b'\n_START_ARTICLE_\nAbruci\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nAbruce lahko delimo na dve geografski enoti, zapadno, ki je popolnoma gorata, in vzhodno, ki je gri\xc4\x8devnata in prepredena z vodnimi tokovi. Edina ravnina je ozek obalni pas. Zapadni del, ki zavzema ve\xc4\x8d kot 65% povr\xc5\xa1ine, je elipsasta visoka planota, kjer se dvigajo razne gorske skupine: Majella (2795 m), Velino (2487 m), Meta (2447 m). Najvi\xc5\xa1ji vrh je Gran Sasso d\'Italia (2914 m). Podro\xc4\x8dje je apnen\xc4\x8dasto in bogato posejano s kra\xc5\xa1kimi pojavi. Vzhodni del Abrucov je glinast in naplavinski, ponekod mo\xc4\x8dno erodiran. Glavne reke so Aterno-Pescara, Sangro, Tronto, Trigno, Tordino in Vomano, ki se izlivajo v Jadransko morje. Reka Liri izvira in nekaj kilometrov te\xc4\x8de po Abrucih in se nato preko Lacija in Kampanije izliva v Tirensko morje._NEWLINE_Zemljepisna lega odlo\xc4\x8dilno vpliva na podnebje, Obmorski pas ima sicer mediteransko klimo, ki se pa kaj kmalu spremeni v ostrej\xc5\xa1e vremenske pogoje. Povpre\xc4\x8dna temperatura mesta Pescara (nadmorska vi\xc5\xa1ina 10 m) je na primer okoli 16 \xc2\xb0C, v mestu Chieti (330 m) pa temperatura komaj prese\xc5\xbee 13\xc2\xb0, a je ve\xc4\x8d padavin. Razen vi\xc5\xa1inskih razlik vpliva na podnebje tudi relativna strmina gorskih obronkov, ob katerih se ustavi ve\xc4\x8dina mrzlih perturbacij iz vzhodne Evrope, kar je vzrok za pogoste in hude sne\xc5\xbene mete\xc5\xbee. Tako je nedale\xc4\x8d od morja podnebje takoj popolnoma kontinentalno in kljub zemljepisni \xc5\xa1irini izredno ostro, s temperaturami do -20 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopanine pri\xc4\x8dajo, da so bili Abruci naseljeni \xc5\xbee 18.000 let od tega in od tedaj nepretrgoma do danes. Prvotna plemena so se za \xc4\x8dasa Rimskega imperija asimilirala s sosedi. V devetem stoletju je bilo ozemlje pod Langobardi, nato ga je pape\xc5\xbe Hadrijan IV. dodelil Normanom. Pozneje se je tu odvijala borba med Friderikom II. in pape\xc5\xbei, v naslednjih stoletjih so tod gospodarili \xc5\xa0panci. Vsi so de\xc5\xbeelo izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali in mo\xc4\x8dno prizadeli. Najhuj\xc5\xa1a nezgoda pa je bila vrsta potresov, ki je prizadela podro\xc4\x8dje v za\xc4\x8detku osemnajstega stoletja. Ljudstvo ni imelo dovolj mo\xc4\x8di, da bi se uprlo ne Avstrijcem, ne Borboncem, ki so si sledili na oblasti. \xc5\xa0ele ob koncu stoletja se je Teramo zoperstavil francoskim napadalcem. V prvi polovici devetnajstega stoletja so se vrstile vstaje in upori, vsi ve\xc4\x8d ali manj brezuspe\xc5\xa1ni, kar je privedlo do splo\xc5\xa1nega razbojni\xc5\xa1tva, ki ga ni bilo ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de zatreti._NEWLINE_Italijanska ustava iz leta 1948, ki je dolo\xc4\x8dila upravno delitev dr\xc5\xbeave, je ozemlje opredelila kot de\xc5\xbeelo Abruci-Molize. Ob koncu leta 1963 se je Molize lo\xc4\x8dil in postal samostojna de\xc5\xbeela.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi izrazito gorate pokrajine in strogih vremenskih pogojev se gospodarstvo Abrucov ni razvilo v sorazmerju z ostalimi predeli Italije. Nasprotno je gospodarski razmah severnih pokrajin povzro\xc4\x8dil odhod mlaj\xc5\xa1e generacije, ki si je poiskala zaposlitev izven svojih meja. Samo v zadnjih desetletjih dvajsetega stoletja se je de\xc5\xbeela mo\xc4\x8dno razvila, bodisi s pomo\xc4\x8djo nekaterih dr\xc5\xbeavnih posegov (pridobivanje metana), kakor predvsem vsled energi\xc4\x8dne privatne iniciative, ki je uspe\xc5\xa1no razvila terciarno plat gospodarstva. Dana\xc5\xa1nja ekonomska slika de\xc5\xbeele predstavlja poleg mo\xc4\x8dno razvitih sektorjev (Teramo, Pescara) tudi popolnoma zaostale predele. Vendar se slednji zelo naglo prilagajajo sodobnemu pojmovanju kmetovanja: trenutno (19.06.2007) je kar 143 kmetijskih in pastirskih pridelkov Abrucov vklju\xc4\x8denih v ministrski seznam "tradicionalnih proizvodov", kar jim daje poseben status v evropskem okviru.'