b'\n_START_ARTICLE_\nAmbicija\n_START_PARAGRAPH_\nAmbicija je mo\xc4\x8dno hotenje, \xc5\xbeelja po uspehu in uveljavitvi, ki se po navadi pojavlja v okviru ambicioznosti, ki je lastnost ambicioznega \xc4\x8dloveka. Psiholo\xc5\xa1ka tradicija definira ambicijo v povezavi s cilji in na\xc4\x8drti za doseganje le-teh. Ambicije so prisotne pri razli\xc4\x8dnih vidikih na\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja, delimo jih na pozitivne in negativne. _NEWLINE_Ambicioznost je lastnost, pri kateri gre za vztrajno in splo\xc5\xa1no prizadevanje za dosego uspeha, doseganje ciljev in dose\xc5\xbekov. Psihologija ambicioznost definira v okviru osebnostne strukture. Ambicioznost je osebnostna lastnost posameznika, ki jo lahko opi\xc5\xa1emo kot \xc5\xbeeljo po doseganju zaklju\xc4\x8dkov, predvsem uspe\xc5\xa1nih, \xc5\xbeelja po uveljavitvi, slavi in bogastvu. V okviru psihologije dela se ambicioznost povezuje tudi z uspehom na delovnem mestu in spolno stereotipnostjo.\n_START_SECTION_\nDefinicije ambicij\n_START_PARAGRAPH_\nKoncept ambicija in osebnostna lastnost ambicioznost sta zelo malo preu\xc4\x8devana fenomena, kar je zanimivo, saj so sorodni koncepti kot so karierna motivacija, aspiracije in potreba po doseganju, zelo dobro raziskana podro\xc4\x8dja.   _NEWLINE_Ambicijo lahko definiramo na ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinov. Psiholo\xc5\xa1ka tradicija definiranja ambicij je,  da jih opisujejo v povezavi s cilji in na\xc4\x8drti za doseganje le-teh, kar ustrezno opi\xc5\xa1e teorija postavljanja ciljev (Locke, 1996), ki je ena izmed motivacijskih teorij uporabljena za motiviranje zaposlenih. Po tej teoriji je ambicija omenjena kot vir razlik med cilji pri razli\xc4\x8dnih posameznikih. _NEWLINE_Ambicioznost je lastnost, pri kateri gre za vztrajno in splo\xc5\xa1no prizadevanje za dosego uspeha, doseganje ciljev in dose\xc5\xbekov. Ambicioznost se ne ka\xc5\xbee le na enem podro\xc4\x8dju in ne preneha obstajati, ko je dose\xc5\xbeen prvi cilj, saj je definirana kot splo\xc5\xa1na, generalna \xc5\xbeelja po doseganju ciljev. Ambicioznost ve\xc4\x8dkrat pove\xc5\xbeemo s prizadevanjem za dosego polo\xc5\xbeaja in bogastva in ne kot prizadevanje za splo\xc5\xa1no dobro po\xc4\x8dutje in socialno-\xc4\x8dustveno sprejemanje. O ambicioznosti govorimo predvsem v povezavi z doseganjem, s potjo in na\xc4\x8dini, ki pripeljejo do dose\xc5\xbeka in ne le z dose\xc5\xbekom samim.  _NEWLINE_Ambicioznost je bolj prisotna v \xc5\xbeivljenjskih situacijah povezanih s poklicnim uspehom in je v ve\xc4\x8dji meri preu\xc4\x8devana v kontekstu kariernih uspehov, saj je orientirana enodimenzionalno v prioritiziranje dela, kariero, vpliv, mo\xc4\x8d in visoko pla\xc4\x8do._NEWLINE_Psihologija ambicioznost definira tudi v okviru osebnostne strukture, in sicer kot osebnostno lastnost posameznika, ki jo lahko opi\xc5\xa1emo kot \xc5\xbeeljo po doseganju uspe\xc5\xa1nih zaklju\xc4\x8dkov, \xc5\xbeelje po uveljavitvi, slavi in bogastvu. Ambicije so tudi del motivacijskega procesa pri delu, ki je orientiran k doseganju rezultatov.\n_START_SECTION_\nAmbicioznost in osebnostna struktura\n_START_PARAGRAPH_\nAmbicioznost je pogosto raziskovan koncept v okviru socialno-psiholo\xc5\xa1ke perspektive, kjer je opisan kot individualna lastnost oziroma osebnostna poteza. V povezavi z osebnostno sturkturo se pogosteje uporablja izraz ambicioznost in ne ambicija. V ve\xc4\x8dini raziskav je opredeljena kot podfaktor vestnosti ali ekstravertnosti, ampak raziskave, ki bi eksplicitno uvrstile ambicioznost v osebnostni model velikih pet (Big five), niso znane. _NEWLINE_Ambicioznost pri\xc5\xa1tevajo k vestnosti zato, ker so vi\xc5\xa1ji nivoji organiziranja in tendenca po postavljanju ciljev in ravnanjem v smeri doseganja le-teh, del koncepta vestnosti. Vestni posamezniki so bolj ciljno orientirani. Nekatere raziskave so pokazale, da si vestni posamezniki cilje postavljajo bolj pogosto in tudi bolj te\xc5\xbeijo k doseganju ciljev, ki si jih postavijo. Prav tako si vestni posamezniki postavljajo ve\xc4\x8d \xc5\xbeivljenjskih ciljev, te\xc5\xbeijo k uspe\xc5\xa1ni karieri, vplivnemu delovnemu mestu in bogastvu. _NEWLINE_Pri ekstravertnosti gre za te\xc5\xbenjo po socialnem statusu. Ekstraverti posku\xc5\xa1ajo izkoristiti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d iz okolja in stimulacije iz okolja prenesti v aktivno doseganje lastnih ciljev. Ekstravertnost je tudi statisti\xc4\x8dno pomembno povezana z zaupanjem v dose\xc5\xbeke v karieri. Posamezniki, ki so \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu kazali ve\xc4\x8d aktivnosti in socialnih stikov, imajo pozneje vi\xc5\xa1je ambicije po \xc5\xbeivljenjskih dose\xc5\xbekih. Ekstraverti imajo tako vi\xc5\xa1je \xc5\xbeelje po uspehu na splo\xc5\xa1no in ve\xc4\x8d samozaupanja v doseganje ciljev, kar lahko vodi k vi\xc5\xa1ji stopnji ambicioznosti. _NEWLINE_Nevroticizem je \xc5\xa1e ena izmed dimenzij, za katero bi pri\xc4\x8dakovali, da bo (negativno) povezana z ambicioznostjo. Nevroti\xc4\x8dni posamezniki so nagnjeni k temu, da jih skrbi in da dvomijo. Po socialno-kognitivni percepciji si bodo manj pogosto postavljali ambicije, ker prihodnost ve\xc4\x8dkrat vidijo v negativni lu\xc4\x8di in imajo negativna pri\xc4\x8dakovanja o dogodkih in tem, da se stvari ne bodo iz\xc5\xa1le v pravo smer. Zaradi tega si tudi ne postavljajo \xc5\xbeivljenjskih ciljev, saj zanje mislijo, da za njih niso uresni\xc4\x8dljivi in da niso realisti\xc4\x8dni. Posamezniki, ki so labilno delovali \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu, kasneje v \xc5\xbeivljenju dosegajo ni\xc5\xbeje karierne dose\xc5\xbeke.\n_START_SECTION_\nAmbicije na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nAmbicija je socialni in odnosni konstrukt, pogosto ustvarjen znotraj konteksta dela, ki se izoblikuje preko socialnih interakcij in pozitivne povratne informacije, podpore in spodbud s strani zaposlenih in nadrejenih. _NEWLINE_Ambicioznost je ena od lastnosti, ki pomembno vpliva na uspeh na delovnem mestu. Posameznikove ambicije so spodbuda za vsakdanje delo in nadaljnje izpopolnjevanje, napredovanje in doseganje vse bolj\xc5\xa1ih uspehov v poslovnem ter zasebnem \xc5\xbeivljenju. Pretirana ambicioznost v poslovnem svetu ni najbolj za\xc5\xbeelena. Lahko je \xc5\xa1kodljiva za tistega, ki jo ka\xc5\xbee, in tudi za delovno okolje (egoizem, skrb za lastne interese v \xc5\xa1kodo skupnih interesov). Primerno je vzpostavljati zmerno ambicioznost, tako, da si postavljamo realne cilje, da doseganje le-teh sproti spremljamo in objektivno vrednotimo. _NEWLINE_Ambicioznost se pogosto prepleta s tekmovalnostjo, saj na vseh podro\xc4\x8djih, kjer \xc5\xbeelimo kaj dose\xc4\x8di ali napredovati po karierni lestvici, tr\xc4\x8dimo na nekoga, s katerim se zavedno ali pa nezavedno primerjamo. Socialna primerjava nas lahko vodi do tekmovalnosti, tako odkrite kot prikrite.\n_START_SECTION_\nAmbicije kot uporaben vir za razvoj organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nTovrstna oblika ambicij je velikokrat prepoznana pri vodjah. Ambicije so povezane z zavezanostjo nalogi in organizaciji, s pripravljenostjo dela (dodatne ure brez ugovarjanja) in z \xc5\xbeeljo po izbolj\xc5\xa1anju procesov in ponudbe organizacije. Za posameznike, ki si postavljajo tak\xc5\xa1ne ambicije, je zna\xc4\x8dilna neprestana dosegljivost, prioretiziranje dela in ciljna usmerjenost.\n_START_SECTION_\nAmbicioznost in spol\n_START_PARAGRAPH_\nV raziskavi, ki je vklju\xc4\x8devala intervjuje posameznikov tako mo\xc5\xa1kih kot \xc5\xbeensk, o njihovih ambicijah, \xc5\xbeeljah, usmeritvah v otro\xc5\xa1tvu in sedaj, se je pokazalo, da so udele\xc5\xbeenci kot otroci, vsi, ne glede na spol, stremeli k podobnim ambicijam. Vsi so imeli definirane \xc5\xbeelje, cilje usmerjene v dolo\xc4\x8deno ve\xc5\xa1\xc4\x8dino (\xc5\xa1port, umetnost) in v \xc5\xbeeljo po priznanju s strani \xc5\xa1ir\xc5\xa1e mno\xc5\xbeice (slava, uspeh). \xc5\xbdelja po rekogniciji v odraslosti upade, saj pretirano iskanje pohval ni za\xc5\xbeeleno, kljub temu, da so ravno pohvale in odobravanje na\xc5\xa1ih dose\xc5\xbekov gonilo za nadaljnje doseganje novih ciljev. \xc5\xbdenske so v zavra\xc4\x8danju pohval \xc5\xa1e bolj intenzivne. Lastne uspehe, v ve\xc4\x8dji meri kot mo\xc5\xa1ki, pripisujejo zunanjim dejavnikom, kar tudi vpliva na manj postavljenih novih ciljev in razvoj ni\xc5\xbeje stopnje ambicioznosti kot pri mo\xc5\xa1kih._NEWLINE_Razlike v spolu so povezane s stopnjo tolerance do stresa. \xc5\xbdenske imajo po ve\xc4\x8dini ni\xc5\xbejo toleranco kot mo\xc5\xa1ki in si zato zastavljajo tudi ni\xc5\xbeje cilje, ki jih bodo lahko dosegle brez do\xc5\xbeivljanja negativnih posledic stresa.  _NEWLINE_Razlike v ambicioznosti glede na spol se ka\xc5\xbeejo tudi v tem, da imajo lahko \xc5\xbeenske ni\xc5\xbeje ambicije, ker se ne primerjajo z vsemi zaposlenimi, ampak le z \xc5\xbeenskimi sodelavkami. Prav tako se visoko usposobljeni ali izobra\xc5\xbeeni posamezniki primerjajo le z drugimi tako visoko izobra\xc5\xbeenimi in imajo posledi\xc4\x8dno tudi vi\xc5\xa1je cilje. _NEWLINE_Raziskave ka\xc5\xbeejo tudi, da ne glede na spol, bolj ambiciozni posamezniki vlo\xc5\xbeijo ve\xc4\x8d truda in doprinesejo ve\xc4\x8d idej na delovno mesto, kot njihovi neambiciozni sodelavci.\n_START_SECTION_\nAmbicije in spolna stereotipnost na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija socialnih vlog, ki jo je leta 1987 objavila Eagly, zagovarja, da sta \xc5\xbeenska spolna vloga in poklicna vloga (v ve\xc4\x8dini kontekstov) nekonsistentni. Ko se \xc5\xbeenske ravnajo po poklicni vlogi, ki po navadi vklju\xc4\x8duje ve\xc4\x8d mo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti, ve\xc4\x8dkrat do\xc5\xbeivijo diskriminacijo, saj ne opravljajo tradicionalnih \xc5\xbeenskih vlog. Prav tako pa podoben negativen odziv do\xc5\xbeivijo tudi, ko \xc5\xbeelijo slediti spolni vlogi, saj jih posamezniki zaradi tega ne dojemajo kot ustrezne vodje. Prav to nakazuje, da je okrog ambicij razvitih veliko spolnih stereotipov. Samoumevno je, da je mo\xc5\xa1ki ambiciozen na podro\xc4\x8dju kariere in mu tega ni potrebno eksplicitno izra\xc5\xbeati. \xc5\xbdenske pa morajo prese\xc4\x8di tipi\xc4\x8dno spolno predstavo in poleg skrbi za otroke ali starej\xc5\xa1e, jasno izraziti ambicijo o tem, da so tudi one resne karieristke.  _NEWLINE_\xc5\xbdenska spolna vloga je bolj definirana v smeri kolektivnosti, da morajo \xc5\xbeenske skrbeti za druge, da so bolj empati\xc4\x8dne in so zato bolj usmerjene v skupinske cilje in lastnim dose\xc5\xbekom dajejo manj\xc5\xa1o vrednost. Prav tako \xc5\xbeenske v \xc5\xbeivljenju igrajo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih vlog kot mo\xc5\xa1ki (predana mama, inovativna sodelavka, privla\xc4\x8dna \xc5\xbeenska, podporna \xc5\xbeena ...) in se imajo zato v manj\xc5\xa1i meri \xc4\x8das posvetiti same sebi. \xc5\xbdenske so v manj\xc5\xa1i meri individualisti\xc4\x8dne in manj stremijo k lastnim dose\xc5\xbekom. Tak\xc5\xa1no mi\xc5\xa1ljenje in vedenje je posledica tradicionalnih spolnih vlog v dru\xc5\xbebi, ki pa se vse bolj nevtralizirajo in tudi \xc5\xbeenske postajajo bolj individualisti\xc4\x8dne in posledi\xc4\x8dno tudi bolj ambiciozne.\n_START_SECTION_\nOdobravanje in spolna stereotipnost na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave ka\xc5\xbeejo, da naj bi \xc5\xbeenske skozi celoten proces \xc5\xa1olanja dobivale manj odobravanja za njihove dose\xc5\xbeke kot mo\xc5\xa1ki, na primer: u\xc4\x8diteljice v ve\xc4\x8dji meri k sodelovanju v debati spodbujajo fante in jim dajejo ve\xc4\x8d pohval ob deljenju mnenj in podobno. Tudi kasneje v poklicnih vlogah, naj bi mo\xc5\xa1ke v primerjavi z \xc5\xbeenskami, dojemali kot sposobnej\xc5\xa1e na vodstvenih polo\xc5\xbeajih. Kljub temu, da \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeensk na vodilnih polo\xc5\xbeajih v zadnjih desetletjih v ve\xc4\x8dini industrializiranih dr\xc5\xbeavah nara\xc5\xa1\xc4\x8da, je \xc5\xa1e vedno malo posameznic, ki bi dosegale najvi\xc5\xa1ja mesta v poslovnem svetu Tudi po statisti\xc4\x8dnih podatkih ve\xc4\x8d vodilnih vlog zasedajo mo\xc5\xa1ki , saj se \xc5\xbeenskam pripisuje, da naj ne bi znale obvladovati tekmovalnih situacij. To sicer ni res, saj se \xc5\xbeenski tekmovalni stil le razlikuje od tekmovalnega vedenja mo\xc5\xa1kih. \xc5\xbdenske se izogibajo neposredni tekmovalnosti in ambicioznost izra\xc5\xbeajo prikrito, a to \xc5\xa1e ne pomeni, da so pri tem manj u\xc4\x8dinkovite. Pri \xc5\xbeenskah pomembno vlogo igrajo zastavljeni cilji, saj morajo \xc5\xbeenske imeti v mislih to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den cilj, da v njih spro\xc5\xbei tekmovalnost.\n_START_SECTION_\nDelovne naloge in spolna stereotipnost na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nDelovne naloge, ki naj bi bile bolj zahtevne (na primer: naloge na vodilnih polo\xc5\xbeajih) izklju\xc4\x8dujejo delovne naloge kot so u\xc4\x8denje otrok, skrb za starej\xc5\xa1e ali bolne, kar so po navadi delovne naloge, ki jih prevzemajo \xc5\xbeenske. \xc4\x8ceprav so tudi ti poklici zahtevni, niso tako cenjeni kot vodstveni polo\xc5\xbeaji, ki jih po navadi zasedajo mo\xc5\xa1ki. Prav tako bodo nadrejeni zahtevnej\xc5\xa1o nalogo ve\xc4\x8dkrat dali mo\xc5\xa1kim, saj so v manj\xc5\xa1i meri pripravljeni dati tovrstne naloge \xc5\xbeenskam. Po drugi strani pa se delovno nalogo, ki jo mora opraviti \xc5\xbeenska, za\xc4\x8dne dojemati kot la\xc5\xbejo nalogo.\n_START_SECTION_\nKarierne poti mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske si \xc5\xbeelijo druga\xc4\x8dne karierne poti kot mo\xc5\xa1ki. Karierni vzorci mo\xc5\xa1kih obi\xc4\x8dajno ka\xc5\xbeejo na neprekinjeno linearno napredovanje navzgor po organizacijski hierarhiji, medtem, ko je karierna pot \xc5\xbeensk ve\xc4\x8dkrat dvoumna in zapletena, ima ve\xc4\x8d zaporednih vzponov in prekinitev. \xc5\xbdenske karierne poti do vodstvenega polo\xc5\xbeaja so ve\xc4\x8dkrat opisane z metaforo \xc2\xbbtek \xc4\x8dez ovire\xc2\xab\xc2\xa0(angl. obstacle course)._NEWLINE_Ambicioznost na delovnem mestu je ve\xc4\x8dkrat povezana s \xc5\xa1tevilom delovnih ur in nadur, kar se povezuje tudi z materinstvom. Posameznice, ki imajo otroka posledi\xc4\x8dno delajo manj ur, to pa naj bi nakazovalo na manj\xc5\xa1e ambicije o karieri in manj\xc5\xa1o zavezanost delu._NEWLINE_Ovira mladih \xc5\xbeensk, ki se zaposlijo je, da bodo v kratkem \xc4\x8dasu potencialno imele otroke. To predstavlja oviro zato, ker so ta leta prav tako najbolj primerna za razvoj kariere. Prav zaradi tveganja, da bo mlada \xc5\xbeenska med razvoj kariere in na za\xc4\x8detku poklicne poti postala mama in s tem bila manj predana razvoju kariere, se mladih \xc5\xbeensk ne dojema kot potencialnih tekmic za vodilna mesta. S tem prepri\xc4\x8danjem se povezuje tudi generalno prepri\xc4\x8danje o \xc5\xbeenskah, da si zaposlene \xc5\xbeenske bolj verjetno kot mo\xc5\xa1ki \xc5\xbeelijo poroke, otrok in manj delovnih ur.\n_START_SECTION_\nRazvoj ambicij \xc5\xbeensk\n_START_PARAGRAPH_\nIdealni pogoji za doseganje in \xc5\xa1e prej priznavanje lastnih ambicij pri \xc5\xbeenskah so, da imajo dekleta mo\xc4\x8dno, kompetentno mamo, ki se ne bo po\xc4\x8dutila ogro\xc5\xbeeno zaradi h\xc4\x8derinega uspeha in ne bo ljubosumna nanjo. Prav tako je potreben odziven o\xc4\x8de, ki bo h\xc4\x8di sprejemal in bil ponosen na h\xc4\x8derino identifikacijo z dolo\xc4\x8denimi vidiki njegove vloge.\n_START_SECTION_\nRaziskovanje ambicij \xc5\xbeensk skozi tri generacije\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovali so ambicije pri \xc5\xbeenskah preko treh generacij (h\xc4\x8di, mama, stara mama). V namen raziskave so udele\xc5\xbeenke podale seznam njihovih ambicij, ki jih \xc5\xbeelijo dose\xc4\x8di v \xc5\xbeivljenju ali pa so jih \xc5\xbee dosegle. Napro\xc5\xa1ene so bile, da predstavijo ambicije na razli\xc4\x8dnih vidikih svojega \xc5\xbeivljenja in se ne osredoto\xc4\x8dajo le na karierne cilje, s katerimi se ambicije najve\xc4\x8dkrat povezujejo. Avtorici te raziskave sta\xc2\xa0pregledali dosedanje definicije ambicioznosti ter ambicij in ugotovili, da se nobena od definicij ni nana\xc5\xa1ala izklju\xc4\x8dno le na \xc5\xbeenske. Avtorici \xc5\xbeelita razviti \xc5\xa1ir\xc5\xa1o definicijo, ki bo dovoljevala \xc5\xbeensko percepcijo o ambicioznosti in raziskati razli\xc4\x8dne percepcije dojemanja ambicioznosti v razli\xc4\x8dnih generacijah.\n_START_SECTION_\nFaktorji vpliva na ambicije\n_START_PARAGRAPH_\nNa razvoj ambicij pri \xc5\xbeenskah  je imela najve\xc4\x8dji vpliv sprememba dojemanju \xc5\xbeenske vloge v dru\xc5\xbebi preko generacij. Najstarej\xc5\xa1im udele\xc5\xbeenkam (stara mama) so najpomembnej\xc5\xa1e vloge bile \xc5\xbeena in mati, skozi \xc4\x8das pa so postale vse bolj pogoste ambicije na izobra\xc5\xbeevalnem in poklicnem podro\xc4\x8dju. Udele\xc5\xbeenke srednje generacije (mame) so lahko izpolnjevale ambicije na poklicnem podro\xc4\x8dju, a so vseeno imele malo mo\xc5\xbenosti za denarne nagrade in povi\xc5\xa1anja. Prav tako je bilo prisotno veliko spolne diskriminacije, ki je negativno vplivala\xc2\xa0 na doseganje njihovih ambicij. Velik vpliv so imele tudi ekonomske razmere. Najstarej\xc5\xa1e udele\xc5\xbeenke so odra\xc5\xa1\xc4\x8dale v \xc4\x8dasu Velike gospodarske krize.\xc2\xa0Najbolj\xc5\xa1e ekonomske pogoje so imele najmlaj\xc5\xa1e udele\xc5\xbeenke.\n_START_SECTION_\nDoseganje ambicij\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e udele\xc5\xbeenke ocenjujejo, da niso bile najbolj uspe\xc5\xa1ne pri doseganju postavljenih ciljev. Starej\xc5\xa1a generacija opisuje ve\xc4\x8d dose\xc5\xbeenih ciljev v povezavi z dru\xc5\xbeino in zakonom. Podobne dose\xc5\xbeene ambicije opi\xc5\xa1ejo tudi udele\xc5\xbeenke srednje generacije in omenijo, da ob\xc5\xbealujejo, da niso dosegle ve\xc4\x8d raznovrstnih ambicij, ki so si jih postavile. Mlaj\xc5\xa1a generacija doda k seznamu ambicij \xc5\xa1e izobra\xc5\xbeevanje (dokon\xc4\x8dana univerza). Mlaj\xc5\xa1a generacija je tudi bolj samozavestna glede nadaljnjega uspeha o doseganju ambicij.\n_START_SECTION_\nMedgeneracijski vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nV raziskavi niso dokazali, da bi h\xc4\x8di in vnukinja vplivali na ambicije stare mame, najbr\xc5\xbe zaradi njene ustaljene definirane \xc5\xbeenske vloge. Ambicije stare mame so v manj\xc5\xa1i meri pod vplivom ambicij njene dru\xc5\xbeine in so po ve\xc4\x8dini pod vplivov zdravja in posledi\xc4\x8dno mo\xc5\xbenosti, ki jim ga njihovo zdravstveno stanje dopu\xc5\xa1\xc4\x8da. Stare mame so vplivale na svoje h\xc4\x8dere (mame), in sicer negativno, tako, da jim niso dale vodil ali emocionalne in finan\xc4\x8dne podpore za doseganje njihovih ambicij. Najbr\xc5\xbe predvsem zaradi ne poznavanja druga\xc4\x8dnih \xc5\xbeenskih vlog. Mlaj\xc5\xa1a generacija (h\xc4\x8dere)\xc2\xa0so \xc5\xbee poro\xc4\x8dale o vplivu mam na njihove ambicije, saj so jim mame omogo\xc4\x8dale podporo za doseganje postavljenih ciljev. Prav tako h\xc4\x8dere poro\xc4\x8dajo o pozitivnem vplivu na svoje mame, v smislu navdu\xc5\xa1evanja in spodbujanja za spoznavanje novih stvari. _NEWLINE_Mlaj\xc5\xa1e generacije \xc5\xbeensk so pred poroko \xc4\x8dutile potrebo po izoblikovanje osebne identitete, saj so menile, da njihove mame tega niso storile. H\xc4\x8dere so \xc4\x8dutile, da je pomanjkanje lastne identitete pri njihovih mamah, zaviralo njihov razvoj in doseganje ambicij.'