b'\n_START_ARTICLE_\nCharlie Chaplin\n_START_SECTION_\nOzadje in te\xc5\xbeko otro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Spencer Chaplin se je rodil 16. aprila 1889 Hannah Chaplin (dekli\xc5\xa1ki priimek Hill) in Charlesu Chaplinu starej\xc5\xa1emu na East Streetu, Walworth, Ju\xc5\xbeni London. Njegova star\xc5\xa1a sta se bila poro\xc4\x8dila \xc5\xa1tiri leta pred tem, ko je Charles starej\xc5\xa1i postal uradni skrbnik nezakonskega sina Hannah, Sydneya Johna. V \xc4\x8dasu Chaplinovega rojstva sta oba star\xc5\xa1a nastopala v varietejskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Hannah, \xc4\x8devljarjeva h\xc4\x8di, je imela kratko in neuspe\xc5\xa1no kariero pod psevdonimom Lily Harley, Charles starej\xc5\xa1i, mesarjev sin, pa je bil priljubljen pevec. Chaplinova star\xc5\xa1a sta se odtujila okoli leta 1891. Leta 1892 je Hannah rodila tretjega sina Georga Wheelerja Drydena, katerega o\xc4\x8de je bil igralec v varietejskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Leo Dryden. Za otroka je od \xc5\xa1estega meseca skrbel Dryden, Chaplin ga ni ve\xc4\x8d videl trideset let._NEWLINE_Chaplinovo otro\xc5\xa1tvo sta zaznamovala rev\xc5\xa1\xc4\x8dina in stiska, njegov avtoriziran biograf David Robinson je njegovo \xc5\xbeivljenje ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbnajbolj dramati\xc4\x8dno zgodbo o vzponu reve\xc5\xbea do bogata\xc5\xa1a\xc2\xab. Zgodnja leta je pre\xc5\xbeivel z mamo in bratom Sydneyjem v londonskem okro\xc5\xbeju Kennington. Hannah ni imela prihodka, razen ob\xc4\x8dasnega negovanja in izdelovanja oblek, Chaplin starej\xc5\xa1i pa ni podpiral svojih sinov. Ko se je situacija \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ala, so Chaplina poslali v delovno siroti\xc5\xa1nico v starosti sedem let. Okrajni svet ga je zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine nastanil v \xc5\xa1oli Central London District School, \xc4\x8desar se je Chaplin spominjal kot\xc2\xa0\xc2\xbbpraznega obstoja\xc2\xab. Osemnajst mesecev za tem se je za kratko vrnil k materi, ki ju je bila z bratom prisiljena ponovno oddati v delovno siroti\xc5\xa1nico julija 1898. Oba so nemudoma poslali v Norwood Schools, prav tako ustanovo za revne otroke._NEWLINE_Septembra 1898 je bila Chaplinova mati sprejeta v psihiatri\xc4\x8dno ustanovo Cane Hill z diagnozo psihoze, ki naj bi jo povzro\xc4\x8dili oku\xc5\xbeba s sifilisom in podhranjenost. Za ta dva meseca sta bila Chaplin in Sydney poslana k o\xc4\x8detu, ki sta ga komaj poznala. Charles starej\xc5\xa1i je bil tedaj resen alkoholik, \xc5\xbeivljenje pri njen pa tako te\xc5\xbeko, da jih je obiskala dr\xc5\xbeavna organizacija za prepre\xc4\x8devanje trpin\xc4\x8denja otrok. Chaplinov o\xc4\x8de je umrl dve leti kasneje, star 38 let, za cirozo jeter._NEWLINE_Hannah se je zdravje za\xc4\x8dasno popravilo, toda maja 1903 je ponovno zbolela. Chaplin, tedaj star \xc5\xa1tirinajst let, jo je sam peljal v bolni\xc5\xa1nico, od koder so jo poslali nazaj v Cane Hill. Nekaj dni je \xc5\xbeivel sam, naokoli je iskal hrano in ob\xc4\x8dasno spal zunaj, dokler se ni vrnil Sydney, ki se je dve leti prej pridru\xc5\xbeil kraljevi mornarici. Hannah je bila po osmih mesecih odpu\xc5\xa1\xc4\x8dena iz bolni\xc5\xa1nice, toda marca 1905 je ponovno zbolela, tokrat trajno.\xc2\xa0\xc2\xbbNi nam preostalo drugega, kot da sprejmemo usodo uboge matere,\xc2\xab\xc2\xa0je zapisal Chaplin kasneje, v oskrbi je ostala do smrti leta 1928.\n_START_SECTION_\nMladi igralec\n_START_PARAGRAPH_\nMed \xc4\x8dasom v \xc5\xa1olah za revne in materine du\xc5\xa1evne bolezni je Chaplin za\xc4\x8del z nastopanjem. Kasneje se je spominjal svojega prvega amaterskega nastopa v starosti pet let, ko je prevzel od matere Hannah v Aldershotu. To je bil edini tak nastop, toda do starosti devet let je Chaplin ob materini spodbudi razvil zanimanje do nastopanja. Kasneje je zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbNavdala me je z ob\xc4\x8dutkom, da imam neke vrste talent.\xc2\xab Preko o\xc4\x8detovih vez je postal \xc4\x8dlan folklorne plesne skupine Eight Lancashire Lads, s katero je nastopal po angle\xc5\xa1kih varietejskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih med letoma 1899 in 1900. Chaplin je vlo\xc5\xbeil veliko truda in to\xc4\x8dka je bila priljubljena pri gledalcih, toda ples ga ni zadovoljil, \xc5\xbeelel si je ustvariti komi\xc4\x8dno to\xc4\x8dko._NEWLINE_Mati ga je prisilila, da je ostal v \xc5\xa1oli tudi ob nastopanju v skupini Eight Lancashire Lads, toda v starosti trinajst let je opustil \xc5\xa1olanje. Pre\xc5\xbeivljal se je s prilo\xc5\xbenostnimi deli, medtem pa gojil svoje igralske ambicije. Pri \xc5\xa1tirinajstih, kmalu po materini ponovni bolezni, se je prijavil na gledali\xc5\xa1ko agencijo na londonskem West Endu. Agent je v njem prepoznal potencial in mu nemudoma dal prvo vlogo \xe2\x88\x92 prodajalec \xc4\x8dasopisov v dramskem delu H. A. Saintsburyja, Jim, a Romance of Cockayne. Predstavo so za\xc4\x8deli izvajati julija 1903, toda bila je neuspe\xc5\xa1na in kon\xc4\x8dana po le dveh tednih. Vseeno so Chaplinovo komi\xc4\x8dno igro pohvalili \xc5\xa1tevilni kritiki. Saintsbury mu je zagotovil vlogo v delu Charlesa Frohmana, Sherlock Holmes, kjer je igral pa\xc5\xbea Billyja na treh dr\xc5\xbeavnih turnejah. Njegova igra je bila tako dobro sprejeta, da so ga poklicali v London, kjer je zaigral ob prvotnem Holmesu, Williamu Gillettu.\xc2\xa0\xc2\xbbBilo je kot novica iz nebes,\xc2\xab\xc2\xa0se je Chaplin spominjal kasnje. Pri \xc5\xa1estnajstih letih je igral glavno vlogo v igrah v produkciji West Enda v Duke of York\'s Theatre med oktobrom in decembrom 1905. V za\xc4\x8detku leta 1906 je zaklju\xc4\x8dil novo turnejo z igro Sherlock Holmes, preden je po dveh in pol letih predstavo zapustil.\n_START_SECTION_\nOdrska komedija in vodvil\n_START_PARAGRAPH_\nChaplin je hitro na\xc5\xa1el delo pri drugi skupini in \xc5\xa1el na turnejo s svojim bratom, ki je prav tako gradil igralsko kariero, s ske\xc4\x8dem Repairs. Maja 1906 se je Chaplin priklju\xc4\x8dil mladinski igri Casey\'s Circus, kjer je razvil priljubljene burleskne elemente in kmalu postal zvezda predstave. Do konca turneje julija 1907 je osemnajstletni Chaplin postal izpopolnjen komi\xc4\x8dni igralec. Vseeno mu za tem ni uspelo najti dela, kratka samostojna kariera pa je bila neuspe\xc5\xa1na._NEWLINE_Medtem se je Sydney Chaplin leta 1906 pridru\xc5\xbeil presti\xc5\xbeni skupini Freda Karna in tu do leta 1908 postal eden glavnih igalcev. Februarja mu je uspelo pridobiti dvomese\xc4\x8dni preskusni sta\xc5\xbe za mlaj\xc5\xa1ega brata. Karno je bil sprva previden, v Chaplinu je videl\xc2\xa0\xc2\xbbbledega, drobnega in \xc4\x8demernega mladeni\xc4\x8da\xc2\xab, ki je\xc2\xa0\xc2\xbbdeloval veliko preve\xc4\x8d srame\xc5\xbeljivo za uspe\xc5\xa1no nastopanje v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du\xc2\xab. Toda \xc5\xbee s svojo prvo predstavo v londonskem Coliseumu si je zagotovil podpis pogodbe. Za\xc4\x8del je z igranjem stranskih vlog in se postopoma prebijal do glavnih vlog leta 1909. Aprila 1910 je imel glavni vlogo v novem ske\xc4\x8du Jimmy the Fearless. Izkazal se je za zelo uspe\xc5\xa1nega in Chaplin je bil dele\xc5\xbeen velike medijske pozornosti._NEWLINE_Karno je svojega novega zvezdnika izbral tudi za turnejo po severnoameri\xc5\xa1kih vodvilskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih. Mladi komik je v predstavi izstopal in navdu\xc5\xa1il kritike, ki so ga opisali kot\xc2\xa0\xc2\xbbenega najbolj\xc5\xa1ih pantomimikov, ki so kadarkoli tu nastopali\xc2\xab. Njegova najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a vloga je bil pijanec Inebriate Swell, ki mu je prinesla precej\xc5\xa1njo prepoznavnost. Turneja je trajala enaindvajset mesecev in skupina se je v Anglijo vrnila junija 1912. Chaplin se je spominjal, da je imel ob vrnitvi\xc2\xa0\xc2\xbbneprijeten ob\xc4\x8dutek pogrezanja nazaj v depresijo vsakdanjosti\xc2\xab, zato je oktobra navdu\xc5\xa1eno od\xc5\xa1el na novo turnejo.\n_START_SECTION_\nKeystone\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0est mesecev po za\xc4\x8detku druge ameri\xc5\xa1ke turneje je bil povabljen v New York Motion Picture Company. Predstavnik studia, ki je videl njegove nastope, si ga je \xc5\xbeelel namesto Freda Maca, zvezde Keystone Studiosa, ki je \xc5\xbeelel stran. Chaplin je imel Keystonove komedije za\xc2\xa0\xc2\xbbnedodelano me\xc5\xa1anico surovosti in pretepanja\xc2\xab, toda ideja nastopanja v filmih mu je bil v\xc5\xa1e\xc4\x8d in bi\xc2\xa0\xc2\xbbpoleg tega pomenila povsem novo \xc5\xbeivljenje.\xc2\xab Sestal se je s predstavniki studia in septembra 1913 podpisal pogodbo za 150 $ na mesec._NEWLINE_V za\xc4\x8detku decembra 1913 je pri\xc5\xa1el v Los Angeles, kjer je lociran studio Keystona. Njegov \xc5\xa1ef Mack Sennett je sprva izrazil bojazen, da za 24-letnika izgleda premlad. V filmu ni nastopal do konca januarja, med tem \xc4\x8dasom se je Chaplin posku\xc5\xa1al izu\xc4\x8diti v postopku snemanja filmov. Kratki film \xc5\xbdivimo, kakor moremo, ki je pomenil njegov filmski debi, je iz\xc5\xa1el 2. februarja 1914. Chaplinu film ni bil niti malo v\xc5\xa1e\xc4\x8d, toda eden od kritikov ga je ozna\xc4\x8dil na\xc2\xa0\xc2\xbbkomika najvi\xc5\xa1jega razreda\xc2\xab. Za svojo drugo vlogo pred kamero je izbral kostum, po katerem je postal prepoznaven. Postopek je opisal v svoji avtobiografiji:_NEWLINE_\xc2\xbb\xc5\xbdelel sem, da je vse v protislovju: hla\xc4\x8de ohlapne, pla\xc5\xa1\xc4\x8d tesen, klobuk majhen in \xc4\x8devlji veliki\xc2\xa0.. Dodal sem br\xc4\x8dice z namenom, da bi me postarale, toda ne bi zakrivale mojega izraza. Nisem imel ideje glede osebnosti. Toda v trenutku, ko sem se preoblekel, sem zaradi obla\xc4\x8dil in li\xc4\x8dil za\xc4\x8dutil vlogo. Za\xc4\x8del sem ga spoznavati in do trenutka, ko sem moral na oder, je bil \xc5\xbee v popolnosti rojen. \xc2\xab"_NEWLINE_Ta film je bil Mabel\'s Strange Predicament, toda lik Potepuha, kot je postal znan, je debitiral v filmu Kid Auto Races at Venice, posnetem kasneje, toda predstavljenem dva dneva prej. Chaplin je prevzel lik za stalnega in posku\xc5\xa1al s svojimi predlogi o filmih, v katerih je igral. Toda vse njegove predloge so re\xc5\xbeiserji zavrnili. Med snemanjem svojega enajstega filma Mabel at the Wheel se je sprl z re\xc5\xbeiserjem Mabelom Normandom in bil blizu razdrtju pogodbe s studiem. Sennett ga je obdr\xc5\xbeal, toda ko je dobil naro\xc4\x8dila za filme s Chaplinon, mu je dovolil tudi re\xc5\xbeirati naslednji film, Chaplin pa je s 1500 $ sam kril morebitno izgubo._NEWLINE_4. maja 1914 je bil premierno prikazan film Ujet v de\xc5\xbeju, Chaplinov re\xc5\xbeiserski debi, in bil zelo uspe\xc5\xa1en. Za tem je re\xc5\xbeiral skoraj vse kratke filme Keystona, v katerih je tudi nastopal, filmi so izhajali po eden na teden, tega obdobja se je kasneje spominjal kot najbolj razburljivega v svojem \xc5\xbeivljenju. Chaplinovi filmi so vpeljali po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1o obliko komedije, za razliko od tipi\xc4\x8dne Keystonove farse, in pridobili veliko mno\xc5\xbeico obo\xc5\xbeevalcev. Novembra 1914 je odigral stransko vlogo v svojem prvem celove\xc4\x8dernem filmu Tilijina romanca z napako, re\xc5\xbeiral ga je Sennett, v glavni vlogi pa je nastopila Marie Dressler. Film je bil finan\xc4\x8dno uspe\xc5\xa1en in \xc5\xa1e pove\xc4\x8dal njegovo priljubljenost. Ko je Chaplinova pogodba ob koncu leta potekla, si je \xc5\xbeelel 1000 $ na teden, kar je Sennett zavrnil.\n_START_SECTION_\nEssanay\n_START_PARAGRAPH_\nStudio Essanay Film Manufacturing Company je poslal Chaplinu ponudbo 1250 $ na mesec in 10.000 $ za podpis pogodbe. Studiu se je pridru\xc5\xbeil konec decembra 1914, kjer je pri\xc4\x8del graditi stalno igralsko zasedbo, v kateri so bili Leo White, Bud Jamison, Paddy McGuire in Billy Armstrong. Kmalu je pridobil \xc5\xa1e glavno igralko Edno Purviance, ki jo je spoznal v kavarni in najel zaradi lepote. Skupaj sta zaigrala v 35-ih filmih v osmih letih; hkrati sta bila tudi v romanti\xc4\x8dni zvezi, ki je trajala do leta 1917._NEWLINE_Zagotovil si je velik nadzor nad svojim filmi, za\xc4\x8del je tudi posve\xc4\x8dati ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa in pozornosti posameznemu filmu. Med njegovim drugim filmom v lastni re\xc5\xbeiji Ve\xc4\x8derni izhod in tretjim Boksarski prvak je bil enomese\xc4\x8dni premor. Zadnjih sedem Chaplinovih filmov od \xc5\xa1tirinajstih pri Essanayju je bilo prav tako posnetih po\xc4\x8dasneje. Chaplin je za\xc4\x8del tudi spreminjati svoj lik, ki so ga pri Keystonu kritizirali zaradi\xc2\xa0\xc2\xbbnesramne, prosta\xc5\xa1ke in surove\xc2\xab\xc2\xa0narave. Lik je postal bolj ne\xc5\xbeen in romanti\xc4\x8den; Film Potepuh (april 1915) velja za izrazito prelomnico v njegovem razvoju. \xc4\x8custvena nota je bila dodelana s filmom Banka, ki ima \xc5\xbealosten konec. Robinson je to ozna\xc4\x8dil za novost v komi\xc4\x8dnih filmih in ozna\xc4\x8duje za\xc4\x8detek obdobja, ko so resni kritiki za\xc4\x8deli ceniti Chaplinovo delo. Pri Essanayju je, kot zapi\xc5\xa1e filmski u\xc4\x8denjak Simon Louvish, Chaplin\xc2\xa0\xc2\xbbna\xc5\xa1el tematiko in prizori\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so definirala Potepuhov svet\xc2\xab._NEWLINE_Leta 1915 je Chaplin postal kulturni fenomen. Trgovine so bile natrpane s Chaplinovimi izdelki, upodobljen je bil v risankah in komi\xc4\x8dnih stripih, o njem je bilo napisanih tudi ve\xc4\x8d pesmi. Julija je novinar revije Motion Picture Magazine zapisal, da se je\xc2\xa0\xc2\xbbChaplinitis\xc2\xab\xc2\xa0raz\xc5\xa1iril po vsej Ameriki. Ker je njegova slava rasla po vsem svetu, je kmalu postal prva mednarodna filmska zvezda. Ob izteku pogodbe z Essanayem decembra 1915 je Chaplin \xe2\x80\x93 zavedajo\xc4\x8d se svoje priljubljenosti \xe2\x80\x93 \xc5\xbeelel 150.000 $ za podpis pogodbe z naslednjim studiem. Prejel je ve\xc4\x8d ponudb, tudi od studiev Universal, Fox in Vitagraph, najbolj\xc5\xa1o pa od Mutual Film Corporation za 10.000 $ na teden.\n_START_SECTION_\nMutual\n_START_PARAGRAPH_\nIzpogajana pogodba z Mutualom mu je prina\xc5\xa1ala 670.000 $ na leto, s \xc4\x8dimer je bil po Robinsonovo pri \xc5\xa1estindvajsetih letih eden najbolj\xc5\xa1e pla\xc4\x8danih ljudi na svetu. Vi\xc5\xa1ina pla\xc4\x8de je \xc5\xa1okirala javnost in bila medijsko zelo izpostavljena. Predsednik studia John R. Freuler je razlo\xc5\xbeil:\xc2\xa0\xc2\xbbLahko si privo\xc5\xa1\xc4\x8dimo pla\xc4\x8dati g. Chaplinu tak\xc5\xa1no veliko letno vsoto, ker javnosti \xc5\xbeeli Chaplina in je zanj pripravljena pla\xc4\x8dati.\xc2\xab_NEWLINE_Mutual mu je namenil lasten studio v Los Angelesu, ki je bil odprt marca 1916. V svojo delni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo je kot klju\xc4\x8dna \xc4\x8dloveka vklju\xc4\x8dil Alberta Austina in Erica Campbella, ter produciral serijo izpopolnjenih dvokolutnih filmov: V trgovski hi\xc5\xa1i, Gasilec, Potujo\xc4\x8di glasbenik, Ob enih pono\xc4\x8di in Grof. Za film V zastavljalnici je izbral igralca Henryja Bergmana, s katerim je nato sodeloval nadaljnjih trideset let. Filma Za velikim platnom in Kotalkanje sta zaklju\xc4\x8dila Chaplinove filme leta 1916. Pogodba z Mutualom je zahtevala dvokolutni film vsake \xc5\xa1tiri tedne, kar mu je uspelo izpolniti. V novem letu pa je za\xc4\x8del zahtevati ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa. V prvih desetih mesecih leta 1917 je izdal le \xc5\xa1tiri filme: Dobra soseska, Zdravilo, Priseljenec in Pustolovec. S skrbno zgradbo veljajo med Chaplinovimi preu\xc4\x8devalci za njegova najbolj\xc5\xa1a dela. Kasneje je svoja leta pri Mutualu ozna\xc4\x8dil za najsre\xc4\x8dnej\xc5\xa1e obdobje svoje kariere._NEWLINE_Britanski mediji so ga napadli, ker se ni boril v prvi svetovni vojni. Branil se je z razkritjem, da bi se boril za Britanijo ob pozivu ter da se je prijavil na nabor ameri\xc5\xa1ke vojske, toda nobena od dr\xc5\xbeav ga ni pozvala. Kritikam navkljub je bil Chaplin priljubljen med vojaki, njegova priljubljenost je rasla po vsem svetu. Revija Harper\'s Weekly je poro\xc4\x8dala, da je ime Charlie Chaplin\xc2\xa0\xc2\xbbdel pogovornega jezika v skoraj vsaki dr\xc5\xbeavi\xc2\xab\xc2\xa0in da je Potepuh\xc2\xa0\xc2\xbbsplo\xc5\xa1no znan\xc2\xab. Leta 1917 so postali profesionalni Chaplinovi imitatorji tako raz\xc5\xa1irjeni, da jih je pravno preganjal, devet od desetih udele\xc5\xbeencev zabav v maskah je bilo preoble\xc4\x8denih v Potepuha. Istega leta je raziskava Boston Society for Psychical Research zaklju\xc4\x8dila, da je Chaplin\xc2\xa0\xc2\xbbameri\xc5\xa1ka obsesija\xc2\xab." Igralka Minnie Maddern Fiske je zapisala, da\xc2\xa0\xc2\xbbza\xc4\x8denja vse ve\xc4\x8dja mno\xc5\xbeica kulturnikov in umetnikov mladega angle\xc5\xa1kega burke\xc5\xbea Charlesa Chaplina \xc5\xa1teti za izrednega umetnika in komi\xc4\x8dnega genija\xc2\xab."\n_START_SECTION_\nFirst National (1918\xe2\x80\x931922)\n_START_PARAGRAPH_\nPri Mutualu so bili potrpe\xc5\xbeljivi glede Chaplinove po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e produkcije in pogodba se je kon\xc4\x8dala sporazumno. Njegova glavna skrb pri iskanju novega studia je bila neodvisnost; Sydney Chaplin, tedaj njegov poslovni agent, je povedal medijem:\xc2\xa0\xc2\xbbCharlieju je treba dati na razpolago ves \xc4\x8das, ki ga potrebuje, in ves denar, ki ga potrebuje, za produciranje filmov na na\xc4\x8din, ki si ga sam \xc5\xbeeli;\xe2\x80\xa6 Kvaliteta je tisto, za \xc4\x8demer stremimo, ne kvantiteta.\xc2\xab Junija 1917 je Chaplin podpisal pogodbo za osem filmov s studiem First National Exhibitors\' Circuit za 1\xc2\xa0milijon $. Izbral si je gradnjo novega studia na petih akrih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da na Sunset Boulevard, z najbolj\xc5\xa1imi mo\xc5\xbenimi prostori za produkcijo. Kon\xc4\x8dan je bil januarja 1918 in Chaplin je dobil svobodo nad snemanjem filmov._NEWLINE_Pasje \xc5\xbeivljenje, izdan aprila 1918, je bil prvi film pod novo pogodbo. V njem je Chaplin pokazal ve\xc4\x8djo skrb za zgradbo zgodbe in pri\xc4\x8del obravnavati Potepuha kot\xc2\xa0\xc2\xbbvrsto Pierrota\xc2\xab. Louis Delluc je film opisal kot\xc2\xa0\xc2\xbbprvo popolno filmsko umetni\xc5\xa1ko delo\xc2\xab. Za tem se je Chaplin lotil kampanje za vojne obveznice, odpravil se je na enomese\xc4\x8dno turnejo po ZDA in zbiral denar za zaveznike v prvi svetovni vojni. Produciral je tudi kratek propagandni film The Bond, ki ga je podaril vladi za zbiranje sredstev. Chaplinov naslednji film Pu\xc5\xa1ko na rame se dogaja v \xc4\x8dasu vojne, Potepuh je postavljen v strelske jarke. Sodelavci so ga svarili pred snemanjem komedije o vojni, toda kot se je kasneje spominjal,\xc2\xa0\xc2\xbbnevarno ali ne, ideja me je navdu\xc5\xa1ila\xc2\xab. \xc5\xa0tiri mesece je snemal 45-minutni film, ki je bil izdan oktobra 1918 in po\xc5\xbeel velik uspeh.\n_START_SECTION_\nUnited Artists, Mildred Harris in De\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nPo predstavitvi filma Pu\xc5\xa1ko na rame je Chaplin zaprosil First National za ve\xc4\x8d denarja, toda zavrnili so ga. Frustriran zaradi pomanjkanja skrbi za kvaliteto in v skrbeh zaradi govoric o zdru\xc5\xbeitvi studia z Famous Players-Lasky, je skupaj z Douglasom Fairbanksom, Mary Pickford in D. W. Griffith januarja 1919 ustanovil lastno distribucijsko podjetje \xe2\x80\x93 United Artists. Taka ureditev je bila revolucionarna v filmski industriji, saj je omogo\xc4\x8dala \xc5\xa1tirim partnerjem \xe2\x80\x93 vsi so bili umetniki \xe2\x80\x93 da osebno financirajo svoje filme in imajo nad njimi popoln nadzor. Chaplin si je \xc5\xbeelel \xc4\x8dim prej za\xc4\x8deti delati v novem studiu in je ponudil odkup svoje pogodbe First Nationalu. To so odklonili in vztrajali, da izpolni pogodbo in dokon\xc4\x8da \xc5\xa1e \xc5\xa1est filmov._NEWLINE_Pred ustanovitvijo United Artists se je Chaplin prvi\xc4\x8d poro\xc4\x8dil. Sedemnajstletna igralka Mildred Harris je razkrila, da je z njim nose\xc4\x8da, in septembra 1918 sta se potiho poro\xc4\x8dila v Los Angelesu, da bi se izognila polemikam. Kmalu za tem se je izkazalo, da je bila nose\xc4\x8dnost le la\xc5\xbeni alarm. Chaplin je bil v zvezi nesre\xc4\x8den in je \xc4\x8dutil, da poroka zavira njegovo ustvarjalnost, zato se je mu\xc4\x8dil z novim filmom Pastir\xc4\x8dek. Harris je za tem resni\xc4\x8dno zanosila in 6. julija 1919 rodila sina. Norman Spencer Chaplin se je rodil malformiran in umrl po treh dneh. Zakonska zveza se je kon\xc4\x8dala aprila 1920, Chaplin ju je v svoji avtobiografiji ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbnezdru\xc5\xbeljivi osebnosti\xc2\xab._NEWLINE_Izguba otroka je imela vpliv na Chaplinovo delo, saj je na\xc4\x8drtoval film, v katerem bi Potepuh postal skrbnik de\xc4\x8dka. Za ta podvig si je \xc5\xbeelel ustvariti ve\xc4\x8d kot komedijo in, kot pravi Louvish,\xc2\xa0\xc2\xbbpustiti svoj pe\xc4\x8dat v spremenjenem svetu\xc2\xab. Snemanje filma De\xc4\x8dek se je pri\xc4\x8delo avgusta 1919 s \xc5\xa1tiriletnim Jackiejem Cooganon kot glavnim soigralcem. Spoznal je, da se snemanje spreminja v velik projekt, zato je za pomiritev studia First National ustavil produkcijo in na hitro posnel Dan veselja. De\xc4\x8dek je bil v produkciji devet mesecev, do maja 1920, in bil z 68 minutami najdalj\xc5\xa1i Chaplinov film do tedaj. Na film s temami, kot sta rev\xc5\xa1\xc4\x8dina in lo\xc4\x8ditev otroka od star\xc5\xa1a, so vplivale Chaplinovo lastne izku\xc5\xa1nje iz otro\xc5\xa1tva in je eden prvih filmov, ki zdru\xc5\xbeuje komedijo in dramo. Iz\xc5\xa1el je januarja 1921 in takoj po\xc5\xbeel uspeh, do leta 1924 so ga vrteli v ve\xc4\x8d kot petdeset dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_Za svoj naslednji dvokolutni film Lenuhi je porabil pet mesecev. Po predstavitvi septembra 1921 se je prvi\xc4\x8d skoraj po desetletju vrnil v Anglijo. Za tem je delal za izpolnitev pogodbe za First National, izdal je filma Pla\xc4\x8dilni dan februarja 1922 in Romar \xe2\x80\x93 njegov zadnji kratki film \xe2\x80\x93 ki je bil zaradi nesoglasij s studiem glede distribucije izdan leto kasneje.\n_START_SECTION_\nPari\xc5\xbeanka in Zlata mrzlica\n_START_PARAGRAPH_\nPo izpolnitvi pogodbe s First National je Chaplin lahko posnel svoj prvi film kot neodvisni producent. Novembra 1922 je za\xc4\x8del snemati film Pari\xc5\xbeanka, romanti\xc4\x8dno dramo o dveh nesre\xc4\x8dnih ljubimcih. Chaplin je na\xc4\x8drtoval, da bi bil film odsko\xc4\x8dna desna za Edno Purviance, v filmu se sam ni pojavil razen v obrobni vlogi. \xc5\xbdelel je, da bi se film zdel \xc4\x8dim bolj resni\xc4\x8den, zato je igralcem naro\xc4\x8dil, naj odigrajo svoje vloge zadr\xc5\xbeano. V \xc5\xbeivljenju, je razlo\xc4\x8dil,\xc2\xa0\xc2\xbbmo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenska posku\xc5\xa1ata skrivati svoja \xc4\x8dustva, ne posku\xc5\xa1ata jih izraziti\xc2\xab. Film je bil premierno prikazan septembra 1923 in je bil dele\xc5\xbeen pohval za subtilen pristop, kar je bilo tedaj novost. Javnost pa ni kazala velikega zanimanja za Chaplinov film brez njegove pojave, in prodaja vstopnic je bila porazna. Ta poraz ga je osebno prizadel \xe2\x80\x93 dolgo si je \xc5\xbeelel ustvariti dramski film in je bil ponosen na rezultat \xe2\x80\x93 in film je umaknil iz kinematografov takoj, ko je bilo to mogo\xc4\x8de._NEWLINE_Chaplin se je za naslednji projekt vrnil h komediji. Svoja merija je postavil visoko, ko si je rekel:\xc2\xa0\xc2\xbbNaslednji film mora biti epski! Najbolj\xc5\xa1i!\xc2\xab Navdihnjen s fotografijo o zlati mrzlici v Klondiku iz leta 1898 in o Donnerjevi skupini v letih 1846\xe2\x80\x9347 je naredil, kot je to ozna\xc4\x8dil Geoffrey Macnab,\xc2\xa0\xc2\xbbepsko komedijo iz bridke teme\xc2\xab. V filmu Zlata mrzlica je Potepuh osamljen iskalec zlata, ki se bori s stisko in i\xc5\xa1\xc4\x8de ljubezen. Z Georgio Hale, kot novo glavno igralko, je pri\xc4\x8del snemati februarja 1924. V podrobnosti izdelana produkcija je stala skoraj 1 milijon $, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d snemanje na lokaciji v gorovju Truckee s 600 statisti, ekstravagantnimi scenami in posebnimi u\xc4\x8dinki. Zadnji prizor je bil posnet \xc5\xa1ele maja 1925, po petnajstih mesecih snemanja._NEWLINE_\xc4\x8cutil je, da je to najbolj\xc5\xa1i film, ki da je bil posnel do tedaj. Preimerno je bil prikazan avgusta 1925 in postal eden najbolj dobi\xc4\x8dkonosnih filmov v obdobju nemega filma z dobi\xc4\x8dkom 5 milijonov $. Komedija vsebuje nekatere najbolj znane Chaplinove prizore, kot sta Potepuhovo zau\xc5\xbeitje lastnega \xc5\xa1kornja in puranov ples. Macnab ga je kasneje imenoval za\xc2\xa0\xc2\xbbChaplinov esencialni film\xc2\xab, tudi Chaplin si je \xc5\xbeelel, da bi se ga ljudje spominjali po njem.\n_START_SECTION_\nLita Grey in Cirkus\n_START_PARAGRAPH_\nMed snemanjem filma Zlata mrzlica se je Chaplin drugi\xc4\x8d poro\xc4\x8dil. Podobno kot ob prvi poroki, ga je najstni\xc5\xa1ka igralka Lita Grey, ki bi morala nastopiti v filmu, z nepri\xc4\x8dakovano novico o nose\xc4\x8dnosti prisilila v poroko. Stara je bila \xc5\xa1estnajst let, on pa 35, kar je pomenilo, da bi Chaplina po kalifornijskem zakonu lahko obto\xc5\xbeili zakonskega posilstva. Zaradi tega je organiziral skrivno poroko v Mehiki 24. novembra 1924. 5. maja 1925 se je rodil njun prvi sin Charles Spencer Chaplin mlaj\xc5\xa1i, 30. marca 1926 pa \xc5\xa1e drugi Sydney Earle Chaplin._NEWLINE_Zakon je bil nesre\xc4\x8den in Chaplin je pre\xc5\xbeivljal dolge ure v studiu, da se je izognil \xc5\xbeeni. Novembra 1926 je Grey vzela otroka in zapustila dru\xc5\xbeinski dom. Sledila je grenka lo\xc4\x8ditev, vloga Greyjeve za lo\xc4\x8ditev, ki Chaplina obto\xc5\xbeuje nezvestobe, zlorabe in gojenja\xc2\xa0\xc2\xbbperverznih seksualnih nagnjenj\xc2\xab, pa je pri\xc5\xa1la v medije. Chaplin je bil v stanju \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega zloma. Ko je zgodba pri\xc5\xa1la na naslovnice medijev, je bilo po dr\xc5\xbeavi ustanovljenih ve\xc4\x8d skupin, ki je pozivalo k prepovedi predvajanja njegovih filmov. Da bi kon\xc4\x8dali primer brez novega \xc5\xa1kandala, so se Chaplinovi odvetniki pogodili za od\xc5\xa1kodnino v vi\xc5\xa1ini 600.000 $ \xe2\x80\x93 najvi\xc5\xa1jo od\xc5\xa1kodnino na ameri\xc5\xa1kih sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih do tedaj. Njegova baza obo\xc5\xbeevalcev je bila dovolj mo\xc4\x8dna, da je pre\xc5\xbeivela in kmalu pozabila ta incident, sam Chaplin pa je bil globoko prizadet._NEWLINE_\xc5\xa0e pred vlo\xc5\xbeitvijo lo\xc4\x8ditvene to\xc5\xbebe je za\xc4\x8del delati na novem projektu Cirkus. Zgodbo je zgradil okoli ideje o hoji po vrvi ob obleganju z opicami in Potepuha spremenil v naklju\xc4\x8dno zvezdo cirkusa. Snemanje je bilo prekinjeno za deset mesecev, ko je posku\xc5\xa1al re\xc5\xa1evati \xc5\xa1kandal ob lo\xc4\x8ditvi, tudi sicer je bila produkcija filma polna te\xc5\xbeav. Zaklju\xc4\x8den je bil oktobra 1927 in premierno predvajan januarja 1928, ko je naletel na pozitiven sprejem. Na prvi podelitvi oskarjev je Chaplin dobil posebno nagrado za\xc2\xa0\xc2\xbbraznovrstnost in genialnost v igri, pisanju, re\xc5\xbeiranju in produciranju filma Cirkus\xc2\xab, Kljub uspehu je film vedno povezoval s stresom ob produkciji;V svoji avtobiografiji filma ne omenja, tudi v poznej\xc5\xa1ih letih je te\xc5\xbeko delal na njem, ko je zanj snemal glasbeno podlago.\n_START_SECTION_\nLu\xc4\x8di velemesta\n_START_PARAGRAPH_\nOb predstavitvi filma Cirkus je Hollywood \xc5\xbee do\xc5\xbeivel predstavitev zvo\xc4\x8dnega filma. Chaplin je bil kriti\xc4\x8den do tega novega medija in tehni\xc4\x8dnih pomanjkljivosti, ki jih je predstavljal, verjel je tudi, da zvo\xc4\x8dnim filmom manjka mojstrstvo nemih filmov. Bil je tudi zadr\xc5\xbean glede spreminjanja formule, ki mu je prinesla uspeh, in se bal, da bi glas Potepuhu omejil mednarodno privla\xc4\x8dnost. Tako je zavrnil novo hollywoodsko modno muho in za\xc4\x8del snemati nov nemi film. Vseeno je bil ob tej odlo\xc4\x8ditvi Chaplin negotov in tak ostal tudi med produkcijo filma._NEWLINE_Ko se je pri\xc4\x8delo snemanje konec leta 1928, je Chaplin \xc5\xbee skoraj leto dni delal na zgodbi. Film Lu\xc4\x8di velemesta sledi Potepuhovi ljubezni do slepe prodajalke cvetja (igra jo Virginia Cherrill) in njegovih naporov, da bi zbral denar za operacijo, ki bi ji omogo\xc4\x8dila vid. Zahtevna produkcija je trajala 21 mesecev, Chaplin je kasneje priznal, da se je\xc2\xa0\xc2\xbbspravil v nevroti\xc4\x8dno stanje \xc5\xbeelenja perfekcije\xc2\xab. Prednost, ki jo je Chaplin na\xc5\xa1el v tehnologijo zvo\xc4\x8dnega filma, je snemanje zvo\xc4\x8dne podlage za film, ki jo je delno sestavil sam._NEWLINE_Kon\xc4\x8dan je bil decembra 1930, ko je bil nemi film le \xc5\xa1e anahronizem. Poskusno predvajanje filma pred naklju\xc4\x8dnim ob\xc4\x8dinstvom ni bilo uspe\xc5\xa1no, toda predvajanje za medije je prineslo pozitivne kritike. Eden od novinarjev je zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbNih\xc4\x8de drug na svetu kot Charlie Chaplin ne bi mogel tega narediti. On je edina oseba, ki pomeni nekak\xc5\xa1no posebno privla\xc4\x8dnost za gledalce v dovolj veliki meri, da lahko kljubuje naklonjenosti javnosti do filmov, ki govorijo.\xc2\xab Premierno prikazan za javnost januarja 1931, se je film Lu\xc4\x8di velemesta izkazal za v javnosti priljubljen in finan\xc4\x8dno uspe\xc5\xa1en \xe2\x80\x93 kon\xc4\x8dni dobi\xc4\x8dek je bil preko 3 milijone $. Britanski filmski in\xc5\xa1titut ga je ozna\xc4\x8dil za Chaplinov najve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeek, kritik James Agee pa hvali zaklju\xc4\x8dni prizor kot\xc2\xa0\xc2\xbbnajbolj\xc5\xa1o igro v klju\xc4\x8dnih momentih filmov\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPotovanja, Paulette Goddard in Moderni \xc4\x8dasi\n_START_PARAGRAPH_\nFilm Lu\xc4\x8di velemesta je bil uspe\xc5\xa1en, toda Chaplin je bil negotov, \xc4\x8de lahko posname \xc5\xa1e en film brez dialogov. Ostal je prepri\xc4\x8dan, da zvok v njegovih filmih ne bi deloval, toda bil je tudi\xc2\xa0\xc2\xbbobseden z more\xc4\x8dim strahom, da bi izpadel staromoden\xc2\xab. V tem stanju negotovosti se je v za\xc4\x8detku leta 1931 odlo\xc4\x8dil za po\xc4\x8ditnice, ki so se zavlekle v \xc5\xa1estnajstmese\xc4\x8dno potovanje. V svoji avtobiografiji se Chaplin spominja vrnitve v Los Angeles:\xc2\xa0\xc2\xbbBil sem zmeden in brez na\xc4\x8drta, vznemirjen in se zavedel skrajne osamljenosti.\xc2\xab\xc2\xa0Kratek \xc4\x8das je razmi\xc5\xa1ljal o upokojitvi in preselitvi na Kitajsko._NEWLINE_Osamljenost se je kon\xc4\x8dala, ko je julija 1932 spoznal enaindvajsetletno igralko Paulette Goddard, s katero je za\xc4\x8del uspe\xc5\xa1no zvezo. Ni se bil \xc5\xa1e pripravljen posvetiti filmu, zato se je osredoto\xc4\x8dil na pisanje feljtonskega romana o svojih potovanjih (izdanem kot Woman\'s Home Companion). Izlet je bila po\xc5\xbeivljajo\xc4\x8da izku\xc5\xa1nja za Chaplina, tudi sre\xc4\x8danje z ve\xc4\x8d priznanimi misleci, in vse bolj se je za\xc4\x8del zanimati za svetovno politiko. Stanje dela v ZDA ga je skrbelo, bal se je tudi, da bi kapitalizem in stroji na delovnem mestu pove\xc4\x8dala brezposelnost. Vse to ga je spodbudilo k pripravi novega filma._NEWLINE_Film Moderni \xc4\x8dasi je sam predstavil kot\xc2\xa0\xc2\xbbsatiro nekaterih stopenj na\xc5\xa1ih industrijskih \xc5\xbeivljenj\xc2\xab. Snemanje filma, v katerem se potepuh in Paulette Goddard kot glavna igralka spopadata z veliko depresijo, je trajalo deset mesecev in pol. Chaplin je nameraval uporabiti govorjeni dialog, toda med vajami si je premislil. Kot pri predhodnem filmu Lu\xc4\x8di velemesta je uporabil le zvo\xc4\x8dne efekte, toda skoraj brez govora. Chaplinov nastop s pesmijo pa je dal Potepuhu edinkrat v filmu tudi glas. Po snemanju glasbe zanj je Chaplin film predstavil februarja 1936. Bil je prvi celove\xc4\x8derni film v petnajstih letih, ki je vseboval politi\xc4\x8dne pripombe in socialni realizem, kar je pritegnilo veliko pozornost medijev, \xc4\x8deprav je \xc5\xbeelel sam \xc5\xbeelel zmanj\xc5\xa1ati pomen o\xc4\x8ditkov. Film je bil manj dobi\xc4\x8dkonosen od predhodnih in je prejel me\xc5\xa1ane kritiki, ker nekaterim gledalcem ni bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d politiziranje. Danes Britanski filmski in\xc5\xa1titut vidi film kot enega najbolj\xc5\xa1ih Chaplinovih, David Robinson meni, da ka\xc5\xbee re\xc5\xbeiserja na\xc2\xa0\xc2\xbbna neprekosljivem vrhu kot ustvarjalca vizualne komedije\xc2\xab._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem filmu Moderni \xc4\x8dasi je Chaplin s Paulette Goddard od\xc5\xa1el na potovanje po daljnem vzhodu. Par ni \xc5\xbeelel komentirati narave svoje zveze, zato ni bilo znano, \xc4\x8de sta poro\xc4\x8dena ali ne. Kasneje je Chaplin razkril, da sta se poro\xc4\x8dila v Guang\xc5\xbeouju tekom tega potovanja. Do leta 1938 sta se odtujila, ker sta se oba mo\xc4\x8dno osredoto\xc4\x8dala na svoje delo; Goddard se je lo\xc4\x8dila v Mehiki leta 1942, kot razloga je navedla nezdru\xc5\xbeljivost in lo\xc4\x8deno \xc5\xbeivljenje ve\xc4\x8d kot eno leto.\n_START_SECTION_\nVeliki diktator\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1tiridesetih letih se je Chaplin soo\xc4\x8dal z vrsto polemik, tako pri svojem delu kot tudi v osebnem \xc5\xbeivljenju, kar je spremenilo njegovo usodo in mo\xc4\x8dno na\xc4\x8delo njegovo priljubljenost v ZDA. Prva od teh je bila novo pridobljena drznost pri izra\xc5\xbeanju politi\xc4\x8dnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d. Mo\xc4\x8dno v skrbeh zaradi porasta militaristi\xc4\x8dnega nacionalnima v svetu v tridesetih letih, se tem vpra\xc5\xa1anjem ni mogel izogniti niti v svojih delih. Podobnost med njim in Adolfom Hitlerjem je bila splo\xc5\xa1no znana: rojena sta bila \xc5\xa1tiri dni narazen, oba sta se dvignila iz rev\xc5\xa1\xc4\x8dine do svetovne slave, nem\xc5\xa1ki diktator je tudi nosil enake brke v obliki zobne \xc5\xa1\xc4\x8detke kot Potepuh. Ta vidna zunanje podobnost je Chaplinu nudila pretvezo za zgodbo svojega naslednje filma, Veliki diktator, v katerem neposredno parodira Hitlerja in napada nacizem._NEWLINE_Dve leti je porabil za pisanje in razvoj scenarija, snemati je pri\xc4\x8del septembra 1939 \xe2\x80\x93 \xc5\xa1est dni preden je Britanija napovedala vojno Nem\xc4\x8diji. Uklonil se je uporabi govorjenega dialoga, delno kot prepri\xc4\x8danje, da ni imel druge izbire, toda tudi ker je v tem videl bolj\xc5\xa1o metodo za prikaz politi\xc4\x8dnega sporo\xc4\x8dila. Snemanje komedije o Hitlerju je veljajo za zelo polemi\xc4\x8dno, toda Chaplinova finan\xc4\x8dna neodvisnost mu je omogo\xc4\x8dala tveganje.\xc2\xa0\xc2\xbbOdlo\xc4\x8den sem bil nadaljevati\xc2\xab, kot je kasneje zapisal,\xc2\xa0\xc2\xbbker se je Hitlerju potrebno smejati\xc2\xab. Chaplin je nadomestil Potepuha (v enakih obla\xc4\x8dilih) z\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeidovskim brivcem\xc2\xab, ki je referenca na prepri\xc4\x8danje nacisti\xc4\x8dne stranke, da je sam \xc5\xbdid. V dvojni vlogi je igral tudi diktatorja\xc2\xa0\xc2\xbbAdenoida Hynkela\xc2\xab, ki je parodija Hitlerja._NEWLINE_Produkcija filma je trajala eno leto, premierno je bil prikazan oktobra 1940. Dele\xc5\xbeen je bil velike medijske pozornosti, kritik New York Timesa ga je ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbnajbolj \xc5\xbeeljno pri\xc4\x8dakovan film leta\xc2\xab, bil je tudi eden najdonosnej\xc5\xa1ih filmov svojega obdobja. Vseeno pa konec filma ni bil v\xc5\xa1e\xc4\x8d gledalcem in je spro\xc5\xbeal polemike. V zaklju\xc4\x8dku filma Chaplin v \xc5\xa1estminutnem monologu v kamero navede svoja osebna prepri\xc4\x8danja. Charles J. Maland je prepoznal to o\xc4\x8ditno pridiganje kot povod za zaton njegove popularnosti in je zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbOd tedaj naprej noben ljubitelj filmov ni mogel ve\xc4\x8d lo\xc4\x8diti dimenzije politi\xc4\x8dnosti od njegove zvezdni\xc5\xa1ke podobe\xc2\xab. Film je prejel pet nominacij za oskarje, tudi za najbolj\xc5\xa1i film, scenarij in igralca.\n_START_SECTION_\nPravne te\xc5\xbeave in Oona O\'Neill\n_START_PARAGRAPH_\nV sredini \xc5\xa1tiridesetih let se je Chaplin zapletel v vrsto sojenj, ki so mu vzeli ve\xc4\x8dji del \xc4\x8dasa in so mo\xc4\x8dno vplivali na njegovo javno podobo. Njegove te\xc5\xbeave so izvirale iz zveze z Joan Barry, igralko \xc5\xbeeljno dokazovanja, s katero je bil ob\xc4\x8dasno v zvezi med junijem 1941 in jesenjo 1942. Joan Barry, ki je kazala obsesivno vedenje in je bila dvakrat aretirana po njunem razhodu, se je ponovno v slede\xc4\x8dem letu in oznanila nose\xc4\x8dnost s Chaplinom. Ker jo je zavrnil, je proti njemu vlo\xc5\xbeila to\xc5\xbebo za ugotavljanje o\xc4\x8detovstva._NEWLINE_Direktor FBI J. Edgar Hoover, ki je bil \xc5\xbee dolgo sumni\xc4\x8dav do Chaplinovih politi\xc4\x8dnih nagnjenj, je izkoristil to prilo\xc5\xbenost za ustvarjanje negativne publicitete okoli njega. Kot del umazane kampanje za \xc5\xa1kodovanje Chaplinovi javni podobi, je FBI proti njem vlo\xc5\xbeil \xc5\xa1tiri obto\xc5\xbenice, povezanih s primerom Barryjeve. Najbolj resna od teh je bilo domnevno kr\xc5\xa1enja zakona o mo\xc5\xa1kih, ki prepoveduje prevoz \xc5\xbeensk \xc4\x8dez zvezne meje za spolne namene. Zgodovinar Otto Friedrich je to ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbabsurden kazenski pregon\xc2\xab\xc2\xa0na podlagi\xc2\xa0\xc2\xbbstarinskega zakona\xc2\xab, vseeno pa mu je v primeru dokazane krivde grozilo 23 let zapora. Tri obto\xc5\xbenice zaradi pomanjkanja dokazov niso pri\xc5\xa1le do sodne obravnave, toda sojenje za kr\xc5\xa1itev zakona o mo\xc5\xa1kih se je pri\xc4\x8delo marca 1944. Po dveh tednih je bil Chaplin spoznan za nedol\xc5\xbenega. Primer je bil dele\xc5\xbeen velike medijske pozornosti, Newsweek ga je celo ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbnajve\xc4\x8dji \xc5\xa1kandal v odnosu z javnostmi od sojenja za umor Fatty Arbuckle leta 1921\xc2\xab._NEWLINE_Carole Ann se je Barryjevi rodila okrobra 1944, to\xc5\xbeba za ugotavljanje o\xc4\x8detovstva pa je bila na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du do februarja 1945. Po dveh napornih obravnavah, v katerem ga je odvetnik to\xc5\xbee\xc4\x8de strani ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbmoralno podlega\xc2\xab, je bil Chaplin razgla\xc5\xa1en za o\xc4\x8deta. Sodnik ni \xc5\xbeelel sprejeti zdravstvenih dokazov s krvnimi testi, ki so kazali nasprotno, in odredil, da mora pla\xc4\x8devati pre\xc5\xbeivnino za Carole Ann do dopolnjenega enaindvajsetega leta. Medijsko pokrivanje sojenja je bilo mo\xc4\x8dno pod vplivom FBI, ki je informacije po\xc5\xa1iljal znani kolumnistki za dru\xc5\xbebeno kroniko, Heddi Hopper, ki je Chaplina prikazovala v pretirano kriti\xc4\x8dni lu\xc4\x8di._NEWLINE_Polemike okrog Chaplina so se \xc5\xa1e okrepile, ko se je dva tedna po vlo\xc5\xbeitvi to\xc5\xbebe za ugotavljanje o\xc4\x8detovstva poro\xc4\x8dil s svojo najnovej\xc5\xa1o varovanko, osemnajstletno Oono O\'Neill \xe2\x80\x93 h\xc4\x8derjo ameri\xc5\xa1kega dramatika Eugenea O\'Neilla. Chaplinu, ki je bil tedaj star 54 let, jo je predstavil filmski agent sedem mesecev prej. V svoji biografiji Chaplin opisuje sre\xc4\x8danje O\'Neillove kot\xc2\xa0\xc2\xbbnajsre\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dogodek v mojem \xc5\xbeivljenju\xc2\xab, in trdi, da je na\xc5\xa1el\xc2\xa0\xc2\xbbpravo ljubezen\xc2\xab. Chaplinov sin Charles mlaj\xc5\xa1i je povedal, da je Oona\xc2\xa0\xc2\xbbobo\xc5\xbeevala\xc2\xab\xc2\xa0njegovega o\xc4\x8deta. Par je ostal poro\xc4\x8den do njegove smrti in v osemnajstih letih dobil osem otrok: Geraldine Leigh (r. julija 1944), Michaela Johna (r. marca 1946), Josephine Hannah (r. marca 1949), Victorio (r. maja 1951), Eugena Anthonyja (r. avgusta 1953), Jane Cecil (r. maja 1957), Annette Emily (r. Decembra 1959), in Christopherja Jamesa (r. julija 1962).\n_START_SECTION_\nGospod Verdoux in obto\xc5\xbebe komunizma\n_START_PARAGRAPH_\nChaplin je trdil, da so sodni procesi povezani z Barryjevo\xc2\xa0\xc2\xbbpohabili [njegovo] ustvarjanost\xc2\xab, in da je rabil kar nekaj \xc4\x8dasa, preden je spet lahko za\xc4\x8del delati. Aprila 1946 je kon\xc4\x8dno za\xc4\x8del snemati nov projekt, ki ga je bil razvijal od leta 1942. Film Gospod Verdoux je \xc4\x8drna komedija o francoskem ban\xc4\x8dnem uslu\xc5\xbebencu Verdouxu (Chaplin), ki izgubi slu\xc5\xbebo ter za\xc4\x8dne poro\xc4\x8dati in moriti bogate vdove, da lahko pre\xc5\xbeivlja svojo dru\xc5\xbeino. Navdih je dobil od Orsona Wellesa, ki je \xc5\xbeelel, da Chaplin odigral glavno vlogo v njegovem filmu o serijskem morilcu Henriju D\xc3\xa9sir\xc3\xa9ju Landruju. Vlogo je zavrnil, toda odlo\xc4\x8dil se je, da bi ta koncept lahko\xc2\xa0\xc2\xbbpomenil \xc4\x8dudovito komedijo\xc2\xab, in pla\xc4\x8dal Wellesu 5.000 za idejo._NEWLINE_Z Gospodom Verdouxom je ponovno izrazil svoja politi\xc4\x8dna prepri\xc4\x8danja, s kritiko kapitalizma in argumentacijo, da svet spodbuja mno\xc5\xbei\xc4\x8dne morilce preko vojn in oro\xc5\xbeij za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uni\xc4\x8devanja. Zaradi tega je film ob za\xc4\x8detku predvajanja aprila 1947 spro\xc5\xbeal polemike; Na premieri je bil Chaplin iz\xc5\xbevi\xc5\xbegan, sledile so tudi pobude za bojkot. Gospod Verdoux je bil prvi Chaplinov film, ki je bil v ZDA neuspe\xc5\xa1en tako pri kritikih, kot tudi finan\xc4\x8dno. Na tujem je bil uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i in scenarij je bil nominiran za oskarja. Na film je bil ponosen, v svoji avtobiografiji je zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbGospod Verdoux je najbolj domiselen in briljanten film, ki sem ga ustvaril do sedaj.\xc2\xab_NEWLINE_Negativni odziv na film je bil v veliki meri posledica spremenjene Chaplinove javne podobe. Poleg \xc5\xa1kandala povezanega z Joan Barry, je bil tudi javno obto\xc5\xbeen, da je komunist. Njegova politi\xc4\x8dna aktivnost se je okrepila med drugo svetovno vojno, ko je zagovarjal odprtje druge fronte za pomo\xc4\x8d Sovjetski zvezi in podpiral ve\xc4\x8d skupin za ameri\xc5\xa1ko-sovjetsko prijateljstvo. Udele\xc5\xbeeval se je tudi sprejemov, ki so jih prirejali sovjetski diplomati v Los Angelesu. V politi\xc4\x8dni klimi \xc5\xa1tiridesetih let v ZDA so tak\xc5\xa1ne dejavnosti pomenile, kot zapi\xc5\xa1e Larcher,\xc2\xa0\xc2\xbbnevarno progresivnost in nemoralnost\xc2\xab. FBI ga je \xc5\xbeelel vre\xc4\x8di iz dr\xc5\xbeave in v za\xc4\x8detku leta 1947 spro\xc5\xbeil uradno preiskavo._NEWLINE_Chaplin je zavrnil, da bi bil komunist, ozna\xc4\x8dil se je za\xc2\xa0\xc2\xbbmiroljuba\xc2\xab, toda menil, da so vladni napori za zatiranje ideologije nesprejemljiva kr\xc5\xa1itev civilnih pravic. O tej temi ni mogel pogledati stran, zato je odkrito protestiral proti sojenju \xc4\x8dlanom komunisti\xc4\x8dne stranke in aktivnostim komiteja predstavni\xc5\xa1kega doma za raziskavo protiameri\xc5\xa1kih aktivnosti (HUAC). Prejel je sodni poziv za pri\xc4\x8danje pred HUAC, toda ni bil povabljen na zasli\xc5\xa1anje. Ker so mediji ob\xc5\xa1irno poro\xc4\x8dali o njegovih aktivnostih in se je hladna vojna zaostrovala, so se pojavila vpra\xc5\xa1anje zakaj ni sprejel ameri\xc5\xa1kega dr\xc5\xbeavljanstva. Pojavile so se pobude, da bi ga morali izgnati; Predstavnik Mississippija John E. Rankin je pred kongresom povedal:\xc2\xa0\xc2\xbbNjegovo \xc5\xbeivljenje v Hollywoodu je diametralno nasprotje ameri\xc5\xa1kih moralnih vrednot. [\xc4\x8ce bo izgnan]\xc2\xa0... bo njegova ogabna pojava umaknjena od o\xc4\x8di ameri\xc5\xa1ke mladine. Morali bi ga izgnati in se ga znebiti enkrat za vselej.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nOdrske lu\xc4\x8di in izgon iz ZDA\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je ostal politi\xc4\x8dno aktiven tudi v letih po neuspehu filma Gospod Verdoux, je njegov naslednji film o pozabljenem vodvilskem komedijantu in mladi edwardianski balerini brez politi\xc4\x8dnih tem. Odrske lu\xc4\x8di je mo\xc4\x8dno avtobiografski film, ki ne namiguje le na Chaplinovo otro\xc5\xa1tvo in \xc5\xbeivljenje brez star\xc5\xa1ev, ampak tudi padec njegove priljubljenosti v ZDA. V igralski zasedbi je ve\xc4\x8d njegovih sorodnikov, tudi pet njegovih najstarej\xc5\xa1ih otrok in polbrat Wheeler Dryden._NEWLINE_Snemanje se je pri\xc4\x8delo novembra 1951 po tem, ko je bil Chaplin \xc5\xbee pet let delal na zgodbi. Meril je na resnej\xc5\xa1e tone v primerjavi s prej\xc5\xa1njimi filmi, pogosto je uporabil besedo\xc2\xa0\xc2\xbbmelanholija\xc2\xab, ko je na\xc4\x8drte za film opisoval ob njem glavni igralki Claire Bloom. Film Odrske lu\xc4\x8di je pomemben tudi zaradi mini vloge Busterja Keatona, ki ob Chaplinu nastopi v pantomimskem prizoru. To je bilo edino sodelovanje obeh komikov.._NEWLINE_Premiero filma se je Chaplin odlo\xc4\x8dil postavili v London, kjer se film tudi dogaja. Ko je zapu\xc5\xa1\xc4\x8dal Los Angeles, je izrazil slutnjo, da se ne bo ve\xc4\x8d vrnil. V New Yorku se je 18. septembra 1952 z dru\xc5\xbeino vkrcal na ladjo Queen Elizabeth. Dan za tem je pravosodni minister James P. McGranery razveljavil Chaplinovo dovolilnico za vstop v ZDA in delal, da bo moral na zagovor glede svojih politi\xc4\x8dnih nagnjenj in moralnega obna\xc5\xa1anja, preden bi se vnil v ZDA. \xc4\x8ceprav je McGranery medijem dejal, da ima\xc2\xa0\xc2\xbbprecej mo\xc4\x8dne dokaze proti Chaplinu\xc2\xab, Maland na podlagi dokumentov FBI izdanih v osemdesetih letih zaklju\xc4\x8duje, da vlada ni imena nobenega resnega dokaza, da bi Chaplinu prepre\xc4\x8dila vrnitev v ZDA. Precej verjetno bi dobil dovoljenje, \xc4\x8de bi zanj zaprosil. Toda, ko je Chaplin prejel telegram z novico, se je osebno odlo\xc4\x8dil pretrgati vse vezi z ZDA:_NEWLINE_\xc2\xbb\xc4\x8ce se vrnem v to nesre\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavo ali ne me ni dosti vznemirjalo. \xc5\xbdelel bi jim sporo\xc4\x8diti, da prej ko sem opravil s to sovra\xc5\xbeno atmosfero, bolje je, in da sem naveli\xc4\x8dan ameri\xc5\xa1kih \xc5\xbealitev in moralne pompoznosti.\xc2\xab_NEWLINE_Ker je vse njegovo premo\xc5\xbeenje ostalo v ZDA, se je vzdr\xc5\xbeal negativnih komentarjev medijem o incidentu. \xc5\xa0kandal je pritegnil mno\xc5\xbei\xc4\x8dno pozornost, toda Chaplin in njegov film sta bila toplo sprejeta v Evropi. V ZDA se je sovra\xc5\xbenost proti njem nadaljevala in, \xc4\x8deprav je prejel nekaj pozitivnih kritik, je bil film Odrske lu\xc4\x8di mno\xc5\xbei\xc4\x8dno bojkotiran. Maland je menil, da je Chaplinov padec od priljubljenosti\xc2\xa0\xc2\xbbbrez primere\xc2\xab\xc2\xa0morda\xc2\xa0\xc2\xbbnajbolj dramati\xc4\x8den padec v zgodovini ameri\xc5\xa1kih medijskih zvezd\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nNaselitev v \xc5\xa0vici in Kralj v New Yorku\n_START_PARAGRAPH_\nPo razveljavitvi dovolilnice za vstop v ZDA se Chaplin ni posku\xc5\xa1al vrniti, poslal je le \xc5\xbeeno, da je uredila zadeve. Par se je odlo\xc4\x8dil naseliti v \xc5\xa0vici in januarja 1953 se je dru\xc5\xbeina preselila v novi dom: Manoir de Ban, 37 akrov veliko vilo z razgledom na \xc5\xbeenevsko jezero v Corsier-sur-Veveyu. Chaplin je marca za\xc4\x8del prodajati hi\xc5\xa1o in studio na Beverly Hillsu, aprila pa je predal dovoljenje za vrnitev v ZDA. Slede\xc4\x8dega leta se je \xc5\xbeena odrekla ameri\xc5\xa1kemu dr\xc5\xbeavljanstvu in postala britanska dr\xc5\xbeavljanka. Chaplin je prerezal \xc5\xa1e svojo zadnjo poslovno povezavo z ZDA leta 1955, ko je prodal preostanek svojega dele\xc5\xbea v studiu United States, ki je bil od \xc5\xa1tiridesetih let v finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeavah._NEWLINE_Chaplin je ostal sporna osebnost tudi v petdesetih letih, posebej po prejemu mednarodne nagrade za mir s strani komunisti\xc4\x8dnega sveta za svetovni mir, ter po sre\xc4\x8danjih z D\xc5\xbeoujem Enlajen in Nikito Hru\xc5\xa1\xc4\x8dovom. Leta 1953 je za\xc4\x8del delati na svojem prvem evropskem filmu Kralj v New Yorku. V njem je igral izgnanega kralja, ki i\xc5\xa1\xc4\x8de azil v ZDA, pri \xc4\x8demer je v scenariju uporabil ve\xc4\x8d svojih zadnjih izku\xc5\xa1enj. Njegov sin Michael je igral de\xc4\x8dka, na katerega star\xc5\xa1e se je spravil FBI, Chaplinov lik pa se soo\xc4\x8da z obto\xc5\xbebami komunizma. Politi\xc4\x8dna satira parodira HUAC in napada elemente kulture petdesetih let \xe2\x80\x93 vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo, plasti\xc4\x8dne operacije in \xc5\xa1iroko-zaslonski kino. V kritiki ga je dramatik John Osborne ozna\xc4\x8dil za Chaplinov\xc2\xa0\xc2\xbbnajbolj bridek\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbnajbolj odkrito osebni\xc2\xab\xc2\xa0film._NEWLINE_Ustanovil je novo produkcijsko podjetje Attica in za snemanje uporabil Shepperton Studios. Snemanje v Angliji se je izkazalo za te\xc5\xbeko preizku\xc5\xa1njo, saj je bil navajen na snemanje v lastnem hollywoodskem studiu in z znano ekipo, tudi \xc4\x8das produkcije ni bil ve\xc4\x8d neomejen. Robinson je ocenil, da je imelo to u\xc4\x8dinek na kvaliteto filma. Film Kralj v New Yorku je bil predstavljen septembra 1957 in je prejel me\xc5\xa1ane kritike. Chaplin je prepovedal ameri\xc5\xa1kim novinarjem obisk pari\xc5\xa1ke premiere, filma v ZDA tudi ni izdal. To je vidno omejilo dobi\xc4\x8dkonosnost, vseeno je film do\xc5\xbeivel zmeren uspeh v Evropi. V ZDA je bil predvajan \xc5\xa1ele leta 1973.\n_START_SECTION_\nZadnja dela in obnovljeno zanimanje\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih dveh desetletnih svoje kariere se je Chaplin osredoto\xc4\x8dil na ponovno montiranje svojih starih filmov in njihovo opremljanje z glasbeno podlago, hkrati z zagotovitvijo njihovih lastni\xc5\xa1kih in distribucijskih pravic. V intervjuju leta 1959 na svoj sedemdeseti rojstvi dan, je dejal, da se \xc5\xa1e najde\xc2\xa0\xc2\xbbprostor za malega \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka v atomski dobi.\xc2\xab Prva od teh ponovnih izdaj je bila The Chaplin Revue (1959), ki je vklju\xc4\x8devala nove razli\xc4\x8dice filmov Pasje \xc5\xbeivljenje, Pu\xc5\xa1ko na rame in Romar._NEWLINE_V ZDA se je politi\xc4\x8dna atmosfera za\xc4\x8dela spreminjati in pozornost se je ponovno usmerila na Chaplinove filme namesto njegovih prepri\xc4\x8danj. Julija 1962 je The New York Times izdal uvodnik, v katerem pi\xc5\xa1e:\xc2\xa0\xc2\xbbNe verjamemo, da bi bila republika v nevarnosti, \xc4\x8de bi v\xc4\x8deraj\xc5\xa1njemu nepozabljenemu malemu Potepuhu dovolili dostop s parnikom ali letalom v ameri\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de.  Istega meseca je prejel \xc4\x8dastni doktorat s strani univerz Oxford in Durham. Novembra 1963 je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Plaza v New Yorku za\xc4\x8delo s celoletno serijo Chaplinovih filmov, ki je vklju\xc4\x8devala tudi s strani kritikov odli\xc4\x8dno ocenjena Gospod Verdoux in Odrske lu\xc4\x8di. Septembra 1964 je Chaplin izdal svojo avtobiografijo My Autobiography, na kateri je delal od leta 1957. Knjiga s 500 stranmi, ki se osredoto\xc4\x8da na njegova zgodnja leta in osebno \xc5\xbeivljenje, je postala svetovna uspe\xc5\xa1nica, kljub kritikam o pomanjkanju podatkov o njegovi filmski karieri._NEWLINE_Kmalu po izdaji spominov je za\xc4\x8del delati na novem projektu Grofica iz Hongkonga (1967), romanti\xc4\x8dni komediji, zasnovani temelje\xc4\x8d na scenariju, ki ga je bil napisal za Paulette Goddard v tridesetih letih. Dogajanje je postavljeno na prekooceansko ladjo, Marlon Brando igra ameri\xc5\xa1kega veleposlanika, Sophia Loren pa slepo potnico, ki se skriva v njegovi kabini. Film se razlikuje od Chaplinovih predhodnih produkcij v ve\xc4\x8d pogledih. Prvi\xc4\x8d je uporabil tehniko technicolor in \xc5\xa1iroko-zaslonski format, sam se je lahko osredoto\xc4\x8dil na re\xc5\xbeijo, saj se je pojavil le v mini vlogi kot od morske bolezni bolan stevard. Podpisal je tudi pogodbo s studiem Universal Pictures in dolo\xc4\x8dil pomo\xc4\x8dnika Jeroma Epsteina za producenta. Film je bil premierno prikazan januarja 1967, ko je naletel na slabe kritike in finan\xc4\x8dni neuspeh. Chaplina je globoko prizadel negativen odziv na film, ki se je izkazal za njegovega zadnjega._NEWLINE_Ob koncu \xc5\xa1estdesetih let je utrpel serijo manj\xc5\xa1ih kapi, ki so oznanjali za\xc4\x8detek po\xc4\x8dasnega slab\xc5\xa1anja njegovega zdravja. Kljub temu je \xc5\xbee kmalu za\xc4\x8del pisati nov filmski scenarij The Freak, zgodbo o krilati deklici, najdeni v Ju\xc5\xbeni Ameriki, s katero naj bi se med filmske zvezde zavihtela njegova h\xc4\x8di Victoria Chaplin. Toda krhko zdravje mu je prepre\xc4\x8dilo dokon\xc4\x8danje projekta. V za\xc4\x8detku sedemdesetih let se je osredoto\xc4\x8dil na ponovno izdajanje svojih starih filmov, tudi Otrok in Cirkus. Leta 1971 je bil imenovan za viteza poveljnika Reda legije \xc4\x8dasti na filmskem festivalu v Cannesu. Slede\xc4\x8de leto je prejel \xc5\xa1e posebno nagrado na bene\xc5\xa1kem filmskem festivalu_NEWLINE_Leta 1972 mu je Akademija filmske umetnost in znanosti ponudila \xc4\x8dastnega oskarja, kar Robinson videl kot znak, da so se ZDA\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeelele odkupiti\xc2\xab. Chaplin je bil sprva v dvomih, \xc4\x8de naj nagrado sprejme, toda odlo\xc4\x8dil se je za vrnil v ZDA po dvajsetih letih. Obisk je bil dele\xc5\xbeen velike pozornosti medijev, na podelitvi oskarjev je bil dele\xc5\xbeen dvajsetminutnega stoje\xc4\x8dega aplavza gledalcev, najdalj\xc5\xa1ega v zgodovini prireditve. Vidno ganjen je sprejel nagrado za\xc2\xa0\xc2\xbbneizmerljiv prispevek k napredku filma do umetni\xc5\xa1ke oblike stoletja\xc2\xab._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je \xc5\xa1e imel na\xc4\x8drte za nove filmske projekte, pa je bil do sredine sedemdesetih let zelo slaboten. Utrpel je ve\xc4\x8d nadaljnjih kapi, zaradi \xc4\x8desar se je te\xc5\xbeko sporazumeval, priklenjen je bil tudi na invalidski vozi\xc4\x8dek. Njegova zadnja projekta sta bila sestavljanje slikovne biografije My Life in Pictures (1974) in filmska podlaga za ponovno izdajo filma Pari\xc5\xbeanka leta 1976. Pojavil se je tudi v dokumentarnem filmu o svojem \xc5\xbeivljenju The Gentleman Tramp (1975), ki ga je re\xc5\xbeiral Richard Patterson. Leta 1975 mu je kraljica Elizabeta II. podelila vite\xc5\xa1ki naziv.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nDo oktobra 1977 se mu je zdravje poslab\xc5\xa1alo do te mere, da je potreboval stalno oskrbo. V zgodnjem jutru 25. decembra 1977 je umrl doma v spanju za kapjo. Star je bil 88 let. Pogreb je potekal 27. decembra, po njegovih \xc5\xbeeljah je bil skromen in anglikanski. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8di v Corsier-sur-Veveyu. Med pokloni iz filmske industrije je re\xc5\xbeiser Ren\xc3\xa9 Clair zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbBil je spomenik kinematografiji, v vseh dr\xc5\xbeavah in za vse \xc4\x8dase\xc2\xa0... najlep\xc5\xa1e darilo, ki ga je kinematografija lahko pripravila za nas.\xc2\xab Igralec Bob Hope je dodal:\xc2\xa0\xc2\xbbLahko smo sre\xc4\x8dni, da smo \xc5\xbeiveli v njegovem \xc4\x8dasu.\xc2\xab_NEWLINE_1. marca 1978 je bila krsta s Chaplinovim truplom izkopana in ukradena s strani dveh brezposelnih pribe\xc5\xbenikov, Romana Wardasa iz Poljske in Gant\xc4\x8da Ganeva iz Bolgarija. Truplo sta zadr\xc5\xbeevala v zameno za odkupnino s strani Oone Chaplin. V veliki policijski operaciji sta bila maja ujeta, krsta s Chaplinovim truplom pa najdena zakopana na polju v bli\xc5\xbenji vasi Noville. Ponovno je bila pokopana na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du in obdana z oja\xc4\x8danim cementom.\n_START_SECTION_\nVplivi\n_START_PARAGRAPH_\nChaplin je verjel, da je bila njegov prvi vpliv mati, ki ga je kot otroka zabavala, ko je sedela ob oknu in opona\xc5\xa1ala mimoido\xc4\x8de:\xc2\xa0\xc2\xbbZ opazovanje nje sem se nau\xc4\x8dil ne samo izra\xc5\xbeanja \xc4\x8dustev preko rok in obraza, ampak tudi opazovanja in preu\xc4\x8devanja ljudi.\xc2\xab Zgodnja leta v varietejskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du so mu omogo\xc4\x8dala opazovanje komikov pri delu; udele\xc5\xbeil se je tudi bo\xc5\xbei\xc4\x8dne pantomime v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Drury Lane, kjer se je u\xc4\x8dil klovnske umetnosti preko nastopajo\xc4\x8dih, kot je bil Dan Leno. Leta, ki jih je pre\xc5\xbeivel s skupino Freda Karna, so ga izoblikovala kot igralca in re\xc5\xbeiserja. Simon Louvish je zapisal, da je bila skupina njegov\xc2\xa0\xc2\xbbu\xc4\x8dni kamp\xc2\xab, kjer se je nau\xc4\x8dil spreminjati tempo svojih komedij. Koncepta me\xc5\xa1anja \xc4\x8dustvene komponente z elementi burleske se je nau\xc4\x8dil od Karna, ki je uporabljal tudi elemente absurda, pozneje znane iz Chaplinovih ske\xc4\x8dev. Iz filmske industrije se je Chaplin naslanjal na dela francoskega komika Maxa Linderja, \xc4\x8digar filme je globoko ob\xc4\x8dudoval. Razvoj kostuma in osebnosti Potepuha je verjetno navdihnila ameri\xc5\xa1ka vodevilska scena, kjer so bili liki potepuhov pogosti.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din dela\n_START_PARAGRAPH_\nO svojem na\xc4\x8dinu snemanja filmov je govoril le povr\xc5\xa1no, trdil je, da bi bilo razkritje tega enako, kot bi \xc4\x8darovnik razkril svoje iluzije. V \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeivljenja je bilo zelo malo znanega o njegovem delovnem procesu, toda raziskave filmskih zgodovinarjev \xe2\x80\x93 posebej odkritja Kevina Brownlowa in Davida Gilla, ki so bila predstavljena v tridelnem dokumentarnem filmu Neznani Chaplin (1983) \xe2\x80\x93 so razkrila njegove edinstvene metode dela._NEWLINE_Dokler ni za\xc4\x8del snemati filmov z govorjenim dialogom z Velikim diktatorjem, ni nikoli posnel filma iz kon\xc4\x8danega scenarija. Veliko njegovih zgodnjih filmov se je za\xc4\x8delo le z nejasno osnovo \xe2\x80\x93 na primer\xc2\xa0\xc2\xbbCharlie pride v zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de ali Charlie dela v zastavljalnici\xc2\xab. Nato je dal postaviti scene in skupaj s skupino igralcev improviziral ske\xc4\x8de in dogajanje med njimi, skoraj vedno je preizku\xc5\xa1al razli\xc4\x8dne ideje na filmu. Ko so bile ideje sprejete ali zavr\xc5\xbeene, se je pojavila struktura zgodbe, pogosto je moral na novo posneti prizore, ki se druga\xc4\x8de ne bi ujemali z zgodbo. Od filma Pari\xc5\xbeanka naprej je Chaplin za\xc4\x8denjal snemaje s pripravljeno zgodbo, toda Robinson je zapisal, da so vsi filmi do Modernih \xc4\x8dasov\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa1li skozi ve\xc4\x8d preobrazb in transformacij, preden je zgodba dobila svojo kon\xc4\x8dno obliko.\xc2\xab_NEWLINE_Produciranje filmov na tak na\xc4\x8din je pomenilo, da je Chaplin potreboval ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa za kon\xc4\x8danje filma kot skoraj kateri koli filmar tistega \xc4\x8dasa. \xc4\x8ce mu je zmanjkalo idej, se je pogosto med snemanjem vzel premor, ki je lahko trajal ve\xc4\x8d dni, med tem pa je studio pripravljen \xc4\x8dakal na vrnitev navdiha. \xc5\xa0e nadaljnje podalj\xc5\xa1evanje procesa se je vr\xc5\xa1ilo zaradi Chaplinovega doslednega perfekcionizma. Njegov prijatelj Ivor Montagu je dejal:\xc2\xa0\xc2\xbbNi\xc4\x8d drugega kot perfekcija ni bilo dovolj dobro\xc2\xab\xc2\xa0zanj. Ker je sam financiral svoje filme, je lahko za dosego tega cilja zahteval kolikor ponovitev je \xc5\xbeelel. Njihovo \xc5\xa1tevilo je bilo pogosto pretirano, na primer 53 ponovitev za vsak kon\xc4\x8dni ponetek v filmu De\xc4\x8dek. Za film Priseljenec, ki je trajal dvajset minut, je Chaplin posnel 12.000 metrov filma \xe2\x80\x93 dovolj za celove\xc4\x8derni film._NEWLINE_Njegovo delovno metodo opisuje kot\xc2\xa0\xc2\xbbgola vztrajnost do to\xc4\x8dke norosti \xc2\xab, saj ga je produkcija filma popolnoma prevzela. Robinson je \xc5\xa1e zapisal, da je imelo Chaplinovo delo tudi v zrelej\xc5\xa1ih letih \xc5\xa1e naprej\xc2\xa0\xc2\xbbprednost pred vsem in vsakomur drugim.\xc2\xab Kombinacija improvizirane zgodbe in neusmiljenega perfekcionizma \xe2\x80\x93 kar je pomenilo naporne dneve in tiso\xc4\x8de metrov zavr\xc5\xbeenega filmskega traka, tudi ob velikih stro\xc5\xa1kih \xe2\x80\x93 sta se izkazala naporna za Chaplina, ki se je frustriran pogosto zna\xc5\xa1al nad igralci in ekipo._NEWLINE_Nad svojimi filmi je vr\xc5\xa1il popoln nadzor do to\xc4\x8dke, da je odigral vloge za ostale igralce, ki bi naj ga natanko posnemali. Osebno je montiral vse svoje filme, prebiti se je moral skozi velike koli\xc4\x8dine posnetkov, da je izdelal natanko tak film, kot si je bil zamislil. Zaradi njegove popolne neodvisnosti ga je filmski zgodovinar Andrew Sarris za enega prvih amaterskih filmarjev. Vseeno je imel nekaj pomo\xc4\x8dnikov, predvsem dolgoletnega direktorja fotografije Rolanda Totheroha, brata Sydneya Chaplina ter razli\xc4\x8dne pomo\xc4\x8dnike re\xc5\xbeiserja, kot sta bila Harry Crocker in Charles Reisner.\n_START_SECTION_\nStil in teme\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Chaplinov komi\xc4\x8dni stil komedije splo\xc5\xa1no definiran kot burleska, pa velja tudi za zadr\xc5\xbeanega in inteligentnega, filmski zgodovinar Philip Kemp ga opisuje kot zmes\xc2\xa0\xc2\xbbspretne, baletne situacijske komedije, situacijskih ske\xc4\x8dev\xc2\xab. Od klasi\xc4\x8dne burleske se je oddaljil z zni\xc5\xbeanjem tempa in iz\xc4\x8drpanjem vsakega prizora do svojega komi\xc4\x8dnega potenciala, z ve\xc4\x8d poudarka na razvoju gledal\xc4\x8devega odnosa do likov. V nasprotju z zna\xc4\x8dilno burlesko, Robinson navaja, da so komi\xc4\x8dni trenutki v Chaplinovih filmih vezani na Potepuhov odnos do stvari, ki se mu dogajajo: humor ne prihaja od tega, da se Potepuh zaleti v drevo, ampak da dvigne svoj klobuk v opravi\xc4\x8dilo drevesu. Dan Kamin je zapisal, da sta\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8duda\xc5\xa1ki manirizem\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbresno obna\xc5\xa1anje sredi burleskne akcije\xc2\xab\xc2\xa0druga klju\xc4\x8dna vidika njegove komedije, pogoste so tudi nadrealisti\xc4\x8dne preobrazbe predmetov in uporaba trikov s kamero._NEWLINE_Chaplinov nemi film obi\xc4\x8dajno sledi Potepuhovim naporom po pre\xc5\xbeivetju v sovra\xc5\xbenem svetu. Lik \xc5\xbeivi v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini in je pogosto de\xc5\xbeen slabega ravnanja, vseeno pa ostaja prijazen in veder; upira se svojemu dru\xc5\xbebenemu polo\xc5\xbeaju in si \xc5\xbeeli biti sprejet kot kavalir. Kot je sam dejal leta 1925:\xc2\xa0\xc2\xbbVes smisel malega \xc4\x8dloveka je, da ne glede na to kako mo\xc4\x8dno je padel na rit, ne glede na to kako dobro so ga \xc5\xa1akali uspeli raztrgati, \xc5\xa1e vedno ostaja dostojanstven \xc4\x8dlovek.\xc2\xab Potepuh se upira organom oblasti in\xc2\xa0\xc2\xbbdaje tako dobro kot prejema\xc2\xab, zaradi \xc4\x8desar ga Robinson in Louvish vidita kot predstavnika zapostavljenih \xe2\x80\x93\xc2\xa0\xc2\xbbnavadni \xc4\x8dlovek se spremeni v herojskega odre\xc5\xa1enika\xc2\xab. Hansmeyer opa\xc5\xbea, da se ve\xc4\x8d Chaplinovih filmov kon\xc4\x8da s tem, da\xc2\xa0\xc2\xbbbrezdomni in osamljeni Potepuh [odkoraka] optimisti\xc4\x8dno\xc2\xa0... v son\xc4\x8dni vzhod\xc2\xa0... da bi nadaljeval svoje potovanje.\xc2\xab_NEWLINE_Vna\xc5\xa1anje \xc4\x8dustvene note je dobro znani vidik Chaplinovih del in Larcher izpostavlja njegov sloves, da\xc2\xa0\xc2\xbb[vklju\xc4\x8duje] smeh in solze\xc2\xab. Sentimentalnost se v njegovih filmih ka\xc5\xbee na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov, Louvish jo vidi kot\xc2\xa0\xc2\xbbosebni neuspeh, dru\xc5\xbebena strogost, finan\xc4\x8dna katastrofa in zunanji vplivi\xc2\xab. Chaplin je v\xc4\x8dasih \xc4\x8drpal teme za filme iz tragi\xc4\x8dnih dogodkov, kot je primer Zlata mrzlica (1925), ki ga je navdihnila usoda Donnerjeve skupine. Constance B. Kuriyama je prepoznal prevladujo\xc4\x8de resne teme v zgodnjih komedijah, kot sta pohlep (Zlata mrzlica) in izguba (De\xc4\x8dek). Dotaknil se je tudi spornih vpra\xc5\xa1anje: priseljevanje (Priseljenec, 1917), nezakonski otroci (De\xc4\x8dek, 1921) in zloraba drog (Dobra soseska, 1917). Pogosto se je teh tem loteval ironi\xc4\x8dno ter tako ustvaril komedijo iz trpljenja._NEWLINE_Socialna sporo\xc4\x8dilnost je bila del Chaplinovih filmov od za\xc4\x8detkov kariere, ko je prikazoval izob\xc4\x8denca na so\xc4\x8duten na\xc4\x8din in s poudarjanjem te\xc5\xbeav revnih. Kasneje, ko je razvil posebno zanimanje za gospodarstvo in se \xc4\x8dutil dol\xc5\xbeen javno predstaviti svoje poglede, je za\xc4\x8del v svoje filme vklju\xc4\x8devati odkrito politi\xc4\x8dna sporo\xc4\x8dila. Film Moderni \xc4\x8dasu (1936) prikazuje tovarni\xc5\xa1ke delavce v klavrnih pogojih, Veliki diktator (1940) pa parodira Adolfa Hitlerja in Benita Mussolinija ter se kon\xc4\x8da z naogovorom proti nacionalizmu, Gospod Verdoux (1947) kritizira vojno in kapitalizem, Kralj v New Yorku (1957) pa napada McCarthyizem._NEWLINE_V ve\xc4\x8d njegovih filmih se ka\xc5\xbeejo avtobiografski elementi, psihoanalitik Sigmund Freud je verjel, da Chaplin\xc2\xa0\xc2\xbbigra le samega sebe kot je bil v turobni mladosti\xc2\xab. Film De\xc4\x8dek odra\xc5\xbea njegove mladostne travme, ko je bil poslan v siroti\xc5\xa1nico, glavna lika filma Odrske lu\xc4\x8di (1952) vsebujeta elemente iz \xc5\xbeivljenja njegovih star\xc5\xa1ev, film Kralj v New Yorku pa se navezuje na Chaplinov izgon iz ZDA. Veliko njegovih scen, zlasti uli\xc4\x8dnih, mo\xc4\x8dno spominja na Kennington, kjer je odrasel. Stephen M. Weissman je menil, da se njegov te\xc5\xbeaven odnos z du\xc5\xa1evno bolno materjo pogosto odra\xc5\xbea v njegovih \xc5\xbeenskih likih in Potepuhovi \xc5\xbeelji, da jih re\xc5\xa1uje._NEWLINE_U\xc4\x8denjak Gerald Mast strukturo njegovih filmov vidi kot ve\xc4\x8d ske\xc4\x8dev, povezanih z istima temo in sceno, ne kot tesno povezano fabulo. Vizualno so njegovi filmi preprosti in gospodarni, saj so scene prikazane kot na odru. njegov pristop k snemanju filmov je re\xc5\xbeiser Eug\xc3\xa8ne Louri\xc3\xa9 opisal kot:\xc2\xa0\xc2\xbbChaplin ni razmi\xc5\xa1ljal o umetni\xc5\xa1kih prizorih, ko je snemal. Verjel je, da je glavna akcija. Kamera je tam, da posname igralce.\xc2\xab V svoji avtobiografiji je Chaplin zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbPreprostost je najbolj\xc5\xa1a\xc2\xa0... izumetni\xc4\x8deni u\xc4\x8dinki upo\xc4\x8dasnijo akcijo, so dolgo\xc4\x8dasni in neprijetni\xc2\xa0... Kamera ne sme biti vsiljiva.\xc2\xab Tak pristop mu je od \xc5\xa1tiridesetih let prina\xc5\xa1al o\xc4\x8ditke, da je\xc2\xa0\xc2\xbbstaromoden\xc2\xab, filmski u\xc4\x8denjak Donald McCaffrey to vidi kot indic, da Chaplin ni nikoli povsem razumel filma kot medija, Kamin pa meni, da Chaplinov komi\xc4\x8dni talent ne bi bil dovolj, da bi bil tudi na platnu sme\xc5\xa1en, \xc4\x8de ne bi imel\xc2\xa0\xc2\xbbzmo\xc5\xbenosti, da si zamisli in re\xc5\xbeira prizore posebej za medij filma\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nSkladanje\n_START_PARAGRAPH_\nChaplin je razvil strast do glasbe \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu, sam se je nau\xc4\x8dil igrat na klavir, violino in \xc4\x8delo. Glasbena podlaga filmov se mu je zdela pomembna, in od filma Pari\xc5\xbeanka naprej je kazal ve\xc4\x8dje zanimanje za to podro\xc4\x8dje. S pojavom zvo\xc4\x8dne tehnologije je za\xc4\x8del uporabljati orkestrsko glasbeno podlago \xe2\x80\x93 ki jo je sam skladal \xe2\x80\x93 za film Lu\xc4\x8di velemesta (1931). Od tedaj naprej je skladal glasbo za skoraj vse svoje filme, od poznih petdesetih let pa do smrti je z glasbeno podlago opremil vse svoje neme celove\xc4\x8derne in nekatere kratke filme._NEWLINE_Ker Chaplin ni bil izu\xc4\x8den glasbenik, ni znal brati notnega zapisa in je potreboval pomo\xc4\x8d profesionalnih skladateljev, kot so David Raksin, Raymond Rasch in Eric James, ko je pisal glasbene podlage. \xc4\x8ceprav so nekateri kritiki menili, da bi morali zasluge za njegovo filmsko glasbo nositi skladatelji, ki so delali z njim, pa je Raksin \xe2\x80\x93 ki je delal s Chaplinom na glasbi za film Moderni \xc4\x8dasi \xe2\x80\x93 izpostavil njegovo ustvarjalno dr\xc5\xbeo in aktivno sodelovanje v procesu skladanja. Ta proces, ki je lahko trajal ve\xc4\x8d mesecev, se je za\xc4\x8del s Chaplinovim opisom skladatelju ali skladateljem kaj natan\xc4\x8dno si \xc5\xbeeli in petjem ali igranjem melodij, ki jih je sestavil na klavirju. Te melodije so nato v tesnem sodelovanju med Chaplinom in skladatelji nadalje razvijali. Filmski zgodovinar Jeffrey Vance je dejal:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8deprav se je ob\xc4\x8dasno zana\xc5\xa1al na raznoliko in kompleksno orkestracijo, je glasbeni imperativ njegov, niti nota ni bila dodana v glasbeno podlago brez njegove odobritve.\xc2\xab_NEWLINE_Chaplinovo skladateljsko delo je prineslo tri priljubljene pesmi.\xc2\xa0\xc2\xbbSmile\xc2\xab, prvotno napisan za film Moderni \xc4\x8dasi (1936) in kasneje uglasben na besedilo Johna Turnerja in Geoffreyja Parsonsa, je bil v izvedbi Nata Kinga Cola hit leta 1954. Za film Odrske lu\xc4\x8di je Chaplin napisal\xc2\xa0\xc2\xbbTerry\'s Theme\xc2\xab, ki jo je proslavil Jimmy Young kot\xc2\xa0\xc2\xbbEternally\xc2\xab\xc2\xa0(1952).\xc2\xa0\xc2\xbbThis Is My Song\xc2\xab\xc2\xa0se je v izvedbi Petule Clark, napisana za film Grofica iz Hongkonga (1967), uvrstila na prva mesta britanske in nekaterih drugih evropskih lestvic. Chaplin je prejel svojega edinega oskarja v tekmovalnih kategorijah za skladateljsko delo, ko je bil film Odrske lu\xc4\x8di leta 1973 izbran za najbolj\xc5\xa1o izvirno glasbeno podlago ob ponovni izdaji.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1998 je filmski kritik Andrew Sarris Chaplina ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbmorda najpomembnej\xc5\xa1ega filmskega umetnika, brez dvoma pa najbolj nenavadnega igralca in verjetno \xc5\xa1e vedno najbolj univerzalno ikono filma\xc2\xab. Britanski filmski in\xc5\xa1titut ga opisuje kot\xc2\xa0\xc2\xbbveli\xc4\x8dastno figuro v svetu kulture\xc2\xab, Revija TIME pa ga je uvrstila na seznam stotih najpomembnej\xc5\xa1ih ljudi dvajsetega stoletja za\xc2\xa0\xc2\xbbsmeh, ki ga je prinesel milijonom\xc2\xab\xc2\xa0in ker je\xc2\xa0\xc2\xbbbolj ali manj izumil globalno prepoznavnost in pomagal spremeniti industrijo v umetnost\xc2\xab._NEWLINE_Podoba Potepuha je postala del kulturne zgodovine; Simon Louvish je dejal, da je lik prepoznaven tudi ljudem, ki niso nikoli videli Chaplinovih filmov, in v tistih delih sveta, kjer ne predvajajo njegovih filmov. Kritik Leonard Maltin je pisal o\xc2\xa0\xc2\xbbedinstveni\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbnepozabni\xc2\xab\xc2\xa0naravi Potepuha ter navedel, da nobenemu drugemu komedijantu ni uspelo dose\xc4\x8di takega\xc2\xa0\xc2\xbbsvetovnega u\xc4\x8dinka\xc2\xab.Richard Schickel v navdu\xc5\xa1enju nad likom meni, da Chaplinovi filmi s Potepuhom vsebujejo najbolj\xc2\xa0\xc2\xbbprepri\xc4\x8dljive, bogate komi\xc4\x8dne izraze \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega duha\xc2\xab\xc2\xa0v filmski zgodovini. Spominki, povezani z likom, \xc5\xa1e vedno dosegajo visoke izkupi\xc4\x8dke na dra\xc5\xbebah; leta 2006 sta klobuk in palica, ki sta bila del Potepuhovega kostuma, navrgla 140.000 $ na dra\xc5\xbebi v Los Angelesu._NEWLINE_Kot filmar velja Chaplin za pionirja in eno najvplivnej\xc5\xa1ih osebnosti v zgodnjem dvajsetem stoletju. Pogosto je ozna\xc4\x8den za enega prvih umetnikov filma. Filmski zgodovinar Mark Cousins je zapisal, da je Chaplin\xc2\xa0\xc2\xbbne le spremenil filmsko metaforiko, ampak tudi njeno sociologijo in slovnico\xc2\xab\xc2\xa0ter trdi, da je bil Chaplin tako pomemben za razvoj komedije, kot D.W. Griffith za razvoj drame. Kot prvi je populariziral celove\xc4\x8derne komedije, jim upo\xc4\x8dasnil tempo akcije ter dodal \xc4\x8dustveno noto in rahlo\xc4\x8dutnost. \xc4\x8ceprav so njegova dela ve\xc4\x8dinoma uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena med burleske, je njegov dramski film Pari\xc5\xbeanka (1923) mo\xc4\x8dno vplival na film The Marriage Circle (1924) Ernsta Lubitscha ter imel tako vlogo pri razvoju\xc2\xa0\xc2\xbbprefinjene komedije\xc2\xab. David Robinson meni, da so bile Chaplinove inovacije\xc2\xa0\xc2\xbbhitro vklju\xc4\x8dene in so postale del obi\xc4\x8dajne prakse snemanja filmov\xc2\xab. Filmarji, ki so navedli Chaplina kot svoj vpliv, so tudi Federico Fellini (ki je imenoval Chaplina za\xc2\xa0\xc2\xbbnekak\xc5\xa1nega Adama, iz katerega vsi izviramo\xc2\xab), Jacques Tati ("Brez njena ne bi posnel niti filma"),Ren\xc3\xa9 Clair (\xc2\xbbnavdahnil je prakti\xc4\x8dno vsakega filmarja\xc2\xab), Michael Powell, Billy Wilder, in Richard Attenborough. Andrej Tarkovski je hvalil Chaplina kot\xc2\xa0\xc2\xbbedino osebo, ki se je zapisala v zgodovino kinematografije brez sence dvoma. Filmi, ki nam jih je zapustil, ne bodo nikoli zastarali.\xc2\xab_NEWLINE_Chaplin je vplival tudi na delo kasnej\xc5\xa1ih komikov. Marcel Marceau je dejal, da ga je gledanje Chaplina navdihnilo, da je postal pantomimik, igralec Raj Kapoor pa je svoj lik osnoval na Potepuhu. Mark Cousins je zaznal Chaplinov stil komedije tudi v francoskem liku Monsieurju Hulotu in italijanskem Tot\xc3\xb2ju. Na drugih podro\xc4\x8djih je bil Chaplin navdih za Ma\xc4\x8dka Feliksa in Mikija Mi\xc5\xa1ko, vplival je tudi na umetni\xc5\xa1ko gibanje dadaizem. Kot eden ustanovnih \xc4\x8dlanov United Artists je odigral vlogo tudi pri razvoju filmske industrije. Gerald Mast je zapisal, da \xc4\x8deprav UA ni nikoli postal velika dru\xc5\xbeba kot MGM ali Paramount Pictures, pa je bila ideja, da bi re\xc5\xbeiserji producirali lastne filme\xc2\xa0\xc2\xbbve\xc4\x8d let pred svojim \xc4\x8dasom\xc2\xab._NEWLINE_Tudi v enaindvajsetem stoletju ve\xc4\x8d Chaplinovih filmov velja za klasi\xc4\x8dne in spada med najbolj\xc5\xa1e vseh \xc4\x8dasov. Po anketi revije Sight & Sound iz leta 2012, v kateri filmski kritiki in re\xc5\xbeiserji dolo\xc4\x8dijo svojih deset najbolj\xc5\xa1ih filmov za dolo\xc4\x8ditev najbolj\xc5\xa1ih med posamezno skupino, je Lu\xc4\x8di velemesta uvr\xc5\xa1\xc4\x8denem med prvih 50, Moderni \xc4\x8dasi med prvih 100 ter Veliki diktator in Zlata mrzlica med prvih 250. Med najbolj\xc5\xa1ih 100 filmov, kot so jih izglasovali filmski re\xc5\xbeiserji, so bili uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni Moderni \xc4\x8dasi na 22. mesto, Lu\xc4\x8di velemesta na 30. mesto in Zlata mrzlica na 91. mesto. Vsak od Chaplinovih celove\xc4\x8dernih filmov je prejel vsaj glas. Leta 2007 je Ameri\xc5\xa1ki filmski in\xc5\xa1titut postavil film Lu\xc4\x8di velemesta na enajsto mesto najbolj\xc5\xa1ih ameri\xc5\xa1kih filmov vseh \xc4\x8dasov, Zlata mrzlica in Moderni \xc4\x8dasi pa sta se ponovno uvrstila med prvih 100. Knjige o Chaplinu se \xc5\xa1e vedno redno objavljajo, saj je priljubljena tema za filmske u\xc4\x8denjake in arhiviste. Ve\xc4\x8d njegovih filmov je iz\xc5\xa1lo v formatih DVD in Blu-ray.\n_START_SECTION_\nSpominske slovesnosti in pokloni\n_START_PARAGRAPH_\nChaplinu je posve\xc4\x8denih ve\xc4\x8d spomenikov. V njegovem rojstnem mestu London Film Museum od leta 2010 gosti stalno razstavo o njegovem \xc5\xbeivljenju in karieri poimenovano Charlie Chaplin \xe2\x80\x93 The Great Londoner. Kip Chaplina kot Potepuha stoji na leicesterskem trgu, izdelal ga je John Doubleday in odkril leta 1981. Po njem je poimenovana tudi ulica Charlie Chaplin Walk v osrednjem Londonu, kjer stoji BFI IMAX._NEWLINE_Njegov zadnji dom, Manoir de Ban v Corsier-sur-Veveyu, \xc5\xa0vica, je v procesu prenovitve v muzej, ki naj bi ga odprli leta 2015, predstavljal bo njegovo \xc5\xbeivljenje in kariero. V bli\xc5\xbenjem mestu Vevey so leta 1980 po njem poimenovali park, leta 1982 pa v njem \xc5\xa1e postavili spomenik. Leta 2011 so v Veveyu odkrili \xc5\xa1e stenski poslikavi na dveh \xc5\xa1tirinajst-nadstropnih zgradbah, ki upodabljata Chaplina. Poklonili so se mu tudi v irskem mestu Waterville, kjer je pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8d poletij z dru\xc5\xbeine v \xc5\xa1estdesetih letih. Leta 1998 so mu postavili spomenik, od leta 2010 pa mesto gosti tudi vsakoletni Filmski festival komedije Charlieja Chaplina., ki je bil ustanovljen za proslavitev Chaplinove zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine in odkrivanje novih komi\xc4\x8dnih talentov._NEWLINE_Med drugimi pokloni, je po njem poimenoval planetoid 3623 Chaplin, ki ga je leta 1984 odkrila sovjetska astronomka Ljudmila Kara\xc4\x8dkina. V osemdesetih letih je IBM uporabljal podobo Potepuha za ogla\xc5\xa1evanje svojih osebnih ra\xc4\x8dunalnikov. Chaplinovo stoletnico rojstva je leta 1989 obele\xc5\xbeilo ve\xc4\x8d prireditev po svetu, 15. aprila 2011, dan pred njegovo 122. obletnico rojstva, ga je Google po\xc4\x8dastil s posebnim doodlom na svoji globalni in lokalnih straneh. Veliko dr\xc5\xbeav na \xc5\xa1estih razli\xc4\x8dnih celinah ga je po\xc4\x8dastilo s po\xc5\xa1tno zmamko._NEWLINE_Z njegovo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina upravlja Zdru\xc5\xbeenje Chaplin, ki so ga ustanovili njegovi otroci in ki ima v lasti avtorske pravice nad njegovo podobo, imenom in ve\xc4\x8dino njegovih filmov, posnetih po leta 1918. Njihov glavni arhiv je lociran v Cineteca di Bologna in vsebuje 83.630 slik, 118 scenarijev, 976 rokopisov, 7.756 pisec in tiso\xc4\x8de dokumentov. Fotografski arhiv, ki vklju\xc4\x8duje pribli\xc5\xbeno 10.000 fotografij Chaplinovega \xc5\xbeivljenja in kariere, je lociran v Mus\xc3\xa9e de l\'Elys\xc3\xa9e v Lausanni, \xc5\xa0vica. Tudi Britanski filmski in\xc5\xa1titut je ustanovil Raziskovalni sklad Charlieja Chaplina, prva mednarodna Konferenca Charlieja Chaplina pa je potekala julija 2005 v Londonu.\n_START_SECTION_\nUpodobitve\n_START_PARAGRAPH_\nChaplin je upodobljen v biografskem filmu Chaplin (1992, re\xc5\xbeiser Richard Attenborough). V njem glavno vlogo odigral Robert Downey, Jr., ki je bil zanjo nominiram za oskarja in prejel nagrado BAFTA za mo\xc5\xa1ko glavno vlogo. Chaplin je uporabljen tudi v filmih \xc5\xa0pica (2001), igra ga Eddie Izzard, in The Scarlett O\'Hara War (1980), igra ga Clive Revill. Na televiziji PBS je bila leta 1989 predvajana serija Young Charlie Chaplin o Chaplinovem otro\xc5\xa1tvu, ki je bila nominirana za nagrado Emmy za najbolj\xc5\xa1i otro\xc5\xa1ki program. Njegovo zgodnje otro\xc5\xa1tvo v Londonu je bilo leta 1970 na BBC predmet oddaje Tommy Steele in Search of Charlie Chaplin, ki jo je vodil pevec in igralec Tommy Steele._NEWLINE_Chaplinovo \xc5\xbeivljenje je bilo tudi predmet ve\xc4\x8d gledali\xc5\xa1kih predstav. Thomas Meehan in Christopher Curtis sta napisala muzikal Limelight: The Story of Charlie Chaplin, ki je imel premiero leta 2010 v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du La Jolla Playhouse v San Diegou. Dve leti kasneje je bila predstava prilagojena za Broadway, z naslovom Chaplin \xe2\x80\x93 A Musical. V obeh predstavah ga je igral Robert McClure. Leta 2013 sta bili dve predstavi o Chaplinu premierno prikazani na Finskem, Chaplin v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Svenska in Kulkuri (Potepuh) v delavskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Tampere. Chaplin je tudi osrednji lik romana Sunnyside (Glen David Gold, 2009), ki se dogaja v obdobju prve svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nNagrade in priznanja\n_START_PARAGRAPH_\nChaplin je prejel mnoge nagrade in priznanja, \xc5\xa1e posebej v zrelej\xc5\xa1ih letih \xc5\xbeivljenja. Leta 1975 je bil imenovan za viteza poveljnika Reda britanskega imperija. Leta 1962 sta mu univerzi Oxford in Durham podelili \xc4\x8dastni doktorat. Leta 1965 je bil skupaj z Ingmarjem Bergmanom dobitnik Erazmove nagrade in leta 1971 s strani francoske vlade imenovan za viteza poveljnika Reda legije \xc4\x8dasti._NEWLINE_S strani filmske industrije je Chaplin prejel zlatega leva na bene\xc5\xa1kem filmskem festivalu leta 1972 in nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo s strani Lincoln Center Film Society istega leta. Slednja se od tedaj imenuje Chaplinova nagrada. Leta 1970 je prejel zvezdo na Hollywoodski aleja slavnih, pred tem je bil izklju\xc4\x8den zaradi svojih politi\xc4\x8dnih prepri\xc4\x8danj._NEWLINE_Prejel je tri oskarje: \xc4\x8dastnega za\xc2\xa0\xc2\xbbraznovrstnost in genialnost v igri, pisanju, re\xc5\xbeiranju in produciranju filma Cirkus\xc2\xab\xc2\xa0leta 1929, drugi\xc4\x8d \xc4\x8dastnega za\xc2\xa0\xc2\xbbneizmerljiv prispevek k napredku filma do umetni\xc5\xa1ke oblike stoletja\xc2\xab\xc2\xa0leta 1972 in za najbolj\xc5\xa1o glasbeno podlago leta 1973 za film Odrske lu\xc4\x8di (skupaj z Rayem Raschem in Larryjem Russellom). Nominiran je bil \xc5\xa1e za najbolj\xc5\xa1o mo\xc5\xa1ko glavno vlogo, najbolj\xc5\xa1i izvirni scenarij in najbolj\xc5\xa1i film (kot producent) za film Veliki diktator ter za najbolj\xc5\xa1i izvirni scenarij tudi za film Gospod Verdoux._NEWLINE_Kongresna knji\xc5\xbenica je izbrala \xc5\xa1est njegovih filmov za ohranitev v okviru Narodnega filmskega registra: Priseljenec (1917), De\xc4\x8dek (1921), Zlata mrzlica (1925), Lu\xc4\x8di velemesta (1931), Moderni \xc4\x8dasi (1936) in Veliki diktator (1940).'