b'\n_START_ARTICLE_\nKmetijstvo brez obdelave tal\n_START_PARAGRAPH_\nKmetijstvo brez obdelave tal je na\xc4\x8din kmetovanja, pri katerem se za gojenje polj\xc5\xa1\xc4\x8din na kmetijskih povr\xc5\xa1inah tal ne obdeluje z oranjem. Kmetovanje brez obdelave tal je kmetijska tehnika v razvoju, s pomo\xc4\x8djo katere lahko pove\xc4\x8damo dele\xc5\xbe vode v tleh in zmanj\xc5\xa1amo erozijo. Tak na\xc4\x8din kmetovanja lahko pove\xc4\x8da koli\xc4\x8dino in \xc5\xa1tevilo vrst organizmov v tleh, vendar se v nekaterih primerih pove\xc4\x8da tudi uporaba herbicidov.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nZ oranjem iz obdelovalnih povr\xc5\xa1in odstranjujemo plevel, v tla vme\xc5\xa1amo dodatke za izbolj\xc5\xa1anje zemlje (gnojila, mineralne snovi, zadr\xc5\xbeevalci vode), oblikujemo povr\xc5\xa1ino v vrste za sajenje rastlin, namakalne kanale, in pripravljamo povr\xc5\xa1ino za sajenje semen. Oranje ima nekatere ne\xc5\xbeelene posledice; zbijanje tal, izguba organskih snovi, degradacija tal, motnje v \xc5\xbeivljenjskem ciklu mikroorganizmov in ostalih organizmov, ki prebivajo v in na tleh (sem sodijo razli\xc4\x8dni tipi mikorize, \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev in de\xc5\xbeevnikov) in erozija prsti (vrhnji del odpihne veter ali odplavi voda). Pri kmetijstvu brez obdelave tal se tem posledicam izognemo, ker obdelovalnih povr\xc5\xa1in ne orjemo. Z zmanj\xc5\xa1animi posegi v tla se izvaja tudi sejanje in gnojenje, poleg tega ostanki polj\xc5\xa1\xc4\x8din in ostalih organskih snovi po obiranju pridelka ostanjejo na obdelovalni povr\xc5\xa1ini. Najve\xc4\x8d te\xc5\xbeav pri prehodu iz konvencionalnega kmetovanja v kmetovanje brez obdelave tal se pojavi v prvih letih, ko koli\xc4\x8dino pridelka omejuje ve\xc4\x8d faktorjev, npr. upravljanje z organskimi ostanki, pove\xc4\x8dana rast plevelov in oku\xc5\xbebe z nekaterimi boleznimi. Tem te\xc5\xbeavam se lahko izognemo s premi\xc5\xa1ljenim kolobarjenjem, vklju\xc4\x8devanjem dosevkov, ki doddatno izbolj\xc5\xa1ujejo tla in manj\xc5\xa1imi kmetijskimi posegi v tla. \xc4\x8ceprav je kmetijstvo brez obdelave tal ena izmed primitivnej\xc5\xa1ih oblik kmetijstva, ga je v moderni obliki delno pomagal razviti Masanobu Fukuoka.\n_START_SECTION_\nKoli\xc4\x8dina pridelka\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave, s katerimi so primerjali, ali je kmetijstvo brez obdelave tal bolj donosno od konvencionalnega kmetijstva ka\xc5\xbeejo, da je lahko dobi\xc4\x8dek ve\xc4\x8dji, \xc4\x8de je izvajanje take kmetijske prakse ustrezno. Zmanj\xc5\xa1ano obdelovanje tal zmanj\xc5\xa1uje zahteve po delu, porabo goriva, potrebe po namakanju in stro\xc5\xa1ke pri uporabi kmetijske mehanizcije. Zmanj\xc5\xa1ana obdelovanje lahko pove\xc4\x8da koli\xc4\x8dino pridelka zaradi ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine vode v tleh in zmanj\xc5\xa1anega obsega erozije. Ker je koli\xc4\x8dina vode v tleh ve\xc4\x8dja, je mogo\xc4\x8de polj\xc5\xa1\xc4\x8dine gojiti tudi v su\xc5\xa1nih obdobjih, dobi\xc4\x8dek pa je ve\xc4\x8dji, \xc4\x8de zaradi tega pridelek pobiramo dvakrat, namesto da bi obdelovalno povr\xc5\xa1ino pustili prazno._NEWLINE_S popularizacijo trajnostnega razvoja na podro\xc4\x8dju kmetijstva so se pojavili tudi denarni skladi in nagrade, ki omogo\xc4\x8dajo nadaljnji razvoj panoge. Nekatere velike energetske korporacije, ki so med najve\xc4\x8djimi onesna\xc5\xbeevalci okolja, spodbujajo razvoj kmetovanja brez obdelave tal v zameno za zakup emisijskih kreditnih to\xc4\x8dk CO\xe2\x82\x82. Na tak na\xc4\x8din obdelovalna povr\xc5\xa1ina postane ponor ogljika, ki ga v ozra\xc4\x8dje spu\xc5\xa1\xc4\x8da proizvodjna energije. Kmetje in energijska podjetja imajo od tega medsebojno korist, saj se z zmanj\xc5\xa1anjem onesna\xc5\xbeenja pove\xc4\x8da tudi dele\xc5\xbe organskih snovi v tleh.\n_START_SECTION_\nOgljikov odtis\n_START_PARAGRAPH_\nKmetovanje brez obdelave tal je primerna metoda za shranjevanje ogljika, saj se ogljik zadr\xc5\xbeuje v tleh v obliki organskih snovi. Pri konvencionalni obdelavi tal z oranjem obra\xc4\x8damo prst, zaradi \xc4\x8desar se vanjo ujame ve\xc4\x8d zraka, kar spodbudi delovanje organizmov preko meje dejavnosti zna\xc4\x8dilne za naraven sistem. Organska snov v prsti se razkraja bistveno hitreje, pri \xc4\x8demer se v ozra\xc4\x8dje sprosti shranjeni ogljik v obliki ogljikovega dioksida._NEWLINE_Glede na to, da so kmetijske povr\xc5\xa1ine ponekod zelo siroma\xc5\xa1ne z organsko snovjo, predstavlja shranjevanje ogljika v teh tleh idealen proces. Ocenjeno je, da je \xc4\x8dlovek z oranjem v ozra\xc4\x8dje spustil 78 miljard ton ogljika, ki je bil prej ujet v tleh. Konvencionalno kmetijstvo ve\xc4\x8da izpuste ogljika tudi z odstranjevanjem ostankov polj\xc5\xa1\xc4\x8din (npr. slama) iz obdelovalnih povr\xc5\xa1in in z dodajanjem umetnih gnojil, ki slabo vplivajo na organizme v tleh. Pri kmetijstvu brez obdelave tal ostanki polj\xc5\xa1\xc4\x8din razpadejo, kjer so zrasli, z gojenjem ozimnih polj\xc5\xa1\xc4\x8din pa lahko izgube ogljika \xc5\xa1e dodatno zmanj\xc5\xa1amo ali celo obrnemo proces.\n_START_SECTION_\nVoda v tleh\n_START_PARAGRAPH_\nKmetovanje brez obdelave tal izbolj\xc5\xa1uje kvaliteto tal (humus, struktura), \xc5\xa1\xc4\x8diti pred erozijo in zmanj\xc5\xa1uje izhlapevanje vode, prav tako pa se zmanj\xc5\xa1a zbijanje tal. Ostanki rastlin na obdelovalnih povr\xc5\xa1inah pomagajo pri zadr\xc5\xbeevanju in pronicanju vode iz vseh izvorov (padavine, namakanje) v tla. Rastline zaradi tega lahko razvijejo korenine globlje v tla in se uspe\xc5\xa1neje razvijajo.\n_START_SECTION_\nBiotska raznovrstnost\n_START_PARAGRAPH_\nKer se pri na\xc4\x8dinu brez obdelave tal ostanki polj\xc5\xa1\xc4\x8din pustijo razgrajevati na obdelovalni povr\xc5\xa1ini in ker tla ostajajo nedotaknjena, se biotska raznovrstnost tal ohranja v naravni obliki. Nedotaknjena tla pogosto vsebujejo ve\xc4\x8d koristnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, kolobarnikov in mikroorganizmov.\n_START_SECTION_\nStro\xc5\xa1ki\n_START_PARAGRAPH_\nKmetovanje brez obdelave tal zahteva uporabo posebne sadilne in sejalne opreme, s katero je mogo\xc4\x8de saditi in sejati v neobdelana tla. Del stro\xc5\xa1kov je mogo\xc4\x8de pokriti z odprodajo plugov, vendar to ni racionalno, dokler se kmet popolnoma ne preusemri v tak na\xc4\x8din kmetovanja._NEWLINE_\xc4\x8ce so tla slabo odcedna, je potrebno za odvajanje prese\xc5\xbene vode urediti ustrezno drena\xc5\xbeo. Na nagnjenih tleh se zaradi neobdelovanja pov\xc5\xa1ine z erozijo poglabljajo po\xc5\xbeiralniki, ki jih je potrebno sanirati z uporabo ustreznih odvodnjevalnih tehnik._NEWLINE_Z oranjem in pletjem se iz obdelovalnih povr\xc5\xa1in odstaranjujejo pleveli, \xc4\x8desar ne po\xc4\x8dnemo pri kmetovanju brez obdelave tal. Hitro rasto\xc4\x8di pleveli pri tem ne predstavljajo tako velikega problema kot npr. grmovje in drevesa, ki \xc4\x8dez \xc4\x8das po\xc5\xbeenejo na neobdelani povr\xc5\xa1ini. Nekateri kmetje problem re\xc5\xa1ujejo z uporabo herbicidov (npr. neselektivnega herbicida glifosfata). Zaradi tega se s takim na\xc4\x8dinom kmetovanja pogosto povezuje pove\xc4\x8danje uporabe fitofarmacevtskih sredstev, \xc4\x8deprav obstaja ve\xc4\x8d bolj ekolo\xc5\xa1kih re\xc5\xa1itev (mul\xc4\x8denje, po\xc5\xbeig)\n_START_SECTION_\nUpravljanje\n_START_PARAGRAPH_\nKmetovanje brez obdelave tal za uspe\xc5\xa1no delovanje potrebuje nekatere posebne tehnike, brez katerih se lahko koli\xc4\x8dina pridelka bistveno zmanj\xc5\xa1a. Kombinacijo tehnik, opreme, kolobarjenja, gnojenja, namakanja in uporabe fitofarmacevstskih sredstev je potrebno prilagoditi lokalnim pogojem._NEWLINE_Pokrivni posevki se ob\xc4\x8dasno uporabljajo za kontrolo nad pleveli in pove\xc4\x8devanje hranilnih snovi v tleh (npr. s stro\xc4\x8dnicami). Kmetje, ki se ukvarjajo z ekolo\xc5\xa1kim kmetovanjem brez priprave tal s pokrivnimi posevki kontrolirajo rast plevelov, kasneje pa jih z mul\xc4\x8denjem, valjanjem ali ko\xc5\xa1enjem odstranijo, da omogo\xc4\x8dijo glavnemu posevku dostop do svetlobe, vode in hranil. Pokrivni posevki so mnogokrat del rastlinskega kolobarja, ki je obi\xc4\x8dajno za tak na\xc4\x8din kmetovanja._NEWLINE_Ostanki polj\xc5\xa1\xc4\x8din, ki ostanejo na obdelovalni povr\xc5\xa1ini, tla hladijo in pove\xc4\x8dujejo vla\xc5\xbenost, zaradi \xc4\x8desar se lahko pojavijo nekatere bolezni, vendar ne nujno da v druga\xc4\x8dnih razmerjih kot pri konvencionalnem kmetijstvu._NEWLINE_Namesto uporabe kemi\xc4\x8dnih sredstev, si nekateri kmetje pomagajo z uporabo obi\xc4\x8dajnega kartona. Pri pravilnu uporabi karton polo\xc5\xbeen na dolo\xc4\x8deno povr\xc5\xa1ino lahko: a) omogo\xc4\x8da glivam in mikroorganizmom v tleh normalen razvoj, b) prepre\xc4\x8duje klitje in rast plevelom, c) pove\xc4\x8da dele\xc5\xbe du\xc5\xa1ika in ostalih hranil v tleh zaradi gnitja rastlinske materiala nad njim, \xc4\x8d) dobro pripravi dragoceno povrhnjico tal za sajenje in presajane rastlin. Rastlinski ostanki, ki se nahajajo pod plastjo kartona razpadajo dokler so vla\xc5\xbeni, pri tem pa privabljajo \xc5\xa1tevilne de\xc5\xbeevnike in mikroorganizme, ki pomagajo pri razgradnji ostankov in s tem ustvarjajo rodovitno plast prsti. Pri sejanju se karton nato odstrani, pri presajanju sadik pa se v karton naredi le luknja, kar omogo\xc4\x8di normalno rast posajeni rastlini. Uporaba kartona skupaj z ostalimi trajnostnimi metodami pogosto blagodejno vpliva tako na obdelovalne povr\xc5\xa1ine, kot tudi na njihove uporabnike._NEWLINE_Prehod na kmetovanje brez obdelave tal drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1a potrebo po mo\xc4\x8dni kmetijski mehanizaciji, ki je potrebna pri oranju. Pomembno pa je imeti ustrezno sadilno in sejalno opremo, ki omogo\xc4\x8da sajenje in sejanje preko ostankov rastlin._NEWLINE_Zaradi rastlinskih ostankov se obdelovalna povr\xc5\xa1ina segrava po\xc4\x8dasneje, kot pri konvencionalnem kmetovanju, saj je povr\xc5\xa1ina pokrita z ostanki bistveno svetlej\xc5\xa1a od preorane. Sajenje se zaradi tega izvaja kasneje, prav tako obiranje pridelka, vendar je zamik pri obiranju navadno manj\xc5\xa1ki kot pri sajenju. Hladnej\xc5\xa1a tla imajo dodatno prednost, saj voda iz njih izhlapeva bistveno po\xc4\x8dasnjeje, zato so neobdelane povr\xc5\xa1ine manj dovzetne za su\xc5\xa1o._NEWLINE_Koli\xc4\x8dina pridelka lahko v prvih letih po prehodu na neobdelovalni na\xc4\x8din upade zaradi ve\xc4\x8d razlogov. Pogosto se zgodi, da se v neodelanih tleh porabi ves du\xc5\xa1ik, saj se du\xc5\xa1ik iz nepreperelih rastlinskih ostankov spro\xc5\xa1\xc4\x8da zelo po\xc4\x8dasi. Te\xc5\xbeavo je mogo\xc4\x8de zaobiti z dodatnim gnojenjem. Pri prehodu na neobdelovalno kmetijsktvo se pogosto zgodi, da se tla dodatno zbijejo, naravna struktura tal pa se z delovanjem rastlin in \xc5\xbeivali vzpostavi v nekaj letih. Zmanj\xc5\xa1ana koli\xc4\x8dina pridelka je tako zgolj za\xc4\x8dasen pojav. Pridelek je lahko manj\xc5\xa1i, \xc4\x8de so tla slabo odcedna in na njih zastaja voda._NEWLINE_Koli\xc4\x8dina pridelka je v primerjavi s konvencionalnim kmetovanjem lahko tudi ve\xc4\x8dja, saj je rastlinam na razpolago ve\xc4\x8d vode, prav tako na obdelovalni povr\xc5\xa1ini ostajajo hranilne snovi in rodovitna prst, saj je obseg erozije bistveno manj\xc5\xa1i.'