b'\n_START_ARTICLE_\nMatija Erjavec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju bogoslovja v Ljubljani je \xc5\xa1olsko leto 1859/1860 prebil v bogoslovju kot semeni\xc5\xa1ki duhovnik. Dve leti starej\xc5\xa1i bratranec Fran Erjavec ga je seznanil s prirodopiscem Ferdinandom Schmidtom in drugimi kranjskimi naravoslovci in skupaj so prekri\xc5\xbearili velik del slovenske zemlje ter iskali redke \xc5\xbeu\xc5\xbeelke in pol\xc5\xbee. S Franom Erjavcem sta med po\xc4\x8ditnicami sama raziskovala kra\xc5\xa1ke jame Podpac pri Krki, pod \xc5\xa0marno goro, Ihanu in drugje. Leta 1860 je bil nastavljen za kaplana v \xc4\x8crnem Vrhu nad Idrijo, od koder je septembra 1864 pri\xc5\xa1el za kurata v Podkraj. Nato je slu\xc5\xbeboval \xc5\xa1e v drugih krajih. Za \xc5\xbeupnika in dekana v Vipavi je bil slovesno ume\xc5\xa1\xc4\x8den 29. oktobra 1882 in tu ostal vse do tragi\xc4\x8dne smrti, ko ga je v pisarni umoril ropar. Zaradi zaslug v cerkvenem in javnem \xc5\xbeivljenju je bil leta 1882 imenovan za duhovnega svetnika ljubljanske \xc5\xa1kofije, leta 1907 pa ga je cesar Franc Jo\xc5\xbeef I. imenoval za \xc4\x8dastnega kanonika stolnega kapitlja v Ljubljani. Erjavec je bil dejaven tudi na gospodarskem podro\xc4\x8dju. Bil je glavni pobudnik za ustanovitev Vipavske vinske zadruge v Vipavi leta 1894 ter izvoljen v njen nadzorni svet. Na njegovo pobudo je bila leta 1896 ustanovljena tudi Hranilnica in posojilnica v Vipavi, Erjavec pa je postal njen prvi predsednik. Leta 1904 se je zavzemal za gradnjo \xc5\xbeeleznice skozi Vipavo. Proga naj bi potekala na relaciji Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina - Razdrto ali vsaj Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina - Podnanos.'