b'\n_START_ARTICLE_\nJuan Pablo Duarte\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nDuarte se je rodil v Santo Domingu, prestolnici takratnega Vrhovnega poveljstva Santo Dominga,  med obdobjem, znanim kot Espa\xc3\xb1a Boba (Trapasta \xc5\xa0panija)._NEWLINE_Njegov o\xc4\x8de je bil Juan Jos\xc3\xa9 Duarte iz Vejerja de la Frontere pri C\xc3\xa1dizu v \xc5\xa0paniji, njegova mati pa Manuela D\xc3\xadez Jim\xc3\xa9nez iz El Seyba, h\xc4\x8derka \xc5\xa1panskega o\xc4\x8deta in dominikanske matere. Leta 1802 sta njegova star\xc5\xa1a iz strahu pred morebitno francosko okupacijo mesta iz Santo Dominga prebegnila v portori\xc5\xa1ki Mayag\xc3\xbcez.  Francosko nadvlado sta izkusila \xc5\xbee leto pred tem, ko je Toussaint Louverture, guverner takratne francoske kolonije Saint Domingue (dana\xc5\xa1njega Haitija) na zahodu otoka Hispaniole, prevzel nadzor nad takratno \xc5\xa1pansko kolonijo Santo Dominga. Isto\xc4\x8dasno sta Francijo in mesto Saint Domingue prevevali francoska revolucija in haitijska vstaja. Pri tem je slavni \xc4\x8drnski vodja sledil baselski mirovni pogodbi iz leta 1795, ki je \xc5\xa1pansko posest na otoku Hispaniola predala Franciji._NEWLINE_Po prihodu v Santo Domingo je Louverture nemudoma omejil su\xc5\xbeenjstvo (ki je bilo v mestu sicer popolnoma ukinjeno leta 1822) in za\xc4\x8denjal s preurejanjem starej\xc5\xa1ih \xc5\xa1panskih kolonialnih ustanov v sede\xc5\xbee organov zastopnikov liberalnih vrednot francoske revolucije. Portoriko je takrat \xc5\xa1e vedno bil v rokah \xc5\xa0panije, mestece Mayag\xc3\xbcez, ki ga je od otoka lo\xc4\x8dila le Monska o\xc5\xbeina, pa je postalo zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de mnogih \xc5\xa1panskih kolonistov, ki niso hoteli priznati francoske nadvlade. Precej\xc5\xa1nji del dana\xc5\xa1njih zgodovinarjev meni, da se je prvorojenec dru\xc5\xbeine, Vicente Celestino, rodil prav tukaj. Dru\xc5\xbeina se je v dana\xc5\xa1njo prestolnico Dominikanske republike vrnila leta 1809, po tem, ko je Vojna za povrnitev (\xc5\xa1p. Reconquista) mesto vrnila v \xc5\xa1panske roke.'