b'\n_START_ARTICLE_\nLuksemburg\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeava je nastala leta 963, ko je grof Siegfrid sezidal na prostoru dana\xc5\xa1nje prestolnice utrdbo Lucilinburhuc (mali grad), ki se je skozi zgodovino razvila v eno najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih evropskih trdnjav. V 14. stoletju so Luksembur\xc5\xbeani \xc5\xa1tirikrat postali nem\xc5\xa1ki cesarji. Eden izmed teh, Karel IV., je leta 1354 povzdignil Luksemburg v vojvodino. Leta 1443 so vojvodino zasedli Burgundci s \xc4\x8dimer se je za\xc4\x8dela stoletje trajajo\xc4\x8da tuja nadvlada. S poroko Marije Burgundunske s cesarjem Maksimiljanom I. je Luksemburg leta 1477 pripadal Habsbur\xc5\xbeanom. Ob delitvi habsbur\xc5\xa1ke posesti leta 1555 ga je dobila \xc5\xa1panska veja Habsbur\xc5\xbeanov, kljub temu je vojvodina \xc5\xa1e vedno ostala pod skupnim cesarstvom. Leta 1648 je Luksemborg postal del Francije, ki ji je vladal Ludvik XIV.. Tako ni dolgo trajalo, trinajst let kasneje je vojvodina ponovne pre\xc5\xa1li pod Habsbur\xc5\xbeane, dokler je leta 1794 niso ponovno zasedli Francozi in obdr\xc5\xbeali do leta 1815. Na dunajskem kongresu so de\xc5\xbeelo razglasili za veliko vojvodino in je postala \xc4\x8dlanica nove Nem\xc5\xa1ke zveze. Hkrati pa je Luksemburg ostal prek oranske kraljeve dru\xc5\xbeine v personalni uniji z Nizozemsko. Leta 1839 je Luksemburg odstopil svoj valonski del Belgiji. \xc5\xa0ele leta 1876, ko so propadli poskusi francoskega cesarja Napoleona III. da bi se polastil velike vojvodine, je postal Luksemburg neodvisen. Pri\xc5\xa1el je v varstvo velesil in leta 1868 dobil ustavo, ki deloma velja \xc5\xa1e danes. Po smrti kralja Viljema III. Oranskega leta 1890 je ugasnila personalna unija z Nizozemsko s \xc4\x8dimer je vojvoda Adilf iz dru\xc5\xbeine Nassau-Oranje postal veliki vojvoda. Ta dru\xc5\xbeina vlada Luksemburgu \xc5\xa1e danes. Uradni sede\xc5\xbe nadvojvode in vlade je prestolnica Luxemburg._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno so vojvodino zasedli Nemci, ki pa se niso vme\xc5\xa1avali v luksembur\xc5\xa1ke notranje zadeve tako, da je vojvodina tekom vojne ohranila skoraj vse politi\xc4\x8dne mehanizme. Do nem\xc5\xa1ke zasedbe je pri\xc5\xa1lo tudi med drugo svetovno vojno kljub strogi luksembur\xc5\xa1ki nevtralnosti. Za razliko od prve svetovne vojne so Nemci tokrat grobo posegli v notranje razmere dr\xc5\xbeave. Leta 1940 je bila tako vojvodina priklju\xc4\x8dena k Tretjemu Rajhu. Luksembur\xc5\xa1ka vlada, ki je pobegnila v Anglijo je v Londonu organizirala odpor in tako ustanovila majhno skupino prostovoljcev, ki se je borila v Normandiji. Luksemburg je bil osvobojen septembra 1944. Po vojni je postala vojvodina ustanovna \xc4\x8dlanica Zdru\xc5\xbeenih Narodov in zveze NATO._NEWLINE_Leta 1957 je Luksemburg postal ustanovna \xc4\x8dlanica evropskega ekonomskega zdru\xc5\xbeenja, iz katerega je pozneje nastala Evropska unija. Vojvodina je leta 1999 kot ena izmed prvih uvedla evro leta 2005 pa je bila v mestu Luksemburg podpisana evropska ustava.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeava in politi\xc4\x8dna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburg le\xc5\xbei med Nem\xc4\x8dijo, Belgijo in Francijo. Je najmanj\xc5\xa1a \xc4\x8dlanica Evropske unije hkrati pa ena najbogatej\xc5\xa1ih v uniji. Skupaj z Belgijo in Nizozemsko tvori gospodarsko skupnost Beneluks. De\xc5\xbeela je poleg mo\xc4\x8dnega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva ter \xc5\xa1tevilnih evropskih institucij znana tudi po turizmu in neokrnjeni naravi. Pri tem izstopa zlasti Osling, gozdnato sredogorje in nadaljevanje belgijskih Ardenov na severu de\xc5\xbeele. Vojvodino prepletajo \xc5\xa1tevilne globoke re\xc4\x8dne doline s slikovitimi vasicami in gradovi. Eno takih je tudi glavno mesto Luksemburg , ki ima zanimivo mestno jedro._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava je \xc4\x8dlanica Severnoatlantskega pakta, Zdru\xc5\xbeenja narodov, Evropske unije, Bruseljskega pakta, Schengena ter \xc5\xa1tevilnih drugih. Po ustavi iz leta 1868, ki se je do danes nekoliko spremenila, je Luksemburg ustavna dedna monarhija, kar pomeni, da so politi\xc4\x8dne pristojnosti razdeljene na velikega vojvodo, ki je poglavar dr\xc5\xbeave, in demokrati\xc4\x8dno izvoljen parlament. Veliki vojvoda Henri (leta 2000 je nasledil svojega o\xc4\x8deta Jeana), ima pravno mo\xc4\x8dan polo\xc5\xbeaj in zastopa dr\xc5\xbeavo na vse ravneh, vendar v realnosti opravlja le reprezentativne naloge. Ljudstvo zastopa poslanska zbornica (Chambre des deputes) izvoljena za obdobje petih let. Splo\xc5\xa1no volilno pravico imajo vsi dr\xc5\xbeavljani, ki so dopolnili osemnajst let. Pomembno pristojnost v dr\xc5\xbeavi ima tudi dr\xc5\xbeavni svet, ki ima pri zakonodaji posvetovalno vlogo. Vlado sestavljajo dr\xc5\xbeavni minister in najmanj trije ministri. Dr\xc5\xbeava ima ve\xc4\x8dstrankarsko politi\xc4\x8dno ureditev. Zaradi uzakonjene uporabe ve\xc4\x8d jezikov ima dr\xc5\xbeava ve\xc4\x8d uradnih imen: Groussherzogdem Letzebuerg (po luksembur\xc5\xa1ko), Grand-Duche de Luxemburg (po francosko), Gro\xc3\x9fherzogtum Luxemburg (po nem\xc5\xa1ko).\n_START_SECTION_\nPokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburg sestavljata pokrajini \xc3\x96sling (Oesling, lslek) na severu in severozahodu ter Gutland (Bon Pays) na jugu. \xc3\x96sling je rahlo valovita, od 400 do 600 m visoka planota, vanjo je globoko zarezana dolina reke S\xc3\xbcre (Sauer). Pokrajina je izredno slikovita zaradi nenehne menjave vijugastih re\xc4\x8dnih dolin in gozdnatih planot. Pokrajina je polna majhnih naselij ter srednjeve\xc5\xa1kih gradov. Podobna pokrajina je tudi v Gutlandu. Vi\xc5\xa1je vzpetine v Gutlandu pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo gozdovi, na ni\xc5\xbejih delih pa je rodovitna obdelovalna zemlja. Po Gutlandu se vije od severa proti jugu reka Alzette, njene ozke doline in soteske marsikje obdajajo strme pe\xc4\x8dine. Med Echternachom in Diekirchom se je oblikovala nenavadna pokrajina, ki jo sekata dolini Bele in \xc4\x8crne Ernze, pokrajina je znana po stolpastih skala in ne\xc5\xa1teto breznih, zato tej pokrajini pravijo kar Luksembur\xc5\xa1ka \xc5\xa0vica. V Mozelski dolini, kjer je ugodno podnebje, gojijo vinsko trto in sadno drevje._NEWLINE_Prebivalstvo je porazdeljeno zelo neenakomerno. Gosto naseljeni so poljedelski deli v Gutlandu in industrijsko obmo\xc4\x8dje na jugu dr\xc5\xbeave ter o\xc5\xbeje obmo\xc4\x8dje prestolnice, v kateri \xc5\xbeivi skoraj \xc4\x8detrtina vseh Luksembur\xc5\xbeanov. \xc3\x96sling je relativno redko poseljen. Med prebivalci so v ve\xc4\x8dini Luksembur\xc5\xbeani nem\xc5\xa1kega rodu, ve\xc4\x8dinoma katoli\xc5\xa1ki mozelski Franki. Luksemburg je trijezi\xc4\x8den. Uradni jezik je franco\xc5\xa1\xc4\x8dina, deloma tudi nem\xc5\xa1\xc4\x8dina. V tisku mo\xc4\x8dno prevladuje nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, v politi\xc4\x8dnem, kulturnem in verskem \xc5\xbeivljenju pa franco\xc5\xa1\xc4\x8dina. Splo\xc5\xa1en ob\xc4\x8devalni jezik je mozelskofrankovsko nare\xc4\x8dje l\xc3\xabtzebuer\xc5\xa1\xc4\x8dina (L\xc3\xabtzebuergesch, lecebur\xc5\xa1\xc4\x8dina), ki je od leta 1984 priznana tudi kot de\xc5\xbeelni jezik._NEWLINE_Center Luksemburga je prestolnica Luxembourg (L\xc3\xabtzebuerg, Luxemburg), ki je finan\xc4\x8dno in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave in Evropske unije. Mesto je znano po mostovih, ki jih je okoli 110. Najbolj znan je most vojvodinje Charlotte, ki se pne 85 m nad reko Alzetto in je dolg 230 m, most povezuje staro mestno jedro z novo \xc4\x8detrtjo s \xc5\xa1irokimi bulvarji, kjer je od leta 1966 tudi evropska \xc4\x8detrt s \xc5\xa1tevilnimi evropskimi ustanovami in uradi. V Luxembourgu dela ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d evropskih uslu\xc5\xbebencev in uradnikov. Mesta Luxembourg, Bruselj in Strasbourg \xc5\xbee dolgo tekmujejo, katero si bo pridobilo najve\xc4\x8dji ugled \xc2\xbbprestolnice Evrope\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLuksembur\xc5\xa1ko gospodarstvo je do sredine sedemdesetih let temeljilo predvsem na \xc5\xbeelezarstvu in jeklarstvu. Velika le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeelezove rude na jugu in jugozahodu so omogo\xc4\x8dila ob prelomu stoletja nagel razvoj te\xc5\xbeke industrije. V zadnjih desetletjih pa so morali zaradi \xc4\x8dedalje vi\xc5\xa1jih stro\xc5\xa1kov in mo\xc4\x8dne tuje konkurence zapreti \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeelezove rudnike. Med svetovno krizo jeklarstva se je tudi v Luksemburgu po letu 1975 po\xc4\x8dasi, vendar nenehno zmanj\xc5\xa1eval pomen \xc4\x8drne metalurgije. \xc5\xbde v \xc5\xa1estdesetih letih si je za\xc4\x8del Luksemburg uspe\xc5\xa1no prizadevati za uvajanje novih industrijskih panog, da bi zmanj\xc5\xa1al odvisnost od te\xc5\xbeke industrije. S prestrukturiranju luksembur\xc5\xa1kega gospodarstva se je poleg storitvenih dejavnosti razvila tudi kemi\xc4\x8dna industrija, zlasti industrija avtomobilskih pla\xc5\xa1\xc4\x8dev._NEWLINE_Center gospodarstva dr\xc5\xbeave predstavlja prestolnica Luxembourg, ki se je v zadnjih desetletjih razvila v odprto in \xc5\xbeivahno finan\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in sede\xc5\xbe evropskih ustanov. Tako je Luxembourg danes znan kot mesto bank in evropskih uradnikov. Do takega razvoja je pri\xc5\xa1lo zaradi liberalne dav\xc4\x8dne zakonodaje in nenehnih prizadevanj po enotnem evropskem trgu. Za\xc4\x8detek vodenja Evropske komisije v letu 2014 je zaznamovala dav\xc4\x8dna afera, saj se je izkazalo, da je v \xc4\x8dasu, ko je bil predsednik luxembur\xc5\xa1ke vlade Jean-Claude Juncker, Luxembourg sklenil \xc5\xa1tevilne\xc2\xa0\xc2\xbbdav\xc4\x8dne dogovore\xc2\xab, s katerimi so razli\xc4\x8dne multinacionalke v Luxembourgu pla\xc4\x8dale znatno manj davka na dobi\xc4\x8dek, kot bi ga sicer pla\xc4\x8dale v dr\xc5\xbeavah, kjer so ta dobi\xc4\x8dek v resnici ustvarile. Kredibilnost vodenja boja proti dav\xc4\x8dnim oazam, kar je ena prioritet Evropske komisije, je tako glede na svoja pretekla dejanja Juncker kot predsednik Komisije postavil pod vpra\xc5\xa1aj; Luxembourg je sicer legalno dogovarjanje nepravi\xc4\x8dno izkoristil na \xc5\xa1kodo ostalih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Most velike vojvodinje Charlotte, ki se pne 85 metrov nad reko Alzetto in je dolg 230 metrov, je v pravem pomenu besede most v Evropo; po njem pelje pot iz starega mesta v sodobno novo mestno \xc4\x8detrt s \xc5\xa1irokimi bulvarji, kjer je od leta 1966 tudi evropska \xc4\x8detrt s \xc5\xa1tevilnimi evropskimi ustanovami in telesi. V njej je tajni\xc5\xa1tvo Evropskega parlamenta, sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Evropske skupnosti, finan\xc4\x8dno nadzorstvo Evropske skupnosti, Evropska investicijska banka in stavba Evropske skupnosti za_NEWLINE_premog in jeklo. V Luxembourgu dela okoli 6000 evropskih uslu\xc5\xbebencev in uradnikov._NEWLINE_Mesta Luxembourg, Bruselj in Strasbourg \xc5\xbee dolgo tekmujejo, katero si bo pridobilo najve\xc4\x8dji ugled \xc2\xbbprestolnice Evrope\xc2\xab._NEWLINE_Lega in povr\xc5\xa1je Luksemburg le\xc5\xbei v zahodni Evropi in meji na Francijo, Nem\xc4\x8dijo in Belgijo. Na severu se vzpenjajo Luksembur\xc5\xa1ki Ardeni - to je ve\xc4\x8dinoma uravnan svet med 300 do 500 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Osrednji in ju\xc5\xbeni del dr\xc5\xbeave prekriva gozdno vi\xc5\xa1avje.'