b'\n_START_ARTICLE_\nBruseljska mestna hi\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\nGotska mestna hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i del dana\xc5\xa1nje mestne hi\xc5\xa1e je vzhodno krilo (desno ob sprednji strani). Skupaj s kraj\xc5\xa1im zvonikom je bilo zgrajeno in dokon\xc4\x8dano leta 1420 pod vodstvom Jacoba van Thienena. Sprva \xc5\xa1iritev stavbe ni bila predvidena. Ko pa so bili v patricijsko mestno upravo sprejeti obrtni\xc5\xa1ki cehi, so \xc5\xbeeleli zagotoviti ve\xc4\x8d prostora za stavbo. Posledi\xc4\x8dno je bilo obstoje\xc4\x8di strukturi prizidano drugo, nekoliko dalj\xc5\xa1e krilo. Charles Bold je leta 1444 polo\xc5\xbeil temeljni kamen. To levo krilo je zgradil Guillaume (Willem) de Voghel, ki je leta 1452 zgradil Slavnostno ali Prestolno dvorano (Magna Aula) pri Coudenbergu._NEWLINE_Fasada je okra\xc5\xa1ena s \xc5\xa1tevilnimi kipi, ki predstavljajo plemi\xc4\x8de, svetnike in alegori\xc4\x8dne figure. Sedanje skulpture so reprodukcije; starej\xc5\xa1e so v Mestnem muzeju v Kraljevi hi\xc5\xa1i \xc4\x8dez Veliki trg._NEWLINE_Stolp z vi\xc5\xa1ino 96 metrov v brabantskem gotskem slogu je zgrajen po na\xc4\x8drtu Jana van Ruysbroeka, dvornega arhitekta Filipa Dobrega. Do leta 1454 je bil ta stolp, ki je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal starej\xc5\xa1i zvonik, kon\xc4\x8dan. Nad streho Mestne hi\xc5\xa1e se kvadratni stolp zo\xc5\xbei do bogate zgornje osmerokotne konice. Na vrhu je postavljen kovinski kip nadangela Mihaela, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika Bruslja, ki je ubil zmaja ali hudi\xc4\x8da. Stolp, njegov sprednji lok, in pro\xc4\x8delje glavne stavbe sta vidna zunaj sredi\xc5\xa1\xc4\x8da glede na preostali del. Po legendi je arhitekt, ko je odkril to "napako", sko\xc4\x8dil v smrt s stolpa. Verjetneje je asimetrija mestne hi\xc5\xa1e posledica razpr\xc5\xa1ene gradnje v zgodovini in prostorskih omejitev.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dna krila\n_START_PARAGRAPH_\nKo je francoska vojska, ki jo je vodil vojvoda Fran\xc3\xa7ois Villeroi, leta 1695 bombardirala Bruselj, je nastali ogenj popolnoma opusto\xc5\xa1il mestno hi\xc5\xa1o, uni\xc4\x8dil arhive in umetni\xc5\xa1ke zbirke. Notranjost je bila kmalu obnovljena in dodani sta bili dve zadnji krili v klasi\xc4\x8dnem slogu (slog Ludvika XIV.), kar je spremenilo zgradbo v L-obliko ali sedanjo konfiguracijo: \xc5\xa1tirikotnik z notranjim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki ga je leta 1712 dopolnil Corneille van Nerven.\n_START_SECTION_\nObnova v 19. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nMestna hi\xc5\xa1a je bila v 19. stoletju ve\xc4\x8dkrat obnovljena, najprej leta 1840 pod vodstvom Tilmana-Fran\xc3\xa7oisa Suysa. Gotsko notranjost je kasneje leta 1868 spremenil Victor Jamar v slogu mentorja Violleta-le-Duca. V tem \xc4\x8dasu je bila narejena ve\xc4\x8dina kipov mestne hi\xc5\xa1e. Notranje dvorane so ponovno napolnili s tapiserijami, slikami in skulpturami, ki v glavnem predstavljajo predmete, pomembne v lokalni in regionalni zgodovini.\n_START_SECTION_\nSodobno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nMestne hi\xc5\xa1e niso uporabljale le ob\xc4\x8dinske mestne oblasti, ampak do leta 1795 tudi dr\xc5\xbeava Brabant. Leta 1830 se je med poskusom tretje francoske revolucije tukaj sestala za\xc4\x8dasna vlada, kar je povzro\xc4\x8dilo lo\xc4\x8ditev  ju\xc5\xbene Nizozemske od severne Nizozemske in oblikovanje dana\xc5\xa1nje Belgije._NEWLINE_Ob za\xc4\x8detku prve svetovne vojne je bila mestna hi\xc5\xa1a, ko so begunci preplavili Bruselj, za\xc4\x8dasna bolni\xc5\xa1nica. 20. avgusta 1914 je nem\xc5\xa1ka vojska zasedla Veliki trg in na levi strani mestne hi\xc5\xa1e izobesila nem\xc5\xa1ko zastavo. _NEWLINE_Mestna hi\xc5\xa1a je od 9. marca 1936 zgodovinski spomenik.  Je na Unescovem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine kot del Velikega trga.\n_START_SECTION_\nStolp\n_START_PARAGRAPH_\nStolp ni nikoli imel vloge zvonika, kar pojasnjujeta njegova struktura in okrasje. Ne omogo\xc4\x8da te\xc5\xbee zvonov in ima le uro. Stolp je sestavljen iz dveh zelo razli\xc4\x8dnih delov, vendar pa je usklajena celota: baza sega v prvo fazo gradnje in konico stolpa je Jan van Ruysbroeck zgradil skoraj pol stoletja pozneje._NEWLINE_Baza je prebodena z obokanim portalom, okni v prvem nadstropju, kipi in okni v drugem nadstropju. Ta kvadratni stolp se nato podalj\xc5\xa1a za dve nadstropji s paroma obokanih (oslovski hrbet) oken, ki gledajo na Veliki trg._NEWLINE_Sledi osmerokoten svetlobni stolp, ki je na svojem podstavku pritrjen s \xc5\xa1tirimi obro\xc4\x8di stolpi\xc4\x8dev, prav tako osmerokotnih. Ima tri stopnje prevotljenih elegantnih lancetnih oken z loki, ograjami in grimasami ter se kon\xc4\x8da z izjemno prevotljeno konico s pozlato in kipom svetega Mihaela, ki ubija zmaja.\n_START_SECTION_\nKip svetega Mihaela\n_START_PARAGRAPH_\nNa vrhu zvonika je kip svetega Mihaela, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika mesta Bruselj, ki je ubil zmaja. Kip je naredil Martin van Rode. Na stolp je bil postavljen leta 1454._NEWLINE_Narejen je iz kovinskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Zdi se nerodno in slabo proporcionalen, vendar te pomanjkljivosti izginejo, ko jih gledamo s trga, od koder se zdi povsem skladen.\n_START_SECTION_\nPortal\n_START_PARAGRAPH_\nPodno\xc5\xbeje stolpa je prebodeno s portalom, obokanim z lokom, oslovski hrbet, ki ga izpolnjuje timpanon, ki prikazuje svetega Mihaela, obdanega s svetim Sebastijanom, svetim Kri\xc5\xa1tofom, svetim Jurijem in svetim Gagerikom, ki je po legendi postavil kapelo, prvo v mestu Bruselj._NEWLINE_Na obeh straneh tega portala stojijo kipi \xc5\xa1tirih glavnih vrlin: Prudentia (preudarnost) in Justitia (pravi\xc4\x8dnost) na levi, Fortitudo (pogum) in Temperantia (zmernost) na desni._NEWLINE_Kipi vrline podpirajo zelo izrazite zgodovinske konzole (culs-de-lampe)._NEWLINE_Timpanon, kipi in konzole niso gotski, temve\xc4\x8d so bili obnovljeni v 19. stoletju.\n_START_SECTION_\nArkade\n_START_PARAGRAPH_\nPritli\xc4\x8dje fasade je okra\xc5\xa1eno z arkado. So asimetri\xc4\x8dne: levo krilo ima enajst lokov (vklju\xc4\x8dno s slepo arkado, ki je na vogalu), desno krilo jih ima le \xc5\xa1est._NEWLINE_Ti loki v obliki oslovskega hrbta imajo obrobe, okra\xc5\xa1ene z zeljnimi listi, zna\xc4\x8dilen motiv brabantskega gotskega sloga. Vsak od njih je nadvi\xc5\xa1an z vr\xc5\xa1i\xc4\x8dkom, ki je tudi okra\xc5\xa1en z zeljnimi listi in s slepimi arkadami s trilisti._NEWLINE_Loke podpirajo stebri, okra\xc5\xa1eni s kipi vitezov bruseljskih plemi\xc5\xa1kih hi\xc5\xa1._NEWLINE_Ti kipi stojijo na zgodovinskih konzolah, ki so pogosto zelo izrazite, med njimi dva igralca godal.\n_START_SECTION_\nSpomin na izginule hi\xc5\xa1e\n_START_PARAGRAPH_\nPostavitev desnega krila je leta 1444 zahtevala ru\xc5\xa1enje treh hi\xc5\xa1, imenovanih De Scupstoel, Papenkeldere in De Moor ._NEWLINE_Njihov spomin je ohranjen v zahodni galeriji mestne hi\xc5\xa1e._NEWLINE_Vsaka od treh pogre\xc5\xa1anih hi\xc5\xa1 je simboli\xc4\x8dno predstavljena z dvema lokoma in stebrom s kapitelom, ki prikazuje ime hi\xc5\xa1e._NEWLINE_Izvirni kapiteli so bili shranjeni v mestnem muzeju mesta Bruselj in so jih zamenjali v 19. stoletju\n_START_SECTION_\nBruhalniki\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dne fasade gotske mestne hi\xc5\xa1e (na strani Velikega trga, pa tudi na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du) so okra\xc5\xa1ene z ne\xc5\xa1tetimi zelo izrazitimi bruhalniki, ki prikazujejo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka bitja, \xc5\xbeivali ali fantasti\xc4\x8dna bitja._NEWLINE_Podobno so osmerokotni stolpi na vsakem nadstropju okra\xc5\xa1eni z vrsto osmih bruhalnikov.\n_START_SECTION_\nKrila klasi\xc4\x8dnega sloga\n_START_PARAGRAPH_\nZadnji del mestne hi\xc5\xa1e je sestavljen iz treh kril v klasi\xc4\x8dnem slogu (ali slogu Ludvika XIV.), ki je veliko stro\xc5\xbeji od gotskega dela._NEWLINE_Zgradili so jih med letoma 1706 in 1717, da bi nadomestili nekdanjo tr\xc5\xbenico z blagom (Halle au Drap), ki je bila leta 1695 uni\xc4\x8dena zaradi bombardiranja. Corneille van Nerven in drugi arhitekti, ki so sodelovali pri rekonstrukciji Velikega trga, so uporabili slog Ludvika XIV. Na levi strani mestne hi\xc5\xa1e je Labodja hi\xc5\xa1a (Maison du Cygne)._NEWLINE_Krilo vzdol\xc5\xbe ulice Charlesa Bulsa je me\xc5\xa1ano: zdru\xc5\xbeuje eno od treh klasi\xc4\x8dnih kril in vrnitev gotske mestne dvorane (ki se v zadnjem delu zavije okoli vogala).\n_START_SECTION_\nNotranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nNotranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de mestne hi\xc5\xa1e ima tlak, ozna\xc4\x8den z zvezdo, ki ozna\xc4\x8duje geografsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Bruslja, podobno kot Kapitolski trg v Rimu._NEWLINE_Severozahodna in jugovzhodna dvori\xc5\xa1\xc4\x8dna fasada imata dve vrsti velikih pravokotnih oken z ravnimi lesenimi okvirji in nadstre\xc5\xa1ki v obliki ogredja, visoko streho z mansardnimi okni s trikotnim pedimentom. V pritli\xc4\x8dju so velika vrata s trikotnim pedimentom z nadsvetlobo,  za\xc5\xa1\xc4\x8ditena z veliko stekleno streho iz 19. in 20. stoletja ._NEWLINE_Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je okra\xc5\xa1eno z dvema marmornima vodnjakoma, oblikovanima leta 1714, delo Johannesa Andreasa Anneessensa, s podobama rek Moze in \xc5\xa0elde, izdelani 1715, delo Jeana in Pierre-Denisa Dekinderja Plumierja.'