b"\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crvina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crvina ali \xc4\x8drvja luknja je v fiziki domnevna topolo\xc5\xa1ka zna\xc4\x8dilnost prostor-\xc4\x8dasa, znana tudi kot Einstein-Rosenov most, oziroma\xc2\xa0\xc2\xbbskraj\xc5\xa1ani prostor\xc2\xab\xc2\xa0(abbreviated space), ki je v bistvu\xc2\xa0\xc2\xbbbli\xc5\xbenjica\xc2\xab\xc2\xa0skozi prostor in \xc4\x8das._NEWLINE_\xc4\x8crvina ima vsaj dva konca, ki sta med seboj povezana. Snov lahko vstopi na enem koncu, potuje skozi in izstopi na drugem koncu \xc4\x8drvine._NEWLINE_Izraz \xc4\x8drvina (ameri\xc5\xa1ko angle\xc5\xa1ko wormhole) je v fiziko leta 1957 vpeljal John Archibald Wheeler, eden zadnjih Einsteinovih sodelavcev in naslednikov. Izraz izvira iz primerjave gibanja \xc4\x8drva po jabol\xc4\x8dni lupini: povr\xc5\xa1je jabolka je Vesolje. \xc4\x8crv si lahko 'sposodi' notranjost jabolka in ubere pot po bli\xc5\xbenjici na drugo stran, namesto da bi lezel po dalj\xc5\xa1i poti na povr\xc5\xa1ju. Tako bi teoreti\xc4\x8dno tudi popotnik lahko ubral bli\xc5\xbenjico do druge strani Vesolja v ve\xc4\x8drazse\xc5\xbenem prostoru. \xc4\x8crvina teoreti\xc4\x8dno dopu\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8dasovno potovanje. Zaradi podalj\xc5\xa1anja \xc4\x8dasa snov izstopi iz \xc4\x8drvine \xc5\xa1e preden je vstopila vanjo."