b'\n_START_ARTICLE_\nChristopher Marlowe\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nChristopher Marlowe je bil pesnik in svobodomislec, ki je veliko prispeval k razvoju angle\xc5\xa1ke dramatike. Rodil se je leta 1564 v Coventryju. Njegov o\xc4\x8de je bil \xc4\x8devljar. Marlowe je \xc5\xa1olo obiskoval najprej v doma\xc4\x8dem mestu, kasneje pa se je s pomo\xc4\x8djo nad\xc5\xa1kofijske \xc5\xa1tipendije vpisal na univerzo v Cambridgeu. V \xc5\xa1tudentskih letih je delal za tajno policijo, zaradi katere je bil v Franciji, kamor so se zatekali preganjani rimokatoli\xc4\x8dani. Po kon\xc4\x8dani univerzi se je preselil v London, kjer se je pre\xc5\xbeivljal s pisanjem za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Dru\xc5\xbeil se je v krogih mladih imenitnikov in umetnikov ter si nekaj \xc4\x8dasa delil stanovanje s Thomasom Kydom. \xc5\xa0olanje na univerzi je kon\xc4\x8dal leta 1587. Zatem naj bi po \xc5\xa1tipendijskih pogojih vstopil v duhovni\xc5\xa1ki stan._NEWLINE_Leta 1589 se je zapletel v dvoboj, v katerem je njegov prijatelj od strani zabodel njegovega sobojevnika. Ker sam ni bil kriv za umor, se je re\xc5\xa1il je\xc4\x8de. \xc4\x8cez pol leta pa ga je nekdo ovadil, da je stregel po \xc5\xbeivljenju dvema stra\xc5\xbenikoma. Po enem letu je imel ponovno te\xc5\xbeave z oblastjo. Tokrat je bil ovaden za brezbo\xc5\xa1tvo in bogoskrunstvo. Najverjetneje ga je ovadil prav dramatik Thomas Kyd. Marlowe je bil zato najprej zaprt, potem pa se je moral javljati oblastem. \xc4\x8cez deset dni so ga v neki gostilni umorili. Na dan umora ga je v gostilno povabil neki Friser. Marlowe je kosil \xc5\xa1e z dvema goljufoma, ki sta bila tajna agenta tako kot on. \xc4\x8cez dan so jedli in popivali, zve\xc4\x8der pa so v gostilni igrali karte. Marlowe je takrat le le\xc5\xbeal poleg mize, to\xc4\x8dno za Friserjem. Ta je kasneje trdil, da je Marlowe pograbil bodalo, ki ga je imel Friser za pasom, ter ga z njim sunil v glavo. Friser se je pravo\xc4\x8dasno obrnil in Marlowa zgrabil za zapestje ter mu zasukal roko tako, da ga je z bodalom zabodel skozi oko. Tako je Marlowe umrl. Friser je bil opro\xc5\xa1\xc4\x8den umora, saj se je skliceval na samoobrambo. Temu podatku o smrti Christopherja Marlowa pa mnogi ne zaupajo, saj sumijo, da naj bi bil umor naro\xc4\x8den od tajne policije. Ta naj bi hotela ubiti Marlowa, ker je verjetno preve\xc4\x8d vedel o stikih, ki jih je imel dvor s \xc5\xa0kotsko. Marlowa so po smrti puritanci uporabljali za svarilen zgled v pridigah, kako kon\xc4\x8da brezbo\xc5\xbeen \xc4\x8dlovek.\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nJanez, Menart, Drame angle\xc5\xa1ke renesanse, Dr\xc5\xbeavna zalo\xc5\xbeba Slovenije, Ljubljana 1976.'