b'\n_START_ARTICLE_\nMartin\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPrave ku\xc5\xa1\xc4\x8darice (rod Lacerta) imajo majhne luske na hrbtnem delu trupa in so obi\xc4\x8dajno zrnate oblike in gladke, name\xc5\xa1\xc4\x8dena ena poleg druge. Kolobarji repnih lusk so izmeni\xc4\x8dno \xc5\xa1ir\xc5\xa1i in o\xc5\xbeji._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnost te vrste je topo zaokro\xc5\xbeeni gob\xc4\x8dek na katerem se gob\xc4\x8dna plo\xc5\xa1\xc4\x8dica ne dotika mednosni\xc4\x8dne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice. Nosna odprtina je obkro\xc5\xbeena s 3-4 plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami in se ne dotika gob\xc4\x8dne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice. Na hrbtu je 33-55 vrst \xc5\xa1esterokotnih lusk, ki so po sredini trupa o\xc5\xbeje. Na stegnih ima 11 do 13 femoralnih por (spremenjene ko\xc5\xbene \xc5\xbeleze)._NEWLINE_V barvi in risbi se posamezni osebki med seboj zelo razlikujejo. Samci so bolj zeleni, na hrbtu imajo rjavo progo, samice so sive ali rjave po celem telesu. Pri samicah je sredinska hrbtna \xc4\x8drta (zatilni\xc4\x8dna) ozka in enotna, za samce pa je zna\xc4\x8dilno, da je ta \xc4\x8drta lahko sestavljena iz posameznih drobnih peg - lahko je zelene, rjave ali sive barve. Zatilni\xc4\x8dna \xc4\x8drta je lahko natrgana. Na bo\xc4\x8dni strani je natrgana temenska proga s temnimi pikami, tej pa sledi \xc5\xa1e tanka svetlej\xc5\xa1a sen\xc4\x8dna proga. Pod sen\xc4\x8dno progo je \xc5\xa1e svetla podo\xc4\x8dna proga.\n_START_SECTION_\nBivali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nNajdemo jih na stenah kjer jih greje sonce. \xc4\x8ceprav \xc5\xbeive ve\xc4\x8dinoma v ni\xc5\xbeinah, jih lahko najdemo tudi do nadmorske vi\xc5\xa1ine 2000 m.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nSo jajcerodni. Mladi\xc4\x8di se izvalijo po 8 tednih in so podobni odraslim osebkom.'