b"\n_START_ARTICLE_\nDamask\n_START_PARAGRAPH_\nDam\xc3\xa1sk (arabsko \xd8\xaf\xd9\x85\xd8\xb4\xd9\x82 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb4\xd8\xa7\xd9\x85, Dima\xc5\xa1k a\xc5\xa1-\xc5\xa0am) je glavno mesto Sirije in eno najstarej\xc5\xa1ih mest na svetu. \xc4\x8ceprav arabsko mesto pogosto skraj\xc5\xa1ajo v Dima\xc5\xa1k, ga njegovi me\xc5\xa1\xc4\x8dani, pa tudi Sirijci in prebivalci sosednjih arabskih dr\xc5\xbeav pogovorno imenujejo a\xc5\xa1-\xc5\xa0am. Slovensko ime izhaja prek latinskega imena\xc2\xa0\xc2\xbbDamascus\xc2\xab\xc2\xa0iz gr\xc5\xa1kega\xc2\xa0\xc2\xbb\xce\x94\xce\xb1\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x83\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82\xc2\xab, to pa nadalje iz aramejskega imena za mesto,\xc2\xa0\xc2\xbb\xd7\x93\xd7\xa8\xd7\x9e\xd7\xa9\xd7\xa7\xc2\xab\xc2\xa0Darme\xc5\x9beq._NEWLINE_Damask le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 80 km od Sredozemskega morja pod Antilibanonskimi gorami. Obdaja ga oaza Guta (\xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xba\xd9\x88\xd8\xb7\xd8\xa9), ki jo napaja reka Barada.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLega ob oazi, ki jo napaja reka Barada, je povzro\xc4\x8dila, da je bilo obmo\xc4\x8dje Damaska poseljeno \xc5\xbee zgodaj in da se Damask pona\xc5\xa1a kot eno izmed mest z najdalj\xc5\xa1o nepretrgano poselitvijo na svetu. Najstarej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ke najdbe segajo v 4. in 3. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t., najstarej\xc5\xa1a znana omemba mesta kot Dima\xc5\xa1ka je na glinenih tablicah iz Marija iz pribli\xc5\xbeno leta 2500 pr. n. \xc5\xa1t., le nekoliko mlaj\xc5\xa1e so tablice iz Elbe, ki mesto omenjajo kot Dimaski._NEWLINE_Okoli leta 2000 pr. n. \xc5\xa1t. so se na obmo\xc4\x8dju mesta naselili Amoriti, sode\xc4\x8d pa zapisih iz Amarne pa je okoli 500 let kasneje mesto pre\xc5\xa1lo pod vpliv egip\xc4\x8danskega faraona Tutmozisa III. S\xc4\x8dasoma so ga zavzeli Hititi._NEWLINE_Okoli leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t. so se v njem nastanili Aramejci in med 10. in 8. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t. je Aram Damascus bil sredi\xc5\xa1\xc4\x8de aramejskega kraljestva, ki se je ve\xc4\x8dkrat spopadlo z judovskimi kraljestvi, kar je zabele\xc5\xbeeno tudi v Stari zavezi._NEWLINE_Leta 732 pr. n. \xc5\xa1t. so mesto zavzeli Asirci pod vodstvom Tiglata Pileserja III., leta 572 pr. n. \xc5\xa1t. so jim sledili Neobabilonci pod vodstvom Nebukadnezarja II., leta 539 pr. n. \xc5\xa1t. pa \xc5\xa1e Perzijci pod vodstvom Kira II._NEWLINE_Leta 332 pr. n. \xc5\xa1t., ko je Aleksander Veliki pri Isu premagal Perzijce, je Damask osvojil Aleksandrov general Parmenion. V tem \xc4\x8dasu je mesto prvi\xc4\x8d dobilo pravokotno zasnovo ulic. Po Aleksandrovi smrti sta se za prevlado nad mestom bojevali dinastiji Selevkidov in Ptolemidov, dokler ni po zatonu obeh v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. mesta k svojemu kraljestvu priklju\xc4\x8dil nabatejski kralj Aretas III._NEWLINE_Leta 64 pr. n. \xc5\xa1t., ob rimski osvojitvi Sirije, je bil Damask razmeroma nepomeben, tako so ga pustili pod uradnim nabatejskim nadzorom, \xc4\x8deprav je dejansko bil na pol neodvisna mestna dr\xc5\xbeava. \xc5\xa0ele leta 54 je pre\xc5\xa1el pod neposredno rimsko oblast, s \xc4\x8dimer se mu je ponovno vrnil pomen. Leta 117 ga je Hadrijan povi\xc5\xa1al v metropolis, leta 222 pa Severij v kolonijo. Ob stabilnih razmerah v rimskem imperiju je zacvetela trgovina in Damask je zaradi lege ob kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du karavanskih poti imel od tega velike dobi\xc4\x8dke. V tem \xc4\x8dasu so v mestu potekala obse\xc5\xbena gradbena dela, mestno obzidje so utrdili in namestili mestna vrata, raz\xc5\xa1irjena Via Recta je postala s kolonado obdan decumanus maximus, zgradili so akvadukte in prenovili namakalni sistem \xc5\xa1e iz aramejskega obdobja. V obdobju Bizantincev od 4. stoletja dalje se je v mestu uveljavilo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in Damask je postal sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije._NEWLINE_Leta 612 so ga za kratek \xc4\x8das zavzeli sasanidski Perzijci, vendar ga je \xc5\xbee leta 628 ponovno osvojil Heraclius. \xc5\xbde sedem let zatem ga je zasedel arabski vojskovodja Khalid Ibn al-Valid, se nato umaknil proti jugu, ob reki Jarmuk odlo\xc4\x8dilno potolkel Heracliusa in nato leta 636 za stalno zavzel Damask, ki je spo\xc4\x8detka bil nepomembno provincialno mesto v senci Medine. Leta 661 se je guverner Muavija oklical za kalifa in tako postal za\xc4\x8detnik dinastije Omajadov. V tem \xc4\x8dasu je Damask postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de islamskega imperija, znova sta zacvetela tako Damask kot obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Sirije in nastala je slovita mo\xc5\xa1eja Omajadov._NEWLINE_Leta 750 so Omajade nasledili Abasidi, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de islamskega imperija se je preselilo v Bagdad, Damask pa se je zna\xc5\xa1el v senci vplivnih sfer Bagdada, Kaira, Mosula in Alepa. V 9. stoletju je pre\xc5\xa1el pod Tulunide, zatem pod Ik\xc5\xa1idide in Fatimide, dokler ni leta 1076 pre\xc5\xa1el pod seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ke Turke. V 12. stoletju so ga trikrat napadli kri\xc5\xbearji, vendar ga niso nikoli osvojili. Leta 1154 ga je zavzel Nuredin iz Alepa, leta 1174 pa Saladin, ki je strmoglavil Fatimide v Egiptu in osnoval dinastijo Ajubidov. Tako pod Nuredinom kot Saladinom je Damask zaradi upora proti kri\xc5\xbearjem znova postal politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Leta 1260 so ga razdejali Mongoli in kon\xc4\x8dali z ajubidsko vladavino. Mongole so kmalu premagali Mameluki in zavladali v Siriji. Damask je znova do\xc5\xbeivel razcvet (zlasti pod Bajbarsom in Tengizom) in bil poleg Kaira druga prestolnica. Leta 1400 ga je mongolski vladar Timurlenk poru\xc5\xa1il do tal in mesto si vse do konca ponovno vzpostavljene mamelu\xc5\xa1ke vladavine ni ve\xc4\x8d opomoglo._NEWLINE_Leta 1516 je Selim I. dana\xc5\xa1njo Sirijo priklju\xc4\x8dil Otomanskemu imperiju in Damask je postal ena pomembnih postaj had\xc5\xbea v Meko, guvernerji pa so dobili veliko stopnjo avtonomije. \xc5\xbde prvi pa\xc5\xa1a Janbirdi Al-Ghazali je tako oklical popolno neodvisnost in mesto je tako ob tur\xc5\xa1kem ponovnem zavzetju leta 1521 utrpelo precej\xc5\xa1njo \xc5\xa1kodo. Nekoliko si je opomogel v 18. stoletju, ko so vladali guvernerji iz dru\xc5\xbeine Azem. Za\xc4\x8detek 19. stoletja je prinesel nezadovoljstvo zaradi stagnacije in korupcije. V Egiptu se je leta 1805 uprl Mohamed Ali, kmalu se je uporu pridru\xc5\xbeil Damask in leta 1832 je nadzor nad mestom prevzel Alijev sin Ibrahim Pa\xc5\xa1a. V kratkem obdobju njegove vladavine se je stanje nekoliko izbolj\xc5\xa1alo, vendar se je po ponovni vzpostavitvi otomanske nadvlade leta 1840 znova nadaljevala stagnacija. Leta 1860 je v gorovju Libanon pri\xc5\xa1lo do spopadov med maroniti in druzi. Nemiri so se raz\xc5\xa1irili tudi v Damask in po pokolu se je mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1al dele\xc5\xbe kristjanov v mestu. Konec 19. stoletja, v obdobju Midhat Pa\xc5\xa1e, se je stanje znova nekoliko izbolj\xc5\xa1alo, Damask pa je s \xc5\xa1tevilnimi intelektualci postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de arabskega nacionalizma._NEWLINE_Pomen se mu je strate\xc5\xa1ko pove\xc4\x8dal ob izbruhu 1. svetovne vojne in njegov padec v roke antantnih sil leta 1918 je simboli\xc4\x8dno napovedal konec Otomanskega imperija. Kljub \xc5\xbeeljam po neodvisni Siriji je bil leta 1920 z dovoljenjem Dru\xc5\xa1tva narodov uveden francoski mandat s sede\xc5\xbeem v Damasku. Leta 1925 je izbruhnil protifrancoski upor, ki se je kon\xc4\x8dal s francoskim bombardiranjem in veliko \xc5\xa1kodo. Do novega obstreljevanja mesta je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1e ob nemirih leta 1945, kmalu pa so se francoske in britanske enote umaknile in Damask je postal prestolnica neodvisne Sirije.\n_START_SECTION_\nVerski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nPo zgodbi iz Nove zaveze naj bi bil sveti Pavel na poti v Damask, da bi obra\xc4\x8dunal s kristjani, ki so verske obrede opravljali kar v sinagogah, ko je do\xc5\xbeivel razsvetljenje in se spreobrnil v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, po bo\xc5\xbejem navodilu pa ga je krstil Ananias. Ker si je s to spreobrnitvijo nakopal bes dama\xc5\xa1\xc4\x8danskih Judov, je bil prisiljen pobegniti iz mesta. Pri tem so mu pomagali njegovi u\xc4\x8denci, ki so ga v ko\xc5\xa1ari spustili \xc4\x8dez pono\xc4\x8di zaprta vrata 'Bab Kisan ob ju\xc5\xbeni stranici starega mesta. Ko je Mohamed z gore Kasjun zagledal dama\xc5\xa1\xc4\x8danke vrtove, je po legendi rekel, da je sleherniku dano kve\xc4\x8djemu enkrat do\xc5\xbeiveti raj, zato se naj bi odrekel obisku mesta, da bi si s tem zagotovil vstop v posmrtni\xc2\xa0\xc2\xbbpravi\xc2\xab\xc2\xa0raj. V osmem in devetem stoletju je bil Damask sede\xc5\xbe omajadskih kalifov. Zategadelj \xc5\xa1tejejo Damask za enega centrov svoje vere tako kristjani kot muslimani.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nStari del mesta je obzidan, vendar je danes ve\xc4\x8dji del obzidja skrit za zgradbami. Njegova mre\xc5\xbeasta zasnova ulic izvira iz \xc4\x8dasov helenizma. V preteklosti je mesto bilo razdeljeno na muslimanski (zahodni) del, kr\xc5\xa1\xc4\x8danski del na severovzhodu ter judovski del na jugovzhodu. Danes ti predeli niso ve\xc4\x8d medsebojno lo\xc4\x8deni._NEWLINE_V obdobju helenizma je tako nastala tudi znamenita ulica Via Recta (\xc2\xbbravna ulica\xc2\xab, \xc4\x8deprav v dol\xc5\xbeini 1,3\xc2\xa0km dvakrat rahlo spremeni smer), ki te\xc4\x8de od zahodnih vrat Bab al-D\xc5\xbeabije (zahodni del se danes imenuje \xc5\xa0aria Madhat Pa\xc5\xa1a) do vzhodnih vrat Bab a\xc5\xa1-\xc5\xa0arki (vzhodni del ulice se po teh vratih danes imenuje \xc5\xa0aria Bab \xc5\xa0arki). v \xc4\x8dasu Rimljanov je postala glavna ulica decumanus maximus, ob njej je bila postavljena kolonada in bila raz\xc5\xa1irjena na 26 metrov (danes je precej o\xc5\xbeja). Nekoliko bli\xc5\xbeje vzhodnemu kot zahodnemu koncu \xc5\xa1e danes stojijo ostanki rimskega slavoloka, kjer je v\xc4\x8dasih tekla meja med muslimanskim in kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim delom mesta._NEWLINE_Znotraj severozahodnega\xc2\xa0\xc2\xbbkvadranta\xc2\xab\xc2\xa0stoji verjetno najve\xc4\x8dja mestna znamenitost, mo\xc5\xa1eja Omajadov, ki je podrobneje opisana v lo\xc4\x8denem \xc4\x8dlanku._NEWLINE_Severno od mo\xc5\xa1eje Omajadov stoji Saladinova grobnica, glede na Saladinov pomen presenetljivo skromna in majhna. Kupolasto stavbo so kot del medrese postavili leta 1196, tri leta po Saladinovi smrti. Leta 1898, ko jo je obiskal nem\xc5\xa1ki cesar Viljem II., je bila v tako slabem stanju, da se jo je odlo\xc4\x8dil obnoviti. Danes sta v njej dva sarkofaga. V prvotnem lesenem so \xc5\xa1e danes Saladinovi posmrtni ostanki, sosednjega iz belega marmorja pa so postavili z Viljemovo finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8djo._NEWLINE_Na severozahodnem vogalu starega mesta stoji citadela. Postavljena je bila v \xc4\x8dasu Dioklecijana kot utrdba, Bizantinci so jo raz\xc5\xa1irili na dana\xc5\xa1njo velikost, prezidovali in utrjevali so jo \xc5\xa1e seld\xc5\xbeuki in Saladin, njegov brat Al Adil, leta 1260 so jo uni\xc4\x8dili mongoli, nato so jo obnovili Mameluki in Mongoli znova dvakrta uni\xc4\x8dili. Nato je njen pomen upadel vse do sirske neodvisnosti, ko je nekaj \xc4\x8dasa slu\xc5\xbeila kot voja\xc5\xa1nica, zatem zapor, danes pa jo obnavljajo._NEWLINE_Azemova pala\xc4\x8da stoji ju\xc5\xbeno od mo\xc5\xa1eje Omajadov. Na kraju, kjer je \xc5\xbee prej stala pala\xc4\x8da mamelu\xc5\xa1kega guvernerja Tengiza, je v letih 1749 - 1752 otomanski guverner Asad Pa\xc5\xa1a al-Azem \xc4\x8dudovito okra\xc5\xa1eno pala\xc4\x8do. Danes je v njej urejen muzej ljudske tradicije._NEWLINE_Na skrajnem vzhodu starega mesta, nekoliko severno od Vie Recte, stoji Ananijeva hi\xc5\xa1a (od mo\xc5\xbea, ki je krstil sv. Pavla). V kleti je danes urejena manj\xc5\xa1a cerkev. Na kraju same Ananijeve hi\xc5\xa1e so rimske oblasti sprva zgradile lasten tempelj, da bi kristjane odvrnile od \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja tega kraja, dana\xc5\xa1nja cerkev je nastala \xc5\xa1ele v \xc4\x8dasu Bizantincev._NEWLINE_S sv. Pavlom so povezana tudi Kisanska vrata (Bab Kisan) ob jugovzhodnem odseku obzidja. Ko je sv. Pavel moral pobegniti pred razjajenimi Judi (ker je zaradi spreobrnitve v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo opustil svoj prvotni namen pregnati kristjane iz sinagog). Pri pobegu so mu pomagali njegovi u\xc4\x8denci, kiso ga v ko\xc5\xa1ari spustili z vrat na prostost. Danes na mestu teh vrat stoji gr\xc5\xa1kopravoslavna kapela novej\xc5\xa1ega datuma._NEWLINE_Zuanj starega mesta stoji trg, zna kot Merd\xc5\xbeeh, \xc4\x8deprav se uradno na \xc4\x8dast \xc5\xbertev francosge bombardiranja leta 1925 imenuje Trg mu\xc4\x8denikov. Pred stoletjem je bil glavno mestno prometno vozli\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer se je stikalo 6 tramvajskih prog (Damask je namre\xc4\x8d bil prvo mesto v Otomanskem imperiju, ki je dobilo elektri\xc4\x8dni tramvaj, danes pa so tramvaji ukinjeni). Danes na trgu stoji steber, ki so ga postavili ob dograditvi telegrafske povezave Damaska in Medine, prve telegrafske povetzave na Bli\xc5\xbenjem vzhodu._NEWLINE_Narodni muzej se pona\xc5\xa1a z bogatimi arheolo\xc5\xa1kimi zbirkami iz vse dr\xc5\xbeave. Ena njegovih najve\xc4\x8djih znamenitosti je iz Dura-Europosa prene\xc5\xa1ena s freskami poslikana sinagoga._NEWLINE_Severno od mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da se nahaja predel Salihija ob vzno\xc5\xbeju Kasjuna. Poseljen je bil v 12. stoletju, ko je Nuredin tam naselil begunce iz zasedenega (od kri\xc5\xbearjev) Jeruzalema, da bi s tem zmanj\xc5\xa1al vpliv znotraj mestnega obzidja mo\xc4\x8dne \xc5\xa1ole \xc5\xa0affi. S\xc4\x8dasoma so se tja preselili nekateri vplivnej\xc5\xa1i me\xc5\xa1\xc4\x8dani in tam zgradili mavzoleje, mo\xc5\xa1eje in medrese. Ve\xc4\x8dina teh znamenitosti je danes nedostopnih javnosti, sta pa zato odprti dve mo\xc5\xa1eji. Mo\xc5\xa1eja Mohi ud-Din je \xc5\xa1e danes romarski cilj prista\xc5\xa1ev sufizma, saj je v njej pokopan tudi eden od za\xc4\x8detnikov tega gibanja, Mohi ud-Din Ibn al-Arabi. Samo mo\xc5\xa1ejo so sicer zgradili \xc5\xa1ele v 16. stoletju nad prerokovim grobom. Druga je mo\xc5\xa1eja Hanbala iz 13. stoletja._NEWLINE_Dama\xc5\xa1\xc4\x8dansko jeklo je med kri\xc5\xbearji u\xc5\xbeivalo miti\xc4\x8den ugled; za vzor\xc4\x8dasto jeklo se \xc5\xa1e vedno uporablja izraz\xc2\xa0\xc2\xbbdama\xc5\xa1\xc4\x8dansko\xc2\xab. Vzor\xc4\x8dasto bizantinsko in kitajsko svileno blago, s katerim se je trgovalo po Svileni cesti, ki je tekla skozi Damask, je dalo tudi ime vrsti svile (\xc2\xbbdamask\xc2\xab)._NEWLINE_Po Damasku se ve\xc4\x8d ameri\xc5\xa1kih mest imenuje Damascus, nahajajo se v naslednjih zveznih dr\xc5\xbeavah: Maryland, Oregon, Pensilvanija in Virginija"