b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Inocenc VI.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nInocenc VI. se je rodil kot \xc3\x89tienne Aubert 1282 v kraju Monts v \xc5\xbeupniji Beyssac (okraj Corr\xc3\xa8ze, Limousin, Francosko kraljestvo; danes: Francija). Njegov o\xc4\x8de Adh\xc3\xa9mar Pompadour je bil ni\xc5\xbeji plemi\xc4\x8d. _NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xa0tudiral je civilno pravo in diplomiral 1321 ter dokotoriral 1329 na toulou\xc5\xa1ki univerzi. Vstopil je v kraljevo slu\xc5\xbebo in postal stalni sodnik 1321. 1335 ga je kralj Filip Sre\xc4\x8dni poklical na dvor in mu zaupal \xc5\xa1tevilne poslanstva pri Benediktu XII.._NEWLINE__NEWLINE_Posedoval je \xc5\xbee mnogo manj\xc5\xa1ih nadarbin, kanonikatov in arhidiakonatov, ko se ga 13. januarja 1338 izvolili za \xc5\xa1kofa v mestu Noyon; 11. oktobra 1340 je pre\xc5\xa1el na nad\xc5\xa1kofijski sede\xc5\xbe v Clermont. Klemen VI. \xe2\x80\x93 tudi on po rodu iz Limousina -, ga je takoj po izvolitvi poklical v Avignon in ga imenoval za kardinala pri SS. Giovanni e Paolo 20. septembra 1342, \xc5\xbee pri svojem prvem kardinalskem konzistoriju. 1348 ga je imenoval za velikega penitenciarja, a 13. februarja 1352 za ostijskega kardinala-\xc5\xa1kofa.\n_START_SECTION_\nPriprava pape\xc5\xbeeve vrnitve v Rim\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave  v Italiji  so si svojile mo\xc4\x8dne plemi\xc5\xa1ke rodovine, zlasti Malatesta, Orsini, Colonna in druge, varnost in mir pa so ogro\xc5\xbeale kot one, tako tudi razbojni\xc5\xa1ke tolpe. Vse to je zadr\xc5\xbeevalo pape\xc5\xbee v Avignonu od 1309 do 1377. Zato je pape\xc5\xbe v avgustu 1352 pooblastil rimskega tribuna Cola di Rienza za pape\xc5\xa1kega poobla\xc5\xa1\xc4\x8denca. Predhodnik Klemen ga je bil izob\xc4\x8dil zaradi herezije ter upora zoper Sveto rimsko cesarstvo, pra\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Ernest pa ga je zaprl. 1353 ga je pape\xc5\xbe poslal v Rim skupaj s kardinalom Albornozom , generalnim vikarjem Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, da bi obnovila pape\xc5\xa1ko oblast v Italiji. Rienzo je bil sicer dober govornik in je \xc5\xbeelel obnoviti staro rimsko slavo, vendar je s svojo samov\xc5\xa1e\xc4\x8dnostjo in nesprejemljivimi diktatorskimi metodami izzval rimsko ljudstvo k vstaji, in so ga zaklali 8. oktobra 1354 ter se\xc5\xbegali. Albornoz je delal red z voja\xc5\xa1ko silo in diplomatsko spretnostjo ter je bival v Italiji skozi dve obdobji \xe2\x80\x93 in dal Pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi modre zakone, ki so bili v veljavi vse do Napoleonovih \xc4\x8dasov. Pape\xc5\xbe pa se vseeno ni mogel vrniti v Rim, ker je prej umrl.\n_START_SECTION_\nEkumenizem in poskus zedinjenja\n_START_PARAGRAPH_\nInocenc je bil dejaven tudi na Vzhodu, \xc4\x8deprav ni dosegel pri\xc4\x8dakovanih uspehov. Odpoved bizantinskega cesarja Ivana Kantakuzena konec 1354, ter smrt srbskega kralja in cesarja \xc5\xa0tefana Du\xc5\xa1ana 10. decembra 1355, sta napravila konec upanju o pribli\xc5\xbeevanju, in celo popolnem zedinjenju s katoli\xc5\xa1ko Cerkvijo, ki so ga budili njuni na\xc4\x8drti, ki sta jih delala v zameno za medsebojno neodvisnost. Novi cesar Andronik Paleolog se je povrnil k tem na\xc4\x8drtom, ki jih je razlo\xc5\xbeil temeljito v svoji zlati buli 15. decembra 1355. Pape\xc5\xbe se je tega razveselil in ga spodbujal, naj vztraja v tej usmeritvi. To je postavil tudi kot pogoj za morebitno gmotno pomo\xc4\x8d zoper muslimanske Turke. Andronik je tr\xc4\x8dil ob hud odpor pravoslavnega klera in njegova spreobrnitev na katoli\xc5\xa1ko vero, ki je sledila nekaj let pozneje, je ostala popolnoma osebna odlo\xc4\x8ditev.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe Inocenc in Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1360 je razsodil v sporu, ki je nastal med sevni\xc5\xa1kim vikarjem Vajgandom in kostanjevi\xc5\xa1kim opatom Janezom zaradi videmske \xc5\xbeupnije; to \xc5\xbeupnijo je oglejski patriarh Pagan1331 izro\xc4\x8dil kostanjevi\xc5\xa1kim cistercijanom.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\n1361 se je neredom in pomanjkanju, ki jih je povzro\xc4\x8dila stoletna vojna, pridru\xc5\xbeila v avinjonski in venassinski grofiji \xc5\xa1e epidemija kuge, ki je v nekaj mescih umorila devet kardinalov, apostolskega tajnika in blagajnika, ter tako oropala pape\xc5\xbea njegovih glavnih svetovalcev. Inocenc je bil \xc5\xbee v letih, ko ga je zadela kap, ki je povzro\xc4\x8dila smrt 12. septembra 1362 v Avignonu. Pape\xc5\xbe je navadno pre\xc5\xbeivljal poletne mesece v Villeneuve-l\xc3\xa8s-Avignon, v postojanki, ki jo je dal zgraditi, ko je bil \xc5\xa1e kardinal. 2. junija 1356 je tam utemeljil kartuzijo posve\xc4\x8deno sv. Janezu Krstniku, ki je od 1362 postala Notre-Dame du Val-de-B\xc3\xa9n\xc3\xa9diction. Pokopali so ga tukaj, po slovesni zadu\xc5\xa1nici, ki so jo opravili v stolnici Notre-Dame-des-Doms. _NEWLINE__NEWLINE_Veli\xc4\x8dastno grobnico s pape\xc5\xbeevim le\xc5\xbee\xc4\x8dim kipom sta napravila klesar Thomas de Torunon in kipar Barth\xc3\xa9l\xc3\xa9my Cavailler. V 19. stoletju  je bila varno spravljena v villeneuvskem  zaveti\xc5\xa1\xc4\x8du, nakar so jo ponovno sestavili in postavili v kapelo Svete Trojice v kartuziji. Glavo so na novo napravili.\n_START_SECTION_\nOdlikovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Klemen VI. je prejel odlikovanje Vrhovnega Kristusovega reda in je s tem postal veliki mojster vrhovnega Kristusovega reda.'