b'\n_START_ARTICLE_\nZgornja srednja dolina Rena\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde leta 1977 je bil posredovan predlog za imenovanje Zgornje srednje doline Rena kot svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Pred tem je leta 1976 Zvezna republika Nem\xc4\x8dija podpisala "Konvencijo za varstvo kulturne in naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v svetu". Na okviren seznam se je predlog prvi\xc4\x8d pojavil leta 1984, potem pa je izginil po zdru\xc5\xbeitvi Nem\xc4\x8dij in se ponovno pojavil na seznamu leta 1992. Premier Kurt Beck je 1996 je sprejel uvrstitev Zgornje srednje doline Rena na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine kot cilj kulturne politike de\xc5\xbeelne vlade Porenje-Pfal\xc5\xa1ka. V novembru 1997  je potekala v Mainzu konferenca renskega kluba za spomenike in varstvo krajine doline Rena. Sprejeta je bila listina za ohranjanje, vzdr\xc5\xbeevanje in skrben razvoj kulturne krajine doline Rena. Stalna konferenca ministrov za izobra\xc5\xbeevanje v Zvezni republiki Nem\xc4\x8diji je bila obve\xc5\xa1\xc4\x8dena leta 1998 o ponovni uvrstitvi na okvirni seznam._NEWLINE_De\xc5\xbeelni vladi Hessen in Porenje-Pfal\xc5\xa1ka sta uradno zaprosili za vklju\xc4\x8ditev "kulturne krajine Zgornja srednja dolina Rena" od Bingen / R\xc3\xbcdesheima do Koblenz na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine 19. decembra 2000. Prej je bilo izvedenih ve\xc4\x8d ukrepov informiranja in sodelovanja lokalnih prebivalcev. Kot vladni komisar v postopku priznavanja je bil imenovan minister za kulturo dr Joachim Hofmann-G\xc3\xb6ttig. Po pregledu in mnenju Odbora za svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je potekal 27. junija 2002 v Budimpe\xc5\xa1ti, je bila uvrstitev potrjena. Priznanje in spri\xc4\x8devalo so uradno predali 20. septembra 2003 na slovesnosti v Oberweselu.\n_START_SECTION_\nKriteriji\n_START_PARAGRAPH_\nPogoj je bil zaprto krajinsko obmo\xc4\x8dje, ki ima dolo\xc4\x8deno posebnost in ljudje, ki so se nau\xc4\x8dili upravljati posebno konfiguracijo obmo\xc4\x8dja. V Zgornji srednji dolini Rena je to del, ko se Ren prebija skozi rensko Schiefergebirge. Dolina s strmimi pe\xc4\x8dinami je prisilila uporabljati obdelovalne povr\xc5\xa1ine v obliki teras. \xc5\xa0e posebej so bili pod vplivom preverjanja vinogradi, ki so nastali \xc5\xbee v 8. stoletju na terasah iz skrilavca in rudarstvo in upravljanje z gozdom. Kmetijstvo je bilo mogo\xc4\x8de le na planotah. Enkraten je seznam pribli\xc5\xbeno 40 gradov, ki so bili zgrajeni ob le 67 kilometrih toka Rena. Zgornja srednja dolina Rena je sinonim za romantike in tudi klasi\xc4\x8dna transportna pokrajina (pomembna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, dve cesti in dve \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi).\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nKulturna krajina v bistvu sovpada z geografijo glavne enote Zgornja srednja dolina Rena, ju\xc5\xbeni in severni del pa sta zunaj obravnavanega obmo\xc4\x8dja. Na jugu se naravno obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1iri na urbana obmo\xc4\x8dja Bingen in R\xc3\xbcdesheima. Na severnem koncu pa svetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina vklju\xc4\x8duje tudi velik del Koblenza; mesto sodi v Centralni renski bazen. Obmo\xc4\x8dje svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine vklju\xc4\x8duje tudi nekatere kraje pomembne za razvoj kulturne krajine. Obmo\xc4\x8dje sega od Renovega kilometra 526 do 593 na dol\xc5\xbeini 67 km vzdol\xc5\xbe pre\xc4\x8dne doline Rena skozi renske Schiefergebirge med Bingenom / R\xc3\xbcdesheimom ter Koblenzom.\n_START_SECTION_\nStruktura naselij\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine kulturne krajine pokriva povr\xc5\xa1ino okoli 620 kvadratnih kilometrov, jedro povr\xc5\xa1ine obsega okoli 273 km\xc2\xb2. V 60 krajih, ki se nahajajo na obmo\xc4\x8dju \xc5\xbeivi okoli 170.000 ljudi. To so tudi: del mesta Koblenz in deli okrajev Mainz-Bingen, Mayen-Koblenz, Rhein-Hunsr\xc3\xbcck in del okro\xc5\xbeja Rheingau-Taunus. Levo od Rena so mesta Bingen, Trechtingshausen, Niederheimbach, Rheindiebach, Bacharach, Oberwesel, St. Goar, Hirzenach, Bad Salzig, Boppard, Spay, Brey, Rhens in Koblenz in na desnem bregu mesta R\xc3\xbcdesheim, Assmannshausen, Lorch, Kaub, Sankt Goarshausen, Kestert, Kamp-Bornhofen, Filsen, Osterspai, Braubach, Lahnstein in del Koblenza.\n_START_SECTION_\nKulturni spomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj izstopajo\xc4\x8di spomeniki so gradovi, utrdbe, pala\xc4\x8de in cerkvene stavbe. Grad Marksburg kot edini neokrnjeni grad na hribu v dolini Rena, grad Pfalzgrafenstein le\xc5\xbei na skalnatem otoku sredi Rena in grad Rheinfels, ki je bil raz\xc5\xa1irjen v trdnjavo, so pomembni primeri iz srednjega veka. Grad Stolzenfels stoji kot sinonim za romantiko ob Renu, ki ni omejen le s starimi zgradbami, ampak tudi z restavracijo in novimi zgradbami. V Koblenzu je bil grad volilnega kneza, zadnje prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da volilnega kneza iz Trierja, ko so francoske revolucionarne \xc4\x8dete uni\xc4\x8dile sistem._NEWLINE_Najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a trdnjava na podro\xc4\x8dju svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine je trdnjava Koblenz, ki so jo Prusi zgradili v 19. stoletju. Kot del obrambnega sistema stoji trdnjava Ehrenbreitstein nad dolino Rena. Ena izmed najstarej\xc5\xa1ih cerkvenih zgradb je zgodovinsko romanska bazilika sv. Kastorja (katere prva stavba je bila posve\xc4\x8dena leta 836) v Koblenzu, tu so \xc5\xa1e kolegijska cerkev sv. Goarja iz 11. stoletja, v letu 1136 zaklju\xc4\x8dena pozno romanska cerkev sv. Janeza v Lahnsteinu, prvi primer cerkve z emporami ob Renu. Bolj profane in nacionalno znane zgradbe so Mi\xc5\xa1ji stolp, nekdanji carinskega stolp na Renu, Niederwaldski spomenik z Germanijo v R\xc3\xbcdesheimu in Deutsche Eck s svojim konjeni\xc5\xa1kim kipom cesarja Viljema I. na ustju Mozele. Pomemben arheolo\xc5\xa1ki spomenik v srednjem Renu je rimska utrdba v Boppardu. Je ena izmed najbolje ohranjenih te vrste v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in promet\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna prometnica nacionalnega pomena je bila vedno Ren. Zvezna plovna pot je ena izmed najbolj delovnih poti v svetu. Srednja dolina Rena predstavlja preboj skozi renske Schiefergebirge in posebno ozko grlo zaradi svojih ostrih ovinkov in plitvin. Da bi zmanj\xc5\xa1ali tveganje za plovbo so uredili ustrezno prometno signalizacijo \xc5\xbee sredi 19. stoletja, v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu pa tudi svetlobno signalizacijo. Ob Renu skozi dolino potekata na vsaki strani cesti B 9 na levi in B 42 na desni. Poleg teh pa tudi levo in desno \xc5\xbeeleznica.\n_START_SECTION_\nGradovi\n_START_PARAGRAPH_\nGradovi v Zgornji srednji dolini Rena so se pojavili z nekaj izjemami od 12. do prve polovice 14. stoletja. Bili so navadno zgrajeni na sredini terase, ki so nastale v \xc4\x8dasu nastajanja doline. V 10. in 11. stoletja so bila grajska poslopja privilegij cesarstva (kralj, plemstvo). Zgradbe pred tem \xc4\x8dasom so bile ve\xc4\x8dinoma lesene in zemeljske._NEWLINE_V 12. stoletju se je za\xc4\x8dela slabitev monarhije. Mo\xc4\x8d knezov se je pove\xc4\x8dal (od 1220 in 1231  prenos pomembnih pravic (insignije) na duhovne (Confoederatio cum principibus ecclesiasticis) in lai\xc4\x8dne (Statutum in favorem principum) kneze, od 1273 volilne kneze, 1356 kon\xc4\x8dno oblikovanje teritorialnih dr\xc5\xbeav). To je tudi \xc4\x8das gradnje ve\xc4\x8dine gradov. Le \xc5\xa1tirje od sedmih volilnih knezov so imeli ozemlja v Zgornji srednji dolini Rena. Politi\xc4\x8dni zemljevid je bil mozaik, saj se ta obmo\xc4\x8dja niso stikala. Gradovi so nastali zaradi varnosti na terenu. Od konca 12. stoletja so knezi odkrili carino kot vir dohodka, tako da so gradove gradili tudi za potrebe pobiranja carine. Gradovi v mestu so bile zgrajeni praviloma kot trdnjave._NEWLINE_Konec 14. stoletja je v regijo pri\xc5\xa1lo strelno oro\xc5\xbeje. Potrebne strukturne spremembe so si v 15. stoletju lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili le premo\xc5\xbeni lastniki gradov. S strelnim oro\xc5\xbejem je veliko gradov izgubilo svoj strate\xc5\xa1ki pomen \xc5\xbee v poznem srednjem veku. Ve\xc4\x8dina je zdaj po\xc4\x8dasi propadala ali pa so jih opustili._NEWLINE_\xc5\xbde v \xc4\x8dasu tridesetletne vojne je bilo veliko uni\xc4\x8denja. Kon\xc4\x8dno uni\xc4\x8denje skoraj vseh gradov je iz \xc4\x8dasa okupacije Ludvika XIV. in devetletne vojne leta 1689 (razen za gradov so ostali le trdnjava Ehrenbreitstein, Marksburg in grad Rheinfels)._NEWLINE_V \xc4\x8dasu romantike po 1815 do konca 19. stoletja je bilo veliko gradov obnovljenih.\n_START_SECTION_\nVinogradi\n_START_PARAGRAPH_\nIdenti\xc4\x8dna geografski regiji je vinska regija Srednji Ren, ena od nem\xc5\xa1kih vinskih, ustanovljena za kakovostno vino._NEWLINE_Vino so sem prinesli \xc5\xbee Rimljani, vendar pa se je vinogradni\xc5\xa1tvo raz\xc5\xa1irilo v srednjem veku od Mozele proti jugu. Ta razvoj je potekal v \xc5\xa1tirih fazah, od 11. do konca 14. stoletja._NEWLINE_Pomembno za razvoj je bila nova tehnologija vinogradni\xc5\xa1kih teras. Zgrajene povr\xc5\xa1ine so nagnjene od 25 \xc2\xb0 do 30 \xc2\xb0 in ve\xc4\x8d. Omejene so mo\xc5\xbenosti pridelave zaradi klime. Ren in skrilavec in funkcija sivega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka kot hranilnika toplote, prepre\xc4\x8dujejo velika nihanja temperature. Dodatno k dobremu je hladen zraka in drena\xc5\xbea na strmih pobo\xc4\x8djih. To \xc5\xa1e posebej koristi poznemu zorenju rizlinga, ki tukaj raste na pribli\xc5\xbeno 75% povr\xc5\xa1ine._NEWLINE_V poznem srednjem veku je bila ve\xc4\x8dina prebivalstva odvisna od vinogradni\xc5\xa1tva. Po odpravi razdrobljenosti \xc5\xa1tevilnih gra\xc5\xa1\xc4\x8din, so nastale manj\xc5\xa1e parcele._NEWLINE_Do konca 16. stoletja je ta industrija cvetela, nato je pri\xc5\xa1la tridesetletna vojna in recesija. Naslednja stoletja so prina\xc5\xa1ala vzpone in padce, kriza zaradi prihoda \xc5\xbeeleznice, industrializacija, tuja konkurenca, iz tujine so pri\xc5\xa1le bolezni trte (plesen, u\xc5\xa1, peronospora,\xe2\x80\xa6) Do 19. stoletja in \xc5\xa1e posebej po drugi svetovni vojni je pri\xc5\xa1lo do upada proizvodnje._NEWLINE_58% obstoje\xc4\x8dih vinogradni\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8djih iz leta 1900 je zdaj v celoti opu\xc5\xa1\xc4\x8denih. Vse kar je ostalo je le okoli 480 hektarjev - v letu 2006 \xc5\xa1e pribli\xc5\xbeno 380 ha dejansko aktivnih povr\xc5\xa1in. Vinogradni\xc5\xa1ke povr\xc5\xa1ine se zara\xc5\xa1\xc4\x8dajo z grmovjem in na koncu se vrne gozd. To je velik problem. \xc4\x8ce se \xc5\xbeeli ohraniti zna\xc4\x8daj krajine, je potrebno veliko truda, da bi na\xc5\xa1li novo uporabo za terase ali pa jih vsaj \xc4\x8distiti. Kljub komasaciji, je delo z mehanizacijo omejeno, ker so povr\xc5\xa1ine preve\xc4\x8d strme za traktorje na kolesih. Zato je donosnost majhna.\n_START_SECTION_\nRudarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa obeh straneh doline Rena so kopali \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasih \xc5\xbeelezo in druge rude. Prevozni stolp in predelovalni obrati so del krajine, nastali \xc5\xa1ele po drugi svetovni vojni, kot ostanki jam Amalienh\xc3\xb6he v Waldalgesheimu._NEWLINE_V tovarni svinca in srebra v bli\xc5\xbeini Braubacha so od leta 1691 predelovali najprej srebro, kasneje svinec. Presenetljivo zelo vidni v dolini Rena so trije dimniki._NEWLINE_V rudarstvu je bil pomemben tudi skrilavec iz jame Wilhelm Erbstollen v Kaubu.\n_START_SECTION_\nGospodarjenje z gozdovi\n_START_PARAGRAPH_\nSprva je bil velik del doline pokrit z gozdom. V dolini rastejo obre\xc5\xbeni gozdovi bele vrbe, na pobo\xc4\x8djih hrast in beli gaber, bukev pa na bolj\xc5\xa1ih tleh. Prvo komercialno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje so  izvajali \xc5\xbee Rimljani, ki so tako pridobili kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in pa\xc5\xa1nike. S karolin\xc5\xa1ko kolonizacijo (vrhunec v 13. stoletju), se je pove\xc4\x8dala gostota poselitve in prebivalstvo. V tem obdobju so bili vzpostavljeni vinogradi in terasiranje. Konec 14. stoletja je bilo pribli\xc5\xbeno 50% manj lesa. Zdaj je raba gozda klju\xc4\x8dnega pomena za regijo._NEWLINE_Danes v dolini prevladujejo odrasli panjevci. Veliko je hrastov, ki so prepoznavni po bodi\xc4\x8dastih izrastkih. Ker so drevesa postala prevelika, grozi nevarnost, da neplodna pobo\xc4\x8dja ne bodo prenesla obremenitve.\n_START_SECTION_\nHrup zaradi prometa\n_START_PARAGRAPH_\nUNESCO je \xc5\xbee imel na voljo pri dodelitvi statusa svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, da je hrup, ki ga povzro\xc4\x8da promet (kjer imajo \xc5\xbeeleznice pomemben dele\xc5\xbe) problem. Konkretni ukrepi niso niti priporo\xc4\x8dljivi niti potrebni.\n_START_SECTION_\nMostovi\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8drtovano novo pre\xc4\x8dkanje Rena z mostom pri St. Goarju in Sankt Goarshausenu mora biti usklajen s UNESCO-m, da bi se izognili te\xc5\xbeavam, kot v dolini Labe pri Dresdnu. _NEWLINE_UNESCO je objavil 29. julija 2010, da je gradnja mostu mo\xc5\xbena. Tako se je lahko za\xc4\x8delo konkretno na\xc4\x8drtovanje. V pogajanjih med strankami na volitvah v letu 2011 so se z Zelenimi dogovorili da projekt mostu za\xc4\x8dnoj zamrznejo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdi\xc4\x8dnica Koblenz\n_START_PARAGRAPH_\nV Koblenzu obratuje \xc5\xbei\xc4\x8dnica od 2. julija 2010, najve\xc4\x8dja \xc5\xbei\xc4\x8dnica v Nem\xc4\x8diji. Prva, ki je bila zgrajena v urbanem okolju. 890 metrov dolga \xc5\xbei\xc4\x8dnica ogro\xc5\xbea status svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Zgrajena je bil kot atrakcija in ekolo\xc5\xa1ka prometna povezava. Dogovorjeno je bilo, da deluje z gondolo le do novembra 2013 in se pozneje zmanj\xc5\xa1a._NEWLINE_UNESCO je 19. junija 2013 v Phnom Penhu na 37. zasedanju Odbora za svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino odlo\xc4\x8dil, da lahko obratuje so leta 2026. S tem se tehni\xc4\x8dno najdalj\xc5\xa1a mo\xc5\xbena \xc5\xbeivljenjska doba kon\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nPoletno sankali\xc5\xa1\xc4\x8de Loreley\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajeno leta 2013, poletno sankali\xc5\xa1\xc4\x8de na skali Loreley predstavlja nevarnost za status UNESCO-ve dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Unesco je 19. junija 2013 v Phnom Penhu na 37. zasedanju Odbora za svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino pozval na odstranitev.\n_START_SECTION_\nVarnostni ukrepi\n_START_PARAGRAPH_\nOhranitev svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v Zgornji srednji dolini Rena je pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito ustrezne zakonodaje vpletenih de\xc5\xbeel. Ta zakon ureja ohranjanje spomenikov, ohranjanje in obnovo kulturnih spomenikov in njihovo znanstveno raziskovanje. Poleg tega so te strukture pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito Haa\xc5\xa1ke konvencije o varstvu kulturnih dobrin (Hague Convention for the Protection of Cultural Property in the Event of Armed Conflict) v primeru oboro\xc5\xbeenega spopada. Sprejeta novembra 1997, vsebuje listina na\xc4\x8din vzdr\xc5\xbeevanja, nege in ne\xc5\xbenega razvoja kulturne krajine. K listini je pristopila lokalna skupnosti, ki tako zagotavlja za\xc5\xa1\xc4\x8dito zna\xc4\x8daja kulturne krajine. Divje rastline in \xc5\xbeivali so pod posebnim varstvom Bernske konvencije (Berne Convention on the Conservation of European Wildlife and Natural Habitats), ki je urejena na nacionalni ravni z zveznim Zakonom o ohranjanju narave.'