b'\n_START_ARTICLE_\nStara kraljeva pala\xc4\x8da, Pra\xc5\xa1ki grad\n_START_PARAGRAPH_\nStara kraljeva pala\xc4\x8da je zgodovinski osrednji del ju\xc5\xbenega krila pra\xc5\xa1kega gradu, ki je bil sede\xc5\xbe \xc4\x8de\xc5\xa1kih knezov in kraljev od 10. do 16. stoletja. Vklju\xc4\x8duje tudi cerkev Vseh svetnikov, Vladislavovo dvorano, star \xc4\x8de\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni zbor, sobo novega de\xc5\xbeelnega plemstva in Ludvikovo krilo z nekdanjimi \xc4\x8de\xc5\xa1kimi uradi. V ni\xc5\xbejih nadstropjih so ohranjeni prostori pala\xc4\x8de Karla IV. in pod njim je prestolna soba Sob\xc4\x9bslavove pala\xc4\x8de iz prve polovice 12. stoletja. Prostori so dostopni javnosti, pod zemljo je na ogled stalna razstava Zgodba o Pra\xc5\xa1kem gradu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ke raziskave so na obmo\xc4\x8djih Stare pala\xc4\x8de odkrile ostanke lesenih stavb, morda iz 9. stoletja. V spodnjem nadstropju pala\xc4\x8de je bila Sob\xc4\x9bslavova kamnita ograja iz leta 1135. Okoli 1303 je pala\xc4\x8da pogorela in bila zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena, zato sta jo Janez Luksembur\xc5\xa1ki in mladi Karel obnovila in dogradila novo kapelo. Ob koncu 14. stoletja jo je proti zahodu \xc5\xa1iril Ven\xc4\x8deslav IV., Peter Parler pa zgradil novo cerkev Vseh svetnikov. Med husitskimi vojnami je bila pala\xc4\x8da uni\xc4\x8dena, vendar jo je cesar Sigismund Luksembur\xc5\xa1ki obnovil.  Monarhi, prvi je bil Vaclav IV., so \xc5\xbeiveli v Kraljevem dvoru pri svetem Benediktu v Starem mestu (v bli\xc5\xbeini Smodni\xc5\xa1kega stolpa, kjer je danes  Mestna hi\xc5\xa1a). \xc5\xa0ele leta 1483 so se ponovno preselili na grad. Okoli leta 1490 je Vladislav Jagelo za\xc4\x8del veliko obnovo pala\xc4\x8de, vklju\xc4\x8dno z gradnjo Vladislavove dvorane. Delo je nadaljeval njegov sin Ludvik II. Jagelo (ju\xc5\xbeno krilo \xc4\x8de\xc5\xa1kega urada). Potem ko jo je po\xc5\xbear leta 1541 po\xc5\xa1kodoval, so staro pala\xc4\x8do popravili, prej dnevna soba je bila le urad, Ferdinand I. Habsbur\xc5\xa1ki pa je za\xc4\x8del graditi novo pala\xc4\x8do v zahodni smeri vzdol\xc5\xbe ju\xc5\xbene strani III. dvori\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Prostori Ludvikovega krila so bili preoblikovani za Rudolfa II. in skozi okna \xc4\x8de\xc5\xa1kih uradov sta bila 23. maja 1618 vr\xc5\xbeena oba guvernerja. Med 17. in 18. stoletjem je bilo narejenih nekaj drugih manj\xc5\xa1ih dopolnitev in sprememb, posebej okoli leta 1755, ko je bil za Marijo Terezijo obnovljen celoten grad in \xc5\xa1e posebej njegova ju\xc5\xbena fasada in Terezijin trakt. Streho so podrli okoli leta 1930 in jo nadomestili s teraso, tako se je odprl pogled na ju\xc5\xbene vrtove in ju\xc5\xbeno stran Vladislavove dvorane. Nikolaus Pacassi je obnavljal fasado stare pala\xc4\x8de in se ni dotaknil njenih srednjeve\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti. V 20. stoletju je bilo nekaj drugih popravkov (Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik, Otto Rothmayer) in spodnje nadstropje stare pala\xc4\x8de je bilo prilagojeno razstavnemu prostoru.\n_START_SECTION_\nRomanska pala\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNajni\xc5\xbeje nadstropje, pribli\xc5\xbeno na ju\xc5\xbenem vrtu, sestavlja romanska pala\xc4\x8da Sob\xc4\x9bslava I., zgrajena po 1135. Ohranjena podolgovata prestolna dvorana s kapelo na vzhodni strani zidu je iz neobdelanih pravokotnih zidakov velikosti 11 x 67,5 m. Njegova ju\xc5\xbena stena je so\xc4\x8dasno ju\xc5\xbena zgradba, zunaj obdana s poligonalnimi ve\xc5\xbeicami. Dvorana ima romansko banjast obok z desetimi ravnimi polami in je zdaj razdeljena z gotskim stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nLuksembur\xc5\xa1ka pala\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNad njim je Luksembur\xc5\xa1ko nadstropje z dvema kriloma sob s kri\xc5\xbenorebrastimi oboki in vhodom v kapelo. Verjetno je bila narejena pri obnovi pala\xc4\x8de med vladanjem Janeza Luksembur\xc5\xa1kega in Karla IV. Na zahodni strani je pre\xc4\x8dno krilo, za\xc4\x8deto pod Ven\xc4\x8deslavom IV. po letu 1383. Med glavnimi (jug) krili in dvema pre\xc4\x8dnima kriloma je majhno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, ki pribli\xc5\xbeno ohranja izvirna tla.\n_START_SECTION_\nJagelovi prostori\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni vhod v pala\xc4\x8do je s tretjega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da v zahodnem krilu. Vstopi se pri Orlovem vodnjaku v dvorano stebrov, ki je vidna na desni steni romanskega stolpa, ki je prvotno varoval ju\xc5\xbeni vhod v grad. Proti severu meji na dnevno sobo iz \xc4\x8dasa Karla IV. Bila je sodna dvorana. Na severu je tako imenovana Vladislavova spalnica, poznogotska soba, ki so jo uporabljali pravosodni uradniki, katerih grbi so naslikani na stenah. Tam je bila tudi zemlji\xc5\xa1ka plo\xc5\xa1\xc4\x8da, uni\xc4\x8dena v po\xc5\xbearu 1541. Vladislavovi bivalni prostori so bili na temi in so bili povezani s pokritim mostom s kraljevim oratorijem v stolnici._NEWLINE_Od dvorane stebrov se vstopi v glavni in najbolj znan prostor, Vladislavovo dvorano. Zgrajena je bila med letoma 1490 in 1502. Je delo  Benedikta Rejta in meri 62 x 16 m, visoka je 13 m. Ima enkraten rebrasto obokan strop, v ju\xc5\xbeni in severni steni so pravokotna okna v renesan\xc4\x8dnem slogu. Na ju\xc5\xbeni strani je balkon iz 20. stoletja, v\xc4\x8dasih je bil lesen. Stopnice na vzhodni steni dvorane vodijo h korni kapeli Vseh svetih._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Vzhodni del severne stene Vladislavove dvorane meji na sosednje dvodelno krilo. Na desni je portal za tako imenovani star \xc4\x8de\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni zbor z galerijo, obokan po po\xc5\xbearu med letoma 1559 in 1563, delo B. Wolmuta. Na levi strani je velik dvojni renesan\xc4\x8dni portal v krilu z jezdnimi stopnicami. Levi vhod vodi v sobo z zemlji\xc5\xa1ko plo\xc5\xa1\xc4\x8do, desna vrata pa pripeljejo do jezdnih stopnic, skozi katera je bil dostop s Trga svetega Jurija za konje, ki so sodelovali na turnirju, ki je bil v Vladislavovi dvorani._NEWLINE_Na jugu dvorane stebrov je Ludvikovo krilo s poznogotskim spiralnim stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem in nekaj izvirnimi stanovanjskimi prostori v treh nadstropjih. V drugem nadstropju na ravni Vladislavove dvorane je \xc4\x8de\xc5\xa1ki urad, iz katerega so 23. maja 1618 med \xc4\x8de\xc5\xa1ko vstajo skozi okno vrgli guvernerja Slavata in Martinica.\n_START_SECTION_\nTerezijino krilo\n_START_PARAGRAPH_\nZa Marijo Terezijo je bilo dograjeno ozko krilo pala\xc4\x8de, ki obdaja majhno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de na ju\xc5\xbeni strani. Lo\xc4\x8den vhod z vrta Na okopih ima dostop do prostorov, ki se uporabljajo za ob\xc4\x8dasne razstave.'