b'\n_START_ARTICLE_\nRibosom\n_START_PARAGRAPH_\nRibosom je velik in zapleten molekularni ustroj, ki ga najdemo v vseh \xc5\xbeivih celicah in ki katalizira in regulira tvorbo proteinov. Ribosomi so sestavljeni iz ribosomske RNA in ribosomskih proteinov (ribonukleoprotein ali RNP). Namenjen je prevajanju (translaciji) informacijske RNA (mRNA) v polipeptidno verigo (npr. protein). Predstavljamo si ga lahko kot tovarno, kjer poteka izgradnja proteina na osnovi genetskih navodil. Ribosomi lahko v citoplazmi (notranja teko\xc4\x8dina celice) prosto lebdijo ali pa so vezani na endoplazemski retikulum ali na jedrno ovojnico. Ker so ribosomi ribocimi, naj bi bili ostanki sveta RNA._NEWLINE_Ribosome je sredi 50. let 20. stoletja z elektronskim mikroskopom kot goste delce oziroma zrnca prvi opazoval romunski celi\xc4\x8dni biolog George Palade. Za odkritje je pozneje prejel tudi Nobelovo nagrado. Izraz ribosom (angle\xc5\xa1ko ribosome) pa je prvi uvedel znanstvenik Richard B. Roberts leta 1958:_NEWLINE_V \xc4\x8dasu simpozija so se pokazale semanti\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Nekateri sodelujo\xc4\x8di pod izrazom mikrosomi razumejo z drugimi proteini in lipidnimi snovmi kontaminirane ribonukleoproteinske delce mikrosomske frakcije; drugi menijo, da mikrosomi sestojijo iz z delci kontaminiranih proteinov in lipidov. Izraz \xc2\xbbmikrosomski delci\xc2\xab\xc2\xa0se ne zdi zadosten, izraz \xc2\xbbribonukleoproteinski delci mikrosomske frakcije\xc2\xab\xc2\xa0pa je precej prezapleten. Med sre\xc4\x8danjem se je pojavil tudi predlog \xc2\xbbribosom\xc2\xab. Tako ime se zdi zelo primerno in tudi zveni prijetno. \xc4\x8ce bi ribonukleoproteinske delce velikosti od 20 do 100S imenovali \xc2\xbbribosom\xc2\xab. bi se re\xc5\xa1ili sedanje zmede._NEWLINE_\xe2\x80\x94\xe2\x80\x89Roberts, R. B., Microsomal Particles and Protein Synthesis_NEWLINE_Strukturo in delovanje ribosomov in pridru\xc5\xbeenih molekul, ki jih skupaj imenujemo translacijski aparat, precej raziskujejo \xc5\xbee od sredine 20. stoletja in sta tudi danes zelo aktivno podro\xc4\x8dje raziskovanja.\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nRibosomi sestojijo iz dveh podenot (slika 1), ki se medsebojno prilegata (slika 2) in med sintezo proteinov kot enota prevajata mRNA v polipeptidno verigo. Prokariontski podenoti sestojita iz ene ali dveh, evkariontski pa iz ene ali treh zelo velikih molekul RNA (imenovanih tudi ribosomska RNA ali rRNA) ter ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih proteinskih molekul. Kristalografsko delo je pokazalo, da ob reakcijskem mestu za sintezo polipeptidov ni nobenih proteinov. To ka\xc5\xbee, da so proteinski gradniki ribosomov ogrodje, ki naj bi pove\xc4\x8dalo sposobnost rRNA za sintezo proteinov, sami pa v katalizi ne sodelujejo. _NEWLINE_Velikosti podenot navajamo obi\xc4\x8dajno s svedbergi (S), ki so merilo za hitrost posedanja pri centrifugiranju. Pri evkariontih so ribosomi ve\xc4\x8dji (80\xc2\xa0S) kot pri prokariontih (70\xc2\xa0S). Mitohondriji in kloroplasti imajo lastne ribosome (55\xc2\xa0S). Kljub razlikam v velikosti so po sestavi in delovanju ribosomi iz razli\xc4\x8dnih skupin organizmov zelo podobni. Pri sintezi proteinov delujejo kot katalizatorji, pri \xc4\x8demer encimsko funkcijo opravlja molekula rRNA v osrednjem delu ribosoma. Nekateri antibiotiki delujejo na ribosome, tako da celice ne morejo sintetizirati proteinov, ki jih rabijo, zato se njihova rast ustavi.'