b'\n_START_ARTICLE_\nBitka pri Zami\n_START_SECTION_\nPredigra\n_START_PARAGRAPH_\nHanibal je leta 218 pr. n. \xc5\xa1t. pre\xc4\x8dil Alpe in vdrl na Apeninski polotok, kjer je dosegel ve\xc4\x8d pomembnih zmag. Ker ga Rimljani niso mogli zaustaviti, so spremenili strategijo: odlo\xc4\x8dili so se napasti Kartagino in jo prisiliti, da Hanibala odpokli\xc4\x8de. _NEWLINE_Po Scipionovi odlo\xc4\x8dilni zmagi v bitki pri Ilipi leta 206 pr. n. \xc5\xa1t. je ves Iberski polotok pri\xc5\xa1el pod rimsko oblast. Leta 205 pr. n. \xc5\xa1t. se je Scipion vrnil v Rim, kjer je bil soglasno izvoljen za konzula. Z izvolitvijo je postal dovolj mo\xc4\x8dan, da je predlagal kon\xc4\x8danje vojne z neposrednim napadom na Kartagino. _NEWLINE_Senat je zaradi prepri\xc4\x8devanja Fabija Maksima, da je podvig prenevaren, njegovemu ambicioznemu na\xc4\x8drtu sprva nasprotoval. Scipion in njegovi zagovorniki so ga nazadnje prepri\xc4\x8dali, da je na\xc4\x8drt odobril. _NEWLINE_Scipion sprva ni dobil nobenih vojakov in je na Sicilijo odplul s skupino 7.000 raznovrstnih prostovoljcev. Kasneje je dobil pooblastila, da v svojo vojsko vklju\xc4\x8di tudi legionarje, nastanjene na Siciliji. Ve\xc4\x8dina legionarjev  je pripadala ostankom V. in VI. legije, ki sta bili tja pregnani zaradi sramotnega poraza v bitki pri Kanah. _NEWLINE_Scipion je vojsko okrepil z lokalnimi prebe\xc5\xbeniki. Leta 203 pr. n. \xc5\xa1t.  se je izkrcal v Utiki v sedanji Tuniziji in v bitki pri Bagbradesi porazil Karta\xc5\xbeane. Pora\xc5\xbeenci so menili, da nimajo druge izbire, kot da zaprosijo za mir. Scipion je mir odobril pod dokaj ugodnimi pogoji. Karta\xc5\xbeani so lahko obdr\xc5\xbeali svoje afri\xc5\xa1ko ozemlje, vsa prekomorska ozemlja, ki so bila tako ali tako \xc5\xbee v rimskih rokah, pa so morali prepustiti Rimljanom. Masinisu so morali dovoliti, da k svojemu kraljestvu priklju\xc4\x8di dele Afrike.  Odpovedati so se morali tudi delu svojega ladjevja in  pla\xc4\x8dati vojno od\xc5\xa1kodnino. Rimski senat je pogodbo ratificiral. _NEWLINE_Karta\xc5\xbeanski senat je leta 203 pr. n. \xc5\xa1t. odpoklical Hanibala iz Italije. Karta\xc5\xbeani niso bili ve\xc4\x8d prepri\xc4\x8dani v ugodnosti mirovne pogodbe in so jo kljub ostrim rimskim protestom razdrli. Zasegli so nasedlo rimsko ladjevje v Tuni\xc5\xa1kem zalivu in ga odrezali od oskrbe.\n_START_SECTION_\nRazpored enot\n_START_PARAGRAPH_\nKarta\xc5\xbeansko vojsko so sestavljali najemniki, lokalni naborniki, vojni veterani in konjenica, rimsko vojsko pa pehota ter rimska te\xc5\xbeka in numidijska lahka konjenica. _NEWLINE_Bitka je potekala na ravnici Zama Regia v bli\xc5\xbeini Siliane, pribli\xc5\xbeno 130 km jugozahodno od sedanjega Tunisa, ki je bila primerna za manevriranje konjenice. Na boji\xc5\xa1\xc4\x8de je najprej pri\xc5\xa1el Hanibal in zasedel njen zgornji rob. Svojo vojsko je usmeril proti severozahodu. Scipion se je zana\xc5\xa1al predvsem na konjenico. _NEWLINE_Hanibalova vojska je imela 36.000 pe\xc5\xa1akov, 4.000 konjenikov in 80 bojnih slonov, Scipionova pa 29.000 pe\xc5\xa1akov in 6.100 konjenikov. Hanibal je neizku\xc5\xa1eno karta\xc5\xbeansko konjenico postavil na desno krilo, izku\xc5\xa1eno numidijsko pa na levo. Pe\xc5\xa1ake je razporedil v tri ravne vrste pred nje pa bojne slone. V prvi vrsti so bili najemniki iz Galije, Ligurije in Balearskih otokov, v drugi karta\xc5\xbeanski in libijski naborniki, v trretji pa veterani iz Italije. Tretjo vrsto je zavestno pomaknil bolj nazaj, da bi prepre\xc4\x8dil obkolitev, ki se je zgodila v bitki pri Ilipi. Livij trdi, da je v drugo vrsto postavil tudi 4.000 Makedoncev, kar so Rimljani seveda zanikali. V trditvi je zagotovo nekaj resnice, ker so Karta\xc5\xbeani najemali tudi makedonske najemnike, seveda brez uradnega rimskega dovoljenja._NEWLINE_Scipion je svojo vojsko razporedil v standardne tri vrste: v prvi so bili hastati, v drugi princepsi in v tretji triariji. Mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e desno krilo je tvorila izku\xc5\xa1ena numidijska konjenica pod Masinisovim poveljstvom, levo krilo pa italska konjenica pod Lelijevim poveljstvom. Najve\xc4\x8djo skrb so mu povzro\xc4\x8dali karta\xc5\xbeanski bojni sloni, zato je proti njim skoval izviren na\xc4\x8drt. Vedel je, da sloni lahko napadejo samo naravnost naprej, zato je v svojih vrstah po vsej globini naredil \xc5\xa1iroke prehode in jih prikril z manipli spopadnikov. Med napadom slonov je nameraval prehode odpreti, da bi \xc5\xa1li skozi, in z njimi obra\xc4\x8dunati za svojimi bojnimi vrstami. _NEWLINE_Hanibal in Karta\xc5\xbeani so se zana\xc5\xa1ali na premo\xc4\x8d svoje konjenice, ki se je izkazala v prej\xc5\xa1njih bitkah, tudi v bitki pri Kanah. Scipion se je tega zavedal, zato je na Siciliji ustanovil nov  konjeni\xc5\xa1ki polk in  na svojo stran spretno privabil Masiniso in njegovo konjenico._NEWLINE_Hanibal je bil  zelo verjetno prepri\xc4\x8dan, da bodo njegovi sloni in globoki prednji vrsti oslabili in poru\xc5\xa1ili red v rimskih vrstah, kar bi mu omogo\xc4\x8dilo, da bi s svojo tretjo vrsto premagal Rimljane. Hanibal in Scipion sta se pred bitko baje sestala. Hanibal je posku\xc5\xa1al ohraniti karta\xc5\xbeansko suverenost s prepustitvijo vseh karta\xc5\xbeanskih prekomorskih ozemelj Rimljanom, kar je Scipion zavrnil in zahteval brezpogojno vdajo ali bitko.\n_START_SECTION_\nBitka\n_START_PARAGRAPH_\nHanibal je na za\xc4\x8detku bitke spustil proti Rimljanom svoje slone in spopadnike, da bi v njihove vrste vnesel nered in izkoristil prehode, ki bi jih naredili sloni. Scipion je proti njim poslal  spopadnike in ukazal konjenici, naj s \xc4\x8dim glasnej\xc5\xa1im trobljenjem prestra\xc5\xa1i slone. Slednje mu je delno uspelo. Nekaj pobesnelih slonov se je obrnilo proti karta\xc5\xbeanskemu levemu krilu in povzro\xc4\x8dilo popoln nered. Masinisa je izkoristil nastalo zmedo in s svojo konjenico napadel karta\xc5\xbeansko levo krilo, na katerem je bila numidijska konjenica.  Ko so sloni pri\xc5\xa1li skozi prehode, so jih pokon\xc4\x8dali in se prestrojili v standardno bojno formacijo in Lelij na levem krilu je napadel karta\xc5\xbeansko desno krilo. Karta\xc5\xbeanska konjenica je po Hanibalovih navodilih hlinila pobeg in za seboj zvabila rimsko konjenico, da ne bi z zaledja napadla glavnine karta\xc5\xbeanske vojske._NEWLINE_Scipionova pehota je nato krenila proti karta\xc5\xbeanski pehoti pod neposrednim Hanibalovim poveljstvom. Hanibal se jim je zoperstavil s samo dvema vrstama pehote in tretjo obdr\xc5\xbeal v rezervi. Po kraj\xc5\xa1i borbi so hastati odrinili prvo Hanibalovo vrsto, ki se je po Hanibalovih navodilih uspe\xc5\xa1no umaknila na krili. Hanibalova druga vrsta je hastatom povzro\xc4\x8dila tako velike izgube, da so se morali v bitko vme\xc5\xa1ati princepsi.  Tako okrepljena rimska vojska je porazila Hanibalovo drugo vrsto, da se je morala umakniti na krili in okrepiti prvo vrsto. Ko je bila karta\xc5\xbeanska konjenica, ki je slu\xc5\xbeila za vabo, dovolj dale\xc4\x8d, se je obrnila in spopadla z rimsko konjenico, vendar je bila na koncu popolnoma uni\xc4\x8dena. _NEWLINE_V tem trenutku je bitka za nekaj \xc4\x8dasa zastala, ker sta obe strani preurejali svoje  vrste. Scipion je svoje vojake postrojil v eno samo vrsto s hastati na sredini, princepsi na notranjih krilih in triariji na zunanjih. Hanibal je \xc4\x8dakal na Scipionov napad. Kon\xc4\x8dni spopad je bil srdit in krvav, vendar nobeni strani ni prinesel odlo\xc4\x8dilne prednosti. Ko se je na boji\xc5\xa1\xc4\x8de vrnila rimska konjenica in od zadaj napadla Karta\xc5\xbeane, se je bitka prevesila v rimsko korist. Karta\xc5\xbeanska pehota je bila obkoljena in popolnoma uni\xc4\x8dena. Nekaj tiso\xc4\x8d Karta\xc5\xbeanom, med njimi tudi Hanibalu, je uspelo uiti. Hanibal je v bitki izgubil 20.000 mo\xc5\xbe, pribli\xc5\xbeno toliko pa so jih ujeli. Rimljani so imeli samo pribli\xc5\xbeno 2.500 mrtvih.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po Scipionovi zmagi pri Zami je karta\xc5\xbeanski senat zaprosil za mir in druga punska vojna se je kon\xc4\x8dala. Mirovni pogoji so bili v primerjavi s pogoji po prvi punski vojni tako ostri, da ni Kartagina nikoli ve\xc4\x8d mogla tekmovati z Rimom za prevlado na Sredozemskem morju. Mirovna pogodba je onemogo\xc4\x8dila obnovitev njene voja\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di, \xc4\x8deprav se je gospodarsko kmalu opomogla, ker ji ni bilo treba pla\xc4\x8devati  voja\xc5\xa1kih najemnikov. Eno od dolo\xc4\x8dil pogodbe ji je prepovedovalo vojskovanja brez soglasja Rima, kar so Rimljani spretno izkoristili: ko so se Karta\xc5\xbeani za\xc4\x8deli sami braniti pred numidijskimi zlorabami, ki jih Rim ni mogel prepre\xc4\x8diti, je njihovo ravnanje postalo  casus belli za tretjo punsko vojno._NEWLINE_Ko so Rimljani spro\xc5\xbeili tretjo vojno, Karta\xc5\xbeani niso imeli niti toliko mo\xc4\x8di, da bi se zoperstavili takrat \xc5\xbee zelo staremu Masinisu. Branili so lahko samo svojo prestolnico Kartagino. Rimljani so jo po dolgem obleganju osvojili in do tal poru\xc5\xa1ili. Pre\xc5\xbeivelo je samo 55.000 ljudi.'