b'\n_START_ARTICLE_\nLjudmila Prunk - Utva\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nObiskovala je triletno ljudsko \xc5\xa1olo v Ljubljani, Novem mestu in Kostanjevici na Dolenjskem, to pa je bila skorajda vsa njena izobrazba, saj je bila njena dru\xc5\xbeina prerevna za tovrstne izdatke. Ko je bila stara \xc5\xa1tirinajst let, je od\xc5\xa1la k teti v Trst, kjer se je v doma\xc4\x8di knji\xc5\xbenici strica prvi\xc4\x8d seznanila s slovensko in svetovno literaturo. Leta 1900 je v Gorici opravila te\xc4\x8daj in izpit za vzgojiteljico v otro\xc5\xa1kih vrtcih. Pri \xc5\xa1estindvajsetih letih se je poro\xc4\x8dila s tr\xc5\xbea\xc5\xa1kim Slovencem, pravnikom in \xc4\x8dasnikarjem Josipom Prunkom. Leto kasneje sta dobila h\xc4\x8di Ksenijo (ilustratorka mladinskih knjig). Od leta 1912 do 1913 je \xc5\xbeivela v Rimu zaradi slu\xc5\xbebene premestitve svojega mo\xc5\xbea._NEWLINE_Bila je \xc4\x8dlanica Splo\xc5\xa1nega slovenskega \xc5\xbeenskega dru\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nPsevdonim\n_START_PARAGRAPH_\nPsevdonim Utva je pojem za ptico galeb oz. divjo raco. Ljudmila se ni vedno podpisovala s tem psevdonimom. V revijah Vrtec in Angel\xc4\x8dek se je podpisovala s svojim imenom ali s psevdonimom Ksaverija, med drugimi pa je uporabljala \xc5\xa1e psevdonima Mila in Trst.\n_START_SECTION_\nStil pisanja\n_START_PARAGRAPH_\nZa Utvo je zna\xc4\x8dilna preprosta pesem in romanti\xc4\x8dni motivi zgodnje slovenske moderne. Pesnik Heinrich Heine, nem\xc5\xa1ki klasik je vplival na pesni\xc5\xa1tvo Utve, kar je razvidno tudi v mnogih njenih delih. Teme njenih pesmi so nihale od motivov iz otro\xc5\xa1kih do\xc5\xbeivljajev, iger in narave do ljudskih pesmi, otro\xc5\xa1kih pesmi Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da ter na motive iz \xc5\xbeivalskega sveta. Njena lirika je mila, \xc4\x8dustvena, sanjava in je odsev ne\xc5\xbene \xc5\xbeenske osebnosti._NEWLINE_V svojem \xc4\x8dasu je bila Ljudmila Prunk priznana pesnica. Kriti\xc4\x8dno jo je ocenil tudi Sre\xc4\x8dko Kosovel, ki je njene pesmi ozna\xc4\x8dil kot ne\xc5\xbene, \xc4\x8dustveno odete v tan\xc4\x8dico sentimentalnosti in kot pristen izliv \xc5\xbeenskega srca. V njenih otro\xc5\xa1kih pesmih je videl intimno atmosfero med materjo in otrokom. Njegova literarna ocena je mo\xc4\x8dno vplivala na njeno pisanje.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPrepoznavna je kot mladinska pisateljica in pesnica. Sodelovala je z otro\xc5\xa1kima revijama Vrtec in Angel\xc4\x8dek, kjer je od leta 1897 do 1908 objavljala pravljice in pesmi. Njene pesmi so bile objavljene tudi v \xc4\x8dasniku Slovenski narod (1901), v Zvon\xc4\x8dku, Ljubljanskem zvonu (1903\xe2\x80\x931910) in Slovanu (1903\xe2\x80\x931911)._NEWLINE_Objavljala je tudi pravljice in podlistke. Leta 1913 je z Miro Gregori\xc4\x8d Stepan\xc4\x8di\xc4\x8d izdala zbirko Pravljice za mladino. Leta 1915 pa je v Trstu izdala samostojno mladinsko pesni\xc5\xa1ko zbirko Kragulj\xc4\x8dki (zalo\xc5\xbeba knjigarne \xc5\xa0toka v Trstu), v kateri je uporabila najbolj\xc5\xa1e pesmi iz Vrtca. Po prvi svetovni vojni je objavljala tudi v Vesni (1921), Plamenu (1921), Na\xc5\xa1em narodu, Grudi in Cicibanu . Priredila je tudi zbirko Andersenovih pripovedk za slovensko mladino (Ljubljana, 1923), pripravila ve\xc4\x8d prilo\xc5\xbenostnih spevoiger za \xc5\xa1olske prireditve v Trstu in Ljubljani ter slikanico Krtek Buc (rokopis)._NEWLINE_Kot pisateljica je sodelovala pri Gospodinji, \xc5\xbdenskem svetu,  \xc5\xbdivljenju in svetu, urejala pa je tudi Gospodinjski koledar, ki je leta 1919 iz\xc5\xa1el v Trstu (\xc5\xa0toka), od 1922 do 1932 pri jugoslovanski Matici v Ljubljani, od 1933 do 1937 pa v samozalo\xc5\xbebi._NEWLINE_Mile Klop\xc4\x8di\xc4\x8d je zbral in uredil njene Otro\xc5\xa1ke pesmi in jih je leta 1951 objavil, ilustrirala pa jih je njena h\xc4\x8di Ksenija._NEWLINE_Njena otro\xc5\xa1ka poezija z motivi otro\xc5\xa1kih do\xc5\xbeivljajev, igre, narave in \xc5\xbeivali je prisr\xc4\x8dna in hudomu\xc5\xa1na. Veliko njenih pesmi je uglasbenih in ponarodelih (iz zbirke Kragulj\xc4\x8dki, Otro\xc5\xa1ke pesmi in Kaj je videl Mi\xc5\xbeek Figa).'