b"\n_START_ARTICLE_\nStaro mesto, Trst\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xbea\xc4\x8dani imenujejo staro mesto ali kavana (po osrednjem trgu Cavana) tisti predel mesta, ki le\xc5\xbei ob vzno\xc5\xbeju gri\xc4\x8da Svetega Justa, med trgom Unita' in ulico Svetega Mihaela. V srednjem veku je to bil novi predel mesta na obali, izven mestnega obzidja._NEWLINE_\xc4\x8ce zapustimo trg Unita' pri pala\xc4\x8di Pitteri, vidimo nasproti nje pala\xc4\x8do Brigido, mimo katere smo \xc5\xbee v Starem mestu. Takoj na desno je biv\xc5\xa1a cerkvica svetih Sebastijana in Roka, na levo pa pala\xc4\x8da Leo. Po nekaj metrih se odpre trg Cavana (izg. kavana). V tem predelu mesta je vredno omeniti pala\xc4\x8di Fontana in Francol.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da Brigido\n_START_PARAGRAPH_\nZgradil jo je leta 1735 Giovanni Fusconi za dru\xc5\xbeino Brigido. Kakor je bilo v navadi v tistih \xc4\x8dasih, se vhodna vrata navzgor podalj\xc5\xa1ujejo v balkon. Strogi stebri portala, ki so le malo obrnjeni navzven, kakor tudi obe kamniti vazi na balkonu, postavljajo poslopje \xc5\xbee v zgodnji neoklasi\xc4\x8dni slog. Tudi vrata, ki se odpirajo na balkon, imajo ob straneh toge trofejske panoje, ki poglabljajo resnobo pro\xc4\x8delja. Le palma, ki objema dru\xc5\xbeinski grb in zastave, nekoliko spominja na barok._NEWLINE_V tej hi\xc5\xa1i je leta 1797 stanoval Napoleon za \xc4\x8dasa svojega kratkega obiska v Trstu. Neposredno z balkona, ki je tedaj bil \xc5\xa1e direktno odprt na mestni trg, je opazoval parado, ki so jo bili uprizorili njemu na \xc4\x8dast. Ob tej priliki mu je mestna uprava poklonila krasnega konja lipicanca, ki ga pa Napoleon ni dosti \xc4\x8dislal, saj ga (zaradi prekratkih nog) baje ni mogel niti zajahati.\n_START_SECTION_\nCerkvica svetih Sebastijana in Roka\n_START_PARAGRAPH_\nV petnajstem stoletju je v mestu trikrat izbruhnila epidemija kuge in pokosila polovico mestnega prebivalstva. Pre\xc5\xbeiveli so postavili to cerkvico v \xc4\x8dast svetnikoma, ki sta bila \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8dena kot zavetnika pred kugo. Leta 1782 jo je cesar Franc Jo\xc5\xbeef skupno z nekaterimi drugimi odvzel bogoslu\xc5\xbeju in od takrat ni nih\xc4\x8de ve\xc4\x8d skrbel zanjo. \xc5\xa0e pred nedavnim je bila cerkvica popolnoma zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena in v njenem pritli\xc4\x8dju so se nahajale tipi\xc4\x8dne trgovinice starega mesta. Komaj v zadnjih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je bila popolnoma obnovljena. Edini spomin na cerkev je, razen oblike pro\xc4\x8delja, kamnita \xc5\xa1koljka (simbol svetega Roka) nad centralnim oknom. Sedaj je v njej muzej orientalske kulture z bogato zbirko kitajskih in japonskih predmetov in dragocenih risb.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da Leo\n_START_PARAGRAPH_\nPo slogu sode\xc4\x8d, je tudi to pala\xc4\x8do na\xc4\x8drtoval Giovanni Fusconi, a razen datuma (1747) nimamo to\xc4\x8dnih podatkov. Imenuje se po dru\xc5\xbeini Leo, ki je ena od trinajstih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein, katerim se pripisuje sam po\xc4\x8detek mesta v modernem smislu. Portal z nadzidanim balkonom je v osnutku zelo podoben tistemu na pala\xc4\x8di Brigido, a je bolj plasti\xc4\x8den in manj resnih oblik. Nad te\xc5\xbekimi lesenimi vrati je tukaj name\xc5\xa1\xc4\x8dena umetni\xc5\xa1ko izdelana \xc5\xbeelezna luneta (polkro\xc5\xbeno okno), ki je baje omogo\xc4\x8dala prezra\xc4\x8denje notranjih prostorov v poletnem \xc4\x8dasu._NEWLINE_V letih 1772-1773 je bil med tolikimi obiskovalci te hi\xc5\xa1e, ki so redno zahajali na zabavne ve\xc4\x8dere, gotovo najbolj pogostoma sprejet Giacomo Casanova, ki je sicer prihajal v Trst vohunit za Serenissimo, a se je baje zaljubil v gospodarjevo h\xc4\x8der Eleno. Ljubezenska zgodba je trajala ve\xc4\x8d let in ohranjena so pisma, ki sta si jih pisala.\n_START_SECTION_\nTrg Cavana\n_START_PARAGRAPH_\nKar je danes le skromen prostor med hi\xc5\xa1ami, je v srednjem veku bil krasen trg na obali, s pomolom in pristani\xc5\xa1kimi napravami. Odtod vodijo ozke stare uli\xc4\x8dice v notranjost proti Svetemu Justu; ulice, ki vodijo proti morju, sorazmerno novej\xc5\xa1e, so kratke in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e, saj zavzemajo ve\xc4\x8dino nekdanjega trga._NEWLINE_Do nedavnega je bila ta mestna \xc4\x8detrt zelo zanemarjena. Zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene hi\xc5\xa1e so se podirale in vzbujale neprijeten vtis. Ko je ob\xc4\x8dina odlo\xc4\x8dila sanacijo tega predela mesta in so se za\xc4\x8dela obnovitvena dela, so pa pri\xc5\xa1li na dan ostanki starorimskega mesta. Izkopanine so izredno bogate in so v glavnem potrdile, da je \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasih mesto bilo va\xc5\xbeno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Na dan so pri\xc5\xa1li ostanki bogatih hi\xc5\xa1, ob\xc5\xa1irnega templja, industrijske torkle, manj\xc5\xa1ih pristani\xc5\xa1kih naprav in seveda cest, vodnjakov, fontan in raznih kipov. Na nekaterih krajih v Cavani so prekrili rimske ostanke s prozornim podom, ve\xc4\x8dino predmetov pa so spravili v muzeje.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da Fontana\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8da je zrastla leta 1828 po na\xc4\x8drtu Pietra Nobile, a je bila posebno v pritli\xc4\x8dnem delu velikokrat predelana in popravljena, da bi bolje ustrezala zahtevam prodajaln in njihovih izlo\xc5\xbeb. Med drugimi je tu dolga leta obstajala knjigarna Trani, ki je oskrbovala vse vi\xc5\xa1je \xc5\xa1ole v bli\xc5\xbeini. Danes se tu nahaja banka, ki je morda \xc5\xa1e najbolj primerna dejavnost za ta prostor med stebri in oboki, ki so prvotno krasili mestno tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de soli in rib. Kakor je razvidno iz raznih listin iz za\xc4\x8detka osemnajstega stoletja, je staro skladi\xc5\xa1\xc4\x8de soli neko\xc4\x8d zajemalo velik del trga s tem terenom vred. \xc5\xa0ele leta 1820 je ob\xc4\x8dina zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de zagradila in \xc4\x8dez nekaj let objavila razpis za gradnjo pokritega stebri\xc5\xa1\xc4\x8da za trgovino soli in rib, nad katerim je bila predvidena nadgradnja bivalnih prostorov._NEWLINE_Kmalu je postal lastnik poslopja Carlo d'Ottavio Fontana, ki je po ukinitvi ribarnice dal stebri\xc5\xa1\xc4\x8de vklju\xc4\x8diti v stanovanjske predele hi\xc5\xa1e. V zadnjem nadstropju poslopja se hrani zanimiva freska in kamnita plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se je prvotno nahajala na pro\xc4\x8delju skladi\xc5\xa1\xc4\x8da soli. Freska poveli\xc4\x8duje Evgena Savojskega, ki je leta 1697 premagal Turke pri Senti.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da Francol\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je poslopje popolnoma zanemarjeno in razpada. Bilo je last dru\xc5\xbeine Francol de Francolsberg, ki je pri\xc5\xa1la v Trst leta 1300 in je bila leta 1335 sprejeta med mestno plemstvo. Bili so predvsem vojaki in najbolj znan je cesarski mu\xc5\xa1ketir Daniele, ki je leta 1616 padel v vojni proti Benetkam. Od nekdanje pala\xc4\x8de lahko danes vidimo le dva vhodna portala. Na enemu ed teh je \xc5\xa1e viden\xc2\xa0\xc2\xbbpandur\xc2\xab, v kamen izklesano mo\xc5\xa1ko obli\xc4\x8dje s ko\xc5\xa1atimi brki in visoko ku\xc4\x8dmo. Pandurji so bili oboro\xc5\xbeeni kmetje iz ogrskih hribov, ki jih je proti koncu sedemnajstega stoletja habsbur\xc5\xa1ka vojska poslala branit vzhodno mejo. Bili so izredno pogumni in kruti. Lase so imeli spletene v dolge kite, ki so jih pokrivale huzarske ku\xc4\x8dme, in ogrinjali so se v \xc5\xa1iroke rde\xc4\x8de pla\xc5\xa1\xc4\x8de. Posebno so se odlikovali v vojnah proti Turkom. Po kon\xc4\x8dani slu\xc5\xbebeni dobi je mnogo pandurjev pri\xc5\xa1lo v Trst, kjer so se zaposlili kot telesni stra\xc5\xbearji ali vratarji pri tedanji mestni gosposki."