b'\n_START_ARTICLE_\nSvetlobno leto\n_START_PARAGRAPH_\nSvetl\xc3\xb2bno l\xc3\xa9to (oznaka sv. l., mednarodna pa ly) je enota za dol\xc5\xbeino in predstavlja razdaljo, ki jo svetloba premosti v enem julijanskem letu, v prostoru brez ovir neskon\xc4\x8dno dale\xc4\x8d od gravitacijskih ali magnetnih polj._NEWLINE_\xc4\x8ce upo\xc5\xa1tevamo, da je hitrost svetlobe v vakuumu  = 299.792.458 metrov na sekundo, julijansko leto pa ima 365,25 dni po 86.400 sekund, ugotovimo, da je svetlobno leto pribli\xc5\xbeno enako 9,46 \xc2\xb7 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 m (natan\xc4\x8dno 9.460.730.472.580.800 metrov), oziroma 9,46 petametrov._NEWLINE_Svetlobna leta se zaradi velike razdalje, ki jo nakazujejo, pogosto uporabljajo za ozna\xc4\x8devanje razdalj v Vesolju. Svetlobno leto ni enota za \xc4\x8das. Druga na\xc4\x8dina ozna\xc4\x8ditve velikih razdalj sta \xc5\xa1e astronomska enota (1 a.e. = 1/63.241 sv. l.) in parsek (1 pc = 3,26 sv. l.). V astronomiji ve\xc4\x8dkrat uporabljajo enoto parsek, ker je la\xc5\xbeje ra\xc4\x8dunati z njo in z opazovalnimi podatki. Pri tem ni pretvorbenih \xc4\x8dlenov, katerih vrednosti v\xc4\x8dasih niso natan\xc4\x8dno znane._NEWLINE_Manj\xc5\xa1e enote so svetlobna ura, svetlobna minuta in svetlobna sekunda. Svetlobna ura je enaka 1.079.252.848.800 m, svetlobna minuta 17.987.547.480 m, svetlobna sekunda pa, kot \xc5\xbee vemo, 299.792.458 m.'