b'\n_START_ARTICLE_\nBaselska konvencija\n_START_SECTION_\nBaselska konvencija\n_START_PARAGRAPH_\nBaselska konvencija o nadzoru prevoza nevarnih odpadkov in njihovega shranjevanja, znana kot Baselska konvencija, je mednarodna pogodba, katere cilj je zmanj\xc5\xa1anje prevoza nevarnih odpadkov med dr\xc5\xbeavami, predvsem pa, da se prepre\xc4\x8di prevoz nevarnih odpadkov iz razvitih v manj razvite dr\xc5\xbeave (MRD). Baselska konvencija se ne nana\xc5\xa1a na prevoz radioaktivnih odpadkov. Konvencija \xc5\xbeeli tudi zmanj\xc5\xa1ati koli\xc4\x8dino in strupenost odpadkov in da se zagotovi njihovo okolju prijazno ravnanje \xc4\x8dim bli\xc5\xbeje viru nastajanja ter za pomo\xc4\x8d najmanj razvitim dr\xc5\xbeavam pri okolju varnem ravnanju z nevarnimi in drugimi odpadki, ki jih ustvarjajo. Konvencija je bila na voljo za podpis 22. marca 1989 in je za\xc4\x8dela veljati 5. maja 1992. Od marca 2013 je 180 dr\xc5\xbeav, med njimi tudi Evropska zveza, podpisale konvencije, medtem ko sta Haiti in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave konvencijo podpisale, a je niso ratificirale.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZ zaostrovanjem okoljske zakonodaje (na primer RCRA) v razvitih dr\xc5\xbeavah v 70. letih so se stro\xc5\xa1ki za odstranjevanje nevarnih odpadkov dramati\xc4\x8dno pove\xc4\x8dali. Hkrati je globalizacija ladijskega prometa naredila \xc4\x8dezmejni prevoz odpadkov bolj dostopen. Veliko najmanj razvitih dr\xc5\xbeav je v tem videlo dobrodo\xc5\xa1le prihodke. Zato je trgovanje z nevarnimi odpadki, zlasti v najmanj razvitih dr\xc5\xbeavah, hitro rastlo. Eden od dogodkov, ki so privedli do oblikovanja Baselske konvencije je bil incident odlaganja odpadkov ladje Khian Sea, v katerem je ladja preva\xc5\xbeala pepel se\xc5\xbeigalnice iz mesta Philadelphia, ZDA in ga polovico odvrgla na obalo Haitija dokler ni bila pregnana. Ladja je plula ve\xc4\x8d mesecev, vmes se je ve\xc4\x8dkrat preimenovala. Ker razkladanje tovora ni bilo mogo\xc4\x8de v kateremkoli pristani\xc5\xa1\xc4\x8du je bil tovor verjetno odvr\xc5\xbeen v morje. Drug dogodek je primer Koko iz leta 1988, v kateri je 5 ladij preva\xc5\xbealo 8.000 sodov nevarnih odpadkov iz Italije v mestece Koko v Nigeriji, v zameno za mese\xc4\x8dno najemnino 100 $, pla\xc4\x8dano nekemu nigerijcu za uporabo njegovega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Na svoji zadnji seji, 27 november - 1. december 2006, se je Konferenca pogodbenic Baselske sporazuma osredoto\xc4\x8dila na vpra\xc5\xa1anja elektronskih odpadkov in razstavljanje ladij. Po mnenju Maureen Walsh, se le okoli 4% nevarnih odpadkov, ki prihajajo iz dr\xc5\xbeav OECD dejansko transportirani preko mednarodnih meja Ti odpadki so med drugim, kemi\xc4\x8dni odpadki, radioaktivni odpadki, komunalni odpadki, azbest, prah iz se\xc5\xbeigalnic in stare pnevmatike. Polovica teh odpadkov gre v predelavo, polovica pa na dokon\xc4\x8dno odlaganje Pove\xc4\x8dana trgovina z recikliranimi surovinami je privedla do pove\xc4\x8danja odpadkov na trgu rabljenih izdelkov, kot so ra\xc4\x8dunalniki, katerega vrednotimo v milijardah dolarjev. Tako postanejo ra\xc4\x8dunalniki iz udobnega pomagala le odpadek.\n_START_SECTION_\nDefinicija nevarnih odpadkov\n_START_PARAGRAPH_\nOdpadki pod drobnogledom Konvencije so odpadki, ki spadajo med odpadke na\xc5\xa1tete v Aneksu I, ki vsebujejo nevarne sestavine na\xc5\xa1tete v Aneksu III. Z drugimi besedami morajo vsebovati lastnosti kot so eksplozivno, vnetljivo, strupeno, jedko. Pod drobnogled konvencije pa pridejo odpadki tudi, \xc4\x8de so ozna\xc4\x8deni za nevarne odpadke ali v dr\xc5\xbeavi izvoznici, dr\xc5\xbeavi uvoznici ali pa tranzitni dr\xc5\xbeavi. Definicija odlaganje odpadkov je opisana v \xc4\x8dlenu 2. in 4. in se nana\xc5\xa1a na aneks IV in opisuje aktivnosti, ki jih \xc5\xa1tejemo med odlaganje ali predelavo. Primeri odlaganja so zelo ob\xc5\xa1irni in vklju\xc4\x8dujejo tako predelavo kot tudi recikliranje. Aneks II vsebuje osttale odpadke npr. gospodinjske odpadke in ostanki se\xc5\xbeiganja gospodinjskih odpadkov. Radioaktivni odpadki niso pod nadzorom te konvencije. Aneks IX poizku\xc5\xa1a opredeliti snovi, ki jih ne \xc5\xa1teje med odpadke in so izklju\xc4\x8deni iz konvencije.\n_START_SECTION_\nZaveze\n_START_PARAGRAPH_\nNavkljub pogojem za uvoz in izvoz na\xc5\xa1tetih odpadkov obstajajo stroge zahteve o obve\xc5\xa1\xc4\x8danju, soglasju in sledenju transporta odpadkov prek meja dr\xc5\xbeav. Poudarjeno je, da Konvencija ustvarja splo\xc5\xa1no prepoved izvoza in uvoza odpadkov med podpisniki konvencije in nepodpisniki. Izjema tega pravila je mogo\xc4\x8de, \xc4\x8de je s kak\xc5\xa1no drugo pogodbo druga\xc4\x8de urejeno. Npr. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike spadajo med nepodpisnike tega sporazuma in ima ve\xc4\x8d drugim pogodb, ki urejajo prevoz med ZDA in podpisnicami Baselske konvencije. Svet OECD ima svoje vzvode nadzora uvoza in izvoza odpadkov med \xc4\x8dlanicami OECD. Ti med drugim omogo\xc4\x8dajo, da lahko dr\xc5\xbeave OECD sodelujejo z dr\xc5\xbeavami kot so ZDA, ki ni ratificirala Baselske konvencije. Podpisnice sporazuma morajo spo\xc5\xa1tovati prepoved transporta v dr\xc5\xbeave, ki niso podpisnice konvencije. \xc4\x8clen 4. Baselske konvencije poziva k splo\xc5\xa1nem zmanj\xc5\xa1anju odpadkov. S spodbujanjem dr\xc5\xbeav, da ohranjajo odpadke znotraj svojih mej \xc4\x8dimbli\xc5\xbeje viru nastajanja odpadkov Konvencija pritiska na dr\xc5\xbeave, da zagotovijo olaj\xc5\xa1ave za zmanj\xc5\xa1evanje onesna\xc5\xbeenja in zmanj\xc5\xa1anje proizvodnje odpadkov. Konvencija ugotavlja, da je nezakonit transport nevarnih odpadkov kriminalno dejanje. Na podlagi 12. \xc4\x8dlena se podpisnice Konvencije zave\xc5\xbeejo, da bodo vspostavile postopke, ki ustvarjajo pravila glede odgovornosti in primerne postopke za \xc5\xa1kodo, ki nastane pri prevozu nevarnih odpadkov prek meja.\n_START_SECTION_\nBasel Ban Amendment\n_START_PARAGRAPH_\nPo za\xc4\x8detni vpeljavi Konvencije so se nekatere manj razvite dr\xc5\xbeave in okoljevarstvene organizacije prito\xc5\xbeile, da Konvencija ni dovolj stroga. Veliko dr\xc5\xbeav in nevladnih organizacij je zahtevalo popolno prepoved prevoza nevarnih odpadkov v manj razvite dr\xc5\xbeave. Za\xc4\x8detna Konvencija ni vsebovala prepovedi na katerokoli lokacijo razen Antarktiko ampak je samo zahtevala dogovorni sistem znan kot PIC ali predhodno obve\xc5\xa1\xc4\x8den dogovor. Veliko podjetji, ki so se ukvarjale z odpadki so slabile dobro ime recikliranja odpakov tako, da so vsak prevoz opredelile kot prevoz na lokacijo, kjer se bodo odpadki reciklirali. Veliko jih je zahtevali popolno prepoved tuda za izvoz z namenom recikliranja. Iz tega izhaja veliko pogodb, ki prepovedujejo tak\xc5\xa1ne transporte npr. Bama\xc5\xa1ka Konvencija. Na Baselski konferenci leta 1995 so manj razvite dr\xc5\xbeave, Greanpeace in ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav Evropske unije lobirale za amandma h konvenciji, ki so ga poimenovali Basel Ban Amendment (Baselska prepoved) k baselski konvenciji. Amandma je bil sprejet s strani 73 dr\xc5\xbeav in EU, vendar bo stopila v veljavo, ko jo bo ratificiralo 3/4 dr\xc5\xbeav. Amandma prepoveduje prevoz nevarnih odpadkov s seznama razvitih dr\xc5\xbeav v dr\xc5\xbeave, ki s senznama manj razvitih dr\xc5\xbeav. Baselska prepoved se nana\xc5\xa1a na transport iz kateregakoli razloga tudi z namenom recikliranja. Posebno pozornost namenja tudi prodaji ladij z namenom razreza. Baselska prepoved je naletela na nasprotovanje industrijsko razvitih dr\xc5\xbeav med njimi tudi Avstralija in Kanada.'