b'\n_START_ARTICLE_\nIngrid \xc5\xa0vedska\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrincesa Ingrid se je rodila 28. marca 1910 v kraljevi pala\xc4\x8di v Stuckholmu kot tretji otrok in edina h\xc4\x8derka \xc5\xa1vedskega kronskega princa Gustava Adolfa in njegove prve \xc5\xbeene princese Margarete Connaughtske. Njen o\xc4\x8de je bil najstarej\xc5\xa1i sin kralja Gustava V. \xc5\xa0vedskega in njegove \xc5\xbeene Viktorije Badenske. Njena mama je bila h\xc4\x8derka tretjega sina kraljice Viktorije, princa Arturja, vojvode Connaughtske in Strathearnske in njegove \xc5\xbeene princese Ludvike Margarete Pruske._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8dena je bila 5. maja 1910 kot Ingrid Victoria Sofia Louise Margareta v Slottskyrkanu (kraljeva kapela) v Stockholmu. Njeni botri so bili: kralj Gustav in kraljica Viktorija (njena stara star\xc5\xa1a); kraljica vdova (njena prababica); vojvoda in vojvodinja Connaughtska in Strathearnska (njena stara star\xc5\xa1a); velika vojvodinja vdova Badenska (njena njena prababica); velika vojvodinja Badenska; vojvodinja vdova Dalarnska; carina Rusije; princesa Aleksander Te\xc5\xa1ka; princ Adalbert Pruski; in vali\xc5\xbeanski princ._NEWLINE_Dru\xc5\xbeina je \xc5\xbeivela v stanovanjih v Kraljevi pala\xc4\x8di v Stockholmu v Ulriksdalskem dvorcu, blizu prestolonice, in v poletni rezidenci, gradu Sofiero v Scanii na jugu \xc5\xa0vedske. Leta 1920, ko je bila Ingrid stara samo deset let, je njena mati umrla od meningitisa, medtem ko je bila v osem mesecu \xc5\xa1este nose\xc4\x8dnosti. Njen o\xc4\x8de se je tri leta kasneje poro\xc4\x8dil z lady Louise Mountbatten. Louise je bila mrzla sestri\xc4\x8dna Ingrid. Le mrtvorojena h\xc4\x8derka je bila posledica o\xc4\x8detovega drugega zakona._NEWLINE_Ingrid je bila vzgojena z ob\xc4\x8dutkom dol\xc5\xbenosti in resnosti. Bila je dobro izobra\xc5\xbeena in se je zanimala v \xc5\xa1port, \xc5\xa1e posebej v jahanje, smu\xc4\x8danje in tenis. Svoj vozni\xc5\xa1ki izpit je opravila zgodaj.\n_START_SECTION_\nPoroka\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1928 je Ingrid spoznala wale\xc5\xa1kega princa, ki je bil njen mrzli bratranec in nekateri so jo videli kot mo\xc5\xbeno \xc5\xbeeno dedi\xc4\x8da na britanski prestol. Njena mati, Margareta Connaughtska, in takratni o\xc4\x8de wale\xc5\xa1kega princa, kralj Jurij V., sta bila prva bratranca, saj sta bila oba vnuka kraljice Viktorije. Vendar pa na koncu ni bilo nobene zaroke._NEWLINE_15. marca 1935, kmalu pred njenim 25. rojstnim dnevom, se je zaro\xc4\x8dila s Friderikom, kronskim princem Danske in Islandije. Sorodnika sta bila v ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinih. Kot potomca Oskarja I. \xc5\xa0vedskega je bil on njen tretji bratranec. Skozi velikega vojvoda Leopolda Badenskega je bila tudi njen tretji bratranec. In na koncu je bil Friderik skozi Pavla I. Ruskega \xc4\x8detrti bratranec Ingridine matere. Poro\xc4\x8dila sta se v Stockholmski katedrali 24. maja 1935. Med poro\xc4\x8dnimi gosti so bili kralj in kraljica Danske, kralj in kraljica Belgije ter kronska princ in princesa \xc5\xa0vedske. Njena poroka je bila ena izmed najve\xc4\x8djih medijskih dogodkov dneva na \xc5\xa0vedskem leta 1935 in je prejela toliko pozornosti, da so bili mediji kritizirani za to. Ingrid se je tudi pojavila na radiu leta 1935 in je prebrala pesem, kar je tudi dobilo veliko pozornosti.\n_START_SECTION_\nPrestolonaslednica\n_START_PARAGRAPH_\nKot kronska princesa je bila uradni pokrovitelj skavtinj (1936), potem ko je vzela in opravila enake preizkuse, ki so jih dobili tudi drugi kandidati. Leta 1940 je bila pred okupacijo vodja Danske Kvinders Beredskab (Vojno prizadevanje dru\xc5\xbebe danskih \xc5\xbeensk). Med nem\xc5\xa1ko okupacijo Danske v drugi svetovni vojni je Ingrid s svojim osebnim pogumom in integriteto vplivala na dansko kraljevsko hi\xc5\xa1o in njeno ravnanje v odnosu do okupacijskih sil ter je osvojila veliko popularnost kot simbol tihe odpornosti in javnega domoljubnega nauka. Danskemu prebivalstvu je pokazala solidarnost in pogosto je bila lahko videna na kolesu ali z njenim otro\xc5\xa1kim vozi\xc4\x8dkom na ulicah Kopenhagna med vojno. Zaradi njenega odprtega kljubovanja okupacijskim silam je njenega dedka, kralja Gustava \xc5\xa0vedskega, skrbelo za tveganja in leta 1941 ji je poslal zahtevo, naj bo bolj diskretna "zavoljo dinastije" in njene varnosti, vendar ona je reagirala z jezo in je zavrnila njegovo zahtevo ter je imela podporo pri svojem mo\xc5\xbeu, ki se je delil njeno mnenje. Eden od prikazov njenega kljubovanja je bila pozicioniranje zastav Danske, \xc5\xa0vedske in v Zdru\xc5\xbeenega kraljestva na oknu male \xc5\xa1ole na kraljevskem prebivali\xc5\xa1\xc4\x8du Amalienborg v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Kopenhagna.\n_START_SECTION_\nKraljica\n_START_PARAGRAPH_\nKo mo\xc5\xbeevem pristopu na prestol 20. aprila 1947 je postala kraljica Danske. Kot kraljica je reformirala tradicijo \xc5\xbeivljenja danskega dvora, ukinila mnogo staromodnih navad na dvoru in ustvarila bolj spro\xc5\xa1\xc4\x8dene atmosfere na uradnih sprejemih. Zanimala sta jo vrtnarjenje in umetnost ter glede na njeno lastno zgodovinsko raziskavo o prvotnem videzu pala\xc4\x8de je prenovila Gr\xc3\xa5sten Slot._NEWLINE_Leta 1972 je Ingrid ovdovela. Istega leta, potem ko je prisegla, da bo spo\xc5\xa1tovala dansko ustavo, je bila imenovana za Rigsforstander (uraden regent) in predstavnika monarha, kadarkoli je bila njena h\xc4\x8derka (in kasneje njena vnuka) odsotna ter opravljala to nalogo ob \xc5\xa1tevilnih prilo\xc5\xbenostih. To je bila izjema, saj je bilo glede na ustavo iz leta 1871 le kronskem princu v odsotnosti monarha dovoljeno delovati kot regent._NEWLINE_Bila je pokrovitelj veliko dru\xc5\xbebenih organizacij in te pozicije je eno za drugo na koncu prepustila princesi Benedikti ko je leto minilo: R\xc3\xb8de Kors, \xc3\x86ldre Sagen, Red Barnet, L\xc3\xb8gum Klosters Refugium in Fonden for Tr\xc3\xa6er og Milj\xc3\xb8. Ustanovila je tudi organizacije Kong Frederik og Dronning Ingrids fond til humanit\xc3\xa6re og kulturelle form\xc3\xa5l, Ingridfondet za ju\xc5\xbeni Jutland, Det kgl. Gr\xc3\xb8nlandsfond in Dronning Ingrids Romerske Fond til st\xc3\xb8tte af kulturelle og videnskabelige form\xc3\xa5l. Opisana je bila kot vestno, dobro pripravljeno in energi\xc4\x8dno. Bila je feministka in je bila za enakopravnost spolov.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nKraljica Ingrid je umrla 7. novembra 2000 v Fredensbor\xc5\xa1ki pala\xc4\x8di v Fredensborgu s svojimi tremi h\xc4\x8derkami, kraljico Margareto II., princeso Benedikto in kraljico Ano-Marijo Gr\xc5\xa1ko, in desetimi vnuki ob njeni postelji. Po objavi njene smrti se je na tiso\xc4\x8de ljudi zbralo zunaj uradne rezidence Amalienbor\xc5\xa1ke pala\xc4\x8de in slednji so pustili ro\xc5\xbee, pri\xc5\xbegali sve\xc4\x8de in peli himno v njeno \xc4\x8dast. Njen pogreb se je odvil 14. novembra 2000 in Ingrid je bila pokopana poleg svojega mo\xc5\xbea, kralja Friderika IX. izven Roskildske katedrale blizu Copenhagna. Pogreba se je udele\xc5\xbeilo veliko evropskih kronanih glav in drugih vodij dr\xc5\xbeav, med njimi kralj in kraljica \xc5\xa0vedske, kraljica \xc5\xa0panije, kraljica Nizozemske, kralj in kraljica Norve\xc5\xa1ke, kralj in kraljica Belgijcev, veliki vojvoda in velika vojvodinja Luksembur\xc5\xa1ka, wale\xc5\xa1ki princ, dedni knez Monaka, predsednik Islandije, \xc3\x93lafur Ragnar Gr\xc3\xadmsson, in predsednik Finske, Mauno Koivisto.'