b"\n_START_ARTICLE_\nPont du Gard\n_START_SECTION_\nTrasa N\xc3\xaemes akvadukta\n_START_PARAGRAPH_\nLokacija Nemausus (N\xc3\xaemes) je nekoliko neugodna, ko je \xc5\xa1lo za zagotavljanje oskrbe z vodo. Planote, ki le\xc5\xbeijo na jugu in vzhodu mesta, od koder bi lahko bili viri vode so na prenizki vi\xc5\xa1ini, da bil lahko voda tekla v mesto, medtem ko so hribi na zahodu za vodenje vodovoda prete\xc5\xbeki iz in\xc5\xbeenirskega vidika. Edina prava alternativa je bil pogled na sever in zlasti na obmo\xc4\x8dje okoli Ucetia (Uz\xc3\xa8s), kjer so naravni izviri. _NEWLINE_Vodovodni sistem N\xc3\xaemes je bil zgrajen za usmerjanje vode iz izvirov v Fontaine d'Eure blizu Uz\xc3\xa8sa v castellum divisorum (porazdelitvena kotlina) v Nemausus. Od tam je bila razdeljena na vodnjake, kopali\xc5\xa1\xc4\x8da in zasebne domove po mestu. Premo\xc4\x8drtna razdalja med obema je le pribli\xc5\xbeno 20 km, vendar zna\xc5\xa1a dol\xc5\xbeina vodovoda okoli 50 km.  To je bilo potrebno zato, da se izognejo najju\xc5\xbenej\xc5\xa1emu vzno\xc5\xbeju Centralnega masiva, znanemu kot Garrigues de N\xc3\xaemes. Te\xc5\xbeko ga je pre\xc4\x8dkati, saj je prekrit z gosto vegetacijo in garigom in presekan z globokimi dolinami.  Poskus predora skozi hribe je bil za Rimljane neprakti\xc4\x8den, saj bi bil potreben predor med 8 in 10 kilometri, glede na izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dno to\xc4\x8dko. Potek v pribli\xc5\xbeno obliki \xc4\x8drke V po vzhodnem koncu Garrigues de N\xc3\xaemes je bil torej edini prakti\xc4\x8den na\xc4\x8din prenosa vode od izvira do mesta._NEWLINE_Fontaine d'Eure, na 76 m nadmorske vi\xc5\xa1ine je le 17 m vi\xc5\xa1je od razdelilnega bazena v N\xc3\xaemesu, vendar je to zadosten naklon za ohranjanje stalnega pretoka vode za 50.000 prebivalcev rimskega mesta. Povpre\xc4\x8den naklon vodovoda je samo 1 na 3.000. Se precej razlikuje na svoji poti, najmanj\xc5\xa1i je 1 na 20.000 na nekaterih odsekih. Pont du Gard sam se spu\xc5\xa1\xc4\x8da 2,5 cm na 456 m, kar je naklon 1 od 18,241.  Povpre\xc4\x8dni naklon med za\xc4\x8detkom in koncem vodovoda je dale\xc4\x8d manj\xc5\xa1i, kot je bilo obi\xc4\x8dajno za rimske vodovode - le pribli\xc5\xbeno desetino povpre\xc4\x8dne preliva nekaterih vodovodov v Rimu. _NEWLINE_Razlog za razlike v naklonih vzdol\xc5\xbe poti vodovoda je, da bi enoten naklon pomenil, da bi bil Pont du Gard neuresni\xc4\x8dljivo visok, glede na omejitve tehnologije tistega \xc4\x8dasa. S spreminjanjem naklona vzdol\xc5\xbe poti, so bili in\xc5\xbeenirji sposobni vodovod zni\xc5\xbeati za 6 metrov na vi\xc5\xa1ino mostu do 48,77 metrov nad reko - \xc5\xa1e vedno izjemno visoko za rimske standarde, vendar v sprejemljivih mejah. Ta omejitev vi\xc5\xa1ine je urejala profil in naklon celotnega vodovoda, ki pa je pri\xc5\xa1el s ceno na popre\xc4\x8dje vodovodov. Profil naklona pred Pont du Gardom je razmeroma strm, spu\xc5\xa1\xc4\x8da se za 0,67 m na kilometer, nato pa se spusti le za 6 metrov na preostalih 25 km. Na enem odseku, zavijanje poti med Pont du Gardom in St. Bonnetom, je zahtevalo od rimskih in\xc5\xbeenirjev izredno stopnjo natan\xc4\x8dnosti, saj so imeli mo\xc5\xbenosti za padec le 7 mm na 100 m. _NEWLINE_Ocenjuje se, da je vodovod napajal mesto z okoli 200.000 kubi\xc4\x8dnimi metri vode na dan  in da je od izvira do mesta tekla skoraj 27 ur.  Voda je pri\xc5\xa1la v castellum divisorum v N\xc3\xaemes - odprt, plitev, okrogel bazena s premerom 5,5 m in 1 m globok. Obdan je bil z ograjo v nekak\xc5\xa1ni komori, verjetno kot nekak\xc5\xa1en majhen paviljon. Ko so ga izkopali, so odkrili sledove ope\xc4\x8dnate strehe, korintske stebre in fresko z ribami in delfini v fragmentarnem stanju.  Voda iz vodovoda je vstopila skozi 1,2 m \xc5\xa1iroko odprtino, deset velikih lukenj v nasprotni steni, vsaka \xc5\xa1iroka 40 cm, je usmerjala vodo v glavne mestne vodovodne cevi. Trije veliki odtoki so se prav tako nahajali v nadstropju, verjetno, da bi bil bli\xc5\xbenji amfiteater hitro poplavljen za naumachia (izmi\xc5\xa1ljene pomorske bitke). _NEWLINE_Izvir \xc5\xa1e vedno obstaja in je zdaj mesto majhnega modernega \xc4\x8drpali\xc5\xa1\xc4\x8da. Njegova voda je \xc4\x8dista, a visoko vsebnostjo raztopljenega kalcijevega karbonata, ki ga je sprala iz okoli\xc5\xa1kega apnenca. Ta je predstavljal Rimljanom velike te\xc5\xbeave pri ohranjanju vodovoda, saj so karbonatne oborine iz vode med svojo potjo skozi cev, le-to ma\xc5\xa1ile. Pretok vodovoda se je postopoma zmanj\xc5\xa1al zaradi usedlin in zasiganosti.  Druga gro\xc5\xbenja je bila vegetacija, ki je prodirala skozi pokrov kanala. Bingljajo\xc4\x8de korenine in alge so ma\xc5\xa1ile kanal,  bakterije, ki so se razgradile v postopku imenovanem biolithogenesis, so proizvajale trdenje v kanalu. To je zahtevalo stalno vzdr\xc5\xbeevanje s circitores, delavci, ki so bili odgovorni za vzdr\xc5\xbeevanje vodovoda, ki so vzdol\xc5\xbe voda \xc4\x8distili stene in odstranjevali vegetacijo._NEWLINE_Velik del vodovoda N\xc3\xaemes je bil zgrajen pod zemljo, kot je bilo zna\xc4\x8dilno za rimske vodovode. Izdelali so ga s kopanjem jarka, v katerem je bil zgrajen kamnit kanal in pokrit z obokano streho iz kamnitih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki je bila takrat pokrita z zemljo.  Nekateri deli kanala so bili izdolbeni skozi skalo. Od vsega, je 35 km vodovoda zgrajenega pod zemljo. Nekatere ostanke nadzemnih delov je mogo\xc4\x8de videti \xc5\xa1e danes, kot je na primer tako imenovani \xc2\xbbPont Rue\xc2\xab, ki se razteza na ve\xc4\x8d sto metrih okrog Versa in \xc5\xa1e vedno stoji do 7,5 m visoko. Drugi ohranjeni deli so Pont de Born\xc3\xa8gre, trije loki prena\xc5\xa1ajo vodovod 17 m visoko \xc4\x8dez potok, Pont de Sartanette, v bli\xc5\xbeini Pont du Garda, ki 32 m visoko pre\xc4\x8dka majhno dolino in trije deli vodovoda v predoru v bli\xc5\xbeini Sernhaca, do 66 m dolgi. Vendar pa je Pont du Gard je dale\xc4\x8d najbolje ohranjeni del celotnega vodovoda.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGradnjo vodovoda je \xc5\xbee precej prej, okoli leta 19 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, na\xc4\x8drtoval Avgustov spremljevalec, Mark Vipsanij Agripa. V \xc4\x8dasu, ko je slu\xc5\xbeil kot edil, vi\xc5\xa1ji sodnik, pristojen za upravljanje oskrbe z vodo Rima in njenih kolonij. Esp\xc3\xa9randieu je leta 1926 zapisal, da je gradnja vodovoda povezana z obiskom Agripe Narbonensisa v tem letu. Novej\xc5\xa1a izkopavanja ka\xc5\xbeejo, da bi gradnja lahko bila med letoma 40 in 60 n. \xc5\xa1t.. Predori datirajo iz \xc4\x8dasa Avgusta, a so jih graditelji N\xc3\xaemes vodovoda ob\xc5\xa1li, kovanci, odkrite v iztoku v N\xc3\xaemesu niso starej\xc5\xa1i od vladavine cesarja Klavdija (41-54 n. \xc5\xa1t.). Na podlagi tega je ekipa, ki jo je vodil Guilhem Fabre trdila, da je moral vodovod biti kon\xc4\x8dan okrog sredine 1. stoletja.  Domneva se, da so za gradnjo potrebovali pribli\xc5\xbeno petnajst let, pri \xc4\x8demer je bilo zaposlenih med 800 in 1.000 delavci._NEWLINE_Od 4. stoletja dalje, je bilo vzdr\xc5\xbeevanje vodovoda zanemarjeno, saj so zaporedni napadi vsiljivcev motili regijo. Kanal so zama\xc5\xa1ile naplavine, obraba in rastlinske korenine, kar je mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo pretok vode. Nastale usedline v kanalu, plasti umazanije in organskega materiala, so bile do 50 cm debele na vsaki steni. Analiza usedlin je predlagala, da se je oskrba N\xc3\xaemes z vodo nadaljevala \xc5\xa1e v 9. stoletju, vendar novej\xc5\xa1e raziskave ka\xc5\xbeejo, da je \xc5\xa1el iz uporabe pribli\xc5\xbeno v \xc5\xa1estem stoletju, posamezni njegovi deli pa lahko bistveno dlje. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav so bili nekateri njegovi kamni izropani za uporabo drugje, je Pont du Gard ostal v veliki meri nedotaknjen. Zasluga za ohranitev gre njegovi uporabi kot cestni mostu. V 13. stoletju je francoski kralj podelil fevdalcem Uz\xc3\xa8sa pravico do pobiranja cestnine za uporabo mostu. Pravica je bila kasneje prenesena na \xc5\xa1kofa Uz\xc3\xa8sa. V zameno so bili odgovorni za vzdr\xc5\xbeevanje mostu v dobrem stanju. V 1620-ih je utrpel hude po\xc5\xa1kodbe, ko je Henrik, vojvoda Rohan, uporabil most za prevoz svojega topni\xc5\xa1tva v \xc4\x8dasu vojne med francoskimi rojalisti in hugenoti. Da bi zagotovil prostor za svoje topni\xc5\xa1tvo pri pre\xc4\x8dkanju mostu, je vojvoda eno stran druge vrste lokov odrezal do globine pribli\xc5\xbeno tretjine prvotne debeline. To je pustilo na najni\xc5\xbejem krovu vrzel dovolj \xc5\xa1iroko tudi vozove in topove, vendar je mo\xc4\x8dno oslabilo most. _NEWLINE_Leta 1703 so lokalne oblasti obnovile Pont du Gard, popravili so razpoke, izpolnili kolesnice in nadomestili kamne izgubljene v prej\xc5\xa1njem stoletju. Nov most je zgradil in\xc5\xbeenir Henri Pitot v letih 1743-47 poleg obokov ni\xc5\xbejega nivoja, tako da je cestni promet pre\xc4\x8dkal na namenskem mostu. Pisatelj Alexandre Dumas je bil zelo kriti\xc4\x8den do gradnje novega mostu. Pont du Gard je \xc5\xa1e naprej propadal in v \xc4\x8dasu  Prosperja M\xc3\xa9rim\xc3\xa9eja, ki ga je videl leta 1835, je bil v resni nevarnosti propada pred erozijo in izgubo kamna._NEWLINE_Napoleon III., ki je zelo ob\xc4\x8dudoval vse rimske stvari, je obiskal Pont du Gard leta 1850 in se zanimal zanj. Odobril je na\xc4\x8drte arhitekta Charlesa Laisn\xc3\xa9a za popravilo mostu, ki je bilo izvedeno med 1855-58 s sredstvi, ki jih je dalo ministrstvo za dr\xc5\xbeavo. Delo pri tej veliki prenovi je vklju\xc4\x8devalo zamenjavo erodiranih kamnov, zasutje nekaj stebrov z betonom za pomo\xc4\x8d pri stabilnosti in izbolj\xc5\xa1anje drena\xc5\xbee z lo\xc4\x8ditvijo mostu in vodovoda. Stopnice, ki so bile name\xc5\xa1\xc4\x8dene na enem koncu in stene kanala so popravili, kar omogo\xc4\x8da obiskovalcem varen sprehod po samem vodovodu._NEWLINE_Bilo je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d projektov za utrditev stebrov in obokov Pont du Garda. Pre\xc5\xbeivel je tri hude poplave v zadnjem stoletju; v velikanski poplavi leta 1958, ki je odnesla druge mostove, je bilo poplavljeno celotno spodnje nadstropje, leta 1998 je to obmo\xc4\x8dje prizadela druga velika poplava. Nadaljnje poplave leta 2002 so mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovale bli\xc5\xbenje naprave._NEWLINE_Pont du Gard je bil dodan na seznam UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine leta 1985 po merilih \xc2\xbb\xc4\x8clove\xc5\xa1kega ustvarjalnega genija; pri\xc4\x8devanje kulturne tradicije; pomena za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko zgodovino\xc2\xab.  V opisu na seznamu je navedeno:\xc2\xabHidravli\xc4\x8dnih in\xc5\xbeenirji in ... arhitekti, ki so razvili ta most, so ustvarili tehni\xc4\x8dno kot tudi umetni\xc5\xa1ko mojstrovino.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nPont du Gard je bil stoletja turisti\xc4\x8dna atrakcija. Izredna kakovost kamnitega mostu je pripomogla da je postal obvezen postanek francoskih kamnosekov na njihovem tradicionalnem potovanju po dr\xc5\xbeavi, od katerih so mnogi zapustili svoja imena na kamnu. Od 18. stoletja dalje, \xc5\xa1e posebej po izgradnji novega cestnega mostu, je postal znan postanek za potnike na Grand Tour in postal bolj znan kot predmet zgodovinskega pomena in francoskega nacionalnega ponosa. _NEWLINE_Most je imel dolgo povezavo s francoskimi monarhi, ki so se \xc5\xbeeleli povezati s simbolom rimske imperialne mo\xc4\x8di. Kralj Karel IX. Francoski ga je obiskal leta 1564 med svojim Grand Tour po Franciji in je bil sprejet na veliki zabavi pri vojvodi d'Uz\xc3\xa8s. Dvanajst mladih deklet, oble\xc4\x8denih kot nimfe, so pri\xc5\xa1le iz jame ob reki v bli\xc5\xbeini vodovoda in se predstavile kralju s pecivom in konzerviranim sadjem.  Stoletje pozneje, januarja 1660, kmalu po podpisu Pirenejskega miru, je Ludvik XIV. Francoski z dvorom, med obiskom N\xc3\xaemesa, obiskal Pont du Gard.  Leta 1786 je njegov pra-pra-pravnuk Ludvik XVI. Francoski naro\xc4\x8dil umetniku  Hubertu Robertu pripraviti niz slik ru\xc5\xa1evin rimske ju\xc5\xbene Francije, da bi visele v kraljevi novi jedilnici v  dvorcu Fontainebleau, vklju\xc4\x8dno s sliko, ki prikazuje Pont du Gard v idealizirani pokrajini. Naro\xc4\x8dilo je bilo mi\xc5\xa1ljeno, da ponovno potrditi vezi med francosko monarhijo in cesarsko preteklostjo . Napoleon III. se je sredi 19. stoletja zavestno primerjal z rimskim cesarjem Avgustom in priznal veliko spo\xc5\xa1tovanje do rimskih anti\xc4\x8dnih umetnin; njegovo pokroviteljstvo obnove mostu leta 1850 je bilo klju\xc4\x8dnega pomena za njegovo ohranitev._NEWLINE_Do leta 1990 je Pont du Gard postal zelo priljubljena turisti\xc4\x8dna atrakcija, vendar pa je bil preobremenjen s prometom - vozila so \xc5\xa1e vedno smela voziti \xc4\x8dez cestni most - in neredom z nezakonito zgrajenimi objekti in turisti\xc4\x8dnimi trgovinami, ki so obdajale reko. Arhitekt Jean-Paul Viguier je dejal, da je \xc2\xbbapetit za dobi\xc4\x8dek\xc2\xab\xc2\xa0preoblikoval Pont du Gard v \xc2\xbbsejmi\xc5\xa1\xc4\x8dno atrakcijo\xc2\xab.  V letu 1996 je Generalni svet departmaja Gard za\xc4\x8del velik \xc5\xa1tiriletni projekt za izbolj\xc5\xa1anje obmo\xc4\x8dja, ki ga je sponzorirala francoska vlada, v povezavi z lokalnimi viri, UNESCO-m in EU. Celotno obmo\xc4\x8dje okoli mostu je pe\xc5\xa1cona, na severnem bregu je bil zgrajen nov obiskovalec center, ki ga je oblikoval Jean-Paul Viguier. Prenova je zagotovila, da je obmo\xc4\x8dje okoli Pont du Garda zdaj veliko ti\xc5\xa1je zaradi odstranitve prometa vozil, novi muzej pa zagotavlja veliko ve\xc4\x8d zgodovinskega konteksta za obiskovalce.  Pont du Gard je danes ena od petih najbolje obiskanih turisti\xc4\x8dnih znamenitosti v Franciji, z 1,4 milijona obiskovalcev, so poro\xc4\x8dali v letu 2001."