b'\n_START_ARTICLE_\nPan-evropska prometna mre\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nPan-evropska prometna mre\xc5\xbea predstavlja prednostni cilj investicij na podro\xc4\x8dju skupne prevozne politike Evropske unije, kar naj bi prispevalo k u\xc4\x8dinkovitemu in celostnemu razvoju Evrope, predvsem z izgradnjo manjkajo\xc4\x8dih prevoznih povezav med \xc4\x8dlanicami Evropske unije ter tranzitnmi dr\xc5\xbeavami. Z izgradnjo mankajo\xc4\x8de infrastrukture \xc5\xbeeli Evropska unija zadostiti potrebam nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega prometa. Obsega prometno infrastrukturo, sisteme za upravljanje prometa ter sisteme za navigacijo in dolo\xc4\x8danje polo\xc5\xbeaja na  cestah, \xc5\xbeeleznicah, celinskih plovnih poteh, morskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih, letali\xc5\xa1\xc4\x8dih ter drugih povezovalnih to\xc4\x8dkah med razli\xc4\x8dnimi omre\xc5\xbeji._NEWLINE_Velik dele\xc5\xbe vseh vlaganj je usmerjen na \xc5\xbeeleznico, predvsem zaradi preusmeritev prevoza na \xc5\xbeeleznice, s \xc4\x8dimer bi razbremenili ceste in tako zmanj\xc5\xa1ali vpliv na okolje. Druga usmemeritev pa je pove\xc4\x8danje pomembnosti kombiniranega (intermodalnega) transporta._NEWLINE_Na\xc4\x8drt je bil sprejet na pan-evropski prometni konferenci na Kreti leta 1994 in dopolnjen na tretji konferenci v Helsinkih leta 1997, zato omre\xc5\xbeje imenujejo tudi \xc2\xbbkretski koridor\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbhelsin\xc5\xa1ki koridor\xc2\xab. Pan-evropska prometna mre\xc5\xbea je del vseevropske prometne mre\xc5\xbee (TEN-T), ki je bila definirana z Maastrichsko pogodbo leta 1992. Pan-evropska prometna mre\xc5\xbea je pomembna predvsem za razvoj mre\xc5\xbee TEN-T v dr\xc5\xbeavah kandidatkah za vstop in ostali Evropi.'