b'\n_START_ARTICLE_\nPti\xc4\x8di\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in porazdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nPti\xc4\x8di \xc5\xbeivijo in se razmno\xc5\xbeujejo v ve\xc4\x8dini zemeljskih obmo\xc4\x8dij na vseh sedmih celinah. Najbolj severno se razmno\xc5\xbeuje sne\xc5\xbeni strako\xc5\xa1 (Pagodroma nivea), do 440\xc2\xa0km v notranjost Antarktike. Najvi\xc5\xa1ja biolo\xc5\xa1ka raznolikost pti\xc4\x8dev se pojavlja v tropskih predelih. Pred \xc4\x8dasom so menili, da je bila ta raznolikost posledica ve\xc4\x8djih stopenj nastajanja vrst v tropih. Zadnje raziskave so pokazale ve\xc4\x8dje stopnje nastajanja vrst na ve\xc4\x8djih zemljepisnih \xc5\xa1irinah, ki so jih izravnavale ve\xc4\x8dje stopnje izumrtja kot v tropih. Ve\xc4\x8d dru\xc5\xbein pti\xc4\x8dev se je prilagodilo na \xc5\xbeivljenje, tako na svetovnih oceanih kot tudi v njih, od katerih se nekaj vrst morskih pti\xc4\x8dev na obalah le razmno\xc5\xbeuje. Nekatere vrste pingvinov se potapljajo do 300 m.\n_START_SECTION_\nVpliv \xc4\x8dloveka na raz\xc5\xa1irjenost ptic\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko vrst pti\xc4\x8dev se razmno\xc5\xbeuje na podro\xc4\x8djih, kjer so jih naselili ljudje. Nekatere naselitve so bile namerne. Fazana (Phasianus colchicus) so po svetu raz\xc5\xa1irili umetno kot divjad. Druge vrste so raz\xc5\xa1irili slu\xc4\x8dajno. Divje meni\xc5\xa1ke skob\xc4\x8devke (Myiopsitta monachus) so se na primer po begu iz ujetni\xc5\xa1tva na veliko naselile v ve\xc4\x8d severnoameri\xc5\xa1kih mestih. Nekatere vrste kot so kravja \xc4\x8daplja (Bubulcus ibis), rumenoglava karakara (Milvago chimachima) in gala (ro\xc5\xbenati kakadu, Eolophus roseicapillus) so se raz\xc5\xa1irile naravno dale\xc4\x8d od izvirnega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da, ker so poljedelska dela tvorila primerna nova bivali\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nSezonska raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nPri nekaterih vrstah ptic vlada dolo\xc4\x8dena sezonska raz\xc5\xa1irjenost. Na nekem obmo\xc4\x8dju lahko v razli\xc4\x8dnih letnih \xc4\x8dasih vidimo razli\xc4\x8dne vrste ptic. Poletne vrste se na nekem obmo\xc4\x8dju zadr\xc5\xbeujejo le med gnezdenjem in se nato selijo. Preletniki pridejo le ob selitvah.\n_START_SECTION_\nZgradba pti\xc4\x8djega telesa\n_START_PARAGRAPH_\nPti\xc4\x8di so (razen netopirjev) edina skupina vreten\xc4\x8darjev, ki lahko v resnici letajo, ne pa samo jadrajo kot nekatere druge skupine. To jim omogo\xc4\x8da zgradba njihovega telesa. \xc4\x8ceprav so pti\xc4\x8di gospodarji zraka, so povsem doma tudi na kopnem in v vodi. Odlo\xc4\x8dilno za ta uspeh je bil razvoj perja. Podobno kot dlaka se je razvilo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito stalno toplega telesa in se \xc5\xa1ele kasneje oblikovalo v trdne letalne ploskve, ki so omogo\xc4\x8dile letenje._NEWLINE_Osnovne telesne in vedenjske poteze pti\xc4\x8dev pri\xc4\x8dajo, da gre za \xc5\xbeivali, ki so prilagojene za letanje. Telo se jim je spreminjalo tako, da se je krepila telesna mo\xc4\x8d, telo pa je hkrati postajalo la\xc5\xbeje. Kosti so postale votle ali porozne, ali pa so oblikovane kot tanke, ukrivljene plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Te\xc5\xbeko zobovje je zamenjal lahek kljun, pernato odevalo je zelo lahko.\n_START_SECTION_\nPerje\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dajno je celo pti\xc4\x8dje telo, razen kljuna in nog, prekrito s perjem. Nekateri pti\xc4\x8di, kot na primer jastrebi, pa imajo gole glave in vratove. Ker pokrivajo skoraj celotno telo in so hkrati dobra toplotna izolacija, zmanj\xc5\xa1ujejo toplotne izgube telesa ter omogo\xc4\x8dajo vzdr\xc5\xbeevati stalno povi\xc5\xa1ano telesno temperaturo.\n_START_SECTION_\nPerut\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj prednjih okon\xc4\x8din v peruti je pti\xc4\x8dem omogo\xc4\x8dil letenje. Njihova razli\xc4\x8dna oblikovanost in prilagojenost jim omogo\xc4\x8da jadranje v velikih vi\xc5\xa1avah, letenje nad oceani, bliskovito lovljenje plena, be\xc5\xbeanje pred plenilci, preletavanje velikih razdalj.\n_START_SECTION_\nOkostje\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj letenja s pomo\xc4\x8djo mi\xc5\xa1ic je povzro\xc4\x8dil, da se pti\xc4\x8dje okostje bistveno razlikuje od okostij drugih \xc5\xbeivali. Najopaznej\xc5\xa1a posebnost pri pti\xc4\x8dih letalcih je mo\xc4\x8dan greben na grodnici, na katerega so pritrjene peruti. Repna peresa rastejo iz trtice. Prednje okon\xc4\x8dine so povsem prilagojene letenju, brezzobe \xc4\x8deljusti pa so se razvile v kljun._NEWLINE_Kosti imajo nizko specifi\xc4\x8dno te\xc5\xbeo. Dolge kosti pti\xc4\x8dev letalcev so votle, toda oja\xc4\x8dane z lahkimi notranjimi oporami. Golobje okostje tehta na primer samo dvajsetino te\xc5\xbee celega telesa. \xc5\xa0tevilni pti\xc4\x8di neletalci pa imajo masivne kosti._NEWLINE_Edini predel, kjer imajo pti\xc4\x8di ve\xc4\x8d kosti kot drugi vreten\xc4\x8darji, je vrat. \xc4\x8caplja potrebuje zelo gibljiv vrat, da si lahko ujame hrano, pa tudi da dose\xc5\xbee vsak del telesa, ko si \xc4\x8disti in neguje perje. V \xc4\x8dapljinem vratu je 16 do 17 vretenc, v labodjem do 25, sesalci pa imajo samo 7 vretenc.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cutila\n_START_PARAGRAPH_\nVoh in okus nista dobro razvita. Bobni\xc4\x8d u\xc5\xa1esa le\xc5\xbei skoraj ob ko\xc5\xbeni povr\xc5\xa1ini, zato je zunanji sluhovod zelo kratek. Uhlja ni, nadome\xc5\xa1\xc4\x8da ga venec peresc. Med vsemi \xc4\x8dutili je najbolj razvit vid. O\xc4\x8di so velike. Pti\xc4\x8di imajo gib\xc4\x8dne veke in napol prozorno \xc5\xbemurko, ki lahko prekrije ves zunanji del zrkla.\n_START_SECTION_\nPrebavila\n_START_PARAGRAPH_\nPti\xc4\x8di nimajo zob, zato mora prebavni sistem opraviti vse stopnje razgradnje hrane. _NEWLINE_Ptice pobirajo in trgajo hrano s kljunom. Jezik je lahko razli\xc4\x8den. Ustom in \xc5\xberelu sledi v odvisnosti od dol\xc5\xbeine vratu razli\xc4\x8dno dolg mi\xc5\xa1i\xc4\x8dasti po\xc5\xbeiralnik, ki se pri mnogih vrstah na koncu raz\xc5\xa1iri v gol\xc5\xa1o. Slu\xc5\xbei jim za shranjevanje hrane. Sledi \xc5\xbeelodec, s svojim prvim delom, \xc5\xbelezovnikom, ki izlo\xc4\x8da prebavne sokove in drugim, mlin\xc4\x8dkom. Mlin\xc4\x8dek z ritmi\xc4\x8dnim kr\xc4\x8denjem in s po\xc5\xbertimi kamen\xc4\x8dki drobi omeh\xc4\x8dano hrano. Tanko \xc4\x8drevo je zavito in pri rastlinojedih dalj\xc5\xa1e. Ob prehodu iz tankega \xc4\x8drevesa v debelo \xc4\x8drevo izra\xc5\xa1\xc4\x8data dve razli\xc4\x8dno dolgi slepi \xc4\x8drevesi. Debelo \xc4\x8drevo se izliva v stok, kjer se zaklju\xc4\x8dujejo tudi izvodila se\xc4\x8dil in spolovil.\n_START_SECTION_\nDihala\n_START_PARAGRAPH_\nPti\xc4\x8di imajo dobro razvita dihala, ki oskrbujejo mi\xc5\xa1ice z dovolj veliko koli\xc4\x8dino kisika. Plju\xc4\x8da pti\xc4\x8dev so majhna in kompaktna. Povezana so z zra\xc4\x8dnimi vre\xc4\x8dami po vsem telesu, le te pomagajo pri vdihavanju in izdihavanju zraka. Med respiratornimi gibi se volumen plju\xc4\x8d le malo spreminja._NEWLINE_Zra\xc4\x8dne vre\xc4\x8de vzdr\xc5\xbeujejo stalen pretok zraka. Stena zra\xc4\x8dnih vre\xc4\x8d je tanka, pro\xc5\xbena in slabo prekrvavljena. V \xc4\x8dasu letenja se zra\xc4\x8dne vre\xc4\x8de polnijo in praznijo z ritmi\xc4\x8dno kontrakcijo in relaksacijo letalnih mi\xc5\xa1ic, ter z udarjanjem kril. Namesto dvosmerene izmenjave zraka, kot jo imajo sesalci, te\xc4\x8de pri pticah zrak po dihalih le v eni smeri.\n_START_SECTION_\nObto\xc4\x8dila\n_START_PARAGRAPH_\nSrce je popolnoma deljeno v dva predvora in dva prekata. Veliki in mali krvni obtok sta dokon\xc4\x8dno razmejena.\n_START_SECTION_\nIzlo\xc4\x8dala in spolovila\n_START_PARAGRAPH_\nPti\xc4\x8di nimajo se\xc4\x8dnika. Ledvice izlo\xc4\x8dajo odpadne snovi v obliki gosto teko\xc4\x8dega se\xc4\x8da, ki se po drugotnih se\xc4\x8devodih izliva v stok._NEWLINE_Sam\xc4\x8devi spolni \xc5\xbelezi, semen\xc4\x8dnika, le\xc5\xbeita bo\xc4\x8dno ob hrbtenici pred ledvicami. Semen\xc4\x8dice, ki tu nastajajo, se po semenovodih odvajajo v stok lo\xc4\x8deno od se\xc4\x8da.  Pri samicah se v zarodkovem razvoju zasnujeta parni spolni \xc5\xbelezi z izvodiloma, vendar se razvijeta le levi jaj\xc4\x8dnik in levi jajcevod. Desni jaj\xc4\x8dnik in desni jajcevod zakrnita. Pri odraslih samicah se posebna dela jajcevoda izoblikujeta v beljakovo in lupinino \xc5\xbelezo.\n_START_SECTION_\nIzbira kraja za gnezditev\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dkrat poi\xc5\xa1\xc4\x8de kraj gnezditve samec. Pri selivkah se samec vrne v rojstni kraj \xc5\xbee pred samico. Takoj se za\xc4\x8dne ogledovati, kje bi na\xc5\xa1el primeren prostor za gnezdo._NEWLINE_Svoj prihod in izbiro mesta za gnezdo oznanja pti\xc4\x8d z vsakovrstnim obna\xc5\xa1anjem, ki naj morebitnim novim interesentom dopove, da je ta kraj \xc5\xbee zaseden. Neutrudno varuje meje svojega okoli\xc5\xa1a in se po\xc5\xbeene za vsakim tekmecem._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so pti\xc4\x8dje petje, klici in vsakovrstno ogla\xc5\xa1anje znaki, s katerimi uveljavlja posestne pravice. Ko je te pravice nesporno uveljavil, se za\xc4\x8dne ogla\xc5\xa1ati druga\xc4\x8de, da privabi samice. Vsaka vrsta ima zna\xc4\x8dilen napev. \xc4\x8ce so samci graditelji kot na primer \xc5\xbeolne in str\xc5\xbeek, za\xc4\x8dno \xc5\xbee zna\xc5\xa1ati gnezdo.\n_START_SECTION_\nParjenje\n_START_PARAGRAPH_\nKo pridejo sami\xc4\x8dke, se petje stopnjuje, hkrati pa se zaostrijo boji za izbrano gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8de. Lastnik okoli\xc5\xa1a na\xc5\xbeene vsakega vsiljivca in se hkrati su\xc4\x8de okoli samice. Z ljubezenskimi igrami se samec predstavlja samici. \xc5\xa0opiri se s plesi, razkazovanjem okrasnega perja, izvaja akrobatske lete in ji ponuja simboli\xc4\x8dna darila._NEWLINE_Sami\xc4\x8dka, ki je najve\xc4\x8dkrat ne\xc5\xbenej\xc5\xa1a in zaradi ohranitve vrste bolj skromne zunanjosti, komaj kdaj poka\xc5\xbee svoj interes do samca. Le redko in pri malokaterih pti\xc4\x8djih vrstah dobi snubec odgovor z glasom. Dostikrat poka\xc5\xbee sami\xc4\x8dka, da se je tudi sama odlo\xc4\x8dila le tako, da preprosto ostane v sam\xc4\x8devem okoli\xc5\xa1u. Kdaj pa kdaj se sami\xc4\x8dka pritiska k samcu, mu \xc4\x8dehlja perje ali vabljivo po\xc4\x8dene. Najve\xc4\x8dkrat se rahlo izmika snubcu in ga tako z zapeljivo igro \xc5\xa1e bolj pod\xc5\xbeiga._NEWLINE_Nekateri pti\xc4\x8di se \xc2\xbbzaro\xc4\x8dijo\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbee prej\xc5\xa1nje leto ali v zimovi\xc5\xa1\xc4\x8du, tako da sta spomladi \xc5\xbee takoj par._NEWLINE_Po navadi je samcev ve\xc4\x8d kot samic, tako da marsikateri samec ostane brez svojega para in tedaj imajo lastniki okoli\xc5\xa1a s takim samcev hude boje._NEWLINE_Par\xc4\x8dek ostane skupaj vse leto in skupno zna\xc5\xa1ata gnezdo ter skrbita za mladi\xc4\x8de. Nekatere vrste ptic ostane skupaj ve\xc4\x8d let, dostikrat celo do smrti.\n_START_SECTION_\nKako zna\xc5\xa1ajo gnezdo\n_START_PARAGRAPH_\nGnezda so spletena, sezidana, izkopana ali nalepljena z veliko umetnostjo in pridnostjo. Gnezdo ni pti\xc4\x8dji dom, ampak je le za\xc4\x8dasna valilnica, ki izgubi svoj pomen kakor hitro mladi\xc4\x8dki zapustijo gnezdo. _NEWLINE_Gradilni nagon se pojavi hkrati z razmno\xc5\xbeevalnim in valilnim. Izredne graditvene sposobnosti se vzbudijo posebno pri sami\xc4\x8dkah in so navadno one gradbeni mojstri. Samci se zadovoljijo s tem, da prina\xc5\xa1ajo material in pomagajo pri gradnji, v\xc4\x8dasih pa je samec le opazovalec in zabava samico z \xc5\xbegolenjem.\n_START_SECTION_\nValjenje\n_START_PARAGRAPH_\nPtice se razmno\xc5\xbeujejo z jajci in za zarod vzorno skrbijo. Ve\xc4\x8dina znese jajca v posebna gnezda, ki so dobro skrita ali name\xc5\xa1\xc4\x8dena zunaj dosega plenilcev. Jajca vali ena ali ve\xc4\x8d odraslih ptic, praviloma je to samica. \xc5\xa0tevilo jajc v leglu je pri vrstah zelo razli\xc4\x8dno, nekatere pa imajo v enem letu tudi ve\xc4\x8d legel._NEWLINE_Mladi\xc4\x8di se izvalijo pri manj\xc5\xa1ih pti\xc4\x8dih v 12 do 14 dneh, pri krokarjih v 17 do 21 dneh, koko\xc5\xa1i valijo 20 do 24 dni, veliki vodni pti\xc4\x8di 30 do 35 dni, veliki teka\xc4\x8di 35 do 39 dni in ujede 28 do 56 dni. Neugodno vreme lahko podalj\xc5\xa1a \xc4\x8das valjenja._NEWLINE_Za razvoj plodu v jajcu je potrebna temperatura 37,5 do 40\xc2\xa0\xc2\xb0C. To toploto dobi jajce od prsi vale\xc4\x8de ptice. Med valjenjem obra\xc4\x8da jajca, da se enakomerno ogrevajo. Kratkotrajne in manj\xc5\xa1e ohladitve jajcem ne \xc5\xa1kodijo, tako da vale\xc4\x8da ptica lahko ob\xc4\x8dasno zapusti gnezdo._NEWLINE_Ko je mladi\xc4\x8d goden sam razbije lupino za kar ima poseben tako imenovani \xc2\xbbjaj\xc4\x8dni zob\xc2\xab, majhen ro\xc5\xbei\xc4\x8dek na kljunu, ki izgine kmalu potem ko se izvali.\n_START_SECTION_\nSkrb za zarod\n_START_PARAGRAPH_\nMladi pti\xc4\x8di pridejo na svet nebogljeni in goli. Samica jih greje pod perutmi. Prve dni je samec skrben hranilec. Kasneje pa se pri prina\xc5\xa1anju hrane pridru\xc5\xbei \xc5\xa1e samica. Za \xc4\x8disto\xc4\x8do gnezda samec in samica zelo skrbita. Mladi\xc4\x8dje blato odneseta stran. Kasneje pa ko so mladi\xc4\x8di zadosti mo\xc4\x8dni se iztrebljajo iz gnezda ven.\n_START_SECTION_\nObna\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina pti\xc4\x8dev je dnevnih \xc5\xbeivali, oziroma dejavnih med dnevom. Nekateri redovi in vrste kot so sove in podhujke (Caprimulgidae) so no\xc4\x8dne ali ve\xc4\x8derne \xc5\xbeivali (dejavne v polmraku). Ve\xc4\x8d priobalnih vrst podreda pobre\xc5\xbenikov (Charadrii) se prehranjuje ob ugodni plimi, podnevi ali pono\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nSporazumevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPti\xc4\x8di se sporazumevajo v glavnem z vidnimi in zvo\xc4\x8dnimi signali. Lahko so namenjeni pripadnikom iste vrste ali drugih vrst._NEWLINE_V\xc4\x8dasih uporabijo perje za dosego dru\xc5\xbebene prevlade, za prikaz paritvenega stanja in spolne zrelosti v spolno izbranih vrstah ali za ustrahovanje. \xc5\xa0irokorepec (Eurypyga helias) na primer opona\xc5\xa1a velikega predatorja in odbija jastrebe ter tako varuje mladi\xc4\x8de. Raznolikost perja prav tako omogo\xc4\x8da razpoznavo posameznih pti\xc4\x8dev, \xc5\xa1e posebej razli\xc4\x8dne vrste. Vidno sporazumevanje lahko vsebuje tudi ritualno vedenje, ki se je razvilo iz dejanj brez signalov, na primer iz \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja in urejevanja perja, kljuvanja ali iz drugih vedenjskih vzorcev. Tak\xc5\xa1no vedenje lahko nakazuje napadanje ali podrejanje in lahko prispeva k oblikovanju socialnih odnosov. Najbolj dovr\xc5\xa1eno vedenje se pojavlja med parjenjem, kjer \xc2\xbbplesi\xc2\xab\xc2\xa0nastanejo s kombinacijo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih mo\xc5\xbenih sestavin gibanja. Parjenje samcev je lahko odvisno od kakovosti tak\xc5\xa1nega vedenje.'