b'\n_START_ARTICLE_\nPlutonovi naravni sateliti\n_START_PARAGRAPH_\nPluton ima pet znanih naravnih satelitov. Najve\xc4\x8dji je Haron, ki je po velikosti primerljiv s Plutonom. V Oson\xc4\x8dju ni nobena luna po velikosti tako blizu centralnemu planetu, kot je to pri Haronu in Plutonu. Drugi dve znani luni (Niks in Hidra) sta precej manj\xc5\xa1i _NEWLINE_. Poleg njiju Pluton obkro\xc5\xbeata \xc5\xa1e lunici Kerber in Stiks. Odkriti sta bili leta 2011 in 2012 s Hubbleovim vesoljskim teleskopom in \xc5\xa1e nimata uradnega imena.\n_START_SECTION_\nPlutonov sistem satelitov\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjo Plutonovo luno Haron je odkril leta 22. junija 1978 James Christy. To je bilo skoraj pol stoletja po odkritju Plutona. Dve zunanji luni je posnel Vesoljski teleskop Hubble 25. maja 2005. Pozneje so ju na\xc5\xa1li tudi na starih posnetkih iz leta 2002. Iz znanih podatkov o tirnicah so lahko dolo\xc4\x8dili maso obeh lun Hidre ( Pluton III ali S/2005 P 1) in Niksa (Pluton II ali S/2005 P 2). Imeni za obe luni so izbrali tako, da njune za\xc4\x8detnice (N in H) spominjajo na misijo New Horizons ._NEWLINE_Nadaljnje raziskave, ki jih je opravil Vesoljski teleskop Hubble, predvidevajo, da Pluton nima lun, ki bi bile ve\xc4\x8dje kot 12\xc2\xa0km (\xc4\x8de upo\xc5\xa1tevamo albedo kot ga ima Haron) oziroma nima ve\xc4\x8djih lun od 40\xc2\xa0km, \xc4\x8de bi bile temne tako, kot so najbolj temna telesa iz Kuiperjevega pasu. Mo\xc5\xbenost nastanka obro\xc4\x8dev zaradi padcev manj\xc5\xa1ih teles na povr\xc5\xa1ine lun, bo raziskala sonda New Horizons (izstrelitev 15. januarja 2006, do Plutona bo prispela julija leta 2015). Ta sonda bo tudi prva, ki bo obiskala pritlikavi planet Pluton._NEWLINE_Sistem Pluton Haron imenujemo tudi dvojni planet, saj je Haron najve\xc4\x8dja luna v Oson\xc4\x8dju v primerjavi s planetom okoli katerega kro\xc5\xbei. Premer Harona je skoraj polovica premera Plutona, njegova masa pa je osmina mase Plutona. Zanimivo je to, da oba kro\xc5\xbeita okoli te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, ki le\xc5\xbei zunaj povr\xc5\xa1ine Plutona. Oba sta plimsko povezana, kar pomeni, da ka\xc5\xbeeta drug drugemu vedno isto stran povr\xc5\xa1ine_NEWLINE_._NEWLINE__NEWLINE_Tirnice Plutonovih lun so kro\xc5\xbenice, ki le\xc5\xbeijo v eni ravnini. Njihovi nakloni tirnic se razlikujejo manj kot za 0,4 \xc2\xb0, njihove izsrednosti (ekscentri\xc4\x8dnosti) pa za manj kot 0,005. Nakloni tirnic so okoli 96\xc2\xb0 na ekliptiko, kar pomeni, da je njihovo gibanje pravzaprav retrogradno. _NEWLINE_Na diagramih na desni strani so prikazane tirnice Plutonovih lun. Na zgornji sliki so tirnice prikazane tako, kot bi jih videli s povr\xc5\xa1ine Zenlje (zato so prikazane kot elipse) _NEWLINE_, _NEWLINE_na spodnji pa je prikazan pogled iz polarne smeri Haronove tirnice (tirnice izgledajo kot kro\xc5\xbenice). To je pogled iz to\xc4\x8dke s koordinatama \xce\xb4 = 6\xc2\xb0 (deklinacija) in  \xce\xb1 = 133\xc2\xb0 (rektascenzija)._NEWLINE_Ko  so odkrili luno Hidro, je ta izgledala malo bolj svetla kot Niks in so mislili, da je za 20\xc2\xa0% ve\xc4\x8dja. Poznej\xc5\xa1a opazovanja so potrdila, da sta skoraj enaki. Pomota je nastala zaradi nepravilne oblike ali zaradi razli\xc4\x8dnih albedov.\n_START_SECTION_\nIzvor in lastnosti Plutonovega sistema satelitov\n_START_PARAGRAPH_\nPredvidevajo, da je sistem Pluronovih lun nastal z velikim trkom (podobno kot je nastala Luna). V obeh primerih lahko velike vrtilne koli\xc4\x8dine, ki jih imajo lune,  razlo\xc5\xbeimo na ta na\xc4\x8din. Skoraj kro\xc5\xbene tirnice Plutonovih lun ka\xc5\xbeejo na to, da sta tudi manj\xc5\xa1i luni nastali ob tem trku in niso to zajeta telesa iz Kuiperjevega pasu. Njuni tirnici sta v orbitalni resonanci z luno Haron tako, da to ka\xc5\xbee na to, da sta nastali precej bli\xc5\xbee Plutonu kot sta sedaj. Pomaknili sta se navzven,  ko je Haron pre\xc5\xa1el v sedanjo tirnico. Vse tri lune so sive barve , kar ka\xc5\xbee na to, da imajo skupen izvor. Pluton je med najbolj rde\xc4\x8dimi telesi v Oson\xc4\x8dju. To barvo ima zaradi odboja son\xc4\x8dne svetlobe na ledu iz du\xc5\xa1ika in metana. Nastanek treh Plutonovih lun zaradi trka z nekim nebesnim telesom je po vsej verjetnosti spremljal nastanek ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila lun, ki jih do sedaj \xc5\xa1e niso odkrili. Prav tako je mo\xc5\xbeno, da ostojajo \xc5\xa1e neodkriti nepravilni sateliti, ki so v resnici zajeta telesa iz Kuiperjevega pasu._NEWLINE_Luni Niks in Hidra sta zelo blizu orbitalni resonanci 1\xc2\xa0: 4\xc2\xa0: 6 s Haron-Plutonovo obhodno dobo. Niksova obhodna doba se razlikuje samo za 2,75\xc2\xa0%, Hidrina pa za 0,3\xc2\xa0% od resonan\xc4\x8dne. Po ocenah luna Niks verjetno nima ve\xc4\x8dje precesije, luna Hidra bi lahko imela precesijo s periodo 15 let. Obe luni bi lahko bili v medsebojni orbitalni resonanci 3\xc2\xa0: 2  s periodo libracije 400 do 450 dni_NEWLINE_._NEWLINE_Izra\xc4\x8dunali so, da bi lahko resonanca s Haronom premaknila Niksa ali Hidro v sedanjo tirnico, toda ne obeh. Premik lune Hidre bi zahtevala skoraj ni\xc4\x8delno (0,024) izsrednost Harona. Premik lune Niks pa bi lahko nastal takrat, ko bi imel Haron izsrednost najmanj 0,05. Zaradi tega se predvideva, da sta Niks in Hidra zajeti telesi, ki sta se pomikali navznoter, dokler nista bili zajeti v resonanco _NEWLINE_.'