b'\n_START_ARTICLE_\nPomladni dan\n_START_PARAGRAPH_\nPomladni dan je roman Cirila Kosma\xc4\x8da. Besedilo je prvi\xc4\x8d iz\xc5\xa1lo leta 1950 v reviji Novi svet, v knji\xc5\xbeni izdaji pa leta 1953. Zgodba govori o pripovedovalcu, ki se po vojni vrne v svoj rojstni kraj in se tam spominja svojega otro\xc5\xa1tva in mladosti.\n_START_SECTION_\nPovzetek zgodbe\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedovalec se po 15 letih vrne v svojo rodno vas ob Idrijci. Veliko misli na Kadetko, nezakonsko h\xc4\x8di sosede Justine, in nekega \xc4\x8de\xc5\xa1kega kadeta. Misli pa tudi na bole\xc4\x8de stvari, kot je smrt o\xc4\x8deta, za katerega je izvedel, da je umrl krute smrti v nekem koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du. V ospredju prvega dela zgodbe je predvsem obdobje med vojnama - njegova bolna mati in u\xc4\x8denje za izpite na tolminski gimnaziji. Mama mu umre tik po izpitih, na dan njenega pogreba pa ga italijanska fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna policija odpelje v zapor. V drugem delu romana se vrne v \xc4\x8das 1. svetovne vojne, ko je bil \xc5\xa1e otrok. O\xc4\x8deta ni bilo doma, ker je \xc5\xa1el v vojsko in zato je gospodar hi\xc5\xa1e postal ded. Ta se spoprijatelji s \xc4\x8de\xc5\xa1kim kadetom, ki se zaplete s sosedovo Justino. Nekega dne se zaradi strahu kadet ustreli in zaradi \xc5\xbealosti stori samomor tudi Justina. Justini in kadetu se je rodila h\xc4\x8derka, Bo\xc5\xbeena, ki jo vsi kli\xc4\x8dejo Kadetka. Zadnji, tretji del je najkraj\xc5\xa1i. Na obisk pride stric Toma\xc5\xbe in skupaj s teto mu pripovedujeta zgodbo o Kadetki. Povesta mu, da se je zaljubila v italijanskega karabinjerja Gina, ki je iz ljubezni do nje postal partizan. Pripovedi ne morata nadaljevati, saj v hi\xc5\xa1o pride Bo\xc5\xbeena s h\xc4\x8derko Silvijo. Potem se vsi skupaj, brez strica, odpravijo po \xc5\xa1marnice. Ko pridejo do groba Bo\xc5\xbeeninega o\xc4\x8deta, nenadoma zvemo da v njem zdaj le\xc5\xbei Gino. Kadetka \xc5\xa1ele zdaj izve za njegovo smrt, vendar ji teta ne pove kaj se je v resnico naredilo. Ko Kadetke ni v bli\xc5\xbeini, pripovedovalcu natan\xc4\x8dno pove kako je bilo. Gino namre\xc4\x8d ni padel med neko partizansko akcijo, ampak se mu je pri njih doma po nesre\xc4\x8di spro\xc5\xbeila pu\xc5\xa1ka in ga smrtno ranila. Na koncu se pripovedovalec po pogovoru s teto odlo\xc4\x8di, da bo neko\xc4\x8d napisal zgodbo o Kadetki, predvsem zato ker v njej igrata veliko vlogo tudi dve svetovni vojni. Vendar pove teti, da bo tudi on kak\xc5\xa1no stvar v zgodbi spremenil, kakor je ona spremenila zgodbo o Ginovi smrti._NEWLINE_Leta 1953 je v reviji Na\xc5\xa1a sodobnost iz\xc5\xa1la pripoved Pot v Tolmin, in sicer s podnaslovom Izpu\xc5\xa1\xc4\x8deno poglavje Pomladnega dne. V Opombah k prvi knji\xc5\xbeni izdaji sta navedeni dve izpu\xc5\xa1\xc4\x8deni poglavji, vendar pozneje ni imelo nobeno Kosma\xc4\x8devo besedilo tak\xc5\xa1ne oznake.\n_START_SECTION_\nKarakterizacija oseb\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedovalec V vseh treh delih pripovedovalec pripoveduje v prvi osebi, le v prvem delu se enkrat distancira in ob spominjanju samega sebe v otro\xc5\xa1kih letih gleda nase kot na tretjo osebo. Temeljno razliko med sabo kot mladoletnikom in med sabo kot odraslim mo\xc5\xa1kim vidi v tem, da zdaj, kot zrela osebnost, ve, da popolna in dokon\xc4\x8dna sre\xc4\x8da ni mo\xc5\xbena, \xc4\x8deprav se \xc5\xa1e zale\xc4\x8d ne misli odpovedati vsemu mladostni\xc5\xa1kemu hrepenenju. Pripovedovalca pogosto mu\xc4\x8di ob\xc4\x8dutek krivde in slabe vesti glede svoje matere. Kadetka (Bo\xc5\xbeena) Je najpomembnej\xc5\xa1i \xc5\xbeenski lik v romanu. Pojavi se \xc5\xbee v uvodu in ima pomembno vlogo v vseh treh delih romana. Kadetka je nezakonski otrok, njen o\xc4\x8de in njena mama sta naredila samomor kmalu po njenem rojstvu. Iz prikupnega otroka odraste v lepo, pametno, delavno in samostojno \xc5\xbeensko. Z njo so povezane vse pomembnej\xc5\xa1e knji\xc5\xbeevne osebe. V pripovedovalcu prebuja mladostna ljubezenska \xc4\x8dustva in ga s svojimi vpra\xc5\xa1anji sili k razmi\xc5\xa1ljanju o temeljnih \xc5\xbeivljenjskih vpra\xc5\xa1anjih \xe2\x80\x93 kaj je bistvo \xc5\xbeivljenja in kaj je ljubezen.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nV romanu je veliko pripovedoval\xc4\x8devih preizku\xc5\xa1enj povezanih s smrtjo. V otro\xc5\xa1tvu je izgubil deda, v najstni\xc5\xa1kih letih mater, kot odraslemu mo\xc5\xa1kemu pa mu je umrl o\xc4\x8de. Ko umre ded, pripovedovalec njegovo smrt sprejema z \xc5\xbealostjo in solzami. Mama mu je umrla po dolgi bolezni in pripovedovalec \xc4\x8duti veliko bole\xc4\x8dino zaradi izgube in spopada se tudi z ob\xc4\x8dutki krivde. Najhuje pa ga je prizadela o\xc4\x8detova smrt, saj je izvedel da je v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du umrl zelo absurdne in poni\xc5\xbeevalne smrti.\n_START_SECTION_\nLjubezen\n_START_PARAGRAPH_\nZ ljubezensko temo je povezana predvsem Kadetka. Zanjo je zna\xc4\x8dilna ljubezen, ki ne priznava niti dru\xc5\xbebenih in socialnih razlik niti moralnih zadr\xc5\xbekov. To velja tudi za njeno nezakonsko mater Justino in o\xc4\x8deta \xc4\x8ceha, avstro-ogrskega kadeta, ki se zaljubita med 1. svetovno vojno. Kot Justina se tudi Kadetka zaljubi v tujca, Italijana Gina, tokrat med drugo svetovno vojno. Tudi ona kot nezakonska mati rodi h\xc4\x8der Silvijo.\n_START_SECTION_\nJezik in slog\n_START_PARAGRAPH_\nPomladni dan lahko glede na literarno zvrst opredelimo kot kratek roman. Pogojno bi bila mo\xc5\xbena tudi oznaka dalj\xc5\xa1a povest, \xc4\x8deprav povestim navadno pripisujemo manj\xc5\xa1o psiholo\xc5\xa1ko dodelanost literarnih oseb in preprosto zgodbo, ki je dostopna \xc5\xa1ir\xc5\xa1emu krogu bralcev. Glede izbire snovi gre za psiholo\xc5\xa1ki avtobiografski roman z elementi kme\xc4\x8dkega in vojnega romana. Jezik v Pomladnem dnevu je teko\xc4\x8d in preprost, zvest jeziku tradicionalne slovenske pripovedi. Kosma\xc4\x8d zajema besedi\xc5\xa1\xc4\x8de tudi iz doma\xc4\x8dega nare\xc4\x8dja, kot je bilo sicer zna\xc4\x8dilno za socialni realizem, ki ga je kot pisatelja oblikoval. Vendar pa so nare\xc4\x8dne prvine manj o\xc4\x8ditne kot na primer pri Pre\xc5\xbeihovem Vorancu ali Mi\xc5\xa1ku Kranjcu.\n_START_SECTION_\nDogajalni \xc4\x8das in prostor\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedno snov razdelimo na tri obdobja pripovedoval\xc4\x8devega \xc5\xbeivljenja: \xc4\x8das med prvo svetovno vojno, \xc4\x8das med drugo svetovno vojno in \xc4\x8das tik po drugi svetovni vojni. Dogajalni prostor lahko dolo\xc4\x8dimo zelo natan\xc4\x8dno. Vas v romanu je Slap ob Idrijci na Tolminskem, pripovedoval\xc4\x8deva doma\xc4\x8da hi\xc5\xa1a pa le\xc5\xbei v Bukovici ob Idrijci, nekoliko ni\xc5\xbee od vasi. Dogajalni \xc4\x8das traja 24 ur oz. \xc5\xa1e manj, \xc4\x8deprav spominsko obsega \xc5\xa1iroko obdobje od prve do konca druge svetovne vojne. Ker iz pripovedoval\xc4\x8devih besed izvemo, da se je vojna kon\xc4\x8dala\xc2\xa0\xc2\xbbkomaj pred \xc5\xa1estimi dnevi\xc2\xab, in \xc4\x8de vemo, kdaj se je druga svetovna vojna kon\xc4\x8dala na slovenskih tleh (15. maj 1945), lahko ugotovimo natan\xc4\x8den datum pripovedoval\xc4\x8deve vrnitve v rojstno hi\xc5\xa1o (21. maj 1945).  6\n_START_SECTION_\nPomen dela za slovensko knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nKosma\xc4\x8d je s Pomladnim dnevom razmeroma mo\xc4\x8dno zaznamoval premik slovenske proze zgodnjih petdesetih let iz povojnega shematiziranega socialnega realizma k ponotranjeni \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki tematiki, predvsem ljubezni in smrti, ter k novemu, bolj osebnemu do\xc5\xbeivljanju in slogu.\n_START_SECTION_\nNavedki iz drugih del\n_START_PARAGRAPH_\nV Pomladnem dnevu je ve\xc4\x8d navedkov iz drugih umetnostnih besedil: Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d \xe2\x80\x93 Duma, Lord Alfred Tennyson \xe2\x80\x93 The Charge of the Light Brigade, Giacomo Leopardi \xe2\x80\x93 Ve\xc4\x8der po prazniku, Ovid \xe2\x80\x93 Metamorfoze in Dante Alighieri \xe2\x80\x93 Bo\xc5\xbeanska komedija. Vsi so v izvirniku: v slovenskem, angle\xc5\xa1kem, latinskem in italijanskem jeziku.  Vsi verzi so v neposredni zvezi s pripovedovalcem. V zanosnem domovinskem \xc4\x8dustvovanju si deklamira verze iz Dume, na sre\xc4\x8danju partizanov z zavezni\xc5\xa1kimi oficirji poslu\xc5\xa1a pesem o pehotni brigadi, The Charge of the Lights Brigade, ki jo v svoj govor vplete zavezni\xc5\xa1ki general, med ko\xc5\xa1njo se u\xc4\x8di za izpite in ponavlja latinske in italijanske verze, in sicer take, ki ustrezajo prebujajo\xc4\x8dim se ljubezenskim \xc4\x8dustvom.'