b'\n_START_ARTICLE_\nKalk\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa1lk, slepa ali dobesedna preved\xc3\xaanka, tudi izpos\xc3\xb3jeni/spos\xc3\xb3jeni prev\xc3\xb2d/pr\xc3\xaavod, je beseda, fraza ali besedna zveza, ki je oblikovno dobesedno (besedo za besedo) izposojena iz drugega jezika. Tudi sama beseda kalk je prevzeta beseda iz francoskega samostalnika calque, kar pomeni preris, posnetek, kopija. Samostalnik izhaja iz glagola calquer - prerisati, posneti, kopirati. Beseda izposojeni prevod je kalk nem\xc5\xa1ke besede Lehn\xc3\xbcbersetzung (prevodni kalk)._NEWLINE_V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je zgodovinsko \xc5\xa1e posebej izrazito kalkiranje iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Zgleda tak\xc5\xa1nih besed sta na primer: osnovna \xc5\xa1ola Grundschule, predstojnik Vorstand, predstava Vorstellung, razstava Ausstellung, nastop Auftrit, izgledati aussehen ipd. Poleg nem\xc5\xa1\xc4\x8dine so tako vplivali tudi jeziki: italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina, mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dina, srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dina in v manj\xc5\xa1i meri ru\xc5\xa1\xc4\x8dina. Mnogo kalkov je bilo sprejeto v knji\xc5\xbeni jezik, kadar pa so kalki nastali vzporedno z doma\xc4\x8dim izrazom ali je le-tega kasneje sprejela stroka, so bili odsvetovani ali celo odkrito preganjani (izgledati po nem. aussehen \xe2\x86\x92 dobesedno "ven-videti", visoka pe\xc4\x8d po nem. Hochofen \xe2\x86\x92 plav\xc5\xbe, \xc5\xbeivec v srednjem u\xc5\xa1esu po sbh. \xc5\xbeivac u srednjom uvu \xe2\x86\x92 ravnote\xc5\xbeni \xc5\xbeivec). Po osamosvojitvi Slovenije na sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino v tem smislu vpliva angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, zlasti v frazeologiji (npr. biti v tujih \xc4\x8devljih nam. v tuji ko\xc5\xbei ali na njegovem mestu, roditi se s srebrno \xc5\xbelico v ustih nam. bogastvo mu je polo\xc5\xbeeno v zibko, edina omejitev je nebo nam. vse je mogo\xc4\x8de)._NEWLINE_Nekateri jezikoslovci med kalke pri\xc5\xa1tevajo tudi besede, izra\xc5\xbeajo\xc4\x8de kulturo (predvsem prehrana, prazniki in druge etnografske posebnosti), ki jih ni smiselno prevajati, npr. pica, toga, \xc4\x8dinampa. _NEWLINE_Da je neka beseda kalk, je te\xc5\xbeje ugotoviti kot, da je neprevedena prevzeta beseda, saj se je lahko podobna fraza v obeh jeziki razvila neodvisno. Kalki se delijo na pomenske (semanti\xc4\x8dne, napr. vkus po fr. pomenu besede go\xc3\xbbt) in skladenjske (sintakti\xc4\x8dne, napr. star je deset let po nem\xc5\xa1kem vzorcu er ist 10 Jahre alt)._NEWLINE_Kalki med razli\xc4\x8dnimi jeziki pogosto tvorijo cele verige. Ta proces se je za\xc4\x8del \xc5\xbee v starem veku, ko so starogr\xc5\xa1ke besede slu\xc5\xbeile kot obrazci za tvorjenje novih besed v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini. Potem so te latinske besede v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu prevedli v ve\xc4\x8dje evropske jezike (najpogosteje v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in franco\xc5\xa1\xc4\x8dino), in prek njih so pri\xc5\xa1le tudi v jezike njihovih sosed. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini so kalki po latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in gr\xc5\xa1\xc4\x8dini slogovno sprejemljivej\xc5\xa1i od kalkov iz \xc5\xbeivih jezikov, \xc4\x8deprav so v\xc4\x8dasih tudi odsvetovani (na licu mesta \xe2\x86\x92 na kraju samem).'