b'\n_START_ARTICLE_\nKomisija Pravi\xc4\x8dnost in mir\n_START_PARAGRAPH_\nKomisija Pravi\xc4\x8dnost in mir, s kratico KPM, je delovno telo Sloven\xc2\xadske \xc5\xa1ko\xc2\xadfov\xc2\xadske konference (S\xc5\xa0K) za podro\xc4\x8d\xc2\xadje dru\xc5\xbebene pravi\xc4\x8dnosti, miru in spo\xc2\xad\xc5\xa1tovanja \xc4\x8dlovekovih pravic. Komisija raziskuje odprta in pere\xc4\x8da vpra\xc5\xa1a\xc2\xadnja, preis\xc2\xadkuje in obravnava vpra\xc5\xa1anja, ki zadevajo dru\xc5\xbebeno pravi\xc4\x8dnost, mir in spo\xc5\xa1tovanje \xc4\x8dlovekovih pravic v Republiki Sloveniji in zunaj nje. Sodeluje tudi s sorodnimi komisijami evropskih in drugih \xc5\xa1kofovskih kon\xc2\xadferenc ter vzdr\xc5\xbeuje redne stike s Pape\xc5\xa1kim svetom Pravi\xc4\x8dnost in mir v Rimu. V svojih prizade\xc2\xadva\xc2\xadnjih sodeluje tudi z dru\xc2\xadgimi organizacijami, gibanji in u\xc2\xadstanova\xc2\xadmi, katerih nameni in duh so ji sorodni.\n_START_SECTION_\nVodstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPredsednik Komisije\xc2\xa0je ljubljanski nad\xc5\xa1kof metropolit Stanislav Zore, tajnik pa Tadej Strehovec._NEWLINE_Prvi predsednik, ki je komisijo oblikoval v razpoznavno ustanovo Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve v Sloveniji je bil od leta 1985 do 2013 Anton Stres.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKomisija Pravi\xc4\x8dnost in mir\xc2\xa0je bila ustanovljena skupaj z drugimi sveti\xc2\xa0Slovenske pokrajinske \xc5\xa1kofovske konference\xc2\xa0(SP\xc5\xa0K) 24. septembra 1985 in dokon\xc4\x8dno potrjena naj seji\xc2\xa0Slovenske pokrajinske konference\xc2\xa0v Mariboru 19. novembra 1985, ustanovitev pa je postala pravnomo\xc4\x8dna 1. januarja 1986. Tedaj je za\xc4\x8del obstojati in delovati\xc2\xa0Svet Pravi\xc4\x8dnost in mir\xc2\xa0pri\xc2\xa0Slovenski pokrajinski \xc5\xa1kofovski konferenci. Od 18. do 20. oktobra 1985 je takratni predsednik Anton Stres \xc5\xbee sodeloval na raz\xc5\xa1irjenjem sestanku evropskih komisij\xc2\xa0Pravi\xc4\x8dnost in mir\xc2\xa0v Cartignyju blizu \xc5\xbdeneve.\xc2\xa0Svet\xc2\xa0je imel prvo sejo \xc5\xa1ele 3. oktobra 1986. Prvi \xc4\x8dlani so bili trije: Alojzij Snoj, Anton Stres in Jo\xc5\xbee Vidrih. februar septembra 1987 se\xc2\xa0Svet Pravi\xc4\x8dnost in mir\xc2\xa0preimenoval v\xc2\xa0Komisijo Pravi\xc4\x8dnost in mir. Naslednje leto pa so se ji pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e Borut Ko\xc5\xa1ir, M. Lavri\xc4\x8d in Ivan \xc5\xa0tuhec. Tako je ostalo do konca prvega mandata, 1. januarja 1991, ko so komisijo sestavljali naslednji \xc4\x8dlani: Lojze Gosar, Drago Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d, Borut Ko\xc5\xa1ir, D. Smrdel, Anton Stres, Ivan \xc5\xa0tuhec in Alojz \xc5\xbderovnik. Vendar so sodelovali \xc5\xa1e drugi strokovnjaki, ki so bili vedno sproti povabljeni. V drugem obdobju je s priznanjem\xc2\xa0Slovenske \xc5\xa1kofovske konference\xc2\xa0tudi\xc2\xa0Komisija Pravi\xc4\x8dnost in mir\xc2\xa0dobila polo\xc5\xbeaj narodne komisije in s tem polnopravno \xc4\x8dlanstvo v\xc2\xa0Evropski konferenci komisij Pravi\xc4\x8dnost in mir. V tem smislu je bil tudi dodelan\xc2\xa0Statut\xc2\xa0in\xc2\xa0Pravilnik\xc2\xa0komisije, ki ga je\xc2\xa0Slovenska \xc5\xa1kofovska konferenca\xc2\xa0potrdila 21. februarja 1994._NEWLINE_Ob desetletnici delovanja\xc2\xa0Komisije\xc2\xa0je tedanji predsednik Anton Stres zapisal: "Kako prav so imeli slovenski \xc5\xa1kofje, ko so pred desetletjem ustanovili komisijo Pravi\xc4\x8dnost in mir, \xc4\x8deprav je v za\xc4\x8detku imela samo polo\xc5\xbeaj komisije pri pokrajinski konferenci slovenskih \xc5\xa1kofov. Kajti kmalu po njeni ustanovitvi se je v Sloveniji demokrati\xc4\x8dna zavest vedno hitreje prebujala in uveljavljala. Katoli\xc5\xa1ka Cerkev, ki je bila skupaj z nekaterimi drugimi verskimi skupnostmi edino obmo\xc4\x8dje, ki ni bilo pod neposrednim vodstvom vladajo\xc4\x8de partije in so njeni \xc4\x8dlani zaradi tega, ker se ni hotela ukloniti njenemu monopolu, v preteklosti veliko trpeli, se je \xc5\xbee s samim tem dejstvom uvr\xc5\xa1\xc4\x8dala v prednjo vrsto demokrati\xc4\x8dnih hotenj. Komisija Pravi\xc4\x8dnost in mir je to poslanstvo Cerkve vzela zavestno za svojo nalogo, s tem ko si je zadala dol\xc5\xbenost, da bo branila \xc4\x8dlovekove pravice in dru\xc5\xbebeno pravi\xc4\x8dnost. Kajti \xc4\x8dlanom komisije Pravi\xc4\x8dnost in mir je bilo od vsega za\xc4\x8detka jasno, da njihova naloga ni samo obramba pravic Cerkve in njenih \xc4\x8dlanov, \xc4\x8deprav se ni bilo mogo\xc4\x8de izogniti tudi tem nalogam. Vendar so pravice Cerkve in njenih \xc4\x8dlanov samo del ob\xc4\x8dih \xc4\x8dlovekovih pravic in so lahko zavarovane samo v demokrati\xc4\x8dnem dru\xc5\xbebenem okolju. To je bilo treba \xc5\xa1ele vzpostaviti in ta naloga \xc5\xa1e dandanes ni opravljena. Pravzaprav so svoboda, demokracija, dru\xc5\xbebena pravi\xc4\x8dnost in medsebojno spo\xc5\xa1tovanje take naloge, ki niso nikoli dokon\xc4\x8dane, zato je tudi poslanstvo Komisije Pravi\xc4\x8dnost in mir neomejeno."'