b'\n_START_ARTICLE_\nPohlep\n_START_PARAGRAPH_\nPohlep je vedenje, ki se izra\xc5\xbea v pridobivanju kot cilju in ne kot sredstvu za pre\xc5\xbeivetje ali udobno \xc5\xbeivljenje. Zanj je zna\xc4\x8dilna neskon\xc4\x8dna, nepremagljiva in nenasitna \xc5\xbeelja po pridobivanju dobrin in/ali statusne mo\xc4\x8di._NEWLINE_Pohlep se ka\xc5\xbee kot oblika \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega vedenja, s katero se preu\xc4\x8devalci ukvarjajo \xc5\xbee od antike dalje. Iz tega razloga je veliko razli\xc4\x8dnih opredelitev pomembnih znakov oziroma sestavin tega pojava. Slovar slovenskega knji\xc5\xbenega jezika pohlep opredeljuje kot strastno \xc5\xbeeljo po prisvajanju dobrin. \xc4\x8ce povzamemo po drugih avtorjih, je opredelitev pohlepa \xc5\xa1ir\xc5\xa1a. Pohlep je pretirana in neukrotljiva \xc5\xbeelja po pridobivanju denarja, predmetov, hrane, statusa in mo\xc4\x8di, ki mo\xc4\x8dno presega potrebe pre\xc5\xbeivetja in udobja posameznika ter je sebi\xc4\x8dna. Pri tem gre za upo\xc5\xa1tevanje zgolj lastnih interesov in neupo\xc5\xa1tevanje interesov drugih, oziroma za odvzemanje potencialnih sredstev ali prilo\xc5\xbenosti za njihovo pridobivanje drugim, v kar je vklju\xc4\x8deno tudi odrivanje drugih s svojim premo\xc5\xbeenjem oziroma konkuren\xc4\x8dno prednostjo.\n_START_SECTION_\nNegativni vplivi pohlepa na dru\xc5\xbebo\n_START_PARAGRAPH_\nNegativni u\xc4\x8dinki pohlepa na dru\xc5\xbebo se pojavijo kot posledica pohlepnega, grabe\xc5\xbeljivega vedenja. Pohlep lahko vodi v sleparsko vedenje in s tem v konflikt z zakonom zaradi kaznivih dejanj. Pohlepen posameznik se za lastno korist zna obrniti proti prijateljem, \xc4\x8demur sledi izguba medsebojnega zaupanja. Ve\xc4\x8dje bogastvo spodbudi zavist prej\xc5\xa1njih kolegov, spremljata ga tudi stigmatizacija posameznika in socialna izolacija, kar dela pohlep \xc5\xa1kodljiv za skupnost in dru\xc5\xbebo v celoti._NEWLINE_Denar sam po sebi ni nekaj slabega, saj vsak za \xc5\xbeivljenje v sodobnem svetu potrebuje nekaj finan\xc4\x8dnega jamstva. Problem nastane, ko pride do nesorazmerja med \xc5\xa1tevilom in \xc5\xbeeljami tistih, ki nenasitno \xc2\xbbnabirajo\xc2\xab\xc2\xa0sredstva, in razpolo\xc5\xbeljivim bogastvom, ki je omejeno. V takih razmerah mora posameznik, ki \xc5\xbeeli imeti ve\xc4\x8d, vzeti drugim. Tak na\xc4\x8din privede do delitve na tiste, ki imajo, in tiste, ki nimajo. Med tema skupinama prihaja do konfliktov, ki imajo ru\xc5\xa1ilno vlogo v dru\xc5\xbebi. Bogati pozabijo na potrebe revnih. Prihaja do brez\xc4\x8dutnosti, arogance, megalomanije na eni strani, na drugi pa do te\xc5\xbekega dela, nezdravih delovnih pogojev, rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in pomanjkanja ter uni\xc4\x8devanja \xc5\xbeivljenjskih mo\xc5\xbenosti._NEWLINE_\xc4\x8clovek je socialno in kulturno bitje, zato se v takih primerih od dr\xc5\xbeave pri\xc4\x8dakuje regulativo, ki bi odpravila oziroma zmanj\xc5\xa1ala \xc5\xa1kodljive posledice neenakosti v dru\xc5\xbebi. \xc4\x8ce dr\xc5\xbeavi uspe obvladati ta konflikt do neke zadovoljive mere znotraj lastnih meja, se lahko obrne navzven. Tako lahko pohlep vodi do globalnih katastrof v svetu, npr. vojne. Obe svetovni vojni sta primer svetovne katastrofe, ki jo je povzro\xc4\x8dil pohlep nekaterih dr\xc5\xbeav. Iz primera je razvidno, da se pohlep ne dotika samo posameznikov, ampak je lahko tudi lastnost skupin in organizacij, celo nacij._NEWLINE_Velik u\xc4\x8dinek pohlepa se ka\xc5\xbee predvsem v kapitalisti\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebah. Npr. v ZDA finan\xc4\x8dni mogotci vplivajo na politiko, kjer na volitvah zmagujejo tisti, ki imajo svojo kampanjo bolje finan\xc4\x8dno podprto. Tam so zlasti pomembne predsedni\xc5\xa1ke volitve zaradi velikega vpliva na dr\xc5\xbeavno odlo\xc4\x8danje, ki ga ima predsednik. Kandidatom uspe volivce prepri\xc4\x8dati z uporabo marketinga, ki je precej\xc5\xa1nji finan\xc4\x8dni zalogaj. Bolj\xc5\xa1i marketing pomeni ve\xc4\x8d investiranega denarja, ki ga zagotavljajo bogate korporacije in posamezniki. Bogati prispevajo za kampanjo tistim kandidatom, katerih program jim bolj ustreza, po volitvah pa v zameno dobijo politi\xc4\x8dne in gospodarske odlo\xc4\x8ditve, ki so jim v korist. Tako si pridobijo tudi politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d oziroma oblast.\n_START_SECTION_\nKoristnost pohlepa\n_START_PARAGRAPH_\nTo trditev najbolje zagovarja argument, da ima pohlep motivacijski u\xc4\x8dinek. Ker ljudje \xc5\xbeelijo ve\xc4\x8d denarja, so za njegovo pridobitev motivirani storiti marsikaj. Slednja \xc4\x8dlovekova lastnost je racionalna podlaga vseh sistemov pla\xc4\x8devanja delavcev po u\xc4\x8dinku. Delavci, ki so pla\xc4\x8dani po glede na opravljeno delo, so navadno bolj u\xc4\x8dinkoviti od delavcev, pla\xc4\x8danih po \xc4\x8dasu dela. Tako je mo\xc4\x8d re\xc4\x8di, da je pohlep vsaj delno odgovoren za izgradnjo vse industrije in spodbujanje inovacij, oziroma za izdelavo novih proizvodov, ki nam \xc5\xbeivljenje delajo bolj udobno._NEWLINE_Kadar pohlep pove\xc5\xbeemo s tr\xc5\xbenostjo, se ne moremo izogniti sebi\xc4\x8dnosti. Slednja posameznika pripravi, da trguje. Trgovina poganja razvoj gospodarstva, kar ustvarja bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenjske pogoje tako za posameznika kot za gospodarstvo. Sebi\xc4\x8dnost je znotraj tega konteksta opredeljena kot uveljavljanje lastnih interesov oziroma prednosti, pohlep pa je orodje, ki spodbuja gospodarstvo z ambicijami, katere spro\xc5\xbea v ljudeh. Pohlep je bistvenega pomena za svobodno tr\xc5\xbeno gospodarstvo, saj morajo ljudje drugim pokazati, da imajo ve\xc4\x8d, prav tako pa morajo \xc5\xbeeleti imeti \xc5\xa1e ve\xc4\x8d tega, kar \xc5\xbee imajo. Mo\xc4\x8d lastne koristi dolo\xc4\x8da aktivnost posameznika, zasebni pohlep kapitalista pa trg spremeni v javno dobro. Osebna korist je edini uspe\xc5\xa1ni na\xc4\x8din proizvodnje in distribucije blaga v modernem ekonomskem sistemu. To pomeni, da je pohlep gibalo gospodarskega razvoja, od katerega imajo korist vsi, pri \xc4\x8demer trg ne kanalizira pohlepa posameznika samo po denarju, ampak tudi po odli\xc4\x8dnosti.\n_START_SECTION_\nEvolucijski vidik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce gledamo na pohlep z evolucijskega vidika, je ta nujna lastnost za pre\xc5\xbeivetje posameznika in vrste. \xc4\x8clove\xc5\xa1ki pohlep je rezultat evolucije in naravna selekcija predstavlja temelj \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega vedenja. V naravi pre\xc5\xbeivi ve\xc4\x8d tistih z dolo\xc4\x8deno (bolj izra\xc5\xbeeno) lastnostjo v primerjavi s tistimi, kateri iste lastnosti nimajo izra\xc5\xbeene. Ve\xc4\x8dja kot je razlika, ve\xc4\x8dja je pomembnost te lastnosti. Vsi organizmi za razmno\xc5\xbeevanje potrebujejo dolo\xc4\x8dene vire, pre\xc5\xbeivi namre\xc4\x8d toliko potomcev, kolikor jim je zagotovljenih virov za njihov obstoj. To pomeni, da viri odlo\xc4\x8dajo, koliko mladi\xc4\x8dev bodo imele \xc5\xbeivali. Tako vidimo, da selekcija daje prednost osebkom, ki lahko zagotovijo ve\xc4\x8d virov za mladi\xc4\x8de. Enako je veljalo pri razvoju \xc4\x8dloveka, a tudi sodobni ljudje nismo bistveno druga\xc4\x8dni. Sprememba je v tem, da tekom evolucije virov ni bilo mo\xc5\xbeno dolgo skladi\xc5\xa1\xc4\x8diti, danes pa je to mogo\xc4\x8de predvsem v obliki denarja oziroma materialnih dobrin. Ljudje imamo torej prirojen nagon po ve\xc4\x8djem uspehu od drugih in to \xc5\xa1e vedno vpliva na na\xc5\xa1e vedenje._NEWLINE_Sem lahko \xc5\xa1tejemo tudi prepri\xc4\x8danje, da je pohlep posledica bazi\xc4\x8dnega strahu za \xc5\xbeivljenje. Izvira iz ob\xc4\x8dutka pomanjkanja, prikraj\xc5\xa1anja, potrebe po ne\xc4\x8dem, kar ni na voljo. V kolikor je ta ob\xc4\x8dutek zelo intenziven, se posameznik osredoto\xc4\x8di na zapolnjevanje manka. Posku\xc5\xa1a dobiti tisto, kar bi odpravilo ob\xc4\x8dutek manka. Tisto nekaj je lahko karkoli konkretnega, oprijemljivega, realnega ali abstraktnega, simbolnega. \xc4\x8ce se pohlep fiksira na nekaj specifi\xc4\x8dnega, potem je celo \xc5\xbeivljenje posameznika namenjeno pridobivanju slednjega.\n_START_SECTION_\nVzroki za nara\xc5\xa1\xc4\x8danje pohlepa\n_START_PARAGRAPH_\nZa zadnjih nekaj desetletij je zna\xc4\x8dilna ocena, da pohlep vsaj v gospodarsko razvitih dru\xc5\xbebah raste. Morebitni vzroki za ta pojav le\xc5\xbeijo v negotovosti ljudi. Osebe, ki ne \xc4\x8dutijo emocionalne in/ali finan\xc4\x8dne varnosti, lahko v pridobivanju vidijo re\xc5\xa1itev njihove negotovosti, posledi\xc4\x8dno pa razvijejo materialno vrednotno usmeritev. Dandanes je porast posameznikov z du\xc5\xa1evnimi motnjami. Npr. anksioznost ali narcisizem lahko pri posamezniku spro\xc5\xbeita tekmovalno vedenje namesto sodelovalnega. Tudi strah pred smrtjo lahko privede do pohlepa, saj se nekateri trudijo, da bi smrt odlo\xc5\xbeili, z bogastvom pa je la\xc5\xbeje priti do bolj\xc5\xa1e zdravstvene oskrbe. Poleg navedenih je pomemben strah pred izgubo, namre\xc4\x8d bojazen, da bi izgubili karkoli pridobljenega in cenjenega, usmerja na\xc5\xa1e vedenje. Zanimiv vidik za nara\xc5\xa1\xc4\x8danje pohlepa je tudi razvoj znanosti in upad mo\xc4\x8di religije. V vseh verstvih je bil pohlep ozna\xc4\x8den za greh, danes pa vera na ljudi nima ve\xc4\x8d tak\xc5\xa1nega vpliva. Na drugi strani znanost dokazuje, da gre za eno samo \xc5\xbeivljenje, zato se ljudje osredoto\xc4\x8dajo na tukaj in zdaj ter ne ve\xc4\x8d na posmrtno \xc5\xbeivljenje. Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1ir\xc5\xa1a kritike razmer se glasi, da so v zadnjih desetletjih na\xc5\xa1e celotno \xc5\xbeivljenje za\xc4\x8deli obvladovati trg in tr\xc5\xbene vrednote. Naravnanost \xc2\xbbkupiti \xe2\x80\x93 prodati\xc2\xab\xc2\xa0usmerja na\xc5\xa1e vedenje. Trg se je lo\xc4\x8dil od morale in se osamosvojil, tr\xc5\xbeni odnosi pa so se uveljavili tudi na podro\xc4\x8djih, kjer se ne bi smeli.'