b"\n_START_ARTICLE_\nBeg mo\xc5\xbeganov\n_START_PARAGRAPH_\nBeg mo\xc5\xbeganov (znan tudi pod angle\xc5\xa1kim izrazom brain drain) je pojem, ki opisuje eno od oblik migracij in ga na splo\xc5\xa1no uporabljamo, kadar govorimo o odhajanju oz. emigraciji izobra\xc5\xbeenega kadra v tujino, najpogosteje iz manj razvitih v razvitej\xc5\xa1e dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Pojav naj bi prispeval k nazadovanju razvoja dru\xc5\xbebe, izgubi investicij v \xc5\xa1olanje strokovnjakov, ki odidejo, prav tako pa naj bi imel negativne posledice na tiste, ki ostanejo doma, saj naj bi bila dru\xc5\xbeba, osiroma\xc5\xa1ena strokovnega kadra, nesposobna u\xc4\x8dinkovitega delovanja in razvoja. Ali v dolo\xc4\x8denem okolju oziroma dru\xc5\xbebi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e obstaja nagnjenost k odhodu (bodo\xc4\x8dih) strokovnjakov, ki se bodo vrnili ali pa tudi ne, je odvisno od samih vzrokov za beg mo\xc5\xbeganov.\n_START_SECTION_\nBeg izobra\xc5\xbeencev\n_START_PARAGRAPH_\nObseg pojma izobra\xc5\xbeenost se je skozi \xc4\x8das pomaknil od dokon\xc4\x8dane srednje\xc5\xa1olske izobrazbe do stopnje magisterija in doktorata. Ljudje, ki so oz. so bili zajeti v sklop prou\xc4\x8devanja bega mo\xc5\xbeganov, v svojem \xc4\x8dasu predstavljajo izobrazbeni vrh razli\xc4\x8dnih gospodarsko-dru\xc5\xbebenih sfer in pomemben razvojni potencial. Neko\xc4\x8d je bila problematika omejevanja odhoda znanstvenikov in strokovnjakov na delo v tujino pere\xc4\x8da za manj razvite dr\xc5\xbeave, dandanes pa je postala aktualna tudi za nekatere razvite evropske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_\xc5\xa0e posebej od nastopa gospodarske krize leta 2008 je beg mo\xc5\xbeganov vedno obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i, saj se mladi znanstveniki in raziskovalci iz dr\xc5\xbeav Ju\xc5\xbene Evrope, ki jih je zajela kriza, selijo v severne dr\xc5\xbeave. Med \xc5\xbertve tega pojava sodi tudi Slovenija.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinek bega mo\xc5\xbeganov na dr\xc5\xbeave \xc2\xbbpo\xc5\xa1iljateljice\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodnoevropske dr\xc5\xbeave, kot sta Poljska in Bolgarija, so od leta 1990 izgubile nezanemarljivo veliko \xc5\xa1tevilo visoko kvalificiranih dr\xc5\xbeavljanov. Te dr\xc5\xbeave prav tako do\xc5\xbeivljajo veliko izgubo ne le uveljavljenih znanstvenikov, temve\xc4\x8d tudi mladega potenciala. Migracija s svojimi u\xc4\x8dinki deluje nekoliko selektivno, kar se ka\xc5\xbee v tem, da odhajajo najbolj kvalitetni in entuziasti\xc4\x8dni raziskovalci znotraj specifi\xc4\x8dnih disciplin in pod-disciplin._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavam, iz katerih strokovnjaki odhajajo, predstavlja eno najve\xc4\x8djih skrbi pomanjkanje donosnosti precej\xc5\xa1nje nalo\xc5\xbebe, namenjene za izobra\xc5\xbeevanje znanstvenikov in strokovnjakov na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih. Posledice emigracije pa ne prina\xc5\xa1ajo le izgube denarja davkopla\xc4\x8devalcev in subvencioniranja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala, temve\xc4\x8d se lahko v prihodnosti zgodi, da pove\xc4\x8danje investicij v izobra\xc5\xbeevanje mladih, ki so odlo\xc4\x8deni ostati, ne bo ve\xc4\x8d opravi\xc4\x8dljivo._NEWLINE_\xc5\xa0tevilnim avtorjem, ki se ukvarjajo z vpra\xc5\xa1anjem bega mo\xc5\xbeganov, predstavlja problem tega fenomena tudi obnovitvena kapaciteta dr\xc5\xbeav, iz katerih odhajajo strokovnjaki. Posebno je ta problem pere\xc4\x8d na podro\xc4\x8djih znanosti, tehnologije in in\xc5\xbeenirstva, saj naj bi ti sektorji predstavljali poglavitni vir bogastva in razvoja, njihov obseg pa odra\xc5\xbea dru\xc5\xbebo znanja. Nekateri so mnenja, da ima emigracija znanstvenikov multiplikativen negativen u\xc4\x8dinek na obnovitveno zmo\xc5\xbenost dr\xc5\xbeave in na zmo\xc5\xbenost ustvarjanja novih generacij mladih raziskovalcev. Najbolj\xc5\xa1i znanstveniki namre\xc4\x8d odidejo skupaj s svojim znanjem in slovesom, ki pa delujeta kot mo\xc4\x8dni sili pri pridobivanju in kvalitetnem izobra\xc5\xbeevanju mlaj\xc5\xa1ih znanstvenikov. Izguba strokovnjakov in potencialne mladine torej za dr\xc5\xbeavo \xc2\xbbpo\xc5\xa1iljateljico\xc2\xab\xc2\xa0na dolgi rok lahko prina\xc5\xa1a katastrofalne posledice._NEWLINE_Nekatere teorije pa zagovarjajo obstoj pozitivne strani tega pojava, in sicer odhajanje v tujino po izobrazbo in vra\xc4\x8danje nazaj, kar se z ve\xc4\x8djo verjetnostjo zgodi v dru\xc5\xbebah z ekonomijo, naklonjeno migracijam.\n_START_SECTION_\nBeg mo\xc5\xbeganov v Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nPojav bega mo\xc5\xbeganov v Evropi lahko razdelimo na dva podpojava: Prvi je odhajanje visoko kvalificiranih znanstvenikov iz 'Zahodne Evrope' prete\xc5\xbeno v ZDA, drugi pa je migracija izku\xc5\xa1enih delavcev iz 'Srednje' in 'Jugovzhodne Evrope' v 'Zahodno Evropo', znotraj EU. Medtem ko se v nekaterh dr\xc5\xbeavah ta trend upo\xc4\x8dasnjuje, dolo\xc4\x8dene vzhodnoevropske dr\xc5\xbeave \xc5\xa1e naprej trpijo ekstremno visoko stopnjo bega mo\xc5\xbeganov. EU je doslej zabele\xc5\xbeila opazno izgubo visoko kvalificiranih delavcev in zato predstavila program\xc2\xa0\xc2\xbbmodre karte\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93 podoben ameri\xc5\xa1ki zeleni karti \xe2\x80\x93 ki \xc2\xbbposku\xc5\xa1a privabiti dodatnih 20 milijonov delavcev iz Azije, Afrike in Latinske Amerike v naslednjih dvajsetih letih\xc2\xab._NEWLINE_\xc4\x8ceprav EU zaznava potrebo po ekstenzivni imigraciji v namen ubla\xc5\xbeitve u\xc4\x8dinka starajo\xc4\x8de se populacije, so nacionalisti\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne stranke v mnogih evropskih dr\xc5\xbeavah pridobile podporo pri predlogih za stro\xc5\xbeje zakone, ki bi imigracijo omejevali. Imigranti so namre\xc4\x8d zaznani kot breme dr\xc5\xbeavi in vzrok za socialne probleme, kot sta porast kriminala in velikih kulturnih razlik.\n_START_SECTION_\n1990. leta\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna organizacija za migracije je s pomo\xc4\x8djo ankete leta 1999 ugotovila relativno nizek interes prebivalcev Slovenije za izselitev glede na evropske dr\xc5\xbeave, vklju\xc4\x8dene v analizo. Le 7\xc2\xa0% anketirancev je izrazilo \xc5\xbeeljo po trajni izselitvi. Razlog za tako nizek dele\xc5\xbe potencialne emigracije je bil najverjetneje to, da je bila Slovenija najbolj gospodarsko razvita post-socialisti\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava med vklju\xc4\x8denimi v analizo, prav tako pa so prebivalci Slovenije takrat izra\xc5\xbeali najve\xc4\x8d zadovoljstva z ekonomskimi in politi\xc4\x8dnimi reformami. Dejavniki odbijanja v Sloveniji torej niso bili mo\xc4\x8dni, prav tako pa so bili dejavniki privla\xc4\x8devanja slovenskim dr\xc5\xbeavljanom manj pomembni kot dr\xc5\xbeavljanom drugih opazovanih dr\xc5\xbeav. Za prebivalce Slovenije je bila ob koncu devetdesetih zna\xc4\x8dilna kombinacija dobre situacije doma in poznavanja slabih izku\xc5\xa1enj delavcev v tujini, zaradi \xc4\x8desar jih ve\xc4\x8dina ni razmi\xc5\xa1ljala o emigraciji.\n_START_SECTION_\nOdhajanje raziskovalcev\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskava, ki je ugotavljala stopnjo bega mo\xc5\xbeganov v razli\xc4\x8dnih evropskih dr\xc5\xbeavah, je pokazala, da je bil sredi 90. let 20. stoletja obseg potencialnih emigrantov med raziskovalci v Sloveniji ve\xc4\x8dji kot v ve\xc4\x8dini drugih evropskih dr\xc5\xbeav. Tipi\xc4\x8den potencialni dolgoro\xc4\x8dni emigrant iz vrst slovenskih raziskovalcev pa je bil samski mo\xc5\xa1ki z magisterijem znanosti, star do 40 let, s podro\xc4\x8dja tehni\xc4\x8dnih ved, ki bi od\xc5\xa1el v tujino predvsem zaradi bolj\xc5\xa1ih razmer za znanstveno delo._NEWLINE_Rezultati ankete In\xc5\xa1tituta za ekonomska raziskovanja so pokazali, da je med letoma 1995 in 2004 v tujini ostalo pribli\xc5\xbeno 73 slovenskih raziskovalcev (povpre\xc4\x8dno 8 na leto). Anketa, ki je ugotavljala potencialno emigracijo med \xc5\xa1tudenti, pa je pokazala, da bi se jih kar tri \xc4\x8detrtine tistih, ki so \xc5\xbee koristili mo\xc5\xbenost mednarodne izmenjave Erasmus, odlo\xc4\x8dila za zaposlitev v tujini, med \xc5\xa1tudenti, ki so \xc5\xa1tudirali le v Sloveniji, pa polovica. Na podlagi teh podatkov bi lahko letni odliv \xc5\xa1tudentov v tujino po kon\xc4\x8danem izobra\xc5\xbeevanju zna\xc5\xa1al tudi do nekaj tiso\xc4\x8d oseb. 8\xc2\xa0% anketiranih Erasmus \xc5\xa1tudentov se je v tujini \xc5\xbee zaposlilo. Anketiranci so kot glavne motive za odseljevanje navedli predvsem \xc2\xbbpull\xc2\xab\xc2\xa0dejavnike: mo\xc5\xbenost vi\xc5\xa1jega zaslu\xc5\xbeka, pridobitev in obogatitev znanj ter izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za ustvarjanje poklicne kariere. V tem obdobju je bil sicer tipi\xc4\x8den predstavnik potencialnega emigranta doktor znanosti, mo\xc5\xa1kega spola, star do 40 let, delujo\xc4\x8d v ve\xc4\x8djem javnem raziskovalnem in\xc5\xa1titutu, na podro\xc4\x8dju naravoslovnih ali tehni\xc4\x8dnih ved, glavni razlog odhoda pa je bilo raziskovalno delo.\n_START_SECTION_\n21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV tujini je 1. januarja 2015 prebivalo ve\xc4\x8d kot 13.000 dr\xc5\xbeavljanov Slovenije, rojenih v Sloveniji, starih 25\xe2\x80\x9339 let._NEWLINE_Vsak tretji od teh je imel terciarno izobrazbo. Ve\xc4\x8d kot polovica se jih je odselila v zadnjih \xc5\xa1tirih letih. Od teh jih je imelo terciarno izobrazbo 41\xc2\xa0% (od \xc5\xbeensk vsaka druga), med temi pa je bilo ve\xc4\x8d kot 300 magistrov ali doktorjev znanosti. Za dve tretjini odseljenih iz Slovenije je bil naslov v tujini znan; najve\xc4\x8d jih je prebivalo v Avstriji (vsak \xc4\x8detrti), v Nem\xc4\x8diji (vsak \xc5\xa1esti) in na Hrva\xc5\xa1kem (vsak osmi).\n_START_SECTION_\nGospodarska kriza 2008\n_START_PARAGRAPH_\nS pojavom in vztrajanjem gospodarske krize se preseljevanje delovne sile prek evropskih meja stopnjuje. Vedno pogostej\xc5\xa1i migranti so mladi znanstveniki in raziskovalci iz dr\xc5\xbeav ju\xc5\xbene Evrope, ki jih je zajela kriza. Omenjeni strokovnjaki se zato iz teh dr\xc5\xbeav selijo na sever. \xc4\x8ceprav v tem obdobju beg mo\xc5\xbeganov ni nov pojav, je problemati\xc4\x8dno predvsem dejstvo, da se za razliko od obdobij pred krizo, znanstveniki ne selijo le zato, ker si tega \xc5\xbeelijo, temve\xc4\x8d zato, da pre\xc5\xbeivijo (\xc2\xbbpush\xc2\xab\xc2\xa0dejavniki). V prihodnosti lahko sledita dva scenarija: ali bo gospodarstvo v kriznih dr\xc5\xbeavah pri\xc4\x8delo rasti in se bodo ti znanstveniki vrnili, ali pa si gospodarstvo prav zaradi pomanjkanja najbolj izobra\xc5\xbeenih oz. najbolj sposobnih kadrov ne bi opomoglo in bo dr\xc5\xbeava obti\xc4\x8dala v ekonomskem modelu nizke rasti."