b'\n_START_ARTICLE_\nSlovani\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz Slavi se je v zgodovini pojavil relativno pozno, vendar je predhodnik vseh ostalih izrazov. Splo\xc5\xa1no mnenje je, da je nastal v \xc5\xa1estem stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. \xc5\xbde pred tem je sicer Aleksandrijec Ptolemaj (cca 100-178) v svojem delu "Geographike hyphegesis" omenil pleme Stavanoi, ki naj bi \xc5\xbeivelo v evropski Sarmatiji med litvanskimi plemeni Galindae in Sudeni ter plemenom Alani. Omeni tudi drugo pleme, Suobenoi, katere pripi\xc5\xa1e azijski Sarmatiji. Po \xc5\xa0afariku ti dve povedi opisujeta isto ljudstvo. Ptolemaj je svoje informacije dobil iz dveh virov, vendar je bila ortografija kopij, ki jih je imel, slaba in zaradi tega je najbr\xc5\xbe verjel, da obstajata dve plemeni, katerim je bilo potrebno pripisati lastne lokalitete._NEWLINE_Slavska kombinacija konsonantov sl je postala v gr\xc5\xa1ki ortografiji verjetno stl, sthl ali skl. Ta teorija je bila sprejeta pred \xc4\x8dasom \xc5\xa0afarika, podprli so jo izobra\xc5\xbeenci Lomonosov, Schl\xc3\xb6zer, Tatistcheff ter J. Thunmann, ki je leta 1774 izdal dizertacijo na to temo (prvi 1679 Hartknoch)._NEWLINE_Razen Ptolemaja Slavov ni omenil nih\xc4\x8de do \xc5\xa1estega stoletja. Naslednji\xc4\x8d so omenjeni v delih Nazianzuma, ki so se pojavila na za\xc4\x8detku \xc5\xa1estega stoletja (Jordanis, Procopius). _NEWLINE_Zgodovinarji nam tako predstavijo Slovene (sing. Slovenin) katerih dr\xc5\xbeava je Slovensko, katerih jezik je slovensk jazyk in katerih prebivalci so slovensk narod. Grki so jih poimenovali Soubenoi, vendar so pisci iz \xc5\xa1estega stoletja uporabili slede\xc4\x8de izraze: Sklabenoi, Sklauenoi, Sklabinoi, Sklauinoi. Romani so uporabili izraze: Sclaueni, Sclauini, Sclauenia, Sclauinia. Kasnej\xc5\xa1i avtorji uporabljajo izraze Sthlabenoi, Sthlabinoi, medtem ko so Rimljani pisali: Sthlaueni, Sthlauini. V \xc5\xbdivljenju Sv. Klementina se pojavi izraz Sthlabenoi. Kasnej\xc5\xa1i pisci uporabljajo izraze kot so Esklabinoi, Asklabinoi, Sklabinioi, Sklauenioi, s pridevniki, kot so sclaviniscus, sclavaniscus, sclavinicus, sclauanicus. V istem \xc4\x8dasu se pojavijo tudi kraj\xc5\xa1ave, kot so sklaboi, sthlaboi, sclavi, schlavi, sclavania, kasneje tudi slavi. Poleg tega se izraz  pojavi tudi v razdrobljenih oblikah: Sclauani, Sclauones (Sklabonoi, Esthlabesianoi, Ehlabogeneis). Armenski Moises Kornski je poznal izraz Sklavajin, kronik Mihael Sirijski je uporabil izraz Sglau ali Sglou, Arabci so posvojili izraz Sclav, vendar je zaradi za njih te\xc5\xbeke izgovorjave le-ta postal Saklab, Sakalib, kasneje tudi Slavije, Slavijun. Anonimni perzijski geograf desetega stoletja je uporabil izraz Seljabe.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nGlede izvora imena je bilo predlaganih veliko teorij, ki so bile ve\xc4\x8dinoma odvisne od tega, ali so za raziskovalno osnovo vzeli kraj\xc5\xa1o ali dalj\xc5\xa1o obliko imena ter ali so v prvem zlogu vzeli samoglasnik o ali a . Od trinajstega stoletja do Safarika je bila za izvirno vedno tretirana kraj\xc5\xa1a oblika Slav, katere pomen izhaja iz besede Slava (slava, slavnost, ponos) in se je \xc5\xbee v \xc5\xa1tirinajstem stoletju in kasneje besedo Slav pisalo v obliki Slovenin, s prvim zlogom o. Ta oblika je za\xc4\x8dela odra\xc5\xbeati pomen besede Slovo (beseda, govor) za opis Slavov, ki tako postanejo "govore\xc4\x8di", verbosi, veraces, homoglottoi._NEWLINE_Obstaja ve\xc4\x8d razlogov, da so slovanski filologi izpeljali besedo Slav iz slovo (beseda). Konec en ali an oblike Slovenin ka\xc5\xbee na izvor iz topografske designacije. Dobrowsky je to interpretiral tako, da je sku\xc5\xa1al izumiti topografsko ime Slovi, ki bi tako izviralo iz besede slovo. Tudi Safarik ji je dal tudi geografsko interpretacijo. Vseeno pa ni sprejel povsem izmi\xc5\xa1ljene lokaliteto Slovy, ampak je povezal besedo Slovenin z litvansko Salaba ter letijsko Sala, od koder izvira poljska zulawa, ki pomeni otok, suho to\xc4\x8dko v mo\xc4\x8dvirnatem obmo\xc4\x8dju. Po tej interpretaciji bi lahko beseda slav pomenila prebivalce otoka ali pa mo\xc4\x8dvirnatega sveta. Nem\xc5\xa1ki \xc5\xa1olar Grimm je ena\xc4\x8dil identiteto Slavov z Suevi in je izvor besede povezal z sloba, svoba (svoboda). Mo\xc5\xbena razlaga je tudi, da beseda Slavi izvira iz "besede", to je podprto z dejstvom, da je Slavsko ime za Nemce Nemci ("nemi ljudje").\n_START_SECTION_\nVpliv su\xc5\xbeenjstva\n_START_PARAGRAPH_\nMed dolgim obdobjem vojne med Nemci in Slovani, ki je trajala do desetega stoletja, so ju\xc5\xbeni in jugovzhodni Slovani Nemce opremili z velikim \xc5\xa1tevilom su\xc5\xbenjev. Bene\xc5\xa1ka in ostala italjanska mesta na obali so vzela in preprodala ne\xc5\xa1teto slovanskih ujetnikov z druge strani jadranskega morja. Slovani so tako velikokrat prisostvovali ugrabitvam svojih bratov v su\xc5\xbeenjstvo. \xc5\xa0e posebej razvpiti zaradi svoje trgovine s su\xc5\xbenji so bili Naretanci, piratsko slovansko pleme, ki je \xc5\xbeivelo na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje ju\xc5\xbene Dalmacije. Ruski princi so izva\xc5\xbeali velike koli\xc4\x8dine su\xc5\xbenjev iz njihove dr\xc5\xbeave. Rezultat tega je bil, da se je dalo su\xc5\xbenjem vzhodne Evrope ime slave (angl. su\xc5\xbeenj).\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1anje to\xc4\x8dnega pomena\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e vedno ostaja odprto vpra\xc5\xa1anje, ali se izraz Slovani nana\xc5\xa1a na vsa slovanska plemena ali le na nekatera izmed njih. Referenca, ki jo je uporabil Ptolemaj, ka\xc5\xbee, da je beseda pomenila eno samo pleme. Ptolemaj je tako oklical Slovane kot celoto z besedo Venedai in je rekel, da so "najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e ljudstvo" (megiston ethnos). Bizantinci iz \xc5\xa1estega stoletja so razmi\xc5\xa1ljali le o ju\xc5\xbenih Slavih in zato tudi o Rusih, ki so \xc5\xbeiveli na mejah vzhodnega cesarstva. Pri njih je izraz Slav pomenil le ju\xc5\xbene Slave; tako so Rusom rekli Antae in na ta na\xc4\x8din razlikovali med tema dvema plemenoma. Na enem mestu (Get. 34,35) Jordanis razdeli vse Slave na tri velike skupine: Veneti, Slavi, ter Antae, kar ustreza dana\xc5\xa1nji razdelitvi zahodnih, ju\xc5\xbenih ter vzhodnih slovanov, v neki drugi pasa\xc5\xbei pa ozna\xc4\x8di vzhodne Slave kot Veneti (verjetno je na\xc5\xa1el izraz Veneti pri starih piscih in se je osebno nagibal bolj k imenom Slavi ter Antae, kar je najbr\xc5\xbe vzrok za prej omenjeno troji\xc5\xa1ko razdelitev)._NEWLINE_V vsakem primeru zgodovinarske avtoritete sedmega stoletja re\xc4\x8dejo tako ju\xc5\xbenim kot zahodnim slovanom, ki so pripadali Samotovemu kraljestvu, enostavno Slavi._NEWLINE_Kralj Samo je tako ozna\xc4\x8den kot "vladar Slavov", njegovi ljudje pa kot "Slavi, poimenovani Vindi" (Sclavi cognomento Winadi). V osmem in devetem stoletju so \xc4\x8cehi in Slavi Elbe na\xc4\x8deloma imenovani Slavi, ampak tudi Weni, kot pi\xc5\xa1ejo nem\xc5\xa1ki in rimski kroniki. Na enak na\xc4\x8din dajeta Ciril in Metod ime Slavi vsem slovanom, ne glede na razlikovanje juga (veji, kateri sta pripadala tako Ciril kot Metod) in severa._NEWLINE_Kar se ti\xc4\x8de severne in ju\xc5\xbene razdelitve, Jordanis tolma\xc4\x8di, da je na za\xc4\x8detku ere migracija Gotov povzro\xc4\x8dila vojno z narodom Slavov; ta narod naj bi \xc5\xbeivel v dana\xc5\xa1nji ju\xc5\xbeni Rusiji._NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1a Ruska kronika, ki se zmotno pripisuje menihu Nestorju, vedno pravi Slovanom kot celota Slavi. Ko za\xc4\x8dne razlagati zgodovino Rusov, jih nikoli ne ozna\xc4\x8di kot Slave, vendar vseeno velikokrat razlaga o Slavih Severne Rusije, o Novgoro\xc5\xa1kih Slavih. Tista plemena, ki so se \xc5\xbee precej vklju\xc4\x8dila v rusko kraljestvo, so tako imenovana enostavno ruska plemena, medtem ko so Slovani severne Rusije, ki so obdr\xc5\xbeali dolo\xc4\x8deno neodvisnost, ozna\xc4\x8deni pod splo\xc5\xa1nim izrazom Slavi. Posledi\xc4\x8dno je mnenje, ki ga zagovarja Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d, torej mnenje, da je ime Slav sprva pripadalo le enemu slavskemu plemenu neutemeljeno, \xc4\x8deprav so ga podpirali tudi drugi akademiki, kot so Krek, Potkanski, \xc4\x8cermak in Pasternek.\n_START_SECTION_\nUporaba imena v zgodovini\n_START_PARAGRAPH_\nVsaj od \xc5\xa1estega stoletja dalje je postala beseda Slavi splo\xc5\xa1na designacija vseh slovanskih plemen. Kadarkoli se je slovansko pleme vzdvignilo na polo\xc5\xbeaj ve\xc4\x8dje politi\xc4\x8dne pomembnosti in ustvarilo lastno kraljestvo, se je ime plemena prebilo v ospredje, uporaba besede Slav pa je zamrla. Kjer pa so slovani ostali brez politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di in padli pod oblast tujih vladarjev, so ostali znani pod imenom Slavi (kasneje Slovani, podobno tudi v SFRJ). Med uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1imi plemeni, ki so pod svojo vladavino potegnili celotno obmo\xc4\x8dje in ga poimenovali po sebi, so bili Rusi, Poljaki, \xc4\x8cehi, Hrvati ter Turanijsko pleme Bulgarov. Staro splo\xc5\xa1nej\xc5\xa1e ime je tako ostalo ohranjeno do dana\xc5\xa1njih \xc4\x8dasov le pri Slovencih, Slovakih ter Slovincih Prusije ob severnem morju. Do nedavnega je bilo ime tradicionalno tudi med prebivalci republike Dubrovnika (Ragu\xc5\xa1a). Do konca srednjega veka so ga uporabljali tudi Slovani Novgoroda, Makedonije ter Albanije, vendar pa so ti ljudje vseeno obdr\xc5\xbeali tudi lastna specifi\xc4\x8dna narodna in plemenska imena.\n_START_SECTION_\nVendi\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko starej\xc5\xa1a designacija od Slavov je po zgodovinskih avtoritetah tega podro\xc4\x8dja ime Venedi (tudi Vindi, Vendi, Veneti, Vindi\xc5\xa1arji, pogosto z W). Prva prepri\xc4\x8dljiva referenca sedanjih Slovanov datira v prvo in drugo stoletje na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Med avtorji sta rimska pisca Plinij in Takitus ter Ptolemaj. Plinij je 79 n.\xc5\xa1t. rekel da je med ljudmi, ki \xc5\xbeivijo na drugi strani Visle, poleg Sarmatiancev in ostalih, tudi pleme Venedi. Takitus (G. 46) pravi podobno. Venede sicer opisuje malo podrobneje, vendar se ne more odlo\xc4\x8diti, ali bi jih pripisal med Nemce ali Sarmatijce; vseeno se mu zdijo nekako bolj nem\xc5\xa1ki. Ptolemaj l. 178 n.\xc5\xa1t. v svoji Geographiki (III, 57) okli\xc4\x8de Venede za najve\xc4\x8dje ljudstvo, kar jih \xc5\xbeivi na t.i. vendski obali. Re\xc4\x8de pa tudi, da \xc5\xbeivijo na Visli; govori tudi o vendskih gorah (III, 5,6)._NEWLINE_V kasnej\xc5\xa1ih stoletjih so Vendi le malokrat omenjeni. Migracije tistega \xc4\x8dasa so v ospredje prinesla druga ljudstva, dokler se niso zopet pojavili pod imenom Slavi. Ime Vendi pa vseeno ni bilo povsem pozabljeno. Nem\xc5\xa1ki kroniki so uporabljali obe imeni brez razlikovanja, zadnje skoraj ve\xc4\x8dkrat. Tudi zdaj Nemci re\xc4\x8dejo lu\xc5\xbei\xc5\xa1kim Srbom Wendi, medtem ko smo Slovenci velikokrat oklicani za Vindi\xc5\xa1arje (Winde) in na\xc5\xa1 jezik za vindi\xc5\xa1ki (Windisch)._NEWLINE_Tisti, ki se dr\xc5\xbeijo teorije, da je izvorni dom Slovanov ob Donavi, so posku\xc5\xa1ali zavra\xc4\x8dati mnenja, da se te reference nana\xc5\xa1ajo na prednike sedanjih Slovanov, vendar so njihovi argumenti neutemeljeni, oziroma ne dajejo dovolj dokazov za objektiven zaklju\xc4\x8dek. Poleg teh omemb so bili omenjeni tudi drugod, vendar ne jasno. Vendi so bili tako v obliki starih plemenskih konfederacij povezani z Budinoi, ki jih je omenil Herodotus in tudi otokom Banoma, ki ga je omenil Plinij (IV, 94), nadalje z venetae, doma\xc4\x8dini sedanjih Benetk, kot tudi homerskimi Venetoi, cezarjevimi Veneti v Galiciji in Angliji... Obstaja teorija, da so bili jadranski Veneti Ilirsko pleme, sorodno dana\xc5\xa1njim Albancem, vendar za to ni dokazov.\n_START_SECTION_\nPrvotni dom in migracije\n_START_PARAGRAPH_\nObstajata dve glavni teoriji glede izvornega doma Slovanov. Ena za izvorno dolo\xc4\x8da obmo\xc4\x8dje ob Donavi, od koder so se \xc5\xa1irili severovzhodno preko karpatov tja do reke Volge, jezera Ilmen in Kaspijskega Morja. Druga pravi, da izhajajo iz obmo\xc4\x8dja med Vislo in Dnjeprom, od koder so se \xc5\xa1irili jugozahodno \xc4\x8dez karpate na Balkan in v Alpe, in proti zahodu \xc4\x8dez Odro in Elbo.\n_START_SECTION_\nDonavska teorija\n_START_PARAGRAPH_\nStarodavna Kijevska kronika, zmotno pripisana menihu Nestorju, je najzgodnej\xc5\xa1a avtoriteta, ki jo citirajo teoretiki donavske domovine Slovanov. Ta prvi\xc4\x8d opi\xc5\xa1e podrobnosti slavskega \xc5\xa1irjenja od spodnje Donave naprej: Noriki in Iliri so ozna\xc4\x8deni kot Slavi, Andronikos in Apostol Pavel pa sta kot misijonarja Slavom vpoklicana, ker sta delala v Iliriji in Panoniji._NEWLINE_Ta pogled so kasneje povzeli ostali kroni\xc4\x8darji in zgodovinski pisci vseh slovanskih ljudstev, kot so poljski Kadlubek (1206), Boguchwal (d.1253), Dlugos, Matej Miechowa, Decius in ostali. Izmed \xc4\x8cehov so to teorijo podprli Kozmaz (1125), Dalimir (1324), Johann Marignola (1355-1362), Pribik Pulkava (1374) ter V. Hajek (1541). Rusi so ustvarili tudi lastne teorije na podlagi besed svojega prvega kroni\xc4\x8darja, medtem ko gr\xc5\xa1ki Laonikos Harkondilos iz 15. stoletja ni bil istega mnenja._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni Slavi so priznavali to teorijo od samega za\xc4\x8detka do dana\xc5\xa1njih dni z jasnim namenom, da jo bazirajo na cerkveni slav\xc5\xa1\xc4\x8dini svoje liturgije. \xc5\xbde v zgodnjem obdobju v pismu Pape\xc5\xbea Janeza X. (914-29) hrva\xc5\xa1kemu banu Tomislavu in Sachlumianskemu vodji Mihaelu obstaja referenca tradicije, da je sveti Jeremija izumil slavsko abecedo. Ta tradicija se je ohranila skozi slede\xc4\x8da stoletja in je na\xc5\xa1la podpornike tudi izven teh dr\xc5\xbeav in je bila nekaj \xc4\x8dasa resnica tudi na svetem sede\xc5\xbeu._NEWLINE_Zgoraj omenjeno prepri\xc4\x8danje je mo\xc5\xbeno razlo\xc5\xbeiti na ta na\xc4\x8din: Na za\xc4\x8detku staroslovanske literature v Bolgarskem Kraljestvu sta bili kroniki Hamartolos in Malala prevedeni v slovan\xc5\xa1\xc4\x8dino. Te kronike opisujejo migracije narodov iz podro\xc4\x8dja Senaar po Poplavi. Po tem mnenju so Evropejci potomci Jafeta, ki je pripotoval iz Senaarja skozi Malo Azijo na Balkan; tam naj bi se razdelili v razli\xc4\x8dne narode in se raz\xc5\xa1li. Slovanski bralec teh kronik bi tako lahko verjel, da je bila za\xc4\x8detna to\xc4\x8dka migracij Slovanov zato Balkan in obmo\xc4\x8dje spodnje Donave. Ker zgodovinske avtoritete postavljajo na to mesto v regiji v tistem \xc4\x8dasu Ilire, je bilo potrebno, da se naredi tudi to pleme slovansko. V kasnej\xc5\xa1ih bitkah Slovanov za ohranjanje njihovih jezikov v liturgiji je bila ta mo\xc5\xbenost zelo privla\xc4\x8dna, saj bi se lahko potem sklicevali na slovansko terjatev avtoritete Svetega Jurija ali celo Svetega Pavla. (Mnenja, ki so sicer trenutno popularna, vendar ne odra\xc5\xbeajo dejstev, so velikokrat povzeta v zgodovinskih zapisih. Med slovanskimi zgodovinskimi filologi, ki podpirajo to teorijo so: Kopitar, August Schl\xc3\xb6tzer, Safarik, N. Arcybasef, Fr. Racki, Bielowski, M. Drinov, L. Stur, Ivan P. Filevi\xc4\x8d, Dm. Samaokvasov, M. Leopardov, N. Zakoski, J. Pic. Tu imamo zanimiv dokaz, da je tradicija lahko dobro bazirana in se lahko razpenja skozi veliko stoletij in je lahko najdena v ve\xc4\x8dini doma\xc4\x8dih zgodovinskih avtoritet, \xc4\x8deprav ne temelji na dejstvih.)\n_START_SECTION_\nViselsko/Dnjeprska teorija\n_START_PARAGRAPH_\nDanes ve\xc4\x8dina akademikov meni, da je moral biti prvotni dom Slavov jugozahodne Evrope med Vislo in Dnjeprom. Razlogi za to prepri\xc4\x8danje so najstarej\xc5\xa1i izpri\xc4\x8dani viri o Slavih, torej Plinij, Takitus in Ptolemaj; tesno razmerje med Slavi in letijskimi plemeni, kar ka\xc5\xbee na dejstvo, da so v\xc4\x8dasih Slavi \xc5\xbeiveli blizu Letijcev in Litvancev; razni dokazi, ki ka\xc5\xbeejo, da so bili Slavi izvirno sosedje finskih in turanijanskih plemen._NEWLINE_Dokazov o tem, da bi Slovani bili zasedali obmo\xc4\x8dje Balkana in reke Donave pred prvim stoletjem, ni. Na drugi strani arheolo\xc5\xa1ke najdbe ob Donavi ka\xc5\xbeejo le pe\xc5\xa1\xc4\x8dico slovanskih ostankov. Poleg tega je bila smer splo\xc5\xa1nega mar\xc5\xa1a v migracijah narodov vedno od severovzhoda proti jugozahodu in nikdar v obratni smeri. Tisti, ki \xc5\xa1irijo teorijo o slovanskem prihodu iz pore\xc4\x8dja Donave, so sku\xc5\xa1ali oja\xc4\x8dati svoje poglede z imeni razli\xc4\x8dnih naselbin, ki so se na\xc5\xa1le v teh krajih, in ki bi kazale na slavske korenine. Etimologija teh imen pa seveda ni povsem jasna - obstajajo tudi druga imena, ki se pojavijo izklju\xc4\x8dno v poznih avtoritetah prvega stoletja po Kristusu._NEWLINE_Zato lahko skoraj zagotovo re\xc4\x8demo, da je bil izvorni dom Slavov v obmo\xc4\x8dju Dnjepra in dalje proti severozahodu, proti Visli. Od teh obmo\xc4\x8dij so se lahko raz\xc5\xa1irili proti zahodu in jugozahodu._NEWLINE_Mnenju zagovornikom avtohtone teorije pa lahko pripi\xc5\xa1emo vsaj to, da je preseljevanje potekalo po\xc4\x8dasi in je verjetno potekalo v valovih, ko je eno pleme pritiskalo na drugo, in so se raz\xc5\xa1irili skozi \xc5\xa1iroko podro\xc4\x8dje od severnega morja do atlantika in egejskega morja. _NEWLINE_Tu in tam so se sicer pojavili dolo\xc4\x8deni konflikti zaradi vdorov aziatov, kot so Skitijci, Sarmatijci, Avari, Bulgari ter Mad\xc5\xbeari, kakor tudi nem\xc5\xa1ka migracija od severozahoda do jugovzhoda. Vzeto kot celota pa ti vdori na naravno \xc5\xa1irjenje niso dosti vplivali, saj so se prijateljska plemena zagotovo naselila ena zraven drugih._NEWLINE_To nakazuje, da so mogli \xc5\xbee vsaj v prvem stoletju na\xc5\xa1e dobe Slovani pre\xc4\x8dkati meje izvirnega doma in se naseliti v tujih de\xc5\xbeelah, med tujimi ljudstvi. Ob\xc4\x8dasno naj bi bili potisnjeni nazaj, vendar so vedno pritiskali naprej._NEWLINE_Centralna Evropa je tako morala biti gosto poseljena s Slovani, vsaj za \xc4\x8dasa Hunskega vladarja Atile, ali pa migracije nem\xc5\xa1kih plemen. Ta so postala znana zaradi svojih velikih bitk in nasilja sploh, zaradi \xc4\x8desar so pri\xc5\xa1la v zgodovino. Slavi pa so vendarle sestavljali podstrat celotne Centralne Evrope. Vse migracije ostalih plemen so pre\xc4\x8dkale slovansko podro\xc4\x8dje in ko so se \xc4\x8dasi umirili, so se slednji zopet pojavili na povr\xc5\xa1ju. Le tako lahko razlo\xc5\xbeimo pojav ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila Slovanov v teh dr\xc5\xbeavah po koncu migracij, brez da bi obstajal nek zgodovinski zapis o tem, kdaj in kako so nenadno "pri\xc5\xa1li" brez da bi "zapustili" svojo domovino._NEWLINE_Druge teorije_NEWLINE_Obstajajo tudi druge teorije. Nekateri znanstveniki (npr. Kazimierz Godlowki, Zdenek Vana) verjamejo, da sta obe teoriji absurdni in da so se Slavi pojavili kot posebno pleme nekje za \xc4\x8dasa Kristusa. Ena teorija trdi, da sta obstajala dva vala Slavov, Praslavi (Venedi) in Slavi, ki so se pome\xc5\xa1ali in naredili dana\xc5\xa1nje Slave. Ta teorija vsaj posku\xc5\xa1a re\xc5\xa1iti vpra\xc5\xa1anja, ki se pojavljajo iz arheolo\xc5\xa1kih najdb. Prva omemba Slavov jih umesti na podro\xc4\x8dje reke Pripjat (Pole\xc5\xa1ka)._NEWLINE_Nedavno pa se je pojavila tudi teorija, ki trdi, da so Slavi avtohtoni \xc5\xbee od \xc4\x8dasa pred ledeno dobo. Po tej teoriji so Germani in Romani nastali zaradi jezikovnih zamenjav po osvajanjih. Ta teorija je zasnovana na genetiki in teoriji razvoja ljudi v ve\xc4\x8d centrih (za razliko od ideje "vsi iz Afrike"), in teoretizira, da je slavska pradomovina vklju\xc4\x8devala podro\xc4\x8dja, ki jih je Takitus omenjal pod pojmom Nem\xc4\x8dija. Takitus pi\xc5\xa1e tudi, da je pojem "Nem\xc4\x8dija" v smislu domovine Nemcev nastal relativno pozno (v 1. stoletju)._NEWLINE_Dodatno zme\xc5\xa1njavo vna\xc5\xa1a trditev, da so nekateri slavski narodi nastali zaradi asimilacije neslavskih narodov. Tako se lahko koreni dana\xc5\xa1njih Bulgarov najdejo v Srednji Aziji._NEWLINE_Obstajajo tudi trditve, da so Hrvati iranskega porekla ter Poljaki vandalskega porekla.'