b'\n_START_ARTICLE_\nAnti\xc4\x8dne rimske merske enote\n_START_PARAGRAPH_\nAnti\xc4\x8dni rimski merski sistem je bil zasnovan na helenskem merskem sistemu z egip\xc4\x8danskimi, hebrejskimi in mezopotamskimi primesmi. Bil je   razmeroma skladen in dobro dokumentiran.\n_START_SECTION_\nProstornina\n_START_PARAGRAPH_\nProstorninske enote za teko\xc4\x8dine in razsute snovi so temeljile na sekstariju. Ker se ni ohranil noben primerek standarda, strokovnjaki domnevajo, da je meril od 0,53 l do 0,58 l. Cardarellijeva vrednost je 0,54928 l._NEWLINE_Ker so Rimljani sekstarij definirali kot \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x84\xe2\x82\x88 kvadrantne amfore, ki je merila en kubi\xc4\x8dni \xc4\x8develj, je pri vrednosti 1 \xc4\x8develj = 296 mm sekstarij meril pribli\xc5\xbeno 540,3 ml, kar se ujema s predpostavljeno vrednostjo.\n_START_SECTION_\nLeta\n_START_PARAGRAPH_\nRimljani so imeli zapleten koledar, katerega so leta 45 pr. n. \xc5\xa1t. zamenjali z julijanskim koledarjem. V julijanskem koledarju je imelo navadno leto 365 dni, prestopno leto pa 366 dni. Od leta 45 pr. n. \xc5\xa1t. do leta 1 n. \xc5\xa1t. so prestopna leta vrivali v nepravilnih intervalih, od leta 4. n. \xc5\xa1t. dalje pa so si prestopna leta sledila v pravilnih \xc5\xa1tiriletnih intervalih. Leta so \xc5\xa1tevil\xc4\x8dili bolj redko in so jih namesto tega dolo\xc4\x8dali z imeni konzulov za tisto leto. Kadar so okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine zahtevale \xc5\xa1tevilko leta, so uporabljali gr\xc5\xa1ke olimpijade ali \xc5\xa1tevilo let od ustanovitve Rima (ab urbe condita) leta 753 pr. n. \xc5\xa1t.. V srednjem veku so \xc5\xa1tevil\xc4\x8denje let  spremenili v Anno Domini._NEWLINE_V ve\xc4\x8djem delu sodobnega sveta se uporablja gregorijanski koledar, ki se od julijanskega razlikuje po tem,  da vsaka \xc5\xa1tiri stoletja presko\xc4\x8di tri prestopna leta, s \xc4\x8dimer se bolj pribli\xc5\xbea dol\xc5\xbeini tropskega leta.\n_START_SECTION_\nTeden\n_START_PARAGRAPH_\nRimljani so dneve zdru\xc5\xbeevali v osemdnevne cikle, imenovane nundina. Vsak osmi dan je bil semanji dan._NEWLINE_Astrologi so neodvisno od nundinae uporabljale sedemdnevni cikel, imenovan hebdomada, v katerem so posamezni dnevi predstavljali enega od sedmih klasi\xc4\x8dnih planetov. Prvi dan v tednu je bil Saturnov dan,  kateremu so sledili Son\xc4\x8dev, Lunin, Marsov, Merkurjev, Jupitrov in Venerin dan.  Domneva se, da se je astrolo\xc5\xa1ki dan za\xc4\x8del s son\xc4\x8dnim vzhodom. Sedemdnevni koledar, ki se je za\xc4\x8denjal v soboto zve\xc4\x8der, so uporabljali tudi Judje. Sedmi dan v tednu se je imenoval  \xc5\xa1abat, druge dneve v tednu pa so \xc5\xa1tevil\xc4\x8dili. Izjema je bil petek, ki se je imenoval parasceve (priprava) ali \xc5\xa1esti dan. Judovski dnevi so se za\xc4\x8denjali s son\xc4\x8dnim zahodom. Kristjani so privzeli judovski sedemdnevni teden. Prvi dan v tednu je bila Dominica ali Gospodov dan.  Konstantin Veliki je v \xc4\x8dast Neosvojenega sonca,  varuha svoje dru\xc5\xbeine, leta 321 nedeljo razglasil za dela prost dan, s \xc4\x8dimer je v rimsko dru\xc5\xbebo uvedel sedemdnevni teden.\n_START_SECTION_\nUre\n_START_PARAGRAPH_\nRimljani so dan delili na dvanajst horae ali ure, ki so se za\xc4\x8dele \xc5\xa1teti zjutraj in kon\xc4\x8dale zve\xc4\x8der. No\xc4\x8d je bila razdeljena na \xc5\xa1tiri stra\xc5\xbee. Dol\xc5\xbene ur so bile odvisne od letnega \xc4\x8dasa: pozimi, ko je dan kraj\xc5\xa1i, so bile kraj\xc5\xa1e, poleti pa dalj\xc5\xa1e. Stra\xc5\xbee so bile pozimi ustrezno dalj\xc5\xa1e, poleti pa seveda kraj\xc5\xa1e._NEWLINE_Astrologi so son\xc4\x8dni dan delili na 24 enako dolgih ur, ki so postale osnova za srednjeve\xc5\xa1ko uro in sodobni 24 urni srednji son\xc4\x8dni dan. _NEWLINE_\xc4\x8cetudi so se ure \xc5\xa1ele v srednjem veku za\xc4\x8dele deliti na minute in sekunde, so anti\xc4\x8dni astrologi imeli minuto, ki je bila enaka \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80 dneva, in sekundo, ki je bila enaka \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x83\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80\xe2\x82\x80 dneva.'