b"\n_START_ARTICLE_\nHudsonov zaliv\n_START_PARAGRAPH_\nHudsonov zaliv (angle\xc5\xa1ko Hudson Bay, francosko baie d'Hudson) je obse\xc5\xbeen oceanski zaliv severnega Atlantskega oceana, ki se zajeda v celino na skrajnem severu Severne Amerike in je s povr\xc5\xa1ino 1.230.000 km\xc2\xb2 drugi najve\xc4\x8dji zaliv na svetu (za Bengalskim). Je razmeroma plitev in klasificiran kot epikontinentalno morje, s povpre\xc4\x8dno globino okoli 100 m. Meri pribli\xc5\xbeno 1370 km v dol\xc5\xbeino in 1.050 km v \xc5\xa1irino._NEWLINE_Velja za del Atlantskega oceana, saj morski tokovi te\xc4\x8dejo prete\xc5\xbeno vanj, nekateri publicisti\xc4\x8dni viri pa ga obravnavajo kot robno morje Arkti\xc4\x8dnega oceana. Z Atlantskim oceanom ga povezuje Hudsonov preliv na severovzhodu, na severozahodu pa je prek Foxove kotline in ozkega preliva Fury in Hecla povezan z Arkti\xc4\x8dnim oceanom. Vzhodna obala je nizka, na zahodu pa se razteza gorovje Kanadski \xc5\xa1\xc4\x8dit, zato je povr\xc5\xa1je tam hribovito. Povodje Hudsonovega zaliva obsega velik del Kanade in tudi manj\xc5\xa1i del Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike, meri pa 3.861.400 km\xc2\xb2. Otoki v njem so del Kanadskega arkti\xc4\x8dnega oto\xc4\x8dja, najve\xc4\x8dji je Southamptonov otok ob ustju na severozahodu._NEWLINE_Zaliv se imenuje po angle\xc5\xa1kem pomor\xc5\xa1\xc4\x8daku Henryju Hudsonu, ki ga je leta 1610 kot prvi Evropejec raziskal med odpravo z ladjo Discovery v iskanju severozahodnega prehoda v Tihi ocean. Zdaj pripada Kanadi in ima pravni status zaprtega morja (mare clausum). Nanj mejijo kanadske province Nunavut, Manitoba, Ontario in Qu\xc3\xa9bec."