b'\n_START_ARTICLE_\nLudovika \xc5\xa0vedska\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLudovika se je rodila v Stockholmu. Po smrti njenega mlaj\xc5\xa1ega brata princa Karla Oskarja leta 1854 jo je njen o\xc4\x8de ravnal z njo kot so v tistem \xc4\x8dasu ravnali s fanti, kar je pomenilo, da se je razvila z veliko manj zadr\xc5\xbeanosti kot ostala dekleta, postala je samozavestna, naravna in sre\xc4\x8dna oseba. Njen o\xc4\x8de je neko\xc4\x8d ljube\xc4\x8de povedal o njej: "Je grd hudi\xc4\x8d, vendar je tudi sme\xc5\xa1na!" in z njo ravnal na isti osoren ljube\xc4\x8di na\xc4\x8din, ki je bil obi\xc4\x8dajno v povezavi z ravnanjem o\xc4\x8deta s sinom. To je nekoliko skrbelo njeno mamo kraljico Ludoviko, ki je sama zelo \xc5\xbeelela, da bi se obna\xc5\xa1ala po \xc5\xbeenskem idealu \xc4\x8dasa. Na \xc5\xa0vedskem je bila princesa Ludovika po navadi navedena kot "sessan", ampak Ludovika je sama sebe klicala "stockholmsr\xc3\xa4nnstensungen" (Stockholmski je\xc5\xbeek), kar je njen stric, bodo\xc4\x8di kralj Oskar II., videl za \xc5\xa1okantno in jo posku\xc5\xa1al prepri\xc4\x8dati, da bi to prenehala uporabljati. Ludovika je opisana kot ljube\xc4\x8dega in razvajenega edinega otroka, vzgojena s strani svojih star\xc5\xa1ev: v videzu naj bi bila tako kot svoja mati, ampak v vedenju pa kot njen o\xc4\x8de, ter opisana je bila za energi\xc4\x8dno in veselo osebo._NEWLINE_Po rojstvu njenega brata leta 1852 je njena mati trpela za po\xc5\xa1kodbo, ki ji je prepre\xc4\x8dila imeti ve\xc4\x8d otrok. To je naredil nasledstveni problem: \xc4\x8deprav so imeli \xc5\xa0vedi \xc5\xbee prej \xc5\xbeenske vladarice in odobrena je bila \xc5\xbeensko nasledstvo prestola, vendar ta odlo\xc4\x8dba ni bila v novi ustavi iz leta 1809. Ludovika tako zaradi spola ni bila priznana za dedi\xc4\x8da na prestol. Njeno nasledstvo bi potrebovalo spremembo v zakonu, kot bi bilo to tudi potrebno za prestol Norve\xc5\xa1ke, ki pa ni imela \xc5\xbeenskega nasledstva. Kot edini pre\xc5\xbeiveli otrok njenih star\xc5\xa1ev, je njen o\xc4\x8de kralj Karl XV. ve\xc4\x8dkrat posku\xc5\xa1al spremeniti ustavo, da bi postala sprejeta za dedi\xc4\x8da na prestol Norve\xc5\xa1ke in \xc5\xa0vedske. Kakorkoli, ko je brat njenega o\xc4\x8deta dobil prvega sina leta 1858, kateremu je sledilo \xc5\xa1e nekaj ve\xc4\x8d v slede\xc4\x8dih letih, njen o\xc4\x8de ni dobil podpore za svoje poskuse, ker je bila ta zadeva \xc5\xa1teta za sporno, saj so bili sedaj mo\xc5\xa1ki dedi\xc4\x8di zagotovljeni._NEWLINE_Ludovika je bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dru\xc5\xbebe \xc5\xbee kot otrok v Stockholmu, kjer so bili zanjo organizirani otro\xc5\xa1ki plesi v Kraljevi pala\xc4\x8di v Stockholmu, ki so bili \xc5\xa1teti za najpomembnej\xc5\xa1i del dru\xc5\xbebe otro\xc5\xa1kih socialnih \xc5\xbeivljenj in med drugimi so se jih udele\xc5\xbeevali njeni bratranci. Za njeno akademsko izobrazbo je skrbela njena guvernata Hilda Elfving. Leta 1862 je skupaj s svojo materjo postali u\xc4\x8denki Nancy Edberg, pionirke za plavanje \xc5\xbeensk. Umetnost plavanja na za\xc4\x8detku ni bila \xc5\xa1teta za v celoti ustrezna za \xc5\xbeenske, vendar pa ko sta jo kraljica in njena h\xc4\x8derka z obiskovanjem u\xc4\x8dnih ur za\xc4\x8deli podpirati, je plavanje postalo v modi in bilo sprejeto med \xc5\xbeenskami._NEWLINE_Ludovika je \xc5\xbee zgodaj postala predmet ugibanj glede svoje poroke. Najbolj popularni kandidat je bil kronski princ Friderik Danski (1843\xe2\x80\x931912). Friderik in Ludovika sta se prvi\xc4\x8d spoznala leta 1862. Njuna poroka je bila za\xc5\xbeeljena zaradi ve\xc4\x8d razlogov. Situacija med kraljevima hi\xc5\xa1ama \xc5\xa0vedsko-Norve\xc5\xa1ke in Danske je bila v tistem \xc4\x8dasu zelo napeta. Po smrti kralja Friderika VII. Danskega leta 1863, ki ni zapustil otrok, so nekateri podpirali Karla XV. ali njegovega brata princa Oskarja \xc5\xa0vedskega, da zasedeta prestol Danske, namesto kralja Kristjana IX.. Karl XV. je bil kriti\xc4\x8den proti Kristjanu XI., katere osebne lastnosti so bile dvomljive. Na Danskem je bila razo\xc4\x8daranost glede dejstva, da \xc5\xa0vedska ni podpirala Danske proti Prusiji med Dansko-Prusko vojno leta 1864. Po letu 1864 sta se \xc5\xa0vedska-Norve\xc5\xa1ka in Danska za\xc4\x8deli dogovarjati o na\xc4\x8drtih vzpostavljanja simboli\xc4\x8dnega miru med tema dvema narodoma z dogovarjanjem glede poroke med Ludoviko in kronskim princem Friderikom. Karl XV. \xc5\xa0vedski je \xc5\xbeelel videti svojo h\xc4\x8der kot kraljico Danske in na Danskem je bila ta poroka bolj za\xc5\xbeelena od poroke z nem\xc5\xa1ko princeso, ki je bila druga izbira zaradi nedavne vojne z Nem\xc4\x8dijo. Kakorkoli Karl XV. ni \xc5\xbeelel siliti svoje ljubljene h\xc4\x8derke v dogovorjeni zakon in tako je bila zadnja odlo\xc4\x8ditev celotno prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena njenemu okusu. Sre\xc4\x8danje med Ludoviko in Friderikom je bilo dogovorjeno 14. aprila 1868 v B\xc3\xa4ckasko\xc5\xa1kem dvorcu v Sk\xc3\xa4nu. Ker je bila zadeva odvisna od tega, \xc4\x8de bi Ludovika imela rada Friderika ali ne, gostje niso bili obve\xc5\xa1\xc4\x8deni o namenu tega sre\xc4\x8danja v primeru, \xc4\x8de Ludovika ne bi imela rada Friderika in bi zato bila proti poroki. Poleg Friderika je bil le danski kralj prisoten iz danske kraljevske dru\xc5\xbeine. Ob sre\xc4\x8danju sta bila oba o\xc4\x8ditno zadovoljna in Ludovika se je strinjala s poroko. Zaroka je bila nenadoma razgla\xc5\xa1ena naslednjega dne ob zajtrku, kar je \xc5\xa1okiralo njenega strica in teto, ki jima nih\xc4\x8de ni povedal namena zakaj sta bila prisotna._NEWLINE_Med zaroko med zimo 1868-69 se je Ludovika pod vodstvom Lorentza Dietrichsona u\xc4\x8dila dan\xc5\xa1\xc4\x8dino, dansko literaturo, kulturo in zgodovino. Ludovika se je poro\xc4\x8dila s kronskim princem Friderikom Danskim 28. julija 1869 v Stockholmu. Poroka se je na \xc5\xa0vedskem praznovala z velikim razko\xc5\xa1jem. Dota princese je bila v celoti narejena na \xc5\xa0vedskem, da bi spodbudila gospodarstvo. Njun zakon je bil dobrodo\xc5\xa1el v vseh treh dr\xc5\xbeavah kot simbol novega Skandinavzma. Ludovika je bila prva \xc5\xa1vedske princesa poro\xc4\x8dena v dansko kraljevsko hi\xc5\xa1o od Ingeborg Magnusdotter \xc5\xa0vedske v srednjega veka.\n_START_SECTION_\nPrestolonaslednica Danske\n_START_PARAGRAPH_\nNa Danskem je Ludovika postala znana kot Louise namesto Lovisa. Med dolgim obdobjem kot kronska princesa Danske je postala zelo popularna v javnosti, vendar nepopularna z danskim dvorom in kraljevsko hi\xc5\xa1o._NEWLINE_Poroka ni povzro\xc4\x8dila nobenega prijateljstva med kraljevima hi\xc5\xa1ama in Ludovika je do\xc5\xbeivela ostrakizem znotraj kraljeve dru\xc5\xbeine, v katerem je prevladovala njena ta\xc5\xa1\xc4\x8da kraljica Ludovika. Njena ta\xc5\xa1\xc4\x8da je ni marala in njen mo\xc5\xbe je bil preve\xc4\x8d plah, da bi ji dal podporo proti svoji materi in sestram. Njena iskren zna\xc4\x8daj ni bil sprejet na danskem kraljevskem dvoru, kjer je njeno vedenje povzro\xc4\x8dilo grozo. Ob neki prilo\xc5\xbenosti, ko jo je njena ta\xc5\xa1\xc4\x8da obravnavala njeno pari\xc5\xa1ko ve\xc4\x8derno obleko, ji je neodobravano ukazala, naj si spremeni svojo pri\xc4\x8desko, na kar je odgovorila na isti neformalni na\xc4\x8din, kot je bila navajena na \xc5\xa0vedskem, z: "Pomiri se, Pedersen!", zaradi \xc4\x8desar je kraljica Ludovika njej in Frideriku ukazala, da zapustita dr\xc5\xbeavo za tri mesece. Kronska princesa Ludovika je \xc5\xa1vedskemu obiskovalcu Fritzu von Dardelu opisala, da jo je njena ta\xc5\xa1\xc4\x8da posku\xc5\xa1ala postaviti v senco tudi na slavnostnih primerih, ko je bila potrebna njena prisotnost: v enem primeru je kraljica zavrnila pro\xc5\xa1njo \xc5\xa1tudentov Uppsalske univerze, da pojejo za kronsko princeso. Ko jo Dardel vpra\xc5\xa1al zakaj, je za\xc5\xa1epetala: "Zaradi ljubosumja, seveda."_NEWLINE_Dru\xc5\xbeina je med zimo \xc5\xbeivela diskretno \xc5\xbeivljenje v Amalienbor\xc5\xa1ki pala\xc4\x8di in med poletjem v Charlottenlundski pala\xc4\x8di. V prvih letih njunega zakona je Ludovika pogosto obiskovala \xc5\xa0vedsko. Bila je prisotna ob materini smrti marca 1871. Tisti \xc4\x8das ji je tola\xc5\xbebo dajala Sofija Nassavska, \xc5\xbeena njenega strica, ki je postala njena zaupnica in osebna prijateljica. Med poletji v Charlottenlundski pala\xc4\x8di blizu \xc3\x98resunda je Ludovika lahko obiskati svojo \xc5\xa1vedsko dru\xc5\xbeino na njihovi poletno rezidenco Sofieri na drugi strani \xc3\x96resunda in sprejemala obiske od njih, ki so bili opisani za njeno laj\xc5\xa1anje in tola\xc5\xbebo. Vendar pa njena ta\xc5\xa1\xc4\x8da ni marala njene dru\xc5\xbein in je vztrajal, da je obve\xc5\xa1\xc4\x8dena in napro\xc5\xa1ena za dovoljenje obiskov. Friderikov \xc5\xbeivljenjski slog in pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tvovanje je po\xc5\xa1kodovalo njegovo popularnost in povzro\xc4\x8dilo bole\xc4\x8dnine Ludoviki. Leta 1879 je obiskala svojo teto kraljico Sofijo \xc5\xa0vedsko v Stockholmu, da bi jo vpra\xc5\xa1al za nasvet:na tej to\xc4\x8dki je bila opisana za raztreseno. Kraljica Sofija jo je nato predstavila svojima pridigarjema, lordu Radstocku in Gustafu Emanuelu Beskowu. Po tej to\xc4\x8dki je Ludovika menda na\xc5\xa1la uteho v veri. Nau\xc4\x8dila se je gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, se sama ukvarjala s \xc5\xa1tudijem Svetega pisma in se sre\xc4\x8dala z lordom Radstckom v Copenhagnu leta 1884. Spoprijateljila se je z dansko dvorno damo Wando Oxholm, s katero se je ukvarjala s \xc5\xa1tudiranjem Svetega pisma. Zanimala se je tudi v obrt, kot na primer v usnjena dela in slikarstvo._NEWLINE_Ludovika je bila je opisana za "dobro gospodinjo" in kot strogo, vendar skrbno mater, ki je dala svojim otrokom otro\xc5\xa1tvo, kjer je prevladovala vera in dol\xc5\xbenost. Zaradi njene dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine od svojih starih star\xc5\xa1ev po materni strani, je imela dru\xc5\xbeina dobro gospodarstvo. Dolgo je bilo znano, da je \xc5\xbeelela videti svojo h\xc4\x8di poro\xc4\x8deno v \xc5\xa1vedski kraljevski hi\xc5\xa1i, kar je bilo dose\xc5\xbeeno, ko se je njena h\xc4\x8di Ingeborg leta 1897 poro\xc4\x8dila s princem Karlom \xc5\xa0vedskim._NEWLINE_Kot kronska princesa se je Ludovika vklju\xc4\x8devala v dobrodelnost in vero: ustanovila je ve\xc4\x8d dobrodelnih organizacij, med njimi tudi dom \xc2\xabBethania\xc2\xbb in \xc2\xabKronprinsesse L.s Asyl\xc2\xbb (Azil kronske princese Ludovika) in oblikovala vse\xc5\xbeivljenjsko zanimanje v Cerkvenem dru\xc5\xa1tvu za notranjo misijo na Danskem. Opisana je bila za inteligentno in s sposobnostjo za naravno nastopanje, preprosto in prijazno na reprezentan\xc4\x8dnih prilo\xc5\xbenostih in bila je videna za dostojanstveno in impresivno osebo. Leta 1875 je na uradnem obisku na Danskem sprejela svojo teto in strica, kralja in kraljico \xc5\xa0vedske._NEWLINE_Leta 1905 je Norve\xc5\xa1ka s pomo\xc4\x8djo Danske postala neodvisna od \xc5\xa0vedske, kar je povzro\xc4\x8dilo napetost med Dansko in \xc5\xa0vedsko in Ludovika je bila u\xc5\xbealo\xc5\xa1\xc4\x8dena, ko je zaradi tega te\xc5\xbeko delala svoje obiske na \xc5\xa0vedsko\n_START_SECTION_\nKraljica Danske\n_START_PARAGRAPH_\nLudovika je s\xc4\x8dasoma leta 1906 postala kraljica Danske. Kot kraljica je predvsem znana po mnogih dobrodelnih projektih, kateri interes si je delila z mo\xc5\xbeem. Obredne dol\xc5\xbenosti in javni dogodki je niso zanimali in je raje \xc5\xbeivela diskretno \xc5\xbeivljenje, posve\xc4\x8deno svojim otrokom in svojim zanimanjem v umetnost, literaturo in dobrodelnost.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLudovika je ovdovela leta 1912. Bila je zadnja vdova danskega vladarja, ki je uporabljala naziv kraljice vdove. Od letoma 1915 in 1917 si je zgradila Egelundski grad med Hiller\xc3\xb8dom in Fredensborgom, kjer je \xc5\xbeivela do konca svojega \xc5\xbeivljenja. Kraljica Ludovika je umrla leta 1926 v Amalienbor\xc5\xa1ki pala\xc4\x8di v Kopenhagnu, in je polo\xc5\xbeena poleg svojega mo\xc5\xbea v Roskildski katedrali._NEWLINE_Kraljica Ludovika je bila 862. dama Redu kraljice Marije Luise.'