bomba\xc5\xbea, ki prav tako zamirajo. Glavni izdelki doma\xc4\x8de obrti so usnjeni in sedlarski izdelki, papir in jedilni pribor. V sovjetskih \xc4\x8dasih je bilo to manj pomembno, saj je bila industrija skoncentrirana v mestih Samarkand in Buhara._NEWLINE_V preteklosti je bila Ferganska dolina pomembna vmesna postaja na Svilni cesti tako za blago kot ljudi, ki so potovali iz Kitajske na Bli\xc5\xbenji vzhod in v Evropo. Po pre\xc4\x8dkanju prelazov iz Ka\xc5\xa1garja v Xinjiangu, so se trgovci oskrbeli in nabavili dodatne koli\xc4\x8dine kakovostne svile, izdelane v Margilanu. Najbolj znan izvoz iz regije so bili nebe\xc5\xa1ki ferganski konji, ki so jih mo\xc4\x8dno \xc4\x8dislali v dinastiji Han, v resnici pa so bili vzgojeni v stepah okrog Buhare ali na severu v Ta\xc5\xa1kentu. V 19. stoletju so trgovino raz\xc5\xa1irili v Rusijo. Izva\xc5\xbeali so surov bomba\xc5\xbe, svilo, surov tobak, ko\xc5\xbee, sadje in bomba\xc5\xbene ter usnjene izdelke, uva\xc5\xbeali pa so tekstil, \xc4\x8daj in sladkor in del ponovno izvozili v Ka\xc5\xa1gar. Skupna trgovina je leta 1911 dosegla vrednost skoraj 5,6 mio US $. Danes je tudi trgovino prizadela recesija. Edini pomemben mednarodni izvoz je bomba\xc5\xbe ter obrat avtomobilov Daewoo-ja v Andijanu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa tem obmo\xc4\x8dju \xc5\xbeivijo razli\xc4\x8dne divje \xc5\xbeivali. Ptice, vklju\xc4\x8dno galebi, fazani in vrane ob obalah rek. Gore so dom ptic roparic pa tudi medvedov, volkov, lisic, \xc5\xa1akalov, je\xc5\xbeevcev, jazbecov in svizcev. Nekaj jih je vklju\xc4\x8deno na Rde\xc4\x8di seznam, svetovni seznam \xc5\xbeivali, ki jim grozi izumrtje. Lov na te \xc5\xbeivali je prepovedan.'