b'\n_START_ARTICLE_\nLuminiscenca\n_START_PARAGRAPH_\nLuminisc\xc3\xa9nca ali luminesc\xc3\xa9nca je fizikalni pojav, pri katerem snov, ki ni mo\xc4\x8dno segreta, seva svetlobo; v zvezi s tem se luminiscenci re\xc4\x8de tudi hladna svetloba. Natan\xc4\x8dneje povedano se del prejete energije (preden se porazgubi po snovi v obliki toplote) preoblikuje v obliki svetlobe, ki jo snov oddaja. To omogo\xc4\x8dajo t. i. luminiscen\xc4\x8dni oz. opti\xc4\x8dni centri (aktivatorji), ki povzro\xc4\x8dajo dodatna, izrazito lo\xc4\x8dena energijska stanja (izolacijski nivoji), ki se vzpodbudijo z absorpcijo energijo in se nato z emisijo svetlobe ponovno vrnejo v osnovna energijska stanja. Ti aktivatorji so lahko kemi\xc4\x8dne snovi, elektri\xc4\x8dno polje, fotoni, to\xc4\x8dkasti defekti, dislokacije v kristalih ali mehansko obdelovanje._NEWLINE_Dolga leta je bila radioaktivnost mi\xc5\xa1ljena kot ena vrsta radioluminiscence, vendar sta ta pojma danes lo\xc4\x8dena, saj radioaktivnost ne zajema le elektromagnetnega valovanja._NEWLINE_Dandanes se luminiscenco izrablja predvsem za namene osvetljevanja.\n_START_SECTION_\nElektroluminiscenca\n_START_PARAGRAPH_\nEl\xc3\xa9ktroluminiscenca je nastane pod vplivom mo\xc4\x8dnega elektri\xc4\x8dnega polja ali elektri\xc4\x8dnega toka (npr. razelektrenje), pri katerem elektroni spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo svojo energijo v obliki fotonov. Primer elektroluminiscen\xc4\x8dnega materiala je cinkov sulfid.\n_START_SECTION_\nFotoluminiscenca\n_START_PARAGRAPH_\nFotoluminiscenca je posledica obsevanja snovi s kratkovalovno svetlobo, ultravijoli\xc4\x8dnimi (UV), rentgenskimi ali gama (\xce\xb3) \xc5\xbearki, kjer snov zaradi obsevanja absorbira fotone, sko\xc4\x8di v vi\xc5\xa1je energijsko stanje in nato odda fotone, pri \xc4\x8demer se zopet vrne v osnovno energijsko stanje. Glavna razlika med fluorescenco in fosforescenco je prakti\xc4\x8dno samo za\xc4\x8detek in \xc4\x8das oddajanje absorbirane svetlobe.\n_START_SECTION_\nKemiluminiscenca\n_START_PARAGRAPH_\nKemiluminiscenca je sevanje za snovi zna\xc4\x8dilne svetlobe kot posledica kemijske reakcije. Navadno sta za pojav potrebna dva reaktanta, poleg tega pa je potreben tudi ustrezen katalizator za potek reakcije. Pri tem nastane vmesni vzbujeni produkt, ki po prehodu v osnovno stanje odda foton dolo\xc4\x8dene valovne dol\xc5\xbeine. Znana tovrstna reakcija je test z luminolom.\n_START_SECTION_\nBioluminiscenca\n_START_PARAGRAPH_\nBioluminiscenca je podtip kemiluminiscence. V osnovi procesa nastopajo substrati, kolektivno imenovani luciferini, v katere se s pomo\xc4\x8djo encima luciferaza vgradi kisik (O\xe2\x82\x82), kar povzro\xc4\x8di nastanek vzbujenega produkta, ki pri prehodu v osnovno stanje odda foton. Pojav je izrabljen za privabljanje drugih organizmov za namene parjenja ali prehranjevanja, pa tudi za obrambo in komunikacijo. Znani bioluminiscen\xc4\x8dni organizmi so kresnice, nekateri kolobarniki in glive ter mnogi morski organizmi (kot so nekateri o\xc5\xbeigalkarji in globokomorske ribe).\n_START_SECTION_\nKomercialna uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nUporaba je odvisna od tipa oz. vrste luminiscence. Tako se elektroluminiscenco izrablja za osvetlitev zaslonov LCD, ro\xc4\x8dnih ur, \xc5\xbeepnih ra\xc4\x8dunal, termostatov in nadzornih plo\xc5\xa1\xc4\x8d pri vozilih, kemiluminiscenco pa pri forenziki za odkrivanje krvi (test z luminolom) in pri kemi\xc4\x8dnih svetilkah kot vir svetlobe._NEWLINE_Ena najbolj uporabnih vrst je vsekakor fluorescenca, saj zelo raz\xc5\xa1irjena uporaba fluorescen\xc4\x8dnih svetilk, kar torej pomeni, da se pojav na \xc5\xa1iroko izrablja za namene osvetljevanja prostorov. Poleg tega ima izredni pomen v biokemiji in medicini v smislu fluorescen\xc4\x8dne mikroskopije, obarvanja in dolo\xc4\x8danja celic, njihovih struktur, DNK in kromosomov.'