b'\n_START_ARTICLE_\nTirint\n_START_SECTION_\nLegenda\n_START_PARAGRAPH_\nTirint je najprej opisal Homer , ki je pohvalili njegove mogo\xc4\x8dne zidove. Po anti\xc4\x8dni tradiciji naj bi jih zgradili Kiklopi, saj bi le velikani nad\xc4\x8dlove\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di lahko dvignili ogromne kamne. Po ogledu zidov poru\xc5\xa1ene trdnjave v 2. stoletju je geograf Pavzanias zapisal, da dve muli skupaj nista mogli premakniti niti manj\xc5\xa1ega kamna._NEWLINE_Izro\xc4\x8dilo povezuje zidovje tudi s Pretom, Akrizijevim bratom, kraljem Argosa. Po legendi je Pret, ki ga je zasledoval brat, pobegnil v Likijo. S pomo\xc4\x8djo Likijcev mu je uspelo, da se je vrnil v Argolido. Pret je zasedel Tirint in ga utrdil s pomo\xc4\x8djo Kiklopov._NEWLINE_Gr\xc5\xa1ka legenda povezuje tri argolidska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da s tremi mitolo\xc5\xa1kimi junaki: Akrizijem, ustanoviteljem dorske kolonije Argos, njegovim bratom Pretom, ustanoviteljem Tirinta, in njegovim vnukom Perzejem, ki je ustanovitelj Miken. Nastala je na za\xc4\x8detku zgodovinskega obdobja, ko se je Argos boril, da bi postal vodilna mo\xc4\x8d v obmo\xc4\x8dju, in je potreboval slavno preteklost, da je lahko tekmoval z drugima dvema mestoma.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTo obmo\xc4\x8dje je bilo naseljeno \xc5\xbee v prazgodovini. Manj\xc5\xa1e neolitsko naselje je nastalo v sredini 3. tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in je cvetelo kot zgodnje predhelensko naselje, ki je bilo pribli\xc5\xbeno 15 km jugovzhodno od Miken na hribu, dolgem 300 m, \xc5\xa1irokem 45\xe2\x88\x92100 m in visokem ne ve\xc4\x8d kot 18 metrov. Iz tega obdobja so ohranjena tla dvori\xc5\xa1\xc4\x8da mikenske pala\xc4\x8de in mogo\xc4\x8dna kro\xc5\xbena struktura, ki ima 28 metrov v premeru. Zdi se, da je bila utrjeno pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de za mestne prebivalce mesta med vojno in/ali prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de kralja. Podno\xc5\xbeje je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e in izdelano iz dveh koncentri\xc4\x8dnih kamnitih zidov, med katerimi so bili pre\xc4\x8dniki, tako da je bila debelina do 45 m._NEWLINE_Nadgradnja je bila iz gline, streha pa izdelana iz \xc5\xbeganih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic. Prvi gr\xc5\xa1ki prebivalci, ustvarjalci srednje heladske in mikenske civilizacije je po tem naselila Tirint na za\xc4\x8detku srednjega obdobja (2000\xe2\x80\x931600 pr. n. \xc5\xa1t.), \xc4\x8deprav je mesto v mikenskem obdobju do\xc5\xbeivelo svojo najve\xc4\x8djo rast. Akropola je bila zgrajena v treh stopnjah, prva ob koncu poznega heladskega II obdobja (1500\xe2\x80\x931400 pr. n. \xc5\xa1t.), druga v poznem heladskem III (1400\xe2\x88\x921300 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) in tretja na koncu poznega heladskega III B (1300\xe2\x80\x931200 pr. n. \xc5\xa1t.). Ohranjene ru\xc5\xa1evine mikenske citadele datirajo v konec tretjega obdobja. Mesto je pravilno obkro\xc5\xbealo akropolo na ravnini spodaj._NEWLINE_Nesre\xc4\x8da, ki je prizadela mikenska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da ob koncu bronaste dobe, je prizadela tudi Tirint. Gotovo pa je, da je bilo obmo\xc4\x8dje pala\xc4\x8de stalno naseljeno do sredine 8. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. (malo pozneje je bil na ru\xc5\xa1evinah pala\xc4\x8de zgrajen tempelj)._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku klasi\xc4\x8dnega obdobja je bil Tirint, podobno kot Mikene, sorazmerno nepomembno mesto. Ko je Kleomen I. iz \xc5\xa0parte premagal Argos, so njihovi su\xc5\xbenji za ve\xc4\x8d let zasedli Tirint (po Herodotu) . Herodot omenja tudi, da je Tirint sodeloval v bitki pri Platajah leta 480 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem s 400 hopliti ._NEWLINE_Celo ob upadu sta bili mesti Mikene in Tirint mote\xc4\x8di za Argos, ki je v svoji politi\xc4\x8dni propagandi \xc5\xbeelel monopolizirati slavo legendarnih (in mitskih) prednikov. V 468 pr. n. \xc5\xa1t. je Argos popolnoma uni\xc4\x8dil obe mesti in po Pavzaniasu preselil prebivalce v Argos. Strabon pi\xc5\xa1e , da se je veliko Tirin\xc4\x8danov preselilo v mesto Halent, danes Portoheli. _NEWLINE_Kljub svoji pomembnosti je bila Tirintu in njegovim miti\xc4\x8dnim vladarjem in tradicijam v epiki in dramatiki pripisana majhna vrednost. Pavzanias mu je posvetil le kratek zapis (2.25.8) in novej\xc5\xa1i popotniki, ki potujejo v Gr\xc4\x8dijo in i\xc5\xa1\xc4\x8dejo kraje, v katerih so \xc5\xbeiveli junaki anti\xc4\x8dnih besedil, ne razumejo pomena tega mesta.\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nAkropolo je najprej izkopaval nem\xc5\xa1ki arheolog Tirs leta 1831. Leta 1876 je Heinrich Schliemann ugotovil, da je pala\xc4\x8da srednjeve\xc5\xa1ka, tako je pri\xc5\xa1el zelo blizu in uni\xc4\x8dil ostanke, da bi se dokopal globlje do mikenskih zakladov. Naslednje izkopavanje je potekalo pod vodstvom Wilhelma D\xc3\xb6rpfelda, direktorja nem\xc5\xa1kega arheolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta, in tokrat so bile ru\xc5\xa1evine pravilno ocenjene._NEWLINE_Izkopavanja je pozneje ponovil D\xc3\xb6rpfeld s sodelovanjem drugih nem\xc5\xa1kih arheologov, ki so nadaljevali svoje delo do leta 1938. Po drugi svetovni vojni (1939 do 1945) je delo nadaljeval na In\xc5\xa1titutu in pri Gr\xc5\xa1ki arheolo\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nZidovje se razteza na celotnem obmo\xc4\x8dju hriba. Njihovi temelji so ohranjeni po celotni dol\xc5\xbeini, njihova vi\xc5\xa1ina ponekod dose\xc5\xbee 7 metrov, kar je nekoliko ni\xc5\xbeje od prvotne vi\xc5\xa1ine, ki je ocenjena na 9,10 metra. Zidovi so precej debeli, popre\xc4\x8dno 6 metrov, na to\xc4\x8dkah, na katerih so predrli slavne predore, do 17 m. Mo\xc4\x8dna pre\xc4\x8dna stena lo\xc4\x8di akropolo v dva dela: ju\xc5\xbenega, ki vklju\xc4\x8duje pala\xc4\x8dne zgradbe, in severnega, ki varuje obmo\xc4\x8dje vrha hriba. V tem drugem delu, ki sega do konca mikenske dobe, so mala vrata in \xc5\xa1tevilni predori ob\xc4\x8dasno odprti, pokriti s trikotno streho, ki se je uporabljala kot zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za prebivalce spodnjega mesta ob nevarnosti._NEWLINE_Vhod v trdnjavo je bil vedno na vzhodni strani, vendar je imel druga\xc4\x8den polo\xc5\xbeaj in obliko v vsaki od treh gradbenih faz. V drugi fazi so imela vrata obliko Levjih vrat kot v Mikenah. Levo je bil stolp in na desni krak zidu, tako da so bila vrata dobro za\xc5\xa1\xc4\x8ditena in so bili napadalci prisiljeni pre\xc4\x8dkati zelo ozek koridor, medtem ko bi jih obramba napadla od zgoraj in z obeh strani. V tretji fazi so vrata dodatno premaknili navzven. Kraljeva pala\xc4\x8da znotraj citadele je bila podobna tisti v Mikenah, 11,80 x 9,80 m, sestavljena iz treh delov: zunanji portik z dvema stebroma je bil prodomos (predprostor), domos (glavna soba) s kro\xc5\xbenim kaminom, ki je bila obdana s \xc5\xa1tirimi lesenimi stebri. Zdi se, da so imeli stranski predeli pala\xc4\x8de \xc5\xa1e eno nadstropje. Stene zunanjih arkad so bile bogato okra\xc5\xa1ene. Ob dnu so bile alabastrne plo\xc5\xa1\xc4\x8de z reliefnimi rozetami in cvetjem. Preostanek je bil okra\xc5\xa1en s freskami. Tri vrata so vodila do prodomosa, nato pa \xc5\xa1e do domosa. V sredini vzhodne stene je viden v tleh prostor, ki sovpada s kraljevim prestolom. Tla so bila bogato okra\xc5\xa1ena z razli\xc4\x8dnimi temami okoli zidov in na prostoru med stebri ob kaminu. Tudi tu so bile stene okra\xc5\xa1ene s slikami._NEWLINE_V ru\xc5\xa1evinah dvorca, ki je zgorel v 8. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., je bil dorski tempelj zgrajen v \xc4\x8dasu geometri\xc4\x8dnega obdobja. Manj\xc5\xa1i od dvorca je sestavljen iz dveh delov: prodomosa in cele. \xc5\xa0irina templja je malo nad polovico dvorca, medtem ko zadnja stena templja dosega vi\xc5\xa1ino zadnjih stebrov kamina. Trije izviri so se izlivali v notranjost, eden na zahodno stran velikega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, dostop je s tajnega vhoda, in dva na koncu severne strani zidu z dveh predorov v steni. Te in podobne strukture najdemo v drugih zaveti\xc5\xa1\xc4\x8dih v mikenskih akropolah in dokazujejo, da so bili med obleganjem oskrbljeni z vodo.'