b'\n_START_ARTICLE_\nUlamovo \xc5\xa1tevilo\n_START_PARAGRAPH_\nUlamovo \xc5\xa1tevilo je v matematiki \xc4\x8dlen celo\xc5\xa1tevilskega zaporedja. Ta \xc5\xa1tevila je leta 1964 objavil Stanislaw Marcin Ulam v reviji SIAM Review. Standardno Ulamovo zaporedje se za\xc4\x8dne s \xc4\x8dlenoma U\xe2\x82\x81 = 1 in U\xe2\x82\x82 = 2, ki sta prvi Ulami \xc5\xa1tevili. Potem je za n > 2 splo\xc5\xa1ni \xc4\x8dlen U\xe2\x82\x99 dolo\xc4\x8den kot najmanj\xc5\xa1e celo \xc5\xa1tevilo, ki je enoli\xc4\x8dna vsota dveh razli\xc4\x8dnih predhodnih \xc4\x8dlenov. Ulam je domneval, da imajo tak\xc5\xa1na \xc5\xa1tevila ni\xc4\x8delno asimptoti\xc4\x8dno gostoto, vendar se zdi, da je njihova naravna gostota pribli\xc5\xbeno 0,07396. 47 je na primer Ulamovo \xc5\xa1tevilo, ker je vsota \xc5\xa1tevil 1 in 47 in nobenega drugega para. 49 ni Ulamovo \xc5\xa1tevilo ker je vsota dveh poljubnih predhodnih Ulamovih \xc5\xa1tevil dvoli\xc4\x8dna: 49 = 1 + 48 = 2 + 47.\n_START_SECTION_\nPosplo\xc5\xa1itev\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno je mo\xc4\x8d posplo\xc5\xa1iti druga\xc4\x8dna \xc5\xa1tevila z izbiro dveh razli\xc4\x8dnih za\xc4\x8detnih vrednosti ((1, 3), (1, 4), (1, 5), (2, 3), (2, 4), (2, 5), ...; ) in z zahtevo, da so \xc4\x8dleni predhodnih \xc4\x8dlenov razporejeni v danem \xc5\xa1tevilu na\xc4\x8dinov. Tak\xc5\xa1na zaporedja se imenujejo tudi zaporedja Ulamovega tipa. \xc4\x8ce je  in  (npr. (2,3), (2,5), ...), bo imelo zaporedje Ulamovega tipa edino en drug sodi \xc4\x8dlen.'