b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Urbana, Caffarrella\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Urbana le\xc5\xbei na obrobju parka v Caffarelli, na jugovzhodnem delu Rima.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no o cerkvi\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajena je bila kot poganski tempelj leta 160, in prvotno najverjetneje posve\xc4\x8dena Ceresu in Faustini, \xc5\xbeeni Antonija Pija. Tempelj je bil postavljen na parceli, imenovani Triopio, katere lastnik je bil rimski senator gr\xc5\xa1kega porekla, Herod Ati\xc5\xa1ki. Tempelj je bil zatem v 10. stoletju prezidan v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko cerkev, posve\xc4\x8deno pape\xc5\xbeu sv. Urbanu, ki je vladal med letoma 222 in 230. V 12. stoletju so poslikali notranje stene cerkve s freskami, celotna zgradba pa je bila obnovljena v \xc4\x8dasu pape\xc5\xbeevanja pape\xc5\xbea Urbana VIII. in njegovega ne\xc4\x8daka kardinala Francesca Barberinija, okoli leta 1634. Zaradi svoje lege, dale\xc4\x8d od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta, je bila cerkev pogosto zanemarjena in tar\xc4\x8da vandalskih napadov, v 19. stoletju pa dokon\xc4\x8dno opu\xc5\xa1\xc4\x8dena. Leta 1962 jo je kupil in k svoji parceli pripojil lastnik sosednje parcele. Leta 2002 je cerkev kupila rimska ob\xc4\x8dina in jo zatem predala rimski \xc5\xa1kofiji, kjer je \xc5\xa1e danes v \xc5\xbeupniji Svetega Sebastijana zunaj obzidja.\n_START_SECTION_\nOpis cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitelj slovenske spomeni\xc5\xa1ke topografije, Avgu\xc5\xa1tin Stegen\xc5\xa1ek (1875-1920), je v svoji doktorski disertaciji na gra\xc5\xa1ki univerzi z naslovom \xc5\xa0tudije cerkvene stenske poslikave v Rimu in okolici med V. in VIII. stoletjem (1905), popisal cerkev sv. Urbana v Caffarelli, potem ko jo je v \xc4\x8dasu svojega \xc5\xa1tudija na Tevtoniku (Campo Santo) v Rimu in na gra\xc5\xa1ki univerzi, obiskal in raziskal. _NEWLINE_"Doslej so domnevali, da je ta cerkev le\xc5\xbeala znotraj vile Heroda Ati\xc5\xa1kega (Herodes Atticus), u\xc4\x8ditelja Marka Avrelija, zgrajena kot grobnica njegove \xc5\xbeene Aspazije Anje Regille. Okoli 9. stoletja so obstoje\xc4\x8do grobno kapelo prezidali v cerkev, posve\xc4\x8deno svetemu pape\xc5\xbeu Urbanu I., \xc4\x8digar grobnica je bila skrita v Kalistovih (ali Pretekstatovih) katakombah, v \xc4\x8dasu preganjanja kristjanov. Po nalogu kardinala Barberinija so cerkev leta 1635 o\xc4\x8distili in obnovili. Levo od oltarja se po nekaj stopnicah spustimo v podzemno grobno sobano. Holsteinius je menil, da je ta ru\xc5\xa1evina del groba, ki se ga je namenil odkriti s prebitjem stene. Toda ta grob je \xc5\xa1e posebno kr\xc5\xa1\xc4\x8danski, saj gre za tipi\xc4\x8dno versko zgradbo iz 9. stoletja, ki je z oltarjem povezan preko ja\xc5\xa1ka ali katarakta. Edina izjema pri grobu tega svetnika je, da ne le\xc5\xbei na glavni osi cerkve, temve\xc4\x8d v stranski smeri. Opazil nisem zgolj povezave med grobom in oltarjem, temve\xc4\x8d dokazal tudi razlog za zamaknjeno smer svetnikovega groba: medtem ko so zunanji zidovi zgrajeni v rimskem obdobju iz gosto name\xc5\xa1\xc4\x8denih opek, med katerimi je zelo plitek nanos malte, je grobnica do oboka grajena iz lehnjaka, sam obok pa iz lehnjakovih kvadrov in je bil neko\xc4\x8d poslikan. Le zgornji del, obok majhne ni\xc5\xa1e nad podzemnim oltar\xc4\x8dkom je izdelan iz opeke in sicer tako, da je plast iz malte vedno \xc5\xa1ir\xc5\xa1a od povr\xc5\xa1ine opeke. Enako, slab\xc5\xa1o gradbeno tehniko opazimo tudi pri nizkih klopeh ob \xc5\xa1tirih stenah nadzemnega dela cerkve, kar dokazuje, da je bil svetnikov grob zgrajen isto\xc4\x8dasno s prezidavo rimske grobnice v cerkev. _NEWLINE_V svetnikovem grobu je naslikana Marija med svetim Urbanom in svetim Janezom Krstnikom. Zgornji prostor, ki je neko\xc4\x8d imel odprt p\xc3\xb3rtik, je na notranji strani pokrit z obokanim stropom, od \xc4\x8digar poslikave so \xc5\xa1e ohranjeni delni reliefi, ki prikazujejo voj\xc5\xa1\xc4\x8dake v oklepih z oro\xc5\xbejem. Pri tem gre za motiv, ki je bil ve\xc4\x8dkrat upodobljen v \xc4\x8dasu adoptivnih cesarjev. Zidovi so grajeni na podstavku, vi\xc5\xa1jem od obi\xc4\x8dajne \xc4\x8dlovekove vi\xc5\xa1ine, ki nosi galerijo pilastrov z ravnim arhitravom, tako da na koncih nastanejo po tri, na dolgih straneh pa po pet \xc5\xa1tirikotna polja, ki jih vodoravni okrasni pas deli na zgornji in spodnji trak. \xc5\xbde zaradi tega vidimo, da je galerija \xc5\xa1e rimska. Vsebina poslikav prikazuje \xc5\xbeivljenje Gospoda in Svetnikov. _NEWLINE_Nad oltarjem je prikazan Kristus med apostoloma Petrom in Pavlom. Okoli njega so v skupinah prikazani prizori iz legende o Urbanu in o Ceciliji. Na desni strani sledijo prizori iz Gospodove mladosti, na levi in zadnji strani pa zgodba o Jezusoven trpljenju, kot jo v Cerkvi berejo v Velikem tednu pred Veliko no\xc4\x8djo. Na dveh poljih so bili prikazani mu\xc4\x8denci. Skupaj je naslikanih 34 prizorov, ker pa so \xc5\xa1tirje med njimi naslikani kontinuirano s po dvema prizoroma, imamo skupaj 38 prizorov, od katerih so trije prizori svetni\xc5\xa1kih legend, neprepoznavni."'