b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Nanut\n_START_SECTION_\nNovoma\xc5\xa1no geslo\n_START_PARAGRAPH_\nPrav rad bom vse \xc5\xbertvoval, tudi samega sebe popolnoma \xc5\xbertvoval za va\xc5\xa1e du\xc5\xa1e.   (prim. 2 Kor 12,15)\n_START_SECTION_\nNanutov rod - Stari trg pri Lo\xc5\xbeu\n_START_PARAGRAPH_\nRodbina Nanut  oz. o\xc4\x8de Anton Nanut (*25.12. 1884 + 3.11. 1934) izhaja iz Notranjske \xe2\x80\x93 iz Starega trga pri Lo\xc5\xbeu.  Mama Marija Nanut, roj. Rak (*17.1. 1894 + 4.1. 1972) je bila doma iz Brda pri Slovenskih Konjicah. Zakoncema Nanut se je rodilo deset otrok, od katerih je ostalo 8 \xc5\xbeivih, dva pa sta umrla takoj po rojstvu. Otroci so: Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka, Marija (*23.1. 1922), Janez (*16.5.1925 +13.1.2011), Alojzij, Jo\xc5\xbeef, Franc, Ljudmila, Ivanka (*27.3. 1934); _NEWLINE_O\xc4\x8de Anton Nanut je bil 13 let v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, v zvezni dr\xc5\xbeavi Minnesoti, kjer je delal v rudnikih \xc5\xbeeleza. Njegov tretjerojenec Janez je kasneje kot duhovnik ve\xc4\x8dkrat dejal: \xc2\xbbTudi jaz sem rudarjev sin!\xc2\xab\xc2\xa0V za\xc4\x8detku leta 1918 se je Anton Nanut \xc5\xbeelel vrniti nazaj v Evropo. Ameri\xc5\xa1ki prijatelji so mu prigovarjali, naj vendar ostane v ZDA, pa jih Anton zavrnil, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je ponosen na Avstroogrsko, ki je njegova urejena domovina. Ta mu je \xc5\xbeal v letu vrnitve razpadla. Na ru\xc5\xa1evinah donavske monarhije je ob Antonovi vrnitvi nastala dr\xc5\xbeava SHS, sestavljena iz ju\xc5\xbenoslovanskih narodov, v kateri se je pri\xc4\x8dela v Sloveniji trajna gospodarska stagnacija, z vedno manj ekonomske svobode. Svoje ameri\xc5\xa1ke dolarske prihranke je Anton ob nastanku nove dr\xc5\xbeave lahko zamenjal le v Beogradu, kjer je \xc5\xbee pri sami menjavi skoraj tretjina premo\xc5\xbeenja splahnela in tam je bil tudi okraden. _NEWLINE_Preko \xc4\x8dasopisnega oglasa si je nato kmalu kupil hi\xc5\xa1o in dva travnika ter gozd pri Slovenskih Konjicah. Tako je Nanutov rod pri\xc5\xa1el na \xc5\xa0tajersko. O\xc4\x8deta Antona se je ob nakupu posestva prijel vzdevek \xc2\xbbamerikanc\xc2\xab. Kmalu si je v bli\xc5\xbenji vasici Brdo na\xc5\xa1el nevesto in se pri\xc5\xbeenil na kmetijo Rak, po doma\xc4\x8de \xc2\xbbPri \xc5\xa0tefeki\xc2\xab. Pridne roke obeh zakoncev Nanut so zgradile topel dom \xc5\xa1tevilnim otrokom. O\xc4\x8de se je dosledno dr\xc5\xbeal svetopisemskega povabila za \xc4\x8dlovekov ritem zdravega duha: \xc2\xbb\xc5\xa0est dni delaj, sedmi dan pa po\xc4\x8divaj!\xc2\xab\xc2\xa0Spo\xc5\xa1tovanje do nedelje si je pridobil v ZDA, kjer je neki slovenski izseljeni\xc5\xa1ki duhovnik stalno opazoval tiste rudarje, ki so tudi ob nedeljah delali in jih glasno karal: \xc2\xbbLe delajte, le delajte ob nedeljah, pa ne boste ni\xc4\x8d imeli!\xc2\xab\xc2\xa0In mnogi so zaradi njegovih opozoril opustili nedeljsko delo, med njimi je bil tudi Anton Nanut. V okolici Slovenskih Konjic je Nanutov o\xc4\x8de veljal za doma\xc4\x8dega \xc5\xbeivinozdravnika, zdravil je z zeli\xc5\xa1\xc4\x8di krave in svinje. Ob zimskih ve\xc4\x8derih je Anton na kru\xc5\xa1ni pe\xc4\x8di ponosno pripovedoval svojim otrokom zgodbice iz svojega bogatega \xc5\xbeivljenja po svetu. Pri Nanutovi dru\xc5\xbeini so od otrok poklicno \xc5\xa1olo obiskovali le trije: Milka, Micka in Janez. Starej\xc5\xa1a Micka je imela tudi talent za igro oz. gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Sama je spisala tridejanko in v njej z veseljem sprejela sanjsko vlogo \xc2\xbbprimorske u\xc4\x8diteljice\xc2\xab, ki pomaga v \xc4\x8dasu med obema vojnama ohranjati slovenski jezik. Najmlaj\xc5\xa1a Ivanka je ob svojih osnovno\xc5\xa1olskih odli\xc4\x8dnih spri\xc4\x8devalih dejala: \xc2\xbbKo bi bila le pri Bogu odli\xc4\x8dna!\xc2\xab\xc2\xa0Kot Janez, je tudi njegova najmlaj\xc5\xa1a sestra predano slu\xc5\xbeila cerkvi: polnih 48 let je vodila gospodinjstvo bratu duhovniku Janezu Nanutu na Senovem.\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost Janeza Nanuta - Slovenske Konjice\n_START_PARAGRAPH_\nKo je bil Janez star dve leti, je potrgal na doma\xc4\x8di vrtni gredi vse narcise. In \xc4\x8deprav jih namenil za okrasitev doma\xc4\x8dega znamenja kri\xc5\xbea okoli Velike No\xc4\x8di, je bil od tete Ne\xc5\xbee grdo kaznovan. Krivi\xc4\x8dna kazen ga je gnala pro\xc4\x8d od hi\xc5\xa1e. Zatekel se je pod neko oddaljeno jablano, saj tako majhen otrok ni razumel tetine reakcije, ko se mu je pa vendar zdelo, da je storil nekaj dobrega in plemenitega. Utrujen je pod tisto jablano zaspal. Tam so ga doma\xc4\x8di na\xc5\xa1li vsega prezeblega, na\xc4\x8dela ga plju\xc4\x8dnica. O\xc4\x8de ga je v naglici odpeljal do konji\xc5\xa1kega zdravnika, ki je star\xc5\xa1em vzel vsako upanje. Temu otroku so \xc5\xa1tete ure. Zdravnik je Janeza poslal domov umreti. Pri ve\xc4\x8derni molitvi je bogaboje\xc4\x8di o\xc4\x8de Anton takole rote\xc4\x8de prosil: \xc2\xbbNebe\xc5\xa1ki O\xc4\x8de, pusti mi tega otroka pri \xc5\xbeivljenju! \xc4\x8ce bo postal duhovnik, bom dal zadnji rep iz \xc5\xa1tale in zadnje drevo iz gozda za njegovo novo ma\xc5\xa1o.\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8cez nekaj dni se je \xc4\x8dude\xc5\xbeno mali Janez predramil. Vstal je iz zibelke in za\xc4\x8del iz v\xc5\xbeigalic, ki jih je dru\xc5\xbeina \xc5\xbee imela pripravljena za sve\xc4\x8de za mrtva\xc5\xa1ki oder, sestavljati cerkev, zvonik se mu je pa vedno podrl. Sestra Micka je to dogajanje prva opazila in vsa presene\xc4\x8dena stekla na polje, kjer so doma\xc4\x8di bili sredi najve\xc4\x8djih pomladanskih kme\xc4\x8dkih opravil. Ko so jo od dale\xc4\x8d zagledali, so vsi pomislili, da jim prihaja povedati, da je Janez mrtev. Pa je njeno veselje na obrazu sporo\xc4\x8dalo veselo novico, da njen brat \xc5\xbeivi, da se celo \xc5\xbee igra. \xc4\x8cude\xc5\xbeno ozdravljenje je o\xc4\x8deta Antona spodbudilo, da je sina, Bogu v zahvalo, \xc4\x8dez nekaj dni odnesel v Marijino cerkev na Brinjevo goro nad Zre\xc4\x8dami. Janez je romal ob o\xc4\x8detu v krilcu, kot vsi takratni majhni otroci. Kasneje pa, ko je Janez oblekel prve hla\xc4\x8de, je do\xc5\xbeivel \xc5\xa1e te\xc5\xbejo preizku\xc5\xa1njo, ko ga je tik pred utopitvijo sestra Micka re\xc5\xa1ila iz jame, v katero je po nesre\xc4\x8di padel, potem ko se je v mraku vra\xc4\x8dal iz bolni\xc5\xa1nice, koder je Nanutova mama Marija ravno izgubila prezgodaj rojenega otroka. Prelomni dogodek za dru\xc5\xbeino Nanut pa je bila prerana smrt o\xc4\x8deta, najmlaj\xc5\xa1a h\xc4\x8di Ivanka je bila takrat komaj polo\xc5\xbeena v zibelko. O\xc4\x8de je umrl za posledicami meningitisa, ki ga je staknil v ameri\xc5\xa1kih rudnikih \xc5\xbeeleza.  Po o\xc4\x8detovi smrti je za otroke skrbela tudi teta Ne\xc5\xbea. Ona se je nekako tudi zaobljubila, da je dol\xc5\xbena skrbeti za Janeza, ker ga je neko\xc4\x8d zaradi tistih narcis tako kaznovala, da si je vse dni svojega \xc5\xbeivljenja to tudi sama sebi o\xc4\x8ditala in v sebi zaradi tega tudi trpela. Janez je osnovno \xc5\xa1olo obiskoval v Slovenskih Konjicah. Nato ga je sestra Micka pripravila za sprejemne izpite in mu pomagala vstopiti v mariborsko gimnazijo. \xc5\xa0olanje mu je prekinila druga svetovna vojna. Da je lahko dru\xc5\xbeina pre\xc5\xbeivela, je bil primoran Janez se zaposliti v nem\xc5\xa1kem gradbenem podjetju, ki je gradilo cesto na Brdo. Prej je do Nanutove kmetije vodil le kolovoz. Veleposestnik Klemen, ki je podaril zemljo za novo cesto na Brdo, je ves \xc4\x8das vojne skrbel in materialno podpiral partizane. Le-ti pa so ga v zahvalo po koncu vojne \xc5\xa1e do danes iz neznanih razlogov ubili. Po 9. maju 1945 je veleposestnika Klemena \xc4\x8duval celo Janezov mlaj\xc5\xa1i, takrat \xc5\xa1e mladoleten brat Jo\xc5\xbee v nekem partizanskem zasilnem priporu. Jo\xc5\xbee mu je predlagal, da naj vendar zbe\xc5\xbei. Klemen pa mu je odvrnil, da ima \xc4\x8disto vest in da ni razlogov, da bi se bal za svoje \xc5\xbeivljenje. \xc2\xbbSaj sem za te ljudi, ki so me aretirali, zbiral ves \xc4\x8das vojne pakete, zato da so lahko oni pre\xc5\xbeiveli\xc2\xab. \xc5\xbdal je naivno verjel v iskrene namene tistih, ki so po vojni prevzemali sodno oblast. Vseeno so ga partizani zverinsko umorili. _NEWLINE_Nemci so na Brdo zgradili cesto. Kraj je kon\xc4\x8dno za\xc5\xbeivel in se je zaradi nove ceste za\xc4\x8del hitro razvijati. Bli\xc5\xbenja gra\xc5\xa1\xc4\x8dina Doli\xc4\x8d je med vojno nenadoma zagorela, in sestra Ivanka je takrat poslala Janeza, naj pogleda, kaj se dogaja. Stopal je brez strahu mimo pogori\xc5\xa1\xc4\x8da, dokler ga niso ustavili nem\xc5\xa1ki vojaki, pri katerih se je hotel izgovoriti, da je \xc5\xa1tudent, in da namerava postati duhovnik. Janeza so vseeno odpeljali. Teta Ne\xc5\xbea je okarala najmlaj\xc5\xa1o Ivanko, \xc4\x8de\xc5\xa1 brata si dala ubiti, ko si ga poslala v izvidnico. Naslednji dan so izvedeli, da je Janez v mariborskih zaporih. Nem\xc5\xa1ko poveljstvo mu je o\xc4\x8ditalo, da je vselej zavra\xc4\x8dal mobilizacijo v nem\xc5\xa1ko vojsko. Sestra Micka je namre\xc4\x8d ob vsakem vpoklicu spisala pro\xc5\xa1njo, da je Janez edini skrbnik dru\xc5\xbeine, potem ko ve\xc4\x8d niso imeli o\xc4\x8deta. V konji\xc5\xa1ki cerkvi so tisti dan, ko je Janez pristal v nem\xc5\xa1kem zaporu trepetali in jokali. \xc4\x8cez nekaj dni je u\xc4\x8ditelj Hren spisal pro\xc5\xa1njo za izpustitev in jo tudi dosegel. Pri Nanutovih je z Janezovo vrnitvijo zavladalo veliko veselje. Spet je hodil v slu\xc5\xbebo na cesto, da je pre\xc5\xbeivljal dru\xc5\xbeino. Kot zanimivost pa se iz Senovega v tistem vojnem \xc4\x8dasu prikradel v konji\xc5\xa1ke gozdove ne\xc4\x8dak od kanonika Mirta, partizan Slavko Mirt, ki je bil glavni krivec za tragedijo frankolovskih \xc5\xbertev. Kot nekak\xc5\xa1en Gavrilo Princip je umoril med Slovenskimi Konjicami in Celjem mladoporo\xc4\x8denca: pomembnega nem\xc5\xa1kega vojaka in njegovo \xc5\xbeeno, ki je bila Slovenka, h\xc4\x8di takratnega konji\xc5\xa1kega \xc5\xbeupana Radi\xc4\x8da. Nemci so ob vse ve\xc4\x8djem partizanskem izzivanju grozili z ma\xc5\xa1\xc4\x8devanjem nad civilnim prebivalstvom. Za vsakega nem\xc5\xa1kega vojaka so zagrozili, da bodo obesili sto slovenskih civilistov. Po umoru tega Nemca so dr\xc5\xbeali besedo in partizani \xc5\xbeal nisi niti z enim samim strelom tega krutega dejanja Nemcev prepre\xc4\x8dili. Varno so bili skriti pod vzno\xc5\xbejem Konji\xc5\xa1ke gore. Nemci so obesili sto Slovencev, ki so bili zaprti v zaporu Stari Pisker v Celju in so bili po ve\xc4\x8dini tudi na spisku neza\xc5\xbeelenih oseb tudi na partizanski strani, zato v nobenem primeru smrti niso mogli uiti. Hoteli so obesiti \xc5\xa1e sto ljudi za umorjeno \xc5\xbeeno nem\xc5\xa1kega vojaka, kar pa je prepre\xc4\x8dil njen o\xc4\x8de, konji\xc5\xa1ki \xc5\xbeupan Radej, \xc4\x8de\xc5\xa1, ne morete se ma\xc5\xa1\xc4\x8devati za njo, saj je bila Slovenka, in s tem prepre\xc4\x8dil \xc5\xa1e sto novih \xc5\xbertev. Tudi tega \xc5\xbeupana so v zahvalo partizani zverinsko umorili. Radejeva umorjena h\xc4\x8di je bila kot otrok Mickina so\xc5\xa1olka. Med frankolovskimi \xc5\xbertvami je bila tudi oseba iz Malega Kamna. Slavko Mirt je leta kasneje pomagal pri selitvi iz Brestanice na Senovo novope\xc4\x8denemu senovskemu \xc5\xbeupniku Janezu Nanutu, ki ga je v zahvalo \xc4\x8dez mnogo let tudi cerkveno pokopal, \xc4\x8deprav se pogreba ni udele\xc5\xbeil niti eden od njegovih partizanskih tovari\xc5\xa1ev.\n_START_SECTION_\nJanez Nanut v bogoslovju in za\xc4\x8detek duhovni\xc5\xa1ke poti - Maribor - Prihova - \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo je Janez po letu 1945 uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dil in se vpisal v bogoslovje. Po vojna komunisti\xc4\x8dna oblast se je trudila Janeza pridobiti za udbovsko ovajanje v bogoslovju. Ker se je temu odrekel, mu je bilo prepovedano obiskovanje semeni\xc5\xa1\xc4\x8da, in je imel povsod zaprta vrata. Konji\xc5\xa1ki arhidiakon Tovornik je posredoval pri \xc5\xa1kofu Dr\xc5\xbee\xc4\x8dniku, ki je naredil za Janez izjemo. \xc5\xa0tiri leta je lahko \xc5\xa1tudiral teologijo kar v doma\xc4\x8di zidanici, v Maribor pa je hodil le na izpite. Zadnji dve leti pa je bil v bogoslovnem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, za oblast pa je bil \xc4\x8dedalje bolj neza\xc5\xbeelen. Mariborski \xc5\xa1kof Dr\xc5\xbee\xc4\x8dnik ga je posvetil v duhovnika na misijonsko nedeljo, skupaj \xc5\xa1e z Zalesnikom iz Savinske doline. In takoj po prazniku Vseh svetih je imel na nedeljo Kristusa Kralja Vesoljstva novo ma\xc5\xa1o v doma\xc4\x8di \xc5\xbeupnijski cerkvi v Slovenskih Konjicah. Po posve\xc4\x8denju je bil Janez Nanut poslan najprej za kaplana v \xc5\xbeupnijo Lovrenc na Pohorju. V tistem \xc4\x8dasu, so v sosednji \xc5\xbeupniji Pu\xc5\xa1\xc4\x8dava komunisti\xc4\x8dni fanatiki s sekiro umorili \xc5\xbeupnika Nadraha, strica od kasnej\xc5\xa1ega sti\xc5\xa1kega opata. Tudi Janezu so zagrozili s smrtjo, \xc4\x8de takoj ne odide iz tistih krajev, zato se je \xc5\xbee po 14 dneh vrnil domov v Konjice, kjer je postal najprej kaplan in nato duhovni pomo\xc4\x8dnik, in bil tam do leta 1956. Konji\xc5\xa1ki arhidiakon Tovornik mu je zaupal pou\xc4\x8devanje verouka po pohorskih \xc5\xbeupnijah in vodil je molitvene shode vednega \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja. Nato je postal kaplan na Prihovi 1956. Takrat je bil na Prihovi ostareli \xc5\xbeupnik Kocijan\xc4\x8di\xc4\x8d. Janez, njegov brat Jo\xc5\xbee in Dober\xc5\xa1ko Ton\xc4\x8dek so napeljali prvo elektriko v cerkev, odstranili so iz vla\xc5\xbenih sten ves star omet in nanesli novega in stene prepleskali. Tudi dotrajano streho so prekrili. Vsak teden je moral na \xc2\xbbduhovno obnovo\xc2\xab\xc2\xa0na udbo v Maribor na zasli\xc5\xa1anja. Vsaki\xc4\x8d je \xc5\xa1e je prej stopil v fran\xc4\x8di\xc5\xa1kansko cerkev, kjer se je takrat \xc5\xa1e nahajal Slom\xc5\xa1kov grob in se je priporo\xc4\x8dal svetniku za pomo\xc4\x8d v sili. Iz Oplotnice je hodil na Prihovo \xc5\xa1picelj udbe. Ko ga je Janez po neki pridigi opazil, je dejal svojim faranom: \xc2\xbbLjubi Prihov\xc4\x8dani, imam vam nekaj zelo va\xc5\xbenega za povedati\xe2\x80\xa6imamo poslu\xc5\xa1alca pridige\xe2\x80\xa6\xc2\xab\xc2\xa0Vso zbrano ob\xc4\x8destvo se je ozrlo za zlonamernim gostom, ki je \xc5\xbee bil pri odhodu na glavnih vratih cerkve. Tri leta je po luk\xc5\xa1i\xc4\x8devo \xc5\xa1pijoniral v prihov\xc5\xa1ki cerkvi in pridno hodil poslu\xc5\xa1at Janezove iskrive pridige. _NEWLINE_Leta 1956 je postal \xc5\xa1o\xc5\xa1tanjski kaplan pri legendarnem \xc5\xbeupniku Jo\xc5\xbeetu Vesenjaku. Janez ga je izredno spo\xc5\xa1toval in cenil. Vesenjaka je udba zaprla in ga tako ustrahovala in mu\xc4\x8dila, da je \xc5\xbeiv\xc4\x8dno zbolel. Vesenjak je prisilno vstopil v ciril-metodovsko dru\xc5\xa1tvo, ki ga je povojna komunisti\xc4\x8dna oblast ustanovila zato,da bi duhovnike imela pod popolnim nadzorom. Janez je odlo\xc4\x8dno zavra\xc4\x8dal vsako sodelovanje s tem dru\xc5\xa1tvom, ki je povzro\xc4\x8dalo razdor med duhovniki.\n_START_SECTION_\nPosavje in Janez Nanut - Rajhenburg/Brestanica\n_START_PARAGRAPH_\nKot kaplan je slu\xc5\xbeboval v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju tri leta, nato je bil leta 1959 prestavljen za kaplana v Posavje, ki ga je s svojim duhovni\xc5\xa1kim delovanjem v naslednjih 62 letih neizbrisno zaznamoval. Ko so njegovi doma\xc4\x8di sli\xc5\xa1ali, da odhaja v Rajhenburg, so najprej pomislili, da odhaja v Nem\xc4\x8dijo. \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj\xc4\x8dani so \xc5\xa1e dolgo jokali za priljubljenim duhovnikom, ki ga je odlikoval izjemen glasbeni talent. Nanut pa je \xc5\xa1e lep \xc4\x8das \xc5\xbealoval za \xc2\xbb\xc5\xbeivim\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa0o\xc5\xa1tanjem, saj je bila Brestanica v primerjavi s \xc5\xa0o\xc5\xa1tanjem pravo mrtvilo. Edino zado\xc5\xa1\xc4\x8denje mu je ob prihodu pomenilo to, da je brestani\xc5\xa1ko baziliko Lur\xc5\xa1ke Marije gradil njegov konji\xc5\xa1ki rojak Cerjak. V \xc5\xbeupniji Brestanica je Nanut pou\xc4\x8deval verouk na petih mestih: pri sv. Kancijanu, pri sv. Antonu, v Brestanici, na Senovem in v Koprivnici. Vselej je imel seboj klavirsko harmoniko, ki se jo je nau\xc4\x8dil sam igrati v \xc4\x8dasu bogoslovja, ko je hodil v glasbeno \xc5\xa1olo klavirja k va\xc5\xa1kemu u\xc4\x8ditelju Hrenu. S hohnerjevo harmoniko veljal za nekak\xc5\xa1nega cerkvenega Avsenika, \xc5\xa1e posebej, ko je zaigral pesem \xc2\xbbPovsod Boga!\xc2\xab\xc2\xa0Na udbovskem zasli\xc5\xa1anju v Novem mestu so mu o\xc4\x8ditali, da harmonika ne spada v cerkev. Odgovoril jim je: \xc2\xbbMoje harmonike so zelo pobo\xc5\xbene, igrajo le nabo\xc5\xbene pesmi. \xc4\x8ce ne bilo tako, bi me gospe, ki obiskujejo bogoslu\xc5\xbeje, \xc5\xbee zdavnaj to\xc5\xbeile na \xc5\xa1kofijo.\xc2\xab\xc2\xa0Kraje, kjer je pou\xc4\x8deval verouk je obiskoval z mopedom po pra\xc5\xa1nih makadamskih cestah. Senovski knapi so mu dali vzdevek \xc2\xbbrukzaker\xc2\xab. Na Blanci je neko\xc4\x8d imel prometno nesre\xc4\x8do. Zavarovalnica mu je za po\xc5\xa1kodbo izpla\xc4\x8dala znesek 800 tiso\xc4\x8d dinarjev, kar je bilo takrat ravno vsota za novega fi\xc4\x8dka. Namesto avtomobila je daroval ta znesek od\xc5\xa1kodnine za obnovo podru\xc5\xbeni\xc4\x8dne cerkve sv. Janeza Krstnika, ki je stala na Senovem pred osnovno \xc5\xa1olo. Kupil je tudi nove klopi. Brat Jo\xc5\xbee jo je na novo ometal\xe2\x80\xa6\xc5\xbdupnik Kolenko ga je dra\xc5\xbeil: \xc2\xbbJaz sem ustanovil \xc5\xbee dve \xc5\xbeupniji, ti bo\xc5\xa1 pa tretjo in bo\xc5\xa1 njen \xc5\xbeupnik.\xc2\xab\xc2\xa0Kolenko je pokopan v Slovenskih Konjicah.\n_START_SECTION_\nUstanovitelj \xc5\xbeupnije Senovo\n_START_PARAGRAPH_\nRudarski kraj Senovo se je v 20. stoletju naglo razvijal. Nobena vojna ni prekinila razvoja. Rastle so delavske kolonije kot gobe po de\xc5\xbeju. Neka pobo\xc5\xbena \xc5\xbeena, Sinku\xc4\x8deva Pepa, ki je zaradi ene nedol\xc5\xbene \xc5\xa1ale o Titu pre\xc5\xbeivela 6 mesecev v zloglasnem komunisti\xc4\x8dnem \xc5\xbeenskem zaporu v rajhenbur\xc5\xa1kem gradu, je zelo zgodaj napovedala, da se bo neko\xc4\x8d ustanovila samostojna \xc5\xbeupnija Senovo. S to idejo se ukvarjal \xc5\xbeupnik Kolenko, v kaplanu Janezu Nanutu pa je videl \xc4\x8dloveka, ki bo to sposoben uresni\xc4\x8diti in \xc5\xa1kofijo je o tem sproti obve\xc5\xa1\xc4\x8dal._NEWLINE_1.1.1964 je mariborski \xc5\xa1kof Maksimiljan Dr\xc5\xbee\xc4\x8dnik ustanovil novo \xc5\xbeupnijo Senovo in za prvega upravitelja postavil Janeza Nanuta. Potreboval je gospodinjo, ki jo je na\xc5\xa1el doma med svojimi sestrami. Najprej je prosil najstarej\xc5\xa1o sestro Micko. Mama pa je predlagala najmlaj\xc5\xa1o Ivanko, ki do 4 leta starosti ni niti shodila. Janez pa je rekel, da te no\xc4\x8de, ker se mu bo \xc5\xa1e v fari poro\xc4\x8dila, in bo spet brez. Po nekem \xc4\x8dasu je le pristal na to, vendar s pogojem, da Ivanka opravi gospodinjski te\xc4\x8daj oz. kuharsko \xc5\xa1olo. Na jesen 1963 je pri\xc5\xa1la na Senovo za gospodinjo sestra Ivanka. Janez Nanut je v za\xc4\x8detku stanoval v cerkvici, v \xc4\x8disto majhni sobi na vrhu zakristije, njegova sestra Ivanka pa pri dru\xc5\xbeini \xc5\xbdlender. Za potrebe \xc5\xbeupnije je Nanut odkupil Lipov\xc5\xa1kovo hi\xc5\xa1o blizu cerkve, ki je bila nato spremenjena v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de. Sestra Ivanka je za\xc4\x8dela skrbeti za gredice, sama izkopala jarke za vodovod, za\xc4\x8dela urejati stezice, obrezovati \xc5\xbeivo mejo, posadila je vrtnice in je cvetelo kot v arboretumu Vov\xc4\x8dji Potok. Iz \xc5\xa1ole so nemo opazovali to veli\xc4\x8danstno urejeno okolico cerkve. Iz Rade\xc4\x8d so pri\xc5\xa1li ocenjevalci kraja, ki so laskavi naziv za najbolj urejeno gredico \xc5\xbeeleli nameniti \xc5\xbeupnijski gospodinji Ivanki, toda ker je bila gredica cerkvena, se to \xc5\xbeal ni zgodilo. Namesto tega so senovske \xc5\xbeene gospodinji Ivanki kupile novo kolo. Zgodilo se je, preden so napeljali javni vodovod, da je gospodinja Ivanka prosila hi\xc5\xa1nika \xc5\xa1ole za vode za umivanje, ki bi jo druga\xc4\x8de morala prinesti iz potoka. Prijazen hi\xc5\xa1nik ji je odvrnil: \xc2\xbbKaj vendar prosi\xc5\xa1, vzami si jo!\xc2\xab\xc2\xa0Pa jo je zalotila ravnateljica Urban\xc4\x8di\xc4\x8deva in jo grdo nahrulila, \xc4\x8de\xc5\xa1 ni\xc4\x8d ne bo z vodo zate: \xc2\xbbCerkev je vendar lo\xc4\x8dena od dr\xc5\xbeave!\xc2\xab\xc2\xa0Ivanka je \xc5\xa1la v cerkev in se v njej zjokala, nad nesprejetostjo, ki sta jo v za\xc4\x8detku do\xc5\xbeivljala s svojim  bratom duhovnikom. _NEWLINE_Tisto leto so napeljali javni vodovod na Senovo. Nadzorni delavec je sporo\xc4\x8dil, da bo voda takoj, ko bo skopana razdalja 80m, globine 90 cm. Pogumno se je Ivanka Nanut sama lotila izkopa z motiko in lopato, in je od \xc5\xa1tirih zjutraj do desete zve\xc4\x8der uspela izkopati zahtevano razdaljo in globino. Kot edinega pomo\xc4\x8dnika ji je Bog nasproti poslal Draga Avsenaka, ki je edini duhovni poklic iz senovske \xc5\xbeupnije do danes, novoma\xc5\xa1nik leta 1975. Ko je pri\xc4\x8dakovala, da bo naslednji dan \xc5\xbee voda v hi\xc5\xa1i, je nadzornik povedal, da se mora \xc5\xa1e skopati enaka razdalja do novega naselja, ki je rastlo poleg \xc5\xa1ole. \xc5\xa0tirje mo\xc5\xbeakarji so za enako razdalje v novo naselje potrebovali teden dni, da so jo izkopali. Tako je poleg krstne vode leta 1964 bil na Senovem napeljan tudi vodovod. _NEWLINE_Na Senovem je bil dve leti kaplan Vlado Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d, ki rodom izhaja iz Bre\xc5\xbeic. Nanut je bil trikrat tudi upravitelj \xc5\xbeupnije Koprivnica (1965-1966; 1967-1972; 1973-1974). _NEWLINE_Nato je pri\xc5\xa1lo do velikanskega cerkvenega projekta: izgradnje nove cerkve Vstalega Odre\xc5\xa1enika na Senovem. Lokalno oblast in takratne \xc5\xa1olnike je zelo motila cerkev sv. Janeza Krstnika, ki je stala ob \xc5\xa1oli. Nanut je \xc5\xbeelel to cerkev \xc5\xa1iriti, pa so mu vedno zavrnili pro\xc5\xa1njo za gradbeno in lokacijsko dovoljenje. Zato je bil pripravljen skleniti kravjo kup\xc4\x8dijo z lokalnimi oblastniki, ki so imeli do njega re\xc5\xa1pekt. Ponudili so mu naslednje: \xc2\xbb\xc4\x8ce podere\xc5\xa1 staro cerkev izpred \xc5\xa1ole, smo ti pripravljeni urediti vsa dovoljenja na novi lokaciji.\xc2\xab\xc2\xa0Lokacija se je ponujala ob rudni\xc5\xa1ki \xc5\xbeeleznici, na zapu\xc5\xa1\xc4\x8denem, mo\xc4\x8dvirnatem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du, ki ga je imel v lasti gostinec Miha Senica, bratranec kasnej\xc5\xa1ega premiera in finan\xc4\x8dnega ministra Andreja Bajuka. Njegov brat Jo\xc5\xbee Senica je bil proti prodaji zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da Cerkvi, medtem ko Miha je kon\xc4\x8dno pristal na prodajo. Mati od obeh bratov bi celo podarila zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, saj je veliko trpela pod komunizmom. Miha Senica je prejel po\xc5\xa1teno pla\xc4\x8dilo za celotno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer stoji danes cerkev, \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de in parkirni prostori. Za\xc4\x8dela se je intenzivno gradnja nadomestne cerkve, za katero si je Janez prizadeval, da bi bila posve\xc4\x8dena sv. Jo\xc5\xbeefu. Nanut je imel pomisleke zaradi \xc5\xa1kofa Grmi\xc4\x8da, ki bi verjetno tega bo\xc5\xbejega \xc5\xbeenina vedno izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal za promocijo svoje me\xc5\xa1anice med komunizmom in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom. _NEWLINE_Zato je duhovnik Janez, preden se je odlo\xc4\x8dil za zavetnika cerkve, od\xc5\xa1el na duhovne vaje in po vrnitvi naznanil, da bo nova cerkev imenovana po Vstalem Odre\xc5\xa1eniku. Glede dovoljenj je imel kasneje ve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave na \xc5\xa1kofiji kot pa na ob\xc4\x8dini, saj je \xc5\xa1kofija zahtevala, da preden se pri\xc4\x8dne gradnja, da je izdelana podrobna finan\xc4\x8dna konstrukcija. Vse mu je uspelo v rokih, saj je abrahamovsko zaupal v bo\xc5\xbejo previdnost. Po vsej Sloveniji je z duhovnikom Pani\xc4\x8dem iz Sv. Petra pod Sv. Gorami vodil ljudske misijone. Ob nedeljah pa je leta zbiral denar tako, da je nagovarjal in prosil za darove po Slovenije. Okrajni komunisti\xc4\x8dni oblastniki so naredili vse, da bi proces izgradnje nove cerkve ustaviti \xc5\xbee na samem za\xc4\x8detku, toda Nanut je lokalne veljake dr\xc5\xbeal za besedo, pa \xc4\x8detudi so ga gledali morda s figo v \xc5\xbeepu. Cerkev je bila zgrajena leta 1975. In ko je bila v njej bila prva ma\xc5\xa1a, so se dale\xc4\x8d dale\xc4\x8d sli\xc5\xa1ale znamenite Nanutove besede: \xc2\xbbKristus, zmagal si, cerkev stoji!\xc2\xab\xc2\xa0Te besede so postale pregovorne za neko\xc4\x8d rudarski kraj Senovo.'