b'\n_START_ARTICLE_\nPoklicna rehabilitacija\n_START_PARAGRAPH_\nPoklicna rehabilitacija je dolgotrajen in kompleksen postopek, s katerim pomagamo osebam, ki so se huje po\xc5\xa1kodovale ali zbolele, zaradi \xc4\x8desar je njihova delovna sposobnost slab\xc5\xa1a, kar jim ote\xc5\xbeuje delo. Tem ljudem sku\xc5\xa1amo omogo\xc4\x8diti, da \xc5\xa1e naprej \xc4\x8dim bolje in \xc4\x8dim la\xc5\xbeje opravljajo svoj poklic, in jim tako nekoliko olaj\xc5\xa1amo \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nPoklicno rehabilitacijo lahko razumemo kot proces, s pomo\xc4\x8djo katerega delovnemu invalidu omogo\xc4\x8dimo nadaljevanje ali vzpostavitev zaposlitve, saj lahko z rehabilitacijo nezaposljivega invalida spremenimo v zaposljivega, tako da pripomoremo k bolj\xc5\xa1emu delovnemu u\xc4\x8dinku invalida, s tem pa postane tudi zanimiv za delodajalce. Cilj poklicne rehabilitacije je, da invalidu omogo\xc4\x8di, da si zagotovi ustrezno zaposlitev ter jo tudi obdr\xc5\xbei in v njej napreduje. S tem rehabilitacija pripomore k posameznikovi ponovni vklju\xc4\x8ditvi v dru\xc5\xbebo ter obenem invalidni osebi nudi bolj\xc5\xa1e po\xc4\x8dutje, zmanj\xc5\xa1anje bole\xc4\x8dine, materialno varnost, osebne dohodke in posledi\xc4\x8dno tudi neodvisnost. Obenem je tudi multidisciplinarno podro\xc4\x8dje, ki se osredoto\xc4\x8da na ljudi z boleznimi, motnjami ali neko drugo pomanjkljivostjo, ki vpliva na zmo\xc5\xbenost opravljanja poklica, ter jih spodbuja in usmerja k okrevanju, izbolj\xc5\xa1anja kakovosti \xc5\xbeivljenja in pove\xc4\x8devanju kompetentnosti. Precej podobno poklicno rehabilitacijo definira tudi Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ-2), ki pravi, da je poklicna rehabilitacija celostni proces, v katerem se zavarovanca strokovno, fizi\xc4\x8dno in psihosocialno usposobi za drug poklic ali delo, tako da se lahko ustrezno zaposli ter ponovno vklju\xc4\x8di v delovno okolje oziroma se usposobi za opravljanje istega poklica ali dela, tako da se mu prilagodi delovno mesto z ustreznimi tehni\xc4\x8dnimi pripomo\xc4\x8dki (70. \xc4\x8dlen ZPIZ-2). Ta zakon tudi ureja vse v zvezi s poklicno rehabilitacijo, od pravic in pogojev pridobivanja, do na\xc4\x8dinov izvajanja, in sicer od 70. do vklju\xc4\x8dno 80. \xc4\x8dlena.\n_START_SECTION_\nZaposleni ali zavarovanec\n_START_PARAGRAPH_\nPravico do poklicne rehabilitacije ima po 72. \xc4\x8dlenu ZPIZ-a vsaka oseba, pri kateri je pri\xc5\xa1lo do nastanka II. stopnje invalidnosti, kar pomeni, da je po\xc5\xa1kodovan\xc4\x8deva delovna zmo\xc5\xbenost za svoj poklic zmanj\xc5\xa1ana za 50% ali ve\xc4\x8d (41. \xc4\x8dlen ZPIZ-2). \xc4\x8ce je ta oseba ob nastopu invalidnosti mlaj\xc5\xa1a od 55 let, ima pravico do rehabilitacije, \xc4\x8de se glede na preostalo delovno zmo\xc5\xbenost lahko usposobi za neko delo, ki ga bo opravljala polni delovni \xc4\x8das. \xc4\x8ce pa je ob dnevu nastanku invalidnosti posameznik mlaj\xc5\xa1i od 50 let, mu rehabilitacija pripada tudi v primeru, da se lahko usposobi le za delo, ki ga bo opravljal kraj\xc5\xa1i delovni \xc4\x8das, a najmanj \xc5\xa1tiri ure dnevno. Kdor pridobi pravico do poklicne rehabilitacije, se je dol\xc5\xbean usposabljati za delo na zakonsko dolo\xc4\x8den na\xc4\x8din in v skladu z obveznostmi, ki so zapisane v pogodbi o poklicni rehabilitaciji.\n_START_SECTION_\nZagotavljanje rehabilitacije\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je osebi, ki ima sklenjeno delovno razmerje, poklicno rehabilitacijo dol\xc5\xbean zagotoviti delodajalec, pri katerem je bila ta oseba zaposlena v \xc4\x8dasu nastanka invalidnosti, za posameznike, ki so bili ob nastopu invalidnosti brezposelni, pa je dol\xc5\xbean poskrbeti zavod za izvajanje rehabilitacije, ki v obeh primerih tudi pokrije stro\xc5\xa1ke rehabilitacije. Za potrebe rehabilitacije lahko tako z zavodom kot z delodajalcem sodeluje tudi zavod za zaposlovanje (79. \xc4\x8dlen ZPIZ-2). \xc4\x8ce delodajalec oziroma odgovorna oseba invalidu ne omogo\xc4\x8di poklicne rehabilitacije ter \xc4\x8de mu ne zagotovi pravice do premestitve ali skraj\xc5\xa1anega delovnega \xc4\x8dasa, se to smatra kot prekr\xc5\xa1ek, ki se kaznuje z globo.\n_START_SECTION_\nRehabilitacija kot izbira\n_START_PARAGRAPH_\nPoklicna rehabilitacija pa je lahko tudi izbirna pravica znotraj invalidskega zavarovanja, ki jo lahko uveljavi delovni invalid II. kategorije po dopolnjenem 50. letu ali 55. letu starosti s preostalo delovno zmo\xc5\xbenostjo ali pa invalid III. kategorije invalidnosti, kar ozna\xc4\x8duje osebo, ki ne more ve\xc4\x8d delati s polnim delovnim \xc4\x8dasom, \xc5\xa1e vedno pa lahko opravlja neko delo s kraj\xc5\xa1im delovnim \xc4\x8dasom ali pa lahko dela tudi polni delovni \xc4\x8das, a ne na delovnem mestu, na katerem trenutno dela, oziroma osebo, katere delovna zmo\xc5\xbenost je zmanj\xc5\xa1ana za manj kot polovico (63. \xc4\x8dlen ZPIZ-2).\n_START_SECTION_\nPogodba o poklicni rehabilitaciji\n_START_PARAGRAPH_\nV pogodbi o poklicni rehabilitaciji, ki jo sklenejo zavod, delodajalec ali zavod za zaposlovanje ter zavarovanec oziroma po\xc5\xa1kodovana oseba, ko postane odlo\xc4\x8dba o priznanju pravice do poklicne rehabilitacije dokon\xc4\x8dna, je potrebno opredeliti obliko in na\xc4\x8din rehabilitacije ter za\xc4\x8detek in trajanje, torej \xc4\x8dasovni potek rehabilitacije, vanjo pa se vklju\xc4\x8di tudi natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1e pogoje za usposabljanje zavarovanca za delo ter pogoje in \xc4\x8dasovne roke za sklenitev pogodbe o zaposlitvi po kon\xc4\x8danem okrevanju. Prav tako so v tej pogodbi opredeljene medsebojne pravice in obveznosti pogodbenih strank. Z zakonom je dolo\xc4\x8deno, da pri poklicni rehabilitaciji, usposabljanju in zaposlitvi zavarovancev sodelujejo organizacije za usposabljanje in zaposlovanje invalidnih oseb ter zavod za zaposlovanje, slednjemu pa morata zavarovanec in izvajalec rehabilitacije najmanj vsakih 6 mesecev poro\xc4\x8dati o izvajanju in poteku okrevanja (77. \xc4\x8dlen ZPIZ-2).\n_START_SECTION_\nPravica do prilagoditve prostorov in delovnih sredstev\n_START_PARAGRAPH_\nPo 73. \xc4\x8dlenu ZPIZ-a je dolo\xc4\x8deno, da stro\xc5\xa1ke prilagoditve prostorov in delovnih sredstev za potrebe poklicne rehabilitacije prevzame zavod, prav tako pa tudi delno ali v celoti krije stro\xc5\xa1ke prilagoditev, ki so potrebne za ohranitev zaposlitve osebe, pri kateri je nastopila invalidnost. Zavod lahko tudi nameni del sredstev za invalidsko zavarovanje za ohranitev zaposlitve ter pospe\xc5\xa1evanje zaposlovanja delovnih invalidov, merila in postopke za odmerjanje teh sredstev pa dolo\xc4\x8di zavod sam.\n_START_SECTION_\nPravica do nastanitve in povrnitve potnih stro\xc5\xa1kov\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na oddaljenost bivali\xc5\xa1\xc4\x8da zavarovanca do ustanove oziroma sede\xc5\xbea organizacije, v okviru katere poteka poklicna rehabilitacija, ima lahko zavarovanec tudi pravico do nastanitve na stro\xc5\xa1ke zavoda, in sicer v primeru, da je nujno potrebna vo\xc5\xbenja, zavarovanec pa se zaradi svoje invalidnosti ne more voziti z javnimi prevoznimi sredstvi oziroma nima preskrbljenega prevoz. Prav tako ima oseba v procesu poklicne rehabilitacije pravico do povrnitve potnih stro\xc5\xa1kov, \xc4\x8de je za potrebe rehabilitacije napotena v drug kraj (78. \xc4\x8dlen ZPIZ-2).\n_START_SECTION_\nNadomestilo za \xc4\x8das poklicne rehabilitacije\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu opravljanja poklicne rehabilitacije ostane zavarovanec v delovnem razmerju pri delodajalcu, kljub temu pa ne prejema pla\xc4\x8de, pa\xc4\x8d pa denarno nadomestilo za \xc4\x8das rehabilitacije. \xc4\x8ce ob dnevu nastanka invalidnosti ni bil zaposlen, se invalidu \xc4\x8das, ki ga porabi za rehabilitacijo, \xc5\xa1teje v zavarovalno dobo. Vi\xc5\xa1ino denarnega nadomestila dolo\xc4\x8da 80. \xc4\x8dlen ZPIZ-a, znotraj katerega so zapisani tudi pogoji upravi\xc4\x8denosti do nadomestila.\n_START_SECTION_\nPristopi ocenjevanja zdravnika\n_START_PARAGRAPH_\nTo je naloga strokovnjakov s podro\xc4\x8dja medicine dela, v resnici pa jo izvajajo tudi na drugih podro\xc4\x8djih specializirani zdravniki, poteka pa v ve\xc4\x8d fazah. Najprej je treba oceniti zmo\xc5\xbenosti za delo v poklicni rehabilitaciji, torej moramo pogledati, kak\xc5\xa1ni so \xc4\x8dlovekovi telesni in du\xc5\xa1evni potenciali, ki jih ocenjujemo preko dela. Temu sledi poklicno ocenjevanje, ki vklju\xc4\x8duje pregled \xc4\x8dlovekovih telesnih in du\xc5\xa1evnih sposobnosti ter omejitev pri sedanji zaposlitvi. Ta faza poteka interdisciplinarno, saj zdru\xc5\xbei podatke rehabilitacijskega tima in heteroanamneze. Na podlagi prvih dveh faz oblikujemo rehabilitacijsko diagnozo, ki jo potrebujemo za zasnovo rehabilitacijskega na\xc4\x8drta, tega pa med samim izvajanjem spremljamo in ugotavljamo njegovo uspe\xc5\xa1nost.\n_START_SECTION_\nMetode dela\n_START_PARAGRAPH_\nKer je poklicna rehabilitacija kompleksen proces, se strokovnjaki s tega podro\xc4\x8dja poslu\xc5\xbeujejo razli\xc4\x8dnih metod. V za\xc4\x8detni fazi je predvsem pomemben intervju, ki nam slu\xc5\xbei za zbiranje podatkov o obravnavani osebi, pogosto pa \xc5\xbee med tem izvajamo tudi svetovanje, da tako odpravimo ali prepre\xc4\x8dimo te\xc5\xbeave, ki bi lahko ote\xc5\xbeevale za\xc4\x8detek in potek rehabilitacije. Nato bolnika tudi telesno pregledamo, da ugotovimo, do katere stopnje segajo njegove omejitve, ves \xc4\x8das pa skrbno vodimo zdravni\xc5\xa1ko dokumentacijo. Pomembno je tudi, da si ogledamo in preu\xc4\x8dimo, kak\xc5\xa1no je delovno mesto, na katerem je oseba zaposlena, kak\xc5\xa1ne gibe in telesne polo\xc5\xbeaje zahteva od posameznika ipd. Na podlagi vsega tega lahko nato oblikujemo diagnozo in na\xc4\x8drt okrevanja.'