b"\n_START_ARTICLE_\nKamni\xc5\xa1ka Bistrica (reka)\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nKamni\xc5\xa1ka Bistrica te\xc4\x8de po dveh povsem razli\xc4\x8dnih pokrajinah: v zgornjem toku je prava gorska reka in te\xc4\x8de po ve\xc4\x8dinoma gozdnati, redko poseljeni gorski dolini Kamni\xc5\xa1ka Bistrica, v srednjem in spodnjem toku pa po lastnih prodnih naplavinah v dnu Ljubljanske kotline skozi gosto naseljeno in urbanizirano obmo\xc4\x8dje._NEWLINE_Za za\xc4\x8detek reke velja slikovit kra\xc5\xa1ki izvir v obliki manj\xc5\xa1ega jezerca v bli\xc5\xbeini Doma v Kamni\xc5\xa1ki Bistrici, vendar reka dobiva vodo \xc5\xa1e iz ve\xc4\x8d drugih izvirov. Drugi stalni izvir je Mali izvirek nekoliko ni\xc5\xbee od glavnega izvira pod cesto, drugi izviri so bolj ali manj ob\xc4\x8dasni in ve\xc4\x8dkrat presahnejo (mdr. izvir pod Mokrico ali Studenci, Prosek, Izvir pod hlevom). Ob taljenju snega spomladi in ob mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih padavinah o\xc5\xbeivijo tudi povirne grape v zatrepu doline (mdr. \xc4\x8cma\xc5\xbeevka, Hudi graben, Kotli\xc5\xa1ki graben). Njihove vode zbira ob\xc4\x8dasni potok Krvavec iz najzgornej\xc5\xa1ega dela doline (Konec), ki se mu tik pred izlivom v Kamni\xc5\xa1ko Bistrico z leve pridru\xc5\xbei ob\xc4\x8dasni Sedel\xc5\xa1\xc4\x8dek izpod Kamni\xc5\xa1kega sedla in iz Repovega kota. V poletnem \xc4\x8dasu imata oba malo vode, ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de bela apnen\xc4\x8dasta prodi\xc5\xa1\xc4\x8da in skale v strugah pa opozarjajo na njuno hudourni\xc5\xa1ko naravo._NEWLINE_Od izvira navzdol te\xc4\x8de reka s precej\xc5\xa1njim strmcem skozi gozd, slab kilometer ni\xc5\xbee pa se naenkrat zaje v okoli 100 m \xc5\xa1iroko dno ledeni\xc5\xa1ko preoblikovane doline, v katero je izjedla do 30 m globoka korita Malega in Velikega Predaslja z navpi\xc4\x8dnimi apnen\xc4\x8dastimi stenami nad hitro teko\xc4\x8do reko. Pod koriti se ji z leve pridru\xc5\xbei Kamni\xc5\xa1ka Bela, nato te\xc4\x8de po gozdnatem dolinskem dnu mimo Kopi\xc5\xa1\xc4\x8d in spodnje postaje gondolske \xc5\xbei\xc4\x8dnice na Veliko planino do soto\xc4\x8dja z desnim pritokom Koro\xc5\xa1ico. Od tu naprej se dolina ponovno zo\xc5\xbei, strma gozdnata pobo\xc4\x8dja se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo naravnost v reko. Ta del doline je reka vrezala v triasne apnence in dolomite ter rde\xc4\x8dkast kremenov keratofir. Malo nad Stahovico se reka ponovno zaje v svetlo sive apnence, v katerih je na zahodnem pobo\xc4\x8dju nad reko velik kamnolom podjetja Calcit iz Kamnika. V Stahovici se ji najprej pridru\xc5\xbeita pritoka \xc4\x8crna z leve in Bistri\xc4\x8dica z desne, le malo naprej pa reka zapusti Kamni\xc5\xa1ko-Savinjske Alpe in vstopi v Ljubljansko kotlino. Dolina se postopoma raz\xc5\xa1iri, od Zgornjih Stranj navzdol pa jo na levi strani med Godi\xc4\x8dem in Mekinjami spremlja \xc5\xa1iroka prodna terasa._NEWLINE_V Kamniku sprejme Kamni\xc5\xa1ka Bistrica levi pritok Nevljico iz Tuhinjske doline, se dotakne strmega pobo\xc4\x8dja kamni\xc5\xa1kega Starega gradu in nadaljuje pot mimo mesta proti jugu. Od izstopa iz gorske doline navzdol je v zadnji ledeni dobi nasula obse\xc5\xbeen prodni vr\xc5\xa1aj, ki sega dobrih 10\xc2\xa0km dale\xc4\x8d vse do izpod Dom\xc5\xbeal, vanj pa je po koncu ledene dobe uspela vrezati le razmeroma plitvo strugo, ki ob velikih pretokih ne zado\xc5\xa1\xc4\x8da za odtekanje vse vode. Med Kamnikom in Dom\xc5\xbealami jo na obeh straneh spremlja skoraj neprekinjen niz naselij, zra\xc5\xa1\xc4\x8denih v eno najve\xc4\x8djih urbaniziranih obmo\xc4\x8dij v Sloveniji. Starej\xc5\xa1i deli vasi (\xc5\xa0marca, No\xc5\xbeice, Homec, Preserje pri Radomljah, Spodnje Jar\xc5\xa1e na desnem bregu ter Radomlje, Koli\xc4\x8devo in Vir na levi strani) so nekoliko odmaknjeni od reke, novej\xc5\xa1a poselitev pa se je raz\xc5\xa1irila tudi na poplavno ravnico Kamni\xc5\xa1ke Bistrice. V tem ravninskem delu se od nje odcepita dve umetni strugi, imenovani mlin\xc5\xa1\xc4\x8dici, in sicer Radomeljska mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica na levem bregu ter Hom\xc5\xa1ka mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica (Mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica (Kamni\xc5\xa1ka Bistrica)) na desnem bregu. Obe so v preteklosti zgradili doma\xc4\x8dini za dovajanje vode na mline in druge naprave, ki jih niso mogli postaviti ob strugo Kamni\xc5\xa1ke Bistrice zaradi njenega hudourni\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja._NEWLINE_Pri Dom\xc5\xbealah se v reko steka levi pritok Ra\xc4\x8da in ob njunem soto\xc4\x8dju se Kamni\xc5\xa1ka Bistrica za kratek hip povsem pribli\xc5\xbea vzhodnemu obrobju Ljubljanske kotline, nato pa nadaljuje pot proti jugu v rahlo vijugastem toku. Na obeh straneh jo spremlja \xc5\xa1iroka poplavna ravnica, na kateri sta mdr. dom\xc5\xbealska \xc4\x8distilna naprava in velika pra\xc5\xa1i\xc4\x8dja farma v Ihanu, naselja pa so zaradi poplav nekoliko vstran od reke na neznatno vi\xc5\xa1jem svetu, ve\xc4\x8dinoma izven dosega rednih poplav. Blizu Beri\xc4\x8devega se ji z desne pridru\xc5\xbei \xc5\xa1e zadnji ve\xc4\x8dji pritok P\xc5\xa1ata, tik za tem pa vstopi na savsko naplavno ravnico in se malo naprej izlije v Savo.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nKamni\xc5\xa1ka Bistrica je ena od \xc5\xa1tevilnih 'bistric' in je ime dobila po mestu Kamnik. Vodno ime Bistrica je slovanskega izvora in izhaja iz ob\xc4\x8dne besede bystrica v pomenu 'hitro teko\xc4\x8da voda', ta pa iz pridevnika bystr\xd1\x8a (hitro teko\xc4\x8d, dero\xc4\x8d). V starej\xc5\xa1ih zgodovinskih virih se ime reke pojavlja kot Veustritz (1373), Feustrizt (1398), Frustritz (1428), Fewstrits (14445), Feystritz (1496), Feystriz (1499). V nem\xc5\xa1kih virih se reka imenuje Steiner Feistritz.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKamni\xc5\xa1ka Bistrica ima alpski sne\xc5\xbeno-de\xc5\xbeni re\xc5\xbeim s prvim vi\xc5\xa1kom v pozni pomladi in za\xc4\x8detku poletja (junij, maj) in drugim vi\xc5\xa1kom jeseni (november, oktober); prvi je posledica spomladanskega taljenja snega in padavin, jesenskega pa ustvarijo obilnej\xc5\xa1e padavine in manj\xc5\xa1e izhlapevanje zaradi ni\xc5\xbejih temperatur. Alpski zna\xc4\x8daj ka\xc5\xbee tudi zimski ni\xc5\xbeek (februar, januar), ki je posledica sne\xc5\xbene retinence in je izrazitej\xc5\xa1i od poletnega. V su\xc5\xa1nih letih ima reka ob\xc4\x8dasno zelo malo vode in lahko celo presahne, kar se je npr. zgodilo jeseni 2008, vendar je to zakrivil \xc4\x8dlovek, saj so lastniki malih hidroelektrarn in drugih naprav odvajali preve\xc4\x8d vode v mlin\xc5\xa1\xc4\x8dici, tako da je pri\xc5\xa1lo celo do pogina rib v glavni strugi . Zlasti med dolgotrajnej\xc5\xa1imi su\xc5\xa1nimi obdobji k majhnemu pretoku v strugi prispeva tudi pronicanje re\xc4\x8dne vode v podtalnico Ljubljanske kotline, ki jo \xc4\x8drpajo za potrebe oskrbe s pitno vodo._NEWLINE_\xc5\xa0e huj\xc5\xa1e probleme povzro\xc4\x8da Kamni\xc5\xa1ka Bistrica z visokimi vodami, saj je izrazito hudourni\xc5\xa1ka reka. V obdobju 1971\xe2\x80\x932000 je bila razlika med najmanj\xc5\xa1im in najve\xc4\x8djim zabele\xc5\xbeenim pretokom v Kamniku kar 324-kratna, poznana je tudi po zelo hitrem nara\xc5\xa1\xc4\x8danju ob mo\xc4\x8dnih padavinah in silovitem toku, ki ob\xc4\x8dasno povzro\xc4\x8da veliko razdejanje. Dobr\xc5\xa1en del njenega pore\xc4\x8dja je namre\xc4\x8d zelo strm visokogorski svet, v katerem velik del padavin, zlasti ob mo\xc4\x8dnih nalivih, hitro povr\xc5\xa1insko prite\xc4\x8de do vodotokov in ti zelo hitro narastejo. To pomeni, da ima reka zelo velik specifi\xc4\x8dni odtok (37,0\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2) in tudi visok odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik, podobnega kot ostale na\xc5\xa1e gorske reke (81,2\xc2\xa0%)._NEWLINE_V zgornjem toku, do Kamnika, je ob reki le tu in tam nekaj ravnega sveta, vendar pa reka ob visokih pretokih te\xc4\x8de zelo hitro, spodjeda bregove, prena\xc5\xa1a velike koli\xc4\x8dine proda in drugega plavja ter pogosto po\xc5\xa1koduje ceste ali mostove. \xc5\xa0e huj\xc5\xa1i problem so njeni hudourni\xc5\xa1ki pritoki, ki se lahko ob mo\xc4\x8dnih padavinah spremenijo v drobirske tokove ter z nasipanjem in erodiranjem ogro\xc5\xbeajo naselja in ceste, kar se je zelo o\xc4\x8ditno pokazalo ob ujmi 1. novembra 1990, ko sta najve\xc4\x8d \xc5\xa1kode povzro\xc4\x8dila prav pritoka Bistri\xc4\x8dica in Konjski potok. Sanacija teh vodotokov po poplavah 1990 je bila ve\xc4\x8dinoma usmerjena v upo\xc4\x8dasnjevanje prena\xc5\xa1anja prodnih naplavin, predvsem z gradnjo zaplavnih pregrad in utrjevanjem bre\xc5\xbein na kriti\xc4\x8dnih mestih, vendar toka tega materiala ni mo\xc5\xbeno zaustaviti, ker je del globalnih procesov preoblikovanja povr\xc5\xa1ja._NEWLINE_Pod Kamnikom se je reka po koncu zadnje ledene dobe le nekoliko zarezala v lastne prodne naplavine, tako da je njena struga zaradi mo\xc4\x8dnega nana\xc5\xa1anja proda razmeroma plitva in ob visokih pretokih, ko je ta proces najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, voda hitro prestopi bregove. V preteklosti je bila Kamni\xc5\xa1ka Bistrica tudi v tem delu zna\xc4\x8dilna hudourni\xc5\xa1ka reka in je spodjedala bregove ter prestavljala strugo sem in tja po poplavni ravnici. \xc5\xbde pred prvo svetovno vojno so za\xc4\x8deli z njenim urejanjem, tako da je danes skoraj na celotnem odseku mo\xc4\x8dno preoblikovana. Takoreko\xc4\x8d zadnji naravni odsek s pramenastim tokom in prodi\xc5\xa1\xc4\x8di je ohranjen pod Hom\xc5\xa1kim hribom, ki pa ga je treba umetno vzdr\xc5\xbeevati. V 70. letih 20. st. so ob reki zgradili \xc5\xa1e protipoplavne nasipe, in sicer od No\xc5\xbeic do Radomelj, od Jar\xc5\xa1 do Dom\xc5\xbeal in od Bi\xc5\xa1\xc4\x8d do izliva v Savo. To je omogo\xc4\x8dilo hitro \xc5\xa1irjenje naselij na poplavno ravnico in v nekaj desetletjih je nastal skoraj povsem sklenjen pozidan pas od Kamnika do Dom\xc5\xbeal, ki pa kljub vodnogospodarskim ureditvam na reki ni povsem varen pred poplavami. To z na\xc4\x8drtovalskega vidika ni bila najustreznej\xc5\xa1a odlo\xc4\x8ditev, saj so bile dobro poznane hude posledice preteklih poplav ob tej hudourni\xc5\xa1ki reki (mdr. 1933)._NEWLINE_Podobno se je izkazalo tudi ob poplavah leta 1981, ko je reka na ve\xc4\x8d mestih po\xc5\xa1kodovala nasipe in poplavila okoli\xc5\xa1ka zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, pravo katastrofo pa je povzro\xc4\x8dila ob poplavah 1. novembra 1990, saj je poplavljala vse od Stahovice do izliva v Savo. V Kamniku je voda zalila ve\xc4\x8d industrijskih obratov (mdr. Kemijsko industrijo Kamnik, Svit in Alprem) ter \xc5\xa1tevilne ceste in stanovanjske hi\xc5\xa1e, \xc5\xa1e bolj pa se je razlila pod izlivom Ra\xc4\x8de v Dom\xc5\xbealah, kjer je spodjedla nasip in poplavila nove stanovanjske hi\xc5\xa1e v Zabor\xc5\xa1tu in Prelogu. Dolvodno od Ihana se je razlila po skoraj celotni poplavni ravnici, poplavila dele pra\xc5\xa1i\xc4\x8dje farme, valilnico podjetja Jata in \xc4\x8distilno napravo ter ve\xc4\x8d stanovanjskih hi\xc5\xa1. Obseg poplavljenih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d ob Kamni\xc5\xa1ki Bistrici je bil ocenjen na 1100\xc2\xa0ha, skupaj je bilo v takratni dom\xc5\xbealski ob\xc4\x8dini poplavljenih 216 stanovanjskih hi\xc5\xa1 in v kamni\xc5\xa1ki 34, ogromna \xc5\xa1koda je bila tudi na infrastrukturi in kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih._NEWLINE_Da je Kamni\xc5\xa1ka Bistrica s pritoki nevarna, se je v manj\xc5\xa1em obsegu spet pokazalo nekaj let kasneje, ko je poplava med 4. in 6. novembrom 1998 ponovno povzro\xc4\x8dila veliko \xc5\xa1kode, tokrat najve\xc4\x8d ob pritokih Nevljici, Ra\xc4\x8di in Rov\xc5\xa1\xc4\x8dici ter ob spodnjem toku. V ob\xc4\x8dini Dol pri Ljubljani je poplavilo obrata podjetja JUB v Vidmu in Dolu ter \xc5\xa1e 120 drugih stanovanjskih in gospodarskih objektov, lokalne ceste in kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, zelo je bila motena tudi oskrba z vodo._NEWLINE_Samo nekaj let kasneje je bila ob Kamni\xc5\xa1ki Bistrici znova poplava, ki sicer ni dosegla katastrofalnih razse\xc5\xbenosti novembrske poplave 1990, a je vseeno naredila veliko \xc5\xa1kode. Poplava 18. septembra 2007 je v kamni\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini po\xc5\xa1kodovala 72 stanovanjskih objektov, veliko ve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo so prepre\xc4\x8dili z izgradnjo za\xc4\x8dasnih nasipov ob Nevljici in ob Kamni\xc5\xa1ki Bistrici pri \xc5\xa0marci. Najhuje je bilo v no\xc4\x8di z 18. na 19. september, ko je Nevljica dosegla pretok 68\xc2\xa0m\xc2\xb3/s in P\xc5\xa1ata 52\xc2\xa0m\xc2\xb3/s, kar sta bila stoletna pretoka. Kamni\xc5\xa1ka Bistrica je v Kamniku pozno zve\xc4\x8der 18. septembra dosegla pretok 146\xc2\xa0m\xc2\xb3/s (pretok s 5- do 10-letno povratno dobo), a se ji je pretok zaradi velikega dotoka vode iz P\xc5\xa1ate po razbremenilnem kanalu na Viru pove\xc4\x8dal na 209\xc2\xa0m\xc2\xb3/s (pretok s 100-letno poplavno vodo), Ra\xc4\x8da pa je pri Dom\xc5\xbealah prispevala \xc5\xa1e 75\xc2\xa0m\xc2\xb3/s vode._NEWLINE_Po poplavah 1990 in 2007 so na ve\xc4\x8djem delu toka Kamni\xc5\xa1ke Bistrice izvedli \xc5\xa1tevilne vodogradbene ukrepe, ki so bili osredoto\xc4\x8deni v varovanje pozidanih delov poplavne ravnice pred novimi poplavami, deloma pa v zmanj\xc5\xa1evanje erozijskega delovanja in prena\xc5\xa1anja plavja. Bre\xc5\xbeine so na najbolj izpostavljenih mestih dodatno utrdili, s pre\xc4\x8dnimi pregradami in drugimi ukrepi so zavarovali mostove pred spodjedanjem. Vse od Stahovice navzdol je v re\xc4\x8dni strugi na desetine kamnitih in betonskih pre\xc4\x8dnih pregrad, ki slu\xc5\xbeijo temu namenu, poleg njih \xc5\xa1e ve\xc4\x8d vi\xc5\xa1jih jezov, na katerih odvajajo vodo iz glavne reke v mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice. Zaradi goste poselitve tik ob reki in obse\xc5\xbenih dosedanjih regulacij struge Kamni\xc5\xa1ke Bistrice ni mogo\xc4\x8de spraviti nazaj v naravno stanje, je pa na nekaterih delih \xc5\xbee doslej mo\xc4\x8d opaziti obnavljanje bujnega obvodnega rastja, ki je ponekod \xc5\xbee povsem preraslo kamnito oblogo bre\xc5\xbein. Tudi dno re\xc4\x8dne struge je zaradi \xc5\xa1tevilnih pre\xc4\x8dnih pragov postalo bolj razgibano, saj se pod njimi pojavljajo tolmuni z globljo vodo, pred njimi pa prodi\xc5\xa1\xc4\x8da, kar lahko opredelimo kot prispevek k renaturaciji struge Kamni\xc5\xa1ke Bistrice. Ob teh prizadevanjih pa bo potrebno \xc5\xa1e precej izbolj\xc5\xa1ati kvaliteto vode v Kamni\xc5\xa1ki Bistrici vse od Kamnika navzdol in poskrbeti za ve\xc4\x8d vode v re\xc4\x8dni strugi ob nizkih pretokih, ko se prevelik dele\xc5\xbe re\xc4\x8dne vode odvaja v mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice.\n_START_SECTION_\nKakovost vode (kamni\xc5\xa1ke Bistrice)\n_START_PARAGRAPH_\nV zgornjem toku je Kamni\xc5\xa1ka Bistrica bistra in \xc4\x8dista gorska reka, v srednjem in zlasti v spodnjem toku pa se je stanje od neko\xc4\x8d katastrofalne onesna\xc5\xbeenosti, ko je bila to skoraj povsem mrtva reka, sicer precej popravilo, vendar reka \xc5\xa1e vedno ni v najbolj\xc5\xa1em stanju. \xc5\xa0e pred dobrimi tridesetimi leti je bil spodnji tok v 4., najslab\xc5\xa1em kakovostnem razredu, po izgradnji kanalizacijskega omre\xc5\xbeja (1972\xe2\x80\x931975) in centralne \xc4\x8distilne naprave Dom\xc5\xbeale\xe2\x80\x93Kamnik (1981) pa so se razmere za\xc4\x8dele izbolj\xc5\xa1evati. \xc4\x8cistilna naprava je \xc4\x8detrta po velikosti v Sloveniji in razmeroma uspe\xc5\xa1no deluje, vendar je potrebna nadgradnje v skladu s hitrim razvojem tehnologije \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja odpadnih voda. Od leta 2013 potekajo dela na nadgradnji \xc4\x8distilne naprave, ki bodo predvidoma zaklju\xc4\x8dena leta 2017. Ve\xc4\x8djo lastno \xc4\x8distilno napravo ima tovarna Koli\xc4\x8devo Karton na Koli\xc4\x8devem, v Dolu pri Ljubljani deluje skupna \xc4\x8distilna naprava za odpadne vode iz tovarne JUB in komunalne odpadne vode, na pra\xc5\xa1i\xc4\x8dji farmi v Ihanu deluje lastna \xc4\x8distilna naprava od leta 1996._NEWLINE_Po uradnih podatkih ARSO je Kamni\xc5\xa1ka Bistrica v celotnem toku v dobrem kemijskem stanju in dobrem do zelo dobrem ekolo\xc5\xa1kem stanju z vidika posebnih onesna\xc5\xbeeval, kar pomeni, da v vodi ni te\xc5\xbekih kovin, mineralnih olj in ostankov pesticidov, ne pomeni pa, da je voda popolnoma neobremenjena z odpadnimi snovmi. \xc4\x8ceprav ima velik del naselij v pore\xc4\x8dju Kamni\xc5\xa1ke Bistrice urejeno kanalizacijo, ki je priklju\xc4\x8dena na centralno \xc4\x8distilno napravo Dom\xc5\xbeale\xe2\x80\x93Kamnik, je voda dolvodno od Dom\xc5\xbeal ob\xc4\x8dasno mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeena, \xc5\xa1e zlasti ko je zaradi odtekanja vode v mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice in pronicanja v vodonosnik v strugi zelo malo vode. To je najbolj o\xc4\x8ditno v poletnih mesecih, ko je tudi zaradi vi\xc5\xa1je temperature vode mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ana samo\xc4\x8distilna sposobnost reke._NEWLINE_Manj o\xc4\x8ditna, a zelo prisotna je onesna\xc5\xbeenost vode ob poplavah, ko se vanjo stekajo onesna\xc5\xbeene vode z urbaniziranih povr\xc5\xa1in ter razli\xc4\x8dne strupene snovi in kurilno olje iz poplavljenih objektov.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nZa izrazito preoblikovanost Kamni\xc5\xa1ke Bistrice sta klju\xc4\x8dna dva razloga: \xc5\xbee v preteklosti velika potreba po vodni energiji za pogon mlinov, \xc5\xbeag in drugih naprav, ki jih zaradi hudourni\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja reke in njenega bo\xc4\x8dnega prestavljanja niso mogli postaviti tik ob njej, ter v zadnjih desetletjih \xc5\xa1irjenje naselij v poplavno ravnico in s tem povezane zahteve po njihovem varovanju pred poplavami. V zgornjem toku do Stahovice je reka ostala v skoraj povsem naravnem stanju, iz nje so v preteklosti jemali le ve\xc4\x8dje apnen\xc4\x8daste prodnike, iz katerih so zlasti v Stahovici in okolici pridobivali apno v \xc5\xa1tevilnih apnenicah._NEWLINE_V srednjem in spodnjem toku so bile za gospodarski razvoj klju\xc4\x8dnega pomena mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice, kar je v svoji knjigi Ob bregovih Bistrice podrobno opisal Stane Stra\xc5\xbear  Nastale so verjetno \xc5\xbee v srednjem veku, ob njih pa so se namestile \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeage, mlini, kova\xc4\x8dnice, male elektrarne in drugi obrati, ki so za obratovanje potrebovali vodno silo. V drugi polovici 19. st. je iz nekaterih nastala pomembna industrija, ki deluje \xc5\xa1e danes, mdr. tovarna kartona v Koli\xc4\x8devem, tekstilna industrija Induplati v Zg. Jar\xc5\xa1ah, tovarna barv JUB v Dolu pri Ljubljani itd. Tako gosta mre\xc5\xbea mlin\xc5\xa1\xc4\x8dic je edinstvena v Sloveniji (skupaj ok. 60\xc2\xa0km) in predstavlja skupaj z delujo\xc4\x8dimi in opu\xc5\xa1\xc4\x8denimi obrati zelo pomembno tehni\xc4\x8dno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Vseh mlin\xc5\xa1\xc4\x8dic je enajst , ve\xc4\x8dina je razmeroma kratkih, tri so dolge ve\xc4\x8d kilometrov: na levem bregu sta to Radomeljska mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica, ki se od Kamni\xc5\xa1ke Bistrice odcepi pri Vol\xc4\x8djem Potoku in te\xc4\x8de skozi Radomlje, Koli\xc4\x8devo, Vir ter se pri Podre\xc4\x8dju izliva v Ra\xc4\x8do, ter Ihanska mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica, ki se za\xc4\x8dne na jezu pri Ihanu, te\xc4\x8de skozi Videm in Dol pri Ljubljani in se pod Dolskim izlije v Savo. Na desnem bregu spremlja glavno reko Hom\xc5\xa1ka mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica (Mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica (Kamni\xc5\xa1ka Bistrica)) od jezu nad Homcem, od koder te\xc4\x8de skozi Preserje, Zg., Sr. in Spodnje Jar\xc5\xa1e ter Dom\xc5\xbeale in se pri Mali Loki vrne nazaj v Kamni\xc5\xa1ko Bistrico._NEWLINE_Ker te\xc4\x8de Kamni\xc5\xa1ka Bistrica po zelo gosto poseljeni ravnini, ima tudi zelo velik potencial za vsakodnevno rekreacijo prebivalcev, ki \xc5\xbeivijo tik ob njej. Odkar je v zadnjih letih spet \xc4\x8distej\xc5\xa1a, postaja vse bolj privla\xc4\x8dna, zato je zelo dobrodo\xc5\xa1lo omre\xc5\xbeje kolesarskih in pe\xc5\xa1poti ter drugih mo\xc5\xbenosti rekreacije (otro\xc5\xa1ka igri\xc5\xa1\xc4\x8da, prostori za piknike), ki pa \xc5\xa1e ni v celoti dograjeno. Poleg pomena teh prizadevanj za spodbujanje vsakodnevne rekreacije doma\xc4\x8dega prebivalstva je zelo pomembno, da se neko\xc4\x8d zanemarjena in onesna\xc5\xbeena reka ponovno vtisne na spoznavni zemljevid prebivalcev in s\xc4\x8dasoma pridobi ustreznej\xc5\xa1e mesto tudi v na\xc4\x8drtovalskih aktih in nato \xc5\xa1e v pokrajini._NEWLINE_Za razliko od srednjega in spodnjega toka te\xc4\x8de Kamni\xc5\xa1ka Bistrica v zgornjem toku skozi lepo ohranjeno gorsko dolino Kamni\xc5\xa1ka Bistrica, ki je eno najpomembnej\xc5\xa1ih izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d za planinarjenje v Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alpah in pomembno rekreacijsko obmo\xc4\x8dje za celoten vzhodni del Ljubljanske kotline. Po njenem desnem bregu vodi od Stahovice do Doma v Kamni\xc5\xa1ki Bistrici Ko\xc5\xbeeljeva pot , ki je na odseku od Stahovice do spodnje postaje \xc5\xbei\xc4\x8dnice na Veliko planino trenutno zaprta zaradi polomljenega drevja in skalnih podorov.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nZgornji tok reke do Stahovice je v povsem naravnem stanju in poteka skozi obmo\xc4\x8dje Natura 2000 Grintovci, oziroma je del ekolo\xc5\xa1ko pomembnega obmo\xc4\x8dja Kamni\xc5\xa1ko-Savinjske Alpe, ta del reke je skupaj s pritoki zavarovan tudi kot naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena. Enak status naravne vrednote dr\xc5\xbeavnega pomena ima Predaselj, kjer se je reka po koncu zadnje ledene dobe vrezala okoli 30\xc2\xa0m globoko v apnen\xc4\x8dasto podlago in ustvarila ozka, okoli 300\xc2\xa0m dolga korita z dero\xc4\x8dim vodnim tokom in manj\xc5\xa1im naravnim mostom._NEWLINE_Srednji in spodnji tok Kamni\xc5\xa1ke Bistrice sicer spada med mo\xc4\x8dno preoblikovane vodotoke in ve\xc4\x8dinoma poteka po gosto poseljenem in urbaniziranem obmo\xc4\x8dju, pa vendar je z vidika narave izjemno pomemben koridor, z vidika \xc4\x8dloveka pa obmo\xc4\x8dje bli\xc5\xbenje rekreacije. Kljub intenzivnemu poseganju se na teh odsekih opa\xc5\xbeajo prizadevanja po manj grobem urejanju vodotoka, tako da je na bre\xc5\xbeinah in v strugi le ostalo nekaj prostora tudi za naravo. Bre\xc5\xbeine so sicer umetno utrjene, vendar, razen na nekaterih odsekih, npr. skozi Kamnik, dolvodno od Radomelj ali skozi Dom\xc5\xbeale, ve\xc4\x8dinoma obrasle z grmovnim in drevesnim rastjem, pre\xc4\x8dne pregrade v re\xc4\x8dni strugi pa so nizke in ne predstavljajo huj\xc5\xa1e ovire za selitve rib in drugih vodnih organizmov._NEWLINE_Kamni\xc5\xa1ka Bistrica spada med salmonidne vode, kakor imenujemo vodotoke s hitrim tokom in veliko vsebnostjo kisika, kar posebno prija poto\xc4\x8dni postrvi (Salmo trutta) in lipanu  (Thymallus thymallus), ki sta avtohtoni vrsti. Avtohtone vrste so tudi klen (Leuciscus cephalus cephalus), \xc5\xa1\xc4\x8duka (Esox lucius) in kapelj (Cottus gobio), alohtoni vrsti pa sta \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss) in v zgornjem toku poto\xc4\x8dna zlatov\xc5\xa1\xc4\x8dica (Salvelinus fontinalis). Odkar se je onesna\xc5\xbeenost reke ob\xc4\x8dutno zmanj\xc5\xa1ala, ogro\xc5\xbeata ribe v srednjem in spodnjem toku predvsem dva dejavnika: izgubljanje \xc5\xbeivljenjskega prostora (tolmuni, skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da v bregu, drsti\xc5\xa1\xc4\x8da) ter pomanjkanje vode v glavni strugi zaradi prevelikega odvzemanja vode za potrebe vodnih objektov ob mlin\xc5\xa1\xc4\x8dicah."