b'\n_START_ARTICLE_\nLibertarni socializem\n_START_SECTION_\nTerminolo\xc5\xa1ka opomba\n_START_PARAGRAPH_\nV ZDA in v anglosa\xc5\xa1kem prostoru termin\xc2\xa0\xc2\xbblibertarian\xc2\xab\xc2\xa0(ki ga slovenimo\xc2\xa0\xc2\xbblibertaren\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbblibertarec\xc2\xab) po navadi povezujejo s svetovnim nazorom libertarizma/libertarianizma, ki temelji na ideji blagodejnosti svobodnega trga, ter z istoimensko stranko, ki tam deluje. Tako bi mnogim ameri\xc4\x8danom besedna zveza\xc2\xa0\xc2\xbblibertarni socializem\xc2\xab\xc2\xa0zvenela kot nekonsistentna. (Odtod tudi raba teh besed v slovenskem prostoru v povezavi z odpravo progresivnosti obdav\xc4\x8devanja, z nasprotovanjem redistribuciji dobrin, z deregulacijo in privatizacijo javnih storitev v nekaterih prevedenih publikacijah (COBISS) in v javnosti.  )_NEWLINE_Toda prvi, ki se je oklical za\xc2\xa0\xc2\xbblibertarca\xc2\xab\xc2\xa0je bil Joseph D\xc3\xa9jacque,  zgodnji francoski anarhi\xc4\x8dni komunist. Besedi\xc2\xa0\xc2\xbblibertarec\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbblibertaren\xc2\xab\xc2\xa0izvirata iz francoske besede\xc2\xa0\xc2\xbblibertaire\xc2\xab\xc2\xa0(sopomenka besedama\xc2\xa0\xc2\xbbanarhi\xc4\x8den\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbanarhisti\xc4\x8den\xc2\xab), ki so jo uporabljali, da bi se izognili zakonski prepovedi anarhisti\xc4\x8dnih publikacij v tedanji Franciji. Znotraj evropskega socialisti\xc4\x8dnega gibanja se je prilastek\xc2\xa0\xc2\xbblibertaren\xc2\xab\xc2\xa0obi\xc4\x8dajno nana\xc5\xa1al na posameznike, ki so zavra\xc4\x8dali dr\xc5\xbeavni socializem - kot npr. Mihail Bakunin. Spri\xc4\x8do velike te\xc5\xbee, ki jo ima ameri\xc5\xa1ka kultura znotraj evropskega kulturnega prostora, se je prvotni, izvrini\xc2\xa0\xc2\xbblibertarizem\xc2\xab\xc2\xa0moral premkaniti v\xc2\xa0\xc2\xbblibertarni socializem\xc2\xab, toda do uporabe predikata\xc2\xa0\xc2\xbblibertarni\xc2\xab\xc2\xa0ga vendarle upravi\xc4\x8duje zgodovinski vidik. Zagatnost tak\xc5\xa1ne situacije seveda terja dodatno previdnost pri interpretaciji besede, kakor tudi njeno pozorno merjenje zoper ozadni kontekst, v katerem se pojavlja.\n_START_SECTION_\nSorodnosti in nasprotja\n_START_PARAGRAPH_\nLibertarni socialisti ve\xc4\x8dinoma trdijo, da se lahko socialsti\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba razvije in tudi obstane brez prisile. Anarhi\xc4\x8dni sindikalisti so prepri\xc4\x8dani, da bi sindikalizem, direktna akcija in mno\xc5\xbei\xc4\x8dno organiziranje svobodnih individuov negirala kapitalizem, ki se v nasprotju s tem ohranja skozi prisilo. (NB, libertarni kapitalisti zavra\xc4\x8dajo prepri\xc4\x8danje, da kapitalizem za svoj obstoj terja prisilo, enako gore\xc4\x8de, kakor libertarni socialisti s svoje strani zavra\xc4\x8dajo prepri\xc4\x8danje o neizbe\xc5\xbenosti prisile za obstoj socializma.)_NEWLINE_Osnovno logiko libertarnega socializma bi lahko povzeli takole: upravljanje s skupnim dobrom (socializem) na na\xc4\x8din, ki sku\xc5\xa1a maksimirati svobodo individua in obenem minimirati koncentracijo oblasti oziroma avtoritete (libertarizem). Doseganje tega splo\xc5\xa1nega cilja naj bi bilo mo\xc5\xbeno skozi decentralizacijo politi\xc4\x8dne in ekonomske mo\xc4\x8di, ki po navadi zajema kolektivizacijo ve\xc4\x8dine podjetij in velikih kompleksov posestva. Libertarni socializem zanika legitimnost ve\xc4\x8dini razli\xc4\x8dnih oblik gospodarsko pomembne zasebne lastnine, kajti ko se zasebna lastnina prelevi v kapital, tedaj po prepri\xc4\x8danju socialistov ta kaptal vodi v izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje drugih oseb, ki imajo manj ekonomskih sredstev, in s tem kr\xc5\xa1i individualne svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine pripadnikov izkori\xc5\xa1\xc4\x8danega razreda.\n_START_SECTION_\nAntikapitalizem\n_START_PARAGRAPH_\nLibertarni socialisti nasprotujejo vsem oblikam nelegitimne avtoritete. Prepri\xc4\x8dani so, da le\xc5\xbei dokazno breme ob izvajanju oblasti (npr. v socialni ali fizi\xc4\x8dni dominaciji nekega individua nad drugim individuom) na dominirajo\xc4\x8dem agentu, da poka\xc5\xbee, da bodo predvidljive posledice tovrstnih dejanj z veliko verjetnostjo prinesle moralne rezultate in bodo okrepile vse vpletene strani. Tipi\xc4\x8dni primeri legitimnega izvajanja oblasti obsegajo uporabo fizi\xc4\x8dne sile za prepre\xc4\x8devanje po\xc5\xa1kodbe pred prihajajo\xc4\x8dim vozilom ali za legitimno samoobrambo. Libertarni socialisti obi\xc4\x8dajno nasprotujejo togim in hierarhi\xc4\x8dnim strukturam oblasti, najsi gre za politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d, ekonomsko mo\xc4\x8d ali drugo dru\xc5\xbebeno mo\xc4\x8d, kolikor le-te porajajo ali oja\xc4\x8dujejo razredne delitve, ki temeljijo na lastnini oziroma socialnem statusu, ter kolikor so hkrati dojete kot ovire posplo\xc5\xa1enemu zvi\xc5\xa1evanju zmo\xc5\xbenosti za samoupravljanje (self-management)._NEWLINE_Po mnenju libertarnih socialistov bi se vse dru\xc5\xbebene vezi morale razviti med posamezniki/-icami, ki imajo enako pogajalsko mo\xc4\x8d, obenem pa tako akumulacija ekonomske mo\xc4\x8di v rokah pe\xc5\xa1\xc4\x8dice ljudi kot centralizacija politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di zmanj\xc5\xa1ujeta pogajalsko mo\xc4\x8d in tudi svobodo drugih individuov v dru\xc5\xbebi. Ali druga\xc4\x8de: kapitalisti\xc4\x8dna (ter desno libertarna) na\xc4\x8dela vodijo h koncentraciji ekonomske mo\xc4\x8di v rokah oseb, ki si pridobijo najve\xc4\x8d kapitala. Libertarni socializem si prizadeva bolj enakomerno distribuirati mo\xc4\x8d (in s tem svobodo) med pripadnike dru\xc5\xbebe. Klju\xc4\x8dna razlika med libertarnim socializmom in desnim libertarizmom: zagovorniki prvega v splo\xc5\xa1nem \xc5\xbeivijo v prepri\xc4\x8danju, da je stopnja svobode posamenika/-ice pogojena z njegovim/njenim ekonomskim in socialnim statusom, medtem ko zagovorniki slednjega verjamejo, da je svoboda v bistvu svoboda izbire oziroma svoboda akcije. Oni bi tudi trdili, da je tudi revni individuum z nizkim statusom v libertarni dru\xc5\xbebi povsem svoboden v smislu, da ima vso svobodo, da po\xc4\x8dne karkoli si \xc5\xbeeli s svojim premo\xc5\xbeenjem in svojimi resursi._NEWLINE_Libertarni socialisti nadalje verjamejo, da \xc4\x8de je svoboda vrednota, potem mora dru\xc5\xbeba delovati v smeri sistema, v katerem imajo posameznice/-iki mo\xc4\x8d, da odlo\xc4\x8dajo o ekonomskih in o politi\xc4\x8dnih zadevah. Radi bi nadomestili neupravi\xc4\x8deno avtoriteto z direktno demokracijo ter prostovoljno federacijo v vseh vidikih \xc5\xbeivljenja, tudi na ravni fizi\xc4\x8dnih skupnosti in podjetij._NEWLINE_Kot pri drugih socialistih, bi naj predmeti bili skupna last, kontrolirali pa bi jih demokrati\xc4\x8dno - iz tega pa bi bili izvzeti predmeti v osebni posesti. Medtem ko\xc2\xa0\xc2\xbbzasebna lastnina\xc2\xab\xc2\xa0omogo\xc4\x8da posamezniku izklju\xc4\x8dno kontrolo nad predmetom, ne glede na to, ali je ta predmet v uporabi ali ne, pa\xc2\xa0\xc2\xbbposest\xc2\xab\xc2\xa0[ang. possession] ne omogo\xc4\x8da pravic do predmetov, ki se jih ne uporablja. Lastnina upravi\xc4\x8duje lastnika, da bodisi odre\xc4\x8de to lastnino drugim bodisi zahteva pla\xc4\x8dilo od oseb, ki bi jo rade uporabljale.\xc2\xa0\xc2\xbbPosest\xc2\xab\xc2\xa0pa po drugi strani ni zdru\xc5\xbeljiva s to obliko\xc2\xa0\xc2\xbbizkori\xc5\xa1\xc4\x8danja\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbizsiljevanja\xc2\xab. Posest se izte\xc4\x8de v pravico do zasebne\xc2\xa0\xc2\xbbuporabe\xc2\xab, ne pa\xc2\xa0\xc2\xbbsvojine\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nNasprotovanje dr\xc5\xbeavi\n_START_PARAGRAPH_\nKritika dr\xc5\xbeave gradi na istem principu in nasprotuje koncentraciji avtoritete, temelje\xc4\x8de na oblasti, kajti le-ta za libertarno socialisti\xc4\x8dno misel pomeni obliko zatiranja._NEWLINE_Namesto dr\xc5\xbeav, libertarni socialisti terjajo mo\xc5\xbenost, da se organizirajo v prostovoljne institucije (po navadi jih imenujejo kolektivi, komune ali zveze [syndicates]), ki se pri odlo\xc4\x8danju naslanjajo na neposredno demokracijo ali konsenz. Nekateri zagovarjajo kombinacijo teh institucij in se nadalje zavzemajo za izmenjujo\xc4\x8de delegate v skupne organe federacije, ki se jim lahko prekli\xc4\x8de mandat. Spet drugi so izra\xc5\xbeali ostro kritiko federativne ureditve, razen tega pa so tovrstni sistemi redko dejansko za\xc5\xbeiveli. \xc5\xa0panski anarhizem npr. nudi primer tak\xc5\xa1nih federacij v praksi. Med sodobne primere libertarno socialisti\xc4\x8dnih organizacijskih modelov in modelov odlo\xc4\x8danja \xc5\xa1tejemo zapatisti\xc4\x8dne svete dobrega vladanja in globalno mre\xc5\xbeo Indymedia (slednja je prisotna v 45 dr\xc5\xbeavah na 6 celinah). Razen tega poznamo tiso\xc4\x8de arhai\xc4\x8dnih in staroselskih dru\xc5\xbeb po svetu, katerih politi\xc4\x8dne in ekonomske ureditve so zelo blizu anarhisti\xc4\x8dnim oziroma libertarno socialisti\xc4\x8dnim idealom; vsaka teh ureditev je edinstvena in tudi prilagojena specifi\xc4\x8dni kulturi, v kateri je nastala. Libertarci v tej raznolikosti delovanja, ki ga vendar dru\xc5\xbeijo skupni principi, vidijo dokaz obstojnosti in \xc5\xbeivljenjskosti, kakor tudi fleksibilnosti in mo\xc4\x8di svojih na\xc4\x8del._NEWLINE_V nasprotju z raz\xc5\xa1irjenim mnenjem, libertarni socializem ni povezan z izro\xc4\x8dilom utopi\xc4\x8dnih gibanj, saj se je v svoji zgodovini izogibal trdnim teoretskim analizam in napovedim o za\xc5\xbeeleni oziroma verjetni podobi bodo\xc4\x8de dru\xc5\xbebe. Njegova tradicija se navezuje na postavko, da se tovrstnih odlo\xc4\x8ditev ne da sprejemati vnaprej, marve\xc4\x8d se do njih pride skozi boj, napore in eksperimentiranje, da bi lahko bila pot do re\xc5\xa1itve demokrati\xc4\x8dna in organska. Smer prizadevanj in bojevanja naj bi temeljila na uveljavljnih zgodovninskih primerih._NEWLINE_Simpatizerji pogosto predstavljajo to osredi\xc5\xa1\xc4\x8denost na raziskovanje mimo predeterminiranja kot veliko prednost libertarnega socializma. Ob tem izpostavljajo, da uspe\xc5\xa1nost naravoslovne znanstvene razlage sveta le\xc5\xbei v znanstvenih metodah ter v naravnanosti na odprto racionalno odkrivanje, ne pa toliko v zaklju\xc4\x8dkih, do katerih se dokoplje - temu nato zoperstavijo tradicionalne dogmatske razlage naravnih fenomenov, ki so se izkazale za takoreko\xc4\x8d neuporabne pri razlaganju sveta._NEWLINE_Dasiravno jim kritiki o\xc4\x8ditajo izogibanje vpra\xc5\xa1anjem, na katera ne morejo odgovoriti, pa libertarni socialisti prav v metodi\xc4\x8dnem pristopu pri raziskovanju vidijo najbolj\xc5\xa1i na\xc4\x8din za doseganje svojih socialnih ciljev. Znameniti anarhist Rudolf Rocker je neko\xc4\x8d izjavil:\xc2\xa0\xc2\xbbNisem anarhist, ker bi verjel, da je anarhizem kon\xc4\x8dni cilj, temve\xc4\x8d zato, ker sploh ni ni\xc4\x8desar takega kot je kon\xc4\x8dni cilj.\xc2\xab\xc2\xa0(Londonska leta, 1956)_NEWLINE_Ker libertarni socializem spodbuja raziskovanje in se, namesto ustvarjanja \xc4\x8dvrstega gibanja, navdu\xc5\xa1uje nad pestrostjo idej, so se med posamezniki neizogibno pojavile tudi polarizacije, zlasti v zvezi s tistimi, ki zavra\xc4\x8dajo nekatera temeljna na\xc4\x8dela libertarnega socializma, vendar se \xc5\xa1e vedno vidijo znotraj njegovih okvirov. Na primer Peter Hain tolma\xc4\x8di svoj libertarni socializem kot favoriziranje radikalne decentralizacije oblasti, ne da bi pristal na kompletno ukinitev dr\xc5\xbeave.  Podobno Noam Chomsky podpira demonta\xc5\xbeo vseh oblik neupravi\xc4\x8dene dru\xc5\xbebene oziroma ekonomske mo\xc4\x8di in obenem poudarja, da je, dokler imamo opravka z zatiralskimi strukturami, vendarle treba podpirati dr\xc5\xbeavne intervencije v njihovi za\xc4\x8dasni za\xc5\xa1\xc4\x8ditni funkciji._NEWLINE_Kljub temu pa pogosteje zasledimo nasprotovanje obstoju dr\xc5\xbeav oziroma vlad; in v preteklosti so mnogi celo zavra\xc4\x8dali mo\xc5\xbenost, da bi se zagovarjali na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, saj so raje izbrali, da jih zapro ali celo usmrtijo, kot da bi participirali v prisiljevalskih dr\xc5\xbeavnih institucijah.\n_START_SECTION_\nNasilne in nenasilne poti\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko libertarnih socialistov je videlo nasilno revolucijo kot nujno fazo v ukinjanju kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe. Med mnogimi zagovorniki nujnosti uporabe nasilja je tako Errico Malatesta zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc5\xa1a te\xc5\xbenja in na\xc5\xa1 cilj je, da naj bi vsakdo postal dru\xc5\xbebeno zaveden in u\xc4\x8dinkovit; a dosega tega smotra terja, da vsakomur zagotovimo sredstva za \xc5\xbeivljenje in razvoj, torej je nujno - kajti druga\xc4\x8de ne gre - z nasiljem uni\xc4\x8diti nasilje, ki delavcem zanika ta sredstva.\xc2\xab_NEWLINE_Nasproti temu imamo Proudhona (nekateri ga smatrajo za\xc2\xa0\xc2\xbbo\xc4\x8deta anarhizma\xc2\xab), ki se je postavil na stran nenasilne revolucije. Razvoj v smeri nasilnega delovanja anarhistov se deloma ve\xc5\xbee na pogoste pokole nad komunami, organiziranimi po Proudhonovih na\xc4\x8delih. V teh razmerah so anarho-komunisti za\xc4\x8dutili potrebo po bolj siloviti obrambi ter za\xc5\xa1\xc4\x8diti lastnih interesov nasproti restrikcijam lastnikom in posestnikom, s katerimi so bili v sporu._NEWLINE_Tudi danes so dejavna mnoga nenasilna anarhisti\xc4\x8dna gibanja, npr. Hrana, ne bombe (Food Not Bombs)  in Anarhisti\xc4\x8dni \xc4\x8drni kri\xc5\xbe (ABC).'