b'\n_START_ARTICLE_\nTemperatura\n_START_SECTION_\nVpeljava pojma temperature\n_START_PARAGRAPH_\nTermodinamika zahteva vpeljavo pojma temperature, ki meri, kako toplo ali hladno je nekaj. Temperaturo lahko vpeljemo kot koli\xc4\x8dino, ki je sorazmerna prostornini plina pri stalnem tlaku, npr. v plinskem termometru._NEWLINE_Temperatura je fizikalna veli\xc4\x8dina, ki se izra\xc5\xbea s toplotnim stanjem nekega telesa in je ena od osnovnih veli\xc4\x8din v termodinamiki. Temperatura ne more prehajati iz telesa na telo, ampak prehaja toplota, pri tem pa se temperaturi teles izena\xc4\x8dujeta._NEWLINE_Vpeljemo jo lahko tudi kot koli\xc4\x8dino, s katero je sorazmerna prenesena toplota pri Carnotovem toplotnem stroju - to je tako imenovana termodinami\xc4\x8dna definicija._NEWLINE_Temperature pravzaprav ne bi bilo treba vpeljevati posebej - s poznavanjem mikroskopske zgradbe jo lahko izpeljemo iz mikroskopskih mehanskih lastnosti plina. Ker pa so ljudje temperaturo definirali, \xc5\xa1e preden so jih poznali, je ostala definicija, kot jo poznamo.\n_START_SECTION_\nZaznavanje temperature\n_START_PARAGRAPH_\nOmenili smo \xc5\xbee, da lahko vro\xc4\x8dino in mraz zaznavamo. Zaznavanje vro\xc4\x8dine in mraza je povezano s \xc4\x8dutnicami v ko\xc5\xbei. Raziskave so pokazale, da so za ob\xc4\x8dutek vro\xc4\x8dega odgovorne druge \xc4\x8dutnice kot za ob\xc4\x8dutek hladnega._NEWLINE_Zaznavanje temperature je povezano z zaznavanjem bole\xc4\x8dine. Pri 34 \xc2\xb0C, kolikor je srednja ko\xc5\xbena temperatura, ne ob\xc4\x8dutimo ne mraza ne vro\xc4\x8dine. Segrevanje ali ohlajevanje privede prek ob\xc4\x8dutkov nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de vro\xc4\x8dine oziroma mraza v obeh skrajnih primerih \xe2\x80\x93 meji sta pri okrog 15\xc2\xa0\xc2\xb0C in 45\xc2\xa0\xc2\xb0C \xe2\x80\x93 do ob\xc4\x8dutka bole\xc4\x8dine. Ob\xc4\x8dutek vro\xc4\x8dega ali hladnega je razen od temperature same odvisen tudi od tega, kako hitro spreminjamo temperaturo, ter kako velik del telesa je izpostavljen temperaturni spremembi. Slednje je povezano z gostoto \xc4\x8dutnic po telesu. Njihova povr\xc5\xa1inska gostota je najve\xc4\x8dja na ustnicah (15-20 \xc4\x8dutnic za mraz na kvadratni centimeter), precej velika na obrazu, prsih in trebuhu, zelo majhna pa denimo po dlani (1-5 \xc4\x8dutnic za mraz na kvadratni centimeter). Nasploh imamo \xc4\x8dutnic za mraz 5-10 krat ve\xc4\x8d kot \xc4\x8dutnic za vro\xc4\x8dino. Zaznavanje vro\xc4\x8dine in mraza prena\xc5\xa1ajo tako\xc2\xa0\xc2\xbbpo\xc4\x8dasni\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbeiv\xc4\x8dni kon\xc4\x8di\xc4\x8di tipa C brez mielinske ovojnice, kot tudi\xc2\xa0\xc2\xbbhitri\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbeiv\xc4\x8dni kon\xc4\x8di\xc4\x8di tipa A\xce\xb4 s tanko mielinsko ovojnico._NEWLINE_Od leta 1997 dalje je zaznavanje vro\xc4\x8dine in mraza pojasnjeno tudi na molekularni ravni. Tega leta so dolo\xc4\x8dili zaporedje DNK za prekomembranski receptor VR1, ki pri\xc4\x8dne pri temperaturah nad 43\xc2\xa0\xc2\xb0C prepu\xc5\xa1\xc4\x8dati kalcijeve ione. V naslednjih letih so dolo\xc4\x8dili zaporedji \xc5\xa1e za podobna receptorja VRL-1, ki se odziva na temperature nad 50\xc2\xa0\xc2\xb0C, ter VRL-3, ki se odziva na temperature nad 33\xc2\xa0\xc2\xb0C. Marca 2002 pa so izolirali \xc5\xa1e protein CMP1 oziroma TRPM8, ki se obna\xc5\xa1a kot receptor za mrzlo. Zanimivo je, da se receptor za mraz obenem odziva tudi na mentol, receptor za vro\xc4\x8dino pa na kapsaicin, kar pojasni\xc2\xa0\xc2\xbbhladen\xc2\xab\xc2\xa0oziroma\xc2\xa0\xc2\xbbvro\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0ob\xc4\x8dutek, ki ga dajejo poprova meta in feferoni.'