b'\n_START_ARTICLE_\nSplav (plovilo)\n_START_PARAGRAPH_\nSplav je najenostavnej\xc5\xa1a in verjetno med najstarej\xc5\xa1imi oblikami  preprostega plovila, sestavljen je iz medsebojno povezanih debel ali desk, ki ustvarijo na vodi plavajo\xc4\x8do plo\xc5\xa1\xc4\x8dad. Najstarej\xc5\xa1i splavi so bili ponekod zgrajeni tudi iz snopov trstike.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina splavov se enostavno spu\xc5\xa1\xc4\x8da po rekah, kljub temu pa so nekateri opremljeni z vesli, krmilom, ali jadrom (lahko z vsem na\xc5\xa1tetim), in je z njimi mo\xc5\xbena tudi plovba po morjih  ali celo oceanih, tudi na velike razdalje._NEWLINE_To je dokazal norve\xc5\xa1ki znanstvenik in antropolog  Thor Heyerdahl leta 1947, ko je na splavu iz balse Kon Tiki tri mesece in pol uspe\xc5\xa1no plul od Peruja do otoka u bli\xc5\xbeini Tahitija, ter s tem potrdil svojo teorijo, ali bi otoke na Tihem oceanu lahko poselili ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ki Indijanci.\n_START_SECTION_\nPrevoz s splavi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od nekdaj so splave uporabljali tudi za prevoze po rekah, predvsem lesa, nepokvarljivega blaga in ljudi, vse do obdobja gradenj hidroelektrarn na rekah, ki so onemogo\xc4\x8dile to ve\xc4\x8dstoletno tradicijo in obrt.\n_START_SECTION_\nSplavarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSplav je na rekah pravzaprav izrinil iz prometa \xc5\xa1ajko, ker so novi na\xc4\x8dini vezave splavov omogo\xc4\x8dili hitrej\xc5\xa1e nakladanje in prevoz ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8din lesa, kar je stro\xc5\xa1ke prevoza temeljito pocenilo. Napram \xc5\xa1ajkam, ki so lahko prepeljale okrog 60 kubi\xc4\x8dnih metrov lesa, so splavi lahko prepeljali okrog 130 kubi\xc4\x8dnih metrov lesa. Leta 1918, ko je nastala nova dr\xc5\xbeava in ko se je lesno tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de za pohorske in kobanske gozdarje raz\xc5\xa1irilo na Hrva\xc5\xa1ko in v Srbijo se je mo\xc4\x8dno razvilo tudi splavarjenje. V \xc2\xbbsplavarski ceh\xc2\xab\xc2\xa0se jih je zdru\xc5\xbeilo samo v Dravski dolini okrog 500, od njihovega dela pa je \xc5\xbeivelo vsaj 2000 ljudi. Ko so v Dravski dolini pomagali pri opravilih tudi italijanski trgovci, tesarji in gozdarji, so na\xc5\xa1im splavarjem prikazali tudi vezavo lesa na splavih, kar je povzro\xc4\x8dilo, da so se splavi pri\xc4\x8deli imenovati \xc2\xbbtalijan\xc4\x8dki\xc2\xab. Vanje je bilo mogo\xc4\x8de vgraditi ve\xc4\x8d kvalitetnega, rezanega lesa, ki je bil tr\xc5\xbeno bolj zanimiv, kot sama hlodovina, saj je bil tudi dra\xc5\xbeji. Ker je postalo splavarstvo mo\xc4\x8dan gospodarski dejavnik ga graditelji elektrarne Fala niso mogli sprevideti in so bili prisiljeni vgraditi zgodovinsko zelo pomemben kanal za spust splavov. S tak\xc5\xa1nimi splavi, ko je bilo na enem pribli\xc5\xbeno 100 m3 lesa so letno prepeljali v Podravino, Banat in Srem okoli 100.000 m3 lesa. V tej dejavnosti je bilo zaposlenih pribli\xc5\xbeno 700 splavarjev, ki so bili v glavnem iz obmo\xc4\x8dja Dravske doline. Med prvo in drugo sv. vojno pa je skozi mesto Maribor na leto preplulo kar 1000 do 1500 takih splavov. Tudi splav je krmarilo \xc5\xa1est splavarjev, od katerih je spredaj na desni krmaril kapetan ali \xc2\xbbkormoni\xc5\xa1\xc2\xab, zadaj na isti strani \xc2\xbbravnjak\xc2\xab\xc2\xa0in v sredini zadaj je stal tisti, ki je bil \xc5\xa1e neizku\xc5\xa1en in se ga je nekje v Donji Dubravi na Hrva\xc5\xa1kem ali pri Borlu krstilo za splavarja. Tako se je \xc5\xa1e do danes ohranil tradicionalni \xc2\xbbsplavarski krst\xc2\xab, ki ga negujejo vsa splavarska dru\xc5\xa1tva v Sloveniji. Posebej verni splavarji niso bili, priporo\xc4\x8dali pa so se sv. Miklav\xc5\xbeu, ki je bil njihov zavetnik. Z letom 1941 je bilo konec mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega  splavarstva na Dravi. _NEWLINE_Prvi udarec je dala splavarjem elektrarna Mariborski otok, pozneje pa \xc5\xa1e niz ostalih elektrarn na reki Dravi. Tudi politi\xc4\x8dna situacija se je spremenila in splavarji so ostali brez dela. Zaposlitev so pri\xc4\x8deli iskati drugje, transport lesa pa se je po \xc5\xbeeleznici podra\xc5\xbeil kar za sedemkrat.'