b'\n_START_ARTICLE_\nEkolo\xc5\xa1ka sukcesija\n_START_PARAGRAPH_\nSukcesija je v ekologiji usmerjeno spreminjanje zdru\xc5\xbebe organizmov v \xc4\x8dasu na nekem prostoru, ki jo povzro\xc4\x8da vpliv rastlinstva na okolje. Je usmerjen proces, ki vodi iz zdru\xc5\xbebe z malo medvrstnimi povezavami v kompleksno zdru\xc5\xbebo, kakr\xc5\xa1na je zna\xc4\x8dilna za neko okolje - t. i. \xc2\xbbklimaksno\xc2\xab\xc2\xa0zdru\xc5\xbebo, ki se ob stabilnih razmerah spreminja samo \xc5\xa1e cikli\xc4\x8dno in v manj\xc5\xa1i meri. Lo\xc4\x8dimo primarno in sekundarno sukcesijo: do primarne sukcesije pride na popolnoma sterilnih obmo\xc4\x8djih, kakr\xc5\xa1ni so novonastali ognjeni\xc5\xa1ki otoki, obmo\xc4\x8dja, ki jih je prekrila magma po izbruhu ognjenika, ali ozemlju, razkritem po umiku ledenika. Mnogo pogostej\xc5\xa1a je sekundarna, ki se pri\xc4\x8dne po motnji, kakr\xc5\xa1na je po\xc5\xbear, ki odstrani rastlinstvo s prizadetega obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_V obeh primerih je za\xc4\x8detna kolonizacija bliskovita, ko veter in \xc5\xbeivali zanesejo na o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deno obmo\xc4\x8dje semena rastlin. Sprva so okoljske razmere ostre - vladata su\xc5\xa1a in pomanjkanje hranilnih snovi, mo\xc4\x8dna je tudi erozija. Pre\xc5\xbeivijo jih le redke vrste rastlin, ki jim pravimo pionirske. S\xc4\x8dasoma te rastline spremenijo ekolo\xc5\xa1ke razmere, kar omogo\xc4\x8di naselitev novih, ob\xc4\x8dutljivej\xc5\xa1ih vrst organizmov. Kasnej\xc5\xa1e stopnje sukcesije vodi predvsem tekmovanje za prostor in svetlobo, pri \xc4\x8demer so pionirske vrste manj uspe\xc5\xa1ne._NEWLINE_Sukcesijo lahko umetno spro\xc5\xbei tudi \xc4\x8dlovek, na primer z izsekavanjem gozdov. V obmo\xc4\x8djih zmernega podnebnega pasu, kakr\xc5\xa1no je ve\xc4\x8dji del Slovenije, je klimaksna zdru\xc5\xbeba gozd. Ve\xc4\x8dino travnikov (z izjemo visokogorskih travnikov nad gozdno mejo, mo\xc4\x8dvirnih travnikov ipd.) umetno vzdr\xc5\xbeuje \xc4\x8dlovek z obdelovanjem. \xc4\x8ce obdelovanje opusti, jih kmalu zarastejo grmi\xc4\x8daste trajnice, katerim sledijo drevesne vrste in s\xc4\x8dasoma se na obmo\xc4\x8dje vrne gozd. Ta proces je potrebno upo\xc5\xa1tevati tudi pri okoljevarstvenih posegih - \xc4\x8de se na primer za\xc5\xa1\xc4\x8diti kulturna krajina s travniki in mejicami ter se prepovejo vsakr\xc5\xa1ni posegi v zavarovano obmo\xc4\x8dje, se bo obmo\xc4\x8dje kmalu zaraslo in bo izginil sam predmet za\xc5\xa1\xc4\x8dite.'