b'\n_START_ARTICLE_\nAlexius Meinong\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bil Meinong zvest Avstrijec, je ve\xc4\x8dkrat poudarjal tudi, da je Nemec, saj so njegovi predniki \xc5\xbeiveli v Nem\xc4\x8diji. Sam se je zato pridru\xc5\xbeil politi\xc4\x8dnim organizacijam nem\xc5\xa1kih nacionalistov. Njegov o\xc4\x8de je bil avstrijski general. Zelo rad se je posve\xc4\x8dal glasbi. Izvajal je komorno glasbo na klavir in violino, bil pa je tudi amaterski skladatelj. Meinong je trpel z delno slepoto, ki jo je sku\xc5\xa1al prekrivati, kmalu pa se je ta tako poslab\xc5\xa1ala, da sam ni zmogel ve\xc4\x8d prebirati literature. Vseeno pa skupaj z njegovo ambicijo in vztrajnostjo to zanj \xc5\xa1e vseeno ni bila prevelika ovira. Do njegovega uspeha pa je pripomoglo tudi dobro organizirano dru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje, za katero gre zahvala njegovi \xc5\xbeeni Doris. \xc4\x8ceprav je bil Meinong rimokatoli\xc4\x8dan, je njegovo zgodnje delo \xc5\xbee pokazalo kriti\xc4\x8den in distanciran odnos do katoli\xc5\xa1ke cerkve. Zagovarjal je lo\xc4\x8ditev verskih zadev od ostalih in kritiziral versko izobra\xc5\xbeevanje v srednjih \xc5\xa1olah, \xc4\x8de\xc5\xa1 da to omejuje svobodo mi\xc5\xa1ljenja. Po \xc5\xa1tudiju pod vodstvom filozofskega psihologa Franca Brentana od leta 1875 do leta 1878 na Dunaju, se je pridru\xc5\xbeil filozofski fakulteti Univerze v Gradcu, kjer je od leta 1889 do smrti ostal kot profesor. Z Brentanom je pomagal pri promociji avstrijske \xc5\xa1ole vrednot, vendar je s\xc4\x8dasoma nasprotoval stali\xc5\xa1\xc4\x8dem Brentana o epistemologiji._NEWLINE_Klju\xc4\x8dno vlogo pri razumevanju raziskave Meinonga in njegovih u\xc4\x8dnih dejavnosti igra njegova prva knjiga o filozofski znanosti in Propedevtika (1885). Ta knjiga je bila prvotno napisana z namenom kritiziranja navodil, ki jih je izdalo ministrstvo za kulturo in pou\xc4\x8devanje. To navodilo je bilo zmanj\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa srednje\xc5\xa1olskega pou\xc4\x8devanja v filozofski prospekti [philosophisch-prop\xc3\xa4deutischer Unterricht], tj. psihologiji, logiki in filozofiji. Toda knjigo lahko beremo tudi kot programski esej o Meinongovih pogledih na filozofijo in psihologijo. Ta pojasnjuje, da je psihologija temeljna subdisciplina filozofije ter da je pedago\xc5\xa1ko psihologijo treba potrditi z izvajanjem poskusov, ki pripeljejo do kon\xc4\x8dnih rezultatov in sprejetih teorij. Poleg tega, se negotovost na podro\xc4\x8dju znanja ne sme obravnavati kot ovira, temve\xc4\x8d kot izziv in prilo\xc5\xbenost za napredek. Zaradi tega prakti\xc4\x8dno usmerjenega pogleda na filozofijo in znanost je Meinong predlagal ustanovitev tako psiholo\xc5\xa1kega laboratorija kot filozofskega seminarja kot univerzitetnih institucij v Gradcu. Kot akademski filozof je dal prilo\xc5\xbenost, da bi si s svojimi u\xc4\x8denci, prijatelji in sodelavci razpravljal o filozofskih zadevah._NEWLINE_Razpravljal je tudi o subjektivisti\xc4\x8dnih teorijah gospodarske vrednosti avstrijskih ekonomistov Carla Mengerja in Friedricha von Wieserja, v svojih psiholo\xc5\xa1ko-eti\xc4\x8dnih raziskavah o teoriji vrednot (1894). Svoj subjektivisti\xc4\x8dni pristop je raz\xc5\xa1iril in poleg ekonomskih vrednot so zdaj v ospredje pri\xc5\xa1le tudi ostale vrednote. Leta 1894 je tudi podrobno razvil svojo idejo, da etiko v celoti dolo\xc4\x8da razlikovalni u\xc4\x8dinek vredno-nevredno [Wert-Unwert]. V filmu On Emotional Presentation (1917) in drugih kasnej\xc5\xa1ih del v teoriji vrednot (1912, 1923) je prevzel objektivisti\xc4\x8den pogled in zdru\xc5\xbeil psiholo\xc5\xa1ko analizo vrednot s svojo teorijo predmetov. Zagovarjal je, da je treba vrednote in norme obravnavati kot lo\xc4\x8dene, posebne vrste pojmov. Poleg tega pa da ne obstaja samo osebna vrednota ampak tudi neosebna.\n_START_SECTION_\nMeinongova filozofija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav Meinong ni bil filozofski sistemski mislec, je postopoma razvil filozofski sistem, ki je vklju\xc4\x8deval glavne discipline. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je ta sistem imel njegovo teorijo predmetov, po kateri je zaslovel. Meinongova terminologija, \xc5\xa1tevilo njegovih idej in domnevnih predmetov se je nenehno ve\xc4\x8dalo, pa \xc4\x8deprav je pri tem pri\xc5\xa1lo do sprememb nekaterih njegovih stali\xc5\xa1\xc4\x8d. V svoji avtobiografiji izda, da \xc5\xa1e ni na\xc5\xa1el natan\xc4\x8dne formule filozofije, vendar pa je pri\xc5\xa1el do nekaterih zelo pomembnih ugotovitev: filozofija naj ne bi bila samo samostojna znanost, temve\xc4\x8d skupek znanosti, ki dr\xc5\xbei skupaj z dejstvom, da gre vse to za du\xc5\xa1evne pojave. Meni tudi, da se vse, kar se lahko do\xc5\xbeivi, obravnava filozofsko. Zaradi tega psihologija postane temeljna disciplina teh filozofskih mi\xc5\xa1ljenj. Meinong po svoji zasnovi teorije predmetov razume filozofijo kot najbolj univerzalno in temeljno znanost. Po njegovem mnenju je njegov obseg filozofije \xc5\xa1ir\xc5\xa1i od metafizike, saj se metafizika ukvarja samo z obstoje\xc4\x8dimi stvarmi, s celotno realnostjo. Meinong pravi, da je metafizika dolo\xc4\x8dena s "predsodkom v korist dejanskega" in tako ne zajame vsega smisla.\n_START_SECTION_\nOntologija\n_START_PARAGRAPH_\nMeinong je najbolj znan po svojem delu\xc2\xa0\xc2\xbbTeorija o predmetih\xc2\xab\xc2\xa0(\xc3\x9cber Gegenstandstheorie, 1904). Teorija temelji na domnevnem empiri\xc4\x8dnem opazovanju, da je mogo\xc4\x8de razmi\xc5\xa1ljati o ne\xc4\x8dem, na primer zlati gori, \xc4\x8deprav ta objekt ne obstaja. Ker lahko omenimo te stvari, morajo imeti nekak\xc5\xa1no \xe2\x80\x9cbitje". Meinong razlikuje "bitje" stvari, ki je lahko predmet domi\xc5\xa1ljije ter "obstoj" stvari, ki ima vsebinski ontolo\xc5\xa1ki status. Meinong je imenoval tak\xc5\xa1ne neobstoje\xc4\x8de predmete kot "brezdomce", drugi pa so zaradi velikega \xc5\xa1tevila in eksoti\xc4\x8dne narave jih poimenovali "Meinongova d\xc5\xbeungla".\n_START_SECTION_\nMeinongova prvotna teorija \xe2\x80\x93 Vrednostni subjektivizem\n_START_PARAGRAPH_\nMeinong se je zgledoval po Carl Mangerovi subjektivni interpretaciji vrednosti v ekonomiji. Ta pravi, da vrednost sama po sebi ne obstaja izven na\xc5\xa1e domi\xc5\xa1ljije \xe2\x80\x93 vrednost je lastnost, ki sami damo nekemu predmetu. Meinong se je v to filozofijo bolj poglobil. Zanimal se je ne le za ekonomsko vrednost ampak vrednost na vseh podro\xc4\x8djih (etika, estetika, \xe2\x80\xa6). Osredoto\xc4\x8dil se je na to kak\xc5\xa1no vlogo imajo \xc4\x8dustva pri dolo\xc4\x8danju vrednosti nekega predmeta. Verjame pa, da vrednost ni zgolj mentalna niti fizi\xc4\x8dna lastnost. Vrednost lahko opredelimo kot odnos med objektom (tisto kar ima vrednosti) in med subjektom (za katero ima objekt vrednost). Vrednost ne obstaja brez subjekta in objekta.\n_START_SECTION_\nMeinongova kasnej\xc5\xa1a teorija- Vrednostni objektivizem\n_START_PARAGRAPH_\nKasneje v \xc5\xbeivljenju je Meinog spremenil svojo stali\xc5\xa1\xc4\x8de in postal vrednostni objektivist. Vrednost ni ve\xc4\x8d le sestavek odnosa med objektom in subjektom.\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nAlexius Meinong. 2017. [internet]. [citirano: 27. 11. 2017]. Dostopno na naslovu: https://en.wikipedia.org/wiki/Alexius_Meinong_NEWLINE_Meinong\xe2\x80\x99s jungle. 2017. [internet]. [citirano: 27. 11. 2017.] Dostopno na naslovu: https://en.m.wikipedia.org/wiki/Meinong%27s_jungle_NEWLINE_Stanford Encyclopedia of Philosophy: Alexius Meinong. 2013. [internet.] [citirano: 27. 11. 2017.] Dostopno na naslovu: https://platI o.stanford.edu/entries/meinong'