b'\n_START_ARTICLE_\nOdlo\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nSprejemanje odlo\xc4\x8ditev je eden temeljnih kognitivnih procesov, ki je \xc5\xa1iroko uporabljen v dolo\xc4\x8danjo racionalnih, hevristi\xc4\x8dnih in intuitivnih selekcij v znanstvenih, ekonomskih in managerskih situacijah, kot tudi v vsakodnevnih situacijah. Je mentanlni proces, ki se zgodi vsakih nekaj sekund, zavestno ali nezavedno. V tem procesu prihaja do izbire med alternativami prepri\xc4\x8danj ali dejavnosti, kar rodi kon\xc4\x8dno izbiro. Tej lahko sledi takoj\xc5\xa1na akcija. Definicija_NEWLINE_Odlo\xc4\x8danje oziroma sprejemanje odlo\xc4\x8ditev je eden izmed temeljnih\xc2\xa0kognitivnih\xc2\xa0procesov\xc2\xa0 \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega vedenja, med katerim je izbrana mo\xc5\xbenost ali_NEWLINE_skupek vedenj med razli\xc4\x8dnimi mo\xc5\xbenostmi na podlagi dolo\xc4\x8denega kriterija.\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nNamen \xc5\xa1tudij odlo\xc4\x8danja je razumevanja na\xc5\xa1e temeljne sposobnosti procesiranja ve\xc4\x8d alternativ in izbire optimalnega izbora akcije. Ekonomski pristop je bil v preteklosti primarno osredoto\xc4\x8den na opisovanje\xe2\x86\xb5idealiziranega_NEWLINE_optimalnega odlo\xc4\x8danja, nedavno pa je pojav psiholo\xc5\xa1kih modelov sprejmanja_NEWLINE_odlo\xc4\x8ditev ponudil bolj natan\xc4\x8dne razlage z vklju\xc4\x8ditvijo motivacijo in\xe2\x86\xb5omejenostjo_NEWLINE_\xc4\x8dlove\xc5\xa1kega infromacijskega procesnega sistema._NEWLINE_Odlo\xc4\x8danje je eden izmed osnovnih kognitivnih procesov \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih_NEWLINE_bitij, ki je \xc5\xa1iroko uporabljen v dolo\xc4\x8danju racionalnih, hevristi\xc4\x8dnih in_NEWLINE_intuitivnih selekcij v znanstvenih, ekonomskih in managerskih situacijah, kot tudi v vsakodnevnih situacijah. Je mentalni proces, ki se zgodi vsakih nekaj sekund, zavestno ali nezavedno._NEWLINE_Danes je odlo\xc4\x8danje \xc5\xa1e posebej te\xc5\xbeavno, zaradi razli\xc4\x8dnosti in\xe2\x86\xb5\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti_NEWLINE_mo\xc5\xbenosti, ki so na voljo in od katerih mnoge niso predstavljene, razumljene. Alternative_NEWLINE_so pogosto kompleksne, poti do njih pa pogosto nejasne in zavajajo\xc4\x8de._NEWLINE_Namen \xc5\xa1tudij odlo\xc4\x8danja je razumevanja na\xc5\xa1e temeljne spsobnosti procesiranja ve\xc4\x8d alternativ in izbire optimalnega izbora_NEWLINE_akcije. Ekonomski pristop je bil v preteklosti primarno osredoto\xc4\x8den na opisovanje idealiziranega optimalnega odlo\xc4\x8danja, nedavno pa je pojav_NEWLINE_psiholo\xc5\xa1kih modelov sprejmanja odlo\xc4\x8ditev ponudil bolj natan\xc4\x8dne razlage z vklju\xc4\x8ditvijo motivacijo in omejenostjo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega infromacijskega procesnega sistema. _NEWLINE_Ko se soo\xc4\x8damo z izbiro, ki nas zadeva osebno, so navadno z vsako imed opcij povezane ugodnosti in stro\xc5\xa1ki._NEWLINE_Sprva je bilo predpostavljeno, da se ljudje obna\xc5\xa1ajo racionalno in izberejo najbol\xc5\xa1o mo\xc5\xbenost. Ta predpostavka je bila osnova normativnih teorij, ki so se osredoto\xc4\x8die, na to kako bi ljudje morali sprejemati odlo\xc4\x8ditve in ne kako jih. V vrednostni teoriji, avtorja Neumann in Morgenstern trdita, da poizku\xc5\xa1amo maksimzirati vrednost, ki je subjektivna in jo pripi\xc5\xa1emo dobi\xc4\x8dku._NEWLINE_V zgoraj omenjeni teoriji, so odlo\xc4\x8ditve, predstavljene kot hazard. Iz Neumannove teorije je Savage (1954) razvil pristop, ki je imel osnovo na podlagi informacij o preferencah ljudi. Na osnovi Savagovega pristopa je bila razvita teorija subjektivne pri\xc4\x8dakovane vrednosti. _NEWLINE_Raziskovalci domnevajo, da ima pomembno vlogo pri sprejemanju odlo\xc4\x8ditev afekt. _NEWLINE_Loewenstein predpostavlja (risk-as-feelings hipoteza), da odzivi na tvegane situacije (vklju\xc4\x8dno s sprejemanjem odlo\xc4\x8ditev, rezultirajo v \xc4\x8dustvenih vplivih. _NEWLINE_Vedenje \xc4\x8dloveka med sprejemanjem odlo\xc4\x8ditev je bilo raziskovano z veliko perspektiv: _NEWLINE_a) Psiholo\xc5\xa1ke: prou\xc4\x8devanje sprejemanja odlo\xc4\x8ditev pri posamezniku v kontekstu potreb, preferenc in vrednot, ki jih posameznik ima ali si jih \xc5\xbeeli imeti. _NEWLINE_b) Kognitivne: prou\xc4\x8devanje sprejemanja odlo\xc4\x8ditev v smislu nepretrganega procesa, ki je vklju\xc4\x8den v interakcijo z okoljem_NEWLINE_c) Normativne: analiza posameznikovih odlo\xc4\x8ditev s poudarkom na logi\xc4\x8dnosti procesa sprejemanja odlo\xc4\x8ditev in racionalnosti ter nespremenljivosti odlo\xc4\x8ditve h kateri vodi. _NEWLINE_Logi\xc4\x8dni vidik sprejemanja odlo\xc4\x8ditev je pomemben del poklicev, ki temeljijo na znanosti. Specialisti uporabijo svoje znanje na dolo\xc4\x8denem podro\xc4\x8dju, da sprejmejo utemeljene odlo\xc4\x8ditve. Primer je sprejemanje odlo\xc4\x8ditev v medicini, ki vklju\xc4\x8duje diagnozo in ustrezno izbiro zdravljenja. Nekatere raziskave, ki uporabljajo naturalisti\xc4\x8dne metode ka\xc5\xbeejo, da se v situacijah, kjer je \xc4\x8das za odlo\xc4\x8ditev kraj\xc5\xa1i, ve\xc4\x8dje tveganje ali ve\xc4\x8dja dvoumnost, strokovnjaki odlo\xc4\x8dajo na bolj intuitiven kot strukturiran pristop.\n_START_SECTION_\nRacionalno in iracionalno sprejemanje odlo\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\nV ekonomiji obstaja prepri\xc4\x8danje, da \xc4\x8de so ljudje v odlo\xc4\x8danju racionalna in svobodna bitja , potem se bodo vedli glede na teorijo racionalnega odlo\xc4\x8danja. Ta teorija trdi, da ljudje sprejemajo odlo\xc4\x8ditve z dolo\xc4\x8danjem verjetnosti in vrednosti potencialnega izida in mno\xc5\xbeenja tega. _NEWLINE_Primer: s 50% verjetnostjo, da bi zadeli $20 ali 100% verjetnostjo, da bi zadeli $10, bodo ljudje verjetno izbrali prvo mo\xc5\xbenost._NEWLINE_V realnosti pa je tudi nekaj faktorjev, ki vplivajo na sposobnost sprejemanja odlo\xc4\x8ditev in povzro\xc4\x8dijo, da ljudje sprejemajo iracionalne odlo\xc4\x8ditve. Ena izmed njih je pristranskost razpolo\xc5\xbeljivosti, ki je tendenca, da imamo bolj razpolo\xc5\xbeljive mo\xc5\xbenosti v spominu kot ve\xc4\x8dkrat ponavljajo\xc4\x8de se. Za primer, nekdo, ki gleda veliko filmov o teroristi\xc4\x8dnih napadih lahko meni, da je frekvenca terorizma vi\xc5\xa1ja kot dejansko je.\n_START_SECTION_\nTeorije odlo\xc4\x8danja\n_START_PARAGRAPH_\nOdlo\xc4\x8danje lahko razumemo kot aktivnost re\xc5\xa1evanja problemov, ki se kon\xc4\x8da z re\xc5\xa1itvijo, ki prina\xc5\xa1a zadovoljstvo. Tako lahko to razumemo kot miselni ali \xc4\x8dustveni proces, ki je lahko racionalen ali neracionalen in lahko temelji dolo\xc4\x8denih ali tacitnih predpostavkah. Ve\xc4\x8dinoma odlo\xc4\x8ditve sledijo analizi stro\xc5\xa1ek-dobi\xc4\x8dek. Teorija racionalne izbire govori o ideji da ljudje posku\xc5\xa1ajo dobi\xc4\x8dek pove\xc4\x8dati, stro\xc5\xa1ke pa zmanj\xc5\xa1ati. _NEWLINE_Teorija pri\xc4\x8dakovanja (angl Prospect theory povezava v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini)_NEWLINE_V \xc5\xbeivljenju so nekatere odlo\xc4\x8ditve tvegane, med tem ko druge niso. O tveganjih, sta Kahneman in Tverksy (1979) na podlagi teorije subjektivne pri\xc4\x8dakovane vrednosti razvila Teorija pri\xc4\x8dakovanja . _NEWLINE_V teoriji je zajetih ve\xc4\x8d pomembnih dognanj. Avtorja izpostavljata_NEWLINE_izogibanje tveganju, ljudem izguba prinese mnogo ve\xc4\x8d neugodja, kot prinese_NEWLINE_zmaga ugodja. _NEWLINE_Iz tega sta avtorja izpeljala efekt do\xc5\xbeivetja. Ljudje_NEWLINE_pripisujemo ve\xc4\x8djo vrednost predmetom, ki si jih lastimo, kot tistim, ki si jih_NEWLINE_ne. _NEWLINE_V svojo teorijo sta zajela tudi framing effekt._NEWLINE_Predpostavke racionalnega obna\xc5\xa1anja je da, posameznik v process odlo\xc4\x8danja, (a) posameznik preu\xc4\x8di vse altenrative, (b) razmisli o vseh posledicah, ki bi sledile razli\xc4\x8dnim odlo\xc4\x8ditvam, (c) s sistemov vrednost izbere le eno. Vsekakor ima racionalnost v realnosti ve\xc4\x8d omejitev. _NEWLINE_Kahneman in Tversky (1987) sta izvedla raziskavo o \xc2\xbbframing effect\xc2\xab\xc2\xa0s pomo\xc4\x8djo naloge Asian disease, v kateri so bili udele\xc5\xbeenci soo\xc4\x8deni z naslednjimi mo\xc5\xbenostmi:_NEWLINE_Ob izbruhu bolezni, zaradi katere naj bi umrlo 600 ljudi sta bila predlagana program A in B._NEWLINE_V programu A, lahko re\xc5\xa1ijo 200 ljudi. Program B pa bi imel 1/3 mo\xc5\xbenosti, da re\xc5\xa1i 600 ljudi in 2/3, da ne re\xc5\xa1i nobenega. Ve\xc4\x8dina je izbrala A._NEWLINE_V negativno zastavljeni nalog pa je program A vodil v smrt 400 ljudi, program B bi imel  1/3 mo\xc5\xbenosti, da nih\xc4\x8de ne umre, 2/3, da umre 600 ljudi. _NEWLINE_V tem primeru je ve\xc4\x8dina udele\xc5\xbeencev (78%) izbrala mo\xc5\xbenost B._NEWLINE_Framing efekt_NEWLINE_Framing efekt je te\xc5\xbenja ljudi, ki sprejemajo odlo\xc4\x8ditve glede na kako je prikazan rezultat odlo\xc4\x8ditve; kot dobitek ali izguba. V primeru, da je rezultat prikazan kot gotov dobitek, se ljudje izogibajo tveganju, nasprotno pa tveganje i\xc5\xa1\xc4\x8dejo, \xc4\x8de je rezultat prikazan kot gotova izguba._NEWLINE_Izogibanje odlo\xc4\x8ditvam_NEWLINE_Prospect teorija ne upo\xc5\xa1teva \xc4\x8dustvenih in socialnih faktorjev. Ljudje neradi sprejemejo odlo\xc4\x8ditev, \xc4\x8de obstaja mo\xc5\xbenost, da bo njen sprejem imel negativne posledice . _NEWLINE_V \xc5\xa1tudiji Ritov in Baron (1990) so bili udele\xc5\xbeenci napro\xc5\xa1eni, da si predstavljajo, da ima njihov otrok mo\xc5\xbenost za smrt, zaradi epidemije 10 proti 10000, \xc4\x8de ne bo cepljen. Hkrati pa lahko cepivo povzro\xc4\x8di smrt. V povpre\xc4\x8dju je bil sprejemljiv riziko 5 smrti na 10000 cepljenih. Star\xc5\xa1i so torej pripravljeni cepiti, \xc4\x8de je mo\xc5\xbenost smrti zaradi cepljenja mnogo ni\xc5\xbeja od mo\xc5\xbenost smrti zaradi bolezni. Udele\xc5\xbeenci so poro\xc4\x8dali, da bi se po\xc4\x8dutili mnogo bolj krive, \xc4\x8de bi umrl zaradi njihovega dejanja, kot pa njihove neaktivnosti._NEWLINE_Ljudje so bolj ob\xc4\x8dutljivi na izgubu in zato bolj konzervativni. Hkrati pa, dajejo preve\xc4\x8d poudarka majhnim verjetnostim (igranje loterije).\n_START_SECTION_\nRazlika med problemsko analizo in sprejemanjem odlo\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\nPomembno je razlikovati med problemsko analizo in sprejemanjem odlo\xc4\x8ditev. Koncepta sta popolnoma lo\xc4\x8dena en od drugega. Tradicionalno se zagovarja, da do problemske analize pride prej, tako da so informacije zbrane pred sprejemanjem odlo\xc4\x8ditev. Torej problemska analiza predhodi sprejemanje odlo\xc4\x8ditev.\n_START_SECTION_\nProblemska analiza\n_START_PARAGRAPH_\n1) Analiza izvr\xc5\xa1itve; kak\xc5\xa1ni bi morali biti rezultati glede na to kak\xc5\xa1ni dejansko so_NEWLINE_2) Problemi so deviacije standardnih izvr\xc5\xa1itev_NEWLINE_3) Problem mora biti natan\xc4\x8dno identificiran in opisan_NEWLINE_4) Probleme povzro\xc4\x8dijo spremembe nekega izrazitega pojava_NEWLINE_5) Vedno se lahko nekaj uporabi za razlikovanje med tem kaj je pod vplivom vzroka problema in kaj ne_NEWLINE_6) Vzroke problemov se lahko sklepa iz relevantnih sprememb, ki jih najdemo ko analiziramo problem_NEWLINE_7) Najverjetneje je vzrok problema tisti, ki natan\xc4\x8dno pojasni vsa dejstva\n_START_SECTION_\nSprejemanje odlo\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\n1) Najprej morajo biti osnovani objekti_NEWLINE_2) Objekti morajo biti klasificirani in postavljeni v zaporedje glede na pomembnost_NEWLINE_3) Razvite morajo biti alternativne akcije_NEWLINE_4) Alternativa mora biti ovrednotena glede na objekte_NEWLINE_5) Alternativa, ki je zmo\xc5\xbena vklju\xc4\x8diti vse objekte je eksperimentalna (delovna) odlo\xc4\x8ditev_NEWLINE_6) Eksperimentalna (delovna) odlo\xc4\x8ditev je ovrednotena za ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenih posledic_NEWLINE_7) Sledi odlo\xc4\x8danje, hkrati pa ponovno poteka problemska analiza, ki prepre\xc4\x8duje, da bi katera od posledic postala problem_NEWLINE_8) Navadno sledijo koraki, ki zagotovijo na\xc4\x8drt optimalne produkcije_NEWLINE_9) Kadar med odlo\xc4\x8danjem pride do konflikta, si lahko pomagamo z igro vlog, s katerimi predvidimo rezultate dolo\xc4\x8denih odlo\xc4\x8ditev\n_START_SECTION_\nSprejemanje odlo\xc4\x8ditev z na\xc4\x8drtovanjem\n_START_PARAGRAPH_\nSprejemanje odlo\xc4\x8ditev brez na\xc4\x8drtovanja je pogosto, vendar se velikokrat ne kon\xc4\x8da dobro. Z na\xc4\x8drtovanjem se odlo\xc4\x8ditve sprejme umirjeno in racionalno. Z na\xc4\x8drtovanjem je sprejemanje odlo\xc4\x8ditev la\xc5\xbeje, kot se morda zdi. _NEWLINE_Z na\xc4\x8drtovanjem pridobimo: _NEWLINE_1. Z na\xc4\x8drtovanjem pridobimo mo\xc5\xbenost osnovati neodvisne cilje. Tako dobimo zavestne in usmerjene serije odlo\xc4\x8ditev._NEWLINE_2. Z na\xc4\x8drtovanjem pridobimo standard meritev. S temi meritvami ugotavljamo, ali se z odlo\xc4\x8ditvijo oddaljujemo ali pribli\xc5\xbeujemo ciljem._NEWLINE_3. Z na\xc4\x8drtovanjem pri odlo\xc4\x8danju upo\xc5\xa1tevamo vrednosti. Tako ve\xc4\x8dkrat pomislimo o na\xc4\x8drtu in se odlo\xc4\x8dimo, katera odlo\xc4\x8ditev bo najbolj\xc5\xa1a za izvedbo na\xc4\x8drta. _NEWLINE_4. Z na\xc4\x8drtovanjem rabimo omejene vire po vrstnem redu glede na to, kako omejeni so (npr. denar, \xc4\x8das itd.) .)\n_START_SECTION_\nAnaliza \xe2\x80\x93 paraliza\n_START_PARAGRAPH_\nAnaliza \xe2\x80\x93 paraliza pomeni prekomerno analiziranje dolo\xc4\x8dene situacije do te mere, da nikoli ne pride do odlo\xc4\x8ditve in posledi\xc4\x8dno sledenja ciljem.\n_START_SECTION_\nVsakodnevne tehnike\n_START_PARAGRAPH_\nTehnike sprejemanja odlo\xc4\x8ditev lahko razdelimo v dve veliki kategoriji: skupinsko sprejemanje odlo\xc4\x8ditev in individualno sprejemanje odlo\xc4\x8ditev.\n_START_SECTION_\nTehnike individualnega sprejemanja odlo\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\n1) Seznam prednosti in lastnosti: posameznik na list papirja napi\xc5\xa1e prednosti in lastnosti vsake mo\xc5\xbenosti. To metodo sta popularizirala Plato in Benjamin Franklin.  S tem dobimo kontrast med pridobitvami in izgubami med alternativami. Je eden izmed na\xc4\x8dinov racionalnega sprejemanja odlo\xc4\x8ditev. _NEWLINE_2) Enostavno ugotavljanje prednosti: izbiranje alternativ z najve\xc4\x8djo verjetnosti koristnosti za vsako alternativo. _NEWLINE_3) Zadovoljevanje (Angl. Satisficing): raziskovanje alternativ, le dokler posamezniki ne najdejo ustrezne. _NEWLINE_4) Izlo\xc4\x8devanje glede na vidik: izbira med alternativami z uporabo  matemati\xc4\x8dne psihologije. Tehniko je predstavil Amos Tversky leta 1972. Izlo\xc4\x8devalni proces je prikrit in vklju\xc4\x8duje primerjavo vseh razpolo\xc5\xbeljivih alternativ glede na vidik. Tisti, ki sprejema odlo\xc4\x8ditev izbere vidik. Vse alternative, ki nimajo tega vidika, so izlo\xc4\x8dene. Ta proces se ponavlja z vsemi mo\xc5\xbenimi vidiki, dokler ne ostane le ena alternativa._NEWLINE__NEWLINE_5) Preferen\xc4\x8dno drevo: leta 1979 sta Tversky in Shmuel Sattach posodobila metodo \xc2\xbbIzlo\xc4\x8devanje glede na vidik\xc2\xab\xc2\xa0tako, da sta vklju\xc4\x8dila zaporedje in bolj strukturiran na\xc4\x8din za primerjanje alternativ. Ta metoda primerja alternative tako, da se predstavi vidike v zaporedju. Tako postane to nekak\xc5\xa1en hierarhi\xc4\x8den sistem, v katerem so vidiki razporejeni od splo\xc5\xa1nega k specifi\xc4\x8dnemu._NEWLINE_6) Privoljenje dolo\xc4\x8deni osebi, ki je strokovnjak ali ima avtoriteto nad osebo, ki privoli. Torej oseba le sledi ukazom._NEWLINE_7) \xc2\xbbMetanje kovanca\xc2\xab\xc2\xa0(Flipism): pomeni metanje kovanca, naklju\xc4\x8den dvig kup\xc4\x8dka kart ali katera druga metoda, ki temelji na naklju\xc4\x8dju. _NEWLINE_8) Molitev, tarot karte, astrologija, vede\xc5\xbeevalstvo, razodetje, ali druge oblike ugibanja / napovedi / prerokovanja. _NEWLINE_9) Izbira odlo\xc4\x8ditve, ki je nasprotna tisti, ki jo predlagajo avtoritete, ki jim posameznik ne zaupa (to so lahko: star\xc5\xa1i, policija, partnerji\xe2\x80\xa6)_NEWLINE_10) Korist prilo\xc5\xbenosti: posameznik izra\xc4\x8duna korist vsake prilo\xc5\xbenosti in sprejeme odlo\xc4\x8ditev._NEWLINE_11) Birokratska metoda: posameznik ustvari kriterij za avtomatske odlo\xc4\x8ditve. _NEWLINE_12) Politi\xc4\x8dna metoda: pri iskanju odlo\xc4\x8ditve se skupine pogajajo._NEWLINE_13) Strukturirano sprejemanje odlo\xc4\x8ditve. _NEWLINE__NEWLINE_Vsebina prenesena sem iz [[<Sprejemanje odlo\xc4\x8ditev>]]._NEWLINE_Tehnike individualnega sprejemanja odlo\xc4\x8ditev velikokrat lahko uporabijo skupine kot del tehnike skupinskega sprejemanja odlo\xc4\x8ditev. _NEWLINE_Povpra\xc5\xa1evanje po uporabi programa za sprejemanje odlo\xc4\x8ditev je vedno ve\xc4\x8dje, tako s strani posameznikov kot s strani podjetji. Vzrok temu je najverjetneje to, da so odlo\xc4\x8ditve vedno bolj zapletene, posamezniki in podjetja pa \xc5\xbeelijo v proces odlo\xc4\x8danja vklju\xc4\x8diti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d kategorij, elementov in drugih faktorjev, ki vplivajo na odlo\xc4\x8ditve.\n_START_SECTION_\nKoraki sprejemanja odlo\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\nVsak korak sprejemanja odlo\xc4\x8ditev lahko vklju\xc4\x8dujejo socialne, kognitivne in kulturne ovire._NEWLINE_Z zavedanjem teh ovir jih la\xc5\xbeje premagamo. Arkansas program predlaga osem korakov_NEWLINE_sprejemanja odlo\xc4\x8ditev. Temeljijo na delu Jamesa Resta._NEWLINE_1.Osnovanje skupnosti: pomeni ustvariti in negovati odnose, norme in _NEWLINE_postopke, ki bodo vplivali na to, kako posamezniki razumejo probleme in kako se sporazumevajo. _NEWLINE_Ta korak poteka pred in med moralnimi dilemami. _NEWLINE_2.Zaznavanje: v tem koraku zaznamo, da problem obstaja._NEWLINE_3.Interpretacija: v tem koraku poi\xc5\xa1\xc4\x8demo razlage za problem in ovrednotimo vire teh razlag._NEWLINE_4.Presoja: v tem koraku gre za re\xc5\xa1etanje, preiskovanje razli\xc4\x8dnih mo\xc5\xbenih akcij ali odgovorov in dolo\xc4\x8danja,_NEWLINE_kateri je bolj upravi\xc4\x8den._NEWLINE_5.Motivacija: tu razi\xc5\xa1\xc4\x8demo obveze, ki bi nas lahko odvrnile od bolj moralne akcije. _NEWLINE_Nato damo prednost moralnim pred osebnimi, institucionalnimi ali socialnimi razlogi za neko odlo\xc4\x8ditev. _NEWLINE_6.Akcija: izberemo akcijo, ki je najbolj primerna za najbolj upravi\xc4\x8deno odlo\xc4\x8ditev. _NEWLINE_7.Refleksija med akcijo._NEWLINE_8.Refleksija po akciji._NEWLINE_Predlaganih je bilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d procesov odlo\xc4\x8danja, med drugim eden, ki ga je predlagala Pam Brown (Singelton Hospital v Sqansea, Walesu). Ta je predlagala 7 korakov: _NEWLINE_1.Obris cilja in izida. _NEWLINE_2.Zbiranje podatkov._NEWLINE_3.Razvijanje alternativ._NEWLINE_4.Zapis prednosti in slabosti vsake alternative. _NEWLINE_5.Sprejetje odlo\xc4\x8ditve. _NEWLINE_6.Takoj\xc5\xa1nja izvr\xc5\xa1itev akcije. _NEWLINE_7.U\xc4\x8denje iz in refleksija odlo\xc4\x8ditve.\n_START_SECTION_\nVloga \xc4\x8dustev pri odlo\xc4\x8danju\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci odlo\xc4\x8danja (Tversky & Kahneman_NEWLINE_(1974) so bili v preteklosti prepri\xc4\x8dani, da si odlo\xc4\x8devalci\xc2\xa0 prizadevajo za racionalnost, da so najbolj\xc5\xa1e_NEWLINE_odlo\xc4\x8ditve racionalne in da bi te morale biti neodvisne od \xc4\x8dustev. _NEWLINE_Vendar danes globalizacija zahteva novo razumevanje u\xc4\x8dinka \xc4\x8dustev v_NEWLINE_procesu odlo\xc4\x8danja , \xc5\xa1e posebej \xc4\x8de se regionalne razlike izra\xc5\xbeajo v kulturi in_NEWLINE_razli\xc4\x8dnih socialnih normah._NEWLINE_Med tem, ko je pripadniki teorije izbire, ki temlji na teoriji vpliva dogodkov menijo, da pred aktivirana dobra_NEWLINE_ali slaba volja lahko negativno vpliva na racionalnost procesa odlo\xc4\x8danja, zato_NEWLINE_menijo, da imajo \xc4\x8dustva neracionalen in mote\xc4\x8d vpliv na sprejemanje odlo\xc4\x8ditev._NEWLINE_\xc4\x8custva so lahko v pomo\xc4\x8d pri procesu odlo\xc4\x8danja. Odlo\xc4\x8danje velikokrat poteka hkrati z negotovostjo, ki je lahko odlo\xc4\x8dilni faktor pri tem, ali bodo odlo\xc4\x8ditve vodile v korist ali \xc5\xa1kodo. Somatic-marker hipoteza je nevrobiolo\xc5\xa1ka teorija o tem, kako se sprejemajo odlo\xc4\x8ditve, kadar je izid negotov. Po teoriji so take odlo\xc4\x8ditve podprte tudi s strani \xc4\x8dustev v obliki telesnih stanj, ki so izzvana med pretresom (premi\xc5\xa1ljanjem) posledic in zaznamujejo razli\xc4\x8dne mo\xc5\xbenosti vedenja, ki je lahko koristno ali nekoristno. Ta proces vklju\xc4\x8duje medsebojno delovanje \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema, ki izzove \xc4\x8dustvena/telesna stanja in \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema, ki izvede \xc4\x8dustvena/telesna stanja.\n_START_SECTION_\nNevrolo\xc5\xa1ki vidik\n_START_PARAGRAPH_\nAnteriorni cingulatni korteks (Angl. anterior cingulate cortex), orbitofrontalni korteks in ventromedialni prefrontalni korteks so regije mo\xc5\xbeganov, ki so vklju\xc4\x8dene v proces sprejemanja odlo\xc4\x8ditev. Nedavna \xc5\xa1tudija slikanja mo\xc5\xbeganov je na\xc5\xa1la izrazite vzorce \xc5\xbeiv\xc4\x8dne aktivacije v teh regijah, ki so bile odvisne od tega, ali so bile odlo\xc4\x8ditve sprejete glede na osebne \xc5\xbeelje ali so bile odlo\xc4\x8ditve sprejete zaradi ukazov drugih. Pacienti s po\xc5\xa1kodbo ventromedialnega prefrontalnega korteksa so imeli te\xc5\xbeave s sprejemanjem koristih odlo\xc4\x8ditev._NEWLINE_Nevrologi ugotavljajo te\xc5\xbeave pri posameznikih s po\xc5\xa1kodbami amigdale pri sprejemanju odlo\xc4\x8ditev, ki vklju\xc4\x8dujejo_NEWLINE_tveganje in negotovost.\xc2\xa0Te\xc5\xbeave s sprejemanjem tovrstnih_NEWLINE_odlo\xc4\x8ditev ugotavljajo tudi pri bolnikih prednji re\xc5\xbeenj. Obe_NEWLINE_podro\xc4\x8dji sta vklju\xc4\x8deni v uporabo preteklih izku\xc5\xa1enj za sprejem prihodnje_NEWLINE_odlo\xc4\x8ditve -u\xc4\x8denje (izogibanje ob\xc5\xbealovanja), vendar je amigdala bolj vklju\xc4\x8dena v_NEWLINE_u\xc4\x8denje. _NEWLINE_Ljudje se nasplo\xc5\xa1no izogibajo mo\xc5\xbenostim z neznanim_NEWLINE_(nejasnost) izzidom in se raje odlo\xc4\x8dijo za mo\xc5\xbenosti, kjer je izzid poznan (tveganja), tudi ko pri\xc4\x8dakujejo, da bi imeli tako od prve kot od druge_NEWLINE_odlo\xc4\x8ditve enako korist. Neposredno primerjajo (primerjajmo) sprejete odlo\xc4\x8ditve,_NEWLINE_ko je bilo tveganje poznano, in odlo\xc4\x8ditve, ki so bile sprejete, ko so bili_NEWLINE_izzidi nejasni.\xc2\xa0_NEWLINE_\xc5\xa0tudije pacientov s po\xc5\xa1kodbo amigdale dosegajo slab\xc5\xa1e_NEWLINE_rezultate na gambling task. Razli\xc4\x8dni raziskovalci menijo, da imajo pacienti s_NEWLINE_po\xc5\xa1kodovano amigdalo primanjkljaj v zaznavi \xc4\x8dustvenga vpliva nagrade in kazni,_NEWLINE_posledice dolo\xc4\x8denega vedenja, pomembno funkcijo za u\xc4\x8denje in pri\xc4\x8dakovanje_NEWLINE_nagrade in kazni kot posledica takega vedenja v prihodnosti.\xc2\xa0_NEWLINE_V nedavni \xc5\xa1tudiji, ki je prou\xc4\x8devala dvo-alternativno prisiljeno izbiro na resus opicah, so ugotovili, da \xc5\xbeivci v parietalnem korteksu predstavljajo tvorbo odlo\xc4\x8ditev in zaupanje / gotovost, ki je povezana z odlo\xc4\x8ditvijo. V drugi \xc5\xa1tudiji, so ugotovili, da so lezije ateriornega cingulatnega korteksa pri opici makako povzro\xc4\x8dile oslabitev sprejemanja odlo\xc4\x8ditev pri dolgoro\xc4\x8dni oja\xc4\x8ditvi dolo\xc4\x8denih nalog. Iz tega so sklepali, da obstaja mo\xc5\xbenost, da je anteriorni cingulatni korteks vklju\xc4\x8den pri ovrednotenju pretekle okrepitvene informacije in vodi v akcijo.\n_START_SECTION_\nFaktorji\n_START_PARAGRAPH_\nOdlo\xc4\x8danje v podjetju_NEWLINE_Odlo\xc4\x8danje v podjetni\xc5\xa1tvu je danes zaradi \xc5\xa1tevilnih alternativ, ki so na voljo mnogo bolj komplesno, kot je bilo v preteklosti. _NEWLINE_V realnem okolju, kjer se sprejmajo odlo\xc4\x8ditve, se izka\xc5\xbee, da niso vse teorije o odlo\xc4\x8danju dovolj realne. V skladu s teorijo neomejene racionalnosti, bi lahko vsak, ki se soo\xc4\x8da s sprejemanjem odlo\xc4\x8ditev izmeril stro\xc5\xa1ek in korist, ki bi jo le ta prinesla. Tudi v negotovosti, bi subjekt lahko objektivno ocenil posledice svoje odlo\xc4\x8ditve. _NEWLINE_Vendar je racionalnost relativno omejena, ker posameznik ne zna izra\xc4\x8dunati vseh mo\xc5\xbenih izidov, krati pa, na\xc5\xa1e poznavanje prihodnjih razmer upada z oddaljevanjem v prihodnost. _NEWLINE_Pri sprejemanju odlo\xc4\x8ditev v podjetju se vzame v obzir, katera bo maksimizirala dobi\xc4\x8dek ter posledi\xc4\x8dno vrednost podjetja na trgu. Hkrati pa se akterji v podjetja poizku\xc5\xa1ajo iz odlo\xc4\x8ditev nau\xc4\x8diti nekaj novega, kar je skladno s smerjo, kamor podjetje (podjetnik) \xc5\xbeeli._NEWLINE_Zaradi nepopolnih informacij, posamezniki sprejmajo pogojno dobre odlo\xc4\x8ditve s pomo\xc4\x8djo pogajanja. Nekatere odlo\xc4\x8ditve so enostavne, pri teh lahko najdemo direktno povezavo med nekim dejanjem ter posledicami, ter kompleksne, s \xc5\xa1tevilnimi variablami. Tovrstne odlo\xc4\x8ditve v podjetju prevladujejo. _NEWLINE_Kompleksne odlo\xc4\x8ditve zahtevajo nekatere prilagoditve, kognitivne biase, eksperimentiranje, za odkritje vzorcev._NEWLINE_Faktorji, ki vplivajo na sprejemanje odlo\xc4\x8ditev_NEWLINE_Ti faktorji so:pretekle izku\xc5\xa1nje, starost, individiualne razlike, prepri\xc4\x8deanje v osebno relevantnost._NEWLINE_Poleg omenjenjenih faktorjev na sprejem odlo\xc4\x8ditve vplivajo tudi kognitivnie biase, ki temeljijo na vzorcih in posplo\xc5\xa1evanjih, ki lahko vodijo do napak v spominu, nenatan\xc4\x8dnim sodbam in nepravilni logiki._NEWLINE_Kognitivne bli\xc5\xbenjice lahko vodijo do slab\xc5\xa1ih odlo\xc4\x8ditev, vendar pa posamezniku omogo\xc4\x8dajo hitrej\xc5\xa1e odlo\xc4\x8danje ob podpori hevristik.'