b'\n_START_ARTICLE_\nKubomeduze\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti in \xc5\xbeivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nMeduze so v povpre\xc4\x8dju manj\xc5\xa1e od meduz klobu\xc4\x8dnjakov in, kot nakazuje ime, oglate oblike. Obi\xc4\x8dajno imajo lovke v \xc5\xa1tirih skupinah na vsakem vogalu ali pa samo \xc5\xa1tiri lovke v enaki razporeditvi. Tako kot pri klobu\xc4\x8dnjakih mezogleja (zdrizasto tkivo v sredici) vsebuje ameboidne celice epidermalnega izvora. Za razliko od klobu\xc4\x8dnjakov odprtino na spodnjem delu klobuka delno zapira guba (velum), ki mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da silo iztisnjene vode ob utripanju klobuka; mnoge vrste so zato zelo hitri in aktivni plavalci._NEWLINE_Na obodu klobuka imajo meduze obro\xc4\x8d \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih celic, z zadebelitvami, ki jim pravimo ropaliji. V njih so zgo\xc5\xa1\xc4\x8dene \xc5\xbeiv\xc4\x8dne celice in \xc4\x8dutilni organi, med katerimi izstopajo kompleksne o\xc4\x8di z le\xc4\x8dami in mre\xc5\xbenici podobno organizacijo receptorjev, poleg njih pa tudi statociste za zaznavanje orientacije. Na ra\xc4\x8dun dobro razvitih o\xc4\x8di so sposobni usmerjenega premikanja proti majhnim izvirom svetlobe, vendar ni jasno, kako procesirajo vidne dra\xc5\xbeljaje brez osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema. Na vsaki lovki je ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d o\xc5\xbeigalk z izredno mo\xc4\x8dnim toksinom, ki v hipu ubije plen. Kadar pride z njim v stik \xc4\x8dlovek, izkusi tako mo\xc4\x8dno bole\xc4\x8dino, da lahko pade v \xc5\xa1ok in umre zaradi utopitve, ali pa pride do zastoja srca zaradi delovanja toksinov na \xc5\xbeiv\xc4\x8dne celice._NEWLINE_Gonade so tako kot pri klobu\xc4\x8dnjakih gastrodermalnega izvora, kubomeduze imajo lo\xc4\x8dena spola. Zrele spolne celice se sprostijo v telesno votlino in izstopijo skozi usta, do oploditve pa pride zunaj. Celoten \xc5\xbeivljenjski krog je znan samo za vrsto Tripedalia cystophora: li\xc4\x8dinka - planula je prostoplavajo\xc4\x8da, po kratkem \xc4\x8dasu pa se s sprednjim delom pritrdi na podlago in spremeni v trdo\xc5\xbeivnjaku podobno polipno obliko, imenovano skifistoma. Ta se pod vplivom notranjih (hormoni) in zunanjih dejavnikov preobrazi v meduzo. Poleg neposredne preobrazbe (polipi klobu\xc4\x8dnjakov namesto tega producirajo meduze z brstenjem oz. strobilacijo) so polipi posebni tudi po organizaciji \xc5\xbeiv\xc4\x8devja. Obi\xc4\x8dajno zaklju\xc4\x8dijo \xc5\xbeivljenjski krog v manj kot enem letu.'