b'\n_START_ARTICLE_\nBela ka\xc4\x8da s kronico\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nPripoved govori o kmetici, njenih majhnih otrocih in o beli ka\xc4\x8di. Mati je vsak dan trdo delala na polju, otroke pa je pustila doma. Vsak dan jim je pripravila skledo mleka, da ne bi bili \xc4\x8dez dan la\xc4\x8dni. Misle\xc4\x8d, da vso skledo izpraznijo sami, jih je mati vedno hvalila. Nekega dne pa so ji otroci povedali, da jim pri jeda\xc4\x8di pomaga pti\xc4\x8dek. Mater je zanimalo, kak\xc5\xa1en je, zato se je naslednji dan skrila za vrata in opazovala otroke pri jeda\xc4\x8di. Kmalu je izpod mize prilezla bela ka\xc4\x8da s krono na glavi. Ko se je ta najedla, je spustila kronico na tla in se skrila nazaj v luknjo. Prestra\xc5\xa1ena mati je pobrala otroke in jih odpeljala na varno. Skupaj z njimi je pobrala tudi kronico. Kmalu so ugotovili, da \xc4\x8de polo\xc5\xbeijo kronico na kak\xc5\xa1no dobrino, te nikoli ne zmanjka. Kronico so imeli tako dolgo, dokler so bili pri hi\xc5\xa1i tisti ljudje, ki so z belo ka\xc4\x8do lepo in prijazno ravnali.\n_START_SECTION_\nAnaliza dela po Brunu Bettelheimu\n_START_PARAGRAPH_\nBela ka\xc4\x8da s kronico je pripovedka slovenskega ljudskega slovstva (nima avtorja in ima razli\xc4\x8dice). Povezana je z realnostjo in v njej ni nenavadnih in nadrealnih likov. Na koncu kot vsaka pripovedka poda tudi nauk zgodbe. Napisana je tako, da se jo otrokom lahko teko\xc4\x8de pripoveduje in ne le bere; \xc4\x8deprav bi bilo to po standardih Bruna Bettelheima, sama knjiga vsebuje slike pripovedi, kar pa zatira otrokovo samostojno domi\xc5\xa1ljijo. Pripovedka je dolga eno stran in je primerna za otroke do sedmega leta starosti, njen nauk pa je primeren tud za starej\xc5\xa1e bralce. V pripovedki je nekaj primerov struktur du\xc5\xa1evnosti, ki jih je natan\xc4\x8dneje obravnaval Sigmund Freud, to pa so: ono (na\xc4\x8delo ugodja), jaz (na\xc4\x8delo realnosti) in superjaz (kriti\xc4\x8dnost posameznika). Ko skrita mati zagleda ka\xc4\x8do, jo prevzame strah in s tem tudi na\xc4\x8delo ugodja (ono); lahko bi takoj sko\xc4\x8dila iz skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da in otroke odpeljala na varno, vendar je po\xc4\x8dakala, da se nevarnost (ka\xc4\x8da) odmakne iz prostora. Na\xc4\x8delo realnosti (struktura jaz) zasledimo, ko dolo\xc4\x8denih stvari no\xc4\x8de zmanjkati. Mati in ded najprej pomislita, da je vsega kriva kronica, in ne da sta bila tokrat bolj delavna kot po navadi. Strukture superjaz-a v tej pripovedi ni._NEWLINE_Naslov nakazuje, da se bo v zgodbi zgodila nova in dobra sprememba. Bela barva namre\xc4\x8d simbolizira dobroto, novosti, znanje itd., ka\xc4\x8da pa predstavlja dogodke in spremembe._NEWLINE_V pripovedi zasledimo nekaj motivov, ki se ponavljajo tudi v drugih pripovedkah. Motiv hvale\xc5\xbene ka\xc4\x8de lahko najdemo v pripovedki Hvale\xc5\xbeni medved, motiv, da je dobrota vedno popla\xc4\x8dana, pa lahko zasledimo v zgodbah Jan\xc4\x8dek-je\xc5\xbeek, Hvale\xc5\xbeni medved, Bogata in uboga sestra, Pepelka, Snegulj\xc4\x8dica ...'