b"\n_START_ARTICLE_\nKolumbija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina neodvisne republike Kolumbije se za\xc4\x8dne po osamosvojitvi od \xc5\xa0panije novembra leta 1811. Od leta 1499, ko so je bilo ozemlje dana\xc5\xa1nje Kolumbije prvi\xc4\x8d raziskano, pa vse do leta 1810 so ta prostor upravljali \xc5\xa0panci. _NEWLINE_20. julija leta 1810 so me\xc5\xa1\xc4\x8dani mesta Santa Fe De Bogota ustanovili svet za osamosvojitev od \xc5\xa0panije. V tem svetu je bil prisoten tudi Simon Bolivar, eden velikih junakov boja za neodvisnost Ju\xc5\xbene Amerike od \xc5\xa0panije. Sledilo je obdobje hude dr\xc5\xbeavne nestabilnosti._NEWLINE_Na prelomu stoletja je Kolumbija poznala vojno 1000 dni (1899-1902), ki je privedla do lo\xc4\x8ditve Paname od Kolumbije in dala Kolumbiji pribli\xc5\xbeno dana\xc5\xa1njo podobo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKolumbija je \xc5\xa1estindvajseta najve\xc4\x8dja dr\xc5\xbeava na svetu in \xc4\x8detrta najve\xc4\x8dja v Ju\xc5\xbeni Ameriki, s povr\xc5\xa1ino 1.141.748\xc2\xa0km \xc2\xb2. Nahaja se na severozahodu obmo\xc4\x8dja Ju\xc5\xbene Amerike. Na vzhodu meji z Venezuelo in Brazilijo, na jugu z Ekvadorjem in Perujem, na severu s Karibskim morjem, na severozahodu s Panamo in zahodu s Tihim oceanom.  Kolumbija je podvr\xc5\xbeena potresom, cunamijem in vulkanskim izbruhom._NEWLINE_Kolumbijsko ozemlje je gorato na zahodu, ni\xc5\xbeinsko pa na vzhodu. Pre\xc4\x8dkajo jo Andi, katere razdelimo na tri razli\xc4\x8dne gorske verige, imenovane glede na njihov polo\xc5\xbeaj: Cordillera Occidental, Cordillera Central in Cordillera Oriental. Na zahodu, od tiho oceanske obale, dobimo ravnine, ki jih prekinja le Serrania Baud, ki je ena izmed najni\xc5\xbejih in ozkih gorskih verig Kolumbije. _NEWLINE_Kolumbija ima veliko rek, glavne so Caquet\xc3\xa0, Magdalena, Cauca in Atrato. Zadnje tri reke te\xc4\x8dejo od juga proti severu.\n_START_SECTION_\nEkonomija\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomija Kolumbije je v razvoju. Bdp Kolumbije zna\xc5\xa1a 400,3 milijarde dolarjev. Kolumbija ima 20,03 milijonov prebivalcev. Na podlagi podatkov iz lanskega leta je 12\xc2\xa0% prebivalstva brezposelnih, 49,2\xc2\xa0% pa revnih._NEWLINE_Kar se ti\xc4\x8de gospodarstva ima Kolumbija najbolj razvit terciarni sektor, v katerem ima zaposlenih kar 58,8\xc2\xa0% prebivalstva. Sledi mu primarni sektor (22,4\xc2\xa0%) in nato se sekundarni sektor (18,8\xc2\xa0%). V kmetijstvu proizvajajo: kavo, banane, ri\xc5\xbe, tobak,  kokos, sladkorni trs, psenico in koruzo. V idustriji pa proizvajajo: tekstil, obutve, obleke, olje, pijace, kemikalije, cement, zlato in premog. Izva\xc5\xbeajo predvsem nafto, kavo, premog, nikelj, oblacila, banane in cvetje. Uva\xc5\xbeajo pa industrijske opreme, kemikalije, izdelke iz papirja in goriva.\n_START_SECTION_\nInfrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nKolumbija ima 992 letali\xc5\xa1\xc4\x8d in je sedma dr\xc5\xbeava na svetu glede na \xc5\xa1tevilo letali\xc5\xa1\xc4\x8d. 116 je malih letali\xc5\xa1\xc4\x8d, ve\xc4\x8djih pa je 876.  Dr\xc5\xbeava ima razvito infrastrukturo, ki omogo\xc4\x8da preva\xc5\xbeanje plina in nafte po ceveh. Imajo namre\xc4\x8d 4.567\xc2\xa0km plinovoda in 6.097\xc2\xa0km oleodukta.  Tudi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave so dobro razvite ( 3.802\xc2\xa0km) in je po dol\xc5\xbeini mre\xc5\xbee 45. na svetu. \xc5\xa0e najbolj pa je razvito cestno omre\xc5\xbeje (164.257\xc2\xa0km). Dobro so razvite tudi plovne poti (18.000\xc2\xa0km), saj je glede tega 6. na svetu. Glavna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Kolumbiji so: Barranquilla, Buenaventura, Cartagena, Santa Marta in Turbo.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nKolumbija ima 43.677.372 prebivalcev. Prebivalstvo je zelo mlado in je tako strukturirano: od 0-14 let ima 27.7\xc2\xa0% prebivalstva, od 15-64 let 66.4\xc2\xa0% prebivalstva; nad 65 let le 5.8\xc2\xa0%._NEWLINE_Srednja starost je 27.1 let. Prebivalstvo pa raste za 1.219\xc2\xa0%._NEWLINE_90.4\xc2\xa0% prebivalstva je pismenega. Dr\xc5\xbeavni prispevek za izobra\xc5\xbeevanje je 4.7\xc2\xa0% BDP._NEWLINE_Glavna vera je rimskokatoli\xc5\xa1ka. V Kolumbiji govorijo \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino. Na kulturo Kolumbije je mo\xc4\x8dno vplivala \xc5\xa0panija, ki je v to dr\xc5\xbeavo_NEWLINE_prinesla katoli\xc5\xa1ko vero. Toda s pomo\xc4\x8djo globalizacije vplivajo na dr\xc5\xbeavo tudi druge dr\xc5\xbeave iz celega sveta._NEWLINE_Kolumbija je \xc4\x8detrta najbolj naseljena dr\xc5\xbeava obeh Amerik (po ZDA, Braziliji in Mehiki). Ve\xc4\x8dina prebivalstva je naseljena na zahodu dr\xc5\xbeave, in sicer ob Atlantskem in Tihem oceanu. Pribli\xc5\xbeno 3.331.107 Kolumbijcev \xc5\xbeivi v ZDA, Ekvadorju, \xc5\xa0paniji in Venezueli. _NEWLINE_V Kolumbiji je mo\xc4\x8dno prisoten samomor, saj je 61 ljudi na 100.000, ki je naredilo samomor leta 2000.\n_START_SECTION_\nEtnografija\n_START_PARAGRAPH_\nV Kolumbiji so prisotne naslednje rasne skupine: mestici 58\xc2\xa0%, belci 20\xc2\xa0%, mulati 14\xc2\xa0%, \xc4\x8drnci 4\xc2\xa0% , Amerindi 4\xc2\xa0%._NEWLINE_Leta 2007, ko je bilo 10,6\xc2\xa0% prebivalstva afro-kolumbijskega, je bila Kolumbija tretja dr\xc5\xbeava v Ameriki z najvi\xc5\xa1jim odstotkom \xc4\x8drnega prebivalstva (po ZDA in Braziliji). Ta razlika etni\xc4\x8dnih skupin je prisotna zaradi me\xc5\xa1anice Amerindov, \xc5\xa1panskih kolonov in afri\xc5\xa1kih potomcev. Tisti, ki se priselijo v Kolumbijo, prihajajo najve\xc4\x8d iz Arabije, pa tudi iz Evrope (\xc5\xa0panija, Nem\xc4\x8dija in Italija) in iz Kitajske. Med glavnimi priseljenci so tudi latino-ameri\xc4\x8dani iz Brazilije, Venezuele, \xc4\x8cila, Ekvadorja, Argentine in Peruja.\n_START_SECTION_\nJeziki\n_START_PARAGRAPH_\nUradni jezik Kolumbije je \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina. Ohranjenih je \xc5\xa1e 75 jezikov domorodcev. V vseh \xc5\xa1olah Kolumbije je vklju\xc4\x8dena angle\xc5\xa1\xc4\x8dina. Prisotnih je veliko vrst \xc5\xa1panskih dialektov, ki se razlikujejo po slovnici. V severnem delu Kolumbije govorijo nare\xc4\x8dje, ki je podobno nare\xc4\x8dju drugih karibskih narodov. Na jugu dr\xc5\xbeave pa uporabljajo nare\xc4\x8dja, ki so podobna tistim iz Ekvadorja in Peruja.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nKolumbija je razdeljena na 32 okrajev. Oblast je razdeljena na: zakonodajno, sodno in izvr\xc5\xa1no. Zakonodajni sistem Kolumbije sloni na \xc5\xa1panskem zakonu. Predsednik je v isto\xc4\x8dasno bodisi predsednik dr\xc5\xbeave, bodisi vlade. Parlament je sestavljen iz senata in zbornice predstavnikov. V sodni sistem spada ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, dr\xc5\xbeavni svet in vrhovni sodni svet. V Kolumbiji je \xc5\xa1estnajst politi\xc4\x8dnih strank. Predsednik skrbi, ob drugih zadevah tudi za obrambo, za katero skrbijo oboro\xc5\xbeene voja\xc5\xa1ke kolumbijske sile in dr\xc5\xbeavna policija. Prisotna je tudi agencija za varnost (DAS). Predsednik dr\xc5\xbeave upravlja tudi zunanje zadeve. Kolumbija ohranja danes diplomatske odnose s celim svetom, najve\xc4\x8d pa z Ameriko.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nKultura v Kolumbiji se mo\xc4\x8dno ve\xc5\xbee s kulturami drugih ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav. Najbolj se pa s \xc5\xa1pansko, ki je v to dr\xc5\xbeavo prinesla katoli\xc5\xa1ko vero. Toda s pomo\xc4\x8djo globalizacije vplivajo na Kolumbijo \xc5\xa1e druge dr\xc5\xbeave iz celega sveta. Knji\xc5\xbeevnost je v Kolumbiji nastala \xc5\xbee med \xc5\xa1pansko kolonizacijo. Leta 1871 je bila v Kolumbiji ustanovljena prva \xc5\xa1ola v Ameriki, v kateri so u\xc4\x8dili katalon\xc5\xa1\xc4\x8dino. _NEWLINE_Tejo, igra domorodcev, je dr\xc5\xbeavni \xc5\xa1port, medtem ko je nogomet najbolj raz\xc5\xa1irjen. Kolesarstvo, ki je bilo v letih 80' najbolj raz\xc5\xa1irjeno, je danes na tretjem mestu. Na karibski obali pa sta  pomembna: rokoborba in baseball._NEWLINE_K dr\xc5\xbeavni no\xc5\xa1i spada Sombrero Vueltiao. Ta klobuk je tudi eden izmed simbolov Kolumbije. Tradicionalni plesi so: bambuco, cueca in cumbia."