b"\n_START_ARTICLE_\nKeto-enolna tavtomerija\n_START_PARAGRAPH_\nKeto-enolna tavtomerija je kemijsko ravnote\xc5\xbeje med ketonsko in enolno obliko ketona ali aldehida. Keto in enolna oblika sta tavtomera drug drugega, tak\xc5\xa1no obliko izomerije pa imenujemo tavtomerija. Pretvarjanje ene oblike v drugo je pogojeno s premikom protona (H) in veznih elektronov._NEWLINE_Spojina, ki vsebuje karbonilno skupino (C=O), obi\xc4\x8dajno hitro vzpostavi ravnote\xc5\xbeje s svojim enolnim tavtomerom, ki ima ob hidroksilni skupini (OH) par ogljikovih atomov, vezanih z dvojno vezjo (C=C-OH). V ve\xc4\x8dini ketonov v ravnote\xc5\xbeju prevladuje keto tavtomer. Enolna oblika ni zato ni\xc4\x8d manj pomembna in je klju\xc4\x8dnega pomena za nekatere kemijske reakcije. Z odcepitvijo vodika (deprotoniranje) v enolu namre\xc4\x8d nastane enolatni ion, ki je zelo pomemben nukleofil.\n_START_SECTION_\nReakcijski mehanizem\n_START_PARAGRAPH_\nPretvorbo enolne oblike v keto obliko katalizirajo kisline in poteka po dvostopenjskem mehanizmu._NEWLINE_V prvem koraku izpostavljena elektrona iz dvojne vezi C=C preideta k hidronijevemu ionu (H\xe2\x82\x83O\xe2\x81\xba). V naslednjem koraku pote\xc4\x8de adicija protona, ki se podreja pravilu Markovnikova. To pomeni, da se bo proton vezal na ogljikov atom z ve\xc4\x8d vodiki. Kisik iz hidroksilne skupine nato odda svoje elektrone ogljiku, tako da nastane karbonilna skupina. Kisik v molekuli vode nato odda svoje elektrone vodiku v hidroksilni skupini, tako da nevtralizira pozitivni naboj na elektronegativnem atomu kisika.\n_START_SECTION_\nErlenmeyerjevo pravilo\n_START_PARAGRAPH_\nMed prvimi raziskovalci keto-enolne tavtomerije je bil Richard August Carl Emil Erlenmeyer, ki je leta 1880 ugotovil, da vsi alkoholi, ki imajo hidroksilno skupino vezano na ogljikov atom ob dvojni vezi, postanejo aldehidi ali ketoni. Pojav je posledica na splo\xc5\xa1no bolj stabilnega keto izomera v primerjavi z enolnim izomerom. Zaradi ni\xc5\xbejega energetskega stanja v ravnote\xc5\xbeju prevladuje keto oblika.\n_START_SECTION_\nBiokemija\n_START_PARAGRAPH_\nKeto-enolna tavtomerija ima velik pomen na ve\xc4\x8d podro\xc4\x8djih biokemije. Visok potencial za prenos fosfatnega iona, ki ga ima fosfenolpiruvat, je posledica dejstva, da je fosforilirana spojina\xc2\xa0\xc2\xbbujeta\xc2\xab\xc2\xa0v manj stabilno enolno obliko, po defosforilaciji pa preide v nekak\xc5\xa1no keto obliko. V enolni obliki sta lahko tudi bazi gvanin in timin.\n_START_SECTION_\nDruge organske spojine\n_START_PARAGRAPH_\nV nekaterih organskih spojinah, na primer v fenolih, je zaradi aromatskih lastnosti pomembna njihova eolna oblika, keto oblika pa ne._NEWLINE_Tali\xc5\xa1\xc4\x8de naftalenovega derivata naftalen-1,4-diola (1,4-dihidroksinaftalen), ki zna\xc5\xa1a skoraj 200\xc2\xa0\xc2\xb0C, je posledica zmesi z njegovo keto obliko (naftalen-1,4-dion) v razmerju 2:1. S segrevanjem keto oblike v benzenu pri 120\xc2\xa0\xc2\xb0C po treh dneh nastane zmes z enolno obliko v razmerju 1:1. Keto oblika je kineti\xc4\x8dno stabilna in se v prisotnosti baze vrne v enolno obliko. \xc4\x8cista keto spojina nastane z me\xc5\xa1anjem keto oblike v zmesi trifluoroocetne kisline in toluena v razmerju 1:9 in kasnej\xc5\xa1i prekristalizaciji iz izopropil etra._NEWLINE_\xc4\x8ce je enolna oblika zakompleksana s kromovim trikarbonilom, pote\xc4\x8de popolna konverzija v keto obliko v benzenu \xc5\xbee pri sobni termperaturi.\n_START_SECTION_\nDNA\n_START_PARAGRAPH_\nV deoksiribonukleinskih kislinah (DNA) so nukleotidne baze v keto obliki. James Watson in Francis Crick na za\xc4\x8detku sta menila, da so baze v enolni obliki, kar je povzro\xc4\x8dilo nekaj mese\xc4\x8dno zakasnitev odkritja strukture DNA.\n_START_SECTION_\nHidriranje alkinov\n_START_PARAGRAPH_\nZ adicijo vode na alkine s splo\xc5\xa1no formulo RC\xe2\x89\xa1CR' nastanejo enoli, ki so v ravnote\xc5\xbeju s svojo keto obliko. \xc4\x8ce sta R ali R' ali oba vodika, nastanejo aldehidi, \xc4\x8de sta R in R' alkila, pa nastanejo ketoni. Za hidriranje se najpogosteje izbere zmes \xc5\xbeveplove(VI) kisline (H\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x84) in \xc5\xbeivosrebrovega(II) sulfata (HgSO\xe2\x82\x84)._NEWLINE_Primer: acetilen (etin) reagira s H\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x84 in HgSO\xe2\x82\x84, pri \xc4\x8demer se na prvi ogljikov atom adira H, na drugega pa OH, tako da nastane enolni vmesni produkt. Oba ogljikova atoma sta enakovredna, tako da ni nobene stereoselektivnosti. Reakcija se takoj nadaljuje s tavtomerizacijo._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no velja, da je ravnote\xc5\xbeje pomaknjeno dale\xc4\x8d na stran ketona, dako da se enolnega intermediata ne da izolirati v \xc4\x8disti obliki. Hidriranje alkinov se torej precej razlikuje od hidriranja alkenov, v katerem namesto enolov nastanejo alkoholi, tako da prehod v ketone ni mogo\xc4\x8d."