b"\n_START_ARTICLE_\nHudinja (reka)\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nZgornji tok Hudinje nad Vitanjem je v ozki grapi z gozdnatimi pobo\xc4\x8dji, vrezani v pohorske metamorfne kamnine. V njenem dnu ni veliko prostora za naselja, a vendar je v zgornjem delu zaselek Rakovec, kjer je bila neko\xc4\x8d pomembna gla\xc5\xbeuta, neko\xc4\x8d so bile ob potoku tudi \xc5\xa1tevilne manj\xc5\xa1e \xc5\xbeage. Ta del Hudinje ima precej\xc5\xa1en strmec, saj se na razdalji dobrih \xc5\xa1tirih kilometrov reka spusti za ve\xc4\x8d kot 650 m. Tu dobiva tudi nekaj manj\xc5\xa1ih stranskih pritokov, najve\xc4\x8dji med njimi je desni pritok Pa\xc5\xa1ka voda, ki izvira na obmo\xc4\x8dju naselja Paka in velja za drugi povirni krak Hudinje. Od soto\xc4\x8dja naprej ima dolina smer proti jugovzhodu in ostaja razmeroma ozka do malo iznad Vitanja, kjer se ob njej prvi\xc4\x8d pojavi naplavljeno dolinsko dno._NEWLINE_V Vitanju te\xc4\x8de Hudinja pre\xc4\x8dno preko Vitanjskega podolja in tu sprejme prva ve\xc4\x8dja pritoka Ho\xc4\x8dno in Jesenico, tik pod njim pa se zaje v ozko sotesko, imenovano Socka, po kateri se prebija skozi vzhodne odrastke Karavank (t. i. Vitanjsko-Konji\xc5\xa1ke Karavanke) \xe2\x80\x93 Pa\xc5\xa1kim Kozjakom na zahodu in Stenico na vzhodni strani, ki sta ve\xc4\x8dinoma zgrajena iz triasnega apnenca in dolomita. \xc5\xbde v srednjem veku je skozi to sotesko potekala pomembna prometna pot med Celjem in Koro\xc5\xa1ko. Ta del doline je zelo ozek in slikovit, v njem je komaj prostora za reko in cesto, le v kotu pod vitanjskim starim gradom se stiska vitanjska livarna Kovinar in nekoliko ni\xc5\xbee na kraju nekdanjih fu\xc5\xbein obrat tovarne Unior iz Zre\xc4\x8d. Malo pod njim je v strugi 3 m visok Hudinjski slap._NEWLINE_Pri vasi Socka se pokrajinska podoba na mah spremeni: Hudinja izstopi iz soteske v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dolino z ravnim dnom, ki jo obdaja nizko Dobrnsko gri\xc4\x8devje. Pod Novo Cerkvijo se ji v Dobrnskem podolju pridru\xc5\xbei desni pritok Dobrnica, tudi smer toka se obrne proti jugovzhodu, vendar le za dober kilometer, saj se pri Vi\xc5\xa1nji vasi ponovno obrne proti jugu, \xc5\xa1e prej pa se ji pridru\xc5\xbei levi pritok Tesnica (ali Frankolovski potok). Le malo ni\xc5\xbee, onstran kratkega, nekoliko o\xc5\xbejega dela doline (starej\xc5\xa1e ime Mrakotina) stoji ob Hudinji naselje Vojnik, kjer reka vstopi v nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1o ravnino, ki je \xc5\xbee del ravninskega dna Celjske kotline. V tem delu te\xc4\x8de reka po \xc5\xa1ir\xc5\xa1i poplavni ravnici, le pri \xc5\xa0kofji vasi se na kratkem odseku povsem pribli\xc5\xbea vzhodnemu obrobju Lo\xc5\xbeni\xc5\xa1kega gri\xc4\x8devja, nato pa nadaljuje svoj tok naravnost proti jugu do Celja. V tem delu mesta je tik ob reki celjsko industrijsko obmo\xc4\x8dje in tu se ji z leve pridru\xc5\xbei \xc5\xa1e zadnji pritok (Vzhodna) Lo\xc5\xbenica, ki se je pred regulacijami stekala neposredno v Voglajno. Nekoliko dolvodno od mostu na dana\xc5\xa1nji cesti Celje\xe2\x80\x93\xc5\xa0entjur je nekdaj tik ob desnem bregu Hudinje stala velika talilnica cinka Cinkarna Celje. \xc5\xa0e malo naprej te\xc4\x8de reka pod \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Celje\xe2\x80\x93Maribor in se nekaj deset metrov dalje izlije v Voglajno.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju jezikoslovca M. Snoja naj bi se reka prvotno imenovala Xodin'a (voda/reka), kar naj bi bil svojilni zaimek iz osebnega imena Xodin'a ali Xodin\xd1\x8a. Podobno meni jezikoslovec F. Bezlaj, da naj bi bila prvotna oblika imena Hodinja, kar  naj bi prav tako nastalo iz slovanskega osebnega imena Chod\xd1\x8a. Prvi zapisi imena reke so \xc5\xbee iz srednjega veka, tako v latinski kot nem\xc5\xa1ki obliki, mdr. Chodinie (1025), Chodiniae (1028), Chodin (1303), Koding (1400), Khoding (ok. 1500) idr. Na starih avstrijskih zemljevidih se reka imenuje K\xc3\xb6tting Bach in Hudina Bach. Po mnenju nekaterih drugih naj bi reka dobila svoje 'zlove\xc5\xa1\xc4\x8de' ime zaradi silovitosti in nevarnosti pogostih poplav.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nHudinja je izrazito hudourni\xc5\xa1ka reka in ima alpski de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim z dvema vi\xc5\xa1koma: novembrskim zaradi obilnej\xc5\xa1ih padavin in manj\xc5\xa1ega izhlapevanja ter spomladanskim v mesecu aprilu in izrazitim poletnim ni\xc5\xbekom v avgustu. Ob mo\xc4\x8dnih padavinah, bodisi ob dolgotrajnej\xc5\xa1em jesenskem de\xc5\xbeevju ali ob mo\xc4\x8dnih poletnih neurjih, njen pretok zelo hitro naraste in se mestoma razlije po poplavni ravnici. Dolgoletni povpre\xc4\x8dni pretok Hudinje na vodomerni postaji \xc5\xa0marjeta zna\xc5\xa1a 2,94\xc2\xa0m\xc2\xb3/s, najve\xc4\x8dja pretoka doslej pa so zabele\xc5\xbeili ob katastrofalnih poplavah 24. oktobra 1964 (355\xc2\xa0m\xc2\xb3/s) in 4. junija 1954 (463\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), ob zadnji huj\xc5\xa1i poplavi (18. septembra 2007) 'le' 173\xc2\xa0m\xc2\xb3/s . Tudi po drugih podatkih je Hudinja zna\xc4\x8dilen predalpski vodotok, saj ima razmeroma majhen specifi\xc4\x8dni odtok (15,4\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2) in precej ni\xc5\xbeji odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik kot ga imajo na\xc5\xa1e alpske reke (37,1\xc2\xa0%)._NEWLINE_Pred regulacijami je bilo ob Hudinji ob rednih in pogostih poplavah poplavljenih 370\xc2\xa0ha povr\xc5\xa1in, ob najhuj\xc5\xa1ih poplavah do 763\xc2\xa0ha, po regulacijah pa se je obseg poplav precej zmanj\xc5\xa1al. Prvo poplavno obmo\xc4\x8dje ob Hudinji se za\xc4\x8denja nekoliko nad Novo Cerkvijo in sega sklenjeno mimo Vi\xc5\xa1nje vasi do izliva Tesnice. Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e poplavno obmo\xc4\x8dje je pred regulacijami v sklenjenem pasu segalo od iznad Vojnika do izliva Hudinje v Voglajno, kjer se je Hudinjino poplavno obmo\xc4\x8dje zlilo s poplavnim obmo\xc4\x8djem Voglajne v nekdanjo mokrotno pokrajino \xe2\x80\x93 celjski \xc4\x8cret. Tu so se ob najhuj\xc5\xa1ih poplavah stekale poplavne vode Hudinje, Voglajne, (Vzhodne) Lo\xc5\xbenice, Koprivnice in Su\xc5\xa1nice, ki so se medsebojno zajezovale, vsem skupaj pa je odtok prepre\xc4\x8devala \xc5\xa1e narasla Savinja._NEWLINE_Poplave ob Hudinji so tipi\xc4\x8dno hudourni\xc5\xa1ke: nastopijo zelo hitro, vendar trajajo le nekaj ur. Poplavne vode so izredno dero\xc4\x8de, trgajo bre\xc5\xbeine ter prena\xc5\xa1ajo in nasipljejo velike koli\xc4\x8dine razli\xc4\x8dnega drobirja, saj se ob tak\xc5\xa1nih dogodkih na strmih pobo\xc4\x8djih spro\xc5\xbeijo tudi \xc5\xa1tevilni zemeljski plazovi. Ob velikih poplavah je lahko Hudinja zelo nevarna tudi za ljudi, kar se je najbolj o\xc4\x8ditno pokazalo ob katastrofi 4. in 5. junija 1954, v precej\xc5\xa1nji meri  tudi ob poplavi 18. septembra 2007. Obakrat je bil najbolj prizadet ravno Vojnik, ker pa\xc4\x8d stoji tik ob reki, vendar je ob poplavi 2007 veliko \xc5\xa1kode v Vojniku napravil tudi manj\xc5\xa1i potok, ki priteka izpod Toma\xc5\xbea in se ni mogel izliti v naraslo Hudinjo._NEWLINE_Ob poplavi 4. junija 1954 je Hudinja zalila skoraj celotno poplavno ravnico, mestoma tudi ve\xc4\x8d metrov na globoko; pri Novi Cerkvi se je razlila ve\xc4\x8d kot 100\xc2\xa0m na \xc5\xa1iroko in ob vi\xc5\xa1ku (okrog 23. ure) je bila voda globoka do 2,5\xc2\xa0m. \xc5\xa0e huje je hudourni\xc5\xa1ka poplava divjala dolvodno od izliva Dobrnice, ki je mo\xc4\x8dno narasla zaradi ve\xc4\x8dernih padavin in zajezitve v o\xc5\xbejem delu doline nad Lembergom in dosegla vi\xc5\xa1ek okrog 22.30, ko je pri Klan\xc4\x8dniku v Vi\xc5\xa1nji vasi segla 3,4\xc2\xa0m visoko, v Vojniku pa je poplavila glavno cesto in hi\xc5\xa1e ob njej ve\xc4\x8d kot 2\xc2\xa0m visoko._NEWLINE_Pod Vojnikom se je voda na \xc5\xa1iroko razlila po polju in ni ve\xc4\x8d dosegla tolik\xc5\xa1ne vi\xc5\xa1ine. V spodnjem toku, med \xc5\xa0marjeto in Trnovljami, je poplava dosegla vi\xc5\xa1ek med polno\xc4\x8djo in 1. uro zjutraj, razlila pa se je predvsem proti vzhodu, saj jo je na zahodu zadr\xc5\xbeal nizek nasip glavne ceste Celje\xe2\x80\x93Vojnik, odtekanje proti Savinji pa sta zavirala ozek \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most tik pred izlivom v Voglajno in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki nasip, zaradi \xc4\x8desar je voda vdrla v mesto in ga poplavila: \xc2\xbbRasla je \xc5\xa1e tem hitreje, ker ji je zaviral odtok visoki nasip mariborske \xc5\xbeeleznice, ki se vle\xc4\x8de od vzhoda na zahod nekaj sto metrov ju\xc5\xbeno od sovodnji. Pod njim vodi blizu cinkarne struga Voglajne proti Zavodni in dalje proti izlivu v Savinjo. Ker ozko mesto pod mostom ni moglo sproti odvajati visoke vode, se je le-ta razlila v smeri proti \xc4\x8cretu, pa na drugo stran \xe2\x80\x93 v Spodnjo Hudinjo in Gabrje ter preko glavne ceste v predmestne predele severno od nasipa savinjske \xc5\xbeeleznice (Dolgo polje, Nova vas). Nara\xc5\xa1\xc4\x8dala je vse bolj, prestopila v Gabrju savinjsko \xc5\xbeeleznico in tako prodrla do mestnega jedra. V predmestnih \xc4\x8detrtih Dolgo polje, Nova vas, Gabrje, Zavodna, \xc4\x8cret in dalje proti Be\xc5\xbeigradu in Trnovljam so bile skoraj vse ulice povpre\xc4\x8dno 1\xe2\x80\x931,5\xc2\xa0m visoko pod vodo.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nV zgornjem toku je Hudinja zelo \xc4\x8dista in v dobrem ekolo\xc5\xa1kem stanju, tako da nad Vitanjem del vode \xc4\x8drpajo v celjski vodovodni sistem. V srednjem in spodnjem toku je bila reka po podatkih za leto 2011 v dobrem kemi\xc4\x8dnem stanju in v zmerno dobrem ekolo\xc5\xa1kem stanju (slab\xc5\xa1e stanje je zaradi vsebnosti sulfatov in kobalta). V spodnjem toku skozi celjsko industrijsko obmo\xc4\x8dje je stanje \xc5\xa1e slab\xc5\xa1e, saj so v vodi precej\xc5\xa1nje koncentracije te\xc5\xbekih kovin (cink, kadmij, baker, krom, nikelj) ter sulfatov in mineralnih olj. Kakovost vode v reki se je ob\xc4\x8dutno izbolj\xc5\xa1ala v zadnjih letih tudi zaradi izgradnje \xc4\x8distilnih naprav za komunalne odpadne vode v Vitanju, Novi Cerkvi in \xc5\xa0kofji vasi, na katero sta priklju\xc4\x8dena tudi Vojnik in Ljube\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nKot mnogi na\xc5\xa1i vodotoki je bila tudi Hudinja v preteklosti izjemno pomemben vir vodne energije. Zaradi hudourni\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja reke so morali ponekod mline in \xc5\xbeage postavljati nekoliko vstran od glavne struge in vodo nanje dovajati po kratkih mlin\xc5\xa1\xc4\x8dicah, ki so jih morali stalno \xc4\x8distiti in sami skrbeti zanje. Samo na Hudinji je bilo evidentiranih 37\xc2\xa0mlinov, 38\xc2\xa0\xc5\xbeag in 17\xc2\xa0drugih obratov, v celotnem pore\xc4\x8dju Hudinje pa kar 238\xc2\xa0mlinov, 72\xc2\xa0\xc5\xbeag in 31\xc2\xa0drugih obratov, ki so poleg neposredne gospodarske koristi pomembno prispevali tudi k vzdr\xc5\xbeevanju re\xc4\x8dnih strug in umiritvi re\xc4\x8dnega toka. Po drugi svetovni vojni so vodni obrati tudi v pore\xc4\x8dju Hudinje drug za drugim utihnili in za mnogimi je izginila \xc5\xbee skoraj vsaka sled. Le v Pol\xc5\xbeah \xc5\xa1e stojita Sor\xc5\xbeev mlin in \xc5\xbeaga, ki sta danes v sklopu turisti\xc4\x8dne kmetije Sor\xc5\xbeev mlin. V Vitanju je bila vodna sila Hudinje pomembna za pogon nekdanjih fu\xc5\xbein, v povirju je v dana\xc5\xa1njem zaselku Rakovec v letih 1781\xe2\x80\x931874 delovala gla\xc5\xbeuta, ki je bila sredi 19. st. ena najve\xc4\x8djih v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nNa Hudinji obstaja izrazita razlika v ohranjenosti reke in re\xc4\x8dne struge med zgornjim tokom, kjer je skoraj v celoti ohranjena v naravnem stanju, ter srednjim in spodnjim tokom, kjer so bili v strugi opravljeni obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i posegi, predvsem z namenom varovanja pred poplavami. Sicer je \xc4\x8dlovek na kraj\xc5\xa1ih odsekih \xc5\xbee neko\xc4\x8d posegal v njeno strugo, da bi  varoval mline in \xc5\xbeage pred poplavami ter pretirano re\xc4\x8dno erozijo. V ta namen so gradili manj\xc5\xa1e lesene jezove ali pragove ter mestoma utrjevali bre\xc5\xbeine, vendar so bili to le drobni posegi v primerjavi s poznej\xc5\xa1imi obse\xc5\xbenej\xc5\xa1imi regulacijami, s katerimi so povsem spremenili tako re\xc4\x8dno strugo kot tudi ekolo\xc5\xa1ke razmere v reki._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1928 so regulirali spodnji del Hudinje od nekdanjega Majdi\xc4\x8devega mlina do izliva v Voglajno v dol\xc5\xbeini 1400\xc2\xa0m in s tem zmanj\xc5\xa1ali nevarnost poplav na celjskem industrijskem obmo\xc4\x8dju. Pred drugo svetovno vojno so izravnali tudi strugo od Pol\xc5\xbe do ceste Nova Cerkev\xe2\x80\x93Dobrna, obse\xc5\xbena regulacijska dela pa so zlasti dolvodno od Vojnika opravili po katastrofalnih poplavah junija 1954. V okviru projekta Zagotovitev poplavne varnosti na pore\xc4\x8dju Savinje - lokalni ukrepi je bila v celoti preurejena struga Hudinje skozi Vojnik, ki jo na obeh bregovih obdajata \xc5\xa1e protipoplavna zidova. S tem je poplavna nevarnost v Vojniku sicer v veliki meri odpravljena, vendar bi bilo sedanji umetni kanal gotovo mogo\xc4\x8de narediti lep\xc5\xa1ega ter ljudem in naravi prijaznej\xc5\xa1ega._NEWLINE_Zgornji tok Hudinje s pritoki do Vitanja je opredeljen kot naravna vrednota lokalnega pomena, soteska Socka pa je naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena. Kot naravna vrednota lokalnega pomena je zabele\xc5\xbeen tudi Hudinjski slap na Hudinji v soteski Socka._NEWLINE_V \xc4\x8distih vodah zgornjega toka Hudinje in pritokov nad Vitanjem \xc5\xbeivi avtohtona poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta), dolvodno od Vitanja tudi \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss). V po\xc4\x8dasneje teko\xc4\x8di vodi v srednjem in spodnjem toku \xc5\xbeivi \xc5\xa1e podust (Chondrostoma nasus nasus), klen (Leuciscus cephalus cephalus), platnica (Rutilus pigus virgo)  in mrena (Barbus barbus)."