b'\n_START_ARTICLE_\nRilski samostan\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzro\xc4\x8dilo pravi, da je samostan ustanovil pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik sveti Janez Rilski med vladavino carja Petra I. Bolgarskega (927-968). Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik je v resnici \xc5\xbeivel v jami nedale\xc4\x8d od samostana  in ni imel nobenega premo\xc5\xbeenja. Ustanovili so ga njegovi u\xc4\x8denci, ki so pri\xc5\xa1li na goro, da bi jih pou\xc4\x8deval._NEWLINE_Samostan so od ustanovitve spo\xc5\xa1tovali in podpirali bolgarski vladarji. Skoraj vsi carji Drugega bolgarskega cesarstva so vse do osmanske zasedbe Bolgarije samostanu poklanjali bogata darila in iz njega naredili kulturno in duhovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de bolgarske narodne zavesti. Svoj vi\xc5\xa1ek je do\xc5\xbeivljal od  12. do 14. stoletja.   _NEWLINE_Rilski samostan je na sedanji lokaciji ponovno zgradil lokalni fevdalni gospod Hrelja Ohmu\xc4\x87evi\xc4\x87 v prvi polovici 14. stoletja. Najstarej\xc5\xa1i zgradbi iz tega obdobja sta Hreljev stolp (1334\xe2\x80\x931335) in cerkev ob njem (1343). Iz tega obdobja sta tudi \xc5\xa1kofovski prestol in bogato okra\xc5\xa1ena vhodna vrata. Prihodu Turkov konec 14. stoletja so sredi 15. stoletja sledili \xc5\xa1tevilni roparski pohodi in opusto\xc5\xa1enja samostana._NEWLINE__NEWLINE_Z donacijami sultanke Mare Brankovi\xc4\x87, h\xc4\x8derke srbskega monarha  \xc4\x90ura\xc4\x91a (Jurija) Brankovi\xc4\x87a in Irene Kantakuzene in \xc5\xbeene sultana Murata II.,  Ruske pravoslavne Cerkve in samostana svetega Pantelejmona na Atosu so konec 15. stoletja  trije bratje iz okro\xc5\xbeja Dubnica samostan temeljito obnovili. Po zaslugi Mare Brankovi\xc4\x87 so leta 1469 iz Velikega T\xc4\x83rnovega  v obnovljeni samostanski kompleks  prenesli relikvije svetega Janeza  Rilskega._NEWLINE_Samostan je imel v obdobju tur\xc5\xa1ke okupacije vlogo ohranjevalca bolgarskega jezika in kulture. V \xc4\x8dasu prebujanja bolgarske narodne zavesti (18. in 19. stoletje) je leta 1833 pogorel in bil v letih 1834 do 1862 s pomo\xc4\x8djo premo\xc5\xbenih Bolgarov iz cele Bolgarije obnovljen. Obnovitvena dela je vodil arhitekt Aleksi Rilec. Gradnja bivalnih zgradb se je za\xc4\x8dela leta 1816, medtem ko se je zvonik k Hreljevemu stolpu dozidal leta 1844. V tem \xc4\x8dasu je Neofit Rilski  ustanovil samostansko \xc5\xa1olo. Znano je, da je bil tudi skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de revolucionarjev, med njimi Vasilija Levskega, Goce Del\xc4\x8deva, Peja Javorova in drugih. Samostanski kompleks je bil kot ena od najve\xc4\x8djih arhitekturnih mojstrovin iz obdobja prebujanje bolgarske nacionalne zavesti leta 1976 razgla\xc5\xa1en za nacionalni zgodovinski spomenik, leta 1983 pa je bil uvr\xc5\xa1\xc4\x8den na seznam Unescove svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Od leta 1991 je v celoti v pristojnosti Svete sinode Bolgarske pravoslavne Cerkve._NEWLINE_25. maja 2002 je Rilski samostan med romanjem v Bolgarijo  obiskal pape\xc5\xbe Janez Pavel II.. Sprejel ga je samostanski iguman \xc5\xa1kof Jovan, ki se je kot opazovalec udele\xc5\xbeil Drugega vatikanskega koncila.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nSamostanski kompleks je nepravilne \xc5\xa1tirikotne  oblike in meri 8.800 m\xc2\xb2. Notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de z glavno cerkvijo in zvonikom meri 3.200 m\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nGlavna cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nSamostanska cerkev je bila zgrajena sredi 19. stoletja po na\xc4\x8drtih arhitekta Pavla Joanova. Ima pet kupol, tri oltarje in dve stransko kapeli. Najve\xc4\x8dja dragocenost v cerkvi  je umetni\xc5\xa1ko izrezljan in pozla\xc4\x8den  ikonostas, ki so ga \xc5\xa1tirje rezbarski mojstri izdelovali pet let. Freske, dokon\xc4\x8dane leta 1846, so delo mnogo mojstrov iz Banskega, Samokova in Razloga, med katerimi sta bila tudi slavna brata Zahari in Dimitar Zograf. V cerkvi je tudi veliko dragocenih ikon iz 14. do 19. stoletja. Portiki in dvori\xc5\xa1\xc4\x8da s progastimi vzorci in kupole ka\xc5\xbeejo na vpliv Memelukov, saj so v Osmanskem cesarstvu postale kupole priljubljene \xc5\xa1ele po zasedbi Egipta.\n_START_SECTION_\nBivalni del\n_START_PARAGRAPH_\nBivalni del samostana ima pritli\xc4\x8dje in \xc5\xa1tiri nadstropja s 300 celicami,  \xc5\xa1tiri kapele, opatovo sobo, kuhinjo z neobi\xc4\x8dajno velikimi posodami, knji\xc5\xbenico z 250 rokopisi in 9.000 starimi tiski ter donatorjevo sobo. Zunanjost kompleksa z visokim obzidjem in majhnimi okni je bolj podobna trdnjavi kot samostanu.\n_START_SECTION_\nSamostanski muzej\n_START_PARAGRAPH_\nSamostanski muzej je slaven predvsem zaradi Rafailovega kri\xc5\xbea velikosti 81x43 cm, izdelanega iz enega samega kosa lesa. Menih Rafail je na kri\xc5\xbeu z drobnimi rezbarskimi dleti izrezljal 104 verske prizore s 650 miniaturnimi podobami. Izdeloval ga je ni\xc4\x8d manj kot dvanajst let in ga kon\xc4\x8dal leta 1802, ko je izgubil vid.'