b'\n_START_ARTICLE_\nSipar\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMed arheolo\xc5\xa1kimi izkopavanji v Siparju so odkrili na tiso\xc4\x8de glinastih klinopisnih tablic, o njegovi zgodovini pa je kljub temu relativno malo znanega. Kot mnogo drugih mezopotamskih mest je bil tudi Sipar sestavljen iz dveh delov, ki ju je lo\xc4\x8devala reka. Na vzhodnem bregu reke je stal Sipar, na zahodnem pa njegovo sestrsko mesto Sipar-Amnanum._NEWLINE_Najdena lon\xc4\x8denina ka\xc5\xbee, da je bil Sipar naseljen \xc5\xbee v uru\xc5\xa1kem obdobju (okoli 4000 do 3100 pr. n. \xc5\xa1t.). \xc5\xa0tevilo prebivalcev se je znatno pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1ele v zgodnjem dinasti\xc4\x8dnem obdobju v 3. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. in nato v starobabilonskem obdobju v 2. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. in novobabilonskem obdobju v 1. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t.. V Ahemenidskem, Selevkidskem in Partskem cesarstvu je bilo mesto manj naseljeno._NEWLINE_Sipar je bil kultno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de son\xc4\x8dnega boga \xc5\xa0ama\xc5\xa1a (sumersko Utu), ki je domoval v svojem templju E-babara._NEWLINE_Stela s Hamurabijevim zakonikom je morda stala prav v Siparju. Na vrhu stele je upodobljen \xc5\xa0ama\xc5\xa1, ki kot bog pravice predaja oblast kralju. Zelo podoben motiv se pojavlja tudi na valjastih pe\xc4\x8datnikih iz starobabilonskega obdobja. Proti koncu 19. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so ravno v Siparju izdelovali najbolj prefinjene starobabilonske valjaste pe\xc4\x8datnike._NEWLINE_Za Sipar se domneva, da je istoveten s svetopisemskim Sefarvaimom v Stari zavezi.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nNajdi\xc5\xa1\xc4\x8de Tell Abu Haba, ki meri ve\xc4\x8d kot 1 km\xc2\xb2, je prvi v imenu Britanskega muzeja raziskoval Hormuzd Rassam leta 1880 in 1881. Med izkopavanji, ki so trajala 18 mesecev, so odkrili ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d glinastih tablic, med njimi tudi \xc5\xa0ama\xc5\xa1evo tablico. Ve\xc4\x8dina tablic je novobabilonskih. Tempelj je omenjen \xc5\xbee v 18. letu vladanja Samsu-ilune Babilonskega, ki poro\xc4\x8da o obnovi \xc2\xbbEbabarja, templja \xc5\xa0ama\xc5\xa1a v Siparju\xc2\xab in mestnega zigurata._NEWLINE_Tablice, ki so kon\xc4\x8dale v Britanskem muzeju, se \xc5\xa1e vedno preu\xc4\x8dujejo. Mesto njihovega odkritja ni dokumentirano, zato se ne da ugotoviti, ali izvirajo iz Siparja ali iz Sipar-Amnanuma. Druge tablice iz Siparja, ki so se takrat kupovale kar na tr\xc5\xbenicah, so kon\xc4\x8dale tudi v drugih muzejih. Sipar je bil zaradi relativno majhne oddaljenosti od Bagdada priljubljena to\xc4\x8dka ilegalnih izkopavanj._NEWLINE_V Siparju je nekaj \xc4\x8dasa leta 1894 delal francoski dominikanec in asirolog Jean-Vincent Scheil. Tablice, ki jih je odkril, so ve\xc4\x8dinoma starobabilonske in shranjene v muzeju v Istanbulu. Leta 1972 in 1973 so najdi\xc5\xa1\xc4\x8de raziskovali belgijski arheologi, od leta 1977 dalje pa ira\xc5\xa1ki arheologi pod vodstvom Walida al-Jadira in Farouka al-Rawija. Po letu 2000 so se jim pridru\xc5\xbeili sodelavci Nem\xc5\xa1kega arheolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta. Profesor Andrew George trdi, da klinopisna tablica z delom Epa o Gilgame\xc5\xa1u izvira iz Siparja.'