b'\n_START_ARTICLE_\nMohorovi\xc4\x8di\xc4\x87eva nezveznost\n_START_PARAGRAPH_\nMohorovi\xc4\x8di\xc4\x87eva nezveznost (tudi Mohorovi\xc4\x8di\xc4\x87eva diskontinuiteta ali Moho) je mejno obmo\xc4\x8dje v notranjosti Zemlje med zemeljsko skorjo in pla\xc5\xa1\xc4\x8dem. Po predvidevanjih je vzrok nezveznosti oziroma prehoda sprememba sestave kamnin na tej globini, in sicer iz kamnin z mineralom ortoklazom v kamnine brez tega. Mohorovi\xc4\x8di\xc4\x87eva nezveznost se nahaja pod zemeljsko skorjo, kar pomeni pribli\xc5\xbeno 5 km pod oceani oziroma oceanskimi hrbti in do 75 km pod kontinentalno skorjo._NEWLINE_Leta 1909 jo je odkril hrva\xc5\xa1ki meteorolog in seizmolog Andrija Mohorovi\xc4\x8di\xc4\x87, ko je preu\xc4\x8deval nenadno pove\xc4\x8danje hitrosti potresnih valov, ki prihajajo iz hipocentra (\xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de potresa), na tej meji._NEWLINE_Ob koncu 50. let 20. stoletja so znanstveniki ameri\xc5\xa1ke Narodne fundacije za znanost (NSF) na\xc4\x8drtovali vrtanje v podoceansko skorjo in s tem dosego nezveznosti v projektu Mohole, a je ta propadel zaradi nezadostnih sredstev.'