b'\n_START_ARTICLE_\nJacob Wackernagel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nJacob Wackernagel se je rodil leta 1853 v Baslu v \xc5\xa0vici. Njegov o\xc4\x8de je bil nem\xc5\xa1ki germanist Wilhelm Wackernagel. V Baslu, G\xc3\xb6ttingenu in Leipzigu je od 1871 do 1875 \xc5\xa1tudiral zgodovino, germanistiko in klasi\xc4\x8dno filologijo. \xc5\xa0tudij je zaklju\xc4\x8dil z doktoratom s tezo o fonolo\xc5\xa1ki doktrini in teoriji anti\xc4\x8dnih gr\xc5\xa1kih jezikoslovcev. Po \xc5\xa1tudiju je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati. Leta 1879 je za\xc4\x8del kot izredni profesor pou\xc4\x8devati v Baslu. \xc4\x8cez dve leti je postal redni profesor gr\xc5\xa1\xc4\x8dine in gr\xc5\xa1ke kulture. Od leta 1902 je 13 let u\xc4\x8dil indogermansko jezikoslovje v G\xc3\xb6ttingenu. Po tem se je vrnil na Univerzo v Baslu in tam do leta 1936 pou\xc4\x8deval indogermanistiko. Dvakrat (leta 1890 in med letoma 1918 in 1919) je deloval kot rektor na Univerzi v Baslu, prav tako je opravljal poklic prorektorja v G\xc3\xb6ttingenu med 1912-1913. Umrl je leta 1938 v Baslu._NEWLINE_Kot jezikoslovec je Wackernagel deloval bolj na\xc2\xa0\xc2\xbbfilolo\xc5\xa1ki ravni\xc2\xab. To pomeni, da pri svojih raziskavah ni iskal podatkov iz takratnih slovarjev in slovnic, ampak jih je iskal v besedilih in svoje ugotovitve sklepal le po \xc5\xbeivi rabi jezika. Na ta na\xc4\x8din mu je uspelo najti posebnosti gr\xc5\xa1kega, indoevropskega in indoiranskega jezika. Med drugim je tako odkril, da so nenagla\xc5\xa1ene besede v indoevropskih jezikih postavljene v stavkih na drugo mesto. Danes temu pojavu pravimo Wackernaglovo pravilo.'