b'\n_START_ARTICLE_\nRed Svete Trojice\n_START_PARAGRAPH_\nRed svete Trojice (tudi Trinitarski red; latinsko Ordo Sanctissimae Trinitatis; kratica O.SS.T.) je rimskokatoli\xc5\xa1ki verski red, katerega je ustanovil sveti Janez de Matha. Glavno poslanstvo reda je bila osvoboditev kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih su\xc5\xbenjev iz lastni\xc5\xa1tva nekristjanov v \xc4\x8dasu kri\xc5\xbearskih vojn. To je bila uradna institucija Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve, ki je bila posve\xc4\x8dena odre\xc5\xa1enju ujetih kristjanov in neoboro\xc5\xbeena pri svojem delovanju._NEWLINE_Trenutni generalni minister redu je Jose T. Narlaly.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n17. decembra 1198 je pape\xc5\xbe Inocenc III. izdal pismo Operante divine dispositionis clementia in za\xc4\x8dasno odobril novi verski red v \xc4\x8dast Svete Trojice za odre\xc5\xa1enje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih su\xc5\xbenjev. Red je bil dokon\xc4\x8dno potrjen leta 1209. Leta 1201 so redovniki osvobodili prve su\xc5\xbenje. V letih 1202 in 1210 je Janez sam odpotoval v Tunizijo, kjer je re\xc5\xa1il \xc5\xa1tevilne su\xc5\xbenje._NEWLINE_Po koncu kri\xc5\xbearskih vojn in upadu su\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1tva se je red reformiral in posvetil promoviranju Svete Trojice, evangelizaciji nekristajnov, pomo\xc4\x8di imigrantov, izobra\xc5\xbeevanju mladine in pastoralnemu delu.\n_START_SECTION_\nSamostani\n_START_PARAGRAPH_\nRedovna pravila so dolo\xc4\x8dala, da ima samostan sedem bratov (eden od njih je tudi predstojnik) ter da se samostanske prihodke deli na tri dele: za samostan, za okoli\xc5\xa1ke reve\xc5\xbee in za odkup su\xc5\xbenjev._NEWLINE_Inocenc III. je 16. maja 1198 izdal pape\xc5\xa1ko pismo Cum a nobis petitur, s katerim je podelil za\xc5\xa1\xc4\x8dito prvim trem samostanom (Cerfroid, Planels, Bourg-la-Reine). 10. julija 1203 je izdal pismo Operante patre luminum, s katero je za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pet novih hi\xc5\xa1 (v Franciji: Marseille, Arles, St-Gilles in v \xc5\xa0paniji: L\xc3\xa9rida, Anvinga\xc3\xb1a). S tretjim pismom Operante patre luminum, objavljenim 21. junija 1209, je podelil za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc5\xa1e 13 novim hi\xc5\xa1am (v Franciji: Ch\xc3\xa2teauneuf-les-Martigues, Le Bourget (pri Parizu), Silvelle (pri Meauxu), \xc3\x89tampes, Pariz; v \xc5\xa0paniji: Toledo, Segovia, Burgos, Gosmedos, Daroca,...). Pape\xc5\xbe Honorij III. je 25. aprila 1219 izdal pismo Operante patre luminum, s katerim je 22 novih redovnih hi\xc5\xa1 prejelo pape\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8dito; nahajale so se v Franciji (7), \xc5\xa0paniji (6), Italiji (6), na Portugalskem (1) in v Angliji (1).'