b'\n_START_ARTICLE_\nHrva\xc5\xa1ko Zagorje\n_START_PARAGRAPH_\nHrva\xc5\xa1ko Zagorje (hra\xc5\xa1ko Hrvatsko zagorje) je gri\xc4\x8devnata geografsko-zgodovinska pokrajina na severozahodu Hrva\xc5\xa1ke med Medvednico, Slovenijo, Me\xc4\x91imurjem in Podravino._NEWLINE_Hrva\xc5\xa1ko Zagorje se razprostira na hrva\xc5\xa1kem severozahodu od Medvednice do dr\xc5\xbeavne meje s Slovenijo na povr\xc5\xa1ini okoli 1.900 km\xc2\xb2. Najve\xc4\x8dji del le\xc5\xbei v Krapinsko-zagorski \xc5\xbeupaniji (1.224 km\xc2\xb2 s 133.064 prebivalci, popis 2011), manj\xc5\xa1i deli pa v Vara\xc5\xbedinski in Zagreb\xc5\xa1ki \xc5\xbeupaniji. Njegov severni del gravitira k Vara\xc5\xbedinu, ju\xc5\xbeni pa k Zagrebu. Razprostira se ob ni\xc5\xbeinah pore\xc4\x8dij rek Krapine, Sotle, gornjega toka Bednje ter ob pobo\xc4\x8djih gri\xc4\x8dev in nizkih hribov: Deseni\xc4\x8dka gora (505 m), Kuna gora (520 m), Brezovica (531 m), Stahin\xc5\xa1\xc4\x8dica (846 m) in Ivan\xc5\xa1\xc4\x8dica (1061 m). Severno in severozahodno od tega podro\xc4\x8dja le\xc5\xbei Maceljsko gorje (884 m), vzhodno  Kalnik (643 m), jugovzhodno pa Medvednica (1030 m). _NEWLINE_Podnebje je zmerno kontinentalno. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je 9\xc2\xbaC do 12\xc2\xbaC. Najhladnej\xc5\xa1i mesec je januar s povpre\xc4\x8dno temperaturo -2\xc2\xbaC, najtoplej\xc5\xa1i pa julij s povpre\xc4\x8dno temperaturo 22\xc2\xbaC. Letna koli\xc4\x8dina padavin je med 900 mm do 1200 mm na kvadratni meter povr\xc5\xa1ine. _NEWLINE_Prve sledi poseljenosti pokrajine so znane \xc5\xbee iz prazgodovine. Dragutin Gorjanovi\xc4\x87-Kramberger je med leti 1899 do 1905 na lokaciji Hu\xc5\xa1njakovo nad Krapino vodil izkopavanja in v jami odkril nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de ostankov vrste homo neanderthalenis iz srednjega paleolitika. Sledi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke poseljenosti so \xc5\xa1e iz bronaste dobe_NEWLINE_in neolitika. V 1. stol. so rimljani to podro\xc4\x8dje vklu\xc4\x8dili v panonsko provinco. Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a rimska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so nastala na podro\xc4\x8dju Vara\xc5\xbedinskih Toplic in Ludbrega, ki je v 4. stoletju postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de cele pokrajine. Prostor, ki ga obsega Hrva\xc5\xa1ko Zagorje se je nato nahajal pod vladavino Ostrogotov (6. stoletje), Avarov (6. do 9. stoletje). Kasneje je bilo to podro\xc4\x8dje del srednjeve\xc5\xa1ke hrva\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. V 12. stoletju se je oblikovala Zagorska \xc5\xbeupanija kot samostojna teritorialna enota Kraljevine Slavonije s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Krapini. Prostor te srednjeve\xc5\xa1ke \xc5\xbeupanije je obsegal podro\xc4\x8dje med Medvednico in Ivan\xc5\xa1\xc4\x8dico. Leta 1334 se v popisu perbivalcev \xc5\xbdupe Zagreb\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije to podro\xc4\x8dje imenuje Zagorski okrug (districus Zagoria). Leta 1486 je bila Zagorska \xc5\xbeupanija ukinjena ter priklju\xc4\x8dena Vara\xc5\xbedinski \xc5\xbeupaniji. Leta 1573 je bil tu velik Hrva\xc5\xa1ko-slovenski kme\xc4\x8dki upor._NEWLINE_Danes je pokrajina gosto poseljena. Najve\xc4\x8d naselij je na pobo\xc4\x8djih in slemenih gri\xc4\x8dev. Na za\xc4\x8detku 19. stol. je bilo Hrva\xc5\xa1ko Zagorje najgosteje poseljen hrva\xc5\xa1ki prostor. V drugi polovici  19. stol. in prvi polvici 20. stol. pa je sledilo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izseljevanje. Izselilo se je ve\xc4\x8d kot 150.000 prebivalcev, najve\xc4\x8d v Slavonijo. Pri popisu prebivalstva leta 2011 je bilo v Hrva\xc5\xa1kem Zagorju 17 naselij z ve\xc4\x8d kot 1000 prebivalci. Glavno naselje in neformalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pokrajie je Krapina (4482 preb.), ostala ve\xc4\x8dja naselja so: Ivanec (5282 preb.), Bedekov\xc5\xa1\xc4\x8dina (3431 preb.), Oroslavje (3363 preb.), Zlatar (2900 preb.), Zabok (2701 preb.), Donja Stubica (2202 preb.), Novi Marof (1936), Stubi\xc4\x8dke Toplice (1843 preb.), Pregrada (1839), Vara\xc5\xbedinske Toplice (1763 preb.), Krapinske Toplice (1282 preb.), Radoboj (1277 preb.), Veliko Trgovi\xc5\xa1\xc4\x87e (1245 preb.), Mihovljan (1102 preb.), Hum na Sutli (1093 preb.) in Marija Bistrica (1065 preb)._NEWLINE_Glavne gospodarske dejavnostii so kmetijstvo, vinogradni\xc5\xa1tvo, tekstilna industrija in turizem. Razvitih je ve\xc4\x8d oblik turizma (izletni\xc5\xa1ki, kmetijski, romarski, lovski, ribi\xc5\xa1ki in zdravili\xc5\xa1ki). Tu se nahajajo mnogi gradovi in dvorci: Grad Veliki Tabor, Grad Mali Tabor, Dvorec Trako\xc5\xa1\xc4\x8dan, dvorec Miljana in drugi. V pokrajini je tudi ve\xc4\x8d zdravili\xc5\xa1\xc4\x8d: Krapinske toplice, Vara\xc5\xbedinske toplice, Terme Tuhelj in Stubi\xc4\x8dke toplice. Pokrajina ima dobro prometno infrastrukturo. Poleg razvejanega cestnega omre\xc5\xbeja so glavne prometnice \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Zagreb-Vara\xc5\xbedin z odcepom Zabok-Krapina-Rogatec. V drugi polovici 20. stoletja je bila zgrajena \xc5\xa1e \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Savski Marof-Kumrovec-Stranje, \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah in avtocesta Zagreb-Macelj (Gru\xc5\xa1kovje).'