b'\n_START_ARTICLE_\nArgio Sabadin\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je psihologijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani, kjer je diplomiral leta 1973, magistriral 1978. Deset let kasneje je doktoriral (1988) s tezo Kvantitativni vidik analize strukture dela. Po diplomi se je zaposlil kot sta\xc5\xbeist raziskovalec na In\xc5\xa1titutu za medicino dela, prometa in \xc5\xa1porta v Univerzitetnem klini\xc4\x8dnem centru v Ljubljani. Leta 1975 se je zaposlil na Oddelku za psihologijo Filozofske fakultete v Ljubljani kot asistent za predmet Psihologija dela. V naziv docenta je bil izvoljen leta 1989. Naziv izrednega profesorja za podro\xc4\x8dje psihologije dela in organizacije je prvi\xc4\x8d dobil leta 1994, ter ponovno v letih 2000 in 2005. V obdobju med 1989 in 1990 je bil prodekan Filozofske fakultete. V letih 2004\xe2\x80\x932007 je bil najprej namestnik predstojnika in kasneje predstojnik Oddelka za psihologijo. Ve\xc4\x8d let je bil predsednik komisije za sprejem \xc5\xa1tudentov v \xc5\xa0tudentske domove Univerze v Ljubljani, namestnik predsednika komisije za priznavanje in vrednotenje izobra\xc5\xbeevanja na Univerzi v Ljubljani in namestnik predsednice komisije za priznavanje in vrednotenje izobra\xc5\xbeevanja na Filozofski fakulteti. Leta 1994 je dobil priznanje FF in leta 2007 veliko priznanje Filozofske fakultete. Opravljal je tudi funkcijo podpredsednika Dru\xc5\xa1tva psihologov Slovenije, podpredsednika strokovnega sveta dru\xc5\xa1tva ter predsednika Sekcije za psihologijo dela. Strokovne naloge je opravljal kot \xc4\x8dlan Invalidske komisije I. stopnje na Obmo\xc4\x8dni delovni enoti Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje v Ljubljani. Kot \xc4\x8dlan senata je sodeloval pri ocenjevanju delovne zmo\xc5\xbenosti zavarovancev. Bil je \xc4\x8dlan Strokovne komisije za pove\xc4\x8dano zavarovalno dobo pri Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije. V letih 1994\xe2\x80\x931999 je bil \xc4\x8dlan programskega sveta projekta Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko opismenjevanje pri Ministrstvu za \xc5\xa1olstvo in \xc5\xa1port. Od leta 2007 je \xc4\x8dlan strokovnega sveta projekta Zlata nit, medijskega projekta \xc4\x8dasopisa Dnevnik, \xc4\x8digar cilj je izbor najbolj\xc5\xa1ih zaposlovalcev v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nPedago\xc5\xa1ko delo\n_START_PARAGRAPH_\nNa Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani se je najprej zaposlil kot asistent, nato docent in na koncu \xc5\xa1e izredni profesor za psihologijo dela. Predmet Psihologija dela je predaval kot zunanji sodelavec na Vi\xc5\xa1ji tehni\xc5\xa1ki varnostni \xc5\xa1oli v Ljubljani in na Fakulteti za naravoslovje in tehnologijo na montanistiki, predmet Psihologija za in\xc5\xbeenirje pa na Visoki poslovno-tehni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli na Politehniki v Novi Gorici. Predaval je tudi v \xc5\xa0vici, kjer je Oddelek za psihologijo izvajal \xc5\xa1tudij psihologije po pogodbi o akademskem sodelovanju med CIT (Centro Interuniversitario Ticinese) v Luganu in Univerzo v Ljubljani. Kot predavatelj je sodeloval na podiplomskem \xc5\xa1tudiju na Fakulteti za strojni\xc5\xa1tvo Univerze v Mariboru in na podiplomskem \xc5\xa1tudiju socialne medicine v organizaciji Medicinske fakultete v Ljubljani in In\xc5\xa1tituta za varovanje zdravja RS.\n_START_SECTION_\nRaziskovalno delo\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalno dela na podro\xc4\x8dju psihologije dela in organizacije, ergonomije, ekologije delovnega in bivalnega okolja in zdravja. Sodeloval je pri mednarodnem projektu GLOBE (The Global Leadership and Organizational Behavior Effectiveness Research Program), v katerega je vklju\xc4\x8denih 62 dr\xc5\xbeav. Kot sodelavec projekta je prejel priznanje za aplikativno raziskovanje na podro\xc4\x8dju dela za leto 2005, ki ga podeljuje Zdru\xc5\xbeenje za industrijsko in organizacijsko psihologijo ZDA.'