b"\n_START_ARTICLE_\nZgodovina prevajalskih namizij\n_START_PARAGRAPH_\nPrevajalsko namizje je moralo iti skozi \xc5\xa1tevilne faze razvoja, preden je postalo to, kar poznamo danes - ve\xc4\x8dnamenski program s pomnilnikom prevodov, terminolo\xc5\xa1ko bazo, vzporejevalnikom besedil in v nekaterih primerih celo strojnim prevajalnikom.\n_START_SECTION_\nALPS (Automated Language Processing Systems)\n_START_PARAGRAPH_\nVse omenjene prevajalske pripomo\xc4\x8dke so uporabljale le prevajalske slu\xc5\xbebe velikih podjetij, saj je bila ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka oprema za posameznike predraga. To se je sredi osemdesetih spremenilo z iznajdbo mikroprocesorja in posledi\xc4\x8dnim pojavom prvih osebnih ra\xc4\x8dunalnikov. S tem so tudi samostojni prevajalci in manj\xc5\xa1e prevajalske agencije dobile dostop do digitalnih pripomo\xc4\x8dkov._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i temelje za sodobna prevajalska namizja je postavil ALPS-ov ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dni urejevalnik besedil, ki je eno stran zaslona zasedel z izvirnikom, drugo pa s prevodom. Prevajalec je s programom na podlagi \xc5\xbee prevedenega lahko ustvaril specifi\xc4\x8dne glosarje, ki jih je imel med prevajanjem odprte v lo\xc4\x8denem oknu. Program je prav tako znal izlu\xc5\xa1\xc4\x8diti segmente iz \xc5\xbee prevedenih besedil in jih vstaviti med prevajanjem novega besedila. V ALPS-u sta bila torej zdru\xc5\xbeena predhodnika terminolo\xc5\xa1kih baz in pomnilnikov prevodov._NEWLINE_Naslednji pomembni korak je naredil Brian Harris s svojimi\xc2\xa0\xc2\xbbbiteksti\xc2\xab\xc2\xa0oz. vzporedno poravnanimi besedili, v katerih sta izvirnik in prevod povezana v prevodne enote (translation units), ki se med prevajanjem shranjujejo in ob sre\xc4\x8danju s podobnim stavkom ponovno prikli\xc4\x8dejo.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nV devetdesetih letih 20. stoletja je tehnologija mo\xc4\x8dno napredovala in se zaradi cenovne dostopnosti hitro raz\xc5\xa1irila po gospodinjstvih. Bolj\xc5\xa1a procesorska mo\xc4\x8d in ve\xc4\x8dje kapacitete trdih diskov so privedli do bliskovitega razvoja programske opreme, kar se je pokazalo tudi na podro\xc4\x8dju ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprtega prevajanja. Razvijalci so za\xc4\x8deli povezovati posamezna orodja v prevajalska namizja, ki so bila namenjena tako dr\xc5\xbeavnim institucijam kot samostojnim prevajalcem._NEWLINE_Med prve ponudnike komercialnih prevajalskih namizij sodi nem\xc5\xa1ko podjetje Trados, ki je zakupilo pravice za ALPS in na njegovi osnovi zgradilo svoj program Translator's Workbench 2 za DOS, ki je prispel na trg leta 1992. Isto\xc4\x8dasno so se na trgu pojavila \xc5\xa1e tri druga prevajalska namizja: TranslationManager/2 (IBM), Transit System (STAR AG) in Eurolang Optimizer (SITE), toda nih\xc4\x8de ni bil kos Tradosu, ki je dobil najve\xc4\x8dji kos poga\xc4\x8de in kot prvi v prevajalsko namizje vklju\xc4\x8dil pomnilnik prevodov in mo\xc5\xbenost poravnave besedil. _NEWLINE_Danes je na trgu obilica komercialnih prevajalskih namizij, med najbolj znanimi sta \xc5\xa1e D\xc3\xa9j\xc3\xa0 Vu (Atril), Wordfast (Champollion)._NEWLINE_Za prevajalski trg je 2005 zelo pomembno leto, saj je takrat podjetje SDL (znani po prevajalskem namizju SDLX) kupilo Trados in nastal je SDL Trados, najbolj znano ime na podro\xc4\x8dju prevajalskih namizij. Po nekaterih podatkih naj bi kar 75\xc2\xa0% vseh prevajalcev, ki prevajajo s prevajalskimi namizji, uporabljalo SDL Trados. _NEWLINE_Danes veliko prevajalskih namizij vklju\xc4\x8duje tudi strojne prevajalnike, kot sta si neko\xc4\x8d zamislila Arthern in Melby._NEWLINE_Uporaba prevajalskih namizij v Evropi \xc5\xa1e vedno nara\xc5\xa1\xc4\x8da, zahvaljujo\xc4\x8d prilagodljivosti programov in prijaznim uporabni\xc5\xa1kim vmesnikom, ki skraj\xc5\xa1ajo \xc4\x8das u\xc4\x8denja in prevajalcem olaj\xc5\xa1ajo delo."