b'\n_START_ARTICLE_\nKonservativna sila\n_START_PARAGRAPH_\nKonservat\xc3\xadvna s\xc3\xadla (tudi potencialna sila) je sila, katere skupno opravljeno delo po poljubno izbrani zaklju\xc4\x8deni poti je identi\xc4\x8dno enako ni\xc4\x8d. Delo, ki ga konservativna sila opravi pri premiku med dvema izbranima to\xc4\x8dkama, je neodvisno od izbranega tira, \xc4\x8de ostajata za\xc4\x8detna in kon\xc4\x8dna to\xc4\x8dka isti. Pridevnik\xc2\xa0\xc2\xbbkonservativen\xc2\xab\xc2\xa0izhaja iz dejstva, da se lahko, kadar se obravnava konservativna sila, vpelje potencial in potencialno energijo, zato je mogo\xc4\x8de u\xc4\x8dinke sile obravnavati kot spremembe potencialne energije, kar pomeni, da se skupna mehanska energija ohranja. Beseda konservativen izhaja iz latinskega glagola conservare s pomenom (ob)dr\xc5\xbeati, ohraniti/ohranjati, (ob)varovati._NEWLINE_Vse osnovne sile so konservativne._NEWLINE_Zgleda nekonservativnih oz. disipativnih sil sta upor in trenje. Nekonservativne sile so posledica zanemarjenih prostostnih stopenj sistema. Trenje bi se tako lahko obravnavalo brez vpeljave nekonzervativnih sil, \xc4\x8de bi se obravnavalo toploto kot kineti\xc4\x8dno energijo, a to bi pomenilo, da bi se bilo treba odre\xc4\x8di makroskopskim termodinamskim parametrom, ki jih d\xc3\xa1 statisti\xc4\x8dna mehanika, in namesto tega upo\xc5\xa1tevati gibanje vseh molekul, ki sestavljajo dano snov. Za vsa makroskopska telesa je zato pribli\xc5\xbeek nekonservativnih sil neprimerno bolj uporaben kot obravnava 10\xc2\xb2\xe2\x81\xb0 prostostnih stopenj sistema.'