b'\n_START_ARTICLE_\nDramati\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nDramati\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo je bilo prva gledali\xc5\xa1ka organizacija na Slovenskem, ki je delovala med letoma 1867 in 1920. Prizadevala si je za poklicno slovensko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZamisli o ve\xc4\x8djem dramskem in gledali\xc5\xa1kem delu so kmalu postale bolj ambiciozne in so postopoma za\xc4\x8dele presegati zmo\xc5\xbenosti ljubljanske \xc4\x8ditalnice, ki ni ve\xc4\x8d mogla zdru\xc5\xbeevati toliko razli\xc4\x8dnih in velikih interesov. Zato so leta 1867 ustanovili Dramati\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo s sede\xc5\xbeem v Ljubljani in v cilje zapisali tudi pribli\xc5\xbeevanje sporedu De\xc5\xbeelnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Za tako ambiciozne cilje jim je manjkal predvsem dober orkester in \xc5\xa1olani pevci solisti; zborovski pevci so dobili zadovoljivo podlago \xc5\xbee pri \xc4\x8ditalnici._NEWLINE_Zato so ustanovili posebno pevsko \xc5\xa1olo, ki je kmalu dala prve rezultate. Orkester pa so si najve\xc4\x8dkrat sposodili kar z najemom voja\xc5\xa1ke godbe. Nem\xc5\xa1ko de\xc5\xbeelno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je v novoustanovljenem dru\xc5\xa1tvu za\xc4\x8dutilo konkurenco in jim je zato ve\xc4\x8dkrat s sebi naklonjenim de\xc5\xbeelnim odborom nasprotovalo in nagajalo. Prvi glasbeni vodja gledali\xc5\xa1kih predstav je postal Anton Foerster, skladatelj in organist \xc4\x8de\xc5\xa1kega narodnosti. Ker so bili cilji jasno za\xc4\x8drtani, so postopoma za\xc4\x8deli uprizarjati najprej odlomke iz operetnih del Barbiera, Offenbacha, Donizettija, kasneje tudi operne. Tako so na pomlad leta 1871 \xc5\xbee izvedli ve\xc4\x8dji prizor iz Verdijevega Trubadurja z doma\xc4\x8dim ansamblom._NEWLINE_Junija 1872 so v Ljubljani ustanovili \xc5\xa1e Glasbeno matico, ustanovo za gojitev narodne pesem in slovenske glasbene literature._NEWLINE_Tudi za doma\xc4\x8do glasbeno-gledali\xc5\xa1ko poustvarjalnost je to leto zelo pomembno. Takrat je nastalo delo, ki se je po svoji zgradbi najbolj pribli\xc5\xbealo operi - Gorenjski slav\xc4\x8dek._NEWLINE_Od leta 1892 je dru\xc5\xa1tvo delovalo v novih prostorih ljubljanske opere.'