b'\n_START_ARTICLE_\nRosomah\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nIma vodoodporni ko\xc5\xbeuh iz debelih rjavih dlak, ki ga varuje pred mrazom in mokroto. Je samotar, ki vneto brani svoj teritorij pred drugimi samci. Teritorij, velik vsaj 2000 kvadratnih kilometrov ozna\xc4\x8duje tako, da ob meji po\xc5\xa1kropi teko\xc4\x8dino, ki jo proizvedejo posebne \xc5\xbeleze pod njegovim repom. Rosomah ima zelo dobro razvit vonj. Je tudi dober plezalec, vendar spleza na drevo le ob nevarnosti, \xc4\x8de je na njem plen, ali \xc4\x8de le-tega ho\xc4\x8de na njem skriti. \xc4\x8ceprav je teritorij samice dosti manj\xc5\xa1i, niso ni\xc4\x8d manj bojevite kot samci.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nRosomah je vztrajen plenilec in svoj plen ve\xc4\x8dinoma lovi tako, da te\xc4\x8de za njim tako dolgo, dokler plen ne omaga. V\xc4\x8dasih sedi tudi v zasedi in \xc5\xbertev napade nepri\xc4\x8dakovano. Poleti je leminge, male sesalce, pti\xc4\x8de in njihova jajca. Pozimi napada velike \xc5\xbeivali, kot so severni jeleni. Severnega jelena napade tako, da sko\xc4\x8di na njegov hrbet in ga ugrizne v tilnik. Velikokrat ga po ugrizu tudi jaha, dokler jelen ne pade. Z njega pogosto strga velike kose mesa, nato pa jih odvle\xc4\x8de in shrani v skrivali\xc5\xa1\xc4\x8du. Velikokrat pusti drugim \xc5\xbeivalim, kot je na primer medved, da lovijo namesto njega. Ko medved ujame \xc5\xbertev, se mu rosomah pribli\xc5\xbea z dvignjenimi dlakami na tilniku, z re\xc5\xbee\xc4\x8dimi zobmi in zraven \xc5\xa1e ren\xc4\x8di. Tako prestra\xc5\xa1i medveda in mu odvzame plen. Ob\xc4\x8dasno se posladka tudi z jagodami. \xc4\x8cesar ne more pojesti zakoplje za kasneje. Rosomah pogosto vdira tudi v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka bivali\xc5\xa1\xc4\x8da in krade zaloge hrane.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nMed \xc4\x8dasom parjenja imajo samci rosomaha premirje. Samec mora samico z zobmi zgrabiti za tilnik in jo vle\xc4\x8di nekaj metrov. Samec in samica se parita ve\xc4\x8d ur, lahko tudi ve\xc4\x8dkrat, kajti le grobo parjenje izzove ovulacijo. Samica ima vsake dve ali tri leta eno leglo, ki ga skoti ob najugodnej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu, neglede na \xc4\x8das parjenja (samice rosomaha uporabljajo sistem upo\xc4\x8dasnitve - oplojena jaj\xc4\x8deca nekaj \xc4\x8dasa mirujejo v maternici in se \xc5\xa1ele nato ugnezdijo), po navadi pa od januarja do aprila. Skoti 2 do 3 slepe mladi\xc4\x8de, ki imajo rumenkasto dlako. Dva do tri tedne se mladi\xc4\x8di prehranjujejo samo z materinim mlekom. V tem \xc4\x8dasu samica le redko zapusti mladi\xc4\x8de in se prehranjuje samo z zalogami, ki si jih je prej ustvarila. Pozneje nosi samica hrano v brlog in z njo hrani mladi\xc4\x8de. Po osmih do desetih tednih samica odstavi mladi\xc4\x8de. Po tem \xc4\x8dasu ne sesajo ve\xc4\x8d in jejo samo trdo hrano. Samci zapustijo mater, ko so spolno zreli, medtem ko samice zapustijo mater po dveh letih, ker prej niso spolno zrele.'