b'\n_START_ARTICLE_\nAlpinizem\n_START_PARAGRAPH_\nAlpinizem je dejavnost, ki zajema plezanje, hojo, smu\xc4\x8danje v gorskem svetu zlasti po brezpotjih, pogovorno pa ga razumemo kot plezanje. V Slovarju slovenskega knji\xc5\xbenega jezika pomeni alpin\xc3\xadzem vedo o Alpah in alpinistiki, vzpenjanje na visoke vrhove po nezavarovanih, nezaznamovanih smereh pa je alpinistika._NEWLINE_V osnovi ga lahko razdelimo na zimski in letni alpinizem._NEWLINE_Letni alpinizem zavzema plezanje ve\xc4\x8drazte\xc5\xbeajnih skalnih smeri. Na\xc4\x8dini napredovanja pri plezanju so razli\xc4\x8dni, v zadnjem \xc4\x8dasu prevladuje prosto plezanje, poznamo pa tudi tehni\xc4\x8dno plezanje. Smeri so lahko razli\xc4\x8dno opremljene, klasi\xc4\x8dni alpinizem zagovarja sprotno name\xc5\xa1\xc4\x8danje varovanja oziroma odklanja name\xc5\xa1\xc4\x8danje svedrovcev v stene. Poznamo tudi dalj\xc5\xa1e smeri, opremljene s svedrovci, kar pa spada pod \xc5\xa1portno plezanje (kar pa ne dr\xc5\xbei vedno)._NEWLINE_Zimski alpinizem lahko v grobem razdelimo na plezanje sne\xc5\xbeno-lednih in kombiniranih smeri, ledno plezanje, alpinisti\xc4\x8dno smu\xc4\x8danje in deskanje. Delno spada pod zimski alpinizem tudi turno smu\xc4\x8danje in pristopi na vrhove (v zimskem \xc4\x8dasu). Plezanje sne\xc5\xbeno-lednih in kombiniranih smeri se velikokrat prepleta z lednim plezanjem, saj se v dalj\xc5\xa1ih smereh pogosto pojavljajo ledni deli. Kombinirano plezanje predstavlja skalne odseke v sne\xc5\xbeno-lednih smereh. Plezajo se lahko s klasi\xc4\x8dno tehniko (prosto ali tehni\xc4\x8dno) ali z drytoolom (plezanje s cepini in derezami).\n_START_SECTION_\nTurno in alpinisti\xc4\x8dno smu\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nAlpinisti\xc4\x8dno smu\xc4\x8danje pomeni smu\xc4\x8danje z vrhov visokih najmanj 2000 m, \xc4\x8dez ledenike, zelo strma pobo\xc4\x8dja, zasne\xc5\xbeene skalne in ledne stene. Izvajajo ga alpinisti\xc4\x8dni smu\xc4\x8darji._NEWLINE_Turno smu\xc4\x8danje pa je eno ali ve\xc4\x8d dnevno smu\xc4\x8danje v visokogorju, izven urejenih smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d, z mnogimi spusti in vzponi, dol\xc5\xbeine najmanj 5\xc2\xa0km. Pri opremi se uporabljajo tudi psi, srena\xc4\x8di in cepin. S to dejavnostjo se ukvarja turni smu\xc4\x8dar.\n_START_SECTION_\nVrvna tehnika\n_START_PARAGRAPH_\nVrvna tehnika so na\xc4\x8dini in postopki pri navezovanju oseb na vrv, za potrebe varovanja in napredovanja, za spu\xc5\xa1\xc4\x8danje ob njej in z njo s pomo\xc4\x8djo tehni\xc4\x8dnih pripomo\xc4\x8dkov. Posebna vrvna tehnika se uporablja v Gorski re\xc5\xa1evalni slu\xc5\xbebi, zlasti stati\xc4\x8dna vrv in tehni\xc4\x8dni pripomo\xc4\x8dki pri klasi\xc4\x8dnem in helikopterskem re\xc5\xa1evanju.\n_START_SECTION_\nPrva obdobja\n_START_PARAGRAPH_\nGore so \xc5\xbee v davnih \xc4\x8dasih imele pomembno vlogo v \xc5\xbeivljenju ljudi. \xc4\x8cez gorstva so speljali \xc5\xa1tevilne poti, predvsem trgovske. Nastale poti so bile speljane preko visokih prelazov, ki so jih nekatera ljudstva uporabljala na svojih osvajalskih pohodih. Ljudje so naseljevali gorske dolinice predvsem zaradi lova, iskali so hrano in varnost pred sovra\xc5\xbeniki.\n_START_SECTION_\nDoba raziskovanja\n_START_PARAGRAPH_\nNekje v 14. stoletju so se za\xc4\x8deli ljudje povzpenjati na vrhove v Alpah. Osvajanje vrhov se je razmahnilo v 18. in 19. stoletju. S prvimi vzponi se je tudi ve\xc4\x8dalo zanimanje za naravne pojave, relief gora in \xc5\xa1e druge veje znanosti. Nastajati je pri\xc4\x8dela tudi literatura, ki govori o gibanju v gorah, prvi zemljevidi in reliefi gorskega sveta.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dni alpinizem\n_START_PARAGRAPH_\nV tem obdobju, ki je trajalo do prve svetovne vojne, so gorniki iskali vse te\xc5\xbeje smeri na \xc5\xbee osvojene vrhove. Proti koncu obdobja se pojavi \xc5\xbee prvo pravo stensko plezanje. Nastajati so za\xc4\x8dele prve gorni\xc5\xa1ke organizacije in visokogorske postojanke.\n_START_SECTION_\nMedvojni alpinizem\n_START_PARAGRAPH_\nTo obdobje je trajalo med obema svetovnima vojnama. Razvili so se tehni\xc4\x8dni pripomo\xc4\x8dki in tehnika plezanja v kopni skali, hkrati se je razvijala tudi ledna tehnika. Z drznimi podvigi alpinistov je tekmovala tudi tehnika v gorah. Graditi so se za\xc4\x8dele \xc5\xbei\xc4\x8dnice, gorske \xc5\xbeeleznice in alpske ceste. Hkrati je nastala potreba po enotnem ocenjevanju smeri. Leta 1932 je bila v Chamonixu ustanovljena Mednarodna zveza gorni\xc5\xa1kih organizacij - UIAA. Hiter razvoj je za nekaj \xc4\x8dasa ustavila druga svetovna vojna, po njej pa se je alpinizem \xc5\xa1e hitreje razmahnil in napredoval.\n_START_SECTION_\nModerni alpinizem\n_START_PARAGRAPH_\nPo vojni so se plezalci ponovno za\xc4\x8deli zbirati in posku\xc5\xa1ali ponoviti predvojne uspehe. V petdesetih letih (okoli leta 1950) se je pri\xc4\x8delo premagovanje te\xc5\xbeavnih smeri ob izdatni pomo\xc4\x8di tehni\xc4\x8dne opreme. Leta 1950 je bil osvojen prvi osemtiso\xc4\x8dak Anapurna (8091 m). Razvijati se je za\xc4\x8delo tudi smu\xc4\x8danje v gorah._NEWLINE_V sedemdesetih letih 20. stoletja je do\xc5\xbeivelo razcvet prosto plezanje, ki se je iz ZDA preneslo v Evropo. Pojavljati so se za\xc4\x8dela tudi prva tekmovanja v prostem plezanju, ki so jih kasneje preselili v dvorane zaradi varovanja plezalcev, za\xc5\xa1\xc4\x8dite narave in neodvisnosti od vremena._NEWLINE_V osemdesetih se je razmahnilo plezanje zaledenelih slapov in iz tega nastalo kombinirano plezanje oziroma tako imenovani drytooling, kjer plezalci opremo za ledno plezanje uporabljajo v kombinaciji skale in ledu.\n_START_SECTION_\nPlazovi\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8djo nevarnost pozimi predstavljajo plazovi, do katerih pride, ko se poru\xc5\xa1i ravnovesje sil v sne\xc5\xbeni odeji. Najve\xc4\x8dja nevarnost plazov je takrat, ko zapade nov sneg in sicer na pobo\xc4\x8djih naklonine med 20\xc2\xb0 in 50\xc2\xb0.\n_START_SECTION_\nVreme\n_START_PARAGRAPH_\nVreme je na splo\xc5\xa1no eden izmed dejavnikov, ki jih alpinisti vselej upo\xc5\xa1tevajo pred odhodom v gore. Nevarne so hitre spremembe vremena, kot je padec temperature, padavine, veter in megla. Poleti so \xc5\xa1e posebej nevarne nevihte, in to predvsem zaradi strele. Na grebenih in vrhovih lahko mo\xc4\x8dan veter povzro\xc4\x8di zdrs. Nevarnost nam predstavlja tudi megla, saj je takrat ote\xc5\xbeena orientacija brez tehni\xc4\x8dnih pripomo\xc4\x8dkov. V gorah je sonce pozimi \xc5\xa1e mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e in takrat je nevarnost son\xc4\x8dnih opeklin in sne\xc5\xbene slepote.'