b'\n_START_ARTICLE_\nTir, Libanon\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKot navaja Herodot, segajo za\xc4\x8detki poselitve v 3. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t. (okoli leta 2750 pr. n. \xc5\xa1t.), ko naj bi sidonski pri\xc5\xa1leki ustanovili novo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Ve\xc4\x8dji del 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. je bil podrejen Egiptu in trgoval z njim._NEWLINE_Zlata doba se je pri\xc4\x8dela ob za\xc4\x8detku 1. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t., ko so Filistejci uni\xc4\x8dili do takrat precej pomembnej\xc5\xa1i Sidon. Kralj Hiram I., ki je zavladal leta 969 pr. n. \xc5\xa1t., je najprej zdru\xc5\xbeil otok, kjer je nastal najstarej\xc5\xa1i del mesta, z manj\xc5\xa1im oto\xc4\x8dkom in tako nastal ve\xc4\x8dji otok prek nasipa povezal z obalo. Vzpostavil je trgovske vezi z judovskima kraljema Salomonom in Davidom ter jima dobavljal cedrovino in delovno silo za gradnjo Jeruzalemskega templja. V zahvalo je dobil 20 manj\xc5\xa1ih mest v Galileji in vzpostavil trgovske vezi \xc5\xa1e z Arabijo ter s severno in vzhodno Afriko._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je Tir postal najpomembnej\xc5\xa1e feni\xc4\x8dansko mesto, ki je ustanavljalo kolonije na Siciliji in ob severnoafri\xc5\xa1ki obali, Sredozemsko morje pa je v tistem \xc4\x8dasu bilo znano kar kot\xc2\xa0\xc2\xbbTirsko morje\xc2\xab. Po 33 letih se je Hiramova vladavina kon\xc4\x8dala. Tir je spo\xc4\x8detka \xc5\xa1e naprej cvetel in celo \xc5\xa1iril svoje trgovanje v Sredozemlju, zato pa je prihajalo do nenehnih bojev in prevratov na prestolu. Po legendi naj bi se za prestol potegovala tudi princesa Elisa, bolj znana kot Dido. Ko ji je prevrat spodletel, naj bi pobegnila v severno Afriko in v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega Tunisa ustanovila Kartagino._NEWLINE_Leta 842 pr. n. \xc5\xa1t. je Tir postal asirska vazalna dr\xc5\xbeava, ki je novim gospodarjem pla\xc4\x8devala davke, zato pa je ohranila \xc5\xa1iroko avtonomijo in trgovala celo onkraj Gibraltarske o\xc5\xbeine z zahodno Afriko in Veliko Britanijo. Ve\xc4\x8dkrat se je posku\xc5\xa1al otresti asirske nadvlade, vendar vsaki\xc4\x8d neuspe\xc5\xa1no, ker so proti njemu nastopila tudi ostala feni\xc4\x8danska mesta. Ko je leta 612 pr. n. \xc5\xa1t. Asirija propadla, je Tir pre\xc5\xa1el pod oblast Neobabilonije. Leta 586 pr. n. \xc5\xa1t. se je znova uprl. Nebukadnezar II. ga je oblegal kar 13 let, vendar so se Tir\xc4\x8dani umaknili na otok in poru\xc5\xa1ili nasip, tako da obleganje ni uspelo. Kljub vsemu se je s tem dokon\xc4\x8dno kon\xc4\x8dalo zlato obdobje in v \xc4\x8dasu vladavine Perzijcev si je Tir v senci Sidona povrnil le del nekdanjega ugleda._NEWLINE_Leta 332 pr. n. \xc5\xa1t. so do mesta pri\xc5\xa1le \xc4\x8dete Aleksandra Velikega. V nasprotju z ve\xc4\x8dino preostalih feni\xc4\x8danskih mest se Tir ni hotel predati. Aleksandrovi vojaki so navkljub nenehnemu obstreljevanju nasprotnikov potrpe\xc5\xbeljivo gradili nov nasip (in s tem mesto dokon\xc4\x8dno spremenili v polotok, kar je \xc5\xa1e danes) ter obenem zgradili najvi\xc5\xa1je znane (20 nadstropne) oblegovalne stolpe v zgodovini. Po 7 mesecih je bil upor vendarle zlomljen in Aleksandrovi vojaki so se strahovito znesli nad me\xc5\xa1\xc4\x8dani: kar 30.000 so jih pobili ali prodali v su\xc5\xbeenjstvo._NEWLINE_Tir si je opomogel tudi po teh dogodkih in si do leta 126 pr. n. \xc5\xa1t. uspel pridobiti popolno avtonomijo v sklopu selevkidskega kraljestva. Leta 64 pr. n. \xc5\xa1t. je pre\xc5\xa1el pod oblast Rima in nekoliko kasneje postal upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de rimske province Sirija - Fenicija. V tem \xc4\x8dasu je v njem deloval tudi matematik in geograf Marinus, ki je postavil temelje za kasnej\xc5\xa1e Ptolomejevo delo._NEWLINE_Tir je bil eno prvih mest v dana\xc5\xa1njem Libanonu, ki je sprejelo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, zaradi tega je v obdobju Bizantincev hitro postalo najprej sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije, kmalu nato pa \xc5\xa1e nad\xc5\xa1kofije, kateri je bilo podrejenih 14 \xc5\xa1kofij. Cvetela je \xc5\xa1e trgovina s svilo, steklom in tirskim \xc5\xa1krlatom. Obdobje blaginje se je nadaljevalo tudi po letu 635 ko so Tir zasedli Arabci. Omajadi so v njem postavili mornari\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de in ravno od tu so prve arabske ladje odrinile na osvajalni pohod proti Cipru._NEWLINE_Ko so kri\xc5\xbearji leta 1099 prodirali proti Jeruzalemu, so od Tir\xc4\x8danov prejeli pla\xc4\x8dilo, zato mesta niso napadli. Leta 1111 ga je posku\xc5\xa1al zavzeti Baldvin I., vendar je bil po 5 mesecih obleganja prisiljen odnehati. Leta 1124 so bili kri\xc5\xbearji uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i. Po 5 mesecih in pol obleganja so vendarle uspeli zasesti Tir, k \xc4\x8demur je precej pripomogla tudi pomorska blokada bene\xc5\xa1kega ladjevja. Ob zasedbi so kri\xc5\xbearji najprej obnovili obrambno obzidje. Leta 1187 so uspe\xc5\xa1no odbili Saladinov napad, leta 1291 pa so se morali umakniti pred Mameluki. Ti so poru\xc5\xa1ili del mesta z obzidjem vred, da bi pri\xc5\xa1li do gradbenega materiala, Tir pa je povsem izgubil pomen. Neuspe\xc5\xa1ni so bili tudi Fakhredinovi poskusi o\xc5\xbeivitve mesta v 17. stoletju. Nekoliko si je opomoglo pod Turki, ko so v okolici pri\xc4\x8deli pridelovati sladkorni trs._NEWLINE_Po razpadu Otomanskega imperija je Tir leta 1920 bil vklju\xc4\x8den v francosko mandatno obmo\xc4\x8dje Veliki Libanon in leta 1943 postal del neodvisnega Libanona. Zaradi zaprte meje z Izraelom od leta 1948 dalje mu je pripadla le obrobna vloga\xc2\xa0\xc2\xbbsredi ni\xc4\x8desar\xc2\xab\xc2\xa0in je \xc5\xa1e naprej nazadoval v primerjavi z Bejrutom in v nekoliko manj\xc5\xa1i meri s Sidonom. Med libanonsko dr\xc5\xbeavljansko vojno je bil mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan in po njenem koncu je stekla po\xc4\x8dasna obnova, ki \xc5\xa1e danes ni povsem dokon\xc4\x8dana. Leta 1984 je bil vpisan na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNajslikovitej\xc5\xa1i del mesta je danes ribi\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na severni strani nasipa, ki nekdanji otok povezuje s celino, in se je v \xc4\x8dasu Feni\xc4\x8danov imenovalo\xc2\xa0\xc2\xbbSidonsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab. \xc5\xa0e vedno je mo\xc4\x8d opaziti delavnice, kjer izdelujejo \xc4\x8dolne in krpajo mre\xc5\xbee enako kot \xc5\xbee stoletja. Za pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem se nahaja tr\xc5\xbenica (suk), ki se po velikosti in vzdu\xc5\xa1ju sicer ne more meriti s podobnmi suki drugod v arabskem svetu. Severni del nekdanjega otoka danes zaseda kr\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc4\x8detrt z ozkimi ulicami in skupno 6 cerkvami (ena je danes v ru\xc5\xa1evinah) razli\xc4\x8dnih denominacij._NEWLINE_Ostanki iz rimskega obdobja se razprostirajo na dveh arheolo\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8djih:_NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje Al Mina (pristani\xc5\xa1\xc4\x8de) se nahaja na ju\xc5\xbenem delu nekdanjega otoka ter ob ju\xc5\xbeni stranici nasipa, kjer je \xc5\xbee v \xc4\x8dasu Feni\xc4\x8danov stalo\xc2\xa0\xc2\xbbEgip\xc4\x8dansko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab. Glavna ulica, obdana s stebri na obeh straneh, vodi vse do morske obale. Mestoma so se \xc5\xa1e ohranili bizantinski mozaiki. Levo od glavne ulice, vzporedno z bli\xc5\xbenjo obalo, stoji vrsta stebrov. Tu je stala palaestra, vadbi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1portnikov. Nekoliko dlje od obale je stalo veliko kopali\xc5\xa1\xc4\x8de (velikosti pribli\xc5\xbeno 40m x 30m), mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovano med dr\xc5\xbeavljansko vojno. Ohranili so se kamniti diski, ki so podpirali privzdignjena tla, pod katerimi se je pretakala vro\xc4\x8da voda ali vro\xc4\x8d zrak. Desno od glavne ulice stojita z dvema kolonama stebrov obdana agora - tr\xc5\xbenica. Nekoliko bli\xc5\xbeje obali stojijo ostanki nenavadnega pravokotnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da s petimi vrstami za gledalce. Domnevno ga je bilo mogo\xc4\x8de napolniti z vodo za uprizarjanje vodnih iger ali vodnih \xc5\xa1portov._NEWLINE_Severno od tega obmo\xc4\x8dja stoji danes za javnost zaprto obmo\xc4\x8dje, kjer so kri\xc5\xbearji v 12. stoletju postavili katedralo svetega kri\xc5\xbea. Od nje so se do danes ohranili le granitni stebri. Verjetno je na istem mestu prvotno stal tempelj feni\xc4\x8danskega boga Melkarta._NEWLINE_Precej ve\xc4\x8dje arheolo\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje Al Bass stoji poleg istoimenskega palestinskega begunskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da, vzhodno od nekdanjega otoka na kraju, kjer je pred zgraditvijo nasipa stal celinski del Tira. Najvzhodnej\xc5\xa1i del tega obmo\xc4\x8dja zaseda nekropola, kjer je ohranjenih ve\xc4\x8d sarkofagov, ve\xc4\x8dinoma iz 2. in 3. stoletja. Sam vhod v rimsko mesto ozna\xc4\x8duje slavolok iz 2. stoletja. V bli\xc5\xbeini slavoloka so vidni ostanki akvadukta. Iz 2. stoletja je tudi hipodrom, ki velja za najve\xc4\x8djega in najbolje ohranjenega na svetu. Dolg je 480m in je zmogel sprejeti 20.000 gledalcev.'