b'\n_START_ARTICLE_\nPrevalitanija\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko cesarstvo je zasedlo ozemlje Prevalitanije po tretji ilirski vojni. Leta 168 pred n. \xc5\xa1t. so Rimljani v Skadru porazili zadnjega ilirskega kralja Gencija, ga odpeljali v Rim in leta 165 pred n. \xc5\xa1t. obglavili. Na osvojenem ozemlju so ustanovili \xc5\xa1tiri odvisne republike, v katerih so dejansko vladali Rimljani. Kasneje ustanovljeni Ilirik je bil organiziran kot provinca z upravnim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem Skadar pod neposredno rimsko upravo. Ilirik je bil leta 10 razdeljen na provinci Panonija in Dalmacija. Provinca Dalmacija je obsegala jadransko obalo in Dinarsko gorstvo, vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8crno goro.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nProvinca Prevalitanija je bila ustanovljena med vladavino cesarja Dioklecijana (vladal 284-305) iz jugovzhodnega dela nekdanje province Dalmacije in postala del Dioceze Mezije (290-357), ene od dvanajst diocez, ki jih je ustanovil Dioklecijan. Mezijska dioceza je bila kasneje razdeljena na dve diocezi: Dakijo na severu in Makedonijo na jugu. Prevalitanija je sprva spadala v Makedonsko diocezo, kasneje pa v Da\xc4\x8dansko, v katero so spadale tudi Mediteranska Dakija, Celinska Dakija, Dardanija in Spodnja Mezija. Da\xc4\x8danska dioceza je spadala v Pretorijansko prefekturo Ilirik. Rimska provinca Makedonija je bila kmalu po ustanovivi razdeljena med Prevalitanijo in privinco Novi Epir._NEWLINE_Po razpadu Zahodnega rimskega cesarstva leta 476 in za\xc4\x8detku preseljevanja ljudstev so v regiji zavladali Ostrogoti.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDalmacija je po propadu Zahodnega rimskega cesarstva in gotski vojni (535-554) med vladavino cesarja Justinijana I. (vladal 527\xe2\x80\x93565) pri\xc5\xa1la pod oblast Vzhodnega (Bizantinskega) rimskega cesarstva. V invazijah Slovanov in Avarov je bila poru\xc5\xa1ena ve\xc4\x8dina mest in njihovega zaledja. Bizantinska oblast se je obdr\xc5\xbeala samo na otokih in v nekaj obalnih mestih v albanskem vi\xc5\xa1avju.\n_START_SECTION_\nMesta\n_START_PARAGRAPH_\nPrva omemba kakr\xc5\xa1nega koli naselja v ju\xc5\xbeni Dalmaciji je omemba Birsiminija v provinci Prevalitaniji, ki je \xc5\xbeivelo v senci ilirskega mesta Doclea (Duklja). Duklja je imela osem do deset tiso\xc4\x8d prebivalcev in je bila po takratnih merilih veliko mesto. Ime je dobila po Dokleatih, enem od dveh velikih ilirskih plemen, naseljenih v regiji. Drugo pleme so bili Labeati, ki so bili naseljeni v pokrajini med Skadarskim jezerom in sedanjo Podgorico. Njihova glavna trdnjava je bila Meteon, sedanji Medun. Labeati so imeli zelo razvit socialni in voja\xc5\xa1ki sistem. Dolkeati so naseljevali bogato dolino reke Zete, po kateri je potekala glavna povezava med obalnim in celinskim delom \xc4\x8crne gore._NEWLINE_V 5. stoletju so se na ozemlju Prevalitanije za\xc4\x8dela naseljevati slovanska in avarska plemena. Njihovo naseljevanje je bilo vedno povezano z uni\xc4\x8devalnimi pohodi na lokalno prebivalstvo in njihova naselja. Priseljenci in naravne katastrofe so povzro\xc4\x8dile skoraj popolno uni\xc4\x8denje neko\xc4\x8d cveto\xc4\x8dih mest. Slovanski priseljenci so zgradili novo naselje, Ribnico (Podgorica), ki je prevzela vlogo nekdanje Duklje. Neromanizirano lokalno (albansko) prebivalstvo se je umaknilo v albansko vi\xc5\xa1avje. Slovanske napade je pre\xc5\xbeivel samo Acruvium (sedanji Kotor) na jadranski obali, ki je do 10. stoletja cvetel kot trgovska mestna dr\xc5\xbeava, naseljena z romaniziranimi Iliri. Drugi ve\xc4\x8dji mesti v pokrajini sta bili Anderva (Nik\xc5\xa1i\xc4\x87) in Risinium (Risan).'