b'\n_START_ARTICLE_\nRadivoj Franciscus Miku\xc5\xa1\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po rojstvu se je dru\xc5\xbeina preselila v Gorico, kjer so zgradili hi\xc5\xa1o na Livadi, v kateri so imeli tudi trgovino z me\xc5\xa1anim blagom. Po uni\xc4\x8denju hi\xc5\xa1e med 1. svetovno vojno se je z o\xc4\x8detom Francem in materjo Ljudmilo roj. Li\xc4\x8den, ki je bila u\xc4\x8diteljica, ter mlaj\xc5\xa1ima sestrama preselil v o\xc4\x8detov rojstni kraj Gornji Grad. Tam je o\xc4\x8de umrl leta 1917. Po o\xc4\x8detovi smrti se je dru\xc5\xbeina preselila v Gotovlje, kjer je mati u\xc4\x8dila na osnovni \xc5\xa1oli. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji v Celju leta 1925 je Miku\xc5\xa1 \xc5\xa1tudiral romanistiko na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Po diplomi leta 1929 se je s \xc5\xa1tipendijo francoske vlade izpopolnjeval na Institut de Phon\xc3\xa9tique v Parizu, do leta 1930 in ga zaklju\xc4\x8dil s potrdilom Certificat d\xe2\x80\x99\xc3\xa9tudes pratiques de prononciation fran\xc3\xa7aise. Leta 1932 se je preselil v Srbijo in v Svilanjcu opravljal pripravni\xc5\xa1tvo v tamkaj\xc5\xa1nji gimnaziji. Leto kasneje se je v Ni\xc5\xa1u poro\xc4\x8dil z Marijo Friedl\xc3\xa4nder. Po opravljenem profesorskem izpitu (1935) je pou\xc4\x8deval v \xc4\x86upriji, Vinkovcih, Virovitici in Sremskih Karlovcih. 1943. je z dru\xc5\xbeino od\xc5\xa1el v partizane na osvobojeno ozemlje in postal pisar partizanske ob\xc4\x8dine Slavonska Orahovica. Leta 1945 je pou\xc4\x8deval na II. realni gimnaziji v Ljubljani, leta 1946 se je zaposlil na Ekonomski fakulteti v Ljubljani kot lektor in predavatelj francoskega jezika. 1958. leta je doktoriral na univerzi v Zagrebu in bil izvoljen za izrednega profesorja francoskega jezika na Filozofski fakulteti v Zadru (1959), kjer je bil kasneje tudi redni profesor (od 1964) in dekan (1963-64). V letih med 1965 in 1972 je predaval na Universit\xc3\xa9 Officielle du Congo \xc3\xa1 Lubumbashi. Po upokojitvi je \xc5\xbeivel v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nMiku\xc5\xa1evo zanimanje za sintagmatski strukturalizem izvira iz \xc4\x8dasa \xc5\xa1tudija na In\xc5\xa1titutu za fonetiko v Parizu. Njegova prva objava iz podro\xc4\x8dja sintagmatike \xc2\xa0je bila knji\xc5\xbeica v samozalo\xc5\xbebi z naslovom \xc5\xa0to je u stvari re\xc4\x8denica?\xc2\xa0: fragment iz teorije jezika i mi\xc5\xa1ljenja (1945). Nadaljeval je z razpravami, ki jih je za povojni \xc4\x8das nenavadno smelo objavljal v svetovnih jezikoslovnih revijah (Word, Journal de Psychologie, Lingua). Leta 1952 je pri SAZU iz\xc5\xa1la njegova razprava A propos de la syntagmatique du professeur A. Beli\xc4\x87, v kateri je kriti\xc4\x8dno obravnaval poglede\xc2\xa0Aleksandra Beli\xc4\x87a,\xc2\xa0 vodilnega jugoslovanskega\xc2\xa0jezikoslovca.\xc2\xa0Pri\xc5\xa1lo je do spora med SAZU in Srbsko akademijo znanosti in umetnosti. Miku\xc5\xa1eva knjiga je bila umaknjena iz prometa, vendar je bil del naklade \xc5\xbee razposlan na tuje akademske ustanove. SAZU se je Aleksandru Beli\xc4\x87u opravi\xc4\x8dila, za Miku\xc5\xa1a pa ni bilo ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za znanstveno delo v Sloveniji. Leta 1958 je postal doktor filolo\xc5\xa1kih ved na Univerzi v Zagrebu. Doktoriral je pri prof.\xc2\xa0Petru Guberini\xc2\xa0z disertacijo Principi sintagmatike \xe2\x80\x93 rasprava o sintagmatsko-strukturalnom jedinstvu \xc4\x8dove\xc4\x8djeg govora. Leta 1959 se je na zagreb\xc5\xa1ki univerzi habilitiral za docenta za francoski jezik. V letih 1959-64 je bil izredni profesor francoskega jezika na Filozofski fakulteti v Zadru,\xc2\xa0 v letih 1962-64 dekan iste fakultete, leta 1964 je bil izvoljen v naziv rednega profesorja. Filozofska fakulteta v Zadru mu priznava zasluge za organizacijo katedre za francoski jezik in knji\xc5\xbeevnost in odseka za romanistiko. Zadrska leta so bila zelo plodna, med drugimi je objavil tudi \xc5\xa1tiri dela v hrvatskem jeziku. V letih 1965-1972 je bil redni profesor za francoski jezik na Universit\xc3\xa9 oficielle du Congo, Lubumbashi.\xc2\xa0Leta 1972 je izdal \xc5\xbeivljenjsko delo Principes de syntagmatique, v katerem je zbral svoje poglede na teorijo sintagme. Razprave o sintagmatiki\xc2\xa0 je v mednarodnih revijah objavljal \xc5\xa1e do leta 1979. V slovenski jezikoslovni prostor se je Miku\xc5\xa1 vrnil s publikacijami\xc2\xa0 Ade Vidovi\xc4\x8d-Muha, ki je objavila dve razpravi o Miku\xc5\xa1u kot pomembnem evropskem funkcionalisti\xc4\x8dnem strukturalistu.  Njegova neobjavljena dela hrani rokopisni oddelek NUK.'