b'\n_START_ARTICLE_\nBali\n_START_PARAGRAPH_\nBali je otok v indonezijskem arhipelagu in upravna provinca Republike Indonezije. Glavno mesto otoka in province je Denpasar. Na Baliju \xc5\xbeivi okrog 3,5 milijona prebivalcev, ki so za razliko od ve\xc4\x8dine Indonezijcev, ki so muslimani, hinduisti. Govorijo enak jezik kot ostali Indonezijci, indonezij\xc5\xa1\xc4\x8dino. Otok je znan po svojskih verskih obredih, templjih in plesih, vsaj od 70-tih let 20. stoletja pa tudi po turizmu.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nBali je prete\xc5\xbeno gorat otok vulkanskega izvora s povr\xc5\xa1ino 5561 km\xc2\xb2. Najvi\xc5\xa1ji vrh je Gunung Agung (3142 m) na vzhodnem delu otoka. Vulkana sta delno \xc5\xa1e aktivna (Batur, 1994; Agung, 2017), v ugaslih kraterjih pa so nastali jezeri (Bratan, Batur). Otok le\xc5\xbei v Malem Sundskem oto\xc4\x8dju med Javo na zahodu in Lombokom na vzhodu. Zahodni gorati del je narodni park in je le redko poseljen. Najve\xc4\x8d ljudi \xc5\xbeivi v ju\xc5\xbenem priobalnem pasu, ki se le po\xc4\x8dasi dviguje proti vzno\xc5\xbeju vulkanov.\n_START_SECTION_\nUpravna razdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nUpravna provinca Bali je razdeljena na glavno mesto (Denpasar) in 8 pokrajin oz. kraljestev (regencies): Badung, Bangli, Buleleng, Gianyar, Jembrana, Karangasem, Klungkung in Tabanan. Zunaj najve\xc4\x8djih mest je vsakdanje \xc5\xbeivljenje \xc5\xa1e vedno vezano na va\xc5\xa1ke skupnosti, ki se delijo na manj\xc5\xa1e enote z imenom banjar.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nBali ima dokaj zna\xc4\x8dilno tropsko podnebje z visokimi temperaturami in zra\xc4\x8dno vlago, vseeno pa se nakazujeta dva letna \xc4\x8dasa. Najhladnej\xc5\xa1i mesec je julij, ko so dnevne temperature okrog 27\xc2\xa0\xc2\xb0C, no\xc4\x8dne pa lahko tudi do 5 stopinj ni\xc5\xbeje. Padavin je takrat manj kot pozimi, ko so najvi\xc5\xa1je dnevne temperature okrog 32\xc2\xa0\xc2\xb0C, padavin pa je ve\xc4\x8d (vrh padavin je januarja in februarja). Vseeno lahko de\xc5\xbeuje skoraj vsak dan ne glede na letni \xc4\x8das, le da so pozimi padavine bolj obilne. Najsu\xc5\xa1nej\xc5\xa1i del otoka je skrajni jug (polotok Bukit), poleti pa je precej su\xc5\xa1no tudi na severovzhodni obali. Notranjost otoka dobi zaradi gora ve\xc4\x8d padavin kot ni\xc5\xbeinski deli Balija.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi prevladujo\xc4\x8de religije (hinduizem), ki je druga\xc4\x8dna od tiste v ostali Indoneziji, zaradi zgodovinske navezanosti na stara javanska kraljestva in sorazmerne izoliranosti otoka v preteklosti, je Bali znan po mnogih kulturnih posebnostih. Balijski gamelan (tradicionalni orkester) ima druga\xc4\x8den zvok in ritme od javanskega, pa tudi plesi so druga\xc4\x8dni od tistih, ki so zna\xc4\x8dilni za Javo. Slikarstvo je bilo stoletja vezano na prikaze bogov, v prvi polovici 20. stoletja pa se je pod vplivov evropskih slikarjev, ki so se za dalj \xc4\x8dasa naselili na otoku, zelo razmahnilo tako po temah, ki jih obravnava, kot po \xc5\xa1tevilu slikarjev. Rezbarstvo v lesu in kamnu je \xc5\xa1e vedno dobro razvito kot tudi umetna obrt (spominki).\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi tuji obiskovalci otoka, ki niso pri\xc5\xa1li zaradi trgovanja ali kot zavojevalci, so na Bali pri\xc5\xa1li v \xc4\x8dasu pred 2. svetovno vojno. Zaradi negotovih politi\xc4\x8dnih razmer se je turizem za\xc4\x8del razvijati \xc5\xa1ele v za\xc4\x8detku 70-tih let 20. stoletja in to na ju\xc5\xbenem delu otoka v vasi Kuta, ki ima (je imel) eno najlep\xc5\xa1ih pla\xc5\xbe na otoku. Najprej se je razvijal popotni\xc5\xa1ki turizem, konec 70-tih let pa so zgradili prve velike hotele za premo\xc5\xbenej\xc5\xa1e turiste. Z raz\xc5\xa1iritvijo letali\xc5\xa1\xc4\x8da in gradnjo nekaterih velikih turisti\xc4\x8dnih naselij (med njimi je danes najbolj znana turisti\xc4\x8dna oaza Nusa Dua) se je dotok turistov zelo pove\xc4\x8dal. Turizem je \xc5\xa1e vedno najbolj raz\xc5\xa1irjen na ju\xc5\xbeni obali Balija. Kuta se je razvila v mesto z mnogimi hoteli vseh kategorij, hoteli pa so zrasli tudi v naseljih severno od Kute (Legian, Seminjak) in ju\xc5\xbeno od nje (Tuban, Jimbaran), na jugovzhodni obali (Sanur, Benoa, Nusa Dua), pa tudi na te\xc5\xbeje dostopni severni obali (Lovina, Amed). Turisti prihajajo zaradi kulture, pa tudi zaradi morja, ki je toplo in na ve\xc4\x8d mestih omogo\xc4\x8da surfanje. Ve\xc4\x8dina pla\xc5\xbe pa je skoraj neprimerna za kopanje zaradi plitve vode, v zimskih mesecih pa tudi zaradi umazanije, ki pride z rekami v morje. Turisti se zato kopajo predvsem v hotelskih bazenih. Potaplja\xc4\x8di cenijo severno obalo, kjer je \xc5\xa1e precej koralnih vrtov in znane razbitine ladij v globinah, ki omogo\xc4\x8dajo udobno potapljanje, celo z obale.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOtok so \xc5\xa1e v srednjem veku naseljevali stari prebivalci, ki jih danes imenujejo Bali Aga in niso bili hinduisti. Njihovi potomci danes \xc5\xa1e \xc5\xbeivijo v nekaterih vaseh na vzhodnem delu otoka. Ob tem, ko so muslimani zavzemali Javo, so se stare javanske hinduisti\xc4\x8dne kraljevske dru\xc5\xbeine selile proti vzhodu in se kon\xc4\x8dno umaknile na Bali, ob tem pa prvotne prebivalce pregnali v gorske predele. Postopno so se v ve\xc4\x8djih naseljih razvili dvori z lokalnimi kralji, ki so bili zelo spo\xc5\xa1tovani. Tuji zavojevalci se za Bali sprva niso zelo zanimali, saj so bili privla\xc4\x8dnej\xc5\xa1i za\xc4\x8dimbni otoki dalje proti vzhodu. Najpomembnej\xc5\xa1i kolonialni lastniki otoka so bili Nizozemci, ki so vpeljali lastno oblast na otoku. Po osamosvojitvi Indonezije so tudi na Baliju izvedli nekatere politi\xc4\x8dne \xc4\x8distke, od takrat naprej pa do pred kratkim ve\xc4\x8djih pretresov ni bilo. Oktobra 2002 se je zgodil teroristi\xc4\x8dni bombni napad na plesni klub v kraju Kuta, ki je zahteval smrt ve\xc4\x8d kot 180 ljudi, predvsem turistov iz tujine, tri leta pozneje pa vnovi\xc4\x8den napad na restavracije v kraju Kuta in na pla\xc5\xbei Jimbaran.'