b'\n_START_ARTICLE_\nVinko Roblek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo in gimnazijo je obiskoval v Kranju, kamor se je dru\xc5\xbeina preselila po prvi svetovni vojni. Maturiral je 1930 in se vpisal na oddelek za rudarstvo na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani, kjer je leta 1936 tudi diplomiral. Po odslu\xc5\xbeenem voja\xc5\xa1kem roku se je zaposlil kot pomo\xc4\x8dnik upravnika rudnika Tresibaba-Podvis pri Knja\xc5\xbeevcu. Od leta 1939 do konca vojne je bil tu upravnik rudnika, po osvoboditvi pa je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Kostolac kjer je postal tehni\xc4\x8dni direktor rudnika lignita, ki je dobavljal gorivo za beograjsko termoelektrarno (TE Beograd, mo\xc4\x8d 28 MW, leto izgradnje 1932). Na samem rudniku je poskrbel za dokon\xc4\x8danje \xc5\xbee med okupacijo od Nemcev predvidene termoelektrarne (TE Kostolac Mali, mo\xc4\x8d 8 MW, 1948 in TE Kostolac Veliki, mo\xc4\x8d 41 MW, 1949) 7. avgusta 1962 je bil imenovan za tehni\xc4\x8dnega direktorja premogovnika v Banovi\xc4\x8dih, ki je pod njegovim vodstvom postal najve\xc4\x8dji rudnik rjavega premoga v Socialisti\xc4\x8dni federativni republiki Jugoslaviji. Povabljen je bil in dobil mesto profesorja za predmet Metode povr\xc5\xa1inske eksploatacije na Rudarski fakulteti v Tuzli. Do upokojitve leta 1977 je bil predstojnik univerzitetne katedre za pripravo mineralnih surovin. Napisal je ob\xc5\xa1irno delo Povr\xc5\xa1inska eksploatacija mineralnih sirovina (In\xc5\xa1titut za rudarstvo, hemijsko-tehnolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja sirovina, Tuzla 1970), prvo tovrstno delo v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dini. Za svoje zasluge je prejel ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavnih odlikovanj ter strokovnih odli\xc4\x8dij in priznanj.'