b'\n_START_ARTICLE_\nMakso Pirnat\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMakso Pirnat, o\xc4\x8de kiparja in risarja Nikolaja Pirnata, doma z gradu Tu\xc5\xa1tanj, je osnovno \xc5\xa1olo obiskoval v Morav\xc4\x8dah, gimnnazijo pa v letih 1888\xe2\x88\x921896 v Ljubljani. Po maturi, ki jo je opravil z odliko, je 2 leti \xc5\xa1tudiral klasi\xc4\x8dno filologijo na Dunaju in od 1898-99 pravo, nato pa \xc5\xa1e slavistiko v Gradcu (1899-1900). Leta 1902 je v Gradcu opravil profesorski izpit. Slu\xc5\xbeboval je od 1900 kot suplent, od 1902 pa kot pravi u\xc4\x8ditelj na mestni realki v Idriji, 1905\xe2\x80\x931921 kot profesor na gimnaziji v Kranju, 1921 dobil mesto gimnazijskega profesorja v Ljubljani, bil do 1923 za\xc4\x8dasno prideljen dr\xc5\xbeavni realki v Mariboru, ko je zaradi mani\xc4\x8dno-depresivne blaznosti postal nesposoben za opravljanje poklica. Upokojen je bil 1926 in \xc5\xbeivel v Tu\xc5\xa1tanju ali pa v ljubljanski bolni\xc5\xa1nici._NEWLINE_Va\xc5\xbenej\xc5\xa1i izmed njegovih mnogih spisov so nekateri spisi o krajih in \xc5\xbeivljenjepisi znanih Slovencev: J. Vesel-Koseski, Bla\xc5\xbe Kocen (1898), Benjamin Ipavec (1900), Prvi\xc4\x8d na Vegovem domu (1903), Magdalenska gora pri Idriji (1903); Pre\xc5\xa1eren v Morav\xc4\x8dah (1904), Ljubev\xc4\x8d pri Idriji(1905), J. V. Valvazor (1905), Juri baron Vega (1906),  Anton Linhart (1906), Slika sv. Janeza Nepomuka v kapelici gradu Tu\xc5\xa1tanj (1907), Zgodovinski napisi v Idriji (1907), Gajeva slavnost v Kranju (1909).'