b'\n_START_ARTICLE_\nLouis Poinsot\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nObiskoval je Licej Ludvika Velikega v Parizu, kar naj bi bila priprava za \xc5\xa1tudij na znameniti \xc3\x89cole Polytechnique. Oktobra 1794 je opravljal sprejemne izpite. Algebrskega dela ni opravil, vendar so ga vseeno sprejeli. Tu je bil \xc5\xa1tudent dve leti, leta 1797 pa je od\xc5\xa1el \xc5\xa1tudirat na \xc3\x89cole Nationale des Ponts et Chauss\xc3\xa9es za gradbenega in\xc5\xbeenirja. \xc4\x8ceprav je sedaj poslu\xc5\xa1al predavanja iz prakti\xc4\x8dnega gradbeni\xc5\xa1tva, se je za\xc4\x8del zanimati za abstraktno matematiko. Opustil je \xc5\xa1tudij gradbeni\xc5\xa1tva nizkih gradenj in med letoma 1804 in 1809 pou\xc4\x8deval matematiko na Liceju Bonaparte v Parizu. Nato so ga imenovali za glavnega preglednika Imperialne univerze Francije, kjer je slu\xc5\xbeboval skupaj z Delambrom._NEWLINE_1. novembra 1809 je postal docent za analizo in mehaniko na \xc3\x89cole Polytechnique. V tem \xc4\x8dasu je ostal dejaven in je objavil \xc5\xa1tevilna dela iz geometrije, mehanike in statike, tako da je bil leta 1809 \xc5\xbee zelo znan._NEWLINE_Od leta 1812 zaradi zdravstvenih razlogov ni ve\xc4\x8d neposredno pou\xc4\x8deval na \xc3\x89cole Polytechnique. Nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal ga je Reynaud in kasneje Cauchy. Leta 1816 je izgubil mesto, ko so \xc5\xa1olo reorganizirali, naslednjih deset let pa je bil izpra\xc5\xa1evalec pri sprejemnih izpitih. Od leta 1839 do svoje smrti je bil zaposlen tudi na Uradu za dol\xc5\xbeine._NEWLINE_Leta 1840 je postal \xc4\x8dlan gornjega sveta javne ustanove. Ob ustanovitvi senata leta 1852 so ga izbrali za njegovega \xc4\x8dlana.\n_START_SECTION_\nFizika\n_START_PARAGRAPH_\nPred njim je bila obravnava gibanja togega telesa povsem analiti\xc4\x8dna brez predstave o gibanju. Njegovo delo je po njegovih besedah omogo\xc4\x8dilo vpogled na gibanje togega telesa z enako jasnostjo kot gibanje to\xc4\x8dke. \xc5\xa0e posebej je razdelal geometrijsko metodo za ponazoritev brez navora vrte\xc4\x8dega se togega telesa, to je gibanje togega telesa, na katerega ne deluje nobena zunanja sila (Poinsotovo gibanje). Njegova geometrijska razlaga je bila protiute\xc5\xbe Eulerjevim algebrskim ena\xc4\x8dbam. Njegova konstrukcija opisuje gibanje vektorja kotne hitrosti togega telesa  z eno nepomi\xc4\x8dno to\xc4\x8dko (po navadi njegovo masno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de). Dokazal je, da se kraji\xc5\xa1\xc4\x8de vektorja  giblje po ravnini pravokotni na vrtilno koli\xc4\x8dino (v absolutnem prostoru) togega telesa. Poinsot je bil Foucaultov sodobnik. Foucault je leta 1852 izna\xc5\xa1el giroskop in s poskusi s svojim nihalom nesporno dokazal da se Zemlja vrti. Poinsot je skoval izraza polhod in herpolhod. Prvi predstavlja krivuljo vektorja kotne hitrosti na vztrajnostnem elipsoidu, drugi pa krivuljo njegovega kraji\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nMatematika\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1809 je odkril \xc5\xa1tiri nove nekonveksne pravilne poliedre. Dva od njih je objavil \xc5\xbee Kepler leta 1619, kar pa Poisot ni vedel. Obstajajo le \xc5\xa1tirje Kepler-Poinsotovi poliedri, druga dva sta veliki dodekaeder in veliki ikozaeder, ki se imenujeta tudi Poinsotovi telesi. Cauchy je leta 1810 s pomo\xc4\x8djo Poinsotove definicije pravilnega poliedra dokazal, da je \xc5\xa1tetje pravilnih poliedrom kompletno. Leta 1990 so odkrili napako v Poinsotovi in Cauchyjevi definiciji._NEWLINE_Poinsot je raziskoval v teoriji \xc5\xa1tevil, kjer je prou\xc4\x8deval diofanstke ena\xc4\x8dbe. Najbolj pa je znan po svojem delu iz geometrije. Skupaj z Mongeem je dal geometriji vodilno vlogo pri matemati\xc4\x8dnem raziskovanju v Franciji v 19. stoletju. Z ustanovitvijo stolice za napredno geometrijo na Sorboni leta 1846 je prispeval tudi k njenem pomenu. Za Chaslesa je Poinsot ustanovil stolico. Chasles je bil njen vodja do svoje smrti leta 1880.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo Lagrangeevi smrti leta 1813 so Poinsota izbrali za \xc4\x8dlana Francoske akademije znanosti._NEWLINE_Leta 1858 so ga izbrali za tujega \xc4\x8dlana Kraljeve dru\xc5\xbebe iz Londona.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1846 je prejel naziv viteza reda legije \xc4\x8dasti.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje krater Poinsot na Luni._NEWLINE_Ulica v 14. okro\xc5\xbeju Pariza se imenuje po njem, Rue Poinsot._NEWLINE_Ko je Eiffel zgradil svoj slavni stolp, je okrog prvega nadstropja vgradil imena 72. pomembnih francoskih znanstvenikov, med katerimi je tudi Poinsot.'