b'\n_START_ARTICLE_\nFen (veter)\n_START_PARAGRAPH_\nFen (veter) je topel, suh, sunkovit veter, ki piha z gorskih pobo\xc4\x8dji navzdol v zavetrne doline predvsem srednje Evrope. Izvorno je beseda fen ozna\xc4\x8devala samo veter v Alpah, sedaj pa ga poznamo v glavnem v alpskem_NEWLINE_in predalpskem svetu. Pojavlja se tudi ob Dinarski pregradi._NEWLINE__NEWLINE_Princip njegovega delovanja je bil objasnjen \xc5\xbee v sredini 19. stoletja.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nFen v glavnem lo\xc4\x8dujemo na severni in ju\xc5\xbeni fen. Oba nastajata v srednjeevropskem vremenskem prostoru. Severni fen se pojavlja, ko imamo podro\xc4\x8dje z nizkim zra\xc4\x8dnim tlakom nad Sredozemljem, isto\xc4\x8dasno pa se nad Evropo_NEWLINE_zadr\xc5\xbeuje podro\xc4\x8dje visokega zra\xc4\x8dnega tlaka. Ju\xc5\xbeni fen, imenovan tudi dinarski gorski fen, pa se pojavlja tedaj, ko se nizek zra\xc4\x8dni tlak nahaja predvsem nad severovzhodno Evropo, medtem ko je nad Sredozemljem visok zra\xc4\x8dni tlak._NEWLINE_Za nastanek fena je potrebno, da so na obeh straneh gorskega masiva razli\xc4\x8dne vrednosti zra\xc4\x8dnega tlaka. Horizontalni gradient zra\xc4\x8dnega tlaka povzro\xc4\x8da, da se zrak premika s kraja vi\xc5\xa1jega zra\xc4\x8dnega tlaka na eni strani gorskega masiva na drugo, kjer je zra\xc4\x8dni tlak ni\xc5\xbeji. Tokovi fena so posledica psevdoadiabati\xc4\x8dnega delovanja. _NEWLINE__NEWLINE_Zrak, ki se dviguje na privetrni strani (to \xc5\xa1e ni fen), se po\xc4\x8dasi ohlaja po suhoadiabati\xc4\x8dnem gradientu (~ 1\xc2\xa0\xc2\xb0C . 100 m\xe2\x81\xbb\xc2\xb9). Zrak pri ohlajanju postaja vla\xc5\xbenej\xc5\xa1i in tudi bolj nasi\xc4\x8den in ko dose\xc5\xbee nivo konzenzacije (stanje nasi\xc4\x8denosti) se dalje ohlaja po vla\xc5\xbenoadaibati\xc4\x8dnem gradientu (~ 0,6\xc2\xa0\xc2\xb0C . 100 m\xe2\x81\xbb\xc2\xb9). Pri tem slednjem procesu nastajajo oblaki, iz katerih na privetrni strani gorske pregrade padajo atmosferske padavine. Tako zrak zopet postane suh, izrazito se zni\xc5\xbea njegova relativna vla\xc5\xbenost. Ko pride zra\xc4\x8dna masa do vrha orografske pregrade, se nato usmeri v zavetrno dolino na drugi strani. Takrat veter postane fen. Ves \xc4\x8das, ko piha navzdol po zavetrni strani v dolino, se otopljuje po suhoadiabati\xc4\x8dnem gradientu. Obi\xc4\x8dajno zra\xc4\x8dne mase v obliki fena ob spu\xc5\xa1\xc4\x8danju postanejo toplej\xc5\xa1e in bolj suhe, kot so bile pred za\xc4\x8detkom svojega gibanja navzgor na privetrni strani tega gorskega masiva\n_START_SECTION_\nFen v na\xc5\xa1ih krajih\n_START_PARAGRAPH_\nPri nas se fen pojavlja v dolini Save Bohinjke, pod Karavankami in v Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alpah, pod Pohorjem, v dolini Krke, pa tudi drugje.\n_START_SECTION_\nNevarnost\n_START_PARAGRAPH_\nFen lahko spro\xc5\xbei tudi \xc5\xa1tevilne plazove v zimskem \xc4\x8dasu, ali pa vpliva na po\xc4\x8dutje in zdravstveno stanje ljudi.\n_START_SECTION_\nVpliv fena na zdravje in po\xc4\x8dutje\n_START_PARAGRAPH_\nFen povzro\xc4\x8da  tipi\xc4\x8dna bolezenska stanja, ki se odra\xc5\xbeajo  na mnogih ljudeh. To se ka\xc5\xbee na \xc5\xa1tevilne na\xc4\x8dine, od apatije pa do prepirljivosti.  Ostali simptomi so: nekontrolirano kr\xc4\x8denje mi\xc5\xa1ic, divje utripanje srca, glavoboli, porast sr\xc4\x8dnih bolezni. Fenska bolezen se pojavi ve\xc4\x8dinsko, ko fen \xc5\xbee piha iz vi\xc5\xa1in, hladen zrak pa se \xc5\xa1e zadr\xc5\xbeuje v dolinah. Bolezni so v zaprtih prostorih enako efektivne kot na prostem. Efekti fena na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki organizem naj bi se prena\xc5\xa1ali preko vegetativnega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema. Trenutno \xc5\xa1e ne vemo zagotovo, kaj je pravi vzrok bolezenskih stanj, povezanih s fenom. Predvideva se , da so povezana z nihanjem pritiska, zaradi \xc2\xbbprehitevanja\xc2\xab, izpodrivanja hladnega zraka v zavetrnih dolinah ali pa zaradi visokofrekven\xc4\x8dne radiacije, ki povzro\xc4\x8da pregrado med hladnim zrakom in tokom fenskega toplega zraka nad njim. Nihanja atmosferskega elektri\xc4\x8dnega polja dolo\xc4\x8denih frekvenc imajo u\xc4\x8dinek tudi v zaprtih prostorih. Fiziolo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinki fena so zabele\xc5\xbeeni bolj kot ne zgolj na severni strani Alp in se ti\xc4\x8dejo ju\xc5\xbenega fena.  Potrebno pa bo \xc5\xa1e ugotoviti, ali tudi severni fen na ju\xc5\xbeni strani Alp povzro\xc4\x8da podobne u\xc4\x8dinke.'