b"\n_START_ARTICLE_\nPrva internacionala\n_START_PARAGRAPH_\nPrva internacionala je bila prvo revolucionarno zdru\xc5\xbeenje proletariata, ustanovljeno leta 1864 v Londonu. Imenovala se je Mednarodno zdru\xc5\xbeenje delavcev (Working Men's International Association). Namen je bil zdru\xc5\xbeiti delavski razred vseh dr\xc5\xbeav z namenom spodbujati delo revolucionarnih delavskih strank po svetu. Uradno so jo razpustili leta 1876 v Filadelfiji.\n_START_SECTION_\nRazlogi nastanka\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu revolucionarnih trenj v nizu dr\xc5\xbeav leta 1848 je reakcija na ta dru\xc5\xbebena gibanja v mnogih de\xc5\xbeelah uni\xc4\x8dila tedaj obstoje\xc4\x8de delavske organizacije, \xc5\xa1tevilne revolucionarje so aretirali, nekateri med njimi so emigrirali. Med njimi Karl Marx in Friderich Engels, ju sta se preselila v Anglijo. Verujo\xc4\x8da, da je za kon\xc4\x8dno zmage revolucije potrebno zdru\xc5\xbeiti delavski razred v enotno organizacijo, s \xc4\x8dimer bi bila omogo\xc4\x8den mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i in bolj enoten boj zoper reakcijo, sta podpirala ustanovitev internacionalne organizacije._NEWLINE_Zametke uresni\xc4\x8devanja te zamisli je mogo\xc4\x8de postaviti v leto 1863, ko so v nekem mitingu v Londonu, posve\xc4\x8denem podpori dogodkom na Poljskem, delavskemu razredu v Franciji sporo\xc4\x8dili, na tako angle\xc5\xa1ki kot francoski delavci pomagajo delavskemu razredu na Poljskem. Sprejeli so odlo\xc4\x8ditev, da ustanove mednarodno zdru\xc5\xbeenje delavcev in komite z 32 \xc4\x8dlani. Posebna komisija z Marxom na \xc4\x8delu pa je dobila nalogo izdelati statut nove organizacije.\n_START_SECTION_\nStruktura\n_START_PARAGRAPH_\nStatut internacionale je vseboval dva dela: v prvem delu so zapisali splo\xc5\xa1na na\xc4\x8dela dela internacionale, v drugem pa organizacijsko strukturo. Predvideli so, da bi bila internacionala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za mednarodno sodelovanje delavskih gibanj. Najvi\xc5\xa1ji organ je bil kongres, v katerem bi, v skladu z Marxovo mislijo, razpravljali o na\xc4\x8delnih vpra\xc5\xa1anjih, s katerimi se soo\xc4\x8da gibanje. Zato je statut predvideval, da bi se kongres vsako leto sestal, in sicer bi se zdru\xc5\xbeili delegati posamezne sekcije internacionale, ki bi bile v svojem delu povsem avtonomne. Drugi organ je bil generalni svet, ki je uresni\xc4\x8deval odlo\xc4\x8ditve internacionale in je hkrati upravljal z njo.\n_START_SECTION_\nZasedanja\n_START_PARAGRAPH_\nNa prvem kongresi v \xc5\xbdenevi leta 1866 je sodelovalo 60 delegatov, ki so predstavljali 25 sekcij, organiziranih v Angliji, Franciji, Nem\xc4\x8diji in \xc5\xa0vici. Na drugem zasedanju septembra 1867 v Lausannei so sodelovali predstavniki iz \xc5\xa1estih dr\xc5\xbeav, na tretjem v Bruslju septembra 1868 je sodelovalo sto delegatov, na \xc4\x8detrtem v Baslu leto kasneje so sodelovali tudi predstavniki ameri\xc5\xa1kega delavstva, peti, zadnji kongres prve internacionale pa so priredili leta 1872 v Haagu. Takrat so sprejeli odlo\xc4\x8ditev, da bi sede\xc5\xbe generalnega sveta iz Londona preselili v New York.\n_START_SECTION_\nRazprave\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina prve internacionale je pre\xc5\xbeeta z boji med Marxom in Engelsom ter znanima anarhisti\xc4\x8dnima teoretikoma, Bakuninom, Proudhonom, in drugimi teoretiki, ki so bili druga\xc4\x8dnega mi\xc5\xa1ljenja. Tako \xc5\xbeenevski kot lozanski kongres sta bila posve\xc4\x8dena borbi s proudhonsiti, ki so nasprotovali organiziranji stavk in si politi\xc4\x8dno borbo proletariata predstavljali na druga\xc4\x8den na\xc4\x8din. Na bruseljskem kongresu je bil ta krog pora\xc5\xbeen, vendar se je oblikoval drug, katerega glavni ideolog je bil Bakunin. Boj je bil zaklju\xc4\x8den 1872, ko so izklju\xc4\x8dili Bakunina in njegove somi\xc5\xa1ljenike.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nPrva internacionala je odigrala pomembno vlogo v \xc4\x8dasu pari\xc5\xa1ke komune, katere obstoj je podrpla, po njenem zlomu pa je organizirala \xc5\xa1iroke mednarodne akcije zoper ravnanje francoske oblasti. Po tem dejanju so internacionalo v Franciji in drugod ozna\xc4\x8dili za protidr\xc5\xbeavno gibanje, kar je za njeno delovanje predstavljalo vse ve\xc4\x8djo oviro. Prav zato so na ha\xc5\xa1kem zasedanju sprejeli odlo\xc4\x8ditev, da preselijo sede\xc5\xbe v ZDA, vendar je niso uresni\xc4\x8dili, generalni svet pa je de facto prenehal z delovanjem._NEWLINE_Vendarle je prva internacionala odigrala pomembno vlogo pri \xc5\xa1irjenju marksisti\xc4\x8dne misli, podala je programsko podlago in temelje mednarodnemu delovanju delavskih gibanj._NEWLINE_Mogo\xc4\x8de je oceniti, da sodi prva internacionala v prvo fazo razvoja delavskega gibanja in predstavlja prve uspehe v mednarodnem delovanju, v proletarskem internacionalizmu, kar je postalo zelo pomemben vidik delavskega gibanja v celoti. To je bila doba, ko se je v delavsko gibanje prebijala ideologija znanstvenega socializma, vedno v ostri konkurenci z drugimi socialisti\xc4\x8dnimi ideolo\xc5\xa1kimi \xc5\xa1olami. Razpadati je za\xc4\x8dela po porazu pari\xc5\xa1ke komune."