b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Blagovica\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Blagovica (nem\xc5\xa1ko Glogowiez) je bil stolpast srednjeve\xc5\xa1ki grad, ki je stal v vasi Blagovica pri Lukovici v dolini \xc4\x8crnega grabna po katerem je tekla prastara povezava med Kranjsko in \xc5\xa0tajersko de\xc5\xbeelo. Grad je bil zgrajen v 13. stoletju, poru\xc5\xa1en pa v za\xc4\x8detku 16. stoletja oziroma leta 1511 v takratnem katastrofalnem potresu. Stal naj bi na mestu sedanje farne cerkve Sv. Petra. Danes ni ohranjenih niti razvalin.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrad in gospostvo pod imenom Glogowiez se v listinah prvi\xc4\x8d posredno omenja od leta 1273, in so ga upravljali blagovi\xc5\xa1ki vitezi, ministeriali oglejskih patriarhov. Tega leta se namre\xc4\x8d omenja vitez Bartold\xc2\xa0\xc2\xbbde Loggewitz\xc2\xab. Kasneje v darovnicah Sti\xc5\xa1kemu samostanu zasledimo vrsto blagovi\xc5\xa1kih vitezov, Hainz (de Glogwiz)(1278), Henrika (1288,1300) (Hertleina), Pilgrima, Frica, brata Viljema (1319, 1338) in Toma\xc5\xbea (1324, 1326, 1334), in Alberta (1326, 1338), vendar ni jasno, \xc4\x8de so imeli z Blagovico kaj ve\xc4\x8d kot le ime. Med letoma 1278 in 1289 se v listinah pojavlja vitez Herman Blagovi\xc5\xa1ki. Leta 1340 se omenja Gundacher pl. Blagovi\xc5\xa1ki. Med letoma 1327 in 1345 se omenjata brata Otokar in Nikolaj Blagovi\xc5\xa1ka, ki sta imela tudi pe\xc4\x8dat in verjetno bila mlaj\xc5\xa1a brata ali sinova Gundacherja. Kot patriarhov vazal je v letih 1353 in 1357 omenjen vitez Nikolaj pl. Blagovi\xc5\xa1ki (Nikel von Glogowitz). Otokar pl. Blagovi\xc5\xa1ki (\xc2\xbbOttacharus de Glogowicz\xc2\xab) pa je bil \xc5\xbeupnik v Dobrni\xc4\x8du, naddiakon Kranjske in Slovenske marke, \xc5\xbeupnik v Meng\xc5\xa1u in kaplan v Kra\xc5\xa1njah. Leta 1352 je izpri\xc4\x8dan kot kaplan freisin\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa in kot \xc5\xbeupnik v Kamniku. Z bratom Nikolajem sta iz grajske kapele ustanovila stalno kaplanijo z lokalnim kaplanom. Nikolaj pl. Blagovi\xc5\xa1ki je umrl v prekomorski odpravi in ni imel mo\xc5\xa1kega potomca. Njegov brat \xc5\xbeupnik Otokar je ve\xc4\x8dino posesti podaril cerkvenim ustanovam, predvsem samostanu klarisinj v \xc5\xa0kofji Loki. Preostalo posest je kot mo\xc5\xbe ene od h\xc4\x8dera Nikolaja podedoval Janez Novograjski s Krasa, in sicer \xc5\xbee po njeni smrti._NEWLINE_Grad je kot stolp omenjen v letu 1369, ko ga je Janez pl. Novograjski (Hans von Newenhaus) prodal Iwanusu iz Ribnika. V tem \xc4\x8dasu se za\xc4\x8dnejo pojavljati vitezi iz Blagovice ali pa iz vasi Glogovice, ki pa tam ne \xc5\xbeivijo na kar ka\xc5\xbee izraz\xc2\xa0\xc2\xbbGlogowitzer\xc2\xab\xc2\xa0in sicer Ivan 1393 in Peter 1424 ter Pavel 1425. Grad Blagovica je z dedovanjem pri\xc5\xa1el v last Turja\xc5\xa1kih oziroma Elizabete Turja\xc5\xa1ke in njenega sina Herberta pl. Turja\xc5\xa1kega, de\xc5\xbeelnega upravitelja na Kranjskem, ki sta ga nato leta 1414 zastavili vdovi Ani Gallenberg z Ostrega vrha in njenemu sinu Viljemu. Od leta 1451 je grad in gospostvo posedoval fevdnik Celjskih grofov Peter pl. Obra\xc4\x8dan, ki je grad v Blagovici (\xc2\xbbturn Glogowitz\xc2\xab) pridobil po svoji \xc5\xbeeni Barbari. Leta 1471 so grad brezuspe\xc5\xa1no oblegali Turki. Od leta 1506 je Erazem sin Kri\xc5\xa1tofa pl. Obra\xc4\x8dan grad in gospostvo zastavil svojemu svaku Lenartu pl. Raumsch\xc3\xbcsselu s \xc5\xa0eneka. V lasti te rodbine je bilo gospostvo o\xc4\x8ditno vse do 1658, saj je Ivan Seigfried Raumsch\xc3\xbcssel z Belneka \xc5\xa1e leta 1647 prodal neko kmetijo v Blagovici. Leta 1511 je grad poru\xc5\xa1il potres in grad ni bil ve\xc4\x8d obnovljen._NEWLINE_Gospostvo je leta 1658 kupil Matej Henrik Schweiger pl. Lerchenfeld, tajnik de\xc5\xbeelne vlade, in bila v lasti te rodbine do leta 1810, ko ga je od barona Franca Jo\xc5\xbeefa Schweigerja kupil dr. Janez Burger, gra\xc5\xa1\xc4\x8dak na Brdu pri Lukovici in ga zdru\xc5\xbeil s tamkaj\xc5\xa1njim gospostvom. Leta 1810 je h gospostvu spadalo le \xc5\xa1e 13 kmetij.'