b'\n_START_ARTICLE_\nKresija, Ljubljana\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPred potresom leta 1895 sta bili na tem mestu me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1pital oziroma zavod za bete\xc5\xbene, bolne in obubo\xc5\xbeane ljubljanske me\xc5\xa1\xc4\x8dane. Prvi\xc4\x8d je omenjen \xc5\xbee leta 1326. Ustanovila ga je ogrska kraljica Elizabeta. V za\xc4\x8detku so bili v njem samo ljubljanski me\xc5\xa1\xc4\x8dani, od zdru\xc5\xbeitve vseh ubo\xc5\xbenih zavodov leta 1771, so vanj preselili tudi reve\xc5\xbee in otroke od drugod. Ob njem je od leta 1345 do leta 1831 stala ena najstarej\xc5\xa1ih ljubljanskih cerkva, cerkev sv. Elizabete, ki je bila v 16. stoletju sredi\xc5\xa1\xc4\x8de protestantizma. V njej sta pridigala tudi Primo\xc5\xbe Trubar in Jurij Dalmatin._NEWLINE_V letih od 1563 do 1598 je bila tukaj stanovska latinska \xc5\xa1ola, ki je imela stopnjo gimnazije. V letih 1566 in 1582 in 1595 in 1598 je bil ravnatelj Adam Bohori\xc4\x8d. V letih 1775 in 1776 je delovala normalka. Vodil jo je do leta 1807 Bla\xc5\xbe Kumerdej, jezikoslovec in prevajalec, ki je leta 1772 cesarici Mariji Tereziji predlo\xc5\xbeil na\xc4\x8drt \xc5\xa1olstva in zahteval pouk v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Med letoma 1789 in 1809 je bila v stavbi tudi babi\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola (najstarej\xc5\xa1a zdravstvena \xc5\xa1ola, ki je bila ustanovljena \xc5\xbee leta 1753). Leta 1811 so vse ustanove razen \xc5\xa1pitalske uprave preselili, ve\xc4\x8dino v bolni\xc5\xa1nico usmiljenih bratov na Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dino, v izpraznjenih prostorih pa uredili prodajalne in stanovanja._NEWLINE_V prvem nadstropju je bil v prvi polovici 19. stoletja (1816 - 1849) v stavbi tudi okro\xc5\xbeni urad ali "kresija"._NEWLINE_Do leta 2007 je bil v stavbi Kresije sede\xc5\xbe Upravne enote Ljubljana Center. Zdaj je v njej ve\xc4\x8d ob\xc4\x8dinskih uradov, Galerija Kresija in Turisti\xc4\x8dni center za obiskovalce Ljubljane.\n_START_SECTION_\nArhitekturna zasnova\n_START_PARAGRAPH_\nStavba ima obliko nepravilnega kvadrata in notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Ima klet, pritli\xc4\x8dje in tri nadstropja, leta 1980 pa je bilo tudi neizkori\xc5\xa1\xc4\x8deno podstre\xc5\xa1je preurejeno v mansardo s pisarnami. Stavba je bila ve\xc4\x8dkrat rekonstruirana (1886, 1948) skladno z vsebinami in potrebami slu\xc5\xbeb, ki so bile v njej. Glede na zahteve popotresne gradnje je zanimivo omeniti nekaj konstrukcijskih posebnosti. Stropne konstrukcije nad kletjo so ope\xc4\x8dni oboki. Nad pritli\xc4\x8djem so oboki med jeklenimi nosilci, nad vsemi nadstropji pa so stropne konstrukcije lesene. Ob preureditvi podstre\xc5\xa1ja v mansardo je bila lesena stropna konstrukcija nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z jekleno. Obodni zidovi stavbe so povezani z vodoravnimi jeklenimi vezmi v stropovih._NEWLINE_Stavba ima zanimivo neoklasicisti\xc4\x8dno fasado in notranjost. Na vogalu stavbe je stolpi\xc4\x8d (podobnega ima sosednji Filipov dvorec), ki ponazarja vrata v mesto. Dekoracije spominjajo na barok. Zasnoval jo je gra\xc5\xa1ki arhitekt Leopold Theyer, zgrajena pa je bila v letih 1897 in 1898 po ljubljanskem potresu.\n_START_SECTION_\nSpominska obele\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nOb vhodu sta dva kipa: zdravnika Marka Gerbca in avtorja prve slovenske slovnice Adama Bohori\xc4\x8da._NEWLINE_3. 10. 2005 ob 15. obletnici Manevrske strukture narodne za\xc5\xa1\xc4\x8dite je bila na stavbi Kresija pri Tromostovju v Ljubljani odkrita spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da.'