b'\n_START_ARTICLE_\nAbu Simbel\n_START_SECTION_\nZasnova\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja tempeljskega kompleksa se je za\xc4\x8dela okoli 1264 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in je trajala pribli\xc5\xbeno 20 let, do leta 1244 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Kot "tempelj Ramzesa, ljubljenca Amona" je bil eden od \xc5\xa1estih skalnatih templjev, postavljenih v Nubiji med dolgo vladavino Ramzesa II. Namen je bil narediti vtis na ju\xc5\xbene sosede Egipta in tudi okrepiti status egip\xc4\x8danske vere v tej regiji. Zgodovinarji pravijo, da zasnova Abu Simbla izra\xc5\xbea ego in ponos Ramzesa II.\n_START_SECTION_\nPonovno odkritje\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc4\x8dasoma je templje pokril pu\xc5\xa1\xc4\x8davski pesek. \xc5\xbde v 6. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je pesek pokril kipe glavnega templja do kolen. Do leta 1813 je bil tempelj pozabljen, ko je \xc5\xa1vicarski orientalist Jean-Louis Burckhardt (znan tudi kot \xc5\xa1ejk Ibrahim Ibn Abdalah) na\xc5\xa1el zgornji friz glavnega templja. Burckhardt je govoril o svojem odkritju z italijanskim raziskovalcem Giovannijem Belzonijem (1778\xe2\x88\x921823), ki je odpotoval tja, vendar ni mogel izkopati vstopa v tempelj. V imenu britanskega generalnega konzula Henryja Salta je Belzoni leta 1817 odpotoval v Nubijo in obiskal Abu Simbel ter do 1. avgusta 1817 odkopal iz peska zgornji del vhoda v Veliki tempelj in prodrl v notranjost. Podrobno je opisal templje skupaj z risbami, ki jih je mogo\xc4\x8de najti v knjigi Opis Egipta Edwarda Williama Lana (1825\xe2\x88\x921828). _NEWLINE_Znanstvena raziskava templja se je za\xc4\x8dela leta 1828 s francosko-toskansko ekspedicijo pod vodstvom Jeana-Fran\xc3\xa7oisa Champolliona in Ippolita Rosellinija, ki sta ustvarila zapiske o stanju templja. Druge ekspedicije v Abu Simbel so bile leta 1830 pod vodstvom egiptologa Roberta Haya in leta 1844 pod vodstvom Karla Richarda Lepsiusa. Robert Hay je s tehni\xc4\x8dnimi ukrepi prvi za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pomemben tempelj pred trajnim polnjenjem s peskom. Posledica odkritja templja Abu Simbel v Evropi v 19. stoletju je precej\xc5\xa1en obisk Egipta in skalnega templja vzdol\xc5\xbe Nila. Nekateri obiskovalci so se tudi ovekove\xc4\x8dili z zapisi njihovih imen na fasadah templja. Konec stoletja je pesek na sede\xc4\x8dih kolosalnih kipih Ramzesa II. \xc5\xbee povzro\xc4\x8dil precej\xc5\xa1njo erozijo. \xc5\xa0ele leta 1909 je bila fasada Velikega templja v celoti o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena iz peska._NEWLINE_Turisti\xc4\x8dni vodniki na spletni strani opisujejo legendo, ki pravi, da je mlad lokalni fant po imenu Abu Simbel vodil te zgodnje ponovne odkritelje na kraj zakopanega templja, ki ga je od \xc4\x8dasa do \xc4\x8dasa videl v pesku. S\xc4\x8dasoma so kompleks imenovali po njem.\n_START_SECTION_\nPremestitev\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1950 se je za\xc4\x8dela na\xc4\x8drtovana gradnja Asuanskega visokega jezu, ki je ogrozila obstoj dveh templjev Ramzesa II. v Abu Simblu, pa tudi naslednjih templjev File in Kalab\xc5\xa1a. Leta 1955 je bil ustanovljen mednarodni dokumentacijski center z namenom, da se vklju\xc4\x8di v obmo\xc4\x8dje od Asuana do pre\xc4\x8dkanja meje s Sudanom._NEWLINE_Leta 1959 se je za\xc4\x8dela kampanja za mednarodne donacije za ohranitev spomenikov v Nubiji: najju\xc5\xbenej\xc5\xa1e relikvije te starodavne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke civilizacije so bile ogro\xc5\xbeene zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dih voda Nila, ki so bile posledica gradnje Asuanskega visokega jezu. 8. marca 1960 je UNESCO zaprosil za mednarodno pomo\xc4\x8d za ohranitev tempeljskega kompleksa._NEWLINE_Ena shema za ohranitev templja je temeljila na ideji Williama MacQuittyja zgraditi nov za\xc5\xa1\xc4\x8ditni jez sve\xc5\xbee \xc4\x8diste vode okoli templjev z vodo v notranjosti na isti vi\xc5\xa1ini kot Nil. Tako bi ostaline gledali pod vodo. Leta 1962 je nastala ideja arhitektov Jane Drew, Maxwella Fryja in in\xc5\xbeenirja Ova Arupa.  Menili so, da bi z dvigom templjev zanemarili u\xc4\x8dinek erozije pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka zaradi pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih vetrov. Vendar je bil predlog, \xc4\x8deprav so priznali, da je bil izredno eleganten, zavrnjen._NEWLINE_22. septembra leta 1968 je bila uspe\xc5\xa1na selitev uradno kon\xc4\x8dana. Ob odprtju jezu 15. januarja 1971 je nekdanji egiptovski predsednik  Anvar Sadat pohvalil izvajalce selitve nubijskih templjev in sveti\xc5\xa1\xc4\x8d: "Ljudje lahko delajo \xc4\x8dude\xc5\xbee, ko delajo skupaj za dober namen." Danes dnevno obi\xc5\xa1\xc4\x8de templje na tiso\xc4\x8de turistov. Varovane konvoje avtobusov in avtomobilov odpeljejo dvakrat na dan iz Asuana, najbli\xc5\xbejega mesta. \xc5\xa0tevilni obiskovalci pridejo tudi z letalom na letali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bilo zgrajeno posebej za tempeljski kompleks._NEWLINE_Re\xc5\xa1evanje templjev se je za\xc4\x8delo novembra 1963 pod vodstvom ve\xc4\x8dnacionalne ekipe arheologov, in\xc5\xbeenirjev in usposobljenih izvajalcev te\xc5\xbeke opreme, ki so delovali skupaj v okviru Unesca; to je takrat stalo pribli\xc5\xbeno 80 milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Darovalo je ve\xc4\x8d kot 50 dr\xc5\xbeav. Delo je bilo opravljeno z egiptovskimi, nem\xc5\xa1kimi, francoskimi, italijanskimi in \xc5\xa1vedskimi gradbenimi podjetji. Med letoma 1964 in 1968 je bilo celotno obmo\xc4\x8dje previdno narezano na velike bloke (do 30 ton, v povpre\xc4\x8dju 20 ton), razstavljeno, dvignjeno in ponovno na novi lokaciji, 65 m vi\xc5\xa1je in 200 metrov nazaj ob reki, postavljeno, to je bil eden najve\xc4\x8djih izzivov arheolo\xc5\xa1kega in\xc5\xbeeniringa v zgodovini.  Nekatere strukture so celo re\xc5\xa1ili izpod voda Naserjevega jezera._NEWLINE_Za odstranitev in rekonstrukcijo so najprej izvrtali 17.000 lukenj v skalo in jih napolnili s 33 tonami smole epoksi, da bi se utrdila. Poleg tega so za stabilizacijo uporabljali \xc5\xbeelezne sponke. Nato so tempelj razrezali z \xc5\xbei\xc4\x8dno \xc5\xbeago v 1036 blokov, katerih posamezna te\xc5\xbea je bila med 7 in najve\xc4\x8d 30 ton. Odseki posameznih blokov so navzven vidni \xc5\xa1e danes. Nova lokacija je bila pribli\xc5\xbeno 180 metrov severozahodno in 64 metrov nad ravnjo starodavnega tempeljskega obmo\xc4\x8dja, kar je \xc5\xa1e posebej pomembno, usmerjena tako kot izvirni tempelj. Prvi blok je bil nalo\xc5\xbeen 12. maja 1965 s \xc5\xa1tevilko GA 1A01. Poleg blokov templja je bilo dodanih \xc5\xa1e 1112 kosov kamnine iz neposredne bli\xc5\xbeine zaradi priprave terena. Notranjost templja ima armiranobetonsko kupolo, ki je zunaj zasuta s peskom, gramozom in izvirno skalo (vklju\xc4\x8dno s prvotno fasado), tako da se je ohranila izvirna ideja skalnega templja. Zato to ni ve\xc4\x8d pravi jamski tempelj. _NEWLINE_Kompleks je sestavljen iz dveh templjev. Ve\xc4\x8dji je posve\xc4\x8den trem egip\xc4\x8danskim dr\xc5\xbeavnim bo\xc5\xbeanstvom v tistem \xc4\x8dasu, to so Ra-Horakti, Pta in Amon  in ima \xc5\xa1tiri velike kipe Ramzesa II. na fasadi. Manj\xc5\xa1i tempelj je posve\xc4\x8den boginji Hator, ki jo pooseblja Nefertari, Ramzesovo najbolj ljubljeno od njegovih mnogih \xc5\xbeena.  Tempelj je zdaj odprt za javnost.\n_START_SECTION_\nVeliki tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki tempelj v Abu Simblu so gradili pribli\xc5\xbeno dvajset let in je bil kon\xc4\x8dan v pribli\xc5\xbeno 24. letu vladanja Ramzesa Velikega (kar ustreza 1265 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem). Posve\xc4\x8den je bil bogovom, kot so Amon, Ra-Horakti in Pta, pa tudi Ramzesu samemu. Velja za enega najlep\xc5\xa1ih v Egiptu._NEWLINE_\xc5\xa0tirje kolosalni 20-metrski kipi faraona z dvojno krono (p\xc5\xa1ent) Zgornjega in Spodnjega Egipta krasijo pro\xc4\x8delje templja, ki je 35 metrov \xc5\xa1iroko in je zaklju\xc4\x8deno s frizom z 22 opicami (pavijani), \xc4\x8dastilci sonca in stra\xc5\xbearji vhoda. Kolosalni kipi so izklesani neposredno iz skalne stene, v kateri je bil tempelj, preden je bil prestavljen. Vsi kipi predstavljajo Ramzesa II., ki sedi na prestolu in nosi dvojno krono Zgornjega in Spodnjega Egipta. Kip na levi strani vhoda je bil po\xc5\xa1kodovan v potresu, ostal je le spodnji del kipa. Glave in trup je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de videti ob nogah kipa._NEWLINE_Med nogami kolosov so \xc5\xa1e drugi kipi, ki niso vi\xc5\xa1je od kolen faraona. Ti prikazujejo Nefertari, Ramzesovo glavno \xc5\xbeeno, in kraljico mati Mut Tuj, njena prva dva sinova Amonherkepeshef, Ramzesa in njenih prvih \xc5\xa1est h\xc4\x8dera Bintanat, Baketmut, Nefertari, Meritamen, Nebetavi in Isetnofret._NEWLINE_Vhod sam je okronan z reliefom, ki predstavlja dve podobi kralja, ki \xc4\x8dasti Raja-Horaktija s sokoljo glavo, \xc4\x8digar kip stoji v veliki ni\xc5\xa1i. Dr\xc5\xbei hieroglif v pomenu "uporabnik" in pero v svoji desni roki, Maat (boginja resnice in pravi\xc4\x8dnosti) je na njegovi levi strani; to ni ni\xc4\x8d manj kot gigantski kriptogram za ime prestola Ramzesa II., uporabnik-Maat-Ra. Fasada je okra\xc5\xa1ena z zaporedjem 22 opic (pavijanov) z rokami, dvignjenimi v zrak, ki \xc4\x8dastijo vzhajajo\xc4\x8de sonce. Druga pomembna zna\xc4\x8dilnost fasade je stela, ki opisuje poroko Ramzesa s h\xc4\x8derko kralja Hatusilija III., ki je  zape\xc4\x8datil mir med Egiptom in Hetiti._NEWLINE_Notranji del templja ima enako trikotno obliko kot ve\xc4\x8dina najbolj starih egip\xc4\x8danskih templjev s prostori, ki se manj\xc5\xa1ajo od vhoda proti sveti\xc5\xa1\xc4\x8du. Tempelj je zapletena struktura in precej nenavaden zaradi \xc5\xa1tevilnih stranskih komor. Hipostilna dvorana (v\xc4\x8dasih imenovana tudi pronaos ali peristil) je 18 metrov dolga in 16,7 metra \xc5\xa1iroka in je podprta z osmimi velikimi stebri v podobi Ozirisa, ki prikazujejo pobo\xc5\xbenega Ramzesa, povezanega z bogom Ozirisom, bogom podzemlja, ki ozna\xc4\x8duje ve\xc4\x8dno naravo faraona. Velikanski kipi vzdol\xc5\xbe levega zidu nosijo belo krono Zgornjega Egipta, medtem ko na nasprotni strani nosijo dvojno krono Zgornjega in Spodnjega Egipta (p\xc5\xa1ent). Basreliefi na stenah pronaosa upodabljajo bojne prizore in vladarja v voja\xc5\xa1kih akcijah. Velik del ka\xc5\xbee bitko pri Kade\xc5\xa1u na reki Orontes v dana\xc5\xa1nji Siriji, v kateri se je egiptovski kralj boril proti Hetitom. Najbolj znan relief prikazuje kralja na  vozu, kako strelja pu\xc5\xa1\xc4\x8dice proti be\xc5\xbee\xc4\x8dim nasprotnikom, ki so bili \xc5\xbee ujeti. Drugi prizori ka\xc5\xbeejo egiptovsko zmago v Libiji in Nubiji._NEWLINE_Od hipostilne dvorane se vstopi v drugo stebrno dvorano, ki ima \xc5\xa1tiri stebre okra\xc5\xa1ene z lepimi prizori daritev bogovom. Obstajajo upodobitve Ramzesa in Nefertari s svetimi \xc4\x8dolni Amona in Raja-Horaktija. Ta dvorana omogo\xc4\x8da dostop do pre\xc4\x8dne ve\xc5\xbee, v sredini katere je vhod v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Tukaj so na \xc4\x8drni steni skalne rezbarije \xc5\xa1tirih sede\xc4\x8dih figur: Ra-Horakti, kralj Ramzes kot bog, bogovi Amon Ra in Pta.\n_START_SECTION_\nSon\xc4\x8dni pojavi\n_START_PARAGRAPH_\nDomneva se, da je os templja postavljena na tak na\xc4\x8din, da 22. oktobra in 22. februarja  son\xc4\x8dni \xc5\xbearki prodrejo v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de in osvetlijo skulpture na zadnji steni, razen kipa Pta, boga, povezanega s podzemljem, ki je vedno ostal v temi. Ljudje se zberejo v Abu Simblu in spremljajo ta izjemni pojav._NEWLINE_Ti datumi so domnevno kraljev rojstni dan in kronanje, vendar ni nobenih dokazov za to, \xc4\x8deprav je povsem logi\xc4\x8dno domnevati, da so bile ti datumi povezani z velikimi dogodki, kot je npr. jubilej tridesete obletnice faraonove vladavine._NEWLINE_V bistvu po izra\xc4\x8dunih, opravljenih na podlagi vzhajanja zvezde Sirij (Orion (ozvezdje)) in napisov, ki so jih na\xc5\xa1li arheologi, bi ta datum moral biti 22. oktober. Ta podoba kralja je bila izbolj\xc5\xa1ana in o\xc5\xbeivljena z energijo son\xc4\x8dne zvezde in pobo\xc5\xbeni Ramzes bi prevzel mesto poleg Amona Raja in Raja-Horaktija._NEWLINE_Zaradi preselitve templja in/ali akumuliranega gibanja Rakovega povratnika v preteklih 3280 letih velja splo\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje, da je vsak od teh dveh dogodkov preselil en dan bli\xc5\xbeje solsticija, tako da bi se pojavili 22. oktobra in 20. februarja (60 dni pred in 60 dni po solsticija, v tem zaporedju)._NEWLINE_NOAA Solar Position Calculator  (son\xc4\x8dni kalkulator polo\xc5\xbeaja) se lahko uporablja za preverjanje deklinacije Sonca za katero koli mesto na Zemlji za kateri koli datum in \xc4\x8das. Za Abu Simbel_NEWLINE_22\xc2\xb020\xe2\x80\xb213\xe2\x80\xb3N 31\xc2\xb037\xe2\x80\xb232\xe2\x80\xb3E dobimo vrednosti blizu  \xe2\x88\x9211\xc2\xb0 za 22. oktober in 20. februar.\n_START_SECTION_\nManj\xc5\xa1i tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj Hator in Nefertari, znan tudi kot Mali tempelj, je bil zgrajen okoli sto metrov severovzhodno od templja faraona Ramzesa II. in je bil posve\xc4\x8den boginji Hator in glavni \xc5\xbeeni Ramzesa II. Nefertari. To je bilo drugi\xc4\x8d v stari egip\xc4\x8danski zgodovini, da je bil tempelj posve\xc4\x8den kraljici. Prvega je Ehnaton posvetil svoji veliki \xc5\xbeeni Nefretete. V skalo vrezana fasada je okra\xc5\xa1ena z dvema skupinama kolosov, ki sta lo\xc4\x8deni z velikim prehodom. Kipi, visoki nekaj ve\xc4\x8d kot deset metrov, sta kralj in njegova kraljica. Na vsaki strani portala sta dva kipa kralja z belo krono Zgornjega Egipta (ju\xc5\xbena kipa) in dvojno krono (severna kipa); ti so  obdani s kipi kraljice in kralja._NEWLINE_Zanimivo je, da je to edini primer v egip\xc4\x8danski umetnosti, da sta kipa kralja in njegove \xc5\xbeene enako velika. Tradicionalno kip kraljice, ki je stal poleg faraona, nikoli ni bil ve\xc4\x8dji kot do kolen kralja. Ramzes je \xc5\xa1el v Abu Simbel z \xc5\xbeeno v 24. letu svojega kraljevanja. Kot v Velikem templju so tudi tukaj majhni kipi princev in princes. V tem primeru so postavljeni simetri\xc4\x8dno: na ju\xc5\xbeni strani. Od leve proti desni so: princesi Meriatum in Merire, princesi Meritamen in Henutavi in princa Rahirvenemef in Amonjenkepeshef, medtem ko so na severni strani iste figure v obratnem vrstnem redu. Na\xc4\x8drt za mali tempelj je poenostavljena razli\xc4\x8dica velikega._NEWLINE_Kot v ve\xc4\x8djem templju, posve\xc4\x8denem kralju, hipostilno dvorano podpira \xc5\xa1est stebrov; v tem primeru pa niso v podobi Ozirisa, temve\xc4\x8d so okra\xc5\xa1eni s prizori s kraljico pri igri na sistrum (instrument boginje Hator) skupaj z bogovi Horus, Knum, Konsu in Tot in boginjami Hator, Izis, Maat, Mut iz A\xc5\xa1erja, Satis in Taveret; v enem prizoru Ramzes predstavlja cvetje ali gore\xc4\x8de kadilo. Kapiteli stebrov nosijo podobo boginje Hator. Ta tip stebrov je znan kot hatori\xc4\x8dni. Basreliefi v stebrni dvorani ponazarjajo pobo\xc5\xbenega kralja, uni\xc4\x8denje njegovih sovra\xc5\xbenikov na severu in jugu (v teh prizorih kralja spremlja njegova \xc5\xbeena) in kraljico, ki daruje boginjama Hator in Mut. Hipostilni dvorani sledi vetrolov, do katerega vodijo troja velika vrata. Na ju\xc5\xbeni in severni steni te dvorane sta dva elegantna in poeti\xc4\x8dna basreliefa kralja in njegove \xc5\xbeene, ki dajeta papirus Hator, ki je upodobljena kot krava na jadrnici v go\xc5\xa1\xc4\x8davi papirusov. Na zahodni steni Ramzes II. in Nefertari darujeta bogu Horusu in bo\xc5\xbeanstvom kataraktov: Satet, Anubis in Hnum._NEWLINE_Skalno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de in dve stranski komori so povezani s pre\xc4\x8dnim predprostorom in so poravnani z osjo templja. Basreliefi na stranskih stenah majhnega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da predstavljajo prizore darovanja faraona in kraljice razli\xc4\x8dnim bogovom. Na zadnji steni na zahodu vzdol\xc5\xbe osi templja je ni\xc5\xa1a, v kateri je Hator kot bo\xc5\xbeanska krava; zdi se, da prihaja z gore. Boginja je upodobljena kot gospodarica templja, posve\xc4\x8denega njej in kraljici Nefertari, ki je tesno povezana z boginjo._NEWLINE_Vsak tempelj ima svojega duhovnika, ki predstavlja kralja pri vsakodnevnih verskih obredih. V teoriji naj bi faraon dnevno opravljal verske obrede v razli\xc4\x8dnih templjih po vsem Egiptu. V resnici so to vlogo opravljali veliki duhovniki. Da bi dosegli ta polo\xc5\xbeaj, so se morali dolgo izobra\xc5\xbeevati na podro\xc4\x8dju umetnosti in znanosti, podobno kot faraon. Branje, pisanje, in\xc5\xbeenirstvo, aritmetika, geometrija, astronomija, merjenje prostora, izra\xc4\x8duni \xc4\x8dasa so bili del tega u\xc4\x8denja. Duhovniki Heliopolisa so na primer postali varuhi svetega znanja in so si prislu\xc5\xbeili ugled modrecev.'