b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Nikolaj III.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJaneza iz rimske rodbine Orsini, ki je bil \xc5\xbee od 1244 kardinal in zelo vpliven pri ve\xc4\x8d predhodnih volitvah, so po polletni sedisvakanci izvolili 25. novembra 1277 v Viterbu. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani so tam bivajo\xc4\x8dih osem kardinalov zaprli v konklave v mestni hi\xc5\xa1i, dokler niso izvolili pape\xc5\xbea \xe2\x80\x93 neodvisno od pritiskov kralja Karla An\xc5\xbeujskega \xe2\x80\x93 tokrat sposobnega diplomata in Italijana, kardinala-diakona Janeza Kajetana. _NEWLINE__NEWLINE_Janez Kajetan (Giovanni Caetano) Orsini je bil sin senatorja Mateja Rosso Orsinija in Perne Caetani in je torej zdru\xc5\xbeeval v sebi gene dveh najimenitnej\xc5\xa1ih rimskih rodovin \xe2\x80\x93 Orsinijevih in Caetanijevih. _NEWLINE_Ko je Janezov o\xc4\x8de ovdovel, je vstopil v Tretji red svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka, saj je bil tesno povezan s svetim Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kom Asi\xc5\xa1kim. Kot drugorojenca sta star\xc5\xa1a Janezka po starodavnem izro\xc4\x8dilu \xc5\xbee od otro\xc5\xa1tva namenila za versko \xc5\xbeivljenje. K fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanom je o\xc4\x8de hotel poslati tudi sina, pa mu je umbrijski ubo\xc5\xbeec dejal:: \xc2\xbbOn ne bo fran\xc4\x8di\xc5\xa1kan, ampak fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski zavetnik\xc2\xab. _NEWLINE__NEWLINE_Tako je tudi bilo. Janez je deloval v rimski kuriji. Inocenc IV. ga je imenoval za kardinala, Aleksander IV. pa za zavetnika oziroma protektorja fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanov. Klemen IV. ga je poslal za sklepanje dogovora s Karlom An\xc5\xbeujskim, a Hadrijan V. mu je zaupal najte\xc5\xbejo nalogo, ki jo je tudi odli\xc4\x8dno opravil \xe2\x80\x93 mirovni sporazum med Karlom in nem\xc5\xa1kim kraljem Rudolfom Habsbur\xc5\xa1kim.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nZa pape\xc5\xbea so ga sicer izvolili v Viterbu 25. novembra 1277; ni hotel prejeti posve\xc4\x8denja tam, ampak v Rimu, in sicer na sam Bo\xc5\xbei\xc4\x8d, 25. decembra, ko so opravili posve\xc4\x8denje in kronanje. _NEWLINE_Kot pape\xc5\xbe Nikolaj III. je bil mo\xc4\x8dna, prava vladarska osebnost; veliko si je prizadeval, da bi Cerkveno dr\xc5\xbeavo in sam Rim re\xc5\xa1il nadle\xc5\xbenega varu\xc5\xa1tva sicilskega kralja Karla. Senatorsko slu\xc5\xbebo v Rimu so spet lahko opravljali Rimljani sami. S spretno diplomatsko dejavnostjo je dosegel, da sta Karel An\xc5\xbeujski in Rudolf Habsbur\xc5\xa1ki med seboj ohranjala mir, slednji pa se je tudi odrekel italijanski pokrajini Romanji. Rudolf mu je priznal suverenost v Cerkveni dr\xc5\xbeavi in sicer v \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih mejah kot dotlej, in ta obseg je trajal vse do Napoleonovega \xc4\x8dasa. _NEWLINE_Karla je odvrnil od spopada z Bizantinskim cesarstvom, manj uspe\xc5\xa1na pa so bila njegova prizadevanja za edinost z vzhodno Cerkvijo. Vplivno je posegel v notranje spore, ki so red manj\xc5\xa1ih bratov razdvajali zaradi razli\xc4\x8dnega pojmovanja ubo\xc5\xa1tva; priporo\xc4\x8dil je, naj se dr\xc5\xbeijo Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kovih navodil in evangeljskih svetov. V Rimu je dal obnoviti baziliko sv. Petra in Later\xc3\xa1nsko baziliko, ob kateri je postavil znano kapelo Sancta Sanctorum; ime "Sveta svetih" je dobila zato, ker je tam zbrano veliko svetni\xc5\xa1kih relikvij. _NEWLINE_Bil je prvi pape\xc5\xbe, ki si je za stalno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de izbral Vatikan. Pala\xc4\x8do je raz\xc5\xa1iril, ob njej pa uredil glasovite Vatikanske vrtove. Od Svetega Petra do Angelskega gradu je dal napraviti podzemeljski hodnik, ki je pape\xc5\xbeem skozi zgodovino velikokrat pomagal, da so se lahko hitro zatekli v nepremagljivo trdnjavo.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nUmrl je 22. avgusta 1280 za sr\xc4\x8dno kapjo v njemu tako ljubem gradu Soriano nel Cimino v Laciju blizu Viterba, da bi pobegnil pred poletno rimsko vro\xc4\x8dino. Pokopali so ga v kapelo svetega Nikolaja, ki jo je on zgradil v Baziliki svetega Petra v Vatikanu.'