b'\n_START_ARTICLE_\nBrezposelnost\n_START_SECTION_\nSezonska brezposelnost\n_START_PARAGRAPH_\nO sezonski brezposelnosti govorimo, ko podjetja zaradi nihanja v proizvodnji v dolo\xc4\x8denih sezonah najemajo oziroma odpu\xc5\xa1\xc4\x8dajo sezonske delavce.\n_START_SECTION_\nFrikcijska brezposelnost\n_START_PARAGRAPH_\nFrikcijska brezposelnost je po navadi kratkotrajno obdobje, posledica \xc4\x8dasovnega zamika med za\xc4\x8detkom iskanja zaposlitve ter pridobitvijo le-te. Najpogosteje se pojavi med mladimi, ki i\xc5\xa1\xc4\x8dejo prvo ter odpu\xc5\xa1\xc4\x8denimi delavci, ki i\xc5\xa1\xc4\x8dejo novo zaposlitev.\n_START_SECTION_\nStrukturna brezposelnost\n_START_PARAGRAPH_\nStrukturna brezposelnost je posledica neusklajenosti med ponudbo kadrov na trgu delovne sile ter povpra\xc5\xa1evanjem po njih. Pogosto je vzrok za ta tip brezposelnosti hiter tehnolo\xc5\xa1ki razvoj, ki spremeni razmerje iskanih kadrov. Predstavlja najve\xc4\x8dji problem za dr\xc5\xbeave, ki se z njo spopadajo, saj je dolgotrajna ter lahko prizadene cele generacije ljudi.\n_START_SECTION_\nDolgotrajna brezposelnost\n_START_PARAGRAPH_\nZavod RS za zaposlovanje med dolgotrajno brezposelne uvr\xc5\xa1\xc4\x8da tiste osebe, ki so na Zavodu prijavljene eno leto ali ve\xc4\x8d. Zlasti problemati\xc4\x8dna je izrazito dolgotrajna brezposelnost, ko je posameznik brezposeln \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot dve leti. Te\xc5\xbeava je v tem, da oseba izgublja stik s trgom dela, izgublja samozavest in je vedno manj socialno vklju\xc4\x8den. Na prvi pogled se zdi, da so materialne posledice izgube zaposlitve najusodne\xc5\xa1e, vendar ne smemo spregledati tudi drugih vidikov dolgotrajne brezposelnosti. Redno delo namre\xc4\x8d zagotavlja strukturiran urnik u\xc4\x8dinkovitega pre\xc5\xbeivljanja prostega \xc4\x8dasa, zagotavljanje socialnih stikov. Ve\xc4\x8dinoma zaposlitev predstavlja \xc5\xa1irok krog socialnih stikov, nekateri stiki so tako intenzivni, da posegajo v dru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje in pre\xc5\xbeivljanje prostega \xc4\x8dasa. Izguba zaposlitve pa pomeni prekinitev teh stikov, kar lahko vodi do osamitve in skrajne socialne izklju\xc4\x8denosti. Pri mladih se posledice dolgotrajne brezposelnosti ka\xc5\xbeejo predvsem v nizkem socialnem statusu, finan\xc4\x8dni odvisnosti od star\xc5\xa1ev, upadu \xc5\xa1tevila zakonskih zvez, socialna nestabilnost in dezintegracija, ki povzro\xc4\x8da zlorabo drog in alkohola ter dru\xc5\xbebeno nesprejemljivo obna\xc5\xa1anje.\n_START_SECTION_\nDolgotrajna brezposelnost v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2016 so dolgotrajni brezposelni predstavljali najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe v skupini brezposelnih po posameznih mesecih. Natan\xc4\x8dneje, najve\xc4\x8dji del predstavljajo tisti, ki so v evidenco vpisani \xc5\xbee vsaj 24 mesecev. V zadnjih letih nara\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1tevilo tistih, ki so na Zavodu prijavljeni \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 5 let. Najve\xc4\x8d je takih dolgotrajno brezposelnih, ki  imajo nedokon\xc4\x8dano O\xc5\xa0 in so hkrati starej\xc5\xa1i od 50 let, sledijo invalidi, mladi oz. iskalci prve zaposlitve, najmanj pa je takih s  terciarno izobrazbo. Posledice dolgotrajne brezposelnosti za dr\xc5\xbeavo so predvsem \xc5\xa1irjenje sive ekonomije (delo na \xc4\x8drno), izguba davkov za dr\xc5\xbeavo, veliko neizkori\xc5\xa1\xc4\x8denega delavskega potenciala predstavlja veliko \xc5\xa1kodo za ekonomijo dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nPosledice brezposelnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBrezposelnost poslab\xc5\xa1a kvaliteto \xc5\xbeivljenja, saj prina\xc5\xa1a manj\xc5\xa1o finan\xc4\x8dno zmogljivost. Brezposelni se pogosto manj dru\xc5\xbebeno ter kulturno udejstvujejo, pomembnej\xc5\xa1e postanejo osnovne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke potrebe - hrana, obleka ter dom. Neredko imajo te\xc5\xbeave z organiziranjem svojega dneva._NEWLINE_Zaposleni brezposelne (ter obratno) pogosto vidijo kot vzrok za svoje slab\xc5\xa1e finan\xc4\x8dno stanje. S tem pride do napetosti ter \xc5\xa1e ve\xc4\x8djega razmika med dru\xc5\xbebenimi sloji. Med brezposelnimi je pogostej\xc5\xa1e deviantno vedenje, kot je nasilje, samomorilnost ter kriminal._NEWLINE_Zaradi manj\xc5\xa1ega dotoka davkov ter stro\xc5\xa1kov v obliki denarnih nadomestil je brezposelnost tudi za dr\xc5\xbeavo problemati\xc4\x8dna. Posebno neugodna je pri mladih kadrih, ki ravnokar pridobljeno znanje hitro izgubijo, \xc4\x8de ga ne uporabljajo. Zaradi podalj\xc5\xa1anega prehoda v obdobje zaposlitve (ter s tem odraslosti), mladi izgubijo osebno ter socialno identiteto ter izgubijo mnoge dru\xc5\xbeabne stike.\n_START_SECTION_\nPsiholo\xc5\xa1ke posledice brezposelnosti\n_START_PARAGRAPH_\nStanje brezposelnosti za posameznika predstavlja dra\xc5\xbeljaj, ki bistveno vpliva  na njegovo vedenje in do\xc5\xbeivljanje, zato posledi\xc4\x8dno vpliva tudi na njegovo mentalno in telesno zdravje.   _NEWLINE_Brezposelnost lahko privede do razli\xc4\x8dnih psihosomatskih te\xc5\xbeav kot so motnje spanja, bolezni \xc5\xbeelodca in motnje koncentracije. Pri osebah, ki so brezposelne dalj \xc4\x8dasa, lahko pride do upada samozavesti, kar posledi\xc4\x8dno lahko pripelje do bla\xc5\xbejih ali huj\xc5\xa1ih depresivnih stanj. Posledice brezposelnosti so tudi psihosocialne, saj se lahko pri posamezniku mo\xc4\x8dno zni\xc5\xbea njegova materialna  in socialna samopodoba, kar posledi\xc4\x8dno vpliva tudi na njegovo ni\xc5\xbejo splo\xc5\xa1no samopodobo. Volja do \xc5\xbeivljenja brezposelnim osebam navadno mo\xc4\x8dno upade, pojavijo pa se stanja negotovosti, notranjega nemiru, iz\xc4\x8drpanosti, ob\xc4\x8dutki nesmisla ter strahu pred prihodnostjo. Dlje kot je oseba brezposelna, ve\xc4\x8dje finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave ima, socialne interakcije se zmanj\xc5\xa1ajo, oseba se zato zapira vase in postaja \xc4\x8dedalje bolj apati\xc4\x8dna.   _NEWLINE_Vsa na\xc5\xa1teta psiholo\xc5\xa1ka stanja, ki nastopijo ob izgubi slu\xc5\xbebe, se pojavljajo v razli\xc4\x8dnih obdobjih brezposelnosti. Skupno jim je, da premo sorazmerno nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo s trajanjem posameznikovega obdobja nezaposlenosti. Potrebno pa je vedeti, da omenjene psiholo\xc5\xa1ke te\xc5\xbeave variirajo od osebe do osebe in, da je prakti\xc4\x8dno nemogo\xc4\x8de popolnoma natan\xc4\x8dno napovedati, kako se bo oseba, ki izgubi slu\xc5\xbebo na to odzivala._NEWLINE_Brezposelnost je povezana s pove\xc4\x8danim tveganjem za mentalno diagnozo, ne glede na trenutno nacionalno raven brezposelnosti. Brezposelnost mladih je obenem povezana tudi z uporabo drog in alkohola. \xc5\xa0tudija ugotavlja pove\xc4\x8dano tveganje za hospitalizacijo zaradi drog in alkohola v skupini mladih brezposelnih. Opozarjajo na previdnej\xc5\xa1o interpretacijo, ker skupino mladih brezposelnih <3 mesece predstavljajo posamezniki na prehodu med zaklju\xc4\x8dkom izobra\xc5\xbeevanja in zaposlitvijo. Socialni in psiholo\xc5\xa1ki procesi, ki se spreminjajo glede na kontekst, se razlikujejo med mladimi in starej\xc5\xa1imi brezposelnosti. Mladi i\xc5\xa1\xc4\x8dejo zaposlitev, da bi prepre\xc4\x8dili brezposelnost, posledi\xc4\x8dno je za njih obdobje visoke ravni brezposelnosti bolj stresna (ker so mo\xc5\xbenosti zaposlitve omejene) Subjektivno do\xc5\xbeivljanje brezposelnosti se ne spremeni glede na nacionalno (visoko/nizko) raven brezposelnosti.\n_START_SECTION_\nPsiholo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti dolgotrajno brezposelnih\n_START_PARAGRAPH_\nBrezposelnost oz izguba slu\xc5\xbebe je stresen \xc5\xbeivljenjski dogodek. Ima psiholo\xc5\xa1ke in fiziolo\xc5\xa1ke posledice na posameznika ter spremeni socialne in ekonomske vidike \xc5\xbeivljenja. Kaufman je identificiral najpogostej\xc5\xa1e psiholo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti, ki so najbolj razlikovale med zaposlenimi in brezposelnimi. To so zmanj\xc5\xa1ana samozavest, pove\xc4\x8dana anksioznost, anomija oz. breznormnost, ob\xc4\x8dutki samokrivde in depresija, socialna izolacija, jeza in agresija, delovna inhibicija, deterioracija zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem, izguba kontrole, nau\xc4\x8dena nemo\xc4\x8d, prezgodnja smrt. Na podro\xc4\x8dju fiziolo\xc5\xa1kega vpliva so ugotovili, da je nepri\xc4\x8dakovana izguba slu\xc5\xbebe pomembno negativno korelirala s fizi\xc4\x8dnim funkcioniranjem in mentalnim zdravjem, tudi ko so kontrolirali zdravstveni status in socialno ekonomski status. Brezposelni posamezniki ve\xc4\x8dkrat poro\xc4\x8dajo o fizi\xc4\x8dnih boleznih in se prito\xc5\xbeujejo o zdravju, obenem so se ve\xc4\x8dkrat vklju\xc4\x8devali  v tvegana vedenja, kot je prekomerno u\xc5\xbeivanje alkohola. Z izgubo slu\xc5\xbebe se izgubijo tudi dolo\xc4\x8deni socialni kontakti. Ker pride do omejenosti financ se osebe tudi za\xc4\x8dnejo izogibati socialnim kontaktom bodisi ker jih je sram bodisi ker si ne morejo privo\xc5\xa1\xc4\x8diti dru\xc5\xbeenja (npr. v dragih restavracijah, na izletih).\n_START_SECTION_\nHarrisonov cikel brezposelnosti\n_START_PARAGRAPH_\nHarrisonov cikel za razliko od Zaletelovih psiholo\xc5\xa1kih stadijev brezposelnosti, ne vsebuje faze, v kateri se brezposelna oseba soo\xc4\x8di s situacijo in aktivno pri\xc4\x8dne iskati novo zaposlitev. Cikel vsebuje naslednje faze:  _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Faza \xc5\xa1oka  _NEWLINE_Posameznik brezposelnost do\xc5\xbeivlja kot krivico in ni sposoben kriti\xc4\x8dnega odnosa do nastalega polo\xc5\xbeaja. Bolj kot je izguba slu\xc5\xbebe nepri\xc4\x8dakovana, ve\xc4\x8dji je \xc5\xa1ok ob izgubi. Pri posamezniku se pojavijo ob\xc4\x8dutja jeze in nemo\xc4\x8di. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Faza optimizma (upanja)  _NEWLINE_Sledi obdobje optimizma, ko se oseba sprijazni z dejstvom, da je brez zaposlitve in za\xc4\x8dne aktivno iskati slu\xc5\xbebo. V tej fazi je posameznik poln optimizma glede svoje prihodnosti. \xc4\x8ce v fazi optimizma ne pride do zaposlitve, se za\xc4\x8dne brezposelna oseba vdajati pesimizmu, saj ugotavlja, da ima velike te\xc5\xbeave pri iskanju dela. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Faza pesimizma  _NEWLINE_Do neopaznega prehoda med fazo optimizma in pesimizma pride, v kolikor je oseba brezposelna \xc5\xa1est mesecev ali ve\xc4\x8d.  V tej fazi imajo celo najbolj samozavestni in osebnostni mo\xc4\x8dni ljudje zmanj\xc5\xa1ano upanje glede njihove zaposlitvene prihodnosti. posameznik dvomi o svojih sposobnostih in opa\xc5\xbea pomanjkljivosti v svojem poklicnem znanju in ugotavlja negativen odnos delodajalcev do brezposelnih. Z upadanjem samozavesti se pojavijo finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave, te\xc5\xbeave v dru\xc5\xbeini, oseba izgublja stik s socialnim okoljem._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Faza vdanosti v usodo _NEWLINE_Nastopi takrat, ko brezposelnost  traja \xc5\xbee tako dolgo, da se oseba vda v usodo in popolnoma izgubi upanje za novo zaposlitev. Postane popolnoma apati\xc4\x8dna z ob\xc4\x8dutji brezupa.  Oseba \xc4\x8dedalje bolj pasivno sprejema svoj polo\xc5\xbeaj in zaposlitve ne i\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d aktivno. Trajanje posameznih faz se razlikuje glede na spol, starost in poklicno skupino. Posplo\xc5\xa1en model pa vseeno lahko uporabimo pri ve\xc4\x8dini dolgotrajno brezposelnih.\n_START_SECTION_\nKako ukrepati ob izgubi slu\xc5\xbebe?\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2 Soo\xc4\x8danje   _NEWLINE_Izguba slu\xc5\xbebe ne vpliva zgolj na osebo kot posameznika ampak tudi na njegovo najo\xc5\xbejo dru\xc5\xbeino. Pri osebi prihaja do sprememb v vedenju, ki je nasi\xc4\x8deno predvsem z negativnimi emocijami, vse skupaj pa je povezano s finan\xc4\x8dnimi skrbmi. V tem primeru se je priporo\xc4\x8deno pogovoriti z dru\xc5\xbeino, misli in ob\xc4\x8dutij pa ne zadr\xc5\xbeevati v sebi. Dobro je, da najbli\xc5\xbeji dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani\xc2\xa0dobijo realen vpogled v to kako bo brezposelnost vplivala na dru\xc5\xbeino. Za ostale dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlane bo veliko la\xc5\xbeje, \xc4\x8de bodo vedeli, da se oseba situacije dobro zaveda in, da je usmerjena v njeno re\xc5\xa1evanje.\xc2\xa0_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje dodatnega prostega \xc4\x8dasa za iskanje nove zaposlitve  _NEWLINE_V kolikor oseba izgubi slu\xc5\xbebo, naenkrat pridobi  ogromno dodatnega \xc4\x8dasa . Usmerjanje tega dodatnega \xc4\x8dasa v gospodinjska in hi\xc5\xa1na opravila ni priporo\xc4\x8dljivo, saj oseba s tem ne pripomore k lastni vrnitvi v delovno rutino. Dejstvo je, da je v  iskanje nove zaposlitve potrebno stopiti v \xc4\x8dim kraj\xc5\xa1em mo\xc5\xbenem \xc4\x8dasu, ker s trajanjem brezposelnosti posamezniku upada motivacija za iskanje, obenem pa se delodajalci slab\xc5\xa1e odzivajo na \xc4\x8dasovno dalj\xc5\xa1o brezposelnost._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Vztrajanje v delovni rutini, kljub brezposelnosti  _NEWLINE_Dan brezposelnega naj poteka podobno kot obi\xc4\x8dajen dan na delovnem mestu. Jutranje vstajanje naj bo identi\xc4\x8dno kot obi\xc4\x8dajno vstajanje za v slu\xc5\xbebo. Oseba naj dela v smeri iskanja nove zaposlitve toliko \xc4\x8dasa, kolikor traja delovni dan, tj. obi\xc4\x8dajno osem ur.  S tem brezposelni posameznik ostaja v delovni rutini, s \xc4\x8dimer se mu pove\xc4\x8dajo tudi mo\xc5\xbenosti pridobitve nove zaposlitve._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Vzdr\xc5\xbeevanje socialnih stikov  _NEWLINE_Z izgubo zaposlitve, oseba izgubi  tudi dolo\xc4\x8den del vsakdanjih socialnih stikov. Priporo\xc4\x8deno je, da posku\xc5\xa1a te stike  vzdr\xc5\xbeevati ter, da se na splo\xc5\xa1no trudi biti v dru\xc5\xbebi, ker je vsako poznanstvo lahko potencialna vstopnica do zaposlitve, ob enem pa dru\xc5\xbeenje z znanci in prijatelji na ljudi  vpliva pomirjevalno, kar je v stresnem obdobju brezposelnosti vselej pomembno.\xc2\xa0_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Priprava urnika aktivnosti  _NEWLINE_\xc4\x8cas je v situaciji brez dela smiselno nameniti  pisanju \xc5\xbeivljenjepisa ter\xc2\xa0zaposlitvenim prijavam. Bolj kot je iskanje nove zaposlitve sistemati\xc4\x8dno in strukturirano, ve\xc4\x8d je mo\xc5\xbenosti za hitrej\xc5\xa1o pridobitev  nove zaposlitve.\n_START_SECTION_\nViri spoprijemanja, vedenjske strategije in kognitivne strategije spoprijemanja z dolgotrajno brezposelnostjo\n_START_PARAGRAPH_\nK. Clark  je v disertacijo vklju\xc4\x8dila 277 udele\xc5\xbeencev, ki so bili rojeni v \xc2\xbbbaby boom\xc2\xab\xc2\xa0generaciji med 1952 in 1964. Re\xc5\xa1evali so vpra\xc5\xa1alnik splo\xc5\xa1nega zdravja in odgovarjali na intervjuje. V intervjujih so raziskovalko zanimali: viri spoprijemanja, vedenjske strategije spoprijemanja in spoznavne strategije spoprijemanja. Glede na rezultat na vpra\xc5\xa1alniku so oblikovali dve skupini brezposelnih: skupina s pozitivnim subjektivnim blagostanjem in skupina z negativnim subjektivnim blagostanjem. Na koncu je bilo v skupini s pozitivnim subjektivnim blagostanjem 16 udele\xc5\xbeencev. S slednjimi so naredili pol-strukturirane intervjuje, da bi odkrili (zgoraj omenjene) vire in strategije spoprijemanja.\n_START_SECTION_\nViri spoprijemanja\n_START_PARAGRAPH_\nVire spoprijemanja na splo\xc5\xa1no opredelimo kot osebne in okoljske faktorje, ki so posameznikom na voljo pri spoprijemanju z izgubo delovnega mesta. Delijo se na finan\xc4\x8dne in socialne vire.Tisti z omejenimi finan\xc4\x8dnimi viri so zbirali bakrene izdelke in jih prodajali/opravljali part-time slu\xc5\xbebe/prejemali denar od dru\xc5\xbeine (ti z omejenimi finan\xc4\x8dnimi viri so torej uporabljali bolj kreativne metode). Tisti z ve\xc4\x8djim dohodkom/premo\xc5\xbeenjem so se bolj osredoto\xc4\x8dili na denar, ki so ga prihranili za take in podobne \xc4\x8dase. Mo\xc5\xa1ki so ve\xc4\x8dkrat omenjali dostopne finan\xc4\x8dne vire pomo\xc4\x8di kot \xc5\xbeenske. Viri socialne podpore se nana\xc5\xa1ajo na interakcije v socialnih odnosih. Ve\xc4\x8dina jih je imela mo\xc4\x8dno socialno podporo skozi obdobje izgube slu\xc5\xbebe. Nekateri so bili poro\xc4\x8deni, drugi pa so imeli podporo dru\xc5\xbeine in prijateljev. Podpora socialnih odnosov je klju\xc4\x8dna, saj posredno vpliva na uporabo preostalih strategij spoprijemanja.\n_START_SECTION_\nVedenjske strategije\n_START_PARAGRAPH_\nPri vedenjskih strategijah (=produktivna izraba \xc4\x8dasa, ohranjanje finan\xc4\x8dnih virov, vklju\xc4\x8devanje v socialni splet, prodaja premo\xc5\xbeenja, iskanje zaposlitve) je raziskava pokazala, da posredno vplivajo na strategije spoprijemanja z brezposelnostjo. Udele\xc5\xbeenci kljub brezposelnosti dobro razporejajo svoj \xc4\x8das. Vsi udele\xc5\xbeenci so poro\xc4\x8dali o tem, da ohranijo strukturiran urnik, ki se ga dr\xc5\xbeijo. Urniki ljudi so sicer razli\xc4\x8dni, a so najbolj zapolnjeni v \xc4\x8dasu od sedmih do treh. Najve\xc4\x8d udele\xc5\xbeencev je poro\xc4\x8dalo, da njihova glavna aktivnost zaposlitveno svetovanje in hi\xc5\xa1na opravila. Zaposlitveno svetovanje jim je pomagalo najti prilo\xc5\xbenost za nadgrajevanje izobrazbe, talentov. Ve\xc4\x8dina jih je nadgradila znanje iz poklicnega podro\xc4\x8dja s te\xc4\x8daji, delavnicami.  Pod vedenjske strategije spada tudi iskanje zaposlitve. Ve\xc4\x8dina udele\xc5\xbeencev je iskala delo. Iskanje dela je strategija spoprijemanja, ki cilja na izlo\xc4\x8danje stresa, ki nastane zaradi izgube zaposlitve. Je usmerjena na problem in zajema tudi negativne izku\xc5\xa1nje povezane z zavrnitvijo iz strani delodajalcev. Ti udele\xc5\xbeenci so v povpre\xc4\x8dju 10-30 ur na teden iskali slu\xc5\xbebo. Proces iskanja slu\xc5\xbebe jih ve\xc4\x8dina do\xc5\xbeivlja kot frustracijo. Ve\xc4\x8dina jih je iskala slu\xc5\xbebo preko interneta.\n_START_SECTION_\nKognitivne strategije\n_START_PARAGRAPH_\nPri kognitivnih strategijah spoprijemanja (=preokvirjanje situacije, pozornost na zunanje in notranje okolje, sprejemljivost, uporabe osebne agentnosti, samozavest, optimizem) so udele\xc5\xbeenci najve\xc4\x8dkrat uporabljali preokvirjanje situacije, ki se nana\xc5\xa1a na spreminjanje pomena situacije, brez da bi situacijo objektivno spreminjali. Primeri preokvirjanja, ki so jih udele\xc5\xbeenci uporabljali: preokvirjanje negativnih dogodkov, preokvirjanje pogleda nase, ponovna ocena pri\xc4\x8dakovanj glede slu\xc5\xbebe. Ve\xc4\x8dina jih je poro\xc4\x8dala o tem, da so v izgubi slu\xc5\xbebe sku\xc5\xa1ali videti pozitivno stvar (so se bolj posvetili hobijem). Pri spreminjanju pogleda nase so se zamislili nad tem, kaj to\xc4\x8dno si \xc5\xbeelijo po\xc4\x8deti, kak\xc5\xa1no kariero \xc5\xbeelijo imeti. Nekateri so spremenili smer svoje kariere. Nekateri so bili pripravljeni se sprijazniti z delom, ki ne ponuja tako visoke pla\xc4\x8de, samo da bi imeli slu\xc5\xbebo. Pozornost na okolje: ve\xc4\x8dina jih je bila pozorna na spreminjanje ekonomskih trendov, industrije. Pri ohranjanju globalne perspektive (5 od 16 jih je poro\xc4\x8dalo o tem) so spremljali globalne politi\xc4\x8dne in ekonomske aktivnosti in mo\xc5\xbene implikacije le-teh. O pozornosti na upad industrije, v kateri so delali, je poro\xc4\x8dalo 7 do 16ih. Agentnost se je nana\xc5\xa1ala na to, kako so udele\xc5\xbeenci izvirali iz notranjih mo\xc4\x8di pri izgubi slu\xc5\xbebe. Ve\xc4\x8dina jih je poro\xc4\x8dala o tem, da so aktivno ukrepali, ko so izgubili slu\xc5\xbebo, saj so verjeli, da jih bodo ustrezna dejanja privedla do \xc5\xbeelenega cilja. Agentnost se je kazala skozi osebno agentnost, odlo\xc4\x8dnost in \xc5\xbeeljo po u\xc4\x8denju. Samozavest pomeni, da niso dvomili v sebe in svoje sposobnosti. Pri samozavesti glede sebe, jih je 11 odgovorilo, da so samozavestni v svoje sposobnosti in jim ni mar, \xc4\x8de drugi ne verjamejo v njih. Obstaja tudi samozavest glede pridobitve slu\xc5\xbebe. Samo 4 od 16 udele\xc5\xbeencev je poro\xc4\x8dalo, da verjamejo v to, da bodo dobili slu\xc5\xbebo. O optimizmu je poro\xc4\x8dalo 10 od 16. Ti so pri\xc4\x8dakovali pozitivni izid, da se bodo stvari obrnile v njihov prid.\n_START_SECTION_\nPosamezni na\xc4\x8dini spoprijemanja\n_START_PARAGRAPH_\nPojavili so se tudi posamezni na\xc4\x8dini spoprijemanja, omenjeni samo s strani redkih posameznikov (jemanje antidepresivov, koncentriranje na pozitivno, verjeti v usodo, prej\xc5\xa1nje izku\xc5\xa1nje travme). Slaba polovica udele\xc5\xbeencev je poro\xc4\x8dala o strategijah spoprijemanja, ki so se jih nau\xc4\x8dili skozi travmo (lo\xc4\x8ditev, slu\xc5\xbeenje v vojski, smrt bli\xc5\xbenjega). Dobra tretjina udele\xc5\xbeencev je poro\xc4\x8dala o verjetju v usodo. Taka prepri\xc4\x8danja so jih gnala naprej in jim dala upanja, da bo vse v redu. Nekateri so verjeli v duhovnost, nekaterim je pomagala narava, drugim pa Bog. \xc4\x8cetrtina udele\xc5\xbeencev je uporabljala pozitivne afirmacije. Dva udele\xc5\xbeenca sta jemala antidepresive. Iz njunega vidika je to seveda zdrava strategija spoprijemanja, ki jima je pomagala ostati osredoto\xc4\x8dena in pozitivna glede situacije, v kateri sta se zna\xc5\xa1la.\n_START_SECTION_\nOsebnostne spremembe in dolgotrajna brezposelnost\n_START_PARAGRAPH_\nPet-faktorski model osebnosti obravnava osebnostne poteze kot relativno nespremenljive. Spremembe se dogajajo samo v zgodnji starosti, okrog 30 let pa ostanejo na stabilni ravni. \xc5\xa0tudije pa velikokrat vzamejo v obzir osebnostne spremembe, kot posledico procesa zorenja . Nekateri trdijo, da najopaznej\xc5\xa1e osebnostne spremembe nastanejo kot posledica notranjega zorenja, ki je tudi posledica genetskih vplivov. Imamo tudi pomemben okoljski vpliv na spreminjanje osebnosti . Okoljski vplivi, ki najbolj vplivajo na spreminjaje osebnosti so spremembe v stanu, kvaliteta odnosa ter izku\xc5\xa1nje na delovnem mestu. Gre predvsem na normativne dogodke, ki se vsakomur zgodijo na dolo\xc4\x8deni to\xc4\x8dki \xc5\xbeivljenja. _NEWLINE_Brezposelnost pa je nenormativni \xc5\xbeivljenjski dogodek, ki ima \xc5\xa1tevilne (\xc5\xbee omenjene) psiholo\xc5\xa1ke posledice. Brezposelnost ima tudi velik u\xc4\x8dinek na blagostanje, pri \xc4\x8demer  ta negativni vpliv traja tudi, ko je posameznik \xc5\xbee zaposlen . Manj je znanega o tem, kako brezposelnost spreminja osebnost posameznika, s \xc4\x8dimer se je ukvarjala ta raziskava. _NEWLINE_Pri nezaposlenih mo\xc5\xa1kih so ugotovili, da vestnost poraste v prvih dveh letih brezposelnosti za pribli\xc5\xbeno 0,25. Za tiste mo\xc5\xa1ke, ki pa niso bili nikoli zaposleni, trend vestnosti upade za 0,05. Relativna razlika med tema dvema skupinama je pribli\xc5\xbeno 0,30. Po dveh letih brezposelnosti mo\xc5\xa1kih, vestnost upada in je po 4 letih ni\xc5\xbeja kot pri zaposlenih mo\xc5\xa1kih. Pri \xc5\xbeenskah so ugotovili velik upad vestnosti z vsakim letom brezposelnosti. Po koncu 4 let brezposelnosti je vestnost pribli\xc5\xbeno 0,40 ni\xc5\xbeja, kot pred brezposelnostjo. Pri sprejemljivosti so pri mo\xc5\xa1kih ugotovili, da dlje, kot ostanejo brezposelni, ve\xc4\x8dje bo zmanj\xc5\xa1anje sprejemljivosti. Po \xc5\xa1tirih letih brezposelnosti je njihova sprejemljivost padla za ve\xc4\x8d kot 0,60. Za \xc5\xbeenske so ugotovili nelinearni vpliv brezposelnost na sprejemljivost. Sprejemljivost pri trajno brezposelnih je bila vi\xc5\xa1ja na za\xc4\x8detku in na koncu 4 let, zmanj\xc5\xa1anje je bilo videno med tem obdobjem. V drugem in tretjem letu brezposelnosti se je sprejemljivost \xc5\xbeensk zmanj\xc5\xa1ala za 0,40. Pri odprtosti so ugotovili, da mo\xc5\xa1ki v prvem letu brezposelnosti ohranijo podoben oz vi\xc5\xa1ji nivo odprtosti, kot med zaposlitvijo. Odprtost v prvem letu poraste za 0,10. S koli\xc4\x8dino \xc4\x8dasa, ko so mo\xc5\xa1ki brezposelni pa vidimo upad v odprtosti za ve\xc4\x8d kot 0,40, v primerjavi z obdobjem zaposlenosti. \xc5\xbdenske ka\xc5\xbeejo upad v odprtosti za ve\xc4\x8d kot 0,70 glede na obdobje zaposlenosti. V \xc4\x8detrtem letu brezposelnosti je pri \xc5\xbeenskah brezposelnost spet za\xc4\x8dela nara\xc5\xa1\xc4\x8dati za pribli\xc5\xbeno 0,30.'