b'\n_START_ARTICLE_\nMorski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPorcellus pomeni v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini majhen pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek._NEWLINE_Ime morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino pri\xc5\xa1lo iz nem\xc5\xa1kega imena Meerschweinchen, ki je bilo tudi vir imena v mnogih drugih evropskih jezikih. V angle\xc5\xa1\xc4\x8dini se morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek imenuje guinea pig, v ve\xc4\x8dini romanskih jezikov pa njegovo ime pomeni indijski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek. Izvor nem\xc5\xa1kega in s tem tudi na\xc5\xa1ega imena je jasen, pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki so k nam pri\xc5\xa1li po morju, torej gre pravzaprav za \xc2\xbbzamorske ali prekmorske\xc2\xab\xc2\xa0pra\xc5\xa1i\xc4\x8dke, podobnost z majhnim pra\xc5\xa1i\xc4\x8dkom pa je, razen seveda razlike v velikosti, o\xc4\x8ditna \xe2\x80\x93 okrogel je kot pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek, po\xc5\xbere\xc5\xa1en je kot pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek, pa tudi kruli in cvili podobno. V angle\xc5\xa1\xc4\x8dini pa se imenuje tako (gvinejski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek), ker so jih v tistem \xc4\x8dasu prodajali na tr\xc5\xbenicah po eno gvinejo (star angle\xc5\xa1ki denar).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUdoma\xc4\x8den je bil \xc5\xbee leta 2000 pr. n. \xc5\xa1t. za hrano Inkom (Andi, Ju\xc5\xbena Amerika \xe2\x80\x93 ju\xc5\xbeno od Kolumbije in Venezuele). V divjini \xc5\xbeive\xc4\x8di sorodniki morskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8dka se zadr\xc5\xbeujejo na travnikih (travnih stepah oz. pampah), robovih gozdov, v mo\xc4\x8dvirjih in na skalnih krajih. Morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek je ena izmed prvih udoma\xc4\x8denih \xc5\xbeivali. Arheologi so jih na\xc5\xa1li poleg mumij v inkovskih grobovih. Inki in druga indijanska plemena so udoma\xc4\x8dene morske pra\xc5\xa1i\xc4\x8dke uporabljali kot doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali, za hrano in kot \xc5\xbertveno \xc5\xbeival pri verskih obredih._NEWLINE_Obstajata dve razlagi kako in kdaj so morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki pri\xc5\xa1li v Evropo. Po eni teoriji so jih prinesli Nizozemski mornarji okoli leta 1500, po drugi pa so se morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki pojavili okoli leta 1550, prinesli naj bi jih \xc5\xa0panci. V severno Ameriko pa je pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek pri\xc5\xa1el preko Evrope okoli leta 1770 kot presti\xc5\xbena doma\xc4\x8da \xc5\xbeival. \xc5\xbde leta 1554 je to \xc5\xbeival v eni izmed svojih knjig opisal znameniti \xc5\xa1vicarski naravoslovec Conrad Gessner. Ustanovitelja mikrobiologije, Nemec Robert Koch in Francoz Louis Pasteur sta jih uporabljala pri svojih raziskavah tuberkuloze in davice, njunemu zgledu pa so sledili tudi drugi. V zadnjem \xc4\x8dasu pa so morske pra\xc5\xa1i\xc4\x8dke kot laboratorijske \xc5\xbeivali prete\xc5\xbeno nadomestile bele mi\xc5\xa1i in podgane, ki se veliko hitreje razmno\xc5\xbeujejo kot morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki. Morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek pa ima kot poskusna \xc5\xbeival eno \xc2\xbbprednost\xc2\xab\xc2\xa0pred drugimi, tako kot \xc4\x8dlovek tudi pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek ne more tvoriti svojega lastnega vitamina C.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nMorski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek je majhna \xc5\xbeival, ki sodi v razred sesalcev. Do nedavnega je zanj veljalo, da sodi v rod glodavcev, kar pa se je po raziskavah njihove genske zasnove v zadnjih letih izkazalo za neto\xc4\x8dno. Po genskem zapisu ni morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek ni\xc4\x8d bolj v sorodu z npr. mi\xc5\xa1jo, ki je glodavec, kot je s \xc4\x8dlovekom, ki je primat. Po zadnjih raziskavah domnevajo, da verjetno ne sodi v nobenega izmed obstoje\xc4\x8dih rodov, ampak vse ka\xc5\xbee da tvori svoj lasten rod.\n_START_SECTION_\nZgradba telesa\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasel morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek meri obi\xc4\x8dajno okoli 20\xc2\xa0cm v dol\xc5\xbeino. Tehta od 600 do 1800 gramov, odvisno od spola in pasme. Ima \xc4\x8dokato telo in relativno kratke noge. Glede na telo ima dokaj veliko glavo s splo\xc5\xa1\xc4\x8denim nosom in na njej majhna, slabo odlakana u\xc5\xa1esa. Temne o\xc4\x8di so ob strani glave, kar mu daje \xc5\xa1irok zorni kot. V \xc4\x8deljusti ima spredaj dva para sekalcev, v zadnjem delu pa na vsaki strani po \xc5\xa1tiri pare ko\xc4\x8dnikov. Zobje mu rastejo skozi celo \xc5\xbeivljenje. Na sprednjih ta\xc4\x8dkah ima po \xc5\xa1tiri prste in na zadnjih po tri, kon\xc4\x8dajo se z ostrimi krempeljci. Repek je dolg le 1,5\xc2\xa0cm in povle\xc4\x8den v zadek. Morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki obi\xc4\x8dajno \xc5\xbeivijo pet do \xc5\xa1est let, nekateri pa lahko v ugodnih razmerah do\xc5\xbeivijo tudi do deset ali celo dvanajst let._NEWLINE_Ena izmed bolj znanih posebnosti morskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8dka je, da tako kot \xc4\x8dlovek, tudi pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek ne more tvoriti svojega lastnega vitamina C, kar pomeni, da mora u\xc5\xbeivati hrano bogato z vitaminom C, sicer, tako kot \xc4\x8dlovek, zboli za skorbutom.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce so zunanje razmere ugodne, se morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki razmno\xc5\xbeujejo skozi vse leto. Brejost samice traja nenavadno dolgo glede na velikost \xc5\xbeivali in sicer od 59 do 72 dni. Zaradi tega so mladi\xc4\x8di, ko se skotijo, \xc5\xbee popolnoma razviti. Obi\xc4\x8dajno samica skoti od 2 do 5 mladih (redkeje tudi od 1\xe2\x80\x938). \xc4\x8ce kotitev poteka brez te\xc5\xbeav, mladi\xc4\x8dki prihajajo v razmiku nekaj minut, vsega je konec v 15\xe2\x80\x9330 minutah \xe2\x80\x93 odvisno od \xc5\xa1tevila mladi\xc4\x8dkov. Samica vsakega posebej o\xc4\x8disti ter poj\xc3\xa9 posteljico in membrano v kateri je bil zavit. _NEWLINE_Ker ima samica le dva seska, s katerima mora navadno prehraniti ve\xc4\x8d kot dva mladi\xc4\x8da, je jasen biolo\xc5\xa1ki pomen dolge brejosti. Mladi\xc4\x8dki se dojijo do tri tedne, \xc5\xbee takoj po rojstvu pa lahko jedo trdno hrano. Samica zopet stopi v plodno obdobje, takoj ko skoti. \xc4\x8ce je takoj (nekaj ur) po kotitvi prisoten tudi samec, samica po navadi takoj zopet zanosi. Plodna obdobja se ponavljajo na 14\xe2\x80\x9321 dni._NEWLINE_Sami\xc4\x8dke dose\xc5\xbeejo spolno zrelost v \xc5\xa1tirih do \xc5\xa1estih tednih, sam\xc4\x8dki pa v treh do \xc5\xa1tirih tednih, zato jih je pri starosti 21 dni potrebno lo\xc4\x8diti od matere in sester._NEWLINE_Ker se mladi\xc4\x8dki skotijo veliki in razviti, kotitev predstavlja precej\xc5\xa1nje tveganje za samice. Smrtnost je kar 20\xc2\xa0%. Do te\xc5\xbeav lahko \xc5\xa1e pride, \xc4\x8de je samica ob prvi kotitvi starej\xc5\xa1a od 6\xe2\x80\x939 mesecev, saj se samicam ob tej starosti zarastejo sramne kosti. Druge te\xc5\xbeave pri brejosti in kotitvi vklju\xc4\x8dujejo \xc5\xa1e toksemijo, hipokalcemijo in prolaps maternice. Te\xc5\xbeave so huj\xc5\xa1e, \xc4\x8de je samica breja brez predaha._NEWLINE_Nekaj dni pred kotitvijo pa moramo samca lo\xc4\x8diti od samice saj samci lahko poteptajo mladi\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nMorski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek kot divja \xc5\xbeival\n_START_PARAGRAPH_\nMorski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek je socialna \xc5\xbeival. Njihovi sorodniki v divjini \xc5\xbeivijo v majhnih skupinah, skupino vodi alfa samec, ki se tudi edini pari z vsemi samicami v tropu. Kot je to obi\xc4\x8dajno pri mnogih \xc4\x8drednih \xc5\xbeivalih, mladi samci zapustijo skupino takoj, ko dose\xc5\xbeejo spolno zrelost in posku\xc5\xa1ajo najti svoj lastni harem. \xc4\x8ce so v skupini same samice, prevzame vodstvo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a med njimi._NEWLINE_Divji sorodniki morskih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dkov so na dnu prehrambene verige. Zahvaljujo\xc4\x8d izvrstnemu sluhu, vohu in dobrim refleksom pa imajo vseeno veliko mo\xc5\xbenosti za pre\xc5\xbeivetje. Po svojem teritoriju si izdelajo\xc2\xa0\xc2\xbblabirint\xc2\xab\xc2\xa0dobro utrjenih stezic med visoko travo, po katerih lahko naglo \xc5\xa1vignejo na varno pred morebitnim sovra\xc5\xbenikom.\n_START_SECTION_\nMorski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek kot doma\xc4\x8da \xc5\xbeival\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1nemu prepri\xc4\x8danju navkljub, morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki potrebujejo veliko gibanja in skrbi za to, da ostanejo zdravi. Priporo\xc4\x8da se redno spu\xc5\xa1\xc4\x8danje iz kletke. So tudi izrazito dru\xc5\xbeabne \xc5\xbeivali, zato za optimalni razvoj in po\xc4\x8dutje potrebujejo dru\xc5\xbebo pripadnikov svoje vrste. Brez nje so pogosto zdolgo\xc4\x8daseni, osamljeni, depresivni in se ne gibljejo dovolj. Dru\xc5\xbebo kuncev se odsvetuje zaradi mo\xc5\xbenosti prenosa nekaterih bolezni na katere morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki niso odporni, zaradi mo\xc5\xbenosti hudih telesnih po\xc5\xa1kodb in zaradi razli\xc4\x8dnih prehrambenih in socialnih potreb._NEWLINE_\xc4\x8ce imamo morskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8dka doma, za to potrebujemo kletko ve\xc4\x8djih mer (vsaj 75x90cm, za dva morska pra\xc5\xa1i\xc4\x8dka \xc5\xa1e ve\xc4\x8d), ki ne sme imeti mre\xc5\xbeastega dna. Kletko napolnimo s steljo, ki je lahko \xc5\xbeaganje (ne sme biti iz bora ali cedre) ali razni namenski briketi. V ljubiteljskih krogih je priljubljena tudi metoda z brisa\xc4\x8dami in flisom. Kletko je potrebno \xc4\x8distiti vsaj na \xc5\xa1tiri dni, ker amonijak iz razpadajo\xc4\x8dega urina dra\xc5\xbei dihala morskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8dka. Kletka ne sme nikoli smrdeti. Neprimerna stelja so \xc4\x8dasopis, koruzni kosmi\xc4\x8di in slama, zato ker slabo absorbirajo teko\xc4\x8dino in vonjave, ter radi splesnijo, slednje pa je lahko za morskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8dka usodno._NEWLINE_V kletki potrebuje tudi eno do dve malo te\xc5\xbeji posodici za hrano in napajalnik ali posodo za vodo. Potrebuje tudi nekaj v kar se lahko zate\xc4\x8de po ob\xc4\x8dutek varnosti, saj so morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki zelo pla\xc5\xa1ne \xc5\xbeivali._NEWLINE_Ker v naravi \xc5\xbeivijo na tleh in ne plezajo, zelo slabo prena\xc5\xa1ajo padce iz katerekoli vi\xc5\xa1ine, ter grobo prijemanje. Iz tega razloga niso primerni za majhne otroke.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nMorski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek je izrazit vegetarijanec. Osnovo njegove prehrane sestavljajo seno, sve\xc5\xbea listnata zelenjava in briketi na osnovi trave ali sena. Ob tem obvezno potrebuje tudi sve\xc5\xbeo vodo. Od zelenjave so primerne vse vrste solate (razen ledenke), radi\xc4\x8d, blitva, paprika, regrat, peter\xc5\xa1ilj, korenje, paradi\xc5\xbenik, itd, pa tudi sve\xc5\xbea trava in zeli. Sadje ne sme biti na jedilniku prepogosto, ker vsebuje veliko sladkorja. Prav tako je potrebna previdnost pri zelenjavi iz dru\xc5\xbeine kri\xc5\xbenic (tj. zelje, brokoli, ohrovt) saj lahko povzro\xc4\x8di napihnjenost. Semena in ore\xc5\xa1ki niso primerna prehrana saj vsebujejo preve\xc4\x8d ma\xc5\xa1\xc4\x8dob in beljakovin ter premalo vlaknin. \xc4\x8ce so semena \xc5\xa1e v lu\xc5\xa1\xc4\x8dinah, pa se morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek lahko na njih celo zadu\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nVedenje\n_START_PARAGRAPH_\nMorski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki so izjemno pla\xc5\xa1ne \xc5\xbeivali, ki pogosto ob nenadnih zvokih ali premikih zbe\xc5\xbeijo v zavetje ali \xc2\xbbzamrznejo\xc2\xab\xc2\xa0na mestu. Ko so veseli, poskakujejo na poseben na\xc4\x8din (sko\xc4\x8dijo v zrak, obrnejo glavo, sko\xc4\x8dijo v drugo smer, brcnejo z zadnjimi nogami...). V splo\xc5\xa1nem so, ko ne spijo, zelo aktivne in radovedne \xc5\xbeivali. Letargija in neje\xc5\xa1\xc4\x8dnost sta lahko znak, da je morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek bolan. Ravno tako so znaki bolezni ali bole\xc4\x8dine \xc4\x8depenje v kotu in nasr\xc5\xa1ena dlaka._NEWLINE_Kot veliko drugih \xc5\xbeivali, se tudi morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki \xc4\x8distijo in negujejo sami. Iz o\xc4\x8di izlo\xc4\x8dijo mle\xc4\x8dno belo teko\xc4\x8dino, ki jo nato s sprednjimi ta\xc4\x8dkami raznesejo po glavi in telesu. Negujejo se tudi med seboj, vendar se s tem bolj kot socialne vezi vzpostavlja dominanca. Ta se vzpostavlja tudi z grizenjem, naskakovanjem (tudi med samicami), sunki z glavo ter raznimi zvoki._NEWLINE_Zvoki so tudi glavni na\xc4\x8din komunikacije med pripadniki iste vrste. Nekateri zvoki so: piskanje (ali \xc5\xbevi\xc5\xbeganje), predenje, brbotanje, \xc5\xa1klepetanje z zobmi, cviljenje in celo \xc4\x8divkanje (redko).\n_START_SECTION_\nNega\n_START_PARAGRAPH_\nMorskim pra\xc5\xa1i\xc4\x8dkom je potrebno vsaj enkrat mese\xc4\x8dno pristri\xc4\x8di kremplje na vseh \xc5\xa1tirih ta\xc4\x8dkah. Kopanje in \xc4\x8desanje pri kratkodlakih pasmah ni nujno potrebno. Glede na dol\xc5\xbeino dlake in probleme, ki nam jih le-ta lahko povzro\xc4\x8da, pa lahko morske pra\xc5\xa1i\xc4\x8dke tudi stri\xc5\xbeemo.\n_START_SECTION_\nZdravje\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1e zdravstvene te\xc5\xbeave so vnetja dihalnih poti, se\xc4\x8dni kamni, skorbut (pomanjkanje vitamina C), driska, abscesi (v vratu in grlu), te\xc5\xbeave z zobmi, te\xc5\xbeave s srcem, ciste na jaj\xc4\x8dnikih (pri samicah), zama\xc5\xa1itev perianalne mo\xc5\xa1nje (pri samcih) ter razne oku\xc5\xbebe z garjami, u\xc5\xa1mi in drugimi paraziti._NEWLINE_Ker so morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki v naravi plen, posku\xc5\xa1ajo zakriti vsak znak \xc5\xa1ibkosti in bolezni, zato je  pomembno, da smo pozorni na vsako spremembo v vedenju. Nekateri opozorilni znaki so (poleg neje\xc5\xa1\xc4\x8dnosti, \xc5\xbedenja v kotu in nasr\xc5\xa1ene dlake): dlaka brez leska, izpadanje dlake, prekomerno praskanje, vdrte o\xc4\x8di, izbuljene o\xc4\x8di, izcedek iz nosu ali o\xc4\x8di, t. i. zaspan\xc4\x8dki, te\xc5\xbeko dihanje, dihanje z zvoki klikanja, ukanje (kot sova ali golob), slinjenje, driska, v kepe zlepljeni iztrebki, iztrebki v obliki solze, odsotnost iztrebkov, kri v urinu, pesek v urinu, smrde\xc4\x8d urin, okorno premikanje, ob\xc4\x8dutljivost na dotik, prekomerno pitje vode, prekomerno spanje, itd.   _NEWLINE_Zelo koristno je tedensko tehtanje, saj je padec te\xc5\xbee pogosto prvi pokazatelj, da je z \xc5\xbeivaljo nekaj narobe. Veterinarsko pomo\xc4\x8d je potrebno poiskati \xc4\x8dim prej, saj zaradi njihove telesne te\xc5\xbee in metabolizma bolezni napredujejo zelo hitro._NEWLINE_\xc5\xa0e ena posebnost morskih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dkov je, da so preob\xc4\x8dutljivi na veliko antibiotikov, vklju\xc4\x8dno s penicilinom, ker jim poru\xc5\xa1ijo \xc4\x8drevesno floro. Posledica tega pa je lahko huda driska, zastoj prebave in smrt.\n_START_SECTION_\nPasme\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja veliko razli\xc4\x8dnih pasem morskih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dkov, med seboj se lo\xc4\x8dijo delno po velikosti, predvsem pa po dol\xc5\xbeini, strukturi in barvi krzna. Lo\xc4\x8dimo jih na kratkodlake in dolgodlake pasme ter na pra\xc5\xa1i\xc4\x8dke z ravno, gladko polo\xc5\xbeeno dlako, skodrano ali vrtin\xc4\x8dasto ra\xc5\xa1\xc4\x8deno dlako._NEWLINE_Od pasme je odvisna tudi nega, ki jo morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek potrebuje.\n_START_SECTION_\nKratkodlaki\n_START_PARAGRAPH_\nSo najmanj zahtevni glede \xc4\x8desanja in umivanja dlake, primerni za vsakega, ki se ne bo posve\xc4\x8dal njegovemu izgledu.\n_START_SECTION_\nDolgodlaki\n_START_PARAGRAPH_\nKo je dlaka predolga, jo moramo pristri\xc4\x8di, tudi zato, ker se rada zlepi. Lahko jih \xc4\x8de\xc5\xa1emo, vendar ne prepogosto, da ne pride do razdra\xc5\xbeenosti ko\xc5\xbee. \xc4\x8ce je to potrebno, jih lahko umivamo s \xc5\xa1amponom, vendar \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki \xc5\xa1amponi (tudi tisti za otroke ne) in mila niso primerni, ker ima njihova ko\xc5\xbea druga\xc4\x8dno kislost, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki \xc5\xa1amponi pa jim s ko\xc5\xbee izperejo tudi za\xc5\xa1\xc4\x8ditno plast ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe ter jo izsu\xc5\xa1ijo.\n_START_SECTION_\nKodrasti\n_START_PARAGRAPH_\nImajo kodrasto dlako, zaradi \xc4\x8desar jih je te\xc5\xbeavno \xc4\x8desati.\n_START_SECTION_\nGoli\n_START_PARAGRAPH_\nKer nimajo dlake, so bolj ob\xc4\x8dutljivi na spremembe temperature. Ne smemo jih izpostavljati neposredni son\xc4\x8dni svetlobi in prepihu. Poskrbeti moramo tudi za to, da imajo dovolj mehko steljo.'