b'\n_START_ARTICLE_\nMesrop Ma\xc5\xa1toc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji del \xc5\xbeivljenjepisa Ma\xc5\xa1toca, sina Vartana iz dru\xc5\xbeine Mamikonjan, je znan po zaslugi njegovega u\xc4\x8denca Goriuna._NEWLINE_Ma\xc5\xa1toc se je rodil v Taronu in umrl v Valarsabadu._NEWLINE_Mesrop je bil zaradi odli\xc4\x8dnega znanja gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, sir\xc5\xa1\xc4\x8dine in perzijskih jezikov na dvoru Chosroesa III. imenovan za pisanje kraljevih odlokov v omenjenih jezikih, ki so se uporabljali, ker armen\xc5\xa1\xc4\x8dina \xc5\xa1e ni imela lastne pisave. Slu\xc5\xbebo na dvoru je kaj kmalu pustil in se \xc5\xa1e z nekaj somi\xc5\xa1ljeniki umaknil v samostan, kjer je \xc5\xbeivel zelo asketsko in preu\xc4\x8deval sveta besedila. V tem \xc4\x8dasu je podal tudi redovne zaobljube. Leta 387 je bila Armenija razdeljena med Bizantinsko cesarstvo in Perzijo, kar je spodbudilo duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino k ve\xc4\x8dji aktivnosti in zbli\xc5\xbeanju s plemstvom in navadnimi ljudmi._NEWLINE_Mesrop je v tem \xc4\x8dasu v okro\xc5\xbeju Golthn (dolina Araksa) spreobra\xc4\x8dal pogane v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, pri \xc4\x8demer je imel precej te\xc5\xbeav, ker ljudje niso razumeli obstoje\xc4\x8dih besedil, najve\xc4\x8d v sir\xc5\xa1\xc4\x8dini. Zato se je odlo\xc4\x8dil, da bo zasnoval pisavo, ki bo v nasprotju s pisavami jezikov okoli\xc5\xa1kih narodov, ki so se do takrat uporabljale, obsegala vse glasove armenskega jezika. Patriarh Izak in kralj Vram\xc5\xa1apuh (ki je leta 394 nasledil brata Chosroesa III.) sta mu pri tem projektu obljubila vso podporo. Do kon\xc4\x8dne oblike armenske abecede je pri\xc5\xa1el po nasvetih mezopotamskega \xc5\xa1kofa Daniela in samosatskega meniha Rufinusa. Najbolj je raz\xc5\xa1irjeno mnenje, da je prilagodil gr\xc5\xa1ko abecedo, nekateri, npr. Lenormant, pa so prepri\xc4\x8dani, da je abecedo izpeljal iz zenda. Za rojstno letnico te nove abecede velja leto 406, kar je pomenilo za\xc4\x8detek armenske knji\xc5\xbeevnosti in prepre\xc4\x8dilo asimilacijo Armencev s sosednjimi ljudstvi. Njegova abeceda (ki so jo v 12. stoletju dopolnili z nekaj dodatnimi \xc4\x8drkami) se uporablja \xc5\xa1e danes. Do uvedbe\xc2\xa0\xc2\xbbarabskih \xc5\xa1tevilk\xc2\xab\xc2\xa0se je uporabljala tudi za zapis \xc5\xa1tevil._NEWLINE_Mesrop je po de\xc5\xbeeli, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z vzhodno Armenijo, ustanavljal \xc5\xa1ole, kjer so pou\xc4\x8devali novo abecedo. Izak je kmalu dosegel, da mu je bizantinski cesar Teodozij mlaj\xc5\xa1i to dovolil tudi v zahodni Armeniji. Poleg tega je s prilagoditvijo abecede njihovim jezikom sodeloval tudi pri pokristjanjevanju Gruzincev, Kavka\xc5\xa1kih Albancev in Aguangkov. Svoje u\xc4\x8dence je poslal v Konstantinopel, Edeso, Antiohijo in Aleksandrijo, da bi \xc5\xa1tudirali gr\xc5\xa1\xc4\x8dino in prinesli nekaj najpomembnej\xc5\xa1ih del gr\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti. Leta 411 je Izak dokon\xc4\x8dal prvi prevod Biblije, ki pa je bil nepopoln in \xc5\xa1ele leta 434, ko so iz Konstantinopla in Aleksandrije pridobili dodatne izvode, je bil dopolnjen do te mere, da ga \xc5\xa1e danes uporablja armenska apostolska cerkev. Prevedli so tudi sklepe s prvih treh koncilov v Nikeji, Konstantinoplu in Efezu ter dela gr\xc5\xa1kih o\xc4\x8detov. Kar nekaj izvirnikov slednjih besedil se je do danes izgubilo in njihovo vsebino poznamo ravno po zaslugi prevodov v armen\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Proti koncu 30. let 5. stoletja je ponovno obiskal podro\xc4\x8dja, ki jih je evangeliziral, in leta 440 nasledil preminulega patriarha Izaka, vendar je umrl \xc5\xbee pol leta zatem, najverjetneje 19. februarja, ko armenska apostolska cerkev praznuje spomin nanj. Pokopan je v vasi O\xc5\xa1akan, pribli\xc5\xbeno 8\xc2\xa0km jugozahodno od A\xc5\xa1taraka v provinci Aragacotn.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nNaredil je tudi ve\xc4\x8d liturgi\xc4\x8dnih skladb. Med skladbami, ki jih pripisujejo njemu, so: Megha Qez Ter, Voghormea indz Astvats, Ankanim Aadgi Qo in Voghormea.'