b'\n_START_ARTICLE_\nE\xc5\xa1nuna\n_START_PARAGRAPH_\nE\xc5\xa1nuna, sodobni Tell Asmar v provinci Diyala, Irak, je bila sumersko in kasneje akadsko mesto in mestna dr\xc5\xbeava v osrednji Mezopotamiji. Mesto le\xc5\xbei tik ob Sumeriji, vendar ni nikoli spadalo v sumerski kulturni krog. _NEWLINE_Mestno zavetno bo\xc5\xbeanstvo je bil Ti\xc5\xa1pak.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je bilo naseljeno od d\xc5\xbeemdet-nasrskega obdobja okoli leta 3000 pr. n. \xc5\xa1t.. V zgodnjem dinasti\xc4\x8dnem obdobju je bila najve\xc4\x8dje mesto v regiji. Od za\xc4\x8detka vzpona Akadskega cesarstva je do\xc5\xbeivljala obdobja neodvisnosti in nadoblasti cesarstev, med njimi Tretje urske dinastije in Isina. Nadzirala je zelo donosne trgovske poti in bila nekak\xc5\xa1en posrednik med mezopotamsko in elamitsko kulturo. Preko nje se je trgovalo z zelo iskanim blagom kot so bili konji s severa, baker, kositer in druge kovine in dragi kamni. V enem od grobov so odkrili obesek iz zanzibarskega kopala, podragega kamna podobnega jantarju._NEWLINE_Po vzponu na polo\xc5\xbeaj neodvisne dr\xc5\xbeave med vladanjem \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adada v zgodnjem 2. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t., so jo okupirali  Elamiti. V 38. letu svoje vladavine jo je podjarmil Hamurabi Babilonski in jo priklju\xc4\x8dil k  Starobabilonskemu cesarstvu, ki se v\xc4\x8dasih imenuje tudi Prva babilonska dinastija. Od takrat dalje se mesto v klinopisnih virih omenja bolj redko, kar morda ka\xc5\xbee na njen zaton in izginotje.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nOstanki starodavnega mesta so zdaj pokopani v gomili Tell Asmar, 38 km severovzhodno od Bagdada. Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de so v letih 1930-1936 \xc5\xa1est sezon odkopavali arheologi Oriental Institute Univerze v Chicagu pod vodstvom Henrija Frankforta in sodelovanju Thorkilda Jacobsena in Setona Lloyda._NEWLINE_Kljub temu, da je od izkopavanj minilo \xc5\xbee zelo dolgo \xc4\x8dasa, se takratne najdbe, med katere spada pribli\xc5\xbeno 1500 klinopisnih tablic, \xc5\xa1e vedno preu\xc4\x8dujejo._NEWLINE_V drugi polovici 1990. let so Tell Asmar raziskovali ira\xc5\xa1ki arheologi. Rezultati njihovih raziskav \xc5\xa1e niso objavljeni.\n_START_SECTION_\nE\xc5\xa1nunski zakoni\n_START_PARAGRAPH_\nE\xc5\xa1nunski zakoni so zapisani na dveh glinastih tablicah, odkritih v \xc5\xa0adupumu (Tell Harmal), in odlomkih, odkritih v Tell Haddadu, anti\xc4\x8dnem M\xc3\xaa-Turanu. Napisani so bili pribli\xc5\xbeno v \xc4\x8dasu Dadu\xc5\xa1a E\xc5\xa1nunskega in verjetno niso uradne kopije. Kdaj so bili napisani izvirni zakoni, ni znano. Njihova vsebina je podobna Hamurabijevemu zakoniku.\n_START_SECTION_\nKvadratni Abujev tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nKvadratni Abujev tempelj v E\xc5\xa1nuni je \xc5\xa1el skozi ve\xc4\x8d faz. Na samem za\xc4\x8detku v zgodnjem dinasti\xc4\x8dnem obdobju je bil  arhai\xc4\x8dno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, nato kvadraten tempelj in nazadnje prostorno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Njegova arhitektura in v njem najdene skulpture so pomagale ustvariti osnovo za razdelitev zgodnjega dinasti\xc4\x8dnega obdobja na tri samostojna obdobja: ED I, ED II in ED III.  V templju so odkrili skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de z dvanajstimi skulpturami v geometrijskem slogu, izdelanimi  iz mavca, ki spadajo med najstarej\xc5\xa1e primerke bli\xc5\xbenjevzhodnega kiparstva.'