b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdivalska pripoved\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivalska pripoved je literarna vrsta, ki postavlja v ospredje \xc5\xbeivali in jim pripisuje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke lastnosti, zlasti zna\xc4\x8dajske poteze. Nastajale so v okviru ljudskega slovstva. Njene glavne oblike so basen, \xc5\xbeivalska pravljica in \xc5\xbeivalski ep. \xc5\xbdivalska motivika lahko postane tudi sredstvo za globlji simboli\xc4\x8den ali paraboli\xc4\x8den prikaz \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega bivanja, mdr. pri H. Melvillu, F. Kafki.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti \xc5\xbeivalske pripovedi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivalske pripovedi nudijo eti\xc4\x8dna spoznanja in moralna vodila. So pou\xc4\x8dne, pogosto komi\xc4\x8dne, napisane so lahko v prozi ali v verzih in so razli\xc4\x8dno dolge. V njih nastopajo \xc5\xbeivali v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih vlogah, prevzemajo navade in slabosti ljudi ter posnemajo \xc4\x8dloveka tudi z govorico, imeni, poimenovanjem krajev in drugo. \xc4\x8clove\xc5\xa1ke slabosti so predstavljene navadno v \xc5\xa1aljivi, zasmehljivi ali zbadljivi lu\xc4\x8di, zato so lahko pripovedke nekak\xc5\xa1no ogledalo, v katerem ljudje vidimo sami sebe, svoje napake in slabosti. Nekatere pripovedke imajo poudarjeno pou\xc4\x8dno sporo\xc4\x8dilo, nauk, moralo ali modrost oziroma \xc5\xbeivljenjsko filozofijo, zlasti na za\xc4\x8detku ali na koncu pripovedi. \xc5\xbdivali so okarakterizirane z vedno istimi lastnostmi (lisica je zvita, osel neumen, lev mogo\xc4\x8den itd.)_NEWLINE_Marsikatera pripoved se je s\xc4\x8dasoma vsebinsko mo\xc4\x8dno obrusila, tako da je ostal le njen nauk ali moralno sporo\xc4\x8dilo, kar je ohranjeno v pregovorih in frazemih, kot so: Volk dlako menja, navade nikoli; Vrana vrani ne izkljuje o\xc4\x8di; Osel gre le enkrat na led; Naglost ni prida! - je rekel pol\xc5\xbe, ki je hodil sedem let na bu\xc4\x8do in padel dol; Po\xc4\x8dasen kot pol\xc5\xbe; Pla\xc5\xa1en kot zajec in podobno.\n_START_SECTION_\nBestiariji\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku priljubljene ilustrirane knjige, ki so opisovale razli\xc4\x8dne \xc5\xbeivali. Spremljal jo je moralni nauk, npr. Rochesterski bestiarij ali Aberdeenski bestiarij.'