b'\n_START_ARTICLE_\nAzija\n_START_SECTION_\nHidrografske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV Aziji imamo \xc5\xa1tiri povodja: povodje Severno ledenega morja, Tihega oceana, Indijskega oceana in Sredozemskega morja. Zaradi velike reliefne razgibanosti (gorovja na jugu celine) in oddaljenosti od morja je osrednji del Azije brezodto\xc4\x8den._NEWLINE_Reke na jugu Azije pripadajo povodju Indijskega oceana (Ind, Ganges, Brahmaputra). Za te reke je zna\xc4\x8dilen ledeni\xc5\xa1ki re\xc5\xbeim. Najmanj\xc5\xa1i pretok imajo v \xc4\x8dasu zimskega monsuna, najve\xc4\x8dji pretok pa v \xc4\x8dasu poletnega monsuna, takrat je tudi obdobje rednih poplav. V povodje Indijskega oceana \xc5\xa1e sicer spadajo reke Evfrat, Tigris in Iravadi. Za njih pa je zna\xc4\x8dilen najvi\xc5\xa1ji pretok pozimi in spomladi, medtem ko je poletje \xc4\x8das su\xc5\xa1e in je pretok zelo nizek._NEWLINE_Reke na jugozahodu Azije spadajo v povodje Sredozemskega morja. Gre predvsem za relativno kratke reke, ki imajo najve\xc4\x8d vode pozimi, zaradi potujo\xc4\x8dih depresij in imajo zato de\xc5\xbeni re\xc5\xbeim._NEWLINE_Sibirske reke (Irti\xc5\xa1, Ob, Jenisej, Lena) spadajo v povodje Severno ledenega morja in so ve\xc4\x8dji del leta zamrznjene. Delno se stopijo poleti in takrat po navadi poplavljajo._NEWLINE_Kitajske reke spadajo v tihooceansko povodje. Najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1i sta Jangce in Huang He in imata obe ledeni\xc5\xa1ko de\xc5\xbeni re\xc5\xbeim. Reka Huang He je dobila ime (Rumena reka) po rumenih delcih puhlice, ki jih prena\xc5\xa1a s seboj. Te v spodnjem toku tudi odlaga in zato marsikje tudi poplavi. Jangce (Modra reka) je najdalj\xc5\xa1a azijska reka in po njej poteka kar 2/3 re\xc4\x8dnega prometa. Reka je zelo onesna\xc5\xbeena, v \xc4\x8dasu poletnega monsuna pa poplavlja._NEWLINE_Reke imajo v Aziji velik pomen, saj vsako leto z naplavinami prinesejo razli\xc4\x8dna hranila, potrebna za kmetovanje. Njihovo vodo uporabljajo tudi v gospodinjstvu in so poleti (monsun) tudi edini stik s svetom. Na drugi strani pa katastrofalne poplave prina\xc5\xa1ajo tudi izjemno ekonomsko \xc5\xa1kodo in \xc5\xa1tevilne \xc5\xbertve.\n_START_SECTION_\nRasna in verska sestava\n_START_PARAGRAPH_\nV Aziji prevladuje rumena rasa, ki je raz\xc5\xa1irjena predvsem na vzhodu in jugovzhodu celine. Bela rasa je raz\xc5\xa1irjena v Rusiji, JZ Aziji in Indiji._NEWLINE_Iz Azije izvirajo vse svetovne religije. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo izvira iz Izraela, vendar so danes kristjani v Aziji v manj\xc5\xa1ini. Pravoslavne najdemo v Rusiji, medtem ko katolike na Filipinih in v Jeruzalemu. Islam je najbolj raz\xc5\xa1irjen na arabskem polotoku in ima velik vpliv na \xc5\xbeivljenje ljudi. V Indiji je raz\xc5\xa1irjen hinduizem, medtem ko je na Japonskem najbolj raz\xc5\xa1irjen \xc5\xa1intoizem. Pripadnike budizma najdemo v Indokini, na Tibetu in tudi na Kitajskem, kjer pa je raz\xc5\xa1irjen tudi konfucionizem.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZa ve\xc4\x8dino azijskih dr\xc5\xbeav je kmetijstvo \xc5\xa1e vedno prevladujo\xc4\x8da panoga, vendar se med njimi ka\xc5\xbeejo velike razlike. Kmetijske dr\xc5\xbeave z ve\xc4\x8d kot 70\xc2\xa0% kme\xc4\x8dkega prebivalstva (Banglade\xc5\xa1, Butan, Nepal, Afganistan\xe2\x80\xa6) imajo zelo slabo razvito kmetijstvo. Na drugi strani pa so dr\xc5\xbeave z visoko razvitim kmetijstvom vendar imajo zelo majhen dele\xc5\xbe kme\xc4\x8dkega prebivalstva (Japonska, Tajvan\xe2\x80\xa6). Za visoko razvito kmetijstvo je zna\xc4\x8dilen velik hektarski donos, dr\xc5\xbeave v kmetijstvo vlagajo dovolj kapitala in podpirajo uvajanje novih tehnologij. _NEWLINE_Kljub velikemu dele\xc5\xbeu kme\xc4\x8dkega prebivalstva pa se pojavlja problem pomanjkanja povr\xc5\xa1in primernih za obdelavo, saj jih je le okrog 20\xc2\xa0%, v nekaterih dr\xc5\xbeavah celo pod 10\xc2\xa0%. Glavni razlog za to pa podnebje, saj so dolo\xc4\x8dena obmo\xc4\x8dja pu\xc5\xa1\xc4\x8davska druga pa prevla\xc5\xbena, hidromelioracija pa je predraga._NEWLINE_Glavni kmetijski pridelki so ri\xc5\xbe (vla\xc5\xbena tropska in subtropska podnebja), maniok (ekvatorialno podnebje), juta, dateljni (oaze JZ Azije), soja (Kitajska), kav\xc4\x8duk (Indonezija, Malezija), banane, \xc4\x8daj (ju\xc5\xbena Azija)\n_START_SECTION_\nZelena revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nHrane je v Aziji sicer dovolj, vendar ni dovolj kvalitetna, zato so posku\xc5\xa1ali izvesti dolo\xc4\x8dene spremembe. Uvedli so t. i. zeleno revolucijo pri \xc4\x8demer so med seboj kri\xc5\xbeali sorte tako da so dobili nove visokorodne vrste. Ker gre za ob\xc4\x8dutljive rastline pa je potrebno tudi veliko vlaganja, zato so se v tako pridelavo usmerili le tisti z dovolj denarja kar pa je prineslo \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje socialne razlike.\n_START_SECTION_\nOblike poljedelstva\n_START_PARAGRAPH_\nZa jugozahodno in notranjo Azijo (suha, posluha podnebja) je zna\xc4\x8dilna predvsem nomadska \xc5\xbeivinoreja in ponekod na jugu tudi namakalno poljedelstvo (pridelava ri\xc5\xbea). Za vla\xc5\xbene tropske in subtropske dele je zna\xc4\x8dilno poljedelstvo brez namakanja, saj je padavin dovolj. Zna\xc4\x8dilne so kulturne terase in predvsem tr\xc5\xbeno kmetijstvo (planta\xc5\xbee \xc4\x8dajevca in kav\xc4\x8dukovca).\n_START_SECTION_\nVplivi zahoda\n_START_PARAGRAPH_\nV Aziji je \xc5\xa1e nedavno imela vera najpomembnej\xc5\xa1o vlogo, sedaj pa se vse bolj uveljavljajo vrednote zahodne potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe. Najhitreje razvijajo\xc4\x8da dr\xc5\xbeava po drugi svetovni vojni je bila Japonska, v zadnjih dvajsetih letih pa se bo njenem vzoru razvijajo \xc5\xa1e druge (Singapur, Malezija, Tajvan).'