b'\n_START_ARTICLE_\nOceansko obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nOceansko obmo\xc4\x8dje je obmo\xc4\x8dje z obale, kjer voda v globino meri 200 metrov ali globlje. Je predel odprtega morja onstran roba celine in vklju\xc4\x8duje 65% odprtega morja. Oceansko obmo\xc4\x8dje ima \xc5\xa1iroko vrsto podmorskega terena, vklju\xc4\x8dno z ledeniki, ki so pogosto globlji od vi\xc5\xa1ine Mount Everesta, prav tako vulkani in oceanske kotline. Medtem, ko je pogosto te\xc5\xbeko pre\xc5\xbeiveti v takem tipu okolja, nekaterim vrstam organizmov uspe pre\xc5\xbeiveti v oceanskem okolju.\n_START_SECTION_\nEpipelagijsko obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo ime za epipelagijsko obmo\xc4\x8dje je osvetljena povr\xc5\xa1inska cona, kjer je dovolj svetlobe za fotosintezo. Temperatura v tej coni rangira in sicer od 40 \xc2\xb0C do -3 \xc2\xb0C. Rastline in \xc5\xbeivali prav zaradi tega \xc5\xbeivijo v tej coni. Skoraj vsi primarni proizvajalci se nahajajo tukaj. V osvetljeni povr\xc5\xa1ninski coni \xc5\xbeivijo ribe, kot so tuna, mnogi morski psi, meduze...itd.\n_START_SECTION_\nMezopelagijsko obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nMezopelagijsko obmo\xc4\x8dje je cona kjer je nekaj svetlobe, vendar premalo za fotosintezo. Le\xc5\xbei pod epipelagijsko cono in temperaturno meri od 5 \xc2\xb0C do 4 \xc2\xb0C. Na 500 metrov globine po\xc4\x8dasi \xc5\xbee zmanjkuje kisika, kar pa ne vpliva na nekatera \xc5\xbeivljenjska bitja z bolj efikasnimi \xc5\xa1krgami ali po\xc4\x8dasnim gibanjem. \xc5\xbdivali kot so lignji, nekoliko vrst sip,itd., \xc5\xbeivijo v mezopelagijski coni. Ker v tem obmo\xc4\x8dju primanjkuje hrane se nekatera \xc5\xbeiva bitja, ki tukaj \xc5\xbeivijo pono\xc4\x8di dvigujejo do epipelagijskega obmo\xc4\x8dje in se tam hranijo.\n_START_SECTION_\nBatipelagijsko obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo ime za Batipelagijsko obmo\xc4\x8dje je polno\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje, saj je ta cona mra\xc4\x8dna in brez svetlobe. Vodni pritisk je zelo intenziven in temperatura meri od 0 \xc2\xb0C do 6 \xc2\xb0C. Tukaj ne pre\xc5\xbeivijo rastline, tisti organizmi, ki pa tukaj \xc5\xbeivijo konzumirajo ostanke kateri padajo z vi\xc5\xa1jih con ali pa z lovljenjem drugih organizmov. \xc5\xbdivali kot so velikanski lignji, manj\xc5\xa1i lignji in neobi\xc4\x8dajne hobotnice \xc5\xbeivijo v tej globini.\n_START_SECTION_\nAbisopelagijsko obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nTo cono bi lahko poimenovali tudi cona brez dna. Zelo malo \xc5\xbeivljenj je prilagojeno pre\xc5\xbeiveti na tako nizkih temperaturah in neverjetno visokim pritiskom na tej globini. Med vrstami, ki \xc5\xbeivijo v tej coni so nekateri lignji, morski pajki, igloko\xc5\xbeci, \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci. Mnoge vrste so izgubile o\xc4\x8di zaradi popolnega pomanjkanja svetlobe v tej coni.\n_START_SECTION_\nHadopelagijsko obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nIme izhaja iz gr\xc5\xa1ke mitologije, Had, kar ozna\xc4\x8duje podzemlje. To obmo\xc4\x8dje je v glavnem neraziskano in samo nekoliko vrst \xc5\xbeivljenj \xc5\xbeivi tukaj (na odprtem prostoru). Vendar pa, mnogi organizmi \xc5\xbeivijo na hidrotermalnih izvorih v tej ali v drugih obmo\xc4\x8djih. Nekateri znanstveniki smatrajo, da se hadopelagijsko obmo\xc4\x8dje nahaja od 6000 metrov pa navzdol, v brazdi ali pa tudi ne._NEWLINE_Batipelagijsko obmo\xc4\x8dje, abisopelagijsko obmo\xc4\x8dje in hadopelagijsko obmo\xc4\x8dje so si zelo podobni. Prav zato jih nekateri morski biologi kombinirajo v eno obmo\xc4\x8dje ali smatrajo, da sta abisopelagijsko in hadopelagijsko obmo\xc4\x8dja ista.\n_START_SECTION_\nMorsko \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOceanografi so delili ocean na obmo\xc4\x8dja, na podlagi tega, kako dale\xc4\x8d se\xc5\xbee svetloba. Vsa osvetljena obmo\xc4\x8dja lahko najdemo v oceanskem obmo\xc4\x8dju. Epipelagijsko obmo\xc4\x8dje je najbli\xc5\xbeje gladini in je najbolj osvetljeno. Raz\xc5\xa1iri se do 200 metrov in vsebuje tako fitoplankton kakor tudi \xc5\xbeivalski plankton, da lahko podpre ve\xc4\x8dje organizme kot so morski sesalci in razli\xc4\x8dne vrste rib._NEWLINE_Globlje od 200 m \xc5\xbeivijo bitja, ki uspevajo okoli hidrotermalnih izpuhov, ali gejzirjev in stojijo na morskih tleh ki bruhajo razgreto vodo, bogato z minerali. Ti organizmi se hranijo s kemosinteti\xc4\x8dnimi bakterijami, ki potrebujejo razgreto vodo in kemikalije iz hidrotermalnih izpuhov, da ustvarijo energijo v procesu kemosinteze. Obstoj teh bakterij omogo\xc4\x8da bitjem kot so lignji, sekirice, ribariti, hobotnice, \xc4\x8drvi, velikanske \xc5\xa1koljke, morski pajki in drugi organizmi , da pre\xc5\xbeivijo._NEWLINE_Zaradi popolne teme v obmo\xc4\x8djih mimo epipelagijskega obmo\xc4\x8dja, veliko organizmov, ki pre\xc5\xbeivijo v globok oceanu nimajo o\xc4\x8di. Nekateri organizmi proizvedejo svojo svetlobo z bioluminiscenco. Pogosto je svetloba modro zelene barve, ker so mnogi morski organizmi ob\xc4\x8dutljivi na modro svetlobo. Nastaja z reakcijo luciferina in luciferaze v prisotnosti kisika, kar proizvede blago \xc5\xbearenje svetlobe. Globokomorski organizmi uporabijo bioluminiscenco zato, da privabijo plen.'