b'\n_START_ARTICLE_\nPritlikavi listni zavrta\xc4\x8di\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSodijo med najmanj\xc5\xa1e metulje, saj ima ve\xc4\x8dina premer kril manj\xc5\xa1i od 3 mm, pri najve\xc4\x8djih pa dose\xc5\xbee 7 mm. Imajo izrazito reducirano o\xc5\xbeiljenost kril, posebej pri zadnjem paru, iz robov pa izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo dolge dlake. Pogosto so svetlih, kovinskih barv. Njihova najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1a zna\xc4\x8dilnost pa je\xc2\xa0\xc2\xbbpokrov\xc2\xab\xc2\xa0preko o\xc4\x8di, ki ga tvori raz\xc5\xa1irjen prvi \xc4\x8dlen tipalnic. Samci imajo na bazi zadnjega krila dobro razvito \xc5\xa1\xc4\x8detino (frenulum), ki povezuje oba para kril, frenulum samic pa sestavlja samo nekaj kratkih \xc5\xa1\xc4\x8detin._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke nimajo nog, ve\xc4\x8dina se prehranjuje z vrtanjem po listni sredici, po \xc4\x8demer je skupina dobila ime, nekateri pa vrtajo znotraj plodov ali drevesnega lubja. Njihova glava je klinaste oblike z zelo kratkimi tipalnicami in pomaga pri razmikanju povrhnjice. Vzorec rovov, ki nastanejo pri tem, je pomemben pri dolo\xc4\x8danju vrst teh metuljev. Ko odrastejo, zapustijo rastlino in se zabubijo v tleh. Rov je tako v za\xc4\x8detku ozek in se \xc5\xa1iri ko li\xc4\x8dinka raste z levitvami, na koncu pa je luknja na povr\xc5\xa1je. Kadar pri\xc4\x8dnejo vrtati zgodaj v rastni sezoni, lahko okrog njih nastanejo \xc5\xa1i\xc5\xa1ke. Celoten \xc5\xbeivljenjski krog je zelo kratek; li\xc4\x8dinke se izle\xc5\xbeejo iz jaj\xc4\x8dec v enem dnevu in se zabubijo po pribli\xc5\xbeno enem tednu. Samci in samice se parijo \xc5\xa1e isti dan ko odrastejo in kmalu za\xc4\x8dne samica odlagati jaj\xc4\x8deca.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivijo na vseh celinah, razen na Antarktiki. Li\xc4\x8dinke so izklju\xc4\x8dno rastlinojede, zajedajo v rastlinskih listih ali drugih organih. Posamezne vrste teh metuljev so vezane na to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno rastlinsko vrsto, sode\xc4\x8d po fosilnih sledeh obstajajo te povezave \xc5\xbee zelo dolgo. Ve\xc4\x8dina se prehranjuje z olesenelimi rastlinami iz podrazredov Hamamelidae, Rosidae in Dileniidae._NEWLINE_Glavni dejavnik smrtnosti so poleg rastlinskih obrambnih sistemov zajedavske ozkopase ose, ki izlegajo li\xc4\x8dinke vanje.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dloveka so problemati\xc4\x8dne tiste vrste, ki zajedajo v kulturnih rastlinah, predvsem sadnem drevju. Z vrtanjem po tkivu poleg neposredne \xc5\xa1kode prispevajo tudi k vnosu drugih patogenov, kot so rastlinski virusi in bakterije mimo za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega sloja (povrhnjice), kar povzro\xc4\x8da \xc5\xa1e druge rastlinske bolezni. Posledica je hiranje rastlin in izpad pridelka. Ker so za\xc5\xa1\xc4\x8diteni z listno povrhnjico, je \xc5\xa1kropljenje s pesticidi pogosto neu\xc4\x8dinkovita metoda zatiranja._NEWLINE_Za Slovenijo je znanih 93 vrst, med katerimi je tudi nekaj ekonomsko pomembnih \xc5\xa1kodljivcev. Najbolj znan med njimi je jablanov listni zavrta\xc4\x8d (Stigmella malella).\n_START_SECTION_\nSistematika in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nFosilni zapis pritlikavih listnih zavrta\xc4\x8dev je v veliki meri v obliki listnih rovov, ki so jih vrtale prazgodovinske li\xc4\x8dinke. Najstarej\xc5\xa1i med njimi je odtis rova v listu platane, ki ga datirajo v sredino krede (pred 97 milijoni let) in pripada zavrta\xc4\x8du, ki sodi v enega \xc5\xa1e danes \xc5\xbeive\xc4\x8dih rodov. Iz tega ostanka, ki je hkrati med najstarej\xc5\xa1imi fosilnimi sledmi metuljev sploh, sklepajo, da se je razmah skupin metuljev zgodil \xc5\xbee v juri. Pomemben je tudi kot dokaz za starodavne povezave med metulji in njihovimi rastlinskimi gostitelji. Na\xc5\xa1li so tudi zavrta\xc4\x8de v jantarju iz Baltika in njihove rove iz eocena do miocena v nahajali\xc5\xa1\xc4\x8dih drugje v Evropi._NEWLINE_Pritlikavi listni zavrta\xc4\x8di so slabo raziskana skupina, z izjemo vrst, ki delajo \xc5\xa1kodo v kmetijstvu. Do danes je opisanih okoli 800 vrst, ki jih zdru\xc5\xbeujemo v okoli 40 rodov, favna mnogih podro\xc4\x8dij, posebej tropskih, pa je \xc5\xa1e neopisana. Sistematika je te\xc5\xbeavna, saj temelji na o\xc5\xbeiljenosti kril, ki so zelo drobna.'