b'\n_START_ARTICLE_\nJohannes Frischauf\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli na Dunaju je na univerzi poslu\xc5\xa1al matematiko, fiziko in astronomijo ter 1861 doktoriral. Leta 1863 je postal privatni docent na dunajski univerzi, 1866 pa profesor na univerzi v Gradcu. Vseu\xc4\x8dili\xc5\xa1ki pouk iz svoje stroke je raz\xc5\xa1iril s tem, da je vanj sprejel tudi teorijo \xc5\xa1tevil, projektivno in absolutno matematiko. V letih 1864\xe2\x88\x921919 je objavil ve\xc4\x8d knjig in razprav, ki so obravnavale probleme astronomije, \xc4\x8diste matematike, geometrije in kartografije._NEWLINE_Frischaufovo poglavitno delo je bilo posve\xc4\x8deno kartografiji. Od leta 1868 je sistemati\xc4\x8dno obiskoval in opisoval gorovja na Hrva\xc5\xa1kem in \xc4\x8crni gori ter slovenske Alpe, zlasti Kamni\xc5\xa1ko-Savinjske Alpe. Sodeloval je s slovenskimi planinci in zavra\xc4\x8dal germanizatorska prizadevanja nem\xc5\xa1ke planinske organizacije. Skrbel je za postavljanje planinskih ko\xc4\x8d v Savinjskih Alpah kjer je postavil tri ko\xc4\x8de._NEWLINE_Frischauf je v Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alpah poiskal in markiral mnogo poti, dolo\xc4\x8dil veliko vi\xc5\xa1in in o tem pisal ob\xc5\xa1irne \xc4\x8dlanke. Leta 1893 ga je Slovensko planinsko dru\xc5\xa1tvo imenovalo za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana. Po njem se imenuje dom na Okre\xc5\xa1lju.'