b'\n_START_ARTICLE_\nFriedrich Ernst Dorn\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je na Univerzi v K\xc3\xb6nigsbergu. Leta 1885 je na Univerzi v Halleju postal osebni ordinarij za teoreti\xc4\x8dno fiziko. Pred njim je na tem mestu slu\xc5\xbeboval Aberbeck. Ker je bil Dorn \xc5\xbee ordinarij, je lahko imel \xc5\xa1e naprej ta naziv. Leta 1895 je Dorn v Halleju nasledil Knoblaucha kot ordinarij za eksperimentalno fiziko in predstojnik fizikalnega in\xc5\xa1tituta. Dornovo prej\xc5\xa1nje mesto je zasedel Karl Schmidt, ki je bil privatni docent, in so ga imenovali za ekstraordinarija za teoreti\xc4\x8dno fiziko._NEWLINE_Dorn je leta 1900 objavil \xc4\x8dlanek v katerem je opisal poskuse, v katerih je ponovil in raz\xc5\xa1iril prej\xc5\xa1nje delo Rutherforda o toriju. Potrdil je Rutherfordovo spoznanje da je torij oddajal radioaktivno snov in da element radij oddaja podobno sevanje. Nadaljnje delo Rutherforda in Soddyja je pokazalo da tako torij in radij oddajata enako sevanje, da je plin in da gre dejansko za nov element._NEWLINE_Dorn je imenoval radioaktivni plinski produkt preprosto \xc2\xbbiz\xc5\xbearevanje\xc2\xab, leta 1904 pa je Rutherford za isto snov uvedel pojem \xc2\xbbradijsko iz\xc5\xbearevanje\xc2\xab. Ramsay je kasneje predlagal pojem \xc2\xbbniton\xc2\xab\xc2\xa0iz latinske besede \xc2\xbbnitens\xc2\xab, kar pomeni sijanje. Leta 1923 je mednarodna skupina znanstvenikov ime spet spremenila v radon._NEWLINE_Marshalla sta pregledala izvirne \xc4\x8dlanke, ki so vodili do odkritja radona, in njuno delo lahko imamo za dober in obse\xc5\xbeen vir. Zaklju\xc4\x8dila sta da bi morali imeti Rutherforda za odkritelja radona, ker je prvi odkril, da ga seva neki radioizotop (torij) in prvi ugotovil da je radon plin. Rutherford je tudi prvi povezal svoje delo o radonu z delom drugih o radonovi atomski te\xc5\xbei, spektru in njegovi legi v periodnem sistemu elementov.'