b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdupnija \xc5\xa0entvid pri Sti\xc4\x8dni\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnija \xc5\xa0entvid, ki ima sede\xc5\xbe v naselju \xc5\xa0entvidu pri Sti\xc4\x8dni, le\xc5\xbei sredi kotline na Dolenjskem podolju. Na severu vas meji na Metnajsko planoto, na jugu pa postopoma pokrajina prehaja pod kra\xc5\xa1ki svet Suhe krajine._NEWLINE_Sama \xc5\xbeupnija sodi med eno izmed najstarej\xc5\xa1ih pra\xc5\xbeupnij na Dolenjskem. Prvi zanesljiv vir za njen obstoj najdemo \xc5\xbee leta 1016, ko je cesar Henrik II. obdaroval savinjskega grofa Viljema II, z obse\xc5\xbenimi posesvi na obeh straneh reke Save. Tako izvemo, da so prvotno pod ozemlje \xc5\xa0entvi\xc5\xa1ke pra\xc5\xbeupnije z njenmi vikariti v Vi\xc5\xa1nji Gori, Krki in \xc5\xa0martnem pri Litiji, \xc5\xa1e \xc5\xbeupnije v Dobrni\xc4\x8du z vikariatom v \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku, \xc5\xa0entrupertu in Trebnjem. \xc5\xbde v drugi polovici 11. stoletja se je od \xc5\xa0entvi\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije odcepila \xc5\xbeupnija \xc5\xa0entrupert, kmalu zatem pa so sledile \xc5\xa1e \xc5\xbeupnije Trebnje in Dobrni\xc4\x8d. \xc5\xa0entvi\xc5\xa1ka fara je tako dobila tak\xc5\xa1no obliko teritorija, kakr\xc5\xa1na je bila skozi srednji vek: raztezala se je od Save na severu in do Krke na jugu._NEWLINE_Ozemlje \xc5\xa0entvi\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije je bilo tesno povezano z bli\xc5\xbenjim cistercijanskim samostanom v Sti\xc4\x8dni. Z belimi menihi je povezan tudi prvi podatek, ki \xc5\xbeupnijo omenja konkretno. Gre za ustanovitev sti\xc5\xa1kega samostana in posledi\xc4\x8dno, s prihodom cistercijanov v \xc5\xa0entvid leta 1132. S svojo nastanitivijo v \xc5\xa0entvidu so nadzorovali gradnjo sti\xc5\xa1kega samostana, ki je bil dograjen leta 1135. Zatem je bila \xc5\xbeupnija \xc5\xa1e tesneje povezana z opatijo Sti\xc4\x8dna. Vse konca 14. stoletja je \xc5\xbeupnike v \xc5\xa0entvidu kot ustanovitelj \xc5\xa1entvi\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije nastavljal oglejski patriarh. 27. marca 1389 pa je oglejski patriarh Janez Moravski priklju\xc4\x8dil \xc5\xbeupnijo z vsemi obstoje\xc4\x8dimi vikariati samostanu Sti\xc4\x8dna. Tak\xc5\xa1no stanje je trajalo vse do leta 1784, ko je cesar Jo\xc5\xbeef II. razpustil samostan v Sti\xc4\x8dni. \xc5\xbdupnija je sprva pripadla gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofiji, tri leta kasneje pa ljubljanjski \xc5\xa1kofiji, katere del je \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Obseg \xc5\xbeupnije iz srednjega veka ni obstal do danes. Do razpustitve samostana sta najprej nastali \xc5\xa1e novi \xc5\xbeupniji v Vi\xc5\xa1nji Gori in Krki. Ob razpustitvi samostana, pa se je oblikovala \xc5\xa1e \xc5\xbeupnija Sti\xc4\x8dna. Kljub temu je imela \xc5\xbeupnija takrat \xc5\xa1e vedno 20 podru\xc5\xbenic in ve\xc4\x8dja v Ljubljanski \xc5\xa1kofiji je bila samo \xc5\xbeupnija Stari trg pri Lo\xc5\xbeu. Ve\xc4\x8dje spremmbe je \xc5\xbeupnija do\xc5\xbeivela nato v 20. stoletju. Leta 1970 se je izoblikovala nova \xc5\xbeupnija s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Velikem Gabru na vzhodu \xc5\xa1entvi\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije, dvanajst let kasneje pa se je od \xc5\xa0envida odcepila \xc5\xa1e Muljava, ki pa je v praksi \xc5\xbee pred tem delovala samostojno s svojim duhovnikom. Danes ima \xc5\xbeupnija tako poleg \xc5\xbeupnijske cerkve sv. Vida \xc5\xa1e 12 podru\xc5\xbenic.\n_START_SECTION_\nFarne spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xbeupniji so postavljene Farne spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, na katerih so imena va\xc5\xa1\xc4\x8danov iz okoli\xc5\xa1kih vasi, ki so padli nasilne smrti na protikomunisti\xc4\x8dni strani v letih 1942-1945. Skupno je na plo\xc5\xa1\xc4\x8dah 201 ime.'