b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica v Modeni\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV 5. stoletju sta tu stali dve cerkvi: odkritje groba svetega Geminijana, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika Modene, je povzro\xc4\x8dilo njuno uni\xc4\x8denje in leta 1099 so za\xc4\x8deli graditi to stolnico. Smernice je izdelal arhitekt Lanfranco, a o njem ne vemo veliko. Ostanki svetnika so \xc5\xa1e vedno razstavljeni v kripti stolnice. Dana\xc5\xa1njo stolnico je posvetil pape\xc5\xbe Lucij III. 12. julija 1184.\n_START_SECTION_\nOlep\xc5\xa1ava\n_START_PARAGRAPH_\nPo Lanfrancovem na\xc4\x8drtu so stolnico okrasili Anselmo iz Campioneja in njegovi dedi\xc4\x8di, "campionejski mojstri". Sedanje pro\xc4\x8delje zato ka\xc5\xbee razli\xc4\x8dne sloge. Veli\xc4\x8dastno rozeto je dodal Anselmo v 13. stoletju, medtem ko sta dva leva, ki podpirata vhodne stebre, iz rimskega obdobja. Verjetno sta bila odkrita med kopanjem temeljev.\n_START_SECTION_\nFasada\n_START_PARAGRAPH_\nNa pro\xc4\x8delju so izjemni reliefi, ki jih je naredil Wiligelmus, Lanfrancov sodobnik. Med njimi so portreti prerokov in patriarhov, predvsem pa biblijske zgodbe, mojstrovine romanskega kiparstva. Posebej so cenjeni \xc4\x8dudoviti dose\xc5\xbeki pri reliefu Adama in Eve, izvirnega greha in zgodbi o Noetu._NEWLINE_Prav tako so pomembna stranska vrata na Velikem trgu (Piazza Grande), Kraljeva vrata (Porta Regia), tudi delo campionejskih mojstrov, in manj\xc5\xa1a Prin\xc4\x8deva vrata (Porta dei Principi), okra\xc5\xa1ena z reliefom, ki prikazuje \xc5\xbeivljenje svetega Geminijana, delo Wiligelmusovega u\xc4\x8denca. Na severni strani so Vrata ribje tr\xc5\xbenice (Porta della Pescheria) z reliefi, ki prikazujejo mesce v letu (na vratih) in prizore iz bretonskega cikla legend o kralju Arturju (v luneti).\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost je razdeljena na tri ladje. Med glavno ladjo in kripto je marmorni parapet Anselma iz Campioneja, ki prikazuje Kristusov pasijon z zadnjo ve\xc4\x8derjo. Arrigo iz Campioneja je izdelal pri\xc5\xbenico, okra\xc5\xa1eno z majhnimi terakotnimi kipi. Pomembno je tudi leseno kri\xc5\xbeanje iz 14. stoletja._NEWLINE_V stolnici so tudi jaslice dveh velikih modenskih umetnikov: Antonia Begarellija (1527) v kripti, Guida Mazzonija (1480), znane tudi kot Madonna della Pappa._NEWLINE_Poleg cerkve stoji zvonik Ghirlandina._NEWLINE_V stolnici je bil pogreb slavnega tenorista  Luciana Pavarottija, rojenega v Modeni.\n_START_SECTION_\nVrata ribje tr\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nSeverni portal stolnice, ki je znan kot Porta della Pescheria, ima izjemno posvetne prizore v visokem reliefu na marmornem arhivoltu in prekladi. Rezbarije na arhivoltu so pomembne zaradi upodobitve zelo zgodnje Arturjeve legende  in jih pripisujejo t. i. Arturjevemu mojstru iz okoli leta 1120\xe2\x80\x931140._NEWLINE_Gravure v prekladi prikazujejo kri\xc5\xbe, ptice, \xc5\xbeivali in \xc4\x8dloveka, ki jezdi hipokampa (mitolo\xc5\xa1ko bitje \xe2\x80\x93 zgornji del konja, spodnji del ribe). Gravure arhivolta, v Arturjevih krogih imenovane "modenski arhivolt", imajo napise, ki ponazarjajo figure kot Arturjeve zna\xc4\x8dilnosti in so postavljeni v prizore, ki imajo razli\xc4\x8dne pomene v Arturjevi literaturi. Morda je to najstarej\xc5\xa1a monumentalna skulptura, ki prikazuje legendo o kralju Arturju. Kipar se je imenoval "Arturjev mojster". Kritiki so zapisali, da je njegov navdih zasen\xc4\x8dil njegovo spretnost, da zvesto zajame realisti\xc4\x8dne podrobnosti v arhitekturi in obleki. O \xc4\x8dasu nastanka in umetnikovem viru se je veliko razpravljalo. Roger Sherman Loomis je trdil, da niso mogle nastati na za\xc4\x8detku 12. stoletja, saj je to desetletje prej, kot so bile napisane prve Arturjeve legende na celini. Nekateri dokazi pa nakazujejo obdobje, ki ni pred letom 1120; v kasnej\xc5\xa1em delu Jacquesa Stiennona in Rite Lejeune je predlagan nastanek med 1120 in 1140._NEWLINE_V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du slike je grad z dvema stolpoma, v vsakem sta dve figuri, ozna\xc4\x8deni kot "Mardoc" (Mardok) in "Winlogee" (tj. Guinevra). Levi stolp brani \xc4\x8dlovek z buzdovanom z imenom "Burmaltus", ki se spet nana\xc5\xa1a na Artusa de Bretania (kralja Arturja), Isdernus (verjetno Yder) in drugi neimenovani vitezi pa ga napadajo s sulicami. Na drugi strani se vitez "Carrado" dvobojuje z "Galvaginom" (verjetno Gavain), medtem ko "Che" (sir Kay) in "Galvariun" (morda Gale\xc5\xa1in) pristopata s svojima sulicama na ramenih. Mnogi  trdijo, da je prikazana scena ugrabitve Guinevre, ki jo bo re\xc5\xa1il eden od vitezov (ali celo kralj).\n_START_SECTION_\nGhirlandina\n_START_PARAGRAPH_\nStolp Ghirlandina je samostoje\xc4\x8d gotski zvonik stolnice v Modeni (1224\xe2\x80\x931319), ki se tako imenuje zaradi bronaste girlande, ki obkro\xc5\xbea vrh. Visok je 86,12 metra. Ker je viden z vseh strani mesta, je postal simbol Modene._NEWLINE_Graditi so ga za\xc4\x8deli kot stolp svetega Geminijana (Torre di San Geminiano) leta 1179 in je imel pet nadstropij. Ker so tekmovali z bolonjskimi stolpi, so mu ob\xc4\x8dinske oblasti dodale zna\xc4\x8dilno osmerokotno kapo. Oblikoval jo je Arrigo iz Campioneja, ki se je ukvarjal z obnovo stolnice od 13. do 15. stoletja. Vrh stolpa je okra\xc5\xa1en z dvema girlandama (dvema marmornima ograjama), po katerih je stolp dobil ime._NEWLINE_V notranjosti je Sala della Secchia (soba s freskami iz 15. stoletja), v kateri je kopija upodobitve iz pesnitve La secchia rapita, spomin na \xc4\x8dase, ko so stolp uporabljali kot zakladnico ob\xc4\x8dine Modena. Znameniti so tudi kapiteli stebrov v sobi Torresani v petem nadstropju.'