b'\n_START_ARTICLE_\nAtomsko jedro\n_START_PARAGRAPH_\nAt\xc3\xb3msko j\xc3\xaadro je osrednji del atoma in predstavlja ve\xc4\x8dino (ve\xc4\x8d kot 99,9\xc2\xa0%) mase atoma. Premer jedra je okrog 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 m, kar je pribli\xc5\xbeno 10.000-krat manj od premera atoma. Jedro je sestavljeno iz nukleonov - pozitivno nabitih protonov in nenabitih nevtronov. Nukleoni so medsebojno povezani z mo\xc4\x8dno jedrsko silo. \xc5\xa0tevilo protonov v jedru dolo\xc4\x8da vrstno \xc5\xa1tevilo Z in s tem kemijski zna\xc4\x8daj elementa, skupno \xc5\xa1tevilo nukleonov pa dolo\xc4\x8da masno \xc5\xa1tevilo A. Atomi, katerih jedra imajo enako vrstno \xc5\xa1tevilo in razli\xc4\x8dno masno \xc5\xa1tevilo, so izotopi danega elementa. Izotopi so lahko stabilni ali nestabilni. Nestabilni izotopi razpadajo z enim od radioaktivnih razpadov.\n_START_SECTION_\nLupinski model\n_START_PARAGRAPH_\nLupinski model opisuje atomsko jedro analogno z modelom energijskih ravni elektronskih \xc2\xbblupin\xc2\xab\xc2\xa0v atomu. Lupinski model upo\xc5\xa1teva pare proton-proton in nevtron-nevtron. Ravni v vezavni energiji jedra so zapolnjene, ko \xc5\xa1tevilo protonov ali nevtronov dose\xc5\xbee 2, 8, 20, 28, 50, 82 ali 126. Te vrednosti ustrezajo tako imenovanim \xc2\xbbmagi\xc4\x8dnim\xc2\xab vrednostim zelo stabilnih jeder. Lupinski model pravilno napove nekatere lastnosti jedra, kot je denimo magnetni moment.\n_START_SECTION_\nStabilnost jeder\n_START_PARAGRAPH_\nKo je \xc5\xa1tevilo protonov preveliko, je odbojna EM sila med protoni prevelika.'