b'\n_START_ARTICLE_\nFerdinand Hartner\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinand Hartner se je rodil v Budimpe\xc5\xa1ti leta 1894 kot Ferdinand Laval. O\xc4\x8de je bil francoskega porekla in oficir v avstro-ogrski vojski, mati pa nem\xc5\xa1kega porekla. \xc4\x8ceprav je bil katoli\xc4\x8dan je obiskoval evangeli\xc4\x8dansko gimnazijo v Bratislavi. Kljub temu, da ni imel mad\xc5\xbearskih prednikov, si je pa v avstro-ogrski \xc4\x8dastni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli zelo privzgojil \xc4\x8dut pripadnosti Mad\xc5\xbearski. Kot oficir je sodeloval v prvi svetovni vojni, v kateri je prejel ve\xc4\x8d odlikovanj. Na podlagi le teh mu je Horthy podelil naziv vitez. Po smrti Ferdinandovega o\xc4\x8deta se je njegova mati poro\xc4\x8dila s prekmurskim veleposestnikom in industrialcem Gezo Hartnerjem, ki je Ferdinanda tudi posvojil._NEWLINE_Ferdinand Hartner je bil gerent (\xc5\xbeupan) Murske Sobote, po smrti Geze Hartnerja pa je postal predsednik Prekmurske banke, ter podedoval grad gornjelendavski grad (grad Grad). Kot gra\xc5\xa1\xc4\x8dak gornjelendavskega gradu si je z dovoljenjem notranjega ministrstva med mad\xc5\xbearsko zasedbo Prekmurja leta 1943 spremenil priimek v Lindvay, kar pomeni lendavski. Ob vkorakanju mad\xc5\xbearske vojske v Prekmuje 16. aprila 1941 je bil eden izmed \xc4\x8dastnih govornikov ob sprejemu mad\xc5\xbearske vojske v Murski Soboti. Po vrnitvi Prekmurja Mad\xc5\xbearski se je udele\xc5\xbeil prve seje \xc5\xbeupanijske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine 19. maja 1941, ki so se je udele\xc5\xbeili tudi drugi pomembni predstavniki sobo\xc5\xa1kega okraja: J\xc3\xb3zsef Radv\xc3\xa1ny, poznej\xc5\xa1i okrajni glavar J\xc3\xb3zsef Olajos, sobo\xc5\xa1ki \xc5\xbeupan N\xc3\xa1ndor Hartner, evangeli\xc4\x8danski senjor Istv\xc3\xa1n Kov\xc3\xa1ts, katoli\xc5\xa1ki dekan J\xc3\xb3zsef Krantz, tovarnar Josip Benko, lekarnar Gyula B\xc3\xb6lcs, trgovec Ferenc K\xc3\xbch\xc3\xa1r, posestnik J\xc3\xb3zsef K\xc3\xbch\xc3\xa1r, kraljevi notar Mikl\xc3\xb3s Pinter in predsednik obrtne zadruge Istv\xc3\xa1n Szukits. Delegacija je bila zelo toplo pozdravljena, za pozdrave pa sta se posebej zahvalila Hartner, ki je govoril o "pravih \xc4\x8dustvih vendskega ljudstva, ki ne \xc5\xbeeli biti narod niti manj\xc5\xa1ina ampak Mad\xc5\xbear pri molitvi in delu" in senjor Kov\xc3\xa1ts, ki je opisoval "radost vendskega ljudstva, da se je po dolgem trpljenju osvobodilo in povrnilo v svojo tiso\xc4\x8dletno domovino". Leta 1942 je bil imenovan za dr\xc5\xbeavnega poslanca v Mad\xc5\xbearskem parlamentu. Ob vkorakanju Rde\xc4\x8de armade v Mursko Soboto leta 1945 je pravo\xc4\x8dasno pobegnil v Avstrijo, kjer je ostal nekaj let. Nato se je preselil v Argentino, kjer je leta 1975 tudi umrl._NEWLINE_Po vojni je bil Hartner v odsotnosti obsojen na smrt z obe\xc5\xa1anjem. Hartnerjevo obsodbo je slovensko vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de 2012 razveljavilo. Njegovi h\xc4\x8derki, ki je \xc5\xbeivela v Avstriji, Elizabeti Wurth, je bilo vrnjeno tudi premo\xc5\xbeenje - Hartnerjeva vila v Murski Soboti, Grad na Gori\xc4\x8dkem, nekaj hi\xc5\xa1 na Gori\xc4\x8dkem, \xc5\xbeaga in okrog 460 hektarjev gozdov, njiv in travnikov.'