b'\n_START_ARTICLE_\nRi\xc5\xbearna, Trst\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nKoncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Ri\xc5\xbearna je bilo ustanovljeno takoj po kapitulaciji Italije 8. septembra 1943. Sprva je slu\xc5\xbeilo kot voja\xc5\xa1ko oz. policijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de (Polizeilager), \xc5\xbee od konca\xc2\xa0istega leta pa kot uni\xc4\x8devalno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de (Vernichtungslager). Ri\xc5\xbearna je bilo edino nacisti\xc4\x8dno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de s krematorijem na tleh dana\xc5\xa1nje Italije. Zapu\xc5\xa1\xc4\x8den industrijski kompleks nekdanje lu\xc5\xa1\xc4\x8dilnice ri\xc5\xbea, zgrajen tik pred prvo svetovno vojno, je nacistom z vso pripadajo\xc4\x8do infrastrukturo ponujal idealne pogoje za njihove zlo\xc4\x8dinske namene.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPosebna enota SS, Einsatzkommando Reinhard, (okrog 100 \xc4\x8dlanov), katere naloge so bile vodenje tabori\xc5\xa1\xc4\x8d na Vzhodu in od koder so se morali zaradi sovjetskega napredovanja zdaj umakniti, \xc5\xbee konec oktobra 1943 prispe v Trst. \xc5\xa0e prej so uni\xc4\x8diti vse sledi za tabori\xc5\xa1\xc4\x8di na okupiranih ozemljih na Vzhodu. Njeno nem\xc5\xa1ko poveljstvo in vojaki, ve\xc4\x8dinoma Ukrajinci, niso imeli nikakr\xc5\xa1ne zveze z borbenimi enotami SS (Waffen-SS). Ri\xc5\xbearna jim je najprej slu\xc5\xbeila kot logisti\xc4\x8dna baza oz. Polizeilager za oskrbovanje enot v Istri. Ob ukrajinskih je bilo v Ri\xc5\xbearni do 40 italijanskih esesovcev, v sklopu stra\xc5\xbearskega bataljona (SS \xe2\x80\x93 Wachmannschaften), polovica je bila prostovoljcev, drugo polovico pa so predstavljali precej demoralizirani vojaki. Njihova naloga je bila predvsem zunanja stra\xc5\xbea tabori\xc5\xa1\xc4\x8da, le v skrajni sili so jih uporabili za likvidacije ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila ujetnikov. Mo\xc4\x8dni in dobro izurjeni Ukrajinci so bili\xc2\xa0v glavnem zadol\xc5\xbeeni za pobijanje jetnikov._NEWLINE_Prvi poveljnik Ri\xc5\xbearne je postal Kriminalkommis\xc3\xa4r in Sturmbannf\xc3\xbchrer Christian Wirth (\xc2\xbbDivji Kristjan\xc2\xab), ki je prej vodil tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Hartheim, Belsen, Sobibor in Treblinko, kot idejni vodja \xc2\xbbAktion Tiergarten 4\xc2\xab, programa za evtanazijo du\xc5\xa1evno bolnih pa je bil tudi odgovoren za poboj 275.000 Nemcev. Ko so Wirtha spomladi 1944 iz zasede ubili partizani, ga je nadomestil Ernst Allers, prej organizator evtanazij v \xc2\xbbAktion Tiergarten 4\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbGnadentot\xc2\xab\xc2\xa0(milostna smrt), kot so tudi imenovali to organizacijo._NEWLINE_V Ri\xc5\xbearno so se naselili esesovci, hkrati pa so se tukaj urili pripadniki fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih formacij. Kmalu se je Polizeilager dobil \xc5\xa1e funkcijo prehodne postaje za Jude in njihovo premo\xc5\xbeenje. Ri\xc5\xbearna je tako postala isto\xc4\x8dasno okupatorjeva voja\xc5\xa1nica in zapor, zbirni center za nesre\xc4\x8dnike, dolo\xc4\x8dene za deportacijo in skladi\xc5\xa1\xc4\x8de naropanega blaga.\n_START_SECTION_\nOpis objektov\n_START_PARAGRAPH_\nLevo od glavnega vhoda v Ri\xc5\xbearno je stra\xc5\xbearnica s stanovanjem operativnega poveljnika tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v nadstropju, na desni, v stavbi, ki danes ne stoji ve\xc4\x8d pa so bila stanovanja za podoficirje in ukrajinske vojake z \xc5\xbeenami. Stavba na levi pred vhodom v drugo dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je bila namenjena pisarnam. Tu so tudi izvajali zasli\xc5\xa1anja in izrekali sodbe. Nasproti vhoda v pre\xc4\x8dni stavbi so bile voja\xc5\xa1ke spalnice, kuhinja, trgovina, ambulanta, oro\xc5\xbearna, pisarne in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da. Bogat vozni park je zajemal blindirana in terenska vozila, tovornjake in celo avtobus, imeli pa so tudi odli\xc4\x8dno avtomehani\xc4\x8dno delavnico. V tabori\xc5\xa1\xc4\x8du so imeli tudi hleve polne jahalnih konjev pa goveda, koz in perutnine za prehrano. Prehod skozi obokan portal v drugo notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je bil dovoljen le oficirjem in ukrajinskim esesovcem. Zaradi mo\xc5\xbenosti \xc5\xa1irjenja informacij so imeli vstop le nekateri Italijani. Tu je bilo na njegovem koncu skladi\xc5\xa1\xc4\x8de za naropano judovsko blago, stavbno krilo na levi pa je bilo namenjeno jetnikom. V 3. nadstropju so bili prostori za tiste, ki so \xc4\x8dakali na deportacijo, 2. nadstropje pa je bilo namenjeno kroja\xc5\xa1ki in \xc5\xa1iviljski delavnici z nekaj pogradi. V pritli\xc4\x8dju pa je 17 \xc5\xa1e danes ohranjenih t. i. celic smrti za huj\xc5\xa1e osumljence, ve\xc4\x8dinoma na smrt obsojene partizane in civiliste\xc2\xa0 v sami Ri\xc5\xbearni. Celice so bile brez oken, velike le 2 x 1,2 x 2 m, vanje pa so strpali kar 4 do 6 jetnikov. Zraven je bil \xc5\xa1e en prostor namenjen zasli\xc5\xa1evanjem, imenovan tudi celica smrti.\n_START_SECTION_\nTovarna smrti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdrtve so pobijali na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Sprva je bil glavni na\xc4\x8din s prirejenim tovornjakom, ki je imel izpuh speljan v zadnji del poln \xc5\xbertev, kasneje pa v improvizirani plinski celici v gara\xc5\xbei ob krematoriju. Za ta premi\xc4\x8dna vozila smrti je bil \xc5\xbee v Belzecu zadol\xc5\xbeen Lorenz Hackenholt, kjer so jih imenovali kar \xc2\xbbHachenholtove ustanove\xc2\xab. Posebnost je bila uporaba kija, ki so ga po vojni na\xc5\xa1li, kot enega redkih materialnih dokazov (kasneje ukraden iz muzeja). Med najokrutnej\xc5\xa1e na\xc4\x8dine je spadalo vla\xc4\x8denje vklenjenega jetnika po dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, dokler ga Polizeimeister ni pokon\xc4\x8dal s kijem. Ker je slednji mnoge le omamil, so tako pristali v krematorijski pe\xc4\x8di \xc5\xa1e \xc5\xbeivi. Pobijali so tudi s strelnim oro\xc5\xbejem skozi posebno lino ali obe\xc5\xa1anjem, tuje pa jim ni bilo niti davljenje ali rezanje vratov. Da so la\xc5\xbeje opravljali\xc2\xa0 tak\xc5\xa1ne zlo\xc4\x8dine, so si pomagali z alkoholom, ki je bil izredno raz\xc5\xa1irjen. Med esesovci ga niso u\xc5\xbeivali le trije. Dodatnemu sovra\xc5\xa1tvu in strahu pa so botrovali vse ambicioznej\xc5\xa1i napadi partizanov. Nekaterim ujetnikom so sodili (Sondergericht) pred posebnim voja\xc5\xa1kim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki mu je predsedoval Allers. _NEWLINE_Takoj, ko so me pripeljali v Ri\xc5\xbearno, so me do krvi pretepli \xe2\x80\xa6 Nismo mogli spati, kajti \xc5\xbearnica je gorela podnevi in pono\xc4\x8di. Stra\xc5\xbearji\xc2\xa0 so pogosto nepri\xc4\x8dakovano odpirali vrata in tako vzdr\xc5\xbeevali vzdu\xc5\xa1je nenehnega terorja. Zjutraj so nas zbujali s kri\xc4\x8danjem, udarci in psovkami. Zrak v celici je bil te\xc5\xbeek. Po na\xc5\xa1ih domnevah so krematorij pri\xc5\xbegali okrog 21.30. Esesovci so bili pijani, s pija\xc4\x8do pa jih je zalagalo poveljstvo, da bi jih na ta na\xc4\x8din vzpodbujalo pri njihovem \xc5\xbealostnem po\xc4\x8detju \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nKrematorij\n_START_PARAGRAPH_\nNasproti celic smrti je stala su\xc5\xa1ilnica ri\xc5\xbea, februarja ali marca 1944 po na\xc4\x8drtih Ericha Lamberta predelana v krematorij. Dimnika prav tako niso rabili graditi, saj so uporabili \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dega, ki se je nasproti krematorija dvigal 40 metrov v vi\xc5\xa1ino. Domneva se, da so plinske celice in krematorij uporabljali dva- do trikrat tedensko, kar je bilo odvisno od uspe\xc5\xa1nosti \xc2\xbb\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denj terena\xc2\xab\xc2\xa0na Krasu in Istri. Koliko trupel je lahko sprejela pe\xc4\x8d je \xc5\xa1e danes vpra\xc5\xa1anje, saj se ocene gibljejo med 12 in kar 60. \xc5\xbdrtve so polili z bencinom, ve\xc4\x8dinoma pa se\xc5\xbegali s pomo\xc4\x8djo drv. Pono\xc4\x8di 29. aprila 1945, tik pred pobegom, so esesovci krematorij, zloglasno gara\xc5\xbeo in dimnik razstrelili. \xc5\xa0e pred tem so v njem za\xc5\xbegali vso dokumentacijo tabori\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Trupel niso zmeraj se\xc5\xbeigali, temve\xc4\x8d so jih tudi pokopavali, in sicer ob ulici, ki te\xc4\x8de vzporedno s potokom Rio Primario. Ob \xc5\xa1iritvi cesti\xc5\xa1\xc4\x8da so po vojni na\xc5\xa1li deset \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih trupel, dva celo brez glav. Kosti, ki so ostale v pe\xc4\x8di, so metali v morje bli\xc5\xbenjega Miljskega zaliva.\n_START_SECTION_\nTabori\xc5\xa1\xc4\x8dniki\n_START_PARAGRAPH_\nKljub zasli\xc5\xa1anju \xc5\xa1tevilnih pri\xc4\x8d, popolnih podatkov o \xc5\xa1tevilu pobitih ali se\xc5\xbeganih v krematoriju ni bilo mogo\xc4\x8de dobiti. Vendar pa je po ocenah \xc5\xa1lo skozi tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Ri\xc5\xbearna med 20.000 in 25.000 ljudi, predvsem Slovencev, Hrvatov, Judov in italijanskih antifa\xc5\xa1istov. Kar 95 odstotkov jih je umrlo, od tega 3.000 do 4.000 v sami Ri\xc5\xbearni. Ve\xc4\x8dina je bila Slovencev (3.400). Druge so, potem ko so jim ob prihodu odvzeli \xc5\xa1e vso preostalo premo\xc5\xbeenje ter ga skladi\xc5\xa1\xc4\x8dili v kompleksu te nekdanje lu\xc5\xa1\xc4\x8dilnice, transportirali sprva v Auschwitz, kasneje, ko so se mu pribli\xc5\xbeevali Sovjeti, pa v Dachau in Buchenwald. Vse te tovarne smrti je pre\xc5\xbeivelo le 1.500 oseb, ki so \xc5\xa1le skozi tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Ri\xc5\xbearna._NEWLINE_V Trstu leta 1943 \xc5\xa1e \xc5\xbeivi okoli 2300 Judov. Ve\xc4\x8dini uspe pobegniti ali pa si uspe\xc5\xa1no, a drago kupijo svobodo. V posami\xc4\x8dnih aretacijah in dveh mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih jih deportirajo okoli 900. Poslednji konvoj Judov iz je odpeljal 24. februarja 1945. Cilj je bil uni\xc4\x8devalno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Bergen Belsen in ne ve\xc4\x8d Auschwitz, saj ga je le mesec dni prej osvobodila sovjetska Rde\xc4\x8da armada. \xc5\xbdrtve, pripeljane v Ri\xc5\xbearno, so ve\xc4\x8dinoma deportirali v druga tabori\xc5\xa1\xc4\x8da, preostale namenjene likvidaciji pa so pobili kmalu po njihovem prihodu za ope\xc4\x8dnate zidove Ri\xc5\xbearne. Pri\xc4\x8d iz tega lagerja zato nikoli ni bilo dosti. Vendar pa so tudi v Ri\xc5\xbearni dolo\xc4\x8deni zaporniki pre\xc5\xbeiveli dlje \xc4\x8dasa. To so bili t. i. dvorni Judje oz. \xc2\xbbHofjude\xc2\xab, ki so\xc2\xa0 tu opravljali razli\xc4\x8dne funkcije in imeli dolo\xc4\x8dene privilegije. Status \xc2\xbbdelavcev\xc2\xab\xc2\xa0jim je dodelil Dobuis. V dolo\xc4\x8denem obdobju jih je bilo v Ri\xc5\xbearni 28, med njimi kuharica Biserka Hajon, kroja\xc4\x8da Haimi Wachsberger iz Reke in Paolo Sereni iz Benetk, Josej Montiljo, Alessandro in Rosa Czerkle, Joseph Bodar, Klara, in Rosa Sida (\xc5\xa1ivilji) in Levi Alhalel ter cela dru\xc5\xbeina znanega tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega kroja\xc4\x8da Emanuela Grinija (Gr\xc3\xbcn). Mnogi so znali ve\xc4\x8d jezikov (italijansko, slovensko, hrva\xc5\xa1ko), izreden psiholo\xc5\xa1ki element pa je pomenilo znanje nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Z uporabo jezika je\xc4\x8darjev so tako z njimi, vsaj na verbalni ravni, vzpostavili enakovreden odnos. \xc4\x8cevljar iz Mostarja Albert Kabilj je postal kapo (\xc5\xa1ef) te \xc5\xbeidovske Sonderkommande (posebne enote), kakr\xc5\xa1ne sistem je bil preizku\xc5\xa1en \xc5\xbee na Poljskem in kjer tabori\xc5\xa1\xc4\x8dniki (Judi) nadzorujejo druge tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnike (Jude). Posebno privilegiran polo\xc5\xbeaj je imela tudi Federica Teich, tajnica tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnega upravnika Seidla, ki je poleg Kabilja bila edina Judinja, ki je smela jesti z esesovci. Teichova je v Auschwitzu izgubila vso dru\xc5\xbeino, ker pa je zaradi svojega polo\xc5\xbeaja poznala situacijo tako, kar se ti\xc4\x8de Seidlovih poslov, kot predvsem podrobnosti o pobijanjih v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du, je do\xc5\xbeivela \xc5\xbeiv\xc4\x8dni zlom. Vsi \xc5\xbdidje, ki so \xc4\x8dakali na deportacijo, so morali delati. Dodeljeni so bili v kroja\xc5\xa1ko in \xc5\xa1iviljsko delavnico, v hleve, skladi\xc5\xa1\xc4\x8da, skrbeli so za kurjavo in \xc4\x8disto\xc4\x8do ter za gorivo in strelivo za voja\xc5\xa1ka vozila. Bivali so v 3. nadstropju v stavbi nad celicami smrti ali pa v \xc5\xa1iviljski in kroja\xc5\xa1ki delavnici, \xc4\x8de so tam delali.\n_START_SECTION_\nProces\n_START_PARAGRAPH_\n1. maja 1945 Trst kon\xc4\x8dno zavzamejo jugoslovanske sile. Tu so do sredine junija. V tem \xc4\x8dasu sicer opravijo preiskavo v in o Ri\xc5\xbearni, vendar je bil to prekratek \xc4\x8das za konkretne ukrepe. Sodnik Sergio Serbo je konec 60. let opravil ve\xc4\x8d zasli\xc5\xa1anj, medtem ko dokumentacije o tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Ri\xc5\xbearna preprosto ni na\xc5\xa1el. Dokon\xc4\x8dno je namre\xc4\x8d izginila v obdobju angloameri\xc5\xa1ke administracije. Za odprtje procesa ni bilo politi\xc4\x8dnega interesa ves \xc4\x8das po vojni, dokler se med 16. februarjem in 29. aprilom 1976 le ne odvije proces, \xc4\x8deprav omejen zgolj na dva obto\xc5\xbeenca \xe2\x80\x93 Allersa, ki je leto prej umrl, in Oberhauserja. Sodnik Serbo je imel neizmerne te\xc5\xbeave izlu\xc5\xa1\xc4\x8diti pravo in popolno sliko dogajanj v Ri\xc5\xbearni med nem\xc5\xa1ko okupacijo. Pri\xc4\x8de so se izmikale, lagale ali \xc2\xbbpozabljale\xc2\xab. Poleg prisotnega strahu je bil velik dejavnik sprenevedanja vpletenost \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega kroga tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega me\xc5\xa1\xc4\x8danstva v zgodbi Ri\xc5\xbearne, ki se je vklju\xc4\x8dila v strukture oblasti povojne Italije. Proces je imel velik odmev v javnosti, saj je razkril potuhnjeno kolaboracijo na razli\xc4\x8dnih nivojih dru\xc5\xbebe. Oberhauserjeva zato\xc5\xbena klop je bila prav tako prazna, saj je ta zlo\xc4\x8dinec \xc5\xa1e naprej v miru upravljal svojo pivnico v M\xc3\xbcnchnu. V odsotnosti je bil obsojen na dosmrtno je\xc4\x8do. Obetal se je \xc5\xa1e drugi proces, a je bila politi\xc4\x8dna situacija pa\xc4\x8d neugodna za nadaljnje razkrivanje resnice.'