b'\n_START_ARTICLE_\nPesni\xc5\xa1ki jezik\n_START_PARAGRAPH_\nPesni\xc5\xa1ki jezik se imenuje tudi umetnostni jezik in je kot jezikovna zvrst, v kateri izstopa poeti\xc4\x8dna funkcija, uporabljen v literarnih delih. Pesni\xc5\xa1ki jezik naj bi bil najustvarjalnej\xc5\xa1a in najizvirnej\xc5\xa1a jezikovna zvrst, oblikovana na podlagi potujitve avtomatiziranih besed in vzorcev prakti\xc4\x8dnega jezika. V pesni\xc5\xa1kem jeziku so celo za\xc5\xbeeleni pomenski premiki, konotacije, ve\xc4\x8dpomenskost, slovni\xc4\x8dne nepravilnosti, odkloni od splo\xc5\xa1ne jezikovne rabe, zapletene in te\xc5\xbee razumljive strukture, velika zgo\xc5\xa1\xc4\x8denost, ujemanja med razli\xc4\x8dnimi jezikovnimi ravninami, avtoreferencialnost, prestavljanje eti\xc4\x8dnih in spoznavnih norm, pribli\xc5\xbeevanje mitolo\xc5\xa1kemu mi\xc5\xa1ljenju, imaginaciji in telesnim impulzom. V ruskem formalizmu in pra\xc5\xa1kem lingvisti\xc4\x8dnem kro\xc5\xbeku se je razvilo pojmovanje, da literatura temelji na posebni jezikovni zvrsti. To je sporno, ker literarna besedila zajemajo iz razli\xc4\x8dnih jezikovnih zvrsti, malo pa je prvin, ki bi bile zna\xc4\x8dilne samo za literaturo. Uporabniki jezika na podlagi svoje jezikovne zmo\xc5\xbenosti ob stiku z literarnim besedilom precej hitro ugotovijo, da gre pri le-tem za diskurz, ki se razlikuje od drugih jezikovnih zvrsti. _NEWLINE_S pesni\xc5\xa1kim jezikom pisatelji in pesniki dosegajo umetni\xc5\xa1ko obliko svojih spisov. Prevajanje pesmi je zapleteno, saj mora prevajalec dobro poznati tudi oba pesni\xc5\xa1ka jezika, posebno tisti na\xc4\x8din izra\xc5\xbeanja, ki ga uporablja izvirnik. Vsak pesni\xc5\xa1ki jezik je namre\xc4\x8d vedno obarvan z besedami v prenesenem smislu ali nenavadno uporabljenimi izrazi. To so retori\xc4\x8dne figure, ki zaradi \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti in razli\xc4\x8dnosti ote\xc5\xbeujejo prevod. Te figure se sicer pogosto uporabljajo tudi v vsakdanjem pogovornem jeziku, a so \xc5\xbee tako udoma\xc4\x8dene, da jih po navadi ne opazimo.\n_START_SECTION_\nTropi\n_START_PARAGRAPH_\nLeksikon Literatura (2009) nam o tropih poda naslednjo definicijo: Re\xc4\x8demo jim tudi semanti\xc4\x8dne figure, beseda pa izhaja iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine (tropos = obrat). Vrsta retori\xc4\x8dnih figur; po Kvintilijanu premena besede ali besedne zveze iz pravega pomena v drugega, npr. metafora, metonimija, sinekdoha._NEWLINE_V Kosovi Literarni teoriji (2001) najdemo trope v poglavju retori\xc4\x8dnih figur, ki so posebne jezikovne tvorbe in oblike, ki jih je uporabljalo tudi govorni\xc5\xa1tvo, razlagala pa jih je predvsem retorika ali teorija govorni\xc5\xa1tva. Pove nam, da je teorija retori\xc4\x8dnih figur pogosto v svoji sistematiki razlikovala med tropi in figurami, pri \xc4\x8demer je med trope uvrstila komparacijo, metaforo, metonimijo, sinekdoho in personifikacijo, med figure pa rimo, elipso, anaforo itd., vendar je bila taka razdelitev spet podvr\xc5\xbeena najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1im spremembam in razlagam; zato se zdi za tak\xc5\xa1na sredstva zadosten izraz retori\xc4\x8dne figure. _NEWLINE_Po Kmeclovi Mali literarni teoriji (1983) tropi predvidevajo spremembo besednega pomena, kakor napoveduje \xc5\xbee pomenski vir besede. Pri vsakem tropu je treba lo\xc4\x8devati tri ravni, tri pojme:_NEWLINE_a)premi pomen besede ali pomensko izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de (primerjana beseda, to je obi\xc4\x8dajno rabljena beseda, obi\xc4\x8dajni pomen; npr. O\xc4\x8cI kot telesni organ vida);_NEWLINE_b)preneseni pomen, ki je razviden iz sobesedila (v primeri primerjalna beseda: npr. Tiho, tiho dalje sanja no\xc4\x8d z ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dimi o\xc4\x8dmi \xe2\x80\x93 O\xc4\x8cI v prenesenem pomenu, ki ga narekuje besedilo Murnove pesmi, niso ve\xc4\x8d deli \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa marve\xc4\x8d zvezde);_NEWLINE_c)tertium comparationis (lat.) ali tretje pri primeri (to so tiste lastnosti, zaradi katerih je pomenska zamenjava sploh mogo\xc4\x8da: tako zvezde kakor o\xc4\x8di se ble\xc5\xa1\xc4\x8dijo in so del ne\xc4\x8desa razse\xc5\xbenej\xc5\xa1ega, zato jih moremo v sotekstu medsebojno zamenjati; \xc5\xa1e pogostnej\xc5\xa1a je namre\xc4\x8d v liriki obratna zamenjava \xe2\x80\x93 poimenovanje o\xc4\x8di, recimo ljubljenega dekleta \xe2\x80\x93 z zvezdami:_NEWLINE_Primer: Tak, draga deklica! zvezd tvojih \xc4\x8dakam,/ tako in bolj \xc5\xa1e \xc4\x8dakam hrepene\xc4\x8de/ o\xc4\x8di zagledat\xe2\x80\x99 tvojih svetle \xc5\xbearke \xe2\x80\xa6)._NEWLINE_Re\xc4\x8dnik knji\xc5\xbeevnih termina (1985) nas iz gesla tropi usmeri na geslo stilne figure. Trope definira kot jezikovni obrat, pri katerem je ime stvari v obi\xc4\x8dajni rabi zamenljivo z drugim imenom. Anti\xc4\x8dni teoretiki so razlikovali naslednje trope: metafora, metonimija, sinekdoha, hiperbola, poudarek, ironija, litota in parafraza. Menili so, da obstajajo trije na\xc4\x8dini zamenjave: dodajanje, odvzemanje in preme\xc5\xa1\xc4\x8danje._NEWLINE__NEWLINE_(glej Seznam tropov in figur).'