b'\n_START_ARTICLE_\nAncylus (jezero)\n_START_PARAGRAPH_\nJezero Ancylus je ime, ki so ga geologi dali telesu sve\xc5\xbee vode, ki je nadomestilo Joldia morje, potem ko se je to lo\xc4\x8dilo od vnosa slane vode preko osrednje \xc5\xa0vedske (z vzhodnem koncu kanala v bli\xc5\xbeini sedanjega Stockholma), po izostati\xc4\x8dnem vzponu juga skandinavske reliefne oblike. To naj bi se zgodilo pribli\xc5\xbeno 9500-8000 pred sedanjostjo, v \xc4\x8dasu borealnega obdobja. Jezero je postalo morje Littorina, ko je nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da oceanska raven prodrla preko Velikega Belta._NEWLINE_Jezero je imenoval Gerard de Geer po Ancylus fluviatilis, pol\xc5\xbeu, ki ga najdemo v njegovih sedimentih.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nZvi\xc5\xa1anje ju\xc5\xbene \xc5\xa0vedske ni povsem blokiralo pretoka \xc4\x8dez osrednjo \xc5\xa0vedsko. Nekateri izstopi so se nadaljevali iz jezera skozi reki G\xc3\xb6ta in Steinselva, ki izstopata pri V\xc3\xa4nernu v Kattegatu. Slana voda ni vstopila v jezero, zato je postalo povsem sladko, ko se je jezero dvignilo nad morsko gladino. \xc4\x8cas, ko je bil tok gotovo blokiran, je okoli 8000 pred sedanjostjo, ko se je bli\xc5\xbenje jezero Vattern (del sistema plovnih poti) lo\xc4\x8dilo od jezera Ancylus._NEWLINE_Rezultat povi\xc5\xa1anja ravni jezera je Ancylus transgresija, splo\xc5\xa1ne poplave okrog njegovih obal, 9500-9200 pred sedanjostjo. V tem \xc4\x8dasu so bili raz\xc5\xa1irjeni Botnijski zaliv in deli Norve\xc5\xa1ke brez ledu, medtem ko se je regija Rovaniemi na Finskem pojavila najkasneje 9000 pred sedanjostjo, kljub novim poplavam._NEWLINE_Pospe\xc5\xa1eno taljenje ledu in dvig zemeljske povr\xc5\xa1ine na razli\xc4\x8dnih stopnjah in na razli\xc4\x8dnih lokacijah, je pripeljalo do nestabilnosti. 9200 pred sedanjostjo se je jezero dvignilo nad prag Dars in zarezalo v bli\xc5\xbeini nov kanal, kar je zdaj "Veliki Belt" (kanal med danskimi otoki Zelandijo in Funen), kar nekateri geologi imenujemo reka Dana. V tem \xc4\x8dasu, od pribli\xc5\xbeno 9200 do najkasneje 8000 pred sedanjostjo, je bil Sk\xc3\xa5ne ali jug \xc5\xa0vedske \xc5\xa1e otok. Za\xc4\x8delo se je ni\xc5\xbeati nivo jezera.\n_START_SECTION_\nSeverna Skandinavija\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 9000 pred sedanjostjo je severni kanal prenehal delovati, Sk\xc3\xa5ne se je pridru\xc5\xbeil \xc5\xa0vedski, namesto Danski. Obstajala je le o\xc5\xbeina, ki je Sk\xc3\xa5ne povezovala z novimi severnimi de\xc5\xbeelami. \xc4\x8ce je Sk\xc3\xa5ne dobil oznako otok na geografski osnovi, je to moralo biti najkasneje v fazi jezera Ancylus. V tistem \xc4\x8dasu so se mezolitske kulture preselile v nova nastala ozemlja okoli obal Botnijskega zaliva. V svojih novih obmo\xc4\x8djih so se ukvarjali z ribolovom ob obali, lovom na tjulnje in severne jelene.._NEWLINE_Na Laponskem so mezolitski ribi\xc4\x8di, lovci in pastirji verjetno na\xc5\xa1li borov-brezov gozd s tundro kot odprte prostore. Poleg bora in breze je rastla \xc5\xa1e trepetlika, jel\xc5\xa1a, vrba, jagodi\xc4\x8devje, trave in \xc5\xa1a\xc5\xa1. Veliko novega finskega ozemlja je bilo prekrito z blatom. Grebeni morene in meli\xc5\xa1\xc4\x8d so oblikovali obse\xc5\xbeen sistem otokov. Obala okoli jezera je bila kamnita.'