b'\n_START_ARTICLE_\nSo\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek So\xc4\x8de je kra\xc5\xa1ki izvir v spodnjem delu pobo\xc4\x8dja Velike dnine nekaj deset metrov nad dnom doline Zadnje Trente, v nadmorski vi\xc5\xa1ini 990 m. Spomladi in poleti je najzgornej\xc5\xa1i del So\xc4\x8de lep alpski potok, ki prek manj\xc5\xa1ih slapi\xc4\x8dev te\xc4\x8de mimo Ko\xc4\x8de pri izviru So\xc4\x8de proti dnu doline, kjer se mu kot prvi pridru\xc5\xbei pritok iz Zadnje Trente. Ta voda te\xc4\x8de ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa skozi gru\xc5\xa1\xc4\x8d in prod v dnu doline, ob mo\xc4\x8dnem de\xc5\xbeevju kot divji hudournik po \xc5\xa1iroki beli strugi. Do prve manj\xc5\xa1e raz\xc5\xa1iritve z zaselkom Na Logu, kjer se ji iz doline Zadnjice pridru\xc5\xbei levi pritok Krajcarica (tudi Zadnjica), te\xc4\x8de So\xc4\x8da po strmi strugi in v nekaj kilometrih premaga vi\xc5\xa1insko razliko skoraj 250 m. Za ta del reke do Loga je poznano tudi staro ime \xc5\xa0nita. Od tu naprej te\xc4\x8de modro zelena reka po dnu ledeni\xc5\xa1ko preoblikovane doline Trenta proti jugozahodu med vr\xc5\xa1aji hudourni\xc5\xa1kih pritokov in podori in se tik pred izlivom levega pritoka Vrsnik zaje v slikovita korita, ponovno tudi nekaj kilometrov dolvodno pred izlivom levega pritoka Lepenjice. \xc5\xa0e nekoliko ni\xc5\xbee vstopi reka v Bov\xc5\xa1ko kotlino. Ta zgornji del doline ima izrazito alpske poteze, z zna\xc4\x8dilno poselitvijo samotnih kmetij, ki stojijo na prodnih terasah ali vr\xc5\xa1ajih so\xc5\xa1kih pritokov._NEWLINE_Pod vasjo Kal-Koritnica se So\xc4\x8di pridru\xc5\xbei mo\xc4\x8dan desni pritok Koritnica, ki priteka izpod Mangarta, \xc5\xbee v Trenti in Bov\xc5\xa1ki kotlini bogatijo So\xc4\x8do tudi \xc5\xa1tevilni kra\xc5\xa1ki izviri, mdr. Glijun in Boka izpod Kanina. V Bov\xc5\xa1ki kotlini se je So\xc4\x8da vrezala do 80 m globoko v re\xc4\x8dne in ledeni\xc5\xa1ke nanose in izdelala obse\xc5\xbeno teraso, na kateri stoji Bovec. Njen strmec se v kotlini mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1a in reka te\xc4\x8de v \xc5\xa1tevilnih pramenih med ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de belimi prodi\xc5\xa1\xc4\x8di, zelo priljubljenimi med poletnimi obiskovalci. Nekoliko ni\xc5\xbee, pri \xc5\xbdagi, naredi zna\xc4\x8dilen kolenast zavoj okrog Polovnika, sprejme z desne pritok U\xc4\x8djo in vstopi v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dolino, nastalo ob \xc5\xa1e vedno aktivnem idrijskem prelomu. Do Kobarida je reka globoko zarezana v re\xc4\x8dne in ledeni\xc5\xa1ke nanose, v katerih so izrazite terase, mestoma se prebija med velikimi podornimi skalami (med Srpenico in Trnovim) ter skozi slikovito sotesko med Trnovim in Kobaridom, izjemno priljubljeno med ljubitelji divjih voda._NEWLINE_Med Kobaridom in Tolminom ima dolina smer proti jugovzhodu (zaradi idrijskega preloma). Reka ima tu manj\xc5\xa1i strmec in te\xc4\x8de med \xc5\xa1irokimi belimi prodi\xc5\xa1\xc4\x8di, naselja pa so odmaknjena od reke, razme\xc5\xa1\xc4\x8dena po izrazitih prodnih terasah ali vr\xc5\xa1ajih pritokov. Na najve\xc4\x8djem, vr\xc5\xa1aju levega pritoka Tolminke, stoji mesto Tolmin in tu se reka obrne proti jugu ter za kratek hip zaustavi v umetnem jezeru, ob katerem stoji Most na So\xc4\x8di tik nad izlivom levega pritoka Idrijce. Do sem je v zadnji ledeni dobi segal skoraj 70\xc2\xa0km dolg So\xc5\xa1ki ledenik in med drugim zapustil do 50 m visoko \xc4\x8delno moreno, na kateri stoji ve\xc4\x8dji del Mosta na So\xc4\x8di. Tu So\xc4\x8da vstopi v ve\xc4\x8d kot 30\xc2\xa0km dolgo sotesko med gozdnatimi pobo\xc4\x8dji Kanalskega Kolovrata na zahodu in Banj\xc5\xa1icami na vzhodu, ki se le tu in tam nekoliko raz\xc5\xa1iri, da je prostor za ve\xc4\x8dja naselja na terasah (Ro\xc4\x8dinj, Kanal, Anhovo in Deskle)._NEWLINE_Pri Solkanu vstopi So\xc4\x8da na Gori\xc5\xa1ko polje, ki je po nastanku velik prodni vr\xc5\xa1aj So\xc4\x8de in najvzhodnej\xc5\xa1i odrastek Furlanske ni\xc5\xbeine. Vr\xc5\xa1aj je nastal z mo\xc4\x8dnim nasipanjem proda v zadnji ledeni dobi, s katerim je reka svoj levi pritok Vipavo potisnila prav pod severno vzno\xc5\xbeje Krasa. Na ravnini na levem bregu stojita sestrski mesti, starej\xc5\xa1a Gorica (it. Gorizia) in novej\xc5\xa1a Nova Gorica. Od izliva Vipave navzdol te\xc4\x8de So\xc4\x8da sprva tik ob vzno\xc5\xbeju Krasa mimo Gradi\xc5\xa1\xc4\x8da ob So\xc4\x8di (it. Gradisca d\xe2\x80\xb2Isonzo) in Zagraja (it. Zagrado). Pod Vile\xc5\xa1em (it. Villesse) se reki z desne pridru\xc5\xbei \xc5\xa1e Ter (Torre), zadnji ve\xc4\x8dji pritok, nato pa se nekaj kilometrov ni\xc5\xbee v \xc5\xa1iroki  delti izlije v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki zaliv. Ravninska delta je sestavljena iz dveh zelo razli\xc4\x8dnih delov: zgornji del, nekako do \xc4\x8drte \xc4\x8cervinjan (it. Cervignano del Friuli) \xe2\x80\x93 San Valentino \xe2\x80\x93 Staranzano, je zgrajen iz apnen\xc4\x8dastega proda, ki sta ga v zadnji ledeni dobi nasula So\xc4\x8da in Ter (Torre), nekoliko vi\xc5\xa1ji, su\xc5\xa1nej\xc5\xa1i ter intenzivno obdelan in poseljen, spodnji del pa je holocenske starosti, ni\xc5\xbeji, mokroten in prepre\xc5\xbeen s starimi strugami So\xc4\x8de. Obala delte je nizka in mo\xc4\x8dvirna z bogatimi mokri\xc5\xa1\xc4\x8dnimi habitati in je skupaj s spodnjim tokom reke dolvodno od izliva Tera zavarovana kot naravni rezervat Foce dell\'Isonzo.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nV antiki je bila So\xc4\x8da poznana pod razli\xc4\x8dnimi imeni, mdr. Aesontius, Sontius, Aesontio, a najpogosteje pod imenom Isontius. Po mnenju etimologa M. Snoja naj bi bilo njeno prvotno slovansko ime So\xc5\xa5a in bi nastalo iz latinskega imen Sontius, to pa verjetno iz indoevropske besede he\xc4\xads = hitro se premikati, dreti. Druga mo\xc5\xbena razlaga je, da je ime nastalo iz predromanske besed a\xc4\xads = voda, reka. V srednjeve\xc5\xa1kih virih se reka pojavlja pod razli\xc4\x8dnimi imeni, mdr. super Sontium (507\xe2\x80\x93511), a flumine Isontio (1028), ultra Lusontium (1275), Isnicz (ok. 1330), an die Ysnitz (1401), an der Snicz (ok. 1440) itd. Misel, ki jo v svojem etimolo\xc5\xa1kem delu navaja F. Bezlaj, da bi So\xc4\x8da \xc5\xa1e v antiki izvirala ju\xc5\xbeno od Kobarida in \xc5\xa1ele pozneje pritegnila nase zgornji del pore\xc4\x8dja, ki naj bi dotlej pripadal Nadi\xc5\xbei, temelji zgolj na anti\xc4\x8dnih zemljevidih in nima nobene geomorfolo\xc5\xa1ke podlage.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nSo\xc4\x8da slovi kot zelo \xc4\x8dista reka in tudi po podatkih ARSO je bila v letih 2009 in 2010 v zelo dobrem oziroma dobrem kemijskem in ekolo\xc5\xa1kem stanju. Kemijsko stanje je bilo na odseku Bovec\xe2\x80\x93Tolmin dobro, prav tako na jezu HE Solkan. V zgornjem toku je So\xc4\x8da tudi v zelo dobrem ekolo\xc5\xa1kem stanju in pri Solkanu v zelo dobrem do dobrem ekolo\xc5\xa1kem stanju._NEWLINE_Z reko Idrijco prihaja v So\xc4\x8do letno ok. 890\xc2\xa0kg \xc5\xbeivega srebra kot posledica naravne vsebnosti elementa v nekaterih kamninah in 500-letnega rudarjenja v Idriji, vendar se ga v teko\xc4\x8di vodi razmeroma malo pretvori v metil \xc5\xbeivo srebro, ki se vgradi v ribe in druga \xc5\xbeiva bitja ter lahko pride s hrano tudi v \xc4\x8dloveka. Ugodnej\xc5\xa1i pogoji za nastanek metil \xc5\xbeivega srebra so v zajezitvenih jezerih, kjer se \xc5\xbeivo srebro dolgotrajno kopi\xc4\x8di. Del \xc5\xbeivega srebra odnese So\xc4\x8da v Jadransko morje, kjer se nabira v sedimentih v delti in na dnu Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva. Ker ima \xc5\xbeivo srebro veliko maso, v sedimentih miruje in se le malo izlo\xc4\x8da v vodo, vsak poseg v morsko dno (npr. gradnja plinskega terminala) pa bi povzro\xc4\x8dil sprostitev novih koli\xc4\x8din \xc5\xbeivega srebra v morsko vodo ter \xc5\xa1kodljive posledice za okolje in prebivalstvo.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\n"Simon Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d je s svojo lepo in znamenito pesmijo So\xc4\x8di odkrival Poso\xc4\x8dje z njegovimi stranskimi dolinami in vodami, ki hitijo proti So\xc4\x8di. Taka je \xc2\xbbko hod deklet s planine\xc2\xab, pravi Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d. Primerja jo z jasnino gorskega zraka, njeno glasnost s krepkimi spevom planinske mladine, v njeni barvi se zrcalita \xc2\xbbtemn\xc3\xa0 zel\xc3\xa9n planinskih trav in vedra vi\xc5\xa1njevost vi\xc5\xa1\xc3\xa1v\xc2\xab. Tako za\xc4\x8denja o So\xc4\x8di J. Kunaver v knji\xc5\xbeici Ob bregovih So\xc4\x8de, v kateri predstavlja naravo in ljudi ob reki od izvira do izliva. Kot se po dolini navzdol hitro spreminja pokrajina, od visokogorske doline Trente prek nekoliko bolj odprte pokrajine Tolminsko do obmorske ravnine ob spodnjem toku v sosednji Italiji, se spreminjajo tudi ljudje in njihov odnos do reke. V neko\xc4\x8d odmaknjeni Trenti ljudje niso imeli veliko opravka z reko, bolj so morali paziti na njen hudourni\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj in svoja skromna bivali\xc5\xa1\xc4\x8da postavljati vstran od nje na vi\xc5\xa1jih obronkih doline. V 19. st. je Trento odkril Tr\xc5\xbea\xc4\x8dan Julius Kugy in njene lepote predstavil \xc5\xa1irnemu svetu._NEWLINE_Iz doline So\xc4\x8de vodijo \xc5\xa1tevilne planinske poti na okoli\xc5\xa1ke vrhove nad dolino, vendar so zaradi nizke nadmorske vi\xc5\xa1ine dolinskega dna zanje zna\xc4\x8dilne zelo velike vi\xc5\xa1inske razlike, tudi ve\xc4\x8d kot 2000 m (na Kri\xc5\xa1ke pode, Triglav, Bav\xc5\xa1ki Grintavec, Kanin, Krn idr. Od izvira So\xc4\x8de vodi ob reki navzdol do Kr\xc5\xa1ovca okoli 20\xc2\xa0km dolga So\xc5\xa1ka pot._NEWLINE_Bovec se je v zadnjih desetletjih razvil v pomembno evropsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vodnih \xc5\xa1portov in razli\xc4\x8dnih adrenalinskih dejavnosti, ki ve\xc4\x8dinoma temeljijo na \xc4\x8disti in lepo ohranjeni reki ter njenih pritokih. Zgornji tok So\xc4\x8de je idealen za kajaka\xc5\xa1e, kanuiste in raftarje, pravi raj je tudi za \xc5\xa1portne ribi\xc4\x8de. V soteski pod Trnovim je najbolj divji del reke in na njem je povsem naravna kajaka\xc5\xa1ka proga, primerna za tekmovanja v slalomu in spustu. Na njej so pripravili \xc5\xbee vrsto vrhunskih tekmovanj, med drugim svetovno prvenstvo v spustu leta 1991, evropski prvenstvi v spustu (1999 in 2013) ter ve\xc4\x8d tekmovanj za svetovni pokal v spustu. Proga je samo za izku\xc5\xa1ene \xc5\xa1portnike, v zgornjem delu je 3. in 4. te\xc5\xbeavnostne stopnje, v spodnjem delu 5. stopnje._NEWLINE_Druga\xc4\x8dne mo\xc5\xbenosti turisti\xc4\x8dnega razvoja nudi umetno jezero pri Mostu na So\xc4\x8di, ki je ravno tako primerno za vodne \xc5\xa1porte na mirnih vodah. Znano je tudi po vsakoletni turisti\xc4\x8dni prireditvi No\xc4\x8d na jezeru, ki poteka v mesecu juniju (od 12. do 16. junija 2013 je bila \xc5\xbee 41. prireditev)._NEWLINE_Dolina med Mostom na So\xc4\x8di in Solkanom je kljub slikoviti naravi ter la\xc5\xbeji dostopnosti manj poznana in obiskana. Med jezom v Podselu in Doblarjem ter med jezom Ajba in Plavami je v strugi So\xc4\x8de ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa manj vode zaradi odvzema za pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije. V dveh manj\xc5\xa1ih dolinskih raz\xc5\xa1iritvah je najprej na obeh straneh reke mestece Kanal, nekoliko ni\xc5\xbee ob reki industrijski kraj Anhovo z veliko tovarno cementa. V ozki soteski med Plavami in Solkanom se je So\xc4\x8da vrezala med apnen\xc4\x8dasta hriba Sabotin in Sveto goro, tako da je prostora komaj za cesto in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo ter HE Solkan. Nekoliko ni\xc5\xbee pre\xc4\x8dka So\xc4\x8do \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga prek elegantnega kamnitega loka solkanskega mostu, pod njim pa je na levem bregu tik pred dr\xc5\xbeavno mejo Kajaka\xc5\xa1ki center Solkan s progo za slalom, na kateri je junija 2013 potekalo svetovno prvenstvo v sprintu._NEWLINE_Pod Gorico/Gorizia se So\xc4\x8da naenkrat spremeni v ravninsko reko in se je za ve\xc4\x8d metrov zarezala v lastne prodne nanose iz zadnje ledene dobe. Kljub ravnini je ohranila hudourni\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj, zato jo kljub gosto poseljeni ravnini na obeh straneh spremljata razli\xc4\x8dno \xc5\xa1iroka pasova poplavnega gozda, naselja in polja pa so se od reke odmaknila na nekoliko vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8do, pred poplavami varno ravnino. Najni\xc5\xbeji del dana\xc5\xa1nje ravnine ob morju je bil vse do konca prve svetovne vojne mo\xc4\x8dviren, nato so ga na\xc4\x8drtno izsu\xc5\xa1ili in poselili s posami\xc4\x8dnimi kmetijami, razporejenimi ob pravokotno se sekajo\xc4\x8dih lokalnih in poljskih cestah. Nastala je pokrajina, zelo podobna nizozemskim polderjem, ki se v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini imenuje bonifica (oz. bonifica agraria). Zahodno od vasi Fossalon di Grado se nad ravnino dviga meteorolo\xc5\xa1ki radar Fossalon, ki pokriva tudi zahodni del Slovenije._NEWLINE_V mo\xc4\x8dvirni delti, najni\xc5\xbejem delu ravnine, je So\xc4\x8da v preteklosti ve\xc4\x8dkrat prestavljala strugo. \xc5\xa0e v 18. st. se je reka izlivala v morje zahodno od dana\xc5\xa1njega ustja (Sdobba), okoli 1730 se je izliv premaknil na mesto dana\xc5\xa1njega izliva (Sdobba), leta 1896 pa se je prestavil \xc5\xa1e bolj proti vzhodu \xe2\x80\x93 to je dana\xc5\xa1nji rokav Quarantia. Ker je nasipanje delte ogro\xc5\xbealo tovorno in voja\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du, so 1937 So\xc4\x8do speljali v sedanjo strugo. Reka v morje prina\xc5\xa1a velike koli\xc4\x8dine peska in mulja, tako da se delta vsako leto pove\xc4\x8da za 2\xe2\x80\x933 metre, re\xc4\x8dni nanosi pa gradijo tudi obse\xc5\xbene pe\xc5\xa1\xc4\x8dene in muljaste plitvine.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPo dolini So\xc4\x8de in po okoli\xc5\xa1kih gorah nad njo je med letoma 1915 in 1917 potekala so\xc5\xa1ka fronta, ki je terjala ve\xc4\x8d kot 300.000 \xc5\xbeivljenj italijanskih in avstro-ogrskih vojakov. \xc5\xa0tevilni med njimi so bili Slovenci in pripadniki drugih slovanskih narodov. Fronta je potekala vse od Rombona do Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva, od nje so ostala \xc5\xa1tevilna voja\xc5\xa1ka pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, utrjeni polo\xc5\xbeaji in drugi ostanki, ob katerih vodi spominska Pot miru od Alp do Jadrana. Vojni je posve\xc4\x8den tudi Kobari\xc5\xa1ki muzej v Kobaridu. Zaradi vojne je veliko pretrpelo tudi doma\xc4\x8de prebivalstvo, saj so vse prebivalce iz bli\xc5\xbeine fronte preselili drugam, ko pa so pri\xc5\xa1li nazaj, so bili njihovi domovi ve\xc4\x8dinoma poru\xc5\xa1eni.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nV zgornjem toku, do vstopa v Bov\xc5\xa1ko kotlino, te\xc4\x8de So\xc4\x8da po Triglavskem narodnem parku in navdu\xc5\xa1uje obiskovalce s \xc4\x8disto, zeleno modro vodo in izjemno gorsko okolico, polno geomorfolo\xc5\xa1kih, geolo\xc5\xa1kih, biolo\xc5\xa1kih in kulturnih znamenitosti. Na vsakem koraku lahko ob\xc4\x8dudujemo izjemno mo\xc4\x8d naravnih procesov, ki pred na\xc5\xa1imi o\xc4\x8dmi preoblikujejo to pokrajino. Zanimivi so npr. veliki skalni podori, med njimi podor nad kmetijo Plajer v spodnjem delu Trente, ki se je zgodil 28. in 29. junija 1989. V dolino se je podrlo od 300.000 do 400.000 m\xc2\xb3 skalovja in to na istem mestu, kot je v preteklosti nastal \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji podor. Dolini je dal pomemben pe\xc4\x8dat tudi doma\xc4\x8di \xc4\x8dlovek in njemu je treba omogo\xc4\x8diti, da bo zmogel negovati svojsko trentarsko kulturno krajino tudi v prihodnje._NEWLINE_Posebnost So\xc4\x8de so globoka in ozka korita, vrezana v \xc5\xbeivoskalno dolinsko dno. Zaradi dolo\xc4\x8dene spremembe v okolju (npr. umik ledenikov, tektonski premik ipd.) se je reka vrezala v dotedanje dolinsko dno in v njem izdelala ozka in ve\xc4\x8d deset metrov globoka korita. Najlep\xc5\xa1a so Mala korita malo pred izlivom potoka Vrsnik (okoli 100 m dolga ter do 6 m globoka) in Velika korita pred izlivom Lepenjice (okoli 750 m dolga, 10\xe2\x80\x9315 m globoka in mestoma samo 1 m \xc5\xa1iroka). Tretja so korita So\xc4\x8de pri Kr\xc5\xa1ovcu (imenovana tudi Zmuklica) malo pred vstopom reke v Bov\xc5\xa1ko kotlino; dolga so okoli 150 m in globoka do 10 m._NEWLINE_Celoten zgornji tok So\xc4\x8de od izvira do Tolmina je vklju\xc4\x8den v varstveno obmo\xc4\x8dje Natura 2000, med drugim zaradi so\xc5\xa1ke postrvi (Salmo trutta marmoratus) in vodnih ter obvodnih habitatov. So\xc5\xa1ka postrv je endemi\xc4\x8dna riba v povodju Jadranskega morja in je bila v So\xc4\x8di pred leti mo\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeena zaradi kri\xc5\xbeanja s poto\xc4\x8dno postrvjo (Salmo trutta fario), ki so jo ribi\xc4\x8di vnesli v reko leta 1906. Avtohtona, gensko \xc4\x8dista populacija so\xc5\xa1kih postrvi se je pred leti zna\xc5\xa1la celo na rde\xc4\x8dem seznamu ogro\xc5\xbeenih \xc5\xbeivalskih vrst, saj se je ohranila samo v nekaj manj\xc5\xa1ih in te\xc5\xbeko dostopnih pritokih So\xc4\x8de. Z obse\xc5\xbenim programom in velikimi napori je ribi\xc4\x8dem od 60. let prej\xc5\xa1njega stoletja dalje uspelo so\xc5\xa1ko postrv ohraniti pred izumrtjem, danes pa umetno vzgajajo gensko \xc4\x8diste ribe in jih vlagajo v reko, tako da si je \xc5\xbee lepo opomogla._NEWLINE_V zgornjem toku So\xc4\x8de \xc5\xbeivita od korit navzdol \xc5\xa1e avtohtoni lipan (Thymallus thymallus) in iz Severne Amerike prine\xc5\xa1ena \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss). V srednjem toku se pojavljajo tudi ribje vrste iz dru\xc5\xbeine krapovcev, mdr. \xc5\xa1trkavec (Leuciscus cephalus cabeda), primorski blistavec (Leuciscus souffia), grba (Barbus plebejus) in pisanec (Phoxinus phoxinus), iz dru\xc5\xbeine glava\xc4\x8dev pa kapelj (Cottus gobio)._NEWLINE_Zadnji del So\xc4\x8de, od izliva Tera naprej, je z bli\xc5\xbenjo okolico zavarovan kot naravni rezervat (it:Riserva Naturale Foce dell\'Isonzo), ki obsega strugo in bregove So\xc4\x8de ter precej\xc5\xa1en del delte in bli\xc5\xbenjega, plitvega morja (povr\xc5\xa1ina 23,4\xc2\xa0km\xc2\xb2 kopnega in 11,5\xc2\xa0km\xc2\xb2 morja). Osrednji del rezervata je Isola della Cona, nizek otok med sedanjo strugo So\xc4\x8de na zahodu in rokavom Quarantia, ki je bil med letoma 1895 in 1935 glavna struga So\xc4\x8de, potem pa so So\xc4\x8do preusmerili v dana\xc5\xa1njo, umetno izkopano strugo, da ne bi pretirano zasipala tr\xc5\xbei\xc5\xa1kega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Na otoku je informacijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za obiskovalce naravnega rezervata. Najve\xc4\x8dje bogastvo rezervata so mokrotni habitati s sladko in slano vodo, idealni za ptice in druge \xc5\xbeivali, ter bogat rastlinski svet. Tu \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d kot 320 vrst ptic, od tega jih 80 tudi gnezdi; pozimi se v rezervatu zadr\xc5\xbeujejo \xc5\xa1tevilne ptice iz severnej\xc5\xa1ih krajev. Pred leti so v delti naselili \xc5\xa1e konje iz francoske pokrajine Camargue. Bogat je tudi rastlinski svet, zlasti so pomembna rasti\xc5\xa1\xc4\x8da z ogro\xc5\xbeenim slanoljubnim rastlinstvom in zadnji ostanki ni\xc5\xbeinskega gozda.'