b'\n_START_ARTICLE_\nAlbin Ehrlich\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini posestnika in trgovca z lesom Albina Ehrlicha. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji v Celovcu je nadaljeval \xc5\xa1tudij ekonomije na Univerzi v Padovi, ki pa ga je zaradi o\xc4\x8detove smrti prekinil. Kot politik ni sogla\xc5\xa1al, da so 1928 ob\xc4\x8dino \xc5\xbdabnice pripojili kTrbi\xc5\xbeu. Leta 1939 pa ni \xc5\xbeelel optirati v Nem\xc4\x8dijo, kakor sta se za neitalijanske prebivalce teh krajev dogovorila Hitler in Mussolini. Da ne preselitvi je nagovarjal tudi druge, vendar so bile le \xc5\xa1tiri dru\xc5\xbeine na njegovi strani. Med 2. svetovno vojno je uspe\xc5\xa1no vodil posestvo in lesno trgovino, \xc4\x8deprav je moral zaradi nem\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke zasedbe doma\xc4\x8de hi\xc5\xa1e \xc5\xbeiveti v Celovcu in deloma v Vrtinjem logu (ital. Prati del B\xc3\xa1rto). Po vojni pa je zavzeto sodeloval v ob\xc4\x8dinski upravi, bil je 16 let ob\xc4\x8dinski svetovalec in pod\xc5\xbeupan ob\xc4\x8dine Trbi\xc5\xbe. Pomagal je ljudem, ki so se vrnili iz Nem\xc4\x8dije, da so preklicali opcije in tako re\xc5\xa1ili doma\xc4\x8dije. Kot ob\xc4\x8dinski odbornik pa je za\xc4\x8del graditi mostove so\xc5\xbeitja med Italijo, Avstrijo in Jugoslavijo.'