b'\n_START_ARTICLE_\nGuy Debord\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGuy Debord je bil rojen v Parizu leta 1913. Njegov o\xc4\x8de, Martial, je umrl v Debordovi mladosti. Njegova mati, Paulette Rossi, ga je poslala \xc5\xbeiveti k babici v dru\xc5\xbeinsko vilo v Italijo. Med drugo svetovno vojno so Rossijevi zapustili vilo in za\xc4\x8deli potovati od mesta do mesta. Posledi\xc4\x8dno je Debord obiskoval vi\xc5\xa1jo \xc5\xa1olo v Cannesu, kjer se je za\xc4\x8del zanimati za filme in vandalizem. v mladih letih je Debord aktivno nasprotoval francoski vojni v Al\xc5\xbeiriji in se pridru\xc5\xbeil protivojnim protestom v Parizu. Debord je za\xc4\x8del s \xc5\xa1tudijem prava v Parizu, a \xc5\xa1tudija ni dokon\xc4\x8dal, s tem pa se je tudi za\xc4\x8dela njegova pisateljska kariera.\n_START_SECTION_\nVklju\xc4\x8denost z organizacijo Lettrisme\n_START_PARAGRAPH_\nGuy Debord se je pridru\xc5\xbeil organizaciji Lettrisme pri devetnajstih letih. Organizacijo je diktatorsko vodil avantgardni umentik Isidore Isou, dokler dogovorjen razkol ni kon\xc4\x8dal njegove avtoritete. Ta razkol je prinesel vzpon mnogih frakcij organizacije, eno od katerih je vodil Debord. V \xc5\xa1estdesetih je Debord vodil skupino Situacionisti\xc4\x8dna internacionala, ki je vplivala na pari\xc5\xa1ko vstajo leta 1968, med katero je sodeloval tudi pri \xc5\xa1tudentski okupaciji Sorbone. Nekateri menijo, da sta bila njegova knjiga \xc2\xbbDru\xc5\xbeba spektakla\xc2\xab, ki je iz\xc5\xa1la leto dni prej, povod za okupacijo.\n_START_SECTION_\nNapisana dela\n_START_PARAGRAPH_\nDebordova najbolj znani deli Dru\xc5\xbeba spektakla  in Komentarji k omenjeni knjigi . Poleg teh del je napisal mnogo avtobiografskih knjig, med drugim Memoires, Penegyrique, Cette Mauvaise Reputation in Considerations sur lassassinat de Gerard Lebovic. Bil je tudi avtor \xc5\xa1tevilnih kratkih \xc4\x8dlankov, v\xc4\x8dasih anonimnih, za revije Potlatch, Les Levres Nues, Les Chats Sont Verts in Internationale Situationniste. Dru\xc5\xbeba spektakla je bila napisana v nekak\xc5\xa1ni prozi, za razliko od ostalih del te narave tistega \xc4\x8dasa. Za Deborda je to delo materializiran pogled na svet in po njegovih besedah: "soumet les \xc3\xaatres humains" (izpostavlja \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka bitja seme sebi)._NEWLINE_Deborda je globoko motila hegemonija vlad in medijev v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju skozi mno\xc5\xbei\xc4\x8dno proizvodnjo in porabo. Kritiziral je tako kapitalizem Zahoda, kot diktatorski komunizem Vzhoda, zaradi pomanjkanja avtonomije, ki jo posamezniku omogo\xc4\x8data vrsti vladne strukture. Debord je domneval, da je odtujitev pridobila nov pomen s pomo\xc4\x8djo invazivnih sil \xc2\xbbspektakla\xc2\xab\xc2\xa0- dru\xc5\xbebenega odnosa med ljudmi, ki jih posredujejo slike, katere sestavljajo mediji, ogla\xc5\xa1evanje in sodobna kultura. Velik vpliv na Debordovo delo je imela semiotika, zlasti delo Rolanda Barthesa, ki je prvi gledal na dru\xc5\xbebo kot \xc2\xbbspektakel\xc2\xab\xc2\xa0in podrobno preu\xc4\x8deval politi\xc4\x8dno funkcijo mode._NEWLINE_V Dru\xc5\xbebi spektakla Debord sledi razvoju sodobne dru\xc5\xbebe, v kateri je bilo avtenti\xc4\x8dno dru\xc5\xbeabno \xc5\xbeivljenje nadome\xc5\xa1\xc4\x8deno le z njeno iluzijo. Debord trdi, da se lahko zgodovina dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja razume kot upad iz bivanje v imetje. S tem dobrine dokon\xc4\x8dno kon\xc4\x8dajo svoj prevzem dru\xc5\xbebe. Pravi, da "spektakel" ni kola\xc5\xbe slik, temve\xc4\x8d dru\xc5\xbebeno razmerje med ljudmi, ki ga posredujejo slike v medijih._NEWLINE_O Debordu je napisanih mnogo biografij, pesmi in likovnih del, od katerih so mnoga katalogizirana v bibliografiji Shigenobu Gonzalavesa \xc2\xbbGuy Debor ou la Beaute du Begatif\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nFilmi\n_START_PARAGRAPH_\nDebord se je za\xc4\x8del zanimati za film konec 1940-ih, ko je \xc5\xbeivel v Cannesu. Dejal je, da mu je bilo v mladih letih dovoljeno le malo drugega, kot pa obiskovati filme.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nHurlements en faveur de Sade  1952_NEWLINE_Sur le passage de quelques personnes \xc3\xa0 travers une assez courte unit\xc3\xa9 de temps  1959 _NEWLINE_Critique de la s\xc3\xa9paration (Critique of Separation) 1961 (kratek film, Dansk-Fransk Experimentalfilmskompagni)_NEWLINE_La Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 du spectacle  1973 (Simar Films)_NEWLINE_R\xc3\xa9futation de tous les judgements, tant \xc3\xa9logieux qu\xe2\x80\x99hostiles, qui ont \xc3\xa9t\xc3\xa9 jusqu\xe2\x80\x99ici port\xc3\xa9s sur le film \xc2\xab\xc2\xa0La Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 du spectacle\xc2\xa0\xc2\xbb (short film, Simar Films)_NEWLINE_In girum imus nocte et consumimur igni (fr) (Simar Films) 1978 - To delo naj bi bilo Debordovo zadnje , zato je ve\xc4\x8dinoma avtobiografsko. Guy Debord, son art, son temps 1994 (a "sabotage television film"  Guy Debord in Brigitte Cornand, Canal Plus)\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nTik pred smrtjo je Debord posnel dokumentarni film, \xc2\xbbSon art et son temps" (njegova umetnost in njegovi \xc4\x8dasi), ki ga pa ni objavil. Ta avtobiografija je osredoto\xc4\x8dena na socialne probleme v Parizu v devetdesetih letih. Nekateri namigujejo, da je njegov tema\xc4\x8den opis tega obdobja nekak\xc5\xa1no poslovilno pismo. Debordova zloraba alkohola je imela negativne u\xc4\x8dinke na njegovo zdravje, ter ga vodila v polinevritis. 30. novembra 1994 je storil samomor, domnevno zaradi muk, ki mu jih je prizadejala bolezen._NEWLINE_Debordov samomor je zelo kontroverzen in \xc5\xa1e danes nejasen. Nekateri pravijo, da je bilo to revolucionarno dajanje, povezano z njegovo kariero. Mnogi verjamejo, da je Debord \xc4\x8dutil brezupje do prav tiste dru\xc5\xbebe, ki je \xc5\xbeelel izpostaviti.'