b'\n_START_ARTICLE_\nLjubelj\n_START_SECTION_\nPredor Ljubelj\n_START_PARAGRAPH_\nLjubeljski predor je najbli\xc5\xbeja povezava med Ljubljansko in Celov\xc5\xa1ko kotlino in predstavlja dr\xc5\xbeavno mejo med dr\xc5\xbeavama Slovenijo in Avstrijo. Predor le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 1069 m in je najni\xc5\xbeji cestni prelaz v Karavankah. Od izgradnje karavan\xc5\xa1kega predora leta 1991 se je promet skozenj zmanj\xc5\xa1al._NEWLINE_Prvi predor so v letih 1941-1945 gradili vojni ujetniki, ki so bili nastanjeni v bli\xc5\xbenji podru\xc5\xbenici koncentracijskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Mauthausen (Koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Ljubelj). Leta 1944 je bil predor prebit in omogo\xc4\x8den zasilen prehod vozil, ki so ga ob umiku uporabili nem\xc5\xa1ka vojska in \xc5\xa1tevilne kvizlin\xc5\xa1ke enote. V letih od 1956 do 1959 se je obravnavala dograditev predora in nove cestne povezave na najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih meddr\xc5\xbeavnih sre\xc4\x8danjih. Predstavniki Avstrije so pri\xc4\x8detek del zavla\xc4\x8devali iz razli\xc4\x8dnih razlogov (te\xc5\xbeke geolo\xc5\xa1ke razmere, pomanjkanje denarja in podobno). Usklajevanje tehni\xc4\x8dnih re\xc5\xa1itev med dr\xc5\xbeavama SFRJ in Avstrijo in sama gradnja je trajala vse do 15. novembra 1963, ko je bilo izvedeno za\xc4\x8dasno odprtje._NEWLINE_Predor je dolg 1561 m, od tega na slovenski strani 688 m. Predor ima obliko polkro\xc5\xbenega loka z vi\xc5\xa1ino 7,74 m in \xc5\xa1irino 11,86 m. Cesti\xc5\xa1\xc4\x8de sestavlja vozi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1irine 7,5 m in dva hodnika po 2,18 m. Prete\xc5\xbeni del predora je zgrajen v precej zdrobljenem dolomitu, mestoma se pojavljajo sloji ilovice. Nekaj je tudi apnencev in skrilavcev, ki so mo\xc4\x8dno nagubani. V \xc4\x8dasu gradnje je prihajalo do vdora vode, kar je vidno \xc5\xa1e danes, saj so pogosto potrebna sanacijska dela zaradi zamakanja. Vozi\xc5\xa1\xc4\x8de je iz asfaltbetona, hodniki so betonski. Predor je osvetljen, ima ni\xc5\xa1e za telefon, gasilne aparate, merilce CO, hitrosti in smeri vetra in predvideno avtomati\xc4\x8dno zaporo predora s semaforjem. Objekt je danes nadzorovan iz avtocestnega nadzornega centra na Hru\xc5\xa1ici.\n_START_SECTION_\nCesta E652\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega prometa je bilo nujno zgraditi tudi novo cesto do predora. Stara je bila namre\xc4\x8d preozka, mestoma \xc5\xa1iroka samo 3,4 m do 3,70 m in makadamska. Resno nevarnost pozimi je predstavljal sne\xc5\xbeni plaz izpod Begunj\xc5\xa1\xc4\x8dice, zaradi katerega je bila cesta pozimi zaprta tudi ve\xc4\x8d mesecev. Zasulo jo je lahko tudi do 15 m na debelo._NEWLINE_Trasa se pri\xc4\x8dne v Podtaboru z odcepom od gorenjske avtoceste (takratne dvopasovnice imenovane cesta bratstva in enotnosti), poteka mimo Tr\xc5\xbei\xc4\x8da, kjer so zgrajene tri galerije (Fu\xc5\xbeine I. dol\xc5\xbeine 79 m, Fu\xc5\xbeine II. dol\xc5\xbeine 123 m in Fu\xc5\xbeine III. dol\xc5\xbeine 70m) in manj\xc5\xa1i viadukt Cenova guba. Na celotni trasi je \xc5\xa1e 12 mostov, 15 podvozov, 8 nadvozov in \xc5\xa1e galerija pod begunjskim plazom dol\xc5\xbeine 127 m. Galerija je bila zaradi slabih geolo\xc5\xa1kih razmer na plazu in bli\xc5\xbeine hudournika Mo\xc5\xa1enik zgrajena kot predor v odprtem izkopu in kasneje zasuta. Skoznjo poteka tudi struga omenjenega potoka. Cesta ima \xc5\xa1irino 7,5 m od Podtabora do Tr\xc5\xbei\xc4\x8da in 7,0 m do Ljubelja z maksimalnim vzdol\xc5\xbenim nagibom 11%. Zgrajeni so tudi trije izvennivojski priklju\xc4\x8dki kar pomeni, da je imela cesta tedaj elemente hitre ceste s kontroliranim dostopom, kar je bil za tiste \xc4\x8dase zelo visok standard._NEWLINE_Danes so predvsem doma\xc4\x8dini zgradili mno\xc5\xbeico nelegalnih dostopov iz svojih parcel in iz vzporedne lokalne ceste, kar predstavlja bistveno zmanj\xc5\xa1anje prometne varnosti.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrelaz je bil trgovska pot \xc5\xbee v antiki, o tem pri\xc4\x8data dva rimska oltarja ob cesti (pri cerkvi Sv. Lenarta v Brodeh, Avstrija (avstrijsko: Loibltal) in v Podljubelju. Ljubeljsko sedlo je predstavljalo pomembnej\xc5\xa1o trgovsko pot od konca 14. stoletja dalje, ko je Trst pre\xc5\xa1el pod habsbur\xc5\xa1ko oblast. Tekom stoletij se je promet pove\xc4\x8deval, zato so okrog leta 1573 koro\xc5\xa1ki in kranjski de\xc5\xbeelni stanovi preko Ljubelja zgradili cesto, tik pod vrhom prelaza pa skopali okrog 100\xc2\xa0m dolg predor. Cesto so nato ve\xc4\x8dkrat \xc5\xa1irili, med letoma 1725 in 1728 pa so odstranili strop predora in ga spremenili v 130\xc2\xa0m dolg skalni vkop. Ob zaklju\xc4\x8dku del so graditelji postavili na sedlu dve piramidi (obeliska) v \xc4\x8dast cesarju Karlu VI., ki je ob tej prilo\xc5\xbenosti \xc4\x8dez Ljubelj potoval na Kranjsko. Promet je preko sedla potekal do 2. svetovne vojne. Aprila leta 1941 je iz avstrijske strani \xc4\x8dez prelaz na Gorenjsko vdrla nem\xc5\xa1ka okupacijska vojska. Med letoma 1943 in 1944 je na ni\xc5\xbeji nadmorski vi\xc5\xa1ini prebila okrog 1,8\xc2\xa0km dolg cestni predor, ki ga je kopalo pribli\xc5\xbeno 1000 vojnih ujetnikov iz koncentracijskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Mauthausen ter 800 delavcev podjetja Universale.'