b'\n_START_ARTICLE_\nBizeljsko\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUgodne fizi\xc4\x8dne danosti so omogo\xc4\x8dile zgodnjo poselitev Bizeljskega. Pokrajina je bila poseljena \xc5\xbee v kameni in v kovinskih dobah, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo mnoga arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da na Kun\xc5\xa1perku nad Ore\xc5\xa1jem: Cerkev sv. Marjete, Ka\xc5\xa1tel, Stra\xc5\xbea idr. Ta hriboviti del Bizeljskega je tedanjim prebivalcem omogo\xc4\x8dal dokaj\xc5\xa1njo varnost pred selitvami razli\xc4\x8dnih plenilskih plemen. Prav tako so iz prazgodovine najdeni hal\xc5\xa1tatski obeski v dana\xc5\xa1nji Vitni vasi._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Bizeljskega je \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasih imelo pomembno obmejno lego, saj je po Sotli potekala meja med rimskima provincama Norik in Panonija. Tedaj je ob reki potekala prometna in trgovska pot, ki je povezovala pomembno rimsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Neviodunum (Drnovo) in mesto Poetovio (Ptuj)._NEWLINE_V 3. in 4. stoletju so \xc4\x8dez Evropo proti zahodu potekale zelo intenzivne selitve razli\xc4\x8dnih ljudstev, npr. Hunov, Gotov, Langobardov in Slovanov. V 7. in 8. stoletju so se ob Sotli za stalno naselili Slovani, ki so iz varnostnih razlogov poselili bolj gri\xc4\x8devnat in hribovit svet. Slovani so kmalu (100\xe2\x80\x93200 let) po naselitvi za\xc4\x8deli prehajati pod politi\xc4\x8dno oblast srednjeve\xc5\xa1kega (Svetega rimskega cesarstva). Ker pa je pretila neprestana nevarnost mad\xc5\xbearskih vpadov, se je na reki Sotli utrdila vzhodna meja tega cesarstva. Nem\xc5\xa1ki vladarji so velika posestva podarjali zvestim fevdalcem in s tem sku\xc5\xa1ali dodatno zavarovati mejo. Tako je leta 1016 svetorimski cesar Henrik II. daroval trideset krajevnih hub (kmetij) med Savo, Savinjo in Sotlo v Savinjski marki savinjskemu grofu Viljemu Brezesel\xc5\xa1kemu. Leta 1043 (ali 1042) je \xc5\xbeena grofa Viljema Hema Brezesel\xc5\xa1ka (Ema Kr\xc5\xa1ka) zaradi svoje velike pobo\xc5\xbenosti posest zapustila oz. podarila novoustanovljenemu \xc5\xbeenskemu samostanu v Krki na Koro\xc5\xa1kem. Leta 1071 je bila ustanovljena Kr\xc5\xa1ka \xc5\xa1kofija, zato posest in s tem obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega Bizeljskega preide pod njeno oblast._NEWLINE_Kar 3011 prebivalcev Bizeljskega je nem\xc5\xa1ki okupator v letih 1941 in 1942 po popisu v zbirnem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du na gradu Rajhenburg izgnal v Nem\xc4\x8dijo, na njihove domove pa naselil nem\xc5\xa1ke priseljence, najve\xc4\x8d iz Ko\xc4\x8devskega in Besarabije. Ko\xc4\x8devarji, prej navajeni dela v gozdu, niso znali obdelovati bizeljskih vinogradov, v katerih so zato povzro\xc4\x8dili precej \xc5\xa1kode. Ob koncu vojne so se skupaj z nem\xc5\xa1ko vojsko umaknili v Avstrijo.'