b'\n_START_ARTICLE_\nBranko Zinauer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji v Mariboru je v Zagrebu \xc5\xa1tudiral slikarstvo in januarja 1941 diplomiral. V stenskem slikarstvu se je izpopolnjeval na ljubljanski ALU pri Slavku Pengovu (1949-1950). Med \xc5\xa1tudijem v Zagrebu je deloval v levi\xc4\x8darskem  akademskem dru\xc5\xa1tvu. Julija 1941 je bil aretiran, nekaj mesecev zaprt v usta\xc5\xa1kih zaporih, po izpustitvi je kratek \xc4\x8das \xc5\xbeivel pri bratu v Zemunu, potem v Kostanjevici na Krki, kjer je sodeleloval z OF. Po osvoboditvi je bil v Mariboru v propagandni sekciji mestnega odbora, ter od jeseni 1945 u\xc4\x8dil likovni pouk na I. in V. dr\xc5\xbeavni gimnaziji, od 1961 na Tehni\xc5\xa1ki srednji \xc5\xa1oli, od 1963 do smrti opisno geometrijo v Gradbenem \xc5\xa1olskem centru._NEWLINE_\xc5\xbde med \xc5\xa1tudijem se je uveljavil z izvrstnimi karikaturami s poudarjeno dru\xc5\xbebeno in politi\xc4\x8dno ostjo, okoli 400 jih je objavil v mariborskem Totem listu (1938\xe2\x80\x931941). Socialnokriti\xc4\x8dno usmeritev zgodnjega, predvsem risarskega opusa je zaznamoval vpliv hrva\xc5\xa1kega slikarja K. Hegedu\xc5\xa1i\xc4\x87a. Zinauerjevo temeljno izrazilo je realisti\xc4\x8dna risba, ki izkazuje oster dar opazovanja. To se ka\xc5\xbee \xc5\xa1e posebej v ilustracijah knjig za mladino. Posebno pa sta ga pritegovali slikanica in strip, ki dajeta v kontinuiranem na\xc4\x8dinu pripovedi slikarju velike mo\xc5\xbenosti. Ilustriral je ve\xc4\x8d  stripov v \xc4\x8dasopisu Ve\xc4\x8der, v katerih je izoblikoval zna\xc4\x8dilni obrazni in figuralni tip junakov. Likovna spremljava je u\xc4\x8dinkovito izra\xc5\xbeena z razmeroma skopimi sredstvi, po navadi le z ostro in zanesljivo linijo, redkeje z osenjavo ali celo barvo. V natan\xc4\x8dno risbo pa je vendarle ujeta kopica nadrobnosti, ki jih zahteva realisti\xc4\x8dno prizori\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Tudi v oljnem slikarstvu mu je bila risba zanesljiva opora v realisti\xc4\x8dno usmerjenem oblikovalnem konceptu. Tematika se v nekem smislu navezuje na predvojno socialnokriti\xc4\x8dno dejavnost in so\xc4\x8dasno socrealististi\xc4\x8dno usmeritev, v portretu in \xc5\xa1e posebno v pokrajini pa se predaja razpolo\xc5\xbeenju in si je upravi\xc4\x8deno prislu\xc5\xbeil vzdevek \xc2\xbbumetnik zastrte poeti\xc4\x8dnosti\xc2\xab. Ukvarjal se je tudi s stenskim slikarstvom (freska).'