b'\n_START_ARTICLE_\nSemerket\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbeina vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nManeto Semerketa imenuje Sem\xc3\xaamps\xc3\xa9s in mu pripisuje 18 let vladanja.  Torinski seznam kraljev mu pripisuje neverjetnih  72 let.   Egiptologi in zgodovinarji imajo oba podatka za pretirana in mu pripisujejo 8\xc2\xbd let vladanja. Trditev temelji na Kamnu iz Kaira, na katerem je dokumentirana cela njegova vladavina. Tudi arheolo\xc5\xa1ke najdbe ka\xc5\xbeejo, da je vladal relativno malo \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nSemerketov obstoj je dobro dokazan z arheolo\xc5\xa1kimi najdbami. Njegovo ime se pojavlja na napisih na posodah iz skrilavca, alabastra, bre\xc4\x8de in marmorja. Ohranjeno je tudi na slonoko\xc5\xa1\xc4\x8denih etiketah in glinastih pe\xc4\x8datih na vr\xc4\x8dih. Predmeti z njegovim imenom izvirajo iz Abida in Sakare._NEWLINE_Serek s Semerketovim imenom se obi\xc4\x8dajno prevaja \xc2\xbbspremljevalec bo\xc5\xbeanske skupnosti\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbzami\xc5\xa1ljen prijatelj\xc2\xab. Slednji prevod je za veliko znanstvenikov vpra\xc5\xa1ljiv, ker hieroglif khet (Gardinerjev znak F32) obi\xc4\x8dajno simbolizira telo ali bo\xc5\xbeansko skupnost._NEWLINE_Semerketovo rojstno ime je  bolj problemati\xc4\x8dno. Noben artefakt  z njegovim rojstnim imenom nima nobenih umetni\xc5\xa1kih podrobnosti. Upodobljen je kot sprehajalec, ogrnjen s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem ali krilom, s pri\xc4\x8desko nemes in dolgo ravno palico v rokah. Branje in pomen znaka je sporno, ker se v tak\xc5\xa1ni obliki pred Semerketom ni pojavil. Razen tega je tudi hieroglif ogrnjenega mo\xc5\xbea izjemno redek. Pojavlja se samo dvakrat v napisu, ki prikazuje ceremonijalno procesijo sve\xc4\x8denikov in zastavono\xc5\xa1. Nekateri egiptologi, med njimi Toby Wilkinson, Bernhard Grdseloff in  Jochem Kahl, ga berejo kot  Iry-Netjer, kar pomeni \xc2\xbbbo\xc5\xbeji varuh\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nO Semerkhetovi dru\xc5\xbeini ni znano skoraj ni\xc4\x8d. Njegovi star\xc5\xa1i so neznani, vendar se domneva, da je bil njegov o\xc4\x8de morda njegov predhodnik, kralj Den, mati pa kraljica Betrest, ki je kot taka opisana na Kamnu iz Kaira. Dokon\xc4\x8dni dokazi za te trditve \xc5\xa1e niso bili najdeni. Pri\xc4\x8dakovali bi, da je imel Semerket sinove in h\xc4\x8dere, vendar se njihova imena v zgodovinskih zapisih niso ohranila. \xc4\x8clan njegove dru\xc5\xbeine bi lahko bil njegov neposredni naslednik, kralj Kaa.\n_START_SECTION_\nGrobnica\n_START_PARAGRAPH_\nSemerketovo grobnico v Abidu je leta 1899 odkril arheolog in egiptolog William Matthew Flinders Petrie in jo ozna\xc4\x8dil kot grobnica U. Petrie  je namesto stopni\xc5\xa1\xc4\x8da, kakr\xc5\xa1no je bilo v Denovi in Ad\xc5\xbeibovi grobnici,  odkril \xc5\xa1tiri metre \xc5\xa1iroko klan\xc4\x8dino, ki je vodila neposredno v glavno pogrebno dvorano. Zmedlo ga je tudi zelo majhno \xc5\xa1tevilo glinastih pe\xc4\x8datov (17). Arheologi in egiptologi so iz ureditve prostorov sklepali, da je bila grobnica zgrajena v veliki \xc4\x8dasovni stiski. Ko je Petrie odkopal klan\xc4\x8dino, je odkril, da je bila na debelo polita z aromati\xc4\x8dnim oljem, ki je \xc5\xa1e di\xc5\xa1alo.  Ob klan\xc4\x8dini je odkril ve\xc4\x8d lesenih in pletenih ko\xc5\xa1ar in glinastih vr\xc4\x8dev iz ramze\xc5\xa1kega obdobja. Znanstveniki domnevajo, da je bila grobnica ponovno odprta in obnovljena v ramze\xc5\xa1kem obdobju, ko so sve\xc4\x8deniki in kralji za\xc4\x8deli na Djerovo grobnico gledati kot na obredno pogrebno mesto Ozirisove glave. Med najdbami v glavni pogrebni sobi so bile intarzije in fragmenti pohi\xc5\xa1tva, predvsem podstavki, bakrene armature in nakit iz ebenovine, ametistov in turkizov. Nekaj posod je izviralo iz Levanta. Ob vhodu v grobnico je bila po\xc5\xa1kodovana stela iz \xc4\x8drnega granita s Semerketovim serekom._NEWLINE_Pogrebna soba je enostavna in meri 29,2 \xc3\x97 20,8 metrov. Petrie je odkril, da je kraljeva mastaba neko\xc4\x8d pokrivala vse podzemne grobnice. Do zdaj je bilo odkritih 67 stranskih grobnic. Egiptologi, med njimi Walter Bryan Emery in Toby Wilkinson, v arhitekturi grobnice vidijo dokaz, da je bila po Semerketovi smrti prostovoljno ubita cela kraljeva dru\xc5\xbeina. Wilkinson trdi tudi to, da je Semerket kot bogu podoben kralj \xc5\xbeelel dokazati svojo mo\xc4\x8d nad dru\xc5\xbeino in slu\xc5\xbeabniki tudi v njihovem posmrtnem \xc5\xbeivljenju. Po pokopu kralja Kaaja, zadnjega iz Prve dinastije, se  je obredno \xc5\xbertvovanje dru\xc5\xbeine opustilo.  V grobnicah vladarjev Druge dinastije ni stranskih grobnic.'