b'\n_START_ARTICLE_\nBesedotvorna podstava\n_START_PARAGRAPH_\nBesedotvorna podstava je neobraziljena korenskomorfemska podstava oziroma del tvorjenke, na katerega se razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo obrazila. Ta so lahko predponska, medponska in priponska. Pri medponskih obrazilnih morfemih je besedotvorna podstava najmanj dvo-, lahko pa seveda tudi ve\xc4\x8ddelna (Vidovi\xc4\x8d Muha, 2011, 131)._NEWLINE_Ada Vidovi\xc4\x8d Muha (2011, 131) pi\xc5\xa1e, da glede besedotvorne podstave velja pravilo, da mora biti njen korenski morfem (ali ve\xc4\x8d korenskih morfemov) tudi v (predmetnopomenski) besedi skladenjske podstave. _NEWLINE_Zanimivo je tudi to, da pri definiranju besedotvorne podstave med razli\xc4\x8dnimi avtorji prihaja do odstopanj. Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d pod poimenovanjema "besedotvorna podstava" in "govorna podstava" namre\xc4\x8d razume besedno zvezo, iz katere tvorjenka nastane. Vidovi\xc4\x8d Muha tako besedno zvezo po drugi strani imenuje "skladenjska podstava", besedotvorno podstavo pa utemeljuje kot "tisti del tvorjenke, ki mu dodamo oziroma odvzamemo obrazilo".\n_START_SECTION_\nStopnja tvorjenosti\n_START_PARAGRAPH_\nBesedotvorni podstavi lahko dolo\xc4\x8dimo morfemsko zgradbo, ki izra\xc5\xbea tudi stopnjo tvorjenosti. Besedotvorna podstava je lahko:_NEWLINE_- netvorjena (enomorfemska): gozd|ar\xe2\x80\x93 tvorjenka prve stopnje _NEWLINE_- tvorjena: gozdar|ski \xe2\x80\x93 tvorjenka druge stopnje, saj je besedotvorna podstava \xc5\xbee tvorjena\n_START_SECTION_\nBesedotvorna podstava na primeru zlo\xc5\xbeenk\n_START_PARAGRAPH_\nBesedotvorna podstava torej nosi konkretni slovarski pomen tvorjenke. V primeru zlo\xc5\xbeenk je nastala po pretvorbi najmanj dveh predmetnopomenskih besed, ki sta v skladenjski podstavi v podrednem ali prirednem razmerju. To razmerje je v besedotvorni podstavi izra\xc5\xbeeno z definirano razvrstitvijo njenih delov: podrednost implicira dolo\xc4\x8dujo\xc4\x8do sestavino pred dolo\xc4\x8dano ne glede na vrsto prilastka v skladenjski podstavi, prirednost pa ohranitev zaporednosti (predmetnopomenskih) besed iz skladenjske podstave, npr.:_NEWLINE_sever-o-vzhod \xe2\x86\x90 vzhod {ob} sever {-u}, { } \xe2\x86\x92 -o-, sever-, -vzhod; rde\xc4\x8d-e-bel \xe2\x86\x90 rde\xc4\x8d{-\xc3\xb8 in} bel. (Vidovi\xc4\x8d Muha, 2011, 106)'