b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Toma\xc5\xbea Villanovskega, Castel Gandolfo\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xa1ka \xc5\xbeupnijska cerkev sv. Toma\xc5\xbea Villanova je glavna mestna katoli\xc5\xa1ka cerkev v Castel Gandolfo, v pokrajini Rim. V \xc5\xbeupnijo sodi \xc5\xa1e cerkev Na\xc5\xa1e gospe z jezera._NEWLINE_Zasnoval jo je Gian Lorenzo Bernini, po naro\xc4\x8dilu pape\xc5\xbea Aleksandra VII.. Svoj pomen dolguje bli\xc5\xbenjemu kompleksu pape\xc5\xa1kih vil v Castel Gandolfu._NEWLINE_Cerkev se nahaja v eksteritorialnem podro\xc4\x8dju, enako kot sosednja obmo\xc4\x8dja pape\xc5\xa1ke pala\xc4\x8de in sosednjih vil.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Aleksander VII. Chigi je naro\xc4\x8dil Gian Lorenzu Berniniju zgraditi cerkev v Castel Gandolfu, ki se bo uporabljala kot kapela prilo\xc5\xbeena pape\xc5\xa1ki pala\xc4\x8di. Prvotno je bil tukaj kraj \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja posve\xc4\x8den sv. Nikolaju, vendar se je pape\xc5\xbe kasneje odlo\xc4\x8dil, in jo posvetil Toma\xc5\xbeu Villanovi, kanoniziranemu 1. novembra 1658._NEWLINE_Delo se je za\xc4\x8delo leta 1658 in je trajalo tri leta, do leta 1661, ko je bila izvedena tudi notranja oprema v \xc5\xa1tukaturi Antonia Raggija, nakar je bila cerkev posve\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nModel, ki ga je Bernini uporabil, je tipi\xc4\x8dna cerkev \xc5\xa1estnajstega stoletja z gr\xc5\xa1kim kri\xc5\xbeem v tlorisu in baro\xc4\x8dno modificirana. Referen\xc4\x8dna cerkev je v resnici Santa Maria delle Carceri iz Prata, zgrajena leta 1485, delo Giuliano da Sangallo, tukaj je vse harmoni\xc4\x8dno in kanon v skladu s shemo renesanse Brunelleschija in Albertija. Bernini je namesto vertikal, energiziral celotno stavbo, ki ji daje mo\xc4\x8dan zagon in skrajno dinami\xc4\x8dnost. Ta zagon je dejansko jasno viden na zunanji strani fasade, v kupoli in laterni. Druga zanimiva prevara, ki jo je uporabil Bernini za izdelavo bolj dinami\xc4\x8dne strukture, so vklju\xc4\x8deni pilastri, ki stojijo na stiku transepta z glavno ladjo.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nIzven kolegijskih daril, na pro\xc4\x8deljih in straneh, neprekinjeno venec, ki jih razdeli v dve prekrivajo\xc4\x8dih naro\xc4\x8dil, tako okra\xc5\xa1ena s toskanskimi pilastri. Fasada s pogledom na trg, pri dnu v sredini enotni portal, na katerem je timpanon; v vi\xc5\xa1jem delu je pravokotno okno. Prednji del ima trikotno atiko, v kateri se nahaja grb Alexandra VII. Na hrbtni strani je zvonik z \xc5\xbeelezom, s tremi zvonovi._NEWLINE_Notranjost cerkve je v obliki gr\xc5\xa1kega kri\xc5\xbea, s transeptom, na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du pa je sodast obok, ki imajo \xc5\xa1irino in vi\xc5\xa1ini dvakratnik dol\xc5\xbeine. Nad kri\xc5\xbeanjem je kupols z bobnom in laterno, okra\xc5\xa1ena z osmimi krogi okra\xc5\xa1enimi s \xc5\xa1tukom s prizori iz \xc5\xbeivljenja sv. Toma\xc5\xbea Villanova; v trikotnih stikih s stebri so \xc5\xa1tirje evangelisti. V vsakem od obeh vej pre\xc4\x8dne ladje je marmorni oltar; na levi strani posve\xc4\x8deni Mariji vnebovzeti, medtem ko je desni posve\xc4\x8den sv. Thoma\xc5\xbeu Villanova. V apsidi je glavni oltar s podobo Kri\xc5\xbeanje Pietra da Cortona.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nOrgle v cerkvi je zgradil Ruffatti v drugi polovici dvajsetega stoletja in se nahajajo v dveh prostorih na obeh straneh apside, od katerih se vsaka odpira v cerkev s korom.'