b'\n_START_ARTICLE_\nMorski pi\xc5\xa1kur\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nMorski pi\xc5\xa1kur zraste do 90 cm v dol\xc5\xbeino in je po hrbtu rjave, sive ali skoraj povsem \xc4\x8drne barve, po trebu\xc5\xa1ni strani pa je bel ali siv. \xc5\xbdivljenjski cikel morskega pi\xc5\xa1kurja se za\xc4\x8dne v sladkih vodah, po nekaj letih pa li\xc4\x8dinke do\xc5\xbeivijo preobrazbo in odplavajo v slano vodo, kjer za\xc4\x8dnejo zajedati ribe. Izjemoma lahko morski pi\xc5\xa1kur zaje gostitelja \xc5\xbee pred selitvijo v slano vodo. Pri zajedanju ni izbir\xc4\x8den in kri sesa mnogo razli\xc4\x8dnim vrstam rib. Na ko\xc5\xbeo gostitelja se pritrdi s pomo\xc4\x8djo posebej oblikovanih ust, nato pa ko\xc5\xbeo predre s pomo\xc4\x8djo mno\xc5\xbeice zob in posebej za prediranje ko\xc5\xbee oblikovanega jezika. V kri gostitelja sprosti poseben izlo\xc4\x8dek, ki prepre\xc4\x8duje zgo\xc5\xa1\xc4\x8devanje krvi. Gostitelj obi\xc4\x8dajno pogine zaradi izgube krvi ali oku\xc5\xbebe. Po enem letu zajedanja se pi\xc5\xa1kurji vrnejo v sladko vodo, kjer se drstijo, izle\xc5\xbeejo ikre in nato poginejo. Od preobrazbe do drstenja mine pribli\xc5\xbeno leto in pol. V nekaterih delih Evrope velja morski pi\xc5\xa1kur za delikateso, v Sloveniji pa je zavarovana vrsta.'