b'\n_START_ARTICLE_\nLidija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMeje Lidije so se spreminjale. Najprej je mejila na Veliko Misijo, Karijo, Frigijo in Jonijo. Nato se je raz\xc5\xa1irila na ozemlje med reko Haris in Egejskim morjem.\n_START_SECTION_\nPrebivalci\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci Lidije so bili me\xc5\xa1anica doma\xc4\x8dih neindoevropskih praprebivalcev in indoevropskih priseljencev. Ob obali Egejskega morja so bile gr\xc5\xa1ke (jonske) kolonije Fokeja, Smirna, Kolofon in Efez. V notranjosti so \xc5\xbeiveli Lidijci. Njihova ve\xc4\x8dja mesta so bila Tijatira, Magnezija in Filadelfija. V mestih sta bili dobro razvita obrt (izdelava preprog, finih tkanin, predelava rud) in trgovina, v kateri so bili Lidijci posredniki med Gr\xc4\x8dijo in Prednjo Azijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Lidije se za\xc4\x8denja z miti. Po svojih prvotnih prebivalcih Meoncih se je imenovala Meonija (gr\xc5\xa1ko \xce\x9c\xce\xb7\xce\xbf\xce\xbd\xce\xaf\xce\xb1, Meonia). Prvi dve dinastiji lidijskih vladarjev, Atijadi in Heraklidi, sta mitolo\xc5\xa1ki, in \xc5\xa1ele tretja dinastija, Mermnadi, se ujema z zgodovinsko resnico. Za\xc4\x8detnik dinastije je bil Gig (vladal od pribli\xc5\xbeno 680 do 652 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je hotel iz Lidije narediti veliko pomorsko silo. Njegov na\xc4\x8drt je propadel zaradi vdora Kimerijcev. \xc5\xa0ele kralju Aliatu II. (okrog 605 do 560 pr. n. \xc5\xa1t.) je uspelo pregnati Kimerijce in iz Lidije narediti mo\xc4\x8dno in bogato dr\xc5\xbeavo. _NEWLINE_Zadnji lidijski kralj je bil njegov sin Krojz (vladal od 560 do 546 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je bil znan po bajnem bogastvu. Med drugim je financiral gradnjo Artemidinega templja v Efezu, ki spada med sedem \xc4\x8dudes starega veka. Leta 548 pr. n. \xc5\xa1t. ga je premagal perzijski kralj Kir II. Veliki in Lidija je postala satrapija Perzijskega cesarstva. Kir Veliki je Krojza kljub porazu postavil za svetovalca na perzijskem dvoru v Pasargadu. V obdobju perzijske vladavine so Lidijo pogosto napadali Grki, ki so enkrat prodrli do Sard in mesto opusto\xc5\xa1ili, kar je ozna\xc4\x8deno kot za\xc4\x8detek gr\xc5\xa1ko-perzijskih vojn, v katerih sta Darej Veliki in Kserks I. vodila kazenske ekspedicije proti Eretriji oziroma Atenam. Obdobje perzijske prevlade je prekinil Aleksander Makedonski, ki je priklju\xc4\x8dil Lidijo svojemu cesarstvu, po njegovi smrti pa je bila del helenisti\xc4\x8dnih monarhij. Sredi 1. st. pr. n. \xc5\xa1t.je Rimsko cesarstvo osvojilo Anatolijo, Jonija in Lidija sta padli pod upravo Rima. V \xc4\x8dasu cesarja Dioklecijana je Lidija dobila status rimske province. Nato je bila pod upravo Bizanca vse do 15. stoletja, ko so jo osvojili Turki, ozemlje Jonije je postalo del Osmanskega cesarstva in nato sodobne Tur\xc4\x8dije.'