b'\n_START_ARTICLE_\nTertulijan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nTertulijan - Kvint Septimij Florens Tertulijan (latinsko: Quintus Septimius Florens Tertullianus), se je rodil v Kartagini okrog leta 160. Njegov o\xc4\x8de je bil centurion in je kot vojak imel zadosti dohodkov, da je nadarjenemu sinu omogo\xc4\x8dil najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e \xc5\xa1ole najprej v doma\xc4\x8di Afriki, potem v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du cesarstva, poganstva in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, v Rimu. Svojo viharno mladost je zaklju\xc4\x8dil s spreobrnjenjem v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo okrog 197 in se vrnil v Kartagino. Hieronim poro\xc4\x8da, da je bil Tertulijan duhovnik. Kot \xc5\xbeivahen in nevaren polemik ter baro\xc4\x8dni in ognjevit pisatelj je mno\xc5\xbeil svoja borbena dela proti krivovercem, Judom in Markionu; ko je prestopil k montanistom, pa je za\xc4\x8del napadati z istim fanatizmom samo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo._NEWLINE_Tertulijan se je v svojih spisih ukvarjal s tremi poglavitnimi vpra\xc5\xa1anji: z odnosom kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva do rimske dr\xc5\xbeave in dru\xc5\xbebe, z obrambo pravega nauka pred krivo vero in z moralnim vedenjem kristjanov. Spri\xc4\x8do svojih strogih moralnih nazorov se je pridru\xc5\xbeil montanistom, ki za tri pregrehe - odpad od vere, umor in pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tvo - niso dopu\xc5\xa1\xc4\x8dali ponovne sprave s Cerkvijo niti v smrtni uri ne._NEWLINE_Tertulijan je pisal v duhovitem in so\xc4\x8dnem jeziku, ki se je odlikoval po presenetljivih stav\xc4\x8dnih zasukih in je skoval pri prevajanju iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino skoraj tiso\xc4\x8d novih besed, ki so obogatile kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko teologijo za daljnjo prihodnost. \xc4\x8ceprav se je kot prvi cerkveni o\xc4\x8de posvetil pisanju v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, je bil popolnoma doma tudi v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Pogum kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih mu\xc4\x8dencev, njihova bratska skupnost ter odgovori na najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenjska vpra\xc5\xa1anja, ki jih je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo v nasprotju s poganstvom ponujalo, so ga nagnili, da se je iz poganstva spreobrnil v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. On je v obrambi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva med drugim zapisal, da\xc2\xa0\xc2\xbbje kri mu\xc4\x8dencev seme novih kristjanov\xc2\xab. S tem je hotel poudariti, da so pogromi poganske dr\xc5\xbeave zoper kristjane ne samo krivi\xc4\x8dni, ampak tudi brezuspe\xc5\xa1ni in da bodo do\xc5\xbeiveli svoj kon\xc4\x8dni polom._NEWLINE_Pomembno je tudi Tertulijanovo poro\xc4\x8danje, da je apostol Peter bival, deloval in umrl v Rimu. Zato je v svojem katoli\xc5\xa1kem obdobju povzdigoval Rimsko Cerkev nad vse druge.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova dela bi lahko razdelili v tri skupine:\n_START_SECTION_\nTertulijanova mariologija\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki u\xc4\x8denjak Tertulijan slavi zelo bistroumno in krepko Marijino materinsko \xc4\x8dast, kakor tudi njeno vedno devi\xc5\xa1tvo; Marijino Bo\xc5\xbeje materinstvo imenuje \xe2\x80\x9esteber zveli\xc4\x8danja" ter \xe2\x80\x9epodlago na\xc5\xa1ega prerojenja".\n_START_SECTION_\nTertulijan in montanizem\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri patrologi delijo Tertulijanova dela na \xc4\x8das kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in na \xc4\x8das montanizma. \xc4\x8ceprav je njegova formalna pripadnost montanisti\xc4\x8dnemu gibanju lahko sporna, iz njegovih del veje montanisti\xc4\x8dni duh in vedno huj\xc5\xa1i rigorizem glede sprave velikih gre\xc5\xa1nikov s Cerkvijo. S tem pa ni re\xc4\x8deno, da je zavrgel vse kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko u\xc4\x8denje. V delu Proti Prakseju, kjer zavra\xc4\x8da katoli\xc5\xa1ko velikodu\xc5\xa1nost glede sprejemanja sporkornikov, pa obenem \xc4\x8disto v katoli\xc5\xa1kem duhu obravnava tudi nauk o Sveti Trojici._NEWLINE_U\xc4\x8deni in domi\xc5\xa1ljavi Tertulijan je povzro\xc4\x8dal Zefirinu velike neprilike; kakor je prej veliko koristil kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu kot apologet proti poganstvu, mu je zdaj \xc5\xa1e ve\xc4\x8d \xc5\xa1kodoval, ko je okrog 204 prestopil na stran strogega montanizma. Celo pape\xc5\xbea je nagovarjal, naj montaniste sprejme nazaj v krilo Cerkve. Ko je le-ta njihov nauk obsodil prek pisanja duhovnika Prakseja (Praxeas), se je Tertulijan odzval z nor\xc4\x8devanjem. Napisal je polemi\xc4\x8den spis Adversus Praxeam (Proti Prakseju); pape\xc5\xbeu je o\xc4\x8dital, da je nevedne\xc5\xbe in da se ne spozna na verski nauk._NEWLINE_Tertulijan je zaradi njegovega prizanesljivega ravnanja s padlimi in spokorjenimi ostro napadel tudi blagega pape\xc5\xbea Kalista v spisu O srame\xc5\xbeljivosti.\n_START_SECTION_\nSmrt in ocena\n_START_PARAGRAPH_\nUmrl je v Kartagini okrog leta 225.\n_START_SECTION_\nSpominski dan\n_START_PARAGRAPH_\n26. aprila po Evangeli\xc4\x8danskem imenskem koledarju.\n_START_SECTION_\nTertulijanov vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nNanj je vplival Platon in stoiki. On pa je vplival na poznej\xc5\xa1e cerkvene o\xc4\x8dete, zlasti na Ciprijana in Avgu\xc5\xa1tina, ki sta delovala na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Al\xc5\xbeirije in Tunizije, kakor tudi na celotno zahodno teologijo, ki jo je takrat zastopal, tudi s Tertulijanovimi izrazi, Leon Veliki v svojem Tomus Leonis na Kalcedonskem koncilu._NEWLINE_Marsikatere njegove opredelitve je sprejela kr\xc5\xa1\xc4\x8danska teologija; nekatere celo po njegovem begu med montaniste, kjer je pri\xc4\x8dakoval skupaj z njimi izliv Svetega Duha - Tola\xc5\xbenika (Parakleta); ko nestrpni raziskovalec ni do\xc4\x8dakal izlitja, je ustvaril svoje lastno gibanje, tertulijance.'