b'\n_START_ARTICLE_\nGaj Valerij Katul\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGaj Valerij Katul se je rodil v Veroni, \xc5\xbeivel pa v Rimu, kjer je tudi mlad umrl. Izhajal je iz ugledne dru\xc5\xbeine: njegov o\xc4\x8de je imel na polotoku Sirmion ob Gardskem jezeru vilo in bil prijatelj Gaja Julija Cezarja. V \xc5\xbeelji, da bi se posvetil politi\xc4\x8dni in finan\xc4\x8dni karieri, je Katula poslal na \xc5\xa1olanje v Rim. Katul se je poskusil v politi\xc4\x8dni slu\xc5\xbebi, ko je leta 57 od\xc5\xa1el s propretorjem Memijem v Azijo, vendar potovanje ni izpolnilo njegovih pri\xc4\x8dakovanj. Zato se je vrnil v Italijo, kjer je \xc5\xbeivel kot zasebnik v Rimu ali v svoji vili v Tiburu in se za\xc4\x8del posve\xc4\x8dati poeziji. _NEWLINE_V Rimu se je gibal v izbrani dru\xc5\xbebi Hortenzija in Cicerona,tam pa se je sre\xc4\x8deval tudi s svojo domnevno muzo Klodijo. V svojih pesmih vseeno ka\xc5\xbee sposobnost za pravo prijateljstvo in idealno ljubezen, ki jo opeva kakor noben pesnik antike. Pogosto se je iz Rima umaknil v svoj rojstni kraj, ki se ga v pesmih spominja z veliko ljubeznijo._NEWLINE_Katul je sodil v krog mlaj\xc5\xa1ih pesnikov, t. i. neoterikov, ki so bili po ve\xc4\x8dini njegovi rojaki; glavna zastopnika te veje, Licinius Calvus in Helvius Cinna, sta bila njegova najo\xc5\xbeja prijatelja. Zgledovali so se po gr\xc5\xa1kih helenisti\xc4\x8dnih avtorjih (zlasti pri Kalimahu). Posnemali so njihovo prefinjeno verzno in stilno umetnost, zlasti njihove zvrsti in oblike. Katul se je zgledoval tudi pri Arhilohu, Sapfo in Anakreonu ter prevzemal njihove verzno-kiti\xc4\x8dne forme.\n_START_SECTION_\nUstvarjalnost\n_START_PARAGRAPH_\nKatula lahko ozna\xc4\x8dimo kot najbolj subtilnega in  elementarnega rimskega liri\xc4\x8dnega genija. Glavna zna\xc4\x8dilnost Katulove poezije je neposredna nazornost, s katero oblikuje lastno \xc5\xbeivljenjsko izkustvo v duhu individualizma, hedonizma, odpora zoper veljavne socilane in moralne norme ter obupa in resignacije._NEWLINE_Kot pesnik ka\xc5\xbee predvsem dvojno lice; na eni strani predstavlja vnetega posnemovalca u\xc4\x8dene aleksandrijske poezije, na drugi strani pa pesnika liri\xc4\x8dnih prilo\xc5\xbenostnih pesmi. Katul se je najprej izpopolnil v tehniki in za vajo prevajal Kalimahove pesmi. Toda njegova izredna pesni\xc5\xa1ka nadarjenost in ob\xc4\x8dutljivost ga je kmalu privedla do tega, da je v pesmih izra\xc5\xbeal svoja najpristnej\xc5\xa1a ob\xc4\x8dutja trenutka in osebna do\xc5\xbeivetja, pa naj so bili to ljubezen ali sovra\xc5\xa1tvo, veselje ali \xc5\xbealost. Po tej sve\xc5\xbei osebni noti nas spominja na gr\xc5\xa1ke lirike Arhiloha, Sapfo in Alkaja. Kljub gr\xc5\xa1kim vzorom, katerih vpliv se ka\xc5\xbee v posameznostih, pa je razvil samostojen in svojstven, \xc4\x8de tudi v\xc4\x8dasih trd in okoren izraz._NEWLINE_Katulova  pesni\xc5\xa1ka dela so ohranjena predvsem v zbirki Catulli Veronensis liber, ki so jo ob koncu 10. stoletja odkrili v Veroni. Knjiga obsega tri dele; prvi del tvorijo manj\xc5\xa1e, kratke pesmi v razli\xc4\x8dnih lirskih in jambskih merah, med temi prevladujejo enajsterci, v drugem delu so zbrane dalj\xc5\xa1e pesmi, v tretjem pa so epigrami, ki so v veliki ve\xc4\x8dini satiri\xc4\x8dne vsebine._NEWLINE_V kratkih pesmih je Katul nadaljeval in prosto uporabljal \xc5\xa1tevilne gr\xc5\xa1ke motive, vendar je stopnja odvisnosti od gr\xc5\xa1kih predlog, v posami\xc4\x8dnih njegovih pesmih, zelo razli\xc4\x8dna. Gr\xc5\xa1ke elemente po navadi prepoji z osebnim \xc5\xbeivljenjem in jih prelije v novo formo; pogosto zavestno prevzame samo za\xc4\x8detek, nato pa po\xc4\x8dasi prevlada njegova lastna osebnost.\n_START_SECTION_\nPesem o vrabcu\n_START_PARAGRAPH_\nIzmed kratkih pesmi z eroti\xc4\x8dno vsebino so najbolj znane tiste, ki stojijo v za\xc4\x8detku Katulove zbirke Carmina, med njimi je to "Pesem o vrabcu". Pri pisanju pesmi je imel na razpolago bogat gr\xc5\xa1ki material, povezan z opevanjem ptic, \xc5\xa1e posebej vrabcev. Kot pesni\xc5\xa1ko obliko je Katul uporabil enajsterec in tako ustvaril pristno, osebno ob\xc4\x8duteno pesmico s pretirano tragi\xc4\x8dnim poudarkom takrat, ko vrabec, Lezbijin ljubljen\xc4\x8dek, umre. Prav s to pretiranostjo Katul u\xc4\x8dinkuje humoristi\xc4\x8dno._NEWLINE_Pesem ima  eroti\xc4\x8dno-subjektivni zna\xc4\x8daj, njena zgradba pa je svojevrstna in je v tesni zvezi z vsebino, ki razpade na dva dela. Prvi del nam ri\xc5\xa1e Lezbijino igra\xc4\x8dkanje s pti\xc4\x8dkom, kratek sklep pa je pesnikov vzklik, ko zaradi svojega neute\xc5\xa1enega ljubezenskega hrepenenja prosi vrabca, naj mu s svojim ogla\xc5\xa1anjem pomiri hude skrbi.\n_START_SECTION_\nPripovedno pesni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nMali ep je bil priljubljen zlasti pri aleksandrijskih pesnikih, \xc5\xa1e bli\xc5\xbeje Katulu pa je bil Moshos. Katul je  hotel potrebno u\xc4\x8dinkovitost dose\xc4\x8di s kontrasti, zato drugega ob drugega postavi dva motiva. Miti\xc4\x8dne osebe, ki nastopajo, nimajo na sebi ni\xc4\x8d bo\xc5\xbeanskega ali herojskega, temve\xc4\x8d so pravi, resni\xc4\x8dni ljudje tedanje dobe. Ozra\xc4\x8dje, v katerem se gibljejo Katulovi junaki, je miroljubno in idili\xc4\x8dno preprosto._NEWLINE_Katula, kot pripovednega pesnika, tudi nasploh lahko uvrstimo med u\xc4\x8dence, t.i aleksandrijicev. Njegove pesmi so deloma pravi prevodi ali pa posnemanja in prepesnitve po helenisti\xc4\x8dnih vzorih. Vendar je zna\xc4\x8dilno, da Katul ne posnema slepo su\xc5\xbeenjsko, tudi se izogiba glosomanije svojih u\xc4\x8denih vzornikov in ostane povsod lahko umljiv. Pa\xc4\x8d pa je tipi\xc4\x8dno aleksandrijsko njegovo detajlirano slikanje \xc4\x8dustev in ob\xc4\x8dutij ter cela vrsta pesni\xc5\xa1kih in stilnih posebnosti, v gradnji verzov pa ka\xc5\xbee \xc5\xa1e mnogo arhaizmov.\n_START_SECTION_\nKatulove metri\xc4\x8dne oblike\n_START_PARAGRAPH_\nKatul je pri svojem pesni\xc5\xa1tvu uporabljal razli\xc4\x8dne metri\xc4\x8dne oblike. Katul sam pripoveduje, da se je zabaval s tem, ko je pesnil pesmi v razli\xc4\x8dnih merah in v tej spretnosti sku\xc5\xa1al dose\xc4\x8di gr\xc5\xa1ke pesnike. Kot prvi pri Rimljanih je uvedel sapfi\xc4\x8dno kitico, ki jo je kasneje izpopolnil Horac. Svoje prilo\xc5\xbenostne pesmi ali kratke pesmi je Katul pesnil v jambih, \xc5\xa1epavcih, enajstercih in epigramih. Kot dopolnilo kraj\xc5\xa1ih izrazov in mest pa ima ohranjen tudi gr\xc5\xa1ki heksameter, ki ga je tudi natan\xc4\x8dno prevedel, da bi s prevodom opozoril bralce na gr\xc5\xa1ki original._NEWLINE_Katula je vodila tudi te\xc5\xbenja izbolj\xc5\xa1ati rimsko metriko. Hotel je pokazati, da lahko Rimljani pogosteje uporabljajo spondejski  metrum, ki bolj ustreza latinskemu jeziku._NEWLINE_Jamb. Katul v svojih jambskih pesmi sledi Arhilohu in Kalimahu. Vzor za tako strogo obliko je na\xc5\xa1el pri aleksandrijcih, saj pri starogr\xc5\xa1kih klasi\xc4\x8dnih pesnikih jamba ne zasledimo. Nekateri vidijo Katulovo podobnost z gr\xc5\xa1kimi jambografi v nazornih primerah iz narave, ki pa jih Katul nadgradi z vplivi helenisti\xc4\x8dne bukolske poezije in s svojim ostrim opazovanjem in smislom za lepote narave.  \xc5\xbde tukaj se nam javlja Katulova posebnost, da se ne dr\xc5\xbei trdno enega vzora, temve\xc4\x8d povzame nekaj po enem, nekaj po drugem._NEWLINE_Katulova jambska poezija se da razdeliti v dve smeri: prva je humoristi\xc4\x8dna, zasmehujo\xc4\x8da, druga pa satiri\xc4\x8dna in napadalna. Katul se po svojem temperamentu nagiba k drugi, ki napada in sku\xc5\xa1a raniti._NEWLINE_\xc5\xa0epavec. Uporablja Katul v ve\xc4\x8d pesmih, ki po svoji satiri\xc4\x8dni vsebini mo\xc4\x8dno ustrezajo Hiponaktovemu \xc5\xa1epavcu, za katerega je zna\xc4\x8dilno trivialno, vulgarno izra\xc5\xbeanje, zdru\xc5\xbeeno s parodijo. Pri Rimljanih sta uvedla to mero Katul in njegov krog. Povzeli so jo po aleksandrijcih in prek teh so se seznanili tudi s Hiponaktom. Katulu bolj ugaja kot njegovi gr\xc5\xa1ki posnemovalci. _NEWLINE_Katulu je mnogo do tega, da bralci natan\xc4\x8dno spoznajo njegove osebe, zato v pesmih, z vso brezobzirnostjo napada osebe, ki jih imenuje z njihovimi pravimi imeni._NEWLINE_Enajsterec. Katulov enajsterec je nastal pod vplivom gr\xc5\xa1ke lahke poezije, ki je v veliki meri izoblikovla tudi \xc5\xa1ege in navade rimskega izobra\xc5\xbeenstva. Literarna tradicija te pesni\xc5\xa1ke vrste dovoljuje zelo svoboden jezik, kar je bil poleg Katulovega osebnega temperamenta eden od odlo\xc4\x8dilnih dejavnikov, da se je v njegovi poeziji razvila tolik\xc5\xa1na satiri\xc4\x8dnost, povezana z medsebojnim telesnim stikom. _NEWLINE_Po svojem duhu je vsebina Katulovih enajstercev podobna stari ati\xc5\xa1ki komediji. Zna\xc4\x8daj enajsterca je, kot so poudarjali \xc5\xbee predhodniki Katula, igra (lusus), in to je zna\xc4\x8dilno za veliko ve\xc4\x8dino Katulovih enajstercev. Vse to pa dokazuje, da Katul ni bil prvi na tem podro\xc4\x8dju in tako se zmanj\xc5\xa1uje tudi stopnja njegove originalnosti.\n_START_SECTION_\nVplivi Katulove ljubezenske poezije na evropsko in slovensko knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nRimska poeti\xc4\x8dna literatura je bistveno oblikovala evropsko in slovensko umetnost srednjega veka  in renesanse. Zlasti na renesanso je vplival tudi rimski pogled na svet, in sicer, te\xc5\xbenja k u\xc5\xbeivanju oziroma senzualizem, kot je znal opisati Katul._NEWLINE_Potem ko je Katul v svojih pesmih o Lezbiji izna\xc5\xa1el tematiko velike, enkratne, usodne ljubezni z njenimi tragedijami, nesre\xc4\x8dami in obupom, pa tudi s sre\xc4\x8dnimi trenutki, kot jih opeva pesem Blagoslov ljubezni, so to tematiko povzeli v novih oblikah tudi srednjeve\xc5\xa1ki trubadurski pesniki in Dante, za njim pa Petrarca, renesan\xc4\x8dni pesniki in pozneje zlasti romantiki. Z zgledi Katulove elegije so kasneje zasloveli tudi Nemci; Goethe in njegove Rimske elegije pa  Rilke in Devinske elegije._NEWLINE_Na slovensko umetno knji\xc5\xbeevnost, od razstveljenstva naprej, se ka\xc5\xbee vpliv prek klasizicma, ki se je opiral na rimsko klasiko. Katulov vpliv se\xc5\xbee tudi v slovensko romantiko; Pre\xc5\xa1eren je ostal zvezan s tradicijo celotne rimske eroti\xc4\x8dne elegije in tako tudi Katulove, po njem pa so jo uveljavljali \xc5\xa1e drugi slovenski liriki, kot so Simon Jenko, Dragotin Kette in Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d._NEWLINE_Prevodi iz rimske knji\xc5\xbeevnosti v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino so za\xc4\x8deli nastajati \xc5\xbee v 18. stoletju, vendar je vrh prevajanja rimske knji\xc5\xbeevnosti doseglo vrh v 20. stoletju, ko je vrsta prevajalcev poslovenila skoraj vsa osrednja dela rimske poezije, med njimi tudi Katulove._NEWLINE_V povezavi s samo rimsko liriko na slovenskem je vredno omeniti tudi skladatelja Jakoba Gallusa. Med avtorji tekstov, ki jih je skladatelj uporabil za svoje uglasbitve, so bili tudi rimski pesniki, med njimi \xc5\xa1e posebej Katul, katerega verze je uporabil v enem svojih najslavnej\xc5\xa1ih motetov Odi et amo (sovra\xc5\xbeim in ljubim).'