b'\n_START_ARTICLE_\nTurnirski razporeditveni sistemi\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1ahovski turnirski praksi, pa tudi v mnogih drugih \xc5\xa1portih, se uporablja mnogo razli\xc4\x8dnih sistemov za razporejanje igralcev in dolo\xc4\x8ditev zmagovalca. Spodaj so razlo\xc5\xbeeni trije glavni razporeditveni sistemi. Kateri sistem je najustreznej\xc5\xa1i za dolo\xc4\x8deno tekmovanje, je v glavnem odvisno od \xc5\xa1tevila igralcev in \xc4\x8dasa, ki je na voljo. Pogosto pa se uporablja tudi kombinacija sistemov: za predtekmovanje se uporabi en sistem, za finalno tekmovanje pa drugi.\n_START_SECTION_\nKro\xc5\xbeni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nKro\xc5\xbeni sistem (angle\xc5\xa1ko round robin) je sistem, pri katerem igra vsak igralec z vsakim. To je najpravi\xc4\x8dnej\xc5\xa1i na\xc4\x8din za dolo\xc4\x8danje zmagovalca, \xc5\xa1e posebej, \xc4\x8de je sistem dvokro\xc5\xbeni, kar pomeni, da vsak igra z vsakim dvakrat, enkrat z belimi in drugi\xc4\x8d s \xc4\x8drnimi figurami. Pri tem sistemu se najve\xc4\x8dkrat uporablja Bergerjev (Johann Berger, avstrijski \xc5\xa1ahist) na\xc4\x8din dolo\xc4\x8danja parov ali t. i. Bergerjeve tabele za katere je zna\xc4\x8dilno, da se z \xc5\xberebom dolo\xc4\x8di \xc5\xa1tevilke igralcev in barve figur._NEWLINE_Kadar imata oba igralca parni \xc5\xa1tevilki, potem ima bele figure tisti z ve\xc4\x8djo \xc5\xa1tevilko, \xc4\x8de pa ima eden parno, drugi pa neparno \xc5\xa1tevilko, ima bele figure tisti z manj\xc5\xa1o \xc5\xa1tevilko. Pri parnem \xc5\xa1tevilu igralcev pa ima zgornja polovica igralcev bele figure, spodnja pa \xc4\x8drne._NEWLINE_Razporeditev parnega ali neparnega \xc5\xa1tevila igralcev v Bergerjevih tabelah je enaka, razlika je edino v tem, da je pri neparnem \xc5\xa1tevilu igralcev v vsakem krogu \xc4\x8daka tisti igralec, ki bi moral igrati z zadnjo \xc5\xa1tevilko (pri parnem \xc5\xa1tevilu igralcev)'