b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Jakoba, Beljak\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva znana omemba cerkve sega v leto 1136, pri \xc4\x8demer pa nedavna raziskava govori o dveh starej\xc5\xa1ih cerkvah. Potres 25. januarja 1348 je uni\xc4\x8dil cerkev, razen stolpa. Nova gradnja cerkve je trajala ve\xc4\x8d kot sto let: 1360/1370 so obnovili kor, 1450/1460 pa ladjo. Leta 1462 je grofica Katarina Gori\xc5\xa1ka podarila ju\xc5\xbeno kapelo, 1482 Georg Leininger severovzhodno korno kapelo in 1482/1484 Balthasar iz Wei\xc3\x9fpriacha orgle. Obok ladje, ki ga je omenjal Santonino, je bil verjetno obnovljen po mestnem po\xc5\xbearu leta 1524 z zankami in rebri. Zadnja po\xc5\xa1kodba cerkve zaradi potresa je iz leta 1690. Po po\xc5\xbearu leta 1784 je bil obnovljen obok kora. Leta 1906 je bila okrog cerkve zgrajena plo\xc5\xa1\xc4\x8dad z ni\xc5\xa1o z vodnjakom, ki jo je zasnoval Alfred Keller. Leta 1908 je bila cerkev povi\xc5\xa1ana v glavno mestno \xc5\xbeupnijo. V vojnem letu 1944 so bili uni\xc4\x8deni vitraji iz 16. stoletja in cerkvena streha. Ve\xc4\x8dje obnove so bile opravljene v letih leta 1951 in 1996\xe2\x80\x931999._NEWLINE_Do leta 1235/1244 je bila cerkev bamber\xc5\xa1ka lastnina, od 14. stoletja tesno vezana na cerkev Marija na Zilji  (Maria Gail) in od leta 1514 pod patronatom Ogleja. Leta 1514 je cesar Maksimilijan I. predal pokroviteljske pravice Sigmundu von Dietrichsteinu. Ta je leta 1526 zapustil pravico evangeli\xc4\x8danom Beljaka, vendar je trajalo ve\xc4\x8d deestletij, da so se vzpostavile verske meje. Dva stranska portala so donirali katoli\xc5\xa1ki bratje Hasenberger in celo v 1550-ih ter zgodnjih 1560-ih opravljali katoli\xc5\xa1ke ma\xc5\xa1e in protestantske obrede. \xc5\xa0ele pod pastorjem Karlom Fuchsom je cerkev svetega Jakoba postala \xc4\x8disto protestantska cerkev. Obisk oglejskega patriarha leta 1594 je pomenil, da je cerkev spet postala katoli\xc5\xa1ka. Kon\xc4\x8dna rekatolizacija je potekala marca 1600._NEWLINE_Kot vse cerkve ju\xc5\xbeno od Drave je tudi sveti Jakob po resoluciji iz 1752 pripadal oglejskemu patriarhatu, nato pa nad\xc5\xa1kofiji Gorica in od \xc4\x8dasa cesarja Jo\xc5\xbeefa II. \xc5\xa1kofiji Krka.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nRomanski stolp je bil zgrajen po potresu leta 1348 v kvadratni zid z lizenami in obokanim frizom. Zgornje nadstropje je uni\xc4\x8dil potres leta 1690 in so ga obnovili leta 1759. Nekdanja kupola zvonika je bila leta 1784 uni\xc4\x8dena v po\xc5\xbearu in med leti 1845 do 1847 nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z osmerokotnim stolpom z zvonikom v gotizirani obliki. S 93,87 metri je najvi\xc5\xa1ji cerkveni stolp na Koro\xc5\xa1kem. Poznogotski portal na vzhodni strani stolpa je dosegljiv po 239 stopnicah. V stolpu je \xc5\xa1e vedno dobro ohranjena kuhinja, ki so jo imeli opazovalci po drugi svetovni vojni. Danes je v toplem \xc4\x8dasu obiskovalcem dostopna 46,84 metra visoka razgledna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad na stolpu. Posebnost so semaforji, ki uravnavajo zelo tesen prehod spiralnih stopnic nad zvonikom v \xc5\xa1tiriminutnih intervalih._NEWLINE_Stolp je bil prvotno prosto stoje\xc4\x8d, podoben italijanskim zvonikom (Campanile), ki pa je bil \xc5\xbee v 17. stoletju povezan s pre\xc4\x8dno konstrukcijo, tri-obo\xc4\x8dnim preddverjem, z ladjo. Severno od stolpa je Kri\xc5\xbeanje iz prve polovice 17. stoletja._NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni strani stolpa je v letih 1918-1924 nastal voja\xc5\xa1ki spomenik v obliki monumentalnega me\xc4\x8da z reliefom s hrastovimi listi, orlom, grbom in me\xc4\x8dem, delo Karla Marie Kerndla. _NEWLINE_Skrajna zahodna fasada ladje s skraj\xc5\xa1anim zatrepom ima okrogle ni\xc5\xa1e in obrobna \xc5\xa1iljsta okna s krogovi\xc4\x8djem. Nad severnim oknom je konzola in na vsaki strani pritrjena majhna kamnita figura svetnikov Henrika in Kunigunde Luksenbur\xc5\xa1ke. Poznogotski zahodni portal ima baro\xc4\x8dna lesena vrata iz leta 1717. Desno od portala je v ni\xc5\xa1i kip svetega Jakoba._NEWLINE_Stranske stene ladje so razdeljene z mo\xc4\x8dno \xc5\xa1trle\xc4\x8dimi oporniki in neprekinjenimi okenskimi okvirji. Severni portal s trojnim ogee (oslovski hrbet) obokom ima v kamnitem okvirju belja\xc5\xa1ki grb z napisom 1547. Na lesenem podboju vrat z oznako \xc2\xbbChristoph Hasenberger 1551\xc2\xab\xc2\xa0je grb zajca, ki ska\xc4\x8de \xc4\x8dez tri gore. Desno od portala je kamniti kip sv. Barbare, ki ga je leta 1906 izdelal Josef Kassin. Ju\xc5\xbeni portal je podaril osojski opat Andreas Hasenberger in je podobno strukturiran kot severni portal. V kamnitem okvirju je belja\xc5\xa1ki grb, v lesenem vratnem okvirju pa Osojski grb Hasenbergerja._NEWLINE_Kor s standardnim 5/8-zaklju\xc4\x8dkom stoji na visokem podstavku in je podprt z dvojnimi oporniki s figurami \xc5\xbeivali. Stene so prebodene s \xc5\xa1iljastimi okni. Vzhodno okno ima kro\xc5\xbene slu\xc5\xbenike s kapiteli in baldahini. Na ju\xc5\xbeni strani kora je skoraj kvadratna zakristija in stopni\xc5\xa1\xc4\x8de stolpa. Na ju\xc5\xbeni steni ladje sta dve kapeli.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nDvoranska cerkev ima tri ladje s \xc5\xa1estimi oboki, ki jih podpira deset okroglih stebrov. Zahodni par stebrov podpira tri-osno orgelsko emporo. Bogato okra\xc5\xa1eni rebrasti oboki le\xc5\xbeijo na majhnih konzolah s kamnose\xc5\xa1kim okrasom. \xc5\xa0est tridelnih kornih oken ima bogato krogovi\xc4\x8dje. Baro\xc4\x8dno rekonstruiran rebrast obok je okra\xc5\xa1en z bogato \xc5\xa1tukaturo in fresko medaljoni. V vsaki od treh srednjih, \xc5\xa1iroko raztegnjenih tridimenzionalnih oblik, je prikazana ena alegorija Trojice. V spandrelih so slike z angeli s konca 17. stoletja. Obok sloni na trojnih stenskih palicah in figurativnih konzolah. Na ju\xc5\xbenem zidu sta prikazana Adam in Eva ob maski z bogatimi listnimi okraski. Stenska slika sv. Kri\xc5\xa1tofa v naravni velikosti na ju\xc5\xbeni steni kora izvira iz sredine ali tretje \xc4\x8detrtine 15. stoletja in jo pripisujejo Toma\xc5\xbeu Belja\xc5\xa1kemu.._NEWLINE_Na steni ju\xc5\xbenega kora je preprosta gotska zakramentna hi\xc5\xa1ica. Blizu je dostop do spiralnega stopni\xc5\xa1\xc4\x8da, nadstre\xc5\xa1ek datira v leto 1507. Nad vrati je relief, ki prihaja iz nekdanje kapele dru\xc5\xbeine H\xc3\xa4mel. Relief iz konca 14. stoletja prikazuje dru\xc5\xbeinski grb s \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denjem in Marijin za\xc5\xa1\xc4\x8ditni pla\xc5\xa1\xc4\x8d. Gotska \xc5\xbeelezna vrata z okovjem in klju\xc4\x8davnico vodijo v zakristijo z enostavnim rebrastim obokom. V notranjosti so tudi tri kapele.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nNa galeriji so zgodnje baro\xc4\x8dne orgle iz leta 1645. Leta 1992 jih je obnovil Jann. Ima 43 registrov, 3 manuale in pedale. So mehanske in delno elektri\xc4\x8dne. Prospekt je bil dodan leta 1992.'