b'\n_START_ARTICLE_\nKomunisti\xc4\x8dna partija Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nKomunisti\xc4\x8dna partija Slovenije (kratica KPS) je bila slovenska politi\xc4\x8dna stranka, ki se je zavzemala za socialisti\xc4\x8dno in komunisti\xc4\x8dno Slovenijo.\n_START_SECTION_\nNastanek in za\xc4\x8detki delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nKomunisti\xc4\x8dna stranka na Slovenskem je nastala leto dni za nastankom jugoslovanske komunisti\xc4\x8dne stranke, po bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ki revoluciji v Rusiji na tako imenovanem zdru\xc5\xbeitvenem ali velikono\xc4\x8dnem kongresu 20. do 23. aprila 1919. 27 \xc4\x8dlanov ljubljanske sekcije Jugoslovanske socialdemokratske stranke (JSDS) so izstopili iz stranke in ustanovili Slovensko socialisti\xc4\x8dno stranko. Odbor je za prvega predsednika izbral Josipa Petri\xc4\x8da, tajnica pa je postala Angela Vode. Stranka je potrdila zavezanost politiki Lenina, v revolucionarnem programu so se zavzeli za oboro\xc5\xbeeno revolucijo v Jugoslaviji in nasprotovali parlamentarni demokraciji. Program je bil formalno sprejet marca 1920, ko so v Beogradu ustanovili Socialisti\xc4\x8dno delavsko partijo Jugoslavije in se je vanjo vklju\xc4\x8dila slovenska sekcija komunistov. Leta 1920 se je stranka preimenovala v Komunisti\xc4\x8dno partijo Jugoslavije (KPJ). _NEWLINE_Revolucionarna vro\xc4\x8dica, ki je dobila zagon med vojaki v I. svetovni vojni, s koncem vojne ni pojenjala. Kmetje in delavci, \xc5\xa1e posebej tisti demobilizirani, ter celo aktivni vojaki so bili akterji uporov in ustanavljanj \xc2\xbbsovjetskih republik\xc2\xab\xc2\xa0v letih 1918-1919 v Labinu (Labinska republika), Ptuju in jugovzhodnem Banatu (Kusi\xc4\x87ka republika). \xc4\x8ceprav so bili ti poskusi avtonomije prepre\xc4\x8deni, se \xc5\xa1tevilo kme\xc4\x8dkih in delavskih protestov ni zmanj\xc5\xa1alo. Jeseni 1920 izbruhnejo kme\xc4\x8dki upori (Moslavina, Posavina, Zagorje) proti kralju in proti \xc2\xbbgospodi\xc2\xab. Povod za nezadovoljstvo je bil dr\xc5\xbeavno \xc5\xbeigosanje \xc5\xbeivine in rekviriranje konj za voja\xc5\xa1ke manevre. \xc4\x8ceprav je vojska upor zatrla, so bile \xc5\xa1e naslednje leto (1921) v gozdovih precej\xc5\xa1nje skupine oboro\xc5\xbeenih kmetov. Kljub vsemu tak\xc5\xa1ni spontani in kaoti\xc4\x8dni upori za oblast niso bili nevarni.\n_START_SECTION_\nRezultati na volitvah 1920\n_START_PARAGRAPH_\nNa volitvah v ustavodajno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino 28. novembra l. 1920 je KPJ dobila skupno 59 mandatov (od 419), s \xc4\x8dimer je postala tretja najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a politi\xc4\x8dna stranka. Najve\xc4\x8dji uspeh je imela v \xc4\x8crni Gori (38%), zatem v Srbiji (25%). V Bosni, Hrva\xc5\xa1ki in Sloveniji je bil njen dele\xc5\xbe pod 10%. _NEWLINE_Na ob\xc4\x8dinski volitvah marca in avgusta istega leta je zmagala v pomembnih urbanih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih (Beograd, Zagreb, Osijek, Skoplje, Ni\xc5\xa1).\n_START_SECTION_\nPrepoved delovanja in ilegala\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi splo\xc5\xa1nih \xc5\xa1trajkov v Sloveniji in Bosni (\xc5\xa1e posebej v rudnikih) je vlada k. Jugoslavije uvedla v rudnike voja\xc5\xa1ko upravo. _NEWLINE_Komunisti\xc4\x8dna stranka na Slovenskem je z zdru\xc5\xbeitvijo v KPJ takrat izgubila svoj avtonomni polo\xc5\xbeaj. Slovenske komuniste sta vodila generalna sekretarja KPJ Filip Filipovi\xc4\x8d in Sima Markovi\xc4\x8d. Komunisti so kot nova stranka tedaj v Sloveniji delovali le devet mesecev. _NEWLINE_28 junija 1921 bila sprejeta Vidovdanska ustava. Sprejelo jo je 223 poslancev od 285 prisotnih (skupno \xc5\xa1tevilo je bilo 419), ostali so sejo obstruirali._NEWLINE_2. avgusta 1921, takoj po sprejemu nove ustave, je bil sprejet Zakon o za\xc5\xa1\xc4\x8diti dr\xc5\xbeave, s katerim je bila vsa komunisti\xc4\x8dna dejavnost prepovedana. V razlagi tega zakona so KPJ pripisali krivdo za neuspe\xc5\xa1na atentata na regenta Aleksandra in ministra Milorada Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87a._NEWLINE_Zaradi atentatov komunistov na visoke predstavnike jugoslovanske vlade in njihovih pozivov k oboro\xc5\xbeenem prevratu v dr\xc5\xbeavi ter ru\xc5\xa1enju demokrati\xc4\x8dno izvoljene vlade je jugoslovanski parlament 29. decembra 1920 sprejel razglas oziroma tako imenovano Obznano s katero je prepovedal delovanje KPJ.\n_START_SECTION_\nIlegala, sodelovanje z Moskvo in ustanovni kongres KPS\n_START_PARAGRAPH_\nVelik del slovenskih komunistov je od\xc5\xa1el v ilegalo ali pa so delovali v tujini, predvsem v Parizu, na Dunaju in v Moskvi. Konec 20. let je komunisti\xc4\x8dna stranka v Sloveniji \xc5\xa1tela 450 \xc4\x8dlanov, vendar brez vidnega zunanjega vpliva. Po navedbah protikomunisti\xc4\x8dnih virov tistega \xc4\x8dasa so bili vodilni predvojni slovenski komunisti ve\xc4\x8dinoma pla\xc4\x8dani agenti moskovske Kominterne in od nje tudi popolnoma finan\xc4\x8dno odvisni. Kominterna je za svoje agente urejala la\xc5\xbene potne liste, jih financirala in organizirala mre\xc5\xbeo postojank v raznih evropskih mestih, kamor so se lahko umaknili v primeru nevarnosti. V tridesetih letih je komunisti\xc4\x8dno stranko na slovenskem za\xc4\x8del prenavljati \xc5\xa1e ne dvajset letni Boris Kidri\xc4\x8d. Leta 1934 so znotraj KPJ ustanovili Komunisti\xc4\x8dno partijo Slovenije in Komunisti\xc4\x8dne partije Hrva\xc5\xa1ke. Ustanovitev KPS je bila formalna izvr\xc5\xa1itev sklepa 4. konference KPJ, ki je bila konec leta 1934 v Ljubljani._NEWLINE_Ustanovni kongres KPS je potekal v strogi tajnosti pono\xc4\x8di s 17. na 18. april 1937 najprej v cerkvi, potem na kmetiji Barli\xc4\x8devih na \xc4\x8cebinah nad Trbovljami. Vodstvo KPS je prevzel Edvard Kardelj, ki se je v ta namen vrnil iz Sovjetske zveze prek Pariza. V Moskvi se je Kardelj, kot pred njim \xc5\xbee Boris Kidri\xc4\x8d, izobra\xc5\xbeeval na zloglasni \xc5\xa1oli Dzerzinskega. Komunistov tedaj ni bilo ve\xc4\x8d kot 250, so pa sprejeli manifest o fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni nevarnosti \xe2\x80\x93 videli je niso le v zunanji ogro\xc5\xbeenosti (\xc5\xa0panija, Italija, Nem\xc4\x8dija), za fa\xc5\xa1izem so razglasili tudi politiko predsednika jugoslovanske vlade Milana Stojadinovi\xc4\x87a in notranjega ministra Antona Koro\xc5\xa1ca. Ko je leta 1937 vodstvo KPJ prevzel Josip Broz Tito je v vodstvo jugoslovanske komunisti\xc4\x8dne stranke vklju\xc4\x8dil kar tri predstavnike iz Slovenije, Kardelja, Franca Lesko\xc5\xa1ka in Miho Marinka.ref>Bo\xc5\xbeo Repe, \xc2\xbbPolitika KP Slovenije skozi prizmo zadnjih treh predvojnih partijskih konferenc\xc2\xab, V: Problemi demokracije na Slovenskem, v letih 1918\xe2\x80\x931941, 7. in 8. december SAZU, Ljubljana, 2006, str. 5, 6.</ref> Do leta 1941 so slovenski komunisti delovali v ilegali.\n_START_SECTION_\nSporazum Ribbentrop-Molotov\n_START_PARAGRAPH_\nAvgusta 1939 sta komunisti\xc4\x8dna Sovjetska Zveza in nacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija na presene\xc4\x8denje mnogih slovenskih komunistov podpisali sporazum Ribbentrop-Molotov, kar je dejansko pomenilo vzpostavitev partnerskega odnosa med obema re\xc5\xbeimoma in ideologijama. Nekateri slovenski komunisti in protifa\xc5\xa1isti (npr. Angela Vode) se s to usmeritvijo Kominterne niso strinjali in so izstopili iz partije, medtem ko je ostalo vodstvo (Kardelj, Lesko\xc5\xa1ek, Kidri\xc4\x8d, Ma\xc4\x8dek) popolnoma pod vplivom ukazov iz Moskve. Tako je KPS v naslednjih dveh letih mo\xc4\x8dno omilila svojo protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno propagando in se osredoto\xc4\x8dila na obra\xc4\x8dunavanje z zahodnimi parlamentarnimi demokracijami, po njihovo \xc2\xbbzahodnimi imperialisti\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nDelovanje ob okupaciji in razkosanju Kraljevine Jugoslavije\n_START_PARAGRAPH_\n6. aprila 1941 so sile osi napadle, razkosale in okupirale Jugoslavijo. Maja 1941 KP Slovenije v svojem ilegalnem glasilu Slovenski poro\xc4\x8devalec okupacijo ozna\xc4\x8di kot katastrofo za jugoslovanske narode in kritizira Hitlerjev re\xc5\xbeim ter njegove podpornike v Sloveniji. Z drugo medvojno \xc5\xa1tevilko Slovenskega poro\xc4\x8devalca, izdano 8. junija 1941, se zbirajo denarna sredstva za osvobdilni fond. Po napadu nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije na Sovjetsko zvezo 22. junija 1941 so se aktivnosti stopnjevale. 4. julija 1941 je Centralni komite KPJ v Beogradu sprejel odlo\xc4\x8ditev o za\xc4\x8detku oboro\xc5\xbeega odpora proti okupatorju, predstavnikom doma\xc4\x8de oblasti in za\xc4\x8detku revolucije. Na seji sta od slovenskih predstavnikov sodelovala tudi Kardelj in Lesko\xc5\xa1ek.\n_START_SECTION_\nDiktatura po 2. svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nPo 2. svetovni vojni so predstavniki KPS prevzeli oblast, uvedli diktaturo in prepovedali delovanje vseh drugih politi\xc4\x8dnih strank. Predstavniki nekaterih strank, ki so po vojni \xc5\xbeeleli politi\xc4\x8dno delovati, so bili obsojeni na Nagodetovem procesu smrt ali dologoletne zaporne kazni._NEWLINE_Stranka se je leta 1952 preimenovala v Zvezo komunistov Jugoslavije. Z razpadom Socialisti\xc4\x8dne federativne republike Jugoslavije je razpadla tudi Zveza komunistov Slovenije. Zadnji predsednik ZKS je bil Milan Ku\xc4\x8dan.\n_START_SECTION_\nDelovanje ob demokrati\xc4\x8dnih spremembah v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPred prvimi demokrati\xc4\x8dnimi volitvami leta 1990 je ZKS spremenila svoje ime v stranko Zveza komunistov Slovenije \xe2\x80\x93 Stranka demokrati\xc4\x8dne prenove (ZKS-SDP). Stranka (ZKS-SDP) se je maja 1993 skupaj z Delavsko stranko, Socialdemokratsko unijo (SDU) in dvema mo\xc4\x8dnima skupinama iz tedanje Socialisti\xc4\x8dne stranke in Demokrati\xc4\x8dne stranke upokojencev (DESUS) na zdru\xc5\xbeitvenem kongresu zdru\xc5\xbeila v Zdru\xc5\xbeeno listo socialnih demokratov (ZLSD). ZLSD je leta 1995 tudi formalno sprejela socialdemokratski program. Stranka se je v naslednjih letih pri\xc4\x8dela anga\xc5\xbeirati v mednarodnih povezavah socialdemokracije kot so Stranka Evropskih Socialistov ter Socialisti\xc4\x8dna internacionala. Leta 2005 je stranka spremenila svoje ime v dana\xc5\xa1njo obliko Socialni demokrati in nadaljuje svoje delovanje v okviru modernih levosredniskih demokrati\xc4\x8dnih gibanj v Evropi. _NEWLINE_Z nastankom samostojne Slovenije je bila ustanovljena tudi stranka z imenom Komunisti\xc4\x8dna partija Slovenije, ki bi naj sicer nosila ideolo\xc5\xa1ko kontinuiteto svoje predhodnice, vendar nima uradnega pravnega nasledstva in kadrovske kontinuitete ZKS.'