b'\n_START_ARTICLE_\nOnesna\xc5\xbeenje Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva\n_START_SECTION_\nOnesna\xc5\xbeevanje zaliva\n_START_PARAGRAPH_\nOnesna\xc5\xbeenje z \xc5\xbeivim srebrom je pere\xc4\x8d problem po vsem svetu.Zato je spremljanje koli\xc4\x8din \xc5\xbeivega srebra v na\xc5\xa1em okolju nujna.Pore\xc4\x8dje So\xc4\x8de in Idrijce ter Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki zaliv so med najbolj kontaminiranimi podro\xc4\x8dji v Evropi.Ker je v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu razmeroma malo vode,manj kot v kak\xc5\xa1nem velikem jezeru je izjemno ob\xc4\x8dutljiv na ekolo\xc5\xa1ke spremembe.Zaradi izpiranja rudni\xc5\xa1kih odpadkov iz zaprtega rudnika v Idriji, se preko Idrijce in So\xc4\x8de vsako leto v njega nate\xc4\x8de okrog tono in pol \xc5\xbeivega srebra.Po nekaterih ocenah je v zalivu \xc5\xbee okrog 35 do 40 tiso\xc4\x8d ton \xc5\xbeivega srebra.\n_START_SECTION_\nIzvor onesna\xc5\xbeenosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivo srebro je v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki zaliv pri\xc5\xa1lo iz Idrije.Idrija se nahaja v dolini reke Idrijce in je obdana s hribi. Pod mestom pa se nahaja rudnik.\xc5\xbdivo srebro so slu\xc4\x8dajno odkrili leta 1490._NEWLINE_V vseh 500 letih so v Idriji pridelali okoli 107 000 ton \xc5\xbeivega srebra.Pojavljali sta se dve obliki \xc5\xbeivosrebrne rude in sicer:cinabaritna ruda in samorodno elementarno \xc5\xbeivo srebro.Med obdelavo rude je nastalo nad 12 milijonov ton \xc5\xbegalni\xc5\xa1kih odpadkov,ki so jih odlagali v reko Idrijco ter na obmo\xc4\x8dje same Idrije.Ti odpadki so \xc5\xa1e danes izpostavljeni izpiranju.Med samo obdelavo je prihajalo tudi do izpustov hlapov \xc5\xbeivega srebra v zrak,ti hlapi so se s pomo\xc4\x8djo son\xc4\x8dne svetlobe in ozona spremenili v topno obliko Hg++  in ta se je nalo\xc5\xbeila v tla in vodo,kjer je bila pripravljena za nove pretvorbe.Najbolj nevarna oblika se je ustvarila s pomo\xc4\x8djo mikro organizmov na dnu morja ,to je metil \xc5\xbeivo srebro.\n_START_SECTION_\nMerjenje onesna\xc5\xbeenosti\n_START_PARAGRAPH_\nMerjenje vsebnosti \xc5\xbeivega srebra v vodi poteka na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov.Leta 1998 so izvedli meritve z odvzemom vzorcev v razli\xc4\x8dnih plasteh morja ter v sedimentu.Ugotavljali so skupno koli\xc4\x8dino \xc5\xbeivega srebra in skupno koli\xc4\x8dino metil \xc5\xbeivega srebra.Skupno koli\xc4\x8dino \xc5\xbeivega srebra so dolo\xc4\x8dali s pomo\xc4\x8djo bromovega in kositrovega klorida.Metil \xc5\xbeivo srebro so pa ugotavljali s pomo\xc4\x8djo destilacije-etilacije v vodni fazi.\xc5\xbdivo srebro v sedimentih so dolo\xc4\x8dili z metodo (cold vapor atomic absorption).Metil \xc5\xbeivo srebro pa z ekstrakcijo-etilizacijo v vodni fazi.Raziskovalci iz Univerze v Ljubljani pa skupaj z japonskimi znanstveniki preu\xc4\x8dujejo koli\xc4\x8dine \xc5\xbeivega srebra v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu.Slovenci so razvili tridimenzionalni matemati\xc4\x8dni model,s katerim je mogo\xc4\x8de upo\xc5\xa1tevati gibanje vode zaradi vetra,gibalne koli\xc4\x8dine rek in plimovanja.Japonci izvajajo meritve gibanja vode z dragimi instrumenti.Tokove merijo z akusti\xc4\x8dnim dopplerjevim mericem (acoustic doppler current profiler ali skraj\xc5\xa1ano ADCP).ADCP pa je sestavljen tako,da ima na ovalnem valju postavljene \xc5\xa1tiri sonde ,ki oddajajo frekvenco 1200\xc2\xa0kHz.Odboj oddanega impulza se zaradi dopplerjevega efekta vra\xc4\x8da s spremenjeno frekvenco.Po teoriji dopplerjevega efekta se frekvenca,ki se odbija od delcev,ki se oddaljujejo nekoliko zmanj\xc5\xa1a.Frekvenca ,ki se odbija od delcev,ki se pribli\xc5\xbeujejo pa se ve\xc4\x8da.S pomo\xc4\x8djo spremenjenega sprejemanja zaporedja oddanih impulzov lahko spremljamo gibanje delcev v vodi in s tem posledi\xc4\x8dno gibanje tokov.Globino ,kjer se delci nahajajo pa dobimo iz razlike med oddanim in sprejetim signalom.S to frekvenco so izmerili gibanje tokov do 18m ,za ve\xc4\x8dje globine pa frekvenco spremenijo.Ko ta sistem merjenja pove\xc5\xbeemo \xc5\xa1e z GPS napravo lahko gibanje tokov merimo tudi med plovbo in tako izmerimo veliko podro\xc4\x8dje v relativno kratkem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nPovzetek\n_START_PARAGRAPH_\nOnesna\xc5\xbeenje z \xc5\xbeivim srebrom je velik problem.Na dnu Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva ga je okoli 35 do 40 tiso\xc4\x8d ton.\xc5\xbdivo srebro pa v morje iz Idrije \xc5\xa1e kar naprej prina\xc5\xa1ata Idrijca in So\xc4\x8da.Slovenski in japonski znanstveniki redno nadzorujejo kontaminiranost.Za \xc5\xbeiva bitja je \xc5\xa1e posebej strupena spojina metil \xc5\xbeivo srebro,ki se iz elementarnega \xc5\xbeivega srebra spremeni s pomo\xc4\x8djo mikro organizmov.Dolo\xc4\x8dene so mejne vrednosti izpostavljenosti metil \xc5\xbeivemu srebru.Znano je tudi delovanje te spojine na \xc4\x8dloveka.'