b'\n_START_ARTICLE_\nKazimierz Moszy\xc5\x84ski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji v Var\xc5\xa1avi je \xc5\xa1tudiral biologijo v letih 1906\xe2\x88\x921909 v \xc5\xa0vici. Ob novici o smrti o\xc4\x8deta je prekinil \xc5\xa1tudij in se vrnil na Poljsko, kjer je nadaljeval \xc5\xa1tudij na Akademiji za umetnost v Krakovu, kjer se je u\xc4\x8dil risati pri profesorju Jozefu Mehofferu. Pod vplivom Mlade Poljske je nameraval narediti zgodovinsko dramo o bitki poganskih Slovanov s kristjani in se med iskanjem literature za\xc4\x8del zanimati za ljudsko kulturo. _NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu se je pri njem pojavila ideja, da bi skozi raziskave ljudske kulture posku\xc5\xa1al odkriti nekdanjo preteklost. Da bi lahko zbiral etnografski material po vaseh, je v letih 1912-1917 delal kot u\xc4\x8ditelj na domu. V tem \xc4\x8dasu je opravil prve sistemati\xc4\x8dne terenske raziskave vzhodnega Polesja, ki jih je po \xc5\xa1estih tednih moral prekiniti zaradi izbruha prve svetovne vojne. _NEWLINE_Leta 1918 se je vrnil v Var\xc5\xa1avo, kjer je najprej delal kot vzgijitelj v internatu, nato kot tajnik v \xc5\xa1oli. Leta 1920 je vstopil v vojsko, kjer je bil tudi odlikovan s Kri\xc5\xbeem borcev. Leta 1924 je postal vodja Oddelka za etnologijo na Slovanskem antropolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu, kjer se je lahko polno posvetil raziskavam. _NEWLINE_Leta 1926 je bil imenovan za profesorja in vodjo katedre Etnografije Slovanov na Slovanskih \xc5\xa1tudijah  Jagiellonske Univerze v Krakovu. Leta 1930 je postal izredni profesor in \xc5\xa1tiri leta kasneje redni profesor. Od 1. septembra do pomladi 1945 je bival v  Vilni kjer je vodil Katedro za etnologijo in etnografijo Univerze Stefana Batorego. V maju 1945 se je vrnil v Krakov, kjer je do smrti vodil Katedro za etnografijo Slovanov Jagiellonske Univerze. Pokopan je v dru\xc5\xbeinski grobnici na Brodnowskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Var\xc5\xa1avi. _NEWLINE_Bil je eden prvih poljskih znanstvenikov, ki je branil avtohtonisti\xc4\x8dno teorijo slovanskega izvora. _NEWLINE_\xc5\xa0e danes je Moszynski pomemben zaradi temeljne knjige Kultura ludova Slowian (slo. Ljudska kultura Slovanov), ki je iz\xc5\xa1la v dveh zvezkih med 1929 in 1939 v Krakovu (druga izdaja je iz\xc5\xa1la 1967-1968 v Var\xc5\xa1avi). Delo je bilo prvo v Evropi, ki je sinteti\xc4\x8dno opredelilo ljudsko kulturo velike etni\xc4\x8dne skupine. Z njegovim delom je poljska etnografija pri\xc5\xa1la na zemljevid slovanske Evrope. _NEWLINE_Prvi del knjige ima naslov Materialna kultura in vsebuje gospodarstvo, oro\xc5\xbeje, komunikacija, drugi del pa ima naslov Duhovna kultura in vsebuje folkloro, znanje, magio, kult, glasba, onomastika in simbolika. Avtor se je oprl na pretekle publikacije in terenske zapiske iz Poljske, Belorusije, Polesja in Ukrajine. _NEWLINE_Delo obsega ad 2300 strani, opisuje 2500 objektov, zemljevide in opombe. Leta 1936 je prvi del iz\xc5\xa1el v \xc5\xa1vedskem prevodu, na\xc4\x8drtovana nem\xc5\xa1ka izdaja pa ni bila dokon\xc4\x8dana zaradi za\xc4\x8detka vojne.'