b'\n_START_ARTICLE_\nDirkali\xc5\xa1\xc4\x8dno kolesarstvo\n_START_SECTION_\nVelodromske discipline\n_START_PARAGRAPH_\nNa svetovnih pokalih, svetovnih prvenstvih in olimpijskih igrah se tekmuje v 12 disciplinah - 8 mo\xc5\xa1kih in 4 \xc5\xbeenskih. Discipline se delijo na \xc5\xa1printerske (\xc5\xa1print, vo\xc5\xbenja na \xc4\x8das, olimpijski \xc5\xa1print, keirin) in vzdr\xc5\xbeljivostne (posami\xc4\x8dna in ekipna zasledovalna vo\xc5\xbenja, dirka na to\xc4\x8dke, madison).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0print (mo\xc5\xa1ki, \xc5\xbeenske)\n_START_PARAGRAPH_\nPri \xc5\xa1printu dva do \xc5\xa1tirje tekmovalci \xc5\xa1tartajo isto\xc4\x8dasno, dirka je dolga tri kroge, tekmovalci pa bolj kot proti \xc4\x8dasu tekmujejo eden proti drugemu. \xc4\x8ceprav jim zadnjih 200 metrov merijo \xc4\x8das, je zmagovalec tisti, ki prvi pripelje \xc4\x8dez ciljno \xc4\x8drto, ne glede na \xc4\x8das. Tekmuje se po sistemu izlo\xc4\x8danja. Tekmovalci torej napredujejo od \xc5\xa1printa do \xc5\xa1printa. V finalu se dva najbolj\xc5\xa1a kolesarja pomerita v treh \xc5\xa1printih, tisti, ki osvoji dve zmagi, je skupni zmagovalec. \xc5\xa0print je za mnoge najbolj zanimiva disciplina. Veliko je taktiziranja in spogledovanja z nasprotnikom. Lahko pride tudi do t. i. track stand-a, torej do situacije, ko se kolesar povsem ustavi. Seveda ne sestopi, ampak obdr\xc5\xbei ravnote\xc5\xbeje in prisili nasprotnika, da prevzame vodstvo. Potem se lahko v zavetrju vle\xc4\x8de za nasprotnikom. Zaradi manj\xc5\xa1ega zra\xc4\x8dnega upora prihrani nekaj mo\xc4\x8di, kar lahko zadostuje za kon\xc4\x8dno zmago, ko zapelje iz zavetrja in posku\xc5\xa1a prehiteti nasprotnika.\n_START_SECTION_\nVo\xc5\xbenja na \xc4\x8das (mo\xc5\xa1ki 1000 m, \xc5\xbeenske 500 m)\n_START_PARAGRAPH_\nVo\xc5\xbenji na \xc4\x8das pravimo tudi dirka resnice. Dirka za mo\xc5\xa1ke je dolga 4 kroge (1000 m), za \xc5\xbeenske pa 2 kroga (500 m). \xc5\xa0tarta se stoje iz \xc5\xa1tartne naprave. Zmaga tekmovalec, ki dose\xc5\xbee najbolj\xc5\xa1i \xc4\x8das. Ta se zaradi izredne izena\xc4\x8denosti meri na tiso\xc4\x8dinko sekunde natan\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nOlimpijski \xc5\xa1print (mo\xc5\xa1ki)\n_START_PARAGRAPH_\nTo mlado disciplino, me\xc5\xa1anico zasledovalne vo\xc5\xbenje in \xc5\xa1printa, so prvi\xc4\x8d predstavili na Olimpijskih igrah leta 1996 v Atlanti, ZDA. Tekmujeta dve ekipi, vsaka je sestavljena iz treh tekmovalcev. \xc4\x8clani ekipe so na \xc5\xa1tartni \xc4\x8drti eden zraven drugega, takoj po sodni\xc5\xa1kem strelu pa se za\xc5\xbeenejo in poravnajo v kolono. Po prvem krogu se prvi iz vrste odmakne in v tem trenutku je svojo nalogo \xc5\xbee opravil. Po drugem krogu enako stori \xc5\xa1e drugi tekmovalec, v cilj pa pripelje le tretji kolesar. Seveda zmaga hitrej\xc5\xa1a ekipa.\n_START_SECTION_\nKeirin (mo\xc5\xa1ki)\n_START_PARAGRAPH_\nDisciplino so razvili po drugi svetovni vojni na Japonskem, kjer je to nacionalen \xc5\xa1port. V njem se obra\xc4\x8da veliko denarja, tekmovalci pa so pravi zvezdniki. Na tekmah lahko gledalci stavijo na kolesarje podobno kot pri konjskih dirkah. Tekmeci se razvrstijo po \xc5\xa1irini proge, potem pa prvih 6 krogov vozijo za motorjem, ki se imenuje Derny. Motor po\xc4\x8dasi pospe\xc5\xa1uje in dviguje tempo. Tekmovalci v teh krogih menjajo polo\xc5\xbeaje in si trudijo zagotoviti \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1e izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za zadnja dva kroga. Na za\xc4\x8detku predzadnjega kroga se namre\xc4\x8d motor odpelje s proge in dirka se zares za\xc4\x8dne. Zmagovalec je tisti, ki prvi zapelje \xc4\x8dez ciljno \xc4\x8drto ne da bi prekr\xc5\xa1il katerega izmed pravil.\n_START_SECTION_\nZasledovalna vo\xc5\xbenja - posamezniki (mo\xc5\xa1ki 4000 m, \xc5\xbeenske 3000 m)\n_START_PARAGRAPH_\nNasprotnika isto\xc4\x8dasno \xc5\xa1tartata vsak na svoji strani proge, potem pa se preganjata po velodromu. \xc4\x8ce en kolesar ujame drugega, je zmagal in dirke je konec, \xc4\x8detudi \xc5\xa1e nista prevozila celotne razdalje. Sicer je zmagovalec tisti, ki prvi prevozi celotno razdaljo.\n_START_SECTION_\nZasledovalna vo\xc5\xbenja - ekipno (mo\xc5\xa1ki 4000 m)\n_START_PARAGRAPH_\nV ekipni zasledovalni vo\xc5\xbenji namesto dveh kolesarjev tekmujeta dve ekipi. Vsaka ekipa je sestavljena iz \xc5\xa1tirih mo\xc5\xbe, ki vozijo v koloni, eden za drugim. V vodstvu se redno menjujejo. Prvi gre na konec kolone po vsakem krogu. Pri menjavi vodstva se kolesar v ovinku zapelje po bandi navzgor in spusti sotekmovalce mimo, potem pa se jim pridru\xc5\xbei na koncu. \xc4\x8cez cilj morajo priti samo trije tekmovalci, saj se skupni \xc4\x8das meri, ko tretji kolesar prevozi ciljno \xc4\x8drto.\n_START_SECTION_\nDirka na to\xc4\x8dke (mo\xc5\xa1ki 40 km, \xc5\xbeenske 24 km)\n_START_PARAGRAPH_\nDirka na to\xc4\x8dke zahteva vse sposobnosti vrhunskih kolesarjev: hitrost, tehniko, vzdr\xc5\xbeljivost in v\xc4\x8dasih se vsaj tako zdi, tudi diplomo iz matematike. Kolesarji vsakih 8 krogov (2 km) \xc5\xa1printajo za to\xc4\x8dke, zmagovalec dobi 5 to\xc4\x8dk, drugouvr\xc5\xa1\xc4\x8deni 3 to\xc4\x8dke, tretji 2 in \xc4\x8detrti 1. Pri zadnjem \xc5\xa1printu se to\xc4\x8dke \xc5\xa1tejejo dvojno. \xc4\x8ce kateri izmed tekmovalcev prehiti vse ostale za en krog, avtomati\xc4\x8dno prevzame vodstvo, ne glede na \xc5\xa1tevilo to\xc4\x8dk. \xc4\x8ce imajo na koncu dva ali ve\xc4\x8d tekmovalcev enako \xc5\xa1tevilo krogov in to\xc4\x8dk, je zmagovalec tisti, ki je zmagal ve\xc4\x8d \xc5\xa1printov.\n_START_SECTION_\nMadison (mo\xc5\xa1ki)\n_START_PARAGRAPH_\nTa kraljeva disciplina je dobila ime po dvorani Madison Square Gardens v New Yorku, ZDA. Ekipa je sestavljena iz dveh kolesarjev, eden vozi, drugi pa medtem po\xc4\x8diva. Potem, ko prvi enega ali dva kroga prevozi s polno hitrostjo, se zapelje na zunanji rob steze in zamenja ga drugi. Med menjavo tekmovalec, ki dirka, s potegom roke dobesedno izstreli sotekmovalca v dirko. To je klju\xc4\x8dni del tekmovanja, saj lahko odlo\xc4\x8da o zmagi ali porazu. Slab poteg je lahko vzrok za izgubo hitrosti in s tem dragocenega \xc4\x8dasa. O zmagovalni ekipi se dolo\xc4\x8da podobno kot pri dirki na to\xc4\x8dke. Cilj je pridobiti \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo prednost pred ostalimi ekipami in dobiti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d to\xc4\x8dk v \xc5\xa1printih, ki so vsakih 20 krogov (5 km). Dirka je dolga od 20 do 60 km.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0print v tandemu (mo\xc5\xa1ki)\n_START_PARAGRAPH_\nPodoben je obi\xc4\x8dajnemu \xc5\xa1printu, le da dva tekmovalca vozita tandem na razdalji 1500 m (6 krogov). To je ena izmed najhitrej\xc5\xa1ih disciplin.\n_START_SECTION_\nMno\xc5\xbei\xc4\x8dni \xc5\xa1tart (mo\xc5\xa1ki, \xc5\xbeenske)\n_START_PARAGRAPH_\nVsi tekmovalci (od 24 do 40) \xc5\xa1tartajo isto\xc4\x8dasno. Prevoziti morajo enako razdaljo, zmaga pa tisti, ki mu to uspe najhitreje. Pomembno vlogo igrata taktika in timsko delo. Skupina tekmovalcev po navadi prevzame vodstvo in ga posku\xc5\xa1a pove\xc4\x8dati, medtem pa posku\xc5\xa1ajo ekipni sotekmovalci upo\xc4\x8dasniti glavnino. Vodilni lahko celo prehitijo glavnino za en krog in potem zopet vozijo v njej.\n_START_SECTION_\nDirka na izpadanje (mo\xc5\xa1ki, \xc5\xbeenske)\n_START_PARAGRAPH_\nTo je ena izmed razli\xc4\x8dic mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega \xc5\xa1tarta. Po vsakem krogu se mora zadnji tekmovalec posloviti od dirke. Skupina se postopno zmanj\xc5\xa1uje, na koncu pa se za ko\xc4\x8dno zmago borita le dva kolesarja.\n_START_SECTION_\nVo\xc5\xbenja za motorjem (mo\xc5\xa1ki)\n_START_PARAGRAPH_\nDisciplina je zelo popularna v Evropi. V njej kolesar vozi v zavetrju za motorjem, lo\xc4\x8duje pa ju samo nekaj centimetrov. Zaradi manj\xc5\xa1ega zra\xc4\x8dnega upora dosegajo kolesarji precej vi\xc5\xa1je hitrosti kot pri ostalih disciplinah.'