b'\n_START_ARTICLE_\nProgram \xc4\x8clovek in biosfera\n_START_PARAGRAPH_\nProgram \xc4\x8clovek in biosfera (angle\xc5\xa1ko Man and the Biosphere programme; kratica MAB) je Unescov medvladni raziskovalni program, ki potrjuje biosferne rezervate, kot koncept in sredstvo za uresni\xc4\x8ditev trajnostnega ravnovesja med pogosto nasprotujo\xc4\x8dimi si cilji ohranjanja biolo\xc5\xa1ke pestrosti, spodbujanja razvoja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih virov z vzdr\xc5\xbeevanjem kulturnih vrednot. Biosferni rezervati so lokacije, kjer se ti cilji preizku\xc5\xa1ajo, prikazujejo in izvajajo._NEWLINE_Ta interdisciplinarni program je bil ustanovljen leta 1971. Program vodi Mednarodni koordinacijski svet (MAB International Co-ordinating Council), sestavljen iz predstavnikov dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic, ki jih izvoli Generalna konferenca Unesca. Program izvajajo nacionalni komiteji ali informacijske to\xc4\x8dke (focal points) programa MAB.\n_START_SECTION_\nCilji programa\n_START_PARAGRAPH_\nEden osrednjih ciljev programa je ustanoviti omre\xc5\xbeje biosfernih rezervatov (Biosphere reserves). To so obmo\xc4\x8dja kopnih ali obalno/morskih ekosistemov, kjer se z ustrezno opredelitvijo obmo\xc4\x8dij z razli\xc4\x8dnim varstvenim re\xc5\xbeimom  in upravljanjem usklajujejo ohranjevanje ekosistemov in njihove biotske raznovrstnosti s trajnostno rabo naravnih virov. Pri tem je nujno sodelovanje lokalnih skupnosti, ki naj bi v obmo\xc4\x8djih MAB la\xc5\xbee uveljavljale svoje interese. Hkrati bi v teh obmo\xc4\x8djih potekala znanstvena raziskovanja, spremljanje stanja, izobra\xc5\xbeevanje in usposabljanje.\n_START_SECTION_\nSeviljska strategija\n_START_PARAGRAPH_\nMarca leta 1995 sta bila na mednarodni konferenci v Sevilji sprejeta Strategija in statutarni okvir (Statutary Framework) za razvoj svetovnega omre\xc5\xbeja biosfernih obmo\xc4\x8dij. Istega leta je oba dokumenta potrdila Generalna konferenca UNESCO.\n_START_SECTION_\nBiosferni rezervat\n_START_PARAGRAPH_\nBiosferni rezervat je obmo\xc4\x8dje, ki so ga predlagali njegovi prebivalci, ratificiral nacionalni odbor s programom UNESCO \xc2\xbb\xc4\x8clovek in biosfera (MAB)\xc2\xab, in ki dokazuje inovativne pristope k \xc5\xbeivljenju in delu v so\xc5\xbeitju z naravo. To so obmo\xc4\x8dja, na katerem se uresni\xc4\x8dujejo trije poglavitni cilji: ohranjanje naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in biotske pestrosti, trajnostni razvoj ter znanstveno raziskovanje in spremljanje stanja (monitoring). _NEWLINE_Izraz \xc2\xbbbiosfera\xc2\xab\xc2\xa0se nana\xc5\xa1a na vse kar oskrbujejo \xc5\xbeivljenje na Zemlji: zemljo, vodo in atmosfero. Beseda \xc2\xbbrezervat\xc2\xab\xc2\xa0pomeni, da je to posebno podro\xc4\x8dje priznano da uravnava in ohranjanja s trajnostno rabo. Izraz \xc2\xbbrezervat\xc2\xab\xc2\xa0ne pomeni, da so ti kraji izklju\xc4\x8deni iz \xc4\x8dlovekove uporabe in razvoja. Humana uporaba prostora je pomemben del programa \xc4\x8clovek in biosfera._NEWLINE_Vsako biosferno obmo\xc4\x8dje ka\xc5\xbee prakti\xc4\x8dne pristope za uravnote\xc5\xbeenje ohranjanja in \xc4\x8dlovekovo rabo obmo\xc4\x8dja. So odli\xc4\x8dni primeri pobud, ki temeljijo na skupnosti, ki varuje naravno okolje, hkrati pa zagotavlja nadaljnjo zdravo rast lokalnega gospodarstva._NEWLINE_Biosferni rezervat priznava, da je kakovostno gospodarstvo zahteva kakovostno okolje in da je ohranjanje narave pomembno za oba. Program je povsem prostovoljen. Oblast nad rabo tal in vodami se ne spremeni, ko se dolo\xc4\x8di biosferni rezervat. Vladne pristojnosti in zasebna lastninska pravica ostanejo kot so bile pred imenovanjem. Svetovno mre\xc5\xbeo biosfernih rezervatov trenutno sestavlja 621 rezervatov v 117 dr\xc5\xbeavah. _NEWLINE_Biosfera ni nova raven birokracije, ni svetovna kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ne ustvarja novih zavarovanih obmo\xc4\x8dij, ne ustvarja novih zakonskih predpisov in ne omejuje pravice dr\xc5\xbeavljanov. Osrednja obmo\xc4\x8dja teh rezervatov so obi\xc4\x8dajno \xc5\xbee pod stro\xc5\xbejim re\xc5\xbeimom varovanja in so navadno \xc5\xbee zavarovana s posebno nacionalno zakonodajo dr\xc5\xbeav, na katerih ozemlju le\xc5\xbeijo. Zelo pogosto gre za narodne parke ali naravne rezervate, nemalokrat pa tudi za obmo\xc4\x8dja, zavarovana z mednarodnimi konvencijami - na primer za obmo\xc4\x8dja mednarodno pomembnih mokri\xc5\xa1\xc4\x8d ali obmo\xc4\x8dja, vpisana v UNESCOv seznam naravne in kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva.'