b'\n_START_ARTICLE_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nOrgle, gr\xc5\xa1ko \xcf\x8c\xcf\x81\xce\xb3\xce\xb1\xce\xbd\xce\xbf\xce\xbd \xe2\x80\x93 organon, latinsko-organi, (\xc2\xbbinstrument, orodje\xc2\xab) so glasbilo s tipkami, pri katerem zvok nastaja z nihanjem zraka v pi\xc5\xa1\xc4\x8dalih.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj orgel se\xc5\xbee v razvoj pi\xc5\xa1\xc4\x8dali (siringi), kot prototipu orgel, sledil je razvoj hydraulos, nekak\xc5\xa1nih vodnih orgel, kjer naj bi voda uravnavala zra\xc4\x8dni tlak. Hydraulos je bil v Stari Gr\xc4\x8diji znan \xc5\xbee v 2. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Razvoj je sledil s kova\xc5\xa1kim mehom, kjer je zra\xc4\x8dni tlak uravnaval kova\xc5\xa1ki meh, saj je bila voda pozimi neuporabna zaradi zmrzovanja. V 1. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja so se orgle za\xc4\x8dele uveljavljati \xc5\xa1ir\xc5\xa1e v Evropi z Rimljani. _NEWLINE_Prve orgle naj bi leta 246 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem sestavil izdelovalec igra\xc4\x8d Ktesibos iz Aleksandrije. V rimskih \xc4\x8dasih so jih uporabljali kot spremljavo ob gladiatorskih bojih, na veselicah in v tedanjih bazilikah. Po ve\xc4\x8dstoletni prekinitvi zaradi preseljevanja narodov, so do veljave pri\xc5\xa1le spet v 8. stoletju. Nanje so igrali na srednjeve\xc5\xa1kih dvorih, saj so bile znak velikega bogastva in razko\xc5\xa1ja. Zaradi izbolj\xc5\xa1anja kvalitete orgelskega glasu, so jih od 9. stoletja dalje vse bolj vgrajevali tudi v cerkve. Do 14. stoletja so bile v cerkvi \xc5\xbee povsem nekaj obi\xc4\x8dajnega._NEWLINE_Prve orgle naj bi v Evropo poslal cesar Konstantin Kopronim leta 742 ali 757 kot darilo kralju Pipinu, o\xc4\x8detu Karla Velikega. Tako so bile na Nem\xc5\xa1kem prve orgle postavljene leta 826 v Aachenski cerkvi (karolin\xc5\xa1ki prestolnici). Te orgle so bile \xc5\xa1e brez pedala, tipke pa so bile primerne za igranje s pestmi. Sledil je razvoj pi\xc5\xa1\xc4\x8dali, pedala, ve\xc4\x8dmanualnosti, registrov. V \xc4\x8dasu reformacije je razvoj nekoliko zastal in ponovno zacvetel v baroku._NEWLINE_Oblikovno in zvokovno strokovnjaki orgle delijo na orgle nem\xc5\xa1kega (germanski prostor), francoskega (germansko galski prostor) in italijanskega (romanski prostor) tipa._NEWLINE_Orgelska umetnost je bila in je pomemben del evropske kulturne identitete, saj je tudi orgelska literatura stara \xc5\xbee okoli sedemsto let._NEWLINE_Danes so orgle nepogre\xc5\xa1ljive tako v cerkvah kot v koncertnih dvoranah.'