b'\n_START_ARTICLE_\nMilan Gu\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini trgovskega pomo\xc4\x8dnika Matije in gospodinje ter trgovke Marije Gu\xc4\x8dek rojene Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v Rade\xc4\x8dah in Ljubljani, gimnazijo pa v Zagrebu, kjer je leta 1936 tudi maturiral. Po maturi je kon\xc4\x8dal enoletni te\xc4\x8daj na Trgovski akademiji ter se zaposlil kot uradnik v ljubljanski Zanatski banki. Po kapitulaciji Kraljevine Jugoslaviji in italijanski okupaciji je pomagal materi v trgovini, postal \xc4\x8dlan Osvobodilne fronte in kot aktivist OF deloval v ljubljanskem Be\xc5\xbeigradu. Spomladi 1942 je bil ob raciji aretiran ter poslan v internacijo, toda vlakovni transport so pri Verdu napadli partizani in osvobodili internirance. Gu\xc4\x8dek se je pridru\xc5\xbeil partizanom, najprej je bil borec v Krimskem odredu po ustanovitvi \xc5\xa0ercerjeve brigade pa borec v njenem 1. bataljonu. Po italijanski kapitulaciji je postal komandant mesta Ilirska Bistrica. V partizanih je ostal do osvoboditve. Po koncu vojne je deloval v OZNI in do leta 1949, ko je bil izklju\xc4\x8den iz partije v UDBI. Kasneje je dobil zaposlitev pri Triglav filmu, leta 1956 pa je bil soustanovitelj Viba filma, pri katerem je bi zelo uspe\xc5\xa1en, ter se med drugim uveljavil kot re\xc5\xbeiser in scenarist kratkometra\xc5\xbenih filmov med katerimi so bili tudi: Triglavski gozdovi, Bela krajina, Litostroj, Luka Koper, Zima na Gorenjskem. Nekaj let je \xc5\xbeivel \xc5\xa1e kot svobodni umetnik, 1968 pa je stopil v pokoj in se zaradi zdravstvenih razlogov preselil v Ankaran._NEWLINE_Kot publicist je za\xc4\x8del delovati \xc5\xbee v 50. letih 20. stoletja. Pisal je \xc4\x8dlanke o filmih, literarnih delih, vse bolj pa se je nato posve\xc4\x8dal t. i. partizanski problematiki, predvsem z vidika svojih lastnih do\xc5\xbeivetij. Tako je v letih 1959 in 1960 objavil dve knjigi partizanskih spominov Jutri bo vse dobro (COBISS) in Po\xc4\x8dakaj do prihodnje pomladi. Za obe knjigi je zna\xc4\x8dilno prepletanje osnovnega reporta\xc5\xbenega na\xc4\x8dina prikazovanja z leposlovnimi elementi. Kot urednik in v precej\xc5\xa1ni meri tudi kot avtor je sodeloval pri zborniku Slovenska Istra v boju za svobodo (Koper, 1976). Najve\xc4\x8d pa se je posvetil pisanju monografije o \xc5\xa0ercerjevi brigadi, ki naj bi iz\xc5\xa1la v treh knjigah, vendar je uspel izdati le prvi dve: \xc5\xa0ercerjeva brigada. Del 1, Strmi lazi (COBISS) in \xc5\xa0ercerjeva brigada. Del 2, Peko\xc4\x8di sneg (COBISS). O \xc5\xa0ercerjevi brigadi je napisal \xc5\xa1e: \xc5\xa0ercerjeva brigada (COBISS) in Bojna pot \xc5\xa0ercerjeve brigade(COBISS) ter sodeloval pri zbiranju gradiva za knji\xc5\xbeico Po zgodovinskih sledeh skozi pri\xc4\x8devanja (Koper, 2004).'