b'\n_START_ARTICLE_\nSodobnost (revija)\n_START_SECTION_\nUredni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nUredniki predvojne Sodobnosti so bili Ferdo Kozak, Stanko Leben in Josip Vidmar. Novi svet sta urejala Ju\xc5\xa1 Kozak in Ferdo Kozak, Na\xc5\xa1o sodobnost pa Ferdo Kozak in Boris Ziherl, dokler ni leta 1955 uredni\xc5\xa1tva prevzel Drago \xc5\xa0ega. Leta 1964 se mu je pridru\xc5\xbeil Du\xc5\xa1an Pirjevec (revijo je vsebinsko povezal s fenomenologijo). Tri leta (1965\xe2\x88\x921968) je revijo urejal Mitja Mejak, po njegovi smrti pa je pre\xc5\xa1la v roke Cirila Zlobca (1969\xe2\x88\x921999). Leta 1998 se mu je pridru\xc5\xbeil Evald Flisar, ki ureja revijo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Predvojna Sodobnost je bila marksisti\xc4\x8dno orientirana. Zavzemala se je za socialisti\xc4\x8dne ideje in ocenjevala dogajanje doma in po svetu, v knji\xc5\xbeevnosti pa se, v skladu s svojimi nazori, zgledovala po realizmu. Novi svet je imel podobno za\xc4\x8drtane smernice, a vendar zasledimo kritiko razmer v Sovjetski zvezi in doma \xe2\x88\x92 Ju\xc5\xa1 Kozak (v \xc4\x8dlanku Komu zvoni) in Josip Vidmar (v razmi\xc5\xa1ljanju Socialisti\xc4\x8dni realizem Maksima Gorkega) leta 1953. V uvodnem uredni\xc5\xa1kem \xc4\x8dlanku Na\xc5\xa1e sodobnosti je bilo poudarjeno, da bo revija pospe\xc5\xa1evala knji\xc5\xbeevno kritiko, ki naj bi prispevala k razvoju \xc2\xbbresni\xc4\x8dne socialisti\xc4\x8dne knji\xc5\xbeevnosti\xc2\xab. Na\xc5\xa1a sodobnost ni mogla obdr\xc5\xbeati smernic, ki jih je za\xc4\x8drtal Novi svet. Primanjkovalo je sodelavcev in leta 1955 je sledil petmese\xc4\x8dni premor v izhajanju.\n_START_SECTION_\nSodobnost (1963\xe2\x88\x92)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e v okviru Na\xc5\xa1e sodobnosti se je oblikovala skupina javnih intelektualcev, ki so se jim v prvem letniku Sodobnosti  pridru\xc5\xbeili Niko Grafenauer, Edvard Kocbek, France Kosma\xc4\x8d, Kajetan Kovi\xc4\x8d, Svetlana Makarovi\xc4\x8d, Janez Menart, Andrej Hieng, Vitomil Zupan idr. Leta 1964 je uredni\xc5\xa1tvo s 64 knji\xc5\xbeevniki in publicisti nasprotovalo ukinitvi Perspektiv. Du\xc5\xa1an Pirjevec (v \xc4\x8dlanku Nerodoviten ukrep) in Bojan \xc5\xa0tih (Ne monolog, temve\xc4\x8d dialog) sta dejanje oblasti ozna\xc4\x8dila kot ru\xc5\xa1ilen poseg v kulturno, duhovno in intelektualno \xc5\xbeivljenje na Slovenskem. V julijski \xc5\xa1tevilki je proti temu ukrepu iz\xc5\xa1la \xc5\xa1e izjava 44 sodelavcev. Zaradi nasprotovanj je pri\xc5\xa1lo do menjave uredni\xc5\xa1tva in \xc5\xa1tevilni sodelavci so prenehali z objavami. V drugi polovici \xc5\xa1estdesetih in za\xc4\x8detku sedemdesetih let se je Sodobnost veliko posve\xc4\x8dala kulturni politiki in razlagam kulturnega razvoja na Slovenskem (Janko Kos, Bojan \xc5\xa0tih, Ciril Zlobec, Beno Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d). V letih 1970\xe2\x80\x931971 so obravnavali vpra\xc5\xa1anje slovenskega jezika v JLA . Aktualno je bilo tudi vpra\xc5\xa1anje slovenske skupnosti v zamejstvu, objavljali so prispevke o raznih umetnostnih podro\xc4\x8djih, spremljali razstave, koncerte, gledali\xc5\xa1ke predstave, filmske prireditve. Obravnavali so literarna in jezikovna vpra\xc5\xa1anja, objavljali prevode leposlovnih del in slovensko leposlovje. Marca 2004 se je revija zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko osamosvojila in po 68 letih gostovanja pri Slovenski knji\xc5\xbeevni zadrugi, Dr\xc5\xbeavni zalo\xc5\xbebi Slovenije in Cankarjevi zalo\xc5\xbebi postala samostojno kulturno-umetni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo. Publikacija spremlja in komentira kulturno dogajanje doma in po svetu, poro\xc4\x8da o novitetah na knji\xc5\xbenem trgu, analizira dela pomembnih avtorjev ter objavlja slovensko in prevodno leposlovje.'