b'\n_START_ARTICLE_\nPasijon\n_START_PARAGRAPH_\nPasijon (iz latinske besede passio - \xc2\xbbtrpljenje\xc2\xab) je v zahodni kr\xc5\xa1\xc4\x8danski liturgiji popis Jezusovega trpljenja in smrti v 4 evangelijih, ki se bere ali igra v tednu pred veliko no\xc4\x8djo. Razlikovati je treba med versko igro, kakr\xc5\xa1ne so bile v preteklosti npr. \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1ki in Kapelski pasijon, in vsakoletnim ma\xc5\xa1nim branjem evangeljskega odlomka. V \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu je to verska igra, v kateri je opisano \xc5\xbeivljenje, trpljenje in delo osebe, ki je v dolo\xc4\x8deni religiji sveta, bo\xc5\xbeanska.\n_START_SECTION_\nPasijoni v razli\xc4\x8dnih religijah\n_START_PARAGRAPH_\nPrirejali so jih \xc5\xbee v starem Egiptu v 2. tiso\xc4\x8dletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, v njih so uprizarjali \xc5\xbeivljenje in delo Ozirisa (egip\xc4\x8danski bog mrtvih). Kasneje so se pasijoni pojavili tudi v islamu, v njih je predstavljeno trpljenje preroka Huseina. Igrali so na 10. dan v mesecu muharana, ta dan imenujejo a\xc5\xa1ura in je njihov osrednji praznik v ritualnem letu. V kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu pa predstavlja Kristusovo zgodbo.\n_START_SECTION_\nRazvoj pasijona v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu\n_START_PARAGRAPH_\nPasijon se je razvil iz liturgi\xc4\x8dne drame, ene izmed zvrsti duhovne drame v 10. stoletju, ki jo geneti\xc4\x8dno delimo v obredje in igro, oboje se je izvajalo v cerkvi. Od nje se konec 14. stoletja lo\xc4\x8dijo in preselijo iz cerkve poleg pasijona in pasijonske procesije \xc5\xa1e naslednje zvrsti: misterij, mirakel in moraliteta._NEWLINE_Obredja, to je bil kratek dialog v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini med angelom in Marijami, ki so na\xc5\xa1le prazen grob, so se razvila po letu 660 v Italiji, od tod so se raz\xc5\xa1irila v Francijo in naprej v \xc5\xa0panijo, Anglijo in Nem\xc4\x8dijo ter naprej med \xc4\x8cehe in Poljake. Obredju ob grobu so se dodajale nove osebe in novi prizori, ki jih v evangelijih ni, vpeljali so narodni jezik in s tem je nastala velikono\xc4\x8dna (liturgi\xc4\x8dna) igra. Lahko je vsebovala tudi komi\xc4\x8dne elemente (pomanjkljivo oble\xc4\x8deni igralci, prenajedanje pri podobi zadnje ve\xc4\x8derje, nagajanje gledalcem). _NEWLINE_Obredje je bilo najprej del ma\xc5\xa1e, kasneje se je prestavilo na jutranjice pred ma\xc5\xa1o, med 13. in 15. stoletjem pa se je liturgi\xc4\x8dna drama iz cerkve postopoma preselila pred cerkveni vhod. Peta beseda se je za\xc4\x8dela umikati govorjeni besedi v narodnem jeziku. _NEWLINE_Igre so postale mno\xc5\xbei\xc4\x8dne, pove\xc4\x8dalo se je \xc5\xa1tevilo gledalcev kakor tudi nastopajo\xc4\x8dih, katerih je bilo lahko celo od 100 do 200 in tako so se razvile pasijonske procesije, ki so se prirejale od 15. stoletja dalje, najve\xc4\x8d jih je bilo uprizorjenih v 17. in 18. stoletju. Igra se je preselila na ve\xc4\x8d prizori\xc5\xa1\xc4\x8d (na mestni trg, pred pomembnej\xc5\xa1e hi\xc5\xa1e), latin\xc5\xa1\xc4\x8dina se je umaknila, niso je ve\xc4\x8d prirejali \xc4\x8dlani samostanskega predstojni\xc5\xa1tva, ampak rokodelski cehi in posebne zdru\xc5\xbebe laikov. \xc5\xbdensk sprva ni bilo med igralkami, njihove vloge so igrali mladeni\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nPasijoni po Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nZ razvojem so pasijoni postajali vse dalj\xc5\xa1i in vase sprejeli vse ve\xc4\x8d svetopisemskih zgodb. Podoba Paradi\xc5\xbe je v razli\xc4\x8dicah po Evropi znana \xc5\xbee od 12. stoletja, po vsem habsbur\xc5\xa1kem svetu pa od 16. stoletja dalje. Vsebuje dialog med dvema alegori\xc4\x8dnima \xc2\xbbbo\xc5\xbejima h\xc4\x8derama\xc2\xab: razprava med Pravico, ki zahteva kazen za Adamov in Evin greh, in Usmiljenjem, ki prosi za odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje. Jezus naj bi s svojim trpljenjem in  smrtjo na kri\xc5\xbeu svet odre\xc5\xa1il posledic tega izvirnega greha.\n_START_SECTION_\nFrancija in Anglija\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj vsako mesto v Franciji je imelo svoj pasijon, razlikovali so se po izbiri dogodkov, zasnovi in dol\xc5\xbeini. Ohranjeni so ve\xc4\x8dinoma v rokopisih, lahko so trajali 4 dni in imeli okoli 30.000 verzov. Nekateri pa so trajali tudi do 6 dni in \xc5\xa1teli ve\xc4\x8d kot 70.000 verzov, Petit de Juleville je take pasijone ozna\xc4\x8dil za \xc2\xbbogromne dramske enciklopedije katoli\xc5\xa1ke vere\xc2\xab. _NEWLINE_Eden izmed francoskih pasijonov iz Valenciennesa (1547) vsebuje kolorirano risbo, ki predstavlja prizori\xc5\xa1\xc4\x8de pasijona. Risba je pomembna zato, ker po njej vemo, kako so potekale ta in njej podobne predstave. Igrali so na vozovih. _NEWLINE_V Angliji so pasijone igrali med postanki pred hi\xc5\xa1ami mestnih veljakov in sceno vozili na vozovih ali pa so jih igrali na posebej postavljenih odrih vzdol\xc5\xbe procesijske poti, odrov je bilo tudi do 40.\n_START_SECTION_\nSlovanske de\xc5\xbeele\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1ke in nem\xc5\xa1ke pasijonske igre so vplivale na razvoj liturgi\xc4\x8dne drame na Poljskem, vendar ni ohranjenega nobenega rokopisa. Pra\xc5\xa1ki pasijoni ka\xc5\xbeejo vidne povezave s procesijami v Ljubljani in \xc5\xa0kofji Loki, v vseh treh primerih so v ozadju in klju\xc4\x8dnih vlogah bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine in kapucini teh treh mest. Zaradi pasijonskih iger velja 14. stoletje za zlato dobo \xc4\x8de\xc5\xa1ke srednjeve\xc5\xa1ke drame. Husitske vojne so ta razvoj ustavile. Pasijonske igre so bile uprizarjane podobno kot na zahodu na simultanih prizori\xc5\xa1\xc4\x8dih. Iz dram se umika humor.\n_START_SECTION_\nPasijon na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nV Ljubljani se je po ku\xc5\xbeni epidemiji 1598 in 1599 ustanovila bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina Odre\xc5\xa1enika sveta, ki se je zaobljubila, da bo vsako leto pripravljala procesijo. Viri navajajo, da se je pasijon prvi\xc4\x8d uprizoril 1617, mogo\xc4\x8de \xc5\xbee prej, na predlog \xc5\xa1kofa Toma\xc5\xbea Hrena, igrani so bili v latinskem in nem\xc5\xa1kem jeziku._NEWLINE_Ve\xc4\x8d je znanega o pasijonih v drugi polovici 17. stoletja. 6. februarja 1670 je osem dijakov jezuitske gimnazije v Ljubljani uprizorilo Igro o paradi\xc5\xbeu, ki se ni ohranila, je pa podobno kot stare nem\xc5\xa1ke igre govorila o padcu Adama in Eve ter o njunem izgonu iz raja. Igrali so v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, da so jih ljudje razumeli in da so sami kaj zaslu\xc5\xbeili, nastopali so po gostilnah in kme\xc4\x8dkih hi\xc5\xa1ah. Valvasor poro\xc4\x8da, da so ljubljanski jezuitje prirejali na veliki \xc4\x8detrtek proti ve\xc4\x8deru po ljubljanskih ulicah spokorno procesijo, v kateri so v \xc5\xbeivih slikah kazali Kristusovo trpljenje. Procesiji so sledili spokorniki, ki so se bi\xc4\x8dali in taki, ki so nosili kri\xc5\xbee. _NEWLINE_V Slavi Vojvodine Kranjske je omenjen pasijon iz leta 1657, ko naj bi kmet iz okolice Ljubljane, ki naj bi si v mestni gostilni ogledal to predstavo, prosil enega od dijakov, naj preoble\xc4\x8den v hudi\xc4\x8da prestra\xc5\xa1i njegovo \xc5\xbeeno, da bi  nehala piti. Menda mu je uspelo._NEWLINE_Jezuitske procesije so nekaj let kasneje zasen\xc4\x8dile kapucinske procesije. _NEWLINE_Svoj pasijon je imel tudi Kranj, Novo mesto, Tr\xc5\xbei\xc4\x8d, Ru\xc5\xa1e, vendar je o njih manj znanega. Na Koro\xc5\xa1kem je med drugimi dramskimi igrami Andrej \xc5\xa0uster Drab\xc3\xb3snjak napisal tudi dva pasijona in sicer Pasijon ali Komedija od celiga grenkiga terplenja ino smerti Jezusa Kristusa na\xc5\xa1iga ljubiga Gospoda in Marijin pasijon, ki je parafraza Kristusovega trpljenja, poudarjena pa je perspektiva Marijinega trpljenja._NEWLINE_V rokopisu ohranjeni pasijonski igri sta Kapelski in \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1ki pasijon.\n_START_SECTION_\nZaton pasijonov\n_START_PARAGRAPH_\nPasijonske procesije so zaradi nekaterih skoraj nespodobnih prizorov, ki so vznemirili gledalce, skraj\xc5\xa1ali, opu\xc5\xa1\xc4\x8dali so vse kar se ni nana\xc5\xa1alo na Kristusovo trpljenje. Vzrok, da so jih ukinili, naj bi po mnenju nekaterih, ki se ukvarjajo z gledali\xc5\xa1ko umetnostjo, bilo popivanje in razbrzdanost, vendar v kapucinskih arhivih ni o tem nobenega zapisa. Govorijo le o \xc2\xbbskoraj nespodobnih prizorih\xc2\xab\xc2\xa0in raznih \xc2\xbbneprikladnostih\xc2\xab._NEWLINE_V ljubljanskem pasijonu so bo\xc5\xbeji grob nosili ugledni me\xc5\xa1\xc4\x8dani, \xc4\x8dez \xc4\x8das pa so se te nalege za\xc4\x8deli sramovati, kar je mogo\xc4\x8de eden izmed vzrokov, da so pasijone opu\xc5\xa1\xc4\x8dali._NEWLINE_Pasijonov pa je bilo konec s terezijanskimi in jo\xc5\xbeefinskimi reformami, ki so ukinjale cerkvene pobo\xc5\xbenosti in zapirale samostane.\n_START_SECTION_\nGlasba in slikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrve recitacje so potekale v obliki slovesne recitacije evangelskega besedila po melodijskih obrazcih zahodnokr\xc5\xa1\xc4\x8danske liturgije. V 16. in 17. stoletju se je enoglasna recitacija menjavala z ve\xc4\x8dglasnim zborovskim petjem. V baroku se je pasijon razvil v velike skladbe z zbori, arijami, reciativi, zlasti pri J. S. Bachu. Na Slovenskem se je z glasbenim pasijonom prvi spopadel I. Gallus (3 motetni pasijoni), za njim tudi S. Premrl, A. Mav, F. Kimovec, M. Tomc, J. Tro\xc5\xa1t._NEWLINE_V cerkvenem slikarstvu so motivi Jezusovega pasijona upodobljeni na \xc5\xa1tevilnih umetni\xc5\xa1kih delih v sakralnih objektih (stenske poslikave, freske, oltarne slike). Najve\xc4\x8dkrat v t. i. pasijonskih ciklih, na Slovenskem na primer v Crngrobu, Muljavi, Slovenj Gradcu, Hrastovljah ... Pasijon je pogosto upodobljen tudi v obliki kri\xc5\xbeevega pota.'