b'\n_START_ARTICLE_\nOpti\xc4\x8dni oja\xc4\x8devalnik\n_START_PARAGRAPH_\nOpti\xc4\x8dni oja\xc4\x8devalnik (tudi opti\xc4\x8dni oja\xc4\x8devalec) je naprava, ki oja\xc4\x8da svetlobni signal neposredno, ne da bi ga prej pretvorila v elektri\xc4\x8dni signal. Deluje podobno kot laser brez resonatorja. Do oja\xc4\x8danja pride zaradi stimuliranega sevanja v oja\xc4\x8devalnem sredstvu. Uporabna so predvsem pri opti\xc4\x8dnih telekomunikacijah.\n_START_SECTION_\nOja\xc4\x8denje v dopiranih opti\xc4\x8dnih vlaknih\n_START_PARAGRAPH_\nOja\xc4\x8devalnik na osnovi dopiranih opti\xc4\x8dnih vlaken je sestavljen iz dopiranega opti\xc4\x8dnega vlakna, \xc4\x8drpalnega laserja in opti\xc4\x8dnega multiplekserja. Vlakno je praviloma dolgo vsaj nekaj metrov. \xc4\x8crpalni laser in vhodni signal sta preko multiplekserja priklju\xc4\x8dena na dopirano opti\xc4\x8dno vlakno. Svetloba iz laserja vzbudi dopirne ione v vi\xc5\xa1je energijsko stanje in tako dose\xc5\xbeemo stanje obrnjene zasedenosti. V procesu stimuliranega sevanja preide ion v ni\xc5\xbeje energijsko stanje, pri tem pa odda foton z isto fazo, smerjo ter polarizacijo kot vpadni foton. Poleg preko stimuliranega sevanja lahko ion preide v ni\xc5\xbeje energijsko stanje tudi s spontanim razpadom, pri katerem odda foton v naklju\xc4\x8dni smeri, ter preko interakcije s fononi. Ta dva mehanizma nam zni\xc5\xbeujeta u\xc4\x8dinkovitost oja\xc4\x8devalnika._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so energijski nivoji posameznega iona dobro dolo\xc4\x8deni, imajo oja\xc4\x8devalniki precej \xc5\xa1ir\xc5\xa1e oja\xc4\x8ditveno okno - to je obmo\xc4\x8dje valovnih dol\xc5\xbein, ki se po prehodu oja\xc4\x8devalnika oja\xc4\x8dajo. Do raz\xc5\xa1iritve pride zaradi vezave v opti\xc4\x8dno vlakno. Tak\xc5\xa1na raz\xc5\xa1iritev je lahko homogena (enaka za vse ione) in nehomogena (ioni na razli\xc4\x8dnih mestih imajo razli\xc4\x8dne spektre). Do homogenih raz\xc5\xa1iritev pride zaradi interakcij s fononi, medtem ko do nehomogenih pride zaradi razli\xc4\x8dnih vezav ionov v steklo. Ker ioni \xc4\x8dutijo na razli\xc4\x8dnih mestih razli\xc4\x8dna lokalna elektri\xc4\x8dna polja, se energijska stanja preko Starkovega efekta razli\xc4\x8dno spremenijo._NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1i primer dopiranih opti\xc4\x8dnih vlaken je vlakno, pri katerem je sredica dopirana s trivalentnimi erbijevimi atomi. \xc4\x8crpanje je u\xc4\x8dinkovito pri valovnih dol\xc5\xbeinah 980 in 1480 nm, oja\xc4\x8ditev pa poteka okoli valovne dol\xc5\xbeine 1550 nm. Zaradi omenjenih raz\xc5\xa1iritev je spekter razmeroma \xc5\xa1irok, okoli 30 nm, kar je ugodno, \xc4\x8de \xc5\xbeelimo oja\xc4\x8dati ve\xc4\x8d signalov z razli\xc4\x8dnimi valovnimi dol\xc5\xbeinami.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0um\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni vir \xc5\xa1uma v dopiranih opti\xc4\x8dnih vlaknih je oja\xc4\x8dano spontano sevanje. Ioni v vzbujenem stanju preko spontanega sevanja namre\xc4\x8d oddajajo fotone v vse smeri. \xc4\x8ce je foton slu\xc4\x8dajno oddan v smeri opti\xc4\x8dnega vlakna (znotraj numeri\xc4\x8dne aperture), bo le-ta potoval po vlaknu, interagiral z ioni in se oja\xc4\x8dal. Tak ujet foton lahko potuje v isti ali nasprotni smeri kot na\xc5\xa1 prvotni signal. \xc4\x8ce potuje v isti smeri kot prvotni signal, prispeva k \xc5\xa1umu signala. Vkolikor pa potuje v nasprotno smer, lahko zni\xc5\xbea stopnjo obrnjene zasedenosti in s tem oja\xc4\x8danje.\n_START_SECTION_\nNasi\xc4\x8denje oja\xc4\x8danja\n_START_PARAGRAPH_\nOja\xc4\x8danje v dopiranem vlaknu je posledica obrnjene zasedenosti dopirnih ionov in je dolo\xc4\x8deno z mo\xc4\x8djo \xc4\x8drpalnega laserja in intenziteto vpadnega signala. Ko intenziteta signala v vlaknu nara\xc5\xa1\xc4\x8da, se pove\xc4\x8da stimulirano sevanje in posledi\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1a obrnjena zasedenost ter tako zni\xc5\xbea oja\xc4\x8danje. Pride do nasi\xc4\x8denja oja\xc4\x8danja in mo\xc4\x8dni signali se oja\xc4\x8dajo manj kot \xc5\xa1ibki._NEWLINE_V opti\xc4\x8dnem oja\xc4\x8devalniku lahko uporabimo nasi\xc4\x8denje oja\xc4\x8danja nam v prid. Mo\xc4\x8den signal povzro\xc4\x8da mnogo vzbujenih prehodov, zato je manj spontanih prehodov in lahko u\xc4\x8dinkovito zmanj\xc5\xa1amo \xc5\xa1um. Nasi\xc4\x8denje je koristno tudi v primeru fluktuacij intenzitete vpadnega signala: mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i signal se manj oja\xc4\x8daja kot \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i in obratno, zato dobimo bolj enakomerne signale. Poleg tega pa sprednji del - fronta signala - zmanj\xc5\xa1a obrnjeno zasedenost, in se tako bolj oja\xc4\x8di od zadnjega dela. Na ta na\xc4\x8din se lahko \xc5\xa1irina signala celo zmanj\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nPolprevodni\xc5\xa1ki opti\xc4\x8dni oja\xc4\x8devalniki\n_START_PARAGRAPH_\nPolprevodni\xc5\xa1ki opti\xc4\x8dni oja\xc4\x8devalniki uporabljajo, kot \xc5\xbee ime pove, za oja\xc4\x8ditveni medij polprevodnik. Po strukturi so podobni Fabry-Perotovim diodnim laserjem, a z anti-refleksno plastjo na stranicah. Na ta na\xc4\x8din zmanj\xc5\xa1amo odbojnost na manj kot , kar prepre\xc4\x8di oja\xc4\x8devalniku da bi deloval kot laser. Polprevodni\xc5\xa1ki opti\xc4\x8dni oja\xc4\x8devalniki so tipi\xc4\x8dno narejeni iz polprevodnikov skupine III-V, kot npr. GaAs/AlGaAs, InP/InGaAs, InP/InGaAsP in InP/InAlGaAs. Tak\xc5\xa1ne oja\xc4\x8devalnike se pogosto uporablja v telekomunikacijskih sistemih na valovnih dol\xc5\xbeinah med 850 nm in 1600 nm, z oja\xc4\x8ditvami do 30 dB. Prednost teh oja\xc4\x8devalnikov je, da so majhni, elektri\xc4\x8dno \xc4\x8drpani in cenej\xc5\xa1i od vlakenskih oja\xc4\x8devalnikov. Vgradimo jih lahko v polprevodni\xc5\xa1ke laserje, modulatorje in druge elemente. Njihova slabost je da niso tako zmogljivi kot vlakenski oja\xc4\x8devalnikov, imajo ve\xc4\x8d \xc5\xa1uma, manj\xc5\xa1e oja\xc4\x8danje in ve\xc4\x8djo odvisnost od polarizacije.'