b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Benedikt XVI.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRatzinger se je rodil kot sin policista, ki je bil zagrizen protinacist. Leta 1937 se je njegov o\xc4\x8de upokojil in preselili so se v mesto Traunstein. Ko je 1941 Ratzinger dopolnil 14 let, se je pridru\xc5\xbeil Hitlerjevi mladini, saj je bila v\xc4\x8dlanitev obvezna. Zavrnil je vse zadol\xc5\xbeitve in se ni udele\xc5\xbeil nobenega sre\xc4\x8danja. Leta 1943 je bil vpoklican v protizra\xc4\x8dno obrambo. \xc5\xa0\xc4\x8ditili so tovarno BMW blizu M\xc3\xbcnchna. Nato je bil poslan na pehotno urjenje in preme\xc5\xa1\xc4\x8den na Mad\xc5\xbearsko. Aprila 1944 je dezertiral (kljub gro\xc5\xbenji smrtne kazni). Po nem\xc5\xa1ki kapitulaciji je bil zaprt v zavezni\xc5\xa1kem ujetni\xc5\xa1kem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer se je udele\xc5\xbeeval denacifikacijskih sre\xc4\x8danj. V za\xc4\x8detku junija 1945 je bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den. Z bratom Georgom sta se isto\xc4\x8dasno vpisala v semeni\xc5\xa1\xc4\x8de in bila 29. junija 1951 posve\xc4\x8dena v duhovnika._NEWLINE_Bil je profesor dogmatike na visoki \xc5\xa1oli v Freisingu. Kot strokovnjak je sodeloval na drugem vatikanskem koncilu (1962\xe2\x80\x931965)._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Pavel VI. ga je 24. marca 1977 imenoval za nad\xc5\xa1kofa v M\xc3\xbcnchnu. 28. maja istega leta je prejel \xc5\xa1kofovsko posve\xc4\x8denje. Bil je prvi \xc5\xa1kofijski duhovnik, ki mu je bila po osemdesetih letih zaupana pastirska slu\xc5\xbeba v  tej veliki bavarski \xc5\xa1kofiji. Pavel VI. ga je 27. junija 1977 imenoval za kardinala._NEWLINE_Janez Pavel II. ga je 25. novembra 1981 imenoval za prefekta Kongregacije za nauk vere, predsednika Bibli\xc4\x8dne pape\xc5\xa1ke komisije in Pape\xc5\xa1ke mednarodne teolo\xc5\xa1ke komisije. 6. novembra 1998 je postal poddekan kardinalskega zbora, 30. novembra 2002 pa je sveti o\xc4\x8de potrdil njegovo izvolitev za dekana kardinalskega zbora. Predsedoval je Komisiji za pripravo Katekizma Katoli\xc5\xa1ke Cerkve, ki je bil zaklju\xc4\x8den po \xc5\xa1estih letih dela (1986\xe2\x80\x931992). 10. novembra 1999 je dobil \xc4\x8dastni doktorat iz prava na rimski univerzi LUMSA. Od 13. novembra 2000 je \xc4\x8dastni akademik Pape\xc5\xa1ke akademije znanosti.\n_START_SECTION_\nPontifikat\n_START_PARAGRAPH_\nNa Konklavah 2005 so ga 19. aprila izvolili za 265. pape\xc5\xbea Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve. 24. aprila je z nedeljsko sveto ma\xc5\xa1o uradno za\xc4\x8del svoj pontifikat. 8. maja je prevzel zadnjo dol\xc5\xbenost kot novi pape\xc5\xbe \xe2\x80\x93 postal je rimski \xc5\xa1kof._NEWLINE_14. maja 2005 je Benedikt XVI. pred\xc4\x8dasno, to je pred pretekom petih let po smrti, za\xc4\x8del uradni postopek za beatifikacijo svojega predhodnika Janeza Pavla II., kakor je slednji \xc5\xbee storil pri Materi Terezi. Za\xc4\x8detek so posredno napovedali \xc5\xbee transparenti in vzkliki mno\xc5\xbeice Santo subito, santo subito! (italijansko Takoj svetnik, takoj svetnik!) na pogrebni ma\xc5\xa1i Janeza Pavla II.\n_START_SECTION_\nApostolska potovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo potovanje Benedikta XVI. izven Italije je bil obisk v Nem\xc4\x8diji od 18. do 21. avgusta 2005. Tja se je pape\xc5\xbe odpravil ob prilo\xc5\xbenosti 20. svetovnega dneva mladih v K\xc3\xb6lnu. Ob prihodu se je najprej sre\xc4\x8dal z nem\xc5\xa1kim predsednikom Horstom K\xc3\xb6hlerjem, kanclerjem Gerhardom Schr\xc3\xb6derjem in vodjo opozicije Angelo Merkel. Prav tako je obiskal sinagogo, s \xc4\x8dimer je postal tretji pape\xc5\xbe v zgodovini (poleg svetega Petra in Janeza Pavla II.), ki je vstopil v judovsko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Vrhunec njegovega tridnevnega obiska v domovini je bila ma\xc5\xa1a ob zaklju\xc4\x8dku svetovnega dneva mladih, ki jo je Benedikt XVI. daroval pred okoli 800.000 verniki z vsega sveta.\n_START_SECTION_\nOdstop\n_START_PARAGRAPH_\nBenedikt je o mo\xc5\xbenosti odstopa razmi\xc5\xa1ljal \xc5\xbee leta 2010, ko je dejal, da si lahko predstavlja, da bi se zaradi zdravstvenih razlogov odpovedal pape\xc5\xbeevanju. 11. februarja 2013 je pape\xc5\xbe presenetil z novico, da bo 28. februarja odstopil. Kot je dejal, je to odlo\xc4\x8ditev sprejel popolnoma sam in svobodno. V utemeljitvi svojega odstopa je povedal: "Ko sem ve\xc4\x8dkrat svojo vest preizkusil pred Bogom, sem spoznal, da moja mo\xc4\x8d zaradi visoke starosti ni ve\xc4\x8d tak\xc5\xa1na, da bi ustrezala zahtevnosti slu\xc5\xbebe svetega Petra. V dana\xc5\xa1njem svetu, v katerem se spremembe dogajajo zelo hitro, je potrebno imeti tako mo\xc4\x8d duha in telesa, a mene sta obe v zadnjih mesecih po\xc4\x8dasi zapustili do te mere, da sem spoznal, da nisem ve\xc4\x8d sposoben opravljati slu\xc5\xbebe, ki mi je bila zaupana." _NEWLINE_13. februarja je v baziliki svetega Petra daroval \xc5\xa1e zadnjo ma\xc5\xa1o, ki se je je udele\xc5\xbeilo 12.000 vernikov. 27. februarja je z balkona Apostolske pala\xc4\x8de \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d nagovoril vernike na Trgu svetega Petra, kjer se jih je zbralo okoli 200.000. 28. februarja se je ob 17.08 s helikopterjem, ki so ga spremljali \xc5\xa1e trije helikopterji s televizijskimi kamerami, odpeljal v pala\xc4\x8do Castel Gandolfo. S tamkaj\xc5\xa1njega balkona je \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d kot vladajo\xc4\x8di pape\xc5\xbe pozdravil vernike. Ob 20. uri je uradno odstopil. To uro je dolo\xc4\x8dil z razlogom, ker je ob tem \xc4\x8dasu zaklju\xc4\x8dil vsak delovni dan. Pape\xc5\xbe po odstopu nosi naziv zaslu\xc5\xbeni pape\xc5\xbe (latinsko papa emeritus) in \xc5\xa1e naprej se ga naslavlja z nazivom va\xc5\xa1a svetost. Benedikt XVI. je tako postal prvi pape\xc5\xbe po Gregorju XII. leta 1415, ki je odstopil, in prvi po Celestinu V. leta 1294, ki je to storil prostovoljno.'