b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cevljekljun\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo telesni zgradbi je nezamenljiv. Poleg ogromnega kljuna, kakr\xc5\xa1nega nima noben drug pti\xc4\x8d, je opazen tudi po velikosti: v mirovanju dose\xc5\xbeejo osebki 110\xe2\x80\x93140 cm v vi\xc5\xa1ino, najve\xc4\x8dji pa tudi prek metra in pol. Ogromen, nabrekel kljun je rjavkaste barve z nepravilnimi sivkastimi znamenji; goli del meri po zgornji strani v dol\xc5\xbeino do 24 cm in ga \xc5\xbee po tem preka\xc5\xa1ajo le pelikani in najve\xc4\x8dje \xc5\xa1torklje, po obsegu pa le malokateri pti\xc4\x8d. Ima ostre robove, s katerimi \xc4\x8devljekljun razkosa svoj plen. Tudi noge \xc4\x8devljekljuna so dolge, z izredno velikimi stopali, kjer srednji prst meri tudi do 18,5 cm, kar pripomore pri hoji po mo\xc4\x8dvirnatih tleh. Po drugi strani je vrat nekoliko kraj\xc5\xa1i in debelej\xc5\xa1i kot denimo pri \xc4\x8dapljah in \xc5\xbeerjavih._NEWLINE_Operjenost je siva, s temnej\xc5\xa1imi letalnimi peresi. Peruti so velike, prilagojene za jadranje, a ve\xc4\x8dinoma leti le na kraj\xc5\xa1e razdalje, le ob nevarnosti do nekaj sto metrov dale\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cevljekljuni so samotarski in tudi gnezda gradijo na samem, iz vodnega rastlinja. Par vzpostavi teritorij velikosti 2 do 4 km\xc2\xb2 in ga agresivno brani pred drugimi \xc4\x8devljekljuni. Samica izle\xc5\xbee eno do tri jajca tik pred koncem de\xc5\xbeevnega obdobja, tako da se mladi\xc4\x8di izvalijo na za\xc4\x8detku naslednjega, pre\xc5\xbeivi pa praviloma le eden. Spelje se po pribli\xc5\xbeno 105 dneh in spretno leti pri starosti 112 dni, vendar ga star\xc5\xa1a hranita \xc5\xa1e kak mesec. Spolno zreli postanejo pri starosti treh let.\n_START_SECTION_\nEkologija in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivi v mo\xc4\x8dvirjih tropskega dela Srednje Afrike, od juga Sudana preko Vzhodnega Konga, Ruande, Ugande in zahoda Tanzanije do severa Zambije. Glavnina populacije \xc5\xbeivi v obse\xc5\xbenih mo\xc4\x8dvirjih Ju\xc5\xbenega Sudana, la\xc5\xbeje pa ga je opazovati v mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih sosednje Ugande, kjer je eden od najbolj iskanih pti\xc4\x8dev pri turistih. Drugje se pojavlja kve\xc4\x8djemu ob\xc4\x8dasno. Ni selivka, populacije se premikajo le prilo\xc5\xbenostno, odvisno od dostopnosti hrane in drugih pogojev._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti v veliki meri sovpada z raz\xc5\xa1irjenostjo strnjenih sestojev papirjevca v mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih, kjer raste tudi trsti\xc4\x8devje. Redkeje se pojavlja na ri\xc5\xbeevih poljih. Je prete\xc5\xbeno ribojed pti\xc4\x8d, ki preferira ribe plju\xc4\x8darice, tilapije in podobne afri\xc5\xa1ke sladkovodne ribe do pol metra dol\xc5\xbeine, napada pa tudi vrsto drugih \xc5\xbeivali, kot so dvo\xc5\xbeivke in plazilci. Ogromen kljun z ostrimi robovi omogo\xc4\x8da \xc4\x8devljekljunu, da lovi ve\xc4\x8dji plen kot \xc4\x8daplje podobnih velikosti. Lovi sicer podobno kot \xc4\x8daplje: potrpe\xc5\xbeljivo stoji na bregu ali plavajo\xc4\x8dem rastlinju in ko pride riba po zrak, bliskovito iztegne vrat ter jo zgrabi s kljunom._NEWLINE_\xc5\xa0tevil\xc4\x8dnost populacije ocenjujejo na 5000 do 8000 osebkov, od tega glavnina \xc5\xbeivi v Sudanu, Ugandi, Vzhodnem Kongu in Zambiji. Obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti je veliko, vendar \xc4\x8devljekljune ogro\xc5\xbeajo lov, motenje gnezditve in kr\xc4\x8denje habitata, zato ga Svetovna zveza za varstvo narave obravnava kot ranljivo vrsto.'