b"\n_START_ARTICLE_\nItalijanski katepanat\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanski katepanat (gr\xc5\xa1ko: \xce\xba\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x80\xce\xb1\xce\xbd\xce\xac\xcf\x84\xce\xbf\xce\xbd \xe1\xbc\xb8\xcf\x84\xce\xb1\xce\xbb\xce\xaf\xce\xb1\xcf\x82) je bila provinca Bizantinskega cesarstva, ki je obsegala italijansko ozemlje ju\xc5\xbeno od \xc4\x8drte Monte Gargano \xe2\x80\x93 Salerno. Oblast katepana oz. Bizanca sta priznavala tudi Amalfi in Neapelj, \xc4\x8deprav sta bila bolj severno od te \xc4\x8drte.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 876 je Bizantinsko cesarstvo ponovno zavzelo Bari, ki je bil do takrat v posesti Saracenov, in ustanovili temo Langobardia minor. Upravljala sta jo dr\xc5\xbeavna uradnika, ki sta imela polo\xc5\xbeaj stratega: prvi je bil v Kalabriji, drugi pa v Apuliji. Kasneje se je prestolnica prenesla v Bari. Leta 999 so stratega v Bariju povi\xc5\xa1ali v katepana oziroma patricija Italije._NEWLINE_Leta 1017 je nekaj normanskih pustolovcev na svojem romanju v Monte Sant'Angelo sul Gargano vstopilo v voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo apulijskih langobardskih mest in se bojevalo proti Bizantinskemu cesarstvu. V letih 1016 do 1030 so bili Normani \xc4\x8disti voja\xc5\xa1ki najemniki, ki so slu\xc5\xbeili ali Bizantincem ali Langobardom. Ko je leta 1030 Sergej IV. Neapeljski za poveljnika trdnjave Aversa postavil Ranulfa Drengota, so Normani dobili svoje prvo opori\xc5\xa1\xc4\x8de, iz katerega so za\xc4\x8deli sistemati\xc4\x8dno osvajati jug Italije. Leta 1030 sta pri\xc5\xa1la v Italijo Viljem in Drogo, najstarej\xc5\xa1a sinova Tankreda Hautevillskega, nepomembnega plemi\xc4\x8da iz Coutancesa v Normandiji. Brata sta najprej vdrla v Apulijo in do leta 1040 je Bizantinski cesarstvo izgubilo ve\xc4\x8dino svojega ozemlja. Ostal jim je samo \xc5\xa1e Bari, ki je padel aprila 1071, in Bizantinci so se morali umakniti iz Italije. Vrnili so se leta 1156, ko so za kratek \xc4\x8das oblegali Bari._NEWLINE_Naslov Katepan Apulije in Kampanije je leta 1166 za nekaj \xc4\x8dasa o\xc5\xbeivel grof Gilbert Gravinski, ne\xc4\x8dak kraljice regentke Margarete Navarske. Leta 1167 je Gilbert kot katepan prisilil nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete, da so zapustile Kampanijo in prepre\xc4\x8dil, da bi Friderik Barbarossa oblegal Ankono."