b'\n_START_ARTICLE_\nTerence McKenna\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko je govoril in pisal o kulturi in njenem vplivu na posameznika, tehnologiji, \xc5\xa1amanizmu, psihadeli\xc4\x8dnih drogah in iskal izvor zavesti. Razvil je teorijo o naravi \xc4\x8dasa, ki jo imenuje Novelty Theory. Postavil je tudi lastno teorijo o evoluciji in ustanovil botani\xc4\x8dno dimenzijo. Zaradi njegovih teorij in idej ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v filozofsko smer new age.\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen in vzgojen je bil v Paonia v Koloradu. \xc5\xbde kot otrok, je razvil veliko zanimanje za geologijo in veliko \xc4\x8dasa namenil zbiranju fosilov, zanimala ga je tudi psihologija, tako je z desetimi leti prebral Jungovo knjigo psihologija in alkemija. Z 16. leti se je preselil v Los Altos v Kaliforniji, kjer je leto dni \xc5\xbeivel z dru\xc5\xbeinskimi prijatelji. Srednjo \xc5\xa1olo je zaklju\xc4\x8dil v Lancastru. Pri sedemnajstih letih je prebral Huxlejeva eseja Vrata zaznavanja in Nebesa in pekel, s katerima se je spoznal s spremenjenimi stanji zavesti.\n_START_SECTION_\nObdobje \xc5\xa0tudija in potovanj\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1965 se je vpisal na Univerzo Kalifornia v Berkleyu, kjer je bil sprejet v Tussmanov eksperimentalni kolid\xc5\xbe. Dve leti zatem je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati \xc5\xa1amanizem s \xc5\xa1tudijo o Tibetanski ljudski religij in isto leto odpotoval v Jeruzalem. Leta 1969 je \xc5\xa1el v Nepal, kjer si je ogledal tibetansko slikarstvo, in se spoznal s tamkaj\xc5\xa1nim \xc5\xa1amanizmom. Tam je \xc5\xa1tudiral tibetanski jezik, dodaten vir zaslu\xc5\xbeka je na\xc5\xa1el v tihotapljenju ha\xc5\xa1i\xc5\xa1a, dokler ni ena izmed njegovih po\xc5\xa1iljk pristala v rokah ameri\xc5\xa1ke carine. Svojo pot nadaljeval po ju\xc5\xbeni Aziji, kjer je v Indoneziji delal kot profesionalni zbiratelj metuljev,kasneje je u\xc4\x8dil angle\xc5\xa1\xc4\x8dino v Tokiju. Po vrnitvi v Berkley se je ponovno posvetil \xc5\xa1tudiju biologije. Po smrti njegove matere leta 1971 je skupaj s svojim bratom Dennisom in \xc5\xa1e tremi prijatelji odpotoval v Amazonijo v iskanju oo-koo-h\xc3\xa9-ja. To je rastlinska me\xc5\xa1anica, ki vsebuje dimetiltriptamin. Namesto tega so na\xc5\xa1li razli\xc4\x8dne oblike ayahuasce in polja polna halucinogenih gob, katere so kmalu postale sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pozornosti "odprave". To njihovo potovanje kasneje opi\xc5\xa1e v knjigi Resni\xc4\x8dni prividi , kje posebej izpostavi poskus pri La Chorerri, kjer naj bi s svojim bratom pri\xc5\xa1el v stik z logosom, pou\xc4\x8dnim bo\xc5\xbeanski glasom, ki mu da sve\xc5\xbe zagon in ispiracijo za njehovo javno govorjenje, zaradi njega pa pride tudi do raznih teorij, ki jih bolj podrobno razlo\xc5\xbeil v svoji knjigi Nevidna pokrajina, ki sta jo napisal skupaj s svojim bratom Dennisom in jo objavila leta 1993. Leta 1972 se ponovno vrne v Berkley, kjer leta 1975 diplomiral iz znanja ekologije, \xc5\xa1amanizma in varstva naravnih virov. Tega leta jeseni se spozna s svojo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno, s katero sta kasneje imela dva otroka. S svojim bratom Dennisom pa sta izumila tehniko pridelovanja psilocibin gob in leta 1976 objavila knjigo z naslovom Psilocibin: Vodnik pridelovalca magi\xc4\x8dnih gob, ki je omogo\xc4\x8dal preprostemu \xc4\x8dloveku gojenje gob doma brez posebnih naprav in pripomo\xc4\x8dkov. Deset let kasneje pa sta objavila popravljeno izdajo in prodala \xc4\x8dez 100 000 kopij.\n_START_SECTION_\nJavno nastopanje\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnjih osemdesetih je McKenna za\xc4\x8del javno govoriti o psihadeli\xc4\x8dnih gobah in postal eden izmed pionirjev tega gibanja. Najbolj se je osredoto\xc4\x8dal na naravne psihadelike, kot so psilocibin gobe, ayahuasca, konoplja in ekstrakti DMT-ja. Izvajal je predavanja in delavnice v katerih je predstavljal psihadelike kot na\xc4\x8din s katerim lahko razi\xc5\xa1\xc4\x8demo vesoljne skrivnosti, pove\xc4\x8damo domi\xc5\xa1ljijo in ponovno vzpostavimo harmoni\xc4\x8den odnos do narave. Ves \xc4\x8das je ponavljal pomembnost prisotnosti ob\xc4\x8dutene izku\xc5\xa1nje v nasprotju z dogmami. Veliko je govoril o \xc5\xa1amanizmu, metafiziki, alkemiji, jezikih, kulturi, umetni inteligenci, evoluciji, znanosti, nezemeljskih bitjih in \xc5\xa1e mnogih drugih zadevah. V devetdesetih je izdal mnoge knjige kot so: Vrnitev arhai\xc4\x8dnega, Hrana bogov in Resni\xc4\x8dni prividi, na stotine njegovih predavanj je bilo posnetih. McKenna je bil tudi dober prijatelj z matematikom kaosa Ralphom Abrahamom in biologom Rupertom Sheldrakom, s katerima je imel \xc5\xa1tevilne debate, tako javne kot zasebne, ki so bile kasneje objavlene v knjigi Trialogi na robu zahodnega evolucionarnega uma.\n_START_SECTION_\nBotani\xc4\x8dna dimenzija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1985 je ustanovil botani\xc4\x8dno dimenzijo z njegovo \xc5\xbeeno Kathleen Harrison. Gre se za neprofiten etnobotani\xc4\x8dni rezervat na Velikem otoku Havajev. Ustanovljen za zbiranje, za\xc5\xa1\xc4\x8dito, razmno\xc5\xbeevanje in razumevanje rastlin z zdravilnimi lastnostmi in upo\xc5\xa1tevanje njihovega izro\xc4\x8dila, ter izobra\xc5\xbeevanju o njihovi uporabnosti. 19 arov velik botani\xc4\x8dni vrt vsebuje tiso\xc4\x8de rastlin, ki so jih uporabljalo domorodci tropskih regij, in vklju\xc4\x8duje bazo podatkov o zdravilnih lastnostih posamezne rastline. McKenna je leta 1992 je zapustil projekt in ga prepustil Kathlen Harrison, s katero se je lo\xc4\x8dil na za\xc4\x8detku tega leta in se preselil na Havaje, kjer si je postavil hi\xc5\xa1o in ustanovil genetsko banka redkih rastlin blizu svoje hi\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1999 se je po dolgi predavateljski turneji vrnil na svoj dom na Havajih. \xc5\xbde dolgo \xc4\x8dasa je imel te\xc5\xbeave z migrenami, pojavljati so se mu za\xc4\x8deli vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i glavoboli, ki so bili na koncu \xc5\xbee neznosni. Diagnosticiran je bil z zelo agresivnim mo\xc5\xbeganskim rakom, zato je nekaj mesecev preizku\xc5\xa1al razna zdravljenja, a ta niso bila uspe\xc5\xa1na in 3. aprila 2000 je umrl, star 53 let.\n_START_SECTION_\nIdeje\n_START_PARAGRAPH_\nBil je velik nasprotnik vseh vrst organiziranih religij \xc5\xa1e posebej kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, saj po njegovem le te privedejo do hierarhije, ritualov in tabujev. Tako so ga \xc5\xa1e posebej motile vsakovrstne oblike institucij, katerih edini namen naj bi bil nadzor, velikokrat naj bi delale samo v svojo koristi. Predstavljajo mu hudo vrsto represije. Pri institucijah ga motijo tudi razne ideje pojmi, kijih \xc5\xa1irijo. Tako je zanj ideja o mno\xc5\xbeici ena izmed najve\xc4\x8djih iluzij, saj naj bi ta pojem govoril, da lahko obstaja podobna skupina ljudi, nekak\xc5\xa1en povpre\xc4\x8den \xc4\x8dlovek. Podobno je zanj tudi kultura ena izmed najve\xc4\x8djih sovra\xc5\xbenikov sodobnega \xc4\x8dloveka, saj naj bi le ta definirala njegov jaz, namesto, da bi si ga sam. Lotil se je tudi raziskovanja jezika in pri\xc5\xa1el do ugotovitve, da nam jezik dolo\xc4\x8da kaj lahko razmi\xc5\xa1ljamo. Veliko je razmi\xc5\xa1ljal tudi o okoljevarstvu in o temu kako naj bi spremenili sistem v klaterem \xc5\xbeivimo in kaj naj bi zapustili prihajajo\xc4\x8dim generacijam. Meni namre\xc4\x8d, da \xc4\x8de ne bomo naredili korenitih sprememb, nam grozi le samouni\xc4\x8dlenje.\n_START_SECTION_\n"Zadete opice" teorija \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke evolucije\n_START_PARAGRAPH_\nTeorijo je razvil v knjigi Food of The Gods, v kateri postavi hipotezo, da je pri\xc5\xa1lo do transformacije iz homo erectusa v homo sapiensa predvsem zaradi prehranjevanja s hrano, ki je vsebovala tudi gobo Psylocibin Cubensis. Znane u\xc4\x8dinke, ki jih povzro\xc4\x8di goba je podkrepil z raznimi citati tedanjih raziskav in nato sku\xc5\xa1al razlo\xc5\xbeiti, kaj naj bi bila evolucijska prednost le teh. Meni namre\xc4\x8d, da so morali takratni ljudje zaradi dezertifikacije po\xc4\x8dasi zapu\xc5\xa1\xc4\x8dati afri\xc5\xa1ko celino, tako so sledili \xc5\xa1tevilnim \xc4\x8dredam divjih krav, ki so za sabo pu\xc5\xa1\xc4\x8dale kravje dreke, in prav na treh drekih naj bi goba Psylocibin cubensis rasla kot nora. Pravi namre\xc4\x8d, da majhne koli\xc4\x8dine psilocibina v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem telesu izbolj\xc5\xa1ajo vid, kar bi pomenilo evolucijsko prednost za lovce. \xc5\xa0e ve\xc4\x8dje doze gob naj bi pove\xc4\x8dale spolno po\xc5\xbeeljenje in tako \xc5\xa1tevilo potomcev. Zelo velike koli\xc4\x8dine psilocibina naj bi po njegovih besedah zaradi zelo specifi\xc4\x8dnega delovanja na posamezne mo\xc5\xbeganske centre pospe\xc5\xa1ila nastanek govora in zavesti. Zaradi njih naj bi se pojavile tudi prve religiji, s tem misli predvsem na za\xc4\x8detke \xc5\xa1amanizma Ta teorija je bila med znanstvenimi krogi bolj ali manj ignorirana, saj ji primankuje neposrednih dokazov, raziskave na katere se sklicuje v knjigah naj bi ve\xc4\x8dkrat narobe razumel in jih v svoji hipotezi narobe uporabil.\n_START_SECTION_\nVrnitev arhai\xc4\x8dnega\n_START_PARAGRAPH_\nTo teorijo razvije v svoji knjigi vrnitev arhai\xc4\x8dnega. Njegovo glavno opa\xc5\xbeanje je, da je zahodna civilizacija postala bolna, in je zato v nekak\xc5\xa1nem procesu zdravljenja. Tako namre\xc4\x8d, kot \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko telo za\xc4\x8dne izdelovati protitelesa ko zboli, naj bi tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo te\xc5\xbeilo k temu, da se ozdravi. To ozdravitev naj bi \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo doseglo tako, da bi se vrnilo k arhai\xc4\x8dnim vrednotam.Prav te vrednote vidi v nadrealizmu, abstraktnemu ekspresionizmu, s tatuiranjem, uporabo psihadeli\xc4\x8dnih drog, jazzom, seksualno preverzijo, eksperimentalnim plesom.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi stalnega populariziranja uporabe drog se je kmalu zna\xc5\xa1el na udaru \xc5\xa1tevilnih kritikov, saj naj bi z le tem spravljal v nevarnost \xc5\xa1tevilne ljudi. Nekateri so se spra\xc5\xa1evali, \xc4\x8de zaradi prekomerne uporabe le teh ni celo mentalno zbolel in \xc4\x8de niso nekatere njegove teorije le opravi\xc4\x8davanje lastne odvisnosti. Njegove teorije so pomankljive in jim primankuje direktnih dokazov.'