b'\n_START_ARTICLE_\nZahodni poto\xc4\x8dni pi\xc5\xa1kur\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasle \xc5\xbeivali lahko dose\xc5\xbeejo v dol\xc5\xbeino med 12 in 14 cm. Imajo podolgovato telo, ki je po hrbtu temno modre do temno zelene barve, preko bokov pa barva na trebuhu prehaja v rumenkasto ali belo. Kot vse vrste pi\xc5\xa1kurjev ima tudi zahodni poto\xc4\x8dni pi\xc5\xa1kur usta oblikovana v krog, Vrsta ima samo eno nosnico in sedem \xc5\xa1kr\xc5\xbenih re\xc5\xbe na vsaki strani glave. Zadr\xc5\xbeujejo se v potokih in rekah Evrope od Volge na vzhodu pa vse do ju\xc5\xbene Francije. Najti jih je mogo\xc4\x8de tudi v potokih Aljaske. Za razliko od ve\xc4\x8dine vrst pi\xc5\xa1kurjev se zahodni poto\xc4\x8dni pi\xc5\xa1kur ne seli iz sladke v slano vodo. Prav tako nima zajedavske faze. Li\xc4\x8dinke so slepe in se zadr\xc5\xbeujejo na muljastih in pe\xc5\xa1\xc4\x8denih tleh, kjer se od tri do pet let hranijo na re\xc4\x8dnem dnu s filtriranjem mulja, v tretjem ali \xc4\x8detrtem letu pa se za\xc4\x8dne preobrazba, ki lahko traja eno leto. Odrasle \xc5\xbeivali se ne hranijo. V majhnih skupinah se drstijo, nato pa poginejo. Ikre se izle\xc5\xbeejo \xc5\xbee po nekaj dneh, li\xc4\x8dinke pa se takoj zakopljejo v mulj, iz katerega gledajo le usta. V Sloveniji je uvr\xc5\xa1\xc4\x8den na Seznam zavarovanih \xc5\xbeivalskih vrst.'