b"\n_START_ARTICLE_\nPhilosophiae naturalis principia mathematica\n_START_PARAGRAPH_\nPhilosophiae naturalis principia mathematica (latinsko Matemati\xc4\x8dna na\xc4\x8dela naravoslovja) je delo v treh zvezkih, ki ga je Isaac Newton kon\xc4\x8dal in poslal rokopis Kraljevi dru\xc5\xbebi leta 1686 ter objavil leto kasneje 5. julija leta 1687 v nakladi 300 do 400 izvodov.\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8dela\xc2\xab\xc2\xa0so morda najvplivnej\xc5\xa1e znanstveno delo. V njem je Newton obdelal zakone gibanja, ki predstavljajo temelj klasi\xc4\x8dne mehanike. Ob njih je obdelal tudi splo\xc5\xa1ni gravitacijski zakon in iz njega izpeljal Keplerjeve zakone o gibanju planetov._NEWLINE_Po mnenju zgodovinarja znanosti Pierra Rousseauja ni \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega dela, ki bi\xc2\xa0\xc2\xbbdoseglo vi\xc5\xa1ino Na\xc4\x8del. Dejstvo, da je to mojstrsko delo prvi\xc4\x8d omogo\xc4\x8dilo ljudem prodreti v globine narave in, da je z ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8do lu\xc4\x8djo osvetlilo mehanizem, ki giblje nebesna telesa, nam pojasnjuje, zakaj so na pisanje te knjige gledali kot na \xc4\x8dloveka, ki je prekosil \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki rod.\xc2\xab\xc2\xa0Nadaljevalec Newtonovega izro\xc4\x8dila Laplace je rekel, da se\xc2\xa0\xc2\xbbbo ta knjiga ohranila kot spomenik globine veleuma, ki nam je odkril najve\xc4\x8dji zakon Vesolja\xc2\xab._NEWLINE_Ob svojem delu v fiziki je Newton razvil \xc5\xa1e matemati\xc4\x8dno orodje, znano kot infinitezimalni ra\xc4\x8dun. Kljub temu se ga najde v\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8delih\xc2\xab\xc2\xa0le malo - Newton se je opiral predvsem na geometrijske argumente._NEWLINE_Newton je pred svojo smrtjo objavil \xc5\xa1e dve izdaji\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8del\xc2\xab. Druga izdaja je iz\xc5\xa1la leta 1712 v Cambridgeu (ponatisnjena v letih 1714 in 1723 v Amsterdamu), tretja pa 1726 v Londonu. Po spremembah v zaporednih izdajah je mogo\xc4\x8de lepo zasledovati, kako se je spreminjal Newtonov pogled. Prvi angle\xc5\xa1ki prevod je po Newtonovi smrti leta 1729 pripravil Andrew Motte. V dveh knjigah zajema ve\xc4\x8d kot 750 strani. Novih izdaj in prevodov, tudi tak\xc5\xa1nih z obse\xc5\xbenimi pripombami, je do danes iz\xc5\xa1lo veliko. Zaradi geometrijskega dokazovanja so Na\xc4\x8dela za sodobnega fizika izredno zahtevno branje. Znani astrofizik in nobelovec Chandrasekhar je v zadnjih letih svojega \xc5\xbeivljenja opravil veliko delo. 150 predlogov o gravitaciji iz Na\xc4\x8del je predelal v obliko, ki ji lahko sledi dana\xc5\xa1nji fizik. Leta 1995 jih je izdal v knjigi z naslovom Newtonova Na\xc4\x8dela za vsakogar (Newton's Principia for the Common Reader)."