b'\n_START_ARTICLE_\nBrazilski potujo\xc4\x8di pajek\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPotujo\xc4\x8di pajki so dokaj veliki, saj meri telo v dol\xc5\xbeino od 2\xe2\x80\x935\xc2\xa0cm z razponom nog od 10\xe2\x80\x9313\xc2\xa0cm. V splo\xc5\xa1nem so rjave barve, \xc4\x8deprav je barva lahko razli\xc4\x8dna glede na \xc5\xbeivljenjski prostor. Dlake na pipalkah (helicerah) so obarvane rde\xc4\x8de. Od drugih rodov v dru\xc5\xbeini Ctenidae se razlikujejo po gostih dlakah (skopulah) ob strani in na trebu\xc5\xa1ni strani pedipalpov, kljub temu pa se jih lahko zamenja z nekaterimi pajki iz rodu Cupiennius.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nPotujo\xc4\x8di pajki prebivajo na obmo\xc4\x8dju, ki se razteza od Kostarike preko Ju\xc5\xbene Amerike do vzhodnega podro\xc4\x8dja Andov v severni del Argentine, in tako vklju\xc4\x8duje Kolumbijo, Venezuelo, Gvajano, Ekvador, Peru, Bolivijo, Brazilijo in Paragvaj. V Urugvaj in Argentino so bili po vsej verjetnosti vneseni preko uvozov sadja._NEWLINE_Tipi\xc4\x8den \xc5\xbeivljenjski prostor pajkov so de\xc5\xbeevni gozdovi, \xc5\xa1e posebej Amazonski pragozd. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivijo na tleh, skriti pod listjem ali trohne\xc4\x8dimi debli. Njihova posebnost je ta, da si ne zgradijo stalnega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da ali vzdr\xc5\xbeujejo svojo mre\xc5\xbeo, pa\xc4\x8d pa se stalno selijo po gozdnih tleh, iz \xc4\x8desar tudi izhaja njihovo ime\xc2\xa0\xc2\xbbpotujo\xc4\x8di pajki\xc2\xab. Podnevi v gosto poseljenih obmo\xc4\x8djih se obi\xc4\x8dajno skrivajo v temnih in vla\xc5\xbenih prostorih, npr. v hi\xc5\xa1ah, oblekah, \xc5\xa1kornjih, oblekah, pod avtomobili, v \xc5\xa1katlah, med drvmi ipd., kar predstavlja nevarnost za \xc4\x8dloveka, saj je ugriz toliko verjetnej\xc5\xa1i. Pogosto se skrijejo tudi v po\xc5\xa1iljke banan, zaradi \xc4\x8desar so dobili vzdevek\xc2\xa0\xc2\xbbbananji pajki\xc2\xab._NEWLINE_V primeru ogro\xc5\xbeenosti se postavijo v posebno opozorilno dr\xc5\xbeo, pri \xc4\x8demer so telo in prva dva para nog postavljena pokon\xc4\x8dno, z ostalimi nogami pa se premikajo postrani.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nPotujo\xc4\x8di pajki ne izdelujejo mre\xc5\xbe za lovljenje plena, pa\xc4\x8d pa potujejo naokoli in zaznavajo plen s pomo\xc4\x8djo vida in tresljajev (vibracij) ter seveda svojega mo\xc4\x8dnega strupa. Odrasli osebki se prehranjujejo z ve\xc4\x8djimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, manj\xc5\xa1imi plazilci in mi\xc5\xa1mi, mladi pajkci pa z vinskimi mu\xc5\xa1icami in drugimi manj\xc5\xa1imi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj strupena vrsta v rodu je P. nigriventer, \xc4\x8deprav se v popularni literaturi za najbolj strupeno vrsto ozna\xc4\x8duje P. fera. V splo\xc5\xa1nem predstavljajo ugrizi potujo\xc4\x8dih pajkov najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe ugrizov strupenih pajkov v Braziliji in so lahko smrtonosni. Po ugrizu se pojavijo krajevni simptomi, \xc5\xa1e posebej huda bole\xc4\x8dina, oteklina (edem) in hiperemija (pove\xc4\x8dana koli\xc4\x8dina krvi v \xc5\xbeilah). Poleg na\xc5\xa1tetega deluje strupnina predvsem nevrotoksi\xc4\x8dno, kar povzro\xc4\x8di ohromelost (paralizo) mi\xc5\xa1ic, v skrajnih primerih tudi dihalno odpoved zaradi ohromelosti dihalnih (respiratornih) mi\xc5\xa1ic. Lahko se pojavijo tudi drugi sistemski u\xc4\x8dinki, kot so potenje, skrajna iz\xc4\x8drpanost (prostracija), bruhanje, tahipneja ali bradipneja (hitrej\xc5\xa1e ali po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e dihanje), bledica ko\xc5\xbee, cianoza, plju\xc4\x8dni edem, priapizem (bole\xc4\x8da erekcija brez libida) in/ali driska (diareja). Ve\xc4\x8dina ugrizov se zgodi marca in aprila (kar sovpada s \xc4\x8dasom parjenja) podnevi v hi\xc5\xa1ah, prizadeti pa so predvsem udi (roke in stopala)._NEWLINE_Glavni nevrotoksin vrste P. nigriventer, PhTx3, deluje kot \xc5\xa1iroko-spektralni blokator kalcijevih (Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba) ionskih kanal\xc4\x8dkov, kar zavre spro\xc5\xa1\xc4\x8danje glutamata ter privzem kalcija in glutamata v sinapse. Poleg tega deluje na serotoninske receptorje 5-HT4, kar povzro\xc4\x8di spro\xc5\xa1\xc4\x8danje nevropeptidov (npr. substance P) in s tem mo\xc4\x8dno bole\xc4\x8dino in druge u\xc4\x8dinke vnetnega odziva. Srednji smrtonosni odmerek (LD\xe2\x82\x85\xe2\x82\x80) zna\xc5\xa1a okoli 0,6 \xce\xbcm za mi\xc5\xa1i._NEWLINE_Trenutno potekajo raziskave komponente toksina Tx2-6 za zdravljenje motenj erekcije.'