b'\n_START_ARTICLE_\nVojna na morju (prva svetovna vojna)\n_START_SECTION_\nStanje mornarice na za\xc4\x8detku vojne\n_START_PARAGRAPH_\nV dvajsetih letih pred prvo svetovno vojno je ne podro\xc4\x8dju ladjedelni\xc5\xa1tva pri\xc5\xa1lo, do prave revolucije. \xc5\xa0e posebej so izstopale voja\xc5\xa1ke ladje, njihovo \xc5\xa1tevilo se je med letoma 1906 in 1914 skokovito pove\xc4\x8dalo. Spremenila pa se je tudi njihova struktura zaradi novih tipov ladij. Vzrok za to pove\xc4\x8danje je bila oboro\xc5\xbeevalna tekma med svetovnimi velesilami. Na tem podro\xc4\x8dju sta \xc5\xa1e posebej izstopala Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Nem\xc4\x8dija._NEWLINE_Nekak\xc5\xa1no mejo med starimi in novimi bojnimi ladjami je postavila HMS Dreadnought, ki je bila splovljena 1906 v Angliji. Ladja je imela popolnoma novo in revolucionarno konstrukcijo, ki so jo v izredno kratkem \xc4\x8dasu kopirale vse ve\xc4\x8dje svetovne velesile. Tako so te tipi ladij postali znani kot drednoti. V primerjavi s starej\xc5\xa1imi ladjami so bili drednoti trdneje grajeni in so imele mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i oklep ter topni\xc5\xa1tvo. Topovi so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni v vrtljivih mo\xc4\x8dno oklepljenih stolpih. Ti so se vrteli v vse smeri. Uspeh te ladje je bil tolik\xc5\xa1en, da so vse bojne ladje pred letom 1906 postale v trenutku zastarele. Tako so vse mornarice v kar najve\xc4\x8dji naglici za\xc4\x8dele graditi novi tip bojne ladje._NEWLINE_Do spremembe pa je pri\xc5\xa1lo tudi na podro\xc4\x8dju vojskovanja. Rusko-japonska vojna je pokazala, da je taktika pomorskih bitk prerasla v dvoboje med topovi, ki so potekali na velikih razdaljah. Zato so za\xc4\x8dele pomorske velesile spreminjati strukturo svojih mornaric. V samem vrhu so bili drednoti, ki so predstavljali jedro mornarice Sledil jim je popolnoma nov tip ladij, bojne kri\xc5\xbearke, ki so bile nekoliko man oboro\xc5\xbeene in oklepljene kot drednoti vendar pa so bile zato veliko hitrej\xc5\xa1e. Temu tipu so sledile lahke kri\xc5\xbearke, ki so jih uporabljali kot podporo ve\xc4\x8djim bojnim skupinam ali za najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e samostojne akcije. Ru\xc5\xa1ilec, prav tako nov tip bojne ladje je bila najhitrej\xc5\xa1a ladja med vsemi se je uporabljal za hitre torpedne napade in za\xc5\xa1\xc4\x8dito ladij. Kljub svoji skromni oboro\xc5\xbeitvi so se uporabljali za najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e naloge, njihova velika pomankljivost je bila skromen akcijski radij. Tik pred vojno pa so se je v vojnih mornaricah pojavilo novo plovilo, ki je obetalo izreden potencial. To so bile podmornice. Ta sprva narodna in nedovr\xc5\xa1ena plovila so se v nekaj letih razvila v prave uni\xc4\x8devalne stroje, ki so sejala strah in trepet med zavezni\xc5\xa1kimi ladjami. Njihovo glavno oro\xc5\xbeje je bilo torpedo, to je podmornici omogo\xc4\x8dalo napade pod morsko gladino. Prav zaradi takega na\xc4\x8dina bojevanja so zavezniki podmornico smatrali kot ne\xc4\x8dastno in nekonvencionalno oro\xc5\xbeje. Za Nemce pa je predstavljala zelo uporaben bojni stroj v spopadu z mogo\xc4\x8dno britansko mornarico. Razvili so se \xc5\xa1e drugi tipi ladij, kot so bili npr. minopolagalci.\n_START_SECTION_\nPrizori\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPrva svetovna vojna je nenadoma izbruhnila 28. julija 1914. Takoj ko so se za\xc4\x8deli boji na kopnem se se za\xc4\x8deli, tudi boji na morju. Najve\xc4\x8djo vlogo so odigrali boji v vodah okoli Evrope in sicer v na Severnem morju, Atlantiku, Sredozemskem, Jadranskem, Baltskem in \xc4\x8crnem morju. Antanta je \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka imela prednost na morju, medtem, ko so bile flote centralnih sil zaprte v Severnem in Jadranskem morju od koder so se vsake toliko \xc4\x8dasa poizku\xc5\xa1ale prebiti na odprto morje.\n_START_SECTION_\nSeverno morje\n_START_PARAGRAPH_\nSeverno morje je bilo glavno pomorsko boji\xc5\xa1\xc4\x8de saj je tam potekalo najve\xc4\x8d spopadov med nem\xc5\xa1ko in britansko floto. Zardi geografskega polo\xc5\xbeaja Nem\xc4\x8dije je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a britanska flota ob za\xc4\x8detku vojne blokirala nem\xc5\xa1ko floto v Severnem morju in ji tako prepre\xc4\x8dila proti izstop na Atlantski ocean. Zato je nem\xc5\xa1ka flota svoje bojne operacije omejila le na Severno morje, njeno ladjevje pa je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivelo v pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih. Ob\xc4\x8dasno so nem\xc5\xa1ke ladje posku\xc5\xa1ale prebiti blokado vendar so bile pritem velikokrat neuspe\xc5\xa1ne. Ker sta bili obe floti relativno mo\xc4\x8dni in skoraj izena\xc4\x8deni sta se bali neposrednega spopada. V celotnem obdobju vojne je tako pri\xc5\xa1lo le do \xc5\xa1tirih velikih bitk: bitke v Holgolandskem zalivu, bitke pri Doggerski plitvini, bitke pri Jutlandiji in druge bitke v Holgolandskem zalivu. Kljub temu, da v nobeni izmed na\xc5\xa1tetih bitk ni bilo popolnega zmagovalca je britanski mornarici do konca vojne uspelo ohraniti takti\xc4\x8dno prednost saj je nem\xc5\xa1kim ladjam prepre\xc4\x8dila prebitje blokade. Prav ta blokada je leta 1918 v Nem\xc4\x8diji povzro\xc4\x8dila lakoto saj je le malo kateri trgovski ladji uspelo prebiti skozi in v Nem\xc4\x8dijo pripeljati hrano in ostali \xc5\xbeivljenjsko pomemben material.\n_START_SECTION_\nRokavski preliv\n_START_PARAGRAPH_\nRokavski preliv je bil za oskrbo britanskih in francoskih \xc4\x8det v Franciji izrednega strate\xc5\xa1kega pomena. Ni pa bil izredno mo\xc4\x8dno branjen zato bi ga nem\xc5\xa1ko ladjevje brez ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav uporabilo za preboj na odprto morje, kar pa se do konca vojne nikoli ni zgodilo. Pri\xc5\xa1lo je le do manj\xc5\xa1ih prask med britanskimi in nem\xc5\xa1kimi ladjami. So pa kanal na svojih lovskih pohodih okoli Britanskega oto\xc4\x8dja redno uporabljale nem\xc5\xa1ke podmornice. Na za\xc4\x8detku vojne je bil kanal izredno slabo branjen proti koncu vojne pa se je njegova obramba z uporabo min in pove\xc4\x8danega \xc5\xa1tevila patruljnih ladij vedno bolj pove\xc4\x8devala.\n_START_SECTION_\nAtlantik\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem, ko je britanska mornarica blokirala nem\xc5\xa1ko floto v Severnem morju so nem\xc5\xa1ko podmornice blokirale Britansko oto\xc4\x8dje. Ker je bila Velika Britanija v tistem \xc4\x8dasu zelo odvisna od pomorske trgovine je ta blokada zanjo pomenila pravo katastrofo. Po letu 1915 se je ta blokada \xc5\xa1e bolj stopnjevala, zavezniki so iz meseca v mesec imeli ve\xc4\x8d potopljenih ladij \xc5\xbertve podmornic pa so postale tudi ladje nevtralnih dr\xc5\xbeav, kar je Nem\xc4\x8dijo pripeljalo v spor z nekaterimi nevtralnimi dr\xc5\xbeavami. Najbolj odmevna je bila potopitev Luzitanije avgusta 1915. Prav ta potopitev je dala ZDA vzrok, do so v letu 1917 vstopile v vojno na strani zaveznikov. Tega leta so Nemcu v vodah okoli Britanskega oto\xc4\x8dja uvedli tudi neomejeno podmorni\xc5\xa1ko vojno, ki je v Veliki Britaniji skoraj povzro\xc4\x8dila lakoto saj so Nemci potopili skoraj vsako \xc4\x8detrto ladjo, ki jo Britanci zaradi preobremenitve industrije niso morali nadomestiti. Medtem pa je Nem\xc4\x8dija splovila veliko novih podmornic. Z vstopom ZDA v vojno, 6. aprila 1917 se je polo\xc5\xbeaj po\xc4\x8dasi izbolj\xc5\xa1al._NEWLINE_Zavezniki, ki sprva niso verjeli v mo\xc4\x8d podmornic so kmalu spremenili svoje mnenje in za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati, kako bi se za\xc5\xa1\xc4\x8ditili. Prvi in najbolj u\xc4\x8dinkovit ukrep je bila uvedba ladijskih konvojev. Ti sprva niso bili varovani saj je zaveznikom kroni\xc4\x8dno primanjkovalo spremljevalnih ladij, proti koncu vojne pa je uvedba konvojev prinesla \xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinek saj se je \xc5\xa1tevilo potopljenih ladij opazno zmanj\xc5\xa1alo. Poleg konvojev so se poslu\xc5\xbeevali \xc5\xa1e nekaterih metod, ki pa niso bile tako zelo u\xc4\x8dinkovite. Ena takih je bila uvedba lovcev na podmornice. To so bile oboro\xc5\xbeene trgovske ladje, ki so iskale podmornice pritem pa same dostikrat postale njene \xc5\xbertve zaradi \xc4\x8desar niso bile zelo u\xc4\x8dinkovito oro\xc5\xbeje. Kot zelo uporabna so v boju proti podmornicam izkazala letala in naprave za sledenja podmornicam. Dale\xc4\x8d najbolj u\xc4\x8dinkovite pa so bile ladjedelnice, ki so izdelale ve\xc4\x8d ladij kot pa so jih lahko podmornice potopile._NEWLINE_Do konca vojne se je razmerje med potopljenimi podmornicami in ladjami popolnoma spremenilo. Nem\xc5\xa1ki upi, da bi izstradali Veliko Britanijo so se razblinili. Do konca vojne so zgradili 343 podmornic izgubili pa so jih 178.\n_START_SECTION_\nSredozemsko morje\n_START_PARAGRAPH_\nMed vojno je bilo Sredozemsko morje pri\xc4\x8da le malo\xc5\xa1tevilnim bitkam. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o mornarico centralnih sil na Sredozemskem morju je imela Avstro-Ogrska, ki je ob vstopu Italije v vojno postala blokirana v Jadranskem morju. Italijanska mornarica je ob pomo\xc4\x8di francoske in britanske mornarice pri Otranstkih vratih skozi vso vojno izvajala bolj ali manj u\xc4\x8dinkovito blokada, ki je Avstro-Ogrskim ladjam prepre\xc4\x8devala preboj v Sredozemsko morje. Majhna mornarica Otomanskega cesarstva se med vojno ni zapletala v spopade z zavezni\xc5\xa1kimi ladjami svoje operacije pa je omejila le na \xc4\x8crno morje. Najve\xc4\x8dja pomorka operacija, ki se je odvijala na tem koncu sveta je bila pomorski napad na Dardanele in izkrcanje britanskih in zavezni\xc5\xa1kih \xc4\x8det pri Galipoliju. Vrhunec te operacije pa je bil tudi mojstrsko izpeljan umik. Zaradi blokade ladij centralnih sil so tudi tukaj glavno breme boja prevzele avstrijske in nem\xc5\xa1ke podmornice. Kljub blokadi centralnih sil pa je pri\xc5\xa1lo, do ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih bitk v Jadranskem morju. Najbolj znane so bile: pomorski napad na Ancono in neuspeli napad na Dra\xc4\x8d. Kot eno ve\xc4\x8djih pomorskih operacij pa lahko \xc5\xa1tejem bolj ali manj urejeno evakuacijo srbske vojske na otok Krf, bitko pri Otrantu kjer je bila v nenavadnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah potopljena ena izmed ve\xc4\x8djih Avstro-Ogrskih ladij, Szent Istvana in potopitev avstrijske ladje Viribus unitis v puljskem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crno morje\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc4\x8crnem morju sta gospodovali predvsem ruska in tur\xc5\xa1ka mornarica. Rusko flota je bila v primerjavi s tur\xc5\xa1ko veliko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a saj je bila dosti ve\xc4\x8dja in je imela tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo sodobnih bojnih ladij. Ker je imela tur\xc5\xa1ka mornarica v uporabi relativno stare bojne so ji na pomo\xc4\x8d prisko\xc4\x8dili Nemci, ki so Turkom leta 1914 v uporabo skupaj s posadkami in poveljniki predali dve novi kri\xc5\xbearki: SMS Goeben in SMS Breslau._NEWLINE_Ob vstopu Tur\xc4\x8dije v vojno, oktobra 1914 so tur\xc5\xa1ke ladje napadle ve\xc4\x8d ruskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d in tam povzro\xc4\x8dile precej veliko \xc5\xa1kodo. Tekom vojne je pri\xc5\xa1lo le do manj\xc5\xa1ih bitk, ki pa so se skoraj vedno kon\xc4\x8dale z neodlo\xc4\x8denim rezultatom. Med temi bitkami se je kot zelo uporabna izkazala nem\xc5\xa1ka kri\xc5\xbearka Goeben, ki je tekom vojne Rusom povzro\xc4\x8dala ne\xc5\xa1tete preglavice. Njeno \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje anga\xc5\xbeiranje v bitkah pa so prepre\xc4\x8devale \xc5\xa1tevilne okvare in ruske okrepitve. Rusi so svojo \xc4\x8drnomorsko floto ve\xc4\x8dinoma uporabljali za podporo kopenskim operacijam na Kavkazu. Avgusta 1916 pa so se lotili sistemati\xc4\x8dnega miniranja bosporske o\xc5\xbeine in bolgarske obale ter tako tur\xc5\xa1kim in ladjam centralnih sil prepre\xc4\x8dili izhod na odprto morje. Tako je \xc4\x8crno morje vse do oktobrske revolucije ostalo trdno v ruskih rokah._NEWLINE_\xc4\x8ceprav sta na \xc4\x8crnem morju gospodarili ve\xc4\x8dinoma ruska in tur\xc5\xa1ka mornarica so v to morje, predvsem v \xc4\x8dasu Dardanelske operacije, svoja plovila poslali tudi Britanci in Francozi. To so bile ve\xc4\x8dinoma podmornice, ki so med svojim kratkim delovanjem potopile kar nekaj tur\xc5\xa1kih ladij pritem pa so imele tudi same nekaj izgub. Podmornice so se umaknile januarja 1916 po umiki zavezni\xc5\xa1kih \xc4\x8dez iz Galipolija.\n_START_SECTION_\nOstala morja\n_START_PARAGRAPH_\nV prvem letu vojne je imela Nem\xc4\x8dija po svetovnih oceanih ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo kri\xc5\xbeark in ostalih ladij. Te so ob izbruhu vojne posku\xc5\xa1ale motiti preskrbovalne poti proti Angliji. Najve\xc4\x8d problemov so Britancem povzro\xc4\x8dile nem\xc5\xa1ke eskadra pod poveljstvom admirala Graf von Speeja. Lov na to skupino osmih kri\xc5\xbeark je pripeljal do bitke pri Coronelu v kateri so bili Britanci pora\xc5\xbeeni. Kri\xc5\xbearke so nato nadaljevale svojo pot v Atlantik vendar so jih pri Falklandkih otokih prestregle britanske bojne ladje, kar je pripeljalo do bitke pri Falklandskih otokih v kateri so Nemci izgubili skoraj celotno eskadro._NEWLINE_Kri\xc5\xbearke, ki so nastopile posami\xc4\x8dno so imele ve\xc4\x8d sre\xc4\x8de. Najve\xc4\x8d uspeha je dosegla nem\xc5\xa1ka lahka kri\xc5\xbearka Emdem. Tej se je z raznimi zvija\xc4\x8dami posre\xc4\x8dilo prelisi\xc4\x8diti ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo ladij in jih potopiti. Napadla je tudi rezervoarje pri Madrasu in jih s topovskimi streli za\xc5\xbegala. 28. oktobra 1914 je nenadoma napadla pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Penang, kjer je potopila rusko kri\xc5\xbearko \xc5\xbdem\xc4\x8dug in francoski ru\xc5\xa1ilec Mousquet. Z vseh strani jo je zasledovalo 15 oklepnih kri\xc5\xbeark in kon\xc4\x8dno jo je 9. novembra 1914 pri Kokosovih otokih na\xc5\xa1la avstralska kri\xc5\xbearka Sydney in jo potopila._NEWLINE_Veliko uspeha sta imeli tudi kri\xc5\xbearki Karlsruhe in Konigsberg. Prva je na Atlantiku potopila 16 ladij nato pa se je pri otoku Trinidad potopila v sumljivih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Kri\xc5\xbearka  K\xc3\xb6nigsberg pa je delovala predvsem v vodah okoli Tanzanije kjer je imela tudi svoje opori\xc5\xa1\xc4\x8de. Potem, ko je potopila ve\xc4\x8d trgovskih ladij in britansko kri\xc5\xbearko Pegasus, se je na begu pred mo\xc4\x8dnimi zasledovalci zatekla zatekla v neraziskani zgornji tok reke Rufid\xc5\xbei in se tam skrila v pragozd. Angle\xc5\xbei so blokirali ustje reke niso pa se upali zapluti globlje v pragozd zato so na pomo\xc4\x8d poklicali re\xc4\x8dne monitorje z majhnim ugrezom in vodni letali, ki so nato skupaj uni\xc4\x8dili  K\xc3\xb6nigsberg._NEWLINE_Na lov v oddaljene oceane je Nem\xc4\x8dija poslala tudi pomo\xc5\xbene kri\xc5\xbearke. To so bile oboro\xc5\xbeene trgovske ladje, ki so se zaradi svojega videza brez te\xc5\xbeav pribli\xc5\xbeale zavezni\xc5\xa1kim trgovskim ladjam in jih nato oplenile. Njihov nedol\xc5\xbeen videz jim je dostikrat pomagal, da so se pod zastavami nevtralnih dr\xc5\xbeav izmuznile zavezni\xc5\xa1ki blokadi. Med temi kri\xc5\xbearkami so bile najbolj uspe\xc5\xa1ne ladja Kronprinz Wilhelm, ki je potopila 14 trgovskih ladij, in nekdanji tovorni ladji M\xc3\xb6we z 22 potopljenimi ladjami in Wolf s 30 potopljenimi ladjami. Ve\xc4\x8dina pomo\xc5\xbenih kri\xc5\xbeark je delovala v Atlantiku, kjer je bil plen zelo bogat nekatere pa so delovale tudi v vodah okoli Avstralije in Nove Zelandije kjer so med zavezni\xc5\xa1kimi ladjami povzro\xc4\x8dale veliko zmedo.\n_START_SECTION_\nNeomejena podmorni\xc5\xa1ka vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPodmornica je bila na za\xc4\x8detku vojne popolnoma novo oro\xc5\xbeje zato v mornaricah \xc5\xa1e ni bila popolnoma dobro uveljavljena. Ker nih\xc4\x8de ni imel teoreti\xc4\x8dnih izku\xc5\xa1enj z njeno uporabo so bili strategi prepri\xc4\x8dani, da je njena naloga napadati velike bojne ladje in jih s torpedi potapljati._NEWLINE_Izku\xc5\xa1nje v prvih mesecih vojne so pokazale, da so podmornice prepo\xc4\x8dasne za napade na hitre bojne ladje, kljub temu, da je pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila uspe\xc5\xa1nih napadov na britanske bojne ladje. Najbolj znan napad podmornice na bojno ladjo se je zgodil 22. septembra 1914, ko je podmornica U-9 v eni uri potopila kar tri britanske oklepne kri\xc5\xbearke: Aboukir, Ceressy in Hogue. Nekaj dni prej pa je U-21 potopila britansko bojno ladjo Pathfinder. Ista podmornica je spomladi 1915 v Sredozemlju potopila bojni ladji Majestic in Triumph._NEWLINE_Nemci so v vojno vstopili s tridesetimi podmornicami, kljub uspehom se to oro\xc5\xbeje v primerjavi z ostalimi operacijami ni prav dobro odneslo. \xc5\xbde v prvem obdobju vojne Nemci izgubili podmornice U-5, U-11 in U-18. Tako nih\xc4\x8de ni vedel kaj z njimi narediti, vsi pa so se strinjali, da imajo izreden psiholo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinek saj nih\xc4\x8de ni vedel kaj se skriva pod gladino morja. Najve\xc4\x8d podmornic so imeli Britanci, kar osemdeset. V nasprotju z Nemci, ki so podmornicam namenili napadalno vlogo so jih Britanci uporabljali za izvidni\xc5\xa1ke naloge._NEWLINE_Ker je bila prva svetovna vojna, vojna iz\xc4\x8drpavanja so vse vpletene strani za svojo nemoteno bojevanje potrebovale velike koli\xc4\x8dini raznovrstnih surovin, ki so jih dobivale preko morja. Britanci so to hitro spoznali zato so nad Nem\xc4\x8dijo s povr\xc5\xa1inskimi ladjami izvajali popolno pomorsko blokada. Nem\xc4\x8dija je isto hotela storiti z Anglijo le da s pomo\xc4\x8djo podmornic. Tako je Nem\xc4\x8dija 4. februarja 1915 razglasila blokado vseh obal britanskega oto\xc4\x8dja in obal zahodne Francije. 22. februarja pa so nem\xc5\xa1ke podmornice dokon\xc4\x8dno dobile povelje za napad na zavezni\xc5\xa1ke ladje. Sprva so napadi na trgovske ladje potekali po vseh mednarodnih predpisih z zaostrovanjem vojne pa so se ti predpisi za\xc4\x8deli vedno manj uporabljati. Od za\xc4\x8detka vojne do 30. septembra 1915 so podmornice potopile 431 tovornih ladij 300 pa so jih spustile. Sredi leta 1915 se je vojna raz\xc5\xa1irila \xc5\xa1e na Sredozemsko morje. _NEWLINE_Med 1. oktobrom 1915 in 30. aprilom 1916 se je ulov podmornic \xc5\xa1e pove\xc4\x8dal, saj so te potopile 359 trgovskih ladij. Zaradi teh uspehov je nem\xc5\xa1ka mornarica v ladjedelnicah naro\xc4\x8dila ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo novih podmornic._NEWLINE_Zaradi vse ve\xc4\x8djih izgub so zavezniki za\xc4\x8deli ukrepati in trgovske ladje oboro\xc5\xbeili. Ko se je podmornica dvignila na povr\xc5\xa1ino so jo te zasule s topovskimi streli. Na tak na\xc4\x8din so Nemci izgubili kar nekaj podmornic, zato so podmorni\xc5\xa1ko vojno \xc5\xa1e bolj zaostrili. Nova pravila so omogo\xc4\x8dala da podmornice napadejo trgovske ladje brez opozorila. Med 1. majem 1916 in 31. januarjem 1917 so podmornice potopile \xc5\xbee kar 1152 zavezni\xc5\xa1kih ladij. Kljub velikemu \xc5\xa1tevilu potopljenih ladij to zaenkrat \xc5\xa1e ni vplivalo na gospodarske razmeri na Britanskem oto\xc4\x8dju saj se je nem\xc5\xa1ka pomorska blokada stopnjevala po\xc4\x8dasi zato so se zavezniki pravo\xc4\x8dasno pripravili nanjo. Med pripravo so sodile razli\xc4\x8dne taktike (patrulje, konvoji, lovci na podmornice, oboro\xc5\xbeene trgovske ladje, Q-ladje, bara\xc5\xbee,...) in naprave (globinska bomba in hidrofon). Najbolj u\xc4\x8dinkovit boj proti podmornicam so bili konvoji sestavljeni iz 20 do 50 trgovskih ladij, ki so jih varovale bojne ladje in lovci na podmornice. Konvoji so pluli cik-cak, vojne ladje pa so jih varovale s strani. Z njimi so nastopile hude te\xc5\xbeave saj kapitani trgovskih ladij niso bili vajeni pluti v skupinah in pod nadzorom voja\xc5\xa1kih ladij. Velik problem je predstavljala tudi hitrost konvoja saj so morale vse ladje pluti s tako hitrostjo kot pluje najpo\xc4\x8dasnej\xc5\xa1a ladja kar je konvoju po nepotrebnem zmanj\xc5\xa1evalo hitrost zaradi \xc4\x8desar so bile ladje lahka tar\xc4\x8da podmornic Prvi konvoj se je iz Amerike v Evropo odpravil 1. februarja 1917, ravno ko so Nemci razglasili neomejena podmorni\xc5\xa1ka vojno. Ulov podmornic se je v trenutku zmanj\xc5\xa1a. Do konca vojne je bilo organiziranih 17.474 konvojev z 18.653 parnikov, med katerimi zaradi dobre organizacije in spremstva ni bila izgubljena niti ena sama ladja._NEWLINE_Neomejena podmorni\xc5\xa1ka vojna je nem\xc5\xa1kim podmornicam omogo\xc4\x8dala, da so smele potopiti vse ladje v ozna\xc4\x8denih vojnih podro\xc4\x8djih ne glede na njihovo zastavo in brez poprej\xc5\xa1njega opozorila. Za\xc4\x8dela se je t. i. prva bitka za Atlantik (druga bitka za Atlantik je potekala med drugo svetovno vojno). Angle\xc5\xa1ke izgube so ponovno skokoviti napadlo, na Atlantiku in pred angle\xc5\xa1kimi pristani\xc5\xa1\xc4\x8di je pri\xc5\xa1lo do pravih pokolov. V prvi polovici leta 1917 so podmornice skupaj potopile 1.250.000 ton zavezni\xc5\xa1kega ladjevja, v drugi polovici leta pa \xc5\xbee kar 1.500.000. Kar je pomenilo, da so podmornice potopile vsako \xc4\x8detrto ladjo, ki je plula proti Evropi. Medtem pa so zaloge hrane in ostalega materiala v Angliji naglo upadale. Proti koncu leta se je Anglija zna\xc5\xa1la na robu propada. Z vstopom ZDA v vojno so se stvari le po\xc4\x8dasi za\xc4\x8dele normalizirati. V enajstih mesecih neomejene podmorni\xc5\xa1ke vojn so Nemci potopili 2.566 zavezni\xc5\xa1kih in nevtralnih trgovskih ladij. Zaradi tako velikega uspeha so v za\xc4\x8detku leta 1918 pove\xc4\x8dali \xc5\xa1tevilo podmornic vojno pa raz\xc5\xa1irili \xc5\xa1e na podro\xc4\x8dje okoli Azorov, Maderie in Kanarskih otokov. Potem pa je nenadoma pri\xc5\xa1lo do preobrata, 21. oktobra so Nemci nenadoma prekinili neomejeno podmorni\xc5\xa1ko vojno, 11. novembra istega leta pa so bili prekinjeni vsi boji na morju. V tem \xc4\x8dasu so je ulov podmornic ponovno drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1al izgube med podmornicami pa so se za\xc4\x8dele zaradi novih oro\xc5\xbeij pove\xc4\x8devati. Leta 1917 je Nem\xc4\x8dija izgubila 63 podmornic v letu 1918 pa se je to \xc5\xa1tevilo povzpelo na 69. Skupaj je v vonji izgubila 178 podmornic, skupaj z okoli 800 oficirji in 5000 mornarji. Zavezniki pa so zaradi podmornic in drugih vzrokov izgubili 15.000.000 brt ladij vendar so vojno zmagali saj jim je tekom nje uspelo sploviti 11.000.000 brt novih ladij.\n_START_SECTION_\nKonec nem\xc5\xa1ke mornarice\n_START_PARAGRAPH_\nNezadovoljstvo zaradi razmer na fronti, gospodarske krize, politi\xc4\x8dne krize in ruska revolucija je prodrlo tudi v nem\xc5\xa1ko mornarico. 28. oktobra 1918 je pri\xc5\xa1lo do prvega odkritega upora. Povod za upor je bila namera admirala Scheera, da tik pred koncem vojne, za katero je bilo \xc5\xbee o\xc4\x8ditno, da je izgubljena, mornarica izpluje v samomorilsko bitko z angle\xc5\xa1ko mornarico. Upor je bil tako mo\xc4\x8den, da je operacija proti britanski mornarici v trenutku propadla, ladjevje pa se je vrnilo v svoji opori\xc5\xa1\xc4\x8di Kiel in Wilhemshaven._NEWLINE_Proti mornarici so bile v naslednjih dneh izvedene represalije, kar je 3. novembra 1918 privedlo do oboro\xc5\xbeenega spopada med mornarji in oficirji, ki so \xc5\xbeeleli zadu\xc5\xa1iti vstajo. Pri\xc5\xa1lo je do ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila mrtvih. Vodstvo mornarice je na pomo\xc4\x8d poklicalo vojsko, ki pa se je v nasprotju s pri\xc4\x8dakovanji postavila na stran upornikov. Revolucijsko razpolo\xc5\xbeenje je zajelo vse, in 5. novembra je na vseh ladjah nem\xc5\xa1ke vojne mornarice zavihrala rde\xc4\x8da zastava, ki je ozna\xc4\x8devala za\xc4\x8detek nem\xc5\xa1ke revolucije. Poleg mornarice je revolucionarno vzdu\xc5\xa1je zajelo tudi druge rodove vojske, Nem\xc4\x8dija se je zna\xc5\xa1la na robu prepada._NEWLINE_11. novembra 1918 je bilo sklenjeno premirje. Nem\xc4\x8dija je morala antanti izro\xc4\x8diti: 11 bojnih ladij, 5  te\xc5\xbekih kri\xc5\xbeark, 8 kri\xc5\xbeark, 50 ru\xc5\xa1ilcev in 114 podmornic. Za slovesno izro\xc4\x8ditev so dolo\xc4\x8dili angle\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de Scapa Flow. Nem\xc5\xa1ko ladjevje pod poveljstvom Ludwiga Reuterja, je v spremstvu mo\xc4\x8dnega oddelka angle\xc5\xa1kih ladij 21. junija 1919 priplul pred Scapa Flow kjer je storilo \xc5\xa1e zadnje dejanje. To\xc4\x8dno ob 11. uri in 20 minut so na vseh bojnih ladjah nem\xc5\xa1ke mornarice posadke odprle ventile za poplavljanje. Nem\xc5\xa1ko ladjevje se je za\xc4\x8delo v trenutku potapljati, preden so Angle\xc5\xbei ugotovili kaj se dogaja je bilo \xc5\xbee prepozno. Celotno nem\xc5\xa1ko ladjevje je v nekaj minutah izginilo v globinah Severnega morja. Medtem so se podmornice v skladu z navodili po\xc4\x8dasi vra\xc4\x8dale angle\xc5\xa1ko bazo Harwick. Do 31. decembra 1918 so Nemci zaveznikom izro\xc4\x8dili vse podmornice. Nem\xc5\xa1ka bojna flota je tako prakti\xc4\x8dno nehala obstajati.'