b'\n_START_ARTICLE_\nRosa Mayreder\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRosa Mayreder se je rodila kot Rosa Obermayer 30. novembra 1858 na Dunaju. Njen o\xc4\x8de Franz Obermayer je bil lastnik gostinske hi\xc5\xa1e z bogato tradicijo in njena mati je bila 17- letna Marija Engel, ki se je posve\xc4\x8dala skrbi otrok . Poro\xc4\x8dila sta se po smrti Obermayerjeve prve \xc5\xbeene, ki je umrla med rojstvom osmega otroka. Kot h\xc4\x8deri premo\xc5\xbenega dunajskega gostilni\xc4\x8darja je \xc5\xbee v rani mladosti slikala in piateljevala. Ljubila je znanost in nasprotovala je tedanjim dru\xc5\xbebenim razmeram, ki so visoko\xc5\xa1olsko izobrazbo omogo\xc4\x8dale le mo\xc5\xa1kim. Staro tradicijo je \xc5\xbeelela nadomestiti z \xe2\x80\x9enovimi in bolj\xc5\xa1imi obi\xc4\x8daji\xe2\x80\x9c. Sprva se je ukvarjala z antropologijo in fiziko, a je kmalu spoznala poseben pomen nem\xc5\xa1kega jezika. Pri 37. letih je skupaj s Hugom Wolfom izdala opero Corregidor, po noveli Trikotni klobuk (El sombrero de tres picos,1874) Pedra Antonia de Alcona. Za Corregidora je napisala libreto in bila ena izmed finan\xc4\x8dnih podpornikov Wolfa._NEWLINE_Leta 1881 se je Rosa Obermayer poro\xc4\x8dila s svojim dolgoletnim prijateljem Karlom Mayrederom. Ta je bil po poklicu arhitekt in pozneje rektor Dunajske tehni\xc4\x8dne univerze. Na za\xc4\x8detku devetdesetih let 19 stoletja je pri priznani borki za \xc5\xbeenske pravice Marie Lang spoznala Marianne Hainrich. Skupaj sta leta 1893 ustanovili Splo\xc5\xa1no avstrijsko \xc5\xbeensko dru\xc5\xa1tvo, v katerem je bila Rosa \xc4\x8dlanica odbora in hkrati tudi podpredsednica. Leta 1899 je skupaj z Marie Lang in Auguste Fickert za\xc4\x8dela izdajati \xc4\x8dasopis\xc2\xa0\xc2\xbbDokumente der Frauen\xc2\xab. Stike je imela tudi s komponistko Mathilde Kralik von Meyrswalden (1857\xe2\x80\x931944). V pismu z dne 13. maj 1936 ji slavna komponistka napi\xc5\xa1e: \xe2\x80\x9eZelo spo\xc5\xa1tovana gospa, navdu\xc5\xa1ena sem nad Va\xc5\xa1imi \xc4\x8dudovitimi soneti, ki imajo hkrati popolno zgradbo, globok pomen in bogato jezikovno lepoto, ki jim daje notranjo glasbo ... \xe2\x80\x9c vir: Dunajska knji\xc5\xbenica V svojih knjigah in \xc5\xa1tevilnih pogovorih, ki jih je redno zapisovala v svojih dnevnikih, se je Rosa Mayreder trudila za enakopraven odnos med spoloma, kjer naj ne bi vladalo le telesnopo\xc5\xbeelenje. S svojo pobudo je v literarnih krogih naletela na priznanja in pritrjevanja. Nasprotovala je diskriminaciji svojega spola in obstoje\xc4\x8di dvojni morali. Njena dela so bila zelo raz\xc5\xa1irjena in so bila prevedena tudi v angle\xc5\xa1ki jezik. Hrbtna strani bankovca za 500 \xc5\xa1ilingov iz leta 1997 prikazuje portreta Rose in Karla Mayrederja, ter skupinsko sliko udele\xc5\xbeenk Zveznega parlamenta avstrijskih \xc5\xbeenskih dru\xc5\xa1tev na Dunaju leta 1911. Poleg podobe Rose Mayreder, je natisnjen citat: \xe2\x80\x9eOba spola sta v tesnem odnosu , sta med seboj preve\xc4\x8d povezana, da bi obstajala razmere, ki bi veljala za enega in ne tudi za drugega\xe2\x80\x9c (1905). Ambivalenten je njen odnos z Rudolfom Steinerjem, s katerim si je veliko dopisovala. V mladosti sta bila dobra prijatelja. Rosa je javno kritizirala njegovo avtobiografsko delo Moje \xc5\xbeivljenje (Mein Lebensgang, 1923 \xe2\x80\x93 1925) , vendar ga zapiski v njenih dnevnikih prikazujejo v bolj\xc5\xa1i lu\xc4\x8di._NEWLINE_Rosa Mayreder, ki je za\xc4\x8dela svojo kariero kot slikarka, je v letih pred prvo svetovno vojno skupaj z Olgo Preder in Kurtom Federnom ustanovila Umetni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo za \xc5\xbeenske in dekleta (pozneje preimenovano v Dunajsko \xc5\xbeensko akademijo). V letih pred in med vojno se je Rosa Mayreder skupaj z Bertho von Suttner anga\xc5\xbeirala za mirovna gibanja in v letu 1919 je postala predsednica Internacionalne \xc5\xbeenske lige za mir in svobodo (Internationale Frauenliga f\xc3\xbcr Frieden und Freiheit; IFFF). Od leta 1912 leta naprej je bila zaradi oskrbe bolnega mo\xc5\xbea v svojem delu \xc4\x8dasovno zelo omejena. Kritizirala je vse oblike militarizma, saj je to videla kot tipi\xc4\x8dno mo\xc5\xa1ko dejanje. V letih po vojni je menila, da je ves kulturni napredek 19. stoletja izni\xc4\x8den in da stopajo korak nazaj. Leta 1928 so ji dodelil naslov \xc4\x8dasne me\xc5\xa1\xc4\x8danke Dunaja, vendar so to \xc4\x8dast preklicali, ko je Rosa Mazreder javno priznala svojega \xc5\xbeidovskega dedka. Po smrti mo\xc5\xbea, katerega zdravja se je mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1alo, leta 1935, se je Rosa umaknila iz javnega \xc5\xbeivljenja. Leta 1938 je umrla na Dunaju. Pokopana je na Dunajskem centralnem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, v prvi vrsti za cerkvijo Karla Luegerja , v dru\xc5\xbeinskem grobu Mayerjevih. Tu je pokopana skupaj s svojim mo\xc5\xbeem, tastom, ta\xc5\xa1\xc4\x8do, svakom in svakinjami. Ta grob ni postal \xc4\x8dastni grob Dunaja. Po njej je poimenovan kolid\xc5\xbe Rose Mayreder, ki so ga ustanovili leta 1999 in je namenjen feministi\xc4\x8dni izobrazbi. Deset let po njeni smrti je iz\xc5\xa1el prvi del njenih spominov z naslovom Hi\xc5\xa1a v Landskron ulici in kmalu zatem je Rosa Mayreder za\xc5\xa1la v pozabo. Ponovno so jo odkrili v 70. letih v \xc4\x8dasu drugega vala feministi\xc4\x8dnega gibanja. Ob 50-letnici njene smrti je iz\xc5\xa1el leta 1988 drugi del njenih spominov, naslovljen Moj pantheon.\n_START_SECTION_\nEseji in spisi\n_START_PARAGRAPH_\nO kritiki \xc5\xbeenskosti (Zur Kritik der Weiblichkeit, Jena 1905/1907/1922)_NEWLINE__NEWLINE_Tipi\xc4\x8den potek socialnih gibanj (Der typische Verlauf sozialer Bewegungen, Dunaj 1917)_NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xbdenska in internacionalizem (Die Frau und der Internationalismus, Dunaj 1921)_NEWLINE__NEWLINE_Spol in kultura (Geschlecht und Kultur, Jena 1923)_NEWLINE__NEWLINE_Askeza in erotika (Askese und Erotik, Jena 1926)_NEWLINE__NEWLINE_Ideje ljubezni (Ideen der Liebe, Jena 1927)_NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8clovek in \xc4\x8dlove\xc4\x8dnost (Mensch und Menschlichkeit, Dunaj 1928)_NEWLINE__NEWLINE_Kriza v zakonu (Die Krise der Ehe, Jena 1929)_NEWLINE__NEWLINE_Zadnji bog (Der letzte Gott, Stuttgart 1932)_NEWLINE__NEWLINE_Kriza o\xc4\x8detovstva (Die Krise der V\xc3\xa4terlichkeit, 1963)_NEWLINE__NEWLINE_Rosa Mayreder ali Ponovna tiranija norme (Rosa Mayreder oder Wider die Tyrannei der Norm, Dunaj 1986)\n_START_SECTION_\nPripovedovalna proza\n_START_PARAGRAPH_\nIz moje mladosti (Aus meiner Jugend, Dresden 1896); zbirka 3 novel_NEWLINE__NEWLINE_Prehodi (\xc3\x9cberg\xc3\xa4nge, Dresden 1897)_NEWLINE__NEWLINE_Idoli. Zgodba ljubezni (Idole. Geschichte einer Liebe, Berlin 1899)_NEWLINE__NEWLINE_Pipin. Poletno do\xc5\xbeivetje (Pipin. Ein Sommererlebnis, Leipzig 1903)_NEWLINE__NEWLINE_Pravljice o bo\xc5\xbeanskih in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih stvareh (Fabeleien \xc3\xbcber g\xc3\xb6ttliche und menschliche Dinge, Wien 1921)\n_START_SECTION_\nLibreto\n_START_PARAGRAPH_\nCorregidor (Der Corregidor, 1896); v sodelovanju s Hugom Wolfom\n_START_SECTION_\nDrame\n_START_PARAGRAPH_\nAnda Renata (Anda Renata, Dunaj 1932); misterij v dveh delih_NEWLINE__NEWLINE_Diana in Herodias (Diana und Herodias, zasebni tisk 1937); mitolo\xc5\xa1ka drama\n_START_SECTION_\nAforizmi, pesmi\n_START_PARAGRAPH_\nDarovi do\xc5\xbeivetja (Gaben des Erlebens, 1935)_NEWLINE__NEWLINE_Aschmedovi soneti na \xc4\x8dloveka (Aschmedais Sonette an den Menschen, zasebni tisk 1937)\n_START_SECTION_\nMemoari, dnevniki, pisma\n_START_PARAGRAPH_\nPisma Huga Wolfa Rosi Mayreder (Briefe an Rosa Mayreder von Hugo Wolf, 1921); Rosa Myreder je napisala sklepno besedilo._NEWLINE__NEWLINE_Hi\xc5\xa1a v Landskron ulici (Das Haus in der Landskrongasse, Dunaj 1948)_NEWLINE__NEWLINE_Dnevniki 1873\xe2\x80\x931937 (Tageb\xc3\xbccher 1873\xe2\x80\x931937, Frankfurt 1988)_NEWLINE__NEWLINE_Moj panteon (Mein Pantheon, Dornach 1988)_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\x9eMoje drage, oddaljene prijapteljice\xe2\x80\x9c(\xe2\x80\x9eMeine theuren, fernen Freundinnen\xe2\x80\x9c, Kopenhagen 2004); pisma na Elleno Kleman in Klaro Johanson'