b'\n_START_ARTICLE_\nPolprevodnik\n_START_PARAGRAPH_\nPolprevodnik je monokristalna snov, ki ima brez dovedene energije lastnosti elektri\xc4\x8dnega izolatorja, pri dovolj veliki dovedeni energiji pa ima lastnosti slabega elektri\xc4\x8dnega prevodnika. Od tod tudi njegovo ime. Uporabljajo se za izdelavo nelinearnih elektronskih elementov (dioda, tranzistor, \xc4\x8dip, triak,...). Sodobne elektronike si ne moremo zami\xc5\xa1ljati brez polprevodnikov. Najbolj znan polprevodnik v elektroniki je silicij, uporablja pa se tudi germanij.\n_START_SECTION_\nZgodovina polprevodnikov\n_START_PARAGRAPH_\nStephen Gray odkrije 1727 razliko med prevodniki in izolatorji. Zatem Georg Simon Ohm 1821 odkrije Ohmov zakon. Nobelovec Ferdinand Braun odkrije 1874 usmerni\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinek polprevodnikov. Z Walterjem Schottkyem se leta 1939 za\xc4\x8dne obdobje \xc5\xa1iroke uporabe polprevodnikov, kot usmernikov. Odkril je diodo. Leta 1947 v Bellovih laboratorijih odkrijejo znanstveniki John Bardeen, William Bradford Shockley in Walter Houser Brattain tranzistor. Leta 1974 Alan J. Heeger, Alan G. MacDiarmid in Hideki \xc5\xa0irakava izdelajo polprevodnik iz poliacetilena, za kar dobijo leta 2000 nobelovo nagrado za kemijo.\n_START_SECTION_\nNosilci elektri\xc4\x8dnega toka\n_START_PARAGRAPH_\nPolprevodnik ima dvoje neodvisnih nosilcev el. toka: elektrone in vrzeli. Vsota obeh prispeva k celotnemu el. toku v polprevodniku._NEWLINE_Elektroni v prevodnem pasu se ves \xc4\x8das gibljejo odseloma premo, dokler ne tr\xc4\x8dijo v drug elektron ali kam drugam v kristalni mre\xc5\xbei._NEWLINE_Tudi ko govorimo o vrzelih, gre pravzaprav za gibanje elektronov, tokrat v valen\xc4\x8dnem pasu. \xc4\x8ce se v tem pasu nahaja vrzel, lahko na njeno mesto preide elektron iz drugega mesta v valen\xc4\x8dnem pasu in na svojem prej\xc5\xa1njem mestu pusti vrzel. To si pa lahko predstavljamo tudi, kot bi se v nasprotno smer prestavila vrzel, katere naboj je nasprotno enak naboju elektrona._NEWLINE_Tudi gibanje valen\xc4\x8dnih elektronov (oz. vrzeli) je odsekoma premo, vendar so ti premi odseki v povpre\xc4\x8dju kraj\xc5\xa1i, v povpre\xc4\x8dju je kraj\xc5\xa1i je tudi \xc4\x8das med posameznimi trki, zato sta snovni konstanti za gibanji elektronov oz. vrzeli razli\xc4\x8dni.'