b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki prevoz\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki transport je voden na\xc4\x8din kopenskega transporta, namenjenega za vlake, ki preva\xc5\xbeajo tako potnike kot tovor. Narejen je iz dveh vzporednih tirnic, obi\xc4\x8dajno narejenih iz jekla, in iz lesenih ali betonskih pragov, ki natan\xc4\x8dno dr\xc5\xbeijo tirnici na pravilni medsebojni oddaljenosti (tirni \xc5\xa1irini).\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki transport je eden od najbolj energetsko u\xc4\x8dinkovitih na\xc4\x8dinov motoriziranega kopenskega transporta. Tirnice omogo\xc4\x8dajo zelo gladko in trdno povr\xc5\xa1ino, na katerih se kolesa vlaka kotalijo po progi z zelo majhno koli\xc4\x8dino trenja. To je bolj udobno kot ve\xc4\x8dina drugih oblik kopenskega transporta ter var\xc4\x8duje z energijo. Vlaki imajo tudi majhno \xc4\x8delno povr\xc5\xa1ino glede na razmerje tovora, ki ga preva\xc5\xbeajo, kar precej zmanj\xc5\xa1a zra\xc4\x8dni upor in s tem porabo energije. Pod normalnimi pogoji vlak porabi od 50 do 70 odstotkov manj energije za prevoz dane tone tovora (oz. danega \xc5\xa1tevila potnikov) kot pa cestni transport. Poleg tega pa tra\xc4\x8dnice skupaj s pragovi enakomerno porazdelijo te\xc5\xbeo vlaka, kar dovoljuje precej ve\xc4\x8dje osne obte\xc5\xbebe kot pa pri cestnem transportu._NEWLINE_\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki transport je eden od najbolj varnih oblik prevoza ter tudi zelo u\xc4\x8dinkovit pri rabi prostora; dvotirna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga lahko prepelje ve\xc4\x8d potnikov ali tovora v nekem \xc4\x8dasovnem obdobju kot pa \xc5\xa1tiripasovna cesta._NEWLINE_Rezultat tega je, da so \xc5\xbeeleznice dostikrat najve\xc4\x8dja oblika javnega prevoza v ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavah. V Aziji, pa tudi v Evropi, milijoni ljudi uporabljajo vlake kot glavno prevozno sredstvo._NEWLINE_Komercialno pa ima \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki prevoz raznoliko bilanco. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih sistemov, med drugim tudi sistemi podzemne in mestne \xc5\xbeeleznice, je mo\xc4\x8dno subvencioniranih in niso nikoli bili ali pa so zelo redko dobi\xc4\x8dkonosni. Na primer, kljub odli\xc4\x8dno razvitemu omre\xc5\xbeju s \xc5\xa1tirimi vrstami vlakov in \xc5\xa1iroko razvito urbano \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko mre\xc5\xbeo v Seulu in Pusanu, so Korejske dr\xc5\xbeavne \xc5\xbeeleznice ostale dr\xc5\xbeavna organizacija, ki ni nikoli niti pribli\xc5\xbeno pokrila prihodkov z odhodki. Podobno je potni\xc5\xa1ki promet v ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav \xc5\xa1e vedno odvisen od dr\xc5\xbeavnih subvencij, tovorni promet pa v precej dr\xc5\xbeavah postaja bolj u\xc4\x8dinkovit in dobi\xc4\x8dkonosen, tudi v Sloveniji._NEWLINE_\xc5\xbdal pa morajo tudi \xc5\xbeeleznice narediti obse\xc5\xbene investicije v dodatno varnost, saj niso ve\xc4\x8d imune na terorizem.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva vle\xc4\x8dna vozila, ki so jih vlekli konji, so se pojavila pred vsaj 2000 leti v Gr\xc4\x8diji, Malti in delih Rimskega imperija. Tiri so bili izklesani v kamen. Znova so se za\xc4\x8deli pojavljati v Evropi okoli leta 1550, uporabljen pa je bil ve\xc4\x8dinoma les. Proti koncu 18. stoletja so se za\xc4\x8dele pojavljati \xc5\xbeelezne tirnice. Britanski gradbeni in\xc5\xbeenir William Jessop je zasnoval tirnico, ki naj se uporabi s kolesi z robnim vencem. Leta 1802 je Jessop odprl Surrey Iron Railway v ju\xc5\xbenem Londonu. To je najverjetneje prva javna \xc5\xbeeleznica, \xc4\x8deprav so jo poganjali konji._NEWLINE_Prva parna lokomotiva, ki je delovala na tra\xc4\x8dnicah, je od leta 1804 delovala v Walesu, \xc4\x8deprav ni bila finan\xc4\x8dno uspe\xc5\xa1na. Zgradil jo je Richard Thevithick._NEWLINE_Prve uspe\xc5\xa1ne parne lokomotive je zgradil George Stephenson, najbolj uspe\xc5\xa1na je bila znana lokomotiva The Rocket._NEWLINE_Leta 1806 je med krajema Swansea in Mumbles pri\xc4\x8dela delovati prva \xc5\xbeeleznica, ki pa je za vleko potrebovala konje. V letu 1807 je \xc5\xbeeleznica proti pla\xc4\x8dilu za\xc4\x8dela preva\xc5\xbeati potnike - prva \xc5\xbeeleznica nasploh._NEWLINE_Prva uspe\xc5\xa1na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga je bila proga med Stocktonom in Darlingtonom v severni Angliji, odprta leta 1825. Kmalu je sledila proga Liverpool - Manchester, ki je dokazala uspe\xc5\xa1nost \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega transporta._NEWLINE_\xc5\xbdeleznice so se kmalu raz\xc5\xa1irile po Britaniji in po celem svetu in so za skoraj eno stoletje postale vodilen na\xc4\x8din kopenskega transporta. To je trajalo vse do izuma avtomobila in letala. Takrat se je za\xc4\x8del postopoma zmanj\xc5\xa1evati pomen \xc5\xbeeleznice._NEWLINE_Uporaba nadtirnih elektri\xc4\x8dnih kablov, kar je izumil Granville T. Woods leta 1888, je skupaj s \xc5\xa1e nekaterimi drugimi izumi Woodsa pripeljala do razvoja elektrificirane \xc5\xbeeleznice. Prva taka je delovala na Coney Islandu od leta 1892._NEWLINE_Dizelske in elektri\xc4\x8dne lokomotive so po 2. svetovni vojni zamenjale paro kot pogonsko sredstvo v ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Veliko dr\xc5\xbeav je od 60-ih let 20. stoletja za\xc4\x8delo uporabljati hitro \xc5\xbeeleznico.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nSistem \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega transporta je sestavljen iz ve\xc4\x8d potrebnih elementov, na katere gledamo iz sistemske perspektive. Nekatere lokomotive so lahko zelo esteti\xc4\x8dne, vendar ne bodo delovale, \xc4\x8de nimajo na voljo primernega sistema za delovanje._NEWLINE_Najprej je tu geografija, na katero je zgrajena trajna pot. Nato so zahteve sistema - za kaj je bil zgrajen? Za preva\xc5\xbeanje tovora, voza\xc4\x8dev, potnikov na srednje ali dolge razdalje? Ali so se te zahteve spremenile s \xc4\x8dasom in se je treba nanje prilagoditi?_NEWLINE_Rezultat tega je vrsta sistema. Ali je to mestna, navadna ali hitra \xc5\xbeeleznica? Kak\xc5\xa1na bo tirna \xc5\xa1irina? V \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu se pod \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki transport upo\xc5\xa1teva tudi ozkotirna \xc5\xbeeleznica, enotirni\xc4\x8dna \xc5\xbeeleznica, podzemna \xc5\xbeeleznica na gumah in maglev, ker se vozila vodeno premikajo po tirnici. Izraz\xc2\xa0\xc2\xbbtirnica\xc2\xab\xc2\xa0opisuje tudi netradicionalne na\xc4\x8dine vodenja._NEWLINE_Vlaki potrebujejo pogonski mehanizem: konje, parne, dizelske ali elektri\xc4\x8dne lokomotive (elektri\xc4\x8dni pogonski mehanizem, najbolj u\xc4\x8dinkovit od vseh, potrebuje elektrifikacijo sistema)._NEWLINE_Za elektrifikacijo potrebujemo na\xc4\x8din dovoda elektri\xc4\x8dne energije. To lahko naredimo z nadtirnimi elektri\xc4\x8dnimi kabli ali s tretjo tirnico. Prva mo\xc5\xbenost je najpogostej\xc5\xa1a._NEWLINE_\xc5\xbdeleznice imajo razli\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo tirov, kar je odvisno od koli\xc4\x8dine prometa, ki ga prena\xc5\xa1ajo. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ke proge, ki imajo le malo prometa, so le enotirne in se promet po njih odvija v obe smeri. Na takih progah se gradijo izogibali\xc5\xa1\xc4\x8da; to so kratki odseki dvotirne proge, ki so postavljeni na dolo\xc4\x8denih odsekih in omogo\xc4\x8dajo, da se sre\xc4\x8data dva vlaka, ki potujeta v razli\xc4\x8dne smeri. Lahko se zgradijo tudi dalj\xc5\xa1i dvotirni odseki in z u\xc4\x8dinkovitim voznim redom se lahko proga precej pribli\xc5\xbea prometni u\xc4\x8dinkovitosti prave dvotirne proge po celotni dol\xc5\xbeini. Nasprotno pa je lahko dvotirna proga na nekaterih ozkih odsekih zmanj\xc5\xa1ana na enotirno. Enotirne proge so cenej\xc5\xa1e za izgradnjo, vendar pa lahko prena\xc5\xa1ajo le omejeno koli\xc4\x8dino prometa._NEWLINE_Na bolj obremenjenih progah se gradijo dvo- ali ve\xc4\x8dtirne proge, za vsako smer vo\xc5\xbenje po eden ali ve\xc4\x8d tirov. Na zelo obremenjenih progah se zaradi velikega obsega prometa gradi tudi po osem tirov (\xc5\xa1tiri za vsako smer vo\xc5\xbenje)._NEWLINE_S prihodom kontejnerskega tovora v 60. letih 20. stoletja sta se \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki in ladijski transport zelo u\xc4\x8dinkovito povezala in postala integrirano omre\xc5\xbeje za u\xc4\x8dinkovit in poceni prevoz velikih koli\xc4\x8din tovora. Na primer, tovor iz vzhodne Azije, ki je namenjen v Evropo, se pogosto preva\xc5\xbea preko Tihega oceana, prestavi na vlake za pre\xc4\x8dkanje Severne Amerike, nato pa spet nazaj na ladje, ki pre\xc4\x8dkajo Atlantski ocean._NEWLINE_Velika mesta imajo pogosto sisteme podzemne \xc5\xbeeleznice in/ali mestne \xc5\xbeeleznice oz. tramvaje. Za tramvaje na cesti se pogosto uporablja tudi izraz cestna \xc5\xbeeleznica.'