b'\n_START_ARTICLE_\nUkrajin\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nIme Ukrajina se je pojavilo v 12. stoletju. Sprva se je uporabljalo v povezavi z raznimi obmejnimi obmo\xc4\x8dji okrog velikih Kijevskih kne\xc5\xbeevin: Dneprska Ukrajina, Zaporo\xc5\xa1ka Se\xc4\x8d. \xc5\xa0ele v 17. stoletju se je poimenovanje Ukrajina za\xc4\x8delo uporabljati za dana\xc5\xa1nji osrednji in vzhodni del te de\xc5\xbeele. Mikrojezik \xe2\x80\x93 zahodnoruski jezik (v dana\xc5\xa1nji terminologiji staroukrajinski jezik ali starobeloruski jezik)\xc2\xa0 \xe2\x80\x93 je veljal tako za pogovorni jezik kot za pisni jezik in je bil dr\xc5\xbeavni jezik Velike litovske kne\xc5\xbeevine, ki je\xc2\xa0 med 14. in 16. stoletjem vklju\xc4\x8devala tudi velik del dana\xc5\xa1nje Ukrajine._NEWLINE_Poimenovanje ukrajinski jezik (\xd1\x83\xd0\xba\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x97\xd0\xbd\xd1\x81\xd1\x8c\xd0\xba\xd0\xb0 \xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0) se je kot splo\xc5\xa1na oznaka za jezik na vsem ukrajinskem etni\xc4\x8dnem ozemlju uveljavilo \xc5\xa1ele v 20. stoletju. Do 19. stoletja so ukrajinski jezik pogosto imenovali \xc2\xa0malorusko nare\xc4\x8dje, beloruski jezik pa belorusko nare\xc4\x8dje. Velikoruski jezik sta sestavljali dve nare\xc4\x8dji \xe2\x80\x93 severnovelikorusko in ju\xc5\xbenovelikorusko nare\xc4\x8dje. _NEWLINE_V 19. in za\xc4\x8detku 20. stoletja je malorusko nare\xc4\x8dje postalo predmet diskusij. Kot posamezen jezik so ga smatrali predstavniki ukrajinske inteligence v Ruskem imperiju in nekateri tuji jezikoslovci \xe2\x80\x93 zlasti Franc Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d. \xc5\xa0ele po razpadu Ruskega Imperija in nastanku SSSR je ukrajinski jezik prvi\xc4\x8d dobil status uradnega jezika. Termin maloruski pa je postopoma izginil iz uporabe.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nUkrajinski jezik spada k vzhodnoslovanski podskupini slovanskih jezikov. _NEWLINE_Blizu ukrajinskemu je beloruski jezik. Od 9. do 11. stoletja sta jezika delno nastajala na skupnem dialektu \xe2\x80\x93 zlasti severna ukrajinska nare\xc4\x8dja so vplivala na pogovorni beloruski jezik. Oba naroda sta v 16. stoletju imela skupen zahodnoruski pisni jezik. _NEWLINE_Ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dina je tako kot ostali vzhodnoslovanski jeziki fleksiven jezik.\n_START_SECTION_\nPravila za pre\xc4\x8drkovanje v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\nZa pre\xc4\x8drkovanje uporabljamo abecedno tabelo (zgoraj). Ruska in ukrajinska cirilica ne temeljita na foneti\xc4\x8dnem principu. V vzhodni cirilici lo\xc4\x8dimo meh\xc4\x8dane in trde samoglasnike; mehka samoglasnika (i, e) \xc5\xbee implicirata izgovor kot /ji/ ali /je/, pri trdih samoglasnikih (a, o, u) pa za ozna\xc4\x8devanje mehkih glasov ja, jo, ju uporabljajo posebne \xc4\x8drke \xd1\x8f, \xd1\x91, \xd1\x8e. Problem pri pre\xc4\x8drkovanju so fonemi, za katere v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini nimamo pribli\xc5\xbeka. To so "trdi i" ter razlikovanje med mehkej\xc5\xa1im in tr\xc5\xa1im g in h oziroma kh .\n_START_SECTION_\nDoma\xc4\x8denje in ustaljena pisave\n_START_PARAGRAPH_\nPri pre\xc4\x8drkovanju z doma\xc4\x8denjem se izognemo zapisu za glasove, ki jih sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina ne pozna: y (trdi i) zamenjamo z i (namesto natan\xc4\x8dnega Kyjiv kar Kijiv oziroma po ruskem Kijev); ne ponavljamo soglasnikov (namesto Vynnycja kar Vinica), ne pi\xc5\xa1emo kh ampak kar h._NEWLINE_V ve\xc4\x8d primerih za ukrajinska imena uporabljamo bolj udoma\xc4\x8deno pisavo po ruskem vzoru: Kijev, Lvov, Harkov, Lugansk, \xc4\x8cernobil, Zaporo\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nZgodovina jezika\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno hipotezo za izvor ukrajinskega jezika je postavil Aleksej \xc5\xa0ahmatov, ki pravi, da je ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dina nastala kot rezultat razpada starovzhodnoslovan\xc5\xa1\xc4\x8dine (staroru\xc5\xa1\xc4\x8dine), verjetno isto\xc4\x8dasno z ruskim in beloruskim \xe2\x80\x93 v 14. in 15. stoletju. _NEWLINE_Nekateri jezikoslovci zagovarjajo tezo neodvisnega razvoja jezika, ki izhaja iz dejstva, da je starovzhodnoslovan\xc5\xa1\xc4\x8dina bila izklju\xc4\x8dno knji\xc5\xbeni jezik. Tako naj bi bil nastanek ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dine ter ru\xc5\xa1\xc4\x8dine in beloru\xc5\xa1\xc4\x8dine povezan z razpadom praslovan\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\n9.-14. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nUkrajinski jezik se je razvil iz staroru\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki pa izvira iz praslovan\xc5\xa1\xc4\x8dine (6. stoletje).  _NEWLINE_Do 14. stoletja na obmo\xc4\x8dju staroruskega jezika ni bilo ve\xc4\x8djih nare\xc4\x8dnih razlik. Georgij A. Haburgajev zgodnje vzhodnoslovansko obmo\xc4\x8dje deli na dve nare\xc4\x8dni skupini: jugo-vzhodnoslovansko in severo-vzhodnoslovansko. Od 8. do 11. stoletja je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ju\xc5\xbenega dela bilo Podneprovje (\xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbd\xd1\x96\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xe2\x80\x99\xd1\x8f ali \xd0\x9d\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb4\xd0\xbd\xd1\x96\xd0\xbf\xd1\x80\xd1\x8f\xd0\xbd\xd1\x89\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb0), sredi\xc5\xa1\xc4\x8de severnega dela pa Priilmenje (\xd0\x9f\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x96\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x81\xd1\x8c\xd0\xba\xd0\xb0 \xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb0), od koder so se govorci vzhodnoslovanskih govorov razselili po vsem obmo\xc4\x8dju bodo\xc4\x8de Kijevske Rusije. Govorci ju\xc5\xbeno-vzhodnoslovanskih nare\xc4\x8dij so zajeli obmo\xc4\x8dja dana\xc5\xa1njega ukrajinskega, beloruskega in jugo-vzhodnega ruskega jezika, govorci severo-vzhodnoslovanskih govorov pa obmo\xc4\x8dja severnega dela bodo\xc4\x8dega ruskega jezika. Tisti \xc4\x8das je za vzhodnoslovansko obmo\xc4\x8dje veljala nare\xc4\x8dna enotnost. V 14. stoletju pride do oblikovanja lo\xc4\x8denih vzhodnoslovanskih jezikov, ki je povezano z nastankom Litovske kne\xc5\xbeevine na zahodu in mongolsko-tatarskimi vpadi.\n_START_SECTION_\n15.-18. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPo vstopu bodo\xc4\x8dih ukrajinskih in beloruskih ozemelj v sestav Velike litovske kne\xc5\xbeevine, se je na ozemlju Litovske Rusije v 14. in 15. stoletju oblikoval zahodnoruski jezik (\xd1\x80\xd1\x83\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0 \xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0), pri \xc4\x8demer ni prihajalo do stikov med pogovornimi jeziki. Do 16. stoletja je zahodnoruski jezik bil naddialekt na vsem ozemlju Velike litovske kne\xc5\xbeevine, od 16. stoletja naprej pa za\xc4\x8dne nanj vplivati ukrajinski pogovorni jezik. Lo\xc4\x8ditev staroukrajinskega in starobeloruskega nare\xc4\x8dja ni bila popolna._NEWLINE_Po oblikovanju Republike obeh narodov leta 1569, se je ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dina razvijala pod velikim vplivom polj\xc5\xa1\xc4\x8dine. Za\xc4\x8dne se nova faza v razvoju jezika, ko v klerikalno literaturo vpadejo nare\xc4\x8dja. V tistem \xc4\x8dasu se za\xc4\x8dnejo poskusi nastanka knji\xc5\xbenega jezika na osnovi cerkvenega in s primesjo nare\xc4\x8dnih govorov. Pojavljajo se prevodi cerkvenih knjig v narodni jezik, ki pa ni zajel vseh. Menili so, da lahko v narodnem jeziku pi\xc5\xa1ejo le interpretacije duhovnih besedil. Nastali so spomeniki, kot so \xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xbf\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x86\xd1\x8c\xd0\xba\xd0\xb5 \xd0\x84\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb3\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x96\xd1\x94 (Peresopnicki evangelij 1556\xe2\x80\x941561), \xd0\x92\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8b\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\x95\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb3\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb5 (Volinski evangelij 1571) in \xd0\xa2\xd1\x80\xd1\x96\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xb4\xd1\x8c \xd0\xbf\xd1\x96\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xb0 (Postni triod 1627). _NEWLINE_Na koncu 16. stoletja se za\xc4\x8dnejo pojavljati slovnice, v katerih \xc5\xbeelijo normirati staroukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Med njimi je najbolj znana slovnica M. Smotrickega (\xd2\x90\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xbc\xd0\xb0\xcc\x81\xd1\x82\xd1\x96\xd0\xba\xd0\xb8 \xd0\xa1\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd1\x8f \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb2\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5 Cv\xcc\x81\xd0\xbd\xd1\x82\xd0\xb0\xd2\x91\xd0\xbc\xd0\xb0 1619), dvojezi\xc4\x8dno cerkvenoslovansko-staroukrajinsko leksikografsko delo \xd0\x9b\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x81\xd0\xb8\xd1\x81 Lavrencija I. Zizanija (1596) ter \xd0\x9b\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbd \xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 Pamva Berinde (1627). _NEWLINE_V 17. in 18. stoletju je nare\xc4\x8dje vse bolj vplivalo na knji\xc5\xbeni jezik, zlasti v delih raznih avtorjev. Na koncu 18. stoletja je zaradi priklju\xc4\x8ditve Ukrajinskega ozemlja k Rusiji nad knji\xc5\xbeno ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dino nadvladala ru\xc5\xa1\xc4\x8dina.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nOd 18. stoletja naprej\n_START_PARAGRAPH_\nZahodnoruski jezik ni sovpadal z ukrajinskim pogovornim jezikom. Na prehodu iz 18. v 19. stoletje se je na osnovi pogovornega jezika razvil nov ukrajinski knji\xc5\xbeni jezik. Prvi avtor, ki je pisal v tem jeziku je bil I. Kotljarevski, ki je na osnovi jugozahodnih nare\xc4\x8dij oblikoval knji\xc5\xbeni jezik. Prav na tem obmo\xc4\x8dju se je najprej za\xc4\x8dela razvijati ukrajinska narodna kultura v prvi polovici 19. stoletja. V povsem lingvisti\xc4\x8dnem smislu se je kodifikaciji knji\xc5\xbenega jezika bolj pribli\xc5\xbeal Ivan Nekra\xc5\xa1evi\xc4\x8d, ki je sku\xc5\xa1al ustvariti normo knji\xc5\xbenega jezika na osnovi severnih nare\xc4\x8dij. _NEWLINE_Postopoma je v 19. in za\xc4\x8detku 20. stoletja carska oblast za\xc4\x8dela zatirati in omejevati ukrajinski jezik. Postal je nare\xc4\x8dje ruskega jezika. Dosledno in sistemati\xc4\x8dno izkoreninjenje ukrajinskega jezika se je odrazilo v Valuevski okro\xc5\xbenici leta 1863, ki je prepovedala tiskanje knjig v ukrajinskem jeziku, z izjemo leposlovja. Leta 1876 je vlada dopolnila Valuevsko okro\xc5\xbenico z prepovedjo uvoza kakr\xc5\xa1nih koli knjig v ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki so jih izdajali v tujini. Leta 1896 je cenzura dovolila izdajo 58% ukrajinskih tekstov. Uredba je obstala v veljavi do leta 1905. _NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju zahodne Ukrajine so v 19. stoletju vzporedno z oblikovanjem norm knji\xc5\xbenega jezika, posku\xc5\xa1ali ustvariti umetni\xc5\xa1ki jezik na osnovi cerkvenoslovanske in ruske slovnice s primesjo ukrajinskih in poljskih leksemov. V tem jeziku so izhajali razni \xc4\x8dasopisi in revije. V letih 1887-1893 ga je v vodilnih rusofilnih publikacijah zamenjala ru\xc5\xa1\xc4\x8dina. _NEWLINE_Veliko vlogo pri oblikovanju ukrajinskega knji\xc5\xbenega jezika na prehodu iz 19. v 20. stoletje je imel Ivan Franko, ki je prispeval k oblikovanju skupnih norm ukrajinskega knji\xc5\xbenega jezika. _NEWLINE_V 20. in 30. letih 20. stoletja je ukrajinski jezik dosegel velik razvoj. Leta 1921 je bil na Ukrajinski znanstveni akademiji ustanovljen In\xc5\xa1titut ukrajinskega znanstvenega jezika. Oblikovali so katedro za ukrajinski jezik. Izdan je bil rusko-ukrajinski slovar (1924-1933) in razni u\xc4\x8dbeniki ukrajinskega jezika.\n_START_SECTION_\nSodobni knji\xc5\xbeni jezik\n_START_PARAGRAPH_\nNastal je na osnovi srednjepodneprovskih govorov jugo-vzhodne nare\xc4\x8dne skupine. Knji\xc5\xbeni jezik so normirali Kotljarevski in njegovi nasledniki: Jevgenij P. Grebenko in Lev I. Borovikovski na osnovi\xc2\xa0 poltavskega nare\xc4\x8dja, Kvitka G. Fjodorovi\xc4\x8d na osnovi slobo\xc5\xbedanskih nare\xc4\x8dij. O\xc4\x8de sodobnega ukrajinskega knji\xc5\xbenega jezika naj bi bil Taras \xc5\xa0ev\xc4\x8denko, ki je uporabil nare\xc4\x8dje ju\xc5\xbenih Kijevcev. V knji\xc5\xbeni jezik so vklju\xc4\x8dene tudi zna\xc4\x8dilnosti drugih jugo-vzhodnih nare\xc4\x8dij, v manj\xc5\xa1i meri tudi severnih in jugozahodnih.\n_START_SECTION_\nSamoglasniki\n_START_PARAGRAPH_\nUkrajin\xc5\xa1\xc4\x8dina pozna 6 samoglasnikov: /\xc9\x91/ \xe2\x80\x94 a, /\xc9\x9b/ \xe2\x80\x94 e, /i/\xe2\x80\x94 i, /u/ \xe2\x80\x94 y, /\xc9\x94/ \xe2\x80\x94 o, /y/ \xe2\x80\x94 \xd0\xb8. _NEWLINE_Ukrajinski samoglasniki se v knji\xc5\xbenem jeziku izgovarjajo izrazito in dosledno tako v nagla\xc5\xa1enem polo\xc5\xbeaju kot v nenagla\xc5\xa1enem. V slednjem se izgovarjajo nekoliko kraj\xc5\xa1e in posledi\xc4\x8dno bolj kakovostno, kar je vidno pri samoglasnikih s podobnimi artikulacijskimi zna\xc4\x8dilnostmi. V ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dini ni kratkih reduciranih samoglasnikov, le v pogovornem jeziku je mo\xc5\xbena delna redukcija nenagla\xc5\xa1enih samoglasnikov in njihovo pribli\xc5\xbeevanje drug k drugemu. _NEWLINE_Zdru\xc5\xbeitev /j/ s samoglasnikom izra\xc5\xbeajo posebne \xc4\x8drke \xd1\x8f, \xd1\x94, \xd1\x97, \xd1\x8e (\xd1\x8f\xd0\xb1\xd0\xbb\xd1\x83\xd0\xba\xd0\xbe \'jabolko\', \xd1\x8e\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb9 \'mlad\', \xd0\xbf\'\xd1\x94\xd1\x81\xd0\xb0 \'igra, drama\', \xd1\x97\xd0\xb4\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \'jedek\'). Z dvema \xc4\x8drkama pi\xc5\xa1ejo \xd0\xb9\xd0\xbe in v nekaterih nare\xc4\x8djih \xd0\xb9\xd0\xb8.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPridevnik\n_START_PARAGRAPH_\nPridevnik se v ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dini ujema s samostalnikom v spolu, sklonu in \xc5\xa1tevilu. Po pomenu se pridevniki delijo na kakovostne (\xd1\x8f\xd0\xba\xd1\x96\xd1\x81\xd0\xbd\xd1\x96) in odnosne/razmerne (\xd0\xb2\xd1\x96\xd0\xb4\xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbd\xd1\x96), med katere spadajo tudi vrstni ter svojilni pridevniki (\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xb2\xd1\x96\xd0\xb9\xd0\xbd\xd1\x96). _NEWLINE_Lahko imajo dolgo ali kratko obliko. Kakovostni pridevniki mo\xc5\xa1kega spola se v ednini ve\xc4\x8dinoma uporabljajo v dolgi obliki (\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x85\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x87i\xd1\x80 \'tihi ve\xc4\x8der\'). Kratka oblika je zna\xc4\x8dilna za majhno skupino pridevnikov, ki se uporabljajo zlasti v poeziji (\xd1\x8f\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xbd \xd0\xbci\xd1\x81\xd1\x8f\xd1\x86\xd1\x8c \'jasen mesec\'). _NEWLINE_V nasprotju z ru\xc5\xa1\xc4\x8dino je za pridevnike \xc5\xbeenskega in srednjega spola ednine ter pridevnike vseh spolov mno\xc5\xbeine v imenovalni\xc5\xa1kih in to\xc5\xbeilni\xc5\xa1kih oblikah zna\xc4\x8dilen izpad intervokala \xc2\xa0-/j/ in zlitje samoglasnikov (ukr. \xd0\xb1i\xd0\xbb\xd0\xb0 rus. \xd0\xb1\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb0\xd1\x8f \'bela\', ukr. \xd0\xb1i\xd0\xbb\xd0\xb5 rus. \xd0\xb1\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb5 \'belo\', ukr. \xd0\xb1i\xd0\xbbi rus. \xd0\xb1\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x8b\xd0\xb5 \'beli, bele\'). _NEWLINE_Svojilni pridevniki se tvorijo iz \xc5\xbeivih samostalnikov z dodajanjem pripon -\xd0\xbe\xd0\xb2 (-\xd0\xb5\xd0\xb2, -\xd1\x96\xd0\xb2), -\xd0\xb8\xd0\xbd (-\xd1\x96\xd0\xbd, -\xd1\x97\xd0\xbd), -\xd0\xb0\xd1\x87 (-\xd1\x8f\xd1\x87): \xd0\xb1\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x8c\xd0\xbai\xd0\xb2 \xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb2i\xd1\x82 \'o\xc4\x8detova oporoka\', \xd1\x81\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xbd \xd0\xb7\xd0\xbe\xd1\x88\xd0\xb8\xd1\x82 \'sestrin zvezek\'. _NEWLINE_Kakovostni pridevniki se stopnjujejo tako na analiti\xc4\x8dni kot sinteti\xc4\x8dni na\xc4\x8din. _NEWLINE_Primernik (\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x89\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x81\xd1\x82\xd1\x83\xd0\xbf\xd1\x96\xd0\xbd\xd1\x8c) se tvori s priponami -\xd1\x96\xd1\x88, -\xd1\x88: \xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb9 \'mo\xc4\x8den\' \xe2\x80\x94 \xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd1\x96\xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xb9 \'mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i\'; \xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb3\xd0\xb8\xd0\xb9 \'dolg\' \xe2\x80\x94 \xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xb9 \'dalj\xc5\xa1i\'. V\xc4\x8dasih pri tvorjenju pride do izpada -\xd0\xba-, -\xd0\xbe\xd0\xba-, -\xd0\xb5\xd0\xba- v osnovi: \xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \'tanek\' \xe2\x80\x94 \xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xb9 \'tanj\xc5\xa1i\'; \xd0\xb3\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb1\xd0\xbe\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \'globok\' \xe2\x80\x94 \xd0\xb3\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb1\xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xb9 \'globlji\'. Pogosto se v osnovi asimilira soglasnik, ki stoji pred pripono: \xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \'visok\' \xe2\x80\x94 \xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x89\xd0\xb8\xd0\xb9 \'vi\xc5\xa1ji\'; \xd0\xb4\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xb8\xd0\xb9 \'drag\' \xe2\x80\x94 \xd0\xb4\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb6\xd1\x87\xd0\xb8\xd0\xb9 \'dra\xc5\xbeji\'. Po analiti\xc4\x8dnem na\xc4\x8dinu primernik tvorimo tako, da osnovniku dodamo besedo \xd0\xb1\xd1\x96\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x88 \'bolj\', \xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x88 \'manj\': \xd1\x8f\xd1\x81\xd0\xba\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb8\xd0\xb9 \'jasen, barvit\'\xe2\x80\x94 \xd0\xb1\xd1\x96\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x88 \xd1\x8f\xd1\x81\xd0\xba\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb8\xd0\xb9 \'bolj jasen/bolj barvit\', \xd1\x88\xd0\xb2\xd0\xb8\xd0\xb4\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \'hiter\' \xe2\x80\x94 \xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x88 \xd1\x88\xd0\xb2\xd0\xb8\xd0\xb4\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \'manj hiter\'. _NEWLINE_Prese\xc5\xbenik (\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb9\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x89\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x81\xd1\x82\xd1\x83\xd0\xbf\xd1\x96\xd0\xbd\xd1\x8c) se tvori z dodajanjem predpone \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb9- \'naj-\': \xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd1\x96\xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xb9 \'mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i\'\xe2\x80\x94 \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb9\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd1\x96\xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xb9 \'najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, \xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x96\xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xb9 \xe2\x80\x94 \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb9\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xbdi\xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xb9 (rde\xc4\x8d \xe2\x80\x93 v sln. le po analiti\xc4\x8dnem na\xc4\x8dinu \xe2\x80\x93 bolj rde\xc4\x8d \xe2\x80\x93 najbolj rde\xc4\x8d). Prese\xc5\xbenik je lahko okrepljen s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8dlenkov \xd1\x8f\xd0\xba- \'kot, kakor\' in \xd1\x89\xd0\xbe- \'kaj\': \xd1\x8f\xd0\xba\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb9\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd1\x96\xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xb9, \xd1\x89\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb9\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd1\x96\xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xb9 (v sln. mogo\xc4\x8de le s predpono naj- \'najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i\'). Po analiti\xc4\x8dnemu na\xc4\x8dinu primerniku pridevnika le \xc5\xa1e dodamo predpono naj-, tako dobimo besedi \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb9\xd0\xb1\xd1\x96\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x88 \'najbolj\', \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb9\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x88 \'najmanj\': \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb9\xd0\xb1i\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x88 \xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb9 \'najbolj mo\xc4\x8den\', \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb9\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x88 \xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb9 \'najmanj mo\xc4\x8den\'.\n_START_SECTION_\nGlagolski \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nV ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dini razlikujejo \xc5\xa1tiri glagolske \xc4\x8dase: sedanjik (\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbf\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x96\xd1\x88\xd0\xbd\xd1\x96\xd0\xb9 \xd1\x87\xd0\xb0\xd1\x81), ki ga tvorijo le nedovr\xc5\xa1ni glagoli: \xd1\x87\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x94 \'berem\'; preteklik (\xd0\xbc\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x83\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x87\xd0\xb0\xd1\x81): \xd1\x87\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xb2 \'bral je\', \xd1\x87\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb0 \'brala je\'; predpreteklik (\xd0\xb4\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x83\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x87\xd0\xb0\xd1\x81): \xd1\x87\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xb2 \xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xb2 \'je bil bral\', \xd1\x87\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb0 \xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xbb\xd0\xb0 \'je bila brala\'; prihodnjik (\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xb9\xd0\xb1\xd1\x83\xd1\x82\xd0\xbd\xd1\x96\xd0\xb9 \xd1\x87\xd0\xb0\xd1\x81): \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x87\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x94 \'prebral bom\', \xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xb4\xd0\xb5 \xd1\x87\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb8, \xd1\x87\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xb5 \'bral bom\'). V sedanjiku in prihodnjiku se glagoli spregajo glede na osebo in \xc5\xa1tevilo, v pretekliku in predpretekliku le glede na \xc5\xa1tevilo, v ednini pa \xc5\xa1e glede na osebo. _NEWLINE_Prihodnjik se tvori na dva na\xc4\x8dina: analiti\xc4\x8dno in sinteti\xc4\x8dno. Nedovr\xc5\xa1ni glagoli tvorijo prihodnjik na oba na\xc4\x8dina. Zlo\xc5\xbeeno oz. analiti\xc4\x8dno z glagolom biti in nedolo\xc4\x8dnikom (\xd0\xb1\xd1\x83\xd1\x82\xd0\xb8 \'biti\': \xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xb4\xd1\x83 \xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb8 \'bom pisal\') ter nezlo\xc5\xbeeno oz. sinteti\xc4\x8dno z  zlitjem nedo\xc4\x8dnika z oblikami starega pomo\xc5\xbenega glagola \xd1\x8f\xd1\x82\xd0\xb8 \'za\xc4\x8deti, jeti; vzeti\' (\xd0\xb8\xd0\xbc\xd1\x83, \xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xb5\xd1\x88\xd1\x8c): \xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xbc\xd1\x83 (< \xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb8 \xd0\xb8\xd0\xbc\xd1\x83). Dovr\xc5\xa1ni glagoli tvorijo le prost prihodnjik: \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x88\xd1\x83 \'napisal bom\'. Z odtenkom modalnosti se uporabljajo analiti\xc4\x8dne oblike z glagolom \xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x8e \'imam\': \xd1\x89\xd0\xbe \xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x8e \xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb8 \'kaj moram narediti\'. _NEWLINE_Preteklik se v ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dini tvori s priponami -\xd0\xb2-/-\xd0\xbb- in kon\xc4\x8dnicami spolov -\xc3\xb8, -\xd0\xb0, -\xd0\xbe, -\xd0\xb8 (\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xb0\xd0\xb2 \'napisal\', \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb0 \'napisala\', \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xb0\xd0\xbbo \'napisalo\', \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb8 \'napisali\'). Pri tvorjenju preteklika pride v osnovi glagolov do spremembe \xd0\xb5 \xe2\x80\x94 i: \xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x81-\xd1\x82\xd0\xb8 \'nesti\' \xe2\x80\x94 \xd0\xbdi\xd1\x81 nesel je\'. _NEWLINE_Predpreteklik se tvori analiti\xc4\x8dno s pretekli\xc5\xa1kimi oblikami glagola in s preteklikom pomo\xc5\xbenega glagola \xd0\xb1\xd1\x83\xd1\x82\xd0\xb8 \'biti\' (\xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xb2 \xd0\xb2\xd1\x96\xd0\xb2 \'je bil vodil\', \xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xbb\xd0\xbe \xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xbe \'je bilo vodilo\', \xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xbb\xd0\xb0 \xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb0 \'je bila vodila\', \xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xbb\xd0\xb8 \xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb8 \'so bili vodili\').\n_START_SECTION_\nBesedi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno besedi\xc5\xa1\xc4\x8de ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dine sestavljajo besede slovanskega (\xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbb\xd1\x8f \'zemlja\', \xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0 \'glava\', \xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbd \'sin\', \xd0\xbbi\xd1\x82\xd0\xbe \'poletje\', \xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb1\xd0\xb0 \'riba\', \xd0\xb1\xd0\xb4\xd0\xb6\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb0 \'\xc4\x8debela\') in vzhodnoslovanskega izvora (\xd1\x81i\xd0\xbc\xe2\x80\x99\xd1\x8f \'dru\xc5\xbeina\', \xd0\xb1i\xd0\xbb\xd0\xba\xd0\xb0 \'veverica\' \xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xb0 \'pes\', \xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xba \'\xc5\xa1tirideset\', \xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xb2\xe2\x80\x99\xd1\x8f\xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xbe \'devetdeset\'). Pri tem so nekatere besede vzhodnoslovanskega izvora spremenile svoj pomen v primerjavi z beloru\xc5\xa1\xc4\x8dino in ru\xc5\xa1\xc4\x8dino (ukr. \xd1\x87\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2i\xd0\xba \'soprog, mo\xc5\xbe, mo\xc5\xa1ki\' \xe2\x80\x93 ru. \xd1\x87\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xba, blr. \xd1\x87\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xba \xe2\x80\x94 ukr. \xd0\xbb\xd1\x8e\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb0 \'\xc4\x8dlovek\'). _NEWLINE_Po leksikalni sestavi je ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dini najbli\xc5\xbeje beloru\xc5\xa1\xc4\x8dina, saj sta oba jezika bila pod mo\xc4\x8dnim vplivom polj\xc5\xa1\xc4\x8dine (v 15. stoletju je ozemlja dana\xc5\xa1nje Ukrajine in Belorusije zasedla Republika obeh narodov). Blizu ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dini so poleg beloru\xc5\xa1\xc4\x8dine in polj\xc5\xa1\xc4\x8dine (ukr. \xd0\xb4\xd1\x8f\xd0\xba\xd1\x83\xd1\x8e, pl. dzi\xc4\x99kuj\xc4\x99, \'hvala\'; ukr. \xd1\x87\xd0\xb0\xd1\x81, pl. czas \'\xc4\x8das\') \xc2\xa0tudi slova\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina, bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dina in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina. Veliko besed je ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dina prevzela tudi iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine (\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb0 \'travnik\'), latin\xc5\xa1\xc4\x8dine (i\xd0\xbd\xd0\xb4\xd1\x83\xd0\xba\xd1\x86i\xd1\x8f \'indukcija\'), ru\xc5\xa1\xc4\x8dine (\xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb4 \'tovarna\', \xd0\xb3\xd1\x83\xd1\x87\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x86\xd1\x8c \'zvo\xc4\x8dnik\'), turkovskih jezikov (\xd0\xb3\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xb7 \'bu\xc4\x8da), nem\xc5\xa1\xc4\x8dine (\xd0\xb4\xd0\xb0\xd1\x85 \'streha\') in iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine (danes najbolj raz\xc5\xa1irjeno prevzemanje ve\xc4\x8dinoma pri mladih in v mednarodni komunikaciji, kjer je angle\xc5\xa1\xc4\x8dina zamenjala ru\xc5\xa1\xc4\x8dino; \xd0\xbci\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb3 \'sestanek\', \xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xb9 \'tramvaj\')._NEWLINE_Od 18. do 20. stoletja so besede iz zahodnoevropskih jezikov v ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dino prihajale preko ru\xc5\xa1\xc4\x8dine (v vzhodnem delu Ukrajine) in polj\xc5\xa1\xc4\x8dine (v Galiciji) ali pa so jih ukrajinske kulturne osebnosti prinesle direktno iz teh jezikov.'