b'\n_START_ARTICLE_\nUniverza\n_START_PARAGRAPH_\nUniv\xc3\xaarza je visoko\xc5\xa1olska izobra\xc5\xbeevalna in raziskovalna organizacija s pravico podeljevanja akademskih nazivov. Univerze nudijo izobra\xc5\xbeevanje na terciarni (dodiplomski) in kvartarni (podiplomski) stopnji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri kot prvo univerzo navajajo Akademijo, ki jo je leta 387 pr. n. \xc5\xa1t. v sadovnjaku Akademos blizu Aten ustanovil gr\xc5\xa1ki filozof Platon. V njej so pou\xc4\x8devali filozofijo, matematiko in gimnastiko._NEWLINE_V 5. stoletju n. \xc5\xa1. je nastala prva podobna ustanova v Nalandi v Biharju, Indija. Z njo povezujejo tudi budisti\xc4\x8dnega filozofa Nagarjuno. Tudi islam je podpiral ustanovitev visokih \xc5\xa1ol ter v 10. in 11. stoletju ustanovil univerze v Bagdadu, Kairu (Al Azhar, 975), Damasku, Kordobi, Sevilji, Toledu in drugod._NEWLINE_V Evropi so prve srednjeve\xc5\xa1ke univerze ustanovili v 11. in pozneje v 13. stoletju v Italiji in Franciji; na njih so pou\xc4\x8devali pravo, medicino in teologijo. Nujni uvod v preu\xc4\x8devanje filozofije in teologije pa je predstavljal \xc5\xa1tudij sedmih osnovnih ved, znanih kot septem artes liberales, ki so se \xc5\xa1tele za osnovo vse znanosti. Delile se se v dve kategoriji: trivium je zajemal gramatiko, retoriko in dialektiko oziroma logiko, quadrivium oziroma artes reales pa aritmetiko, geometrijo, glasbo in astronomijo._NEWLINE_Univerza je praviloma ustanovljena na podlagi statuta ali ustanovne listine. V Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu je, denimo, univerza ustanovljena na podlagi Kraljeve ustanovne listine (Royal Charter), in le ustanove s tako listino lahko podeljuejo akademske nazive._NEWLINE_Prva slovenska univerza je bila ustanovljena leta 1919 v Ljubljani._NEWLINE_V zadnjih desetletjih 20. stoletja so ustanovili tudi nekaj megauniverz, ki uporabljajo metodo \xc5\xa1tudija na daljavo.'