b'\n_START_ARTICLE_\nTkalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTkalstvo je bilo poleg lon\xc4\x8darstva najpomembnej\xc5\xa1a doma\xc4\x8da obrt in dejavnost v Sloveniji. Tehnika tkanja je univerzalna, razlikujejo se orodja in stroji, na katerih se dela. Osnovno orodje za tkanje so bile statve. Tkali so ve\xc4\x8dinoma v zimskem \xc4\x8dasu, kdor ni imel zemlje za pre\xc5\xbeivljanje, tudi celo leto. V glavnem so tkale \xc5\xbeenske, mo\xc5\xa1ki so jim pomagale pri napeljevanju niti na statve._NEWLINE_Posu\xc5\xa1en lan so \xc5\xbeenske trle na trlicah, da so se vlakna lo\xc4\x8dila od stebla. V trlici so se stebla zlomila in odpadla, tericam pa so ostajala v roki samo vlakna za predivo. Sledilo je raz\xc4\x8desavanje in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje prediva na grebenih. S predenjem nastaja nit oziroma preja. Poleg kolovrata, so postavili prosto stoje\xc4\x8do preslico, na katero so z vrvjo zavezali koudilo, nit je predica s slinjenjem ali mo\xc4\x8denjem prstov sukala na vreteno, povezano z velikim kolesom, ki ga je predica poganjala s stopalnikom na spodnjem delu kolovrata. Ko je bilo vreteno polno, ga je snela in nit navila na motovilo. Ker so bila predena naravne, sivkaste barve, so jih dali kuhat v lug, da so jih pobelili. Posu\xc5\xa1eno predeno, \xc5\xa1treno so navili na kro\xc5\xbeni vitel. S kro\xc5\xbenega vitla so s pomo\xc4\x8djo pripomo\xc4\x8dka za navijanje klopk, navili v klopke. Klopke so bile pripravljene za tkalca.'