b'\n_START_ARTICLE_\nKinematika\n_START_PARAGRAPH_\nKinem\xc3\xa1tika je v fiziki veja mehanike, ki opisuje gibanje telesa, ne da bi se spra\xc5\xa1evala po njegovih vzrokih in bi pri tem upo\xc5\xa1tevala na primer delovanje zunanjih sil. Pri gibanju se s \xc4\x8dasom spreminja lega opazovanega telesa glede na okolico. Obi\xc4\x8dajno se omejimo na pribli\xc5\xbeek to\xc4\x8dkastih teles, ki je uporaben, kadar je telo dosti manj\xc5\xa1e od premikov pri gibanju.\n_START_SECTION_\nKoordinatni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nPri opisu gibanja telesa glede na okolico potrebujemo koordinatni sistem, v katerem merimo razdaljo telesa od izbranega izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da in uro, s katero merimo \xc4\x8das. Navadno izberemo pravokotni ali kartezi\xc4\x8dni koordinatni sistem, v katerem lego telesa opi\xc5\xa1emo s koordinatami x, y in z. V\xc4\x8dasih narava problema ponuja kot primernej\xc5\xa1ega kak drug koordinatni sistem, npr polarni. Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de in za\xc4\x8detek merjenja \xc4\x8dasa navadno izberemo tako, da je za opazovani sistem \xc4\x8dim bolj pripravno. Sestavu koordinatnega sistema in ure pravimo tudi opazovalni sistem._NEWLINE_Najpogosteje opisujemo gibanje v nepospe\xc5\xa1enem ali inercialnem opazovalnem sistemu. Pretvorbo iz enega inercialnega opazovalnega sistema v drugega v klasi\xc4\x8dni mehaniki opisuje Galilejeva transformacija.\n_START_SECTION_\nNihanje\n_START_PARAGRAPH_\nNihanje je v splo\xc5\xa1nem vsako periodi\xc4\x8dno gibanje. Navadno pa se omejimo na obravnavo sinusnega oziroma harmoni\xc4\x8dnega nihanja, pri katerem se lega spreminja kot sinusna funkcija \xc4\x8dasa.'