b'\n_START_ARTICLE_\nBitka za Francijo\n_START_SECTION_\nLa\xc5\xbena vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPo tem, ko je Nem\xc4\x8dija 1. septembra napadla Poljsko in sta se 3. septembra v vojno vklju\xc4\x8dila \xc5\xa1e Francija in Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, se je vzdol\xc5\xbe francosko- nem\xc5\xa1ke meje odvijala t. i. la\xc5\xbena vojna. Stanje, ko se ne ena ne druga stran nista lotili omembe vrednih voja\xc5\xa1kih operacij. Nizozemska in Belgija sta bili takrat nevtralni, Poljski pa je kazalo, da bo kmalu kapitulirala. V Francijo so pri\xc5\xa1le prve enote BEF (British Expeditionary Force-Britanske ekspedicijske sile), francoska vojska pa je za\xc4\x8dela mobilizirati svojo vojsko. Tako britanska kot francoska vojska sta bili na vojno slabo pripravljeni saj jima je primanjkovalo sodobnega oro\xc5\xbeja. Na vojno je bila pripravljena le Maginotova linija, ki se je raztezala od \xc5\xa1vicarske meje do Ardenov. Linija je bila s svojimi \xc5\xa1tevilnimi utrdbami skoraj nepremagljiva, njena velika slabost je bila le, da je bila prekratka, kar so Nemci pozneje v vojni tudi izkoristili. Manjkajo\xc4\x8di del linije naj bi v primeru vojne nadomestil na\xc4\x8drt za operacije na severu in vzhodu, ki je temeljil na naglem prodoru v Belgijo. Kmalu po izbruhu vojne so bile na celotni francoski vzhodni meji 103 francoske in 10 britanskih divizij._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danih operacijah na Poljskem je Hitler ve\xc4\x8dino svoje vojske poslal na Siegfridovo linijo oz. zahodni zid, ki je tekel ob Maginotovi liniji vse do tromeje med Nem\xc4\x8dijo, Francijo in Nizozemsko. Kljub kopi\xc4\x8denju \xc4\x8det na mejah se ni zgodilo ni\xc4\x8d, topni\xc4\x8darji in vojaki iz obeh strani so preko ovir in strelskih jarkov kri\xc5\xbeem rok opazovali eden drugega in se dolgo\xc4\x8dasili. Z odla\xc5\xa1anjem pri spopadu z Nemci pa so Francozi naredili klju\xc4\x8dno napako saj 4. septembra, ko je bila francoska mobilizacija kon\xc4\x8dana, Nemci na svoji Siegfridovi liniji niso imeli omembe vrednih enot za obrambo. Vojna na zahodni fronti je postala tako \xc4\x8dudna saj so jo za\xc4\x8deli obiskovati turisti, ki so z izletni\xc5\xa1kimi ladjicami pluli po Renu. Vojaki so si med strelskimi jarki in bunkerji uredili vrti\xc4\x8dke, v bunkerjih pa no\xc4\x8dne bare. Vzdol\xc5\xbe obale Rena so Nemci postavili transparente \xc2\xbbNem\xc5\xa1ki narod ne bo napadel francoskega \xc4\x8de Francozi ne bodo napadli Nemcev\xc2\xab. Druga stran pa je preko zvo\xc4\x8dnikov vsako jutro pozdravljala Nemce, vojaki pa so si ob dolo\xc4\x8denih prilo\xc5\xbenostih izmenjavali cigarete. Kljub vsemu temu dogajanju pa je pri\xc5\xa1lo tudi do spopadov._NEWLINE_Tako so Francozi \xc5\xbee prvi teden vojne prodrli v Posarje in obstreljevali Saarbr\xc3\xbccken, vzdol\xc5\xbe meje je prihajalo le do manj\xc5\xa1ih prask. Nemci in zavezniki so si tako ve\xc4\x8d mesecev stali nasproti in bili prepri\xc4\x8dani, da je nasprotnikov zid neosvojiv. Nato pa je vojno na nem\xc5\xa1ko-francoski meji zasen\xc4\x8dilo nem\xc5\xa1ko zavzetje Danske in Norve\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drti\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ki na\xc4\x8drt proti zahodnim zaveznikom je bil preprost. Da bi se izognili dolgotrajnim in iz\xc4\x8drpavajo\xc4\x8dim bojem za Maginotovo linijo je potrebno Francijo kar najhitreje napasti preko Nizozemske in Belgije. S tem bi se izognili nevarnosti bo\xc4\x8dnega napada, hkrati pa bi prepre\xc4\x8dili, da bi zavezniki zavzeli Nizozemsko. Na\xc4\x8drt so poimenovali Primer rumeni (Fall Gelb). V nadaljevanju operacij proti zaveznikom potem, ko bodo ti pora\xc5\xbeeni in se bojo operacije preselile v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Francije, pa so izdelali na\xc4\x8drt poimenovan Primer rde\xc4\x8di (Fall Rot). Zavezniki so pri\xc4\x8dakovali napad iz smeri Belgije in Nizozemske zato so na francosko-belgijski meji imeli pripravljeni pet armad, ki bi v primeru nem\xc5\xa1kega napada prestopile meje in se spopadle z nem\xc5\xa1ko vojsko.\n_START_SECTION_\nNapad na Nizozemsko\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ka velika ofenziva na zahodu se je za\xc4\x8dela 10. maja 1940 v zgodnjih jutranjih urah. Ta dan so se v okolici Moerdijka in Haaga iz zraka spustile nem\xc5\xa1ke desantne enote z nalogo, da zajamejo nizozemsko vlado in mostove \xc4\x8dez reki Mass in Waal. Hkrati pa so po kopnem za\xc4\x8dele napredovati nem\xc5\xa1ke tankovske kolone. Proti ve\xc4\x8deru je bila nizozemska armada obkoljena na podro\xc4\x8dju pasu Holland, nizozemska obrambna linija Grebbe pa je kljub silovitim nem\xc5\xa1kim napadom \xc5\xa1e vedno dr\xc5\xbeala. 13. maja so se za\xc4\x8deli obse\xc5\xbeni napadi na podro\xc4\x8dje Holland, medtem pa so deli nem\xc5\xa1ke armade ob pomo\xc4\x8di padalcev zavzeli predmestja Rotterdama. Linija Grebbe se je \xc5\xa1e vedno uspe\xc5\xa1no upirala vsem nem\xc5\xa1kim napadom dokler jo v brezizhodnem polo\xc5\xbeaju, 14. maja nizozemske \xc4\x8dete niso zapustile. Tega dne je zaradi strahu pred bombardiranjem kapituliralo mesto Utrecht. Rotterdam ni imel take sre\xc4\x8de, nem\xc5\xa1ko letalstvo ga je poru\xc5\xa1ilo skoraj do tal. V brezupnem polo\xc5\xbeaju je nizozemski general Winkelman po radiu zaprosil za prekinitev ognja. Kapitulacija je bila podpisana naslednjega dne 15. maja ob 11.15.\n_START_SECTION_\nOperacije v Belgiji\n_START_PARAGRAPH_\nSo\xc4\x8dasno z napadom na Nizozemsko se je za\xc4\x8del tudi napad na Belgijo in Luksemburg. Slednji je padel brez boja. Tako kot na Nizozemskem so tudi tukaj uporabili padalce in druge posebne enote, ki so imele nalogo zavzeti mostove in ostale pomembne komunikacijske poti. Kljub temu se je Belgijcem in Nizozemcem posre\xc4\x8dilo uni\xc4\x8diti nekaj mostov in zapornic na prekopih. Padalcem se je v naskoku posre\xc4\x8dilo zavzeti tudi moderno belgijsko utrdbo Eben-Emael v bli\xc5\xbeini Maastrichta. Tako so Nemci \xc5\xbee 11. maja v bli\xc5\xbeini Maastrichta postavili pontonski most preko katerega je lahko oklepni korpus udaril nasprotnika v bok in so tako pred Francozi dosegli linijo Delie, Belgijcem, ki so se umikali iz Li\xc3\xa8ga pa so presekali pot za umik._NEWLINE_12. maja je pri\xc5\xa1lo do prvih spopadov med francoskimi in nem\xc5\xa1kimi enotami. Med francoskimi in nem\xc5\xa1kimi \xc4\x8detami so se vneli krvavi boji. Trinajstega maja zavezniki proti Belgiji spro\xc5\xbeijo splo\xc5\xa1ni napad, kilometri in kilometri zavezni\xc5\xa1kih voja\xc5\xa1kih kolon so se za\xc4\x8deli pomikati proti notranjosti Belgije. Bitka za Belgijo se je za\xc4\x8dela bli\xc5\xbeati svojemu vrhuncu. Zavezniki, ki niso poznali podrobne razporeditve nem\xc5\xa1kih enot, so kmalu po vdoru v Belgijo za\xc5\xa1li v nem\xc5\xa1ko past. Ti so v primernem trenutku za\xc4\x8deli uresni\xc4\x8devati na\xc4\x8drt Sichelschnitt (zamah s srpom). Medtem je zavezni\xc5\xa1ka obramba pri obrambni \xc4\x8drti Deile uspe\xc5\xa1no kljubovala nem\xc5\xa1kim napadom, kar je Nemcem povzro\xc4\x8dilo \xc5\xa1tevilne preglavice. Nekatere nem\xc5\xa1ke enote je pred popolnim uni\xc4\x8denjem re\xc5\xa1ilo nem\xc5\xa1ko letalstvo. Kljub nekaterim zavezni\xc5\xa1kim uspehom pa so se ti ob vdoru v Belgijo sre\xc4\x8devali s \xc5\xa1tevilnimi te\xc5\xbeavami. Zaradi pomanjkljive oboro\xc5\xbeitve so se francoske in britanske \xc4\x8dete le s te\xc5\xbeavo upirale ogromnemu pritisku nem\xc5\xa1kega vojnega stroja, belgijske \xc4\x8dete so se vdajale veliko prej kot so to predvidevali na\xc4\x8drti. Zaradi teh te\xc5\xbeav so zavezni\xc5\xa1ki poveljniki \xc5\xbee za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati o umiku. Tega so nato za nedolo\xc4\x8den \xc4\x8das odlo\xc5\xbeili, vendar so kmalu ugotovili, da jim grozi obkolitev iz smeri Sedana in Dinanta od koder so Nemci za\xc4\x8deli naglo prodirati proti zahodu, k ustju reke Somme._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ke tankovske enote so napredovale tako hitro, da so se pojavile te\xc5\xbeave z oskrbo, zato so nem\xc5\xa1ki poveljniki za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati, da bi napredovanje \xc4\x8det za\xc4\x8dasno ustavili. 16. maja se je za\xc4\x8del obkolitveni manever s katerim so Nemci od zaledja odrezali francosko 1. armado, britanski ekspedicijski korpus in ostanek belgijske vojske. Zavezniki so spoznali nevarnost, ki jim preti zato so se odlo\xc4\x8dili za umik. Pod ostrimi boji so se za\xc4\x8dele britanske \xc4\x8dete umikati proti Bruslju, na severu pa so Nemci \xc5\xbee pri\xc5\xa1li v predmestje Antwerpna. Nekaj sre\xc4\x8de pa so imeli tudi zavezniki, pri Arrasu so zavezni\xc5\xa1ke tankovske enote izvedle mo\xc4\x8dan protinapad, tako da so se morale nem\xc5\xa1ke enote celo umakniti. Tudi na drugih odsekih fronte je bilo izvedenih ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih protinapadov, ki pa so se ve\xc4\x8dinoma kon\xc4\x8dali klavrno, zato so Nemci 22. maja nadaljevali z ofenzivnimi napadi. Okoli 24. maja so operacije dosegle vrhunec, zavezni\xc5\xa1ka armada je bila obkoljena saj so Nemci dosegli mesto Calais ob obali Rokavskega preliva. Britanske, francoske in ostanki belgijskih enot so ostali obkoljeni v okolici Dunkerquea, obmo\xc4\x8dje, ki so ga nadzorovali pa se je iz ure v uro kr\xc4\x8dilo. Nem\xc5\xa1ko poveljstvo je nato na Hitlerjev ukaz nenadoma ustavilo napredovanje \xc4\x8det, letalstvu pa ukazalo naj uni\xc4\x8di ostanek ujetih zavezni\xc5\xa1kih \xc4\x8det. Nem\xc5\xa1ki poveljniki so protestirali in po dveh dneh premora so bili 26. maja kopenski napadi zopet odobreni. Toda dva dni je bilo dovolj, da je zaveznikom iz obal Dunkerquea uspelo evakuirati ve\xc4\x8d kot 350.000 vojakov. 28. maja je belgijski kralj s svojo vojsko dokon\xc4\x8dno in brezpogojno kapituliral. Prvi del operacije proti Nizozemski, Belgiji, Luksemburgu in Franciji je bilo konec.\n_START_SECTION_\nBoji se preselijo v Francijo\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu zavezni\xc5\xa1ke vojske v Belgiji je pot v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Francije ostala prakti\xc4\x8dno odprta. Francija je vse svoje \xc4\x8dete stavila na zmago v Belgiji, zato za nadaljevanje bojev ni imela ve\xc4\x8d rezerv. Francijo je v naslednjih dneh lahko re\xc5\xa1il le \xc4\x8dude\xc5\xbe, kar pa se ni zgodilo. Pojavil se je \xc5\xa1e en problem, na cestah proti jugu Francije so se zna\xc5\xa1le neskon\xc4\x8dne reke beguncev, ki so ovirale voja\xc5\xa1ki transport. Ocenjujejo da jih je bilo okoli deset milijonov, od katerih je bilo kar osem milijonov Francozov._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danih bojih v Belgiji so demoralizirane in razred\xc4\x8dene francoske \xc4\x8dete v naglici formirale okoli 700\xc2\xa0km dolgo obrambno \xc4\x8drto, ki se je raztezala od Abbevilla (takrat je bil \xc5\xbee v nem\xc5\xa1kih rokah) na zahodu pa vse do \xc5\xa1vicarske meje. V obupu so zavezni\xc5\xa1ke \xc4\x8dete 4. junija poizku\xc5\xa1ale izvesti \xc5\xa1e nekaj protinapadov, ki pa so bili neuspe\xc5\xa1ni. \xc5\xbde naslednji dan se je za\xc4\x8del drugi del operacije proti zaveznikom. Reki Soma in Aisne sta predstavljali zadnji obrambni \xc4\x8drti zaveznikov, \xc4\x8de padeta pade tudi Francija. Francozi so pri\xc4\x8dakali prvi napad pripravljeni. Mimo so spustili tanke in napadli pehoto, ki jim je sledila. V za\xc4\x8detku jim je napad celo uspelo zaustaviti, Nemci pa so v za\xc4\x8detnih bojih izgubili kar dve tretjini tankov. Toda kmalu so jih nadomestile rezerve, medtem ko zavezniki za svojo obrambno \xc4\x8drto niso imeli ve\xc4\x8d nikakr\xc5\xa1nih rezerv. Po \xc5\xa1estindvajsetih urah bojev je bila obrambna \xc4\x8drta pri Amiensu prebita in Nemci so imeli prosto pot v zaledje. Osmega julija se je v Parizu \xc5\xbee sli\xc5\xa1alo grmenje topov. V zavezni\xc5\xa1ki vojski je za\xc4\x8delo vladati razsulo._NEWLINE_Britanci, ki so branili Rouen so se bali obkolitve, zato so se umaknili v Le Havre in se nato vkrcali na ladje za Anglijo. To je Francoze tako razjezilo, da so celo ovirali umik britanskih \xc4\x8det. 10. junija sta francoska vlada in vrhovno poveljstvo zapustila Pariz, poveljstvo se je nastanilo v Briaru, vlada pa v Toursu. Dan pozneje je padel Reims, nekoliko pozneje pa \xc5\xa1e Ch\xc3\xa2lons-sur-Marne (danes Ch\xc3\xa2lons-en-Champagne). Medtem pa so se v francoski vladi in med poveljniki pojavile razprtije med tistimi, ki so \xc5\xbeeleli nadaljevati vojno in tistimi ki so jo \xc5\xbeeleli kon\xc4\x8dati. Na nadaljevanje boja je zamanj pozival tudi Churchill, ki je v naglici dopotoval v vojno zavito Francijo. Vendar zamanj, 14. junija so brez boja predali Pariz. Padel je tudi Le Havre, krhati pa se je za\xc4\x8dela tudi Maginotova linija. Francoska vlada se je \xc5\xa1e enkrat preselila tokrat v Bordeaux, voja\xc5\xa1ko poveljstvo pa v Vichy. Zlom je bil neizbe\xc5\xbeen, britanske \xc4\x8dete so se preko pristani\xc5\xa1\xc4\x8d Brest, Cherbourg, Saint-Malo in St. Nazaire za\xc4\x8dele umikati v Anglijo, francoska vlada pa se je za\xc4\x8dela pogajati o miru. Na fronti, \xc4\x8de bi temu lahko sploh tako rekli je zavladala zmeda in razsulo, vojaki so odmetavali oro\xc5\xbeje, ljudje pa so na hi\xc5\xa1ah izobe\xc5\xa1ali bele zastave, enote ki so se \xc5\xa1e \xc5\xbeelele bojevati pa so \xc5\xbeupani in lokalni funkcionarji prepri\xc4\x8devali da je boj nesmiselen. V nedeljo 16. junija je bilo je bilo razen majhnih bojev vojne \xc5\xbee skoraj konec, nem\xc5\xa1ko napredovanje skozi francosko pokrajino je bilo podobno poletnim manevrom._NEWLINE_Francozom tako ni ostalo drugega, kot da v Compi\xc3\xa8gnu, kjer so Nemci leta 1918 priznali svoj poraz, prosijo za mir.\n_START_SECTION_\nKapitulacija\n_START_PARAGRAPH_\nDo kapitulacije Francije je pri\xc5\xa1lo v Compiegnskem gozdu, to\xc4\x8dno na istem kraju kjer je 11. novembra 1918 Nem\xc4\x8dija priznala poraz in podpisala kapitulacijo v \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem vagonu generala Focha. Dogodek je bil pod vodstvom Goebbelsa do potankosti zre\xc5\xbeiran, na kraj francoske kapitulacije so pripeljali celo vagon v katerem so Nemci na koncu prve svetovne vojne podpisali svojo kapitulacijo. Dogodek so \xc5\xbeeleli ponoviti, le da bi tokrat v vagonu svojo kapitulacijo podpisali Francozi._NEWLINE_Kapitulacija je potekala tako. Nem\xc5\xa1ka in francoska delegacija sta se se 21. junija 1940 okrog 13.00 odpravili proti kraju kjer naj bi pri\xc5\xa1lo do podpisa kapitulacije. Ob 15.15 se je na jasi v Compiegnskem gozdu zbrala dolga povorka nem\xc5\xa1kih avtomobilov z obema delegacijama. Hitler je pri\xc5\xa1el nekoliko prej. Nato se je Hitler v spremstvu G\xc3\xb6ringa, Hessa, Raederja, Keitla in Ribbentropa napotil k spominski plo\xc5\xa1\xc4\x8di, se povzpel na bli\xc5\xbenji spomenik, ki je prikazoval pruskega orla, in prebral nasledno besedilo:\xc2\xa0\xc2\xbbTukaj je 11. novembra 1918 omahnil zlo\xc4\x8dinski ponos nem\xc5\xa1kega Rajha, premagan od svobodnih narodov, ki jih je hotel zasu\xc5\xbenjiti\xc2\xab. Hitler je nato ves zadovoljen zlezel s spomenika in se odpravil v vagon in sedel na nekdanjo Fochovo mesto. Ura je bila natanko 15.30. Tedaj je prispela tudi francoska delegacija ki so jo sestavljali Huntzinger, letalski general Bergert, admiral Leluc, general Parisot in diplomat Noel. Preden so vstopili v vagon so morali pregledati nem\xc5\xa1ko \xc4\x8dastno stra\xc5\xbeo SS. Ko pa so bili naposled v vagonu, so morali \xc5\xa1e poslu\xc5\xa1ati Ketlov govor. Ko je Keitel kon\xc4\x8dal je Hitler Huntzingerju, ki je vodil francosko delegacijo, izro\xc4\x8dil besedilo s pogoji za kapitulacijo. Nato je vstal in z ve\xc4\x8djim delom spremstva od\xc5\xa1el iz vagona. Nemci so Francozom dali \xc4\x8das za premislek in mo\xc5\xbenost za posvetovanje s svojo vlado v Bordeauxu. Ko so Francozi naslednji dan po enajstih znova pri\xc5\xa1li, so prinesli nekaj predlogov, ki pa so jim Nemci nasprotovali. Francoska delegacija se je nato znova posvetovala. Toda ob 18.34, so delegaciji dostavili noto da morajo biti nem\xc5\xa1ki pogoji sprejeti do 19.00. Ob 18.30 so Francozi dokon\xc4\x8dno podpisali kapitulacijo. Sledila je \xc5\xa1e kratka zaklju\xc4\x8dna ceremonija, nato pa so francoski odposlanci ob 19.15 preko Pariza odpotovali v Rim kjer so podpisali premirje \xc5\xa1e z Italijo, saj naj bi se sovra\xc5\xbenosti kon\xc4\x8dale \xc5\xa1ele ko bi bili podpisani obe kapitulaciji. Po podpisu je Hitler izdal naslednji ukaz: zgodovinski vagon, spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do in spomenik posve\xc4\x8den francoski zmagi takoj prenesti v Berlin, spodnji okvir vagona, tirnice in kamne na katerih je stal na mestu uni\xc4\x8diti, ne dotikajte se spomenika generalu Fochu._NEWLINE_Petindvajsetega junija 1940 ob 00.35 je za\xc4\x8dela veljati prekinitev ognja. Francija je kapitulirala v popolni zmedi in neredu.\n_START_SECTION_\nDogodki po kapitulaciji\n_START_PARAGRAPH_\nPogoji premirja so dolo\xc4\x8dali, da bodo nem\xc5\xa1ki vojaki okupirali ve\xc4\x8d kot polovico Francije in vso atlantsko obalo. Francosko armado so demobilizirali, francosko mornarico pa zamrznili. Francija je vrnila vse nem\xc5\xa1ke ujetnike in vse nem\xc5\xa1ke begunce, ki jih je zahteval Berlin. Francoski ujetniki so ostali v Nem\xc4\x8diji. V neokupiranem delu Francije je Hitler ustanovil marionetno vlado s sede\xc5\xbeem v Vichyu, ki jo je vodil stari mar\xc5\xa1al Petain. Poraz je bil za Francoze bole\xc4\x8d, nekaj upanja jim je dajal le \xc5\xa1e neokupirani del Francije in pobegli francoski general Charles de Gaulle, ki je obljubil, da se bo boj proti okupatorju nadaljeval z vso silovitostjo._NEWLINE_Nem\xc4\x8dija je v boju proti zahodnim zaveznikom dosegla nezasli\xc5\xa1ano zmago. V nekaj tednih je razbila najbolj\xc5\xa1o armado v Evropi. To so dosegli z bolj\xc5\xa1imi poveljniki, strategijo in tehniko. Nem\xc5\xa1ka armada je bila v primerjavi z zdru\xc5\xbeenimi anglo-francoskimi enotami v dosti slab\xc5\xa1em polo\xc5\xbeaju saj so imeli na voljo le okoli tri tiso\xc4\x8d oklepnih vozil zavezniki pa kar tri tiso\xc4\x8d. Edina prednost, ki so jo imeli Nemci je bila v zraku, kjer so Nemci \xc5\xbee prvi dan vojne prevzeli popoln nadzor._NEWLINE_Po porazu njenega najve\xc4\x8djega zaveznika je Velika Britanija proti nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8dija ostala sama in le vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa je bilo kdaj bo \xc5\xa1e ta padla pod nacisti\xc4\x8dni \xc5\xa1korenj. Za\xc4\x8dela se je Bitka za Britanijo.'