b'\n_START_ARTICLE_\nFilip Drzni\n_START_SECTION_\nOblikovanje burgundske vladavine\n_START_PARAGRAPH_\nFilip in njegov o\xc4\x8de sta 1356 v bitki pri Poitiersu pri\xc5\xa1la v angle\xc5\xa1ko ujetni\xc5\xa1tvo. Filipa se je tedaj oprijel vzdevek Drzni. Kot priznanje za juna\xc5\xa1tvo mu je o\xc4\x8de 1363 dal vojvodino Burgundijo, kronski fevd, ki se je dve leti prej izpraznil, ko je brez dedi\xc4\x8dev umrl za kugo prej\xc5\xa1nji vazal, mladi Filip I. Burgundski (Philippe de Rouvres). Filip II. je s tem postal prvi burgundski vojvoda iz dru\xc5\xbeine Valois._NEWLINE_1369 se je Filip poro\xc4\x8dil z vdovo svojega burgundskega predhodnika, Margareto Flandrijsko. V obdobju 1379-1384 je pomagal tastu, flandrijskemu grofu Ludviku II., pri obvladovanju upora v Flandriji, zlasti v mestu Gent. Po kon\xc4\x8danih nemirih je podprl ekonomske interese flandrijskih mest Brugge, Gent, Ieper. Po smrti tasta 1384 je podedoval grofije Flandrijo, Artois, Rethel, Nevers, nekatera ozemlja v \xc5\xa0ampanji in svobodno grofijo Burgundijo, ki je bila fevd Svetega rimskega cesarstva. 1390 je kupil grofijo Charolais. Do 1386 so postale njegove posesti tako obse\xc5\xbene, da je ustanovi lo\xc4\x8deno administacijo v Lillu za severna in Dijonu za ju\xc5\xbena ozemlja. Glavno besedo pri odlo\xc4\x8danju v vsem je ohranil zase.\n_START_SECTION_\nVladanje Franciji\n_START_PARAGRAPH_\nFilip in njegov brat, francoski kralj Karel V. Modri, sta lepo sodelovala in se v politiki podpirala. 1380 je Karel umrl in regentstvo za dvanajstletnega naslednika Karla VI. so prevzeli strici, med katerimi je bil ravno Filip najaktivnej\xc5\xa1i. 1382 je zatrl upore, ki so po smrti prej\xc5\xa1njega kralja izbruhnili v Rouenu, Parizu in drugod po Franciji zaradi velikih davkov in te\xc5\xbekih razmer v de\xc5\xbeeli, ki je bila sredi stoletne vojne in ki so jih ote\xc5\xbeili \xc5\xa1e izbruhi kuge. A poleg vladanja so si strici delili tudi koristi od oblasti in ko je Karel VI. 1388 postal polnoleten, je odklonil njihovo pomo\xc4\x8d in zavladal s svojimi svetovalci._NEWLINE_1392 je Karl VI. du\xc5\xa1evno zbolel in Filip je ponovno dobil mo\xc4\x8d vladanja v svoje roke. Francosko politiko je prilagodil svojim burgundskim interesom, ki so zahtevali dobre odnose z vzhodnimi sosedi in Anglijo. 1396 so se dogovorili za poroko francoske princese Ane z angle\xc5\xa1kim kraljem Rihardom II. in za sodelovanje Angle\xc5\xbeev v kri\xc5\xbearskem pohodu. 1398 je Filip odtegnil podporo avignionskemu protipape\xc5\xbeu Benediktu XIII., ker so bili njegovi flamski podaniki vdani rimskemu pape\xc5\xbeu Bonifaciju IX. Prisvajal si je velike vsote iz kraljeve blagajne, s \xc4\x8demer je prihajal v konflikt s svojim glavnim tekmecem za vladarsko mo\xc4\x8d, bratom Karla VI. Ludvikom Orleanskim. 1402 je Karel VI. sicer dolo\xc4\x8dil za regenta brata Ludvika, a Ludvikovo lahkomiselno \xc5\xbeivljenje je javno mnenje prevesilo na Filipovo stran, tako da je dejansko lahko vladal \xc5\xa1e naprej. Spor med dru\xc5\xbeinama se je po Filipovi smrti 1404 nadaljeval in se \xc5\xa1e poglobil._NEWLINE_Filip je med vladanjem za\xc5\xa1el v te\xc5\xbeke dolgove, v glavnem zaradi organizacije kri\xc5\xbearskega pohoda (v pomo\xc4\x8d Mad\xc5\xbearski proti Turkom, ki se je 1396 kon\xc4\x8dal s porazom pri Nikopolju) in dragega odkupa sina Ivana iz tur\xc5\xa1kega ujetni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Filip je bil podpornik umetnosti. Zbiral je rokopise, kodekse, kupoval dragocenosti, odli\xc4\x8dne tkanine, vzpodbujal slikarje.'