b'\n_START_ARTICLE_\nHeraclea Lyncestis\n_START_SECTION_\nRimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu obdobja helenizma je bil strate\xc5\xa1ko pomemben, le\xc5\xbeal je na robu meje Makedonije z Epirom na zahodu in z negr\xc5\xa1kim svetom na severu vse do srede 2. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko so Rimljani osvojili Makedonijo in zru\xc5\xa1ili njeno politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d. Sledila je porazdelitev Makedonije na \xc5\xa1tiri dele, sama Heraclea pa je pripadla \xc4\x8detrti regiji. Glavna rimska cesta na tem ozemlju, Via Egnatia, je \xc5\xa1la skozi njo, s tem pa se je mesto razvilo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pokrajine. Na tem ozemlju so odkrili predmete iz tega obdobja, kot so: amfiteater, kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, mestno obzidje, stebri, votivni predmeti.\n_START_SECTION_\nAmfiteater\n_START_PARAGRAPH_\nRimski cesar Hadrijan ga je dal zgraditi v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta na hribu v \xc4\x8dasu, ko so bile \xc5\xa1tevilne zgradbe v tej provinci obnovljene. Znotraj njega so bile postavljene tri \xc5\xbeivalske kletke, v zahodnem delu pa tunel. Amfiteater je slu\xc5\xbeil namenu od \xc4\x8dasa vladavine Antonina Pija do poznega 4. stoletja AD, ko so bili gladiatorski boji s \xc5\xa1iritvijo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v Rimskem cesarstvu prepovedani.\n_START_SECTION_\nPozna antika in bizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnjem bizantinskem obdobju (4. do 6. stoletje) je Heraclea postala pomembno \xc5\xa1kofijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Nekateri izmed njenih \xc5\xa1kofov so bili omenjeni na sinodah v Serdici (Sofija) in ostalih okoli\xc5\xa1kih mestih. Iz tega obdobja sta mala in velika bazilika (rezidenca \xc5\xa1kofa) ter pokopali\xc5\xa1ka bazilika v bli\xc5\xbeini nekropole.Tri cerkvene ladje v veliki baziliki so pokrite z mozaiki zelo bogate rastlinske in figurativne ikonografije, ti dobro ohranjeni mozaiki so pogosto upo\xc5\xa1tevani kot zgled zgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8danske umetnosti._NEWLINE_Mesto je bilo opusto\xc5\xa1eno od zdru\xc5\xbeene vojske Ostrogotov in Vizigotov pod poveljstvom Teodorika Velikega v letu 472 in kljub bogatemu darilu njemu s strani mestnega \xc5\xa1kofa ponovno v letu 479. Obnovljeno je bilo v poznem 5. in zgodnjem 6. stoletju.\n_START_SECTION_\nMozaiki\n_START_PARAGRAPH_\nMala bazilika je bila odkrita med izkopavanjem pred drugo svetovno vojno 1936-1938. Sprva je bilo mi\xc5\xa1ljeno, da predstavlja starodavno pala\xc4\x8do, vendar je v kasnej\xc5\xa1ih raziskavah 1960-1964 postalo jasno, da gre za zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8dansko baziliko. V njej se nahaja okrasni talni mozaik, izdelan v tehniki\xc2\xa0\xc2\xbbopus sectile\xc2\xab, prav tako pa je bilo odkritih tudi ve\xc4\x8d prostorov. Prvi je bil uporabljen za kr\xc5\xa1\xc4\x8devanje, v drugem se nahaja talni mozaik v tehniki\xc2\xa0\xc2\xbbopus tessalatum\xc2\xab. Po izgradnji kompleksa Velike Bazilike, so bile funkcije spremenjene.'