b'\n_START_ARTICLE_\nKomneni\n_START_PARAGRAPH_\nKomneni (gr\xc5\xa1ko  \xce\x9a\xce\xbf\xce\xbc\xce\xbd\xce\xb7\xce\xbd\xce\xbf\xce\xaf  [Komnini]) so bili gr\xc5\xa1ka vladarska rodbina, ki je, s kraj\xc5\xa1o prekinitvijo, vladala v Bizantinskem cesarstvu od leta 1057 do 1185.  Ena od vej Komnenov, Megalokomnenoi (Veliki Komneni),  je od leta 1204 do 1461 vladala v Trapezundskem cesarstvu.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nMihael Psel pi\xc5\xa1e, da je dru\xc5\xbeina Komnen izvirala iz vasi Komne v Trakiji, katero se istoveti s Komnenskimi polji (\xce\x9a\xce\xbf\xce\xbc\xce\xbd\xce\xb7\xce\xbd\xe1\xbf\x86\xcf\x82 \xce\xbb\xce\xb5\xce\xb9\xce\xbc\xe1\xbf\xb6\xce\xbd\xce\xb1\xcf\x82 [Komnin\xc3\xads leim\xc3\xb3nas]), ki jih v 14. stoletju omenja  Ivan VI. Kantakuzen. Prvi znani \xc4\x8dlan rodbine je bil Manuel Erotik Komnen, ki je pridobil obse\xc5\xbene  posesti  v pokrajini Kastamon v Paflagoniji, ki so v 11. stoletju  postale utrdba dru\xc5\xbeine. Dru\xc5\xbeina se je hitro povezala z mo\xc4\x8dno in presti\xc5\xbeno voja\xc5\xa1ko aristokracijo (dynatoi)  iz Male Azije, zato so jo kljub temu, da je izvirala iz Trakije, imeli za \xc2\xbbvzhodno\xc2\xab._NEWLINE_Charles du Fresne, u\xc4\x8denjak iz 17. stoletja, je trdil, da so Komneni  potomci  rimske plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine, ki je sledila Konstantinu I. v Konstantinopel. Njegovo rodoslovje Komnenov je o\xc4\x8ditno mitolo\xc5\xa1ko, ker ga ne podpira noben  bizantinski vir. Romunski zgodovinar Georgiu Murnu je leta 1924 trdil,  da so bili Komneni romunskega rodu. Sodobni zgodovinarji tudi njegovo trditev zavra\xc4\x8dajo._NEWLINE_Manuel Erotik Komnen je bil o\xc4\x8de cesarja Izaka I. Komnena (vladal 1057-1059) in preko Izakovega mlaj\xc5\xa1ega brata Ivana Komnena stari o\xc4\x8de Alekseja I. Komnena (vladal 1081-1118).\n_START_SECTION_\nUstanovitev dinastije\n_START_PARAGRAPH_\nKomnensko dinastijo bizantinskih cesarjev je za\xc4\x8del Izak I. Komnen, pod Mihaelom VI. Kastriotikom  (vladal 1056 \xe2\x80\x93 1057) stratopedarches Vzhoda. Izak je leta 1057 proti Mihaelu VI. izvedel dr\xc5\xbeavni udar in se razglasil za cesarja. \xc4\x8ceprav je njegova vladavina trajala samo do leta 1059, ko so ga njegovi dvorjani prisilili k odstopu in odhodu v samostan, je izvedel vrsto koristnih reform. _NEWLINE_Dinastija se je vrnila na oblast leta 1081 z Izakovim  ne\xc4\x8dakom Aleksejem I. Komnenom. Zgleda, da so do takrat iz cesarstva izginili vsi potomci prej\xc5\xa1njih vladarskih dinastij, tudi pomembnih Sklerov in Argirjev. S porokami v tuje vladarske hi\xc5\xa1e so se preselili v Gruzijo, Kijevsko Rusijo, Francijo, Perzijo, Italijo, Nem\xc4\x8dijo, Poljsko, Bolgarijo, Ogrsko in Srbijo, kar je Komnenom zelo olaj\xc5\xa1alo zasedbo prestola. Komneni so bili v sorodu z Dukasi, zato se klan pogosto imenuje tudi Komnenodukasi. Ve\xc4\x8d posameznikov ja zato v priimku uporabljalo oba priimka.  Aleksej I. Komnen je bil poro\xc4\x8den z Ireno Dukaino, prane\xc4\x8dakinjo Konstantina X. Dukasa, generala, ki je leta 1059 nasledil Izaka I. Komnena. Iz klana Komnen-Dukas je izviralo ve\xc4\x8d drugih dru\xc5\xbein, med njimi Paleologi, Angeli, Vataci in Laskarisi. Aleksejeva in Irenina najmlaj\xc5\xa1a h\xc4\x8derka Teodora je s poroko  Konstantinom Angelom postala stara mati cesarjev Izaka II. (vladal 1185-1195 in 1203-1204) in Alekseja III. Angela (vladal 1195-1203).\n_START_SECTION_\nKomneni kot cesarji\n_START_PARAGRAPH_\nPod  Aleksejem I. in njegovimi nasledniki  je bilo  Bizantinsko cesarstvo dokaj uspe\xc5\xa1no in stabilno. Aleksej je cesarsko rezidenco preselil v konstantinopelsko \xc4\x8detrt Blaherne in ponovno osvojil veli del Anatolije, ki so jo tik pred njegovim prihodom na prestol zasedli Seld\xc5\xbeuki. V prvi kri\xc5\xbearski vojni, katere cilj je bil osvoboditev Jeruzalema, je do\xc5\xbeivel prehod kri\xc5\xbearjev preko svojega ozemlja. Po vojni so na Bli\xc5\xbenjem vzhodu nastale nove kri\xc5\xbearske dr\xc5\xbeave, s katerimi so imeli Komneni vzajemne stike. Njeni \xc4\x8dlani so se vzajemno poro\xc4\x8dali z vladajo\xc4\x8dimi dru\xc5\xbeinami  Kne\xc5\xbeevine Antiohije in Jeruzalemskega kraljestva. Teodora Komnena, ne\xc4\x8dakinja Manuela I. Komnena je bila poro\xc4\x8dena z Balduinom III. Jeruzalemskim, njegova prane\xc4\x8dakinja Marija pa z Amalrikom Jeruzalemskim._NEWLINE_Neverjetno je, da je Aleksej I. vladal 37 let (1081\xe2\x80\x931118), njegov sin Ivan II. 25 let (1118\xe2\x80\x931143), njegov sin Manuel I. pa nadaljnjih 37 let (1143 \xe2\x80\x93 1180). _NEWLINE_Komnenska dinastija se je v tem \xc4\x8dasu razcepila v ve\xc4\x8d vej. Ker v Bizantinskem cesarstvu nasledstvo ni bilo regulirano z zakonom, ampak je bilo odvisno od osebne mo\xc4\x8di in \xc5\xbeelja predhodnika, se je v Komnenski dinastiji po nekaj generacijah pojavilo ve\xc4\x8d sorodnikov, ki so si lastili pravice do nasledstva. Po vladavini Manuela I. so se   za\xc4\x8dele zarote in nasilni prevzemi oblasti. Aleksej II., ki je prvi nasledil prestol kot mladoletnik, je vladal samo tri leta (1180\xe2\x80\x931183), njegov naslednik Andronik I. samo dve (1183\xe2\x80\x931185), potem pa ga je strmoglavila in oblast prevzela dru\xc5\xbeina Angel na \xc4\x8delu z Izakom II.. Izaka II. je strmoglavil in oslepil njegov brat Aleksej III., katerega je med \xc4\x8detrto kri\xc5\xbearsko vojno leta 1204 odstavil sorodnik dru\xc5\xbeine Komnen  Aleksej Dukas.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj tednov pred padcem Konstantinopla leta 1204 je ena veja Komnenov pobegnila v svojo domovino Paflagonijo in ob vzhodnem \xc4\x8crnem morju in vzno\xc5\xbeju Pontskih Alp ustanovila Trapezundsko cesarstvo. Njegov prvi vladar je bil Aleksej I., vnuk cesarja Andronika I. Komnena. Cesarji, znani kot Veliki Komneni (Megaloi Komnenoi), so vladali ve\xc4\x8d kot 250 let do leta 1461, ko je Davida Komnena  porazil in usmrtil osmanski sultan Mehmed II.. Mehmed je preko  Ivana Celepesa (\xc3\x87elebija) Komnena zahteval nasledstvo Komnenske  dinastije.  Trapezundska veja Komnenov je po enem  od prednikov, plemi\xc4\x8du, generalu in ministru Ivanu Aksuhu, prevzela tudi priimek Aksuh.  Princesa trapezundske veje Komnenske dinastije naj bi bila mati osmanskega princa Jahja (rojen 1585), ki je prestopil v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero in se velik del \xc5\xbeivljenja posku\xc5\xa1al dokopati do osmanskega prestola. _NEWLINE_Druga veja Komnenov je pod Mihaelom I. Komenom Dukasom,  pravnukom Alekseja I. Komnena, leta 1204 ustanovila Epirski despotat. Helena Dukaina iz epirske veje Komnenov se je poro\xc4\x8dila z atenskim vojvodom Guyem I. de la Rochem in zdru\xc5\xbeila komnensko  in njegovo dru\xc5\xbeino. Njeni \xc4\x8dlani za nazadnje postali atenski vojvode._NEWLINE_Eden od \xc4\x8dlanov dru\xc5\xbeine, ki se je tudi imenoval Izak, je leta 1184 ustanovil svoje \xc2\xbbcesarstvo\xc2\xab\xc2\xa0na Cipru, ki je \xc5\xbeivelo do leta 1191, ko je otok med tretjo kri\xc5\xbearsko vojno prevzel Rihard I. Angle\xc5\xa1ki._NEWLINE_Po obnovitvi Bizantinskega cesarstva leta 1261 mu je zavladala dru\xc5\xbeina Paleologov, ki je bila v tesnem sorodstvu s Komneni. Paleologi so vladali do leta 1453, ko so Konstantinopel osvojili osmanski Turki._NEWLINE_Kot zadnjega  potomca Komnenske dinastije se pogosto omenja Ivana Komnena Molivda, slavnega osmanskega gr\xc5\xa1kega o\xc4\x8denjaka in zdravnika, ki je postal metropolit Side in Silistre. Umrl je leta 1719. Njegove zahteve po trapezundskem prestolu so zelo verjetno izmi\xc5\xa1ljene.'