b'\n_START_ARTICLE_\nAvgust Dimitz\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo je kon\xc4\x8dal v Ljubljani, \xc5\xa1tudiral pravo na Dunaju (1845-1850), se vrnil v Ljubljano, stopil v finan\xc4\x8dno slu\xc5\xbebo ter postal 1884 predstojnik finan\xc4\x8dnega ravnateljstva. Od 1858 je bil ve\xc4\x8d kot 20 let tajnik pri Zgodovinskem dru\xc5\xa1tvu za Kranjsko (ustanovljeno 1843), v letih 1859\xe2\x88\x921868 je urejal revijo Mitheilungen des historichen Vereins f\xc3\xbcr Krain. \xc4\x8ceprav se je \xc4\x8dutil Slovenca se je povezoval z Nemci. V tedanjih nem\xc5\xa1kih \xc4\x8dasopisih v Ljubljani je objavljal \xc4\x8dlanke o politi\xc4\x8dnem, kulturnem in cerkvenem dogajanju, \xc4\x8dlanke iz lokalne zgodovine, bijografske podatke ter nekatere prispevke za slovensko literarno zgodovino. Prou\xc4\x8deval je arheolo\xc5\xa1ke probleme in stanje pode\xc5\xbeelskih arhivov. Po nalogu kranjske de\xc5\xbeele je ob 600-letnici zdru\xc5\xbeitve Kranjske z Avstrijo izdal slavnostni spis Die Habsburger in Krain, ki je iz\xc5\xa1el tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini v Cimpermanovem prevodu. Dimitzevo najpomembnej\xc5\xa1e delo je Geschichte Krains von der \xc3\xa4ltesten Zeit bis auf das Jahr 1813 (1874-1876) izdano v 12 snopi\xc4\x8dih, V njem je podrobno obravnaval kme\xc4\x8dke upore, tur\xc5\xa1ke vpade, reformacijo in podrobno obdelal tudi za\xc4\x8detke slovenske knji\xc5\xbeevnosti.'