b"\n_START_ARTICLE_\nPanonska ni\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nPanonska ni\xc5\xbeina ali Panonska kotlina je velika ni\xc5\xbeina v srednji Evropi. Nastala je kot udornina s tektonskim ugrezanjem povr\xc5\xa1ja v terciarju. Kotlino je zalilo pliocensko morje Tetida, ki se je konec terciarja umaknilo. Ob rekah je mo\xc4\x8dvirnat svet, deli ravnine so puhli\xc4\x8dne planote, nad ravnino se dvigajo osamelci, zgrajeni iz starej\xc5\xa1ih kamnin. Ni\xc5\xbeino odmaka Donava s pritoki. Ima celinsko ali kontinentalno podnebje, ki na vzhodu Mad\xc5\xbearske prehaja v celinsko polsuho ali stepsko podnebje. Na puhlici se je razvila \xc4\x8drna prst, ki nudi dobre pogoje za razvoj kmetijstva. Na ravninah prevladuje poljedelstvo s pridelavo koruze, p\xc5\xa1enice, sladkorne pese in son\xc4\x8dnic; na osamelcih ter obrobnih gri\xc4\x8devjih pa sta pomembna sadjarstvo in vinogradni\xc5\xa1tvo. Ni\xc5\xbeino po polovici deli reka Donava. Panonska ni\xc5\xbeina je geomorfolo\xc5\xa1ko del sistema Alpe-Himalaja.\n_START_SECTION_\nPanonsko morje\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju pliocena (pred 60. milijoni let), je ve\xc4\x8dino dana\xc5\xa1nje kopne Evrope bilo pod morsko gladino plitvega morja, imenovanega Tetida (po gr\xc5\xa1ki boginji morja in Ahilovi materi Tetidi). Alpidski in karpatski orogenezi sta dvignili dno Tetide tako, da je morje presahnilo. Na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Panonske ni\xc5\xbeine se je voda zadr\xc5\xbeala najdlje, saj tukaj ni bilo orogeneze.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPanonska ni\xc5\xbeina je poimenovana po rimski provinci Panonia. Panem pomeni v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini 'kruh'. V \xc4\x8dasu Rimskega imperija je bila Panonija \xc5\xbeitnica cesarstva. Preko Panonije so v cesarstvo vdirali Huni in Vandali. Po padcu Rimskega imperija v 5. stoletju n. \xc5\xa1t. so Panonijo naselili Slovani. Kasneje je tudi na ozemlju Panonske ni\xc5\xbeine bila progla\xc5\xa1ena kne\xc5\xbeevina Karantanija. Karantanija je obsegala Norik in del Panonie, obe biv\xc5\xa1i rimski provinci_NEWLINE_Osrednji habitat pragoveda, imenovanega tur, je bila Panonska ni\xc5\xbeina. Tura so dokon\xc4\x8dno iztrebili v srednjem veku. Nasledile so ga \xc5\xa1tevilne pasme sodobnega goveda. V \xc4\x8dasu Rimskega cesarstva, predvsem v zgodnjem obdobju, so v Panonski ni\xc5\xbeini kraljevali celo levi. Od tega \xc4\x8dasa naprej se lev pogosto pojavlja v ikonografiji evropskih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNi\xc5\xbeino obkro\xc5\xbeajo gorovja Alpe, Dinaridi, Karpati in Stara planina. Zaradi dolge meje s Karpati nekateri viri, predvsem mad\xc5\xbearski, ni\xc5\xbeino imenujejo tudi Karpatski bazen.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPoletja so vro\xc4\x8da in su\xc5\xa1na, zime pa zelo mrzle (ponekod zmrznejo tla do globine pol metra). Relief je bolj ali manj raven, zato poleti ne nastajajo \xc5\xbeepi hladnega zraka, ki druga\xc4\x8de nastajajo na sen\xc4\x8dnih straneh hribovja. Gozdnatost je majhna (Mad\xc5\xbearska samo 5\xc2\xa0%), kar dodatno pripomore k ekstremnim nihajem temperature. Dnevi so vro\xc4\x8di, no\xc4\x8di pa mrzle. Tudi sredi poletja. Pozimi vdira hladen zrak iz Sibirije. Srbi pravijo temu vetru Ko\xc5\xa1ava.\n_START_SECTION_\nNaravni viri\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav na obmo\xc4\x8dju ne de\xc5\xbeuje ravno obilno, je pokrajina ve\xc4\x8dinoma kmetijska. Polja rodovitne zemlje bi lahko nahranila vso Evropo. Vetrna erozija iz Centralne Azije odna\xc5\xa1a drobnozrnat sediment, ki se na obmo\xc4\x8djih kopi\xc4\x8denja rahlo sprime in ji pravimo puhlica. Na puhlici se razvije prst \xc4\x8dernozjom (\xc4\x8drna zemlja v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini), ki je zelo rodovitna in jo najdemo ponekod v Panonski ni\xc5\xbeini. Z obse\xc5\xbenimi regulacijami rek, so zmanj\xc5\xa1ali erozijo in uredili namakanje. S temi ukrepi so zadr\xc5\xbeali puhlico v ni\xc5\xbeini, toda izgubili so mrtvice in meandre in z njimi biotope. Podlaga pod zemljo je koluvialno-deluvialni (koluvialno-deluvialno pomeni preme\xc5\xa1\xc4\x8danja) prod. Podlaga ni primerna za gradnjo oz. za gradnjo je potrebno mo\xc4\x8dno temeljiti._NEWLINE_Prvi naseljenci so tu na\xc5\xa1li le malo virov kovin in kamna. Tako lahko arheologi, ko odkrijejo izdelke iz kremena, obsidijana ali bakra, sklepajo na stare trgovske poti.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nNa ozemlju ni\xc5\xbeine se danes delno ali v celoti nahajajo naslednje dr\xc5\xbeave: Avstrija, Hrva\xc5\xa1ka, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Mad\xc5\xbearska, Romunija, Slova\xc5\xa1ka, Srbija in Ukrajina. Deli Panonske ni\xc5\xbeine se nahajajo tudi v Sloveniji in v Bosni in Hercegovini."