b'\n_START_ARTICLE_\nIvana Brli\xc4\x87-Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v znani me\xc5\xa1\xc4\x8danski dru\xc5\xbeini Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87, kjer je pridobila svetovljansko vzgojo in znanje angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, ru\xc5\xa1\xc4\x8dine ter franco\xc5\xa1\xc4\x8dine; v slednjem jeziku so nastala tudi njena prva dela. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala je v Ogulinu, Karlovcu in Jastrebarskem. Pri osemnajstih se je poro\xc4\x8dila z Vatroslavom Brli\xc4\x87em in se preselila v dru\xc5\xbeinsko hi\xc5\xa1o Brli\xc4\x87evih v Slavonski Brod (tedaj Brod na Savi)._NEWLINE_Z mo\xc5\xbeem sta imela sedem otrok, kar jo je spodbudilo k pisanju zanje. V tem obdobju so nastala njena najbolj znana dela, med njimi \xc4\x8cudovite dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine vajenca Hlapi\xc4\x8da (\xc4\x8cudnovate zgode \xc5\xa1egrta Hlapi\xc4\x87a, 1913), Pripovedke iz davnine (Pri\xc4\x8de iz davnine, 1916) in Ja\xc5\xa1a Dalmatin, podkralj Gud\xc5\xbeerata (Ja\xc5\xa1a Dalmatin, potkralj Gud\xc5\xbeerata, 1937). Motivika njenih zgodb, posebej Pripovedk iz davnine, \xc4\x8drpa iz predkr\xc5\xa1\xc4\x8danske slovanske mitologije, z njimi vzgaja in vsaka prigoda ima svoj nauk. Objavila je tudi \xc5\xa1tevilne pesmi, pravljice, basni, pripovedke in eseje v hrva\xc5\xa1kih revijah._NEWLINE_Poleg tega je bila aktivna v hrva\xc5\xa1kem narodnem preporodu. Kot borko proti mad\xc5\xbearizaciji jo je odlikoval \xc5\xa1kof Josip Juraj Strossmayer. \xc5\xbde za \xc4\x8dasa svojega \xc5\xbeivljenja je bila priznana tudi po svojem literarnem ustvarjanju in bila leta 1937 kot prva \xc5\xbeenska sprejeta za \xc4\x8dlanico Jugoslovanske akademije znanosti in umetnosti. Hrva\xc5\xa1ki akademiki so jo ve\xc4\x8dkrat nominirali za Nobelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost, ki pa je do konca \xc5\xbeivljenja ni prejela._NEWLINE_Dolga leta se je borila z depresijo; po eni od huj\xc5\xa1ih epizod v njenih zadnjih letih so se njeni otroci po posvetu z zdravnikom odlo\xc4\x8dili, da bo \xc5\xbeivela sama z negovalko v svoji hi\xc5\xa1i. Zaradi odtujenosti od dru\xc5\xbeine pa je \xc5\xa1e bolj trpela. Naposled je bila hospitalizirana v zagreb\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici Srebrnjak, kjer je 1938 storila samomor. Pokopana je v dru\xc5\xbeinski grobnici na zagreb\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Mirogoj.'