b'\n_START_ARTICLE_\nTerminologija Irana in Perzije\n_START_PARAGRAPH_\nTerminologija "Irana" in "Perzije" pogosto predstavlja spor glede imenovanja v zahodnem svetu, odnosno problem glede razumevanja politi\xc4\x8dne, zgodovinske, geografske in kulturne terminologije, ki jo ozna\xc4\x8dujeta ta naziva. Dve mo\xc5\xbeni imeni za moderno dr\xc5\xbeavo sta Iran in Perzija.\n_START_SECTION_\nIme "Iran"\n_START_PARAGRAPH_\nIranski narodi so \xc5\xbee od \xc4\x8dasov Zaratustre (okoli 1000 pr. n. \xc5\xa1t.) de\xc5\xbeelo v kateri so \xc5\xbeiveli imenovali Ary\xc4\x81n\xc4\x81m, kar je prototip moderne besede "Iran"._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja oblika imena "Iran" izvira iz perzijske besede \xc4\x92r\xc4\x81n, ki je prvotno omenjena v napisih Arda\xc5\xa1irjeve investiture iz 3. stoletja v Nak\xc5\xa1-e Rustamu. Na teh napisih se v perzijskem jeziku ime omenja v kontekstu arda\xc5\xa1\xc4\xabr \xc5\xa1\xc4\x81h\xc4\x81n \xc5\xa1\xc4\x81h \xc4\x93r\xc4\x81n kar pomeni "Arda\xc5\xa1ir, veliki kralj Irana", medtem ko se v napisih v partskem jeziku (ki so prilo\xc5\xbeeni k tem v perzijskem jeziku) omenja arda\xc5\xa1\xc4\xabr \xc5\xa1\xc4\x81h\xc4\x81n \xc5\xa1\xc4\x81h Ary\xc4\x81n, kar pri\xc4\x8da, da je beseda \xc4\x92r\xc4\x81n izvedenka besede Ary\xc4\x81n, ki datira precej bolj zgodaj._NEWLINE_Izvedenke \xc4\x93r- in ary- iz besede \xc4\x93r\xc4\x81n/ary\xc4\x81n izhajajo iz staroiranske oblike arya-oziroma staroperzijske ariya- ali avestanske airiia-, kar pomeni Aryan (v kontekstu: "od Irancev").  Ta pojem je preverjen kot etni\xc4\x8dni pokazatelj v ahemenidskih napisih in v zoroastrijski tradiciji Aveste , kar pri\xc4\x8da, da se Arda\xc5\xa1irov napis \xc4\x93r\xc4\x81n bolj nana\xc5\xa1a na narod kot na cesarstvo._NEWLINE_Ne glede na to, da se ta napis, ki omenja besedo \xc4\x93r\xc4\x81n nana\xc5\xa1a na iranske narode, je preverjeno, da se je naziv \xc4\x93r\xc4\x81n v \xc4\x8dasu Sasanidov uporabljal tudi v kontekstu cesarstva; isto\xc4\x8dasno se je njegov antonim an\xc4\x93r\xc4\x81n uporabljal za rimski teritorij. Pojma kot sta \xc4\x93r\xc4\x81n in an\xc4\x93r\xc4\x81n sta omenjena v tekstih verskega u\xc4\x8denjaka Manija iz 3. stoletja. V napisih Arda\xc5\xa1irjevega sina in njegovega naslednika \xc5\xa0apura I. v kontekstu imena \xc4\x92r\xc4\x81n, se omenja tudi regiji Armenijo in Kavkaz, ki ve\xc4\x8dinoma nista bili naseljeni z iranskimi narodi , kar pri\xc4\x8da o politi\xc4\x8dnem zna\xc4\x8daju izraza. V napisih glavnega zoroastrskega sve\xc4\x8denika Kartira (napisani 30 let po \xc5\xa0apurju I.) se navedeni regiji skupaj z Gruzijo, Albanijo, Sirijo in Pontom omenjajo v kontekstu antonimskega naziva an\xc4\x93r\xc4\x81n. \xc4\x92r\xc4\x81n se omenja v imenih mest, ki jih je ustanovila sasanidska dinastija (npr. mesto \xc4\x92r\xc4\x81n-xwarrah-\xc5\xa1\xc4\x81buhr: "\xc5\xa0apurjeva iranska slava") in v naslovih vladnih uslu\xc5\xbebencev (\xc4\x92r\xc4\x81n-\xc4\x81m\xc4\x81rgar: "Iranski ra\xc4\x8dunovodja" ali "Iranski pisar")._NEWLINE_\xc5\xa0apurjevi trojezi\xc4\x8dni napisi na Ka\xe2\x80\x98ba-je Zardo\xc5\xa1tu ("Zaratustrka kocka") pravtako omenja tudi naziv \xc4\x93r\xc4\x81n\xc5\xa1ahr ("kraljevstvo Irancev"), kar je preverjeno tudi v zoroastrskih tekstih.\n_START_SECTION_\nIme "Perzija"\n_START_PARAGRAPH_\nGrki so starodavne iranske monarhije imenovali po dominantnih narodih teh dinastij ali glede na etni\xc4\x8dno poreklo vladajo\xc4\x8dih dinastij. Do sredine 6 stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so bili vladajo\xc4\x8da dinastija iranskega cesarstva Medijci, zato so Grki to dr\xc5\xbeavo imenovali "Medija". Po politi\xc4\x8dnem prevratu, ko so Perzijci, pod vodstvom Kira Velikega, strmoglavili medijskega kralja Astijaga in postali dominatni narod, ki je osnoval novo iransko cesarstvo, so Grki novonastalo dr\xc5\xbeavo za\xc4\x8deli imenovati Perses, Persica ali Persis ("Perzija") . To gr\xc5\xa1ko ime je bilo izvedenka staroperzijske besede P\xc4\x81rsa, ki je ozna\xc4\x8devala pleme, ki mu je Kir vladal pred za\xc4\x8detkom osvajanja ostalih iranskih in drugih kraljestev iz te dobe. Po tem perzijskem plemenu je imenovan teritorij na katerem so \xc5\xbeiveli; \xc5\xa1e danes se imenuje "Fars" (administrativna pokrajina modernega Irana), v anti\xc4\x8dni dobi so bile meje tega teritorija \xc5\xa1ir\xc5\xa1e od meja moderne pokrajine. Isto\xc4\x8dasno se je \xc5\xa1ir\xc5\xa1e podro\xc4\x8dje, ki je zajemalo Iransko visoko planoto in na katerem so \xc5\xbeiveli \xc5\xa1tevilni iranski narodi, imenovalo Ary\xc4\x81n\xc4\x81m ("Arijana"). V rimskem obdobju je bil, prevzet gr\xc5\xa1ki koncept terminologije, zato je bilo ime za celo cesarstvo Persia ("Perzija"). Starej\xc5\xa1i deli Biblije (starozavezne knjige o Esteri, Danielu, Ezri in Nehemiji) pogosto omenjajo starodavno ahemenidsko cesarstvo z imenom Paras (hebr. \xd7\xa4\xd7\xa8\xd7\xa1), odnosno Paras u Madai (\xd7\xa4\xd7\xa8\xd7\xa1 \xd7\x95\xd7\x9e\xd7\x93\xd7\x99), kar pomeni "Perzija in Medija".\n_START_SECTION_\nGeografski pojem\n_START_PARAGRAPH_\nV modernem geografskem smislu, teritorij "Irana" obsega teritorij omejen z njegovimi politi\xc4\x8dnimi mejami Islamske Republike Iran. Pojem "Perzija" se prav tako v glavnem nana\xc5\xa1a na politi\xc4\x8dne meje moderne iranske pokrajine in administrativno enoto Fars na jugozahodu dr\xc5\xbeave, ki obsega nekoliko manj\xc5\xa1i teritorij od anti\xc4\x8dne pokrajine Fars ali Pars, v kateri le\xc5\xbeijo najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a zgodovinska mesta iranskih cesarstev perzijskih dinastij: An\xc5\xa1an, Pasargad, Perzepolis, Firuzabad, itd._NEWLINE_Podro\xc4\x8dja kot je Veliki Iran so lahko relevantna v geografsko-kulturnem smislu, podro\xc4\x8dje Perzije pa je v kontekstu biv\xc5\xa1ih cesarstev v modernem geografskem smislu irelevantno.\n_START_SECTION_\nEtni\xc4\x8dni in jezikovni pojem\n_START_PARAGRAPH_\nV etni\xc4\x8dnem in jezikovnem smislu, ima pridevnik "iranski" \xc5\xa1ir\xc5\xa1i pomen kot "perzijski". To se nana\xc5\xa1a na etni\xc4\x8dni pojem Iranski narodi med katere spada tudi perzijski narod, oziroma jezikovni pojem Iranski jeziki med katere spada tudi perzijski jezik. Vseeno je treba poudariti, da iranske narode ni treba me\xc5\xa1ati z mnogo \xc5\xa1ir\xc5\xa1imi etni\xc4\x8dno-jezikovnimi dru\xc5\xbeinami, kot so Indo-Iranci, ker ti obsegajo tudi narode (npr. tiste v vzhodni Indiji ali Nepalu), katerih teritoriji nikoli niso bili del nekega iranskega cesarstva._NEWLINE_Zgodovinska iranska dr\xc5\xbeava je \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov Medijskega cesarstva zdru\xc5\xbeevala ve\xc4\x8dji del iranskih narodov, med katerimi je bil tudi (tedaj marginalizirani) perzijski narod, sestavljen iz ve\xc4\x8d plemen. Po tem ko je Kir Veliki (sicer vnuk medijskega kralja Astijaga), sredi 6. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. pokoril Medijce, je zaradi tolerantne politike zdru\xc5\xbeil perzijsko in medijsko plemstvo, kar je povzro\xc4\x8dilo hitro in popolno asimilacijo Medijcev v Perzijce. Ostali anti\xc4\x8dni iranski narodi, kot so bili Parti, Sagartijci, Baktrijci ali Sogdijci niso imeli tak privilegiran status kot Medijci, so svojo identiteto zadr\xc5\xbeali dalj \xc4\x8dasa._NEWLINE_Perzijska dominacija v \xc4\x8dasu Ahemenidov, Sasanidov in kasnej\xc5\xa1ih islamskih perzijskih dinastij, je povzro\xc4\x8dila \xc5\xa1irjenje perzijskega jezika \xc5\xa1irom po regijah, zaradi \xc4\x8desar so se anti\xc4\x8dni iranski narodi na vzhodu cesarstva taudi (jezikovno) asimilirali v Perzijce. Na primer, dana\xc5\xa1nji Tad\xc5\xbeiki se smatrajo etni\xc4\x8dni potomci starih iranskih narodov Baktrijcev in Sogdijcev, njihov iranski jezik je moderna ina\xc4\x8dica perzijskega jezika, in se zato klasificira kot perzijski narod. Eden od redkih iranskih narodov, ki je zadr\xc5\xbeal svojo etni\xc4\x8dno in jezikovno identiteto od anti\xc4\x8dne dobe do danes so Pa\xc5\xa1tunci, ne glede na to, da so stoletja (s prekinitvami) \xc5\xbeiveli v dr\xc5\xbeavah pod dominacijo perzijskega naroda._NEWLINE_Perzijci kot \xc5\xa1ir\xc5\xa1i pojem, se lahko gleda samo v politi\xc4\x8dnem kontekstu dolo\xc4\x8denih zgodovinskih obdobij, glede na to, da so nekatera Perzijska cesarstva (kot ahemenidsko ali sasanidsko) vklju\xc4\x8devala ne samo vse iranske narode, ampak tudi Grke, \xc5\xbdide, Arabce, Indijce, Nubijce, ter \xc5\xa1tevilne druge narode, ki ne pripadajo iranskim narodom. Perzijski narod danes predstavlja 51% populacije modernega Irana.\n_START_SECTION_\nZgodovinski pojem\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina iranske dr\xc5\xbeave se za\xc4\x8dne sredi 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. s prihodom iranskih plemen z vzhoda na ozemlje Iranske visoke planote. Zgodovina Irana v kontekstu dana\xc5\xa1njih politi\xc4\x8dnih meja se za\xc4\x8dne precej prej (elamska in jiroftska civilizacija). Ker ne govorimo o iranskih narodih v etni\xc4\x8dnem smislu (njihovo poreklo \xc5\xa1e do danes ni definirano), se zgodovina Irana in iranske kulture, ki jo poznamo in ki kontinuirano traja do danes, za\xc4\x8dne z vzponom iranskih kraljestev Medijcev in Perzijcev v za\xc4\x8detku 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Prvo iransko cesarstvo so osnovali Medijci, ki jih okoli 550 pr. n. \xc5\xa1t. pokori drug iranski narod, Perzijci, ki osnujejo drugo iransko cesarstvo (Hakhamaneshiyan - Ahemenidsko cesarstvo)._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu Grki to dr\xc5\xbeavo za\xc4\x8dnejo imenovati "Perzija" in to ime se je v zahodnem svetu obdr\xc5\xbealo vse do danes. Tretje iransko cesarstvo so osnovali Parti (tudi eden od starodavnih iranskih narodov). \xc4\x8ceprav niso pripadali perzijskemu narodu, so njihovo cesarstvo Stari Rimljani imenovali "Perzijsko cesarstvo". V \xc4\x8dasu med ahemenidskim in arsakidskim cesarstvom, je obstajalo \xc5\xa1e Selevkidsko cesarstvo. Ker so bili Selevkidi helenisti\xc4\x8dna makedonska dinastija (ne Perzijci, ne iranski narod), njihovo cesarstvo niso imenovali ne "perzijsko" ne "iransko". \xc4\x8cetrto iransko cesarstvo je osnovala dinastija Sasanidov, ki je pripadala perzijskemu narodu, zato se njihovo cesarstvo pogosto imenuje Drugo Perzijsko cesarstvo. Cesarstva Medijcev in Partov se neredko imenujejo Perzijsko cesarstvo, \xc4\x8deprav niso pripadali perzijskemu narodu. Oba navedena iranska naroda (plemeni) sta se kasneje asimilirala v perzijski narod._NEWLINE_Po padcu Sasanidskega cesarstva sredi 7. stoletja, Iran osvojijo Arabci. Za\xc4\x8dne se islamizacija dr\xc5\xbeave. Od tedaj Iranu vladajo \xc5\xa1tevilne dinastije, ki so pripadale iranskim narodom, pa tudi me\xc5\xa1anega iransko mongolskega in tur\xc5\xa1kega porekla (Bujidi, Gaznavidi, Safavidi, Kad\xc5\xbeari), katerih cesarstva na zahodu prav tako imenujejo "Perzijska".\n_START_SECTION_\nKulturni pojem\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da zahodne dr\xc5\xbeave danes uporabljajo termin "Iran" namesto "Perzija" v diplomatskih odnosih, se v kulturnem smislu iranska kultura \xc5\xa1e naprej \xc4\x8desto imenuje perzijska kultura. Glede na to, da ta kultura ne vklju\xc4\x8duje samo prispevke perzijskega naroda ampak tudi \xc5\xa1tevilnih iranskih plemen (v anti\xc4\x8dni dobi) odnosno narodov, ki so tiso\xc4\x8dletja \xc5\xbeiveli v skupnih dr\xc5\xbeavah, je pravilnej\xc5\xa1i termin iranska kultura, iranska arhitektura, iranska umetnost, itd. Pri tem je treba imeti v mislih dolo\xc4\x8dene specifi\xc4\x8dnosti iranske kulture, kot so slavni perzijski vrtovi, saj gre za izvorne elemente perzijskih dinastij. Podobnih primerov je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d:: perzijska preproga, perzijska ma\xc4\x8dka, perzijska keramika, itd. _NEWLINE_Zahodni avtorji "Enciklopedije Iranice" (v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini) se nagibajo k uporabi termina Veliki Iran ali Iranski kulturni kontinent. To ozemlje se nahaja ju\xc5\xbeno od reke Sir Darje, Kavkaza, Kaspijskega in Aralskega jezera, vzhodno od Evfrata, ter zahodno od reke Ind.\n_START_SECTION_\nDiplomatski pojem\n_START_PARAGRAPH_\nOd konca 6. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so v zahodnem svetu vsa cesarstva iranskih vladarskih dinastij imenovali "Perzija". \xc5\xa0ele od leta 1935, na zahtevo iranskega vladarja \xc5\xa1aha Reza Pahlavija, zahodne dr\xc5\xbeave za\xc4\x8dno v vseh uradnih dokumentih v zunanjih odnosih uporabljati naziv "Iran"._NEWLINE_Mnoge dr\xc5\xbeave in jeziki poznajo razli\xc4\x8dne nazive v drugih jezikih (eksonimi). Na primer, Nemci svojo dr\xc5\xbeavo imenujejo Deutschland, v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini isto dr\xc5\xbeavo imenujejo Germany, Slovenci jo imenujejo Nema\xc4\x8dija, Francozi Allemagne, Finci Saksa (po Sasih), Estonci Saksamaa, itd. Analognih primerov je mnogo; Gr\xc4\x8dija - Ell\xc3\xa1da, Armenija - Hayastan, Finska - Suomi, Albanija - Shqip\xc3\xabria, Egipt - Misr, Indija - Bharat ali Hindustan, Japonska - Nippon, Kitajska - Zh\xc5\x8dngg\xc3\xbao, itd. Podoben primer je terminologij Perzije oziroma Irana.'