b"\n_START_ARTICLE_\nDu\xc5\xa1an Veble\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nVeble se je rodil leta 1921 v Slovenskih Konjicah. Z jazzom se je prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dal s poslu\xc5\xa1anjem italijanskih in \xc5\xa1vicarskih radijskih postaj v 20. letih 20. stoletja. \xc5\xa0est let se je u\xc4\x8dil igranja na violino, kasneje pa je pri\xc4\x8del na ljubljanski Srednji glasbeni \xc5\xa1oli igrati klarinet, s \xc5\xa1tudijem katerega je nadaljeval tudi na Akademiji za glasbo pri profesorju Mihaelu Gunzku. Jazz je najprej igral na plesih ljubljanskega Sokola, kasneje pa je sodeloval in igral tudi v orkestrih New Star in Broadway, iz katerega je nastal Orkester Bojana Adami\xc4\x8da. Urban Koder, ki je med vojno pogosto poslu\xc5\xa1al Adami\xc4\x8dev orkester, ki je obi\xc4\x8dajno nastopal v Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski dvorani, je Vebleta ozna\xc4\x8dil za prvega slovenskega jazzovskega improvizatorja.\n_START_SECTION_\nPlesni orkester\n_START_PARAGRAPH_\nPo vojni je Veble postal tenorski saksofonist Plesnega orkestra Radia Ljubljana. Bil je zaslu\xc5\xbeen za \xc2\xbbodkritje\xc2\xab\xc2\xa0trobenta\xc4\x8da Mojmirja Sepeta, ki je takrat \xc5\xbeivel \xc5\xa1e v Celju. \xc2\xbbNe vem, kjer me je sli\xc5\xa1al, takrat sem moral nekje nastopat in igrati, takrat sem se u\xc4\x8dil trobento 2. ali 3. leto, kaj stra\xc5\xa1nega ni moglo biti, ampak za tiste \xc4\x8dase sem kazal znake, da bi mogo\xc4\x8de lahko name kaj ra\xc4\x8dunali in me je Adami\xc4\x8d povabil na avdicijo v Ljubljano\xc2\xab, je o Vebletu dejal Sepe. Sepe je nato opravil avdicijo za Plesni orkester Radia Ljubljana in postal trobenta\xc4\x8d orkestra. Veble je tudi med zaslu\xc5\xbenimi, da se je z jazzom pri\xc4\x8del ukvarjati Urban Koder: \xc2\xbbMalo je tudi kriv, da sem se jaz vnel. To je zmeraj fino, \xc4\x8de dobi\xc5\xa1 nekoga, ki je doma tukaj, pa igra kot Amerikanec. Potem pravi\xc5\xa1, to se da dose\xc4\x8di.\xc2\xab \xc4\x8clan orkestra je bil vse do konca 80. let 20. stoletja in bil med najpomembnej\xc5\xa1imi solisti orkestra. Z orkestrom je nastopil na \xc5\xa1tevilnih jazz festivalih in turnejah po tujini, posnel pa je tudi ve\xc4\x8d plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Njegovi vzorniki so bili Count Basie, Woody Herman in Duke Ellington._NEWLINE_Takoj po vojni, leta 1946, je postal tudi \xc4\x8dlan Va\xc5\xa1kega kvinteta, ki so ga poleg njega sestavljali \xc4\x8dlani plesnega orkestra: Du\xc5\xa1an Prevor\xc5\xa1ek (klarinet), Zoran Komac (klarinet), Mi\xc5\xa1ko Ho\xc4\x8devar (kitara), Veble (bas) in Mario Sancin (harmonika).\n_START_SECTION_\nOstale zasedbe\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1953 je poleg trobenta\xc4\x8da Urbana Kodra, klarinetista in saksofonista Atija Sossa, pozavnista Mika Sossa, pianista Maria Rijavca, basista Mi\xc5\xa1ka Ho\xc4\x8devarja in bobnarja Aleksandra Skaleta postal ustanovni \xc4\x8dlan ansambla \xc2\xbbSolistov Plesnega orkestra Radia Ljubljana\xc2\xab. Zasedba je izvajala tradicionalni mainstream jazz, poleg tega pa so bili tudi spremljevalna skupina \xc5\xa1tevilnih jugoslovanskih pevk in pevcev. Leta 1955 so se preimenovali v Ljubljanski jazz ansambel, leta 1959 pa so izdali prvo jazzovsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do v takratni Jugoslaviji, Svira dixieland. Ansambel je gostoval na \xc5\xa1tevilnih jazzovskih festivalih v Evropi, 7-krat so nastopili tudi na Blejskem in kasneje Ljubljanskem jazz festivalu. Veble je v ansamblu igral od za\xc4\x8detka do konca in z ansamblom posnel vse plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Sodeloval je tudi pri Vokalnem sestavu Optimisti, ki so ga sestavljali \xc5\xa1e Koder, Ho\xc4\x8devar, Rijavec in Sonja Ho\xc4\x8devar. Sestav je izdal dve mali plo\xc5\xa1\xc4\x8di, To pesmica je (1959) in Chanson D'amour leta 1962._NEWLINE_Sodeloval je tudi v Ansamblu Jo\xc5\xbeeta Priv\xc5\xa1ka, ki je nastal konec 50. let predvsem za potrebe takrat ustanovljene TV Ljubljana, posneli pa so tudi glasbo za film Minuta za umor re\xc5\xbeiserja Janeta Kav\xc4\x8di\xc4\x8da. Zasedbo so sestavljali Jo\xc5\xbee Priv\xc5\xa1ek - klaviature, Veble - tenorski saksofon, Milan Ferle\xc5\xbe - kitara, Franc Jagodic - bobni, pri kontrabasu pa sta se izmenjevala Tomo M\xc3\xa4chtig in Pavel Oman. Ansambel je izdal dve mali plo\xc5\xa1\xc4\x8di s predvsem pop in beat glasbo, Zaple\xc5\xa1imo s Kvintetom Jo\xc5\xbeeta Priv\xc5\xa1ka (1967) in leto kasneje Koloy's._NEWLINE_V 70. letih je postal \xc4\x8dlan Jugoslavenske pop selekcije in z njo posnel album Tihomirja Popa Asanovi\xc4\x87a, Majko Zemljo, ki je iz\xc5\xa1el leta 1974 pri Jugotonu. Selekcijo so poleg Vebleta in Asanovi\xc4\x87a sestavljali \xc5\xa1tevilni vidnej\xc5\xa1i jugoslovanski jazzovski in rockovski glasbeniki, kot so bili Janez Bon\xc4\x8dina, Ratko Divjak, Dado Topi\xc4\x87, Braco Doblekar, Mario Mavrin, Dragi Jeli\xc4\x87, Petar Ugrin, Ladislav Fidri, Ozren Depolo, Miljenko Prohaska, Boris \xc5\xa0inigoj, Stanko Arnold, Nada \xc5\xbdgur, Josipa Lisac, De\xc4\x8do \xc5\xbdgur, Drago Mlinarec, ..._NEWLINE_Pou\xc4\x8deval je saksofon na Zavodu za glasbeno in baletno izobra\xc5\xbeevanje v Ljubljani oz. na Srednji glasbeni in baletni \xc5\xa1oli, kjer je vodil tudi tamkaj\xc5\xa1nji big band, s katerim je leta 1977 nastopil na Ljubljanskem jazz festivalu. Upokojil se je po \xc5\xa1olskem letu 1998/1999."