b'\n_START_ARTICLE_\nAchille Lauro\n_START_PARAGRAPH_\nAchille Lauro (splavljena kot Willem Ruys) je bila potni\xc5\xa1ka prekooceanska ladja, ki so jo leta 1985 ugrabili teroristi._NEWLINE_Ladjo je naro\xc4\x8dilo podjetje Rotterdamsche Lloyd v letu 1938, graditi pa so jo za\xc4\x8deli leta 1939 v nizozemski ladjedelnici Vlissingen. Gradnjo ladje je zmotil za\xc4\x8detek druge svetovne vojne, v kateri je bila v dveh bombnih napadih po\xc5\xa1kodovana. Tako je bila gradnja kon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele julija 1946, ladja pa je bila splovljena konec leta 1947 pod imenom Willem Ruys. Na prvo plovbo je od\xc5\xa1la 2. decembra. _NEWLINE_Ladja je v dol\xc5\xbeino merila 192, v vi\xc5\xa1ino pa 25 metrov. Njen ugrez je bil 8,9 metrov, skupni izpodriv pa je zna\xc5\xa1al 21.110 ton. Na krovu je bilo prostora za 900 potnikov, za pogon pa je skrbelo osem 8 motorjev tipa Sulzer, ki so poganjali dva vijaka. _NEWLINE_Leta 1964 je bila ladja prodana italijanskemu podjetju Flotta Lauro Line (Star Lauro), to pa jo je prekrstilo v Achille Lauro (po biv\xc5\xa1emu \xc5\xbeupanu Neaplja, Achillu Lauru). V istem letu je Star Lauro kupil tudi sestrsko ladjo Achille Lauro, ki jo je poimenovalo Angelina Lauro. _NEWLINE_Ladjo so povsem prenovili, redne plovbe pod novo zastavo pa je za\xc4\x8dela leta 1966. Achille Lauro je svojo kariero kon\xc4\x8dala v po\xc5\xbearu, ki je na njej izbruhnil 30. novembra 1994. Zaradi posledic je ladja potonila tri dni kasneje.\n_START_SECTION_\nUgrabitev\n_START_PARAGRAPH_\nAchille Lauro so 7. oktobra 1985 v teritorialnih vodah Egipta ugrabili \xc5\xa1tirje pripadniki Palestinske osvobodilne fronte. Ladjo, ki je plula pod italijansko zastavo, so ugrabili na plovbi iz Aleksandrije v Port Said, pribli\xc5\xbeno deset morskih milj pred obalo Egipta in prevzeli nadzor nad njo. _NEWLINE_Ob zajetju je bilo na ladji 545 potnikov in \xc4\x8dlanov posadke, zahteve ugrabiteljev pa so bile, naj Izrael iz svojih zaporov izpusti 50 pripadnikov gibanja. V nasprotnem so teroristi grozili s pobojem vseh talcev. Gro\xc5\xbenjo so podkrepili z usmrtitvijo invalidnega ameri\xc5\xa1kega potnika judovskega rodu, Leona Klinghofferja, katerega truplo so vrgli s krova ladje._NEWLINE_\xc5\xa0e pred izvedbo re\xc5\xa1evalne akcije, ki so jo nameravale izpeljati specialne enote Egipta, so se teroristi 9. oktobra 1985 z ladje umaknili. Po pogajanjih so se teroristi s potni\xc5\xa1kim letalom posku\xc5\xa1ali umakniti v Tunizijo. Med letom so jih prestregla ameri\xc5\xa1ka lovska letala in jih prisilila k pristanku v Natovi bazi Sigonella na Siciliji, kjer so pripadnike gibanja aretirali. Ostali potniki, ki so bili na plovbi, ko so jo teroristi ugrabili, so kljub protestom italijanske vlade smeli nadaljevati potovanje. Obstaja verjetnost, da se je s preostalimi potniki v Tunizijo umaknil tudi vodja teroristov Abu Abbas, ki ga ni bilo med aretiranimi teroristi.'