b'\n_START_ARTICLE_\nOsojske Ture\n_START_PARAGRAPH_\nOsojske Ture, ljudsko tudi Turje (nem\xc5\xa1ko: Ossiacher Tauern ) so gozdnato pogorje na srednjem Koro\xc5\xa1kem, med Osojskim jezerom na severozahodu in Vrbskim jezerom na jugovzhodu. Najvi\xc5\xa1ji vrh Osojskih Tur je Golobji vrh (nem\xc5\xa1ko Taubenb\xc3\xbchel) s 1069 metri nadmorske vi\xc5\xa1ine. Na zahodnem pobo\xc4\x8dju Osojskih Tur se nahaja markantna, od dale\xc4\x8d razpoznavna in lepo obnovljena razvalina gradu Vaj\xc5\xa1kra (nem. Landskron), na katerem je danes restavracija. Nedale\xc4\x8d stran so razgledne to\xc4\x8dke, s katerih se ponuja odli\xc4\x8den pogled na zahodni del Osojskega jezera in Osoj\xc5\xa1\xc4\x8dico. Na celotnem obmo\xc4\x8dju Osojskih Tur lahko vidimo tudi mnoge stare rudarske postojanke, saj so se tukaj \xc5\xbee stoletja kopale cinkova in druge rude._NEWLINE_Ljudsko ime za Osojske Ture je sicer tudi Turje ali Male Ture (nem\xc5\xa1ko Die kleinen Tauern), v nasprotju z Visokimi Turami na severozahodu Koro\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOsojski samostan, najpomembnej\xc5\xa1e kulturno in znanstveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v tem delu Koro\xc5\xa1ke, je bil na ugodni prometni legi, hkrati pa stisnjen med Osojsko jezero in Osojske Ture, zato je imel v neposredni okolici na voljo le malo povr\xc5\xa1in za kmetovanje. Zato je za\xc4\x8del preu\xc4\x8devati mo\xc5\xbenosti u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e izrabe vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih povr\xc5\xa1in na Turah._NEWLINE_Predvsem v 16. stoletju je kmetijska obdelava na podro\xc4\x8dju Osojskih Tur tako precej napredovala, za\xc4\x8deli pa so tudi z vzgojo konj. Samostan je ponudil konje na razpolago okoli\xc5\xa1kim kmetom, da bi z njihovo pomo\xc4\x8djo pove\xc4\x8dali u\xc4\x8dinkovitost obdelave._NEWLINE_Samostan je bil razpu\xc5\xa1\xc4\x8den leta 1783 na ukaz cesarja Jo\xc5\xbeefa II., v upravljanje ga je prevzela dr\xc5\xbeava. Ohranila pa se je vzgoja konj in s\xc4\x8dasoma so se tukaj za\xc4\x8deli vzgajati konji za potrebe voja\xc5\xa1ke konjenice._NEWLINE_Leta 1932 je za\xc4\x8del z Osojskimi Turami upravljati De\xc5\xbeelni kulturni svet, predhodnik dana\xc5\xa1nje Koro\xc5\xa1ke kmetijske zbornice. Vzrejo \xc5\xberebcev so postopoma dopolnili \xc5\xa1e z vzrejo bikov , danes pa se tukaj ukvarjajo predvsem z vzrejo nori\xc5\xa1kih konj in me\xc5\xa1ancev.'