b'\n_START_ARTICLE_\nTehni\xc5\xa1ka srednja \xc5\xa1ola, Ljubljana\n_START_PARAGRAPH_\nTehni\xc5\xa1ka srednja \xc5\xa1ola (kratica TS\xc5\xa0) je bila \xc5\xa1ola na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi 1 v Ljubljani, ki je pod razli\xc4\x8dnimi imeni delovala od leta 1920 do okoli 2000._NEWLINE_Enovit zavod je bila samo v prvih 22 letih obstoja, \xc5\xa1tevilo njenih enot in tudi organiziranost sta se s potrebami gospodarstva namre\xc4\x8d ves \xc4\x8das spreminjala. Vseskozi jo je sestavljalo po ve\xc4\x8d tehni\xc5\xa1kih (in delovodskih) \xc5\xa1ol, oddelkov, odsekov, v\xc4\x8dasih tudi z dodanimi strokovnimi te\xc4\x8daji, oziroma razli\xc4\x8dnih kombinacij vsega tega. Po potrebi so pa\xc4\x8d uvajali nove in/ali ukinjali ali spreminjali obstoje\xc4\x8de pa tudi imena so jim pogosto spreminjali. Toda poudarek je bil ves \xc4\x8das na tehni\xc4\x8dnih strokah, zlasti strojni\xc5\xa1tvu in gradbeni\xc5\xa1tvu, pozneje pa strojni\xc5\xa1tvu in lesarstvu, ter na kemiji.\n_START_SECTION_\nGradnja, za\xc4\x8detek in prvi razmah\n_START_PARAGRAPH_\nPoslopji nove Dr\xc5\xbeavne obrtne \xc5\xa1ole, sprva imenovane Umetno-obrtna strokovna \xc5\xa1ola, sta bili dograjeni in opremljeni leta 1911. Ve\xc4\x8dje ima v tlorisu obliko \xc4\x8drke F, manj\xc5\xa1e na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du pa je imelo pred zgraditvijo glavnega prizidka obliko velikega I. Tako so ustvarili ogromni inicialki FI, kar je pomenilo Francisco Iosephinum, Franc Jo\xc5\xbeef . Leta 1918 so v ve\xc4\x8dji, na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi, med drugim ustanovili Vi\xc5\xa1jo obrtno \xc5\xa1olo mehansko-tehni\xc5\xa1ke smeri, iz katere sta se \xc4\x8dez dve leti razvili Gradbena srednja in Strojna srednja \xc5\xa1ola; Dr\xc5\xbeavna obrtna \xc5\xa1ola se je preimenovala v Dr\xc5\xbeavno tehni\xc5\xa1ko srednjo \xc5\xa1olo, prvi diplomski izpiti pa so pri\xc5\xa1li na vrsto v \xc5\xa1olskem letu 1928-29. V manj\xc5\xa1em poslopju na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du so uredili \xc5\xa0olske delavnice. Nad glavnim vhodom na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi 1 so \xc5\xa1e danes reliefni portreti petih velikanov tehnike, naravoslovja in umetnosti. To so, od leve proti desni, Skopas, Faraday, Arhimed, Stephenson in Michelangelo ._NEWLINE_Da bi poenotili \xc5\xa1olstvo na celotnem obmo\xc4\x8dju nove dr\xc5\xbeave, so aprila 1927 vse tehni\xc5\xa1ke srednje, strokovno-obrtne in trgovske \xc5\xa1ole pre\xc5\xa1le pod pristojnost ministrstva za industrijo in trgovino, ki je leta 1928 izdalo Pravilnik o delovanju, redu in pouku na tehni\xc5\xa1kih srednjih \xc5\xa1olah. Z njim so prej\xc5\xa1nje vi\xc5\xa1je \xc5\xa1ole postale odseki tehni\xc5\xa1kih srednjih \xc5\xa1ol, ki so dobile nove u\xc4\x8dne na\xc4\x8drte: \xc5\xa1olsko uro so skraj\xc5\xa1ali na 45 minut, pove\xc4\x8dali so \xc5\xa1tevilo strokovnih predmetov in \xc5\xa1tevilo ur prakti\xc4\x8dnega pouka ter uvedli obvezno po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko prakso ._NEWLINE_Leta 1938 so bile v zavodu pod skupno upravo \xc5\xbee \xc5\xa1tiri dr\xc5\xbeavne \xc5\xa1ole, med njimi Dr\xc5\xbeavna tehni\xc5\xa1ka srednja \xc5\xa1ola s strojnim odsekom in Dr\xc5\xbeavna delovodska \xc5\xa1ola s strojno-mojstrskim odsekom. Na strojnem odseku, predhodniku poznej\xc5\xa1e Tehni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole za strojno stroko, so \xc5\xbee takrat imeli mnoge strokovne predmete, znane \xc5\xa1e v 70. letih 20. stoletja, to je ne samo tehni\xc5\xa1ko risanje in opisno geometrijo, temve\xc4\x8d tudi strojne elemente, termodinamiko, motorje z notranjim zgorevanjem, mehaniko in mehansko tehnologijo ter jeklene konstrukcije in dvigala . Nekaterim so pozneje le poenostavili imena, tako kot predmetoma parni kotli, parni stroji, turbine in lokomotive, ki se je preimenoval v parno skupino, ter hidravlika, hidravli\xc5\xa1ki stroji in \xc4\x8drpalke, ki je postal vodna skupina. Tuja jezika sta bila srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dina in nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, sprva in redkeje franco\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nZlata leta \xc2\xbbsrednje tehni\xc4\x8dne\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj po drugi svetovni vojni se je za\xc4\x8dela \xc4\x8detrtstoletna zlata doba TS\xc5\xa0, ki je imela takrat najve\xc4\x8d odsekov: ni \xc5\xa1e izgubila gradbenega, dobila pa je \xc5\xbee lesarskega in kemijskega. Potreba po tehni\xc5\xa1kih in kemijskih strokovnjakih je bila tolik\xc5\xa1na, da so morali \xc5\xa1tiriletni u\xc4\x8dni program \xc5\xbee leta 1945 preurediti v \xc2\xbbhitrej\xc5\xa1ega\xc2\xab\xc2\xa0triletnega, s \xc5\xa1olskim letom 1949-50 pa je spet postala \xc5\xa1tiriletna srednja strokovna \xc5\xa1ola. TS\xc5\xa0 je bila takrat in \xc5\xa1e pozneje ena najuglednej\xc5\xa1ih, in tudi najzahtevnej\xc5\xa1ih, srednjih \xc5\xa1ol na Slovenskem._NEWLINE_Njeno glavno poslopje so leta 1948 dvignili za eno nadstropje, 1959. pa so jo reorganizirali. Razdelili so jo na tri samostojne \xc5\xa1ole, in sicer na Gradbeno srednjo \xc5\xa1olo, ki je zasedla \xc4\x8detrto (novo) nadstropje, kjer je ostala do leta 1968, na Tehni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo za strojno stroko in na T\xc5\xa0 za KMRL, to je Tehni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo za kemijsko, metalur\xc5\xa1ko, rudarsko in lesnoindustrijsko stroko, ter na \xc5\xa0olske delavnice tehni\xc5\xa1kih \xc5\xa1ol. \xc5\xa0tevilo dijakov celotne TS\xc5\xa0 se je povzpelo na 2109 . Tehni\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola za elektrotehni\xc5\xa1ko stroko se je leta 1960 preselila v stavbo nekdanje realke na Vegovi 4 (kjer se je ve\xc4\x8dkrat preimenovala, leta 2008 v Elektrotehni\xc5\xa1ko-ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko strokovno \xc5\xa1olo in gimnazijo Ljubljana), T\xc5\xa0 za KMRL pa je kmalu zatem postala T\xc5\xa0 za KMRLP oziroma Tehni\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola za kemijsko, metalur\xc5\xa1ko, rudarsko, lesno in papirno stroko. Obstajala je 15 let oziroma do leta 1974 , ko se je osamosvojila Tehni\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola za lesarstvo; imela je najve\xc4\x8d dijakov in je vodila tudi upravljanje zgradbe. Strojni odsek TS\xc5\xa0 je takoj, ko je postal Tehni\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola za strojno stroko v Ljubljani, dobil tudi direktorja: to je bil Jo\xc5\xbee Suvorov, ki je na polo\xc5\xbeaju ostal do upokojitve leta 1982. Sledil mu je Janko Lipov\xc5\xbe, do 1986. Zadnji je bil Peter Jenko, ki je prav tako ravnateljeval do upokojitve, in do konca TS\xc5\xa0, leta 1999 ._NEWLINE_Tehni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo za strojno stroko v Ljubljani so leta 1973 preimenovali v Tehni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo za strojni\xc5\xa1tvo v Ljubljani, leta 1984 pa v Srednjo \xc5\xa1olo za strojni\xc5\xa1tvo. Od \xc5\xa1olskega leta 1989-90 dalje so vpisovali le \xc5\xa1e v \xc5\xa1tiriletni program Strojni tehnik, 1996. pa je Srednja \xc5\xa1ola za strojni\xc5\xa1tvo kon\xc4\x8dno dobila tudi lastno knji\xc5\xbenico, uradno imenovano Strokovna knji\xc5\xbenica Tehni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole za strojno stroko v Ljubljani. Ta se je z drugima dvema, to je z lesarsko in s kemijsko-gimnazijsko, pozneje zdru\xc5\xbeila v skupno Knji\xc5\xbenico \xc5\xa0olskega centra Ljubljana, ki je leta 2008 dobila zgledno preurejene prostore v pritli\xc4\x8dju dvori\xc5\xa1\xc4\x8dnega krila glavne stavbe , kjer so bili (\xc5\xa1e od \xc4\x8dasov Umetno-obrtne strokovne \xc5\xa1ole) do leta 1947 ateljeji za kiparstvo in nekatera sorodna podro\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nZaton na prelomu stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nToda s propadanjem slovenske industrije se je manj\xc5\xa1alo tudi \xc5\xa1tevilo kandidatov za vpis na TS\xc5\xa0. Treba se je bilo prilagoditi in leta 1993 je bila ustanovljena Srednja kemijska \xc5\xa1ola in gimnazija. Profesorji strokovnih predmetov spremembe niso bili veseli, saj se je \xc5\xa1tevilo njihovih ur pri\xc4\x8dakovano zmanj\xc5\xa1alo. Mlaj\xc5\xa1i so si (po)iskali druge slu\xc5\xbebe, starej\xc5\xa1i so odhajali v pokoj, enega pa so kot tehnolo\xc5\xa1ki prese\xc5\xbeek odpustili ._NEWLINE_Leta 1999 je pri\xc5\xa1lo do tega, da je vlada namesto TS\xc5\xa0, najstarej\xc5\xa1e tehni\xc5\xa1ke srednje \xc5\xa1ole na Slovenskem , ustanovila \xc5\xa0olski center Ljubljana. Imel je pet organizacijskih enot, med njimi poleg \xc5\xbee omenjene Srednje kemijske \xc5\xa1ole in gimnazije tudi Srednjo strojno \xc5\xa1olo, na kateri je vpis dosegel dno v \xc5\xa1olskem letu 2002-03, ko je skupno \xc5\xa1tevilo dijakov padlo na pi\xc4\x8dlih 252. Leta 2002 je ukinila tudi samostojne \xc5\xa0olske delavnice tehni\xc5\xa1kih \xc5\xa1ol. Srednjo \xc5\xa1olo za strojni\xc5\xa1tvo so preimenovali v Srednjo strojno \xc5\xa1olo, ki je junija 2000 dobila ravnatelja; to je bil Zdenko Nosan. Leta 2002 sta se zdru\xc5\xbeila Srednja strojna \xc5\xa1ola in strojni oddelek \xc5\xa0olskih delavnic tehni\xc5\xa1kih \xc5\xa1ol, 2008. pa \xc5\xa1e Srednja strojna \xc5\xa1ola in Srednja kemijska \xc5\xa1ola v novo Srednjo strojno in kemijsko \xc5\xa1olo . S tem je bilo devetletno ukinjanje znamenite Tehni\xc5\xa1ke srednje \xc5\xa1ole dokon\xc4\x8dano._NEWLINE_Toda mnogi nekdanji dijaki je niso pozabili. Najbolj se je izkazal Du\xc5\xa1an Breznik, absolvent TS\xc5\xa0 iz leta 1930. Ta je njenemu nasledniku, \xc5\xa0olskemu centru Ljubljana, julija 2006 podaril sto tiso\xc4\x8d dolarjev \xc2\xbbv trajen spomin na njegova profesorja Rudolfa \xc5\xa0kofa in Rada Kregarja\xc2\xab. Dogodek je ovekove\xc4\x8den na majhni plo\xc5\xa1\xc4\x8di, vzidani v \xc5\xa1olski avli.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olske delavnice\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki prizidek delavni\xc5\xa1ke zgradbe na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du so dogradili \xc5\xbee leta 1950, \xc5\xa0olske delavnice tehni\xc5\xa1kih \xc5\xa1ol pa so bile med letoma 1959 in 2002 samostojen zavod za izvajanje prakti\xc4\x8dnega tehni\xc4\x8dnega pouka, s svojim direktorjem. Njihov Strojni odsek je bil dale\xc4\x8d najve\xc4\x8dji in je obsegal naslednje delavnice in delovi\xc5\xa1\xc4\x8da: Ro\xc4\x8dno, Mehani\xc4\x8dno, Varilnico, Livarno, Kova\xc4\x8dnico, Rezkalne stroje, Skobeljne in pehalne stroje, Stru\xc5\xbenice, Brusilnico, Modelarno, Monta\xc5\xbeo, Konstrukcijo s pripravo dela ter Skladi\xc5\xa1\xc4\x8de materiala in izposojevalnico orodja. V Livarni je stala kupolka, ulivali so namre\xc4\x8d sivo litino, v Kova\xc4\x8dnici pa je bila tudi kalilnica. Poleg strojnega so delavnice obsegale \xc5\xa1e Lesarski odsek, Elektro odsek, Odsek za tehni\xc4\x8dno dokumentacijo in pripravo dela ter Splo\xc5\xa1ni in ra\xc4\x8dunovodski odsek (stanje pred letom 1992). V \xc5\xa0olskih delavnicah tehni\xc5\xa1kih \xc5\xa1ol so imeli obvezno tedensko prakso dijaki strojnega, lesarskega, kemijskega in (do 1983) elektrotehni\xc5\xa1kega odseka TS\xc5\xa0 oziroma ustreznih tehni\xc5\xa1kih \xc5\xa1ol . Za vsak tak teden je bilo treba napisati Delavni\xc5\xa1ki dnevnik, nekaj podobnega pa je veljalo tudi za poletno enomese\xc4\x8dno prakso v podjetjih, to je za prakti\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeevanje z delom pri delodajalcu, ki mu je obvezno sledil Dnevnik po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke prakse.\n_START_SECTION_\nDija\xc5\xa1ki dom TS\xc5\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po za\xc4\x8detku zlate dobe Tehni\xc5\xa1ke srednje \xc5\xa1ole je \xc5\xa1tevilo dijakov iz vse Slovenije tako naraslo, da je morala dr\xc5\xbeava leta 1947 ustanoviti Dija\xc5\xa1ke domove Dr\xc5\xbeavne tehni\xc5\xa1ke srednje \xc5\xa1ole v Ljubljani. Na samem za\xc4\x8detku je tam dobilo posteljo okoli 1700 dijakov, ki so jih naslednje leto postopoma selili v zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de Sv. Jo\xc5\xbeefa na Vidovdanski 7, kjer je stavba A dana\xc5\xa1njega Dija\xc5\xa1kega doma Tabor (2018)._NEWLINE_Dnevne sobe ali u\xc4\x8dilnice tam sicer ni bilo, imeli pa so plesno dvorano, v kateri je France Marolt leta 1948 ustanovil svojo folklorno skupino. Poleti 1961 so se v Dija\xc5\xa1kem domu TS\xc5\xa0 za\xc4\x8deli organizirano ukvarjati s turizmom, saj je bil dom med po\xc4\x8ditnicami do takrat neizkori\xc5\xa1\xc4\x8den. S prislu\xc5\xbeenim denarjem in s finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8djo mesta in republike sta se za\xc4\x8deli dolgoletna prenova in \xc5\xa1iritev doma. Spomladi 2004 so glavno recepcijo Dija\xc5\xa1kega doma Tabor v stavbi A na Vidovdanski cesti preselili v stavbo C na Kotnikovi ulici.'