b"\n_START_ARTICLE_\nRMS Titanic\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nTitanic je poimenovan po Titanu iz gr\xc5\xa1ke mitologije. Za svoj \xc4\x8das je bil na\xc4\x8drtovan kot najve\xc4\x8dja in najbolj luksuzna ladja na svetu. Skupaj s svojima sestrskima ladjama, Olympic in Britannic, je spadal v razred Olympic. Po kon\xc4\x8danih delih je parnik imel prostornino 46.329 brutoregistrskih ton (BRT) in izpodriv ve\xc4\x8d kot 52.000 ton. Dol\xc5\xbeina ladje je zna\xc5\xa1ala 269 m, \xc5\xa1irina 28 metrov in vi\xc5\xa1ina 53,3 m. Parnik je imel osem palub, imenovanih paluba \xc4\x8dolnov (najvi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8da), paluba A, paluba B, ... in paluba G. Poganjali so ga dva tristopenjska \xc5\xa1tirivaljna parna stroja (levi in desni, trikraki propeler) in nizkotla\xc4\x8dna parna turbina, ki je lahko obratovala le v smeri vo\xc5\xbenje naprej (srednji, \xc5\xa1tirikraki propeler). Skupna mo\xc4\x8d glavnih strojev je zna\xc5\xa1ala 46.000 konjskih mo\xc4\x8di (HP). Oba parna stroja sta prispevala 30.000 konjskih mo\xc4\x8di, parna turbina pa 16.000 konjskih mo\xc4\x8di. Paro za pogon glavnih in pomo\xc5\xbenih strojev ter ostalih porabnikov je proizvajalo 29 kotlov. Med kri\xc5\xbearjenjem je ladja dosegla hitrost 21 vozlov, njena maksimalna hitrost pa je zna\xc5\xa1ala 24 vozlov. Ladja je imela v podpalubju vgrajena neprepustna vrata, kar ji je zagotovilo, da je lahko prenesla poplavitev \xc5\xa1tirih predelkov. Na parnik se je lahko vkrcalo 2.432 potnikov in 892 \xc4\x8dlanov posadke, v primeru nesre\xc4\x8de je bilo na voljo 20 re\xc5\xa1evalnih \xc4\x8dolnov za 1.179 ljudi. _NEWLINE_Parnik je imel 3 dimnike. \xc4\x8cetrti, zadnji, je bil le kulisa, vgrajen zaradi presti\xc5\xbea in prezra\xc4\x8devanja (zra\xc4\x8dnik). Takrat je za potni\xc5\xa1ke ladje veljalo, da \xc5\xa1tevilo dimnikov ka\xc5\xbee raven imenitnosti parnika.\n_START_SECTION_\nGradnja ladje\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja ladje se je za\xc4\x8dela 31. marca 1909 v ladjedelnici Harland & Wolff v Belfastu. Ker je bila za tisti \xc4\x8das to najve\xc4\x8dja ladja in ker je gradnja Titanica potekala so\xc4\x8dasno z gradnjo njene sestrske ladje RMS Olympic, je bilo potrebno za ladji pove\xc4\x8dati ladjedelnico in namestiti nove ladjedelni\xc5\xa1ke naprave in ostala orodja. Gradnja obeh ladij je potekala bolj ali manj so\xc4\x8dasno, \xc4\x8deprav se je gradnja ladje Olympic za\xc4\x8dela nekaj mesecev prej, 16. decembra 1908. Gradnja obeh ladij je bila te\xc5\xbeka in nevarna. Od 150. 000 delavcev, ki so takrat gradili ladji, so med gradnjo Titanica zabele\xc5\xbeili 246 po\xc5\xa1kodb, od tega 28 huje, npr. pri rezanju \xc5\xbeeleza z stroji si je ve\xc4\x8dina delavcev odrezala roko ali pa si zdrobila nogo pod padajo\xc4\x8dimi kosi lesa. \xc5\xa0est delavcev je umrlo med gradnjo in opremljanjem, \xc5\xa1e dva delavca sta umrla v ladjedelni\xc5\xa1ki delavnici. Celo nekaj minut pred splovitvijo Titanica je en delavec umrl, ko je kos lesa padel nanj. Po 26 mesecih dela sta bili ladji pripravljeni za splovitev, Olympic so splovili 20. oktobra 1910, Titanic pa so splovili 31. maja 1911 ob 12:15. Ob splovitvi Titanica so bili prisotni predstavniki ladjedelnice, predstavniki dru\xc5\xbebe White Star Line ter okoli 100.000 delavcev in ostalih radovedne\xc5\xbeev. Ladjo med splovitvijo v skladu s tradicijo dru\xc5\xbebe White Star Line niso krstili. Po splovitvi so ladjo privlekli do privezov, kjer so \xc4\x8dez poletje na ladjo namestili propelerje, nadgradnjo, jamborje in dimnike. V naslednjem letu so v ladjo vgradili vso potrebno strojno in elektri\xc4\x8dno opremo ter ostalo opremo, potrebno za bivanje posadke in potnikov. \xc4\x8ceprav je Titanic tako reko\xc4\x8d enak njeni sestrski ladji v razredu, je bilo izvedenih nekaj sprememb, da bi ladji razlikovali (in tretja ladja v razredu, Britannic). Npr. najbolj opa\xc5\xbeena sprememba na Titanicu je bila ta, da so bila okna na palubi A lo\xc4\x8dena le do polovice palube, nato pa zdru\xc5\xbeena skupaj, kjer se je za\xc4\x8dela sprehajalna pot. To je bilo name\xc5\xa1\xc4\x8deno zadnji trenutek, kot na osebni zahtevi direktorja Bruce Ismay in je bilo namenjeno za dodatno sprostitev potnikov prvega razreda. Promenada na palubi B, ki se je na Olympicu izkazala za nepriljubljeno, so jo spremenili v dodatne kabine prvega razreda z velikim luksuzom. Pove\xc4\x8dali so tudi restavracijo 'a la Carte in dodali so kavarno Parisien, povsem novo funkcijo, ki na Olympicu \xc5\xa1e ni obstajala. Zaradi teh sprememb je bil Titanic te\xc5\xbeji, dalj\xc5\xa1i, \xc5\xa1ir\xc5\xa1i in ve\xc4\x8dji od ladje Olympic. Opremljanje ladje je trajalo dlje, kot je bilo pri\xc4\x8dakovano, zaradi oblikovnih sprememb, ki jih je zahteval Bruce Ismay in za\xc4\x8dasne prekinitve pri delu, ki so bile potrebne po popravilu ladje Olympic, ki je bila septembra 1911 vdele\xc5\xbeena v tr\xc4\x8denju z voja\xc5\xa1ko ladjo HMS Hawke. Zamujeno je bilo kmalu nadome\xc5\xa1\xc4\x8deno in 2. aprila 1912 je bila ladja kr\xc5\xa1\xc4\x8dena in pripravljena za testiranja, \xc4\x8de bi bil Titanic dokon\xc4\x8dan \xc5\xbee prej, bi morda \xc5\xbee zamudil tr\xc4\x8denje z ledeno goro. _NEWLINE_Testiranja na morju  _NEWLINE_Titanic je z svojimi testiranji na morju pri\xc4\x8del takoj po krstu 2. aprila ob 6:00 zjutraj, dva dni pred odhodom v Southampton ter osem dni pred svojo krstno plovbo \xc4\x8dez Atlantik. Testiranja so se zaradi slabega vremena zavlekla za en dan, od 3. aprila zjutraj pa je bilo vreme jasno. Preizkusi na morju so bili sestavljeni iz \xc5\xa1tevilnih testov njenih lastnosti ravnanja, ki so jih najprej izvedli v Belfastu in nato v Irskem morju. Med testiranjem so bili na ladji predstavniki razli\xc4\x8dnih podjetij, Thomas Andrews in Edward Wilding iz ladjedelnice Harland & Wolff in Harold A. Sanderson iz IMM. Bruce Ismay in Lord Pirrie sta bila preve\xc4\x8d bolna, da bi se lahko udele\xc5\xbeila. Med dvanajsturno plovbo po Irskem morju so in\xc5\xbeenirji iz ladjedelnice testirali manevrirne sposobnosti ladje, delovanje glavnih in pomo\xc5\xbenih strojev, elektri\xc4\x8dno napeljavo ter radijsko postajo. Med testiranjem je ladja dosegla svojo najve\xc4\x8djo hitrost, 24 vozlov. 3. aprila se je ladja ob 19:00 vrnila v Belfast, na enourni postanek, kjer je geodet podpisal, da je ladja primerna za prevoz potnikov. Uro pozneje je Titanic izplul iz Belfasta in se odpravil v \xef\xbf\xbc\xef\xbf\xbcSouthampton\xef\xbf\xbc\xef\xbf\xbc. Po potovanju, ki je trajalo 28 ur, je ladja v Southampton priplula 4. aprila okrog polno\xc4\x8di. Tam je ladjo pri\xc4\x8dakal vla\xc4\x8dilec in jo odvlekel na pomol \xc5\xa1t. 44, kjer je ladja po\xc4\x8dakala na vkrcanja zalog, posadke in potnikov.\n_START_SECTION_\nPrvi dnevi potovanja\n_START_PARAGRAPH_\nTitanic je iz Southamptona izplul 10. aprila 1912 ob 12:00. Sprva je izplutje, ki ga je spremljala nepregledna mno\xc5\xbeica radovedne\xc5\xbeev, izgledala brez te\xc5\xbeav, vendar je kmalu zatem skoraj pri\xc5\xa1lo do katastrofe, ki bi skoraj kon\xc4\x8dala potovanje te najbolj luksuzne ladje na svetu. Ko je Titanic plul mimo ladij SS City of New York, dru\xc5\xbebe American Line in Oceanic, dru\xc5\xbebe White Star Line, je povzro\xc4\x8dil take valove, da so se vrvi, ki so povezovale ladjo City of New York s pomolom, potrgale. Ladjo je nato odneslo proti Titanicu, k sre\xc4\x8di je bil v bli\xc5\xbeini vla\xc4\x8dilec Vulcan, ki je ladjo zadnji trenutek potisnil proti pomolu. So\xc4\x8dasno pa je kapitan na Titanicu ukazal zaviti skrajno desno, ladji sta se zgre\xc5\xa1ili za 1,2 metra. Neljubi incident je Titanicu povzro\xc4\x8dil enourno zamudo._NEWLINE_Po izplutju iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da se je Titanic odpravil na \xc5\xa1tiriurno pot proti 77 milj oddaljenemu francoskemu pristani\xc5\xa1\xc4\x8du v Cherbourgu. Vreme je bilo vetrovno, a prijetno, vendar obla\xc4\x8dno in mrzlo. V Cherbourg je ladja priplula ob 16:30. Ker pristani\xc5\xa1\xc4\x8de ni bilo primerno za pristanek tako velike ladje, so se potniki na Titanic vkrcali in izkrcali s pomo\xc4\x8djo trajekta. Na ladjo se je vkrcalo 274 potnikov, izkrcalo pa se jih je 24. Vkrcavanje in izkrcavanje je trajalo 90 minut tako, da je ladja ob 20:00 \xc5\xbee zapustila pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in nadaljevala pot proti Queenstownu na Irskem (danes Cork). Vreme se je nadaljevalo vetrovno, a delno obla\xc4\x8dno. Ladja je v Queenstown priplula 11. aprila ob 11:30. Ker je bilo tudi to pristani\xc5\xa1\xc4\x8de premajhno za tako veliko ladjo, so se potniki vkrcali in izkrcali s pomo\xc4\x8djo trajekta. Na ladjo se je vkrcalo 113 potnikov tretjega razreda in 7 potnikov drugega razreda, sedem potnikov pa se je izkrcalo. Med njimi je bil tudi duhovnik Francis Browne, ki je na Titanicu posnel veliko fotografij. Ladja je iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da izplula ob 13:30 in se nato odpravila na svojo prvo (in zadnjo) plovbo \xc4\x8dez Atlantik. V New York je nameravala pripluti 17. aprila zjutraj, na pomol \xc5\xa1t. 59.   _NEWLINE_Ko je ladja izplula iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, je plula ob irski obali do najbolj ju\xc5\xbene to\xc4\x8dke Irske, in sicer Fastnet Rocka. Od tam je nato zaplula na \xc4\x8dezatlantsko pot proti ZDA in pristani\xc5\xa1\xc4\x8du v New Yorku. Naslednje tri dni je pot minila brez posebnosti in brez ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav. Ko je ladja zapustila Irsko, se je vreme, ki je bilo prej obla\xc4\x8dno in vetrovno, nenadoma izbolj\xc5\xa1alo. To ni trajalo dolgo, 13. aprila se je ladji pribli\xc5\xbeala hladna fronta in vreme se je ponovno poslab\xc5\xa1alo, okrepil se je mo\xc4\x8dan veter in s tem valovi visoki do 2,4 m, znova je postalo obla\xc4\x8dno, temperatura zraka pa je padla pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8de. 14. aprila se je vreme izbolj\xc5\xa1alo, vendar so temperature \xc5\xa1e vedno ostale nizke. Pribli\xc5\xbeno 8 dni pred krstno plovbo se je na ladji v eni od Titanicovih kotlovnic za\xc4\x8del po\xc5\xbear, ki je med plovbo trajal ve\xc4\x8d dni, vendar se potniki tega polo\xc5\xbeaja sploh niso zavedali. Po\xc5\xbeari so se te dni na ladji pojavljali pogosto zaradi velikega izgorevanja premoga. Po\xc5\xbeare je bilo potrebno pogasiti z gasilskimi cevmi tako, da je bilo potrebno odstraniti ves premog in za\xc5\xbeganega dati v pe\xc4\x8d. Po\xc5\xbear se je kon\xc4\x8dal 14. aprila. Obstaja nekaj teorij, da naj bi ta po\xc5\xbear in poskusi ga\xc5\xa1enja poslab\xc5\xa1ali kakovost \xc5\xbeeleza in neprepustnih vrat. _NEWLINE_14. aprila je Titanic med 9:00 in 23:40 uro dobil \xc5\xa1est radijskih opozoril drugih ladij v okolici, ki so sporo\xc4\x8dala, da je v morju  ju\xc5\xbeno in vzhodno od Nove Fundlandije ve\xc4\x8d ledenih gor in so priporo\xc4\x8dala previdnost. Ena od ladij, ki je opozarjala Titanica je bila atlantska ladja Mesaba. Kljub temu, da je Titanic prejel \xc5\xa1est opozoril, je ladja \xc5\xa1e vedno plula z veliko hitrostjo, \xc4\x8deprav ni nameravala postaviti hitrostnega rekorda. Leta 1907 je nem\xc5\xa1ki parnik SS Kronprinz Wilhelm tr\xc4\x8dil v ledeno goro, vendar je lahko dokon\xc4\x8dal pot, zato se je kapitan Smith zamislil, da ledene gore za tako veliko ladjo, kot je Titanic ne predstavljajo nobene nevarnosti, zato je ignoriral vsa opozorila in hitrost ladje pove\xc4\x8dal na 22 vozlov. Tistega usodnega ve\xc4\x8dera je bilo morje mirno, bilo je mrzlo in na nebu so se videle zvezde. Lune ni bilo videti, ve\xc4\x8dina potnikov je takrat \xc5\xbee spala.\n_START_SECTION_\nPotopitev\n_START_PARAGRAPH_\nOb 23:40 je opazovalec Frederick Fleet opazil ledeno goro, trikrat pozvonil na zvonec in o tem takoj poro\xc4\x8dal na ladijski most, poro\xc4\x8dilo je prejel \xc4\x8dastnik James Moody in ga takoj posredoval de\xc5\xbeurnemu \xc4\x8dastniku na mostu Williamu  Murdocku, ta je krmarju nemudoma ukazal spremeniti smer plovbe s krmilom ostro v levo in s stroji v vzvratno. Ladja je po\xc4\x8dasi za\xc4\x8dela zavijati levo, v manevru se je de\xc5\xbeurni \xc4\x8dastnik tr\xc4\x8denju z ledeno goro poizku\xc5\xa1al izogniti tako, da bi ledeno goro v loku enostavno ob\xc5\xa1el in s tem prepre\xc4\x8dil tr\xc4\x8denje s premcem ali krmo. Zaradi velike hitrosti ladje, po\xc4\x8dasne odzivnosti krmilnega mehanizma in po\xc4\x8dasne ustavitve ter vnovi\xc4\x8dnega zagona parnih strojev (turbina ni imela mo\xc5\xbenosti obratovanja v smeri vo\xc5\xbenje nazaj), se je manever ponesre\xc4\x8dil. Ladja je zavila le toliko, da se je izognila direktnemu tr\xc4\x8denju. Kmalu zatem je ladja z desnim bokom zadela rob ledene gore, ta je na trupu pod vodno gladino pustila \xc5\xa1est ozkih lukenj, ki pa skupaj niso bile ve\xc4\x8dje od 1,2 kvadratnega metra._NEWLINE_Najdalj\xc5\xa1a luknja je bila dolga 12 m, zanimivo pri tem je, da najve\xc4\x8dje luknje ni naredil led, ampak je trup zaradi pritiska ob trku enostavno po\xc4\x8dil po \xc5\xa1ivih, to\xc4\x8dneje so zakovice, ki so dr\xc5\xbeale ve\xc4\x8d posameznih oplat skupaj, enostavno odletele, kar so ugotovili kasneje. Zato so se po odkritju lukenj pojavila ugibanja o slabi izdelavi in uporabi jekla slabe kakovosti. Ostanki oplat trupa \xc5\xa1e danes le\xc5\xbeijo na mestu gradnje, najmodernej\xc5\xa1e preiskave so pokazale, da s kakovostjo materiala ni bilo prav ni\xc4\x8d narobe. Kriva je bila slaba izdelava oziroma na\xc4\x8din gradnje s kovi\xc4\x8denjem, \xc4\x8de bi bile namre\xc4\x8d oplate trupa Titanica takrat zvarjene, do katastrofe ne bi nikoli pri\xc5\xa1lo. _NEWLINE_Po trku je v ladjo takoj za\xc4\x8dela vdirati voda, zato je bilo ukazano zapreti vsa neprepustna vrata. Kmalu zatem so za\xc4\x8deli kurja\xc4\x8di iz kotlovnice poro\xc4\x8dati, da je ledeno mrzla voda za\xc4\x8dela zalivati parne kotle. To je ustvarilo izredno nevarne razmere, saj je obstajala velika mo\xc5\xbenost eksplozije, \xc4\x8de bi ledena voda pri\xc5\xa1la v stik z razgretimi parnimi kotli, zato je bilo kurja\xc4\x8dem ukazano pogasiti ogenj in izpustiti paro iz kotlov. Ko so kon\xc4\x8dali svoje delo, so bili \xc5\xbee do pasu v ledeno mrzli vodi. Na krovu so se potniki za\xc4\x8deli obmetavati z snegom in z ledom, ki je zdrsnil z ledene gore. Posadka je veliko pri\xc4\x8dakovala od \xc5\xa1estnajstih neprepustnih oddelkov, ki naj bi prepre\xc4\x8dili potopitev ladje, niso pa se zavedali, da imajo ti oddelki veliko slabost. Oddelki namre\xc4\x8d niso segali do najvi\xc5\xa1je palube, zato se je za\xc4\x8dela voda, potem ko se je ladja nagnila naprej, prelivati iz enega v drug neprepustni prostor.  _NEWLINE_Pet neprepustnih predelkov je bilo poplavljenih in mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovanih, zato je voda skozi vdirala. Kmalu je postalo jasno, da ladjo ne more ni\xc4\x8d re\xc5\xa1iti, saj je ladja lahko prenesla poplavitev le \xc5\xa1tirih predelkov, ne pa petih, zato je konstruktor ladje Thomas Andrews kapitana opozoril, da se ladja lahko potopi v najve\xc4\x8d dveh urah. Ob 00:05 je kapitan izdal ukaz za evakuacijo, radijskemu operaterju pa je ukazal, naj za\xc4\x8dne oddajati signal za pomo\xc4\x8d. Posadka je za\xc4\x8dela buditi potnike in jih usmerjati na palubo k re\xc5\xa1evalnim \xc4\x8dolnom, izjema so bili potniki tretjega razreda, ki so jih pustili v podpalubju in jim sporo\xc4\x8dili, da jih bodo obvestili, kdaj lahko pridejo na zgornje palube. Ob 00:15 je pri\xc5\xa1el ukaz, da si morajo potniki nadeti re\xc5\xa1evalne pasove, marsikateri potnik je to razumel kot \xc5\xa1alo, saj so bili prepri\xc4\x8dani, da se tako velika ladja ne more potopiti._NEWLINE_Potapljanje ladje je kapitana postavilo pred dejstvo, da ima premalo \xc4\x8dolnov za vse potnike, zato je po namigu ostalih \xc4\x8dastnikov ukazal, da imajo \xc5\xbeenske in otroci prednost. Na ladji je bilo 20 \xc4\x8dolnov, od teh se je samo 16 \xc4\x8dolnov dalo takoj uporabiti, preostali \xc5\xa1tirje pa je bil name\xc5\xa1\xc4\x8deni nad prostori za \xc4\x8dastnike in jih je bilo potrebno za uporabo najprej pripraviti, kar se je med potapljanjem ladje izkazalo kot velika slabost. \xc4\x8coln je lahko sprejel 70 potnikov, kar je pomenilo, da se lahko nanje vkrca 1.178 potnikov oz. niti polovica potnikov na ladji. Ne samo, da je bilo premalo re\xc5\xa1evalnih \xc4\x8dolnov in pasov za vse ljudi na ladji, bilo je \xc5\xa1e veliko drugih napak. Ne posadka in \xc5\xa1e manj potniki niso izpeljali niti ene same vaje re\xc5\xa1evanja v primeru nesre\xc4\x8de. Ob 00:25 so za\xc4\x8deli polniti prve re\xc5\xa1evalne \xc4\x8dolne. Sprva so bili napol prazni, saj \xc4\x8dastniki, ki so nadzirali vkrcavanje, niso poznali kapacitete \xc4\x8dolnov. \xc4\x8ce bi to poznali, bi vedeli, da bi se lahko nanje vkrcalo \xc5\xa1e dodatnih 500 ljudi. Nekateri potniki iz tretjega razreda so celo zavrnili evakuacijo in so ostali na potapljajo\xc4\x8di ladji. Prvi \xc4\x8doln \xc5\xa1t. 7 je zapustil ladjo ob 00:40 - na njem je bilo le 28 ljudi - temu je sledil \xc4\x8doln \xc5\xa1t. 6 z enakim \xc5\xa1tevilom potnikov._NEWLINE_Medtem, ko so nekateri \xc4\x8dolni za\xc4\x8deli zapu\xc5\xa1\xc4\x8dati ladjo, se je v podpalubju za\xc4\x8dela odvijati prava drama. Voda je za\xc4\x8dela zalivati parne kotle, zato so se strojniki in kurja\xc4\x8di pri pre\xc4\x8drpavanju vode do zadnjega trudili, da ne bi pri\xc5\xa1lo do eksplozije. Izredno po\xc5\xbertvovalna je bila skupina strojnikov, ki je skrbela za delovanje agregatov, ki so ladji zagotavljali elektriko. Na svojih mestih so ostali do zadnjega, nih\xc4\x8de od njih ni pre\xc5\xbeivel. Pod palubo je zaradi re\xc5\xa1evanja ladje ostalo toliko ladijskega osebja, da ni bilo nobenega, ki bi poveljeval re\xc5\xa1evalnim \xc4\x8dolnom. Pod palubo je ostalo ujetih tudi veliko potnikov tretjega razreda, ki jih o dogodku niso nikoli obvestili in jim ponudili prave pomo\xc4\x8di. Po eni uri zjutraj so za\xc4\x8deli \xc4\x8dolni ladjo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dati bolj pogosto. Na \xc4\x8dolnu \xc5\xa1t. 5 je bilo 41, na \xc4\x8dolnu \xc5\xa1t. 3 le 32, na \xc4\x8dolnu \xc5\xa1t. 8 je bilo 39, na \xc5\xa1t. 1 pa le skromnih 12 potnikov. Vkrcavanje v \xc4\x8dolne in spu\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc4\x8dolnov v vodo ni potekalo gladko. Zaradi panike so se za\xc4\x8deli potniki prerivati, zato so \xc4\x8dastniki le s te\xc5\xbeavo ohranjali red. Te\xc5\xbeave so se pojavile tudi pri spu\xc5\xa1\xc4\x8danju, saj so nekateri \xc4\x8dolni skoraj prevrnili, nekaj ljudi, ki so z ladje hoteli sko\xc4\x8diti v re\xc5\xa1evalne \xc4\x8dolne zaradi panike, so popadali v ledeno mrzlo vodo. Ob 1:15 so se potniki za\xc4\x8deli zavedati resnosti polo\xc5\xbeaja, zato se je za\xc4\x8dela pojavljati panika. Posadka je za\xc4\x8dela izstreljevati signalne rakete za primer nevarnosti. Celo orkester je igral. Radijski operater je v eter za\xc4\x8del po\xc5\xa1iljati nov SOS signal. Dobil je ve\xc4\x8d odgovorov od okoli\xc5\xa1kih ladij, najbli\xc5\xbeja od teh je bila RMS Carpathia, ki je bila od Titanica oddaljena 58 milj. Njena maksimalna hitrost je bila 17 vozlov, kar je pomenilo, da bi potapljajo\xc4\x8di Titanic dosegla v \xc5\xa1tirih urah, to je bilo za ve\xc4\x8dino ljudi na ladji veliko prepozno, saj je potapljajo\xc4\x8demu parniku ostala le ena ura \xc5\xbeivljenja. Veliko bli\xc5\xbeje naj bi bil SS Californian, vendar zaradi spleta naklju\xc4\x8dij ni prisko\xc4\x8dil na pomo\xc4\x8d. Zadnji \xc4\x8doln je ladjo zapustil ob 2:05, na njem je bilo 44 ljudi (med njimi tudi Ismay). Zatem je kapitan po palubi naredil \xc5\xa1e zadnji obhod in posadko obvestil, naj vsak poskrbi zase. Ve\xc4\x8dina potnikov se je odpravila na krmo, ki je iz minute v minuto vedno bolj gledala iz vode. Na krmi so duhovniki dajali zakramente, medtem ko je kapitan z preostalimi \xc4\x8dastniki, ki so ostali na ladji, konec pri\xc4\x8dakal na ladijskem mostu. Tudi ladijski arhitekt Andrews se ni hotel re\xc5\xa1iti s (svoje) ladje. V tistem trenutku je ladji ostalo \xc5\xa1e nekaj minut \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Med 2:10 in 2:15 se je ladja \xc5\xbee tako nagnila naprej, da je vanjo za\xc4\x8dela z vso silo vdirati voda pri \xc4\x8dem se njeno potapljanje \xc5\xa1e pospe\xc5\xa1ilo. Pri tem so nastali veliki vrtinci v vodi, da je marsikaterega potnika odplavilo iz palube in ga vsrkalo v drobovje ladje. Med potapljanjem se je krma tako dvignila, nekateri pre\xc5\xbeiveli potniki pravijo da med 30 in 45 stopinj, da so propelerji gledali iz vode. Takega naklona ladijska konstrukcija enostavno ni zdr\xc5\xbeala, zato se je ob 2:15 ladja prelomila na dvoje, prelomila se je med tretjim in \xc4\x8detrtim dimnikom, pri tem so se zru\xc5\xa1ili vsi \xc5\xa1tirje dimniki. Premec se je takoj potopil, krma pa je \xc5\xa1e nekaj minut ostala nad vodo, nato pa se je potopila \xc5\xa1e ta. Ob 2:20 je Titanic za vedno izginil v globine severnega Atlantika.     _NEWLINE_Po potopitvi je v vodi ostalo na stotine ljudi. Zaradi nizke temperature vode, \xe2\x80\x932\xc2\xa0\xc2\xb0C, so bile njihove mo\xc5\xbenosti za pre\xc5\xbeivetje majhne. Pre\xc5\xbeiveli potniki v \xc4\x8dolnih so oklevali pri re\xc5\xa1evanju ljudi iz vode, saj so se bali, da bi mno\xc5\xbeica utapljajo\xc4\x8dih se potnikov prevrnila \xc4\x8dolne. Ob 2:30 je na mestu potopa zavladala smrtna ti\xc5\xa1ina. Zaradi pohladitve je ve\xc4\x8dina ljudi padla v nezavest in utonila. Takrat so pre\xc5\xbeiveli potniki v re\xc5\xa1evalnih \xc4\x8dolnih zbrali dovolj poguma in jim na pomo\xc4\x8d poslali en re\xc5\xa1evalni \xc4\x8doln. Temu je pol ure po potopitvi iz ledeno mrzle vode uspelo potegniti le 5 pre\xc5\xbeivelih. Ob 4:00 je na kraj nesre\xc4\x8de prispela Carpathia in re\xc5\xa1ila 705 ljudi, 1.503 ljudi pa je za vedno ostalo v mrzlih vodah severnega Atlantika.   _NEWLINE__NEWLINE_Med \xc5\xbertvami in re\xc5\xa1enimi je bilo tudi nekaj Slovencev - glej spisek re\xc5\xa1enih in \xc5\xbertev.\n_START_SECTION_\nDogodki po potopitvi\n_START_PARAGRAPH_\nNovica o potopitvi Titanica se je hitro raz\xc5\xa1irila po svetu. 17. aprila  so preko brez\xc5\xbei\xc4\x8dnega radia za\xc4\x8dela prihajati prva imena pre\xc5\xbeivelih. Carpathia je zaradi slabega vremena v New York priplula dan pozneje, 18. aprila ob 9:30. Na pomolu jo je ob mo\xc4\x8dnem de\xc5\xbeevju pri\xc4\x8dakalo okoli 40.000 ljudi. Po izkrcanju je za pre\xc5\xbeivele potnike poskrbelo ve\xc4\x8d dobrodelnih organizacij. Ve\xc4\x8dina potnikov se ni zadr\xc5\xbeala v New Yorku in je pot nadaljevala po prvotnih na\xc4\x8drtih. Pre\xc5\xbeivelo posadko Titanica so vkrcali na ladjo SS Lapland in jo poslali nazaj v Zdru\xc5\xbeeno Kraljestvo. Tudi Carpathia se ni dolgo \xc4\x8dasa zadr\xc5\xbeala v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du, potem ko se je zalo\xc5\xbeila z zalogami, je odplula nazaj v Evropo. Kmalu po potopitvi so razli\xc4\x8dne dobrodelne organizacije za\xc4\x8dele zbirate prostovoljne prispevke za svojce \xc5\xbertev in pre\xc5\xbeivele. V razli\xc4\x8dnih skladih se je nabralo ve\xc4\x8d milijonov funtov._NEWLINE_\xc5\xa0e preden pa je Carpathia priplula v New York so na obeh straneh Atlantika \xc5\xbee za\xc4\x8deli s preiskavo dogodka. Po zasli\xc5\xa1anju pre\xc5\xbeivelih, odgovornih v ladijski dru\xc5\xbebi in konstruktorjev ladje, se je preiskava na obeh straneh zaklju\xc4\x8dila konec maja 1912. \xc4\x8ceprav sta preiskavi potekali lo\xc4\x8deno, sta obe strani pri\xc5\xa1li do podobnega zaklju\xc4\x8dka. Do trka ladje z ledeno goro je pri\xc5\xa1lo zaradi kapitanovega neupo\xc5\xa1tevanja svaril o pojavu ledenih gor in prevelike hitrosti, s katero je ladja plula skozi nevarne vode. Preiskava je tudi pokazala, da je bila ladja opremljena s premajhnim \xc5\xa1tevilom re\xc5\xa1evalnih \xc4\x8dolnov za vse potnike in posadko, ta pa ni bila pravilno usposobljena za re\xc5\xa1evanje.   _NEWLINE_Iz poro\xc4\x8dila o nesre\xc4\x8di so iz\xc5\xa1li tudi novi varnostni predpisi, po katerih so morale imeti vse ladje zadostno \xc5\xa1tevilo re\xc5\xa1evalnih \xc4\x8dolnov za vse potnike in \xc4\x8dlane posadke, posadke pa so se morale za primer nesre\xc4\x8de redno usposabljati. Ustanovljene so bile tudi posebne patrulje, ki so opazovale in poro\xc4\x8dale o nevarnosti ledenih gor v severnem Atlantiku. V poro\xc4\x8dilu je bila omenjena tudi ladja SS Californian, ki je bila na dan potopitve od Titanica oddaljena le nekaj milj. Na Californianu so tiste no\xc4\x8di na obzorju opazovali neko zelo razsvetljeno ladjo, ki izstreljuje rakete, vendar so rakete videli kot bele, kar ni bil znak za nevarnost, zato niso ukrepali, imeli pa so tudi izklopljen radijski sprejemnik, zato niso dobili klica v sili. Opazovanje neznane ladje je potekalo do 2:15, ko so lu\xc4\x8di nad vodno gladino nenadoma izginile. Preplah je bil narejen \xc5\xa1ele ob 5:30, ko je radijski operater dobil novico o potopitvi Titanica. Po prejemu novice je Californian hitro odplul na kraj nesre\xc4\x8de, kjer je ugotovil, da je pre\xc5\xbeivele potnike \xc5\xbee pobrala Carpathia. Kasneje je bilo ugotovljeno, da je bila ladja, ki jo je opazoval Californian, res Titanic. Potopitev Titanica je bila tudi povod za nastanek prve mednarodne konvencije o varnosti na morju, ki je bila sprejeta leta 1914, dve leti po nesre\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nPosadka in potniki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo potnikov in posadke_NEWLINE_\xc5\xa0tevilo re\xc5\xa1enih_NEWLINE_\xc5\xa0tevilo umrlih_NEWLINE_Odstotek re\xc5\xa1enih_NEWLINE_Odstotek umrlih_NEWLINE_otroci, prvi razred_NEWLINE_6_NEWLINE_5_NEWLINE_1_NEWLINE_83.4%_NEWLINE_15.6%_NEWLINE_otroci, drugi razred_NEWLINE_24_NEWLINE_24_NEWLINE_0_NEWLINE_99.9%_NEWLINE_0%_NEWLINE_otroci, tretji razred_NEWLINE_79_NEWLINE_27_NEWLINE_52_NEWLINE_34%_NEWLINE_66%_NEWLINE_\xc5\xbeenske, prvi razred_NEWLINE_144_NEWLINE_140_NEWLINE_4_NEWLINE_97%_NEWLINE_3%_NEWLINE_\xc5\xbeenske, drugi razred_NEWLINE_93_NEWLINE_80_NEWLINE_13_NEWLINE_86%_NEWLINE_14%_NEWLINE_\xc5\xbeenske, tretji razred_NEWLINE_165_NEWLINE_76_NEWLINE_89_NEWLINE_46%_NEWLINE_54%_NEWLINE_\xc5\xbeenske, posadka_NEWLINE_23_NEWLINE_20_NEWLINE_3_NEWLINE_87%_NEWLINE_13%_NEWLINE_mo\xc5\xa1ki, prvi razred_NEWLINE_175_NEWLINE_57_NEWLINE_118_NEWLINE_33%_NEWLINE_67%_NEWLINE_mo\xc5\xa1ki, drugi razred_NEWLINE_168_NEWLINE_14_NEWLINE_154_NEWLINE_8%_NEWLINE_92%_NEWLINE_mo\xc5\xa1ki, tretji razred_NEWLINE_462_NEWLINE_75_NEWLINE_387_NEWLINE_16%_NEWLINE_84%_NEWLINE_mo\xc5\xa1ki, posadka_NEWLINE_865_NEWLINE_192_NEWLINE_693_NEWLINE_22%_NEWLINE_78%_NEWLINE_skupaj_NEWLINE_2224_NEWLINE_710_NEWLINE_1514_NEWLINE_32%_NEWLINE_68%\n_START_SECTION_\nRazbitina\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko \xc4\x8dasa se je mislilo, da je Titanic potonil v celoti, skozi leta pa so se pojavljali \xc5\xa1tevilni na\xc4\x8drti kako bi potopljeno ladjo na\xc5\xa1li in jo dvignili na povr\xc5\xa1je. Vsi poizkusi iskanja so se zaradi nedovr\xc5\xa1ene tehnologije in predvsem zaradi velike globine izkazali za neuspe\xc5\xa1ne, saj se razbitina Titanica nahaja na globini 3.800 m. Razbitina je bila odkrita \xc5\xa1ele 1. septembra 1985, ko jo je odkrila francosko ameri\xc5\xa1ka ekspedecija pod poveljstvom Roberta Ballarda. Raziskovalna ekipa je ugotovila, da se razbitine ladje nahajajo 21,2 km od njenega zadnjega polo\xc5\xbeaja kar pomeni, da so bile morebitnim re\xc5\xa1evalcem posredovane napa\xc4\x8dne koordinate o lokaciji potapljajo\xc4\x8dega se Titanica. Raziskovalci so ugotovili tudi, da se je ladja med potapljanjem res prelomila saj so se izjave pre\xc5\xbeivelih razlikovale. Oba kosa ladje (premec in krma) sta z veliko hitrostjo udarila v morsko dno, zaradi \xc4\x8desa se je premec mo\xc4\x8dno zvil, krma pa se v celoti zru\xc5\xa1ila. Okoli obeh koncev trupa pa je polje razbitin veliko 8 x 4,8 km, na katerem je kon\xc4\x8dala ve\xc4\x8dina notranje opreme ladje in ve\xc4\x8dina \xc5\xbertev potopa. Od leta 1985, ko je bila razbitina odkrita, pa do danes je ostanke ladje obiskalo \xc5\xbee veliko odprav, nekatere izmed njih so na povr\xc5\xa1je dvignile tudi \xc5\xa1tevilne ladijske predmete, ki so danes na ogled v muzejih, na dra\xc5\xbebah in razstavah v \xc4\x8dast Titanica. Ladijska razbitina Titanica je za njeno sestrsko ladjo Britannic, druga najve\xc4\x8dja potni\xc5\xa1ka ladijska razbitina na morskem dnu."