b'\n_START_ARTICLE_\nPuebla\n_START_SECTION_\nObdobje pred prihodom \xc5\xa0pancev\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri zgodovinarji menijo, da je bilo obmo\xc4\x8dje, kjer se nahaja mesto danes, naseljeno v \xc4\x8dasu pred 15. stoletjem. Dolina naj bi se uporabljala kot bojno polje, ko so se vojskovali prebivalci Itzocana, Tepeaca, Huejotzingoja, Texmelucana in Tlaxcala in kjer so ujetnike \xc5\xbertvovali svojim bo\xc5\xbeanstvom._NEWLINE_Temelj Pueble se za\xc4\x8dne s pismom \xc5\xa1kofa Tlaxcala, Juli\xc3\xa1na Garc\xc3\xa9sa, iz leta 1530 za \xc5\xa1pansko kraljico, ki navaja potrebo po \xc5\xa1panskem nadzoru med Ciudad de Mexicom in pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem Veracruz. Po legendi, je imel \xc5\xa1kof sanje o tem, kje graditi mesto. V sanjah je videl dolino z gozdovi in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8btravniki, ki jih pre\xc4\x8dka reka in se nizajo podro\xc4\x8dja s sve\xc5\xbeo vodo in rodovitno zemljo. Medtem ko je razmi\xc5\xa1ljal o tej pokrajini, je menda videl skupino angelov, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo z neba in sledijo mestu. Prepri\xc4\x8dan, da je videl bo\xc5\xbeansko vizijo, je vzel nekaj bratov in \xc5\xa1el iskat to mesto. Ta legenda je vir izvirnim imenom Pueble, to so imena Puebla de Los Angeles in vzdevek Angel\xc3\xb3polis (mesto Angelov).\n_START_SECTION_\nObdobje kolonializma\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je bilo ustanovljeno v dolini Cuetlaxcoapan, skozi katero te\xc4\x8dejo reke San Francisco, Atoyac in Alseseca. Ta dolina je obrobljena s pokrajinami Choluli, Tlaxcala, Huejotzingo in Tepeaca, v katerih so \xc5\xbeiveli avtohtoni prebivalci. Uradni datum ustanovitve je 16. april 1531, vendar pa je to prvi poskus ustanovitve, ki ni uspel zaradi stalnih poplav mesta tik ob rekah._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina prebivalstva se je premaknila od zahodnega brega reke San Francisco na vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8da obmo\xc4\x8dja. Nekaj \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bdru\xc5\xbein, ki so ostale, je preimenovalo naselje v Alto de San Francisco. \xc5\xa0panski kralj je podprl ustanovitev Pueble kot mesta brez encomiendas (pravni sistem, ki je bil med \xc5\xa1pansko kolonizacijo Amerik urejen predvsem s strani \xc5\xa1panske krone za urejanje dela domorodcev in samostojnost), saj je bil ta sistem zlorabljen in \xc5\xa1tevilni \xc5\xa0panci so se zna\xc5\xa1li brez zemlje. Puebla je dobila leta 1538 grb in naziv \xc2\xbbNoble y Leal \xc2\xab" (aristokratsko in lojalno) leta 1558, \xc2\xbbMuy Noble y Leal Ciudad\xc2\xab\xc2\xa0(zelo aristokratsko in lojalno mesto) v 1561 in \xc2\xbbMuy Noble y Muy Leal Ciudad\xc2\xab\xc2\xa0(zelo aristokratsko in zelo zvesto mesto) leta 1576._NEWLINE_Postavitev mesta je tip klasi\xc4\x8dnega \xc5\xa1panskega oblikovanja s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem na glavnem trgu, danes imenovanem Zocalo. Sprva je bil glavni trg pravokotne oblike, kasneje pa kvadratne, saj naj bi bila prvotna razli\xc4\x8dica grda. \xc5\xa0e en pomemben element mesta je bila tedenska tr\xc5\xbenica (tianguis), na katero naj bi avtohtoni prebivalci prihajali s svojimi izdelki in \xc5\xbeivili prodajat to svoje blago. Do sredine 16. stoletja je bila na glavni trg napeljana voda in postavljena fontana. Do konca stoletja je imelo mesto \xc5\xbee 120 blokov, veliko od tega je bilo v gradnji, novo katedralo so za\xc4\x8deli graditi leta 1575. Zaradi ugodne podnebne in strate\xc5\xa1ke lokacije je bilo bogato, hitro je postalo drugo najpomembnej\xc5\xa1e mesta v Novi \xc5\xa0paniji. Juan Guti\xc3\xa9rrez de Padilla, skladatelj iz 17. stoletja, je pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dino svojega \xc5\xbeivljenja v katedrali (od okoli 1620-1664)._NEWLINE_Mestni svet Puebla, sestavljen le iz \xc5\xa0pancev, je imel dolo\xc4\x8deno mero avtonomije v politiki mesta in zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v mestni pristojnosti. Puebli so bila leta 1755 priklju\xc4\x8dena mesta Amozoc, Totimehuac\xc3\xa1n in Cuautinch\xc3\xa1n. Mesto je \xc5\xa1e naprej rastlo in postajalo vse bolj urejeno v 17. in 18. stoletju. Nova mestna hi\xc5\xa1a je bila zgrajena leta 1714 in tr\xc5\xbenica na glavnem trgu je bila nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z lesnimi stojnicami leta 1770. Ulice so bile tlakovane s kamnom med letoma 1786 in 1811._NEWLINE_Gospodarska dejavnost se je v za\xc4\x8detku 19. stoletja preselila iz glavnega trga na trg San Francisco Parian. Zgrajeni so bili novi trgi (San Luis, San Antonio, El Carmen, La Concordia in Santa Ines). Glavni trg je do\xc5\xbeivel ve\xc4\x8d preoblikovanj, dodani so mu bili kipi in park. V vojni za neodvisnost Mehike je bila glavna vloga Pueble tiskanje in distribucija na\xc4\x8drta za neodvisnost. Po neodvisnosti leta 1827 so bili vsi \xc5\xa0panci iz mesta izgnani.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1847 so mesto zasedle ameri\xc5\xa1ke sile pod vodstvom generala Winfield Scott, brez ustreljenega strela. Ameri\xc5\xa1ka vojska je bila v mestu od septembra 14. septembra do 12. oktobra, nato pa 1847 v rokah neuradne vojske generala Joaqu\xc3\xadn Rea in pozneje okrepljena z Antonio L\xc3\xb3pez de Santa Anna. Obleganje je bilo prekinjeno zaradi sil generala Josepha Lane, ki si je izboril svojo pot iz Veracruza v mesto po zmagi Santa Ana v bitki za Huamantl 9. oktobra 1847. Puebla je bila potem baza za delovanje generala Lane proti generalu Rea in drugim gverilcem, ki so nadlegovanih ameri\xc5\xa1ko vojsko. Te sile so od\xc5\xa1le julija 1848 po ratifikaciji pogodbe Guadalupe Hidalgo._NEWLINE_Med francosko intervencijo v Mehiki je bila 5. maj 1862 bitka pri Puebli, ko so mehi\xc5\xa1ki branitelji pod vodstvom Ignacia Zaragoze porazili francosko vojsko pod vodstvom grofa de Lorenceza. Ime mesta je bilo z odlokom Benita Ju\xc3\xa1reza leta 1862 spremenjeno v Puebla de Zaragoza, za to je 5. maj (Cinco de Mayo) pomemben vsakoletni praznik. Mesto je ponovno napadla francoska vojska leta 1863 in ga uspela zasesti. Francoske sile so mesto zapustile leta 1866 in leta 1867 se je za\xc4\x8dela obnova._NEWLINE_Ob koncu 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja je Puebla postala pomembno kulturno in gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Imela je uspe\xc5\xa1no tekstilno industrijo. Priseljevanje iz Evrope (\xc5\xa0panije, Italije, Nem\xc4\x8dije, Francije) in Libanona je bilo intenzivno. Francoski vpliv je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de videti na mnogih stavbah v mestu. Nemci so ve\xc4\x8dinoma nastanjeni v soseki Humboldt, kjer se \xc5\xa1e vedno najde bavarski slog hi\xc5\xa1, tam je tudi Alexander von Humboldt German College. Nem\xc5\xa1ko priseljevanje je bil eden od razlogov, da je Volkswagen kasneje v 20. stoletju zgradil veliko tovarno zunaj mesta._NEWLINE_Od 1931 do konca 20. stoletja je rast mesta spodbudila absorpcijo ob\xc4\x8din Ignacio Mariscal, San Felipe Hueyotlipan, Resurreccion, San Jeronimo Caleras, San Miguel Canoa in San Francisco Totimehuac\xc3\xa1n. Leta 1950 je z odlokom dr\xc5\xbeavnega kongresa, mesto prejelo naziv Heroica Puebla de Zaragoza. Leta 1977 je zvezna vlada razglasila mesto kot Zone of Historical Monuments. Leta 1987 je zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Puebla razgla\xc5\xa1eno za svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESCO.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina se nahaja v zahodno-osrednji regiji zvezne dr\xc5\xbeave Puebla in meji na ob\xc4\x8dine Santo Domingo Huehutl\xc3\xa1n, San Andr\xc3\xa9s Choluli, Teopantl\xc3\xa1n, Amozoc, Cuauthinch\xc3\xa1n, Tzicatlacoyan, Cuautlancingo in Ocoyucan in dr\xc5\xbeavo Tlaxcala._NEWLINE_Kot sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine, mesto Puebla vlada 482 drugim skupnostim, ima skupno povr\xc5\xa1ino 534,32 km\xc2\xb2, 94% prebivalstva ob\xc4\x8dine od 1.485.941 \xc5\xbeivi v mestu._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji del ob\xc4\x8dine je izkr\xc4\x8dena zaradi kmetovanja, vklju\xc4\x8dno spodnji predeli vulkana Malinche in do Sierra de Amozoc. Na Sierra del Tentzon in vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih obmo\xc4\x8djih vulkana Malinche vulkan je \xc5\xa1e vedno ohranjen subtropski gozd bora in hrasta. Na splo\xc5\xa1no v okolici prevladujejo gozdovi bora, hrasta in drugih drevesnih vrst. V borovem gozdu prevladuje sorta Pinus montezumae, Pinus hartwegii in Pinus teocote, nekaj je jelke (Abies religiosa). \xc5\xbdivali sestojijo predvsem iz malih sesalcev (zajci in skunkov) in ptic._NEWLINE_Kmetijstvo v ob\xc4\x8dini \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivi, vendar je degradacija okolja in rast mesta omejitveni faktor. Pridelki so koruza, fi\xc5\xbeol, p\xc5\xa1enica, oves, avokado, hru\xc5\xa1ke, jabolka, breskve, \xc4\x8de\xc5\xa1nje (Prunus virginiana), Crataegus mexicana, ore\xc5\xa1ki in Casimiroa edulis. Kmetijstvo poteka na majhnih parcelah na robu ob\xc4\x8dine. Malo je \xc5\xbeivine, kot so govedo, pra\xc5\xa1i\xc4\x8di, ovce in konji._NEWLINE_Industrija predstavlja pribli\xc5\xbeno osemdeset odstotkov gospodarstva in temelji se nahaja na obrobju mesta ter v nekaterih okoli\xc5\xa1kih ob\xc4\x8dinah. Glavni proizvodi so predelava kovin, kemi\xc4\x8dna industrija, elektri\xc4\x8dne naprave in tekstilna industrija. Glavna delodajalca sta Hylsa in avtomobilski obrat Volkswagen. Rasto\xc4\x8di sektor je predelava hrane.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPuebla se nahaja v dolini Puebla znani tudi kot Dolina Cuetlaxcoapan, v veliki dolini, obdani na \xc5\xa1tirih straneh z gorami in vulkani v Trans-mehi\xc5\xa1kem vulkanskem pasu. Nahaja se 25 km vzhodno od vulkanov Popocatepetla in Iztacc\xc3\xadhuatla, tako da imajo prebivalci mesta nanju \xc4\x8dudovit pogled. Zaradi bli\xc5\xbeine Popocatepetla je Puebla v\xc4\x8dasih izpostavljeni pepelu in prahu, ki ob\xc4\x8dasno bruhajo iz vulkana, najnovej\xc5\xa1i izbruh je bil 8. maja 2013._NEWLINE_La Malinche je mirujo\xc4\x8di vulkan na severni strani mesta, Pico de Orizaba pa na vzhodu. Hidrolo\xc5\xa1ko je mesto del pore\xc4\x8dja reke Atoyac, ki te\xc4\x8de skozi severne, vzhodne in ju\xc5\xbene predele in se pove\xc5\xbee z jezerom Valsequillo preko jezu Manuel \xc3\x81vila Camacho. Drugi dve reki sta Alseseca in San Francisco._NEWLINE_Puebla ima subtropsko visokogorsko podnebje. Nanj vpliva visoka nadmorska vi\xc5\xa1ina 2200 m. V Puebli je le redko res vro\xc4\x8de, le nekaj dni na leto se temperature dvignejo nad 29 \xc2\xb0C. No\xc4\x8dne temperature so sve\xc5\xbee v vseh letnih \xc4\x8dasih. Su\xc5\xa1no obdobje je od novembra do aprila, de\xc5\xbeevno pa od maja do oktobra. Najve\xc4\x8d de\xc5\xbeja pade poleti in zgodaj jeseni.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinska in kulturna vrednost arhitekture Pueble je bil glavni razlog, da je mesto postalo del svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Razli\xc4\x8dni slogi in tehnike kot so barok, renesansa in klasika so zastopane v ve\xc4\x8d kot 5.000 stavbah. Zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je polno cerkva, samostanov, dvorcev in podobno, ve\xc4\x8dinoma zgrajenih v sivem kamnu imenovanem Cantera, rde\xc4\x8di opeki in okra\xc5\xa1ene s pisanimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami (azulejos). Puebla je \xc2\xbbzibelka mehi\xc5\xa1kega baroka\xc2\xab\xc2\xa0tako v arhitekturi kot v dekorativni umetnosti in eno od petih najpomembnej\xc5\xa1ih kolonialnih mest v Mehiki. _NEWLINE_Zocalo je glavni trg, kulturno, politi\xc4\x8dno in versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta. To je bil prvi kvart, iz katerega so iz\xc5\xa1le ulice v obliki \xc5\xa1ahovnice. Na za\xc4\x8detku je bil pravokotne oblike, kasneje preurejen v kvadrat, saj naj bila prej\xc5\xa1nja razli\xc4\x8dica grda. Do konca 18. stoletja je bil to tudi glavna tr\xc5\xbenica mesta. Ve\xc4\x8dino kolonialnega obdobja je bil glavni vir pitne vode vodnjak, ki je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den na sredini trga sredi 16. stoletja. Tukaj so in \xc5\xa1e potekajo mnoge politi\xc4\x8dne in kulturne prireditve. V letih 1566-1722 so potekale na glavnem trgu tudi bikoborbe. Danes je Zocalo park poln dreves, \xc5\xa1tevilnih kipov z najbolj znanim nadangelom Mihaelom, ki je bil na vodnjak postavljen sredi leta 1777. Mnoge pomembne stavbe obkro\xc5\xbeajo Zocalo, med njimi so Mestna hi\xc5\xa1a, Casa de los Mu\xc3\xb1ecos in katedrala. Ve\xc4\x8dina ulic v Puebli je poimenovanih po sistemu \xc5\xa1tevil\xc4\x8denja, ki se za\xc4\x8dne na severozahodnem vogalu Zocala. _NEWLINE_El Parian je trg umetnosti in obrti. Sestoji prete\xc5\xbeno iz stalnih stojnic, vendar pa je obmo\xc4\x8dje obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo tudi prodajalc, ki prodajajo svoje izdelke na odejah po tleh._NEWLINE_Katedrala je bila v gradnji 300 let. Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1575 v okviru naro\xc4\x8dila Filipa II. \xc5\xa0panskega arhitektoma Franciscu Becerru in Juanu de Cigorondu. Stavba je bila posve\xc4\x8dena leta 1649, \xc4\x8deprav je stala le polovica od sten in je manjkale precej\xc5\xa1en del strehe in oba zvonika. Severni zvonik je bil dodan leta 1678, ju\xc5\xbeni pa leta 1768. Oblika katedrale je latinski kri\xc5\xbe in ima pet ladij. Glavni oltar je osmerokoten, s \xc5\xa1tirimi stranmi usmerjenimi na glavne smeri. Znotraj je \xc5\xa1tirinajst kapel v razli\xc4\x8dnih slogih s \xc5\xa1tevilnimi umetni\xc5\xa1kimi deli, glavno kupolo in glavni oltar je dekoriral Crist\xc3\xb3bal de Villalpando. Fasada je sodi v pozni barok na prehodu v neoklasicizem z doriskimi in korintskimi stebri. Zvoniki so 69 metrov visoki in so najvi\xc5\xa1ji v Mehiki. Sede\xc5\xbei v koru je narejeni iz lesene intarzije, oniksa in slonovine v mavrskem slogu. Dvoje orgel je prispeval Karel V. V kripti pod katedralo so \xc5\xa1tevilni kipi svetnikov in angelov, izdelanih iz oniksa._NEWLINE_Museo Amparo se nahaja v dveh kolonialnih stavbah iz 17. in 18. stoletja znanih kot El Hospitalito. Ena je bila bolni\xc5\xa1nica San Juan de Letr\xc3\xa1n, ki je bila spremenjena v \xc5\xa1olo za \xc5\xbeenske. Druga je dvorec iz 18. stoletja. Ta se je pridru\xc5\xbeil bolni\xc5\xa1nici, nato pa je postal Deposito de Mujeres Casadas (Zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za poro\xc4\x8dene \xc5\xbeenske). Ta je bila ustanovljena leta 1606 za \xc5\xbeenske, katerih mo\xc5\xbeje so bili dalj \xc4\x8dasa odsotni. Vendar pa ideja pri \xc5\xbeenskah ni bila priljubljena in je leta 1609 postala zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc2\xbbizgubljene \xc5\xbeenske\xc2\xab, to je tiste, ki so postale osamljene iz nekega razloga. To zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo kasneje prestavljeno v drugo stavbo, v tej pa je nastal del \xc5\xbeenske fakultete, nato pa samostan. Muzej ima \xc5\xa1tirinajst razstavnih dvoran za lon\xc4\x8darstvo, kovino in kipe kultur Zapotekov, Huastecav, Majev, Olmekov in azte\xc5\xa1ke kulture, kot tudi fino pohi\xc5\xa1tvo in verske eksponate iz kolonialnega obdobja in primere sodobne umetnosti. Ti predstavljajo tri \xc4\x8dasovna obdobja iz mehi\xc5\xa1ke zgodovine: pred Kolumbom, kolonialna doba in doba po neodvisnosti. Sedem dvoran je posve\xc4\x8deno predkolumbovskim eksponatom._NEWLINE_Biblioteca Palafoxiana je knji\xc5\xbenica, ki je bila ustanovljena leta 1646. Ustanovil jo je Juan de Palafox y Mendoza za semeni\xc5\xa1\xc4\x8de Pueble. Za za\xc4\x8detek je podaril svojo zbirko 5.000 knjig na College of San Juan. To je bila prva knji\xc5\xbenica v Ameriki in je edina, ki je pre\xc5\xbeivela do dana\xc5\xa1njih dni. Osrednji prostor je v baro\xc4\x8dnem slogu in je bil zgrajen leta 1773 po naro\xc4\x8dilu \xc5\xa1kofa Francisca Fabiana y Fuera, poimenovali so jo po ustanovitelju Palafoxu. Danes knji\xc5\xbenica vsebuje ve\xc4\x8d kot 42.000 knjig, 5.000 rokopisov in druge predmete od leta 1473 do 1910. Knji\xc5\xbenica je bila imenovana kot Zgodovinski spomenik Mehike (Monumento Hist\xc3\xb3rico de M\xc3\xa9xico) in je na UNESCO-vem seznamu del Memory of the World._NEWLINE_Casa del Dean je najstarej\xc5\xa1a plemenita\xc5\xa1ka hi\xc5\xa1a v mestu Puebla, zgradil jo je Tom\xc3\xa1s de la Plaza Goes, ki je bil diakon katedrale Puebla. Kon\xc4\x8dana je bila leta 1580. Stavba je ostala prakti\xc4\x8dno nedotaknjena do leta 1953, ko je bila predvidena za ru\xc5\xa1enje zaradi gradnje kina. Protesti so obvarovali stavbo z izjemnimi freskami in fasado, in so edini pre\xc5\xbeiveli neverski primeri v svoji prvotni obliki iz 16. stoletja v Mehiki. Siva kamnita fasada je popolnoma gladka, glavni portal je v renesan\xc4\x8dnem slogu._NEWLINE_Centro Cultural Santa Rosa se \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bnahaja v stavbi, ki datira v 17. stoletje in je bila prvotno hi\xc5\xa1a za Dominikanske nune. Kasneje je postal samostan imenovan v \xc4\x8dast Saint Rose Lima. Leta 1869 je bila v stavbi psihiatri\xc4\x8dna bolni\xc5\xa1nica. V 20. stoletju je bil v kuhinji stavbe ustanovljen muzej keramike, v preostalem delu stavbe pa je stanovalo 1500 ljudi. Leta 1973 je bil ustanovljen Museo de Arte Cultural Poblano. V muzeju so razstave, predstave in likovna vzgoja._NEWLINE_Museo de la Revoluci\xc3\xb3n (Muzej revolucije) je postal dom Aquiles Serd\xc3\xa1n v zelo zgodnjem 20. stoletju. Bil je politi\xc4\x8dno aktiven proti ponovni izvolitvi Porfirio Diaza za predsednika. Policija je napadla stavbo in Serd\xc3\xa1n in njegova dru\xc5\xbeina se je borila, dokler ni bil Aquiles ubit. Predsednik Francisco I. Madero je pustil hi\xc5\xa1o v \xc4\x8dast Serd\xc3\xa1n. Kmalu zatem se je dru\xc5\xbeina preselila v Ciudad de Mexico in stavba je postala stanovanjska hi\xc5\xa1a in trgovina. Desetletje kasneje jo je kupila zvezna vlada in spremenila v muzej._NEWLINE_Templo de Santo Domingo (Cerkev in biv\xc5\xa1i samostan Santo Domingo). \xc5\xa0tiristopenjski svonik izstopa s svojo obliko in jonskimi ter dorskimi pilastri. Glavna fasada je narejena iz sivega Cantera kamna, v katerega so vrezani veliki kozarci in cvetje. Glavni portal je narejen v slogu churrigueresque, ki ga obdajajo velike plo\xc5\xa1\xc4\x8de s plateresco dekoracijo. V notranjosti je plateresco kor, neoklasi\xc4\x8den oltar in mumificirano telo bla\xc5\xbeenega Sebastian de Aparicio._NEWLINE_Glavni portal cerkve Santo Domingo je v \xc4\x8disto klasi\xc4\x8dnem slogu v sivem Cantera kamnu. Sestavljen je iz treh ravni lo\xc4\x8denimi z dorskimi stebri. Pro\xc4\x8delje starega samostana je urejeno v baro\xc4\x8dnem slogu, pred katerim je velik atrij. V notranjosti je strop sestavljen iz dveh velikih obokov. Oltarji so pozla\xc4\x8deni v baro\xc4\x8dnem in churrigueresque sogu. Kapela Rosario (Capilla del Rosario) se nahaja v cerkvi Santo Domingo. Kapela je bila zgrajena med letoma 1650 in 1690 in je bila prva, ki je bila posve\xc4\x8dena Mariji ro\xc5\xbenega venca. Kapela je napolnjena s simboliko, s slikami in elementi, ki so reprezentativni za barok Nove \xc5\xa0panije. Ta simbolika je v glavnem namenjena pomo\xc4\x8di pri procesu evangelizacije. Kapela vsebuje tri teme pomembne za Cerkev: skrivnost ro\xc5\xbenega venca, kreposti povezane z njo in Marijo ro\xc5\xbenega venca. Kupola ima obliko krone Device Marije. Kapela je okra\xc5\xa1ena z vrezanim ometom, ki so ga pozlatili lokalni umetniki. Tukaj je tudi \xc5\xa1est slik Jos\xc3\xa9 Rodriguez Carnero, kakor tudi slika v oltarju, ki prikazuje \xc5\xbeivljenje device Marije.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znana je omaka mol poimenovaa po mestu Puebla, mol poblano. Izvor sega v predkolumbijsko obdobje, kako je nastala pa govori ve\xc4\x8d legend. Sestavine omake so: suhi \xc4\x8diliji (ancho, anaheim, chipotle), rozine, manjdlji, sezam, za\xc4\x8dimbe poper, cimetove pal\xc4\x8dke, origano in timijan, \xc4\x8debula in \xc4\x8desen, vse to prepra\xc5\xbeeno in zdrobljeno v terilniku kot prvi del, nadalje na olju prepra\xc5\xbeena \xc4\x8debula, \xc4\x8desen, paprika serrano in paradi\xc5\xbenik, vse gladko zmeljemo in dodamo jedilno \xc4\x8dokolado. Omaka je priloga k mesu in velja za eno najve\xc4\x8djih specialitet mehi\xc5\xa1ke kuhinje._NEWLINE_Druga znana mehi\xc5\xa1ka jed, ki izvira iz Pueble, je Chiles en nogada, nekak\xc5\xa1ne nadevane paprike. Jed je bila prvi\xc4\x8d postre\xc5\xbeena na banketu v \xc4\x8dast velikega uspeha Agustina de Iturbide. Sestavine so v barvi mehi\xc5\xa1ke zastave: zelena (poblano \xc4\x8dili paprika), bela (orehova omaka) in rde\xc4\x8da (semena \xc5\xa1ipka). Za nadev mleto svinjsko meso, \xc4\x8debula, \xc4\x8desenj, za\xc4\x8dimbe, paradi\xc5\xbenik, mandlji, rozine, jabolka. Paprike za nadevanje morajo biti pe\xc4\x8dene in olupljene, potem, ko jih nadevamo, jih polo\xc5\xbeimo v peka\xc4\x8d, polijemo z nogada omako (mleko, orehi, parmezan, cimet) in gratiniramo._NEWLINE_Iz Pueble izhaja tudi jed imenovana cemita tudi cemita poblana. Je nekak\xc5\xa1en sendvi\xc4\x8d ali tudi zvitek, obi\xc4\x8dajno vro\xc4\x8d kruh prekrit s sezamom. Sestavine za nadev so po navadi narezan avokado, meso, beli sir, \xc4\x8debula, zeli\xc5\xa1\xc4\x8de p\xc3\xa1palo (Porophyllum ruderale) in rde\xc4\x8da omaka (salsa roja). Priljubljeno meso je goveje meso Milanesa (tanek in ocvrt kos govedine), Cueritos (piklane ko\xc5\xbee pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev), Queso de puerco (svinjska glava) in carnitas (du\xc5\xa1ena svinjina). Za sir se uporabi mocarela ali mehi\xc5\xa1ki sir Quesillo. Jed izhaja iz \xc4\x8dasov francoske okupacije (1863-1867), v za\xc4\x8detku so bili za nadev uporabljeni ostanki mesa.\n_START_SECTION_\nLon\xc4\x8darstvo, kerami\xc4\x8darstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po ustanovitvi je Puebla postala znana po svoji fini keramiki, predvsem po slogu imenovanem Talavera. Obilica kakovostne gline v regiji in nekaj izvrstnih rokodelcev jo je proslavilo po vsej de\xc5\xbeeli. Med letoma 1550 in 1570 so \xc5\xa1panski lon\xc4\x8darji iz Talavera de la Reina v \xc5\xa0paniji pri\xc5\xa1li v Pueblo u\xc4\x8diti doma\xc4\x8dine evropskih tehnik, uporabe lon\xc4\x8darskega vretena in glaziranja. Te nove metode zme\xc5\xa1ane z avtohtonimi vzorci so bile razlog, da je keramika postala znana kot poblano Talavera. Tehnika glaziranja je bila prvi\xc4\x8d uporabljen za plo\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki \xc5\xa1e vedno krasijo \xc5\xa1tevilne stavbe v mestu. Kasneje so ga uporabljali za lonce, kro\xc5\xbenike, kozarce, verske in druge predmete. Do sredine 17. stoletja je tukaj nastala \xc5\xbee industrija. Oblikovali so se cehi, ki so s predpisi zagotavljali kakovost. Modra barva je bila uporabljena le na najdra\xc5\xbejih predmetih, saj so bili stro\xc5\xa1ki za proizvodnjo mineralnih surovin najve\xc4\x8dji. Obdobje med letoma 1650 in 1750 je bila zlata doba za proizvajalce._NEWLINE_Leta 1813 je ustava ukinila ceh lon\xc4\x8darstva in preklicala 1653 standardov, s katerimi so zagotavljali kakovost. Ker je po tem lahko kdorkoli izdeloval kerami\xc4\x8dne izdelke, je nazadovala tako tehnika kot umetni\xc5\xa1ka kakovost. Talavera trg se je sesul. Od 46 delavnic v 18. stoletju, jih je ostalo le sedem. Ko je Enrique Luis Ventosa, 29-letni Katalonec, leta 1897 prispel v Pueblo, je bilo aktivnih le \xc5\xa1est delavnic. Ventoso je fascinirala zgodovina in fina obrt, ki je Pueblo razlikovala od ostale Mehike. Postal je vodilna sila obuditve Talavera izdelkov v mestu._NEWLINE_Druga spodbuda za preporod izdelave plo\xc5\xa1\xc4\x8dic iz Pueble je bila, da so o njih izvedeli zbiralci. Leta 1904 je Ameri\xc4\x8danka Emily Johnston de Forest potovala po Mehiki in odkrila Talavera. Vzpostavila je stik s strokovnjaki, zbiratelji in trgovci, ki so ji pomagali pri vzpostavitvi svoje zbirke. Njena kolekcija je bila kasneje predana Metropolitan Museum of Art v New Yorku. Drugi muzeji, kot je Philadelphia Museum of Art, so zgradili svoje lastne zbirke. Franz Mayer muzej v Ciudad de Mexico ima najve\xc4\x8djo zbirko 726 kosov.'