b'\n_START_ARTICLE_\nGuarneri\n_START_PARAGRAPH_\nGuarneri (latinsko Guarnerius) je dru\xc5\xbeinsko ime za skupino uglednih izdelovalcev godal iz Cremone v Italiji v 17. in 18. stoletju. Njihov polo\xc5\xbeaj je primerljiv s polo\xc5\xbeajem dru\xc5\xbein Amati in Stradivari. Nekateri najbolj znani violinisti, kot so Niccolo Paganini, Jascha Heifetz, Yehudi Menuhin, raje igrajo na guarnerke kot stradivarke. Povpre\xc4\x8dna stradivarka je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a, 200 Hz in 250 Hz ter nad 1,6 kHz. Violine del ges\xc3\xb9 so v povpre\xc4\x8dju ve\xc4\x8dje in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e, od 315 Hz do 1,25 kHz. Te razlike se dojemajo kot briljantnej\xc5\xa1i zvok in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a osnova najni\xc5\xbejih tonov stradivark v primerjavi s temnej\xc5\xa1im zvokom del ges\xc3\xb9.\n_START_SECTION_\nDejstva\n_START_PARAGRAPH_\nGuarnerijeva violina je osrednji predmet v enem od romanov o in\xc5\xa1pektorju Montabanu Andrea Camillerija La Voce del violino (Glas violine)._NEWLINE_Poleti leta 2010 je bila violina vieuxtemps Bartolomea Giuseppeja Guarnerija, narejena leta 1741, na dra\xc5\xbebi z za\xc4\x8detno ceno 18 milijonov $, kar je najvi\xc5\xa1ja postavljena cena do zdaj za glasbilo. Violina je bila kasneje prodana za neznano vsoto in Anne Akiko Meyers jo je dobila v uporabo do smrti.'