b"\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x89mile Zola\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nZola je bil rojen v Parizu v dru\xc5\xbeini italijanskega in\xc5\xbeenirja. Mladost je pre\xc5\xbeivel v mestu Aix-en-Provence. \xc5\xa0olal se je v Parizu, postal uslu\xc5\xbebenec zalo\xc5\xbebe in pozneje novinar, dokler se ni okoli leta 1880 popolnoma posvetil knji\xc5\xbeevnemu delu. Preselil se je v M\xc3\xa9dan in \xc5\xbeivel osamljeno, obdan s privr\xc5\xbeenci in somi\xc5\xa1ljeniki, do leta 1897, ko je posegel v Dreyfusovo afero, napisal manifest Obto\xc5\xbeujem (J'accuse, 1898), zoper reakcionarne sile in branil po krivem obto\xc5\xbeenega. Pred preganjanjem se je moral za\xc4\x8dasno umakniti v Anglijo, vendar je kmalu do\xc4\x8dakal pravi\xc4\x8dno revizijo procesa.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nZola je imel velik vpliv na francosko knji\xc5\xbeevnost 19. stoletja. Velja za utemeljitelja eksperimentalnega romana in je najvidnej\xc5\xa1i predstavnik naturalizma, ki naj bi po njegovem podobno kot prirodoslovje prikazoval \xc5\xbeivljenje znanstveno, na temelju biolo\xc5\xa1kih in socialnih zakonitosti in v obliki eksperimenta, ki naj razkrije u\xc4\x8dinkovanje treh determinant: okolja, dobe in dednost. Na tej idejni podlagi je zasnoval prvi pomembnej\xc5\xa1i roman Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se Raquin, nato pa ciklus 20 romanov Rougon-Macquartovi s podnaslovom\xc2\xa0\xc2\xbbPrirodna in socialna zgodovina neke dru\xc5\xbeine v \xc4\x8dasu drugega cesarstva\xc2\xab. Ciklus opisuje usodo \xc5\xa1tevilnih \xc4\x8dlanov iste dru\xc5\xbeine, ki so dedno obremenjeni in \xc5\xbeivijo v razli\xc4\x8dnih socialnih okoljih za \xc4\x8dasa drugega cesarstva. V njihovem \xc5\xbeivljenju vlada dosleden biolo\xc5\xa1ki in socialni determenizem, ki jih spreminja v degenerike, obsedene od spolnosti, alkoholizma in podvr\xc5\xbeene boleznim. Vsak roman opisuje posebno stran dru\xc5\xbebe: Beznica delavsko \xc5\xbeivljenje v pari\xc5\xa1kih predmestjih, Nana prostitucijo, Germinal rudarje in njihov boj s kapitalisti\xc4\x8dnimi lastniki, Umetnina umetni\xc5\xa1ke kroge, Zemlja kmete, Polom propad Francije v francosko-nem\xc5\xa1ki vojni. Usode oseb, ki naj dokazujejo avtorjevo osnovno tezo, se prepletajo z nazornimi opisi okolja, mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih prizorov in materialnih pojavov, ki so najbolj\xc5\xa1i del Zolajevega pripovedni\xc5\xa1tva, medtem ko je psiholo\xc5\xa1ka in moralna stran zanemarjena oziroma podrejena biolo\xc5\xa1ko socialni._NEWLINE_Zolajevo knji\xc5\xbeevno delo zaklju\xc4\x8dujeta trilogija Troje mest z romani Lourdes, Rim, Pariz napisanimi na protiklerikalno temo in nedokon\xc4\x8dana tetralogija \xc5\xa0tirje evangeliji z romani Rodovitnost, Delo, Resnica in Pravica z demokrati\xc4\x8dno, socialno tendenco._NEWLINE_Zolajev naturalizem je nadaljeval in stopnjeval tisto smer francoskega objektivnega realizma, ki je opisovala predvsem stvarnost z njenimi biolo\xc5\xa1kimi in socialnimi zakonitostmi. Kljub volji do znanstvene objektivnosti vsebuje Zolajevo pripovedni\xc5\xa1tvo \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dustvene in domi\xc5\xa1ljijske prvine, ostro kritiko me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe in v nekaterih delih celo socialisti\xc4\x8dno tendenco. Zaradi nagnjenja k vizionarnim podobam materialisti\xc4\x8dnih in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih dogajanj je mogo\xc4\x8denajti v njem celo sestavine simbolizma."