b"\n_START_ARTICLE_\nMura\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nV najbolj zgornjem toku je Mura tipi\xc4\x8dna visokogorska reka, a se kmalu spusti v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dolino Lungau v nadmorski vi\xc5\xa1ini ok. 1000 m. Po njej te\xc4\x8de mimo \xc5\xa1tevilnih vasi, med travniki in polji, v celotnem toku regulirana in obdana samo z ozkim pasom obvodnega rastlinstva. Tak\xc5\xa1na je reka sprva tudi na \xc5\xa0tajerskem, a \xc5\xbee nad mestom Murau sta na njej prvi dve od 21 preto\xc4\x8dnih hidroelektrarn. Reka te\xc4\x8de naprej proti vzhodu, vijuga po \xc5\xa1iroki dolini, vse do mesta Judenburg, kjer vstopi v 20\xc2\xa0km dolgo in do 8\xc2\xa0km \xc5\xa1iroko Judenbur\xc5\xa1ko kotlino. Tu so v preteklosti pridobivali rjavi premog, tudi tamkaj\xc5\xa1nja industrija (papirna, kovinska) je neko\xc4\x8d mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeevala reko._NEWLINE_Dolvodno od Knittelfelda reka ponovno vstopi v ozko dolino med gozdnatimi hribovji, te\xc4\x8de skozi Leoben z veliko \xc5\xbeelezarno v bli\xc5\xbenjem Donawitzu in dose\xc5\xbee Bruck an der Mur. V dolino Mure se tu od severovzhoda pridru\xc5\xbei dolina ob njenem levem pritoku Murici (nem. M\xc3\xbcrz), po kateri navzdol pripelje ju\xc5\xbena \xc5\xbeeleznica s prelaza Semmering in se nadaljuje po ozki soteski Mure proti \xc5\xa1tajerskemu glavnemu mestu. \xc5\xbde od Leobna naprej se na reki vrstijo elektrarna za elektrarno, vse do zadnje na avstrijskem delu reke pri \xc5\xa0pilju (nem. Spielfeld)._NEWLINE_Mura te\xc4\x8de prav skozi stari del Gradca (nem. Graz), nato pa po \xc5\xa1iroki ravnini Gra\xc5\xa1ke kotline proti jugu. Tudi tu je v celoti regulirana, na njej se vrstijo hidroelektrarne, ob straneh jo spremljajo mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki so jih nekdaj zgradili za pogon mlinov in \xc5\xbeag. Neko\xc4\x8d je bila Mura v tem delu \xc5\xbee prava ni\xc5\xbeinska reka in je svojo strugo prestavljala sem in tja po ravnini, a so jo \xc5\xbee v drugi polovici 19. st. v celoti regulirali._NEWLINE_Od \xc5\xa0pilja (nem. Spielfeld) do Gornje Radgone je Mura mejna reka med Slovenijo in Avstrijo. Na tem delu te\xc4\x8de tik ob severnem robu Slovenskih goric, nato v \xc5\xa1irokem loku obte\xc4\x8de Apa\xc5\xa1ko polje. \xc5\xbde tu se na obeh straneh reke za\xc4\x8dne \xc5\xa1ir\xc5\xa1i pas logov, ki se dolvodno od Radencev \xc5\xa1e raz\xc5\xa1irijo. Pri Gornji Radgoni se reka spet dotakne gri\xc4\x8devnatih Slovenskih goric in tu je od nekdaj pomemben prehod preko reke do Radgone (nem. Bad Radkersburg) na levem bregu._NEWLINE_Tudi 28\xc2\xa0km dolg odsek Mure prek slovenskega ozemlja je \xc4\x8dlovek mo\xc4\x8dno spremenil. Neko\xc4\x8d se je Mura pogosto razlivala po \xc5\xa1irni ravnini, zlasti na levem bregu, zdaj pa so z dolgimi protipoplavnimi nasipi poplave bolj ali manj omejili na pas logov neposredno ob reki. Zaradi preteklih regulacij in hidroelektrarn v zgornjem toku reka prena\xc5\xa1a veliko manj proda in drugega plavja kot neko\xc4\x8d, zaradi \xc4\x8desar je v zadnjih desetletjih precej poglobila strugo. To je povzro\xc4\x8dilo zni\xc5\xbeanje gladine podtalnice, kar ima za posledico tudi hiranje ekolo\xc5\xa1ko izjemno pomembnih poplavnih gozdov ob reki._NEWLINE_Pod Razkri\xc5\xbejem postane Mura ponovno mejna reka, tokrat med Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko, vendar sedanja dr\xc5\xbeavna meja (nekdanja meja med socialisti\xc4\x8dnima republikama po stanju 25.6.1991) ne poteka po sredini sedanje struge, temve\xc4\x8d po nekdanjih strugah pred regulacijo oziroma po katastrskih mejah, saj je reka na tem odseku neko\xc4\x8d mo\xc4\x8dno vijugala sem in tja po ravnini ter prestavljala strugo. To je povzro\xc4\x8dilo, da so bili do dokon\xc4\x8dnega sporazuma o meji deli ozemlja na levem bregu Mure hrva\xc5\xa1ki, nekaj ozemlja na desnem bregu pa je bilo slovenskega, kar je vse od osamosvojitve naprej povzro\xc4\x8dalo medsebojne spore med dr\xc5\xbeavama. Stalno arbitra\xc5\xbeno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Haagu je 29.6.2017 odlo\xc4\x8dilo, da dotedanje katastrske meje (z nekaj manj\xc5\xa1imi izjemami) postanejo dr\xc5\xbeavna meja med Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko._NEWLINE_Blizu izliva Ledave v Muro je sredi mokrotnih logov in travnikov tromeja med Slovenijo, Mad\xc5\xbearsko in Hrva\xc5\xa1ko, Mura pa vijuga naprej proti jugovzhodu po severni meji hrva\xc5\xa1kega Med\xc5\xbeimurja in dela obse\xc5\xbene okljuke ali meandre, ki jim hrva\xc5\xa1ko-mad\xc5\xbearska dr\xc5\xbeavna meja prav tako ne more slediti, vse dokler se pri Legradu ne izlije v Dravo.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nO izvoru imena reke med etimologi ni povsem enotnega mnenja. F. Bezlaj  je pred \xc4\x8dasom menil, da sedanje slovensko ime Mura ni prvotno, ampak naj bi se razvilo iz starej\xc5\xa1ega imena M\xc5\x8dra. To ime izvaja iz ilirskega imena Marus, iz katerega naj bi poleg imena Mura nastala \xc5\xa1e druga re\xc4\x8dna imena, npr. Morava (Srbija), Mora\xc4\x8da (\xc4\x8crna gora), Mori\xc5\xa1 (srbsko ime za mad\xc5\xbe. Maros, romunsko Mure\xc5\x9f). Nasprotno meni M. Snoj , da je ime reke verjetno slovanskega izvora. Razvilo bi se lahko iz slovanske besede mur\xd1\x8a = temen, \xc4\x8drn, kar se je ohranilo tudi v slovenskih besedah muren, mura (\xc5\xbeival temne barve) in murka. Torej bi lahko ime reke pomenilo temna voda._NEWLINE_Mo\xc5\xbeno je tudi, da ime izhaja iz nem\xc5\xa1ke (alemanske) besede der Mur = blato, iz katere je nastal bavarski in avstrijski izraz die Mure = blatni ali drobirski tok v visokogorju . Tovrstni pojavi so zelo pogosti v Centralnih Alpah, kjer je povr\xc5\xa1je iz neprepustnih metamorfnih in magmatskih kamnin, tudi v zgornjem delu pore\xc4\x8dja Mure v Avstriji.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot Drava ima tudi Mura izrazit sne\xc5\xbeno-de\xc5\xbeni re\xc5\xbeim z dale\xc4\x8d najve\xc4\x8d vode maja (taljenje snega v visokogorju), najmanj pa februarja in januarja, ko ve\xc4\x8dina padavin pade v obliki snega. V obdobju 1981\xe2\x80\x932010 je imela v Gornji Radgoni povpre\xc4\x8dni pretok 154,8\xc2\xa0m\xc2\xb3/s, v istem obdobju so najmanj\xc5\xa1i pretok izmerili 14.12.1989 (40,5\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), najve\xc4\x8djega pa 22.8.2005 (1237 m\xc2\xb3/s), po drugih podatkih celo 1350 m\xc2\xb3/s)._NEWLINE_Mura je v zgornjem toku zna\xc4\x8dilna gorska hudourni\xc5\xa1ka reka, ve\xc4\x8dji del regulirana in ne povzro\xc4\x8da posebnih te\xc5\xbeav. Pod Gradcem, kjer je neko\xc4\x8d prestavljala strugo sem in tja po ravnini, so reko regulirali \xc5\xbee v drugi polovici 19. stoletja, danes pa se pretaka prek niza preto\xc4\x8dnih hidroelektrarn. V Gra\xc5\xa1ki kotlini in tudi ni\xc5\xbee ob toku je v zadnji ledeni dobi reka na \xc5\xa1iroko nasula dana\xc5\xa1njo prodno ravnino, po koncu ledene dobe pa se je ponovno vrezala v lastne nanose in izdelala obse\xc5\xbeno naplavno ravnico, ki postaja ob toku navzdol vse \xc5\xa1ir\xc5\xa1a. Velik del te ravnice je \xc5\xa1e vedno v dosegu velikih poplav in od tod velika razlika med nekoliko vi\xc5\xa1jimi, obdelanimi in gosto poseljenimi deli ter najni\xc5\xbejimi deli ravnice vzdol\xc5\xbe reke, ki jih je \xc4\x8dlovek v veliki meri prepustil logom in mo\xc4\x8dvirnim travnikom._NEWLINE_Ta \xc5\xa1iroka ravnina je bila v preteklosti izpostavljena obse\xc5\xbenim poplavam, ki so se razlivale ve\xc4\x8d kilometrov na \xc5\xa1iroko in ogro\xc5\xbeale tudi vasi vstran od reke, predvsem na levem bregu od Petanjcev navzdol. \xc2\xbbMura ima svojo strugo le prav na plitvo vrezano v ravnino, prav tako seveda tudi njeni pritoki. Zato je umljivo, da so od nekdaj povodnji povzro\xc4\x8dale tu zelo velike preglavice, se ponavljale zelo na gosto in delale ogromno \xc5\xa1kodo.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nPoplave\n_START_PARAGRAPH_\nNiz hidroelektrarn na avstrijskem delu ne more zadr\xc5\xbeati poplavne vode, saj so elektrarne preto\xc4\x8dne in imajo majhne zadr\xc5\xbeevalnike, zato sta zlasti v na\xc5\xa1em delu Mure na obeh straneh skoraj sklenjena protipoplavna nasipa, ki zaenkrat zmoreta zadr\xc5\xbeevati poplave na obmo\xc4\x8dju logov in bli\xc5\xbenjih mokrotnih travnikov. Na desnem bregu je sklenjen protipoplavni nasip od Vu\xc4\x8dje vasi do Gibine, na levem bregu od Petanjcev do Pinc, toda tudi ti ne bodo mogli nikoli zagotoviti popolne varnosti pred poplavami._NEWLINE_Ena najhuj\xc5\xa1ih poplav ob na\xc5\xa1em delu Mure je bila 11. in 12.11.1925. Po mo\xc4\x8dnem in dolgotrajnem de\xc5\xbeevju se je Mura na \xc5\xa1iroko razlila in poplavila \xc5\xa1tevilne vasi na obeh straneh. Najhuje so bili prizadeti Ver\xc5\xbeej, Dokle\xc5\xbeovje in Peti\xc5\xa1ovci, tudi v Murski Soboti je voda segala ve\xc4\x8d kot dva metra visoko. Slovenski gospodar opisuje tragedijo: \xc2\xbbZa Prekmurje se lahko re\xc4\x8de, da ga taka nesre\xc4\x8da \xc5\xa1e ni nikoli zadela. Vsled stra\xc5\xa1nega naliva so izstopili vsi potoki in Mura je zalila celo pokrajino v vi\xc5\xa1ini ve\xc4\x8d metrov. Stra\xc5\xa1en je bil pogled na ogromno blatno jezero, iz katerega so \xc5\xa1trlela le drevesa in strehe od hi\xc5\xa1, na katerih so se zbirale prepla\xc5\xa1ene dru\xc5\xbeine ter prezebajo\xc4\x8d v najhuj\xc5\xa1em de\xc5\xbeju \xc4\x8dakale na pomo\xc4\x8d brez hrane, v vedni nevarnosti, da jim voda izpodnese \xc5\xa1e edino oporo ter jih pogoltne. Po blatni vodi je plavala okrog njihova imovina, \xc5\xbeivina je v hlevih tulila in mukala v nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di vodi, dokler ni utonila; kjer se je posre\xc4\x8dilo, \xc5\xbeivino \xc5\xa1e pravo\xc4\x8dasno spraviti iz hlevov, je vseeno poginila, ker je voda narastla nad 2 metra ter ugonobila vse, kar se ni re\xc5\xa1ilo na drevesa ali strehe.\xc2\xab_NEWLINE_Hude poplave so bile ob Muri \xc5\xa1e avgusta 1926, avgusta 1938, 13.\xe2\x80\x9317.7.1972 in nazadnje avgusta 2005. Ob tej poplavi so v zadnjih desetletjih zgrajeni nasipi v polni meri izpolnili svojo nalogo, saj kljub najve\xc4\x8djemu zabele\xc5\xbeenemu pretoku (v Gornji Radgoni 22.8.2005: 1237 m\xc2\xb3) ni pri\xc5\xa1lo do katastrofalnih poplav. Gasilci in doma\xc4\x8dini so s skrajnimi napori uspeli pravo\xc4\x8dasno utrditi nasipe, da se voda ni razlila po ravnini, ampak so poplave ve\xc4\x8dinoma ostale znotraj protipoplavnih nasipov. Kljub temu so bile posledice poplave hude, saj so poplavljali tudi podtalnica in manj\xc5\xa1i potoki, tako da je bilo pod vodo okrog 300 stanovanjskih hi\xc5\xa1, po\xc5\xa1kodovanih ali uni\xc4\x8denih pa 39 mostov.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti je bila Mura precej onesna\xc5\xbeena zaradi komunalnih in industrijskih odpadnih vod ter intenzivnega kmetijstva. Zaradi dolgoletne onesna\xc5\xbeenosti se je povsem spremenila tudi ribja favna v reki, ki je neko\xc4\x8d slovela kot zelo bogata z ribami. V njej je neko\xc4\x8d \xc5\xbeivelo ve\xc4\x8d kot 50 ribjih vrst, potem pa so ciprinidno-salmonidne ribje vrste skoraj izumrle. Pozneje se je stanje reke bistveno izbolj\xc5\xa1alo, tako da je Mura zdaj v slovenskem delu v dobrem kemijskem ter dobrem do zmernem ekolo\xc5\xa1kem stanju. V precej\xc5\xa1nji meri se je obnovil tudi ribji \xc5\xbeivelj, te\xc5\xbeave s pomanjkanjem \xc5\xbeivljenjskega prostora pa imajo ribe, ki so vezane na stranske rokave in mrtvice, saj je teh zaradi poglabljanja glavne struge vse manj.\n_START_SECTION_\nHidroelektrarne\n_START_PARAGRAPH_\nNa avstrijskem delu Mure deluje 22 hidroelektrarn z instalirano mo\xc4\x8djo ve\xc4\x8d kot 10 MW. So ve\xc4\x8dinoma preto\xc4\x8dnega tipa, njihovi zadr\xc5\xbeevalni bazeni pa imajo le majhne zmogljivosti. Izjema je prva hidroelektrarna Hintermuhr v zgornjem toku Mure, ki je akumulacijsko-\xc4\x8drpalna hidroelektrarna z instalirano mo\xc4\x8djo 104 MW (zgrajena 1991, pove\xc4\x8dana 2008). Namenjena je proizvodnji vr\xc5\xa1ne energije, ki jo pridobijo tako, da vodo \xc4\x8drpajo nazaj v jezero Rotg\xc3\xbcldensee v nadmorski vi\xc5\xa1ini 1733 m in jo po potrebi spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo na hidroelektrarno v dolini. Posebnost te elektrarne je tudi ta, da je iz naravovarstvenih razlogov v celoti zgrajena pod zemljo; elektrarna je v lasti podjetja Salzburg AG._NEWLINE_Vseh 22 hidroelektrarn na Muri ima skupno instalirano mo\xc4\x8d 349 MW; z vsemi, razen z najbolj zgornjo, upravlja podjetje Verbund. Elektrarne so preto\xc4\x8dnega tipa z zmogljivostjo 10\xe2\x80\x9320 MW, ve\xc4\x8dina jih stoji neposredno ob jezu, le do nekaterih dovajajo vodo po kraj\xc5\xa1ih dovodnih kanalih (npr. Dionysen, Pernegg, Laufnitzdorf). Deset elektrarn je v soteski Mure med Leobnom in Gradcem, osem med Gradcem in Slovenijo._NEWLINE_Na slovenskem delu Mure je samo MHE Cer\xc5\xa1ak z instalirano mo\xc4\x8djo 0,66 MW. Zgradili so jo leta 1935 za potrebe bli\xc5\xbenje tovarne lepenke in leta 1955 temeljito obnovili. Leta 2005 so jo kupile Dravske elektrarne Maribor (DEM) in s tem pridobile koncesijo za rabo vode reke Mure. \xc5\xbde naslednje leto je bil na osnovi te koncesije izdelan Program priprav za projekt HE na Muri._NEWLINE_O gradnji verige hidroelektrarn na slovenskem delu Mure se govori \xc5\xbee dolgo; nekateri projekti predvidevajo gradnjo do 12 preto\xc4\x8dnih hidroelektrarn, tudi na mejnem delu reke med \xc5\xa0piljem (Spielfeld) in Gornjo Radgono. Decembra 2005 je vlada podelila Dravskim elektrarnam koncesijo za rabo vode za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije na Muri, na osnovi katere bi lahko DEM zgradile na Muri osem hidroelektrarn, in sicer Sladki Vrh, Cmurek, Konji\xc5\xa1\xc4\x8de, Apa\xc4\x8de, Radgona, Radenci, Hrastje in Ver\xc5\xbeej. Prvih \xc5\xa1est bi zgradili na mejnem odseku, tako da bi tri upravljal avstrijski partner (verjetno Verbund), tri pa DEM. Kljub temu da ima projekt zelo veliko nasprotnikov med zagovorniki varstva narave in drugimi, je vlada 16. maja 2013 sprejela sklep o pripravi dr\xc5\xbeavnega prostorskega na\xc4\x8drta za HE Hrastje-Mota._NEWLINE_Gradnji verige hidroelektrarn poleg na\xc5\xa1ih nasprotujejo avstrijski naravovarstveniki, zaskrbljenost so izrazili tudi Mad\xc5\xbeari in Hrvati. Proti elektrarnam je tudi velik del doma\xc4\x8dinov, ki so \xc5\xbee ustanovili ve\xc4\x8d civilnih pobud, mdr. decembra 2009 Zvezo dru\xc5\xa1tev Moja Mura. Obmurske ob\xc4\x8dine so v precej\xc5\xa1nji meri naklonjene gradnji, saj si od elektrarn obetajo rento, kar ka\xc5\xbee, da nas \xc4\x8daka zelo hud boj med zagovorniki gradnje in nasprotniki.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nMura je bila stoletja mejna reka med avstrijskimi dednimi de\xc5\xbeelami in Ogrsko in izrazita, te\xc5\xbeko prehodna prepreka. Stiki med obema bregovoma so bili zelo \xc5\xa1ibki, tako da je pri\xc5\xa1lo v 18. in 19. stoletju celo do nastanka posebnega prekmurskega knji\xc5\xbenega jezika._NEWLINE_Ko je po razpadu Avstro-Ogrske s trianonsko pogodbo Prekmurje pripadlo takratni Kraljevini SHS (4.6.1920), ni bilo na Muri niti enega mostu med Radgono in Murskim Sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem; prevoze \xc4\x8dez reko so opravljali z brodovi. Prvi most proti Prekmurju so zgradili \xc5\xa1ele leta 1922 med Ver\xc5\xbeejem in Dokle\xc5\xbeovjem, najprej lesenega za cesto (sedanji je od 1967) in nato za \xc5\xbeeleznico (1924). Pozneje so zgradili \xc5\xa1e mostove med Radenci in Petanjci (1940), med Razkri\xc5\xbejem in Srednjo Bistrico ter med Peti\xc5\xa1ovci in Murskim Sredi\xc5\xa1\xc4\x87em (cestni in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most). Na pomurski avtocesti je danes med Vu\xc4\x8djo vasjo in Bakovci na\xc5\xa1 najdalj\xc5\xa1i most, dolg 833 m (odprt 30.10.2003)._NEWLINE_Leta 1919 je Mura na odseku med \xc5\xa0piljem (nem. Spielfeld) in Radgono povsem na novo postala mejna reka med Avstrijo in Kraljevino SHS. S saintgermainsko mirovno pogodbo (10.9.1919) so Apa\xc5\xa1ko polje, na katerem je \xc5\xbeivel precej\xc5\xa1en dele\xc5\xbe nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dega prebivalstva, prisodili Kraljevini SHS, Radgonski kot na levem bregu s prav tako nem\xc5\xa1ko-slovenskim prebivalstvom pa priklju\xc4\x8dili Republiki Avstriji._NEWLINE_Izjemna geomorfna dinamika Mure, s katero je reka vedno prestavljala svojo strugo in ustvarjala vsaki\xc4\x8d nove stranske rokave, \xc5\xbee stoletja povzro\xc4\x8da te\xc5\xbeave pri dolo\xc4\x8danju meje. Ko je bila mejna reka med Ogrsko in avstrijskimi de\xc5\xbeelami, je prihajalo celo do spopadov. Ivan Zelko (1984) opisuje spore med \xc5\xa1tajerskimi de\xc5\xbeelnimi stanovi ter ogrskima fevdalcema Toma\xc5\xbeem Sz\xc3\xa9chyjem in Sigismundom B\xc3\xa1nffyjem. Na ogrski strani reke so gradili nasipe in pregrade, s katerimi so glavni tok Mure preusmerjali na \xc5\xa1tajersko stran, da je spodjedala breg in odna\xc5\xa1ala zemljo ter nasipala na ogrski strani. Odnosi so se ve\xc4\x8dkrat tako zaostrili, da je prihajalo celo do oboro\xc5\xbeenih spopadov, leta 1524 je moral v spore pose\xc4\x8di celo sam ogrsko-\xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj Ludvik II._NEWLINE_Tudi Slovenija in Hrva\xc5\xa1ka se v ve\xc4\x8d kot 20 letih od razglasitve samostojnosti nista mogli dogovoriti o medsebojni meji po Muri dolvodno od Gibine. Zavezali sta se le,\xc2\xa0\xc2\xbb... da bosta spo\xc5\xa1tovali stanje, kot je bilo na dan njune neodvisnosti, tj. 25.6.1991.\xc2\xab Hrva\xc5\xa1ka je leta 2006 brez soglasja Slovenije, ki bi ga morala dobiti v skladu s Pogodbo med Vlado Republike Slovenije in Vlado Republike Hrva\xc5\xa1ke o urejanju vodnogospodarskih razmerij (podpisana 25.10.1996 v Zagrebu), med Svetim Martinom na Muri in Hotizo zgradila 118 m dolg most, prek katerega poteka cesta samo do hrva\xc5\xa1ke kontrolne to\xc4\x8dke na desni strani Mure \xe2\x80\x93 mejnega prehoda za obmejni promet. Leta 2009 sta se dr\xc5\xbeavi dogovorili za arbitra\xc5\xbeni postopek za dolo\xc4\x8ditev meje. Mednarodno arbitra\xc5\xbeno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je z razsodbo 29.6.2017 dolo\xc4\x8dilo dr\xc5\xbeavno mejo po katastrskih mejah, ki so bile v tem delu usklajene, tako da so sporna ozemlja na levem bregu ve\xc4\x8dinoma pripadla Hrva\xc5\xa1ki, razen  dela vasi Brezovec, kjer je Slovenija aktivneje uveljavljala svojo oblast. Vendar vpra\xc5\xa1anje uveljavljanja razsodbe ostaja odprto, saj je hrva\xc5\xa1ka stran ne priznava.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xbcjra\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nKer je Mura tudi v na\xc5\xa1em delu hudourni\xc5\xa1ka reka, je v preteklosti ob vsaki ve\xc4\x8dji vodi spodjedala bregove in spreminjala tok, odna\xc5\xa1ala rodovitno zemljo in v\xc4\x8dasih tudi hi\xc5\xa1e z ljudmi vred. \xc5\xbde v srednjem veku so se prebivalci ob reki posku\xc5\xa1ali zoperstaviti reki in so obnavljali na\xc4\x8dete bregove, tako da so v strugo ob bregu zabili kole, mednje nalo\xc5\xbeili snope povezanega vejevja (fa\xc5\xa1ine) ter jih obte\xc5\xbeili s kamni in prodom. Vejevje je naslednje leto pognalo mladike, ki so v nekaj letih obrasle breg in ga zavarovale pred erozijo. To so delali t.\xc2\xa0i. b\xc3\xbcjra\xc5\xa1i, doma\xc4\x8dini, ki so za to delo dobivali skromno pla\xc4\x8dilo. Na ogrski strani (na levem bregu) je bila ta dejavnost skromna, dobro urejena pa je bila na desnem, \xc5\xa1tajerskem bregu, saj je avstrijsko cesarstvo \xc5\xbee v drugi polovici 19. stoletja b\xc3\xbcjra\xc5\xa1e pla\xc4\x8devalo iz de\xc5\xbeelnega prora\xc4\x8duna. Med obema svetovnima vojnama je b\xc3\xbcjra\xc5\xa1tvo podpirala tudi takratna Jugoslavija, obstajali so tudi \xc5\xa1e po drugi svetovni vojni, pozneje so to delo prevzela vodnogospodarska podjetja. Ta pomemben, sonaravni na\xc4\x8din urejanja reke prikazuje B\xc3\xbcjra\xc5\xa1ki muzej na Otoku ljubezni pri I\xc5\xbeakovcih._NEWLINE_V I\xc5\xbeakovcih \xc5\xbee vrsto let pripravljajo b\xc3\xbcjra\xc5\xa1ke dneve na Otoku ljubezni; v letu 2017 so od 11. do 13. avgusta potekali \xc5\xbee 26. b\xc3\xbcjra\xc5\xa1ki dnevi, povezani s praznovanjem ob\xc4\x8dinskega praznika ob\xc4\x8dine Beltinci.\n_START_SECTION_\nPlavajo\xc4\x8di mlini\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti je bila Mura edini vir energije za gosto poseljeno okolico, ki so jo izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali \xc5\xa1tevilni plavajo\xc4\x8di mlini. Ker se gladina reke mo\xc4\x8dno spreminja, so mlinsko kolo postavili med dva lesena \xc4\x8dolna in zraven namestili mlin, ki se je tako dvigal in spu\xc5\xa1\xc4\x8dal skupaj z vodno gladino. Tak\xc5\xa1nih mlinov niso poznali nikjer drugje v Sloveniji, na Muri pa jih je bilo v preteklosti na desetine. Po drugi svetovni vojni, in tudi \xc5\xbee prej, so drug za drugim propadali, do danes so ostali samo \xc5\xa1tirje: Babi\xc4\x8dev mlin pri Ver\xc5\xbeeju, plavajo\xc4\x8di mlin na Otoku ljubezni (I\xc5\xbeakovci) in novo zgrajena plavajo\xc4\x8da mlina pri Cmureku (Mureck) na avstrijskem bregu Mure ter v \xc5\xbdabniku pri Sv. Martinu na Muri (Hrva\xc5\xa1ka)._NEWLINE_Iz tradicije nekdanjega mlinarstva je nastala Mlinarska pot, zanimiva turisti\xc4\x8dna pot z bogato naravno in kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki poteka od Ver\xc5\xbeeja do \xc5\xbdabnika v ob\xc4\x8dini Sv. Martin na Muri na Hrva\xc5\xa1kem. Vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1e obmurske vasi na obeh straneh reke: Dokle\xc5\xbeovje, I\xc5\xbeakovce in Melince na prekmurski strani ter Razkri\xc5\xbeje, \xc5\xa0afarsko in Gibino na prle\xc5\xa1ki strani. Poleg mlinov so na nekaterih to\xc4\x8dkah prikazane tudi druge tradicionalne obrti.\n_START_SECTION_\nMurska kolesarska pot\n_START_PARAGRAPH_\nOd izvira do izliva Mure je speljana ok. 450\xc2\xa0km dolga kolesarska pot (nem\xc5\xa1ko Murradweg), ki so jo maja 2012 podalj\xc5\xa1ali od nekdanjega mejnega prehoda Gederovci/Sicheldorf prek Slovenije do Legrada ob izlivu Mure v Dravo na Hrva\xc5\xa1kem. Kolesarska pot poteka od visokogorske doline Lungau v Alpah po dolini navzdol, mimo Gradca in prek ravninske \xc5\xa0tajerske do Slovenije. Pri nas poteka naprej po obeh bregovih Mure, in sicer na prekmurski strani od vasi Gederovci do Pinc, na desni strani pa od Trat do Gibine in nato naprej po Hrva\xc5\xa1ki do Legrada._NEWLINE_Med avstrijsko vasjo Donnersdorf in na\xc5\xa1imi \xc4\x8crnci na Apa\xc5\xa1kem polju so 1.5.2006 odprli najnovej\xc5\xa1i most \xc4\x8dez Muro, namenjen izklju\xc4\x8dno pe\xc5\xa1cem in kolesarjem. Most je dolg 83 m in visi na jeklenih vrveh ter je brez opornikov v re\xc4\x8dni strugi; zgradili so ga ve\xc4\x8dinoma z evropskimi sredstvi.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clovek je Muro v velikem delu njenega toka mo\xc4\x8dno preoblikoval, tako da so zadnji, bolj ali manj naravni odseki samo \xc5\xa1e v povirnem delu v dolini Lungau in ob spodnjem toku Mure od Murskega Sredi\xc5\xa1\xc4\x87a do izliva v Dravo. Zgornji tok Mure ter celotni tok Mure z obre\xc4\x8dnimi deli ravnine od mostu Radenci\xe2\x80\x93Petanjci do slovensko-mad\xc5\xbearsko-hrva\xc5\xa1ke tromeje so vklju\xc4\x8deni v varovano obmo\xc4\x8dje Natura 2000. V zgornjem toku, kjer so pred desetletji z regulacijami precej spremenili strugo Mure, \xc5\xbee vse od leta 2003 potekajo v okviru projekta LIFE ukrepi za povrnitev delov Mure v naravno stanje: z ve\xc4\x8d kot 90\xc2\xa0km reke so odstranili vse, kar je oviralo ribje poti po reki navzgor in navzdol, ponovno so uredili ve\xc4\x8d stranskih rokavov in obvodnih logov, obnovili nekaj nekdanjih povr\xc5\xa1in za zadr\xc5\xbeevanje poplavne vode ter poskrbeli za ustrezno \xc5\xbeivljenjsko okolje mo\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeenega sulca (Hucho hucho)._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Mura med Gradcem in Slovenijo ujeta v niz preto\xc4\x8dnih elektrarn, so ob njej marsikje dobro ohranjeni logi in mokrotni travniki, najbolj pa so hidroelektrarne vplivale na ribjo favno v sami reki. Na tem odseku je neko\xc4\x8d \xc5\xbeivelo v Muri 21 ribjih vrst, mdr. lipan (Thymallus thymallus). Z zmanj\xc5\xa1anjem onesna\xc5\xbeenosti in izgradnjo ribjih poti mimo jezov upajo, da se bo nekdanje ribje bogastvo vsaj deloma obnovilo. Za vodne pti\xc4\x8de je v tem delu najbolj privla\xc4\x8dno jezero za hidroelektrarno Gralla in logi na levem bregu, kjer so zaradi dviga vodne gladine nastala nova mokri\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_S pokrajinskega in biolo\xc5\xa1kega vidika je narava vzdol\xc5\xbe Mure dale\xc4\x8d najlep\xc5\xa1e ohranjena v spodnjem toku reke, nekako od \xc5\xa0pilja (Spielfeld) navzdol do izliva. \xc4\x8ceprav je struga ve\xc4\x8dinoma regulirana, je ob njej bolj ali manj \xc5\xa1irok pas poplavnih gozdov (logov) in mokrotnih travnikov z izjemno pomembnimi habitati, zaradi katerih je celotno to obmo\xc4\x8dje varovano v okviru Nature 2000 (v Avstriji 21,6\xc2\xa0km\xc2\xb2, v Sloveniji 127,7\xc2\xa0km\xc2\xb2 in na Mad\xc5\xbearskem 21,4\xc2\xa0km\xc2\xb2). Mura ima povsem prost tok vse od zadnje hidroelektrarne nad \xc5\xa0piljem (Spielfeld) navzdol, kar je ugodno za hitro spreminjanje habitatov v sami strugi, predvsem prodi\xc5\xa1\xc4\x8d in nepora\xc5\xa1\xc4\x8denih re\xc4\x8dnih bregov v naplavinah \xe2\x80\x93 pomemben \xc5\xbeivljenjski prostor \xc5\xa1tevilnih vrst pti\xc4\x8dev (mdr. vodomca, Alcedo atthis). Vstran od re\xc4\x8dne struge so pomembni stranski rokavi, po katerih se pretaka poplavna voda, kadar glavna struga ne zmore prevajati vse vode._NEWLINE_Poseben pomen imajo mrtvice \xe2\x80\x93 plitva jezerca v opu\xc5\xa1\xc4\x8denih strugah, ki so nastale v preteklosti, ko je reka \xc5\xa1e prosto vijugala sem in tja po ravnini ter delala velike meandre ali okljuke. Zanje je zna\xc4\x8dilna specifi\xc4\x8dna vodna vegetacija in bogat \xc5\xbeivalski svet, predvsem dvo\xc5\xbeivke, plazilci, ka\xc4\x8dji pastirji in drugi nevreten\xc4\x8darji. Najlep\xc5\xa1e mrtvice so Muri\xc5\xa1a ob spodnjem toku v kotu med Muro in Ledavo, Orlov\xc5\xa1\xc4\x8dek med Dolnjo Bistrico in Hotizo ter Hoti\xc5\xa1ko jezero pri Hotizi, poleg teh pa jih je \xc5\xa1e vse polno tudi drugod v logih ob Muri._NEWLINE_V poplavnih gozdovih ob Muri rastejo izklju\xc4\x8dno listavci razli\xc4\x8dnih vrst, odvisno od rasti\xc5\xa1\xc4\x8dnih pogojih. Na najpogosteje poplavljenih delih tik ob reki prevladuje vrbovje (Salicetum albae), nekoliko vstran, kjer je podtalnica \xc5\xbee nekoliko ni\xc5\xbeje pod povr\xc5\xa1jem, pa raste na\xc5\xa1 obre\xc4\x8dni ni\xc5\xbeinski gozd (Querco roboris\xe2\x80\x93Ulmetum laevis), v katerem sta dominantni drevesni vrsti hrast dob(Quercus robur) in dolgopecljati brest (Ulmus laevis), vanj pa nezadr\xc5\xbeno sili 'pritepenka' robinija(Robinia pseudoacacia). V teh gozdovih je izjemno bogata tudi grmovna vegetacija in seveda \xc5\xbeivalski svet, od mno\xc5\xbeice \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, ka\xc4\x8djih pastirjev, dvo\xc5\xbeivk, plazilcev in ptic. V logih ob Muri gnezdi okoli 110 vrst ptic, mdr. 30 varovanih ptic iz seznama pti\xc4\x8dje direktive, od katerih so nekatere mo\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeene zaradi izginjanja habitatov (npr. \xc4\x8dapljica, Ixobrychus minutus)."