b"\n_START_ARTICLE_\nHimalaja\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nHimalajsko pogorje se v \xc5\xa1irokem loku razteza iz smeri vzhod-zahod pribli\xc5\xbeno 3000\xc2\xa0km dale\xc4\x8d in se nato proti severu nadaljujejo v Tibetansko visoko planoto. Na zahodu je lok \xc5\xa1irok 320\xc2\xa0km, na vzhodu pa 170\xc2\xa0km. Skupna povr\xc5\xa1ina Himalaje je tako ve\xc4\x8d kot 600.000 km\xc2\xb2. Njenih mej ni mogo\xc4\x8de natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti, saj se mnenja geografov razlikujejo o tem ali lahko kot Himalajo imenujemo tudi pogorja Karakorum, Hinduku\xc5\xa1 in Pamir, ki le\xc5\xbeijo na skrajnem zahodu Himalaje. Prav tako je nejasna tudi meja med Himalajo in Tibetansko visoko planoto, saj sta obe gorstvi istega nastanka, vendar sta zaradi velikih politi\xc4\x8dnih razlik med strogo vladavino LR Kitajske v Tibetu in vladavino v Nepalu prometno lo\xc4\x8dena. Po uradnih podatkih se Himalaja na zahodu za\xc4\x8denja ob reki Ind, od tam se razteza proti jugu in vzhodu skozi severozahodni Pakistan, Ka\xc5\xa1mir, Tibet, Nepal, Banglade\xc5\xa1, Sikim in Butan in se kon\xc4\x8duje ob reki Brahmaputra tik ob Mjanmaru._NEWLINE_Velika pore\xc4\x8dja, ki so si svoje struge izdolbla globoko v gorska verige, delijo Himalajo od zahoda proti vzhodu na \xc5\xa1tiri velike dele: med rekama Ind in Sutlej je Pand\xc5\xbeabska Himalaja, med Sutlejem in Kali Gandaki Kumanska Himalaja, med rekama Kali Gandaki in Tista je Nepalska Himalaja in med Tisto in Brahmaputro Asamska Himalaja. Po vi\xc5\xa1ini se Himalaja od osrednjeazijskih planot postopno spu\xc5\xa1\xc4\x8da proti jugu v indijsko ravnino. \xc4\x8cisto na severu je njen najvi\xc5\xa1ji del, Visoka Himalaja, z vrhovi, ki segajo nad 6000 m, ju\xc5\xbeno od nje je Nizka Himalaja z vi\xc5\xa1inami od 2100 do 4500 m, kjer je ve\xc4\x8dina velikih mest kot je Katmandu, \xc4\x8disto na jugu pa je regija Tarai, ki jo omejujeta hribovji \xc4\x8cure in Sivalik. Posamezna gorstva v teh delih imajo \xc5\xa1e svoja imena. Na skrajnem vzhodu so Asamska, Butanska in Sikimska Himalaja, zahodneje je najvi\xc5\xa1ja Osrednja Himalaja, na skrajnem zahodu pa sta Pand\xc5\xbeabska in Ka\xc5\xa1mirska Himalaja v Hinduku\xc5\xa1u ter Karakorumu, ki se nadaljuje proti severozahodu v Pamir.\n_START_SECTION_\nSikim in Butan\n_START_PARAGRAPH_\nSikimska, Butanska in Asamska Himalaja so najvzhodnej\xc5\xa1e gorske skupine. Razprostirajo se skozi Butan in Indijsko zvezno dr\xc5\xbeavo Sikim ter merijo v dol\xc5\xbeino 400\xc2\xa0km, v \xc5\xa1irino pa nekaj ve\xc4\x8d kot 100\xc2\xa0km. Povpre\xc4\x8dna vi\xc5\xa1ina je 2500 m, najvi\xc5\xa1ji vrh pa je Kang\xc4\x8dendzenga na meji med Nepalom in Sikimom in je s 8586 m tretji najvi\xc5\xa1ji vrh na svetu.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nHimalaja je po svoji velikosti in vi\xc5\xa1ini zelo razse\xc5\xbena zato, ima nekaj zelo razli\xc4\x8dnih podnebnih obmo\xc4\x8dij. Obenem je s svojo neprehodnostjo tudi klimatska pregrada med suho severno Azijo in vla\xc5\xbeno monsunsko Indijo, zato so severna in zahodna podro\xc4\x8dja pod vplivom suhega zmerno toplega podnebja, ju\xc5\xbena in vzhodna podro\xc4\x8dja pa pod vplivom monsunov. Poleg teh dveh prevladujo\xc4\x8dih tipov podnebja pa zasledimo v vi\xc5\xa1jih predelih Himalaje tudi hladno gorsko podnebje.\n_START_SECTION_\nMonsunsko podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nMonsun ima velikanski vpliv na \xc5\xbeivljenje milijonov ljudi povsod po Indijski podcelini. Beseda monsun je prevzeta iz arab\xc5\xa1\xc4\x8dine in pomeni 'letni \xc4\x8das', \xc4\x8deprav v resnici ozna\xc4\x8duje dva vetrova, ki sta zna\xc4\x8dilna za glavna letna \xc4\x8dasa; poletni in zimski monsun. Poletni monsun vlada med aprilom in oktobrom. Spomladi sonce zmeraj bolj ogreva zemljo in kopno se segreva hitreje kot morje. Ker je hladnej\xc5\xa1i zrak gostej\xc5\xa1i in te\xc5\xbeji od toplej\xc5\xa1ega se nad hladnimi obmo\xc4\x8dji, torej nad morjem pojavi obmo\xc4\x8dje visokega zra\xc4\x8dnega pritiska, nad kopnim pa nizkega zra\xc4\x8dnega pritiska. Ker se zrak vedno preliva z obmo\xc4\x8dja visokega tlaka na obmo\xc4\x8dje nizkega, pihajo vetrovi z morja na kopno in tako nasi\xc4\x8deni z vlago prina\xc5\xa1ajo obilne padavine. Vetrovi navadno pihajo \xc4\x8dez Indijski ocean in se ob jugu Indije razdelijo na dve veji; ena povzro\xc4\x8da mo\xc4\x8dno de\xc5\xbeevje v zahodnem primorju, druga pa se usmeri preko Bengalskega zaliva proti osrednji in vzhodni Himalaji, kjer se ustavi in prinese severu Indijske ravnine prepotrebno osve\xc5\xbeitev, saj je to podro\xc4\x8dje med najbolj naseljenimi na svetu. Zimski monsun deluje ravno nasprotno poletnemu. Ker zimski vetrovi pihajo iz suhih podro\xc4\x8dij Himalaje, prina\xc5\xa1ajo veliko manj vlage in tako se od oktobra do aprila suh in hladen zrak zliva s kopnega proti Indijskemu oceanu ter pri tem prina\xc5\xa1a v pokrajine Indijske podceline su\xc5\xa1no obdobje._NEWLINE_Monsunsko podnebje najbolj vpliva na osrednjo in vzhodno Himalajo, kjer poletni monsun prina\xc5\xa1a izredno vla\xc5\xbeno vreme. Najvi\xc5\xa1ja letna koli\xc4\x8dina padavin je 2500\xc2\xa0mm v Sikimu, na ravnini Tarai v ju\xc5\xbenem Nepalu pa je zaradi bolj celinske lege koli\xc4\x8dina \xc5\xbee 1250\xc2\xa0mm. Veliko manj padavin je v zahodni in severozahodni Himalaji, kamor monsun zaradi visokih gorskih pregrad ne more prodreti, zato je tam koli\xc4\x8dina padavin le 250\xc2\xa0mm. Vetrovi mo\xc4\x8dno vplivajo tudi na temperaturo ozra\xc4\x8dja, saj se zaradi vla\xc5\xbenih poletnih vetrov temperature mo\xc4\x8dno dvignejo in s tem povzro\xc4\x8dijo hitro taljenje snega in ledu v vi\xc5\xa1jih predelih, s tem pa je povezan vi\xc5\xa1ji pretok rek. V ni\xc5\xbeinah centralne Himalaje se povpre\xc4\x8dne temperature pozimi spustijo do -5\xc2\xa0\xc2\xb0C, v vi\xc5\xa1jem svetu pa do -30\xc2\xa0\xc2\xb0C. Nekoliko druga\xc4\x8de je na zahodu, kjer je zaradi nedostopnost monsunov, skozi celo leto hladneje in veliko bolj suho.\n_START_SECTION_\nGorsko podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nHimalaja se v velikem delu svojega povr\xc5\xa1ja dviga nad vi\xc5\xa1ino 3000 m, kjer monsunsko in suho podnebje nimata ve\xc4\x8d tako velikega vpliva. Na tej vi\xc5\xa1ini se zaradi zna\xc4\x8dilnih temperatur in rastja, pri\xc4\x8dne hladno gorsko podnebje, ki se \xc5\xa1iri od gorskih travnikov pa do ve\xc4\x8dnega snega na vi\xc5\xa1inah ve\xc4\x8d kot 8000 m. V centralni in vzhodni Himalaji, ki sta \xc5\xa1e pod monsunskim vplivom so na vi\xc5\xa1inah od 1500 do 3000 m povpre\xc4\x8dne letne temperature okrog 15\xc2\xa0\xc2\xb0C in rastejo ob\xc5\xa1irni gozdovi zimzelenega rododendrona, nekoliko vi\xc5\xa1je, do vi\xc5\xa1ine 3500 m se temperature \xc5\xbee spustijo pod ni\xc4\x8dlo in rastejo iglasti gozdovi. Na vi\xc5\xa1ini od 3500 do 4800 m se povpre\xc4\x8dne letne temperature gibljejo okrog -15\xc2\xa0\xc2\xb0C in prevladuje zimzeleno visokogorsko rastje. Nad to mejo se \xc5\xbee pri\xc4\x8denja skalovje gnajsov in skrilavcev ter ve\xc4\x8dni sneg in led, ki se v obliki ledenikov spustita do vi\xc5\xa1ine 3000 m. Najni\xc5\xbeje temperature na teh vi\xc5\xa1inah se spustijo tudi do -50\xc2\xa0\xc2\xb0C. Zahodneje, kjer monsuni ne vplivajo ve\xc4\x8d na gorsko podnebje, se vi\xc5\xa1inski pasovi vrstijo podobno, vendar se v ni\xc5\xbejem svetu pojavljajo vi\xc5\xa1je temperature in manj rastja, saj se gorsko podnebje ka\xc5\xbee v veliko bolj suhi obliki. Zaradi vplivov suhega in toplega podnebja je tudi veliko manj snega in ledenikov, vendar pa sta Zahodna Himalaja in Karakorum prepredena z mnogimi ledeni\xc5\xa1kimi dolinami, ki so ostanek pleistocenske poledenitve, ko se je led zajedal globoko v Kitajsko gri\xc4\x8devje na vzhodu.\n_START_SECTION_\nVodovje in ledeniki\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dni led ali ledeniki so po vsej Himalaji. Najdemo jih na vi\xc5\xa1inah od 3000 do 6000 m, navadno pa so dolgi okrog 40\xc2\xa0km, kar je desetkrat ve\xc4\x8d kot so v povpre\xc4\x8dju dolgi ledeniki v Alpah. V ledeni dobi oz. pleistocenu je bila zaradi ni\xc5\xbejih temperatur poledenitev veliko ve\xc4\x8dja in posledica tega so \xc5\xa1tevilne reke in ledeni\xc5\xa1ka jezera. Himalajski ledeniki so vzrok \xc5\xa1tevilnim azijskim rekam med katera sodijo tudi najve\xc4\x8dje reke kot so Ind na zahodu, Sutlej in Kali Gandaki v osrednji Himalaji ter Brahmaputra na vzhodu. Tukaj pa izvira tudi sveta reka Ganges, ki se nato kot ve\xc4\x8dina ostalih izlije, preko severne Indijske ravnine, v Benegalski zaliv. Posledica poledenitve so tudi ledeni\xc5\xa1ka jezera, ki jih najdemo v pasu do vi\xc5\xa1ine 5000 m in navadno niso velika."