b'\n_START_ARTICLE_\nMitologija\n_START_PARAGRAPH_\nMitolog\xc3\xadja (gr\xc5\xa1ko \xce\xbc\xcf\x85\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82: m\xc3\xbdthos - mit + \xce\xbb\xc3\xb3\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82: logos - beseda, govor) ali bajesl\xc3\xb3vje je folklorni \xc5\xbeanr, sestavljen iz pripovedi ali zgodb, ki igrajo temeljno vlogo v dru\xc5\xbebi, kot so temeljne zgodbe ali miti o izvoru. Glavni junaki mitov so ponavadi bogovi, polbogovi ali nadnaravni ljudje. Zgodbe vsakdanjih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bitij, \xc4\x8deprav pogosto voditeljev neke vrste, so obi\xc4\x8dajno vsebovane v legendah, v nasprotju z miti. _NEWLINE_Miti, na primer, posku\xc5\xa1ajo pojasniti zlo in smrt ali odnos \xc4\x8dasa do ve\xc4\x8dnosti; opisujejo tudi za\xc4\x8detek ali konec sveta ali dejanja junakov dolo\xc4\x8dene kulture. Miti ponujajo vpogled v \xc4\x8dlovekova stanja in so takrat, ko se \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka bitja soo\xc4\x8dijo z o\xc4\x8ditnimi protislovnostmi, vir domi\xc5\xa1ljije ali tola\xc5\xbebe_NEWLINE_\xc4\x8ceprav bi se lahko zdelo, da so znanstvena raziskovanja ovrgla verjetnost mnogih mitov, le-ti \xc5\xa1e zmeraj ostajajo pomembni \xc4\x8dustveni in duhovni zgledi. Zgodovinarjem in arheologom ponujajo pomembne dokumente o verstvih, zgodovini, politiki in preseljevanjih in zdru\xc5\xbeevanjih narodov. V vseh glavnih mitolo\xc5\xa1kih tradicijah so dolo\xc4\x8dene vrste mitov \xc5\xa1e posebno pomembne, predvsem tiste, ki govorijo o nastanku \xc4\x8dloveka in nastanku sveta (slednje imenujemo kozmogonija)._NEWLINE_Po Brunu Bettelheimu naj bi miti in z njimi povezane verske legende otrokom nudile snov za oblikovanje predstav o nastanku in smislu sveta in o dru\xc5\xbebenih vzorih, ki so jih lahko posnemali._NEWLINE_Med miti in pravljicami pa naj ne bi obstajale le podobnosti, temve\xc4\x8d tudi temeljne razlike. V obojih se pojavljajo iste tipi\xc4\x8dne osebe in situacije ter isti nadnaravni dogodki, vendar predstavljeni na bistveno druga\xc4\x8den na\xc4\x8din. Mit sku\xc5\xa1a vzbuditi ob\xc4\x8dutek, da so dogodki brez primere, da se ne bi mogli zgoditi nikomur, niti kje drugje, so veli\xc4\x8dastni, zbujajo grozo in se ne bi mogli zgoditi navadnim smrtnikom._NEWLINE_V primerjavi s tem so dogodki v pravljicah prikazani kot obi\xc4\x8dajni, kot nekaj, kar bi se lahko zgodilo vsakomur. _NEWLINE_Miti in pravljice dajejo odgovore na dolo\xc4\x8dena vpra\xc5\xa1anja. Vendar miti nanje neposredno odgovarjajo, so dolo\xc4\x8deni, pri pravljicah pa jih lahko zaslutimo, nikoli niso izre\xc4\x8deni, zato se to prepu\xc5\xa1\xc4\x8da otrokovi domi\xc5\xa1ljiji. _NEWLINE_Najpomembne\xc5\xa1a razlika med mitom in pravljico je, da se mit kon\xc4\x8da s tragi\xc4\x8dnem koncem, pravljica pa s sre\xc4\x8dnim.\n_START_SECTION_\nMezopotamski miti\n_START_PARAGRAPH_\nMiti davnih mezopotamskih ljudstev, kot je na primer Ep o Gilgame\xc5\xa1u. Pojavljajo se tudi miti o mestnih bo\xc5\xbeanstvih, ki pri\xc4\x8dajo o politi\xc4\x8dnih spletkah med neodvisnimi mestnimi dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_Vsako leto so ob praznovanju babilonskega novega leta \xe2\x80\x94 ko so pretile spomladanske poplave \xe2\x80\x94 obnavljali dolo\xc4\x8den obred in mit. Obredni mit je bil na vrsti \xc4\x8detrti dan enajstdnevnega praznovanja. Za\xc4\x8detni verzi mita opisujejo sile stvarjenja. Dolgo preden sta zemlja in nebo dobila imeni, sta se zdru\xc5\xbeili Apsu, sladka voda, in Tiamat, grenka voda, in naredili veli\xc4\x8dastne valove, iz katerih je pri\xc5\xa1lo \xc5\xbeivljenje. Najprej sta ustvarili bogova Lakhmuja in Lakhamuja, a \xc5\xa1e preden sta popolnoma odrasla, sta nastala \xc5\xa1e mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a bogova, An\xc5\xa1ar in Ki\xc5\xa1ar, ki predstavljata nebe\xc5\xa1ki in zemeljski svet. Ker so se iz njunih voda rojevali vse odlo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i in u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i bogovi, so vztrajne sile Apsu in Tiamat postajale vse bolj ma\xc5\xa1\xc4\x8devalne. Mit poro\xc4\x8da o sporu, vrh pa dose\xc5\xbee z zmagoslavjem Marduka, prvaka bo\xc5\xbeanskega dvora, ki namesto groze\xc4\x8de prvobitne zmede vzpostavi red. O boju za prevlado reda nad kaosom govorijo tudi kananski miti, \xc5\xa1e posebej Ep o Baalu, vklesan na plo\xc5\xa1\xc4\x8dah, ki so jih na\xc5\xa1li pri starodavnem sirskem mestu Ugaritu._NEWLINE_Razli\xc4\x8dica akadskega Epa o Gilgame\xc5\xa1u, kot ga poznamo danes, izvira iz 1. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t.. Opisuje, kako Gilgame\xc5\xa1, vladar ju\xc5\xbenomezopotamskega mesta Uruk, premaga divjega Engiduja, se z njim spoprijatelji ter zavrne ljubezen boginje I\xc5\xa1tar. Po Engidujevi smrti ho\xc4\x8de od svojega prednika Utnapi\xc5\xa1tima izvedeti za skrivnost ve\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja, a mu le-ta ne zna odgovoriti. Gilgame\xc5\xa1 izve za rastlino, ki naj bi vra\xc4\x8dala mladost in mo\xc4\x8d, vendar jo na potovanju domov najde ravno takrat, ko jo po\xc5\xbere ka\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nStara zaveza\n_START_PARAGRAPH_\nZgodbo judovskega ljudstva o stvarjenju \xe2\x80\x94 in poznej\xc5\xa1o, ki jo je prevzela kr\xc5\xa1\xc4\x8danska Cerkev \xe2\x80\x94 najdemo v Genezi, prvi knjigi Stare zaveze. Geneza si podobe izposoja iz babilonske mitologije, vendar vanje vpleta svoj pogled na odnos med Bogom in \xc4\x8dlovekom. Bog ustvari nebesa in zemljo iz teme in praznine, po \xc5\xa1estih dneh dela sedmi dan po\xc4\x8diva. Bog iz prahu ustvari mo\xc5\xa1kega (Adama) in mu vdihne \xc5\xbeivljenje, \xc5\xbeensko (Evo) ustvari iz njegovega rebra in ju postavi v raj. Ka\xc4\x8da prepri\xc4\x8da Evo, naj poje prepovedano sadje drevesa spoznanja in ga ponudi tudi Adamu. Bog ju kaznuje in iz\xc5\xbeene iz raja v svet bole\xc4\x8dine in smrti. Z izgonom iz raja se za\xc4\x8dne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka zgodovina, zgodovina nepopolnega \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Zgodba o Adamovem sinu Kajnu, ki z umorom brata Abela zagre\xc5\xa1i prvi zlo\xc4\x8din, poudarja \xc4\x8dlovekovo nepopolnost in njegovo odtujitev od Boga.\n_START_SECTION_\nEvropski miti\n_START_PARAGRAPH_\nTudi evropska ljudstva v starem in srednjem veku so izoblikovala mite in svojo mitologijo. Ta je bila razmeroma bogata pri Keltih, z zgodbami o kralju Arturju je spodbujala srednjeve\xc5\xa1ko domi\xc5\xa1ljijo. \xc5\xa0tevilne mite o bogovih, bo\xc5\xbeanskih bitjih in junakih so premogli stari Germani, zapisani so v islandski knji\xc5\xbeevnosti, iz njih je nastal nem\xc5\xa1ki ep o Nibelungih in druga pesni\xc5\xa1ka dela.'