b'\n_START_ARTICLE_\nVirusi\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda izhaja iz latinske virus, ki se nana\xc5\xa1a na sluz, slino, strup ali druge \xc5\xa1kodljive snovi. V angle\xc5\xa1\xc4\x8dini se je prvi\xc4\x8d pojavila leta 1392. Virulenten, iz latinske virulentus, strupen, izvira iz leta 1400. Pomen \xc2\xbbpovzro\xc4\x8ditelja nalezljive bolezni\xc2\xab\xc2\xa0je prvi\xc4\x8d zapisan leta 1728 pred odkritjem virusov rusko-ukrajinskega biologa Ivanovskega leta 1892. Pridevnik virusen izhaja iz leta 1948. Danes se izraz virus rabi za opis biolo\xc5\xa1kih virusov, opisanih v \xc4\x8dlanku, in kot metafora za druge parazitsko-reproduktivne stvari, kot so memi ali ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki virusi (od leta 1972). Izraz virion se tudi rabi za posamezne nalezljive virusne delce.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nPopoln virusni delec (virion) je zgrajen iz nukleinske kisline (DNK ali RNK, nikoli pa obe hkrati), ki jo obdaja za\xc5\xa1\xc4\x8ditna beljakovinska ovojnica, imenovana kapsida. Kapsido tvorijo ponavljajo\xc4\x8de se beljakovinske podenote (kapsomere), ki jih kodira virusni genom. Istovrstna zgradba kapside nudi marsikatere ugodnosti. Celica la\xc5\xbeje zgradi virus iz enakih enot, ker je ta proces podoben izgradnji dolge polipeptidne molekule. Virusna DNK, ki mora vsa iti v majhno kapsido, pa posledi\xc4\x8dno nosi zapis za izgradnjo kapside same le v eni obliki. Dol\xc5\xbeina bi se namre\xc4\x8d zelo podalj\xc5\xa1ala, \xc4\x8de bi morala virusna DNK kodirati zapise za ve\xc4\x8d deset, sto razli\xc4\x8dnih beljakovin, iz katerih bi nato nastala kapsida. Oblika kapside je temelj taksonomskega sistema za razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje, po katerem delimo viruse na helikalne, ikozaedralne, viruse z ovojnico in kompleksne. Ovojnica virusev z ovojnico izvira iz gostiteljske celice in jo tvori lipidni dvosloj z vklju\xc4\x8denimi beljakovinami, v\xc4\x8dasih se priklju\xc4\x8dijo tudi ogljikovi hidrati. Ve\xc4\x8dina znanih virusov je velikih med 20 do 300 nm, kar je manj kot je lo\xc4\x8dljivost svetlobnega mikroskopa - preu\xc4\x8dujemo jih lahko samo z ob\xc4\x8dutljivej\xc5\xa1imi elektronskimi mikroskopi._NEWLINE_Znotraj skupine virusov obstaja ogromna raznolikost genomskih struktur, mnogo ve\xc4\x8dja kot v vseh preostalih skupinah \xc5\xbeivih bitij skupaj. Krovna razdelitev je glede na tip nukleinske kisline na DNK in RNK viruse; slednji predstavljajo veliko ve\xc4\x8dino virusov. Virusni genom je lahko nadalje kro\xc5\xbeen ali linearen, eno-, dvoveri\xc5\xbeen ali me\xc5\xa1an (ne glede na tip nukleinske kisline), segmentiran, pozitivno ali negativno smeren itd. Mo\xc4\x8dno se razlikujejo tudi po velikosti; njihova atomska masa sega od 10\xe2\x81\xb6 do 10\xe2\x81\xb8 Daltonov.\n_START_SECTION_\nIzvor virusov\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d hipotez o izvoru virusov, ki jih najdemo prakti\xc4\x8dno povsod, kjer \xc5\xbeivijo \xc5\xbeivi organizmi, zato so verjetno stari toliko kot prve celice. _NEWLINE_Regresivna hipoteza_NEWLINE_Virusi bi lahko bili majhne celice, ki so kot paraziti napadale druge celice. Skozi \xc4\x8das so izgubile gene, ki niso bili potrebni za parazitski odnos. Bakteriji rikecija in klamidija sta \xc5\xbeivi celici, ki se tako kot virusi razmno\xc5\xbeujeta znotraj gostiteljske celice. Obe podpirata regresivno hipotezo, saj sta zaradi svoje parazitske odvisnosti izgubili gene, ki bi jima omogo\xc4\x8dili samostojni obstoj zunaj gostiteljskih celic.   _NEWLINE_Hipoteza o celi\xc4\x8dnem izvoru_NEWLINE_Lahko se ji re\xc4\x8de tudi hipoteza pobega. Zagovorniki te hipoteze trdijo, da so se virusi razvili iz del\xc4\x8dkov DNK ali RNK, ki so \xc2\xbbpobegnili\xc2\xab\xc2\xa0iz genov ve\xc4\x8djih organizmov. Virusna DNK bi se lahko izoblikovala iz plazmidov ali transpozonov. Plazmid je dvovija\xc4\x8dna DNK molekula, ki je lo\xc4\x8dena od kromosomske DNK, se neodvisno od nje podvaja in se lahko seli iz celice v celico. _NEWLINE_Transpozon pa je del DNK zapisa, ki lahko spreminja svoj polo\xc5\xbeaj znotraj genoma. Imenujemo jih tudi \xc2\xbbskakajo\xc4\x8di geni\xc2\xab. Zaradi svoje mobilnosti ustrezajo izvoru dana\xc5\xa1njih virusov._NEWLINE_Koevolucijska hipoteza_NEWLINE_Virusi naj bi se razvili iz kompleksnih molekul beljakovin in nukleinskih kislin v tistem \xc4\x8dasovnem obdobju, ko so se pojavile na Zemlji prve celice. Zaradi preprostej\xc5\xa1e zgradbe so lahko obstajali tudi \xc5\xbee pred nastankom prvih celic. Hipoteza nam ne predstavi viruse kot parazite, ki izvirajo iz samih celic, ampak poudarja njihov partnerski odnos v ko-evoluciji. To hipotezo najbolje podpirajo raziskave na viroidih, ki so virusom podobni majhni patogeni in napadajo rastline.'