b'\n_START_ARTICLE_\nPredor Gotthard\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nO \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki povezavi preko masiva Gotthard so za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati \xc5\xbee leta 1853. Leta 1863 sta in\xc5\xbeenirja Wetli in Koller prvi\xc4\x8d predstavila projekt. Odlo\xc4\x8ditev o izgradnji je sprejel Alfred Escher, predsednik \xc5\xa1vicarske severovzhodne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe (NOB). 7. avgusta 1863 je petnajst kantonov in dve \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki podjetji Schweizerische Centralbahn (SCB) und NOB ustanovilo odbor za Gotthard. Politik in ban\xc4\x8dnik Alfred Escher, najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a in vplivna \xc5\xa1vicarska osebnost, je bil predsednik odbora in s tem pripomogel k ideji Gotthard. Nadaljevalo se je na\xc4\x8drtovanje. Na konferenci septembra 1869 so se dogovorili o minimalnih tehni\xc4\x8dnih in finan\xc4\x8dnih zahtevah. Leta 1869 sta \xc5\xa0vica in Italija podpisali tako imenovano Gotthardsko pogodbo in kon\xc4\x8dno 28. oktobra 1871 tudi nem\xc5\xa1ko cesarstvo. 6. decembra 1871 je bila ustanovljena Gotthardbahngesellschaft (GB)._NEWLINE_Predor je bil zgrajen v letih 1871 - 1881. Projektant je bil \xc5\xa1vicarski in\xc5\xbeenir Louis Favre, ki je utrpel usodni sr\xc4\x8dni napad v predoru leta 1879. Gradnja se je za\xc4\x8dela ob ju\xc5\xbenem vhodu 13. septembra 1872 in 24. oktobra istega leta na severu. Preboj je bil izvr\xc5\xa1en 28. februarja 1880 po sedmih letih in petih mesecih. Odstopanja pri snidenju so bila bo\xc4\x8dno samo 33 cm in 5 cm v vi\xc5\xa1ino, kar je bilo za tedanjo geodetsko stroko izjemno. 1. junija 1882 je Gotthardska \xc5\xbeeleznica pri\xc4\x8dela obratovati za tranzitni promet med Immensee in Chiassom. Prehod skozi predor je po prvem zagonu trajal od 17 do 23 minut. Leta 1897 je na dan skozi predor peljalo \xc5\xbee 61 vlakov._NEWLINE_Gradnja je bila te\xc5\xbeka zaradi finan\xc4\x8dnih, tehni\xc4\x8dnih in geolo\xc5\xa1kih vpra\xc5\xa1anj, slednje so imele za posledico smrt 199 delavcev, predvsem zaradi vdorov vode, mnogi so bili ubiti tudi zaradi zra\xc4\x8dnega pritiska vlakov, ki so preva\xc5\xbeali izkopan material iz predora (od 171 smrtnih \xc5\xbertev, ki so navedene na seznamu smrtnih \xc5\xbertev v zveznih arhivih, je 53 delavcev zme\xc4\x8dkal tovornjak ali lokomotiva, od kamenja je bilo ubitih 49, 46 jih je ubil dinamit, 23 iz drugih razlogov, eden od njih je utonil). Pri\xc5\xa1lo je tudi do resnih zdravstvenih problemov, epidemije oku\xc5\xbeb s trakuljo. Stavka delavcev v letu 1875, zaradi slabih delovnih pogojev in pla\xc4\x8dila, je bila zadu\xc5\xa1ena s strani \xc5\xa1vicarske vojske in je terjala \xc5\xa1tiri mrtve in 13 ranjenih.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPredor je bil odprt za promet leta 1882, upravljala ga je zasebna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba Gotthardbahn in je potekal od Luzerna do Chiassa ob italijanski meji. Gotthardbahn bila vklju\xc4\x8dena v \xc5\xa0vicarske zvezne \xc5\xbeeleznice leta 1909. Leta 1920 so za\xc4\x8deli voziti prvi elektri\xc4\x8dni vlaki. Sprva je bila napetost zmanj\xc5\xa1ana iz \xc5\xbeelenih 15 kilovoltov na 7,5 kV, ker je nesnaga na izolatorjih iz parnih lokomotiv spodbujala pretirano iskrenje. Maja naslednje leto so parne lokomotive nadomestili z elektri\xc4\x8dnim pogonom in problem saj in umazanije je bil odpravljen._NEWLINE_Do odprtja cestnega predora Gotthard, so \xc5\xa1vicarske zvezne \xc5\xbeeleznice skozi predor Gotthard nudile oprtne storitve za avtomobile in tovornjake. Danes obstaja ta storitev kot \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka avtocesta med nem\xc5\xa1ko in italijansko mejo in si tako prizadeva zmanj\xc5\xa1ati tovorni promet po \xc5\xa1vicarskih avtocestah. Improviziran oprtni prevoz iz G\xc3\xb6schenena v Airolo je bil uveden tudi v \xc4\x8dasu zaprtja (dva meseca) cestnega predora Gotthard leta 2001.\n_START_SECTION_\nSpomenik\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1932, ob 50. obletnici izgradnje predora so postavili spomenik ticinskega umetnika Vincenza Vela (1820-1891). Vela ga je ustvaril leta 1882 na lastno pobudo in brez pla\xc4\x8dila. Z naslovom "Vittime del lavoro" (\xc5\xbertve dela) je posve\xc4\x8den \xc5\xbertvam pri delu v \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem predoru Gotthard. Spomenik stoji v Airolu, v bli\xc5\xbeini \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje._NEWLINE_V predoru samem, so lokacije nezgod ozna\xc4\x8dene na steni z belo barvo z napisi in za\xc4\x8detnicami \xc5\xbertev, zlasti smrtnih primerov.\n_START_SECTION_\nUtrdba Kaponniere\n_START_PARAGRAPH_\nUtrdba Kaponniere je bila zgrajena za za\xc5\xa1\xc4\x8dito predora. Obsega stra\xc5\xbearnico v G\xc3\xb6schenenu in je edinstvena v \xc5\xa0vici. Zgrajena je v treh nadstropjih, imenovana Artilleriewerk Fondo del Bosco ali Forte Airolo. Zasnoval jo je avstrijsko-ogrski generalni in\xc5\xa1pektor Genius Daniel Baron von Salis - Soglio. Gradnja se je za\xc4\x8dela aprila 1887 in kon\xc4\x8dala poleti leta 1890. Stro\xc5\xa1ki gradnje so zna\xc5\xa1ali okoli 1,5 milijona \xc5\xa1vicarskih frankov. Do leta 1947 je bila opu\xc5\xa1\xc4\x8dena, saj je bila \xc5\xbee zdavnaj zastarela kot sistem za obrambo in se je uporabljala le kot nastanitev. Sedaj je preurejena v muzej.\n_START_SECTION_\nSosednji predori\n_START_PARAGRAPH_\nBli\xc5\xbenji cestni predor Gotthard je bil odprt leta 1980. Drugi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki predor, bazni predor Gotthard je bil odprt v letu 2016 (prebili so ga v letu 2010).'