b'\n_START_ARTICLE_\nBolgarija\n_START_SECTION_\nLega in povr\xc5\xa1je\n_START_PARAGRAPH_\nBolgarija le\xc5\xbei v vzhodnem delu Balkanskega polotoka. V severnem delu so nizka gri\xc4\x8devja in \xc5\xa1irni puhli\xc4\x8dni platoji med staro planino in Donavo, razrezani z dolinami rek, ki pritekajo s hribov na jugu. V podlagi so kredni apnenci in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki, ki jih prekriva plast rodovitne puhlice. Proti jugu se gri\xc4\x8devje polagoma zvi\xc5\xa1uje v raz\xc4\x8dlenjeno severno predgorje Stare planine, visoko do okoli 400m. Na skrajnem SV je izrazito su\xc5\xa1na pokrajina Dobrud\xc5\xbea, zgrajena iz krednih in terciarnih apnencev, prekritih s puhlico. Stara planina ali Balkan je ve\xc4\x8d kot 600\xc2\xa0km dolgo in 50\xe2\x80\x9370\xc2\xa0km \xc5\xa1iroko gorstvo, ki se vle\xc4\x8de po sredini dr\xc5\xbeave od zahoda proti vzhodu. Mladonagubano gorstvo ima zna\xc4\x8dilnosti sredogorja, v zahodnem delu je zgrajeno iz skrilavih glinovcev in apnencev, v najvi\xc5\xa1jem, srednjem delu (Botev, 2376 m) iz kristalinskih kamnin, v vzhodnem delu, ki se zni\xc5\xbeuje proti \xc4\x8crnemu morju, iz fli\xc5\xa1a. Na j. robu spremlja gorstvo niz mlaj\xc5\xa1ih, gosto naseljenih medgorskih kotlin (npr Kazanli\xc5\xa1ka kotlina). Trakijsko ni\xc5\xbeavje vzdol\xc5\xbe reke Marice je 50\xe2\x80\x93100\xc2\xa0km \xc5\xa1irok pas ravnin in nizkih gri\xc4\x8devij, ki se proti Z nadaljujejo v pas medgorskih kotlin (npr. Sofijska kotlina) na stiku med Staro planino in izvira iz Slovenije\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nSeverno od Stare planine je podnebje celinsko z mrzlimi zimami. J od gorovja in ob \xc4\x8drnomorski obali je podnebje submediteransko z nekoliko manj hladnimi zimami in proti V vse manj padavin. Pleven (smt. jan. -2,0,\xc2\xb0C jul. 23,5\xc2\xa0\xc2\xb0C, 556\xc2\xa0mm padavin.), Plovdiv (smt. jan. -0,4\xc2\xa0\xc2\xb0C, jul. 23,4\xc2\xa0\xc2\xb0C, 541\xc2\xa0mm), Varna (smt. jan. -1,2\xc2\xa0\xc2\xb0C, jul. 22,9\xc2\xa0\xc2\xb0C, 474\xc2\xa0mm).\n_START_SECTION_\nVode\n_START_PARAGRAPH_\nSeverno od Stare planine te\xc4\x8dejo reke po ozkih dolinah na S proti Donavi (Iskr, 300\xc2\xa0km; Jantra), druge ve\xc4\x8dinoma v Egejsko morje (Marica, 450\xc2\xa0km; Struma, 430\xc2\xa0km; Mesta, 246\xc2\xa0km). Najni\xc5\xbeji vodostaji so septembra; veliko voda poleti presahne. Zlasti v hribovitih delih so \xc5\xa1tevilna umetna jezera za namakanje in pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije.\n_START_SECTION_\nTla in rastje\n_START_PARAGRAPH_\nNajrodovitnej\xc5\xa1a tla so na puhlici v. s. delu dr\xc5\xbeave (\xc4\x8dernozjom) in na re\xc4\x8dnih naplavinah v dnu kotlin (rjava tla). V goratem svetu so v ni\xc5\xbejih legah hrastovi gozdovi, vi\xc5\xa1e bukovi in bukovi-jelovi (800\xe2\x80\x931800 m) ter smrekovi in borovi gozdovi (1800\xe2\x80\x932200 m ). Naravno rastje v s. delu je stepa. Gozdovi pokrivajo 35\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo zadnjem popisu (2002) se je v primerjavi z letom 1989. \xc5\xa1tevilo prebivalcev zmanj\xc5\xa1alo za ve\xc4\x8d kot 1.500.000, predvsem zaradi izseljevanja iz ekonomskih razlogov in emigracije velikega dela tur\xc5\xa1kega prebivalstva v Tur\xc4\x8dijo. Nizka rodnost, zna\xc4\x8dilna \xc5\xbee v socialisti\xc4\x8dnem obdobju, se je v 90. letih zaradi gospodarske krize in padca \xc5\xbeivljenjske ravni \xc5\xa1e zni\xc5\xbeala in je med najni\xc5\xbejimi na svetu. Najve\xc4\x8d prebivalcev je po narodnosti Bolgarov (86\xc2\xa0%), ki govorijo bolgarski jezik (pisava cirilica). Najve\xc4\x8dja narodna manj\xc5\xa1ina so Turki (ok. 800.000, 10\xc2\xa0%), ki so bili v socialisti\xc4\x8dnem obdobju izpostavljeni mo\xc4\x8dni prisilni bolgarizaciji. Po 1989 se jih je izselilo okoli 300. 000, najve\xc4\x8d v Tur\xc4\x8dijo. V Rodopih \xc5\xbeivi okoli 200.000 islamiziranih Bolgarov (Pomaki), Makedonci (uradno ok. 2000), ki se pri\xc5\xa1tevajo k Bolgarom in niso priznani za narodno manj\xc5\xa1ino. V Bolgariji \xc5\xbeivi tudi ve\xc4\x8d kot 300.000 Romov (4\xc2\xa0% preb.). Versko opredeljeni prebivalci so ve\xc4\x8dinoma pravoslavni (avtokefalna Bolgarska pravoslavna cerkev), Turki in Pomaki so ve\xc4\x8dinoma muslimani, \xc4\x8deprav se majhen del Turkov in dobra polovica Romov opredeljuje kot kristjani (pravoslavni, katoliki in evangeli\xc4\x8dani).'