b'\n_START_ARTICLE_\nMo\xc5\xa1nje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOglejski patriarhi so bili de\xc5\xbeelni knezi in cerkveni knezi na Kranjskem od leta 1077 do leta 1335. V zameno za vezalni odnos so podeljevali svoja veleposestva plemstvu in cerkvenim dostojanstvenikom. Tako so dali 1. aprila leta 1154 trevi\xc5\xa1kemu \xc5\xa1kofu Ulriku mo\xc5\xa1enjsko cerkev svetega Andreja (prva omemba imena Mo\xc5\xa1nje in cerkve v pisnih virih). \xc5\xbdupnija je bila ustanovljena leta 1156. Po Ulrikovi smrti so dobili gori\xc5\xa1ko-tirolske fevde, kamor so spadale tudi Mo\xc5\xa1nje (Ortenbur\xc5\xbeani). Po razdelitvi grofije na dva dela, to je bilo 25. aprila 1262, je ortenbur\xc5\xa1ki grof Friderik I. v Radovljici zgradil upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, duhovnega pa ni mogel, saj tamkaj\xc5\xa1nja cerkev ni spadala pod Ortenbur\xc5\xbeane. Leta 1418, ko je umrl zadnji ortenbur\xc5\xa1ki grof Friderik III., so ga na podlagi dedne pogodbe nasledili Celjski grofje, ki so s tem dobili tudi patronat na \xc5\xbeupnijsko cerkvijo v Mo\xc5\xa1njah. Leta 1456 so Celjski grofje izumrli, po dedni pogodbi pa je njihova mogo\xc4\x8dna kne\xc5\xbeevina pripadla rodbini Habsbur\xc5\xbeanov. V vasi je bilo tudi ve\xc4\x8d dvorcev, najbolj znan je bil vsaj od 14. stoletja v lasti rodbine Podvinskih._NEWLINE_V kasnej\xc5\xa1ih letih so bile Mo\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dina. Velikost se je nenehno spreminjala (menjave oblasti, razli\xc4\x8dne naloge oziroma potrebe, ...), najve\xc4\x8dja pa je bila v \xc4\x8dasu Dravske banovine, ko je Ob\xc4\x8dina Mo\xc5\xa1nje imela 2151 prebivalcev. Po drugi svetovni vojni se je sede\xc5\xbe prenesel na \xc4\x8crnivec, po desetih letih pa v Ob\xc4\x8dino Radovljico, kjer je tudi sedaj. Leta 1943 se je v Mo\xc5\xa1nje v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de naselil nem\xc5\xa1ki kmet iz Celovec Hans Warmuth z dru\xc5\xbeino, in sicer z namenom, da bi nadzoroval ni\xc4\x8d hudega slute\xc4\x8de Mo\xc5\xa1njane, kako so le-ti predani nem\xc5\xa1kemu rajhu. Kasneje se je v vasi tako udoma\xc4\x8dil, da se je \xc5\xa1tel \xc5\xbee za sova\xc5\xa1\xc4\x8dana. Marca leta 1944 so partizani na \xc5\xbeupnijskem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du ubili njegovega 15-letnega sina. Kot kazen za ta uboj so Nemci izselili \xc5\xa1tiri dru\xc5\xbeine, ki so imele sinove \xc5\xbee pri partizanih. \xc5\xa0tirinajst dni kasneje pa sta se dva mlada partizana Dane in Brane vtihotapila v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, da bi Hansa razoro\xc5\xbeila in ga posvarila naj spremeni odnose do sova\xc5\xa1\xc4\x8danov. Hans je eno roko dvignil, z drugo pa ustrelil Daneta v nogo. To dejanje je bilo za Hansa usodno. Takoj zatem so Nemci za\xc4\x8deli z iskanjem \xc2\xbbbanditov\xc2\xab, a ju niso na\xc5\xa1li. Za kazen so pono\xc4\x8di vse va\xc5\xa1\xc4\x8dane odvedli na zbirno mesto v \xc5\xa1olo. Nato so va\xc5\xa1\xc4\x8dane izselili v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Burghansen oziroma Badltez na Bavarskem, izropali hi\xc5\xa1e ter jih po\xc5\xbegali. Va\xc5\xa1\xc4\x8dani so se domov vrnili 8. maja leta 1945.'