b'\n_START_ARTICLE_\nStrokovna recenzija\n_START_PARAGRAPH_\nStrokovna recenzija (ang. peer review) je metoda kvalitativnega ekspertnega ocenjevanja. Gre za oceno novega strokovnega ali znanstvenega dela, ki jo podajo strokovnjaki s strokovnega podro\xc4\x8dja, ki je predmet recenzije. V znanosti naj bi predstavljala zagotovilo za kakovost in verodostojnost raziskovalnih del, knjig, \xc5\xa1tudij in projektov._NEWLINE_Prevladujo\xc4\x8di obliki ekspertnega ocenjevanja sta strokovna recenzija \xc4\x8dlankov za znanstvene revije in ocena znanstvenih projektov. Pri recenziji \xc4\x8dlankov uredni\xc5\xa1ki odbor najprej presoja skladnost \xc4\x8dlanka z vsebinskim konceptom revije, nato sledi ocena (metodolo\xc5\xa1ke) kvalitete dela, ki jo izvedejo recenzenti, ki lahko presojajo \xc4\x8dlanek tudi po vsebinski plati. Pri ocenjevanju prijav za raziskovalno dejavnost ocenjujejo pri\xc4\x8dakovani doprinos k napredku stroke ali presojajo stopnjo usposobljenosti raziskovalne skupine. Uspe\xc5\xa1na recenzija pomeni odobritev raziskovalnih sredstev.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPotreba po nadzorovanju vsebine publikacij se je pojavila z izumom tiska. Od za\xc4\x8detka izhajanja prve angle\xc5\xa1ke znanstvene revije Philosophical Transactions leta 1665 je o ustreznosti \xc4\x8dlankov za objavo odlo\xc4\x8dal urednik. Leta 1731 pa je Kraljeva dru\xc5\xbeba iz Edinburga uvedla pregledovanje \xc4\x8dlankov s strani skupine usposobljenih znanstvenikov, ki so svoje strokovno mnenje podajali uredniku. Leta 1752 je ta na\xc4\x8din recenziranja prevzela tudi londonska Kraljeva dru\xc5\xbeba. Uredni\xc5\xa1ki odbori so ob\xc4\x8dasno sodelovali s \xc4\x8dlani strokovnih komisij. Z vse bolj specializiranimi temami, ki so jih pokrivali znanstveni \xc4\x8dlanki, se je pove\xc4\x8dala potreba uredni\xc5\xa1tev po sodelovanju z zunanjimi sodelavci._NEWLINE_Konec 20. stoletja se je pojavil dvom o u\xc4\x8dinkovitosti tega strokovnega recenziranja.\n_START_SECTION_\nPostopek\n_START_PARAGRAPH_\nUredniki najprej ocenijo vsebinsko primernost, izvirnost (odsotnost plagiatorstva) in v nekaterih strokah (medicina, psihologija ipd.) tudi eti\xc4\x8dno sprejemljivost predlo\xc5\xbeenih \xc4\x8dlankov. Sledi izbor dveh ali treh recenzentov, ki \xc4\x8dlanek lo\xc4\x8deno pregledajo tako s strukturnega vidika (ustreznost oblike, citiranje itd.) kot z metodolo\xc5\xa1kega vidika (ustreznost analiz in interpretacije). Recenzenti urednikom lahko predlagajo zavrnitev neustreznega prispevka, podajo predloge za njegovo izbolj\xc5\xa1anje, ustrezne \xc4\x8dlanke pa predlagajo za sprejem. Namen strokovne recenzije ni zgolj preverjanje ustreznosti, temve\xc4\x8d avtorjem nudijo povratno informacijo. Kon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8ditev o objavi prispevka sprejmejo uredniki, pri \xc4\x8demer najve\xc4\x8dkrat upo\xc5\xa1tevajo mnenje recenzentov. V primeru, da se predlogi recenzentov ne ujemajo, lahko urednik pridobi mnenje dodatnega recenzenta._NEWLINE_Postopek ocenjevanja prijav za dodelitev sredstev raziskovalnim dejavnostim je podoben recenziji \xc4\x8dlankov, samo da urednike nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo komisije. V prvi fazi prijave na razpis po formalnih kriterijih selekcionira recenzentska ekipa ustanove, ki je objavila razpis in ki nepravilne ali nepopolne prijave zavrne oziroma prijavitelje pozove k dopolnilom. Nato anga\xc5\xbeira zunanje strokovne ocenjevalce, presodi njihove recenzije in pojasnila prijaviteljev ter se odlo\xc4\x8di o prijavi. Pozitivno ocenjene prijave sprejme v financiranje.\n_START_SECTION_\nPristranskost\n_START_PARAGRAPH_\nPristranost recenzentov je lahko prisotna kljub te\xc5\xbenji k objektivnim merilom ocenjevanja. Na izide recenzentskega postopka lahko namre\xc4\x8d vplivajo osebni interes, skupinska pripadnost in tekmovalnost: recenzent npr. pozitivno oceni prispevek, \xc4\x8de se strinja z avtorjevimi pogledi, ali ga zavrne zaradi nestrinjanja z njimi.\n_START_SECTION_\nOdkrivanje prevar in plagiatorstva\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih Elsevierjeve raziskave iz leta 2009 se znanstveniki strinjajo, da bi recenzentski postopek moral nuditi nadzor nad prevarami v znanosti, vendar niso prepri\xc4\x8dani, da je dejansko u\xc4\x8dinkovit. Za u\xc4\x8dinkovito odkrivanje prevar bi po njihovem mnenju recenzenti potrebovali dostop do surovih podatkov in raziskavo ponoviti, kar pa bi pomenilo podalj\xc5\xa1anje procesa in bi vodilo v izogibanje recenziranja. Alternativna re\xc5\xa1itev bi bilo podpisovanje izjav o izvirnem avtorstvu.'