b'\n_START_ARTICLE_\nLigurija\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeela le\xc5\xbei na obali Ligurskega morja, ki je severni del Sredozemlja zahodno od Apeninskega polotoka. V notranjost sega do pobo\xc4\x8dij Alp in Apeninov, na vzhodu pa zajema del Padske ni\xc5\xbeine. Zaradi ob\xc4\x8dutnih morfolo\xc5\xa1kih in podnebnih razlik se Ligurija deli v dve ozemlji, imenovani Vzhodno Primorje (Riviera di levante) in Zahodno Primorje (Riviera di ponente), pribli\xc5\xbeno med katerima le\xc5\xbei glavno mesto Genova. Vzhodno Primorje z visoko skalnato obalo je zaklju\xc4\x8dek Apeninov, medtem ko zavzema Zahodno Primorje skrajne obronke Alp, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo v morje s precej polo\xc5\xbeno, v\xc4\x8dasih pe\xc5\xa1\xc4\x8deno obalo. Ni\xc5\xbeavje med Alpami in Apenini, ki sega v Ligurijo na severovzhodu, je za\xc4\x8detni del ob\xc5\xa1irne Padske ni\xc5\xbeine in predstavlja 28% de\xc5\xbeelne povr\xc5\xa1ine. _NEWLINE_Ta geografska raznolikost in skoraj zaklju\xc4\x8den obro\xc4\x8d gorovja, ki omejuje de\xc5\xbeelo na severu, mo\xc4\x8dno vplivata predvsem na njeno podnebje, posredno pa tudi na gospodarstvo. Tako je v Vzhodnem Primorju povpre\xc4\x8dna letna temperatura zelo ugodna, saj ponekod razmah ne presega 15 \xc2\xb0C (januarja 9-10 \xc2\xb0C, julija 24 \xc2\xb0C), kar je za to zemljepisno \xc5\xa1irino (44. severni vzporednik) prava redkost. Proti notranjosti de\xc5\xbeele je podnebje bolj celinsko, kar je razvidno predvsem v sorazmerno nizkih no\xc4\x8dnih temperaturah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopanine pri\xc4\x8dajo, da je tod bival \xc5\xbee neandertalec, a po zgodovinskih podatkih so bili prvi stalni prebivalci de\xc5\xbeele Liguri, ki so v drugem tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. poselili vso dana\xc5\xa1njo severno Italijo in ju\xc5\xbeno Francijo. Pozneje so jih izpodrinili Kelti, Feni\xc4\x8dani in Grki, predvsem pa Karta\xc5\xbeani v \xc4\x8detrtem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Po punskih vojnah so de\xc5\xbeeli vladali Rimljani._NEWLINE_Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1e obdobje de\xc5\xbeele je srednji vek (med trinajstim in \xc5\xa1tirinajstim stoletjem), ko so najprej Langobardi in nato Bizantinci odrezali od severnih podro\xc4\x8dij ozemlje med Apenini in morjem in s tem usmerili Genovo na izklju\xc4\x8dno pomorski razvoj. Spopadi z Arabci so bili za mesto in njegovo pode\xc5\xbeelje za\xc4\x8detek kulturnega in gospodarskega razvoja, ki je spremenil zakotno mestece v enega od sredi\xc5\xa1\xc4\x8d kr\xc5\xa1\xc4\x8danske Evrope. Kri\xc5\xbearske vojne so uveljavile ugled pomorske sile Genove in jo obogatile. V kratkem je Genove\xc5\xa1ka republika, ki je zavzemala ozemlje dana\xc5\xa1nje Ligurije, postala kolonijalna velesila v Sredozemlju in \xc4\x8crnem morju. Genove\xc5\xa1ki bankirji so kmalu poselili Pirenejski polotok in ga prakti\xc4\x8dno posvojili. Ni \xc5\xa1lo za oboro\xc5\xbeeno osvojevanje, temve\xc4\x8d za ekonomsko \xc5\xa1irjenje. Pregovor iz tiste dobe pravi, da se srebro rodi v Ameriki, blesti v Seviliji in se zakoplje v Genovi. Dejansko je bila genove\xc5\xa1ka republika politi\xc4\x8dno nesposobna, a finan\xc4\x8dno dovolj spretna, da je posredno upravljala veliki \xc5\xa1panski imperij, s \xc4\x8digar zatonom je tudi sama propadla. Propadanje je bilo po\xc4\x8dasno in se je zaklju\xc4\x8dilo z Napoleonovo zmago (1797) in leta 1814 z dodelitvijo de\xc5\xbeele Savojcem. Ligurija je edina italijanska de\xc5\xbeela poleg Sardinije, ki se ni nikoli z volitvami opredelila za Savojce ali za Italijo._NEWLINE_Ligurija je tretja najmanj\xc5\xa1a italijanska de\xc5\xbeela (za Aosto in Molizejem), zato se jemlje v pretres mo\xc5\xbenost zdru\xc5\xbeitve z de\xc5\xbeelo Piemont z upravno ureditvijo podobno de\xc5\xbeeli Trentinsko - Zgornje Poadi\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV  Liguriji je skoraj 70% povr\xc5\xa1ine pokrite z gozdovi, predvsem bukovimi in iglastimi, na obali z makijo, kar pa nima posebnega vpliva na gospodarstvo. Sploh je kmetijstvo malo razvito, omembe vredno je le vinogradni\xc5\xa1tvo ter gojenje oljk in sadnega drevja. Zahodno Primorje slovi po pridelovanju cvetja (vrtnice in nageljni), ki pokriva kar 4000 ha povr\xc5\xa1ine. Vse gospodarstvo je v veliki meri odvisno od velikih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d v Genovi, La Speziji in Savoni, kjer je razvita pomorska trgovina, ladjedelni\xc5\xa1tvo in turizem. Prisotnost pristani\xc5\xa1kih uslug je odlo\xc4\x8dilno vplivala tudi na nastanek in razvoj kovinske, kemi\xc4\x8dne, petrokemi\xc4\x8dne in strojne industrije.'