b'\n_START_ARTICLE_\nJanko Pajk\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Spodnji Polskavi, kamor se je preselil \xc5\xa1e kot otrok. Leta 1849 je od\xc5\xa1el v Maribor, kjer je 1858. leta z odliko kon\xc4\x8dal gimnazijo. Nanj je mo\xc4\x8dno vplival Davorin Trstenjak, u\xc4\x8ditelj sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. Od leta 1858 do 1862 je na Dunaju \xc5\xa1tudiral klasi\xc4\x8dno filologijo pri Bonitzu in slavistiko pri Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8du. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je bil sprva profesor sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine na gimnaziji v Gorici, nato pa je bil za dve leti name\xc5\xa1\xc4\x8den v Kranju. V tem \xc4\x8dasu je opravil izpit iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in leta 1867 postal profesor na mariborski gimnaziji. \xc5\xbde v Kranju se je za\xc4\x8del ukvarjati v politiko, potem ko je bil izvoljen v ob\xc4\x8dinski zbor. Pisal je \xc4\x8dlanke za novo ustanovljeni \xc4\x8dasopis Slovenski Narod. S politi\xc4\x8dnim delovanjem je padel v vladno nemilost. Leta 1870 je skupaj z dr. \xc5\xbdagarjem in Mejcigerjem podpisal \xc5\xa0umanovo spomenico za samostojno slovensko ni\xc5\xbejo klasi\xc4\x8dno gimnazijo v Mariboru, zato ga je minister Stremayer premestil v Novo mesto. Ker se je poro\xc4\x8dil s precej premo\xc5\xbeno Marijo Wellner, se je 1872. leta odpovedal dr\xc5\xbeavni slu\xc5\xbebi in prevzel vodstvo narodne tiskarne v Mariboru. Le-to je dve leti kasneje odkupil in jo vodil kot J. M. Pajkovo tiskarno. Prevzel je tudi uredni\xc5\xa1tvo in lastni\xc5\xa1tvo literarno-znanstvene revije Zora. Po \xc5\xbeenini smrti se je 1876 ponovno poro\xc4\x8dil s Pavlino Doljak, s \xc4\x8dimer si je nakopal hudo sovra\xc5\xa1tvo Wellnerjevih in si gmotno \xc5\xa1kodoval. Zaradi gospodarskih te\xc5\xbeav pri tiskarni je nato ponovno zaprosil za dr\xc5\xbeavno slu\xc5\xbebo. Od leta 1879 je ve\xc5\xa1 \xc4\x8das \xc5\xbeivel v tujini, najprej v Brnu nato na Dunaju. Leta 1887 je dosegel doktorat iz \xc4\x8diste filozofije na dunajski univerzi. Pokoj je u\xc5\xbeival samo nekaj mesecev pri svojem sinu Milanu v Kranju. Ko se je bolan preselil v Ljubljano je kmalu umrl zaradi bolezni srca in ledvic.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nS svojimi spisi, \xc4\x8dlanki in razpravami je deloval kot profesor, knji\xc5\xbeevnik, politik in filozof. Prvi spisi so bili prete\xc5\xbeno strokovnega zna\xc4\x8daja, kazali pa so izrazito narodno politi\xc4\x8dno smer npr. Nekateri fonte\xc4\x8dini zakoni na\xc5\xa1ega jezika, O slovenski narodni pesmi, Pre\xc5\xa1eren in Petrarka._NEWLINE_V politiki je najprej na\xc4\x8del jezikovno vpra\xc5\xa1anje. V Odprtem pismu je podal svojo ju\xc5\xbenoslovansko jezikovno ideologijo. Menil je namre\xc4\x8d, da sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina ni zrela za filozofsko izra\xc5\xbeanje in predlagal, naj jo nadomesti srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dina. Idejo je Levstik odklonil. Pozneje je nastopil kot politi\xc4\x8dni publicist pod imenom Jankovi\xc4\x8d Pajk in spremenil svoje stali\xc5\xa1\xc4\x8de v prid slovenskih kulturnih in jezikovnih pravic._NEWLINE_Pomemben del njegovega delovanja je bil prevzem \xc4\x8dasopisa Zora, v katerega je najve\xc4\x8d pisal sam, saj vodilnih pisateljev tistega \xc4\x8dasa, npr. Levstika, Stritarja, ni mogel pridobiti. Njegovi \xc4\x8dlanki so bili kriti\xc4\x8dni, nekateri celo zbadljivi, zato je Zora 1868. leta nehala izhajati.\n_START_SECTION_\nFilozofska dela\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno Pajkovo delo je bilo na podro\xc4\x8dju filozofije, pedagogike in estetike. Kot filozof je deloval prete\xc5\xbeno v nem\xc5\xa1kem okolju. \xc4\x8ceprav se je zavzemal za rabo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, je vsa svoja pomembnej\xc5\xa1a filozofska dela napisal v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Njegov filozofski opus je bil zelo obse\xc5\xbeen, njegova pa dela lahko razvrstimo v dva sklopa: zgodovina filozofije in eti\xc4\x8dno moralna problematika. Doktorat si je pridobil z dizertacijo K teoriji \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega posnemanja, v knjigi Prakti\xc4\x8dna filozofija (1896) pa se je posvetil eti\xc4\x8dni problematiki.\n_START_SECTION_\nO teoriji \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega posnemanja\n_START_PARAGRAPH_\nDoktorska dizertacija O teoriji \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega posnemanja (1887) je psiholo\xc5\xa1ka \xc5\xa1tudija, v kateri je govoril o posnemanju kot enem izmed temeljev \xc4\x8dlovekovega vedenja. Posnemanje je definiral kot reproduciranje zaznavnih predstav gibanja ali del drugih. Ker je narava temeljni na\xc4\x8din bivanja vsega, je \xc4\x8dlovek le posnemovalec narave. Narava pa je red in harmonija in je osnova etike in estetike. Zato posnemanje reda v naravi \xc4\x8dloveka povzdiguje. Osnovni izvor posnemanja je po njegovem mnenju samoohranitveni nagon njegov glavni cilj pa je Pajk videl v zavedni ali nezavedni \xc4\x8dlovekovi prilagoditvi na zunanji svet, na dru\xc5\xbebo in na samega sebe. Pajkovo za\xc4\x8detno filozofijo je mogo\xc4\x8de oceniti kot svojevrstni monizem, saj izena\xc4\x8duje naravo z bitjo vsega, kar je.\n_START_SECTION_\nPrakti\xc4\x8dna filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nKnjiga Prakti\xc4\x8dna filozofija (1896) je najpomembnej\xc5\xa1e Pajkovo filozofsko delo. Obravnava etiko kot zdru\xc5\xbeitev vse teoreti\xc4\x8dne vednosti in celotnega prakti\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja. Vsebuje 11 poglavij, ki jih vsebinsko lahko razdelimo na teoreti\xc4\x8dni del, kjer Pajk raziskuje naravo moralnega in princip le tega ter prakti\xc4\x8dni del, kjer sku\xc5\xa1a odkriti in pokazati moralne zakone kot pravila za prakti\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Pajk etike ne pojmuje subjektivno, pa\xc4\x8d pa jo vna\xc5\xa1a v celotno stvarstvo, t. j. v bit, ki je pri njem istovetna z naravo. Biti eti\xc4\x8den, nraven ali moralen pomeni za Pajka isto kot slu\xc5\xbeiti nalogam sveta. \xc4\x8clovek je sre\xc4\x8den, ko izpolnjuje notranjo naravo stvari, ki splo\xc5\xa1no velja za dobro. Ker je \xc4\x8dlovek del narave, veljajo zanjo in za \xc4\x8dloveka iste moralne zakonitosti. Iz objektivne morale pa izhaja udejanjenje morale v prakti\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju. Moralna dol\xc5\xbenost po Pajku je zavestno dejanje, katerega razlog je intelektualni uvid v dobro in \xc4\x8dloveka obvezuje k dobremu dejanju. Najte\xc5\xbeje re\xc5\xa1ljiv eti\xc4\x8dni problem se mu zdi konflikt med \xc4\x8dlovekovo svobodno voljo in nravstveno voljo. Pri re\xc5\xa1evanju tega vpra\xc5\xa1anja je uvedel pojem smotrnosti, ki je osnovna lastnost biti oz. narave. Knjigo kon\xc4\x8da z na\xc5\xa1tevanjem moralno konfliktnih situacij, ki so posledica ob\xc4\x8de veljavnih norm. Predlaga, da je potrebno med seboj nasprotujo\xc4\x8de si moralne dol\xc5\xbenosti zreducirati na eno samo in to v vi\xc5\xa1jo ter dati prednost skupnemu pred osebnim. Pajkov poskus postavitve monisti\xc4\x8dno zasnovane etike v evropski filozofiji ni osamljen, na Slovenskem pa ni imel velikega vpliva tudi zato, ker je bilo delo napisano v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini.'