b'\n_START_ARTICLE_\nPra\xc5\xa1ki lingvisti\xc4\x8dni kro\xc5\xbeek\n_START_PARAGRAPH_\nPra\xc5\xa1ki lingvisti\xc4\x8dni kro\xc5\xbeek ali Pra\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo je leta 1926 v Pragi ustanovil Vil\xc3\xa9m Mathesius. Med drugimi so bili njegovi sodelavci Jan Muka\xc5\x99ovsk\xc3\xbd, Roman Jakobson in Bohumil Trnka. \xc4\x8clani \xc5\xa1ole so v letih 1928\xe2\x80\x931939 razvili metode strukturalisti\xc4\x8dne literarne analize in teorijo knji\xc5\xbenega jezika. Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da Pra\xc5\xa1kega lingvisti\xc4\x8dnega kro\xc5\xbeka so imela mo\xc4\x8dan vpliv na ustvarjanje temeljnih \xc4\x8de\xc5\xa1kih normativnih priro\xc4\x8dnikov, \xc4\x8de\xc5\xa1ko jezikoslovje pa je postalo zgled teoreti\xc4\x8dnega jezikoslovnega dela._NEWLINE_Pra\xc5\xa1ki lingvisti\xc4\x8dni kro\xc5\xbeek je kmalu po nastanku narasel v mednarodno zdru\xc5\xbeenje z okrog 50 \xc4\x8dlani. Med najpomembnej\xc5\xa1e sodijo Vladimir Trubeckoj, Dmitrij \xc4\x8ci\xc5\xbeevski, Felix Vodi\xc4\x8dka in Jan Muka\xc5\x99ovsk\xc3\xbd. Kro\xc5\xbeek je bil eden izmed evropskih centrov strukturalne lingvistike, kjer so poleg lingvistike razpravljali tudi o vpra\xc5\xa1anjih poetike oziroma literarne vede. Na sre\xc4\x8danjih kro\xc5\xbeka so predavali znameniti gostje, kot so Edmund Husserl, Boris Toma\xc5\xa1evski, Rudolf Carnap in Emile Benveniste._NEWLINE_Leta 1929 je Roman Jakobson definiral pojem "strukturalizem" in ga dolo\xc4\x8dil kot vodilno idejo sodobnih znanosti in kot epistemolo\xc5\xa1ko stali\xc5\xa1\xc4\x8de Pra\xc5\xa1kega lingvisti\xc4\x8dnega kro\xc5\xbeka. Pra\xc5\xa1ki strukturalizem pa se \xc5\xa1e ni razvil v ob\xc4\x8do humanisti\xc4\x8dno in dru\xc5\xbeboslovno metodo, temve\xc4\x8d se je omejeval na podro\xc4\x8dje lingvistike, predvsem na fonologijo. \xc5\xa0ir\xc5\xa1i vpliv je dosegel po drugi svetovni vojni zunaj kro\xc5\xbeka s posredovanjem Romana Jakobsona.\n_START_SECTION_\nDefiniranje knji\xc5\xbenega jezika\n_START_PARAGRAPH_\nPra\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola je nastala kot odgovor na pozitivisti\xc4\x8dno jezikoslovje, predvsem na mladogramati\xc4\x8dno \xc5\xa1olo, ki je prou\xc4\x8devala nare\xc4\x8dja s stali\xc5\xa1\xc4\x8da zgodovinskega razvoja (t. i. naravni jezik) in jezik prou\xc4\x8devala diahrono. Pra\xc5\xa1ki lingvisti\xc4\x8dni kro\xc5\xbeek pa je po besedah Kv\xc4\x9btoslava Chvat\xc3\xadka\xc2\xa0\xc2\xbbpostavil proti prevladujo\xc4\x8dim nazorom mladogramati\xc4\x8dne \xc5\xa1ole z njenim opisnim historizmom sinhroni\xc4\x8dni vidik, stali\xc5\xa1\xc4\x8de dinami\xc4\x8dnega, funkcijskega sistema, zdru\xc5\xbeenega z \xc5\xbeivim predivom notranjih odnosov \xcc\xb6 ob naslonitvi na ideje Ferdinanda de Saussura in Baudouina de Courtenaya\xc2\xab. Kro\xc5\xbeek je jezik raziskoval sinhorno, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de svojega prou\xc4\x8devanja pa je postavil knji\xc5\xbeni jezik in njegovo so\xc4\x8dasno podobo._NEWLINE_Knji\xc5\xbeni jezik so opazovali skozi funkcijski vidik, po katerem je jezik sistem premi\xc5\xa1ljenih jezikovnih sredstev. Jezikovna sredstva so bila vrednotena s stali\xc5\xa1\xc4\x8da funkcije, kako bodo ustrezala namenu besedila, medtem ko estetika, pravilnost in jasnost niso igrali pomembne vloge._NEWLINE_Novonastala teorija knji\xc5\xbenega jezika in ideje kro\xc5\xbeka so bile zajete v Tezah Pra\xc5\xa1kega lingvisti\xc4\x8dnega kro\xc5\xbeka, ki so nastale ob prvem kongresu \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kih profesorjev filozofije, filologije in zgodovine leta 1929.\n_START_SECTION_\nPred drugo svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nPra\xc5\xa1ki lingvisti\xc4\x8dni kro\xc5\xbeek je imel s svojimi idejami na slovenske jezikoslovce mo\xc4\x8dan vpliv. Bo\xc5\xbeidar Borko leta 1932 poro\xc4\x8da o zborniku Spisovn\xc3\xa1 \xc4\x8de\xc5\xa1tina a jazykov\xc3\xa1 kultura, leta 1936, 1937 in 1938 pa v Jutru redno poro\xc4\x8da o reviji Slovo a slovesnost in o delu pra\xc5\xa1kih jezikoslovcev. Borkovo stali\xc5\xa1\xc4\x8de je, da je ustaljeni knji\xc5\xbeni jezik znak kulturne zrelosti in zaklju\xc4\x8denosti in da potrebam po pismenem jeziku za vsakdanjo rabo ljudski jezik ne zadostuje. Knji\xc5\xbeni jezik bi moral biti po njegovem mnenju pod avtoritativno jezikovno oblastjo._NEWLINE_Metodologija dela Pra\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole je imela vpliv tudi na slovenski pravopis Antona Breznika in Frana Ramov\xc5\xa1a iz leta 1935. Breznik je priznal, da sta se z Ramov\xc5\xa1em zgledovala po \xc4\x8de\xc5\xa1kem pravopisu (1926)._NEWLINE_Teorija Pra\xc5\xa1kega lingvisti\xc4\x8dnega kro\xc5\xbeka je odprla vpra\xc5\xa1anje glede razvoja slovenskega jezika v 30. letih 20. stoletja: jezik je prevzemal nove vloge v okolju in je potreboval temu potreben razvoj. Na eni strani so bili zagovorniki \xc4\x8diste in samozadostne sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki naj tvori \xc4\x8dim manj novega besedja. Njihovi nasprotniki pa so bili mnenja, da se mora jezik odzvati na duh \xc4\x8dasa, ustrezati potrebam okolja in se razvijati. Delo jezikoslovcev naj bi bilo samo to, da spremljajo jezik in ga popravljajo, kjer je to potrebno. Popolno in zgolj funkcijsko vrednotenje jezikovnih sredstev pa v slovenskem prostoru nikoli ni moglo biti tako uspe\xc5\xa1no kot v \xc4\x8de\xc5\xa1kem jezikovnem okolju. Pri nas je prevladovala potreba po uravnote\xc5\xbeenosti med ljudskim jezikom in njegovim razvojem, da bi ustrezal potrebi govorcev.\n_START_SECTION_\nPo drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni se je slovenski prostor \xc5\xa1e bolj odprl teorijam Pra\xc5\xa1kega lingvisti\xc4\x8dnega kro\xc5\xbeka. Leta 1965 je revija Jezik in slovstvo objavila \xc4\x8dlanek Aloisa Jedli\xc4\x8dka Teorija pra\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole o knji\xc5\xbenem jeziku, leta 1969 sledi predavanje \xc4\x8dlana Pra\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole, Bohuslava H\xc3\xa1vraneka, na Filozofski fakulteti o teoriji knji\xc5\xbenega jezika. Za u\xc4\x8denca pra\xc5\xa1ke jezikoslovne \xc5\xa1ole in njene teorije jezikovne kulture se ima Boris Urban\xc4\x8di\xc4\x8d, ki ravno tako kot Pra\xc5\xa1ki lingvisti\xc4\x8dni kro\xc5\xbeek ni naklonjen jezikovnemu purizmu, zagovarja pa funkcijski vidik kot ustrezno in znanstveno merilo, ki s kriterijem splo\xc5\xa1ne rabe in primernosti zagovarja stalnost in enotnost knji\xc5\xbenega jezika. Pra\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola je povod slovenskemu jezikoslovju (Boris Urban\xc4\x8di\xc4\x8d, Viktor Majdi\xc4\x8d, Ada Vidovi\xc4\x8d Muha, France Novak, Tomo Koro\xc5\xa1ec), da si ustvari nov pogled na jezik in predvsem v drugi polovici 60. let nasprotuje jezikovnemu purizmu.'