b"\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Lucij III.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nUbalda je Inocenc II. povzdignil za kardinala-diakona pri San Adriano (1138-1141), nato 23. februarja 1141 za kardinala-duhovnika pri Santa Prassede (1141-1158); 1. januarja 1159 pa ga je imenoval Hadrijan IV. za kardinala \xc5\xa1kofa v Ostiji in Velletriju (1159-1181). Bil je tudi pape\xc5\xa1ki nuncij oziroma apokriziarij v Carigradu (1167-1169)._NEWLINE_Ubald je bil cistercijanski menih in se je pisal Allucingoli; rodil se je okrog 1097 v mestu Lucca (italijansko Lucca; latinsko Luca) v Toskani, Sveto rimsko cesarstvo. Leta 1156 leta 1156 je sodeloval v mirovnih pogajanjih v Beneventu s sicilskim kraljem Viljemom I.; 1159 ga je Hadrijan IV. imenoval za ostijsko-velletrijskega kardinala-\xc5\xa1kofa. Allucingoli je bil zvest Aleksandru III., \xc4\x8digar delovanje je motilo nasprotovanje kar \xc5\xa1tirih protipape\xc5\xbeev. Sodobniki so ga spo\xc5\xa1tovali zaradi njegove pravi\xc4\x8dnosti. Bil je eden glavnih tvorcev Bene\xc5\xa1kega sporazuma 1177.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nPri pape\xc5\xa1kih volitvah je bil dekan kardinalskega zbora. Za pape\xc5\xbea so ga izvolili kardinali \xc5\xbee po novih dolo\xc4\x8dbah Tretjega lateranskega koncila 1. septembra 1181 v Rimu. Izbral si je ime Lucij III. Takrat je bil \xc5\xbee precej v letih, vladal pa je blago in pomirljivo. Zaradi republikansko usmerjenih nemirov v Rimu, ki so se \xc5\xa1e vedno navdihovali z idejami Arnolda Bre\xc5\xa1ijskega, je moral prav kmalu zapustiti mesto in je poslej bival v Velletriju, kjer je bil naslednjo nedeljo, 6. septembra 1181, tudi posve\xc4\x8den v \xc5\xa1kofa v tamkaj\xc5\xa1nji stolnici. Bival je tudi po drugih bli\xc5\xbenjih mestih._NEWLINE_V Rim se je lahko vrnil \xc5\xa1ele meseca novembra in prevzel v posest Lateransko baziliko, ko je razdelil Rimljanom veliko vsoto denarja, kar pa ni dolgo zaleglo. Rim so \xc5\xa1e zmeraj razburjale republikanske, komunisti\xc4\x8dne in imperialisti\xc4\x8dne ideje fanati\xc4\x8dnega Arnolda in samosvojega senata. Rimljani so se nanj jezili, ker ni poru\xc5\xa1il mesta-tekmeca Tuskula (italijansko Tusculo; latinsko Tusculum), ki je zadnje \xc4\x8dase bil leglo nasprotovanja in Rimu in pape\xc5\xa1tvu; v njem so na\xc5\xa1li zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de tudi mnogi protipape\xc5\xbei. Pape\xc5\xbe Lucij je tokrat vzel mesto v svoje varstvo; kmalu pa ga je doletela \xc5\xbealostna usoda nekdanjega Jeruzalema, da \xc2\xbbni ostal kamen na kamnu\xc2\xab\xc2\xa0in je bil poru\xc5\xa1en 17. aprila 1191 pod njegovim \xc4\x8detrtim naslednikom Celestinom III..\n_START_SECTION_\nPokol Latinov\n_START_PARAGRAPH_\n1182 so pri\xc5\xa1le iz Carigrada hude novice. Drhal, ki so jo baje nahujskali pravoslavni duhovniki, se je spravila na \xc5\xbee od nekdaj tam \xc5\xbeive\xc4\x8de \xc2\xbbLatine\xc2\xab\xc2\xa0 in uprizorila strahoten Pokol Latinov. \xc5\xa0irile so se govorice, da so nuncija, kardinala Janeza obglavili in njegovo glavo privezali psu za rep in jo med nor\xc4\x8devanje vla\xc4\x8dili po celem mestu; pobitih je bilo ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d ljudi, 4000 pa prodanih v tur\xc5\xa1ko su\xc5\xbeenjstvo. _NEWLINE__NEWLINE_Glede usode kardinala Janeza pa se viri ne strinjajo: po enih je umrl nasilne smrti in ga imenujejo bla\xc5\xbeenega mu\xc4\x8denca, po drugih pa se je vrnil v Rim in umrl po hudi bolezni naravne smrti.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe Lucij in Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nMed bivanjem v Veroni je 21. septembra 1184 vzel v svoje varstvo benediktinski samostan \xc5\xa0t. Pavel v Labotski dolini, ki je takrat imel posestva tudi pri Sv. Lovrencu na Pohorju, v Ru\xc5\xa1ah in Kamnici. Kartuzijanom v \xc5\xbdi\xc4\x8dah je 23. januarja 1185 dovolil, da za posvetitev svojih duhovni\xc5\xa1kih kandidatov lahko naprosijo kateregakoli \xc5\xa1kofa, z listino z datumom 18. februar 1185 pa je ta samostan sprejel v svoje varstvo. Admontskemu samostanu je 16. julija 1185 potrdil lastni\xc5\xa1vo nad cerkvijo sv. Marije v Jarenini. _NEWLINE__NEWLINE_1183 je podprl ogrskega kralja B\xc3\xa9la III.-jega, ko je ustanovil ob Rabi novo mesto, da je poskrbel tudi za ustanovitev samostana; skozi zgodovino se je mono\xc5\xa1terski cistercijanski samostan tako proslavil, da je mesto dobilo po njem tudi svoje slovensko ime.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nOb pripravah na kri\xc5\xbearski pohod je Lucij III. umrl v Veroni 25. novembra 1185. _NEWLINE__NEWLINE_Pokopan je v veronski stolnici.\n_START_SECTION_\nLux in ostio\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeva prerokba pravi o njem, da je kot Lu\xc4\x8d v vratih (latinsko Lux in ostio; angle\xc5\xa1ko A light in the door). Temu sledi razlaga, da je iz Lucce (Lucensis), ter kardinal Ostije. (latinsko Lucensis Card. Ostiensis; angle\xc5\xa1ko ''A Luccan Cardinal of Ostia.). ref>M. O'Brien. Prophecy of St. Malachy. str.\xc2\xa036.</ref> Lucius izhaja iz latinske besede lux (=lu\xc4\x8d) \xe2\x80\x93 podoben izvor ima tudi beseda Lucca; Ostia pa izhaja iz latinske besede ostium (=vrata)."