b'\n_START_ARTICLE_\n13. vlada Republike Slovenije\n_START_SECTION_\nStatus Levice\n_START_PARAGRAPH_\nStranka Levica naj bi nastopala kot projektna partnerica vlade, kar pomeni, da bi bil vladni peter\xc4\x8dek pri vsakem projektu primoran pogajati se z Levico, saj njeni glasovi zagotavljajo zadostno ve\xc4\x8dino. Levica naj bi s svojim statusom in pogoji pomembno vplivala na delovanje in ukrepe vlade, zaradi \xc4\x8desar so opozicijske stranke dvomile o opozicijskem ume\xc5\xa1\xc4\x8danju Levice. Zakonodajno-pravna slu\xc5\xbeba Dr\xc5\xbeavnega zbora RS se je 16. avgusta 2018 izrekla, da Levice ne moremo \xc5\xa1teti med opozicijske stranke, saj da "sporazum te stranke z bodo\xc4\x8do koalicijo vklju\xc4\x8duje podporo vladi". Mnenje ZPS ni omajalo ne Levice, ne koalicije.\n_START_SECTION_\nZakon o minimalni pla\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nNa predlog stranke Levica je koalcija v Dr\xc5\xbeavni zbor vlo\xc5\xbeila predlog zakona o minimalni pla\xc4\x8di. Na izredni seji, ki je potekala 29. novembra 2018 je 50 poslancev (nih\xc4\x8de proti) podprlo predlog novele, kot primeren za nadaljnjo obravnavo.  Predlog je predvideval, da se minimalno pla\xc4\x8do v letu 2019 povi\xc5\xa1a na 886 \xe2\x82\xac bruto, leta 2020 pa na 940 \xe2\x82\xac bruto, ureja pa tudi \xc4\x8dasovnico izlo\xc4\x8danja dodatkov iz minimalne pla\xc4\x8de. Minimalna pla\xc4\x8da naj bi bila omejena tako navzgor kot navzdol z najmanj 20 in najve\xc4\x8d 40 odstotkov nad prera\xc4\x8dunanimi minimalnimi \xc5\xbeivljenjskimi stro\xc5\xa1ki. Predlog so s pomisleki o negativnih u\xc4\x8dinkih pospremili delodajalci, sindikati pa so se zavzeli za potrditev. 13. decembra 2018 je bil zakon s 56 glasovi potrjen.  Predlagatelj zakona Luka Mesec je sprejetje zakona ozna\xc4\x8dil za najpomembnej\xc5\xa1i korak \xc5\xa0ar\xc4\x8deve vlade.\n_START_SECTION_\nUveljavitev ustavne odlo\xc4\x8dbe o financiranju zasebnih \xc5\xa1ol[1] [2] [3].[4].[5]\n_START_PARAGRAPH_\nMandat v 13. vladi Republike Slovenije je zaznamovala predvsem uveljavitev odlo\xc4\x8dbe Ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da o financiranju zasebnih \xc5\xa1ol iz leta 2014. Odlo\xc4\x8dba je narekovala, da mora dr\xc5\xbeava zagotoviti 100\xc2\xa0% financiranje obveznega in raz\xc5\xa1irjenega (podalj\xc5\xa1ano bivanje, jutranje varstvo ...) javno veljavnega programa. Minister Jernej Pikalo je po uskladitvi koalicije predlo\xc5\xbeil re\xc5\xa1itev, da bi javni program financirali 100\xc2\xa0%, raz\xc5\xa1irjenega javnega programa pa ne, pri \xc4\x8demer bi sprememba za\xc4\x8dela veljati za otroke, vpisane v \xc5\xa1olsko leto 2020/2021. Odlo\xc4\x8ditev je vzbudila okoli 300 kritik in pripomb, zavrnitev re\xc5\xa1itve na javni razpravi ter pripombe Zakonodajne slu\xc5\xbebe Dr\xc5\xbeavnega zbora. Slednje je minister ozna\xc4\x8dil za "nezavezujo\xc4\x8de mnenje". Pred Dr\xc5\xbeavnim zborom je zato potekalo ve\xc4\x8d protestnih shodov, v podporo financiranju zasebnih \xc5\xa1ol po odlo\xc4\x8dbi Ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Na vnovi\xc4\x8dnem glasovanju se je razenotila tudi koalicija, saj je Stranka modernega centra napovedala, da novele ne bo podprla.  1. julija 2019 je bila Pikalovemu prdlogu pri\xc5\xbegana zelena lu\xc4\x8d. 15. julija 2019 je Dr\xc5\xbeavni svet Republike Slovenije izglasoval veto na odlo\xc4\x8ditev Dr\xc5\xbeavnega zbora. Ta je moral zato o njem glasovati \xc5\xa1e enkrat, s tem, da bi morala Pikolov predlog zdaj podpreti absolutna ve\xc4\x8dina, torej 46 poslancev.  Vladi ni uspelo pridobiti zadostne podpore, zaradi \xc4\x8desar je zakon padel.\n_START_SECTION_\nZakon o nepremi\xc4\x8dninskem posredovanju\n_START_PARAGRAPH_\nStranka Levica je v Dr\xc5\xbeavni zbor vlo\xc5\xbeila predlog zakona o nepremi\xc4\x8dninskem posredovanju. Po besedah koordinatorja Levice, Luke Mesca, naj bi pri posredovanju \xc5\xa1lo za t. i. "kartelne dogovore", saj sta morala v praksi tako najemodajalec kot najemojemalec posredniku pla\xc4\x8dati znesek ene najemnine. Zakon so uskladili tudi z Ministrstvom za okolje in prostor, Ta je predvideval omejitev pla\xc4\x8dila za nepremi\xc4\x8dninsko posredovanje na \xc5\xa1tiri odstotke pogodbene vrednosti oz. ne ve\xc4\x8d kot eno mese\xc4\x8dno najemnino in ne manj kot 150 evrov. Predlog zakona so podprle kolacijske stranke, med tem ko so mu koalicijske SDS, NSi in SNS nasprotovale, saj da gre za omejevanje svobodne gospodarske pobude. Nasprotovala je tudi Gospodarska zbornica Slovenije, ki je bila proti cenovni omejitvi proste storitve na trgu, poleg tega pa naj bi preko posrednikov steklo manj kot polovica prometa. Po prvem glasovanju v Dr\xc5\xbeavnem zboru je skupina dr\xc5\xbeavnih svetnikov s prvopodpisanim Mitjo Goren\xc5\xa1\xc4\x8dkom vlo\xc5\xbeila predlog odlo\xc5\xbeilnega veta na novelo zakona, saj da je ta neustaven in v neskladju s pravno ureditvijo Evropske unije. Dr\xc5\xbeavni svet je 15. julija 2019 s 19 glasovi ZA in 4 PROTI izglasoval veto. Na ponovnem glasovanju v Dr\xc5\xbeavnem zboru je bilo za sprejetje potrenih 46 glasov, ki pa jih zakon ni dobil, saj je ZA glasovalo le 42 poslancev, proti pa jih je bilo 10.\n_START_SECTION_\nImenovanje evropskega komisarja\n_START_PARAGRAPH_\nPo volitvah v evropski parlament 2019 se je je za\xc4\x8delo \xc5\xa1pekulirati o mo\xc5\xbenih imenih naslednika Violete Bulc na mestu slovenskega evropskega komisarja. Med mo\xc5\xbenimi imeni so se v javnosti zna\xc5\xa1la imena, kot so Marta Kos, Miro Cerar, Karl Erjavec, An\xc5\xbee Logar ter evroposlanka Tanja Fajon, ki jo je vseskozi zagovarjala stranka Socialnih demokratov. Premier \xc5\xa0arec se o imenu pred\xc4\x8dasno ni \xc5\xbeelel opredeljevati, medijem je dejal, da "Nekaj dramatur\xc5\xa1ke napetosti mora biti". Na vrhu Evropska sveta je dejal le, da Slovenijo zanima resor \xc5\xa1iritvene politike EU. Sredi julija sta v javnost pri\xc5\xa1li dve imeni, med katerima naj bi Marjan \xc5\xa0arec tehtal; to sta bila visoka uradnica pri Evropski komisiji Marjeta Jager ter stalni predstavnik Slovenije v EU Janez Lenar\xc4\x8di\xc4\x8d. V sredo, 17. julija je \xc5\xa0arec na novinarski konferenci sporo\xc4\x8dil, da se je odlo\xc4\x8dil, da vladi za novega komisarja predlaga Janeza Lenar\xc4\x8di\xc4\x8da. Ocenil ga je kot izku\xc5\xa1enega in kompetentnega, ter politi\xc4\x8dno nevtralnega. Pojasnil je tudi, da je Tanjo Fajon umaknil iz svojega nabora, saj kot komisarka ne bi mogla delovati v Komisiji, ki ji je sama na glasovanju v Evropskem parlamentu nasprotovala. Socialni demokrati so napovedali, da Lenar\xc4\x8di\xc4\x8da ne bodo podprli, saj da se Marjan \xc5\xa0arec pri odlo\xc4\x8ditvi s koalicijskimi partnerji ni usklajeval. _NEWLINE_Glasovanje v vladi je potekalo 18. julija 2019. Lenar\xc4\x8di\xc4\x8d je dobil podporo trinajstih \xc4\x8dlanov vlade, proti so bili trije iz vrst SD.  _NEWLINE_Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen je Lenar\xc4\x8di\xc4\x8du dodelila resor za krizno upravljanje. Predsednik vlade RS Marjan \xc5\xa0arec je resor ozna\xc4\x8dil za dober in da je z odlo\xc4\x8ditvijo zadovoljen: "Tukaj gre za neke vrste krizni mened\xc5\xbement, pod to se \xc5\xa1teje tudi humanitarna pomo\xc4\x8d, civilna za\xc5\xa1\xc4\x8dita, se pravi pomo\xc4\x8d ljudem v nesre\xc4\x8di, ob krizah. Slovenija je znana po tem, da ima dober sistem za\xc5\xa1\xc4\x8dite in re\xc5\xa1evanja, je znana po tem, da v krizah, ki zadenejo prebivalstvo, zelo dobro reagira, od nas se u\xc4\x8dijo tudi drugi. Verjamem, da bo slovenski komisar na tem podro\xc4\x8dju lahko veliko pripomogel"'