b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica v Freiburgu\n_START_SECTION_\nZgodovina gradnje\n_START_PARAGRAPH_\nPrva cerkev v Freiburgu je bila Konradova cerkev, imenovana po ustanovitelju mesta Konradu I. Z\xc3\xa4hringenskem. Je iz za\xc4\x8detka gradnje mesta okoli 1120\xe2\x80\x931140. Ostali so le temelji._NEWLINE_Bertold V. (umrl 1218) je \xc5\xbeelel ustrezno grobnico in jo hkrati zamenjati, saj je postala stara cerkev premajhna za vse ve\xc4\x8d prebivalcev mesta in \xc5\xbeupnije. Gradnja nove cerkve se je za\xc4\x8dela okoli leta 1200 v poznem romanskem slogu po zgledu baselske. Ohranili so se le transept in kleti stranskih stolpov  (Hahnt\xc3\xbcrme), ki so bili pove\xc4\x8dani med gotsko gradnjo z luknji\xc4\x8dastimi fialami._NEWLINE_Od pribli\xc5\xbeno 1230 se je gradnja nato nadaljevala v novem slogu francoske gotske arhitekture z glavno ladjo in stolpom. Kon\xc4\x8dan je bil okoli 1330 in je imel najzgodnej\xc5\xa1e gotsko krogovi\xc4\x8dje. Nato je mestni svet odlo\xc4\x8dil, da zamenja poznoromanski kor z novim z velikimi kapelami. Za izvedbo je prosil Johanna von Gm\xc3\xbcnda. O prelomni slovesnosti ob polo\xc5\xbeitvi temeljnega kamna 24. marca 1354 govori napis na severnem portalu , vendar se je gradnja resno za\xc4\x8dela okoli 1375\xe2\x80\x931380 in kon\xc4\x8dala do 1471. Delo je slabo napredovalo, tako da se je mestni svet 1475 prito\xc5\xbeil . Do leta 1510 (datum v kornem oboku) je bil obok novega kora zaprt: Ludwigck Horneck iz Hornberga je polo\xc5\xbeil zadnji kamen v obok in bil pohvalljen.   Nov kor je 5. decembra 1513 posvetil pomo\xc5\xbeni \xc5\xa1kof iz Konstance[6], \xc4\x8deprav ga je ob obisku parlamenta v Freiburgu leta 1498 posvetil \xc5\xbee \xc5\xa1kof Hugo iz Konstance v prisotnosti kralja Maksimilijana I.  Kralj je za kor podaril obarvana stekla.  Kapele okrog kora so bile kon\xc4\x8dane leta 1536, to je leto konca gradnje. Pozneje so bile ob\xc4\x8dasno dodane razne dopolnitve, na primer v 16. stoletju je bila na ju\xc5\xbeni fasadi romanskega transepta dodana renesan\xc4\x8dna veranda, v 19. in 20. stoletju pa so bile dodane potrebne stati\xc4\x8dne podpore opornikov v prezbiteriju. _NEWLINE_Medtem ko je zgradba iz latinskega dokumenta z dne 27. maja 1298 imenovana \xc5\xbeupnijska cerkev (Ecclesia parochialis), se zdi, da je bil izraz m\xc3\xbcnster prvi\xc4\x8d uporabljen 24. decembra 1356 v listini pfal\xc5\xa1ke grofice Klare iz T\xc3\xbcbingena, h\xc4\x8dere 9. novembra 1356 umrlega grofa Friedricha Freibur\xc5\xa1kega: zuo Friburg in dem m\xc3\xbcnster. Zato so ime uporabili tudi za gotsko nadgradnjo._NEWLINE_Stolnica ni bila uni\xc4\x8dena v drugi svetovni vojni, \xc4\x8deprav so bile okoli\xc5\xa1ke stavbe v bombnem napadu 27. novembra 1944 poru\xc5\xa1ene.  Po\xc5\xa1kodovana je bila samo streha. S pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1taba berlinske vojske, kustosa v Baslu in mladih m\xc3\xbcnstrske \xc5\xbeupnije jim jo je \xc5\xa1e pred zimo 1945/46 uspelo v celoti ponovno zapreti.  Steklena okna so izvirna, saj so jih pred bombardiranjem odstranili in shranili.\n_START_SECTION_\nPravni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nPo pravnem polo\xc5\xbeaju je stolnica posebnost, saj \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka ni pripadala Cerkvi._NEWLINE_Vojvoda Z\xc3\xa4hringenski je za\xc4\x8del gradnjo dana\xc5\xa1nje cerkve leta 1200. Kot njen pokrovitelj in zavetnik je financiral tudi ve\xc4\x8dino del. Od sredine 13. stoletja so me\xc5\xa1\xc4\x8dani prevzeli odgovornost za gradnjo in skrbeli zanjo. Leta 1295 se je prvi\xc4\x8d pokazalo, da je potreben gradbeni sklad. Pri "fabrici ecclesii" (M\xc3\xbcnsterfabrick) je bilo prvi\xc4\x8d leta 1314 zapisano: "Ta pravna ustanova vklju\xc4\x8duje zgradbo m\xc3\xbcnstra in je odlo\xc4\x8dena svoj sklad ohraniti." "Fabrica ecclesiae" je bila podrejena mestnemu svetu, ki se je imenoval m\xc3\xbcnsterpfleger (skrbnik), pravna oseba, dolo\xc4\x8dena za novogradnjo, obnove in popravila._NEWLINE_Leta 1464 se je \xc5\xbeupnija vklju\xc4\x8dila v univerzo, ki so jo leta 1457 ustanovili Habsbur\xc5\xbeani, kar pa ni pomenilo, da je bilo premo\xc5\xbeenje sklada tudi vklju\xc4\x8deno, ostal je neodvisen in stalno odgovoren za gradnjo._NEWLINE_Ko je mesto Freiburg leta 1805 pripadlo velikemu badenskemu vojvodstvu, je nastal nov pravni polo\xc5\xbeaj in celotno cerkveno premo\xc5\xbeenje je pripadlo dr\xc5\xbeavni upravi. Leta 1813 je bilo pokroviteljstvo univerze ukinjeno._NEWLINE_Po ustanovitvi rimskokatoli\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije v Freiburgu leta 1821/27 in ko je cerkev postala stolnica nad\xc5\xa1kofa Freiburga, je spet nastal nov pravni polo\xc5\xbeaj. Poleg sklada M\xc3\xbcnsterfabrick je obstajal \xc5\xa1e sklad Domfabrik, ki je bil v prvi vrsti odgovoren za delovanje stolnice. Odgovornosti so bile natan\xc4\x8dno razdeljene, sklada sta imela razli\xc4\x8den polo\xc5\xbeaj._NEWLINE_Lastni\xc5\xa1tvo je bilo dokon\xc4\x8dno urejeno leta 1901 v sporazumu med mestom Freiburg, nad\xc5\xa1kofijskim ordinariatom in katoli\xc5\xa1kim zaupnikom \xc5\xbeupnije. Stolnica zato spada k skladu M\xc3\xbcnsterfabrick sklad, ki je odgovoren za gradnjo. Mesto ima nekatere pravice, na primer do uporabe stolpa (zvonjenje zvonov za novo leto itd.) in na okoli\xc5\xa1kem trgu._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo za stolnico je bilo ustanovljeno leta 1890 zaradi obnove, gradbeno podjetje je odgovorno za vzdr\xc5\xbeevanje zunanjosti katedrale. Lastnine na stavbah nima. Za notranjost, preddverje, zvonove in orgle sta odgovorna sklada. Ta delitev dela je bila uvedena leta 1891 s sklepom nad\xc5\xa1kofijskega ordinariata in velja \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nGlavna ladja\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev so za\xc4\x8deli graditi leta 1200 v poznoromanskem slogu. Najstarej\xc5\xa1i ohranjeni deli iz tega obdobja gradnje so v vzhodnem delu stolnice. Prvotni na\xc4\x8drti, predvideni za romansko cerkev, so imeli tri ladje, transept in poligonalni kor. Ponovno so na\xc4\x8drtovali ladjo okoli 1220\xe2\x80\x931230, ko je v Gornjem Porenju slog pozne romanike prehajal v zgodnjo gotiko. Gradnja stolnice v Strasbourgu je postavila nove standarde. _NEWLINE_Ladja ima zna\xc4\x8dilno strukturo za visoko gotiko: srednje obo\xc4\x8dne pole so enake stranskim. Gru\xc4\x8dasti stebri imajo vlogo dodatnih stebrov._NEWLINE_Umetni\xc5\xa1ka zasnova vzhodnega oboka je skromna, kar ni bila napaka pri oblikovanju in strukturi zaradi nepoznavanja nove arhitekture. Zgodovina gradnje, to je vzhodni obok, pomeni preobrat v regiji med poznoromanskim in gotskim slogom._NEWLINE_\xc5\xbde stoje\xc4\x8da vzhodna oboka sta bila obnovljena v 30-ih letih 13. stoletja. S pove\xc4\x8danjem opornikov in uporabo zunanjih opornikov, ki so bili dodani na streho in priklju\xc4\x8deni na svetlobno nadstropje ladje, je bila statika bistveno izbolj\xc5\xa1ana. Mojster, ki je kon\xc4\x8dal gradnjo vzhodnih obokov, je tudi kon\xc4\x8dal na\xc4\x8drtovanje zahodnega dela ladje in veli\xc4\x8dastnega gotskega zahodnega stolpa._NEWLINE_Nato so gradili \xc5\xa1tiri zahodne oboke ladje, ki so povezani z deli na vzhodu, ozna\xc4\x8deni s fino zapleteno konfiguracijo. Zna\xc4\x8dilne so drobne podrobnosti v oblikah, zlasti v okenskem krogovi\xc4\x8dju, ter jasna struktura sestavnih delov, kot so "talni zidec, baze, kapiteli". Zlasti je pomemben ju\xc5\xbeni portal, katerega zasnova temelji na slepih arkadah na notranji zahodni steni hodnikov._NEWLINE_Ladjo so poslikali v srednjem veku. Ko so jo predelovali v baro\xc4\x8dnem slogu leta 1792, so jo prekrili s sivo barvo, v 19. stoletju pa so bile te poslikave skoraj povsem uni\xc4\x8dene. Nekateri delci srednjeve\xc5\xa1kega slikarstva so \xc5\xa1e vedno prepoznavni. Leta 1955 so na vzhodni steni stranske ladje odkrili svetega Martina iz 15. stoletja in ga konzervirali. Zdaj ga hranijo v cerkvi svetega Martina.\n_START_SECTION_\nZvonik\n_START_PARAGRAPH_\nOpazen stolp je po mnenju \xc5\xa1vicarskega umetnostnega zgodovinarja Jacoba Burckhardta "najlep\xc5\xa1i stolp na svetu". Visok je 116 metrov in ima razgledno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad na vi\xc5\xa1ini 70 m. Med gradnjo okoli leta 1330 je bila cerkev ve\xc4\x8d kot stoletje najvi\xc5\xa1ja cerkvena stavba in s tem tudi najvi\xc5\xa1ja zgradba na svetu v tistem \xc4\x8dasu. 123 metrov visok osrednji stolp stolnice v Salisburyju je bil kon\xc4\x8dan skoraj isto\xc4\x8dasno okoli 1333, leta 1350 pa sta bila zgrajena skoraj 125 m visoka stolpa na fasadi Marijine cerkve v L\xc3\xbcbecku._NEWLINE_"In tako je Ervinus iz Steinbacha tega leta cerkev v Strasbourgu kon\xc4\x8dal, potem tudi na tej (tj. v Thannu), pa tudi v Freiburgu." _NEWLINE_Do zdaj so dvomili o resni\xc4\x8dnosti zapisa fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega meniha Malachiasa Tschamserja v njegovi Kroniki iz Thanna (Chronic von Thann) (1724) za leto 1275. Domnevali so, da je stolp delo dveh arhitektov, katerih imeni sta ostali neznani. Decembra 2009 pa je Ministrstvo za arhitekturno zgodovino na Univerzi v Karlsruheju s celovito primerjavo vseh tradicionalnih risb gotskih na\xc4\x8drtov za cerkve v Strasbourgu, Freiburgu, Thannu in Breisachu dokazalo, da je cerkveni mojster, arhitekt Erwin von Steinbach res oblikoval stolp v Freiburgu. _NEWLINE_Ob vzno\xc5\xbeju stolpa je skoraj kvadratni tloris; stene so masivne in skoraj brez odprtin. Stolp je obdan pribli\xc5\xbeno nad prvo tretjino celotne vi\xc5\xa1ine z 12-ogelno zvezdno galerijo. Nad galerijo se stolp nadaljuje kot osmerokotnik. Osmerokotni del poteka do tako imenovane laterne, ki je prav tako dostopna. Na tej vi\xc5\xa1ini je stolp ve\xc4\x8dkrat razpadel; njegovih osem visoko obokanih oken omogo\xc4\x8da jasen pogled navzven. Nad laterno je prav tako osmerokoten, filigransko izdelan in predrt zvonik. Rebrast strop krasijo brsti\xc4\x8di. Izrazno bogastvo stolpa arhitekturne odli\xc4\x8dnosti izra\xc5\xbeajo igrivi prehodi kvadrata v 12-kotno in osmerokotno obliko zvonika s kri\xc5\xbeno ro\xc5\xbeo na najvi\xc5\xa1jem vrhu. Glavni gradbeni material je bil  pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak iz Lorettoberga._NEWLINE_To je edini tak gotski zvonik v Nem\xc4\x8diji, ki je bil kon\xc4\x8dan v srednjem veku (okrog 1330) in od takrat je skoraj po \xc4\x8dude\xc5\xbeu ostal, tudi bombni napad 27. novembra 1944, ki je uni\xc4\x8dil hi\xc5\xa1e v neposredni bli\xc5\xbeini stolpa, mu je prizanesel. Zaradi tresljajev pa je bila stavba mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana. Verjetno je filigranski zvonik ostal zaradi vgrajenega svinca in \xc5\xbeelezne armature, ki povezuje posamezne dele \xc4\x8delade stolpa._NEWLINE_Ob vzno\xc5\xbeju stolpa, levo od prvega lo\xc4\x8dnega portala, so vgravirane srednjeve\xc5\xa1ki mere (dol\xc5\xbeina, velikost kruha, mera za \xc5\xbeito in druge) iz 13. in 14. stoletja. V napisu so tudi podatki za dva letna sejma v mestu. _NEWLINE_Stolp ima tudi veliko in lepo stolpno uro Jeana-Baptista Schwilgu\xc3\xa9ja iz leta 1851. \xc5\xa0e vedno deluje, vendar se kazalec na zunanji veliki skali ne premika in ne zvoni. Stolp je bil tudi kontrolni \xc4\x8dasomer za Schwilgu\xc3\xa9ja, ki je bil takrat \xc4\x8duvaj._NEWLINE_Umetnostnozgodovinsko je srednjeve\xc5\xa1ki stolp arhitekturno zelo pomemben, saj je bil \xc5\xa1e posebej v 19. stoletju predloga za razli\xc4\x8dne neogotske ali nove stolpe. V neposredni bli\xc5\xbeini je zvonik protestantske cerkve svetega \xc5\xa0tefana v M\xc3\xbclhausnu (97 m), zgrajen med letoma 1859 do leta 1866. Stolp evangeli\xc4\x8danske reformirane cerkve v Var\xc5\xa1avi (zgrajena 1866\xe2\x80\x931880, delo A. A. Loewa) je bil oblikovan tudi po zgledu stolpa v Freiburgu. Po njem so se zgledovali tudi pri gradnji stolpa cerkve svetega Lamberta v M\xc3\xbcnstru (Westfalija), ki je bil zgrajen leta 1888/89 namesto poru\xc5\xa1enega starej\xc5\xa1ega stolpa._NEWLINE_Reinhold Schneider je napisal tudi sonet  Stolp freibur\xc5\xa1ke stolnice (Der Turm des Freiburg M\xc3\xbcnster) in mu postavil literarni spomenik.\n_START_SECTION_\nKor\n_START_PARAGRAPH_\nKor z obodnimi kapelami, katerih zna\xc4\x8dilnost je oblika zunanjega videza, je bil razvit s preprosto geometrijsko metodo in je glavno delo iz Parlerjeve dru\xc5\xbeine izhajajo\xc4\x8dega arhitekta Johanna iz Gm\xc3\xbcnda. V nasprotju s prej\xc5\xa1njimi mnenji raziskovalcev kora je bil od za\xc4\x8detka bazilikalnega preseka in ne na\xc4\x8drtovan kot dvoranski kor.  Po dolgi prekinitvi gradnje pribli\xc5\xbeno od 1370 do 1471 so nato postavili dele poznogotskih elementov z oboki in loki po na\xc4\x8drtih arhitekta Hansa Niesenbergerja in njegovih naslednikov.  Da bi podprl dokon\xc4\x8danje kora, je pape\xc5\xbe Sikst IV. uvedel cerkvene odpustke, kar je povzel v svojem eseju Tractatus de materiis diversis indulgentiarum freibur\xc5\xa1ki profesor teologije Johann Pfeffer leta 1482._NEWLINE_Od leta 2014 kor prenavljajo. \xc5\xbde ve\xc4\x8d desetletij je znano, da je treba neogotske opornike zamenjati, ker so razpadli in je nepovezan kamen nevaren. De\xc5\xbeevnica in onesna\xc5\xbeevanje (golobji iztrebki) sta razgradila pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak. Novi stebri so izdelani iz rde\xc4\x8dega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka iz doline reke Neckar. Obnova bo stala milijone.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i deli sta oltar Hansa Baldunga Griena in oltar Hansa Holbeina mlaj\xc5\xa1ega v eni od kapelic. Glavni oltar, poslikan med 1512 do 1516, je triptih, ki v bo\xc5\xbei\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu ka\xc5\xbee \xc5\xa1tiri bo\xc5\xbei\xc4\x8dne slike: oznanjenje, obiskovanje, rojstvo in beg v Egipt. Preostanek leta je mogo\xc4\x8de videti slike Marijinega kronanja, obkro\xc5\xbeeno z dvanajstimi apostoli, vseh \xc5\xa1est kril, zlo\xc5\xbeenih v eno, ka\xc5\xbee Petra in Pavla, ki stojita na vsakem krilu v ospredju. Na hrbtni strani, ki ga je mogo\xc4\x8de videti samo z obiskom venca kapel, je naslikano kri\xc5\xbeanje Kristusa. Hans Baldung je predstavljen z avtoportretom._NEWLINE_Od leta 2003 je v postnem \xc4\x8dasu v koru postna tan\xc4\x8dica iz leta 1612, ki zakriva osnoven veliki oltar. S 1014 x 1225 cm je najve\xc4\x8dji ohranjen v Evropi. Obnovljen in opremljen je z nosilnim tekstilom. Tehta pribli\xc5\xbeno tono._NEWLINE_V koru je kipar Johann Christian Wentzinger med 1743 in 1745 naredil grobnico Franza Christopha von Rodta (1671\xe2\x80\x931743), habsbur\xc5\xa1kega generala in poveljnika trdnjave Breisach. [31] Med notranjim korom in ambulatorijem so \xc5\xa1tiri slikovne plo\xc5\xa1\xc4\x8de Z\xc3\xa4hringerjev, delo Franza Xaverja Antona Hauserja. [32]_NEWLINE_Prenova sveti\xc5\xa1\xc4\x8da (oltar, ambon, \xc5\xa1kofova katedra in korne klopi) umetnika Franza Gutmanna iz M\xc3\xbcnstert\xc3\xa4lerja, ki je bila kon\xc4\x8dana decembra 2006, je sporna. Izzvala je nasilne proteste med prebivalstvom in verniki. 10. decembra 2006 je nov oltar predal nad\xc5\xa1kof Robert Zollitsch._NEWLINE_Od decembra 2009 visi v prezbiteriju najstarej\xc5\xa1a umetnina v stolnici, poznoromanski kri\xc5\xbe (B\xc3\xb6cklinkreuz). Narejen je bil leta 1200 iz hrastovega lesa in obdan s srebrnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. Visok je 2,63 metra in \xc5\xa1irok 1,45 metra, bil je v eni od kapelic. Prvotni kri\xc5\xbe, morda vojvode Bertolda V., je bil kot crux triumphalis nad vojvodovim grobom.\n_START_SECTION_\nOkna\n_START_PARAGRAPH_\nSteklena okna so iz vseh obdobij gradnje katedrale. V romanskem transeptu so vitraji iz romanskega obdobja gradnje (okoli 1220\xe2\x80\x931260). Ve\xc4\x8dina gotskih oken v ladji prikazuje razli\xc4\x8dne cehe s simboli, kot so presta, \xc5\xa1kornji itd., tudi iz okoli 1330. Cesar Maksimilijan I. je ustanovil tako imenovano cesarjevo okno v koru. Po gotskem obdobju so odstranili nekaj srednjeve\xc5\xa1kih oken, ker se je \xe2\x80\x93 \xc5\xbeeleli so imeti ve\xc4\x8d svetlobe v cerkvi \xe2\x80\x93  spremenila moda. S tem je bilo nekaj dragocenih vitrajev za vedno izgubljenih. Leta 1900 je steklarski umetnik Fritz Geiges poskrbel za vzdr\xc5\xbeevanje in obnovo oken, a so ju strokovnjaki v tistem \xc4\x8dasu kritizirali. Poleg dobrih kopij so nekateri originali zdaj v muzeju v stolnici, pa tudi dokon\xc4\x8dani manjkajo\xc4\x8di deli oken ali novi motivi. Z umetnim staranjem so posnemali izgubljene dele. Prav tako so ustvarili novo "srednjeve\xc5\xa1ko" okno v zgodovinskem slogu tistega \xc4\x8dasa. Med drugo svetovno vojno so bila okna odstranjena in zavarovana. Zato niso bila izpostavljena zra\xc4\x8dnemu tlaku in drobcem v bombnem napadu 27. novembra 1944._NEWLINE_Iz 20. stoletja sta zahodno okno v kapeli svetega Mihaela in ju\xc5\xbeno okno, rozeta Valentina Petra Feuersteina. Freibur\xc5\xa1ki umetnik Hans-G\xc3\xbcnther van Look je na za\xc4\x8detku 21. stoletja za\xc4\x8del delati okno, ki prikazuje svetnico Edith Stein in je oblikovano v ju\xc5\xbeni pre\xc4\x8dni ladji kot okroglo okno iz \xc5\xa1estih medaljonov s "svetnicami"; ti medaljoni so nasproti srednjeve\xc5\xa1kega "okna milosti".\n_START_SECTION_\nKorna pregrada\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1579 je bila Hansu B\xc3\xb6ringerju naro\xc4\x8dena priprava renesan\xc4\x8dne korne pregrade, ki so jo leta 1790 odstranili in obnovili v pre\xc4\x8dni ladji kot glasbeno tribuno. Pregrada je izdelana iz poliranega drobnozrnatega, sivo rumenega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka.\n_START_SECTION_\nVhodna veranda\n_START_PARAGRAPH_\nObnovljena gotska portalna veranda v zahodnem stolpu je bila kon\xc4\x8dana novembra 2004. Na timpanonu so poslednja sodba in prizori iz Jezusovega \xc5\xbeivljenja (rojstvo in pasijon). V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je Kristus, usmiljeni sodnik. Arhivolt ka\xc5\xbee pomembne osebe iz stare zaveze in povezanost stare in nove zaveze. Stene portala zaseda Marijin cikel, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je velika Marija, ki stoji na stebru trumeau. Za bogato kiparsko okrasje lobija skrbijo skulpture petih nespametnih in petih pametnih devic, ki jih najdemo v \xc5\xa1tevilnih gotskih stolnicah. Dopolnjuje jih predstavitev vladarja tega sveta, sku\xc5\xa1njavca kot opozorilo. Med obnovo in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem kipov so se zavedali stanja iz prej\xc5\xa1nje obnove v 90-ih letih 19. stoletja, ko je bil za delo odgovoren slikar in umetnik Fritz Geiges.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica je znana tudi po svojem sistemu orgel, ki ga sestavljajo Marijine orgle v severni pre\xc4\x8dni ladji, orgle v glavni ladji (lastovi\xc4\x8dje gnezdo), Mihaelove orgle na galeriji pod stolpom (Mihaelova kapela) in orgle na pevskem koru, ki so s 144 registri, \xc5\xa1tirimi manuali in pedali ene najve\xc4\x8djih orgel v Nem\xc4\x8diji in na svetu. Orgle so razli\xc4\x8dnih izdelovalcev (Rieger, Marcussen, Sp\xc3\xa4th in Fischer & Chandler), od leta 1964 do leta 1966 so bile delno obnovljene, dokon\xc4\x8dno pa v letih 1990 in 2001. Ob koncu leta 2008 so bile Mihaelove orgle nadome\xc5\xa1\xc4\x8dene z novimi izdelovalca Metzlerja iz bli\xc5\xbeine Z\xc3\xbcricha.\n_START_SECTION_\nZvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nSistem zvonov sestavlja 19 zvonov. S skupno maso okoli 25 ton ima stolnica enega najve\xc4\x8djih sistemov zvonov v Nem\xc4\x8diji. _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i zvon se imenuje Hozana in je iz leta 1258, poleg tega je eden najstarej\xc5\xa1ih zvonov te velikosti. Zvoni po \xc4\x8detrtkovi ve\xc4\x8derni ma\xc5\xa1i, ko se angel gospodov spomni na agonijo Kristusa na Oljski gori, v petek ob enajstih v spomin na kri\xc5\xbeanje Kristusa (tudi Kn\xc3\xb6pfleglocke \xe2\x80\x93 ko dajo v vodo kn\xc3\xb6pfle, razli\xc4\x8dica to\xc5\xbeljivcev), v soboto zve\xc4\x8der zvoni za molitev za umrle v tednu in vsakega 27. novembra v spomin ob obletnici bombardiranja in uni\xc4\x8denja mesta leta 1944. V preteklosti sta bila tudi zvonec za po\xc5\xbear in zvonec za alarm. Napis na zvonu se glasi:_NEWLINE_Anno Domini MCCL VII I XV KLAS AVGVSUI STRVCTA EST CAMPANA - O REX GLORIE VENI CVM PACE - .. ME RESONANT PIA POPVLO SVCVRRE MARIA_NEWLINE__NEWLINE_(18. julija 1258 je bil zvon ulit. O, kralj v nebesih, pridi v miru. Medtem ko odmeva, pomagaj ljudem, dobrosr\xc4\x8dna Marija.)_NEWLINE_V stre\xc5\xa1nem oknu nad ju\xc5\xbenim transeptom je v poznem srednjem veku visel krstni zvon. _NEWLINE_Do 1841/43, skoraj 600 let, je bil zvon Hozana najve\xc4\x8dji v cerkvi. V teh letih so v livarni Rosenl\xc3\xa4cher iz Konstance ulili nov, sodobnemu okusu prilagojen zvon. Deset zvonov ima tone b0, d1, f1, ges1, a1, b1 in des2, d2, f2 in b2. Ker je imel zvon Hozana samo en ton, je bil v neskladju z drugimi._NEWLINE_Friedrich Wilhelm Schilling je leta 1959 v Heidelbergu ulil 15 novih zvonov za zahodni stolp; Hozana je ostal v uporabi kot solo zvon._NEWLINE_Med letoma 2002 in 2008 so obnovili zgodovinsko stojalo za zvon, njegovi najstarej\xc5\xa1i leseni nosilci so bili iz 1290/91. S prerazdelitvijo zvonov so to obnovo kon\xc4\x8dali. Od takrat Hozana, katerega 750. obletnico so praznovali leta 2008, zvoni skupaj z vsemi drugimi zvonovi. Leta 1606 ulita zvonova  (Vespergl\xc3\xb6ckchen in Silbergl\xc3\xb6ckchen) iz 13. stoletja sta bila po uspe\xc5\xa1ni obnovi name\xc5\xa1\xc4\x8dena v zahodni stolp.'