b'\n_START_ARTICLE_\nKemi\xc4\x8dni svin\xc4\x8dnik\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nV notranjosti je cevka, napolnjena s \xc4\x8drnilom, ki ji re\xc4\x8demo mina oz. minica. \xc4\x8crnilo je lahko katerekoli barve, najpogosteje pa je modre. Zelo pomembno je, da se hitro posu\xc5\xa1i, saj je le tako na\xc5\xa1 rokopis \xc4\x8dist in brez pack. \xc4\x8crnilo je po navadi sestavljeno iz mastnih barvil, ki so vezana na olein, ki je ma\xc5\xa1\xc4\x8dobna kislina, brez barve, vonja in okusa in ni topna v vodi. Minica je na koncu zaprta z majhno kroglico. Ko pi\xc5\xa1emo se kroglica vrti in prena\xc5\xa1a barvo iz mine na papir. Ko prenehamo s pisanjem, mirujo\xc4\x8da kroglica zaradi sile te\xc5\xbenosti zapre mino in tako prepre\xc4\x8duje su\xc5\xa1enje in iztek \xc4\x8drnila. Ve\xc4\x8dina kemi\xc4\x8dnih svin\xc4\x8dnikov ima mehanizem, ki premika mino. Kadar \xc5\xbeelimo pisati, pritisnemo gumb na vrhu kemi\xc4\x8dnega svin\xc4\x8dnika. Krmilne zareze nato potisnejo mino navzdol. Ko gumb sprostimo pa vzmet potisne mino navzgor v zob\xc4\x8dke tulca in tako je mina v polo\xc5\xbeaju za pisanje. Kadar kemi\xc4\x8dnega svin\xc4\x8dnika ne uporabljamo postopek ponovimo in mina sko\xc4\x8di nazaj v ohi\xc5\xa1je svin\xc4\x8dnika.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1888 je John J. Loud izna\xc5\xa1el napravo ,ki je omogo\xc4\x8dala ozna\xc4\x8devanje usnja, ki pa ni bila primerna za pisanje na papir. Eduard Slavoljub Penkala, hrva\xc5\xa1ki izumitelj 1906 patentira prvo mehansko pisalo, ki je predhodnik kemi\xc4\x8dnega svin\xc4\x8dnika. J\xc3\xb3zsef L\xc3\xa1szlo Bir\xc3\xb3, mad\xc5\xbearski \xc4\x8dasopisni urednik je s pomo\xc4\x8djo svojega brata Georga, kemika, po osemnajstih letih razvoja izumil osnovno obliko dana\xc5\xa1njega kemi\xc4\x8dnega svin\xc4\x8dnika s kroglico ki nana\xc5\xa1a barvo na papir. Bir\xc3\xb3 je patentiral izum 1938 na Mad\xc5\xbearskem in 27.decembra 1938 v ZDA pod imenom\xc2\xa0\xc2\xbbFontain Pen for Pulpink Ink\xc2\xab\xc2\xa0(kasneje\xc2\xa0\xc2\xbbBall Pen\xc2\xab) in 1934 v Argentini, kamor je pobegnil leta 1940 pred preganjanjem Judov na Mad\xc5\xbearskem, kjer tudi ustanovi podjetje Sylvapen._NEWLINE_Prvi preboj kemi\xc4\x8dnega svin\xc4\x8dnika na trg je omogo\xc4\x8dil britanski poslovne\xc5\xbe Henry George Martin. Odkril je da je kemi\xc4\x8dni svin\xc4\x8dnik idealna naprava za letalsko posadko in da deluje na veliki nadmorski vi\xc5\xa1ini ne da bi kapljal. Od Bir\xc3\xb3ja kupi patentne pravice in z Frederickom Milesom 1944 v Readingu (Berkshire, Anglija) ustanovi prvo tovarno kemijskih svin\xc4\x8dnikov na svetu ter za\xc4\x8dne z mno\xc5\xbei\xc4\x8dno proizvodnjo. \xc5\xbde v prvem letu podjetje dobavi 30.000 kemi\xc4\x8dnih svin\xc4\x8dnikov vojnemu letalstvu Zdru\xc5\xbeenega kraljestva.'