b'\n_START_ARTICLE_\nMiko\xc5\x82aj Rej\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMiko\xc5\x82aj Rej se je rodil leta 1505 kot potomec malopoljske plemi\xc5\xa1ke rodbine iz Nag\xc5\x82owic. Rodil se je v \xc5\xbburawnu, kamor so se njegovi predniki preselili iz Malopoljske. \xc5\xa0olanje je za\xc4\x8del doma, nadaljeval v Krakovu, nato pa na nekem velika\xc5\xa1kem dvoru, kjer se je nau\xc4\x8dil osnov latin\xc5\xa1\xc4\x8dine. Okoli leta 1530 se je vrnil na de\xc5\xbeelo in se poro\xc4\x8dil. Svoja obzorja in izobrazbo si je \xc5\xa1iril z branjem nem\xc5\xa1kih in italijanskih del, tako posvetnih kot tudi teolo\xc5\xa1kih. Postal je kalvinec in se za\xc4\x8del zanimati tudi za politiko. Ker je bil bogat in dru\xc5\xbeaben plemi\xc4\x8d, je bil med somi\xc5\xa1ljeniki zelo priljubljen. V doma\xc4\x8dem, tj. poljskem jeziku je znal govoriti verze, s katerimi se je \xc5\xa1alil, znal pa je skovati tudi ostre kritike. Na to, da je pisal izklju\xc4\x8dno v polj\xc5\xa1\xc4\x8dini, je verjetno vplival reformacijski pogled na pomen pisanja v doma\xc4\x8dem jeziku, pa tudi to, da je latin\xc5\xa1\xc4\x8dino znal pomanjkljivo. Ustvarjal je vse do svoje smrti leta 1569. Miko\xc5\x82aj Rej je pogosto imenovan za za\xc4\x8detnika poljskega leposlovja, saj je prvi pisal izklju\xc4\x8dno v polj\xc5\xa1\xc4\x8dini. O tej svoji zavestni te\xc5\xbenji je zapisal:_NEWLINE_\xc2\xbbA niechaj narodowie w\xc5\xbcdy postronni znaj\xc4\x85, i\xc5\xbc Polacy nie g\xc4\x99si, i\xc5\xbc sw\xc3\xb3j j\xc4\x99zyk maj\xc4\x85.\xc2\xab (\xc2\xbbEno zdaj narodi tuji spoznajo naj vsi: Poljaki imajo svoj jezik, niso gosi.\xc2\xab\xc2\xa0(prevod: Rozka \xc5\xa0tefan))\n_START_SECTION_\nPoljska renesansa in njeno dru\xc5\xbebeno-zgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nV 16. stoletju so nove dru\xc5\xbebene in kulturne struje \xe2\x80\x93 humanizem, renesansa in reformacija \xe2\x80\x93 na Poljskem dobile posebno podobo. Nosilci nove kulture so bili fevdalci oz. premo\xc5\xbena \xc5\xa1lahta (szlachta). Z \xc5\xbeivahno gospodarsko dejavnostjo, zlasti uva\xc5\xbeanjem blaga, je \xc5\xa1lahta zavirala hitrej\xc5\xa1i razvoj doma\xc4\x8de obrti in posledi\xc4\x8dno mest. Mestno prebivalstvo se ni moglo razmahniti, kar je povzro\xc4\x8dalo neprestane spore med tema dvema slojema prebivalstva. Razvoj ve\xc4\x8djih poljskih mest (Krakov, Poznanj, Gdansk, Vroclav, Lublin) se je po kratkem razcvetu konec srednjega veka v renesansi zaustavil, v 17. stoletju pa so ta mesta za\xc4\x8dela propadati. \xc5\xa0lahta je odvzela me\xc5\xa1\xc4\x8danom pravico do zemlji\xc5\xa1ke posesti izven mest, zvi\xc5\xa1evala bremena podlo\xc5\xbenikom, kar je \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1alo polo\xc5\xbeaj kmetov. Prav tako se je za\xc4\x8dela \xc5\xa1lahta bojevati proti kralju in mu odvzela sodno oblast, kar so potrdili z zakonom Nihil Novi iz l. 1505, ki dolo\xc4\x8da, da kralj brez privolitve sejma ne sme ni\xc4\x8desar ukreniti. Med vsem tem so se nadaljevali boji za Ukrajino, Belorusijo in baltske dr\xc5\xbeave. Zadnji Jagelonec Sigmund Avgust je leta 1569 v Lublinu spremenil personalno unijo Poljske in Litovskega kraljestva v eno dr\xc5\xbeavo s skupnim parlamentom in skupnim voljenim vladarjem. Lo\xc4\x8deni so ostali uprava, sodstvo, vojska in finance. S prodiranjem reformacije se je razmahnilo tiskanje knjig v poljskem jeziku, kar je pripomoglo k razvoju literarnega jezika. Tudi na Poljskem so se raz\xc5\xa1irile reformacijske veje: luteranci, kalvinci, \xc4\x8de\xc5\xa1ki bratje, arijanci in antitrinitarci, ter nastajale nove kulturne ustanove, zlasti \xc5\xa1ole, zalo\xc5\xbebe in tiskarne. V sejmu so sprejeli sklep o svobodi vesti in veroizpovedi, ki je predvideval tudi odpravo celibata. Po cerkvenem zboru v Tridentu (1545\xe2\x80\x931563) pa je cerkev za\xc4\x8dela s protiofenzivo, v kateri je imel pomembno vlogo red jezuitov, ki je ustanavljal svoje \xc5\xa1ole in tiskal latinske in poljske knjige._NEWLINE_Obdobje poljske renesanse velja za zlato dobo poljske knji\xc5\xbeevnosti. V tem obdobju so poljski pisci edini med slovanskimi narodi ustvarili bogato posvetno knji\xc5\xbeevnost (satire, fraszke, figliki, idile, soneti), v kateri prevladujejo plemi\xc5\xa1ki problemi, hkrati pa se dotika vpra\xc5\xa1anj, ki so zadevala vso poljsko dru\xc5\xbebo. Poljska renesan\xc4\x8dna knji\xc5\xbeevnost je ustvarila enoten knji\xc5\xbeni jezik, razumljiv vsem poljskim pokrajinam. Napredovala je verzifikacija \xe2\x80\x93 verz se je iz asilabi\xc4\x8dnega razvil v silabi\xc4\x8dnega, pri Reju namesto asonanc pogosto nastopijo rime, Kochanowski pa je ustvaril podlago za klasi\xc4\x8dni poljski silabi\xc4\x8dni verz z vedno enakim \xc5\xa1tevilom zlogov in polnimi pravilnimi \xc5\xbeenskimi rimami.'