b'\n_START_ARTICLE_\nMont Blanc\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo do sedaj znanih podatkih sta 8. avgusta 1786 kot prva vrh Mont Blanca osvojila Francoza Jacques Balma in Michel Paccard. Njun vzpon je vzpodbudil in nagradil aristokrat Horace-Benedict Saussure, ki se je v zgodovino zapisal kot za\xc4\x8detnik gorni\xc5\xa1tva. Prva \xc5\xbeenska, ki je osvojila vrh, je bila Marie Paradis, nanj se je povzpela leta 1808. Danes goro in njeno okolico vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d planincev in turistov. Zaradi dobro utrjenih poti in \xc5\xbei\xc4\x8dnice, ki planince in turiste pripelje 1.000 metrov pod vrh, vzpon na goro \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dasa ne velja ve\xc4\x8d za zahteven podvig. Edina ve\xc4\x8dja prepreka, ki planince \xc4\x8daka pri vzponu, je vi\xc5\xa1inska bolezen, ki nastane zaradi pomanjkanja kisika, vi\xc5\xa1inska bolezen je tudi glavni vzrok vseh nesre\xc4\x8d na tej gori. Najve\xc4\x8d nesre\xc4\x8d se zgodi poleti, ko je gora zaradi ugodnih vremenskih razmer najbolj obiskana. Nevarnosti za plezalce pa ne predstavlja samo velika vi\xc5\xa1ina, ampak tudi globalno segrevanje. To je povzro\xc4\x8dilo pospe\xc5\xa1eno taljenje ledenikov, zaradi \xc4\x8desar v poletnih mesecih marsikatera pot postane neprehodna._NEWLINE_Poleg alpinistov so se za najvi\xc5\xa1jo goro Evrope dolga desetletja zanimali tudi politiki. Kot velik problem se je izkazala meja, ki se je skozi zgodovino neprestano spreminjala. Sprva naj bi bil vrh gore v Italiji, nato na meji med obema dr\xc5\xbeavama, zdaj pa se nahaja v Franciji. Za goro so se zanimali tudi znanstveniki, zato so pod vrhom postavili observatorij, projekta se je lotil sam Gustav Eiffel (konstruktor Eifflovega stolpa), vendar je kasneje nad njim obupal. Observatorij so kasneje kljub \xc5\xa1tevilnim te\xc5\xbeavam vseeno zgradili. Deloval med letoma 1893 in 1906, nato pa ga je pogoltnil led._NEWLINE_Dva najbolj znana kraja pri Mont Blancu sta Chamonix v departmaju Haute-Savoie v Franciji (to je bil kraj prvih zimskih olimpijskih iger leta 1924) in Courmayeur v dolini Aoste v Italiji. Med obema mestoma pod to goro poteka cestni predor, katerega gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1959 in zaklju\xc4\x8dila leta 1965. Predor pod Mont Blancom je dolg 11,612 kilometrov in je ena od glavnih alpskih prometnih povezav._NEWLINE_Gora je bila pri\xc4\x8da tudi dveh letalskih nesre\xc4\x8d. Leta 1950 se je v njen masiv zaletelo letalo Air Indija, podobna nesre\xc4\x8da se je zgodila leta 1966, vanjo je bilo prav tako udele\xc5\xbeeno letalo Air Indije. Obe letali sta bili namenjeni v \xc5\xbdenevo in v obeh primerih ni bilo pre\xc5\xbeivelih.'