b'\n_START_ARTICLE_\nOperacija Gladio\n_START_PARAGRAPH_\nGl\xc3\xa1dio (po latinskem gladio - me\xc4\x8d) je ime skrivne organizacije in dejavnosti NATO po drugi svetovni vojni v Italiji. Podobne organizacije so delovale v vseh drugih dr\xc5\xbeavah zahodne Evrope, \xc4\x8dlanicah NATA, pa tudi v nekaterih nevtralnih dr\xc5\xbeavah. Kodna imena organizacij so bila razli\xc4\x8dna, uveljavilo pa se je posplo\xc5\xa1enje: Gladio ozna\xc4\x8duje poleg italijanske tudi vse podobne organizacije. Namen Gladia je bil usposobiti posameznike, enote in mre\xc5\xbeo za delovanje v zaledju po morebitni invaziji sil Var\xc5\xa1avskega pakta. Tajnost je bila zahtevana \xc5\xbee zato, da organizacije invazijske sile ne bi takoj onesposobile. Ker do v spopadov \xc4\x8dasu hladne vojne ni pri\xc5\xa1lo, so organizacije Gladio delovale predvsem na notranje-politi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju z akcijami, ki naj bi prepre\xc4\x8dile uveljavljanje komunisti\xc4\x8dnih in drugih levi\xc4\x8darskih sil._NEWLINE_Strategija delovanja organizacij Gladio je vklju\xc4\x8devala ustvarjanje ozra\xc4\x8dja negotovosti z akcijami, ki so jih pripisali levi\xc4\x8darskim skupinam. Po strate\xc5\xa1kem na\xc4\x8drtu NATO je bilo potrebno za vsako ceno prepre\xc4\x8diti prevzem oblasti s strani komunistov zlasti v Italiji, kjer so bile komunisti\xc4\x8dne stranke najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e._NEWLINE_Dolgoletni predsednik italijanske vlade Andreotti je leta 1990 priznal obstoj Gladia, zanikal pa je soudele\xc5\xbebo organizacije v \xc5\xa1tevilnih bombnih napadih v\xc2\xa0\xc2\xbbsvin\xc4\x8denih letih\xc2\xab, 60-tih do 80-tih let 20. stoletja. Parlamentarni komisiji, ki je raziskovala bombne napade je predlo\xc5\xbeil seznam 622 civilistov, ki naj bi pripadali Gladiu in zatrdil, da je 127 skladi\xc5\xa1\xc4\x8d oro\xc5\xbeja \xc5\xbee razpu\xc5\xa1\xc4\x8denih. Pri\xc4\x8danja pred komisijo (Commissione Stragi) je razkrilo povezave med Gladiom in neofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnimi skupinami ter celo z organizacijo Rde\xc4\x8dih brigad. Povezave so razumljive \xc5\xbee zaradi skupnega interesa: onemogo\xc4\x8diti dostop komunisti\xc4\x8dni stranki do vzvodov oblasti, celo za ceno izrednega stanja v dr\xc5\xbeavi, ki bi bilo posledica teroristi\xc4\x8dnih akcij. Vrhunec dogajanja je bil umor ministrskega predsednika Alda Mora, ki je pripravljal\xc2\xa0\xc2\xbbzgodovinski kompromis\xc2\xab\xc2\xa0med kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko demokracijo in komunisti\xc4\x8dno stranko Italije. Ugrabljen je bil 16. marca 1978 le dan po sklenitvi na\xc4\x8delnega dogovora o sodelovanju. Neposredne povezave med organizacijo Gladio in umorom Alda mora niso potrjene z dokazi, je pa Gladio upo\xc5\xa1tevan v nekaterih hipotezah o ozadju tega politi\xc4\x8dnega umora._NEWLINE_Nekatera pri\xc4\x8danja ka\xc5\xbeejo na udele\xc5\xbebo ameri\xc5\xa1ke obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne agencija (CIA), vsaj pri oskrbi z oro\xc5\xbejem. Ameri\xc5\xa1ko zunanje ministrstvo zanika udele\xc5\xbebo organizacije v teroristi\xc4\x8dnih akcijah.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni in propagandni spori\n_START_PARAGRAPH_\nObstoj operacije Gladio v ve\xc4\x8dini zahodno-evropskih dr\xc5\xbeav ostaja sporna, kljub \xc5\xa1tevilnim objavam._NEWLINE_\xc5\xa0vicarski zgodovinar Daniele Ganser je objavil obse\xc5\xbeno \xc5\xa1tudijo o operaciji Gladio. Po nekaterih kritikah naj bi bil pod vplivom sovjetskih propagandnih ponaredkov. Osnove za \xc5\xa1tudijo so nastale v letih 2003 - 2006, ko je bil Ganser vi\xc5\xa1ji raziskovalec na centru za varnostne \xc5\xa1tudije na Zveznem in\xc5\xa1titutu za tehnologijo v Z\xc3\xbcrichu (ETH), v Centru za varnostne \xc5\xa1tudije (Center for Security Studies (CSS)).\n_START_SECTION_\nResolucija Evropskega parlamenta o Gladiu\n_START_PARAGRAPH_\nEvropski parlament je 22. novembra 1990 sprejel resolucijo  s katero je obsodil Gladio in zahteval polno preiskavo - ki \xc5\xa1e ni opravljena - ter popolno odstranitev teh paravoja\xc5\xa1kih struktur.'