b'\n_START_ARTICLE_\nTrdnjava Predel\n_START_SECTION_\nUtrdba v \xc4\x8dasu Napoleonovih vojn\n_START_PARAGRAPH_\nSo\xc5\xa1ka dolina je bila v \xc4\x8dasu Napoleonovih vojn izrednega strate\xc5\xa1kega pomena za prodor v notranjost Avstrije. To so Avstrijci dobro vedeli, zato so v dolini Koritnice postavili utrdbo Klu\xc5\xbee, ki pa je bila leta 1797 v prvem Napoleonovem pohodu nad Avstrijo popolnoma uni\xc4\x8dena. Zaradi pomanjkanja denarja Avstrijci utrdbe niso ve\xc4\x8d obnovili. Leta 1805 se takratni avstrijski cesar Franc I. nikakor ni mogel sprijazniti z dolo\xc4\x8dbami Bratislavske mirovne pogodbe, zato se je za\xc4\x8del pripravljati na novo vojno. Ukazal je gradnjo dveh popolnoma novih utrdb, ene pri Naborjetu v Kanalski dolini, druge pa pod prelazom Predel._NEWLINE_Za gradnjo utrdbe pod Predelom je bil zadol\xc5\xbeen in\xc5\xbeenirski stotnik Johann Hermann von Hermannsdorf. Odlo\xc4\x8dil se je, da bo utrdbo postavil tik ob cesti Predel-Log pod Mangartom, nekaj sto metrov od dana\xc5\xa1njega mejnega prehoda z Italijo. Re\xc5\xa1itev ni bila najbolj\xc5\xa1a, ker se iz utrdbe ni dalo nadzirati dolino Predelice. Prav to slabost pa je med boji sovra\xc5\xbenik tudi izkoristil. Utrdbo so za\xc4\x8deli graditi pozno jeseni 1808, a so morali dela zaradi zime kmalu prekiniti. Dela so lahko nadaljevali \xc5\xa1ele konec marca 1809. Glavni objekt zapore je bila stra\xc5\xbenica (Blockhaus), ki se je nahajala na pobo\xc4\x8dju nad cesto. To je bila dvoeta\xc5\xbena zgradba z dvojnimi zidovi iz brun. Vmesni prostor med brunami pa je bil zapolnjen s prstjo. Ni\xc5\xbeje so zgradili \xc5\xa1e podobno enoeta\xc5\xbeno zgradbo imenovano Vorwerk. Zgradbi je povezoval jarek, obdan s palisado._NEWLINE_8. aprila 1809 je Franc I. napovedal vojno Franciji. Pri kraju Sacile v severni Italiji je pri\xc5\xa1lo do bitke med avstrijsko armado in zdru\xc5\xbeeno francosko-italijansko armado. V bitko so zmagali Avstrijci, zato je cesar prekinil delo na utrdbah, saj je bil prepri\xc4\x8dan, da ju ne bo ve\xc4\x8d potreboval. Medtem pa je na drugem koncu avstrijskega cesarstva pri\xc5\xa1lo do katastrofe. Zaradi vrste porazov ob Donavi se je moral nadvojvoda Karel umakniti na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko. \xc4\x8ce ni hotel ostati odrezan, se je moral iz Italije umakniti tudi nadvojvoda Janez. Tako se je umik avstrijskih enot iz Italije za\xc4\x8del 1. maja in je trajal do 13. maja. Da bi si Avstrijci za\xc5\xa1\xc4\x8ditili umik v notranjost monarhije, so na hitro usposobili napol zgrajeno utrdbo Predel. Poveljstvo nad utrdbo je prevzel kar sam graditelj Johann Hermann von Hermannsdorf. 13. maja 1809 je pod mo\xc4\x8dnim francoskim pritiskom padla utrdba pri Naborjetu. Zdaj je bila na vrsti Predelska utrdba._NEWLINE_Johann Hermann je poveljstvo nad utrdbo prevzel 13. maja 1809. Za priprave je imel izredno malo \xc4\x8dasa. V kratkem \xc4\x8dasu mu je utrdbo uspelo oboro\xc5\xbeiti in jo zalo\xc5\xbeiti za \xc5\xa1esttedensko obleganje. Prvotno posadko je zamenjala \xc4\x8deta Slunjskega grani\xc4\x8darskega pehotnega polka. \xc4\x8ceta je \xc5\xa1tela 4 \xc4\x8dastnike in 218 iz\xc4\x8drpanih in popolnoma demoraliziranih vojakov. Trdnjava je bila oboro\xc5\xbeena z desetimi topovi, za katere je skrbela topni\xc5\xa1ka posadka, sestavljena iz desetih topni\xc4\x8darjev in 25 mo\xc5\xbe pomo\xc5\xbene enote. Utrdba ob cesti je bila oboro\xc5\xbeena z dvema trifuntnima poljskima topoma, stra\xc5\xbenica pa z dvema \xc5\xa1estfuntnima trdnjavskima topoma in dvema trifuntnima gorskima topoma, poleg tega pa \xc5\xa1e s \xc5\xa1tirimi ro\xc4\x8dnimi topi\xc4\x8di._NEWLINE_15. maja je utrdba zaradi umikajo\xc4\x8de se avstrijske armade dobila okrepitev. Kmalu je postala odrezana od avstrijske glavnine. Istega dne zve\xc4\x8der so Francozi \xc5\xbee pri\xc5\xa1li do utrdbe in jo popolnoma obkolili. Prvi napad na utrdbo se je za\xc4\x8del 16. maja. Ker je ta spodletel, se pri\xc4\x8delo medsebojno topni\xc5\xa1ko obstreljevanje. 18. maja je bil odlo\xc4\x8dilni dan. \xc5\xbde zgodaj zjutraj so Francozi za\xc4\x8deli s topni\xc5\xa1kim obstreljevanjem, ki je uni\xc4\x8dilo skoraj vse topove v utrdbi. Poveljnik francoske armade je branilcem ponudil zadnjo mo\xc5\xbenost predaje, ki pa so jo brez premisleka zavrnili. Popoldan se je za\xc4\x8del splo\xc5\xa1ni napad nekaj tiso\xc4\x8d francoskih vojakov. Branilci niso imeli nobene mo\xc5\xbenosti za zmago. Ker so bili francoski vojaki zaradi hudih izgub besni, so bili s pre\xc5\xbeivelimi branilci neusmiljeni. Ve\xc4\x8dino so jih pobili z bajoneti in sabljami, nekatere pa so pustili \xc5\xbeive zgoreti v po\xc5\xbegani stra\xc5\xbenici. Ujetni\xc5\xa1tvo so pre\xc5\xbeiveli le trije \xc4\x8dastniki, \xc5\xa1tirje vojaki in en topni\xc4\x8dar. Poveljnik utrdbe Johann Hermann je bil med zadnjim bojem smrtno ranjen.\n_START_SECTION_\nObnova utrdbe\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo pobudo za obnovo utrdb je dal nadvojvoda Janez leta 1818. Stvari se kljub njegovi pozivom, da so vrata v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Avstrije na ste\xc5\xbeaj odprta, niso kaj dosti spremenile. Potem pa je pri\xc5\xa1lo leto 1848, znano tudi kot revolucionarno leto, ko se je skoraj po vsej Evropi pri\xc4\x8dela vrsta uporov. Tistega leta je v Italiji pri\xc5\xa1lo do zdru\xc5\xbeitvenih te\xc5\xbeenj, ki pa so jim Avstrijci nasprotovali, saj bi tako izgubili vpliv nad italijanskim ozemljem. Da bi za\xc5\xa1\xc4\x8ditili svoje interese, so za\xc4\x8deli obnavljati utrdbe ob Italijansko-Avstrijski meji. Tako je obnovo do\xc5\xbeivela tudi Predelska utrdba._NEWLINE_Obnova se je za\xc4\x8dela junija 1848. Nova zasnova utrdbe je bila podobna stari. Zgrajena je bila iz dveh stavb, glavne stra\xc5\xbenice s kri\xc5\xbenim tlorisom (Kreuzblockhaus) in obrambno zgradbo (Wachgebaude). Stra\xc5\xbenico je s treh strani obdajal 5 m globok obzidan jarek. V kleti je imela cisterno in skladi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbeive\xc5\xbea ter streliva, v pritli\xc4\x8dju so bili bivalni prostori in kuhinja, prvo nadstropje pa je bilo namenjeno topovom. Stra\xc5\xbenica je imela deset strelnih lin za topove oboro\xc5\xbeena pa je bila s \xc5\xa1tirimi dvanajstfuntnimi topovi z \xc5\xbeelezno lafeto in dvema \xc5\xa1estfuntnima havbicama. Obrambna zgradba je bila dvoeta\xc5\xbena. Opremljena je bila s strelnimi linami za pu\xc5\xa1ke. Pokrivala je zadnjo stran stra\xc5\xbenice in onemogo\xc4\x8dala napad iz smeri dovozne ceste, poleg tega pa je z boka pokrivala predjarek._NEWLINE_Spodnja utrdba je bila enonadstropna zgradba, imenovana tudi baterija (Batterie). V prvem nadstropju so bili trije polo\xc5\xbeaji za dvanajstfuntne topove. Usmerjeni so bili proti kraju Strmec na Predelu. Zgradba je \xc5\xa1e imela dva komponirja s \xc5\xa1tevilnimi strelnimi linami. V kleti je bilo skladi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbeive\xc5\xbea, streliva in cisterna za vodo, ki je bila povezana z zgornjo utrdbo. Skupaj je lahko sprejela 50 vojakov._NEWLINE_Zgradbi, skupaj s podzemni deli, sta bili zgrajeni poleti 1849. Utrdba je dobila ime Pa\xc3\x9fsperre Predil, oboro\xc5\xbeili pa so jo \xc5\xa1ele leta 1850. Zanjo je bilo predvidenih 250 mo\xc5\xbe, le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d je bilo zagotovljenih le za 130 vojakov, tako da so morali ostali spati po hodnikih ali skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih. \xc4\x8castniki so imeli lo\xc4\x8dene prostore. Do leta 1866 je bila utrdba zaradi te\xc5\xbeav v Italiji polno zasedena.\n_START_SECTION_\nRazoro\xc5\xbeitev\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1880 je posebna komisija za utrdbe ugotovila, da utrdba Predel ne ustreza ve\xc4\x8d zahtevam sodobnega vojskovanja. Komisija je hkrati ugotovila, da utrdbe ni smiselno modernizirati, zato se je odlo\xc4\x8dila, da v Klu\xc5\xbeah zgradi novo in sodobnej\xc5\xa1o utrdbo. Komisija je v svojem poro\xc4\x8dilu posebej poudarila, da je treba ustrezno zapreti tudi pot, ki se z Nevejskega prevala spusti proti Rabeljskemu jezeru in vodi mimo Rablja v Trbi\xc5\xbe, da ne bi sovra\xc5\xbenik novi utrdbi v Klu\xc5\xbeah pri\xc5\xa1el za hrbet. Tako so leta 1882 zgradili utrdbo v Klu\xc5\xbeah (Flitscher Klause), ki jo je od leta 1900 dopolnjevala \xc5\xa1e topni\xc5\xa1ka utrdba Fort Hermann, s katero sta tvorili t. i. bov\xc5\xa1ko zaporo, medtem ko sta zaporo ob Rabeljskem jezeru tvorili Seebachthalsperre in Batterae Predilsattel._NEWLINE_Z izgradnjo novih utrdb je utrdba Predel izgubila svoj pomen. 23. julija 1899 so jo prekvalificirali v skladi\xc5\xa1\xc4\x8de in jo poimenovali Depot Oberbreth (Skladi\xc5\xa1\xc4\x8de Zornji Log). Leta 1907 so jo poimenovali v Depot Predil. Utrdbo so razoro\xc5\xbeili, v njej so pustili le dva poljska topova za streljanje \xc4\x8dastnih salv. Skladi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo v mirnem \xc4\x8dasu brez posadke, za primer vojne pa je bila na\xc4\x8drtovana posadka \xc5\xa1tirih \xc4\x8dastnikov, zdravnik in 137 mo\xc5\xbe. Skladi\xc5\xa1\xc4\x8de ni sodilo pod bov\xc5\xa1ko zaporo temve\xc4\x8d pod del zapore ob Rabeljskem jezeru. Med prvo svetovno vojno je bila utrdba skladi\xc5\xa1\xc4\x8de in bivali\xc5\xa1\xc4\x8de delavcev, v njej pa je bila tudi postaja po\xc5\xa1tnih golobov. Italijani je med vojno niso obstreljevali, tako da so se njeni zidovi zelo dobro ohranili vse do dana\xc5\xa1njih dni.'