b'\n_START_ARTICLE_\nGrajski hrib Quedlinburg\n_START_PARAGRAPH_\nGrajski hrib Quedlinburg (nem\xc5\xa1ko Schlossberg) je vzpetina severnega predela Harza. Je v Quedlinburgu v okro\xc5\xbeju Harz, nem\xc5\xa1ke de\xc5\xbeele Sa\xc5\xa1ka-Anhalt in je lokacija samostana Quedlinburg.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGrajski hrib se dviga v naravnem parku Harz / Sa\xc5\xa1ka-Anhalt - jugozahodno od starega mestnega jedra Quedlinburga. Na jug in vzhod se spu\xc5\xa1\xc4\x8da do razvodja rek Bode in M\xc3\xbchlengraben. Na zahodu se stika z M\xc3\xbcnzenbergom in na drugi strani z Strohbergom (182,6 m). Na vzhodu le\xc5\xbei Ochsenkopf.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nSestavljen iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka pripada grebenu sedla Quedlinburg. Je del stratigrafske krajine glavne prostorske skupine severnega predela Harza in se deli na Blankenburger in Halberst\xc3\xa4dter Mulde._NEWLINE_Med dvigom variscanskega fragmenta, ki tvori Harz, so se sedimentne plasti v predelu Harza dvignile toliko, da so se zlomile. Tako imajo spodnjekredne plasti pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka grajskega hriba Quedlinburg naklon okoli 27 stopinj v smeri jug-jugozahod. Talne plasti pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka so v\xc4\x8dasih zelo razli\xc4\x8dne. Grobo zrnati, bolj trdno vezani sloji se izmenjujejo z drobno zrnatimi, precej meljastimi plastmi. Te plasti se prekrivajo s tistimi, ki so zelo trdno vezane z vgradnjo \xc5\xbeelezovih in manganovih oksidov._NEWLINE_Zelo fino zrnat sloj je \xc5\xa1e posebej ob\xc4\x8dutljiv na vdor vode. Ko je mokra, ta plast za\xc4\x8dne te\xc4\x8di. Na jugozahodnem vzno\xc5\xbeju gore je ta plast zelo jasno vidna v tako imenovanih klifih. Tam so v zadnjih desetletjih na tej teko\xc4\x8di plasti zdrsnile velike plasti bolj trdno vezanega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka._NEWLINE_Zato so bili v zadnjih letih sprejeti obse\xc5\xbeni varnostni ukrepi na podpornih zidovih. Ti so s sidri globoko vpeti v pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak. Tako bi se za zdaj lahko prepre\xc4\x8dilo nadaljnje plazenje. Za osnovno varnost so potrebni obse\xc5\xbeni gradbeni ukrepi.\n_START_SECTION_\nSamostan Quedlinburg\n_START_PARAGRAPH_\nNa geolo\xc5\xa1ko nestabilnem terenu grajskega hriba je bil leta 936 ustanovljen samostan po posredovanju Matilde, vdove v istem letu umrlega vzhodno-frankovsko-nem\xc5\xa1kega kralja Henrika I., njene sina Otona I. Quedlinburg. V njem je romanska  samostanska cerkev svetega Servacija, ki je bila zgrajena predvsem med letoma 1070 in 1129.\n_START_SECTION_\nDruge spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8ditene stavbe\n_START_PARAGRAPH_\nNa pobo\xc4\x8dju in vzno\xc5\xbeju grajskega hriba je ve\xc4\x8d spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih pollesenih hi\xc5\xa1 iz razli\xc4\x8dnih obdobij od 16. stoletja dalje, ki so tudi na seznamu Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. To so stavbe na naslovu Schlo\xc3\x9fberg \xc5\xa1t. 4, 5, 6, 7, 35, 36, 37, 38 in 39.'