b'\n_START_ARTICLE_\nAlbatani\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo prvo ime ka\xc5\xbee, da se je spreobrnil v islam. Bil je najve\xc4\x8dji astronom svoje narodnosti in svojega \xc4\x8dasa ter eden od najve\xc4\x8djih arabskih astronomov sploh. Deloval in opazoval je ve\xc4\x8d kot 40 let od leta 877 v Raki (Ar Raqqah, ar-Raqqah), Sirija in Damasku.\n_START_SECTION_\nAstronomija\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova slava po\xc4\x8diva na njegovemu izvirnem delu iz astronomije, saj se sam ni ukvarjal s prevajanjem. Na mnogo mestih je presegel Ptolemeja. Po njem so kaldejski astronomi imeli oceno siderskega leta 365 6\xca\xb0 11 (napaka 110) in naj bi ga \xc5\xbee razlikovali od tropskega. Navajal je, da je v stari Perziji obstajal cikel v zvezdnem koledarju s 43.830 dnevi. Povpre\xc4\x8dna dol\xc5\xbeina let je bila 365,25 dneva. Leta so trajala 365 dni, razen vsake 120., ki je imela dodatni mesec s 30. dnevi. Sistematska napaka tak\xc5\xa1nega koledarja je -9 minut na leto._NEWLINE_Napisal je delo Opus Astronomicum. Njegovo astronomsko delo so leta 1537 zbrali v delu Gibanje zvezd (O gibanju zvezd) (De Motu Stellarum). Delo, ki ga je v slabo latin\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel Platon Tiburtin in potolma\xc4\x8dil Regiomontan, je objavil Melanchthon. Ponatis je iz\xc5\xa1el leta 1645 v Bologni. Izvirni rokopis hranijo v Vatikanu._NEWLINE_Albatani je ponovno dolo\xc4\x8dil naklon ekliptike, nove vrednosti za precesijo ekvinokcijev, dol\xc5\xbeino leta in izdelal zvezdni katalog, ter uredil znamenite astronomske tabele Sabejske tabele (Kit\xc4\x81b al-Z\xc4\xabd\xc5\xbe ali al-Z\xc4\xabd\xc5\xbe al-S\xc4\x81b\xc4\xab). S tem je izbolj\xc5\xa1al Ptolemejeve meritve. Izbolj\xc5\xa1al je prera\xc4\x8dune Lunine poti in nekaterih drugih planetov. Dokazal je mo\xc5\xbenost nekaterih letnih Son\xc4\x8devih mrkov in izdelal izvirne teorije o dolo\xc4\x8devanju vidljivosti mlade Lune. Njegov kompendij astronomskih tablic so prevedli v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino leta 1116, v 13. stoletju pa v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino. Njegove astronomske tablice Zid\xc5\xbe iz leta 900 je okoli leta 1140 prevedel v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino tudi Platon Tiburtin.'