b'\n_START_ARTICLE_\nKlement Jug\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKlement Jug je bil po prvi svetovni vojni eden od predvoditeljev slovenskega alpinizma in alpinist - filozof, ki je utemeljil t. i. samohodni\xc5\xa1tvo. V kratkem \xc4\x8dasu je postal eden vodilnih alpinistov in je v slovenskih Alpah preplezal ogromno prvenstvenih smeri. O svojih vzponih je pisal tudi v planinskem vestniku ter tako posku\xc5\xa1al navdu\xc5\xa1iti mladino nad gorni\xc5\xa1tvom. _NEWLINE_Poleg alpinizma ga je navdu\xc5\xa1evala filozofija in mnogi ga smatrajo kot enega na\xc5\xa1ih najvidnej\xc5\xa1ih \xc2\xbbni\xc4\x8dejancev\xc2\xab, \xc4\x8deprav za njim ni ostalo veliko pisanih filozofskih del. Z enajstimi leti se je vpisal na gimnazijo, leta 1923 pa je \xc5\xbee doktoriral iz filozofije in postal prvi asistent dr. Franceta Vebra na oddelku za filozofijo na ljubljanski Filozofski fakulteti. Za Klementa Juga velja, da je ve\xc4\x8dino svojih filozofskih nazorov konkretno udejanjil v svojem \xc5\xbeivljenju, predvsem preko alpinisti\xc4\x8dnih vzponov. Njegova glavna filozofska postulata sta volja in etika, s katerima se je lotil alpinizma in v slabih treh letih opravil do tedaj nepredstavljive vzpone. V svojem \xc4\x8dasu so ga zaradi pogosto radikalne alpinisti\xc4\x8dne miselnosti smatrali za suicidne\xc5\xbea. Tudi njegov padec in smrt v Triglavski severni steni je \xc5\xa1e danes pogosta tema razprav, saj mnogi menijo, da je Klement zaradi neusli\xc5\xa1ane ljubezni takrat storil samomor. _NEWLINE_Po njem se danes imenuje planinski dom v Lepeni, sam pa velja za enega najve\xc4\x8djih slovenskih alpinistov.'