b'\n_START_ARTICLE_\nOpatija Mont Saint Michel\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajen v slogu romanike, gotike in klasicizma - je bil samostan na Mont-Saint-Michelu v srednjem veku imenovan  merveille (\'\xc4\x8dude\xc5\xbe\'), saj si skoraj nih\xc4\x8de mogel predstavljati, kako  je bil tako ogromen kompleks stavb na\xc4\x8drtovan in zgrajen na vrhu gore v treh nivojih._NEWLINE_Za skoraj vse stavbe v samostanu je bila uporabljen granit iz enega od manj\xc5\xa1ih sosednjih oto\xc4\x8dkov (Iles Chausey), kjer so ga pridobivali in s splavi, \xc4\x8dolni in tovornimi ladjami pripeljali, kjer so ga fino obdelali na licu mesta. Iz zelo vremensko odpornega granita pa ni lahko fino izdelati skulpture, zato celotna konstrukcija nima likovnih dekoracij. Le nekaj - za\xc5\xa1\xc4\x8ditene pred slanim de\xc5\xbejem in vetrom - sestavine kora v opatijski cerkvi in samostanu so iz la\xc5\xbejega in bolj fino obdelanega apnenca, ki ga je bilo treba prepeljati od drugod.\n_START_SECTION_\nOpatijska cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nDelo na prvotni sedempolni (danes samo \xc5\xa1tiripolni) cerkvi (francosko, l\'abbatiale- samostanska cerkev) se je za\xc4\x8dela leta 1023 in je bila leta 1084 kon\xc4\x8dana kot predromanska cerkev s trinadstropnim zidom (arkade, empore, svetlobno nadstropje). Tako je bila ena od prvih zgradb normanske cerkvene arhitekture v Franciji. Verjetno zaradi strukturnih razlogov, je bila ladja oblikovana le s preprostimi lesenimi tramovi - morda s spu\xc5\xa1\xc4\x8denim stropom - (danes les za oboke izvira iz 19. stoletja). Kor in transept romanske stavbe je arhitektonsko poudarjen s kamnitim sod\xc4\x8dkastim obokom; stranske ladje so imele dosledno banjast obok. Dominantna komponenta sakralnega objekta je bil odprt stolp z lanterno, vendar je propadel leta 1103 in po\xc5\xa1kodoval dele severne stanske ladje. Stolp in stene ladje so bile v kratkem \xc4\x8dasu predelane na podoben na\xc4\x8din; manj\xc5\xa1e razlike med severno in ju\xc5\xbeno steno so prepoznavne. Kri\xc5\xbeanje ladij je bilo okrepljeno z mo\xc4\x8dnim grozdom stebrov in stabiliziran z rebrastim obokom._NEWLINE_Ali je romanski kor v 15. stoletju pokazal strukturne po\xc5\xa1kodbe ali celo propadel, ali pa je bil - kot v mnogih drugih primerih - nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z novo gradnjo (1446-1521) v poznem gotskem slogu, je nejasno. Kakorkoli \xc5\xbee - zgradili so ga iz svetlega apnenca, iz granita zunanjost - je kor samostanske cerkve, s svojim dobro izpostavljenim triforijem eden od najlep\xc5\xa1ih v Normandiji in v celotni Franciji._NEWLINE_Po udaru strele leta 1776, \xc4\x8de ne celo prej, so se pokazale na nekdanji zahodni fasadi z dvema stolpoma, katere srednjeve\xc5\xa1ki izgled (razen iluminacije v Knjigi Stundenbuch des Herzogs von Berry) je malo poznan, razpoke in tako so - v dobi razsvetljenstva - tri zahodne oboke ladje poru\xc5\xa1ili skupaj z dvema stolpoma na fasadi in nikoli obnovljena. Namesto tega je bila cerkev na zahodu brez stolpa in - zaprta neprijazna fasada v klasi\xc4\x8dnem stilu - dekoracije. Danes je cerkveni trg tako dvakrat ve\xc4\x8dji kot je bil v srednjem veku.\n_START_SECTION_\nDormitorij\n_START_PARAGRAPH_\nSpalnice srednjeve\xc5\xa1kih menihov so bile takoj severozahodno od opatijske cerkve. Te niso bile, kot je razvidno iz \xc5\xa1tevilnih primerov, neposredno dostopne (stopnice) iz cerkve. Menihi so morali namesto tega skozi majhno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de vstopiti skozi majhen portal v severni ladji cerkve. Spalnice niso bile uporabljene od 16. ali 17. stoletja in uni\xc4\x8dene, v bistvu poru\xc5\xa1ene z zahodnim delom cerkvenih obokov. Preostali ostanki se zdaj uporabljajo kot zakristija, ki ni odprta za obiskovalce.\n_START_SECTION_\nRefektorij\n_START_PARAGRAPH_\nRefektorij je bil zgrajen v 13. stoletju nad dvorano za goste na severni strani cerkve in je eden od mnogih arhitekturnih vrhuncev opatije. Ima ve\xc4\x8d kot 50 oken, od katerih sta le dve vidni ko vstopajo v sobo v vzhodni steni - vsa ostala pa so skrita v globinah stranskih sten, ki delujejo kot skoraj neskon\xc4\x8dna galerija arkade. Mogo\xc4\x8de je sklepati, da je bila ta izjemna re\xc5\xa1itev manj izbrana zaradi estetskih razlogov, ampak predvsem zaradi stabilizacije zunanjih sten proti vetru. Nobeden od oken v refektoriju nima krogovi\xc4\x8dja v podro\xc4\x8dju loka - ta dekorativni element je dolgo ostal samo za sakralne objekte (cerkve in kapele gradov). V enem izmed lokov na ju\xc5\xbeni strani je dvignjen sede\xc5\xbe, iz katerega so menihi brali na glas med obroki. - Pribli\xc5\xbeno 10 metrov \xc5\xa1iroka in 30 metrov dolga soba je brez srednje podpore in nima kamnitega oboka, temve\xc4\x8d le lesene tramove. Med obse\xc5\xbeno obnovo v 19. stoletju, so bila dodana pod obok vodoravna sidra. Akustika so izjemno dobra - tako se prostor uporablja tudi za koncerte._NEWLINE_Opatijska kuhinja je takoj na jugu refektorija. Njena dva dimnika, kot okrogla stolpa, sta vidna iz kri\xc5\xbenega hodnika; en stolp z zvonikom ima v notranjosti spiralno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de in slu\xc5\xbei kot stopni\xc5\xa1\xc4\x8de do strehe.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbeni hodnik\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xbeni hodnik so zgradili v letih 1225-1228 nad vite\xc5\xa1ko dvorano. Nekoliko trapezne oblike je kri\xc5\xbeni hodnik eno od \xc4\x8dudovitih delov samostana. Tanki (dvojni) stebri delujejo nenaravno. Tipi\xc4\x8dni arhitekturni okras za Normandijo, podedovan od islamske arhitekture na Siciliji, se nahajajo v \xc5\xa1tevilnih verskih objektih v Normandiji in v Angliji, vendar se tu ka\xc5\xbeejo na edinstven na\xc4\x8din - opti\xc4\x8dno slepi delujejo tridimenzionalno, razporejeni v globino sekajo loke. Narejeni so iz apnenca, loki so bogato okra\xc5\xa1eni s figurativnimi in rastlinskimi elementi._NEWLINE_Zelo malo stebrov kri\xc5\xbenega hodnika je \xc5\xa1e originalnih. Velika ve\xc4\x8dina je bila zamenjana v 19. stoletju, v okviru celovite sanacije. Celoten samostan je pokrita le z lesenim obokom  (iz stati\xc4\x8dnih razlogov).\n_START_SECTION_\nArhiv\n_START_PARAGRAPH_\nV majhni stavbi, nedostopni za obiskovalce, v severozahodnem delu samostana je arhiv (chartrier) opatije, kjer se hranijo dokumenti o zgodovini samostana in tudi dejanja danes.\n_START_SECTION_\nKapiteljska dvorana\n_START_PARAGRAPH_\nZahodno od samostana, bi morala kapiteljska dvorana navezati svojo podstrukturo, ki ni bila nikoli zgrajena. Neu\xc4\x8dinkovit, vendar z varnostnim steklom zaprt, portal s spremljajo\xc4\x8dimi stranskimi okni, je spomin na to na\xc4\x8drtovano idejo. Obi\xc4\x8dajno potekajo v kapiteljski dvorani razprave menihov predvsem o posvetnih temah (upravljanje sredstev, na\xc4\x8drtovanje, organiziranje dela, sprejem novincev, itd.), zato je to moralo potekati v drugih prostorih opatije.\n_START_SECTION_\nGarderoba menihov\n_START_PARAGRAPH_\nTako imenovana dvorana za preobla\xc4\x8denje menihov prihaja iz poznega 11. stoletja in je bila verjetno prvotno preprosto kri\xc5\xbeni hodnik. Ali pa pet monolitnih centralnih stebrov in rebrasti oboki spadajo v prvotno strukturo, je malo verjetno. \xc4\x8ce bi bilo tako, bi bilo obokanje eno prvih (poleg Durhama, Speyerja in morda Lessaya) v srednjem veku. Severna stran sobe ima ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih okenskih odprtin s po\xc5\xa1evno odrezanimi podboji za bolj\xc5\xa1o osvetlitev. Prostor je bil nad nekdanjo spalnico.\n_START_SECTION_\nKapela 30 sve\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodno od prostora za garderobo menihov, pod severno pre\xc4\x8dno cerkveno ladjo, se nahaja kapela tako imenovanih 30 sve\xc4\x8d, navadna gradnja iz 11. stoletja v zgodnji romanski obliki.\n_START_SECTION_\nNotre-Dame-sous-Terre =\n_START_PARAGRAPH_\nEnostavna stara samostanska cerkev iz 10. stoletja, ki ni bila primerna za koncept na\xc4\x8drta za novo stavbo, vendar je ni bilo treba, zaradi svoje funkcije kot cerkev, v \xc4\x8dasu gradnje poru\xc5\xa1iti. Zato se nahaja med sredino in spodnjo ravnijo. Po zaklju\xc4\x8dku nove opatijske cerkve je bila celotna soba zapolnjena in so jo odkrili \xc5\xa1ele v 19. stoletju in izpraznili. Sedanji prostor je razdeljen z mo\xc4\x8dnimi osrednjimi stebri v dve ladji, v vsaki stoji oltar na vzhodnem koncu.\n_START_SECTION_\nKapela Sv. Martina\n_START_PARAGRAPH_\nEnoladijska in povsem neokra\xc5\xa1ena zgodnje romanska kapela je bila zgrajena v 11. stoletju in se nahaja na ju\xc5\xbenem delu pre\xc4\x8dne cerkvene ladje. Za oltarjem je majhno vzhodno okno, ki daje le skromno svetlobo.\n_START_SECTION_\nTekalna steza in vzpenja\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nZa gradnjo Merveille je slu\xc5\xbeila srednjeve\xc5\xa1ka nagnjena ravnina, na kateri so s pomo\xc4\x8djo tekalne lesene steze na kolesih vozili gradbeni material (opeka, malta, les, skrilavec, \xc5\xbeelezo, svinec, itd), kot tudi orodje in pohi\xc5\xa1tvo iz vzno\xc5\xbeja gore. Dana\xc5\xa1nje pogonsko kolo izvira iz zgodnjega 19. stoletja in je povezano z vitlom za prevoz nagnjenega dvigala. Ali je bil podoben teka\xc4\x8d v srednjem veku (kot je verjetno) ali pa so te\xc5\xbeka bremena dvigali mo\xc5\xa1ki z vrvmi in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno mo\xc4\x8djo, ni znano.\n_START_SECTION_\nKripta debelih stebrov\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja poznogotske kripte se je za\xc4\x8dela leta 1446, ki se je redko uporabljala zaradi prevladujo\xc4\x8de teme. S svojimi ogromnimi okroglimi stebri brez kapitelov, vendar z lepo profiliranimi poznogotskimi rebri se zdi, da rastejo iz stebrov kot veje in nosijo te\xc5\xbeo zgornjega, tudi poznogotskega, vendar veliko bolj fino izdelanega kora opatijske cerkve.\n_START_SECTION_\nCisterna\n_START_PARAGRAPH_\nZa korom kripte je cisterna za shranjevanje de\xc5\xbeevnice, ki so jo zbirali s streh kora in opatijske cerkve. V zalivu Mont-Saint-Michel, \xc4\x8deprav ima dovolj de\xc5\xbeja, nikoli ni dobil cisterne na vrhu gore. Kopanje vodnjaka skozi trdo skalo bi bilo predrago, prav tako pa bi verjetno na\xc5\xa1li le slano vodo.\n_START_SECTION_\nVite\xc5\xa1ka dvorana\n_START_PARAGRAPH_\nTako imenovana Vite\xc5\xa1ka dvorana iz zgodnjega 13. stoletja, je verjetno nekdanji skriptorij samostana. V poznem srednjem veku je postal kot tak neuporaben, zaradi izuma tiska. Velik 26 x 18 m, je bil prostor s tremi stebri razdeljen v \xc5\xa1tiri dele in opremljen z lepim rebrastim obokom. Soba s svojima dvema velikima stenskima kaminoma je bil kasneje verjetno dejansko bolj reprezentativen in / ali slu\xc5\xbeil kot sprejemna dvorana. Nad vite\xc5\xa1ko dvorano je\n_START_SECTION_\nDvorana za goste\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodno od vite\xc5\xa1ke dvorane in nad dvorano milo\xc5\xa1\xc4\x8dine je prostor, ki ga \xc5\xa1est vitkih stebrov deli v dve 35-metrski ladji za goste z dvema velikima kaminoma v ju\xc5\xbeni steni in lepo rebrastim obokom. kadar so potekale pogostitve, je bila dvorana razdeljena na dva dela s preprogo kot zaveso. Del pa je slu\xc5\xbeil kot kuhinja, del pa kot jedilnica.\n_START_SECTION_\nStavba opatije - spodnji nivo\n_START_PARAGRAPH_\nFunkcija izvirnih zna\xc4\x8dilnosti prostorov v kleti je zelo nejasna. Zelo verjetno je, da so bili tu v prvi fazi name\xc5\xa1\xc4\x8deni vsi potrebni objekti samostana: kapiteljska dvorana, hodnik, spalnice in refektorij. Potem ko so bile dokon\xc4\x8dane vi\xc5\xa1je ravni, so kletne prostore namenili za druge namene.\n_START_SECTION_\nKripta Aquilon\n_START_PARAGRAPH_\nZelo preprosta, z mo\xc4\x8dnimi pre\xc4\x8dnimi loki, kri\xc5\xbeno obokana, poimenovana po bogu Aquilonu, kripta sega v za\xc4\x8detek 11. stoletja in se naslanja na debele monolitne stebre z lepimi kapiteli. Obmo\xc4\x8dje se je dolgo uporabljalo kot bolni\xc5\xa1nica. Zgoraj je garderoba menihov.\n_START_SECTION_\nDvorana milo\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nDvoladijska dvorana za milo\xc5\xa1\xc4\x8dino se je uporabljala skoraj vsak dan ve\xc4\x8d stoletij kot jedilnica in spalnica za prihajajo\xc4\x8de romarje, med katerimi bi lahko bili tudi bera\xc4\x8di in so dovolj pogosto pri\xc5\xa1li z zadnjimi mo\xc4\x8dmi. Zato so bili tu tudi bolni\xc4\x8darji samostana. Zgoraj je soba za goste.\n_START_SECTION_\nKlet (shramba)\n_START_PARAGRAPH_\nVsak srednjeve\xc5\xa1ki samostan je potreboval prostor za shranjevanje potreb\xc5\xa1\xc4\x8din in trajnih dobrin vseh vrst (vino, moka, olje, sir, maslo, suho sadje, posu\xc5\xa1ene ribe, itd). Prav tako korenasto zelenjavo (korenje, zelena, \xc4\x8drni koren, itd) shranjeno v zabojih, napolnjenih z zemljo za \xc4\x8dez zimo. Zaloge so obi\xc4\x8dajno dostavljali kmetje in ribi\xc4\x8di iz okolice in jih potegnili skozi veliko okno v severni steni "Merveille". Tik ob njej je bil vrt, vendar so ga res uporabljali in vzdr\xc5\xbeuvali le v srednjem veku._NEWLINE_Enostavna, s tremi ladjami, ima shramba kvadratne zidane stebre, na katerih po\xc4\x8diva trden banjast obok. Nad kletjo za shranjevanje je Vite\xc5\xa1ka dvorana.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nOd nekdanje bogate notranjosti samostana je malo ohranjenega, kar je posledica ropanja in uni\xc4\x8devanja v \xc4\x8dasu francoske revolucije. Zgornji prostori so ve\xc4\x8dinoma brez pohi\xc5\xa1tva ali tapet. Nekateri reliefi iz apnenca, narejeni leta 1547, so ohranjeni.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nOrgle v opatijski cerkvi so bile zgrajene leta 1965, izdelala jih je dru\xc5\xbeba Beuchet-Debierre v ju\xc5\xbeni pre\xc4\x8dni ladji. Imajo dva manuala in pedala ter 23 registrov. Instrument je na elektri\xc4\x8dni pogon.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nOpatija Mont-Saint-Michel je eden najve\xc4\x8djih ohranjenih arhitekturnih kompleksov evropskega srednjega veka in nedvomno eden izmed najbolj znanih in najbolj obiskanih spomenikov na svetu. Zgradbe samostanskega hriba nudijo vpogled v kompleksnost nalog srednjeve\xc5\xa1kega samostana, ki so sicer v Franciji,  zaradi raznolikega uni\xc4\x8denja med in po \xc4\x8dasu revolucije, vidne samo v nekdanjem cistercijanskem samostanu Fontenay (Burgundija).'