b'\n_START_ARTICLE_\nNajem delovne sile\n_START_PARAGRAPH_\nNajem delovne sile (angl. temporary agency worker) je ena izmed fleksibilnih oblik zaposlovanja, ki omogo\xc4\x8da podjetju in delavcu hitrej\xc5\xa1e prilagajanje razmeram na trgu dela. Je posebna oblika zaposlovanja delavcev, ki ga izvajajo za to specializirane kadrovske agencije, ki nastopajo v razmerju najema delovne sile kot uradni delodajalec najetega delavca. Delavec ima sklenjeno pogodbo z agencijo, svoje delo opravlja in je kontroliran s strani naro\xc4\x8dnika (podjetja).\n_START_SECTION_\nNastanek in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nZaposlovanje preko agencij za za\xc4\x8dasno zaposlovanje je za\xc4\x8delo od leta 1970 hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dati, kar je bil hiter odziv na liberalizacijo trga delovne sile, in odziv na gospodarsko krizo, v kateri so delodajalci zahtevali prilagoditev oblik dela in zaposlovanja tr\xc5\xbenim razmeram. Potrebe po fleksibilnosti delovnih razmerij izhajajo iz novih produkcijskih metod, skraj\xc5\xa1evanja \xc5\xbeivljenjskih ciklov proizvodov, diferenciranega povpra\xc5\xa1evanja kupcev, povpra\xc5\xa1evanje delavcev po ob\xc4\x8dasnem delu. Zaradi hitre raz\xc5\xa1iritve najema delovne sile je Mednarodna organizacija dela leta 1997 sprejela Konvencijo o zasebnih agencijah za zaposlovanje, ki je bila spremenjena in leta 2008 v Evropskem svetu sprejeta kot Direktiva 2008/104/ECin ureja delo prek zasebnih agencij za zagotavljanje za\xc4\x8dasnega dela.\n_START_SECTION_\nZaposlovanje in Zakon o delovnih razmerjih za podro\xc4\x8dja agencij\n_START_PARAGRAPH_\nNajem delovne sile je v Sloveniji razmeroma dobro reguliran. Poleg direktiv EU na nacionalni ravni podro\xc4\x8dje posredovanja dela ureja tudi Zakon o delovnih razmerjih (ZDR), ki v 2. poglavju z naslovom Pogodba o zaposlitvi med delavcem in delodajalcem, ki opravlja dejavnost zagotavljanja dela delavcem drugemu uporabniku, dolo\xc4\x8da delovanje kadrovskih agencij (ZDR, 57-62. \xc4\x8dlen). Za opravljanje te dejavnosti mora delodajalec oz. agencija najprej pridobiti koncesijo (Zakon o urejanju trga dela) za opravljanja dejavnosti, na podlagi katere lahko sklene pogodbo o zaposlitvi z delavcem. Glavna zna\xc4\x8dilnost te pogodbe je ta, da delavec dela ne bo opravljal za delodajalca, kar je sicer nujna obveznost delavca v pogodbi o zaposlitvi, ampak bo delo opravljal na podlagi delodajal\xc4\x8deve napotitve (tj. napotitve agencije), za druge uporabnike, katerim bo delodajalec (agencija) na podlagi dogovora zagotavljal svoje delavce. Posredovanje dela oz. najem delovne sile torej predstavlja tristransko razmerje med delodajalcem (agencijo), delavcem in uporabnikom. Obravnavana pogodba med delodajalcem (agencijo) in delavcem se lahko sklene za nedolo\xc4\x8den ali dolo\xc4\x8den \xc4\x8das. Pred za\xc4\x8detkom dela delodajalec in uporabnik skleneta pisni dogovor, v katerem podrobneje dolo\xc4\x8dita medsebojne pravice in obveznosti. V skladu s tem dogovorom mora biti delavec z napotitvijo na delo k uporabniku pisno obve\xc5\xa1\xc4\x8den o pogojih dela, pravicah in obveznostih pri uporabniku (ZDR, 61.\xc4\x8dlen). Namen tega je zagotoviti, da imajo delavci z za\xc4\x8dasnim delovnim mestom enako raven varovanja (zdravja in varnosti pri delu), kot ostali delavci v podjetju.\n_START_SECTION_\nVidik delavca\n_START_PARAGRAPH_\nAgencije imajo lahko velik pomen za iskalce zaposlitve, saj nudijo mo\xc5\xbenost za vstop te\xc5\xbeje zaposljivost skupin na trgu dela, med njimi so delavci, ki so manj izobra\xc5\xbeeni, iskalci prve zaposlitve, tisti, ki se sre\xc4\x8dujejo s pomanjkanjem neformalnih omre\xc5\xbeij in poznanstev, invalidi in dolgotrajno bolni. Za \xc5\xa1tevilne izmed njih delo preko zaposlitvene agencije pomeni korak skozi vrata dolo\xc4\x8dene dejavnosti ali podjetja ter mo\xc5\xbenost stalne zaposlitve. Delavec lahko tako pridobi ustrezno znanje in delovne izku\xc5\xa1nje, kar pove\xc4\x8duje njegovo produktivnost in mo\xc5\xbenosti na trgu dela. Drugi motivi za delo prek agencij, ki so povezani z delom in kariero, so dodaten zaslu\xc5\xbeek, la\xc5\xbeje usklajevanje zasebnega \xc5\xbeivljenja s poklicnim z mo\xc5\xbenostjo opravljanja fleksibilnih del._NEWLINE_Kljub nekaterim pozitivnim vidikom dela preko za\xc4\x8dasnih agencij, nekateri delavci menijo, da je tak\xc5\xa1na zaposlitev nezanesljiva in nestabilna ter v\xc4\x8dasih povezana z ni\xc5\xbejim pla\xc4\x8dilom. Britanski delavci so bili v raziskavi  manj zadovoljni z naravo svojega dela kot drugi zaposleni. Precej manj so poro\xc4\x8dali o zadovoljstvu glede mo\xc5\xbenosti napredovanja, varnosti zaposlitve in pla\xc4\x8dila za delo v primerjavi s stalno zaposlenimi. Raziskave  zadovoljstva najetih delavcev v Franciji in na Nizozemskem pa ka\xc5\xbeejo, da so najeti delavci na splo\xc5\xa1no zadovoljni z delom, prepoznali so celo svoj pove\xc4\x8dan status zaposljivosti preko dela za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das ter bili zadovoljni s stopnjo nadomestil.'