b'\n_START_ARTICLE_\nViljem I. Nem\xc5\xa1ki\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nViljem se je rodil v Berlinu kot drugi sin pruskega kralja Friderika Viljema in njegove \xc5\xbeene Luise. Njegovemu izobra\xc5\xbeevanju niso posve\xc4\x8dali posebne pozornosti, saj ni nih\xc4\x8de pri\xc4\x8dakoval, da bo kot drugorojenec kraljevega para kdaj zasedel prestol. Od leta 1814 je slu\xc5\xbeil v pruski vojski in sodeloval v zaklju\xc4\x8dku Napoleonskih vojn. Pod poveljstvom feldmar\xc5\xa1ala Bl\xc3\xbccherja se je boril v bitki pri Lignyju in Waterlooju. Po letu 1815 se je posvetil diplomatski karieri in delal v pruski diplomaciji. Med revolucijo leta 1848 je uspe\xc5\xa1no zatrl upor, ki je izbruhnil proti vladavini njegovega brata kralja Friderika Viljema. Zaradi uporabe topov je postal precej nepopularen in si prislu\xc5\xbeil vzdevek Kart\xc3\xa4tschenprinz (princ topov). Leta 1854 je dobil \xc4\x8din feldmar\xc5\xa1ala in poveljstvo nad trdnjavo Mainz. Po mo\xc5\xbeganski kapi, ki jo leta 1857 utrpel njegov starej\xc5\xa1i brat, je januarja 1858 postal regent pruskega kraljestva.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeitev Nem\xc4\x8dije\n_START_PARAGRAPH_\n2. januarja 1861 je njegov brat umrl in Viljem je postal pruski kralj. Po bratu je podedoval spor z liberalnim parlamentom. Viljem je sebe imel za politi\xc4\x8dno nevtralno osebo in se ni toliko me\xc5\xa1al v politiko kot njegov brat. Zato je, da bi spor razre\xc5\xa1il, je leta 1862 za pruskega kanclerja imenoval Otta von Bismarcka, ki je na tem polo\xc5\xbeaju ostal vse do leta 1890._NEWLINE_Po pruski ustavi je bil kancler odgovoren neposredno kralju in ne parlamentu. Bismarck je njun odnos dojemal kot vazal, ki slu\xc5\xbei svojemu nadrejenemu. Kljub temu da je Bismarck u\xc4\x8dinkovito vodil tako notranjo kot zunanjo politiko, pa je nekajkrat kraljevo podporo dobil \xc5\xa1ele pod gro\xc5\xbenjo, da bo odstopil. Vladal je s trdo roko, zato se ga je oprijelo ime \xc5\xbeelezni kancler. Bismarck je \xc5\xbeelel \xc5\xa1e bolj okrepiti prusko mo\xc4\x8d, zato je za\xc4\x8del uresni\xc4\x8devati malonem\xc5\xa1ki program zdru\xc5\xbeitve, ki je predvideval zdru\xc5\xbeitev nem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeel brez Avstrije. Leta 1864 se je Prusija skupaj z Avstrijskim cesarstvom vojskovala z Dansko v drugi vojni za Schleswig. V vojni je bila Danska pora\xc5\xbeena in je bila prisiljena prepustiti pokrajini Holstein in Schleswig Prusiji oz. Avstriji._NEWLINE_Leta 1866 je pa je zaradi starih sporov izbruhnila avstrijsko-pruska vojna, v kateri je na pruski strani sodelovala tudi Italija in prisilila Avstrijsko cesarstvo, ki so ga podpirale tudi Bavarska, Sa\xc5\xa1ka in Hannover, v boj na dveh frontah. Vojno je odlo\xc4\x8dila bitka pri K\xc3\xb6niggr\xc3\xa4tzu, v kateri je pruska vojska pod poveljstvom Helmuta von Moltkeja odlo\xc4\x8dilno porazila avstrijsko. Po pra\xc5\xa1kem miru je Avstrijsko cesarstvo moralo priznati razpustitev Nem\xc5\xa1ke zveze, prepustiti upravo Holsteina Prusiji, priznati novo oblikovanje Nem\xc4\x8dije, ter pla\xc4\x8dati veliko vojno od\xc5\xa1kodnino. Prusija si je priklju\xc4\x8dila nekaj manj\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeav ter hannovrsko kraljestvo in ustanovila Severnonem\xc5\xa1ko konfederacijo. Severnonem\xc5\xa1ki parlament je bil izvoljen s splo\xc5\xa1no, enako in neposredno volilno pravico. Za tiste \xc4\x8dase je sprejel tudi liberalno ustavo, ki je kasneje postala osnova nem\xc5\xa1ke ustave. Habsbur\xc5\xbeani in z njimi Avstrijsko cesarstvo pa je dokon\xc4\x8dno izgubilo vpliv v nem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeelah._NEWLINE_Francija pod vodstvom cesarja Napoleona III je v Prusiji videla najve\xc4\x8djega tekmeca, zato se je pripravljala na vojno, ki je leta 1870 zaradi spora o nasledstvu \xc5\xa1panskega prestola tudi izbruhnila. Toda v nasprotju s pri\xc4\x8dakovanji je bila francoska vojska naprej hudo pora\xc5\xbeena pri Metzu, nato \xc5\xa1e pri Sedanu. Vojna se je za Francijo kon\xc4\x8dala katastrofalno. Napoleon je bil odstavljen in razgla\xc5\xa1ena je bila  tretja francoska republika. Francija pa je morala po mirovni pogodbi Prusiji odstopiti pokrajini Loreno in Alzacijo, ter pla\xc4\x8dati vojno od\xc5\xa1kodnino v vi\xc5\xa1ini 5 milijard zlatih frankov._NEWLINE_Po pogajanjih in pogodbah s posami\xc4\x8dnimi ju\xc5\xbenonem\xc5\xa1kimi dr\xc5\xbeavami, ki jim je Bismarck popustil, ter jim dal posebne pravice, je nastalo drugo nem\xc5\xa1ko cesarstvo. Tako je bil Viljem 18. januarja 1871 v  zrcalni dvorani v Versaillesu razgla\xc5\xa1en za nem\xc5\xa1kega cesarja. Sam je temu rekel "najsre\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dan v mojem \xc5\xbeivljenju"._NEWLINE_S tem dejanjem se je Severnonem\xc5\xa1ka konfederacija preoblikovala v Nem\xc5\xa1ko cesarstvo. Cesarstvo je bilo organizirano kot federacija s posameznimi zveznimi dr\xc5\xbeavami, kot so Bavarska, Sa\xc5\xa1ka, Baden, Hamburg itd. Na \xc4\x8delu cesarstva je bil cesar, ki je bil obenem tudi pruski kralj in primus inter pares ostalim nem\xc5\xa1kim vladarjem, ter vrhovni poveljnik vojske. Dobil je pravico sklicevanja in razpu\xc5\xa1\xc4\x8danja parlamenta, ter imenovanja dr\xc5\xbeavnega kanclerja. Zaradi nastanka Nem\xc5\xa1kega cesarstva se je v Evropi temeljito spremenilo gospodarsko in politi\xc4\x8dno razmerje sil. Nem\xc5\xa1ko cesarstvo je postalo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a dr\xc5\xbeava na celini z ve\xc4\x8d kot 40 milijoni prebivalcev, ter do\xc5\xbeivljalo je nagel gospodarski in tehnolo\xc5\xa1ki napredek._NEWLINE_Leta 1872 je Viljem kot razsodnik posredoval v arbitra\xc5\xbei med Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom in ZDA, ki sta se zaradi spora o lastni\xc5\xa1tvu arhipelaga San Juan zapletli v tako imenovano pra\xc5\xa1i\xc4\x8djo vojno. Viljem je otoke prisodil ZDA in s tem kon\xc4\x8dal 12-letni spor.\n_START_SECTION_\nAtentata\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1878 sta bila nanj izvedena dva neuspe\xc5\xa1na atentata. Prvega je 11. maja izvedel Emil Max H\xc3\xb6del, ki je na cesarja in njegovo h\xc4\x8derko streljal z revolverjem, medtem ko sta se v odprti ko\xc4\x8diji peljala po ulicah Berlina. H\xc3\xb6del je spro\xc5\xbeil 2 strela in obakrat zgre\xc5\xa1il. H\xc3\xb6dla so prijeli in ga 3 mesece kasneje usmrtili. 2. junija je na cesarja streljal Karl Nobiling. Tako kot pri prvem poskusu se je Viljem tudi pri drugem peljal v odprti ko\xc4\x8diji. Viljem je bil v poskusu ranjen.  Nobiling pa se je ustrelil in zaradi ran 3 mesece kasneje umrl. Bismarck je neuspe\xc5\xa1na atentata izkoristil v politi\xc4\x8dne namene. Tako je parlament 18. oktobra sprejel antisocialisti\xc4\x8den zakon. Z njim je bila nem\xc5\xa1ka Socialdemokratska stranka prepovedana, z njo pa tudi sindikati in nekateri \xc4\x8dasopisi. Zakon je ostal v veljavi vse do leta 1890, ko ga parlament ni hotel ve\xc4\x8d podalj\xc5\xa1ati._NEWLINE_Viljem je umrl 9. marca 1888 v Berlinu. Na prestolu ga je nasledil sin Friderik III., vendar je ta le po 99 dneh vladanja umrl. Njega je na prestolu nasledil njegov sin in zadnji nem\xc5\xa1ki cesar Viljem II.'