b"\n_START_ARTICLE_\nLendava\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKraj se morda prvi\xc4\x8d omenja v delu Conversio Bogoariorum et Caranatanorum leta 871, v katerem se govori o cerkvi, ki naj bi jo v kraju Lindolves leta 853 posvetil \xc5\xa1kof Liupram. Leta 1192 je naselje s pripadajo\xc4\x8do posestjo kupila rodbina Hoholtov, poznej\xc5\xa1ih B\xc3\xa1nffyjev in tedaj se ime Lindva v starih listinah prvi\xc4\x8d zanesljivo navaja. Kraj je poleg gra\xc5\xa1\xc4\x8dinskega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v 14. stoletju obsegal skoraj celotno jugovzhodno Prekmurje. Kot trg se Lindva omenja v 14. stoletju, v tistem \xc4\x8dasu pa se pojavi tudi ime Als\xc3\xb3lindva. Ko je leta 1644 izumrla rodbina B\xc3\xa1nffy so novi lastniki postali grofje Esterh\xc3\xa1zy. V \xc4\x8dasu reformacije je grof Nikolaj B\xc3\xa1nffy ustanovil tiskarno, ki je izdajala protestantske knjige v mad\xc5\xbearskem jeziku. Med letoma 1600\xe2\x80\x931683 se je za okoli\xc5\xa1\xc4\x8dino Lendava uveljavljala  ogrska in tur\xc5\xa1ka oblast. Leta 1867 je Lendava postala okrajno mesto, sede\xc5\xbe okraja pa je bila tudi v Kraljevini Jugoslaviji. V letih 1934\xe2\x80\x931935 je tu izhajalo glasilo Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije Ljudska pravica. Avgusta 1939 so v zidanici Mi\xc5\xa1ka Kranjca v Lendavskih goricah ustanovili okro\xc5\xbeno partijsko vodstvo Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije za Prekmurje. V cerkveni upravi je obmo\xc4\x8dje Lendave spadalo pod zagreb\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofijo vse od nastanka leta 1334 do 1777, ko je pripadlo \xc5\xa1kofiji v Sombotelu v \xc5\xbdelezni \xc5\xbeupaniji. Evangeli\xc5\xa1\xc4\x8danska verska ob\xc4\x8dina je bila ustanovljena leta 1902; do 2. svetovne vojne je bila v Lendavi tudi mo\xc4\x8dna \xc5\xbeidovska ob\xc4\x8dina. Nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete so 6. aprila 1941 na pohodu proti Hrva\xc5\xa1ki zasedle tudi Lendavo; 16 aprila pa je nem\xc5\xa1ka vojska izro\xc4\x8dila oblast mad\xc5\xbearskim okupatorjem. Kraj je postal sede\xc5\xbe okrajnega glavarstva in po sklepu mad\xc5\xbearskega parlamenta 16. decembra 1941 tudi uradno priklju\xc4\x8den mad\xc5\xbearski dr\xc5\xbeavi. V mestu so odpravili vse slovenske oznake ter odpustili slovenske u\xc4\x8ditelje in uradnike; junija 1942 so zaplenili premo\xc5\xbeenje 668 slovenskim priseljencem, ki so se med obema vojnama pred fa\xc5\xa1izmom umaknili z Gori\xc5\xa1kega, in jih odvedli v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de S\xc3\xa1rv\xc3\xa1r. Nemci so po  zasedbi Mad\xc5\xbearske aprila in novembra 1944 z vsesplo\xc5\xa1no racijo zajeli 250 Judov in jih izro\xc4\x8dili gestapu. Dne 4. aprila 1945 so Lendavo osvobodile enote Rde\xc4\x8de armade.\n_START_SECTION_\nIzvor krajevnega imena\n_START_PARAGRAPH_\nKraj, ki se je nekdaj imenoval D\xc3\xb3lnja L\xc3\xa9ndava, je poimenovan po reki Ledavi. \xc4\x8ce se zapis iz leta 840-859 ad Lindolveschirichum nana\xc5\xa1a na dana\xc5\xa1njo Lendavo, je v osnovi starovisokonem\xc5\xa1ko osebno ime Lindolf. Ime L\xc3\xa9ndava je v tem primeru prvotno pomenilo 'Lindolfova voda'. Druga mo\xc5\xbenost je izvajanje iz srednjevisokonem\xc5\xa1ke besede Lindaha, kar je razlo\xc5\xbeljivo iz srednjevisokonem\xc5\xa1ke besede linde v pomenu 'lipa' in refleksa aha v pomenu 'voda'. \xc4\x8ce je ta domneva pravilna, je ime prvotno pomenilo 'lipova voda', to je 'voda, blizu katere rastejo lipe'. Malo verjetno je, da je ime kraja izpeljano iz slovanske besede l\xe1\xbb\x87do v pomenu 'ledina, neobdelana zemlja'."