b'\n_START_ARTICLE_\nBurja\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xbarja (italijansko bora, hrva\xc5\xa1ko bura, angle\xc5\xa1ko bora; izhaja iz starogr\xc5\xa1ke besede borea: sever) je hladen, sunkovit, po ve\xc4\x8dini suh severovzhodni veter, ki se najpogosteje pojavlja med mesecem novembrom in aprilom. \xc4\x8ceprav pojav burje poznajo na ve\xc4\x8dini celin, je verjetno najbolje raziskano obmo\xc4\x8dje burje prav v na\xc5\xa1i bli\xc5\xbeini, na Jadranu. V Sloveniji piha burja na Primorskem jugovzhodno (JV), vzhodno (V) in severovzhodno (SV) od visokih dinarskih planot, kjer je tudi najbolj pogosto zastopan veter._NEWLINE_Pri samem pojavu burje moramo \xc5\xbee v za\xc4\x8detku lo\xc4\x8diti med lokalno \xcb\x9dburjo\xcb\x9d, ki nastane zaradi hladnega zraka nad kra\xc5\xa1kimi ravniki in se zaradi razlike v gostoti spu\xc5\xa1\xc4\x8da proti dolini, kjer je toplej\xc5\xa1i zrak z manj\xc5\xa1o gostoto (tako nastale vetrove imenujemo katabati\xc4\x8dni vetrovi in dosegajo hitrosti do 20\xc2\xa0m/s), in burjo kot bolj obse\xc5\xbenim pojavom.\n_START_SECTION_\nSinopti\xc4\x8dni pogoji pri nastanku burje\n_START_PARAGRAPH_\nTa sunkoviti severovzhodnik delimo glede na nastanek in njegove splo\xc5\xa1ne zna\xc4\x8dilnosti. Tako poznamo ciklonalni in anticiklonalni tip burje, ki se ne lo\xc4\x8di zgolj po nastanku, temve\xc4\x8d tudi po tem, kak\xc5\xa1no vreme s seboj prina\xc5\xa1a._NEWLINE_Anticiklonalna burja se pojavi v primeru, ko imamo nad Srednjo Evropo obmo\xc4\x8dje visokega zra\xc4\x8dnega pritiska \xe2\x80\x94 anticiklon. Visok pritisk potiska hladen zrak iz notranjosti \xc4\x8dez hribovja v ni\xc5\xbeine oziroma obalne predele. Veter je v tem primeru suh, temperatura ve\xc4\x8dinoma nizka, nebo je vedro in brez oblakov, le na robovih gorovij, s katerih se burja spu\xc5\xa1\xc4\x8da, opazimo obla\xc4\x8dne kape (v Vipavski dolini t. i. pojav zastave). Pojav zastave nastopi zato, ker se zrak, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da, adiabatno segreva, kar vpliva na temperaturo nastanka oblakov in zato obla\xc4\x8dnosti ne vidimo med spu\xc5\xa1\xc4\x8danjem. Obla\xc4\x8dnost je mo\xc4\x8d opaziti samo na vrhu hriba, pod njim pa se razprostira jasna dolina oziroma obala. Kapa se pojavlja  zlasti nad Nanosom, U\xc4\x8dko, Velebitom, Kame\xc5\xa1nico, Biokovim in Orjenom. \xc4\x8ce se kapa ve\xc4\x8da, pomeni, da se burja krepi. Najpogosteje piha popoldan, najve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d pa navadno dose\xc5\xbee med 11. in 13. uro. Naj\xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a je navadno nekaj ur zatem, ko se je izgubila obla\xc4\x8dna \xc2\xbbkapa\xc2\xab\xc2\xa0nad hribovjem; takrat v\xc4\x8dasih celo preneha pihati. Poimenovanje anticiklonalne burje se rahlo razlikuje med viri in dr\xc5\xbeavami; tako lahko ta pojav najdemo tudi pod imenom jasna burja (clear bora) ali bora chiara na obmo\xc4\x8djih, ki so pod vplivom italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Ciklonalna burja nastopi, ko se ciklon (obmo\xc4\x8dje nizkega zra\xc4\x8dnega pritiska) nahaja na ju\xc5\xbenem Jadranu oziroma v okolici Jadrana.  To obmo\xc4\x8dje \xc5\xbeeli burja zapolniti in tako zapiha iz notranjosti proti  ni\xc5\xbeinskim, obalnim delom. V tem primeru veter s seboj prina\xc5\xa1a oblake in slabo vreme (velikokrat prihaja do obilnega de\xc5\xbeevja ali redkeje sne\xc5\xbeenja). Burjo pa  lahko lo\xc4\x8dimo tudi po tem, kako piha skozi troposfero. V primeru, ko piha skozi vso troposfero, se imenuje globoka burja (deep bora), \xc4\x8de pa je v gibanje vklju\xc4\x8den le spodnji del troposfere, govorimo o plitki burji (shallow bora). Po dosedanjih raziskavah se zdi, da globoka burja v povpre\xc4\x8dju ne dosega tako velikih hitrosti kot jih njena plitkej\xc5\xa1a sestra. Prav tako kot za anticiklonalno burjo poznamo tudi za ciklonalno ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih imen, v literaturi jo lahko zapazimo kot temno burjo (black bora) oziromo kot bora scura.  _NEWLINE_Prehod ene vrste burje v drugo je zelo pogost. Anticiklonalna burja piha vzdol\xc5\xbe celotne Jadranske obale, ciklonalna pa naenkrat samo v enem predelu Jadrana. Burja slabi z oddaljevanjem od vzhodne Jadranske obale proti sredini Jadranskega morja.\n_START_SECTION_\nDinamika burje\n_START_PARAGRAPH_\nPojav burje se velikokrat razlaga kot katabati\xc4\x8dni pobo\xc4\x8dni veter. \xc4\x8ce bi v primeru burje \xc5\xa1lo za zgoraj omenjeni pobo\xc4\x8dni veter, bi bila zgodba o njenem nastanku zelo podobna naslednjim vrsticam. Na za\xc4\x8detku je hladen zrak na vrhu hriba, ker pa je veliko te\xc5\xbeji od okoli\xc5\xa1kega zraku in ker je v dolini \xc5\xa1e veliko topleje, ga razlika  v gostoti sili v padanje proti dolini. Na poti proti dolini ta zrak stalno pospe\xc5\xa1uje in se segreva, dokler se njegova temperatura ne izena\xc4\x8di s temperaturo okoli\xc5\xa1kega. Ta princip deluje odli\xc4\x8dno za veter, ki je precej lokalno omejen, ter za hitrosti, ki ne presegajo 20\xc2\xa0m/s, kar pa za burjo ni zna\xc4\x8dilno. V primeru burje na Jadranu ta pojav zajame velik del obale in ni zgolj lokaliziran pojav. \xc5\xa0e bolj gre na navzkri\xc5\xbe  takemu na\xc4\x8dinu razumevanja tudi dejstvo, da  osnova katabati\xc4\x8dnega razumevanja vetrov zahteva direktno povezavo temperaturnega gradienta s hitrostjo, ki jo lahko tak veter dose\xc5\xbee. To pomeni, da bi potrebovali za doseganje hitrosti burje nad 20\xc2\xa0m/s temperaturne razlike velikostnega reda nad 20 \xc2\xb0C med zrakom na vrhu hriba in dolino, v katero se le-ta spu\xc5\xa1\xc4\x8da. Zaradi vseh teh dejstev, se posku\xc5\xa1a pojav burje razlo\xc5\xbeiti primerneje in podrobneje.\n_START_SECTION_\nKje se burja pojavlja?\n_START_PARAGRAPH_\nBurja ni avtohton pojav na Balkanu, temve\xc4\x8d je dodobra razsejana po celem svetu. Najdemo jo lahko v:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ju\xc5\xbeni Kaliforniji,_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Zahodnih delih Andov,_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Avstriji,_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Islandiji,_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Nova Zelandiji,_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Sumatri,_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Japonski,_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Indoneziji,_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Rusiji .,_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Velikem skalnatem gorovju,_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Na Jadranu ..._NEWLINE_Burja je v splo\xc5\xa1nem najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a na Velebitu. Ta obalna gorska veriga, ki meri v dol\xc5\xbeino 145 kilometrov, predstavlja ogromen vremenski in podnebni razkorak med ostro kontinentalno klimo v notranjosti, za katero so zna\xc4\x8dilne velike dnevne / no\xc4\x8dne temperaturne razlike skozi celo leto, in jadransko obalo z mediteranskim podnebjem. Burja nastane, ker ti dve deljeni masi te\xc5\xbeita k  izena\xc4\x8denju. Jadranje med burjo je lahko zahtevno in terja previdnost ter dobro pripravljeno ladjo in posadko. Za burjo so zna\xc4\x8dilni kratki, visoki valovi, zaradi \xc4\x8desar je navigacija te\xc5\xbeavna. Majhne kapljice, ki nastanejo zaradi vetra, tvorijo tako imenovani "morski dim", ki znatno zmanj\xc5\xa1a vidljivost. Izku\xc5\xa1eni pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki imajo pregovor: \xc2\xbbKo burja jadra, ti ne jadraj!\xc2\xab\xc2\xa0 Jadranje je lahko zelo nevarno za neizku\xc5\xa1enega navigatorja v Veleibtskem kanalu, ker lahko veter nastane nenadoma na jasen in miren dan in povzro\xc4\x8di ve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave, ki pogosto vplivajo tudi na cestni promet. V bli\xc5\xbeini mest Senj, Stara Novalja, Karlobag in ju\xc5\xbeni portal predora Sveti Rok na Hrva\xc5\xa1kem lahko dose\xc5\xbee hitrost do 220 kilometrov na uro. 21. decembra 1998 je bil na mostu Maslenica (severno od Zadra) izmerjen sunek z rekordno hitrostjo 248 kilometrov na uro . Med 22. in 25. decembrom 2003 je bila na avtocesti A1 pri tunelu Sveti Rok izmerjena rekordna hitrost 304 kilometrov na uro._NEWLINE_Februarja 2012 je med vzhodnoevropskim hladnim valom obalni pas v Senju zamrznil, nastali pa so sne\xc5\xbeni zameti, ko je burja s hitrostjo 150 km/h povzro\xc4\x8dila zni\xc5\xbeanje temperature na -14 \xc2\xb0C ter valove, visoke do 7 metrov. Trgala je drevesa iz tal in odna\xc5\xa1ala strehe.  Na otoku Pagu je iz morja metala ribe, v mnogih obalnih mestih pa je zamrznil vodovod.\n_START_SECTION_\nPosledice burje in burja pri nas\n_START_PARAGRAPH_\nBurja v Sloveniji piha predvsem na Primorskem. Ta severovzhodni veter se v Vipavski dolini po pobo\xc4\x8djih Gore, \xc4\x8cavna in Nanosa v sunkih spu\xc5\xa1\xc4\x8da v dolino. V dolgoletnem povpre\xc4\x8dju piha zmerna do mo\xc4\x8dna burja tu kar 42 dni na leto. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i sunki presegajo hitrost 200\xc2\xa0km/h, na Obali pa so v povpre\xc4\x8dju za 50\xc2\xa0km/h \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i._NEWLINE_Veter velikokrat povzro\xc4\x8di veliko \xc5\xa1kodo v kmetijstvu, prometu, na zgradbah in v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju. \xc5\xbde v na\xc4\x8dinu gradnje lahko vidimo visoko prilagojenost razmeram. Stare hi\xc5\xa1e so zgrajene tako, da ka\xc5\xbeejo burji hrbet, torej tisto stran, ki je skoraj brez oken in vrat, na strehah pa lahko skoraj na vsaki hi\xc5\xa1i vidimo kamenje, ki dodatno obte\xc5\xbeuje kritino, da je burja ne odpihne. Kljub vsem prilagoditvam pa je pomladno popravljanje streh nekaj povsem obi\xc4\x8dajnega._NEWLINE_Promet se \xc5\xbee v burji, ki komaj presega 100\xc2\xa0km/h, odvija po\xc4\x8dasi, za tovorna vozila s ponjavami pa velja, da v teh primerih ne bi smela voziti, saj jih burja zaradi njihove velike bo\xc4\x8dne povr\xc5\xa1ine z lahkoto prevrne. _NEWLINE_\xc5\xa0koda, ki jo burja povzro\xc4\x8da na naravnem in kulturnem rastju, je zelo razli\xc4\x8dna. Burja prina\xc5\xa1a ve\xc4\x8dinoma suho vreme in tla zaradi svojega zna\xc4\x8daja \xc5\xa1e dodatno posu\xc5\xa1i. Ve\xc4\x8dina rastlin v Vipavski dolini raste zaradi burje postrani, v sadovnjakih pa predstavlja gro\xc5\xbenjo predvsem spomladi, saj lahko otrese cvetove in tako uni\xc4\x8di pridelek. Opazni so tudi izjemni vplivi deflacije in akumulacije, saj veter odna\xc5\xa1a velike koli\xc4\x8dine zemlje v su\xc5\xa1nih mesecih in snega v zimskih. Tako nastajajo na dolo\xc4\x8denih mestih veliki zameti._NEWLINE_Burja pa ne vpliva le na potek \xc5\xbeivljenja v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu, ampak je pomagala krojiti tudi zgodovino. Legenda pravi, da je usodno vplivala na razplet bitke med vojskama rimskega cesarja Teodozija in njegovega nasprotnika Evgenija, ki je potekala  5. in 6. septembra leta 394 (v bitki ad Fluvium Frigidum \xe2\x80\x94 pri Mrzli reki), saj je zaradi polo\xc5\xbeaja bitke obra\xc4\x8dala pu\xc5\xa1\xc4\x8dice Evgenijevim vojakom, ki so bili tako v izjemno slabem polo\xc5\xbeaju in bitko posledi\xc4\x8dno tudi izgubili. Zmaga Teodozija je takrat pomenila dokon\xc4\x8dno zmago kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v Rimskem imperiju in priznanje le-tega kot dr\xc5\xbeavne vere.'