b'\n_START_ARTICLE_\nMirko Kun\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v \xc5\xbeelezni\xc4\x8darski dru\xc5\xbeini v Lescah na Gorenjskem. Z nedokon\xc4\x8dano srednjo \xc5\xa1olo je postal uradnik in novinar ter urednik mladinske rubrike Koti\xc4\x8dkov stri\xc4\x8dek v \xc4\x8dasniku Slovenec. Leta 1945 je emigriral in se kasneje nastanil v Argentini, kjer je delal kot vratar.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPo svojem raznovrstnem literarnem ustvarjanju za mladino sodi med vidne pisatelje v sicer bogatem razvoju slovenske mladinske knji\xc5\xbeevnosti. Pisal je mladinsko poezijo, prozo in dramatiko. Za mlade bralce je najprej pisal v rubriki Koti\xc4\x8dkov stri\xc4\x8dek v Slovencu, kjer je redno objavljal kratke, najve\xc4\x8dkrat anekdoti\xc4\x8dne pripovedi in igrive melodi\xc4\x8dne pesmi, ki so skupaj ali posami\xc4\x8dno iz\xc5\xa1le tudi v knji\xc5\xbeni obliki. Do leta 1945 je napisal ve\xc4\x8d kot deset knjig za otroke. Objavljal je tudi v Vrtcu, poezijo za odrasle pa v Ljubljanskem zvonu, \xc5\xbdenskem svetu ter v revijah Plamen in Mladika. Po odhodu v tujino je najprej objavljal v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnih glasilih (Na\xc5\xa1a beseda v italijanskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Monigo), po prihodu v Argentino pa v tamkaj\xc5\xa1njih slovenskih listih in revijah (Duhovno \xc5\xbeivljenje, Zbornik Svobodne Slovenije). Tako je leta 1950 v Duhovnem \xc5\xbeivljenju iz\xc5\xa1la Bo\xc5\xbei\xc4\x8dna igra v dveh slikah: Begunska dru\xc5\xbeina. Kun\xc4\x8di\xc4\x8deva pesem Na\xc5\xa1a beseda, objavljena v istoimenskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnem glasilu, je kot slavospev domovini in slovenskemu jeziku ponarodela med Slovenci v Argentini. Tam in v Celovcu na Koro\xc5\xa1kem so ponovno izhajale tudi Kun\xc4\x8di\xc4\x8deve starej\xc5\xa1e pesmi za mladino. Pripravil je tudi \xc5\xa1olski priro\xc4\x8dnik, antologijo otro\xc5\xa1kih pesmi z naslovom Zdomski \xc5\xbeiv\xc5\xbeav. _NEWLINE_Rad je izbiral tematiko, v kateri je na tenko\xc4\x8duten na\xc4\x8din pripovedoval o odnosih star\xc5\xa1ev do otrok in otrok med seboj. Pogosto se v zgodbah kot motivacija dogajanja pojavljata dedek in babica kot nosilca modrosti, s katero razre\xc5\xa1ita otrokovo stisko. Stari star\xc5\xa1i prevzamejo tudi vlogo neposrednega pripovedovalca, tipi\xc4\x8dnega za ljudsko slovstvo. Med pogostimi motivi Kun\xc4\x8di\xc4\x8devih pripovedi je tudi triglavski svet v bajkah in pokrajinsko-mitolo\xc5\xa1kih zgodbah. V slovensko mladinsko knji\xc5\xbeevnost sta njegova povojna poezija in proza vnesli novost: motive iz \xc5\xbeivljenja Slovencev v Argentini, motive indijanskega izro\xc4\x8dila in podobe argentinske pokrajine.\n_START_SECTION_\nVplivi\n_START_PARAGRAPH_\nPri pisanju otro\xc5\xa1kih pesmi je bila Kun\xc4\x8di\xc4\x8du vzor poezija Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da. Za oba je zna\xc4\x8dilno ritmi\xc4\x8dno blagoglasje, humor in igrivost ter blaga, a nazorna pou\xc4\x8dnost. Kun\xc4\x8di\xc4\x8deve anekdoti\xc4\x8dne pripovedi za mladino so blizu pripovedni\xc5\xa1tvu Frana Mil\xc4\x8dinskega - tako po humorju kot po motivih slovenske ljudske pripovedke. Njegova povojna poezija in proza sta v slovensko mladinsko knji\xc5\xbeevnost vnesli novost: motive iz \xc5\xbeivljenja Slovencev v Argentini, motive indijanskega izro\xc4\x8dila in podobe argentinske pokrajine._NEWLINE_Na slovenskih tleh je bil Kun\xc4\x8di\xc4\x8d dobro sprejet, saj so njegova dela radi brali tako mladi kot tisti malo starej\xc5\xa1i. Po svojem raznovrstnem literarnem ustvarjanju sodi med vidne pisatelje v razvoju slovenske mladinske knji\xc5\xbeevnosti. Jo\xc5\xbee Krivic je zanj dejal, da brez dvoma spada med najve\xc4\x8dje in najplodovitej\xc5\xa1e mojstre slovenske mladinske literature zadnjih desetletij, Tine Debeljak pa ga je imel celo za najpriljubljenej\xc5\xa1ega pesnika slovenskih emigrantskih \xc5\xa1ol. Tako kot doma pa so z veseljem brali njegova dela tudi v zamejstvu in zdomstvu, tako na Koro\xc5\xa1kem, v Italiji, kjer je objavljal v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnih glasilih, kot tudi v argentinskih slovenskih listih in revijah.'