b'\n_START_ARTICLE_\nGalileo Galilei\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de je bil italijanski skladatelj Vincenzo Galilei._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danih medicinskih \xc5\xa1tudijih se je Galileo posvetil raziskovanju geometrije in Arhimedovih del in postal eden od najve\xc4\x8djih fizikov in astronomov. Bil je prvi po Arhimedu, ki je prou\xc4\x8deval naravne pojave s poskusi._NEWLINE_Znan je postal leta 1586, ko je objavil podrobnosti o svojem izumu, hidrostati\xc4\x8dni tehtnici. Podal je zakone prostega pada, nihala in meta. Ovrgel je Aristotelovo prepri\xc4\x8danje, ki je bilo \xc5\xa1e tedaj v veljavi, da razli\xc4\x8dno te\xc5\xbeka telesa padajo z razli\xc4\x8dnimi hitrostmi. Prou\xc4\x8deval je gibanje teles in ugotovil Galilejev zakon ali zakon o vztrajnosti, po katerem telo miruje ali se giblje premo enakomerno po premici s stalno hitrostjo, \xc4\x8de nanj ne deluje nobena zunanja sila, kar pravi tudi 1. Newtonov zakon, ki ga je Newton povzel po Descartesu. Descartes ga je postavil zelo splo\xc5\xa1no, \xc4\x8de\xc5\xa1 da ima vsaka sprememba svoj vzrok. Galilei pri tem ni imel zaslug. Ugotovili so, da je Newton sicer prebral angle\xc5\xa1ki prevod Galilejevega Pogovora, ni\xc4\x8d pa ne ka\xc5\xbee, da bi poznal Govore. Nekateri menijo, da je zakon nepotreben, ker sledi iz 2. Newtonovega zakona._NEWLINE_Leta 1592 je postal profesor matematike na Univerzi v Padovi, kjer je tudi dosegel ve\xc4\x8dino pomembnih odkritij. Leta 1604 je dokazal, da se hitrost prosto padajo\xc4\x8dih teles enakomerno ve\xc4\x8da s \xc4\x8dasom ter pojasnil in matemati\xc4\x8dno opisal gibanje izstrelkov po paraboli. Podal je Galilejevo transformacijo, ki prevede opis kakega pojava v danem inercialnem ali nepospe\xc5\xa1enem opazovalnem sistemu v opis tega pojava v drugem nepospe\xc5\xa1enem opazovalnem sistemu, gibajo\xc4\x8dem se glede na prvega. _NEWLINE_Leta 1609 je prikazal izum daljnogleda na vrhu zvonika sv. Marka v Benetkah. Sestavil je svoj Galilejev ali nizozemski daljnogled in ga kot prvi uporabil za astronomska opazovanja. Daljnogled ima za objektiv zbiralno le\xc4\x8do in za okular razpr\xc5\xa1ilno le\xc4\x8do s kratko gori\xc5\xa1\xc4\x8dno razdaljo. Daje pokon\xc4\x8dno sliko. Daljnogled je razmeroma kratek in vidno polje je majhno. Uporabljajo ga le \xc5\xa1e kot operno kukalo. Daljnogled je leta 1608 verjetno izna\xc5\xa1el Lippershey na Nizozemskem. Morda so v \xc5\xa0paniji poznali daljnogled \xc5\xbee nekaj deset let prej, a so ga zaradi izrednega pomena za plovbo ohranili v tajnosti. Z daljnogledom je Galilei odkril, da Rimska cesta razpade v ogromno \xc5\xa1tevilo zvezd slabega sijaja in tako ovrgel \xc5\xa1tevilne legende o njenem nastanku, saj o njeni naravi do njega niso vedeli ni\xc4\x8desar. V razsuti kopici Jasli (Prezepe (Praesepe)), M44 je s svojim daljnogledom na\xc5\xa1tel 36 zvezd. Lunino povr\xc5\xa1ino je opazoval kot izbrazdano z dolinami in bregovi. _NEWLINE_Leta 1610 je narisal \xc5\xa1e popolnej\xc5\xa1e karte Lunine povr\xc5\xa1ine od prvih, ki jih je leto poprej narisal Harriot. Galilei je podrobno opisal \xc5\xa1tevilne Lunine kraterje, planine in \xc2\xbbmorja\xc2\xab. Pozimi leta 1609 na 1610 je odkril 4 najsvetlej\xc5\xa1e Jupitrove lune, Io, Evropo, Ganimed in Kalisto, po njem imenovane Galilejeve satelite. Pribli\xc5\xbeno isto\xc4\x8dasno jih je opazil tudi Marij. Gibanje Jupitrovih satelitov je prepri\xc4\x8dalo Galileja, da ne kro\xc5\xbeijo vsa nebesna telesa okrog Zemlje, kot je bilo tedaj splo\xc5\xa1no veljavno mnenje. Odkril je Venerine mene in Son\xc4\x8deve pege. Napravil je znamenite prve skice Saturna, vendar njegov daljnogled ni imel dovolj mo\xc4\x8di in pove\xc4\x8dave, da bi sistem kolobarjev videl v pravi podobi. Verjel je, da je Saturn trojni planet, po dveh letih opazovanja pa kolobarja ni ve\xc4\x8d opazil, ker je k Zemlji obrnil svoj rob. Svoja prva astronomska odkritja je objavil v delu Zvezdni glasnik (sel) (Sidereus nuncius) (1610). Na osnovi svojih opazovanj je Galilei predvideval, da je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du gibanja Sonce, Zemlja pa kro\xc5\xbei okrog njega kot vsi drugi planeti._NEWLINE_Ker je podpiral Kopernikov sistem, ki je edini pravilen in resni\xc4\x8den, je pri\xc5\xa1el v spor s cerkvenim naukom in mu je leta 1616 inkvizicija prepovedala u\xc4\x8denje, da se Zemlja vrti okoli Sonca in da je Sonce sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sveta. Leta 1632 (1638) je v svojem delu Dvogovor o dveh glavnih svetovnih sestavih, Ptolemejevem in Kopernikovem (Dialogo Sopra I Due Massimi Sistemi Del Mondo, Tolemaico E Copernicano...) izdal svoj heliocentri\xc4\x8dni sistem, kar je bilo obsojeno kot hereti\xc4\x8dno. Leta 1633 je bil v Rimu proces proti Galileju, ki je bil takrat v sedemdesetem letu \xc5\xbeivljenja. Njegov nauk je bil spoznan za hereti\xc4\x8dnega tako neposredno (ker je nasprotoval uradni kozmologiji), kot tudi na\xc4\x8delno (ker je podpiral tezo, ki nasprotuje Bibliji)._NEWLINE_Galilei se je moral javno odre\xc4\x8di svojim nazorom in pre\xc5\xbeiveti zadnja leta \xc5\xbeivljenja v hi\xc5\xa1nem zaporu, kjer je izkoristil \xc4\x8das in napisal eno svojih najvplivnej\xc5\xa1ih del, Razprave o dveh novih znanostih. V njej je povzel svoja odkritja o kinematiki in trdnosti, ki jih je prej zaradi astronomskih odkritij postavil na stranski tir. Prepoved inkvizicije je veljala tudi za naprej, zato je rokopis pretihotapil v tujino in ga izdal na Nizozemskem._NEWLINE_Od leta 1757 so njegova dela spet dovoljena.'