b'\n_START_ARTICLE_\nVelika kapucinka\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nVelika kapucinka je samonikla v Andih od Bolivije do Kolumbije. Izvor rastline ni povsem jasen, najverjetneje pa so jo vzgojili s kri\xc5\xbeanjem rastlin T. minus (mala kapucinka), T. moritzianum, T. peltophorum ter T. peregrinum._NEWLINE_V naravi zraste do 1 metra visoko, ob opori pa lahko dose\xc5\xbee do 5 metrov dol\xc5\xbeine. Listi so veliki in nepravilno okrogli, v premeru merijo med 3 in 15\xc2\xa0cm. Po zgornji strani so modrikasto zeleni in imajo voskasto povr\xc5\xa1ino. Spodnja stran listov je svetlo zelena, od peclja navzven pa se po listu \xc5\xa1irijo listne \xc5\xbeile. Listi so nasajeni na 5 do 30\xc2\xa0cm dolge peclje. Cvetovi so sestavljeni iz petih prostih ven\xc4\x8dnih listov in v premeru merijo med 2,5 in 6\xc2\xa0cm. V njih je osem pra\xc5\xa1nikov. Obi\xc4\x8dajno so cvetovi oran\xc5\xbeno rumeni, rde\xc4\x8di ali rde\xc4\x8dkasto rjavi. Proti steblu se zo\xc5\xbeujejo kot \xc5\xbeebelj, na nasprotni strani pa je od 2,5 do 3\xc2\xa0cm dolga ostroga, v kateri je nektar. Plodovi so sestavljeni iz treh delov, v vsakem od njih pa je po eno 1 do 1,5\xc2\xa0cm dolgo seme. Plod v premeru meri okoli 2\xc2\xa0cm.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je velika kapucinka pogosta okrasna rastlina, ki jo ponekod vzgajajo tudi za namene tradicionalne medicine. Kapucinka ima u\xc5\xbeitne liste in cvetove, ki jih ponekod jedo v solati. U\xc5\xbeitna so tudi semena, ponekod jih uporabljajo kot nadomestek kapram._NEWLINE_Velika kapucinka je bila ponekod po svetu razgla\xc5\xa1ena za invazivno vrsto. Kot invazivna je ozna\xc4\x8dena na Havajih, Otoku Lorda Howa in na Novi Zelandiji._NEWLINE_V Peruju kapucinko tradicionalno uporabljajo za prepre\xc4\x8devanje oku\xc5\xbeb ran. Kasneje so dokazali, da vsebuje u\xc4\x8dinkovine, ki zavirajo razvoj bakterij. Eteri\xc4\x8dno olje kapucinke vsebuje fitoncid, ta pa razku\xc5\xbeuje in prepre\xc4\x8duje razvoj bakterij. Z eteri\xc4\x8dnim oljem rastline, ki jo je najbolje nabirati med junijem in septembrom, se zdravi vnetje dihal ter vnetju mehurja. Pomagala naj bi tudi pri gripi in plju\xc4\x8dnih glivi\xc4\x8dnih obolenjih.'