b'\n_START_ARTICLE_\nGoba\n_START_PARAGRAPH_\nGoba je mesnato, od nekaj milimetrov do ve\xc4\x8d 10 centimetrov veliko plodi\xc5\xa1\xc4\x8de nekaterih vrst gliv (Mycophyta), v katerem nastajajo spore. Z izrazom goba lahko imenujemo tudi celotni organizem s takim plodi\xc5\xa1\xc4\x8dem (Macromycetes). Gobe \xc5\xbeivijo kot gnilo\xc5\xbeivke (saprofiti), zajedavke (paraziti) ali v so\xc5\xbeitju (simbiozi) z drugimi organizmi. Gobe gnilo\xc5\xbeivke si energijo in potrebne organske snovi priskrbijo tako, da razkrajajo odmrle organske ostanke. Gobe, kot skupina organizmov z makroskopskim plodi\xc5\xa1\xc4\x8dem, niso sistematska kategorija, saj si niso vse v o\xc5\xbejem sorodu. Med gobe pri\xc5\xa1tevamo nekatere zaprtotrosnice (Ascomycetes), npr. mavrah in tartufi, kot tudi nekatere prostotrosnice (Basidiomycetes), npr. jur\xc4\x8dke, lisi\xc4\x8dke in mu\xc5\xa1nice._NEWLINE_Vendar pa med gobe ne uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tistih zaprtotrosnic, ki ne tvorijo makroskopskih plodi\xc5\xa1\xc4\x8d, kot so npr. pivski kvas (Saccharomyces cerevisiae) in \xc4\x8drna kru\xc5\xa1na plesen (Rhizopus nigricans). Tudi nekatere prostotrosnice ne tvorijo makroskopskih plodi\xc5\xa1\xc4\x8d in jih zato ne uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med gobe. Taka je npr. \xc5\xbeitna rja (Puccinia graminis) in koruzna snet (Ustilago maydis).\n_START_SECTION_\nVloga gob v naravi\n_START_PARAGRAPH_\nGobe, podobno kot ostale glive, uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med najpomembnej\xc5\xa1e odstranjevalce odpadkov v naravi, izjemno pomembno vlogo pa imajo tudi zato, ker predelajo \xc5\xbee uporabljene organske snovi v ponovno surovino za druge \xc5\xbeive organizme, saj so tudi same hrana. \xc5\xa0tevilne vrste gob se \xc5\xbeivljenjsko povezujejo s koreninskim sistemom \xc5\xbeivih rastlin, predvsem dreves, s katerimi \xc5\xbeivijo v so\xc5\xbeitju (simbioza), imenovamem mikoriza. Tako nekatere vrste gob (npr. tartufi) kot posebni gomoljasti izrastki zrastejo na koreninah nekaterih drevesnih vrst. Te gobe drevesu odvzemajo nekatere organske snovi (predvsem ogljikove hidrate), same pa drevo oskrbujejo z vodo in v njej raztopljenimi minerali._NEWLINE_Mikoriza je lahko endotrofna ali ektotrofna. Endotrofna mikoriza imenujemo pojav, pri katerem plete\xc5\xbe celic gobe prodre v notranjost koreninskih celic gostitelja, pri ektotrofni mikorizi pa se goba razprede samo v medceli\xc4\x8dnih prostorih med koreninskimi celicami. Ta simbioza je pri nekaterih vrstah drevesnih in gobjih vrstah tako mo\xc4\x8dna, da se skoraj vse vrste cevark in nekatere vrste koprenk brez drevesa gostitelja sploh ne morejo razviti. Po drugi strani pa tudi nekatere drevesne vrste brez pomo\xc4\x8di gob slab\xc5\xa1e uspevajo. Tako se v naravi mikorizne drevesne vrste z gobjimi trosi \xc2\xbboku\xc5\xbeijo\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbee v mladosti, kar s pridom izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo tudi gojitelji tartufov, ki taka drevesa sadijo v posebne nasade in na ta na\xc4\x8din pridobivajo to cenjeno gobo.'