b'\n_START_ARTICLE_\nKristina Brenk\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOtro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivela v Horjulu, kjer je kon\xc4\x8dala \xc5\xa1tiri razrede osnovne \xc5\xa1ole. \xc5\xa0olanje nadaljevala v Mariboru, kon\xc4\x8dala je me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo in u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de. \xc5\xa0tudirala je psihologijo in pedagogiko na Filozofski fakulteti v Ljubljani. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je hodila v dramsko \xc5\xa1olo Mihaele \xc5\xa0ari\xc4\x8deve. Zavzemala se je za ustanovitev mladinskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, zato se je leta 1938 odlo\xc4\x8dila za \xc5\xa1tudij teorije gledali\xc5\xa1\xc4\x8da za mlade v Pragi. Doktorirala je leta 1939 iz pedagogike. Do vojne je bila brez redne zaposlitve in se je pre\xc5\xbeivljala z in\xc5\xa1trukcijami in prilo\xc5\xbenostnim pisanjem. Med drugo svetovno vojno je sodelovala pri narodnoosvobodilnem boju. Bila je kurirka in je spremljala pisatelja Pre\xc5\xbeihovega Voranca, ki je bil med vojno urednik radia Kri\xc4\x8da\xc4\x8d. Leta 1943 so jo zaprli, kjer je ostala do konca italijanske okupacije. Do osvoboditve, leta 1945 je skrbela za za\xc5\xa1\xc4\x8dito otrok borcev in zaprtih. Po vojni se je uveljavila kot pisateljica, prevajalka in urednica, ki se je posvetila mladinski knji\xc5\xbeevnosti. Bila je soustanoviteljica in prva urednica Mladinske knjige, v letih 1949\xe2\x88\x921973, ko se je upokojila. Zasnovala je knji\xc5\xbene zbirke za otroke: Najdihojca, \xc4\x8cebelica, Velike slikanice, Cicibanova knji\xc5\xbeica, Zlata ptica, Zvezdica, Mladi oder, Lutkovni oder. Bila je med ustanovitelji tekmovanja za Bralno zna\xc4\x8dko._NEWLINE_Njen mo\xc5\xbe je bil filmski zgodovinar in pedagog France Brenk. Njun sin je psiholog Klas Matija Brenk. In njena pravnuka Aljaz Matija Brenk in Brina Brenk.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je pisala igrice, pesmi in zgodbe za \xc5\xa1olski \xc4\x8dasopis. Pred drugo svetovno vojno je objavljala v Ljubljanskem zvonu in Sodobnosti. Po vojni je objavljala v mladinskih revijah Vrtec, Ciciban, Kurir\xc4\x8dek, Pionirski list, Pionir, Akademski glas, Na\xc5\xa1 rod, Gruda in na radiu ter v knji\xc5\xbenih izdajah. Prvi prevod Burka o jezi\xc4\x8dnem dohtarju je objavila leta 1935 skupaj z Emilom Smaskom. Svoje prvo avtorsko delo z naslovom Golobje, sidro in vodnjak je objavila leta 1960. _NEWLINE_Slovenska mladinska knji\xc5\xbeevnost je po njeni zaslugi postala predmet literarne vede in predmet pou\xc4\x8devanja na fakultetah v Sloveniji._NEWLINE_Snov za svoja dela je jemala iz spominov na otro\xc5\xa1tvo in dom, NOB ter iz ljudskega izro\xc4\x8dila. Prevajala in urejala je slovenske in tuje pravljice ter pesmi, med drugim: Babica pripoveduje (slovenske ljudske pravljice), Mamka Br\xc5\xa1ljanka (svetovne ljudske pravljice), Lon\xc4\x8dek, kuhaj! (ljudske pravljice slovanskih narodov). Leta 2001 je iz\xc5\xa1la antologija kratke proze Obdarovanja.\n_START_SECTION_\nPrevajalsko delo\n_START_PARAGRAPH_\nAstrid Lindgren: Pika Nogavi\xc4\x8dka, 1958 (COBISS), Bratec Kljukec s strehe, 1966 (COBISS), Felix Salten: Bambi, 1970 (COBISS), Eduard Peti\xc5\xa1ka: Stare gr\xc5\xa1ke bajke, 1992 (COBISS), Harriet Beecher-Stowe: Ko\xc4\x8da strica Toma (COBISS), Nem\xc5\xa1ka ljudska pravljica: Lon\xc4\x8dek balon\xc4\x8dek, 1983 (COBISS), Fred Rodrian: Jelen Jarko, 1986 (COBISS), Ruska ljudska povest: Kdo bo izpulil repo, 1986 (COBISS), Indijanska ljudska pravljica: Lisica in drozg, 1990 (COBISS)'