b'\n_START_ARTICLE_\nBolometer\n_START_PARAGRAPH_\nBolom\xc3\xa9ter (gr\xc5\xa1ko bol\xc3\xa9, bola\xc3\xad - (son\xc4\x8dni) \xc5\xbearek + m\xc3\xa8tron - mera) je fizikalna merilna priprava za merjenje vpadnega elektromagnetnega valovanja (svetlobnega toka, izseva). Izumil ga je leta 1878 (1881) ameri\xc5\xa1ki astronom, fizik, izumitelj in letalski in\xc5\xbeenir Samuel Pierpont Langley._NEWLINE_Bolometer je sestavljen iz dveh zelo tankih trakov, na primer iz platine ali iz druge elektri\xc4\x8dno prevodne snovi, od katerih je eden po\xc4\x8drnjen. Pod vplivom sevanja (toplotnega toka) se trak hitro segreje in se mu pove\xc4\x8da elektri\xc4\x8dni upor. Vezan je z galvanometrom, po katerem ste\xc4\x8de elektri\xc4\x8dni tok._NEWLINE_Termopar, termobaterija in bolometer zaznavajo svetlobo vseh valovnih dol\xc5\xbein enako. \xc4\x8ceprav bolometre lahko uporabljamo za merjenje sevanja s poljubno frekvenco, se za ve\xc4\x8dino pasov valovnih dol\xc5\xbein uporabljajo drugi merilni postopki, ki so \xc5\xa1e ob\xc4\x8dutljivej\xc5\xa1i. Pri podmilimetrskih valovnih dol\xc5\xbeinah (od pribli\xc5\xbeno 200 \xc2\xb5m do 1 mm) je bolometer najob\xc4\x8dutljivej\xc5\xa1a vrsta merilnika. Pri teh valovnih dol\xc5\xbeinah se bolometri zato uporabljajo v astronomiji. Za najbolj\xc5\xa1e delovanje morajo biti hlajeni do malo nad absolutno ni\xc4\x8dlo (od 50 mK do 300 mK). Z bolometri je mo\xc4\x8d zaznati svetlobni tok do nekaj 100 nW._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki astronom Frank Washington Very je z bolometrom meril temperature povr\xc5\xa1ij Lune in planetov. Langley je leta 1890 objavil odmevni \xc4\x8dlanek o opazovanjih Lune, vendar je iz neznanih vzrokov izpustil Veryjevo delo. Naslednje leto je Very objavil svoj \xc4\x8dlanek o\xc2\xa0\xc2\xbbPorazdelitvi Lunine toplote\xc2\xab, ki je vseboval tudi meritve med Luninim mrkom._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki fizik Frank James Low je leta 1961 izumil z galijem prevle\xc4\x8den germanijev bolometer, s katerim so raz\xc5\xa1irili astronomska opazovanja proti dalj\xc5\xa1im valovnim dol\xc5\xbeinam (400 nm do 700 nm). Tedaj se je rodila sodobna infrarde\xc4\x8da astronomija. Low je s svojimi tovari\xc5\xa1i z novim bolometrom opraviljal fotometri\xc4\x8dne meritve Lune, planetov, zvezd, meglic, galaksij in kvazarjev. Meritve so pokazale da Jupiter in Saturn oddajata ve\xc4\x8d energije kot jo prejemata od Sonca, ter da so galaksije mo\xc4\x8dni viri infrarde\xc4\x8dega valovanja. Za svoje zanstveno delo je Low leta 2006 prejel medaljo Bruceove._NEWLINE_Predviden Esin satelit Planck Surveyor bo imel name\xc5\xa1\xc4\x8dene radiometre HEMT kot tudi bolometer in bo meril kozmi\xc4\x8dno mikrovalovno prasevanje ozadja na manj\xc5\xa1ih obmo\xc4\x8djih kot Nasin WMAP. Satelit Planck Surveyor je skupni projekt Ese in Nase. Njegove merilnike so preskusili z antarkti\xc4\x8dnim daljnogledom.'