b'\n_START_ARTICLE_\nSarah E. Goode\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nO njenem \xc5\xbeivljenju ni veliko znanega. Rodila naj bi se okrog leta 1855 v su\xc5\xbeenjstvo kot h\xc4\x8di mizarja, leta 1860 pa jo je popis prebivalstva zabele\xc5\xbeil kot svobodno prebivalko Toleda v Ohiu, staro pet let. Kasneje se je preselila v Chicago in se pred letom 1880 poro\xc4\x8dila z mizarjem in izdelovalcem stopnic Archibaldom Goodom._NEWLINE_V Chicagu je odprla trgovino s pohi\xc5\xa1tvom, ki je ciljala predvsem na stranke delavskega razreda, kar naj bi jo spodbudilo k razmi\xc5\xa1ljanju o re\xc5\xa1itvah zanje. Z mo\xc5\xbeem sta imela otroke, vendar ni znano niti njihovo \xc5\xa1tevilo._NEWLINE_Umrla je v Chicagu leta 1905.\n_START_SECTION_\nIzum\n_START_PARAGRAPH_\nStranke naj bi se ji pogosto prito\xc5\xbeevale zaradi pomanjkanja prostora v svojih majhnih in deljenih delavskih stanovanjih. Zanje je razvila prototip zlo\xc5\xbeljive postelje, ki se je zlo\xc5\xbeena pretvorila v mizico s predali in pokrovom. 14. julija 1885 ji je ameri\xc5\xa1ki patentni urad za iznajdbo podelil patent \xc5\xa1t. 322.177._NEWLINE_Zdaj ima Sarah E. Goode sloves prve znane Afroameri\xc4\x8danke, ki se je podpisala pod ameri\xc5\xa1ki patent, in druge, ki ga je prejela. Judy W. Reed je pred njo, leta 1884, patentirala stroj za gnetenje in valjanje testa, a se je podpisala zgolj z \xc2\xbbX\xc2\xab \xe2\x80\x93 v drugi polovici 19. stoletja se je z ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljansko vojno ravno kon\xc4\x8dalo su\xc5\xbeenjstvo v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike in mnogo \xc4\x8drncev je ostalo nepismenih, saj je bilo su\xc5\xbenjem prepovedano pisati ali se u\xc4\x8diti pisanja. Poleg tega so \xc5\xbeenske takrat pogosto prikrile spol v patentnih prijavah in se podpisale samo z inicialko imena, podatka o rasni pripadnosti pa obrazci niso zahtevali, zato ni znano, ali je bila pred njo \xc5\xa1e kak\xc5\xa1na afroameri\xc5\xa1ka izumiteljica.'