b'\n_START_ARTICLE_\nGregor Majdi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGregor Majdi\xc4\x8d je leta 1992 diplomiral na Veterinarski fakulteti v Ljubljani, kjer je leta 1994 tudi magistriral. Od leta 1993 do leta 1996 opravljal doktorat znanosti na Medicinski fakulteti Univerze v Edinburgu na \xc5\xa0kotskem, kjer je leta 1996 doktoriral s podro\xc4\x8dja reprodukcijske endokrinologije z disertacijo z naslovom Gene expression during fetal gonadal development (Izra\xc5\xbeanje genov med embrionalnim razvojem spolnih \xc5\xbelez). Od leta 1998 do leta 2001 je delal kot postdoktorand na University of Texas Southwestern Medical School v Dallasu, Teksas, ZDA._NEWLINE_Od leta 2001 je zaposlen na Veterinarski fakulteti Univerze v Ljubljani, od leta 2008 pa delno tudi na Medicinski fakulteti Univerze v Mariboru kot profesor za fiziologijo. Leta 2003 je en mesec gostoval na Univerzi Keio v Tokiu na Japonskem kot gostujo\xc4\x8di profesor, prav tako leta 2003 pa so ga izvolili za stalnega gostujo\xc4\x8dega profesorja na Medicinski fakulteti Univerze v Zagrebu. Imel je vabljena predavanja na univerzah v Zagrebu, Hamburgu (Nem\xc4\x8dija), Munstru (Nem\xc4\x8dija), Liegu (Belgija), UCLA (Los angeles, ZDA), UCSF (San Francisco, ZDA), University of Massachusets (Amherst, ZDA), Colorado state University (Fort Collins, Kolorado, ZDA), Univerzi Keio (Tokio, Japonska) in Univerzi v Kjotu (Kjoto, Japonska). Objavil je ve\xc4\x8d kot 60 \xc4\x8dlankov  v revijah s faktorjem vpliva in ve\xc4\x8d poglavij v tujih monografijah, njegovi \xc4\x8dlanki pa so bili citirani ve\xc4\x8d kot 1500-krat  .\n_START_SECTION_\nRaziskovalno delo\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje njegovih raziskav je molekularna endokrinologija in embriologija, predvsem razvoj spolnih organov in mo\xc5\xbeganov. Glavni tematiki njegovih raziskav sta razvoj spolnih razlik v mo\xc5\xbeganih (kako nastanejo razlike med \xc5\xbeenskimi in mo\xc5\xa1kimi mo\xc5\xbegani), predvsem kako na te razlike vplivajo geno in kako hormoni ter dolgotrajni vplivi stresa pred in po rojstvu na delovanje mo\xc5\xbeganov v odraslem organizmu. Del raziskav posve\xc4\x8da tudi hormonskim motilcem, ter razvoju novih celi\xc4\x8dnih terapij v veterinarski medicini. Bil je nosilec ve\xc4\x8d tujih raziskovalnih projektov, med drugim dveh projektov Nacionalnih in\xc5\xa1titutov za zdravje (ZDA) in projekta ICGEB (Organizacija zdru\xc5\xbeenih narodov).\n_START_SECTION_\nPisanje\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg znanstvenih \xc4\x8dlankov za znanstvene \xc4\x8dasopise redno pi\xc5\xa1e poljudnoznanstvene \xc4\x8dlanke za razli\xc4\x8dne slovenske revije in \xc4\x8dasopise (Delo, Mladina, Gea...) in sodeluje pri pripravah oddaj o znanosti na nacionalnem radiu in televiziji. Za pisanje poljudnoznanstvenih \xc4\x8dlankov je leta 2004 prejel nagrado \xc4\x8dasopisa Delo za najbolj\xc5\xa1ega pisca poljudnoznanstvenih \xc4\x8dlankov in leta 2010 nagrado Prometej Slovenske znanstvene fundacije.'