b'\n_START_ARTICLE_\nDolina (ob\xc4\x8dina Grab\xc5\xa1tanj)\n_START_PARAGRAPH_\nDolina (tudi v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini uradno Dolina) je dvojezi\xc4\x8dna vas v ob\xc4\x8dini Grab\xc5\xa1tanj na Celov\xc5\xa1kem polju na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem._NEWLINE_Vas le\xc5\xbei ob glavni cesti  Celovec-Velikovec  ju\xc5\xbeno od vasi in ob\xc4\x8dine Pokr\xc4\x8de in ima 99 prebivalcev (2001).\n_START_SECTION_\nCerkev in bo\xc5\xbeja pot\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev, danes ob avtocesti A2,  je podru\xc5\xbenica \xc5\xbeupnije Pokr\xc4\x8de v dekanatu Tinje  in je bila od vsega za\xc4\x8detka priljubljena bo\xc5\xbeja pot Slovencev. Danes je dvojezi\xc4\x8dna._NEWLINE_Leta 1849 se je trem slovenskim dekletom iz Doline prikazala Marija, mati bo\xc5\xbeja v gozdu pri Dolini in dokaj hitro se je \xc5\xa1irila vest in utrdilo zanimanje doma\xc4\x8dinov. Tudi marsikateri bolnik je \xc4\x8dude\xc5\xbeno ozdravel. Tako so doma\xc4\x8dini hitro zahtevali uradno cerkveno priznanje prikazni.  _NEWLINE_Med letoma 1861 in 1863 je bila dograjena cerkev v historisti\xc4\x8dnem slogu po na\xc4\x8drtih arhitekta Antona Bierbauma ter v izvedbi arhitekta Antona Faleschinija. Visoki ladji je bil dodan cerkveni stolp leta 1882, ki je se je pa zru\xc5\xa1il \xc5\xbee leta 1889. Ladjo je arhitekt Wilhelm Klebel na novo zgradil in je bila posve\xc4\x8dena leta 1957._NEWLINE_V letih 1999 in 2000 je skupina arhitektov Ferdinand \xc4\x8certov in Robert Morianz poslopje na novo zasnovala in ob tem celotno ladjo na novo zgradila. Betonska streha bdi nad ladjo in na zahodni in vhodni strani je postavljena mogo\xc4\x8dna betonsko pro\xc4\x8delje. Zidovi so preluknjani z navpi\xc4\x8dnimi in vodoravnimi okni. Le kor je bil ohranjen od prvotne cerkve.\n_START_SECTION_\nZgodovinske umetnine\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oltar iz leta 1906 je v historisti\xc4\x8dnem slogu naslikal slovenski akademski slikar iz Ro\xc5\xbeeka Peter Markovi\xc4\x8d in prikazuje Marijo na \xc5\xa1toru in za njo v gozdu tri deklice. Zlati tabernakelj je prav tako iz za\xc4\x8detka 20. stoletja._NEWLINE_Zanimiv je tudi kip Marije iz leta 1420, za katerega se prav ne ve, od kod je. _NEWLINE_Za slovensko kulturno zgodovino je tudi zanimiv slovenski kri\xc5\xbeev pot v kme\xc4\x8dkem baroku verjetno iz \xc4\x8dasa prvotne gradnje.\n_START_SECTION_\nSodobna notranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost je oblikoval v rde\xc4\x8dkasti barvi slikar Johanes Zechner, vitra\xc5\xbee pa Giselbert Hoke._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji vitra\xc5\xbe povzame v raznih jezikih \xe2\x80\x9eVeter ve\xc4\x8dnosti postaja mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i\xe2\x80\x9c (italijansko, nem\xc5\xa1ko, slovensko, angle\xc5\xa1ko, poljsko, francosko, mad\xc5\xbearsko, \xc5\xa1pansko). _NEWLINE_Na dveh manj\xc5\xa1ih vitra\xc5\xbeih najdemo lo\xc4\x8deno besedila \xe2\x80\x9ePojem\xe2\x80\x9c in \xe2\x80\x9eLo\xc4\x8dim se\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nKulturnozgodovinski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nBo\xc5\xbeja pot je nastala v nemirnih \xc4\x8dasih sredi 19. stoletja in je postala izredno priljubljena pri Slovencih na Koro\xc5\xa1kem.  Leta 1870 je bil organiziran v sosednji vasi, v Zgornjih Buhljah onstran gozda, tretji veliki slovenski politi\xc4\x8dni tabor, pri kateremu so zahtevali uresni\xc4\x8ditev svobo\xc5\xa1\xc4\x8din iz decembrske ustave 1867 oz. Zedinjene vseh Slovencev v eni dr\xc5\xbeavni enoti. Zahtevali so tudi primerno slovensko \xc5\xa1olstvo in razvoj slovenskega zadru\xc5\xbeni\xc5\xa1tva in kulturnega delovanja v izobra\xc5\xbeevalnih dru\xc5\xa1tvih. Mnoga dru\xc5\xa1tva so nato bila ustanovljena, tako Dru\xc5\xa1tvo sv. Cirila in Metoda oz. podru\xc5\xbenica v Pokr\xc4\x8dah in izobra\xc5\xbeevalno dru\xc5\xa1tvo Edinost v sosednjem \xc5\xa0enttoma\xc5\xbeu nad \xc4\x8cilnerkom v dana\xc5\xa1nji ob\xc4\x8dini \xc5\xa0talenska gora._NEWLINE_Pomembne so tudi ohranjene umetnine, ki so pisani jezikovni kulturni spomeniki v fari Pokr\xc4\x8de, kjer najdemo \xc5\xa1e dva slovenska kri\xc5\xbeeva pota: v farni cerkvi \xc5\xa0entjakob v Pokr\xc4\x8dah in v podru\xc5\xbenici na Le\xc4\x8dji gori.'