b"\n_START_ARTICLE_\nAnne Conway\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nAnne Conway se je rodila 14. decembra o\xc4\x8detu Heneagu Finchu in njegovi drugi \xc5\xbeeni Elizabeth, ki je bila h\xc4\x8di Wiliama Cradocka Staffordshirskega. O\xc4\x8de je bil odvetnik, ki je polovi\xc4\x8dni delovni \xc4\x8das delal tudi kot sodnik, bil pa je tudi predsednik spodnjega doma britanskega parlamenta. Umrl je teden dni pred njenim rojstvom. Za\xc4\x8detno izobrazbo je pridobila doma, \xc5\xbee takrat se je u\xc4\x8dila latinsko, gr\xc5\xa1ko in hebrejsko. Nad filozofijo in teologijo jo je navdu\xc5\xa1il polbrat, John Finch in jo tudi predstavil voditelju cambri\xc5\xa1kih platonistov Henryju Moru, ki je bil eden od njegovih profesorjev na Christ's Collegu Univerze v Cambridgeu. Z Morom sta dobro ujela in postala tesna prijatelja. U\xc4\x8dil naj bi jo Descartesovo filozofijo in Anne se je iz u\xc4\x8denke prelevila v njemu enakovredno intelektualko._NEWLINE_Leta 1651 se je poro\xc4\x8dila z Edwardom Conwayem, ki je kasneje postal 1. grof Conway. Naslednje leto ji je More posvetil svojo knjigo z naslovom Antidote Against Atheism. Imela sta le enega otroka, Heneaga Edwarda Conwaya, a je umrl zaradi koz pri komaj dveh letih. Tudi mo\xc5\xbe se je zanimal za filozofijo in se \xc5\xa1olal pri Moru, vendar ga je Anne preka\xc5\xa1ala v miselnih sposobnostih, imela pa je tudi ve\xc4\x8d interesov kot on. More jo je opisal kot osebo z najbolj\xc5\xa1imi na\xc4\x8deli filozofije narave._NEWLINE_Zanimala se je za judovsko kabalo in nato za kvekerstvo in leta 1677 tudi postala kvekerka. V Angliji so bili kvekerji zaradi pacifisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8del v tistem \xc4\x8dasu preganjani in velikokrat celo zaprti. Zato je bila njena odlo\xc4\x8ditev za spreobrnitev zelo pogumna._NEWLINE_Od dvanajstega leta naprej je trpela za te\xc5\xbekimi migrenami. Velikokrat so bile bole\xc4\x8dine tako mo\xc4\x8dne, da so ji onemogo\xc4\x8dile normalno \xc5\xbeivljenje. Zato je v upanju, da bodo na\xc5\xa1li zdravilo, veliko \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivela pod zdravni\xc5\xa1kim nadzorom. Odprli naj bi ji celo vratne \xc5\xbeile. Njen zdravnik je bil Dr. Thomas Willis ter mnogi drugi odli\xc4\x8dni zdravniki tistega \xc4\x8dasa, vendar zdravljenje ni imelo nobenega u\xc4\x8dinka. Umrla je leta 1679, pri 47. letih.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDelo The Principles of the Most Ancient And Modern Philosophy izide posthumno leta 1690 v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini. V njem predstavi svoj monisti\xc4\x8dni pogled na svet. Trdi, da je svet ustvarjen iz ene same snovi, hkrati pa je kriti\xc4\x8dna do kartezijanskega dualizma, da so telesa tvorjena iz ne\xc5\xbeive snovi. Kritizira tudi Morovo pojmovanje du\xc5\xa1e v njegovi Antidote Against Atheism in dualisti\xc4\x8dne teorije o povezanosti med du\xc5\xa1o in telesom._NEWLINE_Delo lady Anne naj bi celo vplivalo na Gottfrieda Wilhelma Leibniza. Kot \xc5\xbeenska, ki je zagovarjala racionalizem, je v tistem \xc4\x8dasu veljala za unikatno in izjemno."