b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina tehnologije in znanosti v \xc5\xa0paniji\n_START_SECTION_\nSedanjost in norme\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih letih je \xc5\xa0panija dosegla visok polo\xc5\xbeaj (deveta, s 2,5% objav) v mednarodni znanstveni uvrstitvi, vendar se soo\xc4\x8da s hudimi zmanj\xc5\xa1animi prora\xc4\x8duni zaradi krize. Ena od pomanjkljivosti \xc5\xa1panskega sistema znanosti in tehnologije (ali nacionalnega inovacijskega sistema) je bilo pomanjkanje nalo\xc5\xbeb v raziskave in razvoj \xc5\xa1tevilnih zasebnih podjetij in posledi\xc4\x8dno tudi njena odvisnost od javnih nalo\xc5\xbeb, kar je opazna razlika z drugimi industrializiranimi dr\xc5\xbeavami. Vendar pa je od drugega desetletja 21. stoletja izstop zasebnih podjetij v tujini, povzro\xc4\x8dila potrebo po tekmovanju in pre\xc5\xbeivetju na svetovnem trgu in ustvarjanju ve\xc4\x8dje znanstvene in tehnolo\xc5\xa1ke uporabe ter posledi\xc4\x8dno ve\xc4\x8dje zasebne nalo\xc5\xbebe v raziskave.\n_START_SECTION_\nZgodovinski uvod\n_START_PARAGRAPH_\nKljub metodolo\xc5\xa1kim te\xc5\xbeavam (odsotnost pisnih virov) je bila v preteklih \xc4\x8dasih poskusna rekonstrukcija vidikov prednacionalne in predtehnolo\xc5\xa1ke misli (interpretacija in preoblikovanje narave) mogo\xc4\x8da z analizo in interpretacijo paleolitske umetnosti, ki je imela na Iberskem polotoku vzorce izredne vrednosti; kot tudi z liti\xc4\x8dnimi tehnikami in celo z anatomskimi rekonstrukcijami._NEWLINE_\xc5\xbde v povsem zgodovinskem obdobju za Bli\xc5\xbenji vzhod je bila vloga zahodnih de\xc5\xbeel v trgovini na dolge razdalje s prvimi civilizacijami bistvena za vklju\xc4\x8ditev tehnik metalur\xc5\xa1kih del iz bronaste dobe; medtem ko so se tehnike metalur\xc5\xa1kih del v \xc5\xbeelezni dobi vklju\xc4\x8dile konec drugega tiso\xc4\x8dletja pn\xc5\xa1. in za\xc4\x8detki 1. tiso\xc4\x8dletja pn\xc5\xa1. \xc5\xa0e te\xc5\xbeje je preveriti prihod drugih tehni\xc4\x8dnih manifestacij, kot so kolo, plug ali jadro._NEWLINE_Romanizacija je bila v \xc5\xa0paniji zelo globoka in to nam ka\xc5\xbeejo tehnike gradnje, ki so omogo\xc4\x8dile tako kon\xc4\x8dne rezultate kot sta Alkantarski most ali akvadukt v Segoviji, zapleteno postavitev ceste, prve hidravli\xc4\x8dne jezove, ali rudarske operacije vseh vrst._NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ka znanost v svojih naravnih omejitev, je imela nekaj svojih najve\xc4\x8djih dose\xc5\xbekov v kristjanjskih in muslimanskih kraljestvih._NEWLINE_Nekateri najpomembnej\xc5\xa1i znanstveniki iz helenisti\xc4\x8dnega obdobja so potovali skozi C\xc3\xa1diz, to so bili: Polibio, Artemidoro in Posidonio, ki so imeli prilo\xc5\xbenost meriti tamkaj\xc5\xa1nje plimovanje (bolj viden pojav v Atlantiku kot v Sredozemlju) in predlagati njihove vzroke._NEWLINE_Prehodi med razli\xc4\x8dnimi na\xc4\x8dini proizvodnje so pomenili tehnolo\xc5\xa1ke preobrazbe, ki so jih spodbudile ali upo\xc4\x8dasnile razli\xc4\x8dne ekonomsko-socialne konfiguracije, ki so v \xc5\xa1panskem primeru potrjevale razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine obnove tehnik kmetijstva, \xc5\xbeivinoreje in prehrambene industrije ter drugih vej izdelave; v\xc4\x8dasih z institucionalno pobudo ali z dinamiko produktivnih dejavnosti, ki so bile bolj ali manj predmet trgovinskih skrivnosti (nezdru\xc5\xbeljivost med delom in plemstvom, kvalifikacijo slabih in mehanskih delovnih mest). Najbolj spektakularni primeri so vodna kolesa na jugovzhodu \xc5\xa0panije in druge namakalne tehnike, ki jih je uvedla ali izpopolnila arabsko-\xc5\xa1panska civilizacija.\n_START_SECTION_\nznanost in tehnologija v Vizigotski \xc5\xa1paniji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce si kaj zaslu\xc5\xbei ime za vizigotsko znanost je to nekaj besedil, ki so ostale od Vizigotske Kraljevine Toledo (549-711), med katerimi so etimologije svetega Izidorja Seviljskega. Kakorkoli \xc5\xbee, je bilo cerkveno podro\xc4\x8dje tisto, kjer je bilo \xc4\x8dutiti sledove intelektualnega \xc5\xbeivljenja izven klasi\xc4\x8dne ali kr\xc5\xa1\xc4\x8danske tradicije: \xc5\xa1kofje in \xc5\xa1panski samostan, ki je skupaj z drugimi kasnej\xc5\xa1imi primeri meni\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja oddajnik kulture zahodne Evrope. V Suve\xc5\xa1kem kraljestvu (ki se je ohranil ve\xc4\x8d kot stoletja na severozahodu Iberskega polotoka) je podobno vlogo izvajal tudi San Martin de Braga.\n_START_SECTION_\nZnanost in tehnologija v Al-Andaluzu: muslimanska \xc5\xa0panija\n_START_PARAGRAPH_\nAl-Andaluz je bil razvit kot urbana civilizacija, z visoko stopnjo pismenosti in kultur vseh vrst znanosti in tehnologije, ki so bile vklju\xc4\x8dene v trgovske mre\xc5\xbee na dolge razdalje, medtem ko je ostala Zahodna Evropa v dolgotrajnem procesu ruralizacije ki se je vrnila v krizo tretjega stoletja._NEWLINE_Sprva je bila arabska kultura zna\xc4\x8dilna za sinkreti\xc4\x8dni sprejem klasi\xc4\x8dno gr\xc5\xa1ko-rimske kulture, judovsko-kr\xc5\xa1\xc4\x8danske in perzijske, ki pa ni bila omejena zgolj na reprodukcijo, ampak je ustvarila tudi \xc2\xa0transcendentne lastne prispevke, od katerih jih je bilo veliko na Iberskem polotoku. \xc5\xbde v 9. stoletju, Hispano-Vizigoti, ki so ostali kristjani pri\xc4\x8dajo, da je bil kulturni presti\xc5\xbe njihovih muslimanskih vladarjev to, da so mladi prenehali z \xc2\xa0gojenjem latinskih \xc4\x8drk in se raj\xc5\xa1i posvetili arabskim.\n_START_SECTION_\nUniverze in prevajalske \xc5\xa1ole\n_START_PARAGRAPH_\nVloga \xc5\xa1kofovske \xc5\xa1ole je bila odlo\xc4\x8dilna v \xc4\x8dasu, ko so kralji \xc5\xbeeleli, da je pou\xc4\x8devanje tudi lai\xc4\x8dno z ustvarjanjem prvih Studium generale, ki so se pojavili v 13. stoletju._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnost teh univerz je skrb za \xc5\xa1tudente katerega koli dru\xc5\xbebenega razreda, ki je vredno u\xc4\x8denja. V Salamanci se to ka\xc5\xbee v nastanku (1401) kolegija de San Bartolom\xc3\xa9, ki ga je ustanovil Diego de Anaya, za \xc5\xa1tudente, ki niso imeli sredstev. Temu kolegiju je sledilo \xc5\xa1e nekaj drugih \xc5\xa1ol.\n_START_SECTION_\nZnanost in tehnologija v zlati dobi\n_START_PARAGRAPH_\nZlata doba je zelo primeren izraz za ozna\xc4\x8devanje briljantnosti kulturne zgodovine \xc5\xa0panije na kronolo\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju, ki zajema 16. in 17. stoletje, \xc4\x8deprav je njena natan\xc4\x8dna dimenzija ponavadi med letoma 1492 in 1681 (ali omejena na obdobje \xc5\xa1panske hegemonije v Evropi, med letoma 1521 in 1648). Prvorazredni znanstveno-tehni\xc4\x8dni dogodek v obdobju je mogo\xc4\x8de najti pri uvajanju tiskarskega tiska v \xc5\xa0paniji (Juan P\xc3\xa1rix, Sinodal de Aguilafuente, Segovia, 1472); medtem ko je kon\xc4\x8dna to\xc4\x8dka ponavadi ugotovljena v filozofsko-medicinsko-kemijskem pismu od Juan de Cabriada (1687), ko je \xc5\xa1panski upad (ki se je \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot pol stoletja popolnoma zavestno zavzel za intelektualno elito) povezal s splo\xc5\xa1no krizo evropske zavesti, ki je sledila razsvetljenju 18. stoletja._NEWLINE_\xc5\xa0panska renesansa in \xc5\xa1panski barok sta obdobja impresivne umetni\xc5\xa1ke produkcije, pa tudi na vseh podro\xc4\x8djih intelektualne produkcije. V znanosti in tehnologiji se odprejo z Age of Discovery, ki je postavila \xc5\xa0panijo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sveta: po odkritju Amerike (Kri\xc5\xa1tof Kolumb, 1492) in odprtju azijske poti po ju\xc5\xbenem koncu Afrike ( Bartolomeo Dias, 1488, Vasco da Gama, 1497),\xc2\xa0 je pogodba z Tordesillasom (1494) dobesedno razdelila (z najsodobnej\xc5\xa1imi geografskimi merili v \xc4\x8dasu dolo\xc4\x8danja poldnevnika) svet ki ga je treba \xc5\xa1e odkriti med kraljevstvom Kastiljo in Portugalsko, ki ga je prvi\xc4\x8d obiskala \xc5\xa1panska ekspedicija (ekspedicija Magallanes-Elcano, 1519-1522)._NEWLINE_Po drugi strani sistemati\xc4\x8dno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje pridobljenega znanja ni bilo dose\xc5\xbeeno; na primer, znanstvena ekspedicija v novi \xc5\xa0paniji, Mehiki, ki jo je vodil med 1571 in 1577 Francisco Hernandez de Toledo in ki je proizvedla velike koli\xc4\x8dine zapiskov in ilustracij, ni bila ustrezno objavjena;izvirnik, ki je bil shranjen v knji\xc5\xbenici El Escorial pa je bil izgubljen v po\xc5\xbearu leta 1671.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panske univerze v zlati dobi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panske univerze, v glavnem tiste, ki so imele glavne kolegije (Salamanca, Alcal\xc3\xa1 in Valladolid), pa tudi druge univerze, visoko\xc5\xa1olske ustanove ali studiji so aktivno sodelovali v kulturnem razko\xc5\xa1ju zlate dobe, vendar niso bile tako kot druge evropske univerzitetne ustanove sredi\xc5\xa1\xc4\x8de prenovitega gibanja znanstvenih misli, ki so pripeljale do znanstvene revolucije._NEWLINE_\xc5\xa0ola v Salamnci, ki jo sestavljajo teologi in pravniki, zelo vplivni pri oblikovanju sodobnih dru\xc5\xbebenih ved: ekonomije (arbitrarizma), prava in politi\xc4\x8dne teorije._NEWLINE_Veliko je bilo tudi \xc5\xa1panskih u\xc4\x8diteljev, ki so pou\xc4\x8devali na univerzah \xc5\xa1irom Evrope, za katere je bilo dojemanje \xc5\xa0panije in njenih intelektualcev ambivalentno, zelo hvalevredno v nekaterih primerih in zelo kriti\xc4\x8dno v drugih, zlasti zaradi tem anti-\xc5\xa1panske propagande, ki so prejele ime \xc4\x8drne legende.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdenske v znanosti in kulturi \xc5\xa1panske zlate dobe\n_START_PARAGRAPH_\nRazpravlja se, ali je izjemno besedilo Nova filozofija o naravi \xc4\x8dloveka delo Migela Sabuce ali njegove h\xc4\x8dere Olive Sabuco. V tem primeru bi bili pred eno od redkih \xc5\xbeenskih znanstvenih osebnosti moderne dobe._NEWLINE_Druge slavne pisateljice so bile: Beatriz Galindo , ki je pisala poezijo v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in pokazala znanje o teologiji in medicini - nekateri komentarji so pripisani Aristotelu ali Luisa de Medrano, ki je u\xc4\x8dila na Univerzi v Salamanci. Florencia Pinar, Isabel Vergara, etc._NEWLINE_Protireformacija je v veliki meri preusmerila dejavnost \xc5\xbeensk z intelektualnimi ambicijami v religiozno sfero (cerkev sv. Terezije, sestra Juana Ines de la Cruz, sestra Mar\xc3\xada de Jes\xc3\xbas de \xc3\x81greda ali Juliana Morella)._NEWLINE_Poleg literarnega sveta je stopnja integracije \xc5\xbeensk v tehni\xc4\x8dne poklice, ki je \xc5\xbee bila malo dokumentirana, skrita s splo\xc5\xa1no nevidnostjo vsega, kar se nana\xc5\xa1a na zgodovino \xc5\xbeensk, omejeno na njihovo refleksijo v likih fiktivnih romanov in iger ter resni\xc4\x8dnih primerov, tako da so povzro\xc4\x8dili \xc5\xa1kandal ali presene\xc4\x8denje: kot Elena ali Eleno de C\xc3\xa9spedes (kirurg, ki ga je inkvizicija obsodila za predstavljanje kot mo\xc5\xa1ki, ko je bila \xc5\xbeenska) ali Catalina de Erauso (nuna, ki je bila integrirana v vojsko).\n_START_SECTION_\nZnanost in tehnologija v razsvetljenstvu\n_START_PARAGRAPH_\nv prvi polovici stoletja je bila predstavljena zaslu\xc5\xbeena dejavnost zelo presti\xc5\xbenih osamljenih osebnosti, kot so Benito Jer\xc3\xb3nimo Feijoo, ali temelj ustanov velikanske knji\xc5\xbeevne projekcije (Kraljeva akademija, Akademija za zgodovino) in znanstveni, kot je Kraljeva voja\xc5\xa1ka akademija za matematiko in utrdbo iz Barcelone (1720) ali \xc5\xa1ole Guardiamarinas de C\xc3\xa1diz (1717), iz katere sta nastali dve najpomembnej\xc5\xa1i osebnosti stoletja: Jorge Juan in Antonio de Ulloa (geodetska misija v Peru, 1734 ekspedicija, usklajena s Francijo - Condamine - za merjenje stopnje poldnevnika)._NEWLINE_Po drugi strani pa je bila konec stoletja povezava med \xc5\xa1panskimi in evropskimi znanstvenimi ustanovami veliko bolj pogosta; in se je izkazala za dovolj privla\xc4\x8dno za tuje osebnosti, kot je bil Alexander von Humboldt, katerega izvrstna ekspedicija na Kanarske otoke in Ameriko pripelje do neverjetnega odkritja osrednje planote. Je tudi prvi, ki pravilno izvaja in razlaga altimetri\xc4\x8dne meritve, ki mu omogo\xc4\x8dajo izdelavo topografskega profila Iberskega polotoka, od Valencie do La Coru\xc3\xb1e (kljub temu je pomembno, da \xc5\xa0panija ni bila njegova prva izbira ali predlog)._NEWLINE_Nedvomno sta botanika in mineralogija najpomembnej\xc5\xa1i znanosti v \xc5\xa1panskem prispevku k vodilni znanstveni produkciji tega obdobja. Trenutki, ki so bili briljantni, so bili odkritja volframa, zaradi preiskav Juan Josea Delhuarja in Fausta Delhuarja; o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje platine Fran\xc3\xa7ois Chavaneau in odkritje vanadija leta 1801 (ki bi ga lahko imenovali rionio v \xc4\x8dast Andr\xc3\xa9sja Manuela del R\xc3\xada, profesorja kemije in mineralogije). V botaniki je treba navesti \xc5\xa1tudije o flori nove Granade, ki jo je izdelal Celestino Mutis, ki je bil tudi izjemen zdravnik, jezikoslovec in izumitelj._NEWLINE_Zelo pomembno za in\xc5\xbeeniring je\xc2\xa0 odprtje kraljevega kabineta strojev (1791, na pobudo Agustina de Bethencourta). Ta kabinet je obetaven rezultat trajne dokumentacije,dela v Angliji in Franciji, utemeljen z impresivno zbirko modelov in navodil za njegovo razmno\xc5\xbeevanje na lestvici; to je dober primer tega, kar se je v \xc5\xa1panskih znanstvenih ustanovah v tem obdobju ponovilo kot stalno: to, kar bi lahko pre\xc5\xbeivelo uni\xc4\x8denje ter \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko in materialno razpr\xc5\xa1enost vojne \xc5\xa1panske neodvisnosti in zaporednih politi\xc4\x8dnih izgnancev, ni bilo uporabljeno. _NEWLINE_\xc2\xb7 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 Znanstveniki prve ilustracije: Novatores, ki so se v zadnjih desetletjih 17. stoletja za\xc4\x8deli obnavljati \xc5\xa1pansko znanost, so v prvi polovici 18. stoletja nadaljevali s svojimi dejavnostmi na podro\xc4\x8djih astronomije in matematike (Tom\xc3\xa1s Vicente Tosca, Juan Bautista Corach\xc3\xa1n , Francisco Cerd\xc3\xa1 in Rico) in medicine (Andr\xc3\xa9s Piquer in katalonski zdravniki - Gaspar Casal Juli\xc3\xa1n, Pedro Virgili, Antonio Gimbernat in Arb\xc3\xb3s, Francisco Salv\xc3\xa1, Francisco Santpons)._NEWLINE_\xc2\xb7 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 Geografi: Isidoro de Antill\xc3\xb3n in Marzo, Tom\xc3\xa1s L\xc3\xb3pez, Vicente Tofi\xc3\xb1o itd.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdenske v razsvetljenjstvu\n_START_PARAGRAPH_\nAlcal\xc3\xa1 je gostila prvi primer \xc5\xbeenske na univerzi: zdravnica Alcal\xc3\xa1 Mar\xc3\xada Isidra de Guzm\xc3\xa1n y de la Cerda, kateri je za\xc5\xa1\xc4\x8dita Carlosa III zastrla vsa morebitna nasprotovanja, da bi dosegla (leta 1785 z 17 leti) naslov zdravnice in u\xc4\x8diteljice na Fakulteti za umetnost in humanistiko. Vendar pa ta izjema ni pomenila nobene razlike v togi izklju\xc4\x8ditvi \xc5\xbeensk na univerzitetni sferi do 20. stoletja._NEWLINE_Marija Andrea Casamayor y de la Coma, ki se je izobra\xc5\xbeevala s piaristi, je napisala dve knjigi o uporabi aritmetike in metrologije, zaradi \xc4\x8desar je postala prva \xc5\xa1panska matemati\xc4\x8darka , ali vsaj prva z objavljenim delom.\n_START_SECTION_\nZnanost in tehnologija v \xc5\xa1panski sodobni dobi: neuspeh industrijske revolucije\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrijska revolucija je tehnolo\xc5\xa1ko-produktivna manifestacija revolucionarnih sprememb, s katerimi se odpira sodobna doba: v politi\xc4\x8dno-ideolo\xc5\xa1ki liberalni revoluciji in v socialni bur\xc5\xbeoazni revoluciji; medtem ko so se v znanosti (na\xc4\x8deloma in do konca 19. stoletja) razvile posledice in uporaba newtonianske paradigme._NEWLINE_Za \xc5\xa0panijo je industrijska revolucija po provokativni tezi Jordija Nadala opisana kot neuspeh. Sodobna doba v \xc5\xa0paniji se za\xc4\x8dne s \xc5\xa1pansko vojno za neodvisnost, ki je povzro\xc4\x8dila resne posledice za proizvodnjo tkanine, znanost in tehnologijo, ki se v gospodarski, socialni in politi\xc4\x8dni obliki nasilno ka\xc5\xbee v obstoje\xc4\x8di krizi starega re\xc5\xbeima. Transcendentalno od vsega tega za \xc5\xa1pansko znanost in tehnologijo je tisto, kar je pomenilo relativno zaostalost proti najnaprednej\xc5\xa1im dr\xc5\xbeavam v Evropi, ki jih je mogo\xc4\x8de izmeriti v stoletju. Medtem ko se bo v ve\xc4\x8dini teh dr\xc5\xbeav kriza v starem re\xc5\xbeimu zaprla z revolucijo leta 1848 (ali z drugo svetovno vojno, 1914-1918), bo v \xc5\xa0paniji \xc5\xa1e naprej pre\xc5\xbeivela do Frankovega re\xc5\xbeima, prese\xc5\xbeena polovica 20. stoletja ._NEWLINE_Polemiko \xc5\xa1panske znanosti je spro\xc5\xbeilo besedilo prevajalca Men\xc3\xa9ndeza y Pelayo (1876). V svojem intelektualnem vidiku nima zelo pozitivnih ali spodbudnih posledic za znanstveno produkcijo. Dejstvo je, da je poleg generi\xc4\x8dnega in obupanega poziva k modernizaciji regeneracionizma bil odnos do umetnosti in znanosti med najbolj lucidnimi intelektualci ambivalenten._NEWLINE_Kljub vsemu je o\xc4\x8ditno, da lahko le iz dru\xc5\xbebenih in gospodarskih sprememb, ki so se odprle s tehnolo\xc5\xa1kim razvojem v \xc5\xa1estdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja in s politi\xc4\x8dnimi spremembami \xc5\xa1panske tranzicije sedemdesetih let, kar je vklju\xc4\x8devalo odlo\xc4\x8dilen vstop v Evropski skupni trg leta 1986 govorimo o sodobni znanosti v \xc5\xa0paniji, \xc4\x8deprav je \xc5\xa1ibka in zelo izrazita odvisnost od javnih nalo\xc5\xbeb v primerjavi s tistim, kar se dogaja v drugih razvitih dr\xc5\xbeavah.\n_START_SECTION_\nZnanost in tehnologija v 19. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nKljub relativni zaostalosti \xc5\xa0panije v 19. stoletju v znanosti in tehnologiji so bila prizadevanja za posplo\xc5\xa1evanje izobra\xc5\xbeevalnega usposabljanja, \xc4\x8deprav nezadostna, pomembna: podatki o nepismenosti, ki so bili leta 1800 ocenjeni na 94%, so bili do leta 1860 ocenjen na 80% (69% pri mo\xc5\xa1kih in 90% pri \xc5\xbeenskah); primerljive samo z ju\xc5\xbeno in vzhodno Evropo, medtem ko sta Belgija in Avstrija (tudi katoli\xc5\xa1ka obmo\xc4\x8dja, ki niso imeli splo\xc5\xa1ne obravnave, ki jo je mogo\xc4\x8de pripisati protestantski reformi) zmanj\xc5\xa1ala za 50%, preostanek Evrope in Severne Amerike pa celo nekoliko ni\xc5\xbeje \xc5\xa1tevilke. Po Pidalovem na\xc4\x8drtu iz leta 1845 je zakon Moyano iz leta 1857 z najdalj\xc5\xa1o usmeritvijo predvideval izobrazbeno strukturo, ki temelji na osnovnem \xc5\xa1olanju, ki je bila poverjena z mestnim svetom, srednjo izobrazbo, osredoto\xc4\x8deno na mo\xc5\xa1ke iz srednjega razreda, z visoko\xc5\xa1olskim zavodom po pokrajini (zaupano pokrajinskim svetom, ki ga je do leta 1868 obiskovalo samo 28.698 \xc5\xa1tudentov) in visoko\xc5\xa1olsko izobra\xc5\xbeevanje z doktoratom, centralizirano v Centralni univerzi v Madridu. Leta 1847 je Nicomedes Pastor D\xc3\xadaz uvedel filozofske fakultete s \xc5\xa1tirimi podro\xc4\x8dji: literaturo, filozofijo, naravoslovjem in fizikalne-matemati\xc4\x8dne vede; kjer so \xc5\xa1tudirali pet let. Med letoma 1857-1858 in 1867-1868 se je vpis na univerzo podvojil: od 6.104 do 12.023 \xc5\xa1tudentov._NEWLINE_Pomembne znanstvene ustanove, ustvarjene v 19. stoletju, so bile med drugim: Instituci\xc3\xb3n Libre de Ense\xc3\xb1anza (1875), Kraljevsko \xc5\xa1pansko dru\xc5\xa1tvo za naravno zgodovino (1871); in veliko \xc5\xa1tevilo kraljevskih akademij (tisti iz jezika, zgodovine in pravosodja ter zakonodaje, ustanovljene v 18. stoletju, v 19. stoletju so bili dodani tisti iz to\xc4\x8dnih, fizi\xc4\x8dnih in naravnih znanosti -1847, z reorganizacijo Medicine in naravoslovja 1734-, medicine-1861, tudi iz delitve prej\xc5\xa1njih, moralnih in politi\xc4\x8dnih znanosti -1857-, in farmacija leta 1932).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznice v \xc5\xa0paniji\n_START_PARAGRAPH_\nPrva \xc5\xa1panska \xc5\xbeeleznica na evropskem ozemlju je imela linijo Barcelona-Matar\xc3\xb3 (28. oktober 1848), ki je zadol\xc5\xbeena za podjetje z angle\xc5\xa1kim in \xc5\xa1panskim kapitalom(predvsem katalonsko in kubansko) ter angle\xc5\xa1ko tehnologijo in in\xc5\xbeenirjem. Deset let prej, 19. novembra 1837, je bila odprta prva \xc5\xa1panska \xc5\xbeeleznica, toda v Ameriki: linija Havana-Bejucal, na Kubi. 9. februarja 1851 je bila odprta linija Madrid-Aranjuez (Tren de la Fresa). Zasnova nacionalnega na\xc4\x8drta je bila v bistvu radialna (povezuje Madrid s periferijo), z nekaj transverzalnimi povezavami (nekateri med njimi, kot je Santander-Mediterr\xc3\xa1neo se nikoli ni kon\xc4\x8dal); in kljub svoji nizki gostoti v primerjavi z drugimi evropskimi primeri, je bila gradnja zelo po\xc4\x8dasna: do konca stoletja svojih bistvenih delov ni dokon\xc4\x8dala._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja te\xc5\xbeava \xc5\xa1panske \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge je bila premagati strma pobo\xc4\x8dja, ki so zna\xc4\x8dilna za orografske izolacije centralne planote. Razlog, da so se odlo\xc4\x8dili za tir \xc5\xa1irine ve\xc4\x8dje od evropskih je bil omogo\xc4\x8diti ve\xc4\x8djo velikost koles in z njimi ve\xc4\x8djo hitrost. Tudi ve\xc4\x8dja \xc5\xa1irina omogo\xc4\x8da ve\xc4\x8djo velikost kotlov._NEWLINE_Glavne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe so bile ustanovljene s prevladujo\xc4\x8dim tujim kapitalom (francoskim, angle\xc5\xa1kim in belgijskim) in so imele koristi od za\xc5\xa1\xc4\x8ditne zakonodaje, ki jim omogo\xc4\x8da, da brezpla\xc4\x8dno uvozijo prakti\xc4\x8dno vse svoje pravice.\n_START_SECTION_\nVklju\xc4\x8devanje \xc5\xbeensk v kulturne ustanove devetnajstega stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1837 je dostop do Madridske knji\xc5\xbenice prvi\xc4\x8d podeljen tudi \xc5\xbeenskam po zahtevi Antonie Guti\xc3\xa9rrez Bueno._NEWLINE_Revolucija 1868 je dovolila dostop \xc5\xbeensk do univerz. Leta 1880 je zakon spro\xc5\xbeil potrebo po posebnem dovoljenju za sprejem \xc5\xbeensk, pogoj je bil ukinjen leta 1910. Nobena \xc5\xbeenska ni bila univerzitetna profesorica, dokler Julio Burell ni ustvaril Katedra za romanske knji\xc5\xbeevnosti na Univerzi v Madridu za Emilio Pardo Bazan (1916 ).\n_START_SECTION_\nZnanost in tehnologija v 20. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi tretjini 20. stoletja je bila zadnja mo\xc5\xbenost za kolonialno \xc5\xa1iritev \xc5\xa1panskega imperija, ki je utrpela travmo katastrofe iz leta 1898 z izgubo Kube, Portorika in Filipinov v korist Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike (ki jih je tudi prisilia v likvidacijo s prodajo ostalih pacifi\xc5\xa1kih otokov, ki so ostali brez mo\xc5\xbenega upravljanja). Edina mo\xc5\xbenost je bila pove\xc4\x8dati prisotnost v Zahodni Afriki, na katero so bila usmerjena voja\xc5\xa1ka, diplomatska in znanstvena prizadevanja.\n_START_SECTION_\nRazvoj elektrifikacije v \xc5\xa0paniji\n_START_PARAGRAPH_\nMadridski metro je bil odprt 17. oktobra 1919. Istega leta je bila prva glavna stavka sektorja: stavka La Canadiense, ki ka\xc5\xbee, da sta bila tako \xc5\xa1tevilo delavcev kot tudi njihovi delovni pogoji bistveno ena\xc4\x8deni z drugimi industrijskimi sektorji. Diktatura Prima de Rivere je z vidika ekonomskega nacionalizma spodbujala avantgardne sektorje v telekomunikacijah, kot so radijsko oddajanje (glej Radio v \xc5\xa0paniji) in telefonijo (nacionalna telefonska dru\xc5\xbeba \xc5\xa0panije pod monopolom). Oslabelost prvega Fran\xc4\x8dizma je spodbudila koncentracijo in delno nacionalizacijo sistema za proizvodnjo in distribucijo elektri\xc4\x8dne energije, ki je ustvarila oligopol podjetja, ki se je po pristopu k Evropski uniji preoblikoval s privatizacijami in zdru\xc5\xbeitvami \xc5\xa1panskega gospodarstva.\n_START_SECTION_\nZnanost in tehnologija v \xc2\xbbsrebrni dobi\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nSrebrna doba \xc5\xa1panske literature in znanosti je ime, s katerim je obi\xc4\x8dajno ozna\xc4\x8dena prva tretjina 20. stoletja, za katero je zna\xc4\x8dilno cvetenje znanstvenih in literarnih dejavnosti, neprimerljive mednarodne kakovosti in vpliva od zlate dobe. Za\xc4\x8delo se je s spektakularnim mejnikom: Nobelova nagrada: Santiago Ram\xc3\xb3n y Cajal (1906) in se je tragi\xc4\x8dno kon\xc4\x8dala z izbruhom \xc5\xa1panske dr\xc5\xbeavljanske vojne (1936)._NEWLINE_Izobra\xc5\xbeevanje, znanost in tehnologijo so videli kot bistveno orodje za napredek na vseh podro\xc4\x8djih (gospodarski, socialni, institucionalni ), ki je bistvenega pomena za premagovanje nacionalne zaostalosti (\xc4\x8digar vest je bila izra\xc5\xbeena v sodobni razpravi o \xc5\xa0paniji)._NEWLINE_Nevtralnost \xc5\xa0panije v prvi svetovni vojni (1914-1918) je pomenila nove poslovne prilo\xc5\xbenosti. Eden najbolj ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dih trenutkov obdobja pred drugo republiko je bila mednarodna razstava, ki je sovpadala leta 1929 in je slu\xc5\xbeila kot mednarodni razgled za \xc5\xa0panijo: ibersko-ameri\xc5\xa1ka razstava v Sevilli in mednarodna razstava Barcelone.\n_START_SECTION_\nDostop \xc5\xbeensk do univerzitetnih \xc5\xa1tudijev\n_START_PARAGRAPH_\nBilo je leta 1910, ko sta bila v \xc4\x8dasu ustanovitve \xc5\xa0tudentskega doma, 9. marca in 4. septembra, odobrena dva kraljevska naro\xc4\x8dila, ki sta razveljavila zahtevo, ki je potrebna za \xc5\xbeenske, o upravnem dovoljenju pred vpisom, ki omogo\xc4\x8da enakopraven dostop z mo\xc5\xa1kimi. Poleg tega so novi predpisi priznali veljavnost univerzitetne izobrazbe, ki je bila izdana \xc5\xbeenskam, poklicno opravljanjr v javnih zavodih Ministrstva za javno upravo in likovno umetnost.\n_START_SECTION_\nZnanost in tehnologija med frankovskim re\xc5\xbeimom\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xa1lo je do uni\xc4\x8denja znanosti v \xc5\xa0paniji , kar je bil rezultat dr\xc5\xbeavljanske vojne, izgnanstva znanstvenikov (velika ve\xc4\x8dina, ugotovljena z republikanske strani), in represije, ki so jo izvajale francoske oblasti nad tistimi, ki so ostali v \xc5\xa0paniji. To je bilo izra\xc5\xbeeno v temeljitem \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju javnih uslu\xc5\xbebencev, zlasti na univerzi ter sekundarnem in osnovno\xc5\xa1olskem izobra\xc5\xbeevanju\xc2\xa0 in odbora za podalj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tudijev._NEWLINE_Presti\xc5\xbena ustanova osebne pobude, Tehni\xc4\x8dni in\xc5\xa1titut za gradbeni\xc5\xa1tvo in gradnjo, ki jo je leta 1934 ustvaril Eduardo Torroja skupaj z arhitektom Manuelom S\xc3\xa1nchezom Arcasom, je postal del CSIC (danes imenovan Eduardo Torroja in\xc5\xa1titut za gradbene vede). Tudi v CSIC je bil ustanovljen Biolo\xc5\xa1ki raziskovalni center, ki je bil ustanovljen leta 1953 na pobudo Gregorja Mara\xc3\xb1ona._NEWLINE_Povezava med \xc5\xa1panskimi znanstveniki in institucijami ter njihovimi mednarodnimi kolegi se ni zgodila v ve\xc4\x8dini disciplin, kar lahko imenujemo spremljanje: mednarodno geofizi\xc4\x8dno leto (1957-1958), klju\xc4\x8dni trenutek, ki je pomenil premik paradigme ali vegenersko revolucijo je imelo skromno \xc5\xa1pansko udele\xc5\xbebo. Voja\xc5\xa1ko zavezni\xc5\xa1tvo z Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami so ameri\xc5\xa1ki vesoljski program spodbudili, da v \xc5\xa0paniji odpre objekte v Madridu za globok vesoljski komunikacijski kompleks (MDSCC) v Robledu de Chavela in v Fresnedillas de la Olivi._NEWLINE_Leta 1943 je bila ustanovljena Fakulteta za politi\xc4\x8dne in ekonomske znanosti Univerze v Madridu (Manuel de Torres, Valent\xc3\xadn Andr\xc3\xa9s \xc3\x81lvarez, Jos\xc3\xa9 Casta\xc3\xb1eda Chornet, Heinrich von Stackelberg) in med letoma 1957 in 1968 na Ekonomski fakulteti v Barceloni (Juan Sard\xc3\xa1 , Fabi\xc3\xa1n Estap\xc3\xa9)._NEWLINE_Avtomobilska tehnologija se je po vojni po\xc4\x8dasi razvijala s privatnimi podjetji, kot so Barreiros (avtomobilska industrija), 1954-1978) in \xc5\xa1e posebej z dr\xc5\xbeavno iniciativo Nacionalnega in\xc5\xa1tituta za industrijo (INI): SEAT (1950) , z za\xc4\x8detno tehnolo\xc5\xa1ko podporo italijanske skupine Fiat in ENASA-Pegaso (avtomobili) (Wifredo Ricart, 1946)._NEWLINE_Prihod prvega elektronskega mikroskopa v \xc5\xa0panijo je od\xc5\xa1el na In\xc5\xa1titut za optiko CSIC (1948). Luis Bru je ustanovil \xc5\xa0pansko dru\xc5\xa1tvo elektronske mikroskopije (1956) in Nacionalni center za elektronsko mikroskopijo (1957), ki je imel \xc5\xa1e eno napravo od leta 1965. \xc5\xa0ola industrijskih in\xc5\xbeenirjev v Madridu je dobila drugo iz Ministrstva za \xc5\xa1olstvo ki jih zagotavlja ameri\xc5\xa1ka pomo\xc4\x8d (program nadomestil za uporabo voja\xc5\xa1kih baz Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav v \xc5\xa0paniji).\n_START_SECTION_\nZnanost in tehnologija v demokraciji\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dne vlade demokracije, od prehodov (1975-1978) do danes, so ugotovile potrebo po krepitvi znanstvenih institucij in zlasti usklajevanja javnih institucij (univerz, raziskovalnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, novih avtonomnih skupnosti) z zasebnimi podjetji, katerih sodelovanje pri raziskovalnih prizadevanjih je bilo veliko ni\xc5\xbeje od tistih v razvitih dr\xc5\xbeavah. Znanstveno na\xc4\x8drtovanje naj bi se izvajalo v skladu z novimi pristopi k integraciji R & R ali R & R + I (raziskave in razvoj ali raziskave, razvoj in inovacije), zlasti s procesom povezovanja v Evropskih skupnostih._NEWLINE_\xc5\xa1panske institucije in znanstveniki v vmesni fazi postavljajo \xc5\xa0panijo v eno izmed najbolj razvitih dr\xc5\xbeav, kljub obi\xc4\x8dajni pristranskosti._NEWLINE_V \xc5\xa1tevilnih panogah fizikalno-naravoslovnih znanosti so \xc5\xa1panski raziskovalci pomembno prispevali; zlasti v medicinskih znanostih, s poudarkom na \xc5\xa1tevilnih izpeljavah molekularne biologije: Santiago Grisolia (biokemija, ekipa Severo Ochoa leta 1944, v zadnjih desetletjih dvajsetega stoletja je bil vodilni znanstvene institucije v \xc5\xa0paniji in drugih dr\xc5\xbeavah), Federico \xc5\xbeupan Zaragoze (soustanovitelj in direktor molekularno biolo\xc5\xa1kega centra Severo Ochoa (CBM), predsednik CSIC, minister za \xc5\xa1olstvo, od leta 1981 do leta 1982 in generalni direktor Unesca, od leta 1987 do 1999-), Mariano Barbacid in Joan Massagu\xc3\xa9 ( onkologija), Antonio Garcia-Bellido, Gin\xc3\xa9s Morata, Xavier Estivill (genetika), Eladio Vi\xc3\xb1uela (virologija), Bernat Soria ( postal minister za zdravje, od leta 2007 do 2009-), Juan Jose Badiola (prioni in nove bolezni) . Drugi vrhunci so podro\xc4\x8dja porodni\xc5\xa1tva in plodnost pri \xc4\x8dloveku (Fernando Bonilla-bolni\xc5\xa1nica v Valenciji, Antonio Pellicer - in\xc5\xa1titut za nepolodnost v Valenciji- Santiago Dexeus Clinic Dexeus -prva oploditvev je bila opravljena v \xc5\xa0paniji 12. julija 1984, opravila sta jo: ginekolog Pedro Barri in biologinja Anna Veiga) \xc5\xa0panski sistem, ki temelji na Nacionalni organizaciji za presaditev (1989), je postal svetovni voditelj in se je obravnaval kot model, ki se bo izvajal v preostalem delu Evropske unije.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panske \xc5\xbeenske dostopajo do znanosti in tehnologije\n_START_PARAGRAPH_\nV skladu z vklju\xc4\x8ditvijo \xc5\xbeensk v delo in vsemi vrstami dejavnosti, ki so se odvijale od prvih desetletij dvajsetega stoletja, se je prekinilo s povojnim obdobjem in v zadnjih letih francoskega re\xc5\xbeima (feminizem, koncept osvoboditev \xc5\xbeensk); \xc5\xa0tevilo \xc5\xbeenskih znanstvenic se je v zadnjih letih 20. stoletja mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo. Med pionirkami so Isabel Torres, Dolores Garc\xc3\xada Pineda, Sara Borrell, Olga Garc\xc3\xada Riquelme, Gertrudis de la Fuente, Josefa Molera Izaba, Concepci\xc3\xb3n Laguna, Laura Iglesias Romero, Pascal Griselda, Carmina Virgili, Gabriela Morreale, Ana Maria Pascual-Leone, Mar\xc3\xada C\xc3\xa1scales, Josefina Castellv\xc3\xad, Emilia Curr\xc3\xa1s, Carmen Maroto, Margarita Salas, Teresa Mendiz\xc3\xa1bal, Pilar Carbonero, Teresa Riera, Dorotea Barnes Gonz\xc3\xa1lez, Mar\xc3\xada Antonia Zorraquino, Josefa Gonz\xc3\xa1lez Aguado.'