b'\n_START_ARTICLE_\nDneper\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSkupna dol\xc5\xbeina reke je 2.145 kilometrov, od katerih so 485\xc2\xa0km v Rusiji, 700\xc2\xa0km v Belorusiji in 1095\xc2\xa0km v Ukrajini. Njeno pore\xc4\x8dje obsega 504.000 kvadratnih kilometrov, od katerih je 289.000\xc2\xa0km\xc2\xb2 v Ukrajini, 118.360\xc2\xa0km\xc2\xb2 v Belorusiji._NEWLINE_Izvir Dnepra je \xc5\xa1otasto mo\xc4\x8dvirje (Akseninsky Mokh) v hribovju Valdai v osrednji Rusiji, na nadmorski vi\xc5\xa1ini 220 m. Za 115\xc2\xa0km od skupne dol\xc5\xbeine slu\xc5\xbei kot meja med Belorusijo in Ukrajino. Estuarij ali liman se je uporabljal za obrambo z mo\xc4\x8dno trdnjavo Ochakiv._NEWLINE_Na reki Dneper na jugu naselja Komarin, v okro\xc5\xbeju Braghin, regija Gomel, se nahaja skrajna ju\xc5\xbena to\xc4\x8dka Belorusije.\n_START_SECTION_\nBrzice\n_START_PARAGRAPH_\nDneprove brzice so bile del trgovske poti od Varjagov do Grkov, ki je prvi\xc4\x8d omenjena v Primarni kroniki. Pot je bila verjetno ustanovljena v poznem 8. in za\xc4\x8detku 9. stoletja in si pridobila velik pomen od 10. do prve tretjine 11. stoletja. Varjagi so morali nositi svoje ladje preko sedmih brzic, kjer so bili na stra\xc5\xbei Pe\xc4\x8denegi nomadi._NEWLINE_Ob tem srednjem toku Dnepra, je bilo devet ve\xc4\x8djih brzic, ki so ovirale skoraj celotno \xc5\xa1irino reke in pribli\xc5\xbeno 30-40 manj\xc5\xa1ih brzic, ki so ovirale le del reke ter pribli\xc5\xbeno 60 otokov in oto\xc4\x8dkov._NEWLINE_Potem ko so bile leta 1932 zgrajene hidroelektrarne, so bile brzice poplavljene z zajezitvami.\n_START_SECTION_\nPrekopi\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo \xc5\xa1tevilni namakalni kanali in plovni prekopi.\n_START_SECTION_\nZajezitve in hidroelektrarne\n_START_PARAGRAPH_\nOd ustja reke Pripjat do hidroelektrarne Kahovka je niz kaskadnih jezov in hidroelektrarn._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a je hidroelektrarna Dneper Dnipro HES) blizu Zaporizhia, zgrajena leta 1927-1932 z mo\xc4\x8djo 558 MW. Uni\xc4\x8dena je bila med drugo svetovno vojno in obnovljena leta 1948 z mo\xc4\x8djo 750 MW ._NEWLINE_Ostale so: Kahovka (1950-1956), Kremen\xc4\x8duk (1954-1960), Kijev (1960-1964), Serednjodniprovska (1956-1964), Kaniv (1963-1975)._NEWLINE_Ti jezovi oziroma hidroelektrarne proizvedejo deset odstotkov celotne elektri\xc4\x8dne energije v Ukrajini in tvorijo vodne rezervoarje s povr\xc5\xa1ino: Kijev (922\xc2\xa0km\xc2\xb2), Kaniv (675\xc2\xa0km\xc2\xb2), Kremen\xc4\x8duk (2250\xc2\xa0km\xc2\xb2), Kamjanske (567\xc2\xa0km\xc2\xb2), Dnipro (420\xc2\xa0km\xc2\xb2) in Kahovka (2155\xc2\xa0km\xc2\xb2).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nReka je del naravnega obmo\xc4\x8dja quagga \xc5\xa1koljke (Dreissena bugensis tudi Dreissena rostriformis bugensis). \xc5\xa0koljka je bila pomotoma uvedena po vsem svetu in je postala invazivna vrsta.\n_START_SECTION_\nPlovba\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj 2.000\xc2\xa0km reke je plovne (do mesta Dorogobuzh). Dneper je pomemben za prevoz in gospodarstvo Ukrajine. Zajezitve imajo velike zapornice, ki omogo\xc4\x8dajo ladjam velikim do 270 x 18 metrov, dostopati do pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Kijev in tako ustvarjajo pomemben prometni koridor. Po reki vozijo tudi potni\xc5\xa1ke ladje. Celinska kri\xc5\xbearjenja po rekah Donava in Dneper predstavljajo rasto\xc4\x8di turisti\xc4\x8dni trg v zadnjih desetletjih._NEWLINE_Gorvodno od Kijeva, Dneper dobiva vodo iz reke Pripjat. Ta plovna reka je povezana z Dneper-Bug kanalom, ki jo povezuje z reko Bug. Zgodovinsko gledano je bila povezava z zahodno Evropo mogo\xc4\x8da, ampak je jez brez zapornic za ladje blizu mesta Brest, prekinil to mednarodno plovno pot. Slabi politi\xc4\x8dni odnosi med Zahodno Evropo in Belorusijo pomenijo, da je majhna verjetnost ponovnega odprtja te plovne poti v bli\xc5\xbenji prihodnosti._NEWLINE_Plovnost je vsako leto prekinjena z zamrzovanjem v zimskem \xc4\x8dasu in hudimi zimskimi nevihtami.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nDneper je blizu radioaktivnih odlagali\xc5\xa1\xc4\x8d kemi\xc4\x8dne tovarne Pridniprovski (blizu Dneprodzer\xc5\xbeinska) in dovzeten za uhajanje radioaktivnih odpadkov. Reka je prav tako blizu jedrske elektrarne \xc4\x8cernobil (Izklju\xc4\x8ditvena cona \xc4\x8cernobil), ki se nahaja ob ustju reke Pripjat.'