b'\n_START_ARTICLE_\nSpodnja Panonija (frankovska de\xc5\xbeela)\n_START_PARAGRAPH_\nSpodnja Panonija je bila v 9. stoletju po n.\xc5\xa1. srednjeve\xc5\xa1ka de\xc5\xbeela med reko Donavo in pore\xc4\x8djem Save, ki se je raztezala na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje zahodne Mad\xc5\xbearske, severne Hrva\xc5\xa1ke , severovzhodne Slovenije in predelov Bosne in Hercegovine ob reki Savi. De\xc5\xbeela je nastala na zahodnem obmo\xc4\x8dju predhodne Avarije, ko so po letu 795 te predele osvojili Franki, in jih poimenovali z anti\xc4\x8dnimi imeni provinc Gornje in Spodnje Panonije. V Spodnji Panoniji se je izoblikovalo ve\xc4\x8d politi\xc4\x8dnih tvorb, od katerih so nekatere u\xc5\xbeivale veliko neodvisnosti. V ju\xc5\xbenem delu Spodnje Panonije se je knez Ljudevit Posavski uprl frankovski upravi, nekaj desetletij pozneje pa je knez Kocelj v severnem delu Spodnje Panonije uspel uveljaviti pravo slovansko neodvisno dr\xc5\xbeavo Spodnjo Panonijo. Konec 9. stoletja so to podro\xc4\x8dje zavzeli Mad\xc5\xbeari.\n_START_SECTION_\nSpodnja Panonija v prvih letih\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde ob osvojitvah avarskega ozemlja med Donavo in Posavjem so Franki zanj verjetno uveljavili ime Spodnja Panonija, razen pri Zgornji Panoniji med reko Rabo in dana\xc5\xa1njim Dunajem.  Vendar se zdi mogo\xc4\x8de tudi to, da je tako imenovana Spodnja Panonija v razli\xc4\x8dnih obdobjih obsegala razli\xc4\x8dne pokrajine; in sicer najprej ju\xc5\xbeno Spodnjo Panonijo s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Sisku in \xc5\xa1ele kasneje severno Spodnjo Panonijo s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Blatenskem kostelu.  Zahodno od Blatnega jezera je zaradi migracij Karantancev nastal Okraj Karantancev." Tudi v Spodnji Panoniji ju\xc5\xbeno od Drave (Slavonija) najdemo Slovane in sicer najkasneje ob uporu Ljudevita Posavskega. Obstaja pa mo\xc5\xbenost, da so Slovani tod \xc5\xbeiveli \xc5\xbee v \xc4\x8dasu Avarov, in da je Vojnomir Slovan, \xc4\x8de je bil resni\xc4\x8dno spodnjepanonski knez Slovanov, Frankom pomagal osvobajati svojo domovino. Ko je Karel Veliki v letu 803 kon\xc4\x8dal vojne z Avari, je preuredil upravo osvojenih de\xc5\xbeel in takrat je bila Panonija razdeljena med dve marki in sicer na Obrsko marko in na Furlansko marko, ki je vklju\xc4\x8devala ozemlje vse do reke Rabe. "\n_START_SECTION_\nUpor Ljudevita Posavskega\n_START_PARAGRAPH_\nV Furlanski marki je kmalu pri\xc5\xa1lo do velikih te\xc5\xbeav. Po smrti Karla Velikega je osrednja frankovska oblast zelo oslabela, dvignili pa so se lokalni velika\xc5\xa1i, zlasti mejni grofje. Ker prito\xc5\xbebe zoper furlanskega mejnega grofa Kadolaha, ki je v slovanskih de\xc5\xbeelah izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal prisotnost frankovske vojske zaradi nevarnosti Bolgarov in na silo uveljavljal frankovski fevdalizem, niso zalegle, je spodnjepanonski knez Ljudevit Posavski, oblastnik v ju\xc5\xbeni Spodnji Panoniji (imenovan za voditelja Spodnje Panonije ali dux Pannoniae inferioris ), pri\xc4\x8del z oboro\xc5\xbeeno vstajo.  Po ve\xc4\x8d letih bojev (819-822) se je vstaja kon\xc4\x8dala s popolnim porazom Ljudevitovih sil, njegova de\xc5\xbeela pa je bila opusto\xc5\xa1ena. Kasnej\xc5\xa1a severna razli\xc4\x8dica Spodnje Panonije je na za\xc4\x8detku morda pripadala Zgornji Panoniji, saj so Bolgari severno od reke Drave leta 827 oplenili Zgornjo Panonijo, vsekakor pa frankovski viri kmalu zatem izraz Spodnja Panonija uporabljajo za prostor med reko Dravo na jugu in reko Rabo oziroma Donavo na severu.  V stari (ju\xc5\xbeni) Spodnji Panoniji se tudi po padcu Ljudevita doma\xc4\x8di slovanski knezi obdr\xc5\xbeijo \xc5\xa1e do leta 827, ko so de\xc5\xbeelo osvojili Bolgari, v njej pa je potem pod bolgarsko nadoblastjo \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa vladal doma\xc4\x8di knez Ratimir, ki pa ga je mejni grof Ratbod zru\xc5\xa1il zaradi podpore Pribini in Koclju.\n_START_SECTION_\nPribina in Kocelj\n_START_PARAGRAPH_\nPribina je bil do leta 833 nitranski knez s podro\xc4\x8dja dana\xc5\xa1nje Slova\xc5\xa1ke, leta 839 pa je iz Ratimirjeve de\xc5\xbeele pribe\xc5\xbeal na ozemlje nekdanje Karniole k tamkaj\xc5\xa1njemu grofu Sallachu.  \xc5\xbde od leta 840 je imel v fevdu del Spodnje Panonije okrog Blatenskega kostela. Kot zvest frankovski vazal, verjetno z bavarskimi sorodstvenimi vezmi, je leta 847 postal grof (severne) Spodnje Panonije.  Pribinov sin Kocelj je o\xc4\x8deta nasledil leta 862, zaradi sporov o na\xc4\x8dinu bogoslu\xc5\xbeja in zaradi povezav z Velikomoravsko se je Kocelj uprl frankovski oblasti in od leta 869 pa vsaj do leta 874 vladal kot neodvisen vladar v dr\xc5\xbeavi Spodnji Panoniji. "\n_START_SECTION_\nRegnum Carentanum\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu potem, ko je Kocelj izginil iz zgodovinski zapisov, je bilo ozemlje severne Spodnje Panonije skupaj s Karantanijo, zgornjim Posavjem in Zgornjo Panonijo vklju\xc4\x8deno v novo frankovsko politi\xc4\x8dno tvorbo- v Regnum Carantanum ali v Karantanski regnum; to je v Karantansko neodvisno gospostveno obmo\xc4\x8dje. Karantanski regnum je nastal tudi zaradi tega, ker je Karoling Karlman nezakonskemu sinu Arnulfu Koro\xc5\xa1kemu posku\xc5\xa1al omogo\xc4\x8diti \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti za dru\xc5\xbebeni vzpon. Vzroki, ki so okrepili Karantanski regnum pa so gotovo tudi doma\xc4\x8de narave - vzhodnoalpsko slovansko prebivalstvo je bilo dovolj mo\xc4\x8dno tudi v vi\xc5\xa1jih dru\xc5\xbebenih slojih, da je lahko stekel proces, v marsi\xc4\x8dem soroden nastajanju plemenskih vojvodin. Darovnice, s katerimi je imel v letih 876-888 opraviti diakon Gundbato, ka\xc5\xbeejo, da je imel Arnulf v Karantanskem regnumu celo kraljevske prerogative podeljevanja fevdov, kar ka\xc5\xbee na notranjo samostojnost tega obmo\xc4\x8dja. Regnum je obstajal vsaj od leta 876, spor med Arnulfom in velikomoravskim vladarjem Svetopolkom pa je zanetil vojno v letih 882 -884, v kateri je Svetopolkova vojska Arnulfovo Spodnjo Panonijo opusto\xc5\xa1ila, mnoge tla\xc4\x8dani pobila, voditelje pa odvedla v ujetni\xc5\xa1tvo ali pa pohabila. Karantanski regnum in bavarsko-karantanski Regnum Arnulfi sta leta 887 omogo\xc4\x8dila, da se je na dr\xc5\xbeavnem zboru v Triburu/Trieru pojavil tudi Arnulf z vojsko Bavarcev in karantanskih Slovanov in osvojil frankovsko oblast. Ker je Arnulf odtlej nastopal kot frankovski vladar, lahko o regnumih po letu 887 govorimo le \xc5\xa1e pogojno.\n_START_SECTION_\nBraslav in Mad\xc5\xbeari\n_START_PARAGRAPH_\nV (nekdanji?) ju\xc5\xbeni Spodnji Panoniji je med leti 872 in 873 nemara vladal neki knez Mutimir, saj mu je pape\xc5\xbe pisal, da naj prizna oblast panonskega \xc5\xa1kofa.  obstaja tudi manj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost, da se je oblast kneza Koclja \xc5\xa1e do 876 raz\xc5\xa1irjala tudi skozi ju\xc5\xbeno Spodnjo Panonijo. Kakorkoli \xc5\xbee- \xc5\xa1ele leta 884 na tem obmo\xc4\x8dju vlada knez Braslav (dux Brazlavo), ki je imel celo svoj lasten klientelni regnum. Prav na Braslava se je obrnil Arnulf Koro\xc5\xa1ki, ko so ga napadli Mad\xc5\xbeari in tako je Braslavu leta 896 dodelil podro\xc4\x8dje (severne) Spodnje Panonije z Blatenskim kostelom.  Vendar so Mad\xc5\xbeari kmalu preplavili vse Braslavovo ozemlje, ki so ga zasedli \xc5\xbee najkasneje v letih 899-900.'