b'\n_START_ARTICLE_\nPavlin Oglejski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Pavlin je bil verjetno rojen v stari furlanski rodbini v obdobju vladavine Langobardov. Kot sholastik se je leta 776 po zavzetju langobardske \xc5\xbeelezne krone s strani frankovskega kralja Karla Velikega pridru\xc5\xbeil na njegovem dvoru in tam ostal pribli\xc5\xbeno deset let. V tem \xc4\x8dasu si je pridobil zaupanje in prijateljstvo \xc5\xa1tevilnih u\xc4\x8denjakov kr\xc5\xa1\xc4\x8danske Evrope, med drugim z Alkuinom iz Yorka, anglosa\xc5\xa1kim vodjem palatinske \xc5\xa1ole, in Arnom, poznej\xc5\xa1im \xc5\xa1kofom (nad\xc5\xa1kofom) v Salzburgu. Leta 787 je na posredovanje Karla Velikega pri pape\xc5\xbeu Leonu III. postal oglejski patriarh. V tem \xc4\x8dasu je pri\xc5\xa1lo s s strani Urgelskega \xc5\xa1kofa Feliksa do raz\xc5\xa1irjanja nauka o Kristusu kot posinovljencu (tako imenovani adopcianizem). V obrambo cerkvenega nauka zoper Feliksov nauk je sveti Pavlin napisal ve\xc4\x8d knjig. Na cerkvenih zborih v Regensburgu (792) in (794) in pokrajinskem koncilu v \xc4\x8cedadu (796) je javno nastopil proti verskim zmotam in uvedel mnoge predpise o verskih resnicah._NEWLINE_Ob njegovem imenovanju za oglejskega patriarha se je za\xc4\x8del pripravljati tudi za pokristjanjevanje Alpskih Slovanov. Ob zmagi Karla Velikega nad Obri v letih (791) in (795) je sveti Pavlin obiskal novoosvojene kraje in se sestal s salzbur\xc5\xa1kim \xc5\xa1kofom Arnom, ter se dogovoril o poteku meje med obema metropolijama po reki Dravi. Le ta se je obdr\xc5\xbeala skoraj celo tiso\xc4\x8dletje. Njegov na\xc4\x8drt in metoda pokristjanjevanja imata zaslugo, da se je vera mirno raz\xc5\xa1irila po celotni pokrajini.'