b'\n_START_ARTICLE_\nCamille Pissarro\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPissarro je \xc5\xbee zgodaj pokazal nadarjenost za risanje, ki pa ga star\xc5\xa1i niso spodbujali, saj so \xc5\xbeeleli, da bi postal poslovne\xc5\xbe. Leta 1841 so ga poslali na nadaljnje \xc5\xa1olanje v Pariz. \xc5\xbdivel je v gosti\xc5\xa1\xc4\x8du v Passyju. Lastnik gosti\xc5\xa1\xc4\x8da Savary ga je spodbujal k risanju in mu svetoval, naj ri\xc5\xa1e na prostem in neposredno opazuje naravo, kar je bilo v tistih \xc4\x8dasih nezasli\xc5\xa1ano po\xc4\x8detje._NEWLINE_Ko je bilo Pissarru 17 let, so ga star\xc5\xa1i poklicali nazaj na St. Thomas, da bi postal trgovec. Leta 1850 je po vladnih poslih pri\xc5\xa1el tja danski slikar Fritz Melbye. Mladeni\xc4\x8d, ki je ukradel vsak trenutek, da bi skiciral in risal, ga je pritegnil in kmalu sta postala prijatelja. Melbye je spodbujal Pissarrove umetni\xc5\xa1ke te\xc5\xbenje in ta se je odlo\xc4\x8dil, da bo novega prijatelja spremljal v Venezuelo._NEWLINE_Pissarro se je avgusta 1854 vrnil na St. Thomas, vendar je \xc5\xbee po letu dni spet od\xc5\xa1el v Francijo; njegov o\xc4\x8de je spoznal, da se sinove nadarjenosti ne da zatreti. V Parizu je Pissarro obiskoval razli\xc4\x8dne te\xc4\x8daje, verjetno celo v \xc3\x89cole des Beaux-Arts. Trudil se je z akademskim slikanjem, vendar ga je srce vleklo h krajinam, naravi in neposrednemu opazovanju. Zelo je ob\xc4\x8dudoval Camilla Corota, ki je slovel po prefinjenih krajinah in ko je Pissarro prvi\xc4\x8d oddal svoje delo za razstavo, se je podpisal kot Corotov u\xc4\x8denec._NEWLINE_Leta 1857 je pri\xc5\xa1lo do sre\xc4\x8danja, ki je bilo dolgoro\xc4\x8dno pomembno za Pissarrovo \xc5\xbeivljenje in je mo\xc4\x8dno vplivalo na usmeritev slikarstva konec 19. stoletja. Na te\xc4\x8daju v neuradnem ateljeju Academie Suisse je spoznal sedemnajstletnega Clauda Moneta. Izhajal je iz podobne bur\xc5\xbeoazne dru\xc5\xbeine, kar je ob enakem okusu in temperamentu botrovalo prijateljstvu._NEWLINE_Na Salonu se je Pissarro prvi\xc4\x8d predstavil leta 1859 s sliko Pokrajina pri Montmorencyju. Slike, ki jih je oddal leta 1861 in 1863 so zavrnili. Pissarrojevo delo se je ponovno pojavilo na zaporednih Salonih v letih 1865 in 1866 ter leta 1868 in v \xc4\x8dasopisju po\xc5\xbeelo nekaj ugodnih kritik._NEWLINE_\xc4\x8cistost in jasnost, ki sta bili zna\xc4\x8dilnost vseh impresionistov, sta se za\xc4\x8deli pojavljati tudi na Pissarrojevih slikah. Barve je obdeloval z vse ve\xc4\x8djo gotovostjo, zlasti ko je za\xc4\x8del delati s paletnim no\xc5\xbeem. Da bi bil bli\xc5\xbeje virom svojega navdiha na pode\xc5\xbeelju v severni Franciji, se je preselil iz sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Pariza in se s svojo izvoljenko Julie Vellay naselil v Pontoisu. Imela sta \xc5\xbee dva otroka, vendar sta se poro\xc4\x8dila \xc5\xa1ele \xc4\x8dez nekaj let._NEWLINE_V Parizu je bilo shajali\xc5\xa1\xc4\x8de umetnikov in intelektualcev kavarna Guerbois in tu je Pissarro spoznaval umetnike, kot so Manet, Degas, Renoir, Fantin-Latour, Duranty, Zacharie Astruc in Emile Zola._NEWLINE_Leta 1869 se je Pissarro z dru\xc5\xbeino preselil v Louveciennes, vendar pa je bilo \xc5\xbee leta 1870 videti, da je nem\xc5\xa1ki vdor v Francijo neizogiben. Pissarro je pobegnil pred francosko-prusko vojno naprej v Bretanijo in nato v Anglijo._NEWLINE_Tudi Monet si je na\xc5\xa1el zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v Angliji in Pissarro je spet prijateljeval z njim. V Londonu je Pissarro spoznal francoskega trgovca z umetninami Durand-Ruela, ki je kupil nekaj njegovih del, za kar mu je bil umetnik zelo hvale\xc5\xbeen, saj v Angliji ni imel velikega uspeha._NEWLINE_Pissarro in Julie Vellay sta se leta 1870 poro\xc4\x8dila in se naslednje leto vrnila v Louveciennes. Tu je ugotovil, da so vse slike, ki jih je pustil v ateljeju - okrog 1500 del - izginile. Mnogo so jih uni\xc4\x8dili, nekatere so celo uporabili namesto desk v vrtu. Pissarro \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni bil potrt, zdi se, da je na to gledal celo kot na neke vrste osvoboditev. Izguba zgodnjih del mu je ponudila mo\xc5\xbenost za povsem nov za\xc4\x8detek, \xc4\x8deprav je imel zdaj \xc5\xbee 41 let._NEWLINE_Z dru\xc5\xbeino se je preselil v \xc4\x8detrt Hermitage v Pontoisu in se vrnil k znanim krajinam, ki jih je imel tako rad - nekaj, kar je slikal vse \xc5\xbeivljenje. Napotil se je tudi dlje, do Osnyja in Auversa, kjer je tedaj delal C\xc3\xa9zanne. Mo\xc5\xbea sta se prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dala \xc5\xbee leta 1861, zdaj pa sta veselo obnovila prijateljstvo in v tem \xc4\x8dasu nedvoumno vplivala na delo drug drugega._NEWLINE_Leta 1874 so Pissarra \xc5\xbee imeli za starej\xc5\xa1ega \xc4\x8dlana skupine umetnikov, v kateri so bili Monet, Cezanne, Guillaumin, Renoir in Sisley, ki so bili nezadovoljni s togostjo Salona. Pripravili so svojo razstavo, vendar so bili povsem nepripravljeni na kritike, ki so sledile. Novinarji in ob\xc4\x8dinstvo so spro\xc5\xbeili nanje jedek plaz prezira in posmeha. Slike so imeli za nezasli\xc5\xa1ane, ne zaradi motivike, ampak zaradi uporabljene tehnike. Predvsem Monetova  Impresija, son\xc4\x8dni vzhod je bila dele\xc5\xbena ostrega nasprotovanja. Izraz impresionizem se je najprej pojavil v \xc4\x8dlanku, ki je zasmehoval njihovo delo. Beseda se je hitro prijela in sprejeli so jo tudi umetniki sami._NEWLINE_Leta 1876 in 1877 sta bili v Durand-Ruelovi galeriji \xc5\xa1e dve razstavi. Razstavljali so lahko le tisti, ki so bili pripravljeni sprejeti neslavni naziv impresionist. Na tretji razstavi je bilo 18 razstavljavcev, med njimi tudi Sisley, Monet, Degas, Renoir, Berthe Morisot, C\xc3\xa9zanne in Pissarro - dana\xc5\xa1nje zvezde impresionizma. Vsi ti slikarji so bili izraziti individualisti, vendar pa je Pissarro izstopal kot njihov priznani vodja._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Pissarro po\xc4\x8dasi postajal priznan, pa si \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni zagotovil finan\xc4\x8dne varnosti. Od leta 1863 do 1884 se mu je rodilo sedem otrok in dobro se je zavedal svojih star\xc5\xa1evskih dol\xc5\xbenosti. Pisma iz tega obdobja razkrivajo, kako resne so bile njegove denarne te\xc5\xbeave in kako se jih je zavedal. Vendar pa ni njegovo delo nikoli odsevalo \xc5\xbealosti, kaj \xc5\xa1ele obupa._NEWLINE_V za\xc4\x8detku osemdesetih let 19. stoletja je Durand-Ruel za\xc5\xa1el v te\xc5\xbeave, kar je pogubno vplivalo tudi na umetnike, ki jih je podpiral. Kljub temu je za\xc4\x8del organizirati vrsto razstav posameznikov. Pissarrojeva je bila maja leta 1883. Posel se je za\xc4\x8del spet popravljati in razvilo se je zdravo tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de zunaj celine, zlasti v Londonu in v ZDA. Pissarro se je leta 1884 preselil v \xc3\x89ragny-sur-Epte in tamkaj\xc5\xa1nja hi\xc5\xa1a je ostala dru\xc5\xbeinski dom vse do njegove smrti._NEWLINE_Leta 1885 se je Pissarro seznanil z Georgesom Seuratom, ki je razvijal slikarski slog, znan kot pointilizem ali divizionizem. Pissarro, ki je bil vselej odprtega duha, je bil prepri\xc4\x8dan, da bo ta tehnika poslikani povr\xc5\xa1ini dala ve\xc4\x8dji sijaj. Radikalna sprememba sloga je bil pogumen korak za umetnika, ki je bil \xc5\xbee dodobra prekora\xc4\x8dil petdeseto leto. Njegovo eksperimentiranje s pointilizmom pa ni naletelo na splo\xc5\xa1no odobravanje in kon\xc4\x8dno je spoznal, da gre za tehniko, ki ji manjka spontanosti in neposrednosti, ki ju je cenil v umetnosti._NEWLINE_V zadnjem desetletju 19. stoletja si je Pissarro finan\xc4\x8dno precej opomogel. Njegovi nekdanji podporniki, med njimi tudi Durand-Ruel so, olaj\xc5\xa1ani, ker je opustil neoimpresionizem in pointilisti\xc4\x8dno tehniko, obnovili svojo zvestobo. Na dra\xc5\xbebi maja 1890 so dve krajini prodali za kar veliko denarja. \xc5\xa0e bolj razveseljivo je bilo to, da so Pissarroja vse bolj priznavali kot mojstra impresionizma. Leta 1890 je Theo van Gogh, Vincentov brat, organiziral samostojno Pissarrojevo razstavo, Durand-Ruel pa je od 1892 do 1901 redno razstavljal njegova dela._NEWLINE_V teh letih je ve\xc4\x8dkrat obiskal Anglijo, Belgijo in Nizozemsko in veliko potoval po severni Franciji. Za\xc4\x8del se je zanimati za jedkanje in nato vse do svoje smrti izdeloval tudi gravure. Leta 1895 je zbolel za neko o\xc4\x8desno boleznijo, zaradi \xc4\x8desar se mu je poslab\xc5\xa1al vid in mu onemogo\xc4\x8dil delo na prostem. Zato je veliko zadnjih slik, zlasti mestne prizore Rouena in Pariza, naslikal z okna stanovanja._NEWLINE_Umrl je 13. novembra 1903 v Parizu in zapustil bogato dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino slik, jedkanic in litografij. Ta blagi, prijazni veliki slikar je mo\xc4\x8dno vplival na druge umetnike svojega \xc4\x8dasa. C\xc3\xa9zanne ga je opisal kot poni\xc5\xbenega in ogromnega, kar je vsekakor ustrezen opis.'