b'\n_START_ARTICLE_\nAlbedo\n_START_PARAGRAPH_\nAlbedo ali koeficient odbojnosti (tudi odbojnost) je mera za svetlobno odbojnost povr\xc5\xa1ine telesa. Albedo pove, kolik\xc5\xa1en del vpadne svetlobe se odbije od povr\xc5\xa1ine telesa. Ime izhaja iz latinske besede "albus", ki pomeni belina._NEWLINE_Albedo izra\xc5\xbeamo kot razmerje med odbito svetlobo s povr\xc5\xa1ine in vpadno svetlobo, s katero na to povr\xc5\xa1ino svetimo. Je brezdimenzijska koli\xc4\x8dina, zato ga lahko izrazimo v odstotkih. Albedo zavzame vrednosti med 0 in 1 oziroma med 0\xc2\xa0% in 100\xc2\xa0%. Albedo 0 pomeni, da telo ne odbija svetlobe, torej vso svetlobo absorbira (je idealno \xc4\x8drno telo), albedo 1 pa ima telo, ki svetlobo popolnoma odbija (je idealno belo telo). _NEWLINE_Albedo je odvisen od frekvence vpadne svetlobe. Odvisen je tudi od smeri vpadne svetlobe._NEWLINE_Albedo je pomembna koli\xc4\x8dina predvsem v klimatologiji in astronomiji (opazovanje nebesnih teles). Povpre\xc4\x8den albedo Zemlje zna\xc5\xa1a med 0,30 in 0,39 zaradi atmosfere, a se lokalno mo\xc4\x8dno spreminja zaradi razli\xc4\x8dnih geolo\xc5\xa1kih in okoljskih zna\xc4\x8dilnosti povr\xc5\xa1ja. _NEWLINE__NEWLINE_Pojem albedo je v optiko vpeljal Johann Heinrich Lambert leta 1760 v svojem delu Photometria.\n_START_SECTION_\nAlbedo v Astronomiji\n_START_PARAGRAPH_\nZ albedi planetov, satelitov in asteroidov lahko sklepamo na njihove lastnosti. Preu\xc4\x8devanje albedov, njihovih odvisnosti od valovne dol\xc5\xbeine in faznega kota ter spreminjanja albeda s \xc4\x8dasom predstavlja velik del raziskav v astronomskem podro\xc4\x8dju fotometrije. O majhnih in oddaljenih objektih, ki jih s teleskopi ne moremo preu\xc4\x8devati direktno, lahko veliko izvemo ravno z vrednostjo albeda. Na primer, z meritvijo albeda zunanjih objektov Son\xc4\x8devega sistema lahko sklepamo na njihovo povr\xc5\xa1insko sestavo, \xc5\xa1e posebej na dele\xc5\xbe povr\xc5\xa1ja objekta, ki je prekrit z ledom._NEWLINE_Saturnova luna Enkelad ima enega najve\xc4\x8djih albedov med vsemi objekti v Son\xc4\x8devem sistemu. Z njenega povr\xc5\xa1ja se odbije 99% svetlobe. Zelo velik albedo ima tudi pritlikavi planet Erida, s katerega se odbije 96% svetlobe [8]. Ve\xc4\x8dina majhnih zunanjih objektov Son\xc4\x8devega sistema in asteroidov v asteroidnem pasu ima vrednosti albeda okoli 0,05 [9]. Jedro kometa ima tipi\xc4\x8dno albedo 0,04 [10]. Povpre\xc4\x8den albedo edinega Zemljinega naravnega satelita Lune je okoli 0,12._NEWLINE_Povezavo med albedom, absolutno magnitudo objekta in velikostjo objeta podaja spodnja ena\xc4\x8dba [11]:_NEWLINE_,_NEWLINE_kjer je A albedo, D premer objekta v kilometrih in H absolutna magnituda.\n_START_SECTION_\nOsvetljenost s son\xc4\x8dno svetlobo\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji albedo imajo tropski predeli Zemlje, kjer je osvetljenost s son\xc4\x8dno svetlobo preko leta najve\xc4\x8dja. Dodaten maksimum dose\xc5\xbee albedo na severni polobli na geografski \xc5\xa1irini med 3\xc2\xb0 in 12\xc2\xb0. Najmanj\xc5\xa1i albedo je v subtropskih predelih severne in ju\xc5\xbene zemeljske poloble [12]. Na temperaturo povr\xc5\xa1ja poleg albeda vpliva tudi lokalna insolacija. Arkti\xc4\x8dni in antarkti\xc4\x8dni predeli imajo visok albedo, a so hladni zaradi majhne insolacije. Po drugi strani so regije z visokim albedom, kot je na primer Sahara, vro\xc4\x8de zaradi velike osvetljenosti s son\xc4\x8dno svetlobo.\n_START_SECTION_\nSneg\n_START_PARAGRAPH_\nAlbedo snega se spreminja med 0,9 za sve\xc5\xbee zapadel sneg, 0,4 za sneg, ki se \xc5\xbee tali, in 0,2 za umazan sneg [13]. \xc4\x8ce se na obmo\xc4\x8dju, pokritim s snegom, zvi\xc5\xa1a temperatura, se za\xc4\x8dne taliti sneg in albedo se zni\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nEfekti na manj\xc5\xa1ih skalah\n_START_PARAGRAPH_\nAlbedo deluje tudi na manj\xc5\xa1ih skalah. Temne obleke absorbirajo ve\xc4\x8d son\xc4\x8dne svetlobe, svetle pa jo bolje odbijajo. Zato nam je poleti v temnih oblekah bolj vro\xc4\x8de [14].\n_START_SECTION_\nAlbedo vode in ledu\n_START_PARAGRAPH_\nVoda odbija svetlobo precej druga\xc4\x8de kot ostali zemeljski materiali. Odbojnost vodne povr\xc5\xa1ine lahko izra\xc4\x8dunamo s Fresnelovimi ena\xc4\x8dbami._NEWLINE_Led ima velik albedo. Ve\xc4\x8dina svetlobe se z ledu odbije. Voda odbije manj svetlobe v primerjavi z ledom. Albedo vode je odvisen tudi od kota, pod katerim vpada valovanje. Ko so koti veliki, se odbojnost vode pove\xc4\x8da, pri majhnih pa voda odbija manj svetlobe._NEWLINE_Tipi\xc4\x8dna vrednost albeda oceana je 0,06, medtem ko je albedo ledu med 0,5 in 0,7. Torej ocean odbije le 6% vpadnega valovanja, ostalo pa absorbira. Led odbije 50% \xe2\x80\x93 70% vpadne energije.\n_START_SECTION_\nOblaki\n_START_PARAGRAPH_\nAlbedo oblakov vpliva na temperaturo atmosfere. Razli\xc4\x8dni tipi oblakov imajo druga\xc4\x8dne odbojnosti. Albedo oblakov se spreminja med okoli 0 in 0,8. Oblaki z visokim albedom ohlajajo Zemljo z odbijanjem son\xc4\x8dne svetlobe, oblaki z nizkim albedom pa zadr\xc5\xbeujejo toploto na Zemlji [15]._NEWLINE_Na albedo in podnebje nekaterih obmo\xc4\x8djih na Zemlji vplivajo tudi umetni oblaki, kot so na primer bele sledi na nebu, ki jih povzro\xc4\x8dijo letala.\n_START_SECTION_\nVpliv ljudi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ko spreminjanje okolja (kr\xc4\x8denje gozdov, kmetijska dejavnost, urbanizacija) prav tako vpliva na vrednost albeda na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih Zemlje.'