b'\n_START_ARTICLE_\nAvgust Sfiligoj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini kmeta Jo\xc5\xbeefa Sfiligoja. Osnovno \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal v rojstnem kraju in nato opravil 2. razreda gimnazije v Gorici. Po vstopu Italije v 1. svetovno vojno je bil z dru\xc5\xbeino v begunstvu v kraju Merate v italijanski pokrajini Lecco. Po vojni je leta 1921 v Gorici kon\xc4\x8dal licej, maturiral pa 1924 v Bergamu in 1928 doktoriral iz prava v Padovi s tezo o krvnih ma\xc5\xa1\xc4\x8devanjih na splo\xc5\xa1no in posebej pri Slovanih. Do marca 1930 je bil pripravnik v odvetni\xc5\xa1ki pisarni dr. Medve\xc5\xa1\xc4\x8dka v Gorici; odvetni\xc5\xa1ki izpit je naredil 1946 in bil nato odvetnik v Gorici. Od 1925 je bil \xc4\x8dlan akademskega po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva Adrija v Gorici, od 1928 pa je v politi\xc4\x8dnem in kulturnem smislu deloval proti fa\xc5\xa1izmu. Postal je \xc4\x8dlan tajnega odbora TIGR za Gori\xc5\xa1ko pokrajino in tajnik gori\xc5\xa1ke Edinosti. Leta 1930 so ga aretirali in decembra 1931 obsodili na 10 let zapora; marca 1935 je bil ob splo\xc5\xa1ni amnestiji izpu\xc5\xa1\xc4\x8den, a pod stalnim policijskim nadzorom in s prepovedjo delovanja v javnih slu\xc5\xbebah. Fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim ga je junija 1940 znova aretiral in konfiniral v Chiaromonte (pokrajina Potenza) in nato v Anzio, leto pozneje pa obto\xc5\xbeili vohunstva in zarote proti italijanski dr\xc5\xbeavi, poro\xc4\x8dal naj bi jugoslovanskemu konzulatu o voja\xc5\xa1kih utrdbah v Alpah, decembra 1941 je bil pred Posebnim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dr\xc5\xbeave v Trstu obsojen na 30 let zapora, v zaporu je bil 2. leti in 7 mesecev, najprej v mestu Civitavecchia, potem pa v San Gimignanu. Po izpustitvi 1943 je februarja 1944 od\xc5\xa1el na partizansko obmo\xc4\x8dje v Gori\xc5\xa1ka Brda, kjer je bil med drugim odgovoren za ugotavljanje tamkaj\xc5\xa1nje jezikovne meje. Po osvoboditvi ga je OZNA zaradi nasprotovanja novim jugoslovanskim oblastem aretirala, vzrok naj bi bil, da je nagovarjal ljudi, naj ob prihodu zaveznikov izobesijo slovensko zastavo brez zvezde. V zaporu v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini je prebil ve\xc4\x8d mesecev, ker pa so ugotovili, da to ni kaznivo dejanje, je bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den. Nato je deloval v pripravljalnem odboru in leta 1947 pri ustanovitvi Slovenske demokratske zveze v Gorici. Italijanske oblasti so ga 1950 znova aretirale, da bi prestal \xc5\xa1e 17 let zapora, prisojenega 1941. Sodba je bila \xc5\xa1e istega leta razveljavljena vseh obto\xc5\xbeb, za obdobje 1931-1941 pa je bil opro\xc5\xa1\xc4\x8den \xc5\xa1ele 1971. Sfiligoj je po 2. svetovni vojni veliko pripomogel k uzakonitvi slovenskega \xc5\xa1olstva na Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem in Gori\xc5\xa1kem. Ukvarjal se je z zgodovino, sodeloval na razli\xc4\x8dnih sre\xc4\x8danjih, v samozalo\xc5\xbebi pa izdal publikaciji Slovenska demokratska zveza v Gorici 1947-1969 (Gorica, 1969) in Boj Slovencev pod fa\xc5\xa1izmom za narodne pravice (Gorica, 1984).'