b'\n_START_ARTICLE_\nJean-Jacques Rousseau\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRousseaujev o\xc4\x8de je bil po poklicu urar; njegova mati je izhajala iz bogate dru\xc5\xbeine. Jean-Jacques Rousseau je bil rojen 28. junija 1712, v slabem zdravstvenem stanju, njegova mati pa je devet dni po porodu zaradi bolezni\xc2\xa0umrla. Jeana-Jacquesa in njegovega starej\xc5\xa1ega brata Fran\xc3\xa7oisa je po smrti matere vzgajal o\xc4\x8de skupaj s svojo sestro. Prodali so hi\xc5\xa1o v uglednem delu mesta in se preselili v obrtni\xc5\xa1ko \xc4\x8detrt. Ko je bil Rousseau star deset let, se je njegov o\xc4\x8de sprl s francoskim \xc4\x8dastnikom in pobegnil v Nyon. Rousseau je ostal v \xc5\xbdenevi, zanj pa je skrbel stric, ki je Rousseauja nato poslal kot vajenca delat k rezbarju. A\xc2\xa0Rousseau je \xc5\xbee leta 1728\xc2\xa0nezadovoljen zapustil \xc5\xbdenevo in nato v Savoji spoznal Louise de Warens, ki ga je prepri\xc4\x8dala v spreobrnitev v katoli\xc5\xa1ko vero, s \xc4\x8dimer je izgubil \xc5\xbeenevsko dr\xc5\xbeavljanstvo. Njegov odnos\xc2\xa0do de Warensove\xc2\xa0je\xc2\xa0tekom let postal\xc2\xa0romanti\xc4\x8den. V tem \xc4\x8dasu se je Rousseau ukvarjal predvsem z glasbo in pou\xc4\x8devanjem._NEWLINE_Leta 1742 je Rousseau odpotoval v Pariz, da bi postal skladatelj. Naslednji dve leti je delal na francoskem veleposlani\xc5\xa1tvu v Benetkah, potem pa se je vrnil v Pariz, kjer je spoznal slu\xc5\xbekinjo Therese Levasseur, s katero se je leta 1768 poro\xc4\x8dil in z njo imel pet otrok, ki so vsi kon\xc4\x8dali v siroti\xc5\xa1nici. V tem \xc4\x8dasu je Rousseau spoznal tudi filozofa Diderota in Condillaca in prispeval \xc4\x8dlanke o glasbi za\xc2\xa0Enciklopedijo._NEWLINE_1750. leta je objavil\xc2\xa0Razpravo o znanostih in umetnostih\xc2\xa0kot odziv na nate\xc4\x8daj Akademije v Dijonu glede u\xc4\x8dinkov renesanse na ob\xc4\x8do \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko moralo. Rousseaujeva razprava je zmagala na nate\xc4\x8daju, \xc4\x8deprav je bilo Rousseaujevo mnenje o nekoristnosti umetnosti zelo kontroverzno. V tem \xc4\x8dasu je napisal tudi opero\xc2\xa0Le Devin du Village\xc2\xa0(Va\xc5\xa1ki vede\xc5\xbeevalec), nato pa kljub dobremu odzivu prenehal z glasbenim ustvarjanjem. Tri leta kasneje je, kot odziv na nov nate\xc4\x8daj prej omenjene akademije, objavil\xc2\xa0Razprava o izvoru in temeljih neenakosti med ljudmi, ki pa nikoli ni bila ocenjena, saj se je sodnikom zdela predolga. Vseeno je dal Rousseau razpravo objaviti \xc5\xa1ir\xc5\xa1e,\xc2\xa0zaradi \xc4\x8desar je kmalu\xc2\xa0dosegla \xc5\xa1irok krog bralcev. Leta 1756 se je iz Pariza preselil na de\xc5\xbeelo, kjer je napisal svoja najbolj slavna dela: leta 1761\xc2\xa0Julijo ali nova Heloizo, leta 1762 pa\xc2\xa0Dru\xc5\xbebeno pogodbo\xc2\xa0in\xc2\xa0O vzgoji.\xc2\xa0Slednji knjigi je oblast zaradi kritike religije prepovedala, Rousseau pa je\xc2\xa0pobegnil v \xc5\xbdenevo, kjer je za\xc4\x8del pisati svojo avtobiografijo,\xc2\xa0Izpovedi._NEWLINE_Naslednja leta se je selil po Evropi, leta 1767 pa se je vrnil v Francijo in nadaljeval s pisanjem. Tri leta kasneje se je vrnil v Pariz, kjer se je pre\xc5\xbeivljal s prepisovanjem glasbe. Umrl je 3. julija 1778, njegove\xc2\xa0Izpovedi\xc2\xa0pa so iz\xc5\xa1le \xc5\xa1ele ve\xc4\x8d let po njegovi smrti.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clovek je, po Rousseauju, po naravi dober in ni storil nikakr\xc5\xa1nega greha, temve\xc4\x8d\xc2\xa0sta ga\xc2\xa0pokvarili civilizacija in kultura. To predcivilizacijsko stanje imenuje naravno stanje. Kot meni Rousseau, ves napredek v znanosti, umetnosti, tehniki in gospodarstvu pomeni izgubo izvirne ljudskosti, ob\xc4\x8de sre\xc4\x8de in harmonije. Nedol\xc5\xbeno samoljubje, tj. temeljno \xc4\x8dustvo naravnega stanja, ki ne kr\xc5\xa1i naravne enakosti in svobode, se pod vplivom razuma pretvarja v egoizem, medtem ko so pretirana \xc4\x8dutnost ter pokvarjenost posledica razvijanja umetnosti._NEWLINE_Zasebna lastnina je razdelila ljudi na bogate in revne, oblast pa na mo\xc4\x8dne in \xc5\xa1ibke. Prvi, ki je pri\xc5\xa1el do ideje, da vzame del zemlje in re\xc4\x8de \xc2\xbbto je moje\xc2\xab\xc2\xa0in ki je pri tem na\xc5\xa1el dovolj naivne ljudi, da mu verjamejo, je bil pravi ustanovitelj civilizirane dru\xc5\xbebe.\xc2\xa0Ogromno zlo\xc4\x8dinov, vojn in smrti bi prepre\xc4\x8dil tisti, ki bi izkoreninil zasebno lastnino in dejal: \xc2\xbbIzgubljeni ste, \xc4\x8de pozabite, da pripadajo sadovi vsem, zemlja pa nikomur.\xc2\xab\xc2\xa0S tem izrekom je Rousseau za\xc4\x8del svoje najbolj znano delo\xc2\xa0Dru\xc5\xbebena pogodba. Ta misel vsebuje tudi Rousseaujevo glavno idejo o nastanku suverene in svobodne me\xc5\xa1\xc4\x8danske dr\xc5\xbeave, v kateri mora ob\xc4\x8da volja (volont\xc3\xa9 g\xc3\xa9n\xc3\xa9ral\xc3\xa9) postati izvor in temelj vsakega prava.\xc2\xa0Zagovarjal je idejo o suverenosti ljudstva (biti suveren = biti nad vsemi) kar pomeni, da ima ljudstvo najvi\xc5\xa1jo, kralj pa le\xc2\xa0\xc5\xa1ibko izvr\xc5\xa1no oblast. Dr\xc5\xbeavo si je predstavljal kot pogodbo med ljudmi. \xc4\x8ce si vladar prisvoji suverenost, se pogodba razveljavi, ljudstvo pa ima pravico do upora. S tem je dal ljudstvu mo\xc5\xbenost, da izvede revolucijo.\xc2\xa0_NEWLINE_Povedano druga\xc4\x8de, zakoni lahko izvirajo lahko le iz skupne volje, sicer lahko veljajo le individualno. Rousseau je zagovarjal dr\xc5\xbeavo kot demokracijo manj\xc5\xa1ega \xc5\xa1tevila prebivalcev, saj naj bi tako bilo la\xc5\xbeje usmerjati mno\xc5\xbeice, ki pa naj bi bile po premo\xc5\xbeenju, obi\xc4\x8dajih in tudi veri \xc4\x8dim bolj enaki. Predvsem slednje pomeni dejanski nadzor dr\xc5\xbeave nad vero in ne obratno, kot je veljalo v srednjeve\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi._NEWLINE_Glede na to, da znanost in kultura ustvarjata mnogo zla in izkrivljata osebnost, je potrebno uvesti \xc4\x8dim bolj naravno vzgojo. Zanimiv je\xc2\xa0tudi njegov pogled na dru\xc5\xbeinsko vzgojo, kjer se naravna vzgoja izra\xc5\xbea v modelu prikrite avtoritete vzgojnega okolja. Star\xc5\xa1i naj ne dokazujejo svoje mo\xc4\x8di s pomo\xc4\x8djo avtoritete,\xc2\xa0kajti otrok se bo zaradi ljubezni sam obrnil nanje. Otroka naj ne kaznujejo, vzgoja pa naj poteka preko izkustev in skrbjo za otrokovo okolje. Rousseau se je za skrb zavzemal, ker je verjel, da je tako mogo\xc4\x8de prepre\xc4\x8diti otrokovo neprimerno vedenje in s tem eliminirati potrebo po kaznovanju._NEWLINE_S svojo idejo o svobodi kot substanci \xc4\x8dloveka, spontanostjo uma in preferiranjem paskalovske logike, je ne samo neposredno vplival na Kanta, Schillerja in Goetheja, pa\xc4\x8d pa je tudi trajno navdihnil romanti\xc4\x8dno literaturo in navdu\xc5\xa1eval revolucionarne sanja\xc4\x8de 18. in 19. stoletja.'