b'\n_START_ARTICLE_\nJames Rachels\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1962 je zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1olanje na univerzi Mercer, ki je najstarej\xc5\xa1a zasebna \xc5\xa1ola v Georgii. Leta 1967 je doktoriral s podro\xc4\x8dja filozofije, pod mentorstvom W. D. Falk in E. M. Adams, na Univerzi Severne Karoline v Chapel Hillu._NEWLINE_Svojo kariero je posvetil predvsem pou\xc4\x8devanju na mnogih znanih ameri\xc5\xa1kih univerzah. Zadnjih 26 let svojega \xc5\xbeivljenja pa je pou\xc4\x8deval na Univerzi Alabame v Birminghamu._NEWLINE_Ukvarjal pa se ni le s pou\xc4\x8devanjem, ampak je bil zelo aktiven tudi na podro\xc4\x8dju filozofije nove dobe. Deloval je na eti\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju, bil pa je aktiven tudi na podro\xc4\x8dju varovanja \xc5\xbeivali in njihovih pravic. Prepri\xc4\x8dan je bil, da bi morali star\xc5\xa1i dajati drugim otrokom ravno toliko moralne podpore, kot so le-te dele\xc5\xbeni njihovi otroci. Kasneje pa je tudi spoznal, da ga je dolgotrajno analiziranje moralnih vpra\xc5\xa1anj privedlo do sprejetja utilitarizma, v skladu s \xc4\x8dimer pa je tudi sprejemal in si razlagal tako \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko kot tudi ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko sre\xc4\x8do._NEWLINE_Napisal je 6 knjig, 85 esejev in imel skoraj 300 znanstvenih predavanj. Umrl je zaradi raka v 62 letu starosti.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nRachels je bil poleg Cindy Withrow in Jean Holt tretji otrok Jamesu in Velmi Rachels. Leta 1962 se je poro\xc4\x8dil z Carol Williams, s katero je imel dva sinova, Davida in Stuarta. Njegov vnuk Pence je rekel, da je bila filozofija za Rachelsa, tako kot za Sokrata, priprava na smrt, s tem ko je do konca svojega \xc5\xbeivljenja pisal zadnjo knjigo.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo najbolj poznano delo ima naslov Elementi moralne filozofije (The elements of Moral Philosophy), kjer so lahko opazne tudi njegove prvine in zna\xc4\x8dilnosti pisanja, kot je na primer izpostavljanje zapletenih filozofskih na\xc4\x8del. Delo je iz\xc5\xa1lo v \xc5\xa1estih razli\xc4\x8dnih izvodih, zadnji je iz\xc5\xa1el 2009 pod uredni\xc5\xa1tvom njegovega sina Stuarta Rachelsa. V delu je Rachels zajel podro\xc4\x8dja etike, subjektivizma, emotivizma in psiholo\xc5\xa1kega egoizma. Za dokaze svojega mi\xc5\xa1ljenja uporablja vsakdanje primere, ki olaj\xc5\xa1ajo razumevanje filozofskih na\xc4\x8del. V \xc4\x8dlanku za revijo The New England Journal of Medicine je leta 1975 za primer postavil bolnika, ki umira za neozdravljivim rakom na grlu v stra\xc5\xa1nih bole\xc4\x8dinah, ki ne morejo biti ve\xc4\x8d olaj\xc5\xa1ane._NEWLINE_V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino sta prevedeni dve njegovi deli: Pravica do smrti\xc2\xa0: evtanazija in morala (leta 1987), ter Kant in kategori\xc4\x8dni imperativ (leta 2004). Rachels je omenjen \xc5\xa1e v \xc4\x8dlanku Friderika Klampferja: O (domnevno) moralno pomembnih razlikah med ubijanjem in pu\xc5\xa1\xc4\x8danjem umreti (1992).'