b'\n_START_ARTICLE_\nIstrska hi\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\nKa\xc5\xa1telirji\n_START_PARAGRAPH_\nDavni prebivalci Istre, Histri, so \xc5\xbeiveli v utrjenih gradi\xc5\xa1\xc4\x8dih ali ka\xc5\xa1telirjih. Histri so prebivali v kamnitih kolibah, ki so nastale iz ibridacije med okroglo osnovano kolibo sredozemskega tipa in pravokotno kolibo indoevropskega. Te kolibe so lahko bile okroglega oz. pravokotnega tlorisa, grajene iz kamna na suho, kritino pa so sestavljale kamnite ploskve. Ta tipologija zaveti\xc5\xa1\xc4\x8da baje se je ohranila v t. i. ka\xc5\xbeunih, ki jih je mogo\xc4\x8de \xc5\xa1e danes opaziti po polotoku.\n_START_SECTION_\nPod rimljani\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 178 pr. n. \xc5\xa1t. so rimljani napadli Histre, leto kasneje pa so pri\xc5\xa1li do glavnega mesta histrske dr\xc5\xbeave in dokon\xc4\x8dno prevzeli oblast nad polotokom. Pod rimsko oblastjo se je \xc5\xbeivljenje v bolj odro\xc4\x8dnih gradi\xc5\xa1\xc4\x8dih nadaljevalo kakor prej in ohranilo vse do padca rimskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nPod bizantinsko oblastjo\n_START_PARAGRAPH_\nPo propadu zahodnega rimskega cesarstva so Istri vladali izmeni\xc4\x8dno bizantinci, langobardi in nazadnje franki. V tem \xc4\x8dasu so za\xc4\x8deli prihajati v Istro Slovani, ki so prinesli s sabo njihov na\xc4\x8din bivalnja. Slovani so se tako sre\xc4\x8dali s potomci Histrov, katere so s \xc4\x8dasom tudi asimilirali. Iz povezave med histrsko kolibo in staroslovansko zemljanko je nastala prvotna oblika istrske hi\xc5\xa1e. Ta je bila pravokotna, grajena je bila iz kamenja na suho, leseno sleme, ki je le\xc5\xbealo vzporedno dalj\xc5\xa1i fasadi, sta dr\xc5\xbeali dve sohi, kritina pa je bila slamnata. Kasneje so to kritino zamenjali s kritino iz kamnitih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, zaradi ve\xc4\x8djih sil pa so sleme polo\xc5\xbeili ne ve\xc4\x8d na sohe ampak na \xc4\x8delne zidove.\n_START_SECTION_\nPozni srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nS \xc4\x8dasom se je za\xc4\x8delo uvajati tudi na pode\xc5\xbeelju rabo apnene malte, medtem ko se je kulturna raven prebivalstva precej zvi\xc5\xa1ala z uvedbo dimnika, \xc5\xa1e kasneje pa se je za\xc4\x8delo graditi tudi nadstropne hi\xc5\xa1e. Te nadstropne objekte lahko imenujemo istrske hi\xc5\xa1e starega tipa, za njih je zna\xc4\x8dilno, da so v pritli\xc4\x8dju gospodarski prostori, medtem ko je stanovanje v nadstropju. Do tega se pride potom zunanjega stopni\xc5\xa1\xc4\x8da, ki pelje do zunanjega hodnika - t. i. balidorja ali baladurja.\n_START_SECTION_\nDo dana\xc5\xa1njega dne\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde proti koncu srednjega veka se je za\xc4\x8delo v Istri graditi stavbe, ki so bolj "me\xc5\xa1\xc4\x8danskega" izgleda, te se razlikujejo od prvih v tem, da so stopnice notranje, odprtine so enakomerno razporejene na fasadah, pa notranjost hi\xc5\xa1e (torej bodisi pritli\xc4\x8dje, bodisi nadstropje) je v celoti namenjena bivanju. Ta tip istrske hi\xc5\xa1e lahko definiramo kot novi tip, zidovi so grajeni iz kamna vezanega z apneno malto, ve\xc4\x8dina objektov pa je ometanih (posebno objekti grajeni v zadnjih treh stoletjih), posebno pazljivo so okra\xc5\xa1ene in barvane fasade hi\xc5\xa1, ki stojijo v bli\xc5\xbeini velikih mest (posebno Trsta, kjer lahko definiramo en tip "bre\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e")\n_START_SECTION_\nZunanj\xc5\xa1\xc4\x8dina istrske hi\xc5\xa1e\n_START_PARAGRAPH_\nTlorisu hi\xc5\xa1e se je prilagodila streha, ki je vedno dvokapna. V 15. in 16. stoletju je bila streha kamnita. Stre\xc5\xa1na konstrukcija je bila iz masivnih hrastovih tramov. V 18. stoletju je kamnito kritino za\xc4\x8dela izpodrivati prakti\xc4\x8dna streha iz ope\xc4\x8dnih korcev. Istrske hi\xc5\xa1e so po navadi podolgovate oblike, zidane v nadstropjih, nad kuhinjo se pa dviga dimnik. Nekateri dimniki so tudi prave arhitekturne mojstrovine, saj so v preteklosti bili pokazatelji premo\xc5\xbeenja dru\xc5\xbeine. Za istrske hi\xc5\xa1e je zna\xc4\x8dilno tudi, da so imele zunanje stopnice. Zaklju\xc4\x8dil jih je\xc2\xa0\xc2\xbbbaladur\xc2\xab. Baladur je vrsta terase ali predvhodnim prostorom, ki je pokrit z nadstre\xc5\xa1kom._NEWLINE_Osrednji prostor vsakega stanovanja so bile kuhinje. Ognji\xc5\xa1\xc4\x8da so bila odprta ali v kaminskem prizidku. Vsaka hi\xc5\xa1a je imela tudi klet. Da je bil prostor hladnej\xc5\xa1i, predvsem zaradi hranjenja vina in poljskih pridelkov, je bila obi\xc4\x8dajno vzidana nekoliko ni\xc5\xbeje v zemljo. Nedale\xc4\x8d stran od hi\xc5\xa1e pa se je nahajalo tudi preprosto strani\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_\xc2\xbb\xc5\xa0terna\xc2\xab\xc2\xa0se je nahajala ob vsaki hi\xc5\xa1i. To je vodnjak z zajeto kapnico, ki ga je imela vsaka istrska hi\xc5\xa1a._NEWLINE_Poleg stanovanjske hi\xc5\xa1e je stalo \xc5\xa1e kme\xc4\x8dko poslopje za shranjevanje pridelkov in orodja ter \xc5\xa1tala ali hlev, svinjak ali kotec ter koko\xc5\xa1njak ali kapinjera za \xc5\xbeivali. Nad hlevom je bil navadno senik. V \xc5\xa1tevilnih istrskih vaseh lahko ob\xc4\x8dudujemo mojsterska kamnose\xc5\xa1ka in klesarska dela, portone ali portale, preklade, okna,\xc2\xa0\xc2\xbbjerte\xc2\xab\xc2\xa0in druge arhitekturne elemente. Jerte so nekak\xc5\xa1ne kamnite preklade ob oknih in vratih. Zna\xc4\x8dilne so za istrsko arhitekturo.\n_START_SECTION_\nTonina hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nKme\xc4\x8dka hi\xc5\xa1a v zaselku Goreli (v bli\xc5\xbeini Sv. Petra), po doma\xc4\x8de kar Tonina hi\xc5\xa1a, je bila v\xc4\x8dasih, ko so v njej \xc5\xa1e \xc5\xbeiveli, gotovo v ponos lastnikom, sedaj pa je na voljo za ogled. V lasti jo ima Piranski pomorski muzej, ki jo je tudi adaptiral in preuredil. Ob prenovi so se zelo trudili, da bi ohranili zna\xc4\x8dilnosti istrske arhitekture in po mojem mnenju jim je to tudi uspelo. V hi\xc5\xa1i najdemo tudi stiskalnico (v pritli\xc4\x8dju) ter kme\xc4\x8dko kuhinjo in sobo v nadstropju, ki prikazujejo na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja istrskih kmetov v preteklosti. Tonina hi\xc5\xa1a ima kot vse istrske hi\xc5\xa1e dva dela: bivalnega in gospodarskega. V gospodarskem poslopju se sedaj nahajajo sanitarije in shramba za orodje in razne etnolo\xc5\xa1ke predmete. Okoli hi\xc5\xa1e uspevajo oljke in murve, slednje so \xc5\xbee zelo stare. Ta drevesa odli\xc4\x8dno dopolnjujejo podobo istrskega kme\xc4\x8dkega doma. Bivalni prostori so skromno opremljeni, z malo pohi\xc5\xa1tva. Prostorov ni veliko- le najnujnej\xc5\xa1a. To sta kuhinja z ognji\xc5\xa1\xc4\x8dem ter spalnica. Vezene prte, zavese in posteljnino so \xc5\xbeenske izdelovale kar same; \xc5\xa1e po prvi svetovni vojni so se udele\xc5\xbeevale posebnih te\xc4\x8dajev, kjer so se nau\xc4\x8dile vseh teh spretnosti. V hi\xc5\xa1i je tudi oljarna, kjer so iz obranih oljk pridelovali olj\xc4\x8dno olje. Stavba je kot vsaka prava istrska hi\xc5\xa1a zidana iz kamna. Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de se zaklju\xc4\x8di z\xc2\xa0\xc2\xbbbaladurjem\xc2\xab, pokrito teraso pred vhodom. Na severozahodni strani hi\xc5\xa1e stoji dimnik, ki je pravzaprav prizidek kamina, ki so ga \xc5\xbee od nekdaj uporabljali v oljarstvu. Spodnji prostori so pred obnovo slu\xc5\xbeili poljedelstvu, vinogradni\xc5\xa1tvu, sadjarstvu ter oljarstvu. Od 19. stoletja naprej pa je tam bila (in je \xc5\xa1e vedno tam) oljarna.'