b'\n_START_ARTICLE_\nGerhart Hauptmann\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHauptmann se je rodil v tedanjem mestu Ober Salzbrunn. Kot otrok je obiskoval va\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo, po letu 1874 pa realko v Wroc\xc5\x82awu (nem. Breslau), kjer je le za las opravil sprejemne izpite. Njegova star\xc5\xa1a Robert in Marija Hauptmann (rojena Straehler) sta v doma\xc4\x8dem kraju vodila hotel. Bil je najmlaj\xc5\xa1i v dru\xc5\xbeini. Imel je dva brata, Georga in Carla ter sestro Johanno. Skupaj z bratom Carlom sta najprej \xc5\xbeivela v dija\xc5\xa1kem domu, kasneje sta se preselila k lokalnemu pastorju. V \xc5\xa1oli se je soo\xc4\x8dil s strogostjo profesorjev ter njihovim razlikovanjem med vi\xc5\xa1jim (plemi\xc5\xa1kim) ter socialno ni\xc5\xbejim slojem u\xc4\x8dencev. Odpor do \xc5\xa1ole ter pogoste bolezni so pripomogli k temu, da je moral ponavljati prvi letnik. Wroc\xc5\x82aw mu je vedno bolj prira\xc5\xa1\xc4\x8dal k srcu, predvsem zaradi mo\xc5\xbenosti, da je tam hodil v gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1879 je za\xc4\x8dasno prekinil \xc5\xa1olanje ter se preselil k stricu Gustavu Schubertu, da bi postal poljedelski vajenec na kmetiji. Zaradi fizi\xc4\x8dne iz\xc4\x8drpanosti je moral zamisel opustiti, saj je zbolel za plju\xc4\x8dnico, ki ga je nato spremljala vse \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij in kiparstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOktobra 1880 se je vpisal v kiparsko \xc5\xa1olo na Kraljevi \xc5\xa1oli za obrt in umetnost v Wroc\xc5\x82awu, kjer je spoznal Josefa Blocka, s katerim ga je odtlej povezovalo globoko prijateljstvo. Po izklju\xc4\x8ditvi zaradi\xc2\xa0\xc2\xbbslabega obna\xc5\xa1anja\xc2\xab\xc2\xa0in ponovnem sprejemu na pobudo profesorja Roberta H\xc3\xa4rtla je 1882 \xc5\xa1olo tudi dokon\xc4\x8dno zapustil. Za bratovo poroko je napisal igro Ljubezenska pomlad (Liebesfr\xc3\xbchling), ki so jo prvi\xc4\x8d uprizorili na fantov\xc5\xa1\xc4\x8dini. Na poroki je spoznal Marie Thienemann, nevestino sestro, s katero se je kasneje skrivoma zaro\xc4\x8dil. Z njeno finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8djo se je lahko vpisal na \xc5\xa1tudij filozofije in zgodovine knji\xc5\xbeevnosti na univerzi v Jeni, ki pa ga je prav tako pred\xc4\x8dasno prekinil. Kasneje se je z njeno finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8djo skupaj z bratom Carlom odpravil na potovanje po Sredozemlju, kjer se je odlo\xc4\x8dil, da se bo v Rimu ustalil kot kipar. Kasneje se je ta ideja izkazala kot neuspe\xc5\xa1na. Vrnil se je v Nem\xc4\x8dijo, kjer se je prav tako neuspe\xc5\xa1no vpisal na \xc5\xa1tudij risarstva na Kraljevi akademiji v Dresdnu, ter kasneje na \xc5\xa1tudij zgodovine na akademiji v Berlinu. Bolj kot \xc5\xa1tudiju pa se je posve\xc4\x8dal gledali\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nZakon z Marie Thienemann\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1885 se je poro\xc4\x8dil z Marie Thienemann, sestro bratove \xc5\xbeene. Slaba dva meseca kasneje sta zakonska para od\xc5\xa1la na poro\xc4\x8dno potovanje v R\xc3\xbcgen, natan\xc4\x8dneje na otok Hiddensee, ki je kasneje postal priljubljena po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ka destinacija Hauptmannovih. Ker je Hauptmannu mestno \xc5\xbeivljenje povzro\xc4\x8dalo precej te\xc5\xbeav s plju\xc4\x8di, sta naslednja 4 leta \xc5\xbeivela v majhnem mestecu Erkner jugovzhodno od Berlina. Tukaj so se jima rodili trije sinovi Ivo, Klaus in Eckart. V bli\xc5\xbenjem Berlinu je stopil v stik z naturalisti\xc4\x8dnim knji\xc5\xbenim dru\xc5\xa1tvom Durch (Skozi) katerega \xc4\x8dlana sta bila tudi Karl Bleibtreu (soustanovitelj berlinskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Deutsche B\xc3\xbchne (Nem\xc5\xa1ki oder) in Wilhelm B\xc3\xb6lsche (urednik naturalisti\xc4\x8dnega \xc4\x8dasopisa die Freie B\xc3\xbchne (Svobodni oder) - poimenovano po isto imenskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du)._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so nastala njegova dela: novela \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki \xc4\x8duvaj Thiel (Bahnw\xc3\xa4rter Thiel) ter drami Pred son\xc4\x8dnim vzhodom (Vor Sonnenaufgang; slo. 2003) in Tkalci (Die Weber; slo. 1984), ki je s pomo\xc4\x8djo Otta Brahmsa, direktorja berlinskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Freier B\xc3\xbchne tudi premierno uprizoril. Podprl jih je tudi Theodor Fontane. Z dramo Samotni ljudje (Einsame Menschen) je po izjavah Konstantina Stanislavskega vplival tudi na Antona \xc4\x8cehova in rusko dramatiko nasploh._NEWLINE_Podlago za dramo Tkalci je Hauptmann na\xc5\xa1el v \xc5\xa1lezijski tkalski vstaji iz leta 1844. Najprej je napisal delo (De Waber) v \xc5\xa1lezijskem nare\xc4\x8dju, leto kasneje pa tudi v knji\xc5\xbenem jeziku. Pruska cenzura je gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Svobodni oder prepovedala uprizoritev, saj naj bi delo spodbujalo k razrednemu boju. \xc5\xa0ele po posredovanju Hauptmannovega odvetnika, so dramo nazadnje uprizorili v tudi v berlinskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Deutsches Theater. Socialdemokratski krogi so bili nad uprizoritvijo navdu\xc5\xa1eni, medtem ko je cesar Wilhelm II svojo lo\xc5\xbeo v Nem\xc5\xa1kem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du odpovedal._NEWLINE_Bobrov ko\xc5\xbeuh (Der Biberpelz) je po\xc5\xbeel slabe kritike. Zaradi tega se je Hauptmann oddaljil od naturalisti\xc4\x8dnega stila in se bolj posvetil misti\xc4\x8dno-religioznim ter pravlji\xc4\x8dnim temam._NEWLINE_Pod tem vplivom so nastala dela Hannelina pot v nebesa (Hanneles Himmelfahrt, slo. 1984), Potopljeni zvon (Die versunkene Glocke, slo. 1923) ter delo In Pipa ple\xc5\xa1e (Und Pipa tantzt). Leta 1893 je spoznal svojo kasnej\xc5\xa1o drugo \xc5\xbeeno Margareto Marschalk. Kljub ve\xc4\x8d poskusom, da bi prebrodil zakonsko krizo, ki je s tem nastala, sta se leta 1904 s prvo \xc5\xbeeno Marie dokon\xc4\x8dno lo\xc4\x8dila. Po letu 1901 sta Gerhart in Margaret skupaj \xc5\xbeivela v znameniti hi\xc5\xa1i Wiesenstein v Jagni\xc4\x85tk\xc3\xb3wu (nem. Agnetendorf). Leto poprej je Margaret rodila sina Benvenuta (1900-1965). Hi\xc5\xa1o je avtor ljubkovalno imenoval\xc2\xa0\xc2\xbbmisti\xc4\x8dna lupina moje du\xc5\xa1e\xc2\xab\xc2\xa0(die mystische Schutzh\xc3\xbclle meiner Seele).\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas med prvo svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1910 je iz\xc5\xa1el njegov prvi roman Kristusov norec\xc2\xa0: Emanuel Quint (Der Narr in Christo Emanuel Quint). Dve leti kasneje mu je sledil roman Atlantis, po katerem so leta 1913 posneli tudi film. Tudi sam je napisal nekaj scenarijev za filme, ki pa niso bili nikoli uprizorjeni._NEWLINE_V obdobju preloma stoletja je prejel tudi ve\xc4\x8d nagrad za knji\xc5\xbeevnost. Trikrat je prejel Grilparzerjevo nagrado (avstrijska literarna nagrada za knji\xc5\xbeevnost), naziv \xc4\x8dastnega doktorata na Univerzi v Leipzigu in Worcerster collega Univerze v Oxfordu. Leta 1912 je za svoje ustvarjanje, prevdsem na podro\xc4\x8dju dramatike prejel Nobelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost. V nasprotju s socialdemokratskim in intelektualnim slojem pa nem\xc5\xa1ki cesar Wilhelm II. ni cenil njegovega dela. Ob podelitvi Schillerjeve nagrade za knji\xc5\xbeevnost leta 1896 je celo vlo\xc5\xbeil veto. Na prigovarjanje prestolonaslednika Wilhelma so leta 1913 odpovedali uprizoritev Hauptmannove Slavnostne igre v nem\xc5\xa1kih rimah (Festspiel in deutschen Reimen), ker naj bi v njej bila stoto obletnico osvoboditvenih vojn proti Napoleonu prikazal preve\xc4\x8d pacifisti\xc4\x8dno. Kljub temu pa je ob nastopu vojne Gerhart Hauptmann spadal med 93 podpisnikov tako imenovane listine Manifest 93., kjer so \xc5\xa1tevilni znanstveniki, umetniki, pisatelji pozdravili pri\xc4\x8detek I. svetovne vojne. Sam manifest je kasneje slu\xc5\xbeil kot orodje propagande in je v tujini naletel na \xc5\xa1tevilne kritike ter pozornost. Leta 1915 mu je cesar podelil odlikovanje Rde\xc4\x8di orel (Roter Adler Orden) IV. kategorije, kar je najni\xc5\xbeja stopnja tega odlikovanja. Kmalu po razvoju 1. svetovne vojne je spremenil mi\xc5\xa1ljenje in se pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1tevilnn intelektualcem, ki so podpisali\xc2\xa0\xc2\xbbnovo\xc2\xab\xc2\xa0listino. Ta je bila leta 1918 objavljena v berlinskem dnevniku\xc2\xa0\xc2\xbbBerliner Tageblatt\xc2\xab, v njej pa se je Hauptmann skupaj z drugimi solidariziral z novo nastalo Weimarsko republiko.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV nagovoru pred Dunajsko Akademijo znanosti in umetnosti (Akademie der Wissenschaften) je izjavil:\xc2\xa0\xc2\xbbV moji glavi se neprestano pojavlja ve\xc4\x8d glasov, in nisem znal druga\xc4\x8de vzpostaviti reda, kot s pisanjem ve\xc4\x8dglasovnih stavkov.\xc2\xab\xc2\xa0(Centenar-Ausgabe, Bd. 6, S. 689). \xc4\x8ceravno predstavlja dramatika sredi\xc5\xa1\xc4\x8de njegovega ustvarjanja, pa je ves \xc4\x8das delovanja pisal tudi liriko, verzno epiko, kakor tudi pripovedno, avtobiografsko in esejisti\xc4\x8dno prozo.\n_START_SECTION_\nDelovanje v \xc4\x8dasu nacionalsocializma\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1933, ko so nacionalsocialisti prevzeli oblast, je Gerhart Hauptmann podpisal tako imenovano lojalnostno deklaracijo Nem\xc5\xa1ke akademije knji\xc5\xbeevnosti, sekcija pruske akademije umetnosti. Istega leta je zaprosil za \xc4\x8dlanstvo v NSDAP (Nem\xc5\xa1ka nacionalsocialisti\xc4\x8dna delavska stranka) vendar pa v njegovih delih ni za\xc4\x8dutiti vpliva takratne politike. Med ljudmi je u\xc5\xbeival velik ugled, zato ga je oblast \xc5\xbeelela za vsako ceno obdr\xc5\xbeati v dr\xc5\xbeavi, da ne bi \xe2\x80\x93 tako kot njegovi \xc5\xa1tevilni pisateljski kolegi \xe2\x80\x93 emigriral v tujino. Seveda pa je tudi nad njim vladala stroga cenzura. Tako so na primer prepovedali ponatis njegovega dela Strel v parku (Der Schuss im Park), ker v delu nastopi \xc4\x8drnopolta \xc5\xbeenska. Prav tako so bile cenzurirane filmske razli\xc4\x8dice knji\xc5\xbenih izdaj del Bobrov ko\xc5\xbeuh in Pred son\xc4\x8dnim vzhodom. Konec vojne je do\xc4\x8dakal v svoji hi\xc5\xa1i \xe2\x80\x9eWiesenstein\xe2\x80\x9c. Leta 1944 je iz\xc5\xa1lo njegovo obse\xc5\xbeno delo Tetralogija o Atridih (die Atriden-Tetralogie), za katero je pisal \xc5\xa1tiri leta. V dru\xc5\xbeino Atridov spadajo slavne miti\xc4\x8dne osebe, kot na primer Agamemnon, Ifigenija, Zevs, Evropa, Helena idr. Vse pa je zaznamovala kruta usoda, ki ni prizanesla nobenemu od junakov. Med bombnim napadom na Dresden je bil zaradi plju\xc4\x8dnice nastanjen v enem izmed sanatorijev._NEWLINE_O bombnem napadu na Dresden je izjavil\xc2\xa0:_NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xbbKdor je pozabil jokati, se je tega ponovno nau\xc4\x8dil ob propadu Dresdna. Stojim na izhodu svojega \xc5\xbeivljenja in zavidam svojim mrtvim somi\xc5\xa1ljenikom, ki jim je bilo to do\xc5\xbeivetje prihranjeno\xc2\xab. (\xe2\x80\x9eWer das Weinen verlernt hat, lernt es wieder beim Untergang Dresdens. Ich stehe am Ausgangstor meines Lebens und beneide meine toten Geisteskameraden, denen dieses Erlebnis erspart geblieben ist.\xe2\x80\x9c)._NEWLINE_Po koncu vojne je \xc5\xa0lezija pripadla Poljski, ki je zahtevala, da se \xe2\x80\x93 tako kot vsi Nemci \xe2\x80\x93 izseli iz dr\xc5\xbeave. Huda bolezen mu je prepre\xc4\x8dila, da bi zapustil dr\xc5\xbeavo. 6. junija 1946 je umrl zaradi bronhitisa. Zaradi poljske politike do nem\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavljanov ni mogel biti pokopan v svoji domovini, pomagalo ni niti pisno posredovanje Sovjetske zveze, kjer je bil Hauptmann zelo spo\xc5\xa1tovan. Njegovo truplo so spravili v krsto iz cinka in odlo\xc5\xbeili v delovni sobi njegove hi\xc5\xa1e. \xc5\xa0ele po ve\xc4\x8d kot enem mesecu in ve\xc4\x8dkratnem pozivu Sovjetske zveze so njegove posmrtne ostanke prepeljali v domovino. 52 dni po njegovi smrti, natan\xc4\x8dneje 28. junija je bil v jutranjih urah pokopan v samostanu na otoku Hidensee.\n_START_SECTION_\nVpliv na njegovo delo\n_START_PARAGRAPH_\nV Berlinskem dru\xc5\xa1tvu Durch je spoznal razli\xc4\x8dne predstavnike naturalizma, ki so ga odlo\xc4\x8dilno zaznamovali. V dru\xc5\xa1tvu je bil mo\xc4\x8dan vpliv avtorjev iz obdobja viharni\xc5\xa1tva (Sturm und Drang) in vse do predmar\xc4\x8dne dobe. Na sre\xc4\x8danjih so se pogovarjali o estetskih vpra\xc5\xa1anjih, o idealizmu, realizmu in naturalisti\xc4\x8dnem gibanju. Tukaj je Gerhart Hauptmann imel predavanje o do takrat pozabljenem Georgu B\xc3\xbcchnerju. Konec osemdesetih let 19.stoletja je spoznal, kako oblast preganja pripadnike. Leta 1888 je v \xc5\xa0vici spoznal psihiatra Augusta Forela, ki ga je podrobneje seznanil o \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki psihi._NEWLINE_V Z\xc3\xbcrichu je pri\xc4\x8del z naturalisti\xc4\x8dnim slogom pisanja, tam je tudi dokon\xc4\x8dal delo \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki \xc4\x8duvaj Thiel in dramo Pred son\xc4\x8dnim vzhodom. Me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo je bilo nad prikazano seksualnostjo ter alkoholizmom \xc5\xa1okirano. Za izvirno uprizoritev mnogokatere od njegovih dram se ima zahvaliti Ottu Brahmsu, takratnemu direktorju gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Die Freie B\xc3\xbchne.'