b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Janeza Krstnika, Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nAgnes von Hohenstaufen, h\xc4\x8di cesarja Henrika IV., in \xc5\xbeena vojvode Friderika \xc5\xa0vabskega je izgubila poro\xc4\x8dni prstan, medtem ko je bila na lovu v dolini reke Rems. V obupu je obljubila, da bo zgradila cerkev na mestu, kjer bodo na\xc5\xa1li poro\xc4\x8dni prstan. Prstan je bil na mestu sedanje cerkve sv. Janeza v rogovju ubitega jelena in tako je Agnes von Hohenstaufen na tem mestu zgradila cerkev.\n_START_SECTION_\nArhitekturna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKdaj in kdo je zgradil cerkev danes ni mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti. Obstaja sum, da sta na tem mestu \xc5\xbee obstajali dve predhodnici. Prva omemba cerkve kot sv. Janeza v Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd je iz leta 1225, kot del \xc4\x8dude\xc5\xbene zgodbe o Caesariusu von Heisterbachu. Obi\xc4\x8dajno je \xc4\x8das gradnje dolo\xc4\x8den v obdobju 1210-1230._NEWLINE_V 15. stoletju so bile narejene spremembe. Dobila je gotske elemente, \xc5\xa1e zlasti obokan gotski kor z 5/8 polami, ob strani so postavili stranski ladji in zgradili gotska okna s krogovi\xc4\x8djem na severni strani, jugu in zahodu. Leta 1429 je bil posve\xc4\x8den novogotski oltar._NEWLINE_Leta 1706 je bila cerkev svetega Janeza spet spremenjena. Notranjost je bila barokizirana, med drugim z izdelavo \xc5\xa1tukatur._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja strukturna sprememba se je zgodila v obdobju historicizma, ko je bila cerkev sv. Janeza pod vodstvom arhitekta Hermanna Steinsdorff (1842-1917) reromanizirana. Kor je bil v veliki meri poru\xc5\xa1en, nadomestil ga je neoromanski kor, stranski ladji sta bili ponovno zni\xc5\xbeani, okna so dobila nazaj romansko obliko. Poslikava cerkve sega v leta 1878-1879, delo rottenbur\xc5\xa1kega umetnika in cerkvenega slikarja Carla Dehnerja._NEWLINE_Od leta 2008 je cerkev svetega Janeza obnovljena na ve\xc4\x8d odsekih. Ker sodi stavba k stolnici Svetega Kri\xc5\xbea, je ta tudi vodila obnovitvena dela.\n_START_SECTION_\nZvonik\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja zvonika ni znana. Zato menijo, da je bil zgrajen med letoma 1240-1250. Bil je prvi, samostoje\xc4\x8di in je najvi\xc5\xa1ja stavba v Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd._NEWLINE_Stolp je razdeljen na tri dele. Na kvadratnih temeljih na dolgih nagnjenih povr\xc5\xa1inah, ki so pridobljene iz pravokotne v kvadratno obliko. Zaklju\xc4\x8dek je dvonadstropen osmerokoten prostor za zvonove in koni\xc4\x8dast zaklju\xc4\x8dek. Loki zvo\xc4\x8dnih odprtin zvonika \xc5\xbee imajo zgodnje gotske elemente._NEWLINE_Med letoma 1959 in 1970 je bil stolp stati\xc4\x8dno zavarovan in obnovljen, a ima zvonik naklon pribli\xc5\xbeno en meter._NEWLINE_Od leta 2006, stolp je odprt. Nanj se lahko povzpne od maja do oktobra, zagotavlja dober razgled nad Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd.\n_START_SECTION_\nMere\n_START_PARAGRAPH_\nSkupna dol\xc5\xbeina zna\xc5\xa1a 53 m, glavna ladja 36 m in kor 17 m. Notranja \xc5\xa1irina je 25\xe2\x80\x9328 m. Zvonik je visok 48 m.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nIz obdobja romanike je mogo\xc4\x8de najti le nekaj primerov. Notranjost je \xc5\xa1e posebej neo-romanska. Od 1870 dalje so ustvarili steno, strop in vitraje, oltar, stranski oltar, ambone, cerkvene klopi in orgle. Freske je oblikoval Carl Dehner od Rottenburga._NEWLINE_V stranskih ladjah bazilike je M\xc3\xbcnsterbauh\xc3\xbctte Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd in se uporablja kot javni lapidarij, ki nadome\xc5\xa1\xc4\x8da stolnico za prikaz skulptur, ki tako lahko na voljo. Dolgoro\xc4\x8dno na\xc4\x8drtujejo M\xc3\xbcnsterbauh\xc3\xbctte spremeniti v muzej, saj je cerkev sv. Janeza oslabljena v svojem delovanju._NEWLINE_Od leta 2005 so klopi odstranili in jih zamenjali s stoli.\n_START_SECTION_\nStaufische Madonna\n_START_PARAGRAPH_\nIz leta 1972 je romanski Marijin steber, ki se imenuje tudi Staufische Madonna, in se nahaja v notranjosti pod kornim lokom. Pred tem je bil pritrjen na ju\xc5\xbeni strani cerkve, kjer je zdaj reprodukcija. Prvotno je bil v stolnici. \xc5\xa0e vedno kip obravnavajo kot najbolj dragoceno skulpturo v mestu Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd in je ocenjena da datira v 12. stoletje (Hermann Kissling). Neposredni model te figure Marije \xc5\xa1e ni bil dokazan, pravijo pa, da je del skupine Marije z otrokom okoli Nikopoia._NEWLINE_Kip je bil prikazan med drugim 2010/11 na razstavi Die Staufer und Italien v muzeju Reiss-Engelhorn v Mannheimu.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev Sv Janeza je imela od leta 1775 verjetno majhne orgle v obmo\xc4\x8dju prezbiterija. Naslednje je izdelal Josef Neher, graditelj orgel iz mesta Dothumbkus Debler, to \xc5\xbee potem ko so luterani prevzeli avgu\xc5\xa1tinsko cerkev, in so orgle padle kot \xc5\xbertev sekularizacije. Nadalje so ugotovili, da so bile to orgle "malo \xc5\xa1ibke izdelave". Med spremembami iz let 1869-1880 je empora na zahodni strani. Za to je ustrezen instrument zgradilo podjetje Weigle leta 1879. Zgodovinske Weiglejeve orgle so bile izro\xc4\x8dene sredi 1880._NEWLINE_Orgle so bile ve\xc4\x8dinoma nespremenjena \xc5\xbee od 19. stoletja in so bile mo\xc4\x8dno prizadete od vlage in lesnih zajedavcev. Cevi so leta 1917 uporabili za proizvodnjo voja\xc5\xa1ke opreme v prvi svetovni vojni. Graditelj orgel Walker je kasneje nadomesti manjkajo\xc4\x8de cevi. To so ene od redkih preostalih mehansko nadzorovanih orgel te dobe. Na pobudo donatorjev in stolnega organista Stephana Becka je bila izvedena obse\xc5\xbena prenova, ki jo je izvedla firma Klais v letih 2009-2012, v kateri so med drugim nadomestili 61 cevi. Ker se cerkev Sv. Janeza ne uporablja ve\xc4\x8d za redne ma\xc5\xa1e, uporabljajo orgle zlasti v \xc5\xa1tevilnih kulturnih prireditvah, tudi med festivalom evropske cerkvene glasbe.\n_START_SECTION_\nPokopali\xc5\xa1ka kapela Sv. Vida\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev Sv Janeza je obdana s pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dem. Severno od cerkve sv. Janeza in na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du stoji kapela sv. Vita, ki je bili prvi\xc4\x8d omenjena v listinah leta 1387. Leta 1409 kot ab Karner je imela kapela poligonalen kor in je bila uporabljena na dveh ravneh, pri \xc4\x8demer obstaja sum, da je spodaj kripta. To kapelo so skladu s karolin\xc5\xa1ko tradicijo povezovali s sv. Fulradom. Leta 1803 je bila kapela v lu\xc4\x8di sekularizacije poru\xc5\xa1ena, da bi naredili prostor za parade voja\xc5\xa1nice Prediger. _NEWLINE_V oktobru 1972 so v skladu s \xc5\xa1tudijo gm\xc3\xbcndskega profesorja Hans-Wolfgang B\xc3\xa4chleja izvedli kratka izkopavanja. Poleg oltarja so na\xc5\xa1li ostanke tal. Tloris je bil nato vklju\xc4\x8den v plo\xc4\x8dnik na severovzhodni strani trga, in vgrajen v vodomet.'