b'\n_START_ARTICLE_\nLjubljanski trolejbus\n_START_SECTION_\nPrvi trolejbusi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi trolejbusi so bili narejeni v tovarni Fiat. Bili so modro-bele barve, tri osi so imele slabo vzmetenje in bili so izredno te\xc5\xbeki. Zaradi tega jih po zadnji vo\xc5\xbeni niso vozili v remizo, pa\xc4\x8d pa so bili parkirani kar na obra\xc4\x8dali\xc5\xa1\xc4\x8du za Be\xc5\xbeigradom. \xc4\x8ce so se pokvarili, so jih v remizo odvlekli s tovornjakom. Po podalj\xc5\xa1anju proge do Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dine pa so jih vsak ve\xc4\x8der v remizo odvlekli tramvaji.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1iritev trolejbusnega omre\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nKo so v mestu dokon\xc4\x8dno ukinili tramvaje, so za\xc4\x8deli z raz\xc5\xa1iritvijo trolejbusnega omre\xc5\xbeja. Nove kontaktne vode so napeljali nad Celov\xc5\xa1ko cesto do Vi\xc5\xbemarij in nad Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko cesto do Vi\xc4\x8da. Tako je leta 1957 nastala trolejbusna proga \xc5\xa1t. 1 Vi\xc5\xbemarje \xe2\x80\x93 Vi\xc4\x8d. Kontaktne vode so leta 1962 napeljali nad dana\xc5\xa1njo Litostrojsko cesto do \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, leta 1964 pa \xc5\xa1e na odseku od Je\xc5\xbeice do \xc4\x8crnu\xc4\x8d. Ve\xc4\x8djega obsega trolejbusno omre\xc5\xbeje v Ljubljani ni imelo nikdar ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nNakupi novih trolejbusov\n_START_PARAGRAPH_\nDruga generacija trolejbusov je bila iz \xc5\xa1vicarske tovarne Oerlikon. Vozila so bila kakovostna, vendar draga. Zato so se odlo\xc4\x8dili, da bodo vozila, ki so jih \xc5\xa1e potrebovali,  za\xc4\x8deli izdelovati v ljubljanski Avtomonta\xc5\xbei. Doma\xc4\x8di trolejbus je bil izdelan na \xc5\xa1asiji podjetja FAP, elektri\xc4\x8dni elementi pa so bili \xc5\xa1vicarski. Model je z leti dobil nekaj kozmeti\xc4\x8dnih popravkov (npr. ve\xc4\x8dja, preglednej\xc5\xa1a stekla in armaturo). Taki modeli so bili \xc5\xbee obarvani v zeleno-belo barvno kombinacijo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tevilo trolejbusov\n_START_PARAGRAPH_\nV voznem parku javnega prometa je bilo 53 trolejbusov, torej toliko kolikor je bilo prej tramvajev. O\xc5\xa1tevil\xc4\x8deni so bili z internimi \xc5\xa1tevilkami od 300 do 353.\n_START_SECTION_\nUsoda trolejbusov\n_START_PARAGRAPH_\nVozila so kon\xc4\x8dala razrezana v staro \xc5\xbeelezo, nekaj od njih je bilo odlo\xc5\xbeenih in zasutih na mestni deponiji, na lokaciji kjer ima danes JP Snaga sortirnico odpadkov. Kontaktni vodi, ki so nad ulicami in cestami viseli \xc5\xa1e nekaj naslednjih let, so bili prodani podjetju Dinos. Najdlje, do leta 1984 se je ohranil trolejbus z interno oznako 350. \xc5\xbdeleli so ga ohraniti kot edinstven primer trolejbusa v Ljubljani, a je kon\xc4\x8dal tako kot vsi ostali - razrezan je bil v staro \xc5\xbeelezo.'