b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Jeza\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDoma je bil iz Spodnje Hajdine pri Ptuju, rojen 30. 12. 1916. \xc5\xa0olal se je v doma\xc4\x8di vasi, nato na gimnaziji na Ptuju. \xc5\xbde kot dijak je pisal pesmi in prozo v dija\xc5\xa1ke in druge liste: MLADA SETEV,MLADI PREKMUREC, KLASJE, kot \xc5\xa1tudent pa je pripadal akademskemu dru\xc5\xa1tvu ZARJA. Tik pred vojno se je vpisal na pravno fakulteto v Ljubljani, \xc5\xa1tudija zaradi vojnih dogodkov ni mogel kon\xc4\x8dati. Mnogo let kasneje je dokon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudije etnografije in etnologije na univerzi v Gradcu._NEWLINE_Takoj po okupaciji Slovenije se je Franc Jeza kot kr\xc5\xa1\xc4\x8danski socialist vklju\xc4\x8dil v OF, med akcijo za osvoboditev zaprtih prijateljev pa so ga oblasti prijele, obsodile na dosmrtno je\xc4\x8do in odpeljale v zapore mesta Volterra v notranji Italiji. Ko se je po kapitulaciji vrnil v Ljubljano, je kmalu okusil aretacijo, ljubljanske zapore, nato pa \xc5\xa1e koncentracijski tabori\xc5\xa1\xc4\x8di Dachau in Uberlingen ob Bodenskem jezeru, kjer je do\xc4\x8dakal svobodo. Po vrnitvi iz tabori\xc5\xa1\xc4\x8d je bil nekaj \xc4\x8dasa v Ljubljani zaposlen pri Slovenskem poro\xc4\x8devalcu, ko pa je spoznal zna\xc4\x8daj povojnega re\xc5\xbeima v Jugoslaviji, se je jeseni leta 1948 odlo\xc4\x8dil za tajni odhod na Zahod. Nekaj mesecev je pre\xc5\xbeivel po begunskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih v Italiji, nato pa se je za stalno naselil v Trstu, kjer je delal do leta 1954 pri zavezni\xc5\xa1ki \xc4\x8dasnikarski agenciji AIS, s prihodom Italije v Trst pa je za vedno izgubil stalno slu\xc5\xbebo in se pre\xc5\xbeivljal kot sodelavec na radiu Trst A, katerega arhiv je poln njegovih dramskih del, mladinskih zgodb, novel, dramatiziranih povesti, prevodov, ocen in predavanj. Franc Jeza je sodeloval pri ve\xc4\x8dini slovenskih zamejskih in zdomskih revijah: Mladika, Novi list, Pastir\xc4\x8dek idr. z literarno prozo. Bil je tudi ustanovitelj in sourednik revije STVARNOST, kasneje preimenovane STVARNIST in SVOBODA. V zadnjih letih je izdal pet zbornikov z naslovi ALTERNATIVA, Trst 1978, INICIATIVA, Trst 1979, DEMOKRACIJA, Trst 1980, AKCIJA, 1981, in NEODVISNA SLOVENIJA, Trst 1983. V njih je zagovarjal na\xc4\x8dela demokracije, pluralizma in slovenske dr\xc5\xbeavne neodvisnosti. V njih je iz vseh zornih kotov osvetljeval prednosti in nujnost lastne dr\xc5\xbeave v svobodi. Neomajno je izra\xc5\xbeal svoje misli v prid celotne narodne skupnosti, vendar nikoli v sovra\xc5\xbenem tonu in \xc5\xbealjivo do oseb.'