b'\n_START_ARTICLE_\nMelita Pivec Stele\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je na Dunaju leta 1894. Njen o\xc4\x8de je bil po poklicu mornar in zaradi njegovega dela je dru\xc5\xbeina nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivela na Dunaju, nekaj pa v Pulju. Melitino \xc5\xa1olanje je potekalo v obeh krajih. Med letoma 1905 in 1909 je obiskovala me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo v Pulju, licej pa med letoma 1909 in 1912. Kot izredna \xc5\xa1tudentka je \xc5\xa1tudirala na Filozofski fakulteti na Univerze na Dunaju . Zasebno se je u\xc4\x8dila \xc5\xa1e latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in matematiko, da bi lahko opravila splo\xc5\xa1no maturo, ki bi ji omogo\xc4\x8dila redni \xc5\xa1tudij. Maturo je opravila leta 1916, leta 1919 pa je doktorirala iz zgodovine._NEWLINE_Od leta 1920 je opravljala slu\xc5\xbebo bibliotekarke v Narodni in univerzitetni knji\xc5\xbenici v Ljubljani, istega leta pa opravila \xc5\xa1e profesorski izpit iz zgodovine, vendar se ni odlo\xc4\x8dila za pedago\xc5\xa1ki poklic, ampak za bibliotekarsko delo. Med letoma 1922 in 1923 se je kot \xc5\xa1tipendistka francoskega komiteja v Parizu specializirala za gospodarsko zgodovino pri profesorju Eisenmannu Hauserju. Leta 1924 ji je drugo bivanje v Parizu omogo\xc4\x8dil francoski prosvetni minister. _NEWLINE_Po vrnitvi v Ljubljano, je bila imenovana za knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno asistentko, svojo specializacijo v gospodarski zgodovini pa je \xc5\xa1e nadaljevala. Leta 1931 je na Sorboni v Parizu opravila \xc5\xa1e svoj drugi doktorat, ki \xc5\xa1e danes velja za temeljno delo o gospodarskem \xc5\xbeivljenju v dobi Ilirskih provinc. _NEWLINE_Leta se je 1924 poro\xc4\x8dila z znanstvenikom, predavateljem in umetnostnim zgodovinarjem Francetom Stel\xc3\xa9tom. V zakonu sta se jima rodila dva otroka, fotograf France in h\xc4\x8di Melita Stele Mo\xc5\xbeina, umetnostna zgodovinarka (v Moderni galeriji).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1920 in 1950 je slu\xc5\xbebovala v Narodni in univerzitetni knji\xc5\xbenici. Tam se je takoj lotila prilagajanja stare knji\xc5\xbenice potrebam novo ustanovljene univerze, kasneje pa \xc5\xa1e slovenske nacionalne knji\xc5\xbenice. Aktivno je delovala v izpopolnjevanju knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih fondov po prvi svetovni vojni in nadome\xc5\xa1\xc4\x8danju med drugo svetovno vojno pogorelih fondov. Sodelovala je pri pridobivanju in strokovni obdelavi \xc4\x8dasnikov in \xc4\x8dasopisov kot vodja katalogizacije knji\xc5\xbenega gradiva in pri na\xc4\x8drtovanju nove zgradbe za univerzitetno knji\xc5\xbenico ter obnovi med vojno po\xc5\xa1kodovane \xc4\x8ditalnice. V \xc4\x8dasu med obema vojnama je pisala o dvojni funkciji svoje knji\xc5\xbenice, tako univerzitetni, kot narodni. Kot bibliograf je spremljala in analizirala slovensko tiskarsko in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko produkcijo, kriti\xc4\x8dno vrednotila in zbirala gradivo za slovensko teko\xc4\x8do in retrospektivno zgodovinsko bibliografijo in sodelovala pri mednarodni bibliografiji tiskov 16. stoletja. Bila je med prvimi, ki so pisali o strokovni usposobljenosti za knji\xc5\xbeni\xc4\x8darsko delo, sodelovala je kot predavateljica na strokovnih knji\xc5\xbeni\xc4\x8darskih te\xc4\x8dajih in pripravila skripta o zgodovinskem razvoju slovanskih in slovenskih knji\xc5\xbenic. Po upokojitvi je delovala kot znanstvena svetovalka na SAZU, kjer je delala predvsem na centralnem katalogu tujih zgodovinskih del in sestavljala slovensko zgodovinsko retrospektivno bibliografijo._NEWLINE_Kot zgodovinarka je raziskovala obdobje francoskih Ilirskih provinc. Pisala pa je tudi o samostanskih in drugih srednjeve\xc5\xa1kih knji\xc5\xbenicah v Sloveniji, o razvoju knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva, knjigarstva in tiskarstva in o razvoju slovenske knji\xc5\xbeni\xc4\x8darske strokovne organizacije._NEWLINE_Bila je zelo aktivna v dru\xc5\xbebenem \xc5\xbeivljenju. Mo\xc4\x8dno se je zavzemala za pravice \xc5\xbeensk, saj je tudi sama ob\xc4\x8dutila razlikovanje med popolnoma enako izobra\xc5\xbeenimi in usposobljenimi mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami. Bila je odbornica Jugoslovanske dija\xc5\xa1ke zveze, delovala je kot \xc4\x8dlanica Re\xc5\xa1nje vojske proti alkoholu, bila je odbornica Orlov, tajnica katoli\xc5\xa1kega stare\xc5\xa1instva, pa tudi tajnica Zveze du\xc5\xa1evnih delavcev iz sekcije za Slovenijo.\n_START_SECTION_\nNagrade, priznanja in odlikovanja\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xa1tvo bibliotekarjev Slovenije ji je za zasluge knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva podelilo \xc4\x8copovo diplomo, med drugo svetovno vojno pa jo je francoska vlada odlikovala z redom akademskih palm za poglabljanje kulturnih stikov med Francijo in Jugoslavijo.'