b'\n_START_ARTICLE_\nHolstentor\n_START_PARAGRAPH_\nHolstentor (\'Holsteinska vrata\') so mestna vrata, ki ozna\xc4\x8dujejo zahodno mejo starega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da hanseatskega mesta L\xc3\xbcbeck. Zgrajena so bila leta 1464, zgrajena v ope\xc4\x8dni gotiki so ena od relikvij L\xc3\xbcbeck\xc5\xa1ke srednjeve\xc5\xa1ke mestne utrdbe in ena od dveh preostalih mestnih vrat. Druga so mestna vrata "Burgtor". Znana po dveh okroglih stolpih in obokanem vhodu, danes veljajo za simbol mesta. Skupaj s starim mestnim jedrom L\xc3\xbcbecka so od leta 1987 na seznamu Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nVidez\n_START_PARAGRAPH_\nHolstentor so sestavljena iz ju\xc5\xbenega in severnega stolpa in osrednje stavbe. Ima \xc5\xa1tiri nadstropja, razen pritli\xc4\x8dja centralnega bloka, kjer je prehod. Stran, ki gleda proti zahodu (stran od mesta), se imenuje \'zunanja stran\', stran obrnjena proti mestu \'mestna stran\'. Oba stolpa in osrednji blok so videti kot ena konstrukcija, gledano s strani mesta. Na zunanji strani se tri enote jasno razlikujejo. Tu sta oba stolpa, ki imata na naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i to\xc4\x8dki polmer 3,5 m od osrednjega bloka. Stolpa imata sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto streho, osrednji blok ima pediment.\n_START_SECTION_\nPrehod in napisi\n_START_PARAGRAPH_\nPrehod je neko\xc4\x8d imel dvoje vrat na zunanji strani, ki niso ohranjena. Dvi\xc5\xbena vrata, name\xc5\xa1\xc4\x8dena leta 1934, ne ustrezajo prvotnim varnostnim napravam. Namesto tega so na tem mestu neko\xc4\x8d obstajale tako imenovane "cevne orgle", s posameznimi palicami, ki bi jih lahko spustili lo\xc4\x8deno in ne skupaj. Tako je bilo mogo\xc4\x8de najprej spustiti vse, razen ene ali dveh palic, pri \xc4\x8demer je majhna vrzel omogo\xc4\x8dala prehod mo\xc5\xa1kemu. Ob prehodu na mestno stran in na zunanji strani je napis._NEWLINE_Na mestni strani se glasi: \xc2\xbbSPQL\xc2\xab\xc2\xa0in je obdan z letnicama 1477 in 1871, prva je domnevni datum gradnje (pravilen datum je zdaj znan kot 1478), slednja je datum obnove vrat in ustanovitev Nem\xc5\xa1kega cesarstva. Ta napis je bil zasnovan na rimskem "SPQR" (latinsko Senatus populusque Romanus - senat in ljudstvo Rima) in predstavlja Senatus populusque Lubecensis. Vendar je bil pritrjen \xc5\xa1ele leta 1871. Na tej lokaciji predhodno ni bilo napisov. Bilo bi tudi nesmiselno, saj so pogled na spodnje dele mestnih vrat z mestne strani zastirali visoki zidovi._NEWLINE_Na zunanji strani je \xc5\xa1e en napis. Besedilo je concordia domi foris pax (\'harmonija znotraj, mir navzven\'). Ta napis je tudi iz leta 1871 in je skraj\xc5\xa1ana oblika besedila, ki je bil prej na (ne ohranjenih) predvrati: Concordia domi et pax foris sane res est omnium pulcherrima (\'Harmonija znotraj in mir navzven sta dejansko najve\xc4\x8dje dobro vseh\').\n_START_SECTION_\nUtrdbe na zunanji strani\n_START_PARAGRAPH_\nFunkcionalno imata zunanja in mestna stran zelo razli\xc4\x8dne oblike. Medtem ko je mestna stran bogato okra\xc5\xa1ena z okni, bi to bilo neprimerno na zunanji ob upo\xc5\xa1tevanju mo\xc5\xbenosti za napad. Na zunanji je torej le nekaj majhnih oken. Poleg tega so zidovi razdeljeni s strelnimi linami. Tudi debelina zidov na zunanji strani je ve\xc4\x8dja kot na mestni strani: 3,5 metra v primerjavi z manj kot 1 meter. Razmi\xc5\xa1ljanje med gradnjo je morda bilo, da bi lahko v nujnih primerih hitro uni\xc4\x8dili vrata z mestne strani kot branik, tako da ne bi padli v sovra\xc5\xbene roke._NEWLINE_Vrzeli in odprtine topovskih ni\xc5\xa1 so usmerjene v zunanjo stran. V vsakem stolpu so bile tri topovske ni\xc5\xa1e, po ena na tleh, v prvem in drugem nadstropju. Tista v pritli\xc4\x8dju ni ohranjena. Ker se je stavba skozi stoletja posedla, je zdaj 50 centimetrov pod tlemi in celo pod novimi tlemi. Na prvem zgornjem nadstropju so poleg omenjenih ni\xc5\xa1, dve strelnici za majhne pi\xc5\xa1tole, ki sta bili nad in med tremi sobami. Na tretjem zgornjem nadstropju so tudi majhne odprtine z re\xc5\xbeami, usmerjenimi naprej in nazaj, za strelno oro\xc5\xbeje._NEWLINE_Osrednji blok nima odprtin. Okna nad prehodom so bila zasnovana tudi za polivanje napadalcev s smolo ali vrelo vodo.\n_START_SECTION_\nOkras\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj o\xc4\x8ditna nefunkcionalna obloga sta dva tako imenovana terakota trakova, ki obkro\xc5\xbeata stavbo. Sestavljena sta iz posameznih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, od katerih so ve\xc4\x8dinoma kvadratne s stranicami 55 centimetrov. Vsaka plo\xc5\xa1\xc4\x8dica nosi enega od treh razli\xc4\x8dnih okraskov: bodisi razporeditev \xc5\xa1tirih heraldi\xc4\x8dnih lilij, simetri\xc4\x8dne re\xc5\xa1etke ali predstavitve \xc5\xa1tirih osatovih listov. Za te ponavljajo\xc4\x8de se simbole ni o\xc4\x8ditnega reda, vendar vsaki skupini osmih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic vedno sledi plo\xc5\xa1\xc4\x8dica z druga\xc4\x8dno zasnovo. Ima obliko heraldi\xc4\x8dnega \xc5\xa1\xc4\x8dita in nosi bodisi l\xc3\xbcbeck\xc5\xa1kega orla ali stilizirano drevo. Ti \xc5\xa1\xc4\x8diti so obdani z dvema mo\xc5\xa1kima, ki delujeta kot nosilca grbov._NEWLINE_Med restavratorskimi deli med letoma 1865 in 1870 so bili terakota trakovi popravljeni. Le tri izvirne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice so ohranjene kot muzejska vzorca. Nove plo\xc5\xa1\xc4\x8dice se pribli\xc5\xbeujejo nekdanjemu oblikovanju, \xc4\x8deprav so bile med obnovo sprejete svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine. Na primer, oblikovanje heraldi\xc4\x8dnega motiva orla nikakor ni odraz originala._NEWLINE_Tudi pediment ni bil zvesto obnovljen, vendar to ni krivica restavratorjev, saj je do 19. stoletja \xc5\xbee dolgo izginil in prvotni videz ni bil znan. Star pogled na oltarju v trdnjavskem samostanu v L\xc3\xbcbecku ka\xc5\xbee Holstentor s petimi stolpi\xc4\x8di. Toda, ker ta slika prikazuje Holstentor sredi fantazijske pokrajine gora in gozdov, je verodostojnost predstavitve sporna. Danes trije stolpi kronajo pediment, vendar so vidni le iz mestne strani.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost obeh stolpov je enaka. V pritli\xc4\x8dju in prvem nadstropju so najvi\xc5\xa1ji stropi, medtem ko so naslednja nadstropja precej ni\xc5\xbeja. Dve ozki spiralni stopni\xc5\xa1\xc4\x8di sta usmerjeni navzgor, vsakokrat med osrednjo stavbo in sosednjim stolpom. Na vsakem nadstropju hodniki povezujejo sobe osrednjega bloka s stolpnicami na isti ravni. Zgornji del stropa severnega stolpa je bil odstranjen, tako da danes drugo in tretje zgornje nadstropje deli skupni prostor. Ta sprememba je iz leta 1934 in ne odra\xc5\xbea prvotne situacije._NEWLINE_Ni\xc5\xa1e za topove so pred odprtinami. Danes so topovi v ni\xc5\xa1ah v drugem nadstropju, vendar niso izvirniki in so bili tja postavljeni kasneje. Nad ni\xc5\xa1ami so kavlji, iz katerih so visijo verige pritrjene na top, da ubla\xc5\xbeijo udar po streljanju. V vi\xc5\xa1je topovske ni\xc5\xa1e prvega zgornjega nadstropja je bilo mogo\xc4\x8de dostopati le po lestvah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBogato hanseatsko mesto L\xc3\xbcbeck je v stoletjih \xc4\x8dutilo potrebo po za\xc5\xa1\xc4\x8diti pred zunanjimi gro\xc5\xbenjami z vedno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im obzidjem in utrdbami. Troje vrat je omogo\xc4\x8dalo dostop do mesta: Burgtor na severu, M\xc3\xbchlentor na jugu in Holstentor na zahodu. Na vzhodu je mesto \xc5\xa1\xc4\x8ditila reka Wakenitz. Tukaj so iz mesta vodila manj\xc5\xa1a voja\xc5\xa1ka H\xc3\xbcxtertor._NEWLINE_Ta mestna vrata so bila na za\xc4\x8detku preprosta vrata, ki so bila s\xc4\x8dasoma ve\xc4\x8dkrat okrepljena, tako da so imela zunanja, srednja in notranja vrata. Danes so ostali le delci teh starih mestnih vrat. Vrata, ki so zdaj znana kot Burgtor, so nekdanja notranja vrata citadele; srednja in zunanja vhodna vrata ne obstajajo ve\xc4\x8d. Vsa troja M\xc3\xbchlentor so popolnoma izginila. Dana\xc5\xa1nja vrata imenovana Holstentor, so nekdanja srednja vrata; bila so tudi (starej\xc5\xa1a) notranja vrata (Innere Holstentor), zunanja vrata (\xc3\x84u\xc3\x9fere Holstentor)  in celo \xc4\x8detrta vrata, znana kot druga zunanja vrata (Zweites \xc3\x84u\xc3\x9feres Holstentor). Torej, zgodovina Holstentor je pravzaprav zgodovina \xc5\xa1tirih zaporednih vrat, \xc4\x8deprav so le ena od njih ostala._NEWLINE_Imena posameznih vrat so se seveda spremenila, saj so se njihove komponente pojavile in izginile. Srednja Holstentor so bila neko\xc4\x8d zunanja vrata, preden so bila zgrajena vrata na obeh straneh. \xc5\xa0e danes pa obstaja veliko zmede glede imen, saj se prou\xc4\x8duje zgodovinski zapis. Spodaj so opisana \xc5\xa1tiri vrata in njihova zgodovina.\n_START_SECTION_\nNotranja vrata - Innere Holstentor\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a Holstentor so varovala bli\xc5\xbenje bregove reke Trave. Nekdo je moral zapustiti mesto skozi ta vrata, da bi pri\xc5\xa1el do Holstenskega mostu, ki je pre\xc4\x8dkal reko. Ni znano, kdaj so bila tukaj prvi\xc4\x8d postavljena vrata. Holstenski most je bil prvi\xc4\x8d omenjen leta 1216 delu, ki ga je podpisal danski kralj. Verjetno so bila \xc5\xbee v tistem \xc4\x8dasu na reki Trave vrata in mestno obzidje. Oznake "Holstenbr\xc3\xbccke" (in "Holstentor") so preprosto posledica dejstva, da je zahodni izhod iz mesta v smeri Holsteina._NEWLINE_Zgodovinski zapisi ka\xc5\xbeejo, da so Holstenski most in Holstentor obnovili leta 1376. Obstajajo dobri dokazi za pojav vrat, ki so bila v tem \xc4\x8dasu postavljena v lesorezu s pogledom na mesto L\xc3\xbcbeck, ki ga je izdelal Elias Diebel. \xc4\x8ceprav je to pogled na mesto iz vzhodne, Wakenitzove strani starega mestnega hriba, je umetnik zlo\xc5\xbeil bistvene dele zahodne strani vrat, tako da so dobro vidni. Na zgornjem delu je bil pravokotni stolp z leseno galerijo._NEWLINE_Na neznanem datumu v 17. stoletju so Innere Holstentor zamenjala manj\xc5\xa1a, preprosta polavtomatska vrata - verjetno zato, ker ni bilo potrebe po mo\xc4\x8dnih notranjih vratih v lu\xc4\x8di mo\xc4\x8dnih zunanjih utrdb, ki so bila postavljena medtem. Innere Holstentor so bile povezane z bivali\xc5\xa1\xc4\x8dem cestninarja, ki je na tej lokaciji varoval dostop do mesta._NEWLINE_Pollesena vrata so leta 1794 zamenjala preprosta \xc5\xbeelezna vrata, ki so jih leta 1828 poru\xc5\xa1ili skupaj s hi\xc5\xa1ico in mestnim obzidjem ob reki Trave._NEWLINE_Verjetno je, da so bila vrata na nasprotnem bregu Trave \xc5\xbee prej. Toda ni\xc4\x8d ni znano o njihovem videzu. \xc4\x8ce so obstajala, so bila zgrajena pred ali po izgradnji srednjih Holstentor.\n_START_SECTION_\nSrednja vrata - Mittleres Holstentor\n_START_PARAGRAPH_\nV 15. stoletju je celotna konstrukcija vrat veljala za neustrezno. Zaradi \xc5\xa1irjenja strelnega oro\xc5\xbeja in topov je bilo potrebno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e utrjevanje. Odlo\xc4\x8deno je bilo, da se zgradijo \xc5\xa1e ena vrata - zunanja vrata, pozneje znana kot vrata srednja ali Mittleres Holstentor in danes le kot Holstentor. Financiranje je zagotovila dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina svetnika Johna Brolinga, ki je zna\xc5\xa1ala 4000 l\xc3\xbcbeck\xc5\xa1kih mark.  Leta 1464 je mestni arhitekt Hinrich Helmstede za\xc4\x8del gradnjo, ki je bila zaklju\xc4\x8dena leta 1478. Postavljena so bila na sedem metrov visokem hribu, ki je bil nasut za ta namen. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu gradnje se je ta nasip izkazal za nestabilnega. Ju\xc5\xbeni stolp se je podrl zaradi mo\xc4\x8dvirnih tal in \xc5\xbee med gradnjo je bilo poskrbljeno za kompenzacijo nagiba.\n_START_SECTION_\nZunanja vrata - \xc3\x84u\xc3\x9feres Holstentor\n_START_PARAGRAPH_\nZunanja vrata ali \xc3\x84u\xc3\x9feres Holstentor so bila znana tudi kot renesan\xc4\x8dna vrata, predvrata (Vortor) ali Krummes Tor. Zgrajena so bila v 16. stoletju, ko je bilo obzidje zgrajeno zahodno od srednjeve\xc5\xa1kih vrat, v katero so vstavili ta vrata. Zunanja vrata so bila dokon\xc4\x8dana leta 1585. Ovirala so pogled na srednja vrata, saj je bil njihov vzhodni izhod oddaljen le 20 metrov od te konstrukcije. Oboje vrat so nastala z obzidjem, imenovanim cvinger_NEWLINE_Ta predvrata so bila majhna v primerjavi s pribli\xc5\xbeno sto let starej\xc5\xa1imi srednjimi vrati, a veliko bolj bogato okra\xc5\xa1ena na zunanji strani. Mestna stran je nasprotno prazna. Zunanja vrata so bila prva vrata, ki so imela napis: Pulchra res est pax foris et concordia domi \xe2\x80\x93 MDLXXXV (\'\xc4\x8cudovito je imeti mir zunaj in harmonijo znotraj \xe2\x80\x93 1585\') in je bil postavljen na mestno stran. Kasneje je bil premaknjen na zunanjo stran in nekoliko spremenjen (Concordia domi et foris pax sane res est omnium pulcherrima - \'harmonija znotraj in mir zunaj je najve\xc4\x8dje dobro vseh\'). Povezano z vrati je bil dom starega zidarja, ki je bil odgovoren za vzdr\xc5\xbeevanje utrdb._NEWLINE_Graditelj renesan\xc4\x8dnih vrat je bil verjetno mestni arhitekt Hermann von Rode, ki je zasnoval sprednjo stran po nizozemskih vzorcih. Nieuwe Oosterpoort v Hoornu je neposredno primerljiv. Ta vrata so obstajala okoli 250 let in so bila na koncu \xc5\xbertvovana za \xc5\xbeeleznico; leta 1853 so bila poru\xc5\xa1ena, da bi naredili prostor za prvo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo v L\xc3\xbcbecku in tirnice. Danes ta postaja ne obstaja ve\xc4\x8d, sedanja je pribli\xc5\xbeno 500 metrov zahodno.\n_START_SECTION_\nDruga zunanja vrata\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 17. stoletja je bilo pred mestnim jarkom zgrajeno novo mestno obzidje pod nadzorom voja\xc5\xa1kega in\xc5\xbeenirja Johhanna von Br\xc3\xbcssela. Kot del te konstrukcije so bila leta 1621 zgrajena \xc4\x8detrta vrata. V visokih zidovih so bila popolnoma zdru\xc5\xbeena z osmerokotnim stolpom. V arkadah je bil napis Si Deus pro nobis, quis contra nos (\'\xc4\x8ce je Bog z nami, kdo je lahko proti nam?\' Na mestni strani in sub alis altissimi (\'pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito Najvi\xc5\xa1jega) na zunanji strani. Ta vrata so bila zadnja od \xc5\xa1tirih Holstentor, ki so bila zgrajena in prva izginila in sicer leta 1808.\n_START_SECTION_\nUni\xc4\x8denje in obnova v 19. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu industrializacije so utrdbe veljale za nadle\xc5\xbene ovire. Leta 1808 so bila poru\xc5\xa1ena druga zunanja vrata, leta 1828 notranja, leta 1853 pa \xc5\xa1e zunanja vrata. Le vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa je bilo, kdaj bi padla \xc5\xa1e srednja vrata, edina preostala od \xc5\xa1tirih. Dejansko so leta 1855 dr\xc5\xbeavljani L\xc3\xbcbecka vlo\xc5\xbeili peticijo v senat, da bi kon\xc4\x8dno poru\xc5\xa1ili preostala vrata, ker so ovirala raz\xc5\xa1iritev \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih objektov. Ta peticija je imela 683 podpisov._NEWLINE_Toda takrat je bil tudi vse ve\xc4\x8dji upor proti uni\xc4\x8denju starih stavb. Tako je August Reichensperger napisal leta 1852: Tudi L\xc3\xbcbeck, ki je bil neko\xc4\x8d ponosni vodja Hanseatske lige, ne more prena\xc5\xa1ati odseva svoje nekdanje slave. Habi, uni\xc4\x8duje in pokriva tako prizadevno, da se "sodobni razsvetljenosti" kmalu ne bo treba ni\xc4\x8desar ve\xc4\x8d sramovati. ". Ko je to sli\xc5\xa1al kralj Friderik Viljem IV. Pruski, je poslal nekdanjega pruskega kustosa za zgodovinske spomenike, Ferdinanda von Quasta, da bi re\xc5\xa1il, kar bi se \xc5\xa1e re\xc5\xa1iti dalo. _NEWLINE_Polemika o ru\xc5\xa1enju je trajala dlje \xc4\x8dasa. Odlo\xc4\x8ditev je bila sprejeta \xc5\xa1ele leta 1863, ko so se me\xc5\xa1\xc4\x8dani L\xc3\xbcbecka odlo\xc4\x8dili z ve\xc4\x8dino le enega glasu, da ne bi poru\xc5\xa1ili stavbe, temve\xc4\x8d bi jo ob\xc5\xa1irno obnovili. Medtem so bila vrata v zelo slabem stanju, saj so vsako leto potonila nekaj centimetrov v tla. Najni\xc5\xbeje vrzeli so bile \xc5\xbee 50 centimetrov pod zemljo, naklon celotnih vrat pa je postajal nevaren. To je drasti\xc4\x8dno spremenilo statiko stavbe, tako da so se bali poru\xc5\xa1itve. Holstentor so temeljito obnovili, dela pa so se nadaljevala v leto 1871._NEWLINE_Nato je pri\xc5\xa1lo do spremembe razmerja prista\xc5\xa1ev do Holstentor. Ni bilo ve\xc4\x8d zaznano kot zaskrbljujo\xc4\x8de do uni\xc4\x8denja, temve\xc4\x8d kot simbol ponosne preteklosti. Leta 1925 je nem\xc5\xa1ko zdru\xc5\xbeenje mest dolo\xc4\x8dilo Holstentor za svoj simbol. \xc5\xbde leta 1901 je proizvajalec marcipana Niederegger uporabil vrata v svoji blagovni znamki. Druge dru\xc5\xbebe L\xc3\xbcbecka so storile enako.\n_START_SECTION_\nObnova 1933/34\n_START_PARAGRAPH_\nKer sta bila stolpa \xc5\xa1e naprej po\xc5\xa1evna in se njuna poru\xc5\xa1itev \xc5\xa1e vedno ni bila izklju\xc4\x8dena, je bila potrebna druga rekonstrukcija. Ta se je zgodila v letih 1933-34, pri \xc4\x8demer so vrata stati\xc4\x8dno utrdili. V tej kon\xc4\x8dni obnovi so bila uporabljena armiranobetonska sidra, pritrjena na \xc5\xbeelezne obro\xc4\x8de. Vendar so bile izvedene tudi spremembe, ki niso ustrezale prvotnemu zna\xc4\x8daju vrat, vklju\xc4\x8dno z zgoraj omenjenimi spremembami severnega stolpa. Nacisti so pretvorili Holstentor v muzej. Imenovana je bila Dvorana \xc4\x8dasti in slave in naj bi predstavljala L\xc3\xbcbeck in nem\xc5\xa1ko zgodovino z vidika nacisti\xc4\x8dne ideologije._NEWLINE_V drugi polovici 20. stoletja so bila izvedena manj\xc5\xa1e popravila, ki niso ve\xc4\x8d v skladu s sedanjimi standardi arhitekturnega ohranjanja.\n_START_SECTION_\nObnova 2005/06\n_START_PARAGRAPH_\nOd marca 2005 do decembra 2006 so bila Holstentor ponovno obnovljena. Ocenjeno je bilo, da bo obnovitev stala pribli\xc5\xbeno milijon evrov, pri \xc4\x8demer je 498.000 evrov (prvotno na\xc4\x8drtovanih stro\xc5\xa1kov) zagotovila nem\xc5\xa1ka fundacija za varstvo spomenikov in Fundacija Possehl. Preostale stro\xc5\xa1ke so pokrili predvsem z donacijami posameznikov, podjetij in akademskih ustanov. Svastika iz leta 1934 so neznane stranke odvzele nekaj dni po postavitvi odrov za popravilo. To naj bi bila zadnja svastika na javni stavbi v Nem\xc4\x8diji in naj bi bila prikrita s kovinskimi listi kot del obnovitvenih del. Plo\xc5\xa1\xc4\x8da z datumom 2006 je bila postavljena, ko so ukradeno svastiko po\xc4\x8dastili ob zaklju\xc4\x8dku restavratorskih del. Zaradi varnostnih razlogov so objekt pred za\xc4\x8detkom restavratorskih del zasen\xc4\x8dili s sliko vrat visoke resolucije, obe\xc5\xa1eno na odrih._NEWLINE_Holstentor so 2. decembra 2006 ponovno odprli za javnost s prireditvijo, ki jo je ustvaril umetnik Michael Batz.\n_START_SECTION_\nHolstentor danes\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1950 je v Holstentor ponovno muzej, tokrat ob\xc4\x8dinske zgodovine. Predstavljene so bile relikvije iz zgodovinskega L\xc3\xbcbecka, srednjeve\xc5\xa1ki L\xc3\xbcbeck je bil prikazan z uporabo modelov in slik, predstavljeni so bili modeli ladij Hanseatske lige in vodilna "Eagle von L\xc3\xbcbeck". Zna\xc4\x8dilnosti tega muzeja prav tako niso bile zgodovinsko to\xc4\x8dne. Na primer, muzej je vklju\xc4\x8deval tudi sobo za mu\xc4\x8denje z grajsko je\xc4\x8do, natezalnico in drugimi napravami za mu\xc4\x8denje. Holstetor nikoli niso vsebovala ni\xc4\x8desar podobnega._NEWLINE_Dva monumentalna \xc5\xbeelezna kipa pokon\xc4\x8dnih levov, postavljenih na obmo\xc4\x8dju pred Holstentor, ki ju je zasnoval Harry Maasz, sta iz leta 1823 in sta nepodpisana. Pripisujejo jih Christianu Danielu Rauchu in \xc4\x8dlanu Rauchove delavnice, Th. Kalideju (1801-1863). En lev spi, drug je buden in pozorno gleda na prvega. Prvotno sta bila postavljena pred hi\xc5\xa1o, ki jo je leta 1840 zgradil prodajalec L\xc3\xbcbecka in umetni\xc5\xa1ki zbiralec John Daniel Jacobj (1798-1847) na Gro\xc3\x9fe Petersgrube 18. Leta 1873 sta bila postavljena pred Hotel Stadt Hamburg am Klingenberg do uni\xc4\x8denja 1942 med drugo svetovno vojno in \xc5\xa1ele kasneje pred Holstentor. Dopolnjuje ju  bronast kip na drugi strani ulice, Korakajo\xc4\x8da antilopa, kiparja Fritza Behna._NEWLINE_ _NEWLINE_Muzej Holstentor je bil posodobljen leta 2002. Ne samo, da je bila odstranjena mu\xc4\x8dilna soba; vse sobe so bile preoblikovane v skladu z novim konceptom, ki je vklju\xc4\x8deval integracijo slike in zvo\xc4\x8dne dokumentacije. Od leta 2006 muzej upravlja Kulturna fundacija Hanseatskega mesta L\xc3\xbcbeck\n_START_SECTION_\nNa denarju in po\xc5\xa1tnih znamki\n_START_PARAGRAPH_\nHolstentor se je pojavljal na bankovcih za 50 DM, tiskanih od leta 1960 do 1991 in na nem\xc5\xa1kem kovancu za dva evra, izdanem leta 2006._NEWLINE_Leta 1948 se je pojavil na \xc5\xa1tirih najvi\xc5\xa1jih apoenih (DM 1, DM 2, DM 3 in DM 5) prve dolgoro\xc4\x8dne serije po\xc5\xa1tnih znamk v nem\xc5\xa1ki valuti, ki so ozna\xc4\x8devale stavbe. Leta 2000 so se pojavila na 5 DM in 10 DM po\xc5\xa1tni znamki druge serije Znamenitosti.'