b"\n_START_ARTICLE_\nO. Henry\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nWilliam Sidney Porter se je rodil 11. septembra 1862 v Greensboroju, Severna Karolina. Njegovo srednje ime je bilo ob rojstvu Sidney, a si ga je leta 1898 spremenil v Sydney. Njegova star\xc5\xa1a sta bila zdravnik dr. Algernon Sidney Porter (1825\xe2\x80\x931888) in Mary Jane Virginia Swaim Porter (1833\xe2\x80\x931865). Poro\xc4\x8dila sta se 20. aprila 1858. Ko je bil William star tri leta, mu je za tuberkulozo umrla mama. Z o\xc4\x8detom sta se tako preselila k stari mami po o\xc4\x8detovi strani. Porter je kot otrok ves \xc4\x8das bral raznovrstna dela, od klasike do kratko\xc4\x8dasne trivialne literature. Njegovo najljub\xc5\xa1e delo je bilo Tiso\xc4\x8d in ena no\xc4\x8d._NEWLINE_Porter je leta 1876 dokon\xc4\x8dal osnovno \xc5\xa1olo njegove tete Eveline Marie Porter, zatem pa se je vpisal na Srednjo \xc5\xa1olo Lindsey Street. Teta ga je \xc5\xa1e naprej pou\xc4\x8devala, vse do petnajstega leta. Leta 1879 je za\xc4\x8del Porter delati v stri\xc4\x8devi lekarni in dve leti pozneje si je v starosti 19 let pridobil licenco za lekarnarja. V lekarni je pogosto kazal svoj naravni talent za risanje, saj je risal skice ljudi, ki so hodili mimo.\n_START_SECTION_\nSelitev v Teksas\n_START_PARAGRAPH_\nPorter je marca 1882 z dr. Jamesom K. Hallom odpotoval v Teksas v upanju, da bo sprememba ozra\xc4\x8dja blagodejno vplivala na kroni\xc4\x8dni bronhitis, ki se mu je razvil. \xc5\xbdivel je v La Salle Countyju na ov\xc4\x8djem ran\xc4\x8du Jamesovega sina Richarda Halla. Na ran\xc4\x8du je pomagal kot ov\xc4\x8dji pastir, fizi\xc4\x8dni delavec, kuhar in varu\xc5\xa1ka v enem. V \xc4\x8dasu bivanja na ran\xc4\x8du se je nau\xc4\x8dil drobce \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, katerih me\xc5\xa1anico so na ran\xc4\x8du govorili ostali hlapci. \xc4\x8cas je porabljal tudi za branje klasi\xc4\x8dne literature. Njegovo zdravje se je zares izbolj\xc5\xa1alo in leta 1884 se je z Richardom odpravil v Austin, kjer se je odlo\xc4\x8dil ostati in ustaliti. Na svoj dom so ga sprejeli Harrelli, dru\xc5\xbeina Richardovih prijateljev. Porter je v naslednjih nekaj letih poprijel za kopico razli\xc4\x8dnih del, najprej kot lekarnar, nato pa \xc5\xa1e kot tehni\xc4\x8dni risar, blagajnik v banki in novinar. Prav tako je za\xc4\x8del v prostem \xc4\x8dasu pisati._NEWLINE_Porter je v Austinu \xc5\xbeivel razgibano dru\xc5\xbeabno \xc5\xbeivljenje, med drugim je bil \xc4\x8dlan pevskih in dramskih skupin. Bil je dober pevec in glasbenik, igral je tako kitaro kot tudi mandolino. Pridru\xc5\xbeil se je tudi Kvartetu Hill City, skupini mladeni\xc4\x8dev, ki so nastopali na zborovanjih in javnih sre\xc4\x8danjih ter v mestu peli serenade mladim \xc5\xbeenskam. Ena od teh je bila tudi Athol Estes, 17-letnica iz bogate dru\xc5\xbeine, ki jo je Porter spoznal in ji kmalu za\xc4\x8del dvoriti. Njena mati je nasprotovala zvezi, ker je bila Athol \xc5\xa1ibkega zdravja, bolehala je za tuberkulozo. 1. julija 1887 sta Porter in Athol pobegnila na dom \xc4\x8castitega R. K. Smoota, kjer sta se tudi poro\xc4\x8dila._NEWLINE_William in Athol sta se \xc5\xa1e naprej udele\xc5\xbeevala glasbenih in dramskih skupin, Athol pa je mo\xc5\xbea vzpodbudila, da naj se ukvarja s pisanjem. Leta 1888 se jima rodil sin, ki je umrl nekaj ur po rojstvu, septembra 1889 se jima je zdrava rodila h\xc4\x8derka Margaret Worth Porter. Porterjev prijatelj Richard Hall je postal teksa\xc5\xa1ki zemlji\xc5\xa1ki komisar in je ponudil Porterju delo. Leta 1887 je za\xc4\x8del kot tehni\xc4\x8dni risar pri Texas General Land Office (GLO), teksa\xc5\xa1ki zemlji\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi. Na mesec je zaslu\xc5\xbeil 100 dolarjev, njegova zadol\xc5\xbeitev je bilo risanje zemljevidov na podlagi ogledov in terenskih zabele\xc5\xbek. S pla\xc4\x8do je resda uspel vzdr\xc5\xbeevati dru\xc5\xbeino, a je vseeno nadaljeval s pisanjem za revije in \xc4\x8dasopise. _NEWLINE_V zgradbi GLO-ja je za\xc4\x8del ustvarjati like in \xc5\xa1torije za kasnej\xc5\xa1e zgodbe, kot sta Georgia's Ruling (1900) in Buried Treasure (1908). Gradu podobno zgradbo, v kateri je delal, je tudi vklju\xc4\x8dil v nekatere svoje zgodbe, ena takih je Bexar Scrip No. 2692 (1894). Porter je dobil slu\xc5\xbebo zaradi poznanstva s Hallom. Ko je Hall leta 1890 kandidiral za guvernerja in izgubil, je nato na za\xc4\x8detku leta 1891 Porter zapustil svoje delovno mesto, ravno ko je zaprisegel novi guverner. \xc5\xa0e istega leta je za\xc4\x8del Porter delati kot blagajnik in knjigovodja za banko First National Bank v Austinu. Za delo je prejemal enako pla\xc4\x8do kot pri GLO-ju. Ker so banko vodili dokaj ohlapno, je imel tudi Porter te\xc5\xbeave pri svojem knjigovodstvu. Leta 1894 ga je banka obto\xc5\xbeila poneverbe, zaradi \xc4\x8desar je izgubil slu\xc5\xbebo, vendar ga sprva niso sodno preganjali._NEWLINE_Odtlej je polni delovni \xc4\x8das porabljal za svojo zabavno tedensko revijo The Rolling Stone, ki jo je za\xc4\x8del izdajati, ko je bil \xc5\xa1e zaposlen na banki. The Rolling Stone je s satiro prikazovala \xc5\xbeivljenje, ljudi in politiko, prav tako je vklju\xc4\x8devala Porterjeve kratke zgodbe in skice. \xc4\x8ceprav je \xc5\xa1tela revija na vi\xc5\xa1ku svoje priljubljenosti 1.500 naro\xc4\x8dnikov, je aprila 1895 propadla, mogo\xc4\x8de tudi zato ker je Porter svojo britev naperil proti vplivnim ljudem. Mo\xc5\xbeno je tudi, da je z izdajanjem revije prenehal, ker s prihodki ni mogel podpirati svoje dru\xc5\xbeine. Na sre\xc4\x8do sta dotlej njegovo pisanje in risanje \xc5\xbee naredila vtis na urednika \xc4\x8dasopisa Houston Post. _NEWLINE_Porter se je leta 1895 z dru\xc5\xbeino preselil v Houston, kjer je za\xc4\x8del objavljati za prej omenjeni \xc4\x8dasopis Houston Post. Na mesec je zaslu\xc5\xbeil le 25 dolarjev, a je njegova pla\xc4\x8da rasla skladno z njegovo vzpenjajo\xc4\x8do priljubljenostjo. Ideje za svojo kolumno je Porter dobival, medtem ko je posedal v hotelskih preddverjih ter tam opazoval in komuniciral z mimoido\xc4\x8dimi. To pisateljsko tehniko je uporabljal skozi celotno pisateljsko kariero. Med bivanjem v Houstonu so revidirali poslovanje austinske banke First National Bank in zvezne oblasti so odkrile \xc5\xa1tevilne nepravilnosti. Zoper Porterja se je tako zgrnila zvezna obto\xc5\xbeba. Na podlagi obto\xc5\xbebe poneverbe so ga tudi aretirali, on je obto\xc5\xbebe zanikal.\n_START_SECTION_\nPobeg in vrnitev\n_START_PARAGRAPH_\nPorterjev tast je pla\xc4\x8dal var\xc5\xa1\xc4\x8dino, s \xc4\x8dimer se je Porter izognil je\xc4\x8di. Dan pred sojenjem, 7. julija 1896, je pobegnil najprej v New Orleans in odtod v Honduras. Medtem ko se je ve\xc4\x8d mesecev skrival v hotelu v Tegucigalpi, je nastalo njegovo delo Cabbages and Kings, v katerem je skoval izraz\xc2\xa0\xc2\xbbrepublika banana.\xc2\xab\xc2\xa0Z izrazom je poimenoval izmi\xc5\xa1ljeno dr\xc5\xbeavo Anchurio, ki je dejansko parodija na Honduras, kajti Anchuria v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni \xc5\xa1irine, Honduras pa globine. S\xc4\x8dasoma se je izraz posplo\xc5\xa1il na vsako majhno dr\xc5\xbeavo, ki je politi\xc4\x8dno nestabilna, ki je odvisna od omejene koli\xc4\x8dine poljedelskih danosti in ki ji vlada ozka skupina samoizvoljenih pokvarjenih bogata\xc5\xa1ev. Athol in Margaret je poslal \xc5\xbeivet nazaj v Austin, k Atholinim star\xc5\xa1em. Porter je na\xc4\x8drtoval, da bi se sre\xc4\x8dal z Athol v Hondurasu, a je postala Athol prebolehna za tak\xc5\xa1no potovanje. Ko je izvedel, da mu \xc5\xbeena umira, se je februarja 1897 vrnil v Austin in predal sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, na katerega je vlo\xc5\xbeil prito\xc5\xbebo. Njegov tast je \xc5\xa1e enkrat vpla\xc4\x8dal var\xc5\xa1\xc4\x8dino, tako da je lahko Porter ostal pri Athol in Margaret. _NEWLINE_Athol Estes Porter je umrla za tuberkulozo 25. julija 1897. Porterja, ki ni imel veliko povedati v svoj zagovor, so februarja 1898 spoznali za krivega poneverbe. Obsodili so ga na pet let zapora in 25. marca 1898 je bil kot zvezni zapornik 30664 sprejet v Kaznilnico Ohio v Columbusu, Ohio. V zaporu je kot izu\xc4\x8den lekarnar opravljal delo no\xc4\x8dnega lekarnarja v zaporni\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici. Za bivanje so mu dodelili posebno sobo v bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dnem krilu in nikjer ni zapisano, da je sploh kdaj pre\xc5\xbeivljal svojo kazen v prostorih zaporni\xc5\xa1kega bloka. Med bivanjem v zaporu je pod razli\xc4\x8dnimi psevdonimi objavil 14 zgodb, posebej poznan je postajal pod psevdonimom O. Henry, s katerim se je prvi\xc4\x8d podpisal pod zgodbo Whistling Dick's Christmas Stocking, ki je iz\xc5\xa1la decembra 1899 v reviji McClure's Magazine. Zgodbe je zalo\xc5\xbenikom posredoval njegov prijatelj iz New Orleansa, tako da slednji niso vedeli, da je resni\xc4\x8dni avtor zgodb zapornik. Porterja so po odslu\xc5\xbeenih treh letih zaradi lepega vedenja izpustili 24. julija 1901. Po vrnitvi na prostost se je sre\xc4\x8dal s svojo tedaj \xc5\xbee 11-letno h\xc4\x8derko Margaret, v Pittsburghu, Pensilvanija, kamor so se preselili Atholini star\xc5\xa1i, potem ko so Porterja obsodili. Margaret ni nikoli izvedela, da je bil njen o\xc4\x8de v zaporu - le da je bil na slu\xc5\xbebenem potovanju.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPorterjevo najplodovitej\xc5\xa1e pisateljsko obdobje se je za\xc4\x8delo leta 1902, ko se je preselil v New York, z namenom da bi bil bli\xc5\xbeje svojim zalo\xc5\xbenikom. V \xc4\x8dasu svojega bivanja v New Yorku je ustvaril 381 kratkih zgodb. V reviji New York World Sunday Magazine je celo leto vsak teden objavil po eno kratko zgodbo. Bralci so obo\xc5\xbeevali predvsem njegovo \xc5\xa1aljivost, karakterizacijo in vsebinske preobrate, \xc4\x8deprav se z njimi kritiki pogosto niso strinjali in so Porterjeve zgodbe pogosto kritizirali. Porter se je znova poro\xc4\x8dil leta 1907, njegova \xc5\xbeena je postala otro\xc5\xa1ka simpatija Sarah (Sallie) Lindsey Coleman, katero je spoznal med ponovnim obiskom svoje rodne zvezne de\xc5\xbeele Severne Karoline. Kljub velikim uspehom svojih kratkih zgodb, ki so jih objavljali v revijah in knji\xc5\xbenih zbirkah (mogo\xc4\x8de pa ravno zaradi te publicitete), je Porter veliko popival._NEWLINE_Njegovo zdravje je leta 1908 za\xc4\x8delo pe\xc5\xa1ati, kar je vplivalo tudi na njegovo pisanje. Sarah ga je zapustila leta 1909 in William Sydney Porter je umrl 5. junija 1910 zaradi ciroze jeter, komplikacijah sladkorne bolezni in pove\xc4\x8danega srca (kardiomegalije). Pogreb je potekal v New Yorku, pokopali so ga na Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Riverside v Ashevillu, Severna Karolina. H\xc4\x8derko Margaret Worth Porter, ki je umrla leta 1927, so pokopali skupaj z o\xc4\x8detom.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV Austinu, Teksas, od leta 1934 deluje O. Henryjev muzej, v katerem so razstavljeni razli\xc4\x8dni predmeti, ki se nana\xc5\xa1ajo na pisateljevo \xc5\xbeivljenje.  Muzej deluje pod okriljem mesta Austin in se nahaja na naslovu East Fifth Street 409, Austin, Teksas 78701.  Muzejsko zgradbo so zgradili \xc5\xbee leta 1891 in so jo med preobrazbo obdajajo\xc4\x8de soseske v skladi\xc5\xa1\xc4\x8dno cono leta 1930 skoraj poru\xc5\xa1ili.  Stavbo so naposled re\xc5\xa1ili pred uni\xc4\x8denjem, jo podarili mestu in jo preselili na sedanji naslov, s starega naslova East Fourth Street 308. V letih 1994 in 1995 je stavba prestala obse\xc5\xbeno prenovo.  Danes je O. Henryjev muzej last Ameri\xc5\xa1kega registra krajev zgodovinskega pomena (National Register of Historic Places), Kongresna knji\xc5\xbenica, ameri\xc5\xa1ka de facto narodna knji\xc5\xbenica, pa je muzej uvrstila na svoj seznam krajev literarnega pomena. _NEWLINE_Po Porterju se imenuje nagrada O. Henryja, presti\xc5\xbena literarna nagrada, ki jo vsako leto podeljujejo izjemnim kratkim zgodbam. Po Porterju oziroma njegovem psevdonimu se imenujejo tudi \xc5\xa1tevilne ameri\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole._NEWLINE_Leta 1952 so posneli film z naslovom O. Henry's Full House, ki ga je vsebinsko sestavljalo pet kraj\xc5\xa1ih zgodb oziroma epizod. Epizoda, ki je po\xc5\xbeela najve\xc4\x8d pozornosti in priznanja s strani kritikov, je bila epizoda Policaj in hvalnica, v kateri sta zaigrala Marilyn Monroe in Charles Laughton. Ostale epizode so \xc5\xa1e The Clarion Call, The Last Leaf, Odkupnina za rde\xc4\x8dega poglavarja (v njej sta nastopila Fred Allen in Oscar Levant) in Darilo treh kraljev."