b'\n_START_ARTICLE_\nStr\xc5\xbeek\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasel str\xc5\xbeek je \xc4\x8dokate postave in meri od 9\xe2\x80\x9310\xc2\xa0cm, razpon peruti pa je od 13\xe2\x80\x9317\xc2\xa0cm. Povpre\xc4\x8dno tehtajo od 8-13 g. Teme, trtica in rep so kostanjevo rjave barve. Slednji je poleg tega \xc5\xa1e kratek in raven. Zgornji del je enake barve in je temno pre\xc4\x8dno progast. Nado\xc4\x8desna \xc4\x8drta je svetlo rjavkasto bela, uzdasta proga je rjava in se vle\xc4\x8de \xc4\x8dez o\xc4\x8di. Grlo in prsi in trebuh so zelo svetlo rjave barve, zadnji je ob bokih tudi progast. Kljun, ki je rjave barve, je kratek, tanek in rahlo upognjen. Noge so rjave in srednje dolge.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski prostor str\xc5\xbeka se razprostira po vsej Evraziji, Severni Afriki in Severni Ameriki. V ju\xc5\xbeni Evropi je habitat omejen na hribovita ali gorata obmo\xc4\x8dja. V Sloveniji je splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjen in je stalne\xc5\xbe, zato ga lahko izku\xc5\xa1en opazovalec opazi ve\xc4\x8dino dni v letu. Manjka le na zelo suhih obmo\xc4\x8djih Primorske in Bele krajine. Severni skandinavski str\xc5\xbeki se selijo, preletijo pa lahko tudi do 2500\xc2\xa0km oz. 1500 milj. Populacijo str\xc5\xbekov ocenjujejo na ve\xc4\x8d milijonov osebkov, v Sloveniji je poleti od 50.000 do 70.000 parov, pozimi od 15.000 do 35.000. _NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1i habitati so gozdovi, vrtovi, vresi\xc5\xa1\xc4\x8da, mo\xc4\x8dvirja in \xc5\xbeive meje. Kljub temu, da spada med manj ogro\xc5\xbeene vrste, obstaja mo\xc5\xbenost ponovne ogro\xc5\xbeenosti._NEWLINE_Najve\xc4\x8d \xc4\x8dasa prebije ob gosti podrasti (gajih z mnogo grmovja), me\xc5\xa1anih gozdovih, nasadih, po vrtovih, parkih in \xc5\xbeivih mejah, ustrezajo pa mu bolj vla\xc5\xbeni predeli, zato je pogost tudi v obre\xc5\xbenih jezerskih in re\xc4\x8dnih predelih, po vrtovih, parkih in \xc5\xbeivih mejah. Njegovo bli\xc5\xbeino navadno zaznamo samo po zna\xc4\x8dilnih klicih in glasnem petju. Ogla\xc5\xa1a se s ponavljajo\xc4\x8dim tik-tik ali klink ob nevarnosti, navadno ali pri parjenju pa presenetljivo glasno \xc5\xbevrgoli. Podobno kot str\xc5\xbeki pojejo le \xc5\xa1e sive pevke. Za razliko od drugi vrst, str\xc5\xbeki, tako kot ta\xc5\xa1\xc4\x8dice, bele pastirice in postovke, zamejijo svoje obmo\xc4\x8dje tudi zunaj gnezdnitvenega obdobja zaradi hrane, \xc5\xa1e posebej pozimi. Po navadi se ne dru\xc5\xbeijo skupaj in jih torej najdemo posamezno, v\xc4\x8dasih pa jih najdemo skupaj v paru. Izjeme so tudi parjenje in hudi mraz, pri katerem se v luknjah stiska ve\xc4\x8d str\xc5\xbekov skupaj, da tako zmanj\xc5\xa1ajo povr\xc5\xa1ino telesa, skozi katero se izgublja toplota._NEWLINE_Njegov let je okoren in raven, leti pa lahko s hitrostjo do 32\xc2\xa0km/h.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc5\xbeki i\xc5\xa1\xc4\x8dejo hrano, drobne \xc5\xbeu\xc5\xbeelke in pajke, med listjem in pod drevesno skorjo, v \xc5\xa1pranjah v stenah in pod odpadlim listjem. Prilo\xc5\xbenostno se hranijo tudi s semenjem in jagodami in celo paglavce ter zlate ribice. V\xc4\x8dasih poberejo s tal tudi razli\xc4\x8dna semena ter nastrgani sir.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc5\xbeki gnezdijo v luknji ali \xc5\xa1pranji brega, v \xc4\x8dasu meseca aprila do maja in imajo samo en zarod. Samec splete iz mahov, praprotovih listov in li\xc5\xa1ajev in trave ve\xc4\x8d kroglastih (v obliki kupole) gnezd s stranskim vhodom in jih skrije med korenine, veje ali skale. Isto\xc4\x8dasno ima v vsakem od njih zarod z drugo samico. V gnezdu je od 5-8 jajc, ki so belkasta in po navadi rde\xc4\x8de pegasta in so velikosti od 13\xe2\x80\x9316\xc2\xa0mm. Valjenje poteka od 14-17 dni. Mladi\xc4\x8di so gnezdomci in puhasti; poletijo v 15-20 dnevih.'