b'\n_START_ARTICLE_\nDokumentalistika\n_START_PARAGRAPH_\nDokumentalistka je izbiranje dokumentov, njihova analiza, oblikovanje informacijskih zbirk in diseminacija informacij. Dokumentalistka je lahko tudi veda, ki preu\xc4\x8duje metode in tehniko za obdelavo vsebine dokumentov in izdelavo informacij. Sorodna izraza sta dokumentacija (zbirka dokumentov oziroma informacij, pa tudi na\xc4\x8drtno zbiranje, obdelava, shranjevanje in uporaba dokumentov, \'dokumentiranje\') ter dokumentologija (veda, ki preu\xc4\x8duje vsebino in zgradbo dokumentov).\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki dokumentalistike\n_START_PARAGRAPH_\nEn izmed virov informacijske znanosti je kontinentalni evropski dokumentalizem, ki se je razvil iz bibliografske znanosti (Farkas-Conn, 1990)._NEWLINE_Paul Otlet (1868-1944), "o\xc4\x8de" dokumentalistike, in Henri La Fontaine (1854-1943), oba belgijska odvetnika in mirovna aktivista, sta uveljavila dokumentalistiko kot podro\xc4\x8dje \xc5\xa1tudija. Leta 1895 so v Bruslju ustanovili Mednarodni in\xc5\xa1titut za bibliografijo (Institut International de Bibliographie \xe2\x80\x93 IIB). Leta 1903 je uvedel poimenovanje znanost o bibliografiji in dokumentaciji, leta 1907 pa ga je spremenil v dokumentacijo (fr. documentation). Leta 1934 je objavil razpravo Trait\xc3\xa9 de documentation. Le livre sur le livre: Th\xc3\xa9orie et pratique, ki predstavlja eno prvih sistemati\xc4\x8dnih razprav o tem, kar danes poimenujemo informacijska znanost. Leta 1938 je bil Mednarodni institut za bibliografijo preimenovan v Mednarodno zvezo za dokumentacijo (Federation International de Documentation \xe2\x80\x93 FID) (Rayward, 1998)._NEWLINE_Francoska knji\xc5\xbeni\xc4\x8darka Suzanne Briet, poznana kot\xc2\xa0\xc2\xbbmadame documentation\xc2\xab, je nadgradila Otletove ideje v razpravi Qu\xe2\x80\x99est-ce que la documentation? (1951), ki so jo za\xc4\x8deli citirati \xc5\xa1ele 1990._NEWLINE_Pojem informacijska znanost ni popolnoma prekriven z dokumentalistiko. Geslo dokumentacija je bila uvedeno v Websterjev slovar leta 1961. Strokovnjaki, ki se ukvarjajo z dokumentalistiko, so dokumentalisti.\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1899 je bil v Franciji ustanovljen Bibliografski urad Francije (Bureau Bibliographique de France \xe2\x80\x93 BBF), ki se je leta 1944 preimenoval v Zvezo za dokumentarne informacije (Association d\'Information Documentaire \xe2\x80\x93 AID). Leta 1932 je bila ustanovljena Francoska zveza dokumentacijskih centrov (Union Fran\xc3\xa7aise des Organismes de Documentation \xe2\x80\x93 UFOD), ki je predstavljala zvezo francoskih informacijskih slu\xc5\xbeb oziroma specialnih knji\xc5\xbenic (v Franciji so se specialne knji\xc5\xbenice imenovale dokumentacijski centri (Centres de Documentation)) (Fayet-Scribe, 1998). Beseda dokumentalistika je v rabimv frankofonskih dr\xc5\xbeavah, kjer je sinonim za informacijsko znanost. Te dr\xc5\xbeave so jasno razdelile delo med knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnimi in dokumentacijskimi centri.\n_START_SECTION_\nNem\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nV Nem\xc4\x8diji se je beseda dokumentacija uporabljala v smislu definicije NIDER. Po t. i. definiciji NIDER (Netherlands Instituut voor Documentatie en Registratuur) iz leta 1920, ki jo je postavil Donker Duyvis, je dokumentacija zbiranje, urejanje in \xc5\xa1irjenje informacij vseh vrst (Woledge, 1983).\n_START_SECTION_\nVelika Britanija\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1939 do 1948 je Bradford podal tri definicije dokumentacije. Njegova definicija dokumentacije iz leta 1948 se glasi: dokumentacija je proces zbiranja in predmetne klasifikacije vseh zapisov novih opa\xc5\xbeanj ter zagotavljanja njihove dostopnosti (Bradford, 1948). Besterman je ob ustanovitvi \xc4\x8dasopisa\xc2\xa0Journal of Documentation\xc2\xa0leta 1945 definiral dokumentacijo podobno NIDER: dokument je tisto, v \xc4\x8demer je zapisano znanje, dokumentalistika pa je tisti proces, ki uporabnikom znanja zagotavlja dostopnost dokumentov (Woledge, 1983).\n_START_SECTION_\nZDA\n_START_PARAGRAPH_\nDokumentacijsko gibanje v ZDA se je za\xc4\x8delo leta 1938 z ustanovitvijo Ameri\xc5\xa1kega dokumentacijskega In\xc5\xa1tituta (American Documentation Institute \xe2\x80\x93 ADI). Kljub poskusom posameznikov v SLA in ADI, da se ti dve gibanji zdru\xc5\xbeita, in kljub dejstvu, da so vodilni strokovnjaki bili \xc4\x8dlani obeh zvez, se to ni zgodilo. Specialno knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo v ZDA je ostalo \xc5\xa1e naprej samostojno, ne glede na to, da ni razvilo niti lastnih teoreti\xc4\x8dnih osnov niti specializiranih \xc5\xa1ol (Williams, 1998). V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike je bilo leto 1986 prelomno v prehodu iz dokumentalistike na informacijsko znanost: American Documentation Institute se je preimenoval v American Society for Information Science. Harold Borko je bralcem revije Amrican Documentation predstavil termin v \xc4\x8dlanku Information science: What is it?.\n_START_SECTION_\nZveza sovjetskih socialisti\xc4\x8dnih republik (ZSSR)\n_START_PARAGRAPH_\nV ZSSR je bila leta 1921 ustanovljena Knji\xc5\xbenica tuje literature, ki je bila tudi glavni dokumentacijski center za indeksiranje in abstrahiranje zahodne znanstvene literature strate\xc5\xa1kega pomena. Od leta 1946 je delovala na podro\xc4\x8dju prevajanja, indeksiranja in abstrahiranja dr\xc5\xbeavna zalo\xc5\xbeba znanstvene literature Inoizdat. Leta 1952 je bil ustanovljen Vsezvezni in\xc5\xa1titut za znanstvene in tehnolo\xc5\xa1ke informacije (VINITI), ki je zaposloval preko 25.000 ljudi in izdajal preko 70 sekundarnih \xc4\x8dasopisov s povzetki (Richards, 1998). V sovjetski strokovni literaturi se je dokaj pogosto uporabljal tudi naziv dokumentalistika.'