b'\n_START_ARTICLE_\nZnanstvena fantastika\n_START_PARAGRAPH_\nZn\xc3\xa1nstvena fant\xc3\xa1stika (kratica ZF) je zvrst izmi\xc5\xa1ljene pripovedi (fikcije), ki se v glavnem ukvarja z vplivom izmi\xc5\xa1ljenega znanstvega in/ali tehnolo\xc5\xa1kega napredka na dru\xc5\xbebo ali posameznika, pogosto v prihodnosti._NEWLINE_Avtor postavi dogajanje v neko v \xc4\x8dasu nastanka dela nemogo\xc4\x8de stanje (zgodi se neverjeten tehnolo\xc5\xa1ki razvoj, svetovna katastrofa, obisk iz vesolja...), ki pa ga je iz dotedanjega napredka mogo\xc4\x8de bolj ali manj smiselno napovedati. V tem se znanstvena fantastika razlikuje od sorodne zvrsti, fantazije, ki opisuje svetove v nasprotju z zakonitostmi resni\xc4\x8dnega sveta._NEWLINE_Skozi zgodbo v tem novem okolju avtor predstavi svoje razmi\xc5\xa1ljanje o razli\xc4\x8dnih vidikih \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva ter mo\xc5\xbenih razpletih. Znan primer so zgodbe o robotih Asimova, ki obravnavajo razli\xc4\x8dne vidike so\xc5\xbeitja ljudi in robotov. Podzvrst znanstvene fantastike, znana kot alternativna zgodovina, razvije svet, ki bi bil stvaren, \xc4\x8de bi se dolo\xc4\x8dene mo\xc5\xbenosti, ki so dane \xc5\xbee v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu, razvile naprej, ali pa bi se razvile druga\xc4\x8de (Nem\xc4\x8dija zmaga v svetovni vojni, hladna vojna ne ostane hladna, ...)._NEWLINE_Za vplivnej\xc5\xa1e pisce veljajo predvsem Asimov, Clarke, Sheckley, Adams, Lem in Bradbury. Ne glede na sodobno priljubljenost tovrstnih del, pa \xc5\xa1e vedno velja za enega najbolj plodnih in domi\xc5\xa1ljije polnih piscev ZF francoski pisatelj Jules Verne.'