b"\n_START_ARTICLE_\nStara novgorod\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nV o\xc5\xbejem smislu pod pojmom stara novgorod\xc5\xa1\xc4\x8dina razumemo nare\xc4\x8dje Novgoroda in njegove okolice. Na osnovi tega nare\xc4\x8dja je nastal tudi jezik koin\xc3\xa9, ki se je uporabljal na celotnem obmo\xc4\x8dju Novgorodske republike, predvsem v mestih. Zelo podobno mu je nare\xc4\x8dje Pskovske republike \xe2\x80\x93 stara pskov\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki pa skupaj z novgorodskim (v o\xc5\xbejem smislu) sestavlja staro novgorodsko-pskovsko nare\xc4\x8dje (skupaj z manj\xc5\xa1imi nare\xc4\x8dji).     _NEWLINE_V \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu pa pojem staro novgorodsko nare\xc4\x8dje zajema skupek vseh staroruskih govorov, ki so se nahajali na obmo\xc4\x8dju Novgoroda in Pskova, vklju\xc4\x8dno z vzhodnonovgorodskimi govori in staropskovskimi nare\xc4\x8dji._NEWLINE_Stara novgorodska nare\xc4\x8dja in naddialektna stara ru\xc5\xa1\xc4\x8dina so genetsko povezani na ravni praslovan\xc5\xa1\xc4\x8dine. Pri\xc5\xa1tevanje starega novgorodskega nare\xc4\x8dja med vzhodnoslovanske jezike je rezultat poznej\xc5\xa1ih procesov zbli\xc5\xbeevanja z ostalimi staroruskimi jezikovnimi areali.   _NEWLINE_Arhai\xc4\x8dna novgorodska toponimija in gramati\xc4\x8dnosintakti\xc4\x8dni podatki pri\xc4\x8dajo o vidni sorodnosti staronovgorodskega nare\xc4\x8dja in zahodnoslovanskih jezikov.   _NEWLINE_V obdobju med 13. in 15. stoletjem je opazno izrinjanje staronovgorodskih posebnih zna\xc4\x8dilnosti, kar je posledica vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih jezikovnih stikov na ozemlju bodo\xc4\x8dega ruskega jezika. Ta proces se pospe\xc5\xa1i po letu 1478 s priklju\xc4\x8ditvijo Novgorodske republike k Moskovski veliki kne\xc5\xbeevini. Staronovgorodsko nare\xc4\x8dje razpade na vrsto samostojno razvijajo\xc4\x8dih se govorov, ki spadajo v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i ruski nare\xc4\x8dni kontinuum. Staronovgorodsko nare\xc4\x8dje je vplivalo na razvoj severnoruskih govorov, del se je ohranil tudi v zahodnih srednjeruskih govorih, predvsem v pskovskih.  _NEWLINE_Za staro novgorod\xc5\xa1\xc4\x8dino je bilo zna\xc4\x8dilno razlikovanje od staroruskega jezika in drugih slovanskih jezikov. V fonetiki so razlike vidne pri: _NEWLINE_- realizaciji praslovanskega *\xc4\x9b v \xc5\xa1irok samoglasnik;  _NEWLINE_- prehodu *TorT > Tor\xc9\x99T ali v ToroT (lahko tudi v *TroT);  _NEWLINE_- prehodu *\xd0\xa2\xd1\x8arT > \xd0\xa2\xd1\x8ar\xd1\x8a\xd0\xa2, \xd0\xa2r\xd1\x8a\xd0\xa2 ali v \xd0\xa2\xd1\x8ar\xcc\xa5\xd1\x8a\xd0\xa2; _NEWLINE_- odsotnosti druge ter tretje palatalizacije. _NEWLINE_Pri morfologiji pa razlike opazimo pri oblikovanju kon\xc4\x8dnice -e v imenovalniku ednine mo\xc5\xa1kega spola v trdi *\xc5\x8f- sklanjatvi (glej oblikoslovne zna\xc4\x8dilnosti)._NEWLINE_V obdobju pismenosti sta za staronovgorodsko nare\xc4\x8dje pomembni dve obdobji, v katerih pride do postopnega izpusta polglasnikov \xe2\x80\x94 zgodnje obdobje staronovgorodskega nare\xc4\x8dja (od 11. stoletja do prve \xc4\x8detrtine 13. stoletja) in pozno obdobje staronovgorodskega nare\xc4\x8dja (druga \xc4\x8detrtina 13. stoletja do 15. stoletja). Spomeniki, eni izmed najstarej\xc5\xa1ih izpri\xc4\x8danih slovanskih virov, so zapisani v cirilici.\n_START_SECTION_\nAreal\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti staronovgorodskega nare\xc4\x8dja\xe2\x80\x94 Novgorod in sosednja podro\xc4\x8dja starega Novgorodskega ozemlja. Prvotni areal nare\xc4\x8dja je obmo\xc4\x8dje Ilmenskega jezera v pore\xc4\x8dju rek Volhov in \xc5\xa0elon ter v pore\xc4\x8djih ni\xc5\xbejega in srednjega toka rek Msta in Lovat. Areal stare novgorod\xc5\xa1\xc4\x8dine je v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu zajemal tudi pore\xc4\x8dje reke Velikaje in okolico Pskovskega jezera. _NEWLINE_Nare\xc4\x8dje je bilo raz\xc5\xa1irjeno tudi na obmo\xc4\x8dju arealov jezikov in nare\xc4\x8dij ugrofinskih narodov: Votov, Ingrov, Vepsov na severu, Merjanov na vzhodu, Estov na severozahodu od staropskovskega areala. Ju\xc5\xbeno od omenjenega obmo\xc4\x8dja se je nahajalo vzhodnoslovansko pleme Krivi\xc4\x8di, na jugovzhodu (od staropskovskega areala) pa baltsko pleme Latgalci. Od 8. stoletja dalje se je areal staronovgorodskega nare\xc4\x8dja za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti \xe2\x80\x94 iz Prilmenja na vzhod med reki Volgo in Oko. Novgorodski Slovani so potovali ob gornjem toku Volge proti njenim levim pritokom  \xe2\x80\x94 Tverca in Mologa, potem pa \xc5\xa1e \xc4\x8dez desne pritoke \xe2\x80\x94 v pore\xc4\x8dje reke Kljazme. Po reki \xc5\xa0eksni so napredovali proti severu, v Zavol\xc5\xbee do Belega jezera. Od 10. do 12. stoletja je slovanska kolonizacija na sever potekala iz novgorodskih ozemelj na obmo\xc4\x8dju takratne Republike Karelije in pore\xc4\x8dju srednjega in spodnjega toka Severne Dvine do bregov Belega morja, kjer so \xc5\xbeiveli Kareli, \xc4\x8cudi in druga ugrofinska plemena.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeno-jezikovni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nStaro novgorodsko nare\xc4\x8dje v naddialektni formi je v osnovi bilo raz\xc5\xa1irjeno v mestih po vseh obmo\xc4\x8djih fevdalne republike. Uporabljala se je kot sredstvo vsakdanjega sporazumevanja na Novgorodskem ozemlju. Cerkvenoslovanski jezik je imel vlogo jezika liturgije in knji\xc5\xbenega jezika, v vsakdanji komunikaciji se je poleg novgorod\xc5\xa1\xc4\x8dine uporabljala staroru\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Preu\xc4\x8devanje pisem na brezovem lubju je pokazalo, da se pri sestavi uradnih dokumentov dolo\xc4\x8dene forme pojavljajo v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju kot naddialektnem jeziku, medtem ko se je staroruski jezik uporabljal v administrativnih krogih knezov. Delno je raba stare ru\xc5\xa1\xc4\x8dine v administrativnem jeziku povezana z ob\xc4\x8dasnimi stiki s prebivalci drugih ruskih ozemelj kot npr. Kijeva. Prvotna naddialektna forma staroruskega jezika je bila verjetno podvr\xc5\xbeena vplivu kijevskega govora, od 14. stoletja naprej pa se v Novgorodu postopoma uveljavi staroruski rostovsko-suzdalski knji\xc5\xbeni jezik.\n_START_SECTION_\nNare\xc4\x8dne razlike\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju staro novgorodskega nare\xc4\x8dja je na osnovi analize pisem na brezovem lubju, zapisov na pergamentu, letopisev in drugih pisnih spomenikov, kot tudi na podlagi sodobnih raziskav, mo\xc5\xbeno razdeliti staronovgorodsko nare\xc4\x8dje na zahodno in vzhodno. Zahodni staronovgorodski areal (zahodno od Novgoroda) je bil \xc5\xa1e najbli\xc5\xbeji staropskovskemu nare\xc4\x8dju. Vzhodni areal, ki je obsegal ozemlje severovzhodno in vzhodno od Novgoroda ter obmo\xc4\x8dja poznej\xc5\xa1e novgorodske kolonizacije na severovzhodu, je bil sorazmerno blizu standardni staroru\xc5\xa1\xc4\x8dini. Posebnost oblikovanja arealov je bila odsotnost skupnega \xc2\xabpranovgorodskega prednika\xc2\xbb zahodnih in vzhodnih staronovgorodskih govorov \xe2\x80\x94 imeli so razli\xc4\x8den geneti\xc4\x8den izvor, enotne nare\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti so se oblikovale kot rezultat procesov, ki so bili posledica mednare\xc4\x8dnih stikov govorcev razli\xc4\x8dnih govorov na obmo\xc4\x8dju ene dr\xc5\xbeave \xe2\x80\x94 Novgorodske republike._NEWLINE_Govori osrednjega obmo\xc4\x8dja staronovgorodskega areala so se nahajali na podro\xc4\x8dju najbolj intenzivnega mednare\xc4\x8dnega stika med govori zahodnonovgorodskega in vzhodnonovgorodskega nare\xc4\x8dnega tipa. Rezultat dolgo trajajo\xc4\x8dih stikov govorcev zahodnih in vzhodnih govorov, na osnovi zahodnonovgorodskih govorov, ki je prevzel tudi nekatere vzhodnonovgorodske zna\xc4\x8dilnosti, je nastalo nare\xc4\x8dje me\xc5\xa1anega tipa.\n_START_SECTION_\nGlasoslovne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna glasoslovna zna\xc4\x8dilnost staronovgorodskega nare\xc4\x8dja je odsotnost tako imenovane druge palatalizacije zadnjejezi\xc4\x8dnih soglasnikov: *k, *g, *x so se v polo\xc5\xbeaju pred samoglasnikoma \xc4\x9b in i, ki sta nastala iz *oi, zmeh\xc4\x8dali, oziroma pre\xc5\xa1li v [k'], [g'], [x'], niso pa se razvili v pripornike [c'], [z'], [s'], kot v ostalih praslovanskih nare\xc4\x8djih. Na primer v korenih besed iz pisem na brezovem lubju: \xd0\xba\xd1\xa3\xd0\xbb\xd0\xb5 proti rus. \xd1\x86\xd0\xb5\xd0\xbb 'cel', \xd1\x85\xd1\xa3\xd1\x80\xd1\x8c proti rus. \xd1\x81\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x8c, 'brezbarven' in podobno. V sodobnih govorih: \xd0\xba\xd0\xb5\xd0\xbf proti rus. \xd1\x86\xd0\xb5\xd0\xbf 'cepec', \xd0\xba\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xb2\xd0\xba\xd0\xb0 proti rus.  \xd1\x86\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xba\xd0\xb0 'cevka', \xd0\xba\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xb8\xcc\x81\xd1\x82\xd1\x8c proti rus. \xd1\x86\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xb8\xd1\x82\xd1\x8c 'cediti' in drugo, toponimi: \xd0\xa5\xd1\xa3\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbe 'Hidovo', \xd0\xa5\xd1\xa3\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbe 'Hirovo' itd. _NEWLINE_Isto je razvidno na stiku osnove in kon\xc4\x8dnice: \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd1\x80\xd1\x83\xd0\xba\xd1\xa3 'na roki', \xd0\xba\xd1\x8a \xd1\x82\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x8a\xd0\xba\xd1\xa3 'k teti', \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\x9b\xd1\x83\xd0\xb3\xd1\xa3, \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xb8 'pomagaj' in podobno. Staronovgorodsko nare\xc4\x8dje se v tem ne razlikuje le od ostalih vzhodnoslovanskih nare\xc4\x8dij, temve\xc4\x8d na splo\xc5\xa1no od vseh drugih slovanskih jezikov. Odsotnost druge palatalizacije bele\xc5\xbeijo predvsem zahodni govori staronovgorodskega nare\xc4\x8dja._NEWLINE_V staronovgorodskem nare\xc4\x8dju tudi v sklopih *kv, *gv in *xv v polo\xc5\xbeaju pred samoglasniki \xc4\x9b, i, \xd1\x8c, ni pri\xc5\xa1lo do prehoda v [c'], [z'], [s']: \xd0\xb3\xd0\xb2\xd1\xa3\xd0\xb7\xd0\xb4\xd0\xb0 proti rus. \xd0\xb7\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xb7\xd0\xb4\xd0\xb0 'zvezda', \xd0\xba\xd0\xb2\xd1\xa3\xd1\x82 proti rus. \xd1\x86\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x82 'cvet'. Tako je tudi v zahodnoslovanskih jezikih._NEWLINE_Koren \xd0\xb2\xd1\x8c\xd1\x85-, proti rus. \xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x8c 'ves' v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju ni bil podvr\xc5\xbeen tretji palatalizaciji, tako da se je ohranil x \xe2\x80\x98h\xe2\x80\x99 (in ne s') v celotnem sklanjatvenem vzorcu: \xd0\xb2\xd1\x8c\xd1\x85\xd1\x8d, \xd0\xb2\xd1\x8c\xd1\x85\xd0\xbe, \xd0\xb2\xd1\x8c\xd1\x85\xd1\x83 proti rus. \xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xb5, \xd0\xb2\xd1\x81\xd1\x91 , \xd0\xb2\xd1\x81\xd1\x8e, \xe2\x80\x98vse, vso, vso\xe2\x80\x99 itd.  _NEWLINE_Za staronovgorodsko nare\xc4\x8dje in obmo\xc4\x8dje Novgorodske republike je zna\xc4\x8dilen pojav cokanja  oziroma sovpad fonemov /c/ in /\xc4\x8d/ (to je zna\xc4\x8dilno tudi za staropskovsko nare\xc4\x8dje), kjer so sovpadli rezultati prve in tretje palatalizacije za *k. Primere cokanja lahko najdemo v pismih na brezovem lubju ter na pergamentih novgorodskih rokopisov iz zgodnjega obdobja: \xd1\x85\xd0\xbe\xd1\x86\xd0\xbe\xd1\x83, proti rus. \xd1\x85\xd0\xbe\xd1\x87\xd1\x83 'ho\xc4\x8dem', \xd0\xbe\xd1\x82\xd1\x8c\xd1\x87\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb8 proti rus. \xd0\xbe\xd1\x82\xd1\x86\xd1\x83 'o\xc4\x8detu', \xd1\x86\xd0\xb5\xd1\x82\xd0\xbe proti rus. \xd1\x87\xd1\x82\xd0\xbe 'kaj/kar' itd. _NEWLINE_V staropskovskem nare\xc4\x8dju je pri\xc5\xa1lo do sovpada /s\xe2\x80\x99/ \xe2\x80\x94 /\xc5\xa1\xe2\x80\x99/, /z\xe2\x80\x99/ \xe2\x80\x94 /\xc5\xbe\xe2\x80\x99/ oziroma do tako imenovanega \xc5\xa1okanja. Glede na redke primere iz pisem na brezovem lubju, lahko sklepamo da se je \xc5\xa1okanje v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju razvilo le v dolo\xc4\x8deni meri: \xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xb7\xd1\x8b\xd0\xb8, rus. \xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xb7\xd1\x8b\xd0\xb9,'temno siv', \xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xbe\xd0\xb6\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x87\xd1\x8a 'prebivalec Zaozerja', idr._NEWLINE_Refleksi zvene\xc4\x8dih sklopov *stj, *skj, *zdj, in *zgj so se v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju razvili na dva na\xc4\x8dina: zahodni [\xc5\xbe'g'], [\xc5\xa1'k'] in vzhodni [\xc5\xbe'\xc7\xae'] in [\xc5\xa1'\xc4\x8d'] (sovpadajo s starovzhodnoslovanskimi). Primere tovrstnih refleksov najdemo v staronovgorodskih spomenikih, med drugim tudi v starocerkvenoslovanskih: o refleksu zvene\xc4\x8dih sklopov pri\xc4\x8da \xd0\xb6\xd0\xb3: \xd0\xb4\xd1\x8a\xd0\xb6\xd0\xb3\xd1\x8c proti rus. \xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb6\xd0\xb4\xd1\x8c 'de\xc5\xbe', \xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\xa3\xd0\xb6\xd0\xb3\xd1\xa7\xd1\xa7, rus. \xc2\xbb\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb5\xd0\xb7\xd0\xb6\xd0\xb0\xd1\x8f\xc2\xab\xc2\xa0'medtem, ko je nekdo napadal' in podobno. Refleks nezvene\xc4\x8dih soglasni\xc5\xa1kih sklopov pa je najpogosteje izra\xc5\xbeen s \xc4\x8drko \xd1\x89, ki se je brala kot [\xc5\xa1'k']: \xd0\xbe\xd1\x83 \xd0\xa2\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x89\xd0\xb5 proti rus. \xd1\x83 \xd0\xa2\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x88\xd0\xba\xd0\xb8, \xd0\xa1\xd1\x8a\xd0\xb1\xd1\x8b\xd1\x88\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x86\xd1\xa7 proti rus. \xd0\xa1\xd0\xb1\xd1\x8b\xd1\x88\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb0. _NEWLINE_Pskovski spomeniki bele\xc5\xbeijo pomemben prehod praslovanskih *tl, *dl > kl, gl, ki pa so se v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju pojavljali ob tipi\xc4\x8dnih vzhodnoslovanskih refleksih *tl, *dl> l. V pismih na brezovem lubju in drugih novgorodskih virih sta prisotna oba tipa refleksa: staropskovski \xd0\xba\xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x89\xd1\x8c proti rus. \xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x89 'riba plo\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8d', \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xb3\xd0\xbb\xd1\xa3 proti rus \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb8 'odpeljali, povedli', ob starovzhodnoslovanskem \xd0\xbc\xd1\x8b\xd0\xbb\xd0\xb0 'milo', \xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb7\xd0\xb2\xd1\x8c\xd0\xbb\xd0\xb8 proti rus. \xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb7\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb8 'lo\xc4\x8dili'. _NEWLINE_V staronovgorodskem nare\xc4\x8dju (in staropskovskem) je pri\xc5\xa1lo do posebnega razvoja vl' in ml' v l\xe2\x80\x99 in n\xe2\x80\x99 (iz psl. *vj, *mj): \xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x8e proti rus.\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbb\xd1\x8e 'popravim', \xd0\xaf\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c namesto \xd0\xaf\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbb\xd1\x8c 'Jakobov' (svojilni pridevnik od imena \xd0\xaf\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x8a 'Jakov'), \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8 proti rus. \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbb\xd0\xb5 'na zemlji'. Prvi dokazi za ta pojav so iz 12. stoletja, povsem mo\xc5\xbeno pa je, da je do pojava pri\xc5\xa1lo \xc5\xbee prej. _NEWLINE_Refleksi praslovanskih dvoglasni\xc5\xa1kih zvez samoglasnikov in jezi\xc4\x8dnikov v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju so najverjetneje bili druga\xc4\x8dni od onih v starovzhodnoslovan\xc5\xa1\xc4\x8dini. _NEWLINE_Osnovni staronovgorodski tip razvoja zveze *T\xd1\x8arT je prehod v \xd0\xa2\xd1\x8ar\xd1\x8a\xd0\xa2, kjer jezi\xc4\x8dnik r stoji med dvema polglasnikoma, tj. \xd0\xa2\xd1\x8ar\xd1\x8a\xd0\xa2, \xd0\xa2\xd1\x8cr\xd1\x8c\xd0\xa2, \xd0\xa2\xd1\x8al\xd1\x8a\xd0\xa2, \xd0\xa2\xd1\x8cl\xd1\x8c\xd0\xa2 (\xc4\x8de *T\xd1\x8clT ni pre\xc5\xa1el v *\xd0\xa2\xd1\x8cl\xd0\xa2), s tem, da pred trdimi zobnimi gre \xd1\x8c v \xd1\x8a: \xd0\xa2\xd1\x8cr\xd1\x8c\xd0\xa2 v \xd0\xa2\xd1\x8cr\xd1\x8a\xd0\xa2. O tem refleksu pri\xc4\x8dajo pisma na brezovem lubju, kjer je prisotna dvoglasni\xc5\xa1ka zveza, kjer jezi\xc4\x8dnik stoji med dvema polglasnikoma: \xd0\xbc\xd1\x8a\xd0\xbb\xd1\x8a\xd0\xb2\xd0\xb8, rus. \xc2\xab\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb6\xd0\xb8\xc2\xbb 'povej', \xd0\xb2\xd1\x8a \xd0\xb1\xd1\x8a\xd1\x80\xd1\x8a\xd0\xb7\xd1\xa3 proti rus. \xd0\xb1\xd1\x8b\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe 'hitro' in podobno (za razliko od standardnih staroruskih  zapisov, kjer je le en polglasnik pred jezi\xc4\x8dnikom, npr. *T\xd1\x8arT)._NEWLINE_V staronovgorodskem nare\xc4\x8dju je obstajal \xc5\xa1e en tip dvoglasni\xc5\xa1ke zveze *Tr\xd1\x8aT ali T \xd1\x8c\xee\xac\x95\xd1\x8cT, kjer polglasnik stoji za zlogotvornim jezi\xc4\x8dnikom, z vokalnim prizvokom na obeh straneh. Tovrstne primere lahko ponovno najdemo v pismih na brezovem lubju in v nekaterih novgorodskih rokopisih: \xd0\xbc\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb0 'rekla je', \xd0\xb2\xd0\xbe \xd0\xb1\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb7\xd1\xa3  'hitro', \xd0\xba\xd1\x8a \xd0\x92\xd0\xbb\xd1\x8a\xd1\x87\xd1\x8c\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8, rus. \xc2\xbb\xd0\xba \xd0\x92\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x87\xd0\xba\xd1\x83\xc2\xab\xc2\xa0'k Vol\xc4\x8dku' v primerjavi z  zapisi iz \xc5\xbditija Andreja Jurodivega iz 14 st.: \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x82\xd1\x8b proti rus. \xd0\xbf\xd0\xbe\xd1\x80\xd1\x82\xd1\x8b 'hla\xc4\x8de', \xd0\xbc\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x8f proti rus. \xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x8f 'strela', idr. _NEWLINE_Staronovgorodsko nare\xc4\x8dje prav tako bele\xc5\xbei poseben refleks v dvoglasni\xc5\xa1kih zvezah *TorT, ki se v zapisih odra\xc5\xbea \xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x82 \xd1\x80\xd0\xbe, \xd0\xbb\xd0\xbe (\xd1\x8a\xd1\x80\xd0\xbe, \xd1\x8a\xd0\xbb\xd0\xbe): 2 \xd1\x81\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x87\xd1\x8c\xd0\xba\xd0\xb0 proti. rus. \xd0\xb4\xd0\xb2\xd0\xb0 \xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x87\xd0\xba\xd0\xb0 (\xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x87\xd1\x8c\xd0\xba\xd1\x8a \xe2\x80\x94 merilna enota oziroma valuta, v prvotnem pomenu \xc2\xbb40 krzen\xc2\xab), \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb3\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb4(\xd1\x8c\xd0\xb5) proti rus. \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb4\xd1\x8c\xd0\xb5 (dajatev, ki so jo pla\xc4\x8devala mesta), \xd0\xb4\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb5 proti rus. \xd0\xb4\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb5 'drago', idr. _NEWLINE_Vsa nare\xc4\x8dja staronovgorodskega obmo\xc4\x8dja so ohranila zaporni\xc5\xa1ki (eksplozivni) [g] za razliko od ju\xc5\xbenih in jugozahodnih nare\xc4\x8dij Kijevske Rusije, kjer se je praslovanski *g razvil v priporni\xc5\xa1ki (frikativni) [\xce\xb3]. _NEWLINE_Realizacija praslovanskega *\xc4\x9b se je v govorih razlikovala. Za staropskovske in zahodne staronovgorodske govore je bil zna\xc4\x8dilen \xc5\xa1irok samoglasnik, za vzhodne novgorodske govore pa ozki samoglasnik, ki je sicer zna\xc4\x8dilen za ve\xc4\x8dino staroruskih govorov. Od druge polovice 12. stoletja se v spomenikih staronovgorodskega nare\xc4\x8dja, med drugim tudi v pismih na brezovem lubju, pojavljajo primeri prehoda  \xc4\x9b v i, ki v 13. oziroma 14. stoletju postaja vse pogostej\xc5\xa1i. _NEWLINE_Proces izpusta polglasnikov je v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju potekal skoraj celo stoletje, od prve \xc4\x8detrtine 12. stoletja do prve \xc4\x8detrtine 13. stoletja, \xc4\x8deprav so polglasniki na koncu besede izginili \xc5\xbee nekoliko prej. _NEWLINE_Polglasni\xc5\xa1ka sklopa *\xd1\x8aj\xd1\x8c in *\xd1\x8cj\xd1\x8c sta v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju  pre\xc5\xa1la v oj, ej ali pa je  *\xd1\x8aj\xd1\x8c pre\xc5\xa1el v uj, ej, oj,  *\xd1\x8cj\xd1\x8c pa v  ij oziroma ej.  Zahodni refleks ej (iz *\xd1\x8aj\xd1\x8c) potrjujejo tudi pisma na brezovem lubju ter druge novgorodske listine: \xd0\xb2\xd1\x8a\xd0\xb7\xd1\xa3\xd0\xb8\xd0\xb4\xd1\x83, 'vzidem', \xd0\xb2 \xd0\x92\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xb5\xd0\xb8 \xd0\x9d\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb3\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb4\xd1\x8a, 'v Veliki Novgorod'._NEWLINE_Od druge polovice 12. stoletja naprej, se v novgorodskih spomenikih pojavlja nevtralizacija fonemov /v/ in /u/, v razli\xc4\x8dnih pozicijah, kar je povezano s polgasni\xc5\xa1kim izpustom: \xd0\xbe\xd1\x83 \xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8b\xd1\x80\xd0\xb8 proti rus.  \xd0\xb2 \xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xbda\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8b\xd1\x80\xd0\xb5 'v samostanu', \xea\x99\x8b\xd0\xb7\xd1\xa7\xd0\xbb\xd0\xb5 proti rus. \xd0\xb2\xd0\xb7\xd1\x8f\xd0\xbb 'vzel', itd._NEWLINE_Med asimilacijskimi procesi znotraj novih soglasni\xc5\xa1kih sklopov, ki so posledica izpusta polglasnikov,  je v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju pri\xc5\xa1lo do progresivne asimilacije: \xd1\x81\xd1\x8a\xd1\x82\xd0\xbe\xd1\x83\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xb8 namesto \xd1\x81\xd1\x8a\xd0\xb4\xd0\xbe\xd1\x83\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xb8 'razmisli', \xd0\xba\xd1\x82\xd0\xb5 'kje' iz \xd0\xba\xd1\x8a\xd0\xb4\xd0\xb5 in drugi. Med te najverjetneje spada tudi poseben staronovgorodski izraz \xd1\x81\xd1\x82\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x8a rus. \xd0\xb7\xd0\xb4\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2, \xd1\x86\xd0\xb5\xd0\xbb 'zdrav, cel'. Progresivna asimilacija je potekala le v zgodnjem obdobju po procesu izpusta polglasnikov, saj jo je kasneje izpodrinila regresivna asimilacija, ki je sicer zna\xc4\x8dilna za starovzhodno slovan\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nOblikoslovne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV oblikoslovju je najpoglavitnej\xc5\xa1a lastnost kon\xc4\x8dnica -e v imenovalniku ednine mo\xc5\xa1kega spola trde o-sklanjatve, kjer bi praviloma morala stati kon\xc4\x8dnica -\xd1\x8a (kot v takrat vseh ostalih slovanskih jezikih in nare\xc4\x8djih): \xd0\xa1\xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xb5 \xe2\x80\x98\xc5\xbeivina\xe2\x80\x99, \xd0\x98\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb5 (oblika imena Ivan), \xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb5 'star', \xd0\xba\xd0\xb5\xd1\x82\xd0\xbe _NEWLINE_'kdo', (\xd0\xba-\xd1\x8a-\xd1\x82\xd0\xbe), pri \xc4\x8demer pred kon\xc4\x8dnico -e glasovi k, g, x niso prehajali v \xc4\x8d, \xc5\xbe, \xc5\xa1: \xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xbc\xd1\x8a\xd0\xba\xd0\xb5, in ne*\xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xbc\xd1\x8a\xd1\x87\xd0\xb5 'dvorec'. Na podlagi pisem na brezovem lubju lahko sklepamo, da je kon\xc4\x8dnica -e v imenovalniku ednine v zgodnjem obdobju zagotovo prevladovala, v \xc4\x8dasu od 13. do 14. stoletja pa so primeri s kon\xc4\x8dnico -\xd1\x8a postopoma postajali vse pogostej\xc5\xa1i. _NEWLINE_V to\xc5\xbeilniku ednine mo\xc5\xa1kega spola trde o-sklanjatve, je kot v drugih slovanskih nare\xc4\x8djih kon\xc4\x8dnica -\xd1\x8a: \xd1\x85\xd0\xbb\xd1\xa3\xd0\xb1\xd1\x8a 'kruh', \xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x82\xd1\x8a ipd. S tem prihaja, v nasprotju z drugimi slovanskimi jeziki, v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju do razlike med imenovalnikom in to\xc5\xbeilnikom ednine. Posledi\xc4\x8dno se je v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju kategorija \xc5\xbeivosti razvila \xc5\xa1ele kar nekaj \xc4\x8dasa kasneje kot v vzhodnoslovanskem nare\xc4\x8dju in je bil zapis slednjih primerov povsem obi\xc4\x8dajen: \xd0\xbf\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x8a\xd0\xbb\xd1\x8e \xd0\xbe\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xba\xd1\x8a 'po\xc5\xa1ljem otroka', \xd0\xba\xd1\x83\xd0\xbf\xd0\xbb\xd1\x8e \xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x8a 'kupim konja' in celo \xd0\xbf\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x8a\xd0\xbb\xd1\x8e \xd0\xa0\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb2\xd1\x8a (sicer lahko tudi \xd0\xbf\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x8a\xd0\xbb\xd1\x8e \xd0\xa0\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xbba\xd0\xb2\xd0\xb0) 'po\xc5\xa1ljem Rastislava'._NEWLINE_V a-sklanjatvi se je \xc5\xbee v zgodnjem staronovgorodskem obdobju v rodilniku ednine samostalnikov s trdo osnovo pisala kon\xc4\x8dica -\xd1\xa3: \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8a \xd0\xb3\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xbd\xd1\xa3 'pol grivne'. Ta kon\xc4\x8dnica se je prav tako pisala v imenovalniku in to\xc5\xbeilniku mno\xc5\xbeine trde *a -sklanjatve: \xd0\xba\xd1\x83\xd0\xbd\xd1\xa3 \xe2\x80\x98kune\xe2\x80\x99 (denarna valuta v Stari Rusiji od 10. do 15.st), \xd0\xba\xd1\xa3\xd0\xbb\xd1\xa3 \xe2\x80\x98cele\xe2\x80\x99 ipd., ter v imenovalniku in to\xc5\xbeilniku mno\xc5\xbeine mo\xc5\xa1ke *o-sklanjatve samostalnikov s trdo osnovo: 4 \xd0\xb7\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x82\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xba\xd1\xa3 '4 zlatnike', \xd0\xb3\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb4\xd1\xa3 'mesta' in drugi. Kon\xc4\x8dnico -\xd1\xa3 pri samostalnikih a-sklanjatve s trdo osnovo lahko opazimo \xc5\xbee v najstarej\xc5\xa1ih zapisih iz obdobja pismenosti. Pri samostalnikih mo\xc5\xa1kega spola s trdo osnovo o-sklanjatve, pa je ta kon\xc4\x8dnica prisotna v to\xc5\xbeilniku mno\xc5\xbeine \xc5\xbee v zgodnjem obdobju, v imenovalniku mno\xc5\xbeine pa se je njena uporaba u\xc4\x8dvrstila nekoliko kasneje, zaradi raz\xc5\xa1irjene kon\xc4\x8dnice -\xd0\xb8. _NEWLINE_Kon\xc4\x8dnica -\xd1\xa3 se je v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju prav tako pisala v dajalniku in mestniku ednine mehke a-sklanjatve ter v mestniku ednine mehke *o-sklanjatve: \xd0\xb2\xd1\x8a \xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbb\xd1\xa3 'v zemlji', \xd0\xba \xd0\x9f\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xba\xd1\x8a\xd1\x88\xd1\xa3 'k Prok\xc5\xa1i'. Tako se je pri *a-sklanjatvi v rodilniku ednine ter v dajalniku in mestniku ednine poenotila kon\xc4\x8dnica -\xd1\xa3 v samostalnikih tako trde kot mehke osnove: rod. ed. \xd0\xb6\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\xa3 '\xc5\xbeene', \xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbb\xd0\xb8 'zemlje', daj., mestn. ed. \xd0\xb6\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\xa3, \xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbb\xd0\xb8. Tako so se zdru\xc5\xbeile zna\xc4\x8dilnosti zahodnih in vzhodnih govorov Novgorodske republike: pskovska tradicija sovpadanja rodilnika ednine ter dajalnika in mestnika ednine (rod. ed. \xd0\xb6\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\xa3, \xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbb\xd0\xb8, daj. in mest. ed. \xd0\xb6\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\xa3, \xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbb\xd0\xb8) in severovzhodna te\xc5\xbenja po poenotenju trdih in mehkih kon\xc4\x8dnic (rod. ed. \xd0\xb6\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x8b, \xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbb\xd0\xb8, daj. in mestn. ed. \xd0\xb6\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\xa3, \xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbb\xd1\xa3). _NEWLINE_V staronovgorodskem nare\xc4\x8dju je \xc5\xbee zelo zgodaj kon\xc4\x8dnico imenovalnika in to\xc5\xbeilnika dvojine srednjega spola -\xd1\xa3 (ali \xd0\xb8 pri mehki osnovi) zamenjala kon\xc4\x8dnica -a; \xd0\xb4\xd1\x8a\xd0\xb2\xd0\xb0 \xd0\xbb\xd1\xa3\xd1\x82\xd0\xb0 'dve leti'._NEWLINE_Pridevni\xc5\xa1ki sklanjatveni vzorec je za razliko od nare\xc4\x8dij Kijevske Rusije zelo dolgo ohranil arhai\xc4\x8dne oblike, ki \xc5\xa1e niso podlegle vplivu zaimenske sklanjatve; rod. m. ed. -\xd0\xb0\xd0\xb3\xd0\xbe,  daj. m. ed. -\xd1\x83\xd0\xbc\xd1\x83, daj., mestn. \xc5\xbe. ed. - \xd1\xa3\xd0\xb8, mestn. m. ed. \xe2\x80\x93 \xd1\xa3\xd0\xbc\xd1\x8c. Pridevni\xc5\xa1ke kon\xc4\x8dnice so dokon\xc4\x8dno izrinile zaimenske v poznem staronovgorodskem obdobju (13.-14. stoletje). _NEWLINE_V zgodnjem staronovgorodskem nare\xc4\x8dju so se za zaimek \xc2\xab\xd1\x82\xd0\xbe\xd1\x82\xc2\xbb pojavile oblike s samoglasnikom -i- namesto prvotnega -\xc4\x9b-: \xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xbc\xd1\x8c, \xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x85\xd1\x8a, \xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xb8 (namesto \xd1\x82\xd1\xa3\xd0\xbc\xd1\x8c, \xd1\x82\xd1\xa3\xd1\x85\xd1\x8a, \xd1\x82\xd1\xa3\xd0\xbc\xd0\xb8) itd. Kasneje pa v teh zaimkih, kot tudi v trdi zaimski sklanjatvi, v omenjenih oblikah prevladujejo kon\xc4\x8dnice, prevzete iz pridevni\xc5\xa1ke sklanjatve: \xd1\x82\xd1\x8b\xd1\x85\xd1\x8a, \xd1\x82\xd1\x8b\xd0\xbc\xd0\xb8, \xd1\x82\xd1\x8b\xd0\xb8, itd._NEWLINE_V staronovgorodskem nare\xc4\x8dju, so v zgodnjem obdobju za 3. osebo ednine in mno\xc5\xbeine prisotne sedanji\xc5\xa1ke oblike brez -\xd1\x82\xd1\x8c: ed. \xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xb5 proti rus. \xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x91\xd1\x82 'nese', \xd0\xb6\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xb5 proti rus. \xd0\xb6\xd0\xb8\xd0\xb2\xd1\x91\xd1\x82 '\xc5\xbeivi', mn. \xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x83 proti rus. \xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x83\xd1\x82 'nesejo', \xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\xa7 proti rus. \xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x8f\xd1\x82 'pla\xc4\x8dajo' (prav tako ponekod brez -\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8c: \xd0\xb5 proti rus. \xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8c  'je', \xd0\xb2\xd1\x8a\xd0\xb4\xd0\xb0  proti rus. \xd0\xb4\xd0\xb0\xd1\x81\xd1\x82 'da'), oblike s -\xd1\x82\xd1\x8c se pojavljajo redkeje. _NEWLINE_Prva oseba imperativa in atematskega sedanjika se v je v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju tvorila s kon\xc4\x8dnico -me: \xd0\xbd\xd0\xb5 \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xb5 'ne bomo polili, ne polijmo', \xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xbc\xd0\xb5 'smo'. _NEWLINE_Velelni\xc5\xa1ke kon\xc4\x8dnice v mno\xc5\xbeini in dvojini pa so bile posplo\xc5\xa1ene: -\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5, -\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb0 (prvotno so bile zna\xc4\x8dilne le za mehke osnove): \xd0\xb8\xd0\xb4\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5, \xd0\xb1\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5, \xd0\xb8\xd0\xb4\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb0, \xd0\xb1\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb0 'pojdite, vzemite, pojdita, vzemita'._NEWLINE_Dele\xc5\xbeniki (dele\xc5\xbeja) glagolov s trdo osnovo so \xc5\xbee v zgodnjem obdobju staronovgorodskega nare\xc4\x8dja imeli kon\xc4\x8dnico -\xd1\xa7: \xd0\xb8\xd0\xb4\xd1\xa7 proti rus. \xd0\xb8\xd0\xb4\xd1\x8f 'ido\xc4\x8d', \xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\xa7 proti rus. \xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x80\xd1\x8f 'govore\xc4\x8d'. Kot je vidno v teh zadnjih primerih, je pri\xc5\xa1lo do zamenjave tudi pri zadnjih jezi\xc4\x8dnikih.\n_START_SECTION_\nSkladenjske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV staronovgorodskem nare\xc4\x8dju lahko opazimo zgradbo, pri kateri se ob nedolo\xc4\x8dniku predmet izra\xc5\xbea z imenovalnikom\xc2\xa0: \xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xb0 \xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb8 (\xe2\x80\x98piti vodo\xe2\x80\x99)._NEWLINE_Posebnost nare\xc4\x8dja je  trpna zgradba, pri kateri se vr\xc5\xa1ilec dejanja s predlo\xc5\xbeno zvezo z \xd0\xbe\xd1\x83 in \xd0\xbe\xd1\x82\xd1\x8c: \xd0\x96\xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xb4\xd0\xb5 \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb3\xd1\x83\xd0\xb1\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb5 \xd0\xbe\xd1\x83 \xd0\xa1\xd1\x8b\xd1\x87\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87\xd1\x8c (vs. sodobna ru\xc5\xa1\xc4\x8dina, pri kateri je vr\xc5\xa1ilec ozna\xc4\x8den z brezpredlo\xc5\xbenim orodnikom)._NEWLINE_Podobne trpni\xc5\xa1ke zgradbe s predlogi najdemo tudi v sodobnih severozahodnih ruskih govorih._NEWLINE_Prav tako so za staronovgorodsko nare\xc4\x8dje zna\xc4\x8dilne konstrukcije z aktivnimi dele\xc5\xbeniki v funkciji povedka odvisnega stavka: \xd0\x90 \xd1\x86\xd1\x82\xd0\xbe \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xbe \xd1\x81\xd1\xa7\xd0\xbc\xd0\xbe\xea\x99\x81\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x86\xd0\xb8 \xd1\x85\xd0\xb5\xd0\xb4\xd1\x8b\xd0\xbb\xd0\xb5 \xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbe, \xd0\xbd\xd0\xb5 \xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\xa7\xd1\x86\xd0\xb5. _NEWLINE_Pogosta je uporaba \xc4\x8dlenka \xd1\x82\xd0\xb8, posebej v zvezi z veznikom \xd0\xb4\xd0\xb0: \xd0\xb4\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb8 'naj, da bi'._NEWLINE_Opaziti je tudi nare\xc4\x8dni staronovgorodski veznik \xd0\xbe\xd0\xba\xd0\xbe \xe2\x80\x98kot\xe2\x80\x99. V virih je mo\xc4\x8d najti tudi veznika kot \xd1\x8f\xd0\xba\xd0\xbe in \xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xbe.\n_START_SECTION_\nZaton novgorod\xc5\xa1\xc4\x8dine in vpliv na sodobno ru\xc5\xa1\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\nMed 13. in 15. stoletjem je pri\xc5\xa1lo do stikov med staro novgorod\xc5\xa1\xc4\x8dino in drugimi nare\xc4\x8dji poznej\xc5\xa1ega obmo\xc4\x8dja Rusije. Vrsta staronovgorodksih zna\xc4\x8dilnosti je tako postopoma slabela in izginjala, njeno mesto pa so za\xc4\x8dela zasedati sredi\xc5\xa1\xc4\x8dna in vzhodna nare\xc4\x8dja. Z izgubo politi\xc4\x8dne neodvisnosti Novgoroda in priklju\xc4\x8ditvi k Moskovski dr\xc5\xbeavi (1478) se ta proces nenadoma pospe\xc5\xa1i. Tako izgubi svojo prej\xc5\xa1njo enotnost in jasne meje ter se postopoma izgubi v vseruskem nare\xc4\x8dnem kontinuumu. _NEWLINE_Z druge strani pa mednare\xc4\x8dni stiki vodijo k prodoru novgorodskih zna\xc4\x8dilnosti v jezik centra. Kot navaja Andrej A. Zaliznjak, so v sodobnem knji\xc5\xbenem ruskem jeziku zna\xc4\x8dilnosti poglavitno novgorodskega izvora naslednje: _NEWLINE_- odsotnost premene \xd0\xba - \xd1\x86, \xd0\xb3 - \xd0\xb7, \xd1\x85 - \xd1\x81 v primerih kot so \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd1\x80\xd1\x83\xd0\xba\xd0\xb5 'na roki', \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xb5 'na nogi', \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x85\xd0\xb5 'na drogu, na palici', \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xb8 'pomagaj'._NEWLINE_- -\xd0\xb0 v kombinaciji \xd0\xb4\xd0\xb2\xd0\xb0 \xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x82\xd0\xb0 'dve leti'; _NEWLINE_- velelniki na -\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5 kot so \xd0\xb1\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5 'vzemite', \xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5 'nesite', \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5 'pomagajte'; _NEWLINE_- dele\xc5\xbeja na -\xd1\x8f kot \xd0\xb1\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x8f 'vzamejo\xc4\x8d', \xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x8f 'neso\xc4\x8d'.\n_START_SECTION_\nZgodovina preu\xc4\x8devanja\n_START_PARAGRAPH_\nEden prvih preu\xc4\x8devalcev staronovgorodskega nare\xc4\x8dja je bil Peter A. Lavrovski (\xc2\xabO jeziku severnih ruskih letopisev\xc2\xbb, 1852), ki se je \xc5\xa1e posebej posvetil posebnostim starih spomenikov pismenosti novgorodskega izvora. Zavra\xc4\x8dal je teorijo Izmaila I. Sreznevskega o enotnosti staroruskega jezika do 14. stoletja. Histori\xc4\x8dna dialektologija ruskega jezika in preu\xc4\x8devanje starega novgorodsko-pskovskega areala so pritegnili zanimanje jezikoslovcev predvsem v drugi polovici 19. stoletja in v za\xc4\x8detku 20. stoletja. Aleksej A. \xc5\xa0ahmatov se je staronovgorodskemu nare\xc4\x8dju in njegovim zna\xc4\x8dilnostim posvetil v delih \xc2\xabO novgorodskem jeziku\xc2\xbb (1885\xe2\x80\x941895) in \xc2\xabPreu\xc4\x8devanje dvinskih pismenosti\xc2\xbb (1903). Prav tako je preu\xc4\x8deval tudi staropskovske spomenike v delu \xc2\xabNekaj opa\xc5\xbeanj o jeziku pskovskih spomenikov 4.\xe2\x80\x945. stoletje\xc2\xbb (1912). Boris M. Ljapunov je bil prvi, ki je opazil odsotnost druge palatalizacije v staronovgorodskem nare\xc4\x8dju._NEWLINE_Pomemben mejnik v preu\xc4\x8devanju stare novgorod\xc5\xa1\xc4\x8dine je odkritje novgorodskih pisem na brezovem lubju v sredini 20. stoletja. Artemij V. Arcihovski in Viktor I. Borkovski sta postopoma objavljala pisma, kasneje pa sta Valentin Janin in Andreja A. Zaliznjak postala glavna preu\xc4\x8devalca staronovgorodskega nare\xc4\x8dja. Med deli druge polovice 20. stoletja o problematiki stare novgorod\xc5\xa1\xc4\x8dine, je potrebno izpostaviti slednja: kolektivna izdaja \xc2\xabPaleografska in jezikovna analiza novgorodskih pisem na brezovem lubju\xc2\xbb (1955), \xc2\xabZgodovina starega pskovskega nare\xc4\x8dja v 4. stoletju\xc2\xbb Tatjane Kandaurove iz leta 1960, \xc2\xabOsnutki zgodovinske dialektologije severne Rusije\xc2\xbb Klavdije Gor\xc5\xa1kove (1968). Splo\xc5\xa1na dela tega obdobja o zgodovini staroruskega jezika so: \xc2\xabZgodovinska vpra\xc5\xa1anja ruskega jezika\xc2\xbb Rubena Ivanovi\xc4\x8da Avanesova (1958), \xc2\xabZgodovina staroruskega jezika\xc2\xbb Leva Jakubinskega (1953), \xc2\xabNastanek jezika vzhodnih Slovanov\xc2\xbb (1962) \xc2\xabIzvor ruskega, ukrajinskega in beloruskega jezika\xc2\xbb Fedota Filina (1972), kolektivna monografija \xc2\xabTemelj severnoruskih govorov in srednjeruskih govorov\xc2\xbb, ki jo je uredila V. Orlova, \xc2\xabZgodovinska dialektologija ruskega jezika\xc2\xbb Klavdije Gor\xc5\xa1kove (1972)._NEWLINE_Zanimanje za staro novgorod\xc5\xa1\xc4\x8dino se je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dalo v za\xc4\x8detku 80-ih let zahvaljujo\xc4\x8d dognanjem Andreja A. Zaliznjaka. Njegovo delo je pripomoglo k novemu pristopu pri interpretaciji pisem na brezovem lubju, o\xc5\xbeivitvi starih in pojavitvi novih idej ter k postavitvi hipotez, povezanih z oblikovanjem starovgorodskega nare\xc4\x8dja. _NEWLINE_Ena izmed domnev, ki je vzbudila zanimanje preiskovalcev staroruskega jezika, je bila hipoteza o zahodnoslovanski genezi stare novgorod\xc5\xa1\xc4\x8dine. Podobne domneve sta imela Sreznevski (v sredini 19. stoletja) ter \xc5\xa0ahmatov (ob za\xc4\x8detku 20. stoletja). Prve hipoteze o povezavi prednikov Novgorodcev in zahodnih Slovanov z njihovo naselitvijo Prilmenja iz Baltskega pomorja, so zabele\xc5\xbeene v delih zgodovinarja Mihaila Ka\xc4\x8denovskega iz leta 1834. Hipotezo so podprli tudi Aleksander Kotljarevski, \xc5\xa0tefan Gedeonov, Ivan Zabelin in Nestor Petrovski. _NEWLINE_V sodobnosti so se s hipotezo o zahodnoslovanski genezi staronovgorodskega nare\xc4\x8dja ukvarjali preu\xc4\x8devalci, kot sta Georgij A. Haburgajev in  Sergej L. Nikolajev  \xe2\x80\x94 hipotezo podpirajo ne le jezikoslovci, ampak tudi nekateri zgodovinarji in arheologi (Valentin Sedov, Valentin Janin). Fedot Filin je, v nasprotju z omenjenimi, zagovarjal obstoj enotnega vzhodnoslovanskega jezika prednika, iz katerega so se kasneje razvila nare\xc4\x8dja staroruskega jezika (ki je vklju\xc4\x8deval staro novgorod\xc5\xa1\xc4\x8dino). \xc5\xa0uster-\xc5\xa0evc pa je delil pogled \xc5\xa0ahmatova in Sobolevskega in trdil, da se lahko posebnosti starosevernoruskega nare\xc4\x8dja Pskova in Novgoroda pojasnijo s tem, da gre v osnovi za praslovanska nare\xc4\x8dja, ki so se v okviru slovanske pradomovine nahajala v nare\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju, kjer so poleg \xe2\x80\x9cnare\xc4\x8dij prednikov\xe2\x80\x9d kasnej\xc5\xa1ega vzhodnoslovanskega nare\xc4\x8dja bili prisotni tudi vplivi prednikov lehitskih nare\xc4\x8dij in lu\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dine, delno pa tudi kasnej\xc5\xa1ega ju\xc5\xbenoslovanskega nare\xc4\x8dja.  _NEWLINE_Andreja A. Zaliznjak, najve\xc4\x8dji sodobni poznavalec novgorodskega jezika, je v svojih raziskovanjih razvijal ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih teorij. V svojem \xc4\x8dlanku iz leta 1986 o novgorodskih pismih na brezovem lubju Andrej Zaliznjak trdi, da staronovgorodsko nare\xc4\x8dje predstavlja lo\xc4\x8deno slovansko nare\xc4\x8dje, ki ga od drugih vzhodnoslovanskih nare\xc4\x8dij razlikujejo \xc5\xa1tevilni primeri iz praslovanskega obdobja. Predvideval je, da je staronovgorosko nare\xc4\x8dje povezano z \xc2\xabzahodnoslovanskim (predvsem severnolehitskim) in/ali ju\xc5\xbenoslovanskim (predvsem s slovenskim)\xc2\xbb. V svojem govoru na 10. Mednarodnem kongresu slavistov leta 1988 je Andrej Zaliznjak razlo\xc5\xbeil, da je bilo staronovgorodsko nare\xc4\x8dje med 11. in 12. stoletjem rezultat dolgo trajajo\xc4\x8dih stikov med severnokrivi\xc4\x8diskimi in ilmenskoslovanskimi nare\xc4\x8dji. Delno se je strinjal s Haburgajevim, severnokrivi\xc4\x8disko nare\xc4\x8dje je uvr\xc5\xa1\xc4\x8dal v severozahodno skupino, ki vklju\xc4\x8duje tudi polj\xc5\xa1\xc4\x8dino, severnolehitske jezike in lu\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dino. Ilmenska slovan\xc5\xa1\xc4\x8dina pa po njegovem mnenju spada v jugovzhodno skupino, ki jo sestavljajo bolgarski, srbohrva\xc5\xa1ki in slovenski jezik ter ju\xc5\xbena nare\xc4\x8dja vzhodnoslovanskih obmo\xc4\x8dij. Leta 1993 je v svojem delu ponovno zagovarjal vklju\xc4\x8ditev severno-krivi\xc4\x8deskega nare\xc4\x8dja v severozahodno jezikovno skupino. Vseeno pa je spremenil svoje stali\xc5\xa1\xc4\x8de. Po letu 1995, ko je iz\xc5\xa1la njegova monografija \xc2\xabStaronovgorodsko nare\xc4\x8dje\xc2\xbb, je Zaliznjak za\xc4\x8del zagovarjati, da so v poznopraslovanskem obdobju opazne razlike med plemenskimi govori \xc2\xabs pragmati\xc4\x8dnega vidika neznatne in da je medsebojno sporazumevanje potekalo brez ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav\xc2\xbb. To se je odra\xc5\xbealo v \xc5\xa1tevilnih jezikovnih povezavah, ne samo znotraj treh osnovnih slovanskih vej, ampak tudi med idiomi iz razli\xc4\x8dnih podskupin. _NEWLINE_Najbolj podrobni opis slovnice staronovgorodskega idioma je mo\xc4\x8d najti v delu Andreja Zaliznjaka \xc2\xabStaronovgorodsko nare\xc4\x8dje\xc2\xbb (1995; 2. izdaja, 2004)."