b'\n_START_ARTICLE_\nHeinrich von Kleist\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nHeinrich von Kleist izvira iz pruske \xc4\x8dastni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. S tem priimkom so se podpisovali \xc5\xa1tevilni generali, feldmar\xc5\xa1ali, zemlji\xc5\xa1ki posestniki kot tudi pravi u\xc4\x8denjaki in visoki diplomati. Pisateljev o\xc4\x8de, Joachim Friedrich von Kleist (*1728, \xe2\x80\xa01788) je v Frankfurtu na Odri slu\xc5\xbeil kot \xc5\xa1tabni kapitan pri pehotnem regimentu princa Leopolda Maximiliana Braunschweig\xc5\xa1kega. Iz njegovega prvega zakona s [Carolino Luise], rojeno Wulffen (\xe2\x80\xa01774), izhajata pisateljevi polsestri Wilhelmine, imenovana tudi Minette, in Ulrike Philuppine, ki je bila Kleistu zelo blizu. Leta 1775 se je Joachim Friedrich poro\xc4\x8dil z Juliano Ulrike, rojeno Pannwitz (*1746; \xe2\x80\xa01793). V tem zakonu so se rodili Friederike Auguste Katharina, Heinrich in sorojenca Leopold Friedrich in Juliane, imenovana Julchen._NEWLINE_Po o\xc4\x8detovi smrti leta 1788 je Kleista v duhu kalvinizma vzgajal pridigar Samuel Heinrich Catel, ki je bil tudi profesor na francoski gimnaziji. Ta naj bi mladega pisatelja opozoril na dela klasi\xc4\x8dnih pesnikov in filozofov, s katerimi se je ukvarjal kasneje v \xc4\x8dasu voja\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Zvest dru\xc5\xbeinski tradiciji je Kleist junija 1792 v Potsdamu pristopil k tretjemu bataljonu gardnega regimenta. Pod okriljem generalnega in\xc5\xa1pektorja Ernsta von R\xc3\xbcchela se je pridru\xc5\xbeil vojnemu pohodu proti Franciji ter obleganju prve me\xc5\xa1\xc4\x8danske republike v Mainzu. Kljub me\xc5\xa1anim ob\xc4\x8dutkom glede slu\xc5\xbebovanja v vojski je Kleist ostal v voja\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi in postal zastavnik (prapor\xc5\xa1\xc4\x8dak), leta 1797 pa \xc5\xa1e poro\xc4\x8dnik. Zasebno je skupaj s prijateljem R\xc3\xbchlom von Lichtensteinom \xc5\xa1tudiral matematiko in filozofijo v Potsdamu in si tako pridobil mo\xc5\xbenost \xc5\xa1tudija na univerzi._NEWLINE_Marca 1799 je pisatelj kljub pri\xc4\x8dakovanemu nasprotovanju dru\xc5\xbeine izrazil \xc5\xbeeljo, da bi opustil zanj nevzdr\xc5\xbeno voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo. Svojo \xc5\xbeivljenjsko pot je videl v izobrazbi duha in ne v bogastvu, dostojanstvu in v \xc4\x8dasti, kot bi si to \xc5\xbeeleli njegovi star\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij in prva zaposlitev (1799-1801)\n_START_PARAGRAPH_\nPo odobrenem odpustu iz vojske je Kleist aprila 1799 pri\xc4\x8del s \xc5\xa1tudijem v Frankfurtu na Odri. Poleg matematike se je odlo\xc4\x8dil \xc5\xa1e za \xc5\xa1tudij fizike, zgodovine kulture in latin\xc5\xa1\xc4\x8dine. Predvsem so ga zanimale ure fizike pri profesorju Christianu Ernstu W\xc3\xbcnschu, ki je mlademu pisatelju nudil tudi zasebne ure eksperimentalne fizike. Kot za ostale sodobnike tistega \xc4\x8dasa (npr. Goetheja, Achima von Armina in Novalisa) je bilo tudi zanj naravoslovje objektivno sredstvo za spoznanje in izbolj\xc5\xa1anje samega sebe, dru\xc5\xbebe in sveta. Po obetavnem za\xc4\x8detku \xc5\xa1olanja mu knjige vendarle niso prinesle pri\xc4\x8dakovanega zado\xc5\xa1\xc4\x8denja. Leta 1800 je pisatelj po treh semestrih \xc5\xa1tudij prekinil. \xc4\x8ceprav ta odlo\xc4\x8ditev ni ustrezala njegovi \xc5\xbeivljenjski filozofiji, se je vendarle odlo\xc4\x8dil slu\xc5\xbebovati kot pripravnik na pruskem ministrstvu za gospodarstvo v Berlinu. Tej odlo\xc4\x8ditvi naj bi botrovala zaroka z Wilhelmino von Zenge, katere star\xc5\xa1i so od pisatelja zahtevali dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj. Tako se je poleti 1800, domnevno kot gospodarski \xc5\xa1pijon, mudil na tajni misiji._NEWLINE_Osnovo za Kleistovo poklicno, socialno in osebno problematiko naj bi predstavljala Kritika razsodne mo\xc4\x8di (Kritik der Urteilskraft; slo. 1994) nem\xc5\xa1kega filozofa Immanuela Kanta.\n_START_SECTION_\nPariz in Thun (\xc5\xa0vica) (1801-1804)\n_START_PARAGRAPH_\nSpomladi leta 1801 je skupaj s svojo sestro Ulriko odpotoval v Pariz. Od aprila 1802 je prebival na enem izmed otokov Aare (levi pritok Rena) pri Thunu v \xc5\xa0vici. Zaradi nesoglasja glede pisateljevega vse ve\xc4\x8djega navdu\xc5\xa1enja nad kme\xc4\x8dkim \xc5\xbeivljenjem je med zaro\xc4\x8dencema pri\xc5\xa1lo do razkola. V tem \xc4\x8dasu je Kleist nadaljeval z \xc5\xbealoigro Rodbina Schroffenstein (Die Familie Schroffenstein) in Robert Guiskard, vojvoda Normanov (Robert Guiskard Herzog der Norm\xc3\xa4nner), ki ju je za\xc4\x8del pisati \xc5\xbee v Parizu, ter pri\xc4\x8del z veseloigro Razbiti vr\xc4\x8d._NEWLINE_Spomladi 1803 je pisatelj odpotoval v Nem\xc4\x8dijo, kjer je med drugimi spoznal Friderika de la Motte Fouqueja in sre\xc4\x8dal prijatelja iz mladosti Ernsta von Pfuela. Skupaj s Pfuelom je ponovno odpotoval v Pariz, kjer je iz obupa se\xc5\xbegal fragment Robert Guiskard. Nato se je odlo\xc4\x8dil priklju\xc4\x8diti francoski armadi za boj proti Angle\xc5\xbeem, nakar se je po znan\xc4\x8devem pregovarjanju vrnil v Potsdam. Decembra 1803 se je vrnil v Nem\xc4\x8dijo, kjer je v Berlinu zaprosil za mesto v diplomatski slu\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nKaliningrad (K\xc3\xb6nigsberg) (1804-1807)\n_START_PARAGRAPH_\nPo kratkem slu\xc5\xbebovanju na oddelku za finance sredi leta 1804 se je 6. maja 1805 zaposlil kot uradnik v Kaliningradu (nem. K\xc3\xb6nigsberg). Tu naj bi se pri dr\xc5\xbeavnem in gospodarskem teoretiku Christianu Jacobu Krausu izobrazil v kameralistiki. V mestu je med drugimi sre\xc4\x8dal Wilhelmino, ki se je medtem poro\xc4\x8dila s filozofom Wilhelmom Traugottom Krugom. Kleist je dokon\xc4\x8dal delo Razbiti vr\xc4\x8d in nadaljeval z veseloigro Amfitrion, \xc5\xbealoigro Penthesilea ter povestma Michael Kohlhaas in Potres v \xc4\x8ciliju (Der Erdbeben in Chili)._NEWLINE_Avgusta 1806 je izstopil iz dr\xc5\xbeavne slu\xc5\xbebe in se odlo\xc4\x8dil postati poklicni pisatelj in si tako zagotoviti finan\xc4\x8dni obstoj. Januarja 1807 je Kleista in njegove sopotnike na poti v Berlin aretirala francoska oblast kot domnevne vohune. Za zapahi naj bi napisal novelo Markizo O...\xc5\xa1ka in nadaljeval z \xc5\xbealoigro Penthesilea.\n_START_SECTION_\nDresden (1807-1809)\n_START_PARAGRAPH_\nPo izpustitvi iz zapora je Kleist odpotoval v Dresden, kjer je spoznal \xc5\xa1tevilne sodobnike tistega \xc4\x8dasa. To so bili romantiki Ludwig Tieck, [Gotthelf Heinrich von Schubert], [Caspar David Friedrich] in \xc5\xa1e posebno pomembna filozof [Adam Heinrich M\xc3\xbcller] in zgodovinar [Friedrich Christoph Dahlmann]. Skupaj z M\xc3\xbcllerjem je Kleist januarja 1808 za\xc4\x8del izdajati dnevnik Ph\xc3\xb6bus s podnaslovom \xc5\xbdurnal za umetnost (Journal f\xc3\xbcr die Kunst). Decembra 1808 je pisatelj pod vtisi \xc5\xa1panskega upora proti Napoleonu, pruske okupacije in avstrijskega osvobodilnega boja, dokon\xc4\x8dal dramo Hermanova bitka (Die Hermannsschlacht)._NEWLINE_21./22. maja 1809 je odpotoval skupaj z Dahlmannom v Prago. Tu jima je bil omogo\xc4\x8den dostop do avstrijskih patriotskih krogov. V njunih na\xc4\x8drtih se je porodila misel o tedniku Germania, ki pa je zaradi kapitulacije Avstrije ostal nerealiziran. V tem \xc4\x8dasopisu so izhajali pisateljevi tako imenovani politi\xc4\x8dni spisi._NEWLINE_Novembra je Kleist prispel v Frankfurt, od koder je mesec za tem odpotoval v Berlin. Tu je ostal vse do svoje smrti.\n_START_SECTION_\nBerlin (1809-1811)\n_START_PARAGRAPH_\nAprila 1810 je iz\xc5\xa1el prvi zvezek pripovedi Michael Kohlhaas, Markiza O...\xc5\xa1ka , Potres v \xc4\x8ciliju in septembra \xc5\xa1e Katica iz Heilbrona, katere uprizoritev pa je Iffland, direktor berlinskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da [Die Berliner B\xc3\xbchne], zavrnil._NEWLINE_Od oktobra 1810 je nastajal nov \xc4\x8dasopis z naslovom Berliner Abendbl\xc3\xa4tter. Gre za dnevnik z lokalnimi novicami, ki je slu\xc5\xbeil predvsem razvedrilnemu namenu. Svoje \xc4\x8dlanke so objavljale znane osebnosti, kot so [Ernst Moritz Arndt], [Achim von Armin], [Clemens Brentano], [Adalbert von Chamisso], [Otto August R\xc3\xbchle von Lilenstern], [Friedrich Karl von Savigny] in [Friedrich August von Staegemann]. Kleist je tukaj objavljal svoje razprave ter policijska poro\xc4\x8dila, ki so veljala za posebnost tega \xc4\x8dasopisa. Spomladi 1811 so morali \xc4\x8dasopis zaradi poostrene cenzure ukiniti. Tako je bil pisatelj prisiljen napisati nekaj novih knji\xc5\xbeevnih del in si tako zagotoviti nadaljnji finan\xc4\x8dni obstoj. Ta dela so nato iz\xc5\xa1la v drugem zvezku pripovedi, ki je vseboval besedila, kot sta Bera\xc4\x8dica iz Locarna (Das Betelweib von Locarno; slo. 1992) in Zaroka v St. Domingo (Die Verlobung in St. Domingo). Zaradi vse ve\xc4\x8djega obupa nad \xc5\xbeivljenjem je v Kleistu nara\xc5\xa1\xc4\x8dala misel na samomor. Na to zadnjo pot ga je pospremila za rakom obolela Henriette Vogel. Z njenim soglasjem je Kleist 21. novembra 1811 ob jezeru Wannsee, ustrelil njo in nato sodil \xc5\xa1e sebi.\n_START_SECTION_\nLiterarnozgodovinski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nKleistovo \xc5\xbeivljenje je bilo pre\xc5\xbeeto z nenehno \xc5\xbeeljo po popolni sre\xc4\x8di. Ta se je ve\xc4\x8dkrat izkazala za varljivo, kar se je zrcalilo tudi v njegovem delu. Zgodovinsko ga zato zelo te\xc5\xbeko uvrstimo v eno izmed literarnih obdobij. Kleistova prva tragedija Rodbina Schroffenstein se je zgledovala po shakespearovskem dramskem stilu. Tematizirala je osrednje pisateljeve teme: usoda, naklju\xc4\x8dje, predsodke in objektivno resni\xc4\x8dnost. Snov za tragedijo Panthesilea je Kleist \xc4\x8drpal iz treh Evripidovih anti\xc4\x8dnih tragedij (Medeja, Hipolit in Bahanke). Besedilo govori o amazonski kraljici, ki se je na svoj bojevit na\xc4\x8din potegovala za Ahilovo naklonjenost. Zaradi jezikovne dovr\xc5\xa1enosti, te\xc5\xbeke uprizoritve vojnih scen in anti\xc4\x8dnega grozodejstva, tragedija v \xc4\x8dasu Kleistovega \xc5\xbeivljenja ni do\xc5\xbeivela preboja. Krstna uprizoritev je bila tako \xc5\xa1ele leta 1876 v Berlinu._NEWLINE_Uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a od tragedij je bila poeti\xc4\x8dna drama Katica iz Heilbronna (Das K\xc3\xa4tchen von Heilbronn). Na podro\xc4\x8dju komedije si je Kleist ustvaril ime z besedilom Razbiti vr\xc4\x8d. Drama Hermanova bitka (Die Hermannsschlacht) z zgodovinsko tematiko obravnava politi\xc4\x8dno stanje tistega \xc4\x8dasa in sodi skupaj z dramo Princ Hambur\xc5\xa1ki (Prinz Friedrich von Hamburg) v sam vrh Kleistovega literarnega ustvarjanja. Pomembne so tudi pripovedi Potres v \xc4\x8ciliju, Markiza O...\xc5\xa1ka in Sveta Cecilija ali mo\xc4\x8d glasbe (Die heilige C\xc3\xa4cilie; slo. 1987).'