b"\n_START_ARTICLE_\nPivo\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xadvo je alkoholna pija\xc4\x8da, pripravljena z varjenjem in fermentiranjem sladkorjev, ki s pomo\xc4\x8djo encimov nastanejo iz \xc5\xa1kroba, katerega vir so obi\xc4\x8dajno razli\xc4\x8dna slajena in neslajena \xc5\xbeita. Za varjenje piva se najpogosteje uporablja je\xc4\x8dmen, uporablja pa se tudi p\xc5\xa1enica, koruza, ri\xc5\xbe in proso. Velja za najstarej\xc5\xa1o in najbolj priljubljeno alkoholno pija\xc4\x8do na svetu. Med vsemi pija\xc4\x8dami je pivo na tretjem mestu po svetovni porabi. Pred njim sta le voda in \xc4\x8daj. Dejavnost proizvodnje piva imenujemo pivovarstvo. Pivo je bilo v zgodovini poznano \xc5\xbee starim Egip\xc4\x8danom in Mezopotamcem, vendar so bila njihova piva popolnoma druga\xc4\x8dna od dana\xc5\xa1njih._NEWLINE_Glavne sestavine piva so voda, slad, hmelj in kvas. Slad so namo\xc4\x8dena, nakaljena in zatem posu\xc5\xa1ena ali pra\xc5\xbeena \xc5\xbeitna zrna. Med kaljenjem v zrnju nastajajo encimi amilaze, ki razgrajujejo \xc5\xa1krob v vodotopne sladkorje. Hmelj da pivu grenek okus, kvas pa povzro\xc4\x8di alkoholno vrenje, v katerem nastaneta etanol in ogljikov dioksid. Ker se sestavine (tudi voda, ki igra pomembno vlogo pri okusu te pija\xc4\x8de), od kraja do kraja mo\xc4\x8dno razlikujejo, prav tako pa se razlikujejo tudi postopki varjenja, so razli\xc4\x8dne tudi lastnosti piva (okus, barva, stopnja alkohola, pena, ...).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPivo naj bi izviralo iz Mezopotamije, kjer so ga izdelovali \xc5\xbee v 4. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. in so ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8dali med osnovna \xc5\xbeivila. Pivo je v pisnih virih prvi\xc4\x8d omenjeno v hamurabijevem zakoniku ter v Himni boginji Ninkasi, nekak\xc5\xa1ni molitvi mezopotamski boginji piva, ki je hkrati slu\xc5\xbeila tudi kot recept. Obstajajo podatki, da so v Mezopotamiji predelali v pivo kar 40\xc2\xa0% vsega pridelanega \xc5\xbeita (predvsem p\xc5\xa1enice in je\xc4\x8dmena). Do danes se je ohranilo veliko mezopotamskih receptov za pivo, med katerimi so tudi taki, ki zahtevajo dodatek k drozgi v obliki razli\xc4\x8dnih aromati\xc4\x8dnih rastlin, ki dajo pivu poseben okus. Za posebno mo\xc4\x8dno pivo so Mezopotamci dodajali drozgi med vretjem tudi med._NEWLINE_V sumerskih tempeljskih dr\xc5\xbeavah so v zgodnjem 3. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1. s pivom pla\xc4\x8devali tudi delavce. Preprost delavec je dobil na dan liter piva, ni\xc5\xbeji uradnik dva litra, vi\xc5\xa1ji uradnik ter vse njegove \xc5\xbeene pa po pet litrov piva dnevno._NEWLINE_Prvi kemi\xc4\x8dni ostanki piva so bili najdeni na arheolo\xc5\xa1kem najdi\xc5\xa1\xc4\x8du Godin Tepe v gorovju Zagros v zahodnem Iranu in izvirajo iz \xc4\x8dasa med 3500 in 3100 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Kdaj je pivo pri\xc5\xa1lo v Evropo, ni povsem jasno. Znano je, da so pivo pridobivali \xc5\xbee v zgodnji bronasti dobi okoli leta 3000 pr. n. \xc5\xa1t. Proizvodnja piva je takrat potekala v majhnem, dru\xc5\xbeinskem obsegu. Takratno pivo se je od dana\xc5\xa1njih precej razlikovalo, ker je vsebovalo tudi sadje, med, razli\xc4\x8dne rastline, za\xc4\x8dimbe in celo narkoti\xc4\x8dne substance. Najve\xc4\x8dja razlika med dana\xc5\xa1njim pivom in prvimi pivi je bila v tem, da v prvotnih pivih ni bilo hmelja, ki je bil v pisnih virih kot dodatek pivu omenjen \xc5\xa1ele okoli leta 822 v zapiskih nekega karolin\xc5\xa1kega meniha. Kasneje je hmelj kot dodatek k pivu v svojih zapisih omenila tudi srednjeve\xc5\xa1ka opatinja Hildegarda iz Bingna._NEWLINE_Pivo so pred industrijsko revolucijo izdelovali in prodajali v majhnih koli\xc4\x8dinah predvsem doma. Do 7. stoletja se je pivovarstvo raz\xc5\xa1irilo tudi v samostane, ki so pivo izdelovali in prodajali v ve\xc4\x8djem obsegu. Med industrijsko revolucijo so se pojavile prve manufakture, ki so proizvajale pivo. Do 19. stoletja je tako postala doma\xc4\x8da proizvodnja piva \xc5\xbee skoraj povsem zanemarljiva. Z iznajdbo areometra in termometra so pivovarji pri\xc5\xa1li do dveh pomembnih pripomo\xc4\x8dkov, ki sta klju\xc4\x8dno vplivala na proces varjenja piva, ker sta zagotavljala bolj\xc5\xa1i nadzor nad procesi ter bolj\xc5\xa1o kakovost kon\xc4\x8dnega proizvoda.\n_START_SECTION_\nPrapivo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno pivo ali prapivo so izdelovali brez kuhanja, samo z alkoholnim vrenjem. Razgradnjo \xc5\xa1kroba iz \xc5\xbeita so dosegli s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke sline, ki vsebuje tudi nekaj amilaz, alkoholno vrenje pa so povzro\xc4\x8dile divje glive kvasovke iz zraka. \xc5\xbdito so v ustih dobro pre\xc5\xbeve\xc4\x8dili, potem izpljunili v posode, kjer je zavrelo. Tako pripravljeno pija\xc4\x8do danes imenujemo prapivo. Nekatera ljudstva \xc5\xa1e danes pridobivajo pivo na podoben na\xc4\x8din. V Afriki ga imenujejo pombe, Dogoni v Sahelu varijo koni, staroselci v Ameriki pa \xc4\x8di\xc4\x8do._NEWLINE_Na enak na\xc4\x8din so stari Slovani pridobivali alkoholno pija\xc4\x8do, imenovano kvas ali kisijel._NEWLINE_Kitajci so \xc5\xbee v prazgodovini varili pivu podobne pija\xc4\x8de iz slada ali iz neslajenega kuhanega \xc5\xbeita s pomo\xc4\x8djo gojenih plesni. Pivske tropine so uporabili kot sestavino mnogih jedi, na primer omak, v katerih evropska kuhinja uporablja vino. Hmelja niso poznali, zato je bilo pivo iz slada uporabno zelo malo \xc4\x8dasa. Proizvodnja tak\xc5\xa1nega piva je zato postopoma upadala in na koncu vladanja dinastije Tang popolnoma usahnila. Proizvodnja alkoholnih pija\xc4\x8d iz kuhanega ri\xc5\xbea, obdelanega s plesnimi, se je ohranila. Tak\xc5\xa1ne pija\xc4\x8de Kitajci imenujejo ri\xc5\xbeevo vino, \xc4\x8deprav so proizvedene iz \xc5\xbeita in ne iz sadja,  Japonci pa sake, obe besedi pa lahko pomenita katerokoli alkoholno pija\xc4\x8do._NEWLINE_Kot surovino za varjenje piva so razli\xc4\x8dna ljudstva uporabljala razli\xc4\x8dna \xc5\xbeita. V Babilonu in Egiptu sta se najve\xc4\x8d uporabljala je\xc4\x8dmen in p\xc5\xa1enica, v Afriki proso, v Ameriki koruza, v severni Evropi proso, je\xc4\x8dmen, r\xc5\xbe in oves, le redko pa p\xc5\xa1enica.\n_START_SECTION_\nVarjenje piva\n_START_PARAGRAPH_\nVarjenje piva je obi\xc4\x8dajno razdeljeno na osem tehnolo\xc5\xa1kih operacij: priprava slada, drozganje, odcejanje, kuhanje, fermentiranje, kondicioniranje,  filtriranje in polnjenje.\n_START_SECTION_\nPriprava slada\n_START_PARAGRAPH_\nPrva tehnolo\xc5\xa1ka operacija je priprava slada. Slad je v\xc4\x8dasih pripravljala vsaka pivovarna zase, danes pa ga ve\xc4\x8dinoma proizvajajo samostojne sladarne._NEWLINE_Slad mora pred uporabo zoreti najmanj \xc5\xa1est tednov (\xc4\x8de\xc5\xa1ki pivovarji pravijo, da se mora udoma\xc4\x8diti), potem pa se zdrobi. Granulacija zdroba je zelo pomembna, ker po drozganju slu\xc5\xbei kot sredstvo za filtriranje sladice.\n_START_SECTION_\nDrozganje\n_START_PARAGRAPH_\nDrozganje je proces, v katerem se zdrobljen slad pome\xc5\xa1a z vro\xc4\x8do vodo, da encimi alfa in beta amilaze razgradijo \xc5\xa1krob v vodotopni sladkor, ve\xc4\x8dinoma maltozo._NEWLINE_Zdrobljeni slad se pome\xc5\xa1a s \xc5\xa1tirikratno koli\xc4\x8dino vode in stalno me\xc5\xa1a. Za\xc4\x8detna temperatura drozge je 35\xc2\xa0\xc2\xb0C, potem pa se postopoma segreje na 76\xc2\xa0\xc2\xb0C. Drozganje traja eno do tri ure. Zmes slada in vode se imenuje pivska drozga, sama raztopina pa sladica.\n_START_SECTION_\nOdcejanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrecejanje je lo\xc4\x8devanje sladice od izlu\xc5\xbeenega slada. Odcejanje lako poteka na dva na\xc4\x8dina: skozi odprtino v dnu posode za drozganje, pri \xc4\x8demer za cedilo oziroma filter slu\xc5\xbei kar izlu\xc5\xbeeno zrnje, ali skozi posebna plitva cedila. Sledi izpiranje zrnja z vro\xc4\x8do vodo, ki z zrnja izpere ostanke sladice.\n_START_SECTION_\nKuhanje\n_START_PARAGRAPH_\nKuhanje slu\xc5\xbei sterilizaciji sladice, izomerizaciji hmeljnih smol in izlo\xc4\x8danju \xc5\xbeveplovih spojin, ki lahko kasneje kvarijo vonj in okus piva. Med varjenjem (kuhanjem) se dodaja hmelj, ki daje pivu zna\xc4\x8dilen grenak okus in aromo. Beljakovine koagulirajo, pH raztopine pade, hlapne snovi z neprijetnim vonjem, med katerimi je tudi dimetilsulfid, pa izparijo. Kuhanje mora biti enakomerno in intenzivno in traja od 60-120 minut, odvisno od u\xc4\x8dinkovitosti sistema, ki je v uporabi.\n_START_SECTION_\nFermentiranje\n_START_PARAGRAPH_\nSledi ohlajanje sladice in njeno prezra\xc4\x8devanje s sterilnim zrakom ter dodajanje kvasa, ki povzro\xc4\x8di alkoholno vrenje. Med fermentiranjem se sladkorji maltoza, maltotrioza, glukoza, fruktoza in saharoza pretvorijo v  alkohol, ogljikov dioksid in toploto. Fermentiranje lahko poteka v odprtih ali zaprtih posodah razli\xc4\x8dnih oblik in velikosti. Na pokrovih zaprtih fermentatorjev je naprava za reguliranje tlaka, s katero se uravnava vsebnost  v pivu raztopljenega ogljikovega dioksida: vi\xc5\xa1ji tlak pomeni ve\xc4\x8djo vsebnost CO\xe2\x82\x82.\n_START_SECTION_\nKondicioniranje\n_START_PARAGRAPH_\nKo se ve\xc4\x8dina sladkorjev pretvori v alkohol, se fermentacija upo\xc4\x8dasni, kvas pa se za\xc4\x8dne usedati na dno posode. Rezultat fermentacije je mlado pivo, ki se ohladi na temperaturo od -2 do 0\xc2\xa0\xc2\xb0C, kar pospe\xc5\xa1i usedanje kvasa ter koagulacijo beljakovin. Zaradi zmanj\xc5\xa1anja topnosti se izlo\xc4\x8dijo tudi snovi z neprijetnim vonjem, na primer spojine fenola, s \xc4\x8demer se izbolj\xc5\xa1a okus piva. Postopek lahko poteka kar v fermentorjih ali pa v posebnih posodah pri povi\xc5\xa1anem tlaku, da se ogljikov dioksid ne izlo\xc4\x8di iz mladega piva._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina piv se nato filtrira, da se iz piva izlo\xc4\x8di vse trdne delce, s \xc4\x8demer se izbolj\xc5\xa1a obstojnost in izgled piva, \xc5\xbeal pa se s tem postopkom poslab\xc5\xa1a okus. Temu sledi pasterizacija (lahko poteka preko protito\xc4\x8dnih toplotnih izmenjevalcev ali v tunelskih pasterjih) in pakiranje piva v steklenice ali sode. V nekaterih pivovarnah \xc5\xbee uporabljajo postopek mikrofiltracije, s katero potreba po pasterizaciji odpade, s tem pa ohranijo bolj\xc5\xa1o organolepti\xc4\x8dno oceno kon\xc4\x8dnega izdelka.\n_START_SECTION_\nSestavine\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovne sestavine piva so voda, vir \xc5\xa1kroba (je\xc4\x8dmenov, p\xc5\xa1eni\xc4\x8dni ali slad kak\xc5\xa1nega drugega \xc5\xbeita), kvas ter hmelj. Za pripravo piva se lahko uporabi tudi razli\xc4\x8dna me\xc5\xa1anica sladu, ki se mu lahko doda tudi sladkor. Take me\xc5\xa1anice so po navadi uporabljajo za izdelavo cenenega piva, saj je proizvodnja take pija\xc4\x8de bistveno cenej\xc5\xa1a od uporabe \xc4\x8distega je\xc4\x8dmenovega ali p\xc5\xa1eni\xc4\x8dnega sladu.\n_START_SECTION_\nVoda\n_START_PARAGRAPH_\nPivo je v najve\xc4\x8dji meri sestavljeno iz vode. Razli\xc4\x8dni vodni viri imajo razli\xc4\x8dno vsebnost mineralov, zato je na\xc4\x8din varjenja in okus piva razli\xc4\x8den od regije do regije. Za primer lahko vzamemo Dublin. V njegovi okolici je voda trda, zaradi \xc4\x8desar je najbolj primerna za varjenje piva, imenovanega stout. Tak\xc5\xa1no pivo je, na primer, Guiness. Plzen na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem ima mehko vodo, ki je primerna za varjenje svetlega le\xc5\xbeaka. Najbolj\xc5\xa1e plzensko pivo je pils pivo. V Burtonu v Angliji vsebuje voda veliko sadre, ki daje svetlemu alu tako zna\xc4\x8dilen okus, da pivovarji pri varjenju te vrste piva vodi namerno dodajajo sadro. Postopek se imenuje burtoniziranje.\n_START_SECTION_\nSlad\n_START_PARAGRAPH_\nDruga pomembna sestavina piva je slad. Iz slada se postopko drozganja ustvarja maltoza, (ki jo dobimo iz \xc5\xa1kroba), iz katere v procesu varjenja nastane alkohol in daje pivu zna\xc4\x8dilen vonj in okus. Glavni vir \xc5\xa1kroba v pivovarstvu so \xc5\xbeitarice, v Evropi ve\xc4\x8dinoma je\xc4\x8dmen, uporablja pa se tudi p\xc5\xa1enico, oves, r\xc5\xbe, ajdo in vrsto drugih kultur._NEWLINE_\xc5\xa0krob kot tak ni niti topen v vodi niti ne fermentira, zato ga je treba najprej pretvoriti v vodotopne sladkorje, predvsem maltozo, in dekstrine. Postopek se imenuje slajenje._NEWLINE_Dobro o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deno in kalibrirano \xc5\xbeitno zrnje se v posebnih sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto valjastih kovinskih posodah dva do tri dni namaka v topli vodi, da se navzame vode, ki jo potrebna za kaljenje, potem pa odcedi in razprostre po ravni povr\xc5\xa1ini do 10\xc2\xa0cm visoko, da za\xc4\x8dne kaliti. Kaljenje poteka v temi in traja 6-8 dni. \xc5\xbdito se med kaljenjem ve\xc4\x8dkrat preme\xc5\xa1a. V tem procesu se v zrnju za\xc4\x8dnejo spro\xc5\xa1\xc4\x8dati encimi amilaze (diastaze), ki \xc5\xa1krob v zrnju pretvorijo v sladkor. Nakaljeno zrnje se imenuje zeleni slad. Po kaljenju se kal\xc4\x8dki odstranijo, zrnje pa se posu\xc5\xa1i._NEWLINE_\xc4\x8cas in temperatura su\xc5\xa1enja sta odvisna od njegove namembnosti. V pivovarstvu se uporabljajo predvsem naslednje vrste slada: svetli (za svetla piva), poltemni (za dobarvanje svetlih piv ter poltemna in temna piva), karamelni, ki se deli na svetlega (su\xc5\xa1en pri 120-130\xc2\xa0\xc2\xb0C) in temnega (su\xc5\xa1en pri 150-170\xc2\xa0\xc2\xb0C) ter pra\xc5\xbeeni, ki je zaradi pra\xc5\xbeenja pri 210-220\xc2\xa0\xc2\xb0C zelo temen in ne vsebuje nobenih encimov. Obstajajo tudi posebne vrste slada, na primer diastazni, ki se su\xc5\xa1i pri najve\xc4\x8d 50\xc2\xa0\xc2\xb0C, protolitski in dimljeni, ki se uporablja za proizvodnjo viskija.\n_START_SECTION_\nHmelj\n_START_PARAGRAPH_\nHmelj pivovarji dodajajo pivu zgolj zaradi izbolj\xc5\xa1anja okusa. Za ta namen se uporabljajo cvetovi hmelja, ki poleg okusa pomagajo tudi pri obstojnosti piva._NEWLINE_Hmelj so najverjetneje za\xc4\x8deli dodajati pivu v nem\xc5\xa1kih samostanskih pivovarnah. Znano je, da so ga leta 822 dodajali v pivo v Corveyu v Vestfaliji. Popularizacija hmelja pa se je za\xc4\x8dela v 13. stoletju. Pred tem, pa vse do 16. stoletja, ko je postal hmelj vsakdanji dodatek pivu, so vanj za okus dodajali druga zeli\xc5\xa1\xc4\x8da, med katerimi je bila tudi br\xc5\xa1ljanasta grenkuljica (Glechoma hederacea). Pivu so dodajali tudi razli\xc4\x8dne me\xc5\xa1anice za\xc4\x8dimb, zeli\xc5\xa1\xc4\x8d in jagod na podoben na\xc4\x8din kot danes dodajajo hmelj. Nekatere pivovarne, kot sta \xc5\xa1kotska Heather Ales company (pivo Fraoch') in francoska Brasserie-Lancelot (pivo Cervoise Lancelot) \xc5\xa1e danes za okus pivu namesto hmelja dodajajo druga zeli\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Hmelj daje pivu nekaj klju\xc4\x8dnih \xc5\xbeeljenih karakteristik. Pivu daje grenkobo, ki uravnava sladkobnost sladu, poleg tega pa prispeva tudi zeli\xc5\xa1\xc4\x8den in citronski priokus. Poleg tega vsebuje hmelj tudi antibiotik in kislino, kar pripomore k obstojnosti piva. Od vsebnosti hmelja je odvisna tudi pivska pena in njena obstojnost.\n_START_SECTION_\nKvas\n_START_PARAGRAPH_\nKvas je sestavljen iz kvasovk, ki poskrbijo za fermentacijo piva in za spreminjanje sladkorja v alkohol in ogljikov dioksid. Poleg tega kvas mo\xc4\x8dno vpliva tudi na okus in splo\xc5\xa1no aromo piva. Za pripravo piva se najpogosteje uporabljajo kvasovke Saccharomyces cerevisiae (za varjenje ale piva) ter Saccharomyces uvarum (za varjenje lagerja). Kvasovke Brettanomyces se uporabljajo za varjenje lambica, Torulaspora delbrueckii pa za varjenje bavarskega p\xc5\xa1eni\xc4\x8dnega piva (weissbier)._NEWLINE_Preden so pivovarji odkrili pomen kvasa za varjenje piva, je fermentacija potekala po naravni poti z razli\xc4\x8dnimi naravnimi kvasovkami, ki pa so bile zelo razli\xc4\x8dne, zaradi \xc4\x8desar fermentacija ni potekala kontrolirano. Tak na\xc4\x8din se danes zelo redko \xc5\xa1e uporablja pri varjenju nekaterih vrst lambica.\n_START_SECTION_\nBistrila\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8danem zorenju je pivo \xc5\xa1e vedno bolj ali manj motno, zato nekateri pivovarji dodajajo pivu bistrila. Bistrila adsorbirajo in oborijo vse trdne delce in beljakovine in se skupaj z njimi izlo\xc4\x8dijo, tako da ostanejo v pivu samo v sledovih. Proces se imenuje bistrenje. Za kristalno bistrost piva in njegovo \xc4\x8dim dalj\xc5\xa1o obstojnost je treba pivo \xc5\xa1e prefiltrirati. Pred polnjenjem se pivo \xc5\xa1e toplotno obdela - pasterizira, s \xc4\x8dimer se podalj\xc5\xa1a predvsem biolo\xc5\xa1ka trajnost piva._NEWLINE_Pivo je ob\xc4\x8dutljivo na son\xc4\x8dno svetlobo in toploto ter na velike temperaturne spremembe. Zato ga je treba hraniti v temnem in hladnem prostoru (do 10\xc2\xa0\xc2\xb0C). Pravijo, da je pivo trajno, dokler je bistro.\n_START_SECTION_\nAlkoholne stopnje\n_START_PARAGRAPH_\nAlkoholna stopnja piva je lahko zelo razli\xc4\x8dna in se po navadi giblje med 3\xc2\xa0% in 30\xc2\xa0% volumenskih procentov. Alkoholna stopnja piva med razli\xc4\x8dnimi znamkami mo\xc4\x8dno varira. Prav tako je razli\xc4\x8dna stopnja med razli\xc4\x8dnimi vrstami piva. Svetli lager ima alkoholne stopnje med 4\xe2\x80\x936\xc2\xa0%, ve\xc4\x8dina pa ima alkoholno stopnjo okoli 5\xc2\xa0%. Alkoholna stopnja britanskih aleov je ni\xc5\xbeja in po navadi zna\xc5\xa1a okoli 4\xc2\xa0%. Nekatere vrste piva (na primer belgijska) imajo alkoholno stopnjo le okoli 1\xc2\xa0% in jih zato v \xc5\xa1olah stre\xc5\xbeejo kot osve\xc5\xbeilno pija\xc4\x8do \xc5\xa1olarjem._NEWLINE_Alkohol v pivu nastane s fermentacijo sladkorjev. Glavna dejavnika, ki dolo\xc4\x8data kon\xc4\x8dno alkoholno stopnjo, sta tako vsebnost sladkorja v drozgi in vrsta kvasa, ki se uporablja pri fermentaciji drozge. Pri nekaterih vrstah piva v drozgo dodajajo sladkor, da bi s tem povi\xc5\xa1ali alkoholno stopnjo. Pri nekaterih vrstah piva, predvsem pri lahkih pivih, pa v drozgo dodajo \xc5\xa1e posebne encime, ki kompleksne ogljikove hidrate spremenijo v sladkor. Alkohol, ki nastane s procesom fermentacije, ubija kvasovke, ki ne morejo pre\xc5\xbeiveti v teko\xc4\x8dinah, ki imajo alkoholno stopnjo vi\xc5\xa1jo od 12\xc2\xa0%. Ni\xc5\xbejo stopnjo alkohola v pivu dose\xc5\xbeejo z nizkimi temperaturami in s kratkim \xc4\x8dasom fermentacije._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu se je pove\xc4\x8dala proizvodnja nizkoalkoholnega in brezalkoholnega piva. Tovrstno pivo proizvajajo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Ena glavnih metod pa je uporaba vrte\xc4\x8dega sto\xc5\xbe\xc4\x8dastega stolpa (Spinning Cone Column - SCC). SCC izdeluje avstralsko podjetje, sestavljen pa je iz posebnih stolpov, v katerih so nasproti vrte\xc4\x8di se in stacionarni sto\xc5\xbeci, ki vsebujejo plin in teko\xc4\x8dino._NEWLINE_Po stenah stolpa te\xc4\x8de tanka plast teko\xc4\x8dine, ki se preliva preko sto\xc5\xbecev s pomo\xc4\x8djo gravitacije in centrifugalne sile. Plin, ki je v resnici para, se dviga po sredini stolpa med sto\xc5\xbeci. Posebne lopatice na spodnjih vrte\xc4\x8dih se sto\xc5\xbecih povzro\xc4\x8dajo turbulenco, kar povzro\xc4\x8da u\xc4\x8dinek sesanja iz sto\xc5\xbecev s pomo\xc4\x8djo ni\xc5\xbeanja pritiska v stolpu. Alkohol namre\xc4\x8d izpareva pri ni\xc5\xbeji temperaturi kot voda in se tako izsesa iz sto\xc5\xbeca v glavno posodo. Zaradi turbulence, ni\xc5\xbeanja pritiska in oblike posode se lahko pri tej metodi uporabljajo precej ni\xc5\xbeje temperature, kot so se uporabljale v preteklosti. Sistem tako v stolpu danes deluje pri temperaturah med 40 in 45\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nTo\xc4\x8deno pivo\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc4\x8deno pivo je izraz za pivo, ki se postre\xc5\xbee nato\xc4\x8deno v kozarec iz soda, ki je pod pritiskom, za potisni plin pa se uporablja ogljikov dioksid (CO\xe2\x82\x82) ali me\xc5\xa1anica ogljikovega dioksida in du\xc5\xa1ika. Du\xc5\xa1ik vpliva na velikost mehur\xc4\x8dkov v pivski peni, ki so pri tovrstnem pivu precej manj\xc5\xa1i, pena pa je gostej\xc5\xa1a in bolj kremasta. Ve\xc4\x8dina piva se v svetu proda na tak na\xc4\x8din. V zadnjem \xc4\x8dasu so na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de pri\xc5\xa1li tudi manj\xc5\xa1i sod\xc4\x8dki za enkratno uporabo, ki \xc5\xbee vsebujejo ves potreben ogljikov dioksid._NEWLINE_V osemdesetih letih 20. stoletja je irska pivovarna Guinness predstavila inovativen sistem pakiranja piva z du\xc5\xa1ikom. V plo\xc4\x8devinki se tako nahaja posebna kroglica, napolnjena z du\xc5\xa1ikom pod pritiskom. Ob odprtju du\xc5\xa1ik zapusti kroglico skozi majhne luknjice in ustvari v plo\xc4\x8devinki gosto peno, ki je podobna tisti s to\xc4\x8denega piva._NEWLINE_V lesene ali kovinske sode klasi\xc4\x8dnih oblik shranjujejo ale, ki so nefiltrirani in nepasterizirani. Tako pivo dokon\xc4\x8dno dozori \xc5\xa1ele v obratu, kjer ga to\xc4\x8dijo. Sode skladi\xc5\xa1\xc4\x8dijo v vodoravnem polo\xc5\xbeaju v kleti lokala na temperaturi med 12 in 14\xc2\xa0\xc2\xb0C. Ko sod odprejo, se usedlina dvigne, zaradi \xc4\x8desar je potrebno nekaj \xc4\x8dasa, da se pivo spet zbistri. To\xc4\x8dijo ga s pomo\xc4\x8djo ro\xc4\x8dnih \xc4\x8drpalk ali s pomo\xc4\x8djo gravitacije.\n_START_SECTION_\nPakirano pivo\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina piva je pred pakiranjem v steklenice ali plo\xc4\x8devinke prefiltriranega. Kljub temu pa nekatere vrste piva \xc5\xa1e vedno vsebujejo majhne koli\xc4\x8dine kvasa. V\xc4\x8dasih je to posledica nefiltriranja, v\xc4\x8dasih pa pivo najprej filtrirajo in mu nato ponovno dodajo sve\xc5\xbei kvas. Pri takem pivu je priporo\xc4\x8dljivo po\xc4\x8dasno to\xc4\x8denje v kozarec, da kvas ostane na dnu steklenice. Seveda nekateri pivci pivo rahlo preme\xc5\xa1ajo in kvas zlijejo v kozarec. Tak\xc5\xa1na je predvsem praksa pri pitju p\xc5\xa1eni\xc4\x8dnega piva._NEWLINE_Mnogo vrst piva prodajajo tudi v plo\xc4\x8devinkah, vendar se priljubljenost tak\xc5\xa1nega pakiranja od dr\xc5\xbeave do dr\xc5\xbeave razlikuje. Leta 2001 so na \xc5\xa0vedskem tako prodali kar 63,9\xc2\xa0% piva v plo\xc4\x8devinkah. Tako pakirano pivo se lahko u\xc5\xbeiva naravnost iz plo\xc4\x8devinke ali pa se ga nato\xc4\x8di v kozarec. Plo\xc4\x8devinka zagotavlja, da pivo ni izpostavljeno son\xc4\x8dni svetlobi. Nekateri pivci piva sicer \xc5\xa1e vedno ne zaupajo plo\xc4\x8devinkam kot ustrezni embala\xc5\xbei, vendar pa je kvaliteta piva v plo\xc4\x8devinkah po raziskavah povsem enaka kvaliteti piva iz steklenic. V zadnjem \xc4\x8dasu se kot embala\xc5\xbea za pivo pojavljajo tudi plastenke.\n_START_SECTION_\nKozarci za pivo\n_START_PARAGRAPH_\nPivo se obi\xc4\x8dajno pije iz steklenih kozarcev, lahko pa tudi iz glinenih, porcelanastih ali plo\xc4\x8devinastih vr\xc4\x8dkov, kar je v najve\xc4\x8dji meri odvisno od zahteve pivca, pa tudi od kulture dr\xc5\xbeave in vrste piva._NEWLINE_Pri to\xc4\x8denju piva ima najve\xc4\x8djo vlogo na zunanji izgled in okus piva njegovo to\xc4\x8denje. Od kota, pod katerim je obrnjen kozarec, hitrosti to\xc4\x8denja in koli\xc4\x8dine potisnega plina je odvisna predvsem obstojnost pene in koli\xc4\x8dina ogljikovega dioksida v pivu.\n_START_SECTION_\nServirna temperatura\n_START_PARAGRAPH_\nTemperatura, pri kateri se posamezno pivo servira, je prav tako odvisna od kulture, vrste piva in zahteve pivca. Bolj hladna piva so bolj osve\xc5\xbeilna, toplej\xc5\xa1a pa razkrivajo ve\xc4\x8d okusa. Na\xc4\x8deloma se najbolj hladna stre\xc5\xbeejo svetla piva tipa lager, nekoliko manj ohlajena piva tipa svetli ale, stouti pa naj bi se stregli na sobni temperaturi._NEWLINE_Poznavalec piva in pisatelj Michael Jackson je predlagal petstopenjsko temperaturno lestvico za serviranje razli\xc4\x8dnih vrst piva: mo\xc4\x8dno ohlajeno (7\xc2\xa0\xc2\xb0C) za svetla piva (svetli lager); ohlajeno (8\xc2\xa0\xc2\xb0C) za Berliner Weisse in ostala p\xc5\xa1eni\xc4\x8dna piva; manj ohlajeno (9\xc2\xa0\xc2\xb0C) za temna lager piva, altbier in nem\xc5\xa1ka p\xc5\xa1eni\xc4\x8dna piva; kletna temperatura (13\xc2\xa0\xc2\xb0C) za britanska piva tipa ale, stout in ve\xc4\x8dino belgijskih vrst; sobna temperatura (15,5\xc2\xa0\xc2\xb0C) za mo\xc4\x8dna temna piva tipa ale (\xc5\xa1e posebej za trapistovsko pivo) in je\xc4\x8dmenovo vino._NEWLINE_Pitje mo\xc4\x8dno ohlajenega piva se je raz\xc5\xa1irilo \xc5\xa1ele s pojavom umetnega ohlajevanja piva v sedemdesetih letih 19. stoletja, predvsem v de\xc5\xbeelah, kjer so proizvajali svetle lagerje. Ohlajevanje piva pod 15,5\xc2\xa0\xc2\xb0C za\xc4\x8dne povzro\xc4\x8dati izgubljanje ob\xc4\x8dutka za okus, ki se drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1a pod 10\xc2\xa0\xc2\xb0C. To je sprejemljivo za piva brez izrazite arome, ni pa sprejemljivo za piva z mo\xc4\x8dno cvetico in kompleksnim okusom. Cask Marque, neprofitna organizacija ljubiteljev piva iz Zdru\xc5\xbeenega kraljestva, je standarde za serviranje piva postavila na temperature med 12 in 14\xc2\xa0\xc2\xb0C za to\xc4\x8dena piva tipa ale.\n_START_SECTION_\nVpliv piva na zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nPivo vsebuje alkohol, zaradi \xc4\x8desar ima enak vpliv na zdravje kot ostale alkoholne pija\xc4\x8de, \xc4\x8de se njegovo u\xc5\xbeivanje zlorablja. Zmerno u\xc5\xbeivanje piva pa, podobno kot u\xc5\xbeivanje drugih alkoholnih pija\xc4\x8d, lahko zmanj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost sr\xc4\x8dnih obolenj in infarkta. Japonska raziskava, ki so jo izvedli leta 2005, je pokazala, da pivo z nizko vsebnostjo alkohola zmanj\xc5\xa1uje mo\xc5\xbenost rakavih obolenj. Kljub temu pa pretirano in dolgotrajno u\xc5\xbeivanje alkohola lahko privede do alkoholizma in jetrnih obolenj."