b'\n_START_ARTICLE_\nIgnacij Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo maturi na novome\xc5\xa1ki gimnaziji je Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d \xc5\xa1tudiral na Filozofski fakulteti v Gradcu. Leta 1876 je diplomiral in leta 1879 doktoriral z disertacijo o mehani\xc4\x8dni histerezi stekla._NEWLINE_\xc5\xbde med \xc5\xa1tudijem je bil asistent Stefanovega u\xc4\x8denca Boltzmanna, leta 1881 postal privatni docent in leta 1888 izredni profesor na gra\xc5\xa1ki univerzi. Leta 1882 je dobil Baumgartnerjevo nagrado dunajske Akademije znanosti skupaj z E. Lechnerjem, ki je leta 1894 nasledil Boltzmanna, menda zato, ker je bil Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d slovenskega rodu. Leta 1895 je Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d postal redni profesor fizike na Univerzi v Innsbrucku._NEWLINE_Umrl je nenadno, tik pred izvolitvijo za dopisnega \xc4\x8dlana Akademije znanosti in pred povabilom za profesuro na dunajsko Tehni\xc5\xa1ko visoko \xc5\xa1olo._NEWLINE_Raziskoval je na podro\xc4\x8dju elektrike in magnetizma, predvsem so ga zanimala natan\xc4\x8dna merjenja. Znan je po natan\xc4\x8dnem merjenju svetlobne hitrosti in dielektri\xc4\x8dnosti nekaterih plinov. Potrdil je napoved Maxwellove elektrodinamike. Med prvimi je eksperimentalno obvladoval valovno ena\xc4\x8dbo . Ponovil je Hertzove poskuse z radijskimi valovi; pri teh je meril energijski tok s termoparom. Naprava je postala znana kot Klemen\xc4\x8di\xc4\x8dev kri\xc5\xbe._NEWLINE_Skupaj s P. Czermakom je opazoval interferenco radijskih valov in pozneje raziskoval lastnosti trajnih magnetov. Poleg Stefana in S. \xc5\xa0ubica je bil fizik, ki si je na koncu 19. stoletja v Avstro-Ogrski pridobil veliko veljavo.'