b'\n_START_ARTICLE_\nMladika (revija)\n_START_SECTION_\nO reviji\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski \xc4\x8dasopis, ki ima na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du dveh narodov namen ohranjati besedo in kulturo, je\xc2\xa0\xc2\xbbdragocena vezenina duha\xc2\xab. Slednji vzdevek se nana\xc5\xa1a na revijo Mladika, ki je po raznih revijalnih poskusih iz preteklosti \xe2\x80\x93 Setev, Mlada setev, Razgledi, Tokovi, Stvarnost, Stvarnost in svoboda, Dan, Most, Zaliv \xe2\x80\x93 edina, ki je vzdr\xc5\xbeala petdeset let. Med ustanovitelji so bili Jo\xc5\xbee Peterlin, Stanko Jane\xc5\xbei\xc4\x8d, Lojze \xc5\xa0kerl iz kroga mladih katoli\xc5\xa1ko usmerjenih izobra\xc5\xbeencev, ki so sestavljali uredni\xc5\xa1ki odbor z Jo\xc5\xbeetom Peterlinom na \xc4\x8delu in urejali revijo do leta 1976. Jo\xc5\xbee Peterlin je bil re\xc5\xbeiser, gledali\xc5\xa1ki kritik, dramatik, urednik, profesor, kulturni delavec, ustanovitelj Radijskega odra ter Prosvetnega oddelka Slovenske kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-socialne zveze, ki se je kmalu osamosvojila kot Slovenska prosveta. Iz nje so se razvili \xc5\xa1e danes delujo\xc4\x8di Dru\xc5\xa1tvo slovenskih izobra\xc5\xbeencev ter \xc5\xa1tudijski dnevi Draga._NEWLINE_Revija je bila registrirana na tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, tiskala jo je tiskarna Graphis v Trstu. Mladiko danes ureja Marij Maver, ki je od leta 1967 odgovorni, z letom 1976 pa je postal glavni urednik. Revija Mladika izhaja vsak mesec, razen v juliju in avgustu. Od za\xc4\x8detka do danes izhaja v pribli\xc5\xbeno enaki nakladi \xe2\x80\x93 1300 izvodov. Bralce ima predvsem na Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem in Gori\xc5\xa1kem, a tudi v Sloveniji in po svetu (ZDA, Argentina, Avstralija, razne evropske dr\xc5\xbeave). Glavnina lite\xc2\xadrarnih prispevkov, proze in poezije, prihaja iz mati\xc4\x8dne Slo\xc2\xadve\xc2\xadnije, malo je pisateljev iz zdomstva in zamejstva, tudi s Ko\xc2\xadro\xc5\xa1ke\xc2\xadga. V \xc4\x8dasu Jugoslavije, ki je iz ideolo\xc5\xa1kih razlo\xc2\xadgov podpirala samo en del zamejstva, re\xc2\xadvija z redkimi izje\xc2\xadmami tistih posameznikov, ki so jo do\xc2\xadbivali po po\xc5\xa1ti, ni \xc5\xa1la v Slo\xc2\xadve\xc2\xadnijo.\n_START_SECTION_\nNamen in cilj\n_START_PARAGRAPH_\nPrizadeva si ohranjati slovenski jezik in narodno zavest v zamejstvu, zato se je prva leta veliko posve\xc4\x8dala dru\xc5\xbeini, duhovnemu \xc5\xbeivljenju, tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki slovenski radijski postaji in gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, kasneje pa je kriti\xc4\x8dno spremljala tudi gospodarsko, politi\xc4\x8dno in kulturno-posvetno sfero na Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem, v Bene\xc4\x8diji, Reziji, na Koro\xc5\xa1kem in v zdomstvu.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1tevilki devetega letnika 1956 je bila ponatisnjena kratka \xc4\x8drtica z naslovom Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko dekle. Njen avtor je Marij Maver, omenjeno dekle pa je o\xc4\x8ditno h\xc4\x8derka J. Peterlina, Matejka Pe\xc2\xadterlin, ki je bila Marijeva soproga in je bila tudi sama de\xc2\xadjavna na kulturnem podro\xc4\x8dju._NEWLINE_Po Jo\xc5\xbeetu Peterlinu se danes ime\xc2\xadnuje dvo\xc2\xadrana v tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki Do\xc2\xadnizettije\xc2\xadvi ulici.'