b'\n_START_ARTICLE_\nOpatija Pr\xc3\xbcm\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje (do 13. stoletja)\n_START_PARAGRAPH_\nBertrada Pr\xc3\xbcmska je bila pravnukinja Bertrade Laonske, \xc5\xbeene frankovskega kralja Pipina Malega (vladal 751-768). V karolin\xc5\xa1kem obdobju je samostan postal najbolj priljubljen samostan vladajo\xc4\x8de dinastije in dobil velike nadarbine in privilegije. Pipin je samostan obnovil in mu z darilno listino z datumom 13. avgust 762 podaril velike posesti. Med Asuerovim opatovanjem je kralj v samostan pripeljal menihe iz Meauxa._NEWLINE_Gradnja cerkve, posve\xc4\x8dene Odre\xc5\xa1eniku (Salvator), je bila dokon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele med vladanjem Karla Velikega (vladal 768-814). Posvetil jo je pape\xc5\xbe Leon III. 26. julija 799. Karel Veliki in njegovi nasledniki so bili liberalni pokrovitelji samostana. Ve\xc4\x8d Karolingov je tudi odlo\xc4\x8dilo za samostansko \xc5\xbeivljenje v Pr\xc3\xbcmu, med njimi Karlov nezakonski sin Pipin Grbasti, ki je bil v samostan izgnan po neuspelem poskusu dr\xc5\xbeavnega udara leta 792. Pipin je tam umrl leta 811. Menih je bil tudi kralj Lotar I., ki je v samostan vstopil leta 855. Njegov grob so odkrili leta 1860. Leta 1874 je cesar Viljem na grobu postavil spomenik._NEWLINE_Leta 882 in 892 so samostan oplenili in opusto\xc5\xa1ili Normani, vendar se je kmalu opomogel. Samostanske posesti so bile tako velike, da se je samostan razvil v kne\xc5\xbeevino._NEWLINE_V 11. in 12. stoletju je bilo v samostanu ve\xc4\x8d kot tristo menihov. Cvetel je do 13. stoletja. Menihi so podjetno obdelovali zemljo. Okoli leta 836 je opat Marquard ustanovil nov samostan v M\xc3\xbcnstereifelu. Leta 1017 je opat Urald v Pr\xc3\xbcmu ustanovil akademski sklad za dvanajst duhovnikov. Leta 1190 je opat Gergard v Niederpr\xc3\xbcmu ustanovil dom za gospe plemi\xc5\xa1kega stanu. Samostan je skrbel tudi za revne in bolne in imel svojo \xc5\xa1olo. Eden od njenih u\xc4\x8diteljev je bil kasnej\xc5\xa1i viennski nad\xc5\xa1kof Ado. Vodja \xc5\xa1ole Vandelbert (813-870) je bil pomemben pesnik. Opat Regino Pr\xc3\xbcmski (893\xe2\x80\x93899) si je vzdevek zaslu\xc5\xbeil kot zgodovinar in kodifikator kanonskega prava.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV 13. in 14. stoletju je za\xc4\x8dela patija propadati, delno zaradi pritiska jenih posvetnih upraviteljev, \xc5\xa1e bolj pa zaradi notranjega razkroja. Stanje se je poslab\xc5\xa1alo do te mere, da so menihi med seboj delili samostanske dohodke in \xc5\xbeiveli lo\xc4\x8deno eden od drugega._NEWLINE_Zaradi tak\xc5\xa1nega stanja so trierski nad\xc5\xa1kofi posku\xc5\xa1ali bogato opatijo in njene ob\xc5\xa1irne posesti vklju\xc4\x8diti v svojo nad\xc5\xa1kofijo. Cesar Karel IV. (1376) in pape\xc5\xbe Bonifacij IX. (1379) sta jim dala svoje soglasje. Pape\xc5\xbe ga je leta 1398 preklical. Pape\xc5\xbe Sikst IV. je leta 1473 ponovno odobril vklju\xc4\x8ditev, ki so jo opati zavrnili in leta 1511 za\xc4\x8deli vojno proti nad\xc5\xa1kofu, ki je bil takrat \xc5\xbee volilni knez. Ko je bila opatija skoraj povsem uni\xc4\x8dena, je pape\xc5\xbe Gregor XIII. 24. avgusta 1574 izdal dekret o vklju\xc4\x8ditvi, ki je postal veljaven po smrti opata Kri\xc5\xa1tofa Mander\xc5\xa1aidskeg leta 1576._NEWLINE_Po vklju\xc4\x8ditvi v triersko nad\xc5\xa1kofijo so njeni upravitelji postali trierski knezo\xc5\xa1kofi. Razmere v opatiji in izven nje so se uredile do te mere, da sta francoska benediktinska antikvarja Edmond Mart\xc3\xa8ne in Ursin Durand po obisku v pr\xc3\xbcmskem samostanu izjavila, da je na njunem\xc2\xa0\xc2\xbbliterarnem potovanju\xc2\xab\xc2\xa0po Nem\xc4\x8diji najbolj\xc5\xa1i duh vladal prav tam. Menihi so se \xc5\xa1e v 18. stoletju trudili, da bi se otresli nadvlade Trierja._NEWLINE_Leta 1801 je Pr\xc3\xbcm pripadel Franciji in bil podr\xc5\xbeavljen v posvetne namene, njegove posesti pa so se prodale. Lastni\xc5\xa1ko pravico do zgradb je Napoleon prenesel na mesto. Leta 1815 je Pr\xc3\xbcm pre\xc5\xa1el v posest Prusije kot del Renske province in nato postal del Nem\xc4\x8dije kot zvezna de\xc5\xbeela Porenje - Pfal\xc5\xa1ka._NEWLINE_Cerkev, katero je dal leta 1721 zgraditi volilni knez Ludvik, je zdaj farna cerkev. V ohranjenih samostanskih zgradbah je gimnazija, ki se imenuje po opatu Reginu Pr\xc3\xbcmskemu.\n_START_SECTION_\nSamostanske relikvije\n_START_PARAGRAPH_\nNajdragocenej\xc5\xa1a relikvija v samostanski cerkvi so sandale Jezusa Kristusa, omenjene v Pipinovih dejanjih leta 762. Pipin pi\xc5\xa1e, da so jih prinesli iz Rima kota darilo pape\xc5\xbea Zaharije ali pape\xc5\xbea \xc5\xa0tefana II..'