b'\n_START_ARTICLE_\nRomanovi\n_START_PARAGRAPH_\nRomanovi so ruska carska dinastija, ki je vladala v obdobju 1613-1917._NEWLINE_Romanovi so, po petnajstletnem vmesnem nemirnem obdobju hitrega menjavanja vladarjev, nasledili dinastijo Rurikidov.\n_START_SECTION_\nIzvor rodbine\n_START_PARAGRAPH_\nRomanovi izhajajo iz stare bojarske rodbine. Prvi poznani prednik Romanovih, Andrej Ivanovi\xc4\x8d Kobyla, je bil v 14. stoletju bojar na dvoru moskovskih velikih knezov (leta 1347 je bil omenjen v dokumentu velikega knez Simeona Ivanovi\xc4\x8da). Rodbina se je kasneje delila na veliko vej._NEWLINE_Dinastija je dobila ime po Romanu Jurjevi\xc4\x8du (\xe2\x80\xa01543), bojarju na dvoru carja Vasilija III. (vladal 1505-33). Njegova h\xc4\x8di Anastazija Romanova Zakharina-Jurjeva (*1523, \xe2\x80\xa01560) je postala prva \xc5\xbeena Ivana IV. Groznega (1533-84). Sin Romana Jurjevi\xc4\x8da, Nikita Romanov, je bil varuh svojega mladoletnega ne\xc4\x8daka Fjodora Ivanovi\xc4\x8da, s katerim je leta 1598 izumrla dinastija Rurikidov. Nikita Romanov (\xe2\x80\xa01586) je imel sina Fjodora Nikiti\xc4\x8da (*1553, \xe2\x80\xa01633)._NEWLINE_V tekmovanju za prestol je po izumrtju Rurikidov zmagal Boris Godunov (1598-1605), ki se je postopoma znebil vseh tekmecev. Fjodora Nikiti\xc4\x8da Romanova je izgnal v samostan dale\xc4\x8d na severu Rusije, kjer je prejel meni\xc5\xa1ko ime Filaret. Po Borisovi smrti je postal rostovski metropolit in kasneje moskovski patriarh.\n_START_SECTION_\nDinastija Romanov\n_START_PARAGRAPH_\nSedemletno obdobje zmede, ki je nastopilo po smrti Borisa Godunova, se je kon\xc4\x8dalo 3. marca 1613, ko je raz\xc5\xa1irjeni zemskij sobor (svet bojarjev) z velikim konsenzom za carja izvolil sina Fjodora Nikiti\xc4\x8da, petnajstletnega Mihaela Fjodorovi\xc4\x8da Romanova._NEWLINE_Mihaelu (vladal 1613-45) je na prestolu sledil sin Aleksej (1645-76) in temu njegov sin Fjodor III. (1676-82). Fjodor III. je umrl mlad brez potomcev. Za njegovega naslednika sta formalno pri\xc5\xa1la v po\xc5\xa1tev Fjodorov slaboumni brat Ivan V. in vsestransko nadpovpre\xc4\x8dno razviti polbrat Peter. \xc4\x8ceprav je patriarh za carja imenoval Petra, je Ivanova ambiciozna starej\xc5\xa1a sestra Sofija s pomo\xc4\x8djo strelcev izvedla dvorni udar in sama prevzela regentstvo v imenu slaboumnega Ivana V. in mladoletnega Petra I. (1682-89)_NEWLINE_Leta 1689 je Peter I. pregnal Sofijo v samostan in sam prevzel vladanje, do Ivanove smrti (1696) tudi v njegovem imenu. Peter I. (1682-1725) je leta 1722 izdal zakon, po katerem lahko ruski car sam imenuje svojega naslednika, a je umrl, na da bi to storil. Tako je po njegovi smrti ob podpori vplivnih mo\xc5\xbe na dvoru in dvorne garde vladanje prevzela Petrova druga \xc5\xbeena Katarina I. (1725-27). Za svojega naslednika je dolo\xc4\x8dila Petra II., vnuka Petra I. in njegove prve \xc5\xbeene Jevdokije Lopuhine. Peter II. (1727-30) je umrl mlad, brez otrok. Z njim je leta 1730 izumrlo mo\xc5\xa1ko nasledstvo Romanovih._NEWLINE_Vplivni veljaki na ruskem dvoru so namenili nasledstvo drugi pre\xc5\xbeiveli h\xc4\x8deri Ivana V., Ani (1730-40). Ta je na smrtni postelji imenovala za svojega naslednika sina svoje ne\xc4\x8dakinje Ane Leopoldovne, dvomese\xc4\x8dnega Ivana VI. (1740-41); regentstvo je prevzela njegova mati, ki je vladala s pomo\xc4\x8djo nem\xc5\xa1kih strokovnjakov in svetovalcev (o\xc4\x8de in ded malega Ivana sta bila nem\xc5\xa1ka vojvoda). Vendar Rusi niso mogli prena\xc5\xa1ati vladanja Nemcev in so pomagali h\xc4\x8derki Petra I., Elizabeti, izvesti dvorni udar in prevzeti oblast. Tudi Elizabeta (1741-62) ni imela naslednikov in z njeno smrtjo je leta 1762 izumrlo tudi \xc5\xbeensko nasledstvo rodbine Romanovih.\n_START_SECTION_\nDinastija Holstein-Gottorp-Romanov\n_START_PARAGRAPH_\nElizabeta je takoj po prevzemu oblasti dolo\xc4\x8dila za svojega naslednika na prestolu Karla Petra Ulricha, sina svoje sestre Ane, ki je bila poro\xc4\x8dena z nem\xc5\xa1kim vojvodo Karlom Friedrichom von Holstein-Gottorp. Zavladal je kot car Peter III. Dinastija se odtlej imenuje Holstein-Gottorp-Romanov, zaradi velike zgodovinske pomembnosti Petra Velikega pa velikokrat \xc5\xa1e naprej samo Romanov._NEWLINE_Peter III. je vladal le 5 mesecev (1762). Po njegovi odstavitvi in umoru je 34 let vladala njegova \xc5\xbeena Sophie von Anhalt-Zerbst pod imenom Katarina II. Velika (1762-96). Nasledstvo je \xc5\xbeelela prepustiti neposredno svojemu vnuku Aleksandru, a ta dokumenta, ki mu je dajal to pravico, ni hotel uporabiti. Katarino II. je tako nasledil njen in Petrov neuravnove\xc5\xa1eni sin Pavel (1796-1801). Zaradi \xc4\x8duda\xc5\xa1tev, ki jih je po\xc4\x8del, so ga zarotniki umorili. Na prestolu mu je sledil sin Aleksander I. (1801-25). Ta je imel sicer veliko otrok, a nobenega zakonitega naslednika._NEWLINE_Ruska javnost je bila prepri\xc4\x8dana, da bo Aleksandra I. nasledil njegov dve leti mlaj\xc5\xa1i brat Konstantin. Vendar se je ta v dru\xc5\xbeinskem (tajnem) dogovoru odpovedal prestolu v korist veliko mlaj\xc5\xa1ega brata Nikolaja I. Nejasnost zaradi nasledstva in nezadovoljstvo s carizmom je dalo povod za upor dekabristov, ki ga je Nikolaj s silo zatrl._NEWLINE_Po Nikolaju I. (1825-55) ni bilo ve\xc4\x8d te\xc5\xbeav z nasledstvom. O\xc4\x8detom so sledili najstarej\xc5\xa1i \xc5\xbeive\xc4\x8di sinovi: Aleksander II. (1855-81), Aleksander III. (1881-94) in Nikolaj II. (1894-1917)._NEWLINE_Marca 1917, med februarsko me\xc5\xa1\xc4\x8dansko revolucijo, se je moral car Nikolaj II. odpovedati prestolu. \xc5\xa0ir\xc5\xa1o carsko dru\xc5\xbeino je nova oblast umaknila najprej v sibirski Tobolsk in potem v Jekaterinburg (danes Sverdlovsk). Med oktobrsko revolucijo so 17. julija 1918 bolj\xc5\xa1eviki postrelili vso dru\xc5\xbeino.\n_START_SECTION_\nRodovnik Romanovih\n_START_PARAGRAPH_\nV rodovniku so navedeni samo tisti \xc4\x8dlani rodbine, ki so imeli dejansko carsko oblast, in z njimi neposredno povezani. Leta vladanja so navedena v oklepajih.'