b'\n_START_ARTICLE_\nKarlo \xc5\xa0tajner\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMed 1. svetovno vojno je ostal brez o\xc4\x8deta. Jeseni 1916 se je v dunajski tiskarni Wahriger Citron & Co pri\xc4\x8del u\xc4\x8diti za tiskarja. \xc5\xbde kot tiskarski vajenec je postal \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne mladine Avstrije, kasneje pa so ga izvolili za \xc4\x8dlana Centralnega komiteja avstrijske komunisti\xc4\x8dne mladine. Po prepovedi delovanja Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije in Zveze komunisti\xc4\x8dne mladine Jugoslavije so ga kot predstavnika komunisti\xc4\x8dne mladine internacionale poslali v Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev pomagat pri organiziranju ilegalne Zveze komunisti\xc4\x8dne mladine Jugoslavije. V Zagreb je pri\xc5\xa1el 3. januarja 1922 in tam delal do leta 1931. Ko je policija odkrila ilegalno tiskarno, ki jo je vodil, se je vrnil na Dunaj, od tam pa je odpotoval v Pariz, kjer je deloval med jugoslovanskimi emigranti. Po enoletnem bivanju v Parizu ga je francoska policija kot neza\xc5\xbeelenega tujca izgnala iz Francije. Vrnil se je na Dunaj, kjer je organiziral ilegalno tiskarno v kateri so tiskali literaturo in ponarejene osebne dokumente za komunisti\xc4\x8dne partije, ki so delovale na Balkanu. Na Dunaju ga je ponovno aretirala avstrijska policija in izgnala iz Avstrije. Od\xc5\xa1el je v Zagreb. \xc5\xa0tajner je med bivanjem v Zagrebu postal jugoslovanski dr\xc5\xbeavljan. Predstavnik Kominterne Georgi Dimitrov ga je iz Zagreba poslal v Berlin z nalogo, da z manj\xc5\xa1o skupino komunistov pripravi Komunisti\xc4\x8dno partijo Nem\xc4\x8dije na ilegalno delo, saj so pri\xc4\x8dakoval, da bo Hitler prevzel oblast. Leta 1932 je od\xc5\xa1el v Moskvo, kjer je prevzel delo direktorja zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko-tiskarskega podjetja Kominterne. To delo je opravljal do 4. novembra 1936, ko ga je aretiral NKVD. Na montiranem procesu je bil obdol\xc5\xbeen, da je agent gestapa. Voja\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ga je junija 1937 obsodilo na 10 let zapora. Zaporno kazen je pre\xc5\xbeivlja v Gulagih po Sibiriji. Leta 1943 je bil ponovno obsojen na dodatnih 10 let zapora ter po prestani kazni na dosmrtno izgnanstvo v Sibirijo in odvzemom dr\xc5\xbeavljanskih pravic. Iz zadnjega delavnega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da pri kraju Bratsk ob istoimenskem jezeru je bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den 22. septembra 1953. Od tega dne dalje je v raznih krajih Sibirije \xc5\xbeivel v izgnanstvu. Po ureditvi odnosov med Sovjetsko zvezo in Jugoslavijo je sovjetsko vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de leta 1956 obnovilo proces proti \xc5\xa0tajnerju in ugotovilo, da je bilo prvo sojenje izmi\xc5\xa1ljeno in da ni bilo razlogov za aretacijo in obsodbo ter ga na podlagi teh dejstev osvobodilo in rehabilitiralo. _NEWLINE_Leta 1936 se je v Moskvi poro\xc4\x8dil z Rusinjo Sonjo Jefimovno, ki ga je \xc4\x8dakala, ga spodbujala in kot izgnanca iskala po daljni Sibiriji, ga kon\xc4\x8dno na\xc5\xa1la ter od 5. maja 1955 z njim v Maklakovu \xc5\xbeivela v izgnanstvu. Po rehabilitaciji se je z \xc5\xbeeno vrnil V Zagreb, kjer je \xc5\xbeivel in delal do smrti._NEWLINE_Knjiga 7000 dni v Sibiriji je bila v Jugoslaviji izbrana za najbolj\xc5\xa1o knjigo leta 1972, \xc5\xa0tajner je zanjo prejel nagrado \xc2\xbbIvan Goran Kova\xc4\x8di\xc4\x87\xc2\xab, hkrati pa je bila po \xc5\xa1tevilu izdaj ter prodanih izvodov na enem od vodilnih mest jugoslovanske publicistike.'