b'\n_START_ARTICLE_\nMiroslav \xc5\xa0tumberger\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ka kariera\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tumbergerjeve dru\xc5\xbeina se je sprva pisala Strmbregar, a so njihov priimek ponem\xc4\x8dili. Miroslava je \xc5\xbee od mladosti zanimalo pomorstvo, zaradi \xc4\x8desar se je po kon\xc4\x8dani realni gimnaziji v Ljubljani leta 1912 vpisal v pomorsko \xc5\xa1olo v Pulju. \xc5\xbde pred tem je leta 1911 za\xc4\x8del slu\xc5\xbeiti na ladji SMS Franz Ferdinand, kasneje pa je bil kadet na ladji SMS Kaiser Karl VI. Ob izbruhu balkanskih vojn je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den na ladjo SMS Radetzky, s katero je do\xc5\xbeivel ognjeni krst._NEWLINE_Kasneje je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den na SMS Viribus Unitis, prvo svetovno vojno pa je do\xc4\x8dakal na oklepnici SMS Monarch v Boki Kotorski. Kmalu po za\xc4\x8detku vojne se je prijavil v mornari\xc5\xa1ko letalstvo. Poslan je bil v hidroplansko bazo v Kumbor, kjer je posal pilot na hidroplanu tipa\xc2\xa0\xc2\xbbLochner\xc2\xab. 31. maja 1915 je poro\xc4\x8dnik fregate Miroslav \xc5\xa0tumberger opravil svojo prvo bojno nalogo. Skupaj s poveljnikom baze, kapitanom fregate Hugom Ockerm\xc3\xbcllerjem je poletel v akcijo bombardiranja italijanskega pristani\xc5\xa1kega mesta Brindisi. V eni od prihodnjih akcij je \xc5\xa0tumberger s svojim hidroplanom v Otrantskem kanalu napadel antantno kri\xc5\xbearko in bil za to dejanje odlikovan z odlikovanjem\xc2\xa0\xc2\xbbSignum laudis\xc2\xab. Kmalu pa je pilotsko kariero opustil in se je vpisal na torpedni te\xc4\x8daj, ki ga je po enem letu opravil in se nato prijavil za slu\xc5\xbeenje na podmornicah. Najprej je bil dodeljen na podmornico U-16, vendar je zaradi birokratske napake pristal na podmornici U-17, kasneje pa je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den na U-28. Med slu\xc5\xbeenjem na podmornicah je opravil \xc5\xa1e kapitanski te\xc4\x8daj in leta 1917 postal poro\xc4\x8dnik bojne ladje._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni je decembra 1918 vstopil v vojno mornarico kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev. Slu\xc5\xbeil je v pomorski bazi Boki Kotorski, zaradi \xc4\x8desar se je leta 1922 preselil v Bao\xc5\xa1i\xc4\x87e. Leta 1923 je bil dodeljen v poveljstvo podvodnih oro\xc5\xbeij, kjer je za\xc4\x8del s preizku\xc5\xa1anjem razli\xc4\x8dnih raketnih oro\xc5\xbeij, kot so bila torpeda na raketni pogon in drugo raketno oro\xc5\xbeje. Med letoma 1924 in 1926 je bil zadol\xc5\xbeen za vzpostavitev u\xc4\x8dno-tehni\xc4\x8dnega centra za podvodna oro\xc5\xbeja. Leta 1927 je bil \xc5\xa1e s tremi \xc4\x8dastniki poslan v Anglijo, od koder naj bi v Jugoslavijo pripeljali prvi dve podmornici. Leta 1928 sta podmornici prispeli, \xc5\xa0tumberger pa je postal poveljnik na eni od niju, ki so jo poimenovali Neboj\xc5\xa1a. Leta 1934 je napredoval v \xc4\x8din kapitana bojne ladje in bil imenovan za poveljnika Pomorske oblasti ju\xc5\xbenega Jadrana. To dol\xc5\xbenost je opravljal do leta 1938. V za\xc4\x8detku leta 1938 so mu ponudili mo\xc5\xbenost \xc5\xa1olanja za napredovanje v \xc4\x8din admirala, kar pa je \xc5\xa0tumberger odklonil in se je pri 45. letih z beneficiranim sta\xc5\xbeem biv\xc5\xa1ega podmorni\xc4\x8darja upokojil.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nMed drugo svetovno vojno je bil Miroslav \xc5\xa0tumberger voja\xc5\xa1ko sicer neaktiven, ker pa ni hotel sodelovati z okupatorjem je bil interniran v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de na polotoku Prevlaka. Kljub navidezni neaktivnosti naj bi \xc5\xa0tumberger kot strokovnjak za pomorsko bojevanje sodeloval z NOVJ in naj bi preko zvez svetoval Orjenskim bataljonom, katerega del je deloval v zaledju Bio\xc5\xa1i\xc4\x87ev. Tako naj bi po \xc5\xa0tumbergerjevih navodilih partizanski aktivisti izdelali pomorsko mino z elektromagnetnim v\xc5\xbeigalnikom, s katero so nameravali potopiti italijansko kri\xc5\xbearko Bari, zasidrano pred otokom Risan. Po nekaj uspe\xc5\xa1nih testiranjih v\xc5\xbeigalnika so Italijani izvedeli za mo\xc5\xbenost sabota\xc5\xbee in so kri\xc5\xbearko premestili pred Njivice._NEWLINE_Za delovanje v vojni in po njej je bil odlikovan z redom zaslug za narod, ki mu ga je podelil predsednik Socialisti\xc4\x8dna federativna republika Jugoslavija, Josip Broz Tito.\n_START_SECTION_\nIzumitelj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tumberger je bil izjemen vizionar, saj je v svojem \xc5\xbeivljenju ustvaril okoli 500 izumov, od katerih jih je 20 predlo\xc5\xbeil v patentni postopek. V petih primerih je s svojo idejo tudi prodrl na trg, njegovi izumi pa so se za\xc4\x8deli serijsko izdelovati. Verjetno je najpomembnej\xc5\xa1e njegovo ukvarjanje z raketami v letih 1923-25, ko je bil na tem podro\xc4\x8dju eden vodilnih znanstvenikov na svetu. Med njegovimi izumi naj bi bil tudi podvodni sonar, ki naj bi ga po nekaterih virih izumil in poslal v Belgijo na preizku\xc5\xa1anje. Od tam naj bi dobil odgovor, da je njegov izum neuporaben, belgijci pa naj bi ga nato prodali angle\xc5\xbeem, ki so ga za\xc4\x8deli izdelovati in vgrajevati v svoje podmornice._NEWLINE_\xc5\xa0tumberger je imel veliko idej \xc5\xbee v mladih letih, njegovi izumi pa so bili predvsem voja\xc5\xa1ke narave. Med njegovimi najbolj vidnimi izumi so dezaktivator morskih min, naprave za re\xc5\xa1evanje potopljenih podmornic, du\xc5\xa1ilec zvoka ladijskih motorjev ter izumi na podro\xc4\x8dju raketnega pogona._NEWLINE_Z raketami se je ukvarjal od konca leta 1923 dalje, posku\xc5\xa1al pa je vpeljati uporabo teko\xc4\x8dih pogonskih goriv. Konec decembra 1923 je za\xc4\x8del s poskusi s podvodnimi torpedi, marca 1924 pa je izdelal in preizkusil dva vodna gliserja. 24. aprila 1924 je med prvimi na svetu uspe\xc5\xa1no izstrelil model raketoplana, konec aprila je nato opravil neuspe\xc5\xa1en in v za\xc4\x8detku maja tudi uspe\xc5\xa1en poskus z\xc2\xa0\xc2\xbbzra\xc4\x8dnim torpedom\xc2\xab\xc2\xa0- raketo. 5. maja 1924 je z uspe\xc5\xa1no izstrelitvijo podvodnega torpeda sklenil serijo svojih raketnih poskusov. V letu 1925 se je posvetil razvoju raketnega motorja na teko\xc4\x8de gorivo, vendar je moral delo zaradi omejenih finan\xc4\x8dnih sredstev prekiniti._NEWLINE_V \xc4\x8dasu aktivne voja\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe je Miroslav \xc5\xa0tumberger med drugim napisal u\xc4\x8dbenik za torpedistiko in minerstvo, po katerem se je izvajal program usposabljanja mornarjev. V istem \xc4\x8dasu je skonstruiral tudi podvodno mino C-15, ki je postala standardna pomorska mina Jugoslovanske kraljeve mornarice._NEWLINE_Z upokojitvijo se je \xc5\xa0tumberger \xc5\xa1e bolj posvetil izumljanju, poleg tega pa je za\xc4\x8del s pisanjem, ustvarjanjem karikatur, rezbarjenjem in zbiranjem pomorskih predmetov. Za\xc4\x8del je izdelovati tudi ladijske makete, v svojem\xc2\xa0\xc2\xbbdomu starega kapitana\xc2\xab\xc2\xa0v Bao\xc5\xa1i\xc4\x87ih pa je leta 1955 odprl pomorski muzej, v katerem je razstavljal svoje makete, razne pomorske in zgodovinske predmete in \xc5\xa1e vrsto drugih eksponatov, kot so stare knjige in listine._NEWLINE_10. decembra 1944 se je zgodil dogodek, ki je imel za posledico nov \xc5\xa0tumbergerjev izum. Po osvoboditvi Boke Kotorske je potni\xc5\xa1ki parnik\xc2\xa0\xc2\xbbCetinje\xc2\xab\xc2\xa0v tivatskem zalivu naletel na podvodno magnetno mino in se potopil, na njem pa je umrlo veliko potnikov. Takrat so oblasti spoznale, da so Nemci pred umikom zaminirali celoten zaliv Boke Kotorske. Pomorsko poveljstvo za ju\xc5\xbeni Jadran je takrat vzpostavilo stik z Miroslavom \xc5\xa0tumbergerjem in ga prosilo, da pomaga pri razminiranju zaliva. \xc5\xa0tumberger je skonstruiral napravo za razminiranje, s pomo\xc4\x8djo katere je bil zaliv v kratkem \xc4\x8dasu razminiran. Kasneje je Jugoslavija od Sovjetske zveze dobila nove naprave za razminiranje ostalih delov Jadrana, kmalu pa so pri podrobni analizi aparata ugotovili, da deluje na enakem principu kot \xc5\xa0tumbergerjev.'