b'\n_START_ARTICLE_\nLogatec\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Logatca sega v prazgodovinski \xc4\x8das. Nekaj najdenih artefaktov pod Ti\xc4\x8dnico in na Pustem polju pri\xc4\x8da o tem, da je bila loga\xc5\xa1ka kotlina poseljena \xc5\xbee v obeh kamenih dobah. V bronasto dobo morda sodi gradi\xc5\xa1\xc4\x8de na Velikih Bukvah nad Taborom, zlasti pa leta 2006 odkrito poselitveno obmo\xc4\x8dje na Zapolju, kjer je zdaj IOC Logatec. V neki vrta\xc4\x8di je bila namre\xc4\x8d izkopana bronastodobna keramika, ki jo je mogo\xc4\x8de primerjati s tisto, ki so jo na\xc5\xa1li v nekaterih koli\xc5\xa1\xc4\x8dih na severnem robu Ljubljanskega barja (Verd in Bistra). V \xc5\xbeelezni dobi so \xc5\xbee omenjeno gradi\xc5\xa1\xc4\x8de na Velikih bukvah poselili Kelti (morda Tavriski ali Karni), ki so se pod rimsko vladavino verjetno romanizirali in se, kot so pokazala arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja, preselili v naselje pod hribom. \xc5\xbdeleznodobno gradi\xc5\xa1\xc4\x8de je tudi na hribu Brst ob cesti proti Lazam. Kot dokazujejo stari rimski zemljevidi, je bila v antiki ob cesti iz Ogleja \xc4\x8dez Hru\xc5\xa1ico (Ad pirum) proti Emoni rimska po\xc5\xa1tna postaja  Mansio Longatico. Arheolog Marko Frelih domneva, da gre za zgradbo, katere temelji so bili odkopani na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega igri\xc5\xa1\xc4\x8da pod Narodnim domom. Tudi v srednjem veku je tu potekala najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a povezava med slovenskimi in italijanskimi de\xc5\xbeelami. Ob zahodni meji  Loga\xc5\xa1kega _NEWLINE_je potekala \xc5\xa1e 1265 prvotna meja med Furlanijo in Prakranjsko. _NEWLINE_Kraj je bil zaradi svoje izrazite tranzitne lege znan po furmanih.\n_START_SECTION_\nGrad Logatec\n_START_PARAGRAPH_\nUpravni sede\xc5\xbe je bil v t. i. uradni hi\xc5\xa1i, predhodnici renesan\xc4\x8dnega gradu iz okoli leta 1600. Dvorec je bil sede\xc5\xbe loga\xc5\xa1kega gospostva._NEWLINE_V zgodovinskih virih so v 13. in 14.stoletju omenjeni loga\xc5\xa1ki vitezi (leta 1307 Arnold von Logatsch), zato je J. V. Valvasor domneval, da je grad Logatec - Loitsch stal na holmcu Tabor nad Gorenjim Logatcem. Grajsko stavbo (dvorec je omenjen leta 1590 kot schloss Logitsch) je ob cesti sredi naselja sezidal \xc5\xbee pred letom 1580 idrijski upravnik Urban Ainkh\xc3\xbcrn, gra\xc5\xa1\xc4\x8dak na Ljubeku in Ho\xc5\xa1perku, dana\xc5\xa1njo podobo dvonadstropnega dvorca pravokotnega tlorisa z vogalnimi stolpi in imenitnim renesan\xc4\x8dnim polkro\xc5\xbeno zaklju\xc4\x8denim portalom, pa mu je v prvi polovici 17. stoletja nadel knez Janez Anton Eggenberg._NEWLINE_De\xc5\xbeelni knez je gospostvo in grad leta 1606 zastavil Adamu pl. Mosconu, nato je bil lastnik Ehrenreich Lamberg, od leta 1620 naprej pa Eggenbergi. Knez Janez Sigfried Eggenberg je 10. januarja leta 1717 grad prodal grofu Janezu Ga\xc5\xa1perju Cobenzlu. Njegov sin Janez Karel grof Cobenzl je gospostvo dvakrat, leta 1747 in 1760, zastavil svoji \xc5\xbeeni Mariji Tereziji, rojeni grofici Palf, za 100.000 goldinarjev. Janez Karel grof Cobenzl je umrl skrajno zadol\xc5\xbeen leta 1770 kot avstrijski poslanik na Nizozemskem. Njegov sin Ludvik je 13. januarja 1779 poravnal njegov dolg v znesku 36.000 srebrnih brabantskih goldinarjev, nakar so mu o\xc4\x8detovi upniki odstopili svoje pravice do gospostev Logatec in Jama pri Postojni. Po njegovi smrti 22. februarja 1809 je gospostvo podedoval njegov sin Filip. Ko je Filip grof Cobenzl leta 1810 umrl, je gospostvo pripadlo njegovemu dedi\xc4\x8du Mihaelu Coroniniju-Cronbergu, ki ga je 11. oktobra izro\xc4\x8dil svoji \xc5\xbeeni Zofiji, rojeni grofici Fagan, 6. februarja 1826 je Zofija gospostvo vrnila svojemu mo\xc5\xbeu pod pogojem, da prevzame vse dolgove. Zaradi prezadol\xc5\xbeenosti je bilo gospostvo prodano na dra\xc5\xbebi; kupila ga je Zofija in ga 1846 leta prodala knezu Hugu Weriandu Windischgr\xc3\xa4tzu, ki ga je na prelomu stoletja odstopil za dr\xc5\xbeavne urade. Po vojni je bil nacionaliziran, v njem pa so bili \xc5\xa1e nekaj let nazaj prostori vzgojnega zavoda za mladino.\n_START_SECTION_\nSpomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nV ob\xc4\x8dini Logatec je 32 partizanskih spominskih obele\xc5\xbeij, v \xc5\xbeupniji Dolnji Logatec pa so postavljene farne spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, na katerih so imena va\xc5\xa1\xc4\x8danov iz okoli\xc5\xa1kih vasi (Jakovica pri Lazah, Dolnji Logatec), ki so padli na protikomunisti\xc4\x8dni strani v letih 1943\xe2\x80\x931945; skupno je na plo\xc5\xa1\xc4\x8dah 81 imen.'