b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Nikolaj I.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKo je umrl Benedikt III. , se je v Rimu ravno mudil cesar Ludvik II.  (850-875). Verjetno je prav to spodbudilo Rimljane volilne upravi\xc4\x8dence, ki so bili sicer tako ljubosumni na svoje pravice, da so pozabili na obi\xc4\x8dajne strankarske prepire ter enoglasno izvolili ter posadili na Apostolski sede\xc5\xbe najbolj\xc5\xa1ega in najsposobnej\xc5\xa1ega Rimljana, sina regionarija Teodorja, arhidiakona Nikolaja._NEWLINE__NEWLINE_Rodil se je v Rimu okrog 810 (med 800-820) v ugledni dru\xc5\xbeini o\xc4\x8detu Teodorju, ki je bil obrambni poveljnik. V Lateranski \xc5\xa1oli se je izobrazil; Sergij II. ga je posvetil v subdiakona, a Leon IV. v diakona. Postal je desna roka Benediktu III. v vodstvu Cerkve. Odseval je mo\xc5\xbeato lepoto, nenarejeno skromnost, v pomembnih zadevah pa izredno odlo\xc4\x8dnost: tako je vzbujal pri vseh zaupanje in so ga radi ubogali. Reve\xc5\xbei, ki jim je prej kot arhidiakon tolikokrat pomagal in jim brisal solze, so bili sedaj zanj silno navdu\xc5\xa1eni. Vrh vsega je bil \xc5\xa1iroko razgledan, zelo u\xc4\x8den, zgovoren in ve\xc5\xa1\xc4\x8d diplomat, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo \xc5\xbee njegova prva dejanja.\n_START_SECTION_\nPrvo pape\xc5\xa1ko kronanje\n_START_PARAGRAPH_\nCesar Ludvik je odobril njegovo izvolitev, nakar je Nikolaj izrekel prisego zvestobe. 24. aprila 858 so ga \xc5\xbee posvetili, ustoli\xc4\x8dili in kronali. To je bilo prvo pape\xc5\xa1ko kronanje s pravo krono v zgodovini, medtem ko je bilo poslednje pri Pavlu VI., ki pa tiste krone \xe2\x80\x93 pape\xc5\xa1ke tiare po kronanju ni ve\xc4\x8d nosil, ampak jo je prodal za dobrobit reve\xc5\xbeev. Pape\xc5\xa1ko kapo so obdali z zlato krono; najbr\xc5\xbe zato, da bi to ugajalo navzo\xc4\x8demu cesarju \xe2\x80\x93 ali pa so to storili celo po njegovi \xc5\xbeelji. Slovesnosti so trajale skozi tri dni, nakar je cesar od\xc5\xa1el v svoj tabor. Pape\xc5\xbe ga je \xc5\xa1el obiskat; tedaj je cesar dr\xc5\xbee\xc4\x8d za brzde vodil konja, ki ga je pape\xc5\xbe jahal. To je bilo obi\xc4\x8dajno skazovanje \xc4\x8dasti v tistem \xc4\x8dasu in vse do Friderika Barbarossa v tem dejanju noben cesar ni videl ni\xc4\x8d poni\xc5\xbeujo\xc4\x8dega.\n_START_SECTION_\nFreska v cerkvi sv. Klemena\n_START_PARAGRAPH_\nMabillonov Ordo Romanus IX vsebuje tudi posvetitev rimskega \xc5\xa1kofa. _NEWLINE_Izvoljeni, mora biti kardinal-duhovnik ali kardinal-diakon, se napoti v baziliko svetega Petra z duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino in ljudstvom. V zakristijo ga oble\xc4\x8dejo v pape\xc5\xa1ka obla\xc4\x8dila, nakar gre h \xe2\x80\x9eVeroizpovedi sv. Petra\xe2\x80\x9d (=Confessio sancti Petri) in se vle\xc5\xbee na tla; schola cantorum medtem poje Introit \xe2\x80\x9eElegit te Dominus\xe2\x80\x9d (Gospod te je izvolil). Nato vstane ing re k oltarju k prestolu. Eden od \xc5\xa1kofov posve\xc4\x8devalcev mu dr\xc5\xbei evangeljsko knjigo nad glavo; prvi in drugi \xc5\xa1kof posve\xc4\x8devalec molita nad njim posvetilno molitev, a tretji \xc5\xa1kof ga posveti; arhidiakon ga ogrne s palijem. _NEWLINE_  _NEWLINE_V spremstvu diakona ga posadijo na prestol. Tam intonira \xe2\x80\x9eGloria In excelsis Deo\xe2\x80\x9d (Slava Bogu na vi\xc5\xa1avah) ter vsem vo\xc5\xa1\xc4\x8di mir. Med. ma\xc5\xa1o vsi pristopijo k obhajilu. Po ma\xc5\xa1i gre v procesiji v zakristijo, in gredo\xc4\x8d blagoslavlja vse navzo\xc4\x8de. Nato odide iz cerkve in na spodnji stopnici ga \xc5\xbee \xc4\x8daka osedlani konj njegovega predhodnika ali pa sede\xc5\xbe. \xc2\xbbPatroni\xc2\xab\xc2\xa0pokrajin trikrat zapojejo: \xc2\xbbGospod pape\xc5\xbe Leon, ki ga je izvolil sveti Peter, da bi sedel na njegovem sede\xc5\xbeu \xc5\xa1e mnogo let.\xc2\xab\xc2\xa0Konjev gospodar se pribli\xc5\xbea in povezne na pape\xc5\xbeovo glavo krono (regnum), ki je napravljena iz bele snovi in podobna \xc4\x8deladi. To je bila brez dvoma prava krona, tiara z zlatim obro\xc4\x8dem v osnovi. S tiaro na glavi se vzpne na konja in obkro\xc5\xbeen s sodniki je pripravljen na je\xc5\xbeo po z ljudmi prenapolnjenih ulicah, ki prepevajo laudes (hvalnice). _NEWLINE__NEWLINE_Neke vrste obreda kronanja je gotovo obstajala v devetem stoletju in o\xc4\x8ditno so jo uporabili pri pape\xc5\xbeu Nikolaju . Takratne razmere osvetljuje freska v kripti cerkvi svetega Klemena , ki jo je 1857 odkril Joseph Mullooly  . To fresco je naro\xc4\x8dila neka Maria Macellaria v zahvalo za prejeta usli\xc5\xa1anja. Slikarija prikazuje prenos telesa, o\xc4\x8ditno svetnika in \xc5\xa1kofa, ker je naslikan s palijem in avreolo. Za telesom gre pape\xc5\xbe med dvema cerkvenima dostojanstvennikoma. Onadva sta oble\xc4\x8dena enako, vendar obleka ni rimska. Ena od the oseb ima avreolo oziroma sij, druga pa nosi velik kri\xc5\xbe. Napis pod fresko ozna\xc4\x8duje pape\xc5\xbea kot Nikolaja I. z okroglim sijajem okrog glave, na kateri nosi krono v obliki tiare. Isti pape\xc5\xbe je priakazan na sliki desno, ko ma\xc5\xa1uje v kapelici. _NEWLINE_  _NEWLINE_\xc4\x8ce je cerkev bila poru\xc5\xa1ena 1084 (kot trdi Robert Guiscard), potem je bila freska napravljena pred tem datumom in najverjetneje pred smrtjo svetega Metoda (\xe2\x80\xa0885), brata drugega velikega slovanskega apostala, svetega Cirila. Po tem lahko sklepamo na prenos svetega Klemena, \xc4\x8digar truplo sta sveta brata prinesla v Rim. Okrogli sijaj na glavi dostojanstvenika desno od pape\xc5\xbea Nikolaja je sveti Ciril. Njegova glava je okra\xc5\xa1ena, ker je za \xc4\x8dasa slikanja bil \xc5\xbee mrtev; drugi dostojanstvenik levo od pape\xc5\xbea pa je metod, ki je bil v tem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e \xc5\xbeiv. Pape\xc5\xbe Nikolaj je bil seveda \xc5\xbee mrtev, ko sta sveta brata prispela v Rim. Tako je potekal prenos relikvij pod njegovim naslednikom, Hadrijanom II.. Ker ju je pa poklical v Rim Nikolaj, ima na freski odli\xc4\x8dno mesto in napis. S poslikavo svetni\xc5\xa1kega sija okoli glave je slikar zadosti jasno nakazal, da je bil v \xc4\x8dasu prenosa \xc5\xbee mrtev. \xc4\x8ce potemtakem lahko bralec sklepa, da je freska nastala pred smrtjo sv. Metoda, imamo pri roki sodobno poro\xc4\x8dilo, da je pape\xc5\xbe Nikolaj prvi nosil krono okra\xc5\xa1eno z dragulji.\n_START_SECTION_\nFreska v cerkvi svetega Petra\n_START_PARAGRAPH_\nV zakristiji sv. Petra obstaja \xc5\xa1e drugi ostanek preteklosti, ki najbr\xc5\xbe dokazuje, da so pape\xc5\xbei v 9. st. nosili krono. Slika je 1455 v popisu omenjena kot \xc2\xbbKonstantinova\xc2\xab. V njenem zgornjem delu sta doprsna lika sv. Petra in Pavla in med njima lik na\xc5\xa1ega Gospoda , ki ju blagoslavlja. Nad apostoloma sta njuni imeni v slovanski pisavi. V sredini spodnje polovice je mo\xc5\xa1ki lik, ki nosi na ramah palij in kle\xc4\x8di na kolenih. Dva druga lika predstavljata gr\xc5\xa1ka meniha, ki stojita vsak na eni strani. Nedvomno je figura, ki nosi krono, pape\xc5\xbe Hadrijan, ki blagoslavlja sv. Metoda. \xc2\xbbMeniha sta torej brata Ciril in Metod, in je torej ta freska so\xc4\x8dasna s prej omenjeno. Najverjetneje je bila darovana za konfesijo sv. Petra, kamor jo je namenil sv. Metod v spomin na svojega brata Cirila oziroma Konstantina.\n_START_SECTION_\nSpor s kraljem Lotarjem\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe je avtoritativno posegel tudi v zadeve svetnih vladarjev. Lotarin\xc5\xa1ki kralj Lotar II. je obdol\xc5\xbeil svojo \xc5\xbeeno Teutbergo sramotnih grehov, da bi jo lahko odslovil in da bi se lahko poro\xc4\x8dil s prile\xc5\xbenico Valdrado. S Teutbergo ni mogel imeti otrok, medtem ko mu je Valtrada podarila tri sinove! Pod pritiskom in gro\xc5\xbenjami je kraljica priznala o\xc4\x8ditane ji prestopke. Ni\xc4\x8dnost prvega zakona sta potrdila k\xc3\xb6lnski in trierski nad\xc5\xa1kof, zatem pa \xc5\xa1e sinoda v Metzu 860 . Kraljico so zaprli v samostan, kralju pa 862 dovolili novo poroko. Pape\xc5\xbe Nikolaj je razvelja\xc2\xacvil sklepe te sinode, oba nad\xc5\xa1kofa odstavil in potrdil veljavnost prvega Lotarjevega zakona. Vztrajal je pri svojem sklepu celo tedaj, ko je kralj pape\xc5\xbeu grozil in se je kraljeva vojska prikazala pred rimskim obzidjem. Ker je kralj nadaljeval nedovoljeno razmerje, je pape\xc5\xbe prile\xc5\xbenico izob\xc4\x8dil.\n_START_SECTION_\nPokristjanjenje Bolgarov\n_START_PARAGRAPH_\nPoglavar bolgarske dr\xc5\xbeave Boris se je \xc5\xbeelel povezati s pape\xc5\xbeem in njegovimi misijonarji. Ko je pa vladala huda lakota, so ga napadli Bizantinci in prisilili, da sprejme carigrajske misijonarje \xe2\x80\x93 Grke. Leta 863 se je knez Boris dal krstiti. Za mlado bolgarsko Cerkev je \xc5\xbeelel pridobiti avtonomnost, kar pa je patriarh Fotij zavrnil. Boris se je obrnil s  pro\xc5\xa1njo za misijonarje na pape\xc5\xbea. V odgovoru Borisu (Responsa Nicolai ad consulta Bulgarorum) je Nikolaj I. Borisu podrobno razlo\xc5\xbeil ter poslal misijonarje pod vodstvom \xc5\xa1kofa \xe2\x80\x93 poznej\xc5\xa1ega pape\xc5\xbea Formoza, ni mu pa ustregel s podelitvijo cerkvene samostojnosti. Tako se je Boris zopet za\xc4\x8del ozirati na Carigrad. 870 je \xc4\x8cetrti carigrajski koncil (869-870) Bolgarom odobril cerkveno samostojnost, kar je de\xc5\xbeelo dokon\xc4\x8dno pridru\xc5\xbeilo carigrajskemu patriarhatu.\n_START_SECTION_\nSpor s Fotijem\n_START_PARAGRAPH_\nOd kar je cesr Konstantin prenesel cesarsko prestolnico iz Rima v Carigrad, je nastalo med njima tekmovanje, rivalstvo in nasprotovanje. Na Vzhodu so bizantinski cesarji najprej vplivali, da je tudi Bizanc dobil patriarha; zatem je Carigrad zahteval zaporedje takoj za Rimom; pozneje se je z Rimom za\xc4\x8del ena\xc4\x8diti tudi v verskih zadevah - nazadnje pa to ni bilo zadosti: Carigrad se je za\xc4\x8del nad Rim povi\xc5\xa1evati. \xc4\x8cudno je le, da je pri\xc5\xa1lo do razkola med Rimom in Carigradom prav v \xc4\x8dasu, ko sta na njunem vrhu bila zgledna mo\xc5\xbea. Carigrajski patriarh je bil Ignacij \xe2\x80\x93 pobo\xc5\xbeen, u\xc4\x8den in dobronameren mo\xc5\xbe, rimsko Cerkev pa je krmaril pape\xc5\xbe Nikolaj, \xc4\x8digar odli\xc4\x8dne lastnosti so bile \xc5\xbee omenjene. Ignacij se je trudil, da bi ozdravil rane, ki jih je zadalo slikoborstvo in popravil nravno izprijenost. V tem ga je zelo podpirala pobo\xc5\xbena mati Teodora, naravna varuhinja mladoletnega cesarja  Mihaela. \xc5\xbdal pa je njen mlaj\xc5\xa1i brat Bardas, ki se je hotel polastiti prestola, zapeljal neizku\xc5\xa1enega mladeni\xc4\x8da skozi bu\xc4\x8dne zabave v dru\xc5\xbebo deklet in fantov sumljive moralnosti, da si je na koncu zaslu\xc5\xbeil vzdevek Pijanec. Ignacij je Bardasa ve\xc4\x8dkrat opomnil; ko vse ni ni\xc4\x8d zaleglo, mu je na Svete Tri kralje 857 odrekel obhajilo. Bardas ga je v svoji ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnosti odstavil s patriar\xc5\xa1kega sede\xc5\xbea pod pretvezo raz\xc5\xbealitve veli\xc4\x8danstva in ga izgnal v samostan, na njegovo mesto pa je povzdignil Fotija (Photios). Le-tega je sikraku\xc5\xa1ki odstavljeni nad\xc5\xa1kof Gregor v \xc5\xa1estih dneh iz laika posvetil v \xc5\xa1kofa. To je bilo v nasprotju z veljavnimi cerkvenimi predpisi in je povzro\xc4\x8dilo negodovanje med duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino in verniki. Zategadelj si je hotel Fotij zagotoviti podporo z najvi\xc5\xa1jega mesta ter je poslal k pape\xc5\xbeu poslanstvo s sporo\xc4\x8dilom, da se je Ignacij slu\xc5\xbebi odpovedal prostovoljno in da je Fotij stopil na njegovo mesto le na zahtevo ljudstva. Obenem je prosil pape\xc5\xbea, naj po\xc5\xa1lje poslanstvo zaradi koncila, ki bo napravil konec slikoborstvu. Pape\xc5\xbe se ni dal preslepiti, ampak je razglasil Fotijevo posve\xc4\x8denje za neveljavno ter poslal dva \xc5\xa1kofa v Carigrad, da bi zadevo podrobneje raziskala._NEWLINE_ _NEWLINE_Fotij je zvija\xc4\x8dno pridobili na svojo stran poslanca, kakor tudi vzhodne \xc5\xa1kofe, ki so razglasili za zakonito tako Ignacijevo odstavitev kakor tudi Fotijevo postavitev. Ignaciju pa se je posre\xc4\x8dilo pobegniti in poslati v Rim pretresljivo pismo, iz katerega je pape\xc5\xbe videl izdajstvo svojih poslancev in zvija\xc4\x8dnost Bizantincev. 863 je sklical Nikolaj sinodo v Rimu, kjer so pape\xc5\xa1ke odposlance, ter Fotija in njegove privr\xc5\xbeence izob\xc4\x8dili, vse njegove cerkvene dejavnosti razglasili za ni\xc4\x8dne, njega samega pa pozvali v Rim, da bi se opravi\xc4\x8dil. Fotiju pa to ni pri\xc5\xa1lo niti na kraj pameti, ampak je on sam hotel nahujskati zahodne \xc5\xa1kofe in cesarja Ludvika II. zoper pape\xc5\xbea. Izrabil je spreobrnjenje Bolgarov in obto\xc5\xbeil Zahod herezije. Pridobil je cesarja Mihaela za sinodo, ki je 867 v Carigradu izob\xc4\x8dila pape\xc5\xbea. Nikolaj je uvidel, da to vodi v razkol; zato je \xc5\xa1e enkrat poslal poslanstvo v Carigrad, zahodne \xc5\xa1kofe pa povabil, naj skli\xc4\x8dejo sinode, katerih sklepe naj po\xc5\xa1ljejo v Rim. To je bilo njegovo zadnje dejanje \xe2\x80\x93 pa tudi cesarjevo. Kmalu nato je bil namre\xc4\x8d v uporu ubit.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo v Panoniji\n_START_PARAGRAPH_\nKot protiute\xc5\xbe za do\xc5\xbeivete bridke neuspehe je bilo pape\xc5\xbeu v zado\xc5\xa1\xc4\x8denje, da je mogel sprejeti v krilo  katoli\xc5\xa1ke Cerkve slovanske narode, ki so \xc5\xbeiveli v Panonski ni\xc5\xbeini. Poleg tega sta solunska brata Konstantin in Metod spreobrnila na Kavkazu \xc5\xbeive\xc4\x8de Hazare ter na\xc5\xa1la v Hersonu na polotoku Krimu relikvije svetega pape\xc5\xbea Klemena, ki sta jih prinesla s seboj v Carigrad, kamor je prav takrat pri\xc5\xa1el prosit oznanjevalcev moravski knez Rastislav. Cesar Mihael III. ga je opozoril na brata, ki sta bila ve\xc5\xa1\xc4\x8da slovanskega jezika. Za apostolat sta se dobro pripravila: prevedla sta sveto pismo na slovanski jezik, za katerega sta izna\xc5\xa1la potrebne \xc4\x8drke (glagolica). 863. sta se napotila na Moravsko, kjer ju je ljudstvo sprejelo z velikim navdu\xc5\xa1enjem ter je koprne\xc4\x8de poslu\xc5\xa1alo oznanjevanje evangelija v svojem jeziku, rado sodelovalo pri bogoslu\xc5\xbeju, prispevalo veliko novih duhovnih poklicev, a obenem obrnilo hrbet latinsko-nem\xc5\xa1kim duhovnikom. Iz tega so nastali hudi spori, saj so Nemci so ovadili brata v Rimu zaradi herezije in Nikolaj ju je pozval na zagovor. Ker sta poleg slovanskih knjig prinesla s seboj tudi relikvije pape\xc5\xbea Klemena, ju je njun naslednik \xe2\x80\x93 preudarni in u\xc4\x8deni Hadrijan sprejel z vso \xc4\x8dastjo in posvetil Metoda za \xc5\xa1kofa. Med potjo sta se ustavila pri slovenskem knezu Koclju  in ga pridobila za slovansko bogoslu\xc5\xbeje._NEWLINE_V Spodnji Panoniji je od leta 862 kot mejni grof vladal Pribinov sin Kocelj. Tudi on je postavil vrsto cerkva - po bo\xc5\xbei\xc4\x8du 864 je nad\xc5\xa1kof Adalvin posvetil kar 11 novih cerkva - in podpiral rast kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v tesni povezavi s Salzburgom. Razmere so se precej spremenile z nastopom solunskih bratov Cirila in Metoda. Na pro\xc5\xa1njo kneza Rastislava sta 863 pri\xc5\xa1la kot misijonarja na Moravsko. Ciril je \xc5\xbee prej sestavil slovansko abecedo. Ustanovila sta \xc5\xa1olo, kjer sta mlade mo\xc5\xbee pripravljala za cerkveno slu\xc5\xbebo, hkrati pa prevajala bogoslu\xc5\xbene knjige. Na Moravsk\xc3\xa9m sta se mudila 40 mesecev, potem sta se ustavila v Panoniji pri knezu Koclju. Tu sta se oprla na misijonsko dejavnost salzbur\xc5\xa1kih duhovnikov in prevzela \xc5\xbee raz\xc5\xa1irjene obrazce molitev in nagovorov. Kocelj sam je \xc2\xbbvzljubil slovanske knjige\xc2\xab\xc2\xa0in dal bratoma petdeset u\xc4\x8dencev, da bi jih pripravila za cerkveno slu\xc5\xbebo v doma\xc4\x8dem jeziku. Pape\xc5\xbe Nikolaj I., ki je v tem \xc4\x8dasu bil \xc5\xbee v sporu s patriarhom Fotijem, \xc4\x8digar u\xc4\x8denec je bil tudi Ciril, je torej solunska brata povabil v Rim, da bi si pri\xc5\xa1el na jasno o njuni pravovernosti. Preden sta brata prispela tja, je Nikolaj bil \xc5\xbee mrtev.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Nikolaj I. je umrl 13. novembra 867 v Rimu. _NEWLINE_ _NEWLINE_Pokopan je v Baziliki svetega Petra v Vatikanu. _NEWLINE__NEWLINE_Njegov god  je 13. novembra. Kanoniziral ga je Urban VIII.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov pontifik\xc3\xa1t je na zahodu vsaj za\xc4\x8dasno pove\xc4\x8dal ugled in mo\xc4\x8d pape\xc5\xa1tva, \xc5\xbee stari razdori med vzhodom in zahodom pa so se v njegovem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e poglobili.'