b'\n_START_ARTICLE_\nCelov\xc5\xa1ko polje\n_START_PARAGRAPH_\nCelov\xc5\xa1ko polje ali tudi Celov\xc5\xa1ka ravnina (nare\xc4\x8dno Puale ali na Pualah, nem. Klagenfurter Feld ali Klagenfurter Ebene) je ni\xc5\xbeinska pokrajina vzhodno od Celovca (oz. od Vrbskega jezera) na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem in predstavlja posebno slovensko nare\xc4\x8dno podro\xc4\x8dje. Prebivalci so Poljanke in Poljanci.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nCelov\xc5\xa1ko polje se razteza med Celovcem (oz. od Vrbskim jezerom) vse do Tinj (oz. do obronkov Svin\xc5\xa1ke planine oz. \xc5\xa0kofljica in Brankovca na vzhodu). Na severu ga omejujejo Gosposvetsko gri\xc4\x8devje, \xc5\xa0talenska gora in Kri\xc5\xa1tofova gora, na jugu pa Gure; na jugovzhodu tvori Drava naravno mejo do ju\xc5\xbenega dela Podjune. Celov\xc5\xa1ko polje zajame podro\xc4\x8dja mesta Celovec ter ni\xc5\xbeinske predele dana\xc5\xa1njih ob\xc4\x8din \xc5\xa0talenska gora, \xc5\xbdrelec, Pokr\xc4\x8de, Grab\xc5\xa1tanj ter staro ob\xc4\x8dino Tinje in dele ob\xc4\x8dine Mosti\xc4\x8d. Celov\xc5\xa1ko polje ni identi\xc4\x8dno s Celov\xc5\xa1ko kotlino, ki je mnogo ve\xc4\x8dje centralno-koro\xc5\xa1ko podro\xc4\x8dje. Najve\xc4\x8dji kraj je Celovec. Polje (nekdanje podro\xc4\x8dja barja) nudi tudi mesto za letali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nGeografska zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCelov\xc5\xa1ko polje je poleg Gosposvetskega polja osrednja zgodovinska politi\xc4\x8dna in administrativna pokrajine Koro\xc5\xa1ke in Karantanije._NEWLINE_Poleg Celov\xc5\xa1kega, so na Koro\xc5\xa1kem \xc5\xa1e Gosposvetsko, Lurn\xc5\xa1ko in Grobni\xc5\xa1ko polje. Ime polje izvira iz starodavne, \xc5\xbee rimske tradicije._NEWLINE_Kar dve reki imata enaki imeni kot reke drugje na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em slovenskem: Krka in Raba (ki niti nima nem\xc5\xa1kega prevoda)._NEWLINE_Skozi Celov\xc5\xa1ko polje peljejo \xc5\xbee iz Antike prometne poti iz Celeie (anti\xc4\x8dnega Celja) preko sv. Heme v Podjuni do Viruna ter preko Ljubelja, \xc5\xbdihpolj Vetrinja do Gospe Svete oz. v rudni\xc5\xa1ke kraje severne Koro\xc5\xa1ke skozi dolini Krke in Kr\xc4\x8dice._NEWLINE_Dolini obeh rek Gline in Rabe povezujeta Celov\xc5\xa1ko polje z  Gosposvetskim poljem oz. s Krnskim gradom in z Gospo Sveto , tako da je sprevod ustoli\xc4\x8devanja koro\xc5\xa1kih vojvod, ki je imel izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de pri vojvodksem kmetu v Bla\xc5\xbeji vasi severno od Barja pri Vresah nad \xc5\xa0entjakobom ob Cesti lahko peljal po eni ali po drugi poti._NEWLINE_Na Celov\xc5\xa1kem polju je tudi posebej veliko \xc5\xa1tevilo kose\xc5\xbeevin. Ker v predelu dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine \xc5\xa0talenska gora ni bila neposredno prisotna velika gospoda, so se njihove pravice tudi posebno dolgo ohranile, v delih vse tja do 16. in za\xc4\x8detka 17. stoletja. Nekatere nekdanje gospode (npr. Partovca pri \xc5\xa0enttoma\xc5\xbeu nad Celovcem) in celo nekatere katastrske ob\xc4\x8dine izvirajo iz kose\xc5\xa1kega sodstva (npr. Bu\xc4\x8dinja vas v Pokr\xc4\x8dah in \xc5\xa0talenski gori ali Rogarja vas pri \xc5\xa0enttoma\xc5\xbeu). Teh avtonomnih kose\xc5\xa1kih sodstev je bilo na podro\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine 10._NEWLINE_Ledinska imena so skoraj vsa slovenskega izvora in nekatera so opesnjena._NEWLINE_Prvi veliki koro\xc5\xa1ki kme\xc4\x8dki upor leta 1478 je imel m.dr. sredi\xc5\xa1\xc4\x8de tudi na osrednjem nekdanjem Karantanskem, na Celov\xc5\xa1kem polju in zlasti v \xc5\xa0entjakobu ob Cesti (danes na vzhodnem delu Celovca). Grafenauer pi\xc5\xa1e, da so bili uporniki finan\xc4\x8dno dobro zorganizirani, kar v lu\xc4\x8di kose\xc5\xa1kih sodstev bolje razumemo._NEWLINE_Reke Krka, Glina in Jezernica so tvorile mejo med Conama A in B med letoma 1918 in 1920 ter za \xc4\x8dasa koro\xc5\xa1kega plebiscita. Ju\xc5\xbeno in vzhodno od teh rek se je smatralo de\xc5\xbeelo povsem ali prete\xc5\xbeno slovensko, vendar je tudi bil rezultat plebiscita tak\xc5\xa1en, kot je bil, zahvaljujo\xc4\x8d se glasovom Slovencev v regiji._NEWLINE_Poleg osrednje kulturno-gospodarske funkcije Celovca je pripadalo slovenski Hranilnici in posojilnici v \xc5\xa0enttoma\xc5\xbeu nad Celovcem, ter prosvetnemu dru\xc5\xa1tvu Edinost \xc5\xa0enttoma\xc5\xbe - danes v ob\xc4\x8dini \xc5\xa0talenska gora -, da oskrbuje doma\xc4\x8dine s prosvetnim delom in gospodarskim blagostanjem. Njihovi \xc4\x8dlani so bili doma po celi ravnini: v \xc5\xa0enttoma\xc5\xbeu, v Timenici, v Otmanjah, v Slovenjem \xc5\xa0mihelu, v Pokr\xc4\x8dah, v Tinjah, v Grab\xc5\xa1tanju, v \xc5\xbdrelcu, v \xc5\xa0entjakobu ob Cesti, na Vresjah (kjer je danes letali\xc5\xa1\xc4\x8de), v \xc5\xa0entrupertu (nekdaj ju\xc5\xbeno od Celovca) in celo v Gospe Sveti._NEWLINE_Furlanski slikar Jakob Brollo je poslikal \xc5\xa1tiri cerkve na Celov\xc5\xa1kem polju: v fari \xc5\xa0enttoma\xc5\xbe nad Celovcem, farno cerkev in podru\xc5\xbenici v \xc5\xa0marjeti (danes del Celovca) in v \xc5\xa0entlovrenc pri \xc5\xa0enttoma\xc5\xbeu nad Celovcem, kjer je ohranjen slovenski napis. V Fari Timenica pa je naslikal sveta Cirila in Metoda._NEWLINE_Celov\xc5\xa1ko polje je tudi prizori\xc5\xa1\xc4\x8de nacisti\xc4\x8dne strahovlade, saj so tudi iz njenega centra deportirali ugledne slovenske dru\xc5\xbeine v izgnanstvo in prisilno delo, od koder se niso vsi vrnili. Zlasti je ta travma, ob stalnem potrjevanju rezultatov po vojni, imela dolgoro\xc4\x8dne posledice na vsakdanjo rabo jezika v javnosti in s tem na njegov dolgoro\xc4\x8dni razvoj._NEWLINE_Tinje so od nekdaj kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de med Podjuno in Celov\xc5\xa1kim poljem, zato so slovenski cerkveniki s pomo\xc4\x8djo doma\xc4\x8dinov dale\xc4\x8d naokoli po Koro\xc5\xa1kem ustanovili osrednjo kulturno ustanovo Katoli\xc5\xa1ki dom prosvete Sodalitas. Tinje so tudi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de istoimenske dekanije, ki zajame celotno vzhodno polovico Celov\xc5\xa1kega polja vklju\xc4\x8dno z Radi\xc5\xa1ami in z Otmanjami. V Tinje so \xc5\xbee pri\xc5\xa1li v goste predsedniki raznih dr\xc5\xbeav. Sodalitas nudi bogato izobra\xc5\xbeevalno in kulturno ponudbo.\n_START_SECTION_\nSlovensko nare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nCelov\xc5\xa1ko polje tvori enotno nare\xc4\x8dno podro\xc4\x8dje in pripada poljanskemu govoru oz. poljan\xc5\xa1\xc4\x8dini Celov\xc5\xa1kega polja (oz. Celov\xc5\xa1ke ravnine), ki je prehodno nare\xc4\x8dje (govor) med ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino in podjun\xc5\xa1\xc4\x8dino (glej Slovenska nare\xc4\x8dja). Govorniki so Poljanci (v razliki do Gorjancev v Gurah). Kot posebna razli\xc4\x8dica ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dine je bila \xc5\xbee identificirana s strani Janeza Scheinigga in potrjena v mednarodno priznani dijalektolo\xc5\xa1ki disertacij dr. Katje Sturm-Schnabl. Scheinigg v svojem delu "Die Assimilation..." razdeli ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino v tri enote in sicer spodnji Ro\xc5\xbe, zgornji Ro\xc5\xbe in Celov\xc5\xa1ka ravnina: "...Die dritte Unter-Mundart herrscht in der Ebene um Klagenfurt (kl.), sie hat mit der ersten die Aussprache des e und o gemein, unterscheidet sich aber von den beiden vorhergehenden durch die h\xc3\xa4ufige Zur\xc3\xbcckziehung des accentes, wo ihn jene auf den Endsilben haben; dies gilt namentlich vom Neutrum der Substantive und Adjktive, z.B. ..."._NEWLINE_Leta 2014 je Toma\xc5\xbe Ogris izdal pri\xc2\xa0zalo\xc5\xbebi Drava\xc2\xa0nare\xc4\x8dno knjigo vklju\xc4\x8dno s CD-jem z doma\xc4\x8dimi domislicami in \xc4\x8den\xc4\x8dami po naslovmo\xc2\xa0Vamprat in Hana.'