b"\n_START_ARTICLE_\nPsihologija dela\n_START_SECTION_\nPodro\xc4\x8dja delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna podro\xc4\x8dja delovanja na podro\xc4\x8dju psihologije dela in organizacije so industrija, ustanove, svetovalna podjetja, univerze in raziskovalne organizacije. Na podro\xc4\x8dju industrije psiholog dela razvija postopke za selekcijo kadra, analizira in vrednoti delo ter izdeluje pla\xc4\x8dilne sisteme, razvija programe motivacije, usposablja vodstvo za vodenje, vrednoti programe za usposabljanje in dolo\xc4\x8da zna\xc4\x8dilnosti delovnega procesa. Na podro\xc4\x8dju svetovanja psiholog svetovalec uporablja ista znanja kot na podro\xc4\x8dju industrije, vendar deluje le kot svetovalec posameznikom in mened\xc5\xbementu. Delo psihologa dela in organizacije na podro\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeevanja je sestavljeno iz pou\xc4\x8devanja, raziskovanja podro\xc4\x8dja in svetovanja. Na podro\xc4\x8dju raziskovalnih organizacij delo psihologa sestavlja razvijanje \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih programov (npr. selekcija v policiji) ter raziskovanje za potrebe kompleksnej\xc5\xa1ih problemov moderne dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveno zanimanje za vlogo \xc4\x8dloveka pri delu se je pojavilo na prehodu iz 19. v 20. stoletje. Za\xc4\x8detniki psihologije dela so se predvsem ukvarjali s selekcijo kandidatov, promocijo in prodajo, delovnimi nesre\xc4\x8dami ter ocenjevanjem delavcev. Pionirja podro\xc4\x8dja psihologije dela sta Walter Dill Scott in Hugo M\xc3\xbcnsterberg, ki sta zaslu\xc5\xbena za nastanek industrijsko-organizacijske psihologije. Med pionirje psihologije dela lahko \xc5\xa1tejemo tudi James McKeen Cattela, ki je izumitelj termina 'mentalni test'. Metode za snemanje in analizo delovnih gibov sta razvila Frederick Winslow Taylor ter Frank in Lillian Gilbreth s ciljem predlagati \xc4\x8dim bolj u\xc4\x8dinkovite gibe za bolj produktivno delo. Pomemben korak pri aplikaciji psiholo\xc5\xa1kih znanj in tehnik na podro\xc4\x8dje dela so bili testi, ki jih je razvila ameri\xc5\xa1ka vojska med 1. svetovno vojno. Te teste so uporabljali za klasifikacijo in dodeljevanje nalog vojakom, uporabljali pa so dve verziji, Army Alpha in Army Beta. Psihologija dela se je razvijala tudi med 2. svetovno vojno, kjer je ponovno pomagala pri razvr\xc5\xa1\xc4\x8danju vojakov in prostovoljcev. Potekala je sestava psiholo\xc5\xa1kih testov \xe2\x80\x93 mnogi od njih so bili kasneje prirejeni tudi za uporabo v industriji.\n_START_SECTION_\nMetode raziskovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPsihologija dela raziskuje s pomo\xc4\x8djo znanstvenih metod, predvsem z anketami, eksperimenti, kvazieksperimenti in opazovanjem. Podatke pridobiva s pomo\xc4\x8djo introspekcije, zgodovinskih podatkov, objektivnih mer u\xc4\x8dinkovitosti dela (npr. \xc5\xa1tevilo prodanih izdelkov) ter vpra\xc5\xa1alnikov. Raziskovalci v psihologiji dela izvajajo tako kvalitativne kot kvantitativne raziskave. Kvantitativne raziskave vklju\xc4\x8dujejo uporabo tako opisne statistike kot statisti\xc4\x8dno zaklju\xc4\x8devanje (korelacija, multipla regresija, ANOVA). Nekatere naprednej\xc5\xa1e statisti\xc4\x8dne metode v uporabi psihologije dela so logisti\xc4\x8dna regresija, MANOVA, strukturno modeliranje in hierarhi\xc4\x8dno linearno modeliranje; slednje je posebej primerno za raziskovanje skupinskih in organizacijskih vplivov na posameznika. Psihologi dela se poslu\xc5\xbeujejo tudi klasi\xc4\x8dne testne teorije, teorije generalizabilnosti ter teorije odgovora na postavko. Kvalitativne raziskave vklju\xc4\x8dujejo \xc5\xa1tudijo primera, fokusne skupine, intervjuje, analizo konteksta in ostale tehnike opazovanja.\n_START_SECTION_\nPovezava z drugimi podro\xc4\x8dji psihologije\n_START_PARAGRAPH_\nPsihologija dela in organizacije se v zadnjem \xc4\x8dasu povezuje z relativno novo vejo aplikativne psihologije, zdravstveno psihologijo dela. Zdravstvena psihologija dela se je razvila iz dveh vej psihologije \xe2\x80\x93 psihologije dela in zdravstvene psihologije. Primarni cilj zdravstvene psihologije dela je fizi\xc4\x8dno in mentalno zdravje osebe v direktni povezavi s psihosocialnimi faktorji delovnega mesta. Druge vede, s katerimi se povezuje psihologija dela, so sociologija, socialna psihologija in antropologija, ki se ukvarjajo s skupinami na delovnem mestu, ter politi\xc4\x8dne vede, ki jih skupaj z antropologijo zanima organizacijski sistem."