b'\n_START_ARTICLE_\nSeverna Afrika\n_START_PARAGRAPH_\nSeverna Afrika je regija Afrike, v katero se navadno pri\xc5\xa1tevajo afri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave Al\xc5\xbeirija, Egipt, Libija, Mavretanija, Maroko, Sudan, Tunizija in Zahodna Sahara. V regijo so v\xc4\x8dasih vklju\xc4\x8dene tudi nekatere druge dr\xc5\xbeave: Azorski otoki, Eritreja, Etiopija, Kanarski otoki in Madeira, a si ne delijo iste kulture z zna\xc4\x8dilnimi dr\xc5\xbeavami regije._NEWLINE_Del severne Afrike je Magreb, ki ga tvorijo Maroko, Al\xc5\xbeirija, Tunizija in zahodni del Libije. Z izjemo Libije so te dr\xc5\xbeave nekdanje kolonije Francije, zaradi \xc4\x8desar se pojem Magreb (zlasti v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini) mnogokrat nana\xc5\xa1a le na njih, v arabski terminologiji pa tudi samo na Maroko._NEWLINE_Egipt in Libija sta po nekaterih kriterijih uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena tudi v regijo Bli\xc5\xbenjega vzhoda, zlasti tja sodi egip\xc4\x8danski polotok Sinaj, ki je geografsko ume\xc5\xa1\xc4\x8den v Malo Azijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi pomembnej\xc5\xa1i kolonizatorji severne Afrike so bili Feni\xc4\x8dani, ki so tam ustanovili ve\xc4\x8d svojih kolonij, med drugim okoli leta 814 pr. n. \xc5\xa1t. v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega Tunisa Kartagino. Slednja je bila pora\xc5\xbeena leta 146 pr. n. \xc5\xa1t., v nadaljnjem obdobju pa so severno Afriko v velikem obsegu kolonizirali Rimljani. Po zatonu mo\xc4\x8di Rimskega imperija so nekoliko ohlapnej\xc5\xa1i nadzor nad severno Afriko, izvzem\xc5\xa1i Maroko, prevzeli Arabci Otomanskega imperija. Velika evropska osvajanja v 19. stoletju pa so prinesla nove oblasti: Francijo, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, \xc5\xa0panijo in Italijo. To obdobje je trajalo do druge polovice 20. stoletja, ko so si med 50. in 70. leti vse dr\xc5\xbeave pridobile neodvisnost, z izjemo nekaj manj\xc5\xa1ih \xc5\xa1panskih teritorijev na severnih obalah Maroka ter Zahodne Sahare, katere okupator je Maroko.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPoseljene predele severne Afrike od preostale Afrike lo\xc4\x8duje zlasti Sahara. V teh krajih je najti Berbere in Arabce kot ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo, ti pa se na pogled te\xc5\xbeko razlikujejo. Zraven teh obstaja \xc5\xa1e ve\xc4\x8d etni\xc4\x8dnih manj\xc5\xa1in. Berberi so avtohtono ljudstvo Magreba, ki naj bi v te kraje pri\xc5\xa1lo z vzhoda. Ve\xc4\x8dina prebivalstva severne Afrike ima berberske korenine, a se - z izjemo Maroka in nekaterih predelov Al\xc5\xbeirije - ozna\xc4\x8duje za Arabce.'