b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezarna v Mislinji\n_START_PARAGRAPH_\nZ razvojem oglarstva in \xc5\xbeelezarne v Mislinji se je pri\xc4\x8dela prava industrijska revolucija. V skoraj 180 letni zgodovini \xc5\xbeelezarske panoge v Mislinji in Mislinjski dolini lahko najdemo lastnike, kot so Michelangelo Zois, o\xc4\x8deta slovenskega mecena in gospodarstvenika barona \xc5\xbdige Zoisa. Iz gozdov Pohorja, so pridobivali les za kuhanje oglja, rudosledci pa so dova\xc5\xbeali \xc5\xbeelezo iz takratne celoten Koro\xc5\xa1ke. Kon\xc4\x8dane proizvode, kot so plu\xc5\xbenik, leme\xc5\xbe, sekire, motike ter kasneje celo osovine za vagone, pa so izva\xc5\xbeali vsepovsod po slovenskem tudi v Italijo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezarstvo in oglarstvo pod lastni\xc5\xa1tvom dru\xc5\xbeine Zois v Mislinji\n_START_PARAGRAPH_\nTako je kot prvi leta 1723 dobil koncesijo za obrat fu\xc5\xbein, me\xc5\xa1\xc4\x8dan in fu\xc5\xbeinar Ernst Jo\xc5\xbeef Han\xc5\xbei\xc4\x8d iz Tratschwega pri \xc5\xa0t. Vidu ob Glini na Koro\xc5\xa1kem. Prvi fu\xc5\xbeinski obrat \xc2\xbbplav\xc5\xbe\xc2\xab je bil postavljen ob zgornjem toku reke Mislinje._NEWLINE_Obrate mislinjskih fu\xc5\xbein je leta 1752 kupil grof Schrottenbach, lastnik gra\xc5\xa1\xc4\x8dine na Legnu, Zalo\xc5\xa1ke planine in velik del gozdov na levem bregu reke Mislinje. Njegova posest je segala pod Kopo, Golavobuko, \xc4\x8crni vrh do Velike Kope. Gra\xc5\xa1\xc4\x8dina grofa Schrottenbacha je imela 886 ha posesti in od tega 783 ha gozdov. Leta 1753 je grof Schrottenbach prodal mislinjsko \xc5\xbeelezarno, kranjskemu podjetniku italijanskega rodu, o\xc4\x8detu \xc5\xbdige Zoisa Michelangelu Zoisu, ki je imel v lasti velik del kranjskih fu\xc5\xbein (Bohinj, Mojstaran, Tr\xc5\xbei\xc4\x8d) in tako imel trgovski nadzor nad \xc5\xbeelezom v Ljubljani in Trstu._NEWLINE_Decembra leta 1770 je postal lastnik mislinjskih fu\xc5\xbein baron \xc5\xbdiga Zois. Tako je Michelangelo Zois prepustil svojemu sinu baronu \xc5\xbdigu Zoisu, ki veljal za slovenskega razsvetljeneca, gospodarstvenika, podjetnika in mecena. Obrati mislinjske \xc5\xbeelezarne so bili v lasti dru\xc5\xbeine Zois, celih 64 let._NEWLINE_Obratovanje \xc5\xbeelezarne je sledilo v silno zadol\xc5\xbeevanje pri upnikih in tako je bil \xc5\xbdiga Zois prisiljen prodajati svoje imetje za popla\xc4\x8dilo dolgov. Tako se je odlo\xc4\x8dil s terjatvami obremenjeno \xc5\xbeelezarno in posest v Mislinji leta 1817 prepustiti ne\xc4\x8daku Francu Antonu Bonazzi, ki je bil takrat \xc4\x8dlan sekcije za rudnike in tovarne v \xc5\xa0tajerski trgovski in obrtni zbornici v Gradcu._NEWLINE_Slednji je postopoma odkupoval preostale ogljarske obrate in dokupil steklarno (gla\xc5\xbeuta) in pove\xc4\x8deval posest, tako da je v letu 1850 obsegala 2720 ha. Izdelki, ki so jih izdelovali (motike, lopate, sekire, ograje, pluge ter osi za vagone) so imeli \xc5\xbeig z oznako\xc2\xa0\xc2\xbbEissenweck Missling\xc2\xab. Tako je imela modernizirana \xc5\xbeelezarna svojo valjarno, kupolko (pe\xc4\x8d za sivo litino) ter pe\xc4\x8d za kvaliteno jeklo._NEWLINE_Tako so lastniki iz dru\xc5\xbeine Zois dosegli, da je mislinjska \xc5\xbeelezarna pre\xc5\xa1la takrat v vodilno skupino slovenskih \xc5\xbeelezarn v drugi polovici 18. in v prvi polovici 19. stoletja. V tem obdobju se je \xc5\xbeelezarna vztrajno borila za pridobivanje koncesij za opravljanje ogljarstva in \xc5\xbeelezarstva. Kot zanimivost velja, da je bila na obmo\xc4\x8dju mislinjskih \xc5\xbeelezarn postavljena ena izmed prvih fu\xc5\xbein, visoka okoli 9 metrov. \xc5\xa0e dan danes predstavlja neposreden materialni dokaz ostanka fu\xc5\xbein Tisnikarjeva doma\xc4\x8dija, v kateri se je rodil znani mislinjski slikar Jo\xc5\xbee Tisnikar. Danes je ohranjenih kar nekaj objektov, ki so zaznamovali takratno obdobje, a vendar so ti objekti po ve\xc4\x8dini sedaj preurejeni v stanovanjska in gospodarska poslopja. Leta 1854 Prva avtrijska hranilnica mislinjsko \xc5\xbeelezarno zapleni, a vendar jo leta 1858 odkupi njen ste\xc4\x8dajni upravitelj Matija Lohninger. Za njim postane lastnik \xc5\xbeelezarn dru\xc5\xbeina Lohninger z rodbino Hagenauer._NEWLINE_Mislinjska \xc5\xbeelezarna je skupaj delovala skoraj dvestolet (od za\xc4\x8detka 18. do konca 19. stoletja). S fu\xc5\xbeinami je pri\xc5\xa1lo do razvoja in napredka na podro\xc4\x8dju ogljarstva, kar je pomenilo v razvoj in posodobitev javnih prevozni\xc5\xa1kih poti na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju Mislinjske doline._NEWLINE_Zadnji lastnik posestva na obmo\xc4\x8dju \xc5\xbeelezarne v Mislinji, Arthur Perger z veleposestjo Gozdarstvo in lesna industrija Mislinja preusmeri iz prete\xc5\xbeno \xc5\xbeelezarske industrije v lesno pridelovalni obrat, kjer leta 1902 zgradi znano gozdno \xc5\xbeeleznico Mislinja - Komisija.'