b'\n_START_ARTICLE_\nChristiane Nord\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nChristiane Nord je \xc5\xa1tudirala prevajalstvo (nem\xc5\xa1\xc4\x8dina-angle\xc5\xa1\xc4\x8dina-\xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina) na Univerzi v Heidelbergu, kjer je leta 1967 diplomirala z odliko. Leta 1983 je doktorirala iz romanskih \xc5\xa1tudij, habilitirala se je na podro\xc4\x8dju uporabnega prevodoslovja in prevodne pedagogike. Od leta 1967 sodeluje pri usposabljanju prevajalcev na univerzah v Heidelbergu, Hildesheimu, Innsbrucku, Magdeburgu in na Dunaju. Na predavanja so jo vabile univerze in institucije za usposabljanje prevajalcev iz vsega sveta: iz Evrope, Bli\xc5\xbenjega vzhoda, Amerike, Azije in Afrike. Zabele\xc5\xbeenih je okrog 200 objav v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, angle\xc5\xa1\xc4\x8dini in \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini o teoreti\xc4\x8dnem, metodolo\xc5\xa1kem in pedago\xc5\xa1kem vidiku funkcionalnosti v prevajanju in tolma\xc4\x8denju. Od leta 2007 dela kot znanstvena delavka in izredna profesorica na University of the Free States, Bloemfontein, Ju\xc5\xbena Afrika._NEWLINE_Nordova je \xc4\x8dlanica nem\xc5\xa1ke prevodoslovne \xc5\xa1ole (pomembnej\xc5\xa1i predstavniki Hans Vermeer, Katharina Rei\xc3\x9f, Justa Holz-M\xc3\xa4nt\xc3\xa4ri), ki svoj za\xc4\x8detek bele\xc5\xbei po letu 1970, ko se je prevodoslovje precej razvilo in postalo znanstvena disciplina zase. Nordova je zastopnica funkcionalisti\xc4\x8dne teorije prevajanja. Pravi, da je prevod odvisen od funkcije, ki naj bi jo imelo prevedeno besedilo v ciljni kulturi. Poleg kategorije funkcionalnosti poudarja tudi pomembnost kategorije lojalnosti; kljub upo\xc5\xa1tevanju namena prevoda v izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dni kulturi in zahtev predvidene ciljne publike, prevajalec mora biti lojalen do tvorca izvirnika - splo\xc5\xa1no sporo\xc4\x8dila ciljnega besedila se ne sme razlikovati od tistega v izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dnem besedilu. Zanjo najpomembnej\xc5\xa1i vidik prevajanja je kultura - celo pomembnej\xc5\xa1i kot sam jezik. Kulturo definira kot skupek kulturnospecifi\xc4\x8dnih elementov, ki kulturo dolo\xc4\x8dajo in jo lo\xc4\x8dujejo od drugih. Od kulture je odvisno, kako drug drugega razumemo. Po Nordovi prevajanje pomeni proizvesti besedilo iz izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dnega besedila v ciljni jeziki, pri \xc4\x8demer je nujno, da prevajalec pozna kulturo izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dnega in ciljnega jezika. Najbolj znana funkcionalisti\xc4\x8dna teorija prevajanja je teorija skoposa.'