b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0entvid ob Glini\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei ob aluvialnem ustju potokov Wimitz in M\xc3\xbchlbach, ki se izlivata v reko Glino (Glan), ki te\xc4\x8de po Gosposvetskem polju v smeri Celovca (avstrijsko Klagenfurt).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d arheolo\xc5\xa1kih najdb ka\xc5\xbee, da je bilo na tem obmo\xc4\x8dju naselje \xc5\xbee v karolin\xc5\xa1kih \xc4\x8dasih. Po legendi naj bi leta 901 bitka bavarskih sil proti Mad\xc5\xbearom spro\xc5\xbeila ustanovitev mesta._NEWLINE_Prva pisna omemba cerkve svetega Vida v \xc5\xa0entvidu (Ville Sancti Viti) datira v leto 1131, ko je bila ustanovljena \xc5\xbeupnija v Kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofiji. Leta 1147 jo je kupila nad\xc5\xa1kofija Bamberg od \xc5\xa1entvi\xc5\xa1kega mejnega grofa Engilberta, kar ka\xc5\xbee, da bi lahko tu \xc5\xbee prej imel v lasti zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de in zgradil \xc5\xa1entvi\xc5\xa1ko cerkev. Katerega leta je \xc5\xa0entvid pre\xc5\xa1el v posest koro\xc5\xa1kih vojvod, ni znano. S prenosom cerkve leta 1176 na vojvodo Hermana Koro\xc5\xa1kega je bila zunaj vpliva Bamberga. \xc5\xa0entvid je hitro postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vojvodskega posestva na Koro\xc5\xa1kem. Leta 1199 je bil \xc5\xa0entvid znan kot forum (trg). Vojvoda je prebival najprej na bli\xc5\xbenjem gradu Freiberg._NEWLINE_Vojvoda Bernard Koro\xc5\xa1ki (1202\xe2\x80\x931256) je raz\xc5\xa1iril grad v \xc5\xa0entvidu in ga imenoval grad ali pala\xc4\x8da. Leta 1204 je omenjena \xc5\xa1ola. Od 1205 do 1725 je veljal vojvodski kovanec. Bernhard je bil dober gospodar. Imel je \xc5\xa1tiri dedne sodne pisarne. Leta 1214 je \xc5\xbeivel v \xc5\xa0entvidu Walther von der Vogelweide, najslavnej\xc5\xa1i nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di srednjeve\xc5\xa1ki pesnik. Leta 1220 je bil skovan najstarej\xc5\xa1i kovanec z nem\xc5\xa1kim napisom. Leta 1224 je \xc5\xa0entvid dobil mestne pravice s svojimi sodniki in dvanajstimi porotniki. Leta 1277 se je tukaj na turnirju boril Ulrich von Lichtenstein. Po izumrtju Spannheimov leta 1269 je vojvodino dobil \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj Otokar II., leta 1286 pa je mesto pripadlo Meinhardu II., gori\xc5\xa1ko- tirolskemu vojvodi, v naslednjih nemirih leta 1293 pa je bilo mesto hudo po\xc5\xa1kodovano. Njegova vnukinja grofica Margaret je leta 1335 dokon\xc4\x8dno izgubila Koro\xc5\xa1ko, ki je leta 1335 pripadla Habsbur\xc5\xbeanom, \xc5\xa0entvid pa je izgubil svoj pomen kot prestolnica. Leta 1362 mu je Rudolf IV. Habsbur\xc5\xa1ki dodelil pravico do letnega sejma St. Veiter Wiesenmarkt, ki je vsako leto \xc5\xa1e danes in je eden najstarej\xc5\xa1ih sejmov v srednji Evropi._NEWLINE_Leta 1399 je mesto dobilo pravico do trgovanja z \xc5\xbeelezovo rudo iz H\xc3\xbcttenberga, kar je prineslo cveto\xc4\x8do trgovino in napredek za celo mesto._NEWLINE_Med letoma 1473 in 1492 je bilo pet napadov Turkov, leta 1480 so mesto oblegali Mad\xc5\xbeari, leta 1497 je bilo mesto po\xc5\xbegano. Leta 1518 je postalo drugo mesto za Celovcem, kmalu zatem sede\xc5\xbe guvernerja, vicedom, imeli so tudi vse druge upravne ustanove. V \xc5\xa0entvidu so ostali trgovci. Leta 1550 je bila zgrajena prva papirnica v dr\xc5\xbeavi, leta 1578 sodoben plav\xc5\xbe._NEWLINE_Med letoma 1713 in 1715 je v \xc5\xa0entvidu razsajala kuga, leta 1747 so mesto po\xc5\xbegali. V 18. stoletju je \xc5\xbeelezarstvo \xc5\xa1e \xc5\xbeivelo, vendar pa je leta 1783 Jo\xc5\xbeef II. odpravil trgovinske privilegije, ki so povzro\xc4\x8dili gospodarsko nazadovanje. Leta 1830 je mesto imelo le 1500 prebivalcev, medtem ko jih je bilo v srednjem veku 3000.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu leta 2001 je imel \xc5\xa0entvid 12.839 prebivalcev, od tega 92,5\xc2\xa0% Avstrijcev, 2,3\xc2\xa0% Jugoslovanov in 2,2\xc2\xa0% Bosancev. 74,0\xc2\xa0% prebivalstva je rimskokatoli\xc5\xa1ke veroizpovedi, 8,6\xc2\xa0% protestantov in 4,3\xc2\xa0% muslimanov, 10,2\xc2\xa0% ni vernih.'