b'\n_START_ARTICLE_\nRi\xc5\xbeanski zbor\n_START_PARAGRAPH_\nRi\xc5\xbeanski zbor (ri\xc5\xbeanski placit, ve\xc4\x8da, italijansko Il Placito del Risano) je naziv za zgodovinski dogodek, ki se je leta 804 zgodil na odprtem prostoru v bli\xc5\xbeini Ri\xc5\xbeane. Na zboru so bili prisotni predstavniki frankovskega cesarja Karla Velikega, ter na drugi strani predstavniki istrskih mest in ka\xc5\xa1telov (utrjenih vasi). Razlog za zbor so bile prito\xc5\xbebe Istranov, da so jim bile kr\xc5\xa1ene stare pravice. Franki so namre\xc4\x8d ob zasedbi bizantinske Istre leta 788 na mesto prej\xc5\xa1njega voja\xc5\xa1kega poveljnika postavili svojega, vojvodo Janeza. Ker je ta uvajal spremembe, ki so bile v \xc5\xa1kodo svobodnemu mestnemu prebivalstvu, so se ti prito\xc5\xbeili pri frankovskem cesarju Karlu Velikem, ki je v Istro poslal svoje odposlance, ki so za obravnavo prito\xc5\xbeb sklicali zbor (ve\xc4\x8do, latinsko placitum). Razsodba ri\xc5\xbeanskega zbora je imela dolgotrajne posledice za razvoj bizantinske Istre. Edini ohranjeni vir o tem dogodku je njegov zapisnik, imenovan \xc2\xbblistina ri\xc5\xbeanskega zbora\xc2\xab. Original zapisnika se ni ohranil, pisan pa je bil latin\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje Ri\xc5\xbeanskega zbora\n_START_PARAGRAPH_\nRazlogi za sklic ri\xc5\xbeanskega zbora segajo v nemirno obdobje na prehodu iz 8. v 9. stoletje. Leta 751 je langobardski kralj Astulf (749-756) zasedel ravenski eksarhat in izvedel tudi voja\xc5\xa1ki napad v Istro. Pri tem \xc5\xa1e ni \xc5\xa1lo za zasedbo Istre, saj je ta ostala v bizantinskem upravnem obmo\xc4\x8dju. Za \xc4\x8dasa langobardskega kralja Desiderija (757-774) je pri\xc5\xa1lo do odlo\xc4\x8dilne zasedbe Istre, najverjetneje okrog leta 770. Langobardi se niso pretirano ukvarjali s spremembami upravne strukture, \xc5\xa1lo jim je le za gospodarsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje de\xc5\xbeele._NEWLINE_Ko so leta 774 Franki osvojili langobardsko dr\xc5\xbeavo, je sledilo nagovarjanje s strani pape\xc5\xbea in ostalih najvi\xc5\xa1jih cerkvenih funkcionarjev, da naj zavzamejo \xc5\xa1e bizantinsko Istro, kar pa se je zgodilo \xc5\xa1ele leta 788, vendar je severni del Istre ostal izven njihove pristojnosti. Od leta 791 je bila zaradi obrske nevarnosti Istra vklju\xc4\x8dena v furlansko-istrsko marko, ki ji je sicer na\xc4\x8deloval vojvoda Henrik (in od leta 799 naprej Kadolaj) vendar pa je bil njen istrski del najverjetneje pod upravo vojvode Janeza, ki ni bil frankovskega izvora, se je pa podredil frankovski oblasti in se izkazal v boju proti Obrom._NEWLINE_Pod vodstvom vojvode Janeza so Franki za\xc4\x8deli z nasilno odpravo starih pravic in uprave. Odpravili so stare nazive, privilegije, oprostitve. Uvedli so voja\xc5\xa1ko obveznost vseh prebivalceh; osebne dajatve in tlako. Franki so zaradi bolj\xc5\xa1e gospodarske izkori\xc5\xa1\xc4\x8denosti na neizkori\xc5\xa1\xc4\x8dena ozemlja pod upravo mest za\xc4\x8deli naseljevati Slovane._NEWLINE_Cerkev s svojo avtoriteto ni prepre\xc4\x8devala nasilne fevdalizacije, temve\xc4\x8d se ji je pridru\xc5\xbeila, in zahtevala ve\xc4\x8d dajatev kot poprej. Ljudje so se nadejali pomo\xc4\x8di in podpore predvsem s strani Karla Velikega in grade\xc5\xa1kega patriarha Fortunata, ki je podpiral Franke. V Benetkah so tako nasprotniki Bizantinskega cesarstva na \xc4\x8delu s Fortunatom pripravljali zaroto, vendar ni uspela, zarotniki pa so pobegnili na frankovsko ozemlje._NEWLINE_Fortunat se je zato leta 803 zatekel na dvor Karla Velikega, kjer mu je pojasnil, da je vzrok bojazni Istranov predvsem nasilna fevdalizacija vojvode Janeza, zahteval pa je tudi, da ga odstranijo s polo\xc5\xbeaja. Fortunat je predlagal sklic sodnega zbora predstavnikov istrskih mest in ka\xc5\xa1telov. Leta 804 so tako trije cesarjevi odposlanci prispeli v Ri\xc5\xbeano, da bi predsedovali velikemu zboru ob Ri\xc5\xbeani pri Kopru. To ozemlje je bilo izbrano predvsem zato, ker je bilo takrat \xc5\xa1e izven pristojnosti frankovskega vojvode Janeza, bilo pa je tudi najbli\xc5\xbeje \xc4\x8cedadu, za\xc4\x8dasni rezidenci odposlancev.\n_START_SECTION_\nO listini ri\xc5\xbeanskega zbora\n_START_PARAGRAPH_\nListina ri\xc5\xbeanskega zbora je najverjetneje nastala leta 804, v kraju Ri\xc5\xbeana blizu Kopra. V njej so se prebivalci istrskih mest in ka\xc5\xa1telov prito\xc5\xbeevali odposlancem Karla Velikega glede nasilne uvedbe frankovskega fevdalnega sistema na obmo\xc4\x8dje, ki je bilo ve\xc4\x8d stoletij pod bizantinsko upravo. Je eden od najpomembnej\xc5\xa1ih dokumentov dru\xc5\xbebenih, upravnih, gospodarskih in politi\xc4\x8dnih razmer v Istri na prehodu med bizantinskim in frankovskim upravnim sistemom. Listina je pomembna tudi pri preiskovanju slovenske zgodovine, ker govori o naselitvi Slovanov v zaledju istrskih romanskih mest._NEWLINE_Original listine je bil napisan v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, in se je najverjetneje hranil v arhivu patriarha v Grade\xc5\xbeu, kasneje pa v Benetkah, vendar se do danes ni ohranil. Kopija originala je ohranjena v Trevisanskem kodeksu bene\xc5\xa1kega plemi\xc4\x8da Bernarda Trevisana v Dr\xc5\xbeavnem arhivu v Benetkah. Ta naj bi bila najstarej\xc5\xa1a in najbli\xc5\xbeje originalu. Poleg tega so se ohranili tudi drugi prepisi listine, ki pa se v nekaterih podrobnostih med seboj razlikujejo, kar pri preiskovanju listine povzro\xc4\x8da razli\xc4\x8dne interpretacije.\n_START_SECTION_\nPredstavitev udele\xc5\xbeencev\n_START_PARAGRAPH_\nListina v uvodnem poglavju predstavi ljudi, ki so na njem sodelovali. V prvi vrsti so to trije cesarjevi odposlanci, duhovnik Izon, grof Kadolaj, in grof Ajon. V Ri\xc5\xbeani so jih pri\xc4\x8dakali patriarh Fortunat, \xc5\xa1kofje Teodor, Leon, Stavracij, \xc5\xa0tefan in Lavrencij, ter ostali. Iz posameznih mest in ka\xc5\xa1telov je bilo nato izvoljenih \xc5\xa1e 172 glavarjev, ki so mogli prise\xc4\x8di, da bodo na obravnavi govorili le resnico. Ti glavarji naj bi bili glavni dav\xc4\x8dni zavezanci, njihovo \xc5\xa1tevilo pa je bilo dolo\xc4\x8deno tako, da je na 2 zlata solida mancosa pri\xc5\xa1el en zavezanec. Skupno \xc5\xa1tevilo davkov je bilo 344 zlatih solidov mancosov.\n_START_SECTION_\nPrito\xc5\xbeba istrskih mest proti grade\xc5\xa1kemu patriarhu Fortunatu\n_START_PARAGRAPH_\nV tem delu so predstavili zapisnike, ki so bili verjetno seznami dav\xc4\x8dnih zavezancev. Iz njih je bilo razvidno, da cerkev za uporabo mestne zemlje ni pla\xc4\x8devala davkov. Fortunat se je na ta o\xc4\x8ditek branil, da je v zameno istrskim mestom nudil pomo\xc4\x8d vsepovsod, kjer se je le dalo, in ljudstvo mu je pritrdilo._NEWLINE_Nato je Fortunat zastavil vpra\xc5\xa1anje ljudstvu, da naj razlo\xc5\xbei navade patriarha in njegove cerkve v istrski de\xc5\xbeeli. Puljski prvak je pri tem opisal postopek prihoda patriarha v mesto in izvajanje njegovega dela. Ljudstvo ga je pri tem sprejemalo z vsemi \xc4\x8dastmi; glavarji drugih mest so mu pritrdili, in izrekli, da naj se vse dogaja tako kot prej, in da nimajo ve\xc4\x8d nobenih pripomb zoper Fortunata.\n_START_SECTION_\nPrito\xc5\xbebe proti \xc5\xa1kofom\n_START_PARAGRAPH_\nV tem delu listina preide v svoj resnej\xc5\xa1i del, saj prehaja na obto\xc5\xbebe, zaradi katerih je bil ri\xc5\xbeanski zbor v prvi vrsti sploh sklican. V tem delu je 8 prito\xc5\xbeb, ki govorijo predvsem o tem, da so si \xc5\xa1kofje nasilno prilastili pravico do u\xc5\xbeivanja zemlje, ki sicer pripada mestom, hkrati pa niso pla\xc4\x8devali davkov. To naj bi zelo \xc5\xa1kodilo gospodarskim interesom istrskih mest. Ponarejali naj bi tudi pogodbe o dednih zakupih in si s tem nezakonito prila\xc5\xa1\xc4\x8dali zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Izvajali so nasilje nad prebivalstvom istrskih mest; pretepali so jih z gorja\xc4\x8dami ter preganjali z me\xc4\x8di. \xc5\xa0kofje so se potegovali tudi za ekskluzivno pravico do ribolova, ki so jo nezakonito izvajali tako, da so prebivalstvo dr\xc5\xbeali pod roko nasilja in uni\xc4\x8devali ribi\xc5\xa1ko opremo.\n_START_SECTION_\nPrito\xc5\xbebe proti vojvodi Janezu\n_START_PARAGRAPH_\nUvod najprej omenja dajatve, ki so jih istrska mesta pla\xc4\x8devala v \xc4\x8dasu bizantinske oblasti. Zna\xc5\xa1ale so skupaj 344 zlatih solidov mancosov. _NEWLINE_Prito\xc5\xbebe se nato nadaljujejo, in omenjajo, kako si je vojvoda Janez prilastil mnoge posesti biv\xc5\xa1ih bizantinskih funkcionarjev, pa tudi bizantinske dr\xc5\xbeavne posest, ki naj bi bile v okolici dana\xc5\xa1njega Novigrada. Te posesti naj bi mu neupravi\xc4\x8deno prina\xc5\xa1ale veliko dodatnih prihodkov na ra\xc4\x8dun ribolova in pridelave vina, in to poleg davkov, ki si jih je \xc5\xbee prila\xc5\xa1\xc4\x8dal._NEWLINE_Drugi del nato nadaljuje prito\xc5\xbebe. Predstavniki mest so se prito\xc5\xbeevali predvsem nad tem, da si je Janez nasilno prilastil mnoga gospodarsko uporabna ozemlja v okolici mest, \xc5\xa1e posebej gozdove in pa\xc5\xa1nike. V okolico mest je naseljeval tudi Slovane, ki so se polastili pa\xc5\xa1nikov in jim kradli \xc5\xbeivino; zemlji\xc5\xa1ke dajatve pa so dajali Janezu._NEWLINE_Prito\xc5\xbeujejo se tudi nad kratenjem samoupravnih mestnih pravic, saj so izgubili pravico do postavljanja mestnih dostojanstvenikov, vojvoda Janez pa je v mestu postavil svoje oblastnike in vse premo\xc5\xbeenje razdelil med svoje sorodnike._NEWLINE_Popolnoma je spremenil tudi dav\xc4\x8dni sistem. Janezu so tako pla\xc4\x8devali veliko ve\xc4\x8d dodatnih dajatev (npr. dajatev glede na \xc5\xa1tevilo glav \xc5\xbeivine, dajatev krme), in morali so izvajali tlako ter brodarjenje (po morju in po rekah). Prito\xc5\xbeili so se tudi zaradi krutega ravnanja Janeza osebno, ker je kradel njihove konje, ljudi pa s silo gnal s seboj na potovanja, da so mu prena\xc5\xa1ali tovor._NEWLINE_Prito\xc5\xbeili so se tudi \xc4\x8dez slovansko desetino, ki jo mesta pla\xc4\x8dujejo Slovanom namesto cerkvi. Pri tem izpostavljajo krivdo vojvode Janeza, ki je Slovane naselil v okolico njihovih mest._NEWLINE_V sklepu predstavniki istrskih mest oporekajo vsem navedenenim dajatvam in tlaki, ki so tako hude, da so ljudje zabredli v rev\xc5\xa1\xc4\x8dino. V trenutku velike krize so se zato obrnili na cesarja Karla Velikega, da posreduje in popravi krivice.\n_START_SECTION_\nJanezov zagovor in obljuba\n_START_PARAGRAPH_\nGlede uporabe gozdov in pa\xc5\xa1nikov prito\xc5\xbebam ni nasprotoval, glede ostalih obveznosti in dajatev pa se je obvezal, da bo postopal po starih obi\xc4\x8dajih._NEWLINE_Glede Slovanov se je obvezal, da jih bo pregnal v tiste kraje, v katerih mestom ne bodo povzro\xc4\x8dali \xc5\xa1kode na poljih in v gozdovih.\n_START_SECTION_\nSklepi zbora\n_START_PARAGRAPH_\nCesarjevi odposlanci so v tem delu poskrbeli, da je vojvoda Janez dal vsa poro\xc5\xa1tva o izpolnitvi zahtev do istrskih mest - glede davkov, pravice do pa\xc5\xa1e \xc5\xbeivine, delovne obveznosti, dajatev, tlake in brodarjenja. Ljudstvo je potem odstopilo od svoje to\xc5\xbebe pod pogojem, da se take stvari ne bodo ve\xc4\x8d dogajale; \xc4\x8de se pa bodo dogajale, naj se kaznujejo._NEWLINE_Glede ostalih prito\xc5\xbeb glede Fortunata, \xc5\xa1kofov in vojvode Janeza je bilo sklenjeno, naj se izpolni vse, kar so izjavili zaprise\xc5\xbeeni; vsakdo ki bi to kr\xc5\xa1il bo kaznovan. Listina se kon\xc4\x8duje s podpisom obljube vseh prisotnih v navzo\xc4\x8dnosti cesarskih odposlancev.\n_START_SECTION_\nZgodovinske posledice ri\xc5\xbeanskega zbora\n_START_PARAGRAPH_\nRi\xc5\xbeanski zbor je imel poleg svojega neposrednega gospodarskega u\xc4\x8dinka za Istro daljnose\xc5\xbene posledice tudi v politi\xc4\x8dnem smislu. Franki so si v prehodu iz 8. v 9. stoletje nadvse prizadevali, da bi s svojimi potezami bizantince izrinili iz Istre. K tem prizadevanjem lahko pri\xc5\xa1tevamo tudi ri\xc5\xbeanski zbor, s katerim si je sku\xc5\xa1al Karel Veliki pridobiti politi\xc4\x8dno podporo istrskih mest, kar mu je tudi uspelo. Leta 802 se je namre\xc4\x8d med bizantinskim cesarjem Nikeforjem in Franki za\xc4\x8dela vojna, ki je leta 812 pripeljala do Nikeforjevega miru, s katerim je Bizanc priznal cesarsko dostojanstvo Karlu Velikemu, izgubil pa je tudi svoje posesti v Istri. Za istrska mesta je sklep zbora tako imel posledico v specifi\xc4\x8dnem zgodovinskem razvoju v naslednjih stoletjih.'