b'\n_START_ARTICLE_\nProtipape\xc5\xbe Benedikt XIV. (Bernard Garnier)\n_START_SECTION_\nProtipape\xc5\xbeev protipape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nToda tudi med njimi je pri\xc5\xa1lo do razkola: trije so se zbrali na konklave 10. junija 1423 ter izvolili Gil S\xc3\xa1nchez Mu\xc3\xb1oz-a, ki si je nadel ime Klemen VIII. (1423-1429). _NEWLINE_\xc4\x8cetrti, Jean Carrier \xe2\x80\x93 pa je bil ravno tedaj kot Benediktov odposlanec na poti. Ko se je vrnil, je oporekal izvolitvi in sam izvolil na gradu Pe\xc3\xb1\xc3\xadscola duhovnika Bernarda Garniera \xe2\x80\x93 zakristana pri stolnici v Rodezu \xe2\x80\x93, ki si je privzel ime Benedikt XIV. (1424-1430) - in je tako postal protipape\xc5\xbeev protipape\xc5\xbe. Njegova vloga je bila ljudem tako neznana, da je pravzaprav \xc5\xa1e naprej opravljal delo zakristana v Rodezu, grofija Rodez, blizu Toulousa._NEWLINE__NEWLINE_Drugi pa menijo, da se je skrival in da so mu sledili \xc5\xa1e protipape\xc5\xbei Benedikt XV., Benedikt XVI. in Benedikt XVII. Glede tega ni zgodovinskih podatkov; zato jih imenujemo kar domi\xc5\xa1ljijski pape\xc5\xbei._NEWLINE_Po njegovi smrti pa je postal novi naslednik protipape\xc5\xbea Benedikta XIII. sam Jean Carrier, - ki je volil samega sebe; enako z imenom Benedikt XIV., oziroma Benedikt XIV. (1430-1437). Z njegovo smrtjo pa je bil zahodni razkol dokon\xc4\x8dno prese\xc5\xbeen, \xc4\x8deprav mu je sledil \xc5\xa1e Feliks.\n_START_SECTION_\nSkriti pape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nJean Carrier je torej izvolil samostojno novega pape\xc5\xbea, svojega pape\xc5\xbea. V 15. stoletju je bil stolni arhidiakon najpomembnej\xc5\xa1a osebnost takoj za \xc5\xa1kofom, ki mu je bil prvi svetovalec in vsestranski pomo\xc4\x8dnik. V tistem \xc4\x8dasu je imel Rodez v posesti armanja\xc5\xa1ki grof, a 1443 ga je zasedla Francija. _NEWLINE_Bolj izbiro kot imenovanje je bilo treba dr\xc5\xbeati v tajnosti. Edini volivec ni izdal nobenega odloka, ni bilo obra\xc4\x8danja ljudstvu \xe2\x80\x93 Carrier sam mu je nadel pape\xc5\xa1ko krono tiaro na glavo. Gotovo je le, da je januarja 1427 razkol \xc5\xbee natpo\xc4\x8dil. Ta isti kardinal Carrier poro\xc4\x8da armagna\xc5\xa1kemu grofu Janezu IV. novico omenjajo\xc4\x8d, da je pape\xc5\xbe skrit, ker bi utegnil Klemen VIII. zapreti. 1427 je ta grof poro\xc4\x8dal sveti Ivani Orleanski, da je le Carrier vedel za mesto, na katerem se je nahajal ta pape\xc5\xbe. Zato so ga imenovali tudi skriti pape\xc5\xbe. Klemen se je pokazal sumni\xc4\x8dav in ma\xc5\xa1\xc4\x8devalen, kar je do neke mere razumljivo, saj je bival na negotovem ozemlju in je imel vedno manj prista\xc5\xa1ev._NEWLINE_ _NEWLINE_Ni verjetno, da bi Garnier odklonil pape\xc5\xa1ko imenovanje. Mo\xc5\xbeno pa je, da je ohranjal imenovanje skrivaj od javnosti, kar bi se lahko spremenilo glede na spremenjene politi\xc4\x8dne razmere. Carrier je upal, da bo po stoletni vojni Francija zopet postala narod, ki bo podpiral avinjonske, ne pa zoprne aragonske pape\xc5\xbee. _NEWLINE__NEWLINE_Zanesljivo pa je, da je Garnier imenoval enega kardinala, in sicer je to bil Jean Farald, ki je bil prisiljen zapustiti Benedikta in voliti samega Carriera. Zdi se pa, da se Garnier - v nasprotju s svojim naslednikom - sploh ni skrival, ampak je \xc5\xa1e naprej mirno opravljal svojo obi\xc4\x8dajno slu\xc5\xbebo \xe2\x80\x93 skrito je ostajalo le njegovo imenovanje. Ko je Rodez pri\xc5\xa1el pod francosko kraljestvo, je Garnier zanikal, da bi se bil sploh kdaj upiral rimskim pape\xc5\xbeem ali da bi imel kaj s pape\xc5\xa1kim imenovanjem. Carrier je tedaj menil, da se je zmotil v imenovanju Garniera za protipape\xc5\xbea \xe2\x80\x93 zato je imenoval samega sebe. Ker je imenovanje njegovega predhodnika bilo skrivno, je vzel zase isto ime: tudi on se je imenoval Benedikt XIV., vendar je tokratno (samo)imenovanje prodrlo v javnost.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina zgodovinarjev meni, da je Bernard umrl \xe2\x80\x93 morda v Rodezu - 1430. Drugi omenjajo letnico 1433, nekateri celo 1437. _NEWLINE_Po njegovi smrti je ostalo nekaj protipape\xc5\xbeevih privr\xc5\xbeencev, ki so se umaknili v skoraj nedostopno divjino na nekem polotoku v votlini med rekama Viauri in Jaouli.  Vodil jih je kova\xc4\x8d Jean Tanier s svojo dru\xc5\xbeino in on je zagovarjal protipape\xc5\xbea do svoje smrti. Njegova otroka Petra (Pierre) in Ivanko (Jeanne) so obsodili zaradi herezije. Ivanka je pripadnost lo\xc4\x8dini zanikala, in so ji kazen spremenili v dosmrtno je\xc4\x8do; Petra pa so zaradi vztrajanja obsodili na smrt in za\xc5\xbegali v mestu Rodezu 27. maja 1467.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nBernarda Garniera je skrivaj izvolil za pape\xc5\xbea Jean Carrier, ki je bil zvest Benediktu XIII., v oporekanje proti povi\xc5\xa1anju Klemena VIII. na pape\xc5\xa1ki sede\xc5\xbe. Njegova izvolitev je bila o\xc4\x8ditno nezakonita; je pa zadnji izraz odpora zoper dokon\xc4\x8dno poravnavo zahodnega razkola.'