b'\n_START_ARTICLE_\nKapela Marije Sne\xc5\xbene, Kredarica\n_START_SECTION_\nAlja\xc5\xbeeva kapela\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo kapelo je leta 1896 zgradil Jakob Alja\xc5\xbe, \xc5\xbeupnik na Dovjem. O tem je zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbUstregel sem ne le duhovnom, ampak tudi mnogim turistom, da sem napravil na Kredarici zraven hi\xc5\xa1e tudi malo, li\xc4\x8dno kapelico ... priporo\xc4\x8deni Lur\xc5\xa1ki Materi bo\xc5\xbeji.\xc2\xab\xc2\xa0Pozidal jo je mojster Pezzano, kamenje pa so prinesli iz doline. Kapela je imela prostora le za duhovnika in 5 ljudi. Blagoslovljena je bila 12. avgusta 1897. Leto prej, natan\xc4\x8dneje v za\xc4\x8detku septembra 1896, je slovesnost odpadla, saj je zapadlo en meter snega. Leta 1952 so neznanci kapelo minirali, vendar je nekaj let \xc5\xa1e stala, nakar se je podrla. Ohranili sta se dve plo\xc5\xa1\xc4\x8di, prva z napisom Ave Maria, Gratiae Plena (Zdrava Marija, milosti polna), in druga, ki je bila razpo\xc4\x8dena pa potem ponovno sestavljena, z latinskim napisom Postavil Jakob Alja\xc5\xbe s pomo\xc4\x8djo dobrotnikov. Zidal moj. Pezzano 10. 9. 1896. \xc5\xbdelja po novi kapeli je bila vselej potem prisotna, dokler ni pri\xc5\xa1lo do uresni\xc4\x8ditve.\n_START_SECTION_\nNova kapela\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1983 je na Dovje pri\xc5\xa1el duhovnik France Urbanija. Ob vzponu na Triglav je javno izrazil \xc5\xbeeljo po postavitvi nove kapele. Podobno je ob 100-letnici blagoslovitve prve kapele 12. avgusta 1987 storil ljubljanski nad\xc5\xa1kof Alojzij \xc5\xa0u\xc5\xa1tar. Sledilo je soglasje tedanje slovenske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine za pozidavo nove kapele. Na\xc4\x8drte za novo kapelo je izdelal Jo\xc5\xbee Marinko in 1992 je bila kapela res pozidana. Pri gradnji in opremljanju je sodelovalo veliko prostovoljcev in dobrotnikov. 19. avgusta istega leta jo je blagoslovil Alojzij \xc5\xa0u\xc5\xa1tar. Ob tej prilo\xc5\xbenosti se je na Kredarici zbralo 5000 ljudi, od tega 80 duhovnikov. Najdragocenej\xc5\xa1i inventar kapele je baro\xc4\x8dna slika Fortunata Berganta z motivom Device Marije. Oltar je okra\xc5\xa1en s slikami Lojzeta \xc4\x8cema\xc5\xbearja. Kapela ima tudi tri bronaste zvonove.\n_START_SECTION_\nSpominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da Alojziju Stepincu\n_START_PARAGRAPH_\n5. avgusta 2006, na praznik Marije Sne\xc5\xbene in ob 70-letnici vzpona na Triglav, so v kapeli odkrili in blagoslovili spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do bla\xc5\xbeenemu Alojziju Stepincu, kardinalu in zagreb\xc5\xa1kemu nad\xc5\xa1kofu, ki se je kot prvi in do tedaj edini visoki cerkveni dostojanstvenik povzpel na Triglav. Glede obele\xc5\xbeja je bilo v slovenskih medijih mo\xc4\x8d zaslediti burne polemike. Sli\xc5\xa1ati je bilo namre\xc4\x8d nasprotovanja, med drugim opozicijskih strank, katere so kazale na Stepin\xc4\x8devo opore\xc4\x8dnost. \xc5\xa0kof Anton Stres, predsednik Slovenske \xc5\xa1kofovske komisije Pravi\xc4\x8dnost in mir, je ob tem dejal, da to dejanje moti najbolj tiste, ki zagovarjajo lo\xc4\x8denost Cerkve od dr\xc5\xbeave, hkrati pa se vtikajo v notranje Cerkvene odlo\xc4\x8ditve. Poudaril je tudi, da je Stepinac za slovenski narod velik dobrotnik, saj se je zavzel za slovenske duhovnike, ki so bili leta 1941 pregnani na Hrva\xc5\xa1ko. Slovesne ma\xc5\xa1e se je udele\xc5\xbeilo okrog 150 vernikov iz Slovenije in Hrva\xc5\xa1ke._NEWLINE_Alojzij Stepinac se je 3. avgusta 1936 skupaj z ljubljanskim nad\xc5\xa1kofom Gregorijem Ro\xc5\xbemanom ter profesorjem teolo\xc5\xa1ke fakultete Ignacijem Len\xc4\x8dkom odpravil na Triglav. Zaradi "silnega viharja", kakor v kroniki poro\xc4\x8da dov\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik Franc Pe\xc4\x8dari\xc4\x8d, se je Ro\xc5\xbeman odlo\xc4\x8dil, da bo ostal na Kredarici, Stepinac in Len\xc4\x8dek pa sta se vseeno odpravila na vrh. Naslednji dan je Stepinac na Kredarici daroval tudi ma\xc5\xa1o.'