b'\n_START_ARTICLE_\nNaravni rezervat na Volniku\n_START_SECTION_\nEkosistemi\n_START_PARAGRAPH_\nRezervat je tipi\xc4\x8dna kra\xc5\xa1ka pokrajina, gri\xc4\x8devnata in posejana z dolinami. Od vsega tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega in gori\xc5\xa1kega krasa se razlikuje zaradi gostega listopadnega gozda, ki pokriva povr\xc5\xa1ino skupaj z ve\xc4\x8djimi predeli kra\xc5\xa1kega rastlinstva. Tako se izmeni\xc4\x8dno vrstijo gozdi\xc4\x8di \xc4\x8drnega gabra (Ostrya carpinifolia) in puhovca (Quercus pubescens) z gozdovi gradnaa (Quercus petraea), cera (Quercus cerris) in belega gabra (Carpinus betulus), na ju\xc5\xbenem delu rezervata pa je najti poseke, ki so jih prerasli nasadi \xc4\x8drnega bora (Pinus nigra). Med gozdi\xc4\x8di je tudi nekaj jas z zna\xc4\x8dilnostmi kra\xc5\xa1ke gri\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nRastline\n_START_PARAGRAPH_\nNa Volniku je najti ve\xc4\x8d vrst redkega rastlinstva, predvsem cvetja. Omembe vredna je prisotnost nebinovke kot je \xc4\x8drni koren (Scorzonera hispanica), mete panonska ma\xc4\x8dja meta (Nepeta pannonica), mle\xc4\x8dkov kot je tommasinijev mle\xc4\x8dek (Euphorbia tommasiniana), svi\xc5\xa1\xc4\x8dev kot je tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki svi\xc5\xa1\xc4\x8d (Gentiana tergestina), \xc4\x8di\xc5\xa1ljaka (Stachys subcrenata), francoskega lana (Linum narbonense), Tommasinijevega lana (Linum tommasinii), kranjskega grahovca (Astragalus vesicarius ssp. carniolicus), kukavi\xc4\x8devke kot so blede kukavice (Orchis pallens), opi\xc4\x8dje kukavice (Orchis simia), \xc5\xa1karlatnorde\xc4\x8de kukavice (Orchis purpurea), potonik kot sta velelistna potonika (Paeonia mascula) in navadna potonika (Paeonia officinalis), liburnijski \xc5\xa1etraj (Satureja subspicata ssp. liburnica) (skrajni zahod obmo\xc4\x8dja), travnolistne perunike (Iris graminea), gorske nebine (Aster amellus) in kranjske lilije (Lilium carniolicum).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivali\n_START_PARAGRAPH_\nNa Volniku je ve\xc4\x8d skupin divjih ma\xc4\x8dk (Felis silvestris), ve\xc4\x8dkrat pa so bili opa\xc5\xbeeni tudi primerki rjavega medveda (Ursus arctos), zlatega \xc5\xa1akala (Canis aureus) in jelena (Cervus elaphus). Pri pticah je opaziti, da je spontano pogozdovanje omejilo \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1krjancev, prvotnih prebivalcev tega podro\xc4\x8dja. Namesto njih so se pojavile nekatere ujede, na primer kragulj (Accipiter gentilis) in skobec (Accipiter nisus). Udoma\xc4\x8dili so se \xc4\x8drna \xc5\xbeolna (Dryocopus martius), podhujka (Caprimulgus europaeus), velika uharica (Bubo bubo), sr\xc5\xa1enar (Pernis apivorus), rjavi srakoper (Lanius collurio) in hribski \xc5\xa1krjanec (Lullula arborea).\n_START_SECTION_\nDejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru de\xc5\xbeele Furlanija \xe2\x80\x93 Julijska krajina deluje Didakti\xc4\x8dni center v Bazovici, ki je zadol\xc5\xbeen za posredovanje znanja o kra\xc5\xa1kih ekosistemih, \xc5\xbeivalstvu in rastlinstvu pokrajine. V ta namen organizira razne stalne razstave o naravoslovnih, zgodovinskih in kulturnih pojavih tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega krasa, pa tudi bolj splo\xc5\xa1ne razstave na temo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega odnosa do narave, na primer o biolo\xc5\xa1kem ravnote\xc5\xbeju, o biotski raznovrstnosti, o razmerju med \xc4\x8dlovekom, gozdovi in lesom. Gostuje tudi privatne umetni\xc5\xa1ke razstave z naturalisti\xc4\x8dno vsebino. Razen tega, didakti\xc4\x8dni center sodeluje s \xc5\xa1olami vseh stopenj, slovenskimi in italijanskimi, in jim organizira pou\xc4\x8dne projekte v razredih in na prostem. Ustvaril je veliko u\xc4\x8dnih poti in tematskih stez v bazovi\xc5\xa1kem obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_Mo\xc5\xbeno je rezervirati obisk Didakti\xc4\x8dnega centra, didakti\xc4\x8dne izlete po gozdovih kra\xc5\xa1ke pokrajine in spremljevalca za slepce po poti Josef Ressel. Vse usluge so brezpla\xc4\x8dne.'