b'\n_START_ARTICLE_\nCarnuntum\n_START_PARAGRAPH_\nCarnuntum (gr\xc5\xa1ko \xce\x9a\xce\xb1\xcf\x81\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x82 [Karnus] (Ptolemaj)) je bil rimski voja\xc5\xa1ki tabor ob Donavi v Noriku. Od 1. stoletja n. \xc5\xa1t. dalje je bil upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de rimske province Gornje Panonije. Njegovi ostanki se nahajajo v Spodnji Avstriji na pol poti med Dunajem in Bratislavo v Arheolo\xc5\xa1kem parku Carnuntum. Park s povr\xc5\xa1ino ve\xc4\x8d kot 10 km\xc2\xb2 je v bli\xc5\xbeini vasi Petronell-Carnuntum in Bad Deutsch-Altenburg.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCarnuntum se je razvil iz voja\xc5\xa1kega tabora. Njegovo ime se na spomenikih skoraj vedno pi\xc5\xa1e z za\xc4\x8detnico K in izhaja iz keltskega  karn-, ki pomeni mejnik ali kup kamenja. Carnuntum je bil prvi\xc4\x8d omenjen v \xc4\x8dasu cesarja Avgusta leta 6, ko ga je Tiberij izbral za izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de vojnih operacij proti markomanskemu kralju Marobodu (Marbodu). Ko je postal bazni tabor XV. legije Apollinaris, se je mesto mo\xc4\x8dno romaniziralo. Nekaj let kasneje je postalo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de rimskih obmejnih utrdb ob Donavi od Vindobone (Dunaj) do Brigetia (\xc3\x93-Sz\xc5\x91ny). Pod Trajanom in Hadrijanom je postal bazni tabor XIV. legije Gemina in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Gornje Panonije._NEWLINE_Carnuntum je bil pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za trgovanje z jantarjem, ki so ga prina\xc5\xa1ali s severa in prodajali v Italijo. Pod Hadrijanom se je iz voja\xc5\xa1kega tabora razvil  municipij Aelium Carnuntum. V njem je bil med markomanskimi vojnami tri leta (172-175)  nastanjen  Mark Avrelij in tam napisal del svojih Meditacij. Po umoru cesarja Pertinaksa so vojaki v Carnuntumu leta 193 za novega cesarja razglasili svojega poveljnika in guvernerja Panonije Septimija Severja. Leta 308 je \xc4\x8dastno upokojeni cesar Dioklecijan v Carnuntumu predsedoval zgodovinskemu sre\xc4\x8danju svojih socesarjev Maksimijana in Galerija, na katerem so posku\xc5\xa1ali zgladiti vedno ve\xc4\x8dja nesoglasja v tetrarhiji. Na sre\xc4\x8danju so razglasili versko svobodo v celem cesarstvu. V 4. stoletju so Carnuntum poru\xc5\xa1ili germanski osvajalci. Cesar Valentinijan I. ga je kasneje delno obnovil, vendar ni nikoli ve\xc4\x8d dosegel svojega nekdanjega pomena. Glavno voja\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je postala Vindobona. Med vdori barbarov so ga Rimljani dokon\xc4\x8dno zapustili. Uporabljali so ga samo \xc5\xa1e za pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de in vir gradbenega materiala, dokler ga ni nazadnje prekrilo rastlinje.\n_START_SECTION_\nCivilno mesto\n_START_PARAGRAPH_\nOstanki civilnega mesta so okoli vasi Petronell-Carnuntum. Ohranjeni so rimska mestna \xc4\x8detrt, ru\xc5\xa1evine pala\xc4\x8de, amfiteater in Heidentor. _NEWLINE_Rimska \xc4\x8detrt je bila periferni del nekdanjega civilnega mesta. Ru\xc5\xa1evine pala\xc4\x8de so v vasi Petronell. Anti\xc4\x8dna hi\xc5\xa1a, imenovana Lucijeva hi\xc5\xa1a, je obnovljena s tradicionalnimi tehnikami in od 1. junija 2006 odprta za javnost. _NEWLINE_Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de civilnega mesta (forum) je bilo ob ru\xc5\xa1evinah pala\xc4\x8de, v kateri je bilo tudi kot veliko javno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Velik amfiteater s 15.000 sede\xc5\xbei je stal izven mesta. Napis na plo\xc5\xa1\xc4\x8di, odkriti med ru\xc5\xa1evinami, pravi, da je bil \xc4\x8detrti najve\xc4\x8dji amfiteater v Rimskem cesarstvu.\n_START_SECTION_\nHeidentor\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 354-361 je bil ob mestu zgrajen mogo\xc4\x8den slavolok zmage. Poro\xc4\x8dila iz tistega \xc4\x8dasa ka\xc5\xbeejo, da ga je dal zgraditi cesar Konstancij II. v spomin na svoje zmage. Ko je Carnuntum po  preseljevanju ljudstev izginil, je slavolok ostal osamljen sredi pokrajine in srednjeve\xc5\xa1ki prebivalci so za\xc4\x8deli verjeti, da je pod njim grob ajdovskega velikana. Spomenika se je zato prijelo ime Heidentor, se pravi Ajdovska vrata.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ko mesto\n_START_PARAGRAPH_\nEdina ohranjena zgradba voja\xc5\xa1kega dela mesta je amfiteater, ki je stal tik pred utrjenim voja\xc5\xa1kim taborom. V bli\xc5\xbenjem majhnem muzeju je prikazana zgodovina gladiatorjev.\n_START_SECTION_\nGladiatorska \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nSeptembra 2011 so s fotografiranjem iz zraka in snemanjem z globinskim radarjem odkrili zna\xc4\x8dilne obrise anti\xc4\x8dne rimske gladiatorske \xc5\xa1ole, ki je konkurirala \xc5\xa1oli Ludus Magnus v Rimu in je merila okoli 2800 m\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nMuzej Carnuntium\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki muzej Carnuntium je v vasi Bad Deutsch-Altenburg ob Donavi. V njem so razstavljene vse pomembne arheoli\xc5\xa1ke najdbe iz anti\xc4\x8dnega mesta.'