b'\n_START_ARTICLE_\nKomet\n_START_SECTION_\nKoma\n_START_PARAGRAPH_\nV zunanjem delu Oson\xc4\x8dja komete te\xc5\xbeko opazimo, ker ostanejo zamrznjeni in so po velikosti zelo majhni. O opa\xc5\xbeanjih neaktivnih kometov v kuiperjevem pasu poro\xc4\x8dajo tudi po opazovanjih z Vesoljskim teleskopom Hubble _NEWLINE_Teh opa\xc5\xbeanj \xc5\xa1e niso potrdili neodvisni opazovalci, zato niso povsem zanesljiva. Ko se komet pribli\xc5\xbeuje notranjemu delo Oson\xc4\x8dja, pri\xc4\x8dnejo lahko hlapljive snovi izparevati na povr\xc5\xa1ini. Pri tem se seveda izlo\xc4\x8da tudi prah, ki je vklju\xc4\x8den v zamrznjeno telo jedra kometa. To povzro\xc4\x8di, da nastane okoli kometa oblak prahu in plinov, ki je podoben atmosferi, kar imenujemo koma. Zaradi tlaka Son\xc4\x8devega sevanja in Son\xc4\x8devega vetra se naredi velikanski rep, ki vedno ka\xc5\xbee v nasprotni smeri od Sonca. Tokovi prahu in plinov tvorijo dva repa, ki ka\xc5\xbeeta v rahlo razli\xc4\x8dni smeri. Rep, ki je nastal iz delcev prahu, je rahlo ukrivljen. Rep, ki je nastal iz ioniziranega plina, pa ka\xc5\xbee to\xc4\x8dno v smeri od Sonca navzven. Na ione plina mo\xc4\x8dneje vpliva Son\xc4\x8dev veter, delci prahu pa se gibljejo v smeri silnic magnetnega polja. Koma kometa je lahko ve\xc4\x8dja od Sonca, sam rep pa je lahko tudi dalj\xc5\xa1i od 1 a.e._NEWLINE_Ionski rep je rezultat fotoelektri\xc4\x8dnega pojava pri delovanju ultravijoli\xc4\x8dnega sevanja na komo. Ko so delci ionizirani, imajo skupni pozitivni elektri\xc4\x8dni naboj.  To povzro\xc4\x8di inducirano magnetosfero okoli kometa. Inducirana magnetosfera predstavlja oviro za Son\xc4\x8dev veter, ki se giblje od Sonca navzven. Relativna razlika v hitrosti kometa in Son\xc4\x8devega vetra povzro\xc4\x8da udarni val. V tem udarnem valu se koncentrirajo kometovi ioni in polnijo Son\xc4\x8devo magnetno polje s plazmo. Magnetne silnice se ukrivijo okoli kometa in tvorijo rep. \xc4\x8ce je polnjenje repa z ioni dovolj veliko, potem se silnice magnetnega polja zdru\xc5\xbeijo v neki to\xc4\x8dki, kjer pride do ponovne povezave magnetnega polja._NEWLINE_Koma in rep osvetljuje Sonce in tako postaneta vidna z Zemlje, ko se komet giblje v notranjem delu Oson\xc4\x8dja. Prah odbija vpadlo svetlobo, plini pa sevajo zaradi ionizacije. Ve\xc4\x8dina kometov je preslabotnih, da bi jih videli s protim o\xc4\x8desom. Nekateri pa postanejo nenadoma tako svetli, da jih lahko vidimo. Ob\xc4\x8dasno kometi tudi ka\xc5\xbeejo nenadne izbruhe plina in prahu, kar mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da komo. _NEWLINE_V letu 1996 so opazili tudi, da kometi oddajajo tudi rentgenske \xc5\xbearke ._NEWLINE_To je zelo presenetilo raziskovalce. Predvidevajo, da nastanejo takrat, ko visoko ionizirani ioni letijo skozi kometovo komo. Pri tem pride do trkov z atomi in molekulami kometa. Pri tem ioni zajamejo enega ali ve\xc4\x8d elektronov in oddajo X- \xc5\xbearke in fotone ultravijoli\xc4\x8dnega sevanja .\n_START_SECTION_\nUdarni val\n_START_PARAGRAPH_\nUdarni valovi nastanejo zaradi medsebojnega vpliva med son\xc4\x8devim vetrom in ionosfero kometa, ki nastane z ionizacijo plinov v komi. Ko se komet pribli\xc5\xbeuje Soncu, pove\xc4\x8danje hitrosti izpu\xc5\xa1\xc4\x8danja plinov povzro\xc4\x8di, da se koma raz\xc5\xa1iri in son\xc4\x8dna svetloba ionizira pline v komi. Ko son\xc4\x8dev veter preide skozi to ionsko komo, se pojavi udarni val._NEWLINE_Prva opazovnanja so bila opravljena v osemdesetih in devetdesetih letih, ko je ve\xc4\x8d vesoljskih plovil preletelo komete 21P/Giacobini\xe2\x80\x93Zinner, 1P/Halley, in 26P/Grigg\xe2\x80\x93Skjellerup. Takrat so ugotovili, da so udarni valovi kometov \xc5\xa1ir\xc5\xa1i in postopnej\xc5\xa1i kot ostri planetrani udarni valovi. Vsa ta opa\xc5\xbeanja so bila narejena v bli\xc5\xbeini perihelija, ko so bili udarni valovi \xc5\xbee popolnoma razviti._NEWLINE_Sonda Rosetta je opazovala udarni val kometa 67P/\xc4\x8curjumov-Gerasimenko v zgodnji fazi razvoja udarnega vala, ko se izpu\xc5\xa1\xc4\x8danje plinov pove\xc4\x8devalo med potovanjem kometa proti Soncu. Ta mladi udarni val se je imenoval "infant bow shock". Le-ta je asimetri\xc4\x8den in v primerjavi z razdaljo do jedra \xc5\xa1ir\xc5\xa1i od popolnoma razvitih udarnih valov.\n_START_SECTION_\nRepi\n_START_PARAGRAPH_\nRepi kometov in kome so vidni deli kometov, ko jih osvetljuje Sonce; z Zemlje pa lahko postanejo vidni, ko se komet giblje skozi notranji Son\xc4\x8dni sistem. Ko se komet pribli\xc5\xbeuje notranjemu Oson\xc4\x8dju, son\xc4\x8devo sevanje povzro\xc4\x8di izhlapevanje hlapljivih materialov iz kometa ter odna\xc5\xa1anje pra\xc5\xa1nih delcev. Lo\xc4\x8deni repi se tvorijo iz prahu in plinov, ki postanejo vidni zaradi razli\xc4\x8dnih pojavov; prah neposredno odbija son\xc4\x8dno svetlobo, plini pa \xc5\xbearijo zaradi ionizacije. Ve\xc4\x8dina kometov je premalo vidnih, da bi jih bilo mogo\xc4\x8de videti brez pomo\xc4\x8di teleskopa, vendar jih nekaj v vsakem desetletju postane dovolj svetlo, da jih lahko vidimo s prostim o\xc4\x8desom.\n_START_SECTION_\nGejzirji plina ali prahu\n_START_PARAGRAPH_\nNeenakomerno segrevanje lahko povzro\xc4\x8di, da na povr\xc5\xa1ini njegovega jedra nastanejo \xc5\xa1tevilni gejzirji snovi (angle\xc5\xa1ko: jets), ki bruhajo plin in prah v komo. Ti tokovi plina in prahu lahko povzro\xc4\x8dijo, da se jedro vrti ali celo razcepi.\n_START_SECTION_\nKratkoperiodo\xc4\x8dni kometi\n_START_PARAGRAPH_\nKratkoperiodo\xc4\x8dni kometi imajo obhodno dobo kraj\xc5\xa1o od 200 let. Ta vrsta kometov izvira verjetno iz Kuiperjevega pasu ali v razpr\xc5\xa1enem disku. nakloni tirnice teh kometov so okoli 20\xc2\xb0 in tako se nahajajo blizu ekliptike. Pri ve\xc4\x8d kot polovici kratkoperiodi\xc4\x8dnih kometih le\xc5\xbei perihelij tirnice blizu tirnice Jupitra (to je med 5 in 6 a.e.). Te komete obravnavamo kot Jupitrovo dru\xc5\xbeino kometov.\n_START_SECTION_\nDolgoperiodi\xc4\x8dni kometi\n_START_PARAGRAPH_\nDolgoperiodi\xc4\x8dni kometi imajo obhodno dobo dalj\xc5\xa1o od 200 let. Verjetno izhajajo iz Oortovega oblaka. Njihov na\xc4\x8din gibanja je lahko prograden ali retrograden. Izsrednost njihove tirnice je blizu 1._NEWLINE_Kometi z enim prikazovanjem ali neperiodi\xc4\x8dni kometi so podobni kometom z dolgo obhodno dobo, ker prav tako imajo paraboli\xc4\x8dne ali rahlo hiperboli\xc4\x8dne tirnico, ko so blizu perihelija v notranjem Oson\xc4\x8dju. Vendar pa gravitacijske motnje velikih planetov povzro\xc4\x8dijo, da se njihove orbite spremenijo. Kometi z enim prikazovanjem imajo hiperboli\xc4\x8dni ali paraboli\xc4\x8dni oskulacijski tir, ki jim omogo\xc4\x8da trajni izhod iz Oson\xc4\x8dja po enem samem prehodu Sonca.\n_START_SECTION_\nEksokometi\n_START_PARAGRAPH_\nIzven Oson\xc4\x8dja so odkrili eksokomete, ki so pogosti tudi v na\xc5\xa1i Rimski cesti. Leta 1987 so zaznali okoli Beta Pictoris, zelo mlade zvezde glavnega niza tipa A, prvi sistem eksokometov.'