b"\n_START_ARTICLE_\nGernrode\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGernrode je na severovzhodnem robu hribovja Harz in naravnega parka Harz / Sa\xc5\xa1ka-Anhalt, pribli\xc5\xbeno 6,5 km ju\xc5\xbeno od Quedlinburga. Le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 215 m, ob vzno\xc5\xbeju masiva Ramberg. Nacionalno priznan je za svoje zdravstvene ustanove in ima priznanje dr\xc5\xbeave kot zdravili\xc5\xa1ko mesto, kjer se lahko zdravi in okreva na splo\xc5\xa1no (staatlich anerkannter Kur- und Erholungsort)._NEWLINE_Mesto je znano tudi kot 'Gernrode / Harz' zaradi svoje lokacije v hribovju Harz in ga lo\xc4\x8duje od Gernrodeja v okro\xc5\xbeju Eichsfeld v Turingiji, imenovanega tudi 'Gernrode (Eichsfeld)'.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 959 je Sa\xc5\xa1ki mejni grof Gero na ozemlju Schwabengaugg ustanovil samostan kanones, v okviru trdnjave Geronisroth, ki jo je zgradil pribli\xc5\xbeno ob istem \xc4\x8dasu. Prav tako je ustanovil samostansko cerkev za samostan, ki ga je kralj Oton I. vzel pod posebno za\xc5\xa1\xc4\x8dito s pogodbo leta 961. Posve\xc4\x8dena je bila svetemu Kiriaku, katerega relikvije je Gero prinesel v cerkev iz svojega drugega potovanja v Rim leta 963. Brez mo\xc5\xa1kih dedi\xc4\x8dev je zapustil svoje prostore samostanu in imenoval svojo snaho Hathui (959-1014), vdova njegovega sina Sigfrida, za prvo opatinjo. Nasledila jo je Adelaide I. (1014-1045), sestra cesarja Otona III., ki je bila prav tako princesa-opatinja Quedlinburga._NEWLINE_Prvotno je bil samostan Gernrode enakovreden cesarskima opatijama Quedlinburg in Gandersheim. Vendar so njegovi sekularni vogt \xe2\x80\x93 upravitelji, varovanci iz askanijskih knezov iz Anhalta, potomci Alberta Medveda, postali vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i. Toda leta 1188 je cesar Friderik I. Barbarossa v Gernrodeju organiziral Hoftag (predhodnik cesarske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine) in podaril zvonec cerkvi svetega \xc5\xa0tefana (Stephanikirche, znana tudi kot tr\xc5\xbena cerkev ali Marktkirche), drugi zgodovinski cerkvi v Gernrodeju, zgrajeni leta 1046. V 13. stoletju je bila Adelaide II. opatinja Gernrodeja (1207-1220)._NEWLINE_Protestantska reformacija je pri\xc5\xa1la v Anhalt in Gernrode leta 1521. Protestantska osnovna \xc5\xa1ola je bila ustanovljena leta 1533 v skladu z idejami Martina Luthra. V tesni povezavi z Univerzo v Wittenbergu so se prostori uporabljali kot \xc5\xa1ola do leta 1847, ko se je preselila v cerkev svetega \xc5\xa0tefana in je morda najstarej\xc5\xa1a taka \xc5\xa1ola v Nem\xc4\x8diji. Leta 1565 je Elizabeta Anhalt-Zerbst (1545\xe2\x80\x931574) postala opatinja Gernrode, od takrat pa so samostan vodile askanijske princese. Kon\xc4\x8dno je bil razpu\xc5\xa1\xc4\x8den leta 1614, ko se je zadnja opatinja Sofija Elizabeta (1589-1622), h\xc4\x8di askanijskega princa Johanna Georga I. Anhalt-Dessau, poro\xc4\x8dila s knezom Georgom Rudolfom Liegnitz._NEWLINE_Gernrode je leta 1545 dobil pivovarske pravice. Od takrat se je pivovarstvo ustavilo, vendar je v mestu \xc5\xa1e vedno prisotna destilarna. Mesto je bilo tradicionalno del vojvodstva Anhalt in okro\xc5\xbeja Ballenstedt. Od 1037 do 1740 so tu kopali svinec in srebro. V Gernrodeju so izdelovali tudi naboje in pu\xc5\xa1ke. Deli Gernrode so bili po\xc5\xbegani v tridesetletni vojni (dvakrat, leta 1631 in 1635). Leta 1728 je cesar Karel VI. izro\xc4\x8dil anhaltske kneze z Gernodejem v Anhalt-Bernburg, ki je postal vojvodina leta 1806._NEWLINE_Zaradi svoje slikovite lege je Gernrode od za\xc4\x8detka 19. stoletja dalje postal priljubljena destinacija za rekreativne obiskovalce. Tu so ostali Goethe, Heinrich von Kleist in Wilhelm von K\xc3\xbcgelgen, sledili pa so jim \xc5\xa1tevilni popotniki, turizem pa je postal pomemben gospodarski dejavnik. Leta 1885 je mesto imelo 2533 (protestantskih) prebivalcev._NEWLINE_19. aprila 1945, ob koncu druge svetovne vojne, je ameri\xc5\xa1ka vojska brez borbe zavzela Gernrode, nato pa junija sovjetska vojska. Kot del sovjetske okupacijske cone je Gernrode pripadel Vzhodni Nem\xc4\x8diji od leta 1949 do ponovne zdru\xc5\xbeitve Nem\xc4\x8dije leta 1990. Leto 1961 je praznovalo 1000 letnico nastanka, leta 1989 pa 450 letnico mesta. Leta 2001 so slavili \xc4\x8dast cesarja Otona I. Med 1. januarjem 2011 in 19. februarjem 2013 je Gernrode postal del mesta Quedlinburg in ponovno po 1. januarju 2014.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nZanimivosti vklju\xc4\x8dujejo veliko uro s kukavico (katere kukavica se pojavi vsakih petnajst minut) in je bila vpisana v Guinnessovo knjigo rekordov leta 1998. Je del tovarne ur, ki vklju\xc4\x8duje tudi ogromno vremensko hi\xc5\xa1o, ki ka\xc5\xbee trenutne vremenske razmere. Druge lokalne znamenitosti so 7,45 m velik lesen termometer, najve\xc4\x8dja skat miza na svetu in Pruski stolp na \xc3\x96lbergsh\xc3\xb6he."