b'\n_START_ARTICLE_\nTajvan (otok)\n_START_PARAGRAPH_\nTajvan (kitajsko \xe8\x87\xba\xe7\x81\xa3 oz. \xe5\x8f\xb0\xe7\x81\xa3, poenostavljeno kitajsko \xe5\x8f\xb0\xe6\xb9\xbe, v pinjin zapisu: T\xc3\xa1iw\xc4\x81n) je otok v Vzhodni Aziji, ki le\xc5\xbei v Tihem oceanu jugovzhodno od obale Ljudske republike Kitajske in predstavlja 99\xc2\xa0% ozemlja Republike Kitajske, zaradi \xc4\x8desar je tudi sinonim za to dr\xc5\xbeavo. Predvsem v preteklosti je bil znan kot Formoza, kar izvira iz portugalskega izraza Ilha formosa -\xc2\xa0\xc2\xbblep otok\xc2\xab._NEWLINE_Tajvan, ki ga od celine lo\xc4\x8duje 160 km \xc5\xa1iroka Tajvanska o\xc5\xbeina, je dolg 394 in \xc5\xa1irok 144 km, s 35.980 km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine je 38. najve\xc4\x8dji svetovni otok. Obkro\xc5\xbeajo ga manj\xc5\xa1i otoki pod nadzorom Republike Kitajske, ki se proti vzhodu nadaljujejo z japonskimi oto\xc4\x8dji Senkaku in Rjukju, ju\xc5\xbeno preko preliva Ba\xc5\xa1i (del Luzonskega preliva) pa je oto\xc5\xa1ka skupina Batanes, ki pripada Filipinom. Povr\xc5\xa1je Tajvana je v veliki meri gorato. Vzhodni dve tretjini otoka zavzema pet gorovij; najvi\xc5\xa1ji vrh je Ju\xc5\xa1an pri 3952 m.n.m., s \xc4\x8demer je Tajvan \xc4\x8detrti najvi\xc5\xa1ji otok na svetu. Poleg Ju\xc5\xa1ana je na otoku \xc5\xa1e pet vrhov, vi\xc5\xa1jih od 3.500 m. Nasprotno je zahodna tretjina ravninska, tu \xc5\xbeivi velika ve\xc4\x8dina od pribli\xc5\xbeno 23 milijonov prebivalcev. Politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je Tajpej na severu otoka s skoraj 4 milijoni prebivalcev._NEWLINE_V novej\xc5\xa1i zgodovini zaznamuje otok predvsem nerazre\xc5\xa1en politi\xc4\x8dni status ozemlja. Tajvan je kitajska dinastija \xc4\x8cing prepustila Japonskemu imperiju po prvi kitajsko-japonski vojni leta 1895. Ponovno je pre\xc5\xa1el pod kitajsko upravo ob koncu druge svetovne vojne. \xc5\xa0tiri leta kasneje se je po porazu proti Komunisti\xc4\x8dni partiji Kitajske v kitajski dr\xc5\xbeavljanski vojni vlada Republike Kitajske umaknila na Tajvan in ga razglasila za svoj za\xc4\x8dasni sede\xc5\xbe. Republika Kitajska ni splo\xc5\xa1no mednarodno priznana in otok si lasti tudi leta 1949 ustanovljena Ljudska republika Kitajska, ki se razgla\xc5\xa1a za pravnega naslednika Republike Kitajske.'