b'\n_START_ARTICLE_\nNavadna \xc4\x8desnovka\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli samci \xc4\x8desnovke zrastejo v dol\xc5\xbeino od 4 do 6,5 cm. samice pa do 8 cm, izjemoma tudi 9 cm. Ko\xc5\xbea je gladka, na hrbtu in bokih je prekrita z majhnimi in plo\xc5\xa1\xc4\x8datimi bradavicami. Obarvanost ko\xc5\xbee je odvisna od habitata, spola in regije, v Sloveniji pa osnovna barva hrbta niha med rjavo in sivo. Ko\xc5\xbeo prekrivajo temnej\xc5\xa1e, bolj ali manj simetri\xc4\x8dno oblikovane vzdol\xc5\xbene lise, po sredini hrbta pa poteka svetla vzdol\xc5\xbena linija. Po tem individualno zna\xc4\x8dilnem hrbtnem vzorcu lahko lo\xc4\x8dimo posamezne osebke. Samice so ponavadi bolj rjavkaste barve, samci pa so bolj ilovnato rumeni. Po hrbtu imajo \xc4\x8desnovke tudi rde\xc4\x8de pike, ki pri nekaterih osebkih lahko prevladujejo. Trebu\xc5\xa1na stran je svetlej\xc5\xa1a, obi\xc4\x8dajno umazano bela, pogosto s temno sivimi lisami. Samci imajo na nadlahti sprednjih okon\xc4\x8din ovalne \xc5\xbelezne odebelitve, ki so posebno izrazite v \xc4\x8dasu parjenja. V naravi so opazili tudi albino primerke._NEWLINE_Glava je razmeroma velika, saj dosega do 40\xc2\xa0% telesne dol\xc5\xbeine, \xc5\xa1iroka, \xc4\x8deladasta in strmo prehaja v rame. Na glavi ima izrazito izbuljene o\xc4\x8di z navpi\xc4\x8dnimi zenicami. \xc4\x8cesnovka nima zau\xc5\xa1esnih \xc5\xbelez, zunanjega bobni\xc4\x8da in zvo\xc4\x8dnih vre\xc4\x8d, za \xc5\xbeabe pa so zadnje noge \xc4\x8desnovke razmeroma kratke. Med dolgimi prsti ima dobro razvito plavalno ko\xc5\xbeico, kar nakazuje dobro plavalko. Za navadno \xc4\x8desnovko je zna\xc4\x8dilna velika, trda, lopatasto splo\xc5\xa1\xc4\x8dena petna grbica s prisekanimi robovi._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno sta priznani dve podvrsti navadne \xc4\x8desnovke: Pelobates fuscus fuscus (osrednja Evropa) in Pelobates fuscus insubricus (severna Italija). Kljub temu ni nobenih fizi\xc4\x8dnih razlik med temi \xc5\xbeabami, kar posledi\xc4\x8dno pomeni, da sploh ne bi smele biti opisane kot podvrste\xc2\xa0._NEWLINE_V nevarnosti navadna \xc4\x8desnovka odda predirljiv klic in izlo\xc4\x8di po \xc4\x8desnu smrde\xc4\x8d izlo\xc4\x8dek, po katerem je dobila slovensko ime.\n_START_SECTION_\nBiologija\n_START_PARAGRAPH_\nNavadna \xc4\x8desnovka je aktivna skoraj izklju\xc4\x8dno pono\xc4\x8di, ve\xc4\x8dino dneva in leta pa pre\xc5\xbeivi zakopana v pe\xc5\xa1\xc4\x8dena tla. Obi\xc4\x8dajno se zakoplje od 0 do 60 cm globoko, na\xc5\xa1li pa so tudi ve\xc4\x8d kot meter globoko zakopane osebke. Obi\xc4\x8dajno se zadr\xc5\xbeuje v poplavnih gozdovih in vla\xc5\xbenih ni\xc5\xbeinskih travnikih ob ve\xc4\x8djih rekah. Odrasli osebki se v vodi zadr\xc5\xbeujejo le med kratkim obdobjem parjenja. Izogibajo se vodam z ribami in izbirajo po ve\xc4\x8dini stalne vode z veliko vodnega rastlinja._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem prezimovanju se v Sloveniji navadne \xc4\x8desnovke k mresti\xc5\xa1\xc4\x8dem selijo od konca marca do maja, kamor samci pridejo nekoliko pred samicami. V obdobju parjenja se samci zelo tiho ogla\xc5\xa1ajo pod vodno gladino, nad njo pa je sli\xc5\xa1en le tih klok-klok-klok-klok. Parjenje sledi neposredno po prihodu samic v vodo, poteka pa ve\xc4\x8dinoma pono\xc4\x8di od aprila do maja. Samice jajca brez posebnega reda v \xc5\xa1irokih trakastih mrestih navijajo okoli podvodne vegetacije. V posameznem mrestu je lahko do 3000 jaj\xc4\x8dec. Paglavci so enotne olivne barve in so izrazito veliki, saj lahko dose\xc5\xbeejo dol\xc5\xbeino do 10 cm. Za starej\xc5\xa1i in ve\xc4\x8dje paglavce je zna\xc4\x8dilno plavanje tik pod vodno gladino, na povr\xc5\xa1ino po zrak prihajajo sunkovito in se nato hitro vra\xc4\x8dajo na varno. Hranijo se ve\xc4\x8dinoma z algami. Preobrazba traja od 70 do 150 dni, kar je veliko dlje kot pri ostalih dvo\xc5\xbeivkah. Zaradi te posebnosti lahko ob nenadoma skraj\xc5\xa1ani topli sezoni paglavci prezimijo v vodi. Preobra\xc5\xbeeni osebki se hranijo z razli\xc4\x8dnimi malimi nevreten\xc4\x8darji, ki jih lovijo na kopnem in lahko dose\xc5\xbeejo starost 10 let.'