b'\n_START_ARTICLE_\nGiacomo Casanova\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nCasanova se je rodil v Benetkah, igralki po imenu Zanetta Farussi in njenemu mo\xc5\xbeu, prav tako igralcu, ki se je imenoval Gaetano Casanova. Bil je prvi izmed \xc5\xa1estih otrok tega para._NEWLINE_Za \xc4\x8das njegovega rojstva so Benetke slovele kot evropsko mesto u\xc5\xbeitkov na \xc4\x8delu s slovitim Karnevalom, ki je trajal \xc5\xa1est tednov. Vse to je mo\xc4\x8dno vplivalo na odra\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega Casanovo._NEWLINE_Ko mu je bilo osem let mu je o\xc4\x8de umrl, mati pa je veliko potovala in je sina v \xc4\x8dasu dalj\xc5\xa1e odsotnosti pustila v varstvo svoji materi, Marzii Baldissera. Na babico se je zelo navezal, predvsem zato, ker se je od matere \xc4\x8dutil zavr\xc5\xbeenega, kljub njenim ob\xc4\x8dasnim obiskom.\xc2\xa0_NEWLINE_Nekaj \xc4\x8dasa je bival tudi pri svojem u\xc4\x8ditelju, Abbe Gozziju, kjer se je zaljubil v njegovo sestro in prek nje tudi do\xc5\xbeivel prvo grenko ljubezensko izku\xc5\xa1njo, saj ga je zavrnila._NEWLINE_Pri dvanajstih je \xc5\xa1olanje nadaljeval na Univerzi v Padavi, ki jo je zaklju\xc4\x8dil s sedemnajstimi leti. Pridobil si je pravni\xc5\xa1ko diplomo, na \xc5\xbeeljo svoje matere in babice. Na Univerzi se je spoznaval tudi z moralno psihologijo, kemijo, matematiko, zelo navdu\xc5\xa1en pa je bil nad medicino. Med \xc5\xa1olanjem je velikokrat igral na sre\xc4\x8do in tako zapadel v dolgove, za kar je bil poklican nazaj domov, \xc4\x8deprav je veselje do iger na sre\xc4\x8do v njem ostalo trdo zakoreninjeno.\xc2\xa0_NEWLINE_V rojstnih Benetkah se je zaposlil kot pravnik, a se je velikokrat vra\xc4\x8dal na Univerzo v Padovi. Pod svoje okrilje ga je vzel tudi senator Alvise Gasparo Malipiero, ki ga je vpeljal v najvi\xc5\xa1je dru\xc5\xbebene kroge._NEWLINE_Streznila ga je \xc5\xa1ele smrt babice 18.3.1743, ki ga je zelo prizadela. Poleg tega se je sprl tudi z Malipierom, svojim varuhom. Od\xc5\xa1el je v semeni\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer pa ni ostal dolgo, zaradi dolgov so ga namre\xc4\x8d zaprli. Za izpustitev se je pogajal s takratnim kardinalom, Acquavivo.\xc2\xa0 Nadaljnje pre\xc5\xbeivetje si je zagotavljal z voja\xc5\xa1kim slu\xc5\xbeenjem, kmalu zatem tudi s kariero poklicnega igralca na sre\xc4\x8do pri komaj 21 letih, pa tudi kot igralec na violino v teatru San Samuele._NEWLINE_Neko\xc4\x8d se je vra\xc4\x8dal z neke poroke in na\xc5\xa1el izgubljeno pismo, ki ga je vrnil lastniku. Izkazalo se je, da je bil to senator Matteo Bragadin, pomembna politi\xc4\x8dna osebnost z veliko pomembnimi vezami. Postala sta prijatelja in neko\xc4\x8d mu je Casanova re\xc5\xa1il tudi \xc5\xbeivljenje, kar mu je zagotovilo senatorjevo pokroviteljstvo. Zapustil ga je \xc5\xa1ele \xc4\x8dez tri leta, ko je bil obto\xc5\xbeen goljufije in je moral be\xc5\xbeati iz Benetk.\xc2\xa0_NEWLINE_Pribe\xc5\xbeal je v Parmo, kjer je spoznal Henriette, \xc5\xbeensko, ki jo je izmed vseh svojih avantur ljubil najgloblje, \xc4\x8detudi je bila poro\xc4\x8dena._NEWLINE_Po njuni lo\xc4\x8ditvi je \xc5\xbeivel dve leti v Parizu, kjer se je izu\xc4\x8dil jezika in se povezal z vi\xc5\xa1jimi sloji; filozofi, diplomati, plemi\xc4\x8di, prav tako pa tudi izpili svoj bonton. Bil je zelo spreten v odnosih. V svoji avtobiografiji opisuje razmerja z ve\xc4\x8d kot 120 \xc5\xbeenskami, omenja pa tudi mo\xc5\xa1ke ljubimce.\n_START_SECTION_\nJe\xc4\x8da in veliki pobeg\n_START_PARAGRAPH_\n26.7. 1755 ga je bene\xc5\xa1ka inkvizicija zaradi obto\xc5\xbeb nemorale nepri\xc4\x8dakovano aretirala, mu zaplenila vse njegove spise in ga zaprla v je\xc4\x8do. Kriv naj bi bil namre\xc4\x8d zavajanja nedol\xc5\xbenih, goljufije pri kartah, kvarjenja deklic in poro\xc4\x8denih \xc5\xbeena, preklinjanja, posesti neprimernih knjig in pripadnosti tajnim dru\xc5\xa1tvom. Zaprt je bil v samici, kar ga je utesnjevalo. Misliti ni moral na ni\xc4\x8d drugega kot samo na pobeg. Preko skrivnih sporo\xc4\x8dil sta se za pobeg odlo\xc4\x8dila skupaj s \xc5\xa1e enim jetnikom po imenu Balbi. S pomo\xc4\x8djo dleta sta si utrla pot na prostost, izmuznila sta se v prostor za obiskovalce, se preoblekla in tako so ju pazniki sami nevede izpustili. Njegov pobeg \xc5\xa1e danes veja za eno najznamenitej\xc5\xa1ih zgodb o njem.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPotovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo tem je \xc5\xbeivel v Parizu, kjer je sodeloval v \xc5\xa1tevilnih goljufijah. Za\xc4\x8delo se je njegovo veliko popotni\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje, obiskoval je \xc5\xa1tevilne destinacije, med drugim Amsterdam, K\xc3\xb6ln, Holandijo, Z\xc3\xbcrich, Avignon, Genovo, Livorno, Rim , Neapelj, Milano, Marseille, London, Belgijo, Madrid.\n_START_SECTION_\nRev\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPo osemnajstih letih izgnanstva pa je kon\xc4\x8dno dobil dovoljenje za ponovni vstop v domovino, Benetke. Trpel je pomanjkanje, kasneje mu je umrla tudi mati. Zaradi izgubljene mladosti je bil tudi ob svoj vpliv in polo\xc5\xbeaj v dru\xc5\xbebi._NEWLINE_Razo\xc4\x8daranja so se vrstila in naposled se je leta 1783 odlo\xc4\x8dil dokon\xc4\x8dno zapustiti domovino._NEWLINE_Leta 1780 se mu je porodila ideja, da bi za\xc4\x8del popisovati svoje \xc5\xbeivljenje, vendar je z delom pri\xc4\x8del komaj leta 1790.\xc2\xa0 Delo je poimenoval Zgodba mojega \xc5\xbeivljenja, bolj pa je znano pod imenom Spomini.\n_START_SECTION_\nPozna leta in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nVrnil se je na Dunaj, kmalu tudi v Pariz in videl, kako zelo sta se mesti spremenili. Ve\xc4\x8dina starih prijateljev in znancev mu je umrlo, mesti sta tudi izgubili svoj sijaj. Tako se je ustalil, pustolovskega \xc5\xbeivljenja je bilo zanj konec. Za\xc4\x8del je veliko pisati, brati, urejati knjige.\xc2\xa0 V starosti se je predal tudi veri, ki jo je v mladosti potiskal na stran.\xc2\xa0_NEWLINE_Mirno \xc5\xbeivljenje je bilo zanj velik \xc5\xa1ok, velikokrat se je \xc4\x8dutil osamljenega in razmi\xc5\xa1ljal celo o samomoru. V zadnjih letih se ga je lotil revmatizem, izgubil je zobe in lase, bil je zguban, povrh vsega je trpel tudi za putiko. V \xc5\xbeivljenju je tudi ve\xc4\x8dkrat prebolel sifilis, kar je na njem pustilo negativne posledice._NEWLINE_Padel je v \xc2\xa0komo in junija 1797 umrl. Eden njegovih najbolj znanih in tudi zadnjih izrekov se je glasil:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbdivel sem kot filozof, umiram kot kristjan!\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nVsega skupaj je napisal 43 del, ve\xc4\x8dinoma romane, pesmi, spomine, pisma. Pisal je v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini in italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini.\xc2\xa0_NEWLINE_Nekaj njegovih najbolj znanih del:_NEWLINE_- Zgodba mojega \xc5\xbeivljenja ali Spomini (nedokon\xc4\x8dano, obsega 3600 strani, opisuje njegovo \xc5\xbeivljenje od rojstva do leta 1774);_NEWLINE_- Epistolarij ( zbrana pisma princem, cesarjem, opatom, profesorjem, vojakom, igralkam, ljubicam, 1772);_NEWLINE_- Spodbujanje zgodovine bene\xc5\xa1ke vladavine, kot jo je napisal Amelot de la Houssaie (1769);_NEWLINE_- Prazen ni\xc5\xa1trc ali Pismo likantropa;_NEWLINE_- Misle\xc4\x8dev samogovor (1786);_NEWLINE_- Ikozameron (zasnovano 1782, iz\xc5\xa1lo 1788);_NEWLINE_- Razmi\xc5\xa1ljanje o francoski revoluciji (napisal men 1793-94, vendar datum ni zanesljiv).'