b'\n_START_ARTICLE_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8davski lak\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8davski lak ali skalni lak je rjavo-\xc4\x8drna prevleka iz \xc5\xbeelezovega ali manganovega oksida na izpostavljenih kamnitih ali skalnih povr\xc5\xa1inah v pu\xc5\xa1\xc4\x8davah in je u\xc4\x8dinkovita za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred razpadanjem. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davski lak je obi\xc4\x8dajno debel okrog en mikrometer in je nanometrsko merilo razslojevanja.  Skalna rja in pu\xc5\xa1\xc4\x8davska patina sta tudi izraza, ki se uporabljata za ta proces, vendar manj pogosta.\n_START_SECTION_\nOblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nOblike pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega laka so le na fizi\xc4\x8dno trdnih kamnitih povr\xc5\xa1inah, kjer niso pogosti padavine, lomljenje ali vetrna abrazija. Lak sestavljajo delci gline z \xc5\xbeelezovim in manganovim oksidom. V sledovih je mno\xc5\xbeica elementov in skoraj vedno nekaj organske snovi. Barva laka niha od odtenkov rjave do \xc4\x8drne. _NEWLINE_Predlagano je bilo, da je treba pu\xc5\xa1\xc4\x8davski lak raziskati kot morebitni kandidat za "sen\xc4\x8dno biosfero" (hipoteti\xc4\x8dno mikrobno biosfero Zemlje, ki uporablja zelo razli\xc4\x8dne biokemijske in molekularne procese, kot je trenutno znano \xc5\xbeivljenje).\n_START_SECTION_\nSestava\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno so znanstveniki mislili, da je lak narejen iz snovi, sestavine kamnine, ki je prodrla v pla\xc5\xa1\xc4\x8d.  Mikroskopske in mikrokemi\xc4\x8dne ugotovitve pa ka\xc5\xbeejo, da je velik del laka glina, ki bi jo lahko prinesel veter.  Glina potem deluje kot substrat za lovljenje dodatnih snovi, ki skupaj kemi\xc4\x8dno reagirajo, ko se skala na pu\xc5\xa1\xc4\x8davskem soncu mo\xc4\x8dno segreje. Mo\xc4\x8denje z roso je pri tem prav tako pomembno._NEWLINE_Pomembna zna\xc4\x8dilnost \xc4\x8drnega pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega laka je, da ima nenavadno visoko koncentracijo mangana. Mangan je sorazmerno redek v zemeljski skorji, le 0,12\xc2\xa0% svoje mase. V \xc4\x8drnem pu\xc5\xa1\xc4\x8davskem laku pa je mangan 50- do 60-krat bogatej\xc5\xa1i. Eden od predlogov za nastajanje pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega laka je, da je to posledica oksidacije manganovih mikrobov (miksotrofija), ki je pogosta v okoljih z nizko vsebnostjo organskih hranil. Mikrookolje, v katerem je pH nad 7,5, je neprijazno za koncentracijo manganovih mikrobov. V takih razmerah se razvije oran\xc5\xbeen lak z manj mangana (Mn), a je bogat z \xc5\xbeelezom (Fe).  Po drugi hipotezi je nihanje Mn/Fe  oziroma je ve\xc4\x8dja vsebnost Mn in Fe povezana z vla\xc5\xbenim oziroma su\xc5\xa1nim podnebjem. _NEWLINE_Kljub temu da ima pu\xc5\xa1\xc4\x8davski lak visoke koncentracije \xc5\xbeeleza in mangana, ga danes ne uporabljajo. Nekatera indijanska ljudstva so ustvarila petroglife s strganjem ali klesanjem temnega laka in s tem poudarila svetlej\xc5\xa1o skalno podlago._NEWLINE_Pu\xc5\xa1\xc4\x8davski lak pogosto prikriva identiteto osnovne kamnine. Razli\xc4\x8dne kamnine imajo razli\xc4\x8dne sposobnosti, da prevzamejo in zadr\xc5\xbeijo lak. Apnenec na primer obi\xc4\x8dajno nima laka, ker je preve\xc4\x8d vodotopen in ne zagotavlja stabilne povr\xc5\xa1ine za tvorbo laka. Svetle\xc4\x8di, gosti in \xc4\x8drni laki nastajajo na bazaltu, fini kvarciti in metamorfni skrilavci so sorazmerno visoko odporni proti vremenskim vplivom.'