b'\n_START_ARTICLE_\nAndrej Hieng\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nHiengovo prvo delo je \xc4\x8drtica Peter Helman, ki jo je leta 1939/1940 objavil v Slovenski mladini. Po letu 1945 je zbudil pozornost z novelami \xc5\xa0tudije o nenavadnih zna\xc4\x8dajih (1950/1951). V njih se je odmaknil od obrazcev socialnega oziroma socialisti\xc4\x8dnega realizma in zato do\xc5\xbeivel polemi\xc4\x8dni sprejem. V sredini pedesetih let 20. stoletja se je uvrstil med vodilne pripovednike, pozneje tudi dramatike. Za njegova dela je zna\xc4\x8dilna psiholo\xc5\xa1korealisti\xc4\x8dna tematika, ki se naslanja na psihoanalizo in novoromanti\xc4\x8dno izro\xc4\x8dilo ter povezuje z eroti\xc4\x8dno, me\xc5\xa1\xc4\x8dansko, umetni\xc5\xa1ko in oblastni\xc5\xa1ko motiviko. Gre za upodabljanje duhovnega sveta in sveta podzavesti ter notranjih razkri\xc5\xbeij v njegovih junakih. Oblikovno se zmerno nagiba k modernemu romanu in njegovim prvinam, zlasti k notranjemu monologu. Po prvem vidnej\xc5\xa1em nastopu v knjigi Novele, ki je bila izdana v soavtorstvu z L. Kova\xc4\x8di\xc4\x8dem in F. Bohancem, kjer je objavil noveli No\xc5\xbei in Onstran livade je ro\xc5\xbea, je samostojno izdal dve knjigi novel, nato pa \xc5\xa1e pet romanov. Njegova poglavitna dela so: Usodni rob, Planota, Gozd in pe\xc4\x8dina, Orfeum, \xc4\x8carodej, Obnebje metuljev, \xc4\x8cude\xc5\xbeni Feliks, Cortesova vrnitev, Burleska o Grku, Gluhi mo\xc5\xbe na meji, Osvajalec, Ve\xc4\x8der \xc5\xbeeninov, De\xc5\xbe v Piranu, Zakladi gospe Berte, Mark in Antonij, La\xc5\xbena Ivana, Izgubljeni sin, Krvava ptica, Nori malar._NEWLINE_Groteskni in zgodovinskoalegori\xc4\x8dni elementi so opaznej\xc5\xa1i v Hiengovi dramatiki. V tej prevladuje zgodovinska snov, konkvistadorstvo kot izrojena oblast, iz nje izvirajo\xc4\x8de nacionalne in individualne travme, politi\xc4\x8dna emigracija, razkrajanje dru\xc5\xbeine, oblastni\xc5\xa1ko zatiranje umetnikov in ustvarjalna stiska._NEWLINE_Njegova dela so prevedena v alban\xc5\xa1\xc4\x8dino, angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dino, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dino, makedon\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, ru\xc5\xa1\xc4\x8dino, srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino in druge jezike._NEWLINE_Re\xc5\xbeiral je kratki igrani film Sobota, njegov dan (1957) in celove\xc4\x8derni film Kala (1958). Kot soavtor scenarijev ali asistent re\xc5\xbeije je sodeloval pri filmih Balada o trobenti in oblaku (1961), Tistega lepega dne (1962), Ne jo\xc4\x8di, Peter (1964), Amandus (1966) in Povest o dobrih ljudeh (1975).'