b'\n_START_ARTICLE_\nHenry David Thoreau\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v mestu Concord v Novi Angliji v dru\xc5\xbeini francosko-\xc5\xa1kotskega rodu kot tretji izmed \xc5\xa1tirih otrok. O\xc4\x8de je bil manj\xc5\xa1i podjetnik, ki se je ukvarjal z izdelovanjem svin\xc4\x8dnikov. Izmed vseh otok v dru\xc5\xbeini je najve\xc4\x8djo nadarjenost za u\xc4\x8denje pokazal prav Henry David. Dru\xc5\xbeini je uspelo privar\xc4\x8devati potrebno vsoto 180 dolarjev za prvo \xc5\xa1olnino na harvardski univerzi, kasneje pa si je Henry David z odli\xc4\x8dnimi ocenami vsako leto sam pridobil \xc5\xa1tipendijo za nadaljevanje \xc5\xa1tudija. Na Harvardu je obiskoval predavanja retorike, filologije, filozofije, matematike in moderne znanosti. Diplomiral je leta 1837, vendar se ni usmeril v akademsko kariero. Tik pred zaklju\xc4\x8dkom \xc5\xa1tudija je nanj napravil globok vtis esej\xc2\xa0\xc2\xbbNarava\xc2\xab\xc2\xa0(Nature, 1836) ameri\xc5\xa1kega filozofa Ralpha Walda Emersona, v katerem je Emerson iz do\xc5\xbeivetja \xc5\xa1e neokrnjene ameri\xc5\xa1ke divjine na novo ovrednotil povezavo med \xc4\x8dlovekom in naravo ter se odmaknil od svetopisemske interpretacije \xc4\x8dlovekovega instrumentalnega razpolaganja z naravo. Thoreau se je spoprijateljil s 15 let starej\xc5\xa1im Emersonom, ki je do Thoreauja je zavzel mentorski odnos in ga predstavil krogu svojih somi\xc5\xa1ljenikov, vendar je Thoreau ostajal v svojem razmi\xc5\xa1ljanju samosvoj in sledil svojim zanimanjem. _NEWLINE_Po \xc5\xa1tudiju je nekaj \xc4\x8dasa u\xc4\x8diteljeval, vendar se mu je uprlo telesno kaznovanje u\xc4\x8dencev. Skupaj s starej\xc5\xa1im bratom je odprl manj\xc5\xa1o zasebno \xc5\xa1olo, ki je vklju\xc4\x8devala progresivne metode dela z u\xc4\x8dnimi urami v naravnem okolju, v lokalnih podjetjih ter trgovinah. Zasebna \xc5\xa1ola je bila kratkotrajen projekt, saj ga je leta 1842 pretresla prezgodnja bratova smrt. Leta 1837 je za\xc4\x8del pisati svoj osebni dnevnik, ki ga je pisal v vse do svoje smrti. Vsa ostala dela, ki jih je spisal sproti ob pisanju dnevnika, so nastala po predlogah predhodnih zapisov v njegovem dnevniku, ki \xc5\xbee sam zase stoji kot samostojno in obse\xc5\xbeno literarno-filozofsko delo. \xc5\xa0ele zadnja desetletja so s kriti\xc4\x8dnimi izdajami dnevni\xc5\xa1kih zapisov na novo ovrednotila Thoreaujev prispevek k epistemologiji, ki izhaja iz Kantovega transcendentalizma in zdru\xc5\xbeuje \xc4\x8dut za subjektivno opazovanje narave ter eti\xc4\x8dno odgovornostjo do okolja.   _NEWLINE_Leta 1844 je po nesre\xc4\x8di zanetil ve\xc4\x8dji po\xc5\xbear v gozdu blizu jezera Walden. Kot da bi iskal neko opravi\xc4\x8dilo, se je leto dni kasneje umaknil v majhno brunarico na Emersonovi posesti blizu omenjenega jezera in naslednji dve leti pre\xc5\xbeivel v tem okolju, odmaknjen v gozdu, vendar \xc5\xa1e vedno relativno blizu mesta Concord. Izjema tega dvoletnega bivanja ob jezeru je dan 24. julija 1846, ko je Thoreau zavrnil pla\xc4\x8dilo davkov in je bil zaradi tega za eno no\xc4\x8d priprt v zaporu. Med razlogi za izognitev pla\xc4\x8dilu omenja protest proti mehi\xc5\xa1ko-ameri\xc5\xa1ki vojni in nestrinjanje z vladno politiko dr\xc5\xbeave Massachusetts, ki je istega leta izglasovala zakon o izro\xc4\x8ditvi prebeglih \xc4\x8drnskih su\xc5\xbenjev dr\xc5\xbeavam, iz katerih so prebegnili. Kljub temu, da ni bil pripravljen pla\xc4\x8dati davkov, je bil \xc5\xbee naslednji dan izpu\xc5\xa1\xc4\x8den proti pla\xc4\x8dilu var\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki jo je polo\xc5\xbeila njegova teta. Priprtje je nanj napravilo mo\xc4\x8dan vtis, razloge za svojo potezo, ki ga je privedla v zapor, je najprej pojasnil v predavanju some\xc5\xa1\xc4\x8danom Concorda. Kasneje je na podlagi tega predavanja spisal delo Dr\xc5\xbeavljanska nepokor\xc5\xa1\xc4\x8dina. _NEWLINE_Po dvoletnem bivanju ob jezeru Walden, kjer je nastalo njegovo istoimensko najbolj znano delo, zbirka esejisti\xc4\x8dnih vtisov o razmerju med \xc4\x8dlovekom in naravo, se je vrnil v normalno vsakdanje \xc5\xbeivljenje. Poleg vodenja osebnega dnevnika, v katerega je bele\xc5\xbeil svoje vtise opazovanja narave, je prevzel o\xc4\x8detovo tovarno svin\xc4\x8dnikov in se ukvarjal z manj\xc5\xa1imi hi\xc5\xa1nimi ter vrtnarskimi deli. Izdajanje lastnih knji\xc5\xbenih del je bilo vse prej kot lahko, saj jih je financiral iz lastnih sredstev. Zelo se je zadol\xc5\xbeil s potopisom, v katerem je opisoval vtise potovanja s kanujem po reki Merrimack (A Week on the Concord and Merrimack Rivers, 1849), ki ga je spisal in memoriam na svojega brata. Druga\xc4\x8de je velik del svojih objav, ki zaobsegajo kvalitativna in kvantitativna opazovanja narave in naravnih pojavov bele\xc5\xbeil zase. _NEWLINE_Mogo\xc4\x8de je najbolj nenavadna poteza, ki se odmika od prvotnega nenasilnega sporo\xc4\x8dila v Dr\xc5\xbeavljanski nepokor\xc5\xa1\xc4\x8dini, njegov zagovor oboro\xc5\xbeenega spodletelega upora, ki ga je leta 1859 vodil militantni abolicionist John Brown in je bil eden od klju\xc4\x8dnih povodov v kasnej\xc5\xa1o ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljansko vojno._NEWLINE_Thoreau se je s tuberkolozo oku\xc5\xbeil \xc5\xbee v mladosti. Leta 1859 je zbolel \xc5\xa1e z bronhitisom, nakar se mu je stanje iz leta v leto slab\xc5\xa1alo. Kljub temu je vse do svoje smrti 1862 preurejal svoje zapise, ki so v ve\xc4\x8dini kasneje iz\xc5\xa1li posthumno.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nV sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino so prevedeni esej Dr\xc5\xbeavljanska nepokor\xc5\xa1\xc4\x8dina (Civil Disobedience, 1849), knjiga Walden: \xc5\xbeivljenje v gozdu (Walden, or Life in the woods, 1854), esej Poslednji dnevi Johna Browna (The Last Days of John Brown, 1860) in drugi del eseja Hoja (Walking, 1861).'