b"\n_START_ARTICLE_\nZahodna Afrika\n_START_PARAGRAPH_\nZahodna Afrika je regija na zahodu afri\xc5\xa1ke celine ter v splo\xc5\xa1nem pojmovanju obsega dr\xc5\xbeave Benin, Burkino Faso, Gambijo, Gano, Gvinejo, Gvinejo Bissau, Kamerun, Liberijo, Mali, Niger, Nigerijo, Senegal, Sierra Leone, Slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deno obalo in Togo. Zaradi relativnosti geografskih definicij se pogojno v to obmo\xc4\x8dje vklju\xc4\x8dujejo \xc5\xa1e \xc4\x8cad, Ekvatorialna Gvineja, Gabon, Mavretanija, S\xc3\xa3o Tom\xc3\xa9 in Pr\xc3\xadncipe, Zahodna Sahara ter Zelenortski otoki._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje zahodne Afrike se pove\xc4\x8dini nahaja v jugozahodnem delu raz\xc5\xa1irjenega severnega dela Afrike; zahodno in ju\xc5\xbeno mejo regije dolo\xc4\x8da Atlantski ocean, severno pa pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Sahara. Za regijo zahodne Afrike je zna\xc4\x8dilna velika geografska, biotska in kulturna raznolikost. Lo\xc4\x8dnice, ki jih je postavil kolonializem, so tu \xc5\xa1e danes mo\xc4\x8dno prisotne; sekajo namre\xc4\x8d etni\xc4\x8dne in kulturne vzorce ter mnogokrat razdeljujejo etnije v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tirinajst dr\xc5\xbeav, ki so celota zahodne Afrike po najstro\xc5\xbeji definiciji, zaseda povr\xc5\xa1ino okoli 5.091.980\xc2\xa0km\xc2\xb2. Velika ve\xc4\x8dina te povr\xc5\xa1ine se v skladu s preostalo zahodno polovico Afrike nahaja na ni\xc5\xbeinah pod 300 m n.m.v. Vi\xc5\xa1je vzpetine je najti v Gvineji, Liberiji, Nigeriji, Sierri Leone, Slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deni obali, Togu ter posebno v Kamerunu. V slednjem je najti najvi\xc5\xa1ji vrh regije, Kamerun s 4.095 metri._NEWLINE_Severni predeli regije le\xc5\xbeijo v polsuhem (semiaridnem) obmo\xc4\x8dju, imenovanem Sahel - prehodno obmo\xc4\x8dje med saharsko pu\xc5\xa1\xc4\x8davo na severu in savanskimi planjavami na jugu. Ju\xc5\xbena obmo\xc4\x8dja zahodne Afrike pa pokrivajo ekvatorialni gozdovi, \xc5\xa1iroki med 160 in 240\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina zahodne Afrike je navadno deljena na pet glavnih zgodovinskih dob: prazgodovina, v kateri so se na obmo\xc4\x8dje naselila prva plemena, razvilo pa se je tudi kmetijstvo ter odnosi s sredozemskimi civilizacijami na severu; \xc5\xbeelezna doba je prinesla razvoj kraljestev, ki so uveljavila trgovino in centralizirane dr\xc5\xbeave; tretja doba je doba trgovanja s su\xc5\xbenji ter svetih vojn in kolonizacije podro\xc4\x8dja v 18. in 19. stoletju; \xc4\x8detrto obdobje so zaznamovale velike kolonije, ki sta jih imela Francija in Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo ter s tem obvladovala malone celotno regijo; zadnji \xc4\x8das pa je prinesel neodvisnosti in nastanek posameznih novih ali spremenjenih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1i prebivalci zahodne Afrike so bili predvidoma sorodni Pigmejcem ter pri\xc5\xa1li tjakaj pribli\xc5\xbeno 12.000 let pr. n. \xc5\xa1t. Kakih 5000 let pr. n. \xc5\xa1t. so se ti ljudje razvili v poljedelsko dru\xc5\xbebo, ki je med drugim udoma\xc4\x8dila \xc5\xbeivino. Velik porast poljedelstva se je zgodil po dodelavi \xc5\xbeeleznih kmetijskih pripomo\xc4\x8dkov okoli leta 400 pr. n. \xc5\xa1t., s tem pa so nastale tudi prve mestne dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Udoma\xc4\x8ditev kamele je omogo\xc4\x8dila potovanja \xc4\x8dez Saharo ter kulturni in trgovski stik s sredozemskimi ljudstvi, npr. Karta\xc5\xbeani in Berberi. Zahodnoafri\xc5\xa1ke kulture so izva\xc5\xbeale zlato, bomba\xc5\xbene tkanine, \xc5\xbeelezen nakit in usnjene izdelke, uva\xc5\xbeale pa sol, konje in tekstil.\n_START_SECTION_\nPrvi imperiji\n_START_PARAGRAPH_\nVedno bolj razvito gospodarstvo je regiji omogo\xc4\x8dilo uveljavitev centraliziranih dr\xc5\xbeav, izmed katerih je bil med prvimi vpliven Ganski imperij v 8. stoletju n.\xc5\xa1. Slednji je imel sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v mavretanskem mestu Kumbi Saleh, nadvladoval pa je ve\xc4\x8dino zahodnoafri\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja vse do poraza po vpadih Almoravidov leta 1052. Nastalo praznino je sku\xc5\xa1al zapolniti So\xc5\xa1ki imperij, a ga je ravno tako porazil okoli leta 1240 vladar Sundiata Keita, ki je kasneje ustanovil Malijski imperij. Slednji je cvetel nadaljnjih nekaj stoletij (k temu je v veliki meri prispeval Sundiatin prane\xc4\x8dak Kankan Musa) vse do poru\xc5\xa1enja sistema, ki ga je povzro\xc4\x8dilo zaporedje \xc5\xa1ibkih vladarjev. Nadzor nad posameznimi deli regije so prevzela plemena Mosijev, Tuaregov in Songajcev. Slednji so v 15. stoletju dobili svoj, Songajski imperij, ki sta ga vodila Soni Ali in Askia Mohamed, metropola pa je bilo mesto Gao. To je bil tudi \xc4\x8das porasta mo\xc4\x8dnih mestnih dr\xc5\xbeavic ju\xc5\xbeno od regije Sudan v dana\xc5\xa1njih Nigeriji in Nigru, npr. Ife, Bono in Benin. Nekoliko bolj vzhodno (dana\xc5\xa1nja Nigerija) pa se je razvila mestna dr\xc5\xbeavica Ojo, ki je bila pod nadzorom plemena Joruba.\n_START_SECTION_\nSu\xc5\xbeenjstvo in kolonializem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1591 so maro\xc5\xa1ki zavojevalci porazili Songajski imperij, zaradi \xc4\x8desar je obmo\xc4\x8dje zapolnila mno\xc5\xbeica manj\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeav. Med temi je bil tudi bambarski imperij S\xc3\xa9gou, bambarsko kraljestvo Kaarta in peulsko kraljestvo Khasso ter kenedougou\xc5\xa1ki imperij Sikasso. V tem \xc4\x8dasu pa so na obalah \xc5\xbee cvetele portugalske postojanke, ki so jih Portugalci za\xc4\x8deli ustanavljati leta 1445 za Francozi in Angle\xc5\xbei. Nedolgo zatem se je za\xc4\x8dela trgovina s su\xc5\xbenji, ki je v nadaljnjih stoletjih po\xc5\xa1teno oslabila populacijo regije in njeno gospodarstvo. Ta dejavnost je spodbudila tudi porajanje nekaterih novih dr\xc5\xbeav, kot sta bili Bambarski imperij in Dahomeja. Gospodarstva teh so temeljila na izmenjavi su\xc5\xbenjev za evropsko strelno oro\xc5\xbeje, s katerim je bilo mo\xc4\x8d zasu\xc5\xbenjiti \xc5\xa1e ve\xc4\x8d domorodcev._NEWLINE_Zgodnje 19. stoletje je bilo zaznamovano s fulanskimi reformisti\xc4\x8dnimi svetimi vojnami ali d\xc5\xbeihadi, ki so pretresali zahodno sudansko regijo. Iz tega so se razvili islamski Fulanski imperij vladarja Usmana dan Fodia, ki je nadomestil ve\xc4\x8d mestnih dr\xc5\xbeav; Masinski imperij Sekuja Amaduja, ki je porazil Bambarski imperij; ter Tukulerski imperij Umarja Talla, ki je zavzel ve\xc4\x8dino ozemlja dana\xc5\xa1njega Malija. Ob tem pa so svojo imperatorsko politiko intenzivno udejanjali Angle\xc5\xbei in Francozi ter si podvrgli ozemlje za ozemljem. Padec Vasulujskega imperija pod vodstvom Samorija Tureja leta 1898 in a\xc5\xa1antske kraljice Jae Asantewe leta 1902 je pomenil dokon\xc4\x8den zlom odpora doma\xc4\x8dih dru\xc5\xbeb kolonialistom._NEWLINE_Velika Britanija si je podredila Gambijo, Sierro Leone, Gano in Nigerijo, Francija pa je prevzela nadzor nad Senegalom, Gvinejo, Malijem, Burkino Faso, Beninom, Slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deno obalo in Nigrom. Portugalska je ustanovila dr\xc5\xbeavo Gvinejo Bissau, Nem\xc4\x8diji pa je pripadal Togo (takrat Togoland) do konca 1. svetovne vojne, ko ga je morala predati Britaniji in Franciji. Edina suverena dr\xc5\xbeava je bila Liberija, ki se je ravno tako morala odre\xc4\x8di delom svojega ozemlja.\n_START_SECTION_\nNeodvisne dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi svetovni vojni je sledilo porajanje nacionalisti\xc4\x8dnih gibanj po zahodni Afriki, pri \xc4\x8demer je izstopal Kwame Nkrumah v Gani. Slednja je leta 1957 postala prva samostojna dr\xc5\xbeava podsaharske Afrike. Vse tamkaj\xc5\xa1nje de\xc5\xbeele so si pridobile samostojnost do leta 1974. V novih razmerah pa je redno prihajalo do koruptivnih ali nestabilnih sistemov, kar je dosegalo vi\xc5\xa1ke v ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavljanskih vojnah v Nigeriji, Sierri Leone, Liberiji ter Slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deni obali, v Gani in Burkini Faso pa so redno vladale voja\xc5\xa1ke hunte. Zato se kljub zavidanja vrednim naravnim bogastvom nikjer nista razvila trdno gospodarstvo in demokrati\xc4\x8den politi\xc4\x8dni sistem. Pere\xc4\x8di te\xc5\xbeavi sta tudi AIDS zlasti v Slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deni obali, Liberiji in Nigeriji ter lakota v severnih predelih Malija in Nigru.\n_START_SECTION_\nRegionalne organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1975 je bila po Lago\xc5\xa1ki pogodbi ustanovljena Ekonomska skupnost zahodnoafri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav (Economic Community of West African States, ECOWAS), ki se ukvarja z gospodarskim razvojem regije. Na podro\xc4\x8dju gospodarstva je pomembna tudi Zahodnoafri\xc5\xa1ka ekonomska in denarna unija (Union \xc3\xa9conomique et mon\xc3\xa9taire ouest-africaine, UEMOA), ki pa je omejena na osem razmeroma frankofonskih dr\xc5\xbeav s CFA frankom (Colonies fran\xc3\xa7aises d'Afrique franc) kot denarno valuto. Vlade Malija, Nigra in Burkine Faso se dogovarjajo o ustanovitvi skupnega interesnega ozemlja treh de\xc5\xbeel. Vse dr\xc5\xbeave v regiji pa pripadajo tudi Afri\xc5\xa1ki uniji."