b'\n_START_ARTICLE_\nGrenivka\n_START_SECTION_\nGrenivka kot kri\xc5\xbeanec\n_START_PARAGRAPH_\nDo nedavnega je bila grenivka klasificirana kot originalna vrsta citrusa, ki je zavzemala tudi podvrsto velikanskih sade\xc5\xbeev, ki rastejo prete\xc5\xbeno v Izraelu. Danes je splo\xc5\xa1no sprejeta teorija, po kateri so prav te velikanke originalni citrusi, grenivke pa njih kri\xc5\xbeanci. Kri\xc5\xbeanje sega tako dale\xc4\x8d v preteklost, da so grenivke kar izpodrinile svoje prednike, imenovane pomelo. Za te v na\xc5\xa1em jeziku ni niti imena, saj se njih gojenje ni raz\xc5\xa1irilo do nas. Glavni razlog za \xc2\xbbpozabo\xc2\xab\xc2\xa0pomela je v tem, da so mu grenivke popolnoma enake po okusu in so\xc4\x8dnosti. Od mandarine je kri\xc5\xbeanec prejel drugi dve lastnosti. Prva je vsekakor velikost in te\xc5\xbea: medtem ko dose\xc5\xbee pomelo tudi 10\xc2\xa0kg, se grenivka v povpre\xc4\x8dju ustavi pod kilogramom. Druga lastnost, ki jo je grenivka podedovala po mandarini, je splo\xc5\xa1\xc4\x8deno okrogla oblika: pomelo namre\xc4\x8d ni okrogel, pa\xc4\x8d pa je podoben hru\xc5\xa1ki in ves o\xc5\xbeji del je ve\xc4\x8dinoma napolnjen z belo spu\xc5\xbevasto maso, ki je pri drugih agrumih le pod olupkom._NEWLINE_Grenivka velja za edinega med agrumi, ki ni doma v jugovzhodni Aziji, temve\xc4\x8d v Centralni Ameriki (Barbados ali Bahami). Verjetno je res odtod pri\xc5\xa1la na Florido, a te\xc5\xbeko bi si predstavljali, da je grenivka pri\xc5\xa1la iz teh krajev tudi v Sredozemlje. Ni sicer gotovih podatkov, a lahko sklepamo, da je tudi ta sade\xc5\xbe pripotoval v Evropo preko Azije po karavanskih poteh, skupaj s svojim prednikom \xe2\x80\x93 mandarino.\n_START_SECTION_\nVrste\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina grenivke se pri\xc4\x8denja \xc5\xa1ele leta 1830, ko so jo priznali kot samostojno vrsto agrumov, a vse do leta 1950 ni bilo mogo\xc4\x8de znanstveno utemeljiti, da gre dejansko za kri\xc5\xbeanec. Kljub temu je grenivka med najva\xc5\xbenej\xc5\xa1imi predstavniki agrumov._NEWLINE_\xc4\x8ceprav poznamo danes mnogo varietet grenivke, gre v glavnem za samo dve vrsti, to so rumena ali navadna grenivka in rde\xc4\x8da ali ro\xc5\xbenata grenivka. Slednja je sicer le kri\xc5\xbeanec s pomaran\xc4\x8do, a je na trgu kmalu zbudila zanimanje kupcev, zato so strokovnjaki sku\xc5\xa1ali ohraniti in poglobiti njene posebnosti. Tako je pri\xc5\xa1lo do uveljavitve ro\xc5\xbenate grenivke, podobno kot se je zgodilo pred leti s klementino: ko postane varieteta toliko raz\xc5\xa1irjena in predvsem toliko obstojna, da se brez problema razmno\xc5\xbeuje z istimi lastnostmi, zadobi status vrste. Ro\xc5\xbenato grenivko trenutno \xc5\xa1e vedno pri\xc5\xa1tevamo k navadnim grenivkam, ker se v glavnem razlikuje od rumenih varietet le po barvi. So pa \xc5\xbee na trgu ro\xc5\xbenate grenivke, ki se razlikujejo tudi po okusu in celo po obliki olupka. Ti sade\xc5\xbei so zaradi intenzivnih kri\xc5\xbeanj z rde\xc4\x8dimi pomaran\xc4\x8dami (predvsem tipa moro) \xc4\x8dedalje slaj\xc5\xa1i in olupek postaja tanj\xc5\xa1i. Zna biti, da se ro\xc5\xbenata grenivka v kratkem uveljavi kot samostrojna vrsta citrusov.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGrenivka je drevo, ki se je v\xc4\x8dasih gojilo v okrasne namene, saj lahko dose\xc5\xbee tudi 15 metrov vi\xc5\xa1ine. Ima dolge veje in ozke temnozelene liste podolgovate oblike, ki lahko dose\xc5\xbeejo preko 15\xc2\xa0cm. Tudi cvetovi so veliki in prijetno di\xc5\xa1e\xc4\x8di. Danes se drevo goji skoraj izklju\xc4\x8dno v nasadih za pridobivanje sade\xc5\xbeev, zato ne zraste ve\xc4\x8d kot 5 do 6 metrov visoko. Sad je rumene barve, okrogle oblike, v\xc4\x8dasih nekoliko splo\xc5\xa1\xc4\x8den ob peclju, s premerom okoli 15\xc2\xa0cm. Je najve\xc4\x8dji med agrumi, ki se gojijo za pridobivanje plodov, saj lahko tehta tudi preko 2\xc2\xa0kg, a v tem primeru sade\xc5\xbe ne pride na trg, temve\xc4\x8d se uporabi v industriji sokov. Olupek je debelo podlo\xc5\xbeen z belo spu\xc5\xbevasto maso, ki je pa nekoliko redkej\xc5\xa1a kot na primer pri limoni. Zato sad ni tako trd kot limona, pa tudi ne tako elasti\xc4\x8den kot pomaran\xc4\x8da, kar mu v\xc4\x8dasih daje videz, da je potol\xc4\x8den. Uporablja se predvsem kot sve\xc5\xbee sadje in v \xc5\xbeivilski industriji za pridobivanje sokov.\n_START_SECTION_\nGrenivka in mamila\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je ta sade\xc5\xbe pojavil v Evropi, so ga najprej sku\xc5\xa1ali primerjati z limono in z njenimi zdravilnimi u\xc4\x8dinkovanji. Tako so na primer ugotovili, da se sok odli\xc4\x8dno obnese, ko ga dodamo kavi, podobno kot limonin sok. Kava z limono je bila namre\xc4\x8d zdravilo, ki so ga nekdanji zdravniki priporo\xc4\x8dali v primeru glavobola. Limonin sok je namre\xc4\x8d nekak\xc5\xa1en naravni oja\xc4\x8devalec kofeina in tako \xc2\xbboja\xc4\x8dena\xc2\xab\xc2\xa0kava je imela \xc5\xbee analgeti\xc4\x8dno mo\xc4\x8d dana\xc5\xa1njih tablet._NEWLINE_Ko so ugotovili, da je v tem pogledu grenivka enakovredna limoni, so se z vnemo lotili nadaljnjih raziskav. Dejansko so dognali, da vsebuje grenivka nekatere sestavine (bergamotin, naringenin), ki pospe\xc5\xa1ujejo u\xc4\x8dinkovanje kafeina. Baje sok deluje podobno tudi na razna mamila. O tem se razvija v zadnjih desetletjih neskon\xc4\x8dna debata in prerekanje, predvsem v Ameriki. Nekateri izvedenci zagovarjajo stali\xc5\xa1\xc4\x8de o veliki mo\xc4\x8di grenivke, ki naj bi bila sposobna pri\xc4\x8darati \xc2\xbbumetni raj\xc2\xab\xc2\xa0z ni\xc5\xbejo uporabo mamila. Ti ljudje isto\xc4\x8dasno svarijo uporabnike mamil, naj ne u\xc5\xbeivajo grenivk skupno z mamili, ker bi to povzro\xc4\x8dalo predoziranje, oziroma jih u\xc4\x8dijo, kako pravilno odmerjati mamilo s sadom. Nasprotniki te teorije trdijo, da gre vendar le za sadje in da je vse skupaj le reklama za \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo prodajo grenivk, ki bi imela tudi skriven namen, da z visokovitaminsko hrano pomaga nesre\xc4\x8dnim zasvojencem, da dalj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivijo in torej kupujejo mamila.'