b"\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Kri\xc5\xbea, Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd\n_START_SECTION_\nMere\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1ina katedrale s stre\xc5\xa1nim svetlobnikom je 51 metrov, vi\xc5\xa1ina do strehe je 22 m, streha 19 m in svetlobni stolp sega 12 m nad streho. Dol\xc5\xbeina cerkve je 78 m, od tega 45 m ladja in 33 m kor. \xc5\xa0irina ladje je 24 m, in kora 28 m.\n_START_SECTION_\nSlogovne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV M\xc3\xbcnstru najdemo ve\xc4\x8d slogov. Glavna stavba je bila zgrajena v visoki gotiki, ena od prvih velikih dvoranskih cerkva. Kor s kapelami izvira iz pozne gotike. Zasnova dvoranske cerkve s kapelami se imenuje tudi ju\xc5\xbena nem\xc5\xa1ka posebna gotika. Cerkev je ena izmed njenih prvih predstavnikov. Po delni poru\xc5\xa1itvi je bila zgrajena v tako imenovanem Endgotik. Ta je bil arhitekturni slog renesanse, v kateri se \xc5\xa1e ka\xc5\xbeejo gotske in \xc5\xbee na\xc4\x8dilnosti renesanse. To je \xc5\xa1e posebej o\xc4\x8ditno v M\xc3\xbcnstru na stopni\xc5\xa1\xc4\x8du stolpa zraven zakristije. Empora je bila zasnovana v renesan\xc4\x8dnem slogu, stre\xc5\xa1na okna ali svetlobnik v baro\xc4\x8dnem slogu\n_START_SECTION_\nPosebnosti v oblikovanju\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xbcnster je gotska dvoranska cerkev. Zunanje stene ladje so zgrajene kot trdna konstrukcija, ki je bilo precej nenavadno v tistem \xc4\x8dasu, saj je v gotskem obdobju prevladovala skeletna konstrukcija, ki je omogo\xc4\x8dala ve\xc4\x8dja okna, kar je pomenilo ve\xc4\x8d svetlobe v ladji. Okna v cerkve so tam, kjer je to dovoljevala nosilna stena, tako da je notranjost dobro osvetljena, kar je pri dvoranskih cerkvah te\xc5\xbeje dosegljivo, saj v ladji ni bilo svetlobnega nadstropja. Tudi svetlobno nadstropje v koru je prilagojeno masivni konstrukciji, le kapele, zakladnica in zakristija so zgrajene v skeletu, kar je omogo\xc4\x8dalo obmo\xc4\x8dje napolniti z okni. Spodnji del kora sestavljajo \xc5\xa1iljasti loki, ki podpirajo svetlobno nadstropje. Izjema je zakladnica, ki je zgrajena zelo masivno. Od zunaj je fasada podprta z oporniki, okra\xc5\xa1enimi s fialami in postavljenimi na zunanjih vogalih zahodne fasade kot diagonalni oporniki. Obok, ki je bil zgrajen le 80 let po posvetitvi, je zgolj za okras, tako da je bil zasnovan \xc5\xa1e posebej bogato. \xc4\x8cudovito urejen obok v koru, s svojimi izpopolnjenimi sklepniki \xc5\xa1teje kot poseben predstavnik svojega \xc4\x8dasa. Obok je podprt v notranjosti z 22 stebri._NEWLINE_Streha je dvokapnica v smeri zahod - vzhod, nad korom sledi \xc5\xa1otorasta streha. Kapelice okoli kora imajo \xc5\xa1tirikapno streho. Kor sam ima obliko 7/12, kar pomeni, da kor s sedmimi vogali tvori polkrog, ki tvori skupno dvanajst kotnik._NEWLINE_\xc5\xa0e ena posebnost, ki je ne more\xc5\xa1 spregledati je povezana z nekdanjimi stolpi cerkve. Kljub temu, da je bila streha ladje in kora zgrajena na enaki vi\xc5\xa1ini, stolpi niso bili povezani s cerkvijo0. Kot je zdaj videti, obstoje\xc4\x8da re\xc5\xa1itev z dvema romanskima stolpoma ni bila mi\xc5\xa1ljena za ve\xc4\x8dnost. Poleg tega je ta oblika re\xc5\xa1evala preostali del katedrale. \xc4\x8ce bi bili stolpi trdno prepleteni v konstrukcijo, bi to kasneje pomenilo propad celotne cerkve._NEWLINE_Da je v notranjosti ve\xc4\x8dina dimenzij deljiva s tri, verjetno ne zaradi svetosti te \xc5\xa1tevilke, kot se pogosto trdi, ampak zaradi Parlerjeve standardne velikosti, kar je verjetno 32 cm. Tako meri izrezljana konzole na portalu severne ladje 32 cm, okenske police kornih kapel 64 cm, prav tako se pojavijo \xc5\xa1tevilne dol\xc5\xbeine 32 cm v mnogih vgrajenih blokih. Poleg tega je mogo\xc4\x8de trditi, da kvadratna oblika tlorisa kora, korni portal in korna stena, tvorijo 32-cm kvadrat v centru._NEWLINE_Cerkev je bila narejena iz stubensandsteinskega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka iz bli\xc5\xbenjega kamnoloma in iz lesa. V \xc5\xa1tevilnih obnovitvenih delih je bil uporabljen razli\xc4\x8den pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak. Najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe drugih vrst je obernkirchenerski pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak iz Spodnje Sa\xc5\xa1ke in rudesbergerski pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak. Uporabljen je bil tudi apnenec._NEWLINE_Problem pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka je, da z lahkoto absorbira vodo in se razgradi, zato je njegova \xc5\xbeivljenjska doba zelo omejena, kar postaja dejavnik stro\xc5\xa1kov in te\xc5\xbeav pri ohranjanju.\n_START_SECTION_\nOltarji in kipi\n_START_PARAGRAPH_\nOb nesre\xc4\x8di leta 1497 je bilo uni\xc4\x8denih 22 oltarjev kar ka\xc5\xbee, da so bili tam tudi \xc5\xa1e drugi oltarji, saj je bil uni\xc4\x8den le omejen del cerkve. Danes je ve\xc4\x8dina oltarjev, tudi glavni oltar, novih in so bili izdelani v 19. stoletju. Ti oltarji vsebuje ve\xc4\x8dino delov starih gotskih oltarjev. Trije oltarji so bili pridobljeni iz gotskih, Sippenaltar  (dru\xc5\xbeinski oltar), s svojimi \xc5\xa1tiridesetimi figurami v Schreyer kapeli, Sebaldusaltar katerega tabelne slike so iz delavnice Albrechta D\xc3\xbcrerja je pri\xc5\xa1el v drugo kapelo na desni in  Johannisaltar, oltar v tretji kapeli na desni v kapelnem vencu. Ti oltarji niso vsi izvirnik na svojih mestih in so bili nekoliko spremenjeni._NEWLINE_Korna kapela predstavlja nadaljnjo zna\xc4\x8dilnost cerkve v Gm\xc3\xbcndu. Tu je sveti grob, skupina figur okoli sarkofaga iz leta 1350 v Parlerjevi ko\xc4\x8di, od katerih je resni\xc4\x8dnost obla\xc4\x8dil in oro\xc5\xbeja stra\xc5\xbee izjemna. Na levi steni je secco slika iz leta 1430 Objokovanje Kristusa, ki je pripisana mojstru Lindauer Beweinungu._NEWLINE_Pri pregledu cerkve so na\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilne druge figure Parlerjeve ko\xc4\x8de, ki je nastala okoli 1350. Nekatere figure so sem preselili iz svojih nekdanjih lokacij na zunanjosti. Tako je pet modrih devic, ki so v ju\xc5\xbenem kornem portalu danes, nekdaj krasilo kapelo Schreyer (imenovan tudi Sebalduskapelle ali krstilnica)._NEWLINE_Glavni neo-gotski oltar je bil zasnovana namesto leta 1670 zgrajenega predhodnika, oltarja Ferdinanda Riesa sprednjega dela in Hermanna W\xc3\xb6rmanna, zadnjega dela. Zasnoval ga je W\xc3\xb6rmann v obliki krilnega oltarja. Razpelo na sprednji strani je bilo narejeno \xc5\xbee leta 1510._NEWLINE_Po drugem vatikanskem koncilu je bilo v cerkvi ve\xc4\x8d za\xc4\x8dasnih kot ljudskih oltarjev, zato je bil izveden nate\xc4\x8daj za prenovo prezbiterija. Zmagal je arhitekt in kipar Gottfried B\xc3\xb6hm, vendar je bila njegova zasnova, ki je bila zami\xc5\xa1ljena kot za\xc4\x8dasno iz lesa in jekla, kon\xc4\x8dno izvedena na podlagi glasovanja vodstva cerkve. Rezultat je bilo \xc5\xa1e tekmovanje, kjer je zmagala umetnik Klaus Simon iz Krefelda. Oltar je narejen iz kar 150 let starega rde\xc4\x8dega hrasta in je bil 14. september 2009, na praznik zavetnika cerkve, posve\xc4\x8den od \xc5\xa1kofa Gebharda F\xc3\xbcrsta. Oltar kot mesto evharistije in ambon kot kraj Bo\xc5\xbeje besede je s to zasnovo enoten, ker je ambon v obliki kri\xc5\xbea v\xc5\xbeagan v oltar.\n_START_SECTION_\nKlopi in pri\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\n24-sede\xc5\xbeni kor je vgrajen v prostore med stebri in je bil izdelan po zru\xc5\xa1itvi kot drugi korni sede\xc5\xbei, delo Adolfa Daucherja (mlaj\xc5\xa1ega) leta 1550. Sede\xc5\xbei in pultne stene, katerih polja so okra\xc5\xa1ena z intarzijami, so verjetno od prej\xc5\xa1njih sede\xc5\xbeev. V tem \xc4\x8dasu je bila edinstvena oprema na steni kornega sede\xc5\xbea dvojna figura, ki ka\xc5\xbee na severni strani apostole in preroke na ju\xc5\xbeni strani. Te figure so sicer 1,30 m visok in tvorijo trak ali tablo, na kateri je njeno ime ali bolj pomemben izrek za branje. Veli\xc4\x8dastna lica klopi v ladji so ustvarili leta 1724 in so bila vklju\xc4\x8dena v obnovo klopi v letu 1973._NEWLINE_Adolf Daucher je z intarzijami v perspektivi izdelal pri\xc5\xbenico, ki je bila leta 1551 vgrajena v severni tretji okrogel steber. Leta 1718 je bila dodana zvo\xc4\x8dna izolacija nad pri\xc5\xbenico, ki jo pripisujejo Petru Albrechtu iz Gm\xc3\xbcnda.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1530 so bile na empori vgrajene majhne orgle, leta 1544 pa je Benedikt Klotz iz Dinkelsb\xc3\xbchla izdelav prve glavne orgle za Gm\xc3\xbcnder M\xc3\xbcnster. Po tem - zahvaljujo\xc4\x8d donaciji \xc5\xbeupana Johanna Burkharta M\xc3\xb6ssnanga - je Johann Michael Maucher leta 1688 ustvaril \xc4\x8dudovito orgelsko emporo, nove glavne orgle je zasnoval Paul Prescher iz N\xc3\xb6rdlingena in obsegajo pribli\xc5\xbeno 27 registrov. Leta 1878 je nove orgle izdelal Friedrich Weigleju iz Echterdingena in so vsebovale 30 registrov in dva manuala in pedal. Manj kot sto let kasneje, se jih nadomestili z orglami Johanna Klaisa iz Bonna. 25. septembra 1983 si bile Klaisove orgle predane v uporabo._NEWLINE_Orgle so znane tudi izven meja \xc5\xa1kofije, saj zaradi svojih zvo\xc4\x8dnih mo\xc5\xbenosti in tehni\xc4\x8dne natan\xc4\x8dnosti, u\xc5\xbeivajo \xc5\xa1iroko priznanje mednarodno priznanih organistov. So 11 metrov visoke, podprte z osmimi Atlanti, imajo 56 registrov, tri manuale, pribli\xc5\xbeno 3800 cevi in pedal. Cerkveni glasbeni direktor Hubert Beck in graditelj orgel Hans-Gerd Klais sta zasnovala orgle za \xc5\xa1iroko paleto orgelske glasbe._NEWLINE_V poznih 1990-ih je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena cev carillon s 25 toni zvonov. Leta 2009 je bila celotna elektronika orgel obnovljena in name\xc5\xa1\xc4\x8dena Portunalfl\xc3\xb6te 8'._NEWLINE_Na cerkvenih orglah se vsako leto odvija Evropski cerkveni glasbeni festival, vrstijo pa se tudi redni koncerti. Ta in\xc5\xa1trument velja za ene najpomembnej\xc5\xa1ih orgelskih spomenikov v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nVitraji\n_START_PARAGRAPH_\nPo zasteklitvi cerkve v srednjem veku ni nastalo ni\xc4\x8d, razen da so razbili okna zaradi re\xc5\xa1evanja ujetih v nesre\xc4\x8di leta 1497. Najstarej\xc5\xa1i vitraj v cerkvi se nahaja v Sebalduskapelle. Deli vitrajev so iz leta 1506. Zasteklitev zakladnice je starej\xc5\xa1a od ostalih oken v cerkvi, ki so iz 19. in 20. stoletij._NEWLINE_Celotna cerkev, z izjemo Sebalduskapelle in zakladnice, je bila zastekljena v 19. stoletju 1856-1893 s strani razli\xc4\x8dnih mojstrov. Ve\xc4\x8dino oken je izdelal Edward Hecht. Uporabljeni so bili razli\xc4\x8dni motivi._NEWLINE_Iz leta 1905 sta dve okni v svetlobnem nadstropju kora, kjer je bilo uporabljeno le obarvano krogovi\xc4\x8dje in obroba. Rozeta na zahodni fasadi je bila na novo zastekljena 1957. Med letoma 1952 in 1967 je Wilhelm Geyer okna v vzhodnih kapelah in svetlobnem nadstropju izdelal temo Kri\xc5\xbeev pot, Velika no\xc4\x8d in Binko\xc5\xa1ti. Stara zasteklitev je bila uni\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\nZakladnica\n_START_PARAGRAPH_\nZakladnica v cerkvi Ssvetega Kri\xc5\xbea ima ve\xc4\x8d kot 300 predmetov iz 600 letne zgodovine in je ena od najve\xc4\x8djih cerkvenih zakladnic v Baden-W\xc3\xbcrttembergu. Zahvaljujo\xc4\x8d nenehnemu obstoju in prevzemom v vseh stoletjih, je v katedrali mogo\xc4\x8de najti posebne razli\xc4\x8dice slogov. Do leta 1987 so se eksponati hranili samo v zakladnici, kjer so se v veliki meri popolnoma ohranili zahvaljujo\xc4\x8d ostalim ugodnim okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinam. Ker so bili le delno dostopni javnosti, obi\xc4\x8dajno samo ob ve\xc4\x8djih verskih praznikih, so se v letu 1987 odlo\xc4\x8dili, da del zaklada za stalno posodijo ob\xc4\x8dinskemu muzeju v Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcndu tako, da bodo na voljo vse leto. Ob ve\xc4\x8djih praznikih, \xc4\x8de se uporabljajo v bogoslu\xc5\xbeju, jih prenesejo nazaj v cerkev._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i in najbolj dragocen kos zaklada predstavlja relikvija Sveti kri\xc5\xbe, ki je vedno viden zavetnik v cerkvi. Izdelan okoli 1440 iz srebra, zlata in delno okra\xc5\xa1en z modrim emajlom, kri\xc5\xbe vsebuje v zlatu kosa lesa, ki izhaja iz Kristusovega kri\xc5\xbea. Prav tako iz 15. stoletja, prihaja velika gotska mon\xc5\xa1tranca, ki spominja v prerezu na gotsko baziliko z oporniki, fialami, krogovi\xc4\x8djem in bruhalniki. Med mnogimi drugimi mon\xc5\xa1trancami v cerkveni zakladnici \xc5\xa1e dve zaslu\xc5\xbeita posebno pozornost. Ena mon\xc5\xa1tranca je bila narejena leta 1700 v Ulmu in povezuje renesanso in barok. Druga se imenuje tudi Strahlenmonstranz. Ta izjemno velika in ob\xc4\x8dutljiva mon\xc5\xa1tranca je ustvarjena iz pozla\xc4\x8denega srebra. Njena noga je predstavlja krilatega angela. Velike srebrne figure, ki so ustvarjene v parih in krasijo povr\xc5\xa1ino, slu\xc5\xbeijo razbremenitvi._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina kosov cerkvenih zakladov so relikvije, kot tudi predmeti \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja: kelihi, vr\xc4\x8di, kadilnice, sklede, sve\xc4\x8dniki itd. Med njimi je ve\xc4\x8d generacij, samo kadilnic vsebuje pet. Posebno pozornost za slu\xc5\xbei posebej razko\xc5\xa1na garnitura iz leta 1700, augsbur\xc5\xa1kega zlatarja Michaela Mairja. Poleg preproste Strahlenmonstranz tudi z rubini in diamanti okra\xc5\xa1en kelih, emajlirani medaljoni in raznih drugih predmeti.\n_START_SECTION_\nRelikvije iz Gm\xc3\xbcnda\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor gm\xc3\xbcndske relikvije Svetega Kri\xc5\xbea je sporen. Trsko Kri\xc5\xbea je Konrad III. Hohenstaufen v 12. stoletju podaril samostanu Lorch, kamor je v cerkvenem smislu sodilo tudi mesto Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd. Ali je ta identi\xc4\x8den s tistim, ki ga je dala Irene von Byzanz, \xc5\xbeena nem\xc5\xa1kega kralja Filipa \xc5\xa0vabskega, samostanu Lorch, je odprto vpra\xc5\xa1anje._NEWLINE_Relikvija iz Lorcha je bila velik kos Kristusovega kri\xc5\xbea. Oznaka relikvije iz 15. stoletja se za\xc4\x8dne: Od Svetega Kri\xc5\xbea velik kos (Item de sancta cruce magna pars). Relikvija Sveti kri\xc5\xbe je ohranila okrasje z zlatom in srebrom (tabula auro et argento ornata, in qua antiquo lignum sancte crucis conservatum fuit) in je bila dovolj velika, da jo je spreten menih iz Lorcha Nicholaus Vener razdelil, da bi pristnost poskusil z ognjem. Izro\xc4\x8dilo pravi, da je ta del relikvije tisti, ki se zdaj nahaja v Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd._NEWLINE_Glede na to je dejstvo, da je \xc5\xbee leta 1300 v potrdilu o razre\xc5\xa1nici lastni\xc5\xa1tva za Gm\xc3\xbcnder Johanniskirche, delec potrjen. Leta 1317 tako omenja \xc5\xbeupnijsko cerkev Svetega Kri\xc5\xbea pismo pape\xc5\xbea iz Avignona Ecclesia parocchialis ad sanctum crucem. Hermann Kissling in Peter Spranger domnevata, da je bil v \xc4\x8dasu reorganizacije gm\xc3\xbcnderskih cerkev v letu 1297, kot je prehod iz samostana v Lorchu k stolnici v Augsburgu degradirana Johanniskirche v podru\xc5\xbenico in M\xc3\xbcnster v mestno \xc5\xbeupnijsko cerkev, relikvija Kri\xc5\xbe prenesena iz Johanniskirche v M\xc3\xbcnster. Prav tako trdijo, da je ta relikvija iz Lorcha pri\xc5\xa1la do Johanniskirche."