b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0kofijska klasi\xc4\x8dna gimnazija, Ljubljana\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1898 se je Anton Bonaventura Jegli\xc4\x8d iz Sarajeva vrnil v Ljubljano, kjer so ga izvolili za ljubljanskega knezo\xc5\xa1kofa. Ljubljana ob njegovem prihodu ni bila ve\xc4\x8d taka kot pred \xc5\xa1estnajstimi leti, ko jo je zapustil. Med katoli\xc5\xa1ko in liberalno stranko so bila velika nasprotja, katere najbolj glasni podpornik je bil Ivan Tav\xc4\x8dar, ki je bila za strogo lo\xc4\x8ditev Cerkve od dr\xc5\xbeave in proti vme\xc5\xa1avanju Cerkve v politiko. Cerkev je bila v tistih \xc4\x8dasih politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8dna in \xc5\xa1kof je imel velik vpliv._NEWLINE_Mo\xc4\x8dna opozicija Narodne napredne stranke-liberalcev in kranjskih Nemcev Katoli\xc5\xa1ki narodni stranki,  porast \xc5\xa1tevila posvetnih intelektualcev, med katerimi so prevladovale predvsem liberalne ideje, mladi \xc5\xa1tudentje, ki so se navdu\xc5\xa1evali nad socializmom, vse to je potrdilo \xc5\xa1kofove namere, da bi bilo potrebno ustanoviti gimnazijo, na kateri bi se izobra\xc5\xbeevali bodo\xc4\x8di duhovniki, kot tudi kr\xc5\xa1\xc4\x8danski laiki._NEWLINE_\xc5\xa0kof Jegli\xc4\x8d je 30. avgusta 1898 v glasilu \xc5\xa0kofijski list, ki je bilo namenjeno duhovnikom, posredoval svojo zamisel o izgraditvi katoli\xc5\xa1ke gimnazije in jih prosil, naj o njej razmi\xc5\xa1ljajo in mu pomagajo. Duhovnikom je bila zamisel o katoli\xc5\xa1ki gimnaziji v\xc5\xa1e\xc4\x8d in so \xc5\xbeeleli zgraditi tudi konvikt, vendar so izra\xc5\xbeali dvome, saj so bili nekateri mnenja, da je projekt te\xc5\xbeko izvedljiv.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kof Jegli\xc4\x8d se je hotel seznaniti s podobnimi modernimi ustanovami, zato je obiskoval podobne zavode po Avstro-Ogrski monarhiji. Svojo zamisel predstavil tudi pape\xc5\xbeu, ki jo je sprejel z navdu\xc5\xa1enjem, jo odobril in blagoslovil. Najbolj pomembna pa je bila naklonjenost cesarja Franca Jo\xc5\xbeefa, ki je gradnjo odobril. De\xc5\xbeelni parlament pa je za pogoj postavil da zbiranje denarja ni od hi\xc5\xa1e do hi\xc5\xa1e._NEWLINE_Jegli\xc4\x8deva \xc5\xbeelja je bila da bi zgradil katoli\xc5\xa1ko gimnazijo, kjer bi pou\xc4\x8devali profesorji-duhovniki, ki bi bila skupaj s semeni\xc5\xa1\xc4\x8dem, v katerem bi bilo prostora za vsaj 200 dijakov. Gimnazijo si je zamislil na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih \xc5\xa1kofijske pristave pri sv. Petru v Ljubljani, vendar so bila na tistem obmo\xc4\x8dju v mastnem na\xc4\x8drtu predvidene in ker so ljubljanski liberalci mo\xc4\x8dno pritiskali na \xc5\xa1kofa, je ta na\xc4\x8drt opustil. Kmalu je knezo\xc5\xa1kof na\xc5\xa1el nov prostor, malce oddaljen od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Ljubljane, v \xc5\xa0entvidu. Tam je Jegli\xc4\x8d odkupil zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de velikost 91.200 m\xc2\xb2. Zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de se mu je zdelo primerno tudi zaradi oddaljenosti od mestnega vrve\xc5\xbea, saj je potreben mir za delovanje izobra\xc5\xbeevalnega zavoda.\n_START_SECTION_\nPriprave za zidanje\n_START_PARAGRAPH_\nZa gradnjo tako velike stavbe je \xc5\xa1kof Jegli\xc4\x8d potreboval izku\xc5\xa1enega arhitekta in ko je v Sarajevu spoznal slove\xc4\x8dega arhitekta Josipa pl. Vanca\xc5\xa1a, se mu je ta zdel pravi za to delo. Vanca\xc5\xa1 je delo sprejel in ker si je \xc5\xbeelel Jegli\xc4\x8d modernega zavoda, si je arhitekt ogledal najbolj\xc5\xa1e in najmodernej\xc5\xa1e katoli\xc5\xa1ke gimnazije v sosednjih de\xc5\xbeelah. Ko je Vanca\xc5\xa1 \xc5\xa1kofu predlo\xc5\xbeil osnovni na\xc4\x8drt, ga je ta navdu\xc5\xa1en sprejel in odobril._NEWLINE_Za bodo\xc4\x8de profesorje se je prijavilo dovolj duhovnikov, ki jih je \xc5\xa1kof Jegli\xc4\x8d v \xc5\xa1tudijskem letu 1899/1900 poslal na univerzitetni \xc5\xa1tudij na Dunaj, kjer so se izpopolnili v razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijskih smereh. Zaradi spremembe na\xc4\x8drtov, ki so bili prvotno narisani za obmo\xc4\x8dje sv. Petra in so jih bili primorani spremeniti in zaradi mnogih drugih te\xc5\xbeav, ki so jih imeli, se je za\xc4\x8detek gradnje prestavil za skoraj leto. _NEWLINE_\xc5\xa0kof Jegli\xc4\x8d je imel natan\xc4\x8dno izdelan prora\xc4\x8dun, po katerem so delo to\xc4\x8dno nadzirali. Po tem prora\xc4\x8dunu so bili stro\xc5\xa1ki izgradnje zavoda 1.216.000 kron, vendar v to \xc5\xa1tevilko ni bilo v\xc5\xa1teto delo arhitekta, vodovod, razsvetljava, nakup zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in pohi\xc5\xa1tva. Za pla\xc4\x8dilo tega bi \xc5\xa1kof potreboval \xc5\xa1e milijon in pol kron. Zato je za\xc4\x8del pospe\xc5\xa1eno zbirati sredstva. Odlo\xc4\x8dil se je prodati pristavo, na kateri je mislil najprej graditi, odslovil je oskrbnika \xc5\xa1kofijskih zavodov in namestil novega, ki mu je obljubil, da bo iz gozdov iztr\xc5\xbeil ve\xc4\x8d, najel pa je \xc5\xa1e posojilo, vredno 600.000 kron, ki ga je intabuliral na gornjegrajske gozdove.\n_START_SECTION_\nZidanje\n_START_PARAGRAPH_\nIz razjasnitve predlo\xc5\xbeenih in predvidenih prihodkov je bil \xc5\xa1kof mnenja, da se lahko za\xc4\x8dne gradnja. Razpisal je prve ponudbe. Sklenil je ugodne pogodbe za opeko, pesek, traverze in apno. Za zidanje so ponudbe predlo\xc5\xbeili: Janez Holz, T\xc3\xb6nnies, Kranjsko stavbinsko dru\xc5\xa1tvo in Simon Tres. Za vodovod so na\xc5\xa1li studence za prav\xc5\xa1njo koli\xc4\x8dino vode, ki jo bodo potrebovali in analiza je potrdila, da je voda \xc4\x8dista in zdrava._NEWLINE_Ko so bila pripravljala dela kon\xc4\x8dana, je 1. maja 1901 sledil komisijski ogled gradbi\xc5\xa1\xc4\x8da. Zidati so za\xc4\x8deli 20. maja 1901, ko je \xc5\xa1entvi\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik blagoslovil gradbi\xc5\xa1\xc4\x8de. Glavna zidarska dela je prevzelo podjetje Holz, ki je takoj za\xc4\x8delo urejati prva zemeljska dela. Najprej je bilo potrebno izkopati zemljo za kleti in temelje. Delo je hitro napredovalo in \xc5\xbee \xc4\x8dez mesec so lahko za\xc4\x8deli zidati temelje. Ko so bili temelji dokon\xc4\x8dani, je \xc5\xa1kof 16. julija 1901 slavnostno polo\xc5\xbeil temeljni kamen. Konec leta 1901 je bila sprednja stran zavoda \xe2\x80\x93 gimnazija \xc5\xbee pod streho, saj so bili vremenski pogoji zelo ugodni in so zgradili ve\xc4\x8d, kot so pri\xc4\x8dakovali._NEWLINE_Spomladi leta 1902 se je gradnja nadaljevala. Do 26. julija so ob sprednjem gimnazijskem delu izgradili \xc5\xa1e desno \xc2\xbbsemeni\xc5\xa1ko\xc2\xab\xc2\xa0krilo. Z ogromnimi izdatki je gradnja tudi naslednje leto potekala hitro. Zidali so slavnostno dvorano, kapelo, ter ometavali zidove od zunaj in znotraj. Ker pa je za\xc4\x8delo primanjkovati denarja, so bili primorani vzeti posojila, saj so dodatna dela, kot so vodovod, kanalizacija in razsvetljava zahtevala vedno ve\xc4\x8dja sredstva. Leta 1904 so obrtniki nadaljevali z notranjimi deli, ki so jih pove\xc4\x8dini dokon\xc4\x8devali v letu 1905. Potrebno je bilo dokon\xc4\x8dati slikarska in pleskarska dela, postavili oltarje v kapelah in tlakovati pode. Jegli\xc4\x8d, katerega prvotni na\xc4\x8drt je bil, da bi gimnazijo odprl \xc5\xbee leta 1904, je imel resen namen, da bi odprl vse \xc5\xa1tiri razrede \xc5\xbee septembra 1905 leta, vendar je na prigovarjanje profesorjev in vzgojiteljev na\xc4\x8drt opustil. Zaradi pomanjkanja sredstev so dokon\xc4\x8dno izgradnjo levega dela, t. i. konvikta prelo\xc5\xbeili na poznej\xc5\xa1i \xc4\x8das. Marca leta 1909 so z izgradnjo levega dela  nadaljeval, kon\xc4\x8dali pa so leta 1910.\n_START_SECTION_\nGimnazija\n_START_PARAGRAPH_\n16. septembra 1905 so se sprejeti de\xc4\x8dki prvi\xc4\x8d zbrali v zavodu. Naslednji dan je \xc5\xa1kof Jegli\xc4\x8d blagoslovil kapelo in posvetil prvi oltar. 21. septembra 1905, na dan sv. Mateja, je bilo slovesno odprtje in s tem se je tudi za\xc4\x8del pouk. Bila je prva gimnazija, ki je pou\xc4\x8devala v slovenskem jeziku in tudi matura leta 1913 je bila zgodovinska, saj so jo dijaki prvi\xc4\x8d v zgodovini opravljali v slovenskem jeziku._NEWLINE_Ko je bil v Bosni leta 1914 umorjen avstro-ogrski prestolonaslednik in se je za\xc4\x8dela vojna, se je knezo\xc5\xa1kof Jegli\xc4\x8d odlo\xc4\x8dil odzvati na razglas, kjer notranje ministrstvo napro\xc5\xa1a tiste, ki niso bili vpoklicani, naj poskrbijo za ranjence, saj je vedel, da je zavod zelo vabljiv za voja\xc5\xa1ke oblasti. Ker pa je \xc5\xbeelel, da ne bi zasegli vsega zavoda in da bi lahko gimnazija nadaljevala s poukom, je \xc5\xa1kof raje sam ponudil zavod.  Pouk je nemoteno deloval. V tistem \xc4\x8dasu je bilo na gimnaziji okoli 350 dijakov, katerim se je leta 1915 pridru\xc5\xbeilo tudi 50 dijakov iz gori\xc5\xa1ke gimnazije. Ker pa se je \xc5\xa1tevilo ranjencev ve\xc4\x8dalo, so dijake preselili v izpraznjeno ljudsko \xc5\xa1olo v \xc5\xa0entvidu. Ker pa je Avstro-Ogrska potrebovala vedno ve\xc4\x8d vojske, je iskala vojake med vedno mlaj\xc5\xa1imi. Med njimi so bili tudi starej\xc5\xa1i dijaki \xc5\xa0kofovih zavodov._NEWLINE_Po vojni je bila \xc5\xa1ola od 15. marca do 22. maja 1918 zaradi pomanjkanje hrane zaprta. Pomanjkanje hrane je bil problem celotne monarhije in v zadnjih tednih vojne se je pojavila \xc5\xa1panska gripa, zaradi katere so v zavodu oktobra 1918 umrla dva profesorja in pet dijakov. Zaradi vseh teh pretresov je za\xc4\x8delo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati nezadovoljstvo dijakov, zato je \xc5\xa1kof Jegli\xc4\x8d vpeljal telovadno organizacijo Orel in dovolil ustanovitev \xc2\xbbDija\xc5\xa1ke zveze\xc2\xab. Za\xc4\x8deli so se pojavljati problemi v zbornici; nekateri so zastopali tradicionalne, konzervativne metode, mlaj\xc5\xa1i profesorji pa so bili za bolj napredne, liberalne spremembe. _NEWLINE_Ko se je za\xc4\x8dela druga svetovna vojna, je zavod pri\xc5\xa1el najprej pod italijanske roke. Italijani so zavzeli pritli\xc4\x8dne prostore \xe2\x80\x93 tam so namestili italijanske vojake, ki naj bi jih bilo nekaj ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d, pouk pa je \xc5\xa1e vedno potekal v zgornjih nadstropjih. 26. aprila sta pri\xc5\xa1la dva pripadnika nem\xc5\xa1ke tajne policije in najavila Italijanom, da se morajo umakniti. Dva dni kasneje sta pri\xc5\xa1la k upravitelju dva gestapovca in sta od dr. Antona Breznika, ravnatelja gimnazije, zahtevala da profesorji in prefekti zapustijo zavod v eni uri, dijaki pa v roku dveh ur. Popisali so ves \xc5\xa1olski inventar, ga ve\xc4\x8dino zaplenili, dijake pa prepustili, da so se sami zna\xc5\xa1li. Po izgonu iz \xc5\xa0entvida je pri\xc5\xa1el Zavod sv. Stanislava v Baragovo semeni\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljano. Tam so stanovali dijaki, prefekti in ve\xc4\x8dina profesorjev. Ker niso imeli u\xc4\x8dil in urejenih sob, so jim ur\xc5\xa1ulinke odstopile prostore in dale na razpolago svoja u\xc4\x8dila. Mnogi izmed starej\xc5\xa1ih dijakov so vstopili v domobranske vrste, zato so bili razredi prazni in pouk ni potekal redno. _NEWLINE_\xc5\xa0kofijska gimnazija je bila uradno ukinjena 5. junija 1945, prostore zavoda pa je zasedla jugoslovanska armada. Tu je bilo tabori\xc5\xa1\xc4\x8de in zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de zapornikov. Kasneje so zavod uporabljali kot voja\xc5\xa1nico vse do za\xc4\x8detka devetdesetih let 20.stoletja.\n_START_SECTION_\nVra\xc4\x8danje zavoda\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi dokument, ki je povezan z vra\xc4\x8danjem Zavoda sv. Stanislava je bil izdan 18. oktobra 1990 in ga je podpisal ljubljanski nad\xc5\xa1kof dr. Alojzij \xc5\xa0u\xc5\xa1tar. V dokumentu je zapisano, da je bil zavod z vsem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dem odvzet ljubljanski nad\xc5\xa1kofiji._NEWLINE_Prvi uradni pogovor o vra\xc4\x8danju zavoda je bil 1. oktobra 1991, ko je obrambni minister Janez Jan\xc5\xa1a sprejel nad\xc5\xa1kofa dr. Alojzija \xc5\xa0u\xc5\xa1tarja. Minister je pokazal pripravljenost in \xc5\xa1kofu obljubil, da bo preu\xc4\x8dil situacijo._NEWLINE_Na seji Zbora svetovalcev 20. novembra 1991 je nad\xc5\xa1kof dr. Alojzij \xc5\xa0u\xc5\xa1tar \xc5\xbee poro\xc4\x8dal, kako mu je minister Jan\xc5\xa1a 13. novembra 1991 obljubil, da bodo \xc5\xa1kofovi zavodi vrnjeni ljubljanski nad\xc5\xa1kofiji._NEWLINE_10. aprila 1992 je ljubljanska nad\xc5\xa1kofija od Ministrstva za obrambo prevzela zgradbo Zavoda sv. Stanislava. Za ekonoma je bil imenovan duhovnik \xc5\xa0tefan Pavli. Obnova zavoda se je za\xc4\x8dela leta 1993, ko je bil na razpisu za najugodnej\xc5\xa1ega ponudnika izbrano podjetje SCT. Podjetje je v petih mesecih obnovilo najbolj pomembne stvari tako da se je lahko jeseni 1993 za\xc4\x8del pouk za prvo generacijo obnovljene \xc5\xa0kofijske klasi\xc4\x8dne gimnazije.\n_START_SECTION_\nOrganizacija pouka in u\xc4\x8dni na\xc4\x8drt\n_START_PARAGRAPH_\nVsak letnik na gimnaziji ima pet ali \xc5\xa1est oddelkov; v oddelku je do 32 dijakov. \xc5\xa0olsko leto je razdeljeno na dve ocenjevalni obdobji. Pouk se za\xc4\x8dne 1. septembra in kon\xc4\x8da v zadnjem tednu junija. Maturanti kon\xc4\x8dajo pouk konec maja, potem se pripravljajo na maturo. \xc5\xa0olska ura traja 45 minut. Med urami so petminutni odmori, glavni odmor z malico traja 45 minut. Vsak dan imajo dijaki sedem ur pouka, le ob sredah \xc5\xa1est._NEWLINE_Vsaka razredna skupnost ima mati\xc4\x8dno u\xc4\x8dilnico, kjer ima tudi ve\xc4\x8dino pouka. Prvi in drugi letnik imata mati\xc4\x8dne u\xc4\x8dilnice v pritli\xc4\x8dju, tretji in \xc4\x8detrti pa v drugem nadstropju. Pouk poteka tudi v posebnih u\xc4\x8dilnicah za kemijo, biologijo, fiziko, geografijo, vero in kulturo, glasbo ter v specialnih laboratorijih in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki ter multimedijski u\xc4\x8dilnici._NEWLINE_Dijaki so organizirani v dija\xc5\xa1ko skupnost, preko katere lahko s predlogi in organiziranjem kulturnih, \xc5\xa1portnih in dru\xc5\xbeabnih prireditev sooblikujejo \xc5\xbeivljenje na \xc5\xa1oli._NEWLINE_\xc5\xa0ola vsako leto organizira dan odprtih vrat in informativne dneve, ki omogo\xc4\x8dajo vpogled v \xc5\xbeivljenje in dejavnosti \xc5\xa1ole. Ob vpisu dijaki in njihovi star\xc5\xa1i podpi\xc5\xa1ejo izjavo, s katero se obvezujejo, da bodo upo\xc5\xa1tevali \xc5\xa1olski red in nazorsko usmeritev gimnazije. _NEWLINE_Ob koncu \xc5\xa1olanja \xc4\x8daka dijake matura, ki je enotna za vse gimnazije v Sloveniji. Opravljajo jo iz petih predmetov, od katerih so materin\xc5\xa1\xc4\x8dina, matematika in tuji jezik obvezni. Matura je ustna in pisna.'