b'\n_START_ARTICLE_\nGabrov ded\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGabrovega deda spoznamo po drobno zgubanem od 3-12 cm \xc5\xa1irokem klobuku, ki je sprva polkro\xc5\xbeen nato pa sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto izbo\xc4\x8den. Pri starih primerkih je lahko skoraj povsem splo\xc5\xa1\xc4\x8den, nikoli pa povsem blazinast. Barve klobuka so od kostanjevo rjave do oker, klobuk pa v su\xc5\xa1nem vremenu rad razpoka. Trosovnica je pri mladih gobah svetla, kasneje pa postane temnej\xc5\xa1e sive barve. Na pritisk se cevke obarvajo temno rjavo, v njih pa je vretenasti, gladki trosni prah, toba\xc4\x8dno rjave barve._NEWLINE_Meso je prijetnega vonja in okusa, na prerezanih mestih pa hitro preide od bele preko ro\xc5\xbenate in sive do temno rjave, skoraj \xc4\x8drne barve. Mlade gobe imajo \xc4\x8dvrsto meso, ki pa s starostjo postaja vse mehkej\xc5\xa1e in ga radi napadejo \xc4\x8drvi. Po\xc4\x8drnevanje mesa lahko prepre\xc4\x8dimo tako, da ga takoj vr\xc5\xbeemo v vrelo osoljeno vodo._NEWLINE_Bet gobe je valjast, poln in trd, proti dni\xc5\xa1\xc4\x8du se polagoma \xc5\xa1iri. Pri starih gobah je mo\xc4\x8dno\xc2\xa0\xc2\xbbolesenel\xc2\xab\xc2\xa0in skoraj neu\xc5\xbeiten. Barve beta variirajo od belkaste in sivkaste do okraste. Vedno je hrapavo luskast, pri starih gobah postanejo luskice \xc4\x8drnikaste.\n_START_SECTION_\nRasti\xc5\xa1\xc4\x8de in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nGabrovega deda je skoraj nemogo\xc4\x8de zamenjati za kak\xc5\xa1no strupeno gobo, lahko pa ga zamenjamo za kak\xc5\xa1no drugo u\xc5\xbeitno vrsto iz rodu dedov in turkov. Je dokaj pogosta goba slovenskih gozdov, raste pa v skupinah prete\xc5\xbeno pod gabri, po \xc4\x8demer je tudi dobil slovensko ime. Raje ima redke gozdove in gozdne obronke. Najdemo ga lahko tudi na travnikih in sicer od zgodnjega poletja do pozne jeseni._NEWLINE_Uporablja se ga lahko za vse vrste gobjih jedi, zaradi \xc4\x8drne barve in pogoste \xc4\x8drvivosti pa ni preve\xc4\x8d primeren za su\xc5\xa1enje.'