b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Podreka\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v \xc4\x8cedadu, bogoslovje pa v Vidmu, kjer je bil leta 1848 tudi posve\xc4\x8den. Vsaj eno leto pred posvetitvijo je bil naro\xc4\x8den na Kmetijske in rokodelske novice in verjetno je poznal tudi osrednjo slovensko nabo\xc5\xbeno literaturo ter pridigarske nare\xc4\x8dne rokopise, zato se je po posvetitvi tudi sam lotil pisanja pridig. Kot kaplan je v letih 1850\xe2\x88\x921856 slu\xc5\xbeboval v Tar\xc4\x8dmunu (ital. Tercimonte), do 1873 je bil kaplan v \xc5\xa0petru, tu se je zavzemal za zgraditev nove cerkve, a ni uspel, od 1873 do smrti pa je bil kaplan v Roncu, kjer je z lastnim zgledom in pou\xc4\x8devanjem uvedel sodobno sadjarstvo._NEWLINE_Napisal in na letake je natisnil ve\xc4\x8d prilo\xc5\xbenostnih pesmi, a se jih je ve\xc4\x8dina izgubila. Nekaj se jih je ohranilo med Trinkovo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino in so bile med drugim objavljene v Trinkovem koledarju 1886. Skupaj s \xc5\xa1petrskim \xc5\xbeupnikom M. Mu\xc5\xa1i\xc4\x8dem je izdal Katekizem za Slovence Videmske nad\xc5\xa1kofije na Bene\xc5\xa1kem (Videm-Gorica, 1869). Gori\xc5\xa1ki list So\xc4\x8da je 24. maja 1871 objavil Podrekovo  pesem Slovenija in njena h\xc4\x8derka na Bene\xc5\xa1kem. Pesem je do\xc5\xbeivela lep odmev. Simon Rutar jo je objavil na prvi strani zgodovinskega pregleda Bene\xc5\xa1ka Slovenija (Ljubljana, 1899). Podreka je pisal pod vplivom takratne slovenske buditeljske poezije, ki je bila v 60. in 70. letih 20. stoletja zelo raz\xc5\xa1irjena. Za pesmijo Slovenija in njena h\xc4\x8derka na Bene\xc5\xa1kem, ki je bila po Trinkovem mnenju njegova najbolj\xc5\xa1a pesem, je bila v mariborski Zori 15. avgusta 1875 objavljena pesem Slavljanka na Bene\xc5\xa1kem. Ta pesem je postala znana in priznana potem, ko jo je uglasbil mladi u\xc4\x8ditelj Sre\xc4\x8dko Carli._NEWLINE_Nekateri \xc5\xa1tejejo Podreko za enega od prvih slovensko-bene\xc5\xa1kih pesnikov in pisateljev, to \xc4\x8dast naj bi si delil z duhovnikom Ivanom Obalo. Slednji ga v nekem \xc4\x8dlanku imenuje \xc2\xbbprijatelja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine  in prijemnika slovenskih \xc4\x8dasopisov\xc2\xab. Podreka je \xc5\xa1iril  med ljudstvom slovenske molitvenike in knjige Mohorjeve dru\xc5\xbebe, spodbujal pri duhovnikih ljubezen do slovenskega jezika in do o\xc5\xbeje bene\xc5\xa1ke domovine. Njegovo literarno prizadevanje je mo\xc4\x8dno vplivalo tudi na Ivana Trinka, kar je razvidno iz nekega njegovega stavka: \xc2\xbbBil je \xc4\x8dista iskrena du\xc5\xa1a slovenska in je \xc5\xa1iril, kjer je mogel, narodno zavest. Pisatelja teh vrstic, mladega dijaka, je on spravil na pravo pot\xc2\xab.'