b'\n_START_ARTICLE_\nJazz\n_START_SECTION_\nNa splo\xc5\xa1no o jazzu\n_START_PARAGRAPH_\nJazz je glasba, ki je ob prelomu stoletja nastala z zdru\xc5\xbeenjem posvetne in duhovne glasbe severnoameri\xc5\xa1kih \xc4\x8drncev (gospel) s kompozicijsko manj zahtevnimi oblikami evropske klasi\xc4\x8dne glasbe 19. stoletja. Glavne zna\xc4\x8dilnosti so improvizacija (spreminjanje melodije v okviru harmonske osnove), mo\xc4\x8dno poudarjen ritem in pogosta uporaba sinkop (prenos poudarka v taktu s te\xc5\xbeke na lahko dobo). Izvajajo ga jazz orkestri - pri manj\xc5\xa1i zasedbi se imenuje combo, pri ve\xc4\x8dji pa big band. Jazz orkester po navadi sestavlja ritmi\xc4\x8dna skupina (bobni, bas kitara, klavir, kitara ali banjo), na njeno ritmi\xc4\x8dno in harmonsko osnovo pa drugi instrumenti igrajo priredbo (arrangement, ang. aran\xc5\xbema) in dodatno improvizirajo (npr. saksofoni, pozavne, trobente, klarinet, vibrafon). Iz ZDA se je kmalu raz\xc5\xa1iril po celem svetu.\n_START_SECTION_\nKratek pregled razvoja jazza\n_START_PARAGRAPH_\nTemnopolti delavci so si s petjem laj\xc5\xa1ali tlako na poljih bomba\xc5\xbeevca in postopoma so prodrli v splo\xc5\xa1no glasbeno zavest nove de\xc5\xbeele. Avtenti\xc4\x8dno \xc4\x8drnsko glasbo, ki se je konec 19. stoletja razvila v jazz so skupine belskih zabavlja\xc4\x8dev s pobarvanimi obrazi posnemale \xc5\xbee okrog leta 1830._NEWLINE_Vse pesmi, ki so jih \xc4\x8drnci peli, so bile zrcalo novega okolja, hkrati pa so vsebovale prvine afri\xc5\xa1ke ljudske glasbe. \xc4\x8cez \xc4\x8das pa so \xc4\x8drnci pri\xc5\xa1li v stik z glasbo tujih narodov, zlasti z uli\xc4\x8dnimi godbami in takta popularno kavarni\xc5\xa1ko klavirsko glasbo, imenovano ragtime. Prevzeli so nekatere in\xc5\xa1trumente in tako za\xc4\x8deli glasbo \xc5\xa1e igrati. Tako se je \xc4\x8dez \xc4\x8das iz povezave ragtimea, gospela, bluesa in in\xc5\xa1trumentov rodil jazz._NEWLINE_Za\xc4\x8detek 20. stoletja \xe2\x80\x94 elementi ragtimea, bluesa in voja\xc5\xa1kih orkestrov se po\xc4\x8dasi zdru\xc5\xbeujejo in predstavljajo \xc4\x8disto zgodnje korenine glasbenega stila, ki bo kasneje, v jasni obliki nosil izraz jazz._NEWLINE_1910\xe2\x80\x931920 \xe2\x80\x94 rojstvo jazza v New Orleansu. Kmalu se uveljavi stil dixieland, ki so ga izvajali le belci, nato sledi \xc5\xa1e \xc4\x8dika\xc5\xa1ki slog, ki so ga ravno tako izvajali belci, po vzoru predhodnih vrst jazza in druge glasbe. V delno spremenjeni instrumentalni zasedi so dobili osrednjo vlogo solisti._NEWLINE_1930 \xe2\x80\x94 vzpon swinga; izvajale so ga zasedbe big banda (najvplivnej\xc5\xa1i vodji sta bila Duke Ellington in Count Basie)._NEWLINE_1940 \xe2\x80\x94 nova vrsta jazza, bebop, ki ozna\xc4\x8duje nemiren in virtuozen slog. Sprva so ga igrali le \xc4\x8drnci (Charlie Parker, Dizzy Gillespie, Bud Powell, Max Roach ...). _NEWLINE_1950 \xe2\x80\x94 cool jazz (ang. hladni jazz) je ime za bolj umirjene skladbe, ki jih igrajo combe (manj\xc5\xa1e zasedbe). Kmalu postane najbolj priljubljen slog na zahodni obali in od tod izraz westcoast jazz._NEWLINE_1960\xe2\x80\x931970 \xe2\x80\x94 hard bop, free jazz, soul jazz in jazz rock fuzija so nove slogovne pridobitve jazza tega obdobja. Gre za zlato obdobje, z zalo\xc5\xbebo Blue Note na \xc4\x8delu._NEWLINE_1980\xe2\x80\x931990 \xe2\x80\x94 razvijeta se acid jazz in smooth jazz.\n_START_SECTION_\nKorenine jazza\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1808 je s trgovino s su\xc5\xbenji v ZDA pri\xc5\xa1lo skoraj pol milijona Afri\xc4\x8danov. Su\xc5\xbenji so v glavnem prihajali iz Zahodne Afrike in so s seboj prinesli tudi plemenske glasbene tradicije. Do leta 1843 so ob nedeljah v New Orleansu na trgu Congo prirejali velike festivale, na katerih so izvajali tudi afri\xc5\xa1ke plese in glasbo. Afri\xc5\xa1ka glasba je bila funkcionalne narave, igrali so jo ob delu in obredih, pogoste so bile delovne pesmi. Za to glasbo je bila zna\xc4\x8dilna enostavna melodija in vzorec call and response, niso pa poznali evropskega koncepta harmonije. Ritmi so odra\xc5\xbeali afri\xc5\xa1ke vzorce govore, uporaba pentatonike pa je vodila do modrih not v bluesu in jazzu._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 19. stoletja se je vse ve\xc4\x8d \xc4\x8drnskih glasbenikov u\xc4\x8dilo igranja evropskih instrumentov, \xc5\xa1e posebej violine, s katero so parodirali evropsko plesno glasbo s svojimi cakewalk plesi. Prav tako posmehljivi evropsko-ameri\xc5\xa1ki potujo\xc4\x8di glasbeniki, ki so se obla\xc4\x8dili v \xc4\x8drnce, pa so s kombinacijo sinkopiranega ritma in evropskih harmonij  popularizirali \xc4\x8drnsko glasbo. Louis Moreau Gottschalk je afroameri\xc5\xa1ko cakewalk glasbo, ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ke, karibske in druge melodije zdru\xc5\xbeil v salonsko klavirsko glasbo. Vpliv je prihajal tudi od \xc4\x8drnskih su\xc5\xbenjev, ki so harmoni\xc4\x8dno obliko hvalnic vpeljali v svojo glasbo kot duhovne pesmi. Zgodovinar Paul Oliver je pri tem potegnil vzporednice med instrumenti, glasbo in dru\xc5\xbebeno vlogo z grioti, potujo\xc4\x8dimi pesniki in glasbeniki v zahodnoafri\xc5\xa1kih savanah.\n_START_SECTION_\nGlasba New Orleansa\n_START_PARAGRAPH_\nGlasba New Orleansa je imela pomemben vpliv na razvoj zgodnjega jazza. V tistem \xc4\x8dasu je veliko jazzovskih glasbenikov igralo po gostilnah in bordelih v rde\xc4\x8di \xc4\x8detrti \xc2\xbbStoryville\xc2\xab\xc2\xa0v okolici ulice Basin Street. Godbe pa so igrale predvsem na razko\xc5\xa1nih pogrebih, ki jih je organizirala afroameri\xc5\xa1ka skupnost. Instrumenti, ki so jih uporabljali v teh godbah so postali zna\xc4\x8dilni za jazz: bobni, pihala in trobila ugla\xc5\xa1ena v 12-tonski evropski lestvici. Majhne skupine afroameri\xc5\xa1kih samoukov, ki so v glavnem izhajale iz neworleanske tradicije pogrebnih procesij, so potovale po afroameri\xc5\xa1kih skupnostih po jugovzhodu ZDA in tako ustvarile nove poslu\xc5\xa1alce jazza. Po letu 1914 so afrokreolski in afroameri\xc5\xa1ki glasbeniki, ki so igrali na vaudevillih ponesli jazz med zahodno- in severnoameri\xc5\xa1ka mesta._NEWLINE_V Storyvillu je svojo kariero za\xc4\x8del afrokreolski pianist Jelly Roll Morton. Od leta 1904 je igral na vaudevillih po ju\xc5\xbenih mestih, pa tudi v Chicagu in New Yorku. Njegova skladba \xc2\xbbJelly Roll Blues\xc2\xab\xc2\xa0iz leta 1905 je leta 1915 postala prvi tiskan jazzovski aran\xc5\xbema, kar je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d glasbenikov privedlo do seznanitve z glasbo New Orleansa. Na severovzhodu ZDA se je razvila hitrej\xc5\xa1a oblika ragtima. Med skupinami, ki so igrale tako glasb je bil tudi simfoni\xc4\x8dni orkester Clef Club pod taktirko Jamesa Reesa Europea, njegov \xc2\xbbSociety Orchestra\xc2\xab\xc2\xa0pa je leta 1913 postala prva \xc4\x8drnska skupina, ki je posnela jazz glasbo. Baltimor\xc5\xa1ki rag slog Eubieja Blakea je vplival na razvoj \xc2\xbbstride\xc2\xab\xc2\xa0klavirskega igranja James P. Johnsona, pri katerem se z levo roko igra ritem in bas linija, z desno pa melodija. _NEWLINE_\xc2\xbbLivery Stable Blues\xc2\xab, ki ga je posnel The Original Dixieland Jass Band leta 1917 spada med zgodnje posnetke jazz glasbe. Tega leta so podobne posnetke z besedo \xc2\xbbjazz\xc2\xab\xc2\xa0v naslovu objavile \xc5\xa1e mnoge druge skupine, \xc4\x8deprav tovrstne glasbe po navadi ne \xc5\xa1tejemo med jazz. Februarja 1918 med prvo svetovno vojno je \xc2\xbbHellfighters\xc2\xab, skupina Jamesa Reesa Europea, ragtime ponesla po Evropi.\n_START_SECTION_\nJazz na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nZa za\xc4\x8detnika slovenskega jazza velja skladatelj in dirigent Bojan Adami\xc4\x8d, ki je v tridesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja ustanovil jazz ansambel. Zelo pomemben je tudi Miljutin Negode, ki je leta 1922 ustanovil prvi slovenski jazz orkester imenovan Original jazz Negode. Naslednje leto je v Ljubljano prinesel tudi prvi saksofon, ki ga je igral Janko Gregorc. Ta ansambel je predvsem izvajal plesno jazz glasbo, brez zna\xc4\x8dilnega improviziranja. Leta 1925 je Ernest \xc5\xa0vara sestavil ansambel Odeon. Orkester Broadway, ki je tudi nastal v tem \xc4\x8dasu, pa je po drugi svetovni vojni sestavljal jedro Plesnega orkestra RTV Ljubljane. V tem \xc4\x8dasu je nastalo ve\xc4\x8d ansamblov, toda dale\xc4\x8d naj bolj popularni pa so bili Veseli bera\xc4\x8di, ki jih je pred za\xc4\x8detkom druge svetovne vojne, leta 1939, ustanovil Oto Jugovec. Zelo znan \xc5\xa1e danes pa je New Swing Quartet._NEWLINE_V drugi polovici 20. stoletja pa je nastalo veliko jazzovskih ansamblov in orkestrov z znanimi glasbeniki kot so Urban Koder, Borut Lesjak, Petar Ugrin, Jo\xc5\xbee Priv\xc5\xa1ek ..._NEWLINE_Leta 1960 pa je bil prvi jugoslovanski jazz festival na Bledu. Leta 1967 se je zaradi mednarodnega povpra\xc5\xa1evanja preselil v Ljubljano in preimenoval v Mednarodni festival jazza. _NEWLINE_Od leta 1961 je Ljubljanski plesni orkester RTV Slovenija vodil J. Priv\xc5\xa1ek, ki je kot dirigent, skladatelj in aran\xc5\xbeer popeljal orkester v sam vrh jazzovskih ansamblov v Evropi. V sedemdesetih letih se je uveljavil rock in jazz ni bil ve\xc4\x8d zanimiv. Samo \xc5\xa1e skupina Mladi levi je gojila jazz. V osemdesetih letih so spodbujali nastanke novih skupin, ki bi se usmerjale tudi v jazz...'