b'\n_START_ARTICLE_\nGaj Kilnij Mecen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMecen je izhajal iz ugledne aristokratske dru\xc5\xbeine etru\xc5\xa1\xc4\x8danskega porekla. Kraj njegovega rojstva je neznan, vendar pa naj bi oba star\xc5\xa1a prihajala iz Arretiuma (dana\xc5\xa1njega Arezza, 145 km severno od Rima). Sam je bil ponosen na svoje etru\xc5\xa1\xc4\x8danske korenine ter trdil, da izhaja iz pomembne vladajo\xc4\x8de dru\xc5\xbeine Cilnia, ki je bila zelo bogata in vplivna v Arretiu. Svoje ogromno bogastvo je pridobil \xc5\xbee z dedovanjem, vendar pa je svoj polo\xc5\xbeaj in vpliv \xc5\xa1e mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal s tesnim prijateljevanjem s cesarjem Oktavijanom, ki se je kasneje imenoval Avgust. Njegovo ime se je v zgodovini prvi\xc4\x8d pojavilo leta 40 pr. n. \xc5\xa1t., ko ga je Avgust zaposli, da je uredil njegovo poroko s Scribonijo, ki je tako postala druga cesarjeva \xc5\xbeena in mati Julije in Elderja. Prav tako je kot diplomat deloval v bitki pri Filipih v Makedoniji leta 42 pr. n. \xc5\xa1t. Bil je poro\xc4\x8den s Terencijo, lepo \xc5\xbeensko, ki se ga je naveli\xc4\x8dala. Re\xc4\x8deno je, da je kasneje postala Avgustova ljubica in ni nikoli imela nobenih otrok z Mecenom. Po navedbah Cicera je slu\xc5\xbeil tudi v rimski konjenici (equites). Umrl naj bi nesre\xc4\x8den in brez otrok.\n_START_SECTION_\nUgled\n_START_PARAGRAPH_\nMnenja o njegovi osebnosti so bila v anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih deljena, saj se je rad udele\xc5\xbeeval zabav in u\xc5\xbeival \xc5\xbeivljenje. Zaradi svojega luksuznega \xc5\xbeivljenja ga je Seneka mo\xc4\x8dno kritiziral. Ve\xc4\x8dinoma pa so cenili njegove diplomatske in uradni\xc5\xa1ke sposobnostih. Izredno je bil ponosen na svoji vlogo pri vzpostavljanju novega reda pod cesarjem Avgustom. S svojim mecenstvom pa je vzbujal tako spo\xc5\xa1tovanje kot posmeh.\n_START_SECTION_\nMecenstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMecenstvo se imenuje po njegovem priimku. Je zelo stara oblika razdeljevanja finan\xc4\x8dne pomo\xc4\x8di nadarjenim posameznikom in skupinam, pri \xc4\x8demer so cilji nekomercialni, zato naj ne bi vplivala na delovanje umetnikov in raziskovalcev. V preteklosti so bili meceni praviloma bogati in velikodu\xc5\xa1ni vladarji ali plemi\xc4\x8di, ki so pri ustvarjanju podpirali najve\xc4\x8dje svetovne likovne ustvarjalce, skladatelje, pesnike, dramatike, pisatelje, raziskovalce in znanstvenike. Danes so vlogo mecenov prevzela velika podjetja ter dr\xc5\xbeava, ki mora dolo\xc4\x8dena finan\xc4\x8dna sredstva za razvoj kulture, znanosti in umetnosti zagotoviti s prora\xc4\x8dunom.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nMecen je bil klju\xc4\x8dnega pomena pri pogajanjih o miru v \xc4\x8dasu dr\xc5\xbeavljanske vojne med Antonijem in Avgustom, ki je na koncu kot znak sprave poro\xc4\x8dil svojo sestro Oktavijo z Antonijem. V 38-37 n.\xc5\xa1t. je Mecen celo prepri\xc4\x8dal Antonija, da posodi Avgustu vojne ladje, ki jih je potreboval za zmago za popoln nadzor nad zahodom. Mecen ni imel uradno nobene funkcije ali voja\xc5\xa1kega poveljstva, v resnici pa je imel mo\xc4\x8dan vpliv nad Rimom in Italijo. Kljub temu, pa je kot mecen dobil pohvale za svojo milino in \xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti. Ko je bil cesar odsoten iz Rima, je imel enake pristojnosti kot Agripa (Avgustov izvr\xc5\xa1ni poro\xc4\x8dnik). Ve\xc4\x8dkrat je imel dovoljenje, da uporablja Avgustov pe\xc4\x8dat in s tem izvr\xc5\xa1uje regentska pooblastila. Tako je lahko spreminjal njegove odlo\xc4\x8ditve, in \xc5\xa1e naprej tesno sodeloval s tujimi in doma\xc4\x8dimi diplomati. Mecen je vedno tekmoval z Agripo za vpliv. Odkril in uni\xc4\x8dil je zaroto Lepida Mlaj\xc5\xa1ega proti Avgustu. Po Avgustovi zmagi nad Antonijem in zagotovitvi prakti\xc4\x8dno neomejene oblasti je Mecen postopoma izgubljal pomembnost pri Avgustu. Po Svetonijevem mnenju naj bi bila razlog njegova lepa, a problemati\xc4\x8dna \xc5\xbeena, ki je ni obvladal, in pa njen \xc5\xa1e bolj problemati\xc4\x8den brat, ki je bil domnevno udele\xc5\xbeen v zaroti proti cesarju. Kasij Dion je v razlagi bolj preprost: Avgust si je vzel za ljubico njegovo \xc5\xbeeno, Mecena pa pustil ob strani. Kljub temu je v oporoko zapustil vse svoje premo\xc5\xbeenje prav Avgustu. Svoje mecenstvo je \xc5\xbeelel uporabljati poleg spodbujanja kulturnega udejstvovanja tudi kot propagando in poveli\xc4\x8devanje re\xc5\xbeima Avgusta.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova literarna dela obsegajo tako prozo kot poezijo. Vendar pa se je le malo njegovih del ohranilo. Neposredno in samostojno ni prispeval veliko k razvoju filozofske misli v (novoustanovljenem) Rimskem cesarstvu, razen v okviru dokaj slabo ohranjenega fonda njegove proze in verzov. Iz dvajsetih odlomkov, ki so ostali, izhaja, da je bil v literaturi manj uspe\xc5\xa1en kot sodnik in spodbujevalec umetnosti. Njegova najbolj znana dela so dialog Symposium (Simpozij, v katerem nastopata Virgil in Horac), Prometej (O Prometeju), De cultu suo (o njegovem obna\xc5\xa1anju v \xc5\xbeivljenju), pesem In Octaviam (proti Oktaviji, starej\xc5\xa1i cesarjevi sestri), kjer je tema neznana, prav tako pa so ta dela skritizirali Seneka, Kvintilijan ter celo sam Avgust predvsem zaradi nenavadnega sloga pisanja ter uporabe redkih besed in nerodnih prenosov. Po Kasiju Dionu naj bi tudi za svoje potrebe uporabljal stenografski na\xc4\x8din pisanja.\n_START_SECTION_\nPatronat\n_START_PARAGRAPH_\nMecen je s svojim delovanjem mo\xc4\x8dno spodbudil nekatere pesnike za njihovo ustvarjanje. S svojim pokroviteljstvom (patronatom) je omogo\xc4\x8dil ustvarjati tudi Vergilu ter Horaciju. Pomembno Vergilovo delo, ki je nastalo zaradi patronata je Georgika (Hvalnica kmetu), ki govori o kme\xc4\x8dkem \xc5\xbeivljenju. Zanimivo je to, da naj bi delo nastalo celo na Mecenovo zahtevo, da bi tako motiviral kmete in vzpodbudil poljedelstvo. Delo je razdeljeno na \xc5\xa1tiri knjige, od tega pa sta v prvi in zadnji posvetili Mecenu, v tretji pa je slavljen cesar Avgust. Z Mecenovo pomo\xc4\x8djo je tudi Horac uspel izdati svoje prve tri knjige Ode ter Epode. V zameno za lagodno in bogato \xc5\xbeivljenje je Horacij v svojih pesmih pogosto omenjal Mecena in slavil cesarja Avgusta. Njegov posredni vpliv na vzpostavitev filozofskih temeljev ti. cesarskega Rima kot ga poznamo danes in ki je bil tudi vzor skozi vsa stoletja obstoja Rimskega cesarstva - Avgustova "zlata doba", je neprecenljiv. Po stoletjih vojn, tako dr\xc5\xbeavljanskih kot tudi v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini, se je ravno v \xc4\x8dasu Mecena in Avgusta razvila kulturno-civilizacijska podstat Rima, kot ga poznamo danes. Pri tem so bili klju\xc4\x8dni akterji prav \xc4\x8dlani Mecenovega kroga - Virgil, Horacij in Ovidij.\n_START_SECTION_\nMecenski vrtovi\n_START_PARAGRAPH_\nMecenski vrtovi so bili prvi rimski vrtovi v perzijsko-helenisti\xc4\x8dnem slogu. Nahajali so se na vrhu Eskvilina, enega od sedmih rimskih gri\xc4\x8dev, blizu lamijskih vrtov. Sestavljeni so bili iz teras in knji\xc5\xbenic ter drugih poslopji, ki so bila zna\xc4\x8dilna za rimsko kulturo. Prav tako naj bi se v vrtovih nahajali bazeni s toplo vodo, ki jih je kot prvi izdelal prav Mecen. Po Mecenovi smrti so pre\xc5\xa1li v last imperija. Kasneje pa je v njih \xc5\xbeivel tudi cesar Tiberij.'