b'\n_START_ARTICLE_\nMo\xc5\xbeic (ozna\xc4\x8dba)\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xbeic je umetno postavljen kup kamenja in je zelo stara oznaka za smer, ki se uporablja po vsem svetu. Sestavljen je iz razli\xc4\x8dno velikih kamnov, ki se polagajo drug na drugega. Te oznake so \xc5\xa1e posebej pomembne v te\xc5\xbeavnem in gorskem terenu, v stepah in pu\xc5\xa1\xc4\x8davah. Pohodniki, ki pridejo do mo\xc5\xbeica, lahko dodajo nov kamen na vrh in ga tako ohranjajo, saj bi ga sicer naravne sile s \xc4\x8dasoma uni\xc4\x8dile. V nekaterih kulturah imajo mo\xc5\xbeici tudi religiozni pomen.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xbeici v Alpah\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav obstaja v Alpah veliko poti, ki so ozna\xc4\x8dene z barvnimi oznakami in drugimi znaki, ki jih vzdr\xc5\xbeujejo planinska dru\xc5\xa1tva, obstaja veliko poti in prehodov, ki so ozna\xc4\x8deni le z mo\xc5\xbeici._NEWLINE_Velik mo\xc5\xbeic je pogosto postavljen kot znak vrha neke gore. V\xc4\x8dasih so celo utrjeni s cementom. Na njih lahko najdemo obele\xc5\xbeje padlim ali \xc5\xbertvam. Ponekod v Alpah nekateri mo\xc5\xbeivi ne slu\xc5\xbeijo usmerjevanju, temve\xc4\x8d so oblika pode\xc5\xbeelske umetnosti (npr. na Schafreuter v Karwendel na Beiljoch v Stubaiskih Alpah, Auenjoch dolina Sarn v Luibisb\xc3\xb6den, opu\xc5\xa1\xc4\x8den pa\xc5\xa1nik v osrednjem Pitztal).\n_START_SECTION_\nTipi\xc4\x8den mo\xc5\xbeic\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dajno je mo\xc5\xbeic 0,50-1,5 metrov visok kup zlo\xc5\xbeenega kamenja, postavljen na pomembnih mestih in danes slu\xc5\xbei predvsem rekreativnim pohodnikom, da bi na\xc5\xa1li pravo pot. V zgodovini, ko je bilo cest malo in so vozili le vozovi, so mo\xc5\xbeici identificirali poti od vasi do vasi ali ozna\xc4\x8devali prehode poti preko gorskih grebenov. \xc5\xa0e posebej v gosti megli in obla\xc4\x8dnem vremenu, ko je okolica zastrta in neprimerna za orientacijo ali v snegu, so bili mo\xc5\xbeici klju\xc4\x8dnega pomena. Generacije doma\xc4\x8dinov so ves \xc4\x8das popravljale kamnite mo\xc5\xbeice.\n_START_SECTION_\nStara Gr\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji so bile poti ozna\xc4\x8dene z mo\xc5\xbeici, ki so imeli dodaten kulturni pomen. V kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dih poti so namre\xc4\x8d postavljali oznake v podobi Hermesa, katerega ime hermaion v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni kup kamenja.\n_START_SECTION_\nSkandinavija\n_START_PARAGRAPH_\nPo norve\xc5\xa1ki tradiciji naj bi pohodniki dali na vsakega mo\xc5\xbeica \xc5\xa1e svoj kamen in se s tem za\xc5\xa1\xc4\x8ditili pred troli (\xc5\xa1krati). Tudi danes se spodbuja pohodnike, da obrabljene ali po\xc5\xa1kodovane mo\xc5\xbeice (ne samo na vrhovih gora), z dodajanjem kamnov ohranjajo kot smerokaze._NEWLINE_Na \xc5\xa0vedskem so mo\xc5\xbeice uporabljali pod imenom riksr\xc3\xb6sen kot ozna\xc4\x8devalce meje._NEWLINE_Na Islandiji je pomen sporen. Nekateri od njih se dejansko uporabljajo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred troli (verjetno za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred nevihtami), drugi pa trdijo, da se uporabljajo za orientacijo v megli, ki na Islandiji pogosto prevladuje. Prvotno so bili ti kamniti stolpi dejansko narazen v vidnem dometu, so se pa s\xc4\x8dasoma izgubili.\n_START_SECTION_\nInuitska kultura\n_START_PARAGRAPH_\nMed Inuiti v Arkti\xc4\x8dnem Inukshuk (kamnita figura se imenuje inuktitut) imajo mo\xc5\xbeici razli\xc4\x8dne funkcije, in se nana\xc5\xa1ajo na ozna\xc4\x8devanje pomembnih mest. Inukshuk z dvema lo\xc4\x8denima nogama prika\xc5\xbee plovni kanal, Inukshuk na jezeru se nana\xc5\xa1a na dober ribolov na ozna\xc4\x8denem mestu in podobno._NEWLINE_Omembe vredna je uporaba Inuksuk kot "pomo\xc4\x8dnika" pri lovu za severne jelene. Inuiti okrasijo mo\xc5\xbeice tudi z "lasmi", izdelanimi iz ko\xc5\xbee jelenjadi._NEWLINE_Inukshuk je bil tudi logotip zimskih olimpijskih iger leta 2010 v Vancouvru v Kanadi.\n_START_SECTION_\nSeverna Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nV razli\xc4\x8dnih indijanskih kulturah v jugozahodnem delu ZDA in sosednjih obmo\xc4\x8djih, so nastale tudi velike kamnite formacije v krajih, ki so pomebni za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje in molitev. Pri ljudstvu Navajo se je razvila tradicija, da vsak pohodnik doda na kup nov kamen.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbena Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xbeice najdemo po vsej Ju\xc5\xbeni Ameriki in so znani pod imenom Apacheta. Na izbrani poti slu\xc5\xbeijo tudi za obrede. Prvotno je bil to oltar v \xc4\x8dast bo\xc5\xbeanstva pachamama.\n_START_SECTION_\nBli\xc5\xbenji vzhod\n_START_PARAGRAPH_\nDominikanski menih Felix Fabri je leta 1483 ob romanju v Sveto de\xc5\xbeelo in na goro Sinaj zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbMo\xc5\xbeic na vrhu je bil ka\xc5\xbeipot, povsod v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi in na gorskih vrhovih so kamnit mo\xc5\xbeici, ki ka\xc5\xbeejo pot, do katerega doline mora\xc5\xa1 iti, in \xc4\x8de ne bi bilo teh znakov, nih\xc4\x8de ni mogel skozi pu\xc5\xa1\xc4\x8davo,....\xc2\xab\xc2\xa0(Felix Fabri (prevod iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine Herbert Wiegandt)\n_START_SECTION_\nZahodne kulture\n_START_PARAGRAPH_\nV zahodnih kulturah, so mo\xc5\xbeice postavili na vidna mesta brez verskega ozadja. Slu\xc5\xbeijo pohodnikom kot izraz navezanosti na kraj, identifikacijo s tradicijo in kot simbolno sredstvo okolja. V turisti\xc4\x8dnih in rekreacijskih obmo\xc4\x8djih obstajajo velike zbirke mo\xc5\xbeicev iz kamna.'