b'\n_START_ARTICLE_\nBela krajina\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPokrajina je zna\xc4\x8dilno kra\xc5\xa1ka, prepoznavna po steljnikih in brezah. Belo krajino ozna\xc4\x8dujemo kot kra\xc5\xa1ki ravnik. Poleg Gorjancev na severu ga obrobljata Ko\xc4\x8devski rog na zahodu ter reka Kolpa na jugu in vzhodu._NEWLINE_Zmotno je prepri\xc4\x8danje, da je najvi\xc5\xa1ji vrh Bele krajine Mirna gora (1048 m). Nekaj kilometrov proti zahodu se nahaja Kopa, ki je visoka 1077 m in je najvi\xc5\xa1ji vrh v Beli krajini._NEWLINE_Najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka Bele krajine je izliv potoka Kamenice v Kolpo, na meji s Hrva\xc5\xa1ko (127 m).\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Beli krajini \xc5\xbeivi okoli 27.000 prebivalcev (\xc4\x8crnomelj 5.854; Metlika 3.225; Semi\xc4\x8d 1.905). Povpre\xc4\x8dna gostota poselitve je 45 oseb na km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1ina\n_START_PARAGRAPH_\nSkupna povr\xc5\xa1ina Bele krajine zna\xc5\xa1a 596 km\xc2\xb2 (ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnomelj 340 km\xc2\xb2, ob\xc4\x8dina Metlika 109 km\xc2\xb2, ob\xc4\x8dina Semi\xc4\x8d 147 km\xc2\xb2)\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v zmerno celinsko podnebje JV Slovenije, s submediteranskim padavinskim re\xc5\xbeimom in s povpre\xc4\x8dno koli\xc4\x8dino padavin do 1300 mm. Povpre\xc4\x8dna temperatura zna\xc5\xa1a 10,1 \xc2\xb0C, kar je nad slovenskim povpre\xc4\x8djem.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nPrevladujejo kredni apnenci in dolomiti, ki se proti vrhovom Gorjancev in Ko\xc4\x8devskega roga spremenijo v trijasne in jurske apnence._NEWLINE_V okolici vasi Dra\xc5\xa1i\xc4\x8di je manj\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje fli\xc5\xa1a, v okolici Kani\xc5\xbearice pa se pojavljajo jezerski sedimenti iz miocena. V Kani\xc5\xbearici se nahaja tudi opu\xc5\xa1\xc4\x8den rudnik rjavega premoga.\n_START_SECTION_\nNarava\n_START_PARAGRAPH_\nEvropska unija sofinancira dva okoljevarstvena projekta in s tem pospe\xc5\xa1uje tudi \xc4\x8dezmejno sodelovanje med Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko._NEWLINE_Vse tri belokranjske ob\xc4\x8dine sodelujejo v programu Curs Colapis s Krajinskim parku, s turisti\xc4\x8dnim dru\xc5\xa1tvom Damelj in s hrva\xc5\xa1kimi ob\xc4\x8dinami \xc5\xbdakanje, Kamanje in Netreti\xc4\x8d. Projekt naj bi uredil plovni re\xc5\xbeim na reki Kolpi._NEWLINE_Belokranjske ob\xc4\x8dine sodelujejo tudi v programu Izvori \xc5\xbeivljenja, ki naj bi uredil in obnovil kale, ribnike in izvire.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crni mo\xc4\x8deril\n_START_PARAGRAPH_\nPodvrsto znane \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ribice, \xc4\x8drnega mo\xc4\x8derila, so leta 1986 odkrili v bli\xc5\xbeini izvira Jel\xc5\xa1evni\xc5\xa1\xc4\x8dice v naselju Jel\xc5\xa1evnik.\n_START_SECTION_\nBele \xc5\xa1torklje\n_START_PARAGRAPH_\nVerjetno kot posledic vojne na hrva\xc5\xa1kem so se leta 1993 naselile prve bele \xc5\xa1torklje v Beli krajini.  Okoli 11 gnezde\xc4\x8dih parov je ob reki Kolpi prih vaseh Zemelj, Krasinec, Otok, Bor\xc5\xa1t, Cerkvi\xc5\xa1\xc4\x8de in Prolozje oz. ob reki Lahinji v okolici Dragatu\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nNaravovarstveni problemi\n_START_PARAGRAPH_\nPravo ekolo\xc5\xa1ko katastrofo je v 80-tih letih prej\xc5\xa1njega stoletja povzro\xc4\x8dila tovarna Iskra Semi\xc4\x8d, ki je v kra\xc5\xa1ke vrta\xc4\x8de odlagala odpadke, ki so vsebovali te\xc5\xbeko razgradljive poliklorirane bifenile (PCB). Reka Krupa (najpomembnej\xc5\xa1i vodni vir v Beli krajini) je postala najbolj onesna\xc5\xbeena reka v Sloveniji in neprimerna za vodooskrbo._NEWLINE_Kamnolomi nad Semi\xc4\x8dem na obmo\xc4\x8dju Blatnika, Vr\xc4\x8dic in Srednje vasi so sporni, ker ogro\xc5\xbeajo tamkaj\xc5\xa1ne vodne vire, na katerih temelji bodo\xc4\x8da oskrba Bele krajine s pitno vodo._NEWLINE_Veliko kritike je glede bioplinske elektrarne v \xc4\x8crnomlju in smradu od gnojevke ki naj bi vsebovala te\xc5\xbeke kovine. \xc4\x8crnomaljska \xc5\xbeupanja je zahtevala pripravo okrogle mize glede tematike smradu od ministra za kmetijstvo Franca Bogovi\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nBela krajina kot samostojna pokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri geografi uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo Belo krajino na Dolenjsko. V vse ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu, na podlagi dru\xc5\xbebeno geografskega in zgodovinskega razvoja, temu nasprotujejo Belokranjci,   ker se Bela Krajina razlikuje od Dolenjske tako po podnebju, kot zgodovini in etni\xc4\x8dno me\xc5\xa1anem prebivalstvu, kar se vidi v posebni narodni no\xc5\xa1i, glasbi (tamburice), plesu (kolo), obi\xc4\x8dajih (npr. Jurjevanje) in nare\xc4\x8djih (npr. Vuzem = Velika no\xc4\x8d).\n_START_SECTION_\nNo\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nZa Belo krajino je zna\xc4\x8dilna bela platnena narodna no\xc5\xa1a, tradicionalno je bila stkana iz me\xc5\xa1anice konoplje in lana, vse bolj tudi iz bomba\xc5\xbea. No\xc5\xa1a mo\xc4\x8dno odstopa od tradicionalnih narodnih no\xc5\xa1 drugih pokrajin, saj so obla\xc4\x8dila v celoti bele barve. Dodatki danes so: pasovi, trakovi, nogavice (\xc5\xbeenska no\xc5\xa1a), nakit robci so obarvani. Mo\xc5\xa1ki imajo ob \xc5\xa1irokih pasovih \xc5\xa1iroke \xc4\x8drne klobuke, \xc5\xbeene bele pe\xc4\x8de. Starej\xc5\xa1a narodna no\xc5\xa1a je bila samo bela in ni vsebovala drugih delov obla\xc4\x8dil ali nakita.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nZelo znan belokranjski lik, ki odganja zimo in oznanja pomlad, je Zeleni Jurij. Tudi on nosi narodno no\xc5\xa1o, le da ima \xc4\x8dez no\xc5\xa1o \xc5\xa1e obleko iz brezovih vej.Zeleni Jurij v dr\xc5\xbeavnem zboruEna izmed zna\xc4\x8dilnosti pokrajine je tudi ples belokranjsko kolo, ki ga ple\xc5\xa1ejo brez in\xc5\xa1trumentalne spremljave.\n_START_SECTION_\nTur\xc5\xa1ki vpadi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi tur\xc5\xa1ki vpadi na slovensko ozemlje so potekali 9. oktobra 1408 v Beli krajini. Turki so pri\xc5\xa1li iz Bosne in edini, ki je poro\xc4\x8dal o napadu, je bil znameniti Janez Vajkard Valvasor leta 1689. Konjeniki so izropali okolico Metlike, pobili ljudi, vse drugo pa po\xc5\xbegali. Niso pa zavzeli mesta Metlika oz. \xc4\x8crnomelj, ker so mesta varovale naravne (reke) in umetne utrdbe (gradovi). Bela krajina je takrat pripadla tako imenovani Vojni krajini. Senjski knez Nikola Frankopan je bil njen vladar. Na to obdobje spominjajo \xc5\xa1tevilni gradovi: grad Gradac, grad Metlika oz. ostanki gradov, na primer grad Pobre\xc5\xbeje. \xc5\xa0okcev dvor v \xc5\xbduni\xc4\x8dih (v bli\xc5\xbeini Adle\xc5\xa1i\xc4\x8d) je kulturni spomenik in primer utrjene kmetije iz teh \xc4\x8dasov.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nBelo krajino je okupirala italijanska vojska. Pokrajina je postala del Ljubljanske pokrajine.Spomladi 1942 so bile postojanke italijanske vojske, kraljevih financarjev in fa\xc5\xa1istov v ve\xc4\x8dini ve\xc4\x8djih krajev. Od jeseni istega leta, pa so postojanke v manj\xc5\xa1ih krajih ukinjali. V krajih, kjer so postojanke ostale, pa so jih mo\xc4\x8dno utrdili z bunkerji. Te postojanke so v mnogih primerih tudi zavarovali z \xc5\xbei\xc4\x8dno ograjo. Vsaj za Metliko in Semi\xc4\x8d pa obstaja dokumentacija, ki dokazuje, da sta bila v celoti o\xc5\xbei\xc4\x8dena. Po kapitulaciji Italije je Bela krajina postala svobodno partizansko ozemlje. Pri kraju Otok je bilo tudi letali\xc5\xa1\xc4\x8de, od koder so zavezniki v ju\xc5\xbeno Italijo vozili ranjence in dova\xc5\xbeali pomo\xc4\x8d. V \xc4\x8crnomlju je bilo med drugo svetovno vojno prvo zasedanje Slovenskega narodnosvobodilnega sveta. Zasedanje predstavlja temelj slovenske dr\xc5\xbeavnosti._NEWLINE_Prvi partizanski pevski zbor je bil ustanovljen spomladi leta 1944 v vasi Planina pod Mirno goro. Bil je imenovan "Invalidski zbor" oz. "Pojo\xc4\x8da \xc4\x8deta". V njem je sodelovalo 80 partizanov.\n_START_SECTION_\nLon\xc4\x8darstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV ve\xc4\x8d krajih v Beli krajini (npr. v Gradacu pri Grafovih, na Gri\xc4\x8du nad Dobli\xc4\x8dami) so izdelovali glineno posodo ki je  nekdaj slovela kot izjemno kakovostna. Posoda se je prodajala v Beli krajini in \xc2\xbbizva\xc5\xbeala\xc2\xab\xc2\xa0na Dolenjsko (Novo mesto) in sosednjo Hrva\xc5\xa1ko (Karlovec)._NEWLINE_Gri\xc4\x8dki lonci so bili nekaj posebnega, ker so vsebovali 30 odstotkov kalcita. Podobno glino so za lon\xc4\x8darstvu uporabljali le \xc5\xa1e v enem kraju v Bosni in enem v \xc5\xa0paniji. Glina je bila iz Kani\xc5\xbearice, kalcit pa iz rudnika nad Gri\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nCeste\n_START_PARAGRAPH_\nCestne povezave so preko prelazov Vahta (615 m) in Brezovica (588 m).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznica\n_START_PARAGRAPH_\nPrihod prvega vlaka v Metliko je bil 25. maja 1914. Zadnja postiljonska po\xc5\xa1ta je peljala \xc4\x8dez Gorjance 27. maja 1914. Danes je Bela krajina z ostalo Slovenijo in sosedno Hrva\xc5\xa1ko povezana z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Novo mesto - Semi\xc4\x8d - \xc4\x8crnomelj - Metlika - Karlovec._NEWLINE_Opu\xc5\xa1\xc4\x8dena gozdna \xc5\xbeeleznica \xc4\x8crnomelj - Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di je bila prometna pot za prevoz lesa iz gozdov Veliko bukovje, ki le\xc5\xbeijo med Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di in Tribu\xc4\x8dami do \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje v \xc4\x8crnomlju v Beli krajini.\n_START_SECTION_\nElektroenergetska infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nVse ve\xc4\x8d je kritike gospodarstevenikov da je priskrba Bele krajine z elektriko pre \xc5\xa1ibka. Glavni in do zdaj edini elektri\xc4\x8dni 110 kV-vod poteka iz Novega mesta \xc4\x8dez Gorjance. Gradnja dodatnega voda naj bi bila izpeljana do leta 2016. Stro\xc5\xa1ki za to investicijo naj bi dosegle ve\xc4\x8d kot 15 Mio. \xe2\x82\xac. Elektro Ljubljana je nato obljubil pove\xc4\x8dati zmogljivost transformatorjev leta 2012 na 4,7 MW in do leta 2030 na 10 MW.\n_START_SECTION_\nGospodarsko zaostajanje pokrajine\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2009 se je za\xc4\x8dela intenzivna javna razprava glede gospodarskega zaostajanja pokrajine v primerjavi z drugimi pokrajinami v Sloveniji._NEWLINE_Kot predpogoj za gospodarski razvoj pokrajine je nujna bolj\xc5\xa1a povezava z Dolenjsko (Novo mesto) in naprej do slovenskega avtocestnega kri\xc5\xbea, s \xc4\x8dimer se strinjajo vse tri belokranjske ob\xc4\x8dine. To pomeni izbolj\xc5\xa1ati cestno povezavo \xc4\x8dez Gorjance (vzhodna varianta) ali pa proti Dolenjskim Toplicam (obnova tako imenovane partizanske magistrale, Soteska/Dolenjska-\xc4\x8crnomelj/Bela krajina) oz. graditev predora pod Gorjanci. Zato ob\xc4\x8dine zahtevajo, da se za\xc4\x8dne z gradnjo tako imenovane tretje razvojne osi najpozneje leta 2013. Belokranjske ob\xc4\x8dine in Novo mesto so se o trasi \xc5\xbee uskladile. Takrat odgovorni prometni minister Patrick Vla\xc4\x8di\xc4\x8d oz. finan\xc4\x8dni minister Franc Kri\xc5\xbeani\xc4\x8d so trdili, da za gradnjo cest ni denarja. \xc4\x8ceprav so se belokranjske ob\xc4\x8dine z Novim mestom baje uskladile glede trase tretje razvojne osi je to\xc4\x8dna trasa kriti\xc4\x8dno obravnavana v pismih bralcev v \xc4\x8dasopisih. Posebno obnova partizanske magistrale se polemi\xc4\x8dno obravnava v \xc4\x8dasopisih. Nekateri celo grozijo z zaporo, da bi na ta na\xc4\x8din izsilili obnovo ceste. V semi\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini so v ta namen ustanovili civilno iniciativo._NEWLINE_Poleg bolj\xc5\xa1e cestne in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave se zahteva tudi izbolj\xc5\xa1anje drugih infrastrukturnih objektov, kot na primer edinega obstoje\xc4\x8dega elektri\xc4\x8dnega daljnovoda \xc4\x8dez Gorjance._NEWLINE_Vse tri ob\xc4\x8dine zahtevajo od vlade posebni razvojni zakon za Belo krajino po vzorcu razvojnega zakona za Prekmurje. Tudi v pismih, ki so bila poslana vladi RS, posku\xc5\xa1ajo pridobiti podporo za razvoj Bele krajine. Dr\xc5\xbeavni poslanci so celo vlo\xc5\xbeili predlog amandmaja k sklepu o pripravi novega Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja Vlada RS je to zahtevo odlo\xc4\x8dno zavrnila, \xc4\x8deprav ga je komisija za lokalno samoupravo dr\xc5\xbeavnega sveta podprla in ga zahteva do leta 2015._NEWLINE_Na raznih sre\xc4\x8danj gospodarstvenikov se zahteva vee\xc4\x8djo oskrbo z elektriko za tovarne in ni\xc5\xbeje davke da bi se la\xc5\xbeje razvijala podjetja na tem obmo\xc4\x8dju Slovenije,\n_START_SECTION_\nGospodarska kriza\n_START_PARAGRAPH_\nPosledice trenutne svetovne gospodarske krize se poznajo tudi v Beli krajini. Brezposelnost je dosegla 15% (oktober 2011). O mo\xc5\xbenostih zaposlovanja mladih v pokrajini in razlogih za slabe zaposlitvene mo\xc5\xbenosti mladih izobra\xc5\xbeencev je bila pripravljena okrogla miza v za\xc4\x8detku leta 2010 v \xc4\x8crnomlju. Vabil je ob\xc4\x8dinski odbor Slovenske demokratkske mladine \xc4\x8crnomelj. Udele\xc5\xbeili so se je predstavniki nekaterih lokalnih industrijskih podjetij, deloma predstavniki ob\xc4\x8din in dva dr\xc5\xbeavna poslanca,_NEWLINE_Slovenski predsednik Danilo T\xc3\xbcrk je januarja 2010 obiskal Belo krajino. Pozval je k enotnosti Belokranjcev, da bi lahko uresni\xc4\x8dili na\xc4\x8drte. Vlada Republike Slovenije je potem v za\xc4\x8detku februarja leta 2010 obiskala pokrajino. Obisk vlade je bil v Beli krajini sicer zelo odmeven, ampak dele\xc5\xbeen tudi \xc5\xa1tevilnih kritik, ker vlada ni prinesla s seboj nobene konkretne pomo\xc4\x8di._NEWLINE_Spomladi leta 2011 je javnost prestra\xc5\xa1ila novica da bo nem\xc5\xa1ko podjetje Secop ki je prevzelo tovarno kompresorjev od danskega Danfossa zaprlo proizvodnjo kompresorjev v \xc4\x8crnomelju in ju preselili na Slova\xc5\xa1ko. Po ocenah novinarjev na bi to bila socialna bomba ker naj bi bilo 40% delovno aktivnega lokalnega prebivalstva zaposlenih v tem podjetju. Sicer je podjetje Danfoss svoje proizvodnje zmogljivosti v nem\xc5\xa1kem Flensburgo (centrala razvoja kompresorjev) \xc5\xbee prej leta zmanj\xc5\xa1eval proizvodnjo selil v druge dr\xc5\xbeave. Vse skupaj naj bi bilo odpu\xc5\xa1\xc4\x8denih 650 delavcev, ostalo naj bi jih \xc5\xa1e 300 (\xc5\xa1tevilo zaposlenih je bilo 963 v aprilu 2011).\n_START_SECTION_\nIskanje re\xc5\xa1itev\n_START_PARAGRAPH_\nIskanje izhodov iz krize se vidi tudi v \xc4\x8dasopisnih \xc4\x8dlankih z razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih.Pismo bralca Petra \xc5\xa0tukelja Na podro\xc4\x8dju vinogradni\xc5\xa1tva na primer zahteva belokranjski strokovnjak dr. Julij Nemani\xc4\x8d izbolj\xc5\xa1anje kakovosti vin po nem\xc5\xa1kem modelu. Predlaga druga\xc4\x8dno organiziranost vinskih kleti in bolj\xc5\xa1e sodelovanje med vinskimi kletmi in kmetijami._NEWLINE_Ob\xc4\x8dine posku\xc5\xa1ajo sofinancirati ve\xc4\x8d projektov z denarjem iz skladov Evropske unije. To so na primer obnova tako imenovane stavbe Konzum v starem mestnem jedru v Metliki ali pa dom za invalide, ribnik in prostore za Godbo na pihala v \xc4\x8crnomlju. Vendar na \xc5\xbealost ob\xc4\x8dine vedno ne uspejo dobiti denarnih sredstev od EU kot v primeru metli\xc5\xa1kega Konzuma. Biv\xc5\xa1a poslovna stavba naj bi postala novi dom za Ljudsko knji\xc5\xbenico, mestno godbo, metli\xc5\xa1ko izpostavo Javnega sklada za kulturne dejavnosti, dru\xc5\xa1tvo Pridi zve\xc4\x8der na grad, Center vse\xc5\xbeivljenjskega u\xc4\x8denja Novo mesto in druga metli\xc5\xa1ka kulturna dru\xc5\xa1tva. Razlogi za zavrnitev pro\xc5\xa1nje oz. vloge v vrednosti 2.358.000 evrov niso to\xc4\x8dno znani._NEWLINE_Na obisku pokrajine februarja 2010 je vlada RS pozvala ob\xc4\x8dine, naj pripravijo konkretne predloge za razvojne projekte do naslednjega sre\xc4\x8danja v mesecu maju. Na \xc5\xbealost predstavniki ob\xc4\x8din tega niso bili zmo\xc5\xbeni izpeljati. Prebivalstvo in mediji so obisk vlade spremljali precej kriti\xc4\x8dno in zadr\xc5\xbeano. Precej kritike je bilo izre\xc4\x8deno, ker je vlada predstavnike medijev o okvirnem programu obvestila v zadnjem trenutku in ker predstavniki medijev niso smeli spremljati ministrske ekipe, ko je ta obiskali tovarne. Sredi meseca marca 2010 so predlagali le naslednje splo\xc5\xa1ne predloge:_NEWLINE_2. Kmetijstvo \xe2\x80\x93 prepre\xc4\x8devanje zara\xc5\xa1\xc4\x8danja kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in pridelava zdrave hrane;_NEWLINE_3. Energetika \xe2\x80\x93 zagotovitev zadostne oskrbe z elektri\xc4\x8dno energijo in podpora projektom zelene energije;_NEWLINE_4. Turizem \xe2\x80\x93 razvoj in promocija obkolpskega in termalnega turizma, letali\xc5\xa1\xc4\x8de Prilozje, smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de Bela._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno, torej v mesecu marcu, je bilo v sobotni prilogi Dela objavljeno odmevno odprto pismo predsedniku vlade, ki so ga napisali Belokranjci, ki \xc5\xbeivijo v tujini. V njem se predlaga revitalizacija gradu Gradac, ki naj bi postal jedro "resnega turizma v Beli krajini". Pismo vsebuje razmeroma ob\xc5\xa1irne predloge za grad in razvoj turizma v pokrajini ter kritiko dosedanje gospodarske politike v pokrajini in predlogov ob\xc4\x8din . Tudi od drugih Belokranjcev je sli\xc5\xa1ati predloge, na primer po zan\xc5\xa1anju na lastne vire (razvoj kmetijstva, ve\xc4\x8dja uporaba son\xc4\x8dne energije). _NEWLINE_Bela krajina je del obmo\xc4\x8dja razvojnega partnerstva Pokolpje (ob\xc4\x8dine Ko\xc4\x8devje, Lo\xc5\xa1ki Potok, Osilnica, Kostel, \xc4\x8crnomelj, Semi\xc4\x8d in Metlika). To pomeni, da bo vlada z za\xc4\x8dasnimi ukrepi (2011-2016) spodbujala gospodarski razvoj (ustanavljanje novih podjetjij, dodatne nastavitvene mo\xc5\xbenosti v turizmu, cestna infrastruktura, tako imenovana 3. razvojna os, \xc5\xbeele\xc5\xbeni\xc5\xa1ka infrastruktura, elektroenergetska infrastruktura) in na ta na\xc4\x8din zni\xc5\xbeala brezposelnost. Namenjena so sredstva v vi\xc5\xa1ini 288 milijonov \xe2\x82\xac.\n_START_SECTION_\nRomska skupnost\n_START_PARAGRAPH_\nPolitika po\xc4\x8dasi posku\xc5\xa1a izbolj\xc5\xa1ati integracijo romov v dru\xc5\xbebo.'