b'\n_START_ARTICLE_\nRodos\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Rodos je oblikovan kot konica (ost), dolg 79,7 km in \xc5\xa1irok 38 km, s skupno povr\xc5\xa1ino pribli\xc5\xbeno 1400 kvadratnih kilometrov in obalo dolgo pribli\xc5\xbeno 220 km. Apnenec je glavna podlaga. Mesto Rodos se nahaja na severni konici otoka, pa tudi na mestu anti\xc4\x8dnega in sodobnega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Cestno omre\xc5\xbeje poteka iz mesta vzdol\xc5\xbe vzhodne in zahodne obale._NEWLINE_Zunaj mesta Rodos so na otoku majhne vasi in naselja, med njimi Faliraki, Lindos, Kremasti, Haraki, Pefkos, Archangelos, Afantou, Ixia, Koskinou, Embona (Atavyros), Paradisi in Trianta (Ialysos). Obstaja bogata mineralna izvirska voda (in v\xc4\x8dasih morska voda), ki se uporablja za medicinske kopeli, zato zdravili\xc5\xa1\xc4\x8da ponujajo razli\xc4\x8dne zdravstvene usluge._NEWLINE_Rodos se nahaja 363 km vzhodno-jugovzhodno od gr\xc5\xa1ke celine in 18 km od ju\xc5\xbene obale Tur\xc4\x8dije._NEWLINE_Notranjost otoka je gorata, redko naseljena in prekrita z gozdom borovcev (Pinus brutia) in cipreso (Cupressus sempervirens). Medtem ko so obale skalnate, ima otok tudi travnike in polja, kjer se gojijo agrume, grozdje, zelenjavo, oljke in druge pridelke. V letu 2005 je bilo ugotovljeno, da je rodo\xc5\xa1ka populacija damjaka (Dama dama) genetsko lo\xc4\x8dena in da je nujno potrebna skrb za ohranjanje. V dolini Petaloudes (gr\xc5\xa1\xc4\x8dina dolina metuljev) se v poletnih mesecih zbira veliko \xc4\x8drtastih medvedkov (Euplagia quadripunctaria). Gora Attavyros je z 1216 metri najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka otoka.\n_START_SECTION_\nPotresi\n_START_PARAGRAPH_\nPotres leta 226 pr. n. \xc5\xa1t.je uni\xc4\x8dil Rodo\xc5\xa1ki kolos; 3. maja 1481 je uni\xc4\x8dil ve\xc4\x8dino mesta Rodos in 26. junija 1926 prav tako povzro\xc4\x8dil veliko \xc5\xa1kodo._NEWLINE_Rodos je 15. julija 2008 prizadel potres z magnitudi 6,3, kar je povzro\xc4\x8dilo manj\xc5\xa1o \xc5\xa1kodo na nekaj starih stavbah in na eno smrt.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Rodos je zelo vetroven in zaradi tega ne \xc4\x8dutimo tolik\xc5\xa1ne toplote. Povpre\xc4\x8dna temperatura zraka v juliju je 32 stopinj, morja pa 24 stopinj. V poletnih mesecih skorajda ni padavin, so pa zato izrazitej\xc5\xa1e pozimi.\n_START_SECTION_\nPla\xc5\xbee\n_START_PARAGRAPH_\nNa otoku je ve\xc4\x8d vrst pla\xc5\xbe, od prodnatih do pe\xc5\xa1\xc4\x8denih. Pla\xc5\xbee na severozahodnem delu so zaradi vetra in valov priljubljene pri deskarjih. Na vseh pla\xc5\xbeah je vstop brezpla\xc4\x8den, pla\xc4\x8dljivi so sen\xc4\x8dniki in le\xc5\xbealniki.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRodos je bil sode\xc4\x8d po najdbah arheologov naseljen \xc5\xbee v zgodnji kameni dobi. Najdeni so bili ostanki orodij in nekaj poslikav v jamah na jugu otoka. Prebivalci naj bi pri\xc5\xa1li na otok iz bli\xc5\xbenje Male Azije. Kasneje so prebivalci prihajali na otok v ve\xc4\x8d valovih. V bronasti dobi so pri\xc5\xa1li Karijci iz Anatolije, sledili so jim Feni\xc4\x8dani iz sedanjega Libanona in Minojci iz Krete. Med zgodnje pri\xc5\xa1leke spadajo Ahajci, ki so kmalu po prihodu iz Peloponeza pri\xc4\x8deli dominirati po \xc5\xa1tevilu prebivalstva in po letu 1500 pr. n. \xc5\xa1t. kolonizirali celoten otok. Okoli leta 1100 pr. n. \xc5\xa1t. so jim sledili Dorci, dobri izdelovalci voja\xc5\xa1kih ladij, ki so ustanovili naselja Ialyssos, Lindos in Kamiros ter ustanovili z otokom Kos in mestoma Knidos ter Halikarnas v Mali Aziji voja\xc5\xa1ko zvezo - Heksapolis. V nekaj slede\xc4\x8dih stoletjih so postali prebivalci Rodosa odli\xc4\x8dni pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki, \xc5\xa1e zlasti mo\xc5\xbeje iz Lindosa so se odlikovali s svojimi dolgimi vo\xc5\xbenjami po Sredozemlju, kar je Rodosu omogo\xc4\x8dilo, da je ustanovil kolonije na Siciliji, v \xc5\xa0paniji ter obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Francije. Rodos se je razvijal samostojno vse do leta 491 pr. n. \xc5\xa1t., ko se se soo\xc4\x8dil z mogo\xc4\x8dno voja\xc5\xa1ko silo Perzijo. Rodos je bil prisiljen stopiti v zvezo s Perzijo in v njej ostal do leta 480 pr. n. \xc5\xa1t., ko je Kserks I. napadel Gr\xc4\x8dijo, vendar izgubil pomorsko bitko pri Salamini. V tej bitki je bilo zajetih tudi 40 bojnih ladij iz Rodosa. Tri mesta z Rodosa, Ialysos, Lindos in Kamiros so postala \xc4\x8dlani Delsko-ati\xc5\xa1ke pomorske zveze leta 478/77 pr. n. \xc5\xa1t. _NEWLINE_V zadnjih desetletjih 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so Rodo\xc5\xa1ani zgradili na severu otoka novo mesto Rodos, ki je bilo plansko zgrajeno za potrebe obrambe z mo\xc4\x8dnim obzidjem, za potrebe trgovine pa so zgradili pet novih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d. Mesto je \xc5\xbee kmalu postalo vodilno v pomorski trgovini vzhodnega Sredozemlja ter velik kulturni center helenisti\xc4\x8dnega in rimskega sveta. \xc5\xbde v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je prebivalstvo na Rodosu doseglo \xc5\xa1tevilo preko 60.000. Tedaj je bil pri vhodu v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de postavljen 34 metrov visok bronasti kip boga Helija (imenovan tudi Rodo\xc5\xa1ki kolos), delo kiparja Haresa iz Lindosa. Okoli leta 225 pr. n. \xc5\xa1t. se je ob potresu zru\xc5\xa1il. Zaradi svoje izjemne velikosti je bil uvr\xc5\xa1\xc4\x8den na seznam sedmih \xc4\x8dudes starega sveta.\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nRodos je postal del rasto\xc4\x8dega imperija Aleksandra Velikega leta 332 pr. n. \xc5\xa1t., ko je premagal Ahemenidsko cesarstvo.._NEWLINE_Po smrti Aleksandra so se njegovi generali borili za nadzor nad kraljestvom. Trije \xe2\x80\x93 Ptolemaj, Selevk in Antigon - so uspeli razdeliti kraljestvo med seboj. Rodos je oblikoval mo\xc4\x8dne komercialne in kulturne vezi  z Ptolemajci v Aleksandriji in skupaj oblikoval rodo\xc5\xa1ko-egiptovsko zvezo, ki je nadzorovala trgovino v celotnem Egejskem morju v 3. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Mesto se je razvilo v pomorsko, trgovsko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de; njegovi kovanci so kro\xc5\xbeili skoraj povsod v Sredozemlju. Slavne \xc5\xa1ole filozofije, znanosti, literature in retorike so si delile mojstre z Aleksandrijo: atenski retorik Eskin je ustanovil \xc5\xa1olo na Rodosu; Apolonij Rodo\xc5\xa1ki; opa\xc5\xbeanja in dela astronomov Hiparha in Gemina, retorik Dionizij Tra\xc4\x8dan. Rodo\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola kiparjev je pod vplivom Pergamona razvila bogat, dramati\xc4\x8den slog, ki ga lahko ozna\xc4\x8dimo kot helenisti\xc4\x8dni barok. Agesander z Rodosa, je skupaj z dvema drugima rodo\xc5\xa1kima kiparjema Polidorjem in Atenodorjem, izdelal slavno  Laookontovo skupino, zdaj v Vatikanskih muzejih in velike skulpture, ki so bile ponovno odkrite v Sperlongi v Tiberijevi vili, verjetno v zgodnjem imperialnem obdobju. _NEWLINE_V 305. pr. n. \xc5\xa1t. je Antigon usmeril svojega sina, Demetrija, da je oblegal Rodos, da bi prekinil njihovo zavezni\xc5\xa1tvo z Egiptom. Demetrij je ustvaril ogromne oblegovalne naprave, vklju\xc4\x8dno s 55-metrskim oblegovalnim ovnom in oblegovalnim stolpom Helepolis, ki je tehtal 163.293 kg. Kljub temu je leta 304 pr. n. \xc5\xa1t., po samo enem letu, popustil in podpisal mirovni sporazum, pri \xc4\x8demer je za seboj pustil ogromno skladi\xc5\xa1\xc4\x8de voja\xc5\xa1ke opreme. Rodo\xc5\xa1ani so prodali opremo in uporabili denar, da so postavili kip svojega boga sonca, Helija, kip, ki se je imenoval Rodo\xc5\xa1ki koloc._NEWLINE_V 3. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem si je Rodos posku\xc5\xa1al zagotoviti svojo neodvisnost in svojo trgovino, predvsem njen virtualni nadzor nad trgovanjem z \xc5\xbeiti v vzhodnem Sredozemlju. Oba cilja nista bila odvisna od nobene od treh velikih helenisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav, ki so dosegle prevlado, zato so Rodo\xc5\xa1ani izvajali politiko ohranjanja ravnote\xc5\xbeja mo\xc4\x8di med Antigonidi, Selevkidi in Ptolemajem, \xc4\x8deprav je to pomenilo vojno s tradicionalnim zaveznikom, Egiptom. V ta namen so izkoristili svoje gospodarstvo in odli\xc4\x8dno mornarico, ki so jo vodili pregovorno najbolj\xc5\xa1i mornarji v sredozemskem svetu: \xc2\xbb\xc4\x8ce imamo deset Rodo\xc5\xa1anov, imamo deset ladij\xc2\xab. Rodo\xc5\xa1ani so dominirali tudi na obalah Kariie nasproti njihovega otoka, kar je postalo znano kot Rodo\xc5\xa1ka peraia (starogr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\xa1 \xcf\x84\xe1\xbf\xb6\xce\xbd \xe1\xbf\xac\xce\xbf\xce\xb4\xce\xaf\xcf\x89\xce\xbd \xcf\x80\xce\xb5\xcf\x81\xce\xb1\xce\xaf\xce\xb1, lit. \'peraia Rodo\xc5\xa1anov\'). Segala je pribli\xc5\xbeno od sodobnega mesta Mu\xc4\x9fla (starodavno Mobolla) na severu in Kaunosa, ki je mejil na Likijo na jugu, blizu dana\xc5\xa1njega Daljana v Tur\xc4\x8diji._NEWLINE_Rodos je to politiko uspe\xc5\xa1no izvajal v 3. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, kar je bil izjemen dose\xc5\xbeek za demokrati\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavo. Do konca tega obdobja pa je ravnovesje mo\xc4\x8di razpadlo, saj je padajo\xc4\x8da mo\xc4\x8d Ptolemajcev naredila Egipt privla\xc4\x8den cilj za ambicije Selevkidov. Leta 203/2 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem sta se mlada in dinami\xc4\x8dna kralja Antigonidov iz Makedonije in Selevkidov iz Azije, Filip V. in Antioh III., strinjala, da bosta spo\xc5\xa1tovala - vsaj za\xc4\x8dasno - svoje voja\xc5\xa1ke ambicije, Filipov pohod v Egejski in zahodni Anatoliji ter Antiohovo kon\xc4\x8dno re\xc5\xa1itev vpra\xc5\xa1anja Egipta. Kot vodilni v koaliciji majhnih dr\xc5\xbeav, so Rodo\xc5\xa1ani preverili Filipovo mornarico, ne pa tudi njegove mo\xc4\x8dne vojske. Brez tretje mo\xc4\x8di, na katero bi se obrnili, so se Rodo\xc5\xa1ani leta 201 pr. n. \xc5\xa1t. obrnili na Rimsko republiko._NEWLINE_Rimljani so se kljub temu, da so bili iz\xc4\x8drpani zaradi titanskega boja proti Hanibalu (218\xe2\x80\x93201 pr. n. \xc5\xa1t.), strinjali, da so posredovali. Senat je videl poziv Rodosa in njegovih zaveznikov kot prilo\xc5\xbenost za pritisk na Filipa V.. Posledica tega je bila druga makedonska vojna (200-196 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je kon\xc4\x8dala vlogo Makedoncev kot pomembnega igralca in ohranila rodo\xc5\xa1ko neodvisnost. Rodo\xc5\xa1ki vpliv v Egejskem morju je bil z organizacijo Kikladov utrjen v Zvezi otokov sli Drugi nesiotski zvezi pod vodstvom rodo\xc5\xa1kih vodij._NEWLINE_Rimljani so se po koncu konflikta pravzaprav umaknili iz Gr\xc4\x8dije, vendar je vakuum mo\xc4\x8di, ki je iz tega izhajal, hitro privlekel v Antioha in pozneje Rimljane, ki so premagali (192-188 pr. n. \xc5\xa1t.) zadnjo sredozemsko silo, ki bi lahko celo nejasno ogrozila njihovo prevlado. Po tem, ko so Rimu zagotovili dragoceno pomorsko pomo\xc4\x8d v svojem prvem naletu v Azijo, so bili Rodo\xc5\xa1ani nagrajeni z ozemljem in okrepljenim statusom. Rimljani so spet evakuirali vzhod - senat je nastavljal svoje v provincah - vendar je bilo jasno, da Rim zdaj vladal svetu in je bila avtonomija Rodosa odvisna od dobrih odnosov z njimi._NEWLINE_Ti dobri odnosi so kmalu izginili po tretji makedonski vojni (171-168 pr. n. \xc5\xa1t.). Leta 169 pr. n. \xc5\xa1t., med vojno proti Perzeju, je Rodos poslal Agepolisa kot veleposlanika pri konzulu Kvintu Marciju Filipu, nato pa v Rimu v naslednjem letu, v upanju, da bo preobrnil senat proti vojni.  Rodos je med vojno ostajal vestno nevtralen, vendar je bil po mnenju sovra\xc5\xbenih elementov v senatu nekoliko preve\xc4\x8d prijazen do pora\xc5\xbeenega kralja Perzeja. Nekateri so dejansko predlagali razglasitev vojne oto\xc5\xa1ki republiki, vendar je bilo to prepre\xc4\x8deno. Leta 164 je Rodos postal stalni zaveznik Rima. _NEWLINE_Po predaji svoje neodvisnosti je Rodos postal kulturno in izobra\xc5\xbeevalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za rimske plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine in je bil posebej znan po u\xc4\x8diteljih retorike, kot sta Hermagor in neznanega avtorja Rhetorica ad Herennium. Sprva je bila dr\xc5\xbeava pomemben zaveznik Rima in je u\xc5\xbeivala \xc5\xa1tevilne privilegije, vendar so se kasneje izgubili v razli\xc4\x8dnih mahinacijah rimske politike. Gaj Kasij Longin je s\xc4\x8dasoma napadel otok in opusto\xc5\xa1il mesto. V zgodnjem cesarskem obdobju je Rodos postal priljubljen kraj za politi\xc4\x8dne izgnance. _NEWLINE_V 1. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je cesar Tiberij na Rodosu pre\xc5\xbeivel kratek \xc4\x8das izgnanstva. Sveti Pavel je ljudem na otoku prinesel kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo.  Rodos je dosegel svoj zenit v 3. stoletju._NEWLINE_V starih \xc4\x8dasih je obstajala rimska beseda: \xc2\xbbhic Rhodus, hic salta!\xc2\xab\xc2\xa0- \'Tu je Rodos, sko\xc4\x8di sem\', opozorilo, da se doka\xc5\xbee, da se nedejavnost pona\xc5\xa1a z dejanjem, namesto da se govori. Prihaja iz Ezopove basni, imenovane Hvalnica \xc5\xa1portnika in jo navajajo Hegel, Marx in Kierkegaard._NEWLINE_Od leta 1310 je bil otok v oblasti vite\xc5\xa1kega reda Ivanovcev. V 16. stoletju je pri\xc5\xa1el pod tur\xc5\xa1ko oblast, leta 1912 je po italijansko-tur\xc5\xa1ki vojni pripadal Italiji. Po italijanski kapitulaciji leta 1943 so otok zasedle nem\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke sile, po drugi svetovni vojni (leta 1947) pa je bil tako kot celoten Dodekanez priklju\xc4\x8den k mati\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nBizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 395 se je z delitvijo rimskega cesarstva za Rodos za\xc4\x8delo dolgo bizantinsko obdobje. V pozni antiki je bil otok glavno mesto rimske province Otoki, ki jo je vodil praeses (hegemon v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini) in je zajemal ve\xc4\x8dino Egejskih otokov z dvajsetimi mesti. V skladu s tem je bil otok tudi metropolija Kikladi z enajstimi sufragani. _NEWLINE_Od okoli leta 600 se je vpliv Rodosa na pomorske zadeve pokazal v zbirki pomorskih zakonov, znanih kot Rodo\xc5\xa1ki pomorski zakon (Nomos Rhodion Nautikos), sprejet po vsem Sredozemlju in v uporabi v bizantinskih \xc4\x8dasih (in vplival na razvoj pomorskega prava do danes). Leta 622/3 je med bizantinsko-sasanidsko vojno 602\xe2\x80\x93628, Rodos zajela Sasanidska mornarica. _NEWLINE_Rodos so leta 654 zasedle islamske umajadske sile kalifa Muavija I., ki je odnesel ostanke Rodo\xc5\xa1kega kolosa . Otok so Arabci ponovno zajeli leta 673 kot del  prvega napada na Konstantinopel. Ko je gr\xc5\xa1ki ogenj pred Konstantinoplom uni\xc4\x8dil njihovo floto in jo je na povratku zajelo neurje, je bil otok leta 679/80 evakuiran kot del bizantinsko-umajadskega mirovnega sporazuma . Leta 715 je bizantinska flota poslana proti Arabcem, spro\xc5\xbeila upor na Rodosu, kar je privedlo do postavitve Teodozija III. na bizantinski prestol._NEWLINE_Od za\xc4\x8detka 8. do 12. stoletja je Rodos pripadal Cibyrhaeot temi, upravni enoti bizantinskega cesarstva in je bil center za ladjedelni\xc5\xa1tvo in trgovino. Okoli leta 1090 je bil zasedena s strani seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kih Turkov, kmalu po bitki pri Manzikertu ref>Brownworth, Lars (2009). Lost to the West: The Forgotten Byzantine Empire That Rescued Western Civilization. Crown. str.\xc2\xa0233. ISBN\xc2\xa0978-0-307-40795-5. ... the Muslims captured Ephesus in 1090 and spread out to the Greek islands. Chios, Rhodes, and Lesbos fell in quick succession.</ref>. Rodos je ob prvem kri\xc5\xbearskem pohodu ponovno osvojil cesar Aleksej I. Komnen._NEWLINE_Ker je bizantinska centralna sila oslabela pod cesarji Angeli (1185-1204), je v prvi polovici 13. stoletja Rodos postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de samostojne enote pod Leom Gabalasom in njegovim bratom Janezom, dokler ga niso zasedli Genove\xc5\xbeani leta 1248\xe2\x80\x931250. Genove\xc5\xbeane so izselili Nikejci, otok pa je postal provinca Nikajske dr\xc5\xbeave (in po letu 1261 obnovljenega bizantinskega cesarstva). Leta 1305 je bil otok kot fevd podeljen Andrei Moriscu, genovskemu pustolovcu, ki je vstopil v bizantinsko slu\xc5\xbebo. Toda, Rodos je bil pod nadzorom Mente\xc5\x9fe, ki je bil eden od anatolskih bejlikov med letoma 1300 in 1314.\n_START_SECTION_\nSodobna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOtok je bil naseljen z etni\xc4\x8dnimi skupinami okoli\xc5\xa1kih narodov, vklju\xc4\x8dno z Judi. Pod tur\xc5\xa1ko vladavino so na splo\xc5\xa1no delali precej dobro, vendar so se ob\xc4\x8dasno pojavile diskriminacija in fanatizem. Februarja 1840 so rodo\xc5\xa1ke Jude la\xc5\xbeno obto\xc5\xbeili, da so obredno umorili kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega fanta. To je postalo znano pod imenom Rodo\xc5\xa1ka krvna kleveta._NEWLINE_Avstrija je pred letom 1864 odprla po\xc5\xa1tni urad na RHODUS (bene\xc5\xa1ko ime) , kar so dokazali \xc5\xbeigi z glavo Franca Jo\xc5\xbeefa._NEWLINE_Leta 1912 je Italija med italjansko-tur\xc5\xa1ko vojno zasedla Rodos. Prebivalstvu otoka je bilo prizaneseno z "izmenjavo manj\xc5\xa1in" med Gr\xc4\x8dijo in Tur\xc4\x8dijo. Rodos in preostali Dodekane\xc5\xa1ki otoki so bili dodeljeni Italiji po Ouchyjevi pogodbi in naj bi jih vrnili, vendar jih niso. Tur\xc4\x8dija jih je uradno prepustila po  lausannskem sporazumu iz leta 1923. Nato je postal jedro njihove posesti Isole Italiane dell\'Egeo (Italijanski egejski otoki). Italijani so naredili veliko izbolj\xc5\xa1av (predvsem v arhitekturi)._NEWLINE_Po kapitulaciji Italije 8. septembra 1943 so Britanci sku\xc5\xa1ali zamenjati italijansko posadko na Rodosu. To je pri\xc4\x8dakovala nem\xc5\xa1ka vojska, ki je uspela okupirati otok z bitko na Rodosu. V veliki meri je nem\xc5\xa1ka okupacija povzro\xc4\x8dila britanski neuspeh v poznej\xc5\xa1em Dodekane\xc5\xa1kem pohodu._NEWLINE_Tur\xc5\xa1ki konzul Selahattin \xc3\x9clk\xc3\xbcmen je s precej\xc5\xa1njo nevarnostjo za sebe in svojo dru\xc5\xbeino uspel pri re\xc5\xa1evanju 42 judovskih dru\xc5\xbein, skupaj pribli\xc5\xbeno 200 oseb, ki so imele tur\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo ali so bile dru\xc5\xbeine tur\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavljanov._NEWLINE_8. maja 1945 so Nemci pod Ottom Wagenerjem predali Rodos in Dodekanez kot celoto Britancem, ki so kmalu zatem zasedli otoke kot voja\xc5\xa1ki protektorat._NEWLINE_Leta 1947 je bil Rodos skupaj z drugimi otoki Dodekaneza zdru\xc5\xbeen z Gr\xc4\x8dijo._NEWLINE_Leta 1949 je Rodos za\xc4\x8del pogajanja med Izraelom in Egiptom, Jordanijo, Libanonom in Sirijo, ki so se zaklju\xc4\x8dila s sporazumi o premirju iz leta 1949._NEWLINE_Ime ameri\xc5\xa1ke zvezne dr\xc5\xbeave Rhode Island temelji na sklicevanju na Rodos po mnenju italijanskega raziskovalca Giovannija da Verrazzana. V pismu iz leta 1524, v katerem so podrobno opisali njegov izlet v vode okoli otoka Block Island ali na otoku Aquidneck, je Verrazano zapisal, da je "odkril Ilande v obliki trikotnika, oddaljen od glavne de\xc5\xbeele 3 lige, okoli Ilande od Rodes".'