b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0entjakob ob Savi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0entjakob ob Savi (tudi Sveti Jakob ob Savi, v \xc5\xa0entjakobu, \xc5\xa1entjakobski, \xc5\xa0entjakob\xc4\x8dani), severno predmestje v Mestni ob\xc4\x8dini Ljubljani ter del \xc4\x8cetrtne skupnosti \xc4\x8crnu\xc4\x8de. Naselje je ob delavnikih in sobotah s \xc4\x8crnu\xc4\x8dami in Je\xc5\xbeico povezano z mestno avtobusno linijo \xc5\xa1t. 21, skozi ves teden pa je z mestno avtobusno linijo \xc5\xa1t. 12D naselje na severu povezano s Podgorico, na jugu pa z mestnim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nGlavne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje je gru\xc4\x8daste oblike in se je razvilo iz vasi na savski je\xc5\xbei. Pod je\xc5\xbeo je savska ravnica z njivami, koder \xc5\xa1e poplavi Sava, nad naseljem pa ozek pas njiv s cesto lo\xc4\x8di \xc5\xa0entjakob od Podgorice. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du naselja je cerkev posve\xc4\x8dena Sv.Jakobu, ki hkrati velja tudi za cerkev Podgori\xc4\x8danov, obenem pa je tukaj tudi sede\xc5\xbe \xc5\xbeupnije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0entjakob se skupaj z danes pozabljenim naseljem Lu\xc5\xbee pojavi v letu 1362, ko Filip Lu\xc5\xa1ki (Lawsacher) in njegova \xc5\xbeena Kunigunda prodata svoj dvor z mlinom v Lu\xc5\xbeah ob Savi pri \xc5\xa0entjakobu (Lawsach pey der Saew cze sand Jacob) nekemu Haynnenu iz Loke. Iz pojavljanja tega imena lahko sklepamo, da je leta 1362 tod \xc5\xbee stala vsaj kapela. \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje Kristusovega apostola Sv. Jakoba Starej\xc5\xa1ega je svoj vrhunec doseglo v 15. stoletju in kakor mnogi predniki dana\xc5\xa1njih Slovencev so tudi prebivalci \xc5\xa0entjakoba, Podgorice in okoli\xc5\xa1kih krajev verjetno romali v romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Santiago de Compostella, ki je bilo posve\xc4\x8deno omenjenemu apostolu. Leta 1526 je v naselju \xc5\xbee stala cerkev z dvema kelihoma, vendar so se morali \xc5\xa0entjakob\xc4\x8dani enemu kelihu odpovedati, ker je \xc5\xa1el za tur\xc5\xa1ki davek- prav tega leta pa so Turki te kraje tudi izropali. V \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov je bila \xc5\xa1entjakobska cerkev obdana z obzidjem in je slu\xc5\xbeila kot pribe\xc5\xbeni\xc5\xa1ki tabor za lokalno prebivalstvo. Analize virov o okolici \xc5\xa0entjakoba ka\xc5\xbeejo, da so imele naselbine tod ve\xc4\x8dji pomen kot tedanje \xc4\x8crnu\xc4\x8de, kar se ka\xc5\xbee v podatkih o preprodaji hub, v omembah, da so nosilci poslov izvirali iz teh krajev, pa tudi v dejstvu, da je prav v \xc5\xa0entjakobu obratoval brod \xc4\x8dez reko Savo. \xc5\xbde leta 1584 je skozi \xc5\xa0entjakob potekala po\xc5\xa1tna cesta med Gradcem in Benetkami, pri \xc4\x8demer je bil ob Savi, ki je tedaj tekla tik ob naselju, zaradi tega narejen tudi brod. Sava je ve\xc4\x8dkrat narasla, po\xc5\xa1tni sli pa so s po\xc5\xa1to vred v njej ve\xc4\x8dkrat utonili vse dokler niso leta 1717 po\xc5\xa1tne poti prestavili tako, da se je nevarnega \xc5\xa0entjakoba poslej ognila._NEWLINE_V \xc5\xa0entjakobu in Podgorici so se ljudje \xc5\xbee od \xc4\x8dasov pred koncem 18. stoletja pa vse do srede 19. stoletja poleg kmetovanja ukvarjali tudi s slamnikarstvom, tako da so skoraj pri vsaki hi\xc5\xa1i pletli kite in slamnike, to blago pa so \xc5\xa0entjakob\xc4\x8dani in Podgori\xc4\x8dani hodili prodajat ne le po Kranjskem, ampak tudi po Hrva\xc5\xa1kem, Ogrskem, po Srbiji in celo po ju\xc5\xbeni Rusiji, \xc5\xbeenske pa so pred propadom Avstro-ogrske hodile \xc5\xa1ivat slamnike tudi na Dunaj in v M\xc3\xbcnchen Ko se je v Dom\xc5\xbealah s tirolskim kapitalom leta 1867 odprla in uveljavila slamnikarska manufaktura, so zaslu\xc5\xbeki \xc5\xa1entjakobskih in podgori\xc5\xa1kih slamnikarjev upadli za 80 do 90\xc2\xa0%, kar je pri marsikateri hi\xc5\xa1i pripeljalo do rev\xc5\xa1\xc4\x8dine. \xc5\xbde v \xc4\x8dasih slamnikarske obrti so \xc5\xbeupljani \xc5\xa1entjakobske fare sloveli po alkoholizmu in tudi leta 1925, se \xc5\xbeupnijska kronika zaskrbljeno ozira na edino obrt v fari- namre\xc4\x8d na kar osem gostiln. Ob koncu 19. stoletja je imel Sveti Jakob ob Savi 17 hi\xc5\xa1, v katerih je \xc5\xbeivelo manj kot 140 prebivalcev in komaj kaj druga\xc4\x8de je bilo leta 1931. V letih okrog 1930 se je kme\xc4\x8dko gospodarstvo \xc5\xa1entjakobske fare skoraj povsem preusmerilo na ljubljanski trg- zaradi \xc4\x8desar so si prebivalci v primerjavi z mnogimi drugimi kraji lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili ve\xc4\x8djo zanemarjenost svojih sadovnjakov in hlevov, po drugi strani pa zaradi ljubljanskega trga slamnikarska obrt ni povsem zamrla, manj kot 10\xc2\xa0% prebivalstva pa se je ukvarjalo tudi s pletarstvom. Po drugi strani pa se je vse ve\xc4\x8d ljudi iz teh krajev \xc5\xbee tedaj odpravljalo na delo v ljubljanske tovarne._NEWLINE_\xc5\xa0entjakob je leta 1787 postal sede\xc5\xbe samostojne \xc5\xbeupnije, ki je imela podru\xc5\xbenici v \xc5\xa0entpavlu in v \xc5\xa0empetru na P\xc5\xa1ati. Potres v no\xc4\x8di iz 14. na 15. april 1895 je staro cerkev Sv. Jakoba, ki je stala \xc5\xa1e iz predtur\xc5\xa1kih \xc4\x8dasov, mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodoval, zato so jo poru\xc5\xa1ili in leta 1898 z obveznim delom \xc5\xbeupljanov zgradili sedanjo cerkev. Ob koncu 19. Stoletja so prebivalci skupaj z okoli\xc5\xa1kimi krajani pri\xc4\x8deli meliorizirati tok Save, da bi prepre\xc4\x8dili odna\xc5\xa1anje plodne zemlje. Leta 1905 je bil pri \xc5\xa0entjakobu odprt most \xc4\x8dez reko Savo, zaradi \xc4\x8desar je bil \xc5\xbee leta 1909 ukinjen brod. \xc5\xa0entjakob je \xc5\xbee leta 1868 dobil osnovno \xc5\xa1olo v me\xc5\xbenariji, leta 1903 je bilo odprto novo dr\xc5\xbeavno \xc5\xa1olsko poslopje, med tem ko je bil leta 1914 odprto tudi poslopje dru\xc5\xa1tvenega doma, ki je bil tedaj izro\xc4\x8den v last cerkve. Vse do leta 1935 je \xc5\xa0entjakob skupaj s Podgorico spadal v ob\xc4\x8dino Dol, potem pa je leta 1935/36 za kratek \xc4\x8das za\xc5\xbeivela samostojna ob\xc4\x8dina Podgorica._NEWLINE_Med vojno so imeli Nemci postojanko v \xc5\xa1entjakobskem \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du. V tem \xc4\x8dasu (1943-1946) je ju\xc5\xbeno od \xc5\xa0entjakoba potekala nem\xc5\xa1ka proga, ki je bila po vojni odstranjena. Po vojni je med 1946 in 1953 delovala lokalna postaja prve pomo\xc4\x8di, ki so jo vodile sestre usmiljenke, in ki je za okoli\xc5\xa1ke kraje oskrbela 2.500 do 3.000 primerov letno ter nudila tudi operacijske posege, toda kljub ogor\xc4\x8denju in protestiranju \xc5\xa0entjakob\xc4\x8danov in Podgori\xc4\x8danov ob ravnanju oblasti leta 1953, ki je postajo dala zapreti, je postaja ostala za vedno zaprta._NEWLINE_Po vojni sta \xc5\xa0entjakob in Podgorica razen kraj\xc5\xa1ega obdobja, ko sta spadala pod Ob\xc4\x8dino Dolsko, spadala pod Ob\xc4\x8dino \xc4\x8crnu\xc4\x8de. \xc5\xa0entjakob in Podgorica sta \xc5\xa1e danes naselbini, ki sta medsebojno tesno povezani. Vse do srede 20. stoletja je v razvoju nedvomno prednja\xc4\x8dil \xc5\xa0entjakob, saj so \xc5\xa0entjakob\xc4\x8dani imeli brodi\xc5\xa1\xc4\x8de, most \xc4\x8dez Savo, \xc5\xa1olo, \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de in kulturno dru\xc5\xa1tvo, nekaj \xc4\x8dasa celo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo in lastno ambulanto. Polagoma pa je pobudo prevzela Podgorica in \xc5\xa0entjakob v razvoju dale\xc4\x8d prehitela. 20. julija 1924 je bilo v Podgorici ustanovljeno gasilsko dru\xc5\xa1tvo, katerega \xc4\x8dlani so postali tudi \xc5\xa0entjakob\xc4\x8dani; gasilsko dru\xc5\xa1tvo se je \xc5\xbee leta 1927 lahko pohvalilo z zelo napredno motorno \xc4\x8drpalko znamke Renault, leta 1930 pa so dokon\xc4\x8dali tudi prvi gasilski dom. Velik gospodarski razmah Podgorice se je gotovo pri\xc4\x8del z odprtjem podgori\xc5\xa1ke kemi\xc4\x8dne tovarne Belinka, ki se je tedaj ukvarjala izklju\xc4\x8dno s proizvodnjo vodikovega peroksida, a so tej proizvodnji leta 1968 dodali program lesnih premazov, postopoma pa se je Belinka razvila v podjetje, ki \xc5\xa1e danes sodi v sam vrh evropske kemi\xc4\x8dne industrije. To podjetje tudi sedaj zaposluje mnoge krajane \xc5\xa0entjakoba. 1. septembra 2006 je bila ukinjena podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna \xc5\xa1ola v \xc5\xa0entjakobu, otroci pa so pri\xc4\x8deli obiskovati novozgrajeno osnovno \xc5\xa1olo v Dragomlju in tako \xc5\xa0entjakob danes lahko ponuja \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, kulturno dru\xc5\xa1tvo, sede\xc5\xbe volilnega okraja in interni televizijski program, Podgorica pa tovarno Belinko, kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc5\xa1portno dru\xc5\xa1tvo, gasilski dom, trgovino Mercator, pekarno, obe naselji pa imata skupaj \xc5\xa1e nekaj gostiln in obrtnikov. Lahko bi rekli, da \xc5\xa0entjakob predstavlja kulturno, Podgorica pa bolj gospodarsko orientirano naselje. Po drugi svetovni vojni so se zaradi bli\xc5\xbeine glavnega mesta in zaradi bolj\xc5\xa1ih mo\xc5\xbenosti za zaposlitev v naselje pri\xc4\x8deli seliti ljudje iz razli\xc4\x8dnih koncev Slovenije in celo iz nekdanje Jugoslavije. \xc5\xa0entjakob je danes sicer tipi\xc4\x8dno primestno naselje, kjer kmetijstvo \xc5\xbee dolgo ne igra ve\xc4\x8d vodilne vloge. \xc5\xa0entjakob se je naglo \xc5\xa1iril s prodajo zazidljivih njiv, ki so bile ve\xc4\x8dji del last \xc5\xa1entjakobske cerkve, s tem pa je spremenil svojo podobo od tradicionalnega kme\xc4\x8dkega zaselka v spalno naselje z enodru\xc5\xbeinskimi hi\xc5\xa1ami. Leta 1979 je bilo staro ime Sv. Jakob ob Savi spremenjeno v \xc5\xa0entjakob, vendar pa je naselje tako kot Podgorica kmalu izgubilo svojo samostojnost - \xc5\xbee leta 1984 je bilo priklju\xc4\x8deno mestu Ljubljana.'