b'\n_START_ARTICLE_\nVoda\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no\n_START_PARAGRAPH_\nTrdno stanje vode je znano kot (vodni) led, plinsko stanje pa je vodna para. Enoti za temperaturo (nekdaj stopinja Celzija in sedaj Kelvin) sta dolo\xc4\x8deni s trojno to\xc4\x8dko vode 273,16 K (0.01\xc2\xa0\xc2\xb0C) in 611,2 Pa, pri temperaturi in parnem tlaku, ko so trdna, kapljevinasta in plinasta voda v termodinamskem ravnovesju._NEWLINE_Pri temperaturah ve\xc4\x8djih od 647 K in tlakih ve\xc4\x8djih kot 22,064 MPa vodne molekule zavzamejo superkriti\xc4\x8dno stanje, kjer kapljevinske skupine plavajo znotraj parne faze._NEWLINE_Velika mno\xc5\xbeina vode lahko pomeni ocean, jezero, reka, potok, kanal, ribnik. Za podatke o oskrbi z vodo glej vodno bogastvo. Glej tudi obala, trajekt, pomol._NEWLINE_Kemiki v\xc4\x8dasih vodo v \xc5\xa1ali poimenujejo divodikov monoksid ali DVMO (glej http://www.dhmo.org), s sistemati\xc4\x8dnim kovalentnim imenom te molekule, \xc5\xa1e posebej v parodijah o kemijskem raziskovanju, ki kli\xc4\x8de po izob\xc4\x8denju te\xc2\xa0\xc2\xbbsmrtonosne kemikalije\xc2\xab. Sistemati\xc4\x8dno kislinsko ime za vodo je hidroksidna kislina ali hidroksilna kislina, \xc4\x8deprav pojma skoraj nikoli ne uporabljajo.\n_START_SECTION_\nBipolarna narava vode\n_START_PARAGRAPH_\nPomembna zna\xc4\x8dilnost vode je njena polarna narava. V vodni molekuli so vodikovi atomi razporejeni na konceh, kisikovi pa v temenih. Ker ima kisik vi\xc5\xa1jo elektronegativnost od vodika, je obmo\xc4\x8dje molekule s kisikovim atomom delno negativno nabito glede na vodikovo stran. Molekula s tak\xc5\xa1no razliko naboja se imenuje dipol. Razlika naboja med seboj privla\xc4\x8di vodne molekule kakor tudi druge polarne molekule. To privla\xc4\x8devanje se imenuje vodikova vez._NEWLINE_Ta sorazmerno \xc5\xa1ibka privla\xc4\x8dna sila (glede na kovalentne vezi znotraj same vodne molekule) povzro\xc4\x8da fizikalne lastnosti kot je visoko vreli\xc5\xa1\xc4\x8de, ker je za prekinitev vodikovih vezi med molekulami potrebno veliko toplotne energije. \xc5\xbdveplo, na primer, le\xc5\xbei v periodnem sistemu elementov pod kisikom, njegova enakovredna spojina, vodikov sulfid (H\xe2\x82\x82S) nima vodikove vezi. Tako je njegova molekula dvakrat te\xc5\xbeja od vodne in je pri sobni temperaturi plin. Dodatne vezi med vodnimi molekulami povzro\xc4\x8dajo, da ima teko\xc4\x8da voda veliko specifi\xc4\x8dno toploto._NEWLINE_Vodikova vez je odgovorna tudi za nenavadno obna\xc5\xa1anje vode pri zmrzovanju. Kakor druge snovi tudi teko\xc4\x8dina z ni\xc5\xbeanjem temperature postaja gostej\xc5\xa1a. Vendar, za razliko od drugih snovi, pri ohlajanju blizu ledi\xc5\xa1\xc4\x8da prisotnost vodikove vezi pomeni, da molekule pri preurejanju zaradi zmanj\xc5\xa1anja svoje energije na najmanj\xc5\xa1o mo\xc5\xbeno mero, tvorijo snov, ki je dejansko manj gosta. Zaradi tega led plava v vodi in voda se pri zmrzovanju raz\xc5\xa1irja. Druge snovi se pri strjevanju kr\xc4\x8dijo. Teko\xc4\x8da voda je najgostej\xc5\xa1a pri temperaturi 4\xc2\xa0\xc2\xb0C. To vodi do zanimive posledice med zimskim \xc4\x8dasom. Ohlajena voda na povr\xc5\xa1ini postaja gostej\xc5\xa1a in potone, pri \xc4\x8demer tvori toplotni tok, ki ohlaja celotno mno\xc5\xbeino vode. Ko temperatura jezera dose\xc5\xbee 4\xc2\xa0\xc2\xb0C, voda na povr\xc5\xa1ini, ki se \xc5\xa1e naprej ohlaja, postane manj gosta, ostaja kot povr\xc5\xa1inska plast, ter kon\xc4\x8dno tvori led. Ker je prenos toplote v spodnjih delih zaradi spremembe gostote onemogo\xc4\x8den, bo ve\xc4\x8dji del vsake velike koli\xc4\x8dine zmrznjene vode med zimo \xc5\xa1e vedno teko\xc4\x8d pri 4\xc2\xa0\xc2\xb0C pod ledeno skorjo. Na ta na\xc4\x8din ribe lahko pre\xc5\xbeivijo. To dejstvo je eden od osnovnih zgledov za dobro uravnane fizikalne lastnosti, ki omogo\xc4\x8dajo \xc5\xbeivljenje na Zemlji in ga uporabljajo kot podporo za antropi\xc4\x8dno kozmolo\xc5\xa1ko na\xc4\x8delo._NEWLINE_Druga posledica je, da se bo led pri dovolj velikem tlaku stalil.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ki pomen vode\n_START_PARAGRAPH_\nBiolo\xc5\xa1ki pomen vode je odvisen od fizikalnih lastnosti vode. Ker ima voda lastnosti topila, ji to omogo\xc4\x8da, da je transportno sredstvo za polarne topljence. Primeri tega so spiranje soli v jezera in morja, transport po krvi in limfi v ve\xc4\x8dceli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivalih ter odstranjevanje odpadkov presnove (kot sta amonijak in se\xc4\x8dnina v se\xc4\x8du). Kohezijske in adhezijske lastnosti vode vplivajo na njeno viskoznost, da je primerno mazivo v biolo\xc5\xa1kih sistemih. Primeri tega so sklepna oz. sinovialna teko\xc4\x8dina, plevralna teko\xc4\x8dina in sluz. Sorazmerno \xc5\xa1ibke posamezne vodikove vezi omogo\xc4\x8dajo, da se lahko vodne molekule gibljejo, kar omogo\xc4\x8da osmozo. Voda je tudi prozorna, zaradi \xc4\x8desar prepu\xc5\xa1\xc4\x8da vidno svetlobo in s tem omogo\xc4\x8da fotosintezo ter z njo povezane prehranjevalne verige._NEWLINE_Velika specifi\xc4\x8dna toplota omogo\xc4\x8da \xc5\xbeivim organizmom termostabilnost in manj\xc5\xa1o ob\xc4\x8dutljivost na po\xc5\xa1kodbe zaradi sprememb okolne temperature. Visoka izparilna toplota pa omogo\xc4\x8da \xc5\xbeivim organizmom mo\xc4\x8dno ohlajanje z relativno majhno izgubo vode; tako se ohlajajo sesalci z znojenjem, plazilci s sopenjem ter listi rastlin s transpiracijo. Zaradi hlapnosti voda lahko kro\xc5\xbei preko izhlapevanja, transpiracije in padavin. Spreminjanja gostote vode ob zmrzovanju omogo\xc4\x8da kro\xc5\xbeenje vode v velikih vodnih kotanjah in s tem kro\xc5\xbeenje hranilnih snovi._NEWLINE_Transpiracija omogo\xc4\x8da neprekinjeni steber vode v rastlinah, ki se dviga po ksilemu zaradi kohezijskih sil med vodnimi molekulami in zaradi privlaka med vodo in stenami ksilemskih \xc5\xbeil, s \xc4\x8dimer dobijo vr\xc5\xa1i\xc4\x8dki rastlin in listi vodo in ione; temu toku pravimo transpiracijski tok. Posledica kohezijskih sil med vodnimi molekulami je te\xc5\xbeka stisljivost vode, zaradi \xc4\x8desar slu\xc5\xbei voda tudi kot oporno sredstvo. Biolo\xc5\xa1ki primeri so hidrostatsko ogrodje (npr. pri de\xc5\xbeevniku), turgorski tlak v rastlinskih celicah, amnionska teko\xc4\x8dina, ki podpira in \xc5\xa1\xc4\x8diti plod pri sesalcih, pa tudi splo\xc5\xa1no okolje, ki podpira velike vodne \xc5\xbeivali (npr. kit)._NEWLINE_Voda ima veliko vlogo pri presnovi, saj sodeluje neposredno npr. kot reagent, natan\xc4\x8dneje kot vir vodika za redukcijo pri fotosintezi, ter pri hidrolizi makromolekul v njihove podenote (npr. pri prebavi), in je tudi medij, v katerem potekajo vse biokemi\xc4\x8dne reakcije.'