b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbeina Koronis\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeina Koronis je dru\xc5\xbeina asteroidov , ki se nahajajo v glavnem asteroidnem pasu._NEWLINE__NEWLINE_Dru\xc5\xbeina je nastala ob trku asteroidov. Njeni \xc4\x8dlani so manj\xc5\xa1i asteroidi s premerom do okoli 40 km.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa dru\xc5\xbeino Koronis je zna\xc4\x8dilno, da so \xc4\x8dasovne spremembe v opazovani svetlosti \xc4\x8dlanov ve\xc4\x8dje kot bi pri\xc4\x8dakovali. Prav tako smeri osi vrtenja posameznih asteroidov niso porazdeljene slu\xc4\x8dajnostno, kar bi pri\xc4\x8dakovali za dru\xc5\xbeino, ki je nastala s trkom Raziskave so pokazale, da so vrtilne osi asteroidov tvorijo dve skupini. \xc5\xa0e bolj nenavadno pa je, da je precej\xc5\xa1na korelacija med smerjo osi vrtenja in hitrostjo vrtenja. Od desetih asteroidov je \xc5\xa1est asteroidov imelo os vrtenja usmerjeno v eno smer in \xc5\xa1tirje v drugo. Predvidevajo, da je to posledica pojava Jarkovskega ali pojava JORP._NEWLINE__NEWLINE_Doslej so na\xc5\xa1li nekaj ve\xc4\x8d kot 300 \xc4\x8dlanov te dru\xc5\xbeine, vendar jih ima samo 20 premer ve\xc4\x8dji od 20 km. Najve\xc4\x8dji asteroid dru\xc5\xbeine ima v premeru okoli 41 km._NEWLINE__NEWLINE_Vesoljska sonda Galileo je 28. februarja 1993 pri\xc5\xa1la v bli\xc5\xbeino asteroida 243 Ida, ki je tudi \xc4\x8dlan te dru\xc5\xbeine.'