b'\n_START_ARTICLE_\nDiamant\n_START_SECTION_\nDiamantne kamnine\n_START_PARAGRAPH_\nKamnine v katerih najdemo diamante prihajajo iz velikih zemeljskih globin, so bolj redke. med najbolj poznanimi kamninami so; kimberlit, lamproit, harzburgit in eklogit. Vsebnost diamantov v teh kamninah je zelo nizka, ne presega 1\xc2\xa0%. Tudi ta koli\xc4\x8dina vsa ne dosega draguljarske kakovosti. Diamant brez primesi je brezbarven, kadar pa ima majhne vsebnosti drugih kemi\xc4\x8dnih prvin, se lahko obarva raznobarvno. Tako nastanejo barvni ali fantazijski diamanti, med njimi so najredkej\xc5\xa1i modri, zeleni in rde\xc4\x8di diamanti. Bolj pogosto najdemo ro\xc5\xbenate, rumene, sive in \xc4\x8drne diamante, ki so tudi mnogo cenej\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nKemijske lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDiamant je kovalentni kristal ogljika. Ogljikovi atomi so med seboj povezani z mo\xc4\x8dnimi kovalentnimi vezmi. Razporejeni so tetredri\xc4\x8dno, torej ima med vezmi kot 109,5\xc2\xb0. Ker nima nevezanih elektronov ne prevaja elektri\xc4\x8dnega toka.\n_START_SECTION_\nMaterialne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDiamant je prozoren kristal, v katerem tetrahedrsko povezani atomi ogljika oblikujejo kovalentno povezano mre\xc5\xbeo (sp\xc2\xb3, ki kristalizira kot varianta FCC strukture. Diamanti se uporabljajo za \xc5\xa1tevilne namene zaradi njih izjemnih fizikalnih lastnosti materiala. Najbolj znani sta skrajna trdota diamanta in njegova toplotna prevodnost(900\xe2\x80\x932320\xc2\xa0W\xc2\xb7m\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb7K\xe2\x81\xbb\xc2\xb9), pa tudi velik razmik pasov (bandgap) in mo\xc5\xbena opti\xc4\x8dna disperzija. Nad1700\xc2\xa0\xc2\xb0C (1973\xc2\xa0K / 3583\xc2\xa0\xc2\xb0F) v vakuumu ali atmosferi brez kisika se diamant pretvori v grafit; na zraku se pretvorba pri\xc4\x8dne pri ~700\xc2\xa0\xc2\xb0C. V\xc5\xbeigna temperatura diamanta je 720 \xe2\x80\x93 800\xc2\xa0\xc2\xb0C v kisiku in 850 \xe2\x80\x93 1000\xc2\xa0\xc2\xb0C na zraku. Naravbni diamanti imajo gostoto 3.15\xe2\x80\x93353\xc2\xa0g/cm\xc2\xb3, \xc4\x8disti diamant je pri tem blizu 352\xc2\xa0g/cm\xc2\xb3. _NEWLINE_Kemijske vezi med atomi ogljika v diamantu so \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e od vezi v grafitu. V diamantu tvorijo vezi togo tridimenzionalno re\xc5\xa1etko, v grafitu pa so atomi tesno vezani v liste, ki z lahkoto drsijo drug prek drugega, tako da je celotna struktura \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a.'