b'\n_START_ARTICLE_\nKotromani\xc4\x87i\n_START_SECTION_\nPoreklo\n_START_PARAGRAPH_\nPoreklo \xc5\xa1e ni raziskano (obstajajo pa razli\xc4\x8dne verzije, katere prikazujeta deli Orbinija in Mandi\xc4\x87a). Nekateri avtorji so pri\xc5\xa1li do sklepa, da so Kotromani\xc4\x87i germanskega porekla, zaradi predloga -mann v njihovem imenu. Po nekih teorijah, naj bi izvirali iz krajev okrog Kutine.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1340 so vsi Kotromani\xc4\x87i, razen \xc5\xa0tefana Ostoje (ki je bil bogumil), vladali kot rimokatoli\xc4\x8dani. Vatikan in Ogrska sta neprenehoma vr\xc5\xa1ili pritisk na njih zaradi njihovih verskih hereti\xc4\x8dnih nagnjenj. Tako so posku\xc5\xa1ali Bosno obvarovati pred kri\xc5\xbearskimi pohodi. Vendar pa so kljub vsemu temu na skrivaj \xc5\xa1e vedno vztrajali v bogumilstvu.\n_START_SECTION_\nVladavina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi poznan \xc4\x8dlan dinastije, ban Prijezda I. je bil bratranec in naslednik bosanskega bana Mateja Ninoslava. Prijezdo so nasledili sinovi Prijezda II. in \xc5\xa0tefan I., imenovan Kotroman, po katerem je dinastija dobila ime. Banovali so pribli\xc5\xbeno do konca 13. stoletja. Leta 1299 jih je zamenjal Mladen I., iz rodbine \xc5\xa0ubi\xc4\x87ev. Na koncu njegove vladavine ga je 1320. leta zamenjal \xc5\xa0tefan II. Kotromani\xc4\x87, sin \xc5\xa0tefana I., najprej kot vazal Mladena II., zatem pa \xc5\xbee kot samostojen vladar (1322 \xe2\x80\x93 1353)._NEWLINE_V \xc4\x8dasu njegovega vladanja se je Bosna znatno ozemeljsko pove\xc4\x8dala. Njegova h\xc4\x8der, Elizabeta Kotromani\xc4\x87 se je poro\xc4\x8dila z ogrsko-hrva\xc5\xa1kim kraljem Ludvikom I. \xc5\xa0tefana II. je nasledil ne\xc4\x8dak (sin njegovega brata) Tvrtko I. (ban 1353 \xe2\x80\x93 1377; kralj 1377 \xe2\x80\x93 1391), najpomembnej\xc5\xa1i vladar te dinastije. V \xc4\x8dasu njegove vladavine je bosanski plemi\xc5\xa1ki sabor (stanak) za vladarje izbiral izklju\xc4\x8dno pripadnike iz rodu Kotromani\xc4\x87ev. Tokom vladavine Tvrtkovega naslednika \xc5\xa0tefana Dabi\xc5\xa1e (1391 \xe2\x80\x93 1395), se je zelo pove\xc4\x8dala mo\xc4\x8d bosanskih velika\xc5\xa1ev Hrvoja Vuk\xc4\x8di\xc4\x87a Hrvatini\xc4\x87a, Pavla Radinovi\xc4\x87a in Sandalja Hrani\xc4\x87a Kosa\xc4\x8de, ki so vplivali na izbiro bosanskih vladarjev. Leta 1393 je moral Dabi\xc5\xa1a v \xc4\x90akovu podpisati pogodbo po kateri bi Bosna po njegovi smrti pripadla hrva\xc5\xa1ko-ogrskemu kralju Sigismundu. Po kratki vladavini Dabi\xc5\xa1eve vdove Jelene Gruba (1395 \xe2\x80\x93 1398), so na bosanski prestol pri\xc5\xa1li \xc5\xa0tefan Ostoja (1398 \xe2\x80\x93 1404, 1409 \xe2\x80\x93 1418), Tvrtko II. (1404 \xe2\x80\x93 1409, 1421 \xe2\x80\x93 1443), \xc5\xa0tefan Ostoji\xc4\x87 (1418 \xe2\x80\x93 1421), \xc5\xa0tefan Toma\xc5\xa1 (1443 \xe2\x80\x93 1461) in \xc5\xa0tefan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87 (1461 \xe2\x80\x93 1463)._NEWLINE_\xc5\xa0tefan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87 se je poro\xc4\x8dil z Jeleno Brankovi\xc4\x87, edino h\xc4\x8derko srbskega vladarja Lazarja Brankovi\xc4\x87a. Za doto mu je prinesla oblast nad delom Srbije, zato ji je Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87 vladal kot srbski despot (od kronanja z Jeleno, pa do padca Srbije pod osmansko oblast)._NEWLINE_V toku cele zgodovine vladanja dru\xc5\xbeine Kotromani\xc4\x87, so bili le-ti bolj ali manj povezani s hrva\xc5\xa1ko-ogrskim kraljem kot njegovi vazali. Glavna mesta njihovega vladanja so se nahajala v srednji Bosni, od doline reke Bosne do Vranduka in La\xc5\xa1ve. Od pomembnej\xc5\xa1ih krajev in utrdb so imeli v lasti Visoko, Sutjesko, Bobovac, Fojnico in Kre\xc5\xa1evo ter okoli\xc5\xa1ka rudarska naselja. V tesni vezi s kraljem Ludvikom I. Ogrskim in srbskim knezom Lazarjem Hrabljenovi\xc4\x87em, je Tvrtko I. porazil mogo\xc4\x8dnega srbskega velika\xc5\xa1a Nikolo Altomanovi\xc4\x87a in s tem prevzel zahodni del njegovih ozemelj s Polimljem, ter gornje Podrinje, Gacko in \xc5\xa1e nekaj drugih mest. Leta 1377 je zavzel Trebinje, Konavle in Dra\xc4\x8devico ter se razglasil za kralje Bosne in Srbije. V 90-ih letih 14. stoletja je osvojil ve\xc4\x8dino Dalmacije, razen Zadra, ter si privzel naslov kralj Hrva\xc5\xa1ke in Dalmacije.\n_START_SECTION_\nPadec Bosne in po padcu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tefan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87 (1461 \xe2\x80\x93 1463) je kraljevi sede\xc5\xbe preselil iz Bobovca v Jajce, ki je bilo bolj zavarovano pred napredujo\xc4\x8dimi osmanskimi vpadi. Da bi si pridobil mo\xc4\x8d in veljavo je za pomo\xc4\x8d zaprosil celo pape\xc5\xbea Pija II. Ta je v Bosno poslal svoje odposlance, ki so meseca novembra v pape\xc5\xbeevem imenu \xc5\xa0tefana okronali za kralja Bosne. Naslednje leto je sklenil zavezo z ogrskim kraljem Matijo Korvinom in sultanu prenehal pla\xc4\x8devati davke. Nato je sultan Mehmed II. Osvajalec, na pomlad 1463 poslal vojsko v Bosno. Kralj je pobegnil z dvora iz Jajca v Klju\xc4\x8d, ki ga je obkolila tur\xc5\xa1ka vojska. Dinastija Kotromani\xc4\x87ev je bila ukinjena z osmanskim zavzetjem Bosne leta 1463, ko je bil usmr\xc4\x8den zadnji bosanski kralj \xc5\xa0tefan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87. Skupaj z njim sta bila umorjena \xc5\xa1e njegov stric, Radivoj Ostoji\xc4\x87 in njegov bratranec (Radivojev najstarej\xc5\xa1i sin) Tvrtko. Mo\xc5\xa1ki \xc4\x8dlani dinastije, ki so pre\xc5\xbeiveli padec Bosne, sta bila dva kraljeva vnuka \xc5\xa0tefan Ostoja, ki ga pozneje sultan postavi za bosanskega beg (Ishak-beg Kraljevi\xc4\x87 Simeon) (mlaj\xc5\xa1i sin Ostojevega mladega nezakonskega sina, kralja \xc5\xa0tefana Toma\xc5\xa1a) in Matija (najmlaj\xc5\xa1 sin Ostojevega starej\xc5\xa1ega sina Radivoja). A mogo\xc4\x8de je, da je v trenutku napada na Bosno ostal \xc5\xbeiv \xc5\xa1e tretji Ostojin vnuk, \xc4\x90ura\xc4\x91 (srednji Radivojev sin). Simeon je bil odpeljan v Istanbul, sprejel islam, postal poznan kot Ishak-beg Kraljevi\xc4\x87 in dobil v upravljanje neko provinco. Matija se v dokumentih zadnji\xc4\x8d omenja leta 1465, \xc4\x90ura\xc4\x91a pa zadnji\xc4\x8d zasledimo leta 1455, kar pomeni da je najbr\xc5\xbe umrl \xc5\xa1e pred padcem Bosne. Leta 1465 je sultan nasproti bosanskemu kralju Nikoli Ilo\xc5\xa1kemu, ki ga je imenoval kralj Korvin, postavil svojega kralja v Bosni, Matija Radivojevi\xc4\x87a, sina Radivoja Kotromani\xc4\x87a, ki se je kot tur\xc5\xa1ki eksponat na oblasti obdr\xc5\xbeal do leta 1471.'