b"\n_START_ARTICLE_\nAbsint\n_START_PARAGRAPH_\nAbsint (francosko absinthe, \xc4\x8de\xc5\xa1ko in nem\xc5\xa1ko absinth, \xc5\xa1pansko absenta) je mo\xc4\x8dna in aromati\xc4\x8dna \xc5\xbegana pija\xc4\x8da z visoko vsebnostjo alkohola (tradicionalno okoli 68\xc2\xa0%)._NEWLINE_Absint zaznamuje uravnote\xc5\xbeena cvetica, rezultat maceracije in destilacije preko desetih razli\xc4\x8dnih vrst zeli\xc5\xa1\xc4\x8d in za\xc4\x8dimb. Glavni karakter pija\xc4\x8di daje ugla\xc5\xa1eno prepletanje grenkega in trpkega okusa pelina (Artemisia absinthium) ter sladkobnega okusa jane\xc5\xbea (Anisum vulgaris)._NEWLINE_Pri pravilni pripravi pija\xc4\x8de se z raztapljanjem kocke sladkorja s pomo\xc4\x8djo mo\xc4\x8dno ohlajene vode smaragdno zelena barva absinta spremeni v osve\xc5\xbeilni motni zeleno-beli napitek (sprememba barve v izvirniku: la louche) z blagim in prijetnim vonjem ter okusom._NEWLINE_Absint je znan po svojih\xc2\xa0\xc2\xbbposebnih u\xc4\x8dinkih\xc2\xab, ki jih lahko ponudi u\xc5\xbeivalcu. Omogo\xc4\x8di razvedritev in po\xc5\xbeivitev razpolo\xc5\xbeenja ter la\xc5\xbejo obliko vzhi\xc4\x8denosti oziroma evforije, kar je poleg vsebnosti alkohola posledica \xc5\xa1tevilnih psihoaktivnih u\xc4\x8dinkovin, ki jih vsebujejo zeli\xc5\xa1\xc4\x8da, iz katerih je absint proizveden. Pri tako imenovanem sekundarnem efektu je v ospredju predvsem tujon, grenka u\xc4\x8dinkovina, ki se nahaja v pelinu._NEWLINE_Tudi zato velja absint \xc5\xa1e danes za pija\xc4\x8do umetnikov, intelektualcev in boemov. Pred \xc5\xa1ir\xc5\xa1o prepovedjo absinta v za\xc4\x8detku 20. stoletja so se priznani umetniki (Baudelaire, Manet, Verlaine, Arthur Rimbaud, Oscar Wilde, Degas, Henri de Toulouse-Lautrec, Vincent van Gogh, Gauguin, Pablo Picasso in drugi) na tako imenovanih zelenih urah (L'Heure Verte), predajali u\xc5\xbeitkom, ki jim jih je ponujal absint._NEWLINE_Absint je izjemno primeren tudi za me\xc5\xa1anje z drugimi alkoholnimi in nealkoholnimi pija\xc4\x8dami. Poznamo ga kot glavno sestavino prvega znanega koktejla imenovanega Sazerac, Ernest Hemingway pa je npr. zelo u\xc5\xbeival v me\xc5\xa1anici absinta in \xc5\xa1ampanjca. Ta me\xc5\xa1anica je po celem svetu priljubljena \xc5\xa1e danes, predvsem v svetu mode, plesne glasbe in visoke dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina absinta\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1792 je dr. Pierre Ordinaire v francoskem delu \xc5\xa0vice destiliral mo\xc4\x8dno 68\xc2\xa0% \xc5\xbegano pija\xc4\x8do, ki je vsebovala pelin, jane\xc5\xbe in druga zeli\xc5\xa1\xc4\x8da. Pija\xc4\x8do je poimenoval\xc2\xa0\xc2\xbbzdravilo za vse bolezni\xc2\xab, kmalu pa je postala zelo priljubljena, zato so jo za\xc4\x8deli pod vzdevkom zelena vila (La F\xc3\xa9e Verte) destilirati \xc5\xa1e drugi okoli\xc5\xa1ki destilerji. Leta 1797 je Henri-Louis Pernod odprl prvo komercialno destilarno absinta._NEWLINE_V zadnjem desetletju 19. stoletja se je val hedonizma raz\xc5\xa1iril po vsej Franciji, pari\xc5\xa1ki Montmartre pa je dal, skupaj z ulico rde\xc4\x8dih lu\xc4\x8di in popularnim kabarejem Moulin Rouge, absintu, ki je dobil tudi sloves afrodizijaka, prav posebno mesto._NEWLINE_Leta 1912 se je v Franciji prodalo 220.000.000 litrov absinta, istega leta pa so ga prepovedali v ZDA. Leta 1915 je pod pritiski vinarske industrije absint prepovedala \xc5\xa1e Francija. Do leta 1920 so absint prepovedali tudi v mnogih drugih evropskih dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_Po tem, ko je bil absint v ve\xc4\x8dini evropskih dr\xc5\xbeav zaradi napa\xc4\x8dne interpretacije raziskav o njegovi \xc5\xa1kodljivosti prepovedan ve\xc4\x8d kot pol stoletja, so nekateri posamezniki leta 1998 dosegli sprejem zakonodaje, ki dovoljuje legalno prodajo absinta v EU."