b'\n_START_ARTICLE_\nSeksizem\n_START_PARAGRAPH_\nSeksizem je izraz za spolno diskriminacijo ali sovra\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Seksizem je predsodek ali diskriminacija, ki temelji na spolu osebe. Seksisti\xc4\x8dno obna\xc5\xa1anje lahko izhaja iz tradicionalnih stereotipov o spolnih vlogah in lahko vklju\xc4\x8duje prepri\xc4\x8danje, da so osebe enega spola po naravi bolj\xc5\xa1e kot osebe drugega spola. V vsakdanjem \xc5\xbeivljenju se seksizem lahko na primer ka\xc5\xbee na delovnem mestu, ko pride do diskriminatornih dejanj pri zaposlovanju ali (v primeru zaposlitve) neenakega pla\xc4\x8dila ali obravnave v primerjavi s sodelavci nasprotnega spola. Ekstremni seksizem se lahko sprevr\xc5\xbee v spolno nadlegovanje, posilstvo, ter druge oblike spolnega nasilja._NEWLINE_Raziskave ka\xc5\xbeejo, da \xc5\xbeenske do\xc5\xbeivijo precej ve\xc4\x8d seksizma kot mo\xc5\xa1ki. Primeri vklju\xc4\x8dujejo izraz tradicionalnih stereotipov spolnih vlog, zani\xc4\x8dujo\xc4\x8de komentarje in spolno objektifikacijo._NEWLINE_Sovra\xc5\xbeen seksizem se nana\xc5\xa1a na odprto sovra\xc5\xbeno vedenje proti \xc5\xbeenskam, medtem ko benevolenten seksizem pomeni subjektivno pozitivno naravnanost proti \xc5\xbeenskam, ki prika\xc5\xbee \xc5\xbeenske "kot krasna ampak \xc5\xa1ibka bitja, ki jih morajo obvarovati in za njih skrbeti mo\xc5\xa1ki". Obe vrsti seksizma prena\xc5\xa1ata informacije o delitvi spolov s tem, ko prikazujeta \xc5\xbeenske kot \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e od mo\xc5\xa1kih in bolj primerne za tradicionalne doma\xc4\x8de vloge. Benevolenten seksizem slu\xc5\xbei kot bla\xc5\xbeilna funkcija, ki utemeljuje sistem in zaradi katerega se \xc5\xbeenske po\xc4\x8dutijo bolje glede svoje neenakopravne situacije.\n_START_SECTION_\nMediji\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih in dru\xc5\xbebenih medijev ka\xc5\xbeejo, da mediji vplivajo na mnenja, identitete, izbire in \xc5\xbeivljenja ve\xc4\x8dine ljudi. V primeru spolov nam mediji ka\xc5\xbeejo modele, primere tega, kaj pomeni biti mo\xc5\xa1ki ali \xc5\xbeenska. Skozi prikaze \xc5\xbeensk, mo\xc5\xa1kih in razmerij, mediji predstavljajo ideale tega, kar naj bi bilo \xc5\xbeeleno, privla\xc4\x8dno v mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeenskah. Predvsem masovni mediji imajo zmo\xc5\xbenost usmeriti pozornost ob\xc4\x8dinstva na specifi\xc4\x8dne tematike, dogodke, ljudi, medtem ko se druge izpusti, s \xc4\x8dimer ustvarjajo pri ob\xc4\x8dinstvu mnenje o tem, kaj je pomembno. Mediji konsistentno predstavljajo \xc5\xbeenske in manj\xc5\xa1ine v manj\xc5\xa1em \xc5\xa1tevilu glede na njihovo prisotnost v dru\xc5\xbebi, mo\xc5\xa1ki torej konstantno \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno preka\xc5\xa1ajo \xc5\xbeenske. Raziskava izvedena leta 2006 je tako na primer pokazala, da je v ZDA 78% od ljudi omenjenih na televizijskih programih, 83% omenjenih na radijskih oddajah in 79% omenjenih v \xc4\x8dasopisih mo\xc5\xa1kih. Pribli\xc5\xbeno 70% glavnih oseb v najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih filmih je mo\xc5\xa1kih._NEWLINE_Pomembnost prikaza \xc5\xbeensk in njihovega mnenja je v tem, da sta govor in uti\xc5\xa1anje govora, simboli\xc4\x8dno povezana z institucionalnimi strukturami mo\xc4\x8di in avtoritete. \xc5\xbdenske so skozi zgodovino bile izklju\xc4\x8dene iz procesa definiranja na\xc4\x8dinov, na katere naj govorijo ali naj se o njih govori . Dejstvo, da je mo\xc5\xa1ka beseda, mo\xc5\xa1ka perspektiva v dru\xc5\xbebi bolj cenjena, je tudi tema ve\xc4\x8d del, kot na primer pesmi Men Talk avtorice Liz Lochhead. V pesmi se avtorica igra z besedami, s \xc4\x8dimer poudari dejstvo, da so \xc5\xbeenski glasovi (mnenja) predstavljeni kot manjvredni, manj resni, in velikokrat se izra\xc5\xbeaj z besedami ki imajo negativen prizvok (klepetanje, opravljanje, sitnarjenje itd), medtem ko so mo\xc5\xa1ki preudarni, resni, in govorijo (talk)._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina mo\xc5\xa1kih na televiziji v \xc4\x8dasu najbolj gledanih terminov je predstavljenih kot samostojni, agresivni in odgovorni. Televizijski programi za vse starosti neproporcionalno predstavljajo mo\xc5\xa1ke (predvsem belce, heteroseksualce) kot resne, samozavestne, kompetentne in mo\xc4\x8dne. Dekleta in \xc5\xbeenske so v medijih predstavljene primarno v skladu s tradicionalnimi stereotipi. V programih, namenjenih mladini, \xc5\xbeenske nakupujejo, urejajo, so \xc4\x8dustvene, in opravljajo doma\xc4\x8da opravila, medtem ko mo\xc5\xa1ki delajo, gradijo, se borijo in razmi\xc5\xa1ljajo. Tako kot pri mo\xc5\xa1kih se tudi v predstavitvah \xc5\xbeensk pojavi bela ko\xc5\xbea kot norma. \xc4\x8crnske \xc5\xbeenske so pogosto dodatno predstavljene skozi negativne stereotipe, Azijke in \xc5\xbeenske Latinskih korenin pa kot eksoti\xc4\x8dne in mo\xc4\x8dno seksualizirane. Najbolj tradicionalen stereotip je stereotip \xc5\xbeenske kot spolnega objekta, ki je \xc5\xa1e vedno dominanten v medijih. \xc5\xbdenstveni ideal je mlad in ekstremno suh, zaposlen z mo\xc5\xa1kimi in otroki, vpleten v odnose in doma\xc4\x8da opravila. Glasbeni videi pogosto predstavljajo \xc5\xbeenske z nemogo\xc4\x8de popolnimi telesi, ki so pogosto digitalno spremenjena, in so podrejene mo\xc5\xa1kim. Dekleta in \xc5\xbeenske so v medijih predstavljene kot pasivne v primerjavi z mo\xc5\xa1kimi, s \xc4\x8dimer mediji utrjujejo pogled na \xc5\xbeenske kot odvisne, okrasne predmete, ki obstajajo zato, da dobro zgledajo, ustre\xc5\xbeejo mo\xc5\xa1kim, skrbijo za otroke, ter so spolno privla\xc4\x8dne in dostopne. Ko \xc5\xbeenske govorijo na televizijskih ekranih, to kako zgledajo pogosto premaga interes v tisto o \xc4\x8demer govorijo. To se ka\xc5\xbee na ve\xc4\x8d primerih, od zabavnega programa do politike. Eden izmed primerov odzivov v slovenskem okolju je Twitter izjava stranke SDS ob nastopu Alenke Bratu\xc5\xa1ek kot predsednice vlade: "Trajanje Bratu\xc5\xa1kove kot PV bo premo sorazmerna dol\xc5\xbeini njenega krila."\n_START_SECTION_\nOgla\xc5\xa1evanje\n_START_PARAGRAPH_\nTudi ogla\xc5\xa1evanje v skladu s tradicionalnimi vlogami v ve\xc4\x8dini prikazuje mo\xc5\xa1ke kot neodvisne, uspe\xc5\xa1ne, aktivne in mo\xc4\x8dne. Mo\xc5\xa1ka dominanca je poudarjena tudi s postavitvijo. V reklamah so mo\xc5\xa1ki pogosto postavljeni nad \xc5\xbeenskami, medtem ko so \xc5\xbeenske prikazane v razli\xc4\x8dnih stopnjah sle\xc4\x8denosti. Taka neverbalna sporo\xc4\x8dila poka\xc5\xbeejo mo\xc5\xa1ke kot mo\xc4\x8dne in \xc5\xbeenske kot ob\xc4\x8dutljive in podredljive. V primerih doma\xc4\x8dih opravil so mo\xc5\xa1ki pogosto predstavljeni kot nesposobni za kuhanje, \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje ter skrb za otroke. Centralni del ogla\xc5\xa1evanja je spolna objektifikacija \xc5\xbeensk. \xc5\xbdenske v oglasih imajo popolne obraze, telesa in lase. S povezovanjem \xc5\xbeensk s produkti ogla\xc5\xa1evalci upajo, da bo produkt tako bolj privla\xc4\x8den \xc5\xbeenskam in ga bodo kupovale med drugim tudi v \xc5\xbeelji, da bi bile bolj podobne \xc5\xbeenskam v oglasih. \xc5\xbdenske so vsaj od poznega 19 stoletja bile v o\xc4\x8deh dru\xc5\xbebe povezane s potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvom., ogla\xc5\xa1evanje pa \xc5\xbee skoraj stoletje ustvarja \xc5\xa1tevilne mo\xc5\xbene identitete \xc5\xbeenskam, s \xc4\x8dimer \xc5\xbeelijo spodbuditi njihovo nakupovanje. Kljub velikim kulturnim in dru\xc5\xbebenim spremembam v zadnjem stoletju se v oglasih razpon tega, kaj pomeni biti \xc5\xbeenstvena, ni dosti spremenil.\n_START_SECTION_\nDelovno mesto\n_START_PARAGRAPH_\nV delovnem okolju lahko prevladujejo stereotipi, ki definirajo \xc5\xbeenske glede na njihov biolo\xc5\xa1ki in dru\xc5\xbebeni spol, namesto kvalificiranosti in njihovo delo. Pri tem so najbolj pogosti \xc5\xa1tirje stereotipi:\n_START_SECTION_\nSpolni objekt\n_START_PARAGRAPH_\nStereotip \xc5\xbeenske kot spolnega objekta definira \xc5\xbeenske glede na njihov spol ali spolnost. Pogosto vodi do ocenjevanja delavk glede na njihov izgled. Stereotipizacija \xc5\xbeensk kot spolnih objektov pove\xc4\x8da mo\xc5\xbenost spolnega nadlegovanja, katerega do\xc5\xbeivi pribli\xc5\xbeno polovica \xc5\xbeensk, ki delajo izven doma.\n_START_SECTION_\nMama\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc4\x8dakuje se, da \xc5\xbeenske na delovnem mestu poskrbijo za t. i. \xc4\x8dustveno delo \xe2\x80\x93 smehljanje, prijaznost, priprava kave, poslu\xc5\xa1anje, podpora, pomo\xc4\x8d drugim. Ta vrsta stereotipiziranja je ena izmed osnov segregacije dela glede na spol, ki je manj zaznana, a splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjena vrsta diskriminacije. Delovna mesta, ki jih zaseda ve\xc4\x8dina \xc5\xbeensk \xe2\x80\x93 pomo\xc4\x8d drugim \xe2\x80\x93 imajo na splo\xc5\xa1no najmanj ugleda in najni\xc5\xbeje pla\xc4\x8de. Poleg tega so \xc5\xbeenske, ki na\xc4\x8drtujejo imeti otroke, sprejete kot manj profesionalne kot mo\xc5\xa1ki ali \xc5\xbeenske, ki nimajo otrok.\n_START_SECTION_\nOtrok\n_START_PARAGRAPH_\nv\xc4\x8dasih so \xc5\xbeenske videne skozi stereotip otroka \xe2\x80\x93 simpati\xc4\x8dne ampak ne kot nekdo, ki naj se ga jemlje resno. Ta stereotip reflektira pogled na \xc5\xbeenske kot manj zrele, manj zmo\xc5\xbene, manj sposobne. Ta stereotip je pogosto skrit v\xc2\xa0\xc2\xbbza\xc5\xa1\xc4\x8diti \xc5\xbeensk\xc2\xab.\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa0\xc4\x8ditenje\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbeensk pred bolj zahtevnim delom jih pogosto izklju\xc4\x8di iz izku\xc5\xa1enj, ki vodijo k napredovanju in povi\xc5\xa1icam ter lastnemu razvoju, ki pride skozi sprejemanje novih izzivov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezna devica (iron maiden)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetrti izmed stereotipov na delovnem mestu predstavlja \xc5\xbeensko kot neodvisno, ambiciozno, tekmovalno. Splo\xc5\xa1no je sprejeta kot sposobna, a isto\xc4\x8dasno ne-\xc5\xbeenstvena in nesimpati\xc4\x8dna. Primer v mednarodni politiki je Hillary Clinton, pri kateri so ankete ve\xc4\x8dkrat pokazale, da jo ljudje vidijo kot izku\xc5\xa1eno in sposobno, a tudi hladno in brez\xc4\x8dutno. Ker ne ustreza konvencionalnim pogledom na to, kaj \xc5\xbeenskost je, je ve\xc4\x8dkrat opisana z izrazi kot je na primer\xc2\xa0\xc2\xbbledena kraljica\xc2\xab.'