b'\n_START_ARTICLE_\nAlfred Ayer\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nAyer se je rodil v okraju St. John Wood, v severozahodnem delu Londona, v premo\xc5\xbeni dru\xc5\xbeini iz celinske Evrope. \xc4\x8ceprav je Ayer odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v Londonu, je govoril teko\xc4\x8de francosko. Njegov o\xc4\x8de Jules Ayer je bil namre\xc4\x8d \xc5\xa1vicarski kalvinisti\xc4\x8dni finan\xc4\x8dnik, ki je delal za dru\xc5\xbeino Rothschildi, njegova mati, Reine Citro\xc3\xabn, pa je bila iz nizozemske \xc5\xbeidovske dru\xc5\xbeine, ki je ustanovila avtomobilsko podjetje Citro\xc3\xabn v Franciji. Alfred je bil izjemno sposoben, \xc4\x8deprav ob\xc4\x8dutljiv in nekoliko svojeglav fant.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nAyer je obiskoval \xc5\xa1olo Ascham St Vincent, pripravljalno \xc5\xa1olo za de\xc4\x8dke v obmorskem mestu Eastbourne v Sussexu, na katero je bil vpisan pri zgodnjih sedmih letih zaradi prve svetovne vojne. \xc5\xa0olanje je nadaljeval na Eton Collegeu (blizu Windsorja) v Berkshireu, na katerem je leta 1923 dobil \xc5\xa1tipendijo. Na Etonu je Ayer \xc5\xa1tudiral filozofijo in se odlikoval v klasiki, prav tako pa je postal znan po svojem zna\xc4\x8dilnem juna\xc4\x8denju in zgodnji zrelosti. Ayer se je sicer po\xc4\x8dutil kot izob\xc4\x8denec, saj ga njegovi so\xc5\xa1olci niso opazili, kar je bila verjetno posledica njegove pretirane vneme, da jih spreobrne k ateizmu. Ob\xc4\x8dutek izob\xc4\x8denosti je Ayerja spremljal celo \xc5\xbeivljenje. \xc4\x8ceprav ga je v prvi vrsti zanimal \xc5\xa1tudij, je bil tudi navdu\xc5\xa1en \xc5\xa1portnik, predvsem je bil navdu\xc5\xa1en nad ragbijem. Pri zaklju\xc4\x8dnih izpitih na Etonu je bil Ayer drugi\xc4\x8d najbolj\xc5\xa1i v svojem letniku. V zadnjem letniku je sodeloval tudi kot \xc4\x8dlan Etonovega vi\xc5\xa1jega sveta pri neuspe\xc5\xa1ni kampanji za odpravo telesnega kaznovanja v \xc5\xa1oli. Leta 1929 je pridobil klasi\xc4\x8dno \xc5\xa1tipendijo za Univerzo v Oxfordu (kolid\xc5\xbe Christ Church, Oxford), kjer je \xc5\xa1tudiral gr\xc5\xa1\xc4\x8dino in filozofijo. Njegov mentor Gilbert Ryle (1900-1976) je Ayerja opisal kot najbolj\xc5\xa1ega \xc5\xa1tudenta na Oxfordu. Ryle je bil tisti, ki je Ayerju predstavil Wittgensteinov Logi\xc4\x8dno-filozofski traktat, ki je mladega filozofa izjemno impresioniral. Prav tako je Ryle igral pomembno vlogo pri Ayerjevi vklju\xc4\x8ditvi v Dunajski krog.\n_START_SECTION_\nOsebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAyer je bil poro\xc4\x8den \xc5\xa1tirikrat s tremi \xc5\xbeenskami. Njegov prvi zakon z Grace Isabel je trajal od leta 1932-1941. Grace se je kasneje poro\xc4\x8dila s filozofom Stuartom Hampshireom, ki je bil Ayerjev prijatelj in kolega. Leta 1960 se je poro\xc4\x8dil z Alberto Constance (Dee) Wells, s katero je imel sina Nicka. Zvezo sta prekinila leta 1983 in istega leta se je poro\xc4\x8dil z Vanesso Salmon Lawson. Leta 1989 se je ponovno poro\xc4\x8dil z Alberto Constance. Ayer je imel tudi h\xc4\x8der s hollywoodsko kolumnistko Sheilah Graham Westbrook.\n_START_SECTION_\nDunajski krog\n_START_PARAGRAPH_\nPo diplomi na univerzi v Oxfordu je Ayer pre\xc5\xbeivel del leta 1933 na Dunaju, kjer se je udele\xc5\xbeil sestankov Dunajskega kroga, ki je zdru\xc5\xbeeval skupino ve\xc4\x8dinoma nem\xc5\xa1kih in avstrijskih filozofov in znanstvenikov. \xc4\x8ceprav je Ayer slabo govoril nem\xc5\xa1ko in je komaj dohiteval razprave znotraj kroga, je bil prepri\xc4\x8dan v pomembnost logi\xc4\x8dnega pozitivizma. Ayer je po vrnitvi domov v dveh letih in pol napisal manifest tega gibanja z naslovom \'\'Language, Truth and Logic\'\' (Jezik, resnica in logika, 1936). Knjiga je bila prvi priro\xc4\x8dnik o logi\xc4\x8dnem pozitivizmu v angle\xc5\xa1kem jeziku kot ga je na novo razvil Dunajski krog. S tem delom je Ayer s \xc5\xa1estindvajsetimi leti postal pomemben \xc4\x8dlan britanske filozofije.\n_START_SECTION_\nFilozofske ideje\n_START_PARAGRAPH_\nV delu Language, Truth and Logic je Ayer sledil Wittgensteinu in Davidu Humeu ter ostalim \xc4\x8dlanom Dunajskega kroga. Ayer je zagovarjal teorijo smisla, imenovano tudi verifikacionizem, ki pravi, da morajo vsi smiselni stavki jezika vsebovati svojo metodo verifikacije. To pa je metoda za dokazovanje resni\xc4\x8dnosti stavkov. \xc4\x8ce gre za matemati\xc4\x8dni ali logi\xc4\x8dni stavek, se uporabljajo metode logi\xc4\x8dnega ali matemati\xc4\x8dnega dokazovanja. \xc4\x8ce pa gre za sinteti\xc4\x8dni stavek, je potrebno upo\xc5\xa1tevati \xc4\x8dutno izkustvo, npr. opazovanje in poskus, ocenjevati induktivno podporo dolo\xc4\x8deni hipotezi, itd. V logi\xc4\x8dnem pozitivizmu je bil obstoj metode verifikacije stavka privzdignjen na raven merila smisla stavka.  Ayer je zagovarjal na\xc4\x8delo preverjanja kot edino primerno osnovo za filozofijo ter zanikal metafiziko (tj. sskj: filozofija, ki obravnava na\xc4\x8dela stvarnosti, ki so s \xc4\x8duti nedostopna in nespoznavna). Metafiziki se \xc5\xa1e posebej posveti v sestavnem \xc4\x8dlanku Odstranitev metafizike, ki je dostopen tudi v slovenskem prevodu.  Ayer je trdil, da izjave, kot so, "Bog obstaja" ali "dobrodelnost je dobra", niso resni\xc4\x8dne ali neresni\xc4\x8dne, vendar so brez pomena, saj ni mogo\xc4\x8de logi\xc4\x8dno ali empiri\xc4\x8dno preveriti njihove resnice. Zato jih lahko prezremo. Verskega jezika in naukov ni mogo\xc4\x8de preveriti, zaradi tega je Ayer menil, da je popoln nesmisel. V sestavnem \xc4\x8dlanku Teologija je nesmiselna je napisal: "Znova nam pravijo, da Bog ni predmet razuma, ampak vere. To morda ni ni\xc4\x8d drugega kot priznanje, da se v njegov obstoj mora verjeti, ker ne more biti dokazan ... Ateist lahko kot tisti, ki zagovarja moralno vednost, verjame, da je njegova izku\xc5\xa1nja kognitivna, a dokler svojega "znanja" ne oblikuje v razmerja, ki so empiri\xc4\x8dno preverljiva, smo lahko gotovi, da vara samega sebe." S tem je filozof povedal, da je vera stvar psihologije in ne znanosti, ki je preverljiva. Ker se Boga ne da dokazati, je torej neresni\xc4\x8den._NEWLINE_Teorijo je torej uporabil, da je zanikal kozmos ali "transcendentne vrednosti", za katere je menil, da so pretirano hipoteti\xc4\x8dne in skrajno brez pomena. Njegov argument, da izjave moralnega vrednotenja, ker so nepreverljive, niso opisi dejstva, ampak zgolj "emotivni" izrazi ob\xc4\x8dutkov (sestavni \xc4\x8dlanek Eti\xc4\x8dne sodbe so zgolj izraz \xc4\x8dustev). Torej, \xc4\x8de re\xc4\x8demo nekomu: "Ti si ravnal napa\xc4\x8dno s krajo tega denarja," ne navajamo ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d, kot \xc4\x8de bi preprosto rekli: "Ukradel si ta denar." \xc4\x8ce dodamo, da je to dejanje napa\xc4\x8dno, ne dajemo nobene dodatne izjave o tem. S tem samo izra\xc5\xbeamo na\xc5\xa1e moralno nestrinjanje s tem dejanjem. To je kot \xc4\x8de bi rekli: "Ukradel si ta denar," s posebnim tonom groze, ali napisano z dodatkom klicaja. \xc4\x8ce zdaj posplo\xc5\xa1imo prej\xc5\xa1njo izjavo in re\xc4\x8demo: "Krasti denar je narobe" proizvedemo stavek, ki nima dejanskega pomena. To pomeni, da ne izra\xc5\xbea predloga, ki je lahko bodisi resni\xc4\x8den ali neresni\xc4\x8den. Izra\xc5\xbeamo samo na\xc5\xa1e moralne ob\xc4\x8dutke. Ayer torej pravi, da moralne presoje ne morejo biti prevedene v neeti\xc4\x8dne, empiri\xc4\x8dne pojme in zato tudi ne morejo biti preverjene. Ayer ozna\xc4\x8duje neempiri\xc4\x8dne moralne resnice kot brezsmiselne, saj intuicija ene osebe pogosto nasprotuje intuiciji druge osebe._NEWLINE_Ayer je bil tako tudi prista\xc5\xa1 redundan\xc4\x8dne teorije resnice, ki pravi, da je resnica odve\xc4\x8dna lastnost stavka in da z njenim pripisovanjem stavku tega le ponovimo. Na primer v stavku: "Res je, da je bil cesar umorjen," nima predikat nobene pomembne vloge. "Res je, da je bil cesar umorjen," enostavno pomeni isto kot "Cesar je bil umorjen." Prav tako pomeni "Ni res, da je bil cesar umorjen" isto kot "Cesar ni bil umorjen". Predikata "res je" in "ni res" sta tako v stavku odve\xc4\x8dna - redundantna._NEWLINE_Ayerjeve filozofske ideje so vzbudile val polemik.\n_START_SECTION_\nAktivnost pred, med in po vojni\n_START_PARAGRAPH_\nV letih pred vojno se je Ayer za\xc4\x8del strastno zanimati za politiko. V \xc5\xa0paniji je podpiral republikansko stranko. Sprva se je hotel pridru\xc5\xbeiti Komunisti\xc4\x8dni partiji, vendar si je premislil._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je slu\xc5\xbeil kot \xc4\x8dastnik v vale\xc5\xbeanski vojski, predvsem v obve\xc5\xa1\xc4\x8devalnih slu\xc5\xbebah (Special Operations Executive (SOE) in MI6). Kmalu je bil poslan v Ameriko in se pridru\xc5\xbeil skrivni misiji, ki naj bi zbirala podatke o fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih simpatizerjih v Ameriki._NEWLINE_Med letoma 1945 in 1947 je skupaj z Bertrandom Russellom in Georgom Orwellom prispeval serijo \xc4\x8dlankov britanski filozofski reviji Polemic, ki jo je urejal biv\xc5\xa1i komunist Humphrey Slater._NEWLINE_Po vojni se je za kratek \xc4\x8das vrnil na Univerzo v Oxfordu, kjer je postal dekan na fakulteti Wadham College. Od leta 1946 do 1959 je pou\xc4\x8deval filozofijo na Univerzi v Londonu, ko je postal tudi aktiven na radiu in v televizijskih oddajah. Kot akademik je imel Ayer za tisti \xc4\x8das nenavadno dobre in tesne povezave z "visoko dru\xc5\xbebo"._NEWLINE_Ayer je bil aktiven tudi v britanskem humanisti\xc4\x8dnem gibanju. Od leta 1947 do svoje smrti je bil \xc4\x8dastni sodelavec dru\xc5\xa1tva Rationalist Press Association. Leta 1963 je bil izvoljen za zunanjega \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana Ameri\xc5\xa1ke akademije znanosti in umetnosti (American Academy of Arts and Sciences). Leta 1965 je postal prvi predsednik agnosti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe Agnostics\' Adoption Society in v istem letu nasledil Juliana Huxleya kot predsednika dru\xc5\xa1tva British Humanist Association. To mesto je obdr\xc5\xbeal do leta 1970. Leta 1968 je uredil The Humanist Outlook, zbirko esejev o smislu humanizma. Poleg tega je bil eden od podpisnikov Humanisti\xc4\x8dnega Manifesta._NEWLINE_Ve\xc4\x8dkrat je u\xc4\x8dil ali predaval v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike. Jeseni leta 1987 je predaval kot gostujo\xc4\x8di profesor na fakulteti Bard College._NEWLINE_Leta 1970 je bil povi\xc5\xa1an v vite\xc5\xa1ki stan in postal Sir Alfred Jules Ayer.\n_START_SECTION_\nPredsmrtna izku\xc5\xa1nja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1988 je Ayer tik pred smrtjo napisal \xc4\x8dlanek z naslovom What I saw when I was dead, v katerem opisuje nenavadno skoraj smrtno izku\xc5\xa1njo. O tej izku\xc5\xa1nji je Ayer sprva rekel: "slightly weakened my conviction that my genuine death ... will be the end of me, though I continue to hope that it will be." (v prevodu: "Nekoliko je oslabila moje prepri\xc4\x8danje, da bo moja smrt ... moj konec, \xc4\x8deprav si tega \xc5\xa1e naprej \xc5\xbeelim"). Kljub vsemu se je nekaj dni kasneje popravil in povedal: "What I should have said is that my experiences have weakened, not my belief that there is no life after death, but my inflexible attitude towards that belief.". (v prevodu: "Kar bi moral re\xc4\x8di, je to, da so moje izku\xc5\xa1nje bolj \xc5\xa1ibke, ne moje pepri\xc4\x8danje, da \xc5\xbeivljenje po smrti ne obstaja, pa\xc4\x8d pa moj nefleksibilen odnos do tega prepri\xc4\x8danja.") Leta 2001 je njegov zdravnik Jeremy George povedal, da mu je Ayer zaupal: "I saw a Divine Being. I\'m afraid I\'m going to have to revise all my books and opinions." (v prevodu:\xc2\xa0\xc2\xbbVidel sem bo\xc5\xbeansko bitje. Bojim se, da bom moral popraviti vse moje knjige in mnenja."). Ayerjev sin Nick, pa je dejal, da mu tega o\xc4\x8de ni nikoli omenil. \xc4\x8ceprav so se mi zdele o\xc4\x8detove besede nenavadne in presenetljive, je \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dutil, da je nekaj nenavadnega v o\xc4\x8detovi verziji svoje skoraj smrtne izku\xc5\xa1nje.\n_START_SECTION_\nAyer in Tyson\n_START_PARAGRAPH_\nNa zabavi leta 1987, ki jo je organiziral modni oblikovalec Fernando Sanchez se je Ayer, takrat star 77 let, soo\xc4\x8dil z Mikeom Tysonom, ki je grdo ravnal s takrat skoraj nepoznano Naomi Campbell. Ko je Ayer zahteval, da Tyson preneha, je boksar dejal: "Do you know who the fuck I am? I\'m the heavyweight champion of the world," (v prevodu: "Ali veste, kdo za vraga sem jaz? Jaz sem svetovni prvak v boksanju?"); na to je Ayer odgovoril: "And I am the former Wykeham Professor of Logic. We are both pre-eminent in our field. I suggest that we talk about this like rational men" (v prevodu: "In jaz sem nekdanji profesor logike z Wykehama. Obadva sva vrhunska na svojem podro\xc4\x8dju. Predlagam, da se o tem pogovarjava kot racionalna mo\xc5\xa1ka.") Ayer in Tyson sta se za\xc4\x8dela pogovarjati, medtem pa se je Naomi Campbell izmuznila.'