b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za geografijo, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za geografijo deluje na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani in je najve\xc4\x8dje geografsko pedago\xc5\xa1ko izobra\xc5\xbeevalno telo v Sloveniji. Ustanovljen je bil leta 1919. S svojim pedago\xc5\xa1kim in razvejanim znanstveno-raziskovalnim delom ima pomembno vlogo pri izobra\xc5\xbeevanju in usposabljanju mladih geografov, pri razvijanju novega znanja kakor tudi pri njegovem prenosu v prakso.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGeografija ima v Sloveniji \xc5\xbee dolgoletno tradicijo, saj njenim za\xc4\x8detkom institucionalno sicer \xc5\xa1e neorganiziranega dela lahko sledimo \xc5\xbee od 19. stoletja naprej. \xc5\xbde ob ustanavljanju ljubljanske univerze je bila med nacionalnimi vedami omenjena tudi geografija in \xc5\xbee avgusta 1919 sta bili predvideni za geografijo na takratni ustanovljeni ljubljanski univerzi kar dve stolici (fizi\xc4\x8dna geografija,antropogeografija), vendar je bil \xc5\xa1ele aprila 1920 imenovan Artur Gavazzi za prvega rednega profesorja geografije. Z delom je pri\xc4\x8del leta 1921. Istega leta je bil v okviru Filozofske fakultete ustanovljen Geografski in\xc5\xa1titut, v katerem je Gavazzi zbral okrog sebe skupino zagretih \xc5\xa1tudentov in diplomantov, med drugim tudi Valterja Bohinca, Franja Ba\xc5\xa1a, Iva Rubi\xc4\x87a in Romana Savnika. Omenjena skupina je leta 1922 ustanovila Geografsko dru\xc5\xa1tvo Slovenije, leta 1925 pa je dru\xc5\xa1tvo za\xc4\x8delo izdajati danes najstarej\xc5\xa1o strokovno geografsko revijo - Geografski vestnik. Kot dober organizator je \xc5\xbee tedaj poskrbel za obse\xc5\xbeno knji\xc5\xbenico in zbirko kart. Opremil je tudi laboratorij za limnolo\xc5\xa1ka in oceanografska raziskovanja._NEWLINE_\xc5\xa0tudij geografije je v prvem obdobju potekal v glavnem po vzoru avstrijskega \xc5\xa1tudijskega sistema. Po odhodu Gavazzija na novo ustavljeno katedro za fizi\xc4\x8dno geografijo v Zagrebu, je bil leta 1927 na njegovo mesto izvoljen Anton Melik, ki je nato z Svetozarjem Ile\xc5\xa1i\xc4\x8dem od leta 1933 do konca \xc5\xa1estdesetih let kreiral \xc5\xa1tudij in znanstveno usmerjenost slovenske univerze. Melik in kasneje Ile\xc5\xa1i\xc4\x8d sta se z veliko vnemo lotila pedago\xc5\xa1kega in znanstveno raziskovalnega dela, neprestano pa se je pove\xc4\x8devalo tudi \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1tudentov. Ob Meliku in Ile\xc5\xa1i\xc4\x8du je slovenska geografska znanost suvereno in plodno vstopila v takratni jugoslovanski, evropski in svetovni znanstveni prostor. \xc5\xa0ele po 2. svetovni vojni je slovenska geografija kot ena najmlaj\xc5\xa1ih nacionalnih ved pridobila \xc5\xa1ir\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti za organizacijski, \xc5\xa1tudijski in vsebinski razmah, vendar sta se Melik in Ile\xc5\xa1i\xc4\x8d vse do za\xc4\x8detka 60-ih let sama ubadala z obse\xc5\xbenim pedago\xc5\xa1kim delom, izdajo u\xc4\x8dbenikov, znanstveno-raziskovalnim delom in \xc5\xa1tevilnimi pomembnimi nestrokovnimi funkcijami. Potrebe so se zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega \xc5\xa1tevila \xc5\xa1tudentov in uvajanja novih predmetov stopnjevale. Razmere so se izbolj\xc5\xa1ale \xc5\xa1ele po letu 1959, ko je tretje predavateljsko mesto zasedel Vladimir Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d._NEWLINE_Leta 1961 so Geografski in\xc5\xa1titut pri Univerzi preimenovali v Oddelek za geografijo Filozofske fakultete, ki je s \xc4\x8dasoma pridobil tudi nove fakultetne u\xc4\x8ditelje in sodelavce. Tako se je mati\xc4\x8dna geografska enota mo\xc4\x8dno okrepila. To je mo\xc4\x8dno vplivalo na razvoj, saj so za\xc4\x8deli veliko pozornosti posve\xc4\x8dati tudi \xc5\xa1tudentom. Tako jih je \xc5\xbee pred 2. svetovno vojno, na takratnem Geografskem in\xc5\xa1titutu, doktoriralo 7 geografov, po vojni pa na Oddelku za geografijo \xc5\xa1e 49. Naziv magistra geografskih znanosti pa si je pridobilo 24 geografov. V letu 1966 se je za\xc4\x8del tudi podiplomski \xc5\xa1tudij, ki se je kasneje \xc5\xa1e razmahnil in postal vse bolj logi\xc4\x8dna oblika izpopolnjevanja najbolj nadarjenih diplomantov. Po Ili\xc5\xa1i\xc4\x8devem mnenju si je ljubljanska geografska \xc5\xa1ola s svojim jedrom na Univerzi v 60. letih prej\xc5\xa1njega stoletja pridobila nadpovpre\xc4\x8den ugled in neke vrste vodilno vlogo v takratni jugoslovanski geografiji, stopnjevala pa se je tudi \xc5\xbeivahna mednarodna dejavnost. Zanimivo je, da so \xc5\xbee v tistem \xc4\x8dasu objavljali raziskovalna dela v slovenskem in jugoslovanskem geografskem revialnem tisku ter tudi v tujini - v evropskem geografskem in negeografskem tisku ter geografskem tisku na drugih celinah. Poleg tega so se z mednarodnimi projekti povezovali tudi s tujimi univerzami. Leta 1957 je didaktika geografije pod imenom Metodika pouka geografije prvi\xc4\x8d postala visoko\xc5\xa1olski predmet. Znanstveno-raziskovalna in pedago\xc5\xa1ka dejavnost, ki se je sprva razmahnila z ustanovitvijo In\xc5\xa1tituta za geografijo Univerze, se je kasneje raz\xc5\xa1irila tudi z \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dima geografskima in\xc5\xa1titucijama ter z ustanovljenima geografskima oddelkoma v okviru ljubljanske in mariborske Pedago\xc5\xa1ke akademije. V okviru \xc5\xa1tudijskega procesa poteka usposabljanje pedagogov za u\xc4\x8diteljske poklice in nepedagogov s petimi strokovnimi usmeritvami. Pod okriljem oddelka delujejo tudi fizi\xc4\x8dnogeografski in kartografski laboratorij ter bogata kartografska in knji\xc5\xbena zbirka, slednji v okviru Osrednje humanisti\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice\n_START_SECTION_\nPodiplomski \xc5\xa1tudij (predbolonjski)\n_START_PARAGRAPH_\nPodiplomski \xc5\xa1tudij geografije izobra\xc5\xbeuje strokovnjake, ki so usposobljeni zasamostojno znanstveno-raziskovalno in pedago\xc5\xa1ko delo na raziskovalnih in\xc5\xa1titutih, visoko\xc5\xa1olskih ustanovah in drugih ustanovah, kjer so potrebni podiplomsko izobra\xc5\xbeeni kadri s podro\xc4\x8dja geografije.Pri podiplomskem \xc5\xa1tudiju kandidati poglobijo in raz\xc5\xa1irijo metodolo\xc5\xa1ko_NEWLINE_znanje in se poglobljeno seznanijo s teorijo in metodologijo raziskovalnega dela v geografiji. Usposobijo se za re\xc5\xa1evanje konkretnih znanstvenih problemov._NEWLINE_Magistrski \xc5\xa1tudij in doktorski \xc5\xa1tudij _NEWLINE_Magistrski \xc5\xa1tudij geografije je ovrednoten s 120 kreditnimi to\xc4\x8dkami, doktorski \xc5\xa1tudij pa z 240 kreditnimi to\xc4\x8dkami (60 to\xc4\x8dk za vsako leto). Pri magistrskem \xc5\xa1tudiju odpade 30 kreditnih to\xc4\x8dk na magistrsko delo in individualno raziskovalno delo, 90 kreditnih to\xc4\x8dk pa na najve\xc4\x8d 6 predmetov, ki so lahko razli\xc4\x8dno ovrednoteni glede na njihov obseg. Strokovni naslov, ki ga pridobi diplomant/ka je magister geografije oz. magistrica geografije._NEWLINE_Razen predmetov, ki so v predmetniku tega programa, veljajo kot enakovredni v tem kreditnem sistemu tudi drugi predmeti iz podiplomskih programov naravoslovnih, dru\xc5\xbeboslovnih in humanisti\xc4\x8dnih ved, ki so po dogovoru z mentorjem in kandidatom ter ustreznim oddelkom Filozofske fakultete ali druge visoko\xc5\xa1olske ustanove vklju\xc4\x8deni v individualne programe._NEWLINE_\xc5\xa0tudijski program Geografija - podiplomski \xc5\xa1tudij predvideva ve\xc4\x8d oblik mednarodnega sodelovanja:_NEWLINE_Izbor posameznih specialisti\xc4\x8dnih predmetov na tujih visoko\xc5\xa1olskih ustanovah, sodelovanje tujih strokovnjakov kot mentorjev in somentorjev pri izdelavi magistrskega dela in doktorske disertacije, vabljena predavanja tujih strokovnjakov v okviru rednega programa podiplomskega \xc5\xa1tudija, opravljanje laboratorijskih in drugih analiz, za katere na oddelku ni ustrezne opreme, v tujini, sodelovanje tujih strokovnjakov pri na\xc5\xa1ih podiplomskih ekskurzijah in terenskem delu v tujini in sodelovanje na\xc5\xa1ih podiplomskih u\xc4\x8diteljev in \xc5\xa1tudentov pri mednarodnih obiskih pri nas._NEWLINE_Oddelek za geografijo razvija podiplomski \xc5\xa1tudij na podro\xc4\x8djih, kjer ima za razvoj in izvajanje raziskovalnega dela zagotovljeno kadrovsko in materialno infrastrukturo.Visoko\xc5\xa1olski u\xc4\x8ditelji se usmerjajo v \xc5\xa1tevilne strokovne specializacije, so metodolo\xc5\xa1ko dovolj razgledani in strokovno profilirani. Kandidati za magistrski \xc5\xa1tudij se zato lahko odlo\xc4\x8dajo za smer \xc5\xa1tudija, ki je njihovemu interesu in sposobnostim najbli\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nZ namenom dvigniti kvaliteto \xc5\xa1tudija in motivirati \xc5\xa1tudente za delo, so leta 2000 uvedli Priznanja Oddelka za geografijo FF, UL. Podeljujejo jih za nadpovpre\xc4\x8dno kvalitetne pisne izdelke (seminarske naloge, diplomska dela) njihovih \xc5\xa1tudentov. Ugotavljajo namre\xc4\x8d, da Pre\xc5\xa1ernova nagrada, ki jo dobi praviloma le eden z Oddelka, za tako mno\xc5\xbei\xc4\x8dne populacije ne zado\xc5\xa1\xc4\x8da ve\xc4\x8d, ne \xc5\xbeelijo pa, da bi bila kvalitetna dela prezrta.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za geografijo\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za geografijo se je ustanovila leta 1919. V letih svojega delovanja se je razvila v osrednjo geografsko visoko\xc5\xa1olsko knji\xc5\xbenico v Sloveniji. Danes je med najve\xc4\x8djimi knji\xc5\xbenicami na Filozofski fakulteti, ki so od leta 1996 organizacijsko povezane v Osrednjo humanisti\xc4\x8dno knji\xc5\xbenico. Kot visoko\xc5\xa1olska knji\xc5\xbenica nudi podporo \xc5\xa1tudijskemu in raziskovalnemu delu \xc5\xa1tudentov in sodelavcev Oddelka za geografijo. Med obiskovalci so tudi geografi z raziskovalnih in\xc5\xa1titucij, u\xc4\x8ditelji geografije, \xc5\xa1tudenti drugih fakultet in ostali._NEWLINE_Konec leta 2008 je knji\xc5\xbeni\xc4\x8dna zbirka obsegala 92.500 enot, od tega 50.300 knjig, letnikov revij, seminarskih nalog, diplomskih in magistrskih del, doktorskih disertacij, priro\xc4\x8dnikov, turisti\xc4\x8dnih vodnikov in drugega gradiva. Obiskovalcem je namenjenih 396 naslovov slovenskih in tujih revij. Sestavni del knji\xc5\xbenice je kartografska zbirka z 42.200 enotami neknji\xc5\xbenega gradiva. Zbirko sestavljajo atlasi, karte razli\xc4\x8dnih tematik in meril za Slovenijo in svet ter multimedijsko gradivo (prosojnice, CD-ROM-i)._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica je od leta 1993 aktivni \xc4\x8dlan slovenskega vzajemnega bibliografskega sistema COBISS.\n_START_SECTION_\nGIKL - Geografski informacijski in kartografski laboratorij\n_START_PARAGRAPH_\nGeografski informacijski in kartografski laboratorij je od leta 1998 dalje namenjen geoinformacijski, statisti\xc4\x8dno-analiti\xc4\x8dni in kartografski podpori raziskovalnim in pedago\xc5\xa1kim dejavnostim Oddelka za geografijo. V laboratoriju je name\xc5\xa1\xc4\x8denih 20 ra\xc4\x8dunalnikov z najsodobnej\xc5\xa1o programsko opremo._NEWLINE_GIKL se ob\xc4\x8dasno uporablja tudi kot u\xc4\x8dilnica, ve\xc4\x8dji del \xc4\x8dasa pa je na voljo zaposlenim in \xc5\xa1tudentom Oddelka za geografijo.\n_START_SECTION_\nFizi\xc4\x8dnogeografski laboratorij\n_START_PARAGRAPH_\nFizi\xc4\x8dnogeografski laboratorij spremlja dejavnosti Oddelka za geografijo od samega za\xc4\x8detka. Sprva je slu\xc5\xbeil raziskovalni dejavnosti Oddelka za geografijo, predvsem limnolo\xc5\xa1kim in oceanografskim prou\xc4\x8devanjem. Kasneje je svojo dejavnost raz\xc5\xa1iril na podro\xc4\x8dja pedogeografije in hidrogeografije ter geografije krasa. V njem se izvaja laboratorijsko delo iz vaj omenjenih raziskovalnih podro\xc4\x8dij, poleg tega pa \xc5\xa1tudentje pridobivajo tudi prakti\xc4\x8dne izku\xc5\xa1nje pri samostojnem delu.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tvo mladih geografov\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki Dru\xc5\xa1tva mladih geografov Slovenije segajo v leto 1988, ko se je pod okriljem Ljubljanskega geografskega dru\xc5\xa1tva izoblikovala \xc5\xa1tudentska sekcija. Organizirala je predvsem ekskurzije v obmo\xc4\x8dja, ki jih terenske vaje samega \xc5\xa1tudija niso zaobjemale. Med letoma 1993 in 1995 je bila sekcija neaktivna zaradi menjave generacij, \xc5\xa1tudijsko leto 1995\xe2\x80\x931996 pa pomeni ponoven za\xc4\x8detek aktivnej\xc5\xa1ega delovanja. Pri\xc4\x8delo se je tudi ve\xc4\x8d sodelovanja z Evropskim zdru\xc5\xbeenjem geografov (EGEA), ki povezuje preko 100 geografskih dru\xc5\xa1tev iz ve\xc4\x8d kot 25 evropskih dr\xc5\xbeav, s katerimi se je za\xc4\x8delo tudi mednarodno sodelovanje._NEWLINE_Sekcija je pridobivala vse ve\xc4\x8d dejavnih \xc4\x8dlanov. Septembra leta 1997 so se udele\xc5\xbeili 8. letnega kongresa EGEA na Portugalskem, v decembru istega leta pa je pri\xc5\xa1lo do ustanovitve samostojnega Dru\xc5\xa1tva mladih geografov Slovenije. Od takrat je dru\xc5\xa1tvo zelo dejavno tako na lokalnem kot mednarodnem podro\xc4\x8dju. Leta 1997 so organizirali prvi poletni geografski tabor Vilenica 1997, ki je postal vsakoletna tradicija. Dru\xc5\xa1tvo je danes aktivno na podro\xc4\x8dju organizacije dogodkov, izdajanja publikacij (tudi semestralnega glasila Geomix) in evropskega sodelovanja.\n_START_SECTION_\nAlumni-AGUL\n_START_PARAGRAPH_\nAlumni AGUL je prostovoljno in neprofitno zdru\xc5\xbeenje geografov Univerze v Ljubljani. \xc4\x8clane Alumni kluba sestavljajo diplomanti in podiplomski \xc5\xa1tudenti Oddelka za geografijo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani ter ostali prijatelji geografije na Univerzi v Ljubljani. Z organiziranjem strokovnih in dru\xc5\xbeabnih dejavnosti ohranjajo povezanost in sodelovanje med pripadniki vseh generacij diplomantov in podiplomskih \xc5\xa1tudentov._NEWLINE_AGUL skrbi tudi za popularizacijo geografije v javnosti.\n_START_SECTION_\nDiplomanti\n_START_PARAGRAPH_\nV devetdesetih letih od ustanovitve Oddelka za geografijo je \xc5\xa1tudij zaklju\xc4\x8dilo ve\xc4\x8d kot 1700 diplomantov in diplomantk. Podiplomski \xc5\xa1tudij na oddelku je uspe\xc5\xa1no dokon\xc4\x8dalo tudi ve\xc4\x8d kot 100 magistrov in magistric ter ve\xc4\x8d kot 120 doktorjev in doktoric znanosti s podro\xc4\x8dja geografije._NEWLINE_Oddelek za geografijo pa ima kot prvi oddelek na Filozofski fakulteti od leta 2005, dostopne polne tekste zaklju\xc4\x8dnih del (diplomska dela, zaklju\xc4\x8dne seminarske naloge, magistrske naloge, itd.) prek spleta. Ta dela so dosegljiva v Repozitoriju Univerze v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nMednarodno sodelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek \xc5\xbee desetletja uspe\xc5\xa1no in na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine sodeluje s sorodnimi univerzami v tujini. Pomembna oblika so tudi mednarodne izmenjave \xc5\xa1tudentov in u\xc4\x8diteljev, ki omogo\xc4\x8dajo prenos izku\xc5\xa1enj in znanj, seznanjanje z druga\xc4\x8dnimi na\xc4\x8dini \xc5\xa1tudija in raziskovanja, razvijanje ve\xc5\xa1\xc4\x8din dela v mednarodnem okolju ter vzpostavljanje trdnej\xc5\xa1ih oblik sodelovanja. Ve\xc4\x8dina izmenjav poteka v okviru programov Erasmus, saj ima oddelek sklenjene pogodbe za izmenjave s \xc5\xa1tevilnimi ustanovami.'