b"\n_START_ARTICLE_\nZgodovina filma\n_START_SECTION_\nZgodnji in predzvo\xc4\x8dni film\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detna leta filma so najprej veljala za primitivno, nezrelo dobo filma, ki je slu\xc5\xbeila le vaji in po\xc4\x8dasnemu izbolj\xc5\xa1evanju monta\xc5\xbee, kadriranja in pripovedi, na katerih temelji klasi\xc4\x8dna hollywoodska kinematografija. Ta pogled se je korenito spremenil po letu 1980, za kar ima najve\xc4\x8d zaslug projekt Birghton, v katerega so bili vklju\xc4\x8deni \xc5\xa1tevilni raziskovalci. Prizadevali so si razlo\xc5\xbeiti\xc2\xa0\xc2\xbbrazlo\xc4\x8dno druga\xc4\x8dnost\xc2\xab\xc2\xa0(Burch) prvih let, ko je film do\xc5\xbeivel svetovni razmah, v primerjavi z vsem, kar je sledilo ter dognati podrobnosti razvoja filmske pripovedi. Pod vpra\xc5\xa1aj so postavili prevlado in zgodovinsko neizbe\xc5\xbenost hollywoodskega vzorca, tako da so preu\xc4\x8dili veliko filmov, ki so nastali izven ZDA. Nazadnje so na film pogledali \xc5\xa1e s perspektive igre, njenega razvoja in razpona v razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih okoljih.\n_START_SECTION_\nFilm atrakcije\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnji filmi so imeli\xc2\xa0\xc2\xbbestetiko atrakcije\xc2\xab. To pomeni, da je bil njihov namen zbujati in te\xc5\xa1iti radovednost v gledalcih z novostjo, presene\xc4\x8denjem, \xc5\xa1okom. Kot atrakcijo so prikazovali tehni\xc4\x8dne zmo\xc5\xbenosti novega medija, spektakel \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih podob, prizore iz narave in razko\xc5\xa1ne, veli\xc4\x8dastne scene. Po navadi so prikazovali samo eno sliko ali zaporedje slik posnetih od spredaj, kot fotografije ali odrske predstave. Vse dogajanje je bilo postavljeno v en prostor, zaradi oddaljenosti, ki jo je zahteval enoten kot kamere pa so se osredoto\xc4\x8dali predvsem igri teles in ne toliko zna\xc4\x8dajev. Posamezni bli\xc5\xbenji posnetki so slu\xc5\xbeili kot komi\xc4\x8dni vlo\xc5\xbeki ali triki. Na kon\xc4\x8dni videz filma je imel velik vpliv na\xc4\x8din predvajanja posnetkov. Spremenjena hitrost, barvanje, dodajanje glasbe ali razlaga projekcije, vse to je lahko pomenilo veliko razliko. Teme je zgodnji film \xc4\x8drpal predvsem iz mno\xc5\xbei\xc4\x8dne kulture, ki se je v tistem \xc4\x8dasu razmahnila po vsej Evropi in Severni Ameriki. V tem smislu je film otrok mno\xc5\xbei\xc4\x8dne industrije, ki brez nje in izven nje ne more obstajati.\n_START_SECTION_\nPripovedni film\n_START_PARAGRAPH_\nFilmu atrakcije sledi prehodno obdobje, v katerem se pojavljajo elementi tako filma atrakcije kot pripovednega filma. Najprej se je morala spremeniti prostorska koherentnost, posamezne slike so se namre\xc4\x8d umaknile prostorski sintezi posameznih, med seboj povezanih posnetkov. S tem je pri\xc5\xa1lo tudi do druga\xc4\x8dnega \xc4\x8dasovnega prikaza \xe2\x80\x93 sosledi\xc4\x8dnosti, hkratnosti in notranje vzro\xc4\x8dnosti prikazanih dogodkov. Atrakcije, ki so prej slu\xc5\xbeile esteti\xc4\x8dnosti prikazovanja, so se podredile razvoju pripovedi, v katerega so se vklju\xc4\x8dili tudi izmenjava bli\xc5\xbenjih prostorov in pre\xc4\x8dni prerezi kadrov. Do leta 1908/1909 so se francoski in ameri\xc5\xa1ki filmi s spremenjeno scenografijo, kadriranjem in monta\xc5\xbeo \xc5\xbee prilagodili vzro\xc4\x8dnosti dogajanja v filmih. Atrakcije so zamenjali ponavljanje, zavla\xc4\x8devanje, stopnjevanje napetosti in predvsem zaklju\xc4\x8dki._NEWLINE_Vse te spremembe so povzro\xc4\x8dile, da je prikazovalec filmov izgubil vlogo, ki jo je imel pri predvajanju filma atrakcije. Zgodbo je moral namre\xc4\x8d gledalec sam izlu\xc5\xa1\xc4\x8diti iz filma, za ogled ni potreboval nobenega predznanja o temi filma ali razlage prikazovalca, kar je prineslo tudi vse ve\xc4\x8d napisov (prvi jih je leta 1903 uvedel Path\xc3\xa9).\n_START_SECTION_\nPredvajanje filmov\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8din predvajanja filmov se je po razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah in celo pokrajinah precej razlikoval. V Franciji in Veliki Britaniji so prve filme predvajali na pode\xc5\xbeelskih sejemskih predstavah in na mestnih muzikalih, v obeh primerih pa je predstava trajala dolgo \xc4\x8dasa, tudi do dve uri, in je vsebovala \xc5\xa1e druge elemente, ki so povezovali posnetke. Stalne kinodvorane so se v Franciji za\xc4\x8dele pojavljati leta 1907. V njih so vrteli dalj\xc5\xa1e kino predstave, ve\xc4\x8dje dvorane pa so kmalu za\xc4\x8dele tekmovati z muzikali in gledali\xc5\xa1\xc4\x8di. V Omnia-Path\xc3\xa9 v Parizu so po dvakrat na dan predvajali ve\xc4\x8d kot 10 Path\xc3\xa9jevih filmov z orkestersko spremljavo. V Veliki Britaniji so se sejemske predstave najprej spremenile v\xc2\xa0\xc2\xbbvelike predstave\xc2\xab\xc2\xa0z umetelnimi kulisami zgrajenimi okoli orgel, \xc5\xa1ele leta 1909 pa so za\xc4\x8deli postavljati prve dvorane v mestnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Tudi tu so predvajali predvsem Path\xc3\xa9jeve filme. V obeh dr\xc5\xbeavah so bili dra\xc5\xbeji sede\xc5\xbei v lo\xc5\xbeah in galeriji namenjeni vi\xc5\xa1jemu srednjemu sloju, ki je u\xc5\xbeival v polnem programu, gledalci iz ni\xc5\xbejih slojev pa so si nepretrgan program lahko ogledali iz parterja. Obiski kino predstave je bil torej razredno pogojen, neke vrste statusni simbol._NEWLINE_V ZDA so filme sprva prikazovali v vodvilih ter na gostujo\xc4\x8dih sejemskih predstavah, kot le posamezno to\xc4\x8dko v dalj\xc5\xa1i predstavi. To se je sicer spremenilo s pojavom cenenih, dru\xc5\xbeinskih vodvilov, priljubljenost filma pa je skokovito narasla po letu 1905 s pojavom nickeldeonov, cenenih filmskih dvoranic, v katerih so od popoldneva pa do poznega ve\xc4\x8dera vrteli 20-30 minutne predstave, opremljene z glasbo. Nickeldeoni so postali priljubljena mesta za oddih od nakupovanja, prilo\xc5\xbenost za sre\xc4\x8danje z nasprotnih spolom in celo krajevna dru\xc5\xbeabna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Tudi ko so, po letu 1908, za\xc4\x8deli odpirati ve\xc4\x8dje kino dvorane in se je dol\xc5\xbeina predstav podalj\xc5\xa1ala na 40-45 minut, so filme vrteli neprestano enega za drugim, vstopil pa si lahko kadarkoli. Za Ameri\xc4\x8dane je kino postal nekaj obi\xc4\x8dajnega, vsakdanjega, vir u\xc5\xbeitkov, ki je bil dostopen vsakomur, kar se je zelo razlikovalo od takratnega evropskega dojemanja filmov. Poleg Path\xc3\xa9jevih tujih filmov so zelo hitro postali priljubljeni vesterni, ki so se od njih zelo razlikovali. Mo\xc5\xbeno je, da so prav vesterni postavili temelje\xc2\xa0\xc2\xbbameri\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli filmske drame\xc2\xab, poleg tega pa so tudi najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1i znak amerikanizacije v tistem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nPosledice prve svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nPrva svetovna vojna je bila tista, ki je ameri\xc5\xa1ki filmski industriji v veliki meri omogo\xc4\x8dila \xc5\xa1iritev na svetovni trg. Med vojno so se za\xc4\x8dela zdru\xc5\xbeevati podjetja razli\xc4\x8dnih strok, nastajati so za\xc4\x8dela velike zdru\xc5\xbebe kot so Paramount, Fox, Universal, Goldwyn\xe2\x80\xa6 V filme so vlagali vse ve\xc4\x8d denarja, snemali so vse ve\xc4\x8d igranih celove\xc4\x8dercev, proizvodnja filmov je za\xc4\x8dela potekati po vzoru tovarni\xc5\xa1ke proizvodnje, da bi zagotovili ve\xc4\x8djo u\xc4\x8dinkovitost. Po drugi strani pa je vojna v Evropi oklestila filmsko produkcijo in distribucijo, \xc5\xa1e posebej v Franciji, ki je bila do tedaj ena izmed vodilnih sil v filmski industriji. To je bila prilo\xc5\xbenost, ki jo je ameri\xc5\xa1ka produkcija uspe\xc5\xa1no izkoristila. Do konca vojne so ameri\xc5\xa1ki filmi obvladovali skoraj vse svetovne filmske trge, ter s tem pahnil v finan\xc4\x8dno stisko filmsko industrijo vseh drugih dr\xc5\xbeav. Te so se morale prilagajati\xc2\xa0\xc2\xbbHollywoodu\xc2\xab, ki je \xc5\xbee postal sinonim za vso ameri\xc5\xa1ko filmsko produkcijo, poskusi upora pa so bili zelo te\xc5\xbeko izvedljivi, saj so najbolj\xc5\xa1i kadri v filmski industriji po letu 1920 mno\xc5\xbei\xc4\x8dno be\xc5\xbeali k temu gigantu._NEWLINE_Francija si je po vojni sicer po\xc4\x8dasi opomogla, vendar njena filmska industrija ni bila zbrana na enem mestu tako, kot v Ameriki, pa\xc4\x8d pa je bila sestavljena iz ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih podjetji. Ve\xc4\x8dja podjetja , le Pathe, Gaoumont in Aubert so nekaj \xc4\x8dasa vztrajali pri vseh podro\xc4\x8djih, leta 1925 pa so se tudi oni prodali MGM-u. Za to, da so se na platnih vrteli tudi doma\xc4\x8di, francoski filmi je poskrbel Cineromans, vodilni producenti pa so postala nova podjetja kot npr. Albatros, s kapitalom in osebjem ruskih priseljencev. Zgodnji hollywoodski filmi pa so vplivali tudi na nastanek francoskega impresionisti\xc4\x8dnega filma, za katerega je zna\xc4\x8dilno eksperimentiranje z opti\xc4\x8dnimi in slikovnimi efekti ter ritmi\xc4\x8dno urejanje._NEWLINE_\xc5\xa0e najbolje je ameri\xc5\xa1ki prevladi konkurirala nem\xc5\xa1ka filmska industrija, katere najbolj prepoznaven prispevek so temni, halucinatorni svetovi nem\xc5\xa1kega ekspresionizma, ki so pove\xc4\x8dali mo\xc4\x8d anti-realizma, na platno postavili notranja, duhovna stanja in mo\xc4\x8dno vplivali na kasnej\xc5\xa1e grozljivke.\n_START_SECTION_\nPrvi uspehi\n_START_PARAGRAPH_\nEksperimentiranje s tehnologijo zvo\xc4\x8dnega filma je bilo prisotno prakti\xc4\x8dno \xc5\xbee ves \xc4\x8das nemega filma, toda problema sinhronizacije in zadostne glasnosti je bilo te\xc5\xbeko premagati. Leta 1926 je hollywoodski studio Warner Bros predstavil sistem Vitaphone, ki je omogo\xc4\x8dal produkcijo kratkih filmov z dodanim posnetim zvokom. Konec leta 1927 je na platna pri\xc5\xa1el njihov Pevec jazza, ki je bil sicer ve\xc4\x8dinoma nem, vseboval pa je prvi sinhronizirani dialog ter petje v irganem filmu. Film je do\xc5\xbeivel velik uspeh tako kot Lu\xc4\x8di New Yorka, prvi celotni sinhronizirani igrani film, ki so ga prav tako posneli pri Warner Brosu. Vitaphone-u so kmalu sledili drugi, naprednej\xc5\xa1i na\xc4\x8dini ozvo\xc4\x8devanja filmov, ki so prepri\xc4\x8dali tudi sicer zadr\xc5\xbeane industrialce, da prihodnost le\xc5\xbei prav v zvo\xc4\x8dnih filmih.\n_START_SECTION_\nVpliv zvoka na industrijo\n_START_PARAGRAPH_\nSprememba iz nemih na zvo\xc4\x8dne filme je bila, vsaj v Ameriki, nenavadno hitra. Do konca leta 1929 je bil ozvo\xc4\x8den skoraj ves Hollywood, z mnogimi konkuren\xc4\x8dnimi zvo\xc4\x8dnimi sistemi. Popolna preobrazba v ostalem svetu je bila po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1a, predvsem zaradi ekonomskih razlogov. Zvok \xc5\xa1e pove\xc4\x8dal prevlado ve\xc4\x8djih glavnih studijev v \xc5\xa1tevilnih dr\xc5\xbeavah: \xc5\xbee sami stro\xc5\xa1ki prehoda so bili preve\xc4\x8d za manj\xc5\xa1a podjetja, medtem ko je novost zvoka pritegnila mnogo ve\xc4\x8dje ob\xc4\x8distvo k ostalim producentom._NEWLINE_V primeru ZDA nekateri zgodovinarji kreditirajo zvok kot re\xc5\xa1itelja Hollywoodskega sistema studiev med veliko gospodarsko krizo. Tako se je za\xc4\x8dela doba, ki jo pogosto imenujemo\xc2\xa0\xc2\xbbzlata doba Hollywooda\xc2\xab. Nana\xc5\xa1a se na obdobje, ki se za\xc4\x8dne z za\xc4\x8detkom zvo\xc4\x8dnega filma in traja do poznih 40ih let 20. stoletja. To je doba, ko je ameri\xc5\xa1ka filmska industrija dosegla vrhunec u\xc4\x8dinkovito proizvedenega glamurja ter svojo globalno privla\xc4\x8dnost. O najbolj\xc5\xa1ih igralci te dobe zdaj pogosto govorimo kot o klasi\xc4\x8dnih filmskih zvezdah, kot so npr. Clark Gable, Katharine Hepburn, Humphery Bogart in seveda Shirly Temple.\n_START_SECTION_\nEstetski konflikt\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se dana\xc5\xa1njemu gledalcu zdi zdru\xc5\xbeenost zvoka in slike samoumnevana, pa so bili takrat mnogi mnenja, da med dvema izraznima sredstvoma, kot sta slika in zvok, obstaja dolo\xc4\x8dena estetska nestrpnost. Konec 20ih in 30ih let so skladnost slike in zvoka \xc5\xa1tevini avtorji in teoretiki ozna\xc4\x8devali kot hibridno ustvaritev, kot izdajo vsega, kar so ustvarili veliki umetniki nemega filma._NEWLINE_Nastopilo je namre\xc4\x8d obdobje, ko si je film kon\xc4\x8dno priboril enakovreden status s tradicionalnimi vejami umetnosti in veliki teoretiki so bili prepri\xc4\x8dani, da bodo uspela tista filmska gibanja, ki bodo spo\xc5\xa1tovala mehanizme izraznih sredstev, zasnovanih na teorijah monta\xc5\xbee, na mo\xc5\xbenosti ekspresije velikega platna in sistemu razli\xc4\x8dnih pomenov filmske slike. Vse to je namre\xc4\x8d omogo\xc4\x8dalo u\xc4\x8dinkovito in utemeljeno obrambo proti obto\xc5\xbebam, da je film le mehani\xc4\x8dna reprodukcija realnosti. Tezo, da je film ve\xc4\x8d ko le reprodukcija realnosti podroobno utemelji Rudolf Arnheim v knjigi Film kot umetnost, v kateri pa izrazi tudi svojo zadr\xc5\xbeanost do zvo\xc4\x8dnega filma. Pravi namre\xc4\x8d:\xc2\xa0\xc2\xbbPri\xc4\x8dujo\xc4\x8do \xc5\xa0tudijo je spodbudil ob\xc4\x8dutek nelagodja, ki ga v avtorju vzbudi vsak govorni film in ki ga pove\xc4\x8dano poznavanje novega medija ni ubla\xc5\xbeilo. Gre za ob\xc4\x8dutek, da nekaj ni prav: da imamo opravek s proizvodi, ki so zaradi notranjih na\xc4\x8delnih nasprotji nezmo\xc5\xbeni resni\xc4\x8dnega obstoja. Zdi se, da je nelagodje posledica tega, da gledal\xc4\x8devo pozornost vle\xc4\x8de v dve strani.\xc2\xab\xc2\xa0(Film Als Kunt, 1957) Zvok je v film namre\xc4\x8d prinesel prav tisti surovi in vsiljivi realizem, ki so se mu sku\xc5\xa1ali izogniti._NEWLINE_Poleg tistih, ki so objokovali\xc2\xa0\xc2\xbbrazpad dovr\xc5\xa1ene trdnjave slike\xc2\xab\xc2\xa0(Bazin), pa so obstajali mnogi, ki so prihod zvo\xc4\x8dnega filma pozdravili z navdu\xc5\xa1enjem, saj so v njem videli mo\xc5\xbenost obogatitve filma s \xc5\xa1e enim izraznim sredstvom. Sergej Eisenstein v Manifestu zapi\xc5\xa1e:\xc2\xa0\xc2\xbbIdeal zvo\xc4\x8dnega filma, h kateremu smo tako dolgo stremeli, je zdaj dose\xc5\xbeen.\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8ceprav so bili njegovi somi\xc5\xa1ljeniki od za\xc4\x8detka v manj\xc5\xa1ini, je zvok kmalu prepri\xc4\x8dal tudi ostale.\n_START_SECTION_\nKreativne posledice zvoka\n_START_PARAGRAPH_\nWilliam Wellman s filmoma Chinatown Nights in The Man I Love, Rouben Mamoulian z Applause in Alfreda Hitchcock s prvim britanskim zvo\xc4\x8dnim filmom Blackmail so bili med prvim re\xc5\xbeiserji, ki so zvo\xc4\x8dne filme naredili bolj teko\xc4\x8de in eksperimentirali z ekspresivno uporabo zvoka. Tako so se okoristili s tehni\xc4\x8dnim napredkom mikrofonov in kamer ter zmo\xc5\xbenostimi urejanja in sihroniziranja zvokov po snemanju (namesto direktno ob snemanju), hkrati pa so tudi spodbujali njihov razvoj . Zvo\xc4\x8dni filmi so razli\xc4\x8dne \xc5\xbeanre poudarili in jim pomagali veliko bolj, kot so to storili nemi filmi. Najbolj o\xc4\x8ditno je bilo rojstvo, glasbenega filma oz. muzikla. Prvi klasi\xc4\x8dni hollywoodski film je bil The Broadwy Melody (1929), katerega re\xc5\xbeiser/koreograf je bil Busby Berkeley. V Franciji je avantgardni re\xc5\xbeiser Ren\xc3\xa9 Clair surrealisti\xc4\x8dno uporabil pesmi in ples v komedijah kot npr. Le Million. Leta 1931 sta na platna pri\xc5\xa1la Dracula in Frankenstein, prva predstavnika gotskih grozljivk, ki jih je izdajal Universal Pictures, pozabiti ne smemo niti slavnega King Konga._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so postali popularni tudi ameri\xc5\xa1ki gangsterski filmi, dialog pa je prevzel pomembnej\xc5\xa1o vlogo v hollywoodskih komedijah: hitero, duhovito \xc5\xa1aljenje, seksualni dvojni pomeni ali pa anarhai\xc4\x8den nesmiseln govor. Walt Disney je vstopil v igrane filme s prvim angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dim animiranim filmom Snegulj\xc4\x8dica in sedem pal\xc4\x8dkov.\n_START_SECTION_\nVojna in povojna leta\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelja po vojni propagandi je ustvarila renesanso v britanski filmski industriji z realisti\xc4\x8dnimi vojnimi dramami kot so Forty-Ninth Parallel (1941), Went the Day Well? (1942), The Way Ahead (1944), poleg teh pa so obstajali tudi bolj lahkotni filmi kot The Life and Death of Colonel Blimp (1943), A Canterbury Tale (1944) ter Henry V (1944), ki temelji na Shakespearjevi istoimenski drami. Uspeh Snegulj\xc4\x8dice pa je spodbudil Disneyja k proizvodnji novih animiranih filmov. Ko se je Amerika zapletla v drugo svetovno vojno, je to v filmsko industrijo prineslo mno\xc5\xbeico filmov, ki so vsebovali patriotizem in vojno propagando, opazni so bili tudi filmi s proti nacisti\xc4\x8dno vsebino. Leta 1941 je bil posnet The Maltese Falcon Johna Hustona, ki danes velja za enega prvih filmov noir. Tega leta je bil izdan tudi Citizen Kane, ki je prinesel revolucijo v filmsko pripovedni\xc5\xa1tvo ter s tem postavil temelje za moderne filme, zaradi \xc4\x8desar je pogosto smatran kot najve\xc4\x8dji film vseh \xc4\x8dasov._NEWLINE_Kritika vojne pa je prinesla tudi interes v bolj fantasti\xc4\x8dne subjekte, ki vklju\xc4\x8dujejo britanske melodrame ( The Man in Grey, The Wicked Lady), grozljivke, ki jih je produciral Val Lewton (Cat People, Isle of the Dead). V tem \xc4\x8dasu so vrhunec popularnosti dosegli tudi t. i.\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeenski filmi\xc2\xab\xc2\xa0med njimi Now, Voyager, Random Harvest, Mildred Pierce. Po koncu vojne so zgodbe vojakov, ki so se vrnili in osebne izku\xc5\xa1nje mnogih v filmski industriji privedle do filmov z vojno tematiko in do avtobiografskih filmov v kasnej\xc5\xa1ih desetletjih._NEWLINE_V Italiji se je leta 1943 s filmom Ossessione za\xc4\x8del italijanski neorealizem, ki pa ni trajal dolgo. Pomembnej\xc5\xa1e filme te vrste so posneli v 40ih, obdobje pa se je kon\xc4\x8dalo leta 1952 s filmom Umberto D.\n_START_SECTION_\n60. leta\n_START_PARAGRAPH_\nV 60. letih se je za\xc4\x8del propad hollywoodskega studijskega sistema, saj je bilo ve\xc4\x8d filmov posnetih na lokacijah na drugih kontinentih ali pa v studiih v tujini. Tipi\xc4\x8dni hollywoodski filmi so bili usmerjeni v dru\xc5\xbeinsko ob\xc4\x8dinstvo in so prina\xc5\xa1ali tudi najve\xc4\x8d denarja (Mary Poppins)._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je tako ameri\xc5\xa1ka kot svetovna publika ponovno odkrila francoske, italijanske, \xc5\xa1vedske in druge tujejezi\xc4\x8dne filme. Re\xc5\xbeiserji francoskega novega vala so pretrgali hollywoodsko pripovedno strukturo filmov (Les quatre cents coups, Breathless in Jules et Jim), velik uspeh je po\xc5\xbeel Fellinijev La Dolce Vita, prav tako uspe\xc5\xa1ni pa so bile tudi Bergmanove \xc5\xa1vedske drame._NEWLINE_V Britaniji je\xc2\xa0\xc2\xbbsvobodni kino\xc2\xab\xc2\xa0proizvedel realisti\xc4\x8dne in inovativne drame (Saturday Night and Sunday Morning, A Kind of Loving), nekateri drugi filmi pa so pomagali zmanj\xc5\xa1ati prepoved seksa in golote na filmskem platnu, prav ta dva sta skupaj z nebrzdanim nasiljem takoj zagotovila svetovno slavo Jamesu Bondu v njegovem prvem filmu Dr. No._NEWLINE_Hollywoodov monopol je bil izzvan tudi v latinski Ameriki, doma pa je strah pred jedrskim oro\xc5\xbejem privedel do filmov kot je Dr. Strangelove, ki so bili v nasprotju s prej\xc5\xa1njim neomajnim patriotizmom. Za dokumentarne filme so \xc5\xa1estdeseta pomenila razcvet direktnega filma, opazovalnega na\xc4\x8dina snemanja filmov pa tudi nastop odprto partizanskih filmov o vietnamski vojni._NEWLINE_Konec 60. so filmski ustvarjalci za\xc4\x8deli snemati vse bolj inovativne, kreativne filme, ki so odsevali socialno revolucijo, ki se je odvijala v ve\xc4\x8dini zahodnega sveta. Med te filme spadajo Bonnie and Clyde (1967), The Good, The Bad, The Ugly (1967), The Graduate (1967), 2001: A Space Odyssey (1968), Rosemary's Baby (1968), Midnight Cowboy (1969), Easy Rider (1969)\xe2\x80\xa6 Bonnie and Clyde velja tudi za za\xc4\x8detnika dobe novega Hollywooda.\n_START_SECTION_\n70. leta: Novi Hollywood\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz Novi Hollywood ozna\xc4\x8duje dobo, ki sledi propadu sistemskih studiev v 50ih in 60ih. V filmih se pojavlja nedvoumna seksualna vsebina, in vklju\xc4\x8dujejo grafi\xc4\x8dno nasilje. Za to obdobje so zna\xc4\x8dilne nove metode drame in karakterizacije, ki se igrajo s pri\xc4\x8dakovanji publike, pridobljenimi med Zlato dobo: nejasno \xc4\x8dasovno zaporedje, vznemirjujo\xc4\x8di izkrivljeni konci, glavne osebe se obna\xc5\xa1ajo moralno dvomljive, meje med protagonisti in antagonisti, torej med dobrimi in slabimi fanti so nejasne, zabrisane. Za\xc4\x8detki post-klasi\xc4\x8dnega pripovedni\xc5\xa1tva so bili opazni \xc5\xbee v noir filmih v 40ih in 50ih (Rebel Without a Cause (1955)). Leto 1971 je bilo zaznamovano z izidom kontraverznih filmov kot so Straw Dogs, A Clockwork Orange, The French Connection, Dirty Harry. V 70ih se je hkrati z vzponom Auteur teorije pojavila nova skupina Ameri\xc4\x8danov (Martin Scorsese, Francis Ford Coppola, Steven Spielberg, George Lucas), ki je posnela nekaj filmov, ki so prejeli odli\xc4\x8dne kritike in do\xc5\xbeiveli velik komercialni uspeh (Taxi Driver, The Godfather, Jaws , Close Encounters of the Third Kind, Star Wars), prisotnih pa je bilo tudi nekaj velikih polomov.\n_START_SECTION_\n80. leta\n_START_PARAGRAPH_\nV 80ih so razcvet do\xc5\xbeivele videokasete, kar filmskim studiem sprva ni bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d, \xc5\xa1li so celo tako dale\xc4\x8d, da so posedovanje videokaset poskusili legalno prepovedati, saj naj bi \xc5\xa1lo za kr\xc5\xa1itev avtorskih pravic. To jim ni uspelo in prodaja in izposoja doma\xc4\x8dih videov je postala pomembna druga veja predvajanja filmov. Najpomembnej\xc5\xa1a hollywoodska re\xc5\xbeiserja ve\xc4\x8dine 80ih sta bila Lucas in Spielberg, kar je pripeljalo do \xc5\xa1tevilnih imitacij njunega sloga. Nadaljevanja uspe\xc5\xa1nic so se vrstila: 2 nadaljevanji Vojne zvezd, 3 nadaljevanja \xc5\xbdrela, 3 filmi o Indiani Jonesu. Eden ve\xc4\x8djih uspehov desetletja je bil Spielbergov E.T. leta 1982, istega leta je iz\xc5\xa1el tudi Disneyjev Tron, v katerem je bila prvi\xc4\x8d obse\xc5\xbeno uporabljena ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka grafika._NEWLINE_\xc4\x8ce je bilo desetletje uspe\xc5\xa1no za Hollywood, se je ameri\xc5\xa1ki neodvisni film le s te\xc5\xbeavo prebijal naprej, kljub uspehom Martina Scorsesa (Ragin Bull, After Hours, The King of Comedy). Leta 1983 je Scareface prinesel veliko zaslu\xc5\xbeka in \xc5\xa1e ve\xc4\x8d slave, \xc5\xa1e posebej Al Pacinu, glavnemu igralcu. Najbolj uspe\xc5\xa1en film obdobja pa je nedvomno Burtonova verzija Batmana s Jacksonom Nicholsonom v vlogi Jockerja. Britanski film je ponovno za\xc5\xbeivel s prihodom dru\xc5\xbebe Goldcrest Films Davida Puttnama. Filmi Chariots of Fire, Gahndi, The Killnig Fields in The Room with a View so se priljubili predvsem povpre\xc4\x8dnim intelektualcem, ki jih je Hollywood vse bolj ignoriral._NEWLINE_Za\xc4\x8detki\xc2\xa0\xc2\xbbblockbusterjev\xc2\xab\xc2\xa0sicer segajo \xc5\xbee v sedemdeseta leta, svojo dokon\xc4\x8do podobo, vklju\xc4\x8dno z vse bolj pretiranimi oblikami ogla\xc5\xa1evanja, zlajnano zgodbo, velikimi filmskim zvezdami in \xc5\xa1tevilnimi nadaljevanji, pa je blockbuster dobil v 80ih. Premiere filmov so za\xc4\x8deli predvajati isto\xc4\x8dasno v ve\xc4\x8d kinodvoranah po dr\xc5\xbeavi, kar je \xc5\xa1e danes priljubljena oblika stopnjevanja napetosti in ustvarjanja pri\xc4\x8dakovanj. Veliki filmski kompleksi, ki so se za\xc4\x8deli pojavljati so omogo\xc4\x8dili \xc5\xa1tevilna predvajanja glavnih blockbusterjev, manj mainsteamovski film pa, kljub pri\xc4\x8dajovanjem nekaterih, niso dobili prilo\xc5\xbenosti predvajanja.\n_START_SECTION_\n90. leta\n_START_PARAGRAPH_\nV 90ih so poleg nadaljevanja trendov iz 80ih v ospredje pri\xc5\xa1li \xc5\xa1e filmi s kopico posebnih u\xc4\x8dinkov kot so Terminator 2, Judgement Day, Titanic\xe2\x80\xa6 Kljub temu so imeli precej\xc5\xa1en uspeh tudi neodvisni filmi npr. Sex, lies, and Videotape Stevena Soderbergha in Reservoir Dogs Quentina Tarantina. v povezavi z danskim filmskim gibanjem Dogma 95 so ustvarjalci filmov predstavili manifest za bolj\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8disto\xc2\xab\xc2\xa0filmsko umetnost, vendar je gibanje, kljub svetovnem odobravanju prvih nekaj filmov, po\xc4\x8dasi izzvenelo v prazno.\xc2\xa0\xc2\xbbNeodvisne\xc2\xab\xc2\xa0filme so za\xc4\x8dele ustvarjati tudi dru\xc5\xbebe, ki so jih ustvarili ve\xc4\x8dji ameri\xc5\xa1ki studii prav z namenom, da bi ustvarjale proti-mainstreamovske filme. Eno bolj uspe\xc5\xa1nih, Miramax Films, je kupil Disney le leto preden je, leta 1994, na platna pri\xc5\xa1la Tarantinova uspe\xc5\xa1nica Pulp Fiction. Istega leta se je za\xc4\x8delo tr\xc5\xbeenje filmov in videov po internetu. Druga veja filmske industrije, ki je pridobila veliko publike so bili animirani filmi oz. po na\xc5\xa1e risanke, monopol nad katerimi je sprva imel Disney, prevlada ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke animacije pa je prinesla konkurenco v Dreamworks Animations in 20th Century Fox._NEWLINE_Konec 90ih se je za\xc4\x8del tudi preusmeritev iz filmskih trakov na digitalno tehnologijo in DVDji so nadomestili videokasete na domovih in v izposojevalnicah.\n_START_SECTION_\n2000\n_START_PARAGRAPH_\nNovo tiso\xc4\x8dletje je prineslo velik komercialni uspeh dokumentarcev, \xc5\xa1e posebej s filmi Michaela Moora Bowling for Columbine in Fahrenheit 9/11, o\xc5\xbeivitev zanimanja za epske filme (Gladiator, Lord of The Rigs trilogy) in muzikle (Mulin Rouge), nadaljuje se trend nadaljevanj, filmov, posnetih po knji\xc5\xbenih uspe\xc5\xa1nicah in remakov starih uspe\xc5\xa1nic. Digitalizacija filma je pomenila tudi, da lahko prakti\xc4\x8dno kdorkoli, ki zna upravljati z digitalno kamero, posname film, kot se je pokazalo s filmom Voices of Iraq, ki sta ga posnela Martin Kunert in Eric Manes. Doma\xc4\x8di kino sistemi so postali vse bolj sofisticirani, prav tako DVDji namenjeni zanje. Zelo pere\xc4\x8d je v zadnjem \xc4\x8dasu problem avtorskih pravic, ki so dnevno kr\xc5\xa1ene z\xc2\xa0\xc2\xbbdownloadanjem\xc2\xab\xc2\xa0filmov na internetnih straneh."