b'\n_START_ARTICLE_\nZvonka T. Sim\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nZvonka Sim\xc4\x8di\xc4\x8d od osemdesetih let 20. stoletja z videom prikazuje za\xc4\x8detke seksualne emancipacije v Sloveniji. Njena umetni\xc5\xa1ka dela govorijo o boju za \xc4\x8dlovekove pravice in so mo\xc4\x8dno povezana lastnimi izku\xc5\xa1njami v socialnem prostoru. Leta 2002 je skupaj s Tanjo Vujinov\xc4\x87, s katero sta nekaj let tudi supaj ustvarjali kot umetnici, ustanovila In\xc5\xa1titut Automata, ki se je leta 2006 razdelil na dve lo\xc4\x8deni enoti. Zavod CrossCommunityCreation se osredoto\xc4\x8da na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da multimedijskih umetnosti in projekte dru\xc5\xbebenega raziskovanja, ki deluje na podro\xc4\x8dju sodobne umetnosti in se osredoto\xc4\x8da na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da multimedijskih umetnosti in projekte dru\xc5\xbebenega raziskovanja, ki deluje napodro\xc4\x8dju sodobne umetnosti. Vodi ga Zvonka Sim\xc4\x8di\xc4\x8d.  Zvonka Sim\xc4\x8di\xc4\x8d je zaklju\xc4\x8dila dodiplomski (1994) in podiplomski \xc5\xa1tudij (1996) slikarstva na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani. Od leta 1988 redno in pogosto razstavlja svoja dela v Sloveniji in tujini. Mediji, ki jih uporablja so instalacije, video, performans, fotografija in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka animacija.\n_START_SECTION_\nPerformans\n_START_PARAGRAPH_\nV njenem projektu, umetni\xc5\xa1kem performansu Lezbi\xc4\x8dni poljub (2000), ki je bil uprizorjen pod Pre\xc5\xa1ernovim spomenikom, sta si dva lezbi\xc4\x8dna para pod spomenikom izmenjevala ne\xc5\xbenosti in poljube. Posneto dogajanje in reakcije ljudi v okolici so prena\xc5\xa1ali v Galerijo Kapelica ter na kabelsko televizijo Ljubljana. Video je bil v okviru festivala Rde\xc4\x8de zore predstavljen tudi v Menzi pri koritu (2001) in na skupinski razstavi Skozi njene o\xc4\x8di, utrinki lezbi\xc4\x8dno-feministi\xc4\x8dne produkcije (2014). Avtorica je z delom \xc5\xbeelela opozoriti na vzroke za nevidnost lezbi\xc4\x8dnih parov v javnosti ter poudariti, da je tudi lezbi\xc4\x8dna \xc5\xbeelja legitimna.Izvedeni sta bili izvedeni \xc5\xa1e dve akciji Lezbi\xc4\x8dnega poljuba, ena na sobotni ljubljanski tr\xc5\xbenici v centru Ljubljane in druga v \xc4\x8dasu nedeljske ma\xc5\xa1e pred baziliko Marije Pomagaj na Brezjah na Gorenjskem, najbolj obiskanem romarskem kraju v Sloveniji._NEWLINE_Umetni\xc4\x8din performans iz leta 2007 DOULAS \xe2\x80\x9ead utero, ab ovo\xe2\x80\x9d se je odvil 13. decembra 2007 v Galeriji \xc5\xa0kuc z gostjo Renato \xc5\xa0ribar. Za uvod in zaklju\xc4\x8dek je imel kratek video, katerega posamezne dele je posnela Nada \xc5\xbdgank. V performansu se je upodobila kot nose\xc4\x8do Devico Marijo in predstavila lastno izku\xc5\xa1njo oploditve, nose\xc4\x8dnosti in rojstva otroka. Ve\xc4\x8dplastno zasnovan projekt se nana\xc5\xa1a na osebno izku\xc5\xa1njo, kako kot umetnica in samska \xc5\xbeenska postati mati s postopki biomedicinske pomo\xc4\x8di in se ukvarja z vpra\xc5\xa1anjem, kako dru\xc5\xbeba gleda na oploditev z biomedicinsko pomo\xc4\x8djo in na polo\xc5\xbeaj \xc5\xbeenske, predvsem samske, ki se zanjo odlo\xc4\x8di. Postopek je od dopolnitve zakonodaje leta 2000 in od referenduma leta 2001 dalje namre\xc4\x8d brezpla\xc4\x8dno dosegljiv le poro\xc4\x8denim ali skupaj \xc5\xbeive\xc4\x8dim parom. Problematika, ki jo avtorica izpostavlja, je odnos do vpra\xc5\xa1anja umetne oploditve, stiska samskih \xc5\xbeensk, ki ne najdejo primernega partnerja, stigmatizacija mater samohranilk, diskriminacija samskih \xc5\xbeensk in lezbijk in onemogo\xc4\x8deno samostojno nadzorovanje reprodukcije."Odlo\xc4\x8ditev za umetno oploditev predstavlja v dr\xc5\xbeavi, kjer tovrstna pravica samskim \xc5\xbeenskam ni omogo\xc4\x8dena, pogumno in drzno dejanje suverene posameznice, ki s tak\xc5\xa1no gesto hkrati zavra\xc4\x8da \xc5\xbeensko podrejanje mo\xc5\xa1ki hegemoniji pri reprodukciji," je o delu zapisala Alenka Spacal ob razstavi Sledi v Kulturnem centru Toba\xc4\x8dna 001 v Ljubljani leta 2013, ki sta jo kurirali Petja Grafenauer in Alenka Trebu\xc5\xa1ak._NEWLINE_Umetnica je po rojstvu sina v projektu Nove alegorije (2008, 2009) obravnavala poporodno obdobje in vlogo matere samohranilke ter odnos dr\xc5\xbeave do enostar\xc5\xa1evskih dru\xc5\xbein. Projekt je bil sestavljen iz dveh delov, iz teoreti\xc4\x8dno kriti\xc4\x8dne platforme in performansa.\n_START_SECTION_\nVideo\n_START_PARAGRAPH_\nV videu z naslovom Sledi (2012) je avtorica razvijala zgoraj izpostavljene vsebine in hkrati z aktualiziranim motivom Lepe Vide slovenski dru\xc5\xbebi sporo\xc4\x8da, da se ne strinja z diskriminatornim izidom referenduma o Dru\xc5\xbeinskem zakoniku, na katerem so bile zavrnjene pravice otrok iz vseh svobodnej\xc5\xa1ih oblik dru\xc5\xbein. Umetnica na aktivisti\xc4\x8dno-umetni\xc5\xa1ki na\xc4\x8din na ogled postavlja lastnega otroka. Sama se v polo\xc5\xbeaju prekerne delavke, ki se kot svobodna umetnica v vlogi matere samohranilke soo\xc4\x8da s \xc5\xa1tevilnimi eksistencialnimi te\xc5\xbeavami, predstavlja v podobi Lepe Vide, ko z vso te\xc5\xbeo odgovornosti po obronku nosi svojega otroka v svet. Pri projektu se ji je pridru\xc5\xbeila kantavtorica Ksenija Jus s svojo verzijo tragi\xc4\x8dne Lepe Vide, ki postane \xc5\xbertev kapitalisti\xc4\x8dnih kriminalcev. Z uporni\xc5\xa1kimi besedili pa jo je podprl \xc5\xbeenski pevski zbor Kombinat._NEWLINE_Obse\xc5\xbeen projekt umetnice, ki ga je realizirala z Marino Gr\xc5\xbeini\xc4\x87 in Aino \xc5\xa0mid je dokumentarni video Razmerja/25 let \xc5\xa0KUC-LL, govori o 25. obletnici lezbi\xc4\x8dne sekcije \xc5\xa0KUC-LL (od 1987, prva lezbi\xc4\x8dna organizacija v tem delu Evrope), o lezbi\xc4\x8dnem gibanju v nekdanji Jugoslaviji in o feministi\xc4\x8dni, lezbi\xc4\x8dni, gejevski, queerovski in transspolni poziciji v kontekstu politike, ekonomije, kulture, umetnosti in pravnoinstitucionalnega ustroja. Dokumentarni video je bil premierno predvajan v Slovenski kinoteki na festivalu Lezbi\xc4\x8dna \xc4\x8detrt leta 2012 za\xc4\x8del s projekcijo dokumentarnega videa .'