b"\n_START_ARTICLE_\nZdravko Kobe\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nZdravko Kobe je leta 1990 diplomiral iz smeri A- filozofija in B- sociologija kulture na Filozofski fakulteti Univerze Ljubljana. S tem je dobil naziv profesorja filozofije. Leta 1993 je opravil magisterij in postal magister znanosti. Naslov njegovega magistrskega dela je Sodobna filozofska diskusija v lu\xc4\x8di dolo\xc4\x8denih kategorij Heglove Logike. Leta 1997 je dobil naziv doktor znanosti, ko je na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani naredil doktorsko disertacijo z delom Predkriti\xc4\x8dni Kant. Od 1. 12. 1997 je izredni profesor, in sicer vi\xc5\xa1ji znanstveni sodelavec na ljubljanski Filozofski fakulteti. Dr. Kobe govori pet tujih jezikov, in sicer angle\xc5\xa1ko, nem\xc5\xa1ko, francosko, italijansko in latinsko.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje, na katerem je Kobe aktiven, je nem\xc5\xa1ka klasi\xc4\x8dna filozofija, konkretneje na podro\xc4\x8djih spekulativnega idealizma, politi\xc4\x8dne filozofije, filozofije razsvetljenstva ter podro\xc4\x8dja transcendentalnega idealizma. Ve\xc4\x8dina njegovih del je posve\xc4\x8denih Kantu in Heglu. Prevedel je veliko njunih del, uredil in zbral posamezna besedila ter je avtor razli\xc4\x8dnih del o klasi\xc4\x8dni nem\xc5\xa1ki filozofiji. Med drugim je pripravil \xc5\xa1tiri samostojne monografije o Immanuelu Kantu, kjer je razvil dosledno tolma\xc4\x8denje kriti\xc4\x8dne filozofije na ravni sodobne filozofske razprave. Poleg tega je prevedel naslednja filozofska dela: Znanost logike, Kritika \xc4\x8distega uma in Oris filozofije pravice. Poleg tega je tudi sam avtor \xc5\xa1tevilnih strokovnih \xc4\x8dlankov, kot na primer Dovr\xc5\xa1itev nihilizma pri Heglu, Dr\xc5\xbeava in javno mnenje o Heglu, Kant in njegova gesta,\xe2\x80\xa6 V svojih \xc4\x8dlankih Kaj je filozofska fakulteta? in Kaj pomeni: biti naiven v filozofiji? pi\xc5\xa1e o filozofiji na splo\xc5\xa1no in polo\xc5\xbeaju te vede v svetu. Prav tako Kobe izdaja tudi \xc4\x8dlanke v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini kot na primer Das Problem des inneren Sinnes\xc2\xa0: Das Innere, das \xc3\x84ussere, und die Apperzeption in angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, kot je na primer Foucault's neoliberal post-Marxism. Ve\xc4\x8dina njegovih \xc4\x8dlankov je prosto dostopnih na spletnem portalu Digitalne knji\xc5\xbenice Slovenije. Napisal je kar 34 izvirnih znanstvenih \xc4\x8dlankov, 5 znanstvenih monografij, dvaindvajsetkrat nastopal v vlogi urednika, bil mentor doktorskih disertacij in magistrskih del, imel organizirane dogodke na radiju in razli\xc4\x8dna predavanja. V vlogi prevajalca je nastopil kar triintridesetkrat. Je tudi avtor slovenskega prevoda Heglove Znanosti logike. _NEWLINE_Leta 2010 je iz\xc5\xa1lo delo Predkriti\xc4\x8dni spisi, katerega avtor je sicer Kant sam, vendar je bil prav Kobe tisti, ki je zaslu\xc5\xbeen za to izdajo. Skupaj z Radom Riho je delo uredil, izbral besedila in prevedel v sodelovanju s Samom Tom\xc5\xa1i\xc4\x8dem. Bil je tudi avtor uvodne \xc5\xa1tudije. Knjiga prina\xc5\xa1a besedila, ki nam predstavljajo \xc2\xbbKantovo pot h Kantu\xc2\xab, torej raznolik splet tem in problemov, ki je Kanta pripeljal na prag njegovega \xc2\xbbkopernikanskega obrata\xc2\xab\xc2\xa0v filozofiji. Ve\xc4\x8dina besedil je prvi\xc4\x8d prevedena v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, v njih bralec odkrije Kanta, ki se ukvarja tako s tradicionalnimi metafizi\xc4\x8dnimi problemi kakor tudi s presenetljivo teorijo psihoz in njegovo zgodnje obravnavanje moralnih in estetskih vpra\xc5\xa1anj._NEWLINE_Leta 2016 je v svojem intervjuju z Mladino govoril o neoliberalizmu, polo\xc5\xbeaju demokracije v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu in svojih pogledih na svobodo. Svoboda je za Kobeta zelo kompleksen pojem, saj ni \xc4\x8disto navdu\xc5\xa1en nad idejo opredeljevanja svobode kot svobodo izbire. Pravi, da smo svobodni le toliko, kolikor se na\xc5\xa1a dejanja ne podrejajo samo naravni nujnosti, temve\xc4\x8d so obenem tudi izraz nujnosti uma. Zanj smo svobodni toliko, kolikor lahko svoja dejanja upravi\xc4\x8dimo z razlogom. Na vpra\xc5\xa1anje, \xc4\x8de je neoliberalizem pojem, ki najbolje opisuje dana\xc5\xa1nji \xc4\x8das, je odgovoril, da mu ta pojem ni najbolj v\xc5\xa1e\xc4\x8d. Pravi, da \xc5\xbeivimo danes v \xc4\x8dasih avtokratskega neoliberalnega kapitalizma\n_START_SECTION_\nAutomaton transcendentale. 1, Kantova pot h Kantu\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstvena monografija, izdana leta 1995, predstavlja prvi od treh delov razprave pod skupnim naslovom Automaton transcendentale. V knjigi je predstavljena zgodba o dolgotrajnem in muke polnem nastajanju sistema, ki je znan kot transcendentalni idealizem.\n_START_SECTION_\nAutomaton transcendentale II. kritika \xc4\x8distega uma\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstvena monografija dr. Zdravka Kobeta je iz\xc5\xa1la leta 2001. Knjiga vsebuje navodila za uporabo, kjer pi\xc5\xa1e, da je knjigo mo\xc5\xbeno brati na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Lahko je brana kot drugi del razprave o Kantovi teoreti\xc4\x8dni filozofiji in tvori nadaljevanje Kantone knjige Kritika \xc4\x8distega uma. Ta knjiga naj bi bila dopolnilo, ki naj bi povedalo, kak\xc5\xa1en je kon\xc4\x8den izid Kantovih prizadevanj. Drugi na\xc4\x8din branja predstavlja samostojen poskus analize Kritike \xc4\x8distega uma, kot kriti\xc4\x8dni komentar. Knjiga vsebuje pozitivni del Kantove utemeljitve mo\xc5\xbenosti spoznanja, ki obsega transcendentalno estetiko in analitiko. Pi\xc5\xa1e tudi o osnovni lo\xc4\x8dnici med estetiko in logiko, od katerih obravnava principe \xc4\x8dutnosti kot ni\xc5\xbeje spoznavne zmo\xc5\xbenosti in druge principe razuma oziroma uma kot vi\xc5\xa1je spoznavne zmo\xc5\xbenosti. Analitika se deli naprej na logiko in dialektiko. Podana je analiza pozitivne utemeljitve spoznanja s posebnim poudarkom na transcendentalni dedukciji kategorij.\n_START_SECTION_\nAutomaton transcendentale. 3, Kantova teorija subjekta\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstvena monografija, ki je iz\xc5\xa1la leta 2014, je tretji del razprave pod skupnim naslovom Automaton transcendentale. Po uvodu v knjigi je razvidno, da lahko knjigo beremo kot samostojno razpravo o Kantovem subjektu spoznanja \xe2\x80\x93 od razmerja med notranjim in zunanjim \xc4\x8dutom, med \xc4\x8disto in empiri\xc4\x8dno apercepcijo vse do vpra\xc5\xa1anja svobode in ontolo\xc5\xa1kega statusa subjekta izkustev. Prikaz se za\xc4\x8dne kot histori\xc4\x8dna \xc5\xa1tudija o avtorjevem stali\xc5\xa1\xc4\x8du pred oblikovanjem Kritike \xc4\x8distega uma.\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i znanstveni rezultat je dosegel leta 2015 s filozofsko raziskavo Kralju odsekati glavo. Knjiga govori o Foucaultovi dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini in podaja strnjen pregleden uvod v Foucaultovo delo skozi vsa njegova obdobja. Opisal je pionirske preboje na podro\xc4\x8dju zgodovine institucij in analize njihovih osnovnih mehanizmov, pretres epistemolo\xc5\xa1kih predpostavk dru\xc5\xbeboslovnih znanosti, metodolo\xc5\xa1ke probleme arheologije vednosti, kasnej\xc5\xa1e projekte zgodovine seksualnosti, novo osvetlitev razsvetljenstva in nazadnje skozi analizo politi\xc4\x8dnih implikacij njegove teorije. _NEWLINE_Istega leta je dosegel najpomembnej\xc5\xa1i dru\xc5\xbebeno-ekonomski in kulturno relevanten rezultat. To je dosegel s filozofsko raziskavo Ponovno izumljanje socialnega in Oris filozofije pravice. Delo Oris filozofije pravice gre za poglavitno Heglovo delo politi\xc4\x8dne in pravne filozofije, v katerem definira temeljne socialne kategorije dr\xc5\xbeave, svobode, dru\xc5\xbeine in javnega mnenja. Delo je prevedel, uredil in napisal spremno \xc5\xa1tudijo. Zapolnitev te velike vrzeli v prevajanju klasikov zgodovine politi\xc4\x8dne misli je rezultat dela, ki je potekalo od za\xc4\x8detka trajanja tega raziskovalnega projekta."