b'\n_START_ARTICLE_\nLeto\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa9to je pojem za vsakr\xc5\xa1no \xc4\x8dasovno obdobje, ki izhaja iz obhodnega \xc4\x8dasa Zemljinega tira (ali kateregakoli planeta) okrog Sonca._NEWLINE_Koledarsko navadno leto ima 365 dni, prestopno leto pa 366 dni.\n_START_SECTION_\nDrakonsko leto\n_START_PARAGRAPH_\nDrakonsko leto, eklipti\xc4\x8dno leto ali leto mrka je \xc4\x8das, ki ga za opazovalca na Zemlji potrebuje Sonce za prehod med dvema zaporednima istima vozloma Lune. Povpre\xc4\x8dna dol\xc5\xbeina je 346,620075883 dni(365\xe1\xb5\x8814\xca\xb052\xe1\xb5\x9054\xcb\xa2) (epoha J2000,0).\n_START_SECTION_\nLunarno leto\n_START_PARAGRAPH_\nLunarno leto sestavlja dvanajst polnih ciklov Luninih faz, kot so vidne z Zemlje. Dol\xc5\xbeina je pribli\xc5\xbeno 354,37 dni.\n_START_SECTION_\nGaussovo leto\n_START_PARAGRAPH_\nGaussovo leto traja 365,2568983 dni in je izpeljano iz Gaussove gravitacijske konstante k, ki je \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna vrednost splo\xc5\xa1ne gravitacijske konstante \xce\xba, izra\xc5\xbeene v enotah Son\xc4\x8deve mase. Leta 1976 je Mednarodna astronomska zveza (IAU) preko Gaussovega leta \xc5\xa1e to\xc4\x8dneje dolo\xc4\x8dila astronomsko enoto. Brezmasni delec bi na tej razdalji v nemotenem tiru imel obhodni \xc4\x8das to\xc4\x8dno 1 Gaussovo leto.'