b'\n_START_ARTICLE_\nDrakov preliv\n_START_PARAGRAPH_\nDrakov preliv je morska o\xc5\xbeina med Ju\xc5\xbeno Ameriko in Antarktiko. Znan je po nemirnem morju, a je bil pred odkritjem Magellanove o\xc5\xbeine edina plovna pot med Atlantskim in Tihim oceanom. Imenuje se po angle\xc5\xa1kem viceadmiralu in pomor\xc5\xa1\xc4\x8daku siru Francisu Draku._NEWLINE_Z ladij, ki plujejo skozi ta preliv, je mo\xc4\x8d opazovati kite, delfine in \xc5\xa1tevilne morske ptice, vklju\xc4\x8dno z albatrosi in pingvini.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrehod je dobil ime v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini od angle\xc5\xa1kega gusarja iz 16. stoletja sira  Francisa Draka. Drakova edina preostala ladja Golden Hind, potem ko je pre\xc4\x8dkala Magellanov preliv, jo je veter septembra 1578 zanesel dale\xc4\x8d na jug. Ta incident je pomenil odprto povezavo med Atlantskim in Tihim oceanom._NEWLINE_Pol stoletja prej je posadka \xc5\xa1panskega navigatorja Francisca de Hocesa po tem, ko jo je potegnilo ju\xc5\xbeno, stran od vhoda v Magellanov preliv, mislila, da je videla konec kopna in verjetno izpeljala ta prehod leta 1525.  Iz tega razloga nekateri \xc5\xa1panski in latinskoameri\xc5\xa1ki zgodovinarji in viri pravijo Mar de Hoces po Franciscu de Hoces._NEWLINE_Prvo zabele\xc5\xbeeno potovanje skozi prehod je opravila Eendracht, ki jo je leta 1616 vodil nizozemski navigator Willem Schouten, ki je v tem procesu poimenoval Rt Horn.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\n800 kilometrov \xc5\xa1irok preliv med rtom Horn in Livingstonovim otokom v  Ju\xc5\xbenih Shetlandskih otokih je najkraj\xc5\xa1i prehod iz Antarktike na katero koli drugo kopno. Meja med atlantskim in pacifi\xc5\xa1kim oceanov se v\xc4\x8dasih obravnava kot \xc4\x8drta, ki poteka od rta Horn do otoka Snow (130 km severno od celinske Antarktike). Alternativno se lahko kot meja vzame tudi poldnevnik, ki poteka skozi rt Horn. Obe meji le\xc5\xbeita v celoti znotraj Drakovega preliva._NEWLINE_Druga dva odseka okoli skrajnega ju\xc5\xbenega dela Ju\xc5\xbene Amerike (\xc4\x8deprav ne gre okoli rta Horn kot takega), Magellanov preliv in preliv Beagle, sta zelo ozka in ostaja malo prostora za ladje. Prav tako lahko zamrzneta, v\xc4\x8dasih pa veter tako mo\xc4\x8dno piha, da nobena jadrnica ne more napredovati proti njima. Zato ve\xc4\x8dina jadrnic raje uporabi Drakov preliv, ki je \xc5\xa1iroko odprto morje , kljub zelo ostrim razmeram. Malo oto\xc4\x8dje Diego Ram\xc3\xadrez le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 100 kilometrov ju\xc5\xbeno-jugozahodno od rta Horn._NEWLINE_Na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju Drakovega preliva na tej zemljepisni \xc5\xa1irini ni nobenega pomembnega kopna, kar je pomembno za neoviran pretok antarkti\xc4\x8dnega cirkumpolarnega toka, ki nosi ogromno koli\xc4\x8dino vode (pribli\xc5\xbeno 600-kratni tok reke Amazonke) skozi prehod in okoli Antarktike._NEWLINE_Ladje v prehodu so pogosto dobra plo\xc5\xa1\xc4\x8dad za opazovanje kitov, delfinov in morskih ptic, vklju\xc4\x8dno z ju\xc5\xbenimi veleviharniki in drugimi cevonosci, albatrosi in pingvini.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nZnano je, da je bil prehod zaprt do pribli\xc5\xbeno 41 milijonov let v preteklost  po kemijski \xc5\xa1tudiji ribjih zob najdenih v oceanskih sedimentnih kamninah. Pred odprtjem pasu sta bila Atlantski in Tihi ocean v celoti lo\xc4\x8dena z Antarktiko, ki je bila precej toplej\xc5\xa1a in ni imela ledenega pokrova. Zdru\xc5\xbeitev obeh velikih oceanov je za\xc4\x8del antarkti\xc4\x8dni cirkumpolarni tok in znatno ohladil celino.'