b'\n_START_ARTICLE_\nRak dojke\n_START_SECTION_\nPresejanje\n_START_PARAGRAPH_\nOrganizirano presejanje za raka dojk predstavlja enega naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1ih ukrepov sekundarne preventive. Presejanje za raka dojk je kompleksen interdisciplinarni postopek, katerega naloga je zmanj\xc5\xa1ati umrljivost \xc5\xbeensk in posledice zdravljenja, ne sme pa \xc5\xa1kodovati zdravju udele\xc5\xbeenk. Opravlja ga usposobljeno osebje. V presejanje je vklju\xc4\x8dena zdrava, asimptomatska populacija, zato je pomembno, da dobi natan\xc4\x8dne informacije o prednostih in pomanjkljivostih presejanja, da se lahko prostovoljno odlo\xc4\x8di za tak pregled. V Sloveniji funkcijo organiziranega presejanja za raka dojke prevzema program DORA. To je dr\xc5\xbeavni program, ki ga organizira Onkolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut v sodelovanju z Ministrstvom za zdravje in Zavodom za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Program Dora omogo\xc4\x8da vsem \xc5\xbeenskam med 50. in 69. letom starosti pregled z mamografijo (slikanje dojk z rentgenskimi \xc5\xbearki). \xc5\xbdenske sistemati\xc4\x8dno povabijo na pregled.\n_START_SECTION_\nDiagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nIzku\xc5\xa1en zdravnik lahko \xc5\xbee na otip prepozna sumljive spremembe, pregledati mora tudi bezgavke v pazduhi in nad klju\xc4\x8dnico. Osnovna diagnosti\xc4\x8dna metoda za ugotavljanje raka dojke je na\xc4\x8deloma mamografija. Ostale metode so dopolnilne. Pri osebah, mlaj\xc5\xa1ih od 35 let, je osnovna diagnosti\xc4\x8dna metoda ultrazvok, saj je pri njih mamogram obi\xc4\x8dajno nepregleden. Med druge dopolnilne metode sodita \xc5\xa1e magnetna resonanca in duktografija. Za mikroskopski pregled je treba opraviti biopsijo.\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi opazen simptom raka dojke je obi\xc4\x8dajno zatrdlina, ki je na otip druga\xc4\x8dna od okolnega tkiva. Ve\xc4\x8d kot 80\xc2\xa0% primerov raka dojke diagnosticirajo potem, ko je bolnica za\xc4\x8dutila v dojki bulo oziroma zatrdlino. Najzgodnej\xc5\xa1e diagnosticiranje raka omogo\xc4\x8da mamogram. Tudi otipljive bule v podpazdu\xc5\xa1nih bezgavkah lahko ka\xc5\xbeejo na rak dojke._NEWLINE_Poleg zatrdline so ostali znaki lahko \xc5\xa1e ko\xc5\xbene spremembe (zgubana, jami\xc4\x8dasta ko\xc5\xbea) na dojki, na otip trdnej\xc5\xa1a, zmanj\xc5\xa1ana ali pove\xc4\x8dana dojka v primerjavi z zdravo dojko, spremembe na bradavici (spremenjena velikost ali lega, udrta bradavica), izpu\xc5\xa1\xc4\x8daj na bradavici ali okoli nje, izcedek iz bradavice, stalna bole\xc4\x8dina v delu dojke ali pod pazduho, oteklina pod pazduho ali pod klju\xc4\x8dnico. Bole\xc4\x8dina (mastodinija) je sicer nezanesljiv pokazatelj raka dojke, vendar lahko ka\xc5\xbee na druge bolezni dojke._NEWLINE_Pojavijo se lahko tudi znaki, podobni vnetju zaradi bakterijskih oku\xc5\xbeb, ki so sicer pogoste med dojenjem. Gre za posebno redko obliko raka dojke, t. i. vnetni rak dojke. \xc4\x8ceprav ni vnetja, je ko\xc5\xbea dojke rde\xc4\x8da in otekla. V primerjavi z vnetjem pa vnetnega raka ne spremljajo splo\xc5\xa1ni in laboratorijski znaki vnetja, kot so slabo po\xc4\x8dutje, zvi\xc5\xa1ana telesna temperatura, levkocitoza in podobno. Pri vnetnem raku zatrdlina obi\xc4\x8dajno ni tipna. Pojavi se med nose\xc4\x8dnostjo in dojenjem, vendar pa je pogostej\xc5\xa1i pri starej\xc5\xa1ih \xc5\xbeenskah kakor nose\xc4\x8dnicah. _NEWLINE_Pojavi se lahko tudi t. i. Pagetova bolezen dojke. Gre za sindrom z ekscematoidnimi ko\xc5\xbenimi spremembami (npr. pordelost in blago luskanje). Ko Pagetova bolezen napreduje, se lahko pojavijo tudi \xc5\xa1\xc4\x8demenje, srbenje, zve\xc4\x8dana ob\xc4\x8dutljivost, peko\xc4\x8dina in bole\xc4\x8dina. Lahko je opazen izcedek iz bradavice. Pribli\xc5\xbeno polovica bolnic s Pagetovo boleznijo dojke ima tudi zatrdlino v dojki._NEWLINE_V redkih primerih se lahko sprememba, za katero mislimo, da je fibroadenom (te\xc5\xbeko premi\xc4\x8dna zatrdlina), izka\xc5\xbee dejansko za filoidni tumor. Slednji izvira iz strome (vezivnega tkiva) dojke in vsebujejo tako \xc5\xbelezno kot stromalno tkivo. Filoidnih tumorjev ne razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo na na\xc4\x8din, kot razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo karcinome dojke; na osnovi videza pod mikroskopom jih opredelijo kot benigne (nerakave), mejno rakave ali maligne (rakave oz. zlo\xc4\x8deste). Gre za multinodularen, nebole\xc4\x8d, pogosto velik in hitrorasto\xc4\x8d tumor._NEWLINE_V nekaterih primerih rak dojke zaseva, se torej raz\xc5\xa1iri v druge organe in s tem povzro\xc4\x8da simptome, odvisne od prizadetega organa. Pogosta podro\xc4\x8dja zasevanja raka dojke so kosti, jetra, plju\xc4\x8da in mo\xc5\xbegani. Pri nepojasnjeni izgubi telesne te\xc5\xbee ali tudi pri povi\xc5\xa1ani telesni temperaturi in mrzlici je lahko vzrok v nekaterih primerih okultni rak dojke. Bole\xc4\x8dine v kosteh in sklepih, zlatenica ali nevrolo\xc5\xa1ki simptomi so lahko v\xc4\x8dasih posledica zasevkov raka dojke. Gre za t. i. nesprecifi\xc4\x8dne simptome, kar pomeni, da lahko primarno ka\xc5\xbeejo na \xc5\xa1tevilne bolezni._NEWLINE_Pri ve\xc4\x8dini simptomov, ki nakazujejo na raka dojke, vklju\xc4\x8dno z otipljivimi zatrdlinami, dejansko ne gre za rak dojke. Pri manj kot 20\xc2\xa0% primerov zatrdlin potrdijo rakavo obolenje. Benigne bolezni dojke, kot sta mastitis in fibroadenom, so najpogostej\xc5\xa1i vzrok teh simptomov. Vendar pa je potrebna pozornost tako s strani bolnika kot tudi zdravnika pri vsakem novem simptomu dojke, ki se pojavi; tveganje za raka dojke je namre\xc4\x8d prisotno pri skoraj vseh starostih skupinah.\n_START_SECTION_\nRazvr\xc5\xa1\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nRak dojke se razvr\xc5\xa1\xc4\x8da v ve\xc4\x8d podvrst glede na razli\xc4\x8dne kriterije. Vsak vpliva tudi na prognozo bolezni in lahko odlo\xc4\x8da o ustreznem zdravljenju.\n_START_SECTION_\nStatus hormonskih receptorjev\n_START_PARAGRAPH_\nRakave celice pri raku dojke izra\xc5\xbeajo receptorje na svoji povr\xc5\xa1ini, v citoplazmi in v celi\xc4\x8dnem jedru. Nanje se ve\xc5\xbeejo molekule kemi\xc4\x8dnih sporo\xc4\x8devalcev, kar povzro\xc4\x8di dolo\xc4\x8dene spremembe v delovanju rakavih celic. Pri rakavih celicah so lahko prisotni trije pomembni receptorji: estrogenski receptor (ER), progesteronski receptor (PR) in receptor HER2. _NEWLINE_ER-pozitivne (ER+) rakave celice potrebujejo za svojo rast estrogen, zato se odzivajo na zdravljenje z zdravili, ki zavrejo u\xc4\x8dinke estrogena (npr. tamoksifen) in imajo na\xc4\x8deloma bolj\xc5\xa1o prognozo. Pri HER2-pozitivnem (HER2+) raku je prognoza slab\xc5\xa1a, vendar se HER2+-rakave celice odzivajo na zdravila, kot je na primer monoklonsko protitelo trastuzumab (v kombinaciji s konvencionalno kemoterapijo), s \xc4\x8dimer se je prognoza za te oblike raka znatno izbolj\xc5\xa1ala. Za celice, ki ne izra\xc5\xbeajo nobenega od teh receptorjev, pravimo, da so trojno negativne, vendar lahko izra\xc5\xbeajo druge receptorje, na primer androgenski in prolaktinski receptor.\n_START_SECTION_\nOperativna odstranitev\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina \xc5\xbeensk, ki zboli za rakom dojke, potrebuje kirur\xc5\xa1ko zdravljenje. V Sloveniji je bilo leta 2007 potrjenih 1153 novih primerov raka dojke in od teh se jih je 988 primerov oziroma 85,7\xc2\xa0% zdravilo kirur\xc5\xa1ko. Kirurg onkolog odstrani del dojke (tumorektomija ali kvadrantektomija) ali celotno dojko (mastektomija). Za ohranitev normalnega videza dojke je po onkolo\xc5\xa1kem posegu potrebna pogosto rekunstrukcija dojke, s \xc4\x8dimer se poleg povrnjenega videza dojke pove\xc4\x8da tudi samozavest, osebno zadovoljstvo bolnice in njena mo\xc4\x8d za morebitno nadaljnje soo\xc4\x8danje z boleznijo. V zadnjih desetletjih so se sicer razvile metode manj obse\xc5\xbene kirurgije.\n_START_SECTION_\nObsevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo kirur\xc5\xa1ki odstranitvi tumorja lahko v dojki ali prsni steni ostanejo rakave celice, iz katerih lahko ponovno zraste tumor. _NEWLINE_Namen obsevanja je uni\xc4\x8denje teh celic z visokoenergijskimi \xc5\xbearki, kadar pa kirur\xc5\xa1ka odstranitev tumorja ni mogo\xc4\x8da, je namen obsevanja uni\xc4\x8denje rakavih celic, ki sestavljajo tumor. Obsevalno zdravljenje po kirur\xc5\xa1ki odstranitvi tumorja znatno zmanj\xc5\xa1a tveganje za lokalno ponovitev bolezni na prsni steni ali bli\xc5\xbenjih bezgavkah. Ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki so obi\xc4\x8dajno blagi in prehodni.'