b'\n_START_ARTICLE_\nJohn William Draper\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je o\xc4\x8detu Johnu Christopherju Draperju, wesleyjanskemu duhovniku in materi Sarah, rojeni Ripley. Imel je tri sestre: Dorothy Catherine, Elizabeth Johnson in Sarah Ripley. 23. junija ga je krstil duhovnik Jabez Bunting. Ker je moral o\xc4\x8de slu\xc5\xbeiti v ve\xc4\x8d kongregacijah po Angliji, se je dru\xc5\xbeina ve\xc4\x8dkrat selila. Do leta 1822 se je \xc5\xa1olal doma, nato pa je za\xc4\x8del hoditi na Woodhouse Grove School v Apperley Bridgeu. Od leta 1826 se je spet \xc5\xa1olal doma, leta 1829 pa je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati na Univerzitetnem kolid\xc5\xbeu v Londonu (UCL)._NEWLINE_13. septembra 1831 se je poro\xc4\x8dil z Antonio Coetano de Pavio Pereiro Gardner (okoli 1814-1870), h\xc4\x8derjo Daniela Gardnerja, dvornega zdravnika portugalskega kralja Janeza VI. in Carlote. Antonia se je rodila v Brazliji, ko je kraljeva dru\xc5\xbeina zaradi Napoleonovega vdora prebe\xc5\xbeala iz Portugalske. Ni to\xc4\x8dno znana identiteta njene matere. Okoli leta 1830 je skupaj z bratom za\xc4\x8dela \xc5\xbeiveti pri teti v Londonu._NEWLINE_Po smrti o\xc4\x8deta julija 1831 se je morala mati Johna Williama z otroki preseliti v Virginijo. John William je upal, da bo dobil mesto profesorja v krajevnem metodisti\xc4\x8dnem kolid\xc5\xbeu._NEWLINE_V letu 1832 se je dru\xc5\xbeina naselila v Okro\xc5\xbeju Mecklenburg v Virginiji 12 km vzhodno od Christiansvillea (danes Chase Cityja). \xc4\x8ceprav je pri\xc5\xa1el prepozno, da bi dobil predvideno profesorsko mesto, je v Cristiansvilleu ustanovil laboratorij. Tu je opravljal poskuse in objavil osem \xc4\x8dlankov preden je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati medicino. Njegova sesta Dorothy Catherine Draper je s pou\xc4\x8devanjem risanja in slikanja priskrbela sredstva za njegovo medicinsko izobrazbo. Marca 1836 je diplomiral na Medicinski \xc5\xa1oli Univerze Pensilvanije. Istega leta je za\xc4\x8del predavati na Kolid\xc5\xbeu v Hampden Sidneyju v Virginiji._NEWLINE_V letu 1837 je sprejel profesorsko mesto na Univerzi v New Yorku. Naslednje leto so ga izbrali za profesorja kemije in botanike. Na njeni medicinski \xc5\xa1oli je bil profesor med letoma 1840 in 1850, njen rektor od 1850 do 1873 in profesor kemije do leta 1881. Bil je med ustanovitelji Medicinske \xc5\xa1ole Univerze v New Yorku, tedanjega Univerzitetnega medicinskega kolid\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDal je pomembne dose\xc5\xbeke v fotokemiji. S svojimi izbolj\xc5\xa1avami (1839) Daguerreovega procesa je omogo\xc4\x8dil portretno fotografijo. Izdal je ve\xc4\x8d u\xc4\x8dbenikov: kemije (1846), naravoslovja (1847), fiziologije (1866) in znanstveno razpravo o sevalni energiji (1878). To razpravo je bral Stefan pred oblikovanjem svojega zakona o sevanju \xc4\x8drnega telesa naslednje leto._NEWLINE_Draper je bil tudi med pionirji astrofotografije. Leta 1840 je naredil prvo fotograijo Lune, ki je pokazala njene povr\xc5\xa1inske zna\xc4\x8dilnosti. Nato je leta 1843 naredil dagerotipije, ki so pokazale nove Lunine zna\xc4\x8dilnosti v vidnem spektru. Leta 1850 je izdeloval fotografije skozi mikroskop in v svoje delo vklju\xc4\x8dil svojega sina Henryja, tedaj \xc5\xa1e najstnika._NEWLINE_V letu 1842 je podal domnevo, da lahko povzro\xc4\x8dajo kemijske spremembe le absorbirani svetlobni \xc5\xbearki. Ta domneva je postala znana kot Grotthuss-Draperjev zakon. Podobno misel je leta 1817 podal latvijski naravoslovec Theodor Grotthuss._NEWLINE_Leta 1847 je Draper posku\xc5\xa1al ugotoviti pri kateri temperaturi za\xc4\x8dne segreto telo sevati. Tega ni ugotovil, ugotovil pa je, da nara\xc5\xa1\xc4\x8da gostota izsevanega energijskega toka mnogo hitreje kot premosorazmerno s temperaturo._NEWLINE_Prou\xc4\x8deval je tudi zgodovinska vpra\xc5\xa1anja. V letu 1862 je napisal delo Zgodovina intelektualnega razvoja Evrope (The History of the Intellectual Development of Europe), kjer je uporabil metode fizikalne znanosti na zgodovino. Med letoma 1867 in 1870 je napisal delo v 3. knjigah Zgodovina ameri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavljanske vojne (History of the American Civil War), leta 1874 pa delo Zgodovina nasprotja med religijo in znanostjo (History of the Conflict between Religion and Science). Zadnja knjiga velja za eno izmed najbolj vplivnih del teze o pravem nasprotju med znanostjo in religijo, ki je prevzela ime iz naslova tega Draperjevag dela._NEWLINE_Draper je bil med letoma 1876 in 1877 prvi predsednik Ameri\xc5\xa1kega kemijskega dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_Umrl je na svojem domu v Hastingsu-on-Hudson. Pogrebne slovesnosti so izvedli v cerkvi svetega Marka v pristavi v New Yorku. Pokopali so ga na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Green-Wood v dana\xc5\xa1njem Brooklynu.'