b'\n_START_ARTICLE_\nVrtojba\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKraj se prvi\xc4\x8d omenja \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 13. stoletja in sicer kot Toyfa, Toyua ali Tojva v seznamu posesti Gori\xc5\xa1kih grofov, fevdalnih gospodov iz Gorice z obse\xc5\xbenimi posestmi tudi na Vrtojbenskem polju. Ime vasi je predslovanskega izvora, o etimologiji je mogo\xc4\x8de samo ugibati. Okrog leta 1350 se vas omenja v urbarjih gori\xc5\xa1kih grofov kot Vertoib. V tistem \xc4\x8dasu je bila danes enotna vas razdeljena na dva samostojna dela, na Gornjo in Dolnjo Vrtojbo, ki sta se zdru\xc5\xbeila v enotno vas \xc5\xa1ele po prvi svetovni vojni. To ozemlje je bilo strate\xc5\xa1ko izredno pomembno in najverjetneje naseljeno \xc5\xbee v zgodnji antiki, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo arheolo\xc5\xa1ki ostanki, ki so jih v sredi 19. stoletja izkopali na Markovem hribu nad \xc5\xa0empetrom pri Gorici. V rimskih \xc4\x8dasih je ju\xc5\xbeno od Vrtojbe vodila t. i. \xe2\x80\x9crimska pot\xe2\x80\x9d, ki je povezovala Oglej in Emono, dana\xc5\xa1njo Ljubljano. Za \xc4\x8dasa Frankovske dr\xc5\xbeave je dana\xc5\xa1nje obmo\xc4\x8dje Vrtojbe spadalo v Furlansko marko. V cerkvenem oziru pa je bilo to obmo\xc4\x8dje v domeni oglejskega patriarha, ki je skrbel za pokristjanjevanje. Dne 28. aprila 1001 je nem\xc5\xa1ki cesar Oton III. tudi posvetno oblast na ozemlju med So\xc4\x8do in Vipavo razdelil med Oglej ter furlanskega mejnega grofa. V tej listini se sicer Vrtojba izrecno ne omenja. Nadaljnja zgodovina vasi, vsaj od leta 1425 naprej, je tesno povezana z razvojem velike \xc5\xa1empetrske \xc5\xbeupnije, pod katero je v tistem \xc4\x8dasu spadalo kar 7 vasi ali podru\xc5\xbenic. V Gori\xc5\xa1kem de\xc5\xbeelno-kne\xc5\xbejem urbarju iz leta 1507, ki ga hrani Dr\xc5\xbeavni arhiv v Gorici (Italija), se prvi\xc4\x8d pisno omenjajo tudi nekateri \xc5\xa1e danes znani va\xc5\xa1ki toponimi (Koman\xc4\x8delo, Smete). Konec 16. stoletja je bilo v Gornji Vrtojbi 18 in v Dolnji Vrtojbi 24 dru\xc5\xbein. _NEWLINE_Zaradi tur\xc5\xa1kega prodiranja proti zahodnemu Balkanu se je v 16. in 17. stoletju veliko usko\xc5\xa1kih, to je begunskih dru\xc5\xbein naselilo prav na rodovitnem gori\xc5\xa1kem pode\xc5\xbeelju. Tukaj je prednja\xc4\x8dila zlasti Vrtojba, ki jo nekateri zgodovinski viri, zlasti zgodovinar dr. Josip Mal, ozna\xc4\x8dujejo kot najbolj usko\xc5\xa1ko vas na Gori\xc5\xa1kem. Da je temu morda res tako, nam dokazujejo priimki, ki so se v vasi ohranili do danes - Lasi\xc4\x8d, Brankovi\xc4\x8d, Gorki\xc4\x8d, Frleti\xc4\x8d, Batisti\xc4\x8d, Re\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8d, Mozeti\xc4\x8d\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Zaradi svoje geostrate\xc5\xa1ke lege je bila Vrtojba tudi sicer dele\xc5\xbena priseljevanja iz drugih de\xc5\xbeel, o \xc4\x8demer nam pri\xc4\x8dajo prav \xc5\xa1tevilni priimki italijanskega, furlanskega in francoskega izvora, ki so se ohranili v Vrtojbi - Vi\xc5\xbein, Nardin, Mara\xc5\xbe, Vi\xc5\xbeintin, Bo\xc5\xa1kin, Bufolin, Ar\xc4\x8don, Bagon\xe2\x80\xa6  _NEWLINE_V obdobju vojn, negotovosti in verskih sporov 16. in 17. stoletja so v obeh Vrtojbah za\xc5\xbeivele cerkvene bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine (lat. fraternitates), ki so bile zna\xc4\x8dilen pojav ljudske vernosti in pobo\xc5\xbenosti. V Dolnji Vrtojbi so bile tri: sv. Pavla (ustanovljena \xc5\xbee leta 1535), sv. Andreja in sv. Barbare, v Gornji Vrtojbi pa dve bratov\xc5\xa1\xc4\x8dini: sv. Ota in sv. Jo\xc5\xbeefa. Delovanje bratov\xc5\xa1\xc4\x8din je zamrlo z jo\xc5\xbeefinskimi reformami konec 18. stoletja. _NEWLINE_Glavni zemlji\xc5\xa1ki posestniki v Vrtojbi so bili grofje Coronini. \xc5\xa0empetrska veja te slavne gori\xc5\xa1ke rodbine je obse\xc5\xbene posesti v Vrtojbi pridobila sredi 18. stoletja ob \xc5\xbeenitvi Ivana Krstnika Coroninija z Magdaleno de Simonetti. Pomembni lastniki vrtojbenske zemlje so bili \xc5\xa1e gori\xc5\xa1ki plemi\xc4\x8di Obizzi in Gironcoli, ki so imeli v Vrtojbi svoje pode\xc5\xbeelske dvorce._NEWLINE_V drugi polovici 18. in v za\xc4\x8detku 19. stoletja se je med Vrtojbenci uveljavilo pridelovanje krompirja, zgodnje zelenjave in murve za gojenje sviloprejk, potrebnih za pridobivanje svile._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo prebivalstva je pri\xc4\x8delo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati, ljudje so si gmotno precej opomogli. Vrtojbensko polje je postalo pravi vrt mesta Gorica in je poneslo slavo s pridelavo zgodnje zelenjave \xc5\xa1irom po monarhiji. Celo na cesarskem Dunaju so povpra\xc5\xa1evali po mladem krompirju iz Vrtojbe._NEWLINE_Vrtojbenci so bili uspe\xc5\xa1ni tudi na podro\xc4\x8dju \xc5\xbeivinoreje. V gori\xc5\xa1kem \xc4\x8dasopisu Gospodarski list tako zasledimo zapisano, da je bila v Gorici konec septembra 1884 na trgu Sv. Antona kmetijska razstava. Prvo nagrado 50 goldinarjev v kategoriji krav je dobil Franc pl. Gironcoli iz Vrtojbe. _NEWLINE_Ob popisu prebivalstva leta 1827 je imela Gornja Vrtojba 87 dru\xc5\xbein z 408 prebivalci v 54 hi\xc5\xa1ah, v Dolnji Vrtojbi pa je bilo 73 hi\xc5\xa1 s 102 dru\xc5\xbeinama in 437 prebivalci. Popisovalci so poudarili, da gre za kme\xc4\x8dko naselje, ki je dobre pol ure hoda oddaljeno od Gorice. Do za\xc4\x8detka 1. svetovne vojne se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev podvojilo.       _NEWLINE_Leta 1866 sta se obe Vrtojbi osamosvojili iz tedanje ob\xc4\x8dine \xc5\xa0empeter in ustanovili samostojno ob\xc4\x8dino, kamor je spadala \xc5\xa1e vas Bukovica. Upravno je spadala ob\xc4\x8dina Vrtojba v gori\xc5\xa1ko okrajno glavarstvo avstrijske de\xc5\xbeele Gori\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danske. Deset let po pridobitvi ob\xc4\x8dinske samostojnosti je imela celotna ob\xc4\x8dina Vrtojba 1328 prebivalcev in je bila ve\xc4\x8dja od \xc5\xa0empetra._NEWLINE_V obdobju narodnega prebujanja med Slovenci tudi Vrtojbenci niso stali ob strani, saj so v za\xc4\x8detku leta 1868 v Spodnji Vrtojbi ustanovili \xc4\x8ditalnico, ki je postala glavna gonilka narodnega in kulturnega razvoja. Bila je ustanovljena med prvimi na Gori\xc5\xa1kem. Tudi Vrtojbenci so za\xc4\x8dutili potrebo po kulturnem udejstvovanju in narodni uveljavitvi, saj so hoteli dati pravo veljavo slovenskemu jeziku. Zbirali so se v dru\xc5\xa1tveni sobi, kjer so brali oziroma \xc4\x8ditali razne slovenske knjige, \xc4\x8dasopise in revije, na katere je bila \xc4\x8ditalnica naro\xc4\x8dena. Odtod ime te kulturne ustanove. Februarja 1868 so si \xc4\x8ditalni\xc4\x8darji izbrali prvi odbor. Predsednik je tako postal France Mara\xc5\xa1, tajnik Ivan Bo\xc5\xa1tjan\xc4\x8di\xc4\x8d, blagajnik pa Jo\xc5\xbeef Leon. \xc4\x8citalnica je spodbudila nagel razmah kulturnega \xc5\xbeivljenja v vasi. Prav na pobudo \xc4\x8ditalni\xc4\x8darjev je bil ustanovljen pevski zbor, ki ga je vodil doma\xc4\x8din in\xc5\xbe. Pepi Lasi\xc4\x8d. Sledila je ustanovitev dramske skupine, ki je Vrtojbence razveseljevala s \xc5\xa1tevilnimi nastopi. \xc5\xbde pred 1.svetovno vojno je bila v Vrtojbi ustanovljena tambura\xc5\xa1ka skupina, ki jo je vodil \xc5\xa1tudent Lojze Soban. V 1. svet. vojni je \xc4\x8ditalnica delila usodo poru\xc5\xa1ene Vrtojbe. Po zaslugi vnetega \xc4\x8ditalni\xc4\x8darja Franca Gorki\xc4\x8da je Vrtojbencem  uspelo pridobiti vojno od\xc5\xa1kodnino, s pomo\xc4\x8djo katere so si nakupili novih knjig ter tudi nove instrumente za tambura\xc5\xa1ki orkester. Prav kultura je pomagala na\xc5\xa1im prednikom previhariti te\xc5\xbeko obdobje fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne strahovlade.   _NEWLINE_Na pobudo vrtojbenskih \xc4\x8ditalni\xc4\x8darjev so leta 1871 v Vrtojbi ustanovili lastno dvorazredno \xc5\xa1olo. V veliki zgradbi pri Krpanu v Gornji Vrtojbi, nekdaj last plemi\xc5\xa1ke rodbine Obizzi, so uredili dve u\xc4\x8dilnici in stanovanje za u\xc4\x8ditelja. Jeseni 1871 je s pou\xc4\x8devanjem pri\xc4\x8del prvi vrtojbenski u\xc4\x8ditelj Andrej Dra\xc5\xa1\xc4\x8dek, doma iz Solkana, ki ga je konec stoletja nasledil nadu\xc4\x8ditelj Ivan Zorn iz Prva\xc4\x8dine. Bil je gonilna sila vrtojbenskega \xc5\xa1olstva do odhoda v begunstvo.  _NEWLINE_Nasploh je bilo \xc5\xbeivljenje na vasi v letih pred 1. svetovno vojno zelo razgibano. Vrtojba je imela ve\xc4\x8d pevskih zborov, dramsko skupino, kolesarsko dru\xc5\xa1tvo, tambura\xc5\xa1ki orkester in kmetijsko konzumno dru\xc5\xa1tvo. Eden najzaslu\xc5\xbenej\xc5\xa1ih za vsestranski razvoj je bil dolgoletni \xc5\xbeupan Franc pl. Locatelli (1853 \xe2\x80\x93 1929) iz Dolnje Vrtojbe. \xc5\xbdupan Locatelli je izhajal iz bogate kme\xc4\x8dke dru\xc5\xbeine italijanskega izvora in je veljal za spo\xc5\xa1tovanega in u\xc4\x8denega mo\xc5\xbea. Plemi\xc5\xa1ki pridevnik \xc2\xbbplemeniti\xc2\xab\xc2\xa0naj bi pridobil njegov o\xc4\x8de, ki se je juna\xc5\xa1ko vojskoval v avstrijski vojski. _NEWLINE_Ljudje so se v glavnem ukvarjali s kmetijstvom, kjer je prednja\xc4\x8dil krompir in druga zelenjava. Glavno tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de za pridelke je bila Gorica. Pridelke so Vrtojbenke s posebnimi vozi\xc4\x8dki na dveh kolesih, imenovanimi \xc2\xbbborele\xc2\xab, vozile me\xc5\xa1\xc4\x8danom v Gorico. Kljub temu, da so koko\xc5\xa1ja jajca imeli doma, so si jih Vrtojbenci le redko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili, po navadi za god._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne mlaj\xc5\xa1e \xc5\xbeenske in dekleta so odhajale kot slu\xc5\xbekinje in dojilje v Egipt. Ob ve\xc4\x8derih in nedeljah so se Vrtojbenci zbirali v gostilnah, ki jih je bilo v letih pred prvo vojno v vasi kar devet.\n_START_SECTION_\nOd 1. svet. vojne do danes\n_START_PARAGRAPH_\nPo 1. svetovni vojni je na\xc5\xa1e kraje na podlagi Londonskega sporazuma zasedla Italija, ime vasi so spremenili in dopolnili v Vertoiba in Campisanti, prav zaradi \xc5\xbealostnih dogodkov med vojno. Vrtojba je namesto dveh v vojni poru\xc5\xa1enih cerkva (sv. Janeza Krstnika v Gornji in sv. Jo\xc5\xbeefa v Dolnji Vrtojbi) dobila dana\xc5\xa1njo cerkev Srca Jezusovega, zgrajeno v novoromanskem stilu, ki jo je decembra 1925 posvetil gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek B. Sedej. Nova cerkev je odigrala pomembno vlogo pri povezovanju nekdaj lo\xc4\x8denih vasi. Vrtojba je postala \xc5\xbeupnija \xc5\xa1ele leta 1935, \xc4\x8deprav je ve\xc4\x8djo samostojnost na duhovnem podro\xc4\x8dju pridobila \xc5\xbee leta 1832, ko je postala kaplanija z lastnim duhovnikom v okviru \xc5\xbeupnije \xc5\xa0empeter._NEWLINE_Leta 1928 so ukinili ob\xc4\x8dinsko samostojnost in Vrtojbo priklju\xc4\x8dili ob\xc4\x8dini Gorica. To so bili te\xc5\xbeki \xc4\x8dasi narodnega zatiranja in fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne vladavine. Okrog 300 Vrtojbencev se je takrat odselilo, bodisi v notranjost Italije, bodisi v takratno Kraljevino Jugoslavijo ali pa v ju\xc5\xbeno Ameriko. Precej vrtojbenskih deklet je na\xc5\xa1lo delo, predvsem kot hi\xc5\xa1ne pomo\xc4\x8dnice in varu\xc5\xa1ke, v ve\xc4\x8djih italijanskih mestih._NEWLINE_Ni \xc4\x8dudno, da so Vrtojbenci z velikim pri\xc4\x8dakovanjem sprejeli osvobodilno borbo. Prvi Vrtojbenci so od\xc5\xa1li v partizane \xc5\xbee oktobra leta 1942. Zlasti po razpadu Italije in prihodu nem\xc5\xa1kega okupatorja pa sta se navdu\xc5\xa1enje ter \xc5\xbeelja po priklju\xc4\x8ditvi k Jugoslaviji \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala. To se je pokazalo tudi pri velikem odzivu Vrtojbencev za partizane. Tudi v 2. svetovni vojni je vas pla\xc4\x8dala svoj krvavi davek. Kar 82 Vrtojbencev, katerih imena so izpisana na spomeniku sredi vasi, je umrlo med zadnjo vojno; padli so v partizanih, bili \xc5\xbertve tabori\xc5\xa1\xc4\x8d in prisilnega dela ali so umrli za posledicami bombardiranj. Tem \xc5\xbertvam je potrebno dodati \xc5\xa1e dobro desetino pobitih zaradi revolucionarnega nasilja, ki so ga zagre\xc5\xa1ili nekateri prenapete\xc5\xbei, bodisi zaradi partijskih ukazov ali kar mimo njih._NEWLINE_Po koncu 2. svetovne vojne je Vrtojbo zasedla angloameri\xc5\xa1ka vojska in jo podredila Zavezni\xc5\xa1ki voja\xc5\xa1ki upravi tedanje cone A. Starej\xc5\xa1i Vrtojbenci se tega spominjajo kot obdobja relativnega blagostanja in napredka ter bivanja ameri\xc5\xa1kih in britanskih voja\xc5\xa1kih enot v vasi. Vrtojbenci so si zlasti zapomnili indijske kolonialne \xc4\x8dete z visokimi turbani na glavah. _NEWLINE_Po pari\xc5\xa1ki mirovni pogodbi in prihodu jugoslovanske vojske sredi septembra 1947 je vas pri\xc5\xa1la v okvir Jugoslavije. S tem je bila Vrtojba odrezana od stoletnega naravnega, gospodarskega in politi\xc4\x8dnega centra \xe2\x80\x93 mesta Gorica. Do za\xc4\x8detka 60. let je to vlogo spet prevzel \xc5\xa0empeter, nato so Vrtojbo vklju\xc4\x8dili v ob\xc4\x8dino Nova Gorica. Bila so leta hitre preobrazbe in spreminjanja va\xc5\xa1ke podobe. \xc5\xa0tevilo vrtojbenskih kmetov je vztrajno upadalo, ljudje so se pri\xc4\x8deli zaposlovati v naglo razvijajo\xc4\x8di se industriji (Iskra, Vozila, Iztok Miren, Cimos, Ciciban) v okoli\xc5\xa1kih krajih (\xc5\xa0empeter, Miren). _NEWLINE_Kljub hitremu razvoju in poskusu vklju\xc4\x8ditve v (novo)gori\xc5\xa1ki mestni okoli\xc5\xa1 je Vrtojba ostala velika vas, ki se zaveda svoje lastne preteklosti. Danes, skupaj s \xc5\xa0empetrom, od leta 1998 oblikuje lastno ob\xc4\x8dino \xc5\xa0empeter-Vrtojba.'