b'\n_START_ARTICLE_\nGr\xc5\xa1ka mitologija\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ka mitologija je skupek mitov in naukov, ki pripadajo anti\xc4\x8dnim Grkom, v zvezi z njihovimi bogovi in junaki, naravo Sveta in izvorom ter pomenom njihovega kultnega in ritualnega ravnanja. Bila je del vere v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji. Sodobni znanstveniki se sklicujejo in preu\xc4\x8dujejo mite, da bi osvetlili verske in politi\xc4\x8dne institucije anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije in njeno civilizacijo ter spoznali naravo samega ustvarjanja mitov. _NEWLINE_Gr\xc5\xa1ka mitologija je eksplicitno utele\xc5\xa1ena v veliki zbirki pripovedi in implicitno v gr\xc5\xa1kih reprezentativnih umetnostih, na primer vaznem slikarstvu in votivnih darilih. Gr\xc5\xa1ki mit posku\xc5\xa1a razlo\xc5\xbeiti poreklo Sveta in podrobno opisuje \xc5\xbeivljenja in do\xc5\xbeivetja raznih bogov, boginj, junakov, junakinj in mitolo\xc5\xa1kih bitij. Ti opisi so se sprva \xc5\xa1irili z ustno-pesni\xc5\xa1kem izro\xc4\x8dilom, danes pa so gr\xc5\xa1ki miti znani predvsem iz gr\xc5\xa1ke literature. Najstarej\xc5\xa1a znana gr\xc5\xa1ka literarna vira, Homerjevi epski pesnitvi Iliada in Odiseja sta osredoto\xc4\x8deni na Trojansko vojno in njene posledice. Dve pesnitvi Homerjevega bli\xc5\xbenjega sodobnika Hezioda, Teogonija (gr\xc5\xa1ko \xcf\x91\xce\xb5\xcf\x8c\xcf\x82, \xce\xb3\xce\xad\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82) - nastanek bogov) in Dela in dnevi, vsebujejo opise o genezi sveta, nasledstvu bo\xc5\xbeanskih vladarjev, nasledstvu \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih let, izvoru \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih te\xc5\xbeav in izvoru \xc5\xbertvenih praks. Miti so ohranjeni tudi v Homerskih himnah, v fragmentih epskih pesmi Epskega cikla, v lirskih pesmih, v delih tragedij in komedij 5. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, v spisih znanstvenikov in pesnikov helenisti\xc4\x8dnega obdobja ter v besedilih avtorjev iz \xc4\x8dasa rimskega cesarstva, kot sta Plutarh in Pavzanias._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ke najdbe so glavni vir podrobnosti o gr\xc5\xa1ki mitologiji, bogovi in junaki pa so bili vidni v dekoraciji \xc5\xa1tevilnih artefaktov. Geometrijski modeli na lon\xc4\x8denini iz 8. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem prikazujejo prizore iz trojanskega cikla in dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine Herakleja. V naslednjih arhai\xc4\x8dnem, klasi\xc4\x8dnem in helenisti\xc4\x8dnem obdobju se pojavijo homerski in \xc5\xa1tevilni drugi mitolo\xc5\xa1ki prizori, ki dopolnjujejo obstoje\xc4\x8de literarne dokaze. _NEWLINE_Gr\xc5\xa1ka mitologija je mo\xc4\x8dno vplivala na kulturo, umetnost in literaturo zahodne civilizacije in ostaja del zahodne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in jezika. Pesniki in umetniki iz anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasov do danes so izvirali iz gr\xc5\xa1ke mitologije in odkrili sodobni pomen in pomen v temah. _NEWLINE_Prou\xc4\x8devalci gr\xc5\xa1ke mitologije so se imenovali mitografi.\n_START_SECTION_\nGrki in verovanje\n_START_PARAGRAPH_\nGrki so bili politeisti, kar pomeni da so verjeli v ve\xc4\x8d bogov. Bogovi so imeli dobre in slabe \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke lastnosti. Bili so le ve\xc4\x8dji, mogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i in nesmrtni (nesmrtnost sta jim dajala nektar in ambrozija). \xc5\xbdiveli so na gori Olimp (sever Gr\xc4\x8dije, ju\xc5\xbeno od Soluna), ljudje pa so jih \xc4\x8dastili v templjih in izvedeli njihovo voljo v prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dih. Najbolj znano je prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v Delfih, prerokovale so Pitije (dajale so dvomljive ali dvoumne odgovore) in pa Zevsov tempelj v Olimpiji na Peloponezu, kjer so vsaka \xc5\xa1tiri leta so potekale olimpijske igre. V templju je stal tudi 15 m visok Fidijev kip Zevsa, ki je bil eno najve\xc4\x8djih \xc4\x8dudes starega sveta._NEWLINE_V Starem Rimu je bilo ponekod raz\xc5\xa1irjeno izro\xc4\x8dilo, da so gr\xc5\xa1ki bogovi bili v resnici ljudje, ki so bili zaradi svojega \xc5\xbeivljenja na slabem glasu, vendar so jih drugi ljudje za\xc4\x8deli \xc4\x8dastiti po bo\xc5\xbeje zaradi izrednih dejanj. To naj bi pojasnilo tudi vse \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke lastnosti, vklju\xc4\x8dno s slabimi, ki se pridevajo gr\xc5\xa1kim bogovom, oziroma, kot se je izrazil rimski filozof Apolonij Apologet v svojem zagovoru (leta 185): \xc2\xbbBogove imenujejo tak\xc5\xa1ne, ki so bili prej ljudje, kot dokazujejo njih bajke. Pripovedujejo, da je bil Dioniz raztrgan, Heraklej \xc5\xbeiv na grmado postavljen, Zevs na Kreti pokopan. Temu ustrezno razpravljajo bajke o njihovih potomcih, ki jih pravtako poznamo iz bajk. Najbolj jih odklanjam zaradi njih maloprodnosti.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nOtroci Gaje - prva generacija bogov\n_START_PARAGRAPH_\nV gr\xc5\xa1ki mitologiji je ohranjenih ve\xc4\x8d zgodb, ki nam pripovedujejo o nastanku sveta (kozmogonija - gr\xc5\xa1ko (\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x83\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82, \xce\xb3\xce\xad\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82) - nastanek sveta in nauk o tem nastanku) in bogov (teogonija). Najob\xc5\xa1irneje so te stvari povedane v Heziodovi Teogoniji, prvem sistemati\xc4\x8dnem povzetku gr\xc5\xa1kega verovanja v bogove._NEWLINE_V za\xc4\x8detku so si Grki bogove nazorno predstavljali kot elemente v stvarstvu. Kakor pripoveduje pesnik, je bil Kaos (\xce\xa7\xce\xac\xce\xbf\xcf\x82), zevajo\xc4\x8da praznina, napolnjena z meglo. Iz Kaosa so nastali Gaja (\xce\x93\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xb1, Zemlja), Tartar (\xce\xa4\xce\xac\xcf\x81\xcf\x84\xce\xb1\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82, temno brezno pod Zemljo) in Eros (\xe1\xbc\x9c\xcf\x81\xcf\x89\xcf\x82, Ljubezen), kot ustvarjajo\xc4\x8da in oblikujo\xc4\x8da mo\xc4\x8d. Gaja] je najprej sama od sebe, brez mo\xc5\xa1kega elementa, rodila Urana (\xce\x9f\xe1\xbd\x90\xcf\x81\xce\xb1\xce\xbd\xcf\x8c\xcf\x82, Nebo) in Ponta (\xce\xa0\xcf\x8c\xce\xbd\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82, Morje). Po zdru\xc5\xbeitvi z Uranom je rodila Titane (\xce\xa4\xce\xb9\xcf\x84\xe1\xbe\xb6\xce\xbd\xce\xb5\xcf\x82), \xc5\xa1est sinov in \xc5\xa1est h\xc4\x8dera (tudi nekateri od otrok Titanov so veljali za Titane; med njimi izstopata zlasti Prometej \xe2\x80\x93 \xce\xa0\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbc\xce\xb7\xcf\x91\xce\xb5\xcf\x8d\xcf\x82 \xe2\x80\x93 in Atlant - \xe1\xbc\x8c\xcf\x84\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x82). \xc5\xa0tirje Titani so se poro\xc4\x8dili s svojimi sestrami Titankami. Med njimi sta najpomembnej\xc5\xa1a Kronos (\xce\x9a\xcf\x81\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82) in Rea (\xe1\xbf\xac\xce\xad\xce\xb1), star\xc5\xa1a ve\xc4\x8d olimpskim bogovom. Ostalim parom so se rodili Sonce, Luna, Zora, reke, morja\xe2\x80\xa6 Za Titani je Gaja rodila Uranu tri Kiklope (\xce\x9a\xcf\x8d\xce\xba\xce\xbb\xcf\x89\xcf\x88), velikane z enim o\xc4\x8desom sredi \xc4\x8dela. Uran jih je vrgel v Tartar, iz katerega jih je za\xc4\x8dasno re\xc5\xa1il Kronos, za zmerom pa Zevs, ker so mu pomagali v boju proti Kronosu; Zevsu kujejo strele. Kasneje zopet sre\xc4\x8damo Kiklope kot Hefajstove pomo\xc4\x8dnike v njegovi kova\xc4\x8dnici. Homer opisuje Kiklope kot ljudo\xc5\xbeerce (Polifem - \xce\xa0\xce\xbf\xce\xbb\xcf\x8d\xcf\x95\xce\xb7\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82).\n_START_SECTION_\nTitan Kronos skopi o\xc4\x8deta Urana\n_START_PARAGRAPH_\nUran je bil na za\xc4\x8detku najvi\xc5\xa1ji bog. Ker so mu lastni otroci, predvsem Kiklopi, hoteli zrasti \xc4\x8dez glavo, jih je vrgel v Tartar. Ker je podobna usoda kot Kiklopom grozila tudi Titanom, so se mu s pomo\xc4\x8djo matere Gaje uprli. Gaja je iz svojih globin vzela \xc5\xbeelezo, dala iz njega skovati srp, s katerim je Kronos skopil svojega o\xc4\x8deta. Iz krvi ranjenega Urana, ki je kapljala na Zemljo, so se rodile Erinije (\xe1\xbc\x98\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbd\xcf\x8d\xcf\x82), boginje ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja, ki kaznujejo vsako kr\xc5\xa1itev naravnega reda na Zemlji in v podzemlju. Iz morske pene, ki se je nabrala okrog Uranovega spolovila, ko ga je Kronos vrgel v morje, pa se je ob obali otoka Cipra rodila boginja ljubezni Afrodita (\xe1\xbc\x88\xcf\x95\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb4\xce\xaf\xcf\x84\xce\xb7). Ko je Kronos tako re\xc5\xa1il brate in dobil oblast v svoje roke, se je poro\xc4\x8dil z Reo, ki mu je rodila glavne olimpske bogove: Hada (\xe1\xbc\x8d\xce\xb9\xce\xb4\xce\xb7\xcf\x82), Pozejdona (\xce\xa0\xce\xbf\xcf\x83\xce\xb5\xce\xb9\xce\xb4\xe1\xbf\xb6\xce\xbd) in Zevsa (\xce\x96\xce\xb5\xcf\x8d\xcf\x82), Demetro (\xce\x94\xce\xb7\xce\xbc\xce\xae\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x81) in Hero (\xe1\xbc\xad\xcf\x81\xce\xb1).\n_START_SECTION_\nDruga generacija bogov\n_START_PARAGRAPH_\nKronosu pa je o\xc4\x8de Uran malo pred svojo smrtjo prerokoval, da ga bo doletela enaka usoda kakor njega \xe2\x80\x93 lastni otroci mu bodo stregli po \xc5\xbeivljenju. Iz strahu pred tako usodo je Kronos vsakega otroka takoj po rojstvu po\xc5\xberl. Ko je bila Rea pred porodom tretjega otroka, se je na prigovarjanje matere Gaje umaknila na Kreto, kjer je rodila Zevsa. Kronosu pa je namesto otroka zavila v plenice kamen, ki ga je po\xc5\xberl kot svoje prej\xc5\xa1nje otroke. Medtem je bo\xc5\xbeanski otrok odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v votlini na Kreti, kjer so nimfe skrbele zanj, \xc4\x8debele so mu prina\xc5\xa1ale medu, koza Amalteja ga je dojila. Ko je Zevs dorasel, je \xc5\xa1el nad svojega o\xc4\x8deta in ga prisilil, da je izbljuval njegove brate in sestre.\n_START_SECTION_\nTitanomahija\n_START_PARAGRAPH_\nZevs je s svojima bratoma Hadom in Pozejdonom za\xc4\x8del z Olimpa boj proti Kronosu in Titanom. Nasprotniki so se utaborili na gori Otris, Tesalija pa je bila boji\xc5\xa1\xc4\x8de. Skale in cele gore so metali drug v drugega. Deset let je \xc5\xbee trajal boj med njimi. Tedaj je Gaja prisko\xc4\x8dila Zevsu na pomo\xc4\x8d in mu svetovala, naj re\xc5\xa1i Kiklope, ki jih je Kronos vrgel v Tartar. Onemogle jih je Zevs najprej okrep\xc4\x8dal z nektarjem in ambrozijo, nato pa so se mu pridru\xc5\xbeili v boju proti Kronosu in Titanom. S strelami, ki so jih Zevsu skovali Kiklopi, so zmagali olimpski bogovi.\n_START_SECTION_\nTretja generacija bogov\n_START_PARAGRAPH_\nPo zmagi nad Titani je postal Zevs nesporni gospodar sveta, bogov in ljudi. Na vrhu Olimpa je Hefajst zgradil zanj in za druge bogove krasne pala\xc4\x8de. Tu \xc5\xbeivijo ve\xc4\x8dno mladi in se veselijo ob nektarju in ambroziji, ki jim dajeta nesmrtnost. Zevs je razdelil oblast nad svetom tako, da je svojemu bratu Hadu dal podzemlje, drugemu bratu Pozejdonu morje, sam pa je obdr\xc5\xbeal prestol in oblast nad nebom. Zemlja je bila pod skupno oblastjo vseh bogov, vendar pod posebnim varstvom boginje Demetre. Po Homerju se navaja stalno \xc5\xa1tevilo dvanajstih olimpskih bogov: Zevs (\xce\x96\xce\xb5\xcf\x8d\xcf\x82), Hera] (\xe1\xbc\xad\xcf\x81\xce\xb1), Apolon (\xe1\xbc\x88\xcf\x80\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xbb\xcf\x89\xce\xbd), Artemida (\xe1\xbc\x8c\xcf\x81\xcf\x84\xce\xb5\xce\xbc\xce\xb9\xcf\x82), Ares (\xe1\xbc\x8c\xcf\x81\xce\xb7\xcf\x82), Atena (\xe1\xbc\x88\xcf\x91\xce\xb7\xce\xbd\xe1\xbe\xb6), Afrodita (\xe1\xbc\x88\xcf\x95\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb4\xce\xaf\xcf\x84\xce\xb7), Hefajst (\xe1\xbc\xad\xcf\x95\xce\xb1\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82), Hermes (\xe1\xbc\xa9\xcf\x81\xce\xbc\xe1\xbf\x86\xcf\x82), Pozejdon (\xce\xa0\xce\xbf\xcf\x83\xce\xb5\xce\xb9\xce\xb4\xe1\xbf\xb6\xce\xbd), Demetra (\xce\x94\xce\xb7\xce\xbc\xce\xae\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x81) in Hestija (\xe1\xbc\x99\xcf\x83\xcf\x84\xce\xaf\xce\xb1).\n_START_SECTION_\nBogovi, junaki, kralji, mitolo\xc5\xa1ke po\xc5\xa1asti\n_START_PARAGRAPH_\nAfrodita - Amfitrita - Apolon - Ares - Ariadna - Artemida - Asklepij - Ate - Atena - Demetra - Dioniz - Eol - Eos - Erinije - Erida - Eros - Gaja - Had - Heba - Hefajst - Helij - Hera - Hermes - Hore - Inah - Irene- Ker- Kronos - Leto - Mojre - Nemeza - Nike - Okean - Pan - Perzefona - Pozejdon - Priap - Rea - Selena - Stiks - Tanatos - Temida - Tihe - Uran - Zevs_NEWLINE_Junaki_NEWLINE_Ahil - Belerofont - Heraklej - Odisej - Tezej - Perzej - Jazon_NEWLINE_Kralji_NEWLINE_Amfitrion - Atrej - Avgij - Sizif - Tantal - Minos_NEWLINE_Mitolo\xc5\xa1ke po\xc5\xa1asti_NEWLINE_Argos - giganti - gorgone - harpije - lernejska Hidra - Himera - Karibda - Cerber (Kerber) - kentavri - kiklopi - Ladon - Lamija - Meduza - Minotaver - Scila - Sfinga - Tifon_NEWLINE_Druge osebe_NEWLINE_Amfion - Andromeda - Antej - Atropa - Kloto - Lahezis - Muza - Nimfa'