b'\n_START_ARTICLE_\nMravlje\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMed ozkopase ose (Apocrita) uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo mravlje predvsem na podlagi tega, da je \xc4\x8dlenjenje telesa pri njih nekoliko druga\xc4\x8dno kot pri ostalih \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah. Zadnji \xc4\x8dlen oprsja je zlit s prvim \xc4\x8dlenom zadka in tvori ozek \xc2\xbbpecelj\xc2\xab, imenovan pedicel. Oprsju mravelj za lo\xc4\x8devanje od drugih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk zato pravimo mezosoma (namesto toraks), zadku pa metasoma ali gaster (namesto abdomen). Dosegajo razli\xc4\x8dne velikosti, od dveh do 25\xc2\xa0mm v dol\xc5\xbeino in so razli\xc4\x8dnih barv, najve\xc4\x8dkrat \xc4\x8drne ali rjave._NEWLINE_Glava nosi par kolen\xc4\x8dastih (genikulatnih) tipalnic, ki so lahko pri nekaterih samcih tudi nitaste, vse pa imajo dolg prvi \xc4\x8dlen, razmeroma dobro razvite sestavljene o\xc4\x8di in tri o\xc4\x8desca, poleg tega pa \xc5\xa1e obustne okon\xc4\x8dine, preoblikovane v grizalo, izmed katerih izstopa par mo\xc4\x8dnih mandibul. Pri poddru\xc5\xbeinah Dorylinae in Ecitoninae iz Afrike so o\xc4\x8di mo\xc4\x8dno reducirane, mnogo predstavnikov je celo popolnoma slepih._NEWLINE_Mezosoma spolno aktivnih osebkov nosi par redko o\xc5\xbeiljenih membranastih kril, ki po ustalitvi odpadejo, letalne mi\xc5\xa1ice pa se razgradijo in porabijo za tvorbo jaj\xc4\x8dec. Noge so normalno razvite, stopalca se kon\xc4\x8dujejo s kavlji, s katerimi se mravlja oprime podlage. Pedicel ima lahko enega ali ve\xc4\x8d izrastkov, ki so uporaben znak pri dolo\xc4\x8danju vrst._NEWLINE_Na koncu zadka imajo \xc5\xbeelo, ki pa ni prisotno pri vseh vrstah mravelj. Z njim so povezane \xc5\xbeleze, ki izlo\xc4\x8dajo obrambne spojine, npr. metanojsko kislino, ki je po njih dobila ljudsko ime mravljin\xc4\x8dna kislina._NEWLINE_Jaj\xc4\x8deca mravelj so zelo drobna; komercialno dostopna \xc2\xbbjajca mravelj\xc2\xab\xc2\xa0so v resnici bube. Li\xc4\x8dinke so podobne drobnim belim \xc4\x8drvi\xc4\x8dkom brez okon\xc4\x8din, njihovo pre\xc5\xbeivetje je povsem odvisno od drugih osebkov._NEWLINE_Tako po telesni obliki kot po vedenju so na prvi pogled delavke podobne termitom, ki jim zaradi tega v\xc4\x8dasih pravijo tudi \xc2\xbbbele mravlje\xc2\xab, vendar natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1i pregled razkrije nekatere klju\xc4\x8dne razlike, kot so na primer ozek pedicel pri mravljah. Po pedicelu najla\xc5\xbeje lo\xc4\x8dimo mravlje tudi od \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev, ki posnemajo njihovo obliko.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOrganiziranost v kolonije je tako kot pri termitih glavna zna\xc4\x8dilnost \xc5\xbeivljenja mravelj. Delitev dela narekuje razli\xc4\x8dno telesno zgradbo posameznih osebkov (socialni polimorfizem). Po njihovi vlogi v koloniji jih delimo v \xc2\xbbkaste\xc2\xab, kompleksnost socialne organiziranosti mravelj pa je odvisna od velikosti kolonije - sega od majhnih kolonij s slabo izra\xc5\xbeeno razdelitvijo v kaste, do ogromnih kolonij z mno\xc5\xbeico hierarhi\xc4\x8dno organiziranih kast, med katerimi lahko prihaja tudi do konfliktov. Zato je deloma zgre\xc5\xa1eno uveljavljeno prepri\xc4\x8danje, da je kolonija brezhibno usklajena skupina osebkov, ki altruisti\xc4\x8dno delujejo v dobro celotne skupnosti. _NEWLINE_Kljub temu pa je kolonija mravelj zelo kompleksno organizirana skupnost, katere predstavniki se usklajujejo s pomo\xc4\x8djo kemijskih spojin - feromonov. Sistem feromonov je zaradi \xc5\xbeivljenja v skupnosti kompleksnej\xc5\xa1i kot pri ostalih ko\xc5\xbeokrilcih. \xc2\xbbSkavtinje\xc2\xab\xc2\xa0tako pu\xc5\xa1\xc4\x8dajo na tleh sled feromonov, ki vodi do vira hrane. Kadar hrane zmanjka, prenehajo oddajati feromone in sled kmalu izgine. Po\xc5\xa1kodovane mravlje izlo\xc4\x8dajo alarmni feromon, ki v ve\xc4\x8djih koncentracijah spro\xc5\xbei rojenje in napad.  Feromoni nastajajo v mnogih \xc5\xbelezah, ki imajo izvodila na razli\xc4\x8dnih delih telesa. Z ob\xc4\x8dutljivimi receptorji v parnih tipalnicah lahko mravlje zaznavajo tako jakost kot smer feromonskega dra\xc5\xbeljaja. Celoten zunanji skelet mravelj je prepojen s specifi\xc4\x8dnim ogljikovim hidratom, na podlagi katerega se lo\xc4\x8dijo pripadniki razli\xc4\x8dnih kolonij. Mravlje pa proizvajajo tudi zvo\xc4\x8dne signale s stridulacijo, ki slu\xc5\xbeijo kot dodatno sredstvo za sporazumevanje med \xc4\x8dlani kolonije in z drugimi \xc5\xbeivalmi._NEWLINE_Kolonije so lahko zelo dolgo\xc5\xbeive. Matica lahko (odvisno od vrste) \xc5\xbeivi tudi do 30 let, delavke pa eno do tri leta. Samci po drugi strani v ve\xc4\x8dini primerov do\xc4\x8dakajo le nekaj tednov. V obmo\xc4\x8djih s tropskim podnebjem so mravlje aktivne vse leto, v hladnej\xc5\xa1ih predelih sveta pa pozimi mirujejo. Strategija pre\xc5\xbeivetja zime se pri razli\xc4\x8dnih vrstah razlikuje. Pri enih vrstah pre\xc5\xbeivijo hladno obdobje leta li\xc4\x8dinke, ki povsem mirujejo (v stanju t. i. diapavze), pri drugih pa pre\xc5\xbeivijo odrasle delavke v stanju zmanj\xc5\xa1ane aktivnosti.\n_START_SECTION_\nKaste\n_START_PARAGRAPH_\nKolonija navadno vsebuje eno ali ve\xc4\x8d matic, v ve\xc4\x8dini primerov so to edini predstavniki kolonije, ki se razmno\xc5\xbeujejo. Med njimi se lahko vzpostavi tudi hierarhija, kjer dominantna samica zavira razmno\xc5\xbeevanje podrejenih. Samica se pari samo enkrat v \xc5\xbeivljenju; sam\xc4\x8devo semensko teko\xc4\x8dino lahko hrani tudi deset let in z njo postopoma oplojuje jaj\xc4\x8deca, iz katerih se rojevajo delavke. Mravlje imajo, podobno kot ostali ko\xc5\xbeokrilci, haplodiploidno dolo\xc4\x8danje spola. Iz neoplojenih jaj\xc4\x8dec se razvijejo haploidni samci, iz oplojenih pa diploidne samice. Spolno razviti krilati osebki nastajajo v ugodnih razmerah, v krajih z zmernim podnebjem je to spomladi. Godni samci in samice odletijo iz kolonije ter se sparijo v zraku ali na tleh. Samci kmalu po paritvi poginejo, samice pa poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo ustrezno mesto in si izkopljejo kamrico, kjer se izle\xc5\xbeejo prve delavke._NEWLINE_Vse delavke, ki so potomke ene matice, so samice, genetsko gledano sestre. V redkih primerih lahko partenogenetsko tvorijo jaj\xc4\x8deca iz katerih se razvijejo samci, vendar spolno niso popolnoma razviti in so v ve\xc4\x8dini primerov sterilni. Ve\xc4\x8dje skupnosti mravelj imajo ve\xc4\x8d hierarhi\xc4\x8dno urejenih kast delavk, ki se razlikujejo po velikosti. Skrajen primer specializacije so delavke rodu Mrymecosystus, ki delujejo kot shramba za hrano - v svoje prebavilo lahko spravijo velike koli\xc4\x8dine nektarja, zaradi \xc4\x8desar se jim zadek zelo raztegne. Tako napolnjene ostanejo v gnezdu in v jo obdobju pomanjkanja hrane izlo\xc4\x8dajo drugim delavkam. Vloga delavke se tekom njenega \xc5\xbeivljenja spreminja. Prvih nekaj dni po izvalitvi skrbi za matico. \xc4\x8cez nekaj \xc4\x8dasa dobi nalogo gradnje in vzdr\xc5\xbeevanja mravlji\xc5\xa1\xc4\x8da, stare delavke pa i\xc5\xa1\xc4\x8dejo hrano in branijo kolonijo. Stare delavke so tako izpostavljene najve\xc4\x8djemu tveganju, saj predstavlja njihova morebitna izguba najmanj\xc5\xa1i \xc2\xbbstro\xc5\xa1ek\xc2\xab\xc2\xa0za skupnost. Vloge niso fiksne in se lahko spremenijo kot odziv na nepredvidene dogodke v koloniji. _NEWLINE_Definirana kasta vojakov (oz. vojakinj, saj so tudi te \xc5\xbeenskega spola) nastopa pri redkih vrstah mravelj; ve\xc4\x8dinoma za obrambo skrbijo delavke. Le pri mravljah, ki tvorijo najve\xc4\x8dje kolonije, je vloga najve\xc4\x8djih osebkov izklju\xc4\x8dno za obrambo. Ti imajo zelo poudarjene dolo\xc4\x8dene telesne dele (npr. \xc4\x8deljusti) in dosegajo tudi do stokratno velikost najmanj\xc5\xa1ih delavk. V splo\xc5\xa1nem se mravlje branijo z grizenjem in pikanjem, pri \xc4\x8demer jim slu\xc5\xbeijo velike \xc4\x8deljusti in obrambne spojine. Mravljin\xc4\x8dna kislina ima poleg obrambe pred plenilci tudi antimikrobno vlogo in gnezda mravelj so prepojena z njo._NEWLINE_Poseben primer med mravljami so vrste, ki izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo delavke drugih vrst; pri mnogo mravljah je v manj\xc5\xa1i ali ve\xc4\x8dji meri izra\xc5\xbeen tak\xc5\xa1en socialni parazitizem. V enem primeru matica s posnemanjem gostitelja infiltrira kolonijo druge vrste in pusti, da za njen zarod skrbijo delavke gostiteljske kolonije. Te s\xc4\x8dasoma poginejo in nova matica s svojim zarodom prevzame zgrajeno gnezdo. Drug tak primer so\xc2\xa0\xc2\xbbsu\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1ke\xc2\xab\xc2\xa0mravlje, ki napadejo kolonijo drugih mravelj in ukradejo zarod, ta pa nato sodeluje pri skrbi za novo matico ter njene potomce. Tak\xc5\xa1na je recimo evropska vrsta Formica sanguinea. Nekatere med njimi sploh nimajo delavk in producirajo samo spolno aktivne potomce.\n_START_SECTION_\nMravlji\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge, predvsem primitivnej\xc5\xa1e mravlje ne gradijo posebnih gnezd in ustvarijo manj\xc5\xa1o kolonijo le v obdobju razmno\xc5\xbeevanja. Trajnej\xc5\xa1e kolonije so zgrajene iz rastlinskega materiala in zemlje, nahajajo se lahko pod zemljo, v drevesnih \xc5\xa1torih in kro\xc5\xa1njah. V Evropi najbolj znana so talna mravlji\xc5\xa1\xc4\x8da, ki jih zaznamuje kup zemlje, prekrit z listnim odpadom. Nastane zato, ker delavke odlagajo izkopani material ob izhodu iz mravlji\xc5\xa1\xc4\x8da, nekatere vrste pa ga tudi oblikujejo podobno kot termiti in izdolbejo v njem kamrice. Vhodi so lahko dvignjeni, da prepre\xc4\x8dijo vdor vode v gnezdo ob de\xc5\xbeevju. Kroja\xc5\xa1ke mravlje v tropih si ustvarijo gnezda v kro\xc5\xa1njah dreves, tako da zvijejo liste in jih zlepijo s svilo, ki jo izlo\xc4\x8dajo s posebnimi \xc5\xbelezami. V splo\xc5\xa1nem so gnezda mravelj regulirani sistemi, kjer \xc4\x8dlani kolonije aktivno uravnavajo prezra\xc4\x8denost, vla\xc5\xbenost in temperaturo, kakr\xc5\xa1ne ustrezajo li\xc4\x8dinkam in morebitnim gojenim organizmom._NEWLINE_Mravlje iz razli\xc4\x8dnih mravlji\xc5\xa1\xc4\x8d se lo\xc4\x8dijo med seboj po vonju in so ve\xc4\x8dinoma agresivne druga do druge. Med naselivijo argentinskih mravelj (Iridomyrmex humilis) v ju\xc5\xbeni Evropi pa je pri\xc5\xa1lo do pojava, kjer so se mravlje iz ene majhne populacije, prine\xc5\xa1ene od drugod, razmno\xc5\xbeile in raz\xc5\xa1irile po velikem ozemlju. Med osebki iz kasneje vzpostavljenih kolonij zaradi skupnega prednika ne prihaja do agresije in leta 2002 je tak\xc5\xa1na \xc2\xbbsuperkolonija\xc2\xab, kjer izmenjava osebkov med gnezdi ni ovirana, obsegala 6000\xc2\xa0km dolg pas med Italijo in atlantsko obalo \xc5\xa0panije.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nSo edina skupina ko\xc5\xbeokrilcev, ki so prave talne (edafske) \xc5\xbeivali. Njihova vloga v pedogenetskih procesih je ve\xc4\x8dinoma le posredna - z gradnjo gnezd pripomorejo k razkrajanju lesa in prezra\xc4\x8devanju prsti ter vna\xc5\xa1anju organskega materiala v slednjo, pomembnej\xc5\xa1a pa je njihova vloga pri uravnavanju populacij drugih talnih \xc5\xbeivali._NEWLINE_\xc5\xbdivljenje v skupnostih in delitev dela (evsocialnost) je mravljam omogo\xc4\x8dila, da so poselile skoraj vse kopenske ekosisteme na Zemlji in postale po mnenju nekaterih najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a skupina \xc5\xbeivali sploh. Gotovo so najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e po \xc5\xa1tevilu osebkov, saj predstavljajo kljub majhni telesni velikosti povpre\xc4\x8dno med 15 in 20\xc2\xa0% vse kopenske biomase \xc5\xbeivali, v tropih, kjer so naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e, pa tudi do 25\xc2\xa0%. Zaradi \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti in organiziranosti so sposobne pre\xc5\xbeiveti v pogojih, kjer posamezni osebki ne bi mogli. Kljub temu se proti severu in z nadmorsko vi\xc5\xa1ino \xc5\xa1tevilo vrst zmanj\xc5\xa1uje. Avtohtonih mravelj ni le na Antarktiki, Islandiji, delih Polinezije, Havajih in drugih odmaknjenih ali negostoljubnih otokih._NEWLINE_Prehranjevalne navade mravelj ponujajo zanimivo analogijo s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko zgodovino. Najprimitivnej\xc5\xa1e danes \xc5\xbeive\xc4\x8de vrste mravelj so lovci, ki plenijo hrano po okolici. Njihove kolonije so majhne ali jih ni, le od \xc4\x8dasa do \xc4\x8dasa se ustalijo in ustvarijo novo generacijo. Naslednjo stopnjo predstavljajo\xc2\xa0\xc2\xbbpastirji in nabiralci\xc2\xab, sem sodi ve\xc4\x8dina evropskih mravelj. Te mravlje ve\xc4\x8dinoma nabirajo rastlinsko hrano in ob\xc4\x8dasno plenijo druge \xc5\xbeivali, oskrbujejo pa tudi listne u\xc5\xa1i, z mano katerih se prehranjujejo. Nekatere med njimi listne u\xc5\xa1i ali druge \xc5\xbeivali, kot so gosenice metuljev iz dru\xc5\xbeine modrinov (Lycaenidae) celo gojijo v svojih gnezdih. Najvi\xc5\xa1ja stopnja so\xc2\xa0\xc2\xbbpoljedelske\xc2\xab\xc2\xa0mravlje, ki jih najbolje predstavljajo kroja\xc5\xa1ke mravlje v tropskih predelih Amerike. Te mravlje se prehranjujejo z glivami, ki jih namensko gojijo v posebnih delih svojih gnezd in oskrbujejo z razrezanimi listi rastlin._NEWLINE_Njihov vpliv na ekosistem ponazarjajo tiso\xc4\x8di rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst, ki so razvile tak\xc5\xa1ne in druga\xc4\x8dne prilagoditve, povezane z mravljami. Pri stotinah rastlinskih vrst v skoraj 40 dru\xc5\xbeinah so razvite posebne strukture, namenjene za njihov \xc5\xbeivljenjski prostor. Mravlje te rastline v zameno za prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de branijo pred rastlinojedi. Mnoge rastline izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo mravlje za razna\xc5\xa1anje semen (temu pojavu pravimo mirmekohorija). Poleg \xc5\xbeivali, ki jih mravlje gojijo v svojih gnezdih, se v mravlji\xc5\xa1\xc4\x8dih naselijo tudi zanje \xc5\xa1kodljive \xc5\xbeivali. V ta namen ve\xc4\x8d kot 2000 vrst \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev posnema telesno obliko, barvo, teksturo in celo vedenje mravelj. Te \xc5\xbeivali \xc5\xbeivijo v mravlji\xc5\xa1\xc4\x8dih kot zajedavci ali plenijo mravlje.\n_START_SECTION_\nMravlje in ljudje\n_START_PARAGRAPH_\nNeposreden vpliv na \xc4\x8dloveka ni bistven. V nekaterih kulturah, npr. v Mehiki, Kolumbiji in na Tajskem, je raz\xc5\xa1irjeno prehranjevanje z mravljami, vendar mravlje predstavljajo le dopolnilno prehrano ali redko specialiteto. Uporabne so za odstranjevanje \xc5\xa1kodljivcev z vrtov in prezra\xc4\x8devanje prsti, vendar lahko postanejo tudi nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnost, \xc4\x8de se preve\xc4\x8d namno\xc5\xbeijo. Ravno tako so neza\xc5\xbeelene mravlje, ki i\xc5\xa1\xc4\x8dejo hrano po \xc4\x8dlovekovih bivali\xc5\xa1\xc4\x8dih._NEWLINE_Z mravljami se ukvarja mirmekologija, posebna veja entomologije. Znanstveniki jih uporabljajo kot model za preu\xc4\x8devanje mnogo biolo\xc5\xa1kih procesov, kot so selekcija znotraj sorodstva in druge sociobiolo\xc5\xa1ke procese, uporabne pa so tudi kot indikatorski organizmi pri preu\xc4\x8devanju biodiverzitete. Pogosto opisujejo kolonije mravelj ali drugih socialnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk kot superorganizme, kjer skupina osebkov kot celota pridobi lastnosti, ki jih ne moremo razlo\xc5\xbeiti s se\xc5\xa1tevkom njenih sestavnih delov. Spoznanja o socialnem vedenju mravelj in optimiziranosti njihovih skupnosti izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki programerji za optimizacijo algoritmov za re\xc5\xa1evanje specifi\xc4\x8dnih problemov v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvu. Tudi za laike pa so mravlje zanimive za gojenje in \xc2\xbbmravlje farme\xc2\xab\xc2\xa0so bile od petdesetih do sedemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja predvsem v ZDA priljubljena izobra\xc5\xbeevalna igra\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nMravlje v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nMravlje so v Sloveniji slabo raziskana skupina. Te\xc5\xbeavo predstavlja tudi dejstvo, da se njihova sistematika z novimi objavami hitro spreminja. Po zdaj zbranih podatkih \xc5\xbeivi tu 132 vrst mravelj. Med najpogostej\xc5\xa1imi vrstami so rde\xc4\x8da gozdna oz. velika rde\xc4\x8da mravlja (Formica rufa), rumena travni\xc5\xa1ka mravlja (Lasius flavus) in \xc4\x8drna mravlja (Lasius niger).'