b'\n_START_ARTICLE_\nDemografija Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalstvo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike je oktobra 2007 \xc5\xa1telo ve\xc4\x8d kot 303 milijone ljudi. \xc5\xa0tevilo 300 milijonov je bilo prese\xc5\xbeeno oktobra 2006. Ameri\xc4\x8dani so za Kitajsko in Indijo tako tretji najve\xc4\x8dji narod sveta \xe2\x80\x93 tu je izklju\xc4\x8deno se\xc5\xa1teto prebivalstvo Evropske unije, ki bi se pred ZDA uvrstilo na tretje mesto. To veliko \xc5\xa1tevilo prebivalcev pa je statisti\xc4\x8dno razprostrto \xc4\x8dez veliko povr\xc5\xa1ino, kar na kvadratni kilometer znese le 32 oseb._NEWLINE_Prebivalstvo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je rezultat stalnega priseljevanja \xc5\xbee od evropskega odkritja celine, pa tudi nara\xc5\xa1\xc4\x8daja. Prvo \xc5\xa1tetje prebivalcev je zabele\xc5\xbeilo 4 milijone ljudi, \xc5\xa1tevilo se je do leta 1900 dvignilo na 76 milijonov in leta 2000 zna\xc5\xa1alo 281 milijonov. Naravni prirastek je 6 promilov in je tako kategoriziran kot nizek, saj svetovni naravni prirastek zna\xc5\xa1a 12,5 \xe2\x80\xb0._NEWLINE_Ameri\xc4\x8dani imajo o sebi mo\xc4\x8dno zavest enega naroda, kar povzro\xc4\x8da tradicija etni\xc4\x8dnega talilnega lonca: nacionalno geslo E pluribus unum. 1990. leta je popis pokazal na 94\xc2\xa0% prebivalcev, ki govorijo angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. Razmeroma visoka uniformnost kljub mnogim priseljenskim narodnostnim skupinam je posledica angle\xc5\xa1ke dominance ob zgodnjem priseljevanju ter vpliva dana\xc5\xa1njih medijev, ki so poglavitnega pomena za \xc5\xa1iritev kulture in jezika. Ravno tako mediji in sorodne moderne povezave bri\xc5\xa1ejo kulturne razlike med razli\xc4\x8dnimi regijami ZDA, bolj in bolj pa z izvozom kulture tudi kulturne razlike po svetu. Navzlic temu pa gre v okviru Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav govoriti o mno\xc5\xbeici etni\xc4\x8dnih in dru\xc5\xbebenih skupin. Moto \xc2\xbbiz mnogih eno\xc2\xab\xc2\xa0je namre\xc4\x8d treba obravnavati z jasno definicijo, ki izklju\xc4\x8duje marsikatero etni\xc4\x8dno skupino, za primer indijance, ki nikoli niso bili resni\xc4\x8dno vklju\xc4\x8deni v ameri\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo; to do neke mere velja tudi za emigrante iz Latinske Amerike in druge._NEWLINE_Z okoli 83\xc2\xa0% prebivalstva v 361 metropolitanskih obmo\xc4\x8djih so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave visoko urbanizirana dr\xc5\xbeava. Premorejo mno\xc5\xbeico velemest, med njimi 11 od skupno 55 t. i. svetovnih mest (angle\xc5\xa1ko global city). Najve\xc4\x8dja izmed njih so New York, Los Angeles in Chicago. Geografski center prebivalstva se s starega industrializiranega severovzhoda vztrajno seli proti zahodu in jugu. Danes sta zvezni dr\xc5\xbeavi z najve\xc4\x8d prebivalci Kalifornija in Teksas.\n_START_SECTION_\nRast in starost prebivalstva\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalstvo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je skozi zgodovino raslo in raste \xc5\xa1e danes v veliki meri na podlagi \xc5\xa1tevilnih imigracij. Velika dr\xc5\xbeava z razse\xc5\xbenim ustvarjenim bogastvom kljub mnogim razlikam med domorodnimi Ameri\xc4\x8dani in sve\xc5\xbeimi priseljenci slednje \xc5\xa1e vedno privla\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nImigracija\n_START_PARAGRAPH_\nTo je poglavitni vir ve\xc4\x8danja prebivalstvenega \xc5\xa1tevila Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Same dr\xc5\xbeave so bile namre\xc4\x8d osnovane kot kolonija, torej dru\xc5\xbeba priseljencev. Najstarej\xc5\xa1i obstoje\xc4\x8di podatki veljajo za leto 1820, na njih podlagi pa gre sklepati, da je v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave od tistega \xc4\x8dasa emigriralo ve\xc4\x8d kot 65 milijonov ljudi; le v letu 1998 je bilo imigracij 660 tiso\xc4\x8d. Na popisu prebivalstva leta 1990 se je izklju\xc4\x8dno za Ameri\xc4\x8dane izreklo le 6\xc2\xa0% vseh udele\xc5\xbeencev, medtem ko je velika ve\xc4\x8dina dodala \xc5\xa1e drugo jezikovno skupino (tu prednja\xc4\x8dijo afro- in latinoameri\xc4\x8dani) ali nacionalno preteklost (najpogosteje Nemci, Angle\xc5\xbei, Irci ali Italijani)._NEWLINE_Takoj po osamosvojitvi se je najve\xc4\x8dja mera ljudi priseljevala iz Zdru\xc5\xbeenega kraljestva ter Irske, su\xc5\xbeenjski del pa iz zahodne in centralne Afrike. Konec 19. stoletja se je vzorec spremenil na prete\xc5\xbeno ju\xc5\xbeno-, vzhodno- in srednjeevropske priseljence. V drugi polovici 20. in v 21. stoletju aktualni priseljenski tokovi dotekajo iz Latinske Amerike in vzhodne Azije \xe2\x80\x93 Kitajska, Filipini in Vietnam. Zgodovina ka\xc5\xbee, da se je okoli tretjina vseh ljudi, imigrirajo\xc4\x8dih v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave, kasneje vrnila domov._NEWLINE_[o  vklju\xc4\x8di tabelo o koli\xc4\x8dini letnega priseljevanja skozi zgodovino]_NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu se zavoljo medijev in dela v industriji oziroma storitvah, ki zahtevajo dobre komunikacijske sposobnosti, priseljenci naturalizirajo hitreje kot v preteklosti.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo predkolonialne dobe\n_START_PARAGRAPH_\nPred \xc4\x8dasom velikih odkritij so Ameriki naseljevala slabo znana ljudstva, ki so pred skoraj 15 tiso\xc4\x8d leti v imigrirala preko Beringie, kopenskega mostu v Beringovem prelivu v obdobju zadnje ledene dobe, na Aljasko in od tam dalje na jug preko Amerike. Selitve so se dogajale v ve\xc4\x8d valovih, zadnjih od njih naj bi bila potovanja Aleutov in Inuitov v severne predele Severne Amerike pred pribli\xc5\xbeno 4 tiso\xc4\x8d leti. Zgodnji naseljenci Havajev pa so bili od 7. stoletja n.\xc5\xa1. dalje pri\xc5\xa1leki iz Polinezije._NEWLINE_Ti priseljenci so se oblikovali v tiso\xc4\x8de skupin, ki so prete\xc5\xbeno \xc5\xbeivele primitivno \xc5\xbeivljenje, a razvile tudi nekatere vi\xc5\xa1je kulture. Ob svojem prihodu so njih \xc5\xa1tevilo grobo in globoko razred\xc4\x8dili Evropejci, in sicer s svojimi boleznimi, vojnami in zaseganjem ozemlja. 8 milijonov staroselskih prebivalcev pred prihodom Evropejcem je upadlo na vsega 243 tiso\xc4\x8d ljudi leta 1900. Ta prebivalstvena skupina se je umaknila na zahod, po katerem je evropska imigracija posegla nekoliko kasneje, takrat pa indijance strpala v indijanske rezervate. Danes v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeava \xc5\xbeivi 2,5 milijona staroselcev.\n_START_SECTION_\nEvropske imigracije\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xa1tof Kolumb je leta 1492 na\xc5\xa1el ameri\xc5\xa1ko celino, v bli\xc5\xbenji prihodnosti pa so jo nadalje raziskale druge evropske odprave. To je regiji in njenemu domorodnemu prebivalstvu povzro\xc4\x8dilo neodpravljive posledice in izrazito spremenilo celoten svet. Priseljenci so imeli katastrofalen vpliv na indijance, a so kljub temu za pridobitev nadzora nad celotnimi Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami potrebovali 300 let._NEWLINE_Akterji priseljevanja so bili tako svobodni Evropejci kot njihovi zasu\xc5\xbenjeni Afri\xc4\x8dani. Francozi so se naselili okoli Velikih jezer in Mississippija, \xc5\xa0panci na Floridi, jugozahodu celine in Kaliforniji, Britanci so se ustalili na vzhodni obali, takisto \xc5\xa0vedi in Nizozemci, medtem ko so Rusi pristali na zahodni. V teh kolonijah je bilo najti tudi pripadnike \xc5\xa1tevilnih drugih narodov._NEWLINE_Okoli 60 odstotkov zgodnjih imigrantov so predstavljali su\xc5\xbenji, ki so ob ameri\xc5\xa1ki revoluciji krojili 21-odstotni dele\xc5\xbe prebivalstva dr\xc5\xbeave. Ti su\xc5\xbenji so izhajali iz pestrega nabora etni\xc4\x8dnih skupin in religij iz Afrike: med njimi je bilo najti tako animiste kot muslimane in kristjane. V ZDA so bili obravnavani kot enotna skupina, a so mimo tega ohranjali in do danes ohranili del svoje kulture._NEWLINE_Evropskemu del pri\xc5\xa1lekov so s \xc4\x8dasom dominirali Angle\xc5\xbei, zlasti Puritanci so se v obdobju vro\xc4\x8dih politi\xc4\x8dnih in verskih trenj v Angliji pogosto odlo\xc4\x8dali za umik v Ameriko. S seboj so za razliko od mnogih drugih priseljencev uvozili \xc5\xbeene, ki so rojevale otroke in mno\xc5\xbeile populacijo._NEWLINE_Ob osamosvojitvi angle\xc5\xa1kih kolonij in ustanovitvi dr\xc5\xbeave so angle\xc5\xa1ki lojalisti in nekateri drugi zapustili ZDA, zaradi \xc4\x8desar se je prebivalstvo zmanj\xc5\xa1alo za 71.500 glav. Na drugi strani je osamosvojitev odprla mo\xc5\xbenosti za raziskovanje preko Apala\xc4\x8dev, kar je obetalo dobre \xc5\xbeivljenjske prilo\xc5\xbenosti in spro\xc5\xbeilo nov val priseljevanja. V 1808. letu je bil prepovedan uvoz su\xc5\xbenjev, kar je prakti\xc4\x8dno zaustavilo dotok Afri\xc4\x8danov v dr\xc5\xbeavo. Angle\xc5\xa1ke kolonije so s \xc4\x8dasom absorbirale druge in pri\xc5\xa1lo je do me\xc5\xa1anja etni\xc4\x8dnih skupin in zlivanja v en narod. Temu pa je sledil rasizem, ki je \xc5\xa1tevilo \xc4\x8drncev pregnal v Kanado: leta 1861 jih je v njej \xc5\xbeivelo 50 tiso\xc4\x8d, 30 tiso\xc4\x8d teh se je po razglasitvi dokon\xc4\x8dne ukinitve su\xc5\xbeenjstva v ZDA vrnilo k svojim tamkaj\xc5\xa1njim sorodnikom.\n_START_SECTION_\nPrelom v 20. stoletje do druge svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nImigranti druge polovice 19. stoletja so bili poprej\xc5\xa1nji prebivalci ju\xc5\xbenih, srednjih in vzhodnih dr\xc5\xbeav Evrope in kot taki prete\xc5\xbeno privr\xc5\xbeeni katolicizmu. Drugi velik dele\xc5\xbe pri\xc5\xa1lekov je pripotoval iz vzhodne Azije. Imigracija je dosegla svoj vi\xc5\xa1ek med letoma 1880 in 1914, ko je v stremenju po bolj\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju v dr\xc5\xbeavo vstopilo 22 milijonov ljudi._NEWLINE_\xc5\xa0e nikoli tako velik priseljenski val je vznemiril ustaljene Ameri\xc4\x8dane, \xc4\x8demur je sledila mno\xc5\xbeica politik za uravnavanje imigracij. Leta 1882 so na prepoved prihoda v ZDA naleteli Kitajci, v istem obdobju pa \xc5\xa1e pogodbeni delavci in nekoliko kasneje, leta 1907, tudi Japonci. Ruska revolucija leta 1917 je Ameri\xc4\x8dane prepri\xc4\x8dala, da so pri\xc5\xa1leki kaj lahko bolj\xc5\xa1eviki ali anarhisti in tako morebitni povzro\xc4\x8ditelji delavske revolucije, kar je med drugim botrovalo sprejetju sistema priseljenskih kvot glede na \xc5\xa1tevilo \xc5\xbee naturaliziranih Ameri\xc4\x8danov v zadnjem desetletju 19. stoletja; prednost so potemtakem seveda imeli priseljenci iz zahodne in severne Evrope._NEWLINE_Velika depresija v \xc4\x8dasu med svetovnima vojnama je prvi\xc4\x8d v zgodovini dr\xc5\xbeave povzro\xc4\x8dila ve\xc4\x8d odseljevanja kot priseljevanja: Ameri\xc4\x8dani so iz svoje dr\xc5\xbeave v Mehiko vrnili 500 tiso\xc4\x8d sicer legalno naseljenih Mehi\xc4\x8danov, saj naj bi ti prevzemali \xc5\xbee tako redke slu\xc5\xbebe iz rok naturaliziranih Ameri\xc4\x8danov. Ob velikem priseljevanju \xc5\xbeidov iz vzhodne Evrope ob zori nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije je zavladal tudi antisemitizem. Iz Nem\xc4\x8dije je v tistem \xc4\x8dasu sicer pribe\xc5\xbealo 102 tiso\xc4\x8d judov, a jih je bilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d zavrnjenih, mnogi so nato kon\xc4\x8dali \xc5\xbeivljenja zaradi nacisti\xc4\x8dnih dovr\xc5\xa1enih postopkov trebljenja \xc5\xbeidov.\n_START_SECTION_\nSodobnost\n_START_PARAGRAPH_\nKonec druge svetovne vojne je v ZDA povzro\xc4\x8dil naselitev mno\xc5\xbeice vojnih nevest in beguncev iz vzhodne Evrope, pa tudi tistih iz vzhodne Azije._NEWLINE_Na prvem mestu zaradi medijev je bil ustvarjen videz, da so se imigracijski tokovi umirili in narod naturaliziral in homogeniziral. A je \xc5\xbee v \xc5\xa1estdesetih letih pri\xc5\xa1lo do mo\xc4\x8dnega gibanja za dr\xc5\xbeavljanske pravice \xc4\x8drncev. Dogajanje je uveljavilo zmanj\xc5\xa1ano toleranco do rasizma, pa tudi do ideje o pristnem Ameri\xc4\x8danu kot belemu protestantu iz zahodne ali severne Evrope._NEWLINE_Sprememba svetovne politi\xc4\x8dne situacije ob koncu hladne vojne in nemirna Ju\xc5\xbena Amerika sta povzro\xc4\x8dili ogromen priliv emigrantov v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave v zadnji \xc4\x8detrtini 20. stoletja. Ti so prihajali iz dr\xc5\xbeav razpadle Sovjetske zveze in iz Pacifi\xc5\xa1kega obro\xc4\x8da na zahodno obalo, medtem ko so latinoameri\xc4\x8dani vstopali v dr\xc5\xbeavo legalno ali ilegalno prek kopenske ju\xc5\xbene meje z Mehiko ali prek vode v Florido. Izobra\xc5\xbeeni imigranti tega \xc4\x8dasa pa so v iskanju dobre zaposlitve pove\xc4\x8devali \xc5\xa1tevilo prebivalcev s prihodi iz Indije, Pakistana, arabskih de\xc5\xbeel in Irana. Najbolj obremenjene dr\xc5\xbeave so bile Kalifornija, Florida in Teksas._NEWLINE_Opazen dele\xc5\xbe imigrantov je v zadnjih desetletjih in \xc5\xa1e vedno v sodobnosti vstopa v dr\xc5\xbeavo po ilegalni poti. Imigracije so tudi danes seme rasisti\xc4\x8dnega in priseljenstvu nenaklonjenega razpolo\xc5\xbeenja, saj ustaljenim dr\xc5\xbeavljanov ni pogodu inflacija delovne sile in posledi\xc4\x8dno manj\xc5\xa1anje pla\xc4\x8d, gre pa tudi za prepri\xc4\x8danje o degradaciji ameri\xc5\xa1kega naroda. Za legalne vstope danes obstaja sistem loterije, ki naklju\xc4\x8dno dolo\xc4\x8da imena prijavljenih imigrantov.\n_START_SECTION_\nSmrtnost in rodnost\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc5\xa1tevilo prebivalcev odlo\xc4\x8dilno vplivata rodnost in smrtnost oziroma naravni prirastek. Ta se je skozi zgodovino dr\xc5\xbeave mo\xc4\x8dno spreminjal: zaradi visoke smrtnosti je bil nizek v zgodnji kolonialni dobi, ustalitev \xc5\xbeivljenja je prinesla hitro mno\xc5\xbeitev \xc5\xa1tevila prebivalcev, zaradi industrijske revolucije in kasnej\xc5\xa1e majhne rodnosti pa je prirastek zopet upadel._NEWLINE_Danes naravni prirastek zna\xc5\xa1a 2,1 otroka na \xc5\xbeensko. Povpre\xc4\x8dna izmed teh je leta 1890 imela 4 otroke, sto let pred tem pa v primeru svojega dovolj dolgega \xc5\xbeivljenja 7._NEWLINE_Velikost naravnega prirastka je vrsto let krojila smrtnost. Ta je danes zaradi velike skrbi za zdravje in higieno majhna, medtem ko je pred sto leti povzro\xc4\x8dala, da je le 84\xc2\xa0% otrok do\xc5\xbeivelo svoj prvi rojstni dan; danes do njega pride 99,3\xc2\xa0% otrok. Leta 2004 je bila pri\xc4\x8dakovana starost 74,6 leta za mo\xc5\xa1ke in 80,4 leta za \xc5\xbeenske. To pomeni manj\xc5\xa1o vrednost kot v preostanku gospodarsko razvitega sveta, kar gre po mnenju mnogih poznavalcev pripisati velikim premo\xc5\xbeenjskim razlikam in omejenemu dostopu do zdravstvene nege za ni\xc5\xbeje sloje. Regije Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav z bolj enakomerno porazdeljenim premo\xc5\xbeenjem imajo namre\xc4\x8d, tudi v primeru manj\xc5\xa1ega bruto dru\xc5\xbebenega proizvoda, dalj\xc5\xa1o pri\xc4\x8dakovano \xc5\xbeivljenjsko dobo, medtem ko je mesto Washington, D.C., znano po velikih razlikah med soseskami in povpre\xc4\x8dni \xc5\xbeivljenjski dobi le 62 let za mo\xc5\xa1ke in 74 za \xc5\xbeenske. Dol\xc5\xbeina \xc5\xbeivljenja se nekolikanjce razlikuje tudi med rasami, br\xc5\xbe\xc4\x8das z istimi vzroki.\n_START_SECTION_\nVisoka rodnost in smrtnost v kolonialni Ameriki\n_START_PARAGRAPH_\nStaroselske \xc5\xbeenske so svoje otroke dojile \xc5\xa1e dolgo \xc4\x8dasa po rojstvu, kar je imelo kontracepcijski u\xc4\x8dinek, novorojen\xc4\x8dki pa so se zato rojevali na pribli\xc5\xbeno 4 leta. Rodnost se je zaradi red\xc4\x8denja indijancev po prihodu Evropejcev sicer pove\xc4\x8dala, a \xc5\xa1e vedno ni dosegla stopnje, ki bi vzdr\xc5\xbeevala \xc5\xa1tevilo indijancev._NEWLINE_Evropski kolonialci so imeli ve\xc4\x8d otrok kot njihovi sodobniki v Evropi, kar je dopu\xc5\xa1\xc4\x8dala obilica naravnih virov in primanjkovanje delovne sile za njih izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje._NEWLINE_Na rodnost in smrtnost je imel izjemen vpliv prav prihod Evropejcev. Iz Azije imigrirajo\xc4\x8da ljudstva so s seboj prinesla malo bolezni, na njih pa zato niso bila odporna. Povezan stari svet pa se je soo\xc4\x8dal z veliko koli\xc4\x8dino bolezni, zaradi \xc4\x8desar je na ve\xc4\x8dino od njih razvil imunost. Ob stiku civilizacij je bil u\xc4\x8dinek na neimune ameri\xc5\xa1ke staroselce bolj katastrofalen kot kateri koli drug negativen vpliv evropske imigracije. Z visoko smrtnostjo pa so se v istem \xc4\x8dasu ubadali tudi kolonialci: prvo kolonijo Jamestown so maja 1607 naselili 104 ljudje, nadaljnjih osem mesecev pa jih je pre\xc5\xbeivela le tretjina. Do leta 1624 je v naselbino pri\xc5\xa1lo skupno 7 tiso\xc4\x8d ljudi, izmed katerih je bilo na koncu 1.200 pre\xc5\xbeivelih. Naseljenci namre\xc4\x8d niso posve\xc4\x8dali posebne pozornosti samemu ustaljevanju v smislu zavarovanja pred indijanci, gradnje ko\xc4\x8d in iskanja pitne vode, pa\xc4\x8d pa so stremeli le k hitri pridobitvi zlata in obogatitvi. Tudi polovica priseljencev v drugi koloniji, Novi Angliji, ni pre\xc5\xbeivela prve tamkaj\xc5\xa1nje zime leta 1620. A ta segment evropskih pri\xc5\xa1lekov je v novi svet pri\xc5\xa1el z dru\xc5\xbeinami, ki so zagotavljale samoobnovo, v koloniji pa si je zgradil kmetije in hi\xc5\xa1e in po tej poti ustvaril pogoje za zmerno \xc5\xbeivljenje. V ju\xc5\xbenej\xc5\xa1ih kolonijah Amerike so smrt trosile malarija in druge tropske bolezni, zraven njih pa \xc5\xa1e vlaga in slaba skrb za su\xc5\xbenje._NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1i problem so predstavljala s prebivalci natrpana mesta brez vodovodov in kanalizacije, kar je onemogo\xc4\x8dalo osnovno higieno. Ravno na ta obalna mesta, ki so slu\xc5\xbeila kot pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, je pre\xc5\xbeala tudi nevarnost epidemij iz tujine. Izbolj\xc5\xa1ave higienskih razmer so bile predmet dejavnosti v koncu 18. in pri\xc4\x8detku 19. stoletja. Mesta so postala bolj zdrav kraj, navzlic temu pa so mnogi vlaki na svoji poti proti zahodu tjakaj prena\xc5\xa1ali tudi kolero. Jug je v tem obdobju \xc5\xa1e vedno trpel posledice tropskih bolezni. Sredina 19. stoletja je prinesla spoznanje o obstoju bakterij, ki \xc5\xa1irijo bolezni, preventiva proti tem pa je obrodila bogate rezultate na podro\xc4\x8dju zdravja. Kasneje je pri\xc5\xa1lo tudi do dolo\xc4\x8dil v zvezi s kvaliteto hrane in higieno pri rokovanju z njo.\n_START_SECTION_\nZmanj\xc5\xa1ano \xc5\xa1tevilo rojstev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske 19. stoletja so bile bolj izobra\xc5\xbeene kot njihove prednice, ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa pa so posve\xc4\x8dale sebi in ga ravno tako ve\xc4\x8d \xc5\xbeelele posvetiti tudi svojemu posameznemu otroku. Za vedno manj sprejemljivo je bilo dojemano otro\xc5\xa1ko delo, izobra\xc5\xbeevanje pa je postala nujnost. Otrok zato ni bil ve\xc4\x8d vir zaslu\xc5\xbeka, temve\xc4\x8d vir stro\xc5\xa1kov. Pri\xc4\x8dela se je uporaba kontracepcijskih sredstev in izvajanje splavov. \xc5\xa0tevilo rojstev je, izhajajo\xc4\x8d iz omenjenega, v 19. in nato \xc5\xa1e v 20. stoletju strmo upadalo. Metode prepre\xc4\x8devanja rojstev so bile sprva silovito ogla\xc5\xa1evane, a je kaj hitro narasla skrb zaradi upada in izgube mo\xc4\x8di ustaljenega belega prebivalstva v primerjavi s priseljenci. Poleg nje so imela svojo vlogo tudi verska na\xc4\x8dela, vse skupaj pa je vodilo do prepovedi tovrstnih dejavnosti \xe2\x80\x93 Comstockov zakon je leta 1873 ozna\xc4\x8dil vse tovrstne dejavnosti in informacije za obscene. V tistem \xc4\x8dasu pa je vzniknila tudi ena prvih organizacij, ki se je ukvarjala z na\xc4\x8drtovanjem star\xc5\xa1evstva in pomo\xc4\x8djo revnim \xc5\xbeenskam, Planned Parenthood. Dru\xc5\xbebena miselnost v zvezi s problematiko se je po\xc4\x8dasi pri\xc4\x8dela obra\xc4\x8dati \xc5\xa1ele po drugi svetovni vojni, ko je bil leta 1973 legaliziran splav; vpra\xc5\xa1anja na to temo \xc5\xa1e danes krepko razdvajajo ameri\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo rojstev je strmo upadlo in bilo tudi najni\xc5\xbeje v celotni zgodovini v \xc4\x8dasu velike depresije in med drugo svetovno vojno._NEWLINE_Potem je vojna storila svoj konec in pri\xc5\xa1lo je do velikega demografskega fenomena baby boom. V sredini 50. let se je \xc5\xa1tevilo rojstev namre\xc4\x8d povzpelo za 30\xc2\xa0% in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so v tem \xc4\x8dasu, tj. med letoma 1946 in 1964, pridobile 76 milijonov prebivalcev. Ta generacija je vir pomembnih posledic za celotno dru\xc5\xbebo: ob njihovi adolescenci so v nebo posko\xc4\x8dili stro\xc5\xa1ki za \xc5\xa1olanje; dru\xc5\xbebena gibanja 60. let, ustvarjena prete\xc5\xbeno iz teh mladeni\xc4\x8dev in mladenk, so vplivala na miselnost in politiko; gospodarstvo ZDA je v \xc4\x8dasu njihove delovne sposobnosti pridobilo ogromno \xc5\xa1tevilo delavcev; prvemu poskoku rojstev je ob nastopu odraslosti sledil \xc5\xa1e drugi, manj\xc5\xa1i baby boom; in naposled, s pri\xc4\x8detkom 21. stoletja bodo nastopile nezavidljive skrbi na podro\xc4\x8dju pokojninskega sistema._NEWLINE_Trend rojstev je \xc5\xa1el po letu 1957 vse bolj dol. Povi\xc5\xa1alo se je \xc5\xa1tevilo najstni\xc5\xa1kih nose\xc4\x8dnic in rojstev izven zakona._NEWLINE_Danes smrtnost povi\xc5\xa1ujejo zlasti rak in bolezni srca, sicer pa je po \xc5\xa1tevilu \xc5\xbertev med prvimi vzroki tudi nasilna smrt oziroma zlo\xc4\x8din. Skrb je leta 1995, ko se je na lestvici vzrokov smrti povzpel na osmo mesto, povzro\xc4\x8dil AIDS.\n_START_SECTION_\nPoselitveni vzorci\n_START_PARAGRAPH_\nPovpre\xc4\x8den sodobni Ameri\xc4\x8dan je prebivalec mesta. Najve\xc4\x8d mest le\xc5\xbei ob obalah in tako se 38\xc2\xa0% celotnega prebivalstva dr\xc5\xbeave nahaja ob Atlantiku, 16\xc2\xa0% ob Pacifiku in 12\xc2\xa0% v Mehi\xc5\xa1kem zalivu. Ljudje so najredkeje poseljeni med reko Mississippi in Skalnim gorovjem, \xc5\xa1e posebno malo jih je opaziti v su\xc5\xa1nem Velikem ni\xc5\xbeavju._NEWLINE_Za populacijo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je zna\xc4\x8dilna tudi velika mobilnost. \xc5\xa0e ena zna\xc4\x8dilnost je prebivanje urbanega dela naroda v stanovanjskih predmestjih, v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini znanih kot suburb.\n_START_SECTION_\nNotranje migracije\n_START_PARAGRAPH_\nPo evropskem odkritju Amerik demografija bele\xc5\xbei tri poglavitne notranje migracije v zgodovini Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Prvi tak premik je bilo nasilno preseljevanje indijancev, nato pa \xc5\xa1e selitve priseljencev v iskanju bolj\xc5\xa1ih gospodarskih pogojev in ve\xc4\x8dje svobode. Na ta na\xc4\x8din je bil s \xc4\x8dasom osvojen ameri\xc5\xa1ki zahod, kasneje pa velik del \xc4\x8drnske populacije premaknjen z juga na industrializiran sever._NEWLINE_Razen indijanskih so bile neprostovoljne tudi druge selitve, povzro\xc4\x8dene zavoljo rasizma ali odklanjanja manj\xc5\xa1ih etni\xc4\x8dnih skupin.\n_START_SECTION_\nSelitve ameri\xc5\xa1kih staroselcev\n_START_PARAGRAPH_\nIndijanci so pred soo\xc4\x8denjem z evropskim priseljenskim problemom \xc5\xbeiveli prete\xc5\xbeno ob vzhodni in zahodni obali ter reki Mississippi. Prihod \xc5\xa0pancev in uvod konja kot doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali v regijo je za nekatere staroselce pomenil novo panogo, ti so se v 18. stoletju tudi preselili v Veliko ni\xc5\xbeavje. V istem \xc4\x8dasovnem obdobju pa je priseljevanje drugih evropskih narodov v Severno Ameriko je staroselska plemena prisililo v selitev onkraj Apala\xc4\x8dev na obmo\xc4\x8dji reke Ohio in Velikih jezer. Na vzhodni obali so kaj kmalu tako ostale le \xc5\xa1e osamljene in revne skupine._NEWLINE_V 18. stoletju so nekatera plemena sklepala politi\xc4\x8dna zavezni\xc5\xa1tva s temi ali onimi kolonialnimi silami \xe2\x80\x93 Angle\xc5\xbei so jim v primeru boja proti ameri\xc5\xa1kim revolucionarjem tako obetali ozemlje med Apala\xc4\x8di in Mississippijem. Po Louisianskem nakupu leta 1803 za suverene Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave ni bilo ve\xc4\x8d razlogov za sklepanje zavezni\xc5\xa1tva z indijanci, saj so bili naposled varni pred vpadi \xc5\xa0pancev in Francozov. ZDA zato niti niso upo\xc5\xa1tevale svojih poprej\xc5\xa1njih dogovorov z indijanci in so jih za uvod pognale onstran Mississippija. V drugi polovici 19. stoletja je ameri\xc5\xa1ka vojska s silo v rezervate po zahodnem delu dr\xc5\xbeave preselila \xc5\xa1e zadnje skupine indijancev. Znana je Pot solza, ki je prisiljene staroselce vodila iz George na ve\xc4\x8d kot 1.800 km dolg pohod, usoden za mnoge od njih. Oblasti ZDA so si kasneje prizadevale za o\xc5\xa1ibitev indijancev z asimilacijo in parceliranjem rezervatov na kmetije, kjer je pri\xc5\xa1lo tudi do \xc5\xa1tevilnih korupcij in oddajanja zemlje belim \xc5\xa1pekulantom. \xc5\xa0ele v 50. letih minulega stoletja je pri\xc5\xa1lo do organiziranega boja indijancev za svoje pravice. Ti so ustanovili American Indian Movement (AIM) in si z njegovo pomo\xc4\x8djo izborili dolo\xc4\x8deno mero priznanih pravic.\n_START_SECTION_\nNaseljevanje zahoda\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ke kolonije so bile v svojem najzgodnej\xc5\xa1em obdobju nanizane zgolj ob Atlantskem oceanu med dana\xc5\xa1njim Massachusettsom in Georgio. Kljub angle\xc5\xa1kim prepovedim so se selitve v manj\xc5\xa1i meri pri\xc4\x8dele \xc5\xbee pred revolucijo, v zgodnjem 19. stoletju pa sta bili \xc5\xbee mo\xc4\x8dno naseljeni pokrajini Velikih jezer in reke Ohio._NEWLINE_Pionirji so bili na svoji poti v notranjost proti zahodu soo\xc4\x8deni z mnogimi te\xc5\xbeavami, izmed katerih so bile bolj pere\xc4\x8de napadi staroselcev, pomanjkanje hrane, bolezni in nesre\xc4\x8de. \xc5\xa0e vseeno so ti ljudje prodali svoje premo\xc5\xbeenje na ustaljeni vzhodni obali, pridobili hrane za leto dni in se podali na dolga potovanja v divjino. \xc4\x8ce jih je doletela sre\xc4\x8da, so kupili zemljo in se ustalili, v primeru pomanjkanja denarja pa so skvotirali zemljo, tj. se na njej naselili nelegalno in se ob prihodih \xc5\xa1pekulantov in drugih pravnih upravi\xc4\x8dencev neprestano selili dalje na zahod, na geografski rob naseljenstva. Vsi potovalci so se selili neposredno na zahod, tako so ju\xc5\xbeni prebivalci ZDA emigrirali na ameri\xc5\xa1ki jugozahod in tisti s severa na severozahod. Njihova kultura se je preselila z njimi: severni pionirji so organizirali majhne kmetije in se na njih ubadali s pridelovanjem in obrtjo ter jo po izgradnji \xc5\xbeeleznice prodajali na vzhodno obalo in dalje v Anglijo, kar je bilo s \xc4\x8dasom njihova vstopnica v industrijsko razvit svet. Na drugi strani so ju\xc5\xbeni pionirji ustanovili razse\xc5\xbene planta\xc5\xbee sprva ri\xc5\xbea in tobaka, kasneje pa je dominiral bomba\xc5\xbe. Lastniki planta\xc5\xbe so se zana\xc5\xa1ali na delo su\xc5\xbenjev in \xc5\xbeiveli s svojimi velikimi dobi\xc4\x8dki, slede\xc4\x8d temu pa industrijskega razvoja malone ni bilo. Te razlike med severom in jugom so naposled pripeljale do dr\xc5\xbeavljanske vojne._NEWLINE_Priseljenci so prehajali Mississippi za\xc4\x8den\xc5\xa1i s priklju\xc4\x8ditvijo Teksasa leta 1845 in s Kalifornijsko zlato mrzlico 1849. leta. Slednje je bilo razlog za \xc5\xa1tevil\xc4\x8dni preskok kalifornijskega \xc5\xbeivlja s 14 tiso\xc4\x8d leta 1848 na 100 tiso\xc4\x8d leto kasneje. \xc4\x8cas po dr\xc5\xbeavljanski vojni je pomenil tudi obse\xc5\xbene selitve \xc4\x8drncev po dr\xc5\xbeavi in priseljevanje nekaterih Kanad\xc4\x8danov v ZDA, v iskanju rodovitne prsti._NEWLINE_Po dovr\xc5\xa1itvi prekcelinske \xc5\xbeeleznice v 19. stoletju se je \xc5\xa1tevilo migrantov na zahod \xc5\xa1e pove\xc4\x8dalo. Nemci in pripadniki narodov severne Evrope so naselili Srednji zahod in Pacifi\xc5\xa1ki severozahod, Angle\xc5\xbei so se ustalili v Utahu in na zahodni obali, poleg njih nekatere druge narodnostne skupine. Zahodna obala ZDA je bila tudi cilj Japoncev in Kitajcev. Ameri\xc5\xa1ki staroselci so bili prete\xc5\xbeno strpani v rezervate. Aljaska je \xc5\xa1e nevideno pove\xc4\x8danje prebivalstva izkusila z letom 1896 oziroma tamkaj\xc5\xa1njo zlato mrzlico._NEWLINE_20. stoletje je migracije pospe\xc5\xa1ilo in njih \xc5\xa1tevilo pove\xc4\x8dalo z u\xc4\x8dinkovitimi in hitrimi prometnimi povezavami po tleh in zraku._NEWLINE_Demografska rast v vseh regijah Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav seveda ni bila vedno pozitivna, mnogokrat in zaradi raznolikih vzrokov je pri\xc5\xa1lo tudi do upadanja prebivalstva. Obmo\xc4\x8dja rudnikov so izumrla po izkopu mineralov ali po upadu gospodarske smotrnosti izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja. Ekolo\xc5\xa1ka katastrofa Dust Bowl in velika depresija sta prebivalstveno opusto\xc5\xa1ili Veliko ni\xc5\xbeavje. Sprememba na\xc4\x8dina kmetovanja \xe2\x80\x93 velike kmetije z majhno delovno silo \xe2\x80\x93 pa je povzro\xc4\x8dila izselitev mnogo ljudi iz ruralnih v urbane regije.\n_START_SECTION_\nSelitve \xc4\x8drnskega prebivalstva\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina Afroameri\xc4\x8danov se je po svoji osvoboditvi kot posledici secesijske vojne \xc5\xa1e vedno zadr\xc5\xbeevala na jugu dr\xc5\xbeave. Kot sharecropperji, tj. najemniki posameznih planta\xc5\xbenih parcel, so bili \xc5\xa1e vedno gospodarsko \xc5\xa1ibki in na obilico na\xc4\x8dinov zatirani, pri \xc4\x8demer je pomembno zgovoren zgodovinski podatek, da je ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de rasizem razglasilo za ustaven. Rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, slaba zdravstvena in \xc5\xa1olska oskrba in naposled za name\xc4\x8dek \xc5\xa1e pojav hro\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je ravno ob koncu 19. stoletja uni\xc4\x8dil bomba\xc5\xbene pridelke, so pahnili \xc4\x8drnske dru\xc5\xbeine na rob pre\xc5\xbeivetja. Te so nato zapustile star na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in se preselile na sever. V teh industrijsko razvitih in s stali\xc5\xa1\xc4\x8da miselnosti bolj ugodnih krajih so iskale prilo\xc5\xbenosti za bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje. Preseljevanje na Stari severovzhod je bilo sploh o\xc4\x8ditno ob prvi svetovni vojni, ko je v tamkaj\xc5\xa1nji industriji primanjkovalo delavcev \xe2\x80\x93 to je do leta 1920 pritegnilo 450 tiso\xc4\x8d migrantov. Ena posledic so bili rasni nemiri in nastanek getov. To pa ni ustavilo nadaljnjih selitvenih tokot v obdobju velike depresije in druge svetovne vojne._NEWLINE_V zadnjem desetletju 20. stoletja je pri\xc5\xa1lo do zmernega odseljevanja \xc4\x8drncev nazaj na gospodarsko revitalizirani jug dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc4\x8dani so narod z obilico razli\xc4\x8dnih religij, \xc5\xa1tevilo teh namre\xc4\x8d nadvlada \xc5\xa1tevilo etni\xc4\x8dnih skupin. V verskem \xc5\xbeivljenju sodelujejo skoraj tri \xc4\x8detrtine prebivalcev._NEWLINE_Danes najve\xc4\x8dja verska skupina so kristjani (83\xc2\xa0%), od katerih jih okoli tretjina ni povezana z uradno cerkvijo. Najve\xc4\x8dja izmed kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih skupin so, v primeru zdru\xc5\xbeitve vseh denominacij, protestanti, katerih najve\xc4\x8dje skupine so baptisti, luterani in metodisti. Po \xc5\xa1tevilu pripadnikov in sicer najve\xc4\x8djo enotno skupino predstavljajo katoli\xc4\x8dani. Opazen dele\xc5\xbe pa imajo tudi pravoslavci, glede na nacionalnost sta najve\xc4\x8dji tovrstni skupini gr\xc5\xa1ka in ruska pravoslavna cerkev. Judaizem je religija 2\xc2\xa0% Ameri\xc4\x8danov in islam leta 2001 pribli\xc5\xbeno 1\xc2\xa0%._NEWLINE_Verska podlaga je bila v tej dr\xc5\xbeavi mnogih religioznih skupin vzrok mnogih diskriminacij. Kot prvo so jo ob\xc4\x8dutili ameir\xc5\xa1ki staroselci, katerih zatiranje je bilo na priseljenski strani upravi\xc4\x8deno ravno zaradi njihovega animizma. Tudi danes je spodbujeno vklju\xc4\x8devanje indijancev v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko usmerjene angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de \xc5\xa1ole. Katoli\xc4\x8dani so bili kot neprvotna priseljenska skupina mnogokrat tar\xc4\x8da protestantskih napadov. Za pripadnike protestantske ideje je bil katolicizem namre\xc4\x8d preve\xc4\x8d avtoritaren oziroma hierarhi\xc4\x8den in zato tudi nedemokrati\xc4\x8dne, Irci kot ena izmed katoli\xc5\xa1kih narodnih skupin pa so bili stereotipno ozna\xc4\x8deni za lenuhe in popiva\xc4\x8de. Naperjenost proti katoli\xc5\xa1kim vernikom je dosegla svoj vi\xc5\xa1ek v drugi \xc4\x8detrtini 19. stoletja, ko so bili mo\xc4\x8dni pozivi k prepovedi katoli\xc5\xa1kih imigracij in preklicu dr\xc5\xbeavljanstva za \xc5\xbee naseljene katoli\xc4\x8dane. Po dr\xc5\xbeavljanski vojni je bil ustanovljen Ku Klux Klan, ki je promoviral rasno \xc4\x8disto protestantsko Ameriko in izvajal nasilje nad katoli\xc4\x8dani, \xc5\xbeidi in \xc4\x8drnci. Drugi izmed teh so bili priljubljena tar\xc4\x8da napadov tudi drugih skupin vse do druge polovice 20. stoletja, ko so dru\xc5\xbebena gibanja in liberalne ideje omilila antisemitizem. Tudi muslimani so trpeli in trpijo posledice nepriljubljenosti, kar je bilo o\xc4\x8ditno predvsem v obdobju naftne krize in nadalje v Zalivski vojni, najaktualnej\xc5\xa1e pa je njihovo zatiranje po teroristi\xc4\x8dnih napadih na WTC v letih 1993 in 2001.\n_START_SECTION_\nReligija neko\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nIndijanci so bili animisti, verjeli so v duhove in jim poklanjali darila. Evropejci so tak\xc5\xa1no obliko religije prezirali in jo \xc5\xbeeleli zatreti, kar ni pomenilo ni\xc4\x8d dobrega za indijansko kulturo. Danes sku\xc5\xa1ajo staroselci svoje verske obi\xc4\x8daje obnoviti._NEWLINE_Prvi priseljenci so na ameri\xc5\xa1ka tla stopili prav z namenom pokristjanjevanja, a je v nemalo primerih zmagala \xc5\xbeelja po iskanju dobi\xc4\x8dka. Sicer so bile kasnej\xc5\xa1e kolonije ustanovljene zaradi angle\xc5\xa1kih verskih emigrantov: Puritanci so se naselili na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Massachusettsa in v koloniji uveljavili svoj dru\xc5\xbebeni in upravni sistem, ki ni dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal drugih verskih prepri\xc4\x8danj. A se je v nekaterih drugih kolonijah nasproti temu razvila ideja religije, ki je bila podlaga za svobodomiselnost in idejo o nepodrejanju anglikanski cerkvi oziroma Angliji. Kon\xc4\x8dni rezultat je bila ameri\xc5\xa1ka revolucija._NEWLINE_Danes se tak\xc5\xa1na kulturna izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da poznajo v pestrosti kultur in ver v dr\xc5\xbeavi. Mno\xc5\xbeica denominacij je namre\xc4\x8d nastala prav v ZDA. Nekatere od njih niso trajale dolgo (Mileriti so po neto\xc4\x8dni napovedi o koncu sveta leta 1830 do\xc5\xbeiveli zaton), medtem ko druge danes pomembno gojijo kulturo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Ena od politi\xc4\x8dno pomembnih verskih organizacij pa je bila Nation of Islam, ki je v 60. letih 20. stoletja pozivala k agresivnej\xc5\xa1emu terjanju \xc4\x8drnskih pravic v smislu boja proti kr\xc5\xa1\xc4\x8danski nadoblasti.\n_START_SECTION_\nSodobni vplivi\n_START_PARAGRAPH_\nReligija je v 20. stoletju vplivala in tudi danes, v 21. stoletju ve\xc4\x8dplastno vpliva na \xc5\xbeivljenje in politiko._NEWLINE_Fundamentalizem se je pojavil v zgodnjem 20. stoletju in pridigal dobesedno upo\xc5\xa1tevanje Biblije. V skladu s tem se je oblikovala regija Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, imenovana Biblijski pas, ki ozna\xc4\x8duje obmo\xc4\x8dje o\xc4\x8ditne mo\xc4\x8di ju\xc5\xbenega baptisti\xc4\x8dnega zbora. Miselnost v okviru fundamentalizma je sprva povzro\xc4\x8dila nastrojenost proti uporabi alkohola, tej pa je s sprejetjem 18. amandmaja ustave leta 1919 sledila prohibicija v 20. letih minulega stoletja. Nesluteno velike negativne posledice, kamor se uvr\xc5\xa1\xc4\x8data organiziran kriminal in korupcija, so naposled vodile do preklica amandmaja. Ravno v istem \xc4\x8dasu je mo\xc4\x8dan fundamentalizem dosegel tudi silovit udarec u\xc4\x8denju evolucije v \xc5\xa1olah, ko je u\xc4\x8ditelj John Scopes za tak\xc5\xa1no dejavnost prejel kazen. Vpra\xc5\xa1anje sprejemanja ali zavra\xc4\x8danja evolucije je \xc5\xa1e danes aktualno v predvsem nerazvitih ju\xc5\xbenih predelih dr\xc5\xbeave. Ravno prohibiciji nasprotujo\xc4\x8da kultura in pojav televizije sta pri\xc4\x8dela promocijo bolj liberalnih idej o \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_Konec druge svetovne vojne je pri\xc4\x8del hladno vojno, ki je v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah razplamtela tudi idejno delitev zahodnega in vzhodnega bloka na vernega ter nevernega; ZDA so bile odlo\xc4\x8dene, da so primorane varovati svojo trdnjavo religije. Religija je bil tudi eden izmed instrumentov pri \xc4\x8drnskem gibanju za dr\xc5\xbeavljanske pravice: borec Martin Luther King in organizacija Nation of Islam. \xc5\xbde 50. leta so prinesla popularizacijo vzhodnih ver, katerih dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina v obliki za primer alternativne medicine je danes priljubljeno sredstvo spro\xc5\xa1\xc4\x8danja sodobnega stresnega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Dru\xc5\xbebena gibanja \xc5\xa1estdesetih let so med \xc5\xa1tudenti in somi\xc5\xa1ljeniki raz\xc5\xa1irila socialisti\xc4\x8dne ideje in z njimi nasprotovanje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim, na prvem mestu fundamentalisti\xc4\x8dnim vrednotam. Do svojega glasu so pri\xc5\xa1le \xc5\xbeenske, homoseksualci, zagovorniki kontracepcije in splava, uporabe drog, alternativnega urejanja \xc5\xbeivljenja ter dru\xc5\xbebe itd. Najbolj radikalne iz tega sklopa idej v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti niso \xc5\xbeivele dolgo, medtem ko so bolj zmerna napredna prepri\xc4\x8danja tistega \xc4\x8dasa podlaga za dana\xc5\xa1njo dru\xc5\xbebeno ureditev. Nasproti temu so konservativci ustanovili \xc5\xa1tudentski Campus Crusade for Christ, ki je \xc5\xa1ola in ideolo\xc5\xa1ka podlaga za konservativne politike zadnjih 20 let 20. in 21. stoletja. V osemdesetih in devetdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja so t. i. televangelisti s pomo\xc4\x8djo televizije pridigali \xc5\xa1irokim mno\xc5\xbeicam, s \xc4\x8dimer so si zagotovilli pomemben vpliv konservativnih idej._NEWLINE_Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so v svojem na\xc4\x8delu sekularna dr\xc5\xbeava. \xc5\xa0e danes pa so stalno aktualna vpra\xc5\xa1anja o splavu in veljavnosti evolucijske teorije, kjer zlasti republikanske oblasti mo\xc4\x8dno prakticirajo na prakticiranje konservativnih idej.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina in dohodek\n_START_PARAGRAPH_\nV zahodnem svetu je bila tradicionalna dru\xc5\xbeina motor za ekonomsko pridobivanje in razmno\xc5\xbeevanje. Danes je idealna dru\xc5\xbeina gonilo \xc4\x8dustvenega zadovoljevanja in varnosti. V skladu s tem primerom se je skozi zgodovino Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav mo\xc4\x8dno spreminjal odnos med partnerji, njihove vloge in odnos do otrok._NEWLINE_Leta 1998 je bilo v ZDA sklenjenih 2.256.000 zakonov, kar je manj od sklenjenih zvez v preteklih \xc4\x8dasih. Istega leta se je zgodilo 1.135.000 lo\xc4\x8ditev, katerih vrednost pada od 80. let preteklega stoletja dalje. Danes naj bi se z razvezo zaklju\xc4\x8dilo 50,3\xc2\xa0% vseh zakonov, kar je ena najvi\xc5\xa1jih stopenj na svetu. Eden izmed sodobnih trendov je tudi odlaganje porok in rojevanja zaradi kompetitivnosti sodobne ameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, ki terja dolgotrajno izobra\xc5\xbeevanje, usposabljanje in povzro\xc4\x8da nesigurnost, kar kroji, se\xc5\xa1teto s skopim socialnim sistemom ZDA, slabe pogoje za ustvarjanje dru\xc5\xbeine. Zaradi liberalnej\xc5\xa1ih pogledov na dru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje (vi\xc5\xa1ja pri\xc4\x8dakovanja in zavra\xc4\x8danje klasi\xc4\x8dnih zahtev po delovnem mo\xc5\xbeu in za gospodinjstvo ter otroke odgovorni \xc5\xbeeni) se povi\xc5\xa1uje \xc5\xa1tevilo alternativnih partnerstev in, kot omenjeno, lo\xc4\x8ditve. \xc5\xbdenske so dandanes bolj finan\xc4\x8dno in \xc4\x8dustveno avtonomne kot v preteklosti, otrok pa je manj kot v njej, ve\xc4\x8d jih je rojenih izven zakona, prebivalstvo ZDA pa tako nara\xc5\xa1\xc4\x8da zlasti s priseljevanjem iz inozemstva._NEWLINE_Dru\xc5\xbeine so bolj kot v zgodovini osredoto\xc4\x8dene na otroka. Ta naj bi bil zavarovan s strani star\xc5\xa1ev, a ti zaradi potrebe ali \xc5\xbeelje po delu (karieri) obilico \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivijo v slu\xc5\xbebi, medtem ko so otroci v mnogih primerih prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni sami sebi. Doma\xc4\x8di problemi se tako odra\xc5\xbeajo tudi v \xc5\xa1oli, kar se pozna v enormno visoki stopnji \xc5\xa1olskega nasilja \xe2\x80\x93 v postindustrijsko razvitem svetu dale\xc4\x8d prednja\xc4\x8dijo ZDA. Aktualni \xc4\x8das prina\xc5\xa1a tudi slab\xc5\xa1o socialno varnost in podporo skupnosti dru\xc5\xbeinam in njihovim \xc4\x8dlanom. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave za preostalim gospodarsko razvitim svetom zaostajajo po izobrazbenih standardih, socialnih programih, mo\xc5\xbenosti pre\xc5\xbeivetja novorojencev, \xc5\xa1tevilu porok, javni varnosti in ve\xc4\x8d drugih kazalcih dobrobiti dru\xc5\xbeine. Zato nekateri ameri\xc5\xa1ko dru\xc5\xbeino ozna\xc4\x8dujejo za primeroma \xc5\xa1ibko. Tu je po mnenju drugih sicer bolj primerno govoriti o preobra\xc5\xbeujo\xc4\x8dih se dru\xc5\xbeinskih oblikah in odnosih kot o krizi dru\xc5\xbeine.'