b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Hribernik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFranc Hribernik je bil rojen leta 1887 v Braslov\xc4\x8dah, mladostna leta je pre\xc5\xbeivel v \xc5\xbdalcu, kjer je obiskoval in zaklju\xc4\x8dil osnovno \xc5\xa1olo, kasneje je pa kon\xc4\x8dal ni\xc5\xbejo gimnazijo v Celju. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji se je vklju\xc4\x8dil v mariborsko u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je tudi zaklju\xc4\x8dil svojo izobrazbo. Po kon\xc4\x8dani vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1oli se je zaposlil najprej na Medvedjem selu, nato v Blagovni, v Teharjah, Dobrni in nato \xc5\xa1e v Celju. Ob koncu vojne in propadu Avstro-ogrske monarhije je sprva nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel v Mozirju, leta 1920 pa je bil nastavljen na novoustanovljeno me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj, ki jo je vodil vse do leta 1941. Nem\xc5\xa1ke oblasti so mu odvzele licenco in prepovedale pou\xc4\x8devati, zato se je znova preselil v Mozirje, kjer je ob koncu vojne v \xc5\xa1olskem letu 1945/1946 prevzel vodenje novoustanovljene ni\xc5\xbeje gimnazije, nato se je pa upokojil._NEWLINE_1970 so ob peti obletnici njegove smrti in petdeseti obletnici ustanovitve me\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xa1ole njemu v \xc4\x8dast pred osnovno \xc5\xa1olo Karla Destovnika-Kajuha postavili doprsni kip, ki ga je ustvaril kipar Ciril Cesar.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nHribernik je bil eden izmed glavnih organizatorjev srednjega \xc5\xa1olstva v \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki dolini, med drugim je 1926 ravno njegova pobuda bila tista, ki je omogo\xc4\x8dila ustanovitev kmetijske nadaljevalne \xc5\xa1ole v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju. _NEWLINE_Z njegovo pedago\xc5\xa1ko dejavnostjo je mo\xc4\x8dno povezano tudi njegovo publicisti\xc4\x8dno pisanje: Tekom svojega \xc5\xbeivljenja je spisal ve\xc4\x8d didakti\xc4\x8dnih \xc4\x8dlankov, ki jih je objavil pri raznih pedago\xc5\xa1kih revijah. Hribernik kot pedagog ni deloval kot zgodovinar v modernem pomenu besede in je zaradi tega najve\xc4\x8dkrat ozna\xc4\x8den kot amaterski zgodovinar. A njegov opus ka\xc5\xbee, da je vsekakor imel znanje in zanesenost, ki sta za ta poklic prepotrebni prvini, to pa \xc5\xa1e dodatno potrjuje obse\xc5\xbeen seznam uporabljene literature in virov kot tudi znaki uporabe znanstvenega aparata pri raziskovanju. Tako so njegova dela domoznanske, etnolo\xc5\xa1ke, zgodovinske in slovstveno-folklorne vsebine na veliko vi\xc5\xa1ji stopnji, kot pa dela podobnih amaterskih zgodovinarjev._NEWLINE_Hribernikov magnum opus je bila njegova predvidena trilogija zgodovine mesta \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj. Prvi zvezek je iz\xc5\xa1el leta 1930 s podporo takratne mestne ob\xc4\x8dine \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj in nosi naslov Mesto \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj: zgodovinski opis, drugi zvezek je pa zaradi nezanimanja mestne ob\xc4\x8dine iz\xc5\xa1el dve leti kasneje in sicer v samozalo\xc5\xbebi. Tretji zvezek je sprva ostal zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav le v rokopisni obliki, kasneje pa ga je Hribernik raz\xc5\xa1iril in si pa predstavljal kot samostojno delo za pomo\xc4\x8d pri domoznanskem pouku, a za \xc4\x8das njegovega \xc5\xbeivljenja je zadeva ostala v obliki manuskripta. Celoten tekst vseh treh knjig je bil izdan \xc5\xa1ele po avtorjevi smrti, leta 1998.'