b'\n_START_ARTICLE_\nConrad Ferdinand Meyer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMeyer poleg Kellerja in Gotthelfa velja za enega najpomembnej\xc5\xa1ega nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dega \xc5\xa1vicarskega avtorja. Pisal je predvsem novele, romane in pesmi._NEWLINE_Meyerjev o\xc4\x8de je umrl, ko je bil fant star 15 let; z materjo, ki je leta 1856 naredila samomor, je bil v te\xc5\xbekih odnosih. Uteho znotraj dru\xc5\xbeine mu je nudila predvsem sestra Betsy, s katero je bil do konca \xc5\xbeivljenja v iskrenih, \xc4\x8dustveno intimnih odnosih. Tudi njegovo notranje \xc5\xbeivljenje je bilo burno in zapleteno - \xc5\xa1e pred 20. letom je bil prvi\xc4\x8d sprejet na psihiatri\xc4\x8dno kliniko zaradi ponavljajo\xc4\x8dih se depresij. Dru\xc5\xbeina Meyer je bila sicer patricijska dru\xc5\xbeina z 200-letno tradicijo, vendar so bili v rodbini pogoste psihi\xc4\x8dne te\xc5\xbeave._NEWLINE_V letih 1843 in 44 je veliko \xc4\x8dasa prebil v Lausani v kantonu Waadt, pri dru\xc5\xbeinskem prijatelju, kjer se je nau\xc4\x8dil franco\xc5\xa1\xc4\x8dine v taki meri, da je nekaj \xc4\x8dasa celo nameraval literarno ustvarjati v tem jeziku; razmi\xc5\xa1ljal je o \xc5\xa1tudiju romanistike, mikala ga je tudi pot poklicnega prevajalca iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dine. Na \xc5\xbeeljo matere se je po vrnitvi lotil \xc5\xa1tudija prava, a \xc5\xbee po slabem letu se je izkazalo, da je stvar obsojena na neuspeh. V tem \xc4\x8dasu je bil zaradi depresij ponovno sprejet v psihiatri\xc4\x8dno ustanovo. Po odpustu je bil nekaj \xc4\x8dasa zelo dobro razpolo\xc5\xbeen, lotil se je \xc5\xa1tudija zgodovine in prevajanja literarnih del (1885 je iz\xc5\xa1el njegov prvi prevod dela Pripovedi Augustina Thierryja)._NEWLINE_Po materinem samomoru (utopitev) leta 1856 si je z dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino zagotovil finan\xc4\x8dno varnost. Materina smrt mu je na neki na\xc4\x8din pomenila tudi olaj\xc5\xa1anje in ve\xc4\x8djo svobodo na podro\xc4\x8dju literarnega ustvarjanja, saj je za \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja nasprotovala sinovim pisateljskim te\xc5\xbenjam._NEWLINE_Leta 1857 je odpotoval v Pariz, s sestro Betsy se je 58. podal na potovanje v Italijo - de\xc5\xbeelo, ki ga je s svojimi umetninami zelo prevzela. Na sestro je bil zelo navezan - leta 1869 sta se preselila v K\xc3\xbcsnacht ob Z\xc3\xbcri\xc5\xa1kem jezeru. Leto kasneje se je za\xc4\x8dela vojna med Nem\xc4\x8dijo in Francijo (1870/71) - Meyer, ki je bil naklonjen obema stranema, se je zna\xc5\xa1el v dilemi. Na razre\xc5\xa1itev le-te je odlo\xc4\x8dilno vplival kon\xc4\x8dni rezultat vojne, ki je prinesel zmago nem\xc5\xa1ki strani. Meyer se je odvrnil od franco\xc5\xa1\xc4\x8dine in svoj talent usmeril v nem\xc5\xa1ko literaturo._NEWLINE_Prvo pesni\xc5\xa1ko zbirko je objavil leta 1863, vendar mu ni prinesla ve\xc4\x8djega uspeha. Leta 1872 (komaj leto po koncu vojne) mu je objava cikla pesmi Huttnovi zadnji dnevi (Huttens letzte Tage) prinesla velik uspeh. Nato je skoraj vsako leto objavil nekaj del (predvsem romane in novele); leta 1880 je dobil \xc4\x8dastni doktorski naziv._NEWLINE_1875. je stopil v zakonski stan, \xc5\xbeena Louise Ziegler je leta 1879 povila h\xc4\x8di Camille, ki je leta 1936 naredila samomor. Te\xc5\xbeave v zakonu so nastopile zaradi nesoglasij med Meyerjevo soprogo in njegovo sestro Betsy, ki je zanj vodila gospodinjstvo in delala kot tajnica. Leta 1877 se je ponovno spopadal s hudimi depresijami, tako da je svoje zadnje delo, novelo Angela Borgia (1891) dokon\xc4\x8dal le s te\xc5\xbeavo, pri delu mu je bila v izjemno pomo\xc4\x8d omniprezentna sestra Betsy. 1892. leta je bil sprejet v psihiatri\xc4\x8dno ustanovo, od koder so ga naslednje leto brez izbolj\xc5\xa1anja stanja odpustili. Do svoje smrti je v stanju omra\xc4\x8denega uma (apatija, prividi in prisluhi, iz\xc4\x8drpanost \xe2\x80\xa6) \xc5\xbeivel v lastni hi\xc5\xa1i v Kilchbergu._NEWLINE_V Z\xc3\xbcrichu od leta 1938 v po\xc4\x8dastitev njegovega spomina enkrat letno podeljujejo nagrado Conrada Ferdinanda Meyerja za literaturo.'