b'\n_START_ARTICLE_\nEsagila\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89sagila (sumersko \xf0\x92\x82\x8d\xf0\x92\x8a\x95\xf0\x92\x85\x8d\xf0\x92\x86\xb7 \xc3\x89-SA\xc7\xa6-\xc3\x8dL.LA, tempelj z veli\xc4\x8dastnim vrhom) je bil tempelj, posve\xc4\x8den bogu Marduku, za\xc5\xa1\xc4\x8ditniku Babilona. Tempelj stoji ju\xc5\xbeno od zigurata Etemenanki._NEWLINE_V templju je bila kultna podoba Marduka, obdana s kultnimi podobami mest, ki so od 18. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. padla pod babilonsko oblast. V templju je bilo tudi majhno jezero, katero so sve\xc4\x8deniki imenovali Abzu. Predstavljalo je Mardukovega o\xc4\x8deta in boga voda Enkija. Enki je prebival v Abzuju, ki je bi vir vseh sladkih voda._NEWLINE_Kompleks Esagila, kateremu je dal kon\xc4\x8dno podobo Nebukadnezar II. (604\xe2\x80\x93562 pr. n. \xc5\xa1t.), je bil sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Babilona. Obsegal je veliko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de (pribli\xc5\xbeno 40\xc3\x9770 m), manj\xc5\xa1e dvori\xc5\xa1\xc4\x8de (pribli\xc5\xbeno 25\xc3\x9740 m) in osrednje sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, sestavljeno iz predsobe in notranjega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da s kipoma Marduka in njegove \xc5\xbeene Sarpanit._NEWLINE_Po Herodotu je Kserkses po osvojitvi Babilonije leta 483 pr. n. \xc5\xa1t. iz Esagile odstranil kipe, oskrunil sveti\xc5\xa1\xc4\x8de in oplenil mesto. Aleksander Veliki je ukazal obnovo sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Tempelj se je kot ena od zadnjih trdnjav babilonske kulture, v katero je, med drugim, spadala babilonska kni\xc5\xbeevnost, pisana s klinopisom, vzdr\xc5\xbeeval celo 2. stoletje pr. n. \xc5\xa1t. Med partsko vladavino so prebivalci postopoma zapustili mesto in tempelj je v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. za\xc4\x8del propadati. _NEWLINE_Esagilo je pod ogromnim kupom razvalin odkril nem\xc5\xa1ki arheolog Robert Koldewey novembra 1900. Resne raziskave najdi\xc5\xa1\xc4\x8da so se za\xc4\x8dele leta 1910. Visoke vode so zabrisale napise na ve\xc4\x8dini na soncu su\xc5\xa1enih zidakov in druga najstarej\xc5\xa1a gradiva. Ve\xc4\x8dina najdb je iz novobabilonskega in kasnej\xc5\xa1ih obdobij. Podatki z Esagilske tablice, ki je prepis besedila iz leta 229 pr. n. \xc5\xa1t., v vrsticah 1-15 opisujejo Esagilo preden je pre\xc5\xa1el na zigurat Etemenaki, kar je olaj\xc5\xa1alo rekonstrukcijo templja. Tablica, ki jo je leta 1872 opisal angle\xc5\xa1ki asirolog George Smith, se je za nekaj \xc4\x8dasa izgubila v zasebnih rokah, potem pa se je na\xc5\xa1la in za\xc4\x8dela prevajati.'