b'\n_START_ARTICLE_\nWalter Dill Scott\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nWalter Dill Scott je otro\xc5\xa1tvo pre\xc5\xbeivel na kmetiji, v sedem\xc4\x8dlanski dru\xc5\xbeini. Njegov o\xc4\x8de je bil kmet, James Sterling Scott, mati pa u\xc4\x8diteljica z imenom Henriett Sutton Scott. Walter je bil njun drugi sin, dru\xc5\xbeino pa so sestavljali \xc5\xa1e Walterjev starej\xc5\xa1i brat John in tri sestre \xe2\x80\x93 Mary Louise, Retto ter Myrtle. O\xc4\x8detovo zdravje je bilo izredno slabo, zato so morali vso odgovornost za vodenje kmetije prevzeti otroci. Vendar pa sta se Walter in njegov starej\xc5\xa1i brat John kmalu odlo\xc4\x8dila druga\xc4\x8de, saj sta \xc5\xbeelela pou\xc4\x8devati in postati u\xc4\x8ditelja._NEWLINE_Dne 21. julija 1898 se je Walter v Chicagu poro\xc4\x8dil z Anna Marcy Miller. Z njo je imel dva sinova, in sicer se je 12. februarja 1902 rodil John Marcy, 8. januarja 1908 pa Walter Sumner. _NEWLINE_Walter in njegova \xc5\xbeena sta proti koncu bivala v Evanstonu. \xc5\xa0e vedno sta ohranjala veliko stikov in se ukvarjala z univerzitetnimi dejavnostmi._NEWLINE_Walter je utrpel mo\xc5\xbegansko krvavitev in umrl v hotelu North Shore v Evanstonu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje in poklicna pot\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v otro\xc5\xa1tvu se je Walterju med delom na kmetiji porodila zamisel o delovni u\xc4\x8dinkovitosti. Tedaj je ugotovil, da mora, \xc4\x8de ho\xc4\x8de v \xc5\xbeivljenju kaj dose\xc4\x8di, nehati zapravljati \xc4\x8das. Tako je za\xc4\x8del nositi knjige na delo, da je porabil vsako minuto svojega prostega \xc4\x8dasa za branje in u\xc4\x8denje. _NEWLINE_Walter si je v otro\xc5\xa1tvu pridobil toliko izobrazbe, kolikor je bilo mogo\xc4\x8de, na lokalni pode\xc5\xbeelski \xc5\xa1oli ter z u\xc4\x8denjem v prostem \xc4\x8dasu. _NEWLINE_Leta 1888 je Walter zapustil doma\xc4\x8do kmetijo in se vpisal na Illinois State Normal University. Diplomiral je leta 1891 in nadaljeval izobra\xc5\xbeevanje na Northwestern University. V letih 1895\xe2\x80\x931898 je diplomiral in si pridobil B. A.  Leta 1895 so ga izvolili v \xc4\x8dastno dru\xc5\xbebo Phi Beta Kappa.  Nato se je vpisal na McCormick Theological Seminary in si z diplomo pridobil \xc5\xa1e B.D.  \xc5\xbdelel si je postati misijonar na Kitajskem, vendar pa takrat, ko je diplomiral na McCormick Theological Seminary, zanj ni bilo prostora.  Nato se je odlo\xc4\x8dil in od\xc5\xa1el v Nem\xc4\x8dijo, na Univerzo v Leipzigu, in sicer na podiplomsko delo k Wilhelmu Wundtu. \xc5\xa0tudiral je psihologijo in leta 1900 dosegel Ph.D. _NEWLINE_Na podlagi tega je leta 1900 postal tudi in\xc5\xa1truktor psihologije in pedagogike ter direktor psiholo\xc5\xa1kega laboratorija na Northwestern University. Leta 1905 je postal profesor psihologije in vodja oddelka za psihologijo.  Med pou\xc4\x8devanjem na Northwestern University je Walter je raziskoval, kako narediti ogla\xc5\xa1evanje \xc4\x8dim bolj u\xc4\x8dinkovito. Svojo pozornost je usmeril na podro\xc4\x8dje ogla\xc5\xa1evanja in leta 1903 napisal prvo knjigo o ogla\xc5\xa1evanju "The Theory and Practice of Advertising". Leta 1908 je objavil \xc5\xa1e eno knjigo s podobno vsebino, in sicer "The Psychology of Advertising". Leta 1909 je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati o ogla\xc5\xa1evanju na Northwestern University School of Commerce in leta 1912 postal \xc5\xa1e profesor aplikativne psihologije ter direktor urada za raziskave o prodaji v Pittsburghu na tehni\xc4\x8dni univerzi Carnegie. _NEWLINE_Leta 1917 je \xc5\xa1el Walter v vojsko. \xc5\xbdelel je pomagati pri izbiranju voja\xc5\xa1kega osebja s svojimi psiholo\xc5\xa1kimi na\xc4\x8deli. Na za\xc4\x8detku njegove zamisli niso bile dobrodo\xc5\xa1le, saj vojska ni zaupala psihologiji in Walterjevim tehnikam pri izbiranju osebja. S\xc4\x8dasoma mu je le uspelo prepri\xc4\x8dati generala o prakti\xc4\x8dni vrednosti psihologije in je lahko za\xc4\x8del uporabljati svoje selekcijske tehnike. Leta 1919 so ga nagradili z nagrado\xc2\xa0\xc2\xbbDistinguished Service Medal\xc2\xab.  Walterjeve selekcijske tehnike so bile sestavljene iz testov za merjenje dolo\xc4\x8denih lastnosti in iz ocenjevalnih lestvic, s katerimi so ocenjevali kandidatove ve\xc5\xa1\xc4\x8dine in lastnosti, ki jih je potreboval za delovno mesto, npr. videz, vedenje, urejenost, sodba, natan\xc4\x8dnost._NEWLINE_Po vojni je Walter ustanovil svoje podjetje The Scott Company, ukvarjal pa se je s svetovalnimi dejavnostmi za podjetja, ki so potrebovala pomo\xc4\x8d pri selekcijskem postopku in u\xc4\x8dinkovitosti delavcev. Med vodenjem svojega podjetja je bil tudi predsednik Northwestern University (1920\xe2\x80\x931939). Scott Hall na Northernwestern University je poimenovana po Walterju in njegovi \xc5\xbeeni Anni Miller Scott._NEWLINE_Med letoma 1919\xe2\x80\x931920 je bil predsednik Ameri\xc5\xa1kega psiholo\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja. Bil je tudi \xc4\x8dlan Sigma Xi in pa Alpha Phi Omega. Slu\xc5\xbeil je tudi v uredni\xc5\xa1kem odboru Editorial Board of the American Peoples Encyclopedia. _NEWLINE_Walterjevi knjigi The Theory of Advertising (1903) in The Psychology of Advertising (1908) ter njegovi \xc4\x8dlanki so dokaz njegovega raziskovalnega dela in razmer takrat \xc5\xa1e ne razvitega podro\xc4\x8dja. Pozneje se je usmeril tudi v na\xc4\x8dela uspe\xc5\xa1nega trgovanja, kar je vodilo v razvijanje selekcijskega postopka, ki bi pomagal pri ugotavljanju uspe\xc5\xa1nih trgovcev.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nWalter Dill Scott je razvil ocenjevalno lestvico in skupinske preizkuse za merjenje lastnosti ljudi. Preverjal jih je na takrat uspe\xc5\xa1nih prodajalcih, poslovne\xc5\xbeih in voja\xc5\xa1kem osebju. Razvil je tudi psiholo\xc5\xa1ki test za merjenje inteligentnosti in drugih sposobnosti. Ni izdelal individualnega testa, ampak test, ki ga je mogo\xc4\x8de uporabiti na ve\xc4\x8djih skupinah ljudi. Walter ni meril samo splo\xc5\xa1ne inteligentnosti, zanimalo ga je tudi, kako oseba uporablja (aplicira) svojo inteligentnost na prakti\xc4\x8dnih primerih. Inteligentnost je definiral kot sodbo, hitrost in natan\xc4\x8dnost. Pri svojem delu je dose\xc5\xbeke kandidatov na njegovih testih primerjal z dose\xc5\xbeki ljudi, ki so \xc5\xbee bili uspe\xc5\xa1no zaposlenih.'