b'\n_START_ARTICLE_\nElse Lasker-Sch\xc3\xbcler\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nElse Sch\xc3\xbcler se je rodila 11. februarja 1869 materi Jeanneti Sch\xc3\xbcler (dekli\xc5\xa1ki priimek Kissing). v Elbefeldu, dana\xc5\xa1njem okro\xc5\xbeju Wuppertala v Nem\xc4\x8diji, kot najmlaj\xc5\xa1a izmed \xc5\xa1estih otrok. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala je v \xc4\x8detrti Briller. Mati je postala osrednji lik njene poezije. Njen o\xc4\x8de je bil judovski zasebni bankir Aaron Sch\xc3\xbcler. Bil je tudi vzor za vlogo protagonista v drami Wupper (Die Wupper). Else je veljala za \xc4\x8dude\xc5\xbenega otroka v dru\xc5\xbeini, saj je \xc5\xbee pri \xc5\xa1tirih letih znala brati in pisati. Od leta 1880 je obiskovala \xc5\xa1olo Lyceum West na Aue. Pri trinajstih letih je umrl njen najljub\xc5\xa1i brat Paul, njena mati je umrla leta 1890, o\xc4\x8de pa 1897. Smrt njene matere je zanjo pomenilo \xe2\x80\x9eizgon iz raja\xe2\x80\x9c._NEWLINE_\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nZakonske zveze\n_START_PARAGRAPH_\nKo je prekinila \xc5\xa1olanje in bila pou\xc4\x8devana na domu, se je leta 1894 poro\xc4\x8dila z zdravnikom Jonathanom Bertholom Laskerjem, starej\xc5\xa1im bratom dolgoletnega \xc5\xa1ahovskega prvaka Emanuela Laskerja in se preselila v Berlin. Tam je delovala v kot grafi\xc4\x8dna oblikovalka. 24. avgusta 1899 se je rodil njun sin Paul in objavljena so bila njena prva dela.\xc2\xa0 Prva pesni\xc5\xa1ka zbirka Styx je iz\xc5\xa1la leta 1902._NEWLINE_11. aprila 1903 se je Else Lasker-Sch\xc3\xbcler lo\xc4\x8dila od Bertholda Laskerja in se 30. novembra poro\xc4\x8dila s pisateljem Georgom Lewinom, ki mu je predlagala psevdonim Herwarth Walden. _NEWLINE_Izdaje:_NEWLINE__NEWLINE_Leta 1906, po smrti Petra Hilleja, je iz\xc5\xa1lo njeno prvo delo v prozi; Knjiga Petra Hilleja (nem. Das Peter-Hille-Buch). Hille je bil eden izmed njenih najbli\xc5\xbejih prijateljev. 1907 je iz\xc5\xa1la prozna zbirka No\xc4\x8di Tina iz Bagdada (nem. Die N\xc3\xa4chte der Tino von Bagdad). Leta 1909 objavi gledali\xc5\xa1ko igro Wupper (nem. Die Wupper), ki pa \xc5\xa1e ni do\xc5\xbeivelo uprizoritve. S pesni\xc5\xa1ko izdajo Moji \xc4\x8cude\xc5\xbei (nem. Meine Wunder, 1911) je postala Lasker-Sch\xc3\xbcler vodilna nem\xc5\xa1ka ekspresionistka._NEWLINE_\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nDruga lo\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\nPo tem ko se je leta 1910 raz\xc5\xa1la s Herwarthom Waldenom, se je leta 1912 od njega tudi uradno lo\xc4\x8dila. Brez lastnega dohodka je Else Lasker-Sch\xc3\xbcler \xc5\xbeivela od podpore prijateljev, \xc5\xa1e posebno ji je pomagal Karl Kraus. Leta 1912 je Else Lasker-Sch\xc3\xbcler sre\xc4\x8dala Gottrfrieda Benna. Med njima se je razvilo mo\xc4\x8dno prijateljstvo, ki se v literarnem smislu izra\xc5\xbea v \xc5\xa1tevilu ljubezenskih pesmih, ki mu jih je Else posvetila. Po smrti (svojega) sina leta 1927 je padla v globoko krizo.\n_START_SECTION_\nEmigracija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bila pesnica leta 1932 odlikovana s Kleistovo nagrado,\xc2\xa0se je 19. aprila 1933 izselila zaradi napadov in nacisti\xc4\x8dnih gro\xc5\xbeenj v Z\xc3\xbcrich, tam pa je dobila prepoved dela. Leta 1934 in 1937 je odpotovala dvakrat v Palestino. _NEWLINE_Leta 1938 so ji ukinili nem\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo in leta 1939 je \xc5\xbee tretji\xc4\x8d odpotovala v Palestino. Izbruh vojne ji je prepre\xc4\x8dil vrnitev v \xc5\xa0vico. _NEWLINE_Leta 1944 je hudo zbolela. Po sr\xc4\x8dnem napadu 16. januarja, je Else Lasker-Sch\xc3\xbcler 22. januarja 1945 umrla. Pokopana je na Oljski gori v Jeruzalemu.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nEin alter Tibetteppich (Stara tibetanska preproga)\n_START_PARAGRAPH_\nDeine Seele, die die meine liebet,_NEWLINE_Ist verwirkt mit ihr im Teppichtibet._NEWLINE__NEWLINE_Strahl in Strahl, verliebte Farben,_NEWLINE__NEWLINE_Sterne, die sich himmellang umwarben._NEWLINE__NEWLINE_Unsere F\xc3\xbc\xc3\x9fe ruhen auf der Kostbarkeit,_NEWLINE__NEWLINE_Maschentausendabertausendweit._NEWLINE__NEWLINE_S\xc3\xbc\xc3\x9fer Lamasohn auf Moschuspflanzenthron,_NEWLINE__NEWLINE_Wie lange k\xc3\xbc\xc3\x9ft dein Mund den meinen wohl_NEWLINE__NEWLINE_Und Wang die Wange buntgekn\xc3\xbcpfte Zeiten schon?_NEWLINE_\xc2\xa0_NEWLINE_Else Lasker-Sch\xc3\xbclerjevo gledali\xc5\xa1ko delo Artur Aronymus,\xc2\xa0ki je leta 1933 v Schillerjevem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Berlinu stalo tik pred premiero, je bilo takoj izvzeto iz programa od nacionalsocialistov.\xc2\xa0V tem delu je jasnovidna pesnica napovedala pregon judov:_NEWLINE_Na\xc5\xa1e h\xc4\x8dere bodo se\xc5\xbegali na garmadi_NEWLINE_po vzoru srednjega veka_NEWLINE__NEWLINE_vera v \xc4\x8darovnice je zopet za\xc5\xbeivela_NEWLINE__NEWLINE_Iz ru\xc5\xa1evin stoletja_NEWLINE__NEWLINE_plamen bo na\xc5\xa1e nedol\xc5\xbene sestre pogubil_NEWLINE_(original)_NEWLINE_Unsere T\xc3\xb6chter wird man verbrennen auf Scheiterhaufen_NEWLINE_ _NEWLINE_Nach mittelalterlichem Vorbild. _NEWLINE__NEWLINE_Der Hexenglaube ist auferstanden _NEWLINE__NEWLINE_Aus dem Schutt der Jahrhunderte. _NEWLINE__NEWLINE_Die Flamme wird unsere unschuldigen j\xc3\xbcdischen Schwestern verzehren._NEWLINE_ _NEWLINE_Sklicevanje na politi\xc4\x8dno aktualnost je \xc5\xa1e bolj jasno postalo v njeni zadnji, \xc5\xa1e nedokon\xc4\x8dani drami - Jaz in jaz (nem. Ichundich), ki jo je pisala v jeruzalemskem izgnanstvu tik pred smrtjo.\xc2\xa0Drama Jaz in jaz je zapleteno nadaljevanje Goethejevega Fausta, v katerem Mefisto in Faust iz pekla opazujeta, kako Hitler korak za korakom osvaja svet. Navsezadnje tudi Mephisto, glede na grozodejstva, spozna, da ne sme podpreti zla. Skupaj z Faustom prosi boga za odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje.\xc2\xa0Oba sprejmejo v nebesa, medtem ko se Tretji rajh utaplja v morju plamenov. _NEWLINE_Drama je povzro\xc4\x8dila \xc5\xa1tevilne polemike med pesni\xc4\x8dinimi nadrejenimi (vlada). Medtem ko so\xc2\xa0 nekateri Else Lasker-Sch\xc3\xbcler izkazovali jasnovidne sposobnosti, ker je \xc5\xbee davno pred letom 1944 opisala propad nacisti\xc4\x8dnega-re\xc5\xbeima, so videli drugi v drami znake njenega du\xc5\xa1evnega propada. Tako je Armin Juhre poln ob\xc4\x8dudovanja zapisal: \xe2\x80\x9eKateri izmed \xc5\xa1tevilnih emigriranih nem\xc5\xa1kih pisateljev si je kdaj dovolil tako drznost?\xe2\x80\x9c Ernst Ginsberg je leta 1958 v pismu, namenjenemu njegovemu upravitelju zapu\xc5\xa1\xc4\x8din, Manfredu Stummarju pripomnil: \xe2\x80\x9eLe z najglobjo pretresljivostjo sem jo lahko prebral, ja, priznam: ob\xc4\x8dasno (lahko) samo s solzami. [...] \xc4\x8cuti se duhovna no\xc4\x8d, ki vdre preko stare pesnice, \xc4\x8dez katero se obotavljajo le \xc5\xa1e redki zvezdni utrinki. Tako je bilo delo namenjeno za vpogleda sam za znanstvene namene.. Drama sprva sploh ni bila objavljena, leta 1961 je bilo objavljenih nekaj odlomkov, \xc5\xa1ele leta 1969 pa je bila v celoti kriti\xc4\x8dno komentirana v Letopisu Schillerjeve dru\xc5\xbebe (nem. Jahrbuch der Deutschen Schillergesellschaf). Premierno je bila predstavljena 10. novembra 1979 v velikem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du D\xc3\xbcsseldorf.'