b"\n_START_ARTICLE_\nCagliari\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje Cagliarija je bilo naseljeno \xc5\xbee od neolitika. Na hribu Monte Claro in rtu sv. Elija (Sant'Elia) so na\xc5\xa1li relikvije prazgodovinskih prebivalcev. Mesto Karaly je bilo ustanovljeno okoli 8. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem kot ena izmed feni\xc4\x8danskih kolonij na Sardiniji. Nastanek mesta je povezan z ugodnim polo\xc5\xbeajem vzdol\xc5\xbe trgovskih poti z Afriko in bli\xc5\xbeino pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. _NEWLINE_Sardinija je padla pod rimsko oblast leta 238 pr. n. \xc5\xa1t., Ko so Rimljani premagali Karta\xc5\xbeane. Rimljani so zgradili novo naselje vzhodno od starega punskega mesta, imenovano vicus munitus Caralis (\xc2\xbbutrjena skupnost Caralis\xc2\xab). Cagliari je pod rimskim imperijem \xc5\xa1e vedno veljal za glavno mesto otoka. Po padcu Zahodnega Rimskega cesarstva so Cagliari in preostanek Sardinije zasedli Vandali. _NEWLINE_V 11. stoletju je Pisanska republika za\xc4\x8dela \xc5\xa1iriti svoj politi\xc4\x8dni vpliv v Cagliariju. Pisanski trgovci so tam ustanovili novo utrjeno mesto, znano kot Castel di Castro, predhodnik dana\xc5\xa1njega mesta Cagliari. Leta 1258, po porazu Gulielma III, ki je Cagliariju vladal eno leto, je bilo mesto razdeljeno na tri dele: severovzhodni del se je priklju\xc4\x8dil Galluri, osrednji del Arboreji, jugozahodni del pa je pripadel dru\xc5\xbeini Della Gherardesca. Nekatere utrdbe, ki \xc5\xa1e danes obkro\xc5\xbeajo staro mestno jedro Castello so zgradili Pisani, vklju\xc4\x8dno z dvema belima apnen\xc4\x8dastima stolpoma iz za\xc4\x8detka 14. stoletja, ki ju je zasnoval arhitekt Giovanni Capula. _NEWLINE_V drugem desetletju 14. stoletja je Sardinija pripadla Aragonskemu kraljestvu po vrsti bitk s Pisani. V 16. stoletju so utrdbe mesta okrepili z gradnjo bastijonov, katalonsko-aragonske dr\xc5\xbeavljanske pravice in ugodnosti pa so se raz\xc5\xa1irile na vse prebivalce. Intelektualno \xc5\xbeivljenje je bilo razmeroma \xc5\xbeivahno, v prvih letih 17. stoletja je bila ustanovljena univerza v Cagliariju. _NEWLINE_V 18. stoletju je Francija med Napoleonovimi vojnami posku\xc5\xa1ala osvojiti Cagliari zaradi strate\xc5\xa1ke vloge v Sredozemskem morju, vendar so francosko vojsko porazili Sardinci. Po zdru\xc5\xbeitvi Italije (1870) je mesto do\xc5\xbeivelo stoletje hitre rasti. _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno, leta 1943, je bil Cagliari mo\xc4\x8dno bombardiran. Skupno je bilo \xc5\xbertev bombnih napadov ve\xc4\x8d kot 2000 in okrog 80\xc2\xa0% stavb je bilo uni\xc4\x8denih. Po vojni se je prebivalstvo Cagliarija ponovno pove\xc4\x8dalo, za\xc4\x8dela se je gradnja stanovanjskih blokov in rekreacijskih povr\xc5\xa1in.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Cagliari se nahaja na jugu Sardinije ob istoimenskem zalivu, imenovanem tudi Golfo degli Angeli (\xc2\xbbangelski zaliv\xc2\xab). Nad mestom se dviga vzpetina, kjer se nahaja zgodovinsko mestno jedro Castello\xc2\xa0 (\xc2\xbbgrad\xc2\xab) iz srednjega veka. Mesto obdajajo \xc5\xa1e drugi hribi, kot so Urpinu, hrib Sv. Elija, majhna vzpetina Bonnaria, kjer stoji bazilika in hrib San Michele z istoimenskim gradom. Sodobni del mesta le\xc5\xbei na ravnini med hribi in morjem proti jugu in jugovzhodu, ob pla\xc5\xbei Poetto, lagunah in bajerjih Santa Gilla in Molentargius. _NEWLINE_Mesto ima \xc5\xa1tiri zgodovinske soseske: Castello, Marina, Stampace in Villanova ter nekaj sodobnih okro\xc5\xbeij, kot so San Benedetto, Monte Urpinu in Genneruxi na vzhodu, Sant'Avendrace na zahodu, San Michele na severu ter Bonaria, La Palma in Poetto na jugu.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nCagliari ima sredozemsko podnebje z vro\xc4\x8dimi in suhimi poletji ter zelo blagimi zimami. Najvi\xc5\xa1je poletne temperature segajo lahko nad 40 \xc2\xb0C, v\xc4\x8dasih z zelo visoko vla\xc5\xbenostjo, pozimi pa se temperature le redko spustijo pod ni\xc4\x8dlo. Najhladnej\xc5\xa1i mesec je januar, ko je povpre\xc4\x8dna temperatura okoli 10 \xc2\xa0\xc2\xb0C, najtoplej\xc5\xa1i mesec pa avgust, ko temperature nihajo okoli 25 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih ISTAT je bilo leta 2014 v Cagliariju 154.356 prebivalcev, od tega 71.522 mo\xc5\xa1kih in 82.834 \xc5\xbeensk. Povpre\xc4\x8dna starost prebivalcev Cagliarija je 47,44 let. Starej\xc5\xa1e prebivalstvo (nad 65 let) se je v zadnjih 10-ih letih pove\xc4\x8dalo za 21,95\xc2\xa0%. Trenutna stopnja rodnosti v Cagliariju je 6,29 rojstev na 1000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nGlavne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e vedno so vidni precej\xc5\xa1nji ostanki anti\xc4\x8dnega mesta Karalis, med drugim tudi nekropola Tuvixeddu, rimski amfiteater in akvadukt. _NEWLINE_Zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danska bazilika San Saturnino iz 5. stoletja je posve\xc4\x8dena mu\xc4\x8deniku Satruninu iz Cagliaria, za\xc5\xa1\xc4\x8ditniku mesta, \xc2\xa0ki je bil ubit pod Dioklecijanovo vladavino. Ohranjena je tudi grobnica iz obdobja zgodnjega Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva pod cerkvijo San Lucifero (1660), ki je posve\xc4\x8dena svetemu Luciferju, \xc5\xa1kofu mesta. _NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ki del mesta (Castello v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini, Casteddu de susu v sardin\xc5\xa1\xc4\x8dini) le\xc5\xbei na vrhu hriba s pogledom na zaliv. Mestno obzidje je v ve\xc4\x8dini ohranjeno in vklju\xc4\x8duje dva bela apnen\xc4\x8dasta stolpa iz 14. stoletja, Torre di San Pancrazio in Torre dell'Elefante, zna\xc4\x8dilna primera voja\xc5\xa1ke arhitekture Pisanske republike. Stolnica svete Marije vnebovzete je bila obnovljena v tridesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja, ko je dobila svojo nekdanjo baro\xc4\x8dno fasado. Zvonik je originalen. V notranjosti sta dve ladji z marmorno pri\xc5\xbenico, ki je bila prvotno zgrajena za katedralo v Pisi, vendar so jo kasneje podarili Cagliariju. Pod stolnico se nahaja kripta s kraljevimi grobovi._NEWLINE_Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Na\xc5\xa1e Gospe iz Bonarie (po katerem je ime dobilo mesto Buenos Aires v Argentini) so zgradili Katalonci med letoma 1324 in 1329. V notranjosti stoji lesen kip Marije, ki naj bi pristal ob vzno\xc5\xbeju hriba Bonnaria, ko so ga vrgli iz \xc5\xa1panske ladje.  _NEWLINE_Drugi starej\xc5\xa1i deli mesta (Marina, Stampace in Villanova) ohranjajo svoj prvotni zna\xc4\x8daj. Sodobnej\xc5\xa1e \xc4\x8detrti, zgrajene v poznem 19. in za\xc4\x8detku 20. stoletja vsebujejo primere arhitekture Art Deco ter primere fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne neoklasicisti\xc4\x8dne arhitekture, kot je na primer sodi\xc5\xa1\xc4\x8de na Trgu republike. Blizu sodi\xc5\xa1\xc4\x8da se nahaja najve\xc4\x8dji mestni park, Monte Urpinu."