b'\n_START_ARTICLE_\nAvgust Pavel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nAvgust Pavel se je rodil v Prekmurju, na Cankovi, v takrat \xc5\xa1e \xc5\xbdelezni \xc5\xbeupaniji star\xc5\xa1ema Ivanu Pavlu in Elizabeti Obal. Najprej je hodil na gimnazijo Mih\xc3\xa1lya V\xc3\xb6r\xc3\xb6smartyja v Mono\xc5\xa1tru, potem pa na Premontrejsko gimnazijo v Sombotelu (Szombathely). V Budimpe\xc5\xa1ti je \xc5\xa1tudiral mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dino, latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in slavistiko. \xc5\xbde kot \xc5\xa1tudent je za\xc4\x8del pisati pesmi v prekmurskem nare\xc4\x8dju in mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini ter prevajati in pisati znanstvene \xc4\x8dlanke. Leta 1913 je doktoriral, zatem je u\xc4\x8dil v vasi Torda (Erdeljsko) in v mestu Domb\xc3\xb3v\xc3\xa1r. Njegov u\xc4\x8denec je bil Albert von Szent-Gy\xc3\xb6rgyi de Nagyr\xc3\xa1polt, mad\xc5\xbearski znanstvenik, ki je leta 1937 dobil Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino za obrazlo\xc5\xbeitev, kako telo meri krvni tlak in vsebnost kisika v krvi ter podatke prena\xc5\xa1a v mo\xc5\xbegane. Od leta 1920 je \xc5\xbeivel v Sombotelu. Tu je pou\xc4\x8deval na gimnaziji, isto\xc4\x8dasno je uredil in vodil knji\xc5\xbenico muzeja, bil je tudi ravnatelj tega muzeja. Ustanovil in urejeval je domoznansko revijo Vasi Szemle (\xc5\xbdelezni Obzornik/Revija), pozneje Dun\xc3\xa1nt\xc3\xbali Szemle (Prekdonavska Revija/Obzornik).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nAvgust Pavel je znan predvsem kot znanstvenik, in je poleg Jo\xc5\xbeefa Ko\xc5\xa1i\xc4\x8da najve\xc4\x8dji slovenski knji\xc5\xbeevnik in znanstvenik na Mad\xc5\xbearskem. Napisal je knjigo o glasoslovju cankovskega nare\xc4\x8dja (A vashidegk\xc3\xbati szlov\xc3\xa9n nyelvj\xc3\xa1r\xc3\xa1s hangtana, Budapest 1909) in ve\xc4\x8d etnolo\xc5\xa1kih razprav. O odprtih ognji\xc5\xa1\xc4\x8dih v kuhinjah porabskih Slovencev je pisal v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini s porabskimi izrazi o notranj\xc5\xa1\xc4\x8dini hi\xc5\xa1, za orodje in posodje. V razpravi o lovu na brinovke pri Porabcih opisuje pripravo za lov in njegov potek tudi v porabskem nare\xc4\x8dju. Avgust Pavel je napisal ve\xc4\x8d razprav o Kralju Matja\xc5\xbeu v slovenskem ljudskem izro\xc4\x8dilu in o kulturnih stikih med Slovenci in Mad\xc5\xbeari. Prevedel je ve\xc4\x8d slovenskih pesmi in \xc4\x8drtic v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dino, med drugim Cankarjeve povesti in romane, kot sta Hlapec Jernej in njegova pravica in Na klancu._NEWLINE_Poleg znansvenoraziskovalnega dela je Avgust Pavel pisal tudi pesmi. Izdal je dve pesni\xc5\xa1ki zbirki v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini. Pesmi je pisal tudi v prekmurskem nare\xc4\x8dju, in jih je objavil v Marijinem listu (1907), Kalendarju (1907) in Novinah (1915-1917). Pavlove slovenske pesmi spadajo med najbolj\xc5\xa1o prekmursko nare\xc4\x8dno liriko.'