b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Zorec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo je obiskoval v Novem mestu (1868\xe2\x80\x931875), kjer so ga do 2. razreda v knjigah vodili pod priimkom Zurc, nato je v Ljubljani \xc5\xa1tudiral bogoslovje in bil 1879 posve\xc4\x8den v duhovnika. Kot kaplan je slu\xc5\xbeboval v Stopi\xc4\x8dah, Zagorju ob Savi in Trebelnem, od 1897 je bil administrator pri Svetem Vidu (prej \xc5\xbdilce pri Cerknici), od pa 1900 pa  administrator oziroma \xc5\xbeupnik v Novi Oselici pri Sovodnjem, od 1917 je \xc5\xbeivel v Gorenjih Su\xc5\xa1icah kot \xc5\xbeupnik v pokoju._NEWLINE_Zorec sodi med prve slovenske karikaturiste. Humor in risarski talent je kazal \xc5\xbee v gimnaziji (risal karikature in kmetom na hi\xc5\xa1e slikal svetnike), a se ni odlo\xc4\x8dil za \xc5\xa1tudij na dunajski Univerzi za upodabljajo\xc4\x8de umetnosti. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija v Ljubljani je spoznal Jakoba Ale\xc5\xa1ovca, ki ga je pritegnil k svojemu humoristi\xc4\x8dnemu listu Brencelj. Zanj je risal karikature po naro\xc4\x8dilu in svojih zamislih. Gotovo so njegove tiste, ki so signirane s FZ. Gre za celostranske ali polstranske risbe na temo tedanje politike na Slovenskem. Upodobljena je vrsta javnih delavcev, Slovencev, Nemcev in nem\xc4\x8durjev, najve\xc4\x8dkrat pa Ale\xc5\xa1ovec. Portreti so izdelani skrbno, v situacijah je veliko humorja. Po 1880, ko je bil kaplan, je bojda sodeloval pri Brenclju le \xc5\xa1e literarno. Ale\xc5\xa1ovca je gmotno podpiral tudi po 1885, ko lista ni ve\xc4\x8d izdajal in se otepal z rev\xc5\xa1\xc4\x8dino.'