b'\n_START_ARTICLE_\nAndrija Mohorovi\xc4\x8di\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMohorovi\xc4\x8di\xc4\x87 se je rodil v Voloskem blizu istrske Opatije. Kon\xc4\x8dal je Prvo re\xc5\xa1ko hrva\xc5\xa1ko gimnazijo, med letoma 1875 in 1878 je \xc5\xa1tudiral matematiko in fiziko na Filozofski fakulteti v Pragi. Tu je bil eden od njegovih u\xc4\x8diteljev Mach. U\xc4\x8diteljsko pot je za\xc4\x8del v zagreb\xc5\xa1ki gimnaziji leta 1879 ter na srednji \xc5\xa1oli v Osijeku. Leta 1882 je postal u\xc4\x8ditelj na Kraljevi pomorski \xc5\xa1oli v Bakarju, kasneje pa predavatelj na Filozofski fakulteti Univerze v Zagrebu. Umrl je leta 1936 v Zagrebu._NEWLINE_Njegovo znanstveno delo obsega ustanovitev lastne meteorolo\xc5\xa1ke postaje ter \xc5\xa1tudij meteorolo\xc5\xa1kih pojavov, kot so oblaki. Njegova seizmolo\xc5\xa1ka zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina pa je kronana z odkritjem nezveznosti med zemeljskim pla\xc5\xa1\xc4\x8dem in zemeljsko skorjo leta 1909, ki se danes po njem imenuje Mohorovi\xc4\x8di\xc4\x87eva nezveznost. Po njem se prav tako imenuje krater Mohorovi\xc4\x8di\xc4\x87 na oddaljeni strani Lune ter asteroid glavnega pasu 8422 Mohorovi\xc4\x8di\xc4\x87 (8422 Mohorovicic). Velja za enega bolj pomembnih znanstvenikov 20. stoletja, ki so preu\xc4\x8devali Zemljo.'