b'\n_START_ARTICLE_\nBohumil Trnka\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBohumil Trnka prihaja iz protestantske dru\xc5\xbeine. O\xc4\x8deta je izgubil, ko je bil zelo mlad. Po o\xc4\x8detovi smrti sta se z mamo preselila v Humpolec, potem pa v Prago. Obiskoval je osnovno \xc5\xa1olo v Humpolecu. Po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli je v \xc5\xbdi\xc5\xbekovu obiskoval gimnazijo, kjer je leta 1913 maturiral. Leta 1919 je Trnka uspe\xc5\xa1no diplomiral na Karlovi univerzi v Pragi, kjer je \xc5\xa1tudiral slovan\xc5\xa1\xc4\x8dino, angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Po prejeti diplomi, je postal nadomestni u\xc4\x8ditelj in kasneje leta 1930 je postal tudi profesor na Pari\xc5\xa1ki univerzi Charles. Leta 1922, ko je bil star 27 let, se je poro\xc4\x8dil z Bo\xc5\xbeeno n\xc3\xa9e Ry\xc5\xa1avo. Upokojil se je leta 1970 po dolgi profesorski karieri na Karlovi univerzi. Trnka je tudi mednarodno zaslovel, svoja dela je namenil za razvoj angle\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. Bohumil Trnka je umrl 14. februarja 1984 v prometni nesre\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nBohomil Trnka je bil oseba, ki je imela velik vpliv na \xc4\x8de\xc5\xa1ko jezikoslovje, ne le zaradi njenih publikacij, ampak tudi zaradi dru\xc5\xa1tev, v katerih je bil \xc4\x8dlan. Ena izmed takih dru\xc5\xa1tev je bil Pra\xc5\xa1ki lingvisti\xc4\x8dni kro\xc5\xbeek, pri katerem je bil eden izmed ustanoviteljev. Bil je izbran za \xc4\x8dlana \xc4\x8ce\xc5\xa1ke akademije znanosti in umetnosti in \xc5\xa1e mnogih drugih. Njegove \xc5\xa1tudije temeljijo na Germanski filologiji, \xc5\xa1e posebno na angle\xc5\xa1ki. Napisal je veliko \xc4\x8dlankov in del o angle\xc5\xa1ki literaturi in fonologiji, vklju\xc4\x8dno z njeno zgodovino. Njegova dela so poznana in objavljena v ZDA, Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu, Japonski in mnogih drugih dr\xc5\xbeavah.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nTrnkove osnovne \xc5\xa1tudije so bile objavljene ve\xc4\x8dinoma v \xc4\x8dasopisnih \xc4\x8dlankih. Veliko pozornosti je namenjal tudi u\xc4\x8dnemu na\xc4\x8drtu angle\xc5\xa1\xc4\x8dine v \xc5\xa1olah. Napisal je nekaj angle\xc5\xa1kih, danskih, norve\xc5\xa1kih in \xc5\xa1vedskih u\xc4\x8dbenikov. Njegova najbolj znana dela so:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 The Syntax of the English Verb from Caxton to Dryden (1930)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 A Tentative Bibliography. Utrecht, (1950)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 The Analysis of Present-day Standard English III (1956)'