b'\n_START_ARTICLE_\nLuigi Cherubini\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nCherubini se je rodil kot Maria Luigi Carlo Zenobio Salvatore Cherubini. Pri \xc5\xa1estih letih ga je za\xc4\x8del glasbeno vzgajati njegov o\xc4\x8de, ki je bil tudi glasbenik. Do trinajstega leta je skomponiral ve\xc4\x8d sakralnih glasbenih del. Med letoma 1778 in 1780 je \xc5\xa1tudiral glasbo v Bologni in Milanu. Leta 1788 se je ustalil v Parizu, kjer je dosegel le delni uspeh kot operni skladatelj. Njegov prvi ve\xc4\x8dji uspeh je bila opera Lodo\xc3\xafska (1791), ki sta ji sledili Medeja (M\xc3\xa9d\xc3\xa9e, 1797), Cherubinijevo najbolj znano delo, in Les deux journ\xc3\xa9es (1800). Njegova dela so bila ve\xc4\x8dinoma izvajana na odru Theatre de la Foire Saint-Germain._NEWLINE_Leta 1795 je postal in\xc5\xa1pektor pari\xc5\xa1kega glasbenega konservatorija. Leta 1805 na pobudo dunajske Opere skomponiral opero Faniska in jo tudi dirigiral. (Opero sta z odobrovanjem sprejela Haydn in Beethoven). Navkljub temu pa z operno glasbo ni dosegal uspega, kakr\xc5\xa1nega si je \xc5\xbeelel, zato se je ponovno za\xc4\x8del posve\xc4\x8dati sakralni glasbi, napisal je sedem ma\xc5\xa1, dva rekvijema in ve\xc4\x8d kratkih skladb._NEWLINE_Bil je tudi imenovan za francoskega dvornega glasbenega intendanta (\xc2\xbbsurintendant de la musique du roi\xc2\xab). Njegov rekvijem v c molu (1816), napisan ob obletnici usmrtitve kralja Louisa XVI je do\xc5\xbeivel velik uspeh. Leta 1822 je postal ravnatelj pari\xc5\xa1kega konservatorija, leta 1835 pa dokon\xc4\x8dal knjigo Nauk o kontrapunktu in fugi._NEWLINE_Pokopan je na pari\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du P\xc3\xa8re Lachaise.'