b'\n_START_ARTICLE_\nFlorentinski diamant\n_START_SECTION_\nSporna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor kamna je sporen. Po poro\xc4\x8danju ga je Lodewyk van Bercken izbrusil za Karla Drznega, vojvodo Burgundije . Karel naj bi ga nosil, ko je padel v bitki pri Moratu 22. junija 1476. Kmet ali vojaka ga je na\xc5\xa1el na vojvodi in prodal za florin, misle\xc4\x8d da je steklo. Nov lastnik Bartholomew May, dr\xc5\xbeavljan Berna, ga je prodal Genove\xc5\xbeanu, ki ga je nato prodal Ludovicu Sforza. S Fuggerji je pri\xc5\xa1el v finan\xc4\x8dno zakladnico Medi\xc4\x8dejcev v Firencah. Pape\xc5\xbe Julij II. se je imel za enega od njegovih lastnikov._NEWLINE_Druga razli\xc4\x8dica zgodnje zgodovine kamna je, da je naraven kamen od kralja Vijayanagara v ju\xc5\xbeni Indiji pridobil konec 16. stoletja portugalski guverner Goe, Ludovico Castro, grof Montesanto. Kristal je bil deponiran pri jezuitih v Rimu, dokler ga ni po dolgotrajnih pogajanjih Ferdinando I. de\' Medici, veliki vojvoda Toskane, uspel kupiti od dru\xc5\xbeine Castro-Noronha za 35.000 portugalskih scudov._NEWLINE_Sin vojvode Ferdinanda, Cosimo II., je kon\xc4\x8dno poveril o\xc4\x8detov nakup rezkarju Pompeu Studentoliju, bene\xc5\xa1kemu mojstru v Firencah. Dokon\xc4\x8den dragulj je bil dostavljen 10. oktobra 1615. Popis, sestavljen ob smrti Cosima, potrjuje pridobitev surovega diamanta od Ferdinanda in ga opisuje kot\xc2\xa0\xc2\xbbobrobljen na obeh straneh in obkro\xc5\xbeen z diamantnim trakom.\n_START_SECTION_\nDokumentirana zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDokumentirana zgodovina se za\xc4\x8dne, ko je Jean Baptiste Tavernier, francoski draguljar in popotnik, videl kamen v posesti Ferdinanda II. de\' Medici, velikega vojvode Toskane leta 1657. Nato je pre\xc5\xa1el v roke Habsbur\xc5\xbeanov, ko je umrl zadnji od Medi\xc4\x8dejcev, skozi poroko Franca I. \xc5\xa0tefana Lotarin\xc5\xa1kega za cesarico Marijo Terezijo Avstrijsko in je bil vstavljen v habsbur\xc5\xa1ke kronske dragulje v Hofburgu na Dunaju. Takrat je bil vreden 750.000 dolarjev._NEWLINE_Po padcu avstrijskega cesarstva med prvo svetovno vojno je kamen dobil Karel I. Avstrijski v izgnanstvu v \xc5\xa0vici. Kamen je bil po letu 1918 ukraden s strani osebe, ki je bila blizu cesarske dru\xc5\xbeine, v Ju\xc5\xbeno Ameriko pa je bil odpeljan z drugimi kronskimi dragulji. Po tem se je govorilo, da je bil diamant vrnjen v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave v 20-ih letih, bil predelna in prodan.\n_START_SECTION_\n1981 - neimenovan diamant na dra\xc5\xbebi Christie\'s\n_START_PARAGRAPH_\nMed jesensko avkcijo dra\xc5\xbebene hi\xc5\xa1e Christie\'s novembra 1981 v \xc5\xbdenevi je bil pod \xc5\xa1tevilko 710 nenavadno velik rumeni diamant te\xc5\xbeek 81,56 karatov, brez imena. V zlati verigi ga je obdajalo \xc5\xa1tirinajst malih diamantov z zapiralom. Diamant je \xc5\xa1el na telefonsko ponudbo za 600.000 \xc5\xa1vicarskih frankov. Dobavitelja Christies ne more ve\xc4\x8d dolo\xc4\x8diti, saj je bila obveznost evidentiranja vseh po\xc5\xa1iljateljev leta 1980 ukinjena. S tehni\xc4\x8dnega vidika je dvomljivo, da bi lahko razdelitev "Florentinca" pustila kamen te velikosti.'