b'\n_START_ARTICLE_\nObdobje D\xc5\xbeomon\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detna in prva faza (14.000 - 4.000 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nSledovi paleolitske kulture s kamnitim orodjem na obmo\xc4\x8dju Japonske segajo okoli 35.000 let v preteklost. V \xc4\x8dasu za\xc4\x8detne faze pred 16.000 leti je bila Japonska zelo verjetno \xc5\xa1e vedno polotok s kopensko povezavo preko Hokaida. Ob koncu zadnje poledenitve pred 12.000 leti se je morska gladina dvignila in najbli\xc5\xbeje kopno na Korejskem polotoku je bilo kar 190 kilometrov stran od najju\xc5\xbenej\xc5\xa1ega otoka Kju\xc5\xa1uja. To je dovolj blizu, da je Japonska ostala pod vplivom celinskega dogajanja, in hkrati dovolj dale\xc4\x8d, da se je lahko razvijala tudi povsem neodvisno._NEWLINE_Konec ledene dobe je pomenil velike spremembe v vegetaciji. Jugozahodni Hon\xc5\xa1u, \xc5\xa0ikoku in Kju\xc5\xa1u so prera\xc5\xa1\xc4\x8dale \xc5\xa1irokolistne kritosemenke, na severovzhodu Hon\xc5\xa1uja in na Hokaidu pa so prevladovale listaste kritosemenke in iglavci. Mnoga drevesa, kot so bukev, hrast, kostanj in divji kostanj, so proizvajala u\xc5\xbeitne ore\xc5\xa1ke in \xc5\xbeelode, ki so bili zadosten vir energije za \xc5\xbeivali in ljudi. V severovzhodna morja je morski tok Oja\xc5\xa1io s severa prina\xc5\xa1al obilje morske hrane, med drugim tudi lososa. V naselbinah ob Pacifiku in Japonskem morju so se prehranjevali tudi s \xc5\xa1koljkami, za sabo pa pu\xc5\xa1\xc4\x8dali velika odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da lupin, ki so jih arheologi kasneje uporabljali za raziskave. Drugi omembe vredni viri hrane so tudi srna sika, merjasec, jamu podobne gomoljnice in sladkovodne ribe. Prebivalstvo se je zgostilo ob visoko produktivnih listopadnih gozdovih srednjega in severnega Hon\xc5\xa1uja, d\xc5\xbeomonske najdbe pa se razprostirajo od Hokaida do oto\xc4\x8dja Rjukju.\n_START_SECTION_\nZgodnje lon\xc4\x8darstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e najdbe iz lon\xc4\x8devine so nastale \xc5\xa1e pred d\xc5\xbeomonskim \xc4\x8dasom (najdbi\xc5\xa1\xc4\x8de 1 Odaj Jamamoto, Kamikuroiva, jama Fukuj). Mnogi verjamejo, da so proizvodnjo izumili na azijski celini na Kitajskem pred pribli\xc5\xbeno 20.000 leti (jama \xc5\xa0janren), kasneje pa se je znanje preneslo tudi v okolico. D\xc5\xbeomonsko lon\xc4\x8darstvo je potiskano z zna\xc4\x8dilnim vzorcem vrvi, ki je bil odtisnjen \xc5\xa1e v vla\xc5\xbeno glino. Lon\xc4\x8darstvo iz tega obdobja se sicer pojavi v ve\xc4\x8d kot 70 slogih z mnogimi lokalnimi variantami. Starodavnost teh najdb so spoznali \xc5\xa1ele z uvedbo metode oglji\xc4\x8dnega datiranja. Najzgodnej\xc5\xa1e posodje je bilo majhno z zaobljenim dnom, visoko 10-50 cm. Uporabljalo se je za vretje hrane in morda tudi shranjevanje pred kuho. Ker so bili prebivalci japonskega oto\xc4\x8dje lovci in nabiralci, so potrebovali majhno lon\xc4\x8devino, ki so jo enostavno prena\xc5\xa1ali s seboj. Z ve\xc4\x8danjem prostornine kasnej\xc5\xa1ih kosov posodja se je zanje verjetno za\xc4\x8del nov slog \xc5\xbeivljenja brez stalnega preseljevanja. Pojavi se bolj zapleten stil dekoracije, valujo\xc4\x8di rob in ravno dno, da se jih lahko postavi na ravne povr\xc5\xa1ine. Tedanji prebivalci japonskega oto\xc4\x8dja so bili verjetno pol-selivci in lovci-nabiralci kljub pojavi ve\xc4\x8djega posodja, saj je bilo naravnih virov za prehranjevanje dovolj za pribli\xc5\xbeno 20.000 ljudi, ki naj bi \xc5\xbeiveli na oto\xc4\x8dju. Uporabljali so orodje iz klesanega in poliranega kamna, pasti in loke, ve\xc5\xa1\xc4\x8di so bili v priobalnem in globokomorskem ribolovu.\n_START_SECTION_\nZgodnje kmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nObseg uporabe hortikulturnih in zgodnjih kmetijskih tehnik je vpra\xc5\xa1ljiv, a je tudi videnje d\xc5\xbeomonskega ljudstva kot lovce-nabiralce verjetno precej poenostavljeno. Obstajajo dokazi, da so skrbeli za drevesa, iz katerih so znali pridobivati lak in nabirali ore\xc5\xa1ke, gojili pa naj bi tudi sojo, konopljo, perillo, fi\xc5\xbeol azuki in bu\xc4\x8de. Sorta udoma\xc4\x8dene breskve se pojavi pred 6400-6700 leti. Ukvarjali naj bi se tudi s po\xc5\xbeigalnim poljedelni\xc5\xa1tvom, predvsem kultivacijo ri\xc5\xbea, je\xc4\x8dmena in ajde.\n_START_SECTION_\nSelitve prebivalstva\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu za\xc4\x8detne faze d\xc5\xbeomonskega obdobja pred 10.000 leti je pri\xc5\xa1lo do pove\xc4\x8danje gostote prebivalstva, ki je dosegla eno najvi\xc5\xa1jih na svetu v tistem \xc4\x8dasu za primerljive kulture. \xc5\xa0tudije porazdelitve genetskega materiala ka\xc5\xbeejo celo na vzorec izseljevanja iz obmo\xc4\x8dja okoli Japonskega morja proti preostanku vzhodnega dela Azije in demografsko \xc5\xa1irjenje, ki je doseglo Ameriko po poteh ob pacifi\xc5\xa1ki obali.\n_START_SECTION_\nZgodnja in srednja faza (4.000-1.500 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnjem in srednjem Obdobju D\xc5\xbeomon se je populacija eksplozivno pove\xc4\x8dala, saj je naselbin vse ve\xc4\x8d. Obdobji se zgodita med holocenskim klimatskim optimumom, ko je postajalo podnebje bolj vla\xc5\xbeno. Pojavijo se visoko dekorirane lon\xc4\x8dene posode in figure v slogu dogu ter lakirani leseni predmeti. Kljub okra\xc5\xa1evanju lon\xc4\x8devine ostane keramika vedno zelo groba. Dizajn in kompleksnost zemljank, najpogostej\xc5\xa1ega tipa hi\xc5\xa1, se je ve\xc4\x8dala, nekatere so imele tla, tlakovana s kamnom.\n_START_SECTION_\nPozna in kon\xc4\x8dna faza (1.500-900/300 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nPo 1.500 pr. n. \xc5\xa1t. se je podnebje ohladilo, prebivalstvo pa se je hitro kr\xc4\x8dilo, zato je najdbi\xc5\xa1\xc4\x8d manj. Zaradi pove\xc4\x8danega stika s Korejskim polotokom se na Kju\xc5\xa1uju pojavi novi tip naselbin z za\xc4\x8detkom okoli leta 900 pr. n. \xc5\xa1t. Novi priseljenci so s seboj prinesli namakalno/vla\xc5\xbeno vzgajanje ri\xc5\xbea, metalurgijo brona in \xc5\xbeeleza, pa tudi nov slog lon\xc4\x8darstva mumun. Novi pri\xc5\xa1leki naj bi sobivali z ljudstvoma D\xc5\xbeomon in Jajoj vsaj 1.000 let. Po celotnem oto\xc4\x8dju, razen na Hokaidu, nova kultura kmetovalcev iz ljudstva Jajoj nadomesti kon\xc4\x8dni D\xc5\xbeomon. Na Hokaidu se d\xc5\xbeomonska kultura nadaljuje s po-D\xc5\xbeomonom in epi-D\xc5\xbeomonom, nazadnje pa okoli 7. stoletja s kulturo Sacumon.\n_START_SECTION_\nMit stvarjenja\n_START_PARAGRAPH_\nMiti o izvoru japonske civilizacije segajo v kar danes imenujemo Obdobje D\xc5\xbeomon, \xc4\x8deprav se ne skladajo z arheolo\xc5\xa1kimi dognanji o tej dobi. 11. februar 660 pr. n. \xc5\xa1t. je tradicionalni datum, ko naj bi cesar D\xc5\xbeinmu ustanovil japonski rod. Ta razli\xc4\x8dica zgodovine izhaja iz najstarej\xc5\xa1ih japonskih pisnih virov, Kod\xc5\xbeikija in Nihon \xc5\xa0okija iz 8. stoletja, ko je Japonska osvojila kitajsko pisavo. Nekateri drugi elementi japonske sodobne kulture verjetno izhajajo iz tega obdobja in odsevajo vpliv \xc5\xbeivahnih selitev iz severne Azije, ju\xc5\xbenega Pacifika in obmo\xc4\x8dij poselitve z ljudstvom D\xc5\xbeomon. Med njimi so predhodni elementi \xc5\xa1intoisti\xc4\x8dnega verovanja, nekatere poro\xc4\x8dne \xc5\xa1ege, tehnolo\xc5\xa1ki dose\xc5\xbeki, kot so lakiranje, laminirani loki jumi ter obdelava kovine in stekla.'