b'\n_START_ARTICLE_\nAsirija\n_START_SECTION_\nImena\n_START_PARAGRAPH_\nAsirija je bila v\xc4\x8dasih znana kot Subartu pred vzponom mestne dr\xc5\xbeavice Ashur in po njenem padcu. Od 605 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem pa vse do poznega 7. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja se je razli\xc4\x8dno imenovala: kot Athura ali kot Atouria , Strabo, Sirija (gr\xc5\xa1ko), Asirija (latinsko) in Assuristan. Izraz Asirija se lahko nana\xc5\xa1a tudi na geografsko regijo ali osr\xc4\x8dje Asirije, kjer so bili njeni imperiji in asirski ljudje (in so \xc5\xa1e vedno) \xc5\xbeiveli. Sodobni asirski kristjani AKA (Kaldo-asirska) etni\xc4\x8dna manj\xc5\xa1ina v severnem Iraku, na severovzhodu Sirije, jugovzhodni Tur\xc4\x8dije in na severozahodu Irana so potomci starodavnih Asircev.\n_START_SECTION_\nZemljepis\n_START_PARAGRAPH_\nAsirijo ozna\xc4\x8dujejo visoka gorstva - Kurdsko pogorje in Zagros, ki dosegajo vi\xc5\xa1ino med 3.000 in 4.000 m. Osrednja Asirija je blago gri\xc4\x8devnata, zahodno od Tigrisa se nahaja polpu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podro\xc4\x8dje. Tigris je glavna reka z nekaj pritoki, a vse reke so hitre in neprimerne za plovbo. Brodovi in \xc4\x8dolni so bili uporabni na Tigrisu \xc5\xa1ele nizvodno ju\xc5\xbeno od Mosula.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nKlima je zelo ugodna s toplimi poletji in sve\xc5\xbeimi zimami, pomlad in jesen sta dolgi in zmerni. Padavine so redne in obilne, \xc5\xa1ele ju\xc5\xbeneje od mesta A\xc5\xa1ur postanejo redkej\xc5\xa1e. Menijo, da so v 2. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. na podro\xc4\x8dju Asirije \xc5\xa1e vedno obstajali prostrani gozdovi z bogato vegetacijo in \xc5\xbeivalstvom in da so bila tla plodnej\xc5\xa1a kot danes.\n_START_SECTION_\nNaravna bogastva\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje bogastvo Asirije sta zemlja in voda, kar je omogo\xc4\x8dilo razvoj poljedelstva in \xc5\xbeivinoreje. Reke so bile bogate z ribami, na gri\xc4\x8dih so uspevali vinogradi. Glina je slu\xc5\xbeila za izdelavo opeke, imeli so tudi mosulski marmor. V polpu\xc5\xa1\xc4\x8davskem delu so bile zaloge soli.\n_START_SECTION_\nKronologija\n_START_PARAGRAPH_\nKronologija celotne Mezopotamije je urejena v zgodovinski znanosti glede na kronologijo Asirije, a celotna kronologija Bli\xc5\xbenjega vzhoda, vklju\xc4\x8dno Anatolija, Sirija in Palestina ter starodavni Egipt glede na kronologijo Mezopotamije. Razlog zato je natan\xc4\x8den datum iz asirske zgodovine, ki so ga zapisali tedanji astronomi. To je bilo jutro 15. junij 763 pr. n. \xc5\xa1t., ko je nastopil son\xc4\x8dni mrk. Ta dogodek je bil zapisan v asirskih dokumentih, ki sledijo relativni kronologiji. S pomo\xc4\x8djo tega datuma so lahko dolo\xc4\x8dili absolutne datume in ostale dogodke asirske zgodovine za celo 1. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t. Vir za relativno kronologijo predstavljajo popisi eponimov in Seznam asirskih kraljev.\n_START_SECTION_\nZgodnja Asirija 2600 - 2335 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki Asirije segajo v 3. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t., ko so v osrednji Asiriji obstajale razli\xc4\x8dne neodvisne mestne dr\xc5\xbeavice. Asirija kot politi\xc4\x8dna stvarnost pa ni obstajala vse do sredine 2. tiso\xc4\x8dletja. Okoli 2500. pr. n. \xc5\xa1t. sta bili najvplivnej\xc5\xa1i mestni dr\xc5\xbeavici A\xc5\xa1ur in Ninive, morda \xc5\xa1e Arbela. Razen o A\xc5\xa1urju, se o ostalih mestih ve zelo malo. V Arbeli niso mogli izvesti niti arheolo\xc5\xa1kih izkopavanj, saj se nahaja pod modernim mestom. Ninive v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega Mosula, so bile raziskovane ve\xc4\x8dkrat, a arheologi \xc5\xa1e niso pri\xc5\xa1li do pomembnih najdb iz najzgodnej\xc5\xa1ega obdobja. Menijo pa, da je bila enako stara in pomembna kot A\xc5\xa1ur.\n_START_SECTION_\nAsirija v Akadskem in Novosumerskem imperiju\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu Akadskega imperija (2334-2154 pr.n.\xc5\xa1t.) so Asirci, kot vsi akadski Semiti (in Sumerci), postali last dinastije mesta Akad, s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v osrednji Mezopotamiji. Akadski imperij je ustanovil Sargon Velik. Asirski vladarji so bili predmet Sargona in njegovih naslednikov in mesto A\xc5\xa1ur je postalo regionalno upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de imperija, kar je zapisano na tablicah iz Nuzija.  _NEWLINE_Mnogo ve\xc4\x8d se ve o A\xc5\xa1urju v drugi polovici 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. To mesto, kot tudi Ninive, je nadzoroval Akadski kralj Mani\xc5\xa1tu\xc5\xa1 (okoli 2300. pr. n. \xc5\xa1t.), saj je v A\xc5\xa1uru najden napis, ki omenja \xc2\xbbslugo Mani\xc5\xa1tu\xc5\xa1a\xc2\xab, ki je bil verjetno upravitelj mesta in vazal tega staroakadskega vladarja. Menijo, da je bil vse do tedaj A\xc5\xa1ur politi\xc4\x8dno neodvisen, v kasnej\xc5\xa1ih obdobjih pa pod stalnim lastni\xc5\xa1tvom ju\xc5\xbenih vladarjev. Tako je bilo v \xc4\x8dasu vladanja Amar-Sina (okoli 2046 - 2038 pr. n. \xc5\xa1t.), saj o tem vladarju obstaja napis v A\xc5\xa1urju. Po tem obdobju je A\xc5\xa1ur ponovno postal neodvisen in za\xc4\x8del udejanjati svoj vpliv proti jugu. Eden od vladarjev mesta, Ilu\xc5\xa1uma, je napadel podro\xc4\x8dje Babilonije in oblegal pomembna mesta Ur in Nipur. To je bil plenilski pohod brez namere vzpostaviti trajno oblast. Vladarji, ki so sledili, so se osredoto\xc4\x8dili na izgradnjo in rast samega mesta, posebna pozornost pa je bila posve\xc4\x8dena templju boga A\xc5\xa1ura. To je bilo obdobje politi\xc4\x8dne stabilnosti in gospodarskega napredka, v \xc4\x8dasu ko so staroasirske trgovske kolonije cvetele v Kapadokiji.\n_START_SECTION_\nStaroasirske trgovske kolonije\n_START_PARAGRAPH_\nZahvaljujo\xc4\x8d slu\xc4\x8dajnemu odkritju velikega arhiva spisov napisanih v klinopisu v Anatoliji, so postali znani podatki o gospodarstvu mestne dr\xc5\xbeavice A\xc5\xa1ur v \xc4\x8dasu njegove najstarej\xc5\xa1e zgodovine in o nizu njegovih kolonij v Anatoliji. Ti dokumenti potrjujejo, da je imel A\xc5\xa1ur v za\xc4\x8detku 2. tiso\xc4\x8dletja velik mednarodni trgovinski pomen, \xc5\xa1e posebej je bila va\xc5\xbena trgovina s kositrom. Kolonija Kani\xc5\xa1u je bila v vzponu 150 let (okoli 1900 - 1750 pr. n. \xc5\xa1t.), njeni trgovci pa so bili polnopravni me\xc5\xa1\xc4\x8dani A\xc5\xa1urja. Od vladarjev A\xc5\xa1ura v tem obdobju je bil pomemben Sargon I. (1920-1881 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nObdobje Amoritov\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarski napredek zgodnjih mest osrednje Asirije so prekinili napadi Amoritov. To so bili semitski narod iz Sirske pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in iz Arabije, ki so v za\xc4\x8detku 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. vkorakali v Mezopotamijo. Razdeljeni so bili v ve\xc4\x8d plemen, ki so jih vodili mo\xc4\x8dni plemenski stare\xc5\xa1ine. Med najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e \xc5\xa1teje \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adad I. (okoli 1809 - 1791 pr. n. \xc5\xa1t.), ki postane vladar A\xc5\xa1ura in  se predstavlja kot direktni naslednik tamkaj\xc5\xa1njih vladarjev. Zagospodaril je celotnemu podro\xc4\x8dju severno od dana\xc5\xa1njega Bagdada, zahodno od zgornjega toka Tigrisa (osvojil kraljestvo Mari - v sodobni Siriji), vzhodno od srednjega toka Evfrata, in na zahod do srednje Sirije. Sam je prebival v novo ustanovljeni prestolnici v dolini Khabur v severni Mezopotamiji, ki se je imenovala Shubat-Enlil. Do tedaj na tem podro\xc4\x8dju ni bilo tako velike sile. Po \xc5\xa0am\xc5\xa1i Adadovi smrti, okoli 1791 pr. n. \xc5\xa1t., iz Babilonije napade Hamurabi. Po tem je o asirski zgodovini malo znanega.\n_START_SECTION_\nAsirija pod babilonsko dominacijo, 1750 - 1732 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nHamurabi, po prvem osvajanje Marija, Larse in Eshnunna, s\xc4\x8dasoma prevlada nad tedanjih vladarjem Mut-Ashkurjem (1750 - 1740 pr. n. \xc5\xa1t.). Razli\xc4\x8dne kolonije v Anatoliji prenehajo z gospodarsko dejavnostjo - verjetno zato, ker je asirsko blago zdaj trgovalo z Babilonci. Asirska monarhija je pre\xc5\xbeivela, sledili so trije kralji Amorejci: Mut-Ashkur (ki je bil sin Ishme-Dagana in poro\xc4\x8den s kraljico Hurrian), Rimush (1739-1733 pr.n.\xc5\xa1t.) in Asinum (1732 pr. n. \xc5\xa1t.) in so bili vazali Babiloncem v \xc4\x8dasu vladavine Hamurabi in za kratek \xc4\x8das njegovega naslednika Samsu-iluna  (1750 - 1712 pr. n. \xc5\xa1t.). Pod njegovim vladanjem Babilonija izgubi nadzor nad Asirjo.\n_START_SECTION_\nHorijci in kraljestvo Mitani\n_START_PARAGRAPH_\nOd 18. do 14. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je zelo malo znanega o podro\xc4\x8dju Asirije in o mestnih dr\xc5\xbeavicah kot sta bili A\xc5\xa1ur in Ninive. Razlog je motnja, ki so jo vnesle velike migracije novih narodov proti severni Mezopotamiji. Med temi narodi izstopa kraljestvo Mitani s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem ob reki Habur, ki se je v \xc4\x8dasu svojega najve\xc4\x8djega vzpona razprostiralo vse do Taurusa na zahodu in Asirije na vzhodu. To kraljestvo je bilo sestavljeno iz dveh etni\xc4\x8dnih skupin: indoevropejcev in Horijcev, ki so na to podro\xc4\x8dje pri\xc5\xa1li preko Kavkaza. Bili so ve\xc5\xa1\xc4\x8di vzgoje in uporabe konj, kar je bil njihov najve\xc4\x8dji doprinos civilizaciji Asirije in Mezopotamije.\n_START_SECTION_\nVzpon Asirije (okoli 1741 - 1274  pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nVzpon Asirije kot dr\xc5\xbeave s tem imenom se je za\xc4\x8del po dolgem obdobju, ki ga obi\xc4\x8dajno imenujejo \xc2\xbbmra\xc4\x8dna doba\xc2\xab\xc2\xa0(okoli 1741-1364 pr. n. \xc5\xa1t.). Edini dokument, ki pribli\xc5\xbeno govori o tej dobi je Seznam asirskih kraljev. Dolgotrajna vladavina A\xc5\xa1ur-ubalita I. (okoli 1363 - 1328 pr. n. \xc5\xa1t.) ozna\xc4\x8duje tudi prvi pojav Asirije kot politi\xc4\x8dne stvarnosti ter za\xc4\x8detek njenega vzpona ko postane med najve\xc4\x8djimi silami starodavnega Bli\xc5\xbenjega vzhoda. To dobo obi\xc4\x8dajno imenujejo obdobje Amarne, A\xc5\xa1ur-ubalit pa je igral, ob Hetitih, starodavnem Egiptu, Kraljestvu Mitani in Babiloniji, vodilno vlogo v Plodnem polmesecu. A\xc5\xa1ur-ubalitova h\xc4\x8di se je poro\xc4\x8dila z babilonskim kraljem, zato je A\xc5\xa1ur-ubalitov vnuk postal vladar Babilonije, pri \xc4\x8demer mu je pomagal sam A\xc5\xa1ur-ubalit I. Stabilnost, ki jo je v Asiriji vzpostavil A\xc5\xa1ur-ubalit I. je postala  temelj na katerem so njegovi nasledniki zgradili cesarstvo. Teritorij dr\xc5\xbeave se je znatno raz\xc5\xa1iril proti zahodu, na podro\xc4\x8dje ki je do tedaj pripadalo kraljestvu Mitani, kar je Asircem prineslo bogastvo in samozavest.\n_START_SECTION_\nPrvo obdobje (oko 1392 - 1207 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nZ vladavino Eriba-Aada I. (1392 - 1366 pr. n. \xc5\xa1t.) je vpliv Mitannijev na Asirijo v zatonu. Eriba-Adad se je vpletel v dinasti\xc4\x8dni boj med Tushratta in njegovim bratom Artatama II._NEWLINE_A\xc5\xa1ur-ubalit I. (1365 - 1330 pr. n. \xc5\xa1t.) je nasledil asirski prestol leta 1365 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in dokazal, da je krut, ambiciozen in mo\xc4\x8dan vladar. Asirski pritisk iz jugovzhoda in pritisk Hetitov na severozahodu omogo\xc4\x8di A\xc5\xa1ur- uballitu zlomiti premo\xc4\x8d Mitannijev. Odlo\xc4\x8dno je premagal Shuttarna II. kralja Mitannijev v bitki, ki Asiriji da cesarsko mo\xc4\x8d na ra\xc4\x8dun ne samo Mitannijev ampak tudi Kasitov, Huritov in Hetitov. Kasitski kralj Babilona se poro\xc4\x8di z Muballi\xe1\xb9\xadat-\xc5\xa0\xc4\x93r\xc5\xaba, h\xc4\x8derjo A\xc5\xa1ur-uballita, o \xc4\x8demer pi\xc5\xa1e Ehnatonu v Egipt kot del Amarna pisma._NEWLINE_Enlil-nirari (1329 - 1308 pr. n. \xc5\xa1t.) nasledi A\xc5\xa1ur-uballita I. in se opi\xc5\xa1e kot "Veliki kralj" ( Sharru Rabu). Takoj je napadel Kurigalzuja II.  Babilonskega, si prisvoji babilonsko ozemlje in \xc5\xa1e dodatno \xc5\xa1iri Asirijo._NEWLINE_Naslednik Enlil-nirarija, Arik-den-ili (okoli 1307 - 1296 pr. n. \xc5\xa1t.) \xc5\xa1iri asirsko mo\xc4\x8d in uspe\xc5\xa1no zasede gorovje Zagros na vzhodu in si podredi Lullube in Gutijce. V Levantu je premagal semitska plemena tako imenovane skupine Ahlamu, ki so verjetno predhodniki Aramencev._NEWLINE_Sledili so mu Adad-nirari I. (1295-1275 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je zgradil Kalhu (Biblijski Calah/Nimrud) za glavno mesto in nadaljeval \xc5\xa1iritev na severozahod, predvsem na ra\xc4\x8dun Hetitov in Huritov. Osvojil je hetitska ozemlja Karkemi\xc5\xa1 in dlje. Adad-nirari \xc5\xa1iri dr\xc5\xbeavo na jug, priklju\xc4\x8di babilonsko ozemlje in prisili Kasitske vladarje v sprejetje novega sporazuma v asirsko korist. Izvede tudi obse\xc5\xbene gradbene projekte v A\xc5\xa1urju in pokrajini._NEWLINE_Leta 1274 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se na prestol povzpne \xc5\xa0almaneser I. (okoli 1273 - 1244 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je vodil je vojne pohode proti vzhodu in severu, s \xc4\x8demer je zaklju\xc4\x8dil osvajanje vzhodnega dela kraljestva Mitani. V opisih te vojne so tudi prvi opisi o asirskem na\xc4\x8dinu bojevanja, po \xc4\x8demer je ta narod tudi postal poznan. Vojna strategija je vklju\xc4\x8devala \xc5\xa1tevilne poboje po zmagi in vodenje ujetnikov v su\xc5\xbeenjstvo._NEWLINE_Podobne pohode je vodil tudi Tukulti-Ninurta I. (1243 - 1207 pr. n. \xc5\xa1t.), se napotil proti Babiloniji in dodal tudi to podro\xc4\x8dje svojemu kraljestvu. Babilon je izropal in uni\xc4\x8dil, kip boga Marduka pa odnesel v Asirijo. Pomembni so bili pohodi tega kralja proti severu, severovzhodu in zahodu, kjer je premagal Hetite, mnoge odvedel v izgnanstvo  posebna delovna tabori\xc5\xa1\xc4\x8da, kar je postalo ustaljena praksa._NEWLINE_Oba navedena kralja sta dodatno zgradila A\xc5\xa1ur in Ninive, Tukulti-Ninurtapa tudi povsem novo prestolnico, nedale\xc4\x8d od A\xc5\xa1urja, na nasprotni strani Tigrisa. V tem \xc4\x8dasu je pri\xc5\xa1lo tudi do pomembnega kulturnega vpliva Babiloncev na asirsko civilizacijo, \xc5\xa1e posebej na knji\xc5\xbeevnost in religijo. Po umoru Tukulti-Ninurte, Asirija za\xc4\x8dne stagnirati in propadati,  do mo\xc4\x8di pa prihaja Babilonija. Iz zahoda za\xc4\x8dno prodirati Aramejci.\n_START_SECTION_\nDrugo obdobje (okoli 1207 - 1056 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. je uporaba \xc5\xbeeleza pri izdelavi oro\xc5\xbeja in oklepov pripeljala do novega velikega preobrata, podobno tistemu, ko so vpeljali dvovprege s konjsko vprego v za\xc4\x8detku 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Na oblast pride Tiglat-Pileser I. (1114 - 1076 pr. n. \xc5\xa1t.), eden od najpomembnej\xc5\xa1ih kraljev v asirski zgodovini. Pod njegovo vladavino se je Asirija raz\xc5\xa1irila v vseh smereh, od Sredozemskega morja na zahodu, do Babilona na jugovzhodu. Po dolgotrajnih vojnah proti Frigijcem (Mu\xc5\xa1uku v asirskih virih) na zahodu asirskega kraljestva, v katere so se vklju\xc4\x8dili tudi Aramejci, je Tiglat-Pileser I. uspel pod svojo oblast pripeljati celotno Sirijo in ju\xc5\xbeno Anatolijo, do pogorja Taurus. Osvojil je glavna babilonska mesta skupaj z Babilonim in Siparjem. Ti voja\xc5\xa1ki uspehi so privedli do blagostanja v Asiriji, kjer se je razvijala pomembna umetni\xc5\xa1ka in gradbena dejavnost. Nastali sta dve zbirki zakonov. V vseh teh dose\xc5\xbekih je viden znaten vpliv babilonske civilizacije.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek Novoasirskega cesarstva (1056 - 884 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nPo obdobju stagnacije se je stanje v kraljestvu popravilo v za\xc4\x8detku prvega tiso\xc4\x8dletja, ko je trojica zaporednih kraljev zagotovila notranjo stabilnost in za\xc4\x8dela vojne pohode za vra\xc4\x8danje izgubljenih teritorijev. A\xc5\xa1ur-Dan II. (935 - 912 pr. n. \xc5\xa1t.) je bil prvi po ve\xc4\x8d kot enem stoletju, ki je redno odhajal na vojne pohode izven Asirije, najprej proti Aramejcem od katerih je ponovno prevzel izgubljena podro\xc4\x8dja na zahodu. Obnovil je mesto A\xc5\xa1ur, \xc5\xa1e posebej njegovo mestno obzidje. Adad-nirari II. (911 - 891 pr. n. \xc5\xa1t.) je odhajal proti Babiloniji na jugu in ozemlje Nairi na vzhodu. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vseh pohodov so bili Aramejci, proti katerim je bilo izvedenih osem uspe\xc5\xa1nih pohodov. Novost tega obdobja je bila gradnja velikih skladi\xc5\xa1\xc4\x8d s potreb\xc5\xa1\xc4\x8dinami za vojsko na strate\xc5\xa1kih mestih novo osvojenih ozemelj. Tukulti-Ninurta II. (891 - 884 pr. n. \xc5\xa1t.) se je posvetil notranjemu urejanju cesarstva. Bil je zelo podjeten graditelj in za\xc4\x8del velike obnove in gradnje v A\xc5\xa1uru in v Ninivah.\n_START_SECTION_\nKralji iz Kalaha (883 - 824  pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nTo obdobje predstavlja enega od vrhuncev Novoasirskega cesarstva. Prvi od kraljev tega obdobja je bil A\xc5\xa1urnasirpal II. (884 - 859 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je svojo prestolnico premestil v mesto Kalah in Asirijo povedel do tedaj nevidene mo\xc4\x8di in bogastva. Zgodovinarjem je do sedaj znanih 14 velikih pohodov v 24 letih njegovega vladanja. Tri pohode je vodil proti vzhodu, od koder je pripeljal ljudi kot su\xc5\xbenje v Kalah. Ve\xc4\x8d pohodov je vodil proti severu in severovzhodu in osvojil ozemlje Urartu in Nairu, ter uvedel obse\xc5\xbene administrativne ukrepe, ki so mu zagotovili stalne prihodke. Ves \xc4\x8das vladanja se je vojskoval na zahodu, kjer so Asirci pri\xc5\xa1li do Sredozemskega morja. V tem \xc4\x8dasu se je za\xc4\x8dela delitev cesarstva na province z upraviteljem na \xc4\x8delu, iz katerih je moral redno prihajati davek.. \xc5\xa0almaneser III. (858 - 824 pr. n. \xc5\xa1t.) je nadaljeval vojne pohode. Na zahodu se je soo\xc4\x8dil s severnim proti asirskim zavezni\xc5\xa1tvom okoli Karkemi\xc5\xa1a, s katerim je lahko obra\xc4\x8dunal in utrdil asirsko upravo, ve\xc4\x8dje boje je vodil z zvezo okoli Damaska. Z vztrajanjem je zvezo uni\xc4\x8dil pri\xc5\xa1el vse do gore Karmel. Na severu se je udaril s kraljestvom Urartu, od koder je v Asirijo pripeljal velik plen. Kot o\xc4\x8de je gradil Kalah, poleg tega pa \xc5\xa1e trdnjavo \xc2\xbb\xc5\xa0almaneser\xc2\xab, ki je bila najve\xc4\x8dja vojna konstrukcija v zahodni Aziji. Obnovil je obzidje A\xc5\xa1ura in tamkaj\xc5\xa1nje templje, gradil pa je tudi v Ninivah.\n_START_SECTION_\nAsirija in Urartu (823 - 745 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj sto let po smrti \xc5\xa0almaneserja III., zgodovino Asirije zaznamujejo mo\xc4\x8dni napadi  kraljestva Urartu, ki je v tem \xc4\x8dasu postalo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e od same Asirije. Za\xc4\x8dasni vzpon je zaznamoval Adad-nirari III. (811 - 783 pr. n. \xc5\xa1t.), ob katerem je kot namestnica v za\xc4\x8detku kraljevanja, pomagala mati Samu-ramat, bolj poznana kot Semiramida. Asirija je tedaj osvojila Damask, Kraljestvo Izrael pa je pla\xc4\x8devalo davek. Obnovljena je bila prevlada tudi v Babiloniji. Poleg nadaljevanja gradnje in obnove mest (Kalah, utrdba \xc5\xa0almaneser, Ninive) je za to obdobje pomemben tudi mo\xc4\x8dan vpliv babilonske religije v Asiriji. Od 782 do 745 pr. n. \xc5\xa1t. je bila dr\xc5\xbeava razdeljena na neodvisne dr\xc5\xbeavice, a z ja\xc4\x8danjem kraljestva Urartu se je Asirija zna\xc5\xa1la pred izginotjem.\n_START_SECTION_\nPoznoasirsko cesarstvo (744 - 612  pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Tiglat-Pileser III. (745 - 727 pr. n. \xc5\xa1t.) pri\xc5\xa1el na oblast, je na\xc5\xa1el dr\xc5\xbeavo v razsulu. Povedel je zelo uspe\xc5\xa1ne vojne pohode na sever in osvojil podro\xc4\x8dje kraljestva Urartu. Leta 734 pr. n. \xc5\xa1t. gre proti zahodu, zavzame Sirijo, Fenicijo in Judejo ter osvoji mesto Gaza, ki je bila va\xc5\xbena zaradi vzpostavljanja direktne trgovine z Egiptom. Po uporu zahodnih dr\xc5\xbeav jih kralj pokori in jih vklju\xc4\x8di v Asirsko cesarstvo. Tiglat-Pileser se je ve\xc4\x8dkrat vpletel tudi v  Babilonijo, dokler na koncu ne zasede sam tudi babilonski prestol, kar povzro\xc4\x8di upor Merodah-Baladana. V tem \xc4\x8dasu je temeljito preuredil dr\xc5\xbeavno upravo, mno\xc5\xbeico osvojenega prebivalstva pa preselil v druge kraje._NEWLINE_Njegov naslednik \xc5\xa0almaneser V. je skoraj gotovo  osvojil Samariji in kraljestvo Izrael okoli 722 pr. n. \xc5\xa1t., njihove prebivalce pa preselil v Asirijo. Na koncu je bil kralj ubit, njegovo mesto pa prevzame uzurpator Sargon II., ki nadaljuje z osvajanji. Po uporu na zahodu, v bitki pri Karkari, Sargon porazi Damask, Arpad in Samarijo ter pride ponovno do Gaze, kjer porazi tudi egip\xc4\x8dansko vojsko. Svoj vpliv je raz\xc5\xa1iril tudi na Ciper. Bojeval se je na severozahodu in uspel dose\xc4\x8di mir na teh mejah. V Babiloniji nadaljuje boj z Merodah-Baladanom. Sargon je zgradil povsem novo prestolnico - Dur-\xc5\xa0arukin (Utrdba Sargon) - nekoliko severneje od Ninive. Njegov sin, Sanherib (705 - 681 pr. n. \xc5\xa1t.) prestavi prestolnico v Ninive, kjer izvaja velike gradbene posege, kot tudi v A\xc5\xa1urju. Vodil je pohode na zahod, kjer je posku\xc5\xa1al obnoviti kontrolo nad Judejskim kraljestvom, ki je sklenilo zavezni\xc5\xa1tvo z Egiptom. Po uspe\xc5\xa1nem pohodu se je asirska vojska iznenada iz neznanih razlogov umaknila. V Babiloniji je uspel streti odpor Merodah-Baladana in njegovega sina, ter osvojil in uni\xc4\x8dil mesto Babilon. Posku\xc5\xa1aj je sprovesti obnovo religije, pri kateri je babilonski bog Marduk moral biti podlo\xc5\xbeen asirskemu bogu A\xc5\xa1uru._NEWLINE_Sanheribov mlaj\xc5\xa1i sin, Asarhadon (681 - 669 pr. n. \xc5\xa1t.) se je \xc5\xa1e bolj posvetil vpra\xc5\xa1anjem religije in kulta, obnavljal je templje v asirskih mestih pa tudi Mardukov tempelj v Babilonu, s \xc4\x8dimer je \xc5\xbeelel pomiriti babilonsko prebivalstvo. 671 pr. n. \xc5\xa1t., v enem od pohodov na Egipt uspe osvojiti tudi egip\xc4\x8dansko glavno mesto Memfis. Na pohodu v katerem je posku\xc5\xa1al utrditi svojo oblast v Egiptu, je umrl. Posebno vlogo je v tem \xc4\x8dasu imela Asarhadonova mati Nakija, ki je prakti\xc4\x8dno upravljala dr\xc5\xbeavo tudi v za\xc4\x8detku vladanja vnuka Asurbanipala (669  - okoli 631 ali 627 pr. n. \xc5\xa1t.). Asurbanipal je vodil ve\xc4\x8d pohodov na Egipt, ponovno zavzel Memfis in osvojil Tebe (663 pr. n. \xc5\xa1t.). Njegova glavna skrb je bila biti na jugu, kjer je Babiloniji vladal njegov brat \xc5\xa0ama\xc5\xa1-\xc5\xa1uma-ukin, ki ga je po \xc5\xa1tiriletni vojni porazil leta 648, kot tudi njegove zaveznike Elamce. Razen z velikimi gradbenimi posegi v Ninivah in drugih mestih, tudi vi Babilonu, je pomemben po zbiranju spisov v knji\xc5\xbenico v Ninivah, saj je bil eden redkih pismenih asirskih kraljev.\n_START_SECTION_\nPadec Asirije\n_START_PARAGRAPH_\nAsurbanipala je nasledilo nekaj manj pomembnih kraljev. Babilonci so sklenili zavezni\xc5\xa1tvo z Medijci, ve\xc4\x8dkrat napadli Asirijo, dokler leta 614 pr. n. \xc5\xa1t. niso osvojili samo mesto A\xc5\xa1ur. Po tem so krenili na prestolnico Ninive, ki je padla 612 pr. n. \xc5\xa1t. po trimese\xc4\x8dnem obleganju. Asirski kralj je \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa vladal iz Harana, nato je Asirsko cesarstvo prenehalo obstajati.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti civilizacije\n_START_PARAGRAPH_\nAsirska civilizacija je bila izrazito voja\xc5\xa1ka, kljub temu pa so razvili tudi mnoge druge zna\xc4\x8dilnosti starodavnih civilizacij, kot je zakonodaja, religija in kultura. Pogosto so na to odlo\xc4\x8dilno vplivali okoli\xc5\xa1ki narodi.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na dr\xc5\xbeavno ureditev je bila Asirija absolutna monarhija, v kateri je bila vsa oblast  skoncentrirana v rokah kralja kot predstavnika boga A\xc5\xa1ura na zemlji. Samo tri omejitve so bile, ki jih je moral spo\xc5\xa1tovati: religija, pridobljene pravice in plemstvo. Kralj je bil tudi vrhovni sve\xc4\x8denik boga A\xc5\xa1ura in vrhovni poveljnik vojske in edini zakonodajalec in vrhovni sodnik. Bil je lastnik vse asirske zemlje in je kontroliral vso trgovino._NEWLINE_Dvorno \xc5\xbeivljenje je bilo pod mo\xc4\x8dnim vplivom harema, v katerem so odra\xc5\xa1\xc4\x8dali kraljevi nasledniki, ki so bili, ko so dosegli dolo\xc4\x8deno starost, preseljeni v posebno \xc2\xbbhi\xc5\xa1o nasledstva\xc2\xab\xc2\xa0kjer so pridobivali potrebna znanja za vodenje dr\xc5\xbeave in zatem prevzemali tudi svojo vlogo pri vodenju dr\xc5\xbeave, obi\xc4\x8dajno kot kraljevi namestniki. Dr\xc5\xbeavna uprava je bila hierarhijska, pogosto v lasti manj\xc5\xa1ega \xc5\xa1tevila rodbin, kralj pa je lahko v vsakem trenutku interveniral na kateremkoli nivoju te hierarhije. Posebno zelo vplivno vlogo so imeli pisarji._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava je bila razdeljena na osrednjo Asirijo (okoli mest A\xc5\xa1ur, Ninive in Nimrud (Kalaha) s posebnimi pooblastili in na \xc2\xbbVeliko Asirijo\xc2\xab\xc2\xa0s katero so upravljali kraljevi pokrajinski upravitelji ali vazali.\n_START_SECTION_\nPravni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nVrhovni sodnik je bil pri Asircih bog A\xc5\xa1ur, v njegovem imenu pa kralj. Vseeno se je ve\xc4\x8dina  primerov re\xc5\xa1evala med sprtimi stranmi s posredni\xc5\xa1tvom tretjega, objektivnega posameznika, ki je bil obi\xc4\x8dajno eden od sosedov. Le v izrednih primerih se je sojenje preneslo na dr\xc5\xbeavno upravo. Pravni dokumenti Asircev so se delili na dokumente o lastni\xc5\xa1tvu, pogodbe, ra\xc4\x8dune in sodne spise. Asirija ni poznala stalnih zaporov, na dr\xc5\xbeavnem nivoju je obstajala samo smrtna kazen za izdajo. Umor ali ranjenje se je kaznovalo s krvno osveto.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nAsirska religija, ki je bila politeisti\xc4\x8dna, je bila podobna ali pogosto prepletena z religijami okoli\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav, \xc5\xa1e posebej z babilonsko religijo. Vrhovni bog je bil A\xc5\xa1ur, kralj bogov, sledila je boginja I\xc5\xa1tar, bogovi Ninurta, \xc5\xa0ama\xc5\xa1, Adad in Sin. Okoli vsakega od teh bo\xc5\xbeanstev se je razvil kult, ki je vklju\xc4\x8deval tempelj in zigurat, ter sve\xc4\x8denike in pomo\xc5\xbeno osebje. Kult je pomenil redno izvajanje religioznih obredov in prina\xc5\xa1anje \xc5\xbertev. Poleg navedenih so obstajala tudi ni\xc5\xbeja bo\xc5\xbeanstva. Kralj je bil vrhovni sve\xc4\x8denik in A\xc5\xa1urov predstavnik na zemlji in je moral sodelovati pri glavnih sve\xc4\x8danostih, v va\xc5\xbenih vpra\xc5\xa1anjih je sve\xc4\x8denikom in prerokom tudi svetoval. Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1i praznik je bilo Novo leto. Magija je bila zelo raz\xc5\xa1irjena, o \xc4\x8demer obstajajo pisni dokumenti._NEWLINE_Ta religija je pre\xc5\xbeivela v Asiriji od okoli leta 3500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem pa vse do postopnega uveljavljanja kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva med 1. in 10. stoletjem na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja._NEWLINE_Asirci so danes izklju\xc4\x8dno kristjani, najve\xc4\x8d je asirskih cerkva na vzhodu, kaldejska katoli\xc5\xa1ka cerkev, starodavno cerkev vzhodu in sirska pravoslavna cerkev.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nMed 3. tiso\xc4\x8dletjem pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je kulturno veljalo so\xc5\xbeitje med Sumerci in Akadci ob tem pa tudi obse\xc5\xbena dvojezi\xc4\x8dnost. Vpliv obeh je razviden na vseh podro\xc4\x8djih, od izposoje besed, skladnje, morfolo\xc5\xa1ke in fonolo\xc5\xa1ke konvergence. _NEWLINE_Akad\xc5\xa1\xc4\x8dina postopoma nadomesti sumer\xc5\xa1\xc4\x8dino kot govorjen jezik v Mezopotamiji nekje ob prelomu 3. in 2. tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem (to\xc4\x8dna datacija je stvar razprave), vendar se sumer\xc5\xa1\xc4\x8dina \xc5\xa1e naprej uporablja pri bogoslu\xc5\xbeju, pri ceremonialih, kot literarni in znanstveni jezik v Mezopotamiji do 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja._NEWLINE_V starih \xc4\x8dasih so Asirci govorili dialekt Akad\xc5\xa1\xc4\x8dine, vzhodne veje semitskih jezikov. V Novoasirskem obdobju je postala pogostej\xc5\xa1a aramej\xc5\xa1\xc4\x8dina. Znanstveniki menijo, da je to v veliki meri posledica mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih deportacij, ki so jih izvajali asirski kralj, pri \xc4\x8demer so aramejsko govore\xc4\x8di prebivalci osvojili Asirce._NEWLINE_Uni\xc4\x8denje asirskih prestolnic Ninive in A\xc5\xa1ur s strani Babiloncev, Medijcev in njihovih zaveznikov, je v veliki meri izni\xc4\x8dil dvojezi\xc4\x8dnost. Od 7. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je velik del prebivalstva uporabljalo asirsko akad\xc5\xa1\xc4\x8dino z vplivi vzhodne aramej\xc5\xa1\xc4\x8dine, kot samo akad\xc5\xa1\xc4\x8dino. Zadnji akadski napisi v Mezopotamiji segajo od 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Vendar so se osebna imena in priimki v vzhodno aramejskem nare\xc4\x8dju, akad\xc5\xa1\xc4\x8dini in mezopotam\xc5\xa1\xc4\x8dini ohranili med Asirci v regijah severnega Iraka, jugovzhodne Tur\xc4\x8dije, na severozahodu Irana in severovzhodu Sirije (stara Asirija) vse do danes._NEWLINE_Po 90 letih prizadevanj , je Univerza v Chicagu objavila asirski slovar, katerega oblika je bolj enciklopedija kot slovar.\n_START_SECTION_\nUmetnost in znanosti\n_START_PARAGRAPH_\nAsirska umetnost, ki se je ohranila do danes prete\xc5\xbeno datira v novoasirsko obdobje. Umetnost, ki prikazuje prizore bitk in uni\xc4\x8denje celih vasi s krvavimi podrobnostmi, naj bi pokazala mo\xc4\x8d cesarja in je bila na splo\xc5\xa1no namenjena v propagandne namene. S temi kamnitimi reliefi so bile oblo\xc5\xbeene stene v kraljevih pala\xc4\x8dah, kjer so sprejemali tujce. Drugi kamniti reliefi upodabljajo kralja z razli\xc4\x8dnimi bo\xc5\xbeanstvi pri opravljanju verskih obredov. Veliko kamnitih reliefov so odkrili v kraljevih pala\xc4\x8dah v Nimrudu (Kalah) in Khorsabad (Dur-\xc5\xa0arukin). Redko odkritje kovinske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bila na lesenih vratih je bila izvedena na Balawat (Imgur-Enlil)._NEWLINE_Asirske skulpture so dosegle visoko raven prefinjenosti v novoasirskem obdobju. Zna\xc4\x8dilen primer je krilati bik lamassu ali shedu, ki stra\xc5\xbeijo vhod v kraljevi dvor. Ti so bili apotropejski, kar pomeni, da so bili namenjeni braniti pred zlom.  Obi\xc4\x8dajno so bili lamassuji izklesani s petimi nogami, tako da so bile \xc5\xa1tiri noge vedno vidne ne glede na to ali je bila figura gledana od spredaj ali iz profila._NEWLINE_\xc4\x8ceprav dela iz dragocenih draguljev in kovin niso pre\xc5\xbeivela zoba \xc4\x8dasa, je bilo najdeno nekaj lepih kosov asirskega nakita v kraljevih grobnicah na Nimrudu._NEWLINE_V teku je razprava med akademiki o naravi kosa kremena iz Nimruda, ki ga je na\xc5\xa1el Austen Henry Layard leta 1850 v pala\xc4\x8di kompleksa Nimrud v severnem Iraku. Manj\xc5\xa1ina verjame, da je to dokaz za obstoj starodavnih asirskih teleskopov, ki bi lahko razlo\xc5\xbeili veliko natan\xc4\x8dnost asirske astronomije. Drugi omenjajo tudi uporabo kot pove\xc4\x8devalno steklo za draguljarje ali kot dekorativni vlo\xc5\xbeek pri pohi\xc5\xa1tvu. Nimrud Lens se nahaja v britanskem muzeju. _NEWLINE_Asirci so bili tudi inovativni pri voja\xc5\xa1ki tehnologiji z uporabo te\xc5\xbeke konjenice, in\xc5\xbeenircev, oblegovalnih naprav (oven) in drugih.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRudno bogastvo s katerim je razpolagala Asirija, ji je omogo\xc4\x8dilo izdelavo kvalitetnega oro\xc5\xbeja, ki jim je zagotavljalo premo\xc4\x8d nad sosednjimi narodi. Vendar pa se \xc5\xa1tevilno mestno prebivalstvo, ki je \xc5\xbeivelo v osrednjem delu Asirije ni moglo prehranjevati samo od plodov okoli\xc5\xa1kih obdelovalnih povr\xc5\xa1in. Zato so \xc5\xbee od 9. st. pr. n. \xc5\xa1t.dalje za\xc4\x8deli organizirano preseljevati tuje prebivalcee na do tedaj neobdelana obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_V osrednji Asiriji je bil temelj gospodarstva poljedelstvo in \xc5\xbeivinoreja ter trgovina. Ker je podro\xc4\x8dje rednih padavin pokrivalo celo osrednjo Asirijo, njena ju\xc5\xbena meja pa se je skladala z ju\xc5\xbeno mejo dr\xc5\xbeave, namakanje ni bil problem. Strate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj A\xc5\xa1ura na prehodu preko Tigrisa je pomenil va\xc5\xbeen polo\xc5\xbeaj na trgovinski poti med vzhodom in zahodom, zato so se njegovi prebivalci \xc5\xbee od najzgodnej\xc5\xa1e dobe ukvarjali s trgovino z drugimi narodi._NEWLINE_Na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em podro\xc4\x8dju Asirije kralji niso kazali zanimanja za razvoj gospodarstva. Njihova edina skrb je bila, da so ti kraji redno pla\xc4\x8dali letne dajatve. Na koncu je taka politika privedla do uporov,  slablenja in kon\xc4\x8dno padca Asirije._NEWLINE_Asirci so denar verjetno zelo pozno prevzeli od Grkov, so pa imeli zelo razdelan sistem mer. Do danes so ohranjene kamnite in kovinske ute\xc5\xbei z vrednostmi napisanimi v klinopisu.\n_START_SECTION_\nVojska\n_START_PARAGRAPH_\nAsirska vojska je bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbeivljenja dr\xc5\xbeave. Imela je zelo trdno hirearhijsko organizacijo. Sestavljali so jo pe\xc5\xa1aki, ki so vklju\xc4\x8devali tudi strelce, konjenico in bojne vozove. Pripadniki vsake od teh vej vojske so bili opremljeni s specifi\xc4\x8dnim oro\xc5\xbejem in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnimi sredstvi. Asirci so bili prvi, ki so sredi 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. na podro\xc4\x8dju "plodnega polmeseca" prevzeli uporabo bojnih voz od Indoevropejcev, do za\xc4\x8detka 1. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. pa so uporabljali tudi mnogo bolj okretno konjenico, kar jim je prineslo pomembno prednost v vojnih pohodih. Prebivalci so morali slu\xc5\xbeiti vojsko vaako leto dolo\xc4\x8den \xc4\x8das, kasneje pa je bila uvedena tudi stalna vojska in tuji pla\xc4\x8danci. Asirska voja\xc5\xa1ka strategija je vklju\xc4\x8devala direktne bitke, obleganja in psiholo\xc5\xa1ko bojevanje, posebna asirska novost pa je bilo preseljevanje prebivalcev osvojenih ozemelj.\n_START_SECTION_\nLov\n_START_PARAGRAPH_\nLov je bil v Asiriji priljubljena rekreacija kraljev, so\xc4\x8dasno pa je pripomogel pri vzdr\xc5\xbeevanju dobre telesne kondicije kralja in njegovih ljudi v mirnodobnem \xc4\x8dasu. Asirski kralji so lovili v danes izginulih gozdovih severne Sirije in mo\xc4\x8dvirjih ju\xc5\xbene Babilonije. Priljubljen plen so bile velike \xc5\xbeivali kot slon, lev in panter. Lovili so bodisi iz ko\xc4\x8dij ali so se  prikradli iz zasede, sam lov pa je imel tudi religiozni pomen. O tem pri\xc4\x8dajo pisana poro\xc4\x8dila in kamniti reliefi iz \xc4\x8dasov kralja Asurbanipala. Poleg narave, so kralji lovili tudi v velikih parkih svojih prestolnic, kamor so jim pripeljali \xc5\xbeivali za lov.'