b'\n_START_ARTICLE_\nZaporedje\n_START_PARAGRAPH_\nZapor\xc3\xa9dje je v matematiki vsaka mno\xc5\xbeica objektov, po navadi \xc5\xa1tevil, ki je razporejena tako, da je en njen element a\xe2\x82\x80 prvi, en element a\xe2\x82\x81 drugi, en element a\xe2\x82\x83 itd. in lahko za vsako \xc5\xa1tevilo mno\xc5\xbeice dolo\xc4\x8dimo, na katerem mestu zaporedja stoji. Zaporedja kakor mno\xc5\xbeice vsebujejo elementi in posamezna \xc5\xa1tevila v zaporedju imenujemo \xc4\x8dlene zaporedja. \xc4\x8cleni zaporedja so lahko tudi enaka \xc5\xa1tevila, negativna \xc5\xa1tevila, ulomki. Z razliko od obi\xc4\x8dajnih mno\xc5\xbeic je vrstni red \xc4\x8dlenov (elementov) zaporedij pomemben in \xc4\x8dleni se lahko ponovijo ve\xc4\x8dkrat na razli\xc4\x8dnih mestih. Zaporedje \xc4\x8drk {c, r, y} je razli\xc4\x8dno od zaporedja {y, c, r}. Zaporedje je diskretna funkcija._NEWLINE_Obstaja tudi naslednja dolo\xc4\x8ditev: zaporedje je v poljubni mno\xc5\xbeici X funkcija f N \xe2\x86\x92 X (mno\xc5\xbeice naravnih \xc5\xa1tevil N, po navadi brez \xc5\xa1tevila 0) v mno\xc5\xbeico X._NEWLINE_Mesto \xc4\x8dlena zaporedja po navadi zapi\xc5\xa1emo v indeksnem zapisu a\xe2\x82\x80, a\xe2\x82\x81, a\xe2\x82\x82, ... z indeksom ob boku \xc4\x8dlena, namesto funkcijskega zapisa f (0), f (1), f (2), ..._NEWLINE_Tudi kon\xc4\x8dna zaporedja so mo\xc5\xbena. Tak\xc5\xa1na zaporedja imajo zadnji \xc4\x8dlen. Pravimo jim tudi kon\xc4\x8dni seznami. Tukaj v matemati\xc4\x8dnem delu obravnavamo neskon\xc4\x8dna zaporedja, saj je to v skladu z obema definicijama. Vsako neskon\xc4\x8dno zaporedje nima zadnjega \xc4\x8dlena. Velikokrat podamo zaporedje s splo\xc5\xa1nim \xc4\x8dlenom a\xe2\x82\x99, druga\xc4\x8de pa s pravilom, po katerem tvorimo poljubne \xc4\x8dlene. Zaporedje si geometrijsko predstavimo s to\xc4\x8dkami na realni \xc5\xa1tevilski premici._NEWLINE_\xc4\x8ce je mno\xc5\xbeica X mno\xc5\xbeica celih \xc5\xa1tevil, je dano zaporedje celo\xc5\xa1tevilsko zaporedje.\n_START_SECTION_\nVrste in zna\xc4\x8dilnosti zaporedij\n_START_PARAGRAPH_\nPodzaporedje danega zaporedja je zaporedje, ki ga tvorimo iz danega zaporedja z brisanjem nekaterih \xc4\x8dlenov brez da bi spremenili relativni vrstni red preostalih \xc4\x8dlenov._NEWLINE_\xc4\x8ce so \xc4\x8dleni zaporedja podmno\xc5\xbeica urejene mno\xc5\xbeice, je v monotono nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dem zaporedju vsak \xc4\x8dlen ve\xc4\x8dji ali enak od predhodnega \xc4\x8dlena. \xc4\x8ce je vsak \xc4\x8dlen strogo ve\xc4\x8dji od predhodnega, je zaporedje strogo monotono nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de. Monotono padajo\xc4\x8da zaporedja so definirana sorodno. Vsako zaporedje, ki ima zna\xc4\x8dilnost monotonosti, se imenuje monotono. To je poseben primer bolj splo\xc5\xa1ne predstave o monotonih funkcijah.'