b"\n_START_ARTICLE_\nAnton \xc5\xbdajdela\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAnton \xc5\xbdajdela, brat zdravnika Franceta \xc5\xbdajdele, se je rodil v dru\xc5\xbeini ljubljanskega svetnika policijske uprave Franca in Rozi \xc5\xbdajdela. Gimnazijo obiskoval v rojstnem mestu, kjer je 1943 maturiral, ter nato nadaljeval s \xc5\xa1tudijem medicine v Parizu in 1953 doktoriral z disertacijo Contribution \xc3\xa0 l'\xc3\xa9tude de cylindrome mammaire in tu opravil \xc5\xa1e specialisti\xc4\x8dni izpit iz patolo\xc5\xa1ke anatomije (1954) ter se \xc5\xa1e istega leta zaposlil na In\xc5\xa1titutu Curie v Parizu. Tu je bil asistent za anatomsko patologijo in prvi asistent za klini\xc4\x8dno patologijo celi\xc4\x8dne biologije, od 1966 \xc5\xa1ef tega oddelka. Leta 1983 je bil izvoljen za \xc4\x8dlana upravnega sveta (kuratorija), 1985 bil poddirektor In\xc5\xa1tituta Curie, od 1986 pa direktor sektorja za biologijo ter tkivno in celi\xc4\x8dno patologijo bolnice In\xc5\xa1tituta Curie, kjer je tudi koordinator v sektorju za radiosenzibilnost rakastih celic. Najpomembnej\xc5\xa1i je njegov prispevek k razvoju aspiracijske citopatologije (citopatologija je veda o  bolezenskih procesih v celicah). Novo metodo je uporabljal od 1954 in na njeni podlagi razvil modifikacijo aspiracijske biopsije (odvzem vzorca s tanko iglo brez aspiracije). Vzgojil je \xc5\xa1tevilne citopatologe v Franciji in zunaj nje, predaval na ve\xc4\x8d medicinskih fakultetah v Italiji, Belgiji in Luksemburgu. Med drugim je postal \xc4\x8dlan Mednarodne akademije za citilogijo v Chicagu. Leta 1988 je postal dobitnik francoskega odlikovanja Red legije \xc4\x8dasti. V francoskih  publikacijah je objavil preko 70 strokovnih in poljudnih \xc4\x8dlankov, v anglosaksonskih sam ali z drugimi preko 30 \xc4\x8dlankov in knjigo Manuel et Atlas de Cytologie Mammaire (Pariz, 1995)."