b'\n_START_ARTICLE_\nFranjo Sirc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFranjo Sirc se je rodil 27. novembra 1891 v Kranju  znanemu kranjskemu gostilni\xc4\x8darju in trgovcu Francu Sircu in materi Mariji, rojeni Franchetti. \xc5\xa0tudiral je na \xc4\x8de\xc5\xa1ko-slovanski Trgovski slovanski akademiji v Pragi. Najprej je bil zaposlen pri \xc5\xbdivnostenski banki (tj. pri podru\xc5\xbenici pra\xc5\xa1ke Obrtni\xc5\xa1ke banke v Trstu), v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne pa je bil vpoklican v vojsko. Leta 1918 se je poro\xc4\x8dil z Zdenko Pirc, ki je bila h\xc4\x8di kranjskega politika Cirila Pirca, in ki mu je leta 1920 rodila sina Ljuba._NEWLINE_Po vrnitvi iz vojne se je Sirc, ki je imel dobre zveze s \xc4\x8de\xc5\xa1kimi kapitalisti, predvsem v Kranju pri\xc4\x8del aktivno ukvarjati s podjetni\xc5\xa1tvom in po nekaj letih pri\xc4\x8del do\xc5\xbeivljati prve uspehe zlasti v tekstilni industriji. V letu 1928 je sodeloval pri ustanavljanju ve\xc4\x8d podjetij, med drugim je \xc5\xbee snoval tudi svojo lastno tovarno. Konec tridesetih let je svoje podjetni\xc5\xa1ke dejavnosti mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1iril in postal eden najbolj znanih slovenskih gospodarstvenikov svojega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Po napadu na Jugoslavijo in nem\xc5\xa1ki okupaciji Gorenjske se je Sirc iz strahu za lastno \xc5\xbeivljenje z \xc5\xbeeno umaknil v Ljubljano, kjer je bil pritisk za odtenek manj\xc5\xa1i. Sirc je do nem\xc5\xa1kih okupatorjev namre\xc4\x8d gojil globoko nezaupanje, obenem pa tudi Nemci do njega. Sir\xc4\x8devo premi\xc4\x8dno in nepremi\xc4\x8dno premo\xc5\xbeenje je nacisti\xc4\x8dna oblast zato v celoti zasegla tako v Sloveniji kot v Srbiji. Njegovo tovarno in premo\xc5\xbeenje so Nemci zaplenili, jo predali berlinski dru\xc5\xbebi Luftfahrtanlagen, le-ta pa je tekstilne stroje razprodala, v tovarni pa uvedla proizvodnjo sestavnih delov za voja\xc5\xa1ko letalsko industrijo. Zato se je zna\xc5\xa1el v te\xc5\xbeavah, saj je ostal brez premo\xc5\xbeenja, v Ljubljani pa je bil sede\xc5\xbe vseh slovenskih bank, ki so bile Sir\xc4\x8deve upnice. Vendar se mu je uspelo dogovoriti za odlog popla\xc4\x8dila terjatev. Sir\xc4\x8devi poskusi re\xc5\xa1iti svoje premo\xc5\xbeenje so bili neuspe\xc5\xa1ni. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav se ni strinjal z idejami Osvobodilne fronte, je z njo pri\xc4\x8del sodelovati in jo materialno in finan\xc4\x8dno podpirati.  Po kon\xc4\x8dani vojni je Sirc novim oblastem ponudil sodelovanje, te pa so ponudbo zaradi predvojne slave in uspe\xc5\xa1nosti sprejele in mu ponudile opravljanje odgovornih nalog na Ministrstvu za industrijo in rudarstvo. Zaradi teh nalog je veliko potoval po svetu, med drugim tudi v ZDA. _NEWLINE_Sirc je po vojni izsledil stroje svoje tovarne in sku\xc5\xa1al dose\xc4\x8di, da bi mu nove oblasti vrnile premo\xc5\xbeenje oziroma mu namesto njega izpla\xc4\x8devale pokojnino. Vendar je bil zaradi politike nacionalizacije pri tem neuspe\xc5\xa1en, \xc4\x8dedalje bolj nepriljubljen in je postajal vse bolj zaskrbljen za svojo usodo in usodo svoje dru\xc5\xbeine. Ko se je leta 1947 vrnil iz slu\xc5\xbebene poti na Poljsko, je bil aretiran in obto\xc5\xbeen posredovanja podatkov o stanju jugoslovanske tekstilne industrije svojemu sinu Ljubu, ta pa angle\xc5\xa1kemu konzulu v Ljubljani. Tako je skupaj s sinom Ljubom postal eden od udele\xc5\xbeencev montiranega Nagodetovega procesa, ki je bil organiziran z namenom da se zatre vsakr\xc5\xa1na opozicija v dr\xc5\xbeavi. Na sojenju je izjavil, da bi moral biti zaradi svojega dela nagrajen ne pa kaznovan. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ga je obsodilo na deset let zaporne kazni s prisilnim delom, izgubo politi\xc4\x8dnih pravic za 10 let in mu zaplenilo premo\xc5\xbeenje.  Obto\xc5\xbebe in obsodba so ga globoko prizadele in zaradi zdravstvenih te\xc5\xbeav so ga avgusta 1950 pogojno izpustili iz zapora. Umrl je 8. novembra 1950  na interni kliniki v Ljubljani, pokopan pa je v Kranju.\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki v podjetni\xc5\xa1tvu\n_START_PARAGRAPH_\nFranjo Sirc je bil v obdobju med dvema svetovnima vojnama eden od vodilnih doma\xc4\x8dih podjetnikov v Dravski banovini in tudi celotni Jugoslaviji. Po pripravni\xc5\xa1tvu v \xc5\xbdivnostenski banki je bil od leta 1911 zaposlen kot uradnik v Kreditni banki v Ljubljani, hkrati pa je pomagal materi pri vodenju trgovine.  Po vrnitvi iz vojske je prevzel vodenje materine trgovine, ki jo je \xc5\xbeelel spremeniti v veletrgovino, a se mu ni posre\xc4\x8dilo. Leta 1922 je po zaslugi tasta Cirila Pirca postal direktor kranjske podru\xc5\xbenice Slavenske banke in se na tem mestu obdr\xc5\xbeal vse do njenega ste\xc4\x8daja leta 1927. Sirca je Pirc kot odgovornega urednika zaposlil tudi v svoji kranjski Tiskarni Sava. _NEWLINE_\xc5\xa0e kot direktor Slavenske banke je Sirc za\xc4\x8del sodelovati s tujimi tovarnarji, ki so za\xc4\x8deli v Kranju graditi tekstilne tovarne. Z razpadom Avstro-Ogrske so meje med dr\xc5\xbeavami postale prave carinske pregrade, ki so \xc5\xa1\xc4\x8ditile doma\xc4\x8do industrijo, zaradi potrebe po zni\xc5\xbeevanju stro\xc5\xa1kov proizvodnje pa se je \xc4\x8de\xc5\xa1ki kapital pri\xc4\x8del seliti v na\xc5\xa1e kraje._NEWLINE_Za\xc5\xa1\xc4\x8ditne carine za doma\xc4\x8do industrijo in stiki s \xc4\x8de\xc5\xa1kimi kapitalisti so Sircu omogo\xc4\x8dili odlo\xc4\x8dilni podjetni\xc5\xa1ki preboj. \xc5\xbde leta 1923  je bil Sirc med soustanovitelji s \xc4\x8de\xc5\xa1kim kapitalom ustanovljenega podjetja Jugo\xc4\x8deske d.d., ki je bila prva tekstilna tovarna v Kranju. Po propadu Slavenske banke je Sirc leta 1928 postal tudi soustanovitelj podjetja Jugobruna, ki se je prav tako ukvarjalo s tekstilno industrijo. To podjetje je leta 1934 zaposlovalo \xc5\xbee 1.200 ljudi. V letu 1928 je Sirc sicer sodeloval pri ustanavljanju ve\xc4\x8d tekstilnih podjetij; s pomo\xc4\x8djo gospodarskih in politi\xc4\x8dnih zvez pa mu je uspelo zbrati kapital tudi za zagon lastne tovarne v Stra\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du pri Kranju, pri \xc4\x8demer je njegova mehani\xc4\x8dna tkalnica s proizvodnjo pri\xc4\x8dela leta 1930,  zaposlovala 50 delavcev, na leto pa proizvedla med 800.000 in 1.250.000 teko\xc4\x8dih metrov bomba\xc5\xbene tkanine. Preko tasta Cirila Pirca je imel Franjo Sirc zaledje v predvojni slovenski liberalni politiki, preko nje pa tudi z dr\xc5\xbeavnim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem Beogradom. Uspe\xc5\xa1no poslovanje mu je omogo\xc4\x8dilo, da je za\xc4\x8del tekstilno tovarno \xc5\xa1iriti in modernizirati vse do izbruha druge svetovne vojne. Konec tridesetih let je mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1iril svoje dejavnosti v Srbiji, tja pa si je zaradi ni\xc5\xbejih proizvodnih stro\xc5\xa1kov \xc5\xbeelel prenesti del proizvodnje. Obenem je svojo dejavnost pri\xc4\x8del \xc5\xa1iriti tudi na podro\xc4\x8dju tiskarstva in hotelirstva.\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki v gospodarski politiki\n_START_PARAGRAPH_\nKot uspe\xc5\xa1nega in prodornega poslovne\xc5\xbea so Sirca oblasti kraljevine Jugoslavije redno imenovale v dr\xc5\xbeavne gospodarske delegacije, kjer je bil odgovoren za sklepanje pogodb pri nakupu surovin za tekstilno industrijo. Po koncu druge svetovne vojne je zaradi predvojnih zaslug  opravljal \xc5\xa1tevilna odgovorna dela na Ministrstvu za industrijo: pripravil je na\xc4\x8drt obnove in razvoja tekstilne industrije, sodeloval v dr\xc5\xbeavnih trgovinskih delegacijah pri sklepanjih trgovinskih sporazumov, ukvarjal se je z nabavo strojne opreme.'