b'\n_START_ARTICLE_\nAristokracija\n_START_PARAGRAPH_\nAristokracija (gr. aristokratia, sestavljeno iz besed \xce\xb1\xcf\x81\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82 (aristos) najbolj\xc5\xa1i + \xce\xba\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x89 (krateo) vladati; vladavina najbolj\xc5\xa1ih) je naziv, ki najbolj pogosto pomeni najvi\xc5\xa1ji, najbolj priviligirani sloj plemstva ali pa najvi\xc5\xa1ji sloj nekega dru\xc5\xbebenega razreda._NEWLINE_Pojem Aristokracija se je prvi\xc4\x8d pojavil v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., uporabljali pa so ga sofisti. Aristokracija pomeni dolo\xc4\x8deno obliko vladavine, v kateri vlada majhna skupina ljudi, ki ima mo\xc4\x8d in veljavo zaradi svojega razrednega polo\xc5\xbeaja ali premo\xc5\xbeenja. Na osnovi tega lo\xc4\x8dimo fevdalno, denarno, zemlji\xc5\xa1ko in gospodarsko aristokracijo. Pripadniki aristokracije pa so imenovani aristokrati.\n_START_SECTION_\nAntika in srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nPlaton in Aristotel sta o njej govorila kot o bolj\xc5\xa1i obliki vladavine, v kateri oblast pripada malemu \xc5\xa1tevilu moralno in intelektualno najbolj\xc5\xa1ih ljudi. O njej je pisal tudi Polibij (2. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.), kasneje se pojavi v Rimski republiki ter v srednjeve\xc4\x8dkim mestnim republikam, v Genovi, Dubrovniku, v Benetkah in podobnih. V anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji so mestne dr\xc5\xbeavice, urejene kot Sparta, izvajale aristokracijo. Ljudstvo na usodo dr\xc5\xbeave ni imelo vpliva. Odlo\xc4\x8dali so samo plemi\xc4\x8di oziroma lastniki zemlje._NEWLINE__NEWLINE_V Platonovem delu Dr\xc5\xbeava, se pojavi podobna ureditev, ki pa temelji na deljenju dru\xc5\xbebe v razrede na podlagi posameznikovih naravnih danosti in temu primerne vzgoje. Zatorej oblast ne pripada le majhnemu \xc5\xa1tevilu moralno in intelektualno najbolj\xc5\xa1ih ljudi, saj so ti le upravniki dr\xc5\xbeave, ki z njo upravljajo kar se da dobro v korist prebivalcev, saj so od njih odvisni, ker nimajo lastnega premo\xc5\xbeenja in jim je hrana podeljena v dar za dobro vodenje dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nMarksisti\xc4\x8dni pogled\n_START_PARAGRAPH_\nMarksisti aristokracijo vidijo v prvi vrsti kot dru\xc5\xbebeni razred, ki se je oblikoval v \xc5\xa1tevilnih dr\xc5\xbeavah in dru\xc5\xbebah in ki si je vseskozi prizadeval obdr\xc5\xbeati monopol oblasti. Med argumenti, s katerimi so aristokrati zagovarjali tako stali\xc5\xa1\xc4\x8de, je pogosto opaziti: plemenito kri, ugled prednikov, dedne vrline in podobno.'