b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Janeza Evangelista, Parma\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDela za opatijo in cerkev so se za\xc4\x8dela leta 980 po naro\xc4\x8dilu \xc5\xa1kofa Sigefreda II. nad \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dim oratorijem, povezanim s svetim Kolumbanom. Leta 1477 je celoten kompleks po\xc5\xa1kodoval po\xc5\xbear._NEWLINE_Bazilika samostana je bila obnovljena okoli leta 1490 in dokon\xc4\x8dno po projektu Bernardina Zaccagnija leta 1510. Gradnja je bila kon\xc4\x8dana okoli leta 1519. Oblikovanje je od za\xc4\x8detka vklju\xc4\x8devalo temeljito barvno dekoracijo notranjosti in z mladim Correggiem je bila podpisana pogodba, ko je \xc5\xbee delal v drugem benediktinskem samostanu, in sicer je s freskami okrasil sobo opatinje (Camera della Badessa) ali sobo svetega Pavla._NEWLINE_Correggio je izdelal pet skupin fresk. Prva je v luneti s svetim Janezom in orlom (1520), sledi kupola z vnebohodom Kristusa in bobnom ter \xc5\xa1tirje pendentivi. Tretje delo je bila dekoracija oboka in strop apside kapele (Cappella Maggiore), ki je bila delno uni\xc4\x8dena leta 1586, ko je bil kor podalj\xc5\xa1an: danes je ohranjen osrednji del z Marijinim kronanjem (zdaj v Narodni galeriji v Parmi). \xc4\x8cetrti poseg je bil na stenah kora, ki so bile med njegovo obnovo povsem uni\xc4\x8dene. Nazadnje je Correggio naslikal friz, ki poteka po celotnem notranjem obodu. Pripravljalne risbe ka\xc5\xbeejo, da je tudi dele, ki so jih opravljali njegovi u\xc4\x8denci, oblikoval Correggio, kot so sve\xc4\x8dnik v oboku prezbiterija in putti na kri\xc5\xbenih obokih._NEWLINE_Okoli leta 1524 je Correggio naslikal dve platni v kapeli Del Bono, ki sta zdaj v Narodni galeriji, Objokovanje mrtvega Kristusa in Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo \xc5\xa1tirih svetnikov.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nMarmorno pro\xc4\x8delje cerkve je leta 1604 zasnoval Simone Moschino v baro\xc4\x8dnem slogu in je bilo kon\xc4\x8dano leta 1607. Zvonik na desni strani, ki ga je zasnoval Giovanni Battista Magnani, je bil kon\xc4\x8dan leta 1613. Visok je 75 metrov in je najvi\xc5\xa1ji v Parmi.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev ima obliko latinskega kri\xc5\xbea z glavno in dvema stranskima ladjama, prekritima s kri\xc5\xbenimi oboki in kupolo nad kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem. Struktura je podobna bli\xc5\xbenji stolnici. \xc5\xbdlebljeni stebri so renesan\xc4\x8dni elementi s klasi\xc4\x8dnim navdihom. V ladji je friz, ki je Correggiev in njegove delavnice (1522\xe2\x80\x931524). Je dolg trak z enobarvnimi podobami (z nekaj rde\xc4\x8dimi detajli) na temnomodri podlagi z nekaterimi tondi s portreti benediktinskega pape\xc5\xbea, kardinalov in menihov. Glavna zna\xc4\x8dilnost je serija puttov v akciji, ki simbolizirajo pomen kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega nereda in \xc5\xbertvovanja. Groteskne dekoracije na polstebrih in obokih (s sve\xc4\x8dnikom, putti in simboli svetega Janeza Evangelista) so tudi delo Correggievih u\xc4\x8dencev, \xc5\xa1e posebej Michelangela Anselmija (okoli 1520)._NEWLINE_Leva ladja ima krstilnik, katerega osnova je iz okoli 1. stoletja \xe2\x80\x93 rimski pogrebni spomenik. V dvanajstih stranskih kapelicah so bile freske lokalnih umetnikov (tudi Angela Michela Colonne) iz poznega 16. in zgodnjega 17. stoletja. Prva kapela na levi ima fresko  Parmigianina \xe2\x80\x93 Sveta Agata in rabelj in Sveta \xc5\xa0tefan in Lovrenc. To so monumentalne figure, na katere so vplivale Pordenonejeve freske v stolnici v Cremoni. Freski Sveta \xc5\xa0tefan in Lovrenc ter Sveti Vitalis s konjem, obe Parmigianinovi, sta v naslednji kapeli. Freske v Zancherijevi kapeli so bile pripisane Parmigianinu, toda danes se \xc5\xa1tejejo za Anselmijeve, oltarna slika je delo Girolama Mazzola Bedolija (Misti\xc4\x8dna poroka svete Katarine Aleksandrijske, 1536). Anselmi je naslikal tudi Kristusa, ki nosi kri\xc5\xbe (okoli 1522), v \xc5\xa1esti levi kapeli._NEWLINE_V desnih kapelah so dela Cristoforja Casellija, \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje svetih Treh kraljev (1449, tretja kapela), oltarna plo\xc5\xa1\xc4\x8da Marija z otrokom in svetim Jakobom je delo  Mazzola Bedolieva (1543\xe2\x80\x931545, \xc4\x8detrta kapela) in kopije Correggievih platen iz 18. stoletja v kapeli Del Bono, katere lok je ohranil freske, ki so jih naredili njegovi u\xc4\x8denci z njegovim oblikovanjem (Spreobrnjenje svetega Pavla in svetnikov Andreja in Petra). Strop levo od kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da je poslikal Anselmi, Ustoli\xc4\x8denje svetega Benedikta in \xc5\xa1tirje svetniki (1521), na stenah pa so prikazane terakotne skulpture Antona Begarella (Sveti Janez Evangelist in Marija z otrokom in svetim Janezom, okoli 1543 ). V loku desne kapele prezbiterija so Bedolijeve freske._NEWLINE_Desna apsida ima Anselmijeve stropne freske Zgodbe o \xc5\xbeivljenju svetega Janeza Parmskega. V oltarju je \xc4\x8cude\xc5\xbe svetega Janeza, ki ga je naslikal Emilio Taruffi (1674). Na stenah sta dve Begarellijevi skupini, ki prikazujeta sveto Felicito s svetim Vitalisom in svetega Benedikta. Prezbiterij ima groteskne dekoracije, pripisane Correggiu, medtem ko so putte Intocenza Martinija dodali okoli 1588, freska iz leta 1587 je kopija Correggievega izvirnika, od katerega ostaja le osrednji del, zdaj v Narodni galeriji. Oltarno podobo je preoblikoval Bedoli (1556). Rezbarjeni leseni kor je iz lesa 1513 do 1538. Portal, ki vodi k zakristiji, ima v luneti Correggievo fresko, ki prikazuje svetega Janeza in orla in na splo\xc5\xa1no velja za prvo delo v cerkvi, \xc4\x8deprav podobnosti z dekoracijo kupole lahko pomenijo, da izvira iz poznej\xc5\xa1ega obdobja. Napis ALTIUS CAETERIS DEI PATEFECIT ARCAN okoli slike se nana\xc5\xa1a na no\xc4\x8dne molitve menihov. Zakristijo je leta 1508 poslikal Cesare Cesariano.\n_START_SECTION_\nSamostan\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan ima tri kri\xc5\xbene hodnike. Prvi ima jonske stebre, drugi Correggieve dekoracije in tretji, imenovan po svetem Benediktu, ima freske iz 16. stoletja._NEWLINE_Povezan je s knji\xc5\xbenico, ki ima rokopis in kodeks, ki dokazujeta dejavnost pisarjev \xe2\x80\x93 lokalnih menihov. Rokopisi so prispeli iz samostana svetega Justina iz Padove brez dekoracij, tukaj so jih okrasili Damiano da Moile, Francino da Moile in od leta 1492 Michele iz Genove._NEWLINE_Samostan ima tudi staro trgovino z \xc5\xbeivili, dokumentirano od leta 1201. Povezana je s samostanom Marije Sne\xc5\xbene v Torrechiari.'