b'\n_START_ARTICLE_\nSelim I. Surovi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSelim I. je bil rojen v Amasyi (severna Tur\xc4\x8dija) okoli leta 1470 kot najmlaj\xc5\xa1i sin Bajazida II. O\xc4\x8deta Bajazida naj bi nasledil Selimov brat Sehzade Ahmet, a se je Selim uprl in za\xc4\x8deli so se nasledstveni boji med sinovoma. Leta 1512 je Selim s podporo jani\xc4\x8darjev prisilil o\xc4\x8deta k odstopu._NEWLINE_Velja za enega najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih in spo\xc5\xa1tovanih sultanov v Osmanskem cesarstvu. Bil je visok, mo\xc4\x8dan, pogumen, vendar kljub svoji mo\xc4\x8di zelo skromen; med drugim je pisal tudi pesmi. Med svojo vladavino je trdo delal: na\xc4\x8drtoval je boje in polnil blagajno z zlatom. Odli\xc4\x8den je bil v sabljanju, lokostrelstvu in rokoborbi._NEWLINE_Umrl je star okoli 50 let v svojem devetem letu vladavine. Podlegel naj bi antraksu oz. vrani\xc4\x8dnemu prisadu, ko\xc5\xbeni oku\xc5\xbebi, ki se je razvila z jezdenjem konjev. Obstajajo \xc5\xa1e druge teorije o njegovi smrti; da naj bi umrl zaradi raka, kuge ali pa da ga je zastrupil njegov zdravnik._NEWLINE_Nasledil ga je njegov sin Sulejman I. Veli\xc4\x8dastni.\n_START_SECTION_\nSafavidsko cesarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi izziv, ki ga je \xc4\x8dakal kot novi sultan, je bilo rivalstvo z Ismailom I. Do leta 1510 je Ismail pripeljal Safavide do mo\xc4\x8di, saj je osvojil celoten Iran in Azerbajd\xc5\xbean, Mezopotamijo, Armenijo, Veliki Horasan, vzhodno Anatolijo ter ju\xc5\xbeni Dagestan. Za dr\xc5\xbeavno vero je dolo\xc4\x8dil \xc5\xa1iizem in s tem predstavljal veliko gro\xc5\xbenjo svojim sunitskim sosedom na zahodu._NEWLINE_Leta 1514 je Selim I. napadel Ismailovo kraljestvo, da bi prepre\xc4\x8dil \xc5\xa1irjenje \xc5\xa1iizma v Osmansko cesarstvo. Pred napadom sta si Selim in Ismail izmenjala vrsto agresivnih pisem. Selim I. je nato slavil v bitki pri \xc4\x8caldiranu. Ismailova vojska je bila mobilnej\xc5\xa1a, vojaki so bili bolj pripravljeni, vendar so vseeno prevladali Osmani, ki so imeli modernej\xc5\xa1e oro\xc5\xbeje. Po zmagi je Selim zavzel safavidsko prestolnico Tabriz.\n_START_SECTION_\nSirija, Palestina, Egipt in Arabski polotok\n_START_PARAGRAPH_\nSelim je kasneje napadel \xc5\xa1e Mamelu\xc5\xa1ki sultanat in Mameluke porazil najprej v bitki pri Marj Dabiku ter v bitki pri Rejdaniji. Tako je k svojemu cesarstvu priklju\xc4\x8dil celoten sultanat, Sirijo, Hid\xc5\xbeaz in Egipt. S tem je lahko osmansko mo\xc4\x8d raz\xc5\xa1iril \xc5\xa1e na muslimanski sveti mesti Meko in Medino (prej pod egip\xc4\x8dansko oblastjo) ter prejel naziv Khadim ul-Haramayn ali slu\xc5\xbeabnik dveh svetih mest.\n_START_SECTION_\nNazivi\n_START_PARAGRAPH_\nPo zavzetju kalifata je Selim I. prevzel naziv Malik ul-Barreyn, wa Khakan ul-Bahrayn, wa Kasir ul-Jayshayn, wa Khadim ul-Haramayn \xe2\x80\x93 kar pomeni kralj dveh de\xc5\xbeel (Evropa in Azija), kagan dveh morij (Sredozemsko morje in Indijski ocean), zmagovalec dveh vojsk (evropska in safavidska vojska) in slu\xc5\xbeabnik dveh svetih mest (Meka in Medina).'