b'\n_START_ARTICLE_\nMiroslav Ko\xc5\xa1uta\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMiroslav Ko\xc5\xa1uta se je rodil 11. marca 1936 v Kri\xc5\xbeu pri Trstu. Maturiral je na tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki vi\xc5\xa1ji gimnaziji s slovenskim u\xc4\x8dnim jezikom. \xc5\xa0tudij je nadaljeval na Filozofski fakulteti v Ljubljani, kjer je \xc5\xa1tudiral primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo in leta 1962 diplomiral. Po diplomi se je zaposlil kot novinar in urednik na ljubljanskem radiu. Po skorajda petnajstih letih se je 1969 vrnil v Trst, kjer je bil najprej tri sezone dramaturg Slovenskega stalnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Trstu, nato je do leta 1978 pri Zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvu tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega tiska urejal mese\xc4\x8dnik Dan. Vse do upokojitve je bil ravnatelj in umetni\xc5\xa1ki vodja Slovenskega stalnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Trstu.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki pesnjenja\n_START_PARAGRAPH_\nSvoje prve pesmi je pisal za tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki srednje\xc5\xa1olski u\xc4\x8dbenik Literarne vaje, kot \xc5\xa1tudent pa je svoje pesmi objavljal v takratnih literarnih \xc4\x8dasopisih in revijah. Hkrati z lastnim ustvarjanjem je Ko\xc5\xa1uta prevajal dela tujih pesnikov, predvsem italijanskih in \xc5\xa1panskih. Leta 1963 je iz\xc5\xa1la njegova prva pesni\xc5\xa1ka zbirka z naslovom Morje brez obale.\n_START_SECTION_\nTematika njegovih del\n_START_PARAGRAPH_\nV tematsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Ko\xc5\xa1utove lirike sodijo podobe Trsta, ki so do kraja poosebljene. Na dnu teh obstoje\xc4\x8dih podob lahko razberemo tudi njihovo temeljno motivacijo: globinski strah, ki ne zadeva samo avtorja, temve\xc4\x8d je veliko zgodovinsko breme slovenske skupnosti. Kot so okoli Trsta zbrane temnej\xc5\xa1e podobe, pa se ob kra\xc5\xa1ki pokrajini, povezani z njegovim otro\xc5\xa1tvom, te podobe ob\xc4\x8dutno presvetlijo in polep\xc5\xa1ajo. Tretji vidnej\xc5\xa1i tematski krog v Ko\xc5\xa1utovi poeziji zavzema ljubezen. Njegova bivanjska tematika je pogosto v ozadju.\n_START_SECTION_\nPoezija za otroke\n_START_PARAGRAPH_\nMiroslav Ko\xc5\xa1uta pi\xc5\xa1e tudi poezijo za otroke, kjer je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du igrivost in humor. V pesmih, ki so izredno zvo\xc4\x8dne, so zelo pogoste besedne igre. Velikokrat povezovanje besed, ki so zvo\xc4\x8dno u\xc4\x8dinkovite, privede besedilo v nesmisel. V pesmih se naslanja tudi na otro\xc5\xa1ko ljudsko pesem, oziroma nekatere njene oblike. Njegova najpogostej\xc5\xa1a tema je "narobe svet" in \xc5\xbeivali; pi\xc5\xa1e iz\xc5\xa1tevanke, \xc5\xa1aljivke, uspavanke, pastirske, rajalne in gibalne pesmi.\n_START_SECTION_\nDramatika in radijske igre\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc5\xa1uta je tudi pomemben avtor dramskih del in \xc5\xa1tevilnih radijskih iger za odrasle in otroke (uspeh je do\xc5\xbeivelo mladinsko dramsko delo \xc5\xa0tirje fantje muzikantje (1980), prav tako uspe\xc5\xa1na pa je bila tudi igra Vitez na obisku (1980).'