b'\n_START_ARTICLE_\nBoko\xc5\xbeiv\xc4\x8dniki\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli osebki sodobnih boko\xc5\xbeiv\xc4\x8dnikov merijo v dol\xc5\xbeino od 8 mm do 33 cm, odvisno od vrste. Osem gibljivih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic boko\xc5\xbeiv\xc4\x8dniku omogo\xc4\x8dajo, da se ob nevarnosti zvije v kroglo, pri \xc4\x8demer so plo\xc5\xa1\xc4\x8dice seveda na zunanji strani. Plo\xc5\xa1\xc4\x8dicam daje oporo mo\xc4\x8dna in fleksibilna plast (angle\xc5\xa1ko girdle), ki jo tvori pla\xc5\xa1\xc4\x8d. Pri nekaterih vrstah omenjena plast delno pokriva plo\xc5\xa1\xc4\x8dice (npr. pri \xc4\x8drnem hitonu, Katharina tunicata) ali pa jih popolnoma zakriva (npr. pri Cryptochiton stelleri)._NEWLINE_Telo je splo\xc5\xa1\xc4\x8dene ovalne oblike in je v grobem podobno pol\xc5\xbeevi nogi, \xc4\x8deprav glava in drugi mehki deli, z izjemo oporne plasti, niso vidni. Pla\xc5\xa1\xc4\x8dno votlino predstavljata ozka kanala, ki potekata ob straneh med pla\xc5\xa1\xc4\x8dem in telesom. Voda vstopi skozi odprtini blizu ust in te\xc4\x8de po kanalu mimo \xc5\xa1tevilnih \xc5\xa1krg do izhodnih odprtin blizu zadnjika (anusa)._NEWLINE_Glava je zakrnela in nima o\xc4\x8di ter \xc4\x8dutilnih lovk. Pod strga\xc4\x8do (radulo) se nahaja \xc4\x8dutilni organ (subradula) za zaznavanje snovi v okolju, ki ga lahko iztegne iz ustne votline. Pri nekaterih vrstah se na zobcih strga\xc4\x8de nahaja magnetit. Boko\xc5\xbeiv\xc4\x8dniki nimajo pravih ganglijev kot ostali mehku\xc5\xbeci, vendar je \xc5\xbeiv\xc4\x8devje zgo\xc5\xa1\xc4\x8deno v obliki obro\xc4\x8da okoli po\xc5\xbeiralnika. Iz tega obro\xc4\x8da potekajo proti sprednji strani telesa \xc5\xbeivci, ki o\xc5\xbeiv\xc4\x8dujejo ustno votlino in subradulo, medtem ko proti zadnjemu delu telesa potekata glavna sve\xc5\xbenja \xc5\xbeivcev. Pedalni oz. no\xc5\xbeni sve\xc5\xbeenj o\xc5\xbeiv\xc4\x8duje nogo, medtem ko paliovisceralni sve\xc5\xbeenj o\xc5\xbeiv\xc4\x8duje pla\xc5\xa1\xc4\x8d in drobovje.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeujejo se spolno, oploditev je zunanja, do katere pride v vodi ali v pla\xc5\xa1\xc4\x8dni votlini samice. Iz oplojenega jaj\xc4\x8deca se razvije trohofor, ki je pri mehku\xc5\xbecih najosnovnej\xc5\xa1i tip li\xc4\x8dinke. Ta \xc5\xbeivi kot plankton in se hrani s plavajo\xc4\x8dim organskim drobirjem, ki ga ujame z migetalkami. Iz li\xc4\x8dinke se po dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu razvije mladi osebek, ki s\xc4\x8dasoma dozori.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nBoko\xc5\xbeiv\xc4\x8dniki so morske \xc5\xbeivali in bivajo na skalnatih obalah oz. trdi podlagi v obmo\xc4\x8dju plimovanja, \xc4\x8deprav so nekatere primerke na\xc5\xa1li celo na globini okoli 7.000 m. Butanju valov in ostalim nevarnostim uspe\xc5\xa1no kljubujejo s splo\xc5\xa1\xc4\x8denim in podolgovatim telesom, s svojo mo\xc4\x8dno nogo pa se lahko pritrdijo na podlago. Pri pritrjevanju gre po navadi za kombinacijo kr\xc4\x8denja mi\xc5\xa1ica in lepljivih izlo\xc4\x8dkov (tj. bioadheziva). _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina boko\xc5\xbeiv\xc4\x8dnikov se hrani z algami in drugimi organizmi, katere strgajo s kamnov. Znan je plenilski rod Placiphorella, ki plen, tj. majhne rake in druge nevreten\xc4\x8darje, ujame pod pla\xc5\xa1\xc4\x8dem._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne vrste boko\xc5\xbeiv\xc4\x8dnikov izkazujejo sposobnost vra\xc4\x8danja na isto mesto (angle\xc5\xa1ko homing), tj. med hranjenjem zapustijo bivali\xc5\xa1\xc4\x8de, nato pa se kljub nahajanju na neznanem obmo\xc4\x8dju zopet uspe\xc5\xa1no vrnejo na svoje stalno mesto. Natan\xc4\x8den mehanizem usmerjanja ni znan, domneva pa se, da izrabljajo magnetne lastnosti magnetita (ki se nahaja na zobcih strga\xc4\x8de) za navigacijo v elektromagnetnem polju, podobno kot npr. ptice selivke in golobi pismono\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nBoko\xc5\xbeiv\xc4\x8dnika za \xc4\x8dloveka niso pomembni v gospodarskem smislu, \xc4\x8deprav naj bi nekateri ameri\xc5\xa1ki staroselci na zahodni obali Severne Amerike u\xc5\xbeivali boko\xc5\xbeiv\xc4\x8dnike vrste Cryptochiton stelleri.'