b'\n_START_ARTICLE_\nRaztopina\n_START_PARAGRAPH_\nRaztop\xc3\xadna je v kemiji homogena zmes sestavljena iz dveh ali ve\xc4\x8d substanc. V takih me\xc5\xa1anicah je topljenec raztopljen v topilu. Splo\xc5\xa1no znani primer je raztopina soli v vodi. V tem primeru je sol topljenec in voda topilo. Tudi plini se lahko raztopijo v kapljevinah, npr. ogljikov dioksid ali kisik v vodi. Kapljevine se lahko tudi raztopijo v drugih kapljevinah, medtem ko plini med seboj tvorijo zmesi in ne raztopin._NEWLINE_Primeri trdnih raztopin so zlitine, dolo\xc4\x8deni minerali in polimeri, ki vsebujejo plastifikatorje. Zmo\xc5\xbenosti substance, da se enakomerno porazporedi v drugi, imenujemo topnost. Fizikalne lastnosti substanc kot npr. vreli\xc5\xa1\xc4\x8de in tali\xc5\xa1\xc4\x8de se spremenijo, ko se dodajo druge substance v raztopino. Veli\xc4\x8dino topljenca v raztopini se poda s koncentracijo. Sem spadajo molarnost, molalnost in \xc5\xa1tevilo delcev na milijon (ppm)._NEWLINE_Raztopine je treba razlikovati od nehomogenih zmesi kot se npr. koloidi in suspenzije.\n_START_SECTION_\nTopila\n_START_PARAGRAPH_\nTopila se v grobem lahko razdelijo na polarna in nepolarna topila. Najve\xc4\x8dkrat uporabljeno merilo za polarnost je dielektri\xc4\x8dna konstanta. Najbolj uporabljeno topilo je voda z dielektri\xc4\x8dno konstanto 78,5. Etanol, z dielektri\xc4\x8dno konstantno 24,3, ima srednjo polarnost. Primer nepolarnega topila je heksan z veli\xc4\x8dino konstantne 1,9. Polarne ali ionske snovi se bodo na\xc4\x8deloma raztopile samo v polarnih topilih.\n_START_SECTION_\nTopljenec\n_START_PARAGRAPH_\nMed topljenjem, posebej ko je topilo polarno, se tvori struktura gradnikov topila okoli topljenca, kar omogo\xc4\x8da stabilno interakcijo med topljencem in topilom._NEWLINE_Ko je veli\xc4\x8dina topljenca v topilu dosegla svoj maksimum, postane raztopina nasi\xc4\x8dena. Stopnja nasi\xc4\x8denosti se lahko spremeni z razli\xc4\x8dnimi faktorji, kot so temperatura, pritisk in \xc4\x8distost topljenca ali topila._NEWLINE_Po navadi se z zvi\xc5\xa1evanjem temperature tudi zvi\xc5\xa1uje zmo\xc5\xbenost topnosti topljenca v topilu, vendar pri plinih velja ravno obratno. Tak\xc5\xa1no obna\xc5\xa1anje plinov je razultat eksotermne entalpije raztopine.'