b'\n_START_ARTICLE_\nSpanje\n_START_PARAGRAPH_\nSp\xc3\xa1nje je ena izmed fiziolo\xc5\xa1kih funkcij \xc5\xbeivih bitij, katere funkcija \xc5\xa1e ni povsem znana. Med spanjem so nekateri deli mo\xc5\xbeganov bolj aktivni kot med budnostjo, spremenjeno je dihanje, bitje srca, izlo\xc4\x8danje hormonov. _NEWLINE_Spalna koli\xc4\x8dina se nana\xc5\xa1a na koli\xc4\x8dino \xc4\x8dasa, ki ga posameznik pre\xc5\xbeivi v spanju, pri \xc4\x8demer skraj\xc5\xa1anje spalne koli\xc4\x8dine neposredno u\xc4\x8dinkuje na koli\xc4\x8dino obnove, ki se pri posamezniku pojavi. Objektivna kakovost spanja se nana\xc5\xa1a na to kako te\xc5\xbeko nekdo zaspi, ostane v stanju spanja, ter kolikokrat se prebudi v eni no\xc4\x8di no\xc4\x8d. Slab\xc5\xa1a spalna kakovost torej zmoti cikel prehanaja med razli\xc4\x8dnimi stadiji spanja. Subjektivna kakovost spanja pa se nana\xc5\xa1a na ob\xc4\x8dutek spo\xc4\x8ditosti in obnovljenosti po prebujanju iz spanca. Nespe\xc4\x8dniki imajo na splo\xc5\xa1no ve\xc4\x8d zahtev pri ocenjevanju kakovosti spanja od posameznikov, ki nimajo te\xc5\xbeav s spanjem.\n_START_SECTION_\nTeorije spanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo starej\xc5\xa1i pasivni teoriji spanja so menili, da se centri za zavest v retikularni formaciji v mo\xc5\xbeganskem deblu preko dneva utrudijo, sledil naj bi prehod iz budnosti v spanje. Modernej\xc5\xa1a teorija zagovarja aktivni nastanek spanja.  \xc5\xa0tudije so pokazale, da se spanje za\xc4\x8dne s preklopom v hipotalamusu, preko katerega se v razli\xc4\x8dnih fazah spanja aktivirajo dolo\xc4\x8dena jedra v mo\xc5\xbeganskem deblu, oziroma diencefalonu. Za posamezne faze spanja so odgovorni razli\xc4\x8dni nevrolo\xc5\xa1ki prena\xc5\xa1alci. Glavni prena\xc5\xa1alec v spanju je GABA.\n_START_SECTION_\nPreu\xc4\x8devanje spanja\n_START_PARAGRAPH_\nSpanje in njegove motnje preu\xc4\x8dujemo v laboratoriju za motnje spanja, kjer s pomo\xc4\x8djo polisomnografije (PSG) snemamo ve\xc4\x8d biolo\xc5\xa1kih funkcij, katerih spreminjajo\xc4\x8di se vzorci dolo\xc4\x8dajo faze spanja. Pri spe\xc4\x8dem preiskovancu hkrati odjemamo mo\xc5\xbegansko aktivnost (EEG), spremljamo gibanje zrkel (EOG), mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno aktivnost (EMG), dihanje (pretok zraka skozi nos in usta, gibanje prsnega ko\xc5\xa1a in trebuha), zasi\xc4\x8denost krvi s kisikom. Polisomnografsko snemanje vedno poteka med no\xc4\x8dnim spanjem; preiskovanec pono\xc4\x8di v laboratoriju spi sam, v sobi pa je poleg mikrofona name\xc5\xa1\xc4\x8dena tudi infrarde\xc4\x8da video kamera, s katero spremljamo gibe telesa in morebitno abnormno motori\xc4\x8dno aktivnost ali napade med spanjem. _NEWLINE_Polisomnografijo se uporablja za diagnostiko motenj spanja in v raziskovalne namene. Izvajajo jo v specializiranih laboratorijih (Laboratorij za motnje spanja, Klini\xc4\x8dni in\xc5\xa1titut za klini\xc4\x8dno nevrofiziologijo, Nevrolo\xc5\xa1ka klinika, Univerzitetni klini\xc4\x8dni center Ljubljana).\n_START_SECTION_\nMotnje spanja\n_START_PARAGRAPH_\nVeja medicine, ki se ukvarja s prou\xc4\x8devanjem in zdravljenjem motenj spanja, se imenuje somnologija._NEWLINE_Motnje spanja klasificiramo po mednarodni klasifikaciji motenj spanja (International clasiffication of sleep disorders, 2005), ki ga je izdala Ameri\xc5\xa1ka agencija za medicino spanja (AASM). Po tej klasifikaciji je poznanih ve\xc4\x8d kot 90 motenj spanja._NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1i sklop motenj spanja je nespe\xc4\x8dnost, ki jo delimo v \xc5\xa1tevilne podskupine. Nevarne motnje spanja so razne oblike prekomerne dnevne zaspanosti, posledica katere so lahko nesre\xc4\x8de v prometu in na delovnem mestu. Pogoste motnje spanja so motnje dihanja, najpogosteje gre za obstruktivne pavze dihanja v zgornjih dihalih.\n_START_SECTION_\nSindrom nemirnih nog\n_START_PARAGRAPH_\nPri sindromu nemirnih nog (RLS) bolniki opisujejo neprijetne ob\xc4\x8dutke v nogah, ki povzro\xc4\x8dijo nevzdr\xc5\xbeno \xc5\xbeeljo po premikanju nog. Z gibanjem neprijetni ob\xc4\x8dutki v nogah vsaj za\xc4\x8dasno prenehajo. Simptomi trajajo od nekaj minut do nekaj ur. Tipi\xc4\x8dno se pojavijo le\xc5\xbee pred in med spanjem, najve\xc4\x8dkrat v golenih. Redkeje se pojavijo tudi na rokah. Pogosto imajo ti bolniki tudi periodi\xc4\x8dne gibe udov med spanjem (PLMD), posledica \xc4\x8desar je pogosto prekinjeno no\xc4\x8dno spanje in prekomerna dnevna zaspanost.\n_START_SECTION_\nSpanje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV povpre\xc4\x8dju ljudje porabijo ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa med spanjem, kot pri delu , posledi\xc4\x8dno je spanje prevladujo\xc4\x8da dejavnost v \xc5\xbeivljenju zaposlenih. Koli\xc4\x8dina spanja in kakovost spanja, torej predstavljata dva pomembna dejavnika za uspe\xc5\xa1no delo zaposlenih na razli\xc4\x8dnih delovnih mestih. Vendar pa so raziskovalci na podro\xc4\x8dju psihologije dela in organizacije \xc5\xa1ele pred kratkim za\xc4\x8deli raziskovati pomembne u\xc4\x8dinke nizke koli\xc4\x8dine in slab\xc5\xa1e kakovosti spanja na zadovoljstvo z delom, neeti\xc4\x8dnim vedenjem, odklonskim vedenjem na delovnem mestu, ter na ve\xc4\x8djo koli\xc4\x8dino delovnih po\xc5\xa1kodb zaposlenih. Tako dandanes organizacijski psihologi \xc5\xa1ele za\xc4\x8denjajo odkrivati velikosti u\xc4\x8dinkov spanja na stanje zaposlenih, na njihovo vedenje, ter na njihovo delovno u\xc4\x8dinkovitost  . \xc4\x8clove\xc5\xa1ka delovna sila predstavlja najpomembnej\xc5\xa1i vir za organizacije, saj v primeru prave uporabe le ta zagotavlja potencialni vir, ki prispeva k trajnostni tekmovalni prednosti. Posledi\xc4\x8dno organizacije mnogokrat predvidevajo in menijo, da v primeru, \xc4\x8de bodo imeli zaposleni potrebno znanje, spretnosti, zmo\xc5\xbenosti in druge lastnosti, da bodo potemtakem sami po sebi prispevali k bolj\xc5\xa1i uspe\xc5\xa1nosti organizacije. Posledi\xc4\x8dno mnoga podjetja menijo, da bo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo ur s strani zaposlenih prispevalo k ve\xc4\x8dji uspe\xc5\xa1nosti in hkrati tudi k ve\xc4\x8djemu dobi\xc4\x8dku organizacije. Na podlagi te predpostavke se podjetja poslu\xc5\xbeujejo razli\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinov s katerimi podalj\xc5\xa1ujejo delovni \xc4\x8das zaposlenih, tako, da jim podalj\xc5\xa1ujejo izmene v katerih delajo, dodajo no\xc4\x8dne izmene, spodbujajo delo v ve\xc4\x8d izmenah, hkrati pa spodbujajo v svojih organizacijskih klimah norme in vrednote, ki postavljajo delo pred spanje. Pri tem pa se organizacije pogosto ne zavedajo negativnih u\xc4\x8dinkov pomanjkanja spanja na u\xc4\x8dinkovitost njihove delovne sile .\n_START_SECTION_\nTrendi koli\xc4\x8dine spanja\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave ka\xc5\xbeejo, da se koli\xc4\x8dina spanja, ki jo prejmemo dandanes kraj\xc5\xa1a skozi \xc4\x8das. V pre\xc4\x8dni raziskavi E. Kronholm idr. (2008) so preu\xc4\x8devali trende koli\xc4\x8dine spanja od leta 1972 do 2005 na finskem vzorcu 251.083 udele\xc5\xbeencev. Izsledki raziskave so pokazali, da se je samoporo\xc4\x8dana koli\xc4\x8dina spanja na vsakih 10 let skraj\xc5\xa1ala za 5,5 minut v zadnjih 30-tih letih. Pri \xc4\x8demer je pomembno upadlo \xc5\xa1tevilo posameznikov, ki spijo po osem ur na no\xc4\x8d in se je hkrati pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo posameznikov, ki spijo po sedem ur na no\xc4\x8d ._NEWLINE_Dandanes prejmemo razmeroma nizko koli\xc4\x8dino spanja. V raziskavi Luckhaupt, Tak in Calvert (2010) namre\xc4\x8d poro\xc4\x8dajo, da kar 30% ameri\xc4\x8danov spi manj kot \xc5\xa1est ur na no\xc4\x8d, medtem, ko ve\xc4\x8dina zaposlenih vklju\xc4\x8denih v raziskavo spi le sedem ur na no\xc4\x8d. V skladu s tem izsledki raziskave Swanson idr. (2011) poro\xc4\x8dajo o tem, da kar 29% ameri\xc4\x8danov poro\xc4\x8da o ekstremni zaspanosti na delovnem mestu ali pa poro\xc4\x8dajo, da so v zadnjem mesecu zaspali na delovnem mestu ._NEWLINE_V skladu z upadanjem koli\xc4\x8dine spanja, ki ga zaposleni prejmejo se ka\xc5\xbee tudi trend upadanja kakovosti spanja zaposlenih. Westerlund in sodelavci (2008) so na \xc5\xa1vedskem vzorcu 28,424 udele\xc5\xbeencev (starih od 16-64 let) raziskovali spreminjajo\xc4\x8d trend z delom povezanih motenj spanca v letih od 1993-1999. Ugotovili so, da se je \xc5\xa1tevilo posameznikov, ki so izkusili z delom povezane motnje spanja pove\xc4\x8dal pri obeh spolih, pri \xc4\x8demer je bil ta trend bolj razviden pri \xc5\xbeenskah. Tako se je procent \xc5\xbeensk, ki so vsaj enkrat na teden izkusile z delom povezano motnjo spanja pove\xc4\x8dal iz 12\xc2\xa0% leta 1993 na 22% v letu 1999. Prav tako se je procent mo\xc5\xa1kih, ki so izkusili z delom povezano motnjo spanja pove\xc4\x8dal iz 13% v letu 1993 na 19% v letu 1999. Avtorji menijo, da je do ve\xc4\x8d poro\xc4\x8danj o slab\xc5\xa1i kakovosti spanja lahko pri\xc5\xa1lo zaradi razli\xc4\x8dnih razlogov. Eden izmed razlogov je lahko, da se je v teh letih objektivno pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo motenj spanja, prav tako pa navajajo, da je lahko do ve\xc4\x8d poro\xc4\x8danj pri\xc5\xa1lo zaradi ve\xc4\x8dje nagnjenosti k poro\xc4\x8danju o spalnih motnjah ali pa zaradi ve\xc4\x8dje te\xc5\xbenje po pripisovanju spalne motnje k problemom v delovni situaciji. Lahko pa je do ve\xc4\x8djega poro\xc4\x8danja o motnjah spanja pri\xc5\xa1lo zaradi ve\xc4\x8djega poro\xc4\x8danja medijev o motnjah spanja, ter o vplivu delovnih stresorjev na motnje spanja.\n_START_SECTION_\nDejavniki motenj spanja\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1tudiji Akerstedt idr. (2002) so raziskovalci raziskovali multivariatne povezave med motnjo spanja, ter z razli\xc4\x8dnimi z delom in \xc5\xbeivljenjskim stilom povezanimi dejavniki  .\n_START_SECTION_\nStres na delovnem mestu in neprestano razmi\xc5\xa1ljanje o delu\n_START_PARAGRAPH_\nDelo pod visokimi fizi\xc4\x8dnimi in psihi\xc4\x8dnimi zahtevami se je v ve\xc4\x8dji meri povezovalo z motnjami spanja. Prav tako se je z motenim spanjem povezovalo neprestano razmi\xc5\xa1ljanje o delu med prostim \xc4\x8dasom. Raziskovalci Akerstedt idr. (2002) so posledi\xc4\x8dno sklepali, da stres na delovnem mestu pomembno vpliva na moteno spanje . Do podobnih rezultatov so pri\xc5\xa1li v vzdol\xc5\xbeni raziskavi Radstaak idr. (2014), kjer so v raziskavo vklju\xc4\x8dili 24 pilotov nizozemske re\xc5\xa1evalne slu\xc5\xbebe, katere so izbrali predvsem zaradi zahtevnega psihosocialnega delovnega okolja. Zanimalo jih je ali se pove\xc4\x8dan stres na delovnem mestu, ter nenehno razmi\xc5\xa1ljanje o delu povezuje s subjektivno (samoocene), ter objektivno ocenjeno koli\xc4\x8dino in kakovostjo spanja. Rezultati so pokazali, da so piloti po \xc4\x8dustveno stresnih izmenah, ki so se jih \xc4\x8dustveno dotaknile potrebovali ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa, da so zaspali, hkrati pa se je ve\xc4\x8dja delovna obremenjenost povezovala z oslabljeno kakovostjo spanja. Na podlagi rezultatov so torej raziskovalci ugotovili, da delovno stresne izmene pomembno vplivajo na pove\xc4\x8dano razmi\xc5\xa1ljanje o delu v prostem \xc4\x8dasu, kar pa se pomembno povezuje z oslabljeno kakovostjo in koli\xc4\x8dino spanca.\n_START_SECTION_\nDrugi dejavniki motenj spanja\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg stresa na delovnem mestu pa Akerstedt idr. (2002) ugotavljajo, da je prisotna ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina motenj spanja pri posameznikih starej\xc5\xa1ih od 45 let, pri \xc5\xbeenskah, posameznikih z visokim telesnim indeksom, pri katerih je prisotno pomanjkanje telesne vadbe in pri posameznikih, ki \xc5\xbeivijo tvegan \xc5\xbeivljenjski slogom. Ve\xc4\x8d te\xc5\xbeav pri prebujanju so imeli mo\xc5\xa1ki, mlaj\xc5\xa1i, kadilci, posamezniki, ki so se soo\xc4\x8dali z visokimi delovnimi zahtevami, ter tisti, ki so imeli ni\xc5\xbejo socialno podporo. Ve\xc4\x8d motenj spanja so imeli tudi samski posamezniki, kar raziskovalci menijo, da je lahko posledica nekoliko bolj nestabilne \xc5\xbeivljenjske situacije. Vendar pa se v tej raziskavi nadure in izmensko delo niso pomembno povezovala z motnjami spanja .\n_START_SECTION_\nSpanje in samoregulacija\n_START_PARAGRAPH_\nPomanjkanje spanja pomembno vpliva na ni\xc5\xbeje nivoje mo\xc5\xbeganske glukoze, saj se nivoji le te obnavljajo med spanjem. Primanjkljaj v mo\xc5\xbeganski glukozi pa pomembno vpliva na izvajanje razli\xc4\x8dnih mo\xc5\xbeganskih procesov med katere sodi tudi samoregulacija. Spalni primanjkljaj namre\xc4\x8d prizadene predele prefrontalnega korteksa, ki je vpleten v izvajanje procesov samoregulacije . Samoregulacija je pri delu zaposlenih pomembna, saj omogo\xc4\x8da posamezniku, da vodi svoje na cilj usmerjeno delovanje skozi \xc4\x8das, ter skozi spremenljive okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine. Zaposleni skozi samoregulacijo uravnavajo misli, \xc4\x8dustva, vedenja ali pozornost z namerno ali pa samodejno uporabo razli\xc4\x8dnih specifi\xc4\x8dnih mehanizmov in podpornih metaspretnosti . _NEWLINE_Skozi \xc4\x8das se lahko nizka spalna koli\xc4\x8dina in slaba spalna kakovost akumulira v spalni dolg, ki pa pomembno vpliva na slab\xc5\xa1o samoregulacijo zaposlenih. Zmanj\xc5\xa1amo ga lahko skozi velike koli\xc4\x8dine kakovostnega spanja .\n_START_SECTION_\n\xc4\x8custvena komponenta samoregulacije\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje se vseskozi soo\xc4\x8damo z razli\xc4\x8dnim dra\xc5\xbeljaji in dogodki, ki povzro\xc4\x8dajo dolo\xc4\x8dene emocije, vendar pa ciljno-naravnane dejavnosti pogosto od nas zahtevajo kontrolo ob\xc4\x8dutkov ali pa njihovega izra\xc5\xbeanja, kar zajema predvsem potla\xc4\x8devanje, ter izogib izra\xc5\xbeanja negativnih \xc4\x8dustev in hkrati poudarjanje oz. izra\xc5\xbeanje pozitivnih \xc4\x8dustev. Na delovanje \xc4\x8dustvene kontrole pa v veliki meri vpliva delovanje amigdale in prefrontalnega korteksa. Posledi\xc4\x8dno ima pomanjkanje spanja in slab\xc5\xa1a kakovost spanja pomembne negativne u\xc4\x8dinke na regulacijo emocij.Veliko raziskav podpira to predpostavko, saj oslabljeno in kratkotrajno spanje prispeva k vi\xc5\xa1ji sovra\xc5\xbenosti, manj\xc5\xa1i razigranosti, visokim frustraciji, ve\xc4\x8d ob\xc4\x8dutkom tesnobe, ve\xc4\x8dji paranoji in tudi k bolj izra\xc5\xbeeni depresiji.To pa je lahko problemati\xc4\x8dno v primeru, da se izra\xc5\xbea na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nSpanje in u\xc4\x8dinkovitost na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nPomanjkanje koli\xc4\x8dine spanja in slab\xc5\xa1a spalna kakovost ima \xc5\xa1iroke negativne posledice na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko funkcioniranje, kar pa se posledi\xc4\x8dno odra\xc5\xbea na slab\xc5\xa1em izvajanju dela. Pri delu v organizacijah je zna\xc4\x8dilno, da imajo zaposleni neko dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1tevilo ciljev, ki naj bi jih v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu dosegeli. Spanje pomembno vpliva na procese samoregulacije, kot so usmerjanje pozornosti, napora, ter vztrajanje v dolo\xc4\x8denih aktivnostih. Te procesi pa so zelo pomembni in nujni za doseganje ciljev na delovnem mestu. Ni\xc5\xbeja osredoto\xc4\x8denost za delo bo torej pomembno vplivala na \xc4\x8das, ki ga bo nekdo potreboval za doseganje zastavljenih ciljev. To pa bo imelo pomembne u\xc4\x8dinke na doseganje ciljev, ki si jih bodo posamezniki zastavili. Posamezniki bodo tako imeli ob\xc4\x8dutek, da so manj uspe\xc5\xa1ni pri doseganju cilja in bodo posledi\xc4\x8dno ve\xc4\x8dkrat predvidevali, da nekega dolo\xc4\x8denega cilja ne bodo dosegli. Na podlagi \xc4\x8desar bodo za\xc4\x8deli zni\xc5\xbeevati nivo ciljev, ki jih \xc5\xbeelijo dose\xc4\x8di . V raziskavi Engle-Friedman idr. (2003) se je izkazalo ravno podobno, saj so bili posamezniki po no\xc4\x8di brez spanja v ve\xc4\x8dji meri nagnjeni k izbiri la\xc5\xbejih nalog, kot pa po no\xc4\x8di, ko prejeli normalno koli\xc4\x8dino spanja. Posamezniki so torej nagnjeni k izbiri la\xc5\xbejih nalog, kadar niso naspani, saj jim la\xc5\xbeje naloge omogo\xc4\x8dajo vzdr\xc5\xbeevati nivo pravilnega odgovarjanja .\n_START_SECTION_\nOdklonsko vedenje na delovnem mestu in spanje\n_START_PARAGRAPH_\nV raziskavi Christian in Ellis (2011) sta raziskovalca oblikovala model vpliva motenj spanja na odklonsko vedenje. Pri \xc4\x8demer se odklonsko vedenje na delovnem mestu nana\xc5\xa1a na prostovoljno kr\xc5\xa1enje organizacijskih norm, ter ogro\xc5\xbeanje blagostanja organizacije in/ali njenih pripadnikov. Tovrstno vedenje se lahko ka\xc5\xbee v odnosu do organizacije ali pa v medosebnih odnosih. _NEWLINE_V skladu s teorijo samoregulacije sta predvidevala, da bo pomanjkanje spanja povzro\xc4\x8dilo ni\xc5\xbeji nivo glukoze v mo\xc5\xbeganih, kar sta poimenovala samoregulacijski primanjkljaj. Ta samoregulacijski primanjklaj pa bo vplival na dva pomembna procesa, ki bosta prispevala k ve\xc4\x8dji koli\xc4\x8dini odklonskega vedenja na delovnem mestu. Predpostavljala sta namre\xc4\x8d, da primanjkljaj spanja pomembno vpliva na koli\xc4\x8dino samokontrole in stanj sovra\xc5\xbenosti. Spalno deprivirani posamezniki zaradi ni\xc5\xbeje koli\xc4\x8dine mo\xc5\xbeganske glukoze na predelih prefrontalnega kotreksa te\xc5\xbeje zatrejo svoje agresivne in destruktivne impulze. Hkrati pa tudi slab\xc5\xa1e regulirajo svoja \xc4\x8dustva in jih na manj sprejemljiv na\xc4\x8din izkusijo in poka\xc5\xbeejo pred drugimi .Njuni rezultati so pokazali, da posamezniki, ki trpijo za pomanjkanjem spanja izkazujejo ve\xc4\x8d odklonskega vedenja na delovnem mestu, ve\xc4\x8d samokontrole in ve\xc4\x8d stanj sovra\xc5\xbenosti.\n_START_SECTION_\nDelovni stres in spanje\n_START_PARAGRAPH_\nVisok stres na delovnem mestu je pomemben vzrok za slab\xc5\xa1o spalno kakovost. Pre\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije so namre\xc4\x8d pokazale, povezave med delovnimi stresorji in motenim spanjem. V logitudinalni raziskavi Radstaak idr. (2014) so raziskovali povezave med delovnimi stresorji, perzervativno kognicijo in subjektivno (samoocene), ter objektivno (aktigrafi) zaznano kakovostjo spanja. Predpostavljali so, da se bodo stresorji na delovnem mestu povezovali s slab\xc5\xa1o kakovostjo no\xc4\x8dnega spanja. Predpostavljali so, da bodo posredno preko vi\xc5\xa1jih nivojev perzervativne kognicije na slab\xc5\xa1o kakovost spanja vplivali delovni stresorji. Raziskavo so izvedli na 24-tih pilotih, ki so delali za nizozemsko helikoptersko re\xc5\xa1evalno ekipo. Zanje so se odlo\xc4\x8dili zaradi zahtevnega psihosocialnega delovnega okola, ki od pilotov zahteva terensko pomo\xc4\x8d o\xc5\xa1kodovancem. Vsaki\xc4\x8d pred in po koncu treh zaporednih delovnih izmen so re\xc5\xa1ili \xc5\xa1est vpra\xc5\xa1alnikov. Vpra\xc5\xa1alniki so merili in ocenjevali delovne stresorje, subjektivno zaznano kvaliteto spanja in koli\xc4\x8dino perzervativne kognicije. Prav tako so udele\xc5\xbeenci v raziskavi nosili aktigrafe, ki so jim merili \xc4\x8das potreben, da so zaspali, celoten \xc4\x8das spanja in \xc5\xa1tevilo zbujanj. Rezultati so pokazali, da so piloti po stresnih izmenah, ki so se jih \xc4\x8dustveno dotaknile potrebovali ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa, da so zaspali in prav tako se je pokazalo, da je ve\xc4\x8dja delovna obremenjenost povezovana z oslabljeno kakovostjo spanja. Delovni stresorji so se najbolj mo\xc4\x8dno povezovali s \xc4\x8dasom potrebnim za nastop spanja. Prav tako so bolj stresne izmene prispevale k ve\xc4\x8dji perzervativni kogniciji posameznikov. Na podlagi teh rezultatov lahko sklepamo, da zaposleni potrebujejo po \xc4\x8dustveno stresni izmeni ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa, da se sprostijo in okrevajo, kot pa po delovno naporni izmeni. Razlog za to se skriva v tem, da imajo \xc4\x8dustveno stresne izmene ve\xc4\x8d emocionalnega naboja in povzro\xc4\x8dijo ve\xc4\x8d negativnih \xc4\x8dustev, ter ob\xc4\x8dutkov, le to pa posledi\xc4\x8dno vpliva na ve\xc4\x8djo koli\xc4\x8dino perzervativne kognicije. Na podlagi tega lahko sklepamo, da delovni stresorji pove\xc4\x8dajo uporabo psihofiziolo\xc5\xa1kih virov in povzro\xc4\x8dijo visoko potrebo po okrevanju. Isto\xc4\x8dasno pa lahko delovni stresorji povzro\xc4\x8dijo perzervativno kognicijo, ki pa okrevanje onemgo\xc4\x8di skozi slab\xc5\xa1o kakovosto spanja. _NEWLINE_Z namenom, da bi prepre\xc4\x8dili za\xc4\x8daran krog bi zaposlovalci in organizacije morale omogo\xc4\x8diti zaposlenim, da delajo raznolike z delom povezane dol\xc5\xbenosti, med njimi bi morali biti dovolj dolgi odmori, nadzor je potreben nad \xc5\xa1tevilom ur, ki jih zaposleni delajo in koliko \xc4\x8dasa jim ostane po delu, saj je pomembno, da se zaposlenim zagotovi dovolj veliko \xc4\x8dasa, da lahko okrevajo med izmenami in v seriji izmen. Hkrati pa je pomembno spodbujanje zaposlenih v aktivnosti, ki bi pri zaposlenih vzbudila pozitivna \xc4\x8dustvena stanja in delovala preventivno na perzervativno kognicijo o delovnih stresorjih.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xa1kodbe na delovnem mestu in pomanjkanje spanja\n_START_PARAGRAPH_\nPomanjkanje spanja se tudi pomembno povezuje s po\xc5\xa1kodbami na delovnem mestu. Barnes in Wagner (2009) sta v svoji raziskavi na rudarjih ugotovila, da je do ve\xc4\x8d po\xc5\xa1kodb na delovnem mestu pri\xc5\xa1lo v dnevih, ko se je ura prestavila za eno uro nazaj in so rudarji spali eno uro manj.'