b'\n_START_ARTICLE_\nMestni dom, Ljubljana\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa mestu zasutega obrambnega jarka pred nekdanjimi Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskimi (oziroma Samostanskimi ali klo\xc5\xa1trskimi) mestnimi vrati je leta 1816 nastal prostor, na katerem je mestna oblast uredila sejmi\xc5\xa1\xc4\x8de. Novonastali trg so imenovali Sejemski trg. Ime so spreminjali glede na vsakokratno oblast. Tako se je med letoma 1876 in 1918 imenoval trg Cesarja Jo\xc5\xbeefa, nato med letoma 1918 in 1919 Trg kralja Petra, nato pa do danes Krekov trg. Okolico trga so postopoma obzidali._NEWLINE_Ob vzno\xc5\xbeju grajske vzpetine, ob ju\xc5\xbeni stranici trga, so postavili Mestni dom. Na pobudo \xc5\xbeupana Ivana Hribarja so leta 1897 izvedli javni razpis za pridobitev projektov. Odziv arhitektov je bil precej\xc5\xa1en celo iz Prage, Pariza, Dunaja in Hamburga. Izbrana sta bila arhitekta brata Mauvrinij in Carol Hintr\xc3\xa4ger, ki sta nato do pomladi 1898 izdelala glavni na\xc4\x8drt. Zaradi previsoke cene je projekt kasneje izdelal ljubljanski mestni arhitekt Ciril Metod Koch (1867\xe2\x80\x931925). Zaradi predvidenih uporabnikov je moral Koch na\xc4\x8drt nekoliko spremeniti. Stavbo so za\xc4\x8deli graditi 18. julija 1898. Po odstranitvi lop za perice se je na pobo\xc4\x8dju grajskega hriba spro\xc5\xbeil zemeljski plaz, ki je zasul del novih temeljev. Zgraditi so morali visok kamnit varovalni zid, ki je investicijo precej podra\xc5\xbeil. Mestni dom je bil kon\xc4\x8dan 30. septembra 1899, uradno odprtje pa je bilo \xc5\xbee nekaj dni prej, 8. septembra. Dela je izvedlo podjetje Faleschini & Schuppler._NEWLINE_V novi stavbi je bilo najve\xc4\x8d prostora namenjenega prostovoljnemu gasilskemu dru\xc5\xa1tvu. V pritli\xc4\x8dju so bile shrambe za gasilske vozove, v nadstropjih pa stanovanja za gasilce in mestne stra\xc5\xbenike. Na glavni fasadi je bilo pet velikih polkro\xc5\xbeno sklenjenih vratnih odprtin. V stavbi je imela prostor tudi re\xc5\xa1evalna postaja, policijska stra\xc5\xbenica, stra\xc5\xbeni\xc5\xa1ka kasarna in uprava mestnega vodovoda in elektrarne. Zaradi take vsebine je stavba dobila ime Mestni dom._NEWLINE_V prvem nadstropju je bila velika dvorana z odrom namenjena razli\xc4\x8dnim dru\xc5\xa1tvom. V njej so prirejali volilne shode, veselice, zborovanja, razstave in zasedanja nabornih komisij.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nStavba je pribli\xc5\xbeno kvadratnega tlorisa in ima obliko mestne pala\xc4\x8de z reprezentativno oblikovano \xc4\x8delno fasado. Zunanjost ima neorenesan\xc4\x8dne slogovne prvine in je poudarjena s stre\xc5\xa1nim stolpi\xc4\x8dem v osrednji osi glavne fasade. Pri oblikovanju notranjosti je bilo najve\xc4\x8d pozornosti namenjeno dvorani, ki je dobila neoklasicisti\xc4\x8dno pilastrsko \xc4\x8dlenitev ostenja. Dvorana je bila \xc5\xbee od za\xc4\x8detka namenjena tudi za prirejanje gledali\xc5\xa1kih predstav._NEWLINE_Stavba je bila ve\xc4\x8dkrat predelana, posebej notranjost, zunaj pa sta izginila dva vitka piramidasta obeliska ob stre\xc5\xa1nem stolpi\xc4\x8du, ki je prvotno rabil za gasilsko opazovalnico. Kljub raznim predelavam, so osnovne zna\xc4\x8dilnosti stavbe iz konca 19. stoletja ostale do danes._NEWLINE_Med letoma 1983 in 1984 so stavbo temeljito prenovili in od takrat je bila namenjena le gledali\xc5\xa1ki dejavnosti. Leta 1987 so za potrebe lutkovnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da uredili dodatne prostore na podstre\xc5\xa1ju in tam pripravili tudi lutkovni muzej, prvi te vrste v Sloveniji. V stre\xc5\xa1nem stolpi\xc4\x8du so takrat tudi namestili uro z lutkama Martina Krpana in kobilice, ki se ogla\xc5\xa1a vsake tri ure.'