b'\n_START_ARTICLE_\nPekrski dogodki\n_START_PARAGRAPH_\nPekrski dogodki zadnje dni maja 1991 v Mariboru so pomenili uvod v slovensko osamosvojitveno vojno.\n_START_SECTION_\nProlog\n_START_PARAGRAPH_\nV 710. u\xc4\x8dnem centru Teritorialne obrambe (TO) v Pekrah se je usposabljala prva generacija nabornikov v samostojni Sloveniji. Dotedanje zvezne oblasti in Jugoslovanska ljudska armada (JLA) so si prizadevale to prepre\xc4\x8diti. JLA je \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat zahtevala zaprtje obeh u\xc4\x8dnih centrov TO, v Pekrah in na Igu pri Ljubljani, ter izro\xc4\x8ditev nabornih evidenc. Slovenske oblasti tega niso hotele storiti. JLA je v mariborske voja\xc5\xa1nice poslala ve\xc4\x8d posebnih oddelkov z oklepnimi vozili, v bli\xc5\xbeino Peker pa je za\xc4\x8dela po\xc5\xa1iljati izvidnike. TO je zato vpoklicala dve protidiverzantski \xc4\x8deti, ki sta oba centra zavarovali.\n_START_SECTION_\nIncident in obkolitev\n_START_PARAGRAPH_\nDne 23. maja 1991 pri\xc5\xa1lo do incidenta med TO in JLA. Teritorialci so v bli\xc5\xbeini centra zajeli dva voja\xc5\xa1ka izvidnika, vendar so ju kmalu nato izpustili. JLA je kljub temu u\xc4\x8dni center obkolila s tanki in zahtevala izro\xc4\x8ditev enote, ki je priprla njihova izvidnika. \xc4\x8ceprav z neprimerljivo oboro\xc5\xbeitvijo, so se naborniki in vodstveni kader Teritorialne obrambe odli\xc4\x8dno dr\xc5\xbeali in nedvoumno nakazali, da bodo odlo\xc4\x8dno branili svoj u\xc4\x8dni center. V Pekre je JLA \xc5\xbeelela napotiti voja\xc5\xa1ke okrepitve, vendar so se temu Pekr\xc4\x8danke in Pekr\xc4\x8dani uprli z \xc5\xbeivim zidom. Nabornikom se je pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e delegacija mestnih oblasti Franc \xc4\x8cu\xc5\xa1, Andrej Verli\xc4\x8d, Rudolf Moge in Stanislav Holc.\n_START_SECTION_\nPogajanja in ugrabitev\n_START_PARAGRAPH_\nNa pobudo predsednice Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine ob\xc4\x8dine Maribor Magdalene Tovornik so v ob\xc4\x8dinskih prostorih v ve\xc4\x8dernih urah za\xc4\x8dela pogajanja za re\xc5\xa1itev konflikta, ki je grozil, da preraste v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o konfrontacijo. S strani republi\xc5\xa1ke oblasti je pogajanja vodil Miran Bogataj, sodelovala pa sta \xc5\xa1e Marjan Fekonja, vodja \xc5\xa1tajerske Manevrske strukture narodne za\xc5\xa1\xc4\x8dite in major Andrej Kocbek. S strani ob\xc4\x8dine so sodelovali Magdalena Tovornik, Boris Sovi\xc4\x8d, Janez Gaj\xc5\xa1ek, Anton Rous, Bogo Rogina in Smiljan Pu\xc5\xa1enjak. S strani teritorialne obrambe je bil prisoten poveljnik Teritorialne obrambe Vzhodno\xc5\xa1tajerske pokrajine Vladimir Milo\xc5\xa1evi\xc4\x8d in njegov sodelavec Milko Ozmec. S strani JLA je bil na pogajanjih general Mi\xc4\x87o Deli\xc4\x87, poveljnik 31.korpusa garnizije Maribor, njegov namestnik polkovnik Alojz Lipnik, svetovalec poveljnika polkovnik Stojan Filipovi\xc4\x87 in podpolkovnik Ratko Katalina, na\xc4\x8delnik korpusne kontraobve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe. JLA je pri\xc5\xa1la na pogajanja z mo\xc4\x8dno enoto specialcev, ki so na Deli\xc4\x87ev znak pozno pono\xc4\x8di vdrli v pogajalsko sobo in kljub protestom prisotnih pod gro\xc5\xbenjo oro\xc5\xbeja ugrabili Milo\xc5\xa1evi\xc4\x8da in Ozmeca ter ju odpeljali v voja\xc5\xa1ki zapor.\n_START_SECTION_\nReakcije ob\xc4\x8danov in prva \xc5\xbertev\n_START_PARAGRAPH_\nAretacija poveljnika Teritorialne obrambe je med Maribor\xc4\x8dankami in Maribor\xc4\x8dani vzbudila veliko ogor\xc4\x8denje. Mestne oblasti so kot protiukrep skorajda vsem voja\xc5\xa1kim objektom izklju\xc4\x8dil telefon in elektriko. Pred voja\xc5\xa1nico, kjer sta bila zaprta pripadnika TO, se je 24. maja 1991 za\xc4\x8dela zbirati velika mno\xc5\xbeica ljudi, ki je z \xc5\xbeivim zidom \xc5\xbeelela prepre\xc4\x8diti gibanje JLA. Voja\xc5\xa1ko oklepno vozilo BOV je zapeljalo v mno\xc5\xbeico in na Ljubljanski cesti do smrti povozilo Josefa \xc5\xa0im\xc4\x8dika, ki je postal prva \xc5\xbertev osamosvojitvene vojne.\n_START_SECTION_\nVloga medijev\n_START_PARAGRAPH_\nRadio Maribor je prvi poro\xc4\x8dal o pekrskih dogodkih in s sprotnim obve\xc5\xa1\xc4\x8danjem prispeval k seznanjanju slovenske javnosti o dogodkih na \xc5\xa0tajerskem, v Mariboru in okolici. Pomembno vlogo pri obve\xc5\xa1\xc4\x8danju so imeli tudi dopisni\xc5\xa1tvo RTV Slovenija, Ve\xc4\x8der Maribor, Delo in Dnevnik. Mnogi novinarji so se osebno izpostavili, med njimi: Jo\xc5\xbee Jagodnik, Breda \xc4\x8cepe, Majda Struc, Otmar Klip\xc5\xa1teter in Janez Uj\xc4\x8di\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xbene posledice\n_START_PARAGRAPH_\nZavestna prepre\xc4\x8ditev spopada z armadnimi specialci ob vdoru v stavbo Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine ob\xc4\x8dine Maribor pri ugrabitvi podpolkovnika Vladimirja Milo\xc5\xa1evi\xc4\x8da in njegovega spremstva, ki si ga je armadni vrh mo\xc4\x8dno \xc5\xbeelel, najprej v Pekrah, je zgodovinsko mojstrstvo vseh odgovornih v mestu. Prelivanje krvi v Mariboru bi bila za JLA povod in pretveza za razglasitev izrednih razmer in uporabo izrednih ukrepov v Republiki Sloveniji, s \xc4\x8dimer bi bila napovedana osamosvojitev \xc4\x8dez mesec dni skoraj gotovo nemogo\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ir\xc5\xa1i kontekst Pekrskih dogodkov\n_START_PARAGRAPH_\nOb dejstvu, da je bila JLA po oboro\xc5\xbeitvi in po strukturi ena najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih armad v Evropi, je bilo pri\xc4\x8dakovati, da bo armada reagirala na slovenske poteze po plebiscitu. In to kljub temu, da je bila razglasitev samostojnosti Slovenije javno zamejena s \xc5\xa1estmese\xc4\x8dnim rokom, torej od decembra 1990 do konca junija 1991, in da je Slovenija vedno poudarjala \xc5\xbeeljo, da se to zgodi po mirni in konsenzualni poti._NEWLINE_Armada je povod za konflikt na\xc5\xa1la v trenutku, ko je Slovenija v skladu s svojimi samoosvojitvenimi koraki sprejela odlo\xc4\x8ditev, da slovenskih nabornikov ne bo ve\xc4\x8d po\xc5\xa1iljala v JLA, ampak da bo formirala svoje obrambne sile in da bo nabornike usposabljala v slovenskih centrih za voja\xc5\xa1ko usposabljanje na Igu in v Pekrah._NEWLINE_Vsi dogodki okrog 710. u\xc4\x8dnega centra TO v Pekrah so bili dejansko le povod za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o in vnaprej na\xc4\x8drtovano akcijo vodstva JLA proti teritorialni obrambi in legitimnim organom Republike Slovenije. JLA je posku\xc5\xa1ala z demonstracijo voja\xc5\xa1ke sile v Mariboru pose\xc4\x8di v miren proces osamosvajanja Republike Slovenije in ga ob morebitnem spopadu s TO tudi nasilno zavreti in prepre\xc4\x8diti._NEWLINE_Armada je tudi pokazala, da se ne bo odrekla poseganju v politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje in da je po mariborskih dogodkih obstajala realna nevarnost, da bo armada posegla v mirno uresni\xc4\x8ditev na plebiscitu izra\xc5\xbeene volje slovenskih ljudi o suverenosti in samostojnosti Slovenije.\n_START_SECTION_\nPomen za Slovenijo\n_START_PARAGRAPH_\nDogajanje v Pekrah je imelo velik simbolni pomen. Pokazalo je resen namen, da bo Slovenija to, kar je sprejela na plebiscitu, tudi dejansko izvedla. In ne samo, da bo to izvedla, ampak da je ta korak sposobna tudi zavarovati, da ga je odlo\xc4\x8dena zavarovati._NEWLINE_Pekrski dogodki so imeli ve\xc4\x8dkraten pomen - za\xc4\x8dela je nastajati prva mirnodobna slovenska vojska, Pekre pa so bile tudi prvo neposredno merjenje mo\xc4\x8di agresorske JLA ter slovenske vojske in policije. Pekrski dogodki so tudi pokazali odlo\xc4\x8dnost in odlo\xc4\x8denost prebivalcev Peker in Maribora, da bodo branili samostojno dr\xc5\xbeavo.\n_START_SECTION_\nPomen za mesto Maribor\n_START_PARAGRAPH_\nMaribor\xc4\x8dani, ki so od prvega trenutka mirno in dostojanstveno demonstrirali proti ravnanju JLA z mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim zbiranjem v Pekrah in pred voja\xc5\xa1nicami, niso le prepre\xc4\x8dili izhoda tankom in drugim voja\xc5\xa1kim enotam, marve\xc4\x8d so pokazali jugoslovanskemu armadnemu vrhu, da nanje, kljub slab\xc5\xa1emu gospodarskemu in socialnemu polo\xc5\xbeaju v mestu kot tudi drugod v Sloveniji, ne morejo ra\xc4\x8dunati pri nasilni pokoritvi Slovenije._NEWLINE_Zgodovinska tradicija slovenskega Maribora se je leta 1991 samo nadaljevala. Maribor je leta 1918 z akcijo generala Rudolfa Maistra in njegovih borcev ohranil Sloveniji njen severni del. Leta 1941 je bila prav v Mariboru, na dan 29. aprila, samo tri dni po obisku Adolfa Hitlerja v mestu, izvedena prva uporni\xc5\xa1ka akcija v Sloveniji proti okupatorjem. Leta 1991 so Maribor\xc4\x8danke in Maribor\xc4\x8dani, policija in teritorialna obramba najprej pri pekrskih dogodkih, kasneje pa v osamosvojitveni vojni, dokazali izredno domoljubje, u\xc4\x8dinkovitost in uspe\xc5\xa1nost ter profesionalnost pri obrambi domovine._NEWLINE_Zaradi zgodovinskega pomena pekrskih dogodkov je 23. maj eden izmed \xc5\xa1tirih spominskih dnevov mestne ob\xc4\x8dine Maribor in krajevni praznik KS Pekre.\n_START_SECTION_\nSpomin na Pekrske dogodke\n_START_PARAGRAPH_\nDa spomin na tisti \xc4\x8das in dogodke ne bi zamrl je od leta 1992 naprej organiziran tradicionalni spominski pohod od Izobra\xc5\xbeevalnega centra v Pekrah do Voja\xc5\xa1nice generala Maistra in nazaj. Organizatorji: Organizacijski odbor spominskega pohoda, Turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Pekre in Obmo\xc4\x8dno zdru\xc5\xbeenje slovenskih \xc4\x8dastnikov Maribor._NEWLINE_Mestna ob\xc4\x8dina Maribor je 23. maj razglasila za svoj spominski dan._NEWLINE_Muzej narodne osvoboditve Maribor je leta 2001 ob desetletnici izdal monografijo._NEWLINE_V Izobra\xc5\xbeevalnem centru Pekre, na prizori\xc5\xa1\xc4\x8du dogodkov, je bila leta 2006 odprta spominska soba in stalna razstava Pekrski dogodki. Razstavo so pripravili: Mestna ob\xc4\x8dina Maribor, Muzej narodne osvoboditve Maribor in RTV Slovenija - Televizija Maribor._NEWLINE_Ministrstvo za obrambo je udele\xc5\xbeencem dogodkov podelilo Spominski znak Pekre.'