b'\n_START_ARTICLE_\nFrankfurtska stolnica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nFrankfurtska stolnica je bila cesarska kolegijska cerkev, imenovana Dom v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini \xe2\x80\x93 sinekdoha (podvrsta metonimije) za vse kolegijske cerkve, ki se uporablja totum pro parte tudi za stolnice - in s tem tradicionalno prevedena kot stolnica v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Sv. Jernej je glavna cerkev Frankfurtu in je bila zgrajena v 14. in 15. stoletju na temelju prej\xc5\xa1nje cerkve iz obdobja Merovingov._NEWLINE_Od 1356 dalje so bili v tej kolegijski cerkvi kot kralji Nem\xc4\x8dije izvoljeni cesarji Svetega rimskega cesarstva, in od 1562 do 1792 so bili tukaj okronani izvoljeni cesarji. Cesarske volitve so potekale v Wahlkapelle, kapeli na ju\xc5\xbeni strani kora (Hochchor), zgrajene za ta namen leta 1425 (glej na\xc4\x8drt na desni). Za maziljenje in kronanje izvoljenega cesarja kot kralje v Nem\xc4\x8diji, so postavili pred osrednji oltar, verjamejo da pred relikviarij - del lobanje sv. Jerneja - v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du cerkve, ob vhodu v kor. (glej na\xc4\x8drt na desni)._NEWLINE_V okviru nem\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeevanja (nem\xc5\xa1ko: Mediatisierung) med 1802 in 1814 je bilo mesto Frankfurt kon\xc4\x8dno sekularizirano in si prisvojilo preostale katoli\xc5\xa1ke cerkve in njihove dajatve in zaslu\xc5\xbeke, in zapustilo uporabo cerkvenih objektov v obstoje\xc4\x8dih katoli\xc5\xa1kih \xc5\xbeupnijah. Tako je sv. Jernej postal od mesta financirana cerkev, ki je v lasti in jo vzdr\xc5\xbeuje mesto, uporabljale pa so jo katoli\xc5\xa1kih in luteranske kongregacije._NEWLINE_Sv. Jernej je bil videti kot simbol narodne enotnosti v Nem\xc4\x8diji, \xc5\xa1e posebej v 19. stoletju. \xc4\x8ceprav  nikoli ni bil \xc5\xa1kofijski sede\xc5\xbe, je bil najve\xc4\x8dja cerkev v Frankfurtu in njegova vloga v cesarski politiki, vklju\xc4\x8dno s kronanjem srednjeve\xc5\xa1kih nem\xc5\xa1kih cesarjev, je naredila cerkev za eno od najpomembnej\xc5\xa1ih zgradb cesarske zgodovine._NEWLINE_Leta 1867 je sv. Jerneja uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear in bil obnovljen v svojem sedanjem slogu. Med drugo svetovno vojno, med oktobrom 1943 in marcem 1944, je staro mestno jedro Frankfurta, najve\xc4\x8djega starega gotskega mesta v srednji Evropi, uni\xc4\x8dilo \xc5\xa1est bombardiranj zavezni\xc5\xa1kih zra\xc4\x8dnih sil. Najve\xc4\x8dje izgube so nastale v napadu Royal Air Force 22. marca 1944, ko je bila ve\xc4\x8dina pollesenih hi\xc5\xa1 in ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d stavb v starem mestnem jedru, uni\xc4\x8dena._NEWLINE_Sv. Jernej je utrpel hude po\xc5\xa1kodbe. Notranjost je zgorela v celoti. Zgradba je bila rekonstruirana leta 1950.\n_START_SECTION_\nMestno okolje\n_START_PARAGRAPH_\nPo rekonstrukciji leta 1950, stolnica svoje zunanje oblike ni spremenila, a okolica ni ve\xc4\x8d prepoznavna. Srednjeve\xc5\xa1ke ulice, ki so obkro\xc5\xbeale stolnico do leta 1944, so izginile. Na vzhodu in jugu je bilo leta 1950 mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ano cestno omre\xc5\xbeje za nove stanovanjske povr\xc5\xa1ine. Vozna pot, ki je bila ena od glavnih prometnih poti v mestu, saj so potekala od Friedberger vrat do glavnega mostu, je postala slepa ulica, saj je bila vzhodno od njene urejena \xc5\xa1iroka avtom prijazna glavna cesta. Druga od teh prometnih \xc5\xbeil, Berliner Stra\xc3\x9fe, zdaj proti severu omejuje Domviertel._NEWLINE_Zahodno od stolnice se nahaja tako imenovano Dom-R\xc3\xb6merberg obmo\xc4\x8dje, ki je bilo desetletja najte\xc5\xbeji problem re\xc5\xa1evanja urbanizma v Frankfurtu. Leta 1950 in 1960 je bil med Domturmom in R\xc3\xb6merjem, najbolj zgodovinskim starim mestnim obmo\xc4\x8djem srednje Evrope, parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de. Potem ko so bile izvedene obse\xc5\xbene arheolo\xc5\xa1ke raziskave (izkopavanja Altstadta) so se med drugimi pokazali ostanki kraljevega dvora \xe2\x80\x93 pfalze \xe2\x80\x93 iz \xc4\x8dasa Ludvika Pobo\xc5\xbenega, ki so bili spremenjeni v arheolo\xc5\xa1ki park pred stolni\xc4\x8dnim stolpom. Od leta 1966 so bile pod najbolj pomembnimi zgradbami v starem mestnem jedru zgrajene jama za postajo podzemne \xc5\xbeeleznice in podzemna parkirna hi\xc5\xa1a, nakar so v slogu in dimenzijah restavrirali celotno zgodovinsko obmo\xc4\x8dje (vklju\xc4\x8dno neposredno nasproti stolnice) in zgradili veliko stavbo uprave (Tehni\xc4\x8dna mestna hi\xc5\xa1a). Ju\xc5\xbeno od zgodovinskega parka se je raz\xc5\xa1iril od leta 1985 zgrajen zelo dolg in ozek pas objektov, podobno kot nekdanje karolin\xc5\xa1ke pala\xc4\x8de, v strogi osi vzhod-zahod Kunsthalle Schirn._NEWLINE_Nasproti ju\xc5\xbenemu portalu je Gerthenerjeva zgradba Leinwandhaus pre\xc5\xbeivela vojno. Nasproti severnega portala je Haus am Dom, od leta 2007 izobra\xc5\xbeevalno in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de rimskokatoli\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije Limburg. Tukaj se za\xc4\x8dne Domstra\xc3\x9fe, ki skupaj s  Braubachstrasse predstavlja sredi\xc5\xa1\xc4\x8de umetni\xc5\xa1ke \xc4\x8detrti,. Poleg \xc5\xa1tevilnih galerij, ki se nahajajo od leta 1991 na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du obeh ulic, je le nekaj korakov od stolnice Muzej moderne umetnosti._NEWLINE_Leta 2007 je mestni svet sklenil poru\xc5\xa1iti Tehni\xc4\x8dno mestno hi\xc5\xa1o in vseh 7000 kvadratnih metrov preurediti v Dom-R\xc3\xb6mer-Areal. Kon\xc4\x8dan naj bi bil do leta 2016 in na novo ustvaril 35 stavb, vklju\xc4\x8dno s 15 rekonstrukcijami zgodovinskih starih me\xc5\xa1\xc4\x8danskih hi\xc5\xa1, ki so bile uni\xc4\x8dena med drugo svetovno vojno. Po ru\xc5\xa1enju v letu 2010/11 se je nov gradbeni projekt za\xc4\x8del v januarju 2012 s polo\xc5\xbeitvijo temeljnega kamna.\n_START_SECTION_\nPreddverje, kri\xc5\xbeni hodnik in Turmhalle\n_START_PARAGRAPH_\nMojster Denzinger je zgradil z zvezdicami obokano preddverje (1879-80) pred severnim portalom. V njem je zadnji ohranjeni baro\xc4\x8dni oltar stolnice iz 1728, enega od priseljenih Italijanov, Johanna Nikolausa Martinega, kanonika in dekana, Oltar Marijinega vnebovzetja._NEWLINE_\xc4\x8ce pogledamo po vstopu v preddverje na levo, se pride v preostalem delu Denzingerjev kri\xc5\xbeni hodnik. Sedaj je pokrit in gosti stolni\xc4\x8dni muzej. Tu so, med drugim, ostanki skozi stoletja mo\xc4\x8dno okrnjeni zakladi, zelo star izvod cesarske insignije (original je v Hofburgu), modeli prej\xc5\xa1njih zgradb in od leta 1994 najdbe iz groba merovin\xc5\xa1ke princese._NEWLINE_Na zunanji strani kri\xc5\xbenega hodnika je pritrjen spomeniki kamnit relief (Hans Mettel, 1957). Prikazuje mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo apostola Jerneja kot predstavnika ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko nasilje zatiranih mo\xc5\xa1kih vseh \xc4\x8dasov._NEWLINE_Skozi severni stolpni portal (Turmportal - Gerthener 1422/23) se pride v Turmhalle, kjer se danes nahaja Kreuzigungsgruppe (skupino Kri\xc5\xbeanje), ki je prvotno stala na stolni\xc4\x8dnem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du in jo je leta 1509 ustvaril Hans Backoffen. Na stari lokaciji je od leta 1919 kopija, tako da na isto umetni\xc5\xa1ko delo pri obhodu stolnice naletimo dvakrat._NEWLINE_Ve\xc4\x8dinoma zaprt ju\xc5\xbeni stolpni portal (Oskar Wissel, 1958) ima vrata iz bakrenih plo\xc5\xa1\xc4\x8d in podobe iz zgodovine nem\xc5\xa1kega cesarstva.\n_START_SECTION_\nGlavna ladja\n_START_PARAGRAPH_\nVstop v glavno ladjo nas najprej preseneti s svetlo rde\xc4\x8do rekonstrukcijo kot del notranje prenove 1991-1994 glede na original iz 14. stoletja. Od prvotne vsebine iz 13. stoletja je na voljo zelo malo, le spodnja polovica zunanjih sten._NEWLINE_V zadnji steni, tudi zahodni, je \xc5\xa1e vedno (zazidan) zgodnje gotski prehod v star karolin\xc5\xa1ki zahodni stolp. Obstajajo \xc5\xa1tevilni nagrobni spomenike iz 16. do 18. stoletja, vklju\xc4\x8dno z veli\xc4\x8dastno baro\xc4\x8dno grobnico worms\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa Johanna Karla Franckensteina (1610-1691) na steni severne ladje. Najbolj dragocen kos je epitaf iz 1518 umrlega Andreasa Hirdeja, figuralno bogato delo flamske zgodnje renesanse._NEWLINE_V spodnjem delu ladje je od leta 1994 nagrobna plo\xc5\xa1\xc4\x8da leta 680 umrlega dekleta._NEWLINE_Stebri ladje so kvadratne oblike z zaobljenimi vogali in \xc5\xa1tirimi tankimi okroglimi kapiteli, ki se zdru\xc5\xbeijo v kapitele z listi in v rebrast obok. Sklepniki nosijo obraze in rastlinske motive, frankfurtskega orla in mestni grb._NEWLINE_V ju\xc5\xbeni stranski ladji je 1487, v poznogotskem slogu zgrajena kapela Scheidskapelle. Danes slu\xc5\xbei kot kapela in krstilnica. Krstilnik je podprt z kerubi in je iz zgodnjega 18. stoletja. Tudi baro\xc4\x8dni Janez bedi nad dogajanjem. V jugozahodnem kotu stoji neogotska Piet\xc3\xa0 (Caspar Weis, 1890). V vzhodni naslednji Wolfgangovi kapeli (14. stoletje) je predsoba za spovednico, s sliko Kri\xc5\xbeanja (Donauschule iz 16. stoletju). Med Wolfgangovo kapelo in ju\xc5\xbeno stransko ladjo so "Red\xc4\x8da vrata" (Rote T\xc3\xbcr - 1298), v 14. stoletju prostor za sodne obravnave, po izgradnji kapelice na odprtem loku.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbena pre\xc4\x8dna ladja\n_START_PARAGRAPH_\nZamenjana 1350-1351 je ustvarila ju\xc5\xbeni portal pre\xc4\x8dne ladje. Opisane srednjeve\xc5\xa1ke skulpture so iz leta 1962: na dvojnih vratih, bronasti reliefi Hansa Mettela (preroki Stare zaveze)._NEWLINE_Dimenzije pre\xc4\x8dne ladje nadomestijo kratkost glavne ladje. Oprema je impresivna. Tu so zbrani izrezljani oltarji pastorja M\xc3\xbcnzenbergerja iz 1880._NEWLINE_V ju\xc5\xbeni pre\xc4\x8dni ladji jih najdemo predvsem iz obdobja okoli leta 1500, nadalje zakramentno hi\xc5\xa1ico z bogato strukturo (Nicholas in Michael Eseler, 1480) in je Brezmade\xc5\xbeno kiparja iz Speyerja Gottfrieda Renna (1818 do 1900)  v gotskem terakota baldahinu (15. stoletje). Nad portalom je orgelska empora iz 1957. Zraven nje, na zahodni steni, je zadnji ostanek vitraja, obnovljen 1993. \xc4\x8cloveka sta Oton I. z bratom Henrikom (941) in kri\xc5\xbearski pridigar Bernard iz Clairvauxa. Nasproti je gotska freska (1400), s prizori iz Marijinega \xc5\xbeivljenja. Poleg tega so tudi tu \xc5\xa1tevilni nagrobni spomeniki._NEWLINE_Pred prehodom se desno odpre, leta 1355 zgrajena Magdalenina kapela, po obnovi stolnice 1855 tudi kapela Kristusovega groba. Od takrat se nahaja v njej izvirni, iz poru\xc5\xa1ene kapelice sv. Mihaela, sveti grob (1435). Oltarna plo\xc5\xa1\xc4\x8da nekdanjega Magdalenega oltarja (1710) visi v Prunkrahmen nad epitafom apostolskega vikarja, naslovnega \xc5\xa1kofa in glasbenika  Agostina Steffanija, ki je umrl v Frankfurtu 1728._NEWLINE_Ozka vrata, ki vodijo v Volilno kapelo (Wahlkapelle), dejanska lokacija kraljevih volitev. Tu je sedem volilnih knezov izbiralo svojega cesarja. Leta 1993 je dobila nova okna, ki prikazujejo abstraktne predstavitve zgodovine kapele. Sedem usnjenih foteljev volilnih knezov in orel v talni plo\xc5\xa1\xc4\x8di so bili pri\xc4\x8da volitvam. Na novem oltarju je triptih s Pasijonom iz 15. stoletja._NEWLINE_V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du kupole, na prehodu, je oltarni otok (Ulrich Hahn 1993), baro\xc4\x8dno razpelo, ki ga je izdelal Andreas Donett v 1720-ih. Na vogalih kora je na severu gotski oltar z apostoli iz 1523 in na jugu Marijin oltar, ki je ju\xc5\xbeno nem\xc5\xa1ko delo 15. stoletja.\n_START_SECTION_\nGlavni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nVisoki kor je najbolje ohranjen del iz srednjega veka, saj mu je bilo ve\xc4\x8dinoma prizaneseno od opusto\xc5\xa1enja v letih 1867 in 1944. Nekaj stopnic pripelje nanj. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je gotski visoki oltar. Tudi tega je izdelal M\xc3\xbcnzenberger iz razli\xc4\x8dnih delov, vendar ve\xc4\x8dina prihaja iz pozabljenega sa\xc5\xa1kega oltarja iz 15. stoletja, ki ga je M\xc3\xbcnzenberger na\xc5\xa1el v zapra\xc5\xa1enem stolpu cerkve sv. Katarine v Salzwedelu. Krila predele prihajajo iz Frankonije._NEWLINE_Na steni apside je freska s prizori Vstajenja. Vendar pa so najpomembnej\xc5\xa1i zakladi kora pridobljen iz \xc4\x8dasa, ko je bile izdelane korne klopi in nad njimi Jernejev friz iz 1407._NEWLINE_Medtem ko je bila ladja uporabljena kot \xc5\xbeupnijska cerkev za ljudi, je kor slu\xc5\xbeil plemenita\xc5\xa1em in kot kolegijska cerkev. Ta razlika se je videla tudi v grobnicah za bogate slavne tudi. Tako se nahaja na severni steni dru\xc5\xbeinska grobnica (1832) Thurn und Taxis. Nasproti je veli\xc4\x8dastna grobnica edinega nem\xc5\xa1kega kralja v stolnici, ki je pokopan v Frankfurtu, leta 1349 umrlega G\xc3\xbcntherja von Schwarzburga. 1352 postavljena sredi kora je Tumbengrab, plo\xc5\xa1\xc4\x8da je bila montirana leta 1743 na ju\xc5\xbeni steni. Ka\xc5\xbee relief kralja v polnem oklepu, z me\xc4\x8dem in \xc5\xa1\xc4\x8ditom in dvema levoma ob nogah. Levo in desno so figure svetnikov in prerokov. Od nekdanjega sarkofaga stoji simbolna plo\xc5\xa1\xc4\x8da njegovih redkih preostalih zaveznikov. Srednjeve\xc5\xa1ka upodobitev kralja presene\xc4\x8da z redko za ta \xc4\x8das realisti\xc4\x8dno podobo._NEWLINE_Severno od kora je kapelica Spe\xc4\x8de Marije, v istoimenskem impresivnem oltarju (1434/38). Na stenah te kapele se je ohranila celotna slika iz 19. stoletja, tudi okno (Dixon, 1881).\n_START_SECTION_\nSeverna pre\xc4\x8dna ladja\n_START_PARAGRAPH_\nV severni pre\xc4\x8dni ladji stoji ve\xc4\x8d dragocenih oltarjev; Anin oltar treh poznogotskih frankovskih figur in v predeli tudi pozno gotski relief Zadnja ve\xc4\x8derja. Na notranjih krilih druga\xc4\x8de neogotskega oltarja (1898) slikarja Heinricha N\xc3\xbcttgensa [6] je ovekove\xc4\x8den zaslu\xc5\xbeen pastor M\xc3\xbcnzenberger in njegovi kolegi, zgodovinar Johannes Janssen, skupaj z njihovimi zavetniki Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kom in Janezom Krstnikom._NEWLINE_Oltar Srca Jezusovega, ki ga je zaklju\xc4\x8dil memmingerski slikar Ivo Strigel 1505, in ga je M\xc3\xbcnzenberger 1868 na\xc5\xa1el v \xc5\xbeupnijski cerkvi v Setu v Graub\xc3\xbcndenu._NEWLINE_Severni portal je \xc5\xbee od leta 1965 nov, bronasta vrata je oblikoval Hans Mettel s patriarhi Stare zaveze._NEWLINE_Na zahodni steni je mogo\xc4\x8de najti nagrobnike iz 14. stoletja, tako 1371 umrlega vikonta grofa iz Friedberga (Hessen) in mestnega \xc5\xbeupana Frankfurta Rudolfa Sachsenhausena, podpornika anti-kralja Guntherja in \xc4\x8dlana glavne patricijske dru\xc5\xbeine, \xc5\xbeupana Johanna von Holzhausena, ki je umrl leta 1393 in njegove \xc5\xbeene Gundula Goldsteyn, umrle 1371. Poleg so \xc5\xa1e druge grobnice dru\xc5\xbeine Thurn und Taxis._NEWLINE_Zgoraj visi velika slika z burno zgodovino: 1627 naslikano Snemanje s kri\xc5\xbea Anthony van Dycka. Prvotno je bila naslikana za nad\xc5\xa1kofa v Mainzu, ki pa je po zaklju\xc4\x8dku ni hotel pla\xc4\x8dati. Jezen slikar dal sliko na koncu siroma\xc5\xa1nim Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanom. Ti so bili zadovoljni z darilom sredi vojne in ga prodali takoj dalje in s tem re\xc5\xa1ili sliko: samostan je kmalu zatem pogorel in od sovra\xc5\xbene vojske. Slika pri\xc5\xa1la v Lihten\xc5\xa1tajnsko pala\xc4\x8do na Dunaju, nato pa v last dru\xc5\xbeine Birkenstock. H\xc4\x8di Antonie se je kasneje poro\xc4\x8dila s frankfurtskim patricijskim sinom, Franzom Brentano, in prinesla sliko v Frankfurt. Po mo\xc5\xbeevi smrti jo je vdova leta 1852 zapustila stolnici sv. Jerneja. Od leta 1952 je slika na sedanjem \xc4\x8dastnem mestu v severni pre\xc4\x8dni lasdji stolnice.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica ima dvoje orgel: glavne orgle v ju\xc5\xbenem transeptu in korne orgle na pevski empori. Oba instrumenta lahko igrata isto\xc4\x8dasno, in tudi manual glavnih orgel in elektri\xc4\x8dni prostostoje\xc4\x8di manual je v zboru. S skupaj 115 registri in 8801 cevmi, so orgle sedme najve\xc4\x8dje v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Glavne orgle s prostimi cevmi v prospektu se nahajajo v ju\xc5\xbenem transeptu. Zgrajene so bile leta 1957 v delavnici Johannesa Klaisa kot Opus 1109 v neobaro\xc4\x8dnem slogu in predane v uporabo 11. junija 1957. Leta 1994 so bile obnovljena in raz\xc5\xa1irjene na 87 registrov in pet manualov; 2008 je bila dopolnjena trompeteria z tubo mirabilis.\n_START_SECTION_\nZvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nDevet tonski zvonovi  stolnice so bili uliti pri Hermann Grosse v Dresdnu leta 1877.  Skupna te\xc5\xbea zvonov je 23.384,5 kg, od tega polovica Gloriosa (veliki zvon). Leta 1987 sta imela Gloriosa in Jernej, ki sta bila ulita z napako, \xc4\x8das zvonjenja podalj\xc5\xa1an za 60 sekund. _NEWLINE_\xc5\xa0tirje zvonovi slu\xc5\xbeijo uri: \xc4\x8detrt ure zvonita najmanj\xc5\xa1i zvon in Janez, polno uro zvonita Salveglocke in Jernej.\n_START_SECTION_\nFrankfurtska stolni\xc4\x8dna pevska \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nFrankfurtski stolni\xc4\x8dni \xc5\xa1olski zbor (nem\xc5\xa1ko: Frankfurter Domsingschule), ustanovljen leta 2011, je me\xc5\xa1an ekumenski otro\xc5\xa1ki in mladinski pevski zbor, ki spremlja ne le ma\xc5\xa1o in poje ve\xc4\x8derne pesmi, ampak tudi na uradnih sprejemih in otvoritvah. Frankfurter Domsingschule je odprt za pevce ne glede na njihovo versko pripadnost, starost, svobodno hodijo na osnovne vaje, imajo redne vaje in dragoceno vadbo ena-na-ena in skupinske vokalne treninge. Ta obse\xc5\xbena glasbena vadba je edinstvena za Frankfurt.\n_START_SECTION_\nPosebnost\n_START_PARAGRAPH_\nNeugodna parcela in sosedje, ki niso hoteli prodati svojih domov za zagotovitev raz\xc5\xa1iritvenega prostora, je arhitekta prisilila, da je \xc5\xa1el v \xc5\xa1irino. Zato je transept dalj\xc5\xa1i kot glavna ladja. Prosta mesta so s\xc4\x8dasoma \xc5\xbertvovali za svojo mestno hi\xc5\xa1o, tako da lahko zgradili vsaj dostojen zahodni stolp v nastalem prostoru. Zato je tudi danes glavni vhod na severni strani cerkve._NEWLINE_Prav tako je sam zahodni stolp edinstven. Namesto obi\xc4\x8dajnega za nem\xc5\xa1ko gotiko luknji\xc4\x8dast zvonik, je tukaj krona kupola z zvonikom: nenavaden prizor, v 15. stoletju kontroverzen, vendar v arhitekturni zgodovini nem\xc5\xa1kega srednjega veka edinstven.'