b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Primo\xc5\xbea in Felicijana, Loka pri Meng\xc5\xa1u\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev se nahaja na zahodnem robu Menge\xc5\xa1kega polja ob desnem bregu P\xc5\xa1ate sredi ravnine, med polji. Obkro\xc5\xbea jo obzidje. Novogotsko znamenje s figuralno plastiko je postavljeno v bli\xc5\xbeini cerkve. V neposredni bli\xc5\xbeini je tudi grad Jablje, ki je postavljen na obrobju gozda. Lastniki gradu so bili Lambergi, Raspi. Mosconi in Lichtenbergi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv.Primo\xc5\xbea in Felicijana je prvi\xc4\x8d omenjena v letu 1526, ko je morala za vojno proti Turkom dati 18,5 lota te\xc5\xbeek kelih._NEWLINE_Polihistor Janez Vajkard Valvasor v svoji osmi knjigi Slave vojvodine Kranjske omenja cerkev v Loki, kot cerkev Svetega Primo\xc5\xbea in Antona. Pri tem ni znano ali je sv. Felicijana po pomoti zamenjal s sv.Antonom ali zaradi tega, ker je bil ta svetnik v tem \xc4\x8dasu zelo \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8den in se je njegov kip nahajal v stranskem oltarju, kjer je \xc5\xa1e danes. Tu je bila tudi bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina sv. Antona in ljudje so v Loko romali od blizu in dale\xc4\x8d._NEWLINE_Od nekdanje gotske cerkve je ostala zahodna stena s \xc5\xa1e ohranjenim gotskim portalom iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denca. Nekdanja gotska cerkev je bila \xc5\xa1iroka pribli\xc5\xbeno toliko, kolikor je \xc5\xa1iroka sedanja srednja ladja. Stari steni je bila prizidana z zunanje strani tanj\xc5\xa1a stena, da so izravnali zid. _NEWLINE_Cerkvi so v 17. stoletju prizidali dve stranski ladji. Z osrednjo ladjo so ju zdru\xc5\xbeili tako, da so steni prej\xc5\xa1nje cerkve spodaj podrli, na vsaki strani nato postavili po dva okrogla kamnita stebra, ki skupaj s kon\xc4\x8dnim zidovjem podpirajo zgornje dele sten. Nad stebri sta steni zaklju\xc4\x8deni s po tremi polloki.  Stranski ldji sta kri\xc5\xbeno obokani, srednja je imela lesen, na sredi nekoliko dvignjen strop. Verjetno je, da so ob tej prezidavi obdr\xc5\xbeali gotski prezbiterij, ki je bil majhen in zaklju\xc4\x8den s tremi stenami osmerokotnikov. V prid trditvi, da je bila cerkev prezidana v tem \xc4\x8dasu, govori ohranjeni zlati oltar sv. Antona. Domnevno so tedaj cerkvi prizidali sedanji zvonik._NEWLINE_Kamnit in obokan prezbiterij na vzhodni strani zaklju\xc4\x8dujejo tri stene v obliki osmerokotnika. Pasovi med banjastim obokom in trilistno polkupolo so okra\xc5\xa1eni s \xc5\xa1tukirano reliefno ornamentiko iz \xc5\xbeelodov in cvetov. Zid prezbiterija je na zunanji strani zaklju\xc4\x8den s kamnitim vencem._NEWLINE_Sredi 18. stoletja je bil postavljen kamniti portal pri vhodu v \xc5\xbeensko stransko ladjo._NEWLINE_Zakristija s kvadratnim tlorisom je imela do leta 1891 raven strop, sedaj pa je kri\xc5\xbeno obokana. Imela je tristransko, na prezbiterij prislonjeno streho. Ko je cerkev dobila novo streho, so na zakristijo dali dali enostransko streho. S tem so nad zakristijo pridobili sobo za hrambo cerkvene opreme. Dostop do sobe je s kora. Leta 1891 je cerkev dobila novo ostre\xc5\xa1je. Takrat so stare zidove za en meter nadzidali in streho povi\xc5\xa1ali. Po potresu leta 1895 je bila cerkev obnovljena. Na steni zvonika so \xc5\xa1e vidne sledi treh predelav. Streha je bila prvotno prekrita s skrilom, danes je cerkev prekrita z ope\xc4\x8dnato kritino. Na pokon\xc4\x8dnih tramih je zapisano ime tesarskega mojstra, ki je izvedel dela (Franc Kosec iz Dobena) in zidarjev Franca Ho\xc4\x8devarja, ki je bil tudi me\xc5\xbenar ter Janeza Skoka in Valentina Ku\xc5\xa1arja, vsi iz Loke._NEWLINE_Klju\xc4\x8darja sta bila janez Svetina in Valentin Tav\xc4\x8dar. Lo\xc4\x8dani so ves les dobili in nasekali v \xc5\xbeupnijskem gozdu._NEWLINE_Ladje so dolge 8,8 m, srednja je \xc5\xa1iroka 6,45 m, stranski pa po 2,25 m. Prezbiterij je dolg 7,4 m, \xc5\xa1irok7,83 m, slavolok je \xc5\xa1irok 3, 85 m._NEWLINE_Na steni ob zvoniku so na podstrehi ohranjene sledi ravnega lesenega stropa, ki je bil na sredini ladje nekoliko dvignjen. Med potresom leta 1895 se je ta obok podrl, kar je imelo za posledico, da je bila cerkev leto dni zaprta. Potem so naredili lesen strop, ki so ga ometali in oblikovali, da je videti, kot banjasti obok._NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni zunanji strani cerkve je freska, ki jo je leta 1893 naslikal Matija Ko\xc5\xbeelj, Lichtenbergov grb nad vhodnimi vrati pa je bil odstranjeb leta 1946. Kipa sv. Nikolaja in sv. Avgu\xc5\xa1tina je izrezljala okoli leta 1730 fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanska podobarska delavnica v Kamniku._NEWLINE_Notranjost cerkve je bila prebeljena leta 1935 in 1990, na zunanji strani zidov pa so opravili drena\xc5\xbena dela in osu\xc5\xa1evalna dela.\n_START_SECTION_\nVeliki oltar\n_START_PARAGRAPH_\nSedanji oltar je izdelal leta 1894 Franc Osole iz Kamnika, ki je nadomestil zelo star leseni oltar, ki je bil meter ni\xc5\xbeji od sedanjega. V osrednji ni\xc5\xa1i sta 100 cm visoka lesena kipa zavetnikov Sv. Primo\xc5\xbea in Sv. Felicijana iz konca 17. stoletja ali za\xc4\x8detka 18. stoletja. Kip Brezmade\xc5\xbene z Jezu\xc5\xa1\xc4\x8dkom v roki je iz 17. stoletja. Od prej\xc5\xa1njega oltarja sta tudi baro\xc4\x8dna angela, na straneh ob tronu sta stara kipa sv. Marije Magdalene in \xc5\xa1e ene svetnice, ki ju je lo\xc5\xa1ki cerkvi oskkrbel Janez Veider in sta prine\xc5\xa1ena od drugod._NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni strani glavnega oltarja je na kamnitem zidanem podstavku kip sv. Nikolaja, na severni strani pa sv. Avgu\xc5\xa1tina. Lesena kipa sta visoka 200 cm in sta narejena okoli leta 1720, ter sta podobna izdelkom Kamni\xc5\xa1ke fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanske rezbarske delavnice. Po ustnem izro\xc4\x8dilu sta bila kipa verjetno narejena za grad Jablje in sta bila pozneje pripeljana v lo\xc5\xa1ko cerkev.\n_START_SECTION_\nStranski oltar sv. Antona Padovanskega\n_START_PARAGRAPH_\nOltar spada v vrsto takoimenovanih zlatih oltarjev iz druge polovice 17. stoletja. Krase ga svedrasti, s trto oviti stebri in angelske glavice. V letu 1891 ga je prenovil Franc Osole iz Kamnika. V sredi oltarja je 125 cm visok kip sv. Antona Padovanskega, ki je iz lesa. Na straneh sta 70 cm visoka kipa, na levi sv. Jerneja z no\xc5\xbeem in na desni sv. Matije s sekiro. V atiki pod stopnicami se nahaja kip sv. Ale\xc5\xa1a, na straneh pa sta 55 cm visoka kipca angelov. Zlati oltar spada med najdragocenje\xc5\xa1e na Slovenskem.\n_START_SECTION_\nOltar Svete Dru\xc5\xbeine\n_START_PARAGRAPH_\nOltar je izdelal v severni ladji leta 1891 Franc Osole. V oltarnem nastavku je oljna slika Matije Ko\xc5\xbeelja iz leta 1902. Prej\xc5\xa1njo sliko Svete Dru\xc5\xbeine za oltar je naslikal leta 1855 Sr\xc5\xa1en iz Stoba v velikosti 127 x 73 cm . Slika je narejena na platno v oljni tehniki, na hrbtni strani pa je \xc5\xa1e starej\xc5\xa1a slika Svete Dru\xc5\xbeine. Verjetno iz srede 17. stoletja izvirata 54 cm velika kipa sv. Luke in \xc5\xa1e enega svetnika, verjetno evangelista. V ovalni atiki pa se nahaja 50 cm visok kip sv. Jedrti._NEWLINE_Na zidu pod oltarjem je pritrjena slika Svete Dru\xc5\xbeine na leseni tabli z letnico 1710.\n_START_SECTION_\nDruga cerkvena oprema\n_START_PARAGRAPH_\nKropiv\xc4\x8dka pri zakristijskih vratih in pri vhodu v severno ladjo je 19. stoletju izdelal menge\xc5\xa1ki kamnosek Bolte._NEWLINE_Pri\xc5\xbenica je preprosta mizarska stvaritev iz prve polovice 19. stoletja. Na strehi je angel iz 17. stoletja._NEWLINE_Lu\xc4\x8di. Pred vsemi tremi oltarji visijo lestenci, ki jih je leta 1990 obnovil Viktor Dornik iz Meng\xc5\xa1a. Starej\xc5\xa1i je lestenec pred glavnim oltarjem. Stari stekleni lestenec  s sve\xc4\x8dami je bil uni\xc4\x8den med potresom leta 1895.\n_START_SECTION_\nBandero\n_START_PARAGRAPH_\nBandero lo\xc5\xa1ke podru\xc5\xbeni\xc4\x8dne cerkve je iz leta 1878. Slika je najverjetneje delo Matije Ko\xc5\xbeelja. Na eni strani sta naslikana sv. Primo\xc5\xbe in Felicijan, na drugi pa sv. Jo\xc5\xbeef in Anton. Ohranjena je tudi slika prej\xc5\xa1njega bandera neznanega avtorja nastalega okoli leta 1800 v velikosti 100 x 80 cm.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbeev pot\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xbeev pot je v zahvalo za povrnjeno zdravje kupila Apolonija Stopar. Na praznik sv. Jo\xc5\xbeefa, 19. marca 1903 ga je slovesno blagoslovil kamni\xc5\xa1ki gvardijan Franc Angelus Mlejnik.\n_START_SECTION_\nZakristija\n_START_PARAGRAPH_\nV zakristiji je lepa omara z nastavkom na stebri\xc4\x8dkih iz srede 18. stoletja. Izmed \xc5\xa1tirih ma\xc5\xa1nih pla\xc5\xa1\xc4\x8dev je najbolj dragocen tisti z vezeno Marijino podobo iz konca 19. stoletja. Izmed cerkvenih prtov je omembe vreden prt z zlatim robom in zlatimi nitkami, ki ga je cerkvi darovala jabeljska grofica. Hranijo tudi tri knjige misale iz let 1660, 1687 in 1763 ter star kelih in relikviarij.\n_START_SECTION_\nNagrobnik v cerkvi\n_START_PARAGRAPH_\nNa levi strani vhoda v severno stransko ladjo so vzidani kosi razbitega Raspovega nagrobnika. Do leta 1909 je bil na tleh na sredi pod slavolokom. Tako kot veliko drugih cerkva je bila v\xc4\x8dasih tudi lo\xc5\xa1ka last jabeljske gospode in so v njej pokopavali umrle dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlane. Ker so cerkev tlakovali, so kamen dvignili in, kot ka\xc5\xbee, tudi razbili ter kose najprej vzidali v obzidje in pozneje v cerkev.\n_START_SECTION_\nKor\n_START_PARAGRAPH_\nKor so leta 1881 za pol metra poglobili v ladjo, oprt je bil na dva okrogla stebra in zadnjo steno srednje ladje. Ker je bil med potresom leta 1895 po\xc5\xa1kodovan, so ga pozneje obnovili. Leta 1938 pa so kupili tudi rabljen harmonij.\n_START_SECTION_\nZvonik\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotna lo\xc5\xa1ka cerkev je verjetno imela lesen zvonik na strehi cerkve. Temeljni zidec sednjega zvonika zaklju\xc4\x8duje pristre\xc5\xa1en kamniti venec iz sivega apnenca. Zvonik delijo na vrhu trije kamniti venci s posnetimi robovi. Do leta 1937 je zvonica bila odprta na tri strani, severno odprtino so popolnoma zazidali, med tem, ko so v vzhodno in ju\xc5\xbeno odprtino vzidali vrata._NEWLINE_Lata 1877 je zvonik dobil novo ostre\xc5\xa1je. Les je daroval jabeljski baron Leopold Lichtenberg. Ko je bilo ostre\xc5\xa1je \xc5\xbee na zvoniku in \xc5\xa1e ne pritrjeno, ga je mo\xc4\x8dan veter na praznik sv. Primo\xc5\xbea in Felicijana 9. junija v ve\xc4\x8dernih urah tre\xc5\xa1\xc4\x8dil na tla. Padlo je na cerkveno obzidje. Tesarska dela je opravil Zoltarjev iz Tunjic. Ostre\xc5\xa1je s sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto obliko, visoko 10 m so pokrili s skrilom, zidani del zvonika je visok 24 m. V zvonik je dostop s kora cerkve.\n_START_SECTION_\nZvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nPrva svetovna vojna je leta 1917 Lo\xc4\x8danom vzela dva zvonova, velikega iz leta 1792, ki je tehtal 330 kg in malega iz leta 1841, ki je tehtal 159 kg. Ostal jim je srednji zvon iz gotske dobe, ki tehta 250 kg. Na obodu ima gotski napis Maria Ave, vidni pa so tudi reljefi sv. Treh kraljev, sede\xc4\x8da Marija in kristusova glava._NEWLINE_Po prvi vojni so kupili dva nova bronasta zvonova, pri \xc4\x8demer veliki zvon tehta 390 kg, na obodu ima relief sv. Primo\xc5\xbea in Felicijana. Mali zvon, ki tehta 104 kg ima relief sv. Antona Padovanskega. Precej denarja za zvonova so prispevali doma\xc4\x8dini, ki so \xc5\xbeiveli v Ameriki. Oba zvonova je blagoslovil menge\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik Franc Ku\xc5\xa1ar.\n_START_SECTION_\nFreska sv. Kri\xc5\xa1tofa\n_START_PARAGRAPH_\nJabeljski baron Leopold Lichtenberg je dal naro\xc4\x8dilo slikarju Matiji Ko\xc5\xbeelju za novo fresko sv. Kri\xc5\xa1tofa, ki naj bi zamenjala staro in manj\xc5\xa1o sliko. Slikarju je steno sproti ometaval Janez Testen iz Loke, tako, da je slika naslikana na presni \xe2\x80\x93 sve\xc5\xbei omet. Na sliki je bil do druge svetovne vojne viden grb Lichtenbergov z letnico 1893. Freska je bila signirana M.Ko\xc5\xbeelj 20.X.1893.\n_START_SECTION_\nCesar Jo\xc5\xbeef II sku\xc5\xa1a zapreti cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nHabsbur\xc5\xa1ki cesar Jo\xc5\xbeef II, ki je sicer pri od \xc5\xbeupnijskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d oddaljenih cerkvah pospe\xc5\xa1eval ustanovitev novih duhovnij, je leta 1788 posku\xc5\xa1al zapreti kar tri podru\xc5\xbee cerkve (Trzin, Ra\xc5\xa1ica in Loka).\n_START_SECTION_\nBogoslu\xc5\xbeni red\n_START_PARAGRAPH_\nNa praznik sv. Matija, 24. februarja je bila ma\xc5\xa1a ob 7. zjutra, na praznik sv. Jo\xc5\xbeefa, 19. marca pa vedno ob 10.uri. Drugi teden po Veliki no\xc4\x8di sta bili v\xc4\x8dasih dve ma\xc5\xa1i ob \xc5\xa1estih zjutraj za dobro letino polj\xc5\xa1\xc4\x8din. Ob kri\xc5\xbeevem tednu pa so imeli procesijo in nato ob sedmih ma\xc5\xa1o. Na \xc5\xa1esto nedeljo po Veliki no\xc4\x8di je bila romarska ma\xc5\xa1a ob desetih dopoldne, na god Sv Primo\xc5\xbea in Felicijana, 9. junija pa ob \xc5\xa1estih zjutraj. Ma\xc5\xa1e so bile tudi na god sv. Antona Padovanskega, na god sv. Ale\xc5\xa1a 17. julija in 24. avgusta na god sv. Jerneja. Dan pred Bo\xc5\xbei\xc4\x8dem, 24. decembra je bila ma\xc5\xa1a ob osmi uri._NEWLINE_Na dan sv. Antona Padovanskega (13.junija) in 24. decembra so v Loki blagoslavljali vodo. Medtem, ko so velikono\xc4\x8dne jedi blagoslavljali na veliko soboto ob treh popoldan.\n_START_SECTION_\nCerkveni pevski zbor\n_START_PARAGRAPH_\nLo\xc4\x8dani so imeli cerkveni pevski zbor \xc5\xbee okrog leta 1880, ko so pove\xc4\x8dali kor. Pevski zbor so imeli tudi med obema vojnama. Leta 1938 so pevci zbrali denar za nakup rabljenega harmonija.\n_START_SECTION_\nMe\xc5\xbenarija\n_START_PARAGRAPH_\nPo ustnem izro\xc4\x8dilu naj bi stara me\xc5\xbenarija bila pri cerkvi, kjer naj bi menda bilo \xc5\xa1e nekaj drugih hi\xc5\xa1. Ta me\xc5\xbenarija je bila verjetno prodana po dekretu cesarja Jo\xc5\xbeefa II 1. avgusta 1782, ko je bila ve\xc4\x8dina cerkvenih posesti prodana._NEWLINE_Leta 1823 je Loka dobila novo me\xc5\xbenarijo in sicer zadnjo hi\xc5\xa1o na levi strani ceste iz Loke proti Dobenu in cerkvi.'