b"\n_START_ARTICLE_\nAachenska stolnica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKarel Veliki je za\xc4\x8del graditi palatinsko kapelo okoli 796 skupaj s preostalimi pala\xc4\x8dami. Konstrukcijo je zasnoval Odo iz Metza. To\xc4\x8den datum dokon\xc4\x8danja ni znan, vendar pa pismo Alkuina leta 798 navaja, da se pribli\xc5\xbeuje konec in leta 805 je pape\xc5\xbe Leon III. posvetil kon\xc4\x8dano kapelo. Livarna v bli\xc5\xbeini Aachna je ob koncu 8. stoletja izdelala ve\xc4\x8d bronastih kosov, vrata, ograje, kipa konja in medveda. Karel je bil pokopan v kapeli leta 814. Med napadom Vikingov leta 881 je bila mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana, a je bila obnovljena leta 983. Potem ko je Friderik Barbarossa kanoniziral Karla Velikega leta 1165, je kapela postala cilj  romarjev. Da bi obdr\xc5\xbeali velik naval romarjev, so v gotskem obdobju leta 1355 zgradili korno dvorano in dvodelno stekleno kapelo (Capella vitrea), ki je bila posve\xc4\x8denega ob 600. obletnici Karlove smrti. Kupolo, ve\xc4\x8d drugih kapel in zvonik so izdelali pozneje. Ponovno je bila obnovljena leta 1881, ko je bil odstranjen baro\xc4\x8dni \xc5\xa1tuk. Leta 1978 je bila vpisana na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in je bila ena med prvimi 12 uvr\xc5\xa1\xc4\x8denimi stavbami, prva nem\xc5\xa1ka in ena od prvih treh evropskih zgodovinskih stavb.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nZa stolnico sta zna\xc4\x8dilna dva razli\xc4\x8dna arhitekturna sloga, tudi tretji je o\xc4\x8diten. Jedro stolnice je karolin\xc5\xa1ka-romanska palatinska kapela, narejena po zgledu bazilike San Vitale v Raveni in je majhna v primerjavi s poznej\xc5\xa1imi dodatki. Kor je zgrajen v gotskem slogu. Nekateri deli so v otonskem slogu, na primer obmo\xc4\x8dje okoli prestola.\n_START_SECTION_\nKarolin\xc5\xa1ka osmerokotna palatinska kapela\n_START_PARAGRAPH_\nPalatinsko kapelo ali karolin\xc5\xa1ki osmerokotnik v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du stolnice so postavili kot kapelo aachenske kraljeve pfalce med letoma 796 in 805 po zgledu drugih sodobnih bizantinskih zgradb (npr. Male Hagije Sofije v Konstantinoplu). Gradbeni mojster je bil Odo iz Metza in je zasnoval kupolo osmerokotne notranje sobe, obdane s 16-stransko zunanjo steno. Razpon in vi\xc5\xa1ina sta bila na obmo\xc4\x8dju severno od Alp neprekosljiva ve\xc4\x8d kot 200 let._NEWLINE_Palatinska kapela je visok osmerokoten prostor s \xc5\xa1e dvema nadstropjema nad pritli\xc4\x8djem. Osmerokotnik s premerom 14,46 metra je sestavljen iz mo\xc4\x8dnih stebrov, nad katerimi je osmerokoten kri\xc5\xbeni obok, ki pokriva osrednji prostor. Okoli tega notranjega osmerokotnika je 16 dvostranskih nizkih kri\xc5\xbenih obokov, ki podpirajo visoko galerijo zgoraj. To zgornje nadstropje je znano kot visoka cerkev (Hochm\xc3\xbcnster). Obokane odprtine spodnjega nadstropja so le pol tako visoke kot tiste na galeriji, zato je videti \xc4\x8dokato in nerodno. Dve nadstropji sta lo\xc4\x8deni med seboj z razse\xc5\xbenim vencem. Glavni oltar in cesarski prestol sta v zgornjem nadstropju kapele v osmerokotnem stranskem prostoru, prekritim s sod\xc4\x8dkastim obokom, ki le\xc5\xbei pod kotom. Ta del je bil povezan s pfalco prek stranskega prehoda. Nad oboki galerije se dviga osmerokotni boben z okenskimi odprtinami, nad temi pa je kupola. Na vzhodnem koncu je bila majhna apsida, ki jo je pozneje nadomestil kor. Nasproti tega je bil stopenjski vhod k preostali zdaj propadli pfalci, westwerk. Svetloba je vstopala skozi tristopenjski sistem kro\xc5\xbenih obokanih oken. Vogali osmerokotne kupole so zdru\xc5\xbeeni z zidom s sistemom parnih pilastrov s korintskimi kapiteli._NEWLINE_Zgornja galerija ima odprtine razdeljene z mre\xc5\xbeo stebrov. Ti stebri so starodavni in so iz cerkve svetega Gereona v K\xc3\xb6lnu. Karel je bo koncu leta 1815 dovolil pripeljati starinske kamne v Aachen iz Rima in Ravene. Leta 1794 so jih ob francoski zasedbi Porenja odnesli v Pariz, toda leta 1815 so jih pripeljali nazaj v Aachen, razen polovice, ki so ostali v Louvru. Leta 1840 so jih vrnili na njihov prvotni prostor, manjkajo\xc4\x8de pa so nadomestili z novimi granitnimi stebri. Notranje stene so bile prvotno oblo\xc5\xbeene z marmorjem. Okrogle obokane odprtine v zgornjem nadstropju v stranskih stenah osmerokotnika med stebri pred mezaninom so okra\xc5\xa1eni z meter visoko ograjo iz karolin\xc5\xa1kih bronastih drogov. Ti drogovi so bili odliti pred 1200 leti v enem kosu po rimskem modelu. Prvotni mozaik v kupoli, ki je bil verjetno narejen okoli leta 800 in je upodabljal Kristusa, kar je znano iz srednjeve\xc5\xa1kih virov, kot zmagoslavnega gospodarja sveta, obdanega s simboli \xc5\xa1tirih evangelistov, s 24 stare\xc5\xa1inami iz Janezovega razodetja, ki mu darujejo svoje krone. Leta 1880/81 je bil mozaik obnovljen v bene\xc5\xa1ki delavnici Antonia Salviatija skladno z na\xc4\x8drti belgijskega arhitekta Jeana-Baptista de Bethuna. Kupola je zapleteno okra\xc5\xa1ena z mozai\xc4\x8dnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami. _NEWLINE_Zunanje stene so narejene iz klesanega kamna, v glavnem nepovezane in brez dodatnega okrasja. Edina izjema so izbokline stebrov kupole, ki so okronane z anti\xc4\x8dnimi \xc4\x8drkami. Nad karolin\xc5\xa1kim zidom je romanska vrsta lokov nad poznoanti\xc4\x8dno preslico. Kapela se pona\xc5\xa1a z nenavadnimi baro\xc4\x8dnimi odprtinami._NEWLINE_Aachenska stolnica je bila v \xc4\x8dasu Karla Velikega ometana rde\xc4\x8de, kar so najnovej\xc5\xa1e ugotovitve Renskega urada za spomenike. Omet je bil narejen z dodatkom zdrobljene rde\xc4\x8de opeke. Barva je verjetno nakazovala cesarsko naravo dela.\n_START_SECTION_\nOblika\n_START_PARAGRAPH_\nKatere geometrijske zasnove in osnovne velikosti so bile podlaga za gradnjo kapele, \xc5\xa1e danes ni povsem jasno. Pri delu prvotne stolnice so arhitekti ve\xc4\x8dinoma upo\xc5\xa1tevali druzijski \xc4\x8develj (334 mm) ali rimski \xc4\x8develj (295,7 mm). Te mere zahtevajo zapletene teorije, da bi razlo\xc5\xbeili dejansko razse\xc5\xbenost cerkve.  Leta 2012 je arhitekturna zgodovinarka Ulrike Heckner predlagala novo teorijo, do zdaj neznano mersko enoto 322,4 mm, tako imenovani karolin\xc5\xa1ki \xc4\x8develj, po katerem je mogo\xc4\x8de vse druge meritve v kapeli slediti nazaj. Ta mera se sklicuje na aachenski kraljevi \xc4\x8develj (Aachener K\xc3\xb6nigsfu\xc3\x9f), podobno velik je pari\xc5\xa1ki kraljevi \xc4\x8develj (324,8 mm). _NEWLINE_Simboli\xc4\x8den je pomen osmerokotnika. Osem je simbol za osmi dan (nedelja tako kot sabat) in torej simbolizira vstajenje Jezusa Kristusa in obljubo ve\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja. Tudi deset, \xc5\xa1tevilo popolnosti v srednjeve\xc5\xa1kem arhitekturnem simbolizmu, je pogosta v kapeli: njen premer (vklju\xc4\x8dno krog, ki obdaja kupolo) meri sto karolin\xc5\xa1kih \xc4\x8devljev (to je deset krat deset) \xe2\x80\x93 enakovredno vi\xc5\xa1ini kupole.\n_START_SECTION_\nWestwerk\n_START_PARAGRAPH_\nWestwerk, zahodna fasada stolnice je karolin\xc5\xa1kega izvora in jo obdajata dva stopni\xc4\x8dasta stolpa. To je dvonadstropna stavba, ki je v pritli\xc4\x8dju sod\xc4\x8dkasto obokana in zaklju\xc4\x8dena z verando iz 18. stoletja na zahodu, je glavni vhod v cerkev._NEWLINE_Glavni vhod v stolnico, vrata, narejena v Aachnu okoli 800, so bila med westwerkom in kapelo v tako imenovanem \xc5\xa1estnajstkotniku do leta 1788. Portal je bil obnovljen leta 1924. Vsako krilo je razdeljeno na osem pravokotnikov \xe2\x80\x93 \xc5\xa1tevilo osem je simbol v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, simbol nedelje, dan vstajenja Jezusa Kristusa in s tem popolnosti, mogo\xc4\x8de ga je najti pri merah kapele znova in znova. Ta polja so uokvirjena z okrasnimi trakovi, ki so narejeni iz okraskov v obliki jajc. Jajce je simbol \xc5\xbeivljenja in plodnosti \xc5\xbee iz antike. Vrata so okra\xc5\xa1ena z obro\xc4\x8di v obliki levje glave s 24 (tj. dvakrat dvanajst ali trikrat osem) akantovimi listi. Vrata imajo obliko vrat anti\xc4\x8dnega rimskega templja in potrjujejo trditev Karla Velikega, da bo ustanovil nov Rim v Aachnu s palatinsko kapelo kot monumentalno zgradbo._NEWLINE_Narejenih je bilo ve\xc4\x8d kipov iz brona, tudi konjeni\xc5\xa1ki kip, verjetno kot vzporednica s kipom Marka Avrelija v Rimu. V preddverju je bronast kip medveda, verjetno narejen v 10. stoletju, tj. v otonskih \xc4\x8dasih. Nasproti je bronast stor\xc5\xbe s 129 preluknjanimi luskami, visok 91 cm (skupaj s podstavkom); datacija je sporna in se giblje od 3. do 10. stoletja. Podstavek je otonski in ima napis v heksametru, ki se nana\xc5\xa1a na reki Evfrat in Tigris v Mezopotamiji. Stor\xc5\xbe naj bi bil prvotno del vodnjaka in naj bi bil v karolin\xc5\xa1kih \xc4\x8dasih v predverju kapele. _NEWLINE_Za zgornje nadstropje je zna\xc4\x8dilna izjemno fina opeka zahodnega zidu. V notranjosti so izbokline navzven, medtem ko ima zunanjost izbokline navznoter, tako da je karolin\xc5\xa1ko zahodno fasado treba obravnavati kot konveksno-konkavno izboklino. Pred gradnjo verande v 18. stoletju je bil na karolin\xc5\xa1ki zahodni fasadi viden narteks, ki spominja na veliko ni\xc5\xa1o, zaklju\xc4\x8deno s polkro\xc5\xbenim lokom na zahodnem vi\xc5\xa1jem nadstropju, ki je ustrezala polkrogu sod\xc4\x8dkastega oboka ni\xc5\xbejega nadstropja._NEWLINE_Danes je zahodna fasada razpadla zaradi velikega zahodnega okna. Okenski okvir je iz gotike in je nadomestil manj\xc5\xa1e okno iz karolin\xc5\xa1kega obdobja, ki je verjetno deloval kot okenski kri\xc5\xbe (dvojni lok s stebrom v sredini). Sodobno okno je zasnoval Ewald Matar\xc3\xa9 leta 1956. Matar\xc3\xa9jeva oblika posnema, vendar abstraktno, strukturo karolin\xc5\xa1kih bronastih vrat v notranjosti kupole. Bron in nepredelan kremen sestavljata samo okno._NEWLINE_Vloga zgornjega dela zahodne fasade ni povsem jasna. Pravica do krsta (dolgo namenjena le kolegijski Marijini cerkvi) pri krstilniku, ki je bil kar za marmornim prestolom do konca starega re\xc5\xbeima (Ancien R\xc3\xa9gime). Verjetno je bil prostor vklju\xc4\x8den v te obrede. V zahodni fasadi pod velikim zahodnim oknom je \xc5\xa1e danes majhno okno (fensetella), skozi katero se vidi na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de spodaj, nekdanji atrij. Gotovo je bil karolin\xc5\xa1ki prehod povezan s to sobo na severni steni, ki povezuje Kraljevo dvorano (Aula Regia) na severu pfalce s cerkvijo._NEWLINE_V spodnjem sod\xc4\x8dkasto obokanem prostor na zahodu je bil verjetno grob Karla Velikega po njegovi smrti 28. januarja 814 in njegovem pokopu v Perzefoninem sarkofagu._NEWLINE_Nadstropje v zahodni fasadi, ki le\xc5\xbei nad tem prostorom, je bilo predelano v prvi polovici 14. stoletja in v 17. stoletju; stolp je bil kon\xc4\x8dan med letoma 1879 in 1884.\n_START_SECTION_\nKor\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1355 in 1414 je bil na pobudo aachenskega \xc5\xbeupana Gerharda Chorusa (1285\xe2\x80\x931367) zgrajen gotski kor na vzhodu palatinske kapele. Pred tem je moral biti tu pravokotni karolin\xc5\xa1ki kor._NEWLINE_Gotski kor je dolg 25 m, \xc5\xa1irok 13 m in visok 32 m. Zunanja stena je, kolikor je bilo mogo\xc4\x8de, predrta z okni \xe2\x80\x93 povr\xc5\xa1ina stekla je ve\xc4\x8d kot 1000 m\xc2\xb2 (od tod ime Glashaus\xe2\x80\x93 steklena hi\xc5\xa1a). Zasnovan je bil kot steklen relikviarij za svete aachenske relikvije in telo Karla Velikega. Zasnova se zgleduje po Sainte-Chapelle v Parizu, prav tako prostor za pomembne relikvije in kraljeva kapela. Za za\xc5\xa1\xc4\x8dito oboka kora so bile med gradnjo vgrajene \xc5\xbeelezne palice za prevzem stranskih pritiskov na ozkih kamnitih podporah in da bi bilo \xc4\x8dim ve\xc4\x8d prostora med njimi za okna.\n_START_SECTION_\nPomembni predmeti\n_START_PARAGRAPH_\nAachenska stolnica hrani zbirko srednjeve\xc5\xa1kih umetni\xc5\xa1kih predmetov iz pozne klasi\xc4\x8dne, karolin\xc5\xa1ke, otonske dobe in dobe Staufovcev, ki so izjemni po svojem umetni\xc5\xa1kem in verskem pomenu.\n_START_SECTION_\nMarijin relikviarij\n_START_PARAGRAPH_\nMarijin relikviarij po\xc4\x8diva v koru cerkve in datira v 1220\xe2\x80\x931239. Okra\xc5\xa1en je s figurami Kristusa, Marije, Karla Velikega, pape\xc5\xbea Leona III. in dvanajstih apostolov ter ima \xc5\xa1tiri velike aachenske relikvije: Marijin pla\xc5\xa1\xc4\x8d, Kristusova obla\xc4\x8dila, krpo Janeza Krstnika po obglavljenju in Kristusov mo\xc5\xa1ki sramni predpasnik. Od za\xc4\x8detka leta 1349 relikvije vsakih sedem let vzamejo iz sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in jih dajo na ogled med velikim aachenskim romanjem,  nazadnje junija 2014.\n_START_SECTION_\nAmbon Henrika II. (Heinrichskanzel)\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1002 in 1014 je dal Henrik II. postaviti pri\xc5\xbenico kot ambon v vzhodno stransko ladjo in je med najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1imi umetni\xc5\xa1kimi zakladi otonske renesanse. Napis na zgornjem in spodnjem robu jasno opredeljuje darovalca Henrika II. in se sklicuje nanj kot REX PIVS HEINRICVS. Pri\xc5\xbenica je iz hrasta in v celoti filigransko okra\xc5\xa1ena z dragimi kamni, z veliko dragocenimi predmeti iz antike, s \xc5\xa1tirimi bakrenimi cizeliranimi reliefi (tehnika repouss\xc3\xa9) z upodobitvami evangelistov in \xc5\xa1estimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami iz slonovine iz 6. stoletja. Lesene stopnice datirajo v leto 1782. Ambon je bil temeljito obnovljen leta 1816/1817 in spet med 1926 in 1937. Danes se pri\xc5\xbenica \xc5\xa1e vedno uporablja ob liturgi\xc4\x8dnih slovesnostih.\n_START_SECTION_\nPala d'Oro\n_START_PARAGRAPH_\nZlati oltar, Pala d'Oro, danes sestavlja antependij visokega oltarja, ki je verjetno nastal okoli leta 1020 v Fuldi. Vsebuje sedemnajst posameznih zlatih plo\xc5\xa1\xc4\x8d s cizeliranimi reliefi. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je Kristus na prestolu kot Odre\xc5\xa1enik v  mandorli, ki ga obdajata Marija in nadangel Mihael. \xc5\xa0tirje okrogli medaljoni s podobami simbolov evangelistov ka\xc5\xbeejo povezave do drugih dvanajstih reliefnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d s prizori iz \xc5\xbeivljenja Jezusa Kristusa. Za\xc4\x8dnejo se z za\xc4\x8detkom v Jeruzalemu in kon\xc4\x8dajo s sre\xc4\x8danjem \xc5\xbeensk z vstalim Kristusom pred odprtim grobom na velikono\xc4\x8dno jutro. Upodobitve se berejo od leve proti desni, kot knjiga._NEWLINE_Slogovno ni enotna. Prvih pet reliefov je verjetno iz zlatarne v Porenju in se odlikuje z izredno veselo pripovedjo. Verjetno je darilo cesarja Otona III. Druge plo\xc5\xa1\xc4\x8de, skupaj z osrednjo skupino Kristusa, Marije in Mihaela, \xc4\x8drpa iz bizantinskih in poznih karolin\xc5\xa1kih predhodnikov in naj bi jih dodal Otonov naslednik Henrik II. _NEWLINE_V poznem 15. stoletju je verjetno zlati oltar oblikoval ogromen oltarni sistem skupaj z 12 reliefi apostolov v stolni\xc4\x8dni zakladnici, prizori iz Marijinega \xc5\xbeivljenja, kar naj bi uni\xc4\x8dile francoske revolucionarne \xc4\x8dete leta 1794, ko so zasedle Aachen.\n_START_SECTION_\nZvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nV zvoniku stolpa visi osem zvonov na lesenem okvirju. Zvonovi so bili uliti v treh letih po po\xc5\xbearu leta 1656 v delavnici Franza Von Trierja in njegovega sina Jakoba. Razporeditev iz srednjega veka se je ohranila vse do danes, razen Marijinega zvona, ki je bil zamenjan dvakrat. Zadnji je iz leta 1958.\n_START_SECTION_\nCerkev kronanj nem\xc5\xa1kih kraljev\n_START_PARAGRAPH_\nPo izrecnih navodilih Karla Velikega je njegov sin Ludvik Pobo\xc5\xbeni v kapeli sebe okronal za kralja. Med letom 936, ko je bil okronan Oton I., in letom  1531 je bilo v kapeli okronanih \xc5\xa1e 30 nem\xc5\xa1kih kraljev. Kronanje je potekalo ob glavnem oltarju, nato je sledilo ustoli\xc4\x8denje na aachenskem prestolu Karla Velikega. Vsi nem\xc5\xa1ki vladarji, ne glede na to ali so bili okronani v Aachnu ali ne, so prevzeli svoj polo\xc5\xbeaj na prestolu Karla Velikega.\n_START_SECTION_\nZanimivost\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ki impresionisti\xc4\x8dni slikar August von Brandis je naslikal aachensko stolnico v ve\xc4\x8d delih. _NEWLINE_Tretje dejanje Verdijeve opere Ernani se odvija na grobu Karla Velikega._NEWLINE_Stolni\xc4\x8dna ura (Domwache) je mladinska skupina za samopomo\xc4\x8d, ki je delovala od leta 1957 pri katoli\xc5\xa1kem Dru\xc5\xa1tvu \xc5\xa1tudentov K.D.St.V. Franken Aachen. _NEWLINE_Od 15. novembra 2012 ima Geolo\xc5\xa1ki zavod Severnega Porenja-Vestfalije seizmolo\xc5\xa1ko postajo za spremljanje potresne dejavnosti v spodnjem Porenju kar v temeljih \xc5\xa1estnajstkotnika v bli\xc5\xbeini vstopa v kapelo svete Ane."