b'\n_START_ARTICLE_\nNagodetov proces\n_START_PARAGRAPH_\nNagodetov proces je politi\xc4\x8dni proces slovenske oblasti pod vodstvom Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije (KPS) proti predvojnim simpatizerjem in medvojnim zaveznikom partizanskega gibanja. Obto\xc5\xbeili so jih protidr\xc5\xbeavne dejavnosti in vohunjenja. Bil je obra\xc4\x8dun s predvojno svobodomiselno in demokrati\xc4\x8dno inteligenco. Partija se je bala njihovega politi\xc4\x8dnega delovanja v dr\xc5\xbeavi kot opozicija, saj so zagovarjali temeljna na\xc4\x8dela demokracije in pluralizma.Proces je bil svarilo dejanskim in potencialnim politi\xc4\x8dnim nasprotnikom. Maja 1947 je slovenska tajna policija UDBA aretirala 32 visoko izobra\xc5\xbeenih intelektualcev. Med njimi so bili nekateri nekdanji \xc4\x8dlani KPS, ve\xc4\x8dina pa je bila liberalnih demokratov, ki so bili naklonjeni parlamentarnim demokracijam na Zahodu. Med aretiranimi so bili \xc4\x8crtomir Nagode, Ljubo Sirc, Leon Kav\xc4\x8dnik, Boris Furlan, Zoran Hribar, Angela Vode, Metod Kumelj, Pavla Ho\xc4\x8devar, Svatopluk Zupan, Bogdan Stare, Metod Pirc, Vid Lajovic, Franjo Sirc, Elizabeta Hribar, sredi procesa pa so priklju\xc4\x8dili \xc5\xa1e Franca Snoja. Dva meseca so jih zasli\xc5\xa1evali in mu\xc4\x8dili v ljubljanskih zaporih. Politbiro Centralnega komiteja KPS je aretirane v slovenskih medijih ozna\xc4\x8dil kot pe\xc5\xa1\xc4\x8dico \xc5\xa1pijonov, razrednih sovra\xc5\xbenikov, pla\xc4\x8dancev inozemstva, ki nimajo nobene politi\xc4\x8dne vsebine in katerih delo je brez vsake politi\xc4\x8dne osnove \xc5\xa1kodovati ljudski oblasti. Proti 15 obto\xc5\xbeenim se je 29. julija za\xc4\x8delo sojenje, katerega vsebino so oblasti prek posebnih zvo\xc4\x8dnikov na ljubljanskih ulicah predvajale dr\xc5\xbeavljanom. Javni to\xc5\xbeilec v procesu je bil Viktor Avbelj, kasnej\xc5\xa1i predsednik predsedstva Socialisti\xc4\x8dne Republike Slovenije. Proces je dobil ime Nagodetov proces. Po 13 dneh sojenja, 12. avgusta so tri obto\xc5\xbeene, med njimi \xc4\x8crtomirja Nagodeta, obsodili na smrt s streljanjem, ostale na visoke zaporne kazni, s prisilnim delom in odvzemom vseh dr\xc5\xbeavljanskih pravic. Furlanu in Sircu je bila kasneje kazen spremenjena v dvajset let je\xc4\x8de s prisilnim delom. Eden od obsojenih je v zaporu  izvr\xc5\xa1il samomor, eden pa je zaradi posledic zapora umrl nekaj dni potem, ko so ga avgusta 1950 pogojno izpustili iz zapora. Po procesu so aretirali in obsodili tudi obremenilno pri\xc4\x8do, Draga Supan\xc4\x8di\xc4\x8da._NEWLINE_O procesu je vse do osemdesetih let vladal molk. Vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de RS je leta 1991 sodbo zoper Nagodeta in \xc5\xa1tirinajst soobsojenih razveljavilo z ugotovitvijo, da je slonela na la\xc5\xbenih obto\xc5\xbebah in da je \xc5\xa1lo za krivi\xc4\x8den proces proti nami\xc5\xa1ljenim zahodnim vohunom.'