b'\n_START_ARTICLE_\nIndustrijska rezervna armada\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrijska rezervna armada (izraz uporabljata Marx in Engels) oziroma rezervna armada delovne sile pomeni mno\xc5\xbeico brezposelnih proletarcev, ki strogo gledano niso niti mezdni delavci, saj sploh niso zaposleni. Rezervna armada delovne sile dobi ime po tem, da predstavlja mno\xc5\xbeico\xc2\xa0\xc2\xbbproste\xc2\xab\xc2\xa0delovne sile, ki je kapitalu vsak trenutek na razpolago, \xc4\x8de jo potrebuje.\n_START_SECTION_\nRezervna armada delovne sile in brezposelnost\n_START_PARAGRAPH_\nGledano zelo poenostavljeno je rezervna armada delovne sile pribli\xc5\xbena sopomenka za brezposelnost. Njuna edina podobnost pa je v tem, da obravnavata isto demografsko skupino; med njunimi definicijami je opazna razlika._NEWLINE_Brezposelnost je delovno sposobno prebivalstvo, ki pa navkljub temu ni delovno aktivno; dodaten klju\xc4\x8den kriterij je, da delovna neaktivnost ni prostovoljna. Za merjenje brezposelnosti se uporablja dve metodi. Prva metoda je bele\xc5\xbeenje registrirane brezposelnosti (v primeru Slovenije: \xc5\xa1tevilo prijavljenih na Zavodu za zaposlovanje). Druga metoda je stopnja tako imenovane anketne brezposelnosti; \xc4\x8detrtletne ankete se izvajajo po navodilih Mednarodne organizacije dela (ILO) in Statisti\xc4\x8dnega urada Evropske Unije (Eurostat). Po besedah Urada Republike Slovenije za makroekonomske analize in razvoj:_NEWLINE_\xc2\xbbPo teh so brezposelne tiste anketirane osebe, ki v referen\xc4\x8dnem tednu niso bile delovno aktivne (v skladu z navodili), a aktivno i\xc5\xa1\xc4\x8dejo delo (preko zavodov za zaposlovanje, so poslale pro\xc5\xa1nje za zaposlitev ipd.) in so v naslednjih dveh tednih pripravljene sprejeti delo. Delovno aktivne pa so tiste osebe, ki so v zadnjem tednu (od ponedeljka do nedelje) opravljale kakr\xc5\xa1nokoli delo za pla\xc4\x8dilo, dobi\xc4\x8dek ali dru\xc5\xbeisnko [sic!] dobrobit, ali imele status zaposlene ali samozaposlene, \xc4\x8deprav niso delale.\xc2\xab_NEWLINE_Rezervna armada delovne sile brezposelnost nasprotno obravnava v kontekstu kapitalisti\xc4\x8dnih razrednih odnosov. Pri tem pristopu je relevantno tako vpra\xc5\xa1anje, kak\xc5\xa1ni so sploh pogoji za brezposelnost oziroma rezervne armade delovne sile ter kak\xc5\xa1no vlogo ta igra v kapitalisti\xc4\x8dni ekonomiji.\n_START_SECTION_\nRelativna preobljudenost\n_START_PARAGRAPH_\nKoncept relativne preobljudenosti je tesno povezan z rezervno armado delovne sile. Sam pojem relativne preobljudenosti je referenca na dvoje._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d: kot popravek in kritika Malthusa. Relativna preobljudenost ne izhaja iz pomanjkanja osnovnih \xc5\xbeivljenjskih dobrin, kot npr. hrane, ampak je povsem ekonomski pojem; nana\xc5\xa1a se na zna\xc4\x8dilnosti kapitalisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina produkcije. Relativna preobljudenost, ki izhaja iz kapitalizma, ni povezana z\xc2\xa0\xc2\xbbnaravnimi\xc2\xab\xc2\xa0demografskimi omejitvami, ampak je definirana izklju\xc4\x8dno glede na potrebe bur\xc5\xbeoazije; zato tudi pridevnik\xc2\xa0\xc2\xbbrelativna\xc2\xab\xc2\xa0preobljudenost._NEWLINE_Kar vodi do druge reference: v kapitalizmu je konsistenten\xc2\xa0\xc2\xbbvi\xc5\xa1ek\xc2\xab\xc2\xa0delovne sile (tj. obstoj brezposelnosti) vi\xc5\xa1ek le glede na potrebe kapitalisti\xc4\x8dne produkcije. \xc4\x8ce obstaja brezposelnost, to ne pomeni, da brezposelnih ne bi mogli produktivno zaposliti; pomeni le, da njihova zaposlitev ni najbolj\xc5\xa1a re\xc5\xa1itev za interese kapitala. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d: zanj je obstoj rezervne armade delovne sile celo ugoden.\n_START_SECTION_\n(Ne)lastni\xc5\xa1tvo produkcijskih sredstev\n_START_PARAGRAPH_\nRezervna armada delovne sile oziroma brezposelnost, kot jo poznamo pod kapitalizmom, lahko obstaja le pod kapitalisti\xc4\x8dno privatno lastnino, saj le ta izpolnjuje vse zahtevane kriterije. Za brezposelnost je namre\xc4\x8d potrebna lo\xc4\x8ditev producenta od produkcijskih sredstev. Ta pogoj ni izpolnjen \xc4\x8dez vso \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko zgodovino; kme\xc4\x8dka privatna lastnina, zna\xc4\x8dilna za fevdalizem, tega pogoja na primer ne izpolnjuje._NEWLINE_Na makroekonomskem nivoju je ta pogoj izpolnjen le s kapitalizmom; lo\xc4\x8denost producenta od produkcijskih sredstev ter monopol slednjih v rokah kapitalisti\xc4\x8dnega razreda je klju\xc4\x8den pogoj tudi za obstoj mezdnega dela in produkcije prese\xc5\xbene vrednosti.\n_START_SECTION_\nKapitalisti\xc4\x8dna organizacija dru\xc5\xbebene delovne sile\n_START_PARAGRAPH_\nPri kapitalisti\xc4\x8dnem na\xc4\x8dinu produkcije moramo nujno upo\xc5\xa1tevati, da njen glavni smoter ni zadovoljevanje dru\xc5\xbebenih potreb, ampak ustvarjanje profita. Nadalje moramo upo\xc5\xa1tevati sorodno opazko, da znanstveni mened\xc5\xbement v okviru kapitalizma ne deluje na nivoju celotne dru\xc5\xbebene produkcije, ampak individualnega kapitala. Druga\xc4\x8de povedano: kapitalisti\xc4\x8dna produkcija ni organizirana glede na to, kaj je koristno za dru\xc5\xbebo (ali celo zgolj za dru\xc5\xbebeno produkcijo), ampak kaj je koristno za individualni kapital.\n_START_SECTION_\nRacionalizacija delovne sile\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalist se pri produkciji prese\xc5\xbene vrednosti znajde v dilemi._NEWLINE_Po eni strani je \xc5\xbeivo delo edini vir nove vrednosti, s tem pa tudi prese\xc5\xbene vrednosti. \xc4\x8ce zmanj\xc5\xa1a dele\xc5\xbe \xc5\xbeivega dela v celotnem kapitalu, s tem zmanj\xc5\xa1a tudi relativno velikost prese\xc5\xbene vrednosti; to vodi v padanje profitne mere._NEWLINE_Drugo stran pa moramo raz\xc4\x8dleniti na dva dela. Prvi\xc4\x8d: nadpovpre\xc4\x8dna produktivnost delovne sile kapitalistu na kratki rok koristi, saj jo izkoristi za ve\xc4\x8djo profitno mero (tj. blago prodaja po stari, \xc4\x8deprav je njegova stro\xc5\xa1kovna cena manj\xc5\xa1a). Drugi\xc4\x8d: kapitalist ne lo\xc4\x8di med \xc5\xbeivim in mrtvim delom. Ne lo\xc4\x8di med konstantnim kapitalom (npr. stroji in surovine), ki svojo vrednost na kon\xc4\x8dni produkt le prenesejo, ter \xc5\xbeivim delom, ki ustvarja prese\xc5\xbeno vrednost._NEWLINE_Kapitalist, ki te\xc5\xbei k zmanj\xc5\xa1evanju vseh stro\xc5\xa1kov, bo tako tudi te\xc5\xbeil k zmanj\xc5\xa1evanju, ki se nana\xc5\xa1ajo na delovno silo; med te stro\xc5\xa1ke spada tudi \xc5\xa1tevilo zaposlenih delavcev. V danem obsegu produkcije kapitalist tako ne te\xc5\xbei k \xc4\x8dimve\xc4\x8djemu, temve\xc4\x8d nasprotno k \xc4\x8dimmanj\xc5\xa1emu \xc5\xa1tevilu zaposlenih delavcev._NEWLINE_Kapitalist tako nima namena zmanj\xc5\xa1evati brezposelnost, saj tak\xc5\xa1en pristop ni v njegovem interesu; ne vidi, na primer, razloga, da bi zaposlil dva delavca, \xc4\x8de lahko isto nalogo izpolni eden preobremenjen delavec.\n_START_SECTION_\nProduktivnost in organska sestava kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed pomembnej\xc5\xa1ih zna\xc4\x8dilnosti kapitala je njegova organska sestava; ta je definirana kot razmerje mrtvega nasproti \xc5\xbeivemu delu. V drugih besedah: organska sestava kapitala nam pove, kolik\xc5\xa1en dele\xc5\xbe celotnega kapitala se zgolj prenese na novo blago, kolik\xc5\xa1en dele\xc5\xbe pa je vrednost, ki se v okviru obravnavanega kapitala dejansko ustvari na novo._NEWLINE_Ta definicija organske sestave kapitala je tesno povezana s produktivnostjo dela. \xc4\x8ce se pove\xc4\x8da njegova produktivnost, to pomeni, da isto delo proizvede ve\xc4\x8d blaga. Poleg \xc5\xbee opisanega vpliva na profitno mero ima kapitalisti\xc4\x8dna produkcija \xc5\xa1e dodatno posledico, da \xc5\xa1iritev kapitalisti\xc4\x8dne produkcije ni sorazmerna s povpra\xc5\xa1evanjem po delovni sili. Dvakrat pove\xc4\x8dana produkcija ne pomeni nujno dvakrat ve\xc4\x8djega povpra\xc5\xa1evanja po delovni sili; nasprotno je zaradi pove\xc4\x8dane produktivnosti, ki spremlja akumulacijo kapitala (npr. zaradi nakupa ve\xc4\x8djih in zmogljivej\xc5\xa1ih strojev) lahko problem, kako obdr\xc5\xbeati obstoje\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo zaposlenih ob uvedbi novih strojev in ostalih produkcijskih metod, ki pove\xc4\x8dujejo produktivnost delovne sile._NEWLINE_To ni problem, ki bi zadeval le posamezni kapital, temve\xc4\x8d je splo\xc5\xa1en trend kapitalisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina produkcije. Povpra\xc5\xa1evanje kapitala po delovni sili se ne pove\xc4\x8duje sorazmerno z njegovo akumulacijo (\xc5\xa1iritvijo). Povpra\xc5\xa1evanje po delovni sili lahko celo stagnira. Relativno preobljudenost (tj. prese\xc5\xbeek dru\xc5\xbebene delovne sile glede na potrebe kapitalisti\xc4\x8dne produkcije) tako v kapitalizmu vzdr\xc5\xbeuje sam razvoj produktivnih sil; ta z ve\xc4\x8danjem produktivnosti relativno (glede na celoten obseg produkcije) zmanj\xc5\xa1uje dele\xc5\xbe \xc5\xbeivega dela, s tem pa tudi zmanj\xc5\xa1uje povpra\xc5\xa1evanje po delovni sili, ki je vir \xc5\xbeivega dela.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni pogoj za obstoj relativne preobljudenosti in s tem tudi rezervne armade delovne sile izhaja iz kapitalisti\xc4\x8dne privatne lastnine. Ta po eni strani pomeni bur\xc5\xbeoazni monopol nad produkcijskimi sredstvi (in s tem tudi prisvajanja dru\xc5\xbebenega produkta), po drugi strani pa obstoj razreda mezdnih delavcev, ki je s tem vezan na bur\xc5\xbeoazijo. Lo\xc4\x8denost producenta od produkcijskih sredstev, ki je klju\xc4\x8den pogoj za obstoj mezdnega delavca, je klju\xc4\x8den tudi za obstoj rezervne armade delovne sile. \xc4\x8ce ta klju\xc4\x8dni pogoj ni izpolnjen, niso izpolnjeni tudi pogoji za obstoj brezposelnosti, kot jo poznamo v kapitalizmu._NEWLINE_Rezervna armada delovne sile ne obstaja le v \xc4\x8dasu periodi\xc4\x8dnih kapitalisti\xc4\x8dnih kriz, ampak je v kapitalizmu stalnica; niha le njen obseg. Kapitalisti\xc4\x8dni na\xc4\x8din produkcije te\xc5\xbei k pove\xc4\x8devanju produktivnosti dela; to ima za posledico, da obseg razpolo\xc5\xbeljive delovne sile nara\xc5\xa1\xc4\x8da hitreje kot povpra\xc5\xa1evanje kapitala po tej delovni sili.\n_START_SECTION_\nVloga rezervne armade delovne sile v kapitalizmu\n_START_PARAGRAPH_\nRezervna armada delovne sile ima iz vidika kapitalisti\xc4\x8dne produkcije (torej, glede na interese bur\xc5\xbeoazije) dve pomembni funkciji.\n_START_SECTION_\nRezerva delovne sile\n_START_PARAGRAPH_\nPrva funkcija je razvidna \xc5\xbee iz samega imena rezervne armade delovne sile. Kapitalisti\xc4\x8dna produkcija ni namenjena lastni porabi (za razliko od kme\xc4\x8dke privatne lastnine), ampak prodaji na trgu. Nadalje je osnovni cilj kapitala, da pove\xc4\x8da svojo vrednost. Nadalje je ena izmed oblik kapitala tako imenovan produktivni kapital, ki poleg produkcijskih sredstev vklju\xc4\x8duje delovno silo._NEWLINE_\xc4\x8ce je glavni cilj kapitala akumulacija (tj. njegovo samopove\xc4\x8devanje), to velja tudi za produktivni kapital; posledi\xc4\x8dno tudi za delovno silo. Povedano druga\xc4\x8de: kapitalist bo v prihodnosti (morda) potreboval dodatno delovno silo, \xc4\x8de bo raz\xc5\xa1iril svoj posel. \xc4\x8ce bo potreboval dodatne delavce, mu tako ne bo treba dolgo iskati, saj bo imel na razpolago mno\xc5\xbeico kandidatov iz rezervne armade delovne sile._NEWLINE_Povedano velja tako iz vidika posameznega kot dru\xc5\xbebenega kapitala. Primer drugega je \xc5\xa1iritev v nove produkcijske panoge, kar zahteva postavitev novih obratov in ve\xc4\x8dje zaposlovanje novih mezdnih delavcev; te kapital \xc4\x8drpa iz rezervne armade delovne sile. Kot zgodovinski primer Marx navaja gradnjo \xc5\xbeeleznic. Marx nadalje poda bolj splo\xc5\xa1ni primer s preusmeritvijo produkcije v nenujne dobrine (Marx za te uporabi izraz\xc2\xa0\xc2\xbbluksuzna potro\xc5\xa1nja\xc2\xab); ta je eden izmed proti-ukrepov tenden\xc4\x8dnemu padanju profitne mere, za te sfere produkcije pa je zna\xc4\x8dilno, da imajo podpovpre\xc4\x8dno organsko sestavo kapitala (tj. da imajo relativno veliko \xc5\xa1tevilo delavcev). Ta kapital \xc4\x8drpa zanj potrebno delovno silo iz dru\xc5\xbebene rezervne armade delovne sile._NEWLINE_Kar pa ne pomeni, da se s tem njena velikost dosledno zmanj\xc5\xa1uje; delovna sila, ki jo kapital v sferi\xc2\xa0\xc2\xbbluksuzne potro\xc5\xa1nje\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8drpa, namre\xc4\x8d\xc2\xa0\xc2\xbbspro\xc5\xa1\xc4\x8da\xc2\xab\xc2\xa0kapital v drugih produkcijskih sferah, kot na primer metalurgiji in premogovni\xc5\xa1tvu. Delovna sila, ki jo zaradi pove\xc4\x8dane produktivnosti\xc2\xa0\xc2\xbbizvr\xc5\xbee\xc2\xab\xc2\xa0kapital ene produkcijske panoga, posrka kapital druge sfere.\n_START_SECTION_\nVpliv na delavski polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nObstoj rezervne armade delovne sile (tj. brezposelnosti) je pomemben dejavnik, ki zavira rast mezd. Cena delovne sile je, tako kot cena vsakega drugega blaga, odvisna od razmerja med ponudbo in povpra\xc5\xa1evanjem. V \xc4\x8dasu gospodarskega razcveta ima kapital povi\xc5\xa1ano povpra\xc5\xa1evanje po delovni sili, kar dvigne njeno ceno (mezdo); ko nastopi kriza, povpra\xc5\xa1evanje po delovni sili upade, s tem pa pade tudi njena cena._NEWLINE_Ne glede na nihanja gospodarske konjunkture (tj. cikla razcveta/krize) pa rezervna armada delovne sile v kapitalizmu vedno obstaja; brezposelnost obstaja tudi v \xc4\x8dasu najve\xc4\x8djih gospodarskih blaginj. Kapitalist tako vedno razpolaga z rezervno delovno silo, s katero pritiska na zaposlene delavce, da sprejemajo slab\xc5\xa1e delovne pogoje (ni\xc5\xbeje mezde, dalj\xc5\xa1i delovni dan, intenzivnej\xc5\xa1i tempo dela...), ki pove\xc4\x8dajo produkcijo prese\xc5\xbene vrednosti (s tem pa tudi profitno mero)._NEWLINE_\xc4\x8ce se delavci upirajo, jih kapitalist opomni, da so nadomestljivi, da lahko iz vrst rezervne armade takoj najde kandidate, ki bodo zapolnili njihova mesta. Mno\xc5\xbeica brezposelnih delavcev je za kapitalista nadalje pomembna v primeru stavk, saj so zanj pomemben vir stavkokazov.\n_START_SECTION_\nKvalificirana in nekvalificirana delovna sila\n_START_PARAGRAPH_\nPri pritisku rezervne armade delovne sile na zaposlene delavce je nekvalificirana delovna sila v toliko slab\xc5\xa1em polo\xc5\xbeaju, saj lahko njeno delovno mesto zasede ve\xc4\x8dji izbor dru\xc5\xbebene delovne sile. Druga\xc4\x8de: nekvalificirana dela lahko opravlja tudi kvalificirana delovna sila, v obratni smeri pa je proces po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i (\xc5\xa1e posebej \xc4\x8de poklic zahteva ve\xc4\x8d let \xc5\xa1olanja)._NEWLINE_Ena izmed prvih instinktnih potez sindikalnega boja je tako poklicni sindikalizem; organiziranje delavcev po poklicih. S tem si posamezni poklici prizadevajo vzdr\xc5\xbeevati polo\xc5\xbeaj kvalificirane delovne sile na dva na\xc4\x8dina. Prvi na\xc4\x8din je vzpostavitev kolektivnih pogodb in regulacij, ki veljajo le za posamezne poklice. Drugi na\xc4\x8din je omejen obseg stroke, s \xc4\x8dimer se zmanj\xc5\xa1a konkurenca med kvalificiranimi delavci. To velja tako za zaposlene kot brezposelne kvalificirane delavce; pritisk rezervne armade delovne sile je na kvalificirane poklice manj\xc5\xa1i kot na nekvalificirana delovna mesta._NEWLINE_Razvoj produktivnih sil pa postopno zmanj\xc5\xa1uje relevantnost tak\xc5\xa1nega pristopa. Tehnolo\xc5\xa1ki razvoj tudi pri kvalificiranem delu kraj\xc5\xa1a obdobje potrebnega uvajanja in urjenja, omogo\xc4\x8da pa tudi razbitje prej kompleksnega dela na serijo enostavnih nalog (primer tega je znanstveni mened\xc5\xbement oziroma taylorizem). Pri tem vsak delavec opravlja omejen nabor enostavnih in monotonih gibov; njegov kon\xc4\x8dni izdelek je pol-produkt, ki se \xc5\xa1ele s pol-produkti ostalih delavcev zdru\xc5\xbei v celoto. Kar pa slabi polo\xc5\xbeaj kvalificirane delovne sile; tudi zato, ker ta postane la\xc5\xbeje zamenljiva, se pritisk rezervne armade nanjo pove\xc4\x8duje.'