b'\n_START_ARTICLE_\nMotiv \xc5\xbeivalskega \xc5\xbeenina/neveste\n_START_SECTION_\nSne\xc5\xbeica in ro\xc5\xbeica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je \xc5\xbeivalski \xc5\xbeenin skoraj vedno ogabna in krvolo\xc4\x8dna \xc5\xbeival pa v Grimmovi pravljici nastopa kot za\xc4\x8darana \xc5\xbeival, prijazni medved. Toda ti zverski lastnosti sta v zgodbi vseeno prisotni. Predstavlja ju neotesani \xc5\xa1krat, ki je kraljevi\xc4\x8da za\xc4\x8daral v medveda. V tej pravljici sta oba glavna junakinja razcepljena v dvojnika\xc2\xa0: nastopata dve deklici re\xc5\xa1iteljici, Sne\xc5\xbeica in Ro\xc5\xbeica, ne\xc5\xbeni medved in zoprni \xc5\xa1krat. V tej zgodbi morata deklici \xc5\xa1krata trikrat re\xc5\xa1iti, preden ga lahko medved ubije in se re\xc5\xa1i uroka. \xc4\x8cetudi je \xc5\xbeivalski \xc5\xbeenin prijazen in pohleven, mora \xc5\xbeenska vseeno izgnati njegovo umazano naravo v podobi \xc5\xa1krata, da se lahko \xc5\xbeivalski odnos spremeni v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega. Ta zgodba namiguje, da so v na\xc5\xa1i naravi tako prijazni kot odbijajo\xc4\x8di vidiki , in ko se otresemo teh drugih, nas \xc4\x8daka sama sre\xc4\x8da. Na koncu zgodbe se vzpostavi prvotna enovitost glavnih junakov, ko se Sne\xc5\xbeica poro\xc4\x8di s kraljevi\xc4\x8dem, Ro\xc5\xbeica pa z njegovim bratom.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdabji kralj\n_START_PARAGRAPH_\nGrimmova pravljica se osredoto\xc4\x8di na pretres ob prepoznavi, ko se tisto, kar se nam zdi \xc5\xbeivalsko nenadoma razkrije kot vir \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke sre\xc4\x8de. V pravljici nastopata kot osrednji osebi najmlaj\xc5\xa1a kraljeva h\xc4\x8di in za\xc4\x8darana \xc5\xbeaba. Ko \xc5\xbeaba naredi deklici uslugo kot pla\xc4\x8dilo zahteva da postane njena prijateljica, da sedi poleg nje za mizo, pije iz njenega kozarca in spi skupaj z njo v njeni postelji. Deklica ji obljubi omenjeno, vendar ker je zavezana na\xc4\x8delu ugodja, ji daje obljube, da bi dobila. Kar si \xc5\xbeeli, ne da bi pomislila na posledice. Toda resni\xc4\x8dnost terja svoje in ko se kralji\xc4\x8dna sku\xc5\xa1a izogniti obljubi v zgodbo vstopi kralj in vztraja da mora kralji\xc4\x8dna izpolniti obljube. A vendar, ko se \xc5\xbeaba pridru\xc5\xbei deklici v posteljo se ta razburi in zabri\xc5\xa1e \xc5\xbeabo ob steno. In takrat se \xc5\xbeaba spremeni v kraljevi\xc4\x8da. Ta zgodba, po besedah bruna Bettelheima, pripoveduje, da mora \xc4\x8dlovek, da bi mogel ljubiti, najprej \xc4\x8dutiti; celo negativna \xc4\x8dustva so bolj\xc5\xa1a kot \xc4\x8de jih sploh ni. Kolikor bolj se ji \xc5\xbeaba telesno in osebnostno pribli\xc5\xbeuje, toliko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a so njena \xc4\x8dustva in toliko izrazitej\xc5\xa1a osebnost postaja. Nazadnje poka\xc5\xbee neodvisnost in se upre o\xc4\x8detovim ukazom in ko tako najde samo sebe, se isto zgodi z \xc5\xbeabo, ki se spremeni v kraljevi\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8darani pra\xc5\xa1i\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nJe romunska pravljica v kateri kot osrednji osebi nastopata najmlaj\xc5\xa1a kraljeva h\xc4\x8di in njen \xc5\xbeenin za\xc4\x8darani pra\xc5\xa1i\xc4\x8d. Kralji\xc4\x8dna se poro\xc4\x8di s pra\xc5\xa1i\xc4\x8dem s severa, ker naj bi ji bilo to usojeno. V naslednjih dneh, ki jih pre\xc5\xbeivita skupaj, deklica opazi, da se pra\xc5\xa1i\xc4\x8d pono\xc4\x8di spremeni v mo\xc5\xbea, toda zjutraj je spet pra\xc5\xa1i\xc4\x8d. Nato si kralji\xc4\x8dna za\xc4\x8dne prizadevati, da bi mo\xc5\xbeu prepre\xc4\x8dila, da bi se spremenil nazaj v pra\xc5\xa1i\xc4\x8da. Vendar je zaradi njene neu\xc4\x8dakanosti kaznovana in pra\xc5\xa1i\xc4\x8d jo zapusti, dokler kralji\xc4\x8dna ne opravi nekaj nemogo\xc4\x8dih oz. zelo zahtevnih nalog. Da lahko stori zadnji potrebni korak, ki bi pra\xc5\xa1i\xc4\x8da spremenil v mo\xc5\xbea in bi lahko mladi par podedoval o\xc4\x8detovo kraljestvo ter \xc5\xbeivel sre\xc4\x8dno do konca svojih dni, si mora odrezati mezinec. To je njena zadnja in najosebnej\xc5\xa1a \xc5\xbertev, njen\xc2\xa0\xc2\xbbklju\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0do sre\xc4\x8de. Ker ni\xc4\x8d v zgodbi ne ka\xc5\xbee na to, da bi njen roka ostala pohabljena ali da bi krvavela, je njena \xc5\xbertev o\xc4\x8ditno simboli\xc4\x8dna in po besedah Bruna Bettelheima pove, da je v uspe\xc5\xa1nem zakonu, medsebojni odnos pomembnej\xc5\xa1i od\xc2\xa0\xc2\xbbcelovitosti telesa\xc2\xab. V zgodbi opazimo tudi motiv prepovedane sobe, v katero kraljeva h\xc4\x8di ne bi smela vstopiti. Hkrati pa ji je dal o\xc4\x8de klju\xc4\x8d od sobe in s tem preizku\xc5\xa1al njeno poslu\xc5\xa1nost.\n_START_SECTION_\nLepotica in zver\n_START_PARAGRAPH_\nKljub njenemu naslovu v pravljici ni ni\xc4\x8desar tako grobo \xc5\xbeivalskega. Zver grozi lepoti\xc4\x8dinem o\xc4\x8detu, toda od samega za\xc4\x8detka vemo, da gre za prazno gro\xc5\xbenjo, ki si jo je zver izmislila, da bi pridobila najprej lepoti\xc4\x8dino dru\xc5\xbebo, nazadnje pa njeno ljubezen, ki jo bo ozdravila uroka in ji povrnila \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko podobo. V tej zgodbi so trije glavni junaki, lepotica, njen o\xc4\x8de in zver, ne\xc5\xbeno in ljube\xc4\x8de vdani drug drugemu. V Lepotici in zver usodne dogodke spro\xc5\xbei o\xc4\x8detova kraja vrtnice, ki jo je hotel odnesti svoji ljubljeni najmlaj\xc5\xa1i h\xc4\x8derki. Njegovo dejanje simbolizira njegovo ljubezen do h\xc4\x8derke. Obema, o\xc4\x8detu in h\xc4\x8derki, se lahko zdi, da jo \xc4\x8daka nekak\xc5\xa1na grozljiva izku\xc5\xa1nja. Zgodba nam pove, da je bila njuna bojazen neosnovana. Za kar sta se bala, da bo \xc5\xbeivalska izku\xc5\xa1nja, se izka\xc5\xbee za do\xc5\xbeivetje globoke \xc4\x8dlove\xc5\xa1kosti in ljubezni. Grad, kjer se lepotici nemudoma izpolnijo vse \xc5\xbeelje je narcisti\xc4\x8dna fantazija, kakr\xc5\xa1ne so zan\xc4\x8dilne za otroke. Le malokateri otrok si ni nikoli \xc5\xbeelel \xc5\xbeivljenje, v katerem ne bi od njega zahtevali ni\xc4\x8desar, vse njegove \xc5\xbeelje pa bi se izpolnile, br\xc5\xbe ko bi jih izrekel. Pravljica pripoveduje, da tak\xc5\xa1no \xc5\xbeivljenje ne prina\xc5\xa1a le zadovoljstvo, ampak kmalu postane tudi pusto in dolgo\xc4\x8dasno \xe2\x80\x93 tako zelo, da se pri\xc4\x8dne lepotica veseliti obiskov zveri, pred katerim je sprva trepetala.\n_START_SECTION_\nPrimerjava\n_START_PARAGRAPH_\nV slovenskih ljudskih pravljicah motiva \xc5\xbeivalski \xc5\xbeenin/nevesta se pojavljajo enake zna\xc4\x8dilnosti kot v Grimmovih pravljicah tovrstnega motiva. V vseh obravnavanih pravljicah je veliko stalnih okrasnih pridevkov, kraj in \xc4\x8das sta ve\xc4\x8dinoma nedolo\xc4\x8dena, glavni junaki so zakleti v \xc5\xbeivali oziroma predstavljajo pogumne re\xc5\xa1itelje, najdemo veliko poosebitev in tipi\xc4\x8dnih pravlji\xc4\x8dnih \xc5\xa1tevil (3, 6, 7). Opazi se veliko podobnosti pri obravnavanih pravljicah v tipu re\xc5\xa1itelja, ki je ve\xc4\x8dinoma mo\xc5\xa1kega spola. \xc4\x8cloveka zakletega v \xc5\xbeival ve\xc4\x8dinoma odre\xc5\xa1i tretja oziroma najmlaj\xc5\xa1a h\xc4\x8di/sin, ki ima po navadi najbolj prijazno osebnost in je najbolj po\xc5\xa1ten za razliko od svojih starej\xc5\xa1ih bratov/sester. Pojavi se tudi tip najmlaj\xc5\xa1ega brata/sestre, ki velja za tako imenovanega nor\xc4\x8dka, tep\xc4\x8dka. Na koncu, pa se ravno ta oseba izka\xc5\xbee za junaka, re\xc5\xa1itelja. Za zakletev je v nekaterih primerih kriv star\xc5\xa1 (mati ali o\xc4\x8de) iz razli\xc4\x8dnih razlogov. Ve\xc4\x8dina glavnih junakov je zakletih v je\xc5\xbea ali ka\xc4\x8do, najdejo se pa tudi druge \xc5\xbeivali, kot so medved, konj. Kjer je glavni junak zaklet v je\xc5\xbea, se pogosto zgodi, da se odpravlja snubit na petelinu.'