b'\n_START_ARTICLE_\nMestna hi\xc5\xa1a, Osnabr\xc3\xbcck\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOsnabr\xc3\xbcck\xc5\xa1ka stara mestna hi\xc5\xa1a na Marktu (trg) se je uporabljala \xc5\xa1e v 16. stoletju. Vendar je svet Hanseatskih mest iz Osnabr\xc3\xbcka odredil gradnjo nove mestne hi\xc5\xa1e. Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1487; leta 1505 je bila postavljena streha in leta 1512 zaklju\xc4\x8dena vsa dela na novi mestni hi\xc5\xa1i. \xc5\xa0ele leta 1575 je bila dokon\xc4\x8dno kon\xc4\x8dana vsa notranja dekoracija._NEWLINE_Zadnja leta tridesetletne vojne so bila najpomembnej\xc5\xa1a v zgodovini stavbe. Od 1643 do 1648 je del delegacij, ki so jih poslali udele\xc5\xbeenci v tridesetletni vojni, zasedal v mestni hi\xc5\xa1i Osnabr\xc3\xbcck, na pogajanjih o miru. Kon\xc4\x8dni rezultat je bil Westf\xc3\xa4lischer Frieden von Osnabr\xc3\xbcck und M\xc3\xbcnster (Vestfalska mirovna pogodba Osnabr\xc3\xbcck in M\xc3\xbcnster), podpisana leta 1648. Med tistimi, ki so sedeli v mestni dvorani Osnabr\xc3\xbcck, so bili odposlanci, ki so zastopali Kraljevino \xc5\xa0vedsko, skupaj s tistimi, ki so zastopali cesarja in tudi cesarske posesti; v nasprotju s tistimi, ki so predstavljali cesarja in Francijo in so se pogajali hkrati v mestni hi\xc5\xa1i v M\xc3\xbcnstru. Danes na pogajanja spominjajo portreti 42 evropskih odposlancev na Friedenskongressu (mirovnem kongresu), postavljenih okoli sten Friedenssaal (dvorane miru) v mestni hi\xc5\xa1i. Poleg teh so trije portreti vladarjev glavnih vojskujo\xc4\x8dih se narodov: Kristina, \xc5\xa1vedska kraljica, Ludvik XIV. iz Francije in nem\xc5\xa1ki cesar Ferdinand III._NEWLINE_Od 1846 do 1880 je bila originalna Friedenssaal mestne hi\xc5\xa1e spremenjena v tako imenovano Prunkhalle (razko\xc5\xa1no dvorano). Ta sprememba je bila razveljavljena na za\xc4\x8detku 20. stoletja, Friedenssaal pa vrnjena v prvotno stanje._NEWLINE_13. septembra 1944 so mestno hi\xc5\xa1o v Osnabr\xc3\xbccku ve\xc4\x8dkrat zadele zavezni\xc5\xa1ke (zlasti britanske) bombe med letalskimi napadom in jo mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovale. Mestna hi\xc5\xa1a je zgorela do temeljev. Ker je lokalno prebivalstvo skoraj vso zgodovinsko opremo mestne hi\xc5\xa1e \xc5\xbee prej uskladi\xc5\xa1\xc4\x8dilo v pri\xc4\x8dakovanju morebitnega uni\xc4\x8denja, je bila ve\xc4\x8dina notranje dekoracije ohranjena. 24. oktobra 1948 - prav v \xc4\x8dasu 300. obletnice praznovanja Vestfalskega miru \xe2\x80\x93 je bila obnovljena dvorana miru, skupaj z zgodovinskim pohi\xc5\xa1tvom in uradno ponovno odprta za poslovanje.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nMestna hi\xc5\xa1a Osnabr\xc3\xbcck je zgrajena v poznogotskem slogu. Zunanja zasnova zgradbe pomembno vpliva na opazovalca. Za prednji pogled je zna\xc4\x8dilna 18-m visoka streha, katere vi\xc5\xa1ina je skoraj enaka kot preostali del stavbe od temeljne plo\xc5\xa1\xc4\x8de do kapi. \xc5\xa0est stolpi\xc4\x8dev je postavljeno na spodnjem robu strehe, ki spominjajo na stra\xc5\xbearske stolpe in vogalne stolpe trdnjave. Poleg tega je bilo pred mestno hi\xc5\xa1o od leta 1846 dodano veliko stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je pripeljalo do pribli\xc5\xbeno 500-let starih vhodnih vrat z dveh strani (prej se je pri\xc5\xa1lo prek snemljivega sklopa lesenih stopnic). Ro\xc4\x8daj teh vrat je narejen iz te\xc5\xbekega brona in prikazuje leto "1648"; ima tudi golobico._NEWLINE_Kip Karla Velikega - ustanovitelja mesta in rimskokatoli\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije Osnabr\xc3\xbcck - stoji nad vhodom. Na obeh straneh so na pro\xc4\x8delju prikazani tako imenovane \xc2\xbbKaiser-Plastiken\xc2\xab\xc2\xa0(cesarski kipi): tu so nem\xc5\xa1ki cesar Sigismund, Friderik II. (Staufovci), Rudolf I. Habsbur\xc5\xa1ki, Viljem I. (tudi kralj Prusije), Friderik I. Barbarossa , Arnulf Koro\xc5\xa1ki, Maksimilijan I. in Ludvik Bavarski. Kipe je v 19. stoletju podarila mestni hi\xc5\xa1i pruska kraljeva dru\xc5\xbeina, kar pojasnjuje prisotnost pruskega kralja in kasneje nem\xc5\xa1kega cesarja Viljema I. v vrsti cesarjev._NEWLINE_Friedensaal je nekaj metrov za vhodnimi vrati na levi; neposredno nasproti je zakladnica mestne hi\xc5\xa1e. Tukaj so shranjeni in prikazani \xc5\xa1tevilni dragoceni predmeti, med njimi civilno srebro, kovanci, vtiskane znamke in razni dokumenti. Posebej pomembni predmeti so dragoceni imperialni kelih iz 13.\xe2\x80\x9414. stoletja in najstarej\xc5\xa1i pandur Osnabr\xc3\xbccka. Poleg tega so na ogled dokumenti zgodovinskega pomena, vklju\xc4\x8dno z repliko Vestfalskega miru \xe2\x80\x93 Osnabr\xc3\xbccker Friedensinstrument \xe2\x80\x93 skupaj s kopijo dokumenta, s katerim je leta 1171 cesar Friderik Barbarossa ljudem Osnabr\xc3\xbcka podelil pravico uveljavljati svojo jurisdikcijo._NEWLINE_V zgornjem nadstropju je model mesta Osnabr\xc3\xbcck, ki ga prikazuje, kot bi si izgledal leta 1633. Temelji na zemljevidu mesta iz tega leta, ki ga je izdelal iz bakrene plo\xc4\x8devine Wenzel Holler. Model je med letoma 1955 in 1957 oblikoval kipar in \xc5\xbeanrski slikar Heinrich Bohn (1911-1990).'