b'\n_START_ARTICLE_\nMehtilda Urleb\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo in gimnazijo je obiskovala v rojstnem kraju. Po maturi leta 1951 je na Univerzi v Ljubljani \xc5\xa1tudirala arheologijo v skupini za prazgodovino in staroslovansko arheologijo. Diplomirala je leta 1955 in se \xc5\xa1e istega leta zaposlila v Notranjskem muzeju v Postojni kot kustos za arheologijo. Leta 1957 je opravila strokovni izpit, postala 1972 vi\xc5\xa1ji kustos, 1974 muzejski svetovalec in 1976 vi\xc5\xa1ji strokovni svetnik. V letih 1965\xe2\x88\x921975 je bila ravnateljica Notranjskega muzeja, po njegovi ukinitvi 1975 in pridru\xc5\xbeitvi notranjske muzejske dejavnosti k In\xc5\xa1titutu za raziskovanje Krasa, ki je kasneje deloval v okviru ZRS SAZU. V Okviru In\xc5\xa1tituta za raziskovanje Krasa se je izoblikovala Kra\xc5\xa1ka muzejska zbirka, njen vodja do upokojitve 1990 pa je Mehtilda Urleb._NEWLINE_Leta 1990 je bil ponovno o\xc5\xbeivljen Notranjski muzej, ki je bil sicer ustanovljen 1947, v njem je bila Urlebova dolga leta edini \xc5\xa1olani strokovnjak. Ob arheolo\xc5\xa1kem delu je organizacijsko skrbela tudi za vse druge oblike muzejske dejavnosti, predvsem prirejanjem razstav. Arheolo\xc5\xa1ko zbirko Notranjskega muzeja je postavila na noge s sistemati\xc4\x8dnim topografskim pregledom Notranjske. Sodelovala je tudi doslej najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1em skupnem delu slovenske arheologije s prispevki o notranjskih arheolo\xc5\xa1kih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih, prav tako pa je bila soudele\xc5\xbeena v ni\xc4\x8d manj odmevnem raziskovanju poznoanti\xc4\x8dnih utrdb in zapor na podro\xc4\x8dju med Kvarnerskim zalivom in Ba\xc5\xa1ko grapo. Njena bibliografija obsega 68 \xc4\x8dlankov, knjig ter strokovnih in znanstvenih monografij.'