b"\n_START_ARTICLE_\nAlfred Nobel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in kariera\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Stockholmu, kot tretji sin izumitelja in in\xc5\xbeenirja Immanuela Nobela ter Karoline Nobel. Poro\xc4\x8dena sta bila od leta 1827 in imela osem otrok. Dru\xc5\xbeina je bila siroma\xc5\xa1na in zgolj Alfred ter njegovi trije bratje so pre\xc5\xbeiveli otro\xc5\xa1tvo. Zaradi o\xc4\x8deta in\xc5\xbeenirja sta mladega Nobela \xc5\xbee v rani mladosti za\xc4\x8dela zanimati tehnika in in\xc5\xbeenirstvo, zlasti eksplozivi._NEWLINE_Zaradi razli\xc4\x8dnih poslovnih neuspehov se je Nobelov o\xc4\x8de preselil v Sankt Peterburg leta 1837 in bil uspe\xc5\xa1en proizvajalec strojev in eksploziva. Izumil je sodobne vezane plo\xc5\xa1\xc4\x8de ter za\xc4\x8del delati na programu razvoja morskih min. Dru\xc5\xbeina se je preselila v mesto in bila vedno bolj uspe\xc5\xa1na, zato so potem tudi lahko Nobela poslali \xc5\xa1tudirati kemijo ter jezike, zlasti angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in ru\xc5\xa1\xc4\x8dino. Leta 1841 je Nobel od\xc5\xa1el na edino \xc5\xa1olo, ki jo je obiskoval kot otrok: Apologistic Jacobs v Stockholmu._NEWLINE_Kemijo je kasneje \xc5\xa1tudiral pri Nikolaju Zininu in \xc5\xa1tudij leta 1850 nadaljeval v Parizu. Kmalu je od\xc5\xa1el v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, kjer je \xc5\xa1tiri leta sodeloval z izumiteljem Johnom Ericssonom, Nobel je tukaj vlo\xc5\xbeil tudi svoj prvi patent za merilnik plina._NEWLINE_Dru\xc5\xbeina je medtem proizvajala oro\xc5\xbeje za oboro\xc5\xbeitev pri vojnah, vendar so imeli hude finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave zato so kmalu vlo\xc5\xbeili predlog za ste\xc4\x8daj. Leta 1859 je Nobelov o\xc4\x8de zapustil tovarno, za\xc4\x8del jo je voditi drugi sin, Ludvig Nobel, ki mu je uspelo izbolj\xc5\xa1ati poslovanje. Alfred Nobel se je medtem s star\xc5\xa1i vrnil iz Rusije nazaj na \xc5\xa0vedsko, kjer se je posvetil \xc5\xa1tudiju eksplozivov. Leta 1863 je izumil detonator._NEWLINE_3. septembra 1864 je v Heleneborgu v Stockholmu pri\xc5\xa1lo do eksplozije v lopi, kjer so pripravljali nitroglicerin, pri \xc4\x8demer je \xc5\xbeivljenje izgubilo pet ljudi, med njimi tudi Alfredov mlaj\xc5\xa1i brat Emil. Kljub tej in drugim, manj\xc5\xa1im nesre\xc4\x8dam, je Alfred nadaljeval z odpiranjem proizvodnih obratov, ve\xc4\x8d pozornosti pa je posvetil stabilnosti. Leta 1867 je izumil dinamit, la\xc5\xbejo in varnej\xc5\xa1o snov. Dinamit je bil kasneje patentiran v Veliki Britaniji in Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, kjer se je njegova uporaba mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irila v rudarstvu ter gradnji mednarodnih prometnih omre\xc5\xbeij. Leta 1875 je izumil gelignit, \xc5\xa1e mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i in stabilnej\xc5\xa1i eksploziv od dinamita._NEWLINE_Kasneje, leta 1884, je bil Nobel izvoljen za \xc4\x8dlana Kraljeve \xc5\xa1vedske akademije znanosti, iste institucije, ki je kasneje podelila tudi prve Nobelove nagrade. Leta 1893 je Alfred Nobel prejel \xc4\x8dastni doktorat Univerze v Uppsali. _NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu sta njegova brata Ludvig in Robert izkori\xc5\xa1\xc4\x8dala naftna polja ob Kaspijskem jezeru in obogatela tudi sama. Alfred je tudi pri njunem podjetju nastopal kot investitor, kar se mu je mo\xc4\x8dno obrestovalo._NEWLINE_Leta 1891 se je po smrti brata Ludviga in matere ter ob koncu dolgoletne ljubezenske zveze preselil v Italijo, kjer je leta 1896 umrl zaradi mo\xc5\xbeganskih krvavitev. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Norra begravningsplatsen v Stockholmu.\n_START_SECTION_\nOsebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNobel je potoval velik del svojega \xc5\xbeivljenja. \xc4\x8ceprav je ostal neporo\xc4\x8den, so v njegovem \xc5\xbeivljenju nastopale vsaj tri ljubezni Nobelova prva ljubezen je bila v Rusiji, z dekletom po imenu Aleksandra, ki pa ga je zavrnila._NEWLINE_Leta 1876 je postala grofica Berta Kinshy njegova osebna tajnica, a ga je tudi ta kmalu zapustila zaradi poroke z baronom Von Suttnerjem. \xc4\x8ceprav je bil njen osebni stik z Nobelom kratek sta ostala prijatelja do njegove smrti. V svojih verskih pogledih je bil Nobel ateist._NEWLINE_Kljub pomanjkanju formalne izobrazbe je Nobel znal teko\xc4\x8de govoriti \xc5\xa1est jezikov: \xc5\xa1vedsko, italijansko, rusko, angle\xc5\xa1ko, francosko in nem\xc5\xa1ko. Napisal je tudi nekaj poezije v angle\xc5\xa1kem jeziku, ki je bila natisnjena malo po njegovi smrti._NEWLINE_Nobel je svojo razstrelivo prvi\xc4\x8d demonstriral leta 1867 v kamnolomu v Redhillu, Surrey, v Angliji. Kasneje istega leta je prikazal tudi, da je me\xc5\xa1anica silikagela varnej\xc5\xa1a in bolj priro\xc4\x8dna za uporabo in to me\xc5\xa1anico je patentiral leta 1867. Da bi podjetju pomagal izbolj\xc5\xa1ati finan\xc4\x8dno stanje, je Nobel svoje razstrelivo poimenoval \xc2\xbbNobel's Safety Powder\xc2\xab\xc2\xa0(dobesedno Nobelova varna me\xc5\xa1anica). Nobel je kasneje patentiral \xc5\xa1e eno vrsto razstreliva, ki je bila mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a kot navaden dinamit. gelignit je bil patentiran leta 1876, sledila pa je mno\xc5\xbeica podobnih kombinacij, s spremenjenim dodatkom kalijevega nitrata in razli\xc4\x8dnih drugih snovi. Gelignit je bil bolj stabilen, premi\xc4\x8den in priro\xc4\x8dno oblikovan, uporabljal se je pri rudarstvu, in bil kasneje progla\xc5\xa1en za standardno tehnologijo v rudarstvu, kar je Nobelu prineslo velik del njegovega premo\xc5\xbeenja, \xc4\x8deprav s precej\xc5\xa1nimi stro\xc5\xa1ki za njegovo zdravljenje. Nobel je kmalu pri\xc5\xa1el na idejo in izumil balistit, predhodnik mnogih sodobnih razstreliv, in \xc5\xa1e vedno uporaben za raketna goriva.\n_START_SECTION_\nNobelova nagrada za mir\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1888 je Nobelov brat Ludvig umrl med obiskom Cannesa, francoski \xc4\x8dasopis pa je pomotoma objavil Alfredovo osmrtnico. Napisali so tudi, da je on izumitelj dinamita, kar dr\xc5\xbei, poleg tega pa so osmrtnico naslovili s: \xc2\xbbTrgovec s smrtjo je mrtev\xc2\xab, in zapisali da je umrl dr. Alfred Nobel, ki je obogatel z iskanjem na\xc4\x8dinov, kako \xc4\x8dim hitreje ubiti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d ljudi, kar je storil z izumom dinamita. _NEWLINE_Alfred je bil razo\xc4\x8daran nad zapisanim in se za\xc4\x8del ukvarjati s tem, kako bi izbolj\xc5\xa1al svojo javno podobo. 27. novembra 1895 na \xc5\xa0vedskem je podpisal oporoko in ve\xc4\x8dino svojega premo\xc5\xbeenja namenil za vzpostavitev Nobelove nagrade, ki se podeljuje vsako leto, brez razlikovanja glede dr\xc5\xbeavljanstva. Nobel je v ta namen zapustil 94\xc2\xa0% svojega celotnega premo\xc5\xbeenja, to je 31.225.000 takratnih \xc5\xa1vedskih kron, in s tem vzpostavil pet Nobelovih nagrad._NEWLINE_Prve tri nagrade se podeljujejo za naravoslovje (fizika, fiziologija ali medicina, kemija), \xc4\x8detrta za knji\xc5\xbeevnost in peta ljudem, ki najve\xc4\x8d prispevajo za mir na svetu."