b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Pirnat\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo osnovni \xc5\xa1oli in gimnaziji v Ljubljani je diplomiral na Oddelku za psihologijo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani. Deloval je kot \xc5\xa1olski psiholog, do upokojitve leta 2017 na Osnovni \xc5\xa1oli Franceta Bevka v Ljubljani. Umrl je po kratki in hudi bolezni.\n_START_SECTION_\nJamarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nK raziskovanju podzemskega sveta ga je pritegnil starej\xc5\xa1i brat Stane Pirnat - Bingelj, rojen 1942, jamar od leta 1959. Jozl je postal \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva za raziskovanje jam Ljubljana (DZRJL) leta 1963. V naslednjih dveh desetletjih je kot \xc4\x8dlan raziskovalne ekipe DZRJL sodeloval pri pomembnej\xc5\xa1ih odpravah v globoka brezna, npr. v Jazben na Banj\xc5\xa1ki planoti, \xc5\xbdankano jamo v Istri, Polo\xc5\xa1ko jamo nad Tolminom, in Brezno pri gamsovi glavici na Pr\xc5\xa1ivcu nad Bohinjem. Polo\xc5\xa1ka jama je v tistem \xc4\x8dasu veljala za najglobljo jamo na svetu, raziskano od spodaj navzgor, Brezno pri gamsovi glavici pa je bila najgloblja jugoslovanska jama. V letih od 1964 do 1974 je v slovenski kataster jam  prispeval 24 novih jam, od tega 19 s Kaninskega pogorja.  _NEWLINE_Leta 1972 je napisal priro\xc4\x8dnik Jamarska tehnika, po splo\xc5\xa1nem Jamarskem priro\xc4\x8dniku iz leta 1964 prvo samostojno delo, namenjeno predvsem premagovanju podzemskih vertikal. V sedemdesetih letih je pri\xc5\xa1lo tu do prehoda z uporabe \xc5\xbei\xc4\x8dnih lestvic ob varovanju z vrvjo na bistveno poenostavitev z uporabo ene same vrvi, do vrvne tehnike. Od leta 1972 do 1975 je bil Jozl vodja Jamarske re\xc5\xa1evalne slu\xc5\xbebe pri Jamarski zvezi Slovenije, o jamarski tehniki pa je med leti 1975 in 1978 predaval na jamarski \xc5\xa1oli DZRJL.    Ob zanimanju za tehni\xc4\x8dne vidike jamarstva, sem je spadalo tudi risanje na\xc4\x8drtov, se je Jozl ukvarjal \xc5\xa1e s splo\xc5\xa1nimi, humanisti\xc4\x8dnimi vpra\xc5\xa1anji odnosa med \xc4\x8dlovekom in podzemljem.\n_START_SECTION_\nKanin\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je v devetdesetih letih tori\xc5\xa1\xc4\x8de delovanja DZRJL premaknilo na Kaninsko pogorje, zaradi obeta rekordnih globin tudi v svetovnem merilu, je pri tem sodeloval tudi Jozl. Leta 1998 je kot \xc4\x8dlan skupine DZRJL, ki je pregledovala teren okoli Visoke glave, na\xc5\xa1el manj\xc5\xa1i vhod. Pod njim se je nadaljevala jama, kasneje poimenovana v spomin na pred kratkim preminulega prijatelja Renata Verbov\xc5\xa1ka Renejevo brezno. Konec leta 2017 je bila ta jama s 1.322 metri globine druga najgloblja jama v Sloveniji in 26. najgloblja na svetu. V dveh desetletjih po letu 2000 je Jozl svoj \xc4\x8das namenil predvsem uporabi novih mo\xc5\xbenosti, ki so se odprle tako z napredkom ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprtega merjenja jam, kot s \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dostopnostjo programske opreme, namenjene kartiranju jam, tudi v treh dimenzijah, ter novi estetiki, ki jo je prinesla vektorska grafika._NEWLINE_Jozl je populariziral jamski svet na Kaninu s predavanji,  sodeloval pri publikacijah o naravoslovnih in drugih vidikih gorovja nad Bovcem, ter postal avtoriteta na podro\xc4\x8dju raziskovanj najpomembnej\xc5\xa1ega podzemskega prizori\xc5\xa1\xc4\x8da v Julijskih alpah.'