b'\n_START_ARTICLE_\nBose-Einsteinova statistika\n_START_PARAGRAPH_\nBose-Einsteinova stat\xc3\xadstika [b\xc3\xb3ze-\xc3\xa1jn\xc5\xa1tajnova ~] v statisti\xc4\x8dni termodinamiki dolo\xc4\x8da statisti\xc4\x8dno porazdelitev nerazlo\xc4\x8dljivih bozonov po energijskih stanjih v stanju toplotnega ravnovesja._NEWLINE_Bose-Einsteinova (B-E) statistika je sorodna Maxwell-Boltzmannovi statistiki (M-B) in Fermi-Diracovi statistiki (F-D). Slednja velja za nerazlo\xc4\x8dljive delce, za katere velja Paulijevo izklju\xc4\x8ditveno na\xc4\x8delo, M-B pa velja za klasi\xc4\x8dne, torej identi\xc4\x8dne, vendar razlo\xc4\x8dljive delce, in predstavlja visokotemperaturni pribli\xc5\xbeek tako za B-E, kot za F-D._NEWLINE_Za razliko od fermionov za bozone ne velja Paulijevo izklju\xc4\x8ditveno na\xc4\x8delo, zatorej lahko neomejeno \xc5\xa1tevilo bozonov obenem zaseda isto kvantno stanje. To pojasnjuje, zakaj se pri nizkih temperaturah bozoni obna\xc5\xa1ajo druga\xc4\x8de kot fermioni - vsi delci se namre\xc4\x8d zberejo v enem samem kvantnem stanju z najni\xc5\xbejo energijo. Pojav je znan kot Bose-Einsteinova kondenzacija._NEWLINE_Bose-Einsteinovo statistiko je vpeljal za fotone leta 1920 indijski fizik Satjendra Nat Bose, na atome pa jo je posplo\xc5\xa1il leta 1924 Albert Einstein.'