b'\n_START_ARTICLE_\nSamou\xc4\x8dinkovitost na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nSamou\xc4\x8dinkovitost je prepri\xc4\x8danje posameznika v lastno zmo\xc5\xbenost za izvedbo dolo\xc4\x8denih dejanj. Sestavljata jo ocena o pri\xc4\x8dakovanem rezultatu (torej pri\xc4\x8dakovanje, da bo vedenje imelo za posledico dolo\xc4\x8den rezultat) in ocena o pri\xc4\x8dakovani u\xc4\x8dinkovitosti (oz. prepri\xc4\x8danje o tem, kako uspe\xc5\xa1no lahko oseba izvede vedenje, ki vodi do \xc5\xbeelenega cilja) . Gre za konstrukt, ki se povezuje tudi s konstruktom upanja, predvsem z vidika pozitivnih pri\xc4\x8dakovanj, ki so pogosto povezana z uspehom v razli\xc4\x8dnih situacijah ._NEWLINE_Samou\xc4\x8dinkovitost na delovnem mestu se torej povezuje s tem, kako oseba zaznava naloge, ki jih opravlja (torej ali se ji zdi, da imajo slednje u\xc4\x8dinek, ki vodi do \xc5\xbeelenega cilja oz. produkta) ter s tem, kako sposobno se \xc4\x8duti za opravljanje teh nalog. Govorimo lahko tako o samou\xc4\x8dinkovitosti, ki se nana\xc5\xa1a na prepri\xc4\x8danje o lastni zmo\xc5\xbenosti uveljavljanja v poklicu, kot o tej, ki se nana\xc5\xa1a predvsem na uspe\xc5\xa1no opravljanje posameznih nalog. Govorimo lahko tudi o kolektivni samou\xc4\x8dinkovitosti, ki se nana\xc5\xa1a na prepri\xc4\x8danje o sposobnosti delovanja celotne skupine, ki deluje na delovnem mestu .\n_START_SECTION_\nPovezani konstrukti\n_START_PARAGRAPH_\nSamou\xc4\x8dinkovitost visoko korelira s konstruktom upanja (celo toliko, da nekateri raziskovalci menijo, da gre za prekrivajo\xc4\x8da se konstrukta) . Prav tako se deloma prekriva tudi s pojmom osebnih dose\xc5\xbekov (tj. zaznane mo\xc5\xbenosti za doseganje dolo\xc4\x8denih dose\xc5\xbekov), kar pomeni tudi povezavo s koncepti avtonomije, (zaznane) kompetentnosti ipd. _NEWLINE_Gre za eno od oblik samoevalvacije, ki slu\xc5\xbeijo temu, da vrednotimo sebe in lastno delovanje . Povezuje se torej tudi s pojmi samospo\xc5\xa1tovanja, lokusa kontrole in ni\xc5\xbejega nevroticizma. Vi\xc5\xa1ji nevroticizem namre\xc4\x8d glede na predpostavke avtorjev morda vpliva na to, da posameznik bolj verjetno izbira situacije, v katerih bodo manj uspe\xc5\xa1ni oz. v katerih se bodo sre\xc4\x8dali z bolj negativnimi posledicami, zaradi \xc4\x8desar ima manj mo\xc5\xbenosti za pridobivanje pozitivnih izku\xc5\xa1enj, ki bi pozitivno vplivale na zvi\xc5\xa1anje zaznane samou\xc4\x8dinkovitosti . Povezuje se do neke mere tudi s ponotranjenimi vrednotami (povezave sicer niso zelo visoke), saj v primeru, da oseba poklic zaznava kot vreden, vanj vlo\xc5\xbei ve\xc4\x8d truda, kar lahko vodi tudi do vi\xc5\xa1je zaznane samou\xc4\x8dinkovitosti .\n_START_SECTION_\nPomen in posledice samou\xc4\x8dinkovitosti na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc4\x8d prepri\xc4\x8danja o samou\xc4\x8dinkovitosti za opravljanje neke naloge vpliva na to, ali se bo oseba sploh spoprijela s situacijo in ali bo v njej vztrajala . \xc4\x8ce oseba verjame, da je sposobna izvesti neko nalogo, se je bo raje in hitreje lotila, vlo\xc5\xbeila bo ve\xc4\x8d truda, kar pomeni tudi ve\xc4\x8djo verjetnost, da bo pri izvedbi naloge uspe\xc5\xa1na . Poleg tega velja, da bolj kot je pri posamezniku izra\xc5\xbeena samou\xc4\x8dinkovitost, zahtevnej\xc5\xa1e naloge bo lahko prevzel in obvladoval ._NEWLINE_Ker se ta konstrukt povezuje tudi z zadovoljstvom z \xc5\xbeivljenjem ter z bolj u\xc4\x8dinkovitim spoprijemanjem z dolg\xc4\x8dasom , lahko re\xc4\x8demo, da bo zaposleni, ki vi\xc5\xa1je ocenjuje lastno samou\xc4\x8dinkovitost, na delovnem mestu la\xc5\xbeje dalj \xc4\x8dasa vztrajal, ob tem bo ohranjal pozitivno razpolo\xc5\xbeenje, bolje bo izkoristil svoj \xc4\x8das. Samou\xc4\x8dinkovitost je konstrukt, ki je usmerjen predvsem v prihodnje akcije (in zaznavanje le-teh), zato je pri osebah, ki jo imajo vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno, la\xc5\xbeje spodbuditi razvoj potencialov v prihodnosti ._NEWLINE_Zadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem se povezuje tudi z manj\xc5\xa1o verjetnostjo za pojav izgorelosti ter ve\xc4\x8djo motivacijio in produktivnostjo na delovnem mestu. Pri tem ima veliko vlogo tudi samou\xc4\x8dinkovitost, saj pripomore k manj\xc5\xa1i zaznani obremenitvi, ki jo za posameznika predstavljata dalj\xc5\xa1i delovni \xc4\x8das in zahtevnost dela, kar prav tako manj\xc5\xa1a verjetnost za pojav \xc4\x8dustvene izgorelosti in kroni\xc4\x8dnih bole\xc4\x8din mi\xc5\xa1ic. Samou\xc4\x8dinkovitost pripomore tudi k temu, da posledice izgorelosti, \xc4\x8de se ta pojavi, niso prehude . Pomembno je omeniti tudi, da se vi\xc5\xa1je zaznana samou\xc4\x8dinkovitost povezuje z bolj\xc5\xa1im zdravjem in po\xc4\x8dutjem, saj se bodo tak\xc5\xa1ni posamezniki po\xc4\x8dutili bolj kompetentne za re\xc5\xa1evanje dolo\xc4\x8denih problemov, zaradi \xc4\x8desar bodo do\xc5\xbeivljali manj stresa in bodo imeli manj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti za razvoj depresije in drugih motenj _NEWLINE_\xc5\xbde Bandura navaja, da se nizka samou\xc4\x8dinkovitost povezuje tudi s slab\xc5\xa1e izra\xc5\xbeenimi oz. manj funkcionalnimi strategijami spoprijemanja s problemi, zato tak\xc5\xa1ne osebe subjektivno do\xc5\xbeivljajo vi\xc5\xa1jo stopnjo obremenitev. Na osebe z vi\xc5\xa1jo samou\xc4\x8dinkovitostjo tako lahko stresorji delovnega mesta vplivajo v manj\xc5\xa1i meri oz. manj obremenjujo\xc4\x8de . Vi\xc5\xa1anje samou\xc4\x8dinkovitosti poleg tega lahko vpliva tudi na hitrej\xc5\xa1e okrevanje, \xc4\x8de pride do izgorelosti, in olaj\xc5\xa1a prilagajanje na spremembe, ki se pojavijo v podjetju oz. organizaciji. Prav tako izrazito zmanj\xc5\xa1a ob\xc4\x8dutek \xc4\x8dustvene obremenjenosti ._NEWLINE_Prisotnost stresa zaposlenih (ki je ve\xc4\x8dja, \xc4\x8de se posamezniki zaznavajo kot manj u\xc4\x8dinkovite na delovnem mestu) lahko za organizacijo pomeni tudi manj\xc5\xa1o prisotnost za\xc5\xbeelenih vedenj (kot so zvestoba organizaciji) ter pove\xc4\x8danje ne\xc5\xbeelenih vedenj (ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo dni, ko oseba ne pride v slu\xc5\xbebo, pogostej\xc5\xa1e bolezni ipd.), posledi\xc4\x8dno pa se zmanj\xc5\xa1a tudi kvaliteta dela ter kon\xc4\x8dni prihodek podjetja . Osebe z vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno samou\xc4\x8dinkovitostjo se poleg tega navadno bolje odzovejo tudi na uvedbo programov, ki sku\xc5\xa1ajo pomagati pri zmanj\xc5\xa1evanju stresa na delovnem mestu . Ti programi pogosto vklju\xc4\x8dujejo intervence, ki zvi\xc5\xa1ujejo tudi samou\xc4\x8dinkovitost. Kvalitetna izvedba tak\xc5\xa1nih programov rezultira v izbolj\xc5\xa1anju zdravja in po\xc4\x8dutja na delovnem mestu, zmanj\xc5\xa1evanju ob\xc4\x8dutka preobremenjenosti, \xc4\x8dustvene iz\xc4\x8drpanosti in depersonalizacije (ki pomeni izgubo zavesti o lastni osebnosti) , zato je koristno, da imamo zaposlene, ki bodo za tak\xc5\xa1ne programe bolj dojemljivi._NEWLINE_Samou\xc4\x8dinkovitost po mnenju strokovnjakov torej vpliva na to, kako se posamezniki odzovejo na stresorje na delovnem mestu, na koli\xc4\x8dino truda, ki so ga pripravljeni vlo\xc5\xbeiti v re\xc5\xa1evanje problemov povezanih z nalogami in stresom na delovnem mestu ter na to kak\xc5\xa1no bo njihovo splo\xc5\xa1no razpolo\xc5\xbeenje in zdravje . Pomembne povezave obstajajo tudi med samou\xc4\x8dinkovitostjo, zadovoljstvom na delovnem mestu in u\xc4\x8dinkovitostjo na delovnem mestu (glede na ocene nadrejenih)  ter med samou\xc4\x8dinkovitostjo in samooceno uspe\xc5\xa1nosti opravljenega dela, \xc5\xa1tevilom napredovanj, vi\xc5\xa1jo povpre\xc4\x8dno oceno u\xc4\x8dinkovitosti dela s strani podrejenih in posledi\xc4\x8dno vi\xc5\xa1jo oceno na celotni meri delovne uspe\xc5\xa1nosti .\n_START_SECTION_\nVplivajo\xc4\x8di dejavniki\n_START_PARAGRAPH_\nVisoko izra\xc5\xbeena samou\xc4\x8dinkovitost na delovnem mestu po nekaterih raziskavah izraziteje bla\xc5\xbei obremenjenost, ki jo povzro\xc4\x8da stres le, \xc4\x8de je oseba hkrati tudi usmerjena v re\xc5\xa1evanjem problemov in je nagnjena k aktivnem spoprijemanju s stresom, med tem ko ta povezava ni tako o\xc4\x8ditna, \xc4\x8de je oseba pri re\xc5\xa1evanju problemov usmerjena bolj na \xc4\x8dustva ._NEWLINE_Osebe, ki vidijo v svojem delu vrednost, so bolj motivirane, se bolj pripravljene u\xc4\x8diti ter dalj \xc4\x8dasa vztrajati pri opravljanju nalog, kar pripomore k ve\xc4\x8djemu \xc5\xa1tevilu prilo\xc5\xbenosti za razvijanje svojega znanja in pridobivanje pozitivnih izku\xc5\xa1enj. \xc4\x8ce je tak\xc5\xa1na notranja motivacija ve\xc4\x8dja, je pogosto la\xc5\xbeje spodbuditi in razviti zaznano samou\xc4\x8dinkovitost, prav zaradi ve\xc4\x8dje pripravljenosti za u\xc4\x8denje in razvoj lastnih sposobnosti . \xc4\x8ce imajo visoko notranjo motivacijo, bodo v delo vlo\xc5\xbeili ve\xc4\x8d truda, si pridobili ve\xc4\x8d izku\xc5\xa1enj zaradi \xc4\x8desar bodo lahko s \xc4\x8dasom pove\xc4\x8dali tudi lastno samou\xc4\x8dinkovitost._NEWLINE_Pomembno je omeniti, da lahko poleg tega na (merjeno) samou\xc4\x8dinkovitost vplivajo nekateri pomembni dejavniki kot so izku\xc5\xa1nje (torej ali je imela oseba dovolj \xc4\x8dasa, da se nau\xc4\x8di delovati in spoprijemati s problemi na delovnem mestu ter ali je imela veliko prilo\xc5\xbenosti za pridobivanje pozitivnih izku\xc5\xa1enj), prav tako pa nanjo vplivajo tudi zakoni, ki veljajo glede delovnega okolja, socialna opora, ki jo do\xc5\xbeivlja posameznik ter tudi lastnosti podjetja oz. in\xc5\xa1titucije znotraj katere deluje . Prepri\xc4\x8danje o lastni samou\xc4\x8dinkovitosti torej lahko nekoliko varira glede na lastnosti delovne situacije, vrsto poklica in vrsto naloge._NEWLINE_Pozitivne izku\xc5\xa1nje z delom ter predhodni uspehi pri opravljanju delovnih nalog bodo ustvarili ve\xc4\x8d temeljev za oblikovanje pozitivnih prepri\xc4\x8danj in pri\xc4\x8dakovanj v zvezi z obvladljivostjo nalog ter lastno uspe\xc5\xa1nostjo, torej bodo vplivale na vi\xc5\xa1jo samou\xc4\x8dinkovitost. Najve\xc4\x8dja (negativna) povezava med samou\xc4\x8dinkovitostjo in izgorelostjo se tako za primer pojavi pri osebah, ki so starej\xc5\xa1e in imajo ve\xc4\x8d izku\xc5\xa1enj .'