b'\n_START_ARTICLE_\nPre\xc5\xbeihov Voranc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPre\xc5\xbeihov Voranc se je rodil v Podgori pri Kotljah, kjer je tudi kon\xc4\x8dal osnovno \xc5\xa1olo. Ob materinih pripovedih se je oblikoval Voran\xc4\x8dev pripovedni\xc5\xa1ki dar. Ker mu o\xc4\x8de ni dovolil, da se vpi\xc5\xa1e v gimnazijo, se je za\xc4\x8del izobra\xc5\xbeevati sam. Leta 1919 se je zaposlil kot delavec, nato kot uradnik v jeklarni na Ravnah. Ker je aktivno deloval v ilegalni KPJ, je moral leta 1930 v emigracijo, \xc5\xbeivel je na Dunaju, v Parizu in Moskvi. Kot agent kominterne je potoval po Evropi, zaradi komunisti\xc4\x8dne dejavnosti je bil tudi ve\xc4\x8dkrat zaprt. S\xc4\x8dasoma je postal eden vodilnih mo\xc5\xbe (\xc4\x8dlan politbiroja CK) KPJ. Po sporu z Josipom Brozom Titom se je leta 1939 ilegalno vrnil v Slovenijo in skrivaj bival v Ljubljani. Do aprila 1941, za\xc4\x8detka druge svetovne vojne v Jugoslaviji, se je umaknil iz politike in se posvetil pisanju._NEWLINE_Po ustanovitvi OF se je ponovno aktiviral v partijskih organih in v razli\xc4\x8dnih komisijah OF. V za\xc4\x8detku leta 1943 so ga aretirali pripadniki MVAC in ga predali Italijanom. Po kapitulaciji Italije so ga Nemci odpeljali v zapor v Begunje in nato na nadaljnja zasli\xc5\xa1evanja na sede\xc5\xbe gestapa v Berlin. Nemci so mu med zasli\xc5\xa1evanji ponudili predsedni\xc5\xa1ko mesto slovenske marionetne dr\xc5\xbeave, ki bi jo poleg Ljubljanske pokrajine in Primorske sestavljali tudi Gorenjska in \xc5\xa0tajerska, a je ponudbo odklonil. Nato so ga poslali v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Sachsenhausen in januarja 1945 v Mauthausen, od koder se je po vojni vrnil v doma\xc4\x8di kraj. Postal je tudi predsednik Kluba koro\xc5\xa1kih Slovencev v Ljubljani._NEWLINE_Njegov brat Alojzij Kuhar je bil katoli\xc5\xa1ki duhovnik in eden vodilnih politikov SLS.\n_START_SECTION_\nLiterarno ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nSpada v obdobje socialnega realizma na Slovenskem, ki je trajal od leta 1930 do leta 1941. Socialni realizem pa spada v obdobje knji\xc5\xbeevnost 20. stoletja. V to obdobje ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo zaradi prevladujo\xc4\x8dih tem kme\xc4\x8dkega \xc4\x8dloveka, proletariata, opisa usode malih ljudi. Dela Pre\xc5\xbeihovega Voranca so zajeta v u\xc4\x8dno snov srednjih \xc5\xa1ol, kjer obravnavajo novelo Samorastniki in Boj na po\xc5\xbeiralniku, v osnovni \xc5\xa1oli pa so v u\xc4\x8dno snov zajete Ajdovo strni\xc5\xa1\xc4\x8de, Potol\xc4\x8deni kramoh, Prvo pismo, Solzice in odlomek iz romana Doberdob. Pisal pa je tudi za radio Kri\xc4\x8da\xc4\x8d in sodeloval pri uredni\xc5\xa1tvu Slovenskega zbornika.\n_START_SECTION_\nPriznanja in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nPre\xc5\xbeihov Voranc je za \xc4\x8drtico Solzice prejel zvezno in Pre\xc5\xa1ernovo nagrado (1950), leta 1949 pa je zanje prejel tudi Levstikovo nagrado. Takrat so te nagrade prvi\xc4\x8d podelili._NEWLINE_Po Pre\xc5\xbeihu nosijo danes imena \xc5\xa1ole na Jesenicah, v Srednji Bistrici, v Ljubljani, v Dolini pri Trstu, v Doberdobu, v Mariboru ter na Ravnah na Koro\xc5\xa1kem. Na Prevaljah je bila ustanovljena tudi prva bralna zna\xc4\x8dka \xe2\x80\x93 Pre\xc5\xbeihova bralna zna\xc4\x8dka, ki so ji potem sledile \xc5\xa1e druge. V Koro\xc5\xa1ki osrednji knji\xc5\xbenici dr. Franca Su\xc5\xa1nika je Pre\xc5\xbeihova spominska soba. Tam so zbrane vse njegove knjige in prevodi njegovih del v tuje jezike. V njej so shranjeni tudi rokopisi nekaterih njegovih povesti in romanov. Po njem se imenuje tudi Knji\xc5\xbenica Pre\xc5\xbeihov Voranc (Ljubljana - Vi\xc4\x8d).'