b'\n_START_ARTICLE_\nKonverzacijska implikatura\n_START_SECTION_\nHerbert Paul Grice\n_START_PARAGRAPH_\nOdrastel je v Harbornu, v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu. \xc5\xa0olal se je na Cliffton Collegeu, pozneje pa na Corpus Christi Collegeu v Oxfordu. Kratek \xc4\x8das je pou\xc4\x8deval na Rossall School, zatem pa se je vrnil na Oxford, kjer je u\xc4\x8dil vse do 1967. Tega leta se je preselil v ZDA, kjer je pri\xc4\x8del pou\xc4\x8devati na Kalifornijski univerzi v Berkeleyu in tam ostal vse do smrti leta 1988. V Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo se je vrnil le leta 1979, da bi predaval v sklopu \xc2\xbbJohn Locke lectures\xc2\xab na temo \xc2\xbbAspects of reason\xc2\xab (Stali\xc5\xa1\xc4\x8da razuma). Svoje eseje in spise je vklju\xc4\x8dil v svojo poslovilno knjigo \xc2\xbbStudies in the Way of Words\xc2\xab (1989)._NEWLINE_Eden izmed dveh Griceovih najvplivnej\xc5\xa1ih prispevkov k \xc5\xa1tudiji jezika in komunikacije je njegova teorija o pomenu (meaning), ki jo je za\xc4\x8del razvijati leta 1948, in kasneje objavil v svojem \xc4\x8dlanku Meaning. Ta \xc4\x8dlanek je iz\xc5\xa1el leta 1957 na pobudo sodelavca P.F. Strawsona. Grice je kasneje predstavil teorijo o pomenu na predavanjih na Harvardu, leta 1967 in na temo objavil knjigo \xc2\xbbLogics and conversation\xc2\xab (Logika in konverzacija), leta 1975.\n_START_SECTION_\nRazlika med govorom in impliciranjem\n_START_PARAGRAPH_\nPo Griceu, kar govorec re\xc4\x8de v govornem aktu lahko razdelimo na tisto, kar je govorec izrekel in tisto, kar je s tem impliciral._NEWLINE_Paul Grice je v svojih znamenitih delih o vlogi namer v komuniciranju predlagal, da lahko celo slovni\xc4\x8dne pomene govor\xc4\x8devih besed in izjav razlo\xc5\xbeimo oz. definiramo s pomo\xc4\x8djo govor\xc4\x8devih komunikacijskih namer. Grobo re\xc4\x8deno: slovni\xc4\x8dni pomen stavka je tisto, kar je govorec \xc5\xbeelel z njim sporo\xc4\x8diti poslu\xc5\xa1alcem. Misli so torej komunikacijske namere.'