b'\n_START_ARTICLE_\nDivji petelin\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nDivji petelin je najve\xc4\x8dji med vsemi kurami. Samec meri od 74 do 90\xc2\xa0cm v dol\xc5\xbeino in dose\xc5\xbee do 5\xc2\xa0kg te\xc5\xbee, samica pa je kot pri ostalih kurah za tretjino manj\xc5\xa1a, v dol\xc5\xbeino meri med 54 in 63\xc2\xa0cm. Te\xc5\xbeka je do 3\xc2\xa0kg. Samca je ravno zaradi velikosti nemogo\xc4\x8de zamenjati za katero drugo kuro. Ima razmeroma dolg rep, dolg vrat, njegovo perje pa je temno z zelenim pridihom. Zelo opazna je polkro\xc5\xbena bela pika na bazi peruti in \xc5\xbeivorde\xc4\x8da ko\xc5\xbena guba (t. i. \xc2\xbbro\xc5\xbea\xc2\xab) nad o\xc4\x8desom, ki izgleda kot obrv. Mo\xc4\x8dan, vidno ukrivljen kljun je bledorumene barve. Pri vzletu je zelo glasen, sicer pa leti s hitrim, enakomernim zamahovanjem kril, ki ga prekinja z jadranjem. Dolg vrat in rep dajeta vtis, kot da so krila razmeroma majhna._NEWLINE_Samico je prav tako te\xc5\xbeko zamenjati s samicami drugih kur, saj je bistveno ve\xc4\x8dja celo od samice ru\xc5\xa1evca. Od nje se poleg po velikosti lo\xc4\x8di tudi po rjavo-oran\xc5\xbenem perju na grlu in zgornjem delu prsi. Po ostalih delih telesa je grahasta, nekoliko bolj blede barve kot samica ru\xc5\xa1evca, rep pa je dalj\xc5\xa1i in bolj zaokro\xc5\xbeen._NEWLINE_Divji petelin je znan predvsem po sam\xc4\x8devem dvorjenju. Samci se spomladi zberejo na mestu v gozdu - \xc2\xbbrasti\xc5\xa1\xc4\x8du\xc2\xab, kjer pojejo in dvorijo samicam. Zna\xc4\x8dilen napev je sestavljen iz \xc5\xa1tirih delov, ki ju opisujemo kot klepanje, drobljenje, glavni udarec in bru\xc5\xa1enje. Znano je, da se med bru\xc5\xa1enjem ne odziva na dogajanje v okolici, kar so izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali lovci, da so se mu pribli\xc5\xbeali na ustrezno razdaljo za strel. Sicer je zelo pla\xc5\xa1en. Samica po parjenju zgradi skromno gnezdo na tleh in vanj izle\xc5\xbee 6 do 10 jajc, iz katerih se po \xc5\xa1tirih tednih izle\xc5\xbeejo mladi\xc4\x8di. Divji petelin je izrazit rastlinojed, le mladi\xc4\x8di za svoj razvoj prvih nekaj tednov potrebujejo hrano z veliko beljakovinami in lovijo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, zlasti gozdne mravlje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski prostor divjega petelina so zreli borealni gozdovi z veliko podrasti. Predvsem pozimi so odvisni od iglic in poganjkov iglavcev, zato jih najve\xc4\x8dkrat najdemo v iglastih gozdovih. Preferira sestoje vrst z veliko jagodi\xc4\x8devja in so\xc4\x8dnimi poganjki, poleg prevladujo\xc4\x8de smreke \xc5\xa1e jelko, bukev, rde\xc4\x8di bor ali druge listavce. V mladih gozdovih ima zaradi gostega rastja te\xc5\xbeave z letenjem, zato se tak\xc5\xa1nih sestojev izogiba. Zaradi teh zna\xc4\x8dilnosti je uporaben kot bioindikator zdravega starega gozdnega ekosistema in visoke stopnje biodiverzitete._NEWLINE_\xc5\xbdivi po vsej Evropi vklju\xc4\x8dno z Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom (razen Irske, kjer je bil iztrebljen) in osrednji Aziji do Kitajske. V Sloveniji je raz\xc5\xa1irjen na vi\xc5\xa1inah med 800 in 1500 m nadmorske vi\xc5\xa1ine v alpskem svetu ter gozdnatih planotah na Notranjskem, Ribni\xc5\xa1kem, Sne\xc5\xbeniku in v Zasavju. Na teh nadmorskih vi\xc5\xa1inah v Sloveniji prevladuje me\xc5\xa1ani gozd, zato ga kljub temu da preferira iglaste gozdove najve\xc4\x8dkrat najdemo v tem habitatu.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost in varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDivji petelin ima obse\xc5\xbeno obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti v Evropi, veliko med 1 in 10 milijonov kvadratnih kilometrov, kjer \xc5\xbeivi populacija, ki \xc5\xa1teje med 1,5 in 2 milijona osebkov. Ogro\xc5\xbeen je lokalno, predvsem zaradi izgube ustreznih habitatov in vedno toplej\xc5\xa1ega podnebja. Ponekod, predvsem v Zahodni in Srednji Evropi je lokalno iztrebljen._NEWLINE_V Sloveniji je bil cenjena lovska trofeja 1984 pa je Lovska zveza Slovenije lov nanj zaprla. Od 1993 je za\xc5\xa1\xc4\x8diten po Uredbi o zavarovanih prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivalskih vrstah. Ogro\xc5\xbea ga predvsem izguba habitatov zaradi neprilagojene se\xc4\x8dnje in gradnje smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d, nemir, ki ga povzro\xc4\x8dajo planinarjenje, nabiralni\xc5\xa1tvo, kolesarjenje, vo\xc5\xbenja z motoriziranimi vozili in zimski \xc5\xa1porti, pove\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila plenilcev in podnebne spremembe. Ocenjujejo, da na slovenskem gnezdi le \xc5\xa1e 300 do 600 parov.'