b'\n_START_ARTICLE_\nBaptisterij svetega Janeza, Firence\n_START_PARAGRAPH_\nKrstilnica svetega Janeza, tudi Firen\xc5\xa1ka krstilnica (italijansko Battistero di San Giovanni), je verska stavba v Firencah v Italiji in ima status manj\xc5\xa1e bazilike. Osmerokotna krstilnica stoji na obeh, na Piazza del Duomo in na Piazzalu San Giovanni, nasproti Firen\xc5\xa1ke stolnice in Giottovega Campanila._NEWLINE_Krstilnica je ena najstarej\xc5\xa1ih stavb v mestu, zgrajena med letoma 1059 in 1128 v florentinskem romanskem slogu. \xc4\x8ceprav florentinski slog ni bil raz\xc5\xa1irjen po vsej Italiji tako \xc5\xa1iroko kot pisanska romanika ali lombardski slog, je bil njegov vpliv odlo\xc4\x8dilen za kasnej\xc5\xa1i razvoj arhitekture, saj je bil podlaga, s katero so Francesco Talenti, Leon Battista Alberti, Filippo Brunelleschi in drugi mojstri arhitekti tistega \xc4\x8dasa ustvarili renesan\xc4\x8dno arhitekturo. V primeru florentinske romanike lahko govorimo o \xc2\xbbproto-renesansi\xc2\xab, hkrati pa o ekstremnem pre\xc5\xbeivetju poznoanti\xc4\x8dne arhitekturne tradicije v Italiji, kot v primerih bazilike San Salvatore v Spoletu in templju cerkve Sant\'Alessandro v Lucci._NEWLINE_Krstilnica je znana po svojih treh sklopih umetni\xc5\xa1ko pomembnih bronastih vrat z reliefnim okrasjem. Ju\xc5\xbena vrata je ustvaril Andrea Pisano, severna in vzhodna pa Lorenzo Ghiberti . Vzhodna vrata je Michelangelo poimenovali Vrata Paradi\xc5\xbea._NEWLINE_V tej krstilnici so se krstili italijanski pesnik Dante Alighieri in \xc5\xa1tevilne druge pomembne renesan\xc4\x8dne osebnosti, vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine Medi\xc4\x8dejcev.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDolgo so verjeli, da je bil baptisterij prvotno rimski tempelj, posve\xc4\x8den Marsu, skrbni\xc5\xa1kemu bogu starih Firenc . Kronik Giovanni Villani je poro\xc4\x8dal o tej srednjeve\xc5\xa1ki florentinski legendi v svojem 14. stoletju v Nuova Cronica . Vendar pa so izkopavanja v 20. stoletju pokazala, da je rimsko obzidje v 1. stoletju potekalo skozi trg s krstilnico, ki je bila lahko zgrajena na ostankih rimskega stra\xc5\xbenega stolpa na vogalu tega obzidja ali morebiti neke druge rimske stavbe. Vendar je gotovo, da je bila tukaj v poznem 4. ali zgodnjem 5. stoletju postavljena prva osmerokotna krstilnica. V 6. stoletju je bila nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena ali spremenjena starej\xc5\xa1a kr\xc5\xa1\xc4\x8danska krstilnica. Njeno konstrukcijo pripisujejo Teodelindi, kraljici Langobardov (570-628), da bi krstila svojega mo\xc5\xbea kralja Autarija.\n_START_SECTION_\nOblika osemkotnika\n_START_PARAGRAPH_\nOsmerokotnik je bil ve\xc4\x8d stoletij v zgodnjih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih obdobjih skupna oblika krstilnic. \xc5\xa0tevilka osem je simbol regeneracije v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, ki ozna\xc4\x8duje \xc5\xa1est dni ustvarjanja, dan po\xc4\x8ditka in dan ponovnega ustvarjanja prek zakramenta krsta . Drugi zgodnji primeri so Lateranski baptisterij (440), ki je zagotovil model za druge po vsej Italiji, cerkev svetnikov Sergija in Bakhusa (527-536) v Konstantinoplu in Bazilika San Vitale v Raveni (548)._NEWLINE_Prej\xc5\xa1nja krstilnica je bila druga mestna bazilika za San Lorenzom, zunaj severnega mestnega obzidja in pred cerkvijo Svetega Reparata. Prvi\xc4\x8d je bila opisana 4. marca 897, ko je Palatinski grof in odposlanec svetega rimskega cesarja sedel tam da bi delil pravico. Granitni pilastri so bili verjetno vzeti iz rimskega foruma, ki je stal na mestu sedanje Piazze della Repubblica. V tistem \xc4\x8dasu je bila krstilnica obkro\xc5\xbeena s pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dem z rimskimi sarkofagi, ki so jih pomembne firen\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine uporabljale kot grobnice (zdaj v Museo dell\'Opera del Duomo).\n_START_SECTION_\nKonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nSedaj veliko ve\xc4\x8dja krstilnica je bila zgrajena v romanskem slogu okrog leta 1059, kar dokazuje nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8d gospodarski in politi\xc4\x8dni pomen Firenc. 6. novembra 1059 jo je posvetil pape\xc5\xbe Nikolaj II.. Po legendi so marmor prinesli iz Fiesole, ki so ga leta 1078 osvojile Firence. Drug marmor je pri\xc5\xa1el iz anti\xc4\x8dnih objektov. Gradnja je bila kon\xc4\x8dana leta 1128._NEWLINE_Na osmerokotno streho so okoli leta 1150 dodali osmerokotno lanterno. Leta 1202 je bila raz\xc5\xa1irjena s pravokotno vhodno verando, ki je vodila v prvotni zahodni vhod in ki je po odprtju vzhodnih vrat v 15. stoletju postal apsida nasproti stolnice Lorenza Ghibertija. Na vogalih, pod streho, so po\xc5\xa1astne levje glave s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko glavo pod njihovimi kremplji. So zgodnje predstavitve Marzocca, heraldi\xc4\x8dnega florentinskega leva (simbol Marsa, boga vojne, prvi zavetnik Firenc, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih lilij ali irisa, simbol izvorne zavetnice mesta - Flora, boginja rodovitne kmetijske zemlje)._NEWLINE_Med 14. in 16. stoletjem so bila dodana tri bronasta dvojna vrata, nad njimi pa so bili bronasti in marmorni kipi. To ka\xc5\xbee na to, da je bil baptisterij takrat vsaj tako pomemben kot sosednja stolnica.\n_START_SECTION_\nOblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nBaptisterij ima osem enakih stranic s pravokotnim dodatkom na zahodni strani. Stranice, prvotno zgrajene v pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaku, so oblo\xc5\xbeene z geometrijsko oblikovanim barvnim marmorjem, belim iz Carrare, z zelenim marmornim vlo\xc5\xbekom iz Prato, predelan v romanskem slogu med letoma 1059 in 1128. Pilastri v vsakem kotu, prvotno v sivem kamnu, so bili okra\xc5\xa1eni z belim in temno zelenim marmorjem, delo Arnolfa di Cambia leta 1293. Slog te cerkve je slu\xc5\xbeil kot prototip, ki je vplival na \xc5\xa1tevilne arhitekte, kot je Leon Battista Alberti, pri oblikovanju renesan\xc4\x8dnih cerkva v Toskani._NEWLINE_Zunanjost je tudi okra\xc5\xa1ena s \xc5\xa1tevilnimi umetni\xc5\xa1ko pomembnimi kipi Andrea Sansovine (nad vrati Paradi\xc5\xbea), Giovanija Francesca Rustica, Vincenzo Danti (nad ju\xc5\xbenimi vrati) in drugih._NEWLINE_Oblikovanje na straneh je urejeno v treh skupinah, za\xc4\x8den\xc5\xa1i s tremi lo\xc4\x8denimi horizontalnimi deli. Srednji odsek ima tri slepe loke na vsaki strani, vsak lok pa vsebuje okno. Ta imajo trikotni ali polkro\xc5\xbeni pediment. Pod vsakim oknom je stilizirana oblika treh lokov. V zgornji fasciji so tudi tri majhna okna, vsako v srednjem od treh panelov._NEWLINE_Apsida je bila prvotno polkro\xc5\xbena, vendar je bila narejena kot pravokotna leta 1202.\n_START_SECTION_\nAndrea Pisano\n_START_PARAGRAPH_\nKot je priporo\xc4\x8dil Giotto, je Andrea Pisano prejel naro\xc4\x8dilo za oblikovanje prvega niza vrat leta 1329. Ju\xc5\xbena vrata so bila prvotno name\xc5\xa1\xc4\x8dena na vzhodni strani, obrnjena proti stolnici in leta 1452 prenesena na sedanjo lokacijo. Bronasti litje in pozlato je opravil Bene\xc4\x8dan Leonardo d\'Avanzo, ki je bil med najbolj\xc5\xa1imi obdelovalci brona v Evropi. Delo je trajalo \xc5\xa1est let, vrata pa so bila dokon\xc4\x8dana leta 1336. Ta proto-renesan\xc4\x8dna vrata obsegajo 28 \xc4\x8detverolistnih panelov z 20 zgornjimi paneli, ki prikazujejo prizore iz \xc5\xbeivljenja svetega Janeza Krstnika (Obglavljenje Janeza Krstnika). Osem spodnjih panelov prikazuje osem vrlin (upanje, vera, dobrodelnost, poni\xc5\xbenost, trdo\xc5\xbeivost, zmernost, pravi\xc4\x8dnost in preudarnost). Lorenzo Ghiberti je leta 1452 dodal ulit relief v vratni podboj. Na vrhu vrat je latinski napis: \xc2\xbbAndreas Ugolini Nini de Pisis me fecit A.D. MCCCXXX\xc2\xab\xc2\xa0(Andrea Pisano me je naredil leta 1330)._NEWLINE_Skupina bronastih kipov nad vrati prikazuje upodobitev svetega Janeza Krstnika. Gre za mojstrovino Vincenza Dantija iz leta 1571.\n_START_SECTION_\nLorenzo Ghiberti\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1401 je Arte di Calimala (ceh uvoznikov tekstila) napovedal nate\xc4\x8daj za oblikovanje vrat, ki bi jih postavili na severni strani krstilnice. (Prvotna lokacija za ta vrata je bila vzhodna stran, toda vrata so na severno stran preselili po Ghibertiju, ko je dokon\xc4\x8dal svoje drugo naro\xc4\x8dilo znano kot Vrata Paradi\xc5\xbea.) _NEWLINE_Ta severna vrata bi slu\xc5\xbeila kot votivna daritev za praznovanje prizanesljivosti Firenc za relativno nedavne nadloge, kot je bila \xc4\x8drna smrt leta 1348. Veliko umetnikov je tekmovalo za to naro\xc4\x8dilo, \xc5\xbeirija pa je izbrala sedem polfinalistov. Finalisti so bili Lorenzo Ghiberti, Filippo Brunelleschi, Donatello in Jacopo della Quercia . V \xc4\x8dasu presojanja sta bila le Ghiberti in Brunelleschi finalista in ko se sodniki niso mogli odlo\xc4\x8diti, so jim dodelili delo na njih. Brunelleschijev ponos je pri\xc5\xa1el na dan in od\xc5\xa1el je v Rim \xc5\xa1tudirat arhitekturo, Ghiberti pa je sam delal na vratih. Ghibertijeva avtobiografija je trdila, da je zmagal, \xc2\xbbbrez enega samega nasprotujo\xc4\x8dega glasu\xc2\xab. V muzeju Bargello so razstavljeni izvirni modeli \xc5\xbertvovanja Izaka obeh, Ghibertija in Brunelleschija._NEWLINE_Ghiberti je potreboval 21 let za dokon\xc4\x8danje teh vrat. Ta pozla\xc4\x8dena bronasta vrata prikazujejo Kristusovo \xc5\xbeivljenje iz Nove zaveze. Osem spodnjih panelov prikazuje \xc5\xa1tiri evangeliste in cerkvene o\xc4\x8dete sv. Ambro\xc5\xbea, sv. Hieronima, sv. Gregorja in sv. Avgu\xc5\xa1tina. Paneli so obkro\xc5\xbeene z okvirjem listja v vratnem ohi\xc5\xa1ju in pozla\xc4\x8denimi prsi prerokov in sibilov na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dih panelov. Prvotno so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni na vzhodni strani, namesto Pisanovih vrat, nato pa so bili premaknjeni na severni strani. Opisal jih je zgodovinar umetnosti Antonio Paolucci kot "najpomembnej\xc5\xa1i dogodek v zgodovini florentinske umetnosti v prvi \xc4\x8detrtini 15. stoletja". _NEWLINE_Bronasti kipi nad severnimi vrati prikazujejo Janeza Krstnika, ki pridiga med levitom in farizeji. Oblikoval jih je Francesco Rustici in so bolj\xc5\xa1i od katerih koli kipov, ki jih je naredil prej. Rusticiju je morda pomagal pri oblikovanju Leonardo da Vinci, ki mu je pomagal pri izbiri njegovih orodij._NEWLINE_Ghiberti je bil zdaj splo\xc5\xa1no priznan kot slaven in vrhunski umetnik na tem podro\xc4\x8dju. Bil je zasut z naro\xc4\x8dili, tudi od pape\xc5\xbea. Leta 1425 je dobil drugo naro\xc4\x8dilo, tokrat za vzhodna vrata krstilnice, na katero sta se on in njegova delavnica (vklju\xc4\x8dno z Michelozzo in Benozzo Gozzoli) pripravljala 27 let. Imela so deset panelov, ki prikazujejo prizore iz Stare zaveze in so bile nato name\xc5\xa1\xc4\x8dene na vzhodni strani. Paneli so veliki pravokotniki in niso ve\xc4\x8d vgrajeni v tradicionalno gotski \xc4\x8detverolist, kot na prej\xc5\xa1njih vratih. Ghiberti je uporabil nedavno odkrita na\xc4\x8dela perspektive, da bi dal globino svojim kompozicijam. Vsak panel prikazuje ve\xc4\x8d epizod. V Zgodbi o Jo\xc5\xbeefu je prikazana narativna shema Jo\xc5\xbeefa bratje vr\xc5\xbeejo v vodnjak, Jo\xc5\xbeefa prodajo trgovcem, Trgovci so izro\xc4\x8dijo Jo\xc5\xbeefa faraonu, Jo\xc5\xbeef razlaga faraonu sanje, Faraona ga po\xc4\x8dasti, Jacob po\xc5\xa1lje svoje sinove v Egipt in Jo\xc5\xbeef prizna svoje brate in se vrne domov. Po Vasarijevih \xc5\xbeivahnih besedah je bil ta panel najte\xc5\xbeji in tudi najlep\xc5\xa1i. Figure so rezljane v zelo nizkem reliefu v perspektivnem prostoru (tehnika, ki jo je izumil Donatello in se imenuje rilievo schiacciato, kar dobesedno pomeni \xc2\xbbsplo\xc5\xa1\xc4\x8deno reliefno\xc2\xab.) Ghiberti uporablja razli\xc4\x8dne kiparske tehnike, od vrezanih linij do skoraj samostojne figure, znotraj panela, ki \xc5\xa1e bolj poudarjajo ob\xc4\x8dutek za prostor._NEWLINE_paneli so vklju\xc4\x8deni v bogato okra\xc5\xa1en pozla\xc4\x8den okvir iz listja in sadja, veliko kipov prerokov in 24 poprsij. Dva osrednja poprsja sta portreta umetnika in njegovega o\xc4\x8deta Bartolomea Ghibertija._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je splo\xc5\xa1na kakovost vlivanja izvrstna, so bile narejene nekatere napake. Na panelu 15 severnih vrat je bilo na primer na drugi strani v prvi vrsti ulivanje drugega stebra napa\xc4\x8dno prekrito nad roko, tako da je eden izmed bi\xc4\x8danih izgledal ujet v kamen, z roko iztegnjeno iz nje. _NEWLINE_Michelangelo se je skliceval na ta vrata, da so primerna za vrata v Paradi\xc5\xbe (Porte del Paradiso) in jih \xc5\xa1e vedno tako omenjajo. Giorgio Vasari jih je opisal stoletje pozneje kot \xc2\xbbnesporno perfektna na vsak na\xc4\x8din in se jih mora uvrstiti med najbolj\xc5\xa1e mojstrovine, ki so jih kdaj ustvarili\xc2\xab. Sam Ghiberti je dejal, da so \xc2\xbbnajbolj edinstveno delo, ki sem ga kdaj naredil\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nOhranjanje izvirne umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVrata Paradi\xc5\xbea v krstilnici so kopije izvirnikov, in so bile leta 1990 zamenjane, da bi ohranili panele po ve\xc4\x8d kot petsto letih izpostavljenosti in po\xc5\xa1kodb. Za za\xc5\xa1\xc4\x8dito prvotnih panelov za prihodnost so te obnovili in jih shranili v suhem okolju v Museo dell\'Opera del Duomo. Nekateri izvirni paneli so na ogled v muzeju, preostali se \xc5\xa1e obnavljajo in \xc4\x8distijo z uporabo laserjev namesto potencialno \xc5\xa1kodljivih kemi\xc4\x8dnih kopeli. Trije izvirni paneli so bili v letih 2007-2008 v ZDA, nato pa so bili zdru\xc5\xbeeni v okvirju in hermeti\xc4\x8dno zaprti z namenom, da se pojavijo v okviru vrat za javno gledanje.  Ena redkih kopij, izdelana v 1940-ih, je name\xc5\xa1\xc4\x8dena v stolnici Grace v San Franciscu. Kopije vrat so prav tako oblikovane za Kazansko stolnico v Sankt Peterburgu v Rusiji in leta 2017 za Muzej umetnosti Nelson-Atkins  v Kansas Cityju v Missouriju.\n_START_SECTION_\nDrugi sodelujo\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nDva porfirna stebra na vsaki strani Vrat Paradi\xc5\xbea so uplenili Pisanci v Majorki in dali v zahvalo Florentincem leta 1114 za za\xc5\xa1\xc4\x8dito svojega mesta proti Lucci, medtem ko je pisanska flota osvojila otok._NEWLINE_Vrata Paradi\xc5\xbea so obkro\xc5\xbeena (s kopijami) s skupino kipov, ki prikazujejo Kristusov krst, Andrea Sansovina. Izvirniki so v Museo dell\'Opera del Duomo. Ker je Sansovino od\xc5\xa1el v Rim, da bi delal na novem naro\xc4\x8dilu, so bili ti kipi nedokon\xc4\x8dani. Delo na njih je pozneje leta 1569 izvedel Vincenzo Danti, kipar iz Michelangelove \xc5\xa1ole. Po njegovi smrti leta 1576 je bila skupina skoraj kon\xc4\x8dana. Skupino je kon\xc4\x8dno dokon\xc4\x8dal z dodatkom angela Innocenzo Spinazzi leta 1792.\n_START_SECTION_\nSlike z vrat\n_START_PARAGRAPH_\nReprodukcije in situ\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost, ki je precej temna, je razdeljena na spodnji del s stebri in pilastri in zgornji del s hodnikom. Florentinci niso \xc5\xa1tedili s stro\xc5\xa1ki pri dekoriranju krstilnice. Notranje stene so oblo\xc5\xbeeni v temno zelenem in belem marmorju z intarzijskimi geometrijskimi vzorci. Ni\xc5\xa1e so lo\xc4\x8dene z monolitnimi stebri iz sardinskega granita. Marmorna obloga notranjosti se je za\xc4\x8dela v drugi polovici 11. stoletja._NEWLINE_Stavba vsebuje monumentalno grobnico protipape\xc5\xbea Janeza XXIII., ki sta jo izdelala Donatello in Michelozzo Michelozzi. Pokrivni kip z obrazom, obrnjenim h gledalcu, je name\xc5\xa1\xc4\x8den na smrtni postelji, ki jo podpirata dva leva pod kro\xc5\xa1njami pozla\xc4\x8dene draperije. vsebuje ve\xc4\x8d relikvij in je veliko bogastvo krstilnice. Tak spomenik z baldahinom je bil prvi v renesansi._NEWLINE_Mozai\xc4\x8den marmornat tlak so za\xc4\x8deli izdelovati leta 1209. Geometri\xc4\x8dni vzorci v tleh so zapleteni. Nekateri nam ka\xc5\xbeejo orientalske motive zodiaka, na primer panel astrologa Strozza Strozzija. Tam je bil osmerokoten vodnjak, njegova osnova je \xc5\xa1e vedno vidna sredi tal. Ta vodnjak, ki je neko\xc4\x8d stala v cerkvi svetega Reparata, je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena tukaj leta 1128. Dante naj bi polomil enega spodnjih bazenov, medtem ko je re\xc5\xa1il otroka pred utopitvijo. Vodnjak je bil odstranjen leta 1571 na ukaz velikega vojvode Francesca I. de \'Medici. Sedanji in veliko manj\xc5\xa1i osmerokoten vodnjak stoji blizu ju\xc5\xbenega vhoda. Postavljen je bil leta 1658, vendar je verjetno precej starej\xc5\xa1e. Reliefe pripisujejo Andrei Pisanu ali njegovi \xc5\xa1oli.\n_START_SECTION_\nMozaik na stropu\n_START_PARAGRAPH_\nKrstilnica je okra\xc5\xa1ena s prekrasnim mozai\xc4\x8dnim stropom. Izdelovali so ga skozi stoletje v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih fazah. Najstarej\xc5\xa1i deli so zgornje obmo\xc4\x8dje kupole s hierarhijo angelov (2,3), Poslednja sodba na treh zahodnih segmentih kupole (1) in mozaik nad pravokotno kapelico na zahodni strani. Napis v mozaiku nad zahodno pravokotno kapelo navaja datum za\xc4\x8detka del in ime umetnika. Po tem napisu je delo na mozaiku leta 1225 za\xc4\x8del fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski brat Jacobus. Umetnik je bil prej la\xc5\xbeno identificiran kot rimski mozai\xc4\x8dar Jacopo Torriti, je bil aktiven okoli leta 1300. V skladu z njegovim slogom je bil Jacobus \xc5\xa1olan v Benetkah in mo\xc4\x8dno pod vplivom bizantinske umetnosti zgodnjega do sredine 13. stoletja. Ker je v napisu imenovan tudi cesar Frederik II., mora biti napis in zaklju\xc4\x8dek prve faze mozaikov v gibelinski fazi firen\xc5\xa1ke vladavine med letoma 1238 in 1250. _NEWLINE_Poslednja sodba, ki jo je ustvaril Jacobus in njegova delavnica, je bila najve\xc4\x8dja in najpomembnej\xc5\xa1a duhovna podoba, ki je nastala v krstilnici. Prikazuje velikanskega Kristusa v pasijonu in angele z instrumenti na obeh straneh (prej pripisani slikarju Coppu di Marcovaldo), priznanje re\xc5\xa1enih, ki zapu\xc5\xa1\xc4\x8dajo grob z veseljem (na desni strani Kristusa) in kazen prekletih (na Kristusovi levi). Ta zadnji del je \xc5\xa1e posebej znan: hudodelci gorijo v ognju, pra\xc5\xbeeni s kamni, grizejo jih ka\xc4\x8de, grizejo in \xc5\xbeve\xc4\x8dijo jih odvratne po\xc5\xa1asti._NEWLINE_Drugi prizori na spodnjih conah petih vzhodnih odsekov kupole prikazujejo razli\xc4\x8dne zgodbe v horizontalnih nivojih mozaika: (z za\xc4\x8detkom na vrhu) zgodbe iz Knjige Geneze, Jo\xc5\xbeefova zgodba, zgodbe o Mariji in Kristusu in kon\xc4\x8dno na ni\xc5\xbejem nivoju: zgodbe o sv. Janezu Krstniku, svetniku cerkve. Skupaj \xc5\xa1estdeset slik je nastalo v zadnjem desetletju 13. stoletja. Klju\xc4\x8dna umetnika, ki sta bila zaposlena, sta bila Corso di Buono in Cimabue. To je najpomembnej\xc5\xa1i narativni cikel florentine umetnosti pred Giottom. _NEWLINE_V bobnu pod kupolo so prikazane \xc5\xa1tevilne glave prerokov. Nekatere kapele v galeriji so tudi opremljene z mozaikom. Te dele so izvedli okoli 1330 mojstri iz Siene.'