b'\n_START_ARTICLE_\nGolosemenke\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nGolosemenke so lahko enodomne (\xc5\xbeenski in mo\xc5\xa1ki cvetovi na eni rastlini) ali dvodomne (vsak na svoji rastlini). Mo\xc5\xa1ki cvetovi imajo pra\xc5\xa1nike, ki so zgrajeni iz dveh pra\xc5\xa1ni\xc4\x8dnih vre\xc4\x8dk, v katerih nastaja cvetni prah oz. pelodna semen\xc4\x8deca. \xc5\xbdenski cvetovi so zdru\xc5\xbeeni v socvetja, stor\xc5\xbeke s plodnimi luskami, na katerih se nahajata dve semenski zasnovi. So vetrocvetke, imajo torej manj privla\xc4\x8dne cvetove.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nV prvih klasifikacijskih sistemih so bile golosemenke (Gymnosperma) obravnavane kot \xc2\xbbnaravna\xc2\xab\xc2\xa0skupina. Nekateri fosili pa ka\xc5\xbeejo, da so se kritosemenke razvile iz golosemenskega prednika, kar bi pomenilo, da so golosemenke, \xc4\x8de vklju\xc4\x8dimo vse taksone, parafiletska skupina. Sodobna kladistika dovoljuje le monofiletske taksone, tj. tiste, ki vklju\xc4\x8dujejo tako skupnega prednika kot tudi vse potomce tega prednika. Zato se golosemenke, \xc4\x8detudi se izraz \xc5\xa1e vedno veliko uporablja za ne-kritosemenske semenke, danes navadno delijo v \xc5\xa1tiri skupine, ki imajo v kraljestvu Plantae vse enakovreden rang debla._NEWLINE_Molekularna filogenija in morfolo\xc5\xa1ki podatki o danes \xc5\xbeive\xc4\x8dih taksonih se pri vpra\xc5\xa1anju monofiletskosti oz. parafiletskosti ne skladajo. \xc5\xa0e vedno je vpra\xc5\xa1ljivo, ali so gnetovci (Gnetophyta) sestrski takson kritosemenk, ali sestrski takson oz. del drugih danes \xc5\xbeive\xc4\x8dih kritosemenk.'