b'\n_START_ARTICLE_\nFacebook\n_START_PARAGRAPH_\nFacebook je dru\xc5\xbebena spletna stran, ki je bila ustanovljena 4. februarja 2004 v mestu Cambridge v Massachusettsu_NEWLINE_in pripada in deluje v okviru zasebnega star\xc5\xa1evskega podjetja Facebook, Inc. Brezpla\xc4\x8den dostop do strani omogo\xc4\x8da uporabnikom, da se pove\xc5\xbeejo na eno ali ve\xc4\x8d omre\xc5\xbeij (kot so npr. \xc5\xa1ola, delovno mesto ali zemljepisno obmo\xc4\x8dje) in tako la\xc5\xbeje komunicirajo z ostalimi ljudmi iz istega omre\xc5\xbeja.  _NEWLINE_Eden ve\xc4\x8djih \xc5\xa1kandalov se je naredil leta 2018, ko je Facebook prodal ve\xc4\x8d kot 60 milijonov podatkov cambridge analytica za polit\xc4\x8dne namene. Kmalu zatem so bili obto\xc5\xbeeni, da facebook zbira sms sporo\xc4\x8dila, telefonske klice..  _NEWLINE_Dolo\xc4\x8dene ameri\xc5\xa1ke univerze take profile razdelijo novim oz. bodo\xc4\x8dim \xc5\xa1tudentom in osebju, ki tako (hitreje in uspe\xc5\xa1neje) spoznajo ljudi na ozemlju univerze. _NEWLINE_Ustanovitelj Facebooka je Mark Zuckerberg, ki je spleti\xc5\xa1\xc4\x8de izdelal kot \xc5\xa1tudent na univerzi na Hardvardu. Na za\xc4\x8detku so lahko bili \xc4\x8dlani spletnega mesta le \xc5\xa1tudentje harvardske univerze, kasneje pa so lahko \xc4\x8dlani postali \xc5\xa1e \xc5\xa1tudenti ostalih univerz, dijaki ter vsi, stari ve\xc4\x8d kot 13 let. _NEWLINE_Spletna stran ima po celem svetu ve\xc4\x8d kot 845 milijonov aktivnih uporabnikov. Je tudi najbolj priljubljena spletna stran za nalaganje fotografij - dnevno jih dandanes nalo\xc5\xbeijo kar 254 milijonov. Glede na priljubljenost strani se je v svojem kratkem obstoju Facebook \xc5\xbee sre\xc4\x8dal z nekaterimi kritikami in nasprotovanji, predvsem zaradi nezagotavljanja zasebnosti, politi\xc4\x8dnih prepri\xc4\x8danj njegovih ustanoviteljev in vpra\xc5\xa1anj cenzure.\n_START_SECTION_\n2004\n_START_PARAGRAPH_\nMark Zuckerberg je februarja 2004 kot \xc5\xa1tudent harvardske univerze ustanovil \xc2\xbbThe Facebook\xc2\xab\xc2\xa0. \xc4\x8clen \xc2\xbbthe\xc2\xab\xc2\xa0so opustili ob nakupu domene facebook.com leta 2005 Sprva so \xc4\x8dlani lahko postali le \xc5\xa1tudentje s Harvarda in \xc5\xbee konec februarja 2004 se je registrirala ve\xc4\x8d kot polovica \xc5\xa1tudentov iz omenjene univerze. Tedaj sta se pri vzdr\xc5\xbeevanju spletnega mesta Zuckerbergu pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e Dustin Moskovitz in Chris Hughes. Facebook se je kmalu raz\xc5\xa1iril \xc5\xa1e na druge univerze (Stanford, Columbia, Yale. V nadaljnjih dveh mesecih so \xc4\x8dlani lahko postali \xc5\xa1e \xc5\xa1tudentje iz nekaterih drugih izobra\xc5\xbeevalnih ustanov (MIT, Boston University, Boston College, Northeastern University, \xc5\xa1ole, \xc4\x8dlanice Ivy League). Konec \xc5\xa1olskega leta sta Zuckerberg in Moskovitz z Andrejem McCollumom, ki je za\xc4\x8del s poletno prakso na Electronic Arts, odselila v Palo Alto v Kaliforniji._NEWLINE_\xc4\x8clanstvo so nato 26. aprila 2006 omogo\xc4\x8dili \xc5\xa1e zaposlenim v desetih razli\xc4\x8dnih podjetjih (Amazon.com, Apple Inc., Microsoft ...). _NEWLINE_Junija je Facebook od podjetja PayPal dobil okoli $500,000, septembra so Divya Narendra, Cameron Winklevoss in Tyler Winklevoss, lastniki dru\xc5\xbebene medmre\xc5\xbene internetne strani HarvardConnection, spremenili ime podjetja v ConnectU in vlo\xc5\xbeili to\xc5\xbebo proti Facebooku \xe2\x80\x93 trdili so, da je Zuckerberg nelegalno uporabil izvorno kodo, katero naj bi jo uporabil za spletno stran, ki naj bi jo naredil po njihovem naro\xc4\x8dilu.\n_START_SECTION_\n2005\n_START_PARAGRAPH_\nZuckerberg je 2. septembra 2005 raz\xc5\xa1iril dostop do spletnega mesta na srednje \xc5\xa1ole, a so dijaki sprva morali prejeti povabilo, da so se lahko v\xc4\x8dlanili. Konec leta 2005 je bilo vklju\xc4\x8denih \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 2.000 fakultet in ve\xc4\x8d kot 25.000 srednjih \xc5\xa1ol iz sedmih dr\xc5\xbeav, vklju\xc4\x8dno z ZDA, Kanado in Veliko Britanijo_NEWLINE_Maja 2005 se je vrednost Facebooka pove\xc4\x8dala na $12.8 milijonov, 23. avgusta 2005 pa je od korporacije Aboutface za $200,000 kupil ime domene facebook.com (s tem je izpustil besedo \xc2\xbbthe\xc2\xab\xc2\xa0v prvotnem imenu). Septembra 2005 je Zuckerberg uvedel povezavo srednjih \xc5\xa1ol preko Facebooka, kar je bilo pravzaprav \xc5\xbee kar logi\xc4\x8dno naslednje dejanje. Ve\xc4\x8dina omre\xc5\xbeij srednih \xc5\xa1ol zelo hitro ni zahtevala gesel uporabnikov, da so se lahko pridru\xc5\xbeili dolo\xc4\x8denemu omre\xc5\xbeju (vseeno pa je bila registracija na Facebook \xc5\xa1e vseeno potrebna). Oktobra se je \xc5\xa1irjenje Facebooka nadaljevalo preko manj\xc5\xa1ih univerz v ZDA, Kanadi, Facebook pa se je raz\xc5\xa1iril tudi po enaindvajsetih univerzah v Angliji. Decembra 2005 so bile na Facebook omre\xc5\xbeje prav tako dodane univerze v Avstraliji in Novi Zelandiji. S \xc5\xa1irjenjem Facebooka v dr\xc5\xbeave ZDA, Kanado, Mehiko, Anglijo, Avstralijo, Novo Zelandijo in Irsko je bilo dodano ve\xc4\x8d kot 2000 univerz ter ve\xc4\x8d kot 25000 srednjih \xc5\xa1ol.\n_START_SECTION_\n2006\n_START_PARAGRAPH_\nFacebook je postal dostopen za vsakogar 26. maja 2006; \xc4\x8dlan potrebuje le veljaven e-po\xc5\xa1tni naslov ter mora biti star vsaj 13 let._NEWLINE_27. maja leta 2006 je \xc4\x8dasopis BusinessWeek poro\xc4\x8dal, da glede potencialne pridobitve spletne strani poteka pogajanje. Facebook naj bi zavrnil ponudbo za 750 milijonov dolarjev, govorilo pa se, da naj bi se cena povzpela na 2 milijardi dolarjev. V aprilu so Peter Thiel, Greylock Partners in Meritech Capital Partners v spletno stran investirali 25 milijonov dolarjev. 26. aprila 2006 so bili dijaki in zaposleni desetih podjetij povabljeni, da se pridru\xc5\xbeijo. Maja se je Facebookova mre\xc5\xbea raz\xc5\xa1irila \xc5\xa1e v Indijo preko Indijskega instituta za tehnologijo (IIT) ter Indijskega instituta za mened\xc5\xbement (IIM). Promocija facebooka je potekala tudi preko uTunes \xe2\x80\x93 a, preko katerega naj bi \xc4\x8dlani skupine Apple Students lahko vsak teden do septembra brezpla\xc4\x8dno dobivali vzorec 25 pesmi. Namen promocije je bil seznanitev in spodbuditev \xc5\xa1tudentov glede ponudbe. Avgusta 2006 je Facebook predstavil \xc2\xbbFacebook Notes\xc2\xab\xc2\xa0- gre za vrsto bloga z lovenjem, vstavljanjem slik in ostalih mo\xc5\xbenosti; s tem je bilo dovoljeno tudi uva\xc5\xbeati bloge iz Xanga, LiveJournala, Bloggerja ter ostalih blogarskih servisevS to novo mo\xc5\xbenostjo je tudi postalo mogo\xc4\x8de, da bralci komentirajo napisane stvari od drugih uporabnikov. Septembra 2006 je postal Facebook odprt za vse uporabnike interneta, dva tedna kasneje pa tudi omogo\xc4\x8dil registracijo vakega posameznika s pravilnim elektronskim naslovom. _NEWLINE_S prodajo dru\xc5\xbebene mre\xc5\xbee MySpaceja podjetju News Corp, so se pojavile govorice o mo\xc5\xbeni prodaji Facebooka nekemu ve\xc4\x8djemu medijskemu podjetju. Lastnik Facebooka Zuckerberg je trdil, da podjetja ne \xc5\xbeeli prodati in s tem zanikal govorice. Prav tako je tudi zavrnil ponudbe v do stopnje 975 milijonov dolarjev, tudi ni bilo jasno, kdo bi bil pripravljen pla\xc4\x8dati \xc5\xa1e ve\xc4\x8d denarja za to spletno stran - Steve Rosebbush, poslovni analist, je imel na sumu podjetje Viacom._NEWLINE_Po 26. maju 2006 je lahko vsak nad 13 let postal uporabnik spletne strani. Konec februarja so med Facebookom in Yahoo! \xe2\x80\x93 jem potekali resni pogovori glede pridobivanja na dru\xc5\xbebenem omre\xc5\xbeju, ki se je takrat povzpelo \xc5\xbee na 1 milijardo dolarjev. Oktobra 2007, po Googlovem nakupu video strani YouTube, so se pojavile govorice, da je Google ponudil Yahoo! \xe2\x80\x93 ju 2,3 milijardi dolarjev. Peter Thiel, upravni \xc4\x8dlan Facebooka, je naznanil, da se bo vrednost Facebooka do leta 2015 gibala okoli 8 milijard dolarjev.\n_START_SECTION_\n2007\n_START_PARAGRAPH_\nMaja 2007 je Facebook najavil, da namerava dodati brezpla\xc4\x8dno ogla\xc5\xa1evanje na svojo spletno stran in s tem postati konkurent \xc5\xbee uveljavljenih spletnim podjetje, kot je Craigslist. Ta mo\xc5\xbenost je na spletni strani za\xc4\x8dela delovati 14. maja 2007. 24.maja 2007 je Facebook uvedel \xc5\xa1e Facebook platformo, katera priskrbuje okvir za raziskovalce, ki ustvarjajo razli\xc4\x8dne aplikacije na Facebooku. Predstavljen je bil tudi \xc2\xbbFacebook markup jezik\xc2\xab, ki se je na za\xc4\x8detku uporabljal za preurejanje \xc2\xbbpoglej in ob\xc4\x8duti\xc2\xab\xc2\xa0aplikacij, ki so se takrat razvijale. To je Facebooku omogo\xc4\x8dilo za uvajanje razli\xc4\x8dnih novih aplikacij, kot so npr. aplikacija \xc2\xbbDarila\xc2\xab\xc2\xa0(uporabniku omogo\xc4\x8da, da po\xc5\xa1lje drugemu uporabniku virtualno darilo), aplikacija \xc2\xbbMarketplace\xc2\xab\xc2\xa0(uporabniku omogo\xc4\x8da, da daje brezpla\xc4\x8dne oglase), aplikacija \xc2\xbbDogodki\xc2\xab\xc2\xa0(uporabnik lahko tako informira svoje prijatelje, kdaj se odvijajo dolo\xc4\x8deni dogodki) ter aplikacija \xc2\xabVideo\xc2\xab\xc2\xa0(uporabniki si lahko delijo doma\xc4\x8de video posnetke)._NEWLINE_Julija je Facebook podal pro\xc5\xa1njo za razpustitev primera, ki ga je proti njemu vlo\xc5\xbeil CannectU, in sicer izpostavili so, da naj bi ConnestU-jeve obto\xc5\xbebe bile brez dokazov. Bostonsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je primer zavrglo. Isti mesec je Facebook najavil svoje prvo pridobitev \xe2\x80\x93 nakup Parakey, Inc. Septembra 2007 je Microsoft Facebooku predlagal investiranje, \xc4\x8de bo v zameno dobil 5% dele\xc5\xbe podjetja. Microsoft bi za dele\xc5\xbe pla\xc4\x8dal od 300\xe2\x80\x93500 milijonov dolarjev. 24. oktobra je nato Microsoft objavil, da je za 246 milijonov dolarjev kupil 1,6\xc2\xa0% dele\xc5\xbea Facebooka. Ostala podjetja, med njimi tudi Google, so tudi izrazila \xc5\xbeeljo za nakup njegovega dele\xc5\xbea, vendar pa se za to niso odlo\xc4\x8dili, saj ustanovitelj Mark Zuckerberg ni \xc5\xbeelel, da Facebook izgubi svojo neodvisnost. _NEWLINE_Novembra je Facebook najavil \xc2\xbbFacebook Beacon\xc2\xab, marketin\xc5\xa1ko pobudo, ki vklju\xc4\x8duje sistem spletnih strani, katere dovolijo uporabnikom delitev dolo\xc4\x8denih informacij o njihovi aktivnosti z ostalimi prijatelji. Facebook s spo\xc5\xa1tovanjem privatnosti trdi, da se pri ustvarjanju oglasov ne mora razpoznati nobena osebna informacija uporabnika, prav tako pa naj bi uporabniki videli le tiste informacije, ki so njihovi prijatelji pripravljeni deliti z njimi. 30. novembra je blog \xc2\xbbVse digitalne stvari\xc2\xab\xc2\xa0(All Things Digital) poro\xc4\x8dal, da je bilionar Li Ka-shing iz Honk Konga v Facebook investiral kar $60 milijonov. Po kritiki Facebooka, da zbira ve\xc4\x8d informacij glede uporabnikov za ogla\xc5\xa1evanje kot na za\xc4\x8detku, je Mark Zuckerberg objavil opravi\xc4\x8dilo glede uporabe Beacon sistema.\n_START_SECTION_\n2008\n_START_PARAGRAPH_\nMarca 2008 je comScore pokazal nove javne podatke za Facebook, ki so kazali \xc5\xa1tevilo ljudi v ZDA, ki so v zadnjih par mesecih za\xc4\x8deli uporabljati stran. Maja 2008 je Sheryl Sandberg zapustila Google in zamenjala Owqn Van Natta kot \xc5\xa1efica operativnega sistema v Facebooku. Po zavrnjeni obto\xc5\xbebi ConnectUja proti Facebooku iz leta 2007, je le \xe2\x80\x93 ta leta 2008 ponovno podal obto\xc5\xbenico zoper Facebook.\n_START_SECTION_\nSpletna stran\n_START_PARAGRAPH_\nUporabniki Facebooka lahko izberejo, v katero omre\xc5\xbeje (ali omre\xc5\xbeja) se bodo prijavili (npr. \xc5\xa1ola, mesto zaposlitve, regija, dolo\xc4\x8dena dru\xc5\xbebena skupina). Ta omre\xc5\xbeja pomagajo uporabnikom, da se la\xc5\xbeje pove\xc5\xbeejo z ostalimi \xc4\x8dlani istega omre\xc5\xbeja. Uporabniki lahko na svoj profil dodajajo svoje prijatelje in s tem vidijo tudi njihove profile. _NEWLINE_Spletna stran je za uporabnike brezpla\xc4\x8dna in se proizvaja z ogla\xc5\xa1evanjem. Uporabniki ustvarijo profile, ki pogosto vsebujejo tudi fotografije in seznam interesov, si izmenjavajo osebna ali javna sporo\xc4\x8dila in se vklju\xc4\x8dujejo skupinam prijateljev. Pregledovanje podrobnega profila je mogo\xc4\x8de le uporabnikom znotraj istega omre\xc5\xbeja ali pa potrjenim prijateljem. Leta 2006 je podjetje Student Monitor naredilo raziskavo, ki je Facebook uvrstila kot drugo najbolj popularno stvar med \xc5\xa1tudenti (prva je iPod), ki \xc5\xa1e niso diplomirali, skupaj s pivom in seksom._NEWLINE_Prvovrsten partner Facebooka za ogla\xc5\xa1evanje je Microsoft. To pomeni, da Facebook uporablja le tisto ogla\xc5\xa1evanje, ki obstaja tudi v Microsoftovem ogla\xc5\xa1evalnem popisu (vsebuje oglase, ki so bili odobreni s strani Microsofta ter med njimi obstaja dogovor o tem). Pri primerjavi z ostalimi internetnimi podjetji, Facebook zbira toliko podatkov od svojih obiskovalcev, kot npr. Google in Microsoft, vendar pa precej manj kot Yahoo!. Zbrani podatki so koristni za prikaz bolj relevantih oglasov internetnim obiskovalcem.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde na za\xc4\x8detku je Facebook vklju\xc4\x8deval razli\xc4\x8dne vsebine, ki tudi danes \xc5\xa1e vedno obstajajo na strani \xe2\x80\x93 pod to se vklju\xc4\x8duje \xc2\xbbzid\xc2\xab\xc2\xa0- prostor vsakega uporabnika Facebooka, kjer mu lahko njegovi prijatelji po\xc5\xa1iljajo sporo\xc4\x8dilana, \xc2\xbbdre\xc5\xbeljaje\xc2\xab\xc2\xa0- omogo\xc4\x8dajo uporabniku po\xc5\xa1iljanje virtualnih dre\xc5\xbeljajev drugim uporabnikom, \xc2\xbbslike\xc2\xab\xc2\xa0- uporabniki lahko objavijo fotografske albume in slike ter \xc2\xbbstatus\xc2\xab\xc2\xa0- s tem uporabnik informira njegove prijatelje kje se nahaja in kaj po\xc4\x8dne. _NEWLINE_Facebook \xc2\xbbzid\xc2\xab\xc2\xa0omogo\xc4\x8da uporabnikom da po\xc5\xa1iljajo sporo\xc4\x8dila na profil njihovih prijateljev. Uporabnikov zid (odvisno je sicer od nastavitev privatnosti) je viden vsem, ki lahko vidijo profil uporabnika. Od julija 2007 je uporabnikom omogo\xc4\x8deno na zid po\xc5\xa1iljati tudi priponke, medtem ko je bilo prej mogo\xc4\x8de po\xc5\xa1iljati le tekste. _NEWLINE_Skozi \xc4\x8das je Facebook dodal tudi mnogo novih vsebin. 6 septembra 2006 je bil najavljeno \xc2\xbbvzdr\xc5\xbeevanje novic\xc2\xab, ki se pojavlja na strani vsega uporabnika in kjer lahko uporabnik vidi vse spremembe profilov njegovih prijateljev, prihajo\xc4\x8dih rojstnih dnevov prijateljev, napovedi bli\xc5\xbeajo\xc4\x8dih se dogodkov in podobno. Prvotno je ta vsebina povzro\xc4\x8dala nekoliko nezadovoljstva med uporabniki; nekateri so se prito\xc5\xbeevali, da je preve\xc4\x8d nereeda na strani ter preve\xc4\x8d neza\xc5\xbeelenih informacij, druge pa je skrbelo, da se lahko prehitro vidi, kaj drugi po\xc4\x8dnejo ( npr. spremembe statusa, dogodkov, pogovorov\xe2\x80\xa6). Mark Zuckerberg je kot odgovor na to nezadovoljstvo objavil opravi\xc4\x8dilo. Od takrat lahko uporabniki sami kontrolirajo, katere tipe informacij \xc5\xbeelijo deliti s svojimi prijatelji (lahko prepre\xc4\x8dijo, da prijatelji vidijo spremembe profila, sporo\xc4\x8dila, ki so jih dobili na zid, na novo dodane prijatelje in podobno)._NEWLINE_Ena najbolj priljubljenih aplikacij na facebooku je aplikacija Slike, s katero lahko uporabniki nalo\xc5\xbeijo svoje slike in albume, brez omejitve \xc5\xa1tevila slik (v primerjavi z ostalimi servisi, kot sta npr. Photobucket ali Flickr, kjer obstaja najve\xc4\x8dje dovoljeno \xc5\xa1tevilo slik, ki jih lahko uporabnik nalo\xc5\xbei). Vseeno pa obstaja neka meja, in sicer v posameznem albumu je lahko najve\xc4\x8d 60 slik, uporabnik pa lahko tudi pri nastavitvah privatnosti dolo\xc4\x8di, kdo vse lahko te slike vidi (le on, le prijatelji, vsi iz istega omre\xc5\xbeja, vsi uporabiki Facebooka). Na aplikaciji fotografij je mogo\xc4\x8de tudi \xc2\xbbetiketirati\xc2\xab\xc2\xa0ljudi na sliki. Na primer, \xc4\x8de je na sliki uporabnikov prijatelj, ga lahko uporabnik etiketira z njegovim imenom, o tem pa je obve\xc5\xa1\xc4\x8den tudi ta prijatelj iz slike. _NEWLINE_8 februarja 2007 je Facebook dodal aplikacijo \xc2\xbbdarila\xc2\xab, ki omogo\xc4\x8da uporabnikom po\xc5\xa1iljanje virtualnih daril prijateljem (ta virtualna darila so nato tudi vidna na profilu prijatelja, kateremu je darilo poslano). Vsako darilo stane $1.00, poleg njega pa je mogo\xc4\x8de pripisati tudi sporo\xc4\x8dilo. 14 maja 2004 je bila dodana aplikacija \xc2\xbbMarketplace\xc2\xab, ki omogo\xc4\x8da uporabnikom dodajanje brezpla\xc4\x8dnih oglasov na spletno stran. Aplikacija je bila primerjana z Craigslist \xe2\x80\x93 pokazalo se je, da je glavna razlika med dvema online servisema ta, da so oglasi, ki so jih uporabniki dodali na Facebooku, vidni le tistim iz istega omre\xc5\xbeja, medtem ko so oglasi na Craigslistu vidni vsem uporabnikom.\n_START_SECTION_\nPlatforma\n_START_PARAGRAPH_\n24 maja 2007 je Facebook oblikoval Facebook platformo, ki dolo\xc4\x8da okvir za razvijalce programske opreme, ki ustvarjajo aplikacije na Facebooku. Ustvarjene aplikacije vsebujejo tudi \xc5\xa1ah in igro Scrabble, ki ju uporabniki lahko igrajo s svojimi prijatelji. Igre so asinhrone (neisto\xc4\x8dasne), to pomeni, da se poteza, ki jo uporabnik v igri naredi, shrani na server, drugi uporabnik pa lahko nato kasneje nadaljuje igro od zadnje narejene poteze njegovega nasprotnika. V nekaj mesecih, od oblikovanja Facebook platforme, so se pojavila vpra\xc5\xa1anja glede \xc2\xbbaplikacijskega spama\xc2\xab, kjer se Facebook aplikacije uporabljajo za spamanje uporabnikov, da bi si dolo\xc4\x8deno aplikacijo namestili k svojemu profilu. Tako spamanje se je smatralo tudi kot eno od mo\xc5\xbenih razlogov za upad obiskovalcev Facebooka od za\xc4\x8detka leta 2008 ( od decembra 2007 do januarja 2008 se je zgodil prvi upad obiskovalcev spletne strani od za\xc4\x8detka njenega obstoja).\n_START_SECTION_\nSpornost\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi svoje popularnosti je bilo spleti\xc5\xa1\xc4\x8de vpleteno tudi v spor. Oktobra 2005 je univerza v New Mexicu ra\xc4\x8dunalnikom znotraj univerzitetnega obmo\xc4\x8dja (kampusa) in njene mre\xc5\xbee prepre\xc4\x8dila dostop do Facebooka. Kot razlog za to so navedli kr\xc5\xa1itev univerzitetnih predpisov glede zlorab ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih virov, saj naj bi univerza spleti\xc5\xa1\xc4\x8de uporabljala kot priporo\xc4\x8dila za dela, ki niso povezana s samo univerzo. Ko je Facebook to popravil, so prepoved dostopa ukinili. Maja 2007 je vlada kanadske pokrajine Ontario za svoje zaposlene prav tako blokirala dostop do Facebooka, ker naj ta ne bi imel zveze z njihovim delom. _NEWLINE_Pomemben stranski u\xc4\x8dinek dru\xc5\xbeabnih spleti\xc5\xa1\xc4\x8d, kakr\xc5\xa1no je Facebook, je tudi mo\xc5\xbenost javnega \xc5\xbealovanja. Januarja 2008 je spominska skupina na Facebooku objavila identiteto umorjene najstnice iz Toronta (Stefanie Rengel), katere star\xc5\xa1i policiji takrat \xc5\xa1e niso dovolili objave v medijih. Medtem ko so se policija in osebje spleti\xc5\xa1\xc4\x8da posku\xc5\xa1ali dr\xc5\xbeati na\xc4\x8dela zasebnosti in zbrisati objave, se je izkazalo, da naloga ni lahka, ker so nekateri izbrisane informacije vsakokrat spet objavili. _NEWLINE_Facebook v medijih (npr. v The new York Times) pogosto primerjajo s spletno stranjo MySpace, vendar med njima obstaja pomembna razlika \xe2\x80\x93 stopnja doma\xc4\x8dnosti. MySpace svojim uporabnikom dovoli, da si urejajo profil s pomo\xc4\x8djo HTMLja in CSS, medtem ko Facebook dovoli le tekstovni vnos. Kljub temu pa je veliko uporabnikov s pomo\xc4\x8djo hekanja priredilo svoje profile. Na primer, februarja 2006 so to naredili tako, da so izkoristili ranljivost skripte na strani profila in ustvarili hitro rasto\xc4\x8d ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki \xc4\x8drv, ki je omogo\xc4\x8dil, da so profili uporabnikov izgledali kot tisti na MySpacu. _NEWLINE_Zaradi odprtosti Facebooka je veliko dr\xc5\xbeav dostop prepre\xc4\x8dilo, med njimi Sirija, Burma, Butan, Zdru\xc5\xbeeni arabski emirati in Iran. Sirska vlada je uporabo strani prepovedala, ker naj bi ta promovirala napade na oblast, prav tako pa se je zbala izraelskega prepletanja dru\xc5\xbeabnih omre\xc5\xbeij na strani. Dr\xc5\xbeavljani so Facebook uporabljali kot orodje za kritiziranje vlade, zaradi tega pa je v Siriji mogo\xc4\x8da celo zaporna kazen. V Zdru\xc5\xbeenih arabskih emiratih so Facebook prepovedali, ker naj bi spodbujal internetne zmenke, v Iranu pa so se oblastniki zbali, da bodo prek spleti\xc5\xa1\xc4\x8da za\xc4\x8dela delovati razli\xc4\x8dna opozicijska gibanja.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1anja varnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj zaskrbljenosti se je pojavilo v zvezi z nadzorom Facebooka in s podatkovnim rudarjenjem. Govorilo se je o mo\xc5\xbenosti zlorab, zagovorniki zasebnosti pa so kritizirali trenutni dogovor glede varnosti: Facebooku so na voljo tudi informacije uporabnikov, dobljene iz drugih virov (npr. iz drugih spletnih strani, kot so blogi, \xc4\x8dasopisi, servisi za neposredno sporo\xc4\x8danje...). Facebook je uporabnikom zagotovil, da njihov naslednji dogovor glede zasebnosti ne bo vseboval del o zbiranju informacij in zanikal, da se informacije uporabnikov zbirajo tudi za CIA. Vseeno pa mo\xc5\xbenost za podatkovno rudarjenje po uporabnikovi zasebnosti ostaja odprta. Kot dokaz pomanjkljivosti na tem podro\xc4\x8dju je leta 2005 dvema \xc5\xa1tudentoma s pomo\xc4\x8djo avtomatskega zapisa v okviru raziskave zasebnosti uporabnikov uspelo prekopirati ve\xc4\x8d kot 70000 profilov. Drugi del dogovora, ki je bil tudi dele\xc5\xbeen kritik, se nana\xc5\xa1a na Facebookovo pravico do prodaje uporabnikovih podatkov zasebnim podjetjem. Dogovor pravi, da informacije delijo z drugimi, med njimi tudi s podjetji, s katerimi Facebook posluje._NEWLINE_Zaskrbljenost se je pojavlja \xc5\xa1e zaradi te\xc5\xbeav, ki jih je imel uporabnik, \xc4\x8de je hotel svoj ra\xc4\x8dun oz. profil odstraniti. Na za\xc4\x8detku je Facebook dovolil le deaktivirati ra\xc4\x8dune, to pomeni, da njihovi profili na spletni strani sicer niso bili ve\xc4\x8d vidni, vendar pa so se spremembe, ki so jih ti uporabniki kasneje naredili na strani, \xc5\xa1e vedno shranjevale na stre\xc5\xbenik. To je motilo tiste, ki so svoj ra\xc4\x8dun hoteli izbrisati za vedno. Februarja 2008 je Facebook to spremenil in od takrat lahko uporabniki zaprosijo tudi za permanentno ukinitev ra\xc4\x8duna.\n_START_SECTION_\nCambridge Analytica\n_START_PARAGRAPH_\nMarca 2018 so poro\xc4\x8devalci razkrili, da so osebni podatki ve\xc4\x8d kot 60 milijonov uporabnikov Facebook-a prodali podjetju Cambridge Analytica, dru\xc5\xbebi za analize podatkov, ki je delala za predsedni\xc5\xa1ko kampanjo Donalda Trumpa. Podatki so bili zbrani z aplikacijo, ki so jo ustvarili, imenovano "Global Science Research". Medtem ko je pribli\xc5\xbeno 270.000 ljudi za\xc4\x8delo uporabljati aplikacijo, je API za Facebook dovolil tudi zbiranje podatkov od prijateljev uporabnikov aplikacij.  Ko so bile informacije prvi\xc4\x8d objavljene, je Facebook posku\xc5\xa1al zmanj\xc5\xa1ati stopnjo kr\xc5\xa1itev, ter ugotoviti, da ukradeni podatki niso ve\xc4\x8d na voljo Cambridge Analytici. Vendar pa je z vse ve\xc4\x8djim nadzorom Facebook objavil izjavo, ki je izrazila zaskrbljenost in za\xc4\x8dasno prekinila Cambridge Analytico, pregled dokumentov in intervjujev z nekdanjimi zaposlenimi na Facebooku pa je nakazoval, da je Facebook Cambridge Analytici \xc5\xa1e vedno posredoval podatke. _NEWLINE_Po poro\xc4\x8dilu The Guardian-a Carole Cadwalladr, ki je razkril zgodbo, je Facebook Cambridge Analytici grozil, da bodo \xc4\x8dasopisu vlo\xc5\xbeili to\xc5\xbebo, \xc4\x8de bi objavila zgodbo, s tem so posku\xc5\xa1ali prepre\xc4\x8diti objavo. Cadwalladr je dejal, da je Facebook posku\xc5\xa1al premestiti krivdo na tretjo stranko. Nick Thompson iz Wired in CBS News je poudaril, da je Cambridge Analytica pridobila vse osebne podatke, ne da bi kr\xc5\xa1ila pravil. _NEWLINE_23. marca 2018 je angle\xc5\xa1ko vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de odobrilo zahtevo Urada za informiranje komisije za preiskavo londonskih pisarn Cambridge Analytice, med podatkovno ekipo dru\xc5\xbebe Facebook in informacijskim poobla\xc5\xa1\xc4\x8dencem o tem, kdo je odgovoren za forenzi\xc4\x8dno iskanje stre\xc5\xbenikov podjetja.\n_START_SECTION_\nFacebook zbira zgodovino klicev in SMS podatke\n_START_PARAGRAPH_\nUporabniki mobilnih telefonov Android so opazili, da je Facebook v preteklih letih zbiral celotno zgodovino klicev in sporo\xc4\x8dil SMS. _NEWLINE_\xc5\xa0kandal, v katerem so sodelovale tretje osebe, ki zlorabljajo osebne podatke iz Facebooka, je povzro\xc4\x8dilo zaskrbljenost ljudi z njihovo zasebnostjo, zato so ljudje po celem svetu za\xc4\x8deli brisati svoje ra\xc4\x8dune. Med uporabniki Android, jih je ve\xc4\x8d poudarilo, da njihovi preneseni podatki vklju\xc4\x8dujejo podrobne arhive informacij o dnevniku klicev, ki vsebujejo imena, telefonske \xc5\xa1tevilke in dol\xc5\xbeino vsakega opravljenega klica.'