b'\n_START_ARTICLE_\nLovska zveza Slovenije\n_START_SECTION_\nPred drugo svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nMed vidnej\xc5\xa1imi nosilci narodnega programa na Slovenskem na prelomu 19. in 20. stoletja, ki so bili tudi lovsko zavzeti ljudje, je vse bolj\xc2\xa0 zorela pobuda, da bi ustanovili organizacijo, ki bi zdru\xc5\xbeevala slovenske lovce v vseh takratnih de\xc5\xbeelah in tako je bil v Ljubljani 16. oktobra leta 1907 ustanovljen Slovenski lovski klub.\xc2\xa0Njegov prvi predsednik je postal ljubljanski \xc5\xbeupan Ivan Hribar, gonilna sila pri ustanavljanju slovenske lovske organizacije pa je bil dr. Ivan Lovren\xc4\x8di\xc4\x8d. Ustanovitelji slovenske lovske organizacije, zlasti \xc5\xa1e dr. Ivan Lovren\xc4\x8di\xc4\x8d,\xc2\xa0 so\xc2\xa0 od vsega za\xc4\x8detka poudarjali in izpostavljali slovenski zna\xc4\x8daj nove organizacije in njeno dolgoro\xc4\x8dno naravovarstveno usmeritev. To je bila strate\xc5\xa1ka opredelitev, ki je slovenske lovce uvrstila med resni\xc4\x8dne varuhe narave in skrbne gojitelje divjadi \xc5\xbee v \xc4\x8dasih, ki so bili \xc5\xa1e\xc2\xa0 zelo naklonjeni divjadi in lovstvu.\xc2\xa0Dr. Ivan Lovren\xc4\x8di\xc4\x8d je brez dlake na jeziku vedno znova opozarjal, da\xc2\xa0\xc2\xbbmi ne smemo biti samo lovci, ampak tudi za\xc5\xa1\xc4\x8ditniki narave\xc2\xab. Pri tem je rad uporabil besede grofa S. Tarouca:\xc2\xa0\xc2\xbbKein Heger \xe2\x80\x93 Kein J\xc3\xa4ger\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93\xc2\xa0\xc2\xbbkdor ne goji \xe2\x80\x93 naj tudi ne lovi\xc2\xab. Njegovo\xc2\xa0 temeljno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo, da\xc2\xa0\xc2\xbbna\xc4\x8din lova mora biti tak, da \xc5\xbe njim nista spojena le u\xc5\xbeitek in zabava, ampak tudi varstvo in skrb za divja\xc4\x8dino. To le\xc5\xbei v interesu vsakega lovca in kdor tega ne prizna, ta naj si ne lasti tega naslova, ker si ga en zaslu\xc5\xbei, samem saj je lov oni teren, kjer prenehajo vse razlike stanu, bogastva, \xc4\x8dasti itd., kjer se pozna in upo\xc5\xa1teva le ena lastnost, lastnost \xe2\x80\x93 lovca\xc2\xab.\xc2\xa0 Slovenski lovski klub, kot za\xc4\x8detek in predhodnik sodobne lovske organizacije na Slovenskem, je znal pravilno izpostaviti tudi naloge na podro\xc4\x8dju lovske kulture in izobra\xc5\xbeevanja, kinologije in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tva.19. marca 1909 se je Slovenski lovski klub preimenoval v Slovensko lovsko dru\xc5\xa1tvo (SLD). To se je zgodilo na ob\xc4\x8dnem zboru, ki je bil v ljubljanskem hotelu Ilirija. Takrat je dru\xc5\xa1tvo \xc5\xa1telo vsega skupaj 170 \xc4\x8dlanov, od\xc2\xa0 katerih jih je bilo 53 v Ljubljani. Dru\xc5\xa1tveni predsednik in ljubljanski \xc5\xbeupan Ivan Hribar se omenjenega ob\xc4\x8dnega zbora zaradi obveznosti v dunajskem parlamentu ni udele\xc5\xbeil, tako da je zborovanje vodil dr. Ivan Lovren\xc4\x8di\xc4\x8d. Za predsednika je bil vnovi\xc4\x8d izvoljen Ivan Hribar, za podpredsednika pa dr. Ivan Lovren\xc4\x8di\xc4\x8d._NEWLINE_Od leta 1921 so zaradi la\xc5\xbejega poslovanja ustanavljali podru\xc5\xbenice (Radovljica, Ptuj, Murska Sobota, Maribor, Celje). Slovensko dru\xc5\xa1tvo se je leta 1936 preoblikovalo v Zvezo lovskih dru\xc5\xa1tev v Dravski banovini. V zvezo je bilo v\xc4\x8dlanjenih \xc5\xa1tirinajst lovskih dru\xc5\xa1tev, ki so bile nekdanje podru\xc5\xbenice Slovenskega lovskega dru\xc5\xa1tva. Podru\xc5\xbenice so bile Ljubljana, Maribor, Celje, Ptuj, Ljutomer, Murska Sobota, Kranj, Ribnica, Novo mesto, Kr\xc5\xa1ko, \xc4\x8crnomelj, Stari trg ob Kolpi, Trbovlje). \xc4\x8clanstvo je v svojih najbolj\xc5\xa1ih \xc4\x8dasih segalo tudi do 6000 lovcev, kar pa je zelo okrnila druga svetovna vojna. Zveza lovskih dru\xc5\xa1tev je zastopala interese lovcev in skrbela za napredek lovstva v Banovini Banovinska lovska Zveza je bila v\xc4\x8dlanjena v Osrednjo zvezo lovskih dru\xc5\xa1tev Kraljevine Jugoslavije.\n_START_SECTION_\nPo drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nMed drugo svetovno vojno je lovstvo v Sloveniji stagniralo, zato so morali po vojni v ve\xc4\x8djih krajih na novo delovati lovska dru\xc5\xa1tva, ki so se kasneje zdru\xc5\xbeile v Zvezo lovskih dru\xc5\xa1tev LR Slovenije. V skladu z lovskim zakonom so ustanovili lovske dru\xc5\xbeine, ki so povezale v okrajne lovske svete, ti pa v Lovski svet Ljudske republike Slovenije. Lovski svet LR Slovenije se je preimenoval v Republi\xc5\xa1ko lovsko zvezo, ta pa leta 1958 v Lovsko zvezo Slovenije. Preteklo sodelovanje z lovskimi organizacijami je vodilo v ustanovitev Delovne skupnosti lovskih zvez jugovzhodnega alpskega prostora, leta 1981._NEWLINE_Lovska zveza Slovenije je bila do osamosvojitve \xc4\x8dlanica Lovske zveze Jugoslavije, istega leta (1991), pa je bila sprejeta v Mednarodni svet za lovstvo in ohranitev divjadi (CIC) in dve leti pozneje v Skupnost evropskih lovskih zvez.\n_START_SECTION_\nNaloge\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1e naloge LZS so tiste, ki jih opravlja v javnem interesu. Pri vseh nalogah se LZS dejavno zavzema za uveljavljanje ciljev in programskih usmeritev ob\xc4\x8dnega zbora LZS. Poglavitne naloge so izobra\xc5\xbeevanje in organiziranje izpitov za lovce in lovske \xc4\x8duvaje, naravovarstveno ozave\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc4\x8dlanov in komuniciranje z lastniki zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d ter \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnostjo, razvoj lovske kinologije, izdajanje strokovne literature s podro\xc4\x8dja lovstva in divjadi ter opravljanje drugih nalog javnega interesa s podro\xc4\x8dja varstva narave in divjadi ter lovstva, ki jih dolo\xc4\x8da zakon. Prav tako ima vlogo pri pripravljanju strokovnih podlag za dolo\xc4\x8ditev biohabitatov in biokoridorjev, ki so poglavitnega pomena za ohranitev ogoro\xc5\xbeenih vrst velike divjadi. Z drugimi organi sodeluje pri ustvarjanju kriterijev za namene evidentiranja odstrela in izgube divjadi in skrbi za primernost metod in meril za ugotavljanje vi\xc5\xa1ine \xc5\xa1kode._NEWLINE_Naloge, ki so v interesu zveze kot take so spodbujanje in krepljenje lovske kulture v obliki zborovskega petja, lovskih rogistov, tekmovanja iz jelenjega rukanja, ter spodbujanje nastajanja lovskih leposlovnih del in upodabljajo\xc4\x8do umetnost z lovsko tematiko. Prav tako LZS vodi svoj interni informacijski sistem imenovan Lisjak.\n_START_SECTION_\nCilji\n_START_PARAGRAPH_\nPoglaviten cilj LZS je zagotavljanje eti\xc4\x8dnosti lova, enotnosti slovenske lovske organizacije in odgovornega izvajanja nalog LZS in njenih \xc4\x8dlanov. Dolgoro\xc4\x8dni cilji so tudi uveljavljanje statusa samostojne lovske in naravovarstvene nevladne organizacije, vzd\xc5\xberevanje enotnosti lovske organizacije, zagotavljanje javnih podatkovnih baz in evidenc s podro\xc4\x8dja lovstva in varstva okolja._NEWLINE_Informiranje tako \xc4\x8dlanov kot \xc5\xa1ir\xc5\xa1e javnosti poteka tako preko spleta kot tudi preko mo\xc4\x8dne zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ke dejavnosti.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dni zbor\n_START_PARAGRAPH_\nVse daljnose\xc5\xbene odlo\xc4\x8ditve sprejema ob\xc4\x8dni zbor LZS, katerega sestavljajo vse \xc4\x8dlanice LZS. Glavne pristojnosti ob\xc4\x8dnega zbora so, da voli in razre\xc5\xa1uje organe LZS ter funkcionarje LZS, sprejema pravila in spremembe pravil ter programske usmeritve za delo LZS.\n_START_SECTION_\nUpravni zbor\n_START_PARAGRAPH_\nUpravni odbor LZS skrbi za uresni\xc4\x8devanjih programskih usmeritev, pravil in aktov LZS, kateri so bili sprejeti s strani ob\xc4\x8dnega zbora LZS. Sestavljajo ga predsednik LZS in ostali \xc4\x8dlani upravnega odbora, katere se voli z ozirom na enakomerno teritorialna zastopanost lovskih dru\xc5\xbein in upravljalk lovi\xc5\xa1\xc4\x8d na vseh podro\xc4\x8djih Republike Slovenije._NEWLINE_Glavne naloge upravnega odbora so ustvarjanje sklepov o sklicu ob\xc4\x8dnega zbora, dolo\xc4\x8danje letnega \xc4\x8dlanskega prispevka, obravnava in sprejem letnega na\xc4\x8drt dela in dolo\xc4\x8danje prora\xc4\x8duna za izvedbo le-tega, upravljanje s premo\xc5\xbeenjem. Prav tako je zadol\xc5\xbeen za sprejem drugih splo\xc5\xa1nih aktov, kot so sprejem ali izklju\xc4\x8ditev \xc4\x8dlanic iz zveze, imenovanje urednikov glasila Lovec in podobne administrativne zadeve.\n_START_SECTION_\nNadzorni odbor\n_START_PARAGRAPH_\nPoglavitna naloga nadzornega odbora je nadzor vseh organov LZS, \xc5\xa1e poseben finan\xc4\x8dno in drugo materialno poslovanje. O svojem delu je dol\xc5\xbean poro\xc4\x8dati ob\xc4\x8dnemu zboru, o ugotovitvah pa ga sproti obve\xc5\xa1\xc4\x8da. Skupno \xc5\xa1teje 5 \xc4\x8dlanov, katere izvoli ob\xc4\x8dni zbor.\n_START_SECTION_\nRazsodi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nRazsodi\xc5\xa1\xc4\x8de je sodno telo LZS, ki odlo\xc4\x8da o ravnanju \xc4\x8dlanice LZS, ko ravnanja le-te niso v skladu s cilji in nalogami ter opredeljenimi programskimi usmeritvami LZS. Razsodi\xc5\xa1\xc4\x8de je prisotno tudi v primeru spora dveh ali ve\xc4\x8d \xc4\x8dlanic, v primeru, da se vse vpletene strani s tem strinjajo. V sporu razsodi\xc5\xa1\xc4\x8de posku\xc5\xa1a dose\xc4\x8di spravo, ki je zavezujo\xc4\x8da za vse udele\xc5\xbeence spora. Razsodi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1teje 9 ljudi, katere izvoli ob\xc4\x8dni zbor. V posameznem postopku nastopajo trije \xc4\x8dlani, ki jih glede na okoli\xc5\xa1\xc4\x8de imenuje predsednik razsodi\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nOdbor eti\xc4\x8dnega kodeksa\n_START_PARAGRAPH_\nOdbor eti\xc4\x8dnega kodeksa skrbi za uveljavljanje pravil Eti\xc4\x8dnega kodeksa slovenskih lovcev. Poleg pou\xc4\x8devanja in pojasnjevanja eti\xc4\x8dnega kodeksa tudi razsoja in ocenjuje posamezna dejanja lovcev. Odbor \xc5\xa1teje 9 \xc4\x8dlanov, katere izvoli ob\xc4\x8dni zbor. \xc4\x8clani odbora lahko kadarkoli predlagajo spremembe in dopolnitve eti\xc4\x8dnega kodeksa.\n_START_SECTION_\nLovski eti\xc4\x8dni kodeks\n_START_PARAGRAPH_\nLovski eti\xc4\x8dni kodeks narekuje dokument z imenom Eti\xc4\x8dni kodeks slovenskih lovcev, ki je najvi\xc5\xa1ji in samostojni dokument, ki narekuje eti\xc4\x8dne norme vsakega slovenskega lovca. Eti\xc4\x8dni kodeks lahko, za razliko od razli\xc4\x8dnih pravil in aktov, ki se lahko spreminjajo letno, ve\xc4\x8d desetletij ostane nespremenjen. Vsi zakoni, podzakonski predpisi in akti o lovskih organizacijah bi naj bili v skladu z Eti\xc4\x8dnim kodeksem slovenskih lovcev. Eti\xc4\x8dne norme slovenskih lovcev temeljijo na dejstvu, da je lov sestavni del trajnostne rabe in da mora lovec v odnosu do \xc5\xbeive in mrtve divjadi ravnati zakonito, humano in v skladu s predpisih, kar posamezen lovec dose\xc5\xbee z notranjo konotrolo. Lovec mora biti \xc4\x8dastna oseba, ki ima do narave, divjadi, do tovari\xc5\xa1ev in dru\xc5\xbebenega okolja spo\xc5\xa1tljiv odnos.\n_START_SECTION_\nOdlikovanja in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1997 je zveza prejela \xc4\x8dastni znak svobode Republike Slovenije z naslednjo utemeljitvijo:\xc2\xa0\xc2\xbbza nacionalno, napredno in naravovarstveno naravnanost v vseh devetdesetih letih obstajanja\xc2\xab.'