b'\n_START_ARTICLE_\nOppidum\n_START_PARAGRAPH_\nOpidum (latinsko: oppidum, mn. oppida), veliko utrjeno naselje iz \xc5\xbeelezne dobe. Opidi so se pojavili v 2. in 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. se raz\xc5\xa1irili po Evropi od Britanije na zahodu do roba Panonske ni\xc5\xbeine na vzhodu. Obdr\xc5\xbeali so se do za\xc4\x8detka rimskih osvajanj Evrope. Na ozemlju severno od Donave, ki ga Rimljani niso osvojili, so se opidi uporabljali \xc5\xa1e v 1. stoletju n. \xc5\xa1t..\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nOppidum je latinska beseda, ki je pomenila glavno naselje v posamezni upravni enoti anti\xc4\x8dne rimske dr\xc5\xbeave. Izpeljana je iz zgodnej\xc5\xa1ega latinskega izraza ob-pedum, ki pomeni  ograjen prostor, ali morda iz praindoevropskega  *ped\xc3\xb3m-, ki pomeni zaseden prostor ali odtis noge. Julij Cezar je naziv oppidum uporabljal za ve\xc4\x8dja keltska naselja iz \xc5\xbeelezne dobe v Galiji. Izraz se sedaj uporablja za opis velikih predrimskih mest v zahodni in srednji Evropi._NEWLINE_V arheologiji in prazgodovini se izraz opidum nana\xc5\xa1a na kategorijo naselij. Izraz v tem pomenu so prvi uporabili Reinecke, Dechelette in Dehn za opide Bibrakto, Manching in Z\xc3\xa1vist. Ve\xc4\x8dina definicij opida poudarja njegove utrdbe, po katerih se je razlikoval od nebranjenih kmetij in naselij, in zna\xc4\x8dilnosti mesta, po katerih se je razlikoval od gradi\xc5\xa1\xc4\x8d. Opidi so se pojavili v 2. in 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. kot proizvod evropske latenske kulture. Njihova povr\xc5\xa1ina naj bi merila od 20 do 25 hektarjev, vendar je bila fleksibilna, saj so k opidom pogosto pri\xc5\xa1tevali tudi nekatera utrjena mesta, ki so obsegala samo dva hektarja. Izraz se ni vedno uporabljal dosledno in se je uporabljal tudi za vsa gradi\xc5\xa1\xc4\x8da iz latenskega obdobja. Ena od posledic neskladnih definicij opida je, da se ne da ugotoviti njihovega natan\xc4\x8dnega \xc5\xa1tevila.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOpidi so se na splo\xc5\xa1no delili na dve veliki skupini: na tiste ob sredozemski obali in tiste na celini. Slednji so bili ve\xc4\x8dji, bolj raznoliki in bolj oddaljeni drug od drugega._NEWLINE_Po mnenju poznavalca prazgodovine Johna Collisa so se opidi na vzhodu Evrope gradili vse do Panonske ni\xc5\xbeine, kjer jih je zamenjala druga\xc4\x8dna vrsta naselij. Naselja, podobna opidu, so se gradila tudi v osrednji \xc5\xa0paniji. Imela so pribli\xc5\xbeno enako velikost in obzidja, njihova notranja ureditev pa je bila povsem druga\xc4\x8de.  _NEWLINE_Glavne zna\xc4\x8dilnosti opidov so bile obzidje z vrati, prostoren tloris in poveljni\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj, s katerega je bil dober pregled nad dogajanjem v okolici. Impresivno obzidje z dovr\xc5\xa1enim vhodom je bilo po mnenju Jane McIntosh pomembno tudi za razkazovanje mo\xc4\x8di. _NEWLINE_Velikost in zgradba opidov sta bili zelo raznoliki. Tipi\xc4\x8dni opidi na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in Bavarskem so bili mnogo ve\xc4\x8dji od tistih v severni in zahodni Franciji. Tipi\xc4\x8dni opidi v Britaniji so bili majhni, \xc4\x8deprav je bila na jugovzhodu tudi skupina velikih. V severni Britaniji so bili opidi redki. Izjema je bil Stanwick s povr\xc5\xa1ino 350 hektarjev. _NEWLINE_Za opide v srednji Evropi so bili zna\xc4\x8dilni tako imenovani kelheimski okopi (nem\xc5\xa1ko: Pfostenschlitzmauer), zgrajeni iz mre\xc5\xbee brun, zapolnjene z zemljo ali drobirjem. Na zunanji strani okopa je bil kamnit zid, pred njim pa v zemljo zabita bruna. Proti vzhodu Evrope so bili okopi iz zemlje pogosto podprti samo z bruni. Za zahodno Evropo je zna\xc4\x8dilem murus gallicus, zgrajen iz mre\xc5\xbee med seboj zbitih brun, zasutih z zemljo ali drobnim kamenjem. Za Britanijo so bili zna\xc4\x8dilni okopi iz zbite zemlje brez mre\xc5\xbee brun, kakr\xc5\xa1ne so kasneje gradili tudi v Franciji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV prazgodovinski Evropi je \xc5\xa1tevilo prebivalcev za\xc4\x8delo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati. Ocenjuje se, da je v mlaj\xc5\xa1i kameni dobi okoli leta 5.000 pr. n. \xc5\xa1t. v Evropi \xc5\xbeivelo od 2 do 5 milijonov prebivalcev. V pozni \xc5\xbeelezni dobi je \xc5\xa1tevilo prebivalcev naraslo na pribli\xc5\xbeno 15 do 30 milijonov. Izven Gr\xc4\x8dije in Italije, ki sta bili bolj gosto naseljeni, so bila v \xc5\xbeelezni dobi naselja ve\xc4\x8dinoma majhna in verjetno niso imela ve\xc4\x8d kot 50 prebivalcev. Na gradi\xc5\xa1\xc4\x8dih je prebivalo do 1.000 prebivalcev, v opidih pa do 10.000 prebivalcev._NEWLINE_Opidi so za\xc4\x8deli nastajati v 2. in 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.. Ve\xc4\x8dina opidov je bila zgrajena na novih lokacijah, praviloma na vzpetinah. Tak\xc5\xa1en polo\xc5\xbeaj jim je omogo\xc4\x8dal obvladovanje bli\xc5\xbenjih trgovskih poti in bil morda pomemben tudi kot simbol mo\xc4\x8di. Vi\xc5\xa1ina okopov, na primer v opidu Ulaca v \xc5\xa0paniji, je bila razli\xc4\x8dna: okopi, ki so bili obrnjeni proti dolini, so bili znatno vi\xc5\xa1ji od tistih, ki so bili obrnjeni proti goram. Tradicionalna razlaga tak\xc5\xa1ne gradnje je, da so bili ni\xc5\xbeji okopi nedokon\xc4\x8dani zaradi vdora Rimljanov. Arheolog John Collis tak\xc5\xa1no razlago zavra\xc4\x8da, saj je prebivalcem uspelo na drugem mestu zgraditi obzidje s povr\xc5\xa1ino 20 hektarjev, ki obdajalo povr\xc5\xa1ino 80 hektarjev. Tudi Collis je prepri\xc4\x8dan, da je bila vloga obzidja kot statusnega simbola morda \xc5\xa1e bolj pomembna od njegove obrambne vloge._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so nekateri opidi zrasli iz gradi\xc5\xa1\xc4\x8d, niso imeli vsi tudi zna\xc4\x8dilnih obrambnih funkcij. Razvoj opidov je bil mejnik v urbanizaciji celinske Evrope, saj so bili prva velika naselja severno od Sredozemskega morja, ki so imela zna\xc4\x8dilnosti mest. Cezar je poudaril, da je imelo vsako galsko pleme po ve\xc4\x8d opidov in da niso bili vsi enako pomembni, kar morda ka\xc5\xbee na nekak\xc5\xa1no hierarhijo. _NEWLINE_Opidi so se obdr\xc5\xbeali do za\xc4\x8detka rimskih osvajanj \xc5\xbeeleznodobne Evrope. Germani severno od Donave, katerih Rimljani niso podjarmili, so jih uporabljali do poznega 1. stoletja n. \xc5\xa1t.. Rimljani so na pokorjenih ozemljih opide uporabljali za upravna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, iz katerih so se kasneje razvila prava rimska mesta. V teh primerih so se z vzpetin pogosto preselili na ravnice.'