b'\n_START_ARTICLE_\nViktorija Badenska\n_START_SECTION_\nOdra\xc5\xa1\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nPrincesa Viktorija se je rodila 7. avgusta 1862 v gradu v Karlsruhu v Badenu kot edina h\xc4\x8derka velikega vojvoda Friderika I. Badenskega in princese Ludovike Pruske. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala je v gradu v Karlsruheju s svojima dvema bratoma Friderikom in Louisom. V poletnih mesecih se je dru\xc5\xbeina preselila v poletno pala\xc4\x8do v Mainau. Redno so obiskovali nem\xc5\xa1kega cesarja v gradu Babelsberg zunaj Berlina. V\xc4\x8dasih so \xc5\xa1li izlete v St. Moritzu v \xc5\xa0vici, na zahodno obalo Francije ali na katero koli angle\xc5\xa1ko obmorsko letovi\xc5\xa1\xc4\x8de. Re\xc4\x8deno je bilo, da je bila Ludvika zelo stroga s svojimi otroki in da so morali spati v hladnem prostoru na trdih le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dih, da bi se tako pozdravili, vendar pa je bila posledica tega slabo zdravje Viktorije._NEWLINE_Njena \xc5\xa1olska izobrazba se je za\xc4\x8dela leta 1871 s 15 dekleti na gradu. Viktorija govori poleg maternega jezika \xc5\xa1e franco\xc5\xa1\xc4\x8dino in angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. Dobro je oblikovala in slikala ter je bila nadarjena fotografinja. Kot dovr\xc5\xa1ena pianistka je rada igrala Chopina, Beethovna in svojega najljub\xc5\xa1ega skladatelja Wagnerja. Viktorija se je nau\xc4\x8dila tudi veliko Schillerjevih balad in Uhlandovih pesmi._NEWLINE_Pri \xc5\xa1estnajstih je Viktorija imela konfirmacijo v nedeljo v adventu leta 1878 v Badnu. Po tem je vojvodinja Louise organizirala te\xc4\x8daje na gradu v slikarstvu, glasbi, jezikih in zgodovini. Avstrijski dirigent Felix Mottl je u\xc4\x8dil Viktorijo ceniti Wagnerja, in ko je skladatelj Franz Liszt obiskal grad, je Viktorija igrala Schuberta._NEWLINE_Preden je spoznala \xc5\xa1vedskega princa Gustava je bila zaljubljena v ruskega velikega vojvoda Nikolaja, bratranca carja Nikolaja. Car ni dovolil zakonske zveze med njima, saj sta bila ona in Nikolaj bratranca v prvem kolenu in ruska pravoslavna Cerkev ni dovoljevala poroke med prvimi bratranci sestri\xc4\x8dnami. Njena mati jo je \xc5\xbeelel poro\xc4\x8diti z nem\xc5\xa1kim princem Viljemom, vendar jo je nem\xc5\xa1ki kancler Bismarck zavrnil, ker bi tudi ta poroka bila med bratrancem in sestri\xc4\x8dno._NEWLINE_Z vpra\xc5\xa1anjem poroke prestolonaslednika Gustava sta bila zaposlena njegova star\xc5\xa1a na koncu 1870. Kralju Oskarju se je zdelo primerno, da bi tesneje povezal vezi z Nem\xc4\x8dijo, nakar bi bila primerna na primer h\xc4\x8derka nem\xc5\xa1kega prestolonaslednika, princesa \xc5\xa0arlota Pruska. \xc5\xa0vedski tisk je razmi\xc5\xa1ljal o poroki s princeso Viktorijo Hesse in Rena. Kraljica Sofija je razmi\xc5\xa1ljala o poroki z britansko kraljevo dru\xc5\xbeino, vendar prestolonasledniku Gustavu najmlaj\xc5\xa1a h\xc4\x8derka kraljice Viktorije, princeso Beatricijo, ni vzbudila nobenega interesa._NEWLINE_Jeseni 1879 je bil Gustav poslan opazovati nem\xc5\xa1ke jesenske manevre izven Strassbourga. Medtem ko se je bil na obisku v Londonu, je Gustav spoznal Viktorijinega brata Friderik, in tako je spoznal Viktorijo in njene star\xc5\xa1e. Po koncu manevrov je bil na obisku pri badenskemu princu in tam je bil gost dru\xc5\xbeine velikega vojvoda.\n_START_SECTION_\nPrestolonaslednica\n_START_PARAGRAPH_\nFebruarja 1881 je bil prestolonaslednik Gustav 27. februar 1881 poslan, da se udele\xc5\xbei poroke princa Viljema in princese Avguste Viktorije Schleswig-Holstein. Na obisku cesarice Avguste se je tam princ prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dal z Viktorijo. V pismu Gustava svoji materi je mogo\xc4\x8de zaslediti ljubezen: Vsi ljudje so bolj ali manj opazili, da se imava rada med seboj, vendar me to sploh ne moti. Odlo\xc4\x8dil sem se zanjo in po\xc4\x8dutim se presre\xc4\x8dno. Veliki vojvoda Friderik je prosil Gustava, naj ostane \xc5\xa1e nekaj dodatnih dni. \xc5\xbde teden dni po prvi seji je prestolonaslednik prosil za njeno roko. Dne 12. marca je bila objavljena zaroka._NEWLINE_Prestolonaslednik je bil nato prisiljen se vrniti v Stockholm, saj je kralj Oskar trpela za plju\xc4\x8dnico. Ko se je opomogel, se je Gustav lahko vrnil v Karlsruh, kjer je praznoval veliko no\xc4\x8d s svojim bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno in njeno dru\xc5\xbeino. Maja je kralj Oskar odpotoval v nem\xc5\xa1ko zdravili\xc5\xa1ko mestu Bad Ems, kjer je imela Viktorija prilo\xc5\xbenost, da ga spozna. Skupaj s kraljico Sofijo je potoval na grad Br\xc3\xbchl med K\xc3\xb6lnom in Bonnom, kjer se je sestal z nem\xc5\xa1ko cesarico Avgusto in dolo\xc4\x8dil prakti\xc4\x8dne ureditve v zvezi s poroko._NEWLINE_Preostali del poletja je Viktorija prebivala v Badnu pri svojih star\xc5\xa1ih v St. Moritzu. Viktorija se je tam u\xc4\x8dila \xc5\xa1vedski jezik. Za njen rojstni dan v avgustu jo je prestolonaslednik Gustav ponovno obiskal. Profesorja Oscarja Alina so najeli, da bi Viktorijo nau\xc4\x8dil o politi\xc4\x8dnih razmerah na \xc5\xa0vedskem in Oskar II. jo je kasneje osebno dal na te\xc4\x8daj v zgodovini \xc5\xa1vedskega Ustave._NEWLINE_Princesa Viktorija se je poro\xc4\x8dila 20. septembra 1881 v Karlsruhu s kronskim princem Gustavom \xc5\xa0vedskim in Norve\xc5\xa1kim. Od takrat naprej je uporabljala ime Victoria. Nem\xc5\xa1ki cesar in cesarica sta bila prisotna na poroki in zakon je bil narejen kot znak, da je \xc5\xa0vedska pripadala nem\xc5\xa1kemu podro\xc4\x8dju Evrope. Zakon je bil popularen na \xc5\xa0vedskem, kjer je bila klicana princesa Vase zaradi njenega porekla iz dinastije Vasa in prejela je zelo izpopolnjeno dobrodo\xc5\xa1lico na uradni procesiji 1. oktober 1881 v Stockholmu. 1. februar 1882 sta Viktorija in Gustav obiskala Oslo, kjer so jih pozdravili s procesijo 3000 nosilcev bakel._NEWLINE_Par se naselil v kraljevi pala\xc4\x8di v kasnej\xc5\xa1em nadstropju princese Sibyle, kjer je kraljica Jo\xc5\xbeefina \xc5\xbeivela do svoje smrti, in ga je kasneje prevzela princesa Sibila s svojimi otroci._NEWLINE_Po sve\xc4\x8danosti je mladi par odpotoval nazaj v Nem\xc4\x8dijo, kjer je dvignil Viktorijine star\xc5\xa1e in se nato s sorodniki sestal v Neuwiedu in Berlinu in na koncu nekaj dni na danskim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem za sre\xc4\x8danje s sestri\xc4\x8dno Gustava, kraljico Louise. Februarja 1882 je prestolonaslednik obiskal norve\xc5\xa1ko glavno mesto Christiania._NEWLINE_Viktorija je dejavno sodelovala v dru\xc5\xbebenem \xc5\xbeivljenju v Stockholmu in je organizirala plese, bazarje in razli\xc4\x8dne umetni\xc5\xa1ke ve\xc4\x8dere. Postala je znana po svojih dobrodelnih dejavnostih, ki so bile pogosto razlog za sre\xc4\x8danja in praznovanja. Te\xc5\xbeko ji je bilo prilagoditi se na razli\xc4\x8dne tradicije na \xc5\xa1vedskem dvoru, in zaman je posku\xc5\xa1ala uvesti nem\xc5\xa1kih obrede in sistem monarhov, ki je bila veliko bolj stroga oblika. Dokler je bila Viktorija dobrega zdravja, je aktivno vlo\xc5\xbeila svoje \xc5\xbeivljenje na prostem in je velikokrat \xc5\xa1la na vo\xc5\xbenjo skupaj z Gustavom._NEWLINE_V poletnih mesecih leta 1882 je postalo jasno, da je Viktorija nose\xc4\x8da in novembra 1882 je rodila sina Gustava Adolfa. Kralj Oskar je prepovedal, da bi mali princ dobil nem\xc5\xa1ko ime. Ni hotel, da bi se njegov vnuk imenoval Fritz ali Wilhelm, toda Viktorija je dala novorojen\xc4\x8dku drugo in tretje ime Friderik Viljem. Po porodu je bila Viktorija slabotna in je imela te\xc5\xbeave z bronhiji ter je \xc5\xa1la zato k doktoriju J. G. Metzerju v Amsterdam. Po rojstvu prvega otroka leta 1882 je trpela za depresijo in po tem je pogosto pre\xc5\xbeivljala zime v zdravili\xc5\xa1\xc4\x8dih v tujini. Od tega leta naprej do svoje smrti je pre\xc5\xbeivljala zimo zunaj \xc5\xa0vedske. Do leta 1888 so jo zimski izleti naredili nepriljubljeno in opisana je bila kot za zelo o\xc5\xa1abno osebo. Leta 1889 je imela plju\xc4\x8dnico in zdravniki so ji uradno ukazali naj pre\xc5\xbeivi hladne \xc5\xa1vedske zime na ju\xc5\xbenem podnebju. Zaradi svojih bivanj v tujini je bila v konfliktu s svojim tastom in ta\xc5\xa1\xc4\x8do._NEWLINE_Njen drugi sin Viljem je bil rojen leta 1884 in leta 1889 se je rodil najmlaj\xc5\xa1i sin Erik. Erik je bil bolehen in je trpel za epilepsij ter imel motnjo v razvoju. Njegovo rojstvo je bilo te\xc5\xbeko in zatem je Viktorija trpela za plju\xc4\x8dnico, ki je nikoli zares ni prebolela._NEWLINE_Dru\xc5\xbeini Gustava in Viktorije sta ju zdru\xc5\xbeila in njen zakon naj o poro\xc4\x8dilih ne bi bil sre\xc4\x8den. Skupaj sta imela tri otroke. Od 1980-1891 sta Viktorija in Gustav potovala v Egipt, da bi popravila svoje razmerje, vendar to ni uspelo, domnevno zaradi Viktorijinega interesa z enim od dvorjanov. To potovanje v Egiptu je ponovila v letu 1891-1892. Po letu 1889 se \xc5\xa1teje, da se je po oceni Larsa Elgklouja osebni odnos med Viktorijo in Gustavom kon\xc4\x8dal zaradi Gustavove biseksualnosti._NEWLINE_Zelo je neodobravala poroko leta 1888 med svojim svakom princem Oskarjem in svojo dvorno damo Ebbo Munck af Fulkila._NEWLINE_Opisana je bila za mo\xc4\x8dno-voljno \xc5\xbeensko in umetni\xc5\xa1ko nadarjeno. Bila je dodelana amaterska fotografinja, slikarka in kiparka. Na svojem potovanju v Egiptu in Italiji se je tako fotografirala in barvala v veliki meri ter eksperimentirala z razli\xc4\x8dno foto-razvojno tehniko, ki so proizvedli visoko kakovostno fotografsko delo. Opisana je bila tudi za spretno kolesarko.\n_START_SECTION_\nKraljica\n_START_PARAGRAPH_\nKo je njen tast kralj Oskar II. umrl 8. decembra 1907, je Viktorija postala kraljica \xc5\xa0vedske. Kot kraljica je bila na \xc5\xa0vedskem prisotna le med poletjem, vendar je vseeno prevladovala na dvoru . Naslednje leto je bila prenapolnjena s prejetimi in dostavljenimi dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1kimi obiski in drugimi uradnimi dol\xc5\xbenosti. Med drugim so \xc5\xa0vedsko 27. aprila obiskali kralj Edvard VII. Britanski, kraljica Aleksandra in njena h\xc4\x8derka princesa Viktorija. Sama je potovala s svojim mo\xc5\xbeem v London, Pariz, Berlin in na Dunaj._NEWLINE_V naslednjih letih je bilo veliko tak\xc5\xa1nih uradnih obiskov. Leta 1913 je kraljevi par prevzel na primer dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ki obiski kralja Viktorja Emanuela III. Italijanskega in kraljice Elene. Dokler je mogla, je pogosto sodelovala v neformalnih pogovorih s predstavniki \xc5\xa1vedskih strankarskih politikov._NEWLINE_Dogovorila se je za poroko med svojim sinom Viljemom in veliko vojvodinjo Marijo Pavlovno Rusko leta 1908. Viktorija se ni udele\xc5\xbeila slovesnosti, vendar je par obiskala v Karlsruheju na medenih tednih. Mariji ni bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d na \xc5\xa0vedskem in v svoj dnevnik je zapisala: Stra\xc5\xa1na misel - iz leta v leto sem s tem mladeni\xc4\x8dem in obkro\xc5\xbeena s to idiotsko dru\xc5\xbeino! Moj Bog! Jeseni 1913 je pojasnila, da si je njen mo\xc5\xbe \xc5\xbeelel razvezo in \xc5\xa1el takoj v Pariz. Po razvezi je Viktorija poskrbela za njunega 4-letnega sina Lenarta, ki ga je dala v kraljevo pala\xc4\x8do v Stockholmu in je bival v sobi zraven Viktorije. V svojih spominih je Viktorija opisana kot zelo stroga, vezana na tradicijo in konservativna, z mo\xc4\x8dno vero: [Viktorija] je pogosto zelo te\xc5\xbeka in stroga, dru\xc5\xbeina in dvor je trepetala v istem smislu. Bila je visoka, hladna in nedostopno, in to ni bilo mogo\xc4\x8de prekiniti niti za milimeter. Na drugi strani pa je bila tudi zelo ljube\xc4\x8da in je vedla, kako najti dolge zgodbe, ki jih je povedala svojim vnukom. Vseeno pa je bila radodarnost je bila zna\xc4\x8dilna zanjo._NEWLINE_Kraljica Viktorija je imela precej\xc5\xa1en politi\xc4\x8dni vpliv nad mo\xc5\xbeem, ki se je bil pogosto \xc5\xa1tel za pronem\xc5\xa1kega. Leta 1908 je bila Viktorija na uradnem obisku v Berlinu z Gustavom, kjer je bila postala \xc4\x8dastna pruska polkovnica: opisana je bila kot stroga in militantna oseba in je bilo re\xc4\x8deno, da je imela srce pruskega vojaka. Bila je zelo stroga z disciplino in \xc4\x8de jo je kateri od \xc4\x8dlanov stra\xc5\xbee pala\xc4\x8de pozabil pozdraviti, je na splo\xc5\xa1no bil aretiran. Kot globoka konservativka v svojih stali\xc5\xa1\xc4\x8dih je zamerila razpustitev \xc5\xa1vedsko-norve\xc5\xa1ko unije (1905), veliki stavko iz leta 1909 ter zmaga radikalov, socialistov in tudi liberalcev na volitvah leta 1911. Ko je bil njen sin za\xc4\x8dasno regent leta 1912, ga je opozorila v pismih iz Italije, da ne sme biti preve\xc4\x8d "intimen" z izvoljeno vlado._NEWLINE_Kraljica Viktorija je med prvo svetovno vojno izgubila veliko popularnost med \xc5\xa0vedi zaradi njenega pro-nem\xc5\xa1kega odnosa, zlasti politi\xc4\x8dnega med drugo svetovno vojno, ko naj bi vplivala na mo\xc5\xbea v velikih razse\xc5\xbenostih. Med prvo svetovno vojno je dala osebno darilo vsakemu \xc5\xa1vedskemu prostovoljcu, ki je pomagal nem\xc5\xa1kim silam. Ostala je v tesnih stikih z nem\xc5\xa1kim cesarjem, ki ga je ve\xc4\x8dkrat obiskala v \xc4\x8dasu vojne. Ustanovila je "Drottningens centralkomitt\xc3\xa9e" ("Centralni kralji\xc4\x8din komite") za obrambne opreme. Zelo je zamerila socialdemokratsko volilne zmago leta 1917 in je delala, da bi jim prepre\xc4\x8dila sodelovanje v vladi. Politi\xc4\x8dni vpliv Viktorije je bil ustanovljen na polo\xc5\xbeaju mo\xc4\x8di njenega prvega bratranca, nem\xc5\xa1kega cesarja Viljema II. in ko je bil odstavljen v 1918-19, je izgubila ves svoj politi\xc4\x8dni vpliv na \xc5\xa0vedskem._NEWLINE_Septembra 1918 je umrl njen najmlaj\xc5\xa1i sin Erik za dvojno plju\xc4\x8dnico. Princ je v zadnjih letih svojega \xc5\xbeivljenja \xc5\xbeivel v Drottningholmu. Po njegovem pogrebu v Riddarholmskyrkan je dvor razglasili \xc5\xa1est mesecev \xc5\xbealovanja._NEWLINE_Kraljica Viktorija je pre\xc5\xbeivela veliko svojega \xc4\x8dasa v tujini zaradi zdravstvenih razlogov, saj se \xc5\xa1vedsko podnebje ni zdelo dobro za njo in v svojih zadnjih letih kot kraljica je bila redko prisotna na \xc5\xa0vedskem: sodelovala je na uradnem obisku v Norrlandu leta 1921, v Dalarnu leta 1924 in na Finskem leta 1925. Njen zadnji uradni nastop kot kraljice je bil na Finskem; \xc4\x8deprav je obiskala \xc5\xa0vedsko na mo\xc5\xbeevem rojstnem dnevu leta 1928, ona sama se ni kazala v javnosti. V teh proslavah pa je nekdo opazil lik \xc5\xbeenske za zaveso v kraljevi pala\xc4\x8di v Stockholmu: on ji je pomahal in ona mu je pomahala nazaj s svojim robcem. Po tem je za vedno zapustila \xc5\xa0vedsko in \xc5\xa1la v Italijo. Umrla je dve leti pozneje._NEWLINE_Bila je 855. dama Kraljevskega reda kraljice Marija Luise.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nProti koncu svojega \xc5\xbeivljenja, ko je njeno zdravstveno stanje upadalo, ji je Munthe priporo\xc4\x8dil, naj ne pre\xc5\xbeivi toliko \xc4\x8dasa na Capriju in se vrne na \xc5\xa0vedsko za nekaj \xc4\x8dasa, kjer je zgradila vilo v Capri stilu. Nato se je preselila v Rim._NEWLINE_Njen zadnji obisk \xc5\xa0vedske je bil leta 1928 na mo\xc5\xbeevem 70. rojstnem dnevu in kraljica Viktorija je umrla 4. aprila 1930 na svojem domu v vili Svezia v Rimu v starosti 67 let.\n_START_SECTION_\nRodovnik\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti njenega brata Friderika II. Badenskega leta 1928, ki ni imel otrok, je Viktorija postala dedi\xc4\x8d svojega pradedka kralja Gustava IV. Adolfa \xc5\xa0vedskega, ki je bil odstavljen leta 1809. Nepovezana rodbina Bernadotte je bila izvoljena na \xc5\xa1vedski prestol leta 1810 in je vladala od takrat naprej. Viktorijin sin kralj Gustav VI. Adolf \xc5\xa0vedski lahko zato trdi, da je direktni dedi\xc4\x8d Gustava IV. rodbine Holstein-Gottorp in rodbine Vasa kot tudi Bernadottskih kraljev \xc5\xa0vedske.'