b'\n_START_ARTICLE_\nMedicina\n_START_PARAGRAPH_\nMedicina je v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu veda in delovanje, usmerjeno k prepre\xc4\x8ditvi in zdravljenju bolezni in povrnitvi zdravja ljudi, v o\xc5\xbejem pa povezana z dejavnostjo zdravnikov. _NEWLINE_Za o\xc4\x8deta medicine velja starogr\xc5\xa1ki filozof Hipokrat, ki je skupaj z Galenom postavil temelje za sodoben, racionalen pristop k zdravljenju. Po propadu Zahodnorimskega cesarstva in v srednjem veku, ko je bil v Evropi racionalizem v zatonu, so prevzeli vodilno vlogo v razvoju medicine muslimani na Bli\xc5\xbenjem vzhodu, npr. Ibn Sina, ki ga nekateri prav tako ozna\xc4\x8dujejo za o\xc4\x8deta medicine, Ibn Ru\xc5\xa1d in drugi.\n_START_SECTION_\nOperacija\n_START_PARAGRAPH_\nZdravljenje lahko vklju\xc4\x8duje zdravljenje z zdravili ali operacijo. Kirurgija je veja medicine, ki z operacijo ali rezanjem v telo odpravi vzrok bolezni. Danes je kirurgija tako napredovala, da kirurgi lahko popravijo ali zamenjajo organe, kot so ledvice in srce. Operacije so lahko eksplorativne, elektivne, radikalne ali paliativne._NEWLINE_Okrevanje po bolezni ali operaciji lahko traja nekaj ur ali pa ve\xc4\x8d tednov. Marsikdaj je odvisno od tega, kako resna je bila bolezen in kako vpliva zdravljenje na telo.\n_START_SECTION_\nMedicinske specializacije\n_START_PARAGRAPH_\nSpecializacije se delijo na dve glavni podro\xc4\x8dji, interno medicino in kirurgijo. Prva se ukvarja z neoperativnimi terapijami, tradicionalno je razdeljena na o\xc5\xbeja podro\xc4\x8dja, specializirana za posamezne organe oz. organske sisteme. Kirurgija se ukvarja z operativnimi posegi. Lo\xc4\x8deno obravnavamo \xc5\xa1e diagnosti\xc4\x8dne specializacije in razli\xc4\x8dna interdisciplinarna podro\xc4\x8dja, ki delujejo v podporo terapevtskim pristopom.\n_START_SECTION_\nMedicinska tehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nModerna medicina uporablja veliko tehnolo\xc5\xa1kih pripomo\xc4\x8dkov. Najnovej\xc5\xa1i razvoj vklju\xc4\x8duje telesne skenerje, ki uporabljajo rentgenske \xc5\xbearke ali ultrazvok (visokofrekven\xc4\x8dne zvo\xc4\x8dne valove), ki poka\xc5\xbeejo notranjost \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa. Tak\xc5\xa1na oprema je temeljito spremenila medicino. Ena od uporabnih diagnosti\xc4\x8dnih tehnik je tudi scintigrafija, ki poka\xc5\xbee ali ima bolnik tumor ali \xc5\xbee tudi zasevke tumorja.\n_START_SECTION_\nZgodovina medicine\n_START_PARAGRAPH_\nOd pradavnih \xc4\x8dasov so ljudje iskali na\xc4\x8dine, kako bi najbolje pozdravili svoje bolezni. Prvi ljudje so verovali, da je bolezen bo\xc5\xbeja kazen. Verovali so tudi, da jih lahko ozdravita duhovnik in \xc4\x8darovnik. V stari Gr\xc4\x8diji so ljudje obiskovali templje, kadar so bili bolni, in darovali \xc5\xbeivali gr\xc5\xa1kemu bogu zdravilstva Asklepiju. Pili so tudi zdravilne vode, se v njih kopali in opravljali stroge diete v upanju, da bodo ozdraveli. V 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je gr\xc5\xa1ki zdravnik Hipokrat izjavil, da je narava tista, ki povzro\xc4\x8di in pozdravi bolezen, in ne magija. Hipokrata so slavili kot \xc2\xbbo\xc4\x8deta medicine\xc2\xab. On in njegovi nasledniki so postavili zahodno medicino na trdne znanstvene temelje. Znanstveniki, kot Vesalius (1514-1564), so za\xc4\x8deli prou\xc4\x8devati telesa mrtvih ljudi, da bi zvedeli kaj ve\xc4\x8d o boleznih in kako jih zdraviti.\n_START_SECTION_\nZdravilne rastline\n_START_PARAGRAPH_\nTiso\xc4\x8dletja so ljudje uporabljali za zdravljenje zeli\xc5\xa1\xc4\x8da in druge rastline. Zeli\xc5\xa1\xc4\x8darji so sestavljali sezname rastlin in pisali o njihovi uporabi. Tudi menihi so bili znani po svojem poznavanju zeli\xc5\xa1\xc4\x8d. Prvi farmacevti, imenovali so se apotekarji, so uporabljali zeli\xc5\xa1\xc4\x8da za izdelovanje napojev ali zdravil. V renesan\xc4\x8dni Evropi so mnoge zeli\xc5\xa1\xc4\x8darke obto\xc5\xbeili \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva. Mnogi ljudje se zdaj vra\xc4\x8dajo k zeli\xc5\xa1\xc4\x8dem kot naravnemu na\xc4\x8dinu zdravljenja bolezni.\n_START_SECTION_\nAlternativna medicina\n_START_PARAGRAPH_\nSem sodijo akupunktura, aromaterapija in homeopatija in razne druge prakse, ki ne sodijo k uradni medicini, ker niso preverljive z znanstveno metodo (ali celo v nasprotju z njo).\n_START_SECTION_\nCelostni pristop\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno na\xc4\x8delo celostnega pristopa (angl. \xc2\xbbHolistic medicine\xc2\xab) je upo\xc5\xa1tevanje vseh treh razse\xc5\xbenosti \xc4\x8dloveka, ki so telo, du\xc5\xa1a in duh. Po tem na\xc4\x8delu naj se ne bi zdravilo samo obolelega dela telesa (organa, uda), ampak naj bi se gledalo na \xc4\x8dloveka kot celoto. Znana praksa omenjenga pristopa je, da naj bi se tudi prek pogovora s pacientom posku\xc5\xa1alo priti do globljega vzroka njegovih te\xc5\xbeav (bolezni) in ga \xc2\xbbcelostno\xc2\xab\xc2\xa0odpraviti.'