b'\n_START_ARTICLE_\nAkad (mesto)\n_START_PARAGRAPH_\nAkad (tudi Akkade ali Agade) je bilo glavno mesto Akadskega kraljestva, ki je bilo prevladujo\xc4\x8da politi\xc4\x8dna sila v Mezopotamiji ob koncu tretjega tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Obstoj Akada je znan le iz besedilnih virov, njegova lokacija pa \xc5\xa1e ni znana, \xc4\x8deprav so znanstveniki predlagali \xc5\xbee ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih lokacij. Najnovej\xc5\xa1i predlogi ka\xc5\xbeejo na lokaciji vzhodno od Tigrisa.\n_START_SECTION_\nAkad v pisnih virih\n_START_PARAGRAPH_\nPreden je bil Akad opredeljen v mezopotamskih klinopisnih besedilih, je bilo mesto znano le iz Geneze 10:10, kjer je zapisano \xd7\x90\xd6\xb7\xd7\x9b\xd6\xb7\xd6\xbc\xd7\x93 (Accad). Mesto Akad se omenja ve\xc4\x8d kot 160-krat v klinopisnih virih, ki segajo v akadsko obdobje (2350 - 2170 in 2230 - 2050 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, v skladu Kratko Kronologijo Bli\xc5\xbenjega vzhoda)). Ime mesta se \xc4\x8drkuje kot a-ga-d\xc3\xa8 ali URI, kar razli\xc4\x8dno prevajajo v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino kot Akkad, Akkade ali Agade._NEWLINE_Etimologija a-ga-d\xc3\xa8 je jasna, ne pa akadski izvor. Sumerski, hurrianski in Lullubeanski etimologi imajo druge predloge. Ne akadski izvor imena mesta ka\xc5\xbee, da je bilo lahko na tem mestu naselje \xc5\xbee pred zasedbo Sargona. Napis na kipu Bassetki pravi, da so prebivalci Akada zgradili tempelj za Naram-Sina, potem ko je zatrl upor._NEWLINE_Glavna boginja Akad je bila I\xc5\xa1tar, ki se je imenovala A\xc5\xa1tar-annun\xc3\xaetum ali bojevita I\xc5\xa1tar in ki je bila sumerska boginja Inanna. Njen mo\xc5\xbe Ilaba bil cenjen tudi v Akadu. I\xc5\xa1tar in Ilaba so kasneje \xc4\x8dastili v Sipparju v Stari babilonski dobi.\n_START_SECTION_\nLokacija Akada\n_START_PARAGRAPH_\nLokacija Akad ni znana, a so v vseh teh letih raziskovalci podali ve\xc4\x8d predlogov. Ker je veliko starej\xc5\xa1ih naselij od Akada ob Evfratu, novej\xc5\xa1e razprave navajajo, da je najbolj verjetno, da mesto le\xc5\xbei ob reki Tigris. Opredelitev Akada s Sippar \xc5\xa1a Annun\xc3\xaetum (sodobni Tell ed-Der), ki se nahaja vzdol\xc5\xbe kanala nasprotni Sippar \xc5\xa1a \xc5\xa0ama\xc5\xa1 (Sippar, danes Tell Abu Habba) je bila zavr\xc5\xbeena, ker temelji na spornih klinopisnih virih. Nabonidus, zadnji babilonski kralj, je omenil obnovo templjev v Sippar \xc5\xa1a Annun\xc3\xaetum in Akadu v istem besedilu, kar pomeni, da sta bila v resnici lo\xc4\x8dena kraja. Kombinirana analiza klinopisa, topografske in arheolo\xc5\xa1ke raziskave arheologa Harveya Weissa ka\xc5\xbeejo, da je Akad sodobni Ishan Mizyad, 5 km severozahodno od Kisha. Izkopavanja so pokazala, da datira Ishan Mizyad v obdobju tretje dinastije iz Ura in ne iz akadskega obdobja._NEWLINE_Novej\xc5\xa1e razprave so bile osredoto\xc4\x8dene na lokaciji vzdol\xc5\xbe ali vzhodno od Tigrisa. Analiza, ki jo izdelal Christophe Wall-Morana okoli 90 klinopisnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d besedila, ki omenjajo mesto Akad je opozoril na lokacijo v bli\xc5\xbeini soto\xc4\x8dja reke Diyala s Tigrisom. Wall-Morana uporablja nadaljnje zgodovinske in arheolo\xc5\xa1ke podatke, ki ka\xc5\xbeejo na Tell Muhammad v jugovzhodnem predmestju Bagdada kot najverjetnej\xc5\xa1ega kandidata za Akad. Arheolo\xc5\xa1ke raziskave na tem mestu doslej niso uspele najti karkoli iz akadskega obdobja. Asiriologist Julian Reade je predlagal, da se Akad morda nahaja na Qadisiyeh, proti severu ob reki Tigris. Na tem mestu, severno od Samarra in ju\xc5\xbeno, kjer se reka Adheim pridru\xc5\xbei Tigrisu, so na\xc5\xa1li fragment starega akadskega kip - sedaj v Britanskem muzeju. Ugotovili so, da bi bil, \xc4\x8de bi bil popoln, najve\xc4\x8dji svoje vrste. Njegov predlog za dolo\xc4\x8ditev Akada v Qadisiyeh podpira nekoliko zgodnej\xc5\xa1i pregled Asiriologista Aage Westenholza, ki je prav tako sklenil, da je treba Akad iskati blizu soto\xc4\x8dja reke Adheim in Tigrisa.\n_START_SECTION_\nV Bibliji\n_START_PARAGRAPH_\nAkad je omenjen v biblijskem poro\xc4\x8dilu v Genezi, kjer je navedeno kot eno od Nimrudovih mest (usp. Post 10,10).'