b'\n_START_ARTICLE_\nJanez \xc4\x8cop (literat)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nJanez \xc4\x8cop, brat M.\xc4\x8copa, je v Ljubljani obiskoval normalko in gimnazijo (1822-1831), v Milanu \xc5\xa1tudiral filozofijo (1831-1833) ter bil nato doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelj na Dunaju. Po Matijevi smrti je bil 19. avgusta 1835 v Ljubljani in je pomagal pri sestavljanju seznama njegove knji\xc5\xbenice, napravil tu izpit iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in se vrnil na Dunaj kjer je napravil pravosodne izpite ter slu\xc5\xbeil v Trstu in kon\xc4\x8dno kot finan\xc4\x8dni uradnik na Dunaju._NEWLINE_\xc5\xbde kot gimnazijec se je nau\xc4\x8dil italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine ter se seznanil s franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, obenem se pa poglobil v teorijo literarnih del ter pri\xc5\xa1el z mlado slovensko knji\xc5\xbeevnostjo v o\xc5\xbeji stik. V Milanu je poglobil znanje latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in vsled privatnega \xc5\xa1tudija deloma tudi franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc4\x8dital starej\xc5\xa1e in novej\xc5\xa1e italijanske avtorje, (Petrarco je v pismih 3. decembra 1832 in 26. januarja 1833 ozna\xc4\x8dil bratu za dolgo\xc4\x8dasnega pisatelja), kazal pa je tudi smisel za risanje in glasbo, na Dunaju je poleg strokovnih predavanj \xc5\xa1e od 1834 do 1835 obiskoval francoske te\xc4\x8daje ter predavanja o vzgoji, avstrijski zgodovini in klasi\xc4\x8dni literaturi._NEWLINE_\xc4\x8cop je zlasti rad zahajal v dru\xc5\xbebo L. Gaja, kadar je le ta pri\xc5\xa1el na Dunaj. Za\xc4\x8del je \xc4\x8ditati tudi hrva\xc5\xa1ko literaturo, \xc5\xbeelel dobiti hrva\xc5\xa1ko ali srbsko slovnico in se pridru\xc5\xbeil krogu mladih dunajskih Slovanov, ki so \xc5\xbeeleli seznanjati drug drugega s svojim jezikom. \xc5\xa0e iz Milana je dregal, naj pi\xc5\xa1e Pre\xc5\xa1eren slovenske (\xc2\xbbkranjske\xc2\xab) romane ter jih lokalizira na Gorenjsko ali v Bohinj, ali pa opisuje te kraje v liri\xc4\x8dnih spevih. Obenem je tudi \xc5\xbee namigoval, naj Pre\xc5\xa1eren opusti pisanje v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Ve\xc4\x8d pesmi je poslal \xc5\xa1e pred 13. oktobrom 1834 bratu za objavo v \xc4\x8cbelici. Nameraval je pisati tudi slovensko tragedijo ter v tem smislu 20. novembra 1834 pisal bratu in od njega dobiti nasvet, katera\xc2\xa0\xc2\xbbsnov iz doma\xc4\x8de zgodovine\xc2\xab\xc2\xa0bi se mu zdela v ta namen najprimernej\xc5\xa1a. Po bratovi smrti je izgubil prej\xc5\xa1nji \xc5\xbeivi stik z ljubljanskimi literarnimi krogi, vendar je sku\xc5\xa1al \xc5\xa1e 15. maja 1839 pridobiti Pre\xc5\xa1erna in Kastelica za sodelovanje pri Schmidlovi\xc2\xa0\xc2\xbbStatistisch-geographische Beschreibung des \xc3\xb6sterr. Kaiserstaates\xc2\xab. V tisku je iz\xc5\xa1el samo njegov sonet Razume\xc5\xa1 jezik v\xc3\xa9\xc4\x8dne porodn\xc3\xadice. \xc4\x8cbeli\xc4\x8darji so bili z njegovimi pesmimi\xc2\xa0\xc2\xbbzadovoljni\xc2\xab. Priznanje brata Matije, ki je verjetno govoril tudi v imenu Kastelica in eventualno \xc5\xa1e Pre\xc5\xa1erna, pri\xc4\x8da v zvezi z ohranjenim sonetom, da bi se bil ob ugodnej\xc5\xa1ih slovenskih literarnih razmerah mogel razviti iz Janeza \xc4\x8copa pesnik, ki bi bil Slovencem nekaj pomenil.'