b'\n_START_ARTICLE_\nFran Zba\xc5\xa1nik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nZba\xc5\xa1nik je \xc5\xa1tudiral pravo Gradcu, kjer je 1883 tudi promoviral. Po koncu \xc5\xa1tudija je slu\xc5\xbeboval na okrajnih glavarstvih v Postojni, Kamniku in Radovljici, nazadnje pa je bil tajnik de\xc5\xbeelnega odbora in ravnatelj uradov de\xc5\xbeelnega odbora v Ljubljani. Zba\xc5\xa1nik je bil prvi predsednik leta 1905 ustanovljenega Dru\xc5\xa1tva slovenskih knji\xc5\xbeevnikov in \xc4\x8dasnikarjev.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nZba\xc5\xa1nik je za\xc4\x8del svojo literarno pot kot pesnik in se zgledoval pri F. Pre\xc5\xa1ernu in A. A\xc5\xa1kercu, pozneje pa se je posvetil samo \xc5\xa1e pripovedni\xc5\xa1tvu. Napisal je ve\xc4\x8d kratkih pripovedi in povesti: Na krivih potih (1893), Boj za pravico (1897), Nehvale\xc5\xbeni sin (1900), Pisana mati (1909) ter romana: Z viharja v zavetje (1900), \xc5\xbdrtve (1901). V svojih delih je Zba\xc5\xa1nik pripovedoval o kme\xc4\x8dkem \xc5\xbeivljenju, privla\xc4\x8dila pa ga je tudi zgodovinska tematika. Njegove zgodbe so spretno napisane, velikokrat vzgojne in kriti\xc4\x8dne, po psiholo\xc5\xa1ki strani pa dostikrat tudi pomankljive._NEWLINE_Ukvarjal se je z gledali\xc5\xa1ko in knji\xc5\xbeevno kritiko, pisal pa je tudi dokumentarno-spominske sestavke o I. Cankarju, F. Levstiku, J. Kersniku, Z. Kveder, I. Tav\xc4\x8darju._NEWLINE_Zba\xc5\xa1nik je bil od leta 1903 do 1909 tudi urednik pri Ljubljanskem zvonu. Med njegovim urednikovanjem je list zdru\xc5\xbeeval mnoge tedanje pisce.'