b'\n_START_ARTICLE_\nHoward Phillips Lovecraft\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLovecraft se je rodil v dru\xc5\xbeinski hi\xc5\xa1i na Angell Street, v Providenceu, 20. avgusta 1890, ob 9:00 zjutraj. Bil je edini otrok Winfielda Scotta Lovecrafta, potujo\xc4\x8dega prodajalca nakita in dragocenih kovin, in Sarah Susan Phillips Lovecraft, katere ameri\xc5\xa1ki predniki so bili kolonisti iz Massachusetts Baya, iz leta 1630. Njegova star\xc5\xa1a sta se poro\xc4\x8dila, ko sta bila v tridesetih letih, kar je bilo za tedanji \xc4\x8das nenavadno pozno. Leta 1893, ko je imel Howard tri leta, je njegov o\xc4\x8de, ki je bil na slu\xc5\xbebenem potovanju, v \xc4\x8dika\xc5\xa1ki hotelski sobi postal akutno psihoti\xc4\x8den. Winfielda so nato pripeljali nazaj v Providence in ga sprejeli v psihiatri\xc4\x8dno bolni\xc5\xa1nico Butler Hospital, kjer je ostal do svoje smrti leta 1898. Lovecraft je vse do svoje smrti mislil, da je njegov o\xc4\x8de umrl v stanju paralize, ki je bila posledica \xc2\xbb\xc5\xbeiv\xc4\x8dne izmu\xc4\x8denosti\xc2\xab\xc2\xa0zaradi pretiravanja z delom. Dandanes je skoraj povsem sigurno, da je bil dejanski vzrok smrti posledica oku\xc5\xbebe s sifilisom. Ni znano ali se je mladi Lovecraft kdaj zavedal dejanske narave o\xc4\x8detove bolezni ali njenega vzroka, \xc4\x8deprav je njegova mati verjetno vedela zanjo in se je preventivno zdravila s tinkturo arzena._NEWLINE_Po o\xc4\x8detovi hospitalizaciji so Howarda vzgajali njegova mati, teti (Lillian Delora Phillips in Annie Emeline Phillips) in dedek Whipple Van Buren Phillips, ameri\xc5\xa1ki poslovne\xc5\xbe. Vseh pet je stanovalo skupaj v dru\xc5\xbeinski hi\xc5\xa1i. Howard je bil \xc4\x8dude\xc5\xbeni otrok, ki je pri treh letih recitiral poezijo ter pisal samostojne pesmi pri \xc5\xa1estih letih. Njegov dedek ga je spodbujal pri branju in ga zalagal s klasikami kot so Tiso\xc4\x8d in ena no\xc4\x8d, Age of Fable in Odiseja. V mlademu Lovecraftu je vzbudil tudi zanimanje za nenavadne zgodbe, vendar je njegovo mater skrbelo, da bi ga te zgodbe preve\xc4\x8d vznemirile._NEWLINE_Lovecraft je bil kot otrok pogosto bolan. Menijo, da naj bi bilo nekaj teh bolezni gotovo psihosomatskih, \xc4\x8deprav je sam pripisoval svoje \xc5\xa1tevilne bolezni izklju\xc4\x8dno telesnim vzrokom. Zaradi \xc5\xa1ibkega zdravja in nedisciplinirane, prepirljive narave, je bil komaj kaj prisoten v \xc5\xa1oli; ko je dopolnil osem let, pa so ga po enem letu izpisali iz \xc5\xa1ole. Kljub temu je bil med tem obdobjem nenasiten bralec ter se navdu\xc5\xa1il nad kemijo in astronomijo. Od leta 1899 dalje je objavil celo nekaj kopij tovrstnih publikacij v reviji The Scientific Gazette. \xc5\xa0tiri leta kasneje se je ponovno vpisal v javno \xc5\xa1olo, in sicer v Hope Street High School. V mladosti naj bi Lovecraft trpel no\xc4\x8dne strahove, redko parasomni\xc4\x8dno boleznijo. Sam je verjel, da so ga pono\xc4\x8di napadale grozne no\xc4\x8dne po\xc5\xa1asti. Poznavalci menijo, da so \xc5\xa1tevilna Lovecraftova kasnej\xc5\xa1a dela napisana po navdihu teh no\xc4\x8dnih mor._NEWLINE_Dedova smrt leta 1904 je imela velik vpliv na njegovo \xc5\xbeivljenje. Slabo upravljanje z dedovo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino je dru\xc5\xbeino pahnilo v tako slabo finan\xc4\x8dno stanje, da so se bili prisiljeni preseliti v precej manj\xc5\xa1e stanovanje na Angell Street. Lovecrafta je izguba rojstne hi\xc5\xa1e tako globoko prizadela, da je nekaj \xc4\x8dasa razmi\xc5\xa1ljal o samomoru. Leta 1908, pred zaklju\xc4\x8dkom srednje \xc5\xa1ole, je trdil, da je takrat do\xc5\xbeivel \xc2\xbb\xc5\xbeiv\xc4\x8dni zlom\xc2\xab\xc2\xa0in posledi\xc4\x8dno nikoli ni prejel srednje\xc5\xa1olskega spri\xc4\x8devala (\xc4\x8deprav je ve\xc4\x8dino \xc5\xbeivljenja trdil, da je \xc5\xa1olo zaklju\xc4\x8dil). S. T. Joshi v svoji biografiji o Lovecraftu domneva, da so bile primarni vzrok za ta zlom te\xc5\xbeave pri u\xc4\x8denju vi\xc5\xa1je matematike, predmet, ki bi ga mogel obvladati, da bi lahko postal astronom. Neuspeh pri izobrazbi (\xc5\xbeelel je nadaljevati \xc5\xa1tudij na Univerzi Brown) je bil vir razo\xc4\x8daranja in sramu celo kasneje v njegovem \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_Lovecraft je \xc5\xbee v mladosti napisal nekaj proze, vendar je bil v obdobju med 1908 in 1913 osredoto\xc4\x8den predvsem na poezijo. V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xbeivel kot pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik in ni imel skoraj nobenega stika z ljudmi, razen s svojo materjo. To se je spremenilo, ko je poslal pismo v uredni\xc5\xa1tvo \xc5\xa1und revije The Argosy, kjer se je prito\xc5\xbeeval nad neokusnostjo ljubezenskih zgodb enega izmed priljubljenih avtorjev te revije. Slede\xc4\x8da pisemska razprava v kolumni revije je pritegnila pozornost Edwarda F. Daasa, predsednika Zdru\xc5\xbeenega amaterskega novinarskega dru\xc5\xa1tva (UAPA), ki je leta 1914 Lovecrafta povabil naj se jim pridru\xc5\xbei. UAPA je na Lovecrafta delovalo pozitivno in ga spodbudilo, da je prispeval \xc5\xa1tevilne pesmi in eseje. Leta 1917 se je na prigovarjanje dopisovalcev vrnil nazaj k prozi s kvalitetnej\xc5\xa1imi zgodbami, kot na primer The Tomb in Dagon. Slednja je postala njegova prvo strokovno objavljeno delo; objavljena je bila v reviji The Vagrant novembra 1919 in v Weird Tales leta 1923. Takrat je za\xc4\x8del graditi tudi ogromno mre\xc5\xbeo dopisovalcev. Zaradi obse\xc5\xbenih in pogostih uradnih pisem je postal eden izmed velikih piscev pisem 20. stoletje. Med njegovimi dopisovalci so bili Robert Bloch (Psycho), Clark Ashton Smith in Robert E. Howard (Conan the Barbarian)._NEWLINE_1919 leta so Lovecraftovo mati sprejeli v bolni\xc5\xa1nico Butler Hospital, po tem ko je dolgo \xc4\x8dasa trpela za histerijo in depresijo. Kljub temu si je z Lovecraftom pogosto dopisovala. Z njim sta ostala v tesnih stikih vse do njene smrti 21. maja 1921, ki je bila posledica komplikacij pri operaciji \xc5\xbeol\xc4\x8dnika. Lovecrafta je njena smrt izjemno prizadela.\n_START_SECTION_\nZakon in New York\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj tednov po mamini smrti se je Lovecraft udele\xc5\xbeil amaterskega novinarskega zborovanja v Bostonu, v Massachusettsu, kjer je spoznal Sonio Greene. Bila je ukrajinsko-\xc5\xbeidovskega porekla in sedem let starej\xc5\xa1a od Lovecrafta. Poro\xc4\x8dila sta se leta 1924 ter se nato preselila v Brooklyn. Lovecraftovi teti naj ne bi bili zadovoljni s to poro\xc4\x8dno zvezo, ker jima ni bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d, da je bil Lovecraft poro\xc4\x8den s trgovko (Greene je bila lastnica trgovine s klobuki). Na za\xc4\x8detku je New York Lovecrafta povsem o\xc4\x8daral, a se je par kmalu zna\xc5\xa1el v finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeavah. Greene je izgubila svojo trgovino in bolehala. Lovecraft ni mogel najti dela, da bi lahko oba pre\xc5\xbeivljal, zato se je Sonia preselila v Cleveland, kjer je na\xc5\xa1la delo. Lovecraft je tako \xc5\xbeivel sam v soseski Red Hook in je posledi\xc4\x8dno zasovra\xc5\xbeil \xc5\xbeivljenje v New Yorku. Trdovratna resni\xc4\x8dnost neuspeha pri iskanju kateregakoli dela v okolju polnem priseljencev\xe2\x80\x94kar se \xc5\xa1e posebej ni skladalo z njegovo samopodobo privilegiranega Anglosasa\xe2\x80\x94naj bi zanetila njegov rasizem do stopnje strahu, \xc4\x8dustva, ki ga je do konca izoblikoval v kratki zgodbi The Horror at Red Hook._NEWLINE_Nekaj let kasneje sta se Lovecraft in njegova \xc5\xbeena, ki sta \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivela lo\xc4\x8deno, sporazumela za prijateljsko lo\xc4\x8ditev, ki jo nikoli nista povsem dokon\xc4\x8dala. Lovecraft se je nato vrnil v Providence, kjer je \xc5\xbeivel s tetama do preostanka njunih \xc5\xbeivljenj.\n_START_SECTION_\nVrnitev v Providence\n_START_PARAGRAPH_\nOb vrnitvi nazaj v Providence je Lovecraft do leta 1933 \xc5\xbeivel v prostorni viktorijanski leseni hi\xc5\xa1i na 10 Barnes Street. Isti naslov je Lovecraft uporabil tudi za dom dr. Willetta iz zgodbe The Case of Charles Dexter Ward. Obdobje po vrnitvi v Providence \xe2\x80\x94 bilo je zadnje desetletje njegovega \xc5\xbeivljenja \xe2\x80\x94 je bilo za Lovecrafta najbolj plodovito. V tem \xc4\x8dasu je za vodilne \xc5\xa1undovske publikacije (ve\xc4\x8dinoma za Weird Tales) napisal skoraj vse svoje najbolj znane kratke zgodbe, kot tudi dalj\xc5\xa1a dela: The Case of Charles Dexter Ward in At the Mountains of Madness. Poleg svojega pisanja je za druge avtorje revidiral njihova dela ter pisal za druge (na primer The Mound, Winged Death in Under the Pyramids)._NEWLINE_Lovecraft se je na prvi pogled zdel kot tradicionalni ameri\xc5\xa1ki konservativec, vendar je sam sebe dojemal kot\xc2\xa0\xc2\xbbnew deal demokrata\xc2\xab\xc2\xa0in bil gore\xc4\x8d privr\xc5\xbeenec Roosevelta._NEWLINE_Kljub velikemu trudu pri pisanju, je postal \xc5\xa1e bolj reven. S pre\xc5\xbeivelo teto se je bil prisiljen preseliti v manj\xc5\xa1e in siroma\xc5\xa1no stanovanje. Globoko ga je prizadel samomor Roberta E. Howarda. Leta 1936 je bil Lovecraft diagnosticiran z rakom na \xc4\x8drevesju, trpel pa je tudi za podhranjenostjo. Do svoje smrti, 15. marca 1937 (Providence), je \xc5\xbeivel v nenehni bole\xc4\x8dini._NEWLINE_Lovecraftovo ime je bilo zapisano skupaj z njegovimi star\xc5\xa1i na spomeniku dru\xc5\xbeine Phillips. To za njegove obo\xc5\xbeevalce ni bilo dovolj, zato je 1977 skupina posameznikov zbrala denar in mu kupila nagrobni kamen na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Swan Point, kamor so zapisali Lovecraftovo ime, datum rojstva in smrti in stavek: \xc2\xbbJAZ SEM PROVIDENCE\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93 citat iz enega izmed njegovih osebnih pisem.\n_START_SECTION_\nTematika\n_START_PARAGRAPH_\nV Lovecraftovih zgodbah se pogosto ponavljajo slede\xc4\x8de teme:\n_START_SECTION_\nNe\xc4\x8dlove\xc5\xa1ki vplivi na \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nBitja Lovecraftovih mitov imajo pogosto \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke (ali ve\xc4\x8dinoma \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke) slu\xc5\xbeabnike; na primer, Cthulhuja z raznimi imeni \xc4\x8dastijo nekateri kulti Eskimov iz Grenlandije, vudu krogi iz Louisiane ter druge skupine po svetu._NEWLINE_Ti \xc4\x8dastilci Lovecraftu slu\xc5\xbeijo kot uporabno pripovedno orodje. Mnoga bitja v Mitih so bila premo\xc4\x8dna, da jih lahko ljudje premagali, ter tako grozljiva, da je njihovo neposredno poznavanje za \xc5\xbertev pomenilo gotovo norost. Ko se je avtor ubadal s temi bitji je potreboval ekspozicijo in nara\xc5\xa1\xc4\x8danje napetosti, ne da bi zgodbo prehitro kon\xc4\x8dal. Liki \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc4\x8dastilcev so mu nudili na\xc4\x8din za razkrivanje informacij o njihovih \xc2\xbbbogovih\xc2\xab\xc2\xa0v razred\xc4\x8deni obliki in omogo\xc4\x8dali protagonistom, da so ob\xc4\x8dasno dosegli kak\xc5\xa1no ni\xc4\x8dvredno zmago. Lovecraft si je, tako kot njegovi sodobniki, predstavljal \xc2\xbbdivjake\xc2\xab\xc2\xa0kot ljudi, ki so bli\xc5\xbeje zemlji, le da je v Lovecraftovem primeru to pomenilo bli\xc5\xbeje Cthulhuju.\n_START_SECTION_\nPodedovana krivda\n_START_PARAGRAPH_\nDruga ponavljajo\xc4\x8da se tema v Lovecraftovih zgodbah je zamisel, da potomci v krvni liniji nikoli ne morejo ube\xc5\xbeati made\xc5\xbeem zlo\xc4\x8dinov, ki so jih zakrivili njihovi predniki; vsaj \xc4\x8de so zlo\xc4\x8dini zelo kruti. Potomci so lahko od zlo\xc4\x8dina zelo oddaljeni (tako v \xc4\x8dasu, prostoru, kot tudi v krivdi), vendar se jih bo prekletstvo \xc5\xa1e vedno oklepalo (The Rats in the Walls, The Lurking Fear, Arthur Jermyn, The Alchemist, The Shadow Over Innsmouth in The Case of Charles Dexter Ward).\n_START_SECTION_\nUsoda\n_START_PARAGRAPH_\nV Lovecraftovih delih protagonist pogosto nima nadzora nad svojimi dejanji ali pa ni zmo\xc5\xbeen spremeniti njihovega poteka. \xc5\xa0tevilni njegovi junaki bi se re\xc5\xa1ili nevarnosti, \xc4\x8de bi preprosto zbe\xc5\xbeali pro\xc4\x8d, vendar se ta prilo\xc5\xbenost nikoli ne pojavi ali pa jo zunanja sila nekako izni\xc4\x8di, kot na primer v The Colour Out of Space in The Dreams in the Witch House. Nemalokrat so njegovi liki podvr\xc5\xbeeni prisilnim vplivom mo\xc4\x8dnih in zlohotnih ali brezbri\xc5\xbenih bitij. Tako kot pri neizogibnosti usode posameznikove krvne linije tudi tukaj beg, ali celo smrt, ne nudi varnosti (The Thing on the Doorstep, The Outsider, The Case of Charles Dexter Ward itd.). V nekaterih primerih je ta poguba prisotna pri celotnem \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu in zato pobeg in mogo\xc4\x8d (The Shadow Out of Time).\n_START_SECTION_\nCivilizacija v nevarnosti\n_START_PARAGRAPH_\nLovecraft je bil seznanjen z deli nem\xc5\xa1kega konservativno-revolucionarnega teoretika Oswalda Spenglerja, \xc4\x8deprav malo Lovecraftovih obo\xc5\xbeevalcev to ve. Spenglerjeva pesimisti\xc4\x8dna teza o dekadenci sodobnega zahodnega sveta je oblikovala klju\xc4\x8den element v Lovecraftovemu vsesplo\xc5\xa1no antimodernemu, konservativnemu pogledu na svet. Spenglerjevski prizori cikli\xc4\x8dnega propada so \xc5\xa1e zlasti prisotni v delu At the Mountains of Madness. V knjigi H.P. Lovecraft: The Decline of the West S. T. Joshi postavi Spenglerja v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de razprave o Lovecraftovih politi\xc4\x8dnih in filozofskih idejah. Lovecraft je Clarku Ashtonu Smithu leta 1927 napisal: \xc2\xbbPrepri\xc4\x8dan sem, in sem bil dolgo preden je Spengler dal svoj u\xc4\x8denja\xc5\xa1ki dokaz o tem, da je na\xc5\xa1a mehani\xc4\x8dna in industrijska doba odkrito dekadentna.\xc2\xab\xc2\xa0(glej Mi\xc3\xa9villeov uvod v At the Mountains of Madness, Modern Library Classics, 2005.) Lovecraft je poznal tudi dela \xc5\xa1e enega izmed nem\xc5\xa1kih intelektualcev, ki se je v filozofski struji ukvarjal s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dekadenco: Friedricha Nietzscheja._NEWLINE_Lovecraft se je pogosto ukvarjal z idejo o civilizaciji, ki se upira bolj barbarskim in primitivnim elementom. V nekaterih zgodbah se ta upor pojavlja na posameznikovemu nivoju; mnogo njegovih protagonistov je omikanih \xc5\xa1olanih ljudi, ki ji nekak\xc5\xa1en nejasen in stra\xc5\xa1en vpliv po\xc4\x8dasi kvari._NEWLINE_V tak\xc5\xa1nih zgodbah je \xc2\xbbprekletstvo\xc2\xab\xc2\xa0pogosto podedovano zaradi parjenja z ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi vrstami (Facts Concerning the Late Arthur Jermyn and His Family in The Shadow over Innsmouth) ali pa zaradi magi\xc4\x8dnih vplivov (The Case of Charles Dexter Ward). Telesni in umski razkroj se v takih primerih najve\xc4\x8dkrat pojavita so\xc4\x8dasno. Ta tema \xc2\xbbne\xc4\x8diste krvi\xc2\xab\xc2\xa0morda predstavlja pisateljevo zaskrbljenost zaradi njegove dru\xc5\xbeinske zgodovine, \xc5\xa1e posebej zaradi o\xc4\x8detove smrti, ki je bila verjetno posledica sifilisa._NEWLINE_V drugih zgodbah celotni civilizirani dru\xc5\xbebi grozi barbarstvo. V\xc4\x8dasih se to barbarstvo pojavi kot zunanja gro\xc5\xbenja, kjer \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo uni\xc4\x8di vojna (npr. Polaris); spet drugi\xc4\x8d izoliran ko\xc5\xa1\xc4\x8dek \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva po lastni krivdi zapade v dekadenco in atavizem (The Lurking Fear). Najve\xc4\x8dkrat pa tovrstne zgodbe opisujejo civilizirano kulturo, ki jo postopoma spodkopava zloben ni\xc5\xbeji razred, na katerega vplivajo ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ke sile._NEWLINE_Ne obstaja dovolj dokazov o tem ali je postopna izguba angle\xc5\xa1kega ugleda in z njim povezanimi konflikti (burske vojne, Indija, prva svetovna vojna) imela vpliv na Lovecraftov pogled na svet. Najverjetneje je tedanji \xc4\x8das Lovecrafta razo\xc4\x8daral, ker je bil \xc5\xa1e vedno nepoznan in nepriznan, hkrati pa se je v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini boril za osnovne \xc5\xbeivljenjske potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine in opazoval neevropske priseljence v New Yorku.\n_START_SECTION_\nRasa, etni\xc4\x8dna identiteta in razred\n_START_PARAGRAPH_\nLovecraft je \xc5\xbeivel v \xc4\x8dasu, ko so bila v ZDA raz\xc5\xa1irjena gibanja zagovornikov evgenike, antikatolicizma, nativizma, strogega rasnega lo\xc4\x8devanja in zakonov o kri\xc5\xbeanju ras. Njegovo pisanje zato odseva to dru\xc5\xbebeno in intelektualno okolje. Pogost literarni prijem v Lovecraftovih delih je pripisovanje vrlin, razuma, civiliziranosti in razsodnosti vi\xc5\xa1jemu sloju belih anglosa\xc5\xa1kih protestantov. Ti se nemalokrat pojavijo kot kontrast pokvarjenim, umsko \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1im, neciviliziranim in nerazsodnim lastnost, ki jih pisatelj povezuje z ni\xc5\xbejimi dru\xc5\xbebenimi sloji in z ljudmi, ki niso anglosa\xc5\xa1kega porekla \xe2\x80\x94 \xc5\xa1e posebej s temnopoltimi. Zanj je bila angle\xc5\xa1ka kultura sorazmeren vrhunec civilizacije, potomci Angle\xc5\xbeev v Ameriki pa so mu predstavljaji drugorazredne lo\xc4\x8dine; vsi ostali so bili pod njimi._NEWLINE_Etni\xc4\x8dna identiteta je bila za Lovecrafta bolj pomembna kot rasa; najbolj je ob\xc4\x8dudoval Anglosase, ne pa tudi belce na splo\xc5\xa1no. Belce evropskih etni\xc4\x8dnih skupin, ki niso anglosa\xc5\xa1kega porekla, pisatelj v svojih delih pogosto podcenjuje. Degenerirani potomci danskih priseljencev v gorovju Catskill, \xc2\xbbki se natanko skladajo z dekadentnimi white trash elementi na jugu Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav,\xc2\xab so pogoste tar\xc4\x8de. V delu The Temple ima vlogo izjemno brez\xc4\x8dutnega pripovedovalca nem\xc5\xa1ki kapitan podmornice iz Prve svetovne vojne, \xc4\x8digar vera v \xc2\xbbnem\xc5\xa1ko \xc5\xbeelezno voljo\xc2\xab\xc2\xa0in nadmo\xc4\x8d Tretjega rajha ga vodi v pokol nemo\xc4\x8dnih ljudi na re\xc5\xa1ilnih splavih in, kasneje, \xc5\xa1e svoje posadke, hkrati pa ga prav ta vera zaslepi, da ne vidi prekletstva, ki ga je priklical nadse._NEWLINE_Razlikovanje med dru\xc5\xbebenimi sloji je oblikovalo Lovecraftov pogled na svet skoraj v tolik\xc5\xa1ni meri kot etni\xc4\x8dna identiteta. Pripovedovalec v zgodbi Cool Air o revnih \xc5\xa0pancih v njegovi soseski govori prezirljivo, vendar obenem spo\xc5\xa1tuje in ob\xc4\x8duduje bogatega in aristokratskega dr. Mu\xc3\xb1oza, ki ga opi\xc5\xa1e kot \xc2\xbb\xc4\x8dloveka plemenite krvi, omike in razsodnosti.\xc2\xab_NEWLINE_S. T. Joshi omenja: \xc2\xbbNi mogo\xc4\x8de zanikati obstoja Lovecraftovega rasizma, vendar ga ne moremo kar odsloviti kot tipi\xc4\x8dnega za njegov \xc4\x8das, kajti zdi se, da Lovecraft izra\xc5\xbea svoje poglede bolj odlo\xc4\x8dno kot \xc5\xa1tevilni drugi ljudje njegovega \xc4\x8dasa. Prav tako je nespametno zanikati, da njegovo leposlovje ni do neke mere rasisti\xc4\x8dno.\xc2\xab Michael Houellebecq v svoji knjigi H. P. Lovecraft: Against the World, Against Life pravi, da je \xc2\xbbrasno sovra\xc5\xa1tvo pisatelju nudilo \xc4\x8dustveni naboj in navdih za njegova najve\xc4\x8dja dela.\xc2\xab_NEWLINE_Nedavne raziskave so za\xc4\x8dele dvomiti ne v Lovecraftov rasizem, temve\xc4\x8d v njegovo predanost prej omenjenim teorijam. Na primer, Michaelova Gurnowa \xc5\xa1tudija zgodbe The Dunwich Horror razkriva, da je Lovecraft iz afroameri\xc5\xa1kih dvoj\xc4\x8dkov na koncu besedila naredil mu\xc4\x8denika ter tako namiguje, da je, vsaj deloma in v razli\xc4\x8dnih obdobjih svojega \xc5\xbeivljenja, pisatelj premislil in dvomil o verodostojnosti svojih rasnih nazorov._NEWLINE_Sode\xc4\x8d po biografiji L. Sprague de Campa je Lovecraft svoje nazore precej ubla\xc5\xbeil proti koncu \xc5\xbeivljenja, ko je za\xc4\x8del ve\xc4\x8d potovati in pri\xc5\xa1el v stik z ljudmi razli\xc4\x8dnih etni\xc4\x8dnih porekel. Biograf pi\xc5\xa1e, da je bil Lovecraft zgro\xc5\xbeen, ko je sli\xc5\xa1al poro\xc4\x8dila o antisemitskemu nasilju v Nem\xc4\x8diji v  1930. letih, in dogodke obsodil kot nespametne. Sprague de Camp trdi tudi, da je Lovecraft u\xc5\xbeival, \xc4\x8de je lahko razjaril ljudi, ki so se mu zdeli intelektualno \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i kot on, tako da je brez\xc4\x8dutno rekel, kar se mu je zdelo, da jih bo najbolj u\xc5\xbealilo. Sprague de Camp sklepa, da so vsaj nekatera poro\xc4\x8dila o Lovecraftovemu rasizmu izvirala prav iz pisateljevega roganja ljudem.'