b'\n_START_ARTICLE_\nMarmaray\n_START_SECTION_\nProjekt\n_START_PARAGRAPH_\nIdejo o podmorski povezavi dveh celin je prvi\xc4\x8d izpostavil otomanski sultan Abdul Medjid leta 1860, a takrat niso imeli tehni\xc4\x8dne opreme za njeno uresni\xc4\x8ditev. \xc5\xbdelja po izgradnji predora je znova o\xc5\xbeivela v 80. letih prej\xc5\xa1njega stoletja, \xc5\xa1tudije pa so pokazale, da je projekt izvedljiv in ekonomsko upravi\xc4\x8den._NEWLINE_Javno naro\xc4\x8dilo za gradnjo je julija 2004 dobil japonsko-tur\xc5\xa1ki konzorcij pod vodstvom Taisei Corporation. Konzorcij so sestavljali Kumagai Gumi, Gama Endustri Tesisleri imalat VE Montaj, Nurol Construction in podjetja iz Tur\xc4\x8dije._NEWLINE_Projekt obsega 13,6 km dolgo pre\xc4\x8dkanje Bosporja, nadgradnjo 63 km primestnih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog v 76,3 km prog visoke zmogljivosti med Gebzejem in Halkalijem ter zagotavljanje 440 enot ve\xc4\x8d vagonov._NEWLINE_Bospor bo pre\xc4\x8dkal predor dol\xc5\xbeine 1,4 km. Sestavlja ga potresno varna potopljena cev, sestavljena iz 11 delov s premerom 7,04 m; osem dolgih po 135 m, dva po 98,5 m in en element dolg 110 m. Elementi tehtajo do 18.000 ton. Ti segmenti so bili polo\xc5\xbeeni do 60 metrov pod morjem: 55 metrov pod vodo in 4,6 metrov pod zemljo. Podvodno cev so polagali iz smeri Kazl\xc4\xb1\xc3\xa7e\xc5\x9fme na evropski strani in Ayr\xc4\xb1l\xc4\xb1k\xc3\xa7e\xc5\x9fmesi na azijski strani Istanbula. Predstavlja najgloblji podvodni predor na svetu. Ognjevarni beton je bil razvit na Norve\xc5\xa1kem in je klju\xc4\x8dnega pomena za varnost projekta._NEWLINE_Nove podzemne postaje bodo zgrajene na Yenikap\xc4\xb1, Sirkeci in Uskudar. Saniranih bo sedemintrideset drugih nadzemnih postaj ob progi. Postaja v Yenikap\xc4\xb1ju povezuje Carigrajski metro z ostalim omre\xc5\xbejem. Nadzemne primestne proge so bile nadgrajene za tri namene, dve za dnevne vo\xc5\xbenje v slu\xc5\xbebo in eden za potni\xc5\xa1ke vlake velikih hitrosti na dalj\xc5\xa1ih razdaljah (dvosmerno). Odsek predora omogo\xc4\x8da dva dvosmerna tira, ki se uporabljata za primestne in medkrajevne vlake. V \xc4\x8dasu izven konic bodo skozi predor vozili tudi tovorni vlaki. Kapaciteta za primestne proge je na\xc4\x8drtovana za 75.000 potnikov na uro v vsako smer. Signalizacija je prav tako posodobljena, vlaki naj bi vozili na dve minuti. Na\xc4\x8drtovani \xc4\x8das potovanja od Gebze do Halkalija je 104 minute._NEWLINE_Gradnja projekta Marmaray se je za\xc4\x8dela maja 2004. Predor naj bi bil kon\xc4\x8dan 23. septembra 2008. Zaklju\xc4\x8dek celotnega projekta je bila ve\xc4\x8dkrat prelo\xc5\xbeen, kon\xc4\x8dno na 29. oktober 2013, ko je bila kon\xc4\x8dana prva faza projekta Marmaray, ki zajema podzemno povezavo med Evropo in Azijo. Druga faza je prenova sedanjega \xc5\xbeeleznice  med Gebzejem in \xc4\xb0brahima\xc4\x9fajem na azijski strani ter med Yenikap\xc4\xb1jem in Halkalijem na evropski strani. To naj bi bilo predvidoma kon\xc4\x8dano v letu 2015. Tretja faza bo zagotovila podzemno \xc5\xbeeleznico in lo\xc4\x8deno vo\xc5\xbeno obeh sistemov._NEWLINE_Po zaklju\xc4\x8dku projekta se bo kapaciteta \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega prevoza v Istanbulu predvidoma pove\xc4\x8dala s 3,6\xc2\xa0% na 27,7\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nZamude\n_START_PARAGRAPH_\nProjekt dokon\xc4\x8danja je zamujal \xc5\xa1tiri leta predvsem zaradi arheolo\xc5\xa1kih odkritij iz obdobja Bizanca in drugih \xc5\xa1e starej\xc5\xa1ih (8000 let) arheolo\xc5\xa1kih najdb na Evropski strani predora oziroma terminala, v letu 2005. Izkopavanja so prinesla dokaze o najve\xc4\x8djem mestnem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Eleutherios iz 4. stoletja (kasneje znano kot pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Theodosius). Arheologi so odkrili ostanke obzidja Konstantina Velikega in ostanke \xc5\xa1tevilnih ladij (skupaj 33), tudi bizantinske kuhinje in 8500 let stare grobnice, kar je vse povzro\xc4\x8dalo zamude pri gradnji. Poleg tega so izkopavanja razkrila najstarej\xc5\xa1e dokaze o nastanku Carigrada z artefakti amfor, kosov lon\xc4\x8denine, \xc5\xa1koljke, kosti, konjske lobanje in devet \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih lobanj v torbi, ki segajo v leto 6000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Stekleni artefakti in fragmenti iz helenisti\xc4\x8dnega, rimskega, bizantinskega in otomanskega obdobja so na\xc5\xa1li med izkopavanji na Sirkeci._NEWLINE_Nadgradnja primestnega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega odseka, sprva imenovana CR1, je bila prvi\xc4\x8d podeljena konzorciju AMD Rail Marubeni iz Japonske, Tur\xc5\xa1kemu DOGUS Insaat in francoskemu Alstom. Razpis ni uspel in delo je bilo ponovno razpisano kot CR3 v za\xc4\x8detku leta 2011. Naro\xc4\x8dilo vredno 932.800.000 \xe2\x82\xac je bilo oddano joint venture OHL in Invensys Rail._NEWLINE_Okoli 18 kilometrov predorov v Severni Anatoliji skrbi in\xc5\xbeenirje in seizmologe. Gre za zelo potresno aktivno obmo\xc4\x8dje, ki je od leta 342 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja zahtevalo ve\xc4\x8d kot 10.000 \xc5\xbeivljenj. Znanstveni izra\xc4\x8duni ocene verjetnosti, da bo obmo\xc4\x8dje v nekem trenutku v naslednjih 30 letih zajel potres jakosti 7,0 ali ve\xc4\x8d, ka\xc5\xbeejo na 77\xc2\xa0% verjetnost. Prepojena, meljasta tla, po katerih bodo zgrajeni predori so znana, da se uteko\xc4\x8dinijo med potresom. Da bi re\xc5\xa1ili ta problem, vbrizgavajo industrijsko fugirno maso do 24 metrov pod morskim dnom. Stene predora so izdelane iz zapornega beton prevle\xc4\x8denega z jekleno lupino in so neprepustne. Tunel pod Bosporjem je narejen gibljivo, podobno kot visoke stavbe, da se lahko ustrezno odzove v primeru potresa. Zapornice na sklepih v predoru so se sposobne zapreti in izlo\xc4\x8diti vodo v primeru izpada sten.\n_START_SECTION_\nFinanciranje\n_START_PARAGRAPH_\nJapan International Cooperation Agency (JICA) in Evropska investicijska banka (EIB) sta najve\xc4\x8dja financirja projekta. Od aprila 2006 je JICA posodil 111.000.000.000 \xc2\xa5 in EIB 1.050.000.000 \xe2\x82\xac. Celotni stro\xc5\xa1ki projekta so ocenjeni na pribli\xc5\xbeno 2,5 milijarde ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Od konca leta 2009, je bilo pri\xc4\x8dakovati, da se bodo stro\xc5\xa1ki pove\xc4\x8dali za pribli\xc5\xbeno 500 milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev zaradi arheolo\xc5\xa1kih raziskovanj.\n_START_SECTION_\nTestna vo\xc5\xbenja\n_START_PARAGRAPH_\n4. avgusta 2013 se je premier Recep Tayyip Erdogan udele\xc5\xbeil prve preskusne vo\xc5\xbenje skozi Marmaray. Vo\xc5\xbenja se je za\xc4\x8dela na postaji Ayr\xc4\xb1l\xc4\xb1k\xc3\xa7e\xc5\x9fmesi (starej\xc5\xa1e ime za postajo \xc4\xb0brahima\xc4\x9fa) na azijski strani in na razdalji pribli\xc5\xbeno 10 km na so na evropski strani pre\xc4\x8dkali Bospor.\n_START_SECTION_\nOtvoritev\n_START_PARAGRAPH_\nPrva faza projekta Marmaray, ki ga sestavljajo \xc5\xa1tiri postaje, je bila spu\xc5\xa1\xc4\x8dena v promet 29. oktobra 2013, ob 90. obletnici ustanovitve sodobne Tur\xc4\x8dije. \xc4\x8cas potovanja na prvem delu, ki povezuje obe strani Bosporja, je 19 minut. Dokon\xc4\x8danje celotnega projekta se pri\xc4\x8dakuje v letu 2015._NEWLINE_Na slavnostni otvoritvi je bil prisoten predsednik Tur\xc4\x8dije Abdullah G\xc3\xbcl in premier Recep Tayyip Erdogan, kot tudi japonski premier \xc5\xa0inzo Abe, romunski premier Victor Ponta, somalijski predsednik Hasan \xc5\xa0ejk Mohamud in \xc5\xa1tevilni drugi tuji gostje._NEWLINE_Po otvoritveni slovesnosti, je vlak peljal od postaje Ayr\xc4\xb1l\xc4\xb1k\xc3\xa7e\xc5\x9fmesi (azijska stran), do postaje Kazl\xc4\xb1\xc3\xa7e\xc5\x9fme (evropska stran) in se ustavljal na 3 postajah podzemne \xc5\xbeeleznice na poti.'