b'\n_START_ARTICLE_\nVodni drsalci\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavniki merijo v dol\xc5\xbeino od 1,6 mm (drobni predstavniki rodu Rheumatobates) do 36 mm. Prav tako je raznolika oblika njihovega telesa, ki je lahko zelo podolgovata ali skoraj povsem kroglasta, vsi pa imajo zna\xc4\x8dilno dolge noge (le prvi par je kratek in \xc4\x8dokat). Njihovo telo in noge so povsem prekriti s kraj\xc5\xa1imi ali dalj\xc5\xa1imi dla\xc4\x8dicami. Glava je pogosto podalj\xc5\xa1ana v kljunec. Kot pri nekaterih drugih skupinah stenic (npr. \xc5\xa1u\xc5\xa1tarjih), se tudi pri vodnih drsalcih pojavlja razli\xc4\x8dna razvitost kril. Ve\xc4\x8dinoma sestavljajo populacijo osebki z nepopolno razvitimi ali nerazvitimi krili, del pa ima polno razvita krila. Variabilna je tudi dol\xc5\xbeina zadka.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavniki so plenilski, prehranjujejo se z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, mehku\xc5\xbeci in drugimi majhnimi organizmi, ki jih lovijo na vodni gladini ali tik pod njo z mo\xc4\x8dnimi sprednjimi nogami, ki se kon\xc4\x8dujejo s krempeljcem. Za stanje na vodni gladini izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo povr\xc5\xa1insko napetost vode. To jim omogo\xc4\x8da mno\xc5\xbeica drobnih dla\xc4\x8dic, ki pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo njihove noge in trup. Posledica natan\xc4\x8dne geometri\xc4\x8dne razporeditve dla\xc4\x8dic je, da se pove\xc4\x8da koeficient povr\xc5\xa1inske napetosti, s tem pa tudi sila, s katero lahko posamezna noga pritiska na gladino ne da bi se potopila. Funkcijo dla\xc4\x8dic dopolnjuje hidrofoben vosek, ki prekriva njihov zunanji skelet._NEWLINE_Naprej se premikajo na podoben na\xc4\x8din kot vesla\xc4\x8d v \xc4\x8dolnu. Prvi in zadnji par nog \xc5\xbeu\xc5\xbeelke delujeta kot stabilizatorja, s srednjim parom pa se odrivajo od zadnjega roba vdolbine, ki nastane zaradi pritiskanja noge na gladino._NEWLINE_Pet vrst iz rodu Halobates namesto sladkih voda poseljuje odprte oceane. To so edini predstavniki \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, ki uspevajo v tem habitatu. Za Slovenijo je znanih okrog 10 vrst vodnih drsalcev, med katerimi so najpogostej\xc5\xa1i jezerski drsalec (Gerris lacustris), rumenoprsa drsalca (G. thoracicus in G. costai) ter re\xc4\x8dni drsalec (G. najas).'