b'\n_START_ARTICLE_\nLjudmila Poljanec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti o\xc4\x8deta je pri \xc5\xa1tirih letih pri\xc5\xa1la na Kapelo, kjer je hodila v ljudsko \xc5\xa1olo, kasneje pa nadaljevala \xc5\xa1olanje v dekli\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Radgoni (1887\xe2\x80\x931888). Do 19. leta je vodila doma\xc4\x8de gospodinjstvo ter nato od\xc5\xa1la v samostan v Mariboru (1894\xe2\x80\x931896). Po dveh letih ga je zapustila in za\xc4\x8dela obiskovati dr\xc5\xbeavno u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani ter leta 1898 maturirala. Od 1898 do 1899 je slu\xc5\xbeila v ljubljanskem Marijani\xc5\xa1\xc4\x8du pod vodstvom urednika F. Lampeta, ki jo je u\xc4\x8dil in spodbujal. Med letoma 1899 in 1920 je pou\xc4\x8devala na Kapeli in se pripravljala na licejski izpit. Na dunajski univerzi je med letoma 1908 in 1911 poslu\xc5\xa1ala slavistiko, germanistiko in pedagogiko, a \xc5\xa1tudija zaradi ukinitve dopusta ni dokon\xc4\x8dala. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija se je dru\xc5\xbeila z literarnim zgodovinarjem Francetom Kidri\xc4\x8dem, Ivanom Prijateljem in s slikarjem Ferdom Veselom. Poljan\xc4\x8deva sodi v krog Vide Jeraj, najbolj pa je bila povezana z Antonom A\xc5\xa1kercem. Prijateljevala je s Cvetkom Golarjem in pesnico Kristino \xc5\xa0uler. 1920 je v Mariboru opravila izpit za me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo in bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena na dekli\xc5\xa1ko-me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli. Leta 1942 se je odselila na Kapelo, kjer je umrla in kjer je pokopana.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudmila Poljanec je veliko brala, sledila javnemu \xc5\xbeivljenju in potovala. Veliko \xc4\x8dasa je pre\xc5\xbeivela na Dunaju, preko Beograda in Sofije obiskala Carigrad ter si ogledala Pariz, Prago in Salzburg. Potovanje po Carigradu je bilo pobuda za nastanek pesmi v ciklu Carigrajske vizije, ki so bile 1908 objavljene v Ljubljanskem zvonu. Svoja dela je med letoma 1898 in 1902 objavljala v literarnem mese\xc4\x8dniku Dom in svet pod psevdonimoma Posavska in Ljudmila ter v \xc5\xbeenskem \xc4\x8dasopisu Slovenka pod psevdonimi X, Y, Zagorska in Bogomila. Od 1902 do 1905 je objavljala v Slovanu ter v dru\xc5\xbeinskem listu Doma\xc4\x8di prijatelj. Nato je od leta 1903 \xc5\xa1est let pisala za Ljubljanski zvon, ki sta ga urejala Anton A\xc5\xa1kerc in Fran Zba\xc5\xa1nik ter ji dajala nasvete. Otro\xc5\xa1ke pesmi je objavljala v Angel\xc4\x8dku in Zvon\xc4\x8dku._NEWLINE_Leta 1906 je pri zalo\xc5\xbeniku Lavoslavu Schwentnerju izdala pesni\xc5\xa1ko zbirko Poezije. Sestavljajo jo Pesmi in romance, Intemezzo, Ob Adriji in sonetni cikel Epilog. V njej so oto\xc5\xbene in melanholi\xc4\x8dne lirske pesmi, v katerih lirski subjekt izra\xc5\xbea svoja \xc4\x8dustva in razpolo\xc5\xbeenja, nekaj pa je tudi epskih ljubezenskih romanc (Mirta, Tam v temnem lesu, Ciganka, Mornarjeva ljubica). Navezujejo se na ljudsko pesni\xc5\xa1tvo in imajo klasi\xc4\x8dno zunanjo formo s tremi ali \xc5\xa1tirimi kiticami, iz tri- ali \xc5\xa1tirivrsti\xc4\x8dnic. V obliki vtisov iz narave ka\xc5\xbee impresionisti\xc4\x8dni slog, pogoste so pomanj\xc5\xa1evalnice, pojavljajo se tujke in prevzete besede. Pesnica rada uporablja barve, zlasti zlato in srebrno._NEWLINE_Leta 1923 je izdala mladinsko bo\xc5\xbei\xc4\x8dno igro s petjem in deklamacijami Pot k domu, ki so jo uprizorili na razli\xc4\x8dnih krajih. Leta 1926 so iz\xc5\xa1le mladinske knji\xc5\xbeice Zmeraj radostni veseli, Na doma\xc4\x8dem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, Na\xc5\xa1e doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali in Knjiga s podobami za mladino. Med dramska besedila spadata Ora\xc4\x8d na Topoli in Mati (1930), tri lirsko-dramatske slike, ki jih je uglasbil Vasilij Mirk. Dramatizirala je Krst pri Savici. Leta 1897 je v boju proti romanti\xc4\x8dnemu idealizmu za revijo Slovenka napisala negativno oceno romana Slu\xc4\x8daji usode pisateljice Pavline Pajk._NEWLINE_Ljudmila Poljanec je zaslu\xc5\xbena za prvo zabele\xc5\xbeeno pri\xc4\x8devanje lezbi\xc4\x8dne tematike v slovenski poeziji, ki jo najdemo v njeni pesni\xc5\xa1ki Poezije, v razdelku\xc2\xa0Ob Adriji, ki zajema deset pesmi in pa cikel\xc2\xa0Baronesi Sonji, ki naj bi bile posve\xc4\x8dene ruski plemkinji Sonji Knoop, ki jo je sre\xc4\x8dala v Opatiji, takrat mondenem avstro-ogrskem obmorskem letovi\xc5\xa1\xc4\x8du. Te vsebine je pokazala kolegu\xc2\xa0Antonu A\xc5\xa1krcu, ki je do nje gojil poseben odnos in jo celo poskusil zasnubiti. Lezbi\xc4\x8dne vsebine so ga tako zelo \xc5\xa1okirale, da je v enem od svojih zapisov dejal: "Kako se morete zaljubiti v \xc5\xbeensko, meni pa mo\xc5\xa1ki nikoli niso v\xc5\xa1e\xc4\x8d!"'