b'\n_START_ARTICLE_\nLinux\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAprila leta 1991 je takrat 21-letni \xc5\xa1tudent ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva Linus Torvalds iz Helsinkov, pripadnik \xc5\xa1vedske manj\xc5\xa1ine na Finskem, za\xc4\x8del pisati (najprej kot hobi) Minixu podoben operacijski sistem. 25. avgusta 1991 je v novi\xc4\x8darski skupini comp.os.minix najavil svojo namero, sredi septembra (sode\xc4\x8d po datumih izvornih datotek 17. septembra) pa je na internetu objavil prvo razli\xc4\x8dico operacijskega sistema, ki so ga po njem poimenovali Linux. Takoj so mu prisko\xc4\x8dili na pomo\xc4\x8d \xc5\xa1tevilni zanesenjaki z vsega sveta in operacijski sistem je postajal iz dneva v dan zmogljivej\xc5\xa1i in bolj priljubljen. Razli\xc4\x8dica 1.0.0 je iz\xc5\xa1la leta 1994, pomemben mejnik predstavlja leto 1996, ko naj bi z razli\xc4\x8dico 2.0.0, Linux postal primeren tudi za obi\xc4\x8dajne uporabnike, ne le za poznavalce (v \xc5\xbeargonu \xc2\xbbgeeki\xc2\xab). Takrat je Linus tudi za\xc5\xa1\xc4\x8ditil blagovno znamko Linux. Danes je aktualna razli\xc4\x8dica 3.0. Do sedaj je bil Linux bolj ali manj uspe\xc5\xa1no prenesen na ve\xc4\x8d ali manj vse obstoje\xc4\x8de ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke arhitekture (\xc2\xbbod zapestne ure do velikih superra\xc4\x8dunalnikov\xc2\xab), njegova priljubljenost \xc5\xa1e kar nara\xc5\xa1\xc4\x8da, skorajda vsako podjetje, ki na podro\xc4\x8dju informacijske tehnologije kaj pomeni, ga jemlje zelo resno.\n_START_SECTION_\nLinux ni Unix\n_START_PARAGRAPH_\nDo imena Unix so upravi\xc4\x8deni samo operacijski sistemi, ki so kakorkoli povezani s prvotnim AT&T-jevim Unixom iz za\xc4\x8detka 70. let 20. stoletja. Za Linux to ne velja, ker ga je Linus napisal od za\xc4\x8detka, zato je to samo Unixu podoben operacijski sistem. Leta 2007  je precej prahu dvignila obto\xc5\xbeba podjetja SCO (naslednica materialnih pravic Unixa), da je IBM v jedro nezakonito dodal dele izvorne kode Unixa, vendar je podjetje to\xc5\xbebo izgubilo .\n_START_SECTION_\nLinux in GNU/Linux\n_START_PARAGRAPH_\nLinux je pravzaprav samo jedro operacijskega sistema, s katerim ne moremo po\xc4\x8deti prakti\xc4\x8dno ni\xc4\x8desar. Uporaben postane \xc5\xa1ele z dodatkom \xc5\xa1tevilnih orodij. Ve\xc4\x8dina orodij, ki so jih dodali Linuxu, je nastala v okviru projekta GNU, zato so se pojavile zahteve, da naj se skupek jedra in omenjenih orodij imenuje GNU/Linux. \xc5\xa0e zlasti glasen pri teh zahtevah je sloviti Richard Matthew Stallman, ustanovitelj projekta GNU in FSF (Free Software Foundation) ter avtor dovoljenja GPL.\n_START_SECTION_\nDistribucije\n_START_PARAGRAPH_\nPobrati razno programje z razli\xc4\x8dnih stre\xc5\xbenikov ter iz njega postaviti delujo\xc4\x8d sistem je zamuden in vse prej kot enostaven opravek, Tisti, ki jih to zanima, si lahko ogledajo stran Linux From Scratch, za ostale pa so posamezniki in podjetja pripravili distribucije, ki na enem mestu vsebujejo potrebno programsko opremo skupaj s programi za \xc4\x8dim la\xc5\xbejo namestitev. Distribucije se razlikujejo po prilo\xc5\xbeeni programski opremi, programih za namestitev, podprtih arhitekturah, cenovni politiki (nekatere so prosto dostopne, nekatere pa pla\xc4\x8dljive, kjer lahko cena vklju\xc4\x8duje tehni\xc4\x8dno podporo, prilo\xc5\xbeene priro\xc4\x8dnike, prilo\xc5\xbeene pla\xc4\x8dljive programe itd.) . Za zahtevnej\xc5\xa1e uporabnike so primerne distribucije Debian, Slackware ali Gentoo, manj ve\xc5\xa1\xc4\x8di uporabniki pa raje izberejo CentOS, OpenSUSE ali Mandrivo, do nedavnega je bil zelo priljubljen tudi Red Hat, ki pa se je popolnoma usmeril v poslovne vode, njegovo tradicijo pa nadaljuje projekt Fedora. V zadnjem \xc4\x8dasu pridobivata na priljubljenosti tudi distribuciji Gentoo, ki se zgleduje po v skupnosti BSD priljubljenem sistemu ports in Ubuntu, ki temelji na distribuciji Debian._NEWLINE_ISO slike plo\xc5\xa1\xc4\x8d CD distribucij, ki to dovoljujejo, lahko snamete s strani LinuxISO oziroma z distributerjevih spletnih strani, vedite pa, da z nakupom izvirne distribucije prispevate k razvoju Linuxa.\n_START_SECTION_\nAli je brezpla\xc4\x8den?\n_START_PARAGRAPH_\nPrecej nerazumevanja je povzro\xc4\x8dila angle\xc5\xa1ka beseda free, ki pomeni tako brezpla\xc4\x8dno, kot prosto, svobodno. Pri prostem programju, vklju\xc4\x8dno z Linuxom, prvenstveno velja drugi pomen (\xc2\xbbfree as speech, not free as beer\xc2\xab), kar pomeni, da lahko vsak dobi izvorno kodo in jo pod pogoji dovoljenja GPL tudi spreminja. Izvorno kodo Linuxa, tako kot tudi precej\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo distribucij lahko preto\xc4\x8dite k sebi po internetu, ne da bi zato morali kaj pla\xc4\x8dati avtorjem, zato pa morate seveda pla\xc4\x8dati stro\xc5\xa1ke povezave do medmre\xc5\xbeja. \xc4\x8ce kupite izvirno distribucijo Linuxa, morate tudi nekaj pla\xc4\x8dati, ker izdelava nosilcev podatkov in njihova distribucija tudi nekaj stane, kot smo \xc5\xbee prej rekli, nekatera podjetja v ceno pri\xc5\xa1tejejo \xc5\xa1e prilo\xc5\xbeene knjige, podporo, pla\xc4\x8dljive programe itd. in nekaj tudi naka\xc5\xbeejo avtorjem. Zato pa si za ve\xc4\x8dino distribucij lahko nosilce podatkov izposodite pri znancu in jih neomejeno razmno\xc5\xbeujete. \xc4\x8ce \xc5\xbeelite in znate, lahko tudi sami pripravite in prodajate svojo distribucijo Linuxa, dovoljenje GPL zahteva od vas le, da kupcem na njihovo zahtevo dodate tudi izvorno kodo.\n_START_SECTION_\nLinux v primerjavi z MS Windows\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg varnosti in zanesljivosti je odlo\xc4\x8dilen razlog postala zmogljivost: pri delu in mre\xc5\xbenih oziroma modemskih povezavah v splet. Sistemski administratorji Linux \xc5\xa1e posebej cenijo zaradi enostavnosti administriranja sistema in manj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti povzro\xc4\x8ditve nepopravljive \xc5\xa1kode. Uporaba vmesnika se ne spreminja bistveno, z izjemo lepotnih popravkov. To pomeni, da lahko uporabnik prvih distribucij Linuxa brez ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav preide na novej\xc5\xa1o. Linux za delovanje vseh perifernih enot (zvo\xc4\x8dna kartica, video kartica, modem itd.) sploh ne potrebuje grafi\xc4\x8dnega vmesnika, temve\xc4\x8d mu zado\xc5\xa1\xc4\x8da tudi konzolni. Linux v nasprotju z MS Windows dejansko omogo\xc4\x8da delo ve\xc4\x8d uporabnikom hkrati. Po drugi strani pa dr\xc5\xbei, da je do uporabnika bolj neodpustljiv kot MS Windows in ne u\xc5\xbeiva podpore proizvajalcev programske opreme v tolik\xc5\xa1ni meri, prav zaradi tega pa na njem ne delujejo nekatere profesionalne aplikacije. Toda veliko aplikacij je mo\xc5\xbeno uspe\xc5\xa1no nadomestiti z odprtokodnimi alternativami za Linux. Naprimer GIMP, ki je nadomestek za Adobe Photoshop, ali pa LibreOffice, ki je nadomestek za Microsoft Office. Nekatere programe, ki so bili ustvarjeni za MS Windows je mogo\xc4\x8de zagnati s pomo\xc4\x8djo orodja Wine.\n_START_SECTION_\nMaskota\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1996, ob izidu razli\xc4\x8dice 2.0.0, je Torvalds ob neki prilo\xc5\xbenosti izjavil, da so mu v\xc5\xa1e\xc4\x8d pingvini, tako je za maskoto Linuxa kmalu bila izbrana podoba sede\xc4\x8dega pingvina z imenom Tux, ki ga je naredil Larry Ewing.'