b'\n_START_ARTICLE_\nSicilija (de\xc5\xbeela)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi ugodne zemljepisne lege in podnebja je bila Sicilija obljudena \xc5\xbee v spodnjem paleolitiku, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo bogate izkopanine. Arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da govorijo tudi o naselbinah tujih plemen, ki so tod ustanovila nekak\xc5\xa1na trgovska in voja\xc5\xa1ka opori\xc5\xa1\xc4\x8da. To so bili na primer neznanci, ki so na otoku Pantelleria zgradili velikanske grobnice imenovane sesi in najve\xc4\x8dji predzgodovinski zid v Sredozemlju, ali prvi anonimni kmetovalci, ki so okoli leta 8000 pr. n. \xc5\xa1t. uvedli gojenje oljke v notranjosti Sicilije. V devetnajstem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so se priselili prvi indoevropejci, v \xc5\xa1tirinajstem Ausoni in v trinajstem Sikani. Okoli leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t. so pri\xc5\xa1li Sikuli in Enotri, v desetem stoletju Feni\xc4\x8dani. Od leta 735 pr. n. \xc5\xa1t. so se za\xc4\x8deli priseljevati Grki, ki so dolgo \xc4\x8dasa \xc5\xbeiveli v miru s Feni\xc4\x8dani, a so zatirali in potiskali vedno bolj v notranjnost otoka Sikule in Sikane, edine \xc5\xa1e obstoje\xc4\x8de staroselce. Grki so kmalu zasedli skoraj vso sicilsko obalo in nato raz\xc5\xa1irili oblast na ves otok. Glavno vlogo je igralo mesto Sirakuza. Toda gr\xc5\xa1ka kolonizacija Sicilije ni bila enostavna. Na otoku so si sledili nepretrgoma spopadi in bitke vse do prve punske vojne, ko so se za oblast nad Sicilijo spopadli Rimljani in Karta\xc5\xbeani. Rimljani so zasedli otok leta 241 pr. n. \xc5\xa1t. in ostali na oblasti do leta 440. Po kratki vladi Vandalov in nato Ostrogotov, so leta 535 zavladali Bizantinci, nato leta 827 Arabci in leta 1060 Normani. Ti trije narodi so odlo\xc4\x8dilno vplivali na razvoj Sicilije. Ne primitivna plemena staroselcev, ne gr\xc5\xa1ki kolonizatorji, ne rimski imperij niso zapustili tako globokih sledov v kulturi in zna\xc4\x8daju Sicilijancev kot prav Bizantinci, Arabci in Normani. Po priklju\xc4\x8ditvi normanskega kraljestva Svetemu rimskemu cesarstvu je Sicilija pre\xc5\xa1la pod Aragonce in nato \xc5\xa0pance. Aragonci so priznavali de\xc5\xbeeli dolo\xc4\x8deno samostojnost, a \xc5\xa0panci so bili bolj zahtevni. Poleg tega je leta 1693 prizadel Sicilijo hud potres, ki je opusto\xc5\xa1il vsa mesta in pove\xc4\x8dal rev\xc5\xa1\xc4\x8dino prebivalstva. Z mirovno pogodbo v Utrechtu, ki je zaklju\xc4\x8dila \xc5\xa1pansko vojno za nasledstvo, je pripadla Sicilija za kratek \xc4\x8das Savojcem, nakar so jo leta 1820 prevzeli Borbonci. Njihovo Kraljestvo dveh Sicilij je bilo za oto\xc4\x8dane izredno ugodno obdobje, a se je \xc5\xbee po 40 letih zaklju\xc4\x8dilo s priklju\xc4\x8ditvijo Sicilije Piemontu, torej bodo\xc4\x8di Kraljevini Italiji. Posebni statut de\xc5\xbeele Sicilije je bil dogovorjen leta 1946 s kraljem Humbertom II., torej pred republi\xc5\xa1ko ustavo, ki je statut v celoti sprejela leta 1948; tedanji naziv Regione Siciliana (dobesedno Sicilska de\xc5\xbeela) je \xc5\xa1e vedno uraden in ni bil popravljen v Regione Sicilia (de\xc5\xbeela Sicilija) v skladu z ostalimi de\xc5\xbeelami.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOb zedinjenju Italije leta 1861 je bila Sicilija, skupaj z Neapljem, najhuje prizadeta de\xc5\xbeela, ker je bila tedaj najbogatej\xc5\xa1a in je zato morala v ve\xc4\x8dji meri podpreti dr\xc5\xbeavo. Ve\xc4\x8dina industrije je bila preseljena v Piemont ali pa so bili obrati enostavno ukinjeni zaradi konkurence s severom. Ban\xc4\x8dne rezerve so bile porabljene za kritje stro\xc5\xa1kov zedinjenja in dr\xc5\xbeava jih je nadomestila z bankovci. Sicilski politiki niso bili dovolj spretni, da bi izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje svoje de\xc5\xbeele zajezili, a ljudstvo se je upiralo \xc5\xa1e celo desetletje. Do leta 1870 je bilo kar osemkrat oklicano izredno stanje in dr\xc5\xbeava je vedno trdila, da gre za osamljene pojave razbojni\xc5\xa1tva. V resnici so bili to protesti prebivalstva, ki je do\xc5\xbeivljalo hudo gospodarsko krizo, a dr\xc5\xbeava je upornike kaznovala z uvedbo obvezne voja\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe za vse mo\xc5\xa1ke do 40. leta starosti, z voja\xc5\xa1kimi procesi in s te\xc5\xbekimi zapornimi kaznimi ter deportacijami na sever. To je prepri\xc4\x8dalo veliko mladih ljudi, da so dejansko postali razbojniki in mafijci. Gospodarstvo se je skr\xc4\x8dilo v kmetijstvo za lastno pre\xc5\xbeivetje._NEWLINE_\xc5\xa0ele v zadnjih desetletjih dvajsetega stoletja si je sicilsko gospodarstvo znatno opomoglo. \xc5\xa0e leta 1971 je samo 28% prebivalstva bilo stalno zaposlenih, a v komaj preteklih desetletjih se je stanje bistveno spremenilo. Dana\xc5\xa1nje gospodarstvo otoka se naglo pribli\xc5\xbeuje standardom ostale Italije._NEWLINE_Kmetijstvo, ki je prej slonelo na ekstenzivnem obdelovanju in gojenju \xc5\xbeita, se je preusmerilo v specializirana pridelovanja trde p\xc5\xa1enice, agrumov, vinske trte in oljk, pa tudi povrtnine in drugega sadja. Sicilija pridela skoraj 80% italijanskega bomba\xc5\xbea. Razvita je tudi \xc5\xbeivinoreja (govedo, konji, drobnica): pa\xc5\xa1niki pokrivajo kar 235.000 ha. Pomemben je tudi ribolov (tuna, me\xc4\x8darica, plave ribe). S pomo\xc4\x8djo dr\xc5\xbeavnih prispevkov je bila obnovljena industrija, predvsem kemi\xc4\x8dna in petrokemi\xc4\x8dna. Nekdaj zna\xc4\x8dilni rudniki \xc5\xbevepla in mineralnih soli so bili zaprti zaradi nerentabilnosti. Izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo se pa nedavno odkrita le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da nafte in metana. Problemati\xc4\x8dno je energetsko stanje de\xc5\xbeele, predvsem zaradi kroni\xc4\x8dnega pomanjkanje vode, ki ne dovoljuje hidroelektrarn. \xc4\x8ceprav obratuje ve\xc4\x8d termoelektrarn in nekaj vetrnic (eolska energija) ter se izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo celo biomase, je glavni dotok energije elektrovod preko Mesinske o\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nSicilski jezik (ISO 639-2 in 639-3) je pogovorni jezik pribli\xc5\xbeno 10 milijonov ljudi na Siciliji, v Kalabriji in drugod po ju\xc5\xbeni Italiji. Ker vsebuje \xc5\xa1tevilne besedne in slovni\xc4\x8dne zveze anti\xc4\x8dnega feni\xc4\x8danskega jezika, kakor tudi anti\xc4\x8dne gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, se da sklepati, da je obstajal \xc5\xa1e pred prihodom Rimljanov na otok. Seveda je latin\xc5\xa1\xc4\x8dina mo\xc4\x8dno vplivala na njegov razvoj, a ohranili so se mnogi izrazi in lastna imena mediteranskega izvora, predvsem arabskega. Kljub temu jezik na dr\xc5\xbeavni ravni ni uradno priznan, kot na primer sardin\xc5\xa1\xc4\x8dina, obravnava pa se skoraj vedno kot nare\xc4\x8dje. De\xc5\xbeela je pa sicil\xc5\xa1\xc4\x8dino za\xc5\xa1\xc4\x8ditila z zakonom in uvedla njeno pou\xc4\x8devanje v \xc5\xa1olah. Od leta 2000 do 2003 je v ta namen dodelila \xc5\xa1tipendije 105 \xc5\xa1olam vseh vrst in stopenj.'