b'\n_START_ARTICLE_\nMaria Sibylla Merian\n_START_SECTION_\nFrankfurt na Majni\n_START_PARAGRAPH_\nMaria Sibylla Merian se je rodila leta 1647 kot h\xc4\x8derka Matth\xc3\xa4usa Meriana starej\xc5\xa1ega in njegove druge \xc5\xbeene Johanne Catharine Sibylla. Njen o\xc4\x8de je bil znan zalo\xc5\xbenik in graver v Frankfurtu, urednik\xc2\xa0\xc2\xbbTheatrum Europaeum\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbTopographien\xc2\xab. Ko se je rodila h\xc4\x8derka je bil star \xc5\xbee 54 let in bolehen. Umrl je tri leta pozneje. Naslednje leto se je vdova poro\xc4\x8dila s slikarjem cvetja, Jakobom Marrelom, u\xc4\x8dencem flamske \xc5\xa1ole slikarstva, ki je deloval v Frankfurtu, pa tudi na trgu z umetninami v Utrechtu, zato je bil redko doma._NEWLINE_Da ima Maria Sibylla umetni\xc5\xa1ki talent, je postalo jasno \xc5\xbee zelo zgodaj, vendar pa je v svoji malome\xc5\xa1\xc4\x8danski maniri stroga mati ni podpirala. Zato je risala na skrivaj na podstre\xc5\xa1ju in kopirala obstoje\xc4\x8da umetni\xc5\xa1ka dela. Kasneje jo je podprl njen o\xc4\x8dim Marrel in jo dal v uk enemu svojih u\xc4\x8dencev, Abrahamu Mignonu (1640\xe2\x80\x931679). Z 11 leti je bila Maria Sibylla Merian sposobna izdelati grafike in kmalu presegla svoje u\xc4\x8ditelje v tej tehniki ter razvila osebni slog slikanja. Slikam cvetja je po vzoru slikarske \xc5\xa1ole iz Utrechta dodala majhne metulje in hro\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je za\xc4\x8dela gojiti sviloprejke, vendar je kmalu raz\xc5\xa1irila svojo pozornost \xc5\xa1e na druge vrste gosenic. V uvodu svojih kasnej\xc5\xa1ih znanih del \xc5\xbdu\xc5\xbeelke iz Surinama (Metamorphosis insectorum Surinamensium) je zapisala: \xc2\xbbOd malih nog sem delala \xc5\xa1tudije insektov. Sprva sem za\xc4\x8dela s sviloprejkami v mojem rojstnem mestu Frankfurtu na Majni. Potem sem spoznala, da so druge gosenice veliko lep\xc5\xa1e in razvite kot kokoni sviloprejke. To me je spodbudilo zbrati vse gosenice, kar sem jih na\xc5\xa1la in opazovala njihovo preobrazbo. Zato sem izgubila vso \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo in bila zaposlena le s temi opazovanji.\xc2\xab_NEWLINE_Njena mati je bila za svojo h\xc4\x8di zaskrbljena. Maria Sibylla se je vedno bolj ukvarjala s preobrazbo metuljev in njihovo tipi\xc4\x8dno okolje bele\xc5\xbeila v svoji skicirki, opazovala je \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, vendar ne samo objektivno ampak tudi z velikim spo\xc5\xa1tovanjem do tega \xc4\x8dude\xc5\xbea narave. Ta dva vidika, skupaj z umetni\xc5\xa1ko nadarjenostjo, ozna\xc4\x8duje njeno \xc5\xbeivljenje in delo in ju je mogo\xc4\x8de zaslediti v njenih knjigah._NEWLINE_Dne 16. maja 1665 se je Maria Sibylla Merian poro\xc4\x8dila s Johannom Andreasem Graffom, tudi u\xc4\x8dencem svojega o\xc4\x8dima. V tretjem letu zakona je rodila prvo h\xc4\x8di, Johanno Heleno._NEWLINE_Nekatere zelo natan\xc4\x8dne risbe in grafike Johanna Andreasa Graffa so v notranjosti cerkve v N\xc3\xbcrenbergu, med njimi lepa kompozicija s pogledom na N\xc3\xbcrnberg.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xbcrnberg\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1670 se je dru\xc5\xbeina preselila v Graffov doma\xc4\x8di kraj, v N\xc3\xbcrnberg. Da bi si zagotovili za pre\xc5\xbeivetje je Maria Sibylla prispevala z razli\xc4\x8dnimi dejavnostmi. Vendar pa je bila kot \xc5\xbeenska v slikarstvu strokovno zelo omejena. Slikarjem poznega 16. st. je bilo dovoljeno slikati z oljnimi barvami na platno samo mo\xc5\xa1kim in si s tem zagotoviti ugled in dobre dohodke. \xc5\xbdenske so smele slikati samo majhne velikosti, akvarel in gva\xc5\xa1 na papir ali pergament. Glavni vir delovanja Marie Sibylle Merian v dru\xc5\xbeini je bilo trgovanje z barvami, laki in slikanje._NEWLINE_U\xc4\x8dila je mlade \xc5\xbeenske umetnosti slikanja cvetja in vezenje. Z njeno u\xc4\x8denko Claro Regino Imhoff (1664\xe2\x80\x931740) ji je bil omogo\xc4\x8den dostop do patricijske dru\xc5\xbeine Imhoff in kasneje do uspe\xc5\xa1no slikarke cvetja Magdalene Prince (1652\xe2\x80\x931717). V tem \xc4\x8dasu je izdala prvo knjigo\xc2\xa0\xc2\xbbNeue Blumenbuch\xc2\xab, risbe v njej so bile nekak\xc5\xa1ne predloge za vezenje. Leta 1675 je izdala nekaj izvodov slik tujega cvetja, v naslednjih izdajah 1677 in 1680 pa tudi slike iz \xc5\xa1tudija narave. Majhno \xc5\xa1tevilo izvodov in mojstrska barvna tehnika sta pripomogli k temu, da je postala poznana._NEWLINE_Kmalu po tem je izdala svojo knjigo\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8cude\xc5\xbena transformacija gosenice in cvetje kot hrana\xc2\xab, ki je vsebovala rezultate njenih ve\xc4\x8dletnih opazovanj. Tukaj so prikazane na vsakem listu razvojne faze \xc5\xbeu\xc5\xbeelk v povezavi z rastlinami, ki jim slu\xc5\xbeijo za hrano. \xc5\xa0tevilo izvodov je bilo majhno in ne na kakovostnem papirju.\n_START_SECTION_\nNizozemska\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1685 se je Maria Sibylla odlo\xc4\x8dila po 20 letih zakona, v starosti 38, skupaj z materjo in dvema h\xc4\x8derkama (takrat 17 in 7 let) za nedolo\xc4\x8den \xc4\x8das oditi na grad Walta-State blizu Wieuwerda v nizozemski Zahodni Friziji. Spodbudil jo je njen polbrat Caspar, ki je bil tam od leta 1677. Grad je bil last ene izmed treh sester guvernerja Surinama, Cornelisa van Aerssen van Sommelsdijka, in je bil tudi sede\xc5\xbe sekte Labadistov. Pribli\xc5\xbeno 350 ljudi je \xc4\x8dastilo zgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8danske ideale, ki so presegali nenaravno ortodoksno uradno cerkev. Vendar pa je bila ta skupina, ki jo je vodil njihov pridigar Yvon (1646\xe2\x80\x931707) strogo moralno ozkosr\xc4\x8dna, kar Merian ni zadovoljilo._NEWLINE_V tej skupini je imela s h\xc4\x8derkama poseben polo\xc5\xbeaj. Umetni\xc5\xa1ko se je usposabljala, izbolj\xc5\xa1ala je svoje znanje latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in za\xc4\x8dela postopoma slikati metulje in ro\xc5\xbee in \xc5\xa1tudirala zbirko eksoti\xc4\x8dnih metuljev iz Surinama, ki jo je na\xc5\xa1la v Walthu. Po smrti svoje matere je zapustila skupino Labadistov in se s h\xc4\x8derama leta 1691 naselila v Amsterdamu. Bivanje v Walthu je bil zanjo nekak\xc5\xa1en zavesten premor potreben po \xc5\xbeivljenju v N\xc3\xbcrnbergu._NEWLINE_V Amsterdamu je na\xc5\xa1la \xc5\xa1tevilne ideje za svoje umetni\xc5\xa1ko prizadevanje. Kot priznana naravoslovka je imela dostop do kabinetov, rastlinjakov in oran\xc5\xbeerij v hi\xc5\xa1ah bogatih dr\xc5\xbeavljanov. Seznanila se je s Casparjem Commelinom, direktorjem botani\xc4\x8dnega vrta v Amsterdamu, kar je bilo zelo koristno za \xc5\xa1tudij in kasnej\xc5\xa1e znanstvene bele\xc5\xbeke za njeno veliko knjigo o \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah iz Surinama. V veliki meri je prebrala na novo objavljene knjige o entomologiji in jih primerjala s svojimi \xc5\xa1tudijskimi rezultati. Prav tako je naslikala ilustracije ro\xc5\xbe in ptic za ljubitelje narave, obstoje\xc4\x8dim slikam pa dodala slike muh, hro\xc5\xa1\xc4\x8dev in metuljev. Stike z vplivnimi ljudmi v mestu je uporabila za pripravo na na\xc4\x8drtovano potovanje v Surinam.\n_START_SECTION_\nPotovanje v Surinam\n_START_PARAGRAPH_\nV februarju 1699 je za financiranje potovanja prodala velik del svojih zbirk in slike, v aprilu pa deponirala pri notarju v Amsterdamu testament, v katerem je dolo\xc4\x8dila svoje h\xc4\x8dere za naslednice. V juniju 1699 je \xc5\xa1la z mlaj\xc5\xa1o h\xc4\x8derko, Dorotheo Mario, na krovu ladje Kauffahrteiseglers v Surinam. O svojih namerah je zapisala v uvodu knjige \xc2\xa0\xc2\xbbMetamorphosis insectorum Surinamensium\xc2\xab:_NEWLINE_\xc4\x8ceprav so jo prijatelji in drugi zaradi ekstremnih podnebnih razmer odvra\xc4\x8dali od potovanja v Surinam, Maria Sibylla Merian ni spremenila svojih na\xc4\x8drtov. Od mesta Amsterdam je dobila finan\xc4\x8dno podporo za potovanje. Najprej se je ustavila v glavnem mestu dr\xc5\xbeave, Paramaribo, kasneje pa v 65\xc2\xa0km oddaljeni provinci Labadiste Providentia, kjer je obiskovala skupnost Pietist, kjer so jo \xc5\xbeenske vzele na svoje izlete v nedostopne gozdove. Zbirala in zapisovala je vse, kar bi lahko odkrila o tropskih \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah. Njena dognanja o dnevnih in no\xc4\x8dnih metuljih veljajo \xc5\xa1e danes. Rastlinska imena je prevzela iz jezika domorodcev. Po dveh letih prebivanja na Surinamu, se je tedaj 54-letna Maria Sibylla, utrujena od prizadevanj, dne 23. septembra 1701 vrnila v Amsterdam.\n_START_SECTION_\nVrnitev v Amsterdam\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupan ji da na razpolago mestno hi\xc5\xa1o, v kateri je pripravila razstavo eksoti\xc4\x8dnih osebkov \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst. Njene risbe in zbirateljstvo, kot tudi slike na pergament, so bile podlaga za 60 gravur, ki so bile prikazane v obse\xc5\xbenem luksuznem delu flore in favne Surinama, zlasti \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, ki tam \xc5\xbeivijo. Na tem projektu je delalo ve\xc4\x8d graverjev tri leta. Leta 1705 je iz\xc5\xa1la v usnje vezana in z zlatom okra\xc5\xa1ena knjiga Marie Sibylle Merian: Metamorphosis insectorum Surinamensium._NEWLINE_V uvodu je pojasnila: \xc2\xbbPri pripravi tega dela nisem bila pla\xc4\x8dana ampak bi bila zadovoljna, da povrnem svoje stro\xc5\xa1ke. Zase ne zahtevam pla\xc4\x8dila. Imam plo\xc5\xa1\xc4\x8de znanih mojstrov in najbolj\xc5\xa1o knjigo o tem, ter zadovoljstvo da sem pripravila tako poznavalcem umetnosti in ljubiteljem \xc5\xbeu\xc5\xbeelk u\xc5\xbeitek in veselje. S tem je bil moj namen dose\xc5\xbeen.\xc2\xab_NEWLINE_Od izkupi\xc4\x8dka relativno drage knjige sama ne bi mogla \xc5\xbeiveti. Pou\xc4\x8devala je slikarstvo, trgovala z umetni\xc5\xa1kimi artikli in prodala primerke \xc5\xbeivali in rastlin za naravoslovno zbirko. Najpomembnej\xc5\xa1i del zbirke, metulje, je kupil bankir Johann Christian Gerning (1745\xe2\x80\x931802). Njegov sin John Isaac von Gerning (1767\xe2\x80\x931837) iz Frankfurtu na Majni je bil ustanovitelj poznej\xc5\xa1ega Natural History Museum v Wiesbadnu. Primerki iz Meriane zbirke slu\xc5\xbeijo znanstvenikom muzeja kot referen\xc4\x8dno gradivo \xc5\xa1e danes. Maria Sibylla Merian je umrla kot velika uveljavljena umetnica in naravoslovka leta 1717 v starosti 69 let v Amsterdamu. Dve leti pred tem je do\xc5\xbeivela mo\xc5\xbegansko kap in se nato gibala v invalidskem vozi\xc4\x8dku. Pokopana je neznano kje.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nMaria Sibylla Merian je bila med prvimi raziskovalci, ki so sistemati\xc4\x8dno raziskovali \xc5\xbeu\xc5\xbeelke in njihovo \xc5\xbeivljenje. Pokazala je, da so razli\xc4\x8dne vrste metuljev odvisne od dolo\xc4\x8denih gostiteljskih rastlin in da nesejo jaj\xc4\x8deca le na teh rastlinah. Predvsem preobrazba \xc5\xbeivali v \xc5\xbeivljenjskem ciklu je bila do tedaj ve\xc4\x8dinoma neznana. \xc4\x8ceprav so naravoslovci vedeli za preobrazbo iz gosenice do odraslih metuljev, je bilo vse drugo nepoznano. Merian je odlo\xc4\x8dilno prispevala k novemu vedenju tudi zato, ker se je njena knjiga \xc4\x8cude\xc5\xbena transformacijo gosenice in cvetje kot hrana pojavila v nem\xc5\xa1kem jeziku. Iz istega razloga pa ji veliko znanstvenikov tedanjega \xc4\x8dasa ni dalo priznanja, saj je bil tehni\xc4\x8dni jezik znanstvenikov latin\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Nenavadno je tudi dejstvo, da je nadaljevala svoje delo v Ju\xc5\xbeni Ameriki. Potovanja v kolonije so bila pogosta zaradi trgovine s su\xc5\xbenji ali zaradi iskanja zakladov ter kot avanturisti. Raziskave pa so bile skoraj neznane. Prav tako je potovalni na\xc4\x8drt Marie Sibylle Merian te\xc5\xbeko jemati resno, saj niso bile poznane te\xc5\xbeke razmere v d\xc5\xbeungli Surinama in ni\xc4\x8d o \xc5\xbeivalih in rastlinah._NEWLINE_Ne glede na znanstvene rezultate so okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine potovanja povzro\xc4\x8dile pravo senzacijo. \xc5\xbdenska, leta 1700, brez mo\xc5\xa1ke za\xc5\xa1\xc4\x8dite, spremlja jo samo h\xc4\x8di, cele tedne na trgovski ladji, za dve leti odide v d\xc5\xbeunglo, \xc4\x8dez dan jo spremlja nekaj domorodcev v vro\xc4\x8dem in vla\xc5\xbenem podnebju, da bi v ekvatorialni d\xc5\xbeungli opravljala znanstveno raziskovanje - Europa ji mora dati trajno slavo in spo\xc5\xa1tovanje. Napisane so bile se \xc5\xa1tevilne biografije in ducat romanov o Marii Sibylla Merian._NEWLINE_Njeno umetni\xc5\xa1ko delo je bilo od sodobnikov priznano \xc5\xbee za njenega \xc5\xbeivljenja. Prve izdaje so hitro izginile v univerzitetnih knji\xc5\xbenicah in pri nekaterih znanstvenikih in zbiralcih. Ponatis\xc2\xa0\xc2\xbbmetamorfoze ...\xc2\xab\xc2\xa0ni bil aktualen za komercialno uporabo. \xc5\xa0ele v 20. stoletju se je razmahnilo ponovno zanimanje za ponatis barvnih listov. \xc5\xa0ele zdaj je bilo mogo\xc4\x8de reproducirati izvirno izdajo s pomo\xc4\x8djo napredne reprodukcijske tehnike in postopkov tiskanja in jo raz\xc5\xa1iriti v ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8dinah.\n_START_SECTION_\nUporaba imena in podobe\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem 20. stoletju je delo Marije Sibylle Merian tudi javno ocenjeno in cenjeno. Njena podoba je bila najprej na\xc4\x8drtovana za v letu 1990 na novo uvedenih bankovcih za 100 DM, kasneje pa uporabljena na bankovcih za 500 DM. Merianin \xc5\xbeig je bil tudi na znamki za 40 pfeningov. To je veljalo do prehoda na evro leta 2002._NEWLINE_Po njej so imenovane mnoge \xc5\xa1ole, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1olo v Bochumu, v Dresdnu se po njej imenuje trg Merianplatz. Tudi za poslikave porcelana so uporabljene njene risbe._NEWLINE_Raziskovalno plovilo za raziskave ledu In\xc5\xa1tituta za raziskovanje Baltskega morja v Leibnizu nosi od 26. julija 2005 ime Marija S. Merian. Ladja je v uporabi na In\xc5\xa1titutu od 9. februarja 2006._NEWLINE_Od leta 1993 hessensko Ministrstvo za znanost in umetnost podeljuje dvema mladima umetnikoma na leto nagrado Marie Sibylle Merian. Ve\xc4\x8dkrat je bilo predlagano, naj se nagrada razdeli tako, da bi bila ena za obetavnega umetnika in ena za mladega znanstvenika._NEWLINE_Motiv iz\xc2\xa0\xc2\xbbMetamorfoz ...\xc2\xab\xc2\xa0(pola \xc5\xa1t. XIII, ameri\xc5\xa1ka sliva) je bil leta 2006 uporabljen kot naslovnica za album Hambur\xc5\xa1ke pop skupine Blumfeld._NEWLINE_Na Veneri je po njej poimenovan krater premera 22\xc2\xa0km.'