b'\n_START_ARTICLE_\nSuval\xc5\xa1\xc4\x8dizna\n_START_PARAGRAPH_\nSuval\xc5\xa1\xc4\x8dizna (poljsko Suwalszczyzna, litovsko Suvalkija) je zgodovinska in kulturna pokrajina na severu Podla\xc5\xa1kega vojvodstva na Poljskem (severno od reke Biebrze) in v najju\xc5\xbenej\xc5\xa1em delu Litve, ki je nastala v 15. stoletju po pogromih Nem\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega reda proti baltskemu plemenu Jatvingov. Med pokoli, za katere izgovor naj bi bilo pokristjanjevanje poganskih Jatvingov, je bilo skoraj celo pleme uni\xc4\x8deno, le nekaj sto ljudem je uspelo prebegniti v sosednje dr\xc5\xbeave, kjer so se hitro asimilirali. Takrat so neobljudeno obmo\xc4\x8dje iz razli\xc4\x8dnih smeri za\xc4\x8deli ponovno naseljevati Belorusi, Litovci, Poljaki in Judi.\n_START_SECTION_\nNarava\n_START_PARAGRAPH_\nSvet Suval\xc5\xa1\xc4\x8dizne je raznolik. Na severu pokrajine najdemo poglacialne morenske hribe in \xc5\xa1tevilna jezera. Na vzhodu in jugu prevladujejo ravnine, na skrajnem jugu pa se razteguje razmeroma globoka kotlina reke Biebrze. Prst je srednje ali slabe kakovosti. Srednje temperature so najni\xc5\xbeje v celi Poljski, zime pa rekordno dolge, \xc5\xa1e posebej v severnem delu. Poletja so celinska in topla z omejeno koli\xc4\x8dino padavin. Zaradi \xc5\xa1tevilnih jezer, rek, velikih gozdov (npr. pragozdova Avgustovski in Romincki) in hribov z nekaj urejenimi smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8di ter obiljem snega pozimi poljski del Suval\xc5\xa1\xc4\x8dizne velja za eno turisti\xc4\x8dno najbolj zanimivih pokrajin te dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo uni\xc4\x8denju Jatvingov se je Suval\xc5\xa1\xc4\x8dizna zna\xc5\xa1la v Veliki litovski kne\xc5\xbeevini, skupaj z njo pa od leta 1569 v Republiki obeh Narodov. Novi prebivalci pokrajine so se naseljevali predvsem na obmo\xc4\x8dju velikih cerkvenih posesti (zlasti v okolici samostana Kamedulov na jezeru Vigri), vzdol\xc5\xbe poti Var\xc5\xa1ava - Vilno, od 17. stoletja naprej pa tudi v novo ustanovljenih mestih (Suvalki, Sejni, Ber\xc5\xbeniki, Przerosl, Filipov, Lipsk). Ko so leta 1795 obmo\xc4\x8dje Republike obeh Narodov razdelile medse Avstrija, Prusija in Rusija, je Suval\xc5\xa1\xc4\x8dizno anektirala Prusija. Leta 1812 je pokrrajino zasedla Napoleonova vojska in jo priklju\xc4\x8dila novo nastali poljski Var\xc5\xa1avski kne\xc5\xbeevini. Po padcu Napoleona je Suval\xc5\xa1\xc4\x8dizna pripadla t. i. Kongresnemu krajlestvu - avtonomni de\xc5\xbeeli v okviru Ruske imperije._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu, kljub rusifikacijski politiki okupatorskih oblasti, sta litovska kultura in jezik do\xc5\xbeivljala preporod. Ker je bila ve\xc4\x8dina litovskega etni\xc4\x8dnega ozemlja priklju\xc4\x8dena neposredno Rusiji, kjer so bile represije \xc5\xa1e posebej stroge, se je preporodni\xc5\xa1ka dejavnost razvijala najprej in predvsem prav v Suval\xc5\xa1\xc4\x8dizni kot delu avtonomnega Kongresnega kraljestva. Tako so tukaj nastajala pomembna dela litovske kni\xc5\xbeevnosti tistega \xc4\x8dasa, litovska nare\xc4\x8dja pokrajine, \xc4\x8deprav obrobna, so pa postala osnova za moderni litovski knji\xc5\xbeni jezik._NEWLINE_Med svetovnima vojnama je bila pokrajina razdeljena med Poljsko in Litvo vzdol\xc5\xbe dana\xc5\xa1nje meje med dr\xc5\xbeavama. Med drugo svetovno vojno je bila priklju\xc4\x8dena nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nPrebivalci\n_START_PARAGRAPH_\nV poljskem delu Suval\xc5\xa1\xc4\x8dizne poleg Poljakov \xc5\xbeivita tudi dve avtohtoni narodni manj\xc5\xa1ini: Litovci v mestih Punsk in Sejni in okoli\xc5\xa1kih ob\xc4\x8dinah ter Belorusi v okolici mesta Lipsk (avgustovski poviat). Tretja (imigrantska) manj\xc5\xa1ina so ruski staroverci, ki so se v 17. stoletju zatekli v Suval\xc5\xa1\xc4\x8dizno iz Rusije, kjer so bili preganjani zaradi odklonitve verske reforme Petra Velikega.'