b'\n_START_ARTICLE_\nBarbital\n_START_PARAGRAPH_\nBarbital (tudi barbiton) je prva izmed u\xc4\x8dinkovin iz skupine barbituratov, ki je pri\xc5\xa1la na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de. Od leta 1904 in do sredine 30-ih let se je uporabljal kot uspavalo._NEWLINE_Kemijsko ime spojine je dietilmalonil se\xc4\x8dnina ali dietilbarbiturna kislina. Barbital so sintezno pridobivali s kondenzacijo estra dietilmalonske kisline s se\xc4\x8dnino v prisotnosti natrijevega etilata ali z reakcijo med etil jodidom in srebrovo soljo malonilse\xc4\x8dnine. Barbital je bel, kristalini\xc4\x8dni pra\xc5\xa1ek rahlo grenkega okusa ter brez vonja. Njegova kemijska formula je C\xe2\x82\x88H\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82N\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83._NEWLINE_Barbital sta prva sintetizirala nem\xc5\xa1ka kemika Hermann Emil Fischer in Joseph von Mering leta 1902. Odkritje sta objavila leta 1903 in leta 1904 ga je farmacevtsko podjetje Bayer dalo na trg pod za\xc5\xa1\xc4\x8ditenim Veronal\xc2\xae. Zdravilo je predstavljalo velik napredek pri tedanjih uspavalih. Njegov terapevtski odmerek je bil veliko ni\xc5\xbeji od toksi\xc4\x8dnega odmerka in izkazoval je malo stranskih u\xc4\x8dinkov. Slabost barbitala je ta, da se po dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasu pojavi toleranca, torej je za enak u\xc4\x8dinek potreben vedno vi\xc5\xa1ji odmerek. Zaradi tega so bolniki pogosto jemali previsoke odmerke in pogoste so bile zastrupitve tudi s smrtnim izidom.'