b'\n_START_ARTICLE_\nBinokular\n_START_PARAGRAPH_\nBinokul\xc3\xa1r je opti\xc4\x8dna naprava, ki je sestavljena iz dveh enakih daljnogledov, ki sta spojena, in skupaj omogo\xc4\x8data gledanje v isto smer. Zaradi tega opazovalcu nudi trirazse\xc5\xbeno sliko._NEWLINE_Podobna naprava je monokular, ki pa vsebuje samo en daljnogled.\n_START_SECTION_\nPove\xc4\x8dava\n_START_PARAGRAPH_\nNa binokularjih je obi\xc4\x8dajno oznaka, ki pove pove\xc4\x8davo in premer objektiva. Tak\xc5\xa1na oznaka ima lahko na primer obliko: 10 \xc3\x97 50. To pomeni, da binokular nudi 10-kratno pove\xc4\x8davo, premer objektiva pa je 50 mm. Pove\xc4\x8dava je koli\xc4\x8dnik (kvocient) gori\xc5\xa1\xc4\x8dne razdalje objektiva in gori\xc5\xa1\xc4\x8dne razdalje okularja. Premer objektiva je pomemben, ker dolo\xc4\x8da koliki del vpadajo\xc4\x8de svetlobe se izrabi za sliko in je od njega odvisna svetlost slike. 10-kratna pove\xc4\x8dava pomeni, da je slika 10-krat ve\xc4\x8dja ali kot, da je predmet 10-krat bli\xc5\xbeje, kot bi se nam zdelo, \xc4\x8de bi ga opazovali brez binokularja.\n_START_SECTION_\nZorni kot\n_START_PARAGRAPH_\nZorni kot oziroma zorno polje, ki ga nudi binokular, se podaja s podatkom, ki pove pre\xc4\x8dno velikost poljubnega predmeta, ki ga vidimo na neki oddaljenosti opazovanja. Izrazimo ga lahko tudi s \xc5\xa1tevilom kotnih stopinj, ki nam jih nudi pogled skozi binokular.\n_START_SECTION_\nIzhodna zenica\n_START_PARAGRAPH_\nZa binokularje je izhodna zenica enaka premeru okularja, deljenim s pove\xc4\x8davo. Za najbolj\xc5\xa1e opazovanje je ugodno, \xc4\x8de je izhodna zenica enaka premeru najbolj raz\xc5\xa1irjeni \xc5\xa1arenici o\xc4\x8desa. To je pribli\xc5\xbeno 7 mm, kar pa se manj\xc5\xa1a s starostjo.\n_START_SECTION_\nRazdalja do o\xc4\x8desne zenice\n_START_PARAGRAPH_\nRazdalja do o\xc4\x8desne zenice je razdalja na kateri mora opazovalec imeti oko, da vidi nezasen\xc4\x8deno sliko (vinjetiranje). \xc4\x8ce je ve\xc4\x8dja gori\xc5\xa1\xc4\x8dna razdalja okularja, je tudi razdalja do o\xc4\x8desne zenice ve\xc4\x8dja. Binokularji imajo razdaljo do o\xc4\x8desne zenice od nekaj milimetrov do preko 2,5 cm. Razdalja do o\xc4\x8desne zenice je pomembna za ljudi, ki nosijo o\xc4\x8dala.\n_START_SECTION_\nNajmanj\xc5\xa1a razdalja ostre slike\n_START_PARAGRAPH_\nNajmanj\xc5\xa1a razdalja ostre slike je tista najbli\xc5\xbeja razdalja predmeta za katerega \xc5\xa1e lahko izosrimo njegovo sliko. Te razdalje so pri binokularjih v mejah od 1 m do 30 m.\n_START_SECTION_\nIzdelava\n_START_PARAGRAPH_\nBinokularji vsebujejo opti\xc4\x8dne prizme. Najbolj pogosta je Porrova prizma, ki jo je patentiral Ignazio Porro (1801 \xe2\x80\x93 1875) v letu 1854. Vsak binokular mora imeti dve Porrovi prizmi. Za binokularje s Porrovo prizmo je zna\xc4\x8dilno, da so \xc5\xa1iroki in kratki. Razen Porrove prizme se v binokularjih uporabljajo tudi druge vrste prizem. Med bolj znanimi sta Schmidt-Pechanova prizma in stre\xc5\xa1na pentaprizma'