b'\n_START_ARTICLE_\nTomo Martelanc\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli je leta 1952 diplomiral na Novinarsko-diplomatski visoki \xc5\xa1oli na beograjski univerzi.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1953 do 1959 je delal kot novinar in komentator v zunanjepoliti\xc4\x8dni redakciji Radia Ljubljana. Kasneje je bil dopisnik Jugoslovanske radio-televizije iz Londona do leta 1963. Od 1963 do 1965 je bil glavni urednik TV programa RTV Ljubljana. Od 1965 do 1969 je opravljal dol\xc5\xbenost republi\xc5\xa1kega sekretarja za prosveto in kulturo v tedanji vladi Slovenije._NEWLINE_V desetletju od 1970 do 1980 se je vklju\xc4\x8dil kot vi\xc5\xa1ji predavatelj na Fakulteto za sociologijo politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo Univerze v Ljubljani. V \xc4\x8dasu ko je predaval, in tudi \xc5\xa1e pozneje, se je kot komunikolog posve\xc4\x8dal problematiki mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega komuniciranja in sodeloval v \xc5\xa1tevilnih doma\xc4\x8dih in mednarodnih raziskavah in strokovnih organizacijah. Bil je konsultant UNESCO, od 1980 do 1988 podpredsednik Mednarodnega zdru\xc5\xbeenja za raziskovanje mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih komunikacij in \xc4\x8dlan Skrbni\xc5\xa1kega sveta Mednarodnega instituta za komunikacije._NEWLINE_Od 1980 do 1992 je deloval kot ravnatelj Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice. V tem \xc4\x8dasu je aktivno sodeloval pri oblikovanju in sprejetju novega knji\xc5\xbeni\xc4\x8darskega zakona. Predvsem pri uveljavljanju dolo\xc4\x8dil o sodobnih funkcijah nacionalne knji\xc5\xbenice, o organiziranju strokovno in delovno povezovalnega slovenskega knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega informacijskega sistema in pri uvedbi medinteresno povezovalnega (kultura, izobra\xc5\xbeevanje, znanost), usklajevalnega in usmerjevalnega strokovnega sveta za knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo v Sloveniji. Na drugi strani pa je razvijal sodelovanje slovenske nacionalne knji\xc5\xbenice in knji\xc5\xbeni\xc4\x8darske slovenske strokovne organizacije s knji\xc5\xbeni\xc4\x8darsko razvitimi dr\xc5\xbeavami in z mednarodnimi strokovnimi organizacijami. Na podlagi teh spoznanj je razvijal delovanje bibliotekarskega razvojnega centra in knji\xc5\xbeni\xc4\x8darske informacijske dejavnosti, vna\xc5\xa1al v izvajanje zakonskih dolo\xc4\x8dil o poslovanju nacionalne in drugih knji\xc5\xbenic sodobne strokovne usmeritve in standarde ter posplo\xc5\xa1eval njihovo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko in komunikacijsko strojno in programsko opremljanje, uvedbo univerzalne strojno \xc4\x8ditljive bibliotekarske obdelave knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva (katalogi, bibliografija) po mednarodnem sistemu (UNIMARC) in uvedbo sistema vzajemne katalogizacije slovenskih tiskov (COBISS), opremljanje slovenskih publikacij z mednarodnim katalo\xc5\xbenim zapisom (CIP) in oblikovanje slovenskega nacionalnega centra v mednarodnem sistemu podatkov o monografskih in serijskih publikacijah (ISBN, ISSN), razvijanje mednarodne medknji\xc5\xbeni\xc4\x8dne izposoje in izmenjave znanstvenih informacij in literature ter knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno razstavno in propagandno dejavnost._NEWLINE_V bibliotekarski publicistiki je pisal o slovenski knji\xc5\xbeni\xc4\x8darski zakonodaji, o na\xc4\x8drtovanju knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega inforamcijskega sistema, o moderni delovni in komunikacijski tehnologiji za poslovanje knji\xc5\xbenic in o elementih za pridobivanje splo\xc5\xa1nega ugodnega mnenja o knji\xc5\xbenici.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1957 in leta 1976 je prejel Tom\xc5\xa1i\xc4\x8devo nagrado za novinarsko delo. Leta 1988 pa je za posebne uspehe na podro\xc4\x8dju bibliotekarstva prejel \xc4\x8copovo diplomo.'