b'\n_START_ARTICLE_\nFrance Klop\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1909 se je s star\xc5\xa1i vrnil iz Francije v Zagorje ob Savi. Srednjo \xc5\xa1olo je obiskoval v Ljubljani, kjer se je 1920 pridru\xc5\xbeil komunisti\xc4\x8dnemu gibanju ter med leti 1923/1924 postal \xc4\x8dlan vodstva SKOJa v Sloveniji in 1925 \xc4\x8dlan centralnega komiteja (CK) SKOJa. V dvajsetih letih 20. stoletja se je pre\xc5\xbeivljal s publicistiko in kot poklicni revolucionar. Objavljal je politi\xc4\x8dne \xc4\x8dlanke v delavskem tisku in bil med leti 1924-1926 sodelavec legalnega glasila KPJ Delavsko-kmetski list._NEWLINE_Ob spopadu z Orjuno v Trbovljah junija 1924 je vodil delavske akcijske \xc4\x8dete, ki so napadle orjuna\xc5\xa1e. Od 1926-1929 je bil \xc4\x8dlan vodstva KPJ v Sloveniji, od decembra 1929 do aprila 1930 tehni\xc4\x8dni sekretar skupine politi\xc4\x8dnega biroja CK KPJ, ki je delovala v domovini. Zaradi delovanja v partiji je bil dvakrat aretiran in zaprt. Spomladi 1930 je ilegalno od\xc5\xa1el v Sovjetsko zvezo; v odsotnosti ga je marca 1931 Dr\xc5\xbeavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dr\xc5\xbeave v Beogradu obsodilo na 18 let robije. V Moskvi je obiskoval Mednarodno leninsko \xc5\xa1olo, vendar je bil \xc5\xbee jeseni 1930 aretiran in obdol\xc5\xbeen protirevolucionarne dejavnosti ter dve leti zaprt. Po izpustitvi je do 1937 delal pri krajevnem \xc4\x8dasopisu v Novomoskovsku. Tu ga je zajel val Stalinskih \xc4\x8distk, znova je bil zaprt in nato kot kaznjenec poslan v Gulag ob reki Uhti v avtonomni sovjetski republiki Komi._NEWLINE_Po 8 letih, ki jih je pre\xc5\xbeivel v gulagu je bil novembra 1945 odpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz tabori\xc5\xa1\xc4\x8da, vendar je moral zaradi nestrinjanja z resolucijo Kominterne \xc5\xa1e 10 let ostati v mestu Uhta, od koder se je po sodni rehabilitaciji 1956 na jugoslovansko zahtevo vrnil v domovino. Po vrnitvi se je najprej zaposlil v Zgodovinskem arhivu CK ZKS, ter nato do 1963 delal v In\xc5\xa1titutu za zgodovino delvskega gibanja v Ljubljani._NEWLINE_Objavil je okoli 170 \xc4\x8dlankov in razprav ter se uveljavil kot zgodovinar delavskega gibanja; obenem pa bil polemi\xc4\x8den v obravnavi teorije zgodovine delavskega gibanja in sodobne dru\xc5\xbebene problematike.'