b'\n_START_ARTICLE_\nTrbovlje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTrbovlje so mesto od sredine 20. stoletja, vendar so se ljudje v teh krajih naseljevali \xc5\xbee davno prej, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo najdbe (kamnito kladivo v Lakonci in druge). Naselja so bila majhna, ve\xc4\x8dinoma le nekaj kmetij. Vpisane pa so \xc5\xbee v Otokarjevem urbarju (1265). Kasneje se je \xc5\xa1tevilo kmetij le po\xc4\x8dasi pove\xc4\x8devalo, saj je bila zemlja skopa in bilo jo je malo. Sprva so se naseljevali na vrhovih. Tam so sredi 19. stoletja zgradili cesto. Z njo so povezali dolino s Savinjsko dolino. Obsavsko cesto proti Hrastniku in Zagorju so gradili Nemci med 2. svetovno vojno._NEWLINE_Ob Savi v dolini je zelo malo prostora, zato je bilo tam kmetij malo, najve\xc4\x8d ob soto\xc4\x8djih potokov. Na levem bregu v naselju Na Savi so bile samo tri (Ju\xc5\xbenova, Sav\xc5\xa1kova in Bregarjeva). Ob Belih slapovih je \xc5\xa1e videti razvaline navigacijskega poslopja, ki je bilo zgrajeno za \xc4\x8dasa cesarice Marije Terezije, saj so tod pristajali brodniki z ladjami, ki so vozile po Savi. Na meji z zagorsko ob\xc4\x8dino je bila gra\xc5\xa1\xc4\x8dina Prusnik iz prve polovice 18. stol. Takrat so Savo regulirali in zgradili kanal skozi Bele slapove in brzice. Tukaj so zgradili hlev za vpre\xc5\xbeno \xc5\xbeivino, ki je vlekla ladje navzgor. Po izgradnji \xc5\xbeeleznice je plovba po mestoma nevarni Savi ponehala._NEWLINE_Trbovlje so razcvet do\xc5\xbeivele z izkopavanjem premoga od leta 1804 dalje. \xc5\xa0tevilo prebivalcev je takrat za\xc4\x8delo strmo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati, graditi so se za\xc4\x8dele ceste in naselja za rudarje t.i. kolonije. Trbovlje tako niso bile ve\xc4\x8d prostor za pe\xc5\xa1\xc4\x8dico kmetov, ampak so za\xc4\x8dele dobivati dru\xc5\xbebeni razred delavcev in me\xc5\xa1\xc4\x8danov ter so se tako razvile v mesto. Danes nas na obdobje rudarjenja spominjajo \xc5\xa1tevilni vhodi v rove, rudarske kolonije, bronasta kipa rudarjev Stojana Bati\xc4\x8da pred Delavskim domom Trbovlje. V trboveljski dolini \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivi rudarski \xc5\xa1krat perkmandeljc, ki je rudarjem kradel malico in jim nagajal v rovih med njihovim delom. \xc4\x8ce imate sre\xc4\x8do, ga lahko sre\xc4\x8date tudi danes._NEWLINE_V \xc4\x8dasu razscveta rudarstva je imela v Trbovljah najve\xc4\x8d veljave nem\xc5\xa1\xc4\x8dina. Le redki narodno zavedni Slovenci so si prizadevali za uveljavljanje slovenskega jezika. Med njimi je bila Ana Dimnik, gostilni\xc4\x8darka. Gostilna Dimnik \xc5\xa1e stoji tam, kjer se cesta razcepi v Cesto oktobrske revolucije in v ulico Sallaumines (imenovana po francoski ob\xc4\x8dini Sallaumines, ki je od leta 1964 pobratena s Trbovljami). Obrtni\xc5\xa1ka cesta (prej Cesta oktobrske revolucije) vodi proti starim Trbovljam. Ob vhodu vanje je Peklarjeva (tudi Arzen\xc5\xa1kova) grofovska hi\xc5\xa1a z ve\xc4\x8dkapno streho, katere osnova izvira morda \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasa celjskih grofov, danes imenovana tudi Lovski gradi\xc4\x8d. Gre za najstarej\xc5\xa1o hi\xc5\xa1o v Trbovljah, ki je bila v urbarju prvi\xc4\x8d omenjena leta 1582. V notranjosti objekta se nahaja ob\xc4\x8dinska protokolarna oziroma poro\xc4\x8dna soba.\n_START_SECTION_\nNajvi\xc5\xa1ji vrh Kum\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1ji vrh v Ob\xc4\x8dini Trbovlje in v Zasavju nasploh je Kum, ki le\xc5\xbei na 1220 metrih nadmorske vi\xc5\xa1ine, geografsko pa je lociran skoraj v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Slovenije. Na Kumu, znanemu tudi kot zasavski Triglav, je poleg Planinskega doma na Kumu, ki je bil leta 2015 imenovan za Naj planinsko ko\xc4\x8do le\xc5\xbei tudi cerkev sv. Ne\xc5\xbee in zvonik ter RTV oddajnik. Prvi zametki oddajanja segajo \xc5\xbee v leto 1957, zanimivo pa je tudi dejstvo, da je oddajni center Kum kot prvi v Sloveniji do\xc5\xbeivel letalski napad, napaden pa je bil kar dvakrat._NEWLINE_Cerkev sv. Ne\xc5\xbee ima kar dva zvonika, eden je lociran v cerkvi, drugi pa ob cerkvi. Legenda pravi, da sta na Kumu, vsak na svojem vrhu, pasla pastir Jo\xc5\xa1t in pastirica Ne\xc5\xbea. Jo\xc5\xa1t si je \xc5\xbeelel Ne\xc5\xbeine dru\xc5\xbebe, zato jo je neutrudno po nem\xc5\xa1ko klical \xc2\xbbkomm, komm\xc2\xab\xc2\xa0(pridi, pridi). Tako je gora dobila ime Kum. Ne vemo, ali je Ne\xc5\xbea res obiskala Jo\xc5\xa1ta. Vem pa, da samska dekleta rada potegnejo za vrv zvona v cerkvi sv. Ne\xc5\xbee, da bi na\xc5\xa1la sanjskega fanta. Le pogumno se torej odpravite na Kum!_NEWLINE_Pogled z najvi\xc5\xa1jega vrha v Posavskem hribovju se\xc5\xbee skoraj po celi Sloveniji. Od vzhoda proti jugu vidimo Gore, Kopitnik, Ko\xc4\x8devski Rog, Sne\xc5\xbenik, Nanos, v bli\xc5\xbeini pa dolino Sopote in prostrano Dolenjsko gri\xc4\x8devje zahod pa nam ponudi Julijce s Triglavom, pred njimi Polhograjsko hribovje in \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1ko pogorje in \xc4\x8de pogled premikamo proti severu, vidimo Karavanke in Kamni\xc5\xa1ke Alpe, v jasnih dneh se vidi do Ljubljane in celo preko meja Slovenije, do zagreba in Trsta._NEWLINE_V juniju ste na Kumu lahko pri\xc4\x8da kolesarskemu vzponu na Kum in spominski slovesnsoti ob dnevu dr\xc5\xbeavnosti. Zadnjo nedeljo v avgustu se na Kumu sre\xc4\x8dajo romarji iz \xc5\xa1tevilnih krajev po Sloveniji na t.i. Kumlanski nedelji.\n_START_SECTION_\nTrbovlje novomedijsko mesto\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje danes i\xc5\xa1\xc4\x8dejo prilo\xc5\xbenosti v novih tehnologijah in znanjih. Trbovlje so novomedijsko mesto, kjer vsako leto poteka festival Speculum Artium, ki vsakokrat privabi doma\xc4\x8de in tuje umetnike in prav vsaki\xc4\x8d osupne z novimi umetnostnimi instalacijami, s predavanji in z delavnicami._NEWLINE_Ne smemo pozabiti tudi na virtualni muzej rudarstva, 4. dritl, ki je svoja vrata odprl leta 2017 in gostil \xc5\xbee ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d ljudi iz vsega sveta. 4. DRITL, prejemnik \xc5\xa1tevilnih nagrad, dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino rudarstva predstavlja na nov, vizualno atraktiven na\xc4\x8din. \xc2\xa0Prebijate se lahko \xc4\x8dez pravi rudni\xc5\xa1ki rov, opremljen z originalnimi rudni\xc5\xa1kimi eksponati, s svetlobnimi in zvo\xc4\x8dnimi efekti, hologrami in projekcijami. S pomo\xc4\x8djo najsodobnej\xc5\xa1e opreme za navidezno in raz\xc5\xa1irjeno resni\xc4\x8dnost boste vstopili v svet rudarjev, kakr\xc5\xa1en je bil pred 100 leti. S sodobno tehnologijo predstavljamo tudi \xc5\xbeivljenje rudarskih dru\xc5\xbein in njihov boj za bolj\xc5\xa1i jutri._NEWLINE_Kramp, lopata in navidezna resni\xc4\x8dnost skupaj pri\xc4\x8darajo nepozabno do\xc5\xbeivetje za vse generacije. Muzejski eksponati so zanimivi tako s tehni\xc4\x8dnega, zgodovinskega vidika, kot tudi zaradi samega na\xc4\x8dina prikaza. Poudarek tako ni na opisovanju golih zgodovinskih dejstev, temve\xc4\x8d na ob\xc4\x8dutkih, ter z novomedijskimi tehnologijami pripovedovanih zgodbah o ljudeh. Humanizacija tehnologije. 4. dritl se nahaja v prostorih Delavskega doma Trbovlje.\n_START_SECTION_\nGlasba in Umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nTrboveljske korenine imajo \xc5\xa1tevilni znani glasbeniki in kulturniki. Med njimi so tudi zasedba Hi\xc5\xa1a, Red five point star, ki je svoj ritem ska glasbe ponesla tudi po ZDA in Afriki, evrovizijska predstavnica in igralka Tanja Ribi\xc4\x8d. Prav tako iz Trbovelj izvira vrhunska umetni\xc5\xa1ko-plesna zasedba En knap, akademski slikar Jane Knez in pesnik ter pisatelj Tone Seli\xc5\xa1kar. Tudi Delavska godba Trbovlje ima svoje pomembno mesto tako v kraju samem, kot v Sloveniji. Je dobitnica zlatih priznanj z najve\xc4\x8djih tekmovanj pihalnih orkestrov._NEWLINE_Laibach je svetovno znana zasedba, katerih zvok je grajen na t.i. industrijskih zvokih trboveljskega okolja. Veliko odmevnost je spro\xc5\xbeil dogodek, ko je bil prepovedan njihov multimedijski projekt Rde\xc4\x8di revirji. Pozneje so jim oblasti celo prepovedale javno nastopanje in uporabo imena, a so kljub temu nadaljevali ustvarjanje.\n_START_SECTION_\nAnduht in Noh\xc5\xa1iht\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalna dogodka, ki vsako leto potekata v sklopu praznovanja ob\xc4\x8dinskega praznika v mesecu juniju sta Anduht in Noh\xc5\xa1iht. Imeni prireditev sta tipi\xc4\x8dni rudarski, anduht pomeni slavje, noh\xc5\xa1iht pa pomeni no\xc4\x8dno slu\xc5\xbebo. Poleg obeh koncertnih ve\xc4\x8derov, obiskovalca pozdravi \xc5\xa1e Pode\xc5\xbeelska tr\xc5\xbenica, na kateri se predstavljajo lokalni ponudniki in ustvarjalci ter tekmovanje v kuhanju grenadirmar\xc5\xa1a, ki sta prvi\xc4\x8d potekala leta 2017. Vsako leto se tekmovanja, kot komisija za ocenjevanje, udele\xc5\xbeijo znana imena slovenske kulinarike, med seboj pa se v kuhanju preizku\xc5\xa1ajo lokalna podjetja, zavodi in dru\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nMladinski hostel\n_START_PARAGRAPH_\nTrbovlje vam poleg zasebnih ponudnikov nudijo tudi preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v Mladinskem centru Trbovlje. Poleg no\xc4\x8ditve v dvoposteljni sobi (posameznik ali par), apartmaju (posameznik, par, dru\xc5\xbeina z otroki) ali v ve\xc4\x8dposteljni sobi (skupine do 14 oseb) so gostom zagotovljeni samostojni (apartma, dvoposteljne sobe) in skupinski toaletni prostori (ve\xc4\x8dposteljne sobe). Gostom je na voljo uporaba tudi skupnega ve\xc4\x8dnamenskega prostora, souporaba hotelske kuhinje ter zunanji in notranji prostor kavarne. Mladinski center Trbovlje gostom ne ponuja zgolj no\xc4\x8ditve, temve\xc4\x8d prijetno izku\xc5\xa1njo bivanja v hotelu, ki skozi svojo obliko in poslikavo prikazuje naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Zasavja. Sobe, poimenovane po najlep\xc5\xa1ih zasavskih hribih, goste \xc5\xbee ob prvem stiku popeljejo v svet pustolov\xc5\xa1\xc4\x8din, ki jih Zasavje ponuja. Mladinski center Trbovlje preveva poseben utrip. Je eden redkih prostorov, kjer se v Zasavju sre\xc4\x8dujejo poti posameznikov razli\xc4\x8dnih narodnosti, kultur, prepri\xc4\x8danj, pogledov. Poleg obiskovalcev iz vseh koncev in krajev pa vzdu\xc5\xa1je bivanja krepijo dogodki Mladinskega centra Trbovlje, ki gostom poleg no\xc4\x8ditve ponuja \xc5\xa1e zabavne, pou\xc4\x8dne, glasbene, rekreativne in druge vsebine.'