b'\n_START_ARTICLE_\nOogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nOogen\xc3\xa9za je razvoj jaj\xc4\x8dnih celic (jaj\xc4\x8dec), torej \xc5\xbeenskih spolnih celic._NEWLINE_\xc4\x8casovni razpored dobe razmno\xc5\xbeevanja, dobe rasti in dobe zoritve je v procesu oogeneze precej druga\xc4\x8den kot v procesu spermatogeneze. Oogeneza se za\xc4\x8dne v jaj\xc4\x8dniku, njeno dokon\xc4\x8danje pa se med \xc5\xbeivalskimi vrstami razlikuje. Pri morskem je\xc5\xbeku se kon\xc4\x8da \xc5\xbee v jaj\xc4\x8dniku in z ovulacijo se sprosti zrela jaj\xc4\x8dna celica. Pri glisti pote\xc4\x8de oogeneza do primarnega oocita, ki mora biti nato osemenjen s semen\xc4\x8dico, da se spro\xc5\xbei zoritvena delitev. Pri sesalcih pa se zoritvena delitev za\xc4\x8dne v jaj\xc4\x8dniku, kjer pote\xc4\x8de do sekundarnega oocita, njeno kon\xc4\x8danje in nastanek zrele jaj\xc4\x8dne celice pa spro\xc5\xbei osemenitev.\n_START_SECTION_\nPri sesalcih\n_START_PARAGRAPH_\nPri sesalcih se mitoti\xc4\x8dne delitve oogonijev v jaj\xc4\x8dniku zaklju\xc4\x8dijo \xc5\xbee v embrionalnem obdobju in celice z rastjo preidejo v primarne oocite, ki so diploidni. Za\xc4\x8dne se prva mejoti\xc4\x8dna delitev, ki pa se ustavi v diplotenu profaze prve mejoti\xc4\x8dne delitve. Ta podalj\xc5\xa1ani diploten traja do ovulacije med spolno zrelostjo in se imenuje diktioten. V tem \xc4\x8dasu se v celici akumulirajo rezervne snovi, celica raste, na njeni povr\xc5\xa1ini pa se izoblikuje jaj\xc4\x8dna ovojnica. Velika intenzivnost biosintetskih procesov se ka\xc5\xbee v despiralizaciji profaznih kromosomov, kar omogo\xc4\x8da prepisovanje iz DNK v RNK. Nadaljevanje oogeneze sledi ob spolni zrelosti. Obi\xc4\x8dajno po en primarni oocit vstopi v nadaljnje faze oogeneze med vsakim razmno\xc5\xbeevalnim ciklusom (pri \xc4\x8dloveku na 28 dni). S kon\xc4\x8dano prvo mejotsko delitvijo nastaneta dve haploidni celici, ki sta razli\xc4\x8dno veliki. Ve\xc4\x8dina citoplazme ostane v ve\xc4\x8dji celici, ki preide v drugo mejoti\xc4\x8dno delitev, manj\xc5\xa1i polocit pa prej ali slej propade. Tudi citokineza druge mejoti\xc4\x8dne delitve je asimetri\xc4\x8dna, tako da zopet nastane polocit, ki propade, in pa ve\xc4\x8dja zrela jaj\xc4\x8dna celica (ovum). Pri sesalcih se druga mejoti\xc4\x8dna delitev dokon\xc4\x8da samo, \xc4\x8de semen\xc4\x8dica prodre v sekundarni oocit, sicer pa ta ostane v metafazi druge mejoti\xc4\x8dne delitve, v stanju, v kakr\xc5\xa1nem se z ovulacijo sprosti iz jaj\xc4\x8dnika. Zrela jaj\xc4\x8dna celica je obi\xc4\x8dajno okrogla in bistveno ve\xc4\x8dja od povpre\xc4\x8dnih telesnih celic. V citoplazmi vsebuje ve\xc4\x8djo ali manj\xc5\xa1o koli\xc4\x8dino rumenjaka, pod plazmalemopa je plast sekrecijskih vakuol, katerih eksocitoza se spro\xc5\xbei z oploditvijo. Plazmalema je prekrita z dodatno glikoproteinski ovojnico, ki vsebuje receptorje za semen\xc4\x8dice. Pri nesesalskih jaj\xc4\x8dnih celicah se imenuje vitelinska ovojnica, pri sesalskih jaj\xc4\x8dnih celicah pa steklasta ko\xc5\xbeica (zona pellucida). Pri sesalcih so oociti v ovariju obdani s foliklovimi celicami, ki oocit prehranjujejo. V skorji ovarija poteka vzporedno z dozorevanjem oocita tudi spreminjanje zna\xc4\x8dilnosti foliklovih celic. Ob rojstvu so primarni oociti obdani z enoslojnim plo\xc5\xa1\xc4\x8datim epitelom foliklovih celic, ki skupaj s foliklovim epitelom tvorijo primordialni folikel. Nekateri izmed primordialnih foliklov za\xc4\x8dnejo rasti in se razvijati. Tem foliklom pravimo primarni folikli. Foliklove celice postanejo visokoprizmatske, epitel pa ve\xc4\x8dplasten. Foliklov epitel je obdan z bazalno lamino, ki lo\xc4\x8di folikel z oocitom od drugih celic v jaj\xc4\x8dniku. Pove\xc4\x8da se tudi primarni oocit, ki dobi na povr\xc5\xa1ini plast proteoglikanov (steklasta ko\xc5\xbeica), pod plazmalemo pa se pojavijo kortikalna zrna. Naslednja stopnja v razvoju foliklov je sekundarni folikel, kjer se v ve\xc4\x8dplastnem foliklovem epitelu za\xc4\x8dnejo pojavljati \xc5\xa1pranje, napolnjene s teko\xc4\x8dino, ki se zdru\xc5\xbeijo v ve\xc4\x8djo votlino. Tako nastane zrel folikel. Oocit ostan obdan s foliklovimi celicami, ki tvorijo gri\xc4\x8dek v steni zrelega folikla. Prva mejoti\xc4\x8dna delitev oocita se v zrelem foliklu nadaljuje in dokon\xc4\x8da. Sekundarni oocit preide v drugo mejoti\xc4\x8dno delitev, ki se ustavi v metafazi. Hkrati se zreli folikel mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da, se premakne tik pod povr\xc5\xa1ino jaj\xc4\x8dnika in po\xc4\x8di (ovulacija). Pri tem se sekudarni oocit, obdan z nekaj sloji foliklovih celic, sprosti v trebu\xc5\xa1no votlino. Iz preostalega folikla se razvije rumeno telesce.'