b'\n_START_ARTICLE_\nNikita Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHru\xc5\xa1\xc4\x8dov se je rodil v vasi Kalinovka v Rusiji v kme\xc4\x8dko dru\xc5\xbeino. Osnovno \xc5\xa1olo je namre\xc4\x8d obiskoval samo dve leti, vendar se je nau\xc4\x8dil brati in pisati \xc5\xa1ele po svojem dvajsetem letu._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je za\xc4\x8del delovati v delavskih sindikatih in se pridru\xc5\xbeil komunistom v Oktobrski revoluciji. Partiji se je uradno pridru\xc5\xbeil leta 1918. \xc5\xbde zgodaj se je za\xc4\x8del potegovati za najvi\xc5\xa1je partijske polo\xc5\xbeaje._NEWLINE_Leta 1935 je postal prvi sekretar moskovskega ob\xc4\x8dinskega komiteja, leta 1938 pa prvi sekretar ukrajinske komunisti\xc4\x8dne partije. Od leta 1934 je deloval tudi v Centralnem komiteju komunisti\xc4\x8dne partije Sovjetske zveze, od leta 1939 pa je bil \xc4\x8dlan politbiroja.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPo nem\xc5\xa1kem vdoru v Ukrajino je Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov kot najvi\xc5\xa1ji partijski sekretar organiziral obrambo Ukrajine. Po padcu Kijeva so ga najvi\xc5\xa1ji sovjetski partijski organi poklicali nazaj v Moskvo in ga med bitko za Stalingrad imenovali za politi\xc4\x8dnega komisarja na tem podro\xc4\x8dju s \xc4\x8dinom generalporo\xc4\x8dnika.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni vzpon\n_START_PARAGRAPH_\nPo 2.svetovni vojni je bil do konca leta 1949 (z izjemo leta 1947, ko ga je zamenjal Lazar Kaganovi\xc4\x8d) \xc5\xa1e 1.sekretar CK KP Ukrajine in nekaj \xc4\x8dasa obenem tudi njen premier (1944--47), nato pa 1.sekretar partijskega komiteja v Moskvi in obenem eden od sekretarjev CK VKP(b) oz. KPSZ (preimovanje 1952)._NEWLINE_Po smrti Stalina, leta 1953, je po kratkem politi\xc4\x8dnem boju za oblast Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov postal prvi sekretar Komunisti\xc4\x8dne partije Sovjetske zveze in s tem tudi dejanski oz. uradni voditelj te dr\xc5\xbeave, \xc4\x8deprav je moral oblast nekaj \xc4\x8dasa deliti z Georgijem Malenkovom (premier do 1955) in Nikolajem Bulganinom (premier do 1958), nakar je sam prevzel tudi predsestvo vlade (ministrskega sveta). Moral se je soo\xc4\x8diti s poskusom dr\xc5\xbeavnega prevrata 1957, ki ni uspel, saj mu je s politi\xc4\x8dnimi privr\xc5\xbeenci uspelo premagati prostalinisti\xc4\x8dno strujo, ki ga je hotela odstaviti.\n_START_SECTION_\nPoslednji dnevi\n_START_PARAGRAPH_\nOktobra 1964 so v Kremlju pripravljali tajno sejo CK KPSZ, na kateri so razpravljali o odstavitvi Hru\xc5\xa1\xc4\x8dova. Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov se je sprva ni hotel udele\xc5\xbeiti, naposled pa se je seje vseeno udele\xc5\xbeil, saj bi razpravljali tudi brez njega. Na letali\xc5\xa1\xc4\x8du ga je pri\xc4\x8dakal samo \xc5\xa1ef KGB Vladimir Semi\xc4\x8dastni in ga odpeljal na zasedanje, kjer so Hru\xc5\xa1\xc4\x8dova odstavili in ga zamenjali z Leonidom Bre\xc5\xbenjevom, takratnim drugim sekretarjem CK, predsednik ministrskega sveta pa je postal Aleksej Kosigin. Preostanek \xc5\xbeivljenja je pre\xc5\xbeivel v da\xc4\x8di blizu Moskve. Do smrti so ga mu\xc4\x8dile depresija, melanholija ter ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih mo\xc5\xbeganskih in sr\xc4\x8dnih kapi._NEWLINE_Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov je umrl 11. septembra 1971 pri 78 letih. Pokopan je na moskovskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Novodevi\xc4\x8di, javnost pa na pogrebu ni smela biti prisotna. Za zagotovitev, da se ljudje ne bi pri\xc5\xa1li pokloniti dr\xc5\xbeavniku, je milica zaprla vse poti na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, na vhodna vrata pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da pa so razobesili napis:\xc2\xa0\xc2\xbbZaprto zaradi razku\xc5\xbeevanja.\xc2\xab'