b'\n_START_ARTICLE_\nJedilni oslez\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe eno ali dvoletnica. Grm zraste okoli 1-2 m visoko. Listi so 10 do 20 cm dolgi. Njeni plodovi so zelene barve, podolgovati. Stroki so 5 do 20 cm dolgi, \xc5\xa1esterokotne oblike, mesnati in imajo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo drobnih, okrognil semen, ki so u\xc5\xbeitna. Ima okrogle ali ovalne trokrpaste liste. Cvet se odpira samo zjutraj. Jedilni oslez vsebuje lepljivo teko\xc4\x8dino. Dobro prena\xc5\xa1a su\xc5\xa1o.\n_START_SECTION_\nUporaba v kuhinji\n_START_PARAGRAPH_\nJedilni oslez je ena izmed najstarej\xc5\xa1ih vrst zelenjav, ki se uporabljajo v kuhinji. Egip\xc4\x8dani so ga \xc5\xbee pred 3000 letih gojili na bregovih Nila, splo\xc5\xa1no pa se sadi \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 4000 let. Danes je raz\xc5\xa1irjen skoraj po celem svetu. V ZDA je pri\xc5\xa1el v \xc4\x8dasu trgovanja s su\xc5\xbenji. Na Balkanski polotok pa so ga prinesli Turki._NEWLINE_Med najpomembnej\xc5\xa1imi dr\xc5\xbeavami, ki gojijo jedilni oslez, so dandanes Indija, Pakistan in Nigerija. Priljubljen pa je tudi v mnogih drugih dr\xc5\xbeavah, npr. v Braziliji, Tur\xc4\x8diji in Gr\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nPlod\n_START_PARAGRAPH_\nPodolgovati zeleni plodovi se obirajo, ko so \xc5\xa1e mladi, majhni in \xc4\x8dvrsti. Obi\xc4\x8dajno rastlina obrodi \xc5\xbee dva meseca po sajenju. Mladi plodovi se lahko u\xc5\xbeivajo tudi surovi, samo rahlo posoljeni. Plodovi se obirajo vsak dan, saj sicer hitro prerastejo in postanejo manj uporabni. Neumiti plodovi se shranjujejo v hladilniku, mokri/vla\xc5\xbeni plodovi hitro postanejo sluzasti in mehki, zato je treba okro samo ne\xc5\xbeno obrisati s papirnato brisa\xc4\x8do. V hladilniku se lahko hrani le od dva do tri dni. Konzervira se lahko s su\xc5\xa1enjem, zamrzovanjem ali tudi mariniranjem. Ko za\xc4\x8dnejo konice plodov temneti, bodo plodovi hitro zgnili, zato jih je treba takoj uporabiti ali zavre\xc4\x8di. Pri pripravi jedilnega osleza je treba paziti, da se ne kuha v \xc5\xbeeleznih ali bakrenih posodah, saj njihove kemi\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti nanj vplivajo tako, da postane \xc4\x8drn.\n_START_SECTION_\nListi\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kor okrine plodovi se lahko uporabijo tudi listi rastlin, ki jih ponekod jedo surove v solati. Ker kuhana okra izlo\xc4\x8da sluzasto, lepljivo snov, se lahko kuhani okrini listi uporabijo tudi za zgostitev razli\xc4\x8dnih juh in omak.\n_START_SECTION_\nSemena\n_START_PARAGRAPH_\nZrela semena sade\xc5\xbea se prepra\xc5\xbeena lahko uporabljajo kot kavni nadomestek. Iz okrinih semen stiskajo tudi olje, ki je zelenkastorumene barve in bogato z nenasi\xc4\x8denimi ma\xc5\xa1\xc4\x8dobami.\n_START_SECTION_\nOkra v svetu\n_START_PARAGRAPH_\nOkro veliko uporabljajo v indijski in afri\xc5\xa1ki kuhinji, v Evropi in Severni Ameriki pa je bolj malo poznana. V Egiptu, Gr\xc4\x8diji, Iranu, Iraku, Jordaniji, Libanonu, Tur\xc4\x8diji, Jemnu in Cipru je okra nepogre\xc5\xa1ljiva v enolon\xc4\x8dnicah iz zelenjave in mesa. V indijski in pakistanski kuhinji jo pripravljajo v omaki. V zahodnem delu Indije je okra najbolj priljubljena zelenjava in jo postre\xc5\xbeejo skoraj vsak dan. Na Karibih okro kuhajo in je pogosta sestavina ribjih juh. Na Haitiju jo kuhajo z ri\xc5\xbeem in koruzo ter pripravljajo kot omako k mesu. Nedavno je okra postala izjemno priljubljena tudi v japonski kuhinji, kjer jo postre\xc5\xbeejo s sojino omako, ocvrto v tempuri. Ocvrto okro nam bodo ponudili tudi v ju\xc5\xbenih dr\xc5\xbeavah Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike, kjer male, \xc5\xa1e ne \xc4\x8disto dozorele plodove vlagajo v kis. V Braziliji je izjemno popularna jed Frango com quiabo (pi\xc5\xa1\xc4\x8danec z okro), v Ju\xc5\xbeni Karolini poznajo enolon\xc4\x8dnico gumbo, katere osnovna sestavina je prav tako okra. Nepogre\xc5\xa1ljiva je tudi v nigerijski nacionalni juhi in v vietnamski tradicionalni jedi Canh chua. Sicer pa je okra odli\xc4\x8dna v jedeh s paradi\xc5\xbenikom, \xc4\x8debulo in koruzo ter se ujema s \xc5\xa1koljkami in ribami. Ima mil okus, ki morda rahlo spominja na jaj\xc4\x8devec.\n_START_SECTION_\nPrehranska vrednost\n_START_PARAGRAPH_\nMladi nedozoreli plodovi (100 g) 158 kJ/38 kcal: 2,4\xc2\xa0% beljakovin, 7,6\xc2\xa0% ogljikovih hidratov, 0,3\xc2\xa0% ma\xc5\xa1\xc4\x8dob, minerali (250 mg kalija, 92 mg kalcija, 50 mg fosforja, 3 mg natrija, 0,6 mg \xc5\xbeeleza, baker, kobalt, cink, \xc5\xbeveplo, silicij, vanadij), vitamini (provitamini A, B in C), sluzi, di\xc5\xa1avna olja, celuloza, pektin; ni\xc4\x8d holesterola.'