b'\n_START_ARTICLE_\nDvoatomna molekula\n_START_PARAGRAPH_\nDvoatomna molekula je molekula, zgrajena iz dveh atomov. Taka molekula ima lahko samo linearno geometrijo brez sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnega atoma, ki se jo ponazarja z dvema kroglicama, povezanima z vzmetjo. Obstajajo trije na\xc4\x8dini gibanja tovrstnega sistema: vibriranje vzdol\xc5\xbe osi, obra\xc4\x8danje (rotacija) in premik (translacija). Se\xc5\xa1tevek energij, izpeljanih iz teh treh na\xc4\x8dinov, da energijo molekule._NEWLINE_Poseben primer dvoatomne molekule je homonuklearna dvoatomna molekula, ki jo sestavljata atoma istega kemi\xc4\x8dnega elementa. Pri standardnih pogojih tvorijo take molekule vodik (H\xe2\x82\x82), du\xc5\xa1ik (N\xe2\x82\x82) in kisik (O\xe2\x82\x82) ter halogena fluor (F\xe2\x82\x82) in klor (Cl\xe2\x82\x82). Pri standardnih pogojih so v plinastem stanju, njih in enoatomne \xc5\xbelahtne pline se ozna\xc4\x8duje s skupnim imenom \xc2\xbbelementarni\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbmolekularni plini\xc2\xab, za razliko od drugih plinov, ki so spojine. Halogena brom (Br\xe2\x82\x82) in jod (I\xe2\x82\x82) tvorita homonuklearne dvoatomne molekule pri nekoliko povi\xc5\xa1ani temperaturi. Tudi fosfor (P\xe2\x82\x82) in \xc5\xbeveplo (S\xe2\x82\x82) lahko tvorita take molekule, vendar so pri standardnih pogojih izjemno nestabilne.'