b'\n_START_ARTICLE_\nPrecesija enakono\xc4\x8dij\n_START_PARAGRAPH_\nPreces\xc3\xadja enakon\xc3\xb3\xc4\x8dij (latinsko praecessio aequinoctiorum) ali preces\xc3\xadja Z\xc3\xaamljine vrt\xc3\xadlne os\xc3\xad je precesija Zemljine vrtilne osi. Zemlja kot telo ni popolna krogla in njeno te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de ni v njenem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. Kot pri kolebajo\xc4\x8di vrtavki se smer Zemljine vrtilne osi po\xc4\x8dasi, vendar neprestano spreminja in opi\xc5\xa1e pla\xc5\xa1\xc4\x8d sto\xc5\xbeca v pribli\xc5\xbeno 25.765 letih ali v platonskem, oziroma velikem letu. Ker se premika vrtilna os Zemlje, se premika tudi ekvator (ekvatorialna ravnina). Gibanje povzro\xc4\x8data gravitacijski sili Sonca in Lune, ter v manj\xc5\xa1i meri druga telesa, na ekvatorski izboklini vrte\xc4\x8de se Zemlje. Gravitacijski vpliv Sonca in Lune podaja lunisolarna precesija. Z izbolj\xc5\xa1anjem mo\xc5\xbenosti izra\xc4\x8dunavanja gravitacijske sile med planeti v prvi polovici 19. stoletja so spoznali, da se tudi ekliptika sama premika, kar so poimenovali planetarna precesija, prevladujo\xc4\x8do komponento pa lunisolarna precesija. Njuno kombinacijo so poimenovali splo\xc5\xa1na precesija namesto precesija enakono\xc4\x8dij._NEWLINE_Izraz\xc2\xa0\xc2\xbbprecesija\xc2\xab\xc2\xa0se obi\xc4\x8dajno nana\xc5\xa1a na to najve\xc4\x8dje periodi\xc4\x8dno gibanje; druge spremembe smeri Zemljine vrtilne osi, kot sta nutacija in gibanje nebesnega pola, so veliko manj\xc5\xa1e. Periodi\xc4\x8dne motnje precesije povzro\xc4\x8da Luna, kar je nutacija zemljine vrtilne osi. Nutacijska perioda je veliko kraj\xc5\xa1a od precesijske; pribli\xc5\xbeno 18,6 let._NEWLINE_Precesija enakono\xc4\x8dij se je nekdaj nana\xc5\xa1ala na gibanje to\xc4\x8dke pomladi\xc5\xa1\xc4\x8da relativno glede na nepomi\xc4\x8dne zvezde \xc5\xbeivalskega kroga v ozadju. Podobna je sodobna razlaga gibanja. V splo\xc5\xa1nem se za spremembe smeri vrtilnih osi drugih teles rabi izraz osna precesija._NEWLINE_Za odkritelja precesije enakono\xc4\x8dij velja Hiparh. Obstajajo tudi trditve o zgodnej\xc5\xa1em odkritju, kot je na primer indijsko besedilo Vedanga D\xc5\xbejoti\xc5\xa1a (\xe0\xa4\xb5\xe0\xa5\x87\xe0\xa4\xa6\xe0\xa4\xbe\xe0\xa4\x99\xe0\xa5\x8d\xe0\xa4\x97 \xe0\xa4\x9c\xe0\xa5\x8d\xe0\xa4\xaf\xe0\xa5\x8b\xe0\xa4\xa4\xe0\xa4\xbf\xe0\xa4\xb7) iz leta 700 pr. n. \xc5\xa1t.'