b'\n_START_ARTICLE_\nLjutomer\n_START_SECTION_\nLega in geografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto se nahaja v osr\xc4\x8dju Prlekije (skrajni rob \xc5\xa0tajerske) in meji na Prekmurje in Hrva\xc5\xa1ko. Skozi mesto te\xc4\x8de reka \xc5\xa0\xc4\x8davnica, ki se pri Razkri\xc5\xbeju izliva v reko Muro. Obmo\xc4\x8dje obsega del Panonske kotline, ki je s svojimi kvartarnimi naplavinami in sedimenti pripomogla k razvoju regije in celotnega obmo\xc4\x8dja. Geografsko je obmo\xc4\x8dje povezano z Mad\xc5\xbearsko in celotno Transdanubijo. Zaradi podobnih kamnin so se razvile tudi podobne panoge. Ob robu Prlekije (Ljutomera) se nahaja hribovito obmo\xc4\x8dje iz terciarnih laporjev in gline, ki je pomembno vinorodno obmo\xc4\x8dje Slovenije, s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem vJeruzalemu. Pomembno je na razvoj mesta vplivala regulacija \xc5\xa0\xc4\x8davnice in izgradnja Gaj\xc5\xa1evskega jezera, ki je prepre\xc4\x8dilo \xc5\xa1tevilne poplave iz preteklosti. _NEWLINE_Mesto se nahaja ob ve\xc4\x8d regionalnih cestah, ki ga ve\xc5\xbeejo z Radenci in Gornjo Radgono proti severu, z Ormo\xc5\xbeem proti jugu,  Lendavo proti vzhodu in Ptujem proti jugozahodu in je tako pomembno cestno vozli\xc5\xa1\xc4\x8de. Prebivalci se ve\xc4\x8dinoma ukvarjajo s sekundarnimi panogami, \xc4\x8deprav v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu prednja\xc4\x8dijo terciarne (storitve, turizem). V mestu je nekaj podjetij: Krka, Murales in \xc5\xa1tevilna druga. Mesto ima tudi eno najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih gimnazij v Sloveniji - Gimnazijo Franca Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8da, ki privablja \xc5\xa1tevilne dijake s \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega obmo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina tega obmo\xc4\x8dja se za\xc4\x8denja s hal\xc5\xa1tadsko kulturo (po kraju Hallstatt v Avstriji), ki je bila raz\xc5\xa1irjena na tem obmo\xc4\x8dju (vse do Eisenstadta)._NEWLINE_Naselje je \xc5\xbee skozi stoletja imelo pomembno geografsko lego na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du pomembnih prometnih poti. V \xc4\x8dasu rimskega imperija je tukaj blizu potekala pomembna trgovinska pot Poetovio-Halicanum, med Obudo (sedaj del Budimpe\xc5\xa1te) in Italijo, ob njej je stala naselbina Ad vicesimum. Ve\xc4\x8dinoma so trgovali s soljo, vinom in za\xc4\x8dimbami, ki so jih prodajali v provinci Pannonii (superior in inferior)._NEWLINE_Po padcu Obude in s tem tudi Pannonie se je meja Rima pomaknila na to obmo\xc4\x8dje. Okro\xc5\xbeje Ljutomera je pristalo pod naslednjo novo tvorbo Spodnjo Panonijo, (sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pri Kesthelyu - Zala) To je bil tudi \xc4\x8das preseljevanja ljudstev. Zlasti je vplivala preselitev Langobardov v Bene\xc4\x8dijo (568), ki je omogo\xc4\x8dila prihod Avarov in Slovanov na obmo\xc4\x8dje Prlekije. Tako je tukaj imela vpliv Samova plemenska zveza, ki je segala vse do Dunajskega Novega mesta. Ampak po padcu Karantanije pod Karla Velikega se je celotno obmo\xc4\x8dje pridru\xc5\xbeilo dr\xc5\xbeavi Karolingov, ki so tukaj ostali do prihoda Mad\xc5\xbearov (Ogrov) v Panonsko kotlino (889 - Arpad). Po delitvi imperija na tri dele (Verdunska pogodba iz leta 843) je Prlekija pre\xc5\xa1la pod vpliv Salzburga in Regensburga._NEWLINE_Kraj se prvi\xc4\x8d omenja leta 1249 kot Luetenberch. Bil je de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeja last. \xc5\xbde leta 1265 dobi tr\xc5\xbene pravice z lastnim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Leta1348 se omenja stanovanjska ulica kot zametek naselbine ob grajskem gri\xc4\x8du. Grajski stolp se posredno omenja leta 1328 kot Hausperch, leta 1365 pa kot veste Lutenberg. Leta 1447 je pogorel. Leta 1442 je kraj dobil enake pravice kot Radgona. \xc5\xbde v srednjem veku je slovel po vinu ljutomer\xc4\x8danu. V okolici so imeli vinograde gospodje Viltu\xc5\xa1ki, grofje Celjski, salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofje, itd. Prebivalci so bili ve\xc4\x8dinoma obrtniki organizirani v cehe: leta 1602 lon\xc4\x8darji, 1638 kova\xc4\x8di, od 18. stoletja \xc4\x8devljarji._NEWLINE_Tur\xc5\xa1ki vpadi v letih 1479, 1531, 1562, 1600, 1601 in 1704 so kraj opusto\xc5\xa1ili in oropali. Sledili so vpadi krucov leta 1704, ki so trg za\xc5\xbegali in oplenili. V hudem po\xc5\xbearu leta 1828 je zgorela dobra polovica naselja._NEWLINE_Obdobje Avstro-Ogrske je dalo nov razvoj regiji. Zlasti \xc5\xa1tevilni veljaki so odhajali na \xc5\xa1tudij na Dunaj (Franc Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d). Tudi izgradnja \xc5\xbeeleznice Dunaj - Trst je dala nov zagon regiji. Po letu 1848 se je Ljutomer za\xc4\x8del razvijati v upravno-politi\xc4\x8dno in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Prlekije. Ob koncu 19. stoletja je bilo obmo\xc4\x8dje prvo prizori\xc5\xa1\xc4\x8de slovenskega tabora - gibanja mladoslovencev in sicer leta 1868._NEWLINE_Po Aussgleichu in koncu prve svetovne vojne pa je bilo obmo\xc4\x8dje mejna regija Dr\xc5\xbeave Slovencev, Hrvatov in Srbov (Dr\xc5\xbeave SHS) (1. december 1918). V obdobju med obema vojnama so se \xc5\xa1tevilni prebivalci odseljevali iz regije (predvsem v Nem\xc4\x8dijo). Leta 1927 dobi kraj mestne pravice. Industrializacija je odprla \xc5\xa1tevilne obrate v mestu, tako je Ljutomer sedaj najpomembnej\xc5\xa1e mesto Prlekije in s svojimi 4500 prebivalci predstavlja pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de okoli\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nLjutomer je blizu turisti\xc4\x8dnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d (Banovci, Radenci, Jeruzalem, Bioterme Mala Nedelja) in je tako pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de regije. Hkrati je mesto dobilo novo podobo z obnovo Glavnega trga (2008) in je vredno ogleda. Kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Prlekije v mestu deluje tudi Prle\xc5\xa1ko turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo in Prle\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudentski klub (vsako leto prijejajo zobl \xc5\xbeure) in kasa\xc5\xa1ki klub Ljutomer._NEWLINE_V mestu se nahaja tudi mestni muzej, ki skriva bogato zbirko iz taborskega gibanja in obdobja NOB na tem obmo\xc4\x8dju. V mestni hi\xc5\xa1i je tudi ob\xc4\x8dinska knji\xc5\xbenica, lokalna turisti\xc4\x8dna organizacija (LTO), sla\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8darna Roglji\xc4\x8dek in bar Perla. Na glavnem trgu najdete tudi turisti\xc4\x8dno informacijski center (TIC)._NEWLINE_Tu organizirajo tudi Grossmannov festival filma in vina.'