b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Popper\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina, otro\xc5\xa1tvo, mladost\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Popper se je rodil v me\xc5\xa1\xc4\x8danski dru\xc5\xbeini na Dunaju (v takratni Avstro-Ogrski) leta 1902. Karlovi stari star\xc5\xa1i so bili Judje.  Star\xc5\xa1i Karla pa so se iz judovske vere spreobrnili v Luteransko vero, \xc5\xa1e preden se je rodil Karl. Tako je bil Karl kr\xc5\xa1\xc4\x8den v Luteranski veri. Karlovi star\xc5\xa1i so Karlov krst razumeli kot del kulturne asimilacije in ne kot vero v boga. Karlov o\xc4\x8de Simon Siegmund Carl Popper  je bil odvetnik iz Bohemije, ki je do\xc5\xa1tudiral kot doktor prava na Univerzi na Dunaju. Karlova mama Jenny Schiff pa je prihaja iz \xc5\xa0lezije in je bila mad\xc5\xbearskega rodu. Po preselitvi na Dunaj, se je dru\xc5\xbeina Popper strmo vzpenjala v dunajski dru\xc5\xbebi. O\xc4\x8de Simon Siegmund Carl je postal pravni zastopnik takratnega liberalnega \xc5\xbeupana Dunaja Raimonda Gr\xc3\xbcbla. Karlov o\xc4\x8de je bil pravi bibliofil, saj je imel v svoji knji\xc5\xbenici okoli 14.000  del. Karl Popper  je po smrti o\xc4\x8deta podedoval vso zbirko o\xc4\x8detovih knjig in del.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij\n_START_PARAGRAPH_\nPopper je \xc5\xa1olanje zapustil pri \xc5\xa1estnajstih letih. Obiskoval pa je predavanja iz matematike, fizike, filozofije in zgodovine glasbe kot gostujo\xc4\x8di \xc5\xa1tudent na Dunajski Univerzi.  Leta 1919 se je pridru\xc5\xbeil Zdru\xc5\xbeenju Socialisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole \xc5\xa1tudentov. Kasneje je tudi postal \xc4\x8dlan avstrijske Socialdemokratske stranke delavcev, ki je v tistem \xc4\x8dasu temeljila na Marksisti\xc4\x8dni ideologiji. Po neprijetnem dogodku 15. junija 1919, ko je policija ustrelila osem njegovih neobro\xc5\xbeenih prijateljev iz stranke, je postal razo\xc4\x8daran nad tem in je opustil marksisti\xc4\x8dno ideologijo. Ostal pa je podpornik socialnega liberalizma do konca svojega \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nKriti\xc4\x8dni racionalizem\n_START_PARAGRAPH_\nKriti\xc4\x8dni racionalizem je epistemolo\xc5\xa1ka filozofija, ki jo je razvil Karl Popper. Popper je pisal o kriti\xc4\x8dnem racionalizmu v dveh njegovih delih: Odprta dru\xc5\xbeba in njeni sovra\xc5\xbeniki in Domneve in ovr\xc5\xbebe: Rast znanstvenih spoznanj. Kriti\xc4\x8dni racionalisti trdijo, da moramo racionalno kritizirati znanstvene teorije in morebitna druga  znanja. \xc4\x8ce lahko teorije preverimo s testi, moramo to storiti, da jih lahko ovr\xc5\xbeemo. To pomeni, da je potrebno izvesti znanstveno analizo, ki poka\xc5\xbee ali bi teorija lahko bila mo\xc5\xbena, ali pa je teorija popolnoma napa\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nKarel Popper je imel klju\xc4\x8dno vlogo pri vzpostavljanju znanstvene filozofije kot \xc5\xbeivahne, avtonomne discipline znotraj filozofije. S svojimi deli je vplival na svoje u\xc4\x8dence in sodobnike. Poper je leta 1946 ustanovil Oddelek za filozofijo, logiko in znanstvene metode na Londonski \xc5\xa1oli z ekonomijo in tam tudi pou\xc4\x8deval in tako vplival na  Imra Lakatosa in Paula Feyerabenda, dva najvidnej\xc5\xa1a filozofa znanosti v naslednji generaciji filozofije znanosti.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d kritike Popprove filozofije je usmerjene na ponareditev ali odprava napake, elementa v njegovem poro\xc4\x8dilu o re\xc5\xa1evanju problemov. Mi\xc5\xa1ljena je kot idealno-prakti\xc4\x8dni na\xc4\x8din u\xc4\x8dinkovitega re\xc5\xa1evanja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih problemov.'