b'\n_START_ARTICLE_\nA\xc5\xa1ur-ubalit I.\n_START_PARAGRAPH_\nA\xc5\xa1ur-ubalit I. (akadsko A\xc5\xa1\xc5\xa1ur-uballit, A\xc5\xa1ur, ostani \xc5\xbeiv) je bil prvi kralj Srednjeasirskega kraljestva (1365 pr. n. \xc5\xa1t.-1050 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je vladal od 1365 pr. n. \xc5\xa1t. do 1330 pr. n. \xc5\xa1t., * ni znano, \xe2\x80\xa0 1329 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Po smrti o\xc4\x8deta Eriba-Adada I. leta 1366 pr. n. \xc5\xa1t. je zlomil mitanski vpliv na Asirijo, porazil mitanskega kralja \xc5\xa0uttarno II., vzpostavil asirsko nadoblast nad Mitanskim kraljestvom in za\xc4\x8del graditi mo\xc4\x8dno cesarstvo. Kasneje je izkoristil nemire v Babiloniji po smrti kasitskega kralja Burnaburia\xc5\xa1a II. in na babilonski prestol posadil  Kurigalzuja II. Poseg v babilonske notranje zadeve je bil prvi v nizu njegovih posegov.\n_START_SECTION_\nAmarnska pisma\n_START_PARAGRAPH_\nV  Amarnskih pismih, nizu diplomatskih pisem razli\xc4\x8dnih starove\xc5\xa1kih srednjevzhodnih vladarjev, naslovljenih na egip\xc4\x8danskega faraona Amenhotepa III. in Ehnatona, sta tudi dve pismi A\xc5\xa1ur-ubalita I. faraonu Amenhotepu III. (EA 15 IN EA 16). Drugo pismo je odgovor na faraonov odgovor na prvo pismo. V pismih A\xc5\xa1ur-ubalit kot svojega o\xc4\x8deta ali predhodnika omenja A\xc5\xa1ur-nadin-aheja II. in ne Eriba-Adada I., kar je v egip\xc4\x8danske kronologije vneslo nekaj zmede. Britanski egiptolog David Rohl je celo trdil, da A\xc5\xa1ur-ubalit iz Amarnskih pisem ni A\xc5\xa1ur-ubalit I. Njegova trditev ne upo\xc5\xa1teva dejstva, da so monarhi v Amarnskih pismih svoje predhodnike pogosto omenjali kot svoje o\xc4\x8dete, \xc4\x8detudi niso bili njihovi biolo\xc5\xa1ki sinovi.\n_START_SECTION_\nBabilonske vojne\n_START_PARAGRAPH_\nPo utrditvi oblasti v Asiriji je A\xc5\xa1ur-ubalit za\xc4\x8del vzpostavljati stike z drugimi velikimi narodi. Njegovo dopisovanje z Egip\xc4\x8dani je razjarilo babilonskega soseda Burnaburia\xc5\xa1a II., ki je zato pisal faraonu: \xc2\xbbKar zadeva moje asirske vazale, nisem bil jaz tisti, ki sem vam jih poslal. Zakaj so od\xc5\xa1li v va\xc5\xa1o dr\xc5\xbeavo brez ustreznega pooblastila?  \xc4\x8ce ste mi zvesti, se z njimi ne boste pogajali o nobenem poslu. Po\xc5\xa1ljite jih domov praznih rok.\xc2\xab _NEWLINE_Nove asirske oblasti ni bilo mogo\xc4\x8de zanikati in Burnaburia\xc5\xa1 se je celo poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derko asirskega kralja. Burnaburia\xc5\xa1a je nasledil princ Karaharda\xc5\xa1, njegov sin z asirsko princeso. Kmalu zatem izbruhnil upor, ki je pokazal, da Asirci v Babilonu niso priljubljeni. A\xc5\xa1ur-ubalit seveda ni dovolil, da bi njegov vnuk izgubil prestol, zato je napadel Babilonijo. Ker je bil Karaharda\xc5\xa1 v uporu ubit, so Asirci na babilonski prestol postavili nekega Kurigalzuja II., ki je bil morda Burnaburia\xc5\xa1ev sin ali vnuk. Novi marionetni kralj ni ostal zvest svojemu gospodarju in je kmalu po ustoli\xc4\x8denju napadel Asirijo. A\xc5\xa1ur-ubalit je pri Sugagu, nedale\xc4\x8d od A\xc5\xa1urja, ustavil babilonsko vojsko in pre\xc5\xa1el v protinapad. Vdrl je Babilonijo, osvojil veliko ozemlje v Mezopotamiji in prisilil Babilonce v podpis mirovnega sporazuma v Karigalzujevo \xc5\xa1kodo.'