b'\n_START_ARTICLE_\nJe\xc5\xbeica\n_START_PARAGRAPH_\nJe\xc5\xbeica je bila neko\xc4\x8d vas, danes pa del Ljubljane in le\xc5\xbei na severu med Be\xc5\xbeigradom in \xc4\x8crnu\xc4\x8dami.  Mimo te\xc4\x8de reka Sava, ob njej je urejen edini ljubljanski avtokamp s kopali\xc5\xa1\xc4\x8dem. Skozi naselje je speljana Dunajska cesta, po kateri v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta skozi naselje potekajo mestne avtobusne linije \xc5\xa1t. 6 in 8, liniji \xc5\xa1t. 11 in 21 pa imata nasproti vhoda v avtokamp urejeno obra\xc4\x8dali\xc5\xa1\xc4\x8de. Linija 14 pripelje iz Sloven\xc4\x8deve ceste, po \xc4\x8cerinovi ulici in skozi Je\xc5\xbeico proti Savljam._NEWLINE_Spada v \xc4\x8detrtno skupnost Posavje. _NEWLINE_V bli\xc5\xbeini se nahaja znamenita gostilna Pri ruskem carju. Na Je\xc5\xbeici sta se rodila literarni zgodovinar Fran Levec (1846) in pesnik Alojzij Merhar (1878).\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nIme je dobila po je\xc5\xbei. To je okoli 15 m visoka vzpetina savske terase, ki jo najla\xc5\xbeje opazimo za Je\xc5\xbei\xc5\xa1ko cerkvijo in poteka vse od Toma\xc4\x8devega do \xc5\xa0entvida pri Ljubljani. Ljudje so v preteklosti zgradili vasi na terasi saj so se bali poplavljanja Save, ki je pred regulacijo poplavljala tudi do Male vasi.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nJe\xc5\xbeica le\xc5\xbei na severu Ljubljane. Na severu in vzhodu meji na strugo reke Save, na juguovzhodu na Malo vas in blokovsko naselje BS7, na zahodu pa na Savlje. Tako kot ve\xc4\x8dina vasi ljubljanskega Posavja je del Je\xc5\xbeice postavljen na savski terasi, je\xc5\xbei, del pa pod njo. Zaradi novogradenj in urbanizacije, ter spojitve z Ljubljano je danes te\xc5\xbeko videti meje med Je\xc5\xbeico, Malo vasjo, Sto\xc5\xbeicami ter Savljami. Nekako velja tako, da spodnji del vasi le\xc5\xbei ob Dunajski cesti, kjer se nahaja tudi ulica Stara Je\xc5\xbeica. Zgornji del pa poteka po cesti Je\xc5\xbeica, ter ulica Danile Kumar proti Je\xc5\xbei\xc5\xa1ki cerkvi in se kon\xc4\x8dna pred mostom \xc4\x8dez \xc5\xbeeleznico. Gostilna pri Ruskem carju, ki jo nekateri uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo na Je\xc5\xbeico pa naj bi \xc5\xbee spadala pod Malo vas, kakor je vidno na nekaterih starih razglednicah in opisih.\n_START_SECTION_\nRimska doba\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e najdbe na Je\xc5\xbeici segajo v obdobje Rimskega cesarstva, ko bi se naj na tem obmo\xc4\x8dju nahajlo anti\xc4\x8dno grobi\xc5\xa1\xc4\x8de. Ostanke grobi\xc5\xa1\xc4\x8da s skeletnimi pokopi in pridatki so na\xc5\xa1li leta 1880 pri kopanju gramoza. Na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Dunajske ceste je potekala znana cesta, ki je \xc5\xa1la iz Aquilleje preko Emone skozi Posavje in naprej na Trojane ter proti v Celju. Ta cesta je zarisana na karti Tabula Peutingeriana iz 3 stol.po Kr.. Blizu dana\xc5\xa1njega \xc4\x8drnu\xc5\xa1kega mostu pa se je nahajal rimski most, ki je slonel na 26 kamnitih opornikih. Stal je 80 m zahodneje od dna\xc5\xa1njega mostu in je bil 8 m \xc5\xa1irok in 300 m dolg. Most \xc4\x8dez Savo v \xc4\x8crnu\xc4\x8dah so gradila mo\xc5\xa1tva treh legij v \xc4\x8dasu pred letom 14 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Odkril ga je in\xc5\xbe. B. Bloudek \xc5\xbee leta 1901, ko je naletel na \xc5\xa1tiri opornike, ki pa so propadli zaradi poglabljanja savske struge. Ko je leta 1911 \xc5\xa1e zadnjemu oporniku grozila ista usoda, so ga dvignili in spravili v varstvo v Kri\xc5\xbeanke. Ostanki pa so sedaj shranjeni v  Ljubljanskem narodnem muzeju in Pra\xc5\xa1kem tehi\xc4\x8dnem muzeju. Nato so \xc5\xa1e istega leta raziskali \xc5\xa1e en opornik, ki je potrdil gradbeno zasnovo mostu. Po propadu rimskega cesarstva so plemena, ki so prihajala na to ozemlje poru\xc5\xa1ila most in vse do 18. stoletja. tu ni bilo ve\xc4\x8d mostu. Most je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal brod.\n_START_SECTION_\nSrednji in novi vek\n_START_PARAGRAPH_\nJe\xc5\xbeica je bila prvi\xc4\x8d omenjena leta 1359 z imenom Jessitz in kasneje tudi Jesischa. Vas je nastala na terasi, da se je izognila poplavam, ki jih je povzro\xc4\x8dala Sava._NEWLINE_V 12. stoletju se prvi\xc4\x8d omenja \xc5\xa1empetrska fara v katero je spadala Ljubljana. Ustanovitev Je\xc5\xbei\xc5\xa1ke fare pa je tesno povezana s \xc5\xa1empetrsko faro, katere podru\xc5\xbenica je bila tudi Je\xc5\xbeica. Cerkev na Je\xc5\xbeici je prvi\xc4\x8d omenjena leta 1451 _NEWLINE_Leta 1515 so na slovenskem potekali kme\xc4\x8dki upori. Takrat se je aprila na Je\xc5\xbeici, kjer je danes kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, zbralo pet ali \xc5\xa1est tiso\xc4\x8d kmetov. O tem pri\xc4\x8da plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je vzidana v nekdanje \xc5\xa0ternovo kopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Na pogajanja s kmeti so pri\xc5\xa1li tudi cesarski komisarji, ki jih je vodil \xc5\xa1tajerski de\xc5\xbeelni glavar \xc5\xbdiga Dietrichstein. Ti so posku\xc5\xa1ali odvrniti kmete od uporov, saj je prihajalo \xc5\xbee do nasilnih dejanj. To jim ni uspelo in pri\xc5\xa1lo je do velikih kme\xc4\x8dkih uporov.\n_START_SECTION_\n18. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1713 so pripravili na\xc4\x8drte za popravilo celotne trase glavne prometne smeri Dunaj-Trst oz. Dunaj-Reka. To dr\xc5\xbeavno cesto so temeljito popravili v letih 1720-1723, do leta 1730 pa so bila dela zaklju\xc4\x8dena. _NEWLINE_V okviru tega urejanja dr\xc5\xbeavne ceste so speljali cesto zopet skozi \xc4\x8crnu\xc4\x8de in zgradili most \xc4\x8dez Savo v bli\xc5\xbeini starega rimskega mostu. Cesta se je vila zopet po stari rimski trasi. _NEWLINE_Most je bil zgrajen leta 1724._NEWLINE_Leta 1787 je Ljubljanski gubernij dal dovoljenje za ustanovitev male fare ali lokalije na Je\xc5\xbeici. V letih od 1787 do 1802 so zgradili novo cerkev in jo posvetili leta 1830. V teh letih je na Je\xc5\xbeico pri\xc5\xa1el prvi \xc5\xbeupnik Jurij Japelj. Skrbel je za izgradnjo nove cerkve vendar je ni do\xc4\x8dakal saj je od\xc5\xa1el iz Je\xc5\xbeice \xc5\xbee leta 1795. Leta 1787 je Jurij Japelj ustanovil prvo \xc5\xa1olo na Je\xc5\xbeici in za\xc4\x8del pu\xc4\x8devati otroke ljubljanskega Posavja branja, pisanja, ra\xc4\x8dunanja in verouka. Tega leta je bilo na Je\xc5\xbeici 32 hi\xc5\xa1 in 172 prebivalcev. Otroci so imeli pouk kar v njegovem stanovanju, ob lepem vremenu pa je organiziral \xc5\xa1olo v naravi pod kak\xc5\xa1nim drevesom ali ob Savi. Tam so u\xc4\x8denci uprizarjali razne igre za rekreacijo ali pa so pomagali kmetom pri delu._NEWLINE_Japlja sta nasledila Anton Traven (1795 - 1807) ter Franc Pav\xc5\xa1i\xc4\x8d (1807 - 1812)._NEWLINE_\xc5\xbde od nekdaj so bili ljudje na Je\xc5\xbeici kmetje. Imeli so pomembno vlogo pri oskrbi Ljubljane s hrano, ki so jo pridelali. Kasneje v 18. stoletju je zaradi rasti prebivalstva pri\xc5\xa1lo do tega, da ni mogel ve\xc4\x8d vsak dobiti zemlje. Zato so se nekateri za\xc4\x8deli  seliti v mesto, nekateri pa se pre\xc5\xbeivljali z dnino ali postali obrtniki.\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1848 je pri\xc5\xa1lo do Zemlji\xc5\xa1ke odveze. Kmet je postal svoboden gospodar in lastnik zemlje, ki jo je obdeloval. V tem stoletju se je na Je\xc5\xbeici rodil in \xc5\xbeivel Fran Levec, knji\xc5\xbeevni zgodovinar, kritik, urednik ter profesor nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, zgodovine in zemljepisa. Rodil se je v hi\xc5\xa1i, kjer je gostilna Florjan\xc4\x8dkov hram. Takrat je tu \xc5\xbeivel tudi Matija Sitar, pisec prispevkov iz podro\xc4\x8dja umetnostne zgodovine.  V 19. stoletju je bila na Je\xc5\xbeici samo slovenska \xc5\xa1ola zaradi slovenskega prebivalstva. Poleg te, tu ni bilo \xc5\xa1e nem\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole kot v nekaterih okoli\xc5\xa1kih krajih, kot je \xc5\xa0entvid in predvsem Ljubljana. V tem \xc4\x8dasu je Bla\xc5\xbe Poto\xc4\x8dnik nadaljeval Japljevo \xc5\xa1olsko tradicijo, ki je ustanovil tudi narodno \xc4\x8ditalnico. Leta 1870 se na Je\xc5\xbeici zgradili prvo \xc5\xa1olsko poslopje in leta 1891 je mimo Je\xc5\xbeice stekla kamni\xc5\xa1ka proga._NEWLINE_Leta 1895 je Ljubljano in okolico prizadel mo\xc4\x8dan potres v katerem je bilo po\xc5\xa1kodovanih veliko hi\xc5\xa1 ter tudi cerkev na Je\xc5\xbeici in so morali obnoviti notranjo opremo. Takrat je vso prebivalstvo zbiralo prispevke, pri \xc4\x8dem se je izkazal tudi \xc5\xbeupan Je\xc5\xbeice, Anton Bolka.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1902 je bilo na Je\xc5\xbeici ustanovljeno prvo gasilsko dru\xc5\xa1tvo na pobudo takratnega \xc5\xbeupana Antona Vilfana. 1910 je za\xc4\x8dela na Je\xc5\xbeici obratovati prva krajevna po\xc5\xa1ta, ki je imela svoje prostore v hi\xc5\xa1i nasproti gostilne Florjan\xc4\x8dkov hram (pri Florjan\xc4\x8dku). Istega leta so tu zgradili vodovod. Voda je najprej pritekla je\xc5\xbei\xc5\xa1kemu \xc5\xbeupniku, \xc5\xa1oli, me\xc5\xbenarju ter \xc5\xbeupanu Antonu Vilfanu. V tem \xc4\x8dasu se je na tem podro\xc4\x8dju mo\xc4\x8dno razvilo dru\xc5\xa1tveno in politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_1. svetovna vojna_NEWLINE_Z za\xc4\x8detkom vojne so bili mo\xc5\xa1ki iz Je\xc5\xbeice kakor iz vseh drugih krajev vpoklicani v vojsko. Doma so ostale samo \xc5\xbeenske in dekleta. Tako je za\xc4\x8delo primankovati \xc5\xbeivil in vsega potrebnega. Dru\xc5\xa1tveno in politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje je zamrlo v \xc4\x8dasu vojne. Dvorana na Je\xc5\xbeici je bila zmeraj polna vojakov, ki so prihajali iz fronte in odhajali na njo. Je\xc5\xbeica je bila nekak\xc5\xa1na vmesna postaja, kjer je bilo zbrano vse, od voja\xc5\xa1tva do konj, vse narodnosti avstroogrske monarhije in tudi iz nem\xc5\xa1kega rajha. Zaradi utesnitve so vojake razmestili tudi po drugih hi\xc5\xa1ah. Vsaka hi\xc5\xa1a, gostilna, trgovina je morala najti prostor za vojaka._NEWLINE_18. maja 1916 se je italijanski vojski uspelo pribli\xc5\xbeati Je\xc5\xbeici in padle so prve bombe na Bregarjev travnik pred Ruskim carjem. \xc5\xa0kode ni bilo. V nadaljevanju vojne se italijanski vojski ni ve\xc4\x8d uspelo pribli\xc5\xbeati Je\xc5\xbeici. Leta 1918 je bilo konec vojne in Avstroogrska je razpadla. _NEWLINE_2. svetovna vojna_NEWLINE_Je\xc5\xbeico je 11. Aprila, leta 1941 zasedla italijanska vojska. Doma\xc4\x8dini so v petek zve\xc4\x8der ob pri\xc4\x8dakovanju zasedbe nem\xc5\xa1ke vojske, presene\xc4\x8deno opazovali italijanske vojake, ki so z motorji pridrveli na Je\xc5\xbeico in se ustavili pred \xc4\x8drnu\xc5\xa1kim mostom. Nosili so \xc4\x8delade, pokrite s \xc5\xa1opom \xc4\x8drnobarvnega petelinjega perja. Za njimi je pri\xc5\xa1lo drugo italijansko voja\xc5\xa1tvo in zasedlo Je\xc5\xbeico do Save. S \xc4\x8drnu\xc5\xa1ke strani pa so se na mostu pojavili Nemci. Tako je nastala na \xc4\x8drnu\xc5\xa1kem mostu italijansko nem\xc5\xa1ka meja. Meja takrat \xc5\xa1e ni bila na\xc4\x8drtno dolo\xc4\x8dena. \xc5\xa0ele konec septembra so mejo premaknili s \xc4\x8drnu\xc5\xa1kega mostu med Plevnovo in Janezovo hi\xc5\xa1o na Je\xc5\xbeici, ki je potekala naprej po spodnjem polju, imenovanem Prod. Na omenjenem polju so Nemci zgradili \xc2\xbbnem\xc5\xa1ko cesto\xc2\xab\xc2\xa0in novo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko zvezo z gorenjsko \xc5\xbeeleznico mimo \xc4\x8crnu\xc4\x8d do Laz. Mejo pod Savljami in Kle\xc4\x8dami so Nemci opremili z \xc5\xbei\xc4\x8dnimi ovirami, minskimi polji in visokimi stra\xc5\xbearskimi stolpi, ki so pono\xc4\x8di osvetljevali mejno podro\xc4\x8dje. Glavni mejni prehod je bil na Je\xc5\xbeici, na prostoru kjer je sedaj avtobusno obra\xc4\x8dali\xc5\xa1\xc4\x8de. Tu sta ostala \xc5\xa1e oba obmejna objekta. Na tem prostoru sta okupatorja zaradi meje podrla Janezovo hi\xc5\xa1o, last Franca Kosa ter Pajsarjevo hi\xc5\xa1o, last Marjete Kopitar. Franc Kos si je moral za dru\xc5\xbeino in \xc5\xbeivino sam poiskati novo bivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Med leti 1941 \xe2\x80\x93 1943 je bila italijanska vojska na Je\xc5\xbeici kar \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna. \xc5\xa0tela je 300 mo\xc5\xbe. Sestavljali so jo fa\xc5\xa1isti, alpinci in druge pe\xc5\xa1adijske enote. Svoja bivali\xc5\xa1\xc4\x8da so imeli v objektih \xc5\xa0ternovega kopali\xc5\xa1\xc4\x8da, na keglji\xc5\xa1\xc4\x8du in v gostilni pri Florjan\xc4\x8dku, v Prosvetnem domu na Je\xc5\xbeici, kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das v Sokolskem domu v Sto\xc5\xbeicah, v Savljah v gospodarskem poslopju pri Gor\xc5\xa1\xc4\x8du, mejni organi pa v tovarni pri Vidmarju in deloma v Kle\xc4\x8dah pri Mrharju. 7. Septembra 1941 zve\xc4\x8der so v Mali vasi v bli\xc5\xbeini nekdanje trgovine pri \xc5\xa0pornu, \xc5\xa1tirje mladi Skvojevci: Adrijan Kumar, Jo\xc5\xbee Kali\xc5\xa1nik, Lojze Gogala in Miro Kos izvedli prvo oboro\xc5\xbeeno akcijo na Je\xc5\xbeici. Ko so sre\xc4\x8dali no\xc4\x8dno patruljo mejnih finan\xc4\x8dnih mili\xc4\x8dnikov italijanske vojske, so nanjo za\xc4\x8deli streljati. Dva mejna mili\xc4\x8dnika sta bila te\xc5\xbeko ranjena. Ta dan je Je\xc5\xbeica 1955 sprejela za svoj krajevni praznik. O tem je poro\xc4\x8dal Vestnik obve\xc5\xa1\xc4\x8devalnega urada XI. Armadnega korpusa italijanske okupacijske vojske. Med vojno sta na Je\xc5\xbeici 96 stanovala tudi Pepca in Edvard Kardelj v letu 1937-1938. Spomladi leta 1942 pa je pod imenom Andrej Nikoli\xc4\x87 kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das tu bival tudi Ivan Ma\xc4\x8dek- Matija._NEWLINE_V drugi polovici leta 1943, po kapitulaciji Italije je italijanska vojska zapustila je\xc5\xbeensko ob\xc4\x8dino in ljubljansko Posavje. Pri\xc5\xa1li so Nemci in zavzeli italijansko fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno oblast v Ljubljani. Po zasedbi Nem\xc4\x8dije je bilo ustanovljeno domobranstvo. Sprejeta je bila odlo\xc4\x8ditev da bo na Je\xc5\xbeici nastanjen 1. Vod. 14. \xc4\x8cete, ki je imela sede\xc5\xbe v Polju in je spadala v 1. Bataljon. Na Je\xc5\xbeici so se domobranci nastanili 19. Septembra 1943 v Erjav\xc4\x8devi hi\xc5\xa1i 46, kjer je bila prej italijanska karabinjerska postaja._NEWLINE_Osvobodilno gibanje_NEWLINE_Nastanek OF na Je\xc5\xbeici je tesno povezan s prvimi koraki Staneta Bizjaka v juniju 1941, po ustanovitvi va\xc5\xa1kega odbora. Julija 1941 se je vodstvo centralne tehnike KPS, odlo\xc4\x8dilo zgraditi bunker pod novo mizarsko delavnico na Je\xc5\xbeici. Namenjen je bil za radijsko tehniko. Gradbeno jamo velikosti 3,5 x 3m in vi\xc5\xa1ine 2,5m, so skopali pod vodstvom Rudija Ganzitija, doma\xc4\x8di vajenec Jo\xc5\xbee Kali\xc5\xa1nik, Adrijan Kumar in Lojze Gogala, vsi skvojevci. Neposreden vhod v bunker je bila betonska plo\xc5\xa1\xc4\x8da na kole\xc5\xa1\xc4\x8dkih, ki je s premikanjem odpirala vhod. Za vhod in izhod v bunker je bilo potrebno dvigniti sod z \xc5\xbeaganjem. V tem bunkerju pri Lojzetu Kosu je delal ing. Milo\xc5\xa1 Brelih in sestavljal radijske postaje dobro leto, dokler ni Kosova hi\xc5\xa1a postala sosedom in okupatorjem sumljiva in zanimiva, saj so v njej ve\xc4\x8dkrat prespali aktivisti, izre\xc4\x8dena pa je bila tudi prisega Narodne za\xc5\xa1\xc4\x8dite. Spomladi 1943 so belogardisti aretirali Lojzeta Kosa. Aretiral ga je Janez Kos- Cico poveljnik MVCA v Savljah. Med iskanjem bunkerja v hi\xc5\xa1i je Lojzu uspelo pobegniti, njegovo \xc5\xbeeno pa so odpeljali v postojanko jo pretepali in mu\xc4\x8dili, ki pa so jo po treh mesecih izpustili._NEWLINE_Konec vojne_NEWLINE_Po koncu vojne so se 9 in 10. Maja 1945 \xc5\xa1tevilni posavski borci vrnili domov. Je\xc5\xbeica in sosednje vasi so bile okra\xc5\xa1ene z zastavami, napisi, spomladanskim cvetjem. \xc5\xbde naslednji teden in pozneje so se za\xc4\x8dela javna zborovanja v mestu in po vaseh. Velik partizanski miting je bil v nedeljo proti koncu maja na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du in vrtu nekdanje gostilne Pri ruskem carju. Nastopili so tudi doma\xc4\x8di kulturniki z majhnimi ansambli, kjer je sodeloval tudi Vinko Snoj, ki se je \xc5\xbee od leta 1944, \xc4\x8deprav vojni invalid, pripravljal in zbiral ljudi za nastop, ko bo zasijala svoboda. Na tem mitingu so nastopali tudi doma\xc4\x8di govorniki, aktivisti, politkomisarji in komandirji. Sodelovala je tudi \xc5\xa1olska mladina. _NEWLINE_Obdobje komunizma in socializma_NEWLINE_Od osvoboditve Ljubljane 9. Maja 1945, so odbori OF dokon\xc4\x8dno prevzeli v mestu in na Je\xc5\xbeici vso oblast. \xc5\xbde 16. Maja so bile volitve v \xc4\x8detrtne odbore OF in volitve delegatov za mestni odbor OF. Ljubljana je bila takrat razdeljena na sedem rajonov in 35 \xc4\x8detrti. Pred volitvami v Narodnoosvobodilne odbore julija 1945 pa so Ljubljano razdelili na 10 \xc4\x8detrti (Center, Be\xc5\xbeigrad, Je\xc5\xbeica, Moste, Poljane, Rakovnik, \xc5\xa0i\xc5\xa1ka, \xc5\xa0entvid, Tabor in Vi\xc4\x8d), s katerimi so zamenjali tedanje rajone in \xc4\x8detrti.\xc2\xa0 Na Je\xc5\xbeici je postal prvi predsednik \xc4\x8detrtnega NOO Jo\xc5\xbee Rozman, mali kmet in nekdanji strojnik kmetijske zadruge, tajnik pa Lojze Jernejc, predvojni komunist, aktivist OF in interniranec. Na Je\xc5\xbeici je bila organizirana tudi postaja narodne milice. Od aprila do novembra 1947 je bil reorganiziran in razdeljen mestni ljudski odbor, ki ga je vodil Boris Cunder, aktivist iz doma\xc4\x8diji Pri ruskem carju. Za tajnika je bil postavljen Stane Dov\xc4\x8d iz Toma\xc4\x8devega, aktivist OF._NEWLINE_Leta 1946 so za\xc4\x8deli obnavljati nekdanjo Tyr\xc5\xa1erjevo cesto (Dunajska cesta), preimenovali pa so jo v Titovo cesto, ki je bila izro\xc4\x8dena prometu 11. Decembra 1946, ko jo je sve\xc4\x8dano odprl Tone Brejc, minister za delo LRS. Po tej cesti je za\xc4\x8del redno voziti mestni avtobus, kasneje leta 1958, pa trolejbus, ki so ga ukinili leta 1968. Nekako v tem \xc4\x8dasu so uredili tudi plo\xc4\x8dnike ki so jih asfaltirali._NEWLINE_Takoj po osvoboditvi leta 1945 so svojci padlih partizanov in drugih \xc5\xbertev NOB z Je\xc5\xbeice ustanovili odbor za prevoz padlih borcev. Odbor, ki mu je predsedoval Otmar Kolenc iz Sto\xc5\xbeic, se je lotil tudi gradnje skupne grobnice za prekopane borce. Odbor je \xc5\xbee 4. Novembra organiziral pogreb 12 padlih borcev, katerih posmrtne ostanke so pokopali na Dolenjskem in Gorenjskem ter jih pripeljali v Sto\xc5\xbeice. Idejno zasnovo za celotno partizansko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de s partizansko grobnico kot spomenikom NOB \xc2\xa0je napravil ing. arhitekt Ivo Spin\xc4\x8di\xc4\x8d iz Be\xc5\xbeigrada. Gradbena dela za grobnico je prevzel zidarski mojster Ivan Erjavec z Je\xc5\xbeice. Oktobra 1946 je odbor organiziral sve\xc4\x8dan prenos krst iz za\xc4\x8dasnih grobnic in jih polo\xc5\xbeil v novozgrajeno grobnico. Tedaj so v novo grobnico poleg 12 polo\xc5\xbeili k po\xc4\x8ditku \xc5\xa1e osem prekopanih borcev, doma\xc4\x8dinov in \xc5\xa1tiri neznane borce 29. Hercegovske divizije, ki so po osvoboditvi umrli v Savljah, kjer je bila za\xc4\x8dasna voja\xc5\xa1ka bolni\xc5\xa1nica v tovarni Tonosa. Temeljni kamen za spomenik \xe2\x80\x93 obelisk so polo\xc5\xbeili leta 1948, vse pa je bilo zgrajeno leta 1950. Tedaj je odbor za prevoz padlih borcev celotni objekt predal odboru krajevnega zdru\xc5\xbeenja borcev NOB Danile Kumar, ta pa je imenoval pododbor, ki je prevzel celotno skrb za vzdr\xc5\xbeevanje grobnice._NEWLINE_Prosvetni dom na Je\xc5\xbeici (nekdanja dvorana) je bil med vojno popolnoma uni\xc4\x8den, zato so se kulturne prireditve odvijale na keglji\xc5\xa1\xc4\x8du pred Florjan\xc4\x8dkom. Leta 1947 so prosvetarji obnovili prosvetni dom, pri tem pa so se posebej izkazali Jo\xc5\xbee Ro\xc5\xbeman, Ciril Plevnik, Vinko Snoj, Pavle Ku\xc5\xa1ar, Vinko \xc5\xa0kerl, Ciril Ramov\xc5\xbe, Lojze Jakopi\xc4\x8d, Franc \xc4\x8camernik in ostali. Postal je dom dru\xc5\xa1tva svoboda, ki so ga poimenovali po doma\xc4\x8dinu, \xc5\xa1panskem borcu, in borcu Cankarjevega bataljona, Matiji Udvancu._NEWLINE_Leta 1947 je krajevni ljudski odbor na Je\xc5\xbeici dobil gospodarsko nalogo o ustanovitvi kmetijske delovne zadruge in preobrazbe vasi, pove\xc4\x8danje kmetijske proizvodnje z zdru\xc5\xbeevanjem zemlje, uporabo sodobne kmetijske mehanizacije, kemijskih in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih sredstev, pospe\xc5\xa1evanje \xc5\xbeivinoreje in kolektivno obdelavo zemlje. Za kulturno in dru\xc5\xbebeno preobrazbo, v zvezi z zadrugami pa zgraditi zadru\xc5\xbene domove. Tako je bila na Je\xc5\xbeici ustanovljena kmetijska delovna zadruga._NEWLINE_Leta 1955 je bilo na Je\xc5\xbeici organizirano prvo praznovanje krajevnega praznika 7. September, na dan ko se je zgodil prvi upor proti okupatorjem na Je\xc5\xbeici. Pri tem so sodelovala vsa dru\xc5\xa1tva: Partizan, Svoboda, gasilci in \xc5\xa1ola. To leto pa je bila odkrita tudi spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da, na Kumarjevi hi\xc5\xa1i za delo ilegalne ciklostilne tehnike in narodni herojinji Danili Kumar. Velike kulturne prireditve pa so potekale v domu Svobode na Je\xc5\xbeici. Dne 11. Septembra pa je bila sve\xc4\x8dana proslava na kopali\xc5\xa1\xc4\x8du pri Savi s tovari\xc5\xa1kim sre\xc4\x8danjem._NEWLINE_Leta 1964 so bile na Ljubljanskem Posavju ustanovljene krajevne skupnosti Savlje-Kle\xc4\x8de, Posavje in Toma\xc4\x8devo-Jar\xc5\xa1e. Najve\xc4\x8dje med njimi je bilo Posavje, pod katerega so spadale Je\xc5\xbeica, Mala vas in Sto\xc5\xbeice. _NEWLINE_Leta 1961 je bila k Je\xc5\xbeici priklju\xc4\x8dena Mala vas, leta 1974 pa je bila Je\xc5\xbeica priklju\xc4\x8dena Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nPodoba Je\xc5\xbeice, v primerjavi s tisto iz preteklosti, se je v dana\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih precej spremenila. \xc5\xa0e najbolj pa to velja za njeno okolico. Nekatere hi\xc5\xa1e znotraj vasi so ohranile svojo podobo, k tem pa se danes me\xc5\xa1ajo stavbe, ki v ta prostor nikakor ne sodijo, kazijo okolico ter spreminjajo podobo vasi. Tipi\xc4\x8den primer je pasivna lesena hi\xc5\xa1a z visoko kamnito ograjo v bli\xc5\xbeini Horses puba, v vasi pa bi na\xc5\xa1li \xc5\xa1e nekaj podobnih hi\xc5\xa1, ki pa jih na sre\xc4\x8do \xc5\xa1e ni veliko. Nova pridobitev je hotel Florjan\xc4\x8dkov hram, ki je bil zgrajen leta 2014, ki pa na \xc5\xbealost predstavlja tujek znotraj vasi. Izgled stavbe mo\xc4\x8dno izstopa od okolice, njegovo neskladje pa je \xc5\xa1e toliko bolj vidno saj je prizidan na tradicionalno gostilno, precej druga\xc4\x8dnega videza. Kljub temu ne kr\xc5\xa1i nobenih pogojev o tipu arhitekture. Mestna ob\xc4\x8dina Ljubljana je vas zavarovala z odlokom, ki ne dovoljuje gradnjo visokih stavb ter opredeljuje druge pogoje, vendar so ti zakoni slabi in prakti\xc4\x8dno brez pomena, saj se identiteta vasi izgublja in je prakti\xc4\x8dno ni ve\xc4\x8d. Blokovsko naselje, ki je bilo v \xc4\x8dasu Jugoslavije zgrajeno na obmo\xc4\x8dju travnikov je vas spremenilo v del mesta. Omenjeno naselje med okoli\xc5\xa1kimi prebivalci ni preve\xc4\x8d priljubljeno, saj je njegova podoba za nekatere neprivla\xc4\x8dna. Prebivalci Je\xc5\xbeice so danes slab\xc5\xa1e povezani med seboj kot neko\xc4\x8d. Mestni na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja je naredil soseda tujca sosedu. Dru\xc5\xa1tev, ki so povezovala ljudi v preteklosti ni ve\xc4\x8d, povezovanja ljudi potekajo predvsem preko dejavnosti cerkve svetega Kancijana, PGD Je\xc5\xbeica ter \xc5\xa1portnih dru\xc5\xa1tev. Reka Sava, ki je neko\xc4\x8d predstavljala priljubljeno obmo\xc4\x8dje za pre\xc5\xbeivljanje prostega \xc4\x8dasa za dru\xc5\xbeine in vse druge, je danes z odpadki obremenjeno obmo\xc4\x8dje, kjer se pogosto zbirajo osebe z neprimernim obna\xc5\xa1anjem. Ljudje se prito\xc5\xbeujejo zaradi razkazovanja ter spolnega nadlegovanja, pojavlja pa se tudi kriminal. Podro\xc4\x8dje severno od \xc4\x8crnu\xc5\xa1kega mostu je v Ljubljani postalo znano kot pla\xc5\xbea za geje, znano po spolnih avanturah. Turizma kot je bil neko\xc4\x8d ni ve\xc4\x8d. Gostilne, ki so neko\xc4\x8d slovele med Ljubljan\xc4\x8dani, so danes le bleda slika preteklosti. Ena redkih dobrih pridobitev, ki jih je Je\xc5\xbeica dobila v zadnjih letih pa je novi park osnovan v letu 2014, in se razteza od Je\xc5\xbeice do Jar\xc5\xa1. Zara\xc5\xa1\xc4\x8dena okolica je bila urejena, postavljene klopi, \xc5\xa1portni rekviziti, urejene jahalne, kolesarske ter rekreacijske poti. Novej\xc5\xa1a pridobitev je tudi kro\xc5\xbeno kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, zgrajeno leta 2012 ter obnovljen (2014) \xc4\x8drnu\xc5\xa1ki most \xc4\x8dez Savo.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPrihodnost\n_START_PARAGRAPH_\nPosegi, ki so v prihodnosti na\xc4\x8drtovani za obmo\xc4\x8dje Je\xc5\xbeice, nakazujejo, da v prihodnje ni videti nekega truda po ohranitvi identitete vasi ter ustvarjanja prijetne okolice za prebivalce. Odgovorni vidijo vas le kot del mesta skozi katerega potekajo pomembne prometne poti proti centru Ljubljane ter del mesta, namenjen bivanju prebivalcev Ljubljane, ki se vozijo na delo v druge dele mesta. Mestna ob\xc4\x8dina Ljubljana na\xc4\x8drtuje \xc5\xa1iritev Dunajske ceste. Od Ruskega carja naprej, je planirana nova trasa, ki bi se priklju\xc4\x8dila Obvozni cesti (nekdaj Nem\xc5\xa1ka cesta). Slednja bi naj bila tudi obnovljena ter speljana \xc4\x8dez sedanje avtobusno postajali\xc5\xa1\xc4\x8de, ter preko novega mostu v \xc4\x8crnu\xc4\x8de. Vas se bo zna\xc5\xa1la v prometnem vozli\xc5\xa1\xc4\x8du, za ru\xc5\xa1itev pa je na\xc4\x8drtovanih\xc2\xa0 ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1, med njimi horses pub, ter edina \xc5\xa1e delujo\xc4\x8da kmetija v njegovi bli\xc5\xbeini, ter vse hi\xc5\xa1e na omenjeni osi. Ostale stavbe bodo med dvema cestama. Na obmo\xc4\x8dju travnika pred Ruskim carjem je na\xc4\x8drtovana stolpnica s poslovnimi objekti, znotraj katere bo tudi po\xc5\xa1ta, ob \xc4\x8cerinovi ulici pa pet stanovanjskih blokov. Omenjene zgradbe bodo slu\xc5\xbeile kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8detrtne skupnosti Posavje in za nekatere predstavljajo veliko pridobitev, za druge pa mo\xc4\x8dan poseg v prostor in nasilje z vsiljevanjem novih zgradb.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nJe\xc5\xbeica le\xc5\xbei na severu Ljubljane. Na severu in vzhodu meji na strugo reke Save, na juguovzhodu na Malo vas in blokovsko naselje BS7, na zahodu pa na Savlje. Tako kot ve\xc4\x8dina vasi ljubljanskega Posavja je del Je\xc5\xbeice postavljen na savski terasi, je\xc5\xbei, del pa pod njo. Zaradi novogradenj in urbanizacije, ter spojitve z Ljubljano je danes te\xc5\xbeko videti meje med Je\xc5\xbeico, Malo vasjo, Sto\xc5\xbeicami ter Savljami. Nekako velja tako, da spodnji del vasi le\xc5\xbei ob Dunajski cesti, kjer se nahaja tudi ulica Stara Je\xc5\xbeica. Zgornji del pa poteka po cesti Je\xc5\xbeica, ter ulica Danile Kumar proti Je\xc5\xbei\xc5\xa1ki cerkvi in se kon\xc4\x8dna pred mostom \xc4\x8dez \xc5\xbeeleznico. Gostilna pri Ruskem carju, ki jo nekateri uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo na Je\xc5\xbeico pa naj bi \xc5\xbee spadala pod Malo vas, kakor je vidno na nekaterih starih razglednicah in opisih.\n_START_SECTION_\nUreditev\n_START_PARAGRAPH_\nDo 30. let 20 stoletja je Je\xc5\xbeica, skupaj z vasmi Savlje, Kle\xc4\x8de, Sto\xc5\xbeice, Toma\xc4\x8devo in Jar\xc5\xa1e pripadala enakoimenski ob\xc4\x8dini Je\xc5\xbeica. Nato so bile vasi priklju\xc4\x8dene mestni ob\xc4\x8dini Ljubljana. Leta 1964 so bile na Ljubljanskem Posavju ustanovljene krajevne skupnosti Savlje-Kle\xc4\x8de, Posavje in Toma\xc4\x8devo-Jar\xc5\xa1e. Najve\xc4\x8dje med njimi je bilo Posavje pod katerega so spadale Je\xc5\xbeica, Mala vas in Sto\xc5\xbeice. Po letu 2001 je Je\xc5\xbeica del \xc4\x8detrtne skupnosti Posavje, ki je nastala z zdru\xc5\xbeitvijo ve\xc4\x8d krajevnih skupnosti.\n_START_SECTION_\nUlice\n_START_PARAGRAPH_\nJe\xc5\xbeica \xe2\x80\x93 naslov nosijo hi\xc5\xa1e v zgornjem delu vasi, med Saveljsko cesto in ulico Danile Kumar._NEWLINE_Stara Je\xc5\xbeica \xe2\x80\x93 naslov nosijo hi\xc5\xa1e v spodnjem delu vasi pod je\xc5\xbeo, na vzhodni strani Dunajske ceste._NEWLINE_Ulica Bratov \xc4\x8cebulj \xe2\x80\x93 Imenovana po bratih Alojzu (1913-1942), Vinku (1914-1941) in Francu \xc4\x8cebulju (1916-1942), rojenih v Mali vasi. Bili so aktivisti in borci v OF. Alojz je padel pod Krvavcem, Vinka so ubili belogardisti v Savljah, Franc pa je padel pod Osovnikom nad \xc5\xa0kofjo loko, kjer stoji tudi spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Za gasilskim domom - naslov nosijo hi\xc5\xa1e, ki stojijo za gasilskim domom._NEWLINE_Ulica bratov Kunovar \xe2\x80\x93 Imenovana bo bratih Francu (1909-1942) in Slavku (1919- 1943), rojenih na Je\xc5\xbeici. Bila sta aktivista in borca OF. Franc je padel v Udinbor\xc5\xa1tu pri Kranju, Slavko pa v Kali\xc5\xa1ah pod Kamnikom._NEWLINE_Kali\xc5\xa1nikov trg- Imenuje se po Jo\xc5\xbeetu Kali\xc5\xa1niku, rojenem 1923 v Bu\xc4\x8du pri \xc5\xa0martnem v Tuhinjski dolini. Bil je mizarski vajenec pri Lojzetu Kosu na Je\xc5\xbeici, mladinski aktivist, skvojevec od leta 1941, od\xc5\xa1el k partizanom v Dolomite poleti 1942 in padel poleti 1943 nad Podutikom v belogardisti\xc4\x8dni zasedi._NEWLINE_Ulica Danile Kumar- Imenuje se po Danili Kumar (1921-1944) rojeni v Humu pri Kojskem. Bila je trgovska pomo\xc4\x8dnica, predvojna skojevka in aktivistka mladine, kurirka CK PKS, od leta 1942 borka Tom\xc5\xa1i\xc4\x8deve brigade, kasneje aktivistka OF in AF\xc5\xbd na Gorenjskem. Padla pod Lubnikom nad \xc5\xa0kofjo loko. Po njej se imenuje tudi osnovna \xc5\xa1ola v Sto\xc5\xbeicah._NEWLINE_Udvan\xc4\x8deva ulica- Imenuje se po Matiji Udvancu (1912-1942) rojenem na Je\xc5\xbeici, klju\xc4\x8davni\xc4\x8darju, \xc4\x8dlanu KPJ, \xc5\xa1panskemu borcu in borcu NOV. Padel je kot komandir Sel\xc5\xa1ke \xc4\x8dete skupaj s Stanetom \xc5\xbdagarjem pri preboju nem\xc5\xa1kega obro\xc4\x8da na Planici nad \xc5\xbdabnico._NEWLINE_Kratka pot- naslov nosijo hi\xc5\xa1e v bli\xc5\xbeini kopali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Tesovnikova ulica- Imenuje se po Viktorju Tesovniku, rojenem 1928 pri Novi \xc5\xa0tifti. Mladinski aktivist OF, dijak, borec od 1944 in potem JLA oficir. Umrl za posledicami ran 1949.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1787 je bilo na Je\xc5\xbeici 32 hi\xc5\xa1 ter 172 prebivalcev._NEWLINE_Leta 1935 je bili na Je\xc5\xbeici 131 naseljenih objektov, s 319 stanovanji in 278 dru\xc5\xbein, od zaposlenih je bilo tako\xc2\xa0 510 mo\xc5\xa1kih in 574 \xc5\xbeensk_NEWLINE_Leta 1936 je bilo na Je\xc5\xbeici le 110 volivcev, od tega 59 delavcev, 25 kmetov. _NEWLINE_Leta 2013 je bilo v \xc4\x8detrtni skupnosti Posavje 9.547 prebivalcev, od tega je na Je\xc5\xbeici bivalo pribli\xc5\xbeno 6% (500-600) prebivalstva, v pribli\xc5\xbeno 185 stanovanjskih stavbah (podatki so neuradni). Uradni podatki veljajo samo za celotno \xc4\x8detrtno skupnost, saj se podatkov za posamezna naselja ne objavlja, niti ni dolo\xc4\x8denih mej kaj to\xc4\x8dno se \xc5\xa1teje pod Je\xc5\xbeico. V neuradnih podatkih so zajete stavbe zgoraj omenjenih ulic.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nBunker I \xe2\x80\x93\xc2\xa0 na desnem bregu reke Save, vkopan v cestni nasip, tako da je ven gledala le strelna lina. Zgradila ga je starojugoslovanska vojska v letih 1939-1940. Zapisan v register kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Bunker II \xe2\x80\x93 stoji pred \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim mostom na desnem bregu reke Save. Zgradila ga je starojugoslovanska vojska v letih 1939-1940. Ima bivalni ter enonadstropni strelni del in je najve\xc4\x8dji izmed bunkerjev na desnem bregu, ki so varovali prehod preko Save v Ljubljano. Zapisan v register kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Bunker III \xe2\x80\x93 na desnem bregu reke Save, ostanki stojijo na travniku in so prekriti z zemljo tako da tvorijo gomilo. Zgradila ga je starojugoslovanska vojska v letih 1939-1940. Zapisan v register kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_\xc4\x8crnu\xc5\xa1ki most \xe2\x80\x93 v bli\xc5\xbeini tega\xc2\xa0 je \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasih stal most. Ohranili so se le nosilci, ki so danes spravljeni v muzeju. Po propadu rimskega imperija so most poru\xc5\xa1ila razna plemena in do leta 1724 je tukaj deloval brod, ko so zgradili novi leseni most. Leta 1846 je bil postavljen nov most, katerega del je \xc5\xa1e danes viden za avto\xc5\xa1olo Je\xc5\xbeica, na katerem so sedaj parkirani avtodomi. Leta 1891 se zgradi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most in poleg njega zgradijo leta 1906 \xc5\xa1e cestni most, ki je osnova dana\xc5\xa1njemu. Leta 1957 so most rekonstruirali ter ga raz\xc5\xa1irili. Od takrat naprej je most do\xc5\xbeivel le nekaj manj\xc5\xa1ih sanacij, ve\xc4\x8dja prenova pa je bila izvedena v letu 2014. _NEWLINE_Doma\xc4\x8dija Dunajska 254 - Zapisana v register kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Pritli\xc4\x8dna zidana hi\xc5\xa1a, nekdanja gostilna pri Ale\xc5\xa1u, s simetri\xc4\x8dno dvokapno streho s fr\xc4\x8dadama in letnico 1850 na kamnitem portalu. Na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du je dolgo gospodarsko poslopje. _NEWLINE_Gostilna Pri Ruskem carju - Zapisana v register kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine . Nadstropen, zidan stanovanjsko - gostinski objekt v tlorisni zasnovi \xc4\x8drke L. Na kamnitem portalu obcestnega, starej\xc5\xa1ega dela objekta, je vklesana letnica 1868. Ohranjeno je obokanje prostorov in ve\xc4\x8d starej\xc5\xa1ih stavbnih \xc4\x8dlenov. Obmo\xc4\x8dje kjer stoji naj bi spadalo pod Malo vas, vendar je v neposredni bli\xc5\xbeini Je\xc5\xbeice. Ime je dobila po ruskem carju, Aleksandru I, ki je tukaj prespal med obiskom ljubljanskega kongresa leta 1821._NEWLINE_Cerkev sv. Kancijana in tovari\xc5\xa1ev na Je\xc5\xbeici - Prva znana omemba 1526. Poru\xc5\xa1ena 1798. Nova na bli\xc5\xbenji lokaciji 1802. Ve\xc4\x8dje prezidave (1938 - 1942) po na\xc4\x8drtih V. Glanza. Bogata notranja oprema (A. Vodnik, J. \xc5\xa0ubic, S. Kregar)._NEWLINE_Most rokava Save \xe2\x80\x93 manj\xc5\xa1i most na Dunajski cesti, nasproti gostilne Florjan\xc4\x8dkov hram. Danes ne slu\xc5\xbei svojemu namenu. Neko\xc4\x8d je pod njem tekel rokav reke Save, ko je le ta narasla. Zanimiv zgolj kot prikaz kako visoko je neko\xc4\x8d tekla reka Sava._NEWLINE_\xc5\xbdeleznica \xe2\x80\x93 zgrajena leta 1891. Vlaki so neko\xc4\x8d ustavljali v spodnjem delu vasi, na postaji, ki se je po gostilni Tav\xc4\x8dar imenovala Tauzherhof in bila odprta leta 1893. Leta 1910 so na pobudo ob\xc4\x8dine Je\xc5\xbeica spremenili ime postaje v krajevno ime. Uspelo jim je, vendar je bilo ime Je\xc5\xbeice zapisano v nem\xc5\xa1kem jeziku Jeschza. Po razpadu Avstro-ogrske je postaja dobila ime Je\xc5\xbeica, ki so jo po osamosvojitvi Slovenije preselili v zgornji del vasi oz. v bli\xc5\xbeino blokovskega naselja Bratov\xc5\xa1eva plo\xc5\xa1\xc4\x8dad, po katerem se je prvih par let postaja tudi imenovala._NEWLINE_Kme\xc4\x8dki upori - Na obmo\xc4\x8dju kopali\xc5\xa1\xc4\x8da so leta 1515 potekali kme\xc4\x8dki upori. Na podro\xc4\x8dju avtokampa se je zbralo okoli 6000 kmetov, ki so zahtevali staro pravdo. Upor se je kon\xc4\x8dal krvavo, saj ga je brutalno kon\xc4\x8dala najemni\xc5\xa1ka vojska. Na njihov spomin spominja spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da postavljena na kopali\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Avto\xc5\xa1ola - V tej zgradbi je bila prej mitnica v lasti "cestnega zaloga Je\xc5\xbeica". Nekaj sto let so namre\xc4\x8d v tej zgradbi pobirali mostnino na cesti Dunaj-Trst. Mitnica je spadala med de\xc5\xbeelne mitnice. V prej\xc5\xa1njih stoletjih je bila sicer manj\xc5\xa1a zgradba, sredi 19. stoletja pa je dobila tak\xc5\xa1no obliko. Verjetno pa jo je Tav\xc4\x8der, ko je postal leta 1882 lastnik, renoviral._NEWLINE_Lipa \xe2\x80\x93 Izjemnih demenzij in visoke starosti, v spodnjem delu vasi, ob cesti proti \xc5\xa1portnemu centru.\n_START_SECTION_\nSava\n_START_PARAGRAPH_\nReka Sava, ki te\xc4\x8de mimo Je\xc5\xbeice je imela \xc5\xbee v preteklosti velik pomen za vas. Tukaj so \xc5\xbee v davni preteklosti opazili eno izmed najbolj\xc5\xa1ih mest za gradnjo mostu preko Save saj se terasa Ljubljanskega polja tukaj najbolj pribli\xc5\xbea \xc5\xbeivoskalni osnovi, ki je del hriba Tabor. Tako je bil ta del stoletja najpomembnej\xc5\xa1i za pre\xc4\x8dkanje Save. Od rimskih \xc4\x8dasov do danes. Reka je do 19. stol. zgledala precej druga\xc4\x8de kot danes. Tekla je vijugasto ter nana\xc5\xa1ala obse\xc5\xbena prodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Kljub temu je reka ljudem, ki so \xc5\xbeiveli tukaj predstavljala bolj kot ne nadlogo. Spodjedala je opornike mostov in spreminjala strugo ter tako uni\xc4\x8devala zemljo kmetom. Leta 1787 je na voja\xc5\xa1kem zemljevidu maper zapisal, da je Sava pri Je\xc5\xbeici polna sipin, poplavlja spomladi, ko je pod vodo celotna ravan, vse od Mednega pa do cerkve sv. Jurija v Sto\xc5\xbeicah. To poplavno obmo\xc4\x8dje je obsegalo vse tiste dele kjer se danes nahajajo polja ter spodnji del vasi pod je\xc5\xbeo. V Franciskejskem katastru iz leta 1825 je dobro vidno, da sta se na Je\xc5\xbeici pred glavnim mostom \xc4\x8dez reko Savo, nahajala \xc5\xa1e dva manj\xc5\xa1a. Dolinarjev most, ki je bil lesen, malce vi\xc5\xa1je pa obokan most imenovan mostek. Ta je viden \xc5\xa1e danes nasproti Florjan\xc4\x8dkovega hrama. Oba mosta sta slu\xc5\xbeila za pre\xc4\x8dkanje stranskih rokavov reke Save, ki so se napolnili le ob visokih vodah. Danes si ljudje, ki hodijo mimo tega mostu le te\xc5\xbeko predstavljajo, da je Sava neko\xc4\x8d tekla tako visoko, saj je dana\xc5\xa1nja struga precej globlja. _NEWLINE_Prve \xc2\xa0ideje o preusmeritvi in regulaciji reke, segajo v za\xc4\x8detek 19. Stoletja. Prvi posegi na Ljubljanskem polju so bili izvedeni \xc5\xbee v prvi polovici 19. Stol., zlasti pa kasneje v letih od 1860 do 1878. Dolo\xc4\x8deni posegi pa so bili najverjetneje storjeni \xc5\xbee dale\xc4\x8d nazaj, za katere pa pisni viri ne obstajajo. Vsi omenjeni posegi so bili storjeni le na odsekih Save. Leta 1895 pa so za\xc4\x8deli z regulacijo Save po celotni dol\xc5\xbeini Ljubljanskega polja in jo potegnili od Tacna pa vse do \xc5\xa0entjakoba. Dela so bila kon\xc4\x8dana leta 1908. To je bila prva mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a regulacija na omenjeni reki. Kmalu za tem je reka pokazala svojo mo\xc4\x8d. Zaradi pove\xc4\x8danja strmca in preusmeritve vode v eno smer se je pove\xc4\x8dala erozijska mo\xc4\x8d reke. Najprej je za\xc4\x8dela naplavljati nato pa spodjedati obre\xc5\xbene nasipe. Kmalu je prebila nasipe in za\xc4\x8dela uhajati iz struge ter si pri\xc4\x8dela ustvarjati svojo. Leta 1935 je Sava dosegla pribli\xc5\xbeno enake razmere kot pred regulacijo in uni\xc4\x8dila 90% \xc4\x8dlovekovega dela. Drug problem je bil, da se je z regulacijo za\xc4\x8dela reka poglabljati, nivo podtalnice pa je tako padel. Tako je bil zgrajen manj\xc5\xa1i jez pri Gameljnah za Gamelj\xc5\xa1\xc4\x8dico, da bi ohranili vi\xc5\xa1ji nivo reke, vendar se je kljub temu struga reke leta 1912 poglobila za 3 m, nivo podtalnice v mestnem vodovodu Kle\xc4\x8de pa je padel za 7m. Leta 1935, ko si je reka z naplavljanjem sama povrnila svojo staro strugo, se je nivo podtalnice precej zvi\xc5\xa1al in zaostajal le \xc5\xa1e 2m za normalo. V 30 letih prej\xc5\xa1njega stoletja je bila zgrajena manj\xc5\xa1a hidroelektrarna v Tacnu. Posledica je bila spremenjen transport plavja. Leta 1953 pa je bila zgrajena HE Medvode, ki je prekinila transport proda. Tako se je doljvodno struga Save za\xc4\x8dela mo\xc4\x8dno poglabljati, od \xc4\x8crnu\xc5\xa1kega mostu dalje pa epigentsko vrezovati. Tekom desetletij se je struga poglobila do trdne nepropustne podlage. Zaradi poglobitve se je zni\xc5\xbeala tudi gladina Save, s tem pa se je zmanj\xc5\xa1ala izdatnost napajanja podzemne vode._NEWLINE_Na tem delu Save so na\xc4\x8drtovane tudi hidroelektrarne. Veriga HE je dokon\xc4\x8dana na zgornji in spodnji Savi, med tem, ko do njihovih gradenj na srednji Savi \xc5\xa1e ni pri\xc5\xa1lo. Tako se na\xc4\x8drtuje tudi gradnjo HE Je\xc5\xbeica. Do izgradnje teh mogo\xc4\x8de nikoli ne bo pri\xc5\xa1lo, saj so dolo\xc4\x8dena mesta po novem zavarovana kot obmo\xc4\x8dje Nature 2000. Tako se bije boj med naravovarstveniki in tistimi, ki podpirajo gradnjo HE. Z izgradnjo le teh bi se pritisk na okolje mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal. Hitrost toka bi se upo\xc4\x8dasnila, s tem bi se spremenile tudi \xc5\xbeivljenjske razmere za bitja, ki danes \xc5\xbeivijo v Savi in so prilagojene na hitrej\xc5\xa1i tok. Elektrarne bi vplivale tudi na obre\xc4\x8dno vegetacijo ter na druge \xc5\xbeivalske vrste, ki \xc5\xbeivijo ob Savi. Tako treba dolo\xc4\x8diti pogoje, ki bodo zagotavljali izrabo energije ob predpostavki, da narava ostane neprizadeta._NEWLINE_Da so ljudje tudi radi zahajali k Savi dokazuje podatek, da je \xc5\xbee v 18. Stol. Je\xc5\xbei\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik Jurij Japel prirejal dneve v naravi ob Savi. Kasneje je znano kako so konec 19 stol. In za\xc4\x8detek 20. Stol. Ljubljan\xc4\x8dani ob koncih tedna radi hodili na kopanje v Savo. Kakovost vode ja danes neprimerna za kopanje, tok vode pa premo\xc4\x8dan, obmo\xc4\x8dje pa je postalo zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de nepridipravov. Mestna ob\xc4\x8dina Ljubljana ima v prihodnosti na\xc4\x8drte izbolj\xc5\xa1ati kakovost vode na tem obmo\xc4\x8dju, da bo Sava zopet primerna za kopanje. Drug problem so tudi odpadki, saj je to obmo\xc4\x8dje z njimi mo\xc4\x8dno obremenjeno, pogosto pa se zbirajo tudi ljudje z neprimernim obna\xc5\xa1anjem, kot je razkazovanje, spolno nadlegovanje ter tudi kriminal.\n_START_SECTION_\nGostinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGostinstvo je \xc5\xbee od nekdaj pomembna panoga na Je\xc5\xbeici. V preteklosti je bila po tem tudi najbolj znana. Leta 1936 je bilo na Je\xc5\xbeici 5 gostiln: pri Florjan\xc4\x8dku, Angelci, Ale\xc5\xa1u, na Tav\xc4\x8darjevem dvoru in na kopali\xc5\xa1\xc4\x8du pri \xc5\xa0ternu. _NEWLINE_Stare gostilne so bile znane in cenjene na obmo\xc4\x8dju Ljubljane in so ob koncih tedna privabljale \xc5\xa1tevilne obiskovalce, predvsem iz Ljubljane. Danes so od omenjenih gostiln ostale le \xc5\xa1e Tav\xc4\x8darjev dvor, Florjan\xc4\x8dkov hram in gosti\xc5\xa1\xc4\x8de pri \xc5\xa0ternu, ki pa so le bleda slika tistih neko\xc4\x8d. Stavbi pri Ale\xc5\xa1u ter Angelci \xc5\xa1e stojita, vendar ne ve\xc4\x8d kot gostinska objekta._NEWLINE_Tav\xc4\x8darjev dvor \xe2\x80\x93 stavba kjer se nahaja gostilna je bila zgrajena leta 1906 in je naslednica enako imenske gostilne, ki se je nahajala v stavbi dana\xc5\xa1nje avto\xc5\xa1ole Je\xc5\xbeica. Tam je bila tradicija gostinstva dalj\xc5\xa1a. Dana\xc5\xa1nja gostilna je nastala hkrati z izgradnjo novega mostu \xc4\x8dez Savo leta 1906. Ime gostilne izhaja od nem\xc5\xa1kega grofa Tav\xc4\x8darja (njegova gra\xc5\xa1\xc4\x8dina, dana\xc5\xa1nja avto\xc5\xa1ola se je imenovala Tav\xc4\x8dar hoff oz. Tauzherhof). Dana\xc5\xa1njo gostilno so radi obiskovali predvsem Ljubljan\xc4\x8dani ob koncih tedna, ko so se z vlakom pripeljali na kopanje v Savi in se kasneje ustavili tudi v gostilni, posebno pod kro\xc5\xa1njami divjih kostanjev, ki stojijo \xc5\xa1e danes. Med tednom so se tukaj ustavljali predvsem kmetje, ki so imeli v bli\xc5\xbeini polja. Med vojno so bili v gostilni Nemci, ki so imeli tu utrjeno postojanko za branitev mostu, po vojni pa je bila tukaj nekaj \xc4\x8dasa milica in stanovalci. Nekaj \xc4\x8dasa jo je imelo v lasti gostinsko podjetje Be\xc5\xbeigrad, sedaj je pa \xc5\xbee desetletja v privatni lasti. Njen sloves je \xc5\xbee davno minil, tukaj se ustavljajo le \xc5\xa1e mimoido\xc4\x8di, ki se po prometni dunajski cesti vozijo na delo ali proti domu. Naro\xc4\x8diti je mo\xc5\xbeno le pija\xc4\x8do. _NEWLINE_Gosti\xc5\xa1\xc4\x8de in kopali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa0tern na Je\xc5\xbeici - _NEWLINE_Gradnja prvotne stavbe se je za\xc4\x8dela teta 1928 in \xc5\xa1e danes je v njej restavracija. Kopali\xc5\xa1\xc4\x8de in gostilno so prvi\xc4\x8d odprli leta 1930. Prvotni lastnik je bil vinski trgovec Stern, po rodu z Gorenjske. Po letu 1939 sta se do konca vojne zvrstila dva lastnika. Med vojno so bili tam Italijani, po vojni pa je bilo nacionalizirano (1946) in postala je ob\xc4\x8dinska gostilna in kopali\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Pri Angelci \xe2\x80\x93 nastala leta 1931. Bila je naslednica stare gostilne v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki pa je bila \xc5\xbee zelo stara, vsaj sto let in je propadla. Tradicija se je prenesla na gostilno pri Angelci. Zgrajena je bila na pobudo \xc4\x8dlanov Sokola, ki so se tu tudi zbirali. V zmanj\xc5\xa1anem obsegu je gostilna_NEWLINE_delovala tudi med drugo svetovno vojno. od 1923 pa do 1945 pa je bila tu tudi trgovina z me\xc5\xa1anim blagom. Pred vojno so se tu ustavljali tudi furmani. V \xc4\x8dasu Jugoslavije je bila ena izmed vodilnih gostiln na tem obmo\xc4\x8dju, v prednosti pred ostalimi, danes pa \xc5\xbeal ne obratuje ve\xc4\x8d._NEWLINE_Pri Ale\xc5\xa1u - \xc2\xa0Stara furmanska gostilna, do druge svetovne vojne priljubljena Ljubljan\xc4\x8danom . Danes ne deluje ve\xc4\x8d._NEWLINE_Gostilna Florjan\xc4\x8dkov hram - z dolgo tradicijo, njen obstoj bele\xc5\xbeijo \xc5\xbee v letu 1792. V\xc4\x8dasih imenovana Pri Florjan\xc4\x8dku je bila furmanska gostilna, v kateri so se furmani s konjsko vprego spo\xc4\x8dili, nahranili konje ter u\xc5\xbeivali v \xc5\xbee takrat prijetni doma\xc4\x8di postre\xc5\xbebi. Gostje so se poleg dobre hrane in postre\xc5\xbebe spro\xc5\xa1\xc4\x8dali tudi s kartanjem, temu je bila namenjena celo kamra, ki\xc2\xa0se danes imenuje Florjan\xc4\x8dkova soba (del restavracije). Zraven gostilne je bilo tudi keglji\xc5\xa1\xc4\x8de na katerem danes stoji prav tako dru\xc5\xbeinski hotel. Leta 1846 se je v stavbi, kjer stoji gostilna,\xc2\xa0rodil Franc Levec. Seme je rad zahajal tudi France Pre\xc5\xa1eren. Njegov stric je bil \xc5\xbeupnik na Je\xc5\xbeici in tako-imenovani gospod Fig je zelo rad spil kapljico \xc5\xbelahtnega ter spregovoril kak\xc5\xa1no besedo s prijazno in ustre\xc5\xbeljivo takratno gospodarico. Po ustnem izro\xc4\x8dilu celo pravijo, da ji je zrecitiral tudi svojo takrat aktualno poezijo. Iz roda v rod so gospodarji gostilne ohranjali koncept dru\xc5\xbeinskosti z doma\xc4\x8do hrano, pridelano na lastnih kmetijah.Danes \xc5\xa1e vedno prisegajo na tradicionalnost slovenske gostilne in tudi danes gostom zagotavljajo bio prehrano. _NEWLINE_Horse pub \xe2\x80\x93 Novej\xc5\xa1i gostinski lokal, ustanovljen leta 1997, ki je postal precej priljubljen..\n_START_SECTION_\nToplice in avtokamp\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju kopali\xc5\xa1\xc4\x8da so leta 1515 potekali kme\xc4\x8dki upori. Na podro\xc4\x8dju avtokampa se je zbralo okoli 6000 kmetov, ki so zahtevali staro pravdo. Upor se je kon\xc4\x8dal krvavo, saj ga je brutalno kon\xc4\x8dala najemni\xc5\xa1ka vojska. Na njihov spomin spominja spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da postavljena na kopali\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_V 16. Stoletju se je tu nahajalo furmansko nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de s \xc5\xa1tevilnimi gostilnami, kjer so furmani \xc4\x8dakali na prevoz preko reke._NEWLINE_Za\xc4\x8detki kopali\xc5\xa1\xc4\x8da segajo v 30 leta 20. Stoletja, ko je na mestu dana\xc5\xa1nje Lagune, trgovec z vinom \xc5\xa0tern postavil zidano stavbo, ki stoji \xc5\xa1e danes ter v kateri je obratovala gostilna.\xc2\xa0Kmalu za tem je \xc5\xa0tern postavil levo in desno od stavbe lesene kabine za garderobo in prho. Stala je pa tudi konju\xc5\xa1nica v kateri so si konji lahko odpo\xc4\x8dili, shramba za kolesa ter \xc4\x8dolnarna. Tako so za\xc4\x8dele nastajati \xc5\xa0ternove toplice. Postavil je tudi lesene bazen\xc4\x8dke z mivko v katere so se obiskovalci zakopavali in zdravili revmati\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Vojna je razvoj kopali\xc5\xa1\xc4\x8da zaustavila in za\xc4\x8delo je propadati. _NEWLINE_Po vojni so kopali\xc5\xa1\xc4\x8de nacionalizirali in v imenu javnega interesa predali v upravljanje Rekreacijskemu centru Je\xc5\xbeica, ki ga je postopno obnavljal, te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de pa je bilo v gostinstvu. Leta 1965 je pravni naslednik RCJ, Gostinsko podjetje Ljubljana, uredilo Avtokamp Je\xc5\xbeica (kamp, po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1ice, bungalove, letno in zimsko kopali\xc5\xa1\xc4\x8de s savno in avtomatskim keglji\xc5\xa1\xc4\x8dem). Po letu 1991 je sledilo obdobje denacionalizacije in brezlastni\xc5\xa1tva, ki je vodilo v propadanje objekta. Kljub temu so do leta 2005 na tem mestu stali trije bazeni in \xc2\xa0bilo dolgo \xc4\x8dasa priljubljeno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de med okoli\xc5\xa1kimi prebivalci, ki je predvsem \xc4\x8dez poletje privabljalo polno ljudi. Nosilo je ime pri \xc5\xa0ternu, vse do leta 2005, ko so kopali\xc5\xa1\xc4\x8de prenovili in nastalo je kopali\xc5\xa1\xc4\x8de s hidromasa\xc5\xbenimi bazeni ter se preimenovalo v Laguno mestno pla\xc5\xbeo Ljubljana. Od takrat so cene kopanja precej dra\xc5\xbeje, okoli\xc5\xa1ki prebivalci ga zato ne obiskujejo ve\xc4\x8d tako pogosto. Danes predstavlja eno najdra\xc5\xbejih kopali\xc5\xa1\xc4\x8d v mestni ob\xc4\x8dini Ljubljana, z videzom toplic, mirnim vzdu\xc5\xa1jem, obiskujejo pa ga predvsem tujci, obiskovalci avtokampa ter tisti doma\xc4\x8di obiskovalci, ki ga obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo le enkrat ali dvakrat letno.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPraznovanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tehvanje \xe2\x80\x93 \xc2\xa0stara ljudska igra, ki izvira iz Ziljske doline na avstrijskem koro\xc5\xa1kem. Za\xc4\x8detki v Ljubljani segajo v leto 1935, ko je etnomuzikolog France Marolt to konjeni\xc5\xa1ko igro \xc5\xbeelel pokazati na folklornem festivalu v Ljubljani. Zanjo je navdu\xc5\xa1il fante iz vasi ljubljanskega Posavja: iz Kle\xc4\x8d, Savelj, Je\xc5\xbeice, Sto\xc5\xbeic in Male vasi, ki so veljali za dobre jaha\xc4\x8de in rejce konj. Na za\xc4\x8detku so igro prirejali na razli\xc4\x8dnih delih okolice Ljubljane v \xc4\x8dasu vojne pa je povsem zamrla. Leta 1954 so igro zopet obudili in priredili tekmovanje v Savljah. Od takrat se igro prireja vsako leto, prizori\xc5\xa1\xc4\x8da pa se na ve\xc4\x8d let menjajo, tokrat samo v mejah Je\xc5\xbeice, Savelj in Kle\xc4\x8d. Tekmovanje poteka v Juniju._NEWLINE_Igra poteka tako, da se v tla zabije lesen drog, na katerega se povezne lesen sod\xc4\x8dek obit z leskovimi obro\xc4\x8di. Fantje nato jezdijo mimo v gorenjski narodni no\xc5\xa1i in zbijajo sod\xc4\x8dek s posebnimi kovinskimi kiji. Fantje ob razbijanju soda zbirajo to\xc4\x8dke. Zmagovalec je tisti, ki zbere najve\xc4\x8d to\xc4\x8dk. Igra ima tekmovalni zna\xc4\x8daj in poteka nekoliko druga\xc4\x8de kot v Ziljski dolini._NEWLINE_Leta 2012 je bila vpisana v register \xc5\xbeive kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Gasilska veselica \xe2\x80\x93 veselica se ve\xc4\x8dinoma odvija konec maja. Po letu 2012 se je po dolgoletnem premoru odvila prva veselica. Od takrat se prireditev odvija vsako leto. Leto 2015 je bilo \xc5\xa1e toliko bolj posebno, saj je organizatorjem uspelo privabiti najbolj priljubljen narodno zabavni ansambel v Sloveniji, Modrijane._NEWLINE_Verski prazniki \xe2\x80\x93 V sklopu cerkve sv. Kancijana, ki stoji v vasi se odvijajo vsakoletna, obi\xc4\x8dajna praznovanja katoli\xc5\xa1ke verske skupnosti, junija pa se priredi veselico v sklopu farnega dne._NEWLINE_7. september \xe2\x80\x93 vsako leto na omenjeni datum poteka v parku za Ruskim carjem prireditev v po\xc4\x8dastitev doma\xc4\x8dinov, ki so se prvi uprli italijanski okupaciji oz. fa\xc5\xa1izmu v drugi svetovni vojni.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nTurizem na Je\xc5\xbeici se je pri\xc4\x8del razvijati nekako konec 19. Stoletja, ko so predvsem prebivalci Ljubljane ob koncih tedna obiskovali znane gostilne, ki so bile znane za Je\xc5\xbeico. To so bili Tav\xc4\x8darjev dvor, pri Florjan\xc4\x8dku, pri Ale\xc5\xa1u ter gostilna Ruski car. Tja so hodili ob takrat lepi Tyr\xc5\xa1erjevi cesti, danes Dunajski, ki jo je krasil lipov drevored od Ljubljane pa vse do Je\xc5\xbeice. Ljudi je privabljala tudi Sava v kateri so se kopali. V za\xc4\x8detku 20 stoletja je trgovec z vinom \xc5\xa0tern zgradil toplice ter tako \xc5\xa1e pove\xc4\x8dal zanimanje doma\xc4\x8dih turistov za ta kraj. Med vojnama je turizem zamrl, po vojni pa so bazene prenovili ter leta 1965 uredili avtokamp. Kraj je tako za\xc4\x8del privabljati predvsem tuje obiskovalce, ki so prihajali po\xc4\x8ditnikovat v Ljubljano in jim je bli\xc5\xbeina avtokampa ustrezala. Tako so\xc2\xa0leta 1984 zabele\xc5\xbeili kar 25.286 gostov in 40.591 no\xc4\x8ditev, kar je ob\xc4\x8dino Be\xc5\xbeigrad pod katero je spadala Je\xc5\xbeica uvrstilo na 18. mesto po \xc5\xa1tevilu gostov, po \xc5\xa1tevilu tujih pa kar na 16. mesto, kar je bilo tistega leta celo ve\xc4\x8d kot v Kamniku ter termah \xc4\x8cate\xc5\xbe. Danes Je\xc5\xbeico obiskujejo predvsem tuji turisti, kjer jim avtokamp predstavlja odsko\xc4\x8dno desko za raziskovanje Ljubljane, gostilne ki so neko\xc4\x8d privabljale Ljubljan\xc4\x8dane pa so izgubile svoj sloves in ne predstavljajo pomembnih turisti\xc4\x8dnih to\xc4\x8dk. Nova pridobitev je hotel Florjan\xc4\x8dkov hram, ki je pove\xc4\x8dal kapacitete za no\xc4\x8ditve, vendar je \xc5\xbeal zaradi nestrokovnosti s svojo neprimerno arhitekturo skazil podobo vasi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ola Ceneta \xc5\xa0tuparja _NEWLINE_Avto\xc5\xa1ola Je\xc5\xbeica \xe2\x80\x93 Nekdanji Eckerjev gradi\xc4\x8d, zraven ohranjena nizka stavba (prezidana) kjer so v \xc4\x8dasu lesenega mostu pobirali mostnino. Blizu te so leta 1880 odkrili rimsko skeletno grobi\xc5\xa1\xc4\x8de.'