b'\n_START_ARTICLE_\nOaxaca\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPred 2500 leti so se v dolino in okolico, kjer le\xc5\xbei dana\xc5\xa1nja Oaxaca naseljevali Zapoteki in Misteki, zlasti pomembni sta anti\xc4\x8dni sredi\xc5\xa1\xc4\x8di Monte Alb\xc3\xa1n in Mitla. Azteki so pri\xc5\xa1li v dolino leta 1440 in jo poimenovali Huaxyacac, kar v jeziku nahuatl pomeni \xc2\xbbmed drevesi huaji\xc2\xab\xc2\xa0(Leucaena leucocephala). Tukaj so imeli strate\xc5\xa1ki voja\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj imenovan Cerro del Fort\xc3\xadn, iz katerega so pazili na Zapote\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Zaachila in zagotavljali varno trgovsko pot med Mehi\xc5\xa1ko Dolino, Tehuantepecom in ostalo Mezoameriko. Ko so pri\xc5\xa1li leta 1521 \xc5\xa0panci, so bili Zapoteki in Misteki vpleteni v eno od svojih \xc5\xa1tevilnih medsebojnih vojn. \xc5\xa0panska osvajanja so kon\xc4\x8dala te spopade._NEWLINE_Prva \xc5\xa1panska ekspedicija na to obmo\xc4\x8dje prispe pozno leta 1521 pod poveljstvom kapetana Francisca de Orozca, ki ga je spremljalo 400 Aztekov. Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s je poslal Francisca de Orozco v Oaxaco, ker je Montezuma II. dejal, da azte\xc5\xa1ko zlato prihaja od tam. \xc5\xa0panska odprava pod Orozcom se loti gradnje \xc5\xa1panskega mesta, na mestu azte\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke postojanke ob vzno\xc5\xbeju Cerro de Fortin. Prvo ma\xc5\xa1o je imel kaplan Juan D\xc3\xadaz na bregu reke Atoyac pod velikim huaje drevesom, kjer je bila kasneje zgrajena cerkev. Ta isti kaplan je dodal imenom okoli\xc5\xa1kih vasi v nahuatl jeziku \xc5\xa1e svetni\xc5\xa1ka imena: Santa Mar\xc3\xada Oaxaca, San Mart\xc3\xadn Mexicapan, San Juan Chapultepec, Santo Tomas Xochimilco, San Mat\xc3\xadas Jalatlaco, Santiago Tepeaca, itd. \xc5\xa0panci so za svojega prvega \xc5\xbeupana izbrali Gutierresa de Badajoca, izvolili prvi mestni svet in za\xc4\x8deli gradnjo stolnice v Oaxaci leta 1522. Ime naselja v nahuatl je bilo Guajaca, po \xc5\xa1pansko pa Oaxaca._NEWLINE_Ustanovitev relativno neodvisnega naselja ni ustrezala Hern\xc3\xa1nu Cort\xc3\xa9su, ki je \xc5\xbeelel mo\xc4\x8d nad celotno regijo zase. Cort\xc3\xa9s je poslal Pedra de Alvarada da iz\xc5\xbeene ve\xc4\x8dino prebivalcev naselja. Prvi \xc5\xa1panski naseljenci so se prito\xc5\xbeili \xc5\xa1panski kroni, ki je priznala ustanovitev naselja leta 1526, zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de pa razdelila med \xc5\xa0pance, ki so pri\xc5\xa1li z Orozcom. Vendar pa to ni ustavilo Cort\xc3\xa9sa, ki je \xc5\xa1e enkrat pregnal prebivalce in zamenjal mestni svet le tri mesece po tem, ko je kralj priznal nastanek naselja. Ponovno so se prito\xc5\xbeili, tokrat podkralju v Ciudad de Mexico, Nuno de Guzm\xc3\xa1nu. Ta je tudi priznal ustanoviteljstvo prvim \xc5\xa1pancem in mesto ponovno imenoval leta 1529, tokrat kot Antequera v \xc4\x8dast Guzm\xc3\xa1novemu rojstnemu kraju. Francisco de Herrera je sklical nov mestni svet. Prvi izris naselja je izdelal Juan Pelaez de Berrio._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je Cort\xc3\xa9s pridobil od kralja naziv markiz doline Oaxaca s spornimi vasmi. Dovoljeno mu je bilo mo\xc4\x8dno obdav\xc4\x8diti obmo\xc4\x8dje in imeti nadzor nad ozemljem. Antequera je bila v polo\xc5\xbeaju, da pre\xc5\xbeivi obdana z vasmi pod nadzorom Cort\xc3\xa9sa, ki so bile zelo sovra\xc5\xbene. Da bi prepre\xc4\x8dili nesoglasja, je kralj Antequero povzdignil v status mesta, mu dal dolo\xc4\x8dene pravice, privilegije in izjeme. Prav tako je zagotovil, da oblast ostala pod neposrednim nadzorom kralja in ne Cort\xc3\xa9sa. Ta peticija je bila podeljena leta 1532 s strani Karla V. \xc5\xa0panskega, _NEWLINE_Po osamosvojitvi Mehiki leta 1821, je mesto postalo sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine in tako ime mesta in ob\xc4\x8dine postane Oaxaca. Leta 1872 je "de Ju\xc3\xa1rez" dodano ime v \xc4\x8dast Benita Ju\xc3\xa1reza, ki je tukaj za\xc4\x8del svojo pravni\xc5\xa1ko in politi\xc4\x8dno kariero._NEWLINE_Leta 1854 je mo\xc4\x8dan potres uni\xc4\x8dil velik del mesta. V naslednjih desetletjih so ga obnovili tako da je imel leta 1890 30.000 prebivalcev. Potres leta 1931 je uni\xc4\x8dil 70% mesta. Mesto si je opomoglo v zadnjih 25 letih, prebivalstvo nara\xc5\xa1\xc4\x8da tako, da ima z okoli\xc5\xa1kimi naselji \xc5\xbee 450.000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Oaxaca se nahaja v Centralni dolini, glavni dolini Sierra Madre del Sur. To gorovje se razteza ve\xc4\x8d kot 1000 kilometrov jugovzhodno od Sierra Madre Occidental do o\xc5\xbeine pri Tehuantepecu na vzhodu in je sestavljeno iz ve\xc4\x8d gorskih grebenov. Osrednji del, kjer se nahaja Oaxaca de Juarez, je obdan z nizom gorskih verig, katerih zahodni del se imenuje Sierra Mixteca. Najvi\xc5\xa1ji vrhovi Sierra Madre del Sur dose\xc5\xbeejo do 3700 metrov. Relief je zelo raznoliko strukturiran, saj nastopajo razli\xc4\x8dne vrste kamnin, ki razli\xc4\x8dno erodirajo. Prevladujejo apnenci in granit._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Oaxaca de Ju\xc3\xa1rez meji na severu na San Pablo Etla, na vzhodu na ob\xc4\x8dine San Andr\xc3\xa9s Huayapam, San Agust\xc3\xadn Yatareni in Santa Luc\xc3\xada del Camino, na zahodu na San Antonio de la Cal in Santa Cruz Xoxocotl\xc3\xa1n in na jugu Santa Maria in San Jacinto Atzompa Amilpas. Obmo\xc4\x8dje mesta obsega 0,01 odstotka celotne povr\xc5\xa1ine zvezne dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Od celotnega obmo\xc4\x8dja (85,48 km\xc2\xb2) se 23,41\xc2\xa0% uporablja za kmetijstvo. Pridelki so koruza, fi\xc5\xbeol in lucerna. 34,75\xc2\xa0% so gozdovi s prevladujo\xc4\x8dim hrastom (Quercus glaucinoides). Pribli\xc5\xbeno 1,7\xc2\xa0% zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d je neobdelano in okoli 40\xc2\xa0% je pozidano._NEWLINE_Oaxaca se nahaja ju\xc5\xbeno od rakovega povratnika in je podnebno v tropih. S 1550 m nadmorske vi\xc5\xa1ine se nahaja v zmernem podnebnem obmo\xc4\x8dju, s povpre\xc4\x8dno letno temperaturo 22\xc2\xa0\xc2\xb0C. De\xc5\xbeevna sezona traja od maja do oktobra.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTurizem je danes prevladujo\xc4\x8d in najbolj dinami\xc4\x8den sektor gospodarstva. 77\xc2\xa0% prebivalstva dela v storitvenem sektorju, to je v trgovini, gostinstvu in hotelirstvu. Na drugem mestu z 20\xc2\xa0% sledi gradbeni sektor, oskrba z energijo in predelovalna industrija. V kmetijstvu in na drugih podro\xc4\x8djih dela le tri odstotke zaposlenih. Oaxaca je kljub vsemu ena najrevnej\xc5\xa1ih prestolnic v dr\xc5\xbeavi. Regija ima velike gospodarske in okoljske te\xc5\xbeave zaradi kr\xc4\x8denja borovih gozdov in desetletij \xc4\x8dezmerne pa\xc5\xa1e._NEWLINE_Raziskava Secretar\xc3\xada de Turismo de Oaxaca je pokazala, da je imelo mesto v letu 2004 kar 231 hotelov s 5926 sobami. Ve\xc4\x8d kot milijon turistov je obiskalo moesto, vendar le nekaj ve\xc4\x8d kot 160.000 je bilo tujcev. Od teh je bilo Evropejcev 58,75\xc2\xa0%, ostali so ve\xc4\x8dinoma iz ZDA._NEWLINE_V Oaxaci in okolici je zelo razvita tudi rokodelska dejavnost. Poznani so po izdelkih iz keramike in kovine (kova\xc5\xa1tvo), po pletenju ko\xc5\xa1ar, tkanju in obdelavi usnja (strojenje je \xc5\xa1e povsem tradicionalno) ter plemenitih kovin. Njihove tradicionalne tehnike so poznane po vsem svetu. Tkanine tkane na tradicionalnih statvah in izdelki iz volne so znani \xc5\xbee stoletja, barve uporabljajo naravne, med njimi je znamenita rde\xc4\x8da, ki jo pridobivajo iz ko\xc5\xa1eniljke (grana cochinilla), znan je njihov bomba\xc5\xbe coyuchi. Svetovno znani so tudi izdelki iz lesa. Lon\xc4\x8darstvo ima dolgo tradicijo. Oblikovalci lon\xc4\x8denine so specializirani v dveh tehnikah: zelena glazirana posoda iz gline Atzompa in \xc4\x8drna keramika iz San Bartolo Coyotepec.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Oaxaco prizadelo mnogo potresov, je zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zgrajeno v kolonialnem slogu, precej dobro ohranjeno. S svojimi pravokotnimi ulicami je dober primer urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drtovanja v \xc5\xa1panskih kolonijah. Tudi gradnja je protipostresno primerno prilagojena. Glavni trg Zocalo je bil obnovljen leta 2005. Z zavzetostjo umetnika Francisca Toleda, je mesto v zadnjih petnajstih letih do\xc5\xbeivelo izjemen kulturni razvoj.\n_START_SECTION_\nPlaza de la Constituci\xc3\xb3n ali Z\xc3\xb3calo\n_START_PARAGRAPH_\nPlaza de la Constituci\xc3\xb3n ali Z\xc3\xb3calo je iz leta 1529, na\xc4\x8drtoval ga je Juan Pelaez de Berrio. V kolonialnem obdobju je bil pe\xc5\xa1\xc4\x8den, samo marmorni vodnjak so postavili v letu 1739. Ta je bil odstranjen leta 1857, na njegovo mesto so postavili kiosk in posadili drevesa. Leta 1881 je bila vegetacija preurejena in leta 1885 postavljen kip Benita Ju\xc3\xa1reza. Leta 1901 je bil Zocalo ponovno preoblikovn in name\xc5\xa1\xc4\x8den nov Art Nouveau kiosk. Fontana iz zelenega kamna s figurami je bila postavljena leta 1967. Kiosk v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du gosti dr\xc5\xbeavno glasbeno skupino La marimbo in druge skupine. Okoli trga (parka) so razli\xc4\x8dne javne zgradbe:_NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni strani so razli\xc4\x8dni portali: Palacio de Gobierno, ki je bila izpraznjen in v letu 2005 ponovno odprta kot muzej, imenovan Museo del Palacio \'Espacio de Diversidad\'. Drugi portali vsebujejo Portal de Mercadores na vzhodni strani, Portal de Claverias na severni strani in Portal del Se\xc3\xb1or na zahodni strani._NEWLINE_Pala\xc4\x8da de\xc5\xbeelne vlade se tudi nahaja ob glavnem trgu. Uporablja Portal de la Alh\xc3\xb3ndiga, pred pala\xc4\x8do je Benito Ju\xc3\xa1rez trg. Prvotna pala\xc4\x8da je bila slovesno odprta leta 1728, na poro\xc4\x8dni dan princa in princese \xc5\xa0panije in Portugalske. Arhitekturni slog je gotski. Dana\xc5\xa1nja stavba se je za\xc4\x8dela graditi leta 1832, odprta pa je bila leta 1870, vendar ni bila kon\xc4\x8dana do leta 1887. V notranjosti so freske, ki odra\xc5\xbeajo zgodovino Oaxace je od pred\xc5\xa1panske dobe, kolonializma in po neodvisnosti. Ve\xc4\x8dino je naslikal Arturo Garcia Bustos leta 1980.\n_START_SECTION_\nTr\xc5\xbenica Benito Juarez\n_START_PARAGRAPH_\nMercado Benito Ju\xc3\xa1rez se nahaja en kvart ju\xc5\xbeno od Zocala. Na tr\xc5\xbenici je mogo\xc4\x8de kupiti cvetje, sadje, sladoled, sadne pija\xc4\x8de, ro\xc4\x8dna dela, usnjene izdelke, klobuke in no\xc5\xbee. Splo\xc5\xa1no je znana kot Mercado de la comida - tr\xc5\xbenica za hrano, saj ta prevladuje. Tukaj se dobijo Oaxa\xc5\xa1ke regionalne jedi kot moles, tasajo, tlayudas, pan de yema (tip jaj\xc4\x8dnega kruha), Chapulines (ocvrte kobilice), sir quesillo, kot tudi zelo velike skodelice vro\xc4\x8de \xc4\x8dokolade, ki so pogosto za\xc4\x8dinjene s cimetom in mandlji.\n_START_SECTION_\nMeskal\n_START_PARAGRAPH_\nMescal (v nahuatl mexcalli) je mehi\xc5\xa1ka \xc5\xbegana pija\xc4\x8da s 40% alkohola, narejena iz posebne vrste agave. Okus in videz Mezcala je odvisen od vrste agave, kot tudi priprave in \xc4\x8dasa shranjevanja. Najbolj znan mescal je tekila, ki jo izdelujejo v bli\xc5\xbeini mesta Tequila izklju\xc4\x8dno iz modre agave, ki raste v mehi\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi Jalisco. Mescal se proizvaja v glavnem v obmo\xc4\x8dju okrog mesta Oaxaca. Uradno ga smejo proizvajati tudi v dr\xc5\xbeavah Guerrero, Durango, San Luis Potosi in Zacatecas.\n_START_SECTION_\nMonte Alb\xc3\xa1n\n_START_PARAGRAPH_\nMonte Alb\xc3\xa1n je pred\xc5\xa1pansko mesto in je starodavna prestolnica Zapotekov. Ti so dosegli svoj vrhunec med letoma 500 pr. n. \xc5\xa1t. in 800 n. \xc5\xa1t., ko je mesto \xc5\xa1telo pribli\xc5\xbeno 35.000 prebivalcev. Monte Alban je znan po svoji arhitekturi iz klesanih kamnov in kerami\xc4\x8dnih \xc5\xbearah. Leta 1987 je bilo arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de razgla\xc5\xa1ena za UNESCO-vo svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, skupaj z mestom Oaxaca.\n_START_SECTION_\nMitla\n_START_PARAGRAPH_\nMitla je arheolo\xc5\xa1ko mesto, ki so ga naseljevali Zapoteki. Ostanki ka\xc5\xbeejo edinstvene stavbe s stensko ornamentiko, nastale v Mezoameriki. Zapoteki so kraj imenovali Lyobaa (zadnje po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de), nahuatl govore\xc4\x8di Azteki pa Mictl\xc3\xa1n (mesto mrtvih). Dana\xc5\xa1njemu naselju je ime San Pablo Villa de Mitla. Nahaja se pribli\xc5\xbeno 48 km jugovzhodno od Oaxace na nadmorski vi\xc5\xa1ini 1480 m. Najstarej\xc5\xa1i objekti so iz zgodnje predklasi\xc4\x8dne dobe. Ka\xc5\xbeejo zanimivo me\xc5\xa1anico zapote\xc5\xa1ke in miste\xc5\xa1ke arhitekture. Dobro ohranjena pala\xc4\x8da na vzhodni strani ka\xc5\xbee zna\xc4\x8dilnosti gradnje in okra\xc5\xa1evanja zidov. Stene so okra\xc5\xa1ene z zna\xc4\x8dilnimi geometrijskimi mozaiki, Vsak friz deluje kot mozaik in je sestavljen iz do 100.000 natan\xc4\x8dno izdelanih kamnov, na nekaterih mestih (zaradi statike), so namesto manj\xc5\xa1ih kamnov uporabljeni veliki kamniti bloki. Na nekaterih stenah so vidne poslikave. Znotraj kompleksa je bila kasneje dodana kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev, ki je postavljena na starej\xc5\xa1e zidove.\n_START_SECTION_\nEl Arbol del Tule\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbenjem kraju Santa Maria del Tule, v vrtu cerkve Santa Maria de la Asuncion stoji starodavno drevo El Arbol del Tule, ki je z vi\xc5\xa1ino 42 m in obsegom 58 metra, eno najstarej\xc5\xa1ih dreves na svetu, staro okoli 2000 let. Botaniki so jo opredeliti kot Taxodium mucionatum (vrsta ciprese). Volumen lesa zna\xc5\xa1a 816.829 m\xc2\xb3, te\xc5\xbea zna\xc5\xa1a 636 ton.'