b"\n_START_ARTICLE_\nAngelo Cerkvenik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Pazinu v Istri, od koder je bila njegova mati. O\xc4\x8de je bil doma iz Brkinov. \xc5\xa0tevil\xc4\x8dna dru\xc5\xbeina je doma govorila slovensko, saj so \xc5\xbeiveli skoraj izklju\xc4\x8dno v Sloveniji. V prvih \xc5\xa1tirih letih Angelovega \xc5\xbeivljenja so se preselili kar \xc5\xa1tirikrat: Pazin \xe2\x80\x93 Trst \xe2\x80\x93 Ju\xc5\xa1i\xc4\x87i v Istri nad Opatijo \xe2\x80\x93 Ilirska Bistrica. V Trstu in v Ilirski Bistrici so imeli v lasti gostilno, ki jo je po o\xc4\x8detovi smrti (ko je bilo Angelu sedem let) vodila njegova mati._NEWLINE_Popotni\xc5\xa1tvo se je za Cerkvenika nadaljevalo tudi v \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja, \xc4\x8deprav je dru\xc5\xbeina ostala v svojem kraju. Prva dva razreda je opravil v Trnovem pri Ilirski Bistrici, naslednjih pet pa v Trstu. Tam je bil v oskrbi polsestre. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega fanta je mo\xc4\x8dno privla\xc4\x8dila mornarica, saj je imel \xc5\xbeeljo videti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d sveta, a je bilo \xc5\xa1olanje v Pulju predrago in ga mati finan\xc4\x8dno ni zmogla. Odlo\xc4\x8dili so se za gimnazijo v Pazinu, kjer je lahko poceni bival pri stricu. Do \xc5\xa1ole je pe\xc5\xa1a\xc4\x8dil 15 kilometrov. Ko je dobil tedaj obi\xc4\x8dajno posebno dija\xc5\xa1ko podporo, se je preselil v samo mesto. V Pazinu je Angelo prebil sedem let (1907\xe2\x80\x931914). \xc5\xa0ele takrat se je nau\xc4\x8dil hrva\xc5\xa1ko in kot izredno aktiven gimnazijec je postal \xc4\x8dlan literarno-glasbenega kluba, predsednik dija\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva in upravitelj njegovega literarnega lista. Maturo je zaradi za\xc4\x8detka 1. svetovne vojne kon\xc4\x8dal leto pred\xc4\x8dasno._NEWLINE_Po koncu prve svetovne vojne, ki jo je pre\xc5\xbeivel na raznih frontah in je bil v njej dvakrat ranjen, se je z drugimi \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine preselil v Ljubljano. Kljub gimnazijski maturi ni mogel nadaljevati \xc5\xa1tudija, zato se je zaposlil na \xc5\xbeeleznici. Kot prometnik je delal na Koro\xc5\xa1kem in v Trbovljah. Nazadnje se je zaposlil v Ljubljani in Beogradu, kjer je delal kot referent pri \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki direkciji. Ljubljansko obdobje je bilo \xc4\x8das Cerkvenikove najve\xc4\x8dje pisateljske in dru\xc5\xbebene dejavnosti: urejal je strokovno knji\xc5\xbenico, delal v \xc5\xbeelezni\xc4\x8darskem sindikatu, bil podpredsednik v centralnem odboru delavskega kulturnega dru\xc5\xa1tva Svoboda, deloval pri Cankarjevi dru\xc5\xbebi, ukvarjal se je s kulturno publicistiko, bil je \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1tva revij Kres in Svoboda. Leta 1939 je od\xc5\xa1el v Beograd in tam pre\xc5\xbeivel 2. svetovno vojno. Po upokojitvi je od leta 1951 \xc5\xbeivel v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPisati je za\xc4\x8del v gimnazijskih letih. Njegovi prvi prozni literarni poskusi so bili v hrva\xc5\xa1\xc4\x8dini in objavljeni v dija\xc5\xa1kem glasilu Naprijed. Leta 1921 je v socialisti\xc4\x8dnem listu Maska objavil Pogovore, leto kasneje pa v reviji Kres vojni roman Prostitutka Zo\xc5\xa1a._NEWLINE_Bil je anga\xc5\xbeiran pisatelj, vedno tesno povezan s teko\xc4\x8dim dogajanjem. Pisal je v prete\xc5\xbeno ekspresionisti\xc4\x8dnem duhu. Prikazoval je \xc5\xbeivljenje delavstva in njegovo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje ter razmere v 1. svetovni vojni._NEWLINE_Po 2. svetovni vojni je objavljal kratke prozne sestavke in prevode iz srbohrva\xc5\xa1ke in ruske knji\xc5\xbeevnosti v Tovari\xc5\xa1u, Obzorniku, Tedenski tribuni, Slovenskem izseljenskem koledarju, Pionirju, Cicibanu in drugod._NEWLINE_Njegovo obse\xc5\xbeno pisateljsko delo je raztreseno po slovenskih revijah in koledarjih doma in v Ameriki: Maska, Kres, Naprej, Pod lipo, Ljubljanski zvon, Ameri\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeinski koledar, Prosveta, itd._NEWLINE_Pisal je pod psevdonimoma Sel Catini in Peter Klemen.\n_START_SECTION_\nMladinsko delo\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d uspeha je do\xc5\xbeivel s pisanjem za otroke in mladino. Zanje je objavljal v Na\xc5\xa1em rodu, Razorih, Cicibanu, Pionirju, Galebu, Mladem rodu. Trajna priljubljenost povesti Ov\xc4\x8dar Runo je potrditev Cerkvenika kot mladinskega pisatelja. Osrednja tematika njegovih mladinskih povesti je svet \xc5\xbeivali._NEWLINE_Ov\xc4\x8dar Runo (1937): Knjiga opisuje zvesto prijateljstvo med pametnim ov\xc4\x8darskim psom in starim pastirjem. Pisatelj je s knjigo leta 1937 dobil nagrado Mladinske matice, 1969 so jo izbrali za mladinsko knjigo leta, postala pa je tudi del zbirke Zlata knjiga._NEWLINE_Sivi (1947): Zgodba govori o psu, ki odigra pomembno vlogo bojevnika proti Nemcem in je opora partizanom._NEWLINE_Medvedek s Kri\xc5\xbeeve gorice (1956): Povest nam prikazuje po\xc5\xbertvovalno mladeni\xc4\x8devo re\xc5\xa1evanje medvedjega mladi\xc4\x8da iz ujetni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Markov beg (1961): Bridka pripoved o nasilju v slovenskem Primorju pod fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno Italijo v za\xc4\x8detku tridesetih let._NEWLINE_Medvedek s Ko\xc4\x8dne (1953): povest_NEWLINE_Blisk' (1987): Zgodba o konjih in ljudeh.\n_START_SECTION_\nDramatika\n_START_PARAGRAPH_\nCerkvenikovo dramatiko literarna veda uvr\xc5\xa1\xc4\x8da v drugi rod ekspresionistov. Naturalisti\xc4\x8dna osnova ostaja deloma pri stari dramaturgiji, deloma prehaja v ekspresionizem. Snovno najve\xc4\x8dkrat izhaja iz vojnih grozot in njihovih naravnih posledic. Idejno izra\xc5\xbea avtonomno \xc4\x8dlove\xc4\x8dnost in te\xc5\xbenje k popolni osvoboditvi od dru\xc5\xbebene la\xc5\xbei ter odpira vpra\xc5\xa1anja mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske narave, njuno usodno zbli\xc5\xbeevanje in odtujevanje. Skoraj vsa dela so bila uprizorjena; najve\xc4\x8d v Mariborskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, nekaj tudi v Ljubljanskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Izrazito naturalisti\xc4\x8dna je vojna slika v treh dejanjih V kaverni (1924), ki je iz\xc5\xa1la v Ameri\xc5\xa1kem dru\xc5\xbeinskem koledarju. K isti temi se je vrnil \xc5\xa1e enkrat v drami s s \xc5\xa1tirimi slikami Kdo je kriv? (1934)._NEWLINE_V vrtincu (1925), tragedija \xc5\xa1tirih v sedmih slikah, Greh (1926), vsakdanja tragedija v \xc5\xa1estih slikah z epilogom in O\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje: Kri\xc5\xbeev pot mnogih, ki so verjeli v lepoto in ljubezen (1928) sestavljajo eroti\xc4\x8dno zakonsko trilogijo. V njej se ka\xc5\xbeeta razkroj sodobnega me\xc5\xa1\xc4\x8danskega \xc5\xbeivljenja in svobodna seksualna dejavnost pod krinko ljubezni._NEWLINE_\xc5\xbdrtev (1940) je tragedija v treh dejanjih, ki govori o usodi delavskega voditelja._NEWLINE_S tragikomedijo v osmih slikah Roka pravice (1927) je Cerkvenik svojo dramatiko sku\xc5\xa1al raz\xc5\xa1iriti v psiholo\xc5\xa1ki in dru\xc5\xbebenomoralni smeri. Prikazuje razmere v uradih in je kritika podkupljivosti, uradni\xc5\xa1tva in morale kapitalizma."