b'\n_START_ARTICLE_\nMedno\n_START_SECTION_\nIzvor krajevnega imena\n_START_PARAGRAPH_\nOd kod izvira ime vasi Medno (ki ga doma\xc4\x8dini  izgovarjajo kot Med:n) ni znano. Ime vasi so tako ali tako popa\xc4\x8dili. \xc5\xa0e danes se danes zdi, da je posebnost v zvezi z imenom sklanjatev. Doma\xc4\x8dini so Medanci in ne Meden\xc4\x8dani ali Medenci, doma pa so iz Medna in ne iz Mednega, hodimo v Meden in ne v Medno, \xc5\xbeivimo v Mednu in ne v Mednem. To ka\xc5\xbee samo na to, da je kartograf, ki je ime vasi leta 1784 zapisal kot Medno, naredil napako in da so jo za njim vsi ponavljali. Vas bi se morala imenovati Meden ali Medan, tako kot se je v srednjem veku._NEWLINE_Etimolog Franc Bezlaj domneva, da bi bilo ime vasi lahko izvedeno iz osnove "med", jezikoslovec Kelemina pa ime izvaja iz predslovanskega "meduno". Po mnenju dr. Marka Snoja se je ime sode\xc4\x8d po srednjeve\xc5\xa1kih zapisih prvotno glasilo Medovno (selo) s kratkim naglasom na zadnjem samoglasniku, kar je po gorenjskih glasoslovnih zakonih dalo dana\xc5\xa1nji Meden (prvi e je nagla\xc5\xa1en in \xc5\xa1irok, drugi je polglasnik). S tem sogla\xc5\xa1a pridevnik med\xc3\xa1nski, ki je po gorenjskih zakonih nastal iz medv\xc3\xa1nski, pa tudi sklanjatev. Okoli\xc5\xa1ki prebivalci re\xc4\x8dejo "v Mednem" in ne "v Mednu", to pa ka\xc5\xbee na izvor v pridevniku in ne samostalniku, kar potrjuje domnevo o prvotnem Medovno (selo). Mo\xc5\xbenosti za etimologijo sta po mnenju dr.Snoja dve. Prva,  bolj verjetna, je, da je izvorno Medovno selo tvorjeno neposredno iz "med" in da torej prvotno pomeni "vas, v kateri pridobivajo med, kjer \xc5\xbeivijo \xc4\x8debelarji". Druga mo\xc5\xbenost je tista, h kateri se nagiba Bezlaj, da bi namre\xc4\x8d bilo treba izhajati iz vzdevka, osebnega imena Medo ali podobno (tvorjenega iz Medved, kar se ohranja kot priimek). Po tej razlagi naj bi ime prvotno pomenilo nekako "Medova vas". Ta mo\xc5\xbenost se zdi iz tipolo\xc5\xa1kih razlogov manj verjetna, saj so krajevna imena s pripono -no mnogo pogosteje tvorjena iz ob\xc4\x8dnih kot iz osebnih imen, prim. Kamno, Dobeno, Vrsno, Cerkno. Ena redkih izjem iz osebnega imena je Ljubno._NEWLINE_Predlog Kelemine, po katerem naj bi Medno izviralo iz predslovanskega imena Meduno (prvotni pomen tega imena \xc5\xa1e ni ugotovljen), meni dr. Snoj, ne vzdr\xc5\xbei, ker se v tem primeru pridevnik ne bi glasil med\xc3\xa1nski, temve\xc4\x8d najverjetneje medinski.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Medna se dokumentirano naselje prvi\xc4\x8d pojavi v starej\xc5\xa1i \xc5\xbeelezni dobi (9. ali 8.stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem). Na Strmini nad hotelom, vrh Medanskega hriba, od koder je dober razgled nad  vso ju\xc5\xbeno Gorenjsko, je bilo postavljeno gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je \xc5\xa1e danes zelo dobro vidno. Oblikovano je ovalno, prilagojeno terenu vrh hriba in v dol\xc5\xbeino meri ve\xc4\x8d kot 160 m, v \xc5\xa1irino pa ve\xc4\x8d kot 100 m. Obseg nasipov okrog gradi\xc5\xa1\xc4\x8da je pribl. 500 m, povr\xc5\xa1ina gradi\xc5\xa1\xc4\x8da pa 1,2 ha. Obmo\xc4\x8dje gradi\xc5\xa1\xc4\x8da je l.2001 mestni svet Mestne ob\xc4\x8dine Ljubljana razglasil za kulturni spomenik. Obmo\xc4\x8dje nekdanjega gradi\xc5\xa1\xc4\x8da je notranje razgibano, posebno na najvi\xc5\xa1jem mestu. Njegova zna\xc4\x8dilnost je v lepo ohranjenem vhodu, kjer se nekdanje obzidje iz ve\xc4\x8djega kamenja na obodu in manj\xc5\xa1ih kamnov v sredici obzidja \xc5\xa1e danes dobro vidi, ne da bi bilo treba karkoli kopati. Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de je naravno dobro zavarovano na jugozahodni strani s prepadnim pobo\xc4\x8djem, na ju\xc5\xbeni in vzhodni strani pa z mogo\xc4\x8dnim obzidjem. Na severni strani so tri terase, sledov obzidja pa ni ve\xc4\x8d zaznati. Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de je, kot poro\xc4\x8da Ribi\xc4\x8d, delno prekopaval zbiratelj Zadnikar v obmo\xc4\x8dju \xc5\xa0tirnce, ki je sicer na ju\xc5\xbeni strani izven obzidja, vendar ni znana nobena njegova najdba. Leta 2003 je bilo pod izruvanim drevesom na spodnji od treh teras na severni strani gradi\xc5\xa1\xc4\x8da v globini pribl. 20 centimetrov najdenih ve\xc4\x8d ko\xc5\xa1\xc4\x8dkov keramike, kamnite \xc5\xbermlje, ko\xc5\xa1\xc4\x8dke lepa (glina za zamazovanje \xc5\xa1pranj v lesenih kolibah) in ko\xc5\xa1\xc4\x8dke oglja.  Najdbe so bile predane ZRC SAZU._NEWLINE_Verjetno je prav prebivalcu tega Medna izpred treh tiso\xc4\x8dletij pripadala bronasta igla s sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto glavico in bronasta dvozankasta lo\xc4\x8dna fibula, ki so ju na\xc5\xa1li v grobu na robu Je\xc5\xbee, nad vrtom dana\xc5\xa1nje hi\xc5\xa1e Medno \xc5\xa1t. 32 oz. Medno 32A._NEWLINE_Tudi okolica Medna je bila poseljena \xc5\xbee zelo zgodaj. V \xc5\xa0entvidu so na\xc5\xa1li suli\xc4\x8dno ost iz obdobja kulture \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d, hal\xc5\xa1tatski brusni kamen in keltski srebrnik. Na pobo\xc4\x8dju Velike Trate nad Pr\xc5\xbeanjem je bila v keltskih \xc4\x8dasih lesena utrdba. Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de so kasneje utrdili in uporabljali tudi Rimljani, ki so na tem mestu zgradili tempelj boginji Cereri. Prazgodovinsko gradi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo tudi na \xc5\xa0marni gori. Ob biv\xc5\xa1i rimski cesti, po kateri je do 1978 tekla kolesarska cesta med Guncljami in Stane\xc5\xbei\xc4\x8dami so pri izkopavanju gramoza tega leta na\xc5\xa1li rimski sarkofag s kostmi skeleta, ki je pripadal zelo stari Rimljanki. V sarkofagu so na\xc5\xa1li \xc5\xa1e veri\xc5\xbeico (glej sliko), steklen balzamarij in stekleni\xc4\x8dko._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Rimljanov o Mednu ni znan noben zapis. Prazgodovinska tovorna pot, ki je povezovala ljubljansko kotlino s Koro\xc5\xa1ko in bila kasneje cesta Emona (Ljubljana) \xe2\x80\x93 Forum Lubelinum (Podljubelj) - Virunum (Gospa Sveta), je potekala delno po robu zgornje savske terase oziroma Je\xc5\xbee, kjer danes te\xc4\x8de le poljska pot, in delno po trasi sedanje kolesarske ceste ter verjetno le pri gostilni Cirman tudi po trasi sedanje ceste Ljubljana-Kranj. Ob njej  je zagotovo obstajala kak\xc5\xa1na oblika \xc4\x8dlovekove dejavnosti. Ob rimski cesti, pribli\xc5\xbeno tam kjer je bil najden \xc5\xbee prej omenjeni \xc5\xbeeleznodobni grob (nad vrtom hi\xc5\xa1e \xc5\xa1t. Medno 32 oz. 32 A) so na\xc5\xa1li v globini 45 cm dvojni, skeletni in \xc5\xbegani grob iz \xc4\x8dasa Rimljanov z ostanki razli\xc4\x8dnega posodja (glej sliko) in \xc5\xbeeleznega tulca sulice. _NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju Gradi\xc5\xa1\xc4\x8da nad motelom v Mednu je bil pred leti najden odlomek obro\xc4\x8dastega, vlitega, bronastega okova v podobi ka\xc4\x8de z dvema glavama. Povsem skladni okovi so bili najdeni na Mad\xc5\xbearskem v grobovih iz druge polovice 7.stoletja. \xc5\xa0lo naj bi za bizantinske izdelke. Najdba \xc5\xa1e ne pomeni, da je bilo prav to mesto tedaj poseljeno, vsekakor pa dokazuje \xc5\xbeivljenje ljudi v bli\xc5\xbenji okolici. Predmet hrani Narodni muzej Slovenije._NEWLINE_dr.Andrej Pleterski_NEWLINE_V srednjem veku se Medno (Medown) prvi\xc4\x8d pojavi 23.junija 1327. Oblika zapisa je potem razli\xc4\x8dna prakti\xc4\x8dno v vsakem zapisu: Medow 1337,  Medawn 1339, 1352, 1400 in 1431, Medawen 1340 in 1430, Medaun 1453 in Medenn 1490. _NEWLINE_Ribolov v Savi in njenih pritokih je bil vse od Hra\xc5\xa1 pa do \xc4\x8crnu\xc4\x8d vsaj od leta 1596 dalje last gra\xc5\xa1\xc4\x8dine v Smledniku._NEWLINE_Kako so \xc5\xbeiveli Medanci v zelo starih \xc4\x8dasih ni znano. Verjetno so vsaj enkrat letno hodili na \xc5\xa0marno goro, ki je bila \xc5\xbee najmanj v 13. stoletju dobro znana in zelo obiskovana bo\xc5\xbeja pot. Najbli\xc5\xbeja, podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev v Stane\xc5\xbei\xc4\x8dah je prav tako prastara, prvi\xc4\x8d v pisnih virih omenjena leta 1526 ob popisu cerkvenih dragocenosti. Takrat je oblast cerkvi vzela srebrn kelih z bakrenim stojalom in tri ogrske goldinarje v zlatu ter \xc5\xa1est funtnih vinarjev za financiranje bojev proti Turkom. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov so Medanci zagotovo be\xc5\xbeali pred Turki, na katere je opozarjal kres na \xc5\xa1marnogorski Grmadi, ki so jo kot kresi\xc5\xa1\xc4\x8de dolo\xc4\x8dili 30.aprila 1613. Poleg nje so bila kresi\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1e v Ljubljani, na \xc5\xa0marjetni gori nad Kranjem, pri Sv.Petru nad Begunjami, na Starem gradu nad Kamnikom itd. Pisnih virov iz tistega \xc4\x8dasa, ki bi omenjali Medno, nisem na\xc5\xa1el. Zagotovo pa so bili Turki pri plenjenju bli\xc5\xbenjih vasi tudi v Mednu. Vemo, da so Turki do Ljubljane prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1li leta 1415. Leta 1472 so se utrdili na Jami v Zgornji \xc5\xa0i\xc5\xa1ki in plenili po ljubljanski okolici. Leta 1492 so po\xc5\xbegali \xc5\xa0entvid, leta 1527 pa Koseze, Dravlje in \xc5\xa0entvid. Zadnji\xc4\x8d so bili v \xc5\xa0entvidu leta 1584. _NEWLINE_Tudi kuga kot drugi od apokalipti\xc4\x8dnih jezdecev, zagotovo ni ob\xc5\xa1la Medancev. Valvasor trdi, da je morila pri nas \xc5\xbee v 8. stoletju in pomorila v Ljubljani in okolici okrog 12.000 ljudi. Leta 1563 je bilo v Ljubljani in okolici celo toliko mrtvih, da so se mestne in cerkeven oblasti preselile v Kamnik in Gornji grad. Najhuje je bilo leta 1644, ko je samo v Dravljah v dveh tednih pomrlo nad sto ljudi. Tedaj so se Ljubljan\xc4\x8dani in draveljska soseska zaobljubili, da bodo sezidali cerkev v \xc4\x8dast svetemu Roku, pripro\xc5\xa1njiku zoper ku\xc5\xbene bolezni. Cerkev je bila sezidana v dveh letih. Od takrat na praznik svetega Roka (16.avgusta) verniki iz okoli\xc5\xa1kih krajev (tudi Medanci) \xc5\xa1e danes romajo v Dravlje. Prav iz sredine 17.stoletja je tudi ku\xc5\xbeno znamenje pri cerkvi v Stane\xc5\xbei\xc4\x8dah, ki je bilo do leta 1936 postavljeno tam, kjer sedaj stoji spomenik padlim v NOB ob Celov\xc5\xa1ki cesti (v tako imenovanem Pe\xc5\xa1\xc4\x8denem klancu, na za\xc4\x8detku Stane\xc5\xbei\xc4\x8d iz smeri Gorenjske proti Ljubljani). Tam je bilo pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de za kugo pomrlih (ki so jih vedno pokopavali zunaj naselja), verjetno iz leta 1644. Verjetno je bilo v tem skupinskem grobu tudi kaj Medancev. Na vseh \xc5\xa1tirih straneh znamenja so bile vdolbine z \xc5\xbeeleznimi tablami, na katerih so bili upodobljeni svetniki. Na vrhu piramidasto oblikovane kamnite strehe je stal \xc5\xbeelezen kri\xc5\xbe z dvema pre\xc4\x8dnikoma, kar pomeni znamenje svetega Benedikta, zavetnika ob ku\xc5\xbenih boleznih. _NEWLINE_Prebivalstvo je vztrajno raslo. \xc5\xbde leta 1327 je bilo v vasi najmanj osem kmetij v lasti Jetrben\xc5\xa1kih, morda pa \xc5\xa1e kak\xc5\xa1na druga._NEWLINE_V \xc4\x8dasu prvega popisa prebivalstva v zgodovini (leta 1754) je v Mednu \xc5\xbeivelo 50 mo\xc5\xa1kih in 57 \xc5\xbeensk v dru\xc5\xbeinah 13 hi\xc5\xa1nih gospodarjev in treh kaj\xc5\xbearjev. Tla\xc4\x8dani grofa Leopolda Lamberga so bili hi\xc5\xa1ni gospodarji Jo\xc5\xbeef \xc5\xbdlebnik, Jakob Ma\xc4\x8dek, Jo\xc5\xbeef Lampi\xc4\x8d, Lovrenc Komatar in Toma\xc5\xbe Hvastja ter kaj\xc5\xbear Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Baloh. Pod nem\xc5\xa1ko vite\xc5\xa1ko komendo v Ljubljani so spadali hi\xc5\xa1ni gospodarji Jurij Pe\xc4\x8dnik, Jernej Babnik, Pavel Hvastja in kaj\xc5\xbear Nikolaj Ko\xc5\xa1ir. Me\xc5\xa1\xc4\x8danskemu \xc5\xa1pitalu v Ljubljani so pripadali hi\xc5\xa1ni gospodarji Gregor Padov\xc5\xa1ek in Ur\xc5\xa1ula Robida. H gospostvu Fu\xc5\xbeine so spadali hi\xc5\xa1ni gospodarji Jakob Bergant, Jurij Kopa\xc4\x8d in Jo\xc5\xbeef Robida. H gospostvu Smlednik je spadal kaj\xc5\xbear Ale\xc5\xa1 Knapi\xc4\x8d.   _NEWLINE_Leta 1770 je cesarica Terezija z dekretom zapovedala ozna\xc4\x8devanje hi\xc5\xa1 s hi\xc5\xa1nimi \xc5\xa1tevilkami. Natan\xc4\x8dnega podatka o \xc5\xa1tevilu hi\xc5\xa1 tega leta nimamo, a leta 1784 je bilo v vasi 23 hi\xc5\xa1, od katerih sta bili vsaj dve le kaj\xc5\xbei._NEWLINE_Leta 1937 je imel kraj 165 prebivalcev v 40 hi\xc5\xa1ah. Od tega je bilo 24 kmetov, 16 ko\xc4\x8darjev (uslu\xc5\xbebenci, delavci v tovarnah in drugi nekmetje) in \xc5\xa1tirje najemniki._NEWLINE_Takoj po drugi svetovni vojni je bilo v Mednu 241 prebivalcev. Leta 1953 jih je bilo v 72 gospodinjstvih nekaj manj, le 238. Leta 1961 nas je bilo \xc5\xbee 252, deset let za tem pa 273 v 76 gospodinjstvih. Takrat smo se \xc5\xa1e vsi poznali. Potem se je za\xc4\x8delo naselje hitro \xc5\xa1iriti s priseljevanjem ljudi od drugod. Leta 1991 je bilo gospodinjstev \xc5\xbee 115, prebivalcev pa 370, po podatkih iz popisa leta 2002 pa je bilo Medancev 386, od tega 8 brezposelnih._NEWLINE_Danes najpogostej\xc5\xa1a priimka v vasi sta Kopa\xc4\x8d in \xc5\xa0u\xc5\xa1ter\xc5\xa1i\xc4\x8d. Sicer pa so bili 31. 3. 1827 (po delovodniku Franciskejskega katastra) lastniki hi\xc5\xa1 naslednji Medanci:_NEWLINE_Medno 1,   Lampi\xc4\x8d Pavel_NEWLINE_Medno 2,   Knapi\xc4\x8d Miha_NEWLINE_Medno 3,   \xc5\xa0u\xc5\xa1ter\xc5\xa1i\xc4\x8d Franc_NEWLINE_Medno 4,   Kopa\xc4\x8d Matja\xc5\xbe_NEWLINE_Medno 5,   Bergant Jakob_NEWLINE_Medno 9,   Pe\xc4\x8dnik Jernej_NEWLINE_Medno 11, Skaler Gregor_NEWLINE_Medno 12, Burger Gregor_NEWLINE_Medno 13, \xc4\x8cergan Matev\xc5\xbe_NEWLINE_Medno 14, Skaler Valentin_NEWLINE_Medno 15, Komatar Franc_NEWLINE_Medno 16, Kopa\xc4\x8d Matej_NEWLINE_Medno 17, Bergant Matev\xc5\xbe_NEWLINE_Medno 18, Kopa\xc4\x8d Matija_NEWLINE_Medno 20, Babnik Gregor_NEWLINE_Medno 21, Knific Andrej_NEWLINE_Medno 22, \xc5\xbdagar Urban_NEWLINE_Medno 23, \xc5\xbdagar Urban_NEWLINE_Po Jo\xc5\xbeefinskem katastru (52. \xc5\xa1katla v Arhivu Slovenije), ki je nastal med 1780 in 1790, pa so bili lastniki medanskih doma\xc4\x8dij naslednji gospodarji:_NEWLINE_Medno 1,    Lampi\xc4\x8d Matev\xc5\xbe_NEWLINE_Medno 2,    Knapi\xc4\x8d Anton _NEWLINE_Medno 3,    Hvastou Anton_NEWLINE_Medno 5,    Lampi\xc4\x8d Jo\xc5\xbee_NEWLINE_Medno 8,    Zde\xc5\xa1ar Peter_NEWLINE_Medno 9,    Pe\xc4\x8dnik Andrej_NEWLINE_Medno 11,  Skaler Jernej_NEWLINE_Medno 12,  Hvastou Andrej_NEWLINE_Medno 13,  Robida Andrej_NEWLINE_Medno 16,  Kopa\xc4\x8d Ignac_NEWLINE_Medno 17,  Bergant Andrej_NEWLINE_Medno 18,  Kopa\xc4\x8d Urban_NEWLINE_Medno 19,  Kopa\xc4\x8dUrban_NEWLINE_Medno 20,  Babnik Jernej_NEWLINE_Medno 21,  Dermastja Valentin_NEWLINE_Medno 22,  Ma\xc4\x8dek Jakob_NEWLINE_Medno 23,  Ma\xc4\x8dek Jakob_NEWLINE_Priimek Kopa\xc4\x8d je v vas pri\xc5\xa1el 18.5.1749, ko sta se poro\xc4\x8dila Jurij Kopa\xc4\x8d iz Sore in Marija, vdova po Janezu \xc5\xbdlebniku iz Medna 18. Ob koncu 17.stoletja so bili v vasi priimki: Robida, Lavri\xc4\x8d, Koman, Komatar, Dolhar, Baloh, Hvastja, Mrak, Ko\xc5\xa1ir, Dobnikar, \xc5\xbdlebnik, Skalar, Pe\xc4\x8dnik._NEWLINE_Obdobje pred tem \xc5\xa1e ni raziskano. V 14.stoletju, ko ve\xc4\x8dina ljudi \xc5\xa1e ni imela priimkov, vsaj nekateri pa so imeli nadimke (ki so se kasneje ve\xc4\x8dinoma spremenili v priimke), se v Mednu pojavljata nadimka \xc2\xbbprosen\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbkudene\xc2\xab\xc2\xa0(kar je morebiti dana\xc5\xa1nje hi\xc5\xa1no ime Pri Kodranovih, Medno 18), v 15.stoletju pa nadimka \xc2\xbbprajnpek\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbdobnikar\xc2\xab\xc2\xa0(kar je skoraj zagotovo dana\xc5\xa1nje hi\xc5\xa1no ime Pri Donkarju, Medno 20).  Leta 1512 se npr. nadimek \xc2\xbbprosen\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbee pojavlja kot priimek (takrat je  bil \xc5\xbeupnik v \xc5\xa0entvidu Andrej Prossen)._NEWLINE_Leta 1818 so bile posamezne kmetije \xc5\xa1e v lasti \xc5\xa1tirih gospostev: Kaltenbrunn (Fu\xc5\xbeine) \xe2\x80\x93 npr. Kodranova kmetija (M 18), Neuwelt (Ljubljana), Strobelhof (Bokalce) in Commenda Laibach (Komenda)._NEWLINE_Velik dogodek za slovensko zgodovino, ki se je zgodil na Vi\xc5\xbemarski gmajni, le nekaj korakov pro\xc4\x8d od Medna, je bil najve\xc4\x8dji slovenski tabor vseh \xc4\x8dasov 17.maja 1869. Udele\xc5\xbeilo se ga je okrog 40.0000 udele\xc5\xbeencev iz vse Slovenije. Vodil ga je politik dr.Janez Bleiweis. Na taboru so zahtevali avtonomno zedinjeno Slovenijo in enakopravnost slovenskega jezika. Zagotovo so bili na takem vseslovenskem dogodku tudi Medanci, \xc4\x8deprav o tem ni pisnih ali ustnih virov._NEWLINE_Tudi o posledicah velikono\xc4\x8dnega potresa leta 1895 ni pri\xc4\x8devanj, \xc4\x8deprav je bil epicenter pri \xc5\xa0marni gori in je zagotovo podrlo kak\xc5\xa1no stavbo tudi v Mednu, tako kot jih je v Ljubljani, Dravljah. Mo\xc4\x8dno je bila po\xc5\xa1kodovana cerkev v \xc5\xa0entvidu in Dravljah, manj cerkev v Stane\xc5\xbei\xc4\x8dah.\n_START_SECTION_\nRazvoj Medna skozi \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nMednu in Medancem je mo\xc4\x8dan pe\xc4\x8dat vedno dajala cesta. Po pribli\xc5\xbeno isti trasi kot danes je tekla cesta \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasih med takratno Ljubljano (Emono) in glavnim mestom Norika (Virunum) prek soto\xc4\x8dja obeh Sor (pri dana\xc5\xa1nji \xc5\xa0kofji Loki) in prek Kranja (Carnium), po Zgornjesavski dolini in mimo Trbi\xc5\xbea po Ziljski dolini ter severno od Vrbskega jezera. Ta cesta je bila v rimskih \xc4\x8dasih vicinalna, kar je pomenilo, da je manj pomembna od glavnih, itinerarskih cest kakr\xc5\xa1na je bila npr. cesta od Trsta prek Ljubljane in Celja proti Dunaju._NEWLINE_Tudi kasneje, v srednjem veku je tekla cesta Ljubljana-Kranj \xc4\x8dez Medno po rimski trasi. Tudi takrat je imela status sekundarne trgovske ceste za razliko od glavnih tranzitnih  trgovskih cest, kakr\xc5\xa1na je bila cesta Trst-Ljubljana-Celje. _NEWLINE_Od \xc5\xbeeleznodobnega gradi\xc5\xa1\xc4\x8da je ostalo malo sledov. So pa stare hi\xc5\xa1e v Mednu \xc5\xa1e vedno zgrajene iz natanko istega kamna iz kakr\xc5\xa1nega je bilo verjetno zgrajeno tudi gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, saj so doma\xc4\x8dini lomili kamen v sami ju\xc5\xbeni prepadni steni pod gradi\xc5\xa1\xc4\x8dem, kjer so sledovi lomljenja kamna \xc5\xa1e vidni._NEWLINE_Prvi znani zemljevid, ki podrobneje prikazuje Medno je voja\xc5\xa1ki zemljevid, ki je nastal v letih 1784-1787. Na njem lahko vidimo, da je bilo v Mednu najmanj 14 zgradb in \xc5\xa1e mlin ob Savi ter \xc5\xa1e ena zgradba poleg njega, o kateri \xc5\xbee leta 1827 ni ve\xc4\x8d sledu. Tudi zidana kapelica ob cesti, kjer \xc5\xa1e danes stoji, je posebej dobro ozna\xc4\x8dena, saj so bile za izdelovalca voja\xc5\xa1kih zemljevidov tovrstne orientacijske to\xc4\x8dke posebej pomembne. Ne vemo ali so bile vse zgradbe stanovanjske hi\xc5\xa1e ali tudi gospodarska poslopja. Lahko pa ob glavni cesti Ljubljana-Kranj prepoznamo vsaj doma\xc4\x8dijo pri Kova\xc4\x8du na stari lokaciji (Medno 1), doma\xc4\x8dijo pri Mlinarju (Medno 2), biv\xc5\xa1o doma\xc4\x8dijo pri Pola\xc4\x8du (Medno 3), doma\xc4\x8dijo pri \xc5\xa0treklju (Medno 4), na terasi nad gasilskim domom pa vsaj doma\xc4\x8dije pri Gaj\xc5\xa1tru (Medno 13), pri Petrovcu (Medno 16), pri Novaku (Medno 21) in pri Ma\xc4\x8dku (Medno 22). Kot cesta je, zanimivo, ozna\xc4\x8dena \xc5\xbee zdavnaj izginula steza, ki je neko\xc4\x8d potekala po vrtovih za kmetijami proti doma\xc4\x8diji pri \xc5\xa0tefinu, ki je na samem pod gozdom (Stane\xc5\xbei\xc4\x8de 1), obstajala pa je tudi \xc5\xbee dana\xc5\xa1nja kolesarska pot proti Stane\xc5\xbei\xc4\x8dam (ki je potekala po trasi nekdanje rimske ceste - nekaj metrov ni\xc5\xbee od dana\xc5\xa1nje trase sredi brega, kjer je v naravi \xc5\xa1e zaznavna) in \xc5\xa1e vedno obstoje\xc4\x8da poljska pot po ozarah na robu Je\xc5\xbee._NEWLINE_Lokacija vasi na je\xc5\xbei nad cesto Ljubljana-Kranj ka\xc5\xbee prav izjemno domiselnost umestitve naselja v prostor. Na ta na\xc4\x8din je bila pozidana najmanj kvalitetna zemlja, vas pa je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena pred vetrovi z vseh strani. Najbolj mrzel je vzhodnik, ki ga v vasi nikoli ne za\xc4\x8duti\xc5\xa1, ker ga zaustavlja \xc5\xa1marnogorska Grmada. Le kak\xc5\xa1nih 50 metrov ju\xc5\xbeneje od zadnje, Ma\xc4\x8dkove kmetije, ta za\xc5\xa1\xc4\x8dita popusti in vzhodnik ima prosto pot. Proti jugu je vas \xc5\xa1\xc4\x8ditila vrsta kozolcev, proti zahodu in severu pa Medanski hrib._NEWLINE_\xc5\xa0e nekaj let pred voja\xc5\xa1kim zemljevidom s konca 18.stoletja, natan\xc4\x8dneje leta 1775, je nastal zemljevid, ki ga poznamo kot \xe2\x80\x9cna\xc4\x8drt ljubeljske ceste\xe2\x80\x9d. Koncem 18.stoletja so namre\xc4\x8d prenavljali cesto med Ljubljano in Celovcem (preko Ljubelja) in v ta namen narisali gradbeni na\xc4\x8drt, ki je vklju\xc4\x8deval traso obstoje\xc4\x8de ceste s hi\xc5\xa1ami v neposredni bli\xc5\xbeini, z navedbo kamnolomov in peskokopov v bli\xc5\xbeini ter z vrisanimi predvidenimi popravki trase ter drugimi predvidenimi gradbenimi deli. Iz tega na\xc4\x8drta lahko razberemo, da so bile ob glavni cesti \xc5\xbee nove hi\xc5\xa1e. Poleg Mlinarjeve in \xc5\xa0trekljeve hi\xc5\xa1e se je pojavila \xc5\xa1e Dolharjeva (Medno 5), poleg Pola\xc4\x8deve pa \xc5\xa1e \xc5\xa0ubeljnova lesena bajta (Medno 19), ki bo vsak \xc4\x8das razpadla. Nova je tudi cesta od kapelice navzgor v vas, ki danes poteka mimo gasilskega doma, takrat pa je \xc5\xa1e ob robu potoka (ki je od leta 1977 dalje ves speljan pod zemljo), ki te\xc4\x8de iz gozda mimo Ma\xc4\x8dkove doma\xc4\x8dije (Medno 22) in pod njo po\xc5\xa1evno proti kapelici ter od tam naravnost naprej proti Savi._NEWLINE_Ko je leta 1827 nastal Franciskejski kataster, ki je \xc5\xa1e vedno podlaga dana\xc5\xa1njemu katastru, so stale \xc5\xbee vse doma\xc4\x8dije in vsa poslopja do hi\xc5\xa1ne \xc5\xa1tevilke 23, ki se jih \xc5\xa1e spomnim iz svojega otro\xc5\xa1tva. Po tem se vas kak\xc5\xa1no stoletje ni \xc5\xa1irila. Na novo je bila postavljena le doma\xc4\x8dija pri Francku (Medno 24). Med prvo in drugo svetovno vojno, v za\xc4\x8detku 30-ih let 20.stoletja so bile zgrajene \xc5\xa1tevilne hi\xc5\xa1e na obeh straneh glavne ceste, v 70-ih letih 20.stoletja, pa se je vas izjemno raz\xc5\xa1irila na vse strani._NEWLINE_Vas je zelo zaznamovala tudi izgradnja \xc5\xbeeleznice. Gorenjska \xc5\xbeeleznica je bila zgrajena kot ju\xc5\xbeni del t.im. Rudolfove \xc5\xbeeleznice, ki je tekla od \xc5\xa0tajerske prek Celovca in Beljaka proti Furlaniji in Jadranski obali. Poseben krak od \xc5\xa0i\xc5\xa1ke prek Jesenic do Trbi\xc5\xbea je 12.000 delavcev gradilo v dobrem letu od poletja 1869 do oktobra 1870. Sprva v Mednu ni bilo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje. To so va\xc5\xa1\xc4\x8dani zgradili s prostovoljnim delom, vlaki pa so se na njej za\xc4\x8deli ustavljati 2.avgusta 1925. Lepo poslopje postaje so kasneje minirali partizani med drugo svetovno vojno in ni bilo ve\xc4\x8d obnovljeno._NEWLINE_Obcestni zna\xc4\x8daj vasi je posebej pri\xc5\xa1el do izraza v \xc4\x8dasu do izgradnje gorenjske \xc5\xbeeleznice. Do takrat in \xc5\xa1e vse do prve svetovne vojne so bile v vasi \xc5\xa1tiri gostilne (Cirman - Medno 15, Dolhar - Medno 5, Pola\xc4\x8d - Medno 3, Ramov\xc5\xa1 - Medno 29 ter \xc5\xbeganjekuhi pri Mihu - Medno 25 in pri Katrni An\xc4\x8dki - Medno 7. V vasi je bila tudi kova\xc4\x8dija v \xc5\xa0trekljevi hi\xc5\xa1i (Medno 4). Te je v 70-ih letih 20.stoletja zamenjalo kar pet oddajalcev sob turistom (poleg velikega motela)._NEWLINE_Zimske sne\xc5\xbene pluge so \xc5\xa1e do prvih let po drugi svetovni vojni od centra Ljubljane do Jeprce vlekli veliki \xc2\xbbpivovarni\xc5\xa1ki\xc2\xab\xc2\xa0konji iz Kozlerjeve pivovarne (pivovarna Union), ki so jih rabili za razvoz pivskih sodov.  _NEWLINE_Medanska posebnost je kozolec (toplar) na vrtu Ma\xc4\x8dkove doma\xc4\x8dije (Medno 22), ki je v tem okolju nenavaden, saj tu domujejo enojni kozolci s plaj\xc5\xa1em (nadstre\xc5\xa1kom) v dol\xc5\xbeini ene ali dveh lat. Tu ga je leta 1902 postavil Franc Brodnik, ki je od prej\xc5\xa1njih lastnikov, \xc5\xbdagarjev, kupil Ma\xc4\x8dkovino in se tja preselil iz \xc5\xbdalne na Dolenjskem, od koder je pripeljal tudi razstavljeni toplar, s stebri iz slavonskega hrasta, ki jih je pripeljal iz Slavonije, kjer je kot najet sezonski gozdni delavec sekal hrastove gozdove. Micka \xc5\xbdagar je bila ne\xc4\x8dakinja Jakoba Alja\xc5\xbea in ta je z njeno doto iz Ma\xc4\x8dkovine pla\xc4\x8dal izdelavo Alja\xc5\xbeevega stolpa na Triglavu._NEWLINE_Prva svetovna vojna se vasi ni dotaknila, saj je fronta potekala dale\xc4\x8d stran. V avstro-ogrski vojski je padel le en va\xc5\xa1\xc4\x8dan (Avgust Kopa\xc4\x8d, Medno 2)._NEWLINE_Leta 1920 je bilo ustanovljeno gasilsko dru\xc5\xa1tvo, \xc4\x8dlani dru\xc5\xa1tva pa so najkasneje tega leta sredi vasi, tam kjer je \xc5\xa1e danes, zgradili prvi gasilski dom. Na prvotni zgradbi, podrti leta 1975, je bil sicer napis \xc2\xbbDom gasilcev\xc2\xab\xc2\xa0in letnica 1914. Pred tem je na tem mestu \xc5\xbee sredi 19.stoletja stal kri\xc5\xbe, ki je imel v spodnjem koncu pritrjen kip \xc5\xbdalostne Matere bo\xc5\xbeje. Ob gradnji doma so kip vstavili v posebno vdolbino na pro\xc4\x8delju stavbe. Ob prenovitvi gasilskega doma po drugi svetovni vojni so ta kip odstranili. V zapisniku gasilskega dru\xc5\xa1tva je v letu 1935 omenjen govor Josipa Vestra kot predsednika prosvetnega dru\xc5\xa1tva Medno - Tacen, vendar kaj ve\xc4\x8d o delovanju tega dru\xc5\xa1tva ni znano._NEWLINE_Leta 1929 in 1930 so v vas prvi\xc4\x8d napeljali elektriko, za kar so \xc5\xa1tirje Medanci (Ma\xc4\x8dkov, Cirmanov, Gaj\xc5\xa1trov in Kodranov) zastavili svoje premo\xc5\xbeenje. Elektriko je dobavljala takrat nova elektrarna v dotedanjem Marinov\xc5\xa1evem mlinu na Brodu. Ta elektrarna deluje \xc5\xa1e danes, njeno zajetje pa je del kajaka\xc5\xa1ke proge, kjer potekajo tudi tekme za svetovni pokal. Prva elektrika je zado\xc5\xa1\xc4\x8dala le za nekaj \xc5\xbearnic v nekaj hi\xc5\xa1ah. Preostali del vasi je bil elektrificiran v \xc4\x8dasu nem\xc5\xa1ke okupacije med drugo svetovno vojno._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1937 leksikon Dravske banovine omenja stalno avtobusno povezavo kraja z Ljubljano in Kranjem, ob\xc4\x8dasno taksi slu\xc5\xbebo pa je prilo\xc5\xbenostno izvajal gostilni\xc4\x8dar Cirman._NEWLINE_Leta 1934 so postavili \xc5\xa1e danes ohranjeno vise\xc4\x8do pokrito brv \xc4\x8dez Savo, s \xc4\x8dimer je Medno postalo najpomembnej\xc5\xa1e izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za izletnike na \xc5\xa0marno goro, ki so se do Medna pripeljali z vlakom. Do takrat je potnike \xc4\x8dez Savo preva\xc5\xbeal mlinar s svojim \xc4\x8dolnom. Pribli\xc5\xbeno v tem \xc4\x8dasu so ob Savi pri zaselku Roje uredili tudi kopali\xc5\xa1\xc4\x8de za ljubljanske izletnike. Na mostu so pobirali mostnino vse do za\xc4\x8detka druge svetovne vojne leta 1941. Mitnica je bila v majhni hi\xc5\xa1ici tik pred vhodom na most na medanski strani. Most je bil temeljito obnovljen leta 1980. Za\xc4\x8dasno so ga zaprli leta 2002, ker je bil po\xc5\xa1kodovan v viharju, ki je pomladi tega leta v Mednu odkril ve\xc4\x8d streh, ruval staro sadno drevje, podrl zadnji leseni kozolec iz nekdanje vrste sedmih kozolcev in podrl stotine kubi\xc4\x8dnih metrov drevja v gozdu.   _NEWLINE_Pomembne spremembe je v vasi povzro\xc4\x8dila tudi rekonstrukcija ceste Ljubljana-Kranj v letih 1936 in 1937. Takrat so cesto raz\xc5\xa1irili in tlakovali oziroma betonirali. Opustili so del stare, rimske trase pod Strmino mimo motela (danes je to lokalna cesta), ki se je prestrmo spu\xc5\xa1\xc4\x8dala proti Seni\xc4\x8dici in cesto speljali po sedanji trasi. Ob cesti so zaradi \xc5\xa1iritve podrli dve najstarej\xc5\xa1i hi\xc5\xa1i v Mednu: Kova\xc4\x8devo (Medno 1) in Pola\xc4\x8devo (Medno 3). Od obeh doma\xc4\x8dij sta ostala le vodnjaka, katerih dana\xc5\xa1nja lega dale\xc4\x8d stran od prve hi\xc5\xa1e je zelo nelogi\xc4\x8dna, \xc4\x8de ne poznamo tega dejstva. Kova\xc4\x8devim so postavili novo hi\xc5\xa1o nedale\xc4\x8d stran, Pola\xc4\x8devi pa so se preselili v Stane\xc5\xbei\xc4\x8de, hi\xc5\xa1na \xc5\xa1tevilka pa je bila prene\xc5\xa1ena na pozneje dale\xc4\x8d stran zgrajeno novo hi\xc5\xa1o ob cesti na Pola\xc4\x8devi njivi. _NEWLINE_Prva kosilnica na konjsko vprego je pri\xc5\xa1la v vas leta 1940 k Gaj\xc5\xa1tru (Medno 13). _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno kraj ni pridobil veliko novega, je pa v vojni padlo kar 16 va\xc5\xa1\xc4\x8danov, ve\xc4\x8dinoma kot partizanski borci. Vas je bila med vojno, kot \xc5\xbee re\xc4\x8deno, elektrificirana. Partizani so v zimi 1943/44 minirali \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo. Nemci so v \xe2\x80\x9cokroglo vilo\xe2\x80\x9d (Medno 37) namestili grani\xc4\x8darje, ki so hodili kontrolirat bli\xc5\xbenjo mejo med Kraljevino Italijo in Nem\xc4\x8dijo na To\xc5\xa1kem \xc4\x8delu. Na podstrehi gostilne Cirman (Medno 15) je bila kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das nastanjena nem\xc5\xa1ka protiletalska enota (Luftwafe). Prav tako pri Cirmanu so imeli eno leto svoj bunker partizani, eno leto pa so prebivali v skrivnem bunkerju tudi pri Gaj\xc5\xa1tru (Medno 13). Pri Ma\xc4\x8dku (Medno 22) je bila od za\xc4\x8detka vojne partizanska javka. Vas je bila pomembna predvsem zaradi brvi \xc4\x8dez Savo, ki ni imela stalne nem\xc5\xa1ke stra\xc5\xbee in je zato prek nje potekala \xc5\xbeivahna partizanska komunikacija. Medno je bilo izpod nem\xc5\xa1ke okupacije osvobojeno 9.maja 1945 ob 10.uri dopoldne._NEWLINE_Velika pridobitev za kraj je bila gradnja motela na skrajnem severnem robu Medna v smeri proti Medvodam leta 1960, spotoma pa je zaradi motela vas leta 1961 dobila \xc5\xa1e vodovod. Prvi direktor motela, kasneje znani gostilni\xc4\x8dar Lieber, se je v Medno tudi priselil. Motel je bil  zgrajen kot vstopna to\xc4\x8dka v Ljubljano za popotnike s severa. V prvih letih je bil izredno pomembna ljubljanska turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka. V njem je bilo veliko prireditev, znan pa je bil tudi po svoji diskoteki. Prva prireditev, po kateri je bil \xc5\xa1iroko znan, je bilo tekmovanje starih avtomobilov (oldtimerjev) s startom in ciljem pred motelom. Zato je bila dolga leta blagovna znamka motela silhueta oldtimerja. Ob motelu je bilo igri\xc5\xa1\xc4\x8de za mini golf in smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Z leti je turizem zamiral, smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de se je zaraslo, igri\xc5\xa1\xc4\x8de za mini golf pa razpadlo. Motel so po hudem neurju, ki je mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodoval streho, leta 2002 zaprli in znova odprli leta 2004, tokrat kot hotel._NEWLINE_Okrogla kamnita miza pri Kodranu (Medno 18)_NEWLINE_Do napeljave vodovoda je vsaka hi\xc5\xa1a, razen Donkarjeve doma\xc4\x8dije (M 19), imela svoj vodnjak. Pri hi\xc5\xa1ah na je\xc5\xbei so vodnjaki globoki od 10 do 15 metrov, pri hi\xc5\xa1ah ob cesti Ljubljana-Kranj pa le okrog 5 metrov. Za skupne potrebe je dotedaj slu\xc5\xbeila va\xc5\xa1ka \xc5\xa1tirna (vodnjak) sredi vasi pri gasilskem domu, ki deluje \xc5\xa1e danes, in studenec Rupa v gozdu, kjer je izvirala toplej\xc5\xa1a voda (za pranje perila), ki pa je v drugi polovici 20.stol. skoraj presahnil._NEWLINE_V letih 1975-1976 smo medanski gasilci s prostovoljnim delom sami zgradili nov gasilski dom na mestu, kjer je prej stal majhen gasilski dom z enim samim prostorom-gara\xc5\xbeo, zgrajen menda leta 1920, \xc4\x8deprav je bila na njem poleg napisa tudi letnica \xc2\xbb1914\xc2\xab._NEWLINE_V letih 1980-1982 je bil del Medna priklju\xc4\x8den na ljubljanski sistem kanalizacije._NEWLINE_Pri Cirmanu so imeli telefon \xc5\xbee pred drugo svetovno vojno, najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e telefonsko priklju\xc4\x8devanje pa je potekalo leta 1984, ko je bilo na telefonsko omre\xc5\xbeje priklju\xc4\x8denih 100 hi\xc5\xa1 v Stane\xc5\xbei\xc4\x8dah, Mednu in Dvoru._NEWLINE_Kabelsko televizijo iz Medvod imamo od leta 1988, ko smo s prostovoljnim delom sami razpeljali kable po vasi in \xc5\xa1e proti Stane\xc5\xbei\xc4\x8dam._NEWLINE_Trgovino z \xc5\xbeivili smo  imeli v Mednu v sklopu gostilne Cirman \xc5\xbee pred drugo svetovno vojno, do dokon\xc4\x8dne prevlade velikih trgovskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d pa s kraj\xc5\xa1imi ali dalj\xc5\xa1imi presledki vse do leta 1991.  Tega leta je najemnik Kuduz zaradi nerentabilnosti zaprl trgovino z \xc5\xbeivili in raznovrstnim drugim blagom nasproti gostilne Cirman v Martanovi hi\xc5\xa1i._NEWLINE_\xc5\xa0portnih objektov v Mednu ni veliko. Nekaj let od sredine 80-ih do sredine 90-ih let 20.stoletja je delovalo smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pod Strmino z eno vle\xc4\x8dnico. Ve\xc4\x8dina starej\xc5\xa1ih Medancev se je sicer nau\xc4\x8dila smu\xc4\x8danja v Go\xc5\xa1i s \xc2\xbb\xc5\xa1tampanjem\xc2\xab\xc2\xa0navzgor in kratkimi spusti navzdol. V Go\xc5\xa1i danes ob\xc4\x8dasno deluje prenosna vle\xc4\x8dnica. Pod Strmino nad cesto proti motelu je bila v letih po drugi svetovni vojni postavljena skakalnica za smu\xc4\x8darske skoke, kjer so trenirali va\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dudovalci takreatnega idola mladih Janeza Polde.  \xc4\x8cez vas pelje Kolesarska pot, ki jo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uporabljajo kolesarji iz Ljubljane za svoje nedeljske izlete proti Gorenjski. Pod gasilskim domom je manj\xc5\xa1e ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1ko igri\xc5\xa1\xc4\x8de in nekaj otro\xc5\xa1kih igral. Pred desetletji je bilo ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1ko igri\xc5\xa1\xc4\x8de ob transformatorju, improvizirano nogometno pa na Groblju. Pred tem je bilo posebej urejeno nogometno igri\xc5\xa1\xc4\x8de od let po drugi svetovni vojni do konca 70-ih let 20.stoletja v gozdu, Donkarjevem Rosju, nad hi\xc5\xa1o Medno 16a.   _NEWLINE_Leta 2000 se je neroden \xc5\xa1ofer tovornjaka zaletel v stoletno kapelico, posve\xc4\x8deno svetemu Florjanu (ki se ji uradno re\xc4\x8de kapelica svetega Jakoba, zavetnika stane\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dke soseske) in jo do tal podrl. Va\xc5\xa1\xc4\x8dani so ob sodelovanju \xc5\xbeupnije \xc5\xa0entvid na istem mestu leto kasneje postavili novo, po dimenzijah povsem enako. Ta pa je poslikana na novo in na njej je zopet prej \xc5\xbee dolgo obledeli napis:_NEWLINE_\xc2\xbbTebi izro\xc4\x8damo drago vasico,_NEWLINE_na\xc5\xa1e soseske zvesti \xc4\x8duvar,_NEWLINE_\xc4\x8duvaj nam du\xc5\xa1e, varuj domove,_NEWLINE_zvesti patron nam ostani vsekdar.\xc2\xab_NEWLINE_Prej\xc5\xa1nja kapelica je bila po zgradbi sode\xc4\x8d pozidana v 19.stoletju, sicer pa znamenje tu stoji \xc5\xbee od nekdaj. Kot je bilo \xc5\xbee omenjeno, je vrisano na voja\xc5\xa1kem zemljevidu iz let 1784-1787, starej\xc5\xa1ih pisnih virov pa ni._NEWLINE_Leta 2004 so v Mednu dobili celo letali\xc5\xa1\xc4\x8de. Na Je\xc5\xbeah je Erazem Pintar zakupil Donkarjevo njivo in jo spremenil v travnato pristajali\xc5\xa1\xc4\x8de oziroma vzleti\xc5\xa1\xc4\x8de za manj\xc5\xa1a letala. Na travniku je stal manj\xc5\xa1i hangar, ob za\xc4\x8detku pristajalne steze pa vre\xc4\x8da na drogu za prikazovanje smeri vetra. Po nesre\xc4\x8di z letalom leta 2010, ki jo je \xc4\x8dude\xc5\xbeno pre\xc5\xbeivel, je Erazem Pintar letali\xc5\xa1\xc4\x8de opustil._NEWLINE_Tega leta je bil obnovljen tudi va\xc5\xa1ki vodnjak (Petrova \xc5\xa1tirna) pri gasilskem domu. Obnovo sem organiziral jaz, \xc5\xbeal pa nisem na\xc5\xa1el obrtnika, ki bi izdelal ro\xc4\x8dno \xc4\x8drpalko, kakr\xc5\xa1na je bila tam neko\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nMedanski obredni trikotnik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde starodavna ljudstva so svoje stavbe in naselja urejala po pravilih, s katerimi so razlagali tudi svet \xc5\xbeivih in mrtvih. O tem podrobneje pi\xc5\xa1e dr. Andrej Pleterski v ve\xc4\x8d svojih delih in tu povzemam njegovo razlago._NEWLINE_Kot 23,5 stopinj (+- 1,5 stopinje) je navidezna razlika med vi\xc5\xa1ino opoldanskega sonca v \xc4\x8dasu enakono\xc4\x8dja  in obeh son\xc4\x8dnih obratov. Ta razlika nastane, ker zemeljska os ni pravokotna na ravnino svoje kro\xc5\xbenice okoli sonca, ampak je za omenjeni kot nagnjena. Spremenljivi odklon +- 1,5 stopinje je posledica nihanja zemeljske osi skozi stoletja. Ta kot je obredni kot, ki sta ga v pradavnini oklepali dve stranici trikotnika, ki je povezoval tri kultna mesta. Le-ta so bila posve\xc4\x8dena bo\xc5\xbeanstvu svetlobe (tudi neba, bliska, groma, toplote, poletja) in bo\xc5\xbeanstvu teme (tudi mraza, zime, smrti), tretja to\xc4\x8dka pa je bila posve\xc4\x8dena bo\xc5\xbeanstvu, ki vzdr\xc5\xbeuje ravnovesje med prvima dvema. Po izro\xc4\x8dilu sta son\xc4\x8dna obrata tista dneva, ko imata bo\xc5\xbeanstvi poletja in zime najve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d. Ob pomladanskem oziroma jesenskem enakono\xc4\x8dju se menja njuna nadvlada. Pri Slovanih so bila ta tri bo\xc5\xbeanstva  Perun (tudi Svetovit \xe2\x80\x93 bog neba in groma), Veles (tudi Triglav ali Dabog \xe2\x80\x93 bog podzemlja, mrtvih, \xc5\xbeivine, zemeljskih darov) in Moko\xc5\xa1 (tudi Vlasta ali Lada \xe2\x80\x93 boginja vode in oblasti). V \xc4\x8dasu pokristjanjevanja so Peruna nadomestili sveti Peter ali sveti Jurij, Velesa sveti Martin, sveti Mihael ali hudi\xc4\x8d, Moko\xc5\xa1 pa je nadomestila Marija. Slovani so \xc5\xbeiveli v manj\xc5\xa1ih dru\xc5\xbebah. Ti slovanski polisi so se imenovali \xc5\xbeupe. Vsaka \xc5\xbeupa je imela tri kultna mesta, kjer so \xc4\x8dastili omenjena tri bo\xc5\xbeanstva. Ko sem iskal tak obredni kot v Mednu ali okolici, mi je bila ves \xc4\x8das v mislih lokacija cerkve v Stane\xc5\xbei\xc4\x8dah, ki je nelogi\xc4\x8dno \xc5\xa1e danes postavljena sredi polja. Ta \xc4\x8dudna postavitev dobi svoj smisel, \xc4\x8de pove\xc5\xbeemo to\xc4\x8dke vrh Medanskega hriba oziroma lokacijo \xc5\xbeeleznodobnega gradi\xc5\xa1\xc4\x8da, cerkev sv.Kri\xc5\xbea v Pirni\xc4\x8dah in cerkev sv.Jakoba v Stane\xc5\xbei\xc4\x8dah. Kot je natanko 23,5 stopinj. Tretje kultno mesto bi lahko bil tudi vrh Smledni\xc5\xa1kega hriba  oziroma Stari grad nad Smlednikom. V tem primeru je kot, pod katerim je locirana cerkev v Stane\xc5\xbei\xc4\x8dah 24,5 stopinj._NEWLINE_Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de nad motelom v Mednu je bilo morda tudi sede\xc5\xbe \xc5\xbeupe, kar pa je le domneva, ki bi jo morala potrditi natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1a raziskovanja.\n_START_SECTION_\nNastanek in razvoj gasilske organizacije v Mednu\n_START_PARAGRAPH_\nV Mednu so se gasilci pojavili \xc5\xbee leta 1914. Takrat so se medanski gasilci dru\xc5\xbeili z gasilci iz Stane\xc5\xbei\xc4\x8d in Vi\xc5\xbemarij. Oboji so imeli svojo organizacijo \xc5\xbee leta 1914, Medanci pa so svoje dru\xc5\xa1tvo formalno ustanovili \xc5\xa1ele po koncu prve svetovne vojne leta 1920._NEWLINE_V letih neposredno pred 1. svetovno vojno in po njej je nastalo izredno veliko gasilskih dru\xc5\xa1tev. Nosilec organizacije je bila po navadi skupina naprednej\xc5\xa1ih kmetov, ki so s svojo idejo navdu\xc5\xa1ili \xc5\xa1e druge. Tudi v Mednu je bilo tako in 14. avgusta 1920 so Medanci na prvem ob\xc4\x8dnem zboru ustanovili svoje prostovoljno gasilsko dru\xc5\xa1tvo. Vse potrebno je uredil 11-\xc4\x8dlanski pripravljalni odbor z dvema namestnikoma. Kar takoj se je vpisalo 32 \xc4\x8dlanov med katerimi pa ni bilo niti ene \xc5\xbeenske. Kot je videti v starih zapisnikih, se do konca 2. svetovne vojne ni v\xc4\x8dlenila niti ena \xc5\xbeenska._NEWLINE_Maja 1922 so pri Uherju v Ljubljani kupili ro\xc4\x8dno brizgalno \xc4\x8drpalko \xc4\x8de\xc5\xa1ke tovarne Union, ki so jo po drugi svetovni vojni prodali. To \xc4\x8drpalko je leta 1935 zamenjala nova, motorna brizgalka, nabavljena pri tovarni Zupan iz Ljubljane. To brizgalno so po naro\xc4\x8dilu \xc4\x8dakali ve\xc4\x8d kot dve leti, ob izdobavi pa sploh ni delovala. Tovarna Zupan jo je popravljala vse do leta 1937. Naslednjo brizgalno so v Mednu kupili \xc5\xa1ele leta 1973._NEWLINE_Od ustanovitve gasilskega dru\xc5\xa1tva oz. takratne prostovljne gasilske \xc4\x8dete naprej je bil v Mednu le en po\xc5\xbear. Leta 1928 je zgorel lesen hlev Ivana Berganta, ki pa ga niso gasili, ker ni bilo vode. So pa medanski gasilci sodelovali pri ga\xc5\xa1enju \xc5\xa1tevilnih po\xc5\xbearov v bli\xc5\xbenji in daljni okolici _NEWLINE_Denar za nakup opreme so zbirali z izkupi\xc4\x8dki veselic, s \xc4\x8dlanarino in prostovoljnimi prispevki._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo je bilo do druge svetovne vojne kar precej aktivno. Knjiga zapisnikov je polna poro\xc4\x8dil o sestankih, \xc5\xbeupnih vajah (preizku\xc5\xa1nja pripravljenosti v okviru \xc5\xbeup-gasilskih okro\xc5\xbeij, ga\xc5\xa1enju po\xc5\xbearov v sosednjih vaseh, obiskih na paradah in drugih shodih, florjanskih ma\xc5\xa1ah, vsakoletnih veselicah, redovnih (paradnih) vajah, stra\xc5\xbeo pa so imeli celo na mednarodni avtomobilski dirki Zagreb-Ljubljana-Celovec. 2.julija 1928 je 12 \xc4\x8dlanov pomagalo vle\xc4\x8di nove zvonove v \xc5\xa1marnogorsko cerkev. En zvon je moralo vle\xc4\x8di ve\xc4\x8d kot 250 ljudi._NEWLINE_Na sestankih so se \xc4\x8dlani zbirali poleti v gasilskem domu, pozimi pa v Cirmanovi gostilni, od leta 1935 dalje pa tudi v \xc4\x8dakalnici \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje._NEWLINE_Po vojni je dru\xc5\xa1tvo kot del vojnega plena dobilo tudi nem\xc5\xa1ko ambulantno vozilo. S prostovoljnimi prispevki v naturalijah, ki so bile skoraj edino merilo za vrednost (moka, mast itd.) so \xc4\x8dlani dru\xc5\xa1tva pla\xc4\x8dali mehanika, ki je vozilo preuredil za gasilske potrebe. Ko je s prizori\xc5\xa1\xc4\x8da od\xc5\xa1la generacija navdu\xc5\xa1enih povojnih graditeljev, je koncem 50-tih let aktivnost dru\xc5\xa1tva zamrla. V dru\xc5\xa1tvu kmalu ni bilo niti najmanj\xc5\xa1e aktivnosti._NEWLINE_Ponovno pa se je dru\xc5\xa1tvo zbudilo iz spanja l. 1970 na pobudo Janka Kopa\xc4\x8da, ki je bil nato poveljnik, predsednik in nazadnje \xc4\x8dastni predsednik dru\xc5\xa1tva vse do smrti leta 2001._NEWLINE_Gasilci so kupili nov avtomobil in orodje ter s prostovljnim delom leta 1976 zgradili nov gasilski dom. Dru\xc5\xa1tvo je postalo ena izmed najbolj aktivnih v ob\xc4\x8dini in je tako \xc5\xa1e danes. Vse tekmovalne ekipe od pionirjev do \xc4\x8dlanov imajo vsa leta dobre rezultate na mestnem in v\xc4\x8dasih tudi na dr\xc5\xbeavnem tekmovanju. Gasilska ekipa enote civilne za\xc5\xa1\xc4\x8dite iz krajevne skupnosti Stane\xc5\xbei\xc4\x8de-Medno je leta 1979 zmagala na tekmovanju enot iz cele Slovenije._NEWLINE_Sliko o va\xc5\xa1\xc4\x8danih pribli\xc5\xbeno poka\xc5\xbee struktura \xc4\x8dlanstva. Kot sem \xc5\xbee omenil je bilo ustanovnih \xc4\x8dlanov 32. \xc5\xbde naslednji mesec je eden od \xc4\x8dlanov odstopil zaradi prepirov okrog to\xc4\x8denja pija\xc4\x8d na prvi veselici. Sledila sta mu \xc5\xa1e dva brata._NEWLINE_Vsega skupaj je v seznamu \xc4\x8dlanstva pred drugo svetovno vojno vpisanih 53 \xc4\x8dlanov, vendar jih toliko skupaj ni nikoli bilo, saj so prihajali novi in odhajali stari._NEWLINE_Vsi predvojni \xc4\x8dlani so bili mo\xc5\xa1ki. Struktura \xc4\x8dlanov je bila naslednja: 22 posestnikov ali sinov posestnikov, 12 \xc5\xbeelezni\xc4\x8darjev, 6 klju\xc4\x8davni\xc4\x8darjev, 4 mizarji, 2 kova\xc4\x8da, 3 delavci in po en \xc4\x8devljar, kroja\xc4\x8d, klepar in livar. _NEWLINE_\xc5\xbdenske so kljub "ne\xc4\x8dlanstvu" pomagale na veselicah, hodile na zborovanja v narodnih no\xc5\xa1ah ali pa so bile kumice. Kumice so bile nekak\xc5\xa1ne pokroviteljice in najslavnej\xc5\xa1a je bila Cirmanova mama ali preprosto Kumica._NEWLINE_Bila je gostilni\xc4\x8darjeva \xc5\xbeena in zato si je lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dila izdatno podpiranje gasilskega dru\xc5\xa1tva. _NEWLINE_Leta 1980 je bilo \xc4\x8dlanov 63. Od teh je bilo 20 u\xc4\x8dencev, dijakov in \xc5\xa1tudentov, sedem kmetov, \xc5\xa1est klju\xc4\x8davni\xc4\x8darsih mojstrov, pet mizarjev, pet nekvalificiranih delavcev, po trije 3 klju\xc4\x8davni\xc4\x8darji in upokojenci, po dva \xc5\xa1oferja in avtomehanika ter en orodjar, kuhar, \xc5\xbeivliski tehnik, pedago\xc5\xa1ki delavec, avtoklepar, finomehanik, dentist, \xc4\x8devljar, brivec in ena \xc5\xa1ivilja.\n_START_SECTION_\nLedinska imena v Mednu\n_START_PARAGRAPH_\nStandardizirane geselske izto\xc4\x8dnice so natisnjene polkrepko in pokonci. Tiste geselske izto\xc4\x8dnice,  pri katerih standardizacija zaradi nejasne etimolo\xc5\xa1ke ali morfolo\xc5\xa1ke razlage ni bila mo\xc5\xbena v celoti ali pri katerih zaradi prevelike razlike z nare\xc4\x8dno obliko ne bi bila smiselna, so natisnjene polkrepko in le\xc5\xbee\xc4\x8de._NEWLINE_Nare\xc4\x8dne oblike, ki v precej\xc5\xa1nji meri \xc5\xbee izkazujejo me\xc5\xa1anje s kultiviranim osrednjeslovenskim  govorom, so podane med oglatimi oklepaji v novi nacionalni transkripciji._NEWLINE_V etimolo\xc5\xa1ke osvetlitve uvaja kraj\xc5\xa1ava Et. Slovenske besede so tu zapisane z dinami\xc4\x8dnim naglasom brez tonemskih opozicij.\n_START_SECTION_\nPripovedi v zvezi z ledinskimi imeni v Mednu\n_START_PARAGRAPH_\nGRADI\xc5\xa0\xc4\x8cE_NEWLINE_Tu je bilo \xc5\xbeeleznodobno naselje in prvotni slovanski prebivalci Medna so zagotovo na\xc5\xa1li kak\xc5\xa1ne ostanke tega naselja. _NEWLINE_Poleg tega ljudje pripovedujejo tudi o skrivnem rovu, ki naj bi povezoval Medanski grad z gradom na Jetrbenku. Seveda je zgodba le plod domi\xc5\xa1ljije, saj je do Jetrbenka 3,5 km._NEWLINE_Vendar pa tovrstne zgodbe opisujejo neko drugo povezavo med Jetrbenkom in Mednom. To je lahko enostaven spomin na lastni\xc5\xa1ko povezavo (gra\xc5\xa1\xc4\x8daki z Jetrbenka so bili v 14.stol. lastniki vsaj osmih kmetij v Mednu), na astronomsko smer, s katero so neko\xc4\x8d \xc5\xa1teli \xc4\x8das ali kaj tretjega. _NEWLINE_RUPA_NEWLINE_Rupa je ime za kraj kjer je \xc5\xa1e do prvih let po 2. svetovni vojni izviral topel studenec, ki pa je presahnil. Ker je bil studenec topel, so tu va\xc5\xa1\xc4\x8danke prale perilo, tudi pozimi. Legenda v zvezi s tem imenom pravi,  da je bil tu zakopan sod zlata. Ko je nekdo ta sod izkopaval, je nastala jama, iz katerega je potem pritekel topel studenec. Ta je potem ostal, iskalec zaklada pa zlata ni na\xc5\xa1el._NEWLINE_PETROVI SINOVI_NEWLINE_Petrova kmetija (Medno 16) je danes zelo majhna, v\xc4\x8dasih pa je bila najve\xc4\x8dja v vasi. Ko pa je imel eden od gospodarjev 4 sinove, je kmetijo razdelil na 4 dele. To je naredil zato, da sinovom ni bilo treba v vojsko, saj  so  morali na vojsko samo fantje, ki so imeli zemlje manj od dolo\xc4\x8denega zemlji\xc5\xa1kega minimuma. Zato je \xc5\xa1la Petrova kmetija na 4 dele in sinovom ni bilo treba k vojakom. Tako so nastale 4 majhne kmetije: Petrova (Medno 16), Robidova (Medno 17), Mihova (Medno 25) in  Franckova (Medno 24). _NEWLINE_Verjetno je pripoved povezana s \xc4\x8dasom Odloka o dosmrtni voja\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi, ki je veljal od leta 1763 do 1802 in ga je sprejel cesar Jo\xc5\xbeef II. Po tem odloku je moral v dosmrtno voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo vsak fant, ki ni imel grunta ali ni bil izu\xc4\x8den za kak\xc5\xa1no obrt._NEWLINE_KUGLA_NEWLINE_Kugla je najve\xc4\x8dja gozdna parcela v Mednu in je \xc5\xbee od nekdaj last Gaj\xc5\xa1trovih (M13). Nahaja se na ju\xc5\xbeni va\xc5\xa1ki meji, tako da je po zra\xc4\x8dni razdalji pravzaprav bli\xc5\xbee Stane\xc5\xbei\xc4\x8dam in Seni\xc4\x8dici. V Kugli je \xc2\xbbtancpoden\xc2\xab, krog oziroma plesi\xc5\xa1\xc4\x8de. Sredi Kugle je namre\xc4\x8d samostojen vrh gozda, ki so ga neko\xc4\x8d davno razkopali tako, kot bi okroglino vodoravno odrezali. Tako je nastal popolnoma okrogel plesni podij s premerom kak\xc5\xa1nih 100 metrov. Tu so se po pripovedovanju zbirali mladi (verjetno iz ve\xc4\x8d vasi) na ob\xc4\x8dasnih plesih. Za dovoljenje za tak\xc5\xa1en ples je bilo treba pri oblasteh pla\xc4\x8dati neko pristojbino, noben ples pa ni bil pravi, \xc4\x8de na njem ni bilo pretepa, pri katerem bi tekla kri. Plesov vsaj v drugi polovici 19.stol tod \xc5\xbee ni bilo ve\xc4\x8d._NEWLINE_DOVJI HRIB_NEWLINE_V Dovjem hribu je bila ob gozdni poti od Tratinice do Doline \xc5\xa1e do pred nekaj leti velika luknja, po navadi polna vode, ki je sedaj zasuta in prekrita s preperelim vejevjem. Po pripovedovanju naj bi neko\xc4\x8d v njej utonil bera\xc4\x8d na poti od Medna proti Stane\xc5\xbei\xc4\x8dam.'