b'\n_START_ARTICLE_\nJohann Gottlieb Fichte\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nFichtejevo \xc5\xbeivljenje je relativno dobro dokumentirano. Kot prvi izmed \xc5\xa1estih otrok je bil rojen 19. maja 1762 v revni rokodelski dru\xc5\xbeini v pode\xc5\xbeelskem naselju Rammenau na Sa\xc5\xa1kem. Njegov o\xc4\x8de je bil tkalec brez me\xc5\xa1\xc4\x8danske izobrazbe. Ko je bil star devet let, je pritegnil pozornost nekega lokalnega plemi\xc4\x8da, ki je v njem zaslutil bistrega mladeni\xc4\x8da in ga sklenil iz\xc5\xa1olati. Namenjeno mu je bilo, da bi se iz\xc5\xa1olal za duhovnika. \xc5\xa0olanje je leta 1780 nadaljeval s \xc5\xa1tudijem teologije na Univerzi v Jeni in na Univerzi v Leibzigu. \xc5\xa0tiri leta kasneje je zaklju\xc4\x8dil s \xc5\xa1tudijem teologije, vendar se ni \xc4\x8dutil poklicanega za duhovnika. Vdova plemi\xc4\x8da, ki ga je zadnja leta podpirala, mu je ukinila \xc5\xa1tipendijo, s tem pa so se za Fichteja za\xc4\x8denjala leta negotovosti: \xc4\x8de se ni ve\xc4\x8d \xc4\x8dutil za pripadnika pode\xc5\xbeelskega stanu, \xc5\xa1e vedno ni bil sprejet v me\xc5\xa1\xc4\x8danske intelektualne salonske kroge.\n_START_SECTION_\nSre\xc4\x8danje s Kantom\n_START_PARAGRAPH_\nFinan\xc4\x8dno se je re\xc5\xa1eval z opravljanjem slu\xc5\xbebe doma\xc4\x8dega u\xc4\x8ditelja, se po vzoru romanti\xc4\x8dnega gibanja neuspe\xc5\xa1no preizkusil v pisanju pesmi in novele, vendar je svoj kon\xc4\x8dni izziv na\xc5\xa1el v filozofiji, predvsem v prebiranju Kanta. V Z\xc3\xbcrichu, kjer je kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das zasebno pou\xc4\x8deval se je tudi zaro\xc4\x8dil z ne\xc4\x8dakinjo znamenitega pesnika F. G. Klopstocka. Ker ni imel sredstev pre\xc5\xbeivljanja, je za\xc4\x8dasno ostalo samo pri tem._NEWLINE_Po kraj\xc5\xa1ih u\xc4\x8diteljskih slu\xc5\xbebah, ki se jih je sproti re\xc5\xa1eval, je poleti leta 1791 dopotoval v K\xc3\xb6nigsberg in se predstavil Kantu s svojim spisom\xc2\xa0\xc2\xbbPoskus kritike vsega razodetja\xc2\xab. Kant je mladega avtorja sprejel dobrohotno in priporo\xc4\x8dil objavo tega spisa svojemu zalo\xc5\xbeniku, medtem ko je Fichteju priskrbel slu\xc5\xbebo doma\xc4\x8dega u\xc4\x8ditelja, v kateri pa mu je za razliko od prej\xc5\xa1njih slu\xc5\xbeb ostalo veliko \xc4\x8dasa za filozofijo._NEWLINE_Delo Poskus kritike je iz\xc5\xa1lo anonimno leta 1793 in javnost ga je ugodno sprejela za Kantovo delo. Vendar je Kant, v \xc5\xbeelji da bi izpostavil mladega obetavnega avtorja, zanikal avtorstvo, kar je na mah utrdilo Fichtejevo slavo. Med \xc4\x8dakanjem na izdajo je Fichte pod vtisom revolucionarnih dogajanj v Franciji napisal \xc5\xa1e dva revolucionarna spisa, ki sta utrdila njegov sloves naprednega misleca. Kon\xc4\x8dno se je lahko poro\xc4\x8dil in se med poro\xc4\x8dnim popotovanjem po \xc5\xa0vici tudi spoprijateljil z naprednim \xc5\xa1vicarskim pedagogom Pestalozzijem.\n_START_SECTION_\nLeta akademskega uspeha\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek Fichtejevega pou\xc4\x8devanja na Univerzi v Jeni, kamor je dobil vabilo, je sovpadalo z institucionalno reformo nem\xc5\xa1kih univerz in raziskovalnega dela na univerzah, kar mu je omogo\xc4\x8dilo izdajo njegovih najpomembnej\xc5\xa1ih del: najprej strokovno\xc2\xa0\xc2\xbbOsnove celotnega vedoslovja\xc2\xab\xc2\xa0(1794) in \xc5\xa1e v istem letu \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti namenjeno delo\xc2\xa0\xc2\xbbPredavanja o namenu u\xc4\x8denjaka\xc2\xab. Fichtejeva predavanja so bila zelo popularna, obiskovali so jih Schlegel, Novalis, H\xc3\xb6lderlin in Schelling. V obdobju pou\xc4\x8devanja v Jeni je posku\xc5\xa1al nad\xc3\xa1lje sistematizirati svoj filozofski sistem in poudariti njegovo eti\xc4\x8dno komponento._NEWLINE_Ko je leta 1799 z nekim spisom posegel v vpra\xc5\xa1anje religije, so njegovi nasprotniki na\xc5\xa1li prilo\xc5\xbenost, da so ga obto\xc5\xbeili ateizma, nakar je bil po intervenciji sa\xc5\xa1kega volilnega kneza odpu\xc5\xa1\xc4\x8den. Zatekel se je v liberalnej\xc5\xa1i Berlin v Prusiji, kjer je sicer bil dele\xc5\xbeen prizanja in preko svojih u\xc4\x8dencev uveden v intelektualne kroge, a ga je na filozofskem podro\xc4\x8dju spodrivala vedno bolj popularna filozofija narave njegovega biv\xc5\xa1ega u\xc4\x8denca Schellinga.\n_START_SECTION_\nZaton in nacionalno prebujenje\n_START_PARAGRAPH_\nOddaljen od takrat popularnih romanti\xc4\x8dnih salonskih krogov je pruskemu finan\xc4\x8dnemu ministru posvetil delo\xc2\xa0\xc2\xbbZaprta trgovska dr\xc5\xbeava\xc2\xab\xc2\xa0(1800), v katerem zagovarja socialisti\xc4\x8dne ideje in dr\xc5\xbeavno avtarkijo. Delo ni zbudilo ve\xc4\x8dje pozornosti. Med letom 1800 in 1806 je ve\xc4\x8dinoma izdajal kraj\xc5\xa1a dela, v katerih se je vra\xc4\x8dal k izvorom svojega vedoslovja in polemiziral z romantiki. Po enoletnem ekskurzu u\xc4\x8diteljevanja na Univerzi v Erlangenu, se je leta 1806 vrnil v Berlin, kjer je izdal uspe\xc5\xa1ni deli\xc2\xa0\xc2\xbbZna\xc4\x8dilnosti na\xc5\xa1e dobe\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbNapotki za bla\xc5\xbeeno \xc5\xbeivljenje\xc2\xab._NEWLINE_Izjemen vpliv je ponovno dosegel z\xc2\xa0\xc2\xbbGovori nem\xc5\xa1kemu narodu\xc2\xab\xc2\xa0(1808), ki so zdru\xc5\xbeili Nemce v skupno nacionalno gibanje proti francoskemu okupatorju. Leta 1810 je postal predstojnik katedre za filozofijo na novo ustanovljeni Humboldtovi Univerzi v Berlinu, kasneje pa \xc5\xa1e rektor univerze, vendar je odstopil zaradi sporov z ostalimi \xc4\x8dlani, predvsem z rektorjem teolo\xc5\xa1ke fakultete in priznanim teologom Ernstom Schleiermacherjem. Hkrati je dopolnjeval \xc5\xa1e zadnje predstavitve vedoslovja._NEWLINE_Leta 1814 je zaradi tifusa, s katerim se je oku\xc5\xbeila njegova \xc5\xbeena pri negovanju ranjencev v bolni\xc5\xa1nici, preminil dokaj neopazno v vsesplo\xc5\xa1nem vojnem stanju in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih izgubah.'