b'\n_START_ARTICLE_\nZvonko Kova\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo osnovni \xc5\xa1oli v Donji Dubravi je s \xc5\xa1olanjem nadaljeval na gimnaziji v \xc4\x8cakovcu, zatem pa se je vpisal na \xc5\xa1tudij slavistike in filozofije na Filozofsko fakulteto v Zagrebu, kjer je diplomiral leta 1975. Eno leto je bil u\xc4\x8ditelj hrva\xc5\xa1kega jezika in knji\xc5\xbeevnosti na Dunaju, v \xc5\xa1tudijskem letu 1976/77 pa je postal asistent na Oddelku za jugoslavistiko Filozofske fakultete v Zagrebu. S podiplomskim \xc5\xa1tudijem knji\xc5\xbeevnosti je nadaljeval na isti fakulteti in magistriral na temo interpretacije eseja (Rasto Petrovi\xc4\x87 in Tin Ujevi\xc4\x87 v komparaciji). Leta 1987 je na zagreb\xc5\xa1ki FF doktoriral z disertacijo Poetika Milo\xc5\xa1a Crnjanskog \xe2\x80\x93 strukturalno-semanti\xc4\x8dki aspekti in postal docent. Na Univerzi v G\xc3\xb6ttingenu je bival nekaj let kot \xc5\xa1tipendist nem\xc5\xa1kega sklada Alexander von Humboldt in na lektoratu hrva\xc5\xa1\xc4\x8dine predaval hrva\xc5\xa1ki jezik, hrva\xc5\xa1ko, bosansko in srbsko knji\xc5\xbeevnost. Nekaj let je predaval tudi tujim slavistom na poletnih seminarji v Dubrovniku in Zadru. Leta 2001 je postal redni profesor s podro\xc4\x8dja ju\xc5\xbenoslovanske filologije, zgodovine knji\xc5\xbeevnosti in literarne teorije. 1996. leta je prevzel skrb za razvoj slovenistike na zagreb\xc5\xa1ki Filozofski fakulteti in na Univerzi v Ljubljani, na Univerzi v Mariboru in naUniverzi v Kopru sodeloval pri znanstvenih projektih, predavanjih in seminarjih. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko sta se slovenski jezik in knji\xc5\xbeevnost v Zagrebu postopoma razvijala v \xc5\xa1tiriletni in v petletni \xc5\xa1tudij, je predaval na doktorskem \xc5\xa1tudiju v Zagrebu in na podiplomskem \xc5\xa1tudiju v Ljubljani in Mariboru. Zaslu\xc5\xbeen je za kadrovsko okrepitev zagreb\xc5\xa1ke slovenistike: ob lektorici slovenskega jezika se je odprlo mesto lektorja iz Slovenije, katedra za slovenski jezik in knji\xc5\xbeevnost pa ima \xc5\xa1e mesta profesorice, docentke in asistentke. Novej\xc5\xa1o in sodobno slovensko knji\xc5\xbeevnost pomaga predavati tudi Zvonko Kova\xc4\x8d, saj je interes za slovenistiko najve\xc4\x8dji med ju\xc5\xbenoslovanskimi filologijami. Na novem zagreb\xc5\xa1kem \xc5\xa1tudiju ju\xc5\xbene slavistike je od leta 1998 pri njem na teme ju\xc5\xbenoslovanskih knji\xc5\xbeevnosti in kultur magistriralo \xc5\xa1estnajst in doktoriralo 11 \xc5\xa1tudentov, iz slovenske knji\xc5\xbeevnosti pa je diplomiralo 20 in doktoriralo troje \xc5\xa1tudentov._NEWLINE_Spodbudil in soorganiziral je \xc5\xa1tiri slovensko-hrva\xc5\xa1ka slavisti\xc4\x8dna sre\xc4\x8danja, slovenski slavisti\xc4\x8dni kongresi v Zagrebu in simpozij o poeziji Toma\xc5\xbea \xc5\xa0alamuna v Kopru in Zagrebu, iz katerih je nastalo \xc5\xa1est znanstvenih zbornikov. S slovenistiko se je za\xc4\x8del ukvarjati z Jo\xc5\xbeetom Poga\xc4\x8dnikom v osemdesetih letih 20. stoletja. V okviru bolonjske reforme je ustanovil Katedro za primerjalno zgodovino ju\xc5\xbenoslovanskih jezikov in knji\xc5\xbeevnosti. Leta 2016 je prejel Pretnarjevo nagrado ambasadorja slovenske kulture. _NEWLINE_Zvonko Kova\xc4\x8d je na Oddelku za ju\xc5\xbenoslovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti na Filozofski fakulteti v Zagrebu vodja Katedre za primerjalno zgodovino ju\xc5\xbenoslovanskih knji\xc5\xbeevnosti in predava interkulturno ju\xc5\xbenoslovansko knji\xc5\xbeevnost, metodologijo primerjalne zgodovine knji\xc5\xbeevnosti, bosansko in medkulturno ju\xc5\xbenoslovansko knji\xc5\xbeevnost ter novej\xc5\xa1o slovensko knji\xc5\xbeevnost. Kot gostujo\xc4\x8di profesor je predaval na tujih univerzah v Ljubljani, Bratislavi, Gradcu, Hamburgu, Poznanju, Novem Sadu, G\xc3\xb6ttingenu, Mariboru, Sofiji, Kopru in drugod. Ukvarja se s problemom interpretacije knji\xc5\xbeevnosti in metodolo\xc5\xa1kimi vpra\xc5\xa1anji primerjalne in medkulturne zgodovine slovanskih knji\xc5\xbeevnosti. _NEWLINE_Objavil je vrsto literarnozgodovinskih in literarnokriti\xc4\x8dnih del, med katerimi je nekaj prevedenih v slovenski, nem\xc5\xa1ki, poljski in slova\xc5\xa1ki jezik; nekatere je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini in nem\xc5\xa1\xc4\x8dini napisal sam. Aktiven je v razli\xc4\x8dnih strokovnih organizacijah: je \xc4\x8dlan Hrva\xc5\xa1kega filolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva, Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije, v preteklosti je bil \xc4\x8dlan upravnega odbora Kluba hrva\xc5\xa1kih humboldtovcev. 2016 je prejel Pretnarjevo nagrado in s tem naziv ambasador slovenske knji\xc5\xbeevnosti in jezika. Objavil je tudi sedem knjig poezije.'