b'\n_START_ARTICLE_\nMejna plast\n_START_PARAGRAPH_\nMejna plast v mehaniki teko\xc4\x8din predstavlja plast teko\xc4\x8dine v neposredni bli\xc5\xbeini telesa, kjer na njeno obna\xc5\xa1anje vplivajo u\xc4\x8dinki viskoznosti. Teorijo mejne plasti je prvi opisal nem\xc5\xa1ki fizik Ludwig Prandtl leta 1904._NEWLINE_Uvedba koncepta mejne plasti omogo\xc4\x8da poenostavitev Navier-Stokesovih ena\xc4\x8db za opis toka teko\xc4\x8din okoli teles.\n_START_SECTION_\nNastanek mejne plasti\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi viskoznih sil se teko\xc4\x8dina "prilepi" na povr\xc5\xa1ino telesa. Zato se na povr\xc5\xa1ini telesa teko\xc4\x8dina zaustavi (hitrost je enaka 0). Z oddaljenostjo od povr\xc5\xa1ine telesa viskozne sile padajo, kar povzro\xc4\x8di postopno nara\xc5\xa1\xc4\x8danje hitrosti teko\xc4\x8dine do hitrosti prostega toka. Po dogovoru je mejna plast obmo\xc4\x8dje, v katerem hitrost nara\xc5\xa1\xc4\x8da od 0 do 99% hitrosti prostega toka.\n_START_SECTION_\nObna\xc5\xa1anje mejne plasti\n_START_PARAGRAPH_\nObna\xc5\xa1anje mejne plasti mo\xc4\x8dno vpliva na nastanek sil, ki so posledica gibanja teko\xc4\x8dine. V prakti\xc4\x8dnih primerih gre najve\xc4\x8dkrat za obravnavo sile vzgona in sile upora._NEWLINE_Prandtl je z eksperimenti pokazal, da se tok teko\xc4\x8dine ob telesu na zastojni to\xc4\x8dki na prednji strani telesa razdeli tako, da obte\xc4\x8de povr\xc5\xa1ino telesa. V zastojni to\xc4\x8dki je debelina mejne plasti enaka 0, z oddaljevanjem od zastojne to\xc4\x8dke pa njena debelina za\xc4\x8dne nara\xc5\xa1\xc4\x8dati. _NEWLINE_Do neke razdalje od zastojne to\xc4\x8dke je tok teko\xc4\x8dine skoraj vzporeden s povr\xc5\xa1ino telesa, pa tudi gibanje molekul teko\xc4\x8dine pravokotno na povr\xc5\xa1ino je prakti\xc4\x8dno zanemarljivo. V tem primeru govorimo o laminarnem toku, v katerem prevladujejo stri\xc5\xbene sile, ki so posledica viskoznosti teko\xc4\x8dine. Posledica teh stri\xc5\xbenih sil je nastanek sile upora zaradi trenja._NEWLINE_Na neki razdalji od zastojne to\xc4\x8dke se za\xc4\x8dnejo molekule teko\xc4\x8dine gibati tudi v navpi\xc4\x8dni smeri (pravokotno na povr\xc5\xa1ino), debelina mejne plasti pa za\xc4\x8dne nara\xc5\xa1\xc4\x8dati nekoliko hitreje, kot pri laminarnem toku. Nastane t. i. turbulentni tok, kjer prihaja do vdiranja po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1ih plasti toka v hitrej\xc5\xa1e plasti. Me\xc5\xa1anje plasti navidezno pove\xc4\x8da viskoznost teko\xc4\x8dine, kar povzro\xc4\x8di pove\xc4\x8danje upora zaradi trenja. Iz tega razloga je v primeru zahteve po \xc4\x8dim manj\xc5\xa1em uporu potrebno telesa oblikovati tako, da laminarni tok pokriva \xc4\x8dimve\xc4\x8dji del telesa._NEWLINE_Na neki to\xc4\x8dki vzdol\xc5\xbe povr\xc5\xa1ine telesa za\xc4\x8dne hitrost toka upadati, tlak na povr\xc5\xa1ini telesa pa zato za\xc4\x8dne nara\xc5\xa1\xc4\x8dati. To povzro\xc4\x8di nastanek mehur\xc4\x8dkov na povr\xc5\xa1ini, ki za tok predstavljajo oviro in povzro\xc4\x8dijo delno odcepitev mejne plasti od povr\xc5\xa1ine telesa. Na tem mestu nastanejo vrtinci, ki za telesom povzro\xc4\x8dijo podtlak, s tem pa nastane t. i. tla\xc4\x8dni upor, ki je bistveno ve\xc4\x8dji od upora zaradi trenja. \xc4\x8ce pride do odcepitve mejne plasti na preveliki povr\xc5\xa1ini letalskega krila, pride do izgube vzgona._NEWLINE_Pri na\xc4\x8drtovanju letalskih kril je torej pomembno, da imamo po \xc4\x8dimve\xc4\x8dji povr\xc5\xa1ini laminarni tok, ki mora biti odporen na odtrganje. To se dose\xc5\xbee z uporabo t. i. laminarnih profilov krila, pri katerih hitrost zra\xc4\x8dnega toka na zgornji strani krila nara\xc5\xa1\xc4\x8da do \xc4\x8dimve\xc4\x8dje globine profila. Namesto tega ukrepa ali v pomo\xc4\x8d se lahko na mestu, kjer bi sicer pri\xc5\xa1lo do odtrganja laminarne plasti, tudi namerno izzove prehod laminarnega toka v turbulentni tok, ki se te\xc5\xbeje odtrga s povr\xc5\xa1ine krila.'