b'\n_START_ARTICLE_\nPet bratov\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nPet bratov, ki so bili obdarjeni vsak s svojo nadnaravno mo\xc4\x8djo, so se odpravili re\xc5\xa1evat kraljevo edinko, ki jo je odnesel zli duh, vendar je \xc5\xa1e nikomur ni uspelo re\xc5\xa1iti. Z zmo\xc5\xbenostjo zasledovanja, ru\xc5\xa1enja, strelstva, hitrosti in gradnje, jim je uspelo kralji\xc4\x8dno re\xc5\xa1iti in jo vrniti o\xc4\x8detu. Kralj je izpolnil dano obljubo in h\xc4\x8der po posvetu med brati in njihovo materjo dal najmlaj\xc5\xa1emu bratu re\xc5\xa1itelju za \xc5\xbeeno. Dobil je tudi kraljestvo, pri vladanju pa so mu pomagali ostali bratje.\n_START_SECTION_\nLiki in interpretacija dela\n_START_PARAGRAPH_\nVseh pet bratov v pravljici je bilo na strani dobrega, saj so se s svojimi nadnaravnimi sposobnostmi borili proti zlu. Vse nadnaravne mo\xc4\x8di bi lahko imel posameznik, vendar v tem primeru materine vloge v pravljici ne bi bilo, saj jim prav ona svetuje, kdo naj se poro\xc4\x8di s kralji\xc4\x8dno. Ravnali so po njenem nasvetu._NEWLINE_Kralju ni bilo mar, ali bo njen re\xc5\xa1itelj bogat ali reven. Lahko, da je bil kralj dober \xc5\xbee od vsega za\xc4\x8detka, lahko pa tudi, da ga je h\xc4\x8derin odhod od doma spremenil. Pravljica nam ne pove ni\xc4\x8d o njunem medsebojnem odnosu._NEWLINE_Za kralji\xc4\x8din odhod od doma ne moremo vedeti ali je bil prostovoljen, ali pa je \xc5\xa1lo za ugrabitev. Kralji\xc4\x8dna je bila v tistih letih, ko si je mogo\xc4\x8de sama za\xc5\xbeelela izbrati mo\xc5\xbea in je o\xc4\x8deta in dom zapustila. Mogo\xc4\x8de je bilo njeno \xc5\xbeivljenje doma nevzdr\xc5\xbeno. Lahko, da je ugrabitelja celo poznala._NEWLINE_Zlobni duh je bil poglavar vseh zlih duhov, ki je ugrabil kralji\xc4\x8dno. Ni jasno, kak\xc5\xa1ne namene je imel z njo. Na koncu je moral umreti, saj v pravljici ve\xc4\x8dinoma dobro premaga zlo.\n_START_SECTION_\nMotivno - tematske povezave\n_START_PARAGRAPH_\nMotiv zla se v pravljicah pojavlja v obliki duhov, zveri, \xc4\x8darovnic, ma\xc4\x8deh, strel, gromov\xe2\x80\xa6 Zlo poskrbi za zaplet v dogajanju in izzove dobro \xe2\x80\x93 junake z nadnaravnimi mo\xc4\x8dmi, dobre vile\xe2\x80\xa6, da pravljico pripelje do sre\xc4\x8dnega konca. Slovenske ljudske pravljice, v katerih se pojavlja zli duh, so: Zaklete deklice (tolminska pravljica), Za\xc4\x8darani mladeni\xc4\x8d._NEWLINE_Motiv ugrabitve: ker \xc5\xbeenske in otroci \xc5\xbee od vsega za\xc4\x8detka veljajo za \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e osebe, so v pravljicah pogoste \xc5\xbertve ugrabiteljev s strani duhov, vil, \xc5\xa1kratov, \xc4\x8darovnic\xe2\x80\xa6 Slovenske ljudske pravljice s takim motivom so: Medvedov Janez, Zakleti mladeni\xc4\x8d, Ugrabljena h\xc4\x8di in zakleti mladeni\xc4\x8d, Zmaj s sedmerimi glavami, Zaklete deklice, Vrag se \xc5\xbeeni. Svetovne pravljice, v katerih se pojavlja motiv ugrabitve so: Otrok iz pti\xc4\x8djega gnezda, Rozika in princ, Kristalni grad, avtorjev Jakoba in Wilhelma Grimma; Trije bratje in tri sestre, ki je ruska pravljica._NEWLINE_Motiv poroke je skoraj vedno na sre\xc4\x8dnem koncu pravljice med kralji\xc4\x8dno ali princeso ter med re\xc5\xa1iteljem. Po navadi re\xc5\xa1itelj v zahvalo ne dobi samo \xc5\xbeene, ampak tudi nasledstvo de\xc5\xbeele. Ta motiv se pojavi tudi v slovenski ljudskih pravljicah: Vila in trije bratje, Medvedov Janez, Zakleti mladeni\xc4\x8d, Zmaj s sedmerimi glavami, O treh bratih in o treh h\xc4\x8derah, O dvanajstih bratih in sestrah, Ubo\xc5\xbeni mladeni\xc4\x8d in modra kralji\xc4\x8dna, Vila in trije bratje, Zdravilno jabolko, Okamenele kralji\xc4\x8dne; ter v svetovnih pravljicah: Dvanajst lovcev (Jakob in Wilhelm Grimm), Trije bratje in tri sestre._NEWLINE_Motiv bratov in tudi sester se v pravljicah pogosto pojavlja. Najve\xc4\x8dkrat je govora o starej\xc5\xa1ih bratih ali sestrah, ki se iz najmlaj\xc5\xa1ega nor\xc4\x8dujejo zaradi razli\xc4\x8dnih vzrokov. Po navadi tudi opravlja najte\xc5\xbeja dela. Manjkrat pravljice govorijo o bratih, ki so si enakopravni in se med seboj dobro razumejo ter si pomagajo, kot to zasledimo v pravljici Pet bratov. \xc5\xa0e manjkrat zdru\xc5\xbeijo svoje znanje in mo\xc4\x8di. Pojavlja se razli\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo bratov oziroma sester. Skoraj vedno pa se zgodi, da najmlaj\xc5\xa1i brat ali sestra na koncu re\xc5\xa1uje starej\xc5\xa1e. Med slovenskimi ljudskimi pravljicami redko najdemo slo\xc5\xbenost med brati ali sestrami. Pravljice, kjer si bratje niso nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivi so: O\xc4\x8de in trije sinovi, ki govori o pridnosti sinov, ki vsak zase pridejo do premo\xc5\xbeenja po svetu in ga prinesejo domov o\xc4\x8detu in materi, Bajtarjevi trije sinovi, Tri vre\xc4\x8de denarja za cepec, ma\xc4\x8dko in za petelina ter tuje pravljice: Ni lagal (Jakob in Wilhelm Grimm), \xc5\xa0tirje bratje in izgubljena kamela (arabska pravljica), Trije bratje in tri sestre (ruska pravljica)._NEWLINE_Motivno in tematsko se pravljica Pet bratov povezuje z naslednjimi slovenskimi pravljicami: Medvedov Janez, Zakleti mladeni\xc4\x8d, Ugrabljena h\xc4\x8di in zakleti mladeni\xc4\x8d, Zmaj s sedmimi glavami, Zaklete deklice, Vrag se \xc5\xbeeni, Za\xc4\x8darani mladeni\xc4\x8d, Vila in trije bratje, O treh bratih in o treh h\xc4\x8derah, O dvanajstih bratih in sestrah, Ubo\xc5\xbeni mladeni\xc4\x8d in modra kralji\xc4\x8dna, Zdravilno jabolko, Okamenele kralji\xc4\x8dne, O\xc4\x8de in trije sinovi, Bajtarjevi trije sinovi, Tri vre\xc4\x8de denarja za cepec, ma\xc4\x8dko in za petelina._NEWLINE_V tujih pravljicah pa podobno tematiko najdemo v pravljicah: Otrok iz pti\xc4\x8djega gnezda, Rozika in princ, Kristalni grad, Dvanajst lovcev, Ni lagal, Bratec in sestrica, Trije sre\xc4\x8dni sinovi, Vitez v ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dem oklepu in dekle v stiski, katerih avtorja sta Jakob in Wilhelm Grimm; Trije bratje in tri sestre \xe2\x80\x93 ruska pravljica, \xc5\xa0tirje bratje in kamela \xe2\x80\x93 arabska pravljica, \xc5\xa0tirje prijatelji in kraljev prstan \xe2\x80\x93 ruska pravljica.\n_START_SECTION_\nAnaliza obravnave pravljice po Brunu Bettelheimu\n_START_PARAGRAPH_\nNejasen za\xc4\x8detek pravljic npr.\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbdivela je neko\xc4\x8d mati\xe2\x80\xa6\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbNeko\xc4\x8d v neki de\xc5\xbeeli\xe2\x80\xa6\xc2\xab, je nameren in naka\xc5\xbee, da bralec zapu\xc5\xa1\xc4\x8da konkretni svet vsakdanje stvarnosti. Otroku to omogo\xc4\x8da, da notranje konflikte na razli\xc4\x8dnih stopnjah svojega razvoja neposredno notranje dojame in jih s pomo\xc4\x8djo fantazije iz\xc5\xbeivi in razre\xc5\xa1i. \xc4\x8ce ho\xc4\x8de otrok postati zrel \xc4\x8dlovek, se mora najprej ozreti v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i svet. \xc4\x8ce stra\xc5\xa1i otroka ne podprejo pri njegovih resni\xc4\x8dnih in izmi\xc5\xa1ljenih raziskovanjih sveta zunaj doma, lahko to osiroma\xc5\xa1i njegov osebnostni razvoj. V pravljici Pet bratov mati ne nasprotuje odhodu njenih sinov od doma, torej, ne odklanja preseganja ojdipske navezanosti nanjo. Na koncu jim celo pomaga z nasvetom, ki ga upo\xc5\xa1tevajo. Preizku\xc5\xa1nje z zlim so jim pomagale, da so se osamosvojili. Verjetno je tudi kralji\xc4\x8dna z odhodom od doma odrasla, vendar na drug na\xc4\x8din.'