b'\n_START_ARTICLE_\nBolska\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nBolska je v zgornjem toku do Vranskega zna\xc4\x8dilna hudourni\xc5\xa1ka reka z razmeroma velikim strmcem (32,2 \xe2\x80\xb0) in \xc5\xa1tevilnimi kratkimi pritoki iz stranskih grap, v srednjem in spodnjem toku se ji strmec zmanj\xc5\xa1a na 4\xe2\x80\x936 \xe2\x80\xb0. Izvira v severnem delu Posavskega hribovja severno od Trojan v paleozojskih kamninah trojanske antiklinale, te\xc4\x8de do Trojan po grapi proti jugovzhodu, nato se obrne proti vzhodu in severovzhodu. V tem delu te\xc4\x8de po njeni dolini \xc5\xa1tajerska avtocesta, ki zaradi pomanjkanja prostora v dolini poteka v precej\xc5\xa1njem delu skozi dva predora in prek ve\xc4\x8d viaduktov. V Zajasovniku zavije reka ostro proti vzhodu in se v ozki dolini prebija skozi apnen\xc4\x8dasto severno krilo trojanske antiklinale; tu se z desne vanjo steka hudournik Zaplanin\xc5\xa1\xc4\x8dica. Pri Lo\xc4\x8dici na kratko vstopi v motni\xc5\xa1ko sinklinalo (tu se ji z leve pridru\xc5\xbei Motni\xc5\xa1nica) in se skozi kratko, neizrazito sotesko prebije v najzahodnej\xc5\xa1i del Spodnje Savinjske doline pri Vranskem. Z leve dobi pritok Merin\xc5\xa1\xc4\x8dico, pre\xc4\x8dka kratko zo\xc5\xbeitev v Brodeh in od tu naprej te\xc4\x8de ves \xc4\x8das po \xc5\xa1irokem dolinskem dnu. Do nekaj sto metrov \xc5\xa1iroko poplavno ravnico spremljata na obeh straneh po toku navzdol vse izrazitej\xc5\xa1i je\xc5\xbei prodno-ilovnate terase, ki jo je Bolska zarezala, ko se je morala po koncu zadnje ledene dobe prilagoditi glavni reki Savinji._NEWLINE_V ravninskem delu te\xc4\x8de Bolska sprva bolj po ju\xc5\xbeni strani doline (tu dobi desni pritok Ku\xc4\x8dnico), med Kaplo in Gomilskim se prestavi na severni rob doline, a se mora ponovno vrniti na ju\xc5\xbeno stran, kamor jo je potisnil obse\xc5\xbeen prodni vr\xc5\xa1aj Savinje, ki ga je v zadnji ledeni dobi nasula od Letu\xc5\xa1a navzdol. Tu se vanjo steka desni pritok Konj\xc5\xa1\xc4\x8dica, nato pa te\xc4\x8de po ju\xc5\xbenem robu doline tik pod visoko teraso, na kateri stoji Prebold, dober kilometer ni\xc5\xbee pa se izliva v Savinjo. Tik pred soto\xc4\x8djem dobi z desne \xc5\xa1e potok Reko, ki priteka iz osrednjega dela Posavskega hribovja. V ravninskem delu ima Bolska zanimivo izoblikovano strugo, saj je na ve\xc4\x8d dalj\xc5\xa1ih odsekih prerezala celotno plast naplavin in te\xc4\x8de po oligocenski morski sivici, ki jo doma\xc4\x8dini imenujejo lapor (od tod ime zaselka Lapurje tik pred izlivom).\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nJezikoslovec Marko Snoj izvaja izvor imena iz nekega osebnega imena Bol\xd1\x8a, po katerem naj bi se reka morda nekdaj imenovala Bol\xd1\x8aska reka, nato pa bi se ime skraj\xc5\xa1alo v sedanjo obliko. Njegovo mnenje se razlikuje od starej\xc5\xa1ega mnenja jezikoslovca F. Bezlaja, ki sicer prav tako dopu\xc5\xa1\xc4\x8da mo\xc5\xbenost nastanka imena reke iz osebnega imena, vendar pa se mu zdi bolj verjetna domneva o predslovanskem izvoru imena iz podobnega vira kot ime potoka Polskava, levega pritoka Dravinje. V zgodovinskih virih se ime reke pojavlja v nem\xc5\xa1kih oblikah Wolska Bach, Volska Bach, Walska Bach idr. V starej\xc5\xa1i literaturi se pojavlja tudi ime reke Boljska.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nBolska ima alpski de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim, vendar z izrazitim novembrskim vi\xc5\xa1kom padavin zaradi obilnej\xc5\xa1ih padavin in manj\xc5\xa1ega izhlapevanja. Drugi, manj izrazit vi\xc5\xa1ek je v mesecu aprilu, ima pa izrazit poletni ni\xc5\xbeek v mesecu avgustu, podobno kot skoraj vsi ve\xc4\x8dji vodotoki v predalpskem hribovju. Ker je izrazito hudourni\xc5\xa1ke narave, lahko ob mo\xc4\x8dnih poletnih nalivih ali ob jesenskem de\xc5\xbeevju hitro naraste in se na \xc5\xa1iroko razlije po poplavni ravnici, v dalj\xc5\xa1ih su\xc5\xa1nih obdobjih, zlasti poletnih, pa ima zelo malo vode. V obdobju 1971\xe2\x80\x932000 so na vodomerni postaji Dolenja vas izmerili najmanj\xc5\xa1i pretok 0,104\xc2\xa0m\xc2\xb3/s (2. junija 1993), najve\xc4\x8djega pa ob poplavi 5. novembra 1998 (193\xc2\xa0m\xc2\xb3/s). Tudi drugi podatki ka\xc5\xbeejo njen predalpski zna\xc4\x8daj: razmeroma majhen specifi\xc4\x8dni odtok (22,5\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2) in precej ni\xc5\xbeji odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik kot ga imajo na\xc5\xa1e alpske reke (48,9\xc2\xa0%)._NEWLINE_Bolska \xc5\xbee od nekdaj pogosto poplavlja, v\xc4\x8dasih tudi po dvakrat letno, kar je dobro opazno v zna\xc4\x8dilnostih poplavne ravnice: v njej so ve\xc4\x8dinoma travniki, naselja pa so odmaknjena od reke na rob vi\xc5\xa1je terase, ki se na obeh straneh dviguje iznad poplavne ravnice. Poplave so izrazito hudourni\xc5\xa1ke, pritoki, ki se vanjo stekajo iz ozkih grap, zelo hitro napolnijo strugo glavne reke in voda se hitro razlije po poplavni ravnici. Prvi\xc4\x8d se to v ve\xc4\x8dji meri zgodi pri soto\xc4\x8dju z Motni\xc5\xa1nico na Lo\xc4\x8dici pri Vranskem, ker poplavne vode skoraj enako velikih vodotokov zajezijo ena drugo. Pri Vranskem je struga Bolske zaradi mo\xc4\x8dnega nasipanja zelo plitva, zato se poplavne vode hitro razlijejo po poplavni ravnici na levem bregu, vendar glavne ceste Celje\xe2\x80\x93Ljubljana ne preplavijo. Naslednje poplavno obmo\xc4\x8dje se pri\xc4\x8dne v \xc4\x8cepljah in se vle\xc4\x8de sklenjeno vse do dolvodno od mostu na glavni cesti v Kapli; najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e je dolvodno od Pondorja do glavne ceste v Kapli, ki sicer poteka po nekoliko vi\xc5\xa1jem nasipu, a jo Bolska ob ve\xc4\x8djih poplavah tudi preplavi (npr. 18. septembra 2010). Tretje poplavno obmo\xc4\x8dje se za\xc4\x8dne \xc5\xbee nad Gomilskim in sega skoraj brez prekinitve do izliva v Savinjo; zlasti na \xc5\xa1iroko se razlije pred soto\xc4\x8djem s Trnavco. Dolvodno od izliva Trnavce se poplavna ravnica precej zo\xc5\xbei, na levem bregu se je vanjo povsem do struge raz\xc5\xa1irila Kaplja vas, nekoliko ni\xc5\xbee pa je bila na desnem bregu v zelo neposre\xc4\x8deni legi zgrajena skupina manj\xc5\xa1ih stanovanjskih blokov (soseska Na zelenici, Prebold. Poplavna ravnica se pod preboldskim mostom ponovno raz\xc5\xa1iri in se pod zaselkom Lapurje zdru\xc5\xbei s \xc5\xa1iroko poplavno ravnico ob Savinji._NEWLINE_V zadnjih nekaj desetletjih so bile ob Bolski \xc5\xa1tiri hude poplave, in sicer 1. novembra 1990, 28. in 29. junija 1994, 18. septembra 2007 in 19. septembra 2010. Ker je poplavna ravnica zaenkrat \xc5\xa1e zelo malo naseljena, je bilo ob na\xc5\xa1tetih poplavah pod vodo le manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo hi\xc5\xa1, veliko \xc5\xa1kode pa so poplavne vode naredile v sami strugi in na bli\xc5\xbenjih kmetijskih povr\xc5\xa1inah, predvsem na njivah. \xc4\x8ceprav ni bila zelo obse\xc5\xbena, je imela tragi\xc4\x8dne posledice visoka voda 13. septembra 2014, saj je narasla voda v \xc4\x8cepljah odnesla most na cesti proti Centru varne vo\xc5\xbenje Vransko, pri tem pa sta umrla dva \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Pripravljen je Dr\xc5\xbeavni prostorski na\xc4\x8drt za zagotavljanje poplavne varnosti v Spodnji Savinjski dolini, ki zajema tudi spodnji tok Bolske in je namenjen predvsem zagotavljanju poplavne varnosti v Celju. Sredstva za ok. 45 mil. evrov vreden projekt naj bi Slovenija v ve\xc4\x8dji meri pridobila iz kohezijskih skladov EU.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti je Bolsko precej onesna\xc5\xbeevala usnjarska industrija na Vranskem, ob\xc4\x8dasno je prihajalo do manj\xc5\xa1ih onesna\xc5\xbeenj tudi zaradi nevestnega ravnanja s \xc5\xa1kropivi (polnjenje \xc5\xa1kropilnic neposredno v reki) ali z gnojevko. Po zaprtju usnjarne so se razmere v reki izbolj\xc5\xa1ale, tako da je zdaj po uradnih podatkih v dobrem kemijskem in zelo dobrem ekolo\xc5\xa1kem stanju._NEWLINE_V za\xc4\x8detku aprila 2014 je pri\xc5\xa1lo na celotnem toku od Lo\xc4\x8dice navzdol do skoraj popolnega pomora rib, ki jih je po domnevi ribi\xc4\x8dev povzro\xc4\x8dil izliv kisline ali neznanega \xc4\x8distilnega sredstva. \xc4\x8clani ribi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine iz \xc5\xa0empetra, ki upravljajo z reko, so iz vode pobrali skoraj tono rib; krivec pomora zaenkrat ni poznan.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti je bila Bolska pomemben vir vodne energije in je poganjala \xc5\xa1tevilne mline ter \xc5\xbeage. V njenem celotnem pore\xc4\x8dju je zabele\xc5\xbeenih 150 vodnih objektov, od tega 107 mlinov, 34 \xc5\xbeag in 9 drugih objektov; veliko jih je propadlo \xc5\xbee med obema svetovnima vojnama zaradi konkurence industrijskih obratov, ostali ve\xc4\x8dinoma v prvih desetletjih po drugi svetovni vojni . Zaradi hudourni\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja so ve\xc4\x8dinoma stali nekoliko vstran od re\xc4\x8dne struge, do njih so dovajali vodo po kraj\xc5\xa1ih mlin\xc5\xa1\xc4\x8dicah.  V Pondorju sta mdr. delovala \xc5\xbdagarjev mlin in \xc5\xbeaga, v Kapli Dr\xc4\x8dev mlin in \xc5\xbeaga, dva mlina in \xc5\xbeaga so obratovali tudi v Lapurjah pod Preboldom, vendar so vsi, skupaj z ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1imi objekti, utihnili po drugi svetovni vojni. V Brodeh je med letoma 1919 in 1938 delovala manj\xc5\xa1a hidroelektrarna, ki je okoli\xc5\xa1ka naselja oskrbovala z elektri\xc4\x8dno energijo. Pozneje je v njej deloval Dru\xc5\xa1kovi\xc4\x8dev valj\xc4\x8dni mlin, ob njem je bila tudi \xc5\xbeaga, ki je delovala vse do konca 70. let prej\xc5\xa1njega stoletja. Najve\xc4\x8dji industrijski objekt ob Bolski je bila tekstilna tovarna v Preboldu, ki je nastala leta 1842 kot predilnica in tkalnica in jo je sprva poganjalo veliko vodno kolo, po 1870 pa vodna turbina in parni stroj.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nV zgornjem toku je ve\xc4\x8dji del struge Bolske v naravnem stanju, razen na odsekih, ki so jih regulirali ob gradnji \xc5\xa1tajerske avtoceste med Celjem in Ljubljano, in v 60. letih na odseku pri Pondorju in Kapli. V letih 1959\xe2\x80\x931968 so regulirali njen celoten spodnji tok dolvodno od Gomilskega do izliva v Savinjo. Ker je reka hudourni\xc5\xa1ka, se je kljub regulacijam v precej\xc5\xa1nji meri ohranila naravna dinamika v re\xc4\x8dni strugi (vodni tok in transport plavja), kar je ugodno za njeno dobro ekolo\xc5\xa1ko stanje._NEWLINE_Z naravovarstvenega vidika je najpomembnej\xc5\xa1i zgornji tok Bolske do Trojan, ki je \xc5\xbeivljenjski prostor raka ko\xc5\xa1\xc4\x8daka (Austropotamobius torrentium) in je po habitatni direktivi vklju\xc4\x8den v Naturo 2000._NEWLINE_Bolska je v glavnem z ribami razmeroma bogata reka in je primerna za \xc5\xa1portni ribolov od iznad soto\xc4\x8dja z Motni\xc5\xa1nico do izliva; z njo upravlja Ribi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina \xc5\xa0empeter. Po hudem onesna\xc5\xbeenju reke aprila 2014 je ribolov v reki do nadaljnjega prepovedan . V njej mdr. \xc5\xbeivijo poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta), \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss), podust (Chondrostoma nasus nasus), lipan (Thymallus thymallus), klen (Leuciscus cephalus cephalus) in mrena (Barbus barbus).'