b'\n_START_ARTICLE_\nA\xc5\xa1urnasirpal II.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nA\xc5\xa1urnasirpal II. je bil sin svojega predhodnika Tukulti-Ninurte II. in o\xc4\x8de svojega naslednika \xc5\xa0almaneserja III.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8de, templji in druge zgradbe pri\xc4\x8dajo, da je med njegovim vladanjem Asirija zelo obogatela in da se je v njej zelo razvila umetnost. Za gradnjo nove asirske prestolnice Kalhu (Nimrud) malo severno od sedanjega Bagdada, Irak, je izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal zasu\xc5\xbenjene vojne ujetnike. V mestu je postavil veliko impresivnih spomenikov. Bil je tudi  moder administrator, ki je spoznal, da kraljestvo bolje obvladuje z name\xc5\xa1\xc4\x8danjem sebi zvestih guvernerjev kot s pobiranjem davkov od podrejenih lokalnih vladarjev.\n_START_SECTION_\nVojni pohodi\n_START_PARAGRAPH_\nA\xc5\xa1urnasirpal II. se je po zgledu na svoje predhodnike odpravljal na vojne pohode ob Evfratu proti Aramejcem in v Dijalo proti Babiloncem. Njegovo brutalno zatiranje uporov je povzro\xc4\x8dilo, da se podlo\xc5\xbeniki niso upirali niti v odsotnosti asirske vojske. Uporne vladarje je zamenjal z njemu zvestimi guvernerji. Na \xc4\x8delu svoje vojske, sestavljene iz pehote, v katero so bile vklju\xc4\x8dene pomo\xc5\xbene enote in tujci, te\xc5\xbeke in lahke konjenice in bojnih voz je podjarmil hetitske in aramejske  dr\xc5\xbeave v severni Siriji. _NEWLINE_Osvojenih feni\xc4\x8danskih in kanaanskih mest ni uni\xc4\x8dil. Tirski kralj Itobal je \xc5\xbee pred tem ustanovil Kition na Cipru in odprl trgovske poti po Egejskem morju, Rodosu in Miletu, zato je Fenicija s pla\xc4\x8devanjem davka postala pomemben vir surovin za A\xc5\xa1urnasirpalovo vojsko in gradnje. \xc5\xbdelezo je potreboval za proizvodnjo oro\xc5\xbeje, cedrovino za gradnje in srebro za pla\xc4\x8de vojakov.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da v Kalhuju\n_START_PARAGRAPH_\nA\xc5\xa1urnasirpalova pala\xc4\x8da v Kalhuju je bila dokon\xc4\x8dana leta 879 pr. n. \xc5\xa1t. Stene pala\xc4\x8de so bile oblo\xc5\xbeene z reliefi iz alabastra. Na \xc5\xa1tevilnih so bili portreti kralja, obdanega z za\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc5\xa1kimi krilatimi duhovi, ali kralja na lovu ali vojnem pohodu. Spremljajo\xc4\x8da besedila so bila povsod enaka ali zelo podobna in se zato imenujejo standardni napis. Za\xc4\x8del se je z na\xc5\xa1tevanjem treh generacij A\xc5\xa1urnasirpalovih prednikov, njegovih zmag in opisom meja njegovega cesarstva, ustanovitve Kalhuja in gradnje pala\xc4\x8de. Pala\xc4\x8do je krasil mogo\xc4\x8dem portal. _NEWLINE_Po propadu Asirskega cesarstva se je pala\xc4\x8da zarasla, potem pa jo je zasul pesek. Zasuta je ostala skoraj 2500 let, dokler je ni leta 1845 ponovno odkril Austen Henry Layard. V tistem \xc4\x8dasu so stene \xc5\xa1e prekrivali reliefi. Layard je ve\xc4\x8dino reliefov odstranil in razposlal v Evropo in Ameriko, najve\xc4\x8d v Britanski muzej. V tem muzeju sta tudi A\xc5\xa1urnasirpalov kip in \xc4\x8crni obelisk._NEWLINE_Reliefe, ki so ostali na svojih mestih, je s\xc4\x8dasoma spet zasul pesek. Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de je ponovno raziskoval M.E.L. Mallowan leta 1949 pod nadzorom Ira\xc5\xa1kega urada za starine. Do zdaj odkrita pala\xc4\x8da od severa proti jugu meri 200 m in od vzhoda do zahoda 120 m. Pala\xc4\x8da je imela verjetno tudi nadstropje, \xc4\x8deprav za to ni nobenega dokaza.'