b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdi\xc4\x8dnica Golobar\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nTovorne \xc5\xbei\xc4\x8dnice so se pri nas za\xc4\x8dele mno\xc5\xbei\xc4\x8dno pojavljati med 1. svetovno vojno za oskrbo So\xc5\xa1ke fronte. Idejo so po vojni prevzeli tudi v kmetijstvu in gozdarstvu, saj je \xc5\xbei\xc4\x8dnica v zahtevnih terenskih pogojih velikokrat edino mo\xc5\xbeno transportno sredstvo._NEWLINE_Razvoj \xc5\xbei\xc4\x8dnic v gozdarstvu se je pri\xc4\x8del s preprostimi \xc5\xbei\xc4\x8dnimi dr\xc4\x8dami in spu\xc5\xa1\xc4\x8dalkami, nadaljeval z nihalkami in kro\xc5\xbenimi \xc5\xbei\xc4\x8dnicami ter \xc5\xbei\xc4\x8dnimi \xc5\xbeerjavi. Golobarska \xc5\xbei\xc4\x8dnica spada zaradi nekaterih izvirnih re\xc5\xa1itev v poseben tip kro\xc5\xbenih \xc5\xbei\xc4\x8dnic, imenovan Tolminka. Les so preva\xc5\xbeali po dveh nosilnih jeklenih vrveh, med katerima je bila speljana brezkon\xc4\x8dna vle\xc4\x8dna vrv. Spu\xc5\xa1\xc4\x8danje je omogo\xc4\x8dala te\xc5\xbenostna sila bremena, na zgornji postaji pa je zavora uravnavala hitrost spu\xc5\xa1\xc4\x8danja. Do zgornje \xe2\x80\x93 nakladalne postaje \xe2\x80\x93 so les iz razli\xc4\x8dnih smeri dostavljale druge manj\xc5\xa1e \xc5\xbei\xc4\x8dnice ali \xc5\xbei\xc4\x8dni\xc4\x8dni \xc5\xbeerjavi, do teh pa s konji pa tudi ro\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdi\xc4\x8dnica je obratovala v Triglavskem narodnem parku. Spodnja postaja \xc5\xbei\xc4\x8dnice stoji ob cesti Bovec-Kranjska Gora slab kilometer vzhodno od naselja Kal-Koritnica na nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 450 mnm. Potek in dol\xc5\xbeina trase sta se \xc4\x8dasu njenega obratovanja trikrat spremenila. Zadnja sprememba je bila narejena leta 1968, ko je bila zgornja postaja postavljena na Gorenje Mlake na nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 1100 mnm.\n_START_SECTION_\nKronologija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo \xc5\xbei\xc4\x8dnico je 1931 postavilo podjetje Balant-Kosma\xc4\x8d, ki je tedaj izkori\xc5\xa1\xc4\x8dalo gozdove na Golobarju, ko je zgornjo postajo postavilo pod Dolenjimi Mlakami. Med letoma 1935 in 1941 je \xc5\xbei\xc4\x8dnico upravljalo podjetje Sartori. V tem \xc4\x8dasu je na planini \xc5\xbeivelo 35 dru\xc5\xbein ogljarjev, ki so kuhali oglje iz bukovine, kasneje pa sekali hlodovino iglavcev. V letih 1941\xe2\x80\x931942 prevzame se\xc4\x8dnjo podjetje Valant. Leta 1949 \xc5\xbei\xc4\x8dnico prevzame Gozdno gospodarstvo Tolmin, ki je 1956 postavilo novo posodobljeno \xc5\xbei\xc4\x8dnico Tolminko. Takrat so zgornjo postajo prestavili na Dolenje Mlake. Na Gorenje Mlake so \xc5\xbei\xc4\x8dnico podalj\xc5\xa1ali leta 1968, vendar pa je bilo to leto tudi zadnje leto rednega obratovanja. Zadnji zagon \xc5\xbei\xc4\x8dnice je bil 1969, ko so jo zagnali zaradi la\xc5\xbejega transporta opreme pri postavitvi \xc5\xbei\xc4\x8dnega \xc5\xbeerjava na Malinah, od koder so nato spravljali les na novo gozdno cesto. Leta 1989 so zaradi varnosti in ureditve spodnje postaje v turisti\xc4\x8dne namene odstranili jeklenice.'