b'\n_START_ARTICLE_\nTine Kos\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je kot eden izmed 13 otrok, va\xc5\xa1\xc4\x8dani so ga poznali pod imenom Planinski Tine. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v Morav\xc4\x8dah. Ravnatelj \xc5\xa1ole Janko Toman, ki je zaznal njegovo nadarjenost za risanje, je posredoval pri o\xc4\x8detu, da ga je leta 1906 dal v \xc5\xa1olo za umetno obrt v Ljubljani (kiparski odd. A. Repi\xc4\x8da), in mu pri Morav\xc5\xa1ki posojilnici priskrbel trimese\xc4\x8dno podporo, ko ga o\xc4\x8de samo s svojimi sredstvi ni ve\xc4\x8d mogel \xc5\xa1olati. _NEWLINE_S pomo\xc4\x8djo ravnatelja \xc5\xa0ubica je nato dobil \xc5\xa1tipendijo za nadaljnje \xc5\xa1olanje. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1olanju se je za dve leti zaposlil kot risar. Delal je pri kamnoseku mojstru Tomanu, nato pa pri podobarju Ivanu Pengovu v Ljubljani. _NEWLINE_Leta 1913 je od\xc5\xa1el na Dunaj \xc5\xa1tudirat na umetnostno akademijo. \xc5\xa0olanje je prekinila prva svetovna vojna, zato je \xc5\xa1olo zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1ele leta 1920. Ko se je kot absolvent vrnil, je pet let ustvarjal v doma\xc4\x8dem kraju, v prostorih \xc4\x8ce\xc5\xa1nji\xc5\xa1kega gradu. Leta 1923 je dobil ve\xc4\x8dje delo v Beogradu. Kasneje je v Ljubljani odprl atelje. Leta 1922 je bil med ustanovitelji \xc2\xbbKluba mladih\xc2\xab. Razstavljal je v Ljubljani, Mariboru, Sarajevu, Zagrebu, Hodoninu, na 5. jugoslovanski umetnostni razstavi v Beogradu, v Pragi, Berlinu in na Dunaju._NEWLINE_Njegovi sinovi so Marko Kos, slovenski promotor tehni\xc5\xa1ke inteligence, Janko Kos, literarni zgodovinar in Branko Kos\n_START_SECTION_\nRazstavljanje in hramba del\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1937 je na razstavi v Parizu prejel zlato odlikovanje za "Mati z otrokom". _NEWLINE_Ve\xc4\x8d njegovih dej je v zasebnih zbirkah, veliko jih je med vojno propadlo, nekaj jih hrani Narodna galerija v Ljubljani. Osnovna \xc5\xa1ola Jurija Vege v Morav\xc4\x8dah hrani njegovo plastiko Sejalec, ki jo je ob odprtju leta 1967 poklonil \xc5\xa1oli. V cerkvi svete Terezije na Kodeljevem v Ljubljani je postavljen njegov 3 metre visok kip farne zavetnice.'