b'\n_START_ARTICLE_\nZasevek\n_START_SECTION_\nNastanek zasevkov\n_START_PARAGRAPH_\nRak je nenadzorovana proliferacija celic, ki se ka\xc5\xbee kot nenadzorovana rast celic, odsotnost njihove diferenciacije, vra\xc5\xa1\xc4\x8danje rakavih celic v okolno tkivo in pogostoma nastopi tudi zasevanje. Med rastjo dobiva tumor hranilne snovi z difuzijo neposredno iz krvnega obtoka; ko tumor dose\xc5\xbee dolo\xc4\x8deno velikost in se razmerje med njegovima povr\xc5\xa1ino in prostornino dovolj zmanj\xc5\xa1a, se spro\xc5\xbei proces angiogeneze, nastanek \xc5\xbeilja v samem tumorju, ki oskrbuje rakave celice s hranili. \xc5\xbde od vsega za\xc4\x8detka pa lahko tumor v krvni obtok odpu\xc5\xa1\xc4\x8da rakave celice. Na \xc5\xbeivalskih modelih so ocenili, da 1-centimetrska novotvorba v 24 urah odpusti v venski krvni obtok ve\xc4\x8d kot 1 milijon rakavih celic. Ve\xc4\x8dina teh celic odmre, vendar pa se lahko zelo majhen dele\xc5\xbe celic (manj kot 1 na milijon) pri\xc4\x8dvrsti na \xc5\xbeilni endotelij ter preide \xc5\xbeilno steno ter v okolnem tkivu povzro\xc4\x8di nastanek nove novotvorbe, ki pa je oddaljena od prvotne. Tak nov tumor se imenuje metastatski oziroma sekundarni tumor. Zasevanje (metastaziranje) je ena od zna\xc4\x8dilnosti rakavih (zlo\xc4\x8destih, malignih) novotvorb, po katerih se le-te lo\xc4\x8dujejo od nerakavih (benignih). Ve\xc4\x8dina rakavih tumorjev zaseva, vendar z razli\xc4\x8dnimi stopjami, na primer rak bazalnih celic redko tvori zasevke.'