b'\n_START_ARTICLE_\nMartin Kuralt\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKuralt se je v noviciatu cisterijanskega samostana v Sti\xc4\x8dni seznanil z Linhartom, ki je 1778 iztopil iz reda, leto pozneje pa tudi Kuralt; 1782 je bil ordiniran v ljubljanski \xc5\xa1kofiji. Zaradi pridige, v kateri je izvajal moralnost iz \xc4\x8dlovekove narave, je izgubil kaplansko mesto pri \xc5\xa1kofu K. Herbersteinu. Od 1785 je delal v vseu\xc4\x8deli\xc5\xa1\xc4\x8dni knji\xc5\xbenici v Lvovu. Leta 1806 je ustanovil \xc4\x8debelarsko \xc5\xa1olo, ki so jo obiskovali tudi semeni\xc5\xa1\xc4\x8dniki. Zelo si je prizadeval, da bi se vrnil v Ljubljano. Leta 1809 je bil nekaj \xc4\x8dasa interniran zaradi svobodomiselnega pogleda, bil je prista\xc5\xa1 francoskih revolucionarjev ter Napoleona, izra\xc5\xbeal je antiklerikalna stali\xc5\xa1\xc4\x8da, zato je moral pod nadzor v \xc5\xa1kofjelo\xc5\xa1ki oziroma novome\xc5\xa1ki samostan; 1823 je bil poslan v pobolj\xc5\xa1evalnico v Mirov na Moravsko.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nKuralt je bil \xc4\x8dlan Akademije delavnih, vendar pozneje ni pripadal Zoisovemu krogu. V \xc4\x8dlanku Ein kleiner Versuch in krainerischen Volksliedern (Ilirski list, 1823) je predlagal, naj se za ljudstvo izda zbirka ljudskih in umetnih pesmi, ki naj bi bralce plemenitile s tem, da bi opevale naravne lepote, a hkrati nevsiljivo podajale splo\xc5\xa1no koristen, prakti\xc4\x8den moralni nauk._NEWLINE_Pisal je latinske in nem\xc5\xa1ke prigodnice, pisanje v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini pa je namenil kmetom. Zgled takega pesni\xc5\xa1tva je J\xc3\xbatrejna p\xc3\xa9sem \xc3\xa8niga Kr\xc3\xa1jnskega Km\xc3\xa9ta (pesem nastala po letu 1823). V pesmi se razsvetljenstvo in moralnovzgojna tendenca dru\xc5\xbei s poudarjenim odnosom do narave._NEWLINE_Prerodne ideja je Kuralt uveljavljal tako v pesni\xc5\xa1tvu kot tudi v publicistiki. Publicistika je pisana v nem\xc5\xa1kem in latinskem jeziku, ter se ukvarja z moralno-teolo\xc5\xa1kimi in filozofskimi vpra\xc5\xa1anji, njena poglavitna vrednost pa je v sistemati\xc4\x8dnem razvijanju razsvetljenskih nazorov. Znan je njegov spis, ki je ohranjen v olomou\xc5\xa1ki knji\xc5\xbenici: Kurzgefasste Beantwortung eineger Fragen aus der Psychologie und Literargeschichte v katerem odgovarja na vpra\xc5\xa1anja, kaj je razum in kaj um, kaj je pravir \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega uma in kako se ka\xc5\xbee ter kaj je najvi\xc5\xa1ji \xc4\x8dlovekov namen in kako ga dose\xc4\x8di. V spisu mu je \xc5\xa1lo predvsem za razre\xc5\xa1itev temeljnega filozofskega vpra\xc5\xa1anja, kaj je \xc4\x8dlovek in kaj bog.'