b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Mo\xc5\xa1kri\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRevno otro\xc5\xa1tvo, \xc5\xa1olsko obveznost je kon\xc4\x8dal med prvo svetovno vojno. Leta 1920 je s ponarejenim o\xc4\x8detovim podpisom, saj \xc5\xa1e ni bil polnoleten, od\xc5\xa1el v Bitolo v Makedoniji v podoficirsko artilerijsko \xc5\xa1olo. Toda v vojski ni dolgo zdr\xc5\xbeal. Domov se je pred\xc4\x8dasno vrnil s potrdilom, da je za voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo trajno nesposoben. Z \xc5\xbeupnikovim priporo\xc4\x8dilom se je kot nekvalificirani delavec zaposlil v klerikalno usmerjeni Jugoslovanski tiskarni v Ljubljani (danes tiskarna Ljudske pravice) obenem pa se je v\xc4\x8dlanil v socialisti\xc4\x8dni sindikat grafi\xc4\x8dnih delavcev._NEWLINE_Bil je strasten borec za pravice delavcev. Posebej je bil naklonjen nekvalificiranim delavcem, med katerimi je bilo veliko \xc5\xbeensk. Leta 1927 se je poro\xc4\x8dil z Jo\xc5\xbeefo Pav\xc5\xa1i\xc4\x8d. Skupaj s \xc5\xa1tirimi otroci (eden od njih je kmalu umrl) so \xc5\xbeiveli v najemni\xc5\xa1kem stanovanju v Zadvoru v bli\xc5\xbeini Dobrunj. Leta 1928 je vstopil v komunisti\xc4\x8dno partijo. S prijatelji in delavskimi somi\xc5\xa1ljeniki je v Zalogu ustanovil delavsko kulturno dru\xc5\xa1tvo kot podru\xc5\xbenico kulturne zveze Svoboda. Leta 1930 je bil soorganizator stavke grafikov v Ljubljani. Leta 1932 je postal predsednik delavskega kulturnega dru\xc5\xa1tva. V dru\xc5\xa1tvu so organizirali predavanja, literarne ve\xc4\x8dere, pevski zbor, dramske igre in delavsko godbo. Mo\xc5\xa1kri\xc4\x8d je sodeloval kot dramatik, re\xc5\xbeiser in godbenik ter je bil leta 1933 izvoljen v osrednji odbor Zveze Svobod v Ljubljani. Jeseni leta 1940 ga je aretirala policija. Ne ve se, ali je bil zaprt zaradi konkretnih propagandnih dejanj v prid komunizma ali zaradi njegove splo\xc5\xa1no znane politi\xc4\x8dne usmerjenosti. Po pribli\xc5\xbeno treh mesecih je\xc4\x8de so ga brez razprave izpustili._NEWLINE_Po okupaciji leta 1941 je \xc5\xbeivel v ilegali, saj so italijanski fa\xc5\xa1isti za njim razpisali policijsko tiralico. Organiziral je partizansko tiskarstvo, pridru\xc5\xbeil se je Osvobodilni fronti, pisal partizanske pesmi in leta 1942 od\xc5\xa1el med partizane. Tam se je spoprijateljil z Edvardom Kocbekom, ki je bil poverjenik za prosveto in propagando. Postal je tudi zaupnik Edvarda Kardelja in politi\xc4\x8dni poverjenik na partizanskem obmo\xc4\x8dju blizu doma\xc4\x8dega kraja \xe2\x80\x93 okoli Podlipoglava in Pugleda. Novembra je bil zaradi slabega zdravja razre\xc5\xa1en dol\xc5\xbenosti, vendar v vodstvu ni pri\xc5\xa1lo do odlo\xc4\x8ditve, ali gre v bolnico v Rog ali v Ljubljano. 22. 2. 1943 je na partizanskem pohodu padel v zasedo in bil ranjen. Pripadniki va\xc5\xa1ke stra\xc5\xbee MVAC (Milizia volontaria anticomunista) so ga na Polici pri Grosuplju ustrelili. Leta 1947 je bilo njegovo truplo prekopano v grob na Urhu blizu Zadvora, leta 1951 pa je bil progla\xc5\xa1en za narodnega heroja Jugoslavije.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znan je po delavskih igrah v okviru kulturne zveze Svoboda. Pisal je tudi poezijo, kot prozaist pa ni bil posebno uspe\xc5\xa1en._NEWLINE_Dramska dela so socialnorealisti\xc4\x8dna in so optimisti\xc4\x8dni glasnik delavskega gibanja ter nacionalnih idej. Prikazujejo problematiko delavskega \xc5\xbeivljenja v industrijski dru\xc5\xbebi, pa tudi drugih slojev; kmetstva, plemstva, duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, trgovstva in inteligence. Napisal je delavsko komedijo Borba za kruh in komedijo slovenskega pode\xc5\xbeelja Razkrinkana morala. \xc4\x8cufarjevi drami Ljubezen v kleti, Polom in komedija Ameri\xc5\xa1ka tatvina so vzporedne Mo\xc5\xa1kri\xc4\x8devim dramam Rde\xc4\x8de ro\xc5\xbee, Dani se in komediji Star mo\xc5\xbe in mlada \xc5\xbeena. Zaradi prezahtevnosti je bila drama Dani se uprizorjena samo enkrat, leta 1935, medtem ko so ostala dramska dela dosegala velike uspehe po Sloveniji in med Slovenci v Ameriki. Ljubezenska in kme\xc4\x8dka snov, je prikazana v drami Zveze in razveze, zgodovinska pa v tragediji Lov._NEWLINE_Pesimisti\xc4\x8dno osebnoizpovedno liriko je pisal v zrelih letih, ve\xc4\x8dinoma let 1940, v zaporu. V dru\xc5\xbebenokriti\xc4\x8dni liriki izra\xc5\xbea oboje; optimisti\xc4\x8dno upanje in obup nad usodo malega \xc4\x8dloveka. V partizanih se je osredoto\xc4\x8dil na domovinsko, borbeno partizansko liriko._NEWLINE_Napisal je tudi manj uspe\xc5\xa1no zgodovinsko povest Domovina, ki je posredno avtobiografska povest.'