b'\n_START_ARTICLE_\nHibernacija\n_START_PARAGRAPH_\nHibernacija ali zimsko spanje (latinsko hibernus - zima) je stanje telesne neaktivnosti \xc5\xbeivih bitij, pri kateremu se umiri sr\xc4\x8dni utrip, zni\xc5\xbea telesna temperatura, presnova se upo\xc4\x8dasni, z namenom zmanj\xc5\xa1ati porabo energije predvsem v zimskem \xc4\x8dasu, ko ni zadostnih virov hrane. Hibernacija lahko traja ve\xc4\x8d dni ali tednov, odvisno od \xc5\xbeivalske vrste, temperature okolice in letnega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nZimsko spanje pri \xc5\xbeivalih\n_START_PARAGRAPH_\nMed \xc5\xbeivali, ki hibernirajo, spadajo netopirji, nekateri godalcev, evropski je\xc5\xbei (ter drugi \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi) in nekateri vre\xc4\x8darji. Hibernirajo samo srednje velike \xc5\xbeivali, te\xc5\xbeke vsaj nekaj sto gramov, ki lahko shranijo dovolj energijskih rezerv za \xc2\xbbprebujanje\xc2\xab. Najbolj znani hibernatorji so medvedi, \xc4\x8deprav pri medvedih ne gre za pravo hibernacijo, saj se temperatura telesnega jedra pri njih zni\xc5\xbea samo za nekaj stopinj (telesna temperatura je med 32 \xc2\xb0C in 35\xc2\xa0\xc2\xb0C) in se lahko med obdobji vi\xc5\xa1jih temperatur ali zunanjih motenj hitro prebudijo._NEWLINE_Hibernacijo verjetno spro\xc5\xbeijo okoljski dejavniki, kot sta ni\xc5\xbeanje temperature zraka in kraj\xc5\xa1anje dol\xc5\xbeine dneva, ki vplivajo na izlo\xc4\x8danje dolo\xc4\x8denih hormonov v organizmu. Preden preidejo \xc5\xbeivali v stanje prezimovanja, veliko vrst \xc5\xbeivali poje ogromne koli\xc4\x8dine hrane, ki se nalaga v ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne zaloge, da bo \xc5\xbeival lahko pre\xc5\xbeivela zimo; medvedje npr. pojejo okoli 38.000 kJ hrane na dan v \xc4\x8dasu pozne pomladi in poletja, pred zimo pa tudi do 84.000 kJ na dan. Med hibernacijo je telesna temperatura \xc2\xbbnastavljena\xc2\xab\xc2\xa0na 20\xc2\xa0\xc2\xb0C ali ve\xc4\x8d pod normalno (nivo kontrolira hipotalamus). Kadar zna\xc5\xa1a zunanja temperatura med 5 in 15\xc2\xa0\xc2\xb0C, ji telesna temperatura pasivno sledi, pri ni\xc5\xbejih zunanji temperaturi pa se dvigne stopnja presnove in \xc5\xbeival porablja zaloge energije da se ne ohladi preve\xc4\x8d. Po koncu obdobja zimskega spanja pri\xc4\x8dne \xc5\xbeival generirati toploto s procesom termogeneze in telesna temperatura se ponovno dvigne na normalno. _NEWLINE_Samice nekaterih vrst sesalcev hibernirajo medtem ko so breje in povr\xc5\xbeejo mladi\xc4\x8de kmalu po koncu hibernacije._NEWLINE_Hrup in vibracije, ki jih povzro\xc4\x8dajo motorna vozila v naravnem okolju, lahko prebudijo \xc5\xbeivali med zimskim spanjem. Mnoge od teh mo\xc4\x8dno trpijo ali celo poginejo zaradi prekratke hibernacije in pomanjkanja hrane v \xc4\x8dasu zime.\n_START_SECTION_\nMa\xc5\xa1\xc4\x8dobe kot vir energije in pomembnih biomolekul\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina \xc5\xbeivali je odvisna od ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih zalog med hibernacijo, pa tudi med selitvami (migracijami) ter radikalnimi prilagoditvami presnove (metabolizma)._NEWLINE_Pri medvedih so ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe edini vir energije. Energija v obliki molekul adenozin trifosfata (ATP), ki se sprostijo pri beta oksidaciji, zagotavlja vzdr\xc5\xbeevanje telesne temperature, aktivne sinteze aminokislin in proteinov ter druge procese, kot je membranski transport. Pri beta oksidaciji se sprostijo tudi velike koli\xc4\x8dine vode, ki nadome\xc5\xa1\xc4\x8da vodo, izgubljeno med dihanjem._NEWLINE_Glicerol, ki nastane pri razgradnji trigliceridov, je protvorjen v glukozo preko glukoneogeneze, se\xc4\x8dnina (urea), ki nastane pri razgradnji aminokislin, pa je reabsorbirana v ledvicah ter reciklirana za tvorbo novih aminokislin.'