b'\n_START_ARTICLE_\nOperacija Orlovi kremplji\n_START_SECTION_\nKriza s talci\n_START_PARAGRAPH_\nV Teheranu so potekali protesti v podporo novemu iranskemu re\xc5\xbeimu, ki mu je vladal vlada ajatola Ruholah Homeini. Ta je pri\xc5\xa1el na oblast po iranski revoluciji, ki je z oblasti odstranila proameri\xc5\xa1kega \xc5\xa1aha Mohameda Reza Pahlavija. ZDA so bolnemu \xc5\xa1ahu in njegovi dru\xc5\xbeini nato odobrile vizum za bivanje v ZDA. Protesti so bili usmerjeni tudi proti interesom ZDA v regiji. 4. novembra 1979 je mno\xc5\xbeica protestnikov vdrla v ameri\xc5\xa1ko veleposlani\xc5\xa1tvo in zajela 66 uslu\xc5\xbebencev veleposlani\xc5\xa1tva. Iranske varnostne sile, ki so bile zadol\xc5\xbeene za varovanje veleposlani\xc5\xa1tva, vdor v veleposlani\xc5\xa1tvo ni preve\xc4\x8d skrbel, saj so podpirale protestnike. Tudi marincem, ki so varovali veleposlani\xc5\xa1tvo ni uspelo zaustaviti mno\xc5\xbeice protestnikov. Uslu\xc5\xbebenci veleposlani\xc5\xa1tva so imeli \xc4\x8das samo za uni\xc4\x8denje pomembnih dokumentov in elektronske opreme. Zajeti so bili tudi trije uslu\xc5\xbebenci veleposlani\xc5\xa1tva, ki so bili v \xc4\x8dasu protestov na iranskem zunanjem ministrstvu. Ajatola Homeini, ki na za\xc4\x8detku krize ni \xc5\xbeelel imeti nobenega opravka z zajetimi talci, je kasneje pohvalil zasedbo veleposlani\xc5\xa1tva. Iranci so se z zasedbo veleposlani\xc5\xa1tva tako ma\xc5\xa1\xc4\x8devali ZDA, ki je odobrila azil nekdanjemu iranskemu \xc5\xa1ahu. Zahtevali so njegovo izro\xc4\x8ditev ter prenehanje vme\xc5\xa1avanja ZDA v iransko zunanjo politiko. Predsednik Jimmy Carter je zahteve zavrnil. Ko je ZDA po koncu leta ugotovila, da se zadeva ne da re\xc5\xa1iti po diplomatski poti, so se za\xc4\x8dele priprave za voja\xc5\xa1ko re\xc5\xa1evalno akcijo.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drti za re\xc5\xa1evalno operacijo\n_START_PARAGRAPH_\nNalogo so zaupali polkovniku Charlesu Beckeithu. Operacija naj bi potekala globoko na sovra\xc5\xbenikovem ozemlju, zato naj bi v operaciji sodelovali razli\xc4\x8dni rodovi ameri\xc5\xa1ke vojske od letalstva, mornarice, mornari\xc5\xa1ke pehote, specialcev, enota DELTA pa do agentov CIE. Operacija je bila drzna in izredno tvegana vendar ob pravilni \xc4\x8dasovni usklajenosti mogo\xc4\x8da. Pripadniki enote DELTA naj bi na dogovorjen kraj v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi prispeli iz letali\xc5\xa1\xc4\x8da Masirah (Oman) v letalih C-130 Hercules. Pomembno vlogo v operaciji je imelo tudi letali\xc5\xa1\xc4\x8de sredi pu\xc5\xa1\xc4\x8dave okoli 490 km od Teherana. Tam naj bi pristalo 6 letal C-130 Hercules (trije z enotami in trije z gorivom za helikopterje). _NEWLINE_Letalom, bi se nato pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e osem helikopterjev, ki bi prileteli z lealonosilke USS Nimitz. Zasilno letali\xc5\xa1\xc4\x8de so poimenovali \xc2\xbbDesert One\xc2\xab, v njegovi bli\xc5\xbeini je le\xc5\xbeala odro\xc4\x8dna cesta, ki jo je bilo v \xc4\x8dasu operacije potrebno zasesti. Ko bi se helikopteri oskrbeli z gorivom, bi pot nadeljevali proti Teheranu kjer bi enote stopile v stik z agenti CIE. Helikopterji naj bi nato odleteli 25km severno od mesta kjer bi po\xc4\x8dakali na izid operacije. Proti ve\xc4\x8deru drugega dne bi se skupina v spremstvu agentov in lokalnih vodi\xc4\x8dev z 12 tovornimi vozilo odpravila v center mesta kjer naj bi ob 11.00 zve\xc4\x8der izvedli re\xc5\xa1evalno akcijo v veleposlani\xc5\xa1tvu in iranskem zunanjem ministrstvu. _NEWLINE_Po osvoboditvi talcev naj bi sledila evakuacija s helikopterjem do letali\xc5\xa1\xc4\x8da Manzarieh okoli 56km od  glavnega mesta. Tega naj bi predhodno zasedla skupina rengerjev. Tam bi se talci, re\xc5\xa1evalne enote in posadke helikopterjev vkrcali na letala C-141 starlifter in tako pobegnile iz Irana. Za seboj bi pustili vse helikopterje, ki bi jih predhodno uni\xc4\x8dili saj ti ne bi imeli dovolj goriva za povratek._NEWLINE_Operacija je bila odli\xc4\x8dno sestavljena vendar dogotki , ki so sledili temu so pokazali druga\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nOperacija se za\xc4\x8dne\n_START_PARAGRAPH_\nOperacija se je za\xc4\x8dela 24. aprila 1980 v zgodnjih jutranih urah. Prevoz enot iz ZDA v Oman je potekal po na\xc4\x8drtu, vendar so se zadeve kmalu za\xc4\x8dele zapletati. Kmalu zatem, ko je prvo letalo s specialci pristalo na \xc2\xbbDesert One\xc2\xab, sta se se z juga na odro\xc4\x8dni cesti pojavili dve vozili. Prvo vozilo, ki je bila cisterna, so specialci uni\xc4\x8dili vendar je vozniku uspelo pobegniti v drugo vozilo, ki je nato izginilo v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Prvemu letalu so nato sledila \xc5\xa1e druga. _NEWLINE_Klju\xc4\x8dni \xc4\x8dlen operacije so bili helikopterji. Osem helikoptejev RH-53D Sea Stallion je okoli 30 minut \xc4\x8dez 12 uro poletelo z letalonosilke USS Nimitz. Kmalu je posadka enega od helikopterjev zaznala huj\xc5\xa1o napako. Helikopter je nato zasilno prista\xc4\x8d, posadka ga  je uni\xc4\x8dila in se vkrcala na preostale helikopterje. Nato se je pojavil pe\xc5\xa1\xc4\x8deni vihar, ki je prisilil helikopterje k pristanku, enemu helikopterju pa  je odpovedal del elektronike, zaradi \xc4\x8desar se je moral vrniti na letalonosilko. Ko se je vihar umiril, so preostali helikopterji nadaljevali pot. _NEWLINE_Zaradi zamude se je za\xc4\x8delo hitro pre\xc4\x8drpavanje goriva, specialci pa so se pripravili na vkrcanje. Zaradi te\xc5\xbeav s hidravliko je bil izlo\xc4\x8den \xc5\xa1e en helikopter. Sledil je kratek posvet s poveljstvom saj je bilo za izvedbo operacije potrebnih najmanj \xc5\xa1est helikopterjev. Poveljstvo se je odlo\xc4\x8dilo, da se operacija nadaljuje.  Med pre\xc4\x8drpavanjem goriva je eden izmed helikopterjev z rotorjem zadel transportno letalo Hercules, pri tem pa je pri\xc5\xa1lo do mo\xc4\x8dne eksplozije v kateri je umrlo osem oseb, \xc5\xa1tiri pa so bile ranjene. Akcija se je tako spremenila v pravo polomijo in temu je sledil samo \xc5\xa1e hiter umik iz Irana.\n_START_SECTION_\nDogodki po operaciji\n_START_PARAGRAPH_\nPo operaciji so Iranci, da bi prepre\xc4\x8dili ponoven poskus re\xc5\xa1evanjav talce razdelili v manj\xc5\xa1e skupine in jih skrili na varne lokacije po celotni dr\xc5\xbeavi. Kjub temu, da se je operacija \xc2\xbbOrlovi kremplji\xc2\xab\xc2\xa0ponesre\xc4\x8dila so Ameri\xc4\x8dani naredili na\xc4\x8drt za novo re\xc5\xa1evalno akcijo, do katere pa nikoli ni pri\xc5\xa1lo._NEWLINE__NEWLINE_Kriza s talci se je kon\xc4\x8dala 20. januarja 1981, po 444 dneh je bilo  tako izpu\xc5\xa1\xc4\x8denih 52 talcev. Ni naklju\xc4\x8dje, da se je to zgodilo ravno na dan ko je belo hi\xc5\xa1o prevzev novi ameri\xc5\xa1ke predsednik Ronald Reagan.'