b'\n_START_ARTICLE_\nPopotni pore\xc4\x8dnik\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe velik in \xc4\x8dokat pore\xc4\x8dnik s kijasto zadebeljenim zadkom in ob\xc4\x8dutno temnej\xc5\xa1o obarvanostjo od ostalih predstavnikov svojega rodu. Odrasli dose\xc5\xbeejo 45 do 50 mm v dol\xc5\xbeino, prek zadnjega para kril pa merijo 33 do 37 mm. Osnovna barva je rumena, ki se pri odraslih samcih s starostjo spremeni v zeleno, pri tem pa je zadek skoraj v celoti \xc4\x8drn z le posami\xc4\x8dnimi svetlimi lisami in ozko vzdol\xc5\xbeno \xc4\x8drto na vrhu, ki na zadnjih treh \xc4\x8dlenih manjka. Od podobnih vrst, kot je rumeni pore\xc4\x8dnik, se lo\xc4\x8di po zelenkastih o\xc4\x8deh, povsem \xc4\x8drnih nogah in odsotnosti vzdol\xc5\xbene \xc4\x8drte na konici zadka. Izjema je bli\xc5\xbenje sorodna vrsta Gomphus schneiderii, ki v delu obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti \xc5\xbeivi skupaj s popotnim pore\xc4\x8dnikom. Tamkaj\xc5\xa1nje populacije je zaradi kri\xc5\xbeanja med njima nemogo\xc4\x8de pripisati eni ali drugi vrsti._NEWLINE_Odrasli letajo spomladi do zgodnjega poletja. Pojavijo se naenkrat v velikem \xc5\xa1tevilu in v mesecu ali dveh izginejo.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeuje se v ni\xc5\xbeinskih rekah in potokih z muljasto ali glineno podlago in vsaj nekaj oson\xc4\x8denosti. Najbolje uspeva v raznoliki pode\xc5\xbeelski krajini s polji, gozdovi in pasovi grmovja, pojavlja pa se tudi v gozdovih, \xc4\x8de niso vodotoki povsem obra\xc5\xa1\xc4\x8deni z drevjem._NEWLINE_Popotni pore\xc4\x8dnik je pogost v ve\xc4\x8djem delu Evrope, razen skrajnega severa in ve\xc4\x8dine Sredozemlja, na vzhodu pa sega obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti do zahodnega dela Sibirije. Na Balkanskem polotoku se pojavlja skupaj z vrsto G. schneiderii. Ta za\xc4\x8dne ju\xc5\xbeneje prevladovati, pri \xc4\x8demer pa obstaja \xc5\xa1irok pas, kjer se vrsti kri\xc5\xbeata. Vzhodneje, v Jugozahodni Aziji, naj bi Kavkaz predstavljal naravno mejo med njima, vendar s tistega obmo\xc4\x8dja \xc5\xa1e ni dovolj podatkov za trdne zaklju\xc4\x8dke. V drugi polovici 20. stoletja je \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost vrste v Evropi mo\xc4\x8dno upadla, domnevno zaradi onesna\xc5\xbeevanja in degradacije vodotokov. Od 1990. let do\xc5\xbeivlja ponoven vzpon, pri \xc4\x8demer pa opa\xc5\xbeajo, da se obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti zaradi podnebnih sprememb pomika proti severu. V Sloveniji je razmeroma pogost v primernih habitatih, vseeno pa je na Rde\xc4\x8di seznam ka\xc4\x8djih pastirjev iz Pravilnika o uvrstitvi ogro\xc5\xbeenih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst v rde\xc4\x8di seznam popotni pore\xc4\x8dnik uvr\xc5\xa1\xc4\x8den kot ranljiva vrsta.'