b'\n_START_ARTICLE_\nDane Zajc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDane Zajc se je rodil 26. oktobra 1929. Med drugo svetovno vojno so mu nacisti po\xc5\xbegali doma\xc4\x8dijo, izgubil je o\xc4\x8deta in dva brata (padla v partizanih). Med vojno je prekinil \xc5\xa1olanje, leta 1947 se je vpisal na Poljansko gimnazijo v Ljubljani. Leta 1951 so ga zaradi politi\xc4\x8dnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d zaprli in izklju\xc4\x8dili iz gimnazije, ki jo je nato leta 1958 kon\xc4\x8dal v zasebni \xc5\xa1oli, a mu vpis na univerzo ni bil dovoljen. Zaznamovale so ga negativne izku\xc5\xa1nje med slu\xc5\xbeenjem voja\xc5\xa1kega roka leta 1951 in ga utrdile v odporu do socialisti\xc4\x8dnega politi\xc4\x8dnega sistema. 1953-55 je bil dve leti zaposlen na po\xc5\xa1ti, nato je postal knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar v Pionirski knji\xc5\xbenici v Ljubljani, kjer je delal do upokojitve leta 1989.  Kot \xc5\xa1tipendist Fulbrightove ustanove je bil en semester na Columbia university v New Yorku (1981/82). V letih 1991-95 je bil prvi poosamosvojitveni predsednik Dru\xc5\xa1tva slovenskih pisateljev. 1993 je bil izvoljen za izrednega in 1997 za rednega \xc4\x8dlana Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU) oz. njenega razreda za umetnosti. _NEWLINE_Umrl je 20. oktobra 2005 za posledicami raka, v bolni\xc5\xa1nici na Golniku._NEWLINE_Po materini strani je bil ne\xc4\x8dak kiparja Tineta Kosa in bratranec univerzitetnega profesorja primerjalne knji\xc5\xbeevnosti, akademika Janka Kosa.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDane Zajc se je kot eden najpomembnej\xc5\xa1ih slovenskih knji\xc5\xbeevnikov druge polovice 20. stoletja uveljavil z ostrino skoncentrirane misli in presenetljivo sve\xc5\xbeino izraza. Njegovo ustvarjanje obsega poezijo in dramatiko (t. i. poeti\xc4\x8dna drama), njegovi eseji in intervjuji sodijo v vrh slovenske literarne esejistike. Bil je tudi pomemben ustvarjalec otro\xc5\xa1ke in mladinske knji\xc5\xbeevnosti. Njegove pesmi, lutkovne igre in pravljice so priljubljene in se pogosto pojavljajo v berilih za osnovno \xc5\xa1olo. V zadnjem desetletju je aktivno sodeloval z igralcem in glasbenikom Janezom \xc5\xa0kofom, nastopila sta na \xc5\xa1tevilnih odrih v Sloveniji in v tujini. Dane kot recitator svojih pesmi, \xc5\xa0kof pa kot spremljevalni harmonikar in pevec njegovih pesmi. Med drugim so te izvedbe zabele\xc5\xbeene na zgo\xc5\xa1\xc4\x8denki z naslovom Ogenj v ustih. _NEWLINE_Pesmi je za\xc4\x8del objavljati v Mladinski reviji leta 1955, obenem je sodeloval v domskem glasilu Mi Mladi. Sodeloval je tudi pri Na\xc5\xa1i sodobnosti, Sodobnosti, Ljudski pravici, Ljubljanskem dnevniku, Pionirskem listu, Pionirju, Kurir\xc4\x8dku, Cicibanu, Odru 57 itd. Deloval je kot \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kega odbora Revije 57, revij Beseda, Perspektive in Nove revije._NEWLINE_Zaj\xc4\x8devim stopinjam po slovenski knji\xc5\xbeevnosti sledita njegova sinova Zlatko in Lenart Zajc.\n_START_SECTION_\nSlog in motivi\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnje obdobje njegovega pesnjenja, do leta 1971, zaznamujejo izvirnost, mo\xc4\x8dna sve\xc5\xbea metaforika in globoka presunljiva \xc4\x8dustva._NEWLINE_Pozneje je raziskoval zvo\xc4\x8dne, pomenske in estetske u\xc4\x8dinke, ki se odpirajo z razbitjem formalno sklenjene skladnje, kar u\xc4\x8dinkuje magi\xc4\x8dno, ritualno, zarotitveno. Pesmi iz tega obdobja so polne morbidnega, grotesknega humorja. V njih odzvanja tako do\xc5\xbeivetje vojne, smrti, krutosti, kot tudi neosmi\xc5\xa1ljena posameznikova in dru\xc5\xbebena eksistenca. Za simbol \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ogro\xc5\xbeenosti so mu pogosto slu\xc5\xbeile \xc5\xbeivali. Kritiki so ga ozna\xc4\x8dili na meji med eksistencializmom in nadrealizmom._NEWLINE_Podobno kot poezija tudi dramatika ka\xc5\xbee, da je \xc4\x8dlovek v isti sapi \xc5\xbertev in rabelj svojega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Po Niku Grafenauerju v Zaj\xc4\x8devem pesni\xc5\xa1tvu za otroke sre\xc4\x8dujemo celo vrsto motivov, ki so sami na sebi, glede na na\xc5\xa1e predstave o razse\xc5\xbeajih otrokovega dojemanja in vednosti, docela zunaj njegovega pojmovnega in predstavnega dosega (npr. Erevan, Fijakarji, Jaki, Numizmatiki, Smrt, \xc5\xa0amani ipd.), a vendar presvetljeni s tisto otro\xc5\xa1kostjo, ki jih do\xc5\xbeivljajsko razpira in tako pribli\xc5\xbea otroku, da mu postanejo povsem doma\xc4\x8di. Izka\xc5\xbee se namre\xc4\x8d, da so \xc5\xa1e tako vsakdanje stvari, kot so npr. hi\xc5\xa1a, vrata, pes, papirnata letala, bu\xc4\x8da|bu\xc4\x8de, usta, zakaj, vpra\xc5\xa1aj, \xc5\xbearnica, \xc5\xbeoga, \xc5\xbelica itd., lahko nadvse skrivnostne in predstavno vznemirljive, br\xc5\xbe ko so iztrgane iz svoje obi\xc4\x8dajne samoumevne pomenske dolo\xc4\x8denosti. V Zaj\xc4\x8devem pesni\xc5\xa1tvu imamo torej opraviti z nenehnim pretapljanjem otroku znanih in neznanih stvari v posebno resni\xc4\x8dnost._NEWLINE_Avtor sam pravi, da pi\xc5\xa1e \xe2\x80\x9epesmi za otroke tako, kot da sva si z otrokom enaka. Rada imava \xc4\x8dudne besede, dolge, komplicirane sme\xc5\xa1ne besede, ki pojejo nekaj drugega kot pomenijo, ki jih ni treba razumeti. Vse gledava skoz o\xc4\x8di, u\xc5\xa1esa, s ko\xc5\xbeo, z okusom.\xe2\x80\x9c\n_START_SECTION_\nVplivi in povezave\n_START_PARAGRAPH_\nSkupaj z Lojzetom Kova\xc4\x8di\xc4\x8dem, Viktorjem Bla\xc5\xbei\xc4\x8dem in Janezom Menartom je sodeloval pri glasilu Mi mladi. Objavil je knjigo pesmi leta 1978 skupaj s Kajetanom Kovi\xc4\x8dem, Edvardom Kocbekom, Gregorjem Strni\xc5\xa1o, Venom Tauferjem in Toma\xc5\xbeom \xc5\xa0alamunom. Povezoval se je \xc5\xa1e avantgardnimi dramatiki kot sta Dominik Smole in Primo\xc5\xbe Kozak in teoretiki kot so Taras Kermauner, Veljko Rus in Janko Kos od sredine petdesetih let. Pesni\xc5\xa1ko smer, ki jo je odprla Zaj\xc4\x8deva lirika, utemeljujejo tudi mlaj\xc5\xa1i kot npr. Ale\xc5\xa1 Debeljak, Uro\xc5\xa1 Zupan, in Ale\xc5\xa1 \xc5\xa0teger.'