b'\n_START_ARTICLE_\nObustni aparat\n_START_PARAGRAPH_\nObustni aparat je skupina okon\xc4\x8din na sprednjem delu telesa \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev, ki primarno opravlja vlogo za\xc4\x8detne mehanske obdelave hrane ter usmerjanja proti ustom. Skupno jim pravimo tudi obustne okon\xc4\x8dine. Kot pove ime, izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo pri ustih \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev in \xc4\x8deprav imajo podoben izvor kot noge, se od hodilk jasno lo\xc4\x8dijo tako po obliki kot po funkciji. Hipoteti\xc4\x8den izvorni \xc4\x8dlenono\xc5\xbeec je imel po par nog na vsakem telesnem \xc4\x8dlenu; obustne okon\xc4\x8dine so se razvile iz tistih na prvih nekaj \xc4\x8dlenih, ki so pri dana\xc5\xa1njih \xc4\x8dlenono\xc5\xbecih zra\xc5\xa1\xc4\x8deni v glavo.\n_START_SECTION_\nModifikacije\n_START_PARAGRAPH_\nZ razvojem \xc5\xbeu\xc5\xbeelk in zavzemanjem novih ekolo\xc5\xa1kih ni\xc5\xa1 je pri\xc5\xa1lo do prilagajanja obustnega aparata na nove vire hrane. Oblike najve\xc4\x8dkrat kategoriziramo po na\xc4\x8dinu prehranjevanja; poleg osnovnega grizala poznamo \xc5\xa1e tri tipe obustnega aparata: bodalo, sesalo in lizalo, ki so lahko pri posameznih \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah kombinirani. Natan\xc4\x8dna oblika je lahko uporaben taksonomski znak._NEWLINE_Lizalo, kot ga imajo prave muhe in \xc4\x8debele, je preoblikovan del ustne, porasel z dla\xc4\x8dicami. \xc5\xbdu\xc5\xbeelka ta \xc2\xbbjezi\xc4\x8dek\xc2\xab\xc2\xa0ritmi\xc4\x8dno pomakajo v teko\xc4\x8dino, ki se oprime dla\xc4\x8dic zaradi kapilarnosti. Pri \xc4\x8debelah preostanek obustnega aparata sodeluje pri srkanju teko\xc4\x8dine in slu\xc5\xbei tudi kot grizalo, pri muhah pa je povsem reduciran._NEWLINE_Vidnemu delu sesala pravimo proboscis ali rostrum, viden je pri ve\xc4\x8dini odraslih metuljev in nekaterih dvokrilcih. Tvorita ga parna izrastka maksil (galea), ki se stikata ob strani in tvorita kanal, po katerem \xc5\xbeu\xc5\xbeelka srka teko\xc4\x8dino ob delovanju mi\xc5\xa1ic po\xc5\xbeiralnika. Pri ve\xc4\x8dini \xc5\xbeu\xc5\xbeelk s sesalom pa je njegova funkcija tudi prebadanje. Pri razli\xc4\x8dnih skupinah \xc5\xbeu\xc5\xbeelk z rostrumom se natan\xc4\x8dna zgradba precej razlikuje in razli\xc4\x8dni deli obustnega aparata so pove\xc4\x8dani ali reducirani da tvorijo cev s konico za prebadanje. Pri pikajo\xc4\x8dih muhah (obadi, muha cece,...) je za prebadanje modificirana ustna, pri drugih zajedavskih dvokrilcih (npr. komarjih) pa ustna tvori le ovoj za ostale okon\xc4\x8dine. Spet druga\xc4\x8dno zgradbo rostruma imajo polkrilci, tripsi, bolhe in zajedavske u\xc5\xa1i. Pogosto sta podalj\xc5\xa1ana tako maksili in mandibuli, en par tvori kanal za srkanje teko\xc4\x8din, drugi pa za izlo\xc4\x8danje sline._NEWLINE_Posebna primera modifikacije obustnega aparata sta \xc2\xbbobrazna maska\xc2\xab\xc2\xa0pri li\xc4\x8dinkah ka\xc4\x8djih pastirjev in priprave za filtracijo vode pri li\xc4\x8dinkah nekaterih drugih vodnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, npr. komarjev, ko\xc5\xa1eninarjev in dolo\xc4\x8denih vrst mladoletnic. Pri prvih je ustna (labium) zelo pove\xc4\x8dana da prekriva ves spodnji del glave in opremljena s parom zobcev, ki sta preobra\xc5\xbeena labialna palpa. \xc5\xbdival to masko sunkovito iztegne in z zobci nabode plen. Filtraciji vode pri ostalih so namenjene pove\xc4\x8dane \xc5\xa1\xc4\x8detine, ki lahko izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz razli\xc4\x8dnih delov obustnega aparata.\n_START_SECTION_\nStonoge\n_START_PARAGRAPH_\nStonoge imajo obustni aparat, podoben grizalu \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, ki se med razredi nekoliko razlikuje, a je osnovni gradbeni tip enak. Ustnica je prisotna, vendar ne vedno opazna. Ustno lahko tvorita prvi ali drugi par maksil; skupaj z ustnico tvori predustno cev, v kateri se nahaja \xc5\xa1e par mandibul in pod\xc5\xberelo._NEWLINE_Posebnost strig je, da imajo poleg obustnega aparata na glavi \xc5\xa1e par krempljev, ki jih uporabljajo za lov. So ostri in votli, na konici je izvodilo strupne \xc5\xbeleze. Vendar so ti kremplji izvorno preobra\xc5\xbeen prvi par nog in jih ne \xc5\xa1tejemo za del obustnega aparata.'