b'\n_START_ARTICLE_\nUnas\n_START_SECTION_\nZgodovinski viri\n_START_PARAGRAPH_\nUnas je omenjan na treh seznamih egi\xc4\x8danskih faraonov, sestavljenih v Novem kraljestvu. Na Abido\xc5\xa1kem seznamu, napisanem med vladavino Setija I.,  je omenjen v 33. vnosu.  Na Sakarskem seznamu je omenjen v 32. vnosu,  na Torinskem seznamu pa v 25. vrstici tretje kolone. Slednja sta bila napisana med vladavino Ramzesa II. (1279\xe2\x80\x931213 pr. n. \xc5\xa1t.). Torinski seznam mu pripisuje 30 let vladanja.  V vseh virih je omenjen kot deveti vladar Pete dinastije, da je bil njegov predhodnik D\xc5\xbeedkare Isesi in naslednik Teti. Tak\xc5\xa1en vrstni red vladarjev dokazujejo tudi arheolo\xc5\xa1ke najdbe, na primer iz grobnic njihovih dr\xc5\xbeavnih uradnikov._NEWLINE_Unas je omenjen tudi v Manetonovi Egiptiaki, napisani v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. med vladavino Ptolemaja II. (283\xe2\x80\x93246 pr. n. \xc5\xa1t.). Izvirno besedilo Egiptiake se ni ohranilo. Znano je iz kasnej\xc5\xa1ih pisanj Seksta Julija Afri\xc4\x8dana in Evzebija.  Afri\xc4\x8dan ga ena\xc4\x8di s faraonom, ki je v Egiptiaki omenjen kot Oonos in je vladal  33 let na koncu Pete dinastije. Afri\xc4\x8danovih 33 let se dokaj dobro ujema s 30 leti, ki jih Unasu pripisuje Torinski seznam kraljev.\n_START_SECTION_\nPrimarni viri\n_START_PARAGRAPH_\nUnasove dejavnosti so dokazane na \xc5\xa1tevilnih reliefih iz njegovega piramidnega kompleksa, pisnih dokumentov pa je glede na to, da je vladal domnevno 30 let, presenetljivo malo. Izkopavanja na nekropoli Pete dinastije v Abusirju so odkrila samo \xc5\xa1tiri datirane napise, ki se lahko brez dvoma pripi\xc5\xa1ejo Unasu. Napisi eksplicitno omenjajo tretje, \xc4\x8detrto, \xc5\xa1esto in osmo leto njegovega vladaja.   Unas je zapustil tudi skalni napis na otoku Elefantina pri prvem Nilovem kataraktu na meji z Nubijo._NEWLINE_Znanih je ve\xc4\x8d vaz iz alabastra z Unasovo kartu\xc5\xa1o. Celo posodo in nekaj fragmentov so odkrili celo v Biblosu na vzhodni sredozemski obali. Napis na njej se bere: \xc2\xbbHor Vad\xc5\xbetavi, naj \xc5\xbeivi ve\xc4\x8dno, kralj Gornjega in Spodnjega Egipta, sin Raja, Unas, \xc5\xbeivi ve\xc4\x8dno\xc2\xab. Druga vaza, neznanega porekla,  je v Louvreu. Visoka je 17 cm in \xc5\xa1iroka 13,2 cm. Izdelana je iz alabastra in fino okra\xc5\xa1ena s sokolom z raz\xc5\xa1irjenimi krili in dvema kobrama, ki nosita ank, obdan z Unasovo kartu\xc5\xa1o. V Brooklinskem muzeju je vr\xc4\x8d z Unsovo kartu\xc5\xa1o in horovim imenom, v Petriejevem muzeju pa so fragmenti kalcitne vaze z dvem Unasovima kartu\xc5\xa1ama.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nDomneva se, da je egip\xc4\x8danski prestol zasedel po smrti svojega predhodnika in verjetno o\xc4\x8deta  D\xc5\xbeedkare Isesija,  vendar za domnevo ni nobenega trdnega dokaza. Zgleda, da je prenos oblasti potekel gladko._NEWLINE_Unas je imel najmanj dve kraljici, Nebet  in Kneut, ki sta pokopani  v veliki mastabi ob Unasovi piramidi. Unas in Nebet sta morda imela sina Unas-Anka,  \xc2\xbbkraljevega sina\xc2\xab,  \xc2\xbbMaatinega sve\xc4\x8denika\xc2\xab in \xc2\xbbnadzornika Gornjega Egipta\xc2\xab. Unas-Ank je umrl pribli\xc5\xbeno v desetem letu Unasovage vladanja. Unas  je imel morda tudi sinova Nebkauhorja in \xc5\xa0epsespuptaha, vendar je umrl brez mo\xc5\xa1kega naslednika._NEWLINE_Imel je najmanj pet h\xc4\x8dera: Hemetre Hemi, Kentkaues, Neferut, Nefertkaues Ikuin Se\xc5\xa1e\xc5\xa1et Idut. Status mogo\xc4\x8de h\xc4\x8derke Iput je nezanesljiv.\n_START_SECTION_\nTrajanje\n_START_PARAGRAPH_\nTrajanje Unasovega vladanja ni zanesljivo. Zgodovinski viri mu pripisujejo 30 in 33 let vladanja, s \xc4\x8dimer se strinja kar nekaj uglednih egiptologov. Trditev potrjujejo prizori z njegovega Sed festivala, odkriti v njegovem pogrebnem templju. Festival se je obi\xc4\x8dajno prirejal po tridesetih letih faraonovega vladanja in je predstavljal pomladitev faraonove mo\xc4\x8di in oblasti. Sed festival kot tak ne dokazuje, da je faraon resni\xc4\x8dno vladaj vsaj trrideset let,  saj  so ga na primer faraonu Sahureju priredili po manj kot 14 polnih letih vladanja. Veliko egiptologov meni, da je Unas vladal manj kot 30 let, ker ni iz obdobja po njegovem osmem letu vladanja nobenega datiranega zapisa. J\xc3\xbcrgen von Beckerath je prepri\xc4\x8dan, da je vlada dvajset let, medtem ko mu Rolf Krauss, David Warburton in Erik Hornung pripisujejo samo petnajst ket vladanja.  Kraj\xc5\xa1e vladanje potrjujejo tudi najdbe v grobnici  uradnika Nikau-Isesija, ki je umrl v letu enajstega \xc5\xa1tetja \xc5\xbeivine med vladanjem Unasovega nasledika Tetija. V Starem kraljestvu so bila \xc5\xa1tetja \xc5\xbeivine vsako drugo leto, v Srednjem kraljestvu (okoli 2055\xe2\x80\x93okoli 1650 pr. n. \xc5\xa1t.)   pa vsako leto. \xc4\x8ce se\xc5\xa1tejemo  njegovi slu\xc5\xbebovanji pod obema faraonoma, bi moral biti ob smrti star ve\xc4\x8d kot 70 let, preiskava njegove mumije pa je pokazala, da je bil ob smrti star okoli 45 let.\n_START_SECTION_\nSmrt in konec dinastije\n_START_PARAGRAPH_\nManeton v svoji Zgodovini Egipta trdi, da se je z Unasovo smrtjo Peta dinastija kon\xc4\x8dala,  morda zato, ker je umrl brez mo\xc5\xa1kega naslednika.  Smrt bi lahko povzro\xc4\x8dila nasledstveno krizo, na katero namiguje prestolno ime Unasovega naslednika Tetija Seheteptavi, ki pomeni Tisti, ki je ponovno zdru\xc5\xbeil/pomiril obe de\xc5\xbeeli.  Tetijeve zahteve do prestola bi lahko temeljile na poroki z Iput, ki bi lahko bila Unasova h\xc4\x8derka.  Domneva je zelo sporna, ker prenos oblasti v Egiptu nikoli ni potekal po \xc5\xbeenski nasledstveni liniji._NEWLINE_Da se je Peta dinastija z Unasom kon\xc4\x8dala, trdita tudi Maneton in Torinski seznam kraljev. Torinski seznam sicer ni organiziran po dinastijah, omenja pa spremembo lokacije faraonove rezidence in prestolnice.  _NEWLINE_Egip\xc4\x8dani zamenjave dinastije, \xc4\x8de je do nje sploh pri\xc5\xa1lo, verjetno sploh niso ob\xc4\x8dutili, ker se v dr\xc5\xbeavi o\xc4\x8ditno ni ni\xc4\x8d ob\xc4\x8dutno spremenilo.  Za spremembe ali motnje v dr\xc5\xbeavni upravi ni nobenih dokazov, saj so \xc5\xa1tevilni dr\xc5\xbeavni uradniki nadaljevali svoje slu\xc5\xbebovanje tudi pod Tetijem. Med njimi so bili vezirji (ministri) Mehu, Kagemni in Nikau-Isesi in guverner province Edfu Isi. Egip\xc4\x8dani v Starem kraljestvu morda sploh niso poznali pojma dinastija, zato je razlikovanje med Peto in \xc5\xa0esto dinastijo verjetno iluzorno.\n_START_SECTION_\nRazvoj religije in dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeadkarejeva in Unasova vladavina sta bili obdobje sprememb v religiji in ideologiji kraljestva. Spremembe je bilo prvi\xc4\x8d mogo\xc4\x8de dokazati pod Unasom.  Statisti\xc4\x8dna analiza glinenih pe\xc4\x8datov s horovim imenom faraonov Pete dinastije je pokazala zna\xc4\x8dilen upad kulta faraona med Unasovim  vladanjem.  Trend se je nadaljeval tudi pod njegovim naslednikom Tetijem, za katerega sta znana samo dva pe\xc4\x8data z njegovim horovim imenom. Trend ka\xc5\xbee na zmanj\xc5\xa1anje vladarjeve mo\xc4\x8di v korist uradni\xc5\xa1tva in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_V tem obdobju je postal pomemben  kult boga  Ozirisa, ki je zamenjal faraona kot garanta posmrtnega \xc5\xbeivljenja faraonovih podlo\xc5\xbenikov.  Kult son\xc4\x8dnega boga Raja je bil o\xc4\x8ditno v upadanju,   \xc4\x8deprav je bil Ra \xc5\xa1e vedno najpomembnej\xc5\xa1e bo\xc5\xbeanstvo egip\xc4\x8danskega panteona.  D\xc5\xbeedkare in Unas v nasprotju z ve\xc4\x8dino svojih  predhodnikov iz Pete dinastije nista zgradila son\xc4\x8devih templjev.  V Menkauhorjevem in Unasovem imenu ni tudi nobene omembe boga Raja, ki se je tradicionalno pojavljalo od Userkafa kak\xc5\xa1nih sto let pred tem. Piramidna besedila v Unasovi piramidi ka\xc5\xbeejo, da sta Oziris in Ra \xc5\xa1e vedno igrala klju\xc4\x8dni vlogi v faraonovem \xc5\xbeivljenju: Ra kot vir \xc5\xbeivljenja in Oziris kot sila, preko katere se dose\xc5\xbee naslednje \xc5\xbeivljenje.{{efn|group=note|Med Unasovim vladanjem  bi lahko bila napisana versko pomembna Memfi\xc5\xa1ka teologija,  zgodba o ustvarjenju sveta in verskega in socialnega reda skozi besedo in voljo boga Ptaha. Vladar  je v njej opisan kot poosebljenje Hora in aspekt Ptaha.  Zdaj prevladuje prepri\xc4\x8danje, da je bilo to teolo\xc5\xa1ko besedilo napisano kasneje ali v Devetnajsti (1293-185 pr. n. \xc5\xa1t.) ali celo v Petindvajseti dinastiji (760\xe2\x80\x93656 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nPokopali\xc5\xa1ki kompleks\n_START_PARAGRAPH_\nUnasova piramida je del obse\xc5\xbenega pokopali\xc5\xa1kega kompleksa, zgrajenega okoli nje. Pot do nje se za\xc4\x8dne pri nekdanjem jezeru,  ob katerem je stal Unasov dolinski tempelj. Pot od templja do piramide je dolga 750 m, tako kot Kefrenova.   Kon\xc4\x8da se v pogrebnem  templju ob piramidi. Na obeh zidovih  poti so bili pobarvani reliefi, na katerih so bila upodobljena sezonska dela, procesije ljudi iz celega Egipta, obrtniki pri delu, prina\xc5\xa1alci daritev, bitke in preva\xc5\xbeanje granitnih stebrov za gradnjo piramidnega kompleksa. Pot je bila pokrita s plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. Svetloba je v notranjost prodirala skozi   presledek med stropnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. _NEWLINE_Pot se je kon\xc4\x8dala v veliki dvorani z odprtim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem, obdanim s  stebri in skladi\xc5\xa1\xc4\x8di.  Na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du je bil vhod v pogrebni tempelj, kjer so se odlagali darovi za pokojnega faraona.  Ves kompleks je bil obzidan. V jugovzhodnem kotu obzidja je bila majhna satelitska piramida za faraonovo Ka.  V notranje prostore glavne piramide je prvi vstopil francoski egiptolog Gaston Maspero. V pogrebni dvorani je na\xc5\xa1el prazen sarkofag iz \xc4\x8drnega bazalta  in kanopski vr\xc4\x8d. V sarkofagu je bilo nekaj kosti, ki bi lahko bile Unasove.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nUnasova najbolj neposredna zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina je bil njegov pogrebni kult, ki se je nadaljeval najmanj do konca Starega kraljestva. Dokazan je v sedmih grobnicah njegovih sve\xc4\x8denikov na nekropoli v Sakari. Tri grobnice so iz zgodnje \xc5\xa0este dinastije iz \xc4\x8dasa, po smrti faraona Pepija I. Tri grobnice so iz obdobja Tetija II., sedma pa je s samega konca Starega kraljestva (okoli  2180 pr. n. \xc5\xa1t.). Vsi sve\xc4\x8deniki so imeli v svoja imena vklju\xc4\x8deno Unasovo ime._NEWLINE_Zgleda, da je njegov kult pre\xc5\xbeivel tudi kaoti\xc4\x8dno prvo vmesno obdobje Egipta do Srednjega kraljestva. V Dvanajsti dinastiji so za\xc4\x8deli Unasov pokopali\xc5\xa1ki kompleks razdirati in gradivo uporabljati za gradnjo piramidnih kompleksov Amenemheta I. in Senusreta I.  _NEWLINE_Razen uradnega Unasovega kulta je obstajal tudi njegov lokalni kult. V Sakari je postal bog sakarske nekropole in tak ostal skoraj 2000 let. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kulta ni bilo niti ob njegovi piramidi niti v pogrebnem templju, ampak v dolinskem templju. Z Unasovim kultom bi se lahko razlo\xc5\xbeilo, zakaj je bil njegov piramidni kompleks predmet ob\xc5\xa1irnih obnovitvenih del pod vodstvom princa Kaemveseta, sina Ramzesa II. (1279\xe2\x80\x931213 pr. n. \xc5\xa1t.).'