b'\n_START_ARTICLE_\nBitka pri Posadi\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nVla\xc5\xa1ka je bila od leta 1324 ogrska vazalna dr\xc5\xbeava in ogrski kralj Karel I. je Basaraba imenoval \xc2\xbbna\xc5\xa1 transalpski vojvoda\xc2\xab._NEWLINE_Vojna med njima se je za\xc4\x8dela na spodbudo transilvanskega vojvode in nekega Dionizija, ki je kasneje nasol naslov severinskega bana. Leta 1330 je Karel I. zasedel sporno vla\xc5\xa1ko severinsko citadelo in jo predal transilvanskemu vojvodi. Basarab je preko svojih odposlancev Karla prosil za prenehanje sovra\xc5\xbenosti in mu v zameno ponudil pla\xc4\x8dilo 7.000 srebrnih mark, se odpovedal severinski trdnjavi in poslal svojega sina kot talca na ogrski dvor v Vi\xc5\xa1egrad. _NEWLINE_Po Dunajski iluminirani kroniki iz tistega obdobja je Karel za Basaraba rekel, da je \xc2\xbbpastir njegove \xc4\x8drede in da ga bo za brado privlekel z njegovih gora\xc2\xab. Drug zapis pravi, da je rekel, da ga bo \xc2\xbbnagnal iz njegove vasi, kot volar \xc5\xbeene svoje vole in ov\xc4\x8dar svoje ovce\xc2\xab. Kralja so njegovi svetovalci prosili, naj sprejme njegovo ponudbo ali naj mu vsaj odgovori v bolj milem tonu, vendar jih je kralj zavrnil in nad Basaraba poslal vojsko 30.000 vojakov, ki ni imela niti primerne oskrbe niti poizvedovanja. Basarab se v odprti bitki s tako veliko vojsko ni mogel spopasti, zato se je s svojo majhno vojsko umaknil v Transilvanske Alpe. Ko je Karel pri\xc5\xa1el v vla\xc5\xa1ko prestolnico Curtea de Arge\xc5\x9f, je ugotovil, da je Basarab pobegnil, in sklenil, da mu bo sledil.\n_START_SECTION_\nBitka\n_START_PARAGRAPH_\nLokacija bitke je \xc5\xa1e vedno predmet razprav. Ena od teorij trdi, da se je dogajala v Lovi\xc5\x9ftei, gorski soteski v dolini reke Olt v Transilvaniji. Romunski zgodovinar Neagu Djuvara se s tem ne strinja in trdi, da je bila nekje na meji med Oltenijo in Severinom. Vla\xc5\xa1ki vojski, sestavljeni iz konjenice, lokostrelcev in nekaj lokanih kmetov, ki je \xc5\xa1tela kak\xc5\xa1nih 10.000 mo\xc5\xbe, je poveljeval Basarab. Ko je Karel videl, da so padli njegovi najbolj\xc5\xa1i vitezi, pobeg pa zaradi blokiranih sotesk ni bil mogo\xc4\x8d, je slekel svojo kraljevsko opravo in jo izro\xc4\x8dil enemu od svojih \xc4\x8dastnikov, \xc2\xbbki je padel pod to\xc4\x8do pu\xc5\xa1\xc4\x8dic in skal\xc2\xab. Kralju je v \xc2\xbbumazanih in strganih obla\xc4\x8dilih\xc2\xab z nekaj vdanimi spremljevalci uspelo pobegniti v Vi\xc5\xa1egrad._NEWLINE_Karel je v listini z datumom 13. december 1335 podrobno opisal dogajanje. \xc5\xbdivljenje mu je re\xc5\xa1il nek Nikola, sin Radoslava, ki ga je branil pred me\xc4\x8di petih vla\xc5\xa1kih voj\xc5\xa1\xc4\x8dakov in mu dal dovolj \xc4\x8dasa za beg. Ve\xc4\x8dina ogrske vojske, vklju\xc4\x8dno z veliko plemi\xc4\x8di, je bila uni\xc4\x8dena. Med padlimi sta bila tudi transilvanski vojvoda in duhovnik iz kraljevega spremstva.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nZmaga je pomenila pre\xc5\xbeivetje vla\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave in za\xc4\x8detek obdobja napetosti med Basarabom in Ogrskim kraljestvom, ki je trajalo do leta 1344, ko je Basarabov sin zgladil odnose med dr\xc5\xbeavama._NEWLINE_Ogrsko kraljestvo je zaradi velike finan\xc4\x8dne mo\xc4\x8di hitro obnovilo svojo vojsko in se leta 1337 zna\xc5\xa1lo v konfliktu s Svetim rimskim cesarstvom. Ogrski kralj je de iure obdr\xc5\xbeal suverenost nad Vla\xc5\xa1ko, dokler je niso po diplomatski poti odpravili.'