b'\n_START_ARTICLE_\nGeneral Electric LMS100\n_START_PARAGRAPH_\nGeneral Electric LMS100 velja za najve\xc4\x8djo aeroderivativno plinski turbino. Prav tako dosega najve\xc4\x8dji izkoristek pri ISO pogojih in sicer kar 46 odstotkov. V enem ciklu razvije 103 MW izhodne mo\xc4\x8di, z uporabo parnega cikla pa \xc5\xa1e 10-15% ve\xc4\x8d. V tem primeru se celotni izkoristek pove\xc4\x8da na 53,8% procentov. . Pretok kompresorja pri LMS100 zna\xc5\xa1a 209 kg v sekundi. LMS uporablja vmesni hladilnik (intercooler) pred visokotla\xc4\x8dnim kompresorjem, ki zni\xc5\xbea vstopno temperaturo v zgorevalno komoro za 140 stopinj Celzija. Zaradi ni\xc5\xbeje temperature ima tla\xc4\x8dno razmerje kar 42:1._NEWLINE_Zgorevalna komora je lahko anularna, ki uporablja vodno paro za zmanj\xc5\xa1evanje emisij NOx in UHC do 25 ppm. Lahko pa uporablja ve\xc4\x8dprekatno zgorevalno komoro, ki ravno tako dose\xc5\xbee 25 ppm vendar brez uporabe vodne pare. Slednja uporablja tehnologijo DLE2 (Dry Low Emissions 2), to pomeni specialno grajeno zgorevalno komoro za \xc4\x8dim bolj optimalno zgorevanje. Emisije so odvisne od stohiometri\xc4\x8dnega razmerja in t. i. residence time, to je \xc4\x8das, ki ga me\xc5\xa1anica gorivo zrak pre\xc5\xbeivi v zgorevalni komori. Nizek residence time pomeni manj emisij NOx vendar se lahko pove\xc4\x8dajo emisije CO in UHC. Zgorevalna komora je narejena tako, da ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8da najvi\xc5\xa1jih temperatur, ki bi lahko nastale, saj NOx emisije rastejo eksponentno z vi\xc5\xa1anjem temperature. Pri 1900K je po raziskavah pribli\xc5\xbeno dvakrat ve\xc4\x8d emisij kot pri 1800K temperaturi zgorevanja. Velja omeniti da zgorevanje pri 1800K je \xc5\xa1e vedno dosti ve\xc4\x8d, kot lahko prenesejo materiali iz katerih je grajena visokotla\xc4\x8dna turbina. Visoke temperature pa niso problem za zgorevalno komora, ki strogo nadzira potek plamena in ima hlajene stene komore._NEWLINE_Visokotla\xc4\x8dna turbina uporablja najnovej\xc5\xa1e tehnologije aeroderivativnih turbin. Grajena je na osnovi CF6-80C2 in -80E. Pri tem bi omenil, da je izhodna mo\xc4\x8d turbine LMS100 trikrat do \xc5\xa1trikrat ve\xc4\x8dja od turbine LM2500 oziroma LM2500+ in dvakrat ve\xc4\x8dja od LM6000 (ki razvije 60000 konjskih sil), \xc4\x8deprav vse na\xc5\xa1tete turbine bazirajo na jedru motorja CF6. General Electric sicer proizvaja mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i letalski motor GE90, ki z 90000 do 125000 lbf preka\xc5\xa1a CF6 (40000 do 72000 lbf), vendar se jedro tega motorja zaenkrat ne uporablja na aeroderivativnih turbinah._NEWLINE_Prosta turbina pri LMS100 se lahko vrti z 3000 ali 3600 obrati, kar je ustrezno za generiranje elektri\xc4\x8dnega toka frekvence 60 Hz (3600) ali 50 HZ (3000). Hitrovrte\xc4\x8da verzija se vrsti z 6100 obrati. Modularna zgradba omogo\xc4\x8da la\xc5\xbejo zamenjavo po\xc5\xa1kodovanih delov\n_START_SECTION_\nPrimerjava z industrijskimi plinskimi turbinami\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrijski turbini General Electric 9H series in Siemens SGT5-8000H, ki imata obe izkoristek 60% z uporabo dodatnega parnega cikla. Slednji turbini imata sicer manj\xc5\xa1i izkoristek v enem ciklu, kot ga ima LMS 100, vendar z uporabo parnega cikla imata ve\xc4\x8dji skupni izkoristek. Industrijski turbini uporabljata ni\xc5\xbeje tla\xc4\x8dno razmerje in ve\xc4\x8dje izhodne temperature (EGT) za generiranje pare. Tako proizvaja Siemensova turbina okrog 340 MW v enem ciklu in dodatnih 180MW v parnem, torej skupaj 520MW. GE 9H uporablja tla\xc4\x8dno razmerje 23:1 s pretokom kar 686 kg na sekundo in prav tako razvija 520 MW. Obe industrijski turbini za razliko od trigredne izvedbe LMS 100 uporabljata samo eno gred.'