b"\n_START_ARTICLE_\nKardo\n_START_PARAGRAPH_\nKardo (latinsko cardo, cardo maximus) je bila v rimskih mestih, voja\xc5\xa1kih taborih in kolonijah cesta, ki je potekala v smeri sever-jug. Glavni kardo (cardo maximus) se je na sredini pravokotno kri\xc5\xbeal z glavnim dekumanom (decumanus maximus). Obe cesti sta bili klju\xc4\x8dna elementa pri na\xc4\x8drtovanju mest, njuno kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de pa naj bi bilo geometrijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta ali njegov popek (umbiculus). V bli\xc5\xbeini kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da je bil obi\xc4\x8dajno forum. Na obeh straneh glavnega karda so bile trgovine in lokali, ki so bili, poleg foruma,  sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mestnega dogajanja. _NEWLINE_Ulice, vzporedne s kardom so se imenovale kardini. _NEWLINE_Naziv cardo izhaja iz istega korena kot beseda kardinalen in pomeni glaven ali bistven in se lahko nana\xc5\xa1a tudi na glavne strani neba._NEWLINE_V ve\xc4\x8dini mest je bil glavni dekuman druga napomembnej\xc5\xa1a mestna ulica, v nekaterih mestih pa sta bili zaradi geografije njuni vlogi zamenjani.\n_START_SECTION_\nEmona\n_START_PARAGRAPH_\nV Emoni se je glavni kardo ujemal s staro jantarno cesto, ker je bila o\xc5\xbeina ob plovni Ljubljanici med Grajskim gri\xc4\x8dem in Ro\xc5\xbenikom edina prehodna pot, ki je povezovala Panonijo z Apeninskim polotokom. Za\xc4\x8del se je pri severnih vratih pri sedanji Bukvarni na Slovenski cesti, od katerih je vodila cesta proti  Atransu in Celei, in se kon\xc4\x8dal pri ju\xc5\xbenih vratih na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du med Barjansko cesto in Mirjem. Skozi ju\xc5\xbena vrata je vodila cesta na Ljubljansko barje in morda do naselja na obmo\xc4\x8dju Iga. Dolg je bil 360 passusov (540 m) in \xc5\xa1irok 14 passusov  (21 m)._NEWLINE_Glavni kardo ni potekal po osi Emone, ampak je bil zaradi pomanjkanja prostora za forum premaknjen za en kardin proti vzhodu. Zaradi premika so bile zahodno od njega trije kardini, v rekonstrukciji Emone ozna\xc4\x8deni z A, B in C, vzhodno od njega pa samo eden z oznako H. Kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de z glavnim dekumanom je bilo na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du Slovenske in Rimske ceste. Forum je bil severozahodno od kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da med Gregor\xc4\x8di\xc4\x8devo ulico in Rimsko cesto.\n_START_SECTION_\nApamea, Sirija\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni kardo v Apamei je tekel skozi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta v smeri sever-jug in povezoval glavna mestna vrata. Bil je glavna mestna prometnica, dolga 1850 m in \xc5\xa1iroka 37 m. Ob njem je bilo 1200 stebrov z edinstvenimi spiralnimi \xc5\xbelebi\xc4\x8di, ki so na vsakem naslednjem stebru tekli v nasprotno smer. Stebri\xc5\xa1\xc4\x8de, zgrajeno v 2. stoletju, sta uni\xc4\x8dila potresa leta 1157 in 1170. Na obeh straneh karda so bile javne in verske zgradbe.\n_START_SECTION_\nJerash, Jordanija\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopavanja v Jerashu so odkrila ostanke anti\xc4\x8dnega rimskega mesta, katerega glavna znamenitost je kardo s stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem. Ohranila sta se del stebri\xc5\xa1\xc4\x8da in izvirna tlakovana cesta.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xb6ln, Nem\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nHohe Strasse in Schildergasse v K\xc3\xb6lnu sta primera cest, ki sta vse do danes obdr\xc5\xbeali svoji smeri in vlogi glavnega karda in dekumana.\n_START_SECTION_\nJeruzalem, Izrael\n_START_PARAGRAPH_\nPo judovskem uporu v 130. letih n. \xc5\xa1t., ki ga je vodil Simon Bar Kokhba  in zatrl cesar Hadrijan, je bil Jeruzalem poru\xc5\xa1en. Hadrijan je na njegovem mestu zgradil rimsko kolonijo in jo po sebi imenoval Colonia Aelia Capitolina. Aelia Capitolina je imela, podobno kot mnogo drugih rimskih kolonij, mre\xc5\xbeni na\xc4\x8drt s \xc5\xa1irokimi avenijami in o\xc5\xbejimi stranskimi ulicami. Njen cardo maximus je bil prvotno tlakovana cesta, \xc5\xa1iroka pribli\xc5\xbeno 22,5 m, ki je tekla od Dama\xc5\xa1\xc4\x8danskih vrat proti jugu. Kje natan\xc4\x8dno se je kon\xc4\x8dala, ni znano.  Ju\xc5\xbeni podalj\xc5\xa1ek karda, ki so ga zgradili v 6. stoletju pod Justinijanom, je podalj\xc5\xa1al cesto \xc5\xa1e bolj proti jugu in povezal baziliko Bo\xc5\xbejega groba z novozgrajenimi Sionskimi vrati. Cesti\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo po celi dol\xc5\xbeini razdeljeno na tri dele: 12 m \xc5\xa1iroko cesti\xc5\xa1\xc4\x8de, ob katerem sta bili na obeh straneh pokriti stebri\xc5\xa1\xc4\x8di s plo\xc4\x8dnikom za pe\xc5\xa1ce in majhnimi trgovinami in obrtnimi delavnicami.  _NEWLINE_Potek karda je \xc5\xa1e vedno viden, \xc4\x8deprav je prvotna cesta nekaj metrov pod sedanjo. Ko je Jeruzalem v 7. stoletju pri\xc5\xa1el v arabske roke, je kardo postal trgovska ulica v arabskem slogu. _NEWLINE_Ostanke bizantinskega karda so odkrili med izkopavanji, ki so se za\xc4\x8dela leta 1969.\n_START_SECTION_\nBeit She'an, Izrael\n_START_PARAGRAPH_\nBeit She'an je bil eno od desetih mest na vzhodni meji Rimskega cesarstva v Siriji in Judeji, znanih kot Dekapolis. Mesto je imelo svojo samoupravo. Rimljani so ga ustanovili zato, da bi promoviralo rimsko kulturo. Imelo je cardo maximus,  templje, gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, kopali\xc5\xa1\xc4\x8da in druge javne zgradbe in je kovalo svoj denar."