b'\n_START_ARTICLE_\nSrbski despotat\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nKneza Lazarja, ubitega v bitki na Kosovskem polju 28. junija 1389, je nasledil sin Stefan Lazarevi\xc4\x87. Bil je \xc5\xa1e mladoleten, zato je v njegovem imenu kot regentka vladala njegova mati, knjeginja Milica. Bila je modra in diplomatska \xc5\xbeenska, ki je uspela izogniti se gro\xc5\xbenjam Osmanskega cesarstva, v katerem so po bitki na Kosovskem polju in smrti in umoru sultana Murata I. izbruhnili nasledstveni spori. H\xc4\x8derko Olivero je poro\xc4\x8dila z Muratovim naslednikom Bajazidom I._NEWLINE_Po bitki je Srbija leta 1390 ali 1391, odvisno od vira, postala vazal Osmanskega cesarstva. Stefan Lazarevi\xc4\x87 se je obvezal, da bo sodeloval v obrambi Osmanskega cesarstva, \xc4\x8de bo to od njega zahteval sultan. Maja 1395 je sodeloval v bitki na Rovinah proti vla\xc5\xa1kemu knezu Mircei I. in leta 1396 v bitki pri Nikopolju proti ogrskemu kralju Sigismundu. Sultan Bajazid ga je za zasluge nagradil z ve\xc4\x8dino ozemlja Vuka Brankovi\xc4\x87a na Kosovu._NEWLINE_Ko je v Osmansko cesarstvo vdrla Timurjeva vojska, je Stefan Lazarevi\xc4\x87 sodeloval tudi v bitki pri Ankari leta 1402, v kateri je bil Bajazid ujet. Stefan seje na poti domov ustavil v Konstantinoplu, kjer mu je bizantinski cesar Manuel II. Paleolog podelil naslov despot. Pred tem se je naslov despot podeljeval samo vladarjem bizantinskih vazalnih dr\xc5\xbeav. Ker je bilo Bizantinsko cesarstvo v tistem \xc4\x8dasu pre\xc5\xa1ibko, da bi vzpostavilo svojo oblast v Srbiji, Srbija uradno ni bila bizantinska vazalna dr\xc5\xbeava. Stefan Lazarevi\xc4\x87 je naslov kljub temu privzel kot naslov srbskih monarhov.\n_START_SECTION_\nUtrditev oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nMed bivanjem v Konstantinoplu se je Stefan Lazarevi\xc4\x87 sprl s svojim ne\xc4\x8dakom \xc4\x90ura\xc4\x91em Brankovi\xc4\x87em, sinom Vuka Brankovi\xc4\x87a, ki je bil v Stefanovem spremstvu in so ga nato aretirale osmanske oblasti. V spremstvu je bil tudi Stefanov brat Vuk Lazarevi\xc4\x87. Na poti v Srbijo sta zavila na Kosovo, kjer  ju je v Tripolju pri samostanu Gra\xc4\x8danica napadla vojska \xc4\x90ura\xc4\x91evih prista\xc5\xa1ev. Lazarevi\xc4\x87 je bitki zmagal. Ko sta brata pri\xc5\xa1la do Novega Brda, sta se  sprla in Vuk je prestopil na osmansko stran. V evropskem delu cesarstva je takrat vladal Bajazidov drugi sin Sulejman \xc4\x8celebi, ki se je za oblast boril s \xc5\xa1e tremi svojimi brati. _NEWLINE_Stefan je ra\xc4\x8dunal, da se bo po smrti Bajazida I. v Osmanskem cesarstvu za\xc4\x8delo brezvladje in bitke za prestol, zato je na za\xc4\x8detku leta 1404 prestopil na ogrsko stran kot vazal ogrskega kralja Sigismunda. Kralj mu je zato podelil Beograd, Ma\xc4\x8dvo in trdnjavo Golubac. Beograd je po kralju Dragutinu drugi\xc4\x8d postal prestolnica Srbije._NEWLINE_Naslednjih nekaj let so zaznamovali dogodki iz Stefanovega zasebnega \xc5\xbeivljenja. Stefan je uspel osvoboditi svojo sestro in Bajazidovo vdovo Olivero. Leta 1404 se je spravil z bratom Vukom in se leta 1405 poro\xc4\x8dil s Katarino Gattilusio, h\xc4\x8derko vladarja Lesbosa Francesca II Gattilusia. Tistega leta je umrla Stefanova mati Milica._NEWLINE_Leta 1408 sta se brata ponovno sprla. Vuk je skupaj s sultanom Sulejmanom in Brankovi\xc4\x87evo dru\xc5\xbeino na za\xc4\x8detku leta 1409 napadel Stefana. Stefan je med obleganjem Beograda prepustil bratu ju\xc5\xbeni del Srbije in ponovno sprejel osmansko vazalstvo. Ko se je Musa \xc4\x8celebi uprl svojemu bratu Sulejmanu, se je Stefan v bitki pri Kosmidionu pri Konstantinoplu leta 1410 boril na Musovi strani in bil pora\xc5\xbeen. Sulejman je poslal Vuka in \xc4\x90ura\xc4\x91evega brata Lazarja v Srbijo, da bi tam pred Stefanovo vrnitvijo prevzela oblast, vendar so ju Musovi simpatizerji ujeli in julija 1410 usmrtili. Ko je Manuel II. Stefanu ponovno  potrdil pravice despota, se je Stefan vrnil v Beograd in priklju\xc4\x8dil Vukovo ozemlje. _NEWLINE_Leta 1410 je kralj Sigismund osvojil velik del severovzhodne Bosne. Stefanu Lazarevi\xc4\x87u je leta 1412 ali 1413 za zasluge in zvestobo prepustil Srebrenico in njeno okolico._NEWLINE_Ko je  Musa \xc4\x8celebi postal samooklicani sultan evropskega dela Osmanskega cesarstva, je na za\xc4\x8detku leta 1412 napadel Srbijo, vendar je bil v bitki s Stefanom pri  Novem Brdu na Kosovu pora\xc5\xbeen. Stefan je po zmagi pozval Mehmeda \xc4\x8celebija, sultana anatolskega dela Osmanskega cesarstva, da skupaj napadeta Muso. S podporo Ogrske sta v bitki pri \xc4\x8camurluju pri Vito\xc5\xa1i v sedanji zahodni Bolgariji premagala Muso, ki je v bitki padel. Stefan je za nagrado dobil mesto Korojin pri Ni\xc5\xa1u in srbsko-bolgarsko Znepolje. Stefan je naslednjih dvanajst let vzdr\xc5\xbeeval dobre odnose s sultanom, kar je omogo\xc4\x8dilo okrevanje srednjeve\xc5\xa1ke Srbije._NEWLINE_28. aprila 1421 je Stefanov ne\xc4\x8dak in vladar Zete Bal\xc5\xa1a III. umrl brez naslednika in pred smrtjo svoje ozemlje prepustil stricu Stefanu. S tem in prej\xc5\xa1njimi pridobitvami ozemlja (Beograd, Srebrenica...) je Srbija vzpostavila oblast nad ve\xc4\x8dino svojih etni\xc4\x8dnih ozemelj, ki jih je posedovala pred kosovsko bitko. _NEWLINE_Leta 1425 je Osmansko cesarstvo napadlo Srbijo in opusto\xc5\xa1ilo dolino Ju\xc5\xbene Morave, bosanski kralj pa je posku\xc5\xa1al osvojiti Srebrenico, vendar mu to ni uspelo. Despot Stefan je udaril po osmanskih napadalcih in s pogajanji s sultanom dosegel umik osmanske vojske. Napad je bil prvi zlove\xc5\xa1\xc4\x8d znak prihodnih dogodkov.\n_START_SECTION_\nRenesansa\n_START_PARAGRAPH_\nVladavina pesnika, misleca in umetnika Stefana Lazarevi\xc4\x87a je bila obdobje obnove umetnosti v Srbiji. Stefan Lazarevi\xc4\x87 sam je napisal eno od najve\xc4\x8djih srednjeve\xc5\xa1kih srbskih del z naslovom Slovo ljubve (Beseda ljubezni) in imel eno od najve\xc4\x8djih knji\xc5\xbenic na takratnem Balkanu. Politi\xc4\x8dna stabilnost v Srbiji je bila rezultat Stefanove sposobnosti ohranjati zadr\xc5\xbeanost do Osmanskega cesarstva in Ogrskega kraljestva. K temu so pripomogli tudi zelo bogati rudniki srebra v Srebrenici in Novem Brdu, ki so bili med najbogatej\xc5\xa1imi v Evropi.  Beograd je z ve\xc4\x8d kot 100.000 prebivalci postal eno od najve\xc4\x8djih mest v Evropi.\n_START_SECTION_\nPrvo vladanje\n_START_PARAGRAPH_\nKer despot Stefan ni imel otrok, je \xc5\xbee leta 1426 za svojeg naslednika izbral \xc4\x90ura\xc4\x91a Brankovi\xc4\x87a, ki je prevzel oblast po Stefanovi smrti 9. julija 1427. \xc4\x90ura\xc4\x91 je bil \xc5\xbee pred tem petnajst let druga oseba v despotatu. Leta 1429 ga je kot despota potrdil tudi bizantinski cesar Ivan VIII. Paleolog._NEWLINE_Srbija je morala po Stefanovi smrti Ogrski vrniti Beograd, Ma\xc4\x8dvo pa je lahko obdr\xc5\xbeala. Ker so bila bogata ju\xc5\xbena mesta, na primer Novo Brdo,  preblizu Omanskega cesarstva, da bi lahko bila srbska prestolnica, se je \xc4\x90ura\xc4\x91 odlo\xc4\x8dil zgraditi novo prestolnico. V Smederevu na Donavi in ogrski meji je zgradil mogo\xc4\x8dno trdnjavo.  Gradnja v letih 1428-1430 je postala vir \xc5\xa1tevilnih napa\xc4\x8dnih razlag zgodovine, povezane predvsem z \xc4\x90ura\xc4\x91evo \xc5\xbeeno, Grkinjo Jerino. Njena brata naj bi imela preko nje velik vpliv na \xc4\x90ura\xc4\x91a, zato jo je ljudstvo sovra\xc5\xbeilo in ji pripisovalo veliko izprijenih in zlih lastnosti, vklju\xc4\x8dno s to, da je bila gradnja Smedereva njena kaprica. V ljudskem pesni\xc5\xa1tvu so jo imenovali Prekleta Jerina, \xc4\x8deprav v zgodovinskih virih nobena trditev ni potrjena. _NEWLINE_\xc4\x90ura\xc4\x91 se je moral \xc5\xbee naslednje leto po prihodu na oblast soo\xc4\x8diti z osmanskim napadom na Srbijo. Napadalci so julija 1427 osvojili Kru\xc5\xa1evac in Ni\xc5\xa1, Dubo\xc4\x8dico, vklju\xc4\x8dno z Leskovcem in ve\xc4\x8dino Topli\xc5\xa1ke krajine. Po nekajmese\xc4\x8dnem neuspe\xc5\xa1nem obleganju Novega Brda so se umaknili._NEWLINE_Bosanski kralj Tvrtko II. se je novembra 1430 sprl z bosansko plemi\xc5\xa1ko dru\xc5\xbeino Zlatonosovi\xc4\x87i zaradi domnevnega sodelovanja Vuka\xc5\xa1ina Zlatonosovi\xc4\x87a s Srbskim despotatom. Spor se je kon\xc4\x8dal z Vuka\xc5\xa1inovo smrtjo in pobojem vseh \xc4\x8dlanov njegove dru\xc5\xbeine, kar je povzro\xc4\x8dilo spor s Srbskim despotatom. Spomladi leta 1433 je \xc4\x90ura\xc4\x91 k despotatu priklju\xc4\x8dil dele Usore, vklju\xc4\x8dno s trgovsko postajo Zvornik in trdnjavo Teo\xc4\x8dak._NEWLINE_\xc4\x90ura\xc4\x91 je leta 1433 svojo h\xc4\x8derko Katarino poro\xc4\x8dil z Ulrikom II. Celjskim, bli\xc5\xbenjim sorodnikom ogrske kraljice, da bi Srbiji zagotovil bolj\xc5\xa1e odnose s severno sosedo.  H\xc4\x8derko Maro je poro\xc4\x8dil s sultanom Muratom II. Poroka je bila dogovorjena \xc5\xbee leta 1433, vendar jo je \xc4\x90ura\xc4\x91 odlagal do leta 1435, ko so mu Osmani zagrozili z napadom. Po poroki je Murat II. prisegel mir med svojim cesarstvom in Srbijo._NEWLINE_Prisego je \xc5\xbee dve leti kasneje prelomil. Leta 1437 je osmanska vojska prestopika srbske meje in za\xc4\x8dela ropati. \xc4\x90ura\xc4\x91 je izpogajal zanj neugoden mir in moral sultanu prepustiti Brani\xc4\x8devo. Naslednje leto je sultan ponovno napadel. Tokrat mu je moral despot pepustiti \xc5\xbddrelo in Vi\xc5\xa1esav. Sklenjeni mir ni trajal ni\xc4\x8d dlje kot prej\xc5\xa1nji.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8dasna osmanska zasedba\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1439 je osmanska vojska na \xc4\x8delu z Muratom II. ponovno napadla in izropala Srbijo. Despot \xc4\x90ura\xc4\x91 je maja 1439 pobegnil na Ogrsko  in obrambo Smedereva prepustil sinu Grgurju in Jerininemu bratu Toma\xc5\xbeu Kantakuzenu. Po treh mesecih obleganja se je Smederevo 18. avgusta 1439 vdalo.  Novo Brdo se je upiralo \xc5\xa1e celi dve leti in se 27. junija 1441 vdalo. Po vdaji Novega Brda je edini svobodni del despotata ostala Zeta. Slednjo so kmalu zatem  napadli Bene\xc4\x8dani in vojvoda Stefan Vuk\xc4\x8di\xc4\x87 Kosa\xc4\x8da. Zadnje \xc4\x90ura\xc4\x91evo mesto je bilo osvojeno marca 1442._NEWLINE_Prvi osmanski guverner Srbije je bil I\xc5\xa1ak Beg, katerega je leta 1443 nasledil Isa-beg Isakovi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nVrnitev \xc4\x90ara\xc4\x91a Brankovi\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nNa Ogrskem je \xc4\x90ura\xc4\x91u Brankovi\xc4\x87u uspelo pregovoriti ogrske voditelje, da iz Srbije iz\xc5\xbeenejo osmanske okupatorje. Septembra 1443 je v Srbijo vdrla velika koalicijska ogrsko-srbsko-vla\xc5\xa1ka kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vojska  pod poveljstvom Janosa Hunyadija, \xc4\x90ura\xc4\x91a Brankovi\xc4\x87a in  Vlada II. Drakula, ki je \xc5\xa1tela okoli 25.000 mo\xc5\xbe iz Ogrske in Poljske, ve\xc4\x8d kot 8.000 srbskih konjenikov in pe\xc5\xa1akov in 7.000 bosanskih konjenikov. Srbija je bila po podpisi Szegedskega mirovnega sporazuma 15. avgusta 1444 v celoti osvobojena. Meje so bile vrnjene na tiste iz leta 1437. Izjemi sta bili Zeta, ki je ostala pod bene\xc5\xa1ko oblastjo, in trdnjava Golubac, ki je bila vrnjena Srbiji, \xc4\x8deprav je bila osvojena \xc5\xbee leta 1427._NEWLINE_Bosanski kralj Toma\xc5\xa1 je leta 1446 za\xc4\x8del novo vojno z despotom \xc4\x90ura\xc4\x91em in uspel osvojiti Srebrenico. Septembra 1448 ga je  porazila srbska vojska pod poveljstvom Toma\xc5\xbea Kantakuzena, osvobodila Srebrenico in osvojila Vi\xc5\xa1egrad._NEWLINE_Te\xc5\xbeave despota \xc4\x90ura\xc4\x91a pri vzdr\xc5\xbeevanju ravnote\xc5\xbeja med dvema mo\xc4\x8dnima silama najbolje ilustrira dejstvo, da je leta 1447-1448 prispeval sredstva za popravilo konstantinopelskega obzidja, \xc4\x8deprav je bil osmanski vazal in je moral sultanu Mehmedu II. med obleganjem Konstantinopla maja 1453 poslati tiso\xc4\x8d vojakov._NEWLINE_Novi osmanski sultan Mehmed II., kasneje znan po nadimku Osvajalec, je Srbiji leta 1451 kot znak dobre volje vrnil pokrajini Toplica in Dubo\xc4\x8dica in se isto\xc4\x8dasno za\xc4\x8del pogajati o podlaj\xc5\xa1anju mirovnega sporazuma.  _NEWLINE_Mehmed II. je sredi julija 1454 brez preklica mirovnega sporazuma ponovno napadel Srbijo. Osvojil je ve\xc4\x8dino osrednje Srbije, prestolnica pa je bila dobro pripravljena na napad. Ko so napadalci izvedeli, da bo Hunyadi pre\xc4\x8dil Donavo in pri\xc5\xa1el na pomo\xc4\x8d Srbom, o prekinili obleganje Smedereva. Sultan se je s plenom in su\xc5\xbenji umaknili v Sofijo, glavnina njegove vojske pa je ostala v Kru\xc5\xa1evcu. Manj\xc5\xa1a srbska vojska pod poveljstvom vojvode Nikole Skobalji\xc4\x87a je 24. septembra porazila osmansko vojsko v Leskovcu, glavnina srbske vojske pod poveljstvom \xc4\x90ura\xc4\x91a Brankovi\xc4\x87a in ogrske enote pod poveljstvom Janosa Hunyadija pa so uni\xc4\x8dile osmansko vojsko v Kru\xc5\xa1evcu in ujele njenega poveljnika Firuz-beja._NEWLINE_Uspehi so bili kratkotrajni. Malo vojsko Nikole Skobalji\xc4\x87a je \xc5\xbee 16. novembra uni\xc4\x8dila velika osmanska vojska in Skobalji\xc4\x87a usmrtila. Zgodaj spomladi 1455 se je napad na Srbijo nadaljeval. Osmani so se tokrat osredoto\xc4\x8dili najprej na ju\xc5\xbeno Srbijo. S te\xc5\xbekim topni\xc5\xa1tvom so oblegali Novo Brdo in ga po \xc5\xa1tirideset dneh bojev 1. junija osvojili.  Osmanska vojska je kmalu zatem okupirala celo ju\xc5\xbeno Srbijo. Despot \xc4\x90ura\xc4\x91 je posku\xc5\xa1al prepri\xc4\x8dati Ogre, naj za\xc4\x8dnejo novo kri\xc5\xbearsko vojno, vendar se je praznih rok vrnil v Smederevo. Na za\xc4\x8detku leta 1456 je sklenil mirovni sporazum, po katerem je ju\xc5\xbena Srbija ostala pod osmansko oblastjo. _NEWLINE_Nekaj mesecev po sklenitvi sporazuma so Osmani ponovno napadli. Smederevo in Beograd, ki sta bila glavna cilja napada, sta se uspe\xc5\xa1no upirala, pode\xc5\xbeelje pa je bilo povsem opusto\xc5\xa1eno. Despot \xc4\x90ura\xc4\x91 Brankovi\xc4\x87 je 24. decembra 1456 umrl.\n_START_SECTION_\nLazar Brankovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nDespota \xc4\x90ura\xc4\x91a Brankovi\xc4\x87a je nasledil Lazar Brankovi\xc4\x87, edini \xc4\x90ura\xc4\x91ev sin, ki ga Osmani niso oslepili. Novi despot se je zavedal, da je Srbija pre\xc5\xa1ibka, bi se obranila novega osmanskega napada. S sultanom Mehmedom II. je 15. januarja 1457 uspel skleniti sporazum, po katerem je dobil ve\xc4\x8dino o\xc4\x8detovih posesti in obljubo, da Osmani do Lazarjeve smrti ne bodo vdirali v Srbijo. Lazar mu je moral v zameno pla\xc4\x8devati zni\xc5\xbean davek, ker ni ve\xc4\x8d posedoval rudnikov srebra v Novem Brdu.  Po za\xc4\x8dasni odpravi gro\xc5\xbenje na ju\xc5\xbeni meji Srbije se je za\xc4\x8del vme\xc5\xa1avati v ogrske notranje spore. Postavil se je na stran kralja Ladislava Posmrtnega in leta 1457 osvojil Kovin na levem bregu Donave._NEWLINE_Takoj po smrti matere Jerine 3. maja 1457 se je za\xc4\x8dela mlada generacija Brankovi\xc4\x87ev prepirati za nasledstvo. Slepi Grgur Brankovi\xc4\x87 je zahteval pravice za svojega nezakonskega  sina Vuka in skupaj s sestro Maro in njenim mo\xc5\xbeem Toma\xc5\xbeem Kantakuzenom pobegnil v Osmansko cesarstvo. Lazarjev slepi brat Stefan Brankovi\xc4\x87 je ostal na njegovi strani. Lazar Brankovi\xc4\x87 je 20. januarja 1457 nenadoma umrl.\n_START_SECTION_\nTriumvirat in Stefan Brankovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nDespot  Lazar Brankovi\xc4\x87 ni imel sinov, zato se je po njegovi smrti ustanovilo tri\xc4\x8dlansko regentstvo. V njem je bil Lazarjev brat Stefan Brankovi\xc4\x87, Lazarjeva vdova Helena Paleologina in veliki vojvoda Mihailo An\xc4\x91elovi\xc4\x87.  Mihajlo An\xc4\x91elovi\xc4\x87, katerega brat je bil osmanski veliki vezir Mahmud-pa\xc5\xa1a An\xc4\x91elovi\xc4\x87, je za\xc4\x8del z bratovo pomo\xc4\x8djo spletkariti proti Stefanu in Heleni. Marca 1457 je v Smederevo pripeljal manj\xc5\xa1i oddelek osmanskih vojakov, da bi okrepil svoj polo\xc5\xbeaj v despotatu. Vojaki so na smederevsko obzidje nepri\xc4\x8dakovano obesili osmanski zastavo in za\xc4\x8deli streljati v sultanovem imenu. Ogor\xc4\x8deni me\xc5\xa1\xc4\x8dani Smedereva so se 31. marca An\xc4\x91elovi\xc4\x87u uprli, ga aretirali in zajeli ali pobili ve\xc4\x8dino osmanskih vojakov. Oblast v Smederevu in despotatu sta prevzela Stefan Brankovi\xc4\x87, ki se je razglasil za despota, in Helena Paleologina._NEWLINE_V kaosu po Lazarjevi smrti in razpadu za\xc4\x8dasnega triumvirata je srbske posesti zahodno od Drine napadel bosanski kralj Stefan Toma\xc5\xa1 in jih ve\xc4\x8dinoma osvojil. Pod srbsko oblastjo je ostal samo Teo\xc4\x8dak.  Ve\xc4\x8dino Lazarjevim mest severno od Donave je zasegel Mihail Silagyi. _NEWLINE_Takoj po An\xc4\x91elovi\xc4\x8devem poskusu dr\xc5\xbeavnega udara so Osmani za\xc4\x8deli nov pohod v Srbijo. \xc4\x8ceprav do leta 1459 niso osvojili veliko srbskega ozemlja, je pohod pomenil za\xc4\x8detek konca Srbskega despotata. Stefan Brankovi\xc4\x87 je vladal do 8. aprila 1459, ko so ga odstavili v zaroti Helene Paleologine in kralja Stefana Toma\xc5\xa1a. Kot srbski despot je nekaj \xc4\x8dasa vladal Toma\xc5\xa1ev sin Stjepan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nStjepan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87 in padec despotata\n_START_PARAGRAPH_\nStjepan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87 je med svojim vladanjem izgubil dve dr\xc5\xbeavi: leta 1459 Srbijo in leta 1463 Bosno. Njegovo imenovanje za despota je v Srbiji naletelo na zelo negativen odziv, vendar je imel trdno podporo svojega o\xc4\x8deta, bosanskega kralja Stjepana Toma\xc5\xa1a. Srbija se je do takrat sr\xc4\x8dila na ozek pas ozemlja ob Donavi. Sultan Mehmed II. se je odlo\xc4\x8dil okon\xc4\x8dno osvojiti Srbijo in je sam pri\xc5\xa1el v Smederevo. Novi despot ga ni niti posku\xc5\xa1al braniti. Po pogajanjih so Bosancem dovolili odhod iz mesta, Srbija pa je 20. junija 1459 uradno pri\xc5\xa1la pod osmansko oblast.\n_START_SECTION_\nDespotat v izgnanstvu\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1404 je ogrski kralj Sigismund prepustil despotu  Stefanu Lazarevi\xc4\x87u v upravljanje  dele Srema, Banata in Ba\xc4\x8dke, ki jih je po njegovi smrti nasledil \xc4\x90ura\xc4\x91 Brankovi\xc4\x87. Po osmanski zasedbi Srbskega despotata leta 1459 so ogrski kralji obnovili pravico despotov iz dru\xc5\xbeine Brankovi\xc4\x8d v izgnanstvu do Stefanovih posesti. Pravica je kasneje pre\xc5\xa1la na Grabarske Berislavi\xc4\x87e. Slednji so do osmanske zasedbe vladali v ve\xc4\x8dini Srema, ki je bil uradno \xc5\xa1e vedno v posesti ogrske krone. Sede\xc5\xbe despotov je bil Kupinik (sedanje Kupinovo). Despoti v izgnanstvu so bili: Vuk Grgurevi\xc4\x87-Brankovi\xc4\x87 (1471\xe2\x80\x931485), \xc4\x90or\xc4\x91e Brankovi\xc4\x87 (1486\xe2\x80\x931496), Jovan Brankovi\xc4\x87(1496\xe2\x80\x931502), Ivani\xc5\xa1 Berislavi\xc4\x87 (1504\xe2\x80\x931514), Stjepan Berislavi\xc4\x87 (1520\xe2\x80\x931535), Radi\xc4\x8d Bo\xc5\xbei\xc4\x87 (1527-1528) in Pavle Baki\xc4\x87 (1537). Stevan Berislavi\xc4\x87 se je po osmanski zasedbi Kupinika leta 1522 umaknil v Slavonijo.\n_START_SECTION_\nTeritorialna organizacija\n_START_PARAGRAPH_\nDespot Stefan Lazarevi\xc4\x87 je leta 1410 uvedel reformo dr\xc5\xbeavne uprave in razdelil ozemlje despotata na okro\xc5\xbeja, imenovana vlast. Vsaka vlast  je imela svojega vojvodo, ki ga je imenoval despot.  Reforma je bila potrebna zaradi stalne gro\xc5\xbenje osmanske invazije. Vojvode so imeli v svojih okro\xc5\xbejih pooblastila tako v voja\xc5\xa1kih kot civilnih zadevah.  Tak\xc5\xa1na teritorialna organizacije se je obdr\xc5\xbeala do padca despotata._NEWLINE_Ohranili so se dokumenti o vlastih Smederevo, Novo Brdo, Nekudim, Ostrovica, Golubac, Bora\xc4\x8d, Petrus, Lepenica, Kru\xc5\xa1evac in \xc5\xbddrelo. Zahodno od Drine so bile \xc5\xa1tiri vlasti: Teo\xc4\x8dak, Ti\xc5\xa1nica, Zvonik in Srebrnica. Po vklju\xc4\x8ditvi Zete v Srbski despotat leta 1421 se je Zeta organizirala kot ena vlast.  Sede\xc5\xbe njenega vojvode je bil Bar, zatem Podgorica (1444) in nazadnje Medun. Podatki o celotnem \xc5\xa1tevilu vlasti in njihovem ozemlju se niso ohranili.'