b'\n_START_ARTICLE_\nBreskov zavija\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nBreskov zavija\xc4\x8d je sivorjavi metulj\xc4\x8dek, ki ima lahko do \xc5\xa1tiri rodove letno. Preko kril meri odrasel metulj\xc4\x8dek okoli 16\xc2\xa0mm. Prvi rod se pojavi konec aprila in v za\xc4\x8detku maja. Sami\xc4\x8dka breskovega zavija\xc4\x8da odlo\xc5\xbei okoli 50 ovalnih, okoli 1\xc2\xa0mm velikih jaj\xc4\x8dec posami\xc4\x8dno na vr\xc5\xa1i\xc4\x8dke in liste poganjkov. Iz jaj\xc4\x8dec se izle\xc5\xbee gosenica, ki se zavrta v vr\xc5\xa1i\xc4\x8dke poganjkov, ki se osmolijo in nato za\xc4\x8dnejo su\xc5\xa1iti. Gosenice zadnjih rodov povzro\xc4\x8dajo najve\xc4\x8d \xc5\xa1kode, saj se zavrtajo v plodove, kjer se hranijo. V posamezen plod se lahko zavrta ve\xc4\x8d gosenic. Poleg breskev lahko ta vrsta zavija\xc4\x8dev zajeda tudi plodove jablane, hru\xc5\xa1ke, marelice, slive in kutine. Gosenica preide preko petih stadijev, v zadnjem pa dose\xc5\xbee do 15\xc2\xa0mm v dol\xc5\xbeino. Nato se zabubi v svetlo rjavo bubo, dolgo okoli 6\xc2\xa0mm iz katere se po 10 do 15 dneh razvije nov metulj.\n_START_SECTION_\nZatiranje\n_START_PARAGRAPH_\nZa zatiranje tega zavija\xc4\x8da se je v Sloveniji kot najbolj uspe\xc5\xa1na metoda pokazala kombinacija uporabe insekticida in metode dezorientacije s pomo\xc4\x8djo feromonov.'