b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph Haydn\n_START_SECTION_\nHaydnov karakter\n_START_PARAGRAPH_\nHaydn je bil zelo priljubljen in cenjen na Dunaju ob koncu 18. stoletja in je dobil celo vzdevek \xc2\xbbo\xc4\x8dka\xc2\xab; zaradi dobrodu\xc5\xa1nosti, veselega in brezskrbnega zna\xc4\x8daja je predstavljal tip pode\xc5\xbeelskega skladatelja, ki je stopil v slu\xc5\xbebo bogatega gospoda in je napisal \xc5\xa1tevilna prijetna, programska, tenko\xc4\x8dutna in kratko\xc4\x8dasna dela._NEWLINE_Haydn je imel velik smisel za humor, kar se je odra\xc5\xbealo tudi v njegovi glasbi. Bil je vnet katolik, ki se je obrnil k svojemu ro\xc5\xbenemu vencu vedno ko je imel te\xc5\xbeave s skladanjem in se je obi\xc4\x8dajno izkazalo za u\xc4\x8dinkovito. [51] Svoje rokopise je za\xc4\x8del z "in nomine Domini" ("v imenu Gospoda") in jih kon\xc4\x8dal z "Laus Deo "("Hvaljen bodi Bog")._NEWLINE_Haydn je bil nizke rasti, morda kot posledica slabe prehrane ve\xc4\x8dji del njegove mladosti. Ni bil lep, in tako kot mnogi v tem \xc4\x8dasu, ki so pre\xc5\xbeiveli \xc4\x8drne koze, je imel ko\xc5\xa1\xc4\x8den obraz z brazgotinami. Njegov velik orlovski nos je bil iznaka\xc5\xbeen s polipi, za katerimi je trpel ve\xc4\x8dino \xc5\xbeivljenja. To je bila mu\xc4\x8dna in iz\xc4\x8drpavajo\xc4\x8da bolezen v 18. stoletju, ki mu je pogosto prepre\xc4\x8dila pisanje glasbe.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nHaydn je bil izjemno plodovit skladatelj, za ilustracijo: med svojima obiskoma v Londonu (v letih 1791 in 1794) je skomponiral 12 simfonij, veliko komornih skladb in vokalnih skladb na besedila v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini. Sicer pa celotni kompozicijski opus obsega 104 simfonije in to \xc5\xa1tevilo ga postavlja za rekorderja med simfoni\xc4\x8dnimi skladatelji. Ve\xc4\x8dkrat ozna\xc4\x8duje simfonije s presenetljivimi naslovi: Voja\xc5\xa1ka simfonija, Simfonija z udarcem na pavke, Simfonija presene\xc4\x8denja itd. Je avtor ve\xc4\x8d kot 80 godalnih kvartetov, 50 klavirskih sonat, \xc5\xa1tevilnih oper, koncertov, ofertorijev, ma\xc5\xa1, oratorijev in pesmi. Skupno 750 avtorskih del in 330 priredb je opus, ki ga ni lahko urediti, zato je \xc5\xa1ele med letoma 1934 in 1971 nastal sistemati\xc4\x8den popis njegovih kompozicij. Uredil ga je Anthony von Hoboken, dela je razvrstil po skupinah glasbenih oblik in jih ozna\xc4\x8dil s \xc5\xa1tevili. Od tod izhajata oznaki HOB ali H, ki ju lahko opazimo v notnem materialu ali na koncertnih programskih listih. Navkljub njegovemu popisu pa se \xc5\xa1e vedno pojavljajo razli\xc4\x8dna mnenja o \xc5\xa1tevilu Haydnovih skladb._NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih letih ustvarjanja glasbe je stalno napredoval, ve\xc4\x8dal zahtevnost in glasbeno prefinjenost. U\xc4\x8dil se je iz lastnih izku\xc5\xa1enj in od svojih kolegov. V njegovem delu je opaziti ve\xc4\x8d prelomnic. V poznih 1760-h in zgodnjih 1770h Haydn vnese slogovno obdobje znano kot\xc2\xa0\xc2\xbbSturm und Drang\xc2\xab\xc2\xa0(vihar in stres). Izraz je vzet iz knji\xc5\xbenega gibanja v istem \xc4\x8dasu. Glasbeni jezik je bolj intenziven. Iz tega obdobja sta znani simfoniji \xc5\xa1t. 44 in 45, klavirska sonata v c-molu in \xc5\xa1tirje godalni kvarteti. V tem \xc4\x8dasu je pisal tudi fuge v baro\xc4\x8dnem slogu. Po tem obdobju se je Haydn vrnil k la\xc5\xbejemu in zabavnej\xc5\xa1emu pisanju glasbe in napisal nekaj komi\xc4\x8dnih oper. Dramati\xc4\x8dna sprememba se je zgodila leta 1781, ko je objavil \xc5\xa1est godalnih kvartetov v povsem novem slogu. Vpeljal je motive, ki se prelivajo eden v drugega v melodi\xc4\x8dno obliko, vsak instrumentalni del pa ohranja svojo integriteto. Po letu 1790 je spet menjal slog in za\xc4\x8del uporabljati ve\xc4\x8d ljudkih motivov. To je najbolj o\xc4\x8ditno v dvanajstih London simfonijah, v poznih kvartetih in klavirskih triih ter dveh poznih oratorijih. Vrnitev na Dunaj leta 1795 je zaznamovala zadnjo prelomnico v Haydnovi karieri. Medtem ko je bil do tedaj hlapec, kasneje zaposlen podjetnik, je Haydn pisal hitro in mno\xc5\xbei\xc4\x8dno, s kratkimi roki. Kot bogata\xc5\xa1 je Haydn zdaj menil, da ima privilegij, da si vzame \xc4\x8das in pi\xc5\xa1e za zanamce. Za vse nadaljnje skladbe si je zato vzel ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa._NEWLINE_Haydn je zapustil ogromen opus cerkvene glasbe, ki \xc5\xa1e danes ni povsem raziskan. Njegova cerkvena glasba je osebni izraz njegove globoke vernosti. Njegova cerkvena dela preveva pre\xc5\xa1erna vedrina, oznanjajo prepri\xc4\x8danje, da so greh, trpljenje in smrt za kristjana preteklost in da sme z gotovostjo upati na bo\xc5\xbeje usmiljenje in ve\xc4\x8dno sre\xc4\x8do. Haydna poznamo po \xc5\xa1tevilnih oratorijih. Oratorij Sedem poslednjih besed na\xc5\xa1ega Odre\xc5\xa1enika na kri\xc5\xbeu je nastal kot predelava ciklusa skladb za godalni orkester, ki jih je Haydn komponiral za katedralo v \xc5\xa1panskem Cadizu. Na prelomu iz 18. v 19. st. sta nastala znamenita oratorija Stvarjenje in Letni \xc4\x8dasi. V Stvarjenju opisuje nastanek vesoljnega sveta z vsemi lepotami in urejenostjo (besedilo iz geneze Izgubljeni raj), v Letnih \xc4\x8dasih pa hvali edealnega \xc4\x8dloveka, ki nadaljuje bo\xc5\xbeji na\xc4\x8drt._NEWLINE_Haydnovo delo je bilo klju\xc4\x8dnega pomena za razvoj sonatne oblike zapisa. Raz\xc5\xa1iril je ekspozicijo, izpeljavo in reprizo, intenziviral tematiko in motic, uvedel je ve\xc4\x8d dinamike v prvi stavek, v drugem stavki je tema v varacijah, tretji stavek je menuet z ljudsko tematiko, plesi in ritmiko, \xc4\x8detrti stavek je rondo, \xc5\xbeivahen in veder._NEWLINE_Haydnove simfonije so praviloma \xc5\xa1tiristav\xc4\x8dne. Prve so bile napisane v stilu predklasike, kasneje je uveljavil Mozartovo melodiko, vrhunec je bilo 12. Londonskih simfonij. Kasneje, v 6 Pari\xc5\xa1kih simfonijah, se ka\xc5\xbee zrelost, motiv oblikuje formo, homofoni stavek povezuje s polifonim, nanj vplivajo Beethoven, Brucjner in Brahms._NEWLINE_Inventiven pa je bil tudi pri uporabi fuge in rondoja.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1792 je dobil \xc4\x8dastni doktorat Univerze v Oxfordu in leta 1798 postal \xc4\x8dlan \xc5\xa1vedske Kraljeve akademije._NEWLINE_Leta 1801 je postal \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan dru\xc5\xbebe za zasluge Felix meritis v Amsterdamu ter zunanji \xc4\x8dlna pari\xc5\xa1kega Instut de France. Bil je imenovan za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 acad\xc3\xa9mique des enfants d\'Apollon v Parizu in leta 1808 Filharmoni\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe v St. Petersburgu. Izvoljen je bil tudi za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana Filharmoni\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe v Ljubljani._NEWLINE_(3941) Haydn je asteroid glavnega pasu, ki ga je 27. oktobra 1973 odkril nem\xc5\xa1ki astronom Freimut B\xc3\xb6rngen na Turin\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni opazovalnici Tautenburg (IAU koda 033) v Turingiji.'