b'\n_START_ARTICLE_\nJoga na delovnem mestu\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nJoga je znanost o \xc5\xbeivljenju, ki je pred ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d leti nastala v Indiji. Bistvo joge je samospoznavanje, saj se \xc4\x8dlovekova resni\xc4\x8dna identiteta skriva v njegovi du\xc5\xa1i.  Obstaja veliko opredelitev joge. Jogo lahko opredelimo kot zdru\xc5\xbeitev individualne zavesti z univerzalno zavestjo; umiritev miselnih vrtincev; ravnodu\xc5\xa1nost, ravnote\xc5\xbeje in harmonijo ter miren odnos do \xc5\xbeivljenja in neprizadetosti nad vzponi in padci. Joga je natan\xc4\x8dna znanost, celovit prakti\xc4\x8den sistem samorazvoja, pri katerem je um osredoto\xc4\x8den navznoter. Vadba joge prina\xc5\xa1a pozitivne u\xc4\x8dinke na razvoju telesa, uma ter du\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nJogijski stili\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja veliko razli\xc4\x8dnih oblik joge, ki naj bi ustrezale posameznikovi osebnosti in potrebam. Jogijskim stilom je skupno, da so sestavljeni iz: telesnih polo\xc5\xbeajev ali asane (krepijo zdrav in mo\xc4\x8dan sistem), dihalnih tehnik ali pranayame (pomenijo znanost nadzorovanega dihanja), dr\xc5\xbee ali mudre (posebni polo\xc5\xbeaji telesa in udov), telesnih energetskih zapor ali bande (z njim nadziramo prekinemo pretok krvi in energije v dolo\xc4\x8denih delih telesa) ter meditacije, razlika pa je, da imajo razli\xc4\x8dni stili joge razli\xc4\x8dne poudarke._NEWLINE_Vinyasa stil vklju\xc4\x8duje serijo polo\xc5\xbeajev, ki so usklajene z dihanjem za intenzivno telesno in mentalno vadbo. Sem spada Ashtanga vinyasa joga, za katero je zna\xc4\x8dilno dinami\xc4\x8dno izvajanje polo\xc5\xbeajev. Vsak gib je potrebno izvajati s posebnim dihanjem in dolo\xc4\x8denimi to\xc4\x8dkami, v katere se vade\xc4\x8di zagleda (prsti na nogah, konica nosu itd.)._NEWLINE_Za\xc4\x8detnik Iyengar joge je Iyengar, ki je mo\xc4\x8dno vplival s svojimi podrobnimi navodili in sistemati\xc4\x8dnim vodenjem asan, z raziskavami o terapevtskih u\xc4\x8dinkih. Bolj podrobno se je ukvarjal z vplivom pravilnega polo\xc5\xbeaja na vsak del telesa. Zna\xc4\x8dilnost Iynegar joge je poglobljena usmeritev v subtilnost in pravilno izvedbo vsakega polo\xc5\xbeaja. Uporaba pripomo\xc4\x8dkov pomaga vade\xc4\x8dim, da se v polo\xc5\xbeajih ne po\xc5\xa1kodujejo, oziroma da lahko tisti s po\xc5\xa1kodbami ali fizi\xc4\x8dnimi omejitvami vadbo vseeno izvajajo. _NEWLINE_Vini joga je sestavljena iz asan, ki so prilagojene potrebam in omejitvam u\xc4\x8dencev, a na drugi strani vseeno razvijajo njihove sposobnosti. Pomembnost diha je izpostavljena z \xc5\xbeeljo po notranjem miru. Prepevanje vedenjskih besedil naj bi pomagalo u\xc4\x8dencem v polo\xc5\xbeaju ohranjati osredoto\xc4\x8denosti. Vsak posameznik se lahko osredoto\xc4\x8di na to, v kar verjame, oziroma kar mu je najbli\xc5\xbeje, saj se ne sklicuje na nobeno religijo._NEWLINE_Cilj Sivananda joge je najti odgovor na vpra\xc5\xa1anje Kdo sem?. Sistem sloni na petih pomembnih principih: vadba (asane), dihanje (dihalne vaje), prehrana, pravilna sprostitev in pozitivno mi\xc5\xa1ljenje ter meditacija._NEWLINE_Cilj Integralne joge pa je pomagati ljudem vklju\xc4\x8diti jogo v vsakdanje \xc5\xbeivljenje in odnose, z namenom ustvariti ve\xc4\x8d miru in strpnosti po svetu. Poleg klasi\xc4\x8dnih telesnih polo\xc5\xbeajev vadba vklju\xc4\x8duje tudi vodeno sprostitev, dihalne vaje, vibriranje zvoka (ponavljanje manter) in meditacijo._NEWLINE_Hatha joga ustreza tistim iskalcem, ki so ujeti ali navezani na svoje telo. Vadba naj bi pripomogla k umirjenosti in osredoto\xc4\x8denosti uma.\n_START_SECTION_\nRazlika med jogo in ostalimi telesnimi aktivnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPri vadbi asan gre predvsem za po\xc4\x8dasno in nenasilno raztezanje mi\xc5\xa1ic, kar pripomore k temu, da mi\xc5\xa1ico kasneje lahko \xc5\xa1e mo\xc4\x8dneje skr\xc4\x8dimo. Tak\xc5\xa1na vadba z raztezanjem in kr\xc4\x8denjem pa spodbudi tudi krvni obtok. Pri jogi deluje bolj parasimpati\xc4\x8dno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje, gre za po\xc4\x8dasno dinami\xc4\x8dno gibanje ali vzdr\xc5\xbeevanje polo\xc5\xbeajev, preoblikovanje mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnega tonusa brez pove\xc4\x8dane mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne napetosti, nadzorovano dihanje. Pozornost med vadbo je usmerjena navznoter. Med vadbo se po\xc4\x8dutimo spro\xc5\xa1\xc4\x8dene in polne energije._NEWLINE_Sodobne oblike joge lahko razdelimo v grobem na polo\xc5\xbeajne in meditacijske. Nekatere oblike pa so me\xc5\xa1anica obeh. Pri polo\xc5\xbeajni jogi se osredoto\xc4\x8damo na vadbo asan, pri meditacijskih oblikah joge pa sta poudarjeni duhovnost in meditacija. Vadbo asan pri polo\xc5\xbeajnih oblikah joge lahko delimo na stati\xc4\x8dno in dimami\xc4\x8dno. Stati\xc4\x8dna vadba asan je bolj umirjena oblika polo\xc5\xbeajne joge, kjer se dolo\xc4\x8den telesni polo\xc5\xbeaj zadr\xc5\xbei ve\xc4\x8d minut (hatha). Za dinami\xc4\x8dno vadbo asan so zna\xc4\x8dilni ve\xc4\x8dja intenzivnost, teko\xc4\x8de zaporedje asan, hitre menjave polo\xc5\xbeajev in posebni prehodi med asanami.\n_START_SECTION_\nJoga na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nVadba joge mo\xc4\x8dno vpliva na delo posameznika na delovnem mestu. Veliko raziskovalcev je zanimalo, kako joga in meditacija vplivata na fiziolo\xc5\xa1ke in psiholo\xc5\xa1ke vidike stresa na delovnem mestu, na produktivnosti, osredoto\xc4\x8denosti itd.\n_START_SECTION_\nProgrami\n_START_PARAGRAPH_\nV raziskavah raziskovalci uporabljajo razli\xc4\x8dne programe joge, ki so prilagojene delovnim okoljem. Zaposleni lahko jogo vadijo tudi sede\xc4\x8de na svojem stolu. Avtorji Melville, Chang, Colagiuri, Marshall in Cheema  so v svoji raziskavi uporabili 15 minutno vadbo joge, ki so jo zaposleni izvajali sede\xc4\x8de na svojem stolu. Pri vsakem polo\xc5\xbeaju pa so zaposleni naredili \xc5\xa1est globokih vdihov (vdih in izdih), ki so trajali pribli\xc5\xbeno 30-60 sekund. V programu je bil vklju\xc4\x8den tudi polo\xc5\xbeaj za spro\xc5\xa1\xc4\x8danje, ki so ga naredili tako, da so zaprli o\xc4\x8di in so globoko dihali. Avtorji Hartfiel, Burton, Rycroft-Malone, Clarke, Havenhand, Khalsa in Edwards, ki so izhajali iz predpostavke, da sta stres in bole\xc4\x8dine v hrbtu dva klju\xc4\x8dna dejavnika, ki vodita do bolni\xc5\xa1kih odsotnosti na delovnem mestu, ter da zmanj\xc5\xa1ujeta kakovost opravljanega dela, so v svoji raziskavi uporabili program, ki je potekal 8 tednov. Zaposleni so na osnovi posnetka doma vadili jogo 50 minut vsak teden. Program je bil sestavljen iz vaj za ogrevanje telesa (10minut), energijske vadbe oziroma zaporedje 12 premikov (15 minut), dr\xc5\xbee \xe2\x80\x93 ma\xc4\x8dka in kobra (15 minut) ter na koncu sprostitev (10 minut) (na primer: dihalne tehnike, vizualizacija), s tem naj bi aktivirali parasimpati\xc4\x8dnega sistema, da bi dosegli ve\xc4\x8djo fizi\xc4\x8dno in \xc4\x8dustveno ravnovesje. Pozitivne rezultate so dobili tudi avtorji, ki so v svoji raziskavi uporabili 12-tedenski (12 ur) program vini joge, ki je bil sestavljen iz tehnik za obvladovanje stresa kot so asane, tehnike dihanja, vodena sprostitev, mentalne tehnike ter izobra\xc5\xbeevanje za doma\xc4\x8do vadbo.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinke joge\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave so pokazale, da joga pomaga pri zaznavi stresa  ter pri obvladovanju stresa na delovnem mestu. Dihanje je po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e pri tistimi posamezniki, ki vadijo jogo. Joga pomaga tudi pri zmanj\xc5\xa1evanju bole\xc4\x8din v hrbtu, zmanj\xc5\xa1evanju ob\xc4\x8dutkov \xc5\xbealosti in sovra\xc5\xa1tva. Prav tako pove\xc4\x8da samozavest, pozornost in pozitivno po\xc4\x8dutje. Vadba joge izbolj\xc5\xa1a tudi kakovosti spanja. _NEWLINE_Joga je prepoznavna kot mo\xc4\x8dan ukrep za obvladovanje stresa, spodbujanje premika od simpati\xc4\x8dnega do parasimpati\xc4\x8dnega sistema (aktivacija parasimpati\xc4\x8dnega sistema). Dolgo je prepoznavna kot pot do bolj\xc5\xa1e pripravljenosti in umirjenosti uma, dokazano je tudi, da spodbuja dobrega po\xc4\x8dutja, ob\xc4\x8dutek spro\xc5\xa1\xc4\x8denosti, da izbolj\xc5\xa1a samozavest, u\xc4\x8dinkovitost, pozornost, da zni\xc5\xbeuje razdra\xc5\xbeljivost in spodbuja optimisti\xc4\x8den pogled na \xc5\xbeivljenje. Anksioznost, stopnja dihanja, krvni tlak in sr\xc4\x8dni utrip se pri u\xc4\x8dencih, ki vadijo jogo in meditacijo, zni\xc5\xbeujejo.'