b'\n_START_ARTICLE_\nHafsidi\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDinastija je dobila ime po Mohamedu Bin Abu Hafsu, Berberu iz maro\xc5\xa1kega plemena Masmuda, katerega je almohadski kalif Mohamed An Nasir (vladal 1198-1213) imenoval za guvernerja Ifrikije. Banu Hafs (dobesedno Hafsovi sinovi) so bili mo\xc4\x8dna almohadska dru\xc5\xbeina. Njihov prednik Omar Abu Hafs Al Hentati je bil \xc4\x8dlan sveta desetih in bli\xc5\xbenji spremljevalec u\xc4\x8denjaka, u\xc4\x8ditelja in politi\xc4\x8dnega voditelja Ibn Tumarta iz ju\xc5\xbenega Maroka. Njegovo pravo ime je bilo Fesga Umzal, kasneje pa se je preimenoval v Abu Hafs Omar Ibn Jahja Al Hentatija. Znan je bil tudi kot Omar Inti. Preimenovanje je bilo posledice navade, da je Ibn Tumart preimenoval vse svoje bli\xc5\xbenje spremljevalce, ki so postali privr\xc5\xbeenci njegovega verskega u\xc4\x8denja._NEWLINE_Hafside kot almohadske guvernerje so stalno ogro\xc5\xbeali Ganidi (Banu Ganija), potomci almoravidskih princev, ki so jih porazili Almohadi in zatem sami prevzeli oblast v Maroku._NEWLINE_Hafsidi so bili guvernerji Ifrikije do leta 1229, ko je Abu Zaharija (vladal 1229-1249) razglasil neodvisnost. Novi vladar je v Ifrikiji, ki je obsegala ozemlje nekdanje rimske province Afrike, se pravi sedanjo Tunizijo, vzhodno Al\xc5\xbeirijo in zahodno Libijo, organiziral svojo dr\xc5\xbeavno upravo in zgradil mesto Tunis kot gospodarsko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave. V Ifrikijo je v tistem \xc4\x8dasu zaradi rekonkviste na Iberskem polotoku pribe\xc5\xbealo veliko beguncev iz Kastilje in Leona. Abu Zaharija je leta 1242 premagal Tlemcensko kraljestvo in ga prisilil v vazalni polo\xc5\xbeaj. Njegov naslednik Mohamed I. Al Mustansir (vladal 1249-1277) je dobil naslov kalifa._NEWLINE_V 14. stoletju je kraljestvo do\xc5\xbeivelo za\xc4\x8dasen upad. Hafsidom je uspelo za nekaj \xc4\x8dasa podjarmiti Abdalvide iz Tlemcena, vendar so jih od leta 1347 do 1357 dvakrat osvojili Marinidi iz Maroka. Ker Abdalvidom kljub temu ni uspelo poraziti Beduinov, so Hafsidi ponovno prevzeli oblast v svojem kraljestvu. V istem \xc4\x8dasu je zaradi kuge pomrlo veliko prebivalcev, kar je dodatno oslabilo Hafsidsko kraljestvo._NEWLINE_Pod Hafsidi se je mo\xc4\x8dno razvilo trgovanje s kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko Evropo in hkrati piratstvo, zlasti med vladavino Abd Al Aziza II. (vladal 1394-1434). Leta 1429 so Hafsidi napadli Malto in zajeli 3000 su\xc5\xbenjev, otoka pa niso zasedli. Dobi\xc4\x8dki od trgovine in piratstve so se uporabili za obse\xc5\xbene gradnje in podporo umetnosti in kulture. Piratstvo je seveda izzvalo povra\xc4\x8dilne ukrepe Aragonije in Bene\xc5\xa1ke republike, ki sta ve\xc4\x8dkrat napadli tunizijska obalna mesta. Hafsidi so dosegli svoj vi\xc5\xa1ek med vladanjem kalifa Utmana (vladal 1435\xe2\x80\x931488), ko se je razvilo \xc5\xbeivahno trgovanje preko Sahare in do Egipta in pomorsko trgovanje z Benetkami in Aragonijo. Beduini in mesta v kraljestvu so postala v veliki meri neodvisna. Hafsidi so obdr\xc5\xbeali oblast samo v Tunisu in Konstantinu._NEWLINE_V 16. stoletju so se Hafsidi vedno bolj zapletali v boje za oblast med \xc5\xa0panijo in Osmanskim cesarstvom, ki so jih podpirali korzarji. Turki so leta 1534 osvojili Tunis in ga obdr\xc5\xbeali eno leto in ponovno leta 1569 in ga obdr\xc5\xbeali \xc5\xa1tiri leta. Leta 1573 ga je osvobodil \xc5\xa1panski admiral in vojskovodja Juan Avstrijski. Leta 1574 so Hafsidi zaradi neposredne tur\xc5\xa1ke gro\xc5\xbenje postali vazali \xc5\xa1panske krone._NEWLINE_Osmani so zadnjega hafsidskega kalifa Mohameda IV. odpeljali v Istanbul in ga zaradi sodelovanja s \xc5\xa0panijo in sultanove \xc5\xbeelje, da kot vladar Meke in Medine prevzame naslov kalifa, usmrtili. Del Hafsidske rodbine je pre\xc5\xbeivela osmanski pokol z begom na kanarski otok Tenerife, ki je bil pod \xc5\xa1pansko oblastjo.'