b'\n_START_ARTICLE_\nStara cerkvena slovan\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 9. stoletja so Slovani s podro\xc4\x8dja dana\xc5\xa1nje Moravske in Slova\xc5\xa1ke oblikovali kne\xc5\xbeevino Velikomoravsko. Njeno ozemlje je postalo kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de vzhodnofrankovskih in bizantinskih interesov. Med vladavino kneza Rastislava v letih 846-870 je dr\xc5\xbeavo ogro\xc5\xbeala frankovsko-bolgarska vojska. Rastislav se je odlo\xc4\x8dil, da si bo pri re\xc5\xa1evanju izpod frankovskega vpliva na cerkvenem in dr\xc5\xbeavnem nivoju pomagal z Bizancem. Leta 862 je tako poslal bizantinskemu cesarju Mihaelu III. pro\xc5\xa1njo za zavezni\xc5\xa1tvo in za \xc5\xa1kofa, ki bi ustanovil samostojno moravsko cerkev. Bizantinsko zaupanje v Rastislava ni bilo zelo mo\xc4\x8dno, zato so namesto \xc5\xa1kofa naslednjega leta poslali le zelo izobra\xc5\xbeena misijonarja, brata Cirila in Metoda. Izbrali so ju zaradi znanja vsaj enega slovanskih jezikov - prihajala sta iz Soluna v bli\xc5\xbeini Bolgarije, kjer sta se spoznala z jezikom te pokrajine. Ciril je bil znan po u\xc4\x8denosti in govorni\xc5\xa1kem daru, Metod pa je imel velike dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ke in organizacijske sposobnosti. _NEWLINE__NEWLINE_Salzbur\xc5\xa1ki strokovnjak Otto Kronsteiner v Enciklopediji slovenske kulturne zgodovine na Koro\xc5\xa1kem opozarja na dejstvo, da je Cirilo-Metodova misija v Zolovarju ob Malem Blatnem jezeru (na dana\xc5\xa1njem Mad\xc5\xbearskem), v okviru katere je bila prevedena Biblija v t.i. starocerkveno slovan\xc5\xa1\xc4\x8dino, vklju\xc4\x8devale ve\xc4\x8d "prevajalcev", med katerimi so bili tudi Karantanci in da so le-ti vnesli svoje predhodno pervedena in uporabljena besedila, ki so nastala ob pokristjanjevanje Karantanije sto let prej. In ti prevodi v tako pojmovano karantansko sloven\xc5\xa1\xc4\x8dinoso jasno uporabljali landin\xc5\xa1\xc4\x8dino oz. terminologijo, ki je bila v rabi na Salzbur\xc5\xa1kem, od koder sta izvirala tako Virgil kot tudi Modest, saj je takrat pokrajina \xc5\xa1e v dobri meri imela ladinsko prebivalstvo. To se zrcali v \xc5\xa1tevilnih besedah ladinskega izvora v cerkveni rabi (npr. angel)_NEWLINE_Pred odhodom je Ciril sestavil prvo slovansko pisavo, glagolico, in za\xc4\x8del prevajati osnovne verske knjige v starocerkvenoslovan\xc5\xa1\xc4\x8dino.'