b'\n_START_ARTICLE_\nMad\xc5\xbearski forint\n_START_PARAGRAPH_\nMad\xc5\xbearski forint je uradna valuta Mad\xc5\xbearske. Njegova tri\xc4\x8drkovna oznaka po standardu ISO 4217 je HUF, \xc5\xa1ifra je 348, na Mad\xc5\xbearskem se uporablja tudi oznaka Ft. Uradno se deli se 100 filerjev (fill\xc3\xa9r). Zanj skrbi Mad\xc5\xbearska narodna banka.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme forint izvira iz italijanskega mesta Firence (Fiorino) in denar s tem imenom se je v 13. stoletju raz\xc5\xa1iril po vsej Evropi (npr. oznaka nekdanjega nizozemskega guldna je bila Hfl.). Na Mad\xc5\xbearskem ga je leta 1325 uvedel kralj Karl Robert An\xc5\xbeujski (mad\xc5\xbearsko K\xc3\xa1roly R\xc3\xb3bert) in je do 17. stoletja veljal za eno najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih valut v regiji._NEWLINE_Leta 1869 ga je nadomestila avstro-ogrska krona. Forint je bil ponovno uveden 1. avgusta 1946, ko je nadomestil zaradi hiperinflacije povsem razvrednoteno dotedanjo mad\xc5\xbearsko valuto peng\xc5\x91 v razmerju 400.000 kvadrilijonov (4\\cdot 10^{29}) peng\xc5\x91v za en forint. Dr\xc5\xbeavna valuta bo ostal do mad\xc5\xbearske uvedbe evra. Ta datum \xc5\xa1e ni znan, saj Mad\xc5\xbearska v tem trenutku (junij 2014) kljub \xc5\xbeelji mad\xc5\xbearskih oblasti \xc5\xa1e ni \xc4\x8dlanica ERM II.\n_START_SECTION_\nBankovci in kovanci\n_START_PARAGRAPH_\nV obtoku so bankovci za 200, 500, 1.000, 2.000, 5.000, 10.000 in 20.000 forintov. Poleg njih so v obtoku kovanci za 5, 10, 20, 50, 100 in 200 forintov. Kovance za filerje so leta 1999 zaradi majhne vrednosti umaknili iz obtoka. Leta 200? so iz obtoka umaknili tudi kovanca za 1 in 2 forinta. Leta 200? so uvedli kovanec za 500 forintov. Kot zanimivost velja omeniti, da so \xc5\xbee v 90ih letih prej\xc5\xa1njega stoletja izdali kovance za 200 forintov, ki pa so jih hitro umaknili iz trga, saj so kovanci vsebovali toliko srebra, da je bilo samo srebro vredno ve\xc4\x8d kot 1.000 forintov. Mnogi so prilo\xc5\xbenost izkoristili za zaslu\xc5\xbeek, saj so banke kovance odkupovale nazaj za 1.200 forintov. Leta 200? so ponovno izdali kovance za 200 forintov (tokrat brez odve\xc4\x8dnega srebra). Vmes je bil ve\xc4\x8d let najve\xc4\x8dji kovanec za 100 forintov (razen ob\xc4\x8dasnih spominskih kovancev razli\xc4\x8dnih vrednosti)._NEWLINE_Bankovci, \xc5\xa1e posebej tisti za 1.000 forintov, na katerih je Kralj Matja\xc5\xbe, so si med seboj zelo razli\xc4\x8dni. V obtoku je vsaj 5 razli\xc4\x8dic teh bankovcev. Ena izmed razli\xc4\x8dic ima namesto serijske \xc5\xa1tevilke, napisano besedo "Millenium" (ti bankovci so bili izdani leta 2000 - na tiso\xc4\x8dletnico dr\xc5\xbeavnosti). Prav tako starej\xc5\xa1i bankovci za 1.000 forintov ne vsebujejo srebrnega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega znaka, novej\xc5\xa1i pa ga \xc5\xbee vsebujejo. Zaradi tega so slovenske banke v\xc4\x8dasih le s te\xc5\xbeavo zamenjale bankovce za tiso\xc4\x8d forintov._NEWLINE_Bankovec za 1.000 forintov je bil tudi predmet mnogih polemik med sosednjimi dr\xc5\xbeavami, saj ponazarja Matyasa Hunyadija (kralja Matja\xc5\xbea), ki ga imajo kljub temu, da je po svetu sprejet kot mad\xc5\xbearski kralj (rojen je bil na Mad\xc5\xbearskem, vladal je Mad\xc5\xbearski (slovensko "Ogrski"), prestol je imel v Vi\xc5\xa1egradu (severno od Budimpe\xc5\xa1te)), nekatere sosednje dr\xc5\xbeave za svojega kralja. V 90ih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je evropsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de dolo\xc4\x8dilo, da je bil kralj Matja\xc5\xbe nedvomno mad\xc5\xbearski kralj, tako da ima le Mad\xc5\xbearska pravico do uporabe njegovih simbolov kot svojih.\n_START_SECTION_\nTrenutna vrednost\n_START_PARAGRAPH_\nJunija leta 2005 je bil en evro vreden 254,13 forinta, za en ameri\xc5\xa1ki dolar je bilo treba od\xc5\xa1teti 206,85 forinta, en slovenski tolar pa je bil vreden pribli\xc5\xbeno 1,06 forinta.'