b'\n_START_ARTICLE_\nFrankovska\n_START_PARAGRAPH_\nFrankovska (nem\xc5\xa1ko Franken ali Frankenland) je regija v Nem\xc4\x8diji s svojo kulturo in svojim jezikom, ki je podoben nare\xc4\x8dju v Vzhodni Frankovski, krankov\xc5\xa1\xc4\x8dini. Pogosto se nana\xc5\xa1a na vzhodni del zgodovinske vojvodine Frankovske, ki danes vklju\xc4\x8duje ve\xc4\x8dino sodobnih bavarskih upravnih obmo\xc4\x8dij Spodnje, Srednje in Zgornje Frankovske, sosednji severovzhodni del Heilbronna - Frankovske v Baden-W\xc3\xbcrttembergu, del Turingije ju\xc5\xbeno od grebena Rennsteig in majhen del Hessna, a obmo\xc4\x8dje Frankovske ni uradno opredeljeno._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka beseda Franken \xe2\x80\x93 frankovski \xe2\x80\x93 se nana\xc5\xa1a na skupino ljudi v tej regiji. Treba jih je razlikovati od germanskega plemena Franki, ki so zgodovinsko oblikovali vzhodna obmo\xc4\x8dja naselitve. Za\xc4\x8detki Frankovske so naselje Frankov iz 6. stoletja na obmo\xc4\x8dju, ki je bilo do takrat verjetno poseljeno v glavnem z germanskimi ljudstvi na obmo\xc4\x8dju reke Majne, znanimi iz 9. stoletja kot Francia orientalis. V srednjem veku je regija oblikovala velik del vzhodnega dela vojvodine Frankovske in od 1500 frankovski krog.  Pri prestrukturiranju ju\xc5\xbene nem\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, ki jo je izvedel Napoleon po propadu Svetega rimskega cesarstva, je bila ve\xc4\x8dina Frankovske priklju\xc4\x8dena Bavarski.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ko ime za Frankovsko, Franken, prihaja iz dajalnika mno\xc5\xbeinske oblike Franke, \xc4\x8dlan germanskega plemena, znanega kot Franki.  V onomastiki se v glavnem sklicujejo na knjigo zgodnjesrednjeve\xc5\xa1kega u\xc4\x8denjaka, svetega Izidorja Seviljskega (okoli 560\xe2\x80\x93636). Navajajo, da ime izhaja iz indogermanskega korena *(s)p(h)ereg- (\'po\xc5\xbere\xc5\xa1en\' ali \'divji\' ). Ta zlog je tudi v srednjenizozemskem vrac, \'po\xc5\xbere\xc5\xa1en\', in staronorve\xc5\xa1kem frakkr, \'hitro, krepko\', in pomeni nekaj takega kot \'pogumen, hraber, drzen\'. Od 9. stoletja se geografsko ime ni ve\xc4\x8d sklicevalo na celotno Francijo, ampak bolj na regijo ob reki Majni, kjer se je ime dokon\xc4\x8dno obdr\xc5\xbealo._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka beseda frank v smislu \'prost\' pa nasprotno ni izviren opis Frankov, ampak se je pojavila, ko so vladali Merovingi v poromanjeni kne\xc5\xbeevini Frankov. \xc5\xa0ele v 15. stoletju je bila nem\xc5\xa1ka beseda frei (prost) sposojena pri Francozih.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nFrankovska le\xc5\xbei predvsem na Bavarskem, severno in ju\xc5\xbeno od reke Majne, ki skupaj z levim (ju\xc5\xbenim) pritokom Regnitz, Rednitz in Pegnitz odmakajo ve\xc4\x8dino Frankovske. Druge velike reke so zgornja Werra v Turingiji in Tauber, zgornja Jagst in Kocher, ki te\xc4\x8deta na zahod, desna pritoka reke Neckar. V ju\xc5\xbeni Srednji Frankovski te\xc4\x8de Altm\xc3\xbchl proti Donavi; Kanal Ren\xe2\x80\x93Majna\xe2\x80\x93Donava pre\xc4\x8dka evropsko razvodje. Okro\xc5\xbeje umetnih jezer je postalo priljubljen cilj za izletnike in turiste._NEWLINE_Za pokrajino so zna\xc4\x8dilne \xc5\xa1tevilne srednjegorske verige nem\xc5\xa1kega Srednjega vi\xc5\xa1avja. Zahodna naravna meja Frankovske sta gori Spessart in Rh\xc3\xb6n, ki jo lo\xc4\x8dujeta od nekdanje Renske Frankovske, de\xc5\xbeele okoli Aschaffenburga (uradno del Spodnje Frankovske), katere prebivalci govorijo hesensko nare\xc4\x8dje. Na severu se dvigajo greben Rennsteig in Turingijski gozd, Turingijsko vi\xc5\xa1avje in Frankovski gozd na meji z de\xc5\xbeelo Zgornja Sa\xc5\xa1ka v Turingiji. Frankovska obsega dana\xc5\xa1nja ju\xc5\xbena turingijska okro\xc5\xbeja Schmalkalden - Meiningen, Hildburghausen in Sonneberg, zgodovinski gau (obmo\xc4\x8dje v grofiji) Grabfeld, ki je od 11. stoletja pripadal dinastiji Henneberg, in del vojvodine Sa\xc5\xa1ka - Meiningenska z dinastijo Wettin._NEWLINE_Na vzhodu so Fichtelgebirge, Vogtland, Egerland (Chebsko) na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in bavarska Zgornja Pfal\xc5\xa1ka. Gri\xc4\x8di Frankovske Jure na jugu ozna\xc4\x8dujejo mejo z Zgornjo Bavarsko (Altbayern), zgodovinsko \xc5\xa0vabsko in Donavsko kotlino. Del Frankovske so tudi severni deli Zgornje Bavarske, okro\xc5\xbeje Eichst\xc3\xa4tt, obmo\xc4\x8dje zgodovinske \xc5\xa1kofije Eichst\xc3\xa4tt._NEWLINE_Na zahodu vklju\xc4\x8duje obmo\xc4\x8dje Tauber ob reki Tauber, ki je od leta 2014 del okro\xc5\xbeja Main-Tauber-Kreis v Baden-W\xc3\xbcrttembergu._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji mesti sta N\xc3\xbcrnberg in W\xc3\xbcrzburg. \xc4\x8ceprav sta na jugovzhodnem robu obmo\xc4\x8dja, je metropolitansko obmo\xc4\x8dje N\xc3\xbcrnberga pogosto opredeljeno kot gospodarsko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Frankovske. Druga mesta so \xc5\xa1e F\xc3\xbcrth, Erlangen, Bayreuth, Bamberg, Aschaffenburg, Schweinfurt, Hof, Coburg, Ansbach in Schwabach. Glavni frankovski mesti na  vzhodu v Baden-W\xc3\xbcrttembergu sta Schw\xc3\xa4bisch Hall ob reki Kocher in Crailsheim ob reki Jagst. Glavni mesti v Turingiji sta Suhl in Meiningen.\n_START_SECTION_\nUpravne enote\n_START_PARAGRAPH_\nFrankovska je razdeljena na de\xc5\xbeele Hessen, Turingija, Bavarska in Baden-W\xc3\xbcrttemberg. Najve\xc4\x8dji del po \xc5\xa1tevilu prebivalcev in povr\xc5\xa1ini pripada svobodni de\xc5\xbeeli Bavarski in je razdeljena na tri pokrajine (Regierungsbezirke): Srednja Frankovska (glavno mesto Ansbach), Zgornja Frankovska (glavno mesto Bayreuth) in Spodnja Frankovska (glavno mesto W\xc3\xbcrzburg). Ime provinc se nana\xc5\xa1a na njihov polo\xc5\xbeaj ob reki Majni. Zgornja Frankovska le\xc5\xbei ob zgornjem toku reke, Spodnja ob njenem spodnjem toku in Srednja vmes, \xc4\x8deprav Majna sama ne te\xc4\x8de \xc4\x8dez Srednjo Frankovsko. Manj\xc5\xa1i deli pokrajin, kot sta Zgornja Pfal\xc5\xa1ka in Zgornja Bavarska, prav tako spadajo v Frankovsko._NEWLINE_Frankovska ozemlja Baden-W\xc3\xbcrttemberga so obmo\xc4\x8dja Tauberske Frankovske in Hohenloha, ki spadata v regijo Heilbronn-Frankovsko s sede\xc5\xbeem v Heilbronnu, in obmo\xc4\x8dje okoli Buchna v regiji  Rhein-Neckar, deli Turingije (Henneberg-Frankovska) in deli Hesna, kot je del okraja Fulda (provinca Kassel) in Odenwaldkreis (provinca Darmstadt) ali le\xc5\xbeijo na meji z Bavarsko in Turingijo.\n_START_SECTION_\nReke in jezera\n_START_PARAGRAPH_\nDve najpomembnej\xc5\xa1i reki v regiji sta Majna in njen glavni pritok Regnitz. Med pritoki teh dveh rek v Frankovski so Tauber, Pegnitz, Rednitz in Frankovska Saale. Druge ve\xc4\x8dje reke v regiji so \xc5\xa1e Jagst in Kocher v Hohenlohu - Frankovski, ki je pritok reke Neckar severno od Heilbronna v Baden-W\xc3\xbcrttembergu, Altm\xc3\xbchl in W\xc3\xb6rnitz v Srednji Frankovski, pritoka Donave, ter v zgornjem in srednjem toku reka Werra ter desni pritok Weser. Na severovzhodu Zgornje Frankovske izvirata dva leva pritoka Labe: Sa\xc5\xa1ka Saale in Eger._NEWLINE_Kanal Majna\xe2\x80\x93Donava te\xc4\x8de \xc4\x8dez Frankovsko od Bamberga prek N\xc3\xbcrnberga do Kelheima. Prav tako se navezuje na Ren in pomaga zagotoviti neprekinjeno plovno pot med Severnim in \xc4\x8crnim morjem. Nekaj je manj\xc5\xa1ih, naravnih jezer. Med najve\xc4\x8djimi vodnimi telesi so rezervoarji, ki se ve\xc4\x8dinoma uporabljajo kot zaloga vode za sorazmerno suho pokrajino. To obmo\xc4\x8dje se imenuje jezersko okro\xc5\xbeje, ustanovljeno je bilo leta 1970 in je tudi turisti\xc4\x8dno privla\xc4\x8dno. Srce teh jezer je Gro\xc3\x9fer Brombachsee s povr\xc5\xa1ino 8,7 km\xc2\xb2, ki je najve\xc4\x8dje vodno telo v Frankovski.\n_START_SECTION_\nHribi, gore in planote\n_START_PARAGRAPH_\nFrankovsko pokrajino obvladuje osrednja visoka planota. Na jugovzhodu je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena pred preostale Bavarsko s Frankovsko Juro. Na vzhodu sestavljajo mejo Fichtelgebirge; na severu delajo nekak\xc5\xa1no naravno pregrado Frankovski gozd (Frankenwald), Turin\xc5\xa1ki gozd (Th\xc3\xbcringerwald), Rh\xc3\xb6n in Spessart. Na zahodu so Frankonski hribi (Frankenh\xc3\xb6he) in \xc5\xa0vabski-Frankovski gozd (Schw\xc3\xa4bisch-Fr\xc3\xa4nkische Waldberge). V frankovskem delu ju\xc5\xbenega Hesna je Odenwald. Deli ju\xc5\xbenega Turin\xc5\xa1kega gozda so tudi meja Frankovske. Najpomembnej\xc5\xa1e sredogorje v notranjosti regije sta Steigerwald in Frankovska Jura s svojima verigama Hahnenkamm in Frankovska \xc5\xa0vica. Najvi\xc5\xa1ja gora je Schneeberg v Fichtelgebirgu, visoka 1051 m. Druge znane gore so Ochsenkopf (1024 m), Kreuzberg (927.8 m) in Hesselberg (689,4 m). Osamelca v regiji sta Hesselberg in Gleichberge. Najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka je ob reki Majni v ob\xc4\x8dini Kahl ob Majni na nadmorski vi\xc5\xa1ini 100 metrov.\n_START_SECTION_\nGozdovi, rezervati, rastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMed rastlinami prevladujejo listavci in iglavci. Naravni gozdovi so predvsem na obmo\xc4\x8djih Spessart, Frankovski gozd, Odenwald in Steigerwald. N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni gozd (Reichswald) je \xc5\xa1e en velik gozd v metropolitanski regiji N\xc3\xbcrnberg. Druga velika obmo\xc4\x8dja gozdov so \xc5\xa1e M\xc3\xb6nchswald, Reichsforst v Fichtelgebirgu in Selber Forst. V re\xc4\x8dnih dolinah ob reki Majni in reki Tauber je razvito vinogradni\xc5\xa1tvo. V Spessartu so tudi veliki hrastovi gozdovi. Raz\xc5\xa1irjena so tudi travi\xc5\xa1\xc4\x8da na karbonatnih tleh, ki se v glavnem uporabljajo za pa\xc5\xa1nike. \xc5\xa0e posebej v ju\xc5\xbeni Frankovski Juri, dolini Altm\xc3\xbchl, so zna\xc4\x8dilne slabe vrste trav. Mnoge od teh krajev so za\xc5\xa1\xc4\x8ditili kot zavarovana obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Frankovska ima ve\xc4\x8d regij s pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi habitati, ki so enkratni v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji in so za\xc5\xa1\xc4\x8diteni kot tako imenovana Sandachse Franken. Ko so zgradili rezervoar Altm\xc3\xbchlsee, je bil zgrajen tudi otok ptic in ozna\xc4\x8den kot naravni rezervat. V njem gnezdijo razli\xc4\x8dne ptice. Drug pomemben rezervat je Schwarze Moor v Rh\xc3\xb6nu, ki je med najpomembnej\xc5\xa1imi barji v srednji Evropi.  Znan rezervat je skalni labirint Luisenburg (Luisenburg-Felsenlabyrinth) v Wunsiedelu, morje granitnih blokov. Ustanovitev prvega narodnega parka v Steigerwaldu je sporna, njegovo imenovanje je julija 2011 zavrnila bavarska vlada. Razlog je bilo nasprotovanje lokalnega prebivalstva. Naravovarstveniki so zdaj zahtevali za\xc5\xa1\xc4\x8dito delov Steigerwalda kot svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.  Naravni park pa je od leta 1969 Naravni park dolina Altm\xc3\xbchl in je eden najve\xc4\x8djih v Nem\xc4\x8diji. _NEWLINE_Drugi naravni parki so \xc5\xa0vabski-Frankovski gozd (Schw\xc3\xa4bisch-Fr\xc3\xa4nkischer Wald) v Baden-W\xc3\xbcrttembergu, Bayerische Rh\xc3\xb6n, Fichtelgebirge, Frankenh\xc3\xb6he, Frankovski gozd (Frankenwald), Fr\xc3\xa4nkische Schweiz-Veldensteiner Forst, Ha\xc3\x9fberge, Spessart in Steigerwald, tudi naravni park Bergstra\xc3\x9fe-Odenwald na Bavarskem, Baden-W\xc3\xbcrttembergu in Hesnu. Naravni parki pokrivajo skoraj polovico povr\xc5\xa1ine Frankovske. _NEWLINE_Leta 1991 je UNESCO priznal Rh\xc3\xb6n kot biosferno obmo\xc4\x8dje.  Med najslikovitej\xc5\xa1imi geotopi na Bavarskem so frankovska obmo\xc4\x8dja Fossa Carolina, skale Dvanajst apostolov (Zw\xc3\xb6lf-Apostel-Felsen), Ehrenburg, jamske ru\xc5\xa1evine Riesenburg in jezero Frickenh\xc3\xa4user.  Evropsko pomembni rezervati za ptice so predvsem v Steigerwaldu, v velikih gozdovih, kot je n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki cesarski gozd ali ob rekah, kot je Altm\xc3\xbchl.  So tudi \xc5\xa1tevilna posebna ohranitvena obmo\xc4\x8dja in zavarovana krajina. Tu je zelo veliko lehnjaka, dvignjenih korit v bli\xc5\xbeini re\xc4\x8dnih izvirov v kra\xc5\xa1ki pokrajini, ki so znani kot "kamniti \xc5\xbelebovi" (Steinerne Rinnen). Za\xc5\xa1\xc4\x8diteni primeri so v Heidenheimu in Wolfsbronnu._NEWLINE_Kot velik del Nem\xc4\x8dije je tudi tukaj samo nekaj velikih vrst divjih \xc5\xbeivali. Gozdni prebivalci so razli\xc4\x8dne vrste kun, damjaki, jeleni, srne, divji pra\xc5\xa1i\xc4\x8di in lisica. V naravnih okoljih, kot je Fichtelgebirge, \xc5\xbeivita ris, divji petelin, bober in vidra sta \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna. Ob\xc4\x8dasno se pojavi volk.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nLe v skrajnem severovzhodu Frankovske in Spessartu so hercinski izdanki v kristalinski podlagi, ki so bili dvignjeni izpod povr\xc5\xa1ja, ko so Alpe  pritiskale proti severu. To so kamnine pred permom, ki so bile izpostavljene v razli\xc4\x8dnih fazah hercinske orogeneze v poznem paleozoiku  pred pribli\xc5\xbeno 380 do 300 milijoni let. Skale, ki so ostale nespremenjene ali pa le rahlo preoblikovane, ker so bile po\xc5\xa1kodovane na plitvih globinah skorje, so spodnji karbonski skrilavci. V Fichtelgebirgu, na M\xc3\xbcnchber\xc5\xa1ki planoti in Spessartu je nasprotno \xc5\xa1e ve\xc4\x8d metamorfnih kamnin (filit, skrilavec, amfibolit, gnajs). Prav tako so zna\xc4\x8dilne tudi velike granitne skale, imenovane pokinemati\xc4\x8dni plutoni, ki so v pozni fazi hercinske orogeneze vdrli v metamorfne kamnine. V ve\xc4\x8dini primerov so to graniti vrste S, katerih tali\xc5\xa1\xc4\x8de je povzro\xc4\x8dilo ogrevanje kamnine, pogreznjene globoko v zemeljski skorji. Spessart pripada osrednjemu nem\xc5\xa1kemu kristalinskemu obmo\xc4\x8dju. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dji del plitvega podzemlja v Frankovski ima mezozojske, nemetamorfne, neprepognjene kamnine ju\xc5\xbenonem\xc5\xa1ke plastovite pokrajine.  V zahodnih dveh tretjinah Frankovske prevladuje trias s svojimi pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki, meljevci in glinenci; apnenci in laporji v \xc5\xa1kolj\xc4\x8dnih apnencih in me\xc5\xa1anih usedlinskih kamninah iz poznega triasa. V Rh\xc3\xb6nu so triasne kamnine na povr\xc5\xa1ju, v njih pa vdrte vulkanske kamnine (bazalt, basanit, fonolit in trahit) iz terciarja. V vzhodni tretjini Frankovske prevladujejo jurske kamnine s temnimi skrilavci \xc4\x8drne jure, skrilavci in \xc5\xbeelezovi pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki v rjavi juri in za preperevanje odporni apnenci in dolomitne skale bele jure, ki izstopajo iz pokrajine in so dejansko greben Frankovske Jure._NEWLINE_Mezozojski sedimenti so bili odlo\xc5\xbeeni na obse\xc5\xbenih obmo\xc4\x8djih. V triasu je bila Frankovska del depresije, pogoste na celini, v juri je bila ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pokrita z robnim morjem zahodnega oceana Tetis. Ko so se odlagali apnenci in dolomiti bele jure, je bilo to morje razdeljeno z grebeni in vmesnimi lagunami. Ve\xc4\x8dina Frankovske Jure je iz drobnozrnatega lagunskega apnenca ter laporja. Po upadu gladine morja proti koncu zgornje jure so ve\xc4\x8dja obmo\xc4\x8dja postala del kopnega na za\xc4\x8detku krede. V zgornji kredi je morje napredovalo do obmo\xc4\x8dja Frankovske Jure. Ob koncu krede pa se je morje spet umaknilo iz regije. Poleg tega je velik del ju\xc5\xbene in srednje Nem\xc4\x8dije do\xc5\xbeivel splo\xc5\xa1en dvig na obmo\xc4\x8djih zaradi nastajanja Alp med terciarjem. Od takrat je Frankovska v glavnem pod vplivom erozije in preperevanja (zlasti v Juri v obliki krasa), kar je povzro\xc4\x8dilo nastanek dana\xc5\xa1nje pokrajine.\n_START_SECTION_\nFosili\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i makrofosili, ki so tudi najstarej\xc5\xa1i na Bavarskem, so Archaeocyatha, spu\xc5\xbeve v obliki morskih organizmov, ki so bile odkrite  leta 2013 v apnen\xc4\x8dastem bloku pozne spodnje kambrijske starosti, stari okoli 520 milijonov let. Blok je iz bli\xc5\xbeine Schwarzenbacha am Wald iz tako imenovanega konglomerata, spodnjekarbonskega fli\xc5\xa1a. Navedene spu\xc5\xbeve niso tridimenzionalni fosili, ampak dvodimenzionalni tanki odseki.  _NEWLINE_Bolj znani in bolj cenjeni fosili so bili najdeni v razprtih sedimentnih kamninah triasa in jure. Zgodnjetriasni pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak ima le sorazmerno \xc5\xa1tevilo ohranjenih celih fosilov. Veliko pogostej\xc5\xa1i je odtis Chirotheriuma. Na\xc5\xa1li so ga v Hildburghausnu v turin\xc5\xa1kem delu, kjer se pojavlja v tako imenovanem turin\xc5\xa1kem pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaku Chirotherium, ki je tudi v bavarskih in w\xc3\xbcrttember\xc5\xa1kih delih Frankovske. Mesta so Aura v bli\xc5\xbeini Bad Kissingena, Karbacha, Gambachain K\xc3\xbclsheima. Tam so sedimenti nekoliko mlaj\xc5\xa1i (zgornjetriasni pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak). Med manj pomembnimi fosilnimi zapisi vreten\xc4\x8darjev so Procolophonoidea Anomoiodon liliensterni iz Reurietha in Koiloskiosaurus coburgiensis iz Mittelberga v bli\xc5\xbeini Coburga, oba iz turin\xc5\xa1kega chirotherium pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka in Temnospondyli Mastodonsaurus ingens (verjetno enak mastodonzavru Heptasaurus cappelensis) iz zgornjega triasa pri Gambachu. _NEWLINE_\xc5\xbde v prvem desetletju 19. stoletja je grof Georg M\xc3\xbcnstrski za\xc4\x8del sistemati\xc4\x8dno zbirati in kopati fosile okoli Bayreutha. Hrib Oschenberg blizu Lainecka je na primer nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de dveh sorazmerno znanih morskih plazilcev iz obdobja triasa, pozneje najdenih tudi v drugih delih srednje Evrope: plo\xc5\xa1\xc4\x8datozobi ku\xc5\xa1\xc4\x8dar \xe2\x80\x93 Placodus in nepravi ku\xc5\xa1\xc4\x8dar \xe2\x80\x93 Nothosaurus. _NEWLINE_Iz srednjepoznega triasa so eni najbolj znanih in najpogostej\xc5\xa1ih vrst dinozavrov srednje Evrope: Plateosaurus engelhardti, zgodnji predstavnik zavropodomorfa. Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de je na Heroldsbergu ju\xc5\xbeno od N\xc3\xbcrnberga. Ostanke so tam prvi\xc4\x8d odkrili leta 1834, \xc5\xa1e preden so izumili ime dinozaver. Druga pomembna najdba plateozavra je bila iz Ellingena._NEWLINE_Veliko bolj znan je arhe\xc3\xb3pteriks, verjetno prva ptica. Odkrili so ga v ju\xc5\xbeni Frankovski Juri, med drugim na znamenitem fosilnem kraju Solnhofen. Poleg tega so v zelo drobnozrnatem, laminiranem lagunskem apnencu na\xc5\xa1li pterozavra Pterodactylus in razli\xc4\x8dne ko\xc5\xa1\xc4\x8dene ribe kot tudi \xc5\xa1tevilne izjemno podrobne nevreten\xc4\x8darje, npr. pernate zvezde in ka\xc4\x8dje pastirje. Eichst\xc3\xa4tt je drugo veliko in znano nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de fosilov v Solnhofnu, ki je na ju\xc5\xbenem robu Jure v Zgornji Bavarski. Najdeni so bili: prapti\xc4\x8d ali arheopteriks, teropodi (dinozavri) \xe2\x80\x93 Compsognathus\' in Juravenator._NEWLINE_V zgodovini paleontologije je znan zelo neprijeten dogodek v Frankovski: ponarejene fosile, znane kot Beringerjevi la\xc5\xbeni kamni (W\xc3\xbcrzburger L\xc3\xbcgensteine, tudi Beringersche L\xc3\xbcgensteine), je leta 1720 zdravnik in naravoslovec Johann Beringer za veliko denarja kupil v W\xc3\xbcrzburgu, jih potem opisal v monografiji skupaj z izvirnimi fosili z obmo\xc4\x8dja W\xc3\xbcrzburga. Ni povsem jasno, ali so bili Beringerjevi ponaredki dejansko zasajeni ali je bil odgovoren za goljufijo sam.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina in antika\n_START_PARAGRAPH_\nFosilne najdbe ka\xc5\xbeejo, da je regijo naseljeval \xc5\xbee primitivni \xc4\x8dlovek, homo erectus, v sredini ledene dobe pred pribli\xc5\xbeno 600.000 leti. Verjetno so najstarej\xc5\xa1e \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ostanke v bavarskem delu Frankovske na\xc5\xa1li v jamskih ru\xc5\xa1evinah Hunas v Pommelsbrunnu v okro\xc5\xbeju N\xc3\xbcrnberg.  V pozni bronasti dobi je bila regija verjetno le redko naseljena, saj so na\xc5\xa1li le nekaj ostankov iz plemenitih kovin. V naslednji \xc5\xbeelezni dobi (od pribli\xc5\xbeno 800 pr. n. \xc5\xa1t.) so Kelti osnovali prvo dr\xc5\xbeavo v regiji. V severni Frankovski so zgradili verigo gradi\xc5\xa1\xc4\x8d kot obrambno \xc4\x8drto proti Germaniji, ki je napadala s severa. Na Staffelbergu so zgradili mo\xc4\x8dno naselje, za katero je Ptolemaj uporabljal ime oppidum Menosgada. Na Gleichbergu je najve\xc4\x8dji ohranjen opidum v osrednji Nem\xc4\x8diji. S \xc5\xa1irjenjem Rima v prvem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. in hkratnem prodoru elbskih germanskih ljudstev s severa je keltska kultura za\xc4\x8dela propadati. Ju\xc5\xbeni del dana\xc5\xa1nje Frankovske je kmalu postal del rimskega imperija, a je ve\xc4\x8dina regije ostala svobodna Germanija. Sprva je Rim posku\xc5\xa1al raz\xc5\xa1iriti svoj neposredni vpliv dale\xc4\x8d na severovzhod, dolgoro\xc4\x8dno pa se je germansko-rimska meja oblikovala proti jugozahodu. _NEWLINE_Ko so vladali Domicijan (81\xe2\x80\x9396), Trajan (98\xe2\x80\x93117) in Hadrijan (117\xe2\x80\x93138), je bil zgrajen retijski limes kot meja proti germanskim plemenom na severu. Ta obrambna \xc4\x8drta je tekla po jugu Frankovske in opisala lok po vsej regiji, katere najsevernej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka je bila na dana\xc5\xa1njem Gunzenhausnu. Da bi ga za\xc5\xa1\xc4\x8ditili, so Rimljani zgradili ve\xc4\x8d utrdb, kot je Biriciana na Wei\xc3\x9fenburgu. Sredi 3. stoletja ni bilo ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de ohraniti meje in 250 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so Alemani zasedli obmo\xc4\x8dja do Donave. Utrjeno naselje, kot je bil Gelbe Burg pri Dittenheimu, je nadzorovalo nova obmo\xc4\x8dja. Ve\xc4\x8d takih utrdb je bilo odkritih severno od nekdanjega limesa. Kateremu plemenu so pripadale, je znano za ve\xc4\x8dino primerov. Verjetno pa so bile v glavnem last Alemanov in Jutungov, posebej na jugu. Po drugi strani pa so se Burgundijci naselili na spodnjem in srednjem delu Majne. Zdi se, da so bila mnoga gradi\xc5\xa1\xc4\x8da uni\xc4\x8dena najpozneje do 500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, razlogi niso povsem jasni, vendar bi lahko bili vpadi Hunov, ki so spro\xc5\xbeili veliko preseljevanje narodov. V mnogih primerih so jih verjetno osvojili Franki, kar je pomenilo konec teh postojank.\n_START_SECTION_\nSodobna doba\n_START_PARAGRAPH_\n2. julija 1500 je bilo cesarstvo, ko je vladal cesar Maksimilijan I., v okviru cesarskega reformnega gibanja  razdeljeno na cesarska okro\xc5\xbeja (Reichskreis). Leta 1512 je nastalo Frankovsko okro\xc5\xbeje, ki je bilo pomembna podlaga za skupno frankovsko identiteto, ki se \xc4\x8duti \xc5\xa1e danes. Frankovsko okro\xc5\xbeje je bilo oblikovano v geografskih mejah dana\xc5\xa1nje Frankovske. V poznem srednjem veku in zgodnjem novem veku so cesarska okro\xc5\xbeja mo\xc4\x8dno prizadela kopico majhnih dr\xc5\xbeavic (Kleinstaaterei)  v tej regiji Nem\xc4\x8dije. V poznem srednjem veku je \xc5\xa1kofija W\xc3\xbcrzburg uporabljala ime vojvodina Frankovska, ko so bila cesarska okro\xc5\xbeja. Leta 1559 je Frankovsko okro\xc5\xbeje dobilo pristojnosti za kovanje denarja (M\xc3\xbcnzaufsicht) in leta 1572 je bilo edino okro\xc5\xbeje z izdanim lastnim policijskim odlokom. _NEWLINE_\xc4\x8clani Frankovskega okro\xc5\xbeja so bila cesarska mesta, knezo\xc5\xa1kofi, okro\xc5\xbeje frankovskega  tevtonskega reda in ve\xc4\x8d grofij. Cesarski vitezi s svojimi majhnimi ozemlji, \xc5\xa1e posebej veliko jih je bilo v Frankovski, so zborovali zunaj okro\xc5\xbeja in so do leta 1806 ustanovili Frankovsko vite\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje (Fr\xc3\xa4nkischer Ritterkreis), sestavljeno iz \xc5\xa1estih vite\xc5\xa1kih kantonov. V 16. stoletju je bil ustanovljen kolegij frankovskih grofov za zastopanje interesov grofov v Frankovski. _NEWLINE_Frankovska je imela  pomembno vlogo pri \xc5\xa1irjenju reformacije, ki jo je za\xc4\x8del Luter, N\xc3\xbcrnberg pa je eden od krajev, v katerih je Luter tiskal Biblijo. Ve\xc4\x8dina drugih cesarskih mest in cesarskih vitezov je sprejela novo vero. Med protireformacijo se je ve\xc4\x8d regij vrnilo v katolicizem, vse ve\xc4\x8d je bilo \xc4\x8darovni\xc5\xa1kih procesov. Poleg luteranstva se je raz\xc5\xa1irilo gibanje radikalnih reformistov \xe2\x80\x93 baptistov. Pomembni sredi\xc5\xa1\xc4\x8di sta bili K\xc3\xb6nigsberg in N\xc3\xbcrnberg. _NEWLINE_Leta 1525 je breme te\xc5\xbekih obdav\xc4\x8ditev in najemnin v kombinaciji z novimi, svobodomiselnimi idejami, podprtimi z reformacijskim gibanjem, spro\xc5\xbeilo nem\xc5\xa1ke kme\xc4\x8dke vojne. Obmo\xc4\x8dje W\xc3\xbcrzburga je bilo \xc5\xa1e posebej prizadeto, saj so \xc5\xa1tevilne gradove in samostane po\xc5\xbegali. Na koncu so bili upori zatrti in v naslednjih stoletjih so bili najni\xc5\xbeji sloji dru\xc5\xbebe izklju\xc4\x8deni iz politi\xc4\x8dnega delovanja._NEWLINE_Od leta 1552 je mejni grof Albert Alkibiades posku\xc5\xa1al prekiniti prevlado mogo\xc4\x8dnega cesarskega mesta N\xc3\xbcrnberg in sekularizirati cerkvene posesti v drugi vojni mejne grofije  ter ustvariti vojvodino, v kateri bi vladal. Velika obmo\xc4\x8dja Frankovske so bila na koncu opusto\xc5\xa1ena, dokler ni kralj Ferdinand I. strmoglavil skupaj z ve\xc4\x8d vojvodami in knezi Alberta._NEWLINE_Leta 1608 so se reformirani knezi zdru\xc5\xbeili v tako imenovani protestantski zvezi v okviru cesarstva. V Frankovski sta bili grofiji Ansbach in Bayreuth, pa tudi cesarska mesta, del te zveze. Katoli\xc4\x8dani so se leta 1609 odzvali z nasprotno katoli\xc5\xa1ko zvezo. Spori med dvema taboroma so privedli do tridesetletne vojne. Sprva Frankovska ni sodelovala v vojni, \xc4\x8deprav so vojske ve\xc4\x8dkrat pre\xc4\x8dkale njeno ozemlje. Leta 1631 so \xc5\xa1vedski vojaki pod vodstvom Gustava Adolfa napredovali v Frankovsko in poleti 1632 ustanovili velik tabor v bli\xc5\xbeini N\xc3\xbcrnberga. \xc5\xa0vedi so izgubili v bitki pri Alte Veste proti Wallensteinovim vojakom in se na koncu umaknili. Frankovska je postala ena najrevnej\xc5\xa1ih regij v cesarstvu in izgubila svoj politi\xc4\x8dni pomen. Med vojno je pribli\xc5\xbeno polovica lokalnega prebivalstva izgubila \xc5\xbeivljenje. Za nadomestitev teh izgub so okoli 150.000 razseljenih protestantov naselili na protestantskih obmo\xc4\x8djih skupno z avstrijskimi izgnanci.  _NEWLINE_Frankovska se ni nikoli razvila v enotno teritorialno dr\xc5\xbeavo, saj je mozaik majhnih dr\xc5\xbeav (Kleinstaaterei) pre\xc5\xbeivel srednji vek in trajal do 18. stoletja. Frankovsko cesarsko okro\xc5\xbeje je imelo pomembno nalogo pri ohranjanju miru, prepre\xc4\x8devanju zlorab, skrbelo je za odpravo vojne \xc5\xa1kode, imelo je tudi urejevalno vlogo v regiji do konca Svetega rimskega cesarstva. Do vojne za \xc5\xa1pansko nasledstvo je krog postal skoraj neodvisna organizacija in se je pridru\xc5\xbeil velikemu zavezni\xc5\xa1tvu proti Ludviku XIV. skoraj kot samostojna dr\xc5\xbeava. Razvilo je tudi zgodnjo obliko socialne dr\xc5\xbeave in med 16. in 17. stoletjem igralo pomembno vlogo pri obvladovanju bolezni. Po odstopu mejnega grofa Karla Aleksandra leta 1792 so bili nekdanji mejni grofiji Ansbach in Bayreuth pripojeni k Prusiji. Karl Avgust Freiherr von Hardenberg je bil imenovan za guvernerja teh obmo\xc4\x8dij._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina sodobne Frankovske je postala del Bavarske leta 1803 zahvaljujo\xc4\x8d Bavarski zvezi z Napoleonom. Kulturno se v marsi\xc4\x8dem razlikuje od Bavarske. Starodavno ime je leta 1837 obudil Ludvik I. Bavarski._NEWLINE_Leta 1803 je Kraljevina Bavarska, nastala leta 1805, ki se je po oklevanju vklju\xc4\x8dila v Napoleonovo rensko zvezo v skladu z Reichsdeputationshauptschluss, dobila velik del Frankovske (za nadaljevanje glej \xc4\x8dlanek Kraljevina Bavarska).'