b'\n_START_ARTICLE_\nGimnazij (Anti\xc4\x8dna Gr\xc4\x8dija)\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazij\' je bil v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji objekt za usposabljanje tekmovalcev v ljudskih igrah, pa tudi prostor za dru\xc5\xbeenje in sodelovanje pri intelektualnih opravilih. Ime izhaja iz starogr\xc5\xa1ke besede gymn\xc3\xb3s in pomeni "gol, nag"._NEWLINE_\xc5\xa0portniki so tekmovali goli, spodbujali so estetsko vrednotenje mo\xc5\xa1kega telesa in poklon bogovom. Gimnazij in palestra (\xc5\xa1ola rokoborbe) sta bila pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito in pokroviteljstvom Herakleja, Hermesa in v Atenah Tezeja.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPrevzeto iz nem. gymnasium \xe2\x80\x9bgimnazij\xe2\x80\x99 in lat. gymnasium iz gr. gymn\xc3\xa1sion (samostalnik \xce\xb3\xcf\x85\xce\xbc\xce\xbd\xce\xac\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd) \xe2\x80\x9bve\xc5\xbebali\xc5\xa1\xc4\x8de, telovadnica\xe2\x80\x99 in \xe2\x80\x9bfilozofska \xc5\xa1ola\xe2\x80\x99, kar je izpeljano iz gr. gymn\xc3\xa1dz\xc5\x8d (\xce\xb3\xcf\x85\xce\xbc\xce\xbd\xce\xac\xce\xb6\xcf\x89) \xe2\x80\x9btelovadim, vadim se, urim se\xe2\x80\x99, to pa iz gymn\xc3\xb3s (\xce\xb3\xcf\x85\xce\xbc\xce\xbd\xcf\x8c\xcf\x82) \xe2\x80\x9bnag, gol\xe2\x80\x99, ker so v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji de\xc4\x8dki telovadili goli. Do pomenskega prehoda v \xe2\x80\x9bsrednjo \xc5\xa1olo (za splo\xc5\xa1no izobra\xc5\xbeevanje)\xe2\x80\x99 je pri\xc5\xa1lo v srednji Evropi v \xc4\x8dasu humanizma. Zgodovinsko gledano se je gimnazij uporabljal za vadbo kot ob\xc4\x8dinsko kopali\xc5\xa1\xc4\x8de ter znanstveno in filozofsko dejavnost._NEWLINE_Palestra je bila del gimnazija, namenjena rokoborbi, boksu in igrami z \xc5\xbeogo.\n_START_SECTION_\nOrganizacija\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazij je bil ustanovljen kot javni zavod, v katerem so se mladi mo\xc5\xa1ki nad 18 let usposabljali v telesnih vajah.  Nadzor nad njim je bil zaupan gimnazijarhu, javnemu uslu\xc5\xbebencu, ki je bil odgovoren za izvajanje \xc5\xa1porta in iger na javnih prireditvah, upravljal je \xc5\xa1olo in nadziral tekmece. Gimnastaji so bili u\xc4\x8ditelji, in\xc5\xa1truktorji in trenerji \xc5\xa1portnikov. Gr\xc5\xa1ki gimnazij je prirejal tudi predavanja in razprave o filozofiji, knji\xc5\xbeevnosti in glasbi, v bli\xc5\xbeini je bila tudi javna knji\xc5\xbenica.\n_START_SECTION_\nIzvor, pravila in navade\n_START_PARAGRAPH_\nAtletska tekmovanja, za katera je gimnazij zagotavljal sredstva za treninge in tekmovanja, so bila del dru\xc5\xbebenega in duhovnega \xc5\xbeivljenja Grkov \xc5\xbee zelo zgodaj. Tekmovanje je potekalo v po\xc4\x8dastitev junakov in bogov, v\xc4\x8dasih kot del rednega praznovanja ali pogrebnega obreda umrlega voditelja. Svoboden in aktiven gr\xc5\xa1ki na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja (v glavnem na prostem) je okrepil navezanost na \xc5\xa1port in po dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu postal pomembna prvina v gr\xc5\xa1ki kulturi. Zmagovalec na verskih atletskih tekmovanjih ni dobil nobene materialne nagrade, razen venca, a je bil nagrajen s \xc4\x8dastjo in spo\xc5\xa1tovanjem sodr\xc5\xbeavljanov. Usposabljanje konkurentov za ve\xc4\x8dja tekmovanja je bila stvar javnega interesa. Zato je dr\xc5\xbeava zagotavljala posebne prostore, ki so jih upravljali javni uslu\xc5\xbebenci. Zmaga na velikem verskem tekmovanju se je \xc5\xa1tela kot \xc4\x8dast za celotno dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Ureditev atenskega gimnazija Pavzanias (i. 39. 3) pripisuje Tezeju. Solon je napisal ve\xc4\x8d zakonov; po Galenu so jih v \xc4\x8dasu Klejstena (konec 6. stoletja in v za\xc4\x8detku 5. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) upo\xc5\xa1tevali samo za delovanje in upravljanje. Medtem ko izvora telesne vadbe ni mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti, uveljavljanje golih atletov sega v 7. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Enak namen se pogosto pripisuje tradiciji oljenja telesa, ki je bila tako draga, da je bilo potrebno precej\xc5\xa1nje javno in zasebno financiranje (to je bil najve\xc4\x8dji stro\xc5\xa1ek v gimnazijih).\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nAnti\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki gimnazij kmalu ni bil ve\xc4\x8d namenjen samo vadbi. Grki so povezovali atletiko, izobra\xc5\xbeevanje in zdravje, tako je postal povezan z izobra\xc5\xbeevanjem na eni strani in medicino na drugi strani. Fizi\xc4\x8dno usposabljanje ter ohranjanje zdravja in mo\xc4\x8di sta bili glavna naloga izobrazbe mladih. Poleg pisanja in glasbe je izobra\xc5\xbeevanje mladih mo\xc5\xa1kih vklju\xc4\x8devalo ne le fizi\xc4\x8dno pedagogiko, ampak tudi pouk morale in etike. Ko so u\xc4\x8denci postajali starej\xc5\xa1i, so se urili v neformalnem pogovoru in drugih oblikah dru\xc5\xbeabnih dejavnosti kot institucionalni in sistemati\xc4\x8dni disciplini. Ker so bili gimnaziji najljub\xc5\xa1i kraj mladih, so tja zahajali tudi u\xc4\x8ditelji, predvsem filozofi.  Filozofi in sofisti so pogosto predavali in vodili pogovore; tako je gimnazij postal kraj za tiste, ki so jih zanimale intelektualne dejavnosti, in za tiste, ki jih je zanimala fizi\xc4\x8dna vadba._NEWLINE_V Atenah so bili trije veliki javni gimnaziji: Akademija, Likejon in Kinosarg, , namenjeni bo\xc5\xbeanstvu, katerega kip je krasil zgradbo. Vsi so bili znani po sodelovanju s slavno \xc5\xa1olo filozofije . Antisten je ustanovil \xc5\xa1olo v Kinosargu. Morda izhaja iz besede cinik.  Platon je ustanovil filozofsko \xc5\xa1olo Akademijo, ki je bila slavna \xc5\xa1e ve\xc4\x8d sto let . Likejon je ustanovil Aristotel kot peripateti\xc4\x8dno \xc5\xa1olo. _NEWLINE_Platon je obravnaval gimnastiko kot pomemben del izobra\xc5\xbeevanja in v skladu z njim je sofist Prodik prvi opozoril na povezavo med telovadbo in zdravjem. Ob ugotovljenih koristih gimnasti\xc4\x8dnih vaj za svojo \xc5\xa1ibko postavo je Prodik oblikoval metodo, ki je postala splo\xc5\xa1no sprejeta in jo je Hipokrat pozneje izbolj\xc5\xa1al. Galen je prav tako poudarjal, kako je pomembna pravilna in pogosta gimnastika. V raznih gr\xc5\xa1kih medicinskih spisih so predpisovali vaje kot zdravilo za posebne bolezni, kar ka\xc5\xbee, da so \xc5\xbee Grki povezovali zdravje in vadbo.\n_START_SECTION_\nOrganizacija v Atenah\n_START_PARAGRAPH_\nV Atenah je bilo letno imenovanih deset gimnaziarhov, eden iz vsakega rodu. Ti uradniki so bili na razli\xc4\x8dnih delovnih mestih, vsak s posebnimi dol\xc5\xbenosti. Odgovorni so bili za osebe, ki so pripravljale javne prireditve, vodili igre na velikih atenskih festivalih, nadzirali moralo konkurentov in skrbeli za dekoracijo in vzdr\xc5\xbeevanje gimnazije. V organizacijski strukturi je bilo \xc5\xa1e deset sofronistov, ki so bili odgovorni za opazovanje ravnanja mladeni\xc4\x8dev in (predvsem) za udele\xc5\xbebo pri vseh njihovih igrah._NEWLINE_Pedotribi in gimnasti so bili odgovorni za pou\xc4\x8devanje metode pri razli\xc4\x8dnih vajah in izbiro primernih atletskih disciplin za mladino. Gimnasti so bili odgovorni za spremljanje konstitucije u\xc4\x8dencev in predpisovanje sredstev zanje, \xc4\x8de bi se slabo po\xc4\x8dutili. Alejpti so mlade naoljili in popra\xc5\xa1ili, delovali so kot kirurgi in dajali predpisana zdravila. Po Galenu so bili tudi u\xc4\x8ditelji pri igri z \xc5\xbeogo.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nGimnaziji so bili obi\xc4\x8dajno velike strukture s prostori za vse vrste vadbe, pa tudi s stadionom, palestro, kopelmi, zunanjim portikom za vadbo v slabem vremenu in portikom, v katerem so imeli filozofi in drugi u\xc4\x8denjaki javna predavanja in razprave. Vsi atenski gimnaziji so bili zunaj mestnega obzidja zaradi obse\xc5\xbenega prostora, potrebnega za gradnjo.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ki gimnazij pri Rimljanih nikoli ni postal priljubljen. Verjeli so, da usposabljanje fantov v gimnastiki povzro\xc4\x8da brezdelje in nemoralnost ter uporablja premalo militaristi\xc4\x8dne vzgoje (\xc4\x8deprav je bilo v \xc5\xa0parti gimnasti\xc4\x8dno usposabljanje pomembno predvsem zato, da je spodbujalo telesno mo\xc4\x8d, potrebno za uporabo oro\xc5\xbeja, in zagotavljalo trdnost, potrebno za prena\xc5\xa1anje stiske). V rimski republiki so na Marsovem polju (Campus Martius) vadili vojaki. Voja\xc5\xa1ki pohodi in druge oblike vojskovanja so nadomestili gimnasti\xc4\x8dne vaje Grkov. Prvi javni gimnazij je v Rimu zgradil Neron, drugega pa Komod._NEWLINE_V srednjem veku so postale vite\xc5\xa1ke grajske igre, podvigi konjenice in druga \xc5\xa1portna podro\xc4\x8dja bolj priljubljena, sistemati\xc4\x8dno usposabljanje telesa, povezano z gr\xc5\xa1kim gimnazijem, pa zanemarjeno. Niso ve\xc4\x8d verjeli, da imajo vaje posebne terapevtske u\xc4\x8dinke, kot sta pridigala Hipokrat in Galen.'