b'\n_START_ARTICLE_\nKa\xc4\x8dji steber\n_START_PARAGRAPH_\nKa\xc4\x8dji steber (starogr\xc5\xa1ko \xce\xa4\xcf\x81\xce\xb9\xce\xba\xce\xac\xcf\x81\xce\xb7\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82 \xe1\xbd\x8c\xcf\x86\xce\xb9\xcf\x82, \xce\xa4rikarenos \xce\x9fphis, "triglava ka\xc4\x8da"; tur\xc5\xa1\xc4\x8dina: Y\xc4\xb1lanl\xc4\xb1 S\xc3\xbctun ka\xc4\x8dji steber), znan tudi kot delfski trino\xc5\xbenik ali platajski trino\xc5\xbenik, je anti\xc4\x8dni bronast steber na hipodromu v Konstantinoplu (v otomanskem obdobju znan kot Atmeydan\xc4\xb1 Konjski trg), v sodobnem Carigradu, Tur\xc4\x8dija. To je del anti\xc4\x8dnega gr\xc5\xa1kega \xc5\xbertvenega trino\xc5\xbenika iz Delfov, ki ga je Konstantin I. Veliki leta 324 preselil v Konstantinopel. Narejen je bil v spomin na Grke, ki so se borili in premagali Perzijce v bitki pri Platajah (479 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem). Ka\xc4\x8dje glave na 8 metrov visokem stebru so ostale nedotaknjene vse do konca 17. stoletja (ena je na ogled v bli\xc5\xbenjem arheolo\xc5\xa1kem muzeju).\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nKa\xc4\x8dji steber ima eno najdalj\xc5\xa1ih literarnih zgodovin od vseh ohranjenih predmetov iz gr\xc5\xa1ke in rimske antike \xe2\x80\x93 o njegovem izvoru ne dvomijo in je star vsaj 2492 let. Skupaj s svojim prvotno zlatim trino\xc5\xbenikom in skledo (dolgo pogre\xc5\xa1ano) je pomenil trofejo ali darilo, posve\xc4\x8deno Apolonu v Delfih. To je bila daritev vseh gr\xc5\xa1kih mestnih dr\xc5\xbeav, ki so bile v zavezni\xc5\xa1tvu proti perzijskemu vdoru na celinsko Gr\xc4\x8dijo (gr\xc5\xa1ko-perzijske vojne) spomladi leta 478 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, nekaj mesecev po porazu perzijske vojske v bitki pri Platajah (avgust 479 pr. n. \xc5\xa1t.). Med pisatelji, ki namigujejo na steber v anti\xc4\x8dni literaturi, so Herodot, Tukidid, Demosten, Diodor Sicilski, Pavzanias, Kornelij Nepot in Plutarh. Odstranitev stebra, ki ga je cesar Konstantin odnesel v svoje novo glavno mesto Konstantinopel, je opisal Edward Gibbon, ki navaja pri\xc4\x8devanje bizantinskih zgodovinarjev Zosima, Evzebija, Sokrata in Sozomena.\n_START_SECTION_\nBitka pri Platajah\n_START_PARAGRAPH_\nVdor po kopnem in morju, ki se je za\xc4\x8del leta 480 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, je potekal pod poveljstvom samega kralja Kserksa I. in njegovega brata in bratranca Mardonija, ki je bil tesen zaupnik Kserksovega o\xc4\x8deta Dareja I. Mardonij je vodil prvi vdor v Gr\xc4\x8dijo deset let prej, bil ranjen, nato ga je Darej poklical nazaj. Zamenjala sta ga Datis in Artafernesov sin, ki so ga po za\xc4\x8detnem uspehu odlo\xc4\x8dilno premagali Atenci v bitki pri Maratonu leta 490 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Mardonij je s\xc4\x8dasoma prepri\xc4\x8dal Dareja za drugi vdor. Imel je dva cilja, podrediti si mestne dr\xc5\xbeavice na celinski Gr\xc4\x8diji, ki so zavrnile simbolno priznanje "zemlje in vode" perzijskemu kralju, drugi pa je bil kaznovati mesta (sprva Atene in Eritrejo), ki so podprla Jonske Grke, ki so se pod vodstvom Aristagora iz Mileta uprli perzijski nadvladi leta 499 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Atenci so poslali 20 trirem v pomo\xc4\x8d upornikom, Eritrejci pa pet. Ta boj je trajal do poraza Joncev v pomorski bitki zunaj Mileta leta 494 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Bitka pri Platajah je sledila dvema isto\xc4\x8dasnima porazoma Grkov v bitki pri Termopilah in v bitki pri Artemiziju. Pri Artemiziju so se avgusta 480 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem Perzijci spoprijeli z veliko manj\xc5\xa1o floto gr\xc5\xa1kih pomorskih sil, ki so se umaknile v Salamino. Po ve\xc4\x8d neodlo\xc4\x8denih spopadih, ki so trajali vsaj tri dni, in novicah o porazu na kopnem je bila strategija gr\xc5\xa1kih zaveznikov poru\xc5\xa1ena. Ni\xc4\x8d ne bi moglo prepre\xc4\x8diti perzijskega napredovanja in ne nazadnje zavzetja in ropanja v Atenah. Samo briljantna strategija, na\xc4\x8drtovanje in skrbno utemeljena dejanja atenskega generala Temistoklesa so obnovili razmere. Uredil je evakuacijo prebivalcev Aten pred napadom na otok Salamis. Prepri\xc4\x8dal je neodlo\xc4\x8dna pelopone\xc5\xa1ka mesta, da so se borila v pomorski bitki v o\xc5\xbeini pri Salamini, namesto da bi se iz nje umaknila, in zmamila Kserksa v napad na gr\xc5\xa1ko floto (septembra 480 pr. n. \xc5\xa1t.) Po Salamini se je Kserks umaknil v Sarde, toda pustil kopensko silo v Trakiji pod vodstvom izku\xc5\xa1enega borca Mardonija. Ponovno je zasedel Atene spomladi leta 479 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in po neuspeli diplomaciji Aleksandra Makedonskega v imenu Perzijcev prepri\xc4\x8dal Atence v lo\xc4\x8den mir in vojna se je nadaljevala. Ko je bilo jasno, da je bila \xc5\xa1partanska sila na pohodu iz Peloponeza, je Mardonij ponovno za\xc5\xbegal Atene in umaknil sile na strate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj v Beociji, severno od reke Azop. Grki so pod vodstvom generala Pavzanija, kralja \xc5\xa0parte, na visokem mestu zasedli obrambne polo\xc5\xbeaje ju\xc5\xbeno od reke Azop in nad ravnico Plataje. Po dnevih spopadov in spremembi polo\xc5\xbeaja na gr\xc5\xa1ki strani je Mardonij spro\xc5\xbeil celoten napad. Zmagali so \xc5\xa0partanci pod vodstvom Pavzanija. Mardonij je bil ubit in Perzijci so pobegnili pod vodstvom Artabaza, perzijskega drugega voditelja vojske.\n_START_SECTION_\nPomen bitke pri Platajah\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ka zmaga pri Platajah in so\xc4\x8dasna pomorska bitka pri Mikalah, \xc4\x8deprav se ni kon\xc4\x8dala vojna, sta povzro\xc4\x8dili, da perzijski imperij ni ve\xc4\x8d spro\xc5\xbeil napada na celinsko Gr\xc4\x8dijo. Perzija je nato posku\xc5\xa1ala s politiko diplomacije, podkupovanjem in \xc5\xa1\xc4\x8duvanjem mestnih dr\xc5\xbeavic ene proti drugi. S temi zmagami in z Ati\xc5\xa1ko-delsko pomorsko zvezo so Atene lahko utrdile svojo oblast v razcvetu atenske demokracije v 5. stoletju pod vodstvom Periklesa, sina Ksantipa._NEWLINE_Po bitki pri Platajah, zadnji bitki gr\xc5\xa1ko-perzijskih vojn, so Grki izdelali bronast steber iz treh prepletenih ka\xc4\x8d v spomin na 31 gr\xc5\xa1kih mestnih dr\xc5\xbeavic, ki so sodelovale v bitki. Po Herodotu je bil bronast steber izdelan z uporabo brona iz zaplenjenega stopljenega perzijskega oro\xc5\xbeja. Zlati trino\xc5\xbenik je bil tudi izdelan iz perzijskega oro\xc5\xbeja. Celoten spomenik je bil posve\xc4\x8den bogu Apolonu in bil dan ob oltar Apolona v Delfih. Stal je na vrhu kamnite baze v obliki obrnjenega bizantinskega kapitela.\n_START_SECTION_\nPri anti\xc4\x8dnih piscih\n_START_PARAGRAPH_\nPo opisu gr\xc5\xa1ke zmage pri Platajah 479 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem Herodot pripoveduje o zbirki bogatega plena pri helotih, ki so sodelovali v bitki in opisuje odlo\xc4\x8ditev, da namenijo dar Apolonu v Delfih: _NEWLINE_Potem ko so prinesli ves plen skupaj, so postavili posebej desetino za boga v Delfih. Iz tega so izdelali in posvetili trino\xc5\xbenik, ki po\xc4\x8diva ob bronasti triglavi ka\xc4\x8di, najbli\xc5\xbeje oltarju._NEWLINE_\xe2\x80\x94Herodotus Histories 9.81.1_NEWLINE_V istem poglavju Herodot ugotavlja, da so bile posvetitve tudi pri Zevsu v Olimpiji in Pozejdonu na o\xc5\xbeini. Pomembno je, da je bila prednost dana Apolonu v Delfih kljub nejasnosti v odgovorih na delfsko prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de o izidu vdora in sumu, da so bili Delfi naklonjeni Perzijcem.\n_START_SECTION_\nDiodor Sicilski\n_START_PARAGRAPH_\nDiodor Sicilski pi\xc5\xa1e v 1. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, da je distih, ki ga je sestavil pesnik Simonid s Keje, nadomestil Pavzanij z "nezakonitim osebnim posvetilom\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPavzanias\n_START_PARAGRAPH_\nV 2. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je potopisec Pavzanij opazil spomenik v Delfih:  "Grki skupaj iz plena, dobljenega v bitki pri Platajah, posve\xc4\x8damo zlat trino\xc5\xbenik, nastavljen na bronastem Ka\xc4\x8djem stebru. Dar je tam nespremenjen, tudi v mojem \xc4\x8dasu, vendar fokijski voditelji niso pustili zlata tako, kot je bilo prej." Fokijski general Filomel je leta 345/4 pr. n. \xc5\xa1t. vzel zaklad za pla\xc4\x8dilo pla\xc4\x8dancem v tretji sveti vojni, kar je bilo dejanje skrajnega bogoskrunstva. Posledica je bila izgon Fokijcev iz amfiktionske zveze, kar je izvedel Filip II. Makedonski in pla\xc4\x8dal 400 talentov. _NEWLINE_Tudi ob Pavzaniasovem obisku svete poti, ki je vodila do Apolonovega templja, je bila pot na obeh straneh obzidana s spomeniki, kipi in zakladnicami, ki so spominjali na pomembne dogodke iz gr\xc5\xa1ke zgodovine. "Najmanj\xc5\xa1i oltar", kot pravi Herodot, je bil Ka\xc4\x8dji steber, katerega osnova je bil spodnji del oltarja, ki ga je posvetil Hian. Nad tem je bil velik bronast kip Apolona in na arhitravu templja \xc5\xa1\xc4\x8dit, spomin na gr\xc5\xa1ko zmago nad Galci. Pavzanias je tudi prepoznal  daritev Zevsu v Olimpiji in na\xc5\xa1teta imena mest, vgraviranih na njem.\n_START_SECTION_\nPri Gibonu\n_START_PARAGRAPH_\nV svoji Zgodovini zatona in padcu rimskega imperija (History of the Decline and Fall of the Roman Empire) (1776\xe2\x80\x9389) Edward Gibbon pi\xc5\xa1e o Ka\xc4\x8djem stebru v 17. poglavju (o ustanovitvi Konstantinopla) in 68. poglavju (o zmagovitem vstopu Mehmeda II. Osvajalca v Konstantinopel 29. maja 1453):_NEWLINE_"Cirkus ali hipodrom je dostojanstvena stavba pribli\xc5\xbeno 400 korakov dolga in 100 \xc5\xa1iroka. Prostor med dvema metama (v starem Rimu steber ali mesto, ki je na vsakem koncu dirkali\xc5\xa1\xc4\x8da v po\xc4\x8dastitev mesta obra\xc4\x8danja) ali ciljema je bil napolnjen s kipi in obeliski; in lahko \xc5\xa1e opozorim na enkraten fragment antike, trupla treh ka\xc4\x8d, zvitih v en steber iz brona. Njihove trojne glave so neko\xc4\x8d podpirale zlat trino\xc5\xbenik, ki je bil po porazu Kserksa posve\xc4\x8den v Apolonovem templju v Delfih, ki so ga darovali zmagoviti Grki." _NEWLINE_... In spet ..._NEWLINE_"Od prve ure nepozabnega 29. maja sta v Konstantinoplu prevladovala nered in plenjenje do osme ure v istem dnevu, ko se je sultan sam odpravil zmagoslavno skozi vrata sv. Romana. Spremljali so ga njegovi vezirji, pa\xc5\xa1e in garda, vsak od njih (pravi bizantinski zgodovinar) je bil mo\xc4\x8dan kot Herkules, spreten kot Apolon in enak v bitki s katerim koli od desetih dirk navadnih smrtnikov. Osvajalec se je zazrl v zadovoljstvu in se spra\xc5\xa1eval o \xc4\x8dudnih kupolah in pala\xc4\x8dah, \xc4\x8deprav \xc4\x8dudovitega videza, ki so se tako razlikovale od sloga orientalske arhitekture. Na hipodromu je njegovo oko pritegnil zavit steber treh ka\xc4\x8d in pokazal je svojo mo\xc4\x8d tako, da je razbil s svojim \xc5\xbeeleznim \xc5\xbeezlom ali bojno sekiro premajhno \xc4\x8deljust ene od teh po\xc5\xa1asti, ki je bila v o\xc4\x8deh Turkov idol ali talisman mesta."\n_START_SECTION_\nV drugih virih\n_START_PARAGRAPH_\nNekoliko pisana zgodovina spomenika po odstranitvi iz Konstantinopla je razvidna iz razli\xc4\x8dnih virov. Po W. W. Howu in J. Wellsu ga je poznej\xc5\xa1i cesar preuredil v vodnjak s trojnim ustjem, kot je bil videti in so ga opisali popotniki od 1422 dalje, razbit je bil leta 1700, ko so bile ka\xc4\x8dje glave odlomljene. Marcus N. Tod pravi, da je bila raven tal postavljena leta 1630, tudi del spomenika, ki je bil nato skrit. Osnova stebra je bila izkopana leta 1855 pod vodstvom Charlesa Thomasa Newtona. Petnajst ka\xc4\x8djih zavojev je bilo skritih in napis, ki se za\xc4\x8dne pri 13. zavoju in se kon\xc4\x8da pri 3., je bil razkrit. Razvozlal ga je C. Frick leta 1856, Ernst Fabricius leta 1886 in tudi drugi. 13. zavoj ima lakonski napis: "Tisti, ki so se borili v vojni", ki mu na 12. do 3. zavoju sledijo imena 31 mestnih dr\xc5\xbeavic. Vsebuje osem mest, ki jih ni imenoval Herodot, knjiga 9.28, ki so bili prisotni v bitki pri Platajah in izklju\xc4\x8duje Pale v Kefaloniji, ki jo Herodot vklju\xc4\x8duje. Pavzaniasova to\xc4\x8dka na\xc5\xa1teva imena daritev Zevsa v Olimpiji, ki izklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tiri mesta, vpisana na Ka\xc4\x8dji steber. Morda je to preprosta napaka prepisovalca. \xc4\x8ceprav mesta, vpisana na steber, izklju\xc4\x8dujejo druga mesta, ki jih omenja Herodot, da so sodelovala v vojni, je jasno, da se spomenik nana\xc5\xa1a na velike perzijske vojne kot celote, ne le na bitko pri Platajah. Seznami dr\xc5\xbeav iz treh virov so dolo\xc4\x8deni v dodatku B. 12. in 13. zavoj sta bila zarezana in po\xc5\xa1kodovana s sabljo, zato je napise te\xc5\xbeko razvozlati. Posvetitve, ki jo navaja Diodor Sicilski in naj bi jo sestavil Simonides, ni bilo mogo\xc4\x8de najti. Ena od ka\xc4\x8djih glav je ohranjena v Arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Carigradu. Tej glavi manjka premajhna \xc4\x8deljust, kar je povezano z opisom Edwarda Gibbona o zmagovitem vstopu Mehmeda II. Osvajalca v Konstantinopel 29. maja 1453.\n_START_SECTION_\nZdaj\xc5\xa1nje stanje\n_START_PARAGRAPH_\nPavzanias nas obve\xc5\xa1\xc4\x8da, da so pribli\xc5\xbeno sto let pozneje Fokijci uporabili zlat trino\xc5\xbenik za financiranje svojih voja\xc5\xa1kih mest v sveti vojni. Konstantin Veliki je preselil Ka\xc4\x8dji steber v Konstantinopel in okrasil obra\xc4\x8dali\xc5\xa1\xc4\x8de na hipodromu, kjer stoji \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Zgornji del stebra je bil okra\xc5\xa1en z zlato skledo, ki so jo podpirale tri ka\xc4\x8dje glave. Skleda je bila uni\xc4\x8dena ali ukradena med \xc4\x8detrto kri\xc5\xbearsko vojno. Velika otomanska miniatura ka\xc5\xbee ka\xc4\x8dje glave, ko so bile nedotaknjene v prvih desetletjih po tur\xc5\xa1ki osvojitvi mesta.  Ahmed Bican iz Gallipolija opisuje steber v svoji D\xc3\xbcrr-i Mekn\xc3\xbbn, napisani o padcu Konstantinopla. Navaja, da je votel, bronast, iz prepletenih triglavih ka\xc4\x8d in talisman za dr\xc5\xbeavljane zoper ka\xc4\x8dje ugrize. _NEWLINE_Med 50 in 100 leti po tur\xc5\xa1ki osvojitvi Konstantinopla je pogre\xc5\xa1ana \xc4\x8deljust ene od treh ka\xc4\x8djih glav. Sprejeta razli\xc4\x8dica navaja, da jo je Mehmed II. razbil ob zmagoslavnem vstopu v mesto kot njegov osvajalec._NEWLINE_Ob koncu 17. stoletja so bile vse tri ka\xc4\x8dje glave uni\xc4\x8dene. Po legendi naj bi jih potolkel pijan poljski plemi\xc4\x8d. V Nusretname ("Knjiga zmag") Silahdar Findiklili Mehmed Aga pripoveduje, da so glave preprosto padle v no\xc4\x8di na 20. oktober 1700. Zgornja \xc4\x8deljust ene od glav je na ogled v Arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Carigradu.'