b'\n_START_ARTICLE_\nHrad\xc4\x8dani\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nHrad\xc4\x8dani so nastali v obdobju, ko sta \xc5\xbee bila Staro mesto (1232\xe2\x80\x931234) in Mal\xc3\xa1 Strana (1257). V primerjavi z Malo Strano se je naselje na vrhu Hrad\xc4\x8danov razvilo brez posebnega reda. V 14. stoletju (okrog 1320) so Hrad\xc4\x8dani z gradom vikonta Hynka Berke iz Dube postali tretje pra\xc5\xa1ko mesto. \xc4\x8cetrti in zadnji \xc4\x8dlen Novega mesta je leta 1348 ustanovil Karel IV. Mesto Hrad\xc4\x8dani je bilo najmanj pomembno in najbolj odvisno od gradu. Sprva je naselje zasedalo le prostor okrog Hrad\xc4\x8danskega trga (Hrad\xc4\x8dansk\xc3\xa9 n\xc3\xa1m\xc4\x9bst\xc3\xad). Pod Karlom VI. se je mesto raz\xc5\xa1irilo in se zdru\xc5\xbeilo z Malo Strano._NEWLINE_Po po\xc5\xbearu leta 1541 je mesto do\xc5\xbeivelo preporod, zgradili so pala\xc4\x8de za duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino in plemstvo. Pomembne \xc4\x8de\xc5\xa1ke plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine, kot so Salm, Schwarzenberg, \xc4\x8cernin in Lobkovi\xc4\x8d, so tukaj zgradile \xc4\x8dudovite pala\xc4\x8de. Ureditev trga je ostala v glavnem nespremenjena._NEWLINE_Poho\xc5\x99elec je predmestje Hrad\xc4\x8danov. Leta 1375 ga je ustanovil vikont Ale\xc5\xa1 iz Malkovic. Ime je predmestje dobilo zaradi \xc5\xa1tevilnih po\xc5\xbearov, predvsem pa treh ve\xc4\x8djih po\xc5\xbearov leta 1420, 1541 in 1742. Dana\xc5\xa1njo podobo v glavnem dolo\xc4\x8da baro\xc4\x8dni slog._NEWLINE_Leta 1598 je cesar Rudolf II. Hrad\xc4\x8dane povzdignil v kraljevsko mesto. Nato je bila zgrajena Hrad\xc4\x8dansk\xc3\xa1 dvorana. Pod Jo\xc5\xbeefom II. (1784) so postali del enotne kraljeve prestolnice Prage._NEWLINE_Leta 1991 je v okro\xc5\xbeju \xc5\xbeivelo 2797 prebivalcev. Ob popisu leta 2001 je bilo 212 hi\xc5\xa1, v katerih je \xc5\xbeivelo 2313 ljudi.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nLoretski trg (Loret\xc3\xa1nsk\xc3\xa9 n\xc3\xa1m\xc4\x9bst\xc3\xad) je bil zgrajen med letoma 1703 in 1726. Plemi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina \xc4\x8cernin je tukaj kupila hi\xc5\xa1e, jih poru\xc5\xa1ila in trg na novo uredila. Nekoliko dvignjeno stoji mogo\xc4\x8dna \xc4\x8cerninova pala\xc4\x8da, ki je zdaj sede\xc5\xbe \xc4\x8de\xc5\xa1kega zunanjega ministrstva, ima 150 m dolgo sprednjo fasado. Nasproti stoji pra\xc5\xa1ka Loreta. Na koncu trga je kapucinski samostan._NEWLINE_Okoli pra\xc5\xa1kega gradu so tudi \xc5\xa1tevilni zanimivi vrtovi.\n_START_SECTION_\nLoreta v Pragi\n_START_PARAGRAPH_\nKraj romanja je kapela Loreta, ki je med najbolj obiskanimi v katoli\xc5\xa1kem svetu._NEWLINE_Po zmagi Habsbur\xc5\xbeanov v bitki na Beli gori leta 1621 se je za\xc4\x8dela obse\xc5\xbena rekatolizacija in romarske kraje so ustanavljali po vsej \xc4\x8ce\xc5\xa1ki. Zdelo se je ustrezno sredstvo za ponovno zanimanje \xc4\x8de\xc5\xa1kega prebivalstva za katoli\xc5\xa1ko vero._NEWLINE_V Pragi je hi\xc5\xa1a brez oken, ki je replika Santa Case v Loretu, italijanski skupnosti v pokrajini Ancona. Po legendi jo je sem prenesel angel iz Palestine v 13. stoletju. Pravijo, da se je v njej nadangel Gabrijel prikazal Devici Mariji in ji napovedal prihajajo\xc4\x8de rojstvo Odre\xc5\xa1enika. Precej majhna Santa Casa stoji na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du stavbnega kompleksa cerkve z veliko ladjo, zvonikom in stranskimi ladjami. Santa Caso je leta 1626 ustanovila begina Katarina Lobkovi\xc4\x8d, leta 1631 pa jo je zgradil italijanski stavbenik Giovanni Batista Orsi. V 18. stoletju je imela dva vodnjaka, ki ju je naredil pra\xc5\xa1ki kipar J. M. Br\xc3\xbcderle._NEWLINE_Pra\xc5\xa1ko Loreto (Pra\xc5\xbesk\xc3\xa1 Loreta) so gradili od leta 1626 do 1750. Leta 1721 sta baro\xc4\x8dno fasado uredila Christoph in Kilian Ignac Dientzenhofer. Orgle v cerkvi so delo Leopolda Spiegla. Avtor kiparskega okrasja je H. Kohl. Zvonovi so bili narejeni leta 1694 v Amsterdamu. 30 zvonov je v zgodnjebaro\xc4\x8dnem stolpu. Urar zapletenega mehanizma, ki vsako uro odigra Marijino pesem "Zdrava tiso\xc4\x8dkrat, oh, Marija", je Pra\xc5\xbean Peter Neumann._NEWLINE_Zakladnica z dragulji, slikami velike zgodovinske in umetni\xc5\xa1ke vrednosti, predvsem \xc5\xa1tevilne mon\xc5\xa1trance so dragocen del Lorete. Svetovno znano je Pra\xc5\xa1ko sonce, mon\xc5\xa1tranca, izdelana na Dunaju leta 1699 iz pozla\xc4\x8denega srebra, okra\xc5\xa1ena s 6222 diamanti. Velika je 89,5 x 70 cm in tehta 12 kg.'