b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Hermann Lotze\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1834 se je vpisal v Univerzo Leipzig in \xc5\xa1tiri leta kasneje doktoriral iz medicine in filozofije. Prav tako je bil strokovnjak na podro\xc4\x8dju fizike, matematike, psihologije, umetnosti in literature. Od leta 1841 do 1844 je v Leipzigu pou\xc4\x8deval medicino in filozofijo. Prvi\xc4\x8d je zaslovel s svojim medicinskim delom Allgemeine Pathologie and Therapie als mechanische Naturwissenschaften (1842 - 1848, Splo\xc5\xa1na patologija in terapija kot mehanska znanost), v katerem je pojasnil psiholo\xc5\xa1ke procese z mehanskimi izrazi. Ta mehanisti\xc4\x8dna razlaga \xc5\xbeivih in ne\xc5\xbeivih stvari je bila nadaljnjo razvita v delu Allgemeine Physiologie des k\xc3\xb6rperlichen Lebens (1851, Splo\xc5\xa1na fiziologija telesnega \xc5\xbeivljenja) in v delu Medizinische Psychologie oder Physiologie der Seele (1852, Medicinska psihologija ali fiziologija du\xc5\xa1e)._NEWLINE_Medtem \xc4\x8dasom, ki ga je pre\xc5\xbeivel v Leipzigu je izdal dve kratki deli, Metaphysik (1841, Metafizika) in Logik (1843, Logika), ki sta opisali njegov filozofski projekt usklajevanja znanosti z religijo, razloga z ob\xc4\x8dutkom in vedenjem z vrednotenjem. Leta 1844 je bil imenovan za profesorja na univerzi v G\xc3\xb6ttingenu. Tam je \xc5\xbeivel mirno in plodno akademsko \xc5\xbeivljenje in sledil svojim raznolikim interesom, ki so vklju\xc4\x8devali prevod Antigone v latinski verz in knjigo o zgodovini nem\xc5\xa1ke estetike Geschichte der Aesthetik v Deutschland (1868). Zaklju\xc4\x8dil je tudi svoje najbolj znano delo v treh delih Mikrokosmos (1856-1864, Mikrokosm). Ta znana obrazlo\xc5\xbeitev njegove celotne filozofije je bila podnaslovljena z naslovom \xc2\xbbEsej o \xc4\x8dloveku in njegovem odnosu do sveta\xc2\xab. Natan\xc4\x8dneje, Lotze opisuje, kako razmerje med \xc4\x8dlovekom in umom mikrokozmi\xc4\x8dno zrcali mehanske zakone, ki obstajajo v vesolju._NEWLINE_Lotze je bil \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den kot modrec v Nem\xc4\x8diji, Franciji, Angliji in \xc5\xa1e posebej Ameriki. \xc5\xbdivel je samotno in nesocialno \xc5\xbeivljenje na de\xc5\xbeeli. Imel je izredno sposobnost za u\xc4\x8denje jezikov. \xc5\xa0tevilni njegovi dokumenti so bili napisani v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini, latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in angle\xc5\xa1\xc4\x8dini. Leta 1839 se je zaro\xc4\x8dil z Ferdinande Hoffmann of Zittau (rojena 1819), poro\xc4\x8dila pa sta se leta 1844. Imela sta \xc5\xa1tiri sinove. Lotze je bil mo\xc4\x8dno navezan na svojo \xc5\xbeeno, zato je bila njena smrt leta 1875 zanj izguba, katere ni bil zmo\xc5\xbeen nikoli preboleti. Umrl je 1. julija 1881 v Berlinu zaradi plju\xc4\x8dnice in sr\xc4\x8dne napake, ki jo je trpel vse \xc5\xbeivljenje. Pokopali so ga poleg njegove \xc5\xbeene v G\xc3\xb6ttingenu.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nLotze je deloval v post-revolucionarnem \xc4\x8dasu prehoda med idealisti\xc4\x8dnimi in racionalisti\xc4\x8dnimi zapu\xc5\xa1\xc4\x8dinami Leibniza, Kanta in Hegla in novega materializma in interpretacije realnosti._NEWLINE_Verjel je, da povsod v \xc5\xa1irokem obsegu opazovanja najdemo tri razli\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja: podro\xc4\x8dje dejstev, podro\xc4\x8dje zakonov in podro\xc4\x8dje standardov vrednosti. Ta tri podro\xc4\x8dja so lo\xc4\x8dena le v na\xc5\xa1ih mislih, ne pa v realnosti. Pravo razumevanje pride s prepri\xc4\x8danjem, da je svet dejstev podro\xc4\x8dje, v katerem se ti vi\xc5\xa1ji standardi moral in estetske vrednosti realizirajo \xc4\x8dez medij zakona. Tak\xc5\xa1na skupnost je zanj razumljiva le skozi idejo osebnega Bo\xc5\xbeanstva, ki je v kreaciji in ohranitvi sveta po svoji volji dolo\xc4\x8dil vrste oblik in zakonov, ki preko naravnega delovanja pridejo do kon\xc4\x8dnega cilja._NEWLINE_Lotze je predlagal nov pogled imenovan teolo\xc5\xa1ki idealizem, katerega osrednje na\xc4\x8delo je na\xc4\x8delo teleomehanizma, ideja, da je v logiki, metafiziki in znanosti mehanizem zdru\xc5\xbeljiv s teleologijo. Lotzejeva razlaga metafizike je bila zelo revolucionarna. Zavra\xc4\x8dal je dogmati\xc4\x8den, deduktivni sistem metafizike v prid verjetnega in odprto kon\xc4\x8dnega vpra\xc5\xa1anja. Ta bi bil snovan na racionalnem zdravoumstvu iz zakonov narave. V skladu z njegovim projektom skladnosti znanosti z religijo je Lotze sklepal, da so bili naravni zakoni orodja bo\xc5\xbeanstvenega namena. Tega sklepa ni bilo mo\xc5\xbeno znanstveno dokazati, vendar je Lotze argumentiral, da je ob\xc4\x8dutek enotnosti mehanizma in vrednosti prepri\xc4\x8dljiv. Tako je Lotze \xc5\xbeelel zdru\xc5\xbeiti razum z ob\xc4\x8dutkom ter vedenje z vrednostjo.'