b'\n_START_ARTICLE_\nPrisilno delo\n_START_PARAGRAPH_\nPrisilno delo ali obvezno delo zajema vse vrste dela ali storitev, ki zahtevajo od posameznika opravljanje dela, za katerega se ta ni prostovoljno odlo\xc4\x8dil, pod gro\xc5\xbenjo kakr\xc5\xa1nekoli kazni ali sankcije (Konvencija Mednarodne organizacije dela \xc5\xa1tevilka 29). Pomembno je omeniti, da na tem mestu mislimo prisilno delo v korist posameznika, dru\xc5\xbeb ali zasebnih pravnih oseb. _NEWLINE_Pri delovnem izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju delavcev gre za kr\xc5\xa1enje temeljnih pravic delavca. To se zgodi v primeru ko delodajalec ve\xc4\x8d mesecev ne izpla\xc4\x8duje dela ali celotne pla\xc4\x8de, delavca odjavi iz zavarovanja, ne pla\xc4\x8duje prispevkov zdravstvenega in pokojninskega zavarovanja, ne izpla\xc4\x8duje bolni\xc5\xa1kih odsotnosti, ne izpla\xc4\x8duje regresa in podobno. V ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav se v nekaterih delovnih panogah ne upo\xc5\xa1teva minimalne mednarodne delovne standarde, kot so neenak polo\xc5\xbeaj za\xc5\xa1\xc4\x8dite delavca v obliki minimalnih pla\xc4\x8d, dol\xc5\xbeini delavnika, pripadajo\xc4\x8dem po\xc4\x8ditku, dopustu, nadurnem delu in socialni varnosti. Pomembno je poudariti, da bolj kot je negotov polo\xc5\xbeaj delavca, ve\xc4\x8dja je njegova odvisnost od delodajalca. Posledi\xc4\x8dno so taki delavci bolj ranljivi in jih delodajalci pogosto tudi izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nV dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu se prisilno delo in ostale oblike su\xc5\xbeenjstva \xc5\xa1irijo predvsem zaradi globalizacije, ki je posledica razvoja velikih korporacij. Zavedati se moramo, da vpliv potrebe po svetovnih resursih (delovna sila, surovine, \xe2\x80\xa6) vpliva na razvoj prisilnega dela. Mednarodna organizacija dela ocenjuje, da je na svetu pribli\xc5\xbeno 21 milijonov ljudi, ki so \xc5\xbertve prisilnega dela. Poleg tega po njihovih ocenah, zaradi prisilnega dela privatna oz. zasebna podjetja zaslu\xc5\xbeijo pribli\xc5\xbeno 44 milijard dolarjev ilegalnega profita. Prav tako ocenjujejo, da se 80. procentov prisilnega dela odvija v sklopu zasebnega gospodarstva. To so na primer ribi\xc4\x8di in prodajalci \xc5\xa1kampov v Banglade\xc5\xa1u ali pa pobiralci bomba\xc5\xbea v Uzbekistanu, med katerimi je tudi veliko otrok. Najslab\xc5\xa1e oblike izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja delavcev pa se pojavljajo v industriji, predvsem tekstilni industriji. _NEWLINE_MOD prav tako ugotavlja, da je pribli\xc5\xbeno 2,2 milijonov delavcev \xc5\xbertev prisilnega dela zaradi dr\xc5\xbeavne ureditve. Poleg tega je pribli\xc5\xbeno 4,5 milijonov \xc5\xbertev prisilnega spolnega izkori\xc5\xa1\xc4\x8denja. MOD v raziskavi iz leta 2001 prav tako ugotavlja, da je razlog za pojav prisilnega dela ravno podzemna ekonomija, katero je te\xc5\xbeko izslediti. Poleg tega MOD ugotavlja, da se kr\xc5\xa1itve pravic delavca najpogosteje pojavljajo v gradbeni\xc5\xa1tvu, gostinstvu, prevozni\xc5\xa1tvu, trgovini, gozdarstvu, kmetijstvu, tekstilni industriji, \xc5\xbeivilski industriji in logistiki._NEWLINE_Prav tako kot v tujini se tudi v Sloveniji sre\xc4\x8dujemo z oblikami prisilnega dela, ki pa so pogosto prikrite. Vendar ni znanih podatkov o njegovi raz\xc5\xa1irjenosti oziroma je na tem podro\xc4\x8dju narejeno relativno malo raziskav.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost prisilnega dela otrok\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna organizacija dela ugotavlja, da je na svetu pribli\xc5\xbeno 352 milijonov otrok med 5. in 17. letom starosti, ki so ekonomsko aktivni. Od teh jih je najve\xc4\x8d delovno aktivnih v Aziji, najmanj pa v razvitih dr\xc5\xbeavah. Otrok starih med 5. in 17. letom, ki po ocenah MOD opravljajo nevarne in najhuj\xc5\xa1e oblike otro\xc5\xa1kega dela naj bi bilo v svetu 245,5 milijonov._NEWLINE_V Sloveniji ni znanih podatkov o prisilnem delu otrok. Na sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih so se pojavile redke prijave prekomernega obremenjevanja otrok z gospodinjskimi opravili in nekaj primerov uli\xc4\x8dnega igranja otrok na instrumente. Vendar v vseh primerih ni bilo nikoli ugotovljeno, da bi \xc5\xa1lo za zlorabo dela otrok.\n_START_SECTION_\nTrgovina z ljudmi\n_START_PARAGRAPH_\nTrgovino z ljudmi definiramo kot zbiranje, prevoz, premestitev, dajanje zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da ali sprejem oseb z namenom izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja, storjeno z gro\xc5\xbenjo ali uporabo sile, z ugrabitvijo, goljufijo ali prevaro, z zlorabo pooblastil ali odvisnega polo\xc5\xbeaja ali zaradi dejanja ali prejemanja pla\xc4\x8dil ali koristi za zagotavljanje privolitev oseb, ki imajo druge osebe pod nadzorom. _NEWLINE_Po podatkih Mednarodne organizacije dela je v svetu prisilno delo najpomembnej\xc5\xa1i razlog, zaradi katerega se trguje z ljudmi.  Prav tako MOD ugotavlja, da se trgovanje z ljudmi najpogosteje povezuje s prisilnim spolnim izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem oz. s prostitucijo. Pogosto je trgovanje z ljudmi posledica brezposelnosti, rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, kriminala, diskriminacije, korupcije in politi\xc4\x8dnih konfliktov.\n_START_SECTION_\nSu\xc5\xbeenjstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKo govorimo o su\xc5\xbeenjstvu se nana\xc5\xa1amo na delo posameznika, ki ga opravlja neprostovoljno in se pri tem ne more svobodno odlo\xc4\x8dati. Avtorji opredeljujejo prisilno delo kot novodobno su\xc5\xbeenjstvo. Posledi\xc4\x8dno ima prisilno delo kratko zgodovino a dolgo preteklost, saj je su\xc5\xbeenjstvo spremljalo ljudi skozi celotno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko zgodovino. Su\xc5\xbeenjstvo so poznale prav vse stare civilizacije in \xc5\xa1ele v zadnjih letih so ga uradno prepovedali skoraj povsod po svetu._NEWLINE_Besedi prisilno delo nam data ob\xc4\x8dutek, da se je posameznik sam odlo\xc4\x8dil, da se bo spustil v tako obliko dela \xc5\xbee na samem za\xc4\x8detku. Zato so nekateri raziskovalci to vzeli kot za\xc4\x8detni pogoj za definiranje prisilnega dela. Vendar pa po novej\xc5\xa1ih ugotovitvah delavci pogosto ne vedo v kaj se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo oz. so jim bili obljubljeni druga\xc4\x8dni delavni pogoji. V nekaterih primerih pa pogosto nimajo druge izbire.\n_START_SECTION_\nDelo za posojilo\n_START_PARAGRAPH_\nKreditno su\xc5\xbeenjstvo (angle\xc5\xa1ko debt bondage ) ali z drugimi besedami delo za posojilo (angle\xc5\xa1ko bonded labour) je ena izmed oblik prisile na delovnem mestu. O tej obliki prisilnega dela govorimo, ko delavec vzame posojilo pri svojem delodajalcu in ga nato to ve\xc5\xbee na doti\xc4\x8dno delovno mesto. Ta oblika posojila je prepovedana tako s strani zakona v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah kot s strani palermskega protokola, ker lahko pride do kr\xc5\xa1enja temeljnih delav\xc4\x8devih pravic. Posojilo lahko vodi k omejevanju delav\xc4\x8deve svobode odlo\xc4\x8danja na delavnem mestu. Dokler ne delavec izpla\xc4\x8da posojila delodajalcu je primoran delati pri njem in upo\xc5\xa1tevati njegove zahteve. Taka oblika dela je zna\xc4\x8dilna za migrante, ki nimajo dovolj denarja za pre\xc5\xbeivetje, ko pridejo v novo dr\xc5\xbeavo.\n_START_SECTION_\nVpliv imigracije\n_START_PARAGRAPH_\nPrisilno delo se pogosto razvije v kontekstu imigracije. Imigracija pomeni priseljevanje ljudi na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju. Pogosto je posledica vojn ali drugih politi\xc4\x8dnih vzrokov, naravnih nesre\xc4\x8d v okviru iskanja bolj\xc5\xa1ega ekonomskega in demografskega okolja ali pa osebnih razlogov (dru\xc5\xbeina). Ko govorimo o odnosu med imigranti in doma\xc4\x8dini na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju, lahko njihove odnose razlo\xc5\xbeimo skozi tri teorije. Prva je teorija multikulturnosti, pri kateri imigranti in doma\xc4\x8dini \xc5\xbeivijo v so\xc5\xbeitju in razvijejo bogate odnose ter raznoliko dru\xc5\xbebo. Pri drugi teoriji neenakosti in kapitalizma, navadno imigrante zaposlujejo na ni\xc5\xbejih delovnih mestih, ki so potrebna za vzdr\xc5\xbeevanje kapitalizma. Zadnja teorija pobudnikov in magnetov pa se navezuje na teorijo o dejavnikih odbijanja in pribli\xc5\xbeevanja (push-pull teorija). Posku\xc5\xa1a razlo\xc5\xbeiti vzroke za migracijo, ki vklju\xc4\x8dujejo pobudnike, ki prisilijo ljudi, da se selijo iz mati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave in magnete, ki privla\xc4\x8dijo imigrante v svojo dr\xc5\xbeavo. To pogosto vodi v razvoj prisilnega dela v gostujo\xc4\x8di dr\xc5\xbeavi.\n_START_SECTION_\nVpliv naravnih nesre\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave ka\xc5\xbeejo, da so naravne nesre\xc4\x8de magnet za pojav in razvoj prisilnega dela. Obupani ljudje, ki so v \xc4\x8dasu nesre\xc4\x8de izgubili hi\xc5\xa1o in vse imetje, so prisiljeni delati zunaj doma\xc4\x8dega okolja. Naravne nesre\xc4\x8de prina\xc5\xa1ajo lepe denarce industrijskim mogotcem, saj s poceni delovno silo v ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih delovnih razmerah izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo obupane ljudi, ki so izgubili streho nad glavo. Ljudje so pripravljeni delati pod kakr\xc5\xa1nemkoli pogojem za nizke pla\xc4\x8de in tako zapolnijo najmanj priljubljena delovna mesta. Pogosto ni poskrbljeno za varnost in higieno delavcev. To je velika te\xc5\xbeava dr\xc5\xbeav v razvoju, lahko pa se pojavi tudi v razvitih dr\xc5\xbeavah. Zato mora imeti dr\xc5\xbeava dovolj finan\xc4\x8dne podpore za pomo\xc4\x8d ljudem in za obnovo prizadetega obmo\xc4\x8dja, da prepre\xc4\x8di pojav prisilnega dela.\n_START_SECTION_\nSu\xc5\xbeenjstvo na domu\n_START_PARAGRAPH_\nPojem su\xc5\xbeenjstvo na domu se navezuje na posebno obliko prisilnega dela, ki ga ljudje opravljajo doma. Taka oblika dela je informalna in povezana z individualnim delom posameznika doma za \xc5\xa1tirimi stenami. V takem okolju si posameznik sam strukturira na\xc4\x8din in obliko dela, zato je pogosto socialno izoliran od drugih delavnih mest. Posledi\xc4\x8dno vladni organi te oblike dela ne morejo oziroma zelo te\xc5\xbeko nadzorujejo in tako lahko pride do izkori\xc5\xa1\xc4\x8danj delavcev, ki delajo doma, s strani ve\xc4\x8djih podjetij. Pogosto ne morejo vzeti dopusta ali pa bolni\xc5\xa1ke, ker nimajo pla\xc4\x8dane odsotnosti. Tako so prisiljeni delati kljub zdravstvenim te\xc5\xbeavam. Poleg tega in\xc5\xa1pektorji dela pogosto poro\xc4\x8dajo o spolnih zlorabah teh delavcev in posledi\xc4\x8dno o neprostovoljnem delu.\n_START_SECTION_\nPrisilno delo otrok\n_START_PARAGRAPH_\nKo govorimo o prisilnem delu otrok, se ne navezujemo na delo otrok, katero je sprejemljivo s strani zakonodaje in ga otrok opravlja v skladu s svojimi zmo\xc5\xbenostmi (na primer gospodinjska opravila). Prisilno delo je pogosto neprostovoljno in nevarno za otroke. Prav tako se povezuje s trgovino z otroki. Vklju\xc4\x8duje situacije, ko je otrok ve\xc4\x8dinoma v oskrbi osebe, s katero ni v sorodu. Ta oseba izkori\xc5\xa1\xc4\x8da otroka, saj mora opravljati delo, katero prina\xc5\xa1a dobi\xc4\x8dek tej osebi, pri \xc4\x8demer otrok nima mo\xc5\xbenosti odhoda. Prisilno delo otrok posku\xc5\xa1ajo prepre\xc4\x8diti z uvedbo izobra\xc5\xbeevalnih ustanov in obveznim \xc5\xa1olanjem._NEWLINE_Na vojnih obmo\xc4\x8djih so otroci pogosto prisiljeni delati za vojsko. S prevarami prepri\xc4\x8dajo otroke ali pa jih prisilijo, da postanejo vojaki in se bojujejo v spopadih. Ponekod jih vojaki tudi spolno izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo, zato je velika verjetnost da se oku\xc5\xbeijo s spolno prenosljivimi boleznimi. Mlade deklice so ponekod prisiljene v poroko z vojaki ali pa jih ti spolno izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo. Ve\xc4\x8dinoma pa so ilegalno prisiljeni delati kot kuharji, stra\xc5\xbearji, vohuni, stre\xc5\xbeniki ali pa kot prena\xc5\xa1alci sporo\xc4\x8dil.'