b'\n_START_ARTICLE_\nFizi\xc4\x8dno nasilje na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nNasilje na delovnem mestu predstavlja vsaka negativna oblika vedenja oz. dejanja v odnosu med dvema/ve\xc4\x8d osebami v delovnem okolju. Za tovrstno nasilje je zna\xc4\x8dilna agresivnosti, ki se ponavlja ali pa se zgodi povsem nepri\xc4\x8dakovano . Vse to lahko spremljajo zloraba, zastra\xc5\xa1evanje in napadi, ki lahko nakazujejo odkrito ali prikrito gro\xc5\xbenjo varnosti napadenega delavca ter psihi\xc4\x8dnemu, materialnemu in socialnemu blagostanju le-tega.\n_START_SECTION_\nDelitev narave nasilnih dejanj\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja naslednja delitev narave nasilnih dejanj: fizi\xc4\x8dno, psihi\xc4\x8dno in spolno nasilje. Prvo pomeni uporabo fizi\xc4\x8dne sile proti drugi osebi ali skupini oseb, ki se izra\xc5\xbea skozi prizadejanje fizi\xc4\x8dne, spolne ali psiholo\xc5\xa1ke \xc5\xa1kode  Fizi\xc4\x8dno nasilje predstavlja uporabo sile ali resne gro\xc5\xbenje z uporabo sile in je nemalokrat posledica psihi\xc4\x8dnega nasilja. Usmerjeno je na \xc4\x8dlovekovo telo ali njegovo \xc5\xbeivljenje, vse fizi\xc4\x8dne bole\xc4\x8dine in posledice le-teh pa lahko spremljajo tudi psihi\xc4\x8dne posledice, ki nastanejo pri \xc5\xbertvah . Raziskave ka\xc5\xbeejo, da najve\xc4\x8d fizi\xc4\x8dnega nasilja do\xc5\xbeivijo delavci v zdravstvu in \xc5\xa1olstvu. Pod fizi\xc4\x8dno nasilje avtorji omenjajo odrivanje, klofutanje, lasanje, zaklepanje \xc5\xbertve v prostor, brcanje, pretepanje, boksanje, napade s strelnim/hladnim oro\xc5\xbejem itd.\n_START_SECTION_\nTipi fizi\xc4\x8dnega nasilja na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nPreko razli\xc4\x8dnih raziskav so raziskovalci razdelili tovrstno nasilje na 4 tipe, ki se razlikujejo glede na povzro\xc4\x8ditelja nasilja )_NEWLINE_1. Nasilje s strani neznanca_NEWLINE_Pri tovrstnem nasilju je povzro\xc4\x8ditelj popolni neznanec in nima nobene zveze z organizacijo ali z njihovimi zaposlenimi. Nasilje se pogosto navezuje na drugo kaznivo dejanje, na primer: kraja v trgovini, rop ali s podobnim kriminalom. Pod ta tip spadajo tudi dejanja terorizma. Najve\xc4\x8d fizi\xc4\x8dnega nasilja na delovnem mestu spada pod to kategorijo, avtorji pa med drugim ugotavljajo, da so tak\xc5\xa1nemu nasilju najbolj pogosto izpostavljena podjetja, ki se ukvarjajo z menjavo denarja, zdravili, delanjem pozno v no\xc4\x8d._NEWLINE_2. Nasilje s strani stranke/klienta_NEWLINE_V ta tip se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo nasilna dejanja pri katerih ima oseba nek odnos z organizacijo oz. z njenimi zaposlenimi. Ta oseba je lahko stranka, klient, pacient, \xc5\xa1tudent ali zapornik, ki stori nasilje na delovnem mestu, ali nekje drugje, medtem ko zaposleni \xc5\xa1e kar opravlja svoje delo. Nasilje tega tipa se deli \xc5\xa1e na dve podskupini:_NEWLINE_- Prva podskupina: ljudje, ki so \xc5\xbee sami po sebi nevarni, pod kar se smatrajo zaporniki in du\xc5\xa1evni bolniki. Kot primer lahko na tem mestu izpostavimo napad zapornika na pravosodnega policista. Tveganje za nasilje tega tipa v tej kategoriji je konstantno oziroma rutinsko._NEWLINE_- Druga podskupina: ljudje, ki naj sami po sebi ne bi bili nevarni, so pa nevarni glede na razli\xc4\x8dne situacije (situacijska nevarnost). Tu gre za opredelitev pri kateri naj bi neka situacija napeljala nenasilne ljudi v nasilno dejanje. Primer: dolgo \xc4\x8dakanje v vrsti za neko storitev, kjer posameznik ob tem \xc4\x8dakanju odreagira nasilno._NEWLINE_Avtorji izpostavljajo, da so za tovrstna nasilna dejanja izpostavljene delovne organizacije, kjer se posamezniki ukvarjajo z institucionaliziranimi osebami ali osebami, ki so du\xc5\xa1evno bolne/pod neznosnim stresom._NEWLINE_3. Nasilje s strani sodelavca_NEWLINE_Povzro\xc4\x8ditelj nasilja je v tem tipu zaposlena oseba, oz. biv\xc5\xa1i zaposleni, ki napada ali grozi ostalim zaposlenim oz. biv\xc5\xa1im sodelavcem. Tovrstnemu nasilju naj bi bile izpostavljene vse delovne organizacije, pri \xc4\x8demer pa ve\xc4\x8dje tveganje predstavljajo delovna mesta, pri katerih so pogosta odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja oz. kakr\xc5\xa1nakoli oblika reduciranja delovne sile._NEWLINE_4. Nasilje s strani sorodstva oz. osebnega poznanstva_NEWLINE_Za zadnji tip nasilja je zna\xc4\x8dilno, da je oseba, ki izvaja nasilje v nekak\xc5\xa1nem odnosu z delavcem v organizaciji, pri \xc4\x8demer nima to nobene povezave s tem, v kateri organizaciji le-ta oseba dela. Ta kategorija zajema tudi \xc5\xbertve nasilja v dru\xc5\xbeini, pri \xc4\x8demer so osebe trpin\xc4\x8dene ali nadlegovane tudi na samem delovnem mestu. Tudi ta vrsta nasilja se pojavlja na vseh delovnih mestih, vendar je manj mo\xc5\xbenosti za preventivno delovanje na delovnih mestih, ki so dostopne javnosti in/ali imajo samo eno lokacijo, kar ote\xc5\xbeko\xc4\x8da preme\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc5\xbertev na druge lokacije. Nasilne\xc5\xbea na tem mestu motivirajo te\xc5\xbeave med njim in zaposlenimi v organizacije, zaradi \xc4\x8desar pride na delovno mesto osebe z namenom, da jo nadleguje, grozi, rani ali celo ubije osebo s katero je bil v nekem \xc4\x8dasu v dolo\xc4\x8denem razmerju. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbertev tovrstnega nasilja so \xc5\xbeenske, pri \xc4\x8demer so nasilne\xc5\xbei najve\xc4\x8dkrat ozna\xc4\x8deni kot trenutni ali biv\xc5\xa1i zakonski partnerji, ljubimci, sorodniki ali znanci\n_START_SECTION_\nVzroki nasilja na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nVzroki nasilja na kateremkoli delovnem mestu obsegajo zelo \xc5\xa1iroko podro\xc4\x8dje, pri \xc4\x8demer moramo biti pozorni na to, da sta vedno vpleteni dve strani (\xc5\xbertev, napadalec) in organizacija, kjer se to po\xc4\x8detje dogaja ter da do tega prihaja zaradi raznih konfliktov na delovnem mestu. Raziskave vzrokov nasilja na delovnem mestu ka\xc5\xbeejo na ve\xc4\x8d stvari med katerimi pomembno izstopajo psiholo\xc5\xa1ki profili \xc5\xbertev in napadalca, ki naj bi bili posledica njihovih negativnih socialnih in psiholo\xc5\xa1kih procesov v otro\xc5\xa1tvu. Druge vrste raziskav pa se usmerijo na dejansko okolje, ki obkro\xc5\xbea \xc5\xbertve in napadalce in razlaga vzroke nasilja v smislu, da so krivci za nasilje socialni, kulturolo\xc5\xa1ki in organizacijski dejavniki. Ti naj bi torej vplivali na razvoj in obstanek nasilja na delovnem mestu v dolo\xc4\x8denem obdobju. Kljub vsem navedenim vzrokom lahko ugotovimo, da je krivcev za nastanek nasilja veliko, vendar jih ne moremo z lahkoto posplo\xc5\xa1evati, saj je to problem, ki ima ve\xc4\x8d plasti in se lahko zgodi kjerkoli in komurkoli . Trije najve\xc4\x8dkrat omenjeni dejavniki, ki naj bi neposredno vplivali na nastanek nasilja na delovnem mestu so: - Osebnostne zna\xc4\x8dilnosti - Delovni pogoji - Dru\xc5\xbebeni, socialni in kulturni vzroki\n_START_SECTION_\nOsebnostne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavljajo zna\xc4\x8dilnosti, ki jih lahko nosi posameznik/skupina ali podrejeni/nadrejeni. V tej skupini najpogostej\xc5\xa1i vzrok predstavlja druga\xc4\x8dnost, v smislu druga\xc4\x8dne barve ko\xc5\xbee, spolne pripadnosti, kulture bivanja ali celo nacionalnost. Hkrati so lahko \xc5\xbertve diskriminacije tudi socialno \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i posamezniki, ki so npr. invalidni, druga\xc4\x8de misle\xc4\x8di, itd.\n_START_SECTION_\nDelovni pogoji\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavljajo notranje vzroke v organizacijah, pri \xc4\x8demer naj bi imeli izreden pomen nadrejeni, ki naj bi dolo\xc4\x8dali in skupaj z zaposlenimi oblikovali notranjo kulturo in pripadajo\xc4\x8de vrednote.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeni, socialni in kulturni vzroki\n_START_PARAGRAPH_\nTi naj bi verjetno \xc5\xa1e najbolj vplivali na nastanek nasilja na delovnem mestu, kjer naj bi bil eden izmed glavnih vzrokov krepitev ob\xc4\x8dutka povezanosti znotraj skupine.  Zaposleni se morajo po\xc4\x8dutiti kot pripadniki dolo\xc4\x8dene skupine ter preko tega spodbujati timski duh. Med najpomembnej\xc5\xa1e vzroke ume\xc5\xa1\xc4\x8damo spremembe v gospodarstvu, ignoriranje in sankcioniranje neza\xc5\xbeelenih oblik nasilja v delovnem okolju in neurejeno zakonodajo na podro\xc4\x8dju dela\n_START_SECTION_\nPosledice fizi\xc4\x8dnega nasilja\n_START_PARAGRAPH_\nKot vsaka vrsta nasilja, tudi fizi\xc4\x8dno nasilje za seboj pusti posledice, ki se lahko odra\xc5\xbeajo na psihi\xc4\x8dnem in telesnem nivoju. Pod te posledice lahko \xc5\xa1tejemo: Anksioznost, pomanjkanje energije, zaskrbljenost, izolacijo, strah, depresivnost, glavoboli, te\xc5\xbeave s spominom, misli na samomor, \xe2\x80\xa6 itd. _NEWLINE_\xe2\x80\x83\n_START_SECTION_\nPreventivno delo na podro\xc4\x8dju fizi\xc4\x8dnega nasilja oz. prepre\xc4\x8devanje fizi\xc4\x8dnega nasilja na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nOSHA \xe2\x80\x93 Ameri\xc5\xa1ka organizacija za varnost in zdravje je leta 1996 predstavila program preventivnega dela na podro\xc4\x8dju fizi\xc4\x8dnega nasilja na delovnem mestu, ki igra pomembno vlogo tudi pri zagotavljanju du\xc5\xa1evnega zdravja na delovnem mestu _NEWLINE_Program sestavlja ve\xc4\x8d elementov:_NEWLINE_1. Predanost delu in vklju\xc4\x8denost zaposlenega_NEWLINE_Glede na zahteve omenjene organizacije je ta del obvezen in izrednega pomena. Predanost delu priskrbi motivacijo delovne skupine, da se u\xc4\x8dinkovito spopada z nasiljem na delovnem mestu. Vklju\xc4\x8denost delavca pa poskrbi, da delavci razvijajo in izra\xc5\xbeajo njihove ob\xc4\x8dutke v zvezi z varnostjo in zdravjem. Organizacija na tem mestu poskrbi, da se delavci zavejo, da zaposlene skrbi za njihovo zdravje in varnost, prav tako se posve\xc4\x8dajo sistemu odgovornosti za udele\xc5\xbeene vodje in zaposlene. Hkrati je potrebna tudi pozornost za sodelovanje pri prito\xc5\xbebah zaposlenih glede teh te\xc5\xbeav in spodbujanje to\xc4\x8dnega in takoj\xc5\xa1njega poro\xc4\x8danja o nasilnih dejanjih._NEWLINE_2. Analiza delovnega mesta_NEWLINE_Analiza dela po korakih, da ugotovimo mogo\xc4\x8de nevarnosti za nasilje na delovnem mestu._NEWLINE_3. Preventiva in kontrola nevarnosti_NEWLINE_Na tem mestu se mora organizacija posvetiti vzpostavljanju kontrole in prilagoditvam delovnega mesta, ter odzivu na prijavljena nasilna dejanja. Pri prilagajanju in vzpostavljanju kontrole se lahko posvetijo predvsem alarmnim sistemom, detektorjem kovin, varnim sobam, ki so namenjene uporabi v izrednih primerih. Hkrati je pri tem pomembno tudi to, da se delavcem v organizaciji pove, da nikakr\xc5\xa1na oblika nasilja v tem delovnem okolju ne bo tolerirana. Spodbujati jih je potrebno k takoj\xc5\xa1njemu prijavljanju nasilnih dejanj in morda vzpostaviti tudi ekipo, ki se bo u\xc4\x8dinkovito odzivala na tak\xc5\xa1ne prijave._NEWLINE_4. Trening in pou\xc4\x8devanje_NEWLINE_Pri tem je potrebno delavce izobraziti in opozoriti na mo\xc5\xbene nevarnosti, ki se lahko pojavijo na njihovem delovnem mestu in tudi mo\xc5\xbenostim, kako se temu izogniti oz. se zavarovati. Ti izobra\xc5\xbeevalni treningi bi morali zajemati vse zaposlene, vklju\xc4\x8dno z vodjami in mened\xc5\xbeerji._NEWLINE_5. Sledenje in evalvacija programa_NEWLINE_Klju\xc4\x8dno dejanje, ki je seveda pomembno pri tem, da ocenimo ali smo program dobro izpeljali. Spremljamo lahko zdravstvena poro\xc4\x8dila o po\xc5\xa1kodbah na delovnem mestu, dejanja, ki vklju\xc4\x8dujejo kakr\xc5\xa1nokoli vrsto nasilja in ugotavljamo ali se tega pojavi manj, kot pred implikacijo tega programa'