b'\n_START_ARTICLE_\nPolo\xc5\xbeaj \xc5\xbeenske v Mehiki\n_START_SECTION_\nPOLO\xc5\xbdAJ \xc5\xbdENSKE V DR\xc5\xbdAVAH V RAZVOJU (Mehika)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od nekdaj (\xc5\xbee od za\xc4\x8detka \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva) so imele \xc5\xbeenske druga\xc4\x8den polo\xc5\xbeaj kot mo\xc5\xa1ki. V dobi modernizacije in globalizacije pa prihaja do sprememb, saj se tradicionalna vloga \xc5\xbeenske spreminja skupaj z ekonomskimi, politi\xc4\x8dnimi in dru\xc5\xbebenimi spremembami modernega sveta. Potrebno pa se je zavedati, da so te spremembe skoraj izklju\xc4\x8dno prisotne v dr\xc5\xbeavah razvitega sveta, ki so ekonomsko, politi\xc4\x8dno in tehni\xc4\x8dno mnogo razvitej\xc5\xa1e od tako imenovanih dr\xc5\xbeav v razvoju. Dr\xc5\xbeave v razvoju (dr\xc5\xbeave tretjega sveta) so tiste, ki so politi\xc4\x8dno, gospodarsko in dru\xc5\xbebeno manj razvite in ki jih velikokrat zaznamuje rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, visoka rodnost in rast prebivalstva ter nezaposlenost in nepismenost. Gospodarstvo dr\xc5\xbeav v razvoju sestoji iz kmetijstva in izvoza surovin razvitej\xc5\xa1im dr\xc5\xbeavam.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdenske v dr\xc5\xbeavah v razvoju\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske so v dr\xc5\xbeavah v razvoju dele\xc5\xbene manj dru\xc5\xbebenih, socialnih in politi\xc4\x8dnih pravic, njihov polo\xc5\xbeaj pa je podrejen in ni\xc5\xbeji. Teh dejstev ni mogo\xc4\x8de posplo\xc5\xa1iti na vse dr\xc5\xbeave v razvoju, saj se okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine in razmere razlikujejo v vsaki dr\xc5\xbeavi posebej glede na dru\xc5\xbebeno in versko kulturo, zgodovinsko ozadje in stopnjo razvoja, na kateri se nahaja dolo\xc4\x8dena dr\xc5\xbeava. Obstajajo pa tudi razlike med obravnavo \xc5\xbeensk na pode\xc5\xbeelju, v mestih, med razli\xc4\x8dnimi rasnimi skupinami in dru\xc5\xbebenimi razredi. Pomembno vlogo pri obravnavi razli\xc4\x8dnih spolov igra tudi religija. U\xc5\xbeivanje legitimnega dru\xc5\xbebenega, politi\xc4\x8dnega in gospodarskega polo\xc5\xbeaja zavirajo tudi pomanjkanje izobrazbe, dohodkovne te\xc5\xbeave ter dru\xc5\xbebene in politi\xc4\x8dne negotovosti.\n_START_SECTION_\nVloga \xc5\xbeenske v dr\xc5\xbeavah v razvoju\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da so dr\xc5\xbeave v razvoju manj razvite, se napredka v zadnjih treh desetletjih ne sme zanemariti. Uspelo jih je tisto, za kar so industrializirane dr\xc5\xbeave potrebovale eno stoletje. Ljudje imajo dalj\xc5\xa1o pri\xc4\x8dakovano \xc5\xbeivljenjsko dobo, stopnja nepismenosti in umrljivosti novorojen\xc4\x8dkov sta se odlo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ali, nezanemarljivi pa so tudi napredki v zagotavljanju osnovnih \xc4\x8dlovekovih pravic. Vendar pa vseeno prihaja do dejstva, da napredek ni enakomerno porazdeljen med oba spola, saj so mo\xc5\xa1ki \xc5\xa1e vedno v prednosti pri ve\xc4\x8dini aspektov napredka. To dokazuje dele\xc5\xbe \xc5\xbeensk v revnem prebivalstvu v dr\xc5\xbeavah v razvoju. Glede na UNDP (2004) (Razvojni program Zdru\xc5\xbeenih narodov) je 70% od pribli\xc5\xbeno 1,3 milijarde ljudi, ki \xc5\xbeivi v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xc5\xbeenskega spola. Ovire, s katerimi se \xc5\xbeenske spopadajo na poti proti enakopravnosti, so v okviru kulturolo\xc5\xa1kih norm in tradicij, odnosa dru\xc5\xbebe do \xc5\xbeensk, predsodkov, religije, rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in ignorance. Tak\xc5\xa1na indoktrinacija spodbuja fobije, nezaupanje in pomanjkanje zanimanja za \xc5\xbeenske in dekleta (kar prispeva k ve\xc4\x8danju rev\xc5\xa1\xc4\x8dine v dr\xc5\xbeavah v razvoju). _NEWLINE_\xc5\xbdenske in dekleta v dr\xc5\xbeavah v razvoju (v primerjavi z mo\xc5\xa1kimi) imajo manj dostopa do tehnologije, izobrazbe, strokovne vzgoje, zemlje, kreditov in osnovnih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din. \xc5\xa0tudije so pokazale, da \xc5\xbeenske v dr\xc5\xbeavah v razvoju delajo od 12 do 18 ur na dan, medtem ko mo\xc5\xa1ki delajo od 8 do 12 ur na dan. Delo, ki ga opravljajo \xc5\xbeenske se osredoto\xc4\x8da na osnovno kmetijstvo, ki je namenjeno pre\xc5\xbeivetju, na tkanje in \xc5\xa1ivanje, na manj\xc5\xa1e trgovske dejavnosti in obrti, na gospodinjska opravila ter skrb za otroke in ostarele. Razlika se posledi\xc4\x8dno pojavi tudi v stopnji pismenosti, saj je bolj prisotna pri \xc5\xbeenskah (39%) kot pri mo\xc5\xa1kih (21%), kljub temu, da se ta razlika manj\xc5\xa1a. \xc5\xa0e vedno obstaja razlika v izobrazbi med deklicami in de\xc4\x8dki (v \xc5\xa1olo ve\xc4\x8dkrat po\xc5\xa1iljajo samo de\xc4\x8dke), kljub temu, da izobrazba deklic prina\xc5\xa1a mnogo pozitivnih posledic, kot so manj\xc5\xa1e dru\xc5\xbeine, bolj\xc5\xa1e na\xc4\x8drtovanje rojstev, zdravi otroci, manj\xc5\xa1a ekonomska odvisnost ter manj\xc5\xa1a ranljivost v odnosu do nasilnih mo\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nVolilna pravica\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalizem je kot nova oblika dru\xc5\xbebenega sistema, ki je uvedel ogromno politi\xc4\x8dnih in ekonomskih reform, iz obrobja v delavsko in javno \xc5\xbeivljenje pripeljal \xc5\xbeenske. \xc5\xbdenske prej niso zasedale vodilnih polo\xc5\xbeajev (niti v dru\xc5\xbebi, niti v gospodarstvu). Dela za \xc5\xbeensko so obsegala ni\xc5\xbeja delovna mesta v industriji, obrteh in gospodinjstvu. Kljub temu pa je njihova vloga v oblikovanju mehi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe zelo pomembna. V vseh politi\xc4\x8dnih in socialnih gibanjih v Mehiki so bile \xc5\xbeenske (poro\xc4\x8dene, samske, vdove, sirote) v prvi vrsti, ko govorimo o bojevanju v vojnah in revolucijah. Njihovo vodilo so bila ve\xc4\x8dkrat \xc4\x8dustva, kot pa prepri\xc4\x8danja. Te bitke so jim utrjevale zavest o vlogi, ki jo zasedajo v dru\xc5\xbebi in o vlogi, ki jo \xc5\xbeelijo zasesti v dru\xc5\xbebi. Po koncu vsakega upora, npr. boj proti ameri\xc5\xa1kemu ali francoskemu okupatorju, so se \xc5\xbeenske vrnile nazaj v svojo ustaljeno vlogo, vendar pa razmere v dr\xc5\xbeavi niso bile enake. \xc5\xbdenske v industriji in pode\xc5\xbeelju, ki so se borile za pre\xc5\xbeivetje, so bile tiste, ki so se organizirano borile za svoj polo\xc5\xbeaj pred in po Mehi\xc5\xa1ki revoluciji, dokler niso leta 1953 dobile aktivno volilno pravico. Ta zgodovinski dogodek je zlomil tradicionalno konzervativno dr\xc5\xbeo mehi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe. Mehi\xc5\xa1ke \xc5\xbeenske so se \xc5\xbee v preteklosti zavedale svojih potencialov ter se vztrajno borile za svoj polo\xc5\xbeaj in pravice v krutej\xc5\xa1em in bolj konzervativnem okolju kot njihove evropske in ameri\xc5\xa1ke vrstice.\n_START_SECTION_\nIzobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nVrzel med izobrazbo \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih v Mehiki se je v zadnjih letih mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala, \xc5\xa1e vedno pa obstajajo ovire, ki prepre\xc4\x8dujejo popolno enakost mo\xc5\xbenosti izobra\xc5\xbeevanja za oba spola. Kljub temu, da je opazen napredek, se je \xc5\xa1e vedno potrebno truditi in spodbujati izobrazbo brez predsodkov glede spola, ki bo prina\xc5\xa1ala zavest enakopravnosti in enakosti ter bo utrjevala avtonomijo in spo\xc5\xa1tovanje \xc5\xbeensk. Izobrazba \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih zagotavlja zagotavljanje bolj\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja ter spodbujanje osebnostnega razvoja in sodelovanja \xc5\xbeensk v mehi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nParlament\n_START_PARAGRAPH_\nPrisotnost \xc5\xbeensk v zakonodajni veji mehi\xc5\xa1ke oblasti v zadnjih letih nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Pove\xc4\x8dano je \xc5\xa1tevilo senatork v zgornjem domu parlamenta, kot tudi poslank v spodnjem domu parlamenta. V senatu (zgornji dom parlamenta) je 17% \xc5\xbeensk, poslank (v spodnjem domu parlamenta) pa je 23%.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj \xc5\xbeenske v Sloveniji (primerjava)\n_START_PARAGRAPH_\nPolo\xc5\xbeaj \xc5\xbeenske v Sloveniji je precej druga\xc4\x8den, kot polo\xc5\xbeaj \xc5\xbeenske v Mehiki, ki je dr\xc5\xbeava v razvoju, vseeno pa je \xc5\xa1e vedno opaziti razliko med spoloma. Za enake kvalifikacije \xc5\xa1e vedno prejemajo ni\xc5\xbejo pla\xc4\x8do. Po \xc5\xa1tevilu diplom za kon\xc4\x8dan \xc5\xa1tudij se \xc5\xbeenske in mo\xc5\xa1ki gibajo v pribli\xc5\xbeno enakem odstotku, vendar pa se napredovanje v karieri pri \xc5\xbeenskah zmanj\xc5\xa1a za 10%. Trenutno je v celotni Evropski uniji zaposlenih 57,2% \xc5\xbeensk, ampak kljub temu, da imajo univerzitetno in na splo\xc5\xa1no bolj\xc5\xa1o izobrazbo, je njihova stopnja zaposlovanja ni\xc5\xbeja od mo\xc5\xa1ke. Evropska unija (posledi\xc4\x8dno tudi Slovenija) pa \xc5\xbeenskam namenja veliko pozornosti ne samo pri zaposlovanju, ampak tudi pri porodni\xc5\xa1kem dopustu ter boju proti nasilju v dru\xc5\xbeini in trgovini z belim blagom. Prav tako kot v Mehiki, tudi v Sloveniji \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeensk v parlamentu postopoma nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Os leta 1997 se dele\xc5\xbe \xc5\xbeensk giba od 7,8% do 13,3%. Dele\xc5\xbe je precej nizek ne samo v primerjavi z drugimi evropskimi dr\xc5\xbeavami, kot tudi z drugimi primerljivimi dr\xc5\xbeavami. Aktivno volilno pravico so \xc5\xbeenske dobile relativno pozno, \xc5\xa1ele po drugi svetovni vojni, leta 1945.'