b'\n_START_ARTICLE_\nRazdvoumljanje ve\xc4\x8dpomenskih besed\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nPri razdvoumljanju ve\xc4\x8dpomenskih besed naletimo na te\xc5\xbeavo pri dolo\xc4\x8danju vseh njenih pomenov. V nekaterih primerih je pomen besede takoj razviden, v drugih pa so si lahko pomeni precej sorodni (nekateri pomeni so lahko le metafori\xc4\x8dna ali metonimi\xc4\x8dna raz\xc5\xa1iritev drugega pomena), zato je tak\xc5\xa1na delitev besed na pomene zelo te\xc5\xbeavna. Razli\xc4\x8dni slovarji nam ponujajo razli\xc4\x8dne delitve besed na pomene. Raziskovalci so problem re\xc5\xa1ili tako, da so se odlo\xc4\x8dili za dolo\xc4\x8den slovar ter uporabili le ponujen niz pomenov. Navadno so bili rezultati raziskav, pri katerih je bila uporabljena groba razdelitev pomenov, precej bolj\xc5\xa1i kakor tisti, pri katerih je bila razdelitev zelo podrobna. Ve\xc4\x8dina raziskovalcev se pri svojem delu zato ne spu\xc5\xa1\xc4\x8da v podrobno delitev._NEWLINE_Dodaten problem je neskladnost \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke presoje. Sistemi razdvoumljanja ve\xc4\x8dpomenskih besed so testirani tako, da se njihovi rezultati primerjajo s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi, ti pa se med seboj ve\xc4\x8dkrat razlikujejo. Od ra\xc4\x8dunalnika ne moremo pri\xc4\x8dakovati izdelka, ki bi se lahko primerjal s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim, saj \xc4\x8dlovek slu\xc5\xbei ra\xc4\x8dunalniku kot merilo, zato bi bili rezultati, bolj\xc5\xa1i od \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih, protislovni._NEWLINE_Nekateri raziskovalci umetne inteligence trdijo, da se ne da analizirati pomena besed brez poznavanja splo\xc5\xa1nega znanja. Na primer:_NEWLINE_Eva in Petra sta sestri. (sta sestri ena drugi) v primerjavi z:_NEWLINE_Eva in Petra sta materi. (vsaka od njiju je mati)._NEWLINE_Da bi pravilno identificirali pomen besed je treba poznati splo\xc5\xa1no znana dejstva.'