b'\n_START_ARTICLE_\nVojvodina Burgundija\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nOb razpadu frankovske dr\xc5\xbeave koncem 9. stoletja sta na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje zahodne \xc5\xa0vice vse do vklju\xc4\x8dno Provanse nastali dve  burgundski kraljevini: Spodnja (ju\xc5\xbena) in Zgornja Burgundija (severna). Spodnjo Burgundijo je 879 ustanovil grof Boso Vienski. Obe kraljevini sta se 947 zdru\xc5\xbeili in 1032, po smrti kralja Rudolfa III., ki ni imel otrok, pripadla nem\xc5\xa1kemu cesarstvu._NEWLINE_Neodvisno od teh dveh kraljevin je zahodno od Zgornje Burgundije, pribli\xc5\xbeno med Saono in gornjo Loaro, Rihard Autunski (\xe2\x80\xa0921), brat Bosa Vienskega,  ustanovil vojvodino Burgundijo. Njegovi nasledniki so bili protiigralci zahodno frankovskih Karolingov. Potem ko si je francoski kralj Robert II. Pobo\xc5\xbeni iz rodbine Kapetingov prisvojil ozemlje vojvodine Burgundije, jo je podelil v fevd svojemu sinu Henriku. Ko je ta 1031 postal francoski kralj, jo je predal bratu Robertu.\n_START_SECTION_\nVladanje burgundskih vojvod iz rodbine Kapetingov (1031-1361)\n_START_PARAGRAPH_\nRobert I. Stari je za\xc4\x8detnik burgundskih vojvod iz rodbine Kapetingov (starej\xc5\xa1i rod vojvod Burgundskih). Bili so razumni in pragmati\xc4\x8dni vladarji, ki so de\xc5\xbeelo, ki so jo prejeli v dokaj anarhi\xc4\x8dnem stanju, uredili. S prodajo vazalstev, privilegijev, s taksami, s sodelovanjem z judovskimi in lombardskimi bankirji so  dr\xc5\xbeavo razvili in jo stabilizirali. Njihov dvor je bil miniatura kraljevega dvora v Parizu. Dr\xc5\xbeavo so upravno razdelili v pokrajine in v glavnem mestu Beaune ustanovil parlament po francoskem vzoru._NEWLINE_Za znanost, umetnost in kulturo sta vsekakor najpomembnej\xc5\xa1a benediktinski samostan v Clunyju, ki je prinesel reforme v cerkev in v njen odnos do posvetne oblasti, in cistercijanski samostan v Citeauxu z novimi metodami kmetovanja._NEWLINE_Robert II. (vladal 1271-1306) je odpravil drobljenje vladarske posesti na ve\xc4\x8d naslednikov. A njegovi nasledniki so se soo\xc4\x8dili z obratno te\xc5\xbeavo: malo potomcev skozi nekaj generacij in njihove hitre smrti so privedle rodbino v polo\xc5\xbeaj, da je bilo nasledstvo leta 1350 odvisno od  pre\xc5\xbeivetja enega samega triletnega dedi\xc4\x8da. To je bil Filip I. Burgundski (*1346, \xe2\x80\xa01361), poznan kot Philip de Rouvres, ki je po dedu (o\xc4\x8de je umrl \xc5\xbee 1346) in babici podedoval poleg fevda vojvodine Burgundije tudi grofijo Artois in svobodno grofijo Burgundijo. Dogodilo pa se je, da je Filip1361 \xc5\xa1estnajstleten umrl za kugo brez potomcev. 1363 je francoski kralj Ivan II. iz rodbine Valois izpraznjeni fevd podelil svojemu mlaj\xc5\xa1emu sinu Filipu, ki je za\xc4\x8detnik mlaj\xc5\xa1ega rodu vojvod Burgundskih.\n_START_SECTION_\nVladavina burgundskih vojvod iz rodbine Valois (1363-1477)\n_START_PARAGRAPH_\nFilip II. Burgundski Drzni (vladal 1363-1404) je ozemlje svoje vladavine mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal 1384 s poroko z Margareto Flandrijsko, edino dedinjo v svoji dru\xc5\xbeini. Pri\xc5\xbeenil je grofije Flandrijo, Artois, Rethel, Nevers, in (kot fevd Svetega rimskega cesarstva) svobodno grofijo Burgundijo. 1390 se mu je ponudila prilo\xc5\xbenost, da je kupil grofijo Charolais. Kot regent svojega du\xc5\xa1evno neuravnove\xc5\xa1enega ne\xc4\x8daka kralja Karla VI. Norega je pri\xc5\xa1el v konflikt z njegovim bratom Ludvikom Orleanskim._NEWLINE_Filipov sin Ivan Burgundski Neustra\xc5\xa1ni (vladal 1404-1419), je nadaljeval o\xc4\x8detovo regentstvo in vso pozornost usmerjal v pridobivanje vpliva na francoskem dvoru. Pri tem se je zapletel v pravo dr\xc5\xbeavljansko vojno s prista\xc5\xa1i Ludvika Orleanskega, katerega je dal 1407 ubiti, in potem tudi sam postal \xc5\xbertev politi\xc4\x8dnega umora. _NEWLINE_S \xc5\xa1irjenjem burgundskega ozemlja je nadaljeval njegov sin Filip III. Burgundski Dobri (vladal 1419-1467), ki je za pridobivanje posesti uporabil vse mo\xc5\xbene na\xc4\x8dine, tudi za\xc4\x8dasno povezovanje z Angle\xc5\xbei. 1429 je kupil grofijo Namur, 1430 je z dedovanjem pridobil vojvodini Brabant in Limburg. Z mirom v Arrasu, ki ga je ob posredovanju pape\xc5\xbea sklenil 1435 s francoskim kraljem Karlom VII. Zmagovitim, je dobil formalno potrjene osvojitve, ki jih je pridobil ob sodelovanju z Angle\xc5\xbei: (na severozahodu ob morju) grofijo Boulogne, (v Pikardiji) grofijo Ponthieu, mesta ob reki Somi ter del grofije Vermandois, dalje (ob vojvodini Burgundiji) grofiji Auxerre in M\xc3\xa2con. S politi\xc4\x8dnim pritiskom je dobil 1433 oblast nad grofijami Hainault, Holandija in Zeeland in 1443 z vojsko zavzel zastavljeno vojvodino Luksemburg._NEWLINE_Filipov sin Karel Burgundski Drzni (vladal  1467-1477) se je ves \xc4\x8das vladanja bojeval z naslednikom Karla VII. Ludvikom XI., ki si je prizadeval izni\xc4\x8diti pogodbo iz Arrasa. Nasprotno je Karel Drzni \xc5\xbeelel burgundska ozemlja geografsko povezati v celoto, jih na vzhodu raz\xc5\xa1iriti do Rena in jih povzdigniti v kraljevino. Na za\xc4\x8detku je bil uspe\xc5\xa1en. 1469 je v zastavo dobil habsbur\xc5\xa1ka ozemlja ob zgornjem Renu (zgornja Alzacija, Breisgau) in si 1473 zagotovil nasledstvo v vojvodini Gelderland. Potem pa so se njegovi sosedje zdru\xc5\xbeili proti njemu. Po vrsti porazov je v januarju 1477 padel v pokolu pred Nancyjem, ne da bi zapustil mo\xc5\xa1kega potomca._NEWLINE_Na tako razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine zbrana ozemlja burgundske vladavine so bila fevdalno odvisna deloma od Svetega rimskega cesarstva, deloma od Francije, vendar fevdalni gospodarji na njih niso imeli realne mo\xc4\x8di. Po gospodarskem ustroju so bila zelo raznolika, od fevdalnega romanskega juga, do bolj urejenega in z mesti posejanega germanskega severa. Vojvode so, od Filipa Drznega naprej, stalno modernizirali upravo, centralizirali pobiranje davkov, najprej na gospodarsko uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1em severu. Filip Dobri je za\xc4\x8del po francoskem vzoru sklicevati skup\xc5\xa1\xc4\x8dino de\xc5\xbeelnih stanov, ki se je v \xc4\x8dasu Karla Drznega \xc5\xbee redno sestajala. Modernizirali so vojsko. Karel Drzni je imel poleg vojske, zbrane na fevdalni na\xc4\x8din, tudi \xc5\xbee stalno najemni\xc5\xa1ko vojsko._NEWLINE_Z urejenostjo dr\xc5\xbeave se je krepilo gospodarstvo, bogatelo je me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, razvijala se je kultura in umetnost. V \xc4\x8dasu Filipa Dobrega je bila burgundska dr\xc5\xbeava eno od glavnih kulturnih in umetni\xc5\xa1kih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d Evrope. Dvor je bil vrhunec srednjeve\xc5\xa1kega bli\xc5\xa1\xc4\x8da in ekstravagance ter vzor drugim monarhom._NEWLINE_Po smrti Karla Drznega se je njegova edina dedinja Marija Burgundska 1477 poro\xc4\x8dila s kasnej\xc5\xa1im cesarjem svetega rimskega cesarstva Maksimilijanom I. Habsbur\xc5\xa1kim. Zahtevo po nasledstvu je postavila tudi Francija. Bojevanje med obema stranema je 1493 pripeljalo do dogovora v Senlisu, po katerem je Francija dobila mati\xc4\x8dno vojvodino Burgundijo, ki je bila odtlej francoska kronska de\xc5\xbeela brez politi\xc4\x8dnega pomena, in  Pikardijo. Politi\xc4\x8dno, duhovno in kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino burgundske vladavine so v naslednjih generacijah nadaljevali Habsbur\xc5\xbeani na avstrijskem in \xc5\xa1panskem dvoru. Vite\xc5\xa1ki Red zlatega runa, ki ga je 1430 ustanovil Filip Dobri, je bil najvi\xc5\xa1je odlikovanje habsbur\xc5\xa1kega dvora vse do leta 1918.'