b'\n_START_ARTICLE_\nHindenburg (cepelin)\n_START_PARAGRAPH_\nLZ 129 Hindenburg (nem\xc5\xa1ko: Luftschiff Zeppelin #129); registracija: D-LZ 129) je bila velika nem\xc5\xa1ka zra\xc4\x8dna ladja (cepelin) s togo strukturo in glavna ladja razreda Hindenburg. Bila najve\xc4\x8dja zra\xc4\x8dna ladja po volumnu. Na\xc4\x8drtovalo in zgradilo jo je podjetje Luftschiffbau Zeppelin GmbH v Friedrichshafnu, z njo je poslovalo podjetje Deutsche Zeppelin-Reederei. Prvi\xc4\x8d je poletela marca 1936 in uspe\xc5\xa1no izvedla 63 poletov, potem pa jo je 14 mesecev kasneje uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear 6. maja 1937. Ladja je bila napolnjena z vodikom, ker Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike niso hotele prodati helija nacisti\xc4\x8dnemu re\xc5\xbeimu. Helij ne gori in je zato bolj varen, vodik pa je dosti cenej\xc5\xa1i in daje ve\xc4\x8d vzgona kot helij._NEWLINE_Hindenburg je imel togo strukturo iz duraluminija. Imela je 15 nepropustnih pregrad z 16 velikimi vre\xc4\x8dami iz bomba\xc5\xbea (celicami) za vodik, ki je zagotavljal vzgon. Zunanja povr\xc5\xa1ina je bila iz bomba\xc5\xbea z reflektivno plastjo, ki je \xc5\xa1\xc4\x8ditila pred son\xc4\x8dnim UV in IR sevanjem, da se vodik ne bi pregrel. Mo\xc5\xbena je bila uporaba duraluminija iz strmoglavnjene britanske ladje R101, Zeppelin je namre\xc4\x8d kupil 5000 kg duraliminij iz te ladje._NEWLINE_Pojav letal, plovil te\xc5\xbejih od zraka, je napovedal konec tem veli\xc4\x8dastnim plovilom. Malo je pripomogla tudi nesre\xc4\x8da Hindenburga. Danes ni v uporabi skoraj nobene zra\xc4\x8dne ladje s togo strukturo. Uporabljajo se precej manj\xc5\xa1i nerigidni "blimpi", katerih obliko balona vzdr\xc5\xbeuje helij. Obstajajo na\xc4\x8drti za nove super ladje kot so SkyCat, Walrus HULA in Lockheed Martin P-791'