b'\n_START_ARTICLE_\nPockelsov pojav\n_START_PARAGRAPH_\nPockelsov pojav (po nem\xc5\xa1kem fiziku  Friedrichu Carlu Alwinu Pockelsu, ki je pojav preu\xc4\x8deval leta 1893) je linearni elektroopti\xc4\x8dni pojav, pri katerem je lomni koli\xc4\x8dnik sredstva odvisen od zunanjega elektri\xc4\x8dnega polja. Opazimo ga lahko le v kristalih, ki nimajo centra simetrije (npr. BaTiO\xe2\x82\x83, GaAs, LiNbO\xe2\x82\x83 ). Sprememba lomnega koli\xc4\x8dnika je v prvem redu sorazmerna z zunanjim elektri\xc4\x8dnim poljem, sorazmernostni koeficienti pa so tipi\xc4\x8dno velikostnega reda 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb0 m/V - 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb2 m/V. Uporabljamo ga za modulacijo opti\xc4\x8dnega signala.\n_START_SECTION_\nMatemati\xc4\x8dni zapis\n_START_PARAGRAPH_\nTenzor dielektri\xc4\x8dnosti v lastnem sistemu zapi\xc5\xa1emo kot_NEWLINE_ , kjer je , pa lomni koli\xc4\x8dnik v smeri . _NEWLINE_Definiramo inverzni dielektri\xc4\x8dni tenzor kot_NEWLINE_._NEWLINE_Ob prisotnosti elektri\xc4\x8dnega polja se dielektri\xc4\x8dne lastnosti snovi spremenijo. Spremembo inverznega dielektri\xc4\x8dnega tenzorja zapi\xc5\xa1emo kot:_NEWLINE_._NEWLINE_\xc4\x8ce je sprememba dovolj majhna, lahko komponente novega tenzorja  razvijemo v poten\xc4\x8dno vrsto :_NEWLINE_kjer upo\xc5\xa1tevamo Einsteinov dogovor o se\xc5\xa1tevanju. Pri obravnavi Pockelsovega pojava nas zanima samo prvi \xc4\x8dlen. \xc4\x8clen drugega reda opisuje Kerrov pojav, ki je \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i in pride do izraza v snoveh s centrom inverzije, kjer ni Pockelsovega pojava. _NEWLINE_Koeficienti so komponente Pockelsovega tenzorja in so odvisni od strukture kristala. Ker je simetri\xc4\x8den na zamenjavo prvih dveh indeksov lahko ta zdru\xc5\xbeimo v en sam indeks. Uveljavljen je zapis xx = 1, yy = 2, zz = 3, yz = 4, xz = 5, xy = 6 za prva dva indeksa in x = 1, y = 2, z = 3 za tretji indeks. Pockelsov tenzor tako kompaktno predstavimo z matriko dimenzije 6 x 3.\n_START_SECTION_\nPrimer: KH2PO4 (KDP)\n_START_PARAGRAPH_\nV kristalu KDP, ki je v kristalografski skupini 42m, so od ni\xc4\x8d razli\xc4\x8dni samo in . Os z naj ka\xc5\xbee v smeri opti\xc4\x8dne osi. Oglejmo si primer, ko imamo na kristalu napetost v smeri z, torej . KDP je \xc5\xbee v osnovi dvolomen enoosni kristal, njegov inverzni tenzor dielektri\xc4\x8dnosti zapi\xc5\xa1emo kot:_NEWLINE_._NEWLINE_Spremembo izra\xc4\x8dunamo kot:_NEWLINE_._NEWLINE_Tako dobimo:_NEWLINE_._NEWLINE_Poiskati moramo \xc5\xa1e preostali novi lastni osi in lastni vrednosti. Po diagonalizaciji dobimo:_NEWLINE_,                    _NEWLINE_,                    _NEWLINE_,                                   _NEWLINE_Os z ostane opti\xc4\x8dna os, lomni koli\xc4\x8dnik v tej smeri se ne spremeni. Od tu izra\xc4\x8dunamo lomna koli\xc4\x8dnika v smereh novih lastnih osi:_NEWLINE_Izraz smo poenostavili s Taylorjevim razvojem, saj je v argumentu majhen. Lomni koli\xc4\x8dnik se res spreminja linearno z zunanjim poljem, pod vplivom katerega kristal KDP postane dvolomen.'