b'\n_START_ARTICLE_\nNavadni krt\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nKrti so aktivni tako podnevi kot tudi pono\xc4\x8di, saj neprestano i\xc5\xa1\xc4\x8dejo hrano. Pri tem kopljejo rove, ki le\xc5\xbeijo na razli\xc4\x8dnih globinah. \xc4\x8ce je rov \xc4\x8disto pod povr\xc5\xa1jem, za\xc4\x8dne metati zemljo na povr\xc5\xa1je, kar ustvari krtino. Rovi so lahko dolgi od 30 pa do 50 metrov. Ko i\xc5\xa1\xc4\x8de hrano, teka \xc5\xa1tiri ure po tunelih, nato pa enako \xc4\x8dasa po\xc4\x8diva. \xc4\x8ceprav se rovi razli\xc4\x8dnih krtov lahko prepletajo, se drug drugega izogibajo, \xc5\xa1e posebej izven \xc4\x8dasa parjenja. \xc4\x8ce do sre\xc4\x8danja vseeno pride, se za\xc4\x8dne mo\xc4\x8dan boj, ki lahko privede do pogina. Znanstveniki predvidevajo, da tudi krti ozna\xc4\x8dujejo svoj teritorij tako, da tla ozna\xc4\x8dijo z vonjem iz mo\xc5\xa1usnih \xc5\xbelez, ki se nahajajo na trebuhu. Le v \xc4\x8dasu parjenja samec poi\xc5\xa1\xc4\x8de samico. Po parjenju samec zapusti samico, ki sama skrbi za mladi\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrehranjuje se predvsem z de\xc5\xbeevniki, \xc4\x8deprav se ne odre\xc4\x8de \xc5\xbeu\xc5\xbeelkam in pol\xc5\xbeem. Krt potrebuje veliko hrane; dnevno poje za polovico svoje te\xc5\xbee. Krt nima dobro razvitega sluha in voha, a vseeno hrano in vodo zazna na velike razdalije. Ker \xc5\xbeivi v temi pod zemljo, ne potrebuje dobrega vida. Ima pa dobro razvit \xc4\x8dut in zazna zelo \xc5\xa1ibke tresljaje. Gob\xc4\x8dek ima pokrit z dla\xc4\x8dicami, ki mu pomagajo pri iskanju plena. Krt ima ve\xc4\x8d \xc4\x8dutnih organov kot katerikoli sesalec. O njegovih \xc4\x8dutnih organih vemo zelo malo. Ker dela \xc5\xa1kodo na travnikih in njivah, jih kmetje pogosto ubijajo.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cas parjenja pri krtih je zelo kratek. Samec poi\xc5\xa1\xc4\x8de samico v podzemlju, kjer se sparita. Nato samec zapusti samico in se ne zanima ve\xc4\x8d za zarod. Brejost traja en mesec. Trije ali \xc5\xa1tirje mladi\xc4\x8di se skotijo med majem in julijem v gnezdu, za katerega je samica skotila posebno sobo. Ko se skotijo so goli, a jim \xc5\xbee \xc4\x8dez 24 dni zraste ko\xc5\xbeuh. Gnezdo lahko zapustijo po 35 dneh in si poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo svoj teritorij.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivi v Evropi in vzhodneje v azijskem delu Rusije do pore\xc4\x8dij Oba in Irti\xc5\xa1a, izjema so Islandija, Irska, severna Skandinavija ter predeli Ju\xc5\xbene Evrope. Sorodne vrste najdemo v Aziji in Ameriki.'