b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Nielsen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBil je sedmi od dvanajstih otrok revne kme\xc4\x8dke dru\xc5\xbeine iz mesta Sortelung (N\xc3\xb8rre Lyndelse), ju\xc5\xbeno od Odense na Danskem. Ker so bili zelo revni je ostal doma ter jim tudi pomagal za pre\xc5\xbeivetje. Carl se je kmalu nau\xc4\x8dil igrati violino in se je pridru\xc5\xbeil o\xc4\x8detovi skupini. Takrat je znal igrati tudi klavir. Zelo rad je poslu\xc5\xa1al Haydnove in Mozartove skladbe ter se je za njih zelo zanimal. Carla je celo \xc5\xbeivljenje zanimala razli\xc4\x8dna literatura, rad se je u\xc4\x8dil razli\xc4\x8dnih jezikov, veselila ga je umetnost. Zelo mu je bila v\xc5\xa1e\xc4\x8d tudi narava ter \xc5\xbeivali._NEWLINE_Ko je bil star 14 let je dobil slu\xc5\xbebo v voja\xc5\xa1kem orkestru, kjer je igral rog ter pozavno. Leta 1884 pa je nekaj mecenov navdu\xc5\xa1ilo nad njim, zato so mu pla\xc4\x8dali \xc5\xa1tudij v K\xc3\xb8benhavnu. Tam je Carl \xc5\xa1tudiral glasbo, toda ni imel prilo\xc5\xbenosti, da bi se izkazal kot odli\xc4\x8den skladatelj. Ker mu ni preostalo drugega, je postal violinist v enem od orkestrov, v letih 1904\xe2\x80\x931915 pa je bil tudi drugi dirigent Kraljevega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_10. aprila 1891 se je poro\xc4\x8dil z dansko kiparko Anne Marie Brodersen. Spoznala sta se v Parizu, medene tedne pa sta pre\xc5\xbeivela v Italiji, kar pa sta izkoristila za ogled vseh mo\xc5\xbenih oblik umetnosti. Imela sta 3 otroke: Irmelina, Anne Marie in Borgeja._NEWLINE_Ko sta se vrnila nazaj na Dansko je Carl za\xc4\x8del pisati pesmi po katerih je sedaj zelo poznan._NEWLINE_Med letoma 1914\xe2\x80\x931926 pa je dirigiral orkestru Musikforeningen. Leta 1916 je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati na Danskem kraljevem konzervatoriju v K\xc3\xb8benhavnu, kjer je delal do svoje smrti, zadnje leto kot ravnatelj ustanove._NEWLINE_Leta 1925 je do\xc5\xbeivel sr\xc4\x8dni napad in zaradi je tega morel prenehati z veliko svojimi aktivnostmi. 3. oktobra 1931, \xc5\xa1est let po sr\xc4\x8dnem napadu je Nielsen umrl zaradi te\xc5\xbeav s srcem.\n_START_SECTION_\nNajpomembnej\xc5\xa1a dela\n_START_PARAGRAPH_\nV svojih dveh operah, od katerih je zelo uspela Ma\xc5\xa1karada (1906), je pisal bogate zborovske odlomke. Poleg tega je ustvaril \xc5\xa1est simfonij, tri koncerte za razne instrumente, vrsto komornih, klavirskih in zborovskih skladb._NEWLINE_Malo suito je Nielsen komponiral leta 1888 ob koncu svojega \xc5\xa1olanja na Konservatoriju. Velja za uspe\xc5\xa1no, pri ob\xc4\x8dinstvu priljubljeno skladbo. Tudi skladatelj sam jo je o\xc4\x8ditno cenil, saj je dobila naslov opus \xc5\xa1t. 1. Grajena je v preprostem slogu brez romanti\xc4\x8dnih primesi. Prvi stavek je kratek preludij, v katerem se mra\xc4\x8dno razpolo\xc5\xbeenje skoraj nikjer ne razjasni. Intermezzo je \xc5\xa1aljiv, ljubek val\xc4\x8dek z mnogimi domislicami, polnimi humorja. Turobnost uvodnega preludija se vedno bolj izgublja, dokler v finalu povsem ne prevlada radostno vzdu\xc5\xa1je, v katerem se skladba tudi kon\xc4\x8da.'