b'\n_START_ARTICLE_\nFulgencio Batista\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo, mladost in prihod v vojsko\n_START_PARAGRAPH_\nFulgencio Batista se je rodil leta 1901 v Veguiti, kraju v ob\xc4\x8dini Banes, v provinci Holgu\xc3\xadn in je bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den v cerkvi Svete Florentine v Fray Benitu, neko\xc4\x8d provinci Orienta. _NEWLINE_Batista je sin Belisaria Batiste in Carmele Zald\xc3\xadvar, Kubancev, ki sta se borila za neodvisnost Kube. Rodil se je v zelo revni dru\xc5\xbeini in je zato \xc5\xbee zelo zgodaj v mladosti poprijel za razli\xc4\x8dna dela. Pri dvajsetih je kupil vozovnico za Havano in se leta 1921 pridru\xc5\xbeil vojski. Od leta 1923 je bil del va\xc5\xa1ke stra\xc5\xbee, kjer je dosegel \xc4\x8din narednika-stenografa dr\xc5\xbeavnih voja\xc5\xa1kih sil._NEWLINE_Po padcu vlade generala Gerarda Machada leta 1933, se je oblikovala nova vlada pod vodstvom Carlosa Manuela de C\xc3\xa9spedesa y Quesade, a nezadovoljstvo je ostalo prisotno v delu dru\xc5\xbebe. Skupina vojakov, med katerimi je bil tudi Batista, in nekateri demokrati\xc4\x8dni sektorji so podpisali manifest, v katerem so prosili za izdelavo nove ustave, ki bi nadomestila tisto iz leta 1901 (v kateri se je, med drugim, pojavil tudi amandma Platt).\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavni udar leta 1933\n_START_PARAGRAPH_\nPo Machadovem padcu leta 1933, je Batista prisostvoval v \xc5\xa1tevilnih zarotah, ki so dosegle vrhunec v civilno-voja\xc5\xa1kem gibanju 4. septembra istega leta. Ustanovljen je bil upravni odbor, imenovan \xc2\xbbla Pentarqu\xc3\xada\xc2\xab\xc2\xa0(sestavljen iz 5 \xc4\x8dlanov, eden od njih je bil dr. Ram\xc3\xb3n Grau). Prav tako je bil del kabineta revolucionar Dr. Antonia Guiterasa Holmesa. _NEWLINE_Na predlog Sergia Carba je bil Batista imenovan za poveljnika-\xc5\xa1efa vojske, leta 1933. Od leta 1934 do leta 1940 je s trdo roko vodil represijo proti komunisti\xc4\x8dnim in socialisti\xc4\x8dnim gibanjem tovarn sladkorja._NEWLINE_Fulgencio Batista je vse do leta 1939, ko je bil nominiran za predsedni\xc5\xa1kega kandidata, v sodnih listinah listinah ostal zapisan pod rojstnim imenom Rub\xc3\xa9n Zald\xc3\xadvar, ko se je tudi ugotovilo, da vpis rojstva Fulgencia Batiste ne obstaja. Pridobitev rojstnega lista z imenom Fulgencia Batiste ga je stala prelo\xc5\xbeitve kandidature in 1000 pesov za pla\xc4\x8dilo sodnika._NEWLINE_Leta 1940 je bila kon\xc4\x8dno oblikovana ustava, pri nastanku katere so sodelovali politiki iz razli\xc4\x8dnih sektorjev, med njimi Carlos Pr\xc3\xado Socarr\xc3\xa1s, Ram\xc3\xb3n Grau San Mart\xc3\xadn, Eduardo Chib\xc3\xa1s in komunisti Blas Roca Calder\xc3\xado y Juan Marinello Vidaurreta.\n_START_SECTION_\nPredsedstvo (1940-1944)\n_START_PARAGRAPH_\nPo odstopu Federica Lareda Burja leta 1940, se je istega leta Batista predstavil kot kandidat socialisti\xc4\x8dno-demokrati\xc4\x8dne koalicije na volitvah in bil izvoljen za predsednika. S svojim mandatom je pri\xc4\x8del 10. oktobra 1940. V omenjeni vladi so sodelovali nekateri ministri Ljudske socialisti\xc4\x8dne stranke. 8. junija 1940 je bila sprejeta nova ustava, ki je v kubansko politiko uvedla semiparlamentarizem: predsednik je bil izvoljen na podlagi splo\xc5\xa1ne volilne pravice za obdobje naslednjih 4 let; prav tako je omogo\xc4\x8dila ve\xc4\x8dji poseg vlade v ekonomijo in vzpostavila sistem socialnega varstva. Industrija sladkorja je bila leta 1939 mo\xc4\x8dno prizadeta zaradi poslab\xc5\xa1anja odnosov med Kubo in Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami Amerike, \xc4\x8deprav je nov sporazum, podpisan 27. decembra 1939 izbolj\xc5\xa1al situacijo, s ponovno vzpostavitvijo sistema kvot za to industrijo. _NEWLINE_Med svojim prvim mandatom je Batista z zavezniki sodeloval v 2. svetovni vojni in razglasil vojno japonskemu imperiju, Nem\xc4\x8diji in Italiji. Leta 1944 so bile razpisane nove volitve, na katerih je bil za predsednika izvoljen Ram\xc3\xb3n Grau San Mart\xc3\xadn.\n_START_SECTION_\nPo koncu predsedstva\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1944 je Batista izbral Carlosa Saladrigasa za svojega naslednika, ta pa je bil pora\xc5\xbeen s strani Graua. Prve mesece nove vlade je Batista posvetil \xc5\xa1kodovanju Graueve administracije, kar je opazil tudi ameri\xc5\xa1ki veleposlanik, Spruille Braden, ki je zapisal, da Batista povzro\xc4\x8da probleme Grauu, \xc5\xa1e posebej na podro\xc4\x8dju ekonomije._NEWLINE_Po zmagi Graua je Batista od\xc5\xa1el v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, zatrjujo\xc4\x8d, da se bo tam po\xc4\x8dutil bolj varnega. Lo\xc4\x8dil se je od \xc5\xbeene Elise in se leta 1945 poro\xc4\x8dil z Marto Fern\xc3\xa1ndez. Dva od njunih \xc5\xa1tirih otrok sta se rodila v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike. Naslednjih osem let je Batista \xc5\xbeivel v Waldorf Astoria v New Yorku in Daytona Beachu, na Floridi._NEWLINE_\xc4\x8ceprav iz razdalje, je bil \xc5\xa1e vedno prisoten v kubanski politiki in izvoljen v senat Kube leta 1948. Ob vrnitvi na Kubo se je z dovoljenjem predsednika Graua odlo\xc4\x8dil ustanoviti stranko \xc2\xbbel Partido de Acci\xc3\xb3n Unitaria\xc2\xab. Leta 1948 je bil za predsednika dr\xc5\xbeave izvoljen Carlos Pr\xc3\xado Socarr\xc3\xa1s.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavni udar 1952\n_START_PARAGRAPH_\nPo osmih letih ustavne vlade pod predsedstvi Ram\xc3\xb3na Graua San Mart\xc3\xadna in Carlosa Pr\xc3\xadoja Socarr\xc3\xa1sa, je bil Batista eden od kandidatov na volitvah leta 1952. Nekatere ankete so ga postavljale na tretje mesto, za Robertom Agramontejem iz levo usmerjene stranke \xc2\xbbel Partido Ortodoxo\xc2\xab\xc2\xa0in Carlosom Hevio iz nacionalisti\xc4\x8dno usmerjene stranke \xc2\xbbel Partido Aut\xc3\xa9ntico\xc2\xab. Zaradi tega je \xc5\xa1tiri mesece pred predvidenimi volitvami, 10. marca 1952, izvedel dr\xc5\xbeavni udar na podlagi ve\xc4\x8d slabo upravi\xc4\x8dljivih razlogov, izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8d svoje vodstvo v oboro\xc5\xbeenih silah in s podporo nekaterih politi\xc4\x8dnih sektorjev v dr\xc5\xbeavi. Odhajajo\xc4\x8dega predsednika Carlosa Pr\xc3\xado Socarr\xc3\xa1sa je razre\xc5\xa1il iz njegove funkcije, odpovedal volitve in se razglasil za za\xc4\x8dasnega predsednika. Dr\xc5\xbeavni udar ni prinesel prelivanja krvi, je pa zato pritegnil pozornost in skrb velike ve\xc4\x8dine prebivalstva._NEWLINE_Fulgencio Batista je povi\xc5\xa1al pla\xc4\x8de pripadnikom oboro\xc5\xbeenih sila in policistom (s 67 pesov na 100 pesov in iz 91 pesov na 150 pesov), sebi je dodelil letno pla\xc4\x8do, ki je bila vi\xc5\xa1ja od predsednika Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike (iz 26 400 dolarjev na 144 000 dolarjev, v primerjavi s 100 000 dolarji Trumana), razpustil je kongres in predal zakonodajno oblast ministrskemu odboru, prepovedal pravico do stavke, ponovno vzpostavil smrtno kazen (prepovedana z ustavo iz leta 1940) in suspendiral ustavne pravice._NEWLINE_Z namenom legitimiranja svoje vlade je Batista 1. novembra 1954 organiziral prirejene volitve, z njim kot kandidatom koalicije med \xc2\xbbl Partido Progresista de Acci\xc3\xb3n\xc2\xab, \xc2\xbbel Partido de la Uni\xc3\xb3n Radical\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbel Partido Liberal\xc2\xab. Opozicija se je razdelila na dva dela, tako imenovane abstencioniste in elektoraliste. Abstencionisti so \xc5\xbeeleli bojkotirati volitve, neodvisno od okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, v katerih bi bile izvedle, medtem ko so elektoralisti iskali dolo\xc4\x8dene pravice in zagotovila, da bi lahko prisostvovali na volitvah. Batista je z izsiljevanjem, ustrahovanjem in prevaro \xc5\xbeelel na vsak na\xc4\x8din zmagati na volitvah in s tem povzro\xc4\x8dil, da so vse politi\xc4\x8dne stranke v dr\xc5\xbeavi umaknile svoje kandidature in se pridru\xc5\xbeile bojkotu abstencionistov._NEWLINE_Biv\xc5\xa1i predsednik Ram\xc3\xb3n Grau San Mart\xc3\xadn je izvedel kratko politi\xc4\x8dno kampanjo, ampak se je odmaknil nekaj dni pred volitvami, z obto\xc5\xbebami, da je Batista prevarant in z opozorilom, da so bili njegovi privr\xc5\xbeenci prestra\xc5\xa1eni in podvr\xc5\xbeeni pritisku. Tako je bil Batista izvoljen s 45,6\xc2\xa0% podporo pri 52,6\xc2\xa0% udele\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nEkonomija\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Batista pri\xc5\xa1el na oblast, je podedoval dokaj uspe\xc5\xa1no dr\xc5\xbeavo za razmere Latinske Amerike. \xc4\x8ceprav je bila tretjina prebivalstva na pragu rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, je bila Kuba ena izmed najbolje razvitih dr\xc5\xbeav v regiji. V 50. letih 20. stoletja je BDP na prebivalca Kube zna\xc5\xa1al pribli\xc5\xbeno toliko kot BDP Italije (glede na \xc5\xa1tevilke Batistove vlade), kljub temu pa je \xc5\xa1e vedno predstavljal eno \xc5\xa1estino BDP-ja Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike. _NEWLINE_Kljub temu pa je, glede na raziskavo Dr\xc5\xbeavnega sveta Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike za ekonomijo, izvedeno v ruralnih obmo\xc4\x8djih med majem 1956 in junijem 1957, skoraj 60\xc2\xa0% kmetov \xc5\xbeivelo v barakah s strehami iz palminih listov in tlemi iz zemlje, brez sanitarij ali teko\xc4\x8de vode. Skoraj 90\xc2\xa0% gospodinjstev ni imelo elektrike, 85\xc2\xa0% pa je imelo samo eno ali dve sobi za celo dru\xc5\xbeino. Samo 11\xc2\xa0% kmetov je u\xc5\xbeivalo mleko, 4\xc2\xa0% meso in 2\xc2\xa0% jajca. 43\xc2\xa0% kmetov je bilo nepismenih._NEWLINE_Po drugi strani pa je Batistova vlada spo\xc5\xa1tovala pravice severnoameri\xc5\xa1ke industrije in kubanskega trgovanja, saj so se pla\xc4\x8de industrijskih delavcev znatno povi\xc5\xa1ale. Glede na Mednarodno organizacijo dela, je Kuba leta 1958 zasedala osmo mesto na lestvici pla\xc4\x8d delavcev v industriji. Pa vendar, korupcija je bila neizmerna in kljub ve\xc4\x8d pozitivnim pokazateljem je imela kubanska dru\xc5\xbeina leta 1953, v prvih mesecih diktature, samo 6 $ tedenskega prihodka, od 15 do 20\xc2\xa0% aktivnega prebivalstva je bilo brezposelnega in samo v tretjini domov je bila prisotna teko\xc4\x8da voda._NEWLINE_Arthur Meier Schlesinger, Kennedyjev osebni svetovalec se je spominjal obiska glavnega mesta Kube in dejal:\xc2\xa0\xc2\xbbHavana me je o\xc4\x8darala in zgro\xc5\xbeen se bil nad tem, kako se je to lepo mesto na \xc5\xbealost spremenilo v veliko igralnico in bordel za severnoameri\xc5\xa1ke poslovne\xc5\xbee [...]. Moji rojaki so hodili po ulicah, hodili s \xc5\xa1tirinajstletnimi kubanskimi deklicami in zapravljali denar samo zaradi u\xc5\xbeitka ob gledanju mo\xc5\xa1kih, ki se valjajo v kanalizaciji in jih izbirajo. Pri tem se \xc4\x8dlovek vpra\xc5\xa1a, kako bi lahko Kubanci, ki so to gledali, Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike obravnavali druga\xc4\x8de kot s sovra\xc5\xa1tvom.\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nBatista in organiziran kriminal\n_START_PARAGRAPH_\nV 50. letih 20. stoletja je bila Havana polna igralnic, prostitucije, trgovine z mamili pod vodstvom severnoameri\xc5\xa1kih kriminalnih zdru\xc5\xbeb, skorumpiranih policistov in politikov, izvoljenih s pomo\xc4\x8djo goljufije. Ker se je Batista posku\xc5\xa1al okoristiti na ra\xc4\x8dun okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, je vzpostavil trajne povezave z organiziranim kriminalom, \xc5\xa1e posebej s severnoameri\xc5\xa1kimi mafijci kot so bili Meyer Lansky in Lucky Luciano. Tako je Havana pod Batistovo oblastjo postala znana kot \xc2\xbbLatinski Las Vegas\xc2\xab. Poslovni odnos med Batisto in Lanskyjem je trajal celih 10 let, pri \xc4\x8demer je Batista prejemal razli\xc4\x8dne vrste podkupnin v zameno za Lanskyjev nadzor nad igralnicami in kubanskimi hipodromi._NEWLINE_Po koncu 2. svetovne vojne je bil Lucky Luciano spu\xc5\xa1\xc4\x8den na prostost, pod pogojem, da se za vedno vrne na Sicilijo. Luciano se je na skrivaj preselil na Kubo in tam posku\xc5\xa1al ponovno prevzeti nadzor nad severnoameri\xc5\xa1ko mafijo. Z Batistovim dovoljenjem je imel pod nadzorom tudi ve\xc4\x8d havanskih igralnic, po pritiskih na diktatorja pa je severnoameri\xc5\xa1ki vladi kon\xc4\x8dno uspelo dose\xc4\x8di deportacijo Luciana._NEWLINE_Batista je v Havani masovno spodbujal igre na sre\xc4\x8do. Leta 1955 je bilo razgla\xc5\xa1eno, da bo Kuba dodelila licenco za igranje iger na sre\xc4\x8do vsakemu, ki bo investiral 1 000 000 ameri\xc5\xa1kih dolarjev v hotel ali 200 000 ameri\xc5\xa1kih dolarjev v novo diskoteko, vlada pa bo priskrbela javna sredstva za gradnjo igralnic, dav\xc4\x8dno oprostitev za obdobje 10 let in ne bodo uveljavljali pravic na dajatve za uvo\xc5\xbeeno opremo in pohi\xc5\xa1tvo novih hotelov. Vsaka igralnica bi za licenco vladi pla\xc4\x8dala 250 000 $ in \xc5\xa1e dodaten odstotek od dobi\xc4\x8dka. V praksi pa je vlada opustila nadzor, kar je odprlo vrata vlagateljem z ilegalno pridobljenimi sredstvi. Tako je Meyer Lansky postal izstopajo\xc4\x8da figura v igralni\xc5\xa1kih poslih na Kubi in vplival na Batistovo politiko igralnic. Prav tako je spremenil Kubo v mednarodno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de trgovanja z drogami.\n_START_SECTION_\nOdnosi z Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nVlada Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike je izkoristila svoj vpliv za \xc5\xa1irjenje svojih interesov in pove\xc4\x8danje dobi\xc4\x8dka severnoameri\xc5\xa1kih zasebnih podjetij, ki so obvladovali oto\xc5\xa1ko ekonomijo. Kot simbol poslovnega odnosa med Batisto in severnoameri\xc5\xa1kimi podjetji, je multinacionalna telefonska dru\xc5\xbeba ITT Corporation Batisti podarila zlat telefon, kot izraz zahvale za pretirano povi\xc5\xa1anje telefonske tarife, ki jo je uveljavil Batista na \xc5\xbeeljo severnoameri\xc5\xa1ke vlade._NEWLINE_Earl T. Smith, nekdanji veleposlanik Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike na Kubi, je pred Senatom Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike leta 1960 povedal, da je bila severnoameri\xc5\xa1ka mo\xc4\x8d do prihoda Castra nad Kubo tako velika, da je bil veleposlanik druga najpomembnej\xc5\xa1a oseba, takoj za predsednikom, v\xc4\x8dasih celo bolj. Poleg tega je bila skoraj vsa pomo\xc4\x8d, ki so jo Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike priskrbele karibski dr\xc5\xbeavi v obliki oro\xc5\xbeja, ki je samo okrepilo diktaturo in ni pripomogla k ekonomskemu izbolj\xc5\xa1anju kubanskega prebivalstva. Tovrstno ravnanje je v prihodnosti omogo\xc4\x8dilo Castru in komunistom okrepiti rasto\xc4\x8de prepri\xc4\x8danje v ravnodu\xc5\xa1nost Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike glede kubanskih upanj o dostojnem \xc5\xbeivljenju. Sodelovanje z Batistovo vlado je temeljilo predvsem na diktatorjevem mo\xc4\x8dnem nasprotovanju komunizmu v obdobju najve\xc4\x8djih pritiskov hladne vojne (1947-1953) med Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami Amerike in Sovjetsko zvezo.\n_START_SECTION_\nKubanska revolucija\n_START_PARAGRAPH_\n26. julija 1953, malo manj kot leto po Batistovem dr\xc5\xbeavnem udaru, je majhna skupina revolucionarjev napadla voja\xc5\xa1nico Moncada, v Santiagu. Vladne sile so z lahkoto porazile napadalce in zaprle njihove vodje, medtem ko je mnogo akterjev u\xc5\xa1lo iz dr\xc5\xbeave. Glavni vodja napada, Fidel Castro, je bil mlad odvetnik, ki bi bil kandidat na parlamentarnih volitvah leta 1952, \xc4\x8de te ne bi bile odpovedane zaradi dr\xc5\xbeavnega udara. Zaradi napada na voja\xc5\xa1nico Moncada, je Batista preklical ustavno zagotovljene pravice in od takrat naprej pa vse do konca svojega vladanja, je policija skrbela za strah in represijo nad prebivalstvom._NEWLINE_Ob koncu leta 1955 so se vrstili \xc5\xa1tudentski upori in protesti proti Batisti, brezposelnost pa je postala velik problem, saj pravkar diplomirani niso mogli dobiti stalne zaposlitve. Vse te\xc5\xbeave pa  je oblast re\xc5\xa1evala s pove\xc4\x8danjem represije, pri \xc4\x8demer so bili vsi mladi obravnavani kot potencialni revolucionarji. Zaradi nenehne opozicije diktatorju in velike revolucionarne aktivnosti, ki se je dogajala v kampusu, je bila havanska univerza za\xc4\x8dasno zaprta 30. novembra 1956 pa vse do zru\xc5\xa1itve Batiste.  13. marca 1957 je bil pred radijsko postajo \xc2\xbbReloj\xc2\xab\xc2\xa0s strani policije ubit \xc5\xa1tudentski vodja Jos\xc3\xa9 Antonio Echeverr\xc3\xada, po tem, ko je oznanil, da je Batista umrl v ponesre\xc4\x8denem napadu na predsedni\xc5\xa1ko pala\xc4\x8do. V resnici je pred napadom pobegnil, \xc5\xa1tudente Zdru\xc5\xbeenja univerzitetnih \xc5\xa1tudentov in Revolucionarnega direktorija 13. maj, ki so vodili napad, pa so umorili vojaki in policisti. Castro je obsodil napad, saj \xc2\xbbGibanje 26. julij\xc2\xab ni sodelovalo pri napadu.\n_START_SECTION_\nPoskus dr\xc5\xbeavnega udara 1956\n_START_PARAGRAPH_\nAprila 1956 je Batista poskrbel za vrnitev vojaka Ram\xc3\xb3na Barqu\xc3\xadna iz Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike, da bi ocenil voja\xc5\xa1ke sposobnosti Dominikanske republike pred napadom na Kubo. V tistem \xc4\x8dasu sta bila tako Batista kot dominikanski predsednik Rafael Trujillo  v veliki politi\xc4\x8dni krizi. Barqu\xc3\xadn je bil zelo priljubljen med kubanskim narodom in Batista je pri\xc4\x8dakoval, da si bo zaradi tega povrnil vsaj nekaj podpore. Toda Barqu\xc3\xadn je v tistem \xc4\x8dasu na\xc4\x8drtoval Batistovo zru\xc5\xa1itev v tako imenovani \xc2\xbbConspiraci\xc3\xb3n de los Puros\xc2\xab. 4. aprila 1956 je Barqu\xc3\xadn posku\xc5\xa1al izvesti dr\xc5\xbeavni udar, ki pa ni bil uspe\xc5\xa1en, zaradi intervencije poro\xc4\x8dnika R\xc3\xadosa Morej\xc3\xb3na, ki je izdal Barqu\xc3\xadnov  na\xc4\x8drt. Barqu\xc3\xadn je bil obsojen na samico na otoku Pinos (Isla de Juventud), nekateri agenti pa so bili obsojeni na smrt zaradi izdaje. Spet drugi, ki so sodelovali v udaru, pa so se izognili kazni v vojski._NEWLINE_\xc4\x8cistka kubanske vojske po poskusu udara je znatno oslabila oboro\xc5\xbeene sile, \xc5\xa1e posebej v boju proti Castrovim gverilam. Batistova policija je na vse ve\xc4\x8dje nezadovoljstvo ljudstva odgovorila z mu\xc4\x8denjem in pobijanjem osumljencev. V nobenem primeru pa niso bili sposobni premagati gverile v Sierri Maestri in v Escambrayu. Druga mo\xc5\xbena razlaga, zakaj Batista ni neposredno posku\xc5\xa1al kon\xc4\x8dati s Castrovim uporom, je po besedah Carlosa Alberta Montanera ta, da bi lahko na ta na\xc4\x8din z lahkoto ukradel del stro\xc5\xa1kov, ki jih je dr\xc5\xbeava uporabila za financiranje obrambe dr\xc5\xbeave. Diktatorska vlada je bila \xc4\x8dedalje manj priljubljena med zatiranim prebivalstvom in tako je Sovjetska zveza za\xc4\x8dela tajno podpirati Castrovo gverilo. Tudi ve\xc4\x8d generalov kubanskih oboro\xc5\xbeenih sil je v zadnjih letih govorilo slabo o Batisti, saj je njegovo pretirano vme\xc5\xa1avanje v voja\xc5\xa1ko na\xc4\x8drtovanje oslabilo in oviralo vojsko v boju proti gverilam._NEWLINE_Novembra 1958 so bile izvedene nove volitve, z izjemo provinc Las Villas in Oriente, ki sta bili takrat \xc5\xbee pod Castrovim nadzorom. Volitve so bile predvidene za mesec junij, kot je to zahtevala ustava, ampak so se zavlekle zaradi aktivnosti gverile. Podobno kot leta 1954, je Ram\xc3\xb3n Grau tudi takrat umaknil svojo kandidaturo malo pred volitvami, zaradi domnevne goljufije, ko je Batista ukazal ponovno \xc5\xa1tetje glasov po volitvah. Na volitvah je zmagal Andr\xc3\xa9s Rivero Ag\xc3\xbcero, Batistov privr\xc5\xbeenec. \xc4\x8ceprav je bil legitimen predsednik republike, mu ni bilo dovoljeno prevzeti oblasti.\n_START_SECTION_\nPadec oblasti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbOb upo\xc5\xa1tevanju izgube \xc5\xbeivljenj, materialne \xc5\xa1kode na lastnini in o\xc4\x8ditne \xc5\xa1kode, ki se godi gospodarstvu Republike, prosim Boga, da razsvetli Kubance, da bi lahko \xc5\xbeiveil v miru, odstopam od svojih pooblastil kot predsednik Republike, ki jih prena\xc5\xa1am na ustavnega naslednika. Ljudi pozivam, naj ostanejo znotraj reda in se izognejo temu, da bi postali \xc5\xbertev strasti, ki bi lahko bile pogubne za kubansko dru\xc5\xbeino.\xc2\xab\xc2\xa0Kon\xc4\x8dni govor Fulgencia Batiste Zald\xc3\xadvarja, predsednika Republike. Havana, 1. januar 1959._NEWLINE_Konec decembra 1958 se je polom Batistove diktature zdel neizbe\xc5\xbeen. Severnoameri\xc5\xa1ka vlada je na oblasti ohranjala diktatorja, mu dodeljevala letala, barke in oro\xc5\xbeje najnovej\xc5\xa1e tehnologije, kot je napalm, vendar pa so marca 1958 oznanili, da bodo prenehali prodajati oro\xc5\xbeje kubanski vladi.  Konec leta so celo uveljavili embargo na oro\xc5\xbeje, kar je zape\xc4\x8datilo usodo \xc5\xa1ibki diktatorski vladi. Decembra so bili edini, ki so \xc5\xa1e podpirali Batisto posestniki in kubanski poslovne\xc5\xbei, ki so se ekonomsko obogatili z njegovo diktaturo._NEWLINE_28. decembra so milice pod vodstvom Che Guevare pri\xc4\x8dele z odlo\xc4\x8dilnim napadom proti mestu Santa Clara, zadnji trdnjavi pred Havano. 31. decembra, ko so uporni\xc5\xa1ke enote zavzele blindiran vlak, ki ga je vlada poslala za okrepitev mesta, se je Batista, ob 3:00 v no\xc4\x8di na 1. januar 1959, odlo\xc4\x8dil pobegniti proti Santu Domingu, skupaj z izvoljenim predsednikom Andr\xc3\xa9som Rivero Ag\xc3\xbcerom._NEWLINE_Naslednjega jutra so \xc4\x8dete Druge dr\xc5\xbeavne fronte Escambaya pod vodstvom Eloya Guti\xc3\xa9rreza Menoya vstopile v Havano. Naslednji dan so prispele \xc4\x8dete Gibanja 26. julij pod vodstvom Camila Cienfuegosa in Che Guevare, ki so brez upora zavzele regiment Campa Columbie in trdnjavo San Carlos de la Caba\xc3\xb1a. a. Zatem so \xc4\x8dete Revolucionarnega Direktorija na ukaz Faura Chom\xc3\xb3na zasedle predsedni\xc5\xa1ko pala\xc4\x8do, kar je povzro\xc4\x8dilo krizo med revolucionarnimi silami.  Isto\xc4\x8dasno je Fidel Castro 1. januarja pri\xc5\xa1el v Santiago de Cuba, ga razglasil za za\xc4\x8dasno glavno mesto in proglasil Manuela Urrutio Lle\xc3\xb3ja za predsednika dr\xc5\xbeave. Severnoameri\xc5\xa1ka vlada je priznala legitimnost revolucionarne vlade in tako tudi konec Batistove diktature.\n_START_SECTION_\nIzgnanstvo in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nBatista je pobegnil iz dr\xc5\xbeave z bogastvom vrednim pribli\xc5\xbeno 100 000 000 $, sprva je od\xc5\xa1el v Dominikansko republiko, kasneje na Madeiro (Portugalska), nazadnje pa v \xc5\xa0panijo Francisca Franca, \xc4\x8deprav je \xc5\xa1e decembra 1942 ozna\xc4\x8dil Franca za fa\xc5\xa1ista. Batista je ostal v \xc5\xa0paniji vse do svoje smrti leta 1973, ko je do\xc5\xbeivel sr\xc4\x8dni infarkt v Marbelli. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du San Isidro v Madridu, skupaj s svojo \xc5\xbeeno Marto Fern\xc3\xa1ndez Miranda de Batista in enem od svojih petih otrok, Carlosom Manuelom, ki je umrl za levkemijo leta 1969.'