b"\n_START_ARTICLE_\nAnkaran\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo nekaterih virih, naj bi bil Ankaran naseljen \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasih, tedanja naselbina naj bi se imenovala Ancaria, to izhaja iz teorije, da naj bi kraj dobil ime po opatu samostana, sv. Nikolaju Ancaranu (kar je zelo malo verjetno, saj je bil tukaj\xc5\xa1nji samostan zgrajen v 11. stoletju, to je celih 6 stoletij po propadu Zahodnega rimskega cesarstva). _NEWLINE_Po drugi teoriji naj bi se naselje imenovalo Ultra, kar tudi ni pojasnjeno. Na to bi lahko kazalo poznej\xc5\xa1e ime Valdoltra (Vale d'Oltre - italijansko dolina z druge strani, kasneje imenovano Val d'Oltra).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v Ankaranu je Submediteransko, podtip Obalno submediteransko podnebje (podnebje oljke), za katerega so zna\xc4\x8dilni dolga in vro\xc4\x8da poletja, mile zime in pogosti vetrovi \xe2\x80\x93 burja, jugo in maestral. Povpre\xc4\x8dne januarske temperature so v Ankaranu vi\xc5\xa1je kot po ve\xc4\x8dini Slovenije in zna\xc5\xa1ajo ve\xc4\x8d kot 4 \xc2\xb0C, povpre\xc4\x8dne julijske pa so vi\xc5\xa1je od 22 \xc2\xb0C. Morje je najhladnej\xc5\xa1e februarja (8\xc2\xa0\xc2\xb0C), najtoplej\xc5\xa1e pa avgusta (24\xc2\xa0\xc2\xb0C). Najve\xc4\x8d padavin pade jeseni. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i sunki burje ob\xc4\x8dasno dose\xc5\xbeejo hitrosti tudi preko 100\xc2\xa0km/h, kar prebivalcem lahko povzro\xc4\x8da nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti, \xc4\x8detudi je naselje s svojo lego dokaj za\xc5\xa1\xc4\x8diteno pred najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi vetrovi iz smeri Trsta. Prav tako pa lahko resnej\xc5\xa1e nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti nastanejo ob pojavu tramontane, ki je zna\xc4\x8dilna za obalno podro\xc4\x8dje Slovenije.\n_START_SECTION_\nNastanek naselja\n_START_PARAGRAPH_\nV 9. stoletju je dal takratni tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof zgraditi majhno cerkev posve\xc4\x8deno sv. Apolinariju Gaselskemu (s. Apollinare del Gasello), po kateri je kraj dobil ime Gasello. Leta 1072 je tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Adalgerij podaril cerkev sv. Apolinarija z vsemi pripadajo\xc4\x8dimi posestmi in kmetijami Benediktinskemu samostanu S. Niccolo iz Benetk._NEWLINE_Benediktinci so svojo posest kmalu raz\xc5\xa1irili tudi na obmo\xc4\x8dja izven meja Ankarana, v okolico Kopra in v zahodno Istro, vse do Pore\xc4\x8da. _NEWLINE_Novi lastniki so na tem obmo\xc4\x8dju okoli leta 1100 zgradili samostan sv. Nikolaja (San Niccolo)._NEWLINE_Okoli samostana naj bi takrat zraslo nekaj manj\xc5\xa1ih kmetij, s priseljevanjem kolonov iz sosednje Furlanije, kar je bila tedaj ustaljena praksa, saj so se morali samostani pre\xc5\xbeivljali sami. Iz teh kmetij naj bi nastali zametki dana\xc5\xa1njega naselja.\n_START_SECTION_\nBenediktinci v Ankaranu\n_START_PARAGRAPH_\nAnkaranski benediktinci naj bi imeli veliko zaslug za razvoj oljkarstva in vinogradni\xc5\xa1tva v teh krajih. Znano je, da je samostan z vinom iz svojih vinogradov, oskrboval rodbino vojvode Filipa Viscontija in rodbino Litta. Pod imenom \xc2\xbbLacrimae Christi\xc2\xab, se je v 16. stoletju vino iz teh krajev izva\xc5\xbealo v nem\xc5\xa1ke de\xc5\xbeele. Samostan se je tudi ukvarjal s pridelovanjem olj\xc4\x8dnega olja._NEWLINE_Samostan v svojih zapisih omenjajo tudi koprski \xc5\xa1kofje, posebej pa \xc5\xa1kof Tomasini v 17. stoletju , ki je zapisal: \xc2\xbbpoleti prihajajo menihi iz Benetk semkaj na zabavo, saj je v teh krajih zdravo podnebje in gredo lahko menihi svobodno na ribolov, na samotne obale\xc2\xab._NEWLINE_Samostan so benediktinci skozi stoletja obnavljali in \xc5\xa1irili. Najstarej\xc5\xa1i del samostana je \xc5\xa1e danes ohranjen na severozahodnem delu sedanjega kompleksa. Leta 1572 je bil dokon\xc4\x8dan tudi zvonik v gvelfskem slogu, tako da je v za\xc4\x8detku 17. stoletja samostan dobil pribli\xc5\xbeno sedanjo podobo. V tistih \xc4\x8dasih, se je cerkvice ob samostanu prijelo ime S. Niccolo d'Oltre (sv. Nikolaj Oltrski, pozneje S. Niccolo d'Oltra), da so jo lahko kopr\xc4\x8dani razlikovali od svoje cerkve, ki je stala ob koprskem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du. Iz \xc4\x8dasa delovanja samostana sv. Nikolaja (s. Niccolo) je v Ankaranu ohranjen tudi sarkofag, znan po vklesanih enakostrani\xc4\x8dnih kri\xc5\xbeih)._NEWLINE_Kuga, ki je divjala po Istri v letih 1630/31, je drasti\xc4\x8dno razred\xc4\x8dila prebivalstvo v kraju (kot v celotni Istri), kar je povzro\xc4\x8dilo razpustitev samostana (zadnji pater ga je zapustil leta 1641). Od takrat je samostan deloval samo \xc5\xa1e kot letna rezidenca benediktinskega reda. Iz zapiskov koprskega \xc5\xa1kofa Zenona iz leta 1661, je razbrati njegove prito\xc5\xbebe nad nemoralnim obna\xc5\xa1anjem tedanjih menihov. Samostan sv. Nikolaja je deloval celih 5 stoletij, tako da je v \xc4\x8dasu od 14. do 18. stoletja postal manj\xc5\xa1a zakladnica umetni\xc5\xa1kih del. Ve\xc4\x8dji del tega zaklada je skrivnostno izginil brez sledu, ko je Bene\xc5\xa1ka republika leta 1774 samostan ukinila.\n_START_SECTION_\nPoletna rezidenca, bolni\xc5\xa1nica, okrevali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nTega leta je poslopje samostana s pripadajo\xc4\x8dim posestvom kupila koprska plemi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina Madonizza in ga spremenila v svojo poletno rezidenco. Leta 1880 so bili dograjeni na pro\xc4\x8delju trije oboki in notranjosti zgrajeno kamnito stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je omogo\xc4\x8dilo tudi dostop do notranjega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da z vodnjakom, ki sta ga leta 1835 zgradila Bonifazio iz Pirana in Dominik iz Kort nad Izolo._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Napoleonovih Ilirskih provinc je v samostanu delovala voja\xc5\xa1ka bolni\xc5\xa1nica, pozneje pa je Avstrija v njem uredila okrevali\xc5\xa1\xc4\x8de za svoje mornari\xc5\xa1ke \xc4\x8dastnike.\n_START_SECTION_\nRazvoj zdravstva in turizma\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1818 je iz\xc5\xa1la v Regensburgu knjiga takratnih popotnikov Heinricha Hoppeja in Friedericha Hornschuha, v kateri sta se navdu\xc5\xa1ila nad tukaj\xc5\xa1njo bogato floro in subtropskim ankaranskim rastlinjem. Takrat se je raz\xc5\xa1irilo mnenje, da je tukaj\xc5\xa1nje podnebje primerno za terapevtsko zdravljenje plju\xc4\x8dnih in kostnih bolezni, s pomo\xc4\x8djo sonca in morja. Zato je postala zdravstvena dejavnost zelo intenzivna na podro\xc4\x8dju Ankarana ( v \xc4\x8dasu od ukinitve Ilirskih provinc do za\xc4\x8detka prve svetovne vojne). Tako sta na tem obmo\xc4\x8dju zrasla Sanatorij za plju\xc4\x8dno tuberkolozo (sedanja voja\xc5\xa1nica Slovenskih pomor\xc5\xa1\xc4\x8dakov in okoli\xc5\xa1ke zgradbe), ter leta 1909 Otro\xc5\xa1ko obmorsko okrevali\xc5\xa1\xc4\x8de (Ospizio marino di Valdoltra) za otroke s kostno tuberkolozo._NEWLINE_Iz \xc5\xa1tevilnih razglednic iz tridesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja je razbrati, da so v kopali\xc5\xa1kem kompleksu sv. Nikolaja (Stabilimento balneare San Nicolo di Capodistria) tedaj poleg hotela, kopali\xc5\xa1\xc4\x8da, sonca in mivke svojim gostom nudili tudi razli\xc4\x8dna igri\xc5\xa1\xc4\x8da za tenis, nogomet, celo kotalkali\xc5\xa1\xc4\x8de. Okoli leta 1932 so na tem obmo\xc4\x8dju uredili tudi \xc5\xa1otori\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bil predhodnik dana\xc5\xa1njega ankaranskega kampa._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni se je na posestvu nekdanjega samostana razvil hotelski in kamp kompleks z imenom Adria, v otro\xc5\xa1ko obmorsko okrevali\xc5\xa1\xc4\x8de pa se je vselila Ortopedska bolni\xc5\xa1nica Valdoltra. Na Debelem rti\xc4\x8du so pozneje ustanovili Mladinsko zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de in okrevali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki deluje pod okriljem slovenskega Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea. V Sanatoriju za plju\xc4\x8dno tuberkolozo je do leta 1985 pod imenom Bolni\xc5\xa1nica Ankaran deloval plju\xc4\x8dni oddelek Splo\xc5\xa1ne bolni\xc5\xa1nice Koper (pozneje preseljen v Bolni\xc5\xa1nico Izola).\n_START_SECTION_\nAnkaran danes\n_START_PARAGRAPH_\nNa temelju vseh opisanih dejavnosti, ki so se razvile na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Ankarana po drugi svetovni vojni, se je za\xc4\x8delo graditi tudi sedanje naselje. Sprva kot stanovanjsko delavsko naselje, kasneje pa je Ankoran postal samostojni kraj, zaradi svoje obmorske lege pa tudi turisti\xc4\x8dna destinacija. Ankaran za\xc5\xbeivi predvsem poleti, takrat tudi organizirajo prireditvi \xc2\xbbAnkaranska no\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbSrednjeve\xc5\xa1ka tr\xc5\xbenica\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPla\xc5\xbee in kopali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nCamp Adria ureja istoimenski kamp tik ob Ankaranu, ki je \xc5\xbee dolga leta eden najpomembnej\xc5\xa1ih za razvoj naselja. Poleg prostora za avto-prikolice in \xc5\xa1otore dajejo v najem tudi po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1ice in apartmaje. Urejena je pe\xc5\xa1\xc4\x8deno-kamnita pla\xc5\xbea s tremi pomoli in plo\xc5\xa1\xc4\x8dadjo, bazenski kompleks (zunanji, notranji olimpijski, ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih) s savno in fitnesom, tobogani, trgovine, stojnice, minigolf, igri\xc5\xa1\xc4\x8da za tenis in odbojko, restavracije in bari. V kampu ima sede\xc5\xbe tudi ve\xc4\x8d \xc5\xa1portnih klubov, kot na primer kajak-kanu klub Adria ter Tenis klub._NEWLINE_Slab kilometer vzhodno od Ankarana je \xc5\xa1portno rekreacijski center Katarina, z ve\xc4\x8d igri\xc5\xa1\xc4\x8di za odbojko in nogomet, pe\xc5\xa1\xc4\x8deno pla\xc5\xbeo (tekmovanja s frizbijem) in urejeno pe\xc5\xa1potjo. Tukaj je tudi manj\xc5\xa1i zaliv s privezi za plovila doma\xc4\x8dinov. Ob Katarini le\xc5\xbei znana \xc5\xa1kolj\xc4\x8dna sipina in slani travnik, za katerega je zna\xc4\x8dilna pozedonija in druge ogro\xc5\xbeene morske rastline._NEWLINE_Zahodno od Ankarana (1\xc2\xa0km) v predelu Valdoltra je novo kopali\xc5\xa1\xc4\x8de s pla\xc5\xbeo, ki se nadaljuje \xc5\xa1e naprej proti zahodu do Debelega rti\xc4\x8da. V Valdoltri je tudi kajak-kanu klub, mandra\xc4\x8d in manj\xc5\xa1i zaliv za jadrnice in ribi\xc5\xa1ke ladje._NEWLINE_Zadnje kopali\xc5\xa1\xc4\x8de na skrajnem koncu polotoka se imenuje Debeli rti\xc4\x8d in le\xc5\xbei tik ob italijanski meji, ter obsega Mladinsko zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de in okrevali\xc5\xa1\xc4\x8de Debeli Rti\xc4\x8d, pe\xc5\xa1\xc4\x8deno neurejeno pla\xc5\xbeo ter urejeno betonsko kopali\xc5\xa1\xc4\x8de z restavracijo, kampom, igri\xc5\xa1\xc4\x8di, po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kimi hi\xc5\xa1icami in drugim."