b'\n_START_ARTICLE_\nDema\n_START_PARAGRAPH_\nDema (gr\xc5\xa1ko \xce\xb4\xe1\xbf\x86\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82) je bila manj\xc5\xa1a teritorialna in upravna enota v enem polisu v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji, podobno dana\xc5\xa1njim ob\xc4\x8dinam. Beseda \xce\xb4\xe1\xbf\x86\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82 je \xc5\xbee v zapisih v linearni pisavi B, pri Homerju pa v tem pomenu in tudi v pomenu pripadnik deme (kar je povezano tudi s tretjim pomenom, to je za skupni narod \xe2\x80\x93 demos). _NEWLINE_Najbolje dokumentiran sistem deme se nana\xc5\xa1a na Atene, kjer je Klejsten s svojimi ustavnimi reformami leta 508 pr. n. \xc5\xa1t. ukinil staro rodovno-plemensko ureditev na \xc5\xa1tiri file z delitvijo na fratrije in rodove ter namesto tega razporedil prebivalce v deset teritorialnih fil. Vsaka fila se je delila na tri tritije, tritija pa na ve\xc4\x8d dem. V vsaki fili je ena tritija obsegala deme samega mesta, druga deme iz ati\xc4\x8dne notranjosti, tretja deme iz priobalnih krajev.  Dema je postala teritorialna enota. Vsi dr\xc5\xbeavljani so bili popisani glede na kraj rojstva in ozna\xc4\x8deni ne po rodu, kateremu so pripadali prej, temve\xc4\x8d po tem, kateri teritorialni demi pripadajo. Tako so se trgale vezi med \xc4\x8dlani posameznih rodov. Po drugi strani so dr\xc5\xbeavljani, ki so bili zunaj rodov, prvi\xc4\x8d v demah dobili dostop do samouprave, saj je bila vsaka dema ne samo teritorialna, temve\xc4\x8d tudi samoupravna enota. Dema je izbirala demarha, imela zemljo skupnosti, razpolagala z lokalnimi prihodki, imela je svoje finance in sprejemala lastne odloke (skup\xc5\xa1\xc4\x8dina deme se je imenovala agora). Deme so morale skrbeti za popis svojih dr\xc5\xbeavljanov, vpis osemnajstletnikov med \xc4\x8dlane deme pa je bila glavna demarhova naloga (druge naloge so bile povezane s financami, vojsko in religijo). Po Herodotu je bilo skupno \xc5\xa1tevilo dem 100 (po 10 za eno filo). Pozneje je to \xc5\xa1tevilo postopno nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo do 174: majhna naselja so se zdru\xc5\xbeevala v eno demo.  Deme so se med seboj pomembno razlikovale po velikosti: nekatere so bile majhni zaselki, nekatere skoraj cela mesta, npr. Aharna in Elevzina, a je bil njihov vpliv izena\xc4\x8den na ravni tritija in file, pa tudi po sorazmerni zastopanosti v svetu 500 (bule \xe2\x80\x93 gr\xc5\xa1ko \xce\xb2\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbb\xce\xae).  Po Klejstenovem obdobju je pripadnost demi (ob osebno ime je bilo dodano ime deme (demotikon)) postala nasledstvena po mo\xc5\xa1ki liniji in se ni menjala s spremembo kraja prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da. _NEWLINE_Sistem dem so poznali tudi v drugih gr\xc5\xa1kih polisih, v Kalimni, Halkidiki, na Kosu, v Elidi, Eretriji, Histiaji, na Rodosu, Stratoniki itd. (skupaj 24 polisov) , vendar vsaj polovica ni bila pod neposrednim vplivom Aten (prek kleruhije \xe2\x80\x93 vrsta kolonije) ali pod njenim posrednim vplivom (npr. Milet).\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1a uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz "dema" (\xce\xb4\xe1\xbf\x86\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82/d\xc4\x93mos) se je uporabljal tudi v helenisti\xc4\x8dni in rimski dobi. Do Bizantinskega cesarstva so s tem izrazom za\xc4\x8deli ozna\xc4\x8devati \xc5\xa1tiri nasprotne navija\xc5\xa1ke skupine pri dirkah dvokoles: "rde\xc4\x8di", "modri", "zeleni" in "beli". V dana\xc5\xa1nji Gr\xc4\x8diji so d\xc4\x93mosi ob\xc4\x8dine.'