b'\n_START_ARTICLE_\nBijeljina\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e sledi bivanja na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nej Bijeljine so \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov neolitske kulture. To podro\xc4\x8dje je bilo pomembno kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de kulturnih vplivov v neolitiku, bronasti dobi in pozneje. Ime Bijeljina se prvi\xc4\x8d omenja leta 1446. V tem \xc4\x8dasu je skozi Bijeljino potekala povezava od Zvornika za Ma\xc4\x8dvo in Mitrovico. Leta 1514 se omenja fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan Svete Marije v poljih v okolici Bijeljine. Temu obdobju pripada tudi trinajst ste\xc4\x8dkov (originalni naziv ste\xc4\x87ak), pri \xc4\x8demer sta dva dekorirana, na \xc5\xa1tirih pa se nahajajo deloma \xc4\x8ditljivi napisi. V zaselku Mitrovi\xc4\x87i, v vasi Gornji Dragaljevac se na dveh lokacijah nahajajo trije ste\xc4\x8dki, pri \xc4\x8demer je en okra\xc5\xa1en z motivi rastlinske stilizacije in \xc5\xbeivali, ter je prene\xc5\xa1en na zgradbo osnovne \xc5\xa1ole v vasi. V \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1ke zasedbe, je \xc5\xbeupa Bijeljina pripadala nahiji Koraj, od leta 1634 dalje pa se Bijeljina omenja tudi kot sede\xc5\xbe kadiluka. V \xc4\x8dasu Avstro-Ogrske in v vojni leta 1876 je mesto pretrpelo velike izgube._NEWLINE_Med islamskimi sakralnimi objekti tega \xc4\x8dasa je posebej znana Sultan Sulejmanova ali Atik d\xc5\xbeamija, zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina tur\xc5\xa1kega sultana Sulejmana veli\xc4\x8dastnega._NEWLINE_Med pravoslavnimi sakralnimi objekti je posebej pomemben samostan Svete Trojice Manastir Travna, ki se nahaja na viru re\xc4\x8dice Tavne, pribli\xc5\xbeno 18 km od Bijeljine._NEWLINE_Meni se, da ime Semberija izhaja iz naziva rodu osmanske vojske. Bosanskohercegovski zgodovinar Hamdija Kre\xc5\xa1evljakovi\xc4\x87 (1888-1959) je menil, da ime izhaja iz naziva rodu zemberi (strelci). Sama beseda zemberek je perzijskega porekla in pomeni vzmet, \xc5\xa1pirala. Bosanskohercegovski jezikoslovec Abdulah Skalji\xc4\x87 v svojem delu Turcizmi u srpsko-hrvatskom jeziku (Turcizmi v srbo-hrva\xc5\xa1kem jeziku) navaja, da jo to neke vrste pu\xc5\xa1ka ali top z zembrekom. Naziv Semberija je torej nastal v \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1ke nadvlade in ne pred prvo polovico XVI. stoletja._NEWLINE_Utrdbo v Bijeljini so sestavljali rovi s palisadami okoli kamnitih objektov, d\xc5\xbeamije sultana Sulejmana II in tur\xc5\xa1kega kopali\xc5\xa1\xc4\x8da (hamama), kot zaklju\xc4\x8dka d\xc5\xbeamije. Avstrijci so septembra 1716 napadli Bijeljino, kjer so naleteli na mo\xc4\x8dan odpor doma\xc4\x8dega prebivalstva. Ker branilci niso imeli mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e trdnjave, so se branili iz d\xc5\xbeamije in hamama, ki sta bila obzidana s tesanim kamnom. Avstrijska vojska je s topovskim obstreljevanjem v precej\xc5\xa1nji meri po\xc5\xa1kodovala oba objekta. Po zavzetju Bijeljine je mesto do nove avstro-ogrske vojne leta 1739 padlo pod oblast Avstrijskega cesarstva. Po ponovni vzpostavitvi osmanske oblasti v Bijeljini ni bilo sezidano utrjeno mesto, temve\xc4\x8d so samo obnovili stare objekte. V tem \xc4\x8dasu je bila Bijeljina znana po velikem \xc5\xa1tevilu trgovev in obrtnikov razli\xc4\x8dnih dejavnosti. Leta 1868 so Bijeljino povezali s telegrafsko \xc5\xbeico s Tuzlo in Sarajevom. Med sbrsko-osmansko vojno v letih 1876 in 1877 so enote srbske drinske vojske obsedale mesto Bijeljina, ki ga pa zaradi mo\xc4\x8dnega odpora osmanske vojske in doma\xc4\x8dega prebivalstva niso nikoli osvojili._NEWLINE_Med prvo srbsko vstajo med letoma 1804 in 1813 se je Bijeljina priklju\xc4\x8dila srbskim upornikom proti Osmanskemu cesarstvu._NEWLINE_Med dr\xc5\xbeavljansko vojno v Bosni in Hercegovini, je Bijeljina bila center samoklicane Srbske avtonomne oblasti (SAO) Semberija in Majevica, ki so jo organizirale srbske oblasti. Mesto in ob\xc4\x8dina sta med vojno do\xc5\xbeivela korenite demografske spremembe. V mesto, ki je bilo pred vojno z ve\xc4\x8dinskim muslimanskim prebivalstvom, so v prvih dneh aprila 1992 vdrle paravoja\xc5\xa1ke enote pod vodstvom \xc5\xbdeljka Ra\xc5\xbenatovi\xc4\x87a Arkana ter zasedle mesto in so nesrbsko prebivalstvo nasilno izselili iz mesta. Pri tem je bilo ubitih najmanj 48 civilistov muslimanske narodnosti. V mesto so se naselili begunci srbske narodnosti s podro\xc4\x8dij pod bo\xc5\xa1nja\xc5\xa1ko in hrva\xc5\xa1ko oblastjo. Pred vojno je bilo pode\xc5\xbeelje ve\xc4\x8dinoma poseljeno s srbskim prebivalstvom. Po kon\xc4\x8dani vojni, se je v mesto vrnil del bo\xc5\xa1nja\xc5\xa1kega prebivalstva, kar je narodnostno strukturo v mestu popravilo v korist Bo\xc5\xa1njakov, a je ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo ostalo srbsko._NEWLINE_Mesto se uradno imenuje Bijeljina od leta 1918, v \xc4\x8dasu Avstro-Ogrske se je mesto imenovalo Bjelina, pred tem pa tudi Bjilina ali Bilina.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nBijeljina je ob\xc4\x8dinski center ravninske Semberije in gri\xc4\x8devnate Majevice. Le\xc5\xbei v samem jugozahodnem koncu Semberije, kjer ravnina prehaja v gri\xc4\x8devnati predel, za\xc4\x8den\xc5\xa1i s hribom Obrijez. Sama ob\xc4\x8dina Bijeljina meji z juga in zahoda na ob\xc4\x8dine Br\xc4\x8dko, Lopare, Ugljevik, Zvornik, Teo\xc4\x8dak, na severu sega do reke Save in na vzhodu do reke Drine. Po podpisu Daytonskega sporazuma leta 1995 je ob\xc4\x8dina Bijeljina v celoti vklju\xc4\x8dena v entiteto Republika srbska.\n_START_SECTION_\nDeli naselja\n_START_PARAGRAPH_\nBijeljina.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nBijeljina le\xc5\xbei v zmerno kontinentalnem podro\xc4\x8dju z letno oson\xc4\x8denostjo 1800 do 1900 ur, ter z zmerno obla\xc4\x8dnostjo, ki je najve\xc4\x8dja januarja, februarja in novembra, najmanj\xc5\xa1a pa je od junija do septembra. Najve\xc4\x8d padavin pade marca in septembra, tako da je povpre\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padavin okoli 850 mm/m\xc2\xb2. Letno se sneg v povpre\xc4\x8dju zadr\xc5\xbeuje 40 dni, povpre\xc4\x8dna letna srednja temperatura zna\xc5\xa1a okoli 11\xc2\xbaC, julija 22\xc2\xbaC in januarja -1\xc2\xbaC. Relativna vla\xc5\xbenost ozra\xc4\x8dja je od 70 do 80%.\n_START_SECTION_\nVodne povr\xc5\xa1ine\n_START_PARAGRAPH_\nBistrik je vodni tok, ki te\xc4\x8de od vasi Dvorovi do ustja v reko Da\xc5\xa1nico, malo pred ustjem v reko Savo pri vzpetini Visoc. Bistrik je v resnici presu\xc5\xa1eni rokav reke Drine, medtem ko reka Da\xc5\xa1nica zbira majhne potoke pritekajo\xc4\x8de z Majevice. Danes so skoraj vsi vodni tokovi po semberijski ravnini bolj ali manj presahnili zaradi meliorizacije in izgradnje kanala Da\xc5\xa1nica, ki s svojima dvema rokavoma te\xc4\x8de od naselja Janja do Gornjega Crnjelova in pribli\xc5\xbeno ozna\xc4\x8duje meje ravninske Semberije. Na jugu ob\xc4\x8dine Bijeljina te\xc4\x8deta re\xc4\x8dica Tavna in reka Janja v dol\xc5\xbeini 57 km._NEWLINE_V vasi Dvorovi, 6 km od Bijeljine se nahajajo zdravilne terme Dvorovi. V sklopu zdravili\xc5\xa1\xc4\x8da je zgrajen kompleks petih zunanjih bazenov, napolnjenih s termalno in pitno vodo. V kompleksu je izgrajen tudi manj\xc5\xa1i \xc5\xa1portni center z igri\xc5\xa1\xc4\x8di za mali nogomet, odbojko, ko\xc5\xa1arko in tenis. Termalna voda zdravili\xc5\xa1\xc4\x8da Dvorovi je temperature 74 \xc2\xb0C in se tretira kot hipertermalna voda, ki pomaga pri zdravljenju raznih ko\xc5\xbenih bolezni. Terme so tudi pomembno rekreacijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za prebivalce Bijeljine._NEWLINE_Reka Drina pred svojim ustjem v reko Savo, na desnem bregu ponuja pogoje za kopanje in ribolov.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ka postavka\n_START_PARAGRAPH_\nV geolo\xc5\xa1kem smislu je ravninska Semberija bila v preteklosti del Panonskega morja (Paratetis), ki je trajalo od za\xc4\x8detka miocena okoli 30 milijonov let in je presahnilo v \xc4\x8dasu ledenih dob. Dana\xc5\xa1nji izgled ravnine je rezultat erozije v toku ledenih dob in \xc5\xa1e posebej re\xc4\x8dnih naplavin. Gri\xc4\x8di so rezultat marinsko-jezerskih sedimentov, za razliko od Majevice, ki je flisni dinarid. Ravninska Semberija, kjer prevladuje plodna \xc4\x8drnica, je naplavina dana\xc5\xa1nje reke Drine.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo Bijeljine je med vojno v Bosni in Hercegovini zamrlo. Pred vojno so v Semberiji delovale mo\xc4\x8dne gospodarske organizacije, kot so PD Semberija, Panaflex, Kurjak, \xc5\xbeivilska industrija Sava in druge. Glede na prete\xc5\xbeno ruralen prostor Semberije je kmetijstvo \xc5\xa1e vedno glavni gospodarski potencial regije.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa glavnem trgu v centru Bijeljine, pred ob\xc4\x8dinsko zgradbo se nahaja spomenik kralju Petru Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87u. Spomenik je replika originalnega spomenika postavljenega pred drugo svetovno vojno. Avtor originalnega spomenika je bil hrva\xc5\xa1ki kipar Rudolf Valdec. Med drugo vojno so usta\xc5\xa1i spomenik odstranili in ga uni\xc4\x8dili, po drugi vojni pa je tedanja oblast na istem mestu postavila spomenik borcem narodno osvobodilnega boja. Leta 1992, \xc5\xbee med vojno v Bosni in Hercegovini je bila postavljena replika spomenika, delo srbskega kiparja Zorana Jezdimirovi\xc4\x87a._NEWLINE_Sultan Sulejmanova ali Atik D\xc5\xbeamija je posebej zanimiva vsled tega, ker ima njena munara dva \xc5\xa1erefeta. Sezidana je na temeljih stare d\xc5\xbeamije, ki je bila izgrajena \xc5\xa1e pred letom 1566. D\xc5\xbeamija je bila hudo po\xc5\xa1kodovana v napadu avstroogrske vojske leta 1716 in je bila pozneje do leta 1739 uporabljana kot cerkev. Po obnovi leta 1893 je spadala med najlep\xc5\xa1e in najve\xc4\x8dje sakralne objekte islamske veroizpovedi v Bosni in Hercegovini. Med zadnjo vojno je bila d\xc5\xbeamija 13.marca 1993 poru\xc5\xa1ena. Material je bil v celoti odne\xc5\xa1en s podro\xc4\x8dja d\xc5\xbeamije. Leta 2003, med pripravo izkopa za novo d\xc5\xbeamijo, pa so na\xc5\xa1li tudi temelje prvotne d\xc5\xbeamije. V mestu so \xc5\xa1e med drugimi tudi Muhamed Ned\xc5\xbeihi-pa\xc5\xa1ina d\xc5\xbeamija zgrajena v letih 1839/40, Salihbegovi\xc4\x87a d\xc5\xbeamija iz let 1876/76 in Hrpi\xc4\x87a d\xc5\xbeamija._NEWLINE_Samostan Tavna (Manastir Tavna) je lociran v ju\xc5\xbenem delu ob\xc4\x8dine Bijeljina. Prvotni samostan je bil zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina sinov srbskega kralja Stefana Dragutina, Vladislava in Uro\xc5\xa1ica. Dana\xc5\xa1nji samostan je lociran na istem mestu, kot prvotni in je starej\xc5\xa1i od samostanov v okolici. V prvih letih tur\xc5\xa1ke oblasti je bil po\xc5\xa1kodovan, a so ga s pomo\xc4\x8djo pravoslavne skupnosti po\xc4\x8dasi obnovili. Med letoma 1941 in 1945 je bil samostan po\xc5\xa1kodvan s strani usta\xc5\xa1ov. Po letu 1945 ga je tedanja oblast obnovila._NEWLINE_Samostan Svete Petke (Manastir Svete Petke) je novi samostan v severnem delu Bijeljine, v naselju Pet jezer (Pet jezera). Izgrajen je v ruskem stilu in posve\xc4\x8den Sveti Petki in Svetemu Sergeju. V samostanskem kompleksu se nahaja tudi dom starostnikov in spomenik padlim vojakom in civilom na strani Republike srbske (Republike Srpske) med zadnjo vojno._NEWLINE_Etno vas Stani\xc5\xa1i\xc4\x87i (Etno selo Stani\xc5\xa1i\xc4\x87i) je kompleks etno hi\xc5\xa1 postavljen v bli\xc5\xbeini mesta Bijeljina leta 2003. Vas je zgrajena okoli manj\xc5\xa1ega umetnega jezera in potoka. Vsebuje vodni mlin tipi\xc4\x8den za reko Drino iz leta 1917, poto\xc4\x8dni vodni mlin iz leta 1937, mlekarski objekt iz leta 1948, kamniti vodnjak ter ostale kme\xc4\x8dke objekte .\n_START_SECTION_\nKulturna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu Bijeljina je Narodna knji\xc5\xbenica z bogatim fundusom knjig, saj ga tvori \xc4\x8dez 100.000 naslovov. Knji\xc5\xbenica je ustanovljena leta 1932. [Muzej] Semberije je bil ustanovljen leta 1970. Glavna muzejska usmeritev se nana\xc5\xa1a na bogata arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da na podro\xc4\x8dju Semberije. V mestu Bijeljina je tudi sede\xc5\xbe televizijske postaje BN Televizija.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrva osnovna \xc5\xa1ola v mestu Bijeljina je bila odprta leta 1838 in je bila konfesionalnega tipa. Po drugi svetovni vojni je s spremembo \xc5\xa1olskega sistema leta 1951 odprta prva osemletna osnovna \xc5\xa1ola. Naslednje osnovne \xc5\xa1ole so bile odprte v letih 1956, 1959 in 1966. V mestu od leta 1953 deluje tudi osnovna glasbena \xc5\xa1ola._NEWLINE_V Bijeljini so poleg gimnazije "Filip Vi\xc5\xa1nji\xc4\x87" \xc5\xa1e Kmetijska srednja \xc5\xa1ola, Srednje tehni\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola s strojnimi in elektrotehni\xc5\xa1kimi usmeritvami, Srednja ekonomska \xc5\xa1ola, Srednja gradbena \xc5\xa1ola in Srednja glasbena \xc5\xa1ola._NEWLINE_Od leta 1992 je Bijeljina tudi Visoko\xc5\xa1olsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, s tedaj ustanovljenima Vi\xc5\xa1jo \xc5\xa1olo za zunanjo trgovino in U\xc4\x8diteljsko fakulteto, ki \xc5\xa1e danes deluje samostojno. Danes delujeta v Bijeljini dve univerzi in sicer Univerza v Bijeljini s \xc5\xa1tirimi fakultetami (farmacevtska, kmetijska, za zdravstvene \xc5\xa1tudije, za psihologijo) ter zasebna univerza Sinergija s \xc5\xa1estimi fakultetami, \xc4\x8dlanicami Univerze (poslovna ekonomija, pravo, ira\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo in informatika, filologija, dramske in filmske umetnosti, varnost in za\xc5\xa1\xc4\x8dita v Banja Luki). Na vseh visoko\xc5\xa1olskih ustanovah se \xc5\xa1olajo \xc5\xa1tudentje iz celotne Bosne in Hercegovine.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nV Bijeljini delujejo nogometni klub Radnik Bijeljina, rokometni klub Bijeljina in ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1ki klub Budu\xc4\x8dnost Bijeljina.'