b'\n_START_ARTICLE_\nGro\xc5\xbenjan\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje Gro\xc5\xbenjana je bilo naseljeno \xc5\xbee v prazgodovini, saj so v okolici odkrili prazgodovinska arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da. V \xc4\x8dasu rimskega imperija so zgradili \xc5\xa1tevilne stavbe, obzidja in pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Bastia, obmo\xc4\x8dje je bilo zelo dejavno pri trgovanju. Srednji vek je zaznamoval nov val priseljevanja in \xc5\xa1tevilne napade, ter izgradnjo novih obzidij in gradov._NEWLINE_Utrjeno srednjeve\xc5\xa1ko mestece se v starih listinah prvi\xc4\x8d omenja leta 1103 pod imenom Piemonte, ko je bil njegov ka\xc5\xa1tel s celotnim fevdom podarjen oglejski cerkvi. Do 1358 je bil v posesti oglejskih patriarhov. Od 13. do sredine 14. stoletja pripadal dru\xc5\xbeini Pietrapelosa, potem pa pri\xc5\xa1el pod bene\xc5\xa1ko oblast, ter postal upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zahodnega dela bene\xc5\xa1ke Istre. Obmo\xc4\x8dje je postalo pomemben obrambni del Serenissime. Med njihovim vladanjem so nastale \xc5\xa1tevilne cerkve in pala\xc4\x8de. Gro\xc5\xbenjan je v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e vedno imel dostop do morja prek pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Bastia. To obdobje je prineslo \xc5\xa1tevilne bolezni, zlasti epidemijo kuge ali napade. \xc5\xa0e posebej je bil po\xc5\xa1kodovan med Usko\xc5\xa1ko vojno v 17. stoletju in bil po vojni in padcu Benetk skoraj opu\xc5\xa1\xc4\x8den._NEWLINE_Sprememba oblasti, prihod Napoleona in nato Habsbur\xc5\xbeanov ni posebej prizadel Gro\xc5\xbenjana, ki je po\xc4\x8dasi propadal. Prihod Italije, prva in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bnato druga svetovna vojna so pomenili novo trpljenje in ponoven odliv prebivalstva, ki se je le po\xc4\x8dasi vra\xc4\x8dalo po osvoboditvi in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bpriklju\xc4\x8ditvi k Jugoslaviji. Pravi razcvet sta Gro\xc5\xbenjan in okolica do\xc5\xbeivela po osvoboditvi Hrva\xc5\xa1ke, ko se je za\xc4\x8dela proizvodnja sredozemskih rastlin in je Gro\xc5\xbenjan postal sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnih umetnikov in glasbenikov.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nSistem fortifikacij iz 14. stoletja je deloma ohranjen, tako so vidna \xc5\xa1e glavna mestna vrata in del obrambnega zidu. _NEWLINE_Pri mestnih vratih stoji renesan\xc4\x8dna lo\xc5\xbea (loggia). V baro\xc4\x8dni \xc5\xbeupnijski cerkvi svetih Vida, Modesta in Kre\xc5\xa1encije, postavljeni 1770 na temeljih starej\xc5\xa1e cerkve Matere Bo\xc5\xbeje iz 14. stoletja, je ve\xc4\x8d poznobaro\xc4\x8dnih marmornih oltarjev in ve\xc4\x8d druge bogate notranje opreme._NEWLINE_V tem majhnem mestu je 28 ateljejev, mestna galerija z likovnimi deli umetnikov iz celega sveta, tukaj je svoje mesto na\xc5\xa1la tudi znana Imaginarna filmska akademija. V poletnih meseci celoten Gro\xc5\xbenjan postane gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v katerem se izmenjujejo znani jazz in klasi\xc4\x8dni glasbeniki ter \xc5\xa1tevilni drugi umetniki, ki so tukaj odkrili pravo radost ustvarjanja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnijska cerkev svetega Vida, Modesta in Kre\xc5\xa1encija\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je prvi\xc4\x8d v pisnih dokumentih omenjena leta 1310. Prvotno je bila posve\xc4\x8dena Mariji vnebovzeti in kasneje sv. Vidu, Modestu in Kre\xc5\xa1enciju. Je enoladijska apsidna cerkev, ki je bila leta 1770 obnovljena v baro\xc4\x8dnem slogu, tako da so na glavni fasadi vidni \xc5\xa1tirje pilastri s kapiteli. V cerkvi so Girardijeve orgle iz leta 1846. V glavnem oltarju je motiv, ki predstavlja mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo sv. Vida, Modesta in Kre\xc5\xa1entija v rimskem Koloseju leta 303, ki ga je naslikal umetnik Ermenegildo de Troya leta 1914. Za\xc5\xa1\xc4\x8ditniki Gro\xc5\xbenjana godujejo 15. junija._NEWLINE_Ob glavnem oltarju so izrezljane korne klopi iz renesan\xc4\x8dnega obdobja (1711), primer umetnosti navdahnjene z narodno tradicijo. Poleg glavnega oltarja so v cerkvi \xc5\xa1e \xc5\xa1tirje manj\xc5\xa1i, prav tako iz marmorja, posve\xc4\x8deni: 1. Milostni Devici Mariji (kip je delo Enza Morelija); 2. Srcu Jezusovemu 3. Sv. Bla\xc5\xbeu, Sv. Sebastjanu, Sv. Roku in Sv. Valentinu (slikarski motiv iz leta 1716, delo Francesca Travija); 4. Sv. Antonu Padovanskemu, Sv. Antonu Opatu in nadangelu Mihaelu. Od leta 2008 je na tem oltarju tudi slika bla\xc5\xbeenega don Francesca Bonifacia, ki je bil progla\xc5\xa1en za bla\xc5\xbeenega 4. oktobra 2008 v Trstu. Bla\xc5\xbeeni don Francesco je \xc5\xbeivel in delal na podro\xc4\x8dju Krasice in Gro\xc5\xbenjana, kjer je bil 11. septembra 1946 ubit kot Kristusova pri\xc4\x8da. Poleg \xc5\xbeupnijske cerkve stoji zvonik visok 36 metrov.'