b'\n_START_ARTICLE_\nViljem IV. Bavarski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nViljem se je rodil v M\xc3\xbcnchnu bavarskemu vojvodi Albertu IV. in njegovi \xc5\xbeeni Kunigundi, h\xc4\x8derki cesarja Friderika III. Po smrti o\xc4\x8deta je leta 1508 postal bavarski vojvoda. \xc4\x8ceprav je njegov o\xc4\x8de leta 1506 izdal odlok, da mora prestol vedno naslediti prvorojeni sin, ga Viljemov mlaj\xc5\xa1i brat Ludvik ni sprejel, ter zavrnil kariero v cerkvi. Odloku je nasprotoval z argumentom, da je bil izdan po njegovem rojstvu. Pod pritiskom matere in de\xc5\xbeelnih stanov ga je Viljem leta 1516 moral sprejeti za sovladarja. Ludvik je nato vladal okrajema Landshut in Straubing._NEWLINE_Viljem je na za\xc4\x8detku simpatiziral z reformacijo, vendar si je po vse ve\xc4\x8dji podpori reformaciji na Bavarskem premislil in leta 1522 izdal zakon, s katerim je prepovedal vsa dela Martina Luthra na Bavarskem. Po dogovoru s pape\xc5\xbeem Klemenom VII. leta 1524 je postal politi\xc4\x8dni vodja nem\xc5\xa1ke protireformacije, \xc4\x8deprav je ostal v nasprotju s Habsbur\xc5\xbeani, saj je njegov brat Ludvik zahteval \xc4\x8de\xc5\xa1ko krono. Obe vojvodi sta v zavezni\xc5\xa1tvu s salzbur\xc5\xa1ko nad\xc5\xa1kofijo pomagali zatreti kme\xc4\x8dko vstajo v Ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji leta 1525. Spor s Habsbur\xc5\xbeani se je kon\xc4\x8dal leta 1534, ko sta obe vojvodi dosegli sporazum s Ferdinandom Habsbur\xc5\xa1kim v Linzu. Leta 1546 je Viljem podprl cesarja Karla V. v njegovi vojni proti \xc5\xa1malkaldenski zvezi. Viljemov kancler je bil ve\xc4\x8d kot 35 let Leonhard von Eck._NEWLINE_Viljem je bil velik zbiralec in mecen umetni\xc5\xa1kih del. Med drugim je naro\xc4\x8dil pomembno zbirko slik razli\xc4\x8dnih umetnikov, vklju\xc4\x8dno z bitko na Isu, ki jo je naslikal Albrecht Altdorfer. Ta se tako kot ve\xc4\x8dina Viljemove zbirke sedaj nahaja v Alte Pinakothek v M\xc3\xbcnchnu. Leta 1546 je dal prezidati dvorec Dachau iz gotske ru\xc5\xa1evine v renesan\xc4\x8dno pala\xc4\x8do. Leta 1523 je imenoval Ludwiga Senfla za vodjo Bavarskega dr\xc5\xbeavnega orkestra, s katerim se za\xc4\x8del njegov vzpon._NEWLINE_23. aprila 1516 je Viljem v Ingolstadtu izdal Reinheitsgebot (Zakon o \xc4\x8distosti piva), ki je najstarej\xc5\xa1i predpis glede kakovosti \xc5\xbeivil na svetu. Zakon je proizvajalcem piva zapovedoval, da se pivo lahko proizvaja zgolj iz naslednjih sestavin: je\xc4\x8dmena, hmelja in vode. Zakon se je s\xc4\x8dasoma raz\xc5\xa1iril po vsej Nem\xc4\x8diji, ter je ostal v veljavi vse do 1986, ko je bil zaradi zahtev Evropske unije odpravljen, \xc4\x8deprav ve\xc4\x8dina nem\xc5\xa1kih pivovarjev svoja piva \xc5\xa1e vedno vari v skladu s tem zakonom. _NEWLINE_Viljem je umrl v M\xc3\xbcnchnu, kjer je tudi pokopan. Na prestolu ga je nasledil sin Albert V.'