b'\n_START_ARTICLE_\nAndrea da Firenze\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKer je bil \xc4\x8dlan cerkvenega servitnega reda, katerega dokumenti so se do dana\xc5\xa1njega dne v ve\xc4\x8dji meri ohranili nepo\xc5\xa1kodovani, je o njegovem \xc5\xbeiveljenju znanega ve\xc4\x8d, kot o ve\xc4\x8dini skladateljev 14. stoletja. Redovnik je postal leta 1375, \xc4\x8deprav ob tem ni podatka o njegovi starosti. Ena njegovih prvih nalog v okviru reda je bila izpeljati projekt izgradnje orgel v Servitni hi\xc5\xa1i v Firencah, pri \xc4\x8demer je kot svetovalca najel Francesca Landinija. Med ohranjenimi zapisi so tudi ra\xc4\x8duni za vino, ki sta ga oba glasbenika popila v tridnevnem \xc4\x8dasu ugla\xc5\xa1evanja orgel. O\xc4\x8ditno sta bila uspe\xc5\xa1na, saj je leta 1387 Andrea dobil podobno naro\xc4\x8dilo za izgradnjo orgel v florentinski katedrali. Zabele\xc5\xbeeno je \xc5\xa1e naro\xc4\x8dilo iz leta 1382 za izgradnjo orgel v kraju Rieti (med Firencami in Rimom), naslovljeno na \xc2\xbbMaestro Andrea\xc2\xab\xc2\xa0in po vsej verjetnosti pripada njemu. Landini in Andrea sta bila o\xc4\x8ditno tesna prijatelja, kar lahko sklepamo po pri\xc4\x8dujo\xc4\x8dih dokumentih in podobnosti v njuni glasbi._NEWLINE_Andrea je bil v redu aktiven tudi kot administrator. Leta 1380 je postal prior Servitnega samostana v Firencah, SS Annunziata; leta 1393 pa je prevzel dodatno vlogo priorja samostana v Pistoji. Od leta 1407 do 1410 je vodil celotni servitni red v Toskani.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nVsa ohranjena glasba tega skladatelja, kateri je z zanesljivostjo potrjeno avtorstvo, je komponirana v slogu ballate. Znanih je trideset, od tega 18 dvoglasnih in 12 troglasnih. Ena balada je napisana v francoskem jeziku. Glavni vir, v katerem so bila njegova dela najdena, je Squarcialupi Codex, ki v poglavju z Andrejevo glasbo vsebuje tudi barvno ilustracijo orglavca, verjetno Andreja samega._NEWLINE_Dvoglasne ballate so navadno komponirane za dva pevska glasova, dve izmed njih vsebujeta instrumentalni tenor. Vse troglasne ballate ne vsebujejo besedila za vse tri glasove, tretji glas bi bil tako lahko izvajan instrumentalno. _NEWLINE_V primerjavi z Landinijevo glasbo, ki je elegantna, rafinirana in jo zaznamuje lahko pomnljiva melodi\xc4\x8dna linija; je Andrejeva glasva dramati\xc4\x8dna, nemirna in mestoma zaradi poudarka na besedilu vsebuje ostre disonance. Ena izmed skladb vsebuje melodi\xc4\x8dni skok zve\xc4\x8dane oktave in z njo poudarja besedo maladetto (preklet), kar povzro\xc4\x8da njeno izstopanje od ostale glasbene tematike._NEWLINE_Ni znano, da bi bil Andrea sorodstveno povezan s soimenim sodobnikom, florentinskim slikarjem Andreo da Firenze, ki je deloval med desetletjih 1340 do 1370.'