b'\n_START_ARTICLE_\nRichard Verderber\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nVerderber se je rodil v dru\xc5\xbeini ko\xc4\x8devskih Nemcev in je po zaklju\xc4\x8deni ni\xc5\xbeji gimnaziji v Ko\xc4\x8devju od\xc5\xa1el v kadetnico v Mariboru in nato v Lvovu, kjer je leta 1902 kon\xc4\x8dal \xc5\xa1olanje. Po zaklju\xc4\x8dku \xc5\xa1olanja je bil dodeljen 10. pe\xc5\xa1polku, ki je bil nastanjen v Jaros\xc5\x82awu v Galiciji (dana\xc5\xa1nja Poljska). \xc5\xbde leta 1907 pa je postal in\xc5\xa1truktor sabljanja na telovadni in sablja\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli avstro-ogrske vojske v Dunajskem Novem mestu, kjer je bil hkrati tudi slovenski \xc4\x8dastnik in sablja\xc4\x8d Rudolf Cvetko. In\xc5\xa1truktor je ostal do leta 1914. Kot izredno talentiran sablja\xc4\x8d je bil ve\xc4\x8dkrat voja\xc5\xa1ki prvak tako s sabljo kot s floretom, bil je tudi dr\xc5\xbeavni prvak in zmagovalec na razli\xc4\x8dnih mednarodnih turnirjih._NEWLINE_Na olimpijskih igrah v Stockholmu leta 1912 je kot \xc4\x8dlan avstrijske sablja\xc5\xa1ke reprezentance osvojil srebrno olimpijsko medaljo v ekipnem tekmovanju s sabljo in bronasto v tekmovanju posameznikov s floretom._NEWLINE_Leta 1914 je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v 84. pe\xc5\xa1polk s sede\xc5\xbeem v Dunajskem Novem mestu in z njim je po za\xc4\x8detku prve svetovne vojne od\xc5\xa1el na vzhodno fronto, kjer je ostal vse do premestitve na reko Piavo leta 1918. Kot poveljnik \xc4\x8dete se je ve\xc4\x8dkrat izkazal in bil odlikovan z vrsto odlikovanj._NEWLINE_Po koncu vojne je postal \xc4\x8dastnik v avstrijski vojski; do upokojitve leta 1934 je dosegel \xc4\x8din polkovnika. Tudi po upokojitvi je bil aktiven v sablja\xc5\xa1kih organizacijah, med drugim je bil od leta 1934 u\xc4\x8ditelj sabljanja v presti\xc5\xbenem dunajskem sablja\xc5\xa1kem klubu Union in trener avstrijske sablja\xc5\xa1ke reprezentance na olimpijskih igrah v Berlinu leta 1936. Kot sablja\xc5\xa1ki u\xc4\x8ditelj je tudi gostoval v razli\xc4\x8dnih evropskih mestih. Ker se je leta 1919 poro\xc4\x8dil s judinjo, ki je pred poroko prestopila v katolicizem, je imel po Anschlussu te\xc5\xbeave, vendar ga je re\xc5\xa1il njegov sloves in pomo\xc4\x8d prijateljev. Po vojni je bil zopet dejaven v avstrijski sablja\xc5\xa1ki organizaciji.'