b'\n_START_ARTICLE_\nNarte Velikonja\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKot fant je sprva razmi\xc5\xa1ljal o duhovni\xc5\xa1tvu, a se je kasneje odlo\xc4\x8dil za pravo. \xc5\xa0tudiral je na Dunaju, bil nekaj \xc4\x8dasa v vojski in 1918 diplomiral. Poro\xc4\x8dil se je z ne\xc4\x8dakinjo tedanjega ljubljanskega \xc5\xa1kofa Jegli\xc4\x8da. Imela sta 13 otrok. Opravljal je razli\xc4\x8dna dela v pokrajinski in banovinski upravi v Ljubljani. Med drugo svetovno vojno je delal pri Zimski pomo\xc4\x8di; bil je tudi glavni pobudnik in eden od urednikov Zbornika Zimske pomo\xc4\x8di. Ostro je nastopal proti komunisti\xc4\x8dnemu nasilju med vojno. Maja 1945 je bil kot okupatorjev kolaborant, o\xc5\xbeji sodelavec Leopolda Rupnika in vodja propagande proti NOV (prim. bro\xc5\xa1uro Malikovanje zlo\xc4\x8dina, 1944) aretiran, pred izrednim voja\xc5\xa1kim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Ljubljani 23. jun. 1945 obsojen na smrt in dva dni pozneje ustreljen. Njegovo knji\xc5\xbeevno delo je bilo v javnosti prepovedano, prav tako se ne ve, kje je pokopan. Po vojni sta dve njegovi knjigi iz\xc5\xa1li v Buenos Airesu, po 1991 pa so ga ponatisnili tudi v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNarte Velikonja se je za\xc4\x8del pojavljati v knji\xc5\xbeevnosti kot pesnik, pozneje pa se je razvil v pripovednika modernega realizma. Snov je zajemal predvsem iz rodnega okolja na obrobju Trnovskega gozda. Z jasnimi potezami je slikal kmeta, bajtarja in delavca v boju za pre\xc5\xbeivetje te\xc5\xbeavnih gospodarskih in politi\xc4\x8dnih razmer, zajemal prvinskost kme\xc4\x8dkega \xc5\xbeivljenja in se osredoto\xc4\x8dal na psiholo\xc5\xa1ko do\xc5\xbeivljanje posameznika. Razmere pod Italijansko oblastjo je opisal v povesti V Smrlinju (Mladika, 1921). Zgodnje novele je objavil v zbirkah Sirote in Otroci. Naklonjenost bralcev si je pridobil zlasti s povestjo Vi\xc5\xa1arska polena; iz\xc5\xa1la je v zbirki Mohorjeve dru\xc5\xbebe Slovenske ve\xc4\x8dernice, vendar je mo\xc4\x8dno presegala tradicionalne okvire te zvrsti. Med njegova najpomembnej\xc5\xa1a besedila sodi povest Besede; v njej se je mo\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeal ruralizmu na Slovenskem. V knjigi Na\xc5\xa1 pes je zbral vesele zgodbe iz svojega otro\xc5\xa1tva. V zadnjem obdobju je pisal, deloma po lastnih izku\xc5\xa1njah, tudi novele o bolnih. Humoristi\xc4\x8dne zgodbice je zbral v knjigah Pod drobnogledom in Zbiralna le\xc4\x8da. Za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je napisal nekaj ljudskih dram (Su\xc5\xbeenj, DiS, 1916; Tabor, Mladika, 1940).'