b'\n_START_ARTICLE_\nMarke\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno 32\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine sestavljajo gore, ostalo podro\xc4\x8dje je gri\xc4\x8devnato, razen ozkih obalnih ravnin. Ozemlje se od jadranske obale postopoma dviga proti zahodu do Apeninskih vrhov (Monte Vettore 2478 m). _NEWLINE_Kljub obmorski legi podnebje ni sredozemsko, pa\xc4\x8d pa skoraj kontinentalno. Vpliv morja je \xc4\x8dutiti le v vro\xc4\x8dih poletnih dneh, ko iz morja zapihajo hladnej\xc5\xa1i vetrovi. Zime so tudi ob obali ostre in dolge. V Apeninih je podnebje alpsko, z neprevro\xc4\x8dimi poletji in mrzlimi, mo\xc4\x8dno sne\xc5\xbeenimi zimami.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a zgodovina de\xc5\xbeele sega v bronasto dobo in nato v \xc5\xbeelezno dobo, ko je tod prebivalo pleme Picenov. Prvi ve\xc4\x8dji razvoj so prinesli gr\xc5\xa1ki ube\xc5\xbeniki iz Sirakuze, ki so leta 387 pr. n. \xc5\xa1t. na obali ustanovili, isto\xc4\x8dasno z dalmatinskimi kolonijami. mesto Ancona, ki je bilo poslej glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de de\xc5\xbeele. Asimilacija Grkov z Rimljani je potekala brez spopadov, kar je privedlo do edinstvenega primera, da se je \xc5\xbee leta 113 pr. n. \xc5\xa1t. Ancona postavljala kot "rimljansko mesto Grkov". Rimljani so pravilno razumeli, da je de\xc5\xbeela okoli pristani\xc5\xa1\xc4\x8da strate\xc5\xa1ko va\xc5\xbeno podro\xc4\x8dje predvsem zaradi prekomorskih stikov z Dalmacijo, Egiptom in Azijo, zato so jo temu primerno \xc5\xa1\xc4\x8ditili in uveljavljali. Zanimiv je podatek o pokristjanjenju lokalnega prebivalstva: prva skupnost se je razvila v \xc4\x8dast svetega \xc5\xa0tefana mu\xc4\x8denca, o \xc4\x8digar smrti so ljudje izvedeli vsled prekomorskih stikov z vzhodnim Sredozemljem. Po padcu rimskega imperija se je de\xc5\xbeela morala braniti, kot ostali predeli dana\xc5\xa1nje Italije, pred barbarskimi vpadi, predvsem Gotskimi. Po zmagi Bizantincev so bile dana\xc5\xa1nje Marke, med leti 404 in 726, ena od sedmih voja\xc5\xa1kih regij Vzhodnega cesarstva (Bizantinska pentapolis). Po kratki vladi Frankov je de\xc5\xbeela pre\xc5\xa1la v roke pape\xc5\xbeev (774) in nato Svetega rimskega cesarstva. Toda cesarska nadvlada je bila vedno \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a in okoli leta 1000 je za\xc4\x8dela de\xc5\xbeela, ki je bila nasprotno vedno bogatej\xc5\xa1a, misliti na neodvisnost. Ancona se je proglasila za svobodno komuno, \xc4\x8demur sta seveda nasprotovala bodisi Cesarstvo, kot tudi Bene\xc5\xa1ka republika, ki ni \xc5\xbeelela konkurence v Jadranu. Pri\xc5\xa1lo je do spopadov in do ve\xc4\x8dkratnega obleganja mesta Ancone, ki pa ni propadlo. Z izjemo kratke nadoblasti dru\xc5\xbeine Malatesta med leti 1348 in 1383, je mesto ostalo svobodno vse do leta 1532, ko je bilo ozemlje dana\xc5\xa1nje de\xc5\xbeele Marke priklju\xc4\x8deno pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi. Ob koncu osemnajstega stoletja je Napoleon ustanovil avtonomno de\xc5\xbeelo (Ankonitanska republika), ki je trajala le 117 dni, nakar se je spojila z ostalimi podobnimi republikami v srednji Italiji in leta 1815 je vse podro\xc4\x8dje spet pri\xc5\xa1lo pod pape\xc5\xa1ko nadoblast. V teh krajih so se \xc5\xa1e dolgo odvijali oboro\xc5\xbeeni spopadi med Francozi in pape\xc5\xbeevimi vojaki ter avstrijskimi zavezniki, a francoska zasedba je zbudila tudi \xc5\xbeeljo po samostojnosti. Leta 1849 je Ancona proglasila neodvisnost od pape\xc5\xbea, a Avstrijci so de\xc5\xbeelo spet zasegli. Po bitki pri Castelfidardu leta 1860 so se prebivalci de\xc5\xbeele Marke s plebiscitom opredelili za priklju\xc4\x8ditev Kraljevini Italiji (26.775 glasov "za", 244 glasov "proti", 87 glasov neveljavnih).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo de\xc5\xbeele temelji na manj\xc5\xa1ih, a solidnih industrijskih obratih. Zna\xc4\x8dilna je mno\xc5\xbeica tovarn, ki izdelujejo obutev in zadevne polizdelke, na primer podplate, tudi za velike tuje firme. Dobro razvito je tudi podro\xc4\x8dje pohi\xc5\xa1tva. Omembe vredne so ladjedelnice v Fanu in Anconi. Obilica zgodovinsko pomembnih krajev privablja \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8d turizma.'