b'\n_START_ARTICLE_\nModroobro\xc4\x8dkasta hobotnica\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna zna\xc4\x8dilnost hobotnic so modri obro\xc4\x8dki, ki so prisotni tako na glavi kot tudi na vseh osmih lovkah (tentaklih). V dol\xc5\xbeino merijo do 20\xc2\xa0cm, tehtajo do 100 g (odvisno od vrste), lovke pa so odrinjene vstran. Kot pri vseh hobotnicah se lahko mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana lovka obnovi (regenerira)._NEWLINE_Vrste se lahko med seboj lo\xc4\x8di \xc5\xbee po barvnem vzorcu. Pomembno je omeniti, da so v stanju mirovanja hobotnice zakamulflirane v barvi okolja, kar jih omogo\xc4\x8dajo njihove kromatofore v ko\xc5\xbei, barvni vzorci (tj. modri oz. vijoli\xc4\x8dni obro\xc4\x8dki/\xc4\x8drte) pa se pojavijo v primeru ogro\xc5\xbeenosti kot opozorilo plenilcu/napadalcu in celo utripajo. Pri H. lunulata je ozadje telesa temno-rjavo ali sivo, povr\xc5\xa1ina ko\xc5\xbee pa je groba. Na lovkah in hrbtni (dorzalni) strani pla\xc5\xa1\xc4\x8da so prisotni iridescen\xc4\x8dni modri obro\xc4\x8dki, ki imajo premer do 8\xc2\xa0mm, njihovo \xc5\xa1tevilo pa je manj\xc5\xa1e od 25. Zna\xc4\x8dilna je tudi horizontalno potekajo\xc4\x8da \xc4\x8drta v bli\xc5\xbeini o\xc4\x8des. V primeru ogro\xc5\xbeenosti postanejo obro\xc4\x8dki debelej\xc5\xa1i in svetlej\xc5\xa1i ter utripajo, ozadje telesa postane zlato-rumeno ali temno oran\xc5\xbeno, ko\xc5\xbea pa bolj gladka. Ime\xc2\xa0\xc2\xbbvelika\xc2\xab\xc2\xa0modroobro\xc4\x8dkasta hobotnica se nana\xc5\xa1a na velikost obro\xc4\x8dkov in ne na velikost telesa. Pri H. maculosa so obro\xc4\x8dki namre\xc4\x8d manj\xc5\xa1i, tj. imajo premer do 2\xc2\xa0mm, so pa zato \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1i (od 50-60). Prisotne so tudi manj\xc5\xa1e izbokline na glavi in pla\xc5\xa1\xc4\x8du. Pri H. fasciata je ozadje telese svetlo sive ali be\xc5\xbe barve, v aktivnem stanju pa potemni. Za razliko od omenjenih vrst pri tej na dorzalni strani pla\xc5\xa1\xc4\x8da in glavi niso prisotni obro\xc4\x8dki, pa\xc4\x8d pa modre \xc4\x8drte, ki pa se lahko pojavijo tudi na lovkah.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski prostor zajema ve\xc4\x8dinoma tople in plitve obalne vode Avstralije, Nove Gvineje, Indonezije in Filipinov do globine 30 m. Skrivajo se v kamnitih grebenih, lupinah \xc5\xa1koljk in celo v konzervah.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nModroobro\xc4\x8dkaste hobotnice so mesojedi (karnivori) in lovijo podnevi. Ve\xc4\x8dinoma se prehranjujejo z manj\xc5\xa1imi nevreten\xc4\x8darji, kot so prave kozice, rakovice in raki samotarji, ter s po\xc5\xa1kodovanimi ribami. Plen ulovi z lovkami in ga nato ugrizne, pri \xc4\x8demer ga ohromi s pomo\xc4\x8djo toksina, ki je prisoten v slini. Pri rakih in drugih \xc5\xbeivalih, ki imajo trdi zunanju skelet (eksoskelet), hobotnice slednjega strejo s strga\xc4\x8do (radulo) nato pa posesajo mehkej\xc5\xa1o in u\xc5\xbeitno vsebino._NEWLINE_Obstajajo tudi primeri kanibalizma, kjer so mladi\xc4\x8di pojedli druge mladi\xc4\x8de v celoti, odrasli osebki pa delno druge osebke. Redkeje lahko samica ubije in poje samca po parjenju.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in \xc5\xbeivljenjski cikel\n_START_PARAGRAPH_\nParjenje (kopulacija) se za\xc4\x8dne, ko samec zgrabi pla\xc5\xa1\xc4\x8d samice, pri \xc4\x8demer nato prenese spermije preko hektokotila v pla\xc5\xa1\xc4\x8dno votlino. Parjenje navadno poteka ve\xc4\x8d minut ali celo ve\xc4\x8d ur, samica H. lunulata pa mora celo sama s silo prekiniti parjenje. Samica nato poi\xc5\xa1\xc4\x8de varno mesto v manj\xc5\xa1i luknji, lupini \xc5\xa1koljke ali celo odvr\xc5\xbeene konzerve in izle\xc5\xbee od 50-200 jaj\xc4\x8dec v \xc4\x8dasu pozne jeseni, ki so velika \xe2\x89\x886,0-7,5 x 3,0\xc2\xa0mm, odporna proti zunanjim pritiskom in enkapsulirana; v smislu velikosti jaj\xc4\x8dec je izjema le H. lunulata, katere jaj\xc4\x8deca so manj\xc5\xa1a, tj. od 2,5-3,5\xc2\xa0mm. Samica ves \xc4\x8das varuje jaj\xc4\x8deca in ob\xc4\x8dasno odstrani naravni debris (tj. kamenje, organski ostanki itd.) iz jaj\xc4\x8dec s pomo\xc4\x8djo curka vode, ki ga ustvari preko svojega lijaka (sifona). Do konca izvalitve mladi\xc4\x8dev, ki traja pribli\xc5\xbeno 2 meseca, se samica ne prehranjuje, po izvalitvi pa kmalu pogine. Proces odra\xc5\xa1\xc4\x8danja traja \xc5\xa1e nadaljnje 4 mesece. \xc5\xbdivljenjska doba traja pribli\xc5\xbeno 1 leto in pol do 2 leti.\n_START_SECTION_\nUgriz in opis toksina\n_START_PARAGRAPH_\nModroobro\xc4\x8dkaste hobotnice navadno niso agresivne in napadejo samo, \xc4\x8de so izzvane. \xc5\xbdleze slinavke vsebujejo dovolj toksina za ohromljenje (paralizo) 10-26 ljudi. Sam ugriz je relativno nebole\xc4\x8d in se ga lahko spregleda._NEWLINE_Pri \xc5\xbertvah ugriza se sprva pojav otopelost ter ob\xc4\x8dutek mravljin\xc4\x8denja na podro\xc4\x8dju obraza in vratu v roku nekaj minut. Nato se pojavijo motnje govora in vida, \xc4\x8demur sledi ote\xc5\xbeeno dihanje, v\xc4\x8dasih pa tudi bruhanje. Oslabelosti in motnjami koordinacije navadno sledi omedlevica (sinkopa) ter ohromelost mi\xc5\xa1ic, pri \xc4\x8demer lahko \xc5\xbertev umre \xc5\xbee v roku 30 minut zaradi paralize dihalnih mi\xc5\xa1ic, saj slednje privede do pomanjkanja preskrbe tkiv s kisikom (O\xe2\x82\x82) oz. hipoksije. Znaka pomanjkanja kisika sta tudi cianoza in nizek krvi tlak (hipotenzija). \xc5\xbdrtev lahko ostane popolnoma prisebna, vendar se ne more pogovarjati zaradi ohromelosti mi\xc5\xa1ic._NEWLINE_Sam toksin je me\xc5\xa1anica razli\xc4\x8dnih snovi, med katerimi je glavna sestavina nevrotoksi\xc4\x8dni alkaloid tetrodotoksin (TTX), ki blokira napetostno-odvisne natrijeve kanal\xc4\x8dke. Druge pomembne sestavine so \xc5\xa1e 5-hidroksitriptamin, hialuronidaza, tiramin, histamin, triptamin, oktopamin (biogeni amin, ki je podoben noradrenalinu), taurin, acetilholin (ACh) in dopamin. TTX je bil sprva poimenovan kot makulotoksin, tako da sta oba termina sopomenki._NEWLINE_Toksin hobotnice v resnici ne proizvajajo same, pa\xc4\x8d pa simbiotske bakterije, ki prebivajo v \xc5\xbelezah slinavkah. Mati prenese bakterije mladi\xc4\x8dem, tako da \xc5\xbee sama jaj\xc4\x8deca vsebujejo smrtnosno dozo toksina.\n_START_SECTION_\nZdravljenje in preventiva\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj u\xc4\x8dinkovita za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred ugrizom je pravzaprav izogibanje stika s tovrstno hobotnico: do ve\xc4\x8dina ugrizov je namre\xc4\x8d pri\xc5\xa1lo ravno zaradi namernega dotika, razlogi za to pa so seveda najve\xc4\x8dkrat radovednost, \xc5\xbeelji po preu\xc4\x8devanju in ujetni\xc5\xa1tvu ipd. Protistrup (antidot) za toksin modroobro\xc4\x8dkaste hobotnice ne obstaja._NEWLINE_V primeru ugriza je v okviru prve pomo\xc4\x8di potrebno pritiskati na rano za oviranje pretoka krvi in s tem nadaljnjo \xc5\xa1irjenje toksina po telesu ter umetno predihovanje zaradi paralize dihalnih mi\xc5\xa1ic. Ohromelost, ki jo povzro\xc4\x8da tetrodotoksin, lahko traja od 4 do 22 ur; v tem \xc4\x8dasu ga telo torej presnovi in izlo\xc4\x8di._NEWLINE_Kljub prvi pomo\xc4\x8di je potrebna hospitalizacija \xc5\xbertve zaradi stalnega zagotavljanja umetnega dihanja do prenehanja delovanja toksina. Najbolj ogro\xc5\xbeeno skupino predstavljajo otroci. \xc5\xbdrtve, ki pre\xc5\xbeivijo prvih 24 ur, navadno okrevajo popolnoma brez trajnih posledic.'