b'\n_START_ARTICLE_\nAvber\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nO vasi in njeni zgodovini obstaja nekaj  zapisov. Vas naj bi bila prvi\xc4\x8d omenjena \xc5\xbee leta 1502 v rihember\xc5\xa1kem urbarju, in sicer kakor gori\xc5\xa1ka posest. Toda samo obmo\xc4\x8dje vasi je bilo poseljeno \xc5\xbee veliko prej. Na to nas opozarjajo ostanki anti\xc4\x8dnega gradi\xc5\xa1\xc4\x8da. Najdbe na tem obmo\xc4\x8dju (lon\xc4\x8devina, po nekaterih navedbah celo bronast me\xc4\x8d), nas napeljujejo, da sega poselitev tja v pozno bronasto dobo. Toda natan\xc4\x8dnih pisnih virov ni mogo\xc4\x8de zaslediti. V izro\xc4\x8dilu pa  gradi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbeivi kot srednjeve\xc5\xa1ka fevdalna utrdba-grad: _NEWLINE_(cit.) Franc Bole, stare\xc5\xa1ina: \xc2\xbbMoja stara mati Marjana roj. Turk, por. Bole je pravila: \xc2\xbbNa gradi\xc5\xa1\xc4\x8du je bil en grof. Ta grof je sam sebi rekel \xc2\xbbona\xc2\xab\xc2\xa0(govoril je: \xc2\xbbsem \xc5\xa1la\xc2\xab, \xc2\xbbsem bla\xc2\xab). Je bil sam, brez \xc5\xbeene, brez otrok. Po o\xc4\x8detu in materi ostal sam. Bil je dober. Zapustil dosti denarja, da so rekli, da se bo duhovni lahko vzdr\xc5\xbeeval. Zato je hotel, da bo tukaj stalen duhovnik. \xc2\xbbPod hrani\xc2\xab\xc2\xa0je imel vino. Hladen kraj na sever. Okoli je imel stra\xc5\xbeo dan in no\xc4\x8d. Zato se( bli\xc5\xbenjim parcelam, op. I.\xc5\xbd.) pravi stra\xc5\xbea .  Vhod v gra\xc5\xa1\xc4\x8dino je bil pri Mati\xc4\x8dtovih in od pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Druga\xc4\x8de je bilo vse zaprto. Ime je imel \xc4\x8dudno nem\xc5\xa1ko, priimek pa Auber (mo\xc5\xbeno poimenovanje kraja? Op.pis.). V turn na grad so nosili v sili mesi\xc5\xa1\xc4\x8de, klobase hranit\xc2\xab_NEWLINE_Iz leta 1450 pa naj bi obstajali zapisi o obstoju sakralnega objetkta, na vrhu hriba, kjer danes stoji \xc5\xbeupnijska cerkev sv. Nikolaja, zgrajena  najverjetneje med letoma 1633 in 1634. Posve\xc4\x8dena je bila 30.7.1634. Posvetil jo je Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Pompej grof Coronini. Cerkev je najprej spadala pod Tomajsko \xc5\xbeupnijo, toda med letoma 1864 in 1880 si postopoma pribori status \xc5\xbeupnije, kar je \xc5\xa1e danes. Cerkvena zgradba je pozno baro\xc4\x8dna, vzhodno pro\xc4\x8delje pa nakazuje celo nekatere gotske elemente. Tudi bakreni cerkveni zvonik je nekaj posebnega. Njegova \xc4\x8debulasta oblika je edistven primer take arhitekturne re\xc5\xa1itve na Krasu, \xc4\x8detudi so v notranjosti Slovenije take oblike pogostej\xc5\xa1e. Sprva so bili v njem trije zvonovi, po  2. svetovni vojni pa je ostal samo najve\xc4\x8dji, ki tehta kar 1565\xc2\xa0kg._NEWLINE_Glavni oltar in marmorno pri\xc5\xbenico so pripeljali iz cerkve na Sveti gori pri Gorici, ko je slednjo v 18. stoletju ukinil cesar Jo\xc5\xbeef II. Z izjemno kvalitetnim kiparskim okrasjem sta odsev baro\xc4\x8dnega obdobja. Iz tega obdobja pa sta tudi dve grobnici. V grobnici, ki le\xc5\xbei sredi glavne ladje, so relikvije tamkaj\xc5\xa1njega \xc5\xbeupnika in doma\xc4\x8dina Ivana Krstnika Turka,  medtem, ko je druga grobnica polna zemlje in brez pomena._NEWLINE_V \xc4\x8dasu slu\xc5\xbebovanja \xc5\xbeupnika Virgilija \xc5\xa0\xc4\x8deka, v letih 1927 do 1940, pa je bila notranjost cerkve bistveno preurejena. Gospod \xc5\xa0\xc4\x8dek je v cerkveni zid dal vzidati kamblje starih avstro-ogrskih zvonov, ki jih je vzela 1. svetovna vojna, in mlinski kamen v spomin na cerkveni mlin v dolini reke Ra\xc5\xa1e. Zelo pomembne pa so tudi Kraljeve poslikave notranj\xc5\xa1\xc4\x8dine iz obdobja moderne. \xc5\xbdupnik Virgilij \xc5\xa0\xc4\x8dek je namre\xc4\x8d prosil arhitekta in slikarja Toneta Kralja, naj poslika in preuredi cerkev. Slikar se je leta 1928 lotil slikanja in ustvaril eno najlep\xc5\xa1ih stvaritev iz svojega opusa. V njem je zadel otro\xc5\xa1ko nedol\xc5\xbenost in \xc4\x8distost \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke verne du\xc5\xa1e. Slikal je v \xc4\x8dasu, ko je Primorska spadala pod fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno Italijo in je kot narodno precej zaveden Slovenec prelil v sliko duhovno stanje Primorcev v prime\xc5\xbeu fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne strahovlade in s svojo likovno govorico sporo\xc4\x8dil ljudem, naj vztrajajo v upanju na pravi\xc4\x8dno re\xc5\xa1itev. Kralj se je z vednostjo avberskega \xc5\xbeupnika Virgilija \xc5\xa0\xc4\x8deka, prav tako zavednega Slovenca in slovenskega poslanca v rimskem parlamentu, upal med gre\xc5\xa1nimi du\xc5\xa1ami, ki se utapljajo v viharju, naslikati podobo samega Duceja. Mussolinijev portret je zlahka prepoznaven, le skrit je za oltar._NEWLINE_S\xc4\x8dasoma so se pokazale posledice napa\xc4\x8dne risarske tehnike ( na suh omet). Ko je po vojni vihar po\xc5\xa1kodoval streho, tako da je de\xc5\xbe padal v notranjost, so se za\xc4\x8dele Kraljeve slike lu\xc5\xa1\xc4\x8diti in propadati.\n_START_SECTION_\nAvber danes\n_START_PARAGRAPH_\nVas je danes v prete\xc5\xbeni meri obnovljena in lepo urejena. V njej je sede\xc5\xbe Krajevne skupnosti, v katero spadajo \xc5\xa1e sosednje vasi Gradnje, Ra\xc5\xa1a in Ponikve. Neko\xc4\x8d je bila v vasi poleg cerkve tudi trgovina, gostilna ter seveda osnovna \xc5\xa1ola, edina avberska stavba,  ki je bila v \xc4\x8dasu vojne  po\xc5\xbegana. Danes na \xc5\xbealost ostaja le \xc5\xa1e cerkev. Gostilni\xc5\xa1ka stavba propada, stavba, v kateri sta neko\xc4\x8d domovali osnovna \xc5\xa1ola ter trgovina, pa ima danes vlogo \xc2\xbbkulturnega doma\xc2\xab, kjer pa se predvsem odvijajo sestanki krajevne skupnosti in le ob\xc4\x8dasno je tu kulturni program. Vendar vas \xc5\xa1iri svojo turisti\xc4\x8dno ponudbo. Danes premore dve turisti\xc4\x8dni kmetiji, ki ponujata tudi mo\xc5\xbenost preno\xc4\x8ditev. Poleg tega je vas vklju\xc4\x8dena v tako imenovano Jakobovo pot, slovenski del mednarodne Evropske pe\xc5\xa1poti E7, ter nekaterih lokalnih pe\xc5\xa1poti. Pa tudi Kraljeve poslikave v cerkvi privabljajo razli\xc4\x8dne obiskovalce. Za njihovo obnovo se je mo\xc4\x8dno zavzel predvsem Taras Kermauner (1930-2008), slovenski literarni zgodovinar, filozof, esejist, kritik in dramaturg, ki je jesen svojega \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivel prav v tej vasi.'