b'\n_START_ARTICLE_\nPlazilci\n_START_SECTION_\nZgodovina klasifikacije\n_START_PARAGRAPH_\nPlazilci so bili na za\xc4\x8deku klasifikacije zdru\xc5\xbeeni z dvo\xc5\xbeivkami. Linnaeus, ki je raziskoval na \xc5\xa0vedskem, ki ima malo razli\xc4\x8dnih vrst plazilcev in kjer pogosto najdemo navadnega gada ter belou\xc5\xa1ko loviti v vodi, je v svoji Systema Naturae vkju\xc4\x8dil vse plazilce in dvo\xc5\xbeivke v razred "III\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Amphibia". Izraza "Reptilia (plazilec)" in "Amphibia (dvo\xc5\xbeivka)" sta bila med seboj zamenljiva, "Reptilia" (iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine repere, "plaziti se") so bolj uporabljali francozi. Josephus Nicolaus Laurenti je prvi uradno uporabil izraz "Reptilia" za raz\xc5\xa1irjen izbor plazilcev in dvo\xc5\xbeivk, ki je v osnovi podoben Linnaeusovem izboru. \xc5\xa0ele na za\xc4\x8detku 19. stoletja je postalo jasno, da so plazilci in dvo\xc5\xbeivke v resnici precej razli\xc4\x8dne \xc5\xbeivali; Pierre Andr\xc3\xa9 Latreille je za slednje postavil razred Batracia (1825), tetrapode (\xc5\xa1tirinoge vreten\xc4\x8darje) pa je razdelil v \xc5\xa1tiri razrede plazilcev, dvo\xc5\xbeivk, ptic in sesalcev._NEWLINE_Britanski anatom Thomas Henry Huxley, ki je splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1iril Latreillovo definicijo, je skupaj z Richardom Owenom raz\xc5\xa1iril skupino Reptilia z raznimi fosilnimi \xe2\x80\x9cpo\xc5\xa1astmi izpred vesoljnega potopa\xe2\x80\x9d, vklju\xc4\x8dno s sesalcem podobnim plazilcem (sinapsid) Dicynodon, ki ga je sam pomagal opisati. To ni bil edini takratni sistem razvr\xc5\xa1\xc4\x8danja: v Hunterian lectures na Royal College of Surgeons leta 1863, je Huxley zdru\xc5\xbeil vreten\xc4\x8darje v sesalce, sauroide in ichthyoide (slednji vsebuje ribe in dvo\xc5\xbeivke). Pozneje je predlagal imena Sauropsida in Ichthyopsida._NEWLINE_Ob koncu 19. stoletja je razred Reptilia vklju\xc4\x8deval vse amniote razen ptic in sesalcev. Ti plazilci so bili opredeljeni kot skupino \xc5\xbeivali, ki vklju\xc4\x8dujejo dana\xc5\xa1nje krokodile, aligatorje, tuatare, ku\xc5\xa1\xc4\x8darje, ka\xc4\x8de, kolutnike in \xc5\xbeelve, pa tudi fosilne skupine kot so dinozavri, sinapsidi in primitivni Pareiasauridae. To je danes \xc5\xa1e vedno obi\xc4\x8dajna definicija izraza. Vendar pa so v zadnjih letih mnogi taksonomisti za\xc4\x8deli vztrajati, da bi takson moral biti monofiletski, to je, da bi skupine morale vklju\xc4\x8devati vse potomce. Plazilci, kot so opisani zgoraj, so parafiletski, saj izklju\xc4\x8dujejo ptice in sesalce, \xc4\x8deprav so se le-ti prav tako razvili iz prvotnih plazilcev. Colin Tudge pi\xc5\xa1e:_NEWLINE_Sesalci so klad, zato kladisti z veseljem potrjujejo tradicionalni takson Mammalia; prav tako so tudi ptice klad in so splo\xc5\xa1no uvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v uradni takson Aves. Mammalia in Aves so v resnici, subklada znotraj velikega klada Amniota. Toda tradicionalni razred Reptilia ni klad. Je samo del klada Amniota: del, ki ostane po odcepitvi Mammalia in Aves. To ni mogo\xc4\x8de opredeliti z sinapomorfijo, kot bi bilo pravilno. Namesto tega je opredeljen s kombinacijo zna\xc4\x8dilnosti, ki jih ima in zna\xc4\x8dilnosti, ki mu manjkajo: plazilcev so amnioti brez krzna ali perja. V najbolj\xc5\xa1em primeru kladisti prelagamo, da so tradicionalni Reptilia "amnioti brez ptic in sesalcev"._NEWLINE_Izraza "Sauropsida" ("obrazi ku\xc5\xa1\xc4\x8darjev") in "Theropsida" ("obrazi po\xc5\xa1asti") je zopet za\xc4\x8del uporabljati leta 1916 E.S. Goodrich, ki je na ta na\xc4\x8din razlikoval med ku\xc5\xa1\xc4\x8darji, pticami in njihovimi sorodniki na eni strani (Sauropsida) in na drugi strani sesalci z njihovimi izumrlimi sorodniki (Theropsida). Goodrich je podpiral to delitev zaradi srca in krvnih \xc5\xbeil v vsaki skupini, in zaradi drugih zna\xc4\x8dilnosti kot je struktura mo\xc5\xbeganov. Glede na trditve Goodricha, sta se obe liniji razvili iz zgodnej\xc5\xa1e skupine Protosauria ("prvi ku\xc5\xa1\xc4\x8darji"), ki vklju\xc4\x8duje nekaj paleozojskih dvo\xc5\xbeivk, kot tudi zgodnje plazilce._NEWLINE_Leta 1956 je D.M.S. Watson opazil, da sta se prvi dve skupini odcepili zelo zgodaj v zgodovini plazilcev, in tako je Goodrichevo skupino Protosauria razdelil med njima. Prav tako je ponovno interpretiral skupini Sauropsida in Theropsida tako, da je izklju\xc4\x8dil ptice in sesalce. Tako njegova skupina Sauropsida vklju\xc4\x8duje Procolophonia, Eosuchia, Millerosauria, Chelonia (\xc5\xbeelve), Squamata (ku\xc5\xa1\xc4\x8darji in ka\xc4\x8de), Rhynchocephalia, Crocodilia, "Thecodonte" (parafiletski arhozavri), nelete\xc4\x8di dinozavri, pterozavri, ihtiozavri in Sauropterygia.\n_START_SECTION_\nEvolucija plazilcev\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi plazilci so se pojavili pred pribli\xc5\xbeno 340 milijoni let, v karbonski dobi. Razvili so se iz dvo\xc5\xbeivk in \xc5\xbeiveli na kopnem. \xc4\x8ceprav se ne ve dosti o teh prvih plazilcih, se domneva, da so bili podobni dana\xc5\xa1njim ku\xc5\xa1\xc4\x8darjem. Pozneje, v mezozoiku, pred pribli\xc5\xbeno 230 do 70 milijoni let, so se pojavili lete\xc4\x8di plazilci. Takrat so nekateri plazilci zapustili kopno in se vrnili v vodo, osvojili oceane in jezera, dinozavri pa so zavladali na kopnem._NEWLINE_Fosilne ostanke prvih prepoznavnih \xc5\xbeelv so na\xc5\xa1li v ve\xc4\x8d ko 200 milijonov let starih plasteh. \xc4\x8ceprav \xc5\xbeelve niso bile nikdar med vodilnimi plazilci, so se sproti prilagajale spremembam v okolju in pre\xc5\xbeivele, medtem ko so mnoge druge skupine plazilcev izumrle. Ta prilagodljivost je omogo\xc4\x8dila, da so se \xc5\xbeelve, najstarej\xc5\xa1e med plazilci, razvile v uspe\xc5\xa1ne kopenske in vodne \xc5\xbeivali._NEWLINE_Ku\xc5\xa1\xc4\x8darji so se prvi\xc4\x8d pojavili pred pribli\xc5\xbeno 200 milijoni let. Redke fosilne najdbe pri\xc4\x8dajo, da so proti koncu mezozoika \xc5\xbeiveli razli\xc4\x8dni ku\xc5\xa1\xc4\x8darji. Okrog 190 milijonov let stari Sharovisaurus pri\xc4\x8da o znakih, zna\xc4\x8dilnih tudi za dana\xc5\xa1nje ku\xc5\xa1\xc4\x8darje: majhna glava, kratek vrat, dolg trup in rep in na stran \xc5\xa1trle\xc4\x8de\xc2\xa0\xc2\xbbplazilske\xc2\xab\xc2\xa0okon\xc4\x8dine._NEWLINE_Krokodili so verjetno najbli\xc5\xbeji sorodniki dinozavrov in so se pojavili v istem \xc4\x8dasu kot ku\xc5\xa1\xc4\x8darji, pred pribli\xc5\xbeno 200 milijoni let, v triasu. Ostri koni\xc4\x8dasti zobje pri\xc4\x8dajo, da so se davni krokodili hranili v glavnem z ribami, druga\xc4\x8de kot dana\xc5\xa1nji, ki ob mesni hrani zau\xc5\xbeijejo tudi nekaj rastlinske. Oblika krokodilje lobanje pa se je do danes le malo spremenila.\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nTelo plazilcev je, razen pri \xc5\xbeelvah, podalj\xc5\xa1ano in ima okon\xc4\x8dine ali pa je brez njih. Morske \xc5\xbeelve imajo okon\xc4\x8dine spremenjene v plavuti, \xc5\xbeelve in ku\xc5\xa1\xc4\x8darji (razen slepcev) imajo dobro razvite okon\xc4\x8dine._NEWLINE_Pri plazilcih je obi\xc4\x8dajno izra\xc5\xbeen spolni dimorfizem, ki se ka\xc5\xbee v velikosti in obarvanosti telesa.\n_START_SECTION_\nKo\xc5\xbea in ko\xc5\xbene tvorbe\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc5\xbea \xc5\xa1\xc4\x8diti pred izsu\xc5\xa1evanjem telesa, zato je suha in luskasta. Zaradi \xc5\xbeivljenja na kopnem je njihovo telo za\xc5\xa1\xc4\x8diteno s poro\xc5\xbeenelimi ali ro\xc5\xbeenimi celicami na povr\xc5\xa1ini povrhnjice. Pri \xc5\xbeelvah je ro\xc5\xbeeni sloj v obliki plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Luskarji (ka\xc4\x8de in ku\xc5\xa1\xc4\x8darji) imajo ro\xc5\xbeeno povrhnjico iz lusk in plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, luske se stalno obnavljajo, zato se levijo. Poleg poro\xc5\xbeenele povrhnjice imajo tudi okostenine v usnjici, ki pri \xc5\xbeelvah zrastejo z okostjem v hrbtni in trebu\xc5\xa1ni \xc5\xa1\xc4\x8dit._NEWLINE_Tako lahko \xc5\xbeivijo celo v suhih pu\xc5\xa1\xc4\x8davah. Ker ko\xc5\xbea nima dihalne vloge, imajo plazilci \xc5\xbee bolj razvejana plju\xc4\x8da. Manj uspe\xc5\xa1no pa jih ko\xc5\xbea varuje pred mrazom, zato so odvisni od toplote okolja._NEWLINE_Zaradi mo\xc4\x8dnega ro\xc5\xbeenega sloja plazilci, razen ku\xc5\xa1\xc4\x8darjev, nimajo ko\xc5\xbenih \xc5\xbelez. Ku\xc5\xa1\xc4\x8darji imajo spremenjene ko\xc5\xbene \xc5\xbeleze na stegnih zadnjih nog in jih imenujemo bedrne (femoralne) pore.\n_START_SECTION_\nIzlo\xc4\x8dala\n_START_PARAGRAPH_\nIzlo\xc4\x8danje v glavnem opravljajo dve majhni ledvici. Pri diapsidih je se\xc4\x8dna kislina glavni du\xc5\xa1ikov odpadni produkt; \xc5\xbeelve, kot tudi sesalci, izlo\xc4\x8dajo predvsem se\xc4\x8dnina. Za razliko od ledvic sesalcev in ptic, ledvice plazilcev ne morejo proizvajati koncentriran teko\xc4\x8di urin. To je zato, ker nimajo specializirane strukture imenovane Henlejeva zanka, ki je prisotna v nefronih ptic in sesalcev. Zaradi tega mnogi plazilci uporabljajo debelo \xc4\x8drevo za pomo\xc4\x8d pri resorpciji vode (prehajanje vode skozi ko\xc5\xbeo ali sluznico v telesna tkiva). Nekateri so tudi sposobni prevzeti voda shranjeno v mehurju.\n_START_SECTION_\nKrvo\xc5\xbeilje\n_START_PARAGRAPH_\nImajo sklenjeno krvo\xc5\xbeilje, njihovo srce je delno predeljeno. Pri vseh je srce sestavljeno iz dveh preddvorov in enega prekata, ki pa je popolnoma predeljen le pri krokodilih). Dve aorti vodita do sistemskega krvnega obtoka. Stopnja me\xc5\xa1anja krvi bogate s kisikom in deoksigenirane krvi (z malo kisika ali brez) v srcu je odvisna od posamezne vrste in njenega fiziolo\xc5\xa1kega stanja. Pod razli\xc4\x8dnimi pogoji lahko deoksigenirano kri ponovno porinejo nazaj po telesu ali pa kri bogato s kisikom ponovno porinejo nazaj v plju\xc4\x8da. Postavili so domnevo, da to odstopanje v pretoku krvi omogo\xc4\x8di bolj u\xc4\x8dinkovito uravnavanje temperature in dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das potapljanja pri vodnih vrstah._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so znani po nestalni telesni temperaturi (poikilotermija), ima kri plazilca, ki se je ogrel na soncu, pribli\xc5\xbeno enako temperaturo kot \xc4\x8dlovekova.\n_START_SECTION_\nDihala\n_START_PARAGRAPH_\nVsi plazilci pri dihanju uporabljajo plju\xc4\x8da. Vodne \xc5\xbeelve so razvile ve\xc4\x8d prepustne ko\xc5\xbee, in nekatere vrste so prilagodile svojo kloake, da so pove\xc4\x8dale povr\xc5\xa1ino za izmenjavo plinov. Kljub tem prilagoditvam, dihanje brez pomo\xc4\x8di brez plju\xc4\x8d ni mogo\xc4\x8de. Plju\xc4\x8dna ventilacija (izmenjava zraka med plju\xc4\x8di in zunanjim zrakom) poteka razli\xc4\x8dno v vsaki glavni skupini plazilcev. Pri luskarjih poteka ventilacija v plju\xc4\x8dih skoraj izklju\xc4\x8dno z aksialnim mi\xc5\xa1i\xc4\x8devjem. To je isto mi\xc5\xa1i\xc4\x8devje (vertikalno), ki se uporablja pri gibanju. Zaradi te omejitve, je ve\xc4\x8dina luskarjev prisiljena zadr\xc5\xbeevati dih med intenzivnim tekom. Vendar so nekateri na\xc5\xa1li na\xc4\x8din, kako se temu izogniti. Varani, in \xc5\xa1e nekaj drugih vrst ku\xc5\xa1\xc4\x8darjev, uporabljajo ustno \xc4\x8drpanje zraka kot dopolnilo njihovega obi\xc4\x8dajnega "aksialnega dihanja", zrak najprej vstopi v ustno votlino in nato ga potisnejo proti zvi\xc5\xa1anemu \xc5\xberelu ter v plju\xc4\x8da. To omogo\xc4\x8da \xc5\xbeivalim, da v celoti napolnijo svoja plju\xc4\x8da med intenzivnim gibanjem in tako lahko dolgo \xc4\x8dasa ostanejo gibalno aktivni. Krokodili imajo mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno prepono, ki je podobna preponi sesalcev. Razlika je v tem, da mi\xc5\xa1ice pri krokodilji preponi povle\xc4\x8dejo sramnico (del medenice, ki je pri krokodilih premi\xc4\x8dna) nazaj, kar pomeni, da jetra potisnejo navzdol pri \xc4\x8demer ostane ve\xc4\x8d prostora za \xc5\xa1irjenje plju\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cutila in \xc5\xbeiv\xc4\x8devje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cutila in \xc5\xbeiv\xc4\x8devje so dobro razviti. Imajo dokaj velike prednje, srednje in male mo\xc5\xbegane. Telesa nevronov so zbrana na robu velikih mo\xc5\xbeganov in tvorijo mo\xc5\xbegansko skorjo._NEWLINE_Pri vohanju si mnoge vrste (denimo ka\xc4\x8de) pomagajo z razcepljenim jezikom, s katerim vna\xc5\xa1ajo snovi v vohalne jamice (jacobsonov organ na ustnem nebu). Ne sli\xc5\xa1ijo najbolje, vendar dobro zaznavajo tresljaje. Nekatere vrste nimajo niti u\xc5\xa1esne odprtine, niti srednjega u\xc5\xa1esa, zato se zvok prena\xc5\xa1a po kosteh. O\xc4\x8di z vekami imajo ve\xc4\x8dinoma dobro razvite. Pri gekonih in ka\xc4\x8dah so veke zrasle v prozorno opno, ki prekriva o\xc4\x8di. Ku\xc5\xa1\xc4\x8darji in praku\xc5\xa1\xc4\x8darji imajo na temenu za svetlobo ob\xc4\x8dutljivo obmo\xc4\x8dje. Nekatere ka\xc4\x8de imajo organe za zaznavanje temperaturnih sprememb, ki jim pomagajo pri lovu._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina plazilcev je dnevnih \xc5\xbeivali. Vid je obi\xc4\x8dajno prilagojen dnevni svetlobi, z razpoznavanjem barv in z naprednej\xc5\xa1im vidnim zaznavanjem globine kot je to pri dvo\xc5\xbeivkah in ve\xc4\x8dini sesalcev. Pri ve\xc4\x8dini ka\xc4\x8d, ki rijejo v prsti, o\xc4\x8di niso funkcionalne, ker so njihove veke prekrite s prosojnimi luskami. Veliko rodov ka\xc4\x8d je na sprednji strani glave razvilo za infrarde\xc4\x8do svetlobo ob\xc4\x8dutljive jamice, s katerimi lahko zaznajo infrarde\xc4\x8de \xc5\xbearke, ki jih oddajajo toplokrvne \xc5\xbeivali._NEWLINE_Plazilci se na splo\xc5\xa1no \xc5\xa1tejejo za manj inteligentne od sesalcev in ptic. Velikost njihovih mo\xc5\xbeganov je glede na svoje telo veliko manj\xc5\xa1a od sesalcev; kvocient encefalizacije (EQ - ozna\xc4\x8duje odnos med aktualno koli\xc4\x8dino mo\xc5\xbeganov in njegove pri\xc4\x8dakovane velikosti glede na te\xc5\xbeo \xc5\xbeivali) predstavlja pribli\xc5\xbeno desetino sesal\xc4\x8devega.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nOploditev je neposredna, notranja. Neodvisnost od vodnega okolja je omogo\xc4\x8dilo tudi amniotsko jajce, ki ga najdemo tudi pri pti\xc4\x8dih in stokovcih. Zarodek, ki se razvija v notranjosti plodnika, zapolnjenega s plodovnico (amnionsko teko\xc4\x8dino), \xc4\x8drpa hrano iz rumenjaka in beljaka. Zadnji vsebuje tudi veliko vode. Lupina ga \xc5\xa1\xc4\x8diti pred zunanjimi vplivi in omogo\xc4\x8da izmenjavo dihalnih plinov kisika in ogljikovega dioksida._NEWLINE_Njihovi mladi\xc4\x8di se navadno izvalijo na kopnem. Ko se izvalijo iz jajc, so podobni star\xc5\xa1em, le da so majhni.\n_START_SECTION_\nObrambni mehanizmi\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko malih plazilcev kot so ka\xc4\x8de in ku\xc5\xa1\xc4\x8darji, ki \xc5\xbeivijo na tleh ali v vodi so ranljivi, ker na njih pre\xc5\xbeijo raznovrstne mesojede \xc5\xbeivali. Tako je izogibanje najpogostej\xc5\xa1a oblika obrambe plazilcev. Ob prvem znaku nevarnosti se ve\xc4\x8dina ka\xc4\x8d in ku\xc5\xa1\xc4\x8darjev odplazi v podrast, \xc5\xbeelve in krokodili pa se potopijo v vodo in tako izginejo iz vidnega polja._NEWLINE_Plazilci se lahko izogejo soo\xc4\x8denju s prikrivanjem (kamufla\xc5\xbeo). Z uporabo razli\xc4\x8dnih barv sive, zelene in rjave se lahko te \xc5\xbeivali presenetljivo dobro zlijejo z ozadjem njihovega naravnega okolja. Nekateri celo spreminjajo barvo in risbe na telesu in se tako la\xc5\xbeje prikrivajo. Tak\xc5\xa1no menjavanje barv temelji na premikanju barvil, \xc5\xa1irjenju in o\xc5\xbeenju pigmentnih celic v ko\xc5\xbei._NEWLINE_\xc4\x8ce se nevarnost pojavi tako nenadoma, tako da je pobeg lahko nevaren, krokodili, \xc5\xbeelve, nekateri ku\xc5\xa1\xc4\x8darji in ka\xc4\x8de glasno sikajo pri soo\xc4\x8denju s sovra\xc5\xbenikom. Klopota\xc4\x8dam za\xc4\x8dne vibrirati konica repa in s tem povzro\xc4\x8dajo zvok. \xc4\x8ce vse to ne odvrne sovra\xc5\xbenika, so razli\xc4\x8dne vrste privzele druga\xc4\x8dne obrambne taktike._NEWLINE_Ka\xc4\x8de uporabljajo zapleten na\xc4\x8din vedenja, ko so napadene. Nekatere bodo najprej dvignile svojo glavo in raz\xc5\xa1irile ko\xc5\xbeo na vratu v prizadevanju, da bi izgledale ve\xc4\x8dje in bolj nevarne. Neuspeh te metode lahko privede do drugih ukrepov, ki jih izvajajo predvsem kobre, gadi in njim sorodne vrste, ki uporabljajo za napad strup. Strup je spremenjena slina, ki se izlo\xc4\x8da skozi strupnike._NEWLINE_Ko se krokodil \xc4\x8duti ogro\xc5\xbeenega, bo odprl gobec, pokazal zobe in rumeni jezik. \xc4\x8ce to ne deluje, krokodil postane bolj vznemirjen in obi\xc4\x8dajno za\xc4\x8dne sikati. Nato krokodil spremeni svojo dr\xc5\xbeo, da bi bil videti bolj zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8d. Telo se napihne, da navidezno pove\xc4\x8da svojo velikost. \xc4\x8ce je nujno potrebno, se lahko odlo\xc4\x8di za napad sovra\xc5\xbenika. Nekatere vrste poskusijo ugrizniti, nekateri bodo uporabili svoje glave kot kladivo in tako tr\xc4\x8dili z nasprotnikom, nekateri bodo iz razdalje drveli ali plavali proti gro\xc5\xbenji ali jih celo preganjali._NEWLINE_V primeru nevarnosti lahko gekoni, skinki in drugi ku\xc5\xa1\xc4\x8darji, ki so ujeti za rep, le tega odvr\xc5\xbeejo (avtotomija) in ga kasneje regenerirajo. Pri nepopolni odstranitvi repa in regeneraciji lahko izraste ve\xc4\x8d repkov. Sposobnost regeneracije imajo tudi \xc5\xbeelve.'