b'\n_START_ARTICLE_\nPeter \xc4\x8cerne\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo in gimnazijo je obiskoval v Ljubljani. Na VII.dr\xc5\xbeavni gimnaziji je maturiral leta 1950. \xc5\xa0tudij kiparstva pri Zdenku in Borisu Kalinu (risanje akta pri prof. Gabrijelu Stupici in prof. Mariju Preglju) na ljubljanski Akademiji za likovno umetnost je kon\xc4\x8dal 1955. Nadaljeval je dveletni \xc5\xa1tudij na specialki za kiparstvo pri profesorju Borisu Kalinu in ga zaklju\xc4\x8dil leta 1957. _NEWLINE_Leta 1956 prejme \xc5\xa1tudentsko Pre\xc5\xa1ernovo nagrado. Naslednje leto dobi \xc5\xa1tipendijo Mo\xc5\xa1e Pijada in z njo odide v Pariz. _NEWLINE_V okviru skupine BE-54 razstavlja v Jakopi\xc4\x8devem paviljonu leta 1960 in nato \xc5\xa1e leta 1966 v Mestni galeriji Ljubljana._NEWLINE_Leta 1961 se udele\xc5\xbei prvega mednarodnega sre\xc4\x8danja kiparjev: Forma viva v Kostanjevici na Krki. Leta 1962 dobita skupaj z Janezom Boljko nekdanji Savin\xc5\xa1kov atelje, ki si ga razdelita in si uredita tudi livarno. Izpopolnjuje se v Umetni\xc5\xa1ki livarni v Veroni. _NEWLINE_Poro\xc4\x8di se. Rodi se mu h\xc4\x8derka._NEWLINE_Zaposli se kot likovni pedagog. Eno leto dela na Osnovni \xc5\xa1oli Polje v Ljubljani in osem let na Srednji vzgojiteljski \xc5\xa1oli v Ljubljani. Skupaj z Lidijo Osterc napi\xc5\xa1eta Skripta o likovni teoriji in vzgoji. _NEWLINE_Leta 1965 si v zapu\xc5\xa1\xc4\x8denem istrskem mestecu Gro\xc5\xbenjan uredi hi\xc5\xa1o za bivanje in delo._NEWLINE_ Nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada je prejel leta 1969 za kiparska dela, razstavljena v \xc5\xa0kofji Loki leta 1968. _NEWLINE_Leta 1967 \xc5\xa1tudijsko obi\xc5\xa1\xc4\x8de Amsterdam na Nizozemskem in leta 1970 London.  _NEWLINE_V osemdesetih letih zaradi zdravstvenih te\xc5\xbeav opusti delo v lesu in se preusmeri na glino. _NEWLINE_Vse do visoke starosti prakti\xc4\x8dno vsak dan dela v ateljeju in vsako leto razstavlja doma in tudi v tujini.\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ki opus\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu petdesetih let izoblikuje osebni stil z zna\xc4\x8dilnim zdru\xc5\xbeevanjem o\xc5\xbeganega lesa in kovin ali \xc4\x8drno pobarvanega lesa in pozlate. Motiv za ta dela so pogrebci. Imenuje jih prerok, oklepnik in nato vitez, konjenik. \xc4\x8ce upo\xc5\xa1tevamo, da je stroka takrat barvanje kipov tako reko\xc4\x8d prepovedovala, so bili ti kipi velika novost. So prvi znanilci zdru\xc5\xbeevanja raznorodnih oblikovnih prvin \xc5\xbeivih bitij, ki se v polnosti razvije od srede sedemdeset  do srede osemdesetih let v gracilnih lesenih figurah, gladko obdelanih in pobarvanih v ne\xc5\xbenih svetlih tonih. Imenuje jih figura, ptica, zra\xc5\xa1\xc4\x8denka. V njih se svobodno razvije umetnikova fantazija. Kipi so povsem izvirne zra\xc5\xa1\xc4\x8denke deklet, rastlin in \xc5\xbeivali. Ves \xc4\x8das vsporedno z lesom dela tudi v bronu. kipe odliva sam._NEWLINE_Leta 1971 naredi doprsni kip Nuna, ki ga konec osemdesetih let navdihne za novo, inovativno serijo._NEWLINE_Leta 1973 izdela portret Primo\xc5\xbea Trubarja za Trubarjev dom v Deredingenu._NEWLINE_Proti koncu osemdesetih let se posveti ustvarjanju v barvani glini. Zaradi la\xc5\xbejega dela, ki ga omogo\xc4\x8da glina, dobi domi\xc5\xa1ljija prosto pot. \xc5\xbde prej v lesu in bronu upodobljene oblike svobodneje kombinira in \xc5\xbeivahneje barva. Prve upodobitve v glini imenuje kaktusi. Kipi postajajo vse bolj igrivi in humorni. Oblike prekipevajo v brstenju novega \xc5\xbeivljenja. _NEWLINE_Nato se leta 1990 pri snovanju nove zamisli opre na kip Nuna in razvije povsem izvirno, samosvojo upodabljanje krajine. Za motiv so mu na gri\xc4\x8dkih (poprsje) strjena istrska naselja (obraz). Nad krajino obi\xc4\x8dajno lebdi oblak kot pokrivalo. Imenuje jih poprsja krajin. Kasneje na podoben na\xc4\x8din upodablja tudi druge motive, na primer pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. V kipih je vse bolj prisotna samoironija. V nekaterih upodobitvah je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki videz jasno opazen v drugih samo nakazan. Leta 1998 in 2003 opremi cerkvico Sv. Martina na Brjah z dvaindvajsetimi barvnimi glinastimi reliefi. V njih je na samosvoj hudomu\xc5\xa1en na\xc4\x8din upodobil Mrtva\xc5\xa1ki ples in druge verske motive._NEWLINE_\xc4\x8cernetovo upodabljanje krajine nima niti vzora niti primere v zgodovini umetnosti. _NEWLINE_O svojem delu spregovori v besedilu: \xc5\xbdivljenjepis mojega kiparstva ob njegovi 50- in moji 70-letnici. Objavljen je v katalogu pregledne razstave v Mestni galeriji v Ljubljani leta 2003.'