b'\n_START_ARTICLE_\nEvgenika\n_START_PARAGRAPH_\nEvgenika je dru\xc5\xbebena filozofija, ki zagovarja izbolj\xc5\xa1evanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dednih lastnosti z razli\xc4\x8dnimi oblikami posegov. Je veja humane genetike, ki se ukvarja s prepre\xc4\x8devanjem in zdravljenjem genetskih bolezni. Skozi zgodovino so njeni zagovorniki poudarjali evgeniko kot dru\xc5\xbebeno odgovornost, ki naj zagotovi bolj zdravo in inteligentno prebivalstvo, prihrani vire in zmanj\xc5\xa1a \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko trpljenje. Starej\xc5\xa1i predlogi, kako naj bi zagotovili te cilje, so obsegali predvsem selektivno razmno\xc5\xbeevanje, medtem ko se novej\xc5\xa1i osredoto\xc4\x8dajo na predporodne preiskave, svetovanje, nadzor rojstev, umetno oplojevanje in gensko in\xc5\xbeenirstvo. Nasprotniki trdijo, da je evgenika nemoralna ter, da temelji na, oziroma da je, psevdoznanost. V preteklosti je bila evgenika zlorabljena kot opravi\xc4\x8dilo za diskriminacijo in kr\xc5\xa1itve \xc4\x8dlovekovih pravic kot so prisilne sterilizacije ljudi, ki naj bi imeli genske napake, v nekaterih primerih pa celo genocid ras, ki so bile videne kot manjvredne ali neza\xc5\xbeelene. Bistvo evgenike je, da prena\xc5\xa1a spoznanja o dedovanju (raziskana na \xc5\xbeivalih in rastlinah) na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko populacijo. Pozitivnim - dobrim genom naj bi dopu\xc5\xa1\xc4\x8dali oziroma jim omogo\xc4\x8dali ve\xc4\x8dje \xc5\xa1irjenje, dednim genskim napakam pa naj bi \xc5\xa1irjenje omejili ali ga celo prepre\xc4\x8dili.\n_START_SECTION_\nIzvor in pomen pojma evgenika\n_START_PARAGRAPH_\nIme izvira iz gr\xc5\xa1kih besed eu (dobro) in kon\xc4\x8dnice -gen\xc4\x93s (rojstvo), torej bi bil dobeseden prevod te besede dobro rojen. Pojem je prvi uporabil leta 1883 Sir Francis Galton. K raziskovanju ga je spodbudilo Darwinovo delo O izvoru vrst, ki razlaga evolucijo v \xc5\xbeivalskem svetu in teorijo naravnega izbora. Galton se je nato lotil na\xc4\x8drtovanja dru\xc5\xbebenih in genetskih reform, ki naj bi obogatile genetski sklad takratnega prebivalstva. S\xc4\x8dasoma je pojem evgenika za\xc4\x8del ozna\xc4\x8devati tako imenovano na\xc4\x8drtno evolucijo ljudi. Nekaj desetletij kasneje je Charles Davenport evgeniko ozna\xc4\x8dil kot znanost o izbolj\xc5\xa1anju \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke rase s pomo\xc4\x8djo bolj\xc5\xa1ega vzgajanja oziroma reje.\n_START_SECTION_\nPozitivna evgenika\n_START_PARAGRAPH_\nPojem\xc2\xa0\xc2\xbbpozitivna\xc2\xab\xc2\xa0oziroma\xc2\xa0\xc2\xbbdobra evgenika\xc2\xab\xc2\xa0se nana\xc5\xa1a na prijeme, ki spodbujajo posameznike z\xc2\xa0\xc2\xbbdobrimi geni\xc2\xab\xc2\xa0k imetju potomcev. V preteklosti so take pare nagradili z denarjem in z drugimi privilegiji. Danes se izbolj\xc5\xa1evanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dednih lastnosti dosega na druga\xc4\x8den na\xc4\x8din: s pomo\xc4\x8djo genskega in\xc5\xbeenirstva, umetnega oplojevanja, pregledov pred in med nose\xc4\x8dnostjo, svetovanja in kontrole rojstev.\n_START_SECTION_\nNegativna evgenika\n_START_PARAGRAPH_\nCilj\xc2\xa0\xc2\xbbnegativne\xc2\xab\xc2\xa0oziroma\xc2\xa0\xc2\xbbslabe evgenike\xc2\xab\xc2\xa0je zni\xc5\xbeanje plodnosti ljudi, ki so genetsko\xc2\xa0\xc2\xbbslab\xc5\xa1i\xc2\xab\xc2\xa0- imajo kak\xc5\xa1no genetsko napako ali dedno lastnost, ki jo dru\xc5\xbeba smatra za slabo. Sredstvi za to sta bili v\xc4\x8dasih prisilna sterilizacija in celo pobijanje ljudi, ki so prena\xc5\xa1alci dednih bolezni. Danes bi mednje uvrstili na\xc4\x8drtovanje dru\xc5\xbeine ter splav.\n_START_SECTION_\nPredgaltonske filozofije evgenike\n_START_PARAGRAPH_\nEvgenika je v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi prisotna \xc5\xbee od prvih civilizacij naprej. \xc5\xbde v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji je idejo o izbolj\xc5\xa1anju \xc4\x8dloveka predstaviil Platon. Verjel je, da bi razmno\xc5\xbeevanje \xc4\x8dloveka morala spremljati in nadzorovati dr\xc5\xbeava. Razmno\xc5\xbeevali naj bi se le ljudje z dobrimi lastnostmi, oziroma s tako imenovano zlato du\xc5\xa1o. S tem bi se \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba znebila lastnosti, ki \xc4\x8dloveku ne koristijo ali mu celo \xc5\xa1kodijo. Prvi so te ideje za\xc4\x8deli uresni\xc4\x8devati \xc5\xa0partanci. Novorojen\xc4\x8dke, ki so bili bolni ali s strani mestnih stare\xc5\xa1in spoznani kot nesposobni \xc5\xbeivljenja, so pobili in s tem omogo\xc4\x8dili, da pre\xc5\xbeivijo le najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i in dr\xc5\xbeavi zagotovili manj socialnih problemov._NEWLINE_Tudi v Rimski dr\xc5\xbeavi so izvajali detomor. Deformirane otroke so morali po zakonu ubiti, najve\xc4\x8dkrat kar star\xc5\xa1i sami. Prav tako so imeli star\xc5\xa1i pravico otroka ubiti, \xc4\x8de se jim je zdelo, da ni sposoben \xc5\xbeivljenja. Najve\xc4\x8dkrat so novorojen\xc4\x8dke utopili v reki.\n_START_SECTION_\nGaltonova teorija\n_START_PARAGRAPH_\nSir Francis Galton je leta 1883 v svoji knjigi Inquiries into human faculty and its development prvi\xc4\x8d predstavil pojem evgenika. Bil je Darwinov bratranec, zato je bil dobro seznanjen z njegovo teorijo o naravnem izboru, kar je mo\xc4\x8dno vplivalo na razvoj Galtonove evgenike. Dve desetletji kasneje je evgeniko definiral kot\xc2\xa0\xc2\xbbznanost, ki se ukvarja z vsemi vplivi, ki izbolj\xc5\xa1ujejo prirojene lastnosti rase\xc2\xab. Galtonov pristop k evgeniki je kasneje postal znan kot pozitivna evgenika, saj je genetsko bolj\xc5\xa1e posameznike spodbujal, da bi imeli ve\xc4\x8d otrok in s tem \xc5\xa1irili med populacijo\xc2\xa0\xc2\xbbdobre\xc2\xab\xc2\xa0gene. Pri tem ni oviral slab\xc5\xa1ih posameznikov in jim ni prepre\xc4\x8deval rojevanja otrok.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nV ZDA se je pojavila in razvijala predvsem negativna evgenika, saj so znanstveniki preizku\xc5\xa1ali najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e metode, kako ljudem s\xc2\xa0\xc2\xbbslabimi lastnostmi\xc2\xab\xc2\xa0in genetskimi napakami prepre\xc4\x8diti rojevanje otrok. Cilj ameri\xc5\xa1kih genetikov je bil znebiti se vseh\xc2\xa0\xc2\xbbslabih genov\xc2\xab, saj so verjeli, da bodo nato obstajali in \xc5\xbeiveli le \xc5\xa1e inteligentni, zdravi in mo\xc4\x8dni ljudje. Evgenika se je v ZDA pojavila na za\xc4\x8detku 20. stoletja in se hitro uveljavila kot dru\xc5\xbebeno, politi\xc4\x8dno in znanstveno gibanje. Tak uspeh je do\xc5\xbeivela zaradi strahu prebivalstva, da postaja genski sklad Ameri\xc4\x8danov vse bolj obremenjen s\xc2\xa0\xc2\xbbslabimi geni\xc2\xab, saj naj bi se ljudje z\xc2\xa0\xc2\xbbgenetskimi napakami\xc2\xab\xc2\xa0(kriminalci, du\xc5\xa1evno bolni, spolni izprijenci, epileptiki in vsi, ki niso bele rase) razmno\xc5\xbeevali hitreje kot normalni ljudje. To naj bi bilo za dru\xc5\xbebo uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de._NEWLINE_Charles Davenport je leta 1910 v Cold Spring Harborju ustanovil evgeni\xc4\x8dni arhiv (Eugenics Record Office), katerega naloga je bila zbrati osnovne informacije o genetiki razli\xc4\x8dnih lastnosti (predvsem tistih, ki so se jih \xc5\xbeeleli znebiti). Mendlove zakone dedovanja je prenesel na ljudi in raziskoval, kako se dedujejo razli\xc4\x8dne lastnosti, od barve las in o\xc4\x8di do barve ko\xc5\xbee. Kmalu je za\xc4\x8del raziskovati tudi lastnosti, kot so glasbena nadarjenost, inteligenca, mehanske in izumiteljske lastnosti idr., torej lastnosti, ki so po danes uveljavljenem mnenju bolj odvisne od vplivov okolja kot od genotipa, pri \xc4\x8demer pa zakoni Mendlove genetike odpovejo. Kljub vsemu je njegova razlaga dedovanja zna\xc4\x8dajskih lastnosti obveljala in imela katastrofalne posledice. Za\xc4\x8deli so se pojavljati zakoni, ki so dovoljevali sterilizacijo v zaporih in umobolnicah._NEWLINE_Prvi zakon o obvezni sterilizaciji potrjenih zlo\xc4\x8dincev, idiotov, posiljevalcev in imbecilov so leta 1907 sprejeli v zvezni dr\xc5\xbeavi Indiana, nato so sledile \xc5\xa1e druge. Do \xc4\x8dasa po drugi svetovni vojni so v ZDA prisilno sterilizirali na tiso\xc4\x8de ljudi. Uvedli so tudi zakone, ki so dolo\xc4\x8dali, da dr\xc5\xbeavne oblasti odlo\xc4\x8dajo in dolo\xc4\x8dajo, kdo se sme med seboj poro\xc4\x8dati in imeti otroke. Vsi priseljenci so morali opravljati preizkuse inteligen\xc4\x8dnega koli\xc4\x8dnika in na podlagi rezultatov jim je bilo dovoljeno ali pa prepovedano ostati v dr\xc5\xbeavi. Evgenika je bila vodilna veja genetike v ZDA ve\xc4\x8d kot pol stoletja. Uporabljali so jo kot opravi\xc4\x8dilo za mnoge zlo\xc4\x8dine proti ljudem. Po drugi svetovni vojni so jo spoznali za zgre\xc5\xa1eno, vendar je zadnja zvezna dr\xc5\xbeava, Oregon, preklicala zakon o obvezni sterilizaciji \xc5\xa1ele leta 1983.\n_START_SECTION_\nNacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nV Nem\xc4\x8diji se je razvijala predvsem negativna evgenika, a za razliko od ZDA so tu pospe\xc5\xa1eno izvajali tudi prijeme pozitivne evgenike, saj so mo\xc4\x8dno spodbujali\xc2\xa0\xc2\xbbprave\xc2\xab\xc2\xa0ljudi naj imajo \xc4\x8dim ve\xc4\x8d otrok. Pravi ljudje so bili seveda le arijci._NEWLINE_Uvedli so obvezno sterilizacijo vseh genetsko nezdravih ljudi kot zakon o prepre\xc4\x8devanju potomcev z dednimi napakami, ki je prizadel na sto tiso\xc4\x8de ljudi, ki so bili kakorkoli mentalno ali fizi\xc4\x8dno neuporabni. Hitler je leta 1939 uvedel evtanazijo. Najprej so se znebili vseh du\xc5\xa1evno bolnih ljudi, ki naj bi bili nevredni \xc5\xbeivljenja. Uvedli so plinske celice, najenostavnej\xc5\xa1i na\xc4\x8din za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno ubijanje. Oznaka nevredni \xc5\xbeivljenja se je raz\xc5\xa1irila na cele narode in v koncentracijskih ter uni\xc4\x8devalnih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih je bilo med vojno ubitih na milijone ljudi - judov, romov, homoseksualcev in drugih ne-arijcev. V tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih so izvajali tudi genetske raziskave. Testirali so dvoj\xc4\x8dke, zbirali razli\xc4\x8dne dele telesa, ki so jih shranili v Berlinskem evgeni\xc4\x8dnem in\xc5\xa1titutu, \xc5\xbeivim ljudem so vbrizgali razli\xc4\x8dne snovi ter primerjali odzive nanje in podobno. Poskusi so bili brutalni in nemoralni. Po koncu druge svetovne vojne je evgenika do\xc5\xbeivela svoj padec tudi v Nem\xc4\x8diji, a je za seboj pustila katastrofalne posledice, ki \xc5\xa1e danes predstavljajo evgeniko kot temno obdobje v zgodovini genetike.\n_START_SECTION_\nEvgenika danes\n_START_PARAGRAPH_\nDandanes se da s testiranjem star\xc5\xa1ev pred nose\xc4\x8dnostjo ugotoviti, ali prena\xc5\xa1ajo katerega od genov za dedne bolezni. Poleg tega je mo\xc5\xbeno med nose\xc4\x8dnostjo ugotoviti, ali je otrok podedoval gen z boleznijo, ter prekiniti nose\xc4\x8dnost. \xc4\x8ceprav je bilo na za\xc4\x8detku mi\xc5\xa1ljeno, da bi nose\xc4\x8dnost prekinili samo pri hudih boleznih, se to dogaja vse pogosteje, saj je zdravstveno zavarovanje za hudo bolne otroke v nekaterih dr\xc5\xbeavah drago in si ga marsikateri star\xc5\xa1i ne morejo privo\xc5\xa1\xc4\x8diti. Kmalu bo napredek znanosti omogo\xc4\x8dil, da si bodo star\xc5\xa1i lahko izbrali otroka povsem po svoji izbiri, t. i. dizajnerski otroci._NEWLINE_V ZDA so leta 1980 ustanovili t. i. Semensko banko genijev (Genius sperm bank), v katero so svoje seme darovali geniji (med najbolj znanimi sta Nobelova nagrajenca William Shockley in James D. Watson). \xc5\xbdenske, ki bi se tu lahko umetno oplodile, so morale biti dobro situirane, njihov partner je moral biti neploden, poleg tega pa sta morala biti oba s partnerjem visoko izobra\xc5\xbeena. Rodilo se je 230 tak\xc5\xa1nih otrok. Banka je delovala do leta 1999, ko so jo zaradi kritik zaprli._NEWLINE_Na Cipru testirajo \xc5\xa1e nerojene otroke, da bi ugotovili, ali imajo gen za dedno bolezen talasemijo, ki je bila prej na otoku zelo raz\xc5\xa1irjena. \xc4\x8ce je test pozitiven, opravijo splav. V nekaterih zveznih dr\xc5\xbeavah ZDA so obvezni krvni testi obeh partnerjev pred poroko, s katerimi preverijo, ali prena\xc5\xa1ata bolezen, ki bi se lahko prenesla na otroka. V Izraelu star\xc5\xa1em in nerojenim otrokom brezpla\xc4\x8dno opravijo genske teste, ter se tako borijo proti desetim dednim boleznim, ki so med Judi zelo pogoste (Tay-Sachsova bolezen, cisti\xc4\x8dna fibroza, Bloomov sindrom idr.). Star\xc5\xa1i se lahko sami odlo\xc4\x8dijo, ali bodo nose\xc4\x8dnost prekinili ali ne. Tudi pri dogovorjenih porokah uporabljajo tak\xc5\xa1ne teste; \xc4\x8de ugotovijo, da sta mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenska oba prena\xc5\xa1alca gena za Tay-Sachsovo bolezen, jima najdejo druga partnerja.'