b'\n_START_ARTICLE_\nKiti\n_START_SECTION_\nZgradba telesa\n_START_PARAGRAPH_\nVsi vosati kiti imajo v ustih namesto zob vose. To so \xc5\xa1\xc4\x8detke, ki jih uporabljajo za precejanje planktona in rakcev. Za ve\xc4\x8dino so na grlu zna\xc4\x8dilne brazde, s katerimi lahko zelo raz\xc5\xa1irijo grlo in s tem pove\xc4\x8dajo povr\xc5\xa1ino za precejanje. Zobati kiti predstavljajo pribli\xc5\xbeno 90\xc2\xa0% vseh kitov. Ve\xc4\x8dinoma so manj\xc5\xa1i od vosatih, izjema je kit glava\xc4\x8d, ki zraste do 20 m. Najve\xc4\x8dji med vosatimi kiti je sinji kit, ki zraste do 30 metrov v dol\xc5\xbeino in je najve\xc4\x8dja \xc5\xbeival, ki je kdajkoli \xc5\xbeivela na Zemlji.\n_START_SECTION_\nTaksonomija\n_START_PARAGRAPH_\nZnanih je okoli 88 vrst kitov; med kite uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tudi delfine in pliskavke, \xc4\x8deprav obi\xc4\x8dajno z izrazom\xc2\xa0\xc2\xbbkit\xc2\xab\xc2\xa0ozna\xc4\x8dujemo le ve\xc4\x8dje predstavnike. Njihovi najbli\xc5\xbeji \xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8di sorodniki so povodni konji, ki naj bi se razvili iz istega, drobnemu jelenu podobnega prednika.\n_START_SECTION_\nKiti v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nEdini stalni prebivalci slovenskega morja med kiti so velike pliskavke, poleg njih pa sta v severnem Jadranu pogostej\xc5\xa1a \xc5\xa1e progasti in navadni delfin. Med drugimi kiti je na tem obmo\xc4\x8dju najve\xc4\x8dkrat opa\xc5\xbeen kit glava\xc4\x8d._NEWLINE_V sredini februarja 2009 so v Piranskem zalivu opazili enajstmetrskega kita grbavca. Gre za izjemno redek pojav, saj so to vrsto v Jadranskem morju doslej opazili le dvakrat.'