b'\n_START_ARTICLE_\nKorozija\n_START_PARAGRAPH_\nKoroz\xc3\xadja je razdiralni napad na kovino in najpogosteje temelji na elektrokemijskih reakcijah, ki potekajo zaradi termodinamske nestabilnosti materiala v nekem okolju. Je kompleksen proces, ki je odvisen od mnogih dejavnikov, predvsem od metalur\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti kovine oziroma zlitine (kemi\xc4\x8dna sestava, mikrostruktura, vklju\xc4\x8dki, faza snovi), lastnosti korozijskega medija (prevodnost, temperatura, pH) in prisotnosti razli\xc4\x8dnih povr\xc5\xa1inskih filmov, ki lahko \xc5\xa1\xc4\x8ditijo kovino._NEWLINE_Kovina, ki korodira, je pravzaprav kratkosti\xc4\x8dno zvezan galvanski \xc4\x8dlen, ki obsega tri primarne elektrokemijske procese:  anodno reakcijo, transport elektronov po kovini in ionov po elektrolitu, ter katodno reakcijo. Kovine oziroma njihove zlitine so vedno nekoliko heterogene, \xc5\xbee zaradi razli\xc4\x8dne orientacije kristalnih zrn in nepravilnosti v kristalni mre\xc5\xbei. V ve\xc4\x8dini primerov vsebujejo posamezne vklju\xc4\x8dke in razli\xc4\x8dne faze, ki se med seboj razlikujejo glede na njihov elektrodni potencial. Zato v raztopini elektrolitov posamezna mesta delujejo kot anoda, preostale povr\xc5\xa1ine pa kot katoda. Korozijske po\xc5\xa1kodbe povzro\xc4\x8da anodna reakcija (oksidacija), pri kateri se iz kovine v elektrolit odtapljajo pozitivno nabiti kovinski ioni v kovini pa ostajajo elektroni. Elektroni po kovini potujejo do mesta katodne reakcije (redukcija), kjer se ve\xc5\xbeejo s kationi (npr. H\xe2\x81\xba) ali nevtralnimi molekulami v raztopini (npr. O\xe2\x82\x82). Procesa oksidacije in redukcije sta vedno uravnote\xc5\xbeena: kolikor elektronov se sprosti pri anodni reakciji, toliko se jih porabi pri katodni reakciji. Korozijska reakcija se  ustavi, ko preneha delovati katodna oziroma anodna reakcija.\n_START_SECTION_\nTipi korozije\n_START_PARAGRAPH_\nKemijska in konstrukcijska raznolikost uporabnih sistemov nam poleg_NEWLINE_termodinamske in kineti\xc4\x8dne pestrosti ponuja tudi izbor razli\xc4\x8dnih_NEWLINE_tipov korozije. Precej malo verjetno je, da bi na vseh sistemih korozija potekala na enak na\xc4\x8din. Posamezen tip korozije je_NEWLINE_najenostavneje dolo\xc4\x8diti z opazovanjem, \xc4\x8de pa dovolj dobro_NEWLINE_poznamo sestavo sistema, lahko na\xc4\x8din korozije do neke mere napovemo_NEWLINE_v naprej, saj se isti tip korozije po navadi ponavlja ob dolo\xc4\x8denem_NEWLINE_vzorcu korozijskih dejavnikov.\n_START_SECTION_\nEnakomerna korozija\n_START_PARAGRAPH_\nEnakomerna korozija je najpogostej\xc5\xa1a oblika korozije. Sistem korodira po celotni povr\xc5\xa1ini oziroma po ve\xc4\x8djem delu povr\xc5\xa1ine, ki je izpostavljena korozivnemu mediju. Povzro\xc4\x8da tanj\xc5\xa1anje materiala, kar v kon\xc4\x8dni fazi privede do zloma konstrukcije. Lahko jo spremljamo in napovemo z elektrokemijskimi meritvami materiala ter s pravilnimi ukrepi zmanj\xc5\xa1amo morebitno \xc5\xa1kodo. Enakomerna korozija na materialu je po navadi vidna \xc5\xbee s prostim o\xc4\x8desom, najpogosteje nastopi zaradi neustrezne povr\xc5\xa1inske za\xc5\xa1\xc4\x8dite. Povr\xc5\xa1ina je zaradi tega podvr\xc5\xbeena delovanju oksidantov in korozivnega medija.\n_START_SECTION_\nJami\xc4\x8dasta korozija\n_START_PARAGRAPH_\nJami\xc4\x8dasta korozija v nasprotju z enakomerno korozijo_NEWLINE_deluje lokalizirano. Napade zelo majhne povr\xc5\xa1ine, pri \xc4\x8demer nastajajo bolj ali manj globoke jamice. Po\xc5\xa1kodbe materiala so precej ve\xc4\x8dje kot pri splo\xc5\xa1ni koroziji, saj so jamice pogosto prekurzorji razpok in zlomov v materialu, vodijo tudi do napetostnokorozijskega pokanja in medkristalne korozije. Je te\xc5\xbeko opazna, saj se korozijsko najbolj prizadeta obmo\xc4\x8dja nahajajo pod povr\xc5\xa1ino materiala._NEWLINE_Jami\xc4\x8dasta korozija se po navadi pojavi v medijih z zelo visoko koncentracijo elektrolita. Elektrolit se preferen\xc4\x8dno ve\xc5\xbee na dolo\xc4\x8deno podro\xc4\x8dje povr\xc5\xa1ine (defekt, razpoka), kjer spodbudi proces korozije. Pri tem nastane jamica, v kateri se vzpostavi visoka koncentracija korozijskih produktov, ki ne morejo sproti difundirati iz jamice. Zaradi koncentracijske razlike med zunanjo in notranjo raztopino nastane koncentracijski \xc4\x8dlen, ki \xc5\xa1e dodatno pospe\xc5\xa1i proces korozije.\n_START_SECTION_\nKorozija v \xc5\xa1pranji\n_START_PARAGRAPH_\nMehanizem korozije v \xc5\xa1pranji je podoben mehanizmu jami\xc4\x8daste korozije. Tudi tu se vzpostavi koncentracijski \xc4\x8dlen, zaradi katerega poteka korozija. Korozija v \xc5\xa1panji se pojavi pri stiku dveh povr\xc5\xa1in (navoji, pritrdilne glave, podlo\xc5\xbeke), med kateri se_NEWLINE_ujame del elektrolita. Notranjost \xc5\xa1pranje prevzame vlogo anode, iz_NEWLINE_katere se odtaplja kovina, na zunanji povr\xc5\xa1ini pa poteka redukcija_NEWLINE_korozivnih zvrsti, pogosto tudi kisika, \xc4\x8de je ta prisoten v_NEWLINE_sistemu.\n_START_SECTION_\nGalvanska korozija\n_START_PARAGRAPH_\nGalvanska korozija je sicer bolj ali manj gonilna sila vseh_NEWLINE_tipov korozije, vendar o njej po navadi govorimo, kadar se med dvema_NEWLINE_deloma konstrukcije z razli\xc4\x8dnimi kemijskimi in mikrostrukturnimi_NEWLINE_lastnostmi vzpostavi elektroprevodnost. Pri tem del konstrukcije prevzame vlogo anode, ki korodira hitreje, del pa vlogo katode, ki korodira po\xc4\x8dasneje, kot posamezen del konstrukcije potopljen v korozivni medij. Korozijo povzro\xc4\x8da potencialna razlika med materialoma._NEWLINE_Galvanska korozija ima neposredno zvezo z za\xc4\x8detki elektrokemije;_NEWLINE_konec 18. stoletja je Luigi Galvani opravil naklju\xc4\x8dni poizkus z \xc5\xbeabjimi kraki in tako odkril galvanski \xc4\x8dlen.\n_START_SECTION_\nMedkristalna korozija\n_START_PARAGRAPH_\nMedkristalna korozija se pojavi na mejah med kristalnimi zrni_NEWLINE_v materialu. Pri kristalizaciji se na fazni meji koncentrirajo ne\xc4\x8disto\xc4\x8de, ki so pogosto korozijsko manj odporne kot \xc4\x8dist material, iz \xc4\x8desar je narejena konstrukcija. Medkristalna korozija je pogosta pri nerjavnih jeklih, v katerih je prisoten ogljik. Pri termi\xc4\x8dni obdelavi jekla nastajajo karbidi (na primer CrC\xe2\x82\x82), pri \xc4\x8demer se porabljajo korozijsko odpornej\xc5\xa1i elementi, nastane pa korozijsko manj odporen material.\n_START_SECTION_\nTranskristalna (napetostna) korozija\n_START_PARAGRAPH_\nTranskristalna (napetostna) korozija se pojavlja pri konstrukcijah, ki se nahajajo v korozivnem mediju in so pod stalno mehansko obremenitvijo. Predvsem vzdol\xc5\xbe kristalnih zrn se pojavi krhki lom, ki posledi\xc4\x8dno vodi do  poru\xc5\xa1itve konstrukcije. Transkristalna korozija je ena izmed zahrbtnej\xc5\xa1ih oblik korozije, saj so razpoke te\xc5\xbeko opazne, zato ga ni mogo\xc4\x8de vnaprej napovedati.\n_START_SECTION_\nSelektivno odtapljanje\n_START_PARAGRAPH_\nPri zlitinah je pogosta oblika korozije tudi selektivno odtapljanje. Med korozijskim procesom se en element iz zlitine hitreje odtaplja kot ostali elementi, pri \xc4\x8demer nastaja porozna struktura. Pri tem se poslab\xc5\xa1a trdnost materiala, izgubijo se tudi za\xc5\xbeelene lastnosti povr\xc5\xa1ine._NEWLINE_Selektivno odtapljanje materiala se pogosto pojavlja pri medenini, pri \xc4\x8demer se iz zlitine odtaplja cink, ostane pa porozna struktura bakra. Mehanizem korozije ni popolnoma znan, saj si raziskovalci niso enotni, ali se odtaplja zgolj cink ali pa se \xc5\xbee raztopljeni baker ponovno izlo\xc4\x8di na elektrodo, pri \xc4\x8demer pa se dodatno porablja cink.\n_START_SECTION_\nVpliv materiala na potek korozije\n_START_PARAGRAPH_\nUstrezna izbira materiala ima pomemben vpliv na potek korozije. Njegove kemijske lastnosti namre\xc4\x8d dolo\xc4\x8dajo spekter kemijskih reakcij, ki potekajo ob stiku s korozivnim medijem. V splo\xc5\xa1nem \xc5\xbeelimo, da izbrani material \xc4\x8dim manj reagira z okolico in na tak na\xc4\x8din prepre\xc4\x8dimo korozijski proces._NEWLINE_Kovine z vi\xc5\xa1jim elektrokemijskim potencialom od vodikovega v_NEWLINE_kislih medijih ne korodirajo, saj redukcija H\xe2\x81\xba ionov do vodika ne poteka. Kovini lahko elektrodni potencial spremenimo in na tak na\xc4\x8din zmanj\xc5\xa1amo hitrost korozije. Najbolj obi\xc4\x8dajno je, da potencial zni\xc5\xbeamo glede na korozijskega in s tem pove\xc4\x8damo katodni_NEWLINE_tok. Katodno za\xc5\xa1\xc4\x8dito lahko izvedemo na dva na\xc4\x8dina, in sicer z metodo_NEWLINE_darujo\xc4\x8de elektrode in z metodo vzbujenega toka._NEWLINE_Pri metodi darujo\xc4\x8de elektrode zgradimo elektrokemijsko celico s_NEWLINE_pritrditvijo anod na izbrana mesta kovinske konstrukcije, ki jih \xc5\xbeelimo za\xc5\xa1\xc4\x8dititi. Pri tem darujo\xc4\x8da elektroda prevzame vlogo_NEWLINE_anode in se tekom korozije raztaplja ter ohranja lastnosti_NEWLINE_konstrukcije._NEWLINE_Pri metodi vzbujenega toka namesto darujo\xc4\x8de elektrode uporabimo_NEWLINE_zunanji vir napetosti, vendar je princip delovanja enak. Na_NEWLINE_materialu, ki ga \xc5\xbeelimo za\xc5\xa1\xc4\x8dititi vzbujamo majhen katodni_NEWLINE_tok, medtem ko inertna elektroda prevzame vlogo anode, na kateri se_NEWLINE_oksidirajo zvrsti v raztopini._NEWLINE_Poleg materiala ima pomembno vlogo oblika konstrukcije. Z uporabo_NEWLINE_gladkih (ali celo poliranih) materialov zmanj\xc5\xa1amo povr\xc5\xa1ino, na_NEWLINE_kateri poteka korozija. V dinami\xc4\x8dnih sistemih so za\xc5\xbeeljene_NEWLINE_oblike, ki omogo\xc4\x8dajo \xc4\x8dim bolj nemoten pretok, saj trenje med_NEWLINE_teko\xc4\x8dino in stenami konstrukcije dodatno pospe\xc5\xa1uje proces korozije.\n_START_SECTION_\nVpliv fazne meje na potek korozije\n_START_PARAGRAPH_\nKemijske reakcije pri koroziji v glavnem potekajo na fazni meji med_NEWLINE_materialom in raztopino. Glede na to, da je ve\xc4\x8dina reakcij_NEWLINE_elektrokemijske narave, jih lahko zaustavimo, \xc4\x8de onemogo\xc4\x8dimo_NEWLINE_prenos elektronov preko fazne meje ali \xc4\x8de prepre\xc4\x8dimo dostop_NEWLINE_ionov oziroma molekul do povr\xc5\xa1ine. Na povr\xc5\xa1ini \xc5\xbeelimo ustvariti_NEWLINE_oviro, preko katere je onemogo\xc4\x8den prehod tako elektronov kot tudi_NEWLINE_reaktivnih zvrsti._NEWLINE_Pri anodni za\xc5\xa1\xc4\x8diti na povr\xc5\xa1ini tvorimo pasivno plast_NEWLINE_(po navadi je to oksidni film), s katero kovino za\xc5\xa1\xc4\x8ditimo pred_NEWLINE_korozijskimi procesi. Plast prepre\xc4\x8duje difuzijo reaktivnih zvrsti_NEWLINE_do povr\xc5\xa1ine materiala, zato je elektri\xc4\x8dni tok v nekem intervalu_NEWLINE_neodvisen od napetosti. Pri dolo\xc4\x8deni napetosti pride do preboja_NEWLINE_pasivne plasti, pri \xc4\x8demer se poru\xc5\xa1i korozijska za\xc5\xa1cita. Na_NEWLINE_tak na\xc4\x8din je mogo\xc4\x8de za\xc5\xa1\xc4\x8dititi nikelj, aluminij,_NEWLINE_titan, molibden, krom in ve\xc4\x8dino zlitin, ki vsebujejo na\xc5\xa1tete elemente._NEWLINE_Inhibitorji so organski ali anorganski dodatki, ki upo\xc4\x8dasnijo proces korozije. V korozijski sistem jih dodajamo v manj\xc5\xa1ih_NEWLINE_koli\xc4\x8dinah. Glede na podro\xc4\x8dje delovanja jih delimo na anodne, katodne in splo\xc5\xa1ne. Inhibitorji se preferen\xc4\x8dno adsorbirajo na povr\xc5\xa1ino materiala in s tem prepre\xc4\x8dijo dostop reaktivnih zvrsti do povr\xc5\xa1ine._NEWLINE_Z nanosom prevlek na povr\xc5\xa1ino material izoliramo od okolja in ustavimo korozijo. Izbira mo\xc5\xbenih prevlek je velika in nam omogo\xc4\x8da uporabo cenej\xc5\xa1ih materialov z \xc5\xbeelenimi mehanskimi lastnostmi. Sem sodijo barvne, plasti\xc4\x8dne in kovinske prevleke, razli\xc4\x8dni premazi, emajli, beton. Zaradi velike obremenitve na okolje se pri korozijski za\xc5\xa1\xc4\x8diti pojavljajo te\xc5\xbenje po \xc4\x8dim bolj ne\xc5\xa1kodljivih in \xc4\x8dinkovitih re\xc5\xa1itvah, ki pogosto mejijo na podro\xc4\x8dje zelene kemije.'