b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Carnap\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de je bil lastnik tkalske tovarne. Njegova mati je prihajala iz izobra\xc5\xbeene dru\xc5\xbeine, njen o\xc4\x8de je bil izobra\xc5\xbeevalni reformator, njen najstarej\xc5\xa1i brat pa je bil arheolog Wilhelm D\xc3\xb6rpfeld. Z desetimi leti je Carnap spremljal svojega strica na ekspedicijo v Gr\xc4\x8diji._NEWLINE_Njegovo formalno izobra\xc5\xbeevanje se je za\xc4\x8delo na Gimnaziji Barmen. Od leta 1910 do 1914 je obiskoval Univerzo v Jeni, tam je \xc5\xbeelel napisati svoje fizikalne teze. Skrbno je preu\xc4\x8deval Kantovo Kritiko \xc4\x8distega uma med te\xc4\x8dajem, ki ga je pou\xc4\x8deval novokantovec Bruno Bauch, bil pa je tudi eden redkih \xc5\xa1tudentov, ki so se udele\xc5\xbeili Fregejevih te\xc4\x8dajev matemati\xc4\x8dne logike. Medtem ko je imel Carnap svoja moralna in politi\xc4\x8dna nasprotja proti 1. svetovni vojni, se je po\xc4\x8dutil dol\xc5\xbenega slu\xc5\xbeiti v nem\xc5\xa1ki vojski. Po treh letih slu\xc5\xbeenja je dobil dovoljenje za \xc5\xa1tudij fizike na Univerzi v Berlinu. Tam je \xc5\xa1tudiral med letoma 1917 in 1918, v tem \xc4\x8dasu pa je na tej univerzi pou\xc4\x8deval tudi Albert Einstein. Nato je Carnap obiskoval Univerzo v Jeni, kjer je napisal disertacijo, ki definira aksiomatsko teorijo prostora in \xc4\x8dasa. Oddelek za fiziko je komentiral, da je bilo to delo preve\xc4\x8d filozofsko, Bruno Bauch iz oddelka za filozofijo pa je dejal, da je bilo to delo \xc4\x8dista fizika. Carnap je potem napisal \xc5\xa1e eno tezo, pod Bauchovim mentorstvom, po kateri je prostor obravnaval bolj s kantovskega vidika. Delo se je kratko imenovalo Prostor (Der Raum) in je iz\xc5\xa1lo v dodatni izdaji zbornika Kant-Studien (1922). V njem je Carnap naredil jasno razliko med formalnimi, fizi\xc4\x8dnimi in zaznavnimi (npr. vizualnimi) prostori._NEWLINE_Frege mu je predstavil delo Bertnarda Russella o logiki in filozofiji, ki mu je bil v veliko pomo\xc4\x8d pri njegovih raziskavah. Trudil se je prese\xc4\x8di tradicionalno filozofijo z logi\xc4\x8dnimi inovacijami in bolj znanstvenim pristopom. Carnap je napisal pismo Russellu, ta pa mu je odgovoril s kopiranjem dolgih odlomkov iz svojega dela Principia Mathematica. To je Carnapu zelo koristilo, saj si on in njegova univerza nista mogla privo\xc5\xa1\xc4\x8diti kopije tega dela. Leta 1924 in 1925 je obiskoval seminarje, ki jih je vodil Edmund Husserl, ustanovitelj fenomenologije. Carnap je \xc5\xa1e naprej pisal o fiziki iz logi\xc4\x8dne-pozitivisti\xc4\x8dne perspektive._NEWLINE_Carnap je na\xc5\xa1el somi\xc5\xa1ljenaka in persona \xc5\xa1ele, ko je sre\xc4\x8dal Hansa Reichenbacha leta 1923 na konferenci. Ta je predstavil Carnapa Moritzu Schlicku, profesorju na Univerzi na Dunaju, ki je ponudil Carnapu polo\xc5\xbeaj v svojem oddelku, katerega je Carnap sprejel leta 1926. Carnap se je nato pridru\xc5\xbeil neformalni skupini dunajskih intelektualcev znani pod imenom Dunajski krog, ki je bil voden predvsem pod vodstvom Moritza Schlicka, Hansa Hahna, Friedricha Waismanna, Otta Neuratha in Herberta Feigla. Ko je Wittgenstein obiskal Dunaj, se je Carnap sre\xc4\x8dal tudi z njim. Ta je s Hahnom in Neurathom leta 1929 napisal delo Manifest kroga, in s Hansom Reichenbachom spro\xc5\xbei filozofski dnevnik Erkenntnis.'