b'\n_START_ARTICLE_\nFlimsov plaz\n_START_PARAGRAPH_\nFlimsov plaz je najve\xc4\x8dji znan plaz v Alpah, ki se je spro\xc5\xbeil pred pribli\xc5\xbeno 10.000 leti v dana\xc5\xa1nji vzhodni \xc5\xa0vici in je najve\xc4\x8dji na svetu, katerega u\xc4\x8dinki so \xc5\xa1e vedno vidni. Premaknilo se je okoli 12 km\xc2\xb3 skal, pribli\xc5\xbeno 300-krat ve\xc4\x8d kot pri zgodovinskem \xc5\xa1vicarskem plazu Goldau. Mesto Flims je bilo morda na \xc4\x8drti zdrsa in je takrat izginilo pod nanosom. Severno nasproti Flimsovega plazu stoji 350 m visoka pe\xc4\x8dina Flimserstein, kjer je jasno vidnih ve\xc4\x8d zahodnih zdrsov. Ju\xc5\xbeno od Flimsa je veliko gri\xc4\x8devnato uni\xc4\x8deno obmo\xc4\x8dje, ki je ostalo gozd, saj ni primerno za kmetovanje zaradi svoje oblike in \xc5\xa1e bolj zaradi pomanjkanja vode. Reka Ren pre\xc4\x8dka to naplavino v soteski, imenovani Ruinaulta. Ren danes \xc5\xa1e vedno te\xc4\x8de v nanosu plazu, kar pomeni, da \xc5\xa1e ni dosegel ravni pred njim. Najvi\xc5\xa1ja vzpetina na obmo\xc4\x8dju naplavin je skoraj 200 metrov vi\xc5\xa1ja kot Flims na koncu drsne ploskve.\n_START_SECTION_\nPokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nVrh drsne ploskve je na nadmorski vi\xc5\xa1ini 2700 m severno od Flimsa pri gori Fil de Cassons, konec drsne ploskve pa na pribli\xc5\xbeno 1100 m. Dolino naj bi prekril na 600 m dol\xc5\xbeine. Skala je apnenec, datiran v mezozoik, vsebuje lapor, kot zdrsa je (le) 20\xc2\xb0 do 25\xc2\xb0. Nanos je pokrival povr\xc5\xa1ino 40 km\xc2\xb2. Pritisk je stisnil drobir v skoraj stabilno skalo. Glede na reko Ren na dnu doline je bil nanos visok okoli 600 m. Ta nanos je zgradil jez na kraku zgornjega Rena, imenovanem Vorderrhein, in ustvaril jezero na obmo\xc4\x8dju Ilanza. Ugotovljeno je bilo, da je bila raven jezera na najve\xc4\x8d 840 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, kar pomeni, da je bilo jezero dolgo pribli\xc5\xbeno 16 km.\n_START_SECTION_\nDatacija\n_START_PARAGRAPH_\nClemens Augenstein z Geolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta \xc5\xa0vicarske dr\xc5\xbeavne tehni\xc5\xa1ke visoke \xc5\xa1ole v Z\xc3\xbcrichu (Geologisches Institut der ETH Z\xc3\xbcrich) je s profesorjem Flaviom Anselmettijem raziskoval sediment v majhnem jezeru, imenovanem Dachlisee, 1137 metrov visoko v bli\xc5\xbeini Obersaxna. Jezero brez re\xc4\x8dnega toka le\xc5\xbei nasproti Flimsa, okoli 9,7 km stran. Iskali so prah kot dokaz, da je bil posledica plazu ogromen oblak prahu. Z vrtanjem v usedlino so na\xc5\xa1li zakoreninjen apnen\xc4\x8dasti prah. Z uporabo karbonske datacije apnen\xc4\x8dastega prahu je bilo ugotovljeno, da je star 10.055 let (okoli 195 let ve\xc4\x8d ali manj)._NEWLINE_Drugi vir je les, ki je bil v notranjosti naplavin 3,2 km gorvodno od ustja reke Rabiusa, ki je bila prekrita z masivno kamnino iz prostora Fil de Cassons. Da je dogodek starej\xc5\xa1i, potrjuje karbonska datacija.\n_START_SECTION_\nSistem tokov\n_START_PARAGRAPH_\nPo zdrsu je ve\xc4\x8dina vode u\xc5\xa1la skozi zgornji del nasutega materiala. Ve\xc4\x8d rek v Alpah in tudi na \xc5\xa0kotskem je izginilo. Jezera na obmo\xc4\x8dju nasutega materiala se \xc5\xa1e vedno obna\xc5\xa1ajo tako kot Caumasee. Jezero Ilanz je bilo \xc5\xbee 1000 do 2000 let pred tem, ko je voda prerezala naplavine in ustvarila sotesko.'