b'\n_START_ARTICLE_\nPrometna varnost\n_START_PARAGRAPH_\nPrometna varnost se nana\xc5\xa1a na metode in ukrepe za zmanj\xc5\xa1anje tveganja udele\xc5\xbeencev v prometu, da se ne bi po\xc5\xa1kodovali ali celo umrli v prometni nesre\xc4\x8di. _NEWLINE_ _NEWLINE_Da bi prometno varnost celovito razumeli, moramo razumeti pojem: voznik - vozilo - cesta - okolje in obravnavati varnost v procesu od izobra\xc5\xbeevanja, zakonodaje in njenega izvr\xc5\xa1evanja, bolj\xc5\xa1e infrastrukture in razumevanja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega dejavnika._NEWLINE_Uporabniki cest so pe\xc5\xa1ci, kolesarji, motoristi, njihovi sopotniki in potniki v javnem cestnem prevozu (na avtobusih, tramvajih in drugih). _NEWLINE_Strategija varnosti v cestnem prometu se osredoto\xc4\x8da na prepre\xc4\x8devanje hudih po\xc5\xa1kodb in smrti. Prometne nesre\xc4\x8de so posledica nepravilnosti v sistemu vozilo, \xc4\x8dlovek in cesta z okoljem, zato je logi\xc4\x8dna posledica tega potreba po u\xc4\x8dinkovitih strategijah za izbolj\xc5\xa1anje varnosti vseh treh na\xc5\xa1tetih faktorjev._NEWLINE_Varna cesta predstavlja cestno okolje, ki zagotavlja hitrim vozilom take pogoje, da se ne bo zaradi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega faktorja zgodila prometna nesre\xc4\x8da na mestih kjer obstajajo konfliktne, to je \xc4\x8drne to\xc4\x8dke. _NEWLINE_Osnovna strategija sistemskega pristopa je zagotoviti, da v primeru prometne nesre\xc4\x8de, udele\xc5\xbeenci ostanejo pod mejo verjetnosti, da bodo umrli ali dobili huj\xc5\xa1e po\xc5\xa1kodbe. Ta prag se razlikuje od vrste nesre\xc4\x8de in od ravni varstva ponujenega vklju\xc4\x8denim udele\xc5\xbeencem v cestnem prometu. Na primer: mo\xc5\xbenosti za pre\xc5\xbeivetje neza\xc5\xa1\xc4\x8ditenega pe\xc5\xa1ca pred vozilom je ve\xc4\x8dja pri hitrostih pod 30 km/h, medtem ko je za varnost potnika v motornem vozilu kriti\xc4\x8dna hitrost 50 km/h (za nesre\xc4\x8de s strani) in 70 km/h (za po\xc5\xa1kodbe glave)._NEWLINE_Trajnostne re\xc5\xa1itve (obnove, rekonstrukcije cest) morajo veljati za vse ceste, \xc5\xa1e posebej za ceste na pode\xc5\xbeelju in v naseljih. Na drugem mestu je zagotavljanje ustrezne prometne signalizacije in opreme na kriti\xc4\x8dnih lokacijah ter ustrezno vzdr\xc5\xbeevanje cest in na tretjem mestu so predpisi za na\xc4\x8drtovanje cest in vzgoja udele\xc5\xbeencev v prometu.\n_START_SECTION_\nPasivna in aktivna prometna varnost\n_START_PARAGRAPH_\nKot pasivno prometno varnost razumemo ukrepe za prepre\xc4\x8devanje prometnih nesre\xc4\x8d. To so stanje cest, izvedba kolesarskih poti, plo\xc4\x8dnikov, prehodov za pe\xc5\xa1ce, umirjanje prometa, itd.  _NEWLINE_Aktivna prometna varnost pa pomeni kako je vsak posamezni udele\xc5\xbeenec v prometu pripravljen na udele\xc5\xbebo, izobra\xc5\xbeen in usposobljen.\n_START_SECTION_\nV svetu\n_START_PARAGRAPH_\nPrometne nesre\xc4\x8de so eden od najve\xc4\x8djih svetovnih problemov javnega zdravstva. Problem je \xc5\xa1e toliko ve\xc4\x8dji, ker so \xc5\xbertve obi\xc4\x8dajno zdravi ljudje v aktivni dobi \xc5\xbeivljenja. Po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) je vsako leto na cestah po svetu ve\xc4\x8d kot milijon smrtnih \xc5\xbertev. Statistical Annex - World report on road traffic injury prevention. Poro\xc4\x8dilo ki ga je objavila Svetovna zdravstvena organizacija za leto 2004 navaja, da je bilo vsako leto na cestah po vsem svetu v prometnih nesre\xc4\x8dah 1,2 mio smrtnih \xc5\xbertev in 50 mio po\xc5\xa1kodovanih report on road traffic injury prevention|publisher=World Health Organisation|accessdate=2010-04-14. _NEWLINE_V poro\xc4\x8dilu je tudi navedeno, da je problem najhuj\xc5\xa1i v dr\xc5\xbeavah v razvoju in da bi preprosti ukrepi za prepre\xc4\x8devanje lahko prepolovili \xc5\xa1tevilo smrtnih \xc5\xbertev. |title=BBC NEWS|title=UN raises child accidents alarm |work=BBC News|accessdate= 2010-05-22| date=2008-12-10_NEWLINE_Standardni ukrepi, ki se uporabljajo pri ocenjevanju ukrepov varnosti v cestnem prometu so smrtne \xc5\xbertve in hudo po\xc5\xa1kodovani.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje za aktivno udele\xc5\xbebo v cestnem prometu\n_START_PARAGRAPH_\nAktivno sodelovanje v prometu je urejeno z zakonodajo. Vozniki se izobra\xc5\xbeujejo v avto\xc5\xa1olah. Odvisno od vrste pristojnosti, starosti voznika, tipa vozila, morajo vozniki motornih vozil opraviti vozni\xc5\xa1ki izpit (za javni prevoz in tovorno vozilo je lahko potrebno tudi dodatno usposabljanje in izdajanje dovoljenj) in imeti zdravstveno potrdilo o psihofizi\xc4\x8dni ustreznosti. Na voljo so tudi \xc5\xa1ole varne vo\xc5\xbenje na posebej zgrajenih poligonih. Izobra\xc5\xbeevanje o cestno-prometnih predpisih in vedenju v prometu se za\xc4\x8dne \xc5\xbee v osnovni \xc5\xa1oli. Ob koncu \xc5\xa1olanja u\xc4\x8denci opravijo tudi izpit za uporabo kolesa._NEWLINE_Nadalje obstajajo predpisi za vo\xc5\xbenjo po vplivom alkohola in razli\xc4\x8dnih zdravil, pri uporabi mobilnih telefonov, varnostnega pasu in dolo\xc4\x8dene omejitve hitrosti. Motoristi so morajo nositi motoristi\xc4\x8dno \xc4\x8delado. Za voznike nekaterih vrst vozil (predvsem tovornih in avtobusov) veljajo predpisi o dol\xc5\xbeini vo\xc5\xbenje in potrebnem po\xc4\x8ditku. Obstajajo tudi predpisi in omejitve za mlade voznike in voznike za\xc4\x8detnike. Tudi za kolesarje predpisi dolo\xc4\x8dajo razli\xc4\x8dne omejitve kot: prepoved vo\xc5\xbenje pod vplivom alkohola in razli\xc4\x8dnih zdravil, uporaba mobilnih telefonov, no\xc5\xa1nja \xc4\x8delade in podobno._NEWLINE_V kolikor ni posebnih pasov za pe\xc5\xa1ce oziroma plo\xc4\x8dnikov, je lahko hoja po cesti prepovedana ali omejena (smer hoje, oprema za hojo pono\xc4\x8di - odsevniki,...).\n_START_SECTION_\nOsebni avtomobili\n_START_PARAGRAPH_\nEvropski crash testni program Euro NCAP ponuja dragocen vpogled v varnost vozil. Aktivna varnost motornega vozila so: dober zavorni sistem (ABS), dobri bla\xc5\xbeilniki in pnevmatike, pri\xc5\xbeiganje lu\xc4\x8di podnevi in \xc4\x8dista stekla. Drugi primeri aktivnih varnostnih naprav v vozilu so regulacija zdrsa pogonskih koles (ASR), sistem pomo\xc4\x8di pri zaviranju (BAS)in elektronski stabilizacijski program (ESP). K aktivni varnosti prispeva tudi uravnote\xc5\xbeena porazdelitev obremenitve. Prav tako je mogo\xc4\x8de namestiti na vozila tudi druge sisteme (senzorje, kamere,...), ki lahko zaznajo potencialne nevarnosti in se avtomati\xc4\x8dno odzivajo. "Alcolocks" so elektronske naprave, ki se odzivajo na koncentracijo alkohola v izdihanem zraku. _NEWLINE_Klju\xc4\x8dni ukrepi za spodbujanje pasivne varnosti v avtomobilih so varnostni pasovi in zra\xc4\x8dne blazine, otro\xc5\xa1ki sede\xc5\xbei in drugo. _NEWLINE_U\xc4\x8dinek pasivnih varnostnih ukrepov izvajajo z raziskavami nesre\xc4\x8d, biomehaniko, oceno varnosti, matemati\xc4\x8dnimi in eksperimentalnimi simulacijami in varnostnimi  ukrepi._NEWLINE_Za prepre\xc4\x8ditev ali v boju proti po\xc5\xbearu se lahko uporabljajo komercialni gasilni aparati. Uporaba gasilnih aparatov je obvezna oprema v vozilu samo za prevoz nevarnega tovora in v avtobusih, za osebne avtomobile je priporo\xc4\x8dena. Voznik se mora na izobra\xc5\xbeevanju nau\xc4\x8diti pravilno ravnati v primeru nesre\xc4\x8de s po\xc5\xbearom.\n_START_SECTION_\nTovorna vozila\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih Evropske komisije, Sektorja za transport ("Transportation Department ") lahko do 25 odstotkov nesre\xc4\x8d s tovornjakov pripi\xc5\xa1emo neustrezno zavarovanemu tovoru. Nepravilno zavarovan tovor lahko povzro\xc4\x8di hude nesre\xc4\x8de in vodi do izgube tovora, izgube \xc5\xbeivljenj in vozil ter so lahko nevarne za okolje. Eden od na\xc4\x8dinov za stabilizacijo, zavarovanje in varovanje tovora med prevozom po cesti je uporaba posebnih oblog, ki se dajejo v prazen prostor med tovor in so namenjene prepre\xc4\x8devanju premikanja med prevozom._NEWLINE_Tudi tovornjaki imajo vse ve\xc4\x8d vgrajene opreme za izbolj\xc5\xa1anje varnosti v cestnem prometu, predvsem na delih namenjenih deformaciji. Pomemben prispevek k varnosti pomeni standardna namestitev tempomata. Predlaga se v bodo\xc4\x8de tudi oprema vozila za zaviranje v sili, opozorilni sistem odhoda in elektronski program stabilnosti.\n_START_SECTION_\nAvtobusi\n_START_PARAGRAPH_\nTveganje za nesre\xc4\x8de s smrtnimi \xc5\xbertvami na avtobusih je manj kot ostalih v cestnem prometu. O varnosti avtobusov se pogosto razpravlja kadar so nesre\xc4\x8de povezane z javnimi prevoznimi sredstvi. Tudi v avtobusih je varnostni pas na vseh sede\xc5\xbeih \xc5\xbee pogosta oprema, kot tudi ABS in druga elektronska pomagala.\n_START_SECTION_\nMotorna kolesa\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dajno se za\xc4\x8dne aktivna udele\xc5\xbeba v cestnem prometu z motorji od 15 leta starosti dalje (sprva z mopedi). Uporabniki motorjev so tako kot pe\xc5\xa1ci in kolesarji ranljiva skupina udele\xc5\xbeencev v cestnem prometu. Leta 2011 je bilo v Sloveniji 48.686 registriranih motorjev in 42.322 koles z motorjem, v 133 prometnih nesre\xc4\x8dah je umrlo 23 motoristov, 90 pa je bilo hudo po\xc5\xa1kodovanih.\n_START_SECTION_\nKolesa\n_START_PARAGRAPH_\nPomembne varnostne zahteva na kolesu je obvezna uporaba \xc4\x8delade. Svetle obleke in dodatni odsevni elementi so dobrodo\xc5\xa1li za bolj\xc5\xa1o vidljivost. Svetle\xc4\x8di so lahko tudi gibljivi deli kolesa, kot so napere in pedala. V letu 2011 je v 269 prometnih nesre\xc4\x8dah umrlo 7 kolesarjev.\n_START_SECTION_\nPromet in na\xc4\x8drtovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPri na\xc4\x8drtovanju cest obstajajo \xc5\xa1tevilni na\xc4\x8dini za izbolj\xc5\xa1anje prometne varnosti. \xc4\x8ce se izklju\xc4\x8di \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke napake uporabnikov, se z inteligentnim oblikovanjem cest dose\xc5\xbee optimalno stanje z vidika prometne varnosti. Stalno preverjanje stanja varnosti obstoje\xc4\x8dih cest je odlo\xc4\x8dilno pri na\xc4\x8drtovanju novih ukrepov. _NEWLINE_Za vseevropsko cestno omre\xc5\xbeje od decembra 2010 velja Direktiva 2008/96/ES z naslovom Za obvladovanje varnosti cestne infrastrukture. Sistem obvladovanja tveganj zagotavljajo metode za sistemati\xc4\x8dno prepoznavanje nevarnosti in analize stro\xc5\xa1kov ter koristi. _NEWLINE_Ukrepi med drugim vklju\xc4\x8dujejo robne pasove in uporabo sistemov za zadr\xc5\xbeevanje vozil (varnostne ograje). V zadnjih letih je ve\xc4\x8d kot 20% smrtnih \xc5\xbertev na cestah povezanih s trkom izven ceste oziroma vozi\xc5\xa1\xc4\x8da. Dosledna uporaba Priporo\xc4\x8dil za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred nesre\xc4\x8dami, ki vklju\xc4\x8dujejo vpliv trkov z drevesi (ESAB) bi lahko bistveno zmanj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo smrtnih \xc5\xbertev. Zaradi ve\xc4\x8djih tveganj na obmo\xc4\x8dju kri\xc5\xbeanj med razli\xc4\x8dnimi prometnimi sistemi (ceste, \xc5\xbeeleznica, kolo, pe\xc5\xa1ec), je potrebno izvesti posebne ukrepe, kot so razli\xc4\x8dne pregrade, prometna signalizacija in opozorilni sistemi._NEWLINE_V Sloveniji zagotavljamo ukrepe za izbolj\xc5\xa1anje prometne varnosti na lokacijah, kjer so dokazane zgostitve prometnih nesre\xc4\x8d, to je \xc4\x8drne to\xc4\x8dke z ukrepi kot so: rekonstrukcije ceste, ureditve kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d z zavijalnimi pasovi ali kro\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8di, spremembo vrste asfaltne povr\xc5\xa1ine, izgradnjo samostojnih kolesarskih poti in drugimi. V naseljih pa z izgradnjo plo\xc4\x8dnikov, urejanjem prehodov za pe\xc5\xa1ce, umirjanjem prometa (grbine, \xc5\xa1ikane, otoki,...) kot tudi z ustrezno prometno signalizacijo, osvetlitvijo in ITS opremo.\n_START_SECTION_\nSkupna prometna povr\xc5\xa1ina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1990 je bil prvi\xc4\x8d v svetu pojavil nov pristop, imenovan  "skupni prometni prostor". Ta pristop je razvil Hans Monderman, ki je verjel, da "\xc4\x8de se voznik obna\xc5\xa1a ko idiot, tudi je idiot"  in predlagal, da zaupamo voznikom, da se bodo sami obna\xc5\xa1ali bolj uspe\xc5\xa1no, kot pa da jih silimo, kako naj se obna\xc5\xa1ajo._NEWLINE_Rezultati ka\xc5\xbeejo, da tak pristop vodi k bistveno ni\xc5\xbejim hitrostim prometa, zmanj\xc5\xa1anju prometnih nesre\xc4\x8d in zmanj\xc5\xa1anju zastojev.\n_START_SECTION_\nLjudje in dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj \xc5\xa1kodljive vplive v prometu imajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke napake. Te vklju\xc4\x8dujejo nepazljivost, neprevidnost, lenobo, slo po mo\xc4\x8di, zlobo, le\xc5\xbeernost, negotovost in pomanjkanje spo\xc5\xa1tovanja. \xc4\x8clove\xc5\xa1ke napake, ki jih ni mogo\xc4\x8de popolnoma izklju\xc4\x8diti mora cestni sistem predvideti. _NEWLINE_Za prometno varnost v Sloveniji poleg Ministrstva za infrastrukturo in prostor skrbijo najprej pristojni upravljavci cest in Agencija za varnost v cestnem prometu ter Policija. Skupaj izvajajo najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e akcije, ki naj bi ozave\xc5\xa1\xc4\x8dale uporabnike cest in jih usmerjale k ustreznej\xc5\xa1emu vedenju. Trenutno \xc5\xa1e velja Nacionalni program varnosti cestnega prometa kot strate\xc5\xa1ki dokument, ki obravnava varnostno politiko in strokovno zahtevne ter varnostno najbolj transparentne probleme za obdobje 2007-2011. Osnovni cilj je zmanj\xc5\xa1ati \xc5\xa1tevilo prometnih nesre\xc4\x8d z najhuj\xc5\xa1imi posledicami._NEWLINE_Vizija ni\xc4\x8d predstavlja odnos ustvarjalcev in udele\xc5\xbeencev cestnoprometnega sistema, ki so s svojim celotnim ravnanjem dol\xc5\xbeni prepre\xc4\x8diti najhuj\xc5\xa1e posledice prometnih nesre\xc4\x8d ter zagotoviti varen dolgoro\xc4\x8dni cilj: ni\xc4\x8d mrtvih in ni\xc4\x8d hudo po\xc5\xa1kodovanih zaradi prometnih nesre\xc4\x8d. Vizija ni\xc4\x8d zato zahteva spremembo razmi\xc5\xa1ljanja in ravnanja oblikovalcev sistema, izvajalcev in udele\xc5\xbeencev v prometu.\n_START_SECTION_\nSpremljanje prometa\n_START_PARAGRAPH_\nSpremljanje prometa vklju\xc4\x8duje preventivne in represivne aktivnosti, ki slu\xc5\xbeijo tudi pove\xc4\x8danju prometne varnosti. Nadzor prometa je v pristojnosti policije in drugih organov v cestnem prometu.\n_START_SECTION_\nAvto moto zveza Slovenije (AMZS)\n_START_PARAGRAPH_\nAMZS je nacionalna avtomobilska organizacija. Zdru\xc5\xbeuje 81 avto-moto dru\xc5\xa1tev in avto-moto touring klubov v Sloveniji z ve\xc4\x8d kot 100.000 \xc4\x8dlani. \xc4\x8clanom zagotavlja pomo\xc4\x8d na cesti v sodelovanju in ob pomo\xc4\x8di drugih evropskih avtomobilskih klubov._NEWLINE_AMZS je \xc4\x8dlanica mednarodnih avtomobilskih in motociklisti\xc4\x8dnih zvez FIA, AIT, FIM in UEM. Za storitve, ki jih izvaja na cesti in v delavnicah, skrbijo strokovno usposobljeni avtomehaniki s specialnimi vozili za pomo\xc4\x8d na cesti, vle\xc4\x8dnimi vozili ter s \xc5\xa1iroko mre\xc5\xbeo pogodbenih partnerjev._NEWLINE_Po vzoru tujih avto-moto klubov je Avto-moto zveza Slovenije 1. oktobra 1959  poskusno ustanovila slu\xc5\xbebo pomo\xc4\x8d \xe2\x80\x93 informacije (SPI). 1. januarja 1960 je nova slu\xc5\xbeba za\xc4\x8dela redno delovati in ta datum \xc5\xa1teje za za\xc4\x8detek delovanja AMZS pomo\xc4\x8di na cesti, ki je danes zelo pomemben in nepogre\xc5\xa1ljiv \xc4\x8dlen pri zagotavljanju varnosti v prometu. Poleg nudenja pomo\xc4\x8di na cestah slu\xc5\xbeba pomaga voznikom tudi z obve\xc5\xa1\xc4\x8danjem o stanju in prevoznosti cest ter gorskih prelazov._NEWLINE_AMZS je vklju\xc4\x8dena tudi v aktivnost OZN Decade of Action for Road Safety - Desetletje za ve\xc4\x8djo varnost na cestah 2011-2020. 11. maja 2011 je bila v Ljubljani podpisana zaveza k uresni\xc4\x8devanju konkretnega poslanstva in cilja.( http://www.vvv2012.si/sl/podpisniki.html)_NEWLINE_SOL Save our lives \xe2\x80\x93 re\xc5\xa1ujemo \xc5\xbeivljenja je evropsko preventivno-izobra\xc5\xbeevalni projekt, osmih partnerskih organizacij iz Avstrije, \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, Nem\xc4\x8dije, Mad\xc5\xbearske, Italije, Poljske, Slova\xc5\xa1ke in Slovenije, s katerim \xc5\xbeeli AMZS prispevati dodatne aktivnosti za zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xbertev prometnih nesre\xc4\x8d na na\xc5\xa1ih cestah in trajnostno mobilnost na lokalni ravni. Izobra\xc5\xbeevanje se izvaja za razli\xc4\x8dne vsebine v vrtcih, \xc5\xa1olah in na raznih prireditvah._NEWLINE_http://www.amzs.si/si/593/Sol_Save_our_lives.aspx_NEWLINE_EuroTAP je oznaka za European Tunnel Assesment Programme, to je evropski program za ocenjevanje predorov, ki ga izvaja nem\xc5\xa1ki avtomobilski klub ADAC v sodelovanju z drugimi nacionalnimi avtomobilskimi klubi pod pokroviteljstvom Evropske komisije. Izvaja se celovito ocenjevanje varnosti v predorih po enotni in strokovni metodologiji. Varnost v cestnih predorih v zadnjih nekaj letih v Evropi - po vrsti hudih nesre\xc4\x8d, ki so terjale nekaj deset \xc5\xbeivljenj - je v ospredju pozornosti pri zagotavljanju \xc4\x8dim ve\xc4\x8dje prometne varnosti._NEWLINE_http://www.eurotestmobility.net/eurotap.php?itemno=242&lang=EN_NEWLINE_Eurotest je konzorcij evropskih avtomobilskih klubov, ki opravlja skupne dogovorjene teste. \xc4\x8clani Eurotesta so: AMZS iz Slovenije, OAMTC iz Avstrije, ACI iz Italije, ADAC iz Nem\xc4\x8dije, FFAC iz Francije, AA iz Velike Britanije, RACE in RACC iz \xc5\xa0panije, ACP iz Portugalske, TCB iz Belgije, ANWB iz Nizozemske, AL iz Finske, NAF iz Norve\xc5\xa1ke, TCS iz \xc5\xa0vice. Vsak klub ima ekskluzivno pravico objave testa v svoji dr\xc5\xbeavi pod svojim imenom. AMZS je izvedel test otro\xc5\xa1kih varnostnih sede\xc5\xbeev, vsakoletni test pnevmatik, opreme itd..._NEWLINE_AMZSTest predstavlja nadaljevanja projekta EuroTest; izvedeni so bili testi  otro\xc5\xa1kih varnostnih sede\xc5\xbeev, delovi\xc5\xa1\xc4\x8d in ozna\xc4\x8db na AC, prehodi za pe\xc5\xa1ce in drugi.\n_START_SECTION_\nZavod Varna pot\n_START_PARAGRAPH_\nZavod Varna pot je civilna, neprofitna, humanitarna, in nepoliti\xc4\x8dna organizacija. Sestavljajo jo \xc5\xbertve prometnih nesre\xc4\x8d in njihovi sorodniki, strokovnjaki, \xc4\x8dlani in podporniki._NEWLINE_26. junija 2008 se je Zavod Varna pot s podpisom Evropske listine pridru\xc5\xbeil ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8dim ustanovam, podjetjem in institucijam v Evropski Uniji, ki so se zavezale, da bodo s svojim delovanjem in aktivnostmi sku\xc5\xa1ali doprinesti k uresni\xc4\x8ditvi skupnega cilja zmanj\xc5\xa1ati \xc5\xa1tevilo smrtnih \xc5\xbertev zaradi prometnih nesre\xc4\x8d._NEWLINE_Evropska listina o cestnoprometni varnosti je sestavni del Akcijskega na\xc4\x8drta za cestnoprometno varnost, ki ga je leta 2004 lansiral Generalni direktorat za energetiko in promet. Predstavlja niz dobrih praks in poziv Evropske komisije vsem entitetam civilne dru\xc5\xbebe, javnim organom in podjetjem, da v okviru svojih zmo\xc5\xbenosti, prioritet in pooblastil, podpi\xc5\xa1ejo Listino in se zave\xc5\xbeejo h konkretnim dejanjem zmanj\xc5\xa1anja prometnih nesre\xc4\x8d. V Sloveniji doslej listino podpisalo skupaj 29 podjetij, zdru\xc5\xbeenj in javnih organov._NEWLINE_http://www.erscharter.eu/_NEWLINE_Zavod Varna pot je od oktobra 2008 polnopravni \xc4\x8dlan Evropskega zdru\xc5\xbeenja \xc5\xbertev prometnih nesre\xc4\x8d (FEVR), katerega glavni cilji je podpora \xc5\xbertvam prometnih nesre\xc4\x8d v obliki brezpla\xc4\x8dne \xc4\x8dustvene, psiholo\xc5\xa1ke, pravne in druge pomo\xc4\x8di ter v sodelovanju z vladnimi in nevladnimi organizacijami z razli\xc4\x8dnimi preventivnimi programi prispevati k ve\xc4\x8dji prometni varnosti._NEWLINE_http://fevr.org/\n_START_SECTION_\nMednarodna cestna zveza (IRF)\n_START_PARAGRAPH_\nInternational Road Federation (IRF) je nevladna, neprofitna organizacija s poslanstvom spodbujati in pospe\xc5\xa1evati razvoj in vzdr\xc5\xbeevanje bolj\xc5\xa1e, varnej\xc5\xa1e in trajnostne cestne mre\xc5\xbee. IRF ima delovno skupino, namenjeno varnosti v cestnem prometu. S svojimi dr\xc5\xbeavami \xc4\x8dlanicami zagovarjajo ukrepe za izbolj\xc5\xa1anje varnosti v cestnem prometu na podlagi infrastrukture in sodelujejo z drugimi mednarodnimi organizacijami._NEWLINE_Zavod za prometno varnost_NEWLINE_ZAVOD ZA PROMETNO VARNOST\xc2\xa0zdru\xc5\xbeuje\xc2\xa0strokovnjake s podro\xc4\x8dja zagotavljanja prometne varnosti\xc2\xa0obstoje\xc4\x8de in tudi projektirane cestne infrastrukture. Med njimi so tudi s strani javne agencije RS za varnost prometa\xc2\xa0akreditirani presojevalci varnosti cest. http://www.zavod-pv.si'