b'\n_START_ARTICLE_\nStaranje\n_START_PARAGRAPH_\nStaranje (s tujko senescenca, iz latinske besede senex -\xc2\xa0\xc2\xbbstarec\xc2\xab\xc2\xa0oz.\xc2\xa0\xc2\xbbstarost\xc2\xab) je biolo\xc5\xa1ki proces, ki se odra\xc5\xbea kot postopno slab\xc5\xa1anje fiziolo\xc5\xa1kih funkcij organizma, kar zmanj\xc5\xa1uje njegovo sposobnost vzdr\xc5\xbeevanja ravnovesja v telesu, s tem pa pove\xc4\x8duje ob\xc4\x8dutljivost na spremembe. Gre za kompleksen in \xc5\xa1e ne povsem razumljen splet pojavov, ki vplivajo na organizem v odrasli dobi \xc5\xbeivljenja in se na koncu zaklju\xc4\x8dijo s smrtjo._NEWLINE_Staranje spremlja ve\xc4\x8d pojavov od celi\xc4\x8dne ravni do ravni celotnega organizma. Na celi\xc4\x8dni ravni se dogaja kopi\xc4\x8denje odpadnih produktov presnove v celicah, ki lahko pripomorejo k odmiranju celic. Poleg tega je \xc5\xa1tevilo delitev mitotsko aktivnih celic omejeno \xc5\xbee samo po sebi z genskim zapisom (temu pravimo Hayflickova meja). Odmrle diferencirane celice v \xc5\xa1tevilnih tkivih so nenadomestljive, zato s\xc4\x8dasoma pride do odpovedovanja funkcij tkiv in s tem organov. Na ravni celotnega organizma se s starostjo spremeni hormonsko ravnovesje, kar vpliva na funkcijo mnogih tkiv._NEWLINE_Vendar pa na\xc5\xa1tete spremembe niso vzroki za staranje, temve\xc4\x8d prej simptomi. Enoceli\xc4\x8dni mikroorganizmi ne izkazujejo staranja na celi\xc4\x8dni ravni; zanje je celi\xc4\x8dna delitev na\xc4\x8din razmno\xc5\xbeevanja in pomlajevanja. Pravi vzrok staranja pri mnogoceli\xc4\x8darjih \xc5\xa1e ni pojasnjen, obstaja pa ve\xc4\x8d teorij. Po eni od njih je staranje kompromis med tem, koliko organizem investira v razmno\xc5\xbeevanje in koliko v mehanizme popravljanja DNK, ki sta obe energetsko potratni dejavnosti. Ravnovesje nadzirajo kontrolni geni. Pri \xc5\xbeivalih, kot so mi\xc5\xa1i, je stopnja smrtnosti zaradi zunanjih dejavnikov (npr. plenilcev) visoka in pre\xc5\xbeivetje je drasti\xc4\x8dno omejeno ne glede na \xc5\xa1kodljive spremembe zaradi molekularnih procesov v celicah. Zato je investicija v \xc4\x8dim hitrej\xc5\xa1o produkcijo potomcev ugodnej\xc5\xa1a za obstanek vrste in njihova maksimalna \xc5\xbeivljenjska doba zna\xc5\xa1a tri do \xc5\xa1tiri leta. Po drugi strani pa plenilci bistveno manj ogro\xc5\xbeajo denimo netopirja vrste Myotis lucifugus, ki je pol manj\xc5\xa1i od mi\xc5\xa1i, a dose\xc5\xbee starost tudi do 30 let. Prav tako evolucijsko gledano bo dele\xc5\xbe osebkov neke vrste, ki pre\xc5\xbeivi in se razmno\xc5\xbeuje, s starostjo vedno manj\xc5\xa1i. Posledice \xc5\xa1kodljivih sprememb genov, ki se izra\xc5\xbeajo \xc5\xa1ele v kasnej\xc5\xa1em obdobju \xc5\xbeivljenja, so zato manj podvr\xc5\xbeene naravnemu izboru in se naklju\xc4\x8dno \xc5\xa1irijo v populaciji (temu pojavu pravimo genetski zdrs).\n_START_SECTION_\nStaranje pri \xc4\x8dloveku\n_START_PARAGRAPH_\nStaranje pri \xc4\x8dloveku obravnavamo z biolo\xc5\xa1kega in tudi sociolo\xc5\xa1kega stali\xc5\xa1\xc4\x8da. Geriatrija je veja interne medicine, ki se ukvarja se ukvarja s preu\xc4\x8devanjem, prepre\xc4\x8devanjem, laj\xc5\xa1anjem in zdravljenjem zdravstvenih te\xc5\xbeav starostnikov, gerontologija pa upo\xc5\xa1teva tudi sociolo\xc5\xa1ki vidik. Obstaja hipoteza, da prihaja v zadnjem obdobju \xc4\x8dlovekove evolucije do mo\xc4\x8dne selekcije osebkov z dalj\xc5\xa1o \xc5\xbeivljenjsko dobo; stari ljudje prena\xc5\xa1ajo svoje izku\xc5\xa1nje na potomce, kar le-tem pove\xc4\x8da mo\xc5\xbenosti za pre\xc5\xbeivetje, hkrati pa pove\xc4\x8duje dele\xc5\xbe ljudi z genetsko predispozicijo za dolgo \xc5\xbeivljenje v populaciji. Poleg tega civilizacija vedno bolje obvladuje zunanje dejavnike smrtnosti, zato se vi\xc5\xa1a povpre\xc4\x8dna starost ljudi.\n_START_SECTION_\nPovpre\xc4\x8dna \xc5\xbeivljenjska doba\n_START_PARAGRAPH_\nV razli\xc4\x8dnih zgodovinskih obdobjih se je povpre\xc4\x8dna \xc5\xbeivljenjska doba spreminjala. Tako so neandertalci v povpre\xc4\x8dju do\xc5\xbeiveli pribli\xc5\xbeno 20 let, povpre\xc4\x8dna \xc5\xbeivljenjska starost je bila v bronasti dobi 19 let, v stari Gr\xc4\x8diji 28 let, v srednjeve\xc5\xa1ki Angliji 33 let. Glede na svetovne demografske podatke \xc5\xa1tevilo starej\xc5\xa1ih prebivalcev nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Intenziteta staranja se danes v svetu ka\xc5\xbee v povpre\xc4\x8dni \xc5\xbeivljenjski starosti okoli 68 let. V Sloveniji je \xc5\xa1tevilo starej\xc5\xa1ih med vsemi prebivalci v porastu \xc5\xbee od sredine leta 2003. V letu 2014 je dele\xc5\xbe starej\xc5\xa1ih prebivalcev starih od 65 let in ve\xc4\x8d dosegel 17,5\xc2\xa0%, dele\xc5\xbe prebivalcev mlaj\xc5\xa1ih od 15 let pa je bil 14,6\xc2\xa0%.'