b'\n_START_ARTICLE_\nPala\xc4\x8da Madama, Torino\n_START_SECTION_\nZgodovina in arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 45 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so bila na mestu dana\xc5\xa1nje pala\xc4\x8de vrata v rimskem obzidju, skozi katera se je vstopalo v decumanus maximus mesta Julia Augusta Taurinorum (staro ime Torina). Dva od stolpov, obnovljena, \xc5\xa1e vedno pri\xc4\x8data o tem. Po padcu Zahodnega Rimskega cesarstva, so se vrata uporabljala kot utrjeno opori\xc5\xa1\xc4\x8de v obrambi mesta._NEWLINE_V tej strukturi je v za\xc4\x8detku 14. stoletja vojvoda Filip Savojski, sekundarne veje Savoia-Acaja, dva stolpa vrat uporabil pri izgradnji gradu. V 15. stoletju ga je Ludovico Acaja obnovil v kvadratni obliki, z notranjim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem in portikom in dodatnima valjastima stolpoma. Oblika te zgradbe je jasno prepoznavna iz pogleda na zadnjo stran pala\xc4\x8de. Posledi\xc4\x8dno je bila utrdba obnovljena v kne\xc5\xbeje prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Po izumrtju Acajev je stavba postala rezidenca za goste kraljeve hi\xc5\xa1e Savojcev._NEWLINE_Leta 1637 ga je regentka vojvode Karla Emanuela II., Kristina Marija Francoska, izbrala za svoje osebno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Naro\xc4\x8dila je pokritje dvori\xc5\xa1\xc4\x8da in prenovo notranjih stanovanj. \xc5\xa0estdeset let kasneje je druga regentka, Marija Ivana Savojska, ki je bila znan kot "Madama Reale", \xc5\xbeivela v pala\xc4\x8di. Pala\xc4\x8da je po njej dokon\xc4\x8dno dobila vzdevek Madama. Ona je povabila \xc5\xa1tevilne umetnike za obnovo stavbe, ki jo je vojvodinja \xc5\xbeelela spremeniti v razko\xc5\xa1no kraljevo pala\xc4\x8do . Umetnik Domenico Guidobono je postal nesporni protagonist okrasja v dvoran v prvem nadstropju pala\xc4\x8de Madama, znane kot Guidobono dvorane - senat, kitajski kabinet in ju\xc5\xbena veranda . Vojvodinja je najela tudi arhitekta  Filippa Juvarro za oblikovanje nove baro\xc4\x8dne pala\xc4\x8de iz belega kamna, vendar so bila dela ustavljena leta 1721, ko je bil narejen le sprednji del._NEWLINE_Kasneje je pala\xc4\x8da slu\xc5\xbeila razli\xc4\x8dnim namenom, v njej se je nahajal sede\xc5\xbe za\xc4\x8dasne francoske vlade v \xc4\x8dasu Napoleonovih vojn. V 19. stoletju jo je kralj Karel Albert zbral za sede\xc5\xbe Pinacoteca Regia, kraljeve umetnostne galerije, kasneje je bil v njej predalpski senat (parlament Kraljevine Sardinije) in vi\xc5\xa1je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Od leta 1934 je prostor Mestnega muzeja anti\xc4\x8dnih umetnosti._NEWLINE_Fasada je bila zgrajena iz belkastega apnenca iz doline Susa, ki poudarja s svojo svetlobo in prosojnim u\xc4\x8dinkom, in se uporablja za arhitekturo preglednosti. Zadnji del zgradbe je ostal nespremenjen. Na zunanjosti je Juvarra izrazil tisto, kar je bilo mi\xc5\xa1ljeno kot veli\xc4\x8dastna arhitekturna podoba zgradbe, ki ni bila nikoli zgrajena, kot so visoki stropi piano nobile z lo\xc4\x8dnimi okni, ki so povezani z mezaninom nad njimi, in ogromnimi pilastri v kompozitnem redu. Vsak pilaster stoji na \xc4\x8dokati bazi nad pritli\xc4\x8djem zidanem iz formalne rustike. Osrednji trije oboki, vsak okra\xc5\xa1en z mogo\xc4\x8dnimi levjimi glavami kot sklepniki, so poudarjeni z drznej\xc5\xa1imi reliefi s polnimi stebri, pritrjenimi na fasado, kar ustvarja veliko stekleno lo\xc5\xbeo. Njihov pomen je poudarjen z visokimi podstavki, na katerih stojijo, izklesanimi s trofejami oro\xc5\xbeja v reliefu. V spremljajo\xc4\x8dih treh obokih je vsak srednji potisnjen rahlo naprej, glede na njegovo okno, ki je globlje, kar senca \xc5\xa1e bolj poudari. Stavba je okronana z ograjo z vazami in \xc5\xa1tirimi alegori\xc4\x8dnimi figurami na atiki: Mo\xc4\x8d, Blaginja, Rodovitnost in Pravica. Monogram MBJ graditelja stavbe predstavlja arhitekturno dekoracijo. Plasti\xc4\x8dne figure so delo Giovannija Baratta.\n_START_SECTION_\nMuzej anti\xc4\x8dne umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV Palazzo Madama je torinski Mestni muzej anti\xc4\x8dne umetnosti (Museo civico d\'arte antica). Kljub svojemu imenu, ima veliko zbirko slik, kipov, cerkvenih okraskov, porcelana in dekorativne umetnosti, predvsem iz poznega srednjega veka do 18. stoletja._NEWLINE_Torinski Muzej anti\xc4\x8dne umetnosti, ki se imenuje Museo dell\'Antichit\xc3\xa0,  se nahaja na drugem mestu.'