b'\n_START_ARTICLE_\nRadioamaterstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRadioamaterstvo je radiokomunikacijska dejavnost, namenjena za samoizobra\xc5\xbeevanje, medsebojno komuniciranje in tehni\xc4\x8dno raziskovanje, ki jo opravljajo radioamaterji izklju\xc4\x8dno iz osebnih nagibov, brez gmotnih koristi in imajo za to opravljen predpisani izpit._NEWLINE_Radioamater je oseba, ki ima radioamatersko CEPT licenco izdano s strani Agencije za po\xc5\xa1to in elektronske komunikacije Republike Slovenije (APEK), in navezuje dvosmerne radijske stike z drugimi radioamaterji po svetu ali pa se prosto\xc4\x8dasno ukvarja z radijsko tehniko. Radioamaterji to po\xc4\x8dnejo kot hobi in za izpopolnjevanje tehni\xc4\x8dnega znanja._NEWLINE_Radioamaterstvo je organizirana dejavnost. Radioamaterji se zdru\xc5\xbeujejo v radioklube ter so njihovi \xc4\x8dlani.\n_START_SECTION_\nDelovanje v okviru civilne za\xc5\xa1\xc4\x8dite\n_START_PARAGRAPH_\nRadioamaterji delujejo tudi v okviru civilne za\xc5\xa1\xc4\x8dite. Radioamaterje zavezuje Kodeks aktivnosti radioamaterjev ob nesre\xc4\x8dah in nevarnostih (ARON)._NEWLINE_V primeru hudih naravnih ali drugih nesre\xc4\x8d lahko vzpostavijo zasilno komunikacijsko omre\xc5\xbeje, ko obi\xc4\x8dajni sistemi za komunikacijo (npr. telefon in GSM) odpovedo.\n_START_SECTION_\nZgodovina radioamaterstva\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki radioamaterstva izvirajo \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka razvoja radijske tehnike, ki se je pojavila konec 19. stoletja. V tistem \xc4\x8dasu radio \xc5\xa1e ni bil raz\xc5\xa1irjen, saj so se z njim ukvarjali le fiziki in tehniki, ki so izdelovali prve radijske naprave, poleg tega pa \xc5\xa1e radijski operaterji. Oboji so v prostem \xc4\x8dasu pri\xc4\x8deli raziskovati radijsko tehniko in vzpostavljati privatne radijske zveze, s \xc4\x8dimer je nastala radioamaterska dejavnost. _NEWLINE_Radioamaterji so z nenehnim vzpostavljanjem radijskih zvez razvili veliko teorij in predstavili precej iznajdb s podro\xc4\x8dja radijske tehnike, ki so jih prenesli tudi v svet profesionalne radijske tehnike. Prve radioamaterske organizacije so tako nastale v ZDA, v Evropi pa je razvoj za nekaj let ustalila prva svetovna vojna._NEWLINE_Ker se je radioamaterska dejavnost pri\xc4\x8dela mo\xc4\x8dno \xc5\xa1iriti, so radioamaterji pri\xc4\x8deli povzro\xc4\x8dati ne\xc5\xbeelene motnje komercialnim radijskim zvezam, zato jim je bilo leta 1912 dodeljeno obmo\xc4\x8dje frekvenc nad 1,5 MHz (valovne dol\xc5\xbeine pod 200 m), ki je bilo tedaj smatrano kot neuporabno. Ker ustrezna tehnika za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje radijskih valov s tako visokimi frekvencami \xc5\xa1e ni obstajala, so mnogi radioamaterji z dejavnostjo prenehali, drugi pa so odkrili, da je mo\xc5\xbeno z uporabo kratkih valov zaradi sposobnosti odboja od ionosfere z manj\xc5\xa1imi mo\xc4\x8dmi in manj\xc5\xa1imi antenami vzpostavljati zveze na zelo velikih razdaljah. Posledi\xc4\x8dno se je tudi komercialni radijski promet preusmeril na kratkovalovno podro\xc4\x8dje, vseeno pa so bila radioamaterjem dolo\xc4\x8dena frekven\xc4\x8dna obmo\xc4\x8dja, ki obstajajo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Radioamaterji so razvili tudi nekatere zanimive na\xc4\x8dine za vzpostavitev zvez, kot npr. uporaba odboja radijskih valov od meteorskih sledi in Lune. Ravno tako so radioamaterji med prvimi za\xc4\x8deli uporabljati mo\xc5\xbenost zvez preko umetnih satelitov - prvi radioamaterski satelit OSCAR je bil izstreljen \xc5\xbee leta 1961. Plod njihovih raziskav so \xc5\xa1tevilne izbolj\xc5\xa1ave in iznajdbe radijske opreme, na\xc4\x8dini vzpostavitve zvez, razli\xc4\x8dni tipi anten, itd._NEWLINE_Radioamaterji so se v Sloveniji kmalu po 2. sv. vojni za\xc4\x8deli zdru\xc5\xbeevati v dru\xc5\xa1tva - radioklube, kjer so se dru\xc5\xbeili, izmenjevali znanje in izku\xc5\xa1nje in to prena\xc5\xa1ali na mlaj\xc5\xa1e generacije. Zanimanje za to dejavnost je postajalo \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8dje in ve\xc4\x8dje in sicer v dobi, ko \xc5\xa1e ni bilo mobilnih telefonov. Z dostopnostjo mobilnih telefonov navadnim ljudem je \xc4\x8dlanstvo upadlo, a dejavnost se je obdr\xc5\xbeala in za\xc4\x8dela razvijati v novi smeri, predvsem na ra\xc4\x8dun novih, digitalnih na\xc4\x8dinov radijskih zvez.\n_START_SECTION_\nRadioamaterstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRadioamaterstvo lahko na grobo razdelimo na operatorstvo, konstruktorstvo in tehni\xc4\x8dno-\xc5\xa1portno disciplino (ARG)._NEWLINE_Nekateri radioamaterji so bolj usmerjeni v operatorstvo, drugi pa v konstruktorstvo radijskih naprav, anten in ostalo kar k temu sodi. Med radioamaterskimi vrstami pa se najdejo tudi taki, ki se obema vejama radioamaterstva posve\xc4\x8data enako. Iz vrst slovenskih radioamaterjev pa prihaja veliko odli\xc4\x8dnih tekmovalcev v radioamaterskih \xc5\xa1portih. Radioamaterje lahko najdemo tudi v vrstah slovenske vojske, saj jim radioamaterstvo nudi dodatno znanje na podro\xc4\x8dju telekomunikacij._NEWLINE_Radioamater pri delu uporablja znanja iz elektronike, konstruktorstva, znanje iz \xc5\xa1irjenja radijskih valov, znanje iz podro\xc4\x8dja radijskih razmer (propagacij) v atmosferskih plasteh, iz podro\xc4\x8dij astronomije, uporablja ve\xc5\xa1\xc4\x8dine operatorstva - vzpostavljanja zvez, orientacije ter posredno \xc5\xa1e nekaj ostalih znanj in ve\xc5\xa1\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nRadioamaterska organizacija v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji se radioamaterji zdru\xc5\xbeujejo v radioamaterska dru\xc5\xa1tva - radioklube, ti pa so povezani v Zvezo radioamaterjev Slovenije._NEWLINE_Zveza radioamaterjev Slovenije je od leta 1992 v\xc4\x8dlanjena v Mednarodno radioamatersko zvezo (IARU), ki je bila ustanovljena leta 1925 v Parizu, sedaj pa ima sede\xc5\xbe v ZDA. Slovenija pa je od leta 1992 v\xc4\x8dlanjena v mednarodno telekomunikiacijsko zvezo ITU (International Telecommunication Union), ustanovljeno 1865 v \xc5\xbdenevi, \xc5\xa0vica, in deluje pod okriljem Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov (OZN).\n_START_SECTION_\nKlicni znaki\n_START_PARAGRAPH_\nRadioamaterji za identifikacijo v radijskem spektru uporabljajo identifikacijske znake - klicne znake. Vsak licencirani radioamater ima svoj klicni znak. Klicni znaki so sestavljeni iz predpone, ki predstavlja dr\xc5\xbeavo. V primeru Slovenije je predpona S5, sledi pa pripona, ki predstavlja to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno osebo ali organizacijo (radioklub). Pripona je pri radioamaterjih sestavljena iz ene \xc5\xa1tevilke (od 0 do 9) ter ene, dveh ali treh \xc4\x8drk (A-Z)._NEWLINE_Primer: S50ZRS je klicni znak Zveze radioamaterjev Slovenije._NEWLINE_Klicne znake uporabljajo tudi za identifikacijo letal, balonarji in podobne organizacije in zdru\xc5\xbeenja._NEWLINE_Obstajajo tudi klicni znaki z druga\xc4\x8dno sestavo. Tak\xc5\xa1ni klicni znaki so obi\xc4\x8dajno jubilejni - npr. ob obletnicah klubov, dogodkov, itd, lahko pa tudi v \xc4\x8dast nekega velikega dogodka, kot je bilo recimo svetovno nogometno prvenstvo (primeri: S50SOTA, S560L, S566D, DR34AGCW, LX2007L, DA0FIFA, YO600BC, DQ80IARU, LZ1900K, DQ11APOLLO, LY999X, ...).\n_START_SECTION_\nRadioamaterske \xc5\xa1portne discipline\n_START_PARAGRAPH_\nMed radioamaterske \xc5\xa1portne discipline spadata operatersko tekmovanje (ti. radioamaterski contest) in tehni\xc4\x8dno-\xc5\xa1portna disciplina Amaterska radiogoniometrija (ARG), imenovana tudi lov na lisico oziroma ang. ARDF.\n_START_SECTION_\nOstale dejavnosti radioamaterjev\n_START_PARAGRAPH_\nRadioamaterstvo ima \xc5\xa1e mnogo drugih dejavnosti, ki spadajo pod ta pojem._NEWLINE_Dejavnosti lahko lo\xc4\x8dimo na dva dela in sicer konstruktorstvo in operaterstvo. Poleg teh dveh delov, pa se radioamaterji ob\xc4\x8dasno ukvarjajo \xc5\xa1e s posebno dejavnostjo na podro\xc4\x8dju civilne za\xc5\xa1\xc4\x8dite, saj jih zavezuje kodeks ARON (Kodeks aktivnosti radioamaterjev ob nesre\xc4\x8dah in nevarnostih).\n_START_SECTION_\nEkspedicije\n_START_PARAGRAPH_\nEkspedicije sodijo pod operatorske dejavnosti, pri katerih se zbere skupina radioamaterjev, lahko tudi eden sam, in se odpravi v drugo dr\xc5\xbeavo z namenom vzpostavljanja zvez. Ekspedicije oziroma odprave se pogosto izvajajo iz bolj eksoti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav, v katerih obi\xc4\x8dajno ni velike radioamaterske aktivnosti. Ekspedicije se pogosto organizirajo v \xc4\x8dasu tekmovanj, saj je aktivnost na frekvencah takrat najve\xc4\x8dja, pa tudi zato, ker so take dr\xc5\xbeave bolj iskane in na tekmovanjih prina\xc5\xa1ajo dodatno \xc5\xa1tevilo to\xc4\x8dk.\n_START_SECTION_\nVzpostavljanje zvez preko odbojev\n_START_PARAGRAPH_\nRadijsko zvezo je mo\xc5\xbeno vzpostaviti na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Eden bolj zanimivih na\xc4\x8dinov je vzpostavljanje zvez preko odbojev od Lune, meteoritskih sledi, aurore in celo preko letal._NEWLINE_Vzpostavitev zveze preko takih odbojev je mo\xc5\xbena na vi\xc5\xa1jih frekvencah, na ni\xc5\xbejih frekvencah pa gre za odboj od plasti v atmosferi - ionosfere._NEWLINE_Zveze preko odboja od Lune so najbolj pogoste, saj jih je mo\xc4\x8d vzpostaviti vsak dan. Luna deluje na principu radijskega ogledala, ki signal odbije in ga po\xc5\xa1lje nazaj na Zemljo. Signal se z odboji slabi, tako da je odbit signal slab\xc5\xa1i in slab\xc5\xa1e razumljiv. Zato je za vzpostavljanje takih zvez potrebno imeti dobro usmerjeno anteno.\n_START_SECTION_\nATV - Amaterska TeleVizija\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed dejavnosti radioamaterjev je tudi radioamaterska televizija. To pomeni prena\xc5\xa1anje slike preko radijskih valov. Radioamaterji lahko na ta na\xc4\x8din vzpostavijo video zveze preko radia. Slika se prena\xc5\xa1a v \xc5\xbeivo preko analognega signala, zadnje \xc4\x8dase pa se uporablja tudi digitalni prenos slike._NEWLINE_Prena\xc5\xa1anje posami\xc4\x8dne slike, kar tudi delno spada pod amatersko televizijo, pa se imenuje SSTV - ang. Slow Scan TV. Pri tej zvezi se ena slika prena\xc5\xa1a od 8 sekund pa tudi do 2 minut, odvisno od na\xc4\x8dina modulacije. Gre v bistvu za nekak\xc5\xa1no izmenjavo sporo\xc4\x8dil z grafi\xc4\x8dno osnovo. Ta na\xc4\x8din prenosa slike porabi veliko manj\xc5\xa1o pasovno \xc5\xa1irino kot klasi\xc4\x8den ATV, ampak ravno zaradi tega slika ne poteka "v \xc5\xbeivo". Zadnje \xc4\x8dase je ta na\xc4\x8din komunikacije postal bolj popularen.'