b'\n_START_ARTICLE_\nSimfonija \xc5\xa1t. 40 (Mozart)\n_START_PARAGRAPH_\nWolfgang Amadeus Mozart: Simfonija \xc5\xa1t. 40, g-mol, KV 550_NEWLINE_Svoje zadnje tri simfonije (\xc5\xa1t. 39-41) je Mozart napisal poleti 1788. Ker zanje ni bilo naro\xc4\x8dila, domnevajo, da jih je pripravil za nameravano, a nikoli uresni\xc4\x8deno potovanje v London. Druga med njimi, znamenita Simfonija \xc5\xa1t. 40 v g molu KV 550, je najbolj znano Mozartovo delo za orkester. Prvi, drugi in \xc4\x8detrti stavek simfonije so zgrajeni kot popolna sonatna oblika, tretji stavek pa je menuet. Oblikovna popolnost vseh \xc5\xa1tirih stavkov se dru\xc5\xbei z oto\xc5\xbeno melodi\xc4\x8dno invencijo, ki ponuja na\xc5\xa1teto \xc4\x8dustvenih in socialnih razlag. Prva tema v g-molu, ki so se je v na\xc5\xa1i dobi polastili mno\xc5\xbei\xc4\x8dni mediji ter reklamna industrija, je ena od najbolj prepoznavnih in razvpitih ve\xc4\x8dnih melodij v svetovni glasbi. Podobna tematika nastopi \xc5\xbee v operi Don Giovanni. Pojavi se v prizoru na za\xc4\x8detku opere, ko donna Anna naleti na mrtvega o\xc4\x8deta. Mozart je motiv prvi\xc4\x8d zapisal poleti 1787, ko mu je umiral o\xc4\x8de in ga je nedvomno povezoval z mislijo na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko minljivost._NEWLINE_Odlo\xc4\x8dni prvi del menueta s strogim kontrapunktom bi lahko simboliziral te\xc5\xbeo plemi\xc5\xa1ke avtoritete. Mozart je imel s plemi\xc5\xa1ko samovoljo in oblastnostjo slabe izku\xc5\xa1nje \xc5\xbee v slu\xc5\xbebi salzbur\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa. Kot prepri\xc4\x8dan pripadnik me\xc5\xa1\xc4\x8danskega stanu je bil je naklonjen spremembam, ki bi razrahljale fevdalno dru\xc5\xbebeno zgradbo in se je zato tudi pridru\xc5\xbeil prostozidarskemu gibanju. V svojih operah se je tankovestno dr\xc5\xbeal dru\xc5\xbeabnih protokolov in se iz njih v\xc4\x8dasih tudi bridko ponor\xc4\x8deval. Na zabavi pri Don Giovanniju ob koncu prvega dejanja opere je na primer natan\xc4\x8dno odmeril vsakemu dru\xc5\xbebenemu sloju svoj ples in za gospodo je bil rezerviran menuet. Energi\xc4\x8dni poudarki v nizkih glasovih, prehodi v oddaljene tonalitete pri izpeljavi sonatnega stavka in dinami\xc4\x8dna nasprotja med posameznimi odseki uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo simfonijo med zgledne primere viharni\xc5\xa1ko obarvane glasbe. Viharni\xc5\xa1tvo (Sturm und Drang) je bilo prevladujo\xc4\x8da usmeritev nem\xc5\xa1ke umetnosti v obdobju dru\xc5\xbebenega vrenja pred francosko revolucijo. Mozart je sledil najnovej\xc5\xa1im umetnostnim gibanjem svojega \xc4\x8dasa in le prezgodnja smrt mu je prepre\xc4\x8dila sodelovanje v stilnem prehodu iz klasicizma v romantiko. Simfonija presega klasi\xc4\x8dne okvire. V njej najdemo tako zametke beethovnovske usodnosti kot intimni \xc5\xbear in tragi\xc4\x8dno ob\xc4\x8dutje Schubertovih del._NEWLINE_1. stavek:'