b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje, Leskovec pri Kr\xc5\xa1kem\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je prvi\xc4\x8d omenjena leta 1274, \xc4\x8deprav je prav gotovo stala \xc5\xbee mnogo prej. Zraven nje se je nahajala kostnica sv. Mihaela, o kateri danes ni ve\xc4\x8d sledu. Cerkev je bila splo\xc5\xa1no znana kot Na\xc5\xa1a ljuba Gospa na jezeru, saj naj bi iz pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je obdajalo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, odtekala voda. Sprva je bila posve\xc4\x8dena Marijinem vnebovzetju, nekje konec srednjega veka pa so ji nadeli patrocinij \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje. To zgradbo je v 16. stoletju nadomestila nova cerkev._NEWLINE_Kakor pi\xc5\xa1e Valvasor v svoji Slavi Vojvodine Kranjske, so sedanjo cerkev zgradili Kranjski de\xc5\xbeelni stanovi v zahvalo za zmago nad Turki. Ni povsem jasno, kateri dogodek je imel v mislih, vendar pa primerjava zgodovinskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din kakor tudi arhitekturnih zna\xc4\x8dilnosti zgradbe predpostavlja, da naj bi \xc5\xa1lo za namero obleganja Dunaja leta 1532, ki jo je sultan Sulejman I. naposled opustil. Ob vrnitvi v Beograd se je njegova vojska vra\xc4\x8dala \xc4\x8dez \xc5\xa0tajersko in Kranjsko in med pohodom plenila in pusto\xc5\xa1ila. Da bi \xc5\xa1lo za katerega od kasnej\xc5\xa1ih vojnih konfliktov, je manj verjetno, saj so se de\xc5\xbeelni stanovi \xc5\xbee okoli leta 1540 odlo\xc4\x8dno nagibali k protestantizmu.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nZunanj\xc5\xa1\xc4\x8dina je v primerjavi z notranj\xc5\xa1\xc4\x8dino znatno preprostej\xc5\xa1a in manj markantna. Zvonik ni poravnan z osjo ladje, kar namiguje, da je po nastanku starej\xc5\xa1i in da je neko\xc4\x8d stal samostojno oziroma bil vklju\xc4\x8den v obrambni sistem okoli cerkve. Prezbiterij je pravokoten in ravno zaklju\xc4\x8den. Cerkev ima dva portala: ju\xc5\xbenega in severnega. Oba nosita letnico 1770, severni, ki je nekoliko bogatej\xc5\xa1i, poleg nje \xc5\xa1e letnico 1897. Na zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dini je vzidan anti\xc4\x8dni relief s krilatim likom, ki izvira iz bli\xc5\xbenjega Neviodunuma, ter dva nagrobnika: prvi je nagrobnik \xc5\xbeupnika Andreja Svetlina iz leta 1856, drugi pa Arturja Paulina._NEWLINE_Notranj\xc5\xa1\xc4\x8dino zaznamuje triladijska cerkev dvoranskega tipa. Za izredno \xc5\xa1irokim, a \xc5\xa1e vedno \xc5\xa1ilastim slavolokom, se nahaja prezbiterij, ki je nekoliko vi\xc5\xa1ji od glavne ladje. Glavni prostor sestavljajo \xc5\xa1tirje pari osemkotnih stebrov, ki so pri tleh brez baz, na vrhu pa imajo renesan\xc4\x8dne kapitele. Rebra v obokih so nekako izgubila konstrukcijsko vlogo in se s svojo krhkostjo zdijo le \xc5\xa1e kot poudarjeni robovi obokov. Prezbiterij je po svojih zna\xc4\x8dilnostih iz okoli leta 1670, pri \xc4\x8demer je morda \xc5\xa1lo za prizidek ali vsaj za temeljito prezidavo. Predhodni prezbiterij je bil domnevno tristrano zaklju\xc4\x8den ter rebrasto obokan, medtem  ko je sedanji banjasto obokan. V \xc4\x8dasu baroka je cerkev dobila na ju\xc5\xbeni strani prezbiterija prizidano kapelo Ro\xc5\xbenovenske Matere Bo\xc5\xbeje in pa pevski kor, ki je zidan in sloni na dveh slopih._NEWLINE_Glavni oltar iz druge polovice 17. stoletja je predstavnik zlatih oltarjev in velja za enega najlep\xc5\xa1ih na Slovenskem. Izdelal ga je ljubljanski kipar in podobar Avgu\xc5\xa1tin Ferfilla. Osrednji prostor zamejujeta dva uvita stebra z vzpenjajo\xc4\x8do se trto, sredi med njima pa je ni\xc5\xa1a z glavnim kipom \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje, ki je iz 19. stoletja. Stranski ni\xc5\xa1i vsebujeta kipa sv. Petra in sv. Pavla. Naro\xc4\x8dnik oltarja, kakor po vsej verjetnosti tudi prezidave prezbiterija, je bil \xc5\xbeupnik Ga\xc5\xa1per Thunkelstainer. Stranska oltarja sta skromni poznobaro\xc4\x8dni marmorni arhitekturi iz leta 1777. V severnem je slika Marijinega kronanja, ki jo je naslikal Janez Andrej Herrlein leta 1775, v ju\xc5\xbenem pa slika sv. Dru\xc5\xbeine iz leta 1936, ki jo je naslikal Slavko Pengov. Slednja je zamenjala pravtako Herrleinovo sliko sv. Bo\xc5\xa1tjana in Fabijana. Ro\xc5\xbenovenska kapela vsebuje rokokojski oltar s sliko Ro\xc5\xbenovenske Matere Bo\xc5\xbeje, sv. Dominika in sv. Katarine Sienske, ki jo je naslikal Valentin Metzinger verjetno v 40. letih 18. stoletja._NEWLINE_Za posebno znamenitost cerkve velja pri\xc5\xbenica, ki velja za kvaliteten renesan\xc4\x8dni izdelek. Narejena je iz kamna in je osemkotne oblike, postavljena na okrogel steber, s \xc4\x8dimer ima celota obliko keliha. Pravokotne stranice so bile na novo pobarvane. Prva na levi vsebuje nem\xc5\xa1ke verze, ki jih je objavil \xc5\xbee Valvasor. Nad njimi je grb, ki je po Valvasorjevi razlagi od gospodov Aichelbur\xc5\xa1kih. Ker je pri\xc5\xbenica popolnoma renesan\xc4\x8dna, ni \xc4\x8disto jasno, ali je morda nastala \xc5\xa1e za staro cerkev ali \xc5\xbee za novo. \xc4\x8crki M in D, ki sta ob grbu, bi se dalo tolma\xc4\x8diti kot latinsko letnico 1500, vendar se ta letnica zaradi preve\xc4\x8d modernih oblik pri\xc5\xbenice zdi prezgodnja. Druga mo\xc5\xbenost bi lahko bili inicialki \xc5\xbeupnika Martina Duelacherja, ki je pri\xc5\xa1el v Leskovec leta 1538 in bi bil potemtakem naro\xc4\x8dnik nove pri\xc5\xbenice, s tem pa bi le-ta sovpadla s \xc4\x8dasom zidave nove cerkve.'