b'\n_START_ARTICLE_\nZlom simetrije\n_START_SECTION_\nZgled zloma simetrije\n_START_PARAGRAPH_\nKadar je voda v kristalni obliki, lahko govorimo o smereh v kristalu (ledu). Ko pa led segrevamo, dobimo kapljevinsko vodo v kateri se molekule prosto gibljejo v poljubni smeri. Dobili smo nov tip simetrije (izotropna simetrija), pri\xc5\xa1lo je do zloma simetrije. Pri naslednjem faznem prehodu imamo prehod v plinasto stanje. Tudi v tem stanju se lahko molekule prosto gibljejo v vse smeri. Pri tem prehodu ni pri\xc5\xa1lo do zloma simetrije. Do zloma simetrije vedno pride pri prehodu iz faze z vi\xc5\xa1jo simetrijo v fazo z ni\xc5\xbejo simetrijo.\n_START_SECTION_\nZlom simetrije in prapok\n_START_PARAGRAPH_\nPredvidevajo, da je v zgodnjih trenutkih po nastanku Vesolja (kmalu po prapoku med Planckovo dobo) pri\xc5\xa1lo do fazne spremembe, ki se je kazala v zlomu simetrije med mo\xc4\x8dno jedrsko silo in elektro\xc5\xa1ibko silo ter sprostitve velikanske energije. V za\xc4\x8detku je bilo Vesolje izotropno simetri\xc4\x8dno, po dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu pa sta se po fazni spremembi mo\xc4\x8dna in elektro\xc5\xa1ibka sila lo\xc4\x8dili, kar opa\xc5\xbeamo \xc5\xa1e danes.'