b'\n_START_ARTICLE_\nDrago Meze\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov prvi prispevek v znanstvenem tisku je bil objavljen v Geografskem vestniku leta 1950. Njegova prva obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a \xc5\xa1tudija je bila \xc5\xa1tudija o ledeniku na Triglavu in na Skuti, ki je bila objavljena v Geografskem zborniku 3 leta 1955._NEWLINE_S svojimi raziskavami in ugotovitvami se je uveljavil tudi na podro\xc4\x8dju geomorfologije. Preu\xc4\x8dil je geomorfolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti Voglajnske pokrajine in Zgornjega Sotelskega (1963), predstavil je pore\xc4\x8dje Kokre v pleistocenu (1974), v knjigi Gornja Savinjska dolina (1966) pa je predstavil nova dognanja o geomorfolo\xc5\xa1kem razvoju te pokrajine. Kasneje je v prikazal tudi reliefne in hidrogeografske razmere prazgodovinskega naselja \xc2\xbbVirski Cvinger\xc2\xab\xc2\xa0na ozemlju med Sti\xc4\x8dno in Ivan\xc4\x8dno Gorico (1994). Napisal je tudi ve\xc4\x8d elaboratov s podro\xc4\x8dja raziskav kvartarnih sedimentov in njihove izrabe v Sloveniji. Za ta preu\xc4\x8devanja je skupaj z Milanom \xc5\xa0ifrerjem in Darkom Radinjo pripravil Osnovne smernice za preu\xc4\x8devanje kvartarnih sedimentov in njihove izrabe na Slovenskem._NEWLINE_V sklopu ve\xc4\x8dletnih raziskovanj je Meze preu\xc4\x8dil, predstavil in podrobno z geografskih vidikov dokumentiral poplavni svet v Gornji Savinjski dolini (1977), Grosupeljski kotlini (1980), v pore\xc4\x8dju Ra\xc5\xa1ice z Dobrepoljami (1982) in na Blokah (1983). V sklopu raziskav poplavnega sveta v Sloveniji je raziskoval in preu\xc4\x8deval tudi hidrolo\xc5\xa1ke razmere na Radenskem polju (1977). _NEWLINE_Velik del Mezetovega znanstveno-raziskovalnega dela temelji tudi na preu\xc4\x8devanju geografskih vzrokov in u\xc4\x8dinkov oziroma posledic naravnih nesre\xc4\x8d. Za \xc5\xa1tudijo Pozeba oljke v Primorju leta 1956 je zbral veliko dokumentarnega gradiva, ki mu je omogo\xc4\x8dilo predstaviti to zna\xc4\x8dilno mediteransko kulturo z geografskega vidika. Kasneje je pisal \xc5\xa1e o vrtin\xc4\x8dastem viharju leta 1987 na Notranjskem ter o ujmi v Gornji Savinjski dolini leta 1990 in o po\xc4\x8dasni sanaciji po njej._NEWLINE_Meze je veliko dela opravil tudi na etnografskem podro\xc4\x8dju. Del svojega raziskovalnega dela je namre\xc4\x8d posvetil hribovskim kmetijam, ki predstavljajo zna\xc4\x8dilno obljudenost hribovskega sveta in njegovo gospodarsko rabo. \xc5\xbde leta 1960 je objavil prvo razpravo o hribovskih kmetijah v Gornji Savinjski dolini, nato pa je skozi naslednjih nekaj let predstavil tovrstne kmetije ter njihov razvoj od za\xc4\x8detka 19. stoletja dalje kakor tudi njihov najnovej\xc5\xa1i prebivalstveni in gospodarski potencial. S terenskim delom ter s kasnej\xc5\xa1imi kabinetnimi dopolnitvami je zbral potrebno gradivo za ve\xc4\x8d kot pet tiso\xc4\x8d slovenskih hribovskih doma\xc4\x8dij. O hribovskih kmetijah je napisal dvanajst obse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih \xc5\xa1tudij in devet razprav. V Geografskem vestniku je leta 1980 objavil Osnovne smernice za geografsko preu\xc4\x8devanje hribovskih kmetij na Slovenskem. Ob tem je Meze zbiral in uveljavljal zemljepisna imena, ki so ohranjena in \xc5\xbeiva med prebivalstvom. Tako je prevzel skrb za recenzijo in dopolnitev zemljepisnih imen na novi topografski karti Slovenije v merilu 1:25.000. Tudi v njegovih terenskih zapiskih je ohranjena mno\xc5\xbeica zemljepisnih imen izjemno veliko hi\xc5\xa1nih imen, ki jih je zbiral in zapisoval ob preu\xc4\x8devanju hribovskih kmetij._NEWLINE_Meze velja za najbolj\xc5\xa1ega poznavalca Gornje Savinjske doline, tej pokrajini pa je posvetil tudi najve\xc4\x8d svojih del. Njene pokrajinske razli\xc4\x8dnosti in posebnosti je poleg naravnogeografskih prikazov osvetlil \xc5\xa1e s podrobnej\xc5\xa1im prebivalstvenim razvojem, z njegovimi sestavinami, s prometnim omre\xc5\xbejem pa z najnovej\xc5\xa1imi spremembami kme\xc4\x8dkega doma, \xc5\xa1e zlasti hi\xc5\xa1e. Temeljito je obdelal in predstavil vsa gornjesavinjska naselja v tretji knjigi Krajevnega leksikona Slovenije iz leta 1976. Kasneje je opisal in predstavil tudi mnoge druge geografske zna\xc4\x8dilnosti in probleme te pokrajine, med katere sodijo \xc5\xa0kaf v Matkovem kotu, solavska panoramska cesta, ... Skupaj z Antonom Ramov\xc5\xa1em je v sklopu svojega raziskovalnega dela tega dela Slovenije napisal knji\xc5\xbeico Logarska dolina, ki je iz\xc5\xa1la v zbirki Kulturni in naravni spomeniki Slovenije (Maribor 1978). _NEWLINE_Meze je bil ve\xc4\x8d let tudi sodelavec Enciklopedije Jugoslavije in Enciklopedije Slovenije. Zanju je napisal ve\xc4\x8d kot 60 prispevkov, za Antona Melika in Svetozarja Ile\xc5\xa1i\xc4\x8da pa je \xc5\xa1estkrat sestavil bibliografije.'