b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdenske na vodilnih polo\xc5\xbeajih\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske na vodilnih polo\xc5\xbeajih se pri doseganju le-teh soo\xc4\x8dajo z ve\xc4\x8d preprekami kakor mo\xc5\xa1ki. Po podatkih Evropske komisije \xc5\xbeenske zasedajo 46\xc2\xa0% delovnih mest v EU, v povpre\xc4\x8dju dosegajo vi\xc5\xa1jo izobrazbeno raven kakor njihovi mo\xc5\xa1ki kolegi (34\xc2\xa0% jih dosega vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olsko ali visoko\xc5\xa1olsko izobrazbo, medtem ko je odstotek mo\xc5\xa1kih 28\xc2\xa0%), a kljub temu ostajajo podreprezentirane na najvi\xc5\xa1jih delovnih mestih: v upravah podjetij npr. dosegajo okoli 16\xc2\xa0% zastopanost (v Sloveniji okoli 20\xc2\xa0% za leto 2013). Raziskave na splo\xc5\xa1no ugotavljajo po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e napredovanje \xc5\xbeensk, ni\xc5\xbeje za\xc4\x8detne pla\xc4\x8de in po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e nara\xc5\xa1\xc4\x8danje pla\xc4\x8d , prav tako so v spolno me\xc5\xa1anih skupinah \xc5\xbeenske le s te\xc5\xbeavo prepoznane v vlogi vodje, razen \xc4\x8de gre za \xc5\xbeenske kolektive . To pa ne velja za vse sektorje dela - Powell in Butterfield sta leta 1994 ugotovila, da so imele \xc5\xbeenske v javni upravi presenetljivo celo nekoliko vi\xc5\xa1je mo\xc5\xbenosti napredovanja do najvi\xc5\xa1jih pozicij v primerjavi z mo\xc5\xa1kimi kolegi, kar sta pripisala ve\xc4\x8dji zavezanosti enakim mo\xc5\xbenostim na podro\xc4\x8dju dela._NEWLINE_Veliko raziskav se je ukvarjalo z u\xc4\x8dinkom steklenega stropa, lepljivih tal in pu\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de cevi, druge pa so \xc5\xbeelele razlo\xc5\xbeiti razlike med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami z razlikami v njihovem odnosu do dela in pripravi na kariero.\n_START_SECTION_\nRazlike med spoloma v prioritetah in stali\xc5\xa1\xc4\x8dih\n_START_PARAGRAPH_\nV danski \xc5\xa1tudiji so raziskovalci zaklju\xc4\x8dili, da so \xc5\xbeenske manj ambiciozne, status in pla\xc4\x8da sta jim manj pomembna in bolj jih skrbi konflikt med delom in dru\xc5\xbeino. Predpostavljajo, da je to razlog, da ne vlagajo zadostne koli\xc4\x8dine truda v napredovanje. Vendar to nikakor ne more razlo\xc5\xbeiti, zakaj \xc5\xbeenske, ki si \xc5\xbeelijo napredovanja, tega ne morejo dose\xc4\x8di z enako koli\xc4\x8dino truda kakor njihovi mo\xc5\xa1ki kolegi.\n_START_SECTION_\nSamostereotipiziranje in odlo\xc4\x8danje o izobra\xc5\xbeevalno-poklicni poti\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci ugotavljajo, da \xc5\xbeenske izkazujejo manj interesov za zasledovanje karier, ki prina\xc5\xa1ajo vi\xc5\xa1ji ekonomski in socialni status. Poleg matemati\xc4\x8dno-naravoslovnih poti, se v manj\xc5\xa1i meri odlo\xc4\x8dajo (in ka\xc5\xbeejo interes) za kariero v politiki, ekonomiji, ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvu, delo pravnika ali direktorja organizacije. To lahko pove\xc5\xbeemo s poudarkom na skrbstvenih vlogah pri njihovi socializaciji, izbiro izobra\xc5\xbeevalne poti (tipi\xc4\x8dno se manj odlo\xc4\x8dajo za matemati\xc4\x8dno-naravoslovne predmete in \xc5\xa1tudijske usmeritve, ki so trenutno v dru\xc5\xbebi bolj cenjeni in perspektivnej\xc5\xa1i) in samostereotipizacijo (lastne predstave o svojih zna\xc4\x8dilnostih in s tem povezano odlo\xc4\x8danje)._NEWLINE_Raziskovalci ugotavljajo, da mo\xc5\xa1ki vi\xc5\xa1je vrednotijo zaslu\xc5\xbeek, mo\xc4\x8d in status vodje, medtem ko \xc5\xbeenske bolj cenijo medosebne odnose in odnose pomo\xc4\x8di drugim, \xc4\x8detudi gre za \xc5\xbeenske in mo\xc5\xa1ke na enako visokih polo\xc5\xbeajih._NEWLINE_Razlike v vrednotah in samopercepciji mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk so odraz ideolo\xc5\xa1kih razlik, ki reproducirajo razlike med spoloma v socialni hierarhiji. Razli\xc4\x8dna izbira dejavnosti se odra\xc5\xbea v razli\xc4\x8dnemu dostopu do resursov in s tem na vpliv \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih v organizacijah.\n_START_SECTION_\nPristrano ocenjevanje \xc5\xbeensk na vodilnih polo\xc5\xbeajih\n_START_PARAGRAPH_\nPo eni strani so \xc5\xbeenske ocenjene kot manj primerne vodje zaradi svojih osebnih zna\xc4\x8dilnosti, po drugi strani pa so ocene \xc5\xbeensk, ki uporabljajo antistereotipne (bolj agentne) stile vodenja, bistveno ni\xc5\xbeje od ocen mo\xc5\xa1kih kolegov s tovrstnim stilom vodenja. Nadalje ljudje \xc5\xbeenske ocenjujejo kot manj primerne za delovna mesta vodij, saj menijo, da tipi\xc4\x8dne lastnosti \xc5\xbeensk niso skladne s tipi\xc4\x8dnimi lastnostmi dobrih vodij, posledi\xc4\x8dno pa jih (1) kadrovniki ne vidijo kakor dobre potencialne kandidatke za ta mesta, kar vpliva na manj\xc5\xa1o dostopnost vodilnih polo\xc5\xbeajev za \xc5\xbeenske, prav tako pa ta nekongruentnost vpliva na (2) slab\xc5\xa1e ocene \xc5\xbeensk na vodilnih polo\xc5\xbeajih._NEWLINE_Raziskovalci so ugotovili, da so bile uspe\xc5\xa1ne mened\xc5\xbeerke ocenjene kot bolj sovra\xc5\xbene in manj racionalne, kakor mo\xc5\xa1ki mened\xc5\xbeerji z enakimi opisi. Hyde meni, da na ni\xc5\xbeje ocene \xc5\xbeensk vodij vpliva ve\xc4\x8dja negativna reakcija zaposlenih na tip vedenja, ki se sicer povezuje z uspe\xc5\xa1nim vodenjem pri mo\xc5\xa1kih.\n_START_SECTION_\nVklju\xc4\x8denost \xc5\xbeensk v delovno okolje\n_START_PARAGRAPH_\nLyness in Thompson ugotavljata, da \xc5\xbeenske pogosteje poro\xc4\x8dajo, da niso dobro vklju\xc4\x8dene v delovne kolektive, bodisi zato, ker imajo ve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave s prilagajanjem razli\xc4\x8dnim nivojem mened\xc5\xbementa, bodisi ker se po\xc4\x8dutijo manj sprejete s strani sodelavcev in nadrejenih.\n_START_SECTION_\nRazlike med spoloma v vodstvenih stilih\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske pogosteje uporabljajo demokrati\xc4\x8dne stile vodenja, medtem ko mo\xc5\xa1ki pogosteje avtokrati\xc4\x8dne. Medtem ko laboratorijske \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo ve\xc4\x8dje razlike med spoloma, v naravnem okolju prihaja do ve\xc4\x8djega prekrivanja vedenja mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk na vodilnih polo\xc5\xbeajih, bodisi kot posledica delovnih zahtev in konteksta organizacije bodisi kot posledica tega, da \xc5\xbeenske z mo\xc5\xa1kim podobnimi vodstvenimi stili la\xc5\xbeje napredujejo na vodstvene pozicije. Razlike v avtokrati\xc4\x8dnih in demokrati\xc4\x8dnih tendencah med spoloma pa ostajajo, \xc4\x8deprav ni jasno, ali vplivajo na dejansko vedenje v organizaciji.\n_START_SECTION_\nRazlike med spoloma v u\xc4\x8dinkovitosti vodenja\n_START_PARAGRAPH_\nMetaanaliza \xc5\xa1tudij u\xc4\x8dinkovitosti vodij v splo\xc5\xa1nem ni pokazala razlik v u\xc4\x8dinkovitosti v vodenju glede na spol. Kljub temu pa so bili mo\xc5\xa1ki bolj u\xc4\x8dinkoviti na vodstvenih polo\xc5\xbeajih, ki so bili konsistentni z mo\xc5\xa1ko spolno vlogo in \xc5\xbeenske na tistih, ki so bili konsistentni z \xc5\xbeensko spolno vlogo. Avtorji so zaklju\xc4\x8dili, da je u\xc4\x8dinkovitost glede na spol odvisna od vrste dejavnosti, ne smemo pa zanemariti tudi velikih medosebnih razlik med posamezniki istega spola.\n_START_SECTION_\nStatistike\n_START_PARAGRAPH_\nStatistike za Slovenijo ka\xc5\xbeejo, da je ekonomsko aktivnih 53\xc2\xa0% \xc5\xbeensk nad 15 let in predstavljajo 46\xc2\xa0% delovne sile (2011), 11\xc2\xa0% \xc5\xbeensk je zaposlenih za polovi\xc4\x8dni delovni \xc4\x8das, kar predstavlja 58\xc2\xa0% vseh zaposlitev za polovi\xc4\x8dni delavnik (2011). Dele\xc5\xbe brezposelnosti za leto 2011 je bil enak med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami (8,2\xc2\xa0%), na vodstvenih pozicijah (legislatorji, vi\xc5\xa1ji uradniki in mened\xc5\xbeerji) pa je leta 2008 bilo \xc5\xbeensk 35\xc2\xa0%._NEWLINE_Leta 2013 je v Sloveniji v upravnih odborih sedelo 20\xc2\xa0% \xc5\xbeensk, kar je nad povpre\xc4\x8djem EU (16,6\xc2\xa0%). Najvi\xc5\xa1ja mesta v centralni banki zaseda 40\xc2\xa0% \xc5\xbeensk, kar nas uvr\xc5\xa1\xc4\x8da v sam evropski vrh po zastopanosti \xc5\xbeensk v centralnih bankah (ve\xc4\x8djo zastopanost najdemo le \xc5\xa1e na Finskem, 42\xc2\xa0%). Kljub temu pa so v najve\xc4\x8djih strankah leta 2012 zasedale le 10-20\xc2\xa0% vodstvenih mest, kar nas uvr\xc5\xa1\xc4\x8da pod Norve\xc5\xa1ko, Nem\xc4\x8dijo, Dansko, Hrva\xc5\xa1ko, \xc5\xa0vedsko, Belgijo, Luksemburg, Avstrijo, Romunijo in Tur\xc4\x8dijo.'