b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Fridrih\xc5\xa1tajn\n_START_SECTION_\nPrvo ru\xc5\xa1enje gradu\n_START_PARAGRAPH_\nHerman II. je dal Veroniko Deseni\xc5\xa1ko utopiti, potem ko je celjsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ni hotelo obsoditi kot \xc4\x8darovnico, svojega sina pa je dal zapreti in grad poru\xc5\xa1iti. Po smrti svojega drugega sina, Hermana III. je Friderika izpustil, ta pa je dal obnoviti poru\xc5\xa1eni grad.\n_START_SECTION_\nIzumrtje celjskih grofov\n_START_PARAGRAPH_\nPo izumrtju dinastije je grad leta 1456 pripadel habsbur\xc5\xa1kemu cesarju Frideriku III. ki ga je dal v upravljanje nekdanjemu oskrbniku Celjskega gradu.\n_START_SECTION_\nPrvi slovenski kme\xc4\x8dki punt\n_START_PARAGRAPH_\nKasneje je grad zakupil baron Jurij Thurn. Ta je leta 1515 mo\xc4\x8dno dvignil davke in s tem spro\xc5\xbeil prvi slovenski kme\xc4\x8dki punt. Kmetje so v februarju istega leta ubili barona Thurna. Zdru\xc5\xbeene fevdalne sile pa so upor v jeseni istega leta zadu\xc5\xa1ile in pobile vodje punta.\n_START_SECTION_\nPropad gradu\n_START_PARAGRAPH_\nGrad je potem skoraj nedotaknjen vztrajal v zavetju ko\xc4\x8devskih gozdov kot sede\xc5\xbe ko\xc4\x8devskega gospostva \xc5\xa1e stoletje. Skupaj z ozemljem, na katerem je stal, ga je leta 1641 kupil grof Auersperg, ki je za gradnjo svojega novega gradu v Ko\xc4\x8devju uporabil tudi material s Fridrih\xc5\xa1tajna. Slovita nem\xc5\xa1ka pravlji\xc4\x8darja brata Grimm sta \xc5\xa1e leta 1795 poro\xc4\x8dala, da v ohranjenem delu gradu \xc5\xbeivi lovec s svojimi slu\xc5\xbeabniki, tako da je bil grad verjetno dokon\xc4\x8dno opu\xc5\xa1\xc4\x8den \xc5\xa1ele nekje ob za\xc4\x8detku 19. stoletja.\n_START_SECTION_\nFridrih\xc5\xa1tajn danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes so od gradu ostali le poru\xc5\xa1eni zidovi in ostanki temeljev. Kraj so leta 1993 sicer za\xc4\x8deli \xc4\x8distiti in strokovno restavrirati. Trenutno je obzidje obnovljeno in tako zavarovano pred nadaljnjim propadanjem. Obnovljen je del obzidja, ru\xc5\xa1evine gradu pa so poznana izletni\xc5\xa1ka to\xc4\x8dka. Zanimivost, ki je \xc5\xa1e ostala iz takratnih \xc4\x8dasov, je \xc5\xbeiva skala, na kateri je ostala sled Veronike Deseni\xc5\xa1ke. Legenda pravi, ko je Friderik II. na poro\xc4\x8dni dan poljubil svojo Veroniko, se je skala, na kateri je tisti trenutek sedela, pod vplivom njuno vro\xc4\x8de ljubezni stopila.'