b"\n_START_ARTICLE_\nParna turbina\n_START_PARAGRAPH_\nParna turbina je naprava, ki spreminja termi\xc4\x8dno energijo pare v mehansko delo. Parno turbino naj bi izumila dva in\xc5\xbeenirja: britanski sir Charles Parsons (1854\xe2\x80\x931931) reakcijsko turbino in \xc5\xa1vedski in\xc5\xbeenir Gustaf de Laval (1845\xe2\x80\x931913) impulzno turbino. Moderne parne turbine so najve\xc4\x8dkrat kombinacija reakcijske in impulzne turbine. _NEWLINE_Rotirajo\xc4\x8de gibanje izhodne gredi se najve\xc4\x8dkrat uporablja za generiranje elektrike. Dale\xc4\x8d najve\xc4\x8d elektri\xc4\x8dne energije v svetu se proizvaja s parnimi turbinam z uporabo Rankinovega cikla. Pribli\xc5\xbeno 80% elektrike v ZDA se generira s parno turbino. Uporabljajo se pri klasi\xc4\x8dnih termoelektrarnah na premog ali biomaso, jedrskih elektrarnah, kot dodatni cikel pri plinskih elektrarnah, pri geotermalnih elektrarnah, pri solarnih stolpovih in paraboli\xc4\x8dnih solarnih elektrarnah\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo napravo, ki bi jo lahko kvalificirali kot reakcijska turbina, je pravzaprav igra\xc4\x8da Aeolipile iz 1. stoletja, ki jo opisal matematika Hero iz anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije. V letu 1551 je Taqi al-Din Muhammad ibn Ma'ruf v Egiptu opisal delovanje preproste naparave za rotiranje. Pozneje v 1629 je Italijan Giovanni Branca in Angle\xc5\xbe John Wilkins opisal delovanje parne turbine._NEWLINE_Moderno turbino je izdelal Parsons v letu 1884, povezal jo je 7,5 kilovatnih dinamom, ki je generiral elektriko. Izum je omogo\xc4\x8dil velike koli\xc4\x8dine poceni elektri\xc4\x8dne energije ter revolucioniral ladijski transport. Parsonova turbine je bila reakcijskega tipa. Njegov patent je licenciral ameri\xc5\xa1ki energetski magnat George Westinghouse. Parsonovo turbino se je dalo zlahka pove\xc4\x8dati od za\xc4\x87etnih 7,5 kw do 50.000 kW. Danes se uporabljajo parne turbine z mo\xc4\x8djo od <0,75 kW (<1 KM) pa tudi \xc4\x8dez 1.500.000 kW (2 000 000 KM)\n_START_SECTION_\nZasnova\n_START_PARAGRAPH_\nLopatice statorja so pritrjena na ohi\xc5\xa1je turbine, lopatice rotorja pa na rotirajo\xc4\x8do gred. En set stati\xc4\x8dnih in rotirajo\xc4\x8dih lopatic se imenuje stopnja. Po navadi ima turbina ve\xc4\x8d stopenj za bolj efektivno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje energije pare._NEWLINE_Impulzna turbina: Vodila (stator) tvorijo \xc5\xa1obo, kjer para pospe\xc5\xa1i in zadane lopatice rotorja. S tem pade tlak in se pove\xc4\x8da hitrost pare. Lopatice rotorja se premikajo pod vplivom kineti\xc4\x8dne energije pare (impulza) - s tem se spremeni hitrost pare, tlak pa skoraj ni\xc4\x8d. Taka turbina se imenuje impulzna turbina, Curtissova turbina ali Rateau turbina. Transfer energije impulznih turbin opisuje drugi Newtonov zakon_NEWLINE_Reakcijska turbina: pri tej turbini so lopatice rotorjev oblikovane tako da tvorijo konvergen\xc4\x8dno \xc5\xa1obo. Vodila statorja vodijo paro na lopatice rotorja. Lopatice rotorja in statorja so nesimetri\xc4\x8dne (podobne letalskemu krilu). Turbina izkori\xc5\xa1\xc4\x8da reakcijsko silo, ki nastane ko para pospe\xc5\xa1uje. Tlak pade tako na vodilu (statorju) kot na lopaticah (rotorju). Med potovanjem se spreminja hitrost pare, na statorju se pove\xc4\x8da in upo\xc4\x8dasni na rotorju, vendar ja na izhodu pribli\xc5\xbeno enaka za\xc4\x8detni. Se pa zaradi opravljenega dela zmanj\xc5\xa1a pritisk in temperatura. Transfer energije reakcijskih turbin opisuje Tretji Newtonov zakon._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina turbin je kombinaija impulznih in reakcijskih."