b'\n_START_ARTICLE_\nUzbeg kan\n_START_SECTION_\nSpreobrnitev v islam in prevzem oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nUzbegov o\xc4\x8de Togril\xc4\x8da je bil eden od D\xc5\xbeingiskanovih potomcev, ki je strmoglavil Tode Menguja (vladal 1280-1287). Vladar Modre in Zlate horde Tohta je Togril\xc4\x8do usmrtil, se poro\xc4\x8dil z njegovo \xc5\xbeeno, njegovega sina Uzbega pa izgnal v oddaljeno regijo Zlate horde, ali v Horezm ali v \xc4\x8cerkezijo._NEWLINE_Uzbega  je Ibn Abdul Hamid, sufi buharskega sajida in \xc5\xa1ejk jasavijskega reda, spreobrnil v islam. Po smrti strica Tohte je s pomo\xc4\x8djo nekdanjega kanovega vezirja Timur Kutluga in Bulagan (ali Bajalu) hatun januarja 1313 zasedel prestol Zlate horde. Temu je sprva nasprotovalo mnogo mongolskih plemi\xc4\x8dev, ki so organizirali zaroto in ga posku\xc5\xa1ali ubiti. Uzbeg je zaroto odkril in zarotnike pokon\xc4\x8dal._NEWLINE_Uvedba islama kot dr\xc5\xbeavne religije je spro\xc5\xbeila zaroto \xc5\xa1amanisti\xc4\x8dnih in budisti\xc4\x8dnih knezov, ki jo je kruto zatrl. V dr\xc5\xbeavi je za\xc4\x8del odlo\xc4\x8dno \xc5\xa1iriti islam in dovolil misijonarjem, da ga \xc5\xa1irijo tudi v okoli\xc5\xa1kih regijah. Ugotovil je, da njegove nasprotnike podpirajo tudi odposlanci njegovega sorodnika Bujantu kana, \xc4\x8detrtega vladarja dinastije Juan, kar je poslab\xc5\xa1alo odnose s Kitajsko. Zadnji uporni\xc5\xa1ki sorodnik je bil \xc5\xa1amanisti\xc4\x8dni kan Bele horde  Ilbasan, ki je bil leta 1320 umorjen. Uzbeg kan je v Beli hordi namesto njega ustoli\xc4\x8dil muslimana Mubaraka Hvaja, ki je, v nasprotju s pri\xc4\x8dakovanji, razglasil svojo neodvisnost. Dolgoro\xc4\x8dno je islam omogo\xc4\x8dil zgladiti medstrankarske spore v Hordi in stabilizirati dr\xc5\xbeavne ustanove.  Ruski znanstvenik Lev Gumilev trdi, da bi Uzbeg lahko kanat pretvoril v sultanat._NEWLINE_Zanimivo je, da je bil Uzbeg kan, ki je od mongolske elite zahteval prestop v islam, hkrati prizanesljiv do kristjanov in poganov, med katerimi so bili Rusi, \xc4\x8cerkezi, Alani, ugro-finska plemena in krimski Grki, \xc4\x8de so redno pla\xc4\x8devali glavarino (d\xc5\xbeizja). Za strpnost do kristjanov se mu je pisno zahvalil pape\xc5\xbe Janez XXII. (1316-1334)._NEWLINE_Vsi Uzbeg kanovi nasledniki so bili muslimani.\n_START_SECTION_\nVojni pohodi in politika\n_START_PARAGRAPH_\nUzbeg kan je vzdr\xc5\xbeeval eno od najve\xc4\x8djih armad na svetu, ki je \xc5\xa1tela ve\xc4\x8d kot 300.000 vojakov. Leta 1319, 1325 in 1335 je napadel Azerbajd\xc5\xbean, ki je spadal k Ilkanatu. Prva dva napada je ilkanski  general \xc4\x8coban  odbil in leta 1325 celo krenil v protinapad in prodrl globoko na ozemlje Zlate horde. Uzbeg je nato sklenil zavezni\xc5\xa1tvo Mameluki v Egiptu in za utrditev zavezni\xc5\xa1tva poro\xc4\x8dil princeso Tulunbujo s kairskim sultanom. Princesa je na Uzbegovo veliko razo\xc4\x8daranje kmalu zatem umrla. Leta 1323 sta Egipt in Ilkanat sklenila mirovno pogodbo. Zavezni\xc5\xa1tvo z Zlato hordo se je kon\xc4\x8dalo in Mameluki so napad na Ilkanat odklonili. Uzbegov tretji  napad na Ilkanat je sovpadel z  smrtjo ilkana Abu Saida. Zaradi poslab\xc5\xa1anja vremena in prihoda ilkanovega naslednika Arpa Keuna z veliko vojsko se je morala Uzbegova vojska umakniti._NEWLINE_Pred vojno in med vojno med \xc4\x8cagatajskim kanatom pod Esen Buko I. in dinastijo Juan pod Bujantu kanom in njegovim zaveznikom Ilkanatom pod Old\xc5\xbeejtu kanom je Esen Buka  leta 1313 in 1316 posku\xc5\xa1al dobiti Uzbegovo podporo.  Uzbega je svaril,  da ga lahko  veliki kan vr\xc5\xbee s prestola in na njegovo mesto imenuje nekoga iz D\xc5\xbeo\xc4\x8dijeve dru\xc5\xbeine. Njegov vezir je Uzbega  prepri\xc4\x8dal, naj temu ne verjame, in iz podpore ni bilo ni\xc4\x8d. Uzbeg kan je kljub temu upo\xc5\xa1teval Esen Bukove namige in se \xc5\xbee na za\xc4\x8detku svojega vladanja trudil, da bi prepre\xc4\x8dil vse vplive in zahteve Juana po prestolu Zlate horde. Diplomatski odnosi z Juanom so se leta 1324 kljub temu zbolj\xc5\xa1ali in Bantu kan je Uzbeg kanu podelil de iure pravice do oblasti v Zlati hordi. V 1330. letih je za\xc4\x8del Uzbeg pla\xc4\x8devati letni davek mongolskim cesarjem Juana  in v zameno dobival svoj dele\xc5\xbe  od d\xc5\xbeo\xc4\x8dijskih posesti na Kitajskem in v Mongoliji._NEWLINE_V letih 1320 do 1332 se je vojskoval z Bolgarijo in Bizantinskim cesarstvom. Stalno je vpadal v Trakijo, ob\xc4\x8dasno tudi kot bolgarski zaveznik v vojni proti Bizantincem in Srbiji, ki se je za\xc4\x8dela leta 1319. Leta 1324 je njegova vojska plenila po Trakiji 40 dni, leta 1337 pa 15 dni in zajela 300.000 ujetnikov. Po Uzbegovi smrti leta 1341 njegovi nasledniki niso nadaljevali njegove agresivne politike in zavezni\xc5\xa1tvo  z Bolgarijo se je ohladilo. Leta 1330 je poskusil prevzeti oblast v Srbiji, vendar mu to ni uspelo. Bizantinski cesar Andronik III.  (vladal 1328 - 1341) je v znak sprave z Uzbegom poro\xc4\x8dil svojo nezakonsko h\xc4\x8derko, vdori Mongolov v Trakijo pa so se kljub temu nadaljevali, dokler niso zasedli bizantinskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Vicina Macaria. Andronikovi h\xc4\x8derki, ki so jo preimenovali v Bajalun, je uspelo pobegniti in se vrniti v Konstantinopel. V Vla\xc5\xa1ki, ki je bila del Ogrskega kraljestva,  je vojvoda Basarab I. z  Uzbegovo podporo leta 1324 razglasil neodvisnost  in vladal do svoje smrti leta 1352._NEWLINE_Uzbeg je dovolil genovskim trgovcem in mornarjem, da se zaradi  Tohtovega nadlegovanja lahko naselijo na Krimu. Mongoli so kljub temu leta 1322  oplenili Sudak, kar je povzro\xc4\x8dilo spore med kristjani in muslimani. Genovskih trgovcev v drugih mestih takrat niso nadlegovali. V spore se je vme\xc5\xa1al sam pape\xc5\xbe Janez XXII. in zaprosil Uzbega, naj obnovi uni\xc4\x8dene rimsko katoli\xc5\xa1ke cerkve. Uzbeg mu je vljudno pisno odgovoril in mu poslal darila. Z Genove\xc5\xbeani je leta 1339 sklenil novo trgovinsko pogodbo in jim dovolil, da obnovijo obzidje Kafe. Leta 1332 je dovolil Bene\xc4\x8danom, da ustanovijo kolonijo v Tanaisu na Donu.\n_START_SECTION_\nNovi Saraj\n_START_PARAGRAPH_\nMed Uzbegovo vladavino je Saraj (iz perzijskega \xd8\xb3\xd8\xb1\xd8\xa7\xdb\x8c, sar\xc3\xa2y, hi\xc5\xa1a, prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de) zelo hitro postal ne samo politi\xc4\x8dno, ampak tudi trgovsko in proizvodno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave. _NEWLINE_Za uspe\xc5\xa1no \xc5\xa1iritev islama je bilo treba v mestu zgraditi mo\xc5\xa1ejo in druge objekte, med njimi tudi kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je pomemben element muslimanske kulture. Saraj je privla\xc4\x8dil trgovce iz evropskih, azijskih in bli\xc5\xbenjevzhodnih dr\xc5\xbeav. Zaradi tesnih vezi z Mamelu\xc5\xa1kim sultanatom je cvetela trgovina s su\xc5\xbenji._NEWLINE_Nara\xc5\xa1\xc4\x8danje  bogastva in potrebe po proizvodnji obi\xc4\x8dajno spro\xc5\xbeijo tudi ve\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila prebivalcev, kar se v Saraju na \xc5\xbealost ni zgodilo. Z nastajanje novih naselij se je Saraj pretvoril v sede\xc5\xbe mo\xc4\x8dne muslimanske vlade, ki mu je dala primeren polo\xc5\xbeaj in ugled kaj ve\xc4\x8d pa ne. Uzbeg kan se je zato odlo\xc4\x8dil, da bo zgradil novo mesto, ki je dobilo uraden naziv Saraj al-D\xc5\xbeedid ali Novi Saraj.\n_START_SECTION_\nOdnosi z ruskimi knezi\n_START_PARAGRAPH_\nUzbeg je podpiral prva moskovska kneza, svojega svaka Jurija Danilovi\xc4\x8da in njegovega naslednika Ivana I. Danilovi\xc4\x8da, v boju za oblast z njunim sorodnikom tverskim knezom._NEWLINE_Leta 1317 je Mihail Jaroslavi\xc4\x8d iz Tvera  porazil Jurija Danilovi\xc4\x8da v vasi Bortenjevo in ujel njegovo \xc5\xbeeno, Uzbegovo sestro Kon\xc4\x8dako.  Jurij je Uzbeg sporo\xc4\x8dil, da je bila na Mihailov ukaz zastrupljena. Jurija so pozvali na zagovor na dvor Zlate horde, po katerem so ga decembra 1318 obglavili. Na Uzbegov ukaz so usmrtili tudi njegova  sinova Dimitrija in Aleksandra in vnuka Fjodorja._NEWLINE_Jurij je svojim spletkarjenjem dosegel, da  mu je kan podelil jarlik - pravico do uradnega naslova  moskovskega velikega kneza._NEWLINE_Ko je kanov bratranec Baskari \xc5\xa0evkal s svojimi Tatari napadel Tver in bil pora\xc5\xbeen,  je tam sredi avgusta 1327 izbruhnil upor. Proti upornikom je krenila vojska 50.000 Mongolov, Tatarov in Moskov\xc4\x8danov pod poveljstvom  Ivana Danilovi\xc4\x8da, pred katero je Dmitrijev brat in naslednik na polo\xc5\xbeaju tverskega kneza in velikega kneza Vladimiro-Suzdalske kne\xc5\xbeevine Aleksander Mihajlovi\xc4\x8d pobegnil v Novgorod.  Ko so ga tam zavrnili, je pobegnil v Pskov, kjer so ga razglasili za svojega kneza. Tverski upor proti Hordi so leta 1327 krvavo zatrli._NEWLINE_Uzbeg je Ivana Danilovi\xc4\x8da leta 1328 imenoval za velikega kneza Vladimiro-Suzdalske kne\xc5\xbeevine, s \xc4\x8dimer se je za\xc4\x8del vzpon Moskovske kne\xc5\xbeevine. Aleksander Mihajlovi\xc4\x8d se je po dolgem begu in izgnanstvu na \xc5\xa0vedskem in v Litvi nazadnje s podporo litovskega velikega kneza Gediminasa vrnil v Pskov. Leta 1335 je v Hordo poslal svojega sina Fjodorja z davki in pro\xc5\xa1njo za odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje. Kan mu je odpustil in mu leta 1337 vrnil naslov tverskega kneza. Na njegovo \xc5\xbealost je njegov najve\xc4\x8dji sovra\xc5\xbenik, bratranec Ivan Danilovi\xc4\x8d, ponovno za\xc4\x8del spletkariti. Aleksandra so pozvali na zagovor v Hordo in ga usmrtili. Tver so oplenili in mnogo me\xc5\xa1\xc4\x8danov poklali._NEWLINE_Uzbeg je leta 1340 na dvoru sprejel Danilovi\xc4\x8deve sinove in Simeona imenoval  velikega kneza. Podelil mu je tudi ve\xc4\x8d oblasti, kot so je imeli njegovi predgodniki, da bi prepre\xc4\x8dil vedno ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d Litve. Uzbeg je v Litvo poslal tudi svojo vojsko, ker je bilo jasno, da ogro\xc5\xbea mongolsko dominacijo v Rusiji.\n_START_SECTION_\nOdnosi z rutenskimi knezi\n_START_PARAGRAPH_\nKo je mongolska vojska leta 1323 ubila Leva II. Jurjevi\xc4\x8da in njegovega brata Andreja Jurjevi\xc4\x8da, sovladarja Gali\xc5\xa1ko-volinske kne\xc5\xbeevine in zadnja iz dinastije Rurikidov, sta oblast v kne\xc5\xbeevini prevzeli Velika litovska kne\xc5\xbeevina in Poljsko kraljestvo. Litovci so porazili ruske bojarje in zasedli Kijev in njegovo okolico. Leta 1337 Uzbeg kan na zahtevo gali\xc5\xa1kega plemi\xc4\x8da Dmitrija Detka poslal proti poljskemu kralju Kazimirju III. vojsko 40.000 konjenikov, ki je prodrla do Lublina, potem pa so jo Poljaki na Visli ustavili.'