b"\n_START_ARTICLE_\nLapis Niger\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa lokacijo verjamejo, da sega v rimsko monarhijo. Napis se nana\xc5\xa1a na kralja (rex) ali rex sacrorum, visokega verskega uradnika republike. Na neki to\xc4\x8dki so Rimljani pozabili na prvotni pomen sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. To je pripeljalo do ve\xc4\x8d nasprotujo\xc4\x8dih si zgodb o njegovem izvoru. Rimljani so verjeli, da je Lapis Niger ozna\xc4\x8dil grob prvega rimskega kralja, Romula ali mesto, kjer ga je umoril senat ; grob Hosta Hostilija, dedka kralja Tula Hostilija; ali lokacijo, kjer je Faustul, posvojitelj Romula, padel v bitki._NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1i zapisi, ki se nana\xc5\xa1ajo na to to\xc4\x8dko, ga obravnavajo kot suggestum, kjer bi zgodnji rimski kralji govorili mno\xc5\xbeicam na forumu in senatu. Oba oltarja sta pogosta v sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih v zgodnjem rimskem ali poznem etru\xc5\xa1\xc4\x8danskem obdobju._NEWLINE_Lapis Niger je negotovo in dvoumno omenilo ve\xc4\x8d pisateljev zgodnjega imperialnega obdobja: (Dionizij iz Halikarnasa, Plutarh in Fest). Zdi se, da ne vedo, katerim starim zgodbam o sveti\xc5\xa1\xc4\x8du je treba verjeti._NEWLINE_Novembra 2008 je mo\xc4\x8dan de\xc5\xbe po\xc5\xa1kodoval betonsko oblogo, ki je \xc5\xa1\xc4\x8ditila Volcanale in njegove spomenike od 1950-ih. To vklju\xc4\x8duje vpisano kamnito plo\xc5\xa1\xc4\x8do, poimenovano '\xc4\x8crni kamen' ali Lapis Niger (marmorna in cementna obloga je me\xc5\xa1anica prvotnega \xc4\x8drnega marmorja, ki je bil uporabljen za pokritje mesta in sodoben cement, ki se uporablja za ustvarjanje pokrijta in zadr\xc5\xbeevanje marmorja na mestu). Nadstre\xc5\xa1ek zdaj \xc5\xa1\xc4\x8diti starodavne relikvije, dokler se pokrov ne popravi, kar javnosti omogo\xc4\x8da, da prvi\xc4\x8d v 50 letih vidi originalni suggestum . Na \xc5\xbealost zaradi narave oblog in stalnih popravil ni mogo\xc4\x8de videti Lapisa Nigra, ki je nekaj metrov pod zemljo.\n_START_SECTION_\nRelikviarij  (grobnica)\n_START_PARAGRAPH_\nLapis Niger je pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8d inkarnacij. Prvotne razli\xc4\x8dice so bile uni\xc4\x8dene v po\xc5\xbearu ali uni\xc4\x8denjem mesta in zakopane pod plo\xc5\xa1\xc4\x8dami \xc4\x8drnega marmorja. Menijo, da je to storil Sula. Vendar pa so tudi trdili, da je Julij Cezar morda pokopal to mesto med njegovo ponovno ureditvijo Comitiuma._NEWLINE_Prvotna razli\xc4\x8dica najdi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je bila prvi\xc4\x8d izkopana leta 1899, je vklju\xc4\x8devala prisekan sto\xc5\xbeec tufa (morda spomenik) in spodnji del kvadratnega stebra (cippus), ki je bil vpisan z napisom v stari latin\xc5\xa1\xc4\x8dini - verjetno najstarej\xc5\xa1i. Nekoliko kasneje je bil dodan \xc5\xa1e oltar v obliki \xc4\x8drke U (ali verjetno grobnica), od katerega je \xc5\xa1e vedno obstajala baza. Pred oltarjem sta dve bazi, ki sta lahko tudi dodani lo\xc4\x8deno od glavnega oltarja. Starinoslovec Verij Flak (delo, ki je ohranjeno samo v zametkih Pompeja Festa), sodobnik Avgusta, je opisal kip po\xc4\x8divajo\xc4\x8dega leva, ki je bil postavljen na vsako bazo, \xc2\xbbtako kot so danes vidni, da varujejo grobove\xc2\xab. imenovan Volcanale. V drugo obdobje je bil dodan tudi \xc4\x8dastni steber, po mo\xc5\xbenosti s kipom._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja (1899\xe2\x80\x931905) so razkrila razli\xc4\x8dne predmete iz fragmentov vaz, kipov in kosov \xc5\xbertev \xc5\xbeivali na mestu v sloju namerno name\xc5\xa1\xc4\x8denega gramoza. Vsi ti artefakti izvirajo iz zelo starega Rima, med 5. in 7. stoletjem pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Druga razli\xc4\x8dica, ki je bila postavljena, ko je bila prva razli\xc4\x8dica poru\xc5\xa1ena v 1. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, da bi omogo\xc4\x8dila nadaljnji razvoj v forumu, je veliko enostavnej\xc5\xa1e sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Plo\xc5\xa1\xc4\x8dad \xc4\x8drnega marmorja je bila polo\xc5\xbeena na prvotno mesto in je bila obdana z nizko belo steno ali ograjo. Novo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je le\xc5\xbealo tik ob Rostri, senatorski govorni\xc5\xa1ki plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi.\n_START_SECTION_\nNapis\n_START_PARAGRAPH_\nNapis na kamnitem bloku ima razli\xc4\x8dne zanimivosti. Napis je bli\xc5\xbeje gr\xc5\xa1kim \xc4\x8drkam kot katerakoli znana latinski pisavi, ker je kronolo\xc5\xa1ko bli\xc5\xbeje prvotnemu izposojanju gr\xc5\xa1ke abecede italijanskih ljudi iz italijanskih gr\xc5\xa1kih kolonij, kot je Cumae. Tudi napis je napisan kot bustrofedon, kar pomeni, da je napisan izmeni\xc4\x8dno od desne proti levi in od leve proti desni. V tem slogu so napisani \xc5\xa1tevilni najstarej\xc5\xa1i latinski napisi. Pomen napisa je te\xc5\xbeko razbrati, ker sta na za\xc4\x8detku in koncu manjkajo\xc4\x8da in le tretjina do polovice vsake vrstice je ohranjena. Vendar se zdi, da je bilo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de posve\xc4\x8deno rexu ali kralju._NEWLINE_Pomen pre\xc5\xbeivelega dela so posku\xc5\xa1ali razlo\xc5\xbeiti Johannes Stroux, [3] Georges Dum\xc3\xa9zil in Robert A. Palmer."