b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbeboslovna informatika\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeboslovna informatika je interdisciplinarna znanstvena veda o na\xc4\x8drtovanju, uporabi in posledicah informacijske-komunikacijske tehnologije (IKT) v sodobnih dru\xc5\xbebah. Utemeljitelj dru\xc5\xbeboslovne informatike Rob Kling (1999) jo opredeljuje kot interakcijo IKT s \xc5\xa1ir\xc5\xa1im dru\xc5\xbebenim (predvsem organizacijskim, institucionalnim in kulturnim) okoljem. Odgovarjajo\xc4\x8de znanstveno podro\xc4\x8dje se nana\xc5\xa1a na raziskave, ki obravnavajo dru\xc5\xbebene vidike informatizacije, vklju\xc4\x8dno z vlogo IKT v dru\xc5\xbebeni strukturi ter na\xc4\x8dine, na katere dru\xc5\xbebene strukture in prakse sooblikujejo dru\xc5\xbebeno organizacijo IKT. Podobno tudi mnogi drugi avtorji (Dahlbom 1996; Penniman 2005; Lamb in Sawyer 2005) dru\xc5\xbeboslovno informatiko razumejo kot raziskovalno podro\xc4\x8dje, ki se osredoto\xc4\x8da na prou\xc4\x8devanje odnosa med ljudmi, IKT in spremljajo\xc4\x8do dru\xc5\xbebeno strukturo. Dru\xc5\xbeboslovna informatika se je kot disciplina pri\xc4\x8dela vzpostavljati na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine \xc5\xbee od sedemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja dalje. Sam angle\xc5\xa1ki izraz "social informatics" se je sicer prvi\xc4\x8d pojavil kasneje (1997) v krogu raziskovalcev Roba Klinga, ki velja za pionirja in utemeljitelja dru\xc5\xbeboslovne informatike (Kling 1999). Njegovo delo nadaljuje Rob Kling Center for Social Informatics, Indiana University Bloomington. Na drugi strani res prvo formalno pojavljanje izraza \'dru\xc5\xbeboslovna informatika\' najdemo v Evropi, kjer je norve\xc5\xa1ki sociolog Stein Br\xc3\xa5ten leta 1983 definiral dru\xc5\xbeboslovno informatiko (samfunnsinformatikk) kot\xc2\xa0\xc2\xbbznanstveno podro\xc4\x8dje, ki se ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med psihologijo, sociologijo in informatiko\xc2\xab\xc2\xa0(Roggen 1998). Med pomembne za\xc4\x8detke dru\xc5\xbeboslovne informatike uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tudi Fakulteto za dru\xc5\xbebene vede, Univerza v Ljubljani, kjer se je leta 1985 dru\xc5\xbeboslovna informatika prvi\xc4\x8d na svetu pojavila kot \xc5\xa1tudijski program (Vehovar 2006).'