b'\n_START_ARTICLE_\nFaial (otok)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju srednjeve\xc5\xa1kih legend in neutemeljenih zgodb o misti\xc4\x8dnih de\xc5\xbeelah  se je otok Faial prvi\xc4\x8d pojavil na atlasu Catal\xc3\xa3o 1375\xe2\x80\x931377, kot Ilha da Ventura ali Insula de La Ventura (otok Ventura). Do leta 1427 so odkrili tisto, za kar se je najbolj sumilo: otoke sredi Atlantika (zlasti otoka Santa Maria in S\xc3\xa3o Miguel). V naslednjih letih so se pojavila nova odkritja, dokler ni med prvim raziskovalnim potovanjem (leta 1451) morjeplovec Diogo de Teive raziskal obalo Faiala._NEWLINE_Humanist Gaspar Frutuoso je pisal, da prvi raziskovalci niso na\xc5\xa1li nenaseljenega otoka: de\xc5\xbeelo je okupiral pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik, ki je imel majhno jato in je \xc5\xbeivel v jami v notranjosti. _NEWLINE_Leta 1460 so navti\xc4\x8dne karte ozna\xc4\x8dile ta otok kot Ilha de S\xc3\xa3o Luis. Pribli\xc5\xbeno takrat je nem\xc5\xa1ki intelektualac in prevajalec, ki je \xc5\xbeivel v Lizboni, Valentim Fernandes da Mor\xc3\xa1via pripovedoval prvo zgodbo o naselju na otoku. Kot je zapisal, je Frair Pedro, kralji\xc4\x8din spovednik, potoval s portugalsko Infanto D. Isabello, vojvodino Burgundsko, v Flandrijo, kjer se je sre\xc4\x8dal in razvil prijateljstvo s plemi\xc4\x8dem Jossejem van Huerterjem. Med pogovori se je D. Pedro pogovarjal z Van Huerterjem o otokih in da so obstajale zaloge srebra in kositra (za katere je predvideval, da so bile Ilhas Cassit\xc3\xa9rides (Otoki kositra)). Van Huerter je prepri\xc4\x8dal 15 drugih mo\xc5\xa1kih o donosnosti podjetja v arhipelagu._NEWLINE_Okoli leta 1465 se je Huerter prvi\xc4\x8d izkrcal na Faialu ob pla\xc5\xbei Praia de Almofariz (danes Praia de Almoxarife). Ekspedicija je ostala na obmo\xc4\x8dju Lombe dos Frades pribli\xc5\xbeno eno leto, dokler ni zmanjkalo zalog. Njegovi rojaki so bili razburjeni zaradi pomanjkanja obljubljenih dragocenih kovin in Huerter je hitro pobegnil v Flandrijo in na dvor vojvodinje od Burgundske._NEWLINE_Leta 1467 se je Huerter vrnil v Faial na novo ekspedicijo, ki jo je podprla vojvodinja, ki je \xc2\xbbnaro\xc4\x8dila mo\xc5\xa1kim in \xc5\xbeenskam vseh starosti, pa tudi duhovnikom, da posredujejo svoja verska prepri\xc4\x8danja, poleg ladij, opremljenih s pohi\xc5\xa1tvom in potrebnimi pripomo\xc4\x8dki za kmetovanje in gradnjo hi\xc5\xa1, in jih je poslala za dve leti, t vsem, kar so potrebovali za pre\xc5\xbeivetje\xc2\xab\xc2\xa0(kot navaja nem\xc5\xa1ki geograf, Martin Behaim v svojem besedilu Globo de Nuremberga). Opozoril je tudi, da je Isabella odredila, da se na otok po\xc5\xa1ljejo civilni kriminalci. Infante D. Fernando (vojvoda Viseu in mojster Kristusovega reda) je Van Heutereju podelil naziv kapitan-major () otoka. Takoj so imeli novi kolonisti te\xc5\xbeave s svojo novo kolonijo zaradi pomanjkanja pitne vode. Naselili so se v sosednjo dolino (ki \xc5\xa1e vedno nosi ime Flamengos, portugalski izraz za flamske ljudi). Van Huerter je zgradil majhno kapelo, posve\xc4\x8deno Svetemu kri\xc5\xbeu (Santa Cruz). S\xc4\x8dasoma se je za\xc4\x8dasno vrnil v Lizbono, kjer se je poro\xc4\x8dil z D. Beatriz de Macedo, guvernerko vojvode Viseuja. \xc5\xa0e vedno primeren pogajalec, se je vrnil na Faial in pospe\xc5\xa1eval naselitev kolonije in njegovih posesti. Leta 1467 je prepri\xc4\x8dal drugo skupino naseljencev, pod flamskim plemi\xc4\x8dem Willemom van der Haegenom (pozneje znanim kot Guilherme da Silveira), da svoje rojake, dru\xc5\xbeine in podporno osebje pripelje na otok._NEWLINE_Naseljenci so se osredoto\xc4\x8dili na obmo\xc4\x8dje Concei\xc3\xa7\xc3\xa3o in Porto Pim, ustvarili jedra Vila de Orta (kasneje Vila de Horta), ime, ki je nastalo iz priimka Josseja van Huerterja. Leta 1490 je ta flamska skupnost \xc5\xa1tela pribli\xc5\xbeno 1500 ljudi in se jim je pridru\xc5\xbeilo ve\xc4\x8d dru\xc5\xbein iz Alenteja, Moinha in drugih otokov v arhipelagu. Hitra rast otoka,v tej fazi, je bila posledica gojenja p\xc5\xa1enice in rasti lesne industrije. Nekaj kasneje se je ime otoka spremenilo v \xc2\xbbFaial\xc2\xab, zaradi velikega \xc5\xa1tevila dreves Myrica faya (rod voskovke). Z izbolj\xc5\xa1anjem gospodarstva na otoku se je naseljevalo ve\xc4\x8d Portugalcev in hitro se je flamski vpliv zmanj\xc5\xa1al._NEWLINE_Leta 1583 je bila kot del \xc5\xa1panske okupacije Azorov (ki se je za\xc4\x8dela s pristankom na Terceiri) poslana \xc5\xa1panska flota v Faial. Med ekspedicijskim napadom je v Pasteleiro pristalo ve\xc4\x8d oboro\xc5\xbeenih mo\xc5\xa1kih, ki so se priklju\xc4\x8dili branilcem. \xc4\x8ceprav so jih okrepili francoski vojaki, se niso mogla upreti napadalcem. Med Ibersko zvezo Portugalske in \xc5\xa0panije so otok pogosto napadali britanski in francoski pirati. Med letoma 1589 in 1597 sta Earl of Cumberland (George Clifford) in Earl of Essex (Robert Devereaux) napadla prebivalstvo brez obrambe. To je bilo deloma zaradi dotoka \xc5\xa0pancev na otoke, kot prilo\xc5\xbenosti za izbolj\xc5\xa1anje iberskih poslovne\xc5\xbeev. Na \xc5\xbealost so zasebniki oropali prebivalce in po\xc5\xbeigali, kar so pustili za seboj, ne da bi razlikovali med portugalskim in \xc5\xa1panskim. Da bi se za\xc5\xa1\xc4\x8ditili, so Faialenci zgradili \xc5\xa1tevilne trdnjave; v 18. stoletju jih je bilo ve\xc4\x8d kot 20. pred obalo otoka Faial so 22. in 23. junija 1594, v bitki pri otoku Faial, tri ladje grofa Cumberlanda napadle 2000 tonsko karako Las Cinque Chagas, za katerega zgodovinarji verjamejo, da je bila najbogatej\xc5\xa1a ladja z zakladi, ki je kdaj plula iz Vzhodne Indije, jo razstrelili in izgubili ves tovor. _NEWLINE_Vulkan Cabe\xc3\xa7o Gordo je izbruhnil leta 1672, kar je privedlo do izseljevanja v Brazilijo, vendar gospodarstvo ni bilo znatno o\xc5\xa1kodovano._NEWLINE_V vmesnih letih je  Horta postala postanek za jezuitske misijonarje, ki so potovali v in iz Brazilije in Azije. Jezuiti so v Horti zgradili \xc5\xa1olo, prav tako kot karmeli\xc4\x8dani in fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani. Raziskovalec James Cook je prav tako dosegel otoke, preden je za\xc4\x8del svoje potovanje proti Tihemu oceanu v 18. stoletju._NEWLINE_Ljudje z otoka Faial so bili dejavni udele\xc5\xbeenci v bojih med liberalci in absolutisti, kon\xc4\x8dno pa so se odlo\xc4\x8dili, da bodo naklonjeni liberalcem in pozdravili obisk kralja Pedra IV. Leta 1832. Zaradi svoje zvestobe je bila Horta povzdignjen v status mesta._NEWLINE_Leta 1876 so se za\xc4\x8dela dela na izgradnji doka v za\xc5\xa1\xc4\x8ditenem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Horta. S\xc4\x8dasoma se je pomen otoka Faial raz\xc5\xa1iril preko tega doka, kot to\xc4\x8dka za transatlantski promet. Charles William Dabney, ameri\xc5\xa1ki podjetnik (1794-1871), je bil odgovoren za rast oto\xc5\xa1ke industrije s prevladujo\xc4\x8dim kitolovom, izvozom vina in pomaran\xc4\x8d. Kot \xc4\x8dlovekoljubna oseba je bil Dabney odgovoren za posodobitev gospodarstva otoka in podporo prebivalstvu, pomo\xc4\x8d kmetijstvu in ustvarjanje trgov v tujini za njihovo blago. Poleg lastni\xc5\xa1tva ladijske linije Fayal je bil konzul ZDA na Azorih 1826\xe2\x80\x931871; eden od treh Dabneyjev, ki so dolga leta dr\xc5\xbeali mesto ameri\xc5\xa1kega konzula na Azorih . Rast industrije in \xc4\x8dezatlantskega prometa je pove\xc4\x8dala pomen Horte kot varnega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da premoga. Leta 1919 se je pri Horti ustavilo prvo letalo, ki je pre\xc4\x8dkalo Atlantik. Hortin izjemen polo\xc5\xbeaj je privedel tudi do tega, da je Pan American vzpostavil bazo Clipper. Podobno so bile v Horti britanske, ameri\xc5\xa1ke, francoske, nem\xc5\xa1ke in italijanske interkontinentalne podmorske kabelske postaje. Med drugo svetovno vojno je bila Horta tudi pomembna pomorska baza, ki je nudila zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de nekaterim zavezni\xc5\xa1kim ladjam, ki so sodelovale v invaziji v Normandiji._NEWLINE_Otok, odvisen od kitolova in kmetijstva, je ostal uspe\xc5\xa1en do izbruha vulkana Capelinhos leta 1957. Obmo\xc4\x8dja severne in zahodne obale so bile zelo prizadete, saj so bila kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da nemogo\xc4\x8da in pokrita s peskom in pepelom. To je bil vzrok za preseljevanje 4000 ljudi v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave, ki so jih vodili \xc4\x8dlani portugalske diaspore v Novi Angliji in vplivni senator iz Massachusettsa (John F. Kennedy). Poleg tega je bil kitolov kot uspe\xc5\xa1no komercialno podjetje po\xc4\x8dasi omejen z novostmi v kemijskem sektorju in vplivom na pravice \xc5\xbeivali._NEWLINE_Gospodarske in politi\xc4\x8dne spremembe od osemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja so pomagale pri o\xc5\xbeivitvi oto\xc5\xa1kega gospodarstva in razvoja. Potem ko so Azori pridobili status avtonomne regije Portugalske, je bila Horta edino mesto na otoku, ki mu je bilo dovoljeno gostiti regionalni parlament (Parlamento Regional) na Azorih\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nFaialova zgodnja gospodarska rast je bila pospe\xc5\xa1ena z gojenjem in predelavo tkanin pobarvanih modro, proizvedeno iz rastline silina (v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini Isatis tinctoria). To je bil edini vir modre barve do konca 16. stoletja, ko so portugalske trgovske poti za\xc4\x8dele prina\xc5\xa1ati indigo z daljnega vzhoda. Gospodarsko rast in rast prebivalstva so vodile tudi \xc5\xa1tevilne legende o kositru in srebru, ki so jih ohranili \xc4\x8dlani portugalskega dvora._NEWLINE_Gospodarstvo otoka je do leta 1957 prineslo nekaj blaginje, ko je na zahodnem delu otoka izbruhnil vulkan Capelinhos, ki je ponovno aktiviral izseljevanje v Severno Ameriko, podprto z obljubami, da bo prizadetemu prebivalstvu pomagal senator iz Massachusettsa John F. Kennedy._NEWLINE_Glavni kmetijski viri otoka so krompir, \xc5\xbeito, sadje in vino ter govedo (mle\xc4\x8dna in mesna industrija). Mesto Horta je center trgovine in storitev otoka._NEWLINE_V 1970-ih je po \xe2\x80\x9erevoluciji nageljnov\xe2\x80\x9c Portugalska do\xc5\xbeivela gospodarsko rast in odprlo se je letali\xc5\xa1\xc4\x8de; z njim so pri\xc5\xa1li turisti. Po vstopu Portugalske v EGS je \xc5\xbeivljenjski standard hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dal in danes prebivalstvo na splo\xc5\xa1no uspeva.\n_START_SECTION_\nPrazniki\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d posvetnih in verskih praznikov, ki sestavljajo koledar dogodkov na Faialu. Najpomembnej\xc5\xa1i se pojavljajo poleti. Od Vnebovzetja do avgusta so prazniki Svetega Duha pomembni dogodki v vsaki \xc5\xbeupniji in soseski. V teh prireditvah poteka procesija v krajevni cerkvi, kjer praznuje mno\xc5\xbeica v skladu s tradicijo / legendo svete Elizabete Portugalske, nato pa se procesija vra\xc4\x8da v lokalno imp\xc3\xa9rio, kjer se postre\xc5\xbee s prazni\xc4\x8dnim mesom in juho povabljenim gostom, podeli se ista juha in massa sovada (sladki kruh), kot tradicionalni znak pokore._NEWLINE_Zavetnik Faiala je sveti Janez Krstnik, ki ga 24. junija praznujejo kot S\xc3\xa3o Jo\xc3\xa3o da Caldeira. To je dan, ki se praznuje z ma\xc5\xa1o v kapeli S\xc3\xa3o Jo\xc3\xa3o, sledijo dru\xc5\xbeinski pikniki ob cestah in poljih Caldere. Podobno se v Largo Jaime Melo v Horti ljudje zbirajo z otoka, da bi u\xc5\xbeivali v pikniku in drugih zabavah (kot so glasbena skupina in / ali pevci)._NEWLINE_1. avgusta ljudje praznujejo letni praznik Nossa Senhora da Guia, praznovanje, ki ga je prvotno za\xc4\x8del lokalni ribi\xc4\x8d v imenu Device Marije. V pristani\xc5\xa1\xc4\x8de prispe skupina majhnih \xc4\x8dolnov, ki nosi kip Marije. Od tam, po blagoslovih, se kip odnese v procesiji do vrha Monte da Guia, kjer je ma\xc5\xa1a v kapeli Monte da Guia._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i festival je sekularni Semana do Mar (teden morja). To je tedensko praznovanje v Horti povezano z morjem, ki ga praznujejo v pesmih, plesih, razstavah in kioskih s prodajo razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivil (lokalne in celinske Portugalske) in blaga. \xc4\x8cez dan je ve\xc4\x8d jadralskih tekmovanj in razstav, v ve\xc4\x8dernih urah pa ve\xc4\x8d ponudbe \xc5\xbeivil vzdol\xc5\xbe Avenide Marginal, drugi poslu\xc5\xa1ajo in / ali ple\xc5\xa1ejo ob priljubljenih in / ali tradicionalnih glasbenih delih na enem od ve\xc4\x8d odrih, ki so namenjeni bandom, tradicionalnim in sodobnim glasbenim umetnikom. Dogodki se zaklju\xc4\x8dijo s tradicionalno zaklju\xc4\x8dno slovesnostjo in ognjemetom.\n_START_SECTION_\nTradicija\n_START_PARAGRAPH_\nOtok, tako kot nekateri drugi Azorski otoki, proizvaja sire in druge mle\xc4\x8dne izdelke, skupaj s kravjim mesom in stranskimi proizvodi, ki so znani na Portugalskem in ima bogato kulinariko, ki vklju\xc4\x8duje tudi lokalne morske jedi._NEWLINE_Scrimshaw, ro\xc4\x8dno delo iz kitovih zob, je tradicionalna obrt na Azorih. Vendar pa zaradi prepovedi kitolova na Portugalskem nekateri modeli tega lahko stanejo ve\xc4\x8d sto evrov zaradi redkosti kitovih zob.'