b'\n_START_ARTICLE_\nCarolyn Cole\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nCarolyn Cole je leta 1983 opravila magisterij iz fotoreporta\xc5\xbee na Univerzi Teksasa. Svojo kariero je pri\xc4\x8dela leta 1986, ko so jo kot fotografinjo najeli pri \xc4\x8dasniku El Paso Herald-Post. Pri tem \xc4\x8dasniku je ostala do leta 1988. Zatem je dve leti delala za San Francisco Examiner, preden se je za dve leti preselila v Ciudad de Mexico, kjer se je pre\xc5\xbeivljala kot svobodna fotografinja. V tem \xc4\x8dasu je sodelovala z razli\xc4\x8dnimi \xc4\x8dasopisnimi hi\xc5\xa1ami, med drugim s \xc4\x8dasniki Los Angeles Times, Detroit Free Press in Business Week. Leta 1992 se je nato vrnila v domovino, kjer se je kot fotografinja zaposlila pri \xc4\x8dasniku The Sacramento Bee. Leta 1994 ji je uspel preboj k Los Angeles Timesu._NEWLINE_Leta 1994, ko se je tudi preselila k Timesu, je prejela veliko priznanj za svoje fotografije krize na Haitiju. Naslednje leto je znova po\xc5\xbeela veliko pohval, tedaj za svoje delo v Rusiji._NEWLINE_Leta 1997 se je zna\xc5\xa1la v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pozornosti s svojimi slikami umirajo\xc4\x8dega ban\xc4\x8dnega roparja Emila Matasareanuja, ki je \xc5\xbeivljenje izgubil v strelskem obra\xc4\x8dunu s policijo, ki ga je preko televizijskih sprejemnikov videla cela ameri\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava. Prav njene fotografije so nato uporabili kot dokazno gradivo v to\xc5\xbebi pokojnikove dru\xc5\xbeine zoper dva policista, ki naj bi po njihovem mnenju namenoma zavla\xc4\x8devala z zdravni\xc5\xa1ko oskrbo Matasareanuju in njegovemu pajda\xc5\xa1u. S svojimi slikami je tudi pomagala Timesu do Pulitzerjeve nagrade za prispevke o tem dogodku. Kasneje tistega leta jo je korporacija Times Mirror imenovala za novinarko leta._NEWLINE_Colova se je aprila 2000 zna\xc5\xa1la v navzkri\xc5\xbeju z zakonom. Oblasti so jo namre\xc4\x8d aretirala zaradi\xc2\xa0\xc2\xbbmetanja smrtonosnih izstrelkov\xc2\xab\xc2\xa0na pripadnike policije med protesti v miamijskem okro\xc5\xbeju Little Havana, do katerih je privedla afera Eli\xc3\xa1n Gonz\xc3\xa1lez. Njeni to\xc5\xbeniki so jo v obto\xc5\xbenici krivili poskusa ustvarjanja nastrojenega ozra\xc4\x8dja med mno\xc5\xbeico, da bi s tem izvabila ve\xc4\x8d \xc5\xa1okantnih fotografij. Sodba je naposled zaradi pomanjkanja dokzov propadla._NEWLINE_Colova je leto 1999 pre\xc5\xbeivela na Kosovu med tamkaj\xc5\xa1njo krizo. Leta 2001 je nato dva meseca pre\xc5\xbeivela v Afganistanu. Leta 2002 je prvi\xc4\x8d v karieri prejela nagrado Dr\xc5\xbeavnega zdru\xc5\xbeenja reporta\xc5\xbenih fotografov (NPPA) za reporta\xc5\xbeno fotografinjo leta._NEWLINE_Istega leta je v Betlehemu spremljala obleganje Bazilike Jezusovega rojstva, ki so jo tedaj zavzeli palestinski vojaki. 2. maja je nato v zadnjem trenutku sprejela odlo\xc4\x8ditev, da se pridru\xc5\xbei skupini mirovnih aktivistov, ki so vstopili v cerkev solidarno skupaj s Palestinci. V zgradbi je ostala devet dni in v tem \xc4\x8dasu Timesu posredovala ve\xc4\x8d prispevkov. Med ljudmi v cerkvi je bila Colova edina fotoreporterka. S fotografijami si je prislu\xc5\xbeila nominacijo za Pulitzerjevo nagrado 2003. _NEWLINE_Sredi leta 2003 je od\xc5\xa1la v Liberijo, kjer so uporniki obkolili prestolnico Monrovio. Uporniki so tedaj zahtevali odstop predsednika Charlesa Taylorja. Colova si je s prispevki iz Liberije v drugem poskusu le priborila Pulitzerjevo nagrado za leto 2004, z uradno utemeljitvijo\xc2\xa0\xc2\xbb... za njene edinstvene poglede od znotraj na u\xc4\x8dinke dr\xc5\xbeavljanske vojne v Liberiji, pri \xc4\x8demer je posebno pozornost namenila nedol\xc5\xbenim civilistom, ki jih je spor zaobjel.\xc2\xab\xc2\xa0Leta 2003 je osvojila \xc5\xa1e nagrado Georga Polka za fotoreporta\xc5\xbeo._NEWLINE_Leta 2004 jo je NPPA \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d imenoval za reporta\xc5\xbeno fotografinjo leta, kar si je prislu\xc5\xbeila s svojim delom v Liberiji in Iraku. Prav tako je osvojila nagrado Univerze v Missouriju za mednarodno reporta\xc5\xbeno fotografinjo leta. S tem je postala prva oseba, ki je v istem letu osvojila vse tri najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1e nagrade v ameri\xc5\xa1ki vrhunski reporta\xc5\xbeni fotografiji. Sredi leta je znova odpotovala na Haiti, kjer je pospremila padec re\xc5\xbeima Jean-Bertranda Aristida._NEWLINE_Colova je v letih 2003 in 2004 osvojila zlato medaljo Roberta Cape s strani zdru\xc5\xbeenja Overseas Press Club, leta 2004 je osvojila \xc5\xa1e dve nagradi World Press Photo.  Leta 2007 jo je NPPA \xc5\xa1e tretji\xc4\x8d izbral za reporta\xc5\xbeno fotografinjo leta.'