b'\n_START_ARTICLE_\nKomi\xc4\x8dni ep\n_START_PARAGRAPH_\nKomi\xc4\x8dni (lat. comicus, \xc5\xa1aljiv) ali satiri\xc4\x8dni ep (lat. satira ali satura, zmes, zabavljica, posme\xc5\xa1nica), opeva kak\xc5\xa1no sme\xc5\xa1no snov s satiri\xc4\x8dno primesjo. V\xc4\x8dasih so to parodije ali travestije. Parodija (gr\xc5\xa1. parodia, nasprotna pesem) je komi\xc4\x8dna pesnitev, ki vzame obliko, ritem in besede neke resne pesmi, doda pa drugo, \xc5\xa1aljivo vsebino. Komika je v tem, da se malopomembna snov ne prilega slovesni, resni obliki. Travestija (ital. travestire, preoble\xc4\x8di) pa obdr\xc5\xbei resno snov, a jo \xc5\xa1aljivo predela v neprimerni obliki. Parodija in travestija nista vezani samo epsko pesni\xc5\xa1tvo, nahajata se tudi v liriki._NEWLINE_Pri Grkih opona\xc5\xa1a znana starogr\xc5\xa1ka parodija\xc2\xa0\xc2\xbbBoj med \xc5\xbeabami in mi\xc5\xa1mi\xc2\xab\xc2\xa0(Batrachomyomachia) Homerjevo Iliado._NEWLINE_Med moderne satiri\xc4\x8dne epe pa se pri\xc5\xa1teva Byronov Don Juan. Podoba Don Juana se je udoma\xc4\x8dila v evropski knji\xc5\xbeevnosti in pre\xc5\xa1la celo v antonomazijo; predstavlja \xc4\x8dloveka, ki nemirno bega od \xc5\xbeenske do \xc5\xbeenske, a ne najde ideala svojega srca. Byron ri\xc5\xa1e tu razuzdanega pustolovca, ki i\xc5\xa1\xc4\x8de naslade po vsem svetu. Isti motiv je 1787 uporabil tudi Mozart za uglasbitev v istoimensko opero. (Don Giovanni; Il dissoluto punito ossia il Don Giovanni; 1787, KV 527).'