b'\n_START_ARTICLE_\nSamovodenje\n_START_PARAGRAPH_\nVodenje je proces vplivanja. Na\xc5\xa1 najve\xc4\x8dji potencial, da smo dobri vodje, pride iz nas samih. \xc4\x8ce \xc5\xbeelimo iz sebe narediti u\xc4\x8dinkovito in uspe\xc5\xa1no osebo, ki bo dosegala rezultate in iz svojih izku\xc5\xa1enj ter sposobnosti izvlekla najbolj\xc5\xa1e, se moramo posvetiti samovodenju. Samovodenje je vodenje, ki ga izvajamo nad samimi seboj. To je sposobnost vplivanja, da dose\xc5\xbeemo zastavljene cilje. Dobro vodenje sebe pomeni akcijo, ukrepanje, izvedbo in u\xc4\x8dinkovitost. Strategije u\xc4\x8dinkovitega vodenja so usmerjenost k dose\xc5\xbekom, celovito razmi\xc5\xa1ljanje ter upravljanje s \xc4\x8dasom.\n_START_SECTION_\nPomembnost samovodenja v razvoju vodenja\n_START_PARAGRAPH_\nKakr\xc5\xa1nakoli sposobnost vodenja se razvije na dobro osvojeni sposobnosti vodenja sebe. Na samovodenju sloni osebno vodenje, ki opisuje sposobnost in \xc5\xbeeljo po utemeljeni smeri delovanja in ciljih. Vsebuje pogum, izbiro in predanost, da se posvetimo temu, kar smo si zamislili. Ko osvojimo osebno vodenje, se lahko posvetimo vodenju drugih, ki sloni na timskem vodenju. Timski vodja je nekdo, ki z namenom dosega cilja skupine, \xc4\x8dlane skupine vodi v \xc5\xbeeleno smer in jim daje navodila. S prilo\xc5\xbenostnim stilom vodenja, ki predstavlja premagovanje ovir, lahko izbolj\xc5\xa1amo vodstvene sposobnosti v organizacijah (business leadership). Organizacijsko vodenje predstavlja sposobnost razumevanja zaposlenih in njihovo usmerjanje za dosego cilja organizacije. Sposobnost prilo\xc5\xbenostnega vodenja pa lahko nadgradimo z vodenjem ob \xc4\x8dasu uvajanja sprememb v podjetju, ki izpopolnjuje na\xc5\xa1e strate\xc5\xa1ko vodenje. Strate\xc5\xa1ko vodenje je sposobnost vplivanja na druge, da prostovoljno naredijo odlo\xc4\x8ditve, ki pove\xc4\x8dajo mo\xc5\xbenost organizacijske dolgoro\xc4\x8dne uspe\xc5\xa1nosti in podpirajo njeno dolgoro\xc4\x8dno finan\xc4\x8dno stabilnost._NEWLINE_Vsa opisana vodenja, v katerih se uri in izpopolnjuje posameznik, lahko torej uspejo le, \xc4\x8de imamo dober temelj v samovodenju. Samovodenje je proces samozrcaljenja. Potekajo\xc4\x8de samovodenje je dozorevanje vodenja. Nekateri nikoli ne dozorijo kot pravi vodje, saj ne uspejo razviti dobrega samovodenja. Razvoj kompetence vodenja je pomemben, saj lahko slabo vodenje povzro\xc4\x8di trpljenje ljudi, to pa ima lahko velike stro\xc5\xa1ke za podjetje in dru\xc5\xbebo.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki samovodenja\n_START_PARAGRAPH_\nSamovodenje omogo\xc4\x8da posamezniku, da uravnava svoje \xc5\xbeivljenje in njegov smisel. Z vodenjem sebe pridobi vi\xc5\xa1jo stopnjo samozaznavanja, izbolj\xc5\xa1a sposobnost za postavljanje ciljev, ima bolj uravnote\xc5\xbeeno \xc5\xbeivljenje, do\xc5\xbeivlja manj stresa, pridobi vi\xc5\xa1jo samozavest in lahko odkrije kaj novega o sebi. Nau\xc4\x8dimo se sprejemati in ceniti druge, lahko prepre\xc4\x8dimo lasten upad sposobnosti in si zagotovimo dolgoro\xc4\x8dni uspeh, saj smo osredoto\xc4\x8deni na to, kar je za na\xc5\xa1 uspeh pomembno.\n_START_SECTION_\nSamovodenje v organizaciji\n_START_PARAGRAPH_\nNa delovnem mestu so pogoste situacije, kjer obvelja, da pre\xc5\xbeivi najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i. Kaj je skrivnost uspe\xc5\xa1nih? Posameznik se mora najprej usmeriti vase in ugotoviti, kako voditi samega sebe ter kak\xc5\xa1en je lahko njegov prispevek k organizaciji, v kateri je zaposlen. Posameznik te\xc5\xbei k samopreseganju, s tem pa vpliva tudi na sodelavce in posledi\xc4\x8dno se lahko stil mi\xc5\xa1ljenja, postavljanje ciljev in vrednote v organizaciji spremenijo. \xc4\x8ce \xc5\xbeelimo biti uspe\xc5\xa1ni morajo biti vrednote posameznika skladne z vrednotami organizacije, druga\xc4\x8de ne bo dosegal \xc5\xbeelenih rezultatov. Razumeti moramo lastne prednosti in pomanjkljivosti. Na delovnem mestu posku\xc5\xa1amo zmanj\xc5\xa1ati pomanjkljivosti do te mere, da ne zavirajo na\xc5\xa1ih potencialov in se osredoto\xc4\x8damo bolj na sposobnosti. Ljudje smo si razli\xc4\x8dni tudi v na\xc4\x8dinu dela v timu. Posameznik je bolj u\xc4\x8dinkovit tam, kjer se po\xc4\x8duti bolj svobodno._NEWLINE_Podjetja se zadnje \xc4\x8dase soo\xc4\x8dajo predvsem s spremembami na podro\xc4\x8dju razvoja tehnologije. Delovna sila 21. stoletja temelji na znanju, saj za hitre odlo\xc4\x8ditve potrebuje ve\xc4\x8d svobode kot pa pomo\xc4\x8d in vodstvo. V organizacijah so nadomestili avtoritativne vodstvene stile z okrepitvijo skupinskega dela in samonadzora, da bi spodbudili inovativnost in kreativnost na delovnem mestu. Ena izmed dol\xc5\xbenosti vodje je, da trenira zaposlene v organizaciji, da postanejo bolj\xc5\xa1i samovoditelji zato, da bodo lahko tudi sami v prihodnosti zavzeli vodstvene polo\xc5\xbeaje._NEWLINE_Raziskave se osredoto\xc4\x8dajo na u\xc4\x8dinkovitost samovodenja na individualni ravni in na ravni skupine. Na individualni ravni ugotovitve ka\xc5\xbeejo, da pove\xc4\x8dano samovodenje izbolj\xc5\xa1uje delovno u\xc4\x8dinkovitostjo. Na ravni skupine rezultati niso tako enozna\xc4\x8dni._NEWLINE_Pretekle raziskave so se osredoto\xc4\x8dale na individualne strategije samovodenja v organizaciji. Uslu\xc5\xbebenci neprofitnih organizacij, ki ka\xc5\xbeejo uporabo samovodstvenih strategij, lahko pove\xc4\x8dajo osebno u\xc4\x8dinkovitost in u\xc4\x8dinkovitost organizacije kot celote. Individualna uporaba samovodstvenih strategij naj bi prispevala k izbolj\xc5\xa1avi miselnih vzorcev delavcev, bolj\xc5\xa1i izvedbi delovnih nalog ter k sami u\xc4\x8dinkovitosti neprofitne organizacije. Na uspe\xc5\xa1no u\xc4\x8denje samovodenja vpliva tudi posameznikova nuja za u\xc4\x8denje, koli\xc4\x8dina \xc4\x8dasa vlo\xc5\xbeenega v u\xc4\x8denje samovodenja, koli\xc4\x8dina \xc5\xbeelene udele\xc5\xbebe v u\xc4\x8denju, osebnost delavca, zaznana samou\xc4\x8dinkovitost, lokus kontrole in stil dela, ki ga izvaja posameznik. Neprofitno delo je videno bolj kot strate\xc5\xa1ko delo z nekim namenom in manj kot prisilna naloga._NEWLINE_Samovodenje je predvsem prakti\xc4\x8dno v organizacijah. Ko uslu\xc5\xbebencem organizacija priskrbi dodatna psiholo\xc5\xa1ka sredstva, zaposleni ne jemljejo dopusta zaradi stresa in tako organizacija profitira v \xc4\x8dasu, poleg tega pa se pove\xc4\x8da produktivnost zaradi bolj\xc5\xa1ih delovnih navad, ki so posledica treninga samovodenja.\n_START_SECTION_\nSamovodenje in sorodni koncepti\n_START_PARAGRAPH_\nSamovodenje je novej\xc5\xa1i koncept, zato pride do vpra\xc5\xa1anja, \xc4\x8de je koncept \xc4\x8disto nov ali le novo poimenovanje za podobne, \xc5\xbee znane konstrukte. Samovodenje se od vodenja razlikuje po tem, da vodenje opredeljuje proces vplivanja na druge, samovodenje pa opredeljuje proces vplivanja nase z namenom doseganja ciljev. Podobno vodenju, zajema upo\xc5\xa1tevanje drugih, vendar z namenom, da to znanje uporabi posameznik na sebi, se prilagaja drugim, se neprestano izbolj\xc5\xa1uje in tako dose\xc5\xbee bolj\xc5\xa1e rezultate. Vodenje temelji na dobro usvojenem samovodenju. Sorodni pojem bi lahko bil osebnostna rast, saj je bistvo samovodenja, da se posameznik izbolj\xc5\xa1a v vodstvenih spretnostih, to pa dose\xc5\xbee preko dela na sebi. Prav tako bi lahko bil soroden pojem \xc4\x8dustvena inteligenca, saj mora biti dober samovodja sposoben razumeti in uravnavati lastna \xc4\x8dustva ter potrebe, da se lahko motivira za delo.'