b"\n_START_ARTICLE_\nGa\xc5\xa1par Henrik Martelanec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini u\xc4\x8ditelja Kristjana in gospodinje Marije Maretelanec rojene Pertot. Kon\xc4\x8dal je ljudsko \xc5\xa1olo se izu\xc4\x8dil in postal stavec v tiskarni Avstrijskega Loyda v Trstu. V novinarstvu je za\xc4\x8del delati kot sodelavec Josipa Godine pri listih Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki ljudomil (1866) in Pod lipo (1869). Samostojno izdajateljsko in uredni\xc5\xa1ko pot je za\xc4\x8del leta 1869, ko je dne 28. februarja za\xc4\x8del izdajati humoristi\xc4\x8dno zasnovan mese\xc4\x8dnik Juri s pu\xc5\xa1o. Zaradi ostre politi\xc4\x8dne polemike se je decembra 1869 zna\xc5\xa1el dvakrat na zato\xc5\xbeni klopi. O\xc4\x8ditali so mu, da \xc5\xa1iri sovra\xc5\xa1tvo proti nem\xc5\xa1ki narodnosti in da povzro\xc4\x8da sovra\xc5\xa1tvo med Italijani in Slovenci, vendar je bil obakrat opro\xc5\xa1\xc4\x8den. Mese\xc4\x8dnik Juri s pu\xc5\xa1o je dosegel naklado 3.500 izvodov. Izdajal je tudi prilo\xc5\xbenostni list Jurij s pu\xc5\xa1o na taboru; z njim je \xc5\xbeelel buditi narodno zavest in navdu\xc5\xa1evati ljudi za Taborsko gibanje. Resnej\xc5\xa1o politi\xc4\x8dno zasnovo je imel politi\xc4\x8dno pou\xc4\x8dni in zabavni list Jadranska zarja (1869-1870). Aprila 1870 je za\xc4\x8del izdajati humoristi\xc4\x8dno-satiri\xc4\x8dni list Petelin\xc4\x8dek, vendar so iz\xc5\xa1le le tri \xc5\xa1tevilke. Po tem neuspehu se je usmeril v izdajanje ljudsko-humoristi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tirinajstdnevnikov v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem nare\xc4\x8dju: El Zavatin de Trieste (1. junij 1872 do 12. september 1874), El Triestin (25. marec 1875 do 18. avgust 1876), L'Oca (28. avgust 1875, samo 8. \xc5\xa1tevilk), El Dindo (10. do 25. september 1875, s podnaslovom\xc2\xa0\xc2\xbblist za \xc5\xbeenske\xc2\xab, iz\xc5\xa1le samo 3. \xc5\xa1tevilke). Po mesecu dni molka je za\xc4\x8del 31. oktobra 1875 izdajati list Sandro (1875-1887), ki ga je vodil do smrti, potem do 1887 Luigi L.V. Martellanz. List je bil ljudski, zahteval je delavske pravice, izbolj\xc5\xa1anje pla\xc4\x8d, objavljal liter\xc3\xa1rne \xc4\x8dlanke ter komentiral krajevne in svetovne novice. Martelan\xc4\x8deva publicisti\xc4\x8dna in izdajateljska dejavnost je bila naravnana izrazito mladoslovensko, preveval jo je ljudski humor in \xc4\x8dut za socialno pravi\xc4\x8dnost. Zaradi preprostega in \xc5\xa1aljivega humorja so bili njegovi listi zelo priljubljeni med tr\xc5\xbea\xc5\xa1kimi Slovenci. Martelanec se je zavzemal za federalisti\xc4\x8dno ureditev Avstrije, za program Zedinjene Slovenije, podpiral je ustanovitev slovenske gimnazije v Trstu in kriti\xc4\x8dno opozarjal na napake tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke mestne uprave. Bil je pomemben \xc4\x8dlen v vrsti tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih publicistov, ki so ohranjali in razvijali slovensko primorsko \xc4\x8dasopisje."