b'\n_START_ARTICLE_\nBotulizem\n_START_SECTION_\nPovzro\xc4\x8ditelj\n_START_PARAGRAPH_\nClostridium botulinum je po Gramu pozitiven obligatno anaeroben sporogen bacil. Njegove spore najdemo v zemlji in morskih usedlinah po vsem svetu. Kolonizirajo tudi prebavila rib, ptic in sesalcev. So termostabilne, odporne proti izsu\xc5\xa1itvi, \xc5\xbearkom UV, alkoholom in fenolom in relativno neob\xc4\x8dutljive na sevanje. V ugodnih razmerah, ki jih zagotavlja anaerobno okolje, ustrezna temperatura in primeren pH, spore klijejo. Iz njih se razvijejo vegetativne oblike \xe2\x80\x93 bacili, ki se razmno\xc5\xbeujejo in tvorijo toksin, ki se sprosti po razpadu celice.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din prenosa\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina oku\xc5\xbeb je posledica u\xc5\xbeivanja doma pripravljene hrane, ki je nepravilno konzervirana ali neprimerno toplotno obdelana. Najpogosteje se oku\xc5\xbeba prena\xc5\xa1a s suhim mesom, klobasami in nepravilno konzervirano zelenjavo in sadjem._NEWLINE_Posebna oblika je oku\xc5\xbeba dojen\xc4\x8dkov. Ti zbolijo po zau\xc5\xbeitju spor, ki se v \xc4\x8drevesju spremenijo v vegetativno obliko in za\xc4\x8dnejo izlo\xc4\x8dati nevrotoksin. Sicer so spore povzro\xc4\x8ditelja C. botulinum v okolju prisotne v velikem \xc5\xa1tevilu. Dokazali so jih na primer v hi\xc5\xa1nem prahu, na neoprani zelenjavi in sadju, v zemlji, na suhih zeli\xc5\xa1\xc4\x8dih za pripravo \xc4\x8dajev, v nerafiniranem sladkorju, medu in prahu mle\xc4\x8dne formule. Vendar je zaenkrat med edini dokazani medij za prenos oku\xc5\xbebe pri dojen\xc4\x8dkih._NEWLINE_Lahko pride tudi do oku\xc5\xbebe ran. V ve\xc4\x8dini primerov so primeri oku\xc5\xbebe ran povezani s podko\xc5\xbenim injiciranjem drog, lahko pa je vzrok tudi onesna\xc5\xbeenje rane z zemljo.\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nBotulin blokira prenos signala med \xc5\xbeivcem in mi\xc5\xa1ico, saj zavre izlo\xc4\x8danje acetilholina v \xc5\xbeiv\xc4\x8dno-mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnem stiku. Najprej so obi\xc4\x8dajno prizadete mi\xc5\xa1ice o\xc4\x8desnih vek in bolnik zasledi motnje vida. Zenice se raz\xc5\xa1irijo. Nadalje so prizadete ustnice, jezik, lica in \xc5\xberelo. Bolnik ima suha usta ter ob\xc4\x8duti \xc5\xbeejo, prizadeta sta tudi po\xc5\xbeiranje in govor. Vro\xc4\x8dina se obi\xc4\x8dajno ne pojavi. V huj\xc5\xa1ih primerih se ohromelost \xc5\xa1iri od glave navzdol na notranje organe; nastopi bljuvanje, driska, kasneje zaprtje in trebu\xc5\xa1ni kr\xc4\x8di. Smrt nastopi zaradi zastoja dihanja (ker pride do ohromitve dihalih mi\xc5\xa1ic) in/ali zastoja srca (zaradi ohromelosti sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice)._NEWLINE_Znaki botulizma rane so razen znakov s strani prebavil enaki kot pri botulizmu po zau\xc5\xbeitju hrane. Pogosto se pojavi povi\xc5\xa1ana temperaturo, mo\xc5\xbene so enostranske motnje zaznavanja senzori\xc4\x8dnih dra\xc5\xbeljajev._NEWLINE_Prvi znak bolezni pri dojen\xc4\x8dku je obi\xc4\x8dajno zaprtje, ki ga spremljata slab\xc5\xa1e hranjenje in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna oslabelost. Z napredovanjem bolezni se pojavi descendentna ohlapna ohromelost. Najprej so prizadeti obrazni \xc5\xbeivci, kar se ka\xc5\xbee z brezizraznim obrazom, ptozo in \xc5\xa1ibkim jokom. Sesalni, \xc5\xberelni, po\xc5\xbeiralni in kornealni refleksi so oslabljeni ali odsotni. Te\xc5\xbeave se stopnjujejo en do dva tedna, nato pa po dveh do treh tednih obi\xc4\x8dajno postopno pri\xc4\x8dnejo izzvenevati. Okrevanje je zelo po\xc4\x8dasno, vendar popolno. V nekaterih primerih pa lahko botulizem dojen\xc4\x8dka poteka fulminantno in menijo, da morda botulizem povzro\xc4\x8di znaten dele\xc5\xbe nenadnih nepojasnjenih smrti dojen\xc4\x8dkov.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZdravljenje temelji na odstranitvi strupa iz prebavil, ki se \xc5\xa1e ni vsrkal v krvni obtok ter na laj\xc5\xa1anju simptomov. Obstajajo protistrupi, ki v krvnem obtoku inaktivirajo botulin tipov A, B in E. Uporaba protistrupa v teh primerih zni\xc5\xbea smrtnost iz 90\xc2\xa0% na okoli 10\xe2\x80\x9315\xc2\xa0%. Za botulin tipa F zaenkrat priotistrupa ne poznamo._NEWLINE_Znaki ohromelosti mi\xc5\xa1i\xc4\x8dja ostanejo zelo dolgo, tudi ve\xc4\x8d mesecev po oku\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nObolevnost je odvisna od prehranskih in higienskih navad prebivalstva. Pojavlja se v obliki epidemij (predvsem zastrupitve s hrano) ali sporadi\xc4\x8dno. Pogostnost bolezni ostaja v zadnjih letih v Evropski uniji nespremenjena in je bila leta 2006 ocenjena na 0,024 primera na 100.000 prebivalcev. V Sloveniji so med letoma 1998 in 2009 prijavili 14 primerov, dva \xc4\x8dloveka sta umrla. Pri vseh je bil vzrok oku\xc5\xbeba s hrano._NEWLINE_Botulizem pri dojen\xc4\x8dku je v Evropi bolezen redka; od leta 1976 do 2011 je bilo prijavljenih 96 primerov, od tega skoraj tretjina v Italiji. V Sloveniji je bil prvi prijavljeni primer leta 2013, pri katerem pa je vir oku\xc5\xbebe ostal nepojasnjen. Pojavnost oku\xc5\xbebe je verjetno podcenjena zaradi neprepoznane klini\xc4\x8dne slike, nedostopnosti ustreznih mikrobiolo\xc5\xa1kih preiskav in blagih oblik bolezni, ki jih otroci prebolijo v doma\xc4\x8dem okolju.'