b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina \xc4\x8crnomelj\n_START_SECTION_\nZgodovina in razvoj ob\xc4\x8dine \xc4\x8crnomelj\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje \xc4\x8crnomlja je bilo v terezijanski in jo\xc5\xbeefinski dobi vklju\xc4\x8deno v novome\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje in zdru\xc5\xbeeno v sekciji Krupa. Ta je bila \xc5\xa1e nadaljnje razdeljena na okrajni gospostvi Poljane in Krupa, ki sta imeli sede\xc5\xbe v istoimenskih gradovih. Gospostva so bila razdeljena na posamezne ob\xc4\x8dine. Ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnomelj je skupaj z ob\xc4\x8dino Metlika, Dra\xc5\xa1i\xc4\x8di, Gradac, Semi\xc4\x8d, Pobre\xc5\xbeje in Vrh spadala pod gospostvo Krupa. Te glavne ob\xc4\x8dine so se nadaljnje delile \xc5\xa1e na pod-ob\xc4\x8dine, katerih je bilo 45.  _NEWLINE_Po letu 1849 so sekcijo Krupa preimenovali v okrajno glavarstvo \xc4\x8crnomelj, ki je imelo sede\xc5\xbe v \xc4\x8crnomlju. Sede\xc5\xbea okrajnih gospostev pa sta se premaknila iz Krupe v Metliko in iz Poljan v \xc4\x8crnomelj. Z novo ustavno ureditvijo so se oblikovale tudi nove ob\xc4\x8dine. V okraju \xc4\x8crnomelj, je bilo skupno 21 ob\xc4\x8din: Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di, Butoraj, \xc4\x8ceplje, \xc4\x8crnomelj, Dobli\xc4\x8de, Dol, Dolenja Podgora, Griblje, Kot, Loka, Obrh, Petrova vas, Planina, Radenci, Stari trg, Tan\xc4\x8da gora, Tal\xc4\x8dji vrh, Tribu\xc4\x8de, Vinica, Vinji vrh in Vrh. Tak\xc5\xa1na upravna ureditev je ostala vse do prve svetovne vojne. Po njej so leta 1929 okrajno glavarstvo v \xc4\x8crnomlju preimenovali v srez \xc4\x8crnomelj, ki je bil dodeljen Savski banovini. _NEWLINE_Med leti 1816 do 1848, je torej okraj \xc4\x8crnomelj spadal pod Novome\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje, sede\xc5\xbe tega okro\xc5\xbeja je bilo Novo mesto. \xc4\x8crnomelj pa je v tem \xc4\x8dasu obstajal tudi kot ob\xc4\x8dina. Z oktroirano mar\xc4\x8dno ustavo leta 1848 je ob\xc4\x8dina postala temelj nove upravne ureditve \xe2\x80\x93 samostojna in samoupravna prvostopenjska oblast. Izvajanje nalog dr\xc5\xbeave je bilo takrat organizirano v okviru okrajnih glavarstev, vi\xc5\xa1ja stopnja upravne oblasti pa je bilo okro\xc5\xbeje \xe2\x80\x93 torej okro\xc5\xbeja so bila nad okraji. Z letom 1868 so obnovili okrajna glavarstva kot edine de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeje organe lokalne splo\xc5\xa1ne uprave. Tako je \xc4\x8crnomelj po letu 1868 postal politi\xc4\x8den okraj._NEWLINE_Sicer pa je ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnomelj spadala v de\xc5\xbeelo Kranjsko, ki je imela leta 1854 kar 501 ob\xc4\x8din \xe2\x80\x93 statutarna ob\xc4\x8dina je bila Ljubljana. Okraj \xc4\x8crnomelj je leta 1854 obsegal ob\xc4\x8dine: Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di, Butoraj, \xc4\x8ceplje, \xc4\x8crnomelj, Dobli\xc4\x8de, Dol, Dolenja Podgora, Golek, Griblje, Kot, Loka, Mavrlen, Obrh, Petrova vas, Planina, Predgrad, Preloka, Radenci, Tal\xc4\x8dji vrh, Tan\xc4\x8da gora, Tribu\xc4\x8de, Vinica, Vinji vrh, Vrh. Povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo prebivalcev leta 1854 pa je bilo 20.825._NEWLINE_Leta 1869 je imela ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnomelj 21.684 prebivalcev ali v povpre\xc4\x8dju 44,4 ljudi na km2. V nadaljnjih letih je \xc5\xa1tevilo upadlo, in sicer do leta 1880 za 231 prebivalcev, v naslednjem letu za 669 in do leta 1900 \xc5\xa1e za 1689 ljudi. Ob \xc5\xa1tetju prebivalcev leta 1910 se je \xc5\xa1tevilo le teh \xc5\xa1e zmanj\xc5\xa1alo, namre\xc4\x8d za 1598 oseb. Opazimo lahko ob\xc4\x8dutno zmanj\xc5\xa1anje prebivalstva ob\xc4\x8dine \xc4\x8crnomelj. Razlog, da je pri\xc5\xa1lo do tak\xc5\xa1nega upada prebivalstva, lahko najdemo v agrarno usmerjenem gospodarstvu. Zaradi slabe kra\xc5\xa1ke zemlje in precej zastarelih obdelovalnih na\xc4\x8dinov je veliko dru\xc5\xbein ostalo la\xc4\x8dnih. Problem pokrajine pa je bila tudi odmaknjenost od ve\xc4\x8djih industrijskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d in prometnih zvez. Torej ljudje so se predvsem pre\xc5\xbeivljali s kmetijstvom, nekateri tudi z vinogradni\xc5\xa1tvom. Druge mo\xc5\xbenosti pravzaprav niso imeli, saj ni bilo industrijskih obratov, ki bi omogo\xc4\x8dali \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1o zaposlitev. Problem so bile tudi trtne bolezni, ki so v 80. letih 19. stoletja skoraj popolnoma uni\xc4\x8dile belokranjske vinograde. Ljudje so bili tako prisiljeni, da so si poiskali zaslu\xc5\xbeek zunaj Bele krajine._NEWLINE_Obdobje med obema vojnama_NEWLINE_Leta 1921 je bilo na obmo\xc4\x8dju sedanje Slovenija 1.073 ob\xc4\x8din. Okraj \xc4\x8crnomelj je imel 23.828 prebivalcev, zajemal pa je nadaljnje ob\xc4\x8dine: Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di (966 prebivalcev), Bo\xc5\xbejakovo (925 prebivalcev), Butoraj (293 prebivalcev), \xc4\x8ceplje (296 prebivalcev), \xc4\x8cre\xc5\xa1njevec (553 prebivalcev), \xc4\x8crnomelj (1.009 prebivalcev), Dobli\xc4\x8de (762 prebivalcev), Dol (165 prebivalcev), Dragatu\xc5\xa1 (1.014 prebivalcev), Dra\xc5\xa1i\xc4\x8di (505 prebivalcev), Gradec (613 prebivalcev), Griblje (435 prebivalcev), Kot (478 prebivalcev), Loka (768 prebivalcev), Lokvica (602 prebivalcev), Metlika (1.366 prebivalcev), Petrova Vas (402 prebivalcev), Planina (318 prebivalcev), Podgora (186 prebivalcev), Podzemelj (1.409 prebivalcev), Radenci (302 prebivalcev), Radovica (935 prebivalcev), Semi\xc4\x8d (1.935 prebivalcev), Sinji Vrh (587 prebivalcev), Stari Trg (826 prebivalcev), Suhor (1.360 prebivalcev), Tal\xc4\x8dji Vrh (671 prebivalcev), Tan\xc4\x8da Gora (566 prebivalcev), Tribu\xc4\x8de (492 prebivalcev), Vinica (2.743 prebivalcev), Vinji Vrh (346 prebivalcev)._NEWLINE_V 30. letih 20. stoletja so bile v Kraljevini Jugoslaviji ustanovljene banovine. Dravska banovina s sede\xc5\xbeem v Ljubljani je v oktobru leta 1929 odpravila delitev slovenskega ozemlja v Jugoslaviji. Takrat je bila Bela krajina s takratnima okrajema \xc4\x8crnomelj in Metlika dodeljena Savski banovini s sede\xc5\xbeem v Zagrebu. \xc5\xa0ele leta 1931 je okraj \xc4\x8crnomelj postal sestavni del Dravske banovine \xe2\x80\x93 takrat se je imenoval srez._NEWLINE_Stanje po drugi svetovni vojni_NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je \xc4\x8crnomelj pri\xc5\xa1el pod oblast Italije, namre\xc4\x8d italijanski okupator je zasedel in priklju\xc4\x8dil k Italiji v celoti ali deloma 103 ob\xc4\x8din prej\xc5\xa1nje Dravske banovine ter jih oblikoval v mestno ob\xc4\x8dino ljubljansko in pet okrajev s 94 ob\xc4\x8dinami. Eden izmed teh okrajev je bil tudi \xc4\x8crnomelj. Glede lokalne samouprave je pomembno opozoriti na narodnoosvobodilne odbore, ki so bili temeljna organizacijska oblika za mobilizacijo in podporo ljudstva narodnoosvobodilnem gibanju, ljudski odbori pa so bili po osvoboditvi najva\xc5\xbenej\xc5\xa1i organizator in nosilec naporov za izgradnjo nove dr\xc5\xbeave. Specifi\xc4\x8dnost Slovenskega ozemlja in slovenske ljudske oblasti pa so bili terenski odbori OF (osvobodilne fronte), ki so nastali \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu, ko \xc5\xa1e ni bilo osvobojenega ozemlja. _NEWLINE_15. maja 1944 je predsedstvo SNOS-a izdalo odlok o novi upravno-teritorialni razdelitvi Bele krajine in sicer na \xc5\xa1tiri okraje: \xc4\x8drnomaljski, metli\xc5\xa1ki, semi\xc5\xa1ki in vini\xc5\xa1ki, s 139 krajevnimi enotami. Nova razdelitev je omogo\xc4\x8dala bolj\xc5\xa1e zaposlovanje politi\xc4\x8dnega, upravnega in gospodarskega kadra, vodenje bolj\xc5\xa1e gospodarske politike in uvajanje bolj\xc5\xa1ih organizacijskih oblik od dotedanjih. Za okro\xc5\xbeno vodstvo v \xc4\x8crnomlju pa je to pomenilo veliko razbremenitev. _NEWLINE_Prvi zakon, ki je v Sloveniji po 2. svetovni vojni urejal vpra\xc5\xa1anje teritorialne razdelitve oziroma \xc4\x8dlenitve, je bil Zakon o upravni razdelitvi federalne Slovenije \xe2\x80\x93 septembra 1945. Ozemlje Slovenije je bilo razdeljeno na 5 okro\xc5\xbeij, ta okro\xc5\xbeja pa so bila nato \xc5\xa1e nadaljnje razdeljena na okraje, ki so bili \xc5\xa1e nadaljnje razdeljeni na kraje. \xc4\x8crnomelj kot okraj je spadal v Novome\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje, skupaj s Ko\xc4\x8devjem, Kr\xc5\xa1kim, Novim mestom in Trebnjem. Skupno v vseh okrajih je bilo 436 krajev._NEWLINE_Z letom 1952 je bil sprejet Zakon o razdelitvi Ljudske republike Slovenije na mesta, okraje in ob\xc4\x8dine, kar je prineslo pomembne spremembe v teritorialni razdelitvi Slovenije. Kot mesta so bila opredeljena: glavno mesto Ljubljana, Maribor in Celje. Okrajev je bilo 19, vseh ob\xc4\x8din v Sloveniji pa 386, med katerimi so nekatere imel status mestne ob\xc4\x8dine. \xc4\x8crnomelj je bil \xc5\xa1e vedno okraj, znotraj njega pa je bilo 8 ob\xc4\x8din: znotraj okraja, je bil \xc4\x8crnomelj postavljen \xc5\xa1e kot mestna ob\xc4\x8dina, ki je takrat \xc5\xa1tela 5.601 prebivalcev. Leta 1955 pa \xc4\x8crnomelj ni bil ve\xc4\x8d okraj, ampak je kot ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnomelj (s 12.600 prebivalci) spadal v okraj Novo mesto._NEWLINE_Ustava iz leta 1974 je krajevno skupnost postavila kot enega od temeljev socialisti\xc4\x8dnega samoupravljanja. Po ustavnih dolo\xc4\x8dbah so imeli delovni ljudje in ob\xc4\x8dani v naselju pravico in dol\xc5\xbenost, da so se za uresni\xc4\x8devanje dolo\xc4\x8denih skupnih interesov in potreb organizirali v krajevno skupnost. V takratni Socialisti\xc4\x8dni republiki Sloveniji je bilo v letu 1974 okoli 1.050 krajevnih skupnosti. V ob\xc4\x8dini \xc4\x8crnomelj je bilo skupno 14 krajevnih skupnosti: Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di, Butoraj, Dobli\xc4\x8de \xe2\x80\x93 Kani\xc5\xbearica, Dragatu\xc5\xa1, Griblje, Gri\xc4\x8dek, Heroja Starihe, Loka, Petrova vas, Semi\xc4\x8d, Stari trg, Tal\xc4\x8dji vrh, Tribu\xc4\x8de, Vinica._NEWLINE_Po osamosvojitvi_NEWLINE_Po osamosvojitvi in nastanku Republike Slovenije je \xc4\x8crnomelj postal ob\xc4\x8dina. Leta 1993 je imela 18.463 prebivalcev, obsegala je 487km2. Med leti 1994 do 1998 je ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnomelj \xc5\xa1tela 14.771 prebivalcev ter obsegala 340km2 povr\xc5\xa1ine. Leta 1998 je ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnomelj \xc5\xa1tela 14.930 prebivalcev, po povr\xc5\xa1ini pa je obsegala 340km2.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina danes\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina \xc4\x8crnomelj se nahaja na skrajnem JV Slovenije z najju\xc5\xbenej\xc5\xa1o to\xc4\x8dko dr\xc5\xbeave v vasi Kot v Krajevni skupnosti Sinji vrh. Obsega 339,9km2 povr\xc5\xa1ine kar predstavlja preko 50% vse Bele krajine, zato je ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnomelj tudi najve\xc4\x8dja ob\xc4\x8dina v Beli krajini. Ob\xc4\x8dina \xc5\xa1teje nekaj manj kot 15.000 prebivalcev in sodi tako po povr\xc5\xa1ini kot po \xc5\xa1tevilu prebivalcev med ve\xc4\x8dje slovenske ob\xc4\x8dine. V ob\xc4\x8dini je 122 naselij v 13-ih krajevnih skupnostih (Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di, Butoraj, \xc4\x8crnomelj, Dobli\xc4\x8de, Dragatu\xc5\xa1, Griblje, Kani\xc5\xbearica, Petrova vas, Sinji Vrh, Stari trg ob Kolpi, Tal\xc4\x8dji Vrh, Tribu\xc4\x8de, Vinica). _NEWLINE_Grb ob\xc4\x8dine \xc4\x8crnomelj je grb mesta \xc4\x8crnomelj. Ima obliko \xc5\xa1\xc4\x8dita \xc4\x8drne barve, ki je obrobljen z rde\xc4\x8do \xc4\x8drto. V sredini \xc5\xa1\xc4\x8dita je grajski stolp z vratno odprtino, tremi \xc5\xa1irokimi okni v nadstropju in \xc5\xa1tirimi cinami na vrhu. Stolp je rde\xc4\x8de barve. Osnova za figuro stolpa je stolp iz pe\xc4\x8data mesta \xc4\x8crnomelj iz leta 1587. Zastava ob\xc4\x8dine je zelo belo zelena, z grbom v sredini._NEWLINE_Zdravstvena oskrba je ob\xc4\x8danom \xc4\x8crnomlja zagotovljena s strani Zdravstvenega doma \xc4\x8crnomelj._NEWLINE_V ob\xc4\x8dini je poskrbljeno za osnovno\xc5\xa1olsko in srednje\xc5\xa1olsko izobra\xc5\xbeevanje, tudi za otroke s posebnimi potrebami. Osnovne \xc5\xa1ole so naslednje: Osnovna \xc5\xa1ola Loka, Osnovna \xc5\xa1ola Mirana Jarca, Osnovna \xc5\xa1ola Milke-\xc5\xa0obar Nata\xc5\xa1e, Osnovna \xc5\xa1ola Komandanta Staneta Dragatu\xc5\xa1 ter Osnovna \xc5\xa1ola Vinica. Srednja \xc5\xa1ola pa je le ena in sicer Srednja \xc5\xa1ola \xc4\x8crnomelj, ki izvaja ve\xc4\x8d izobra\xc5\xbeevalnih programov: gimnazija, strojni tehnik ter oblikovalec kovin. V preteklosti se je izvajal tudi izobra\xc5\xbeevalni program za ekonomskega tehnika, a se je zaradi premajhnega \xc5\xa1tevila vpisanih, ta program ukinil._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina je dejavna tudi na kulturnem podro\xc4\x8dju, kjer je v zadnjih letih predvsem poudarek na mladinskem ustvarjanju. K temu pomembno prispeva delovanje Kluba belokranjskih \xc5\xa1tudentov ter Mladinskega centra \xe2\x80\x93 BIT.\n_START_SECTION_\nKrajevne skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV ob\xc4\x8dini so naslednje krajevne skupnosti: Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di, Butoraj, \xc4\x8crnomelj, Dobli\xc4\x8de, Kani\xc5\xbearica, Dragatu\xc5\xa1, Griblje, Petrova vas, Sinji Vrh, Stari trg ob Kolpi, Tal\xc4\x8dji Vrh, Tribu\xc4\x8de in Vinica.\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nAdle\xc5\xa1i\xc4\x8di, Balkovci, Bedenj, Bel\xc4\x8dji Vrh, Bistrica, Blatnik pri \xc4\x8crnomlju, Bojanci, Brdarci, Breg pri Sinjem Vrhu, Breznik, Butoraj, Cerkvi\xc5\xa1\xc4\x8de, Dalnje Njive, Damelj, De\xc4\x8dina, Desinec, Deskova vas, Dobli\xc4\x8de, Dobli\xc4\x8dka Gora, Dolenja Podgora, Dolenja vas pri \xc4\x8crnomlju, Dolenjci, Dolenji Radenci, Dolenji Suhor pri Vinici, Dolnja Paka, Draga pri Sinjem Vrhu, Dragatu\xc5\xa1, Dragovanja vas, Drago\xc5\xa1i, Drenovec, Dre\xc5\xbenik, \xc4\x8cre\xc5\xa1njevec pri Dragatu\xc5\xa1u, \xc4\x8crnomelj, \xc4\x8cudno selo, Fu\xc4\x8dkovci, Golek pri Vinici, Golek, Gorenja Podgora, Gorenjci pri Adle\xc5\xa1i\xc4\x8dih, Gorenji Radenci, Gorica, Gornja Paka, Gornji Suhor pri Vinici, Griblje, Gri\xc4\x8d pri Dobli\xc4\x8dah, Hrast pri Vinici, Jankovi\xc4\x8di, Jel\xc5\xa1evnik, Jerneja vas, Kani\xc5\xbearica, Kne\xc5\xbeina, Kot ob Kolpi, Kova\xc4\x8da vas, Kova\xc4\x8dji Grad, Kvasica, Lokve, Mala Lahinja, Mala sela, Mali Nerajec, Marindol, Mavrlen, Mihelja vas, Miklarji, Mili\xc4\x8di, Mo\xc4\x8dile, Naklo, Nova Lipa, Obrh pri Dragatu\xc5\xa1u, Ogulin, Otovec, Paunovi\xc4\x8di, Perudina, Petrova vas, Pobre\xc5\xbeje, Podklanec, Podlog, Prelesje, Preloka, Pribinci, Purga, Pusti Gradec, Rim, Rodine, Ro\xc5\xbeanec, Ro\xc5\xbei\xc4\x8d Vrh, Ru\xc4\x8detna vas, Se\xc4\x8dje selo, Sela pri Dragatu\xc5\xa1u, Sela pri Otovcu, Sinji Vrh, Sodevci, Srednji Radenci, Stara Lipa, Stari trg ob Kolpi, Stra\xc5\xbenji Vrh, Svibnik, \xc5\xa0ipek, \xc5\xa0peharji, Tal\xc4\x8dji Vrh, Tan\xc4\x8da Gora, Tribu\xc4\x8de, Tu\xc5\xa1ev Dol, U\xc4\x8dakovci, Velika Lahinja, Velika sela, Veliki Nerajec, Vinica, Vojna vas, Vranovi\xc4\x8di, Vrhovci, Vukovci, Zagozdac, Zaj\xc4\x8dji Vrh, Zapudje, Zastava, Zilje, Zorenci, \xc5\xbduni\xc4\x8di\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOb popisu leta 2001 je bila sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina materni jezik 12486 (85,6\xc2\xa0%) ob\xc4\x8danom, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dina  913 (6,3\xc2\xa0%) osebam, srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dina  331 (2,3\xc2\xa0%) osebam, rom\xc5\xa1\xc4\x8dina 192 (1,3\xc2\xa0%) osebam, bosan\xc5\xa1\xc4\x8dina pa 177(1,2\xc2\xa0%) osebam. Neznano je za 293 (2)% oseb. 9439 ali 64,7\xc2\xa0% je rimokatoli\xc4\x8danov.'