b"\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Jurija, Ptuj\n_START_SECTION_\nZgodovina in opis\n_START_PARAGRAPH_\nDomneva se, da je na tem mestu \xc5\xbee v 4. stoletju stala starokr\xc5\xa1\xc4\x8danska bazilika, morda celo ve\xc4\x8dja izmed dveh, ki naj bi neko\xc4\x8d stali na tem mestu. Manj\xc5\xa1a naj bi bila iz 9. stoletja. _NEWLINE_Obstoje\xc4\x8da cerkev je bila postavljena v 12. stoletju. Cerkev so ve\xc4\x8dkrat prezidavali in dozidavali, kar se danes vidi v njeni notranjosti in zunanjosti. Lep primer so ostanki oken, ki pa so danes \xc5\xbee zazidana. Leta 1246 je dobila triladijsko osnovo, prizidali so tudi zahodno emporo. Prav tako je v cerkvi \xc5\xa1e zmeraj nekaj oken iz \xc4\x8dasa romanike, medtem ko je ve\xc4\x8dina zgrajenih v stilu gotike. _NEWLINE_V 15. stoletju je bila predelana v gotskem slogu, v 18. stoletju pa je dobila \xc5\xa1e baro\xc4\x8dno kapelo. V notranjosti so \xc5\xa1tevilni spomeniki pomembnej\xc5\xa1ih Ptuj\xc4\x8danov. Posebnost so klopi za ministrante, ki so iz leta 1763, in so edine ohranjene iz tega obdobja. Vsaka ima svoj vzorec, niti dva nista enaka in so delo ptujskih mizarjev. _NEWLINE_Cerkev ima ve\xc4\x8d stranskih oltarjev: oltar sv. Andreja, sv. Dru\xc5\xbeine, sv. Florjana, sv.Jo\xc5\xbeefa, sv. Treh kraljev, sv. Viktorina in oltar sv. Ane in pet kapel. Na freskah so upodobljeni takratni sloji dru\xc5\xbebe, a ne tudi me\xc5\xa1\xc4\x8dani, \xc4\x8deprav je Ptuj od nekdaj veljal za me\xc5\xa1\xc4\x8dansko naselbino. Pod steklenim pokrovom v cerkvi stoji lesena gotska plastika sv. Jurija, ki je zavetnik cerkve in mesta Ptuj. Prezbiterij je bil v dana\xc5\xa1nji obliki sezidan v prvi polovici 14. stoletja in se imenujejo tudi dolgi kor, v stenah so visoka \xc5\xa1ilasto zaklju\xc4\x8dena okna z barvnimi stekli iz za\xc4\x8detka 20. stoletja. Strop prezbiterija je leta 1815 poslikal avstrijski slikar Matija Schiffer, ki je narisal tudi znamenito sliko z upodobitvijo smrti sv. Jurija, mestnega in cerkvenega zavetnika. V prezbiteriju je tudi 40 kornih klopi iz leta 1446. Sede\xc5\xbei iz hrastovega lesa so okra\xc5\xa1eni v gotskem stilu z rastlinskimi ornamenti in \xc5\xbeivalskimi figurami. Iz leta 1986 so menza, bralni pult in kri\xc5\xbe, delo ptujskega kiparja Viktorja Gojkovi\xc4\x8da. Zakristija je iz leta 1737, vanjo vodijo kovana vrata iz prve polovice 15. stoletja. Oprema je leta 1747, delo mizarja Wasserja in rezbarja Marenzellerja, svetopisemske prizore je naslikal slikar Ferdinand Scheidtnagel. Lesen Kri\xc5\xbeev pot v cerkvi je iz 1881, in je nastal pod v tirolski delavnici F. Stuflesserja. V \xc4\x8dasu obnove ob koncu 19. stoletja so obnovili cerkveno notranjost, iz leta 1880 so tudi freske furlanskega umetnika T. Fantonija. Novej\xc5\xa1a je obnova iz let 1968 in 1969, ko so po konservatorskih na\xc4\x8delih obnovili cerkveno zunanjost, v letih 1981 in 1986 pa ponovno notranjost. _NEWLINE_Leta 1863 je mestna cerkev sv. Jurija postala pro\xc5\xa1tijska._NEWLINE_Na zunanjih stenah so renesan\xc4\x8dni in baro\xc4\x8dni nagrobniki, ostanki starega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je bilo ob cerkvi vse do leta 1776. Een izmed glavnih dokazov tega je Orfejev spomenik pred cerkvijo, ki je bil prvotno nagrobni spomenik._NEWLINE_Nasproti cerkve stoji \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de. Na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du je stolp, ki je ostanek mestnega obzidja iz 16. stoletja, hodnik z biforami in renesan\xc4\x8dni portal._NEWLINE_Cerkev ima danes le dva zvonova, saj je ostale vzela vojna. Manj\xc5\xa1i zvon je novej\xc5\xa1i livarne Zvonoglas in je iz 20. stoletja, ve\xc4\x8djega pa je leta 1706 vlil Konrad Schneider in je v uporabi vsakodnevno. Poje v glasu c', \xc5\xa1irok je 169cm in tehta verjetno blizu 3 ton."