b'\n_START_ARTICLE_\nSusan Haack\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSusan Haack je bila rojena v Buckinghamshire in obiskovala obi\xc4\x8dajno britansko osnovno \xc5\xa1olo. Bila je edina v njeni dru\xc5\xbeini, ki se je odlo\xc4\x8dila za nadaljnji \xc5\xa1tudij in uspe\xc5\xa1no opravila izpite za sprejem na Oxford. V Oxfordu je \xc5\xa1tudirala na St Hilda\'s College, kjer je bila njena prva profesorica filozofije Jean Austin, vdova J. L. Austin. Kasneje je diplomirala na Univerzi v Oxfordu in Univerzi v Cambridgeu. Kot \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan je bila izvoljena v Phi Beta Kappu. Za podiplomski \xc5\xa1tudij si je izbrala politiko, filozofijo in ekonomijo. Sprva jo je bolj privla\xc4\x8dila politika, vendar se je kljub spodbudam svojega mentorja, bolj navdu\xc5\xa1ila nad filozofijo. _NEWLINE_\xc5\xa0tudirala je Platona skupaj s filozofom Gilbertom Ryleom in logiko s filozofom Michaelom Dummettom. Delovala je na \xc5\xa1tevilnih univerzah, med drugi tudi kot profesorica filozofije na University of Warwick, preden je prevzela sedanje mesto na Univerzi v Miamiju._NEWLINE_Haack o svoji karieri trdi, da je zelo neodvisna. Namesto, da bi sledila filozofskim trendom, i\xc5\xa1\xc4\x8de vpra\xc5\xa1anja, za katera meni, da so pomembna. Od svoje univerze ne sprejema raziskovalnih ali potovalnih sredstev in sama se izogiba objavam v revijah. Meni, da njena odlo\xc4\x8dna neodvisnost prina\xc5\xa1a ceno, vendar si z njo zaslu\xc5\xbei tudi svobodo v tem pomenu, da lahko brez samocenzure naredi najbolj\xc5\xa1e delo in komunicira s \xc5\xa1ir\xc5\xa1o publiko.\n_START_SECTION_\nIdeje\n_START_PARAGRAPH_\nSusan Haack je leta 1993 napisala svoj najpomembnej\xc5\xa1i prispevek filozofiji, knjigo z naslovom Evidence and Inquiry, v kateri je opisana epistemolo\xc5\xa1ka teorija, ki se imenuje "foundationalism". S teorijo se je poskusila izogniti logi\xc4\x8dnim problemom obeh, foundamentalizma (ta je dovzeten za neskon\xc4\x8dno regresijo) in koherentizma (ta je dovzeten za kro\xc5\xbenost). Fundamentalizem je nazor, ki zahteva popolno privr\xc5\xbeenost na\xc4\x8delom dolo\xc4\x8dene ideologije oz. religije. Koherenca pomeni usklajenost, torej koherentizem je teorija, ki je v skladu s celoto vseh njenih medsebojno usklajenih prepri\xc4\x8danj. To idejo ilustrira z metaforo kri\xc5\xbeanke. Poenostavljeno, poiskati odgovor s pomo\xc4\x8djo namigov je analogno temeljnemu viru (utemeljen je z empiri\xc4\x8dnimi dokazi). Prepri\xc4\x8dati se, da so besede medsebojno razumne je analogno utemeljitvi s skladnostjo. Obe komponenti sta potrebni pri utemeljitvi znanja._NEWLINE_Napisala je igro "We Pragmatists" Peirce and Rorty in Conversation, ki je sestavljena le iz citatov obeh filozofov. Sama je odigrala vlogo Pierca, ter objavila \xc5\xbeivahen esej v reviji New Criterion, kjer je izjemoma vzela \xc5\xa1tevilne poglede Rortyja, \xc5\xa1e posebej njegovo trditev, da je nekak\xc5\xa1en pragmatist. Haack je sicer ostra kriti\xc4\x8darka ameri\xc5\xa1kega filozofa Richarda Rotryja. V delu Manifesto of a Passionate Moderate je Haack zelo kriti\xc4\x8dna glede stali\xc5\xa1\xc4\x8da, da obstaja posebna \xc5\xbeenska perspektiva na logiko in znanstveno resnico ter je kriti\xc4\x8dna do feministi\xc4\x8dne epistemologije. Meni, da so \xc5\xa1tevilne feministi\xc4\x8dne kritike znanosti in filozofije preve\xc4\x8d zaskrbljene zaradi politi\xc4\x8dne korektnosti. O resnici oziroma pragmatizmu in veljavnosti je Haack razpravljala tudi na predavanju o \xc5\xa1estih znakih Scientizma oziroma znanstvenosti, ki je bil tudi javno objavljen._NEWLINE_Haack opisuje svojo knjigo Defending Science \xe2\x80\x93 Within Reason: Between Scientism and Cynicism, ki je bila napisana leta 2003, kot obramba znanstvene poizvedbe z zmernega stali\xc5\xa1\xc4\x8da. Med intervjujem z D.J. Grothe, iz preiskovalnega centra je Haack povedala, da tisti na skrajni levici menijo, da je znanost retorika, ki jo motivira mo\xc4\x8d ali politika. Mnenje Haack o preiskavi je, da dobri dokazi, zvo\xc4\x8dne metode, pregled in povezovanje novih odkritij v kolektivno sfero \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega znanja, so znaki mo\xc4\x8dne preiskave. Trdi tudi, da kljub temu da lahko \xc5\xa1tevilni naredijo kvalitetno preiskavo, ima skupnost znanstvenikov \xc5\xa1tevilne pripomo\xc4\x8dke, ki so prinesli veliko koristi \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu in ki pomagajo spodbujati verodostojnost znanosti. Ti pripomo\xc4\x8dki in pomo\xc4\x8d pa niso dostopni tistim, ki se ukvarjajo z individualno preiskavo. Ko je bila vpra\xc5\xa1ana, o tem, kako se odziva na paranormalne oziroma nadnaravne trditve, je Haack ozna\xc4\x8dila podpornike takih trditev kot ljudi, ki imajo te\xc5\xbeka bremena dokazov. Namesto, da te trditve ozna\xc4\x8duje kot pseudoznanost, je priznala, da so te stvari lahko zelo resne, vendar pa bi potrebovali neverjetne dokaze, ki bi morali ustrezati najbolj upravi\xc4\x8deni znanstveni teoriji o obstoju stvari. V tem intervjuju je Haack odgovorila tudi na vpra\xc5\xa1anje o verski povezavi z znanostjo. Strinja se s tem, da je velika napetost med obema. Med tem, ko je navajala njeno nesoglasje z britanskim filozofom religije Richardom G. Swinburnom in Stephenom Jay Gouldom, se je sklicevala na dolo\xc4\x8deno poglavje njene knjige za celovito razumevanje njenega mnenja o tej zadevi._NEWLINE_V sorodnem 10. poglavju Defending Science se Haack ne strinja z Gouldovo trditvijo, da imata znanost in religija razli\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja, ki se ne prekrivajo med seboj (NOMA). Haack se tudi ne strinja s Swinburnom. Verjame, da med tem ko znanstveniki, zgodovinarji in detektivi igrajo pomembno vlogo v znanstveni poizvedbi, je teologi ne. Haack je predstavila kako religija in znanost trdita o tem kak\xc5\xa1en je svet. Znanost in religija razlagata kaj bi lahko pripeljalo do bolj\xc5\xa1ega \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega stanja, s \xc4\x8dimer Haack potrdi, da znanost in religija ne u\xc5\xbeivata lastnega lo\xc4\x8denega prostora. Opozarja na podro\xc4\x8dja predhodne in sedanje religiozne trditve o naravnem vesolju, ki jih mo\xc4\x8dno zavra\xc4\x8dajo najbolj\xc5\xa1e ugotovitve znanosti. Prav tako meni, da je obilo polemik in neodgovorjenih vpra\xc5\xa1anj v moderni znanosti. Svojo obrambo za znanstveno poizvedbo povzema s tem, da trdi, da se ne opravi\xc4\x8duje za ohranjanje najve\xc4\x8djega ob\xc4\x8dudovanja za tiste, ki imajo veselje do upravljanja svojih misli, ne glede na to, v katero smer jih to pelje, za tiste katerih hudi\xc4\x8deva dejanja s svojim umom, brez omejitev, je to\xc4\x8dka \xc4\x8dasti._NEWLINE_Pisala je za revijo Free Inquiry in za Council for Secular Humanism. Delo Susan Haack je bilo pregledano in citirano v popularnem tisku, kot na primer The Times Literary Supplement, ter tudi v akademskih revijah.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\no Defending Science - within Reason: Between Scientism And Cynicism (dostopna na Google Books)_NEWLINE_o (Described by Hilary Putnam as "both a fine introduction a...)_NEWLINE_o Deviant Logic, Fuzzy Logic: Beyond the Formalism (dostopna na Google Books)_NEWLINE_o Evidence and Inquiry: A Pragmatist Reconstruction of Epistemology (dostopna na Google Books)_NEWLINE_o Evidence Matters: Science, Proof, and Truth in the Law (dostopna na Google Books)_NEWLINE_o ( Initially proposed as rivals of classical logic, altern...)_NEWLINE_o Manifesto of a Passionate Moderate: Unfashionable Essays (dostopna na Google Books)_NEWLINE_o Putting Philosophy to Work: Inquiry and Its Place in Culture -- Essays on Science, Religion, Law, Literature, and Life (dostopna na Google Books)_NEWLINE_o (Sweeping in scope, penetrating in analysis, and generousl...)'