b"\n_START_ARTICLE_\nMilan Butina\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMilan Butina je bil rojen 21. novembra 1923 v Ko\xc4\x8devju. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Ko\xc4\x8devju in \xc5\xa0talcarjih pri Ko\xc4\x8devju, gimnazijo v Ljubljani in Ko\xc4\x8devju. Junija 1942 so ga z bratom in o\xc4\x8detom Italijani internirali. V internaciji je bil v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Monigo pri Trevisu ter Chiesanuova pri Padovi, do kapitulacije Italije. Od takrat do osvoboditve je bil v Zagrebu. Po osvoboditvi je slu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ki rok do leta 1947, ko se je vpisal na Akademijo za upodabljajo\xc4\x8do umetnost (ALU) v Ljubljani, kjer je na slikarskem oddelku diplomiral leta 1951._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1950 je postal \xc4\x8dlan Mestnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da ljubljanskega (MGL) kot slikar in scenograf. V letih 1962-67 je bil tam tudi tehni\xc4\x8dni vodja._NEWLINE_Od leta 1970 je slu\xc5\xbeboval na Srednji \xc5\xa1oli za oblikovanje v Ljubljani kot profesor za risanje, ploskovno oblikovanje in likovno teorijo. Od oktobra 1975 je bil docent za likovno teorijo in likovno metodiko na ALU v Ljubljani, od 1981 do 1990 pa je bil docent, izredni in redni profesor za likovno teorijo in barvne \xc5\xa1tudije na oddelku za tekstilno tehnologijo FNT Univerze v Ljubljani. Nekaj let je bil tam tudi predstojnik katedre za oblikovanje tekstilij in obla\xc4\x8dil. Kot honorarni predavatelj je v letih 1972-74 predaval predmet scenografija na Akademiji za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, radio, film in televizijo (AGRFT). Svojo pedago\xc5\xa1ko kariero je zaklju\xc4\x8dil leta 1990 kot redni profesor ljubljanske univerze. Od leta 1995 do leta 1999 je bil tudi nosilec in izvajalec predmeta Likovna teorija na \xc5\xa0oli za risanje in slikanje / Arthouse-College of Visual Arts v Ljubljani._NEWLINE_Ves \xc4\x8das po diplomi na ALU se je intenzivno ukvarjal tudi s \xc5\xa1tudijem likovne teorije. Leta 1976 se je vpisal na podiplomski \xc5\xa1tudij na PZE za filozofijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani in tam leta 1979 uspe\xc5\xa1no zagovarjal magistrsko nalogo Elementi likovne prakse. Decembra 1981 pa je prav tam uspe\xc5\xa1no zagovarjal doktorsko disertacijo z naslovom Dialekti\xc4\x8dnost likovnega mi\xc5\xa1ljenja. Promoviral je 23. februarja 1982.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo obdobje Butinovega slikarskega opusa, nekako v letih 1956\xe2\x88\x9275 nekateri uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v tako imenovani sinteti\xc4\x8dni kubizem. Zna\xc4\x8dilna zanj so tiho\xc5\xbeitja, v katerih je razdru\xc5\xbeene, secirane oblike ponovno zdru\xc5\xbeeval, sintetiziral v nove arabeskne razli\xc4\x8dice. Svoje raziskovalno zanimanje je usmeril v iskanje novih mo\xc5\xbenosti oblikovnega sintetiziranja, ki se je porajalo iz dru\xc5\xbeenj, spajanj in zlivanj razseciranih predmetnih obrisov. _NEWLINE_V nadaljevanju pa se je posvetil predvsem krajini. O tem delu Butinovega slikarskega opusa je dr. Ivan Sedej zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbb... Ob slikah Milana Butine za\xc4\x8dutimo, da slikarstvo pojmuje hkrati na dvoje na\xc4\x8dinov \xe2\x80\x93 kot prilo\xc5\xbenost za spro\xc5\xa1\xc4\x8deno kreacijo in kot postuliranje nekaterih teoreti\xc4\x8dnih problemov. Zato ni naklju\xc4\x8dje, da si je kot vsebinski medij izbral krajino \xe2\x80\x93 motivno podro\xc4\x8dje, o katerem Slovenci mislimo kot o prostoru, kjer so vsi problemi \xc5\xbee davno re\xc5\xa1eni. Milan Butina pa nam s svojimi drobnimi deli sporo\xc4\x8da o prav nasprotnem \xe2\x80\x93 v krajinarstvu je ostalo \xc5\xa1e nebroj odprtih vpra\xc5\xa1anj, ne samo na naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em podro\xc4\x8dju, ki ga zamenjujeta realisti\xc4\x8dna in 'abstraktna' pokrajina, ampak tudi v navidez ozkih okvirih mimeti\xc4\x8dnerga krajinarskega slikarstva \xe2\x80\xa6 Zato, da bi dosegel nekaj novega, predvsem pa nekonvencionalnega, ne uporablja najpogostej\xc5\xa1ih modernisti\xc4\x8dnih prijemov (radikalne stilizacije, deformacij, abstrahiranja), ampak drobne inovativne poteze, s katerimi mu uspeva vsakdanji motiv spremeniti v nosilca preciznega sporo\xc4\x8dila in druga\xc4\x8dnih likovnih vrednot ...\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nScenograf in kostumograf\n_START_PARAGRAPH_\nV MGL in v drugih slovenskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih je scenografsko opremil 91 gledali\xc5\xa1kih uprizoritev, med njimi mnoge tudi s kostumi. V svojem zapisu o predstavi Andr\xc3\xa9ja Roussina Otroci prihajajo v MGL leta 1953 je gledali\xc5\xa1ki kritik Vasja Predan zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbMilan Butina je tokrat postavil eno svojih najbolj\xc5\xa1ih scen. Od Pariza v ozadju do oprave in njene razporeditve po prizori\xc5\xa1\xc4\x8du, vse je bilo impresivno in skladno urejeno.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Manj splo\xc5\xa1no znano je, da je Milan Butina kot scenograf sodeloval leta 1961 pri treh TV filmih, in sicer Baba Dijen in ko\xc5\xa1\xc4\x8dek sladkorja, Na po\xc4\x8ditnice in V pri\xc4\x8dakovanju jutra."