b'\n_START_ARTICLE_\nGlobinska bomba\n_START_PARAGRAPH_\nGlobinska bomba (angle\xc5\xa1ko: Depth charge) je protipodmorni\xc5\xa1ko oro\xc5\xbeje, ki se je prvi\xc4\x8d pojavilo med prvo svetovno vojno. Gre za preprosto oro\xc5\xbeje, zaprto posodo napolnjeno z razstrelivom in v\xc5\xbeigalnikom. V\xc5\xbeigalnik v bombi je narejen tako, da ta bombo spro\xc5\xbei na dolo\xc4\x8deni globini. Pri eksploziji bombe nastane mo\xc4\x8den udarni val, ki po\xc5\xa1koduje trup podmornice._NEWLINE_Ideja o globinski bombi se je pojavila \xc5\xbee leta 1910, vendar so se intenzivne raziskave za\xc4\x8dele \xc5\xa1ele leta 1914 kmalu po izbruhu prve svetovne vojne, ko so britanske ladje \xc5\xbee ogro\xc5\xbeale nem\xc5\xa1ke podmornice proti katerim takrat \xc5\xa1e ni bilo u\xc4\x8dinkovitega oro\xc5\xbeja. Prve zares uporabne globinske bombe Type D pa so za\xc4\x8deli uporabljati \xc5\xa1ele leta 1916. To so bile zelo preproste bombe, sestavljene iz posode v kateri je bil eksploziv (TNT, amatol) ter v\xc5\xbeigalnik, ki je spro\xc5\xbeil bombo na dolo\xc4\x8deni globini. V\xc5\xbeigalnik je bilo mogo\xc4\x8de nastaviti na globino 12m in 24m. Prva \xc5\xbertev tega oro\xc5\xbeja je bila nem\xc5\xa1ka podmornica U-68. Leta 1917 so bombo izbolj\xc5\xa1ali tako da je bilo mo\xc5\xbeno v\xc5\xbeigalnik nastaviti od globine 15m pa vse do 60m. Bombo po vojni niso dosti spremeinjali \xc5\xa1ele leta 1939 je bombo Type D zamenjala bomba Mark VII, ki so jo skozi drugo svetovno vojno nenehno izbolj\xc5\xa1evali._NEWLINE_Kljub nenehnim izbolj\xc5\xa1avam pa je imela bomba svoje omejitve. Njena uporaba ni nujno pomenila smrt za podmornico. Trup podmornice je zaradi udarnega vala po\xc4\x8dil le v primeru \xc4\x8de je do eksplozije pri\xc5\xa1lo okoli pet metrov od podmornice. To pa je bilo zelo malo verjetno saj posadka na ladji ni poznala to\xc4\x8dnega polo\xc5\xbeaja podmornice to se pravi, da so globinske bombe na podmornico spu\xc5\xa1\xc4\x8dali bolj po ob\xc4\x8dutku kar je med prvo in drugo svetovno vojno re\xc5\xa1ilo marsikaterega podmorni\xc4\x8darja. Ve\xc4\x8dinoma so bile podmornice uni\xc4\x8dene v organiziranih zapornih napadih, ki so podmornico tako po\xc5\xa1kodovali, da je bila ta prisiljena izpluti na povr\xc5\xa1ino tam pa so jo nato napadle ladje in letala._NEWLINE_Proti koncu vojne se je u\xc4\x8dinkovitost globinske bombe zaradi uporabe sonarja in radarja bistveno izbolj\xc5\xa1ala. Obstajale so tudi razli\xc4\x8dne uporabe bombe. Najbolj preprost na\xc4\x8din je bil da so bombo odvrgli v morje iz krme s pomo\xc4\x8djo dvigala ali tirnic. Pritem je bilo potrebno paziti na globino na globino na kateri bombo raznese in hitrost ladje. V tem primeru so bombe na majhnih globinah lahko odmetavale le hitre ladje, ki so se lahko pravo\xc4\x8dasno izognile eksploziji. Kasneje so problem re\xc5\xa1ili tako, da so na bombe namestili raketne motorje in jih po ve\xc4\x8d hkrati izstrelili na mesto kjer se je nahajala podmornica. Tako so pokrili ve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino delovanja bomb ter pove\xc4\x8dali oddaljenost od ladje. Med vojno so globinske bombe namestili tudi na letala ter tako dali letalom novo oro\xc5\xbeje v boju proti podmornicam. Svoj najve\xc4\x8dji uspeh so globinske bombe dosegle med drugo svetovno vojno._NEWLINE_Med hladno vojno so globinske bombe za\xc4\x8deli vse bolj izpodrivati razli\xc4\x8dni tipi torpedov in SUBROC (SUBmarine ROCket) oro\xc5\xbeja z jedrskimi bojnimi glavami. Vendar so se globinske bombe zaradi svoje preprostosti obdr\xc5\xbeale vse do dana\xc5\xa1njih dni, tako da jih danes uporabljajo najve\xc4\x8dje in najbolj tehnolo\xc5\xa1ko razvite mornarice na svetu.'