b'\n_START_ARTICLE_\nUraninit\n_START_SECTION_\nPosebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nUraninit je zaradi velike vsebnosti urana mo\xc4\x8dno radioaktiven, zato je pri ravnanju z njim potrebna ustrezna za\xc5\xa1\xc4\x8ditna oprema. Njegova specifi\xc4\x8dna aktivnost je pribli\xc5\xbeno 157,788 kBq/g (aktivnost kalija je na primer samo 31,2 Bq/g)._NEWLINE_Uraninit je praviloma metamikten, se pravi da je njegova kristalna struktura zaradi lastne radioaktivnosti delno ali celo popolnoma poru\xc5\xa1ena. Zanimivo je, da hitro preperava, zato ima zelo razli\xc4\x8dno trdnost in gostoto, ki pogosto pade pod 7 g/cm\xc2\xb3. Uraninit je zaradi razpadnih produktov, na primer avtunita in torbernita, \xc5\xbeivahno rde\xc4\x8de, rumeno, v\xc4\x8dasih tudi zeleno obarvan._NEWLINE_Uraninit v\xc4\x8dasih tvori epitaksije s kolumbitom in je kon\xc4\x8dni \xc4\x8dlen niza trdnih raztopin uraninit-torianit. Uraninit s primesmi torija je brogerit. Mlaj\xc5\xa1i uraniniti imajo steklast do smolast sijaj. S staranjem postaja njihov sijaj vedno bolj kovinski, med preperavanjem in metamorfiranjem pa kovinski sijaj postopoma izgine.\n_START_SECTION_\nOdkritje in poimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nImeni uranov smolovec in uranova svetlica se uporabljata za koloformne skupke s kemi\xc4\x8dno sestavo U\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x88,v\xc4\x8dasih tudi U\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x87. Skupki so pogosto \xc4\x8drno obarvani in imajo masten sijaj in so zato zelo podobni smoli._NEWLINE_Imeni izvirata iz rudnikov srebra v hribovju Kru\xc5\xa1n\xc3\xa9 hory/Erzgebirge na \xc4\x8de\xc5\xa1ko-nem\xc5\xa1ki meji. \xc4\x8crno smolasto kamenje za rudarje ni imelo nobene vrednosti in so ga imeli za jalovino. Kamenje bi po videzu in zaradi velike gostote sicer lahko vsebovalo kovine, vendar jih z obstoje\xc4\x8dim znanjem niso znali pridobiti, tako kot niso znali prdobiti cinka iz cinkove svetlice._NEWLINE_Kak\xc5\xa1ne posledice je imela njegova radioaktivnost za zdravje rudarjev ni znano._NEWLINE_Kasneje so na starih odlagali\xc5\xa1\xc4\x8dih jalovine odkrili razli\xc4\x8dno obarvane oksidacijske produkte uranove rude in jih zaradi lepih barv za\xc4\x8deli uporabljati za slikarske barve. Ko so porabili vse zaloge \xc5\xbee oksidirane rude, so za\xc4\x8deli barve na veliko proizvajati iz neoksidirane rude. Nekatere stare slike so zaradi teh barv \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8dno radioaktivne._NEWLINE_Tipsko nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de uraninita je rudi\xc5\xa1\xc4\x8de J\xc3\xa1chymov (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka republika), kjer ga je leta 1727 opisal F.E. Br\xc3\xbcckmann, vendar so ga poznali \xc5\xbee pred tem. Uranova svetlica, v kateri je M.H. Klaproth odkril uran, je bila iz Johanngeorgenstadta na sa\xc5\xa1ki strani Erzgebirge. Vzorci, na katerih je A.H. Becquerel leta 1896 odkril radioaktivnost, niso bili uranova svetlica, kot se pogosto trdi, ampak umetne uranove spojine. Poljska kemi\xc4\x8darka in Nobelova nagrajenka Marie Sk\xc5\x82odowska-Curie je za svoje raziskave in odkritje uranovih razpadnih produktov polonija in radija sprva uporabljala uranovo svetlico. Zaradi ni\xc5\xbejih stro\xc5\xa1kov je uporabljala predvsem jalovino iz proizvodnje uranovih barv v J\xc3\xa1chymovu. Tona odpadkov je vsebovala pribli\xc5\xbeno 0,1 g radija.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nUraninit je najpomembnej\xc5\xa1a uranova ruda. Pomembna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da uranovega smolovca so v Kanadi (Veliko medvedje jezero, Severozahodni teritoriji, kjer je pome\xc5\xa1an s srebrom, in severni Saskatchewan). Pojavlja se tudi v Avstraliji, Nem\xc4\x8diji(Erzbebirge), \xc4\x8ce\xc5\xa1ki (J\xc3\xa1chymov), Veliki Britaniji in ZDA._NEWLINE_V Sloveniji je nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de uraninita v \xc5\xbdirovskem vrhu v Poljanski dolini.\n_START_SECTION_\nStruktura\n_START_PARAGRAPH_\nUraninit kristalizira v kubi\xc4\x8dnem kristalnem sistemu v prostorski skupini F m3m z mre\xc5\xbenim parametrom a = 5,47 \xc3\x85 in \xc5\xa1tirimi elementi v osnovni celici (Z = 4). Njegova kristalna struktura je enaka strukturi fluorita (CaF\xe2\x82\x82). Uranovi kationi U\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xba tvorijo najgostej\xc5\xa1i kubi\xc4\x8dni zlog, oksidni anioni pa zasedajo tetraedrske praznine, tako da je vsak atom kisika obkro\xc5\xbeen s \xc5\xa1tirimi atomi urana v obliki tetraedra. Uranovi kationi imajo zato koordinacijsko \xc5\xa1tevilo 8, koordinacijski polieder pa ima obliko kocke.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nUraninit je gospodarsko najpomembnej\xc5\xa1a uranova ruda. V 19. in zgodnjem 20. stoletju so ga uporabjali za proizvodnjo barvnih pigmentov in radija. V obdobju hladne vojne je poraba urana za proizvodnjo jedrskega oro\xc5\xbeje in plutonija dale\xc4\x8d presegla porabo v jedrskih elektrarnah. Tak\xc5\xa1ni trendi so se obrnili \xc5\xa1ele po letu 1970. Politi\xc4\x8dne spremembe po letu 1989 so povzro\xc4\x8dile izrazit padec proizvodnje urana, ker je proizvodnja jedrskega oro\xc5\xbeja obeh velesil izgubila svojo vlogo, poleg tega pa so se na obeh straneh sprostile velike strate\xc5\xa1ke rezerve.'