b'\n_START_ARTICLE_\nOne\xc5\xa1ko jezero\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nJezero je ledeni\xc5\xa1kega-tektonska izvora in je majhen ostanek ve\xc4\x8djega vodnega telesa, ki je obstajalo na tem obmo\xc4\x8dju v \xc4\x8dasu ledene dobe. V geolo\xc5\xa1kem smislu je jezero dokaj mlado oblikovano. Kot skoraj vsa jezera v severni Evropi, je nastalo z dejavnostjo ledenikov v zadnjem delu zadnje ledene dobe, pred pribli\xc5\xbeno 12.000 leti. V paleozoiku (pred 300-400 milijoni let) je celotno ozemlje sodobne kotline jezera zajela kontinentalna polica, ki le\xc5\xbei v bli\xc5\xbeini starodavne, skoraj ekvatori\xc4\x8dne Baltske celine. Sedimenti iz tega \xc4\x8dasa - pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak, pesek, glina in apnenec - tvorijo 200 metrov debelo plast, ki pokriva regijo Baltskega \xc5\xa1\xc4\x8dita, ki je sestavljen iz granita, gnajsa in zelenega skrilavca. Umik ledenodobnih ledenikov je oblikoval Litorinsko morje (geolo\xc5\xa1ka faza braki\xc4\x8dne vode v Baltskem morju, ki je obstajala okrog 7500-4000 pred sedanjostjo in ji je sledilo morje Mastogloia, prehodna faza jezera Ancylus). Njegova raven je bila prvotno 7-9 metrov vi\xc5\xa1ja kot sedaj, a se je postopoma zni\xc5\xbeala, s \xc4\x8dimer se je zmanj\xc5\xa1alo morsko obmo\xc4\x8dje in ustvarilo ve\xc4\x8d jezer v baltski regiji.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nJezerske obale so nizke in so pogosto poplavljene. Zato so mo\xc4\x8dvirnate in bogate s trsjem, v katerem gostujejo rac, gosi in labodi. Obalna regija je prekrita z gostim pragozdom.  Glavne vrste dreves so iglavci, pogoste so lipe, brest in evropska jel\xc5\xa1a. Skupine sesalcev vklju\xc4\x8dujejo losa, rjavega medveda, volka, lisico, zajca, veverico, risa, borovo kuno, jazbeca, kot tudi ameri\xc5\xa1ko pi\xc5\xbemovko in kuno, ki so bile uvedene na obmo\xc4\x8dje v za\xc4\x8detku 20. stoletja. Opazili so okoli 200 pti\xc4\x8djih vrst iz 15 dru\xc5\xbein. _NEWLINE_One\xc5\xa1ko jezero ima veliko razli\xc4\x8dnih rib in vodnih nevreten\xc4\x8darjev, vklju\xc4\x8dno relikte iz obdobja poledenitve kot je pi\xc5\xa1kur. Obstaja okoli 47 vrst rib iz 13 dru\xc5\xbein; jeseter, atlantski losos, poto\xc4\x8dna postrv, evropski snetec (Osmerus eperlanus), lipan, \xc5\xa1\xc4\x8duka, koreselj, Coregonus albula, srebrni plo\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8d, razli\xc4\x8dni krapi, ne\xc5\xbeica, evropski som, re\xc4\x8dna jegulja, Scardinius, jez, globo\xc4\x8dki (Gobio gobio), smu\xc4\x8d, evropski ostri\xc5\xbe (Perca fluviatilis), okun in menek.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko je podro\xc4\x8dje jezera za uporabo \xc5\xa1e precej nedol\xc5\xbeno, se raven onesna\xc5\xbeenja postopoma pove\xc4\x8duje predvsem na severozahodu in severnih delih, kjer so industrijski objekti Petrozavodsk, Kondopoga in Medvezhyegorsk. Pribli\xc5\xbeno 80% populacije in ve\xc4\x8d kot 90% industrije je skoncentriramo na teh podro\xc4\x8djih. Onesna\xc5\xbeevanje iz teh treh mest zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 190 milijonov m\xc2\xb3 kanalizacije in odpadne vode in 150 ton emisij letno. Rezultat \xc4\x8dlovekovih dejavnosti je pribli\xc5\xbeno 315 milijonov m\xc2\xb3 odto\xc4\x8dne vode na leto, od tega jih 46% industrijskih in gospodinjskih voda, 25% je padavinskega odtoka in 16% povezanih z melioracijo. Ta drena\xc5\xbea vsebuje 810 ton fosforja in 17.000 ton du\xc5\xa1ika; 280 in 11.800 ton teh elementov se odstrani preko reke Svir medtem ko se preostalo kopi\xc4\x8di v jezeru. Ladje in motorni \xc4\x8dolni (okoli 8000 enot) prinese izlitje nafte na ravni okoli 830 ton na leto, kot tudi fenole (0,5 tone), svinec (0,1 tone) in du\xc5\xa1ik, \xc5\xbeveplo in ogljika.\n_START_SECTION_\nKraji\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje mesto na jezeru je Petrozavodsk - glavno mesto Republike Karelije (pribli\xc5\xbeno 270.000 prebivalcev), ki ga je ustanovil leta 1703 Peter I., za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje naravnih rudnih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d. Na obmo\xc4\x8dju Petrozavodska so \xc5\xa1tevilni zgodovinski spomeniki, kot arhitekturni kompleks Okrogli trg (konec 18. stoletja) in stavba gimnazije iz 1790. Na obli jezera Onega stoji vrsta kipov, od katerih so bili mnogi pridobljeni kot darilo pobratenih mest. _NEWLINE_Kondopoga je znano od leta 1495, v njem stoji cerkev Uspenskaya, zgrajena leta 1774. Ta 42-metrov visoka stavba je ena najvi\xc5\xa1jih lesenih cerkva ruskega severa. V mestu sta dva glasbena instrumenta imenovana carillon, s 23 in 18 zvonovi. Imajo tudi ledeno \xc5\xa1portno areno, ki sprejme 1850 gledalcev in Pala\xc4\x8do umetnosti z orglsmi. _NEWLINE_Medvezhyegorsk je bilo ustanovljeno leta 1916 in je od leta 1931 baza prekopa med Belim morjem - Baltikom. Med letoma 1703-1710 in 1766-1769 so na obmo\xc4\x8dju mesta delovale nekatere tovarne. Med drugo svetovno vojno je bilo tri leta okupirano s finskimi silami in voja\xc5\xa1kimi dejavnostmi.\n_START_SECTION_\nOtok Kizhi\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna atrakcija jezera je otok Kizhi v severnem delu jezera, ki ima status obmo\xc4\x8dja dr\xc5\xbeavnega, zgodovinskega, arhitekturnega in etnografskega ohranjanja. Obstaja 89 lesenih arhitekturnih spomenikov - cerkva - iz 15. do 20. stoletja. Najbolj presenetljiva od teh je Ki\xc5\xa1ki pogost iz za\xc4\x8detka 18. stoletja, ki je sestavljena iz poletnih 22-kupol, zimskih 9-kupol in zvonikov. Ki\xc5\xa1ki pogost je bila vpisana na seznam Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine leta 1990.  V poletnih mesecih obstajajo dnevne povezave z ladjo na otok od Petrozavodska.\n_START_SECTION_\nOne\xc5\xa1ki petroglifi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e ena atrakcija jezera so One\xc5\xa1ki petroglifi (skalne gravure). Nahajajo se na vzhodni obali jezera in segajo v 4. - 2. tiso\xc4\x8dletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Pribli\xc5\xbeno 1200 petroglifov je raztresenih na 20-kilometrskem obmo\xc4\x8dju, vklju\xc4\x8dno na ve\xc4\x8d rtih, kot Besov Nos (glej zemljevid zgoraj). Gravure so globoke 1-2 mm in prikazujejo \xc5\xbeivali, ljudi, \xc4\x8dolne in kro\xc5\xbene in srpaste geometrijske oblike.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e ve\xc4\x8d zgodovinskih spomenikov je raztresenih okoli jezera. Med njimi je samostan Svyat-Uspensky na rtu Murom, na vzhodni obali jezera. Samostan je bil ustanovljen leta 1350, zaprli so ga leta 1918 in obnovili leta 1991.'