b'\n_START_ARTICLE_\nBele tulpike\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1930 je kaplan Arpad Zrim prestavljen iz gorske vasice v Lendavo. Tam pogosto obiskuje prijatelja Krampa\xc4\x8da in njegovo dru\xc5\xbeino, ki jo pozna \xc5\xbee od mladosti. Pri njih spozna \xc5\xbeidovsko dru\xc5\xbeino Br\xc3\xbcnner in se zaljubi v h\xc4\x8der Rahelo. Zaradi tega je v slabih odnosih z dekanom Jerebi\xc4\x8dem in kaplanom \xc5\xa0ernekom. Krampa\xc4\x8di njegovega razmerja z Rahelo ne obsojajo, velikokrat jima prisko\xc4\x8dijo na pomo\xc4\x8d. Dobro se razume tudi z Grafi\xc4\x8dem, ki je administrator v Turni\xc5\xa1\xc4\x8du. Njegovo razmerje z Rahelo se stopnjuje in \xc5\xa1kof ga prestavi v Turni\xc5\xa1\xc4\x8de. Tja pa ga ni prestavil le zaradi Rahele, pa\xc4\x8d pa je za to prosi tudi Grafi\xc4\x8d, ki Jerebi\xc4\x8da prav tako ni maral. Tako je Arpad bli\xc5\xbeje svoji mami, za katero skrbi in jo ima rad, a dale\xc4\x8d od Rahele. Rahela zanosi in ko Arpad to izve, je presre\xc4\x8den in je pripravljen z njo zbe\xc5\xbeati, a njeni star\xc5\xa1i jo prisilijo v splav. Arpad tega ne more preboleti, Rahela pa se z dru\xc5\xbeino preseli na Mad\xc5\xbearsko. Mladi kaplan za\xc4\x8dne popivati in po incidentu s cigani ga je \xc5\xa1kof na pro\xc5\xa1njo Arpadove matere prisiljen odstaviti. Arpad se vrne domov k materi, ki pa kmalu umre. To ga zelo potre, postane depresiven ter \xc5\xbeivi sam v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini in bedi. Nekega dne ga obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo Krampa\xc4\x8devi in ga povabijo, naj pride \xc5\xbeiveti k njim, in mu povejo, da se je Rahela vrnila sama, brez star\xc5\xa1ev. Arpad njihovo ponudbo zavrne. Po\xc4\x8dasi je vedno bolj bolan in blazen. V prividih vidi svojo mater, ki ga kli\xc4\x8de k sebi. Roman se kon\xc4\x8da z njegovo smrtjo. Skozi cel roman se pojavljajo beli lokvanji oziroma bele tulpike kot simbol mladosti in veselja, zato ima roman tudi tak naslov._NEWLINE_Poleg osnovne zgodbe in tragi\xc4\x8dne usode mladega kaplana je v delu tudi kritika dru\xc5\xbebenih razmer, predvsem odnosa kristjanov do \xc5\xbeidov. Primer je Lendavsko gasilsko dru\xc5\xa1tvo, ki ga sestavljajo kristjani in \xc5\xbeidje. Gasilci kristjani ne smejo sodelovati pri \xc5\xbeidovski proslavi, saj jim dekan no\xc4\x8de dati odveze pri spovedi, \xc4\x8de sodelujejo, \xc4\x8deprav \xc5\xbeidovski gasilci vedno sodelujejo pri kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih procesijah. Celo Grafi\xc4\x8d, ki je do Arpadove ljubezni toleranten, ne podpira tega, da bi se kristjani dru\xc5\xbeili z \xc5\xbeidi.\n_START_SECTION_\nMnenja\n_START_PARAGRAPH_\n"Najbolj pa ta murski svet o\xc5\xbeivi, ko se po njem razlije mno\xc5\xbeica kmetov in kmetic. Tedaj roman Bele tulpike zadobiva polno mo\xc4\x8d. Ta mno\xc5\xbeica, \xc4\x8detudi brezimna, zraste iz zemlje in za\xc5\xbeivi z \xc5\xbearom ... Ta sij pa pri\xc4\x8da o ve\xc4\x8dni mo\xc4\x8di \xc5\xbeivljenja ..." (Bohanec 1972)_NEWLINE_Dela Ferda Godine so znana podobah socialno ogro\xc5\xbeenih malih ljudi iz Prekmurja, njegove doma\xc4\x8de de\xc5\xbeele. Njegov slog je preprost in stvaren, pisal pa je predvsem novele. Izjema je roman Bele Tulpike. Od ostalih del se lo\xc4\x8di po tem, da je bolj romanti\xc4\x8dno oblikovan in fabulativno veliko bolj razgiban. (Paternu 1967)_NEWLINE_V tem delu je avtor prikazal duhovnika kot obi\xc4\x8dajnega \xc4\x8dloveka, ki je tako kot vsi obte\xc5\xbeen s \xc4\x8dustvenimi razkoli v sebi. Kljub temu da pisatelj k temi pristopa na zanimiv na\xc4\x8din, je delo dolgovezno in razvle\xc4\x8deno, vedno znova se pojavlja ista bole\xc4\x8dina, dokler se na koncu vse skupaj ne kon\xc4\x8da v pretirani solzavosti. (Stenovec 1994)'