b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Brazilije\n_START_PARAGRAPH_\nBrazilijo geografsko sestavljajo tri naravne celote. Severni del dr\xc5\xbeave tvorijo obronki starega nizkega Gvajanskega vi\xc5\xa1avja, nekaj ju\xc5\xbeneje pa se \xc5\xa1iri veliko ni\xc5\xbeavje Amazonije, na jugu je Brazilsko vi\xc5\xa1avje. Amazonija se razteza od podno\xc5\xbeja Andov do Atlantskega oceana. Stara osnova je zgrajena iz starej\xc5\xa1ih kristalini\xc4\x8dnih in paleozojskih skrilavcev, pokrita pa je z mladimi in starimi nanosi reke Amazonke. Brazilsko vi\xc5\xa1avje je z re\xc4\x8dnimi dolinami raz\xc4\x8dlenjena enoli\xc4\x8dna planota, ki se postopno zni\xc5\xbeuje od visokega roba ob Atlantski obali proti zahodu in severozahodu. Gorski greben Sera je zgrajen iz odpornih, prete\xc5\xbeno eruptivnih kamenin (Sera Domar, Sera da Mantiqueira, Sera do Espinbaco). Najvi\xc5\xa1ji vrh je Bandiera (2950 m). Strmi robovi primorskih grebenov so mo\xc4\x8dno erodirani. V severovzhodnem delu vi\xc5\xa1avja so se razvile visoke planote chapados, ki proti obali Atlantskega oceana prehajajo v nizke ravnine sertao. Obala Brazilije je slabo raz\xc4\x8dlenjena. Prodi\xc5\xa1\xc4\x8da zapirajo obalne lagune in jezera, najbolj sta poznani Lagoa Mirim in Lagoa dos Patos.\n_START_SECTION_\nPodnebje, vode, rastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi razse\xc5\xbenosti ozemlja je podnebje Brazilije razli\xc4\x8dno. Jugovzhodna obala in primorje imata vla\xc5\xbeno in vro\xc4\x8de podnebje. Na Brazilskem vi\xc5\xa1avju so poletja hladnej\xc5\xa1a in letna koli\xc4\x8dina padavin manj\xc5\xa1a, samo na skrajnem severovzhodu vi\xc5\xa1avja je letna koli\xc4\x8dina padavin zelo majhna - 400 do 500 mm. Amazonija ima prete\xc5\xbeno ekvatorialno podnebje z enoli\xc4\x8dno razporeditvijo padavin \xc4\x8dez celo leto - okoli 1000\xc2\xa0mm ob morski obali in pribli\xc5\xbeno 2000\xc2\xa0mm v najzahodnej\xc5\xa1ih obmo\xc4\x8djih. Ni letnih \xc4\x8dasov. Najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i del Brazilskega vi\xc5\xa1avja dose\xc5\xbee subtropsko podnebje, ki prehaja na skrajnem jugu v zmerni pas._NEWLINE_Hidrografsko se Brazilija deli na tri podro\xc4\x8dja, od katerih pore\xc4\x8dje Amazonke obsega okoli 60\xc2\xa0% ozemlja dr\xc5\xbeave, pore\xc4\x8dje reke La Plata okoli 17\xc2\xa0%, ostanek pa pripada pore\xc4\x8djem rek vzhodne Brazilije. V vzhodni Braziliji se je razvilo nekaj samostojnih re\xc4\x8dnih sistemov. V Amazoniji so nizka razvodja povzro\xc4\x8dila spajanje re\xc4\x8dnih voda. Poznamo bifurkacijo reke Casiquiare, ki spaja pore\xc4\x8dji Amazonke in Orinoka. Brzice in slapovi ustvarjajo ovire za plovbo po velikih rekah.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGozd pokriva velik del Amazonije, \xc5\xbeal ga uni\xc4\x8dujejo z nesmiselnim po\xc5\xbeiganjem zaradi pridobivanja zemlje za pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo in poljedelstvo. Gozd je razli\xc4\x8den glede na koli\xc4\x8dino de\xc5\xbeja, kjer ga je dovolj raste igapo-d\xc5\xbeungla, kjer je bolj suho raste ete-d\xc5\xbeungla. Vi\xc5\xa1je planote Brazilskega vi\xc5\xa1avja so savane z redkimi in svetlimi gozdovi aravkarije (Araucaria angustifolia). Ob rekah najdemo vla\xc5\xbene galerijske gozdove.'