b'\n_START_ARTICLE_\nPsihopatologija na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nPsihopatologija na delovnem mestu_NEWLINE_Psihopatologija je veda, ki se ukvarja z motnjami du\xc5\xa1evnega delovanja . V okviru dela morajo biti na pojav psihopatologije pozorni predvsem delodajalci in strokovnjaki za upravljanje s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi viri, vendar pa se temu ne posve\xc4\x8dajo veliko . Njihov interes in delovanje je usmerjeno predvsem v to, da delo poteka kar se da teko\xc4\x8de, produktivno in efektivno. Kljub temu pa lahko trdimo, da se je v zadnjih letih v organizacijah prebudilo ve\xc4\x8dje zanimanje za disfunkcionalno vedenje. Avtorje, ki se ukvarjajo s tem podro\xc4\x8djem, najbolj interesira osebnostni proces, ki lahko rezultira v neza\xc5\xbeelenem vedenju. Nefunkcionalno vedenje na delovnem mestu pa je lahko povezano s specifi\xc4\x8dnimi oblikami psihopatologije.\n_START_SECTION_\nDvojna diagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nKombinacija du\xc5\xa1evnih motenj in s substanco povezanih motenj lahko povzro\xc4\x8di socialne, zdravstvene in psihi\xc4\x8dne posledice za posameznika, dru\xc5\xbeino in dru\xc5\xbebo. Obe podro\xc4\x8dji motenj pogosto vklju\xc4\x8dujeta simptome, ki negativno vplivajo na \xc5\xbeivljenje ter socialno in slu\xc5\xbebeno delovanje. V zadnjih dveh desetletjih se je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo ljudi z dvojno diagnozo (diagnosticirana du\xc5\xa1evna motnja in s substanco povezana motnja). Motnji \xc5\xbee individualno povzro\xc4\x8data velik razpon te\xc5\xbeav, njuna kombinacija pa ima \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji negativni vpliv na posameznikovo \xc5\xbeivljenje in delovanje._NEWLINE_Pojav dvojne diagnoze je pogost v celotni populaciji, pojavi pa se problem pri posplo\xc5\xa1evanju teh ugotovitev na delovno mesto. Zaradi velikega spektra te\xc5\xbeav, ki se pojavijo zaradi dvojne diagnoze, ve\xc4\x8dina posameznikov ni redno zaposlenih. V delovnem okolju pa najdemo veliko posameznikov, katerim je bila postavljena dvojna diagnoza v obliki la\xc5\xbejih du\xc5\xa1evne motnje(npr. la\xc5\xbeja depresija, anksiozna motnja\xe2\x80\xa6) in s substanco povezane motnje. Kessler in Franksta leta 1997 raziskovala povezanost med du\xc5\xa1evnimi motnjami na delovnem mestu, na vzorcu 4901 zaposlenih v ZDA, s pomo\xc4\x8djo NCS (National Comorbidity Survey). 18,2% vseh udele\xc5\xbeencev je poro\xc4\x8dalo o pojavu ene izmed du\xc5\xa1evnih motenj v zadnjih 30 dneh, 3,7% pa je poro\xc4\x8dalo o simptomih, ki so bili zna\xc4\x8dilni za dve ali ve\xc4\x8d du\xc5\xa1evnih motenj. Preverila sta tudi, koliko posameznikov ima dvojno diagnozo. Rezultati so pokazali, da je pri 0,9% vzorca prisotna kombinacija anksioznosti in s substanco povezane motnje, pri 0,2% vzorca je bila prisotna kombinacija med afektivno motnjo(depresija, bipolarna motnja\xe2\x80\xa6) in s substanco povezano motnjo, ugotovila pa sta tudi kombinacijo vseh treh motenj (anksioznostna, afektivna in s substanco povezana) pri 0,5% zaposlenih, ki so sodelovali v raziskavi. Ti rezultati ka\xc5\xbeejo, da so anksioznost, depresija, s substanco povezana motnja, pa tudi dvojna diagnoza, prisotne na delovnem mestu. \xc4\x8ceprav se ti odstotki zdijo majhni, v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i populaciji predstavljajo precej veliko zastopanost du\xc5\xa1evnih motenj. To velikokrat rezultira v ve\xc4\x8d milijonih izgubljenih delovnih dneh in prostih delovnih dneh (dnevi, ko zaposleni nimajo volje in se ne \xc4\x8dutijo dovolj sposobne za izvajanje rednih nalog na delovnem mestu). Kessler in Frank ocenjujeta, da so\xc4\x8dasna prisotnost anksioznostne, afektivne in s substanco povezane motnje (vsaj ena motnja izmed vsake kategorije) rezultira v mo\xc4\x8dno zni\xc5\xbeani delovni produktivnosti.\n_START_SECTION_\nPredpostavke o normativni in nenormativni populaciji\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci, kot na primer Mayo, Argyris in McGregor, so poudarjali, da lahko organizacija dela vpliva na mentalno zdravje zaposlenih . V za\xc4\x8detku se je uporabljalo industrijsko svetovanje, ki je bilo v ve\xc4\x8d aspektih podobno [[Carl Rogers|]Rogerjanski] nedirektivni metodi, vendar ni bilo dokazov o pozitivnem vplivu na zaposlene. Bolj uveljavljeni sta McGregorjevi teoriji X in Y. Teorija X sestoji iz implicitnih prepri\xc4\x8danj vodstva, da povpre\xc4\x8den delavec dela po liniji najmanj\xc5\xa1ega odpora, nima ambicij in ne \xc5\xbeeli odgovornosti, zato potrebuje dobro vodenje in nadzor. Teorija Y pa je nasprotje teorije X, saj pravi, da ljudje niso pasivni in ne \xc4\x8dutijo odpora do organizacije zaradi lastne narave, temve\xc4\x8d zaradi izku\xc5\xa1enj v organizaciji. Po prvi teoriji naj bi bili za nepopolno mentalno zdravje odgovorni ljudje sami, po teoriji Y pa naj bi bila za to odgovorna organizacija. Thomas in Hite  polemizirata slednjo trditev, saj imajo lahko zaposleni du\xc5\xa1evne motnje \xc5\xa1e preden se zaposlijo ali pa se le-te pojavijo povsem neodvisno od narave dela. Delo, ki ga \xc4\x8dlovek ozna\xc4\x8di kot njemu pomembno, naj bi imelo terapevtski u\xc4\x8dinek, vendar pa avtorja dvomita, da lahko delo samo po sebi smatramo za efektivno terapijo._NEWLINE_Razumevanje teh teorij je pomembno, saj so organizacijski teoretiki zavrnili teorijo X, s \xc4\x8dimer se je odprla podlaga za delo v organizacijah, ki temelji na samoupravljanju, timskem delu in predvsem na pri\xc4\x8dakovanjih, da zaposleni delujejo v skladu z interesi organizacije. Vsi ti koncepti predvidevajo, da so zaposleni kompetentni na podro\xc4\x8dju komunikacije, soo\xc4\x8danja s problemati\xc4\x8dnimi situacijami, sodelovanja z drugimi, prepoznavanja ter prilagajanja prioritetam, fleksibilnosti pri re\xc5\xa1evanju problemov in izbiranja odlo\xc4\x8ditev, ki so lahko v nasprotju z njihovimi interesi. Ljudje, ki trpijo zaradi depresije, anksioznosti ali pretiranega stresa, imajo lahko te\xc5\xbeave pri doseganju prej omenjenih pri\xc4\x8dakovanj delavcev. Posamezniki z osebnostnimi motnjami ali psihoti\xc4\x8dnimi obolenji pa po navadi sploh niso sposobni pridobiti teh kompetence oz. zgolj v posebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Veljavnost sodobnih teorij dela je odvisna od prevalence klini\xc4\x8dnih du\xc5\xa1evnih motenj v delovnem okolju.\n_START_SECTION_\nVpliv delovnega okolja na du\xc5\xa1evno zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nDelovno okolje lahko povzro\xc4\x8da prekomerno koli\xc4\x8dino stresa, ki lahko posledi\xc4\x8dno vodi v du\xc5\xa1evne motnje. Preobremenjenost z delovnimi nalogami, slabo definirane obveznosti, slaba podpora s strani vodstva in \xc5\xa1e mnogo drugih faktorjev lahko prispeva k do\xc5\xbeivljanju stresa in v kombinaciji s slabimi delovnimi razmerami lahko oseba zboli, tako fizi\xc4\x8dno kot du\xc5\xa1evno._NEWLINE_Pod terminom stres, ki ga do\xc5\xbeivlja posameznik, moramo upo\xc5\xa1tevati vse situacije, ki jih zaznava kot stresne, v delovnem okolju in v zasebnem \xc5\xbeivljenju. Med razli\xc4\x8dnimi aspekti \xc5\xbeivljenja se lahko pojavi interakcija, kar povzro\xc4\x8da \xc5\xa1e ve\xc4\x8d stresa. Najbolj pogosta kombinacija, ki lahko povzro\xc4\x8di najve\xc4\x8d stresa pri delu, je konflikt med delom in dru\xc5\xbeino.\n_START_SECTION_\nSpoprijemanje s stresom na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nSodobne teorije dela in organizacije poudarjajo, da je motivacija zaposlenih kombinacija socialnih, kognitivnih, emocionalnih in osebnostnih faktorjev. Zaradi tega je v delovnem okolju pomembno dopolnjevanje organizacijskih in psiholo\xc5\xa1kih teorij. Pri razvoju depresije na delovnem mestu ima veliko vlogo ruminacija. Gre za fokusiranje na dolo\xc4\x8deno emocijo oz. ob\xc4\x8dutek, npr. razmi\xc5\xa1ljanje o tem, kako smo utrujeni in brez motivacije za delo. Ruminacija vklju\xc4\x8duje tudi skrbi zaradi dela, predvsem zaradi nedokon\xc4\x8danih pomembnih delovnih nalog. Pojav ruminacije je z vidika trajanja in globine podoben depresivni epizodi, saj je prisotna nezmo\xc5\xbenost ustreznega odziva na pretirane skrbi. Govorimo lahko o nedokon\xc4\x8danem krogu, saj neuspeh pri dolo\xc4\x8denih nalogah vodi do neustreznega spoprijemanja z drugimi nalogami. Re\xc5\xa1itev za ruminacijo je preusmeritev pozornosti od negativnih emocij k ne\xc4\x8demu drugemu, skorajda vseeno \xc4\x8demu. To delavcem omogo\xc4\x8da, da na\xc4\x8drtujejo bolj u\xc4\x8dinkovito in se bolje spoprijemamo s problemi, hkrati pa je to tudi preventiva pred depresijo._NEWLINE_Dokaj podoben na\xc4\x8din spoprijemanja zagovarja tudi Kuhlova teorija akcije. Teorija predvideva, da so v situacijah, kjer ljudje \xc4\x8dutijo anksioznost, velikokrat prisotne misli neuspeha, kar vpliva na te\xc5\xbejo uspe\xc5\xa1no izvedbo naloge. Pri ljudeh, ki so akcijsko orientirani, pa so lahko te misli \xc5\xa1e vedno prisotne, vendar pa jim ravno njihova naravnanost na dejavnost oz. akcijo omogo\xc4\x8da, da uporabljajo u\xc4\x8dinkovite na\xc4\x8dine na\xc4\x8drtovanja in spoprijemanja s specifi\xc4\x8dni situacijo oz. nalogo. Zaradi tega so na delovnem mestu lahko uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i kot njihovi sodelavci, ki v anksioznih situacijah ne uporabijo aktivnega na\xc4\x8dina spoprijemanja.\n_START_SECTION_\nPrilagoditev delovnega mesta\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti so delodajalci kot najhitrej\xc5\xa1o in najcenej\xc5\xa1o re\xc5\xa1itev pri pojavu psihopatologije videli v tem, da so delavca preprosto odpustili. Danes pa je v ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav (Gabriel in Liimatainen, 2001; v ) uzakonjeno, da je potrebno delavcem omogo\xc4\x8diti prilagojeno nadaljevanje dela, \xc4\x8de je le to mogo\xc4\x8de. Eden izmed prvih dokumentov je bil ADA (Americans with Disabilities Act , 1990), ki prepoveduje odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje delavcev zgolj zaradi du\xc5\xa1evnih motenj. Vpra\xc5\xa1anje morale in pravi\xc4\x8dnosti je prisotno pri kakr\xc5\xa1nem koli odpu\xc5\xa1\xc4\x8danju delavcev, vendar se manjkrat zgodi, da odpustijo delavca zaradi zlomljene noge ali somatske bolezni, kot osebo z du\xc5\xa1evno motnjo._NEWLINE_Thomaszato meni, da je smiselno, da delodajalci pridobijo dolo\xc4\x8deno znanje o bolj pogostih oblikah psihopatologije; kako se razvijejo, kak\xc5\xa1ni so na\xc4\x8dini pomo\xc4\x8di in kateri so potencialni u\xc4\x8dinki na delo. Tako lahko nadrejeni bolje sodelujejo pri prilagajanju dela delavcem, ki imajo te\xc5\xbeave z du\xc5\xa1evnim zdravjem. Slednjim mora biti omogo\xc4\x8deno enakopravno in posledi\xc4\x8dno uspe\xc5\xa1no opravljanje dela, hkrati pa imajo ve\xc4\x8dje mo\xc5\xbenosti, da obdr\xc5\xbeijo slu\xc5\xbebo in prispevajo k dru\xc5\xbebi, pa tudi k lastnemu razvoju. Kljub potrebnemu razumevanju in prilagajanju delavcem z motnjo v du\xc5\xa1evnem razvoju, pa dolo\xc4\x8dene zahteve produktivnosti ostajajo enake, saj mora organizacija delovati v okviru produktivnosti in ohranjati svojo kompetentnosti. Te cilji so v veliki meri antagonisti\xc4\x8dni in zahtevajo sodelovanje klientov, terapevtov in delodajalcev. S tem la\xc5\xbeje razumejo zmo\xc5\xbenosti in ovire drug drugega. Upo\xc5\xa1tevanje prisotnosti psihopatologije na delovnem mestu zajema dolo\xc4\x8deno znanje psihologije, kriti\xc4\x8dnega mi\xc5\xa1ljenja in kreativnosti.'