b'\n_START_ARTICLE_\nJuda Halevi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJuda ben Samuel Halevi se je rodil leta 1075 v \xc5\xa0paniji. Nekateri zapisi trdijo, da se je rodil v mestu Toledo, drugi v Tudeli. \xc4\x8ceprav so v Halevijevih otro\xc5\xa1kih letih ozemlje srednje in severne \xc5\xa0panije najprej zavzeli muslimani z Alfonzom VI., ki je \xc5\xa1iril islam, na \xc4\x8delu, kasneje pa cesar Alfonz I., ki je \xc5\xa1iril kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, v imenu \xc5\xa0panskega cesarstva, je Halevi vedno trdil, da je kristjan. Kot mladostnik se je preselil v Granado, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de judovske literature in kulture, kjer je spoznal svojega mentorja, Mojzesa Ibn Ezro. V nekaterih zapisih so zasledili, da je obiskoval akademijo v Luceni, ki je mesto blizu Kordove, vendar ti podatki niso potrjeni. Edini oprijemljiv dokaz je kratka elegija, ki jo je napisal po smrti upravitelja akademije. V odraslih letih je deloval kot zdravnik, nekaj \xc4\x8dasa pa je pre\xc5\xbeivel v Toledu, kjer se je udejstvoval pri sodnih zadevah. Trdil je, da mu je medicina zavzemala ogromno \xc4\x8dasa in se tako ni mogel dodatno izobra\xc5\xbeevati. Tako je Toledo zapustil in naslednja leta potoval po mestih na jugu \xc5\xa0panije. Poleg teh informacij o Halevijevem osebnem \xc5\xbeivljenju ni znano veliko, razen tega, da je imel h\xc4\x8derko, ki je svojega sina imenovala Juda, po Haleviju. Odkrili so tudi pisma Abrahama Ibn Ezre, ki je bil v dobrih odnosih s Halevijem in naj bi bil tudi poro\xc4\x8den z njegovo h\xc4\x8derko.\n_START_SECTION_\nPotovanja in romanja\n_START_PARAGRAPH_\nHalevi je v svojem \xc5\xbeivljenju veliko potoval. Kot mladeni\xc4\x8d se je odpravil v Andaluzijo. Na poti v Kordobi se je udele\xc5\xbeil pesni\xc5\xa1kega tekmovanja, kjer je posnemal pesmi \xc5\xbee omenjenega takrat zelo poznanega judovskega pesnika Mojzesa ibn Ezre in zmagal. Z Mojzesom sta se spoprijateljila, nekaj \xc4\x8dasa pa je z njim pre\xc5\xbeivel v Granadi, ki je bila takratni center judovske vere ter intelektualcev._NEWLINE_Po 1090 je nadaljeval svoje potovanje, saj se je zaradi zavzetja \xc5\xa0panije s strani Almoravidov po tamkaj\xc5\xa1njem ozemlju raz\xc5\xa1irila muslimanska vera, polo\xc5\xbeaj Judov pa se je mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1al. Po virih je znano, da je pesnik v \xc4\x8dasu, ko je Alfonzovo kastiljsko kraljestvo zavzelo Toledo, bil ravno tam. Halevi kasneje najverjetneje odide v Luceno, kjer nekateri predvidevajo, da je obiskoval akademijo. Tam je spesnil je tudi elegijo o smrti Isaaca Alfasi, voditelja akademije._NEWLINE_V naslednjih dvajsetih letih je potoval, ustalil pa se je spet v Toledu, kjer je opravljal medicinsko prakso. Toledo je zapustil leta 1109 pred smrtjo Alfonza VI. Med drugim so potrjene tudi povezave Halevija s skupinami severnoafri\xc5\xa1kih, egip\xc4\x8danskih Judov ter Judov iz Narbonna._NEWLINE_Za zadnje potovanje se je odlo\xc4\x8dil leta 1139, ko se je kot predan judovski vernik napotil proti Izraelu. Odpovedal se je stikom z dru\xc5\xbeino in prijatelji ter se podal na pot v Sveto de\xc5\xbeelo, kjer je \xc5\xbeelel umreti. 1140 je skupaj z Izakom, ki je bil sin Abrahama ibn Ezre, prispel v Aleksandrijo. V roku nekaj mesecev se je preselil v Kairo. Na poti v Palestino ladja Eres israel, s katero je plul, zaradi slabega vremena nikoli ni pristala. Po pismih kairske Genize vemo, da je Halevi umrl pet mesecev po prihodu v Egipt. Tam je tudi pokopan._NEWLINE_Sicer pa obstaja tudi legenda, po kateri je Halevi vendarle pri\xc5\xa1el do Palestine, tam pa naj bi ga pred Jeruzalemom pomendral in ubil arabski konjenik, medtem ko je Halevi recitiral svojo odo Sionu.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nJuda Halevi je deloval predvsem na podro\xc4\x8dju filozofije in poezije. V tako imenovanem \xc2\xbbzlatem hebrejskem obdobju\xc2\xab\xc2\xa0(10. \xe2\x80\x93 12. stoletje) si je s svojimi mojstrovinami med sodobniki prislu\xc5\xbeil naziv enega izmed najbolj\xc5\xa1ih hebrejskih poetov, ta naziv pa se je ohranil do danes. Ustvarjal je tako verske kot posvetne pesmi, mnoge so \xc5\xa1e danes v uporabi v bogoslu\xc5\xbeju. Kot ve\xc4\x8dina ostalih intelektualcev muslimanskega dela \xc5\xa0panije, je tudi Halevi pisal prozo v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini in liriko v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini. Veliko njegovih pomembnih pesmi je nastalo v obdobju, ko je pesnik \xc5\xbeivel v Granadi, mnoge so bile znane tudi zunaj meja \xc5\xa0panije._NEWLINE_Kot ostali hebrejski pesniki se je dr\xc5\xbeal formalne zgradbe pesmi. Uporabljal je dva vzorca zunanje zgradbe. Prvi je klasi\xc4\x8den vzorec arabske poezije z enim ritmom, drugi vzorec pa je bil za tisti \xc4\x8das novej\xc5\xa1i, bil je namre\xc4\x8d refrenski oziroma stofi\xc4\x8den. Njegovo pesni\xc5\xa1tvo je temeljilo na pogrebnih odah, pesmih o u\xc5\xbeivanju \xc5\xbeivljenja, ugankah in pivskih pesmih; prizadeval si je ne za arabski, temve\xc4\x8d za biblijski na\xc4\x8din izra\xc5\xbeanja. Pomemben mu je bil zven pesmi in duhovitost.\n_START_SECTION_\nPosvetna poezija\n_START_PARAGRAPH_\nHalevijeva posvetna poezija vsebuje hvalnice in pesmi o prijateljstvu. V C\xc3\xb3rdobi je Halevi posvetil ganljivo poslovilno pesem filozofu in pesniku, Josephu ibn Zaddiku. Pisal je tudi elegije, izmed katerih so mnoge posve\xc4\x8dene prijateljem, kot so brati Juda, Isaac in Moses ibn Ezra (Rabiju Mojzesu ibn Ezri, ob odhodu). Ko je bil njegov prijatelj, Solomon ibn Farissol, 3. maja 1108 umorjen, je Juda hvalnico (\xc5\xa1t. 11, 22) spremenil v \xc5\xbealostinko (\xc5\xa1t. 12, 13, 93, itd.). V \xc4\x8dasu Halevijevega \xc5\xbeivljenja je zaradi kuge narasla umrljivost otrok, zato je pisal elegije tudi o tej temi. \xc5\xbdivljenjepisec Hillel Halkin je postavil domnevo, da je eno izmed elegij namenil tudi enemu izmed svojih otrok, ki ni do\xc4\x8dakal odraslih let (Halkin, Hillel. Yehuda Halevi. New York: Nextbook, 2010. str. 81.). Med posvetno poezijo spadajo tudi napitnice in ljubezenske pesmi, kot je Su\xc5\xbeenj ljubezni.\n_START_SECTION_\nVerska poezija\n_START_PARAGRAPH_\nHalevi je do\xc5\xbeivel \xc2\xbbprebujanje\xc2\xab, ki je spremenilo njegov pogled na svet, zato je za\xc4\x8del pisati predvsem religiozno poezijo, v pesmi pa je pogosto vklju\xc4\x8deval misel o vrnitvi v obljubljeno de\xc5\xbeelo. Verjel je, da je popolno judovsko \xc5\xbeivljenje mo\xc5\xbeno le v Izraelu. Upanje o vrnitvi mu je prineslo predvsem obdobje politi\xc4\x8dnih agitacij okoli leta 1130, ko se je zaostroval konflikt med islamom in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom. Halevi nikoli ni izgubil upanja o vrnitvi v Izrael in v ve\xc4\x8dnost svojih ljudi. Velikokrat je to tematiko izrazil v svoji poeziji.\n_START_SECTION_\nLiturgi\xc4\x8dna poezija\n_START_PARAGRAPH_\nNajdalj\xc5\xa1a in najob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1a pesnitev je \xc2\xbbKedushah\xc2\xab, ki poziva celotni svet, naj hvali Boga z radostjo. Te pesmi so bile prenesene do drugih de\xc5\xbeel, celo do Indije. Vplivale so na obrede drugje, Karaitsko judovstvo je nekatere vklju\xc4\x8dilo v molitveno knjigo. Halevi je pisal tudi \xc5\xa1abatne hvalnice. Njegovi sodobniki so ga poimenovali kot \xc2\xbbpomembnega judovskega narodnega pesnika\xc2\xab. Halevijevo liturgi\xc4\x8dno pesem Mi Kamoka je v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel Samuel di Castelnuovo in jo leta 1609 objavil v Benetkah.\n_START_SECTION_\nKuzari\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1140 je napisal knjigo v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini z naslovom Sefer ha-Kuzari ali kraj\xc5\xa1e Kuzari, ki je njegovo najpomembnej\xc5\xa1e filozofsko delo. Sestavljeno je iz petih delov. V njih Halevi razlo\xc5\xbei svoj odnos do u\xc4\x8denja judovske vere, ki ga je branil ter zagovarjal pred ne-judovskimi filozofi, Aristotelskimi gr\xc5\xa1kimi filozofi in neverniki. Knjiga je napisana v obliki dialoga med rabinom (judovskim razlagalcem Svetega pisma) in kraljem Hazarov z imenom Bulan, ki je bil pogan. Hazari so bili polnomadsko tur\xc5\xa1ko ljudstvo, ki so \xc5\xbeiveli v stepah na obmo\xc4\x8dju med Kaspijskim jezerom ter \xc4\x8crnim morjem. Po\xc5\xa1tenega kralja Bulana v knjigi vznemirjajo in nervirajo sanje, ki se pogosto ponavljajo in, v katerih mu angel govori, da Stvarnik kraljeve namere podpira, njegovih dejanj pa ne. Te sanje so ga spodbudile, da je pripeljal gr\xc5\xa1kega filozofa, kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega misijonarja, muslimanskega mulo in judovskega modreca v svojo pala\xc4\x8do in jih prosil, naj mu pomagajo pri izbiri vere. Navdu\xc5\xa1iti ga je uspel le rabin, s pomo\xc4\x8djo katerega je po dolgih pogovorih pri\xc5\xa1el do ugotovitve, da je judovstvo edino pravo verstvo. Potem ko je kralj sprejel judovsko vero, je to naredil \xc5\xa1e velik del ljudstva. V zadnjih \xc5\xa1tirih delih Kuzarija se rabin in kralj pogovarjata o najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih temah glede vere: o temeljih judovstva, tradiciji, prerokih, posmrtnem \xc5\xbeivljenju, hebrejskem jeziku in o mnogih drugih temah. Kuzari je bil preveden v ogromno jezikov, a v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino \xc5\xa1e ne. Najbolj znan prevod je v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino, napisal ga je Judah ibn Tibbon.\n_START_SECTION_\nDela v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nV sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je leta 1997 iz\xc5\xa1la zbirka Halevijeve lirike, ki jo je prevedel Gorazd Kocijan\xc4\x8di\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nJuda Halevi kot filozof\n_START_PARAGRAPH_\nHalevijeva predstava o Bogu je vplivala na vsebino njegovih kasnej\xc5\xa1ih del. Kljub temu da je nanj mo\xc4\x8dno vplival Al-Ghazali, filozof in mistik Sunni Islama, je Halevi islam preziral. Tako kot Al-Gazali, si je tudi Halevi prizadeval osvoboditi vero pred raznimi filozofskimi sistemi.'