b'\n_START_ARTICLE_\nMetz\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei v severovzhodni Franciji, ob izlivu reke Seille v Mozelo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV anti\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu je bil Metz (Divodurum - kraj pri sv. gori) glavno mesto keltskega plemena Mediomatrici, katerih okraj\xc5\xa1ano ime Mettis je kasneje oblikovalo sedanje ime. V \xc4\x8dasu rimske zasedbe Galije je postalo eno najpomembnej\xc5\xa1ih mest, bolj obljudeno od Lutetie (sedanji Pariz), imelo pa je tudi enega najve\xc4\x8djih amfiteatrov v pokrajini. Eno od zadnjih rimskih opori\xc5\xa1\xc4\x8d se je upiralo germanskim plemenom, leta 451 pa je padlo v roke hunskemu vojskovodji Atili. Konec 5. stoletja je po mirnih pogajanjih pripadel Frankom._NEWLINE_Od Sigeberta I. dalje je bil Metz sede\xc5\xbe merovin\xc5\xa1kih kraljev Avstrazije, v dobrem pa se je zapisal tudi v obdobju Karolingov. Tako je bil v njem sede\xc5\xbe Karla Velikega, preden ga je le-ta prestavil v Aachen._NEWLINE_Leta 843 je Metz za kratek \xc4\x8das postal glavno mesto Lotaringije. Po smrti Lotarja II. (869) je ve\xc4\x8dkrat bil predmet sporov med vzhodnim in zahodnim frankovskim kraljestvom, dokler ni v letu 925 pripadel Vzhodnemu kraljestvu in posledi\xc4\x8dno Svetorimskemu cesarstvu. V 10. stoletju je v mestu narasel vpliv \xc5\xa1kofov, tako je spomladi 1096 Metz postal eno od izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d za prvo kri\xc5\xbearsko vojno. Proti koncu 12. stoletja se je za\xc4\x8delo organizirati me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo z \xc5\xbeeljo po odpravi cerkvene prevlade nad prebivalstvom. Leta 1207 so bili imenovanih mestni predstavniki Tredecem jurati, sprva \xc5\xa1e vedno pod vplivom \xc5\xa1kofa. Dodatno je bilo izbranih 25 predstavnikov razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeupnij, ki so predhodnjim pomagali v pravnih zadevah, poleg teh pa je bila izbrana tudi mestna aristokracija, tako imenovani Paraiges. Drugo me\xc5\xa1\xc4\x8dansko telo Komuna, ki je tako kot Paraige nastala v letu 1297, je skupaj z njimi oblikovala mo\xc4\x8dno zvezo in s\xc4\x8dasoma prevzela oblast nad mestom, ki je trajala vse do 16. stoletja. Mesto je bilo v tem \xc4\x8dasu pogosto v boju za njegovo samostojnost; od 1324-27 proti vojvodom Luksemburga in Lorene kot tudi Trierskemu nad\xc5\xa1kofu, v 15. stoletju proti Franciji in Burgundskim vojvodom._NEWLINE_Leta 1552 se je Metz na\xc5\xa1el v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du bojev med svetorimskim cesarjem Karlom V. in Francozi. S sporazumom med nem\xc5\xa1kimi knezi in francoskim kraljem Henrikom II. je Metz pripadel Franciji, z dokon\xc4\x8dnim sklepom v Vestfalskem mirovnem sporazumu. Z izgradnjo citadele se je nova oblast zavarovala pred nezadovoljnimi me\xc5\xa1\xc4\x8dani. Dosedanje Paraige-je je nadomestil kraljevi predstavnik guverner, predstavnika mestnih svetnikov je zamenjal rojalisti\xc4\x8dni \xc5\xbeupan, Tredecem jurati pa je nadomestila kraljeva sodnija. Metz je postal glavno mesto za\xc4\x8dasne province treh \xc5\xa1kofij: Metz, Toul in Verdun, kasneje (1633) je zanjo bilo ustanovljeno vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de kot tudi Parlament. Z izgradnjo fortifikacije pod nadzorom arhitekta Vaubana (1674) je postal eno najpomembnej\xc5\xa1ih opori\xc5\xa1\xc4\x8d v tem delu Francije. V \xc4\x8dasu francoske revolucije je postal sede\xc5\xbe novoustanovljenega departmaja Moselle, med voja\xc5\xa1ko kampanjo ve\xc4\x8dkrat oblegan s strani zavezni\xc5\xa1ke vojske (1814-15). Med francosko-prusko vojno je bil glavni sede\xc5\xbe francoskega armadnega korpusa pod poveljstvom Bazaine-a. Po ve\xc4\x8d bitkah se je 27. oktobra 1870 Metz bil prisiljen predati nem\xc5\xa1kemu poveljniku princu Frideriku Karlu Pruskemu in s Frankfurtskim mirom tudi uradno postal nem\xc5\xa1ki. Slede\xc4\x8d premirju z Nem\xc4\x8dijo v Compi\xc3\xa8gnu, ki je kon\xc4\x8dalo prvo svetovno vojno, je francoska vojska vstopila v Metz novembra 1918, z Versaillskim mirom naslednje leto pa je tudi uradno bil vrnjen Franciji. Ponovno je bil okupiran s strani Nem\xc4\x8dije med drugo svetovno vojno, od 1940 do 1944.'