b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Skaza\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFranc Skaza se je rodil 11. februarja 1838 v \xc5\xa0marju pri Jel\xc5\xa1ah, kot tretji otrok Franza (Jakoba) Skaze in Johanne Vodoputz. Star\xc5\xa1a sta bila gostilni\xc4\x8darja in veleposestnika. Najprej je obiskoval 4 letno \xc5\xa1olo v \xc5\xa0marju, nadaljnje \xc5\xa1olanje pa iz pisnih virov ni znano. Glede na njegovo vinogradni\xc5\xa1ko znanje se je izobra\xc5\xbeeval v kmetijski smeri._NEWLINE_Njegov o\xc4\x8de mu je vcepil izjemen odnos do slovenstva, saj je bil sam zelo politi\xc4\x8dno dejaven in leta 1850 celo za \xc5\xa1marskega \xc5\xbeupana. Franc je po o\xc4\x8detovi smrti (leto ni znano) podedoval veleposest in gostilno. 13. aprila 1863 se je poro\xc4\x8dil z 9 let mlaj\xc5\xa1o Anno Rathej iz Predence 7, in pri\xc5\xbeenil preko 350 hektarjev zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in veliko nepremi\xc4\x8dnin. Tako je ustvaril veleposestni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbeino Skaza, ki je premogla 700 hektarjev zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Franc in Anna sta leta 1864 dobila prvega otroka Anno. Sledili so ji Franz (1865), Sofia (1869), Gotfried (1873) in Aleksander (1875)._NEWLINE_Franc Skaza je bil veleposestnik, narodni buditelj in rodoljub. Finan\xc4\x8dno in organizacijsko je bil zaslu\xc5\xbeen za izvedbo \xc5\xa1tevilnih projektov, ki so se v 70. in 80. letih 19. stoletja odvijali v \xc5\xa0marju in okolici, ter bili pomembni za slovenstvo. Okoli sebe je zbiral somi\xc5\xa1ljenike, ki so bili pomembni za uveljavljanje slovenskega jezika. Njegova hi\xc5\xa1a v \xc5\xa0marju je postala zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de rodoljubov. Vse pomembne\xc5\xbee ki so ga obiskali, je dal v ve\xc5\xbeo svoje hi\xc5\xa1e v baro\xc4\x8dno romanti\xc4\x8dnem stilu tudi upodobiti. To so Anton Martin Slom\xc5\xa1ek, Josip Juraj Strossmayer, Ignacij Oro\xc5\xbeen, Anton Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, Josip Vo\xc5\xa1njak, Valentin Zarnik. V njegov dom so redno prihajali tudi pesnik in kaplan Anton A\xc5\xa1kerc, Franc Ferlinc ter fotograf in ravnatelj \xc5\xa1ole Josip Jurkovi\xc4\x8d. Franc Skaza je bil izredno zaveden Slovenec in proti vsakemu uveljavljanju Nemcev. Iz tega razloga je tudi razdedinil svojega sina Aleksandra, saj se je ta proti njegovi volji o\xc5\xbeenil z Nemko._NEWLINE_Franc Skaza je umrl 21. julija 1892, pokopan pa je bil dva dni kasneje, na \xc5\xa1marskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du. Na njegovem grobu \xc5\xa1e danes stoji veli\xc4\x8dasten spomenik, ki so mu ga izdelali v Mariboru. Po njegovi smrti so se nad svojci zgrnile hipoteke in potomcem ni ostalo skoraj ni\xc4\x8d od nekdanjega velikega imetja.\n_START_SECTION_\nProjekti\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1870 se je \xc4\x8dasopis Slovenski narod zna\xc5\xa1el v finan\xc4\x8dni krizi, zato so 6. marca sklicali skrivni shod, na katerem so sklenili, da bodo v Mariboru ustanovili delni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Narodno tiskarno. Ustanovitev tiskarne so prevzeli trije pomembni rodoljubi, in sicer Franc Rapoc, Hugo Tan\xc5\xa1i\xc4\x8d in Franc Skaza. S svojimi sredstvi so jo ustanovili kot komanditno dru\xc5\xbebo, in sicer z namenom, da jo kasneje prevzame delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba. Ti rodoljubi so leta 1871 dobili v roke Slovenski narod._NEWLINE_Skaza je bil tudi pobudnik in je pritiskal na Josipa Vo\xc5\xa1njaka, ki je od leta 1870-1872 v \xc5\xa0marju slu\xc5\xbeboval kot zdravnik, da bi ustanovila slovensko [posojilnica|posojilnico]] v \xc5\xa0marju. Temu pa so v Celju, kljub \xc5\xbee v naprej zbranim sredstvom nasprotovali, zato je do realizacije pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele leta 1892._NEWLINE_1873 pa je bila v \xc5\xa0marju zgrajena nova \xc5\xa1ola, ki je imela 5 u\xc4\x8dilnic. Poslopje je stalo 25.000 goldinarjev. Najbolj zaslu\xc5\xbeen za izgradnjo je bil Franc Skaza s svojim finan\xc4\x8dnim in zemlji\xc5\xa1kim dele\xc5\xbeem, saj je brezpla\xc4\x8dno podaril zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de ter sofinanciral projekt. Leta 1884 je postal \xc5\xa1olski nadzornik. Leta 1887 pa je z Antonom A\xc5\xa1kercem dosegel, da se je v \xc5\xa1oli od tega leta dalje kot u\xc4\x8dni jezik uveljavila sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Leta 1875 je bilo v \xc5\xa0marju zgrajeno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bilo prav tako eden izmed ve\xc4\x8djih projektov, katerih pobudnik in sovlagatelj je bil Franc Skaza. V sklopu izgradnje sodi\xc5\xa1\xc4\x8da so bili tudi zapori. \xc5\xa0marje je z izgradnjo postalo sede\xc5\xbe okrajnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, po\xc5\xa1te, oro\xc5\xbeni\xc5\xa1ke postaje in davkarije. To leto je tako postalo pomembno, saj je bilo zaradi danih pogojev \xc5\xa0marje povzdignjeno v trg in se pri\xc4\x8delo razvijati kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1marsko-roga\xc5\xa1ko-sotelskega obmo\xc4\x8dja. Po\xc5\xa1ta je bila v lasti Franca Skaza, ki je bil tudi centralni krajevni po\xc5\xa1tar, upravljala pa jo je njegova \xc5\xbeena Anna._NEWLINE_Franc Skaza pa je bil tudi eden izmed najpomembnej\xc5\xa1ih vlagateljev pri ustanovitvi \xc5\xa1marskega gasilskega dru\xc5\xa1tva leta 1880, katerega \xc4\x8dlan je postal tudi sam._NEWLINE_Zadnji od mnogih pomembnih Skazovih projektov pa je bil leta 1883, ko mu je uspelo v \xc5\xa0marju ustanoviti \xc4\x8ditalnico, ki pomeni velik razmah kulturnega \xc5\xbeivljenja. \xc4\x8clani so lahko brali knjige, \xc4\x8dasopise in prirejali burke. Za predsednika \xc4\x8ditalnice je bil izvoljen Franc Skaza.'