b'\n_START_ARTICLE_\nMartulj\xc5\xa1ki slapovi\n_START_PARAGRAPH_\nMartulj\xc5\xa1ki slapovi (bolj natan\xc4\x8dno Martulj\xc5\xa1ka slapova) se nahajajo v osr\xc4\x8dju Martulj\xc5\xa1ke skupine nad dolino Gozda Martuljka. Zaradi njegove edinstvenosti so to obmo\xc4\x8dje skupaj s potokom Martuljek \xc5\xbee leta 1949 razglasili za krajinski park, od leta 1981 pa je del Triglavskega narodnega parka. Potok Martuljek najve\xc4\x8d vode zbere Za Akom, zatrepom pod \xc5\xa0iroko pe\xc4\x8djo in na svoji poti v dolino ustvari zgornji in spodnji Martuljkov slap.\n_START_SECTION_\nSpodnji Martuljkov slap\n_START_PARAGRAPH_\nSpodnji Martuljkov slap je manj\xc5\xa1i od obeh slapov, vendar skupaj s sotesko tvori slikovito podobo. Visok je 29 m in se nadaljuje \xc5\xa1e 25 m v ve\xc4\x8d sko\xc4\x8dnikih. Pod njim so zanimive kamnine, ve\xc4\x8dinoma gre za apnence in tufe. Kanjon, ki vodi od slapa do doline je dolg 350 m, visok okoli 100 m in je vrezan v apnen\xc4\x8dasto bre\xc4\x8do, ostanek ledeni\xc5\xa1ke morene in je zelo kru\xc5\xa1ljiv.\n_START_SECTION_\nZgornji Martuljkov slap\n_START_PARAGRAPH_\nTa je mogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, saj je v vseh \xc5\xa1tirih stopnjah visok cca 100 m. Pot do njega je v glavnem gozdna, je pa od brunarice v Jasenjah dobrih 250 m vi\xc5\xa1inske razlike. Po poti pa ni previsnih sten in nevarnosti padajo\xc4\x8dega kamenja. Prvi skok je visok 34 m, dalje te\xc4\x8de voda v koritih, se pravokotno zasuka in ustvari 14 m visok slap. Sledi 5 m stopnja in nato najvi\xc5\xa1ja 48 m visoka, ki je edina tudi v celoti vidna. Na dnu je tolmun, stene preko katerih te\xc4\x8de potok oziroma slap so iz dachsteinskih apnencev._NEWLINE_Za dostop je porebno pre\xc4\x8dkanje potoka, ki most zgrajen v ta namen pogosto po\xc5\xa1koduje. Zadnji nov most preko potoka Martuljek je kovinski in nekoliko vi\xc5\xa1ji. Slap se poka\xc5\xbee \xc5\xbee na spustu k mostu, potem pa pot vodi po meli\xc5\xa1\xc4\x8du do stene, od koder je vzpon do slapa zavarovan s klini in jeklenico.\n_START_SECTION_\nPlan\xc5\xa1arija v Jasenjah\n_START_PARAGRAPH_\nPo gozdni poti se nadaljuje vzpon do plan\xc5\xa1arije Jasenje, kjer gospodar planine ohranja tradicijo pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva in s svojo malo \xc4\x8dredo govedi ohranja jaso pred zara\xc5\xa1\xc4\x8danjem. Pred 40 leti so bili v Jasenjah \xc5\xa1e trije gospodarji, ki so se vsako poletje za 14 dni preselili v Jasenje in ro\xc4\x8dno kosili travnike. Njihovi dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani so prihajali vsak dan iz doline, prinesli so hrano ter grabili in obra\xc4\x8dali seno. Suhega so shranili na senike. Pozimi so z voli in sanmi vozili seno v dolino. Gospodarji pa so se postarali, njihovi nasledniki so imeli slu\xc5\xbebo, ki ni ve\xc4\x8d dopu\xc5\xa1\xc4\x8dala takega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja. Planine so se za\xc4\x8dele opu\xc5\xa1\xc4\x8dati in zara\xc5\xa1\xc4\x8dati. Zadnja ko\xc5\xa1nja pod vodstvom starih gospodarjev je bila sredi 70-tih let prej\xc5\xa1njega stoletja. Potem se je samo \xc5\xa1e paslo nekaj glav \xc5\xbeivine. Najprej od treh kmetij, potem dveh, nekaj let pa je planina samevala. Seniki so se podrli travniki pa zarasli. Leta 1992 jo je ponovno za\xc4\x8del o\xc5\xbeivljati naslednik enega od lastnikov, postavil je nov senik, o\xc4\x8distil drevje in grmovje ter pripeljal lastno \xc5\xbeivino na pa\xc5\xa1o.\n_START_SECTION_\nFin\xc5\xbegarjeva kapelica\n_START_PARAGRAPH_\nZgradili so jo bogoslovci ljubljanske nad\xc5\xa1kofije, ki so hodili v Jasenje na dopust in si v ta namen leta 1924 postavili na najetem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du majhno bivalno brunarico. K ma\xc5\xa1i so morali hoditi v dolino, zato so leta 1926 v Jasenjah postavili \xc5\xa1e kapelo, posve\xc4\x8deno Mariji sne\xc5\xbeni. Med vojno (jeseni 1942) so Nemci po\xc5\xbegali vse pastirske domove v Jasenjah, pustili so senike in kapelico, ki so jo doma\xc4\x8dini pred po\xc5\xbeigom odprli, da se je videlo, da je to cerkveni objekt. Po vojni je Fran Sale\xc5\xa1ki Fin\xc5\xbegar izprosil pri oblasteh, da se je poleg kapelice postavil \xc5\xa1e bivalni objekt. Tako se je tradicija po\xc4\x8ditnikovanja duhovnikov z opravljanjem ma\xc5\xa1e nadaljevala. Doma\xc4\x8dini so bili v to tradicijo zelo vpeti in so v \xc4\x8dasu ma\xc5\xa1evanja vsak dan prihajali iz doline v Jasenje. S Fin\xc5\xbegarjem so prihajali \xc5\xa1e \xc5\xa1tirje duhovniki, ki so prevzemali vlogo gospodarja kapelice drug za drugim, prihajali v avgustu na dopust, se vzpenjali na okoli\xc5\xa1ke vrhove in ma\xc5\xa1evali za doma\xc4\x8dine. Zadnji iz te skupine je bil Dr. Janez Ora\xc5\xbeem, ki je poslednji\xc4\x8d ma\xc5\xa1eval leta 1993. Z njim pa je \xc5\xbee od leta 1983 prihajal Dr. Janez Gril, ki je po Ora\xc5\xbemovi smrti (1994) nasledil to zadru\xc5\xbeno poslanstvo. Nadaljuje tradicijo svojih predhodnikov, obiskuje bli\xc5\xbenje vrhove, opravlja ma\xc5\xa1e za doma\xc4\x8dine in pre\xc5\xbeivlja dopust. Ma\xc5\xa1e, ki je vsako leto od 5. avgusta do Velikega \xc5\xa0marna 15. avgusta, se udele\xc5\xbeujejo tudi obiskovalci martulj\xc5\xa1kih slapov\n_START_SECTION_\nSpomenik ponesre\xc4\x8dim planincem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2007 je PD Gozd Martuljek sledilo pobudi PZS, da se postavijo obele\xc5\xbeja za ponesre\xc4\x8dene v gorah na dolo\xc4\x8denih lokacijah in ne ve\xc4\x8d posamezne plo\xc5\xa1\xc4\x8de posejane povsod po skalah in poteh, ob katerih so vse preve\xc4\x8dkrat ugasle, napol pogorele sve\xc4\x8de. V spomin vsem doma\xc4\x8dinom ponesre\xc4\x8denim v planinah in vsem ostalim, ki so se ponesre\xc4\x8dili v \xc5\xa0pikovi skupini so postavili obele\xc5\xbeje v Jasenjah ob Fin\xc5\xbegarjevi kapeli.'