b"\n_START_ARTICLE_\nLucy Parsons\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLucy Parsons je bila rojena leta 1851 v Teksasu, \xc4\x8deprav je sama trdila, da v Virginiji. Rojena je bila v su\xc5\xbeenjsko dru\xc5\xbeino, star\xc5\xa1ema domorodskega, mehi\xc5\xa1kega in afri\xc5\xa1kega izvora. Poro\xc4\x8dila se je z Albertom Parsonsom, nekdanjim konfederativnim vojakom. Zaradi njunega medrasnega zakona so ju izgnali iz Teksasa in tako sta se ustalila v \xc4\x8cikagu. Po smrti mo\xc5\xbea je delovala kot njegova intelektualna naslednica in gradila na mitu mo\xc5\xbeeve \xc5\xbertve: njen mo\xc5\xbe Albert je bil leta 1887 obe\xc5\xa1en zaradi domnevnega sodelovanja v Haymarketskem izgredu, ki se je zaklju\xc4\x8dil z bombnim napadom na policiste. Njega in \xc5\xa1e nekaj drugih delavcev, ki niso nujno bili povezani z napadom, so obsodili na smrt kljub temu, da napadalca niso nikoli identificirali. Razglasili so jih za sostorilce umora ter za zaroto zgolj na podlagi njihovega radikalnega pisanja in govorni\xc5\xa1tva._NEWLINE_7. marca 1942 je Lucy umrla zaradi po\xc5\xbeara. Vse do svoje smrti je spodbujala interese delavskega razreda.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nPo obsodbi Alberta leta 1886 se je Lucy Parsons udele\xc5\xbeila ve\xc4\x8d pou\xc4\x8devalnih turnej ter posku\xc5\xa1ala zbrati denar za pomo\xc4\x8d njenemu mo\xc5\xbeu in ostalim obsojencem. Bila je prepri\xc4\x8dljiva in strastna govorka, ki je bila sposobna ve\xc4\x8d ur ohranjati pozornost ogromnih publik._NEWLINE_Imigrantski delavci iz \xc4\x8cikaga so jo spo\xc5\xa1tovali, politiki so jo kritizirali, ostali pa so bili nad njo fascinirani. Parsonsova je \xc5\xbeivela \xc5\xbeivljenje polno nasprotij. Zanikala je, da je afri\xc5\xa1kega rodu, trdila je, da so bili njeni star\xc5\xa1i Latinoameri\xc4\x8dani in Indijanci. Ostala je ravnodu\xc5\xa1na do nepravi\xc4\x8dnosti, ki so se dogajale \xc4\x8drnskim delavcem, posve\xc4\x8dala se je predvsem belim delavcem iz \xc4\x8cikaga in drugih velikih mest. V privatnem \xc5\xbeivljenju je po smrti mo\xc5\xbea imela veliko ljubimcev, v javnosti pa se je kazala kot zadr\xc5\xbeana viktorijanska \xc5\xbeena, mama in \xc5\xbealujo\xc4\x8da vdova. Poveli\xc4\x8devala je dru\xc5\xbeinsko vez, pa vendar se je z lahkoto znebila svojega sina Alberta mlaj\xc5\xa1ega, ko je grozilo, da jo bo osramotil s pridru\xc5\xbeitvjo ameri\xc5\xa1ki vojski. Leta 1899 ga je proti njegovi volji poslala v nori\xc5\xa1nico, kjer je umrl 20 let kasneje._NEWLINE_Protislovja med njenim zasebnim \xc5\xbeivljenjem in njenim upornim javnim jaz-om so izhajala iz dejstev, da je bila radikalka, \xc5\xbeenska in nekdanja su\xc5\xbenja. Vse se je za\xc4\x8delo s prisilno selitvijo is vzhodnega Teksasa med dr\xc5\xbeavljansko vojno in njenimi najstni\xc5\xa1kimi leti v Wacu. V \xc4\x8cikagu je za\xc4\x8dela s temeljitimi samoizobra\xc5\xbeevanjem, branjem \xc4\x8dasopisov in popularnih revij, prav tako pa udi z razpravami o zgodovini in politi\xc4\x8dni teoriji. Skupaj s svojim mo\xc5\xbeem se je udele\xc5\xbeevala debat in diskusij med vodilnimi radikalci v mestu._NEWLINE_Parsonsova je bila na\xc4\x8ditana, pronicljiva kriti\xc4\x8darka \xe2\x80\x98The Gilded Age\xe2\x80\x99 Amerike, ki je podpirala majhne kooperativne sindikate kot gradnike bolj enakopravne dru\xc5\xbebe. V istem \xc4\x8dasu je postala znana za svoje retori\xc4\x8dne provokacije, ki so spodbujala delavce, naj se nau\xc4\x8dijo uporabljati eksploziv, da bi se za\xc5\xa1\xc4\x8ditili pred plenilskimi industrialisti in policijo. Ko so jo opisovali, so ljudje rekli, da je bila kot bakla, ki je govorila gore\xc4\x8de, hujska\xc5\xa1ke, pod\xc5\xbeigajo\xc4\x8de govore, katerih kritiki so se bali, da bodo spro\xc5\xbeili vstajo med njenimi sledilci._NEWLINE_Pri\xc5\xa1lo je tudi do spora s feministko Emmo Goldman. Predstavljali sta druga\xc4\x8dni generaciji anarhizma. Do spora je pri\xc5\xa1lo zaradi Lucyjine militantnosti in manj\xc5\xa1ega zanimanje za probleme \xc5\xbeensk._NEWLINE_Leta 1905 je sodelovala pri ustanovi 'The Industrial Workers of the World' (Industrijski delavci sveta). Januarja 1915 je organizirala tudi proteste za boj proti nezaposlenosti, lakoti in rev\xc5\xa1\xc4\x8dini. _NEWLINE_Leta 1925 je za\xc4\x8dela sodelovanje z nacionalnim odborom organizacije 'International Labor defense' , ki so jo vodili komunisti in je branila delavske aktiviste ter nepravi\xc4\x8dno obto\xc5\xbeene Afroameri\xc4\x8dane. Ni gotovo, ali se je kdaj pridru\xc5\xbeila komunisti\xc4\x8dni stranki, njena osmrtnica temu nasprotuje.\n_START_SECTION_\nFilozofski nazori\n_START_PARAGRAPH_\nV svojih zapisih Lucy kritizira vplive tehnolo\xc5\xa1kega napredka na delovno mesto in vpliv denarja na politiko. Predana svobodomiselnim, radikalnim idejam, je urejala mnoge anarhisti\xc4\x8dne \xc4\x8dasopise, na primer 'The socialist and the alarm' (\xc4\x8dasopis delavske organizacije), 'Freedom: A revolutionary Anarchist-Communist Monthly', 'Liberator'... Navdu\xc5\xa1ila je tudi tiste, ki niso marali Parsonsove in njenih idej s pogostim obsojanjem po\xc5\xbere\xc5\xa1nih kapitalistov in nasilnih \xc5\xa1efov. U\xc5\xbeivala je v izmikanju policajem, ki so jo preganjali in jo hoteli uti\xc5\xa1ati. Njena kariera poka\xc5\xbee izzive, ki pridejo s spodbujanjem radikalnih na\xc4\x8del, ki jih bodo gara\xc5\xa1ke mno\xc5\xbeice mno\xc5\xbei\xc4\x8dno podprle, \xc4\x8deprav so se razlikovali v stroki, veri, politi\xc4\x8dnih na\xc4\x8delih, spolu in rasi."