b'\n_START_ARTICLE_\nTosca (opera)\n_START_PARAGRAPH_\nTosca je opera v treh dejanjih Giacoma Puccinija. Libreto sta po istoimenski drami Victoriena Sardouja napisala Luigi Illica in Giuseppe Giacosa. Krstna predstava je bila v rimskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Teatro Costanzi 14. januarja 1900. Naslovno vlogo je pela sopranistka Hariclea Darcl\xc3\xa9e.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba se dogaja v nemirnih junijskih dneh leta 1800 v Rimu. Napoleon je prodiral vedno globlje v severno Italijo in privr\xc5\xbeenci idealov francoske revolucije - med njimi tudi aristokrati - so ga nestrpno pri\xc4\x8dakovali. Oblasti so mo\xc4\x8dno pritegnile vajeti, da so jih krotile. Polnile so je\xc4\x8de, vsak dan so me\xc5\xa1\xc4\x8dani ve\xc4\x8dnega mesta sli\xc5\xa1ali za nove smrtne obsodbe. Nad Rimom je plavala senca zloglasnega policijskega \xc5\xa1efa Scarpie, ki je razpredel \xc5\xa1iroko mre\xc5\xbeo svojih zaupnikov ...\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nIn vendar se je revolucionarju, konzulu prve rimske republike, Angelottiju posre\xc4\x8dilo pobegniti iz zloglasne je\xc4\x8de na Angelskem gradu in se zate\xc4\x8di v cerkev, kjer naj bi se preoblekel. Angelotti niti ne sluti, da v tej cerkvi njegov prijatelj in revolucionar Mario Cavaradossi slika Madonin portret. Sre\xc4\x8danje z njim je nadvse prisr\xc4\x8dno. Po Toskinem nenadnem obisku v cerkvi se prijatelja dogovorita o begu. Treba je hiteti, zakaj Scarpia je s topovskim strelom \xc5\xbee mobiliziral svoje vohune. Angelottiju je na razpolago Cavaradossijeva vila oziroma vodnjak sredi parka, kjer se bo lahko skril pred zasledovalci. V zadnjem hipu se Angelotti umakne. V cerkev privihra cerkovnik z novico, da je Napoleon premagan; za njim pride sem \xc5\xa1e sam Scarpia. Njegovemu policijskemu nosu ne uide, da je bil Angelotti pred nekaj trenutki tu in da mu je pri begu pomagal Cavaradossi. Slikarjevo ljubico Tosco vpre\xc5\xbee zdaj v svoj zloglasni vohunski voz in z njo se odpravi na zasledovanje.\n_START_SECTION_\nDrugo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nScarpijev agent Spoletta naznani \xc5\xa1efu aretacijo Cavaradossiija. V naslednjem trenutku je umetnik \xc5\xbee pred Scarpio. In kakor prej agentom, tako tudi \xc5\xa1efu policije Cavaradossi zdaj zatrjuje, da ne ve ni\xc4\x8desar o Angelottiju. Scarpia ga ho\xc4\x8de s silo pripraviti do govora. In ko Tosca ne more ve\xc4\x8d prena\xc5\xa1ati Marijevih krikov in Scarpiji zaupa, kje se skriva Angelotti, ko se Mario s studom obrne od Tosce, ki je prijatelja izdala, v jezi \xc5\xa1e enkrat izpove svoje politi\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje, za kar ga Scarpia sklene usmrtiti. Pomilostil bi ga le pod pogojem, \xc4\x8de bi se mu Tosca vdala. Tosca na videz privoli, \xc5\xa1e prej pa izprosi dovolilnici zase in za Maria, s katerima bi \xc5\xbee jutri zgodaj zapustila Rim. Ko Scarpia napi\xc5\xa1e listine in se ves strasten pribli\xc5\xbeuje Tosci, ga ta zabode. Nato z dokumenti odhiti k Mariu v je\xc4\x8do.'