b'\n_START_ARTICLE_\nAlojz Ger\xc5\xbeini\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 11. junija 1915 v Ljubljani, v dru\xc5\xbeini policijskega sv\xc3\xa9tnika Alojzija, pozneje predstojnika policije v Celju in Mariboru. Mati, Friderika, rojena Kokalj, je bila ne\xc4\x8dakinja doktorja Henrika Tume. Po osnovni \xc5\xa1oli in \xc5\xa1estih razredih gimnazije v Ljubljani je leta 1933 maturiral v Mariboru. Na Univerzi v Ljubljani je leta 1938 diplomiral iz slavistike. Klavirja se je u\xc4\x8dil od 4. razreda vadnice pri Josipu Pav\xc4\x8di\xc4\x8du in Tonetu Ravniku; harmonijo in kompozicijo pa pri Vasiliju Mirku in Slavku Ostercu. \xc5\xbde v \xc4\x8detrti \xc5\xa1oli je postal \xc4\x8dlan Ljubljanskega \xc5\xa1ahovskega kluba, ki je tedaj bil dr\xc5\xbeavni prvak. Pozneje je igral na simultanki svetovnega prvaka Aljehina, nekaj let pozneje s Spelmannom._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 2. svetovne vojne je pou\xc4\x8deval na realni gimnaziji v Ko\xc4\x8devju. Sredi leta 1943 je bil prestavljen na IV. dr\xc5\xbeavno realno gimnazijo v Ljubljani. Sredi 1944 se je pridru\xc5\xbeil domobrancem v Jadranskem Primorju. Septembra 1944 je bil poslan v Gorico, da z dr. Kacinom vodi te\xc4\x8daj za slovenske u\xc4\x8ditelje, diplomirane na italijanskih zavodih. Septembra 1945 ga je dr. Baraga poklical v Trst; tam je organiziral osnovno \xc5\xa1olstvo in si prizadeval za njegovo uzakonitev ter prve mesece po vojni pou\xc4\x8deval in sovodil Vi\xc5\xa1jo realno gimnazijo. Polkovnik Kokalj mu je dal \xc4\x8din nadporo\xc4\x8dnika. Ves \xc4\x8das bivanja v Trstu je obilno sodeloval pri slovenskih oddajah na tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem radiu zlasti pri literarnih, glasbenih in gledali\xc5\xa1kih oddajah in vodil te\xc4\x8daj sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine za Slovence. Na to je kot biv\xc5\xa1i domobranec izgubil redno zaposlitev. Ker so zaupna poro\xc4\x8dila javila, da ga komunisti zasledujejo, je \xc5\xa1el v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de. Pou\xc4\x8deval je na begunski gimnaziji, vodil gledali\xc5\xa1ko dru\xc5\xbeino, spremljal Emigrantski pevski zbor kot organist. Bil je podpredsednik \xc5\xa1ahovskega Dru\xc5\xa1tva in odbornik Katoli\xc5\xa1ke akcije._NEWLINE_Maja leta 1948 je od\xc5\xa1el v Argentino in se prve mesce zaposlil v tekstilni industriji. Potem je dobil slu\xc5\xbebo v zalo\xc5\xbebi in knjigarni El Ateneo, od leta 1961 pa do upokojitve pa pri zalo\xc5\xbebi Kapelusz. Deloval je tudi med rojaki. 11 let je bil med voditelji in profesorji Srednje\xc5\xa1olskega te\xc4\x8daja. Bil je soustanovitelj in urednik zbornika Vrednote. Februarja 1954 je bil med soustanovitelji SKA, bil je podpredsednik njenega osrednjega odbora in vodja njenega Glasbenega odseka. Poprijel je takoj pri Katoli\xc5\xa1ki akciji, kjer je bil predsednik. Njegovo delovanje je bilo pri Meddobju, Glasu, Duhovnem \xc5\xbeivljenju, sodeloval je pri Koledarju in Zborniku Svobodne Slovenije, pri Katoli\xc5\xa1kih misijonih ter izdajatelj in urednik mese\xc4\x8dnika Sij slovenske svobode._NEWLINE_Napisal je ve\xc4\x8d zgodovinskih, literarno-zgodovinskih in verskih knjig. Zbral in uredil je izbore. Prevajal je knjige iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine. V \xc4\x8dasopisih in periodiki je objavil \xc5\xa1tevilne razprave, znanstvene in poljudne \xc4\x8dlanke, pisal je \xc5\xbeivljenjepise, spominske \xc4\x8dlanke in nekrologe s podro\xc4\x8dja umetnosti in glasbe, knji\xc5\xbeevnosti, zgodovine, narodnostne problematike in splo\xc5\xa1nih dru\xc5\xbebenih in kulturnih vpra\xc5\xa1anj ter vpra\xc5\xa1anj slovenske emigracije. Ocenil je \xc5\xa1tevilne, predvsem v tujini izdane slovenske knjige, a tudi dela tujih piscev, knji\xc5\xbeevnikov in filozofov. Pri antologijskih izdajah slovenske knji\xc5\xbeevnosti pa je sodeloval kot urednik. Objavil je nad 600 \xc4\x8dlankov in razprav verske, kulturne in svetovnonazorske vsebine._NEWLINE_Njegovo skladateljsko delo \xc5\xa1teje 150 kompozicij: samospevi, terceti, kvarteti, zbori. Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a partitura je Oratorij Friderik Baraga na besedilo doktorja Tineta Debeljaka. Kvartet Fink je izvajal njegove skladbe; sedaj jih predvajajo njegovi ne\xc4\x8daki Finkovi. Opravljal je spremljavo na klavirju, dajal in objasnjeval glasbene prireditve s komentarji in pisal glasbeno teoreti\xc4\x8dne \xc4\x8dlanke. Od leta 1993 je bil redni \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva slovenskih skladateljev._NEWLINE_Leta 1952 se je poro\xc4\x8dil z Marijo Fink. Imela sta dve h\xc4\x8deri ter vnuka in vnukinjo._NEWLINE_Umrl je 26. marca leta 2008 v Buenos Airesu.'