b'\n_START_ARTICLE_\nPrava lakota\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPrava lakota iz podzemnega dela navadno po\xc5\xbeene ve\xc4\x8d kratkodlakavih stebel, ki so olistana z ozko \xc4\x8drtalastimi, od 1 do 2 mm \xc5\xa1irokimi ter 1 do 3 cm dolgimi listi z uvihanim robom in ostnato konico. Listi so temno zelene barve, spodaj dlakavi, na stebla pa so name\xc5\xa1\xc4\x8deni vretenasto. V vsakem vretenu je od 6 do 12 listov. Na vrhu stebla so v socvetje zbrani \xc5\xa1tevilni \xc5\xbeivo rumeni cvetovi s \xc5\xa1tirimi ven\xc4\x8dnimi listi in mo\xc4\x8dnim medenim vonjem, s premerom med 2 in 3 mm. Stranske vejice socvetja so dalj\xc5\xa1e od stebelnih \xc4\x8dlenkov. V vi\xc5\xa1ino rastlina dose\xc5\xbee med 20 in 120 cm, cveti pa med junijem in septembrom. Pravo lakoto pogosto zamenjujejo s podobno di\xc5\xa1e\xc4\x8do lakoto (Galium odoratum), ki se pogosto uporablja v kulinariki.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nPrava lakota je raz\xc5\xa1irjena skoraj po celi Evropi, pa tudi po Severni Afriki in v zmernem pasu Azije, od Izraela in Tur\xc4\x8dije do Japonske in Kam\xc4\x8datke. Kasneje je bila zane\xc5\xa1ena tudi na Novo Zelandijo, Tasmanijo, Kanado in severni del Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike. V Sloveniji uspeva na njivah, suhih travnikih in po svetlih gozdovih. Najbolje uspeva v dobro odcedni ilovici, v son\xc4\x8dnih in polsen\xc4\x8dnih legah. V preteklosti so s pravo lakoto polnili \xc5\xbeimnice, saj rastlina vsebuje kumarin, katerega vonj odvra\xc4\x8da bolhe._NEWLINE_Prevretki iz cele rastline se uporabljajo za sirjenje mleka in obarvanje sira. \xc5\xbdivo rumeni cvetovi lakote dajo siru zlato barvo. Tovrstna uporaba prave lakote je najbolj zna\xc4\x8dilna pri pridelavi angle\xc5\xa1kega sira double Gloucester. Iz cvetov se poleg tega lahko pridobiva rumeno barvo iz korenine in spodnjih delov stebla pa rde\xc4\x8do._NEWLINE_Na Danskem, kjer se rastlina imenuje gul snerre, se prava lakota namaka v \xc5\xbeganju, s \xc4\x8dimer se pridobiva tradicionalno mo\xc4\x8dno pija\xc4\x8do, imenovano bj\xc3\xa6sk._NEWLINE_V tradicionalni medicini so \xc4\x8daj iz prave lakote uporabljali za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje ledvic, jeter, trebu\xc5\xa1ne slinavke in vranice ter pri slabokrvnosti, vodenici in pri zbadanju ob strani, ki se pojavi ob hitrem teku. \xc4\x8caj so dajali bolnikom s katarjem mehurja, ledvi\xc4\x8dnimi kamni in pri bole\xc4\x8dem uriniranju, pa tudi pri zdravljenju vnetega jezika. Pri ko\xc5\xbenih obolenjih, ranah, turih in ogrcih so se prav tako uporabljali prevretki prave lakote, lahko pa so na rane, ki so se slabo celile, nana\xc5\xa1ali tudi sok rastline. Poleg tega so iz rastline pripravljali mazila, ki so se uporabljala za zdravljenje ran in raznih ko\xc5\xbenih obolenj.\n_START_SECTION_\nMitologija\n_START_PARAGRAPH_\nV nordijski mitologiji so verjeli, da boginja poro\xc4\x8denih \xc5\xbeensk, Frigg, pomagala \xc5\xbeenskam pri porodih. Skandinavci so za laj\xc5\xa1anje porodnih bole\xc4\x8din uporabljali pravo lakoto, zaradi \xc4\x8desar je tam dobila ime\xc2\xa0\xc2\xbbfriggina trava\xc2\xab._NEWLINE_V romunski folklori se prava lakota imenuje s\xc3\xa2nziana in je povezana s kresnimi vilami in kresovanjem._NEWLINE_V keltski mitologiji je junak C\xc3\xba Chulainn, ki je med bojem trpel za besnilom, za pomiritev pil \xc4\x8daj iz prave lakote, ki se v \xc5\xa1kotski gel\xc5\xa1\xc4\x8dini imenuje Lus Ch\xc3\xb9 Chulainn.'