b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezo\n_START_SECTION_\nFazni diagram in alotropi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezo je zgleden primer alotropije kovin. Ima najmanj \xc5\xa1tiri alotropne oblike, znane kot \xce\xb1, \xce\xb3, \xce\xb4, in \xce\xb5-\xc5\xbeelezo. Nekaj, sicer spornih poskusov ka\xc5\xbee, da je pri zelo visokih tlakih in temperaturah stabilno tudi  \xce\xb2-\xc5\xbeelezo._NEWLINE_Ohlajajo\xc4\x8de se raztaljeno \xc5\xbeelezo za\xc4\x8dne kristalizirati pri 1538\xc2\xa0\xc2\xb0C kot \xce\xb4-alotrop, ki ima kristalno strukturo telesno centrirane kocke. Z nadaljnjim ohlajanjem se pri 1394\xc2\xa0\xc2\xb0C pretvori v \xce\xb3-alotrop (avstenit), ki ima kristalno strukturo ploskovno centrirane kocke. Pri temperaturi  912\xc2\xa0\xc2\xb0C se struktura ponovno pretvori v telesno centrirano kocko ali \xce\xb1-\xc5\xbeelezo (ferit). Pri 770\xc2\xa0\xc2\xb0C (Curiejeva temperatura, Tc) se \xc5\xbeelezo \xc5\xa1e zadnjikrat pretvori in postane magnetno. Pri prehodu skozi Curiejevo temperaturo se kristalna struktura ne spremeni, pa\xc4\x8d pa se spremeni \xc2\xbbdomena strukture\xc2\xab, v kateri vsebuje vsaka domena \xc5\xbeelezo s posebnim elektronskim spinom. V nemagnetiziranem \xc5\xbeelezu so vsi elektronski spini atomov znotraj ene domene obrnjeni v eno smer, v drugi domeni pa v drugo smer, tako da se njihov u\xc4\x8dinek izni\xc4\x8di. Rezultat je nemagnetno \xc5\xbeelezo. V magnetiziranem \xc5\xbeelezu so vsi elektronski spini usklajeni, tako da se magnetni u\xc4\x8dinki sosednjih domen medsebojno krepijo. \xc4\x8cetudi vsebuje vsaka domena ve\xc4\x8d milijard atomov, je zelo majhna in ima premer samo pribli\xc5\xbeno 10 mikrometrov. Pri tlakih nad pribli\xc5\xbeno 10 GPa in temperaturah nekaj sto K ali manj, se struktura \xce\xb1-\xc5\xbeeleza pretvori v heksagonalni gosti sklad, znan tudi kot \xce\xb5-\xc5\xbeelezo. Pri vi\xc5\xa1jih temperaturah se v \xce\xb5-\xc5\xbeelezo pretvori tudi \xce\xb3-\xc5\xbeelezo, vendar je zato potrebna vi\xc5\xa1ja temperatura. \xce\xb2-faza, \xc4\x8de sploh obstaja, bi se lahko pojavila \xc5\xa1ele pri tlaku najmanj 50 GPa in temperaturi najmanj 1500 K. Zanjo se domneva, da bi lahko imela ortorombsko strukturo ali strukturo z dvojnim gostim skladom._NEWLINE_Bolj kot \xc5\xbeelezo so pomembne njegove zlitine z nekaterimi kovinami in ogljikom. Obstaja veliko vrst jekla z zelo razli\xc4\x8dnimi lastnostmi, za njihovo razumevanje in proizvodnjo pa je klju\xc4\x8dno poznavanje alotropov \xc5\xbeeleza._NEWLINE_\xce\xb1-\xc5\xbeelezo ali ferit je pri normalnih temperaturah najbolj stabilna oblika \xc5\xbeeleza. Je precej mehka kovina, v kateri se lahko raztopi samo majhna koli\xc4\x8dina ogljika, pri 910\xc2\xa0\xc2\xb0C ne ve\xc4\x8d kot 0,021 masnih\xc2\xa0%._NEWLINE_Pri temperaturah med 912 in 1400\xc2\xa0\xc2\xb0C se struktura \xce\xb1-\xc5\xbeeleza pretvori iz telesno centrirane v ploskovno centrirano kocko - \xce\xb3-\xc5\xbeelezo ali avstenit. Ta oblika \xc5\xbeeleza je pribli\xc5\xbeno enako mehka, vendar se v njej lahko raztopi ve\xc4\x8d ogljika, pri 1146\xc2\xa0\xc2\xb0C kar 2,04 masnih\xc2\xa0%. Avstenit je uporaben za proizvodnjo nekaterih vrst nerjavnih jekel, primernih za izdelavo no\xc5\xbeev ter bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dne in kuhinjske opreme._NEWLINE_Visokotla\xc4\x8dne faze \xc5\xbeeleza so pomembne kot kon\xc4\x8dni \xc4\x8dlen modelov za trdne dele jeder planetov. Za notranje jedro Zemlje se na splo\xc5\xa1no domneva, da je sestavljeno ve\xc4\x8dinoma iz zlitine \xc5\xbeeleza in niklja s strukturo  \xce\xb5 (ali morda \xce\xb2)._NEWLINE_Tali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbeeleza je eksperimentalno dobro dolo\xc4\x8deno za tlake do pribli\xc5\xbeno 50 GPa. Za vi\xc5\xa1je tlake so razli\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije dolo\xc4\x8dile trojno to\xc4\x8dko \xce\xb3-\xce\xb5-teko\xc4\x8dina pri tlakih, ki se razlikujejo za ve\xc4\x8d deset GPa in so prinesli razlike v tali\xc5\xa1\xc4\x8dih, ve\xc4\x8dje od 1000 K. Na splo\xc5\xa1no gledano ka\xc5\xbeeta ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka simulacija molekularne dinamike taljenje \xc5\xbeeleza in poskusi z udarnimi valovi vi\xc5\xa1ja tali\xc5\xa1\xc4\x8da in veliko bolj strme naklone talilnih krivulj kot stati\xc4\x8dni poskusi, izvedeni v celicah z diamantnim nakovalom.\n_START_SECTION_\nIzotopi\n_START_PARAGRAPH_\nNaravno \xc5\xbeelezo sestavljajo \xc5\xa1tirje stabilnih izotopi: \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb4Fe (5,845\xc2\xa0%), \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6Fe (91,754\xc2\xa0%), \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb7Fe  (2,119\xc2\xa0%) in \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb8Fe (0,282\xc2\xa0%), od katerih ima samo \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb7Fe spin (\xe2\x88\x921\xe2\x81\x842). Za nuklid  \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb4Fe se domneva, da je podvr\xc5\xbeen dvojnemu beta razpadu, vendar tega pojava nikoli niso opazili. Dolo\xc4\x8dili so samo spodnjo mejo razpolovnega \xc4\x8dasa, ki zna\xc5\xa1a t1/2 > 3,1\xc3\x9710\xc2\xb2\xc2\xb2 let._NEWLINE_\xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb0Fe je ugasel radionuklid z dolgim razpolovnim \xc4\x8dasom (2,6 milijona let). Na Zemlji ga niso odkrili. Njegov kon\xc4\x8dni razpadni produkt je stabilen nuklid \xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb0Ni._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina preteklega dela pri merjenju izotopske sestava \xc5\xbeeleza se je osredoto\xc4\x8dala na dolo\xc4\x8danje zazli\xc4\x8dkov \xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb0Fe, nastalih v procesih, ki spremljajo nukleosintezeo, se pravi na \xc5\xa1tudije meteoritov, in procese nastajanja rud. V zadnjem desetletju je napredek v masni spektrografiji omogo\xc4\x8dil detekcijo in kvantifikacijo minutnih naravnih sprememb v razmerjih stabilnih \xc5\xbeelezovih izotopov. Gonilna sila teh raziskav so \xc5\xa1e vedno znanstvene skupnosti, ki preu\xc4\x8dujejo Zemljo in planete, \xc4\x8deprav so se v zadnjem \xc4\x8dasu za\xc4\x8dele pojavljati tudi aplikacije za biolo\xc5\xa1ke in industrijske sisteme._NEWLINE_Za jedrske znanstvenike je \xc5\xa1e zlasti zanimiv najpogostej\xc5\xa1i \xc5\xbeelezov izotop \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6Fe, ki je hkrati najpogostej\xc5\xa1i zadnji \xc4\x8dlen nuleosinteze. Pogosto se napa\xc4\x8dno navaja, da je izotop z najvi\xc5\xa1jo vezno energijo, \xc4\x8deprav je to v resnici \xe2\x81\xb6\xc2\xb2Ni.  Ker se \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6Ni brez te\xc5\xbeav proizvaja iz la\xc5\xbejih jeder v alfa procesih jedrskih reakcij v supernovah, je prav on (14 alfa delcev, se pravi helijevih jeder) kon\xc4\x8dni \xc4\x8dlen fuzijskih verig znotraj izjemno masivnih zvezd, saj bi dodajanje \xc5\xa1e enega helijevega jedra, ki bi dalo \xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb0Zn, zahtevalo veliko ve\xc4\x8d energije. \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6Ni, katerega razpolovni \xc4\x8das je pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1est dni, se v teh zvezdah sicer masovno proizvaja, vendar hitro razpada, najprej do radioaktivnega \xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb0Co in nato do stabilnega \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6Fe. Slednji nuklid je zato v vesolju zelo pogost v primerjavi z drugimi kovinskimi elementi s pribli\xc5\xbeno enako atomsko maso._NEWLINE_V fazah na meteoritih Semarkona in Chervony Kut je korelacija med koncentracijo \xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb0Ni, h\xc4\x8derinskega produkta \xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb0Fe, in vsebnostjo stabilnih \xc5\xbeelezovih izotopov, kar dokazuje obstoj  \xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb0Fe v \xc4\x8dasu nastanka na\xc5\xa1ega Oson\xc4\x8dja. Energija, ki se je sprostila z razpadom \xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb0Fe, je skupaj z energijo, ki se je sprostila z razpadom radionukleida \xc2\xb2\xe2\x81\xb6Al, morda povzro\xc4\x8dila pretalitev in diferenciacijo asteroidov po njihovem nastanku pred pribli\xc5\xbeno 4,6 milijarde let. \xc5\xa0e globlji vpogled v rojstvo in na\xc5\xa1ega Oson\xc4\x8dja bi lahko omogo\xc4\x8dila pogostost \xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb0Ni v izvenzvezdnem gradivu._NEWLINE_Jedra \xc5\xbeelezovih atomov imajo eno od najvi\xc5\xa1jih veznih energij na nukleon, katero presega samo nikljev izotop \xe2\x81\xb6\xc2\xb2Ni, ki nastaja z jedrskim zlivanjem v zvezdah. Zelo majhen del\xc4\x8dek energije bi se sicer \xc5\xa1e lahko pridobil s sintezo \xe2\x81\xb6\xc2\xb2Ni, vendar razmere za to sintezo na zvezdah niso primerne. V porazdelitvi elementov na Zemlji \xc5\xbeelezo mo\xc4\x8dno presega nikelj, kar predvidoma velja tudi za tvorjenje elementov v supernovah._NEWLINE_\xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6Fe je najte\xc5\xbeji stabilni izotop, ki nastaja z alfa procesi v zvezdni nukleosintezi. Elementi, te\xc5\xbeji od \xc5\xbeeleza in niklja, zahtevajo za svoj nastanek supernovo. \xc5\xbdelezo je najpogostej\xc5\xa1i element v jedrih rde\xc4\x8dih velikanov in najpogostej\xc5\xa1a kovina v \xc5\xbeeleznih meteoritih in v gostih jedrih planetov, kakr\xc5\xa1na je Zemlja.\n_START_SECTION_\nNukleosinteza\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezo proizvajajo ekstremno velike in ekstremno vro\xc4\x8de zvezde (ve\xc4\x8d kor 2,5 milijona K) v procesih zgorevanja silicija. \xc5\xbdelezo je najte\xc5\xbeji stabilni element, ki lahko nastane na ta na\xc4\x8din. Proces se za\xc4\x8dne z drugim najve\xc4\x8djim stabilnim jedrom, ki nastaja z zgorevanjem silicija, se pravi s kalcijem. Ko se stabilno kalcijevo jedro zlije s helijevim jedrom, nastane nestabilen titan. Preden titan razpade, se lahko zlije z drugim helijevim jedrom, tako da nastane nestabilen krom. Krom se lahko pred razpadom zlije z naslednjim helijevim jedrom, tako da nastane nestabilno \xc5\xbeelezo. \xc5\xbdelezo se lahko pred razpadom zlije s \xc5\xa1e enim helijevim jedrom, pri \xc4\x8demer nastane nestabilen \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6Ni. Vsako nadaljnje zlivanje ne spro\xc5\xa1\xc4\x8da energije, ampak jo porablja, zato po pretvorbi vse snovi v \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6Ni zvezda ne proizvaja ve\xc4\x8d energije, ki bi prepre\xc4\x8dila zru\xc5\xa1enje jedra. \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6Ni nazadnje razpade v nestabilen \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6Co, ki se pretvori v stabilno \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6Fe. Ko se jedro zvezde zru\xc5\xa1i, nastane supernova, v kateri nastaja dodatno stabilno \xc5\xbeelezo v procesu r.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da na planetih\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezo je \xc5\xa1esti najpogostej\xc5\xa1i element v vesolju in najpogostej\xc5\xa1i element, ki je odporen na visoke temperature. Nastal je v zadnji eksotermni stopnji zvezdne nukleosinteze z zlivanjem jeder silicija v masivnih zvezdah._NEWLINE_Kovinsko ali samorodno \xc5\xbeelezo je na Zemljini povr\xc5\xa1ini redko, ker na zraku hitro oksidira. Zaloge njegovih oksidov so izredno velike in spadajo med primarne \xc5\xbeelezove rude. V Zemljini skorji ga je pribli\xc5\xbeno 5\xc2\xa0%, kar ga postavlja na \xc4\x8detrto mesto najpogostej\xc5\xa1ih elementov,  za notranje in zunanje Zemljino jedro pa se domneva, da je sestavljeno ve\xc4\x8dinoma iz \xc5\xbeelezo-nikljeve zlitine, ki predstavlja 35% celotne Zemljine mase._NEWLINE_Najve\xc4\x8d \xc5\xbeeleza je v njegovih oksidnih mineralih, kot sta hematit (Fe\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83) in magnetit (Fe\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x84). Velika nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeelezovih rud so obi\xc4\x8dajno slojasta. V njih se tanki sloji \xc5\xbeelezovih oksidov izmenjujejo s sloji z \xc5\xbeelezom revnih skrilavcev in kremena. Slojaste tvorbe so nastale pred 3,7-1,8 milijarde let._NEWLINE_Eden od dvajset meteoritov je zgrajen iz edinstvenih \xc5\xbeelezo-nikljevih mineralov taenita s 35-80\xc2\xa0% \xc5\xbeeleza in kamacita z 90-95\xc2\xa0% \xc5\xbeeleza. \xc5\xbdelezovi meteoriti so glavni vir samorodnega \xc5\xbeeleza na Zemljini povr\xc5\xa1ini._NEWLINE_Rde\xc4\x8da barva povr\xc5\xa1ine planeta Marsa je posledica z \xc5\xbeelezom bogatega minerala regolita, kar so potrdili z M\xc3\xb6ssbauerjevo spektroskopijo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezo v uporabi\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih, ki jih je objavil International Resource Panel, zna\xc5\xa1ajo svetovne zaloge \xc5\xbeeleza v uporabi 2200\xc2\xa0kg na prebivalca. Ve\xc4\x8dina tega \xc5\xbeeleza je v bolj razvitih dr\xc5\xbeavah, kjer zna\xc5\xa1a 7000\xe2\x80\x9314000\xc2\xa0kg na prebivalca. Zaloge v manj razvitem svetu zna\xc5\xa1ajo pribli\xc5\xbeno 2000\xc2\xa0kg na prebivalca.\n_START_SECTION_\nKompleksne in organokovinske spojine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezo tvori ve\xc4\x8d cianidnih kompleksov, od katerih je najbolj znano prusko modro (Fe\xe2\x82\x84(Fe[CN]\xe2\x82\x86)\xe2\x82\x83). Znana sta tudi kalijev fericianid in kalijev ferocianid. Prusko modro se uporablja kot protistrup pri zastrupitvah s talijem in radioaktivnim cezijem. V pralnicah se porablja za modrenje rumenega odtenka belega perila, ki ga povzro\xc4\x8dajo v vodi prisotne \xc5\xbeelezove soli._NEWLINE_Znanih je tudi ve\xc4\x8d \xc5\xbeelezovih karbonilnih spojin. Primer \xc5\xbeelezove(0) spojine je pentakarbonil (Fe(CO)\xe2\x82\x85), ki se uporablja za proizvodnjo karbonilnega \xc5\xbeelezovega prahu, zelo reaktivne oblike kovinskega \xc5\xbeeleza. S termi\xc4\x8dnim razpadom \xc5\xbeelezovega pentakarbonila nastane trojedrni grozd tri\xc5\xbeelezov dodekakarbonil (Fe\xe2\x82\x83(CO)\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82). Collmanov reagent, dinatrijev tetrakarbonilferat (Na\xe2\x82\x82[Fe(CO)\xe2\x82\x84]), ki vsebuje \xc5\xbeelezo oskidacijskem stanju -2, je koristen reagent v organski kemiji. Ciklopentadienil\xc5\xbeelezo je dikarbonilni dimer, ki vsebuje \xc5\xbeelezo v redkem oksidacijskem stanju 1._NEWLINE_Ferocen je izredno stabilen kompleks in prva odkrita spojina v obliki sendvi\xc4\x8da. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du kompleksa je Fe\xc2\xb2\xe2\x81\xba, na katerega sta preko vseh deset ogljikovih atomov vezana dva ciklopentadienilna liganda. Odkritje tak\xc5\xa1ne razporeditve atomov je bila \xc5\xa1okantna novost, ki je odprla povsem novo podro\xc4\x8dje organokovinske kemije. Ferocen sam se lahko uporabi kot hrbtenica ligandov, na primer 1,1'-bis(difenilfosfino)ferocena (dppf). Z oksidacijo ferocena nastane ferocenijev kation (Fc\xe2\x81\xba). Ferocen/ferocenijev \xc4\x8dlen se pogosto uporablja kot referenca v elektrokemiji.\n_START_SECTION_\nKovno \xc5\xbeelezo\n_START_PARAGRAPH_\nZelo stari predmeti iz \xc5\xbeeleza so zaradi korozije \xc5\xbeeleza precej redkej\xc5\xa1i kot predmeti iz zlata ali srebra. \xc5\xbdelezne koralde, izdelane leta 3500 pred n. \xc5\xa1t. ali prej, ki so jih odkrili v Gerzah, Egipt, vsebujejo 7,5\xc2\xa0% niklja. Prisotnost niklja ka\xc5\xbee na njihov meteorski izvor, ker je vsebnost niklja v Zemljini skorji izredno majhna. Meteorsko \xc5\xbeelezo je bilo zaradi njegovega nebe\xc5\xa1kega izvora zelo cenjeno in se je pogosto uporabljalo za izdelovanje oro\xc5\xbeja. Znani so tudi celi primerki, razstavljeni v cerkvah. Drugi \xc5\xbeelezni predmeti, najdeni v Egiptu, so bili izdelani verjetno v letih 2500-3000 pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_\xc5\xbdelezna voja\xc5\xa1ka oprema je imela v primerjevi z bronasto ve\xc4\x8d prednosti. Bila je mnogo tr\xc5\xa1a in trpe\xc5\xbenej\xc5\xa1a, \xc4\x8deprav je bila dovzetna za rjavenje. Trditev je nekoliko sporna, saj hetitolog Trevor Bryce trdi, da se je oro\xc5\xbeje iz meteorskega \xc5\xbeeleza, ki so ga uporabljale vojske v Mezopotamiji pred razvojem naprednih tehnik obdelave \xc5\xbeeleza v Indiji, zaradi visoke vsebnosti ogljika v boju pogosto zdobilo._NEWLINE_Proizvodnja \xc5\xbeeleza iz rude se je za\xc4\x8dela v srednji bronasti dobi, vendar je trajalo ve\xc4\x8d stoletij, da je \xc5\xbeelezo izpodrinilo bron. Najstarej\xc5\xa1i znani vzorci metalur\xc5\xa1ko proizvedenega \xc5\xbeeleza iz Asmarja v Mezopotamiji in Tel Chagar Bazarja v severni Siriji so iz obdobja  2700-3000 pr. n. \xc5\xa1t.  Zgleda, da so bili Hetiti prvi, ki so doumeli pridobivanje \xc5\xbeeleza iz njegovih rud in ga zelo cenili. \xc5\xbdelezo so za\xc4\x8deli proizvajati v letih 1500 in 1200 pr. n. \xc5\xa1t., po propadu njihovega imperija leta 1180 pr. n. \xc5\xa1t. pa se je njegova proizvodnja raz\xc5\xa1irila po celem Bli\xc5\xbenjem vzhodu. Za\xc4\x8dela se je tako imenovana \xc5\xbeelezna doba, ki je dosegla Evropo dvesto let kasneje, Zimbabwe v ju\xc5\xbeni  Afriki pa \xc5\xa1ele v 8. stoletju n. \xc5\xa1t.  Na Kitajskem se je proizvodnja \xc5\xbeeleza za\xc4\x8dela okoli leta 500-700 pr. n. \xc5\xa1t., kamor je pri\xc5\xa1la preko Srednje Azije. Najzgodnej\xc5\xa1a dokazana uporaba plav\xc5\xbea na Kitajskem datira v 1. stoletje n. \xc5\xa1t.,  uporaba kupolne pe\xc4\x8di pa v \xc4\x8das vojskujo\xc4\x8dih se dr\xc5\xbeav (403-221 pr. n. \xc5\xa1t.). Uporaba plav\xc5\xbea in kupolne pe\xc4\x8di se je v obdobju dinastij Song in Tang raz\xc5\xa1irila po celi Kitajski._NEWLINE_Artefakti metalur\xc5\xa1kega \xc5\xbeeleza, najdeni v Indiji, so iz obdobja 1800-1200 pr. n. \xc5\xa1t., primerki iz Levanta pa pribli\xc5\xbeno iz leta 1500 pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_V Svetem pismu je \xc5\xbeelezo prvi\xc4\x8d omenjeno v Prvi Mojzesovi knjigi, ki pravi, da je \xc2\xbbCila rodila Tub\xc3\xa1l Kajina, ki je koval vsakovrstno orodje iz brona in \xc5\xbeeleza\xc2\xab. Rudarjenje je omenjeno v Jobu 28:2: \xc2\xbb\xc5\xbdelezo pridobivajo iz zemlje in baker talijo iz kamna\xc2\xab, \xc5\xbeelezno pisalo v Jobu 19:24: \xc2\xbbDa bi jih z \xc5\xbeeleznim pisalom in s svincem za vselej vklesal v kamen!\xc2\xab, vigenj v Tobitu 4:20, \xc5\xbeelezni vozovi v Jozuetu 17:16, \xc5\xbeelezo za \xc5\xbeeblje in skobe v Prvi kroni\xc5\xa1ki knjigi 22:3, \xc5\xbeage, klini in sekire v Drugi Samuelovi knjigi 12:31 in \xc5\xbeelezna ponev v Ezekielu 4:3. \xc5\xbdelezo je omenjeno tudi v Novi zavezi, na primer v Apostolskih delih 12:10, kjer so omenjena \xc5\xbeelezna mestna vrata Antiohije._NEWLINE_V Gr\xc4\x8diji so za\xc4\x8deli obdelovati \xc5\xbeelezo v poznem 11. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.. Od tam se je vzporedno s \xc5\xa1irjenjem Keltov raz\xc5\xa1irilo na srednjo in zahodno Evropo. Po pisanju Plinija starej\xc5\xa1ega je bila raba \xc5\xbeeleza v rimskem obdobju nekaj vsakdanjega. Letna proizvodnja \xc5\xbeeleza v Rimskem mperiju je ocenjena na 84.750 ton, medtem ko je v istem obdobju v pribli\xc5\xbeno enako naseljenem kitajskem cesarstvu Han zna\xc5\xa1ala pribli\xc5\xbeno 5.000 ton._NEWLINE_Med industrijsko revolucijo v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu je za\xc4\x8del industrijalec Henry Cort predelovati surovo \xc5\xbeelezo v kova\xc5\xa1ko \xc5\xbeelezo z manj kot  0,08\xc2\xa0% ogljika in leta 1873 patentiral pudlanje, postopek za rafiniranje surovega \xc5\xbeeleza. Postopek so kasneje ve\xc4\x8dkrat izbolj\xc5\xa1ali.\n_START_SECTION_\nLito \xc5\xbeelezo\n_START_PARAGRAPH_\nSivo litino so prvi\xc4\x8d proizvedli na Kitajskem v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.. V Evropi se je proizvodnja za\xc4\x8dela \xc5\xa1ele v srednjem veku.  Najstarej\xc5\xa1e ulite predmete so arheologi odkrili v sedanji kitajski pokrajini Luhe. Lito \xc5\xbeelezo se je uporabljalo v vojski, poljedelstvu in arhitekturi. V Evropi se je v srednjem veku iz sive litine (to\xc4\x8dneje grodlja) s kovanjem proizvajalo tudi kovno \xc5\xbeelezo. Za vse metalur\xc5\xa1ke in kova\xc5\xa1ke procese se je za gorivo uporabljalo lesno oglje._NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ki plav\xc5\xbei so bili zidani iz ognjeodporne opeke in visoki pribli\xc5\xbeno 3 m. Zrak se je vpihaval z ro\xc4\x8dno gnanimi mehovi. Najve\xc4\x8dji sodobni plav\xc5\xbe ima prostornino 5.580 m\xc2\xb3 in proizvede ve\xc4\x8d kot 10.000 ton \xc5\xbeeleza dnevno._NEWLINE_Leta 1709 je Abraham Darby I. oglje zamenjal s koksom. Uvedba koksa je pocenila in pove\xc4\x8dala proizvodnjo \xc5\xbeeleza in bila eden od dejavnikov, ki so vodili do industrijske revolucije. Proti koncu 18. stoletja je lito \xc5\xbeelezo zaradi ni\xc5\xbeje cene za\xc4\x8delo nekaterih podro\xc4\x8djih zamenjavati kovno \xc5\xbeelezo. Razlik v lastnostih kovnega \xc5\xbeeleza, litega \xc5\xbeeleza in jekla do 18. stoletja niso povezovali z vsebnostjo ogljika._NEWLINE_Ker je \xc5\xbeelezo postalo cenej\xc5\xa1e in bolj dostopno, se je uveljavilo tudi v gradbeni\xc5\xa1tvu, zlasti po izgradnji inovativnega prvega \xc5\xbeeleza mostu leta 1778.\n_START_SECTION_\nJeklo\n_START_PARAGRAPH_\nJeklo, ki vsebuje manj ogljika kot surovo \xc5\xbeelezo in ve\xc4\x8d kot kovno \xc5\xbeelezo, so prvi\xc4\x8d proizvedli v antiki v fu\xc5\xbeinah. Kova\xc4\x8di v Luristanu v zahodnem Iranu so dobro jeklo proizvajali \xc5\xbee okoli leta 1000 pr. n. \xc5\xa1t.. Izbolj\xc5\xa1ani razli\xc4\x8dici sta bili wootzovo jeklo, ki so ga razvili v Indiji okoli leta 300 pr. n. \xc5\xa1t., in dama\xc5\xa1\xc4\x8dansko jeklo, ki so ga razvili okoli leta 500 pr. n. \xc5\xa1t.. Obe proizvodni metodi sta bili specializirani, zato se jeklo ni uveljavilo vse do 50. let 19. stoletja._NEWLINE_V 17. stoletju so razvili nove metode proizvodnje jekla z oglji\xc4\x8denjem ingotov in s cementiranjem. V industrijski revoluciji so razvili proizvodnjo ingotov brez ogljika, kar so kasneje uporabili tudi v proizvodnji jekla. V drugi polovici 50. let 19. stoletja je Henry Bessemer izna\xc5\xa1el nov postopek za proizvodnjo jekla v tako imenovani besemerjevi hru\xc5\xa1ki, ki je vklju\xc4\x8deval vpihavanje zraka v surovo \xc5\xbeelezo. Proizvodnja jekla se je s tem pocenila in pove\xc4\x8dala, proizvodnja kovnega \xc5\xbeeleza pa opustila.\n_START_SECTION_\nIndustrijski postopki\n_START_PARAGRAPH_\nProizvodnja \xc5\xbeeleza ali jekla je postopek, sestavljen iz dveh glavnih korakov. V prvem koraku se iz rude v visoki pe\xc4\x8di ali plav\xc5\xbeu proizvede surovo \xc5\xbeelezo ali grodelj. V drugem koraku se surovo \xc5\xbeelezo pretvori v kovno \xc5\xbeelezo ali jeklo._NEWLINE_Za nekatere posebne namene, na primer za jedra elektromagnetov, se \xc4\x8disto \xc5\xbeelezo proizvaja z elektrolizo raztopine \xc5\xbeelezovega(II) sulfata.\n_START_SECTION_\nNadaljnja obdelava surovega \xc5\xbeeleza\n_START_PARAGRAPH_\nSurovo \xc5\xbeelezo ali beli grodelj ni \xc4\x8disto, ampak vsebuje 4-5\xc2\xa0% raztopljenega ogljika in manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine drugih ne\xc4\x8disto\xc4\x8d, med njimi \xc5\xbeveplo, magnezij, fosfor in mangan. Glavna ne\xc4\x8disto\xc4\x8da je ogljik, zaradi katerega je \xc5\xbeelezo krhko in trdo. Primerno je za proizvodnjo neketerih ulitih izdelkov, na primer pe\xc4\x8di, cevi, radiatorjev, stebrov uli\xc4\x8dnih svetilk in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih tirnic._NEWLINE_Surovo \xc5\xbeelezo se lahko predela ali v jeklo z vsebnostjo ogljika do 2\xc2\xa0% ali v kovno \xc5\xbeelezo (tr\xc5\xbeno \xc4\x8disto \xc5\xbeelezo). Za proizvodnjo teh produktov so potrebni razli\xc4\x8dni metalur\xc5\xa1ki procesi, na primer kovanje, pudlanje, prepihavanje z zrakom v Besssemerjevem ali Thomasovem konverterju, Siemens-Matinovi pe\xc4\x8di, po Linz-Donawitzovem postopku ali v elektri\xc4\x8dni pe\xc4\x8di. Namen vseh postopkov je oksidacija vsega (ali samo dela) ogljika in drugih ne\xc4\x8disto\xc4\x8d. K tako pripravljenemu \xc5\xbeelezu se lahko zatem z dodajanjem drugih kovin, najpogosteje Si, Mn, Ni, Cr in W, proizvajajo zelo razli\xc4\x8dne jeklene zlitine._NEWLINE_\xc5\xbdilavljenje je postopek, v katerem se kosi jekla nekaj ur segrevajo pri 700-800 in nato po\xc4\x8dasi ohladijo. Tako obdelano jeklo je mehkej\xc5\xa1e in bolj kovno.\n_START_SECTION_\nLaboratorijske metode\n_START_PARAGRAPH_\nV laboratoriju se \xc5\xbeelezo pripravlja praviloma na dva na\xc4\x8dina: z elektrolizo \xc5\xbeelezovega(II) klorida na \xc5\xbeelezno katodo in redukcijo \xc5\xbeelezovh oksidov z vodikom pri 500\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezarstvo na slovenskem ozemlju\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezarstvo na na\xc5\xa1em ozemlju ima zelo dolgo tradicijo.\n_START_SECTION_\nFu\xc5\xbeinarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nFu\xc5\xbeinarstvo je zgodovinska gospodarska dejavnost pridobivanja in predelave kovin, predvsem \xc5\xbeeleza, v polizdelke in kon\xc4\x8dne izdelke. Na slovenskem ozemlju so bile fu\xc5\xbeine (iz bene\xc5\xa1koitalijanske nare\xc4\x8dne besede fusina - topilnica, kova\xc4\x8dnica) sprva omejene na lokalne vire \xc5\xbeelezove rude \xe2\x80\x93 bobovca, kasneje tudi na bolj oddaljene vire, in lokalne vire energije, predvsem lesnega oglja. Najbolj znane so bile fu\xc5\xbeine v Bohinju, Savi (Jesenice), Javorniku, Tr\xc5\xbei\xc4\x8du, Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini, Dvoru pri \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku in Me\xc5\xbei\xc5\xa1ki dolini. Nanje \xc5\xa1e vedno spominjajo \xc5\xa1tevilna ledinska in krajevna imena, predvsem na severozahodu in severu Slovenije._NEWLINE_Postavitev fu\xc5\xbein je bila pogojena s podelitvijo vladarskega ali de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbejega privilegija. Glede na namen so se navadno delile na fu\xc5\xbeine za razkosanje ali velike la\xc5\xa1ke fu\xc5\xbeine, fu\xc5\xbeine za presnanje, fu\xc5\xbeine za izkovanje ali brescianske fu\xc5\xbeine, fu\xc5\xbeine za jeklo, fu\xc5\xbeine za plo\xc4\x8devino in fu\xc5\xbeine za proizvodnjo specialnih jekel. Med industrijsko revolucijo, ki se je v Angliji za\xc4\x8dela \xc5\xbee v 17. stoletju, pri nas pa mnogo kasneje, so jih zaradi zastarele tehnologije opustili, njihovo vlogo pa so prevzele \xc5\xbeelezarne in jeklarne.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezarstvo in jeklarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMed industrijsko revolucijo je na Slovenskem delovalo pet ve\xc4\x8djih \xc5\xbeelezarskih obratov: na Jesenicah, v \xc5\xa0torah, na Ravnah na Koro\xc5\xa1kem, na Prevaljah in v Dvoru pri \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku. Eno vidnej\xc5\xa1ih vlog pri razvoju \xc5\xbeelezarstva so imele Jesenice, kjer so odkrili postopek za pridobivanje feromangana v plav\xc5\xbeu.\n_START_SECTION_\nJesenice\n_START_PARAGRAPH_\nPredhodnica jeseni\xc5\xa1ke \xc5\xbeelezarne je bila delni\xc5\xa1ka Kranjska industrijska dru\xc5\xbeba, ustanovljena leta 1869. Na Jesenicah je bilo \xc5\xbee pred tem nekaj fu\xc5\xbein, katerih lastniki so se pogosto menjavali. Obrate na Savi so leta 1766 prevzeli Ruardi, obrate na Plav\xc5\xbeu in Javorniku pa leta 1752 Zoisi. Obrati so sprva cveteli, med industrijsko revolucijo pa so postali nekonkuren\xc4\x8dni. Ker lastniki niso bili finan\xc4\x8dno dovolj mo\xc4\x8dni, da bi jih posodobili, so z ljubljanskim lastnikom parnega mlina Lambertom Karlom Lukmannom in veletrgovcema Karlom Kanutom Holzerjem in Vincencom Sunigom ustanovili Kranjsko industrijsko dru\xc5\xbebo, ki naj bi prevzela upravljanje industrijskih in rudarskih podjetij. _NEWLINE_Dru\xc5\xbeba je leta 1870 od Zoisovih dedi\xc4\x8dev odkupila plav\xc5\xbee in fu\xc5\xbeine na Javorniku, v Radovni, Mostah, Bohinjski Bistrici in Stari Fu\xc5\xbeini. Leto kasneje je od Viktorja Ruarda odkupila plav\xc5\xbe na Savi, dve pudlarski pe\xc4\x8di z \xc5\xbeagami in mlini, fu\xc5\xbeine v Mojstrani in Globokem, rudnik Savske jame in rudnik manganove rude na Begunj\xc5\xa1\xc4\x8dici. Leta 1873 je sledil \xc5\xa1e nakup fu\xc5\xbein v Slapu pri Tr\xc5\xbei\xc4\x8du. Posel kljub temu ni cvetel, kot so pri\xc4\x8dakovali, zato so morali \xc5\xbee leta 1882 prodati del posesti._NEWLINE_V jeseni\xc5\xa1ki \xc5\xbeelezarni so izna\xc5\xa1li postopek za proizvodnjo feromangan]a, kar ji je prineslo svetovno slavo in zlato medaljo na svetovni razstavi na Dunaju leta 1873. Postopek so kasneje izpopolnili in proizvajali \xc5\xbeelezo s stalno vsebnostjo 40\xc2\xa0% mangana, najve\xc4\x8d v plav\xc5\xbeu na Savi. Najvi\xc5\xa1ja vsebnost mangana je dosegla 54\xc2\xa0%. Ko je Kranjska industrijska dru\xc5\xbeba zgradila ve\xc4\x8dje in sodobnej\xc5\xa1e plav\xc5\xbee v Trstu, so savske in javorni\xc5\xa1ke plav\xc5\xbee leta 1897 in 1904 ugasnili in uvedli predelovalne obrate in proizvodnjo jekla v Siemens-Martinovi pe\xc4\x8di._NEWLINE_\xc5\xbdelezarna Jesenice je dosegla ponoven razcvet v 1960. letih in se po razpadu Jugoslavije v 1990. letih preoblikovala v ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih podjetij. Vodilno podjetje je S\xc5\xbd Acroni d.o.o., ustanovljeno 23. decembra 1992, ki stalno \xc5\xa1iri in posodablja proizvodnjo in skrbi tudi za varstvo okolja. V njen proizvodni program spadajo nerjavna, trda, konstrukcijska, orodna in specialna jekla, elektro plo\xc4\x8devina in nikljeve zlitine.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tore\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa0torah se je \xc5\xbeelezarstvo za\xc4\x8delo leta 1850, ko je Tirolec Andrieu dobil koncesijo za postavitev pudlarne in valjarne. Oba obrata so odprli leta 1860 in nato dozidali livarno in kova\xc4\x8dnco s parnimi kladivi. Leta 1876 je lastnik \xc5\xbeelezarne postal Karel Neufeldt, ki je svojo \xc5\xbeelezarsko in premogovni\xc5\xa1ko posest zdru\xc5\xbeil v podjetje Berg-und H\xc5\xb1ttenwerk Store s sede\xc5\xbeem na Dunaju. Leta 1912-1913 so pudlarske pe\xc4\x8di odstranili, zgradili novo martinarno z 20-tonsko Siemens-Martinovo pe\xc4\x8djo za proizvodnjo jekla, novo toplotno centralo s tremi parnimi kotli in dvema parnima strojema in modernizirali valjarno._NEWLINE_Leta 1950 so za\xc4\x8deli izdelovati valje in leta 1959 prvi v Jugoslaviji izdelali valje iz nodularne litine. Leta 1954 so zgradili elektroplav\xc5\xbe, ki je pokrival vse lastne potrebe po belem in sivem grodlju, in se v valjarni preusmerili na proizvodnjo vzmeti in specialnih profilov. Leta 1968 se je v livarni II za\xc4\x8dela proizvodnja specialnih jekel._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 1970. let so Siemens-Martinovo pe\xc4\x8d ustavili in septembra 1973 pognali novo Brlecovo oblo\xc4\x8dno pe\xc4\x8d za proizvodnjo specialnih jekel. V naslednjih letih so za\xc4\x8deli proizvajati tudi traktorje. Po letu 1990 se je zaradi izgube tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d v razpadli Jugoslaviji proizvodnja jekel prepolovila. \xc5\xbdelezarna se je reorganizirala v ve\xc4\x8d samostojnih podjetij, ki nadaljujejo \xc5\xa1torsko \xc5\xbeelezarsko tradicijo.\n_START_SECTION_\nDvor pri \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezarna na Dvoru pri \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku je obratovala od leta 1796 do 1896. Spadala je med najve\xc4\x8dje industrijskih obrate na Slovenskem. Leta 1820 se je usmerjena v \xc5\xbeelezolivarstvo in sredi 19. stoletja ostala edina na na\xc5\xa1em ozemlju, ki se je ukvarjala s tako imenovanim  umetni\xc5\xa1kim livom.  \xc5\xbdelezovo rudo je dobivala iz Soteske, Rep\xc4\x8de gore in Hmeljnika, oglje pa iz gozdov bli\xc5\xbenjega Ko\xc4\x8devskega Roga._NEWLINE_Leta 1806 je posebni odposlanec Jurija Kara\xc4\x91or\xc4\x91a na Dvoru naro\xc4\x8dil 60 topov in mo\xc5\xbenarjev, vendar je avstrijska vlada pogodbo razveljavila. Livarne na Dvoru so nekaj topov kljub temu na skrivaj izdelale in poslale naro\xc4\x8dniku._NEWLINE_Leta 1822 je \xc5\xbeelezarno prevzel nov nadzornik Ignacij von Panz in jo \xc5\xa1e pove\xc4\x8dal, s \xc4\x8dimer je postala najve\xc4\x8dje tovrstno podjetje ju\xc5\xbeno od Alp. Leta 1834 je \xc5\xbeelezarna dobila naziv \xc2\xbbCesarsko-kraljeva privilegirana tovarna za lito\xc5\xbeelezno in kovano blago kneza Auersperga\xc2\xab. Zaposlovala je ve\xc4\x8d kot petsto delavcev in imela za proizvodnjo  svojih izdelkov izdelane natan\xc4\x8dne predpise. Tak\xc5\xa1ni predpisi so bili takrat v Evropi redki  in so pomenili velik napredek v podjetni\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Na Dvoru so izdelovali razli\xc4\x8dne \xc5\xbeelezne predmete, od preprostih predmetov za vsakdanjo rabo (kotli, \xc5\xbeeblji, plo\xc4\x8devina...) do zahtevnih lito\xc5\xbeeleznih izdelkov, ki so jih tudi izva\xc5\xbeali. Na Dvoru so med drugim ulili \xc5\xbeelezno konstrukcijo nekdanjega Mrtva\xc5\xa1kega mosta v Ljubljani (sedanji Hradeckega most) in prve vagon\xc4\x8dke za \xc5\xbeeleznico v Postojnski jami._NEWLINE_Leta 1869 je \xc5\xbeelezarna pogorela, kar je povzro\xc4\x8dilo zmanj\xc5\xa1anje proizvodnje in kr\xc4\x8denje \xc5\xbeelezarne. \xc5\xbdelezarna se  ni nikoli ve\xc4\x8d povsem pobrala in zaradi hude konkurence  povsem propadla. Zadnji obrat so zaprli leta 1896.\n_START_SECTION_\nFu\xc5\xbeine ob Hublju\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina ajdovskih fu\xc5\xbein se je za\xc4\x8dela 12. novembra 1561, ko je cesar Ferdinand I. Habsbur\xc5\xa1ki  izdal koncesijo za dva plav\xc5\xbea ob Hublju in v dolini Vodic._NEWLINE_\xc5\xbdelezo se je proizvajalo iz limonita iz rudnika Napredalo med Podkrajem in Vodicami. Fu\xc5\xbeine so bile od samega za\xc4\x8detka usmerjene v proizvodnjo kovnega \xc5\xbeeleza. Ko so pe\xc4\x8di predelali v plav\xc5\xbe, je proizvodnja narasla na 45 in celo 200 ton letno. Nova \xc5\xbeelezarna je proizvajala kovno \xc5\xbeelezo, jeklo in grodelj._NEWLINE_Lesno oglje so kuhali v Trnovskem gozdu in Hru\xc5\xa1ici. \xc5\xbdelezo so predelovali v lastnih kova\xc4\x8dijah, opremljenih s kova\xc5\xa1kimi ognji\xc5\xa1\xc4\x8di ter kladivi in mehovi na vodni pogon. Kovali so ro\xc4\x8dna orodja za lastne potrebe, za delo na polju in v vinogradu ter v gozdu in rudniku, izdelovali so granate in krogle ter okovja za ladijske topove. Ulivali so celo retorte za \xc5\xbeganje cinabarita v rudniku \xc5\xbeivega srebra v Idriji._NEWLINE_Fu\xc5\xbeine so s kraj\xc5\xa1im presledkom delovale od leta 1561 do leta 1700.\n_START_SECTION_\nSpojine\n_START_PARAGRAPH_\nPomen \xc5\xbeelezovih spojin je v primerjavi s pomenom \xc5\xbeeleza v metalurgiji zelo majhen, saj imajo spojine samo nekaj ni\xc5\xa1nih aplikacijh. \xc5\xbdelezovi katalizatorji se tradicionalno uporabljajo v Haber-Boschevem procesu proizvodnja amonijaka in Fischer-Tropschevem procesu pretvarjanja ogljikovega monoksida v ogljikovodike za goriva in maziva.  Upra\xc5\xa1eno \xc5\xbeelezo v kislih topilih se je uporabljalo za redukcino nitrobenzena v anilin._NEWLINE_\xc5\xbdelezov(II) klorid se uporablja za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje odpadnih voda, barvanje tkanin, kot barvni aditiv v premazih, aditiv v \xc5\xbeivalski hrani in jedka za baker v proizvodnji tiskanih vezij.  Raztopljen v etanolu tvori \xc5\xbeelezovo tinkturo. Drugi \xc5\xbeelezovi halidi so omejeni na laboratorijsko rabo._NEWLINE_\xc5\xbdelezov(II) sulfat je prekurzor za druge \xc5\xbeelezove spojine. Uporablja se tudi za redukcijo kromatov v cementu in kot prehranski dodatek za zdravljenje slabokrvnosti, ki je posledica pomanjkanja \xc5\xbeeleza. \xc5\xbdelezov(III) sulfat se uporablja za obarjanje trenutnih drobnih delcev v rezervoarjih za pitno vodo. \xc5\xbdelezov(II) klorid se uporablja kot redukcijski flokulant, kemikalija za tvorjenje \xc5\xbeelezovih kompleksov, proizvodnjo magnetnih \xc5\xbeelezovih oksidov in reducent v organskih sintezah."