b"\n_START_ARTICLE_\nMisisipijska kultura\n_START_PARAGRAPH_\nMisisipijska kultura (Mississippian Culture) ali kultura tempeljskih gomil (od 8. n. \xc5\xa1t. do 15. stoletja n. \xc5\xa1t. oziroma na jugu do za\xc4\x8detka 18. stoletja) je zadnja in najbolj razvita izmed kroga kultur Graditeljev gomil. Oblikovala se je med srednjim tokom Mississippija in podro\xc4\x8djem zahodno od Apala\xc4\x8dev, torej iz ju\xc5\xbenej\xc5\xa1ih podro\xc4\x8dij dezintegrirane Hopewellske kulture, nanjo pa so imele pove\xc4\x8dan vpliv tudi kulturne prvine iz srednjeameri\xc5\xa1ke civilizacije. Na vi\xc5\xa1ku se je raztezala od Mississippija proti vzhodu do Apala\xc4\x8dev oziroma Floride ter od Velikih jezer do Mehi\xc5\xa1kega zaliva in je bila polietni\xc4\x8dna. Njeni za\xc4\x8detki \xc5\xa1e niso zadovoljivo pojasnjeni. Med tem, ko je bilo za njene predhodnice iz kroga Graditeljev gomil zna\xc4\x8dilno, da je lov ostajal najpomembnej\xc5\xa1a gospodarska dejavnost, je v kulturi Misisipijcev prevladalo poljedelstvo, zato se je lahko pove\xc4\x8dal obseg javnih del in obrtnih dejavnosti in lahko so se razvila tudi prava mesta. Glavne poteze je dobila med 8. in 10. stoletjem, vrhunec pa je dosegla med 11. in 12. stoletjem. V zadnji fazi, ki se je za\xc4\x8dela najkasneje konec 13. stoletja, je za\xc5\xa1la v pospe\xc5\xa1eno propadanje. Njen propad \xc5\xa1e ni zadovoljivo pojasnjen. Ostanke Misisipijske kulture med Natchezi so na jugu \xc5\xa1e videli prvi \xc5\xa1panski in francoski pri\xc5\xa1leki.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in dru\xc5\xbebena ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nV primerjavi s predhodno Hopewellsko kulturo se je gospodarstvo poenotilo, tako da so povsod gojili enake pridelke. Lova nikoli niso povsem opustili , vendar je bila Misisipijska kultura \xc5\xbee v 10. stoletju zlasti dru\xc5\xbeba preprostega moti\xc4\x8dnega poljedelstva, ki je temeljilo na okopavanju s kremenastimi motikami. Intenzivno so pridelovali\xc2\xa0\xc2\xbbtri sestre\xc2\xab- bu\xc4\x8de, koruzo in fi\xc5\xbeol- predvsem so pod vplivi iz Mehi\xc5\xa1kega zaliva uvedli pridelavo hitro rasto\xc4\x8de vrste koruze. Pridelava teh polj\xc5\xa1\xc4\x8din je omogo\xc4\x8dila demografsko rast, pospe\xc5\xa1itev razvoja trgovine in obrti, nastanek mest in velikih arhitekturnih podvigov. Obrtniki so izdelovali leseno in kamnito orodje, koralde, okraske, kovinske izdelke iz bakra in zlata in obdelovali \xc5\xbeivalske ko\xc5\xbee. Raz\xc5\xa1irila se je trgovina na ve\xc4\x8dje razdalje, kjer so med seboj menjavali obrtne izdelke. Tako se je razvil skupen simbolni sistem ._NEWLINE_Misisipijska kultura politi\xc4\x8dno ni bila poenotena, \xc5\xa1e vedno je bila to rodovno-plemenska dru\xc5\xbeba, omre\xc5\xbeje velikih poglavarstev, ki so imela matrilinearno  teokratsko  dru\xc5\xbebeno ureditev z dednim mo\xc5\xa1kim vladarjem. Z razvojem gospodarstva se je razslojenost okrepila, obstajali so aristokrati, trgovci, obrtniki in obi\xc4\x8dajni ljudje. Tudi v kulturnih pre\xc5\xbeitkih med plemeni, ki so iz\xc5\xa1la iz Misisipijske kulture, je razvidna razslojenost in matrilinearnost, na primer med nekaterimi plemeni Sujev, nekaterimi Muskoki in med Natchezi.\n_START_SECTION_\nKulturni in tehnolo\xc5\xa1ki dose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nMisisipijci so gradili velike vasi in celo mesta. Njihove hi\xc5\xa1e so bile krite s slamnato streho, ve\xc4\x8dja sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila ograjena s palisadami. Predhodne kulture gozdnega obdobja so gradile predvsem grobne gomile in v na severozahodu Misisipijske kulture je vzporedno do 1300 n.\xc5\xa1. \xc5\xa1e naprej obstajala tudi preprosta Kultura gomilnih upodobitev, ki se je tod v glavnem prekrivala z Misisipijsko. Glavna zna\xc4\x8dilnost Misisipijske kulture pa je nastanek tempeljskih gomil, zaradi \xc4\x8desar jo imenujemo tudi Kultura tempeljskih gomil. Misisipijske gomile so pogosto imele obliko piramide, imele so zravnane plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi, na katerih so gradili templje in bivali\xc5\xa1\xc4\x8da elite. Velike gomile s plo\xc5\xa1\xc4\x8dadmi oziroma terasami so bile razporejene okrog osrednjih trgov._NEWLINE_Gradnja gomil je presegla razse\xc5\xbenosti iz prej\xc5\xa1njih kultur, osrednja piramidna terasasta gomila Monk's Mound v Cahokiji , ki je sicer v vi\xc5\xa1ino dosegala le 30 metrov, je imela npr. ve\xc4\x8dji tloris kakor Keopsova piramida v Egiptu. Tipi\xc4\x8den vzorec mest in sredi\xc5\xa1\xc4\x8d je bil obstoj velikih gomil in trga v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du naselja, ki so ga obkro\xc5\xbeala manj\xc5\xa1a naselja z gomilami, okrog pa so obstajala naselja brez gomil. Velika sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so \xc5\xbee imela ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d prebivalcev, najbolj poseljena med njimi je bila Cahokia, ostala ve\xc4\x8dja oziroma pomembnej\xc5\xa1a naselja so razkrila arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da Moundswille, Etowah in Spiro._NEWLINE_Poleg razvoja arhitekture, je Misispijska kultura napredovala v lon\xc4\x8darjenju in kerami\xc4\x8dni tehnologiji, izbolj\xc5\xa1ala se je oboro\xc5\xbeitev, saj sta lok in pu\xc5\xa1\xc4\x8dica izpodrivala uporabo kopja . Obstoj osrednjih trgov s piramidalnimi gomilami, obstoj sveti\xc5\xa1\xc4\x8d in bivalnih zgradb za elito, obredno \xc5\xbertvovanje ljudi, kerami\xc4\x8dni slog, umetni\xc5\xa1ki slog upodabljanja jokajo\xc4\x8dih in krilatih o\xc4\x8di, kri\xc5\xbeev, \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih lobanj, vse to ka\xc5\xbee na povezave s srednjeameri\xc5\xa1kimi vplivi, \xc4\x8deprav te povezave sicer niso zelo mo\xc4\x8dne . Do teh vplivov bi morda lahko pri\xc5\xa1lo zaradi stika srednjeameri\xc5\xa1kih trgovcev na daljavo z gozdnatim podro\xc4\x8djem vzhodnega predela Severne Amerike, vendar ni jasno kaj naj bi ti trgovci iskali tako dale\xc4\x8d na severovzhodu .\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nMisisipijsko dru\xc5\xbebo so vodili teokrati, ki so hkrati nastopali kot posvetni in kot verski voditelji. Kult prednikov, povezan z gradnjo gomil, se je \xc5\xa1e ohranil, razvili so se tudi pravi templji. Pod vplivi iz Srednje Amerike so v obredju uporabljali podobe ka\xc4\x8d, lobanj, orlovskih bojevnikov in opravljali obrede, v katerih so \xc5\xbertvovali in mu\xc4\x8dili ujetnike. Tudi od zakonca ter nekaterih o\xc5\xbejih dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov umrlega vladarja so pri\xc4\x8dakovali prostovoljen pristanek na smrt z \xc5\xbertvovanjem. Sve\xc4\x8deniki v Cahokiji so obrede vodili iz vrha piramid._NEWLINE_Verjetno iz juga se je v Cahokijo raz\xc5\xa1iril tako imenovani\xc2\xa0\xc2\xbbJu\xc5\xbeni kult\xc2\xab, ki je bil povezan s \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denjem sonca  in ta kult je bil zelo mo\xc4\x8dan v sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih, ki so danes znana z imeni arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d kot npr. Spiro, Moundwille in Etowah. S tem kultom so povezane upodobitve sonca, kri\xc5\xbeev, rok z o\xc4\x8dmi, jokajo\xc4\x8de o\xc4\x8di, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke lobanje in dolge kosti in okra\xc5\xa1evanje pip za kajenje tobaka z \xc5\xbeivalskimi podobami . V\xc2\xa0\xc2\xbbJu\xc5\xbenem kultu\xc2\xab\xc2\xa0je veliko vlogo igral razko\xc5\xa1ni pogreb umrlih, posebej pa je poudaril voja\xc5\xa1ka juna\xc5\xa1tva.\xc2\xa0\xc2\xbbJu\xc5\xbeni kult\xc2\xab\xc2\xa0je bil mo\xc4\x8dan do 14. stoletja, kasneje se je v 15. stoletju ponovno okrepil. Ostanki\xc2\xa0\xc2\xbbJu\xc5\xbenega kulta\xc2\xab\xc2\xa0so pre\xc5\xbeiveli npr. med Natchezi, ki so svojega vladarja imenovali\xc2\xa0\xc2\xbbVeliko Sonce\xc2\xab, njegovo \xc5\xbeeno pa\xc2\xa0\xc2\xbbBela \xc5\xbeena\xc2\xab, pa tudi med nekaterimi Siouxi. V Misisipijski kulturi se pojavlja tudi obredna maska 'Dolgonosega bo\xc5\xbeanstva', ki so jo nasledile podobne maske pri nekaterih plemenih Sioux.\n_START_SECTION_\nZaton\n_START_PARAGRAPH_\nOkrog leta 1300 je kultura hitro pri\xc5\xa1la v razkroj. Pribli\xc5\xbeno v tem \xc4\x8dasu propade Cahokia, prenehali so uporabljati slog Kulture gomilnih upodobitev. V 14. stoletju je za\xc4\x8dasno zatonil\xc2\xa0\xc2\xbbJu\xc5\xbeni kult\xc2\xab. Zaradi dezintegracije po letu 1500 o ostankih te kulture lahko govorimo le pogojno, v povezavi s ponovno o\xc5\xbeivljenim\xc2\xa0\xc2\xbbJu\xc5\xbenim kultom\xc2\xab. V osrednjem delu propadajo\xc4\x8de Misisipijske kulture se je raz\xc5\xa1iril velik izpraznjen prostor. Njen zaton \xc5\xa1e ni zadovoljivo pojasnjen . V zgodnjih fazah propadanja epidemije, ki so jih po 1500 raz\xc5\xa1irili beli priseljenci, niso obstajale. Ni\xc4\x8d ne ka\xc5\xbee na voja\xc5\xa1ke poraze, \xc4\x8deprav je mo\xc5\xbeno, da so se Misisipijci zna\xc5\xa1li v \xc5\xa1tevilnih vojnah. Mo\xc5\xbeen odgovor na propadanje Misisipijske kulture je prenaseljenost v povezavi z iz\xc4\x8drpavanjem zemlje, saj preprosto moti\xc4\x8dno poljedelstvo ni poznalo oranja, ne gnojenja in ne po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1tva; Misisipijska kultura je bila \xc5\xbeivljenjsko odvisna od kvalitete zemlje in od re\xc4\x8dnih nanosov blata, s tem pa tudi od muhavega podnebja ._NEWLINE_Lokalno o\xc5\xbeivljanje te kulture predstavlja ponovna okrepitev\xc2\xa0\xc2\xbbJu\xc5\xbenega kulta\xc2\xab\xc2\xa0v 15. stoletju, ki je bila povezana predvsem z Natchezi na jugu. Natchezi so ohranili bistvene prvine Misisipijcev: teokratsko vladavino, matrilinearnost, Ju\xc5\xbeni kult in \xc5\xbertvovanja ljudi, zato jih kljub mo\xc4\x8dnim vplivom iz Mehi\xc5\xa1kega zaliva lahko vidimo kot zadnje nosilce Misisipijske kulture. V letih 1539-1542 se je z njimi sre\xc4\x8dal \xc5\xa1panski pustolovec Hernando de Soto, a je od njih od\xc5\xa1el razo\xc4\x8daran, ker tam ni na\xc5\xa1el zlata. Natcheze so zdesetkale bolezni in spopadi z belci. Konec 17. stoletja so si jih podvrgli Francozi, ki so jih zaradi upornosti leta 1731 skoraj uni\xc4\x8dili. Ostanki Natchezov so se asimilirali v okoli\xc5\xa1ka plemena Muskokov (Creeki) in Cherokeejev .\n_START_SECTION_\nEtni\xc4\x8dne podobe Misisipijske kulture\n_START_PARAGRAPH_\nOb propadanju Misisipijske kulture so na plano vzniknile \xc5\xa1tevilne lokalne kulture, v katerih je bilo v\xc4\x8dasih \xc4\x8dutiti hopewellski pridih, in v katerih med drugim prepoznamo neposredne prednike Kadoancev na zahodu in Muskokov na jugovzhodu, med tem, ko je lokalna Misisipijska kultura Natchezov celo pre\xc5\xbeivela do za\xc4\x8detka 18.stoletja . Z Misisipijsko kulturo se bili povezani Siouxi , morda pa so tod bivali tudi predniki Cherokeejev in dela Irokezov. Algonkini morda niso bili del Misisipijske kulture in bi se na njeno obmo\xc4\x8dje lahko doselili \xc5\xa1ele po njenem propadu , \xc4\x8deprav nekateri njihove prisotnosti ne izklju\xc4\x8dujejo. V opustela podro\xc4\x8dja so se pri\xc4\x8dela naseljevati plemena s severa, ki so bila predvsem algonkinska nomadska in trgovska plemena. Okrog leta 1500 Algonkine \xc5\xbee najdemo globoko na obmo\xc4\x8dju nekdanje Misisipijske kulture, jezikovna dru\xc5\xbeina Sioux pa je bila razbita na podro\xc4\x8dje zahodno od Mississippija in na obmo\xc4\x8dje Apala\xc4\x8dev. Vse do osrednjih predelov so segale naselitve Muskokov, ob ju\xc5\xbenem Mississippiju pa so bivali Natchezi._NEWLINE_Misisipijska kultura sama vsaj ve\xc4\x8dinoma ni bila povezana z Algonkini in Irokezi. Kulturni pre\xc5\xbeitki so se ohranili pri Muskokih-Creekih, Natchezih in pri nekaterih sioujskih plemenih, npr. Mandanih. Osrednjo kulturo Mississippija, katere sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bila Cahokia, so najverjetneje razvila nekatera plemena Siouxev. Na to ka\xc5\xbee ve\xc4\x8d pomembnih pokazateljev: kot prvo je pred \xc4\x8dasom migracij ve\xc4\x8dji del Muskokov \xc5\xbeivel v pore\xc4\x8dju Missisipija, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da njihovo besedi\xc5\xa1\xc4\x8de- nasprotno pa Siouxi, katerih izro\xc4\x8dilo razkriva, da so neko\xc4\x8d \xc5\xbeiveli vzhodno od Mississippija, takega besedi\xc5\xa1\xc4\x8da nimajo, kot drugo ima piktograf iz Misisipijske kulture sioujski karakter , kot tretje v nekaterih sioujskih plemenih kot so Dhegiha, Oneota, Osage, Winnebago, Hidatsa in Iowa nastopajo dru\xc5\xbebeni elementi, ki izvirajo neposredno iz Misisipijske kulture."