b'\n_START_ARTICLE_\nEug\xc3\xa8ne Michel Antoniadi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAntoniadi je postal zelo spo\xc5\xa1tovan opazovalec Marsa. Planet je opazoval med letoma 1900 in 1930. V kanale na njem ni verjel, vendar je bila njegova risba izredno natan\xc4\x8dna. Med Marsovo opozicijo leta 1909 je pri\xc5\xa1el do zaklju\xc4\x8dka, da so kanali opti\xc4\x8dna prevara. _NEWLINE_Narisal je prve dobre risbe Merkurja. Merkur je opazoval v letih med 1924 in 1933. Opazoval je tudi Venero. Pri delu je uporabljal 840 mm refraktor Observatorija v Meudonu. Tako kot Schiaparelli je tudi on opazoval Merkur podnevi. Njegova karta je dolgo \xc4\x8dasa veljala za najbolj\xc5\xa1o. \xc5\xa0ele z zgodovinskim poletom vesoljske sonde Mariner 10 smo leta 1974 dobili natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1e podatke o Merkurjevi povr\xc5\xa1ini. Tudi on je verjel, da se Merkur enkrat zavrti okoli svoje osi v istem \xc4\x8dasu kot obkro\xc5\xbei Sonce, vendar so merjenja z radarjem leta 1962 pokazala, da se Merkur zavrti okoli svoje osi v 58,7 dneva in da zato Sonce obsije vso Merkurjevo povr\xc5\xa1ino. Zaradi nenavadnega naklju\xc4\x8dja Merkur vsaki\xc4\x8d, ko je v najugodnej\xc5\xa1i legi za opazovanje, ka\xc5\xbee Zemlji isto podobo. To je prevaralo vse prej\xc5\xa1nje opazovalce. Zdelo se mu je, da je na Merkurju opazil ob\xc4\x8dasne pojave, meglene lise, ki so v\xc4\x8dasih kot oblaki zakrile podrobnosti na povr\xc5\xa1ini. Opisane pojave te\xc5\xbeko pojasnimo, saj je jasno, da ima Merkur izredno redko atmosfero, v kateri gotovo ne more biti oblakov. Verjetno se je tudi glede tega motil.'