b'\n_START_ARTICLE_\nToulouse\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nToulouse le\xc5\xbei na bregovih reke Garone in vodnega kanala Canal du Midi, na pol poti med Atlantskim oceanom in Sredozemskim morjem.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovini Toulousa lahko sledimo vse do 8. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Prvotno ime kraja je bilo Tolosa, verjetno akvitanskega izvora, sorodno staremu baskovskemu jeziku, njegov pomen pa je dosedaj ostal neznan. Kraj je bil osrednja to\xc4\x8dka za trgovino med Pireneji, Sredozemljem in Atlantikom. Prvi prebivalci naj bi bili Akvitanci, o katerih pa je le malo znanega. Kasneje so z juga pri\xc5\xa1li Iberi, nato s severa keltski Volcae Tectosages, o katerih je poro\xc4\x8dal Julij Cezar v svojih Galskih vojnah. V tem \xc4\x8dasu je bil Toulouse eden najpomembnej\xc5\xa1ih in tudi najbogatej\xc5\xa1ih krajev v Galiji, tudi zaradi rudnikov zlata in srebra, ki so se nahajali v njegovi bli\xc5\xbeini. Ob prihodu Rimljanov v te kraje v 1. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so jih prebivalci mesta izbrali za zaveznike. Leta 109 pr. n. \xc5\xa1t. so germanski Cimbri ob napredovanju po dolini Rone porazili rimsko vojsko, ob tem pa se je uprlo tudi prebivalstvo Tolose. Po okrevanju rimske vojske tri leta zatem se je ta ponovna zna\xc5\xa1la pred mestom, ga zavzela in opusto\xc5\xa1ila. Po zavzetju Akvitanije in celotne Galije se je mesto prelevilo iz pomembnega voja\xc5\xa1kega opori\xc5\xa1\xc4\x8da v trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, sedaj pod nadzorom Rimljanov._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je padla odlo\xc4\x8ditev o preselitvi mesta in prebivalcev severno od planote na breg reke Garone, staro mesto pa je bilo s tem ukinjeno. Novo je bilo zasnovano po rimskem vzorcu, utrjeno z obzidjem, kar je bilo, glede na Pax Romana, mi\xc5\xa1ljeno kot poseben status mesta. To se je poznalo kasneje ob hitrem razvoju v enega najpomembnej\xc5\xa1ih mest Rimskega cesarstva._NEWLINE_Med dr\xc5\xbeavljansko vojno, ki je sledila smrti cesarja Nerona, je doma\xc4\x8din M. Antonius Primus vodil del Vespazijanove vojske v Italijo, leta 69 vstopil v Rim, kjer je bila zatem ustanovljena dinastija Flavijcev. Posledi\xc4\x8dno je Toulouse doletel \xc4\x8dastni status rimske kolonije in naslov Palladia kot simbol boginje Pallas Atene._NEWLINE_Po uni\xc4\x8denju ve\xc4\x8dine Galije v 3. stoletju je Toulouse postal \xc4\x8detrto najve\xc4\x8dje mesto v zahodnem delu cesarstva, za Rimom, Trierom in Arlesom. V za\xc4\x8detku 4. stoletja so se znova za\xc4\x8deli vdori germanskih ljudstev. Po neuspe\xc5\xa1nem obleganju mesta so se Vandali leta 407 premaknili preko Iberskega polotoka v severno Afriko. Za njimi so pri\xc5\xa1li Vizigoti, ki so pod kraljem Ataulfom leta 413 zavzeli mesto, vendar so se morali iz njega pod rimskim pritiskom umakniti ju\xc5\xbeno od Pirenejev. Leta 418, po smrti Ataulfa, je njegov naslednik Vallia dosegel mir z Rimom, v zameno pa mu je cesar Honorij podelil ozemlje Akvitanije  kot tudi ozemlje mesta Toulouse, ki je postal glavno mesto Vizigotskega kraljestva. V za\xc4\x8detku 5. stoletja je izbruhnila vojna s Franki, ki so v bitka pri Voill\xc3\xa9ju pod kraljem Klodvikom I. porazili vizigotsko vojsko Alarika II. Po bitki so se Franki pomaknili proti jugu in posledi\xc4\x8dno osvojili ozemlje Akvitanije, leta 508 zasedli Toulouse, ki je postal glavno mesto Akvitanskega vojvodstva. Kljub temu je za samo mesto in ozemlje nasploh sledilo obdobje padcev in anarhije._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 8. stoletja je preko Pirenejev prodrla arabska vojska in za\xc4\x8dela oblegati Toulouse. V odlo\xc4\x8dilni bitki za Toulouse leta 721 je lokalni vojski uspelo poraziti Arabce, vendar so se le-ti kasneje vrnili, ga zaob\xc5\xa1li in zasedli Bordeaux. Karel Martel, frankovski kralj, je ob tej gro\xc5\xbenji zbral svojo vojsko in jih v bitki pri Poitiersu (732) dokon\xc4\x8dno porazil. Posledi\xc4\x8dno je Akvitanija morala priznati nadoblast Frankov, ki pa so jo zasedli \xc5\xa1ele leta 768._NEWLINE_Prihod Karla Velikega na oblast je Toulouse postal glavno voja\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de za pohode nad muslimanski Iberski polotok. Akvitaniji je prinesel reorganizacijo, s katero je postala kraljevina pod njegovim sinom Ludvikom I. Za njegove zastopnike so bili imenovani grofje, ki so konec 9. stoletja postali zaradi oslabitve centralne mo\xc4\x8di povsem neodvisni. Leta 918 so po smrti Viljema I. grofa iz Auvergna, pridobili ozemlje Gothia, s \xc4\x8dimer se je grofija Toulouse raz\xc5\xa1irila vse do sredozemske obale od Narbonna do N\xc3\xaemesa. _NEWLINE_V za\xc4\x8detku 13. stoletja, s prihodom katarov v te kraje, je za Toulouse, katerega grof je bil na njihovi strani, nastopila doba inkvizicije. Leta 1229 je s Pari\xc5\xa1kim mirom bila ustanovljena Toulou\xc5\xa1ka univerza. Z izumrtjem doma\xc4\x8dih grofov 1249 je grofija pre\xc5\xa1la v roke francoskemu kralju.'