b'\n_START_ARTICLE_\nNebo\n_START_PARAGRAPH_\nNeb\xc3\xb3 je grobo re\xc4\x8deno del atmosfere nebesnega telesa, ki je vidno s povr\xc5\xa1ja ali vesolja. Na nebu lahko podnevi vidimo Sonce, \xc4\x8de ga ne prekrivajo oblaki, pono\xc4\x8di pa so vidne zvezde (podnevi jih ne vidimo, ker do nas pripotuje le \xc5\xa1ibek del svetlobe), Luna, planeti ter druga astronomska telesa (kometi)._NEWLINE_Nebo, zaradi lomljenja Son\xc4\x8deve svetlobe izgleda modro, pono\xc4\x8di pa je temno. Na nebu ob\xc4\x8dasno vidimo tudi nekatere naravne pojave, kot so: mavrica, oblaki, severni sij, jutranja zarja, meglice ter bliskanje med nevihto. Kot rezultat \xc4\x8dlovekovih dejavnosti je pogost tudi smog._NEWLINE_V astronomiji nebo ponazarjajo tudi planetariji, ki v kupoli prikazujejo lego znanih ozvezdij in gibanje nebesnih teles med njimi. Astronomska opazovanja vse bolj moti svetlobno onesna\xc5\xbeenje, ki prihaja s povr\xc5\xa1ja. Veliko astronomskih observatorijev so zgradili na odro\xc4\x8dnih in visokole\xc5\xbee\xc4\x8dih krajih, da bi zmanj\xc5\xa1ali vplive Zemljinega ozra\xc4\x8dja. Znana izjema je Hubblov vesoljski daljnogled, ki je name\xc5\xa1\xc4\x8den v tirnici, kar omogo\xc4\x8da zelo dobra opazovanja.\n_START_SECTION_\nZakaj je nebo modro?\n_START_PARAGRAPH_\nSon\xc4\x8dna svetloba s kratko valovno dol\xc5\xbeino se ob delcih molekul zraka lomi v tri osnovne barve (modra, rde\xc4\x8da, rumena). Izmed njih se pri Rayleighevem sipanju najbolje razpr\xc5\xa1i modra svetloba, zato \xc5\xbearek postaja vedno bolj rde\xc4\x8dkast, oddaljena plast plinov pa izgleda modro.'