b'\n_START_ARTICLE_\nOrja\xc5\xa1ki panda\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nPanda ima postavo kot medved, a je po anatomski zgradbi telesa podoben rakunu. Zato se znanstveniki vse do danes ne morejo poenotiti o tem, v katero skupino bi ga uvrstili. \xc4\x8ceprav je po zgradbi zobovja mesojed, je postal izrazito rastlinojed. V svoji domovini, v gorah osrednje Kitajske, se hrani izklju\xc4\x8dno z bambusovimi listi in mladimi vr\xc5\xa1i\xc4\x8dki. Bambus je visoka trava, ki jo je z zobmi te\xc5\xbeko pre\xc5\xbeve\xc4\x8diti. Da se je panda lahko za\xc4\x8del hraniti z bambusom, so se mu morale zaobliti krone sekalcev in raz\xc5\xa1iriti grizne ploskve ko\xc4\x8dnikov. Samo tako lahko pre\xc5\xbeve\xc4\x8di trda bambusova stebla in jih zmelje v ka\xc5\xa1o. Pandi za hrano ni treba hoditi dale\xc4\x8d, ker bambus raste povsod v mrzlih in vla\xc5\xbenih gorah njegove domovine._NEWLINE_Kot samotarska in pla\xc5\xa1na \xc5\xbeival je panda najbolj aktiven ob jutranjem svitu in ve\xc4\x8dernem mraku. Zaradi tega ga v zeleni polsenci bambusovih gozdov le te\xc5\xbeko opazimo. Znanstveniki morajo pogosto za opazovanje pande \xc4\x8dakati cele tedne, preden jim ga uspe videti od blizu._NEWLINE_Orja\xc5\xa1ki panda se podobno kot medved premika po tleh. \xc4\x8ceprav okorno, je sposoben te\xc4\x8di zelo hitro in delati majhne skoke. Pri hoji po tleh je zanj zna\xc4\x8dilno obra\xc4\x8danje sprednjih \xc5\xa1apic. Tako se prepoznavno razlikuje od medveda._NEWLINE_Posebnost: na prednjih \xc5\xa1apah je razvit nekak\xc5\xa1en \xc5\xa1esti prst, ki je dejansko podalj\xc5\xa1ek zapestnice in mu pomaga pri obiranju bambusnih vr\xc5\xa1i\xc4\x8dkov.\n_START_SECTION_\nKoliko jih je?\n_START_PARAGRAPH_\nOb \xc5\xa1tudiju kitajske literature ugotovimo, da so v zadnjih 500 letih pogosto opisovali bivali\xc5\xa1\xc4\x8da orja\xc5\xa1kega pande v gozdovih ju\xc5\xbene in osrednje Kitajske. Na \xc5\xbealost \xc5\xbeivi panda danes le \xc5\xa1e v izoliranih visokogorskih gozdovih. \xc4\x8ceprav tega ni mogo\xc4\x8de natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti, znanstveniki menijo, da v teh gozdovih \xc5\xbeivi najve\xc4\x8d 1000 do 1600 pand.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost vrste\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni razlog za njihovo ogro\xc5\xbeenost je uni\xc4\x8devanje njihovega prvotnega \xc5\xbeivljenjskega okolja. Na jugu in vzhodu Kitajske gozdove kr\xc4\x8dijo zaradi naseljevanja in pridobivanja obdelovalnih povr\xc5\xa1in, pri \xc4\x8demer potiskajo pando v najbolj oddaljena podro\xc4\x8dja. V teh predelih je potrebno obmo\xc4\x8dje njegove raz\xc5\xa1irjenosti za\xc5\xa1\xc4\x8dititi in ustanoviti naraven rezervat. Ogro\xc5\xbeene so tudi zaradi izsekavanja bambusovih gozdov, saj se hranijo z bambusom.\n_START_SECTION_\nOhranitev  njihove vrste\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji sedanji problem ohranjanja pande je njegova geografska izolacija. Vsega skupaj trinajst gorskih rezervacij je druga od druge oddeljenih s travnatimi in \xc5\xbeitnimi povr\xc5\xa1inami, kar pomeni, da sre\xc4\x8danje pand iz sosednjih rezervatov ni mo\xc5\xbeno. \xc4\x8ceprav ima populacija v enem rezervatu najve\xc4\x8d nekaj deset \xc5\xbeivali, prihaja v njej do kri\xc5\xbeanja \xc5\xbeivali med sorodnimi posamezniki. Orja\xc5\xa1ki pande se ne razmno\xc5\xbeujejo zelo uspe\xc5\xa1no, zato prihaja do nenadnega padca \xc5\xa1tevila vzrejenih mladi\xc4\x8dev. Samica skoti ve\xc4\x8dinoma enega mladi\xc4\x8da, \xc4\x8de pa se ji izjemoma skotita dvoj\xc4\x8dka, vedno skrbi samo za enega, drugega mladi\xc4\x8da pa pusti stradati, da pogine.\n_START_SECTION_\nVzreja\n_START_PARAGRAPH_\nZ vzrejo pande so \xc5\xbeivalski vrtovi v razli\xc4\x8dnih de\xc5\xbeelah pridobivali ugled. Tako so zunaj meja Kitajske v \xc5\xbeivalskih vrtovih gojili po enega pando ali par. Mnogi pande so imele v ujetni\xc5\xa1tvu velike psihi\xc4\x8dne te\xc5\xbeave, kar je ote\xc5\xbeevalo njihovo rejo in parjenje._NEWLINE_Naravno razmno\xc5\xbeevanje pand v ujetni\xc5\xa1tvu za zdaj ne obeta veliko upanja, zlasti zato, ker je ujetih pand le malo in pride do parjenja le izjemoma. Zaradi tega posku\xc5\xa1ajo raziskovalci uporabiti umetne metode oploditve. Vendar morajo najprej re\xc5\xa1iti glavno te\xc5\xbeavo: samice so namre\xc4\x8d za oploditev godne le nekaj dni na leto. Po zadnjih podatkih celo le en dan do tri dni v letu. Iz tega razloga je uspe\xc5\xa1na izvedba te metode dokaj problemati\xc4\x8dna, kajti tega roka ne smejo zamuditi.'