b"\n_START_ARTICLE_\nEksplozija v Halifaxu (1917)\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nDartmouth stoji na vzhodni obali pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Halifax, sam Halifax pa na zahodni. Obe mesti sta v \xc4\x8dasu vojn cveteli, saj je bilo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de ena najpomembnej\xc5\xa1ih postojank britanske Kraljeve vojne mornarice, center vojne trgovine in dom piratov, ki so napadali sovra\xc5\xbenike Britanskega imperija med ameri\xc5\xa1ko revolucijo, napoleonskimi vojnami in britansko-ameri\xc5\xa1ko vojno._NEWLINE_Izgradnja Medkolonialne \xc5\xbeeleznice in njenega globokega vodnega terminala leta 1880 je pove\xc4\x8dala mo\xc5\xbenosti za \xc4\x8dezmorsko trgovino in pospe\xc5\xa1ila razvoj pristani\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja, toda Halifax je za\xc4\x8del kljub temu v 1890. letih gospodarsko nazadovati, ko so lokalnim tovarnarjem pri\xc4\x8dele konkurirati tovarne v osrednji Kanadi. Britanska garnizija je v letih 1905/06 zapustila mesto, zato je kanadska vlada prevzela opori\xc5\xa1\xc4\x8de (zdaj CFB Halifax). Ob ustanovitvi Kraljeve kanadske vojne mornarice leta 1910 je bilo tu nastanjeno njeno poveljni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Tik pred izbruhom prve svetovne vojne je kanadska vlada zagnala obse\xc5\xbeen in drag projekt razvoja pristani\xc5\xa1kih in obalnih zmogljivosti. Za\xc4\x8detek vojne je znova postavil Halifax v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dogajanja. Ker novoustanovljena kanadska mornarica ni imela \xc5\xa1e prakti\xc4\x8dno nobene ladje, je britanska mornarica znova prevzela Halifax kot glavno severnoameri\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de, iz katerega je nadzorovala severnoatlantske trgovske poti. Kanadska mornarica je znova prevzela upravljanje opori\xc5\xa1\xc4\x8da leta 1915 in do leta 1917 je v njem nastala flota patruljnih ladij, vla\xc4\x8dilcev in minolovcev._NEWLINE_Hkrati je prebivalstvo mesta naraslo na 60.000 do 65.000 ljudi. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je poleg Sydneyja na otoku Cape Breton slu\xc5\xbeilo kot ena glavnih odhodnih to\xc4\x8dk za konvoje, ki so dova\xc5\xbeali osebje in opremo na evropsko boji\xc5\xa1\xc4\x8de. Hkrati so bolni\xc5\xa1ke ladje v mesto dova\xc5\xbeale ranjence, zato je bila tu zgrajena nova voja\xc5\xa1ka bolni\xc5\xa1inca._NEWLINE_Gro\xc5\xbenja nem\xc5\xa1kih podmornic je prisilila zaveznike k vzpostavitvi sistema konvojev, da bi zmanj\xc5\xa1ali tveganje pri \xc4\x8dezoceanskem prevozu zalog in vojakov. Trgovske ladje so se zbirale v zalivu Bedford Basin na severozahodni strani pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je bilo za\xc5\xa1\xc4\x8diteno z dvema linijama protipodmorni\xc5\xa1kih mre\xc5\xbe in zastra\xc5\xbeeno s patruljnimi ladjami kanadske mornarice._NEWLINE_Konvoji so odhajali pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito britanskih kri\xc5\xbeark in ru\xc5\xa1ilcev, velika garnizija pa je varovala samo mesto z utrdbami, topni\xc5\xa1kimi baterijami in protipodmorni\xc5\xa1kimi mre\xc5\xbeami. To je vodilo k hitri voja\xc5\xa1ki, industrijski in stanovanjski \xc5\xa1iritvi mesta ter devetkratnem pove\xc4\x8danju koli\xc4\x8dine materala, ki je prehajal skozi pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Tudi vse nevtralne ladje na poti v severnoameri\xc5\xa1ka pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so se morale zglasiti v Halifaxu za in\xc5\xa1pekcijo.\n_START_SECTION_\nTr\xc4\x8denje in po\xc5\xbear\n_START_PARAGRAPH_\nStra\xc5\xbearska ladja HMCS Acadia je 6. decembra pribli\xc5\xbeno ob 7:30 uri zjutraj signalizirala Imo dovoljenje za izplutje, s pilotom Williamom Hayesom na krovu. V o\xc5\xbeino je vstopila s precej vi\xc5\xa1jo hitrostjo kot dovoljeno, da bi nadoknadila zamujeni \xc4\x8das. Na poti je sre\xc4\x8dala ameri\xc5\xa1ki parnik SS Clara, ki ga je pilot vodil po napa\xc4\x8dni (zahodni) strani pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, zato sta se pilota s signaliziranjem dogovorila, da bosta ladji sre\xc4\x8dali z desno stranjo. Kmalu po tistem je bila primorana kreniti \xc5\xa1e bli\xc5\xbeje obali Dartmoutha, ko je sre\xc4\x8dala vla\xc4\x8dilca Stella Maris, ki je plul proti Bedford Basinu skoraj po sredini o\xc5\xbeine. Njegov kapitan je opazil Imo, ki se je bli\xc5\xbeala s preveliko hitrostjo in ukazal svoji posadki, naj pluje bli\xc5\xbee zahodni obali, da bi se izognili nesre\xc4\x8di._NEWLINE_Izku\xc5\xa1eni pilot Francis Mackey je pri\xc5\xa1el na krov Mont-Blanca 5. decembra zve\xc4\x8der. Zaradi tveganosti je zaprosil za posebno varovanje, vendar ladji ni bila dodeljena nobena spremljevalna ladja ali kak\xc5\xa1na druga za\xc5\xa1\xc4\x8dita. Premaknila se je 6. decembra ob 7:30 zjutraj in bila druga ladja, ki je vstopila v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de po spustitvi protipodmorni\xc5\xa1kih mre\xc5\xbe. Po desni strani o\xc5\xbeine je odplula  proti Bedford Basinu. Mackey je bil ves \xc4\x8das pozoren na trajekte in druge manj\xc5\xa1e ladje, ki so pre\xc4\x8dkale o\xc5\xbeino. Ladjo Imo je opazil 0,75\xc2\xa0mi (1,21\xc2\xa0km) stran in postal zaskrbljen, saj je njena smer kri\xc5\xbeala desno stran njegove ladje. Spustil je en kratek pisk signalne pi\xc5\xa1\xc4\x8dali, da bi sporo\xc4\x8dil drugi ladji, da ima prednost, vendar je dobil v odgovor dva kratka piska z Imo, ki sta sporo\xc4\x8dala, da bli\xc5\xbeajo\xc4\x8da se ladja ne namerava spremeniti svoje smeri. Kapitan Mont-Blanca je ukazal ustavitev motorjev in obrat rahlo proti desni. Spet je enkrat zapiskal s signalno pi\xc5\xa1\xc4\x8dalko, a je znova dobil dva piska v odgovor._NEWLINE_Mornarji na okoli\xc5\xa1kih ladjah so sli\xc5\xa1ali izmenjavo signalov in se zbrali v okolici, da bi opazovali skoraj\xc5\xa1nje tr\xc4\x8denje. Obe ladji sta imeli v tem \xc4\x8dasu \xc5\xbee ugasnjene motorje, a ju je vztrajnost po\xc4\x8dasi pripeljala to\xc4\x8dno skupaj. Mackey si ni upal nasesti Mont-Blanca na obalo, saj bi lahko sunek povzro\xc4\x8dil eksplozijo. Namesto tega je ukazal zavoj ostro v levo in pre\xc4\x8dkal premec norve\xc5\xa1ke ladje v zadnjem poskusu izogiba tr\xc4\x8denju. Ladji sta bili skoraj vzporedno, ko je Imo nenadoma trikrat zapiskala, kar pomeni preklop motorjev v vzvratno. Stranski potisk desnosu\xc4\x8dnega propelerja ladje Imo je povzro\xc4\x8dil, da je njen krov nagnilo v levo proti Mont-Blancu in ker je bila ladja prazna, se je njen premec toliko nagnil, da je zaril v Mont-Blancov tovorni prostor \xc5\xa1t. 1._NEWLINE_Tr\xc4\x8denje se je zgodilo ob 8:45 po lokalnem \xc4\x8dasu. Na Mont-Blancu ni povzro\xc4\x8dilo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1kode, toda sunek je prevrnil ve\xc4\x8d sodov na palubi, ki so se odprli in razlili benzol, ta pa je hitro stekel v tovorne prostore. Prazna Imo se je zaradi vzvratnega delovanja propelerja hitro lo\xc4\x8dila, kar je povzro\xc4\x8dilo iskrenje v notranjosti Mont-Blancovega trupa zaradi drgnjenja kovinskih delov, iskre pa so vnele benzolove hlape. Ogenj se je razplamtel na nivoju vodne gladine in se hitro raz\xc5\xa1iril ob strani, kjer je benzol tekel iz zme\xc4\x8dkanih sodov na Mont-Blancovih palubah. Hitro je u\xc5\xa1el izpod nadzora. V gostem \xc4\x8drnem dimu in ob tveganju eksplozije je kapitan ukazal posadki, naj zapusti ladjo. Medtem se je na obali zbirala vedno ve\xc4\x8dja mno\xc5\xbeica me\xc5\xa1\xc4\x8danov, ki so stali na ulici ali pri oknih in opazovali spektakularen po\xc5\xbear. Razburjeni \xc4\x8dlani posadke so kri\xc4\x8dali iz re\xc5\xa1ilnih \xc4\x8dolnov, da bo njihova ladja eksplodirala, vendar se jih v vsej zme\xc5\xa1njavi in hrupu ni sli\xc5\xa1alo. Medtem ko so prispeli do obale Dartmoutha je zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno ladjo odneslo na drugo stran, kjer je nasedla pri pomolu \xc5\xa1t. 6 blizu za\xc4\x8detka ulice Richmond v Halifaxu._NEWLINE_Vla\xc4\x8dilec Stella Maris je v \xc4\x8dasu tr\xc4\x8denja vlekel dve manj\xc5\xa1i barki, a se je kapitan Horatio H. Brannen hitro odzval na po\xc5\xbear, dal zasidrati barki in pohitel proti pomolu 6, kjer je posadka pri\xc4\x8dela \xc5\xa1kropiti gore\xc4\x8do ladjo z gasilno cevjo. Kmalu so ugotovili, da je ogenj premo\xc4\x8dan za njihovo cev, zato so se umaknili. Pribli\xc5\xbeal se jim je kitolovski \xc4\x8doln z ladje HMS Highflyer in kasneje \xc5\xa1e \xc4\x8doln z ladje HMCS Niobe. Brannen in Albert Mattison z Niobe sta se dogovorila, da bosta napeljala vrv do krme Mont-Blanca in jo potegnila stran od pomola, da bi prepre\xc4\x8dila po\xc5\xbear na pomolu. Petin\xc4\x8dna ladijska vrv se jim je zdela pre\xc5\xa1ibka, zato so ukazali prinesti desetin\xc4\x8dno, v tistem trenutku pa je Mont-Blanc silovito eksplodiral.\n_START_SECTION_\nEksplozija\n_START_PARAGRAPH_\nOb 9:04 je po\xc5\xbear na krovu Mont-Blanca vnel visokoeksplozivni tovor. Ladjo je v celoti razneslo, mo\xc4\x8dan udarni val pa se je nato \xc5\xa1iril navzven s hitrostjo ve\xc4\x8d kot 1000 metrov na sekundo. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du eksplozije je temperatura dosegla 5000 \xc2\xbaC, tlak pa na tiso\xc4\x8de atmosfer. Na Halifax in Dartmouth so de\xc5\xbeevali razbeljeni kosi \xc5\xbeelezja. 90-mm top s premca (brez cevi, ki jo je povsem stalilo) je padel na tla blizu jezera Albro, pribli\xc5\xbeno 5,6 km stran od kraja eksplozije, pol tone te\xc5\xbeka palica sidra pa 3,2 kilometra ju\xc5\xbeno pri kraju Armdale._NEWLINE_Oblak belega dima se je dvignil ve\xc4\x8d kot 3600 m visoko. Udarni val, ki je potoval 23-krat hitreje od zvoka, so \xc4\x8dutili vse do otoka Cape Breton (207 km) in Otoka princa Edvarda (180 km). Eksplozija je v hipu uni\xc4\x8dila vse na obmo\xc4\x8dju, velikem 160 ha. Hkrati je iztisnila vso vodo izpod ladje, tako da je bilo kratek \xc4\x8das izpostavljeno dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Voda, ki je stekla nazaj, je ustvarila cunami, ki se je dvignil 18 metrov nad oznako plime v Halifaxu. Imo je odnesel na obalo pri Dartmouthu. Ubil je vse razen enega \xc4\x8dlana posadke obeh \xc4\x8dolnov in 21 od 26 na vla\xc4\x8dilcu Stella Maris, ki ga je, mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovanega, prav tako naplavilo pri Dartmouthu. Poleg \xc5\xa1tirih drugih je pre\xc5\xbeivel prvi \xc4\x8dastnik, kapitanov sin Walter Brannen, ki ga je sunek vrgel v podpalubje. Pre\xc5\xbeiveli pa so vsi \xc4\x8dlani posadke Mont-Blanca, razen enega._NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot 1600 ljudi je umrlo takoj in ve\xc4\x8d kot 9000 je bilo ranjenih, od tega jih je ve\xc4\x8d kot 300 po\xc5\xa1kodbam podleglo kasneje. Poru\xc5\xa1ene ali mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovane so bile vse zgradbe v krogu 2,6 km od mesta eksplozije, skupno preko 12.000 zgradb. Drobci okenskih stekel, ki jih je razbil udarni val, so oslepili na stotine ljudi, ki so opazovali po\xc5\xbear z oken svojih stanovanj. Sila je prevrnila tudi \xc5\xa1tevilne pe\xc4\x8di in petrolejke, zaradi \xc4\x8desar so po vsem Halifaxu izbruhnili \xc5\xa1tevilni po\xc5\xbeari, predvsem v predelu North End, kjer se je razbesnel ognjeni vihar prek ve\xc4\x8d ulic in ujel stanovalce v njihovih hi\xc5\xa1ah. Gasilec Billy Wells, ki ga je eksplozija vrgla po tleh in mu strgala vso obleko s telesa, je opisal opusto\xc5\xa1enje tako: \xc2\xbbPrizor je bil stra\xc5\xa1en, ljudje so mrtvi viseli skozi okna. Nekaterim so manjkale glave, druge pa je vrglo na telegrafske \xc5\xbeice.\xc2\xab\xc2\xa0Wells je bil edini pre\xc5\xbeiveli od osem\xc4\x8dlanske ekipe gasilnega avtomobila Patricia._NEWLINE_Od velikih zidanih tovarn okrog pomola 6, kot je bila rafinerija sladkorja Acadia, so ostali le brezobli\xc4\x8dni kupi ru\xc5\xa1evin, ki so pod seboj pokopali ve\xc4\x8dino delavcev. Mo\xc4\x8dan po\xc5\xbear, zaradi katerega se je sesulo betonsko ogrodje, je uni\xc4\x8dil obrat za predelavo bomba\xc5\xbea 1,5 km stran. Mo\xc4\x8dno je bilo po\xc5\xa1kodovano tudi poslopje Kraljevega pomorskega kolid\xc5\xbea, pri \xc4\x8demer je bilo huje ranjenih ve\xc4\x8d kadetov in in\xc5\xa1truktorjev. Podrli sta se \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka delavnica in postaja v Richmondu, pri \xc4\x8demer je umrlo 55 delavcev, uni\xc4\x8denih ali po\xc5\xa1kodovanih pa je bilo ve\xc4\x8d kot 500 vagonov. Poleg tega je bila mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana postaja North Street, ena najprometnej\xc5\xa1ih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih postaj v vsej Kanadi._NEWLINE_Smrtnih \xc5\xbertev bi bilo verjetno \xc5\xa1e precej ve\xc4\x8d, \xc4\x8de se ne bi \xc5\xbertvoval odpravnik vlakov Medkolonialne \xc5\xbeeleznice Vince Coleman. Ta je v \xc4\x8dasu nesre\xc4\x8de upravljal s prometom v delavnicah, pribli\xc5\xbeno 230 metrov od pomola 6. Ko sta s sodelavcem Williamom Lovettom izvedela, da Mont-Blanc z nevarnim tovorom na krovu gori, sta pri\xc4\x8dela be\xc5\xbeati. Coleman pa se je spomnil, da bi moral nekaj minut kasneje prispeti potni\xc5\xa1ki vlak iz Saint Johna (Novi Brunswick), zato se je sam vrnil na delovno mesto in za\xc4\x8del oddajati nujna telegrafska sporo\xc4\x8dila, da bi ustavil vlak. Ohranilo se je ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dic sporo\xc4\x8dil, med njimi tisto, ki je zapisano v arhivih Atlantskega pomorskega muzeja: \xc2\xbbUstavite vlak. Gore\xc4\x8da ladja s strelivom se bli\xc5\xbea pomolu 6 in bo eksplodirala. Najbr\xc5\xbe bo to moje zadnje sporo\xc4\x8dilo. Adijo, fantje.\xc2\xab\xc2\xa0Po zaslugi teh sporo\xc4\x8dil so se ustavili vsi vlaki, ki so se pribli\xc5\xbeevali Halifaxu. Sli\xc5\xa1ali so jih na postajah vzdol\xc5\xbe vse Medkolonialne \xc5\xbeeleznice, kar je omogo\xc4\x8dilo takoj\xc5\xa1en odziv nadzornikov prometa. Potni\xc5\xa1ki vlak \xc5\xa1t. 10 na no\xc4\x8dni liniji iz Saint Johna naj bi upo\xc5\xa1teval opozorilo in se ustavil na varni razdalji pri Rockinghamu, kar je re\xc5\xa1ilo pribli\xc5\xbeno 300 potnikov. Coleman je ob eksploziji umrl na svojem mestu. V 1990. letih so ga po\xc4\x8dastili s spominsko oddajo na kanadski televiziji in ga leta 2004 kot heroja vpisali v Hram slavnih kanadske \xc5\xbeeleznice.\n_START_SECTION_\nRe\xc5\xa1evalna akcija\n_START_PARAGRAPH_\nRe\xc5\xa1evalno akcijo so zagnali \xc5\xbee naklju\xc4\x8dno pre\xc5\xbeiveli stanovalci in delavci, ki so pri\xc4\x8deli izkopavati po\xc5\xa1kodovane izpod ru\xc5\xa1evin. Pridru\xc5\xbeili so se jim posamezni policisti, gasilci in vojaki ter vsakdo z delujo\xc4\x8dim vozilom; uporabili so vse vrste vozi\xc4\x8dkov, avtomobilov in tovornjakov za nalaganje po\xc5\xa1kodovanih. Mestne bolni\xc5\xa1nice je kmalu preplavilo ogromno \xc5\xa1tevilo po\xc5\xa1kodovancev, samo nova voja\xc5\xa1ka bolni\xc5\xa1nica Camp Hill jih je 6. decembra sprejela 1.400._NEWLINE_\xc5\xbde pred eksplozijo so gasilci hiteli k ladji Mont-Blanc, da bi pogasili po\xc5\xbear. Po njej so gasilske ekipe hitele na pomo\xc4\x8d z vseh delov Halifaxa, do konca dneva pa so z re\xc5\xa1evalnimi vlaki pri\xc5\xa1li tudi gasilci iz tako oddaljenih krajev, kot sta Amherst (200 km) in Moncton (260 km). Na kraj nesre\xc4\x8de so prvi prispeli gasilci iz postaje West Street Station 2 s Patricio, prvim motornim gasilskim vozilom v Kanadi. V zadnjih sekundah pred eksplozijo so odvijali gasilne cevi, da bi nadzorovali ogenj, ki se je raz\xc5\xa1iril do nabre\xc5\xbeja. Tisti dan je na delu umrlo devet \xc4\x8dlanov mestnega gasilstva._NEWLINE_Kri\xc5\xbearke Kraljeve vojne mornarice, ki so bile ta \xc4\x8das zasidrane v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du, so poslale nekaj zgodnjih organiziranih re\xc5\xa1evalnih ekip. S HMS Highflyer in pomo\xc5\xbenih kri\xc5\xbeark HMS Changuinola, HMS Knight Templar ter HMS Calgarian so bili poslani \xc4\x8dolni z re\xc5\xa1evalci in zdravniki, te ladje so kmalu pri\xc4\x8dele sprejemati tudi ranjence. Tudi patruljna ladja ameri\xc5\xa1ke obalne stra\xc5\xbee USRC Morrill je poslala re\xc5\xa1evalno ekipo. Eksplozijo so zaznali tudi na odprtem morju, z ameri\xc5\xa1ke kri\xc5\xbearke USS Tacoma in pomo\xc5\xbene kri\xc5\xbearke USS Von Steuben (nekdanje SS Kronprinz Wilhelm), ki sta bili na poti v ZDA. Tacomo je udarni val tako stresel, da se je njena posadka pripravila na boj. Ko so z nje opazili dimni steber, je spremenila smer in ob 2. uri popoldan prispela pomagati. Von Steuben je priplul pol ure kasneje. Ameri\xc5\xa1ki parnik Old Colony, ki je bil zasidran v Halifaxu za popravila, je utrpel le malo \xc5\xa1kode, zato so ga na hitro predelali v bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dno ladjo in poslali nanj zdravni\xc5\xa1ko in pomo\xc5\xbeno osebje z britanskih in ameri\xc5\xa1kih vojnih ladij v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Zbegani pre\xc5\xbeiveli so se takoj zbali, da je eksplozijo povzro\xc4\x8dila bomba z nem\xc5\xa1kega letala. Posadke topovskih baterij so takoj zasedle svoje polo\xc5\xbeaje, za primer, da bi bilo mesto napadeno, a so vse prevzele re\xc5\xa1evalne naloge manj kot uro kasneje, ko se je razvedel vzrok eksplozije. Poklicali so vse vojake iz pristani\xc5\xa1kih utrdb in voja\xc5\xa1nic, ki so za\xc4\x8deli re\xc5\xa1evati pre\xc5\xbeivele in jih preva\xc5\xbeati v mestne bolni\xc5\xa1nice, vklju\xc4\x8dno z obema voja\xc5\xa1kima bolni\xc5\xa1nicama._NEWLINE_K vsesplo\xc5\xa1nemu kaosu je prispeval strah pred mo\xc5\xbeno drugo eksplozijo. Ob skladi\xc5\xa1\xc4\x8du streliva bli\xc5\xbenje voja\xc5\xa1nice Wellington je osebje pogasilo po\xc5\xbear, ob \xc4\x8demer se je sprostil oblak pare. Viden je bil ve\xc4\x8d ulic stran in hitro spro\xc5\xbeil govorice, da je \xc5\xa1e ena eksplozija neizbe\xc5\xbena. Uniformirani policisti so evakuirali okolico. Govorice so se raz\xc5\xa1irile po mestu, zato so \xc5\xa1tevilne dru\xc5\xbeine zapustile svoje domove in nastala zmeda je ovirala re\xc5\xa1evanje \xc5\xa1e dve uri, dokler se niso govorice okoli poldneva polegle. \xc5\xa0tevilni re\xc5\xa1evalci so ukaz za evakuacijo ignorirali in tudi pomorske re\xc5\xa1evalne ekipe so nemoteno nadaljevale svoje delo v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Tudi pre\xc5\xbeiveli delavci na \xc5\xbeeleznici, blizu sredi\xc5\xa1\xc4\x8da katastrofe, so re\xc5\xa1evali ljudi iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in izpod ru\xc5\xa1evin. No\xc4\x8dni vlak iz Saint Johna se je ravno bli\xc5\xbeal mestu, ko ga je dosegel udarni val, a le la\xc5\xbeje po\xc5\xa1kodoval. Zato je nadaljeval svojo pot proti Richmondu, do kraja, kjer so ru\xc5\xa1evine zaprle progo. Potniki so uporabili zasilno orodje z vlaka, da so izkopavali ljudi izpod ru\xc5\xa1evin, in rjuhe iz spalnih vagonov za povezovanje ran. Vlak so nalo\xc5\xbeili z ranjenci in ga poslali ob 13:30 proti kraju Truro ob spremljavi zdravnika._NEWLINE_Nekateri vplivnej\xc5\xa1i me\xc5\xa1\xc4\x8dani na \xc4\x8delu z guvernerjem Nove \xc5\xa0kotske MacCallumom Grantom so okoli poldneva oblikovali komite za pomo\xc4\x8d Halifaxu. Komite je organiziral medicinsko pomo\xc4\x8d za Halifax in Dartmouth, preskrbel prevoz, hrano in zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da, ter kril zdravstvene in pogrebne stro\xc5\xa1ke \xc5\xbertev. Organizacija je obstajala vse do leta 1976, sprva je skrbela za pomo\xc4\x8d in obnovo, nato pa izpla\xc4\x8devala rente pre\xc5\xbeivelim._NEWLINE_Re\xc5\xa1evalni vlaki so bili poslani z vse vzhodne obale Kanade, pa tudi iz severovzhoda Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike. Prvi je odrinil iz Trura ob 10. uri zjutraj, nalo\xc5\xbeen z zdravni\xc5\xa1kim osebjem in opremo, v Halifax je prispel opoldne in se vrnil v Truro z ranjenci pred tretjo uro popoldan. Naprej od Rockinghama na zahodnem robu Bedford Basina je bila proga neprehodna, zato so re\xc5\xa1evalci morali priti pe\xc5\xa1 skozi opusto\xc5\xa1ene mestne predele do kraja, kjer je vojska za\xc4\x8dela \xc4\x8distiti ulice. Do no\xc4\x8di je v Halifax prispelo ducat vlakov iz Trura, Kentvillea, Amhersta, Stellartona, Pictouja in Sydneyja v Novi \xc5\xa0kotski ter Sackvillea, Monctona in Saint Johna v Novem Brunswicku._NEWLINE_Naslednji dan je re\xc5\xa1evalno akcijo oviral sne\xc5\xbeni vihar, ki je nad Halifax odvrgel skoraj pol metra te\xc5\xbekega snega. Sne\xc5\xbeni zameti so ustavili re\xc5\xa1evalne vlake in znova podrli telegrafske linije, ki so bile na hitro popravljene po eksploziji. Mesto je bilo odrezano od sveta in re\xc5\xa1evalci so morali ustaviti iskanje pre\xc5\xbeivelih, po drugi strani pa je vihar pomagal pogasiti po\xc5\xbeare, ki so \xc5\xa1e vedno divjali po ve\xc4\x8d delih Halifaxa.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev katastrofe ni znano. Knjiga spomina na eksplozijo v Halifaxu, uradna zbirka, ki so jo leta 2002 sestavili arhivisti, bele\xc5\xbei 1.950 umrlih. Kar 1.600 ljudi je umrlo takoj zaradi udarnega vala, cunamija in ru\xc5\xa1enja zgradb. Zadnje truplo, oskrbnika razstavi\xc5\xa1\xc4\x8da, so na\xc5\xa1li \xc5\xa1ele poleti 1919. Poleg tega je bilo ranjenih 9.000 ljudi. Eksplozija in kasnej\xc5\xa1i po\xc5\xbeari so uni\xc4\x8dili 1.630 domov in jih po\xc5\xa1kodovali \xc5\xa1e 12.000. Okrog 6.000 ljudi je ostalo brez strehe nad glavo, \xc5\xa1e 25.000 pa brez zadostne za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred zimo. Industrija je bila prakti\xc4\x8dno v celoti uni\xc4\x8dena. Mnogo delavcev je umrlo, mo\xc4\x8dno pa je bila po\xc5\xa1kodovana tudi ladjedelnica._NEWLINE_V mestni hi\xc5\xa1i so \xc5\xa1e isto jutro ustanovili mrtva\xc5\xa1ki komite pod predsedstvom Aldermana R. B. Coldwella. \xc5\xa0olo Chebucto Road (zdaj Mornari\xc5\xa1ka akademija scenskih umetnosti) so dolo\xc4\x8dili za osrednjo mrtva\xc5\xa1nico. Kraljeva kanadska in\xc5\xbeenirska \xc4\x8deta je popravila in predelala klet stavbe in uredila pisarne mrli\xc5\xa1kega oglednika v u\xc4\x8dilnicah. Kmalu so pri\xc4\x8deli prihajati vozi\xc4\x8dki in tovornjaki, nalo\xc5\xbeeni s trupli. Mrli\xc5\xa1ki oglednik Arthur S. Barnstead je prevzel Coldwellov polo\xc5\xbeaj in uvedel sistem za natan\xc4\x8dno \xc5\xa1tevil\xc4\x8denje in opisovanje trupel; \xc5\xa1lo je za razli\xc4\x8dico sistema njegovega o\xc4\x8deta, Johna Henryja Barnsteada, za identifikacijo \xc5\xbertev nesre\xc4\x8de Titanica leta 1912._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni so utrpeli trajne po\xc5\xa1kodbe, denimo od drobcev stekla, ki se je razbilo med eksplozijo. Na tiso\xc4\x8de ljudi je opazovalo gore\xc4\x8di Mont-Blanc, mnogi od njih za okni, zaradi \xc4\x8desar so bili neposredno izpostavljeni lete\xc4\x8dim drobcem. Statistika katastrofe poro\xc4\x8da o pribli\xc5\xbeno 5900 o\xc4\x8desnih po\xc5\xa1kodbah, od tega je 41 ljudi trajno izgubilo vid._NEWLINE_Po oceni je materialna \xc5\xa1koda zna\xc5\xa1ala 35 milijonov kanadskih dolarjev, kar bi danes zna\xc5\xa1alo ve\xc4\x8d kot pol milijarde, upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d inflacijo. 30 milijonov dolarjev denarne pomo\xc4\x8di so zbrali od razli\xc4\x8dnih virov, od tega 18 milijonov od zvezne vlade, ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiri milijone od britanske vlade in 750.000 od ameri\xc5\xa1ke zvezne dr\xc5\xbeave Massachusetts.\n_START_SECTION_\nDartmouth\n_START_PARAGRAPH_\nDartmouth je bil redkeje naseljen in na drugi strani zaliva od mesta eksplozije, a je bilo tam kljub temu veliko \xc5\xa1kode. Na tej strani naj bi po oceni umrlo 100 ljudi. Poru\xc5\xa1enih ali po\xc5\xa1kodovanih je bilo precej zgradb, med njimi pivovarna Oland in tovarna Starr Manufacturing Company. Edina bolni\xc5\xa1nica v mestu, Nova Scotia Hospital, je sprejela \xc5\xa1tevilne ranjence.\n_START_SECTION_\nNaselbina ljudstva Mi'kmaq\n_START_PARAGRAPH_\nV zaliv\xc4\x8dkih Bedford Basina na dartmouthski strani je stalo ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih naselbin ljudstva Mi'kmaq. Ena od njih je bila Tufts Cove (znana tudi kot Turtle Grove), ki je \xc5\xbee od 18. stoletja stala to\xc4\x8dno nasproti pomola 9 v Halifaxu. Naselbina je bila predmet spora, saj so beli veleposestniki \xc5\xbeeleli odstraniti prebivalce. Kanadsko ministrstvo za staroselce si je v predhodnih letih aktivno prizadevalo, da bi izrinilo lastnike zemlje, a jim to do eksplozije \xc5\xa1e ni uspelo. Tudi na tej strani pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so ljudje opazovali po\xc5\xbear na Mont-Blancu. Udarni val in kasnej\xc5\xa1i cunami sta raztre\xc5\xa1\xc4\x8dila vse zgradbe v naselbini Tufts Cove. Natan\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo smrtnih \xc5\xbertev med pripadniki ljudstva Mi'kmaq ni znano; zabele\xc5\xbeenih je devet odkritih trupel. Spominska knjiga bele\xc5\xbei 16 \xc4\x8dlanov skupnosti, a med njimi niso bili vsi staroselci. Po katastrofi naselje ni bilo obnovljeno. Pre\xc5\xbeivele so nastanili v segregirani stavbi v slabih pogojih. S\xc4\x8dasoma so se razkropili po Novi \xc5\xa0kotski.\n_START_SECTION_\nAfricville\n_START_PARAGRAPH_\nNa ju\xc5\xbeni obali Bedford Basina je stala tudi \xc4\x8drnska skupnost Africville, ki jo je dvignjen teren proti jugu sicer za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pred neposrednim udarom, a je eksplozija kljub temu mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovala slabo zgrajene domove. Dru\xc5\xbeine so zabele\xc5\xbeile smrt petih prebivalcev. Skupnost je prejela le malo denarne pomo\xc4\x8di in ni bila obnovljena hkrati z mestom.\n_START_SECTION_\nPreiskava\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilni prebivalci Halifaxa so bili sprva prepri\xc4\x8dani, da je eksplozijo povzro\xc4\x8dil nem\xc5\xa1ki napad. \xc4\x8casopis Halifax Herald je \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa pod\xc5\xbeigal to prepri\xc4\x8danje, denimo s trditvijo, da so se Nemci nor\xc4\x8devali iz \xc5\xbertev. John Johansen, norve\xc5\xa1ki krmar ladje Imo, je bil v bolni\xc5\xa1ki oskrbi zaradi resnih ran, ki jih je utrpel med eksplozijo, ko so ga prijavili voja\xc5\xa1ki policiji zaradi sumljivega vedenja. Ko so pri njemu na\xc5\xa1li pismo, domnevno napisano v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, so ga aretirali zaradi suma, da je nem\xc5\xa1ki vohun. Kasneje se je izkazalo, da je bilo pismo v norve\xc5\xa1\xc4\x8dini. Takoj po eksploziji so ve\xc4\x8dino pre\xc5\xbeivelih nem\xc5\xa1ke narodnosti zbrali in poslali v je\xc4\x8do. Ljudje so se pomirili, ko so izvedeli za resni\xc4\x8dni vzrok eksplozije, toda govorice o nem\xc5\xa1ki vpletenosti niso povsem potihnile._NEWLINE_Ustanovljena je bila sodna preiskovalna komisija pod imenom Wreck Commissioner's Inquiry za preiskavo vzrokov za nesre\xc4\x8do. Postopek se je pri\xc4\x8del v sodni pala\xc4\x8di 13. decembra 1917 pod predsedstvom sodnika Arthurja Drysdalea. Poro\xc4\x8dilo, ki ga je komisija objavila 4. februarja 1918, je za tr\xc4\x8denje okrivilo kapitana Mont-Blanca Aim\xc3\xa9ja Le M\xc3\xa9deca, pilota Francisa Mackeyja in poveljnika F. Evana Wyatta, ki je bil odgovoren za pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, zapornice in protipodmorni\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee. Drysdale je sledil mnenju poverjenika za razbitine L. A. Demersa, da je Mont-Blanc nosil celotno odgovornost, da se izogne tr\xc4\x8denju za vsako ceno, upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d ladjin tovor. Na njegovo stali\xc5\xa1\xc4\x8de je verjetno vplivalo vsesplo\xc5\xa1no protifrancosko razpolo\xc5\xbeenje, pa tudi agresivna argumentacija Charlesa Burchella, ki je zastopal lastnike ladje Imo. Kraljevi zastopnik W. A. Henry je izjavil, da je to mo\xc4\x8dno presenetilo vse, ki so pri\xc4\x8dakovali, da bodo poveljnika ladje Imo okrivili za plovbo po napa\xc4\x8dni strani o\xc5\xbeine. Vse tri, ki jih je obremenilo poro\xc4\x8dilo, je sodnik Richard A. McLeod na predhodni obravnavi obto\xc5\xbeil nenaklepnega uboja in malomarnosti ter jih napotil na sojenje. Sodnik vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Nove \xc5\xa0kotske Benjamin Russell je ugotovil, da za te obto\xc5\xbebe ni dokazov. Mackey je bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den po odredbi habeas corpus in obto\xc5\xbenica proti njemu je bila zavr\xc5\xbeena. Tudi obto\xc5\xbebe proti Le M\xc3\xa9decu so padle. Pred poroto se je zna\xc5\xa1el le Wyatt, ki pa je bil 17. aprila 1918 opro\xc5\xa1\xc4\x8den. Sodni proces je trajal manj kot en dan._NEWLINE_Drysdale je vodil tudi postopke v prvi pravdi, s katero so lastniki obeh ladij drug od drugega zahtevali povra\xc4\x8dilo \xc5\xa1kode. 27. aprila 1918 je razsodil, da je v celoti kriva posadka Mont-Blanca. Po prito\xc5\xbebah na kanadsko vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in vrhovno prizivno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Commonwealtha v Londonu (Judicial Committee of the Privy Council) je bilo odlo\xc4\x8deno, da si Mont-Blanc in Imo enakovredno delita krivdo za napake v navigaciji, ki so povzro\xc4\x8dile tr\xc4\x8denje. Na koncu ni bil nih\xc4\x8de niti obsojen za zlo\xc4\x8din, niti izto\xc5\xbeen za kakr\xc5\xa1nokoli dejanje, ki je vodilo do nesre\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po eksploziji so pri\xc4\x8deli \xc4\x8distiti razbitine, popravljati zgradbe in graditi za\xc4\x8dasna prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da za ljudi, ki so v nesre\xc4\x8di ostali brez strehe nad glavo. Do konca januarja 1918 je bilo brez stanovanj \xc5\xa1e 5000 ljudi. Komisija za obnovo pod vodstvom polkovnika Roberta Lowa je zgradila 832 novih stanovanj, ki jih je nato opremil dobrodelni sklad Massachusetts-Halifax._NEWLINE_Okrnjen \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki promet je bil vzpostavljen 7. decembra z za\xc4\x8dasnega terminala v predelu South End, dva dni kasneje pa je stekel normalni promet, ko so o\xc4\x8distili tra\xc4\x8dnice in znova odprli \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo North Street. Vladna slu\xc5\xbeba za \xc5\xbeeleznice je ustanovila posebno enoto za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje in popravilo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih delavnic, pa tudi obnovo tovornih pomolov in ladjedelnice. Ve\xc4\x8dina pomolov je pri\xc4\x8dela ponovno obratovati do konca decembra in januarja so bila popravila \xc5\xbee kon\xc4\x8dana. Soseska Richmond v predelu North End je utrpela levji dele\xc5\xbe \xc5\xa1kode.  Leta 1917 je bil Richmond delavska soseska z le nekaj tlakovanimi cestami. Komite za pomo\xc4\x8d Halifaxu je zastavil obnovo kot prilo\xc5\xbenost za modernizacijo tega dela mesta. Za izdelavo novega urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta so najeli angle\xc5\xa1kega urbanista Thomasa Adamsa in arhitekturni biro Ross and Macdonald iz Montreala. Adams je, pod vplivom viktorijanskega gibanja vrtnih mest, ustvaril nizko, ve\xc4\x8dnamensko urbano sosesko z majhno gostoto poselitve in veliko zelenih povr\xc5\xa1in. Arhitekti so zasnovali 326 velikih hi\xc5\xa1 ob tlakovanem bulvarju, zasajenem z drevesi. V na\xc4\x8drtu je bila gradnja z novim, ognjeodpornim materialom v obliki zidakov znamke Hydrostone iz stisnjenega cementa. Marca 1919 so se vselili prvi stanovalci. Kon\xc4\x8dano sosesko, ki je dobila ime Hydrostone, so sestavljali domovi, lokali in parki, kar je na novo definiralo skupnost v North Endu. Hydrostone zdaj velja za enega presti\xc5\xbenej\xc5\xa1ih predelov Halifaxa. Po drugi strani je podobno reven predel Africville ostal brez pomo\xc4\x8di._NEWLINE_Vse zgradbe v mestni ladjedelnici so morali vsaj delno obnoviti, same doke prav tako. Po\xc5\xa1kodovana je bila tudi HMCS Niobe, medtem ko so se minolovci in patruljne ladje Kraljeve kanadske vojne mornarice izognili \xc5\xa1kodi. Takratni ministrski predsednik Robert Borden je zagotovil, da bo vlada aktivno sodelovala pri obnovi pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, saj je bilo velikega pomena za imperij. Kapitan ladje USS Tacoma je predvideval, da bo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de zaprto ve\xc4\x8d mesecev, a je \xc5\xbee 11. decembra iz njega odplul nov konvoj, ladjedelnica pa je bila delno operativna \xc5\xa1e pred bo\xc5\xbei\xc4\x8dem tistega leta.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nEksplozija v Halifaxu je \xc5\xa1e zdaj ena najve\xc4\x8djih umetnih nejedrskih eksplozij v zgodovini. Lokalni zgodovinar Jay White je primerjal 130 velikih eksplozij in leta 1994 zaklju\xc4\x8dil, da je ta v Halifaxu \xc5\xa1e vedno na prvem mestu, \xc4\x8de upo\xc5\xa1tevamo \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev, silo, krog uni\xc4\x8denja, koli\xc4\x8dino eksploziva in gmotno \xc5\xa1kodo. \xc5\xa0e dolga leta je bila standard, s katerim so primerjali vse velike eksplozije. Revija Time je denimo v \xc4\x8dlanku o jedrskem bombardiranju Hiro\xc5\xa1ime poro\xc4\x8dala, da je bila uni\xc4\x8devalna mo\xc4\x8d bombe De\xc4\x8dek sedemkrat ve\xc4\x8dja od eksplozije v Halifaxu._NEWLINE_Veliko ljudi je utrpelo o\xc4\x8desne po\xc5\xa1kodbe. Najve\xc4\x8dja mno\xc5\xbei\xc4\x8dna oslepitev v zgodovini Kanade v kombinaciji z ve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom ranjencev, ki so se vra\xc4\x8dali z evropskih boji\xc5\xa1\xc4\x8d, je spodbudila nastanek Kanadskega nacionalnega in\xc5\xa1tituta za slepe v Torontu, pa tudi Halifax je postal mednarodno pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zdravstvene obravnave ljudi z okvarami vida. Bostonski kirurg William Ladd, ki je pri\xc5\xa1el pomagat, je opazil odsotnost koordinirane pediatri\xc4\x8dne oskrbe. Po zaslugi izku\xc5\xa1enj iz re\xc5\xa1evalne akcije je postal pionir pediatri\xc4\x8dne kirurgije v Severni Ameriki. Katastrofa je spodbudila tudi vrsto zdravstvenih reform, na primer na podro\xc4\x8djih javne higiene in babi\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nSpomin\n_START_PARAGRAPH_\nIzjemno travmati\xc4\x8den dogodek, ki ni prizanesel prakti\xc4\x8dno nobeni dru\xc5\xbeini ali kolektivu v Halifaxu, so ljudje sprva potla\xc4\x8dili in ve\xc4\x8d desetletij niso prirejali uradnih spominskih slovesnosti. Po slovesnosti ob prvi obletnici nesre\xc4\x8de je bila naslednja prirejena \xc5\xa1ele za 50. obletnico leta 1967 in tudi po tistem so aktivnosti znova zamrle. Leta 1964 se je pri\xc4\x8dela gradnja Spominske knji\xc5\xbenice Halifax Sever. V vhodni dvorani je stal prvi spomenik eksploziji, skulptura umetnika Jordija Boneta. To skulpturo je ob\xc4\x8dina leta 2004 razstavila in nekateri njeni deli so se kasneje izgubili. Leta 1985 je bil zgrajen spominski zvonik, The Halifax Explosion Memorial Bells v obliki betonske strukture na hribu Fort Needham, obrnjene proti epicentru eksplozije. 6. decembra vsako leto poteka na tem mestu spominska slovesnost. Manj\xc5\xa1i spomenik v glavni gasilski postaji na Lady Hammond Road obele\xc5\xbeuje umrle gasilce. V razli\xc4\x8dnih delih mesta so kot spomenike fiksirali dele Mont-Blanca, ki so padali na to obmo\xc4\x8dje, denimo na Albro Lake Road v Dartmouthu, na  Regatta Point in drugod. Mno\xc5\xbei\xc4\x8dni grobovi \xc5\xbertev so na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dih Fairview in Bayers Road. Spominska knji\xc5\xbenica Halifax Sever in Atlantski pomorski muzej hranita spominski knjigi z imeni vseh znanih \xc5\xbertev, v slednjem je postavljena tudi stalna razstava o eksploziji. Slikar Harold Gilman je dobil naro\xc4\x8dilo za sliko, ki bi obele\xc5\xbeila ta dogodek. Rezultat, slika Halifax Harbour at Sunset, velja za eno njegovih najbolj\xc5\xa1ih del._NEWLINE_Mestni svet Halifaxa je leta 1918 poslal bo\xc5\xbei\xc4\x8dno drevo ameri\xc5\xa1kemu mestu Boston v zahvalo za pomo\xc4\x8d, ki sta jo takoj po nesre\xc4\x8di priskrbela bostonski Rde\xc4\x8di kri\xc5\xbe in Komite za javno varnost Massachusettsa. Leta 1971 je zdru\xc5\xbeenje pridelovalcev bo\xc5\xbei\xc4\x8dnih dreves iz okro\xc5\xbeja Lunenburg obudilo to prakso in pri\xc4\x8delo Bostonu vsako leto po\xc5\xa1iljati veliko drevo, v zahvalo za pomo\xc4\x8d, pa tudi z namenom ogla\xc5\xa1evanja svoje dejavnosti. Odgovornost za darilo je kasneje prevzela zvezna vlada Nove \xc5\xa0kotske. Drevo mestne oblasti Bostona uporabijo kot uradno bo\xc5\xbei\xc4\x8dno drevo, vse prazni\xc4\x8dno obdobje okra\xc5\xa1eno stoji v osrednjem parku Boston Common. Ministrstvo za naravne vire Nove \xc5\xa0kotske ima natan\xc4\x8dne predpise za izbiro drevesa.\n_START_SECTION_\nDramatizacija\n_START_PARAGRAPH_\nDogajanje v romanu Barometer Rising (1941) pisatelja Hugha MacLennana je postavljeno v Halifax v \xc4\x8dasu eksplozije. Knjiga se pona\xc5\xa1a z verodostojnim opisom posledic za mesto, ki jih je avtor natan\xc4\x8dno raziskal. Kot motiv je eksplozijo uporabil tudi novinar Robert MacNeil v svojem romanu Burden of Desire (1992) in jo preoblikoval v metaforo za dru\xc5\xbebene in kulturne spremembe v tem \xc4\x8dasu. Njuna uporaba ljubezenskega \xc5\xbeanra za dramatizacijo eksplozije spominja na prvi poskus Franka McKelveyja Bella, ki je leta 1918 napisal novelo A Romance of the Halifax Disaster, v kateri opisuje ljubezenski odnos med dekletom in ranjenim vojakom. Keith Ross Leckie je  napisal scenarij za televizijsko miniserijo Shattered City: The Halifax Explosion (2003), ki pa zaradi neto\xc4\x8dnosti in izkrivljanja dejstev ni po\xc5\xbeela pohval. Naslov je dobila po dokumentarni knjigi avtorice Janet Kitz Shattered City: The Halifax Explosion and the Road to Recovery (1990)."