b'\n_START_ARTICLE_\nPlaninsko dru\xc5\xa1tvo \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj\n_START_SECTION_\nZgodovina PD \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj\n_START_PARAGRAPH_\nO zgodovini Planinskega dru\xc5\xa1tva \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj se da napisati knjigo. Dokaz za to je tudi zbornik, ki je iz\xc5\xa1el ob 90-letnici organiziranega planinstva v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitvi SPD (Slovenskega planinskega dru\xc5\xa1tva) leta 1893 v Ljubljani je hitro sledilo ustanavljanje \xc5\xa1e ostalih podru\xc5\xbenic po vsej Sloveniji. Med prvimi petimi je bila tudi \xc5\xa0ale\xc5\xa1ka podru\xc5\xbenica SPD v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju, ki je bila ustanovljena na pobudo Frana Kocbeka, na\xc4\x8delnika Savinjske podru\xc5\xbenice SPD. Na 10. ob\xc4\x8dnem zboru Savinjske podru\xc5\xbenice so sprejeli sklep o ustanovitvi \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke podru\xc5\xbenice. Ustanovni shod le\xe2\x80\x93te je tako bil 5. marca 1904 v hotelu Avstrija (danes Kajuhov dom). Podru\xc5\xbenica je vse do za\xc4\x8detka I. svet. vojne uspe\xc5\xa1no utirala pot organiziranemu planinstvu v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju. Fran Kocbek je \xc5\xbee na ustanovnem zboru \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke podru\xc5\xbenice orisal smer delovanja: Podru\xc5\xbenica naj goji planinsko misel in planinsko obdela pripadajo\xc4\x8do pokrajino. Prav zato je bila v za\xc4\x8detku poglavitna naloga dru\xc5\xa1tva markiranje in oskrbovanje poti na njenem obmo\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\n1919\xe2\x80\x931941\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu med obema vojnama je bila podru\xc5\xbenica zelo aktivna. Markacisti so \xc5\xa1e vedno markirali nove poti in skrbeli za \xc5\xbee narejene. Na leto so priredili 4-5 predavanj v dvorani kina Destovnik. Predavanja so bila mi\xc5\xa1ljena kot nekak\xc5\xa1na osnovna planinska vzgoja ter seznanjanje z gorami. Obsegala so: razglede po slovenskih gorah, uporabo zemljevidov, opise poti ter planinsko opremo. Podru\xc5\xbenica je prirejala tudi planinske plese v hotelu Jugoslavija (prej Avstrija). Na ob\xc4\x8dnem zboru leta 1928 so sprejeli tudi sklep o izgradnji planinske ko\xc4\x8de na Smrekovcu, ki je bila zgrajena in predana svojemu namenu septembra 1933._NEWLINE_V tridesetih letih se je v dolini za\xc4\x8del kazati tudi interes za alpinisti\xc4\x8dno dejavnost (za\xc4\x8detnik Jo\xc5\xbee Gori\xc4\x8dar), razmahnil pa se je tudi zimski \xc5\xa1port, predvsem smu\xc4\x8danje in smu\xc4\x8darski skoki. V ta namen je smu\xc4\x8darki odsek zgradil tudi smu\xc4\x8darsko skakalnico na Goricah._NEWLINE_Ob koncu tridesetih let je dru\xc5\xa1tvo prirejalo tudi smu\xc4\x8darske te\xc4\x8daje na Smrekovcu, ustanovili so fotoamaterski odsek (skrbel je za fotografske posnetke bli\xc5\xbenjih hribov in gora, predvsem Smrekovca) in mladinski odsek, prirejali so tudi planinske plese. \xc5\xbdivahno delovanje \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke podru\xc5\xbenice je pretrgala II. svetovna vojna. Leta 1941 je okupator razpustil podru\xc5\xbenico in ustanovil nem\xc5\xa1ko planinsko dru\xc5\xa1tvo, katerega predsednik je postal Wilhelm Hess. Ko\xc4\x8da na Smrekovcu je leta 1941 postala last \xc5\xa0tajerske domovinske zveze, 13. avgusta 1942 pa jo je za\xc5\xbegal 1. \xc5\xa1tajerski bataljon.\n_START_SECTION_\nPo letu 1945\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1946 je dru\xc5\xa1tvo ponovno osnoval Franc Hvastja. Ker je bila ko\xc4\x8da na Smrekovcu po\xc5\xbegana, so planinci iz \xc5\xa0o\xc5\xa1tanja leta 1946 za\xc4\x8deli graditi zasilno ko\xc4\x8do. Zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav je dru\xc5\xa1tvo gradnjo ko\xc4\x8de leta 1947 prepustilo PD \xc4\x8crna na Koro\xc5\xa1kem. S prihodom Andreja Stegnarja v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj, kjer je prevzel mesto direktorja v Tovarni usnja \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj, je PD dobilo uspe\xc5\xa1nega in zagnanega delavca. Gospodarsko se je dru\xc5\xa1tvo popolnoma naslonilo na TU\xc5\xa0. Ta je bila tudi glavni vir sredstev za planinski dom na Slemenu, ki je bil odprt septembra 1952.\n_START_SECTION_\n50. in 60. leta\n_START_PARAGRAPH_\nPlaninci so se udele\xc5\xbeevali zveznih zletov po Jugoslaviji. PD \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj in Lovsko dru\xc5\xa1tvo \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj sta v oktobru leta 1955 priredila planinsko-lovski teden. V ta namen je na \xc5\xa0irokem potekal planinski tabor, organizirali so planinsko in lovsko razstavo, vrteli so zvo\xc4\x8dne planinske filme, priredili razna predavanja._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so se tudi intenzivno posvetili delu z mladino (izleti, zvezni zlet v Prokletijah, na vodni\xc5\xa1ko izobra\xc5\xbeevanje so po\xc5\xa1iljali mlade)._NEWLINE_V letu 1959 so stekle tudi priprave za ustanovitev Alpinisti\xc4\x8dnega odseka. Ustanovljen je bil v letu 1961. \xc5\xbde leta 1966 pa se je skupaj z odsekom iz Velenja zdru\xc5\xbeil v \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki alpinisti\xc4\x8dni odsek._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 70-ih let je dru\xc5\xa1tvo za\xc5\xa1lo v finan\xc4\x8dno stisko, zato so TU\xc5\xa0\xe2\x80\x93u predali Andrejev dom na Slemenu (s sklepom na zboru delavcev TU\xc5\xa0).\n_START_SECTION_\nV novo tiso\xc4\x8dletje\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih desetih letih je dru\xc5\xa1tvo ponovno za\xc4\x8delo pridobivati na kvaliteti in \xc5\xa1tevilu akcij, ki jih izvaja. Tako smo v letu 1994 pripravili proslavo ob 90-letnici planinstva v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju. Ob tej obletnici je dru\xc5\xa1tvo odprlo tudi Tr\xc5\xa1ko pot okoli \xc5\xa0o\xc5\xa1tanja. V letu 1995 je bil ponovno ustanovljen Mladinski odsek, ki vsako leto postaja vse bolj\xc5\xa1i. Vodni\xc5\xa1ki odsek vsak mesec izvede vsaj en izlet, markacisti redno obnavljajo poti (ob 90-letnici so uredili Tr\xc5\xa1ko pot okoli \xc5\xa0o\xc5\xa1tanja, ob 100-letnici Ravensko pot, urejena je bila sprehajalna pot na Pusti grad, sodelujejo pri ureditvi plezali\xc5\xa1\xc4\x8da v Florjanu). Dru\xc5\xa1tvo skrbi tudi za izobra\xc5\xbeevanje \xc4\x8dlanov. Tako se trudimo, da pridobivamo nove vodnike in markaciste, mentorje planinskih skupin in vaditelje orientacije, hkrati pa tudi skrbimo,da \xc5\xbee registrirani nadgrajujejo svoje znanje (izpopolnjevanja, razni seminarji)._NEWLINE_Spekter dela postaja vse \xc5\xa1ir\xc5\xa1i, kljub temu da \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlanov v zadnjem \xc4\x8dasu stagnira ali celo pada. Vedno ve\xc4\x8d ljudi se zaveda, da biti gornik (planinec) ni samo iti tu in tam v hribe, ampak je treba gorni\xc5\xa1tvo (planinstvo) \xc5\xbeiveti vsak trenutek.'