b'\n_START_ARTICLE_\nNaravni spomenik Cueva del Milod\xc3\xb3n\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nMed postopnim umikom ogromnega ledenega pokrova, ki je ob zadnji poledenitvi pokrival ve\xc4\x8dino zahodne Patagonije, je bil pred pribli\xc5\xbeno 20.000 leti nanesen sediment, ki je pokril teren  do nekaj ve\xc4\x8d kot 150 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine. Na tej ravni je bila plast skrilavca, ki je bila pod plastjo skalnata konglomerata na pobo\xc4\x8djih Cerro Ben\xc3\xadtez in v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega jezera Sof\xc3\xada. Mo\xc4\x8dno naraslo gigantsko jezer nastalo po otoplitvi je erodiralo skrilavec, kar je odkrilo te jame in druge jame jezera Sof\xc3\xada-cerro Ben\xc3\xadtez.\n_START_SECTION_\nMilod\xc3\xb3nova jama\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja jama v spomeniku je Milod\xc3\xb3nova jama je na 150 metrih nadmorske vi\xc5\xa1ine in je 30 metrov visoka, 80 metrov \xc5\xa1iroka spredaj in 200 metrov globoka. Leta 1895 jo je odkril nem\xc5\xa1ki raziskovalec Patagonije, Hermann Eberhard. Na\xc5\xa1el je velik, na videz sve\xc5\xbe kos ko\xc5\xbee neznane \xc5\xbeivali. Leta 1896 je jamo raziskal Otto Nordenskj\xc3\xb6ld. Kasneje je bilo ugotovljeno, da je ko\xc5\xbea pripadala Mylodonu - izumrli \xc5\xbeivali, ki je izumrla pred 10.200 do 13.560._NEWLINE_V jami in drugih jamah spomenika najdemo ostanke drugih izumrlih \xc5\xbeivali in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ostanke._NEWLINE_Na vhodu v spomenik je replika prazgodovinskega Mylodona v naravni velikosti, ki je bil podoben zelo velikemu rastlinojedu, ki je spominjal na velikega medveda. Na koncu pleistocenske epohe je izumrl.\n_START_SECTION_\nMilodonovi ostanki\n_START_PARAGRAPH_\nPreiskave so ugotovili pre\xc5\xbeivetje Milodona do pred pribli\xc5\xbeno 5000 leti in potrdile obstoj drugih \xc5\xbeivali, kot so majhen konj Hippidion, sabljezoba ma\xc4\x8dka Smilodon in dolga lama litopterna Macrauchenia.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ki ostanki\n_START_PARAGRAPH_\nV Milodonovi jami so na\xc5\xa1li raznolike elemente \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega bivanja , vklju\xc4\x8dno s kamne ognji\xc5\xa1\xc4\x8da, orodja in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ostanke. \xc4\x8clove\xc5\xa1ko bivanje v Cueva del Milod\xc3\xb3n je datirano \xc5\xbee v leto 6000 pr. n. \xc5\xa1t.'