b'\n_START_ARTICLE_\nMimas (luna)\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nLuno Mimas je odkril leta 1789 William Herschel. Ime je dobila po Mimasu, enem izmed Titanov in sinu Gaje iz gr\xc5\xa1ke mitologije.  Ime je za luno Mimas in \xc5\xa1e sedem takrat znanih Saturnovih lun predlagal John Herschel, sin Williama Herschela leta 1847 .\n_START_SECTION_\nTirnica\n_START_PARAGRAPH_\nMimas obkro\xc5\xbei Saturn v 22 urah in 37 minutah po tirnici, ki je povpre\xc4\x8dno oddaljena od Saturna 185.520 km. Tirnica je nagnjena za 1,51\xc2\xb0 proti Saturnovem ekvatorju. Vrtenje je sinhrono, kar pomeni, da vedno ka\xc5\xbee isto stran proti Saturnu.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNizka gostota ka\xc5\xbee na to , da je v glavnem sestavljena iz vodnega ledu in delno iz kamnin. Zaradi plimskih sil Saturna nima okrogle oblike, ampak je v vzdol\xc5\xbeni smeri za pribli\xc5\xbeno 10% dalj\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1ina\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1ina lune je polna velikih in manj\xc5\xa1ih udarnih kraterjev. Najbolj opazen je veliki krater, ki se imenuje Herschel po Wiliamu Herschelu, ki je Mimas odkril. V premeru meri kar 130 km, njegove stene so visoke 5 km. Nekateri deli dna kraterja so 10 km globoki, centralni vrh pa je 6 km visok. Udarec meteorita ob nastanku kraterja je bil tako mo\xc4\x8dan, da se posledice udarnih valov poznajo celo na drugi strani lune. Vidni so geolo\xc5\xa1ki premiki in prelomi._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina povr\xc5\xa1ine je pokrite s kraterji ve\xc4\x8djimi od 40 km, samo v ju\xc5\xbenih delih lune ni kraterjev ve\xc4\x8djih od 20 km. To ka\xc5\xbee na to, da je neki proces zbrisal ve\xc4\x8dje kraterje na tem podro\xc4\x8dju._NEWLINE_Na povr\xc5\xa1ini opa\xc5\xbeajo dve vrsti geolo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti: udarne kraterje in brezna oziroma prepade.\n_START_SECTION_\nPovezava z obro\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nLuna Mimas \xc4\x8disti delce iz Cassinijeve lo\xc4\x8dnice, ki se nahaja med A obro\xc4\x8dem in B obro\xc4\x8dem. Ta vrzel je med vsemi vrzelmi najve\xc4\x8dja in je bila tudi prva odkrita. Delci na notranjem robu Cassinijeve lo\xc4\x8dnice so v orbitalni resonanci 2\xc2\xa0: 1 z luno Mimas. To pomeni, da dvakrat obkro\xc5\xbeijo Saturn v \xc4\x8dasu, ko Mimas naredi samo on obhod. To povzro\xc4\x8di, da delci iz Cassinijeve lo\xc4\x8dnice, preidejo v novo tirnico zunaj lo\xc4\x8dnice.'