b'\n_START_ARTICLE_\nDu\xc5\xa1an Ryb\xc3\xa1\xc5\x99\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini odvetnika in politika Otokarja in gospodinje Terezine Ryb\xc3\xa1\xc5\x99 rojene Kastelic. Ljudsko \xc5\xa1olo in nem\xc5\xa1ko gimnazijo je kon\xc4\x8dal v rojstnem kraju. Po maturi je bil leta 1916 vpoklican v avstroogrsko vojsko. Novembra 1918 se je pridru\xc5\xbeil borcem za severno mejo in bil nekaj \xc4\x8dasa pribo\xc4\x8dnik generala Rudolfa Maistra. Leta 1920 se je z o\xc4\x8detovo dru\xc5\xbeino naselil najprej na Bledu in nato v Ljubljani. Po Rapalski pogodbi je vsa dru\xc5\xbeina optirala za Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev. V tem \xc4\x8dasu tudi \xc5\xa1tudiral pravo na Dunaju, vendar \xc5\xa1tudija ni kon\xc4\x8dal. Kasneje se je z o\xc4\x8detovo dru\xc5\xbeino preselil v Beograd in bil tam ban\xc4\x8dni uradnik in novinar. Po osvoboditvi mesta leta 1944 se je pridru\xc5\xbeil bataljonu slovenskih prostovoljcev, ki so se formirali v Beogradu, da bi se bojeval z nem\xc5\xa1kimi oboro\xc5\xbeenimi silami v Vojvodini, vendar je bil zaradi boletni \xc5\xbee po enem mesecu odpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz enote._NEWLINE_Po osvoboditvi Jugoslavije se je vrnil v Ljubljano ter po nalogu Osvobodilne fronte od\xc5\xa1el v Trst, kjer je deloval pri pokrajinskem odboru OF za Primorsko. Kasneje pa se je iz politi\xc4\x8dnih razlogov z Osvobodilno fronto raz\xc5\xa1el ter politi\xc4\x8dno deloval z dr. Ton\xc4\x8di\xc4\x8dem in dr. Ferfoljo pri skupini Neodvisnih Slovencev. Od 1. junija 1951 je bil v slu\xc5\xbebi na Radiu Trst A. Tu je kot novinar urejal oddajo Dejstva in mnenja - dnevni pregled tiska. Leta 1957 je te\xc5\xbeko zbolel in se dolgo zdravil v tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici. Ker se zdravje ni izbolj\xc5\xa1alo, se je 17. junija 1958 odpovedal slu\xc5\xbebi in od\xc5\xa1el na zdravljenje na Dunaj ter tam umrl._NEWLINE_Du\xc5\xa1an Ryb\xc3\xa1\xc5\x99 je napisal in pod psevdonimom Du\xc5\xa1an Kosovski izdal knji\xc5\xbeico Zar je na\xc5\xa1e ujedinjenje zavr\xc5\xa1eno? (Beograd, 1938). V Trstu pa je v zvezi z mejo in Svobodnim tr\xc5\xbea\xc5\xa1kim ozemljem v reviji Razgledi objavil tri kraj\xc5\xa1e razprave: Trst in njegovo zaledje (1946), Po Parizu (1946) in Novo poglavje (1947).'