b'\n_START_ARTICLE_\nWienov zakon\n_START_SECTION_\nRazlaga in vsakdanji zgledi rabe\n_START_PARAGRAPH_\nZakon je leta 1893 odkril Wilhelm Wien na podlagi termodinami\xc4\x8dnih privzetkov. Obravnaval je adiabatno raz\xc5\xa1irjanje votline, ki je vsebovala svetlobno valovanje v toplotnem ravnovesju. Pokazal je, da se pri adiabatnem raz\xc5\xa1irjanju ali zo\xc5\xbeevanju energija svetlobe spreminja na enak na\xc4\x8din kot frekvenca. To pomeni, da se frekvenca vrha spremeni s temperaturo. Wien ni obravnaval svoje konstante k_{W} kot novo osnovno konstanto narave. To je storil Planck. Za svoja odkritja v zvezi s sevalnimi zakoni toplote je Wien leta 1911 prejel Nobelovo nagarado za fiziko._NEWLINE_Po Wienovem zakonu je za toplej\xc5\xa1e telo valovna dol\xc5\xbeina, pri kateri bo oddalo ve\xc4\x8dino svojega sevanja, manj\xc5\xa1a. Najve\xc4\x8djo frekvenco dobimo, \xc4\x8de delimo Wienovo konstanto z absolutno temperaturo.\n_START_SECTION_\nSevanje sesalcev in \xc5\xbeivega \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa\n_START_PARAGRAPH_\nSesalci pri pribli\xc5\xbeno 300 K sevajo pri 3 tiso\xc4\x8d \xce\xbcm K / 300 K = 10 \xce\xbcm - zelo dale\xc4\x8d v infrarde\xc4\x8dem delu. To je obseg infrarde\xc4\x8dih valovnih dol\xc5\xbein, ki ga zaznajo gadi ali pasivne IR-kamere.\n_START_SECTION_\nValovna dol\xc5\xbeina sevanja prapoka\n_START_PARAGRAPH_\nWienov zakon velja tudi za sevanje \xc4\x8drnega telesa, ki izhaja iz prapoka. \xc4\x8ce je Wienova konstanta pribli\xc5\xbeno 3 mm K in temperatura sevanja kozmi\xc4\x8dnega ozadja prapoka pribli\xc5\xbeno 3 K (oziroma 2,7 K), je razvidno, da je vrh mikrovalovnega ozadja neba pri 2,9 mm K / 2,7 K = malo nad 1 mm v mikrovalovnem delu. Zato mora biti mikrovalovna oprema za merjenje kozmi\xc4\x8dnega mikrovalovnega sevanja ozadja ob\xc4\x8dutljiva na obeh straneh tega frekven\xc4\x8dnega obsega.'