b'\n_START_ARTICLE_\nTkalski prehod, Maribor\n_START_PARAGRAPH_\nTkalski prehod je bil stara ulica v mestnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. Leta 1822 so jo preimenovali v Kirschner Gassl (\xc4\x8ce\xc5\xa1njeva uli\xc4\x8dica). Leta 1845 jo preimenujejo v Weber Gasse (Tkalska ulica). Leta 1919 so ime poslovenili v Tkalska ulica. Leta 1938 so ime popravili v Tkalski prehod. Po nem\xc5\xa1ki okupaciji leta 1941 jo ponovno poimenujejo v Weber Gasse. Maja 1945 ji vrnejo slovensko ime Tkalski prehod. Ulica je dobila ime po obrti tekstilne industrije - tkalstvu. Je za predenjem glavna faza v nastajanju tekstilnih ploskovnih izdelkov; poteka s kri\xc5\xbeanjem, prepletanjem sprednjih osnovnih niti in votka na statvah. Razli\xc4\x8dni na\xc4\x8dini kri\xc5\xbeanja dajo razli\xc4\x8dne vezave (platno, keper, \xc5\xbeakar). Princip povezovanja\xc2\xa0niti se v tiso\xc4\x8dletjih ni spremenil. Glede na surovino (lanena, konopljeva, volnena, svilena, bomba\xc5\xbena, sinteti\xc4\x8dna preja) seje izoblikovala ve\xc4\x8d vrst tkanja. Naprej se je razvilo kot doma\xc4\x8da obrt na pode\xc5\xbeelju, kjer so iz doma\xc4\x8dih surovin tkali blago za lastne potrebe in prodajo, nato so se razvile v mestih in trgih razne tkalske obrti. V 2. polovici 19. stoletja je tudi tkalstvo na Slovenskem pre\xc5\xa1lo v industrijsko fazo. V tej ulici je vse do leta 1875 stala tkalska hi\xc5\xa1ica, ki je bila leta 1800 v lasti tkalca Andreja H\xc3\xb6nnbergerja iz Pfalza.'