b'\n_START_ARTICLE_\nJamski tempelj Dambulla\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTa tempeljski kompleks sega v prvo stoletje pr. n. \xc5\xa1t..  Ima pet jam pod ogromno previsno steno, izklesano z nadstre\xc5\xa1kom, ki ohranja notranjost suho. Leta 1938 je bila arhitektura okra\xc5\xa1ena z obokanimi kolonadami in vhodi z zatrepi. V notranjosti jame so stropi naslikani z zapletenimi vzorci religioznih podob po konturah kamnine. Obstajajo slike Bude in bodhisatev, kakor tudi razli\xc4\x8dnih bogov in boginj._NEWLINE_Dambulla jamski samostan je \xc5\xa1e vedno v funkciji in ostaja najbolje ohranjena starodavna zgradba na \xc5\xa0rilanki. Ta kompleks izvira iz tretjega in drugega stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko je bil \xc5\xbee uveljavljen kot eden najve\xc4\x8djih in najpomembnej\xc5\xa1ih samostanov. Tradicionalno se domneva, da je Valagambo iz Anuradhapure spremenil jame v tempelj v prvem stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Izgnan iz Anuradhapure je tu na\xc5\xa1el zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pred uzurpatorji ju\xc5\xbenimi Indijci celih 15 let. Kose je vrnil na prestol in v svojo prestolnico, je kralj v zahvalo zgradil tempelj. Mnogo drugih kraljev, ki so vladali kasneje in v 11. stoletju je dodalo svoje, tako da je postalo veliko versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, kar je \xc5\xa1e vedno. Nissanka Malla iz Polonnaruwa je pozlatil jame in leta 1190 dodala pribli\xc5\xbeno 70 Budovih kipov. V 18. stoletju v \xc4\x8dasu Kandijskega kraljestva so jame obnovili in poslikali.\n_START_SECTION_\nPet jam\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj je sestavljen iz petih jam razli\xc4\x8dnih velikosti in veli\xc4\x8dastnosti.  Jame, zgrajene ob vzno\xc5\xbeju 150 m visoke skale v obdobju Anuradhapure (1. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem do 993 n. \xc5\xa1t.) in Polonnaruwe (1073-1250), so dale\xc4\x8d najbolj impresivne med \xc5\xa1tevilnimi jamskimi templji, ki jih najdemo na \xc5\xa0rilanki. Dostop je vzdol\xc5\xbe blagega pobo\xc4\x8dja, ki ponuja panoramski razgled na okoli\xc5\xa1ko ravno pokrajino, tudi na kamnito trdnjavo Siringijo, ki je oddaljena 19 km. Ob mraku prileti na vhod v jamo stotine lastovk. Najve\xc4\x8dja jama meri 52 m od vzhoda proti zahodu in 23 m od vhoda v globino, ima najve\xc4\x8djo vi\xc5\xa1ino 7 m. Tudi tukaj so hindujska bo\xc5\xbeanstva, kot tudi kralji Valagamba in Nissanka Malla in Ananda - najbolj predani Budovi u\xc4\x8denci.\n_START_SECTION_\nJama bo\xc5\xbeanskega kralja\n_START_PARAGRAPH_\nPrva jama se imenuje Devaraja lena (lena v singal\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni jama) ali \xc2\xbbjama bo\xc5\xbeanskega kralja\xc2\xab. Opis ustanovitve samostana je zapisan v prvem stoletju v Brahmi napisu nad vhodom v prvo jamo. V tej jami prevladuje 14-metrski kip Bude, izklesan iz skale. V svoji zgodovini je bil ve\xc4\x8dkrat prebarvan in verjetno dobil svojo zadnjo barvo v 20. stoletju. Pri nogah je Budov najljub\xc5\xa1i u\xc4\x8denec, Ananda; pri njegovi glavi je Vi\xc5\xa1nu, pravijo, da je uporabil svoje bo\xc5\xbeanske mo\xc4\x8di, da bi ustvaril jame.\n_START_SECTION_\nJama velikih kraljev\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi in najve\xc4\x8dji jami sta, poleg 16 stoje\xc4\x8dih in 40 sede\xc4\x8dih kipov Bude, bogova Saman in Vi\xc5\xa1nu, ki ju romarji pogosto okrasijo z venci in kon\xc4\x8dno kipa kralja Vattagamani Abhaya, ki je v 1. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem po\xc4\x8dastil samostan in kralj Nissanka Malla, ki je bil v 12. stoletju odgovoren za pozlatitev 50 kipov, kar ka\xc5\xbee na kamnitem napisu pri vhodu v samostan. Ta jama se zato imenuje Maharaja lena- \xc2\xbbJama velikih kraljev\xc2\xab. Kip Bude izklesan iz kamnine na levi strani prostora, spremljajo lesene figure Bodhisattev Maitreya in Avalokite\xc5\xa1vara ali Nata. Obstaja tudi dagoba in izvir, ki kaplja vodo iz razpoke v stropu in pravijo, da ima zdravilno mo\xc4\x8d. Zna\xc4\x8dilne tempera slike na jamskem stropu iz 18. stoletja prikazujejo prizore iz Budovega \xc5\xbeivljenja, od sanj Mahamaya do sku\xc5\xa1njav demona Mara. Nadaljnje slike povezujejo pomembne dogodke iz zgodovine dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nVelik nov samostan\n_START_PARAGRAPH_\nTretja jama, Maha Alut Vihara - Velik nov samostan ima stropne in stenske slike v tipi\xc4\x8dnem kandijskem slogu iz \xc4\x8dasa vladavine kralja Kirti Sri Rajasinha (1747-1782), slavnega budisti\xc4\x8dnega revivalista. Poleg 50 Budovih kipov je tudi kip kralja.\n_START_SECTION_\nKipi\n_START_PARAGRAPH_\nV teh sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih so prikazane mnoge epohe singalskega kiparstva in singalske umetnosti. Kipi Bude so razli\xc4\x8dnih velikosti in polo\xc5\xbeajev - najve\xc4\x8dji je 15 metrov dolg. V eni jami je ve\xc4\x8d kot 1.500 slik Bude, ki pokrivajo strop.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nOhranjanje tempeljskega kompleksa Dambulla je osredoto\xc4\x8deno predvsem na ohranjanje stenskih poslikav. Senake Bandaranayake poro\xc4\x8da, da so bile poslikave o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dene med za\xc4\x8detnim projektom ohranjanja v \xc5\xa1estdesetih letih, ki je vklju\xc4\x8deval \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje muralov in uporabo za\xc5\xa1\xc4\x8ditne prevleke. _NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1e strategije ohranjanja (predvsem od leta 1982) so se osredoto\xc4\x8dale na ohranjanje integritete obstoje\xc4\x8dega kompleksa, ki je ostal nespremenjen od obnove tempeljske verande v tridesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Ta strategija je bila dogovorjena med projektom sodelovanja med Unescom, Cultural Triangle Project \xc5\xa0rilanke in tempeljskimi oblastmi Dambulle, ki je potekala od leta 1982 do 1996._NEWLINE_Ker je tempelj Dambulla \xc5\xa1e vedno aktiven ritualni center, so bili na\xc4\x8drti za ohranjanje projekta v letih 1982-1996 usmerjeni v izbolj\xc5\xa1anje infrastrukture in dostopnosti lokacije v skladu s statusom UNESCO-ove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. To je bila prenova ro\xc4\x8dno izdelanega tlaka v kompleksu in namestitev sodobne razsvetljave. Nadaljnje nalo\xc5\xbebe v tempeljsko infrastrukturo so zaznamovale gradnjo muzeja in drugih turisti\xc4\x8dnih objektov, ki se nahajajo izven zgodovinskega kompleksa._NEWLINE_In\xc5\xa1pekcijski pregledi Unesca leta 2003 so predlagali \xc5\xa1iritev obstoje\xc4\x8dega varovanega obmo\xc4\x8dja okoli kompleksa, da bi zmanj\xc5\xa1ali \xc5\xa1kodo na okoli\xc5\xa1kih arheolo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnostih._NEWLINE_Projekt ohranjanja, ki se je izvajal med letoma 1982 in 1996, se je osredoto\xc4\x8dil predvsem na ohranjanje stenskih poslikav iz osemnajstega stoletja, ki predstavljajo pribli\xc5\xbeno 80% vseh ohranjenih slik v Dambulli. Do poznih devetdesetih je ve\xc4\x8dina teh slik ostala v odli\xc4\x8dnem stanju, saj so ve\xc4\x8dja sveti\xc5\xa1\xc4\x8da (Vihara 3 in Vihara 2) \xc5\xa1e vedno ohranila ve\xc4\x8dino zna\xc4\x8dilnosti osemnajstega stoletja._NEWLINE_\xc4\x8ci\xc5\xa1\xc4\x8denje ni bilo opravljeno med projektom 1982-1996, ki se je namesto tega osredoto\xc4\x8dil na izvajanje \xc5\xa1tevilnih sanacijskih ukrepov za stabilizacijo muralov in razvoju dolgoro\xc4\x8dne strategije ohranjanja, da bi \xc4\x8dim bolj zmanj\xc5\xa1ali nadaljnjo \xc5\xa1kodo na \xc4\x8dloveku ali okolju.'