b'\n_START_ARTICLE_\nStjepan Filipovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 27. januarja 1916 v Opuzenu pri Metkovi\xc4\x87u v takratni Avstroogrski (na ozemlju dana\xc5\xa1nje Hrva\xc5\xa1ke). V rodni vasi je zaklju\xc4\x8dil tudi osnovno \xc5\xa1olo. Del otro\xc5\xa1tva in mladosti je pre\xc5\xbeivel v Mostarju, kjer je kon\xc4\x8dal dva razreda gimnazije. Zatem je \xc5\xbeivel v Sremu in Kragujevcu, kjer se je izu\xc4\x8dil za elektri\xc4\x8darja in klju\xc4\x8davni\xc4\x8darja. _NEWLINE_Leta 1937 se je priklju\xc4\x8dil delavskemu gibanju. Aktivno je sodeloval v mnogih demonstracijah in delavskih protestih. Zaradi svojega delovanja je bil leta 1939 ujet in obsojen na leto dni zapora. Leta 1940 je postal \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije. _NEWLINE_Pred za\xc4\x8detkom druge svetovne vojne se je vrnil v Kragujevac in za\xc4\x8del z aktivnim delovanjem v mestni partijski organizaciji. Po direktivi Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije je od\xc5\xa1el v Valjevo, kjer je delal na zbiranju oro\xc5\xbeja, pripravi upora in osnovanju prvih borbenih partizanskih skupin. Ko je pri\xc5\xa1la nevarnost, da ga ponovno ujamejo, se je priklju\xc4\x8dil Kolubarski \xc4\x8deti Valjevskega partizanskega odreda._NEWLINE_V prvih oboro\xc5\xbeenih spopadih se je Stevo pokazal kot zelo hraber partizan. Na za\xc4\x8detku julija je s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1e drugih borcev uni\xc4\x8dil nem\xc5\xa1ki tovornjak in njegovo posadko v bli\xc5\xbeini Valjeva. Prav zaradi svoje hrabrosti je hitro napredoval od borca do komandirja Kolubarske \xc4\x8dete. Izkazal se je predvsem v napadu na Lajkovac 15. avgusta 1941.  V tem spopadu je bilo ubitih 40 Nemcev in \xc5\xbeandarjev. Zaradi podviga pa je bil pohvaljen tudi s strani Vrhovnega komandanta NOB Josipa Broza Tita. Pri napadu na Krupanj in \xc5\xa0abac je pokazal podobno juna\xc5\xa1tvo in bil ponovno pohvaljen s strani Vrhovnega komandanta. _NEWLINE_Proti koncu septembra 1941 je pre\xc5\xa1el v Ma\xc4\x8dvanski partizanski odred, kjer je pribli\xc5\xbeno mesec dni opravljal dol\xc5\xbenosti politi\xc4\x8dnega komisarja. Po umiku osrednjih partizanskih enot iz Srbije v Sand\xc5\xbeak je konec leta 1941 iz preostalih enot osnoval dva bataljona. Za komandanta prvega bataljona je bil izbran prav Stevo Filipovi\xc4\x87. Njegov bataljon je sodeloval v bitkah na planini Cer in ponovnem napadu na Krupanj._NEWLINE_24. februarj\xd0\xb0 1942 je padel v \xc4\x8detni\xc5\xa1ko zasedo in bil v boju zajet. \xc4\x8cetniki so ga predali Nemcem v \xc5\xa0abcu, kasneje pa so ga prepeljali v Valjevo. Kljub dvomese\xc4\x8dnemu mu\xc4\x8denju ni izdal nobene stvari in bil zaradi tega tudi obsojen na smrt z obe\xc5\xa1anjem. _NEWLINE_Obesili so ga v Valjevu 22. maj\xd0\xb0 1942. Pred mno\xc5\xbeico, ki so jo privedli na obe\xc5\xa1anje, je glasno izrekel podporo Komunisti\xc4\x8dni partiji Jugoslaviji, Rde\xc4\x8di armadi in izrekel \xc5\xa1tevilne antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne parole. Obe\xc5\xa1en je bil 15 minut prej, kot je bilo na\xc4\x8drtovano. _NEWLINE_Z ukazom predsedstva narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Federativne ljudske republike Jugoslavije je bil 14. decembra 1949 progla\xc5\xa1en za narodnega heroja._NEWLINE_V Valjevu so mu 28. oktobra 1960 postavili spomenik, ki ga je izdelal Vojin Baki\xc4\x87. Poleg spomenika v Valjevu so mu podoben spomenik postavili tudi v rodnem Opuzenu, ki pa so ga leta 1991 poru\xc5\xa1ili hrva\xc5\xa1ki nacionalisti . Replika njegove fotografije z dvignjenimi rokami pred usmrtitvijo hranijo Zdru\xc5\xbeeni narodi. Tekom Narodnoosvobodilne borbe je izgubil dva brata \xe2\x80\x93 Nikolo in \xc5\xa0imuna.'