b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0martno pri Slovenj Gradcu\n_START_SECTION_\nOd prve omembe do 18. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nPrva omemba kraja sega v leto 1106, ko se je ime Sv. Martin, danes \xc5\xa0martno, prvi\xc4\x8d omenilo v darilni pogodbi, listini oglejskega patriarha cerkve v Dobrli vasi na Koro\xc5\xa1kem. \xc5\xbdupnijski teritorij je segal sprva do Vuzenice, Vitanja, \xc5\xa0entjan\xc5\xbea pri Dravogradu, Svetega Petra na Kronski gori, Kotelj in Sv. Vida nad Valdekom. Torej je prafara obsegala zelo veliko obmo\xc4\x8dje._NEWLINE_Nedolgo zatem so v okolici \xc5\xa0martnega nastali manj\xc5\xa1i zaselki in cerkvice. Tako se leta 1318 prvi\xc4\x8d omenja Turi\xc5\xa1ka vas, kot kraj Tuerk, v istem stoletju pa \xc5\xa1e cerkev sv. Toma\xc5\xbea v Toma\xc5\xa1ki vasi. Turi\xc5\xa1ka vas ni dobila imena po Turkih temve\xc4\x8d po vrsti goveda, ki so jo tukaj redili. _NEWLINE_V 15. stoletju pa se prvi\xc4\x8d omenjajo cerkve sv. Filipa v Golavabuki, Matere bo\xc5\xbeje na Homcu, sv. Andreja na Brdah in cerkev sv. Jurija na Legnu, v kateri so, predvsem po zaslugi gospe Mire Strm\xc4\x8dnik - Guli\xc4\x8d, magistre  arheologije, odkrili del malo znane slovanske zgodnje srednjeve\xc5\xa1ke cerkvene zgodovine._NEWLINE_V tistih \xc4\x8dasih so poleg Turkov v teh krajih pusto\xc5\xa1ile tudi kobilice. Ko so kobilice in Turki od\xc5\xa1li, pa sta zrasli \xc5\xa1e cerkvici sv. Barbare na pobo\xc4\x8dju Pohorja in sv. Magdalene na Brdah._NEWLINE_V 16. stoletju je prvi\xc4\x8d omenjen dvorec Gallenhof, ki je stal ob cerkvi sv. Jurija na Legnu in ga je po drugi svetovni vojni razru\xc5\xa1ila mo\xc4\x8dna eksplozija streliva, ki je bilo tam uskladi\xc5\xa1\xc4\x8deno. Dvorec je leta 1542 dal pozidati Hans Gall. V ravnini naselja Mislinjska Dobrava, blizu Turi\xc5\xa1ke vasi, je le malo pred letom 1600 Bernard Gall z Vodri\xc5\xbea postavil dvorec Hartenstein. V lasti so ta dvorec imeli \xc5\xa1tevilni imenitniki, del zgodovine dvorca pa opisuje Gusti Stridsberg v knjigi Mojih pet \xc5\xbeivljenj. Med zadnjo vojno so Hartenstein po\xc5\xbegali partizani, ostanke dvorca pa danes obdaja gospodarsko poslopje._NEWLINE_V prvi polovici 17. stoletja je cerkev sv. Martina v \xc5\xa0martnem zajel po\xc5\xbear, kmalu nato pa so jo obnovili in ji prizidali novi stranski ladji ter postavili nov zvonik, ki daje cerkvi baro\xc4\x8dno podobo._NEWLINE_V osemnajstem stoletju je Janez Andrej Strauss okrasil notranjost cerkve s \xc5\xa1tirimi podobami in s sliko patrona sv. Martina, Janez Jurij Mersi pa je izdelal glavni oltar. Z letom 1789 je prafara \xc5\xa0martno pripadla lavantinski \xc5\xa1kofiji.\n_START_SECTION_\n19. stoletje - ustanovitev \xc5\xa1ole\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitev \xc5\xa1ole v \xc5\xa0martnem sega v za\xc4\x8detek 19. stoletja. Na pobudo zavednega \xc5\xbeupnika Franca Ruprechta so leta 1811 ustanovili trivialno \xc5\xa1olo. _NEWLINE_Prvi kvalificirani u\xc4\x8ditelj je bil Franc Tan\xc4\x8der, ki je v \xc5\xa0martnem slu\xc5\xbeboval polnih 60 let ter za po\xc5\xbertvovalno in uspe\xc5\xa1no delo prejel naziv \xe2\x80\x9cvzorni u\xc4\x8ditelj\xe2\x80\x9d. Takoj po njegovem prihodu so pri\xc4\x8deli zidati \xc5\xa1olsko poslopje in urejati obse\xc5\xbeen \xc5\xa1olski vrt. Prav po zaslugi \xc5\xa1ole pa sta se v \xc5\xa0martnem v tistem \xc4\x8dasu mo\xc4\x8dno razvila sadjarstvo in \xc4\x8debelarstvo._NEWLINE_Leta 1864 je v kraj pri\xc5\xa1el takratni knezo\xc5\xa1kof in narodni buditelj Anton Martin Slom\xc5\xa1ek._NEWLINE_V pode\xc5\xbeelski trivialki so se obvezno \xc5\xa1olali otroci od 6. do 12. leta starosti. Vsi mladostniki in nev\xc5\xa1olani otroci pa so morali ob \xc4\x8detrtkih in nedeljah obiskovati ponavljalno \xc5\xa1olo. \xc5\xa0tevilo \xc5\xa1oloobveznih otrok je nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo in iz enorazrednice se je \xc5\xa1ola raz\xc5\xa1irila v dvorazrednico, konec 19. stoletja pa v \xc5\xa1tirirazrednico. _NEWLINE_Takrat pa je skozi \xc5\xa0martno prisopihal tudi vlak. Decembra leta 1899 je bila kon\xc4\x8dana proga Velenje - Dravograd, ki pa je bila leta 1968 ukinjena. Danes po nekdanji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki trasi poteka kolesarska pot, ki povezuje kraje v Mislinjski dolini._NEWLINE_Leta 1881, se je porodila misel o ustanovitvi Gasilskega dru\xc5\xa1tva, pod geslom \xe2\x80\x9cPomagaj bli\xc5\xbenjemu v nesre\xc4\x8di!\xe2\x80\x9d. Leta 1903 je dru\xc5\xa1tvo sprejelo svoj prvi pravilnik, ki ga hrani \xc5\xa1e danes. Leta 1906 pa so se gasilci vselili v svoje prostore. Nov gasilski in hkrati tudi kulturni dom pa so zgradili leta 1965.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna in \xc4\x8das med vojnama\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi svetovni vojni se je v \xc5\xa0martnem \xc5\xbeivljenje spet normaliziralo. Tako je trgovec Pu\xc5\xa1nik na reki Mislinji zgradil mlin in \xc5\xbeago. Lesni trgovec in veleposestnik Kac je prav tako znal izkoristiti tok reke in na njej izgradil manj\xc5\xa1o elektrarno, ki je z elektriko napajala mlin in \xc5\xbeago. Elektriko so napeljali tudi v poslopja lastnika elektrarne, koristili pa so jo tudi nekateri kmetje v \xc5\xa0martnem. _NEWLINE_\xc5\xa0ola se je raz\xc5\xa1irila v petrazrednico, \xc5\xa1olske reforme pa so \xc5\xa1olo razdelile v osnovno \xc5\xa1olo s \xc5\xa1tirimi oddelki in v vi\xc5\xa1jo ljudsko \xc5\xa1olo z dvema oddelkoma. _NEWLINE_Leta 1931 je nastopil slu\xc5\xbebo nad\xc5\xbeupnika g. Anton Somrek. Med drugo svetovno vojno je bil zaprt in izseljen na Hrva\xc5\xa1ko. Umrl je leta 1964 in je pokopan v \xc5\xa0martnem. _NEWLINE_Trideseta leta so pomenila vi\xc5\xa1ek gospodarske krize, kljub temu ali pa morda ravno zato so ljudje \xc4\x8dutili potrebo po dru\xc5\xbeenju, zato so se v tistem \xc4\x8dasu ustanavljala razna dru\xc5\xa1tva in klubi ter prirejali te\xc4\x8daji, med slednjimi te\xc4\x8daj za knjigovezce. Zelo dejavno je bilo prosvetno in kulturno dru\xc5\xa1tvo, ustanovljena pa sta bila tudi \xc5\xa1portni in kolesarski klub. Med udele\xc5\xbeenci in organizatorji so bili tudi Ivan Krpa\xc4\x8d ter Ferdo in Gustav Kac. Omeniti velja tudi izredno aktivnost \xc5\xa1portnih dru\xc5\xa1tev SOKOL in OREL. Dru\xc5\xa1tvo Orel je imelo manj\xc5\xa1o telovadnico v prizidku \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da, \xc4\x8dlani pa so veliko nastopali na sre\xc4\x8danjih Orla v ve\xc4\x8djih krajih._NEWLINE_V letih med obema vojnama in nekaj let po drugi svetovni vojni je najbolj zaznamoval kulturno, dru\xc5\xbeabno in \xc5\xa1portno \xc5\xbeivljenje Ivan Krpa\xc4\x8d. Kot ob\xc4\x8dinski tajnik je pred nem\xc5\xa1ko zasedbo in zlasti med njo s svojim delom storil veliko dobrega za krajane._NEWLINE_V \xc4\x8dasu med vojnama je bilo v \xc5\xa0martnem zelo razgibano dru\xc5\xbeabno \xc5\xbeivljenje, katerega sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bila restavracija Kac.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu Jugoslavije so zavedne slovenske u\xc4\x8ditelje in duhovnike odpu\xc5\xa1\xc4\x8dali iz slu\xc5\xbebe, jih internirali, mo\xc5\xa1ke pa tudi vpoklicali v nem\xc5\xa1ko vojsko. \xc5\xbde prvi dan vojne, na cvetno nedeljo, je nem\xc5\xa1ko letalo do smrti zadelo Milana Felleta, u\xc4\x8denca \xc5\xa1ole v \xc5\xa0martnem. Bil je prva vojna \xc5\xbertev v Mislinjski dolini._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki okupator je na to obmo\xc4\x8dje pri\xc5\xa1el 10. aprila 1941. Kaj kmalu so za\xc4\x8deli nem\xc5\xa1ki gestapovci zapirati zavedne Slovence. V \xc5\xa0martnem so takoj zaprli Ferda Kaca in \xc5\xbeupnika Antona Somreka. V drugi polovici aprila istega leta so Nemci \xc5\xa1mar\xc5\xa1ko \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de spremenili v zbirno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de. To tabori\xc5\xa1\xc4\x8de je obstajalo do 4. junija leta 1941. V njem je bilo zaprtih veliko doma\xc4\x8dinov in znanih Slovencev - med njimi Jakob Sokli\xc4\x8d, Franc Ksaver Me\xc5\xa1ko in Karel Destovnik - Kajuh._NEWLINE_Karel Destovnik - Kajuh je bridko ob\xc4\x8dutil nasilje in v svoji pesmi \xe2\x80\x9cPetindvajset\xe2\x80\x9d izrazil vso \xc5\xbealost nad \xc4\x8dlovekovo usodo._NEWLINE_Zaradi vedno ve\xc4\x8djih akcij partizanov in zaradi likvidacije nem\xc5\xa1ke sodelavke v \xc5\xa0martnem, so Nemci v bli\xc5\xbeini Brezovnikovega kozolca ustrelili 10 zapornikov, ki so jih pripeljali iz mariborskih zaporov. To se je zgodilo 9. marca leta 1944 in je bilo prvo streljanje talcev v Mislinjski dolini._NEWLINE_Spomladi, leta 1944, so na pobo\xc4\x8dju Pohorja ustanovili partizanske bolni\xc5\xa1nice, imenovane tudi Pav\xc4\x8dkove bolnice._NEWLINE_Maja istega leta pa je \xc5\xbeivljenje za svobodo dala mladinka iz Golavabuke Len\xc4\x8dka Marzelova. Po njej se je imenovala Tretja osnovna \xc5\xa1ola v Slovenj Gradcu.\n_START_SECTION_\nOsamosvojitev Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1991 se je Slovenija osamosvojila in tako so tudi v \xc5\xa0martnem z veseljem pri\xc4\x8dakali razglasitev samostojnosti. \xc5\xbde naslednji dan pa so bili krajani pri\xc4\x8de vdoru jugoslovanske armade, ki je hotela zasesti slovenske meje. Med tistimi, ki so branili neodvisnost Slovenije, je v bitki na Holmecu omahnil smrtno zadet \xc5\xa0mar\xc4\x8dan \xc5\xbdeljko Ernoi\xc4\x8d. Vsako leto v \xc5\xa0martnem organizirajo \xc2\xbb\xc5\xbdeljkov memorial\xc2\xab, ki je posve\xc4\x8den spominu na vojnega veterana, ki je kot pripadnik vojnih enot Postaje milice Slovenj Gradec padel v silovitem boju pri obrambi mejnega prehoda Holmec, 28. junija 1991,  skupaj s soborcem Bojanom \xc5\xa0tumbergerjem iz Slovenj Gradca.\n_START_SECTION_\nNova \xc5\xa1ola in vrtec\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1974 so zgradili novo \xc5\xa1olo, ki pa je bila, kljub dograjenim 13-im u\xc4\x8dilnicam, \xc5\xa1e vedno premajhna za vse otroke, ki so \xc5\xa1olo obiskovali. Zato je pouk potekal tudi v stari zgradbi, ki je \xc5\xa1e danes v  uporabi. Leta 1980 do zgradili \xc5\xa1e telovadnico.  Leta 1995 so dobili tudi nov stadion pred \xc5\xa1olo. V poletnih po\xc4\x8ditnicah 2003 so v u\xc4\x8dilnice preuredili \xc5\xa1e tri prostore \xc5\xa1ole zaradi za\xc4\x8detka devetletke. Kmalu so zaradi devetletke pri\xc4\x8deli z gradnjo prizidka, ki je bil zgrajen in za pouk odprt septembra 2005. _NEWLINE_V poletnih po\xc4\x8ditnicah leta 2006 so preuredili u\xc4\x8dilnice v najstarej\xc5\xa1em delu \xc5\xa1ole, nekatere u\xc4\x8dilnice v novej\xc5\xa1em delu \xc5\xa1ole, kuhinjo z jedilnico. V spodnjih u\xc4\x8dilnicah so u\xc4\x8denci dobili izhode iz u\xc4\x8dilnic na podest. _NEWLINE_V poletnih po\xc4\x8ditnicah 2007 so prenovili \xc5\xa1e ves preostali del \xc5\xa1ole, tako da je \xc5\xa1ola popolnoma prenovljena in u\xc4\x8dilnice prve triade so opremljene s sodobno interaktivno opremo._NEWLINE_\xc5\xa0olski okoli\xc5\xa1 zajemajo naselja: \xc5\xa0martno, Turi\xc5\xa1ka vas, Toma\xc5\xa1ka vas, Mislinjska Dobrava, Brda, Legen in Golavabuka. \xc5\xa0ola je devetletna, ima po dva oddelka vsakega razreda in jo obiskuje pribli\xc5\xbeno 300 u\xc4\x8dencev. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu poletnih po\xc4\x8ditnic leta 2015 so v \xc5\xa0martnem podrli star monta\xc5\xbeni vrtec, saj je bil v zelo slabem stanju in prostorsko tudi ni ve\xc4\x8d ustrezal predpisanim normativom. V kratkem \xc4\x8dasu so zgradili novega, ki ga obdaja sodobno otro\xc5\xa1ko igri\xc5\xa1\xc4\x8de. V novem vrtcu je prostora za pribli\xc5\xbeno 160 otrok, ki imajo na razpolago 575 m2 notranjih igralnih povr\xc5\xa1in.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nPred \xc4\x8dasom je v \xc5\xa0martnem stala 250 let stara lipa, ki pa je dolgo bolehala zaradi onesna\xc5\xbeenega ozra\xc4\x8dja. Ker je bila spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8ditena, so jo nekaj \xc4\x8dasa zdravili, vendar so na koncu morali sprejeti odlo\xc4\x8ditev, da jo bodo po\xc5\xbeagali in zasadili novo. Na njenem mestu je ostala tabla s pomembnimi letnicami. _NEWLINE_V kraju je tudi meteorolo\xc5\xa1ka postaja (pri Slugu). Na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du pri kmetiji je ku\xc5\xbeno znamenje, v spomin na hudo bolezen v \xc4\x8dasu srednjega veka, ko je kosila smrt zaradi kuge.  _NEWLINE_\xc5\xbde nekaj let se v \xc5\xa0martnem lahko popotniki podajo "Po poti doma\xc4\x8dih obrti", ki je kulturno-etnolo\xc5\xa1ka pot in poteka po \xc5\xa0martnem, Golavabuki in Legnu. Zanimivosti ob poti so cerkev sv. Martina, tabla o 250-letni \xc5\xa0tiblerjevi lipi, ku\xc5\xbeno znamenje, Her\xc4\x8dev mlin in \xc5\xbeaga. Ogledajo si lahko kmetijo Le\xc5\xa1nik, stare obi\xc4\x8daje, opravila in orodja, kova\xc4\x8dijo in cerkev sv. Jurija na Legnu z najdbami starih grobov. Pot je dolga 7 km._NEWLINE_Na voljo je tudi Bernekerjeva pot, ki je posve\xc4\x8dena enemu najpomembnej\xc5\xa1ih slovenskih kiparjev impresionistov, Francu Bernekerju, ki je bil rojen 4. oktobra 1874 na Legnu, umrl pa je 16. maja 1932 v Ljubljani. Eno izmed njegovih del je tudi kip Primo\xc5\xbea Trubarja v Ljubljani. Bernekerjeva pot je pohodni\xc5\xa1ka, kolesarska in konjeni\xc5\xa1ka, ki se pri\xc4\x8dne pri gostilni Plesnik na Legnu, vodi mimo cerkve sv. Barbare do razvalin Bernekerjeve hi\xc5\xa1e in dalje do ekolo\xc5\xa1ke kmetije Krenker in Golob ter turizma na kmetiji Klev\xc5\xbe. Ob poti so \xc5\xa1tevilne naravne zanimivosti, kapelice in znamenja. \xc4\x8ce se odlo\xc4\x8dite za dalj\xc5\xa1o pot, pa lahko obi\xc5\xa1\xc4\x8dete \xc5\xa1e ko\xc4\x8do pod Krem\xc5\xbearjevim vrhom in partizansko bolni\xc5\xa1nico Tr\xc5\xa1ka gora-Sladki na Legnu, ki je urejena kot muzej na prostem in je od leta 1999 razgla\xc5\xa1ena za kulturni spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena. Pe\xc5\xa1pot je dolga od 7,5 do 10 km, kolesarska pa od 18 do 27 km. _NEWLINE_Skozi \xc5\xa0martno lahko popotniki potujejo tudi s kolesom po \xc2\xbb\xc5\xa0trekni\xc2\xab. Tak\xc5\xa1no ime ima zato, ker je speljana po trasi opu\xc5\xa1\xc4\x8dene \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge. _NEWLINE_Ljubitelji zimskih radosti pa se lahko nau\xc5\xbeijejo smu\xc4\x8danja na Smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du Kope.'