b'\n_START_ARTICLE_\nBohinjsko jezero\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nJezerska kotanja je ledeni\xc5\xa1ko-tektonskega nastanka, v dana\xc5\xa1nji obliki je nastala pred pribli\xc5\xbeno 10.000 leti z intenzivnim erozijskim delovanjem Bohinjskega ledenika, ki je bil ob zadnjem ledenodobnem maksimumu pred 20.000 leti debel 800 m. Ledenik je izdolbel dno in ga obdal s \xc4\x8delnimi morenami na vzhodnem delu jezera. Nad dolino se strmo vzpenjajo Fu\xc5\xbeinarska planota in Pr\xc5\xa1ivec na severu, Vogel na jugu ter planota Komna na zahodu, na jugovzhodu pa so ni\xc5\xbeje Spodnje bohinjske gore._NEWLINE_Ob obali le\xc5\xbeita naselji Rib\xc4\x8dev Laz in Ukanc, v neposredni bli\xc5\xbeini pa \xc5\xa1e Stara Fu\xc5\xbeina, vsa sodijo pod Ob\xc4\x8dino Bohinj. Kmetijstvo kot tradicionalno gospodarsko dejavnost je na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju jezera v veliki meri nadomestil turizem.\n_START_SECTION_\nHidrologija\n_START_PARAGRAPH_\nGladina jezera je bila \xc5\xa1e ob koncu zadnje ledene dobe vi\xc5\xa1ja za 16 m, takrat je jezero segalo do dana\xc5\xa1nje Stare Fu\xc5\xbeine, kar nakazujejo tamkaj\xc5\xa1nje fosilne jezerske terase. Zahodno polovico zasipavajo sedimenti, ki jih prina\xc5\xa1a vodotok Savica, zato je v povpre\xc4\x8dju 10 m plitvej\xc5\xa1a od vzhodne. Na najgloblji to\xc4\x8dki jezera, sredi Fu\xc5\xbeinarskega zaliva na vzhodu, zna\xc5\xa1a globina 45 m. 80\xc2\xa0% jezera je globljega od 20 m, 20\xc2\xa0% pa globljega od 40 m._NEWLINE_Pojezerje zaradi kra\xc5\xa1kega povr\xc5\xa1ja ni natan\xc4\x8dno razmejeno, meri pa okrog 100 km\xc2\xb2. Savica, ki je najve\xc4\x8dji pritok, ima povpre\xc4\x8den pretok okrog 5 m\xc2\xb3/s, iztok Jezernica pa 8,34 m\xc2\xb3/s. Razliko predstavljajo podvodni kra\xc5\xa1ki izviri ob severni obali. Jezero je izrazito preto\xc4\x8dno, po oceni se voda v njem zamenja trikrat na leto. Letni re\xc5\xbeim nihanja vodostaja jezera ima zna\xc4\x8dilnosti alpskega sne\xc5\xbeno-de\xc5\xbenega preto\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima rek na obmo\xc4\x8dju Julijskih Alp, s spomladanskim in jesenskim vi\xc5\xa1kom. Srednji letni vodostaj se od za\xc4\x8detka 20. stoletja rahlo ni\xc5\xbea, jesenski vi\xc5\xa1ek pa postaja izrazitej\xc5\xa1i._NEWLINE_Voda je hladna, povpre\xc4\x8dna mese\xc4\x8dna temperatura gladine niha od 1,6 \xc2\xbaC (februar) do 18,1 \xc2\xbaC (avgust). Najni\xc5\xbeja izmerjena temperatura je bila 0 \xc2\xbaC, najvi\xc5\xa1ja pa 24,6 \xc2\xbaC (junija 2003). Poleti je izrazit pojav temperaturne stratifikacije oz. prisotnost navpi\xc4\x8dnih temperaturnih slojev. Na vrhu je meter do nekaj metrov globok epilimnij, kjer vodo greje sonce in temperatura presega 20 \xc2\xbaC. Pod njim je metalimnij (termoklina) z izrazitim gradientom, kjer pada temperatura vsaj 1 \xc2\xbaC na meter globine. V avgustu se ta plast razteza med 6 in 10 m globine. Pod njo je hipolimnij, kjer je temperatura konstantno 4 \xc2\xbaC. Jeseni se vrhnje plasti ohladijo in jezersko vodo popolnoma preme\xc5\xa1ajo vetrovi, tako da temperaturna razslojenost izgine. Pozimi je dno pri 4 \xc2\xbaC toplej\xc5\xa1e od gladine, ki lahko celo zamrzne, spomladi pa se zaradi de\xc5\xbeevja in vetrov voda znova popolnoma preme\xc5\xa1a._NEWLINE_Glede na prisotnost hranil je Bohinjsko jezero \xc5\xa1e vedno oligotrofno, torej s hranili neosna\xc5\xbeeno. Kmetijstvo in turizem predstavljata najve\xc4\x8djo gro\xc5\xbenjo temu stanju.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZa jezero je znanih 53 vrst planktonskih alg, ki pripadajo modrozelenim cepljivkam, dinoflagelatom, diatomejam, zelenim in zlatim algam; vrstna sestava fitoplanktona se spreminja z letnimi \xc4\x8dasi. Makrofiti, ki jih je 18 vrst, so omejeni na plitvej\xc5\xa1e predele dna, predvsem vi\xc5\xa1je rastline (npr. vodne zlatice in dristavci), ki jih najdemo le v plitvinah nekaterih zaliv\xc4\x8dkov. Od zooplanktonskih organizmov so najpogostej\xc5\xa1i vodne bolhe, cepono\xc5\xbeci in kota\xc4\x8dniki, zanje je zna\xc4\x8dilen dnevni cikel navpi\xc4\x8dnega premikanja po vodnem stolpcu - podnevi se zadr\xc5\xbeujejo v ve\xc4\x8djih globinah da se izognejo premo\xc4\x8dni son\xc4\x8dni svetlobi in plenilcem, zve\xc4\x8der pa se premaknejo vi\xc5\xa1je in se hranijo s fitoplanktonom. Poleg njih je razvita nevreten\xc4\x8darska favna dna, t. i. zoobentos, ki jo sestavlja okrog 60 vrst organizmov, predvsem li\xc4\x8dinke \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, manj \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno pa so prisotni pol\xc5\xbei, \xc5\xa1koljke, raki, pijavke, malo\xc5\xa1\xc4\x8detinci, vrtin\xc4\x8darji in prosto\xc5\xbeive\xc4\x8de gliste. Li\xc4\x8dinke vrbnic so pokazatelj, da je voda \xc5\xa1e razmeroma \xc4\x8dista. Tu \xc5\xbeivi tudi vsaj 16 vrst rib, avtohtone, kot so jezerska postrv, menek, klen in pisanec, ter 6 umetno vnesenih. Od teh sta problemati\xc4\x8dni predvsem jezerska zlatov\xc4\x8dica, ki je \xc5\xbee skoraj povsem izpodrinila jezersko postrv, in ostri\xc5\xbe, ki se intenzivno \xc5\xa1iri.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port in turizem\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav manj znano od bli\xc5\xbenjega Blejskega jezera, je Bohinjsko jezero z okolico priljubljena to\xc4\x8dka za aktivno pre\xc5\xbeivljanje prostega \xc4\x8dasa. Razvito je predvsem pohodni\xc5\xa1tvo po mre\xc5\xbei pe\xc5\xa1poti, plezanje po ledeni\xc5\xa1kih balvanih ter urejenih plezali\xc5\xa1\xc4\x8dih in padalstvo na ra\xc4\x8dun toplega zraka, ki se dviga po pobo\xc4\x8djih nad jezerom. Samo jezero nudi mo\xc5\xbenosti za plavanje, veslanje, jadranje in potapljanje. Lokalna turisti\xc4\x8dna dru\xc5\xa1tva zadnjih nekaj let tu organizirajo prireditev Triatlon jeklenih, s plavalnim delom po jezeru. Uporaba motornih plovil v jezeru je prepovedana, razen plovil na elektri\xc4\x8dni pogon._NEWLINE_Prete\xc5\xbeni del naselij Ukanc in Rib\xc4\x8dev Laz ob obali ter bli\xc5\xbenje Stare Fu\xc5\xbeine sestavljajo po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1ice, hoteli in po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki domovi. V Ukancu je tudi prostor za kampiranje, ob ju\xc5\xbeni obali jezera med Ukancom in Rib\xc4\x8devim Lazom pa \xc5\xa1e taborni\xc5\xa1ki center Gozdna \xc5\xa1ola, izobra\xc5\xbeevalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Zveze tabornikov Slovenije. V neposredni bli\xc5\xbeini Ukanca je spodnja postaja \xc5\xbei\xc4\x8dnice na Vogel, naselje pa je tudi izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za vzpone \xc4\x8dez Komar\xc4\x8do in Komno.'