b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo deluje na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Posve\xc4\x8da se odnosom med knji\xc5\xbeevnostmi razli\xc4\x8dnih nacionalnih, etni\xc4\x8dnih in drugih kultur ter razli\xc4\x8dnih jezikov. Raziskuje literarnogodovinske vplive in medbesedilna razmerja, gibanja in literarne smeri, vire literarnih del, teme, strukture literarnih besedil, literarne \xc5\xbeanre itd. Slovenska primerjalna veda se posve\xc4\x8da tudi \xc5\xa1tudiju slovenske knji\xc5\xbeevnosti ter njenemu polo\xc5\xbeaju v evropskem in mednarodnem literarnem razvoju. Literarna teorija se ukvarja z osnovnimi vpra\xc5\xa1anji literarne umetnost, njenimi zna\xc4\x8dilnostmi, raziskuje obstoj literature, oblike in zvrsti literarnih besedil in razmerja z drugimi umetnostmi. Oddelek je edini za primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo na slovenskih univerzah ter eno izmed sredi\xc5\xa1\xc4\x8d razvoja slovenske literarne vede. Na njem so zaposleni redni predavatelji oddelka, bibliotekarka in tajnica, v pedago\xc5\xa1ko delo pa so vklju\xc4\x8deni tudi predavatelji in lektorji z drugih oddelkov Filozofske fakultete in drugih ustanov (npr. z In\xc5\xa1tituta za slovensko literaturo in literarne vede pri ZRC SAZU) ter zunanji sodelavci.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovino oddelka delimo na 5 obdobij:\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki (1925-1937)\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Oddelka za primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo se za\xc4\x8dne 24. junija 1925, ko je Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani sprejela izpitni red beograjske, ki je predvideval diplomski izpit iz primerjalne knji\xc5\xbeevnosti s teorijo knji\xc5\xbeevnosti. Ustanoviti je bilo treba novo stolico, ki jo je za\xc4\x8dasno prevzel France Kidri\xc4\x8d, profesor za starej\xc5\xa1o slovansko literaturo s posebnim ozirom na slovensko. Samostojno se je \xc5\xa1tudij primerjalne knji\xc5\xbeevnosti pojavil v napovedniku predavanj \xc5\xa1ele leta 1929. Po dogovoru naj bi bil Kidri\xc4\x8d zadol\xc5\xbeen za primerjalno literarno zgodovino, germanist Jakob Kelemina za literarno teorijo, slavist Ivan Prijatelj pa za zgodovino kritike.Leta 1929 je potekal prvi doktorski izpit iz primerjalne knji\xc5\xbeevnosti, kjer je imel zagovor Janko Tavzes. Leta 1930 je na tem oddelku diplomiral tudi Anton Ocvirk.\n_START_SECTION_\nRazcvet (1938-1957)\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti slovenista Ivana Prijatelja je njegovo mesto zasedel Anton Ocvirk, ki je v zimskem semestru 1937/38 za\xc4\x8del s predavanji, najprej na slavistiki in nato \xc5\xa1e na primerjalni knji\xc5\xbeevnosti. Skupaj s Kidri\xc4\x8dem si delita primerjalnozgodovinska predavanja, Ocvirk pa sam za\xc4\x8dne \xc5\xa1e z literarnoteoretskimi predavanji. Leta 1938 postane docent za primerjalno zgodovino starej\xc5\xa1ih in modernih knji\xc5\xbeevnosti in s tem prvi habilitirani specialist za primerjalno knji\xc5\xbeevnost.V \xc4\x8dasu vojne sta se Kidri\xc4\x8d in Ocvirk pridru\xc5\xbeila odporni\xc5\xa1kemu gibanju, zato so oba zaprli. Na katedro sta se vrnila z zimskim semestrom 1945/46. Pozimi 1945 je Ocvirk postal izredni profesor. V letu 1946 je Ocvirk postal urednik Zbranih del slovenskih pesnikov in pisateljev, dve leti pozneje pa \xc5\xa1e Slavisti\xc4\x8dne revije. Kidri\xc4\x8d je leta 1948 nehal predavati. Od poletnega semestra 1949 je Ocvirk predaval le \xc5\xa1e na primerjalni knji\xc5\xbeevnosti. S tem postane prvi profesor, k i predava le na tej katedri. Leta 1957 je Ocvirk hudo zbolel. Njegovo mesto je za\xc4\x8dasno prevzel slavist Anton Slodnjak.\n_START_SECTION_\nNove metode in novi slu\xc5\xa1atelji (1957-1977)\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1960 oddelek deluje v novi stavbi Filozofske fakultete na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi. Njegovi predavatelji so zelo dejavni tudi pri zahtevnih zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1kih projektih zunaj Filozofske fakultete: tako za\xc4\x8dne pri Cankarjevi zalo\xc5\xbebi leta 1964 izhajati zbirka Sto romanov, projekt, ki ga je zasnoval Anton Ocvirk. V desetih letnikih so \xc5\xbeeleli objaviti sto reprezentativnih romanov s strokovno poglobljenimi uvodnimi \xc5\xa1tudijami, ki so jih med drugim prispevali prav nekateri profesorji z oddelka. Pomembno ime, povezano z zgodovino oddelka je tudi Du\xc5\xa1an Pirjevec. Na oddelku je za\xc4\x8del predavati v \xc5\xa1tudijskem letu 1963/64. Z njegovim nastopom se je zelo pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo slu\xc5\xa1ateljev. V \xc5\xa1tudijlskem letu 1967/68 se je vpisalo nad sto novincev, kar je desetkrat toliko kot leta 1960. Leta 1971 je oddelek dobil svojo prvo redno zaposleno bibliotekarko in ime, ki ga nosi \xc5\xa1e danes: Oddelek za primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo. Leta 1970/71 se je na oddelku kot profesor zaposlil Janko Kos, ki je bistveno zaznamoval njegovo delo. Leta 1973 je Prijevec postal redni profesor, Ocvirk pa se je upokojil. Njegov zadnji uredni\xc5\xa1ki projekt je bil Literarni leksikon, ki je bil namenjen \xc5\xa1tudijam o literarnovednih metodah, literarnih obdobjih in literarnih vrstah. Leta 1977, ko je Pirjevec umrl, sta bila poleg Janka Kosa na oddelku zaposlena \xc5\xa1e Lado Kralj in Evald Koren.\n_START_SECTION_\nZrelost (1978-1998)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1978 je postal na oddelku asistent Janez Vre\xc4\x8dko, v \xc5\xa1tudijskem letu 1987/88 pa se je po nekajletni odsotnosti vrnil tudi Lado kralj. V devetdesetih letih se je oddelek kadrovsko okrepil: pridru\xc5\xbeili so se mu Tomo Virk (1992), Vid Snoj (1993), Matev\xc5\xbe Kos (1996) in Boris A. Novak (1997). Jeseni 1997 se je oddelek preselil v nove kabinete, prvi\xc4\x8d pa je ustrezne prostore dobila tudi knji\xc5\xbenica.\n_START_SECTION_\nOd 1998 naprej\n_START_PARAGRAPH_\nKonec devetdesetih sta se pokojila Kos in Koren, pozneje pa \xc5\xa1e Kralj. Na oddelku sta se zaposlila Vanesa Matajc in Tone Smolej. V tem \xc4\x8dasu se je oddelek intenzivno povezal s tujino. Profesorji so z gostujo\xc4\x8dimi predavanji sodelovali na tujih univerzah, oddelek za primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo pa je obiskalo nekaj uglednih evropskih literarnih teoretikov in komparativistov. \xc5\xa0tevilo \xc5\xa1tudentov primerjalne knji\xc5\xbeevnosti se je pove\xc4\x8devalo, v \xc5\xa1tudijskem letu 2008/09 jih je bilo v vse letnike vpisanih 410._NEWLINE_V \xc5\xa1tudijskem letu 2009/10 je oddelek prvi\xc4\x8d razpisal prvostopenjski enopredmetni in dvodisciplinarni bolonjski \xc5\xa1tudij.\n_START_SECTION_\nDo leta 2008/09\n_START_PARAGRAPH_\nOd druge polovice \xc5\xa1estdesetih let naprej, ko se je Filozofska fakulteta odlo\xc4\x8dila odpraviti dotedanje tripredmetne \xc5\xa1tudijske skupine, so \xc5\xa1tudentje vpisovali primerjalno knji\xc5\xbeevnost kot A- in B- predmet (ta je trajal le 3 leta). V \xc5\xa1tudijskem letu 1997/98 je Filozofska fakulteta uvedla namesto dotedanje A- in B-smeri dvopredmetni \xc5\xa1tudij, kar pomeni, da je bila obremenjenost \xc5\xa1tudentov na obeh predmetih izena\xc4\x8dena. Do \xc5\xa1tudijskega leta 2008/09 je dodiplomski \xc5\xa1tudij tako trajal 4 leta in se zaklju\xc4\x8dil z diplomsko nalogo. Diplomant ali diplomantka je pridobil/a strokovni naziv univerzitetni diplomirani literarni komparativist oz. univerzitetna diplomirana literarna komparativistka._NEWLINE_Do \xc5\xa1tudijskega leta 2008/09 se je bilo mo\xc5\xbeno vpisati v petletni magistrski program ter prav tako petletni doktorski program. Ob koncu \xc5\xa1tudija je kandidat/ka predstavil/a in zagovarjal/a magistrsko nalogo oz. doktorsko disertacijo, s \xc4\x8dimer je pridobil/a naziv magister/magistrica oz. doktor/doktorica znanosti s podro\xc4\x8dja literarnih ved.\n_START_SECTION_\nDodiplomski \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nPrvostopenjski \xc5\xa1tudijski program Primerjalna knji\xc5\xbeevnost in literarna teorija posreduje \xc5\xa1tudentom/\xc5\xa1tudentkam znanja z naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1ega podro\xc4\x8dja literarne vede in jih vpeljuje v osnove komparativistike, literarne zgodovine ter literarne teorije. Posebno pozornost namenja razmerju literature skupaj z drugimi umetnostmi, pa tudi problematiki slovenske literature na ozadju evropske oziroma svetovne literature. Eno izmed osrednjih te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xa1tudija je prav preu\xc4\x8devanje slovenske literature v mednarodnem kontekstu. Na Filozofski fakulteti je mogo\xc4\x8de Primerjalno knji\xc5\xbeevnost \xc5\xa1tudirati kot enopredmetni \xc5\xa1tudij ali v kombinaciji z drugim predmetom. Oba programa trajata 3 leta in se zaklju\xc4\x8dita z diplomskim delom._NEWLINE_Enopredmetni nepedago\xc5\xa1ki program Primerjalne knji\xc5\xbeevnosti in literarne teorije_NEWLINE_Enopredmetni \xc5\xa1tudijski program v ve\xc4\x8djem obsegu zajema podro\xc4\x8dje slovenskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti ter \xc5\xa1tudente dodatno usposablja za razumevanje i rabo dveh tujih jezikov._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju diplomant/ka pridobi strokovni naziv: diplomirani literarni komparativist oz. diplomirana literarna komparativistka (UN), okraj\xc5\xa1ano: dipl. lit. komp. (UN)._NEWLINE_Dvopredmetni nepedago\xc5\xa1ki program Primerjalne knji\xc5\xbeevnosti in literarne teorije_NEWLINE_Dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program je namenjen povezovanju vsakokrat po dveh ved i njunih podro\xc4\x8dij. Omogo\xc4\x8data kombinacije t drugimi \xc5\xa1tudijskimi programi, ki se pou\xc4\x8dujejo na Filozofski fakulteti (pogosto npr. s \xc5\xa1tudijem slovenskega jezika s knji\xc5\xbeevnostjo, slovanskih, germanskih in romanskih jezikov s knji\xc5\xbeevnostmi, umetnostne zgodovine, filozofije, sociologije, itn.), ali kombinacije s \xc5\xa1tudijskimi programi nekaterih drugih fakultet Univerze v Ljubljani (Teolo\xc5\xa1ka fakulteta)._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju in zagovoru diplomske naloge diplomant/ka pridobi strokovni naziv: diplomirani literarni komarativist/diplomirana literarna komparativistka (UN) in diplomirani/a [naziv druge smeri] (UN), okraj\xc5\xa1ano: dipl. lit. komp. (UN) in dipl. [naziv druge smeri] (UN).\n_START_SECTION_\nPodiplomski \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nDrugostopenjski oziroma magistrski \xc5\xa1tudij obsega tri programe: enopredmetnega, dvodisciplinarnega in dvopredmetnega pedago\xc5\xa1kega. Vsi trije trajajo 2 leti in se zaklju\xc4\x8dijo z magistrskim delom._NEWLINE_Vsi trije programi posredujejo natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1a znanja s podro\xc4\x8dij primerjalne knji\xc5\xbeevnosti, zgodovine svetovne knji\xc5\xbeevnosti, slovenske knji\xc5\xbeevnosti v evropskem oziroma svetovnem literarnem kontekstu in literarne teorije. Ta znanja nadgrajujejo s poglobljeno obravnavo razmerij med literaturo in kulturo ter uvajajo v raziskovanje na\xc5\xa1tetih podro\xc4\x8dij z metodologijo literarne vede, ki sledi aktualnim raziskovalnim smernicam v literarni vedi in humanistiki._NEWLINE_Odpirajo tudi vpogled v temelje literarnega prevajanja in ustvarjanja izvirnih literarnih besedil. Priprava magistrskega dela v 4. semestru \xc5\xa1tudija pod mentorskim vodstvom pomeni prehod k sklepni individualnej\xc5\xa1i obliki \xc5\xa1tudija._NEWLINE_Magistrski \xc5\xa1tudij, predvsem v kombinacijah s \xc5\xa1tudiji tujih jezikov in knji\xc5\xbeevnosti, usposablja za strokovna sodelovanja z literarnimi zalo\xc5\xbebami, revijami, \xc4\x8dasopisi in drugimi mediji, prevajanje literarnih besedil in pisanje kritike, organiziranje doma\xc4\x8dih in mednarodnih kulturno-literarnih dogodkov in festivalov ter vodenje delavnic kreativnega pisanja. V pedago\xc5\xa1kih kombinacijah s \xc5\xa1tudijem tujih jezikov in knji\xc5\xbeevnosti ali slovenskega jezika s knji\xc5\xbeevnostjo usposablja za pou\xc4\x8devanje v osnovnih in srednjih \xc5\xa1olah._NEWLINE_Eno- in dvo-disciplinarni \xc5\xa1tudijski program nadalje razvijata usmeritve iz predhodnih, prvostopenjskih \xc5\xa1tudijskih programov, dvodisciplinarni pedago\xc5\xa1ki pa v kombinaciji z drugim strokovnim podro\xc4\x8djem usposablja za u\xc4\x8diteljsko delo v osnovnem in srednje\xc5\xa1olskem izobra\xc5\xbeevanju.\xc2\xa0_NEWLINE_Enopredmetni nepedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudijski program\xc2\xa0_NEWLINE_Magistrant/magistrantka pridobi strokovni naziv: magister/magistrica primerjalne knji\xc5\xbeevnosti, okraj\xc5\xa1ano: mag. prim. knji\xc5\xbe.\xc2\xa0_NEWLINE_Dvodisciplinarni nepedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudijski program\xc2\xa0_NEWLINE_Dvodisciplinarni nepedago\xc5\xa1ki program primerjalne knji\xc5\xbeevnosti in literarne teorije je mogo\xc4\x8d samo v kombinaciji s kakim drugim nepedago\xc5\xa1kim \xc5\xa1tudijskim programom. \xc2\xa0_NEWLINE_Magistrant/magistrantka po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju pridobi strokovni naziv: magister/magistrica primerjalne knji\xc5\xbeevnosti in [naziv druge smeri], okraj\xc5\xa1ano mag. prim. knji\xc5\xbe. in [naziv druge smeri]._NEWLINE_Dvopredmetni pedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudijski program\xc2\xa0_NEWLINE_Dvopredmetni pedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudijski program je mogo\xc4\x8d samo v kombinaciji s kakim drugim pedago\xc5\xa1kim programom.\xc2\xa0_NEWLINE_Magistrant/magistrantka po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju pridobi strokovni naziv: magister profesor/magistrica profesorica primerjalne knji\xc5\xbeevnosti in literarne teorije in [naziv drugega predmeta], okraj\xc5\xa1ano: mag. prof. prim. knji\xc5\xbe. in [naziv drugega predmeta].\n_START_SECTION_\nDoktorski \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nKandidati, ki so opravili magisterij oziroma imajo zadostno \xc5\xa1tevilo strokovnih objav, lahko kandidirajo za doktorski \xc5\xa1tudij. Po uspe\xc5\xa1nem zagovoru doktorske disertacije kandidat/ka dobi naziv doktor oz. doktorica literarnih ved._NEWLINE_Doktorski \xc5\xa1tudij literarnih ved v okviru skupnega programa, ki ga izvajajo profesorji s filolo\xc5\xa1kih oddelkov Filozofske fakultete, obsega individualni \xc5\xa1tudijski program, prilagojen \xc5\xa1tudentovi doktorski temi. Usposablja za samostojno znanstvenoraziskovalno delo.\n_START_SECTION_\nPublikacije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentje in \xc5\xa1tudentke na Oddelku za primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo so izdajali razli\xc4\x8dne revije, od leta 2013 v okviru Dru\xc5\xa1tva \xc5\xa1tudentov primerjalne knji\xc5\xbeevnosti izhaja revija Ocvirk._NEWLINE_Od leta 2005 ob\xc4\x8dasno izhaja oddel\xc4\x8dna knji\xc5\xbena zbirka Acta comparativistica Slovenica.'