b'\n_START_ARTICLE_\nSicilski parlament\n_START_PARAGRAPH_\nSicilski parlament je bil zakonodajna oblast Kraljevine Sicilije. Prvi\xc4\x8d je zasedal leta 1097, vendar se za njegov uradni nastanek upo\xc5\xa1teva leto 1130 , ko je bil Rogerij II. ustoli\xc4\x8den za kralja in je s tem Sicilija postala kraljevina. V teku stoletij se je pomembnost parlamenta nekajkrat skr\xc4\x8dila, odvisno od ve\xc4\x8dje ali manj\xc5\xa1e oblasti kraljev, vendar parlament ni bil nikoli ukinjen do leta 1894, zato se tudi sama Kraljevina Sicilija obravnava kot neprekinjena politi\xc4\x8dna enota za isto dobo, \xc4\x8deprav je bila ob\xc4\x8dasno podvr\xc5\xbeena tujim oblastnikom. Po drugi svetovni vojni je bila Sicilija priznana za avtonomno de\xc5\xbeelo v okviru Italijanske republike in de\xc5\xbeelni svet je za Sicilijance zgodovinski naslednik starega parlamenta.\n_START_SECTION_\nNormani\n_START_PARAGRAPH_\nNormanska zakonodaja je predvidevala vlado, ki so jo sestavljali poleg kralja predstavniki vseh pokrajin kraljevine in ki se je delila na lo\xc4\x8dene odseke za sodstvo, voja\xc5\xa1ko organizacijo in finance. Vsi odseki so imeli zakonodajno pravico. _NEWLINE_Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo je sklical Rogerij II. Leta 1097, se je zbrala v kraju Mazara del Vallo. Praviloma je to bilo, kot se je temu pravilo v zgodnjem srednjem veku, "asiza" (it. assise, iz lat. assidere = sedeti ob nekomu) ali "zasedanje" kralja, plemi\xc4\x8dev in predstavnikov ljudstva in je bilo izklju\xc4\x8dno posvetovalnega zna\xc4\x8daja. Od vsega za\xc4\x8detka so se sicilska zasedanja delila na tri veje: fevdalno (plemi\xc4\x8di), cerkveno (\xc5\xa1kofje) in zemlji\xc5\xa1ko (predstavniki 42 mest kraljevine). V prvih \xc4\x8dasih ni bil \xc5\xa1e dolo\xc4\x8den njihov uradni sede\xc5\xbe, ker so se sklicevala "po potrebi" in v "zainteresiranih krajih", skladno s sicilijanskim razumevanjem glavnega mesta dr\xc5\xbeave, ki je bilo tisto, kjer se je trenutno kralj mudil. Leta 1130 je zasedanje v Palermu imenovalo Rogerja II. za kralja in s tem proglasilo kraljevino. Od tega datuma se skup\xc5\xa1\xc4\x8dina imenuje parlament, ker je bilo odrejeno, da bodo vsi nadaljnji vladarji podrejeni uradni odobritvi parlamenta.  Dokon\xc4\x8dna pravila sicilskih zasedanj so bila sprejeta v kraju Ariano di Puglia leta 1140 in so pomembna, v kolikor se smatra, da so bila upo\xc5\xa1tevana pri sestavljanju Justinijanovega zakonika . _NEWLINE_Kakor vsa zasedanja normanskih vlad, tudi sicilski parlament ni imel izvr\xc5\xa1ne oblasti, temve\xc4\x8d je bil posvetovalno telo in je le potrjeval oziroma zavra\xc4\x8dal kraljeve odloke v zvezi z gospodarstvom, predvsem z davki, in odnosi z drugimi dr\xc5\xbeavami. Kljub temu ga moderni zgodovinarji pri\xc5\xa1tevajo med prve moderne parlamente, skupaj z Althingom na Islandiji, Tynwaldom na otoku Man in L\xc3\xb8gtingom iz Ferskih otokov. Od slednjih se razlikuje samo v kolikor ga je moral kralj interpelirati pred izdajo zakonov.\n_START_SECTION_\nFriderik II.\n_START_PARAGRAPH_\nFriderik II. Hohenstaufen je prvi posodobil sicilski parlament. Na zasedanju v Mesini je leta 1221 dal odobriti nekatera moralna pravila, ki jih je pozneje delno vklju\xc4\x8dil tudi v Melfijski zakonik. Za \xc4\x8dasa Friderika so bili sprejeti v parlament tudi "najbolj\xc5\xa1i dr\xc5\xbeavljani" (lat. cives de melioribus de qualibet civitate), to je civilni me\xc5\xa1\xc4\x8dani. Poleg tega si je parlament pridr\xc5\xbeal razen zakonodajne tudi najvi\xc5\xa1jo sodno oblast v to\xc5\xbebah dr\xc5\xbeavljanov proti kraljevim magistratom in plemi\xc4\x8dem. V ta namen so bile ustanovljene posebne komisije (lat. solemnes curiae), ki so se letno sestajale v petih mestih in preu\xc4\x8devale predlo\xc5\xbeene prito\xc5\xbebe._NEWLINE_Melfijski zakonik predstavlja zgodovinsko pri\xc4\x8devanje delovanja in pomembnosti sicilskega parlamenta, pa tudi popis postopnega ve\xc4\x8danja parlamentarne oblasti in Friderikovega nadzorstva nad kraljevino. Friderikov absolutizem, ki je narekoval na\xc4\x8delo "Ne moremo biti osebno povsod, a na\xc5\xa1a oblast dose\xc5\xbee vsakogar.", se ni mogel razviti brez trdnih zakonov in mo\xc4\x8dnega parlamenta, ki bi jih uresni\xc4\x8dil. Prav parlamentarna dejavnost je bila najhuj\xc5\xa1i udarec staremu normanskemu fevdalizmu, ki ga je hotel Friderik ukiniti \xe2\x80\x93 ali vsaj zmanj\xc5\xa1ati \xe2\x80\x93 v korist kraljeve oblasti._NEWLINE_Med letoma 1232 in 1240 se je parlament precej spremenil. Zasedanja niso bila ve\xc4\x8d zakonodajna posvetovanja, temve\xc4\x8d sestanki predstavnikov raznih slojev, ki niso imeli nobene prave legislativne mo\xc4\x8di, saj so se vr\xc5\xa1ili \xc4\x8de in kadar je hotel kralj in z dnevnim redom, ki ga je kralj dolo\xc4\x8dil. Parlamentarci so postali le kraljevi uslu\xc5\xbebenci, ki so se bili dol\xc5\xbeni redno sestajati.\n_START_SECTION_\nAn\xc5\xbeujci\n_START_PARAGRAPH_\nPo Friderikovi smrti (1250) je sicilski prestol pre\xc5\xa1el na njegova dva sinova in na vnuka, a leta 1266 je oblast prevzel Karel I. An\xc5\xbeujski, ki je parlament enostavno prezrl in odslovil ve\xc4\x8dino Sicilijancev iz dr\xc5\xbeavnih slu\xc5\xbeb. Kljub nasprotovanju doma\xc4\x8dinov in samoproglasitvi Petra III. Aragonskega za kralja (1282) so An\xc5\xbeujci formalno ostali na oblasti do leta 1302, ko je z razdelitvijo Kraljevine Sicilije na dva dela pripadel Aragoncem oto\xc4\x8dni del, Sicilija.\n_START_SECTION_\nAragonci\n_START_PARAGRAPH_\nV vsem obdobju aragonske nadoblasti (1285 \xe2\x80\x93 1516) so sestavljali parlament v glavnem fevdalni gospodje, plemi\xc4\x8di in mestni \xc5\xbeupani, predsedoval mu je kralj, ki je parlament tudi skliceval. Glavne ustavne pristojnosti parlamenta so bile izvolitev kralja in garantiranje pravi\xc4\x8dnega poslovanja sodnikov, notarjev in drugih dr\xc5\xbeavnih poobla\xc5\xa1\xc4\x8dencev. _NEWLINE_._NEWLINE_Prvi aragonski vladar Sicilije je bil Petrov sin Jakob Aragonski (tudi Jakob II. Pravi\xc4\x8dni), ki je \xc5\xa1e med vojno z An\xc5\xbeujci obnovil parlament (1285) in mu povrnil vso oblast. Zastava ve\xc4\x8derni\xc5\xa1kih upornikov (rumena in rde\xc4\x8da s tronogo glavo - triskelom na sredini) je postala bandero sicilskega parlamenta in je \xc5\xa1e danes, na obratno pobarvani podlagi (rde\xc4\x8da zgoraj in rumena spodaj), uradna zastava Sicilije. Ker je Jakob \xc5\xbeelel zaklju\xc4\x8diti vojno, je mislil odstopiti Sicilijo An\xc5\xbeujcem, \xc4\x8desar pa doma\xc4\x8dini niso bili pripravljeni dovoliti. Parlament je Jakoba odstavil in uradno ustoli\xc4\x8dil njegovega brata Friderika. V tej dobi je parlament znatno utrdil svojo mo\xc4\x8d in raz\xc5\xa1iril svoje pristojnosti._NEWLINE_Ko je s smrtjo kralja Martina I. izumrla aragonsko-sicilska veja vladarjev (1410), je parlament imel zgodovinsko zasedanje v Taormini, ki pa ni imelo zadostnega mednarodnega pomena, da bi vklju\xc4\x8dilo sicilski parlament v pogajanja leta 1412 v kraju Caspe. Tu so predstavniki Aragonske krone, Valencije in Katalonije dolo\xc4\x8dili Ferdinanda Trastamara za kralja Aragona in Sicilije z imenom Ferdinand I. Aragonski._NEWLINE_Zadnji Aragonec, ki se je udele\xc5\xbeil zasedanj sicilskega parlamenta, je bil Alfonz V. Aragonski leta 1446 v gradu Ursino pri Cataniji. Naslednja vladarja sta onemogo\xc4\x8dila sicilsko avtonomijo; za Ivana In za Ferdinanda Katoli\xc5\xa1kega je bila Sicilija samo anektirano ozemlje, zato je bil njen parlament postavljen pod predsedstvo in nadzorstvo kraljevega namestnika, tako imenovanega \xe2\x80\x9cvice-kralja\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panci\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinanda Katoli\xc5\xa1kega je nasledil Karel V. Habsbur\xc5\xa1ki (1516), ki je potrdil Sicilijo kot \xe2\x80\x9cvice-kraljevino\xe2\x80\x9d, se pravi kraljevino, kjer je on sam vladal, a ga je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal \xe2\x80\x9cvice-kralj\xe2\x80\x9d. Kljub temu je kmalu sklical sicilski parlament v Palermu in obnovil redna zasedanja. Leta 1532 je obnovil ve\xc4\x8dino parlamentarnih pravic v zameno za pomo\xc4\x8d Sicilijancev v vojni proti Osmanskemu cesarstvu. V sodelovanju s parlamentom je njegov naslednik Filip II. \xc5\xa0panski ustanovil mestne senate v Palermu, Trapaniju, Sirakuzah in Mesini .\n_START_SECTION_\nBorbonci\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc5\xa0panskem in kratkotrajnem Savojskem kraljevanju je Sicilija pripadla Borboncem. Borbonec Karel III. \xc5\xa0panski se je dal leta 1735 kronati za kralja Sicilije, s \xc4\x8dimer je priznal Sicilijo za samostojno kraljevino, povezano v osebi kralja z Neapeljskim kraljestvom. S tem je parlament posredno dobil najuglednej\xc5\xa1i polo\xc5\xbeaj za vladarjem, saj ni bil ve\xc4\x8d podvr\xc5\xbeen nadzorstvu tujega vice-kralja.  Karlov naslednik Ferdinand I. Dveh Sicilij je postal kralj (1759) \xc5\xa1e mladoleten in se za politiko sploh ni zanimal. Ni bil dovolj seznanjen z razlikami med sicilskimi in neapeljskimi posestvi, zato je razumeval parlament le kot oviro pri pobiranju davkov \xe2\x80\x93 oviro, ki je ni bilo v Neaplju . Ko je pa s \xc5\xa1estnajstimi leti dosegel polnoletnost, je aktivno stopil v politiko in dr\xc5\xbeavno administracijo. Leta 1806 se je dvor zaradi nemirov v Neaplju preselil v Palermo. Ker so Francozi vedno huje napadali Neapelj, je kralj leta 1810 sklical sicilski parlament, da bi mu pomagal proti njim. Sicilijanci pa niso hoteli podpirati kralja, ki se je obrnil do njih samo v stiski. V prepir so se vme\xc5\xa1ali tudi britanski propagandisti in prisilili kralja, da je imenoval novo vlado, sestavljeno prete\xc5\xbeno iz sicilijanskih veljakov._NEWLINE_Sicilski parlament je dne 19. julija 1812 odobril sicilsko ustavo, ki je temeljito preuredila dr\xc5\xbeavno administracijo in uradno preklicala fevdalizem.\n_START_SECTION_\nUstavni parlament\n_START_PARAGRAPH_\nNova ustava je predvidevala dvodomni parlament, sestavljen iz spodnje zbornice imenovane Camera dei comuni (ang. House of Commons) in zgornje zbornice imenovane Camera dei Pari (ang. House of Lords). Spodnjo zbornico so sestavljali predstavniki ljudstva, ki so bili izvoljeni z javno izra\xc5\xbeenimi cenzitarnimi volitvami . V zgornji zbornici so bili do\xc5\xbeivljenjski predstavniki aristokracije, voja\xc5\xa1tva in cerkve, ki jih je imenoval kralj. Zbornici sta se shajali vsaj enkrat letno na kraljevi sklic. Imeli sta vso zakonodajno oblast, vendar je imel kralj pravico veta. Sodna oblast je bila podeljena sodnikom, ki so bili formalno neodvisni, dejansko pa odvisni od kraljeve volje. Kralj je imel tudi popolno izvr\xc5\xa1no oblast. Administrativno je bil otok razdeljen na 23 upravnih enot, s \xc4\x8dimer so bile razre\xc5\xa1ene \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de enote. _NEWLINE_Po Dunajskem kongresu 1815. je Ferdinand preklical sicilski ustavni parlament in nato formalno zdru\xc5\xbeil Kraljevino Sicilijo z Neapeljskim kraljestvom v novonastalo Kraljevino Dveh Sicilij. S tem je bil parlament tudi formalno ukinjen._NEWLINE_Parlament je bil ponovno sklican leta 1820 ob priliki restavracije kraljevine, ki je pa trajala le nekaj mesecev, dokler ni neapeljska vojska zasedla otoka.\n_START_SECTION_\nSamostojnost\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru vsesplo\xc5\xa1nega evropskega gibanja se je leta 1848 obnovila tudi Kraljevina Sicilija. Dne 25. marca se je zbral v Palermu revolucionarni generalni sicilski parlament, ki so ga sestavljali ministri pod predsedstvom Vincenza Fardella di Torrearsa. Za ministrskega predsednika je bil izvoljen Ruggero Settimo. _NEWLINE_Na istem zasedanju je bila enostransko preklicana borbonska oblast in ustanovljena Kraljevins Sicilija kot ustavna monarhija na podlagi ustave iz leta 1812, neodvisna od Kraljevine Dveh Sicilij. Parlament je dejansko postal vodilni dr\xc5\xbeavni organ. Ponudil je krono Savojcu Amadeju Ferdinandu, vnuku Karla Alberta in poznej\xc5\xa1emu \xc5\xa1panskemu kralju, ki je pa ponudbo odklonil. Na zasedanju 10. julija istega leta je bila ustava izpopolnjena in zgornja zbornica je bila ukinjena. _NEWLINE_Parlamentarna dejavnost je trajala le 15 mesecev. Ferdinand II. Borbonski je februarja 1849 predlagal, da se v duhu ustave iz leta 1812 obnovita obe zbornici, vendar pod oblastjo vice-kralja, a parlament je predlog zavrnil. Ferdinand je nastopil z vojsko in zasedel Catanio. Parlament je bil sedaj pripravljen sprejeti kraljevo ponudbo, a bilo je prepozno. Kraljeva vojska je prodrla do predmestja Palerma, parlament se je razpustil in 15. maja je borbonska vojska vkorakala v mesto. Kljub amnestiji je 43 sicilskih voditeljev zbe\xc5\xbealo na Malto.\n_START_SECTION_\nGaribaldi\n_START_PARAGRAPH_\nSicilski parlament je pri\xc5\xa1el spet v po\xc5\xa1tev leta 1860, ko se je Garibaldi izkrcal v Marsali in postavil Sicilijo pod krono Viktorja Emanuela II.. Razpisane so bile volitve za dolo\xc4\x8ditev ljudskih predstavnikov v Garibaldijevi vladi, a zaradi raznih politi\xc4\x8dnih pritiskov in nesoglasij so volitve odpadle in se je izvr\xc5\xa1il samo plebiscit za zdru\xc5\xbeitev s Kraljevino Italijo. O sicilskem parlamentu ni bilo ve\xc4\x8d govora, vsa oblast je pre\xc5\xa1la direktno na Garibaldijevo predstavni\xc5\xa1tvo Kraljevine Italije.\n_START_SECTION_\nRepublika Italija\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni je bilo avtonomisti\xc4\x8dno gibanje na Siciliji zelo razvito, zato je kralj \xc5\xbee 15. maja 1945 odobril posebni statut (it. statuto speciale), s katerim je Sicilija postala avtonomna de\xc5\xbeela s posebnim statutom. Kraljevi odlok 15.5.46 je postal ustavni zakon \xc5\xa1t.2 leta 1948. Prve de\xc5\xbeelne volitve so ustanovile De\xc5\xbeelni sicilski zbor (Assemblea regionale siciliana, tudi ARS), ki je polnomo\xc4\x8dni parlament de\xc5\xbeele Sicilije. Kar se ti\xc4\x8de zakonodajne oblasti in \xc5\xa1tevila zainteresiranih dr\xc5\xbeavljanov, je bil do leta 1970, ko so nastali sveti navadnih de\xc5\xbeel, najpomembnej\xc5\xa1e italijansko zakonodajno telo za dr\xc5\xbeavnima zbornicama. \xc4\x8ce upo\xc5\xa1tevamo samo zakonodajno oblast, je to \xc5\xa1e danes. Zaradi tega se njegovi udele\xc5\xbeenci imenujejo poslanci (it. deputati) kakor \xc4\x8dlani italijanskega dr\xc5\xbeavnega parlamenta. _NEWLINE_Sicilski parlament je sestavljen iz \xc5\xa1estih zakonodajnih komisij in posebne komisije za probleme Evropske skupnosti. Sestaja se v Normanski pala\xc4\x8di (Palazzo dei Normanni) v Palermu. Zasedanjem je mogo\xc4\x8de slediti po lokalni televizijski postaji, ki jih direktno prena\xc5\xa1a, ali po streamingu. _NEWLINE_Leta 1997 je parlament slovesno praznoval devetstoletnico svoje ustanovitve leta 1097.'