b'\n_START_ARTICLE_\nCestni prevoz\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xa9stni prev\xc3\xb2z (ali tudi c\xc3\xa9stni transp\xc3\xb3rt) je transport po cestah, tj. transport po kopnem, ki ni \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu._NEWLINE_Kri\xc5\xbeanec cestnega prevoza in ladijskega transporta je zgodovinski \xc4\x8doln na konjsko vprego._NEWLINE_Prve oblike cestnega prevoza so bili konji in voli, ki so prena\xc5\xa1ali dobrine po uhojenih poteh, ki so pogosto sledile lovskim stezam. Ko se je trgovanje pove\xc4\x8dalo, so bile te poti pogosto zravnane ali raz\xc5\xa1irjene, da so zadostile potrebam. S prihodom Rimskega imperija je pri\xc5\xa1lo do potreb hitrega potovanja vojske iz enega podro\xc4\x8dja na drugega, takrat obstoje\xc4\x8de ceste pa so bile pogosto blatne, kar je zelo upo\xc4\x8dasnilo napredovanje velikih \xc4\x8det. Zato so Rimljani zgradili zelo dobre ceste. Rimske ceste so imele kot spodnjo plast globoke cestne temelje iz drobljenega kamna, da so ceste ostale suhe, saj je voda odtekla iz drobljenca in ni postala blato v glinenih tleh. Legije so dobro uporabile te ceste in nekatere so uporabljene \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Na bolj uporabljenih poteh so bile \xc5\xa1e dodatne plasti, ki so vsebovale \xc5\xa1eststranske sklepnike ali tlakovce, ki so zmanj\xc5\xa1ali dviganje prahu ter trenje koles. Tlakovci so omogo\xc4\x8dili rimskim vozovom zelo hitro potovanje, kar je zagotavljalo dobre povezave z rimskimi provincami. Pode\xc5\xbeelske ceste so bile pogosto tlakovane v smeri proti mestu, da so pridelki stali \xc4\x8disti. V vozilih s konji so bile uporabljene prve oblike vzmeti in bla\xc5\xbeilnikov, ker prvotni tlakovci niso bili vedno natan\xc4\x8dno postavljeni._NEWLINE_S prihodom industrijske revolucije so bili razviti prvi motorji na parni pogon, vendar so bili prete\xc5\xbeki za obi\xc4\x8dajne ceste in so se uporabili na \xc5\xbeeleznici, kjer je bila te\xc5\xbea razporejena na tirnice, kar je tudi zmanj\xc5\xa1alo trenje. Omeniti je treba, da je tradicionalna Britanska \xc5\xa1irina koloseka (ki pa se uporablja tudi v ve\xc4\x8djem delu Evrope) enaka kot razdalja med kolesi rimskega voza, ta pa je bila pogosta razdalja za vozove od rimskih \xc4\x8dasov naprej._NEWLINE_V \xc4\x8dasu industrijske revolucije je pri\xc5\xa1lo do pove\xc4\x8danega trgovanja, to pa je potrebovalo izbolj\xc5\xa1ane poti. Te\xc5\xbeava je bila v tem, da je de\xc5\xbe skupaj z zemeljskimi cestami ustvaril blato. \xc5\xa0kot McAdam je zasnoval prvo moderno cesto. Razvil je poceni material za tlakovanje iz zemlje in kamnitega agregata (znan tudi kot makadam), prav tako pa je tudi dvignil ceste nekaj decimetrov ali pa kak meter vi\xc5\xa1je od okoli\xc5\xa1kega terena, da je voda lahko odtekla s povr\xc5\xa1ja. Ko je bil ta material premazan \xc5\xa1e s katranom, da se zmanj\xc5\xa1a erozija, je postala makadamizirana cesta._NEWLINE_Ko so konjske vprege zamenjali z avtomobili in tovornjaki oz. kamioni in so se pove\xc4\x8dale hitrosti, so bile potrebne ceste z ve\xc4\x8djo kapaciteto. V 20. letih 20. stoletja so se pojavile ceste z omejenim dostopom. Njihove glavne zna\xc4\x8dilnosti so bile dvojno vozi\xc5\xa1\xc4\x8de z dostopnimi to\xc4\x8dkami, omejenimi (vendar ne vedno) na izvennivojska kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da. Dvojno vozi\xc5\xa1\xc4\x8de je omogo\xc4\x8dalo visoko kapaciteto prometa, blage klan\xc4\x8dine in krivine skupaj z malo ali ni\xc4\x8d semaforji pa so dovoljevala vi\xc5\xa1je hitrosti. Kolesarji so \xc5\xbee od za\xc4\x8detka podpirali bolj\xc5\xa1e ceste._NEWLINE_Prve ceste z omejenim dostopom so bile t. i. Parkways ali avtoceste skozi zelene povr\xc5\xa1ine, imenovane zaradi njihovega parkovnega oblikovanja, v obmo\xc4\x8dju New Yorka pa so tudi povezovale regionalni sistem parkov. V 30. letih so pri\xc5\xa1le nem\xc5\xa1ke avtoceste (nem\xc5\xa1ko Autobahn), ki so prinesle vi\xc5\xa1je standarde oblikovanja in vi\xc5\xa1je hitrosti. V tem desetletju so ZDA za\xc4\x8dele z gradnjo cestninskih avtocest podobno visokih standardov._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni se je gradnja cestninskih avtocest v ZDA nadaljevala, z njo pa so oblikovali zvezni sistem avtocest, ki povezuje sredi\xc5\xa1\xc4\x8da z vsaj 50.000 prebivalci. Prav tako se je za\xc4\x8dela obse\xc5\xbeneje graditi tudi cestna in avtocestna mre\xc5\xbea v Evropi. V Sloveniji smo prvo \xc5\xa1tiripasovno avtocesto dobili leta 1972. S \xc4\x8dasom in izku\xc5\xa1njami so se dvignili in izoblikovali dana\xc5\xa1nji standardi za projektiranje in gradnjo cest in avtocest.'