b'\n_START_ARTICLE_\nJudje\n_START_SECTION_\nDelitev Judov\n_START_PARAGRAPH_\nDelitve Judov lahko razdelimo v pravnem, etni\xc4\x8dnem in verskem smislu.\n_START_SECTION_\nKdo je mama?\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg osebne opredelitve pripadnosti k judovski skupnosti je prakti\xc4\x8dno pomembna pravna in dru\xc5\xbebena (skupinska) opredelitev. _NEWLINE_Dr\xc5\xbeava Izrael omogo\xc4\x8da pridobitev dr\xc5\xbeavljanstva na osnovi rodu vsem osebam, ki lahko doka\xc5\xbeejo, da je vsaj eden izmed starih star\xc5\xa1ev bil Jud (vsaj \xc4\x8detrtina judovske "krvi"). Enak kriterij so dolo\xc4\x8dali nacisti\xc4\x8dni nuerenber\xc5\xa1ki rasni zakoni. Skladnost ni naklju\xc4\x8dna: dr\xc5\xbeava Izrael sprejema pod okrilje vse, ki so bili preganjani v nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji. Podelitev izraelskega dr\xc5\xbeavljanstva po krvi se ne ozira na veroizpoved, pridr\xc5\xbeujejo pa si pravico zavrniti osebo, ki bi lahko bila varnostno tveganje. _NEWLINE_Izrael, ki je v marsi\xc4\x8dem teokratska dr\xc5\xbeava, ima lo\xc4\x8dena pravila za pripadnike judovstva, Jude po nacionalnosti in  druge dr\xc5\xbeavljane Izraela (Arabce in druge).  _NEWLINE_Verska pravila o judovstvu so stro\xc5\xbeja in najve\xc4\x8dkrat temeljijo na potomstvu po materi. Pripadnost k Judovstvu priznavajo kot rasno-narodnostni skupini osebam, rojenim judovski materi, ne glede na versko prepri\xc4\x8danje osebe. Takega mnenja je celo ve\xc4\x8dina ortodoksnih  Judov._NEWLINE_Oseba se lahko pridru\xc5\xbei judovstvu (veri) po zahtevnem postopku. Po formalnem sprejemu v judovsko vero za osebo veljajo enaka pravila kot za dednega Juda._NEWLINE_Zaradi rasnih zakonov, tako srednjeve\xc5\xa1kih kot kasnej\xc5\xa1ih, so se mnogi Judje prekrstili. Genetska \xc5\xa1tudija navaja, da ima 19,8% prebivalstva Iberskega polotoka genetske zna\xc4\x8dilnosti judovskega izvora, 11% prebivalstva pa lahko pripi\xc5\xa1emo severnoafri\xc5\xa1kemu (mavrskemu) izvoru.\n_START_SECTION_\nReformirani Judje\n_START_PARAGRAPH_\nReformirani Judje sicer verujejo v pomen Biblije, vendar jih ve\xc4\x8dina vsaj deloma ne verjame napisanemu. Pri obredih v sinagogi redko uporabljajo hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je danes uporabljena v Izraelu. Verski obredi potekajo v nacionalnih jezikih dr\xc5\xbeav kjer \xc5\xbeivijo, \xc5\xbeenske in mo\xc5\xa1ki v sinagogi niso deljeni. Ve\xc4\x8dina reformiranih Judov \xc5\xbeivi v Evropi in v Severni Ameriki.\n_START_SECTION_\nKonzervativni Judje\n_START_PARAGRAPH_\nKonzervativna oblika gibanja veruje v tradicionalne judovske vrednote, a so odprtej\xc5\xa1i za moderni na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja. Pri \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju v sinagogi ne uporabljajo strogo hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine in nosijo obla\xc4\x8dila, po katerih se ne razlikujejo od poganov (Nejudov). V Severni Ameriki in v Evropi je med Judi velik del konzervativnih.\n_START_SECTION_\nZgodovina Judov\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki segajo v dobo pred 4000 leti, je druga najstarej\xc5\xa1a svetovna vera, za Hinduizmom. Judovska vera je nastala na Bli\xc5\xbenjem vzhodu v nomadskem ljudstvu Hebrejcev. Ti so za razliko od okoli\xc5\xa1kih politeisti\xc4\x8dnih ljudstev verovali le v enega boga. Legendarni za\xc4\x8detnik vere je bil Abraham, ki je postavil temelje monoteizma tudi za druge religije, med drugim kr\xc5\xa1\xc4\x8danske religije in islam. _NEWLINE_Dogodke tega \xc4\x8dasa zajema Biblija, ki pravi, da Abraham in njegova \xc5\xbeena Sara nista mogla imeti otrok in neke no\xc4\x8di je Bog govoril z Abrahamom in mu ukazal, naj zapustita rodno de\xc5\xbeelo Mezopotamijo in se preselita v Kanaan (pokrajina v dana\xc5\xa1njem Izraelu in Jordaniji). Tam bosta imela veliko potomcev, ki bodo postali velik narod in bodo imeli svojo dr\xc5\xbeavo (Kanaan je zato tudi \xc2\xbbobljubljena de\xc5\xbeela\xc2\xab). V starosti 75 let je Abraham s Saro krenil na pot, zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in lakote pa nista ostala v Kanaanu, ampak sta nadaljevala pot v Egipt. Tam je Abraham dobil prvega sina, Ismaela, a s Sarino egip\xc4\x8dansko slu\xc5\xbekinjo, ki pa ga je moral nagnati od doma. To je pomembno zaradi tega, ker se imajo muslimani za potomce Ismaela in s tem tudi Abrahama. V starosti 100 let pa se jima je kon\xc4\x8dno rodil sin. Ime mu je bilo Izak in njegovi potomci naj bi bili dana\xc5\xa1nji Judje. To potrjuje tudi dejstvo, da je Abraham obrezal Ismaela pri njegovih trinajstih letih (kot to danes po\xc4\x8dno muslimani), Izaka pa osmi dan po rojstvu (kakor to \xc5\xa1e danes po\xc4\x8dnejo judje). Izak, ki se poro\xc4\x8di z Rebeko ima z njo dva sinova, dvoj\xc4\x8dka, Ezava in Jakoba. Jakob se je rodil za Ezavom, a je prevaral oslepelega o\xc4\x8deta, tako da ga je ta proglasil za prvorojenca in ta je postal tretji o\xc4\x8de Judov (za Abrahamom in Izakom). V starosti se je pokesal, ker je prevaral o\xc4\x8deta in brata, in se preimenoval v Izraela. Od tod se njegovi potomci imenujejo Izraeliti. _NEWLINE_Po arheolo\xc5\xa1kih raziskavah je zgodnja judovska kultura naslednica prej\xc5\xa1nje, kanaanske, kar se ujema s svetopisemskim poro\xc4\x8dilom, da je Abraham pri\xc5\xa1el v Kanaan samo s svojo dru\xc5\xbeino in ne s celim ljudstvom._NEWLINE_Judje so bili v Egiptu ve\xc4\x8d ali manj su\xc5\xbenji Egip\xc4\x8danov, vsa dokler jih ni re\xc5\xa1il Mojzes (\xc5\xa1ele potem, ko je Bog poslal nad Egipt 10 nadlog), ki jih je odpeljal \xc4\x8dez Rde\xc4\x8de morje (morje se je razmaknilo). S svojim ljudstvom je nato nekaj desetletij taval po pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Arabskega polotoka in na gori Sinaj mu je Bog izro\xc4\x8dil tablici z 10 bo\xc5\xbejimi zapovedmi (veruj v enega Boga; ne delaj si podob za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje; ne skruni bo\xc5\xbejega imena; praznuj gospodov dan-soboto; spo\xc5\xa1tuj o\xc4\x8deta in mater; ne ubijaj; ne \xc5\xbeeli bli\xc5\xbenjega \xc5\xbeene; ne kradi; ne pri\xc4\x8daj po krivem; ne \xc5\xbeeli tujega). Z ljudstvom, ki mu je sledilo, je nato prispel do Kanaana._NEWLINE_Po \xc5\xa1tevilnih bitkah s sosednjimi ljudstvi (v obdobju 200 let) je pod kraljem Davidom Kanaan postal izraelsko kraljestvo z glavnim mestom Jeruzalem (okoli 1000 pr. n. \xc5\xa1t.). David je nedvomno skoraj vsem poznan, da je premagal Goljata, filistejskega vojaka, visokega skoraj tri metre in oble\xc4\x8denega v \xc5\xa1\xc4\x8dit od glave do pete. Kljub temu ga je David (ki sploh \xc5\xa1e ni bil vojak, ampak je svojim bratom na boji\xc5\xa1\xc4\x8de prinesel hrano) premagal z enim samim kamnom in pra\xc4\x8do, ko ga je zadel v \xc4\x8delo (sence). Davida je na prestolu nasledil sin Salomon, ki je veljal za zelo modrega (Salomonska odlo\xc4\x8ditev). Ta je v Jeruzalemu zgradil tempelj, v katerem so bile shranjene tablice z desetimi bo\xc5\xbejimi zapovedmi, ki jih je prejel Mojzes. Ta tempelj je bil potem nekajkrat poru\xc5\xa1en (vdori Babiloncev) in bolj ali manj obnovljen, dokon\xc4\x8dno pa so ga ob zasedbi Jeruzalema poru\xc5\xa1ili Rimljani leta 70 n. \xc5\xa1t. (ohranil se je skoraj 1000 let). Danes je ostal od njega le \xc5\xa1e t. i. zahodni zid, ki velja za najsvetej\xc5\xa1i in pomemben romarski kraj judov. Znan je tudi kot \xc2\xbbzid ob\xc5\xbealovanja\xc2\xab\xc2\xa0oz.\xc2\xa0\xc2\xbbzid objokovanja\xc2\xab, ker judje ob njem to\xc5\xbeijo nad izgubo templja. Del judovske vere je tudi pri\xc4\x8dakovanje Mesije (odre\xc5\xa1enika), ki bo ponovno zdru\xc5\xbeil in osvobodil svoje ljudstvo (kakor kralj David) ter ponovno zgradil tempelj._NEWLINE_Jeruzalem je danes mesto treh religij: judovstva, kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva (kot kraj smrti in vstajenja Jezusa Kristusa) in islama (Kupola na skali), ki stoji na mestu nekdanjega judovskega templja, od koder je \xc5\xa1el na potovanje v nebesa ustanovitelj islama Mohamed, mo\xc5\xa1eja Al Aksa. Na samem za\xc4\x8detku so muslimani celo molili obrnjeni proti Jeruzalemu, \xc5\xa1ele kasneje so za\xc4\x8deli moliti obrnjeni proti Meki). Vsem trem religijam je torej enoten prednik Abraham._NEWLINE_Ves \xc4\x8das napadov na Kanaan so se Judje razseljevali po svetu. V \xc4\x8dasu rimske nadvlade (ob za\xc4\x8detku n. \xc5\xa1t.), pa vse do Kri\xc5\xbearskih vojn (okoli 1100 n. \xc5\xa1t.) so Judje be\xc5\xbeali iz Kanaana in se naseljevali najprej vzdol\xc5\xbe afri\xc5\xa1ke sredozemske obale, vse do \xc5\xa0panije in Portugalske. Kasneje so se za\xc4\x8deli naseljevati tudi na sever in po Evropi. V tem \xc4\x8dasu so se tudi razvile razli\xc4\x8dne lo\xc4\x8dine oz. judovske smeri. Iz tistega \xc4\x8dasa izvira lo\xc4\x8ditev na Sefardske in A\xc5\xa1kena\xc5\xa1ke Jude. Prvi so potomci \xc5\xa1panskih, drugi pa potomci nem\xc5\xa1kih in vzhodnoevropskih Judov. Razlikujejo se po razli\xc4\x8dnih navadah in razli\xc4\x8dnem izvajanju obredov (razlike pa so bistvu majhne). Kljub me\xc5\xa1anju tekom zgodovine (izgon Judov iz \xc5\xa0panije v 15. stoletju - ti so se zato preselili v osrednjo in vzhodno Evropo), pa so tudi dandanes ohranili razli\xc4\x8dne navade in sicer tako, da imajo vsaki svoje rabine, svoje sinagoge._NEWLINE_Konec 18. stoletja se je v Vzhodni Evropi (obmo\xc4\x8dje a\xc5\xa1kena\xc5\xa1kih judov) razvil hasidizem, zelo pravoverno gibanje. Za hasidske Jude je zna\xc4\x8dilno, da \xc5\xbeivijo v lo\xc4\x8denih skupnostih od ostalega prebivalstva, se strogo dr\xc5\xbeijo obi\xc4\x8dajev in \xc5\xa1e vedno izvajajo obrede v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini. Za mo\xc5\xa1ke je zna\xc4\x8dilno, da imajo \xc4\x8drne obleke, \xc4\x8drn klobuk, kodre na senceh, brade; \xc5\xbeenske pa so oble\xc4\x8dene bolj skromno in \xc4\x8de so poro\xc4\x8dene nosijo lasuljo._NEWLINE_Na drugi strani pa so reformisti\xc4\x8dni judje v ZDA (tja so se selili ve\xc4\x8dinoma Sefardi) in Zahodni Evropi veliko navad spremenili oz. opustili. Tako imajo obrede v lokalnem jeziku, uvedli so nove molitve, v zadnjih letih lahko tudi \xc5\xbeenske postanejo rabini in medse sprejemajo tudi tiste, ki prevzamejo judovsko vero. Pravoverni Judje (tradicionalisti, ortodoksni) judje teh reformistov (modernizatorjev) ne priznavajo kot prave Jude in jih imajo za laike._NEWLINE_Nasploh so priseljeni Judje slej ko prej postali komu v napoto (bodisi vladarjem, kraljem, bodisi drugim vernikom). Zato so jih pogosto preganjali. Kje iskati razlog nedobrodo\xc5\xa1losti? Po eni strani so bili Judje prisiljeni da so se naseljevali v mesta, saj na de\xc5\xbeeli, kot priseljenci, niso dobili zemlje za obdelovanje. V mestih pa se je razvijala trgovina, ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo, tam so bili pogosto podjetniki, odvetniki, zdravniki. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vera je takrat prepovedovala posojanje denarja in obrestno mero, vrzel so pri tem Judje, ki pravice do posesti in kmetijstva niso imeli. Ker so \xc5\xbeiveli lo\xc4\x8deno od drugih prebivalcev, medsebojno pa so bili zelo povezani v skupnosti, so s\xc4\x8dasoma postali finan\xc4\x8dno mo\xc4\x8dni, neodvisni in tudi vplivni. S tem so seveda vzbujali zavist drugih, mo\xc4\x8dno proti propagando pa je skozi stoletja \xc5\xa1irila Cerkev: Judje so bili ve\xc4\x8dkrat obto\xc5\xbeeni neuspe\xc5\xa1no raziskanih umorov, celo pojava Kuge._NEWLINE_V Kri\xc5\xbearskih vojnah naj bi bilo ubitih ve\xc4\x8d kot 3 mio Judov (in skoraj dvakrat toliko muslimanov). V srednjem veku so jih tako pregnali iz \xc5\xa0panije (po 1492) in Anglije (samo iz \xc5\xa0panije je bilo izgnanih skoraj 200.000 Judov). Na prehodu v 20. stol. so se dogajali pogromi (kakor imenujejo mno\xc5\xbei\xc4\x8dne pokole Judov v Rusiji), sledil je Holokavst med drugo sv. vojno, kjer je bilo pobitih 6 milijonov oz. 1/3 vseh Judov._NEWLINE_\xc5\xbde v 19. stol. se je zaradi vseh preganjanj za\xc4\x8del razvijati Sionizem (Sion=tradicionalno ime za Jeruzalem), gibanje za zdru\xc5\xbeitev vseh Judov v skupni dr\xc5\xbeavi. Takrat so se tudi prve ve\xc4\x8dje skupine za\xc4\x8dele naseljevati na ozemlje dana\xc5\xa1njega Izraela. Gibanje se je krepilo na kongresih in doseglo svoj glavni cilj po drugi sv. vojni z ustanovitvijo dr\xc5\xbeave Izrael._NEWLINE_Prav zaradi holokavsta so imele zahodne dr\xc5\xbeave (predvsem ZDA) slabo vest in so po vojni podprle prizadevanja Judov za lastno dr\xc5\xbeavo, kjer bodo zdru\xc5\xbeeni, za\xc5\xa1\xc4\x8diteni in se bodo lahko branili. Tako so leta 1948 ustanovili dana\xc5\xa1njo dr\xc5\xbeavo Izrael, vendar so zdaj kot samostojna dr\xc5\xbeava trn v peti sosednjim muslimanskim dr\xc5\xbeavam, katere so se skupinsko \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat zdru\xc5\xbeile v vojno z Izraelom (1967, 1973, danes). Antisemitizem ima zelo dolgo zgodovino in \xc5\xbeal tudi nepredvidljivo prihodnost.\n_START_SECTION_\nPisni temelji\n_START_PARAGRAPH_\nTora (tudi Pentatevh = postava)_NEWLINE_Prvih pet knjig judovske svete knjige \xe2\x80\x93 Tanak. Ta pa je pravzaprav Stara Zaveza (del Svetega pisma) \xe2\x80\x93 skupno s kristjani. Tora je napisana v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini in je v obliki dveh rol, zvitkov. Vsebuje 613 zapovedi, ki jih je Bog dal Mojzesu in jih mora poznati vsak veren Jud, \xc5\xbee kot otrok. Zunanjost Tore je vedno zelo lepo okra\xc5\xa1ena. Toro vedno berejo s kazalom ali jad, da se ne bi dotikali besedila ali ga umazali._NEWLINE_Preostali del Tanaka vsebuje razne prerokbe, pesnitve, zgodovinske knjige\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Talmud pa je obse\xc5\xbena zbirka spisov, razprav, misli, ki so nastali v prvih stoletjih n. \xc5\xa1t. in jih je pisalo ve\xc4\x8d kot 2000 rabinov._NEWLINE_Kabala je nauk oz. knjiga s filozofsko vsebino iz srednjega veka, katere preu\xc4\x8devanju se nekateri posvetijo za celo \xc5\xbeivljenje. Predstavlja in zajema bolj misti\xc4\x8dni del judovstva, ki na nenavaden in filozofski na\xc4\x8din razlaga nauke, obrede in simbole judov.\n_START_SECTION_\nObredi\n_START_PARAGRAPH_\nZa izvajanje obredov je potrebno 10 polnoletnih mo\xc5\xa1kih - minjan (starej\xc5\xa1ih od 13 let) v sinagogi. _NEWLINE_Sinagoga (shodnica, kraj shajanja) je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje Boga, za izobra\xc5\xbeevanje in dru\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje. Pri obredih naj bi mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske sedeli lo\xc4\x8deno, vsi mo\xc5\xa1ki (s kipo) in poro\xc4\x8dene \xc5\xbeenske morajo imeti pokrito glavo. Mo\xc5\xa1ki \xc5\xbeensk med obredi ne smejo videti, ker naj bi bilo to mote\xc4\x8de, zato \xc5\xbeenske spremljajo obrede lo\xc4\x8deno za zidom, pregrado ali sede na balkonu, galeriji. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sinagoge je osrednji, dvignjen prostor \xe2\x80\x93 bimah ali almemor, kjer se bere Tora. Le-to hranijo v \xc2\xbbskrinji\xc2\xab, ki je vgrajena v zadnjo (navadno vzhodno \xe2\x80\x93 v smeri Jeruzalema) steno sinagoge. Poleg je t. i. ve\xc4\x8dna lu\xc4\x8d, ki predstavlja ve\xc4\x8dno upanje za prihod Mesije, ki jih bo popeljal v obljubljeno de\xc5\xbeelo. Notranjost ni poslikana (ne delaj si bo\xc5\xbejih podob- ena izmed zapovedi), okna so visoko, tako da radovedne\xc5\xbei od zunaj ne bi motili obredov. _NEWLINE_Rabin \xe2\x80\x93 u\xc4\x8ditelj, zdravnik, duhovnik, o\xc4\x8de, strokovnjak za branje in interpretacijo Tore; pla\xc4\x8duje ga \xc5\xbeidovska skupnost_NEWLINE_Obrezovanje - izvr\xc5\xa1iti se mora na vsakem mo\xc5\xa1kem potomcu 8. dan po rojstvu (tudi \xc4\x8de je to sobota), prestavi se lahko samo zaradi bolezni novorojenca. S tem postane otrok \xc4\x8dlan zaveze med Bogom in njegovim ljudstvom. Dobi tudi hebrejsko ime. Deklice po rojstvu blagoslovijo v rednih dnevnih obredih._NEWLINE_Bar micva \xe2\x80\x93 pri 13. postanejo fantje polnoletni (dekleta pri 12. \xe2\x80\x93 batmicva), kar pomeni, da morajo odslej izpolnjevati vse zapovedi (trije verski obredi dnevno). Na sobotni jutranji molitvi ga  pokli\xc4\x8dejo naprej in mora brati Toro, kar je zahtevno in terja kar veliko u\xc4\x8denja. Sledi velika zabava._NEWLINE_Poroka \xe2\x80\x93 samo med Judi. Lo\xc4\x8ditev je mo\xc5\xbena, \xc4\x8de se mo\xc5\xbe s tem strinja. Poroka je veliko slavje, ki jo pripravi nevestina dru\xc5\xbeina. Sestavi se tudi poro\xc4\x8dna listina \xe2\x80\x93 ketuba, ker so zapisane pravice in dol\xc5\xbenosti mo\xc5\xbea in \xc5\xbeene._NEWLINE_Smrt in pogreb \xe2\x80\x93 \xc4\x8dim prej po smrti; na judovsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je navadno v bli\xc5\xbeini sinagoge. Truplo v skromnih obla\xc4\x8dilih in v navadni leseni, neokra\xc5\xa1eni krsti._NEWLINE_Razmerje mo\xc5\xa1ki - \xc5\xbeenske \xe2\x80\x93 mo\xc5\xa1ki berejo Toro, jo \xc5\xa1tudirajo, se trikrat dnevno udele\xc5\xbeujejo obredov, kar \xc5\xbeenskam ni potrebno; one morajo skrbeti za judovski dom, za tradicionalno vzgojo otrok, s \xc4\x8dimer imajo zelo pomembno in \xc4\x8dastno vlogo. Ob poroki se ve\xc4\x8dina pravic nana\xc5\xa1a na \xc5\xbeensko (zagotovitev doma in socialne oskrbe), v primeru lo\xc4\x8ditve ji pripade finan\xc4\x8dni znesek._NEWLINE_Ko\xc5\xa1er_NEWLINE_Judovski na\xc4\x8din priprave in u\xc5\xbeivanja hrane. _NEWLINE_Nekaj splo\xc5\xa1nih pravil: u\xc5\xbeivajo lahko le meso \xc5\xbeivali, ki \xc5\xbeve\xc4\x8dijo in pre\xc5\xbevekujejo (to ni recimo pra\xc5\xa1i\xc4\x8d) in imajo preklana kopita, prepovedano je u\xc5\xbeivanje lupinarjev, \xc5\xbeival mora biti ubita hitro, brez trpljenja, s \xc4\x8distim rezom in iz telesa mora izte\xc4\x8di vsa kri (ki predstavlja \xc5\xbeivljenje in je tako presveta za u\xc5\xbeivanje), mleko in meso se ne smeta u\xc5\xbeivati skupaj, niti pripravljati z isto posodo in priborom; pitje vina kot simbol veselja\n_START_SECTION_\nJeziki\n_START_PARAGRAPH_\nHebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina - prej mrtev jezik so o\xc5\xbeivili; abeceda ima 22 znakov oz. \xc4\x8drk, ki izgledajo sicer zelo druga\xc4\x8dne in posebne a se izgovarjajo podobno kot na\xc5\xa1e, nimajo samoglasnikov, zato je treba jezik zelo dobro poznati, da lahko bere\xc5\xa1; pi\xc5\xa1e in bere se od desne proti levi; danes uradni jezik v Izraelu._NEWLINE_Jidi\xc5\xa1 - jezik se \xc5\xa1teje med germanske jezike, ker je osnovan na stari nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, vsebuje pa mnoge hebrejske besede, zlasti v zvezi z judovskimi navadami. Pi\xc5\xa1ejo ga praviloma s hebrejskimi \xc4\x8drkami, z desne proti levi. Nastal je v Nem\xc4\x8diji in Vzhodni Evropi._NEWLINE_Ladino - me\xc5\xa1anica srednjeve\xc5\xa1ke \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine (kastilj\xc5\xa1\xc4\x8dine), portugal\xc5\xa1\xc4\x8dine in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_SECTION_\nPrazniki\n_START_PARAGRAPH_\nJudje \xc5\xa1tejejo leta od stvaritve sveta in so trenutno v 5769. letu, ki se je za\xc4\x8delo 29. septembra 2008 in se bo kon\xc4\x8dalo 18. septembra 2009. Koledar je izra\xc4\x8dunan iz luninih men, zato je leto za pribli\xc5\xbeno enajst dni kraj\xc5\xa1e od son\xc4\x8dnega leta. Leto ima dvanajst mesecev, ki so dolgi od 29 ali  30 dni. \xc4\x8ce je potrebno se lahko doda \xc5\xa1e trinajsti mesec. Prazniki zato niso vedno na isti dan v letu in jih je treba izra\xc4\x8dunati za vsako leto posebej._NEWLINE_Vsi judovski prazniki imajo trojno razse\xc5\xbenost: spomniti ho\xc4\x8dejo na kak\xc5\xa1no kme\xc4\x8dko ali naravno dogajanje, kak\xc5\xa1en zgodovinski dogodek, imajo pa tudi verski pomen.  Izklju\xc4\x8dno verski pomen ima edino Jom Kipur. Na prazni\xc4\x8dnem koledarju je nekaj veselih (Pesah, \xc5\xa0avuot, Sukot) in nekaj manj veselih praznikov. _NEWLINE_\xc5\xa0abat - sobota, sedmi dan v tednu, dan po\xc4\x8ditka in razmi\xc5\xa1ljanja, ki traja od petkovega do sobotnega son\xc4\x8dnega zahoda. \xc5\xa0abat pomeni popolno vzdr\xc5\xbenost od kakr\xc5\xa1negakoli dela. Prepovedano je celo pri\xc5\xbeiganje ognja in potovanje. Osnova za praznik je zapis v Svetem pismu, ki pravi, da je Bog ustvaril vse stvarstvo v \xc5\xa1estih dneh, sedmi dan pa je po\xc4\x8dival (Geneza 2:3). _NEWLINE_Ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ana - judovsko Novo leto, ki se po na\xc5\xa1em koledarju praznuje septembra ali oktobra. Na ta dan se proslavlja stvaritev sveta. Ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ana ne spada med \xc2\xbbvesele\xc2\xab\xc2\xa0praznike, ker se s tem dnem za\xc4\x8denja desetdnevno obdobje premi\xc5\xa1ljanja in duhovne obnove, ki se kon\xc4\x8da na Spravni dan (Jom Kipur). Za Ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ano je zna\xc4\x8dilno trobljenje na ovnov rog \xe2\x80\x93 \xc5\xa1ofar._NEWLINE_Jom Kipur - spravni dan, deseti dan po judovskem Novem letu. Na ta dan se vsi odrasli Judje postijo in nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivijo v sinagogi, da bi dobili odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje za svoje grehe. Bog odpusti samo grehe zoper njega, grehi zoper bli\xc5\xbenjega pa ostajajo, zato je treba za njihovo odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje prositi svojega  bli\xc5\xbenjega. Zanimivo je, da gredo na ta dan v sinagogo tudi tisti Judje, ki niso prakti\xc4\x8dni verniki in s tem izpri\xc4\x8dajo pripadnost judovskemu narodu. _NEWLINE_Sukot ali praznik kolib je kme\xc4\x8dki praznik, ki traja sedem dni in je povezan s spravilom polj\xc5\xa1\xc4\x8din. Judje se na ta dan spominjajo tudi za\xc4\x8dasnih prebivali\xc5\xa1\xc4\x8d, v katerih so prebivali med tavanjem  iz Egipta v obljubljeno de\xc5\xbeelo. Ljudje si za praznovanje postavijo za\xc4\x8dasne kolibe in v njih pre\xc5\xbeivijo vsaj nekaj prazni\xc4\x8dnih dni._NEWLINE_Hanuka ali praznik lu\xc4\x8di se nana\xc5\xa1a na zgodovinska dogajanja in \xc4\x8dude\xc5\xbe, ki naj bi se zgodil v templju v Jeruzalemu. V 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so Judje izgnali tujce, oljenka na osemkrakem sve\xc4\x8dniku pa je gorela sedem dni, \xc4\x8deprav je bilo v njej olja samo za en dan. Praznik ne proslavlja voja\xc5\xa1ke zmage, pa\xc4\x8d pa zmago lu\xc4\x8di nad temo in \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1ega nad mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im. Za praznik, ki se obhaja decembra, je zna\xc4\x8dilno obdarovanje otrok, tako da je malo podoben na\xc4\x8demu Miklav\xc5\xbeu in Bo\xc5\xbei\xc4\x8du._NEWLINE_Pesah (Pasha) oziroma judovska Velika no\xc4\x8d je znana tudi v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem okolju, saj je Zadnja ve\xc4\x8derja pravzaprav judovska pashalna ve\xc4\x8derja. Praznik se proslavlja marca ali aprila v spomin na izhod Judov iz Egipta. V tem \xc4\x8dasu je prepovedano u\xc5\xbeivanje kva\xc5\xa1enega kruha, kar simbolizira stisko in pomanjkanje med izhodom iz Egipta, in vseh jedi, v katerih bi lahko pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1e tako majhne fermentacije. Prepoved velja za vse kraje, \xc4\x8dase in generacije.  Prva dva dneva sta namenjena pashalnima ve\xc4\x8derjama, ki potekata po strogo ustaljenem obredu: posve\xc4\x8denje vina in nekva\xc5\xa1enega kruha, blagoslovi, branje odlomkov iz Tore in razlag, petje itd._NEWLINE_\xc5\xa0avuot, praznik tednov ali binko\xc5\xa1ti se praznuje petdeset dni po drugi pashalni ve\xc4\x8derji v spomin na \xc4\x8das, ko je bila Judom izro\xc4\x8dena Tora. To naj bi se zgodilo sedem tednov po izhodu iz Egipta. V mnogih judovskih skupnostih je navada, da se na ta dan prebere 613 zapovedi, ki so zapisane v Tori in so jih Judje dol\xc5\xbeni spo\xc5\xa1tovati. _NEWLINE_Purim, praznik usod in judovski pust je praznik, ki spominja na dogodek iz 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ko je vezir perzijskega kralja dolo\xc4\x8dil, da morajo vsi Judje umreti. Mladi Ester je uspelo kralja odvrniti od te namere in hudobnega vezirja so obglavili. Praznik spada med vesele praznike, h kateremu spada obilno in dobro zalito prazni\xc4\x8dno kosilo. Judje, predvsem otroci, se na ta dan na\xc5\xa1emijo.\n_START_SECTION_\nSimboli\n_START_PARAGRAPH_\nDavidova zvezda (Magen David) - relativno nov simbol Judov iz 17. stoletja, za katerega je bolj verjetno, da so ga kot \xc2\xbbjudovski simbol\xc2\xab\xc2\xa0uvedli Nejudi zato, da bi ozna\xc4\x8devali Jude. To je bilo  izrazito tudi v II. sv. vojni, od koder je ta \xc2\xbbznak judovstva\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1e bolj znan. V pristnih upodobitvah sestavljata zvezdo jo dva nelo\xc4\x8dljivo povezana trikotnika, en obrnjen z vrhom navzgor, drugi navzdol. (ve\xc4\x8d razlag: 1. ljudstvo, ki \xc5\xbeivi med nebom in zemljo-tu je njihov svet; 2. bolj filozofska navezuje se na egiptovsko dru\xc5\xbebeno ureditev kot pokon\xc4\x8dno piramido oz. trikotnik z enim, faraonom, na vrhu in obrnjeno piramido oz. trikotnik v gr\xc5\xa1ki demokraciji)_NEWLINE_Menora \xe2\x80\x93 najstarej\xc5\xa1i simbol Judov! Na podlagi podob Salomonovega templja, v katerem naj bi bil tak sve\xc4\x8dnik. Sedem krakov, za sedem dni v tednu (po eni verziji, naj bi tako vedeli in \xc5\xa1teli, kateri dan je; druga verzija pravi da za sedem planetov, ki so jih takrat poznali; sicer pa je tudi v menori, tako kot v zvezdi cela filozofija). Danes v uradnem grbu Izraela._NEWLINE_Mezuza \xe2\x80\x93 tudi zelo zna\xc4\x8dilen predmet, ki ga imajo judovske hi\xc5\xa1e oz. stanovanja na desnem podboju vhodnih vrat. Pomeni, da tu \xc5\xbeivi verna dru\xc5\xbeina. Gre za mini zvitke z odlomki iz Tore, ki so znotraj umetelno izdelanega okraska, predmeta._NEWLINE_Hanukija - Devetkraki sve\xc4\x8dnik _NEWLINE_Tefilin, filakterije \xe2\x80\x93 \xc5\xa1katlica v kateri so zvitki vrstic iz Tore; \xc5\xa1katlico si s trakom pove\xc5\xbeejo na glavo oz. \xc4\x8delo, drugi trak si ovijejo okoli roke, ki je najbli\xc5\xbeje srcu, kar pomeni, da \xc4\x8dastijo Boga z glavo in srcem._NEWLINE_Brit mila \xe2\x80\x93 pripomo\xc4\x8dki za obred obrezovanja (no\xc5\xbe, sponka, lij, \xc4\x8da\xc5\xa1a, skodelica)'