b"\n_START_ARTICLE_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dava\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8d\xc3\xa1va je povr\xc5\xa1inska oblika ali pokrajina, ki prejme zelo malo padavin, torej izjemno suho obmo\xc4\x8dje z redkimi oblikami \xc5\xbeivljenja. V drugih pogledih so to raznolika obmo\xc4\x8dja, zato enotna definicija pu\xc5\xa1\xc4\x8dave ne obstaja, njihova osnovna zna\xc4\x8dilnost pa je, da se voda hitreje nabira z evapotranspiracijo kot prihaja s padavinami. Pu\xc5\xa1\xc4\x8dave prejmejo manj kot 250 mm padavin letno, posledi\xc4\x8dno je pokrovnost rastlin majhna in vodotoki presahnejo, \xc4\x8de nimajo vira vode izven pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Razen oaz in obmo\xc4\x8dij tradicionalnih trgovskih poti, so pu\xc5\xa1\xc4\x8dave obmo\xc4\x8dja anekumene (neposeljenega sveta). Najbolj prostrane so Sahara, Velika arabska pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, Thar, Kizilkum, Karakum, Takla Makan, Gobi, Namib, Kalahari in Atakama. Pu\xc5\xa1\xc4\x8dave prekrivajo pribli\xc5\xbeno tretjino kopnega na Zemlji.\n_START_SECTION_\nOsnovne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dava je obmo\xc4\x8dje ekstremov: ekstremnih temperatur in ekstremnih pogojev vla\xc5\xbenosti, nenadnih poplav in hladnih no\xc4\x8di. Ker je to okolje s tako ostrimi pogoji, pu\xc5\xa1\xc4\x8dave sveta mnogokrat nosijo imena v stilu \xc2\xbbDolina smrti\xc2\xab, \xc2\xbbPrazna \xc4\x8detrt\xc2\xab\xc2\xa0(Rub' al Khali) in \xc2\xbbkraj brez vrnitve\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nSu\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dave so navadno izredno suhe. Najbolj vla\xc5\xbena obmo\xc4\x8dja, ki po definiciji \xc5\xa1e sodijo med (semiaridne) pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, dobijo 500 milimetrov padavin na leto. V suhih (aridnih) pu\xc5\xa1\xc4\x8davah v letu dni pade najve\xc4\x8d 250 milimetrov de\xc5\xbeja._NEWLINE_V zemeljskih okoljih so padavine navadno bolj ali manj razporejene skozi celo leto. V nasprotju s tem se v pu\xc5\xa1\xc4\x8davah pojavljajo obdobja de\xc5\xbeevij nekajkrat na leto, z velikimi \xc4\x8dasovnimi intervali. Ko do teh pride, je naliv mo\xc4\x8dan, po njem pa pu\xc5\xa1\xc4\x8dava vzcveti.\n_START_SECTION_\nDnevna vro\xc4\x8dina in no\xc4\x8dni mraz\n_START_PARAGRAPH_\nOzra\xc4\x8dje mnogih pu\xc5\xa1\xc4\x8dav \xc4\x8dez dan dosega temperature 50 \xc2\xb0C in ve\xc4\x8d. Kljub temu se v istih pu\xc5\xa1\xc4\x8davah temperatura zraka v no\xc4\x8dnih urah spusti v bli\xc5\xbeino ledi\xc5\xa1\xc4\x8da. Vzrok za to je, da so preostali biomi izolirani z vlago v ozra\xc4\x8dju, pu\xc5\xa1\xc4\x8dava pa te vlage nima. Tako npr. vlaga v zmernem listopadnem gozdu \xc4\x8dez dan lahko zna\xc5\xa1a 80 odstotkov ali ve\xc4\x8d. Ta voda \xc4\x8dez dan absorbira son\xc4\x8dno svetlobo in njeno energijo, pono\xc4\x8di pa u\xc4\x8dinkuje kot odeja, ki zadr\xc5\xbeuje toploto v gozdu. Ker imajo pu\xc5\xa1\xc4\x8dave 10- ali 20-odstotno zra\xc4\x8dno vlago in ker ni vegetacije za zadr\xc5\xbeevanje, se po son\xc4\x8dnem zahodu hitro ohladijo, obratno pa po son\xc4\x8dnem vzhodu.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dave povzro\xc4\x8da kombinacija podnebnih pogojev in geolo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti._NEWLINE_Najve\xc4\x8d pu\xc5\xa1\xc4\x8dav je nastalo zaradi primernega premikanja zra\xc4\x8dnih mas po planetu. Ko se Zemlja vrti okrog svoje vrtilne osi, ustvarja velikansko vrtin\xc4\x8denje v ozra\xc4\x8dju. Vro\xc4\x8d zrak z ekvatorja se pretaka na sever in jug, kjer se na obmo\xc4\x8dju visokega tlaka spu\xc5\xa1\xc4\x8da v ni\xc5\xbeje plasti. Dlje proti severu in jugu sledi drugo obmo\xc4\x8dje nizkega pritiska in posledi\xc4\x8dnega dviganja zraka, zatem pa zopet obmo\xc4\x8dje visokega pritiska in spu\xc5\xa1\xc4\x8danja zraka. Ko se zrak dviga, se ohlaja in izlo\xc4\x8da vlago, pri spu\xc5\xa1\xc4\x8danju pa dobiva ve\xc4\x8djo kapaciteto vlage, zaradi \xc4\x8desar postaja bolj vla\xc5\xbeen in izsu\xc5\xa1uje zemljo._NEWLINE_Premikanje vro\xc4\x8dih zra\xc4\x8dnih mas na obmo\xc4\x8djih visokega pritiska povratnikov (Rakov povratnik na 23\xc2\xb027' s.g.\xc5\xa1. in Kozorogov povratnik na 23\xc2\xb027' j.g.\xc5\xa1.) je povzro\xc4\x8dilo nastanek ve\xc4\x8dine svetovnih pu\xc5\xa1\xc4\x8dav: Gobi, severnoameri\xc5\xa1ke pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, Sahara, Velike arabske pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in Iranska pu\xc5\xa1\xc4\x8dava ob Rakovem povratniku in Patagonija, Kalahari, Viktorijina pu\xc5\xa1\xc4\x8dava ter druge velike pe\xc5\xa1\xc4\x8dene pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Avstralije ob Kozorogovem povratniku._NEWLINE_Nekatere druge pu\xc5\xa1\xc4\x8dave so posledica suhih zra\xc4\x8dnih tokov, ki nastajajo nad dolo\xc4\x8denimi hladnimi morskimi tokovi. V to skupino sodijo Kalifornijska pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, Atakama in Namib._NEWLINE_Velike gorske pregrade vplivajo na suhost obmo\xc4\x8dja tako, da prepre\xc4\x8dujejo dotok vlage. Regije na vzhodu gorskih verig ne dobijo zadostnih koli\xc4\x8dine vlage iz prihajajo\xc4\x8dih zra\xc4\x8dnih mas, saj se ta izgubi med vzpenjanjem in ohlajanjem zraka. Ko ta s spu\xc5\xa1\xc4\x8danjem in ogrevanjem dobiva ve\xc4\x8djo kapaciteto vlage, \xc5\xa1e dodatno izsu\xc5\xa1uje tla pod seboj. Lep primer so velika su\xc5\xa1na obmo\xc4\x8dja ob vzhodnih vzno\xc5\xbejih severnoameri\xc5\xa1ke gorske verige Sierra Nevada._NEWLINE_V primeru, da je dolo\xc4\x8deno obmo\xc4\x8dje pomaknjeno dale\xc4\x8d v notranjost celine, zra\xc4\x8dni tok ni zmo\xc5\xbeen prenesti velikih koli\xc4\x8din vode, saj se slednja izgubi na dolgi poti od zalog voda (morje) do predela. Na tak na\xc4\x8din sta za primer nastali pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Gobi in Turkestan.\n_START_SECTION_\nRastlinski svet\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dave so navkljub vsemu dom mnogim \xc5\xbeivim bitjem. Pravzaprav so pu\xc5\xa1\xc4\x8dave na drugem mestu za tropskimi de\xc5\xbeevnimi gozdovi glede na raznolikost rastlin in \xc5\xbeivali v svojem svetu._NEWLINE_Za \xc5\xbeiva bitja so \xc5\xbeivljenjsko pomembne prilagoditve, ki so jih razvila v teh pogojih. Rastline se v suhih razmerah pu\xc5\xa1\xc4\x8dave zana\xc5\xa1ajo predvsem na dve glavni prilagoditvi: zmo\xc5\xbenost zbiranja in skladi\xc5\xa1\xc4\x8denja vode ter lastnosti, ki zmanj\xc5\xa1ujejo porabo vode._NEWLINE_Nekatere rastline teh obmo\xc4\x8dij so enodnevnice \xe2\x80\x93 \xc5\xbeivijo najve\xc4\x8d nekaj dni. Njihovo seme spe\xc4\x8de le\xc5\xbei v pu\xc5\xa1\xc4\x8davskem pesku in vzklije, ko obilne padavine zalijejo tla. To v\xc4\x8dasih traja mnogo let. Rastline, katerih \xc5\xbeivljenje je dalj\xc5\xa1e, imajo navadno dolge korenine, usmerjene bodisi v globino, s \xc4\x8dimer sku\xc5\xa1ajo \xc4\x8drpati vlago iz virov globoko pod povr\xc5\xa1ino, bodisi tik pod povr\xc5\xa1jem in razvejane, s \xc4\x8dimer lahko na hitro zberejo zadostne koli\xc4\x8dine vlage ob rosi ali nalivu. Listi, ki imajo navadno sila zmanj\xc5\xa1ano povr\xc5\xa1ino \xe2\x80\x93 mnogokrat so v obliki iglic, trnjev \xe2\x80\x93 izgubljajo manj vlage od velikih listov ve\xc4\x8dine rastlin zmernih obmo\xc4\x8dij. V nekaterih primerih je listje v su\xc5\xa1nih obdobjih odvr\xc5\xbeeno, proces fotosinteze pa prevzame steblo._NEWLINE_Trnje slu\xc5\xbei tudi kot za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred \xc5\xbeivalskimi napadalci, ki bi utegnili sicer priti do dragocene vode. Za ohranjanje slednje je poskrbljeno tudi tako, da so \xc4\x8dez dan listne re\xc5\xbee zaprte, kar posledi\xc4\x8dno pomeni, da vsrkavanje ogljikovega dioksida poteka le pono\xc4\x8di._NEWLINE_Rastline so prilagojene tudi na slano prst. Odve\xc4\x8dno sol izlo\xc4\x8dajo skozi liste._NEWLINE_Pu\xc5\xa1\xc4\x8davske rastline so po izgledu precej druga\xc4\x8dne od preostalih vrst rastlinskega kraljestva.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalski svet\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8davske \xc5\xbeivali morajo prav tako pre\xc5\xbeiveti neprijazne okoljske razmere. Mo\xc4\x8dna vro\xc4\x8dina, peko\xc4\x8de sonce in pomanjkanje vode so le nekatere ovire, ki jih morajo premagati._NEWLINE_\xc5\xbdivali iz pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega sveta imajo tako kot rastline razvite mnoge prilagoditve. Nekatere nikoli ne pijejo, vodo pridobivajo na primer s semeni, ki vsebujejo tudi 50 odstotkov vode. Slednje je zna\xc4\x8dilnost nekaterih plazilcev, kot je legvan, in malih glodavcev._NEWLINE_Nekaj dvo\xc5\xbeivk je sposobnih dolgega globokega spanja v su\xc5\xa1nih dobah - estivacije. Ko obmo\xc4\x8dje dobi velike koli\xc4\x8dine vode z nalivi, bliskovito odrastejo, se parijo in le\xc5\xbeejo jajca. Tu so tudi ptice in glodalci, ki se razmno\xc5\xbeujejo le v obdobju zimskih padavin ali obdobju po teh, ko pu\xc5\xa1\xc4\x8dava pridobi podobo intenzivnega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Presnovni procesi so izredno izpopolnjeni in u\xc4\x8dinkoviti zlasti pri ravnanju s teko\xc4\x8dino. Stopnja recikla\xc5\xbee vode je visoka, urin pa je mo\xc4\x8dno koncentriran. Navkljub temu je mno\xc5\xbeica pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih sesalcev, kot je za primer velblod, sposobnih pre\xc5\xbeiveti znatno dehidracijo._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina \xc5\xbeivali je no\xc4\x8dnih: podnevi ostajajo v podzemnih zaveti\xc5\xa1\xc4\x8dih in hladnej\xc5\xa1ih sencah, s \xc4\x8dimer zmanj\xc5\xa1ujejo izhlapevanje telesne teko\xc4\x8dine, na planem pa se prika\xc5\xbeejo v hladnej\xc5\xa1ih no\xc4\x8dnih urah._NEWLINE_Najbolj posebni obliki prilagoditve sta kontrola nad metaboli\xc4\x8dno produkcijo toplote z uravnavanjem bitja srca in uravnavanje telesne temperature._NEWLINE_Med znanimi predstavniki pu\xc5\xa1\xc4\x8davske favne so poleg kamel pu\xc5\xa1\xc4\x8davska antilopa, pu\xc5\xa1\xc4\x8davski str\xc5\xbeek, pu\xc5\xa1\xc4\x8davski \xc5\xa1krjanec, dingo, pe\xc5\xa1\xc4\x8dena podgana in fenek."