b'\n_START_ARTICLE_\nAstropyga radiata\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSpada med ve\xc4\x8dje vrste je\xc5\xbekov, saj v premeru meri do 20 cm. Zgornja (aboralna) stran je splo\xc5\xa1\xc4\x8dena ali celo malenkost vbo\xc4\x8dena. Bodice merijo v dol\xc5\xbeino do 4 cm in so razporejene v pet skupkov, med katerimi ima povr\xc5\xa1ina telesa, ki nima bodic, obliko \xc4\x8drke V. Pet takih \xc4\x8drk oblikuje zna\xc4\x8dilen vzorec deseterokrake zvezde, na sredini katere se nahaja zadnjik. Iz tega tudi izhaja rodovno ime, saj v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini \xc2\xbbastro\xc2\xab pomeni zvezda, \xc2\xbbpyga\xc2\xab pa zadnjik. Ta del povr\xc5\xa1ine je obarvan rde\xc4\x8de in obrobljen z iridescen\xc4\x8dnimi modrimi pikami, ostali del telesa pa variira od rde\xc4\x8de-rjave do vijoli\xc4\x8dne, temno rjave ali \xc4\x8drne.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nPrebiva v Indijskem in Tihem oceanu: \xc5\xbeivljenjski prostor se dejansko razteza od afri\xc5\xa1kih obal pa vse do Havajev in avstralskih obal. \xc5\xbdivi v plitvinah, tj. v globini od 10-30 m, najve\xc4\x8d do 70 m, najraje v lagunah in zalivih s peskom, prodom ali koralami. Nekatere vrste rakov in rib \xc5\xbeivijo kot priskledniki ob je\xc5\xbeku zaradi za\xc5\xa1\xc4\x8dite, rak vrste Dorippe frascone pa \xc5\xbeivi v so\xc5\xbeitju in ga prena\xc5\xa1a na hrbtni strani zunanjega skeleta._NEWLINE_Spada med strupene vrste morskih je\xc5\xbekov: vbod povzro\xc4\x8di predvsem mo\xc4\x8dno bole\xc4\x8dino, ki v pol ure mine.'