b'\n_START_ARTICLE_\nBes (satrap)\n_START_PARAGRAPH_\nBes je bil pomemben perzijski plemi\xc4\x8d in satrap Baktrije, ki je po anti\xc4\x8dnih virih ubil perzijskega vladarja in svojega sorodnika Dareja III. in se kot Artakserks V. razglasil za kralja perzijskega Ahemenidskega cesarstva, * ni znano, \xe2\x80\xa0 329 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nV bitki pri Gavgameli 1. oktobra 331 pr. n. \xc5\xa1t., v kateri je Aleksander Veliki porazil Dareja III., je Bes poveljeval levemu krilu perzijske vojske, sestavljenemu predvsem iz vojakov iz njegove satrapije, mobiliziranih pred bitko pri Isu. Obkolitev Aleksandrove vojske, ki jo je na\xc4\x8drtoval Darej, je spodletela in Perzijci so po ve\xc4\x8d urah ostrega boja bitko izgubili. Bes je bitko pre\xc5\xbeivel in ostal ob svojem pobeglem kralju in pre\xc5\xbeivel zimo v Ekbatani. Darej je naslednje leto posku\xc5\xa1al pobegniti v Baktrijo na vzhodu Perzijskega cesarstva. Bes je v zaroti z drugimi satrapi Dareja odstavil ga vkoval v zlate verige. \xc5\xa0e vedno ni jasno ali so Besa motivirale predvsem osebne ambicije ali razo\xc4\x8daranje nad Darejem kot vladarjem. Dareja je morda nameraval predati Makedoncem in se vdati, vendar je Aleksander sklenil, da bo nadaljeval preganjanje Perzijcev._NEWLINE_Po pisanju v anti\xc4\x8dnih virih so pani\xc4\x8dni zarotniki Dareja prebodli s kopji ga pustili umreti na vozu, kjer ga je kasneje na\xc5\xa1el makedonski vojak. Babilonska kronika, znana kot BCHP 1, ka\xc5\xbee, da se je to zgodilo julija 330 pr. n. \xc5\xa1t. Kralj nje bi umrl v bli\xc5\xbeini sodobnega Ahuana v jugovzhodnem Iranu._NEWLINE_Bes se je takoj po Darejevi smrti razglasil za kralja Perzije in privzel ime Artakserks (V.). Njegova samoproglasitev je bila logi\xc4\x8dna, ker je bil satrap Baktrije, imenovan Mathi\xc5\xa1ta, perzijski plemi\xc4\x8d in drugi v nasledstveni liniji za perzijski prestol. Ker je bila ve\xc4\x8dina Perzijskega cesarstva takrat \xc5\xbee pod Aleksandrovo oblastjo, Bes pa je vladal samo v nezasedenih provincah, ga zgodovinarji praviloma ne uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med uradne perzijske kralje.\n_START_SECTION_\nUjetni\xc5\xa1tvo in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nBes se je vrnil v Baktrijo in posku\xc5\xa1al organizirati odpor v vzhodnih satrapijah. Aleksander je bil leta 329 pr. n. \xc5\xa1t. prisiljen z vojsko zatreti upor in je preko nebranjenega Hinduku\xc5\xa1a vkorakal je v Baktrijo. Ko je po\xc5\xbegal polja, je Bes pobegnil na vzhod preko reke Oxus. Njegovi baktrijski konjeni\xc5\xa1ki naborniki niso \xc5\xbeeleli zapustiti domovine in so masovno dezertirali. Nekaj Besovih poglavarjev je Besa aretiralo in ga v neki odro\xc4\x8dni vasi predalo makedonski predhodnici, ki ji je poveljeval general Ptolemej. General je na Aleksandrov ukaz Besa vklenil v lesen jarem in ga golega postavil na grmado ob cesti, po kateri je korakala glavnina makedonske vojske. Aleksander ge je vpra\xc5\xa1al, zakaj je ubil Dareja in se \xc5\xa1e naprej upiral Makedoncem. Bes je odgovoril, da je bil samo eden od ve\xc4\x8d plemi\xc4\x8dev, ki so soglasno sklenili, da je treba nesposobnega vlada odstaviti. Aleksander z odgovorom ni bil zadovoljen. Ukazal je, da ga prebi\xc4\x8dajo in odpeljejo v Balh in nato v Hamadan, kjer mu bodo sodili in ga kaznovali._NEWLINE_Njegov sodelavec v zaroti proti Dareju, satrap Arije Satibaran, se je \xc5\xbee prej predal Aleksandru in bil pomilo\xc5\xa1\xc4\x8den. Satibaran v nasprotju z Besom ni hrepenel po perzijskem prestolu. V Hamadanu je Aleksander ukazal, naj Besu odre\xc5\xbeejo nos in u\xc5\xa1esa. S tak\xc5\xa1no kaznijo so v Perziji kaznovali vse, ki so bili vpleteni v zaroto proti kralju in kraljeve morilce. Behistunski napis omenja, da je Darej II. Veliki na podoben na\xc4\x8din kaznoval uzurpatorja Fraorta Medijskega._NEWLINE_Anti\xc4\x8dna poro\xc4\x8dila o na\xc4\x8dinu Besove usmrtitve so razli\xc4\x8dna. Zgodovinar Kvint Kurcij Ruf pravi, da je bil kri\xc5\xbean na mestu, kjer je bil ubit Darej. Arijan trdi, da je bil v Ekbatani mu\xc4\x8den in nato obglavljen, Plutarh pa, da je bil po sojenju raz\xc4\x8detverjen s \xc5\xa1tirimi drevesi. Po perzijski navadi so dve drevesi upognili eno proti drugemu do tal in pri\xc4\x8dvrstili, \xc5\xbertev privezali med vsa \xc5\xa1tiri drevesa in nato presekali vezi prvih dveh dreves. Smrt ni bila takoj\xc5\xa1nja, ampak podobna smrti na natezalnici.'