b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph Roth\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost v malem galicijskem mestu Brody, v bli\xc5\xbeini Lvova (Lemberga)\n_START_PARAGRAPH_\nZnani avstrijski pisatelj je kasneje svoje otro\xc5\xa1tvo in mladost opisoval kot \xc4\x8das bornega \xc5\xbeivljenja. V nasprotju z njegovimi poro\xc4\x8dili pa fotografije in poro\xc4\x8dila njegovih sorodnikov pri\xc4\x8dajo o tem, da sicer ni u\xc5\xbeival v vsem razko\xc5\xa1ju, je pa vsekakor \xc5\xbeivel v zadovoljivih me\xc5\xa1\xc4\x8danskih razmerah: njegovi materi je pomagala hi\xc5\xa1na dekla, on pa je obiskoval pouk violine in se \xc5\xa1olal na gimnaziji, kjer je kot edini judovski gimnazijec svojega letnika opravil maturo z odliko, za kar je bil nagrajen s posebno slovesnostjo, pri kateri mu je kraljevi namestnik kronovine Galicije predal briljantni prstan z vgraviranimi cesarskimi inicialkami. _NEWLINE_Njegova mati Maria Gr\xc3\xbcbel se je potem, ko so njenega mo\xc5\xbea Nachtuma Rotha odpeljali v bolni\xc5\xa1nico za du\xc5\xa1evno bolne in je kasneje ostal v varstvu pri nekem rusko-poljskem lastniku gradu, zna\xc5\xa1la v neugodnem polo\xc5\xbeaju. Kot \xc5\xbeena pogre\xc5\xa1anega mo\xc5\xbea, \xc4\x8digar resni\xc4\x8dne usode ljudje niso poznali, saj bi to zmanj\xc5\xa1alo ugled dru\xc5\xbeine, je odslej \xc5\xbeivela bolj samotno \xc5\xbeivljenje: stiki z drugimi ljudmi bi ji lahko povzro\xc4\x8dali te\xc5\xbeave pri prikrivanju resnice o mo\xc5\xbeevem stanju. Od takrat naprej se je mati (preve\xc4\x8d) za\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8dala vzgoji sina. Leta 1922 je zbolela za rakom na materni\xc4\x8dnem vratu, ki je bil zanjo usoden. Tik pred smrtjo, po prestani operaciji, jo je \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d obiskal tudi Joseph Roth.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij v Lvovu in na Dunaju\n_START_PARAGRAPH_\nPo opravljeni maturi v maju 1913 se je vpisal na univerzo v Lvovu, kjer pa je zaradi ve\xc4\x8d razlogov kmalu prenehal \xc5\xa1tudirati. Eden izmed razlogov so bile vedno ve\xc4\x8dje napetosti med \xc5\xa1tudenti razli\xc4\x8dnih narodnosti, predvsem pa so odmevali boji med poljskimi in rutenskimi \xc5\xa1tudenti. Trenja pa so nastala tudi med Judi. Menda naj bi bil razlog za njegov odhod iz Lvova tudi poljski u\xc4\x8dni jezik, saj je Joseph kot bodo\xc4\x8di avstrijski pisatelj in pesnik \xc5\xbeelel razvijati predvsem nem\xc5\xa1ki jezik, ki je bil njegov u\xc4\x8dni jezik dotlej. \xc5\xa0e isto leto jeseni se je \xc5\xbee ob\xc4\x8dasno zadr\xc5\xbeeval na Dunaju, naslednje leto pa je vpisal \xc5\xa1tudij germanistike, ki ga je za\xc4\x8del z veliko optimizma in elana, \xc4\x8deprav je \xc5\xbeivel v te\xc5\xbekih, bornih razmerah skupaj z materjo, ki je prejemala le manj\xc5\xa1o denarno pomo\xc4\x8d za begunce, sam pa tudi ni imel prihodkov. Kot vzornemu \xc5\xa1tudentu mu je veliko pomenilo, da je dobro opravljal izpite in da so to profesorji tudi opazili. Pozneje se je njegov odnos do \xc5\xa1tudijskih kolegov izkazal za arogantnega, za kar je bilo krivo tudi njegovo negativno mnenje o njih in njihovi izbiri \xc5\xa1tudija. Ve\xc4\x8dkrat se je spra\xc5\xa1eval in \xc4\x8dudil, kako je mo\xc5\xbeno, da je toliko \xc5\xa1tudentov germanistike - to naj bi bil namre\xc4\x8d po njegovem \xc5\xa1tudij, namenjem predvsem bodo\xc4\x8dim pisateljem in pesnikom. _NEWLINE_Kmalu se je njegovo finan\xc4\x8dno stanje izbolj\xc5\xa1alo, saj je za\xc4\x8del prejemati \xc5\xa1tipendijo in pou\xc4\x8devati na domu. S prislu\xc5\xbeenim denarjem si je lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dil tudi bolj\xc5\xa1e obleke. Nekatere pri\xc4\x8de tistega \xc4\x8dasa so ga opisale kot \xc2\xbbdunajskega gizdalina\xc2\xab, ki je izstopal s svojim izgledom, in sicer z na rob zlikanimi obla\xc4\x8dili, o\xc4\x8dali in palico v roki.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV nasprotju z mnogimi drugimi, ki so pri izbruhu prve svetovne vojne \xc4\x8dutili posebno nacionalno navdu\xc5\xa1enje, je Joseph Roth deloval pacifisti\xc4\x8dno (miroljubno) in se je na vse skupaj odzval s prestra\xc5\xa1enostjo in z ob\xc5\xbealovanjem. Kasneje mu je bilo zaradi svoje prestra\xc5\xa1ene dr\xc5\xbee nerodno, kar je sku\xc5\xa1al popraviti tako, da je svobodno stopil v vojsko in z 28. avgustom 1916 pri\xc4\x8del slu\xc5\xbeiti v avstrijski vojski kot enoletni prostovoljec. V tem \xc4\x8dasu je umrl avstrijski cesar Franc Jo\xc5\xbeef, \xc4\x8digar pogreba se je udele\xc5\xbeil tudi Roth, ki je kot eden izmed mnogih vojakov stal v vrsti ob poti, kjer se je vil pogrebni sprevod. Smrt 86-letnega cesarja se je ve\xc4\x8dkrat pojavila v njegovih delih, in sicer kot osrednja metafora za zaton Habsbur\xc5\xa1kega kraljestva in za izgubo domovine. Tak\xc5\xa1ni deli sta npr. romana Radetzkyjeva kora\xc4\x8dnica in Kapucinska grobnica._NEWLINE_Namesto da bi Roth ostal s prijatelji pri 21. bataljonu Feldj\xc3\xa4gerja, so ga \xc5\xbee kmalu premestili v 32. pehotno divizijo v Galicijo. V letu 1917 in o\xc4\x8ditno \xc5\xa1e do konca vojne je bil zadol\xc5\xbeen, da je pisal za tisk za obmo\xc4\x8dje Lemberga (Lvova). \xc5\xa0e v \xc4\x8dasu slu\xc5\xbeenja vojske je za\xc4\x8del pisati tudi poro\xc4\x8dila in feljtone za \xc4\x8dasopisa Der Abend (Ve\xc4\x8der) in Der Friede (Mir), v \xc4\x8dasniku Avstrijski ilustrirani \xc4\x8dasnik pa je objavljal pesmi in prozo. _NEWLINE_Po kon\xc4\x8dani vojni je prekinil \xc5\xa1tudij, saj je moral bolj kot na \xc5\xa1tudij misliti na to, kako bo zaslu\xc5\xbeil za pre\xc5\xbeivetje. Ve\xc4\x8dino denarja si je prislu\xc5\xbeil z novinarstvom v Berlinu in na Dunaju. V Berlinu je objavljal svoje prispevke v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasnikih, kot so Neue Berliner Zeitung, Frankfurter Zeitung itd. Razmeroma slabo gospodarsko stanje zaradi nihajo\xc4\x8de inflacije v Avstriji in Nem\xc4\x8diji se je ves \xc4\x8das spreminjalo. Nastopil je \xc4\x8das, ko je \xc5\xa1lo bolj\xc5\xa1e Avstrijcem in slab\xc5\xa1e Nemcem ter obratno. Temu spreminjajo\xc4\x8demu se stanju se je Roth prilagodil tako, da se je slu\xc5\xbebeno selil iz Berlina na Dunaj in obratno. Na Dunaju je pisal \xc4\x8dlanke za \xc4\x8dasnik Wiener Sonn- und Montagszeitung in za \xc4\x8dasopisa Neues 8-Uhr-Blatt ter Pragerblatt.\n_START_SECTION_\nZakonska zveza in njen razpad\n_START_PARAGRAPH_\n5. marca 1922 se je na Dunaju poro\xc4\x8dil s Frideriko (Friedl) Reichler, ki jo je spoznal v kavarni Herrenhof, kjer je skupaj z ostalimi novinarskimi sodelavci veljal za rednega gosta. Friedl je bila sicer privla\xc4\x8dna in inteligentna \xc5\xbeenska, vendar pa ni bila intelektualka. Tisto, kar ji v zakonski zvezi z Rothom ni ustrezalo, je bilo zagotovo nemirno, mondeno \xc5\xbeivljenje njenega mo\xc5\xbea kot slavnega novinarja. Poleg razli\xc4\x8dnih nesoglasij so njun zakon pestili tudi \xc5\xa1tevilni pretirani, skoraj \xc5\xbee bolezenski izpadi Rotha. \xc5\xbde leta 1926 so se pri Frideriki pojavili prvi simptomi du\xc5\xa1evnega obolenja, dve leti kasneje pa so njeno du\xc5\xa1evno bolezen tudi uradno potrdili. Njega je ta bolezen tako prizadela, da je zapadel v globoko krizo. Nikakor ni mogel sprejeti dejstva, da je \xc5\xbeenina bolezen neozdravljiva, ampak je upal na \xc4\x8dude\xc5\xbe in si celo o\xc4\x8dital, da je on kriv za njeno obolenje. V tem kriznem obdobju se je za\xc4\x8del mo\xc4\x8dno vdajati pija\xc4\x8di, poslab\xc5\xa1alo pa se je tudi njegovo finan\xc4\x8dno stanje.\n_START_SECTION_\nLjubezenska razmerja\n_START_PARAGRAPH_\nV naslednjih letih, ko ga je mu\xc4\x8dila potrtost zaradi \xc5\xbeenine bolezni, je na\xc5\xa1el uteho v treh neuspe\xc5\xa1nih ljubezenskih razmerjih. Vzrok za razpad teh zvez pa je bilo vedno njegovo pretirano ljubosumje, ki ga je pokazal \xc5\xbee pri prvem zakonu. Najdlje je zdr\xc5\xbeal v \xc5\xa1estletnem razmerju z Andreo Mango Bell, zatem pa je dve leti kot izseljenec \xc5\xbeivel v Parizu in \xc5\xa1tevilnih drugih evropskih mestih skupaj z znano nem\xc5\xa1ko pisateljico Irmgard Keun.\n_START_SECTION_\nObdobje izseljenstva\n_START_PARAGRAPH_\nPotem ko je Hitler prevzel oblast, je Roth zapustil Nem\xc4\x8dijo in kot \xc5\xa1e mnogi drugi nem\xc5\xa1ki avtorji ustvarjal v izseljenstvu. Njegove knjige so v Nem\xc4\x8diji za\xc5\xbegali in prepovedali. V nasprotju s \xc5\xa1tevilnimi drugimi avtorji v izseljenstvu, ki niso vedno na\xc5\xa1li zalo\xc5\xbenikov pa se je Roth dobro zna\xc5\xa1el, saj je svoja dela izdajal pri razli\xc4\x8dnih zalo\xc5\xbebah, kot so npr. nizozemske zalo\xc5\xbebe za izseljensko literaturo. Poleg tega pa je objavljal tudi v \xc4\x8dasopisu za izseljensko literaturo Das neue Tage-Buch.\n_START_SECTION_\nZadnja leta \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih letih se je njegovo finan\xc4\x8dno in zdravstveno stanje naglo slab\xc5\xa1alo. V novembru leta 1937 so zaradi nestabilnosti poru\xc5\xa1ili hotel Foyot v Parizu, kjer je \xc5\xbeivel deset let. S tem je \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d do\xc5\xbeivel izgubo domovine. Dve leti kasneje pa je umrl zaradi hudega vnetja plju\xc4\x8d. 30. maja so ga pokopali po skromnem verskem obredu na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Thiais ju\xc5\xbeno od Pariza. V njegovem rojstnemu kraju Brody pa so spomin nanj po\xc4\x8dastili z manj\xc5\xa1o spominsko tablo, na kateri je v ukrajinskem in nem\xc5\xa1kem jeziku zapisano: Velikemu sinu tega mesta.\n_START_SECTION_\nUmestitev v obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da je njegova dela te\xc5\xbeko uvrstiti le v eno literarno obdobje, je mogo\xc4\x8de v njegovih del prepoznati smernice, ki so se najbolj pribli\xc5\xbeale umetnostni smeri nova stvarnost (nem\xc5\xa1ko Neue Sachlichkeit), kar velja predvsem za njegove prve romane. Prav zato, ker je bil po svojem prepri\xc4\x8danju blizu novi stvarnosti, se ni nikoli poistovetil z ekspresionizmom. V romanu Beg brez konca (Die Flucht ohne Ende), ki nosi podnaslov Poro\xc4\x8dilo (Ein Bericht), zagotavlja avtor v predgovoru, da ni ni\xc4\x8desar izna\xc5\xa1el, ni\xc4\x8desar skomponiral. Pravi, da je pri tej smeri najpomembnej\xc5\xa1a predmetnost. _NEWLINE_Roth je pozneje opustil novo stvarnost in jo z novinarskega stali\xc5\xa1\xc4\x8da kritiziral kot literarno smer, ki se ho\xc4\x8de omejiti samo na \xc2\xbbgola dejstva\xc2\xab, pri \xc4\x8demer pa pozablja na umetni\xc5\xa1ki izraz, saj je pisanje zasnovano kot strogo poro\xc4\x8dilo, ki temelji na faktih in podrobnostih. Novi stvarnosti je o\xc4\x8dital tudi to, da je bila namenjena predvsem preprostim, naivnim bralcem, ki \xc5\xbeelijo ostati ali predvsem v resni\xc4\x8dnosti ali pa jo \xc5\xbeelijo popolnoma izbrisati. _NEWLINE_Roth je kot novinar dobro poznal postopek, kako iz posameznih izjav oblikovati poro\xc4\x8dilo, kot pisatelj pa je vedel, da je \xc5\xa1ele \xc2\xbbumetni\xc5\xa1ko delo\xc2\xab\xc2\xa0tisto, ki je \xc2\xbbtako pristno kot \xc5\xbeivljenje\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nVznemirjenje zaradi mitomanije in zavajanja z navidez resni\xc4\x8dnimi trditvami (mistifikacija)\n_START_PARAGRAPH_\nResnica in pravi\xc4\x8dnost sta bili kot bo\xc5\xbeji vrednoti osrednja pojma judovske kulture, katerim je bil tudi Roth v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju mo\xc4\x8dno zavezan. \xc4\x8ce pa se ozremo k Rothovim delom, ta niso vselej podkrepljena z resni\xc4\x8dnimi podatki. V svojih delih pripoveduje npr. o te\xc5\xbekih trenutkih, ki jih je pre\xc5\xbeivel v vojnem ujetni\xc5\xa1tvu, za kar se je kasneje izkazalo, da ni bilo resni\xc4\x8dno. Novinar in pisatelj Egon Erwin Kisch je dokazal, da Roth nikoli ni bil v ujetni\xc5\xa1tvu. Roth je trdil: \xc2\xbbNi pomembna dejanskost, ampak notranja resnica.\xc2\xab\xc2\xa0Ta misel mu je bila za vodilo v \xc5\xa1tevilnih njegovih delih. Velikokrat se je zgodilo, da je bila \xc2\xbbnotranja resnica\xc2\xab\xc2\xa0njegovih opisovanj in prikazovanj v nasprotju z resni\xc4\x8dnostjo. V enem izmed njegovih del je npr. omenjeno, da je bil avstrijski oficir, \xc4\x8deprav je bil le enoletni prostovoljec. Omenjeno je tudi, da je bil katolik, saj je bilo samoumevno, da so bili vojaki avstrijske vojske katoliki. Za to, da bi Roth imel kakr\xc5\xa1nokoli finan\xc4\x8dno korist od navajanja neresni\xc4\x8dnih podatkov, ni bilo do sedaj \xc5\xa1e nobenega dokaza. Veliko bolj kot kak\xc5\xa1nega prera\xc4\x8dunljivega \xc4\x8dloveka, so ga poznali kot \xc4\x8dloveka, ki je rad razdajal svoj denar in bil pripravljen vsakomur v stiski nesebi\xc4\x8dno pomagati. Njegove predelave resni\xc4\x8dnih podatkov so vznemirile kar nekaj njegovih prijateljev in znancev, pa tudi biografov.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbRde\xc4\x8di Joseph\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbRother Joseph\xc2\xab) in avstrijski legitimist\n_START_PARAGRAPH_\nRoth se je v letu 1925/26 s socialisti\xc4\x8dno usmerjenega pisatelja prelevil v bolj monarhisti\xc4\x8dno usmerjenega. Dokazi, ki pri\xc4\x8dajo o tem, da je bil Roth najprej \xc2\xbblevi\xc2\xab\xc2\xa0pisatelj, so njegovi socialno kriti\xc4\x8dni in anga\xc5\xbeirani \xc4\x8dlanki iz zgodnjih let njegovega ustvarjanja. Pri tem pa posebej izstopa dejstvo, da je bil Roth pri svojem pisanju zelo konkreten, pri \xc4\x8demer se je izkazal za zelo dobrega opazovalca. Nekateri njegovi \xc4\x8dlanki so iz\xc5\xa1li pod psevdonimom \xc2\xbbRde\xc4\x8di Joseph\xc2\xab\xc2\xa0(nem. \xc2\xbbDer rote Joseph\xc2\xab), kar pa ne ozna\xc4\x8duje nujno njegove socialisti\xc4\x8dne usmerjenosti v zgodnjem obdobju ustvarjanja._NEWLINE_V svojih zgodnjih novinarskih prispevkih se je izrekel za kritika monarhizma. Kasneje pa se je njegovo kriti\xc4\x8dno mnenje do monarhizma spremenilo, saj je celo idealiziral monarhisti\xc4\x8dno ureditev Habsbur\xc5\xa1ke monarhije. V svojih najvidnej\xc5\xa1ih delih, v Radetzkyjevi kora\xc4\x8dnici in Kapucinski grobnici, je v romanti\xc4\x8dnem stilu predstavil utopijo Avstrije, kakr\xc5\xa1na bi v preteklosti lahko oz. naj bi bila. Roth pa ni bil edini, ki je nostalgi\xc4\x8dno obujal spomine na monarhisti\xc4\x8dno ureditev. Tudi Fritz von Herzmanovsky-Orlando in Robert Musil, na primer, sta Avstrijo opisovala na miti\xc4\x8den in utopi\xc4\x8den na\xc4\x8din.'