b'\n_START_ARTICLE_\nDanska\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMed skandinavskimi dr\xc5\xbeavami, ki imajo \xc5\xa1tevilne skupne kulture in zgodovinske zna\xc4\x8dilnosti ima kraljevina Danska posebno mesto. Zaradi naravnega prehoda z evropskega kopnega na Skandinavski polotok je pomemben most med dr\xc5\xbeavami srednje in severne Evrope. Hkrati je tudi most med Severnim in Baltskim morjem in s tem med Atlantskim oceanom in Baltskim morjem, ki odpira pot dale\xc4\x8d v celinsko vzhodno Evropo. \xc4\x8ceprav je Danska majhna in je vedno imela malo prebivalcev, je ob\xc4\x8dasno bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de politi\xc4\x8dne tvorbe, ki je segala od Nordkapa do Labe, od Grenlandije do Estonije in je vrh tega imela kot kolonialna dr\xc5\xbeava trgovska opori\xc5\xa1\xc4\x8da na Karibskem oto\xc4\x8dju, v zahodni Afriki in Indiji._NEWLINE_Odnosi Danske z njenimi sosedami na severu in jugu niso bili nikoli tako dobri kot zdaj. V preteklosti se je namre\xc4\x8d kar pogosto vojskovala z njimi. Pred danskimi Vikingi so od 9. stoletja do sredine 11. stoletja trepetali na vseh zahodnoevropskih obalah. Zaradi roparskih pohodov je trpelo zlasti prebivalstvo na Britanskem oto\xc4\x8dju pa tudi v Franciji, Portugalski in celo Italiji._NEWLINE_V domovini so za\xc4\x8deli Danci v 9. stoletju pod kraljem Godfredom, prvim iz zgodovinskih virov znanim vikin\xc5\xa1kim kraljem, graditi obmejni nasip za obrambo pred Franki, ki so z juga prodirali v Jutlandijo. Kralj Gorm Stari je v 10. stoletju zdru\xc5\xbeil majhna danska kraljestva v skupno dr\xc5\xbeavo. Harold Modrozobi pa je izpeljal pokristjanjenje. Tako so za\xc4\x8deli Danci osvajati druge de\xc5\xbeele. Pod Knutom Velikim so za\xc4\x8dasno osvojili Anglijo in Norve\xc5\xa1ko, v 13. stoletju pa so bili pod njihovo Holstein, Hamburg in L\xc3\xbcbeck, Mecklenberg, Pomorjanska, R\xc3\xbcgen in Estonija. Margareta I. (1353-1412) je s kalmarsko zvezo leta 1397 zdru\xc5\xbeila Dansko, \xc5\xa0vedsko in Norve\xc5\xa1ko. \xc5\xa0vedska je leta 1523 izstopila iz zveze in takrat se je za\xc4\x8delo dolgo spopadanje za politi\xc4\x8dno vodstvo na baltskem obmo\xc4\x8dju, \xc5\xa0vedska si je pridobila prevlado, mo\xc4\x8d Danske pa je zmeraj bolj plahnela. Sredi 17. stoletja je izgubila ju\xc5\xbene \xc5\xa1vedske pokrajine, leta 1814 oblast na Norve\xc5\xa1kem, 50 let pozneje pa vojvodine: Schleswig, Holstein in Lauenburg. Leta 1920 je dosegla na podlagi dolo\xc4\x8dil v versajski mirovni pogodbi plebiscit, po katerem je bila zaradi odlo\xc4\x8ditve ve\xc4\x8dine prebivalstva v severnem Schleswigu meja spremenjena v njeno korist._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno, ko so nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete kljub danski izjavi o nevtralnosti napadle Dansko in jo zasedle, se je osamosvojila Islandija, po vojni pa sta dobila Grenlandija in Fersko oto\xc4\x8dje obse\xc5\xbeno avtonomijo. Dancem ni ostalo veliko od nekdanjega velikanskega kraljestva, toda to ni zmanj\xc5\xa1alo njihove narodne zavesti. Po danskem se povsod ble\xc5\xa1\xc4\x8dijo narodne barve in na vsakem koraku je mogo\xc4\x8de ob\xc4\x8dutiti mo\xc4\x8dno povezanost prebivalcev z njihovo dr\xc5\xbeavo. Velika priljubljenost kraljice Margarete II. (rojene 1940), ki je leta 1972 prevzela kraljevino po smrti svojega o\xc4\x8deta, prispeva k temu, da ve\xc4\x8dina prebivalcev podpira sistem parlamentarne monarhije. Politi\xc4\x8dna mo\xc4\x8d vladarja je \xc5\xbee leta 1849 omejila liberalna ustava, ki je izro\xc4\x8dila najvi\xc5\xa1jo oblast parlamentu (Folketing, ljudski zbor)._NEWLINE_Dansko povojno politiko izoblikovali socialno demokrati ki so za\xc4\x8deli delovati v sedemdesetih letih 19. stoletja. Socialni demokrati so morali ve\xc4\x8d volilnih obdobij deliti deliti politi\xc4\x8dno oblast z ostalimi strankami. Njihovo nasprotje predstavlja konzervativna Ljudska stranka. \xc5\xbde v tridesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja so se na danskem lotili socialnih reform. Tako da ima dr\xc5\xbeava danes eno izmed najbolje urejenih socialnih varstev v Evropski uniji. To omogo\xc4\x8da visok dohodek na prebivalca. Visoki davki pokrivajo drago socialno ureditev in hkrati izravnavajo prevelike razlike v prejemkih prebivalcev.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nZa protestante se je opredelilo 79\xc2\xa0% vpra\xc5\xa1anih, sledijo ostali Protestanti in Katoliki. Zaradi imigracij prebiva na Danskem 2\xc2\xa0% Muslimanov.\n_START_SECTION_\nPokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nDanska ima okoli 470 manj\xc5\xa1ih in ve\xc4\x8djih otok ter ne\xc5\xa1teto polotokov. Ker je dr\xc5\xbeava na polotoku noben kraj ni od morja oddaljen ve\xc4\x8d kot 50\xc2\xa0km. Danska ni de\xc5\xbeela velikih naravnih znamenitosti, saj nima visokih hribov, velikih rek in gozdov. Bistvo de\xc5\xbeele je ljudska kultura, ki ima svoje korenine \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu Vikingov. Pokrajino so skozi tiso\xc4\x8dletja izoblikovale ledene dobe in ledeniki, ki so v pleistocenu segalei iz Skandinavije dale\xc4\x8d na jug Evrope. Za umikajo\xc4\x8dim se ledom so nastali velikanski ledeni\xc5\xa1ki nanosi, ki pokrivajo Jutlandsko in oto\xc5\xa1ko kamnito podlago iz vodoravnih plasti apnenca. Predledenodobna podlaga je vidna le na nekaterih krajih, predvsem na oddaljenem otoku Bornholm, v Limfjordu in v krednem skalovju Monu. Ledeni\xc5\xa1ke nanose sestavljajo ve\xc4\x8dinoma kamnine, ki izvirajo iz severne Skandinavije kjer so ledeniki nastajali. Polze\xc4\x8di led je na svoji poti proti jugu kru\xc5\xa1il skale in jih drobno zdrobil. Ko se je led v toplem obdobju stalil so nastale morene. Te so ledeniki mlaj\xc5\xa1ih ledenih dob zravnali v ravno pokrajino, ki jo je mo\xc4\x8d videti danes, izjema je le veriga gri\xc4\x8dev, ki so nastali kot posledica zadnje ledene dobe. Najvi\xc5\xa1ji danski vrh je 173 m visok Yding Skovhoj. Zaradi delovanja ledenikov v preteklosti je tako celotna de\xc5\xbeela plosko valovita in posejana z gri\xc4\x8di ter ponekod z jezeri, zemlja pa je zelo rodovitna. Zadnji ledenik se je danskem stalil pred okoli 12.000 leti. Zelo raz\xc4\x8dlenjena obala z mnogimi priobalnimi otoki pa je nastala \xc5\xa1ele z dvigom gladine morja do katerega je pri\xc5\xa1lo zaradi taljenja ledenikov. V lijakastih zalivih in prelivih Baltskega morja je mogo\xc4\x8de prepoznati oblikovanost potopljenih pokrajin. Popolnoma nasprotno je na zahodni obali Jutlandije, ki je nenehno izpostavljena plimovanju in viharjem Severnega morja._NEWLINE_Na njej ni zavarovanih zalivov in ve\xc4\x8dinoma, razen na majhnem obmo\xc4\x8dju pribre\xc5\xbenih plitvin in naplavnih ni\xc5\xbein na jugu, prevladuje zravnana obala s sipinami plitvimi obre\xc5\xbenimi jezeri in obse\xc5\xbenimi pe\xc5\xa1\xc4\x8dinami. Zaradi zahodnih vetrov je na zahodni obali podnebje ostro. Na vzhodu in na otokih postopoma slabi vpliv Atlantskega oceana, vetrovi niso tako mo\xc4\x8dni in padavin je manj pove\xc4\x8duje pa se vpliv celinskega podnebja. Tla na danskem so ve\xc4\x8dinoma pe\xc5\xa1\xc4\x8deni nanosi, kjer prevladujejo slabo rodovitni podzoli. Naravno rastje je listnat gozd (na vzhodu zlasti bukev, na zahodu hrast, breza in bukev), ki so ga ve\xc4\x8dino izkr\xc4\x8dili. Gozdovi pokrivajo 11\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine, ve\xc4\x8dinoma so to umetni nasadi. Za celotno pokrajino so zna\xc4\x8dilna \xc5\xa1tevilna majhna jezera in barja. Reke so kratke in imajo majhne, enakomerne pretoke._NEWLINE_Danska ima v lasti tudi 470 otokov, ve\xc4\x8dinoma na baltski strani, 108 jih je poseljenih. Najve\xc4\x8dji danski otoki so Zelandija, Fyn, Lollland, Bornholm, Falster, Langeland in Mon.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDanska je ena izmed gospodarsko najrazvitej\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeav na svetu, z moderno in stabilno gospodarsko ureditvijo, ter stabilno gospodarsko rastjo, kar jim omogo\xc4\x8da socialne storitve na visokem nivoju. V javnem sekretorju dela tretjina zaposlenih, 44\xc2\xa0% odraslih pa koristi katero izmed oblik dr\xc5\xbeavnih storitev in pomo\xc4\x8di. Glavna problema sta velika javna poraba in brezposelnost._NEWLINE_Zaradi milega podnebja in ilovnatih tal so na Danskem ugodne mo\xc5\xbenosti za kmetijstvo. Sedanja podoba kmetijske krajine, za katero so zna\xc4\x8dilne samotne kmetije sredi lo\xc4\x8denih zaokro\xc5\xbeenih posestev, izvira iz 18. stoletja. Ohranile pa so se tudi starej\xc5\xa1e va\xc5\xa1ke gru\xc4\x8de kmetij. Vasi so zaradi trgovin, obrtnih delavnic in nenazadnje zaradi gostiln, imenovanih kro, sredi\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1ir\xc5\xa1e okolice. V nekaterih naseljih je \xc5\xa1e zdaj mogo\xc4\x8de razbrati zna\xc4\x8dilni tloris iz konca srednjega veka, kakr\xc5\xa1nega so za\xc4\x8drtali po predpisih kralja Valdemarja._NEWLINE_Kmetijstvo je na Danskem zelo razvito in v njem uporabljajo po najsodobnej\xc5\xa1ih na\xc4\x8delih veliko strojev. Pridelajo dale\xc4\x8d ve\xc4\x8d, kot je potrebno za oskrbo doma\xc4\x8dega prebivalstva, zato je Danska \xc5\xbee ve\xc4\x8d desetletij med najpomembnej\xc5\xa1imi izvoznicami kmetijskih pridelkov in \xc5\xbeivilskih izdelkov v Evropi. Med zna\xc4\x8dilnim danskim izvoznim blagom so maslo, siri, jajca, meso, \xc5\xa1unke in slanina. Danska ima 2.41 milijona hektarja njiv in trajnih nasadov ter 323.000 hektarjev travnikov in pa\xc5\xa1nikov. Poudarek je na mle\xc4\x8dni in mesni \xc5\xbeivinoreji. Poljedelstvo je usmerjeno v pridelovanje krmnih rastlin.Glavna kmetijska obmo\xc4\x8dja so v vzhodni Jutlandiji in na otokih Fyn in Sjelland. Pridelki so ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbeito, je\xc4\x8dmen, p\xc5\xa1enica in r\xc5\xbe, sladkorna pesa, krompir in krmne rastline._NEWLINE_Kmetijstvu sledi ribi\xc5\xa1tvo, tako da je danes danska najpomembnej\xc5\xa1a ribi\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava v EU. Ribi\xc5\xa1ko ladjevje \xc5\xa1teje pribli\xc5\xbeno 2.700 ladij. Glavna ribolovna obmo\xc4\x8dja so v Severnem morju, Atlantskem oceanu okrog Ferskih otokov, okrog Grenlandije in v Barentsovem morju. Lovijo predvsem polenovke, slanike, sardelice, belice in jegulje. Letni ulov zna\xc5\xa1a 2.04 milijonov ton. Glavna ribi\xc5\xa1ka pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so Esbjerg, Hanstholm, Hirtshals, skagen in Frederikshavn._NEWLINE_Danska ima 452.000 ha gozdov, majhen del je listavcev, prevladujejo umetni nasadi iglavcev._NEWLINE_Danska ima zelo u\xc4\x8dinkovito kmetijstvo, vendar pa \xc5\xbee dolgo ni ve\xc4\x8d izklju\xc4\x8dno kmetijska de\xc5\xbeela. Danes industrija zaposluje veliko ve\xc4\x8d ljudi in pridobi, veliko ve\xc4\x8d bruto dru\xc5\xbebenega proizvoda kot kmetijstvo. Ker pa na Danskem ni pomembnih rud in surovin, se je industrija oprla na predelavo kmetijskih uvo\xc5\xbeenih surovin. Industrija izdela \xc5\xa1iroko izbiro izdelkov, od \xc5\xbeivil, pletenin pa vse do obla\xc4\x8dil, pohi\xc5\xa1tva porcelana, kemikalij ter elektronskih naprav. Izjemno pomemben je tudi turizem. Med tujimi turisti so v ve\xc4\x8dini Nemci, ki se odlo\xc4\x8dajo za kampe na obali in majhna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Glavna turisti\xc4\x8dna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so Kopenhagen z bli\xc5\xbenjo okolico, obmorska letovi\xc5\xa1\xc4\x8da na severni obali Sjellanda, severne in jugozahodne obale Jutlandije in zabavi\xc5\xa1\xc4\x8dni park Legoland v Billundu. _NEWLINE_Dr\xc5\xbeava ima gosto cestno omre\xc5\xbeje - 71.420\xc2\xa0km cest, od tega 786\xc2\xa0km avtocest. Imajo tudi omre\xc5\xbeje kolesarskih stez, saj dr\xc5\xbeava spodbuja vo\xc5\xbenjo s kolesi po mestih. Imajo tudi 2.865\xc2\xa0km \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog, od tega 326\xc2\xa0km elektrificiranih, ve\xc4\x8dina je v lasti Danskih dr\xc5\xbeavnih \xc5\xbeeleznic in 495\xc2\xa0km zasebni lasti. Trgovsko ladjevje ima 456 ladij. Glavna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so Kopenhagen, Kalundorg, Esbjerg, Alborg, Arhus in Frederica. Po dr\xc5\xbeavi je posejanih 13 ve\xc4\x8djih letali\xc5\xa1\xc4\x8d z rednim potni\xc5\xa1kim prometom; najve\xc4\x8dje je Kopenhagnu, med ve\xc4\x8dja \xc5\xa1e spadajo Billund, Esbjerg, Alborg, Roskilde in Odense.\n_START_SECTION_\nRubjerg Knude\n_START_PARAGRAPH_\nSvetilnik ob obali, zasut s peskom.'