b'\n_START_ARTICLE_\nBoke\n_START_PARAGRAPH_\nBok\xc3\xa9 (tudi bok\xc3\xa9h, angle\xc5\xa1ko bokeh) je v fotografiji zabrisanost ali subjektivna estetska kakovost zabrisanosti v delih slike, ki so zunaj gori\xc5\xa1\xc4\x8da, oziroma na\xc4\x8din kako objektiv prika\xc5\xbee svetlobne to\xc4\x8dke zunaj gori\xc5\xa1\xc4\x8da. Razlike v aberaciji objektiva in oblika zaslonke povzro\xc4\x8dajo, da nekateri objektivi razma\xc5\xbeejo sliko na na\xc4\x8din, ki je prijeten za oko, nekateri pa tvorijo zabrisane slike, ki so neprijetne ali odvra\xc4\x8dajo\xc4\x8de. Zaradi tega lo\xc4\x8dimo \xc2\xbbdobri\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbslabi\xc2\xab\xc2\xa0boke. Boke se pojavi v delih prizora, ki le\xc5\xbeijo zunaj globinske ostrine. Fotografi v\xc4\x8dasih namensko uporabljajo tehniko plitkega gori\xc5\xa1\xc4\x8da za slike z izrazitimi deli zunaj gori\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Boke se najve\xc4\x8dkrat vidi okrog majhnih to\xc4\x8dk ostre svetlobe v ozadju, kot so zrcalni odboji in svetlobni viri, zaradi \xc4\x8desar je velikokrat povezan s tak\xc5\xa1nimi podro\xc4\x8dji. Druga\xc4\x8de pa ni omejen le na ostro svetlobo, saj se slika zabri\xc5\xa1e povsod kjer ni v gori\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz boke izhaja iz japonske besede boke (\xe6\x9a\x88\xe3\x81\x91 ali \xe3\x83\x9c\xe3\x82\xb1), kar pomeni lisa ali meglica, samostalni\xc5\xa1ke oblike glagola bokeru (\xe6\x9a\x88\xe3\x81\x91\xe3\x82\x8b), zabrisati, zamazati, oziroma od boke-ad\xc5\xbei (\xe3\x83\x9c\xe3\x82\xb1\xe5\x91\xb3), kakovost zabrisanosti. Japonski izraz boke se rabi tudi v smislu mentalne zamegljenosti ali senilnosti._NEWLINE_Angle\xc5\xa1ki zapis bokeh se je raz\xc5\xa1iril leta 1997 v reviji Photo Techniques, ko je tedanji urednik Mike Johnston naro\xc4\x8dil tri \xc4\x8dlanke o tej temi za izvod marec/april 1997. Spremenil je \xc4\x8drkovanje in predlagal pravilno izgovorjavo angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dim. Zapisal je: \xc2\xbbIzgovarja se pravilno z bo kot pri bone, in ke kot pri Kenneth, z enakim poudarkom na obeh zlogih\xc2\xab. Zapis bokeh je zamenjal predhodni zapis boke, ki se je rabil vsaj od leta 1996, ko ga je predlagal tudi Merklinger._NEWLINE_Angle\xc5\xa1ki izraz bokeh se je pojavil v knjigah o fotografiji vsaj od leta 1998.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se kakovost slike te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8di, jo nekateri objektivi izbolj\xc5\xa1ujejo s pomo\xc4\x8djo bolj subjektivno prijetnih obmo\xc4\x8dij zunaj gori\xc5\xa1\xc4\x8da. Dobri boke je posebej pomemben za objektive z veliko zaslonko, makroobjektive in dolge teleobjektive, saj je pri njih globinska ostrina majhna. Boke je pomemben tudi za srednje \xc2\xbbportretne\xc2\xab\xc2\xa0teleobjektive (obi\xc4\x8dajno 85-150 mm v formatu 35 mm), ker v portretni fotografiji fotograf obi\xc4\x8dajno \xc5\xbeeli ohranjati majhno globinsko ostrino, da dose\xc5\xbee nefokusirano ozadje in poudari osebo._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnosti bokeja se lahko dolo\xc4\x8dijo s pregledom kroga raztrosa slike. V obmo\xc4\x8djih zunaj gori\xc5\xa1\xc4\x8da, vsaka svetlobna to\xc4\x8dka postane slika zaslonke, v splo\xc5\xa1nem bolj ali manj okrogli disk. Odvisno od popravka objektiva za sferno aberacijo je lahko disk enakomerno osvetljen, svetlej\xc5\xa1i na robu ali svetlej\xc5\xa1i proti sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. Pri objektivih s slabo popravo sferne aberacije bo za to\xc4\x8dke zunaj gori\xc5\xa1\xc4\x8da pred gori\xc5\xa1\xc4\x8dno ravnino ena vrsta diskov, za ravnino pa druga vrsta. To je dejansko lahko za\xc5\xbeeleno, saj zabrisani krogi, ki so ob robu temnej\xc5\xa1i, tvorijo manj dolo\xc4\x8dene oblike, ki se gladko zlijejo z okoli\xc5\xa1ko sliko. Podjetja, ki izdelujejo objektive, na primer Nikon in Canon, izdelujejo objektive z dolo\xc4\x8denimi nadzori za spremembo upodobitve obmo\xc4\x8dij zunaj gori\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Oblika zaslonke mo\xc4\x8dno vpliva na subjektivno kakovost bokeja. Za navadne konstrukcije objektivov (z listi\xc4\x8dastimi zaslonkami), ko je objektiv nastavljen skoraj na \xc4\x8disto odprto zaslonko (najmanj\xc5\xa1e zaslonsko \xc5\xa1tevilo), so to\xc4\x8dke zunaj gori\xc5\xa1\xc4\x8da zabrisane v mnogokotni\xc5\xa1ko obliko, ki jo povzro\xc4\x8dajo listi\xc4\x8di zaslonke. To je najbolj vidno, ko v objektivu nastane boke z ostrimi robovi. Zaradi tega imajo nekateri objektivi ve\xc4\x8d listi\xc4\x8dev pri zaslonki in/ali listi\xc4\x8de z ukrivljenimi robovi, da je zaslonka bolj podobna krogu kot mnogokotniku. Tradicionalni \xc2\xbbportretni\xc2\xab\xc2\xa0objektivi, kot so na primer \xc2\xbbhitri\xc2\xab\xc2\xa0modeli z gori\xc5\xa1\xc4\x8dno razdaljo 85 mm za fotoaparate formata 35 mm, imajo velikokrat skoraj kro\xc5\xbene odprtine zaslonke. Tak\xc5\xa1na objektiva sta na primer Canon EF 85 mm f/1,2L II in Nikon 85 mm f/1,4D, ki veljata za izjemna. Na drugi strani pri katadiopti\xc4\x8dnih teleobjektivih boke spominja na kolobarjaste oblike, saj sekundarno zrcalo zastira osrednji del odprtine zaslonke. Nedavno so fotografi raziskali obliko bokeja s preprosto masko pred objektivom iz lepenke v obliki srca ali zvezde, ki jo naj bi imel tudi boke._NEWLINE_Za \xc5\xa1e posebej starej\xc5\xa1e Leica objektive trdijo, da so odli\xc4\x8dni v kakovosti bokeja, \xc4\x8deprav so Leica fotografi raje uporabljali ve\xc4\x8dje odprtine zaslonk zaradi zmogljivosti objektivov ohranjanja dobre ostrine pri ve\xc4\x8djih odprtinah in ustreznosti sistema Leica fotoaparatov pri delu z razpolo\xc5\xbeljivo svetlobo. V tem smislu je potrebno ve\xc4\x8d pokazateljev ali so oblikovalci Leica objektivov namerno posku\xc5\xa1ali izdelovati prijetni boke._NEWLINE_Objektiv Minolta/Sony STF 135 mm f/2,8 [T4,5]* (STF pomeni Smooth Transition Focus - gori\xc5\xa1\xc4\x8de z gladkim prehodom) je objektiv, ki je posebej skonstruiran za pridobivanje prijetnega bokeja. Za meh\xc4\x8danje zaslonkinega robu se uporablja apodizacijski filter, kar povzro\xc4\x8da gladko defokusirano obmo\xc4\x8dje s postopno bledo\xc4\x8dimi krogi. Zaradi teh zna\xc4\x8dilnosti je trenutno edini objetiv svoje vrste na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Nedavno je raziskovalna skupina pri MIT Media Lab pokazala, da se lahko pojav bokeja uporabi pri neopazno majhnih \xc4\x8drtnih kodah (bokodah). Z uporabo ozna\xc4\x8devalcev velikosti do 3 mm z majhnimi objektivi nad njimi, je, \xc4\x8de se ozna\xc4\x8devalec gleda zunaj gori\xc5\xa1\xc4\x8da skozi obi\xc4\x8dajni fotoapart nastavljen na neskon\xc4\x8dnost, slika dovolj velika, da se lahko preberejo podatki na \xc4\x8drtni kodi.\n_START_SECTION_\nEmulacija\n_START_PARAGRAPH_\nBoke se lahko simulira s konvolucijo slike z jedrom, ki odgovarja sliki s to\xc4\x8dkovnim virom zunaj gori\xc5\xa1\xc4\x8da, dobljeni z resni\xc4\x8dnim fotoaparatom. Difrakcija lahko spremeni dejansko obliko zabrisanosti. Nekateri grafi\xc4\x8dni urejevalniki imajo za to filtre, po navadi se imenujejo \xc2\xbbLens Blur\xc2\xab\xc2\xa0(zabrisanost objektiva)._NEWLINE_Za tvorjenje bokeja pri fotoaparatih z majhno zaslonko, kot so na primer digitalni kompaktni fotoaparati ali fotoaparati v prenosnih telefonih, so predlagali mehanski mehanizem, ki se imenuje destabilizacija. Pri tem se tako objektiv kot tipalo gibljeta, da ohranjata gori\xc5\xa1\xc4\x8de v eni gori\xc5\xa1\xc4\x8dni ravnini, in defokusirata okolico. Trenutno na ta na\xc4\x8din nastaja boke le v eni osi.'