b'\n_START_ARTICLE_\nAlessandro Algardi\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nAlgardi se je rodil v Bologni, kjer se je v mladosti vpisal v studio Agostina Carraccija. Njegova sposobnost za kiparstvo ga je pripeljala do dela za Giulia Cesarja Conventija (1577\xe2\x80\x931640), umetnika skromne nadarjenosti. Njegova prva najzgodnej\xc5\xa1a dela, ki segajo v to obdobje, so: dva kipa svetnikov iz krede v oratoriju cerkve Santa Maria della Vita v Bologni. Ko je bi star 20 let, je Ferdinando I., vojvoda Mantove, za\xc4\x8del pri njem naro\xc4\x8dati dela, zaposloval ga je tudi lokalni draguljar za figurativne vzorce. Po kraj\xc5\xa1em bivanju v Benetkah je leta 1625 od\xc5\xa1el v Rim s priporo\xc4\x8dilom vojvode Mantove k ne\xc4\x8daku pokojnega pape\xc5\xbea, kardinalu Ludovicu Ludovisiju, ki ga je zaposlil za nekaj \xc4\x8dasa pri obnovi starodavnih kipov.\n_START_SECTION_\nGrobnica pape\xc5\xbea Lea XI.\n_START_PARAGRAPH_\nGian Lorenzo Bernini in njegov studio sta prevzemala ve\xc4\x8dino glavnih rimskih kiparskih naro\xc4\x8dil pod pokroviteljstvom dru\xc5\xbein Borghese in Barberini. Algardi se je \xc5\xbee skoraj desetletje boril za priznanje. V Rimu so mu pomagali prijatelji, med njimi Pietro da Cortona in njegov prijatelj Bologn\xc4\x8dan Domenichino. Njegova zgodnja rimska naro\xc4\x8dila so bila terakota in nekaj portretov iz marmorja, medtem ko se je pre\xc5\xbeivljal z majhnimi deli, kot so kri\xc5\xbeanja. Leta 1630 je delal pri grobnicah dru\xc5\xbeine Mellini v kapeli Mellini v baziliki Santa Maria del Popolo._NEWLINE_Prvo veliko naro\xc4\x8dilo je Algardi dobil leta 1634, ko je kardinal Ubaldini (Medi\xc4\x8dejec) naro\xc4\x8dil nagrobni spomenik za svojega strica, pape\xc5\xbea Leona XI., tretjega pape\xc5\xbea Medi\xc4\x8dejcev, ki je vladal manj kot mesec dni leta 1605. Spomenik je za\xc4\x8del delati leta 1640 in je bil ve\xc4\x8dinoma kon\xc4\x8dan do leta 1644. Razporeditev je podobna, kot jo je zasnoval Bernini za grobnico Urbana VIII. (1628\xe2\x80\x9347) z osrednjo sve\xc4\x8deni\xc5\xa1ko skulpturo pape\xc5\xbea, ki sedi s popolno regalijo in z roko blagoslavlja, pri njegovih nogah sta dve alegori\xc4\x8dni \xc5\xbeenski figuri, ki obkro\xc5\xbeata sarkofag. V Berninijevi grobnici sta mo\xc4\x8dno dvignjena roka in dr\xc5\xbea pape\xc5\xbea uravnote\xc5\xbeena z dramo spodaj, v kateri so figure Dobrodelnosti in Pravi\xc4\x8dnosti motene s puttiji ali izgubljene v kontemplaciji, medtem ko skelet Smrti dejavno pi\xc5\xa1e epitaf. Algardijeva grobnica je precej manj dinami\xc4\x8dna. Alegori\xc4\x8dni figuri Velikodu\xc5\xa1nost in Strpnost sta brezizrazni, eteri\xc4\x8dno dostojanstveni. Nekateri so prepoznali figuro Velikodu\xc5\xa1nost kot Ateno in ikoni\xc4\x8dno podobo Modrosti.  Strpnost spominja na Duquesnoyevo znamenito Sveto Suzano (Santa Susanna), vendar je elegantnej\xc5\xa1a. Grobnica je mra\xc4\x8dno monotona in nima ve\xc4\x8dbarvnega navdu\xc5\xa1enja, ki spada k elegi\xc4\x8dnemu razpolo\xc5\xbeenju grobnice Urbana VIII. _NEWLINE_Leta 1635\xe2\x80\x9338 je Pietro Boncompagni naro\xc4\x8dil Algardiju ogromen kip Filipa Nerija s kle\xc4\x8de\xc4\x8dimi angeli za cerkev Santa Maria v Vallicelli, kon\xc4\x8dan leta 1640.  Takoj po tem je Algardi izdelal interaktivno kiparsko skupino, ki je predstavljala obglavljenje svetega Pavla z dvema figurama: kle\xc4\x8de\xc4\x8d, sprijaznjen svetnik in izvr\xc5\xa1itelj, pripravljen za udarec z me\xc4\x8dem, za cerkev svetega Pavla v Bologni. Ta dela so utrdila njegov ugled. Kot zna\xc4\x8dilna Berninijeva dela pogosto izra\xc5\xbeajo baro\xc4\x8dno estetiko, ki prikazuje dramati\xc4\x8dne dr\xc5\xbee in \xc4\x8dustvene izraze, ka\xc5\xbee Algardijev kip zadr\xc5\xbeevano treznost.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbeev favorit pod Inocencem X. in \xc5\xa1panska naro\xc4\x8dila\n_START_PARAGRAPH_\nS smrtjo Barberinija, pape\xc5\xbea Urbana VIII., leta 1644 in prihodom Pamphilijevega pape\xc5\xbea Inocenca X. sta dru\xc5\xbeina Barberini in njihov najljub\xc5\xa1i umetnik Bernini padla v nemilost. Algardi pa je bil po drugi strani sprejet pri novem pape\xc5\xbeu in pape\xc5\xbeevem ne\xc4\x8daku Camillu Pamphiliju. Algardijevi portreti so bili zelo cenjeni, njihova uradna resnost pa v nasprotju z \xc5\xbeivahnej\xc5\xa1im Berninijevim izrazom. Algardijev velik hierati\xc4\x8den bronast Inocenc X. je zdaj v Kapitolskih muzejih._NEWLINE_Algardi ni bil znan po svojih arhitekturnih sposobnostih. \xc4\x8ceprav je bil odgovoren za pape\xc5\xa1ko vilo, zdaj Villa Doria Pamphili, zunaj vrat svetega Pankracija v Rimu, mu je morda strokovno pomagal pri oblikovanju igralnice arhitekt in in\xc5\xbeenir Girolamo Rainaldi in pri nadzoru gradnje pa njegov pomo\xc4\x8dnik Giovanni Francesco Grimaldi.  Kazino je bil razstavni prostor za zbirko Pamphilijevih skulptur, starodavnih in sodobnih, pri katerih je Algardi lahko svetoval. V vili so Algardi in njegova delavnica naredili skulpturalne fontane in druge posebnosti vrta, v katerem stojijo \xc5\xa1e nekatere njegove samostojne skulpture in basreliefi._NEWLINE_Leta 1650 se je Algardi sestal z Diegom Vel\xc3\xa1zquezom, ki ga je za svoje delo pridobil iz \xc5\xa0panije. Posledi\xc4\x8dno so v kraljevi pala\xc4\x8di Aranjuez vgrajeni \xc5\xa1tirje Algardijevi kaminski napu\xc5\xa1\xc4\x8di, v vrtovih pa tudi figure na Neptunovem vodnjaku. Avgu\xc5\xa1tinski samostan v Salamanci vsebuje grobnico grofa in grofice de Monterey, drugo Algardijevo delo.\n_START_SECTION_\nAtilova minljivost \xe2\x80\x93 relief\n_START_PARAGRAPH_\nAlgardijevo veliko dramati\xc4\x8dno marmorno visokoreliefno plo\xc5\xa1\xc4\x8do pape\xc5\xbea Leona in Atile (1646-53) za baziliko svetega Petra je ponovno o\xc5\xbeivilo uporabo takih marmornih reliefov. V rimskih cerkvah so prej \xc5\xbee uporabljali velike marmorne reliefe, toda za ve\xc4\x8dino pokroviteljev so bili oblikovani marmorni oltarji preve\xc4\x8d dragi. V tem reliefu sta dve glavni figuri, strog in pogumen pape\xc5\xbe ter osramo\xc4\x8den in prestra\xc5\xa1en Atila, ki se oddaljuje od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da v tretjo dimenzijo. Samo onadva vidita padajo\xc4\x8de angelske bojevnike, ki se spopadajo s pape\xc5\xbeevo obrambo, medtem ko vsi drugi v ozadju vztrajajo pri opravljanju svojih zemeljskih dol\xc5\xbenosti._NEWLINE_Tema je bila primerna za pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo, ki i\xc5\xa1\xc4\x8de mo\xc4\x8d, saj prikazuje zgodovinsko legendo, ko je najve\xc4\x8dji pape\xc5\xbe Leon z nadnaravno pomo\xc4\x8djo odvra\xc4\x8dal Hune od ropanja Rimljanov. Z baro\xc4\x8dnega stali\xc5\xa1\xc4\x8da je to trenutek bo\xc5\xbeanskega posega v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zadeve. Brez dvoma je del pokroviteljevega sporo\xc4\x8dila, da so vsi gledalci strogo opozorjeni na pape\xc5\xbeevo sposobnost, da se sklicuje na bo\xc5\xbeansko ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje nad sovra\xc5\xbeniki. Algardi je umrl v Rimu v enem letu, ko je dokon\xc4\x8dal svoj slavni relief, ki so ga vsi ob\xc4\x8dudovali.\n_START_SECTION_\nKriti\xc4\x8dna ocena in zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV kasnej\xc5\xa1ih letih je Algardi nadzoroval velik studio in imel veliko sre\xc4\x8de. Njegov klasicisti\xc4\x8dni na\xc4\x8din so nadaljevali u\xc4\x8denci (tudi Ercole Ferrata in Domenico Guidi). Antonio Raggi je sprva delal z njim. Slednja sta dopolnila njegovo oblikovanje oltarja Vizije svetega Nikolaja (San Nicola da Tolentino, Rim) z uporabo dveh lo\xc4\x8denih marmornih delov, povezanih v en dogodek in kraj, vendar uspe\xc5\xa1no lo\xc4\x8dita bo\xc5\xbeansko in zemeljsko sfero. Drugi manj znani pomo\xc4\x8dniki njegovega studia so Francesco Barrata, Girolamo Lucenti in Giuseppe Peroni._NEWLINE_Algardi je bil znan tudi po portretu, ki prikazuje obsesivno pozornost detajlov psiholo\xc5\xa1ko razkrivajo\xc4\x8de fiziognomije v treznem, vendar takoj\xc5\xa1njem naturalizmu in minutno pozornost na kostumu in draperiji, kot na primer na poprsju Laudivia Zacchie, Camilla Pamphilija in Muzia Frangipaneja ter njegovih sinov Lella in Roberta. _NEWLINE_Po zna\xc4\x8daju je bil njegov slog bolj podoben klasicisti\xc4\x8dnemu in zaprtemu baro\xc4\x8dnemu duhu Duquesnoya kot pa emocionalnim delom drugih baro\xc4\x8dnih umetnikov. Z umetni\xc5\xa1kega vidika je bil najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i pri portretnih kipih in skupinah otrok, ko je moral skrbeti za naravo. Njegove terakotne modele, nekateri so kon\xc4\x8dali kot umetni\xc5\xa1ka dela, so zbiralci zelo cenili. Izjemna serija terakotnih modelov je v muzeju Ermita\xc5\xbe v Sankt Peterburgu.'