b'\n_START_ARTICLE_\nDu\xc5\xa1ica Kunaver\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je leta 1937 v Ljubljani, sicer njen rod prihaja iz Krasa. Njen o\xc4\x8de je bil Kra\xc5\xa1evec, a se je pred fa\xc5\xa1izmom umaknil v Ljubljano, mati pa je bila Lo\xc5\xbeanka. Bila je zelo domoljubno vzgojena, saj je bil njen o\xc4\x8de Maistrov borec, \xc4\x8dlan OF, udele\xc5\xbeen pa je bil tudi v 1. svetovni vojni in 2. svetovni vojni._NEWLINE_Osnovno \xc5\xa1olo in gimnazijo je obiskovala v Ljubljani, prav tako \xc5\xa1tudij angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in ru\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ves \xc4\x8das je bila izredna \xc5\xa1tudentka, saj doma niso imeli denarja, da bi ji lahko omogo\xc4\x8dili nemoten \xc5\xa1tudij._NEWLINE_V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je bila zaposlena v izvozni firmi. Po diplomi se je zaposlila kot u\xc4\x8diteljica angle\xc5\xa1\xc4\x8dine na osnovni \xc5\xa1oli; tako je delala od leta 1967 pa do leta 1987. Poleg pou\xc4\x8devanja na osnovni \xc5\xa1oli je bila nekaj \xc4\x8dasa honorarno zaposlena v srednji \xc5\xa1oli (pribli\xc5\xbeno 7 let). Njena poklicna pot je torej izpopolnjena s pou\xc4\x8devanjem angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in oblikovanjem izvirnih u\xc4\x8dnih gradiv. Iz svojih izku\xc5\xa1enj je napisala tudi ve\xc4\x8d priro\xc4\x8dnikov, namenjenih pedagogom._NEWLINE_Njen mo\xc5\xbe je bil eden najbolj znanih slovenskih alpinistov in himalajskih pionirjev, Ale\xc5\xa1 Kunaver. V zakonu so se jima rodili trije otroci: Vlasta (zdravnica), Brigita (slavistka in umetnostna zgodovinarka) in Primo\xc5\xbe (strojnik). Ale\xc5\xa1 je 2. novembra 1984 tragi\xc4\x8dno umrl med fotografiranjem Julijcev iz helikopterja, doma pa je ostalo veliko njegovih zapiskov, fotografij in filmov. Iz te bogate dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine je Du\xc5\xa1ica Kunaver v samozalo\xc5\xbebi izdala ve\xc4\x8d knjig s podro\xc4\x8dja alpinizma._NEWLINE_Danes je Du\xc5\xa1ica Kunaver v pokoju, a je kljub temu zelo aktivna: izvaja predavanja na razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1olah, kjer razlaga o slovenskem ljudskem izro\xc4\x8dilu, o tehnikah u\xc4\x8denja in o angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, predava tudi na univerzah za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje, na ve\xc4\x8dernih \xc5\xa1olah, kme\xc4\x8dkim aktivom \xc5\xbeena, ..._NEWLINE_Pripravlja tudi predavanja za turisti\xc4\x8dne delavce, saj je, kot sama pravi, velika \xc5\xa1koda, da se na\xc5\xa1a de\xc5\xbeela, ki je tako bogata na naravnih in kulturnih vrednotah, bolj ne uveljavi v turizmu.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8car kruha\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8car kruha je zbirka, ki nas opominja, da je nekega dne \xc4\x8dlovek ugotovil, da lov ni edini na\xc4\x8din pre\xc5\xbeivetja, zato je postal poljedelec. Ob tem je \xc4\x8dlovek potreboval tudi ve\xc4\x8d znanja; zanimal se je za zvezde, letne \xc4\x8dase, za \xc4\x8das setve in \xc4\x8das \xc5\xbeetve. Velika prelomnica je bila iznajdba stroja za obdelovanje \xc5\xbeitnih polj leta 1831, ki je povzro\xc4\x8dila la\xc5\xbeje obdelovanje ve\xc4\x8djih povr\xc5\xa1in, katerih z ro\xc4\x8dnim delom ne bi zmogli obdelati. Knjiga je iz\xc5\xa1la leta 1999 v samozalo\xc5\xbebi Du\xc5\xa1ice Kunaver._NEWLINE_Kruh je imel v vseh praznikih osrednjo obredno vlogo. Obilna pojedina s slavnostnimi kruhi ob letnih praznikih in \xc5\xbeivljenjskih prelomnicah je prastara obveznost, ki naj bi zagotovila rodovitnost poljem in sre\xc4\x8do ljudem. Ko je \xc4\x8dlovek pri\xc4\x8dakoval novo leto in druge pomembne praznike, je na pragu doma\xc4\x8dije sprejemal obhodnike (kolednike, pustne \xc5\xa1eme ...), ki so v hi\xc5\xa1o prina\xc5\xa1ali zdravje in sre\xc4\x8do. Obvezno je bilo darilo obhodnikom, ki je obdarilo tudi darovalca samega, npr. pustni krofi so darovalcu prina\xc5\xa1ali dobro letino, velikono\xc4\x8dni kruhi pa blagoslov v hi\xc5\xa1o._NEWLINE_Kruh ob obredih pa je imel \xc5\xa1e eno vlogo: vsaj takrat je izbrisal razlike med revnimi in bogatimi ter med sitimi in la\xc4\x8dnimi._NEWLINE_Pomembno vlogo pa je imel tudi v \xc5\xbeivljenju vsakega posameznika. Ob rojstvu so z darovanjem kruha vilam rojenicam posku\xc5\xa1ali izprositi sre\xc4\x8dno usodo otroku. Fant je s kosom kruha odhajal k vojakom, dra\xc5\xbego\xc5\xa1ki kruhek mu je izpovedal dekletovo ljubezen in lectovo srce je dekletu prineslo odgovor fanta. Svatovska poga\xc4\x8da je \xc5\xbeeninu in nevesti zagotavljala sre\xc4\x8den zakon. Gospodar pa je vse \xc5\xbeivljenje vsak delovni dan in ob praznikih ob kruhu zbral svojo dru\xc5\xbeino.'