b"\n_START_ARTICLE_\nMarijin steber, Ljubljana\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\n16 m visok spomenik je sestavljen iz 9,5 m visokega marmornatega stebra na podstavku, na vrhu katerega stoji kapitel manj\xc5\xa1ega korintskega stebra, na njem pa baro\xc4\x8dni kip sv. Marije iz medi. Okrog manj\xc5\xa1ega stebra (torej na plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi ve\xc4\x8djega) so razporejeni kipi iz ne\xc4\x8distega cinka ('spelter'), ki upodabljajo \xc5\xa1tiri zavetnike ljubljanskih cerkva: sv. Miklav\xc5\xbea, sv. Jakoba, sv. Petra in Janeza Krstnika. Na spodnjem delu glavnega stebra je izklesana plo\xc5\xa1\xc4\x8da z napisom.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotna zasnova spomenika je delo polihistorja Janeza Vajkarda Valvasorja. Sredi 17. stoletja so ga dali postaviti kranjski de\xc5\xbeelni stanovi, ki so se po odvrnitvi tur\xc5\xa1ke nevarnosti v bitki pri Mono\xc5\xa1tru (1664) zaobljubili k \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju sv. Marije. Zaobljubo so uresni\xc4\x8dili \xc5\xa1ele ve\xc4\x8d kot desetletje kasneje v strahu pred kugo, ki se je v tem \xc4\x8dasu raz\xc5\xa1irila na \xc5\xa0tajersko. Valvasor je zasnoval kip z uporabo tehnike ulivanja tankostenskih kovinskih skulptur, ki jo je sam izna\xc5\xa1el in velja za prvi mednarodno priznan izum s Kranjskega. V Slavi vojvodine Kranjske poro\xc4\x8da, da ga je po modelu kiparja Wolfa Weisskirchnerja ml. iz Salzburga pono\xc4\x8di 16. decembra 1681 iz medi ulil ljubljanski zvonar Kri\xc5\xa1tof Schlag. Na steber so ga slovesno dvignili 27. marca 1682, ki je tedaj padel na veliki petek. Ob vogalih so bili postavljeni kamniti kipi \xc5\xa1tirih svetnikov, zavetnikov cesarstva: sv. Jo\xc5\xbeefa, sv. Leopolda, Ignacija Lojolskega in Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverija._NEWLINE_Znamenje je torej postalo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vsakoletne slavnostne procesije v \xc4\x8dast sv. Mariji, pa tudi zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de ob drugih pomembnih prilo\xc5\xbenostih. Simboliziralo je vlogo vladajo\xc4\x8de habsbur\xc5\xa1ke dinastije kot pokrovitelja in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika v boju proti Turkom, pa tudi zmagoslavje katoli\xc5\xa1kega\xc2\xa0\xc2\xbbpravoverstva\xc2\xab\xc2\xa0nad protestantizmom v teh krajih. Do 18. stoletja je kult \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja Marije po\xc4\x8dasi zamrl in znamenje je pri\xc4\x8delo propadati. Leta 1840 so ga tako morali za silo podpreti s hlodi, \xc5\xa1tiri leta kasneje pa so ga mestne oblasti zaradi neuglednega videza ob bli\xc5\xbeajo\xc4\x8dem se cesarjevem obisku kar odstranile. Marijin kip je bil takrat shranjen v cerkvi._NEWLINE_V obdobju prebujanja narodne zavesti med narodi Avstrijskega cesarstva sredi 19. stoletja so Habsbur\xc5\xbeani ob podpori katoli\xc5\xa1ke Cerkve ponovno posku\xc5\xa1ali dose\xc4\x8di zedinjenje s pomo\xc4\x8djo obuditve Marijinega kulta. V sklopu tega so leta 1870 obnovili tudi znamenje pred \xc5\xa1entjakobsko cerkvijo. Kipi svetnikov so medtem izginili, nadomestile so jih upodobitve drugih svetnikov, ki bili bolj v skladu s tedanjimi politi\xc4\x8dnimi okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinami in okusom me\xc5\xa1\xc4\x8danstva ter niso spominjali na razpadlo monarhijo. Te so delo Mayerjevega umetnostnega zavoda iz M\xc3\xbcnchna. Otvoritev je bila kljub temu izredno slabo obiskana._NEWLINE_V prvi polovici 20. stoletja se je ljubljanski mestni svet odlo\xc4\x8dil za predelavo spomenika, ki je bila zaupana arhitektu Jo\xc5\xbeetu Ple\xc4\x8dniku. Ta je ohranil vseh pet kipov in kapitel starega stebra ter jih vpel na vrh novega stebra, s tem pa dal znamenju povsem novo podobo."