b'\n_START_ARTICLE_\nLenart v Slovenskih goricah\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1918 se je kraj imenoval Sankt Leonhard in Windisch B\xc3\xbcheln. Od konca 1. svetovne vojne pa vse do leta 1952 se je naselje imenovalo Sveti Lenart v Slovenskih Goricah. V Lenart je bilo preimenovano na osnovi "Zakona o imenovanju naselij in ozna\xc4\x8devanju trgov, ulic in zgradb" iz leta 1948. Tako kot preimenovanje mnogih drugih krajev po Sloveniji v povojnem \xc4\x8dasu je bilo tudi preimenovanje Svetega Lenarta v Slovenskih Goricah del obse\xc5\xbene kampanje oblasti, da se iz toponimov slovenskih krajev odstranijo vsi religiozni elementi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZametki Lenarta segajo v bli\xc5\xbenjo Radehovo, ki se omenja \xc5\xbee leta 1115. Zaradi ugodnej\xc5\xa1e lege in izvira pitne vode pa so se ljudje kmalu raje naseljevali ob lenar\xc5\xa1ki cerkvi. V starih listinah se ime Lenart prvi\xc4\x8d omenja leta 1196 v zvezi s cerkvijo (Sanctum Leonardum) kot posest grofov Spanheimov vendar se verjetno kraj pred letom 1404 \xc5\xa1e ni imenoval po cerkvenem patronu, ampak Hrastovec (Gutenhag). Pred cerkvijo sta s\xc4\x8dasoma nastala tr\xc5\xbeni prostor in novo naselje lesenih hi\xc5\xa1. Lenart, ki po svojem \xc5\xbeupnijskem patronu Sv. Lenartu nosi tudi ime, je postal trg \xc5\xbee pred letom 1332, tr\xc5\xa1ke pravice mu je leta 1447 potrdil knez Friderik IV. Tr\xc5\xa1ki sodnik se je sicer pojavil \xc5\xbee leta 1332, izrecno pa je bil omenjen leta 1528. Trg je imel tedenski tr\xc5\xbeni dan in sedem \xc5\xbeivinskih sejmov, lasten rotov\xc5\xbe zgrajen leta 1675 in pred trgom \xc5\xa1pital (ustanovljen leta 1625). Kraj je bil tudi mo\xc4\x8dno protestantsko oporo\xc5\xa1\xc4\x8de, znana je bila zlasti sekta skaka\xc4\x8dev. Razvoj trga Lenart so od 15. stoletja naprej zelo zavrli vpadi Turkov, ku\xc5\xbene bolezni in \xc5\xa1tevilni po\xc5\xbeari. Trg je imel po popisu iz leta 1542 26 dru\xc5\xbein, leta 1754, 45 hi\xc5\xa1 in 10 ko\xc4\x8d, leta 1790 je imel 300 prebivalcev._NEWLINE_Zgodovina Lenarta je bila tesno povezana z bli\xc5\xbenjim gradom Hrastovec, kateremu so vladale \xc5\xa1tevilne premo\xc5\xbene rodbine, nazadnje zopet Herbersteini od leta 1909 pa vse do konca druge svetovne vojne. Zaradi po\xc5\xbearov je ve\xc4\x8dina najstarej\xc5\xa1ih me\xc5\xa1\xc4\x8danskih hi\xc5\xa1 iz 19. stoletja. Pred za\xc4\x8detkom 1. svetovne vojne je imel 637 prebivalcev. Leta 1918 je Lenart dobil prvo avtobusno povezavo z Mariborom, leta 1927 pa v Pirchovi usnjarni tudi manj\xc5\xa1o elektrarno na parni pogon. Po letu 1970 se je kraj dokaj hitro industrializiral, saj so tu postavili ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih kovinskih, tekstilnih, strojnih, lesnih in kemi\xc4\x8dnih tovarn. Glavno industrijsko obmo\xc4\x8dje je na severozahodu, ob glavni cesti proti Gornji Radgoni. Leta 1989 je Lenart dobil status mesta.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki \xc5\xa1olstva pri Lenartu segajo v leto 1759, ko je dokazana prva stalna namestitev u\xc4\x8ditelja v kraju. Prvi lenar\xc5\xa1ki u\xc4\x8ditelj je bil Jo\xc5\xbeef Sekol. V mestu se danes nahajata vrtec in Osnovna \xc5\xa1ola Lenart. V Lenartu domuje tudi glasbena \xc5\xa1ola in Ljudska univerza Lenart.\n_START_SECTION_\nMediji\n_START_PARAGRAPH_\nV Lenartu imajo svoje sede\xc5\xbee \xc4\x8dasopis Ovtarjeve novice, radijska postaja Radio Slovenske gorice in televizijska postaja Televal.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nV Lenartu stoji ve\xc4\x8d \xc5\xa1portnih objektov. Zraven osnovne \xc5\xa1ole stoji \xc5\xa1portna dvorana. V neposredni bli\xc5\xbeini Lenarta je \xc5\xa1portno-rekreacijski center Polena, del katerega je hipodrom, nogometno igri\xc5\xa1\xc4\x8de in igri\xc5\xa1\xc4\x8de za odbojko na mivki.  _NEWLINE_V mestu delujejo: Nogometni klub Lenart, Ko\xc5\xa1arkarski klub Ajdas Lenart in Kolesarski Klub TBP Lenart.'