b'\n_START_ARTICLE_\nKostanjevica pri Ligu\n_START_PARAGRAPH_\nKostanjevica je majhna vasica blizu Liga v Ob\xc4\x8dini Kanal ob So\xc4\x8di. Ime je dobila po bli\xc5\xbenjem kostanjevem gozdu. Po ljudskem izro\xc4\x8dilu naj bi bilo v njem toliko kostanjevih dreves, da so se polhi in veverice selili po Kolovratu od reke Idrije do So\xc4\x8de in nazaj, ne da bi se spustili na tla. Kostanjevi\xc5\xa1ka posestva so segala od vrha hriba, imenovanega \xc2\xa0Kal, pa vse do reke Idrije v dolini. Va\xc5\xa1\xc4\x8dani so si pri delu med seboj vedno pomagali. Navada je bila, da so se mo\xc5\xbeje zjutraj poklicali in s skupnimi mo\xc4\x8dmi opravili delo, en dan pri eni hi\xc5\xa1i, naslednji dan pa pri drugi. Tako so se med dru\xc5\xbeinami in posamezniki spletale mo\xc4\x8dne vezi, kar je pripeljalo do velikih skupnih akcij tudi na drugih podro\xc4\x8djih. Dru\xc5\xbeina Bla\xc5\xbei\xc4\x8d je imela v vasi manj\xc5\xa1o gostilno in trgovino. V tej dru\xc5\xbeini je bila rojena u\xc4\x8diteljica Marija Bla\xc5\xbei\xc4\x8d, mati slikarja Zorana Mu\xc5\xa1i\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV vasi je leta 1928 \xc5\xbeivelo 183 prebivalcev. Bila je najve\xc4\x8dja vas na Kanalskem Kolovratu. Vendar so se njeni prebivalci \xc5\xbee po letu 1900 za\xc4\x8deli izseljevati v najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave sveta, najve\xc4\x8d pa v Ameriko._NEWLINE__NEWLINE_S\xc2\xa0pri\xc4\x8detkom prve svetovne vojne (leta 1914) je bilo iz Kostanjevice v avstro-ogrsko vojsko vpoklicanih kar 32 mo\xc5\xbe in fantov. Od teh se jih pet ni nikoli ve\xc4\x8d vrnilo s fronte. Poleg tega je v vojnih letih bilo poru\xc5\xa1enih ali po\xc5\xbeganih veliko doma\xc4\x8dij in gospodarskih objektov. Po kon\xc4\x8dani vojni, leta 1918, se je pri\xc4\x8dela obnova vasi, ki je trajala vse do leta 1928. Z vzponom fa\xc5\xa1izma je Kostanjevica, tako kot tudi ostale vasi na Kanalskem Kolovratu, do\xc5\xbeivela nov udarec. Prebivalci so se bili prisiljeni mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izseljevati v Italijo, Francijo, Belgijo in druge dr\xc5\xbeave._NEWLINE__NEWLINE_Pri\xc5\xa1la je druga svetovna vojna, ki je spet terjala svoj davek. Do leta 1942 je bilo\xc2\xa0 zaprtih \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 10 zavednih va\xc5\xa1\xc4\x8danov, veliko pa jih je bilo mobiliziranih v italijansko vojsko. Tudi to je\xc2\xa0 bil eden izmed razlogov, da se je \xc5\xbee takoj na za\xc4\x8detku leta 1943 veliko va\xc5\xa1\xc4\x8danov \xe2\x94\x80 fantov in nekaj deklet, odlo\xc4\x8dilo za odhod v partizane.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xbeig\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1943 je bila, po kapitulaciji Italije v Kostanjevici ustanovljena zasilna za\xc4\x8dasna partizanska bolni\xc5\xa1nica v prostorih takratne \xc5\xa1ole. Kljub strogi tajnosti pa je bila bolni\xc5\xa1nica izdana. Zgodaj zjutraj, 6. oktobra 1943, se je prebivalka Kostanjevice Veronika Peternel odpravila proti Kanalu, ko je z vrha vasi opazila Nemce, ki so se pribli\xc5\xbeevali vasi.\xc2\xa0 Zato se je hitro vrnila v vas in opozorila sova\xc5\xa1\xc4\x8dane. Po pripovedovanju je bilo okoli 100 nem\xc5\xa1kih vojakov. Najprej so napadli \xc5\xa1olsko poslopje iz kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da nad vasjo. Ko pa so ugotovili, da so udarili v prazno, so pobesneli in se pognali v vas, ki je ni branila nobena partizanska enota. Po pripovedovanju je partizanska brigada, z ukazom nadrejenega, lahko le nemo\xc4\x8dno opazovala._NEWLINE_Napad na vas naj bi se za\xc4\x8del okoli 8. ure zjutraj. Najprej so obkolili vas, ko pa so opazili, da ljudje be\xc5\xbeijo iz nje, so za\xc4\x8deli streljati in ustrelili dva va\xc5\xa1\xc4\x8dana, Antona Bla\xc5\xbei\xc4\x8da in Antonijo Toma\xc5\xbei\xc4\x8d. Nato so za\xc4\x8deli po\xc5\xbeigati hi\xc5\xa1e ter hleve. Med po\xc5\xbeiganjem so aretirali sedem\xc2\xa0starej\xc5\xa1ih mo\xc5\xa1kih, ki so jih kasneje odpeljali v zapor v Gorico. Vsega skupaj so po\xc5\xbegali 13 hi\xc5\xa1 in 8 hlevov. Napad naj bi se kon\xc4\x8dal okoli 15. ure, ko so Nemci za\xc4\x8deli zapu\xc5\xa1\xc4\x8dati vas. Le-ta je gorela \xc5\xa1e vso no\xc4\x8d in naslednji dan. Partizanska \xc4\x8deta, ki je bila blizu vasi, si ni upala spopasti z Nemci, saj je vedela, kako velika je mo\xc5\xbenost, da bi se Nemci ponovno ma\xc5\xa1\xc4\x8devali in naredili \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo, kot so jo \xc5\xbee._NEWLINE_\xc5\xbdivljenje po napadu je bilo zelo te\xc5\xbeko, materialne in du\xc5\xa1evne posledice so se \xc4\x8dutile \xc5\xa1e desetletja.\xc2\xa0\xc2\xa0'