b'\n_START_ARTICLE_\nLjubljansko Posavje\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljansko Posavje je skupno ime za vasi ob reki Savi in so v neposredni bli\xc5\xbeini mesta Ljubljane. S tem imenom se ozna\xc4\x8duje vasi Kle\xc4\x8de, Savlje, Je\xc5\xbeica, Mala vas, \xc4\x8crnu\xc4\x8de, Sto\xc5\xbeice, Toma\xc4\x8devo in Jar\xc5\xa1e. Ime se je v preteklosti uporabljalo precej pogosteje, dokler so naselja ohranjala svojo identiteto. Po drugi svetovni vojni so se naselja pri\xc4\x8dela stapljati z mestom, ime pa se je ohranilo predvsem v imenovanju \xc4\x8detrtne skupnosti Posavje, ki vklju\xc4\x8duje Sto\xc5\xbeice, Kle\xc4\x8de, Savlje, Malo vas, Je\xc5\xbeico in blokovsko naselje BS 7.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljansko Posavje so poimenovali Ljubljan\xc4\x8dani, ki so radi hodili ob nedeljah in praznikih tja na sprehode. Zaradi pomembnega prehoda \xc4\x8dez Savo, ki se ga je dalo tako dobro braniti, je bilo Posavje \xc5\xbee zelo zgodaj poseljeno. Preteklost Posavja je kulturno in politi\xc4\x8dno tesno povezana z nastankom Ljubljane, ki je prvi\xc4\x8d omenjena v virih 12. in 13. stoletja. Naselja na ljubljanskem polju ali ljubljanskem Posavju so omenjena \xc5\xbee v 13. in 14. stol. Savlje (Sevlach 1282), Kle\xc4\x8de 1359 (Gletschbach ali morda Gletschach, v Kle\xc4\x8dah!), Je\xc5\xbeica (Jessitz 1363) in konkretneje tudi Jesicha bei sand Jurigen (pri sv. Juriju v Sto\xc5\xbeicah), Sto\xc5\xbeice 1451, \xc4\x8crnu\xc4\x8de (1322 Ztermitss) in 1403 ko se omenja srednjeve\xc5\xa1ki brod \xc4\x8dez Savo, Toma\xc4\x8devo (1430 Tomatsch), Jar\xc5\xa1e (1430). Zanimivo da se najprej omenja vasi na saveljski je\xc5\xbei v severozahodni polovici dana\xc5\xa1njega ljubljanskega polja. V srednjem veku so imeli Ljubljanski me\xc5\xa1\xc4\x8dani posestva tudi na Posavju, letni sejmi pa so skrbeli za redne trgovske stike s pode\xc5\xbeeljem. Trnov\xc4\x8dani (kmetje) so imeli njive tudi v Posavju, Posavci pa so imeli svoje zemlji\xc5\xa1ke parcele v Mestnem logu, kjer so bili hrastovi gozdovi, ki jih v Posavju ni bilo._NEWLINE_Leta 1515 so na slovenskem potekali kme\xc4\x8dki upori. Takrat se je aprila na Je\xc5\xbeici, kjer je danes kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, zbralo pet ali \xc5\xa1est tiso\xc4\x8d kmetov. O tem pri\xc4\x8da plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je vzidana v nekdanje \xc5\xa0ternovo kopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Na pogajanja s kmeti so pri\xc5\xa1li tudi cesarski komisarji, ki jih je vodil \xc5\xa1tajerski de\xc5\xbeelni glavar Sigmun Dietrichstein. Ti so posku\xc5\xa1ali odvrniti kmete od uporov, saj je prihajalo \xc5\xbee do nasilnih dejanj. To jim ni uspelo in pri\xc5\xa1lo je do velikih kme\xc4\x8dkih uporov. V dobi protestantizma se je v Posavju ohranila katoli\xc5\xa1ka vera. Posavje je bilo vklju\xc4\x8deno v \xc5\xa1empetrsko faro (fara sv. Petra), ki je imela \xc5\xa1iroko obmo\xc4\x8dje, ves svet v pore\xc4\x8dju Ljubljanice od Vrhnike do Zaloga. Posavje je bilo mo\xc4\x8dno vezano na mesto (gospodarsko), v Mali vasi je bila pristava Khislov, gospodarjev gradu Fu\xc5\xbeine (danes gostilna pri Ruskem carju) \xe2\x80\x93 Khisli so bili veliki pospe\xc5\xa1evalci protestantizma, zlasti vsega protestantskega tiska. Velik napredek v kulturnem razvoju Posavja je ustanovitev fare na Je\xc5\xbeici, ob njej pa tudi nove \xc5\xa1ole. Leta 1787 je Ljubljanski gubernij dal dovoljenje za ustanovitev male fare ali lokalije na Je\xc5\xbeici, tedaj so vasi Je\xc5\xbeica, Savlje, Mala vas, Kle\xc4\x8de, Sto\xc5\xbeice imele skupno 123 hi\xc5\xa1 in 776 prebivalcev.\n_START_SECTION_\n2. svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nJe\xc5\xbeico je 11. aprila, leta 1941 zasedla italijanska vojska. Doma\xc4\x8dini so v petek zve\xc4\x8der ob pri\xc4\x8dakovanju zasedbe nem\xc5\xa1ke vojske, presene\xc4\x8deno opazovali italijanske vojake, ki so z motorji pridrveli na Je\xc5\xbeico in se ustavili pred \xc4\x8drnu\xc5\xa1kim mostom. Nosili so \xc4\x8delade, pokrite s \xc5\xa1opom \xc4\x8drnobarvnega petelinjega perja. Za njimi je pri\xc5\xa1lo drugo italijansko voja\xc5\xa1tvo in zasedlo Je\xc5\xbeico do Save. S \xc4\x8drnu\xc5\xa1ke strani pa so se na mostu pojavili Nemci. Tako je nastala na \xc4\x8drnu\xc5\xa1kem mostu italijansko nem\xc5\xa1ka meja. Meja takrat \xc5\xa1e ni bila na\xc4\x8drtno dolo\xc4\x8dena. \xc5\xa0ele konec septembra so mejo premaknili s \xc4\x8drnu\xc5\xa1kega mostu med Plevnovo in Janezovo hi\xc5\xa1o na Je\xc5\xbeici, ki je potekala naprej po spodnjem polju, imenovanem Prod. Na omenjenem polju so Nemci zgradili\xc2\xa0\xc2\xbbnem\xc5\xa1ko cesto\xc2\xab\xc2\xa0in novo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko zvezo z gorenjsko \xc5\xbeeleznico mimo \xc4\x8crnu\xc4\x8d do Laz. Mejo pod Savljami in Kle\xc4\x8dami so Nemci opremili z \xc5\xbei\xc4\x8dnimi ovirami, minskimi polji in visokimi stra\xc5\xbearskimi stolpi, ki so pono\xc4\x8di osvetljevali mejno podro\xc4\x8dje. Glavni mejni prehod je bil na Je\xc5\xbeici, na prostoru kjer je sedaj avtobusno obra\xc4\x8dali\xc5\xa1\xc4\x8de. Tu sta ostala \xc5\xa1e oba obmejna objekta. Med leti 1941 \xe2\x80\x93 1943 je bila italijanska vojska na Je\xc5\xbeici kar \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna. \xc5\xa0tela je 300 mo\xc5\xbe. Sestavljali so jo fa\xc5\xa1isti, alpinci in druge pe\xc5\xa1adijske enote. Svoja bivali\xc5\xa1\xc4\x8da so imeli v objektih \xc5\xa0ternovega kopali\xc5\xa1\xc4\x8da, na keglji\xc5\xa1\xc4\x8du in v gostilni pri Florjan\xc4\x8dku, v Prosvetnem domu na Je\xc5\xbeici, kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das v Sokolskem domu v Sto\xc5\xbeicah, v Savljah v gospodarskem poslopju pri Gor\xc5\xa1\xc4\x8du, mejni organi pa v tovarni pri Vidmarju in deloma v Kle\xc4\x8dah pri Mrharju._NEWLINE_7. septembra 1941 zve\xc4\x8der so v Mali vasi v bli\xc5\xbeini nekdanje trgovine pri \xc5\xa0pornu, \xc5\xa1tirje mladi SKVOjevci: Adrijan Kumar, Jo\xc5\xbee Kali\xc5\xa1nik, Lojze Gogala in Miro Kos izvedli prvo oboro\xc5\xbeeno akcijo na Je\xc5\xbeici. Ko so sre\xc4\x8dali no\xc4\x8dno patruljo mejnih finan\xc4\x8dnih mili\xc4\x8dnikov italijanske vojske, so nanjo za\xc4\x8deli streljati. Dva mejna mili\xc4\x8dnika sta bila te\xc5\xbeko ranjena. Ta dan je Je\xc5\xbeica leta 1955 sprejela za svoj krajevni praznik. Med vojno sta na Je\xc5\xbeici 96 stanovala tudi Pepca in Edvard Kardelj v letu 1937-1938. Spomladi leta 1942 pa je pod imenom Andrej Nikoli\xc4\x87 kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das tu bival tudi Ivan Ma\xc4\x8dek- Matija._NEWLINE_V drugi polovici leta 1943, po kapitulaciji Italije je italijanska vojska zapustila je\xc5\xbeensko ob\xc4\x8dino in ljubljansko Posavje. Pri\xc5\xa1li so Nemci in zavzeli italijansko fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno oblast v Ljubljani. Po zasedbi Nem\xc4\x8dije je bilo ustanovljeno domobranstvo. Sprejeta je bila odlo\xc4\x8ditev da bo na Je\xc5\xbeici nastanjen 1. vod 14. \xc4\x8dete, ki je imela sede\xc5\xbe v Polju in je spadala v 1. bataljon. Na Je\xc5\xbeici so se domobranci nastanili 19. septembra 1943 v Erjav\xc4\x8devi hi\xc5\xa1i 46, kjer je bila prej italijanska karabinjerska postaja._NEWLINE_Jeseni 1944 in na pomlad 1945 so jate letalskih zavezni\xc5\xa1kih sil preletavale tudi Ljubljano in njeno okolico. \xc5\xa0tevilne nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete so zasedle ljubljansko Posavje. Posamezni deli voja\xc5\xa1tva so zasedli stanovanja najprej na\xc5\xa1ih dru\xc5\xbein, da bi jih kontrolirali. 21. februarja 1945 je zavezni\xc5\xa1ko letalstvo povsem slu\xc4\x8dajno bombardiralo Kle\xc4\x8de in napravilo precej\xc5\xa1njo \xc5\xa1kodo Kocjanu Zatlerju v Kle\xc4\x8dah \xc5\xa1t. 4. V Vidmarjevi tovarni v Savljah so delavci in delavke pripravljali vrsto zastav, zastavic in transparentov v pozdrav Titovi osvobodilni vojski._NEWLINE_Po koncu vojne so se 9. in 10. maja 1945 \xc5\xa1tevilni posavski borci vra\xc4\x8dali domov. Je\xc5\xbeica in sosednje vasi so bile \xc5\xbee okra\xc5\xa1ene z zastavami, napisi, spomladanskim cvetjem. \xc5\xbde naslednji teden in pozneje so se za\xc4\x8dela javna zborovanja v mestu in po vaseh. Velik partizanski miting je bil v nedeljo proti koncu maja na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du in vrtu nekdanje gostilne Pri ruskem carju. Nastopili so tudi doma\xc4\x8di kulturniki z majhnimi ansambli, kjer je sodeloval tudi Vinko Snoj, ki se je \xc5\xbee od leta 1944, \xc4\x8deprav vojni invalid, pripravljal in zbiral ljudi za nastop, ko bo zasijala svoboda. Na tem mitingu so nastopali tudi doma\xc4\x8di govorniki, aktivisti, politkomisarji in komandirji. Sodelovala je tudi \xc5\xa1olska mladina. To je bilo veselje, ki je trajalo od popoldneva v pozen ve\xc4\x8der.\n_START_SECTION_\nObdobje komunizma in socializma\n_START_PARAGRAPH_\nOd osvoboditve Ljubljane 9. maja 1945, so odbori OF dokon\xc4\x8dno prevzeli v mestu in na Je\xc5\xbeici vso oblast. \xc5\xbde 16. maja so bile volitve v \xc4\x8detrtne odbore OF in volitve delegatov za mestni odbor OF. Ljubljana je bila takrat razdeljena na sedem rajonov in 35 \xc4\x8detrti. Pred volitvami v Narodnoosvobodilne odbore julija 1945 pa so Ljubljano razdelili na 10 \xc4\x8detrti (Center, Be\xc5\xbeigrad, Je\xc5\xbeica, Moste, Poljane, Rakovnik, \xc5\xa0i\xc5\xa1ka, \xc5\xa0entvid, Tabor in Vi\xc4\x8d), s katerimi so zamenjali tedanje rajone in \xc4\x8detrti. Na Je\xc5\xbeici je postal prvi predsednik \xc4\x8detrtnega NOO Jo\xc5\xbee Rozman, mali kmet in nekdanji strojnik kmetijske zadruge, tajnik pa Lojze Jernejc, predvojni komunist, aktivist OF in interniranec. Na Je\xc5\xbeici je bila organizirana tudi postaja narodne milice. Od aprila do novembra 1947 je bil reorganiziran in razdeljen mestni ljudski odbor, ki ga je vodil Boris Cunder, aktivist iz doma\xc4\x8diji Pri ruskem carju. Za tajnika je bil postavljen Stane Dov\xc4\x8d iz Toma\xc4\x8devega, aktivist OF._NEWLINE_Dunajsko cesto, kasneje Tyr\xc5\xa1evo, je z obeh strani obdajal lep lipov in kostanjev drevored, ki sta s ko\xc5\xa1ato senco pokrivala oba plo\xc4\x8dnika, slu\xc5\xbeila sta eden kolesarjem in mlekaricam, drugi pa pe\xc5\xa1cem. Najlep\xc5\xa1e je bilo takrat ko so cvetele lipe in kostanji. Cesta je bila ob robu oblo\xc5\xbeena s tipi\xc4\x8dnimi obcestnimi po\xc5\xa1evnimi velikimi kamni, med njimi pa je bil jarek za odtok vode, v katerem so cestarji lepo name\xc5\xa1\xc4\x8dali kupe gramoza za posipanje ceste. Cestarji so s ceste grabili blato v kup\xc4\x8dke in zasipali jame na cesti z gramozom._NEWLINE_Leta 1946 so za\xc4\x8deli obnavljati nekdanjo Dunajsko cesto, takrat so posekali oba drevoreda, odkopali vse obcestne kamne, odstranili telefonske drogove, polo\xc5\xbeili telefonske kable, kanalizacijo, robnike ob plo\xc4\x8dnikih in tlakovali cesti\xc5\xa1\xc4\x8de. Plo\xc4\x8dniki so ostali le popeskani. Pri gradbenih delih so delali tudi nem\xc5\xa1ki ujetniki. Cesta je bila obnovljena do Ruskega carja, proti Ljubljani pa do nekdanje artelerijske voja\xc5\xa1nice. Preimenovali so jo v Titovo cesto, ki je bila izro\xc4\x8dena prometu 11. decembra 1946, ko jo je sve\xc4\x8dano odprl Tone Brejc, minister za delo LRS. Po tej cesti je za\xc4\x8del redno voziti mestni avtobus, kasneje leta 1958, pa trolejbus, ki so ga ukinili leta 1968. Nekako v tem \xc4\x8dasu so uredili tudi plo\xc4\x8dnike ki so jih asfaltirali._NEWLINE_Takoj po osvoboditvi leta 1945 so svojci padlih partizanov in drugih \xc5\xbertev NOB z Je\xc5\xbeice ustanovili odbor za prevoz padlih borcev. Odbor, ki mu je predsedoval Otmar Kolenc iz Sto\xc5\xbeic, se je lotil tudi gradnje skupne grobnice za prekopane borce. Odbor je \xc5\xbee 4. novembra organiziral pogreb 12 padlih borcev, katerih posmrtne ostanke so pokopali na Dolenjskem in Gorenjskem ter jih pripeljali v Sto\xc5\xbeice. Idejno zasnovo za celotno partizansko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de s partizansko grobnico kot spomenikom NOB je napravil ing. arhitekt Ivo Spin\xc4\x8di\xc4\x8d iz Be\xc5\xbeigrada. Gradbena dela za grobnico je prevzel zidarski mojster Ivan Erjavec z Je\xc5\xbeice. Oktobra 1946 je odbor organiziral sve\xc4\x8dan prenos krst iz za\xc4\x8dasnih grobnic in jih polo\xc5\xbeil v novozgrajeno grobnico. Tedaj so v novo grobnico poleg 12 polo\xc5\xbeili k po\xc4\x8ditku \xc5\xa1e osem prekopanih borcev, doma\xc4\x8dinov in \xc5\xa1tiri neznane borce 29. Hercegovske divizije, ki so po osvoboditvi umrli v Savljah, kjer je bila za\xc4\x8dasna voja\xc5\xa1ka bolni\xc5\xa1nica v tovarni Tonosa. Temeljni kamen za spomenik \xe2\x80\x93 obelisk so polo\xc5\xbeili leta 1948, vse pa je bilo zgrajeno leta 1950. Tedaj je odbor za prevoz padlih borcev celotni objekt predal odboru krajevnega zdru\xc5\xbeenja borcev NOB Danile Kumar, ta pa je imenoval pododbor, ki je prevzel celotno skrb za vzdr\xc5\xbeevanje grobnice._NEWLINE_V 70-letih prej\xc5\xa1njega stoletja so v bli\xc5\xbeini vasi zgradili veliko, takrat najve\xc4\x8djo blokovsko sosesko imenovano Be\xc5\xbeigrajska soseska 7 (BS 7), pogovorno soseska Ruski car.\n_START_SECTION_\nUreditev\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi polovici 19. Stol. je ozemlje Posavja sodilo pod okrajno glavarstvo Ljubljana-okolica. Leta 1850 so bile pod ob\xc4\x8dino Je\xc5\xbeica zdru\xc5\xbeene vasi Je\xc5\xbeica, Mala vas, Savlje, Kle\xc4\x8de, Sto\xc5\xbeice Toma\xc4\x8devo in Jar\xc5\xa1e. Leta 1933 je bila ob\xc4\x8dini Je\xc5\xbeica priklju\xc4\x8dena ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnu\xc4\x8de z vasmi Dobrava, Je\xc5\xbea, Nadgorica, Brod in zaselkoma Gmajna in Podbor\xc5\xa1t. Leta 1935 so bile ob\xc4\x8dini Je\xc5\xbeica odvzete Savlje in Kle\xc4\x8de, manj\xc5\xa1i del Toma\xc4\x8devega in ve\xc4\x8dji del Sto\xc5\xbeic, ki so jih priklju\xc4\x8dili mestni ob\xc4\x8dini Ljubljana. Del Jar\xc5\xa1 (Nove Jar\xc5\xa1e) pa je bil priklju\xc4\x8den ob\xc4\x8dini Moste. Po letu 1945 so nastale nove politi\xc4\x8dno upravne enote, rajoni. Ljubljana je bila takrat razdeljena na sedem rajonov in 35 \xc4\x8detrti. Be\xc5\xbeigrajski rajon je bil razdeljen na 4 \xc4\x8detrti. Leta 1947 je bil pove\xc4\x8dan in se preimenoval v II.rajon Be\xc5\xbeigrad- \xc5\xa0i\xc5\xa1ka s krajem Je\xc5\xbeica. Leta 1955 je bila ustanovljena ob\xc4\x8dina Ljubljana \xc4\x8crnu\xc4\x8de iz delov leta 1952 osnovanih ob\xc4\x8din \xc4\x8crnu\xc4\x8de, Dolsko in Polje. Vasi na ju\xc5\xbeni strani Save so pripadle ob\xc4\x8dini Ljubljana \xe2\x80\x93 Be\xc5\xbeigrad. Leta 1961 je ob\xc4\x8dina Ljubljana-\xc4\x8crnu\xc4\x8de prenehala obstajati saj se je zdru\xc5\xbeila z ob\xc4\x8dino Ljubljana-Be\xc5\xbeigrad. Slednja je bila leta 1962 razdeljena na 8 stanovanjskih skupnosti, med njimi so bile Je\xc5\xbeica, Sto\xc5\xbeice in \xc4\x8crnu\xc4\x8de. Te so se kasneje \xc5\xa1e lo\xc4\x8dile. Leta 1964 so bile ustanovljene krajevne skupnosti Savlje-Kle\xc4\x8de, Posavje in Toma\xc4\x8devo-Jar\xc5\xa1e. Najve\xc4\x8dje med njimi je bilo Posavje pod katerega so spadale Je\xc5\xbeica, Mala vas in Sto\xc5\xbeice. Po letu 2001 so z zdru\xc5\xbeitvijo nekdanjih krajevnih skupnosti: Krajevne skupnosti Je\xc5\xbeica, Krajevne skupnosti Sto\xc5\xbeice, Krajevne skupnosti Savlje Kle\xc4\x8de, Krajevne skupnosti 7. september in Krajevne skupnosti Ur\xc5\xa1ke Zatler, ustanovili \xc4\x8detrtno skupnost Posavje. Severno od Save je istega leta nastala \xc4\x8detrtna skupnost \xc4\x8crnu\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\n1787_NEWLINE_Kle\xc4\x8de \xe2\x80\x93 17 hi\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 112 prebivalcev Savlje \xe2\x80\x93 31 hi\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 201 prebivalcev Je\xc5\xbeica \xe2\x80\x93 32 hi\xc5\xa1 -172 prebivalcev Mala vas \xe2\x80\x93 17 hi\xc5\xa1 -115 prebivalcev Sto\xc5\xbeice \xe2\x80\x93 26 hi\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 176 prebivalcev_NEWLINE_1825_NEWLINE_Kle\xc4\x8de \xe2\x80\x93 19 hi\xc5\xa1 Savlje \xe2\x80\x93 42 hi\xc5\xa1 Je\xc5\xbeica \xe2\x80\x93 38 hi\xc5\xa1 Mala vas \xe2\x80\x93 19 hi\xc5\xa1 Sto\xc5\xbeice \xe2\x80\x93 31 hi\xc5\xa1 Toma\xc4\x8devo \xe2\x80\x93 37 hi\xc5\xa1_NEWLINE_Do leta 1953 se je rast prebivalstva izjemno pove\xc4\x8dala: Kle\xc4\x8de \xe2\x80\x93 40,0\xc2\xa0% Savlje \xe2\x80\x93 112,4\xc2\xa0% Je\xc5\xbeica \xe2\x80\x93 170,5\xc2\xa0% Mala vas \xe2\x80\x93 270,7\xc2\xa0% Sto\xc5\xbeice \xe2\x80\x93 226,9\xc2\xa0% Toma\xc4\x8devo \xe2\x80\x93 39,6\xc2\xa0% \xc4\x8crnu\xc4\x8de - 416\xc2\xa0% Jar\xc5\xa1e - 306,0\xc2\xa0%_NEWLINE_V 60ih in 70ih letih je prebivalstvo \xc5\xa1e hitreje nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo, zaradi gradenj stanovanjskih in blokovskih sosesk. Priseljevati so se za\xc4\x8deli tudi ljudje iz drugih republik Jugoslavije. Leta 1972 je v ob\xc4\x8dini Be\xc5\xbeigrad, kamor so spadale vasi Posavja, \xc5\xbeivelo 3.953 pripadnikov drugih narodnosti in leta 1981 6.902, ob\xc4\x8dina pa je vsega skupaj \xc5\xa1tela 46.062 prebivalcev._NEWLINE_Leta 2013 je v \xc4\x8detrtni skupnosti Posavje \xc5\xbeivelo 9.547 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nMeje vasi\n_START_PARAGRAPH_\nVasi Posavja so se neko\xc4\x8d jasno lo\xc4\x8dile ena od druge. Bile so strnjene med njimi pa so se nahajali travniki in njive tako da je bila meja o\xc4\x8ditna. S pospe\xc5\xa1eno gradnjo stanovanjskih objektov so se te meje, predvsem po 2. Svetovni vojni, zabrisale._NEWLINE_Kle\xc4\x8de in Savlje sta v preteklosti obsegali le tiste dele kjer danes najdemo ohranjena stara jedra. Med omenjenima vasema so bile njive. Na franciscejskem katastru je to obmo\xc4\x8dje omenjeno kot Nivach (na njivah). Na tem obmo\xc4\x8dju so po drugi svetovni vojni zrasle nove hi\xc5\xa1e. Danes mejo lahko dolo\xc4\x8dimo nekako po cesti Ur\xc5\xa1ke Zatlerjeve. Kle\xc4\x8de so edina izmed vasi v Posavju, ki v celoti le\xc5\xbeijo na Je\xc5\xbei. Savlje so sprva le\xc5\xbeale v celoti na je\xc5\xbei, kasneje v 18. Stoletju so za\xc4\x8dele nastajati tudi Spodnje Savlje s posameznimi hi\xc5\xa1ami. Danes jih je \xc5\xbee veliko._NEWLINE_Med Savljami in Je\xc5\xbeico je potekal dalj\xc5\xa1i pas njiv imenovan Spodnje njive. Ta prostor je obsegal celotno obmo\xc4\x8dje od dana\xc5\xa1njega jedra Savelj pa do cerkve na Je\xc5\xbeici. Danes ju lo\xc4\x8di samo kamni\xc5\xa1ka proga ter manj\xc5\xa1i park, ki daje ob\xc4\x8dutek prekinjenosti naselja._NEWLINE_Jedro Je\xc5\xbeice je potekalo po ju\xc5\xbeni strani dana\xc5\xa1nje ulice Danile Kumar, med tem ko so bile hi\xc5\xa1e, ob ulici ki se ji danes re\xc4\x8de Je\xc5\xbeica, precej redke. Posami\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e so stale le na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du z Dunajsko cesto. Proti Savi pa so segale le do nekdanje gostilne pri Ale\xc5\xa1u. Na mestu dana\xc5\xa1nje Avto\xc5\xa1ole Je\xc5\xbeica pa je \xc5\xbee od postavitve starega mostu stala mitnica, kjer so pobirali mostnino._NEWLINE_Med Je\xc5\xbeico in Malo vasjo so bile njive in travniki. Zgornji del Male vasi se je pri\xc4\x8del pri dana\xc5\xa1njem Ruskem carju in po je\xc5\xbei navzdol potekal do ceste, ki se ji danes re\xc4\x8de Pod klancem._NEWLINE_Malo vas ter Sto\xc5\xbeice so lo\xc4\x8dile njive. Obmo\xc4\x8dje se je imenovalo Pod cerkvijo. Ta del se je do danes skorajda ohranil, \xc4\x8de izvzamemo obmo\xc4\x8dje na je\xc5\xbei, ki je bilo pozidano in kjer se danes nahajajo novej\xc5\xa1i bloki. Ta zeleni del mesta \xc5\xa1e danes lo\xc4\x8di obe naselji. Kljub temu so bile v nedavni preteklosti \xc5\xbee ideje o pozidavi tega obmo\xc4\x8dja. Dana\xc5\xa1nja Sto\xc5\xbeenska ulica poteka tam kjer so bile stare Sto\xc5\xbeice v preteklosti. Meja med Je\xc5\xbeico, Malo vasjo in Sto\xc5\xbeicami pa se je popolnoma zabrisala na zahodnem delu Dunajske ceste, kjer so se po drugi svetovni vojni gradila nova stanovanjska in blokovska naselja na nekdanjih travnikih in njivah. Tako bi naj del ju\xc5\xbeno od Bratov\xc5\xa1eve plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi spadal pod Sto\xc5\xbeice. Nove Sto\xc5\xbeice pa naj bi potekale ju\xc5\xbeno od obvoznice proti Be\xc5\xbeigradu, kjer so bili neko\xc4\x8d samo travniki in njive._NEWLINE_Toma\xc4\x8devo je od ostalih vasi jasno lo\xc4\x8deno \xc5\xa1e danes, obdano z Ljubljansko obvoznico in Savo. Danes se je naselje precej pove\xc4\x8dalo, nekdaj pa je vas stala samo tam kjer je \xc5\xa1e danes videti staro va\xc5\xa1ko jedro. Meja se po\xc4\x8dasi bri\xc5\xa1e le s sosednjo vasjo Jar\xc5\xa1e, ki pa je danes \xc5\xa1e dokaj vidna, saj ju lo\xc4\x8dijo njive in travniki.\n_START_SECTION_\nPraznovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPosavsko \xc5\xa1tehvanje - stara ljudska igra, ki izvira iz Ziljske doline na avstrijskem koro\xc5\xa1kem. Za\xc4\x8detki v Ljubljani segajo v leto 1935, ko je etnomuzikolog France Marolt to konjeni\xc5\xa1ko igro \xc5\xbeelel pokazati na folklornem festivalu v Ljubljani. Zanjo je navdu\xc5\xa1il fante iz vasi ljubljanskega Posavja: iz Kle\xc4\x8d, Savelj, Je\xc5\xbeice, Sto\xc5\xbeic in Male vasi, ki so veljali za dobre jaha\xc4\x8de in rejce konj. Na za\xc4\x8detku so igro prirejali na razli\xc4\x8dnih delih okolice Ljubljane v \xc4\x8dasu vojne pa je povsem zamrla. Leta 1954 so igro zopet obudili in priredili tekmovanje v Savljah. Od takrat se igro prireja vsako leto, prizori\xc5\xa1\xc4\x8da pa se na ve\xc4\x8d let menjajo, tokrat samo v mejah Je\xc5\xbeice, Savelj in Kle\xc4\x8d. Tekmovanje poteka v juniju. Igra poteka tako, da se v tla zabije lesen drog, na katerega se povezne lesen sod\xc4\x8dek obit z leskovimi obro\xc4\x8di. Fantje nato jezdijo mimo v gorenjski narodni no\xc5\xa1i in zbijajo sod\xc4\x8dek s posebnimi kovinskimi kiji. Fantje ob razbijanju soda zbirajo to\xc4\x8dke. Zmagovalec je tisti, ki zbere najve\xc4\x8d to\xc4\x8dk. Igra ima tekmovalni zna\xc4\x8daj in poteka nekoliko druga\xc4\x8de kot v Ziljski dolini. Leta 2012 je bila vpisana v Register \xc5\xbeive kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Gasilska veselica \xe2\x80\x93 veselica se ve\xc4\x8dinoma odvija konec maja. Po letu 2012 se je po dolgoletnem premoru odvila prva veselica. Od takrat se prireditev odvija vsako leto. Leto 2015 je bilo \xc5\xa1e toliko bolj posebno, saj je organizatorjem uspelo privabiti najbolj priljubljen narodno zabavni ansambel v Sloveniji, Modrijane._NEWLINE_Verski prazniki \xe2\x80\x93 v sklopu cerkve sv. Kancijana, ki stoji v vasi se odvijajo vsakoletna, obi\xc4\x8dajna praznovanja katoli\xc5\xa1ke verske skupnosti, junija pa se priredi veselico v sklopu farnega dne._NEWLINE_7. september \xe2\x80\x93 vsako leto na omenjeni datum poteka v parku 7. september (za Ruskim carjem) spominska slovesnost v po\xc4\x8dastitev doma\xc4\x8dinov, ki so se prvi uprli italijanski okupaciji oz. fa\xc5\xa1izmu v drugi svetovni vojni._NEWLINE_Dan sosedov - celodnevni dogodek v septembru, katerega organizira Svet \xc4\x8cetrtne skupnosti Posavje. Leta 2015 je dogodek potekal v centralnem parku med Mucherjevo ulico in Glin\xc5\xa1kovo plo\xc5\xa1\xc4\x8dadjo. Poleg \xc5\xa1portnih aktivnosti in dobre, lokalne hrane so nastop popestrili uli\xc4\x8dni igralci, poniji ter Fake Orchestra in raper Trkaj.\n_START_SECTION_\nSociologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenje v tem kraju je bilo do za\xc4\x8detka 20 stoletja predvsem ruralno, malo pred prvo svetovno vojno pa je za\xc4\x8delo spreminjati ta zna\xc4\x8daj, po izgradnji ogromnega blokovskega naselja v 70 letih na Je\xc5\xbei\xc5\xa1kih in Sto\xc5\xbeenskih travnikih pa se je Je\xc5\xbeica tako prakti\xc4\x8dno povezala z mestom Ljubljano in pri\xc5\xa1lo je do stika ruralnega \xc5\xbeivljenja z urbanim. Leta 2010 je bila narejena raziskava o videnju tega prostora med tukaj\xc5\xa1njimi prebivalci. Opaziti je bilo velike razlike med prebivalci vasi in blokovskih naselij\xe2\x80\xa6._NEWLINE_Vasi le\xc5\xbee pribli\xc5\xbeno pet kilom etrov severno o d sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Ljubljane, razlo\xc5\xbeene na robu savske terase in na ravnini p o d njo v vi\xc5\xa1ini struge rek e Save. Njihov prvotno km e\xc4\x8dki zna\xc4\x8daj se je s priseljevanjem delavskega in uradni\xc5\xa1kega prebivalstva za\xc4\x8del sprem injali \xc5\xbee p re d 1. svetovno vojno, \xc5\xa1e bolj pa m ed obem a svetovnim a vojnam a, dokler se v desetletjih p o 2. svetovni vojni ni skoraj povsem izgubil, saj je \xc5\xa1tevilo km etov izredno u padlo in so ti danes v manj\xc5\xa1ini. Vasi so v jedru, razen Zgornjih Sto\xc5\xbeic, ve\xc4\x8dinom a ohranile km e\xc4\x8dko p o d o b o , njihovo im e pa nosi sedaj ena o d ulic, nav ad n o tista, kjer je nekdanja vas najbolj razpoznavna. N ekaterih hi\xc5\xa1 ni ve\xc4\x8d, ker so jih podrli in p o n e k o d na njihovem m estu zgradili nove, druge so delno obnovljene, m noge pa propadajo, ker njihovi lastniki nim ajo naslednikov ali so si o b njih zgradili nove, starih pa ne vzdr\xc5\xbeujejo ve\xc4\x8d. N avedene vasi so nazoren prim er um irajo\xc4\x8dih km e\xc4\x8dkih naselij na robu velikega m esta, saj nove enodru\xc5\xbeinske hi\xc5\xa1e in stanovanjski bloki, ki se vrivajo vanje, dom a\xc4\x8dijam jemljejo \xc5\xbeivljenjski prostor in se tako vasi sprem injajo v brezli\xc4\x8dna predm estja z nizko stopnjo urbanisti\xc4\x8dne urejenosti.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nJezik najstarej\xc5\xa1ega avtohtonega prebivalstva pripada gorenjskemu nare\xc4\x8dju z mo\xc4\x8dnimi vplivi nekdanjega pogovornega jezika Ljubljane, ki so uporabljali veliko poslovenjenih nem\xc5\xa1kih besed. Danes prevladuje ljubljanski pogovorni jezik. S spreminjanjem le tega skozi desetletja, ohranjajo vasi delno govorico prej\xc5\xa1nje generacije. Starej\xc5\xa1i ljudje \xc5\xa1e uporabljajo nekatere zna\xc4\x8dilnosti nekdanjega nare\xc4\x8dja, kak\xc5\xa1no besedo prenesejo tudi na mlaj\xc5\xa1e. Ljubljanski sleng, ki se je razpasel v bli\xc5\xbenjih blokovskih naseljih, pa nekako ne prodre v omenjene vasi._NEWLINE_V originalni govorici navedenih vasi je bila izredno mo\xc4\x8dna vokalna redukcija. Kon\xc4\x8dni vokali v mestniku onemijo, npr. Par Ale\xc5\xa1 = Pri Ale\xc5\xa1u, Par Kuva\xc4\x8d = Pri Kova\xc4\x8du, ali pa preidejo v polglasnik, npr. Par C\xc3\xbcndra = Pri Cundru, Par Plevna = Pri Plevni, Par \xc5\xa0tafka = Pri \xc5\xa0tefku. Enako onemi kon\xc4\x8dnica i, v imenovalniku mno\xc5\xbeine svojilnega pridevnika mo\xc5\xa1kega spola, npr. Klamenov = Klemenovi, s \xc4\x8dimer se izena\xc4\x8dita imenovalnika ednin e (Klamenov) in mno\xc5\xbeine svojilnega pridevnika mo\xc5\xa1kega spola. Podobnost pa je navidezna, kajti razlika se pojavi v izgovoru, z onemitvijo kon\xc4\x8dnice se v imenovalniku mno\xc5\xbeine rasto\xc4\x8da intonacija nagla\xc5\xa1enega samoglasnika spremeni v padajo\xc4\x8do. Nenagla\xc5\xa1ena samoglasnika a in e praviloma preideta v polglasnik, npr. Par Badinc = Pri Bedincu, Par Baron = Pri Baronu, medtem ko nenagla\xc5\xa1eni o preide v u, npr. Par Guri\xc5\xa1ka = Pri Gori\xc5\xa1ku. Nagla\xc5\xa1eni i pred r preide v ozki e, npr. Par Ku\xc5\xa1erja = Pri Ko\xc5\xa1irju. Zvene\xc4\x8di soglasnik g se v navedenih vaseh pri doma\xc4\x8dinih izgovarja spiratorno, npr. Par Hoyalna = Pri Grogeljnu.'