b'\n_START_ARTICLE_\nGotika\n_START_PARAGRAPH_\nGotika ali gotski slog je evropski umetnostni slog. Pri\xc4\x8dne se v polovici 12. stoletja v Franciji, se raz\xc5\xa1iri po celi zahodni Evropi in se kon\xc4\x8da po 16. stoletju. Sledi ji renesansa. V gotiki se mo\xc4\x8dno razvijejo vse vrste umetnosti, poleg ve\xc4\x8djih, kot so arhitektura, kiparstvo, slikarstvo in steklarstvo, \xc5\xa1e manj\xc5\xa1e in manj poznane umetnosti, kot so zlatarstvo, miniature, rezanje slonovine, tkanina in tako dalje. Romanika je med 10. in 11. stoletjem z razvojem v likovnih umetnostih in arhitekturi, postavila temelje gotiki. Slednja je v \xc5\xa0paniji in Angliji pomenila rojstvo nacionalnih monarhij, v drugih dr\xc5\xbeavah pa dokaz fevdalne mo\xc4\x8di. V tem \xc4\x8dasu se umetnost ve\xc5\xbee z vero, je pa tudi prenova posvetne umetnosti.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku je bila gotika imenovana  opus francigenum, ker je ta imela francoski izvor. Beseda gotika izhaja iz italijanske besede gotico, ki jo je skoval Giorgio Vasari v 16. stoletju. Renesan\xc4\x8dna umetnost je trdila, da je bila gotika slab\xc5\xa1alen izraz za opis grobe in barbarske kulture, ki je bila v nasprotju s klasi\xc4\x8dno. Beseda je izgubila svoj negativni pomen v prvi polovici 16. stoletja, ko so v Angliji in Nem\xc4\x8diji umetnosti do\xc5\xbeivele ponovno rojstvo, ki so ga imenovali neogotika, ki se je kasneje razvila tudi v Italiji in Franciji.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNaro\xc4\x8dniki teh slik so bili pomembnej\xc5\xa1i me\xc5\xa1\xc4\x8dani, ki so najpogosteje kupovali knjige. Upodobitve izra\xc5\xbeajo mo\xc4\x8dna  verska \xc4\x8dustva (poni\xc5\xbenost, kesanje, pravi\xc4\x8dnost, skromnost). Veliko je novih nabo\xc5\xbenih motivov, ob tem pa so se odprli pogledi na vsakdanjik in na idealizirani svet fevdalizma, kakr\xc5\xa1nega so opevali vite\xc5\xa1ki epi. \xc4\x8clovekova podoba se je vse bolj spreminjala v realisti\xc4\x8dno, plasti\xc4\x8dno popolno telo. Zdaj je tudi svetloba  postajala enovita in znova dobimo vtis, da lu\xc4\x8d oblikuje prizor logi\xc4\x8dno osvetljavo in osen\xc4\x8denjem. Upodobitve prostora so vse bli\xc5\xbenje vidni resni\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Slogovne razlike med posameznimi de\xc5\xbeelami so presenetljivo veliko. Tako denimo vse nem\xc5\xa1ko slikarstvo 13. stoletja zaznamuje \xc2\xbbzob\xc4\x8dasti slog\xc2\xab, hkrati pa v Franciji pari\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola obvladuje z mehkimi, v S-linijo uslo\xc4\x8denimi liki vse slikarstvo. Italijanska umetnost je bila v 13. stoletju \xc5\xa1e mo\xc4\x8dno  pod vplivom bizantinskih oblik. Vendar je okrog  leta 1400  umetnost povsod zelo naklonjena slogu mednarodne gotike. Zna\xc4\x8dilne so vitke, uslo\xc4\x8dene dr\xc5\xbee oseb, bogata obla\xc4\x8dila in razko\xc5\xa1no okolje._NEWLINE_Slikana okna so bila vselej zasnovana kot del arhitekturne lupine; so v steno vgrajene slike. Med vsemi slikami so najbolj spremenljive narave, saj so njihova svetilnost, ki pada nanje._NEWLINE_V Sloveniji slikarstvo prevladuje predvsem \xc5\xa1tevilne freske, s katerimi so poslikali mnoge velike in majhne cerkve. Na zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dinah so pogosto slikali svetega Kri\xc5\xa1tofa, ki naj bi varoval pred nenadno smrtjo. V notranj\xc5\xa1\xc4\x8dini je na zahodni steni ve\xc4\x8dkrat upodobitev Poslednje sodbe, na severnih stenah pa se marsikod razvije dolg sprevod Svetih treh kraljev. Ju\xc5\xbene stene najve\xc4\x8dkrat krasijo svetni\xc5\xa1ke legende.\n_START_SECTION_\nTabelno slikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMed 12. in 13. stoletjem se v Evropi razvije tabelno slikarstvo. V Franciji pa se ravijejo rokopisi Ludvika Svetega, ki je eden izmed glavnih mojstrov 14. stoletja. Z njim \xc5\xa1e Jean Pisel, mojster Biblije. Razvije se tudi nova zvrst knjig, horarije. Vsebujejo molitve za lastno pobo\xc5\xbenost, zraven so \xc5\xa1e koledarji in strani z upodobitvami, vse skupaj podrejeno ritmu cerkvenega leta. Uvod v opazovanje narave in vsakdanjega \xc5\xbeivljenja so Les tres riches heures du Duc de Berry. V Nem\xc4\x8diji pa lahko dobimo najstarej\xc5\xa1a pri\xc4\x8devanja tabelnega slikarstva v okolici K\xc3\xb6lna in Soesta v Vestfaliji. Razcvet pa do\xc5\xbeivi v za\xc4\x8detku 14. stoletja k\xc3\xb6lnsko tabelno slikarstvo.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo v Italiji\n_START_PARAGRAPH_\nPrve primere dobimo v Italiji z oltarnimi nastavki. Tukaj se prika\xc5\xbee vpliv poznoanti\xc4\x8dne bizantinske slike. Upodobljena je Mati Bo\xc5\xbeja na prestolu z Jezusom, ali pa slike s Svetim Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kom in okoli njega prizori iz njegovih legend. V 13. stoletju je bil v Italiji glavni Berlinghier Berlinghierij, njemu pa so sledili skupina Pisanov, z njimi pa tudi Cimabue v Rimu, Duccio di Buoninsegna v Sieni in Giotto di Bondone. Giotto je uvedel v zahodno slikarstvo nov na\xc4\x8din gledanja in izra\xc5\xbeanja: njegove figuralne prizore postavlja v pravokoten okvir, ki uredijo kompozicijo. Tako nastane samostojna slika v sodobnem pomenu. Prizor se gleda z osrednjega gledi\xc5\xa1\xc4\x8da, dejanje pa se dosledno razvija.\n_START_SECTION_\nKiparstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKiparji so bili do takrat posamezni ustvarjalci in rokodelci, njihovo naro\xc4\x8dniki pa mesta kot celota in posamezni me\xc5\xa1\xc4\x8dani, v gotiki pa so se delavci zdru\xc5\xbeili. Ustvarili so dr\xc5\xbeo v obliki \xc4\x8drke S, pozneje pa v obliki Y. Za\xc4\x8deli so risati portrete svetnikov in mrtvih ljudi, tako so jih zopet imeli med njimi. Za\xc4\x8deli so izdelovati majhne kipe za kapele, gradove in bolni\xc5\xa1nice. Njihovi kupci so bili fevdalci in bogati me\xc5\xa1\xc4\x8dani._NEWLINE_V 13. stoletju se kiparstvo nekoliko spremeni: \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka podoba pridobiva njeno dr\xc5\xbeo in se uveljavi s pomo\xc4\x8djo duhovne mo\xc4\x8di. Skulpture v gotskih stolnicah so va\xc5\xbene, ker ka\xc5\xbeejo vezanost. Stolnica ima svoje mesto v vrsti, ampak ta deluje kot individualen \xc4\x8dlen. V Nem\xc4\x8diji sprejmejo te\xc5\xbenjo gotske arhitekture. Delo Naumbur\xc5\xa1kega mojstra je zna\xc4\x8dilno nem\xc5\xa1ko delo iz 13. stoletja. Figure zahodnega koru niso vezane na arhitektonsko sestavo kot v Franciji, ampak so predstavljene kot posamezne osebnosti. Si stojijo nasproti, kot da bi se pogovarjali. Na tak na\xc4\x8din nastane vtis osrednje povezanosti. Podobne primere najdemo tudi v Magdebur\xc5\xa1ki stolnici in zlatih vratih Freiber\xc5\xa1ke stolnice. V 14. toletju se poka\xc5\xbee preobrazba: razvoj plastike v Italiji, v Franciji in Nem\xc4\x8diji pripelje do nagnjenja do intimnosti, slikovitemu, realisti\xc4\x8dnemu zlogu. V mistiki se razvijejo oblike nabo\xc5\xbene podobe kot so piet\xc3\xa0, skupina Kristusa z Janezom, trpe\xc4\x8di zveli\xc4\x8dar in sveti kri\xc5\xbe. V 14. stoletju K\xc3\xb6ln uvede v umetnost plasti\xc4\x8dni blok skulpture z gubami, z razvle\xc4\x8denimi proporci in telo in obraz z asketskimi tvorbami. To dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ek v 14. stoletju z nagrobnico \xc5\xa1kofa Hohenlohe, ki je umrl leta 1352, v Bamber\xc5\xa1ki stolnici. Umetnost Parlerjev za\xc4\x8dne reagirati proti breztelesnemu poimenovanju. V Italiji skulptura ka\xc5\xbee na razvoj renesanse. Mojster predrenesanse je Niccol\xc3\xb2 Pisano. On sam posnema antiko in jih pome\xc5\xa1a s trdo, kiparsko postavo. To se poka\xc5\xbee na stolnici v Pisi in stolnici v Sieni, kjer se spet prika\xc5\xbee relief iz poznoanti\xc4\x8dnih sarkofagov, ki upodablja \xc4\x8dloveka in njegovo figuro. Njegova dela niso bila nikoli popolno gotska, ampak je bila me\xc5\xa1anica antike in gotike. \xc5\xa0ele njegov sin Giovanni Pisano je raz\xc5\xa1iril gotski duh v Italiji.\n_START_SECTION_\nOpat Suger\n_START_PARAGRAPH_\nSuger (1081 - 1155), najve\xc4\x8dja osebnost svojega \xc4\x8dasa, je bil odgovoren za prenovo stolnice v stavbo, ki bi predstavljala slavo francoske kraljeve dru\xc5\xbeine, saj sta takrat rasla mo\xc4\x8d in vpliv francoske krone. Ko se je Ludvik VII. udele\xc5\xbeil kri\xc5\xbearskega pohoda, je postavil opata za svojega namestnika v Franciji. Sugerjevi nameni so bili v nasprotju z Bernardom iz Clairvauxa uporabljati vsa umetni\xc5\xa1ka ponazarjanja. Zgledoval se je po Psevdo-Denisu, sirskem mistiku iz 5. stoletja. Zanj je svetloba razsvetljevala, kar je bilo izpostavljeno. Svetlobo je primerjal z bo\xc5\xbejim znamenjem in sposobnostjo, da zavr\xc5\xbee sence sveta. Tako je Suger prostore spremenil v visoke in vitke oblike z velikimi okni, ki so skrivnostno razsvetljevali prostor z mra\xc4\x8dno svetlobo in ga nabili z duhovno energijo.\n_START_SECTION_\nVitra\xc5\xbei\n_START_PARAGRAPH_\nPo vitra\xc5\xbeah lahko razumemo, da je gotika poudarjala barve. Vitra\xc5\xbee so bile barvano pestre, z mo\xc4\x8dnimi barvami in kontrasti. Ta dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ek s svetlobo, ki s sijanjem skozi barvana stekla ustvari idili\xc4\x8dno vzdu\xc5\xa1je, kot da bi ta svetloba prihajala od Boga samega. Sestavljeno je iz barvnih stekel, ki so med seboj povezana s svin\xc4\x8denimi trakovi. Vitra\xc5\xbeno steklo je debelo 3 do 4 milimetre in obarvano z razli\xc4\x8dnimi barvami. Ima \xc5\xa1tiriplastno steklo, ki vsebuje barvo \xc5\xbee v stekleni masi, tako da ne zbledi. Namen vitra\xc5\xbea je bilo ustvariti efekt s svetlobo, ki prodira skozenj in zato to umetnost imenujemo slikanje s svetlobo. Drugi namen teh naslikanih oken je bila ta, da je izobrazilo nepismeno prebivalstvo, ki je opazovala vitra\xc5\xbee in se tako tudi nau\xc4\x8dila Svetega pisma. Na oknih so bile prikazane: zgodbe iz Svetega pisma, Poslednja sodba, Kristusovo in svetnikovo \xc5\xbeivljenje, evangelisti in zodiakalna znamenja. Najbolj znane vitra\xc5\xbee so v Franciji med letom 1130 - 1330, pa tudi v Nem\xc4\x8diji, Angliji in nasploh po Evropi. Danes uporabljajo vitra\xc5\xbeo za dekoracijo v muzejih, javnih prostorih, ampak niso ve\xc4\x8d tako raz\xc5\xa1irjeni.\n_START_SECTION_\nGotika v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPo Sloveniji je malo primerov spomenikov, pri katerih \xc4\x8dutimo ve\xc4\x8dji poudarek na \xc4\x8dustvenosti oseb, in jih lahko uvrstimo v zgodnjo gotiko. Med 13. in 14. stoletjem je bila narejena prva plast severne ladje v Crngrobu, del poslikave v Vrzdencu pri Horjulu, poslikava Svetega Janeza v Bohinju, pri katerih se opazi poizkuse meh\xc4\x8danja linij in plasti\xc4\x8dnega oblikovanja teles. Vsi ti spomeniki so bili naslikani na ve\xc4\x8dkrat poslikanih stenah, kar je pripomoglo k njihovem slabem stanju. Slovenijo lahko uvrstimo med klasi\xc4\x8dne freskantske de\xc5\xbeele tudi v obdobjih, v katerih so druge de\xc5\xbeele cvetele v tabelni arhitekturi.\n_START_SECTION_\nPozna gotika\n_START_PARAGRAPH_\nPozna gotika se razvije v 14. stoletju in z njo nastane samostojen in nov slog z lastno zgodovino. Visoka gotika je izhajala iz Francije kot nacionalni slog, zdaj pa so to simbol lastnega razvoja. Ta vpliva na Francijo, Anglijo in Nem\xc4\x8dijo, v \xc5\xa0paniji pa se razvije bogata poznogotska arhitektura. V 15. stoletju se Italija oddaljuje od gotike. Evropski kne\xc5\xbeji dvori postajajo umetni\xc5\xa1ka sredi\xc5\xa1\xc4\x8da (Pariz, Avignon in Praga). Za\xc4\x8dne se razvijati tiskarska grafika z lesorezom in bakrorezom. Nem\xc4\x8dija v tem obdobju se najbolj oddali od klasi\xc4\x8dne francoske goti\xc4\x8dne sheme. Cerkve so vsebovale podol\xc5\xbene ladje in svode ali hodnike, ki so imenovali mre\xc5\xbeasti svodi, ker so tvorili kot nekako mre\xc5\xbeo. Anglija je bila posebno pomembna za pozno evropsko gotiko s svojim dekorativnim sistemom. Angle\xc5\xbei so poimenovali \xc5\xbee od vsega za\xc4\x8detka okensko krogovi\xc4\x8dje kot okrasno nalogo. Plamenaste in \xc4\x8debulaste oblike konstruirane iz \xc4\x8distih potez s \xc5\xa1estilom so tvorile \xc2\xbbcurvilinear style\xc2\xab, ki se po zahvali Anlge\xc5\xbeom leta 1370 raz\xc5\xa1iri v Franciji, okoli 1400 pa po vsej Evropi. Pozna gotika opusti stroge koni\xc4\x8daste loke in uvede svobodnej\xc5\xa1e oblike kot so plosk gredljast lok ali zaslo\xc4\x8den lok, ki ga imenujemo tudi oslov hrbet. \xc2\xbbPerpendicular\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbrectilinear\xc2\xab\xc2\xa0so odlo\xc4\x8dilni za angle\xc5\xa1ko arhitekturo. Ime je dobil od vodoravnega in navpi\xc4\x8dnega dekorativnega sistema, ki pokriva notranjo in zunanjo arhitekturo, spremlja obok in se spu\xc5\xa1\xc4\x8da v prostor z lijasto obliko. V tem obdobju so postavljali sakralne in posvetne stavbe in v 19. stoletju so zgradili tudi parlament. Stolni\xc4\x8dna shema se malo spremeni. Plasti\xc4\x8dne in konstruktivne oblike jih nadomestijo kri\xc5\xbeanje in sekanje gradbenih oblik. V poznogotskih stolnicah se prika\xc5\xbeejo na portalih plastike oltarjev, nabo\xc5\xbenih podob, zadnjo ve\xc4\x8derjo, na Oljski gori in nagrobnike. Figure svetnikov in Marije, ki enkrat so jih oblikovali po vite\xc5\xa1kem idealu, zdaj so se ravnale po tipih mestnega prebivalstva. Razvije se telesnost, tehnika ki poudarja novo odkrito telesnost in postane poudarjeno sredstvo za stilizacijo. V slikarstvu iz\xc5\xbearevajo osebna mo\xc4\x8d in po svoje oblikovan slog. Najbolj znani slikarji v tem \xc4\x8dasu so Hans Multscher, Veit Stoss in Timan Riemenschneider. V njihovih delih gotska dela napovedujejo dobo humanizma. \xc4\x8clove\xc5\xa1ka podoba je tako oblikovana, da ne izhaja ve\xc4\x8d iz slogovnih na\xc4\x8del, ampak iz \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega jedra svojih upodobljenih osebnosti. Znani mojstri vplivajo na razvoj slikarstva. V vseh dr\xc5\xbeavah je tabelno slikarstvo vodilno, tej pa sledijo miniaturna umetnost v Franciji in Flandriji. Razvijejo se podrobnosti iz narave, perspektivnem upodabljanju notranj\xc5\xa1\xc4\x8dine. Pomembni za razvoj sta brata Van Eyck, ki sta leta 1426 do 1432 ustvarila njuno glavno delo, Gentski oltar. Z njima dvema umetnost odkrije mastne tempere, odkrita prostorska povezanost med stvarmi in materija je slikovno obvladana. Okoli 14.stoletja cesarski dvor v Pragi se razvije v vodilno umetnostno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8de\xc5\xa1ke. To ozemlje postane izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de novih umetnostnih tokov.'