b'\n_START_ARTICLE_\nRimsko cesarstvo\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v Rimskem cesarstvu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenje je v vseh mestih v rimskem cesarstvu potekalo pribli\xc5\xbeno enako. Rimski dr\xc5\xbeavljani so imeli ve\xc4\x8d pravic kot drugi. Ti dr\xc5\xbeavljani so se delili na plebejce in patricije. Ostali so bili ve\xc4\x8dinoma su\xc5\xbenji in tujci (v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so dobili tudi ostali poleg plemi\xc4\x8dev volilno pravico, kriti\xc4\x8dno stanje in napetosti med slednjima dvema stranema so pripeljale celo do dr\xc5\xbeavljanske vojne). Rimsko dr\xc5\xbeavljanstvo se je lahko pridobilo le z okoli 30-letnim delom v pomo\xc5\xbeni pehoti. S tablico o dr\xc5\xbeavljanstvu se je dr\xc5\xbeavljanstvo prena\xc5\xa1alo iz roda v rod. Su\xc5\xbenje so zajeli ve\xc4\x8dinoma po obleganjih mest in vasi. Prakti\xc4\x8den primer: Po bitki z Galci so Rimljani popolnoma strli vojsko. Vasico so oropali, jo po\xc5\xbegali, zaplenili \xc5\xbeivino, oro\xc5\xbeje. \xc5\xbdenske so posilili ter jih z otroki in nekaj mo\xc5\xa1kimi nagnali na prisilno delo: v rudnik, v su\xc5\xbeenjstvo ali v areno (kot gladiatorje). Delavci v rudnikih \xc5\xbeeleza, npr. v Galiji, mnogokrat niso nikoli ve\xc4\x8d videli sonca. Su\xc5\xbenji so garali za manj ali bolj stroge gospodarje. V\xc4\x8dasih so jih gospodarji tudi osvobodili (dokaz je bil pergament s pe\xc4\x8datom), su\xc5\xbenji pa so imeli tudi te\xc5\xbeja dela: pogosto so morali poleti z gora privaliti led za pija\xc4\x8do, poleg tega so si pogosto mastne roke na gostijah gosti brisali kar v njihove lase. V areni so se zna\xc5\xa1li ve\xc4\x8dinoma mo\xc4\x8dni ujetniki, redke \xc5\xbeenske, bankrotiranci, sem in tja tudi dr\xc5\xbeavljan, premamljen z nagradami. Trening je bil mu\xc4\x8den; pogosto so u\xc4\x8ditelji silili u\xc4\x8dence jesti tudi npr. pepel. V\xc4\x8dasih so gradili stavbe, ki so se zaradi velikosti pogosto zru\xc5\xa1ile. Gaj Avgust Oktavijan je prvi omejil gradnjo stavb na zgolj tri nadstropja. Ker so bili Rimljani navdu\xc5\xa1eni vrtnarji, so z okenskih polic verjetno pogosto padali cvetli\xc4\x8dni lonci. Bogata\xc5\xa1i so imeli ogromne vile z bazeni in odprtimi dvori\xc5\xa1\xc4\x8di. Mesta so povezovale mo\xc4\x8dne rimske ceste, voda iz akvaduktov, ki so se stekali v vodnjake na glavnem trgu, je bila brezpla\xc4\x8dna. Ogled javnih iger in kopanje v toplicah je bilo prav tako brezpla\xc4\x8dno, iz tega je tudi nastalo rimsko pravilo za ohranjanje miru: Kruha in iger! Prevoze so zaradi dnevnega vrve\xc5\xbea raje opravljali pono\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nPrincipat in dominat\n_START_PARAGRAPH_\nVrsto let so zgodovinarji razlikovali med\xc2\xa0\xc2\xbbprincipatom\xc2\xab, obdobjem od Avgusta do krize tretjega stoletja, ter\xc2\xa0\xc2\xbbdominatom\xc2\xab, obdobjem od Dioklecijana do propada zahodnega dela cesarstva. Po tej teoriji je v obdobju principata (iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine princeps, \xc2\xbbprvi\xc2\xab; Avgust si je dovolil le ta naziv) stvarnost diktature spretno skrita za republikansko formo, medtem ko se je v obdobju dominata (lat. dominus, \xc2\xbbgospodar\xc2\xab) pokazala v svoji pravi lu\xc4\x8di, z zlatimi krotami in ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dim imperialnim ritualom. Poznej\xc5\xa1e raziskave so pokazale, da ne moremo govoriti o ostrem prehodu; po eni strani so se nekatere zgodovinske republikanske oblike ohranile tudi v bizantinskem obdobju, tiso\xc4\x8dletje po svojem nastanku, po drugi pa je bilo razkazovanje imperialne mogo\xc4\x8dnosti pogosto tudi v najzgodnej\xc5\xa1ih dneh imperija.\n_START_SECTION_\nRim na slovenskih tleh\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko ozemlje je bilo z vidika rimske dr\xc5\xbeave pomembno zlasti kot prehodna de\xc5\xbeela, saj so preko na\xc5\xa1ega ozemlja vodile glavne poti iz Italije v Podonavje in naprej na Vzhod. Kasneje je na\xc5\xa1a de\xc5\xbeela postala pomembna tudi kot zadnja obrambna linija Italije pred prodirajo\xc4\x8dimi barbari z vzhoda._NEWLINE_Rimljani so v na\xc5\xa1e kraje prodirali iz mesta Akvileja (lat. Aquileia; danes Oglej), ve\xc4\x8dji del na\xc5\xa1ega ozemlja pa je osvojil \xc5\xa1ele cesar Avgust, ki je s temi osvojitvami \xc5\xbeelel zavarovati Italijo in si zagotoviti ugled voja\xc5\xa1kega poveljnika. Ustanovil je tudi prvo rimsko mestno naselbino \xe2\x80\x93 Emono (danes Ljubljana). V \xc4\x8dasu pred prihodom Rimljanov je bil sicer pomembnej\xc5\xa1i Nauportus (danes Vrhnika), ki pa nikoli ni dobil mestnih pravic. Kasneje so mestne pravice pridobili \xc5\xa1e Celeia (Celje), Neviodunum (danes Drnovo pri Kr\xc5\xa1kem) in Poetovio (danes Ptuj). Pomembna trgovska in prometna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila \xc5\xa1e Castra (danes Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina), ad Pirum (danes Hru\xc5\xa1ica na Notranjskem) in Atrans (Trojane)._NEWLINE_Tudi upravno je bilo na\xc5\xa1e ozemlje razdeljeno na ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih provinc: Zahodni del Slovenije je spadal pod Italijo (10. pokrajina: Venetia in Histria) s sede\xc5\xbeem v Aquileiji, ve\xc4\x8dji del osrednje Slovenije in \xc5\xa0tajerske je sprva spadal v provinco Ilirik, po njeni razdelitvi (ok. leta 10) pa pod Panonijo, ki je imela nekaj \xc4\x8dasa prestolnico v na\xc5\xa1em Ptuju, Zahodna \xc5\xa0tajerska pa je spadala pod provinco Norik._NEWLINE_Slovensko ozemlje je imelo v rimskem \xc4\x8dasu le obroben pomen, vseeno pa je do\xc5\xbeivelo velik gospodarski in dru\xc5\xbebeni napredek. Na to ka\xc5\xbeejo skrbno zgrajena in utrjena mesta z urejenimi vodovodi, kanalizacijami in javnimi poslopji. Velik dele\xc5\xbe mestnega prebivalstva so predstavljali odslu\xc5\xbeeni vojaki \xe2\x80\x93 veterani, ki so se po koncu svoje 20 letne voja\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe naselili v na\xc5\xa1ih krajih. Pome\xc5\xa1ali so se s staroselskimi prebivalci in odlo\xc4\x8dilno vplivali na njihovo romanizacijo. Tudi v na\xc5\xa1ih krajih so staroselci podobno kot na primer v Galiji, Romuniji in \xc5\xa0paniji prevzeli rimske navade, obi\xc4\x8daje in predvsem latinski jezik. Veterane je rimska dr\xc5\xbeava v\xc4\x8dasih na\xc4\x8drtno naseljevala v novo osvojenih pokrajinah, da bi jih \xc4\x8dim hitreje romanizirali._NEWLINE_\xc5\xbde v \xc4\x8dasu Marka Avrelija (161) so v na\xc5\xa1e kraje prvi\xc4\x8d vdrli barbari in nasilno zaustavili razvoj. Ozemlje dana\xc5\xa1nje Slovenije je odtlej vedno bolj predstavljalo zadnjo obrambno linijo Italije pred vdori tujih ljudstev. Preko na\xc5\xa1ega ozemlja je potekala Claustra Alpium Iuliarum: utrjena obrambna linija z dolgim obzidjem preko skoraj celotne Slovenije in trdnjavami. Prebivalstvo na na\xc5\xa1em ozemlju je bilo vedno bolj ogro\xc5\xbeeno, ne samo s strani prodirajo\xc4\x8dih barbarov, ampak tudi s strani rimske vojske, ki je za svoje vzdr\xc5\xbeevanje potrebovala vse ve\xc4\x8d sredstev.'