b'\n_START_ARTICLE_\nPrlekija\n_START_SECTION_\nMeje Prlekije\n_START_PARAGRAPH_\nPrlekija po govorici sega do reke Mure na vzhodu, na severu do Hrastje-Mota, na severozahodu do kraja O\xc4\x8deslavci, na zahodu zajema kraj Cerkvenjak, na jugu kraje Dornava, Markovci in Ormo\xc5\xbe ter na jugovzhodu Razkri\xc5\xbeje, ki sodi tudi v Med\xc5\xbeimurje. To so meje, kjer ljudje\xc2\xa0\xc2\xbbgu\xc4\x8dijo\xc2\xab. Govorica se ob sami meji spreminja. Geografsko sega Prlekija do Gornje Radgone, na zahodu do Benedikta, ponekod se omenja tudi Ptuj za del Prlekije in na vzhodu do reke Mure.\n_START_SECTION_\nVina in kulinarika\n_START_PARAGRAPH_\nLjutomersko-Ormo\xc5\xa1ke in Radgonsko-Kapelske gorice slovijo po vrhunskih vinih. Velike vinske kleti za predelavo grozdja so v Ljutomeru, Ormo\xc5\xbeu, Kapeli in Gornji Radgoni, kjer pridelujejo tudi penino. Prlekija slovi tudi po pristni prle\xc5\xa1ki kulinarki. Sladokusci lahko izbirajo med mnogimi jedmi (\xc5\xbeganci, mle\xc4\x8dna juha, smetanovo juho z gobami, krompirjevo smetanovo juho, gobovo juho z ajdovo ka\xc5\xa1o, mesom iz t\xc3\xbcnke in mnogimi drugimi dobrotami).\n_START_SECTION_\nKlopotec\n_START_PARAGRAPH_\nKlopotec je lesena vetrnica v vinogradu, nasajena na visokem drogu in ima vlogo odganjanja ptic. V prle\xc5\xa1kih vinogradih ima po navadi \xc5\xa1tiri vetrnice. Praviloma je vsak del iz druga\xc4\x8dnega lesa. Pripisujemo mu posebno mo\xc4\x8d varovanja vinogradov, vendar pa ne le pred \xc5\xa1kodljivci. Klopotec po navadi postavljajo na Veliko ma\xc5\xa1o, 15. avgusta, nekateri pa \xc5\xbee na Lovren\xc4\x8dev dan, 10. avgusta.\n_START_SECTION_\nMlini\n_START_PARAGRAPH_\nPrlekija je v glavnem kmetijsko obmo\xc4\x8dje. Poljedelstvo je ena pomembnej\xc5\xa1ih panog in neko\xc4\x8d so bili tukaj \xc5\xa1tevilni mlini najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih vrst. Precej jih je ohranjenih \xc5\xa1e danes, sodobna tehnologija pa je omogo\xc4\x8dila tudi moderne mline. Najbolj znan med starimi mlini na Muri je Babi\xc4\x8dev mlin, ki je \xc5\xbee tretji na tej lokaciji. Prvi je bil postavljen \xc5\xbee leta 1890. V zgradbi na kopnem je stroj za mletje, ki ga preko gradja poganja veliko leseno vodno kolo, pritrjeno na enem od dveh \xc4\x8dolnov. Prenosni mehanizmi v zgradbi so ohranili vse zna\xc4\x8dilnosti vodnih mlinov iz obdobja, v katerem so nastajali. Za\xc5\xa1\xc4\x8diten je kot tehni\xc5\xa1ki spomenik in je povezava preteklosti s sedanjostjo in prihodnostjo, saj nam nazorno ka\xc5\xbee uporabo vodne sile reke brez \xc5\xa1kodljivih vplivov in posledic za okolje._NEWLINE_Na Stari Gori je mlin na veter, ki je prava posebnost. V neposredni bli\xc5\xbeini cerkve Svetega Duha v Sv. Juriju ob \xc5\xa0\xc4\x8davnici stoji mlin na veter. V preteklosti je bilo v Slovenskih Goricah veliko mlinov na veter. Do leta 1960 se je ohranil samo \xc5\xa1e eden, ki pa ga ni bilo mogo\xc4\x8de obnoviti. Na ostankih starega mlina so va\xc5\xa1\xc4\x8dani tare Gore zgradili novega, ki je prav tak, kot stari, le da je nekoliko ve\xc4\x8dji._NEWLINE_Poto\xc4\x8dni mlin na Gibini stoji \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 200 let. Stavba je danes polovico manj\xc5\xa1a kot je bila v letih, ko je mlin \xc5\xa1e deloval. Mlin stoji v dolinici tik ob izlivu reke \xc5\xa0\xc4\x8davnice v reko Muro. Sam mlin ima bogato zgodovino iz predvojnih, medvojnih in tudi povojnih \xc4\x8dasov. Deloval je tako, da so z zapornico preusmerili potok in voda je gnala mlinsko kolo. Kasneje je mlinsko kolo zamenjala turbina, ki je gnala mlin do prihoda elektrike.\n_START_SECTION_\nBrodovi\n_START_PARAGRAPH_\nMed Gornjo Radgono in Peti\xc5\xa1ovci so bili brodovi do leta 1922, ko so zgradili most pri Ver\xc5\xbeeju, edino prometno sredstvo \xc4\x8dez reko Muro. Brod obi\xc4\x8dajno sestavljata dva plitva \xc4\x8dolna, povezana z nosilno plo\xc5\xa1\xc4\x8dadjo, na kateri stoji brodarjeva utica. Brod je pripet na nosilno jekleno vrv napeto med bregovoma, po kateri te\xc4\x8de \xc5\xa1kripec z obe\xc5\xa1alno vrvjo. Vodni tok omogo\xc4\x8da gibanje. V \xc4\x8dasu tiso\xc4\x8dletne ogrsko-avstrijske meje na Muri so samo brodniki vzdr\xc5\xbeevali zveze med Slovenci na obeh straneh Mure. Po zgraditvi mostov blizu Ver\xc5\xbeeja (1922), Radencev (1940) in Razkri\xc5\xbeja (1976) in vzpostavitvi dr\xc5\xbeavne meje z Republiko Hrva\xc5\xa1ko, brodov na Muri na obmo\xc4\x8dju Prlekije ni ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nStare doma\xc4\x8dije\n_START_PARAGRAPH_\nV Prlekiji je veliko etnolo\xc5\xa1ko zanimivih doma\xc4\x8dij. Ena tak\xc5\xa1nih je v kraju Rune\xc4\x8d, ki le\xc5\xbei na gri\xc4\x8devju vzhodno od ceste Ormo\xc5\xbe - Sveti Toma\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nDoma\xc4\x8da obrt\n_START_PARAGRAPH_\nSodarstvo je \xc5\xbee zaradi vinogradni\xc5\xa1tva pomembna obrt, ki se je na tem obmo\xc4\x8dju ohranila vse do danes. Sodarji danes izdelujejo tudi razne lesene spominke, ki so tipi\xc4\x8dni za Prlekijo._NEWLINE_Umetno kova\xc5\xa1tvo - konj je bil nekdaj zelo pomemben v kmetijstvu, zato je bilo na tem obmo\xc4\x8dju tudi veliko kova\xc4\x8dev. Kljub sodobni tehnologiji je konj \xc5\xa1e vedno ostal pomemben, vendar tokrat v \xc5\xa1portno-rekreacijskem pomenu. Nekateri kova\xc4\x8di so postali pravi mojstri v izdelovanju umetnin iz \xc5\xbeeleza in svojo dejavnost opravljajo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Lon\xc4\x8darstvo in pe\xc4\x8darstvo - za razliko od \xc4\x8drne keramike je v Prlekiji zna\xc4\x8dilna rde\xc4\x8da keramika. Lon\xc4\x8darski izdelki krasijo domove doma in v tujini. Zelo kakovostna je lon\xc4\x8dena posoda in razni avtenti\xc4\x8dni spominki._NEWLINE_Medi\xc4\x8darstvo - tradicija medi\xc4\x8darstva je tudi v Prlekiji prisotna, saj so zelo zanimivi izdelki predvsem lectova srca, parklji, miklav\xc5\xbei, vse glede na letni \xc4\x8das in prilo\xc5\xbenosti._NEWLINE_Rezbarstvo - doma\xc4\x8di umetniki izdelujejo motivne reliefe, kipce in spominke. Ta obrt se ohranja predvsem kot dopolnilna dejavnost v zimskih ve\xc4\x8derih._NEWLINE_Pletenje iz pintovih vej in breze - \xc5\xa1tevilni doma\xc4\x8dini, predvsem ob mo\xc4\x8dvirnem svetu, kjer raste vrba\xc2\xa0\xc2\xbbpintovec\xc2\xab, iz njenih vej pletejo najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e uporabne predmete: ko\xc5\xa1are, ko\xc5\xa1e, metle in podobno. \xc5\xbde sama barva debla je posebnost, vejice pa se lepo oblikujejo.'