b'\n_START_ARTICLE_\nIgor Torkar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 13. oktobra 1913 v Kostanjevici na Krasu v narodno zavedni u\xc4\x8diteljski dru\xc5\xbeini o\xc4\x8detu u\xc4\x8ditelju Antonu Fakinu in materi Mariji \xc4\x8cernigoj. Dru\xc5\xbeina se je, kot ve\xc4\x8dina zavednih Slovencev, med njimi mnogi u\xc4\x8ditelji, zaradi pritiska Italije, izselila iz rodne Primorske najprej v Maribor, nato v Ribnico na Dolenjskem, kjer je mali Boris obiskoval osnovno \xc5\xa1olo. Leta 1932 je maturiral na Poljanski gimnaziji v Ljubljani. Njegov razrednik vseh osem let je bil France Koblar, profesorji pa med drugimi tudi Ju\xc5\xa1 Kozak, Bo\xc5\xbeidar Jakac in Marija Perpar. Na Univerzi v Ljubljani se je najprej vpisal na Pravno fakulteto, nato pa na kemijski oddelek takratne Tehni\xc5\xa1ke fakultete, kjer je leta 1942 tudi diplomiral._NEWLINE_\xc5\xbde kot \xc5\xa1tudent je \xc5\xbeivel dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dno intenzivno, pisal je \xc4\x8dlanke, imel vrsto javnih nastopov, predavanj itd. Vidno je sodeloval v levi\xc4\x8darskih vrstah, na univerzitetnih volitvah leta 1936 je bil nosilec liste \xc2\xbbNeodvisnih\xc2\xab, vendar je bil vseskozi oster kritik ilegalne komunisti\xc4\x8dne partije, ki je po njegovem slepo poslu\xc5\xa1ala navodila Stalinove Kominterne. Bil je \xc4\x8dlan, oz. podpredsednik \xc2\xbbAkcije za novo univerzitetno knji\xc5\xbenico\xc2\xab\xc2\xa0in je zasadil eno od lopat za za\xc4\x8detek gradnje._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dlan in glavni urednik levi\xc4\x8darskega akademskega lista 1551 in soustanovitelj \xc5\xa1tudentskega dru\xc5\xa1tva \xc2\xbbSlovenski klub\xc2\xab, ki je bil ustanovljen leta 1936 v Ljubljani in katerega pobudniki so bili levi\xc4\x8darsko in ob tem odlo\xc4\x8dno slovensko usmerjeni \xc5\xa1tudentje, zbrani okrog glasila 1551. Geslo tega kluba je bilo: \xc2\xbbNe Moskva, ne Rim, Ljubljana!\xc2\xab\xc2\xa0Kar je pomenilo: \xc2\xbbNe komunisti, ne klerikalci, temve\xc4\x8d Slovenci!\xc2\xab\xc2\xa0To pogumno geslo je bilo ena od prvih klic zamisli, oz. vizije o neodvisni, samostojni Sloveniji in to v \xc4\x8dasu, ko je velesrbstvo posku\xc5\xa1alo prevladati na ozemlju nekdanje Jugoslavije, kar bi bilo lahko usodno za slovenski narod._NEWLINE_\xc5\xbde v \xc5\xa1tudentskih letih si je nadel psevdonim Igor Torkar in pod njim objavljal pesmi v Sodobnosti, \xc4\x8drtice v Ponedeljkovem jutru in v Modri ptici. Avgusta 1941 se je poro\xc4\x8dil z Vido Lojk, kasnej\xc5\xa1o akademsko slikarko Vido Fakin. Novembra 1943 se jima je rodila h\xc4\x8di Mojca._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je od vsega za\xc4\x8detka sodeloval v narodnoosvobodilnem gibanju (NOB). Organiziral je zbiranje raznovrstnega materiala in denarja za OF. Medtem, ko je \xc4\x8dakal na zvezo, da bi od\xc5\xa1el v partizane, so ga doma\xc4\x8di sodelavci okupatorja kot aktivista OF izdali in konec leta 1943 so ga Nemci odpeljali v nem\xc5\xa1ko koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Dachau (bil je tudi v Sachenhausnu), kjer je trpel do konca vojne._NEWLINE_Po koncu vojne se je vrnil v Ljubljano in se kot univ. dipl. in\xc5\xbe. kemije vklju\xc4\x8dil v kemi\xc4\x8dno stroko. Na Ministrstvu za industrijo in rudarstvo je bil najprej referent in potem glavni direktor za kemi\xc4\x8dno industrijo Ljudske republike Slovenije._NEWLINE_8. aprila 1948 je bil aretiran in na montiranih dachauskih procesih obsojen kot gestapovski agent na 6 let zapora s prisilnim delom, na zaplembo vsega premo\xc5\xbeenja in izgubo dr\xc5\xbeavljanskih pravic. Po prito\xc5\xbebi so mu kazen zvi\xc5\xa1ali na 12 let. \xc5\xa0tiri leta in \xc5\xa1tiri dni je prebil v je\xc4\x8dah (od tega 18 mesecev v samici), 12. aprila 1952 so ga pogojno izpustili. Dve leti ni dobil slu\xc5\xbebe, prepovedali so mu tudi objavljati._NEWLINE_Leta 1954 je bil na Akademiji upodabljajo\xc4\x8dih umetnosti (danes ALUO) nastavljen kot docent in kasneje profesor za predmet Tehnologija slikarskih, kiparskih in grafi\xc4\x8dnih materialov. Tam je delal vse do upokojitve leta 1976. Ves \xc4\x8das je tudi pisal in objavljal ter bil dru\xc5\xbebeno aktiven._NEWLINE_Leta 1971 je bilo s kratko, skopo pravno utemeljitvijo ugotovljeno, da so dachauski procesi temeljili na neresni\xc4\x8dnem gradivu. S sklepom Okro\xc5\xbenega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani je bila julija 1971 krivi\xc4\x8dna obsodba proti Borisu Fakinu v celoti razveljavljena, potrjena je bila pravna rehabilitacija, \xc5\xa1ele leta 1986 pa tudi politi\xc4\x8dna rehabilitacija._NEWLINE_Do konca \xc5\xbeivljenja leta 2004 je \xc5\xbeivel in ustvarjal Ljubljani, rad pa je hodil tudi v Poljansko dolino. Bil je ploden in razgiban literarni ustvarjalec, \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva slovenskih pisateljev (DSP) in Slovenskega centra PEN. Pisal je vse \xc5\xbeivljenje, tudi v \xc4\x8dasu, ko mu je bila odvzeta svoboda pa vse do zadnjega leta \xc5\xbeivljenja. Njegova dela so v literarnih krogih in \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti mo\xc4\x8dno odmevala in vznemirjala. Petkrat je bil predlagan za Pre\xc5\xa1ernovo nagrado, vendar je nikoli ni dobil. Strokovno najpomembnej\xc5\xa1i je bil predlog Dru\xc5\xa1tva slovenskih pisateljev leta 1988, ki so ga utemeljili Branko Hofman, Andrej Inkret in Ivo Svetina. Ta predlog je soglasno podprl tudi takratni Upravni odbor DSP.\n_START_SECTION_\nPoezija\n_START_PARAGRAPH_\nTorkarjev literarni opus uokvirja poezija, pesni\xc5\xa1ki prvenec Blazni kronos leta 1940 in pesni\xc5\xa1ka zbirka Pesmi osekle samosti leta 2003, v zadnjem letu \xc5\xbeivljenja. Satiro, kot prvi pol svoje poezije, je Torkar razvijal s satiri\xc4\x8dnimi pesnitvami, aforizmi in epigrami, njihova zna\xc4\x8dilna stalnica je izostren satiri\xc4\x8dno-parodi\xc4\x8dni in ironi\xc4\x8dno-kriti\xc4\x8dni odnos do aktualnih kulturnih in politi\xc4\x8dnih dogodkov. Drugi pol Torkarjeve poezije predstavlja izrazita lirika, ki se z leti stopnjuje in v njegovih zadnjih zbirkah skoraj v celoti prevlada._NEWLINE_Tik pred drugo svetovno vojno je v samozalo\xc5\xbebi iz\xc5\xa1el pesni\xc5\xa1ki prvenec Blazni kronos, cikel satiri\xc4\x8dno grotesknih sonetov z risbami Nikolaja Pirnata, kot ogor\xc4\x8den in srdit protest zoper slovenske predvojne politi\xc4\x8dne in kulturne razmere, zoper nemoralno duhovno bedo, zoper militantni katolicizem in klerikalizem in zoper vojno. Zbirko je takratna katoli\xc5\xa1ka oblast takoj po izidu zaplenila._NEWLINE_Druga pesni\xc5\xa1ka knjiga, epska pesnitev v daktilskih tercinah Kurent,  je iz\xc5\xa1la leta 1946. Tudi zanjo je narisal ilustracije Nikolaj Pirnat. Vsebina pripoveduje o strahotah in trpljenju slovenskih ljudi med vojno, je izpoved protesta in humanizma, v njej je o\xc4\x8ditno izra\xc5\xbeena Torkarjeva bojevni\xc5\xa1ko liri\xc4\x8dna narava._NEWLINE_Torkar je znan tudi pod imenom Zlatoust. V tedniku Pavliha je \xc5\xa1est let izhajala Zlatoustova \xc2\xbbKulturna kronika\xc2\xab, ki je satiri\xc4\x8dno domiselno in duhovito \xc5\xa1ibala aktualne dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dne razmere in poniglavosti tedanje dru\xc5\xbebe. Izbor satiri\xc4\x8dnih pesmi, epigramov in aforizmov je iz\xc5\xa1el v knjigi Zlatoustova pratika leta 1981._NEWLINE_Prodorno satiri\xc4\x8dno sporo\xc4\x8dilna je zbirka Basni, ki so z ilustracijami Franceta Miheli\xc4\x8da iz\xc5\xa1le leta 1992 in v prispodobni obliki razkrivajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke slabosti, prikazane skozi \xc5\xbeivalske karakterje in ravnanja. Basni so nastajale veliko pred izidom, prete\xc5\xbeno v \xc4\x8dasu, ko je bil avtor po krivici zaprt, kot pisateljski in razumni\xc5\xa1ki upor proti nasilju. Presunljiva in antologijska je nekoliko dalj\xc5\xa1a Basen o muhi in pajku v temnici, tako reko\xc4\x8d Torkarjev spominski obra\xc4\x8dun z grozo samice in brez\xc4\x8dasjem._NEWLINE_Satiri\xc4\x8dne pesmi in humoreske so zbrane v zbirki Satiri\xc4\x8dni koledar (1992), ki zopet razkrivajo avtorjevo polemi\xc4\x8dno naravo in izostren satiri\xc4\x8dno parodi\xc4\x8dni in ironi\xc4\x8dno kriti\xc4\x8dni odnos do aktualnih politi\xc4\x8dnih in kulturnih dogodkov. _NEWLINE_V epski pesnitvi Balada o smehu (1977) je opazen prehod od satiri\xc4\x8dne k intimnej\xc5\xa1i, izpovedno in izrazno tenko\xc4\x8dutnej\xc5\xa1i govorici. Iz besedila veje velika osebna prizadetost in strastno hotenje po dru\xc5\xbebeni pravi\xc4\x8dnosti in duhovni svobodi. Balada o smehu je pesnitev o ve\xc4\x8dnem boju dobrega z zlim, kritika vsakr\xc5\xa1nega diktata in apoteoza svobode v umetnosti. Pesnitev je prvi\xc4\x8d iz\xc5\xa1la z grafikami Iveta \xc5\xa0ubica, drugi\xc4\x8d v izboru poezije Zvezde so strjene kaplje krvi in tretji\xc4\x8d z ilustracijami Milana Bizovi\xc4\x8darja._NEWLINE_Eden od najbolj pretresljivih vrhov Torkarjevega liri\xc4\x8dnega pesni\xc5\xa1kega ustvarjanja so Jetni\xc5\xa1ki soneti (1974), zbirka avtorjevih sonetnih izpovedi medvojnega trpljenja v nem\xc5\xa1kem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du in povojnega trpljenja v krivi\xc4\x8dnem zaporu. Risbe za zbirko je ustvaril France Miheli\xc4\x8d._NEWLINE_Premik k liri\xc4\x8dnosti je izrazit tudi v zadnjih treh knjigah pesmi: Oseka bivanja - ve\xc4\x8derne pesmi (1998), Mavrice ve\xc4\x8dera (2000) in Pesmi osekle samosti (2003). Pesnik se v njih loteva ob\xc4\x8dutljivih, intimnih tem \xc4\x8dlovekove eksistence z ve\xc4\x8dnimi vpra\xc5\xa1anji: biti, ne biti in kako biti, dokler si. Pesnikov do\xc5\xbeivljajski svet je zaznamovan z mo\xc4\x8dnim kontrastom med temo in svetlobo, obupom in upanjem, prizadetostjo in smehom. Humor in satira se prepletata z liri\xc4\x8dnimi ob\xc4\x8dutji \xc5\xbealosti, minljivosti in kon\xc4\x8dnosti. Risbe za zadnji dve zbirki je ustvaril France Slana.\n_START_SECTION_\nDramatika\n_START_PARAGRAPH_\nTorkarjeva najpomembnej\xc5\xa1a dramska dela se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v obdobje, ko se je slovenska dramatika usmerila v intimizem, mnoga pa so tudi izrazito polemi\xc4\x8dna in satiri\xc4\x8dna. Velika preizku\xc5\xa1nja (1946) je Torkarjeva prva drama, krstno uprizorjena istega leta v SNG Ljubljana v re\xc5\xbeiji Vladimirja Skrbin\xc5\xa1ka. Tematizira vojno, ki postavlja ljudi na velike preizku\xc5\xa1nje. Sledile so ji \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne druge._NEWLINE_Pravljica o smehu (1953) je dramska basen, alegori\xc4\x8dna komedija v verzih, obra\xc4\x8dun s totalitarizmom, krstno uprizorjena v SNG Ljubljana, 1953._NEWLINE_Eno Torkarjevih najbolj\xc5\xa1ih dramskih del in osrednje slovensko intimisti\xc4\x8dno delo je drama Pisana \xc5\xbeoga (1955). Avtor jo je imenoval scenska barvna kompozicija iz sedmih fresk in prologa, ki se nadaljuje v epilogu. V drami spremljamo usode treh mladih ljudi, ki jih vojni \xc4\x8das zaplete v hude osebne in medsebojne preizku\xc5\xa1nje in jih zaznamuje s krivdo. Krstna uprizoritev je bila leta 1955 v MGL in hkrati tudi v Pre\xc5\xa1ernovem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Kranju. Drama je bila velika uspe\xc5\xa1nica na jugoslovanskih in tujih odrih, med letoma 1955 in 1958 jo je igralo 35 profesionalnih in mnogo amaterskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d po vsej Jugoslaviji. Iz\xc5\xa1la je tudi v knjigi Pisana \xc5\xbeoga (1963 in 1972) in bila prevedena v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino, slova\xc5\xa1\xc4\x8dino, romun\xc5\xa1\xc4\x8dino, alban\xc5\xa1\xc4\x8dino, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Igrali so jo na \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki televiziji in priredili tudi na slovenski televiziji._NEWLINE_Pozabljeni ljudje (1957) je realisti\xc4\x8dna drama z izrazito pod\xc4\x8drtanim humanizmom, krstna uprizoritev v MGL Ljubljana, 1957._NEWLINE_Delirij (1958) je ljubezenska vojna tragedija, v njej je obnovljena teza iz Pisane \xc5\xbeoge o krivdi brez krivde. Krstna predstava je bila v Beogradu leta 1958,  nato v MGL 1959 v re\xc5\xbeiji Staneta  Severja in na drugih jugoslovanskih odrih._NEWLINE_Svetloba sence (1961) in Po\xc5\xbear (1973) sta monodrami, izpoved o umetni\xc5\xa1ki resnici. Svetloba sence je bila napisana za 25- letnico umetni\xc5\xa1kega dela igralca Staneta Severja, krstna uprizoritev v SNG Ljubljana, 1961 v Severjevi re\xc5\xbeiji. Dramo so \xc5\xa1e istega leta uprizorili v SNG Maribor. Sledile so \xc5\xa1e uprizoritve po odrih Jugoslavije:\xc2\xa0\xc2\xbb Atelje 212\xc2\xab\xc2\xa0v Beogradu, Narodno pozori\xc5\xa1te v Novem Sadu in v gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih v Ni\xc5\xa1u, Zadru, Sarajevu in Zagrebu._NEWLINE_Balada o \xc4\x8drnem noju (1965) drama, krstno uprizorjena v MGL._NEWLINE_Zlata mladina (1970) je drama, ki razkriva travme mlade generacije iz \xc5\xa1etdesetih let 20. stoletja in njenih, v vojni ali povojnem \xc4\x8dasu z zlo\xc4\x8dini obremenjenih o\xc4\x8detov. Krstno je bila uprizorjena v MGL._NEWLINE_Torkarjeve dru\xc5\xbebeno kriti\xc4\x8dne drame z ostrimi satiri\xc4\x8dnimi prvinami so: Vstajenje Josefa \xc5\xa0vejka (1971), Revizor 74 (1974), Hudi\xc4\x8d in angel (1981) po zgodbi Viso\xc5\xa1ka kronika Ivana Tav\xc4\x8darja, Satiri\xc4\x8dna komedija (1981), Revizor 93 (1993)._NEWLINE_Napisal je nekaj dramatizacij po motivih iz del Ivana Tav\xc4\x8darja: Cvetje v jeseni (1964), Ravbarski cesar (1973), Nesre\xc4\x8dni Izidor Kalan._NEWLINE_Poleg Vitomila Zupana in Bratka Krefta velja Torkar za za\xc4\x8detnika izvirne slovenske TV-dramatike. Njegova igra Jugoslavija ekspres (1962) je bila prva TV igra na slovenski televiziji, na TV festivalu leta 1963 je bila progla\xc5\xa1ena za najbolj\xc5\xa1o TV dramo leta._NEWLINE_Sledile so \xc5\xa1e druge TV drame: \xc5\xa0tudentska soba (1964), Balada o ta\xc5\xa1\xc4\x8dici (1965), Pozabljeni klovn (1967), dramatizacija 4000 po satiri I. Tav\xc4\x8darja (1968), Pisana \xc5\xbeoga (1971) kot priredba po istoimenski drami, \xc4\x8cednost v dolini \xc5\xa0entflorjanski (1979) po motivih Cankarjevega Pohuj\xc5\xa1anja v dolini \xc5\xa0entflorjanski.\n_START_SECTION_\nProza\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dja prozna dela je Torkar napisal razmeroma pozno. Kot pripovednik se je uveljavil z romansirano spominsko-esejisti\xc4\x8dno-dokumentarno, pa tudi satiri\xc4\x8dno-groteskno prozo._NEWLINE_Deseti bratje (1979) so pri\xc4\x8devanjsko besedilo, splet dokumentarnega pisanja in leposlovja, z zanimivim podnaslovom \xc2\xbbPotepanje skozi sebe in \xc4\x8das\xc2\xab. Vznemirljiv tekst pripoveduje o \xc4\x8dasu pred vihro druge svetovne vojne, pa o vojnem in povojnem \xc4\x8dasu, med drugim tudi z galerijo odli\xc4\x8dno izrisanih portretov slovenskih umetnikov vseh zvrsti. Druga izdaja je iz\xc5\xa1la 1993._NEWLINE_Umiranje na obroke (1984) je Torkarjevo najbolj znano delo, s katerim je javno razkril in zru\xc5\xa1il dotedanjo tabu temo insceniranih dachauskih procesov. V pretresljivem romanu se sre\xc4\x8dujemo s spominskim gradivom, dokumenti in z literarno fikcijo. Delo je obveljalo za izrazito pogumno politi\xc4\x8dno dejanje, v javnosti je spro\xc5\xbeilo izjemen odziv, hkrati pa ga odlikuje presunljiva literarno umetni\xc5\xa1ka izpovednost. Iz\xc5\xa1lo je v ve\xc4\x8d kot 30000 izvodih. Knjigo je pod takratnim urednikom Tonetom Pav\xc4\x8dkom izdala Cankarjeva zalo\xc5\xbeba v dveh izdajah leta 1984 in v tretji izdaji leta 1988. \xc5\xa0ele v tej, tretji izdaji je bila natisnjena avtorjeva anketa z vpra\xc5\xa1anjem: \xc2\xbbAli so bili na\xc5\xa1i lagerski procesi v letih 1948 \xe2\x80\x93 1952 razpoznavne kopije stalinisti\xc4\x8dnih procesov?\xc2\xab\xc2\xa0Odgovori, ki so jih napisali ugledni ljudje slovenskega kulturnega in javnega \xc5\xbeivljenja, jasno ka\xc5\xbeejo, da so bili procesi skrojeni po stalinisti\xc4\x8dnem vzorcu. Oblast leta 1984 take ankete ni prenesla, zato v prvih dveh izdajah tudi ni natisnjena, saj knjiga z anketo takrat ne bi mogla iziti. Roman je preveden v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino (Umiranje na rate, zalo\xc5\xbeba Globus, Zagreb, 1984) in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino (Sterben auf Raten, zalo\xc5\xbeba Drava, Celovec, 1991). V zadnjo slovensko izdajo (zalo\xc5\xbeba Littera picta, 1996) je avtor vklju\xc4\x8dil pomembna dokumentarna dopolnila: uradni zapisnik avtorjevega zasli\xc5\xa1anja pred komisijo Dr\xc5\xbeavnega zbora Slovenije (1996) ter njegovo pri\xc4\x8devanje, oris in analizo dachauskih procesov (1996). Dodane so \xc5\xa1e kratke izjave o romanu, ki so jih napisali pisatelji Andrej Hieng, Ciril Zlobec, Vladimir Kav\xc4\x8di\xc4\x8d, dr. Denis Poni\xc5\xbe, dr. Matja\xc5\xbe Kmecl in \xc5\xbdarko Petan, literarna kritika Jo\xc5\xbee \xc5\xa0ifrer in Helga Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d ter Vlasto Kopa\xc4\x8d, avtorjev lagerski in zaporni\xc5\xa1ki sotrpin. V romanu je v liku Boksmita povzel nekaj karakternih potez svojega prijatelja, pisatelja Vitomila Zupana in drugih znanih oseb._NEWLINE_Zgodbice znanih Slovencev (1992) prina\xc5\xa1ajo iskrive portrete in anekdote znanih Slovencev, Ivana Roba, Pavla Golje, Cirila Kosma\xc4\x8da, Ju\xc5\xa1a Kozaka, Ludvika Mrzela, Staneta Mahkote, Nikolaja Pirnata, Staneta Severja, Lojzeta Filipi\xc4\x8da, Edvarda Kocbeka, Bratka Krefta, Branka Hofmana, Mateja Bora, Borisa Kalina, Du\xc5\xa1ana Moravca, Bojana \xc5\xa0tiha, Franceta Miheli\xc4\x8da, Tarasa Kermaunerja in drugih._NEWLINE_Meditacije o mojem \xc4\x8dasu (1989), so polemi\xc4\x8dno-meditativno pisanje v katerem prevladuje avtorjeva ostra kriti\xc4\x8dna dr\xc5\xbea._NEWLINE_Smrt na po\xc4\x8ditnicah (1998) s podnaslovom \xc2\xbbTragikomi\xc4\x8dne halucinacije v oseki bivanja\xc2\xab\xc2\xa0je pripoved, v kateri avtor ostaja zvest satiri, ironiji in izraziti groteski pa tudi obe\xc5\xa1enja\xc5\xa1kemu humorju. Dogajanje ostaja ves \xc4\x8das na robu realnosti in je svojevrsten sprehod skozi neko zna\xc4\x8dilno, za avtorja in njegovo generacijo usodno obdobje. Nem\xc5\xa1ki prevod je iz\xc5\xa1el pod naslovom Wenn der Tod Ferien macht, zalo\xc5\xbeba Drava, Celovec, 2001.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nPrejel je Zlati \xc4\x8dastni znak svobode Republike Slovenije za \xc5\xbeivljenjski literarni opus in zvestobo slovenstvu (1999)._NEWLINE_Po njem so poimenovali Torkarjevo ulico v Ljubljani.'