b'\n_START_ARTICLE_\nGustav Adolf \xc5\xa0vedski\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Adolf se je rodil 22. aprila 1906 ob 23.10 v Stokholmski pala\xc4\x8di kot najstarej\xc5\xa1i sin vojvode in vojvodinje Sk\xc3\xa5nske, princa Gustava Adolfa in njegove \xc5\xbeene princese Margarete. Naslednje leto je po smrti njegovega pradedka kralja Oskarja II. njegov o\xc4\x8de postal prestolonaslednik. Princ Gustav Adolf je dobil naziv vojvoda V\xc3\xa4sterbottenski. Njegovi bratje in sestre so princ Sigvard, princesa Ingrid, princ Bertil in princ Karl Johan._NEWLINE_Odra\xc5\xa1\xc4\x8dal je v severno-zahodnem krilu kraljeve pala\xc4\x8de, ki so ga njegovi star\xc5\xa1i prenovili in modernizirali. Ker je bila mati Angle\xc5\xbeinja, je postal prin\xc4\x8dev materni jezik poleg \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc5\xa1e angle\xc5\xa1\xc4\x8dina. Od matere je podedoval tudi svoje zanimanje za \xc5\xa1port in dru\xc5\xbebene odgovornosti. Ko je bil star \xc5\xa1tirinajst let, je nepri\xc4\x8dakovano umrla in njeni dvorni dami Stina Reutersw\xc3\xa4rd in Stina von Stockenstr\xc3\xb6m sta dobili ve\xc4\x8d odgovornosti za otroke. Izguba matere je bila za princa zelo te\xc5\xbeka. Zaradi njegove bolezni je bilo njegovo \xc5\xa1olanje dolgoletno prekinjeno._NEWLINE_Prin\xc4\x8dev o\xc4\x8de, princ Gustav Adolf, se je leta 1923 poro\xc4\x8dil z lady Louise Mountbatten. Po o\xc4\x8detovi ponovni poroki se je dru\xc5\xbeina preselila v Ulriksdal. Poletja pre\xc5\xbeivel v celotni raste Sofiero gradu, katerega park in cvetli\xc4\x8dne rastline o\xc4\x8de in mati zvenel pripraviti._NEWLINE_22. aprila 1924 je Gustav Adolf postal polnoleten in 24. novembra istega leta je slu\xc5\xbeil kot regent, medtem ko sta bila njegov o\xc4\x8de in dedek v tujini. To je bilo prvi\xc4\x8d, da je sin prestolonaslednika slu\xc5\xbeil kot regent na \xc5\xa0vedskem.\n_START_SECTION_\nPolitika in II. svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri nedavni novinarji in zgodovinarji prikazujejo Gustava Adolfa kot simpati\xc4\x8dnega proti nacisti\xc4\x8dnemu gibanju v Nem\xc4\x8diji v 1930., kar je visoko razpravljano in kritizirano mnenje. Kot uradni predstavnik \xc5\xa0vedske se je Gustav Adolf sre\xc4\x8dal z mnogimi nacisti\xc4\x8dnimi voditelji, vklju\xc4\x8dno z Adolfom Hitlerjem in Hermannom G\xc3\xb6ringom (slednji je \xc5\xbeivel na \xc5\xa0vedskem in je imel veliko prijateljev v \xc5\xa1vedskem zgornjem razredu. Ker je princ zelo redko govoril o politi\xc4\x8dnih zadevah in ni zapustil pisnih dokazov o kakr\xc5\xa1nih koli politi\xc4\x8dnih simpatijah, je ta predmet \xc5\xa1e vedno stvar \xc5\xa1pekulacij._NEWLINE_Zaradi teh govoric je med svojo \xc5\xbeivljenjsko dobo postal nepopularen med mnogimi \xc5\xa0vedi. Javnost ga je klicala tyskprinsen (nem\xc5\xa1ki princ). Vendar so po mnenju novinarja in pisatelja Staffana Skotta v njegovi knjigi Alla dessa Bernadottar (Vsi ti Bernadotti), pisma in vpisi v dnevnik vplivnih \xc5\xa0vedov odlo\xc4\x8dna proti-nacisti\xc4\x8dna prepri\xc4\x8devanja, da bi ovrgli govorice. Tak\xc5\xa1ni dokumenti vklju\xc4\x8dujejo tiste od diplomata Svena Grafstr\xc3\xb6ma in \xc5\xbeene ministra Gustava M\xc3\xb6llerja kot tudi od pastorka Hermanna G\xc3\xb6ringa, ki je dejal, da je bil obisk princa na dom Goringov popoln neuspeh in da se G\xc3\xb6ring in Gustaf Adolf niso dobro razumela._NEWLINE_Gustav Adolf je izrazil podporo Finski med Nadaljevalno vojno leta 1941-1944 in je tudi \xc5\xbeelel, da bi sodeloval kot prostovoljni vojak v Zimski vojni leta 1939-1940, vendar je to prepre\xc4\x8dilo neodobravanje kralja.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ka kariera\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Adolf je dosegel \xc4\x8din podpolkovnik leta 1940.\n_START_SECTION_\nSkavtstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Adolf se je pridru\xc5\xbeil skavtstvu in kot odrasla oseba je postal vodilni skavt. Pridobil je svojo Leseno zna\xc4\x8dko (Wood Badge). Ko je nastala Svenska Scoutr\xc3\xa5det , je slu\xc5\xbeil kot njegov prvi predsednik ali generalni skavt. Vodil je \xc5\xa1vedske kontingente na 5. Svetovnem skavtskem shodu leta 1937 in na odprtju Svetovnega skavta leta 1939. Slu\xc5\xbeboval je v Svetovnem skavtskem odboru od maja 1937 do svoje smrti.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nPrinc Gustav Adolf je umrl popoldne 26. januarja 1947 v letalski nesre\xc4\x8di na letali\xc5\xa1\xc4\x8du Kastrup v Copenhagnu na Danskem. Princ se je skupaj z dvema spremljevalcema vra\xc4\x8dal v Stockholm iz lovskega izleta in obiska s princeso Julijano in princem Bernardom Nizozemskim._NEWLINE_Zamuda leta KLM-ja (Kraljevske nizozemske letalske dru\xc5\xbebe) iz Amsterdama je pristal na K\xc3\xb8benhavnu za rutinski postanek pred nadaljevanjem v Stockholm. Kmalu po vzletu letala Douglas DC-3 se je letalo povzpelo na nadmorsko vi\xc5\xa1ino pribli\xc5\xbeno 50 metrov, zastalo in nosno padel na tla, kjer je eksplodiralo ob udarcu. Vseh 22 ljudi na letalu (16 potnikov in 6 \xc4\x8dlanov posadke) je umrlo. Na krovu nesre\xc4\x8dnega letala je bila tudi ameri\xc5\xa1ka pevka in igralka Grace Moore._NEWLINE_V \xc4\x8dasu njegove smrti je bil princ Gustav Adolf drugi v vrsti za \xc5\xa1vedski prestol za njegovim o\xc4\x8detom, prestolonaslednikom, ki je leta 1950 postal kralj Gustav VI. Adolf. Po njegovi smrti je drugi v vrsti na \xc5\xa1vedski prestol postal njegov edini sin Karl Gustav (takrat star komaj 9 mesecev), ki je kasneje nasledil svojega dedka leta 1973 kot kralj Karl XVI Gustav.'