b'\n_START_ARTICLE_\nJemen\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi zelo ugodne geografske lege in s tem povezanih \xc5\xbeivljenjskih pogojev, so anti\xc4\x8dni pisci de\xc5\xbeelo poimenovali Arabia felix - Sre\xc4\x8dna Arabija. Po arabskem izro\xc4\x8dilu naj bi beseda Jemen iz\xc5\xa1la iz besede Al-Yumn, v prevodu blaginja in sre\xc4\x8da. Drugi pravijo, da Al Yaman izvira iz besede yamanan, kar naj bi pomenilo de\xc5\xbeelo, ki le\xc5\xbei ju\xc5\xbeno od Meke. In \xc5\xa1e tretji, ki pravijo, da ime de\xc5\xbeele izhaja iz besede yumna - desna stran od Meke ali bo\xc5\xbeje hi\xc5\xa1e Kaabe.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nJemen je eno najstarej\xc5\xa1e naseljenih obmo\xc4\x8dij na svetu, saj so kamnita orodja iz paleolitika ( izpred 40.000 let) na\xc5\xa1li ob o\xc5\xbeini Bab al-Mandab. Za zadnja tri tiso\xc4\x8dletja pa obstajajo pisni viri._NEWLINE_Zgodovino Jemna zgodovinarji delijo na \xc5\xa1tiri obdobja:\n_START_SECTION_\nPredislamsko obdobje (1000 pr.n.\xc5\xa1t. do 6. st.n.\xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nPrva civilizacija je na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Jemna nastala ve\xc4\x8d kot 1000 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. To je \xc4\x8das velikih kraljestev, ki so obstajala v velikih oazah in rodovitnih dolinah. Prek njih je potekala tudi trgovska pot imenovana pot kadil in di\xc5\xa1av, saj tukaj rasteta drevesni vrsti commiphora ali mira in boswellia sacra ali frankincense, ki dajeta smolo, ki se posu\xc5\xa1ena uporablja za kadilo._NEWLINE_Med kraljestvi ob trgovski poti (Pot kadila), je bilo najpomembnej\xc5\xa1o Sabsko kraljestvo, ki je obstajalo 14. stoletij od leta 1000 pr.n.\xc5\xa1t. dalje. Omenjeno je \xc5\xbee v stari zavezi, ko je kraljica Bilkis v 10. st.pr.n.\xc5\xa1t. obiskala kralja Salomona. Sede\xc5\xbe je bil najprej v kraju Sirwah, kasneje pa v Maribu. Kraljestvo je uspevalo tudi zaradi namakalnega sistema, ki ga je omogo\xc4\x8dal znameniti jez v Maribu, zgrajen v 8. st.pr.n.\xc5\xa1t. in je bil v uporabi ve\xc4\x8d kot 1000 let._NEWLINE_\xc5\xa0e druga kraljestva pa so bila: Najran, Aswan, Kataban ter nekoliko izven poti ob o\xc5\xbeini Bab al Mandab pa kraljestvo Himjar. Slednji so tudi krivi za zaton Sabejcev ker so odprli pomorske poti, kopenska trgovska pot pa je zamrla._NEWLINE_To obmo\xc4\x8dje so neuspe\xc5\xa1no posku\xc5\xa1ali osvojiti tudi Rimljani med letoma 24. in 25. pr.n.\xc5\xa1t. V 2. st.n.\xc5\xa1t. je zasedba za nekaj deset let uspela Etiopijcem. Okoli leta 190 n.\xc5\xa1t. so jih pregnali Himjariti. Etiopijci so ponovno zasedli del ozemlja leta 525. V 4. in 5. stoletju je prihajalo z misionarji na to obmo\xc4\x8dje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, vladajo\xc4\x8di sloji prevzamejo monoteisti\xc4\x8dno vero, stari bogovi iz \xc4\x8dasov Sabe so pozabljeni. Za konec Sabejskega kraljestva se \xc5\xa1teje leto 570, ko se poru\xc5\xa1i maribski jez in se prebivalci razselijo po ju\xc5\xbenem delu arabskega polotoka.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas kolonializma (od leta 1507 dalje)\n_START_PARAGRAPH_\nTujci so za\xc4\x8deli vdirati na ozemlje dana\xc5\xa1njega Jemna \xc5\xbee v 16. stoletju._NEWLINE_Leta 1507 Portugalci zavzamejo otok Sokotra._NEWLINE_Mameluki (egip\xc4\x8danski vladarji) skupaj s Turki posku\xc5\xa1ajo za\xc5\xa1\xc4\x8diti svoje interese v ju\xc5\xbeni Arabiji, leta 1517 pa jih Osmani okupirajo. Prva Osmanska okupacija je trajala do leta 1636, ko so zajdski imami osvobodili ozemlje do Hadramauta na vzhodu in Asirja na severu. V \xc4\x8dasu okupacije se je razvila trgovina s kavo. Ko so leta 1740 sadike kave pretihotapili v druge de\xc5\xbeele, je trgovina upadla. Zajdi so se spopadali z zunanjimi in notranjimi sovra\xc5\xbeniki. Na jugu je sultan iz Lahija (pokrajina severno od Adna) osvobodil del ozemlja, ki je postalo prednica dr\xc5\xbeave Ju\xc5\xbeni Jemen._NEWLINE_V 19. stoletju, natan\xc4\x8dneje leta 1839 zavzamejo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Aden Angle\xc5\xbei. Mestu vlada angle\xc5\xa1ki rad\xc5\xbea iz Indije. Angle\xc5\xbei sklenejo pogodbe z lokalnimi \xc5\xa1ejki 20-h dr\xc5\xbeavic, ki tvorijo Arabski protektorat Zdru\xc5\xbeenega kraljestva do leta 1967._NEWLINE_Leta 1849 se na obmo\xc4\x8dje Jemna ponovno vrnejo Turki, ki svojo mo\xc4\x8d v regiji okrepijo po odprtju Sue\xc5\xa1kega prekopa (1869). Turki nikoli niso zavzeli gorskih utrdb, saj so se lokalni \xc5\xa1ejki mo\xc4\x8dno upirali. Leta 1905 se je oblikovala meja med obmo\xc4\x8djem, ki so ga obvladovali Angle\xc5\xbei, ki je kasneje sovpadala z mejo med severnim in ju\xc5\xbenim Jemnom. Turki so ostali do leta 1919._NEWLINE_Leta 1904 se pri\xc4\x8dne upor Zajdov, ki porazi tur\xc5\xa1ko vojsko. Po nekajletnem upiranju, so leta 1911 Zajdi, pod vodstvom imama Yahye, dobili avtonomijo v jemenskem hribovju. Turki so se dokon\xc4\x8dno umaknili iz Jemna leta 1919, ko je po 1. svetovni vojni razpadel Osmanski imperij.\n_START_SECTION_\nJemenski imamat in nastanek dveh Jemnov (1948 do 1990)\n_START_PARAGRAPH_\nImam Yahyo je bil leta 1948 ubit, nasledil ga je sin Ahmad, ki prestavi prestolnico dr\xc5\xbeave iz Sane v Taizz in za\xc4\x8dne odpirati dr\xc5\xbeavo tujcem, da bi pospe\xc5\xa1il razvoj. V za\xc4\x8detku 60 let je bil Jemen najbolj srednjeve\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava na svetu. Ni bilo tlakovanih cest, tovarn, zdravnikov, \xc5\xa1ol razen koranskih, nobene zakonodaje razen \xc5\xa1iriatskega prava._NEWLINE_Tudi imama Ahmeda v atentatu leta 1962 ubijejo. Skupina voja\xc5\xa1kih oficirjev izvede dr\xc5\xbeavni udar in ustanovi Jemensko Arabsko republiko - YAR. Ahmadov sin Muhammad al Badr za\xc4\x8dne dr\xc5\xbeavljansko vojno med republikanci in rojalisti, ki se je kon\xc4\x8dala leta 1970 z izgonom imama._NEWLINE_Upore proti britanski nadvladi na jugu je vzpodbudila revolucija na severu. Britanci so se 1967 leta umaknili in 30.11.1967 je bila razgla\xc5\xa1ena Ljudska demokrati\xc4\x8dna republika Jemen - PDRY. Nova dr\xc5\xbeava se je zna\xc5\xa1la v te\xc5\xbeavnem polo\xc5\xbeaju po zaprtju Sue\xc5\xa1kega prekopa. Dr\xc5\xbeava ni bila sposobna pre\xc5\xbeiveti, dobila je podporo komunisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav, \xc5\xa1e posebej Sovjetske zveze, Kitajske in Vzhodne Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Obe neodvisni dr\xc5\xbeavi sta se morali zana\xc5\xa1ati na tujo pomo\xc4\x8d, \xc4\x8de sta hoteli napredovati._NEWLINE_Leta 1978 je na severu postal predsednik Ali Abdullah Saleh, ki je bil kasneje izvoljen \xc5\xa1e dvakrat. Dr\xc5\xbeava je bila stabilna in je napredovala. Ko je konec osemdesetih razpadla Sovjetska zveza, je bila pomo\xc4\x8d ju\xc5\xbenemu Jemnu v trenutku ustavljena, kar je pomenilo bankrot dr\xc5\xbeave, ki se je po pomo\xc4\x8d obrnila na severno sosedo YAR._NEWLINE_Na delu, kjer je bila meja med jemenskima dr\xc5\xbeavama neozna\xc4\x8dena so na\xc5\xa1li nafto. To je bil \xc5\xa1e dodaten razlog, da sta se predsednika dveh Jemnov odlo\xc4\x8dila za zdru\xc5\xbeitev, kljub nasprotovanju verskih elit s severa.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeeni Jemen (1990 do danes)\n_START_PARAGRAPH_\n22. maja 1990 je bila razgla\xc5\xa1ena Republika Jemen. Sana je postala politi\xc4\x8dna, Aden pa ekonomska prestolnica. Tudi nova dr\xc5\xbeava je imela te\xc5\xbeave, med vladajo\xc4\x8dimi strankami in plemeni so bila nenehna trenja. V sporu sta bila tudi predsednik in podpredsednik, razmere so zaostrovali beduini. Jemensko vodstvo ni bilo pripravljeno na demokracijo, tudi vojska je bila razdeljena na dva tabora. Tako je leta 1994 pri\xc5\xa1lo do 70 dnevne dr\xc5\xbeavljanske vojne, ki se je kon\xc4\x8dala z zatrtjem upora na jugu. Do pomladi leta 2012 je dr\xc5\xbeavo vodil predsednik Saleh, ki so mu o\xc4\x8ditali neu\xc4\x8dinkovitost in slab ekonomski razvoj. \xc5\xa0e vedno so problem beduini in neposlu\xc5\xa1na plemena Marib in Al Jawf.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nPreden so prebivalci dana\xc5\xa1njega Jemna prevzeli muslimansko vero so verovali v razli\xc4\x8dne bogove: Sonca, Lune, Venere, skoraj vsako pleme je imelo svoje bogove. Vsa kraljestva ob karavanski poti so imela enak panteon, ki je temeljil na zvezdnem sistemu. Glavni je bil bog Lune Almakah s simboloma kozorogom in bikom, povezan je bil z uni\xc4\x8denjem, de\xc5\xbejem, poplavami. Pri Sabejcih je bila druga boginja Sonca Dat Himjan, tudi Dat badan ali \xc5\xa0amsa._NEWLINE_Muslimansko vero je kot prvi leta 628 sprejel Perzijski guverner mesta Sane, Badhan. Istega leta odpotujeta v Medino poglavarja dveh velikih plemen in tudi prevzameta novo vero in jo \xc5\xa1irita na svojem obmo\xc4\x8dju. Jemen\xc4\x8dani so najstarej\xc5\xa1i muslimanski narod. Prerok Mohamed je bil Jemnu zelo naklonjen in je dal zgraditi prve mo\xc5\xa1eje. V letih od 628 do 630 so tako, po vzoru iz Medine, zgradili tri mo\xc5\xa1eje: v Sani, Zabidu in blizu Taizza. Jemenski trgovci so vero \xc5\xa1irili vse do daljnega vzhoda. Posebej mo\xc4\x8dna je bila vera v pokrajini Hadramaut. V mestu Tarim, ki je \xc5\xa1e danes pomemben center pou\xc4\x8devanja muslimanske doktrine sunizma - \xc5\xa1afaizma, je bilo v\xc4\x8dasih 300 mo\xc5\xa1ej. Muslimanska vera je v Jemnu ostala nespremenjena skoraj 14 stoletij. Danes velja Jemen v smislu predanosti, za eno naj\xc4\x8distej\xc5\xa1ih muslimanskih de\xc5\xbeel. Vera oblikuje duhovnost Jemencev, prisotna je v vsakodnevnem \xc5\xbeivljenju skupnosti in posameznika._NEWLINE_V Jemnu danes \xc5\xbeivi: 60\xc2\xa0% sunitskih muslimanov - \xc5\xa1afaistov, 39\xc2\xa0% \xc5\xa1iitskih muslimanov - zajdov in 1% \xc5\xa1iitskih muslimanov - ismailcev. Manj\xc5\xa1ina so judje, kristjani in hindujci.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Jemnu \xc5\xbeivi 24.771.809 prebivalcev (julij 2012). Uradni jezik je arab\xc5\xa1\xc4\x8dina. Prete\xc5\xbeno so arabske narodnosti, Afro-Arabci, ju\xc5\xbenoazijski in Evropejci. V Jemnu \xc5\xbeivi uradno okoli 100.000 beguncev iz Somalije, neuradno pa jih je mnogo ve\xc4\x8d._NEWLINE_Starostna struktura: 0 - 14 let 43\xc2\xa0%, 15-64 let 54,4\xc2\xa0%, 65 in ve\xc4\x8d let 2,6\xc2\xa0%. Prebivalstvo nara\xc5\xa1\xc4\x8da po 2,575\xc2\xa0% stopnji. Nataliteta zna\xc5\xa1a 32,57 rojstev / 1000 prebivalcev, kar Jemen uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na 33 mesto na svetu. Popre\xc4\x8dna \xc5\xbeivljenjska doba je 64,11 let (mo\xc5\xa1ki 62,05 let, \xc5\xbeenske 66,26 let). Od vseh prebivalcev, jih v mestih \xc5\xbeivi 32\xc2\xa0%, od tega v glavnem mestu Sana 2.229.000 (stanje 2009). \xc5\xbdenske rodijo 4,45 otroka. Za zdravstvo namenijo 5,6\xc2\xa0% BDP in imajo 0,3 zdravnike / 1000 prebivalcev (2009). Premo\xc5\xbenej\xc5\xa1i Jemenci hodijo na zdravljenje v tujino. Izdatki za izobra\xc5\xbeevanje zna\xc5\xa1ajo 5,2% BDP (2008). 50,2\xc2\xa0% starej\xc5\xa1ih od 15 let zna brati in pisati, je pa pismenost v zadnjih letih v porastu. Izobra\xc5\xbeevanje na osnovni stopnji traja 9 let. Sicer pa se mo\xc5\xa1ki v popre\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeujejo 11 let, \xc5\xbeenske pa 7 let. \xc5\xa0ole so lo\xc4\x8dene za de\xc4\x8dke in deklice._NEWLINE_Jemenski Arabci so razdeljeni v razne etni\xc4\x8dne in dru\xc5\xbebene skupnosti. Najvi\xc5\xa1je polo\xc5\xbeaje v dru\xc5\xbebi zasedajo Zaiditi, za njimi so pripadniki plemen, ki jih je nave\xc4\x8d, sledijo ljudje, ki opravljajo manj cenjene poklice (brivci, mesarji), na dnu so hlapci in slu\xc5\xbeabniki. Plemenska ureditev je temelj jemenske dru\xc5\xbebe. Plemen je na stotine in se zdru\xc5\xbeujejo v plemenske zveze. Najvplivnej\xc5\xa1a je Ha\xc5\xa1id, ki tudi zagotavlja voditeljski kader v dr\xc5\xbeavi. Plemenska struktura je na severu dr\xc5\xbeave precej mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a kot na jugu._NEWLINE_Osnovna celica dru\xc5\xbebe je dru\xc5\xbeina (ajla), ki je precej \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna. Koran mo\xc5\xa1kemu dovoljuje 4 \xc5\xbeene pod pogojem, da jih je sposoben pre\xc5\xbeivljati. V revnem Jemnu to torej ni pogost pojav. Dru\xc5\xbeina \xc5\xbeivi v sklopu tako imenovane raz\xc5\xa1irjene dru\xc5\xbeine (bajt - v pomenu hi\xc5\xa1a), zato so hi\xc5\xa1e v Jemnu zelo velike (visoke). V hi\xc5\xa1i \xc5\xbeivi gospodar z \xc5\xbeeno (\xc5\xbeenami), sinovi in njihovimi \xc5\xbeenami in njihovimi otroki. \xc5\xa0e ve\xc4\x8dja celica pa je pleme (kabila). V Jemnu so zato pogosta imena naselij, ki se za\xc4\x8dnejo s "sinovi (bani) od tega" (Bani Husayn, Bani Matar in podobno)._NEWLINE_V zgodovini so se znotraj plemen razvili razni obi\xc4\x8daji in no\xc5\xa1e. Med seboj se lo\xc4\x8dijo po vzorcu fute (mo\xc5\xa1kega krila), po obliki tulca d\xc5\xbeambije (tradicionalnega zakrivljenega no\xc5\xbea) ali po na\xc4\x8dinu zavezovanja naglavne rute ali \xc5\xa1ala. Vsako pleme izvoli poglavarja - \xc5\xa1ejka, ki re\xc5\xa1uje spore in po potrebi vodi vojsko proti drugim plemenom. \xc5\xbdenske so oble\xc4\x8dene v \xc4\x8drno in zakrite._NEWLINE_Prebivalci pu\xc5\xa1\xc4\x8dave so beduini. So nomadska plemena in \xc5\xbeivijo v \xc5\xa1otorih. Imajo radi svobodo, so previdni, verni a gostoljubni. Odkar so na njihovem teritoriju odkrili nafto, se borijo za svoj dele\xc5\xbe poga\xc4\x8de. Svojo pravico sku\xc5\xa1ajo dose\xc4\x8di tudi z oro\xc5\xbejem, ugrabljanjem tujcev in uni\xc4\x8devanjem naftovoda, ki te\xc4\x8de proti Rde\xc4\x8demu morju. Zadnje \xc4\x8dase se pre\xc5\xbeivljajo tudi s turizmom, saj vstop v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo ni mogo\xc4\x8d brez njihovega vodstva. Dr\xc5\xbeava jim sku\xc5\xa1a pomagati tudi z gradnjo \xc5\xa1ol in stalnih bivali\xc5\xa1\xc4\x8d, \xc4\x8desar pa \xc5\xa1e niso sprejeli.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna in upravna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nJemen je republika. Glavno mesto je Sana, ekonomsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pa je Aden. Dr\xc5\xbeavni praznik praznujejo 22. maja v po\xc4\x8dastitev zdru\xc5\xbeitve obeh Jemnov v enotno dr\xc5\xbeavo. Ustavo so sprejeli 16. maja 1991, prvi\xc4\x8d spremenili 29. septembra 1994 in nazadnje februarja 2001. Pravni sistem je me\xc5\xa1anica islamskega prava, angle\xc5\xa1kega splo\xc5\xa1nega prava in obi\xc4\x8dajnega prava. Splo\xc5\xa1no volilno pravico imajo dr\xc5\xbeavljani starej\xc5\xa1i od 18 let. Izvr\xc5\xa1ilna veja oblasti so: predsednik Abd Rabuh Mansur Hadi (feldmar\xc5\xa1al) (od 25. februarja 2012); podpredsednik (prosto); vlado vodi premier Main Abdulmalik Said (od 18. oktobra 2018). Zakonodajno vejo oblasti tvorita dva domova: Shura - svet - (111 sede\xc5\xbeev - \xc4\x8dlanov, ki jih imenuje predsednik) in predstavni\xc5\xa1ki dom (301 sede\xc5\xbeev; \xc4\x8dlani so izvoljeni na splo\xc5\xa1nih volitvah za en mandat, ki traja 6 let). Zadnje volitve so bile 27. aprila 2003 (predvidene za april 2009 so prelo\xc5\xbeili za dve leti). Za pravosodno oblast skrbi Vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Imajo ve\xc4\x8d politi\xc4\x8dnih strank in skupin. Jemen je \xc4\x8dlanica mnogih mednarodnih organizacij: AFESD, AMF, CAEU, FAO, G-77, IAEA, MBOR, ICAO, ICRM, IDA, IDB, IFAD, IFC, IFRCS, ILO, IMF, IMO, IMSO, Interpol, IOC, IOM, IPU, ISO, ITSO, ITU, ITUC, LAS, MIGA, MINURSO, MONUSCO, NAM, OAS (opazovalec), OIC, OPCW, ZN UNAMID, UNCTAD, UNESCO, UNHCR, UNIDO, UNISFA, UNMIL, UNMIS, UNOCI, UNWTO, UPU, WCO, WFTU , WHO, intelektualno lastnino, WMO, Svetovna trgovinska organizacija (opazovalec).\n_START_SECTION_\nPrometna infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1e gospodarsko, prometno in trgovsko mesto v Jemnu je Aden in celoten zahodni vi\xc5\xa1avski del z ve\xc4\x8dino ve\xc4\x8djih mest in prebivalcev. Zato je cestna infrastruktura skoncentrirana prav v tem obmo\xc4\x8dju. Sicer je v dr\xc5\xbeavi 71.300\xc2\xa0km cest od tega je asfaltiranih samo 6500\xc2\xa0km (stanje 2005) glavnih cest. V zadnjih letih je kar precej prometnic zgrajenih na novo s pomo\xc4\x8djo Svetovne banke, predvsem v obalnem obmo\xc4\x8dju. Javni prevoz je zelo slabo razvit, po de\xc5\xbeeli se vidijo prakti\xc4\x8dno le turisti\xc4\x8dni avtobusi._NEWLINE_\xc5\xbdelezni\xc5\xa1kega omre\xc5\xbeja Jemen nima._NEWLINE_Jemen ima tudi \xc5\xa1tiri mednarodna letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Sani, Hodaida (Al-Hudayda), Taiz, Aden ostala so za notranji promet: Mukala-Ar Riyan (Al-Mukalla) in Sokotra. Nacionalni letalski prevoznik Yemenia Air._NEWLINE_Poleg pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Adnu so \xc5\xa1e v Hodaidi, Moki (Al-Mukha), Bir\'Ali-ju, Mukali in Al-Ghaydah. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Ras Isa je namenjeno samo izvozu nafte.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nZadnjih nekaj let postaja Jemen vse bolj zanimiv za turiste. S svojimi raznolikimi geografskimi obmo\xc4\x8dji (gore, pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, obale) in zgodovinskimi kraji - tudi pod UNESC-ovo za\xc5\xa1\xc4\x8dito, je zelo atraktivna. Posebej zanimiva je arhitektura, ki se, gdlede na gradbeni material, zelo razlikuje od pokrajine do pokrajine._NEWLINE_Zanimivi so ogledi starega mestnega predela Sane, razvaline mesta Marib in jezu ter ostanki sveti\xc5\xa1\xc4\x8d, mesto najstarej\xc5\xa1ih "neboti\xc4\x8dnikov", ki so zgrajeni iz opek iz blata - \xc5\xa0ibam (Shibam), pa Tarim in Zabid ter \xc5\xa1e mnogo drugih. Nekaj je te\xc5\xbeav s slabo prometno infrastrukturo, nekaj je tudi strahu pred ugrabitvami, vendar je potovanje po de\xc5\xbeeli strogo pod kontrolo policije, vojske ali beduinov, ki nadzorujejo turiste na pogostih kontrolnih to\xc4\x8dkah in jih tudi ves \xc4\x8das osebno spremljajo.\n_START_SECTION_\nSvetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nMed naravnimi in kulturnimi znamenitostmi Jemna so \xc5\xa1tiri mesta na seznamu UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Staro mesto \xc5\xa0ibam v vadiju Hadhramaut, vpisano na UNESCO-v seznam leta 1982. \xc5\xa0ibam je bil prestolnica kraljestva Hadramaut. Ima vzdevek "pu\xc5\xa1\xc4\x8davski Manhattan" zaradi svojih "neboti\xc4\x8dnikov", zgrajenih z obogatenimi zidovi iz blata in slame. Mesto iz 16. stoletja je eno najstarej\xc5\xa1ih primerov anti\xc4\x8dnega urbanega na\xc4\x8drtovanja, ki temeljijo na na\xc4\x8delu vertikalne gradnje. Znotraj obzidja je okoli 500 neboti\xc4\x8dnikov vi\xc5\xa1ine do osem nadstropij ali 30 m. Ve\xc4\x8dina zgradb je iz 16. stoletja. Nevarnost, ki preti mestu so vsakoletne poplave, ko sicer suho re\xc4\x8dno strugo ob kateri le\xc5\xbei mesto, napolnijo hudourne vode. _NEWLINE_Starodavno Staro mesto Sana, na nadmorski vi\xc5\xa1ini ve\xc4\x8d kot 2.100 m, je bilo naseljeno \xc5\xbee pred ve\xc4\x8d kot dvema tiso\xc4\x8dletjema in pol. Na UNESCO-v seznam je bilo vpisano leta 1986. Sana je postala velik islamski center v 7. stoletju, ima 103 mo\xc5\xa1eje, 14 tur\xc5\xa1kih kopeli in ve\xc4\x8d kot 6000 hi\xc5\xa1 zgrajenih pred 11. stoletjem. Hi\xc5\xa1e so zgrajene v stari tehniki, spodnji del iz kamna, zgornja nadstropja in su\xc5\xa1enih opek iz blata, fasade okoli oken okra\xc5\xa1ene s posebno tehniko nana\xc5\xa1anja sadre, zgornji deli oken - polrozete  - pa so iz barvnega stekla v stilu vitra\xc5\xbea. Znotraj obzidja so \xc5\xa1tevilni vrtovi, ki so omogo\xc4\x8dali Sani samozadostnost. Razen tlakovanih ulic, elektrike, vodovoda in kanalizacije, je \xc5\xa1e vse tako kot je bilo pred stoletji. Najimenitnej\xc5\xa1i v stari Sani je Suq al-Milh, trg, ki obsega 40 specializiranih manj\xc5\xa1ih tr\xc5\xbenic (suq): za pohi\xc5\xa1tvo, kova\xc4\x8di, jemenska obla\xc4\x8dila, no\xc5\xbei, \xc4\x8devlji, za\xc4\x8dimbe, zlatarne, ..... Tukaj so tudi preproste restavracije kjer stre\xc5\xbeejo lokalno hrano kot sta salto in kebab. _NEWLINE_V bli\xc5\xbeini obale Rde\xc4\x8dega morja je zgodovinsko belo mesto Zabid, vpisano na seznam leta 1993. Od 13. do 15. stoletja je bilo prestolnica rasulidske dinastije in je polno arheolo\xc5\xa1kih in drugih zgodovinskih znamenitosti. Mesto je zgrajeno iz \xc5\xbeganih opek in pobeljeno z belim ometom. Mesto je imelo pomembno vlogo pri izobra\xc5\xbeevanju zaradi univerze, ki je bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de u\xc4\x8denja za celoten arabski in islamski svet. V Zabidu se je izobra\xc5\xbeevalo preko 5000 u\xc4\x8denjakov iz celotnega muslimanskega sveta. Pou\xc4\x8devali so, poleg religije, predvsem naravoslovne vede (matematiko oz. algebro), slovnico, zgodovino in poezijo. V za\xc4\x8detku 9. stoletja naj bi malo znani u\xc4\x8denjak Al-Jaladi tukaj izumil algebro._NEWLINE_Najnovej\xc5\xa1i na seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine je arhipelag Socotra, ki je bil vpisan julija 2008. Omenil ga je \xc5\xbee Marco Polo v 13. stoletju. Ta majhen in osamljen arhipelag je sestavljen iz \xc5\xa1tirih otokov in oto\xc4\x8dkov, ki le\xc5\xbeijo v Adenskem zalivu. Oto\xc4\x8dje ima bogato biotsko raznovrstnost. Na Sokotri se nahaja narodni park, ki zavzema 72,6\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine otoka in sedem naravnih rezervatov s 2,5\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine ter pet na drugih oto\xc4\x8dkih. V kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino Socotre sodi tudi edinstveni jezik Soqotri.\n_START_SECTION_\nSokotra\n_START_PARAGRAPH_\nSokotra je nave\xc4\x8dji otok v arhipelagu \xc5\xa1tirih otokov v Adenskem zalivu. Meri 3625\xc2\xa0km\xc2\xb2, drugi bistveno manj\xc5\xa1i otoki so Abd al Kuri, Samhah in Darsah. _NEWLINE_Otok se je od afri\xc5\xa1ke celine odcepil v miocenu pred 6 milijoni let in je del praceline Godvane._NEWLINE_Na otoku prepoznamo \xc5\xa1tiri razli\xc4\x8dne geografske enote: granitno gorovje Jabal Haghuer, ki se dviga na severnem delu takoj nad obalo z najvi\xc5\xa1im vrho 1526 m; apnen\xc4\x8dasto planoto na nadmorski vi\xc5\xa1ini 300 do 700 m, ki pokriva magmatsko podlago; obalne ravnice na severu in jugu otoka; notranje kotline na zahodu in severu, ki se\xc5\xbeeje do obale. Na obali najdemo klife, pe\xc5\xa1\xc4\x8dene pla\xc5\xbee, lagune in koralne grebene._NEWLINE_Dolgotrajna izolacija je razlog za izjemno koli\xc4\x8dino endemi\xc4\x8dnih ekosistemov in vrst, ki so drugje \xc5\xbee izginile. V goratem delu je 200 samo rastlinskih endemitov, 150 ogro\xc5\xbeenih ali ranjljivih vrst, med njimi osem vrst kadila (bosvelija), zmajevec in kumari\xc4\x8dno drevo._NEWLINE_Na otokih je 37% od 825 rastlin, 90% plazilcev in 95% pol\xc5\xbeev ne \xc5\xbeivi nikjer drugje na svetu. To je dom 192 vrst ptic, 253 vrst koral, 730 vrst obalnih rib in 300 vrst rakov in jastogov, tukaj raste posebna vrsta aloje ter zmajevo drevo (Dracaena cinnabari)._NEWLINE_Zmajevo drevo ima zna\xc4\x8dilno de\xc5\xbenikasto obliko, v vi\xc5\xa1ino zraste do 10 m. Zanj je zna\xc4\x8dilna svetlo rde\xc4\x8da smola, ki se uporablja v medicini ter kot barvilo, kadilo in olje za telo. Drevesni sok naj bi imel antisepti\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek. Z njim so rane mazali \xc5\xbee v \xc4\x8dasu Rimljanov, omenjen je v germanskem mitu o Siegfriedu._NEWLINE_Drugo zanimivo je stekleni\xc4\x8dasto drevo. Ime je dobilo po zelo odebeljenm spodnjem delu debla, kjer je shranjena zaloga vode. Stekleni\xc4\x8dastih dreves je ve\xc4\x8d vrst in redov (najbolj znan je baobab)._NEWLINE_Na Sokotri je znana endemi\xc4\x8dna sokotranska aloja (Aloe perryi), begonija (Begonia socotrana), kumari\xc4\x8dno drevo (Dendrosicyos socotrana) in druge._NEWLINE_Zanimiva je tudi zgodovina oto\xc4\x8dja. Otok so \xc5\xbee pred Grki odkrili in poselili Indijci in ga imenovali Dvipa Sukhadana (v sanskrtu Otok bla\xc5\xbeenosti). Grki so ga imenovali Dioscorida iz \xc4\x8desar je nastala Sokotra. Druga razli\xc4\x8dica za nastanek imena izhaja iz poimenovanja smole zmajevca. Po arabskem geografu Jakutu al-Hamaviju so jo imenovali al-katir, otoku pa tr\xc5\xbenica zmajevih dreves ali suk al-katir iz \xc4\x8desar naj bi sledilo ime Sokotra. Za Feni\xc4\x8dane je bila Sokotra dom mitolo\xc5\xa1kega feniksa, svete ptice. Do 1. stoletja je Sokotra slovela kot primer Utopije, sre\xc4\x8dne de\xc5\xbeele (Thomas Moor, Utopija, 1516). V tem \xc4\x8dasu naj bi otok obiskal tudi apostol Toma\xc5\xbe, prebivalce spreobrnil v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero, ki naj bi pre\xc5\xbeivela 1500 let. Leta 1507 so se na Sokotri izkrcali Portugalci. Konec 16. stoletja so sultani iz Mare prebivalce spreobrnili v islam. Leta 1835 so za tri leta pri\xc5\xa1li Britanci, po tem pa so vladali sultani do ustanovtve Jemnov._NEWLINE_Danes se Sokotra po\xc4\x8dasi in kontrolirano odpira turizmu. V glavnem mestu Hadib \xc5\xbeivi 8500 prebivalcev, na celotnem otoku pa okoli 50.000.'