b'\n_START_ARTICLE_\nCvetka Knapi\xc4\x8d Krhen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nCvetka Knapi\xc4\x8d je pri\xc4\x8dela osnovno \xc5\xa1olanje na rodnem Bizeljskem, nadaljevala v \xc5\xa0marju pri Jel\xc5\xa1ah in na Ptuju, gimnazijo pa kon\xc4\x8dala v Bre\xc5\xbeicah kot ena prvih maturantov leta 1949. \xc5\xa0tudij umetnostne zgodovine je zaklju\xc4\x8dila na Filozofski fakulteti \xc2\xa0v Zagrebu, nato pa nadaljevala \xc5\xa1tudij zgodovine v Gradcu, kjer je na Filozofski fakulteti Univerze v Gradcu promovirala doktorat leta 1975.Od leta 1956 do upokojitve je slu\xc5\xbebovala v Zagrebu. Raziskovalno delo je za\xc4\x8dela najprej na Zgodovinskem oddelku pri Republi\xc5\xa1kem sindikalnem svetu Hrva\xc5\xa1ke, nato na In\xc5\xa1titutu za zgodovino delavskega gibanja oziroma na In\xc5\xa1titutu za novej\xc5\xa1o zgodovino. V obdobju 1976 do 1988 je kot sekretarka Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine raziskovalne skupnosti za humanisti\xc4\x8dne vede Republike Hrva\xc5\xa1ke skrbela za programe financiranja fakultet in in\xc5\xa1titutov s tega podro\xc4\x8dja. Po dvanajstih letih dela na upravnem podro\xc4\x8dju se je vrnila na in\xc5\xa1titut in prevzela vodenje znanstvenega oddelka in funkcijo namestnice ravnatelja._NEWLINE_Znanstveno se je udejstvovala na mednarodnih simpozijih, objavljala svoja dela in bila dolgoletna \xc4\x8dlanica znanstvenega sveta Mednarodne konference zgodovinarjev delavskih in drugih dru\xc5\xbebenih gibanj s sede\xc5\xbeem na Dunaju.  Za prispevek k avstrijskemu zgodovinopisju je leta 1986 dobila dr\xc5\xbeavno nagrado Viktorja Adlerja za zgodovino dru\xc5\xbebenih gibanj Ministrstva za znanost Republike Avstrije. Zgodovinarko dr. Cvetko Knapi\xc4\x8d-Krhen, ki je v svojem delu presegala nacionalne in dr\xc5\xbeavne okvirje, so na posvetu\xc2\xa0\xc2\xbbSlovenka v sodobnem, globalnem svetu\xc2\xab\xc2\xa0ozna\xc4\x8dili kot izjemno uspe\xc5\xa1no strokovnjakinjo. Njena \xc5\xbeivljenje in delo sta bila predstavljena na razstavah v Mariboru in Zagrebu med dvajsetimi vidnimi Slovenci, ki so delovali na Hrva\xc5\xa1kem.  Ob vseh stikih in potovanjih po Evropi je na rodno Bizeljsko rada povabila tuje goste in pomagala doma\xc4\x8dinom pri ve\xc4\x8d projektih.'