b"\n_START_ARTICLE_\nOtoki princa Edvarda\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1je\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Marion, ki je s povr\xc5\xa1ino 290 km\xc2\xb2, dol\xc5\xbeino 19 km, \xc5\xa1irino 12\xc2\xa0km in dol\xc5\xbeino obale 72\xc2\xa0km najve\xc4\x8dji od obeh otokov, le\xc5\xbei na 6\xc2\xb0 54' ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine in 37\xc2\xb05' vzhodne zemljepisne dol\xc5\xbeine. Ve\xc4\x8dino obale predstavljajo visoki klifi. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka na otoku je Vrh dr\xc5\xbeavnega predsednika Swarta (State President Swart Peak), ki meri 1230 m._NEWLINE_Otok princa Edvarda je mnogo manj\xc5\xa1i, saj meri le okrog 45\xc2\xa0km\xc2\xb2 in le\xc5\xbei okrog 19\xc2\xa0km (12 navti\xc4\x8dnih milj) severovzhodno._NEWLINE_Oto\xc4\x8dje je od mesta Port Elisabeth na ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1kem kopnu oddaljeno okrog 1770\xc2\xa0km (955\xc2\xa0nm)._NEWLINE_Oba otoka sta ognjeni\xc5\xa1kega nastanka. Otok Marion je eden od vrhov velikega podmorskega ognjenika, ki se dviga pribli\xc5\xbeno 5000 m nad morskim dnom, njegova najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka pa je Vrh dr\xc5\xbeavnega predsednika Swarta. Ognjenik je do ponovnega izbruha leta 1980 veljal za ugaslega.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOtoka je leta 1663 po naklju\xc4\x8dju odkrila nizozemska ladja Maerseveen. Leta 1772 ju je obiskal Francoz Marc-Joseph Marion du Fresne in pet dni posku\xc5\xa1al pristati, saj je menil, da je naletel na dotlej \xc5\xa1e nenajdeno Antarktiko. Leta 1776 se je odprava, ki jo je po du Fresnejevi smrti vodil njegov drugi \xc4\x8dastnik Jules Crozet, v Cape Townu sre\xc4\x8dala z britanskim raziskovalcem Jamesom Cookom. Cook je pozneje odplul proti otokom, vendar mu zaradi slabega vremena ni uspelo pristati._NEWLINE_Prvi pristanek se omenja v letu 1803. Takrat je otok obiskala skupina lovcev na tjulnje in na\xc5\xa1la sledove predhodnega bivanja, ki so jih verjetno za seboj pustili neki drugi lovci._NEWLINE_Otok je leta 1803 obiskal tudi James Clark Ross, a tudi njemu ni uspelo pristati. Kartiranje je \xc5\xa1ele leta 1873 izvedel kapitan George Nares._NEWLINE_Britanska vlada je leta 1908 Williamu Newtonu za 21 let prodala pravice izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja guana na otokih. Leta 1926 pa je za 10 let prodala pravice do lova na tjulnje neki tjulnjelovski dru\xc5\xbebi._NEWLINE_Poznega leta 1947 in zgodnjega 1948 si je otoke priklju\xc4\x8dila Republika Ju\xc5\xbena Afrika in vzpostavila meteorolo\xc5\xa1ko postajo na Otoku Marion, ki so jo kmalu pove\xc4\x8dali. Danes se postaja osredoto\xc4\x8da posebej na oto\xc5\xa1ke ptice - pingvine, strako\xc5\xa1e, albatrose, galebe ter tjulnje._NEWLINE_Leta 1949 so na Otok Marion naselili pet doma\xc4\x8dih ma\xc4\x8dk, da bi opravile z nadle\xc5\xbenimi mi\xc5\xa1mi. Ma\xc4\x8dke so se hitro mno\xc5\xbeile, tako da jih je bilo leta 1977 na otoku \xc5\xbee 3400. Hranile so se s strako\xc5\xa1i namesto z mi\xc5\xa1mi, zato je nekaterim pticam grozilo iztrebljenje (nekatere vrste so celo izumrle). Nekaj ma\xc4\x8dk so zato oku\xc5\xbeili z boleznijo feline panleucopenia, ki je zmanj\xc5\xa1ala njihovo \xc5\xa1tevilo na pribli\xc5\xbeno 600 v letu 1982. Ostale so pobili z no\xc4\x8dnim lovom. Na\xc4\x8drt je uspel in tako so leta 1991 v enoletnem obdobju ujeli le osem ma\xc4\x8dk. Danes verjamejo, da jih na otoku ni ve\xc4\x8d._NEWLINE_22. septembra 1979 je ameri\xc5\xa1ki satelit Vela zaznal dvojni blisk v bli\xc5\xbeini oto\xc4\x8dja. Domnevajo, da sta tukaj Izrael in Ju\xc5\xbena Afrika izvedla jedrski poskus z oro\xc5\xbejem mo\xc4\x8di pribli\xc5\xbeno desetine De\xc4\x8dka, bombe, ki so jo ZDA spustile na Hiro\xc5\xa1imo."