b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xa1szl\xc3\xb3 L\xc3\xa9kai\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa1szl\xc3\xb3 L\xc3\xa9kai je bil mad\xc5\xbearski katoli\xc5\xa1ki duhovnik, \xc5\xa1kof in kardinal._NEWLINE__NEWLINE_Rodil se je 12. marca 1910 v mestu Zalal\xc3\xb6v\xc5\x91 na Ogrskem. Kraj le\xc5\xbei kakih 30 km zra\xc4\x8dne \xc4\x8drte SV od Murske Sobote v \xc5\xbeupaniji Zala na Mad\xc5\xbearskem in \xc5\xa1teje okrog 3000 prebivalcev. V jubilejnem letu 2000 so mu postavili doprsni kip v rojstnem kraju v Milenijskem parku poleg vodometa. Pogled upira proti \xc5\xbeupnijski cerkvi svetega kralja Ladislava. Njegova rojstna hi\xc5\xa1a v ulici S\xc3\xa1ndorja Pet\xc5\x91fija stoji \xc5\xa1e danes in na njenem pro\xc4\x8delju stoji spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da z napisom: "V tej hi\xc5\xa1i se je rodil 12. marca 1910 kardinal in mad\xc5\xbearski primas L\xc3\xa1szl\xc3\xb3 L\xc3\xa9kai" kot prvorojenec v globoko verni dru\xc5\xbeini. Kardinalov o\xc4\x8de J\xc3\xa1nos Lung je bil pe\xc4\x8darski mojster; v letni hi\xc5\xa1ici poleg \xe2\x80\x93 ki je bila nekdaj lon\xc4\x8darska delavnica \xe2\x80\x93 je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de videti kru\xc5\xa1no lon\xc4\x8deno pe\xc4\x8d, ki jo je izdelal. _NEWLINE_Ljudsko \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal v doma\xc4\x8dem kraju. Od tod je od\xc5\xa1el Ladislav v gimnazijo v Veliko Kani\xc5\xbeo in se kot \xc5\xa1estoletnik vpisal v \xc5\xa1kofijsko semeni\xc5\xa1\xc4\x8de. Nadaljeval je pri vespremskih piaristih. Po njegovih lastnih besedah je na izbiro duhovni\xc5\xa1kega poklica in na zavestno vztrajanje v tem stanu nanj najbolj vplival mladi verou\xc4\x8ditelj Ferenc Krizsala, ki je prav v tistih letih za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati verouk v Kani\xc5\xbei. _NEWLINE_1928 je nadarjenega mladeni\xc4\x8da \xc5\xa1kof poslal v Rim, v od jezuitov vodeni Collegium Germanicum et Hungaricum. \xc5\xa0tudije je 1936 dokon\xc4\x8dal na jezuitski Gregoriani z doktoratom iz teologije. V duhovnika je bil posve\xc4\x8den tudi v Rimu 28. oktobra 1934. _NEWLINE__NEWLINE_Ko se je vrnil domov, je bil v vespremski \xc5\xa1kofiji kaplan, profesor dogmatike  v vespremskem bogoslovju ter prefekt v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, \xc5\xa1kofov svetovalec in tajnik. 1940 je nem\xc5\xa1ko zvene\xc4\x8di priimek \xc2\xbbLung\xc2\xab\xc2\xa0spremenil v znamenje protesta zoper nacisti\xc4\x8dno agresivno politiko v \xc2\xbbL\xc3\xa9kai\xe2\x80\x9d. V za\xc4\x8detku marca 1944 je Pij XII. imenoval novega nadpastirja na \xc5\xbee deset mesecev izpraznjeni vespremski \xc5\xa1kofijski sede\xc5\xbe \xe2\x80\x93 in on mu je postal tajnik. Novembra 1944 so ga skupaj z novim vespremskim \xc5\xa1kofom Jo\xc5\xbeefom Mindsentijem internirali nacionalisti\xc4\x8dni \xc2\xbbstrelci\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbnyilasok\xc2\xab) v Sopronk\xc5\x91hi\xc5\xa1ki zapor.  Pol leta po osvoboditvi je postal Mindsenti ostrogonski nad\xc5\xa1kof, Lekai pa je \xc5\xa1e naprej opravljal tajni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo pri novem vespremskem \xc5\xa1kofu B\xc3\xa1n\xc3\xa1ssu. 1948. leta je tudi njega prizadelo komunisti\xc4\x8dno preganjanje katoli\xc5\xa1ke Cerkve: nagnali so ga s \xc5\xa1kofije \xc5\xbeupnikovat od 1948-1959 v Balatonlelle, Zalaszentiv\xc3\xa1n ter Badacsonytomaj.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kof, kardinal in primas\n_START_PARAGRAPH_\n8. februarja 1972 ga je Pavel VI. imenoval za naslovnega \xc5\xa1kofa girsko-tarasijske \xc5\xa1kofije (Dioecesis Girensis-Tarasii), ter za vespremskega apostolskega upravitelja. 16. marca 1972 je prejel \xc5\xa1kofovsko posve\xc4\x8denje. Za \xc5\xa1kofovsko geslo si je izbral besede iz Jobove knjige: \xc2\xbbSuccisa virescit\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbPosekano drevo bo ozelenelo\xc2\xab); temu podoben \xc5\xa1kofovski grb naj bi v tistih \xc5\xbeeleznih \xc4\x8dasih budil upanje, da bo Cerkev tudi v preizku\xc5\xa1njah lahko delovala in napredovala. 10. februarja 1976  ga je Pavel VI. imenoval za naslednika ostrogonskemu nad\xc5\xa1kofu in primasu Jo\xc5\xbeefu Mindszentyju, a 24. maja 1976 ga je imenoval za kardinala. _NEWLINE__NEWLINE_Svoje geslo ob prevzemu prima\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja je razlo\xc5\xbeil kot namigovanje na pretrpljeno preganjanje v \xc4\x8dasu Stalina in  R\xc3\xa1kosija, pa tudi na upanja poln nov za\xc4\x8detek. Povzel ga je v dveh to\xc4\x8dkah: po eni strani \xc5\xbeeli biti svoji \xc5\xa1kofiji kot dobrosr\xc4\x8den o\xc4\x8de, ki vodi ljudi k Bogu, po drugi strani pa \xc5\xbeeli voditi kot predsednik \xc5\xa1kofov Cerkev na Mad\xc5\xbearskem po poti kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih vrednot. Njegovo geslo in grb izra\xc5\xbeata upanje v obdobju, ki se je zdelo brezupno. Kljub nasprotovanjem so na Mad\xc5\xbearskem skozi celo to obdobje ohranili \xc5\xa1est katoli\xc5\xa1kih gimnazij s pravico javnosti.\n_START_SECTION_\nPolitika malih korakov\n_START_PARAGRAPH_\n._NEWLINE_Kardinala Ladislava so kar na splo\xc5\xa1no poimenovali kot \xe2\x80\x9eA \xe2\x80\x99kis l\xc3\xa9p\xc3\xa9sek\xe2\x80\x99 pr\xc3\xadm\xc3\xa1sa\xe2\x80\x99\xe2\x80\x9d (\xc2\xbbPrimasa malih korakov\xc2\xab). _NEWLINE__NEWLINE_V povezanosti s pokoncilsko vatikansko \xc2\xbbvzhodno politiko\xc2\xab\xc2\xa0se je tudi on odlo\xc4\x8dil za t. im. politiko "malih korakov". Skozi desetletje je neutrudno deloval du\xc5\xa1nopastirsko. \xc4\x8ceprav brez dovoljenja predsednika Dr\xc5\xbeavnega cerkvenega urada ni smel storiti ni\xc4\x8desar, je dan za dnem posku\xc5\xa1al po poti malih korakov dose\xc4\x8di uspehe. Eden od takih je bila vrnitev krone svetega \xc5\xa0tefana iz ameri\xc5\xa1kega voja\xc5\xa1kega opori\xc5\xa1\xc4\x8da Fort Knoxa nazaj v Budimpe\xc5\xa1to 5. januarja 1978. _NEWLINE_Ladislav je skozi celo \xc5\xbeivljenje dokazoval svojo hvale\xc5\xbenost jezuitom za prejeto vzgojo. Njegovi diplomatski sposobnosti gre zahvala za \xc5\xa1e en izreden dogodek: obisk jezuitskega generala Arrupeja na Mad\xc5\xbearskem v \xc4\x8dasu, ko uradno tam jezuitom \xc5\xa1e ni bilo dovoljeno delovanje. Navezal je dobre stike tudi s predsednikom \xc3\x81EH -ja, ki je imel podobno vlogo kot predsednik nekdanje jugoslovanske Komisije za verska vpra\xc5\xa1anja.  Dobre odnose je z njim ohranjal, da bi omogo\xc4\x8dil vsaj minimalne du\xc5\xa1nopastirske in zavodske pogoje za versko \xc5\xbeivljenje. \xc5\xbdelel je omogo\xc4\x8diti tisto, kar je bilo v danih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah mo\xc5\xbeno dose\xc4\x8di in zagotoviti za cerkveno delovanje potreben mir. _NEWLINE__NEWLINE_Ladislavovo prilagodljivo politiko kot tudi Casarolijevo \xc2\xbbvzhodno politiko\xc2\xab\xc2\xa0so mnogi obsojali doma in po svetu. Pravili so, da je \xc2\xbbcerkvena diplomacija\xc2\xab\xc2\xa0pozabila na \xc2\xbbmu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko Cerkev\xc2\xab. Zgodovina bo z ve\xc4\x8dje oddaljenosti prinesla glede tega ustreznej\xc5\xa1o oceno. Nih\xc4\x8de pa ne more o\xc4\x8ditati kardinalu Lekaju nezvestobe do Cerkve.\n_START_SECTION_\nGeslo in grb\n_START_PARAGRAPH_\nNi slu\xc4\x8dajno, da si je za \xc5\xa1kofovsko geslo vzel besede iz Jobove knjige: \xc2\xbbSuccisa virescit\xc2\xab.  _NEWLINE__NEWLINE_V \xc5\xa1kofovskem grbu ozna\xc4\x8duje lon\xc4\x8dena posoda njegovo poreklo, saj je bil njegov o\xc4\x8de Janez piskrovez, lon\xc4\x8dar in pe\xc4\x8dar. Drevesce, ki raste iz lon\xc4\x8dka, pa namiguje na tak\xc5\xa1ne \xc5\xbeivljenjske in biolo\xc5\xa1ke zakone, ki se uresni\xc4\x8dujejo tudi v preizku\xc5\xa1njah, ki spremljajo \xc5\xbeivljenje Cerkve.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nKardinal Ladislav je umrl 30. junij]a 1986 v Esztergomu. Pokopan je v ostrogonski baziliki.\n_START_SECTION_\nOdlikovanja\n_START_PARAGRAPH_\nLadislav L\xc3\xa9kai je dobil odlikovanje zato, ker je med Drugo svetovno vojno kot tajnik veszpremskega \xc5\xa1kofa Julijana Czapika  veliko storil za namestitev poljskih beguncev v okolici Blatnega jezera \xe2\x80\x93 zlasti \xc5\xa1e okoli Keszthelya._NEWLINE__NEWLINE_Ob posmrtnem prejemu odlikovanja je kardinal Peter Erd\xc5\x91 med drugim dejal:_NEWLINE_Kardinala Ladislava L\xc3\xa9kaja so poznali in ljubili kot \xc4\x8dloveka, ki je bil navzo\xc4\x8d med ljudmi s prefinjenim humorjem in pozornostjo; takoj je opazil probleme malega \xc4\x8dloveka in vedno premogel prijazno besedo in dobro zamisel, s katero je znal re\xc5\xa1iti te\xc5\xbeke razmere. Pred 75 leti \xe2\x80\x93 18. septembra 1939 \xe2\x80\x93 je Mad\xc5\xbearska odprla svoje meje poljskim beguncem; to je omogo\xc4\x8dilo ve\xc4\x8d kot sto tiso\xc4\x8dem Poljakov prebeg na Mad\xc5\xbearsko.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo \xc5\xbeivljenjsko pot so nekateri opisovali kot \xe2\x80\x9eA fazekaskorongt\xc3\xb3l a b\xc3\xadborig\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9eOd piskroveza do \xc5\xa1krlata\xe2\x80\x9d)._NEWLINE_ Ne le jezuitski zgodovinar Ferenc Szab\xc3\xb3, ampak tudi drugi doma in v inozemstvu so mu o\xc4\x8ditali, da je do komunisti\xc4\x8dnih oblasti preve\xc4\x8d uslu\xc5\xbeen._NEWLINE__NEWLINE_Na \xe2\x80\x9eve\xc4\x8dje korake\xe2\x80\x9d in odlo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e javno nastopanje je kardinala pozval z odprtim pismom tudi opore\xc4\x8dnik Gy\xc3\xb6rgy Bul\xc3\xa1nyi v \xc4\x8dasopisu \xe2\x80\x9eBesz\xc3\xa9l\xc5\x91 Online\xe2\x80\x9d, kjer med drugim na\xc5\xa1tetimi to\xc4\x8dkami opozarja na spo\xc5\xa1tovanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja, v prid \xc4\x8demur naj bi kardinal povzdignil svoj glas: _NEWLINE_Glede na doslej re\xc4\x8deno moramo biti v \xc2\xbbslu\xc5\xbebi \xc5\xbeivljenja\xc2\xab, da bi ga imeli v izobilju . V slu\xc5\xbebi \xc5\xbeivljenja bi bilo realno pri\xc4\x8dakovanje, da naj bi \xc5\xa1tele na\xc5\xa1e dru\xc5\xbeine po \xc5\xa1tiri, pet, \xc5\xa1est in ve\xc4\x8d otrok; da bi matere, ki vzgajajo otroke, ostajale doma; da bi bilo mogo\xc4\x8de pre\xc5\xbeiveti z eno pla\xc4\x8do. Soo\xc4\x8damo se namre\xc4\x8d z groze\xc4\x8do narodno smrtjo; lansko leto nas je manj za dva tiso\xc4\x8d; pri\xc4\x8dakujejo, da nas bo kmalu manj za nekaj stotiso\xc4\x8dev. Od vojne sem smo samo s splavi obsodili na smrt pet milijonov \xc5\xbeivljenj. Izgube pri Moha\xc4\x8du in Donskem rokavu so v primeri s tem komaj omembe vredne. Ateisti so \xc5\xbee pogumno dvignili svoj glas. Dru\xc5\xbeine, ki pripadajo na\xc5\xa1im malim ob\xc4\x8dinam, s svojim \xc5\xbeivljenjem protestirajo zoper najve\xc4\x8dnjo nemoralnost na\xc5\xa1e dru\xc5\xbebe: v cilju \xc5\xbeivljenjskega standarda narod po\xc5\xbeira svoje lastne otroke._NEWLINE_Glede na svojo zgodovinsko vlogo je bil obenem njen dolo\xc4\x8ditelj in \xc5\xbertev. S tem, da je upo\xc5\xa1teval \xc2\xbbmale korake\xc2\xab, je pa le omilil usodne napetosti, kar je omogo\xc4\x8dilo Cerkvi sorazmeren mir. Tako je lahko za\xc4\x8del zidati nove cerkve in odpirati nove cerkvene ustanove kot \xe2\x80\x9eDobrodelni dom Janeza XXIII.\xe2\x80\x9d (1981),  \xc2\xbbDom za slepe in prizadete otroke\xc2\xab (1982) v ve\xc4\x8d \xc5\xbeupnijah, \xc2\xbbDom duhovnih vaj sv. Gerarda\xc2\xab v Le\xc3\xa1nyfal\xc3\xba... _NEWLINE__NEWLINE_"Vse je napravil z namenom, da bi \xc4\x8dim bolj okrepil Cerkev . Njegovi mali koraki v \xc4\x8dasu proticerkvene diktature so pomenili pomembne korake. Temu, da ni mogel delati velikih korakov, ni bil vzrok on, ampak nasproti njemu stoje\xc4\x8da mnogo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a in ve\xc4\x8dja sila. Marsikdo pripominja, da na njegovem mestu nih\xc4\x8de ne bi mogel takrat delati velikih korakov."'