b'\n_START_ARTICLE_\nSamostan San Juan de los Reyes, Toledo\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan San Juan de los Reyes (\xc5\xa1pansko Monasterio de San Juan de los Reyes) je zgodovinski samostan fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega reda v Toledu v \xc5\xa0paniji, ki sta ga zgradila katoli\xc5\xa1ka monarha v letih 1477-1504. Je eden od najbolj dragocenih primerov elizabelinskega gotskega sloga (g\xc3\xb3tico isabelino) v \xc5\xa0paniji in najpomembnej\xc5\xa1a stavba, zgrajeni s strani katoli\xc5\xa1kih monarhov. Samostan je tudi spomin na dose\xc5\xbeke katoli\xc5\xa1kih monarhov in njihovega politi\xc4\x8dnega programa.\n_START_SECTION_\nSamostan spomenik\n_START_PARAGRAPH_\nTa samostan sta ustanovila kralj Ferdinand II. Aragonski in kraljica Izabela I. Kastiljska v spomin tako na rojstvo svojega sina, princa Juana in zmago v bitki pri Toru (1476) nad vojsko Afonza V. Portugalskega._NEWLINE_Princ Juan Portugalski je praznoval tudi zmago nad kastiljsko vojsko katoli\xc5\xa1kih monarhov s slovesno procesijo ob vsaki obletnici bitke. To navidezno protislovje je posledica neodlo\xc4\x8dnega voja\xc5\xa1kega izida bitke: \xc4\x8dete pod vodstvom Afonza V. se zlomijo, medtem ko so sile princa Juana Portugalskega premagale desno krilo kastiljske vojske in zadr\xc5\xbeale v posesti boji\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Nedvomno je bitka predstavljala odlo\xc4\x8dilno politi\xc4\x8dno zmago katoli\xc5\xa1kih monarhov, kar jim zagotavlja prestol in utira pot za prihodnje Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo \xc5\xa0panije. Kot je povzel \xc5\xa1panske akademski zgodovinar Rafael Casas:_NEWLINE_"... San Juan de los Reyes je rezultat kraljeve volje graditi samostan v spomin na zmago v bitki z negotovim izidom, a odlo\xc4\x8dilni v Toru leta 1476, ki je konsolidirala zdru\xc5\xbeitev dveh najpomembnej\xc5\xa1ih poloto\xc5\xa1kih kraljestev"._NEWLINE_Toledo je bil izbran kot mesto za gradnjo samostana zaradi svoje osrednje geografske lege in zato, ker je bila prestolnica starodavnega Vizigotskega kraljestva, simboli\xc4\x8dno obnovljenega z Izabelo in Ferdinandom, z obnovo izgubljene enotnosti \xc5\xa0panije, z zdru\xc5\xbeitvijo Kastilije z Aragonijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTa samostan je bil prvotno imenovan "San Juan de la Reyna" in je bil zasnovan kot mavzolej katoli\xc5\xa1kih monarhov. Ti so spremenili svoje na\xc4\x8drte kasneje, ko so grobnico izbrali Granado, po reconquesti leta 1492._NEWLINE_Gradnja samostana se je za\xc4\x8dela leta 1477 po na\xc4\x8drtih, ki jih pripravi arhitekt Juan Guas in je bila kon\xc4\x8dana leta 1504. Posve\xc4\x8den je bil sv. Janezu Evangelistu, dan v uporabo fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanovim bratom. Leta 1809 je bil samostan hudo po\xc5\xa1kodovan v \xc4\x8dasu okupacije Toleda od Napoleonove vojske in opu\xc5\xa1\xc4\x8den leta 1835. Obnova se je za\xc4\x8dela leta 1883, vendar ni bila kon\xc4\x8dana vse do leta 1967, ko je bil samostan obnovljen in predan fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskemu redu leta 1954.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je primer gotskega sloga s \xc5\xa1panskimi in flamskimi vplivi. Njegova cerkev ima obliko latinskega kri\xc5\xbea, s kratkimi pre\xc4\x8dnimi ladjami, podolgovato glavno ladjo (pribli\xc5\xbeno 50 metrov dolgo in 30 metrov visoko) in stranskimi kapelami, ki se nahajajo med kupolastimi oboki - tri na vsaki strani ladje in dve pod korom. Cerkev je znana po svoji dekoraciji z grbi katoli\xc5\xa1kih monarhov, ki so orli. Njen oltar je okra\xc5\xa1en oltar (sredi 16. stoletja) iz nekdanje bolni\xc5\xa1nice Santa Cruz, kiparja Felipe Bigarnyja in slikarja Francisca de Comontesa, in prikazuje prizore iz pasijona in vstajenja, kot tudi dva prizora legende SantaCruz. Samostan ima majhen vrt. Strop v pritli\xc4\x8dju je oblikovan z nem\xc5\xa1kimi kri\xc5\xbenimi oboki, s figurami svetnikov z vrinjeni \xc5\xbeivalskimi in rastlinskimi motivi, ki so vsi toledskega kiparja Cecilia Bejarja iz 20. stoletja.Njegov zgornji kri\xc5\xbeni hodnik, prvi\xc4\x8d kon\xc4\x8dan leta 1526 in obnovljen v 19. stoletju, vsebuje Mud\xc3\xa9jar okrasje, vklju\xc4\x8dno z ve\xc4\x8dbarvnim stropom iz macesnovega lesa, poslikanim z motivi in grbi katoli\xc5\xa1kih monarhov in geslom Tanto Monta, monta tanto. Kot simbol zmage kristjanov v dolgoletni bitki z Granado, je zunanja fasada okra\xc5\xa1ena z granitom, po kralji\xc4\x8dinem sklepu iz leta 1494, z okovi in verigami, ki so jih nosili kr\xc5\xa1\xc4\x8danski ujetniki mavrske Granade in so bili osvobojeni med Reconquisto.'