b'\n_START_ARTICLE_\nStieg Larsson\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRojstni kraj Stiega Larssona je naselje z okoli 3.000 prebivalci ob morju na severu \xc5\xa0vedske. O\xc4\x8de je bil delavec v \xc5\xbeelezarni. V Stiegovem zgodnjem otro\xc5\xa1tvu je o\xc4\x8de zaradi azbestoze moral opustiti dotedanje delo. Star\xc5\xa1i so se preselili v Stockholm, Stieg pa je do devetega leta \xc5\xbeivel pri starih star\xc5\xa1ih na kmetiji v severnem okro\xc5\xbeju V\xc3\xa4sterbotten. \xc5\xbdivljenje na severnem pode\xc5\xbeelju je bilo Stiegu v\xc5\xa1e\xc4\x8d, manj pa kasnej\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje s star\xc5\xa1i v univerzitetnem mestu Ume\xc3\xa5 ob balti\xc5\xa1ki (botnijski) obali._NEWLINE_Namesto \xc5\xa1tudija (redno je dokon\xc4\x8dal le srednjo \xc5\xa1olo)_NEWLINE_ se je Stieg Larsson ukvarjal z zelo razli\xc4\x8dnimi poklicnimi in prostovoljskimi dejavnostmi. Veliko je tudi potoval, ve\xc4\x8dinoma po eksoti\xc4\x8dnih revnih de\xc5\xbeelah. Delal je kot grafi\xc4\x8dni ustvarjalec in fizi\xc4\x8dni delavec, kasneje pa kot novinar in urednik. Bil je navdu\xc5\xa1en bralec znanstvene fantastike; urejal je revije za navdu\xc5\xa1ence ZF (\xc2\xbbfanzine\xc2\xab). V svojem burnem \xc5\xbeivljenju je med drugim uril tudi etiopske gverilke za streljanje z minometi._NEWLINE_Stieg Larsson je bil med vodilnimi svetovnimi poznavalci  protidemokrati\xc4\x8dnih, desnoekstremisti\xc4\x8dnih in nacisti\xc4\x8dnih gibanj. Larssen je bil urednik protinacisti\xc4\x8dne revije Expo. Revija je bila naj\xc5\xbeivahnej\xc5\xa1a v 90-letih 20. stoletja, ko so \xc5\xa0vedsko pretresali desno-ekstremisti\xc4\x8dni izgredi, zlasti napadi na priseljence. Zaradi Larssenovega publicisti\xc4\x8dnega dela so mu ve\xc4\x8dkrat grozili; pri nekem rasisti\xc4\x8dnem morilcu so na\xc5\xa1li Stiegove osebne podatke._NEWLINE_Eva Gabrielsson je bila partnerka in \xc5\xbeivljenjska sopotnica Stiega Larssona 33 let (od 1972 do njegove smrti). Kot enega izmed razlogov, zakaj se nista poro\xc4\x8dila, navajajo gro\xc5\xbenje ekstremistov. Da ne bi izpostavljal partnerice, se Stieg v javnosti z njo ni pojavljal. _NEWLINE_Stieg Larsson je umrl pri 50-letih za sr\xc4\x8dno kapjo, po tem, ko je pretekel sedem nadstropij stopnic. Umrl je brez oporoke, zato so dragocene avtorske pravice pripadle o\xc4\x8detu in bratu, s katerima se pa ni dobro razumel. Eva Gabrielsson glede moralnih in materialnih avtorskih pravic Stiega Larssona ni dosegla soglasja z dedi\xc4\x8di. Eva je opisala so\xc5\xbeitje s Stiegom Larssonom v knjigi, ki jo je izdala v Franciji. Gabrielssonova pri\xc4\x8da, da se ji je ob prvem sre\xc4\x8danju predstavil kot feminist._NEWLINE_\xc2\xbbDelovanje in pogled na svet Stiega Larssona lahko razumemo predvsem skozi perspektivo \xc5\xbeenskih pravic. Vendar ga je skrbelo vsako nasilje nad ljudmi, "napa\xc4\x8dnih" ljudi v "napa\xc4\x8dnem" \xc4\x8dasu. Prej ali slej lahko to zadene vsakogar od nas, saj je vsak posameznik manj\xc5\xa1ina. _NEWLINE_... Trilogija Millennium je sredstvo za ve\xc4\x8djo vidnost nasilja nad \xc5\xbeenskami. _NEWLINE_... Stiega bi najbolj razveselilo vedenje, da je intimni pomen Millennija zaznan, poslu\xc5\xa1an in razumljen. ...\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_\xe2\x80\x94Eva Gabrielsson ,\xc2\xa0_NEWLINE_Na Stiega Larssena sta mo\xc4\x8dno vplivali dve okoli\xc5\xa1\xc4\x8dini iz mladosti. Zelo je bil navezan na svojega deda, ki je bil prepri\xc4\x8dan proti-nacist in po nekaterih trditvah tudi zaprt v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du \xc5\xa1vedskih nacistov med 2. svetovno vojno._NEWLINE_Kot 14-letnik je bil Stieg pri\xc4\x8da skupinskemu posilstvu dekleta. Misel, da dekletu ni zmogel pomagati, ga je preganjala vse \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nZgodbo uokvirjata dve lupini: \xc5\xbeivljenjska usoda 25-letne Lisbeth Salander, katere o\xc4\x8de je nekdanji ruski vohun in trenirani morilec Zala\xc4\x8denko, in razmerje med glavnima junakoma, 42-letnim novinarjem Mikaelom Blomkvistom in Salanderjevo. Gibalni sili romanov so tudi osebnostne lastnosti glavnih junakov, ki se posami\xc4\x8d in skupaj soo\xc4\x8data s hudimi kriminalnimi dejanji. Okvir zgodbe so razmere na \xc5\xa0vedskem, ki se ne razlikujejo dosti od razmer v drugih razvitih dr\xc5\xbeavah Zahoda.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xa1ki, ki sovra\xc5\xbeijo \xc5\xbeenske oziroma Dekle z zmajskim tatujem\n_START_PARAGRAPH_\nV prvem delu se prepletajo tri kriminalne niti: novinarsko razkritje Mikaela Blomkvista o prevarah industrialca Wennerstr\xc3\xb6ma, institucionalno nasilje nad Lisbeth Salander in zgodba o izginotju Harriet, prane\xc4\x8dakinje industrialca Henrika Vangerja v letu 1966, 40 let pred dogajanjem v romanu. Osnovni detektivski zaplet je raziskovanje dogodkov ob izginotju Harriet. Henrik Vanger za to delo najame Mikaela Blomkvista. Razplet odkrije mra\xc4\x8dno sago disfunkcionalne \xc5\xa1ir\xc5\xa1e dru\xc5\xbeine Vanger, katere \xc4\x8dlani so ve\xc4\x8dinoma \xc4\x8dudaki. V dru\xc5\xbeini je ve\xc4\x8d \xc5\xa1vedskih nacistov in kon\xc4\x8dno tudi \xc5\xa1e aktivni okrutni morilec nemo\xc4\x8dnih \xc5\xbeensk. _NEWLINE_Kruto otro\xc5\xa1tvo je Lisbeth Salander do\xc5\xbeivljala zaradi svojega o\xc4\x8deta ruskega vohuna, morilca in kriminalca Zalachenka (Zala\xc4\x8denko). Zaradi povampirjenih dr\xc5\xbeavnih interesov okoli prebeglega vohuna, ki ga \xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred zakonom, je Lisbeth ob za\xc5\xa1\xc4\x8dito socialnega varstva in policije. Po incidentu, v katerem je pri 12 letih sku\xc5\xa1ala za\xc5\xbegati okrutnega o\xc4\x8deta, ki je do invalidnosti pretepel njeno mati, zaprejo v psihiatri\xc4\x8dno bolni\xc5\xa1nico. Dekle se povsem odpove stikom z dr\xc5\xbeavnimi, zdravni\xc5\xa1kimi in skrbstvenimi organi. Izkoreninjena je iz glavnine dru\xc5\xbebe. Sicer pa je zelo talentirana ra\xc4\x8dunalni\xc4\x8darka in je v navezi z najbolj\xc5\xa1imi hekerji na svetu. Ima tudi fotografski spomin ter izredno voljo za obstanek. Lisbeth Salander ob\xc4\x8dasno, a zelo uspe\xc5\xa1no dela za varnostno-detektivsko podjetje Milton Security. _NEWLINE_Mikael Blomkvist zahteva pomo\xc4\x8d pri raziskavi o Harriet. Kot pomo\xc4\x8dnico mu najamejo Salanderjevo. V razvezi zgodbe se izka\xc5\xbee, da je Harriet u\xc5\xa1la od doma zaradi spolnega nasilja o\xc4\x8deta in brata. O\xc4\x8de Gottfried je sadisti\xc4\x8dno, s potvorjenim sklicevanjem na biblijske zapovedi o kaznih nad gre\xc5\xa1nimi \xc5\xbeenskami, izbiral \xc5\xbertve s starozaveznimi (judovskimi) imeni in nekaznovano navidez obredno moril do svoje smrti. Nasledil ga je sin Martin, le da je on trupla svojih \xc5\xa1tevilnih \xc5\xbertev, najve\xc4\x8dkrat priseljenk, utapljal v morju. V kon\xc4\x8dnici Lisbeth re\xc5\xa1i Mikaela pred morilskim naklepom sadista, ta pa se med begom zapelje v smrt._NEWLINE_Med delom se Mikael in Lisbeth zbli\xc5\xbeata, tudi telesno, vendar ostaja Lisbeth zelo zaprta in negotova. _NEWLINE_Dve obrobni zgodbi sta pomembna za  kasnej\xc5\xa1i potek Trilogije.  Lisbeth se soo\xc4\x8di z nasiljem svojega uradnega skrbnika, advokata Bjurmana. Grobo posilstvo je Lisbeth posnela s skrito kamero. Ob naslednjem stiku je Lisbeth izvedla podobno nasilje nad svojim mu\xc4\x8diteljem in mu na prsi vtetovirala napis "Sem svinja in posiljevalec". Pod gro\xc5\xbenjo objave in fizi\xc4\x8dno gro\xc5\xbenjo Lisbeth dobi polno oblast nad Bjurmanom. _NEWLINE_V drugi okvirni zgodbi Lisbeth pomaga Mikaelu razkrinkati industrialca Wennerstr\xc3\xb6ma, ki je dobil to\xc5\xbebo proti Mikaelu zaradi klevetanja. Lisbeth odkrije celotno kriminalno omre\xc5\xbeje Wennerstr\xc3\xb6movega delovanja ter ban\xc4\x8dni ra\xc4\x8dun na Kajmanskih otokih. Wennerstr\xc3\xb6ma razkrinkajo, Lisbeth Salander pa si prisvoji ve\xc4\x8d kot tri milijarde \xc5\xa1vedskih kron (okoli 350 milijonov evrov). Obubo\xc5\xbeanega Wennerstr\xc3\xb6ma ubijejo njegovi kriminalni pajda\xc5\xa1i. Lisbeth denar dobro nalo\xc5\xbei in ima materialno zagotovljeno prihodnost.\n_START_SECTION_\nDekle, ki se je igralo z ognjem\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi del Trilogije ima nastavke za nadaljnji razvoj, vendar je dovolj zaokro\xc5\xbeen. Drugi in tretji del sta zelo povezana in ju je najbolje obravnavati skupaj. V drugem in tretjem delu  se razre\xc5\xa1i spletka, ki je zagrenila Lisbethino \xc5\xbeivljenje. Lisbeth se bojuje za  prostost in priznanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega dostojanstva. S pomo\xc4\x8djo Mikaela in drugih prijateljev zmaga._NEWLINE_Zaplet spro\xc5\xbei umor Lisbethinega skrbnika Bjurmana ter dveh mladih raziskovalcev, sociologinje Mie Johansson in raziskovalnega novinarja Daga Svenssona, ki je Millennium ponudil rezultate raziskav kriminalnih poslov z belim blagom. Policija odkrije prstne odtise Salanderjeve na morilskem orodju, Bjurmanovi pi\xc5\xa1toli. Lisbeth se mora skrivati, Mikael pa pri\xc4\x8dne raziskavo vseh okoli\xc5\xa1\xc4\x8din treh umorov. Naletijo na ime kriminalca \xc2\xbbZala\xc2\xab, dejansko Alexander Zalachenko (Zala\xc4\x8denko) - nekdanjega sovjetskega vohuna, ki se je v \xc4\x8dasu hladne vojne prodal \xc5\xa1vedski tajni slu\xc5\xbebi. Zala\xc4\x8denko se je pod pla\xc5\xa1\xc4\x8dem tajne slu\xc5\xbebe ukvarjal z raznimi nezakonitimi posli, tudi s trgovanjem z belim blagom. Klju\xc4\x8dna opora mu je bil sin, Lisbethin nem\xc5\xa1ko-ruski polbrat, velikan Ronald Niedermann. Tajno operacijo okoli Zala\xc4\x8denka je v \xc5\xa1vedski varnostni slu\xc5\xbebi opravljala globoko konspirirana skupina, "Sekcija", ki je tekom let povsem u\xc5\xa1la izpod vladnega nadzora._NEWLINE_Lisbethin o\xc4\x8de Zala\xc4\x8denko je njeno mati pretepal in posiljeval pred o\xc4\x8dmi dveh h\xc4\x8dera. Lisbeth je pri 12 letih, ko je zaradi poboja njena mati postala invalid, polila Zala\xc4\x8denka z bencinom in za\xc5\xbegala. Zala\xc4\x8denko je pre\xc5\xbeivel, s po\xc5\xa1kodbami glave in nog. Lisbeth pa so spravili v psihiatri\xc4\x8dno bolni\xc5\xa1nico, da so se re\xc5\xa1ili ne\xc5\xbeelene pri\xc4\x8de. Pri\xc5\xa1la je v roke izprijenemu psihiatru, \xc5\xa1efu bolnice, doktorju Petru Teleborianu, ki je bil v dogovoru s Sekcijo.  Lisbeth je po vseh razo\xc4\x8daranjih v stikih z uradnimi osebami  povsem prekinila komunikacijo z njimi; na vsa vpra\xc5\xa1anja je odgovarjala z molkom._NEWLINE_Lisbeth se odlo\xc4\x8di pokon\xc4\x8dati Zala\xc4\x8denka. Izsledi ga na jugu \xc5\xa0vedske. Vendar je Zala\xc4\x8denkova posest varovana. Zala\xc4\x8denko in Niedermann Lisbeth pri\xc4\x8dakata Lisbeth in jo ujameta ter nameravata ubiti. V obupnem poskusu Lisbeth zbe\xc5\xbei, a jo dose\xc5\xbeejo streli iz malokalibrske pi\xc5\xa1tole. \xc5\xa0e \xc5\xbeivo jo zakopljeta. Z nadnaravno \xc5\xbeilavostjo se Lisbeth izkoplje iz plitkega groba. Uspe ji hudo raniti Zala\xc4\x8denka, s svojim zombijskim videzom pa prepla\xc5\xa1i Niedermanna. Kon\xc4\x8dno na kraj dogodkov prispe Mikael Blomkvist, ki pokli\xc4\x8de policijo in re\xc5\xa1evalce.\n_START_SECTION_\nDekle, ki je dregnilo v osje gnezdo\n_START_PARAGRAPH_\nV g\xc3\xb6tebor\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici okrevata tako Zala\xc4\x8denko kot Salanderjeva; Mikael Blomkvist pa nadaljuje z iskanjem dokazov o Sekciji in krutem ravnanju z Lisbeth Salander v psihiatri\xc4\x8dni bolni\xc5\xa1nici in kasneje._NEWLINE_Sekcija se zave nevarne bli\xc5\xbeine zasledovalcev in po\xc5\xa1lje v g\xc3\xb6tebor\xc5\xa1ko bolni\xc5\xa1nico enega svojih ostarelih, na smrt bolnih \xc4\x8dlanov, da bi umoril nevarni pri\xc4\x8di Zala\xc4\x8denka in Salanderjevo. Morilcu se posre\xc4\x8di ubiti Zala\xc4\x8denka, Lisbeth pa se re\xc5\xa1i s pomo\xc4\x8djo Annike Giannini, Mikaelove sestre in odvetnice, ki bo zastopala Salanderjevo pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem. _NEWLINE_Lisbeth se nekoliko odpre razumevajo\xc4\x8demu zdravniku Andersu Johanssonu. Ta pri\xc4\x8dne dvomiti o upravi\xc4\x8denosti uradnih obto\xc5\xbeb in na pro\xc5\xa1njo Mikaela pretihotapi Salanderjevi \xc5\xbeepni ra\xc4\x8dunalnik. Lisbeth na ra\xc4\x8dunalnik napi\xc5\xa1e svoj \xc5\xbeivljenjepis in se pove\xc5\xbee s svojimi hekerskimi tovari\xc5\xa1i._NEWLINE_Mikaelu se posre\xc4\x8di priti do ministra za pravosodje in predsednika vlade. Pojasni jima obstoj Sekcije, ki brez nadzora deluje znotraj \xc5\xa1vedske varnostne slu\xc5\xbebe (S\xc3\x84PO). Oblasti uvedejo skrivno policijsko preiskavo Sekcije._NEWLINE_Do dramati\xc4\x8dnega sojenja je \xc5\xbee natisnjena \xc5\xa1tevilka revije Millennium s tragi\xc4\x8dnim Lisbethinim \xc5\xbeivljenjepisom in razkritjem Sekcije, ki je desetletja delala brez nadzora in  omogo\xc4\x8dila kriminalno dejavnost Zala\xc4\x8denka. Uradna raziskava delovanja Sekcije je tudi napredovala toliko, da omogo\xc4\x8da aretacije. _NEWLINE_Na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du se Lisbeth Salander pojavi v svoji polni opremi: temno poslikavo obraza, pirsing obro\xc4\x8dki, \xc4\x8drno okovano obleko in iroke\xc5\xa1ko frizuro. Prvi\xc4\x8d spregovori v uradnem okolju. Klju\xc4\x8dna pri\xc4\x8da dr\xc5\xbeavnega to\xc5\xbeilca, ki je tudi pod vplivom \xc4\x8dlanov Sekcije, je psihiater Teleborian. Lisbeth opisuje kot  psihoti\xc4\x8dno osebo, patolo\xc5\xa1ko la\xc5\xbenivko, ki bi jo bilo treba zopet zapreti v psihiatrijo. Tretji dan sojenja Salanderjeva in njena zagovornica Annika Giannini predstavita film s posnetkom posilstva, ki ga je zagre\xc5\xa1il uradni varuh advokat Bjurman in dokaze o Teleborianovem zlorabljanju Salanderjeve med njenim najstni\xc5\xa1kim zadr\xc5\xbeanjem v psihiatriji ter o potvarjanju psihiatri\xc4\x8dne ekspertize. Za zaklju\xc4\x8dek v sodni dvorani aretirajo Teleborijana v zvezi s potvorbo ekspertize in odkritjem velikega \xc5\xa1tevila otro\xc5\xa1kih pornografskih slik v njegovem ra\xc4\x8dunalniku. Lisbeth Salander izpustijo iz preiskovalnega zapora. Za po\xc5\xa1kodbe Zala\xc4\x8denka v samoobrambi se bo zagovarjala s prostosti._NEWLINE_Dru\xc5\xbeinska mora Lisbeth Salander se kon\xc4\x8da ko zaloti svojega polbrata, brez\xc4\x8dutnega (dobesedno in preneseno) velikana Rolfa Niedermanna, v zapu\xc5\xa1\xc4\x8deni opekarni. V spopadu Niedermann sku\xc5\xa1a ubiti Lisbeth, ta pa ga prikuje na tla in pokli\xc4\x8de motoristi\xc4\x8dno tolpo, ki ima z njim neporavnane ra\xc4\x8dune zaradi uboja njihovega \xc4\x8dlana. Lisbeth pokli\xc4\x8de tudi policijo, ki zajame Niedermannove morilce._NEWLINE_V stranski zgodbi v Millenniumu, tudi s pomo\xc4\x8djo Lisbeth Salander, pripravijo zgodbo o tem, kako \xc5\xa1vedski dobavitelj sanitarne keramike v Vietnamu izrablja otro\xc5\xa1ko su\xc5\xbeenjsko delo. V umazane posle je vme\xc5\xa1an solastnik velikega dnevnika, ki zahteva od Erike Berger, naj ustavi objavo zgodbe v Millenniumu. Bergerjeva odkloni posredovanje in se z uglednega delovnega mesta urednice v velikem dnevnem \xc4\x8dasopisu vrne v uredni\xc5\xa1tvo Millenniuma._NEWLINE_Mikael ob koncu knjige obi\xc5\xa1\xc4\x8de Lisbeth v njenem skrivnem stanovanju. \xc4\x8ceprav je Lisbeth negotova in dvomi o svojih in Mikaelovih \xc4\x8dustvih, ga ponovno spusti v svoje \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nLik Lisbeth Salander\n_START_PARAGRAPH_\nLik Lisbeth Salander je po besedah avtorja bil navdahnjen z likom Pike Nogavi\xc4\x8dke \xc5\xa1vedske pisateljice Astrid Lindgren. \xc2\xbbKak\xc5\xa1na bi bila Pika  kot odrasla oseba? Kako bi jo ozna\xc4\x8dili? Kot sociopatko?\xc2\xab\xc2\xa0se je retori\xc4\x8dno vpra\xc5\xa1al v enem redkih intervjujev, ki se je dotikal njegovega pisanja detektivk. \xc2\xbbPiko sem poustvaril kot Lisbeth Salander, izjemno osamljeno 25-letnico. Nima tesnih poznanstev niti dru\xc5\xbeabnih navad\xc2\xab. Lisbeth Salander je svojeglava, socialno neprilagojena toda pravi\xc4\x8dna, obdarjena z nadnaravnimi sposobnostmi. \xc5\xbdivljenje na cesti velemesta jo je prisililo da si pridobi polni nabor obrambnih spretnosti, vklju\xc4\x8dno z borilnimi ve\xc5\xa1\xc4\x8dinami. Vajena je gibanja na robu zakona, saj so jo tja pahnile okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine. _NEWLINE_Lisbeth je biseksualna, verjetno tudi zaradi slabih izku\xc5\xa1enj z nasilnimi mo\xc5\xa1kimi, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z o\xc4\x8detom. Zbli\xc5\xbea se z Mikaelom Blomkvistom, ki ne izra\xc5\xbea nikakr\xc5\xa1ne agresivnosti; izogiba se celo ne\xc5\xbeelenim dotikom. Po Lisbetini iniciativi se telesno zbli\xc5\xbeata, vendar se ona, kljub veliki obojestranski  naklonjenosti, izogiba kakr\xc5\xa1nega koli priznanja ljubezni._NEWLINE_Podrobneje o liku Lisbeth Salander glej v \xc4\x8dlanku Trilogija Millennium.\n_START_SECTION_\nLik Mikaela Blomkvista\n_START_PARAGRAPH_\nMikael Blomkvist ne izstopa tako iz povpre\xc4\x8dja kot Lisbeth. Je pronicljiv, inteligenten, vztrajen raziskovalni novinar. Verjetno je prototip zanj prav avtor. V Mikaelu lahko najdemo levo-uporni\xc5\xa1ko orientacijo Stiega Larssona, vklju\xc4\x8dno z odklonilnim odnosom do kriminala v vi\xc5\xa1jih krogih in pomanjkljivostih institucij pri za\xc5\xa1\xc4\x8diti ranljivih oseb. _NEWLINE_Mikael je posebne\xc5\xbe v razmerju do \xc5\xbeensk. Prva \xc5\xbeena, s katero je imel ljubljeno h\xc4\x8derko, se je lo\xc4\x8dila, ker Mikael ni prekinil razmerja z nekdanjo so\xc5\xa1olko in sodelavko (so-urednico) Eriko Berger. Z Eriko \xc5\xbeivi v trikotniku, saj je ona poro\xc4\x8dena, njen mo\xc5\xbe pa niti ne zahteva prekinitve zveze z Mikaelom. Vse to Mikaela ne zmoti, da ne bi stopal v intimna razmerja z drugimi \xc5\xbeenskami, v romanu razen z Lisbeth \xc5\xa1e z dvema znatno starej\xc5\xa1ima. V vsakem primeru pa iniciativo za stike Mikael prepu\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeenskam.\n_START_SECTION_\nEkranizacija Trilogije\n_START_PARAGRAPH_\nVelik uspeh romanov in \xc5\xa1vedske verzije filmov je spodbudil tudi Holywood k hitri podvojitvi prvega dela.'