b'\n_START_ARTICLE_\n21 Lutecija\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid je odkril Hermann Mayer Salomon Goldschmidt (1802 \xe2\x80\x93 1866) 15. novembra 1852. Odkritje je opravil kar z balkona svojega stanovanja v Parizu._NEWLINE_Ime izvira iz latinskega imena za Pariz.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAstetroid Lutecija spada me astroide tipa M, \xc4\x8deprav ka\xc5\xbee nekatere nekovinske zna\xc4\x8dilnosti na povr\xc5\xa1ini. Ima raven spekter pri nizkih frekvencah, podobnega ogljikovim hondritom in asteroidom tipa C. Ima tudi nizek radarski albedo, \xc4\x8deprav imajo kovinski asteroidi visokega (primer 16 Psiha). Na povr\xc5\xa1ini se ka\xc5\xbeejo hidratirane snovi ter veliko silikatov . Regolit je na asteroidu debelej\xc5\xa1i kot na ve\xc4\x8dini asteroidov. Njegov albedo je 0,208. Za pot okrog Sonca potrebuje 3,80 let. Njegova tirnica je nagnjena proti ekliptiki za 3,064\xc2\xb0. Orog svoje osi se zavrti v 8,165 urah. Analiza svetlobnih krivulj ka\xc5\xbee, da pol asteroida ka\xc5\xbee priti eklipti\xc4\x8dnima koordiantama (\xce\xb2, \xce\xbb) = (3\xc2\xb0, 40\xc2\xb0) ali (\xce\xb2, \xce\xbb) = (3\xc2\xb0, 220\xc2\xb0) (10\xc2\xa0% napaka). To pomeni, da je njegova os vrtenja nagnjana za 85\xc2\xb0 ali 89\xc2\xb0 proti ekliptiki.\n_START_SECTION_\nOkultacije\n_START_PARAGRAPH_\nDoslej so opazovali dve okultaciji asteroida Lutecija z zvezdami (leta 1997 in 2003).\n_START_SECTION_\nRaziskovanje\n_START_PARAGRAPH_\n10. julija 2010 je mimo asteroida Lutecija letela sonda Rosetta, ki je avgusta 2014 dosegla komet \xc4\x8curjumov-Gerasimenko . Sondo je pripravila in v vesolje poslala v letu 2004 Evropska vesoljska agencija (ESA). Asteroid Lutecija je bil prvi asteroid tipa M, ki ga je obiskala vesoljska sonda.'