b'\n_START_ARTICLE_\nVitus Bering\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1703 je Bering slu\xc5\xbeil v Ruski vojni mornarici in med veliko severno vojno je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den v enotah baltskega ladjevja. Med letoma 1710 in 1712 je z azovskim ladjevjem sodeloval v rusko-tur\xc5\xa1ki vojni. Ruski mornarji so ga poznali pod imenom\xc2\xa0\xc2\xbbIvan Ivanovi\xc4\x8d\xc2\xab._NEWLINE_Poro\xc4\x8dil se je z Rusinjo. Leta 1715 je za kratek \xc4\x8das obiskal svoje rojstno mesto. Mesta kasneje ni nikoli ve\xc4\x8d videl._NEWLINE_Peter Veliki je v svojem na\xc4\x8drtu odkrivanja skrajnih severnih in vzhodnih meja svojega carstva zadol\xc5\xbeil Beringa za znanstveno odpravo do Kam\xc4\x8datke. Leta 1725 je Bering pod pokroviteljstvom ruske vlade po kopnem odpotoval do Ohotska, pri\xc5\xa1el do Kam\xc4\x8datke in tam zgradil ladjo Sveti Gabriel. Leta 1728 se je z njo odpravil proti severu z namenom odkriti skrajne meje celinske obale. Na vzhodu je zaman iskal obalo nove celine, na novo pa je odkril Diomedine otoke (otok Ratmanova), katerega je opazil \xc5\xbee De\xc5\xbenjov. Poleti 1730 se je vrnil v Sankt Peterburg. Med dolgim potovanjem po Sibiriji preko vse azijske celine je zelo zbolel. Med potovanjem je umrlo pet njegovih otrok._NEWLINE_Leta 1734 so ga ponovno imenovali za vodjo odprave in leto kasneje 1735 se je vrnil v Ohotsk. S pomo\xc4\x8djo Marja Roga\xc4\x8deva in Andreja Kozmina je zgradil dve ladji Sveti Peter in Sveti Pavel, s katerima je odplul do Kam\xc4\x8datke. Leta 1740 je ustanovil naselbino Petropavlovsk. Od tu je leta 1741 vodil odpravo raziskovanja Severne Amerike. Nevihta je lo\xc4\x8dila ladji, Bering pa je zapazil ju\xc5\xbeno obalo Aljaske in pristal na otoku Kayak ali v bli\xc5\xbeini. Druga ladja pod poveljstvom \xc4\x8cirikova je odkrila obale severozahodne Amerike (Aleksandrov arhipelag v danan\xc5\xa1nji Aljaski). Ti potovanji Beringa in \xc4\x8cirikova sta znani kot Velika severna odprava._NEWLINE_Zaradi neugodnih razmer se je bil prisiljen vrniti in pri povratku je odkril nekaj aleutskih otokov. Eden od njegovih mornarjev je umrl. Pokopali so ga na enem izmed njih in ga imenovali po njem (\xc5\xa0umaginov otok). Bering je ponovno zelo zbolel in ni mogel poveljevati ladji. Ladja se je usmerila proti nenaseljenemu otoku v skupini Poveljni\xc5\xa1kih otokov v jugozahodnem delu Beringovega morja. Tukaj je umrl Bering, skupaj z 28. mo\xc5\xbemi svoje posadke. Otok se danes imenuje njemu v \xc4\x8dast. Svetega Petra je uni\xc4\x8dila nevihta. Edini pre\xc5\xbeiveli tesar S. Storodub\xc5\xa1ev je iz razbitin s pomo\xc4\x8djo posadke uspel zgraditi manj\xc5\xa1o ladjo. Dol\xc5\xbeina njenega gredlja je bila le 12,2 m in so jo imenovali enako kot razbito ladjo. Od 77 \xc4\x8dlanov posadke Svetega Petra jih je pre\xc5\xbeivelo te\xc5\xbeko odpravo le 46. Svetega Petra so uporabljali 12 let in je plul med Kam\xc4\x8datko in Ohotskim do leta 1755. Starodub\xc5\xa1ev se je vrnil domov z vladnimi priznanji in kasneje je zgradil \xc5\xa1e ve\xc4\x8d pomembnih ladij._NEWLINE_\xc5\xa0ele dolgo po smrti so spoznali pomen Beringovega dela. James Cook je dokazal njegovo natan\xc4\x8dnost pri opazovanju. Danes Beringov preliv, Beringov otok in Beringov celinski most nosijo njegovo ime._NEWLINE_Avgusta 1991 je rusko-danska odprava odkrila Beringov grob in grobove petih drugih mornarjev. Ostanke so prepeljali v Moskvo, kjer so jih raziskali strokovnjaki sodne medicine. Prepri\xc4\x8dali so se, da so ostanki res njegovi. Pri tem so tudi odkrili, da Bering ni imel te\xc5\xbeav s skorbutom in je moral umreti zaradi druge bolezni.'