b'\n_START_ARTICLE_\nFarad\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nKondenzator, ki sprejme elektri\xc4\x8dni naboj enega coulomba (ampersekunde), napetost na njegovih sponkah pa se pri tem spremeni za en volt, ima kapacitivnost enega farada. Farad z osnovnimi enotami SI sistema zapi\xc5\xa1emo: s\xe2\x81\xb4 \xc2\xb7 A\xc2\xb2 \xc2\xb7 m\xe2\x81\xbb\xc2\xb2 \xc2\xb7 kg\xe2\x81\xbb\xc2\xb9. Veljajo enakosti:_NEWLINE_\\mbox{F}_NEWLINE_= \\,\\mathrm \\frac{A \\cdot s}{V}_NEWLINE_= \\dfrac{\\mbox{J}}{\\mbox{V}^2}_NEWLINE_= \\dfrac{\\mbox{C}}{\\mbox{V}}_NEWLINE_= \\dfrac{\\mbox{C}^2}{\\mbox{J}}_NEWLINE_= \\dfrac{\\mbox{C}^2}{\\mbox{N} \\cdot \\mbox{m}}_NEWLINE_= \\dfrac{\\mbox{s}^2 \\cdot \\mbox{C}^2}{\\mbox{m}^{2} \\cdot \\mbox{kg}}_NEWLINE_= \\dfrac{\\mbox{s}^4 \\cdot \\mbox{A}^2}{\\mbox{m}^{2} \\cdot \\mbox{kg}}_NEWLINE_= \\dfrac{\\mbox{s}}{\\Omega}_NEWLINE__NEWLINE_V praksi se izka\xc5\xbee, da je farad zelo velika enota. Obi\xc4\x8dajno v elektri\xc4\x8dnih vezjih najdemo kondenzatorje s kapacitivnostmi od nekaj pikofaradov (pF) prek nano-, mikro- do nekaj milifaradov. \xc5\xa0e ve\xc4\x8dji kondenzatorji navadno slu\xc5\xbeijo zagotavljanju napajanja v primeru izpada glavnega vira (na primer ohranjanju delovanja ure) ali glajenju napetosti v posebno zahtevnih napravah._NEWLINE_Kondenzatorji, manj\xc5\xa1i od enega pikofarada, nimajo velike prakti\xc4\x8dne vloge, saj se v tem razredu hitro znajdejo \xc5\xbee medsebojne kapacitivnosti vodnikov na tiskanem vezju ter druge parazitne, navadno neza\xc5\xbeeljene kapacitivnosti._NEWLINE_Zaradi te\xc5\xbeav pri tiskanju posebej v starej\xc5\xa1ih besedilih opazimo ozna\xc4\x8devanje mikrofaradov (\xce\xbcF) z uF. Obi\xc4\x8dajne so tudi nedoslednosti pri zapisovanju veli\xc4\x8din - zapisi, kot so 1000 nF namesto 1 \xce\xbcF ali pa 0,1 \xce\xbcF namesto 100 nF, so v literaturi precej pogosti.'