b'\n_START_ARTICLE_\nNenad Mi\xc5\xa1\xc4\x8devi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 1. novembra 1950 v Zagrebu na Hrva\xc5\xa1kem. \xc5\xa0tudiral je filozofijo in socialno znanost na Zagreb\xc5\xa1ki univerzi in v Chicagu, ZDAki jo je obiskoval v letih 1969 in 1970. Diplomiral je leta 1972 v Zagrebu. Podiplomske \xc5\xa1tudije je opravljal v Parizu skupaj s Paulom Ricoeurom._NEWLINE_Po semestru na Univerzi na Reki je pou\xc4\x8deval filozofijo na filozofskem oddelku v Zadru na Hrva\xc5\xa1kem od leta 1975 do leta 1993. Danes je stalni profesor na filozofskem oddelku Univerze v Mariboru. \xc4\x8ceprav je eno leto \xc5\xa1tudiral v Chicagu, je svojo akademsko kariero za\xc4\x8del z delom na podro\xc4\x8dju post-strukturalizma. Med svojim bivanjem v Parizu se je ukvarjal z revizijo seminarjev, ki so jih pripravili Foucault, Deleuze in Derrida. Kot rezultat dela opravljenega na seminarjih je konec 70. let 20. stoletja objavil dve knjigi, napisani v svojem maternem jeziku, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dini, o post-strukturalizmu. Ena od knjig je bila prva napisana knjiga na to temo v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Na analiti\xc4\x8dno filozofijo se je osredoto\xc4\x8dil med svojim drugim dalj\xc5\xa1im obiskom Pariza leta 1978. S tem podro\xc4\x8djem filozofije se ukvarja \xc5\xa1e danes. \xc5\xa0e posebej je v ospredje svojih raziskav postavil filozofijo jezika, kasneje pa tudi filozofijo duha in epistemologijo. Delal je na tem, da bi predstavil najnovej\xc5\xa1a odkritja analiti\xc4\x8dne filozofije hrva\xc5\xa1ki javnosti, saj so bili hrva\xc5\xa1ki intelektualci precej sovra\xc5\xbeni do analiti\xc4\x8dne filozofije. V tem obdobju je objavil nekaj knjig o filozofiji jezika in duha. Uredil je tudi veliko \xc5\xa1tevilo knjig v sodelovanju s svojimi \xc5\xa1tudenti._NEWLINE_Leta 1993 je bil prisiljen zapustiti svoj dom v Zadru zaradi politi\xc4\x8dnega in nacionalisti\xc4\x8dnega pritiska. Sodelavci iz bli\xc5\xbenjih dr\xc5\xbeav so mu ponudili mo\xc5\xbenost predavanja kot gostujo\xc4\x8demu profesorju. Tako je predaval kratke te\xc4\x8daje v Gradcu, Celovcu v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in te\xc4\x8daj epistemologije v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini. Slednji te\xc4\x8daj je potekal v Trstu. Po tem je obiskal Maribor, kjer je pomagal osnovati tamkaj\xc5\xa1nji filozofski oddelek na Pedago\xc5\xa1ki fakulteti UMB. Sredi 90. let je pre\xc5\xbeivel nekaj mesecev kot gostujo\xc4\x8di predavatelj v \xc5\xbdenevi. Leta 1998 je bil povabljen v Budimpe\xc5\xa1to na Centralno Evropsko Univerzo (CEU), kjer je vodil enoletni filozofski program. Ta je vodil v stvaritev filozofskega oddelka, kjer je postal redni gostujo\xc4\x8di predavatelj. Leta 1999 je bil aktiven na Hrva\xc5\xa1kem, natan\xc4\x8dneje na novem filozofskem oddelku na Reki, ki je danes edini analiti\xc4\x8dni oddelek v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Pred vojno v biv\xc5\xa1i Jugoslaviji se je za\xc4\x8del zanimati za temo nacionalizma. Sprva povsem politi\xc4\x8dno, vendar je nedolgo zatem nacionalizem za\xc4\x8del obravnavati kot eno od tem politi\xc4\x8dne filozofije. Za\xc4\x8del je s pisanjem kolumn v opozicijskem \xc4\x8dasopisu, kar po\xc4\x8dne dvakrat mese\xc4\x8dno \xc5\xa1e danes. Njegovi interesi so se razvili tudi v teoreti\xc4\x8dno smer. \xc5\xa0e posebej ga zanima Kanada s svojim imigrantskim multikulturalizmom in dvojezi\xc4\x8dnim Quebeckom. Napisal je tudi \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dlanke v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dini, angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in franco\xc5\xa1\xc4\x8dini. V okviru dru\xc5\xa1tva Zofijini ljubimci je gost \xc5\xa1tevilnih predavanj.\n_START_SECTION_\nPredavateljske izku\xc5\xa1nje in interesi\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofijo u\xc4\x8di \xc5\xbee 25 let, v prvih 15 letih jo je ve\xc4\x8dinoma u\xc4\x8dil na dodiplomskem nivoju, v zadnjih 10 letih pa tako na dodiplomskem kot na podiplomskem nivoju. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa dela v manj\xc5\xa1ih oddelkih, kot na primer v mestu Zadar. Predaval je na razli\xc4\x8dnih seminarjih, od gr\xc5\xa1ke filozofije do seznanitve modalne logike in tudi filozofijo matematike. V zadnjih desetih letih se je osredoto\xc4\x8dil na bolj specializirana podro\xc4\x8dja, kot so epistemologija, filozofija uma in izbrane teme v politi\xc4\x8dni filozofiji. Njegove predavateljske izku\xc5\xa1nje so v nekaterih pogledih malo neobi\xc4\x8dajne tistim v Severni Ameriki, saj je analiti\xc4\x8dna filozofija v manj\xc5\xa1ini v dr\xc5\xbeavah, v katerih je u\xc4\x8dil (vklju\xc4\x8dno z dr\xc5\xbeavami kot so \xc5\xa0vica in Avstrija). Starej\xc5\xa1i u\xc4\x8ditelj kot Nenad mora v takih pogojih pogosto lastnoro\xc4\x8dno trenirati mlade ambiciozne filozofe. Kot rezultat mora tak u\xc4\x8ditelj sam pou\xc4\x8devati skupino mladih kandidatov (kot na primer Kevin Mulligan v \xc5\xbdenevi ali eno generacijo prej Stegmuller v Munich-u). Do zdaj je\xc2\xa0\xc2\xbbvzgojil\xc2\xab\xc2\xa0skupino mladih filozofov, ki sedaj predstavljajo jedro edinega analiti\xc4\x8dnega oddelka na Hrva\xc5\xa1kem na Reki. Mi\xc5\xa1\xc4\x8devi\xc4\x87 je veliko treningov izvedel neformalno, kot so npr. seminarji med \xc4\x8dasom kosila, izven \xc5\xa1olske diskusije itd._NEWLINE_V zadnjih treh letih je imel veliko dela pri Centralni Evropski Univerzi, kjer je pomagal pri rekrutiranju in treniranju doktorskih \xc5\xa1tudentov, \xc5\xa1e posebej tistih iz Mad\xc5\xbearske in iz jugovzhodne Evrope, pri katerih je seznanjen s situacijo na vsaki univerzi. Program CEU je tradicionalni ameri\xc5\xa1ko analiti\xc4\x8dni program, kjer predavanja potekajo v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, kar poskrbi za univerzalni kalup za vse \xc5\xa1tudente. Hkrati tudi pomaga svojim \xc5\xa1tudentom iz Slovenije in Hrva\xc5\xa1ke najti pot do CEU doktorskega programa.\n_START_SECTION_\nPodro\xc4\x8dja interesa\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofija in psihologija uma, epistemologija, politi\xc4\x8dna filozofija \xe2\x80\x93 nacionalizem in svetovljanstvo. Predaval je na uvodnih seminarjih logike, veliko je predaval tudi o zgodovini psihologije (nekaj anti\xc4\x8dne, moderne, kar nekaj sodobne filozofije ter tudi uvodne seminarje za \xc5\xa1tudente psihologije, ki se zanimajo za kognitivne probleme v filozofiji).\n_START_SECTION_\nFunkcije v profesionalnih zdru\xc5\xbeenjih, \xc4\x8dlan v uredni\xc5\xa1tvu\n_START_PARAGRAPH_\nPred vojno v Jugoslaviji je imel en mandat kot predsednik Hrva\xc5\xa1kega filozofskega zdru\xc5\xbeenja (1985)._NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8clan v organizacijskem odboru Evropskega zdru\xc5\xbeenja analiti\xc4\x8dne filozofije \xc5\xbee od 1993._NEWLINE__NEWLINE_Od 1996 do 1999 predsednik Evropskega zdru\xc5\xbeenja za analiti\xc4\x8dno filozofijo._NEWLINE__NEWLINE_Aktivni \xc4\x8dlan francoskega kulturnega zdru\xc5\xbeenja "Transeuropeennes"._NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8clan v uredni\xc5\xa1kem odboru v International studies in The Philosophy of Science (Oxford), Acta Analytica (Dettelsbach, Nem\xc4\x8dija), Analiza (Ljubljana).'