b'\n_START_ARTICLE_\nMostova \xc4\x8dez Ljubljanico na avtocesti A1/A2\n_START_PARAGRAPH_\nMostova \xc4\x8dez Ljubljanico le\xc5\xbeita v trasi avtoceste A1 (in A2, ki imata na tem odseku skupen potek) ter tudi v trasi evropske ceste E 70 Trst-Ljubljana-Zagreb. Avtocesta v tem delu predstavlja ju\xc5\xbeno ljubljansko obvoznico. Pod obema mostovoma sta poleg Ljubljanice tudi obojestranski poljski poti namenjeni dostopu do parcel._NEWLINE_Mostova sta bila predana prometu leta 1988. Projekt je izdelal GIP GRADIS Biro za projektiranje Maribor, izvajalec gradbenih del je bil GIP GRADIS._NEWLINE_Prekladna konstrukcija so monta\xc5\xbeni armiranobetonski prednapeti \xc5\xa1katlasti nosilci preko \xc5\xa1estih polj razpetine 24,5 + 25,0 + 33,0 + 25,0 + 25,0 + 24,5 m. V celoti je dol 158,20 m. Kot kri\xc5\xbeanja je 83 \xc2\xba. Vozi\xc5\xa1\xc4\x8dna plo\xc5\xa1\xc4\x8da je armiranobetonska deb 20 cm. Vsak od mostov ima \xc5\xa1irino vozi\xc5\xa1\xc4\x8da 11,20 m (2 vozna pasova po 3,75 m in odstavni pas 3,0 m ter robne \xc4\x8drte) in vzdr\xc5\xbeevalna hodnika \xc5\xa1irine 1,90 m in 1,35 m. Objekta sta temeljena na prefabriciranih armiranobetonskih kolih (piloti) zabitih do globine pribli\xc5\xbeno 30 m. Pod objektom poteka plinovod._NEWLINE_Avtocesta je zgrajena kot \xc5\xa1tiripasovnica z vmesnim lo\xc4\x8dilnim pasom in dvema odstavnima pasovoma. Gradnja nasipov na barjanskih tleh je bila zahtevna. S prvimi deli so za\xc4\x8deli v letu 1979 s poizkusnim predobremenilnim nasipom od Rakove Jel\xc5\xa1e do Ljubljanice. Kasneje so se gradili nasipi z materialom na netipi\xc4\x8dnem barju, izkopanim na severni obvozni cesti. Z normalnimi gradbenimi deli se je pri\xc4\x8delo ob koncu maja 1985, zaklju\xc4\x8dek del pa je bil 28. oktobra 1988.'