b'\n_START_ARTICLE_\nAmfibol\n_START_SECTION_\nMineralogija\n_START_PARAGRAPH_\nAmfiboli kristalizirajo v monoklinskem in ortorombskem kristalnem sistemu. Po kemijskih lastnostih in splo\xc5\xa1nih zna\xc4\x8dilnostih so podobni piroksenom. Od njih se razlikujejo predvsem po tem, da vsebujejo esencialni hidroksil (OH) ali halogen (F, Cl) in da je njihova osnovna struktura dvojna veriga tetraedrov SiO\xe2\x82\x84, medtem ko ima osnovna struktura piroksenov enojno verigo. Najbolj vidna razlika med njimi je razkolnost: amfiboli imajo po\xc5\xa1evne razkolne ravnine s kotom pribli\xc5\xbeno 120\xc2\xba, medtem ko je pri piroksenih kot pribli\xc5\xbeno 90\xc2\xba. Amfiboli imajo tudi manj\xc5\xa1o gostoto od ustreznih piroksenov. Pri opti\xc4\x8dnih lastnostih je za mnoge amfibole zna\xc4\x8dilen mo\xc4\x8dan pleohroizem in manj\xc5\xa1i kot ekstinkcije na simetrijski ravnini. Amfiboli so osnovno gradniki amfibolitov.\n_START_SECTION_\nAmfiboli v kamninah\n_START_PARAGRAPH_\nAmfiboli so minerali magmatskega ali metamorfnega izvora. V prvem primeru se pojavljajo kot sestavine (rogova\xc4\x8da) magmatskih kamnin, na primer granita, diorita, andezita in drugih. Sestavina naravnih amfibolov je v\xc4\x8dasih tudi kalcij. Med amfiboli metamorfnega porekla so tak\xc5\xa1ni, ki so se s kontaktnim metamorfizmom razvili v apnencih (tremolit) in tak\xc5\xa1ni, ki so nastali s pretvorbami drugih feromagnezijevih mineralov (rogova\xc4\x8da). Psevdomorfi amfibola so poznani kot aktinoliti.\n_START_SECTION_\nZgodovina in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme amfibol, ki je nastalo iz gr\xc5\xa1ke besede \xce\xb1\xce\xbc\xcf\x86\xce\xb9\xce\xb2\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82 [amfibolos] in pomeni dvoumen ali nejasen, je prvi uoprabil Ren\xc3\xa9 Just Ha\xc3\xbcy za tremolit, aktinolit, turmalin in rogova\xc4\x8do. Z imenom je hotel nakazati njhovo raznolikost v sestavi in videzu. Poleg omenjenih mineralov obstojajo tudi \xc5\xa1tevilne pomembne podvrste in razli\xc4\x8dki, ki so razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v dva niza in so prikazani v naslednji preglednici.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nAmfiboli imajo zaradi zelo razli\xc4\x8dne kemijske sestave zelo razli\xc4\x8dne lastnosti in splo\xc5\xa1ni videz._NEWLINE_Antofilit z nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da Konsberg (Norve\xc5\xa1ka) in nekaterih drugih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d je obi\xc4\x8dajno rjavkasta, vlaknata ali lamelasta masa, ki se skupaj z rogova\xc4\x8do pojavlja v sljudnih skrilavcih. Sorodne aluminozne vrste so poznane kot gedrit, temno zelen razli\xc4\x8dek iz Rusije, ki vsebuje nekaj \xc5\xbeeleza, pa kot kuferit._NEWLINE_Rogova\xc4\x8da je pomembna sestavina mnogih magmatskih kamnin in amfibolitov, ki so nastali z metamorfizmom bazalta._NEWLINE_Aktinolit je pomemben in pogost pripadnik niza monoklinskih amfibolov, ki tvori \xc5\xbearkaste skupine igli\xc4\x8dastih kristalov svetlo zelene ali sivkasto zelene barve. Pogosto se pojavlja v zelenih skrilavcih. Njegovo ime je sestavljenka iz gr\xc5\xa1kih besed \xce\xb1\xce\xba\xcf\x84\xce\xb9\xcf\x82 [aktis] \xe2\x80\x93 \xc5\xbearek in \xce\xbb\xce\xb9\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82 [lithos] \xe2\x80\x93 kamen._NEWLINE_Glavkofan, krocidolit, riberkit in arfvedsonit tvorijo nekoliko druga\xc4\x8dno skupino alkalnih amfibolov. Prva dva pripadnika sta modra vlaknata minerala. Glavkofan se pojavlja v modrih skrilavcih, krocidolit (modri azbest) pa v \xc5\xbeelezovi rudi. Oba sta nastala v dinamo-metamorfskih procesih. Zadnja dva pripadnika sta temno zelena minerala, ki se pojavljata kot izvirni sestavini magmatskih kamnin, bogatih z natrijem, na primer v nefelinskem sienitu in fonolitu._NEWLINE_Pargazit je redek, z magnezijem bogat amfibol z bistvenim elemetom natrijem, ki se obi\xc4\x8dajno pojavlja v ultramafi\xc4\x8dnih kamninah. Pojavlja se tudi v redkih ksenolitih Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da, ki jih je s seboj prinesel kimberlit._NEWLINE_Pargazit je trd, gost, \xc4\x8drn in po navadi idiomorfen mineral z rde\xc4\x8de rjavim pleohroizmom v petrografski tanki rezini.'