b"\n_START_ARTICLE_\nBazilika Marijinega rojstva, Klosterneuburg\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nPredhodnica samostanske cerkve je bila dokumentirana 1108 in se omenja kot Marijina cerkev. Temeljni kamen za samostansko cerkev je bil polo\xc5\xbeen 12. junija 1114. Polo\xc5\xbeil ga je ustanovitelj, Babenber\xc5\xbean, mejni grof Leopold III. (kasnej\xc5\xa1i svetnik). Posvetitev triladijske bazilike s pre\xc4\x8dno ladjo in tremi polkro\xc5\xbenimi apsidami in stolpom na prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du pre\xc4\x8dne ladje, je potekala leta 1136._NEWLINE_Pozno v 14. stoletju je predstojnik Peter I. Lenhofer za\xc4\x8del graditi jugozahodni stolp._NEWLINE_V prvi fazi barokizacije med 1634-1645 po zasnovi arhitekta Andrea Rettija (1634-1635), Johanna Jakoba Spaza (1636-1637) in Giovanni Battista Carloneja (od 1638), je bil leta 1636 odstranjen osrednji stolp, zgrajen 1638-1644 severni stolp in gotizirana romanska ladja. Dve stranski ladji sta se znotraj spremenili v baro\xc4\x8dno dvoransko cerkev s stranskimi kapelami. V drugi fazi barokizacije 1680-1702 je ladja dobila visoko baro\xc4\x8dne freske Johanna Georga Greinerja in \xc5\xa1tukature Domenica Piazzole. V tretji fazi in kon\xc4\x8dni je bil v obdobju 1723-1730 pove\xc4\x8dan prezbiterij, barokiziran in opremljen s \xc5\xa1tukaturami Santino Bussija, kot tudi fresko Marijinega vnebovzetja v kupoli, Johanna Michaela Rottmayrja._NEWLINE_V letih 1882-1892 so arhitekt in stolni\xc4\x8dni gradbeni mojster Friedrich von Schmidt, arhitekti Martin in Josef Sch\xc3\xb6mer in kiparji Karl Schwiefert in Franz Erler cerkev obnovili in delno predelali. Med drugim je bila delna prenova zunanjosti glavne in pre\xc4\x8dne ladje ter kora. Poleg tega je bil jugozahodni stolp delno poru\xc5\xa1en in obnovljen spodaj na podlagi vi\xc5\xa1ine in oblike severovzhodnega stolpa, ki se je tudi obnovil (prekrit, dodani neogotski okrasni elementi).\n_START_SECTION_\nGlavni oltar\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cudovit romanski Verdunski oltar je bil kot glavni oltar leta 1714 odstranjen in nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z monumentalno, baro\xc4\x8dno apsido. Naredil jo je salzbur\xc5\xa1ki kamnosek Sebastian Stumpfegger, oblikoval pa Matthias Steinl iz razli\xc4\x8dnih barvnih marmorjev v letih 1725-1728. Oltarna slika Johanna Georga Schmidta predstavlja predanost Marije in figure rodovnika Jezusovega, kiparja (Johann) Franza Casparja (\xe2\x80\xa0 1728).\n_START_SECTION_\nDrugi oltarji\n_START_PARAGRAPH_\nV stranskih kapelah v ladji je \xc5\xa1est marmornih stenskih oltarjev (desno oltarji Ane, Filipa in Mihaela, levo Avgu\xc5\xa1tina, Sebastjana in Barbare), narejeni med 1689-1697 bratov Johanna Baptista mlaj\xc5\xa1ega in Johanna Petra Spaza (\xe2\x80\xa0 1695 ) iz Linza. Oltarne slike so deloma od Petra Strudla._NEWLINE_Oltar Petra in Pavla na severovzhodu in oltar svete Afre v jugozahodni kapelici pre\xc4\x8dne ladje. Oba oltarja sta marmorna stenska oltarja iz poznega 17. stoletja._NEWLINE_Neogotska edikula je oltar v Marijini kapeli v ju\xc5\xbenem stolpu v nadstropju s pozno gotskim Marijinim kipom in oltar v spovednici v severovzhodnem stolpu v pritli\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nSamostanska cerkev ima dvoje orgel._NEWLINE_Glavne orgle imajo tri manuale s 35 registri in 2179 cevmi.  Nareje so bile v letih 1636-1642 in prihajajo iz delavnice Freundt v Passau. Visok tridelen korpus je bil narejena s strani mizarjev Jacoba Koflerja in Konrada Schmidta. Bogata rezbarijo so izdelali Michael Schmidt, Georg Gemelich in Max Preyer z delno uporabo rezbarije prej\xc5\xa1njih orgel. Manuali so bili leta 1984 in 1990 obnovljeni, delo \xc5\xa1vicarskega orglarskega mojstra Kuhn Ltd. _NEWLINE_Te orgle so najve\xc4\x8dji in najbolj pomemben spomenik iz 17. stoletja v Srednji Evropi. Mednarodni solisti so posneli z njimi koncerte s specialnim zvokom (koncertni zvok a' = 476 Hz) in srednji ton._NEWLINE_Druge orgle, ki se imenujejo zborovske orgle je zgradil dunajski dvorni graditelj orgel Anton Pfliegler. Ohi\xc5\xa1je je oblikoval kipar Christoph Helfer. Leta 2005 so dobili nove orgle, kupljene od izdelovalca Kuhna pod navedbo vzdr\xc5\xbeevanje in name\xc5\xa1\xc4\x8dene v ohi\xc5\xa1je."