b'\n_START_ARTICLE_\nViri za prosto izobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nViri za prosto izobra\xc5\xbeevanje (angle\xc5\xa1ko Open Educational Resources, OER) so prosto dostopni, brezpla\xc4\x8dni dokumenti in mediji za u\xc4\x8denje, izobra\xc5\xbeevanje, ocenjevanje in raziskovanje. Razvoj in promocija virov v okviru gibanja za odprto dru\xc5\xbebo je trend na podro\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeevanja na daljavo, ki ponuja alternativno in izbolj\xc5\xa1ano izobra\xc5\xbeevalno paradigmo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGibanje za prostoizobra\xc5\xbeevalne vire se je rodilo v sferi odprtega u\xc4\x8denja in u\xc4\x8denja na daljavo, v kulturi odprtega znanja in vzajemnega u\xc4\x8denja ... Globalno promocijo virov za prosto izobra\xc5\xbeevanje je spro\xc5\xbeil MIT (Massachusetts Institute of Technology) OpenCourseWare leta 2001 s postavitvijo celotnega kataloga svojih te\xc4\x8dajev v prosti spletni dostop. Septembra 2007 so v Cape Townu sestavili manifest o prostem izobra\xc5\xbeevanju (Cape Town Open Education Declaration) in ga objavili 22. januarja 2008. V njem pozivajo vlade in zalo\xc5\xbenike, da napravijo javno financirano u\xc4\x8dno gradivo brezpla\xc4\x8dno dostopno preko interneta.\n_START_SECTION_\nLicenciranje\n_START_PARAGRAPH_\nOdprti izobra\xc5\xbeevalni viri odpirajo vpra\xc5\xa1anja v zvezi s pravicami intelektualne lastnine. Tradicionalno izobra\xc5\xbeevalno gradivo, kot so u\xc4\x8dbeniki, so varovani v skladu z obi\xc4\x8dajno avtorsko zakonodajo. Alternativa so prilagodljivej\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti licenciranja Creative Commons, ki so manj omejujo\xc4\x8de kot dolo\xc4\x8dilo "vse pravice pridr\xc5\xbeane" v okviru copyrighta. CC-licence so postale klju\xc4\x8dne za gibanje OER. Drugo dovoljenje, ki ga razvijalci programske opreme prostih izobra\xc5\xbeevalnih virov uporabljajo, je splo\xc5\xa1no dovoljenje GNU, ki spada k FOSS (free and open-source software) skupnosti. Viri za prosto izobra\xc5\xbeevanje so lahko stati\xc4\x8dni ali dinami\xc4\x8dni in se skozi \xc4\x8das spreminjajo (npr. Wikipedija).\n_START_SECTION_\nInstitucionalna podpora\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge politike zahtevajo, da so javno financirani viri odprto licen\xc4\x8dni, tj. zastonj. Velik del prostih virov za izobra\xc5\xbeevanje je bil financiran s strani univerz, fundacij in iz dr\xc5\xbeavnih sredstev. Unesco je spro\xc5\xbeil razpravo o tem, kako uporabiti proste izobra\xc5\xbeevalne vire v praksi, v prepri\xc4\x8danju, da lahko prosti izobra\xc5\xbeevalni viri raz\xc5\xa1irijo dostop do kakovostnega izobra\xc5\xbeevanja, \xc5\xa1e posebej \xc4\x8de ga organizirajo dr\xc5\xbeave in visoko\xc5\xa1olski zavodi. Unesco uporablja vire za prosto izobra\xc5\xbeevanje kot sredstvo za spodbujanje dostopa, pravi\xc4\x8dnosti in kakovosti v duhu Splo\xc5\xa1ne deklaracije o \xc4\x8dlovekovih pravicah. Gibanje za prostoizobra\xc5\xbeevalne vire je bilo kljub temu dele\xc5\xbeno o\xc4\x8ditka, da je bilo neuspe\xc5\xa1no pri povezovanju na svetovni ravni.\n_START_SECTION_\nOpening up Slovenia\n_START_PARAGRAPH_\nOpening up Slovenia je slovensko zdru\xc5\xbeenje za \xc5\xa1irjenje prostega izobra\xc5\xbeevanja. Je nosilec dveh projektov: UNESCO (katedra o odprtih tehnologijah za prosto dostopne izobra\xc5\xbeevalne vire in odprto u\xc4\x8denje) in ExploEdu (inteligentna uporaba OER sistema prosto dostopnih spletnih storitev in mobilnih aplikacij za avtomatsko identifikacijo, zajem, bogatenje, urejanje, poglobljene analize in inteligentno uporabo OER).'