b"\n_START_ARTICLE_\nTempelj Izide in Serapisa\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj Izide in Serapisa je bil dvojni tempelj v Rimu, namenjen egiptovskim bo\xc5\xbeanstvom Izidi in Serapisu na Marsovem polju, neposredno vzhodno od Saepta Julie. Tempelj Izide, Iseum Campense, je stal \xc4\x8dez trg iz Serapeuma, posve\xc4\x8denega Serapisu. Ostanki Serapisovega templja so zdaj pod cerkvijo Santo Stefano del Cacco,  Izidin tempelj le\xc5\xbei severno od njega, vzhodno od Santa Maria sopra Minerva . Oba templja sta sestavljala kombinacijo egiptovskega in helenisti\xc4\x8dnega arhitekturnega sloga . Velik del umetnin, ki so krasile templja, so uporabljale motive, ki so spominjale na Egipt in so vsebovale ve\xc4\x8d resni\xc4\x8dno egiptovskih predmetov, kot so para obeliskov v rde\xc4\x8dem ali roza granitu iz Asuana.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKult je bil verjetno predstavljen v Rimu v 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., kar potrjujeta dva napisa, odkrita na Kapitolskam gri\xc4\x8du, ki omenjata duhovnike Isis Capitolina. [4] Kasij Dion poro\xc4\x8da, da je senat leta 53 pr. n. \xc5\xa1t. odredil uni\xc4\x8denje vseh zasebnih sveti\xc5\xa1\xc4\x8d znotraj pomeriuma, namenjenih egiptovskim bogovom; drugi triumvirat leta 43 pr. n. \xc5\xa1t. je imenoval nov tempelj Serapisa in Izide. Represivne ukrepe proti egiptovskim kultom je leta 28 pr. n. \xc5\xa1t. sprejel Avgust, Agripa leta 21 pr. n. \xc5\xa1t., in Tiberij , ki leta 9. n. \xc5\xa1t. ubije duhovnike boginje in kultni kip vr\xc5\xbee v Tibero._NEWLINE_Kult je bil uradno ponovno name\xc5\xa1\xc4\x8den nekje med vladanjem Kaligule leta 65 in se je \xc5\xa1e naprej izvajal do konca poznega cesarskega obdobja, ko so bili vsi poganski kulti prepovedani in je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo postalo dr\xc5\xbeavna vere rimskega imperija._NEWLINE_Natan\xc4\x8den datum izgradnje sveti\xc5\xa1\xc4\x8da na Marsovem polju ni znan, vendar je bilo predlagano, da je bil zgrajen kmalu po glasovanju Triumvirata leta 43 pr. n. \xc5\xa1t., med letoma 20 in 10 pr. n. \xc5\xa1t. ali v \xc4\x8dasu vladavine Kaligule. (37-41 n. \xc5\xa1t.). Celoten kompleks je ponovno zgradil Domicijan po njegovem uni\xc4\x8denju v velikem po\xc5\xbearu leta 80,  kasneje pa ga je obnovil Aleksander Sever. \xc4\x8ce bi se uporabljal v 4. stoletju, bi bil zaprt med preganjanjem poganov v poznem rimskem cesarstvu._NEWLINE_Po\xc5\xbear v 5. stoletju je prepustil strukturo propadanju, zadnji ostanki so bili verjetno uni\xc4\x8deni v naslednjih stoletjih, \xc4\x8deprav so se nekateri deli (na primer dva vhodna loka) ohranili do srednjega veka.\n_START_SECTION_\nPostavitev in arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nJuvenal [21] omenja, da je tempelj ob Saepta Juliji, postavitev, ki jo potrjuje upodobitev Forme Urbis Romae, ki prikazuje ju\xc5\xbeni del, ki obsega polkro\xc5\xbeno apsido z ve\xc4\x8d eksedrami, in dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, obdano s portiki na severni in ju\xc5\xbeni strani, z vhodom na vzhod._NEWLINE_Te\xc5\xbeje je zbrati natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1e podatke o prvotnem izgledu sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, saj so njegove poznej\xc5\xa1e zgradbe popolnoma izbrisale arhitekturo in spremembe obmo\xc4\x8dja. Splo\xc5\xa1no sprejeta rekonstrukcija predlaga, da je celotno obmo\xc4\x8dje pravokotnik velikosti pribli\xc5\xbeno 220 x 70 metrov, ki je obsegal izvire, obeliske in egiptovske kipe, skupaj z majhnim templjem Izide v severnem delu.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nEdini znani upodobitvi sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, razen na\xc4\x8drta na Formi Urbis, so \xc5\xa1tirje denariji, kovani med vladanjem Vespazijana in Domicijana. Najzgodnej\xc5\xa1i kovanec prikazuje majhen korintski tempelj na plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi, z egip\xc4\x8danskim arhitravom s solarnim diskom in ureusom na vrhu, ki prikazuje Izido-Sopdet pri jahanju psa Sirija; v okvirju iz stebrov je bil kulten kip boginje znotraj cele . V kasnej\xc5\xa1i izdaji je tempelj nekoliko druga\xc4\x8den, ima ravno streho, vendar pa prisotnost identi\xc4\x8dnega kultnega kipa omogo\xc4\x8da identifikacijo z istim templjem. Drugi kovanec prikazuje tetrastilni tempelj na plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi z ravnim vrhom in podobno strukturo s pedimentom, ki se interpretira kot tempelj Serapisa. V zadnjem denariju je upodobljen trikotni lok, ki bi lahko bile propileje sveti\xc5\xa1\xc4\x8da.  Podoben lok z napisom ARCVS AD ISIS je prisoten v enem od reliefov mavzoleja Haterii iz 2. stoletja. Ta struktura je bila identificirana z Arco di Carmigliano, ki je neko\xc4\x8d stal \xc4\x8dez Via Labicano in razstavljen leta 1595, kar bi predstavljalo vzhodni vhod v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga je zgradil Vespazijan. Predlagano je bilo tudi, da bi bilo obmo\xc4\x8dje dostopno z zahoda skozi kvadratni lok, ki ga je zgradil Hadrijan , zdaj del apside cerkve Santa Maria Sopra Minerva.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe\n_START_PARAGRAPH_\nNa tem obmo\xc4\x8dju je bilo odkritih ve\xc4\x8d Aegyptiaca, ki bi morda pri\xc5\xa1le iz sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Med njimi so \xc5\xa1tirje pari obeliskov: Panteonski obelisk, tisti v Vili Celimontani, obelisk na Piazza della Minerva, tisti na spomeniku bitki pri Dogali, in en na vodnjaku \xc5\xa1tirih rek na Piazza Navona; en obelisk je pokopan v bli\xc5\xbeini cerkve San Luigi dei Francesi; nazadnje sto \xc5\xa1e dva prinesli po antiki izven Rima: eden je v vrtovih Boboli (Firence) in eden v Urbinu. Med druge artefakte sodi tudi Madama Lucrezia, ki jo nekateri znanstveniki \xc5\xa1tejejo za del okrasitve sveti\xc5\xa1\xc4\x8da ali pediment Izidinega templja , marmorna noga, ki je soimenjak Via del Pi\xc3\xa8 di Marmo; trije stebri s frizi, ki predstavljajo egiptovske duhovnike; ve\xc4\x8d lotosovih kapitelov v egiptovskem slogu ; Pinecone \xe2\x80\x93 stor\xc5\xbe - vatikanskega muzeja; kip Nila v Vatikanskih muzejih in kip reke Tibere z Romulom in Remom; kip Tota kot pavijana in morda kipi levov, ki zdaj krasijo Fontano dell'Acqua Felice in stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki vodi na Piazza del Campidoglio in kip ma\xc4\x8dke v sosednji ulici Via della Gatta, skupaj z Bembinovo tablo.\n_START_SECTION_\nKultni kip\n_START_PARAGRAPH_\nPredlagano je bilo, da je bil kultni kip Izide podoben tistemu, ki je trenutno v Kapitolskih muzejih, na podlagi upodobitev kipa, ki je bil najden na kovancih. _NEWLINE_Drugi mo\xc5\xbeni ostanki kultnega kipa iz sveti\xc5\xa1\xc4\x8da so glava Serapisa v Kapitolskih muzejih in kip Kerberja v Villi Albani."