b'\n_START_ARTICLE_\nRaffaello Santi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis in dela\n_START_PARAGRAPH_\nRafael se je rodil 28. marca ali 6. aprila 1483 v Urbinu. To\xc4\x8den datum Rafaelovega rojstva ni ugotovljen. Njegov o\xc4\x8de je bil zlatar in kasneje slikar na dvoru vojvode Federica III. Montefeltra, Giovanni Santi in mati Magia Ciarla. Ker mu je mati umrla leta 1491, o\xc4\x8de pa 1494, je njegov stric Simone Ciarla postal njegov skrbnik. Rafael je verjetno \xc5\xbee leta 1494 od\xc5\xa1el v Perugio v delavnico Pietra Vanuccija (Perugino). Bil je tako nadarjen in dober u\xc4\x8denec, da je \xc5\xbee leta 1500 postal mojster. V naslednjih letih deluje v Citt\xc3\xa0 di Castello, kjer izdela oltarno podobo za cerkev svetega Nikolaja Tolentina in v Perugii, kjer dokon\xc4\x8da Collonski oltar v cerkvi sv. Antona Padovanskega. Naslikal je tudi veliko majhnih in izvrstnih slik za dvor (Tri gracie in Sv. Jurij in zmaj)._NEWLINE_Leta 1504 se preseli v Firence, drla pa tudi po raznih mestih v severni Italiji. V Firencah spozna Leonarda da Vincija in Michelangela, kar mo\xc4\x8dno vpliva na spremembo sloga Rafaelovega slikanja. Posku\xc5\xa1a kopirati njune \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke figure in se s tem u\xc4\x8di. Iz tega obdobja so znane mnoge slike Madone z detetom (na primer Belvederska Madona, 1505, Madona pod baldahinom, 1506/8, Madona in dete s Sv. Janezom in Sv. Nikolajem, 1505)._NEWLINE_V drugi polovici leta 1508 oddide v Rim, kjer dobi delo v vatikanskih Stancah (Stanza della Segnatura), pape\xc5\xbeevih reprezentan\xc4\x8dnih prostorih. Stance je zgradil pape\xc5\xbe Nikolaj I. Majhne in nizke prostore so delno med drugimi dekorirali tudi Piero della Francesca, Andrea Castagno in Benedetto Bonfigli, pozneje \xc5\xa1e Perugino in Baldassare Perruzzi. Bramante je pape\xc5\xbeu Juliju II. naknadno priporo\xc4\x8dil \xc5\xa1e Rafaela, ki je medtem postal najbolj\xc5\xa1i florentinski slikar. Rafael je ob mecenstvu pape\xc5\xbea, ki je izbral tudi teme, ustvaril svoje najbolj poznano delo, Atensko \xc5\xa1olo (1510-11), poleg te pa \xc5\xa1e: Disput (1509), Parnas (1509), Izgon Heliodorja iz templja (1512), Osvoboditev Sv. Petra iz je\xc4\x8de (1513). Svoje freske je tako postavil ob bok Michelangelovim. Smrt Julija II. leta 1513 ni prekinila dela, nasprotno, Rafael je s pape\xc5\xbeem Leonom X. stkal \xc5\xa1e tesnej\xc5\xa1e odnose._NEWLINE_Leta 1510 se Rafael spozna z Agostinom Chigijem, zelo bogatim bankirjem in pape\xc5\xbeevim blagajnikom. Zanj je naslikal Galatejo in oblikoval dekorativne stenske poslikave po vili Farnesina. Poslikal je dve kapeli v cerkvah Santa Maria della Pace in Santa Maria del Popolo. Delal je tudi za druge zasebne naro\xc4\x8dnike._NEWLINE_Ko leta 1514 umre arhitekt Bramante, Rafael nadaljuje njegovo delo v baziliki Sv. Petra v Vatikanu. V letih 1514-15 je narisal serijo desetih risb (predlog) za tapiserije za Sikstinsko kapelo s prizori iz \xc5\xbeivljenja Svetega Pavla in Svetega Petra. Risbe so bile decembra 1519 poslane v Bruselj v delavnico Pier van Aelst._NEWLINE_V letih 1516 do 1518 je nadaljeval z razli\xc4\x8dnimi deli v vatikanski Loggi in drugih prostorih, kot oltarni podobi Sv. Cecilija in Sikstinska Madona, poslikal je kupolo v kapeli Chigi ter slikal po razli\xc4\x8dnih vilah po Rimu. Ustvaril pa je tudi vrsto portretov. Leta 1519 je naslikal portret Artist s prijateljem. Skupaj s Baldassare Castiglionejem je izdelal elaborat o projektu popisa oziroma izrisa vseh starih spomenikov v Rimu._NEWLINE_Po tem, ko je leta 1520 dokon\xc4\x8dal veliko Preobrazbo, je 6. aprila umrl zaradi vro\xc4\x8dice. Pokopan je v Panteonu v Rimu. Na njegovem grobu stoji kip Madonne. Pogreba se je udele\xc5\xbeila mno\xc5\xbeica ljudi. Na nagrobniku pi\xc5\xa1e  "Ille hic est Raffael, timuit quo sospite vinci, Rerum magna parens et moriente mori"._NEWLINE_Raphael je \xc5\xbeivel v Palazzo Caprini v Borgu in ni bil nikoli poro\xc4\x8den. Od leta 1514 dalje je prijateljeval z Maria Bibbiena, ne\xc4\x8dakinjo kardinala Medici Bibbiena. Stalnica v njegovem \xc5\xbeivljenju v Rimu pa je bila "La Fornarina" Margherita Luti, h\xc4\x8di peka z imenom Francesco Luti od Siene, ki je \xc5\xbeivel na ulici Via del Governo Vecchio.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRafaelova dela so zaokro\xc5\xbeala duha visoke renesanse. Na za\xc4\x8detku umetni\xc5\xa1ke poti je sicer posnemal mojstre florentinske \xc5\xa1ole, ki pa jo je po prihodu v Rim, opustil. Bil je genij, v katerem je bila zdru\xc5\xbeena kvaliteta Da Vincija in Michelangela, njegova umetnost je bila isto\xc4\x8dasno lirska in dramska in slikarsko bogata._NEWLINE_Tudi v njegovem slikarstvu se je poznalo \xc5\xa1tudiranje gr\xc5\xa1kega anti\xc4\x8dnega kiparstva. S poznavanjem perspektive mu je uspelo ustvariti iluzorne prostore, ki so bili kot gledali\xc5\xa1ke scene. To je odli\xc4\x8dno vidno v Atenski \xc5\xa1oli, kjer mogo\xc4\x8dno arhitekturo v ozadju, za katero domnevajo, da je cerkev sv. Petra, dopolnjujejo figure v togah. Rafael se je Michelangelu poklonil z upodobitvijo v preobleki Heraklita, zboru pa je dodal tudi svoj avtoportret. Rafael je ustvaril mno\xc5\xbeico figur razli\xc4\x8dnih oblik in telesne govorice, prostorske re\xc5\xa1itve kompozicije, svetlobne u\xc4\x8dinke, harmonijo barv in ne nazadnje prikazal je pripoved. Ciklus fresk predstavlja \xc5\xa1tiri podro\xc4\x8dja znanja: teologijo, filozofijo, pravo in umetnost._NEWLINE_Iz gr\xc5\xa1ke mitologije je znana slika Galateja (1513), kjer so liki \xc4\x8dutni in vedri. Ekspanzivni spiralni gibi dinami\xc4\x8dnih likov, se rojevajo iz mo\xc4\x8dnega contrapposta Galateje._NEWLINE_Ukvarjal se je tudi s portretom. Znal je kombinirati realizem portretov XV. stoletja z ljudskim idealom visoke renesanse. Rafael ni potvarjal podobe portretiranca, ga je pa oplemenitil s svetlobo in barvo. Znan je portret Angela Donija in njegove \xc5\xbeene ter Lepa vrtnarica (1504-07), kot tudi portreti pape\xc5\xbea Julija II. in njegovega naslednika Leon X.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nPo Bramantejevi smrti leta 1514, je bil Rafael imenovan za arhitekta nove bazilike Svetega Petra. Ve\xc4\x8dina njegovega dela je bila po njegovi smrti spremenjena ali poru\xc5\xa1en po tem, ko je delo oblikovanja prevzel Michelangelo. Pre\xc5\xbeivelo je le nekaj risb._NEWLINE_Oblikoval je ve\xc4\x8d drugih stavb, saj je bil kratek \xc4\x8das najpomembnej\xc5\xa1i arhitekt v Rimu, ki so delali za pape\xc5\xbea. Julij II. je imel v na\xc4\x8drtu spremebe ulic v Rimu in jih \xc5\xbeelel obdati s \xc4\x8dudovitimi pala\xc4\x8dmi. Ostale so risbe za Palazzo Aquila, kjer je vidna bogato okra\xc5\xa1ena fasada. Za Villo Farnesina je naredil dizajn in barve. Za pape\xc5\xbeevega zdravnika je zasnoval prizidek k Palazzo di Jacobo da Brescia. Villa Madama (1518-1520), ki naj bi bila razko\xc5\xa1no zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za kardinala Giulio de \'Medici, kasnej\xc5\xa1ega pape\xc5\xbea Klemena VII., gradnja za\xc4\x8deta a ni bila nikoli kon\xc4\x8dana._NEWLINE_Okoli leta 1513-1514 je zasnoval Palazzo Pandolfini v Firencah in izvedel Giovanfrancesco Bastiano da Sangallo._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno leta 1515 zasnuje Capella Chigi v cerkvi Santa Maria del Popolo v Rimu, dela je zaklju\xc4\x8dil z Giovanni Lorenzo Bernini._NEWLINE_Leta 1520 je zaklju\xc4\x8dil Palazzo Branconio dell\'Aquila, ki je uni\xc4\x8dena, obstaja risba fasade._NEWLINE_Leta 1515 je dobil pooblastila kot "prefekt" nad vsemi starinami v mestu in miljo zunaj njega. Rafael je napisal pismo pape\xc5\xbeu Leonu, v katerem je predlagal na\xc4\x8dine, kako zaustaviti uni\xc4\x8denje starih spomenikov in predlagal vizualni pregled mesta ter snemanje vseh starin na organiziran na\xc4\x8din. Tako je na primer znana raziskava strukture in arhitekturnih elementov Panteona.\n_START_SECTION_\nRisbe in grafika\n_START_PARAGRAPH_\nRafael je bil eden izmed najbolj\xc5\xa1ih risarjev v zgodovini zahodne umetnosti, risbe pa je praviloma uporabljal za na\xc4\x8drtovanje kompozicije. Za Disput v Stancah je naredi ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tirideset skic. Za bolj\xc5\xa1o predstavo je naredil razli\xc4\x8dne variante kompozicij. Ko je naredil kon\xc4\x8dno verzijo je to prenesel v pravi velikosti na papir, ga preluknjal in s sajami prekopiral na steno in to imel za vodilo pri poslikavi. Narial je tudi risbe za tapiserije za Sikstinsko kapelo. Ve\xc4\x8dina Rafaelovih risb je precej natan\xc4\x8dna, vklju\xc4\x8dno s sen\xc4\x8denjem._NEWLINE_Raphael je ni delal odtisov sam ampak je v sodelovanju z Marcantonio Raimondijem, ki je izdelal gravure. Rafael je naredil nekaj risb posebej zato, da so bile podlaga za graviranje. Najbolj znani originalni odtisi so Lukrecija, sodba Parisu in Pokol nedol\xc5\xbenih. Med natisnjenimi slikami sta znana Parnas in Galateja.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nRafaelu je bil posve\xc4\x8den asteroid 9957 Raffaellosanti._NEWLINE_Od leta 1997 je bil Rafael upodobljen na bankovcu za 500.000 italijanskih lir, dokler ni Italija sprejela evro._NEWLINE_Po Rafaelu je bil imenovano letalo dolgega dometa za Alitalio Airbus A330-202, registrirano EI-EJG.'