b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Romunije\n_START_PARAGRAPH_\nZ 238.400 kvadratnimi kilometri je Romunija dvanajsta najve\xc4\x8dja dr\xc5\xbeava v Evropi. Le\xc5\xbei v jugovzhodnem delu Evrope, meji na \xc4\x8crno morje, je na pol poti med ekvatorjem in severnim polom ter je enako oddaljena od zahodnega dela Evrope \xe2\x80\x93 Atlantske obale \xe2\x80\x93 in najbolj vzhodnega Urala. Romunija ima 3195 kilometrov dr\xc5\xbeavne meje.Na vzhodu sta Moldavija in Ukrajina, na jugu je Bolgarija, na zahodu sta Srbija in Mad\xc5\xbearska. Na jugovzhodu je 245 kilometrov morske obale.\n_START_SECTION_\nHidrografija\n_START_PARAGRAPH_\nVsa Romunija spada v povodje \xc4\x8crnega morja.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi svojega polo\xc5\xbeaja na jugovzhodnem delu evropske celine ima Romunija podnebje, ki je prehodno med zmernim in celinskim. Podnebne razmere so nekoliko spremenjene zaradi raznovrstnega reliefa dr\xc5\xbeave. Karpati ovirajo zra\xc4\x8dne mase z Atlantika in omejujejo njihove oceanske vplive na zahodu in sredi\xc5\xa1\xc4\x8du dr\xc5\xbeave, tako da so zime bla\xc5\xbeje zime in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e padavine. Gore tudi blokirajo celinske vplive na obse\xc5\xbene ravnine na severu v Ukrajini, ki prina\xc5\xa1ajo ledene zime in manj de\xc5\xbeja na jugu in jugovzhodu. Na skrajnem jugovzhodu sredozemski vplivi ponujajo bla\xc5\xbeje pomorsko podnebje. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura na jugu je 11 \xc2\xb0C, na severu pa 8 \xc2\xb0C . V Bukare\xc5\xa1ti se temperatura giblje od \xe2\x80\x9329 \xc2\xb0C januarja do 29 \xc2\xb0C v juliju s povpre\xc4\x8dno temperaturo 3 \xc2\xb0C januarja in 23 \xc2\xb0C v juliju. Padavine, dovolj jih je po vsej dr\xc5\xbeavi, se zmanj\xc5\xa1ujejo z zahoda na vzhod in od planin do ravnic. Nekatera gorska obmo\xc4\x8dja vsako leto prejmejo ve\xc4\x8d kot 1010 mm padavin. Letna koli\xc4\x8dina padavin je pribli\xc5\xbeno 635 mm v osrednji Transilvaniji, 521 mm na Ia\xc8\x99i v Moldaviji in le 381 mm v Constan\xc8\x9bi na \xc4\x8crnem morju.\n_START_SECTION_\nTla in rastje\n_START_PARAGRAPH_\nV Moldaviji in Vla\xc5\xa1kem ni\xc5\xbeavju so najrodovitnej\xc5\xa1a puhli\xc4\x8dna tla (\xc4\x8dernozjom). V Transilvaniji in hribovju prevladujejo rjava tla. V ni\xc5\xbeinah prevladujejo listnati gozdovi (hrast, bukev, \xc4\x8drni gaber), v vi\xc5\xa1jih predelih Karpatov so iglasti gozdovi smreke in jelke. Ob Donavi so poplavni gozdovi.'