b'\n_START_ARTICLE_\nMiro Bajt\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIzhaja iz Rovt v Sel\xc5\xa1ki dolini, o\xc4\x8de je Stanko in mati Pavla, brat Drago Bajt tudi uspe\xc5\xa1en in zelo znan prevajalec in intelektualec. \xc5\xa0tiri razrede osnovne \xc5\xa1ole je naredil v doma\xc4\x8di \xc5\xa1oli pri Sv. Lenartu, peti razred v \xc5\xa0kofji Loki ter osemletko kon\xc4\x8dal pri Sv. Lenartu. Bil je odli\xc4\x8dnjak. Vztrajnosti so ga nau\xc4\x8dila kme\xc4\x8dka dela, ki jih je moral opravljati poleg \xc5\xa1ole. Njegovi hobiji so bili branje, re\xc5\xa1evanje kri\xc5\xbeank, igranje \xc5\xa1aha in kart ter u\xc4\x8denje hrva\xc5\xa1\xc4\x8dine. Po kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli (TS\xc5\xa0 KMRLP) v Ljubljani je uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1tudij na Visoki \xc5\xa1oli za organizacijo dela v Kranju. Delal kot organizator dela in analitik v Biroju za industrijski in\xc5\xbeeniring v ve\xc4\x8dini industrijskih panog po Sloveniji in na obmo\xc4\x8dju Jugoslavije. Bil tudi predavatelj z licenco za \xc5\xa1tudij dela (ISKRA). Zbiral je tudi nare\xc4\x8dno izrazje iz doma\xc4\x8dega kraja v Sel\xc5\xa1ki dolini. Slednje je v separatu SAZU \xe2\x80\x93 ja (dialektolo\xc5\xa1ki oddelek) iz\xc5\xa1lo v Lo\xc5\xa1kem zborniku. Pisal je tudi pesmi, novele in znanstveno fantasti\xc4\x8dne zgodbe, ki so iz\xc5\xa1le pri Mladih potih in v reviji \xc5\xbdivljenje in tehnika. Ve\xc4\x8dina revijalnih prevodov je iz\xc5\xa1la v reviji Srce in oko._NEWLINE_Nau\xc4\x8dil se je \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine in portugal\xc5\xa1\xc4\x8dine ter za\xc4\x8del prevajati. Prevajal za Radio Slovenija in literarne revije, nato pa za \xc5\xa1tevilne slovenske zalo\xc5\xbebe. Leta 1994 je pridobil status knji\xc5\xbeevnega prevajalca. Prevaja tako literarna kakor tudi stvarna dela iz italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine, portugal\xc5\xa1\xc4\x8dine ter iz hrva\xc5\xa1kega in srbskega jezika. Sodeluje tudi pri pripravi leksikografskih izdaj v Sloveniji. Za Radio Slovenija je prevedel ve\xc4\x8d kot 200 novel in pripovedk iz Latinske Amerike ter okoli deset radijskih iger, predvsem iz italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine. Roman Abadon je bil leta 2010 nominiran za Sovretovo nagrado (na predlog Nika Grafenauerja). Sodeloval pri izdelavi Slovenskega velikega leksikona, za katerega je sestavil ve\xc4\x8dino gesel za tujke ter sestavil in priredil ve\xc4\x8dino gesel iz katalonske zgodovine, pravoslavja, protestantizma, animisti\xc4\x8dnih verovanj, budizma in islama pri Splo\xc5\xa1nem religijskem leksikonu.'