b'\n_START_ARTICLE_\nRimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nRimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev, tudi Rimokatoli\xc5\xa1ka cerkev, Katoli\xc5\xa1ka cerkev ali samo Cerkev, s kratico RKC je kr\xc5\xa1\xc4\x8danska Cerkev v polnem ob\xc4\x8destvu z rimskim \xc5\xa1kofom, trenutno pape\xc5\xbeem Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kom. Njene korenine izvirajo iz prvotnega kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega ob\xc4\x8destva, ki ga je ustanovil Jezus Kristus in so ga raz\xc5\xa1irili apostoli, posebno Sveti Peter._NEWLINE_Katoli\xc5\xa1ka cerkev je najve\xc4\x8dja kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev, predstavlja pribli\xc5\xbeno polovico kristjanov, in najve\xc4\x8dje organizirano telo med vsemi svetovnimi verstvi. Po podatkih Statisti\xc4\x8dnega letopisa Cerkve je imela konec leta 2005 Katoli\xc5\xa1ka cerkev 1.114.966.000 vernikov, kar je pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1estina svetovnega prebivalstva, leta 2013 je \xc5\xa1tevilo vernikov poraslo na 1.253.926.000 ter leta 2014 na 1.272.000.000._NEWLINE_Vesoljno katoli\xc5\xa1ko cerkev sestavlja poleg Rimskokatoli\xc5\xa1ke (ki jo imenujemo tudi Zahodna ali latinska) \xc5\xa1e dvaindvajset Vzhodnih katoli\xc5\xa1kih avtonomnih partikularnih cerkva, nad katerimi ima najvi\xc5\xa1jo oblast na zemlji v zvezi z vero, moralo in upravljanjem pape\xc5\xbe sam ali s \xc5\xa0kofovskim kolegijem. Ve\xc4\x8dinoma po ozemlju se deli v dvanajst jurisdikcijskih podro\xc4\x8dij. Standardna ozemeljska enota, katere glavar je \xc5\xa1kof, se v latinski cerkvi imenuje \xc5\xa1kofija, v vzhodnih cerkvah pa eparhija. Konec leta 2006 je bilo teh jurisdikcijskih podro\xc4\x8dij (ali\xc2\xa0\xc2\xbbst\xc3\xb3lic\xc2\xab) 2782 konec leta 2013 pa 2.989.\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nRimskokatoli\xc5\xa1ko cerkev je ustanovil Jezus Kristus. Teolo\xc5\xa1ko ozadje ustanovitve so pojasnili cerkveni o\xc4\x8detje, kasneje pa so se s tem vpra\xc5\xa1anjem ukvarjali tudi nekateri drugi ugledni teologi, kot sveti Toma\xc5\xbe Akvinski in drugi. V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu sta njihov nauk potrdila tudi pape\xc5\xbe Leon XIII. ter pape\xc5\xbe Pij XII., prvi v okro\xc5\xbenici Divinum illud munis, drugi pa v okro\xc5\xbenici Mystici Corporis Christi. Ustanovitev se je torej zgodila z Jezusovo smrtjo na kri\xc5\xbeu, kar se lahko razume kot ustanovni akt Cerkve. Jezus je od za\xc4\x8detka javnega delovanja pa do svoje smrti na kri\xc5\xbeu izgrajeval in oblikoval svojo Cerkev, s smrtjo na kri\xc5\xbeu pa jo je dokon\xc4\x8dno ustanovil, ter na binko\xc5\xa1ti slovesno razglasil svetu. Nekateri teologi so posku\xc5\xa1ali ustanovni dan Cerkve iskati ravno v binko\xc5\xa1tih, vendar je Pij XII. njihov nauk zavrnil z razlago, da je bil Sveti Duh vseskozi prisoten v Cerkvi in ne \xc5\xa1ele od binko\xc5\xa1ti naprej. Na binko\xc5\xa1tni dan je Sveti Duh Cerkev samo potrdil in ji dal posebne darove. Natan\xc4\x8den datum Jezusove smrti ni znan, vendar strokovnjaki kot najbolj verjetna navajajo leto 30 ali 33. \xc4\x8ce dr\xc5\xbei prva mo\xc5\xbenost, potem se je veliki petek zgodil 7. aprila, \xc4\x8de pa druga, pa 3. aprila.\n_START_SECTION_\nKatekizem\n_START_PARAGRAPH_\nOdlo\xc4\x8ditev za izdajo prenovljenega katekizma katoli\xc5\xa1ke cerkve so sprejeli na izredni \xc5\xa1kofovski sinodi, ki jo je sklical pape\xc5\xbe Janez Pavel II.  25. januarja 1985 ob praznovanju 20. obletnice zaklju\xc4\x8dka Drugega vatikanskega koncila. Leta 1986 je tako bila izbrana komisija 12 \xc5\xa1kofov zadol\xc5\xbeenih za projekt. Komisija je bil v pomo\xc4\x8d poseben odbor \xc5\xa1kofov diakonov, strokovnjakov s podro\xc4\x8dja teologije in kateheze._NEWLINE_Deset let kasneje, ob 30. obletnici zaklju\xc4\x8dka Drugega vatikanskega koncila, je prej odobren tekst Janeza Pavla II. razgla\xc5\xa1en uradno in prepu\xc5\xa1\xc4\x8den javnosti skupaj z apostolsko ustavo z nazivom Fidei depositum._NEWLINE_V najkraj\xc5\xa1em \xc4\x8dasu je bil preveden v vrsto jezikov, za osnovo prevodov pa \xc5\xa1teje latinski jezik (editio typica), v katerem je bil sprva napisan in izdan, vsak prevod pa \xc5\xa1teje za revizijo prvotnega teksta._NEWLINE_V Fidei depositumu, Pape\xc5\xbe Janez Pavel II razglasi, da je Katekizem katoli\xc5\xa1ke cerkve veljaven in legitimen in\xc5\xa1trument pri u\xc4\x8denju birme in trdna norma za u\xc4\x8denje vere. Katekizem ni napisan, da bi nadomestil \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de lokalne katekizme, ki so \xc5\xbee bili potrjeni od razli\xc4\x8dnih cerkvenih \xc5\xa1kofovskih konferenc in avtoritet.\n_START_SECTION_\nSvetovna cerkvena statistika\n_START_PARAGRAPH_\nVsako leto Sveti sede\xc5\xbe izda obse\xc5\xbeno zbirko statisti\xc4\x8dnih podatkov za Katoli\xc5\xa1ko cerkev po vsem svetu, ki ka\xc5\xbeejo, da se kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo v svetovnem merilu \xc5\xa1iri. Prikaz podatkov odseva stanje na dan 31. december 2013.\n_START_SECTION_\nSvetovno prebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\n31. decembra 2013 je svetovno prebivalstvo \xc5\xa1telo 7.093.798.000 oseb, kar je 70.421.000 oseb ve\xc4\x8d kot v predhodnem letu. Globalno nara\xc5\xa1\xc4\x8danje tudi v tem letu zajema vse celine, z najopaznej\xc5\xa1im pove\xc4\x8danjem v Aziji (+27.776.000) in Afriki (+23.808.000), nato sledijo Amerika (+17.865.000), Evropa (+289.000) in Oceanija (+683.000).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tevilo katoli\xc4\x8danov\n_START_PARAGRAPH_\n31. decembra 2013 je bilo na svetu 1.253.926.000 katoli\xc4\x8danov, kar je 25.305.000 ve\xc4\x8d kot v predhodnem letu. Nara\xc5\xa1\xc4\x8danje je opazno na vseh celinah, najbolj pa izstopata Amerika (+15.051.000) in Afrika (+7.637.000), sledijo Azija (+2.161.000), Evropa (+285.000) ter Oceanija (+171.000). Odstotek katoli\xc4\x8danov se je tako pove\xc4\x8dal za 0,19\xc2\xa0%, kar pomeni 17,68% dele\xc5\xbe svetovnega prebivalstva. Glede na razporeditev po celinah je bilo pove\xc4\x8danje zabele\xc5\xbeeno v Ameriki (+0,38\xc2\xa0%), Afriki (+0,29\xc2\xa0%), Aziji (+0,03\xc2\xa0%), Evropi (+0,03\xc2\xa0%), rahel upad pa v Oceaniji (-0,01\xc2\xa0%).\n_START_SECTION_\nPrebivalci in \xc5\xa1tevilo katoli\xc4\x8danov na duhovnika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo prebivalcev na duhovnika se je tudi v tem letu pove\xc4\x8dalo za skupno 180 oseb in doseglo vrednost 13.752. Vrednosti po celinah so se tako kot v prej\xc5\xa1njih letih pove\xc4\x8dale v Ameriki (+132), Evropi (+49) in Oceaniji (+147). Upad je bil zabele\xc5\xbeen v Afriki (-506) ter Aziji (-360). \xc5\xa0tevilo katoli\xc4\x8danov na duhovnika se je skupaj pove\xc4\x8dalo za 54 oseb in zna\xc5\xa1a 3.019. Pove\xc4\x8dalo se je v Ameriki (+115), Evropi (+21) in Oceaniji (+38), zni\xc5\xbealo pa v Aziji (-17) in Afriki (-17).\n_START_SECTION_\nTeritorialne uprave in misijonske postojanke\n_START_PARAGRAPH_\nTeritorialnih uprav ali delnih Cerkva je 2.989, kar je 8 ve\xc4\x8d kot v preteklem letu. Nove \xc5\xa1kofije oziroma teritorialne uprave so bile ustvarjene v Afriki (+2), Ameriki (+1), Aziji (+1), Evropi (+3) in Oceaniji (+1). Misijonskih postojank z redno navzo\xc4\x8dnostjo duhovnika je 1.871 (+24 v primerjavi s prej\xc5\xa1njim letom; ve\xc4\x8d jih je v Afriki (+26), Aziji (+58) in Oceaniji (+2), manj pa v Ameriki (-49) in Evropi (-13)). Postojank brez duhovnika z rednim bivali\xc5\xa1\xc4\x8dem je 133.869, kar je ve\xc4\x8d za 3.074. Na novo so bile ustanovljene v Afriki (+1.569), Ameriki (+802), Aziji (+584) in Oceaniji (+121). Edini upad je bil v Evropi (-2).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kofje\n_START_PARAGRAPH_\nSkupno \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1kofov se je pove\xc4\x8dalo za 40, vseh skupaj je 5.173. V nasprotju s prakso zadnjih let, ko se je zmanj\xc5\xa1evalo \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1kofov iz redovni\xc5\xa1kih vrst, se je v letu 2013 pove\xc4\x8dalo tako \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1kofov, ki prihajajo iz vrst \xc5\xa1kofijskih duhovnikov (skupaj 3.945, +28), kakor tudi \xc5\xa1tevilo redovnikov (skupaj 1.228, +12).\n_START_SECTION_\nDuhovniki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo \xc5\xa1kofijskih in redovnih duhovnikov na svetu se je pove\xc4\x8dalo za 1.035 oseb in tako zna\xc5\xa1a 415.348 oseb. Razen v Evropi (-2.283) in Oceaniji (-3) se njihovo \xc5\xa1tevilo pove\xc4\x8duje: Afrika (+1.693), Amerika (+188) in Azija (+1.440). \xc5\xa0tevilo \xc5\xa1kofijskih duhovnikov se je pove\xc4\x8dalo za 971, skupaj jih je 280.532. \xc5\xa0tevilo se najbolj pove\xc4\x8duje v Afriki (+1.186), sledijo Amerika (+539), Azija (+900) in Oceanija (+19). Zmanj\xc5\xa1uje pa se v Evropi (-1.673). \xc5\xa0tevilo redovnih duhovnikov se je pove\xc4\x8dalo za 64, vseh je 134.816. Ustalil se je trend zadnjih let; \xc5\xa1tevilo se pove\xc4\x8duje v Afriki (+507) in Aziji (+540), zni\xc5\xbeuje pa v Ameriki (- 351), Evropi (-610) in Oceaniji (-22).\n_START_SECTION_\nStalni diakoni\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo stalnih diakonov se je pove\xc4\x8dalo za 1.091, vseh je 43.195. Ponovno se je najbolj pove\xc4\x8dalo v Ameriki (+684) in Evropi (+373), sledijo Afrika (+8), Azija (+8) in Oceanija (+18). Na svetu je 42.650 \xc5\xa1kofijskih ter 545 redovnih stalnih diakonov. \xc5\xa0tevilo stalnih diakonov se je v desetletju 2003\xe2\x80\x932013 pove\xc4\x8dalo z 29.000 na sedanjih 43.195. Pomenljiv je tudi podatek, da jih 97,4\xc2\xa0% deluje v Evropi in Ameriki.\n_START_SECTION_\nRedovniki in redovnice\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo redovnikov, ki niso duhovniki, se je zmanj\xc5\xa1alo za 61, vseh je 55.253. Pove\xc4\x8danje je zabele\xc5\xbeeno v Ameriki (+45), Aziji (+167) in Oceaniji (+78), upad pa v Afriki (-218) in Evropi (-133). Tudi v letu 2013 se je ohranilo upadanje \xc5\xa1tevila redovnic, in sicer za 8.954; tako je bilo vseh skupaj 693.575. \xc5\xa0tevilo redovnic se je ponovno pove\xc4\x8dalo v Afriki (+1.293) in Aziji (+172), zni\xc5\xbealo pa v Ameriki (-4.548), Evropi (-5.662) in Oceaniji (-209).\n_START_SECTION_\nSvetne ustanove\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo \xc4\x8dlanov mo\xc5\xa1kih svetnih ustanov se je zmanj\xc5\xa1alo za 59 oseb; 31. decembra 2013 je bilo vseh skupaj 712. \xc5\xa0tevilo se je pove\xc4\x8dalo samo v Afriki (+2), zni\xc5\xbealo pa v Ameriki (-15), Aziji (-8) in Evropi (- 38), medtem ko se v Oceaniji ni spremenilo. \xc5\xbdenske svetne ustanove so zabele\xc5\xbeile upad za 747 oseb; sedaj jih je 23.955. \xc5\xa0tevilo se je pove\xc4\x8dalo v Afriki (+66) in Aziji (+3), upadlo pa v Ameriki (-270), Evropi (-545) in Oceaniji (-1).\n_START_SECTION_\nLai\xc5\xa1ki misijonarji in katehisti\n_START_PARAGRAPH_\nNa svetu deluje 367.679 lai\xc5\xa1kih misijonarjev. V zadnjem letu je njihovo \xc5\xa1tevilo naraslo za 5.191 na \xc5\xa1tirih celinah: v Afriki (+31), Ameriki (+3.083), Aziji (+990) in Evropi (+1.088). Edini upad je bil zabele\xc5\xbeen v Oceaniji (-1)._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo katehistov se je zmanj\xc5\xa1alo za 13.057 oseb; ob koncu leta 2013 jih je bilo 3.157.568. Opazno se je pove\xc4\x8dalo v Afriki (+24.091) in Aziji (+4.529), na preostalih celinah pa je njihovo \xc5\xa1tevilo upadlo: Amerika (-24.091), Evropa (-1.072) in Oceanija (-1.225).\n_START_SECTION_\nBogoslovci\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo \xc5\xa1kofijskih in redovnih bogoslovcev se je na svetovni ravni zmanj\xc5\xa1alo za 1.800 oseb; vseh je 118.251. Pove\xc4\x8dalo se je samo v Afriki (+164), drugod pa se je njihovo \xc5\xa1tevilo zmanj\xc5\xa1alo: Amerika (- 1.180), Azija (-372), Evropa (-354) in Oceanija (-58). \xc5\xa0kofijskih bogoslovcev je 71.537 (-452 v primerjavi s predhodnim letom), \xc5\xa1tevilo redovnih bogoslovcev pa je 46.714 (-1.348). Podatki za \xc5\xa1kofijske bogoslovce ka\xc5\xbeejo pove\xc4\x8danje v Afriki (+238) in Aziji (+10), medtem ko se njihovo \xc5\xa1tevilo zmanj\xc5\xa1uje v Ameriki (-507), Evropi (-154) in Oceaniji (-39). \xc5\xa0tevilo redovnih bogoslovcev se zmanj\xc5\xa1uje na vseh celinah: v Afriki (-74), Ameriki (-673), Aziji (-382), Evropi (-200) in Oceaniji (-19).\n_START_SECTION_\nMalosemeni\xc5\xa1\xc4\x8dniki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo vseh malosemeni\xc5\xa1\xc4\x8dnikov \xe2\x80\x93 \xc5\xa1kofijskih in redovnih \xe2\x80\x93 se je zmanj\xc5\xa1alo za 775; 31. decembra 2013 jih je bilo 101.928. Njihovo \xc5\xa1tevilo se je pove\xc4\x8dalo v Ameriki (+42), Aziji (+407) in Oceaniji (+9), medtem ko se je zni\xc5\xbealo v Afriki (-233) in Evropi (-1.000). \xc5\xa0tevilo vseh \xc5\xa1kofijskih malosemeni\xc5\xa1\xc4\x8dnikov je 78.556 (-1.398), redovnih pa 23.372 (+623).\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevalne in vzgojne ustanove\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc5\xa1ka Cerkev upravlja 73.263 vrtcev, ki jih obiskuje 6.963.669 otrok; 96.822 osnovnih \xc5\xa1ol, ki jih obiskuje 32.254.204 otrok; 45.699 srednjih \xc5\xa1ol, ki jih obiskuje 19.407.417 dijakov. 2.309.797 u\xc4\x8dencev je vpisanih v vi\xc5\xa1je \xc5\xa1ole, 2.727.940 pa na katoli\xc5\xa1ke univerze.'