b'\n_START_ARTICLE_\nKemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nKemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje je vsako bojno sredstvo v obliki naravnega ali umetnega (sinteti\xc4\x8dnega) strupa ali za\xc5\xbeigalnega sredstva, namenjeno za za\xc4\x8dasno onesposobitev ali povzro\xc4\x8ditev hudih po\xc5\xa1kodb ter smrti ljudi in/ali \xc5\xbeivali, ali pa za uni\xc4\x8denje rastlin in s tem onemogo\xc4\x8danje njihove uporabe, ter se ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med oro\xc5\xbeja za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uni\xc4\x8devanje._NEWLINE_Po splo\xc5\xa1no sprejeti teoriji so Kitajci za\xc4\x8detniki uporabe kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja, ki so ga \xc5\xbee v obliki dra\xc5\xbeljivih dimov, nastalih iz naravnih snovi, uporabljali ve\xc4\x8d stoletij pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem za zatrtje kme\xc4\x8dkih uporov in v boju proti sovra\xc5\xbenim vojskam. Kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje se je najobse\xc5\xbeneje uporabljalo v prvi svetovni vojni, ko je zaradi uporabe ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d ton du\xc5\xa1ljivcev, predvsem klora in fosgena, ter mehurjevcev, predvsem iperita, umrlo ve\xc4\x8d kot milijon ljudi, veliko ve\xc4\x8d pa jih je bilo po\xc5\xa1kodovanih._NEWLINE_V Vietnamski vojni so oboro\xc5\xbeene sile ZDA v boju proti Vietkongovskim silam uporabile ve\xc4\x8d deset milijonov litrov herbicidov, zaradi \xc4\x8desar je bilo prizadeto rastlinje na okoli 13\xc2\xa0% celotne povr\xc5\xa1ine Ju\xc5\xbenega Vietnama, poleg tega je za posledicami zastrupitve umrlo ali je bilo po\xc5\xa1kodovanih ve\xc4\x8d sto tiso\xc4\x8d ljudi, zaradi teratogenih u\xc4\x8dinkov pa se je do danes rodilo ve\xc4\x8d kot pol milijona otrok s \xc5\xa1tevilnimi razvojnimi nepravilnostmi. Eden najbolj znanih teroristi\xc4\x8dnih napadov s kemi\xc4\x8dnim oro\xc5\xbejem se je zgodil leta 1995 na Japonskem, ko je za posledicami \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega plina sarina na podzemni \xc5\xbeeleznici v Tokiu umrlo najmanj 12 ljudi, ve\xc4\x8d kot 5.000 pa jih je bilo po\xc5\xa1kodovanih. Shranjevanje, kopi\xc4\x8denje in uporaba kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja je od leta 1993 prepovedana s Konvencijo o kemi\xc4\x8dnem oro\xc5\xbeju._NEWLINE_Obstaja veliko kemi\xc4\x8dnih snovi, ki se lahko uporabijo za vojne namene ali terorizem, in jih v glavnem delimo na du\xc5\xa1ljivce, mehurjevce, \xc5\xbeiv\xc4\x8dne strupe, krvne strupe, bljuvalce oz. bruhavce, dra\xc5\xbeljivce in psihotropne snovi, v raz\xc5\xa1irjenem pomenu pa \xc5\xa1e na za\xc5\xbeigalna sredstva in herbicide. Podobno kot pri biolo\xc5\xa1kem oro\xc5\xbeju sta zahtevana raven tehnologije in vlo\xc5\xbeek finan\xc4\x8dnih sredstev razmeroma nizka, poleg tega se lahko proizvodnjo in razvoj prikrije v civilnih kemi\xc4\x8dnih in farmacevtskih industrijskih obratih._NEWLINE_Glavna na\xc4\x8dina uporabe sta raz\xc5\xa1irjanje strupa z eksplozivnimi napravami ter razpr\xc5\xa1enje aerosolnih delcev s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1kropilnih naprav. Kljub tehnolo\xc5\xa1kemu napredku je u\xc4\x8dinkovito raz\xc5\xa1irjanje \xc5\xa1e vedno te\xc5\xbeavno, saj so med ostalim bojni strupi v veliki meri prisotni v plinastem stanju, zato je raz\xc5\xa1irjanje odvisno predvsem od podnebnih pogojev._NEWLINE_Pri preventivi in za\xc5\xa1\xc4\x8diti pred kemi\xc4\x8dnim oro\xc5\xbejem je pomembno zgodnje odkrivanje uporabe in krizno obve\xc5\xa1\xc4\x8danje prebivalstva, razni za\xc5\xa1\xc4\x8ditni sistemi in ukrepi, kot so plinske maske in dekontaminacija, ter hitra prva pomo\xc4\x8d zastrupljencem.\n_START_SECTION_\nVzhodna cesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nPo vsej verjetnosti so Kitajci za\xc4\x8detniki kemi\xc4\x8dnega bojevanja; zapisi o uporabi tovrstnega oro\xc5\xbeja tako v vojni kot tudi v zatrtju kme\xc4\x8dkih uporov segajo ve\xc4\x8d stoletij pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ve\xc4\x8dinoma je \xc5\xa1lo za du\xc5\xa1ljive in dra\xc5\xbeljive dime, kot netilo pa je slu\xc5\xbeil smodnik, h kateremu so bile dodane razli\xc4\x8dne naravne surovine, med ostalim apno, \xc5\xbeveplo, oglje, kalijev nitrat (KNO\xe2\x82\x83) in iztrebki \xc5\xbeivali. Po zapisih Mohistov naj bi Kitajci s pomo\xc4\x8djo mehov razpihovali dra\xc5\xbeljivi dim iz za\xc5\xbeganih krogel \xc5\xbevepla in strupenih odpadkov zelenjave v tunele proti sovra\xc5\xbeni vojski._NEWLINE_Kemi\xc4\x8dno vojskovanje na vzhodu opisujeta tudi indijska epa Ramayana in Mahabharata.  Po Manujevem zakoniku je bila uporaba strupenih in za\xc5\xbeigalnih pu\xc5\xa1\xc4\x8dic prepovedana, po drugi strani pa je bilo zastrupljanje vode in hrane priporo\xc4\x8dljivo. \xc4\x8canakja je v delu Artha\xc5\xa1astra prav tako opisoval ve\xc4\x8d sto na\xc4\x8dinov za izdelavo strupenega oro\xc5\xbeja. Nekateri starogr\xc5\xa1ki zgodovinarji opisujejo, da je v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Aleksander Veliki naletel na odpor Indijcev blizu reke Ind, ki so za obrambo uporabili strupene pu\xc5\xa1\xc4\x8dice in za\xc5\xbeigalna sredstva.\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i zapisi v zahodni literaturi, ki se deloma nana\xc5\xa1ajo na kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje, so gr\xc5\xa1ki miti o Herkulu, ki je svoje pu\xc5\xa1\xc4\x8dice namazal s strupom Lernejske Hidre. Homerjeva epa Iliada in Odiseja prav tako opisujeta uporabo strupenih pu\xc5\xa1\xc4\x8dic v Trojanski vojni. Kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje so ve\xc4\x8dkrat uporabili tudi \xc5\xa0partanci, med ostalim v bitki pri Sfakteriji v Pelopone\xc5\xa1ki vojni, ko so uporabili za\xc5\xbeigalna sredstva in pline na osnovi \xc5\xbevepla._NEWLINE_Eden bolj znanih primerov uporabe kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja v Antiki je obleganje Ambracije leta 187 pr. n. \xc5\xa1t., kjer so Rimljani uporabili du\xc5\xa1ljive pline in jedek pepel. Prebivalci Ambracije so kot odgovor na to v tunele pod obzidjem, ki so jih izkopali rimski oblegovalci, razpihali dim iz za\xc5\xbeganega perja, \xc4\x8desar rimski vojaki niso prenesli. Obupani zaradi neuspeha so Rimljani prekinili obleganje mesta.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja uporaba kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja v anti\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu ter pozneje v zgodnjem in visokem srednjem veku je bila na podro\xc4\x8dju za\xc5\xbeigalnega oro\xc5\xbeja. Najznamenitej\xc5\xa1i primer je t. i. gr\xc5\xa1ki ogenj iz Bizantinskega cesarstva; Bizantinci so ga sicer imenovali \xc2\xbbmorski ogenj\xc2\xab, njihovi muslimanski sovra\xc5\xbeniki pa \xc2\xbbrimljanski ogenj\xc2\xab. Znanje za izdelavo me\xc5\xa1anice so verjetno prinesli begunci iz Sirije. Gr\xc5\xa1ki ogenj je bil pomemben predvsem zato, ker je zagorel ob stiku z vodo, zaradi \xc4\x8desar so Bizantinci nizali velike uspehe v boju proti muslimanom na morju, med ostalim v bitki pri Kiziku leta 678. Gr\xc5\xa1ki ogenj je bil uporabljen v tolik\xc5\xa1ni meri, da se ga lahko obravnava kot psiholo\xc5\xa1ko oro\xc5\xbeje: noben v takratnem \xc4\x8dasu ni znal pojasniti, zakaj se npr. spontano v\xc5\xbege ali zakaj se ga ne more pogasiti. Tisti, ki so poznali sestavo, so oblastem vztrajno zatrjevali, da je bo\xc5\xbeji angel razodel sestavo Bizantincem in da bi njegovo razkritje spro\xc5\xbeilo ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje Boga. Po kri\xc5\xbearskem zajetju Konstantinopla leta 1204 gr\xc5\xa1ki ogenj ni bil nikoli ve\xc4\x8d uporabljen, znanje o sestavi pa se je verjetno porazgubilo._NEWLINE_Kljub temu, da Turki nikoli niso imeli v posesti gr\xc5\xa1kega ognja, so v bitkah uporabljali za\xc5\xbeigalne projektile na osnovi nafte: na ta na\xc4\x8din so uni\xc4\x8dili Bagdad leta 813 in Kairo leta 1167. Muslimani so se sicer izogibali dodajanju strupenih snovi v za\xc5\xbeigalne me\xc5\xa1anica, saj Koran prepoveduje zastrupljanje zraka in vode._NEWLINE_Sredi 13. stoletja so po zapisih Davida Huma angle\xc5\xa1ke pomorske sile pod vodstvom Henrika III. v boju proti francoskim silam katapultirale projektile, napolnjene s kalcijevim oksidom (CaO), kar naj bi zaslepilo posadko francoskih ladij, posledi\xc4\x8dno pa se francoske sile niso mogle u\xc4\x8dinkovito braniti. V poznem 15. stoletju so \xc5\xa1panski konkvistadorji naleteli na primitiven na\xc4\x8din kemi\xc4\x8dnega bojevanja na otoku Hispaniola, kjer so bojevniki ljudstva Ta\xc3\xadno proti \xc5\xa1panskim zavojevalcem metali bu\xc4\x8de, napolnjene s pepelom in \xc4\x8dilijem, s \xc4\x8dimer so ustvarili mote\xc4\x8d dim, preden so jih napadli._NEWLINE_Pozneje v srednjem veku, pred uvedbo smodnika v Evropi, ni bilo pomembnega napredka v razvoju oro\xc5\xbeja: v obrambi ali napadu na utrdbe se je pove\xc4\x8dini uporabljalo gore\xc4\x8de olje, stopljen svinec ali pa se je za\xc5\xbegalo kupe sena.\n_START_SECTION_\nNovi vek\n_START_PARAGRAPH_\nV renesansi je po uvedbi smodnika in pehotnega oro\xc5\xbeja ter razvoju topni\xc5\xa1tva zanimanje za kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje usahnilo. Navkljub temu je Leonardo da Vinci predlagal strup v obliki prahu, sestavljen iz apnenca, arzenovega sulfida in bakrovega acetata, ki bi ga lahko uporabili v boju proti ladjam za zadu\xc5\xa1itev posadke. Poleg tega je predlagal celo za\xc5\xa1\xc4\x8ditno obleko in masko za za\xc5\xa1\xc4\x8dito v primeru povra\xc4\x8dilnih ukrepov._NEWLINE_Med bitko za Daugavo leta 1701 so sile \xc5\xa1vedskega kralja Karla XII. prikrile svoj premik proti ruskim polo\xc5\xbeajem s pomo\xc4\x8djo dimne zavese in tako dosegle odlo\xc4\x8dilno zmago._NEWLINE_Leta 1675 sta Sveto rimsko cesarstvo in Francosko kraljestvo podpisala Strasbour\xc5\xa1ki sporazum, ki je med ostalim vseboval prepoved uporabe \xc2\xbbzahrbtnih in ostudnih\xc2\xab\xc2\xa0strupenih oro\xc5\xbeij, med ostalim krogel, premazanih s strupom; to je tudi prvi tovrstni sporazum na svetu. Med tridesetletno vojno so sile habsbur\xc5\xa1kih cesarjev Ferdinanda II. in Ferdinanda III. ter \xc5\xa1panskega kralja Filipa IV. v velikih koli\xc4\x8dinah uporabljale razli\xc4\x8dne eksplozivne naprave, napolnjene s strupenimi snovmi._NEWLINE_Med Krimsko vojno so angle\xc5\xa1ke sile nameravale nad ruskim garnizonom v Sevastopolu uporabiti ve\xc4\x8d sto ton me\xc5\xa1anice \xc5\xbevepla in koksa ter kakodil (tetrametildiarzan); sir Lyon Playfair je celo predlagal uporabo topovskih granat, napolnjenih s cianidom. Vse na\xc4\x8drte so britanski admirali zavrnili zaradi navzkri\xc5\xbeja z zakoni bojevanja. Podoben na\xc4\x8drt v Ameri\xc5\xa1ki vojni za neodvisnost, da bi v boju proti konfederacijskim silam topovske granate napolnili s klorinom, sta zavrnila tako vojno ministrstvo kot tudi takratni predsednik Lincoln._NEWLINE_Na prvi Ha\xc5\xa1ki konferenci leta 1899 so svetovne voja\xc5\xa1ke velesile sprejele konvencijo, katere namen je bil predvsem prepoved uporabe dolo\xc4\x8dene moderne tehnologije v vojni, in sicer bombardiranja polo\xc5\xbeajev iz zraka ter uporabe kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja (du\xc5\xa1ljivcev in ostalih \xc5\xa1kodljivih plinov) in delnoopla\xc5\xa1\xc4\x8denih krogel z votlo konico.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nVojskujo\xc4\x8de sile so \xc5\xbee skoraj od za\xc4\x8detka vojne uporabljale topni\xc5\xa1ko strelivo, napolnjeno z dra\xc5\xbeljivci. Francoske sile so prve v vojni uporabile kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje avgusta 1914, in sicer strelivo, napolnjeno z etil bromoacetatom, nem\xc5\xa1ke sile pa so ga prvi\xc4\x8d uporabile na vzhodni fronti januarja 1915, v obliki ksilil bromida._NEWLINE_Klor so nem\xc5\xa1ke sile prvi\xc4\x8d uporabile aprila 1915 v drugi bitki pri Ypresu. Zaradi ve\xc4\x8dje te\xc5\xbee od zraka se je klor nakopi\xc4\x8dil v strelskih jarkih, francoske sile pa so morale zaradi \xc5\xa1tevilnih \xc5\xbertev zapustiti polo\xc5\xbeaje, kar so nem\xc5\xa1ke sile izkoristile in prodrle globlje v ozemlje Francije. Maja 1915 so proti ruskim silam izvedli podoben napad z me\xc5\xa1anico klora in fosgena, kar je povzro\xc4\x8dilo ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d smrtnih \xc5\xbertev. Marca 1917 so fosgen spu\xc5\xa1\xc4\x8dali tudi z letal. Julija 1917 so nem\xc5\xa1ke sile pri Ypresu prvi\xc4\x8d izvedle napad z iperitom; do konca vojne je iperit terjal najve\xc4\x8d smrtnih \xc5\xbertev med vsemi uporabljenimi kemi\xc4\x8dnimi oro\xc5\xbeji._NEWLINE_Ocenjeno je, da so granate, napolnjene s kemi\xc4\x8dnim oro\xc5\xbejem, predstavljale okoli 25\xc2\xa0% uporabljenega streliva na obeh straneh v prvi svetovni vojni. \xc4\x8ce bi se vojna nadaljevala \xc5\xa1e eno leto, bi spopad teoreti\xc4\x8dno pre\xc5\xa1el v pravo kemi\xc4\x8dno vojno._NEWLINE_Navkljub izbolj\xc5\xa1avam plinskih mask in druge za\xc5\xa1\xc4\x8ditne opreme so strupeni plini terjali ve\xc4\x8d kot milijon smrtnih \xc5\xbertev, kar je slabih 5\xc2\xa0% vseh \xc5\xbertev zaradi oro\xc5\xbeja. V mnogih primerih so \xc5\xbertve sicer pre\xc5\xbeivele neposreden napad s plinom, vendar so pozneje zaradi razli\xc4\x8dnih po\xc5\xa1kodb podlegle nalezljivim boleznim. Med vsemi vojskujo\xc4\x8dimi silami so Rusi utrpeli najhuj\xc5\xa1e izgube zaradi kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja (okoli 11\xc2\xa0%).\n_START_SECTION_\nMedvojna leta\n_START_PARAGRAPH_\nV medvojnih letih je bilo kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje uporabljeno le ob\xc4\x8dasno za pokoritev prebivalstva in zatrtje uporov._NEWLINE_Leta 1920 so se Arabci in Kurdi v takratni Mezopotamiji uprli britanski okupaciji, zaradi \xc4\x8desar so bile britanske izgube hude. Nekateri zgodovinarji zatrjujejo, da so britanske sile uporabile bojne pline za zatrtje vstaje, drugi pa to zanikajo, med ostalim zaradi opiranja Britancev na letalske sile in po\xc5\xbeiganje uporni\xc5\xa1kih vasi._NEWLINE_Navkljub hudim izgubam v prvi svetovni vojni zaradi kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja so sile Rde\xc4\x8de armade leta 1920 med Rusko dr\xc5\xbeavljansko vojno  uporabile strupene pline v boju proti silam bele garde._NEWLINE_Med drugo maro\xc5\xa1ko vojno v \xc5\xa0panskem Maroku (1921-27) so skupne francoske in \xc5\xa1panske sile uporabljale bombe, napolnjene z iperitom, da bi zatrle upor Berberov._NEWLINE_Zaradi grozot v prvi svetovni vojni je \xc5\xa1estnajst dr\xc5\xbeav leta 1925 podpisalo \xc5\xbdenevski protokol, ki je prepovedoval razvoj in uporabo kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja. Protokol so svetovne velesile, med ostalim Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, ZDA, Sovjetska zveza, Nem\xc4\x8dija in Japonska, pozneje v glavnem ignorirale._NEWLINE_Leta 1935 so sile fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne Italije, ki je nekaj let pred tem podpisala \xc5\xbdenevski protokol, med invazijo Etiopije v drugi Italijansko-Abesinski vojni uporabile iperit, in sicer v razpr\xc5\xa1eni obliki iz letal, zaradi \xc4\x8desar je umrlo ali je bilo po\xc5\xa1kodovanih okoli 150.000 ljudi.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ki razvoj \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih plinov\n_START_PARAGRAPH_\nV iskanju u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1ih pesticidov so nem\xc5\xa1ki znanstveniki pod vodstvom Gerharda Schraderja odkrili tabun v drugi polovici 30-ih let prej\xc5\xa1njega stoletja. \xc5\xbde med eksperimenti so se na znanstvenikih kazali u\xc4\x8dinki pesticida kot zo\xc5\xbeitev zenic (mioza) ter ote\xc5\xbeeno dihanje. Leta 1935 so Nacisti izdali zakon, po katerem so morale biti vse iznajdbe z voja\xc5\xa1kim potencialom prijavljene na Ministrstvo za vojno. Zaradi velikega potenciala je vojska naro\xc4\x8dila podjetni\xc5\xa1kemu konglomeratu I.G. Farben gradnjo industrijskega obrata za proizvodnjo tabuna, ki pa je postal popolnoma delujo\xc4\x8d \xc5\xa1ele po nekaj letih zaradi korozivnega u\xc4\x8dinka sestavin in strupenosti, zaradi katere je pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8d kot 300 nesre\xc4\x8d navkljub za\xc5\xa1\xc4\x8diti delavcev. I.G. Farben je imel v lasti tudi druge obrate, med ostalim tiste za proizvodnjo pesticida Zyklon B (me\xc5\xa1anica vodikovega cianida, HCN), ki se je uporabljal za usmrtitev v nacisti\xc4\x8dnih koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih, sicer pa je \xc5\xbee v prvi svetovni vojni izdeloval kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje za nem\xc5\xa1ko vojsko._NEWLINE_Leta 1938 je bil odkrit drugi organofosfatni pesticid, poimenovan kot sarin po odkriteljih (Schrader, Ambros, R\xc3\xbcdriger in van der Linde). Sarin je bil v okviru programa Gr\xc3\xbcn 3 najdra\xc5\xbeji \xc5\xbeiv\xc4\x8dni bojni plin zaradi potrebe po desetkrat ve\xc4\x8dji koli\xc4\x8dini surovih materialov za proizvodnjo okoli 100 ton plina._NEWLINE_Ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d ton \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih plinov v obliki letalskih bomb in topni\xc5\xa1kih granat je bilo proti koncu vojne pripravljenih za takoj\xc5\xa1no bojno uporabo. \xc5\xbdiv\xc4\x8dni bojni plini v drugi svetovni vojni niso bili nikoli uporabljeni, verjetno zato, ker so nem\xc5\xa1ke obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe domnevale, da so v zahodnih dr\xc5\xbeavah namerno prepre\xc4\x8dili objave raziskav o omenjenih spojinah, posledi\xc4\x8dno pa so napa\xc4\x8dno sklepale, da so zavezniki prav tako vedeli za to oro\xc5\xbeje, zaradi \xc4\x8desar so se bali povra\xc4\x8dilnih ukrepov._NEWLINE_V avgustu 1944, ko se je sovjetska Rde\xc4\x8da armada bli\xc5\xbeala \xc5\xa0leziji in so se zahodni zavezniki, v tekmi s Sovjeti za zajetje nem\xc5\xa1kega oro\xc5\xbeja, pospe\xc5\xa1eno bli\xc5\xbeali meji, so Nemci za\xc4\x8deli uni\xc4\x8devati vso dokumentacijo o raziskavah ter proizvodnji tabuna in sarina. Kljub na\xc4\x8drtovanim uni\xc4\x8denjem proizvodnih obratov so Sovjeti zajeli \xc5\xa1tevilne obrate in pozneje sami nadaljevali s proizvodnjo, \xc5\xa1e posebej somana, ki je postal primarni \xc5\xbeiv\xc4\x8dni bojni plin v oboro\xc5\xbeitvi Sovjetske zveze.\n_START_SECTION_\nAmeri\xc5\xa1ka in japonska uporaba\n_START_PARAGRAPH_\n2. decembra 1943 so nem\xc5\xa1ki bombniki napadli pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Bari v ju\xc5\xbeni Italiji in uni\xc4\x8dili 16 ladij, med ostalim SS John Harvey, ki je preva\xc5\xbeala velike koli\xc4\x8dine iperita. Namenjen je bil za povra\xc4\x8dilne ukrepe proti Nemcem, \xc4\x8de bi ti pri\xc4\x8deli s kemi\xc4\x8dnim bojevanjem, zato je bil podatek o vsebini ladje strogo varovana skrivnost. Posledice nesre\xc4\x8de so bile zato mnogo huj\xc5\xa1e, saj zdravniki niso poznali vzroka po\xc5\xa1kodb, posledi\xc4\x8dno pa je bilo zdravljenje napa\xc4\x8dno. Umrlo je ve\xc4\x8d kot 80 mornarjev, ve\xc4\x8d sto pa jih je bilo po\xc5\xa1kodovanih. To so tudi edine \xc5\xbertve iperita v drugi svetovni vojni; \xc5\xbertve med italijanskimi civilisti zaradi plina niso bile dokumentirane, deloma zato, ker je nem\xc5\xa1ki napad sam po sebi povzro\xc4\x8dil obse\xc5\xbeno uni\xc4\x8denje, zaradi \xc4\x8desar je v\xc4\x8dasih poimenovan kot\xc2\xa0\xc2\xbbMali Pearl Harbor\xc2\xab._NEWLINE_Japonska cesarska vojska je prav tako pogosto uporabljala kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje, vendar samo proti drugim azijskim narodom, obravnavanih kot \xc2\xbbmanjvredni\xc2\xab\xc2\xa0s strani propagande, saj so se bali povra\xc4\x8dilnih ukrepov zahodnih zaveznikov. Obse\xc5\xbene voja\xc5\xa1ke operacije s kemi\xc4\x8dnim oro\xc5\xbejem proti kitajskim silam so trajale predvsem od leta 1938 naprej; primera tega sta bitka za Wuhan in bitka za Changde. \xc5\xbde samo od avgusta do oktobra 1938 je cesar Hirohito odobril uporabo kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja v 375 primerih med bitko za Wuhan. Sprva so bili v uporabi predvsem dra\xc5\xbeljivci, pozneje pa \xc5\xa1e iperit in luizit. Enoti 731 in 516 so med vojno opravljale poskuse s kemi\xc4\x8dnim oro\xc5\xbejem na zapornikih.\n_START_SECTION_\nHladna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni so zavezniki za\xc4\x8deli sami razvijati kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje na osnovi nem\xc5\xa1kih odkritij, pri tem pa so sodelovali tudi nekateri nem\xc5\xa1ki znanstveniki (npr. Schrader, prej zaposlen pri I.G. Farben). Leta 1952 so znanstveniki v Porton Downu v Angliji odkrili t. i. bojni plin VX, vendar so projekt kmalu zatem opustili in izsledke raziskav predali ZDA, kjer so nadaljevali z razvojem in proizvodnjo bojnih plinov serije V, predvsem v opori\xc5\xa1\xc4\x8du Rocky Mountain Arsenal (RMA) blizu Denverja v Koloradu. Sovjetski znanstveniki na in\xc5\xa1titutu I.M. Se\xc4\x8denov v takratnem Leningradu so prav tako razvijali svojo varianto plina VX, saj so sovjetski vohuni uspeli prenesti le molekularno formulo spojine in ne to\xc4\x8dne kemi\xc4\x8dne strukture._NEWLINE_Kljub intenzivnemu razvoju se kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje ni obse\xc5\xbeneje uporabljalo, vendar so bili posamezni primeri medijsko odmevni. V Korejski vojni sta Ljudska republika Kitajska in Severna Koreja obto\xc5\xbeili ZDA uporabe kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja. Za to sicer ni dokazov, poleg tega pa oboro\xc5\xbeene sile ZDA po drugi svetovni vojni niso bile opremljene s tovrstnim oro\xc5\xbejem, predvsem zaradi nizke pripravljenosti in nizkih oboro\xc5\xbeitvenih izdatkov. Verjetno razlago za obto\xc5\xbebe lahko pojasni pri\xc4\x8devanje V.N. Razuvajeva, nekdanjega sovjetskega voja\xc5\xa1kega svetovalca za Severno Korejo, po katerem naj bi smrt korejskih vojakov povzro\xc4\x8dila zastrupitev z ogljikovim dioksidom, ki se je nakopi\xc4\x8dil v tunelih zaradi \xc5\xa1tevilnih eksplozij letalskih bomb. Dihalna stiska in plju\xc4\x8dni edem pri vojakih sta bila zelo podobna zastrupitvi z drugimi du\xc5\xa1ljivci._NEWLINE_Med Vietnamsko vojno leta 1962 so sile ameri\xc5\xa1ke vojske spro\xc5\xbeile t. i. operacijo Ranch Hand, pri kateri so v boju proti Vietkongovskim silam na kmetijskih povr\xc5\xa1inah in gozdovih uporabile ve\xc4\x8d kot 75 milijonov litrov herbicidov oz. defoliantov, s \xc4\x8dimer so hotele uni\xc4\x8diti pridelavo hrane in u\xc4\x8dinkovita skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da pred letalskimi napadi v obliki goste d\xc5\xbeungle. Operacija je trajala do leta 1971 in je v manj\xc5\xa1i meri zajela tudi sosednjo Kambod\xc5\xbeo in Laos. Natan\xc4\x8dne ocene izpostavljenih ljudi, ki so utrpeli posledice, ni. Vietnamska vlada ocenjuje, da je zaradi uporabe herbicidov umrlo ali je bilo po\xc5\xa1kodovanih okoli 400.000 ljudi, okoli pol milijona otrok pa se je rodilo z razvojnimi nepravilnostmi. Raziskovalci iz Univerze Columbia ocenjujejo, da je vaseh, ki so bile izpostavljene napadom s herbicidi, \xc5\xbeivelo okoli 4,8 milijonov ljudi, dodatno pa je bilo izpostavljenih \xc5\xa1e milijon Vietkongovskih vojakov. Vietnamski rde\xc4\x8di kri\xc5\xbe ocenjuje, da ima vsaj 3 milijone Vietnamcev zdravstvene probleme zaradi izpostavljenosti herbicidom, med katerimi je okoli 150.000 otrok, ki so se rodili z razvojnimi nepravilnostmi._NEWLINE_Po poro\xc4\x8danju novinarjev naj bi med intervencijo egiptovske vojske v jemenski dr\xc5\xbeavljanski vojni pri\xc5\xa1lo do uporabe kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja \xc5\xbee na za\xc4\x8detku vojne. Leta 1967 naj bi egiptovska vojska izvedla velik napad s kemi\xc4\x8dnim oro\xc5\xbejem, zaradi \xc4\x8desar je umrlo najmanj 100 ljudi. Poleg tega naj bi uporabljala tudi \xc5\xbeiv\xc4\x8dne pline (najverjetneje sarin), \xc4\x8deprav naj bi v resnici po eni teoriji \xc5\xa1lo za organofosfatne pesticide (kot je paration), ki so bili v posodicah, pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x8denih na ro\xc4\x8dne granate.\n_START_SECTION_\nIransko-ira\xc5\xa1ka vojna in zalivski vojni\n_START_PARAGRAPH_\nMed iransko-Ira\xc5\xa1ko vojno so ira\xc5\xa1ke sile uporabljale kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje tako proti iranskim silam kot tudi proti kurdskim civilistom. Leta 1981 je Iran prvi\xc4\x8d poro\xc4\x8dal o uporabi tovrstnega oro\xc5\xbeja z ira\xc5\xa1ke strani, tri leta zatem pa so uporabo potrdili \xc5\xa1e Zdru\xc5\xbeeni narodi. Prvotna uporaba v zgodnej\xc5\xa1ih letih vojne je bila zaradi pomanjkljivega znanja premalo u\xc4\x8dinkovita za odlo\xc4\x8dilne zmage, kar je med ostalim vodilo do \xc5\xbertev na lastni strani. V poznej\xc5\xa1ih letih vojne je uporaba postala veliko bolj sofisticirana, in sicer so ira\xc5\xa1ke sile proti sprednjim iranskim polo\xc5\xbeajem uporabljale \xc5\xbeiv\xc4\x8dne bojne pline (npr. tabun), proti stranskim logisti\xc4\x8dnim podro\xc4\x8djem pa iperit. Iranska vojska je bila sestavljena predvsem iz mladih, slabo izurjenih in oboro\xc5\xbeenih, vendar fanati\xc4\x8dnih vojakov, imenovanih bassij, ki so bili \xc5\xa1e posebej izpostavljeni bojnim plinom, zaradi \xc4\x8desar so iranske ofenzive spremljale hude izgube. Kljub temu predstavljajo \xc5\xbertve zaradi kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja le 3-5\xc2\xa0% vseh \xc5\xbertev v voja\xc5\xa1kih spopadih._NEWLINE_Leta 1988 so ira\xc5\xa1ke sile uporabile oro\xc5\xbeje \xc5\xa1e proti kurdski populaciji (npr. v vasi Halabja), zaradi \xc4\x8desar je umrlo okoli 4.000 civilistov. Glede na iranska poro\xc4\x8dila naj bi bili simptomi in znaki zna\xc4\x8dilni za zastrupitev s cianidi, medtem ko druga poro\xc4\x8dila omenjajo velike koli\xc4\x8dine iperita in drugih snovi. Britanski znanstveniki so leta 1992 na\xc5\xa1li sledove sarina, \xc5\xbeveplovega iperita in drugih snovi v oblekah in ostankih \xc5\xbertev ter fragmentih streliva._NEWLINE_Iranci so na osnovi omenjenega pokola posneli film, ki je zaradi seznanitve mednarodne javnosti navidez prinesel veliko propagandno zmago. Ironi\xc4\x8dno, zaradi filma je bila s strahotami tovrstnega oro\xc5\xbeja seznanjena tudi iranska javnost, kar naj bi imelo demoralizacijski u\xc4\x8dinek na Irance, zaradi \xc4\x8desar je leta 1988 Iran zaprosil za mir. V poznej\xc5\xa1ih letih vojne so sicer tudi iranske sile za\xc4\x8dele razvijati svoje kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje in so ga nekajkrat tudi uporabile (npr. leta 1986 v bojih okoli Basre); do konca vojne so lahko proizvedle \xc5\xbeiv\xc4\x8dne bojne pline, fosgen in vodikov cianid._NEWLINE_Leta 1980 je delovna skupina OZN-a pri\xc4\x8dela s kemi\xc4\x8dnim razoro\xc5\xbeevanjem, leta 1984 pa je takratni ameri\xc5\xa1ki predsednik Ronald Reagan pozval k mednarodni prepovedi kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja. 1. junija 1990 sta ameri\xc5\xa1ki predsednik George H. W. Bush in sovjetski predsednik Mihail Gorba\xc4\x8dov podpisala bilateralno pogodbo o prekinitvi proizvodnje in uni\xc4\x8denju zalog kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja. Multilateralna Konvencija o kemi\xc4\x8dnem oro\xc5\xbeju (CWC) je bila podpisana leta 1993, veljati pa je za\xc4\x8dela leta 1997. Do sedaj je konvencijo podpisalo 165 dr\xc5\xbeav, med drugim tudi Slovenija._NEWLINE_V prvi zalivski vojni je obstajala nevarnost, da bi ira\xc5\xa1ke sile ponovno uporabile kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje. Zaradi tega so se koalicijske sile obse\xc5\xbeno pripravljale na morebitni napad; med ostalim je bil vzpostavljen nadzorni in opozorilni sistem, vojaki pa so bili dodatno opremljeni z avtoinjektorji, ki so vsebovali atropin in druge snovi za izni\xc4\x8denje u\xc4\x8dinka \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih plinov, iz istega razloga pa so preventivno prejeli tablete piridostigmin bromida. Do dandanes ni nobenih dokazov, da bi ira\xc5\xa1ke sile namerno uporabile kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje proti koalicijskim silam. Leta 1996 so ameri\xc5\xa1ke sile uni\xc4\x8dile skladi\xc5\xa1\xc4\x8de v Khamisiyahu, ki naj bi glede na mnenje ameri\xc5\xa1kega Ministrstva za obrambo (DoD) vsebovalo ve\xc4\x8d ton sarina. Po drugi zalivski vojni so koalicijske sile na\xc5\xa1le zastarelo strelivo s kemi\xc4\x8dnim oro\xc5\xbejem, kar je bilo za Petra Hoekstra in Ricka Santoruma, republikanska politika, dokaz, da so ameri\xc5\xa1ke sile na\xc5\xa1le oro\xc5\xbeje za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uni\xc4\x8devanje, s tem pa bi bila vojna upravi\xc4\x8dena. Nasprotno od tega sta David Kay, vodja ira\xc5\xa1ke preiskovalne ekipe, in njegov naslednik, Charles Duelfer, izdala poro\xc4\x8dilo, po katerem oro\xc5\xbeje, ki so ga na\xc5\xa1le koalicijske sile, nikakor ni oro\xc5\xbeje za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uni\xc4\x8devanje ter da odkritje ne nakazuje na skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje ali razvoj kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja v re\xc5\xbeimu Saddama Husseina. Omenjeno dotrajano strelivo je namre\xc4\x8d izviralo \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasa iransko-ira\xc5\xa1ke vojne, kar pomeni, da ni ve\xc4\x8d predstavljalo nobene nevarnosti; ostale zaloge kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja so bile uni\xc4\x8dene leta 1991 pod nadzorom OZN-a.\n_START_SECTION_\nKemi\xc4\x8dni terorizem\n_START_PARAGRAPH_\nKemi\xc4\x8dni terorizem se lahko definira kot namerna uporaba oziroma gro\xc5\xbenja z uporabo strupene kemikalije proti civilnemu prebivalstvu za povzro\xc4\x8ditev smrti, onesposobitve, ekonomske \xc5\xa1kode in/ali panike. Med strupene kemikalije lahko \xc5\xa1tejemo bodisi kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje v pravem smislu, ki je bilo izdelano za povzro\xc4\x8ditev \xc5\xa1kode, bodisi obi\xc4\x8dajne industrijske in poljedelske kemikalije, ki so prav tako zelo strupene in nared za takoj\xc5\xa1njo uporabo._NEWLINE_V primerjavi z bioterorizmom se kemi\xc4\x8dni terorizem razlikuje v ve\xc4\x8d pomembnih stvareh. Poleg o\xc4\x8ditne razlike, da so kemikalije po navadi umeten proizvod, kar je v nasprotju z biolo\xc5\xa1kim oro\xc5\xbejem, ki vklju\xc4\x8duje \xc5\xbeive organizme in njihove produkte, so u\xc4\x8dinki kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja po navadi dramati\xc4\x8dni in nastanejo hitro, medtem ko je biolo\xc5\xa1ko oro\xc5\xbeje dokaj \xc2\xbbzahrbtno\xc2\xab, saj se u\xc4\x8dinki uporabe za\xc4\x8dnejo kazati \xc5\xa1ele po dnevih, tednih ali mesecih. Razlika je tudi v samem temelju uporabe: zaradi zakasnitve izra\xc5\xbeanja bolezni se lahko samo z gro\xc5\xbenjo povzro\xc4\x8di paniko in zmedo med prebivalstvom ter mo\xc4\x8dno obremeni zdravstvene ustanove, medtem ko je to pri kemi\xc4\x8dnem oro\xc5\xbeju zelo te\xc5\xbeko oz. skoraj nemogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di brez vidnih posledic, tj. brez \xc5\xbertev. Samo z dejansko uporabo se lahko dose\xc5\xbee rezultat, ki pa je smrt ali onesposobitev kot tudi strah._NEWLINE_Za\xc4\x8detki kemi\xc4\x8dnega terorizma segajo v konec druge svetovne vojne, ko je bila ustanovljena judovska skupina morilcev, imenovana \xc2\xbbMa\xc5\xa1\xc4\x8devanje izraelske krvi\xc2\xab\xc2\xa0(hebrejsko Dahm Y`Israel Nokeam). Trije pripadniki skupine so zastrupili hlebce kruha z arzenikom v voja\xc5\xa1kem kompleksu zaporov blizu Nuremberga v Nem\xc4\x8diji, zaradi \xc4\x8desar je bilo hospitaliziranih ve\xc4\x8d kot 200 nekdanjih pripadnikov SS-a, vendar ni bilo nobene smrtne \xc5\xbertve._NEWLINE_Leta 1974 so v hi\xc5\xa1ni preiskavi teroristi\xc4\x8dne skupine \xc2\xbbNezemljani Amerike\xc2\xab\xc2\xa0(angle\xc5\xa1ko Aliens of America), ki je bila med ostalim odgovorna za ve\xc4\x8d umorov, bombnih napadov in podtaknjenih po\xc5\xbearov, na\xc5\xa1li prekurzorske kemikalije za sintezo fosgena in sod z ve\xc4\x8d kot 10 kg vodikovega cianida, sama skupina pa je trdila, da ima v lasti \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo koli\xc4\x8dino sarina in druge \xc5\xbeiv\xc4\x8dne pline._NEWLINE_Prvi dejanski teroristi\xc4\x8dni napad s kemi\xc4\x8dnim oro\xc5\xbejem se je zgodil 27. junija 1994, ko je japonski kult Aum Shinrikyo, apokalipti\xc4\x8dna skupina, ki je verjela v popolno uni\xc4\x8denje sveta, izpustila sarin v Matsumotu, zaradi \xc4\x8desar je umrlo 7 ljudi, okoli 500 pa jih je bilo po\xc5\xa1kodovanih. Slede\xc4\x8de leto, 20. marca 1995 je izvedla obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i napad na podzemno \xc5\xbeeleznico v Tokiju, zaradi \xc4\x8desar je umrlo 13 ljudi, okoli 1.100 jih je bilo po\xc5\xa1kodovanih._NEWLINE_29. decembra 1999, \xc5\xa1tiri dni po ruski ofenzivi v Groznyju, so \xc4\x8de\xc4\x8denski teroristi spro\xc5\xbeili dve bombi s sodoma, napolnjenima s klorom; zaradi vetra ni bilo nobenih \xc5\xbertev. 26. oktobra 2002 so ruske specialne sile uporabile psihotropni strup (verjetno KOLOKOL-1, aerosoliziran derivat fentanila) med re\xc5\xa1evanjem talcev v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Dubrovka v Moskvi, zaradi \xc4\x8desar je umrlo okoli 40 teroristov in vsaj 120 talcev. Sode\xc4\x8d po javnih anketah je bila ve\xc4\x8dina ruske javnosti sicer zadovoljna s Putinovim odzivom na situacijo ter z voja\xc5\xa1ko akcijo._NEWLINE_Zgodaj v letu 2007 je v Iraku pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1tevilnih bombnih napadov s klorom, zaradi \xc4\x8desar je bilo po\xc5\xa1kodovanih ve\xc4\x8d kot 350 ljudi. Organizatorji napadov naj bi bili povezani s teroristi\xc4\x8dno organizacijo Al Kaida.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dini uporabe kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nPri razvoju kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja sta pomembni dve stvari, in sicer kompatibilnost z obstoje\xc4\x8dimi oro\xc5\xbeni sistemi (npr. granate s kemi\xc4\x8dnim oro\xc5\xbejem in konvencionalne eksplozivne granate se lahko uporablja v enakih topovih) ter nastanek u\xc4\x8dinkovitega aerosola na mestu uporabe. Naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i na\xc4\x8din uporabe kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja je torej razpr\xc5\xa1enje (disperzija) kemikalije na tar\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje, kar se lahko dose\xc5\xbee s pomo\xc4\x8djo eksplozivnih naprav (letalske bombe, topni\xc5\xa1ke granate, rakete, kot je ameri\xc5\xa1ka M55 raketa za \xc5\xbeiv\xc4\x8dne pline, kopenske mine in drugi projektili) ter s \xc5\xa1kropilci (ro\xc4\x8dni ali pa ve\xc4\x8dje \xc5\xa1kropilne naprave, name\xc5\xa1\xc4\x8dene na letala ali helikopterje). V prvi svetovni vojni so Nemci uporabljali predvsem posode, ki so jih namestili v vrsto na frontni \xc4\x8drti, nato pa so vsebino (npr. klor) hkrati izpustili, veter pa je v idealnih pogojih odnesel oblak strupenega plina proti sovra\xc5\xbenim polo\xc5\xbeajem._NEWLINE_Pritiski javnosti k demilitarizaciji kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja so med ostalim vodili k temu, da so v 80-ih letih 30. stoletja razvili novi na\xc4\x8din uporabe, pri katerem sta v oro\xc5\xbenem sistemu dve prekurzorski spojini, ki se tik pred uporabo zme\xc5\xa1ata skupaj, pri \xc4\x8demer nastane najbolj strupena oblika spojine (npr. VX iz oblike metilfosfonita); to imenujemo tudi binarno kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje. Na ta na\xc4\x8din je olaj\xc5\xa1ano uni\xc4\x8denje oro\xc5\xbeja, poleg tega pa se strupenost kemikalije ne zmanj\xc5\xa1a s \xc4\x8dasom._NEWLINE_Po detonaciji naprave nastane primarni oblak strupene kemikalije z aerosolnimi delci v trdnem ali teko\xc4\x8dem stanju; u\xc4\x8dinkovitost nastanka oblaka je odvisna tudi od termi\xc4\x8dnega delovanja eksplozije na kemikalijo, ki se lahko v znatnem dele\xc5\xbeu v\xc5\xbege. Oblak se nato posede na tla, na kar vplivajo zna\xc4\x8dilnosti aerosola in vremenski pogoji. Kontaminacija tal ima omejen \xc4\x8das, vendar lahko v tem \xc4\x8dasu pride do po\xc5\xa1kodb bodisi zaradi neposrednega stika bodisi zaradi stika s sekundarnim oblakom, ki nastane zaradi izhlapevanja (evaporacije) kemikalije iz tal. Kontaminacija se v kon\xc4\x8dni fazi izni\xc4\x8di zaradi razgradnje (npr. zaradi termokemi\xc4\x8dnih procesov, fotokemi\xc4\x8dnih reakcij zaradi son\xc4\x8dne svetlobe in hidrolize z vodo) in/ali razred\xc4\x8ditve (dilucije) kemikalije pod mejno koncentracijo (npr. zaradi padavin), ki je \xc5\xa1e strupena za organizem._NEWLINE_Dejavniki, ki vplivajo na raz\xc5\xa1irjanje primarnega oblaka, so spremenljiva smer vetra in hitrosti nad 6 m/s, ki povzro\xc4\x8dijo razred\xc4\x8denje kemikalije, nizke temperature, tj. pod 0 \xc2\xb0C, kar zmanj\xc5\xa1a izhlapevanje kemikalije, ter precipitacija, ki hidrolizira kemikalijo in spere tako aerosolne delce kot tudi pline iz atmosfere. Nasprotno od tega nevarnost tovrstnih oblakov pove\xc4\x8dujejo dejavniki, kot so stabilnost zra\xc4\x8dne mase, tj. nizke hitrosti vetra (pod 3 m/s) in temperaturni obrat oz. inverzija ter temperature nad 20 \xc2\xb0C.'