b'\n_START_ARTICLE_\nTeorija potrebe po dose\xc5\xbekih\n_START_PARAGRAPH_\nTeorijo potrebe po dose\xc5\xbekih je skupaj s sodelavci razvil David McClelland Teorija predpostavlja, da obstajajo tri potrebe, ki motivirajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko vedenje - potreba po mo\xc4\x8di, potreba po pripadnosti in potreba po dose\xc5\xbeku. Vsak posameznik ima vse tri potrebe, do razlik pa prihaja v stopnji vpliva posamezne potrebe na vedenje.\n_START_SECTION_\nZgodnji za\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovanje se je za\xc4\x8delo v poznih 40ih, ko sta se McClelland in Atkinson odlo\xc4\x8dila preu\xc4\x8devati motivacijske potrebe pri ljudeh.Za\xc4\x8dela sta preu\xc4\x8devati motivacijo povezano s hrano z uporabo preizkusa TAT. Udele\xc5\xbeenci so se postili 16 ur nato pa so opravili preizkus. Tisti, ki so se postili so v svojih zgodbah pogosteje omenjali hrano, kot tisti ki so pred tem ravno zajtrkovali. Kmalu pa sta potrebo po hrani nadomestila s potrebo po dose\xc5\xbekih, saj se jima je zdela ta potreba zelo potrebna za uspeh tako v slu\xc5\xbebi, kot v \xc5\xbeivljenju nasploh. Svoje ugotovitve sta skupaj s kolegi objavila v knjigi The Achivement Motive leta 1953.\n_START_SECTION_\nMatemati\xc4\x8dni model potrebe po dose\xc5\xbekih\n_START_PARAGRAPH_\nAtkinson je teorijo potrebe po dose\xc5\xbekih dopolnil z matemati\xc4\x8dnim modelom, s pomo\xc4\x8djo katerega lahko opi\xc5\xa1emo vpliv potreb na posameznikovo vedenje. Menil je, da vpliv potrebe po dose\xc5\xbekih lahko izra\xc4\x8dunamo tako, da izmerimo posameznikovo \xc5\xbeeljo po uspehu in od\xc5\xa1tejemo strah pred neuspehom.\n_START_SECTION_\nPotreba po dose\xc5\xbeku (nAch)\n_START_PARAGRAPH_\nPosamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno potrebo po dose\xc5\xbeku ob\xc4\x8dutijo zadovoljstvo ob doseganju zastavljenih ciljev. Zelo pomemben jim je uspeh pri dolo\xc4\x8deni nalogi oziroma izpolnitev ciljev. So visoko notranje motivirani. Dose\xc5\xbeek pri nekem cilju jim postane navdih za nadaljnje delo. Pri svojem delu zaposleni z visoko izra\xc5\xbeeno potrebo po dose\xc5\xbeku izbirajo cilje, ki niso ne prelahki, ne prete\xc5\xbeki. Prelahke naloge od njih namre\xc4\x8d ne zahtevajo nobenega truda, zato jim niso v izziv, prete\xc5\xbekih nalog pa ne izbirajo, saj zadovoljstva ne ob\xc4\x8dutijo ob doseganju uspeha, ki so ga dosegli po naklju\xc4\x8dju. Zelo cenijo hitro in kakovostno povratno informacijo o njihovem delu. Odprti so tudi za kritiko in komentarje, saj so prepri\xc4\x8dani, da jim bo to koristilo in izbolj\xc5\xa1alo kvaliteto doseganja njihovih ciljev. Raje delajo samostojno, saj je tako uspeh oziroma neuspeh povezan samo z njihovim delom in trudom in ni odvisen od dela oziroma truda drugih. Bolj kot predlogom drugih ljudi zaupajo v lastne strategije. Za doseganje ciljev razvijajo razli\xc4\x8dne strategije in v njihov razvoj vlagajo veliko truda in energije. Ljudje z visoko potrebo po dose\xc5\xbeku so pogosto bogati. V ve\xc4\x8dini kultur je namre\xc4\x8d dosega nekega cilja finan\xc4\x8dno nagrajena, posamezniki z visoko potrebo po dose\xc5\xbeku pa cilje hitro in ve\xc4\x8dinoma uspe\xc5\xa1no dosegajo. Kljub temu je potrebno opozoriti, da je bogastvo le indikator njihove uspe\xc5\xa1nosti in ne njihov motivator za delo oziroma doseganje ciljev. McClelland je trdil, da je potreba po dose\xc5\xbekih lahko nau\xc4\x8dena. Ekonomsko podprte kulture bi tako po njegovem mnenju lahko spremenili, \xc4\x8de bi ustrezno stimulirali potrebo po dose\xc5\xbeku.\n_START_SECTION_\nPotreba po mo\xc4\x8di (nPow)\n_START_PARAGRAPH_\nPosamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno potrebo po mo\xc4\x8di ob\xc4\x8dutijo zadovoljstvo ob zmo\xc5\xbenosti nadzorovanja drugih. Dejanski dose\xc5\xbeki se jim zdijo manj pomembni kot na\xc4\x8dini na katere je cilj dose\xc5\xbeen. Zadovoljstvo dobijo iz pozicij vpliva in nadzora. Zaposleni z visoko potrebo po mo\xc4\x8di radi nadzorujejo druge in vplivajo nanj. U\xc5\xbeivajo v tekmovanju in zmagovanju, ve\xc4\x8djo motivacijo imajo, kadar pri delu tekmujejo z drugimi. Radi imajo prepoznavnost in visok dru\xc5\xbebeni status, ki odra\xc5\xbea njihove sposobnosti, dose\xc5\xbeke in delo. Posameznike z visoko izra\xc5\xbeeno potrebo po mo\xc4\x8di privla\xc4\x8dijo predvsem organizacije, ki gojijo motiv mo\xc4\x8di npr. vojska in politi\xc4\x8dne organizacije.\n_START_SECTION_\nPotreba po pripadnosti (nAff)\n_START_PARAGRAPH_\nPosamezniki z visoko potrebo po pripadnosti ob\xc4\x8dutijo zadovoljstvo v socialnih in medosebnih odnosih. \xc4\x8cutijo potrebo po mo\xc4\x8dni medosebni povezanosti in sku\xc5\xa1ajo biti blizu svojim sodelavcem. Raje kot s sodelavci, ki imajo veliko potrebnega znanja sodelujejo s sodelavci s katerimi se bolje razumejo, tudi \xc4\x8de bodo zaradi tega manj uspe\xc5\xa1ni. Redko tvegajo in radi delajo v situacijah, ki so dobro strukturirane. Njihovi cilji vklju\xc4\x8dujejo strategije pri katerih trdo delo prinese bolj\xc5\xa1e rezultate. \xc5\xbdelijo biti priljubljeni in pogosto ustre\xc5\xbeejo sodelavcem - naredijo kar predlagajo drugi. Prepri\xc4\x8dani so, da bo sodelovanje z drugimi prineslo ve\xc4\x8d idej in strategij, kot \xc4\x8de bi delali sami. Najbolj\xc5\xa1e ideje taki posamezniki dobivajo oziroma razvijajo v skupinskem delu.\n_START_SECTION_\nPrednosti\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija lahko veliko pripomore k izbolj\xc5\xa1anju delovanja organizacije zaradi vpliva na razporeditev dela med zaposlene. Vodje posameznih podjetij lahko s poznavanjem teorije delavcem dodelijo delo oziroma naloge v skladu z njihovimi motivi in potrebami. z visoko izra\xc5\xbeeno potrebo po dose\xc5\xbekih dodelijo izzive oziroma naloge pri katerih bi naj bi bili uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i kot ostali. Posamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno potrebo po dose\xc5\xbekih naj bi bili dobri prodajalci, saj imajo radi cilje, ki jim predstavljajo izziv. Posamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno potrebo po pripadnosti bi bili dobri zastopniki pravic strank, posamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno potrebo po mo\xc4\x8di pa dobri supervizorji.Odkritja McClellanda in sodelavcev torej ka\xc5\xbeejo kako pomembno ja, da slu\xc5\xbeba posamezniku ustreza. Posameznikove potrebe in ustrezno okolje namre\xc4\x8d ustvarjata motivacijo za delo in zadovoljstvo na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nSlabosti\n_START_PARAGRAPH_\nPrva izmed kritik se nana\xc5\xa1a na u\xc4\x8denje motivov pri odraslih osebah in spreminjanje motivov. \xc5\xa0tevilni raziskovalci namre\xc4\x8d navajajo dejstvo, da so motivi nau\xc4\x8deni v otro\xc5\xa1tvu in jih je kasneje te\xc5\xbeko spreminjati. Kritiki zato zagovarjajo dejstvo, da je sprememba motivov sicer lahko prisotna a gre za za\xc4\x8dasno in nikakor ne stalno spremembo. Kot eno izmed pomanjkljivosti teorije kritiki navajajo tudi uporabljeno metodologijo. Preizkus TAT je namre\xc4\x8d projekcijska tehnika, ki je zelo podvr\xc5\xbeena subjektivnemu ocenjevanju.Pomembno pa lahko na razumevanje teorije vpliva tudi kultura v kateri posameznik dela in \xc5\xbeivi. V razli\xc4\x8dnih kulturah je namre\xc4\x8d dose\xc5\xbeek opredeljen druga\xc4\x8de. Dolo\xc4\x8dene kulture tako na primer neuspeh dojemajo kot veliko sramoto, druge pa kot veliko spodbudo za nadaljnje delo.\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1e raziskave\n_START_PARAGRAPH_\nMcClelland je koncept potrebe po dose\xc5\xbekih povezal z ekonomskim razvojem in rastjo. Avtorja Rauch in Frese sta v pregledu razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij ugotovila, da med visoko izra\xc5\xbeeno potrebo po dose\xc5\xbekih in razvojem podjetja obstaja povezanost, ki pa ni velika. _NEWLINE_Posamezniki, ki ustvarijo svoje podjetje in so pri tem uspe\xc5\xa1ni naj bi imeli vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno potrebo po dose\xc5\xbekih kot ostali. Tudi uspeh in razvoj podjetij je v veliki meri povezan s potrebami po dose\xc5\xbekih ustanovitelja. Prototipna situacija, ki je zagotavlja uspe\xc5\xa1no delovanje oseb z visoko izra\xc5\xbeeno potrebo po dose\xc5\xbekih naj bi namre\xc4\x8d zagotavljala najbolj\xc5\xa1e okolje za razvijanje idej in tako samega podjetja.  Sodobne raziskave ugotavljajo tudi, da je potreba po dose\xc5\xbekih uporabna predvsem za razlikovanje med ustanovitelji podjetij in splo\xc5\xa1no populacijo, manj pa se v izra\xc5\xbeenosti te potrebe razlikujejo ustanovitelji in direktorji. Do razlik pa prihaja med uspe\xc5\xa1nimi in manj uspe\xc5\xa1nimi ustanovitelji oz. lastniki podjetij._NEWLINE_Potrebe po dose\xc5\xbekih, mo\xc4\x8di in pripadnosti pa se povezujejo tudi s ciljno usmerjenostjo posameznika. Majhna potreba po pripadnosti se povezuje z visoko usmerjenostjo v izkazovanje lastnih zmo\xc5\xbenosti in izogibanje izkazovanja lastnih nezmo\xc5\xbenosti. Z izogibanjem izkazovanja lastnih nezmo\xc5\xbenosti se povezuje tudi potreba po mo\xc4\x8di.'