b'\n_START_ARTICLE_\nMetafora\n_START_SECTION_\nInterakcijska teorija\n_START_PARAGRAPH_\nInterakcijska teorija metafore izhaja iz kritike primerjalnega modela metafore, zatrjuje namre\xc4\x8d, da metafora ne nastane iz primere in da je ni mogo\xc4\x8de nadomestiti z dobesednim izrazom. Ta teorija ne govori o metafori kot o obliki jezikovnega odklona, temve\xc4\x8d o interakcijskem procesu, ki se dogaja v metafori. Zavra\xc4\x8da temeljne pojme substitucijske teorije, kot so podobnost, analogija, prenos in poudari odprtost, nekonvencionalnost, neprevedljivost metafori\xc4\x8dnega pomena in vlogo metafore v besedilu. Metafora lahko prebudi ob\xc4\x8dutja, omogo\xc4\x8da spoznanja, predstave, opravlja vlogo ponazoritve, odtujitve, igre, mitizacije, deluje provokativno, enigmati\xc4\x8dno itd. _NEWLINE_Razvila se je v prvi polovici 20. stoletja, za njenega za\xc4\x8detnika pa je razgla\xc5\xa1en I. A. Richards, ki je v svoji razpravi Metaphor (1936) uvedel novo razumevanje metafore in prelomil z retori\xc4\x8dnim pojmovanjem metafore, saj metafore ne pojmuje ve\xc4\x8d kot jezikovni odklon ali okras, temve\xc4\x8d kot ubeseditev dveh idej, ki delujeta isto\xc4\x8dasno. O metafori lahko po Richardsu govorimo tedaj, ko \xc2\xbbimamo dve misli o razli\xc4\x8dnih stvareh, ki delujeta hkrati in se naslanjata na eno besedo ali izraz, smisel pa je rezultat njunega medsebojnega u\xc4\x8dinkovanja\xc2\xab\xc2\xa0. Za \xc4\x8dlena metafore je predlagal izraza tenor in vehicle. Metafora je postavljena v predikacijo in obravnavana v kontekstu; tako je postala nekak\xc5\xa1na mala zgodba za izra\xc5\xbeanje misli, \xc4\x8dustev in domi\xc5\xa1ljije._NEWLINE_Richardsove ideje o metafori je razvijal Max Blacke in uvedel pojem interakcijske teorije. Metaforo je opredelil kot besedno ali stav\xc4\x8dno zvezo, v kateri mora biti vsaj ena beseda uporabljena metafori\xc4\x8dno (\xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de), hkrati pa vsaj ena dobesedno (okvir). Interakcijski model metafore je Max Black razlo\xc5\xbeil ob konkretnem primeru metafore:\n_START_SECTION_\nKognitivna teorija\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ki jezikoslovec Georg Lakoff s soavtorji v okviru kognitivnega jezikoslovja izgrajuje od 80. let 20. stoletja kognitivno teorijo metafore. Ta teorija posku\xc5\xa1a popolnoma zavre\xc4\x8di iz antike podedovano prepri\xc4\x8danje, da je metafora jezikovna figura, sredstvo pesni\xc5\xa1kega in retori\xc4\x8dnega jezika. Lakoff in Johnson izhajata iz prepri\xc4\x8danja, da metafora kar najmo\xc4\x8dneje pre\xc5\xbeema na\xc5\xa1e vsakdanje \xc5\xbeivljenje in je predvsem pojav \xc4\x8dlovekovega mi\xc5\xa1ljenja in delovanja, zato je njeno primarno mesto v kognitivnem sistemu in ne v jeziku. Avtorja ugotavljata, da je \xc4\x8dlovekov konceptualni sistem v veliki meri metafori\xc4\x8dno strukturiran in da je metafora kot jezikovna figura sekundarni pojav, ker da jo omogo\xc4\x8da \xc5\xa1ele metafori\xc4\x8dni koncept ali konceptualna metafora._NEWLINE_Metafora, ki je vse od Aristotela naprej imela status najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e figure pesni\xc5\xa1kega jezika in umetelnega govora sploh, se je ob koncu drugega tiso\xc4\x8dletja zna\xc5\xa1la v prozai\xc4\x8dnosti vsakdanjega jezika. Kognitivna semantika je namre\xc4\x8d konvencionalno metaforo, ki je bila dotlej potisnjena na rob zanimanja, umestila v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de jezikoslovnega raziskovanja. Temeljno spoznanje kognitivne teorije metafore je, da je metafora osrednja oblika pojmovne konceptualizacije in da se kot metafori\xc4\x8dni izraz pojavlja v vseh jezikovnih zvrsteh._NEWLINE_Avtorja ugotavljata, da metafora ni omejena na poeti\xc4\x8dno in retori\xc4\x8dno rabo, temve\xc4\x8d je z njo prepreden jezik v celoti, v njem se konvencionalne metafore zdru\xc5\xbeujejo v sisteme, ki temeljijo na sliki, zato te metafore zrcalijo delovanje \xc4\x8dlovekovega kognitivnega sistema. Osnovna teza kognitivne teorije je, da uporabljamo za konceptualizacijo kompleksne resni\xc4\x8dnosti metafori\xc4\x8dne procese, tako da nedolo\xc4\x8dne, abstraktne in te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8dljive predmetne vsebine stukturiramo s konkretnimi fizi\xc4\x8dnimi in kulturno pogojenimi izku\xc5\xa1njami._NEWLINE_Kognitivna teorija metafore izhaja iz prepri\xc4\x8danja, da med vsakdanjim jezikom in jezikom literature ni bistvene razlike. Kognitivisti so torej prepri\xc4\x8dani, da kreativne metafore, ki se zapisujejo v ekonomiji, pravu, politiki itd., niso ni\xc4\x8d druga\xc4\x8dne od tistih v literaturi, le da so tu pogostej\xc5\xa1e, zato naj bi bila literatura primarni predmet njihovega preu\xc4\x8devanja. Kreativne metafore po Lakoffu in Johnsonu omogo\xc4\x8dajo nov na\xc4\x8din razmi\xc5\xa1ljanja, ustvarjajo nove realitete, kar je posebej zna\xc4\x8dilno za pesni\xc5\xa1ke metafore, saj prav te najpogosteje kreirajo nove konceptualne metafore .'