b'\n_START_ARTICLE_\nBertha von Suttner\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBertha von Suttner, rojena kot grofica Kinsky von Wchinitz in Tettau, izhaja iz \xc4\x8de\xc5\xa1ke plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. Njen o\xc4\x8de Franz Michael grof Kinsky, ki je umrl \xc5\xbee pred njenim rojstvom pri 75 letih, je bil general, njen stari o\xc4\x8de po materini strani pa stotnik konjenice. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala je pri svoji materi, Sophie Wilhelmine (roj. von K\xc3\xb6rner, v daljnem sorodstvu s pesnikom Theodorjem K\xc3\xb6rnerjem) v aristokratskem okolju avstro-ogrske monarhije in njenem voja\xc5\xa1kem pridihu. V otro\xc5\xa1tvu se je u\xc4\x8dila ve\xc4\x8d jezikov, se ukvarjala z glasbo in veliko potovala._NEWLINE_Ko je dru\xc5\xbeina porabila podedovano premo\xc5\xbeenje po o\xc4\x8detu (ne nazadnje zaradi materine odvisnosti od igranja) skoraj v celoti, je Bertha leta 1873 sprejela mesto guvernante pri industrialcu, baronu Karlu von Suttnerju na Dunaju in je njegove \xc5\xa1tiri h\xc4\x8derke pou\xc4\x8devala glasbo in jezik. V tem \xc4\x8dasu se je zaljubila v sedem let mlaj\xc5\xa1ega Arthurja Gundaccara von Suttnerja, najmlaj\xc5\xa1ega sina dru\xc5\xbeine Suttner. Leta 1876 je odpotovala v Pariz, kjer je bila za slaba dva tedna osebna tajnica   Alfreda Nobela. Arthurjeva mama je, da bi kon\xc4\x8dala razmerje med Bertho in svojim sinom, odpustila Bertho in ji priskrbela delo pri Nobelu, ki pa ga je \xc5\xa1vedski kralj kmalu odpoklical v domovino. Bertha se je vrnila na Dunaj in se dne 12. junija 1876, proti volji njegovih star\xc5\xa1ev na skrivaj poro\xc4\x8dila z Arthurjem Gundaccarjem. Arthur Suttner je bil zaradi poroke razdedinjen in zakonca sta se nato za ve\xc4\x8d kot osem let preselila na Kavkaz v Gruzijo h kneginji Ekatarini Dadiani von Mingrelienovi, kjer sta \xc5\xbeivela v te\xc5\xbekih finan\xc4\x8dnih razmerah. Pre\xc5\xbeivljala sta se s prilo\xc5\xbenostnimi deli, predvsem od pisanja zabavnih romanov ter prevajanja._NEWLINE_Arthur Suttner je ob pri\xc4\x8detku rusko-osmanske vojne leta 1877 za\xc4\x8del v nem\xc5\xa1kih tednikih uspe\xc5\xa1no objavljati poro\xc4\x8dila o vojni, de\xc5\xbeeli in ljudeh. Bertha von Suttner je istega leta pri\xc4\x8dela s svojim novinarskim delovanjem, in je pod psevdonimom B. Oulet, po\xc5\xbeela prav tak\xc5\xa1en uspeh kot njen mo\xc5\xbe. Za avstrijske \xc4\x8dasopise je pisala zgodbe in eseje, njen mo\xc5\xbe pa vojna poro\xc4\x8dila in potopise. Leta 1885 sta se vrnila na Dunaj, se spravila z dru\xc5\xbeino in se vselila v dru\xc5\xbeinski grad v Harmannsdorfu  v Spodnji Avstriji.\n_START_SECTION_\nNovinarsko in pisateljsko delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nTudi po vrnitvi je Bertha von Suttner nadaljevala s pisanjem, pri \xc4\x8demer se je osredoto\xc4\x8dila na mirnej\xc5\xa1o dru\xc5\xbebo in se zapisala pacifizmu. Tako je leta 1886 napisala  knjigo Visoko \xc5\xbeivljenje (High Life), v kateri je tematizirala spo\xc5\xa1tovanje do \xc4\x8dloveka in njegove svobodne mo\xc4\x8di do odlo\xc4\x8danja. Kmalu potem je po pogovoru s francoskim filozofom Ernestom Renanom izvedela za obstoj zdru\xc5\xbeenja "International Arbitration and Peace Association", ki ga je leta 1880 ustanovil Britanec Hodgson Pratt._NEWLINE_Leta 1889, pri 46 letih, je objavila pacifisti\xc4\x8dni roman Dol z oro\xc5\xbejem! (nem. Die Waffen nieder!, slovenski prevod Doli z oro\xc5\xbejem! leta 1914 v ameri\xc5\xa1kem \xc4\x8dasniku Glas naroda v New Yorku in v knji\xc5\xbenem ponatisu istega leta), ki je pritegnil veliko pozornost in Bertho von Suttner povzdignil v najvidnej\xc5\xa1o predstavnico gibanja za mir. Opisala je vojne grozote z vidika \xc5\xbeene in s tem stopila na \xc5\xbeivec takratne dru\xc5\xbebe, ki je bila v tem \xc4\x8dasu v siloviti razpravi o militarizmu in vojni. Knjiga je postala njen najve\xc4\x8dji literarni uspeh, bila je 37-krat ponatisnjena in prevedena v dvanajst jezikov._NEWLINE_Zimo 1890/91 sta zakonca pre\xc5\xbeivela v Benetkah, kjer je Bertha von Suttner dala pobudo k ustanovitvi Mirovne dru\xc5\xbebe Benetke. Tam je spoznala markiza B. Pandolfija, prek katerega se je seznanila s \xc5\xa1e ve\xc4\x8d predstavniki interparlamentarne konference. Ta se je po letu 1910 preimenovala v interparlamentarno unijo._NEWLINE_3. septembra 1891 je v \xc4\x8dlanku \xc4\x8dasopisa "Neue Freie Presse" napovedala ustanovitev mirovne dru\xc5\xbebe Avstrijska dru\xc5\xbeba prijateljev miru (nem. \xc3\x96sterreichische Gesellschaft der Friedensfreunde). Uspeh tega poziva je bil veli\xc4\x8dasten. Imenovana je bila za predsednico in na tem polo\xc5\xbeaju je ostala do svoje smrti leta 1914. Novembra leta 1891 je bila na mirovnem kongresu v Rimu imenovana za podpredsednico Internacionalne pisarne za mir (org. Internationales Friedensb\xc3\xbcro) in leta 1892 je ustanovila Nem\xc5\xa1ko mirovno dru\xc5\xbebo (org. Deutsche Friedensgesellschaft), ki je v kratkem \xc4\x8dasu \xc5\xa1tela ve\xc4\x8d kot 2000 \xc4\x8dlanov. Pozneje se je udele\xc5\xbeila ve\xc4\x8d mednarodnih mirovnih kongresov, leta 1892 v Bernu, 1894 v Antwerpnu in 1897 v Hamburgu. 3. junija 1897, je cesarju Franc Jo\xc5\xbeefu I. (1830\xe2\x80\x931916) predala seznam podpisnikov, za zahteve po mednarodnem arbitra\xc5\xbenem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du. Leta 1899 se je udele\xc5\xbeila priprav na prvo mirovno konferenco v Den Haagu, kjer so se zastopniki vlad ukvarjali z vpra\xc5\xa1anji o mednarodni varnosti, razoro\xc5\xbeitvi in ustanovitvi mednarodnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, vendar \xc5\xbeelenih rezultatov niso dosegli. Voja\xc5\xa1ki konflikti so bili do neke mere odpravljeni, niso pa kon\xc4\x8dali vseh vojnih \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8d in zmanj\xc5\xa1ali \xc5\xa1tevila oro\xc5\xbeja ter ustanovili mednarodnega arbitra\xc5\xbenega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Ker je bil njen mo\xc5\xbe leta 1902 zaradi bolezni nezmo\xc5\xbeen potovati, se je Bertha von Suttner sama udele\xc5\xbeila mirovnega kongresa v Monaku in nato z mo\xc5\xbeem v iskanju po\xc4\x8ditka odpotovala na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko. 10. decembra 1902 je Artur Gundaccar von Suttner umrl v Harmannsdorfu. Zaradi prezadol\xc5\xbeenosti se je njuna posest prodala na dra\xc5\xbebi in Bertha von Suttner se je nato vrnila na Dunaj, kjer je \xc5\xa1e naprej objavljala (med drugimi tudi za mad\xc5\xbearski \xc4\x8dasopis "Pester Lloyd"). V svojih literarnih prispevkih se je pokazala kot zagovornica Darwinove evolucijske teorije in kot nezlomljiva, liberalna, napredna miselnost. Leta 1903 je ponovno odpotovala v Monako in se udele\xc5\xbeila otvoritve in\xc5\xa1tituta Institut International de la Paix, ki ga je ustanovil knez Albert I. (1848\xe2\x80\x931922)._NEWLINE_Bertha von Suttner je junija leta 1904 spadala med najpomembnej\xc5\xa1e udele\xc5\xbeenke mednarodne \xc5\xbeenske konference v Berlinu. Konferenca se je kon\xc4\x8dala z mirovno stavko v filharmoniji, kjer je Bertha imela govor. Tega leta je tudi prepotovala Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, povod zato pa je bil Svetovni mirovni kongres v Bostonu (Massachusetts). Potovala je od dr\xc5\xbeave do dr\xc5\xbeave in imela tudi po tri govore dnevno. Zaradi svojega slovesa je bila povabljena na pogovor s Theodorjem Rooseveltom (1858\xe2\x80\x931919) v Belo hi\xc5\xa1o v Washington DC. "Mirovna Bertha", kakor so jo imenovali v nem\xc5\xa1kih krogih, se je iz ZDA vrnila navdu\xc5\xa1ena. Njeno sedemmese\xc4\x8dno potovanje je bilo kot zmagoslavni pohod in bilo je jasno, da je gibanje za mir v ZDA naprednej\xc5\xa1e kot v Evropi. \xc4\x8ce\xc5\xa1ka revija "\xc5\xbdensk\xc3\xbd sv\xc4\x9bt") je poro\xc4\x8dala, da je bila presene\xc4\x8dena o splo\xc5\xa1ni dejavnosti za mir in mirovnem pouku na ameri\xc5\xa1kih \xc5\xa1olah._NEWLINE_10. decembra 1905 je Bertha von Suttner, kot prva \xc5\xbeenska prejela Nobelovo nagrado za mir, ki jo je sprejela 18. aprila 1906 v Kristianiji. \xc4\x8ceprav je Alfred Nobel \xc5\xbee pri uvedbi svoje nagrade za mir za prvo dobitnico pomislil na Bertho von Suttner, se je komisija na njo "spomnila" \xc5\xa1ele v petem krogu. Leta 1907 je bila prisotna tudi na drugi mirovni konferenci v Den Haagu, ki je bila tokrat osredoto\xc4\x8dena na \xc5\xa1e ve\xc4\x8d uredb vojnega prava in ne samo na vpra\xc5\xa1anje stabilnega mirovnega reda. Pozneje je vse bolj opozarjala na nevarnost mednarodne oboro\xc5\xbeitve in interese oro\xc5\xbearske industrije. Od leta 1912 tudi na nevarnost uni\xc4\x8devalnosti vojne v mednarodnih razse\xc5\xbenostih. Od\xc5\xa1la je tudi na drugo potovanje po ZDA, ki jih je prepotovala od vzhodne do zahodne obale, in predavala v ve\xc4\x8d kot petdesetih dr\xc5\xbeavah. Na stara leta je kupila hi\xc5\xa1o v Spodnjem Gabrniku pri Lembergu oz. pri Podplatu in bivala tam med obiski zdravili\xc5\xa1\xc4\x8da v Roga\xc5\xa1ki Slatini.  _NEWLINE_21. junija 1914 - nekaj tednov pred za\xc4\x8detkom prve svetovne vojne, pred katero je tako svarila, je Bertha von Suttner umrla za rakom. Septembra 1914 je bil predviden naslednji mirovni kongres, ki bi naj potekal na Dunaju._NEWLINE_Bertha von Suttner je bila \xc4\x8dlanica dru\xc5\xa1tva Plamen (nem. Die Flamme), ki se je zavzemalo za upepelitev pokojnih. Zahtevala je gradnjo prvega nem\xc5\xa1kega krematorija v Gothi in v svoji oporoki odredila, da naj njeno truplo prepeljejo v Gotho in ga tam upepelijo. \xc5\xbdara z njenim pepelom je \xc5\xa1e danes shranjena v tamkaj\xc5\xa1njem kolumbariju.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nNjeno ustvarjanje je dobilo \xc4\x8dastno priznanje v nagovoru Stefana Zweiga ob odprtju Mednarodnega kongresa \xc5\xbeensk za razumevanje med ljudmi (nem. Der Internationale Frauenkongresses zur V\xc3\xb6lkerverst\xc3\xa4ndigung), leta 1917 v Bernu._NEWLINE_Leta 1993 je nem\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba za mir in nasprotnikov/-ic vojne DFG-VK ustanovila sklad Berthe von Suttner, ki se zavzema za "podpiranje razumevanja miru in mednarodnega sodelovanja" ter podpira ustrezne projekte._NEWLINE_\xc5\xa0tevilna mesta v Avstriji in Nem\xc4\x8diji ohranjajo spomin na baronico Bertho von Suttner s poimenovanjem \xc5\xa1ol, trgov in cest po njej. Poleg tega je upodobljena na bankovcu za 1000 avstrijskih \xc5\xa1ilingov iz leta 1966, in tudi na avstrijskem kovancu za 2 evra. V njeno \xc4\x8dast so poimenovali asteroid (12799) von Suttner v asteroidnem pasu.'