b'\n_START_ARTICLE_\nWillard Van Orman Quine\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nQuine je bil rojen 25 junija 1908 v Akronu, Ohio, ZDA. Njegov o\xc4\x8de Cloyd Robert Quine je bil in\xc5\xbeenir in industrijski podjetnik, njegova mama Harriet Van Orman pa je z univerzitetno izobrazbo u\xc4\x8dila na lokalni \xc5\xa1oli. Imel je tudi starej\xc5\xa1ega brata Robert Cloyd Quinea. \xc5\xbde zgodaj se je navdu\xc5\xa1il za filozofijo. Od leta 1926\xe2\x80\x931930 se je izobra\xc5\xbeeval na kolid\xc5\xbeu Oberlin v Ohiu in diplomiral iz matematike. Dobil je \xc5\xa1tipendijo na Harvardski univerzi, s \xc4\x8dimer je pri\xc4\x8del s 70 letnim sodelovanjem s to univerzo. Po dveh letih je zagovarjal doktorat iz filozofije in postal Harvard Junior Fellow, zaradi \xc4\x8desar je odlo\xc5\xbeil u\xc4\x8denje za nadaljnja \xc5\xa1tiri leta. Leta 1932 se je prvi\xc4\x8d poro\xc4\x8dil z Naomi Clayton. S \xc5\xa1tipenjdijo za podiplomski \xc5\xa1tudij je od 1932 do 1933 potoval po Evropi, kjer je spoznal Alfreda Tarskega, Kurta G\xc3\xb6dela in druge \xc4\x8dlane Dunajskega kroga (Vienna Circle) ter logi\xc4\x8dnega positivista A.J. Ayerja. V tridesetih letih devetnajstega stoletja je svoje ideje razvil v mnogih \xc4\x8dlankih. V ve\xc4\x8dini so bili na temo teorije mno\xc5\xbeice in logike, tako kot tudi njegova prva knjiga A System Of Logistics leta 1933. Leta 1936 je postal asistent filozofije na Harvardu in nato leta 1941 izredni profesor. Med drugo svetovno vojno je Quine predaval logiko v Braziliji, na Portugalskem, poleg tega pa slu\xc5\xbeil pomorski vojski ZDA, kjer je imel voja\xc5\xa1ko obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno vlogo. Pomaga je de\xc5\xa1ifrirati sporo\xc4\x8dila nem\xc5\xa1kih podmornic in si prislu\xc5\xbeil naziv poro\xc4\x8dnika. Po koncu vojne se je leta 1947 lo\xc4\x8dil s prvo \xc5\xbeeno, s katero je imel dve h\xc4\x8deri, leto pozneje pa se je ponovno poro\xc4\x8dil in sicer z Marjorie Boynton, s katero je imel \xc5\xa1e dva otroka. Istega leta je bil povi\xc5\xa1an v rednega profesorja na Harvardu. Sloves si je prislu\xc5\xbeil leta 1951 z delom Dve dogmi empirizma (Two Dogmas of Empiricism) (1951). Z izdajanjem in pregledovanjem del, med katerimi je tudi znano delo Beseda in predmet (Word and Object) (1960), je nadaljeval do svoje smrti. V akademskih letih od 1964 do 1965 je bil \xc4\x8dlan fakultete v Centru za napredne \xc5\xa1tudije na Wesleyanski univerzi. Leta 1980 je prejel \xc4\x8dastni doktorat \xc5\xa0vedske dru\xc5\xbeboslovne fakultete Uppsala University. Po upokojitvi leta 1978 je kot zaslu\xc5\xbeni profesor izdal in pregledal \xc5\xa1e precej knjig. Umrl je 25. Decembra v Bostonu, Massachusetts, star 92 let.\n_START_SECTION_\nBeseda in predmet\n_START_PARAGRAPH_\nDelo Beseda in predmet je iz\xc5\xa1lo leta 1960. V njem Quine razpravlja o pomenu in lingvisti\xc4\x8dnih mehanizmih objektivne reference, hkrati pa s tem razmi\xc5\xa1lja o nedolo\xc4\x8dnosti prevajanja. V ospredje postavi anomalije in konflikte povezane z na\xc5\xa1im jezikovnim referen\xc4\x8dnim aparatom, poleg tega pa pojasni semanti\xc4\x8dne probleme in zbere razloge za pritrditev ali zavrnitev vsake od raznolikih kategorij predpostavljenih predmetov.\n_START_SECTION_\nPotrditveni holizem in ontolo\xc5\xa1ka relativnost\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna teza, ki podpira nedolo\xc4\x8dnost prevajanja in ostale raz\xc5\xa1iritve Quineovih del, so ontolo\xc5\xa1ka relativnost in sorodna doktrina potrditveni holizem. Predpostavka potrditvenega holizma je, da so vse teorije in vse predpostavke, ki izhajajo iz njih, dolo\xc4\x8dene z empiri\xc4\x8dnimi podatki. Kljub temu da so nekatere teorije nedokazljive ali se ne skladajo s podatki, prav tako obstaja veliko enako dokazljivih alternativ. Menil je, da je za katerokoli zbirko empiri\xc4\x8dne evidence vedno veliko teorij, ki jo podpirajo. Znanstvene misli naj bi sestavljale koherentno mre\xc5\xbeo, v kateri bi bil lahko katerikoli del spremenjen v lu\xc4\x8di empiri\xc4\x8dne evidence in v kateri nobena empiri\xc4\x8dna evidenca ne bi mogla prisiliti popravljanje danega dela. Quinova dela s tega podro\xc4\x8dja so pripeljala do \xc5\xa1irokega sprejetja instrumentalizma in filozofije znanosti.\n_START_SECTION_\nAnaliti\xc4\x8dno-sinteti\xc4\x8dna distinkcija\n_START_PARAGRAPH_\nQuine je znan po zavrnitvi analiti\xc4\x8dno-sinteti\xc4\x8dne distinkcije. Tehni\xc4\x8dno gledano je to razlikovanje med resni\xc4\x8dnostjo stavka glede na pomen terminov (na primer\xc2\xa0\xc2\xbbSamski mo\xc5\xa1ki je neporo\xc4\x8den.\xc2\xab) in resni\xc4\x8dnostjo glede na svet kot je (na primer "Ta samski mo\xc5\xa1ki ima oble\xc4\x8den siv telovnik.") . \xc4\x8ceprav je teza sporna, je bila analiti\xc4\x8dnost popularna razlaga, predvsem med empiristi. V nekaterih kontekstih so bili izrazi \xe2\x80\x9canalytic truth\xe2\x80\x9d ("analiti\xc4\x8dna resnica"), \xe2\x80\x9cnecessary truth,\xe2\x80\x9d("nujna resnica") in "a priori truth\xe2\x80\x9d ("privzeta resnica") uporabljeni zamenljivo, analiti\xc4\x8dno-sinteti\xc4\x8dna distinkcija pa je bila uporabljena kot ekvivalent distinkcije med nujno in kontingentno resnico in med\xc2\xa0\xc2\xbba priori truth\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbnujno resnico\xc2\xab) in "empiri\xc4\x8dno resnico". Empiri\xc4\x8dna resnica je lahko znana le z empiri\xc4\x8dno verifikacijo. Quine se je ukvarjal z analiti\xc4\x8dno-sinteti\xc4\x8dno distinkcijo ve\xc4\x8d let, prvi\xc4\x8d pa je javno objavil svoja rami\xc5\xa1ljanja o tem leta 1950 v The Two Dogmas of Empiricism na sre\xc4\x8danju American Philosophical Association.\n_START_SECTION_\nOpombe:\n_START_PARAGRAPH_\n[1] "Quine\'s Philosophy of Science". Internet Encyclopedia of Philosophy. Iep.utm.edu. 27 July 2009. Accessed 8 March 2010.'