b'\n_START_ARTICLE_\nPlaninsko dru\xc5\xa1tvo Podnanos\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki PD Podnanos\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8delo se je pred 28 leti. Skupina ljubiteljev gora in narave se je odlo\xc4\x8dila in ustanovila Planinsko dru\xc5\xa1tvo Podnanos. Ustanovni ob\xc4\x8dni zbor je bil 11. decembra 1982 ob 17.00 uri v mali dvorani kulturnega doma v Podnanosu. Udele\xc5\xbeilo se ga je \xc5\xa1tirideset ljudi, med njimi tudi predstavnik Planinske zveze Slovenije. Sprejeli so statut dru\xc5\xa1tva, v katerem so zajete pravice in dol\xc5\xbenosti vsakega \xc4\x8dlana._NEWLINE_V vseh teh letih smo osvojili veliko vrhov, organizirali veliko pohodov, prireditev in taborov. Ljudje, ki so prej hodili v gore sami, so se za\xc4\x8deli dru\xc5\xbeiti v Planinskem dru\xc5\xa1tvu in skupaj osvajati nove vrhove. Lahko re\xc4\x8demo, da se je v teh letih veliko zgodilo. Vse delo pa je odvisno od \xc4\x8dlanov dru\xc5\xa1tva, odborov in predsednikov. Prvi predsednik dru\xc5\xa1tva je bil Ivan Brato\xc5\xbe. Sledili so mu Pavel Lavren\xc4\x8di\xc4\x8d, Jo\xc5\xbee Kodre, Stojan Vite\xc5\xbenik, Ivan Kodre, Janko Bo\xc5\xbei\xc4\x8d in Martin \xc5\xbdvanut. Sedaj je predsednik planinskega dru\xc5\xa1tva Marko Brezav\xc5\xa1\xc4\x8dek.\n_START_SECTION_\nTradicionalni pohodi in teki\n_START_PARAGRAPH_\nV planinskem dru\xc5\xa1tvu (PD) je veliko pohodov, projektov, ki so postali tradicionalni._NEWLINE_Prvo nedeljo v novem letu se planinci zberejo na Konju, kjer odkrivajo\xc2\xa0\xc2\xbbzaklad\xc2\xab. Vsako leto zakopljejo steklenico vina, ki jo naslednje leto spijejo, in novo zakopljejo za naprej. Zadnja leta postaja pohod medijsko zanimiv. (Galerija: Odkopljimo zaklad)_NEWLINE_Drugi konec tedna v februarju organizira PD izlet v neznano. Vsako leto se obi\xc5\xa1\xc4\x8de drugi kraj, za katerega udele\xc5\xbeenci ne vedo vnaprej. Ta izlet se organizira \xc5\xbee od 1999._NEWLINE_PD je organizator tradicionalnega zimskega pohoda po Vojkovih poteh na Nanos \xc5\xbee od leta 1984. Pohod poteka v spomin na doma\xc4\x8dina, domoljuba Janka Premrla \xe2\x80\x93Vojka. Pohod se za\xc4\x8dne v Podnanosu, sledi vzpon na Konja, mimo spomenika do Strgarjeve doma\xc4\x8dije ter naprej do Lovske ko\xc4\x8de. Tu poteka potrditev vzpona. Na poti sta postavljeni dve okrep\xc4\x8devalnici, kjer lahko kupimo hrano in pija\xc4\x8do. V vseh letih je postal pohod zelo obiskan. \xc5\xa0tevilo pohodnikov niha, predvsem je odvisno od vremena in od ogla\xc5\xa1evanja v medijih. Najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo pohodnikov je bilo leta 2005, in sicer med 600 in 700._NEWLINE_\xc5\xbde vrsto let je dr\xc5\xbeavni praznik, 27. april, namenjen dru\xc5\xbeinskemu pohodu. Vsako leto se ga udele\xc5\xbei veliko planincev, predvsem zato, ker je primeren za vse generacije._NEWLINE_Prav posebno mesto med pohodi ima tako imenovan izlet v tujino. Za\xc4\x8delo se je leta 1995 z odpravo na Mont Blanc. Do sedaj se je organiziralo 12 izletov v tujino. To so dvo- ali tridnevni izleti, ki se izvajajo tretji teden v avgustu. Mejnik je bil vzpon na Grossglockner, saj se je dvanajstim najbolje pripravljenim, ki so osvojili vrh, pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e 39 planincev, ki so jih spremljali del poti. Najve\xc4\x8d planincev pa se je udele\xc5\xbeilo izleta v Dolomite leta 2005, kar 57._NEWLINE_Leta 1998 je PD prvi\xc4\x8d organiziralo Gorski tek na Nanos v spomin na Fabjana Furlana, \xc4\x8dlana PD in alpinista, ki se je smrtno ponesre\xc4\x8dil v steni Stenarja. Vsako leto se teka udele\xc5\xbei veliko teka\xc4\x8dev in teka\xc4\x8dic iz vse Slovenije in zamejstva. Najve\xc4\x8dja udele\xc5\xbeba je bila leta 2003, ko se je na startu zbralo kar 223 tekmovalcev. Ti svoje mo\xc4\x8di merijo v razli\xc4\x8dnih kategorijah. Start je v Pore\xc4\x8dah pri jezu, cilj pa pri Lovski ko\xc4\x8di._NEWLINE_Tradicionalen je postal novembrski dvodnevni pohod na Nanos. Namenjen je predvsem dru\xc5\xbeenju planincev. Prvi dan se povzpnemo do Vojkove ko\xc4\x8de, sledi dru\xc5\xbeabni ve\xc4\x8der. Drugi dan je pohodni\xc5\xa1ki. (Galerija: Dru\xc5\xa1tveni pohod na Nanos)_NEWLINE_PD organizira pribli\xc5\xbeno 10 do 15 pohodov letno. V zadnjih desetih letih sta najve\xc4\x8d udele\xc5\xbeencev privabila izlet, kjer se z vlakom odpeljemo do Podbrda, od tam pa vzpnemo na \xc4\x8crno prst ali Zakojco, ter pohod po slovenski Istri. Oba sta privabila preko 80 pohodnikov._NEWLINE_Eden najve\xc4\x8djih projektov PD in mladinskega odseka je organizacija vsakoletnega planinskega tabora. V vseh letih je bilo organiziranih 24 planinskih taborov. V letih 1984, 1985 in 1986 se je taborilo na Nanosu pri Strgarjevih, od leta 1987 naprej pa ob vzno\xc5\xbeju najvi\xc5\xa1jih slovenskih gora. Le leta 1991 taborjenja ni bilo zaradi razmer v dr\xc5\xbeavi. Taborjenje je namenjeno osnovno\xc5\xa1olskim otrokom. Mladi planinci teden dni pre\xc5\xbeivijo v naravi, spijo v \xc5\xa1otorih, se dru\xc5\xbeijo, osvajajo okoli\xc5\xa1ke hribe\xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nMladinski odsek\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od ustanovitve PD se vzpodbuja delo z mladimi. Leta 1984 je bil ustanovljen mladinski odsek, ki pa zaradi premajhnega \xc5\xa1tevila \xc4\x8dlanov in prepada med generacijami ni prav za\xc5\xbeivel do leta 1995, ko je do\xc5\xbeivel preporod. Mladinski odsek deluje skupaj s PD pri organizaciji vseh njegovih akcij, skrbi za izobra\xc5\xbeevanje, vodi planinski kro\xc5\xbeek v osnovni \xc5\xa1oli in vrtcu, se udele\xc5\xbeuje in organizira orientacijska tekmovanja. Planinski kro\xc5\xbeek v osnovni \xc5\xa1oli v Podnanosu poteka od leta 1995, v vrtcu pa od jeseni leta 2001. V okviru mladinskega odseka se je ve\xc4\x8dkrat organiziralo predavanja iz planinske \xc5\xa1ole, kjer so mladi pridobili osnovno znanje, potrebno za varno hojo v hribe._NEWLINE_Mladinski odsek \xc5\xbee od leta 1995 sodeluje na tekmovanju Mladina in gore. Izreden uspeh so dosegli leta 2008 z zmago na dr\xc5\xbeavnem tekmovanju. 10. januarja 2009 je pri nas potekalo dr\xc5\xbeavno tekmovanje Mladina in gore. Mladinski odsek se je veliko let udele\xc5\xbeeval orientacijskih tekmovanj. Leta 2003 so se udele\xc5\xbeili Slovenskega orientacijskega tekmovanja in postali dr\xc5\xbeavni prvaki. Mladinski odsek je zelo pomemben del dru\xc5\xa1tva. Mladi so polni novih, druga\xc4\x8dnih idej. Mladi privabljajo mlade, poznajo njihove \xc5\xbeelje, hrepenenja. Si upajo tvegati in so pri svojem delu uspe\xc5\xa1ni._NEWLINE_Upali so si tudi nekateri \xc4\x8dlani dru\xc5\xa1tva, ki so se odpravili osvajat najvi\xc5\xa1je vrhove neevropskih celin. Leta 1998 sta se dva \xc4\x8dlana odpravila na najvi\xc5\xa1ji vrh Afrike \xe2\x80\x93 Kilimanjaro. Zaradi te\xc5\xbeav z vi\xc5\xa1ino sta se pod vrhom obrnila. Leta 2003 se je \xc4\x8dlan na\xc5\xa1ega dru\xc5\xa1tva odpravil v Kirgizistan, kjer je osvojil \xc5\xa1esttiso\xc4\x8dak \xe2\x80\x93 Pik Razdelnaja. \xc5\xa0e ve\xc4\x8dji uspeh pa je bil dose\xc5\xbeen leta 2005 z vzponom na Aconcaguo (6962 m), ki je najvi\xc5\xa1ji vrh obeh Amerik in najvi\xc5\xa1ja gora izven Azije. Decembra 2008 se je \xc4\x8dlan dru\xc5\xa1tva povzpel na Pico de Orizaba, 5747 m visok vrh Mehike. (Ve\xc4\x8d: O mladinskem odseku)\n_START_SECTION_\nPodvigi v visokogorju\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih letih so posamezni \xc4\x8dlani planinskega dru\xc5\xa1tva osvojili veliko najvi\xc5\xa1jih evropskih gora: Mont Blanc, Gran Paradiso, Grossglockner, Piz Bernina, Grossvenediger pa \xc5\xa1e in \xc5\xa1e._NEWLINE_Slovenska planinska pot je ena izmed veznih poti, ki potekajo po Sloveniji. Ta pot poteka od Maribora preko Pohorja, Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp, Karavank, Julijskih Alp, Cerkljanskega hribovja, Krasa do Ankarana. Trije \xc4\x8dlani dru\xc5\xa1tva so prehodili to dolgo in zahtevno pot. Planinska zveza jim je podelila priznanja.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje vodnikov in markacistov\n_START_PARAGRAPH_\nKer je ena glavnih nalog PD vodenje ljudi v hribe, mora PD imeti vodnike. V PD Podnanos je 24 \xc4\x8dlanov dru\xc5\xa1tva opravilo te\xc4\x8daj za mladinskega planinskega vodnika, vendar jih je, na \xc5\xbealost, aktivnih precej manj. V dru\xc5\xa1tvu so tudi \xc5\xa1olani mentorji, ki delajo z najmlaj\xc5\xa1imi planinci. Mladinski planinski vodniki morajo svoje znanje izpopolniti vsake tri leta na prav za to organiziranih te\xc4\x8dajih._NEWLINE_Izobra\xc5\xbeevanje pa ni samo stvar otrok in vodnikov. Ker se v dru\xc5\xa1tvu zavedajo, da le planinci, ki veliko vedo, lahko varno hodijo v hribe, so konec leta 2005 in v za\xc4\x8detku leta 2006 organizirali izobra\xc5\xbeevanje pod vodstvom vrhunskega slovenskega alpinista. Imeli so predavanja in prakti\xc4\x8dne vaje na terenu (plezanje v Gradi\xc5\xa1ki turi). Izobra\xc5\xbeevanje se je zaklju\xc4\x8dilo na Kofcah, kjer so prakti\xc4\x8dno preizkusili pridobljeno znanje. Te\xc4\x8daja se je udele\xc5\xbeilo 15 planincev._NEWLINE_Knafelj\xc4\x8devo markacijo pozna vsak planinec, saj je znak, da hodimo po planinski poti. Da so poti, za katere skrbi PD, dobro ozna\xc4\x8dene, urejene in prehodne, skrbijo \xc5\xa1olani markacisti PD. Na vseh kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dih so postavljeni veliki in nazorni ka\xc5\xbeipoti z napisom smeri in \xc4\x8dasom hoje.\n_START_SECTION_\nProjekti PD Podnanos v preteklosti\n_START_PARAGRAPH_\nVrh Konja je eden izmed vrhov Nanosa. Tu stoji kapelica, ki so jo podnano\xc5\xa1ki planinci obnovili junija 2001. Naredili so nov tlak, popravili streho in druga manj\xc5\xa1a popravila. Ko pridemo na vrh, se lahko odpo\xc4\x8dijemo na klopci, ki je bila postavljena 2005[[.]] Decembra naredijo v kapelici jaslice._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e projekte na\xc5\xa1e dru\xc5\xa1tvo \xc5\xbee veliko let s pomo\xc4\x8djo diaprojekcije predstavi \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti. Najve\xc4\x8dkrat so prikazovali utrinke s taborjenja in izleta v tujino, saj se prav tu osvaja najvi\xc5\xa1je in najzanimivej\xc5\xa1e vrhove Evrope. Predavatelji so bili doma\xc4\x8dini, najve\xc4\x8dkrat vodje posameznih projektov. Svoje ob\xc4\x8dutke in spoznanja so z nami delili tudi \xc4\x8dlani dru\xc5\xa1tva, ki so osvajali najvi\xc5\xa1je vrhove sveta._NEWLINE_V zadnjih desetih letih smo nekajkrat povabili zunanje predavatelje. Tako smo gostili dov\xc5\xa1kega \xc5\xbeupnika, ki se nam je predstavil z diaprojekcijo, zanimiva je bila tudi projekcija Vrhe in predavanje S kolesom po indijski Himalaji._NEWLINE_Nekaj \xc4\x8dlanov dru\xc5\xa1tva se navdu\xc5\xa1uje tudi nad fotografijo, zato so organizirali fotografski nate\xc4\x8daj v letu 2006. S pomo\xc4\x8djo zunanjih ocenjevalcev so izbrali najbolj\xc5\xa1o zimsko fotografijo._NEWLINE_Slovenci radi re\xc4\x8demo, da kdor ni bil na Triglavu, ni pravi Slovenec. Posamezni \xc4\x8dlani dru\xc5\xa1tva so na\xc5\xa1 najvi\xc5\xa1ji vrh osvojili \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat. Nekateri so se nanj podali pe\xc5\xa1 od doma, drugi so ga osvojili ob polni luni. Prvi dru\xc5\xa1tveni izlet pa je bil izveden \xc5\xa1ele julija 2007. Udele\xc5\xbeilo se ga je 30 planincev._NEWLINE_PD Podnanos \xc5\xbee vsa leta sodeluje z drugimi dru\xc5\xa1tvi v vasi in sooblikuje \xc5\xbeivljenje v njej. Vrsto let so planinci pomagali pri izvedbi narodnozabavnega festivala Vurberk, postavljali so bo\xc5\xbei\xc4\x8dno-novoletno jelko na placu, organizirali kresovanje na predve\xc4\x8der kulturnega praznika, sodelovali pri \xc4\x8distilnih akcijah Podnanosa in okolice in \xc5\xa1e veliko drugega. Leta 2007 je PD ob pomo\xc4\x8di drugih dru\xc5\xa1tev o\xc4\x8distilo Podnanos in okolico. Geslo akcije je bilo O\xc4\x8distimo gorske poti okrog Podnanosa in Podnanos._NEWLINE_Leta 1991, v \xc4\x8dasu desetdnevne vojne, so doma\xc4\x8di planinci nesli hrano in sanitetni material pripadnikom teritorialne obrambe k oddajniku na Nanos._NEWLINE_Jeseni 2007 so prisko\xc4\x8dili na pomo\xc4\x8d poplavljenim v \xc5\xbdeleznikih tako, da so pomagali pri \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju kraja.'