b'\n_START_ARTICLE_\nVez sigma\n_START_PARAGRAPH_\nVez sigma ali vez \xcf\x83 v kemiji je najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a vrsta kovalentne vezi. S stali\xc5\xa1\xc4\x8da simetrije skupin je vez \xcf\x83 najbolj jasno definirana v dvoatomskih molekulah, v katerih je simetri\xc4\x8dna glede na rotacijo okrog osi vezi. Po definiciji, ki izhaja iz simetrije skupin, nastane vez \xcf\x83 najpogosteje s prekrivanjem orbital s+s, pz+pz in s+pz ter dz2+dz2, pri \xc4\x8demer je z definiran kot os vezi. Popolnoma enako simetrijo molekularne orbitale daje tudi kvantna teorija. Prakti\xc4\x8dna posledica tega prekrivanja v dvoatomnih molekulah je me\xc5\xa1anje valovnih funkcij molekularnih orbital s+s in pz+pz. Obseg me\xc5\xa1anja oziroma prekrivanja je odvisen od relativnih energij na videz simetri\xc4\x8dnih molekularnih orbital._NEWLINE_V dvoatomskih molekulah z enakima atomoma nimajo orbitale \xcf\x83 med vezanima atomoma nobenih nodalnih ravnin. Odgovarjajo\xc4\x8da protivez oziroma orbitala \xcf\x83* je definirana s prisotnostjo nodalne ravnine med vezanima atomoma._NEWLINE_Sigma vezi so najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e kovalentne vezi, vezni elektroni teh vezi pa se pogosto imenujejo kar elektroni \xcf\x83.\n_START_SECTION_\nVezi \xcf\x83 v ve\xc4\x8datomskih spojinah\n_START_PARAGRAPH_\nVezi \xcf\x83 v ve\xc4\x8datomskih spojinah nastanejo s \xc4\x8delnim prekrivanjem atomskih orbital. Primer: v propanu je deset vezi \xcf\x83 \xe2\x80\x93 dve v vezeh C-C in osem v vezeh C-H. Vezi \xcf\x83 v tak\xc5\xa1ni ve\xc4\x8datomski molekuli so zelo delokalizirane, kar je v nasprotju s konceptom dve orbitali \xe2\x80\x93 ena vez. Pojem vezi \xcf\x83 je kljub temu neskladju izjemno uporaben in prodoren._NEWLINE_Pojem vezi \xcf\x83 se, \xc4\x8deprav ohlapno, uporablja tudi za opis interakcij, ki nastanejo s prekrivanjem posameznega zrahljanega dela ene orbitale s posameznom zrahljanim delom druge orbitale.\n_START_SECTION_\nVezi \xcf\x83 v spojinah z ve\xc4\x8dkratnimi vezmi\n_START_PARAGRAPH_\nV spojinah z ve\xc4\x8dkratnimi vezmi, na primer v etenu (CH\xe2\x82\x82=CH\xe2\x82\x82) in kromovem(II) acetat (Cr(CH\xe2\x82\x83-COO)\xe2\x82\x82), je ena vez v ve\xc4\x8dkratni vezi vedno vez \xcf\x83. Vezi \xcf\x83 v etenu so dopolnjene s vezmi \xcf\x80, v kromovem(II) acetatu pa celo z vezmi \xce\xb4.'