b"\n_START_ARTICLE_\nMaria Valtorta\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojena je bila 14. marca 1897 v Caserti lombardijskim star\xc5\xa1em. O\xc4\x8de Giuseppe Valtorta, rojen leta 1862 v Mantovi, je slu\xc5\xbeil kot pod\xc4\x8dastni\xc5\xa1ki poveljnik v 19. polku lahke izvidni\xc5\xa1ke konjenice. Bil je dober in vdan vzgojitelj svoje edine h\xc4\x8dere. Njena mati Iside Fioravanzi, rojena 1861 v Cremoni, je bila u\xc4\x8diteljica franco\xc5\xa1\xc4\x8dine. Svojega mo\xc5\xbea in h\xc4\x8der je dostikrat preko mere in domala kruto zatirala, kajti bila je zadir\xc4\x8dna in sebi\xc4\x8dna. Ko je ob rojstvu h\xc4\x8dere skoraj umrla, je bila Maria zaupana dojilji. Pri osemnajstih mesecih se je dru\xc5\xbeina preselila v Faenzo, kamor je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den o\xc4\x8detov polk. Sprememba okolja je bila o\xc4\x8ditna. Iz vro\xc4\x8dega podnebja na jugu (svoj vro\xc4\x8dekrven temperament je pripisovala temu ter mleku svoje dojilje) je pri\xc5\xa1la v kraj z blago klimo, zna\xc4\x8dilno za severne pokrajine. Kasneje se je \xc5\xa1e enkrat preselila, tokrat v Milano, kjer je v Vogheri odra\xc5\xa1\xc4\x8dala in napredovala v omiki in veri, ki sta bili odraz njene zna\xc4\x8dajnosti, nadpovpre\xc4\x8dnih zmo\xc5\xbenosti ter duhovne rahlo\xc4\x8dutnosti. \xc5\xa0olanje je zaklju\xc4\x8dila v elitni \xc5\xa1oli Bianconi v Monzi, ki je bila \xc5\xa1tiri leta njeno umirjeno gnezdo. To obdobje je razumela kot Bo\xc5\xbeji na\xc4\x8drt, kako naj bi izgledela njena duhovna notranjost. Leta 1913 se je o\xc4\x8de iz zdravstvenih razlogov upokojil, dru\xc5\xbeina pa se je nastanila v Firencah, kjer so ostali enajst let in pol. Mariji je to mesto ustrezalo, saj se je skladalo z njeno \xc4\x8dustvenostjo ter ji dajalo med prvo svetovno vojno mo\xc5\xbenost pridobiti si \xc4\x8dut za bli\xc5\xbenjega v vlogi sestre usmiljenke v voja\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici. V Firencah pa je ob\xc4\x8dutila tudi te\xc5\xbeke preizku\xc5\xa1nje, ki so prihajale iz strani njene ustrahovalne matere. To ji je z dvojno mero oskrunilo sanje o ljubezni. K njeni slabotnosti pa je pravtako pripomogla kasnej\xc5\xa1a prizadetost od udarca v spodnji del hrbta, ki ji ga je prizadejal neznanec na ulici. Po Bo\xc5\xbeji previdnosti se ji je zaradi tega ponudila prilo\xc5\xbenost, da je dve leti, od 1920 - 1922, pre\xc5\xbeivela v Kalabriji kot gostja v hotelu, ki so ga vodili sorodniki. Ti so ji ljubeznivo ustvarili kar se da naravno okolje, ki je prispevalo k okrevanju njenega telesa in du\xc5\xa1e. V \xc4\x8dasu teh po\xc4\x8ditnic je za\xc4\x8dutila nove vzgibe \xc5\xbeivljenja, izhajajo\xc4\x8dega iz Kristusa, vendar ji je vrnitev v Firence, kjer naj bi ostala naslednji dve leti, obudila grenke spomine. Leta 1924 so njeni star\xc5\xa1i kupili hi\xc5\xa1o v Viareggu, kjer so se nastanili in kjer je Maria za\xc4\x8dela neizprosno asketsko \xc5\xbeivljenje, ki se je odra\xc5\xbealo v trdnih odlo\xc4\x8ditvah ter po\xc5\xbertvovalni daritvi sebe v izredni ljubezni do Boga in \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Hkrati je posvetila samo sebe za \xc5\xbeupnijo, in sicer je imela kot zastopnica za kulturo neke mlade \xc5\xbeenske iz Katoli\xc5\xa1ke akcije nekaj govorov, ki so jih navdu\xc5\xa1eno sprejeli tudi neverni. Vendar je gibanje zanjo postajalo vse te\xc5\xbeje in te\xc5\xbeje. 4. januarja 1933 je z zadnjimi mo\xc4\x8dmi \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d od\xc5\xa1la iz svoje hi\xc5\xa1e, od 1. aprila pa tudi iz postelje ni ve\xc4\x8d vstala. Dne 24. maja 1935 so v hi\xc5\xa1o sprejeli mlado Marto Diciotti, ki je bila osirotela in ostala sama ter je potem do konca Marijinega \xc5\xbeivljenja bila njena pomo\xc4\x8dnica in zaupnica. Mesec kasneje, 30. junija, je Mariji umrl ljubljeni o\xc4\x8de, zaradi \xc4\x8desar je skoraj od \xc5\xbealosti umrla. Njena mati, ki jo je Marija vedno ljubila s krepostno ljubeznijo in nadnaravnim ob\xc4\x8dutenjem, je umrla 4. oktobra 1943, ne da bi prenehala svojo h\xc4\x8der zatirati._NEWLINE_V svojem zadnjem delu \xc5\xbeivljenja Maria ni po\xc4\x8dela ve\xc4\x8d prakti\xc4\x8dno ni\xc4\x8d. Jedla je le, \xc4\x8de so jo hranili, in tudi govorila ni drugega kot to, da je ponovila zadnji stavek, ki ji ga je kdo rekel. V\xc4\x8dasih je edino le vzkliknila sama pri sebi:\xc2\xa0\xc2\xbbKar sveti tam, je tukaj!\xc2\xab\xc2\xa0Ob kak\xc5\xa1ni prilo\xc5\xbenosti se je zazdelo, kakor bi za hip pri\xc5\xa1la k zavesti, medtem ko je bila dele\xc5\xbena jasnih, natan\xc4\x8dnih in prero\xc5\xa1kih besed, nato pa spet pozabila na svet._NEWLINE_Preminila je v torek, 12. oktobra 1961, kakor bi se ji uresni\xc4\x8dena obljuba, namenjena trpe\xc4\x8dim, ki jo je sli\xc5\xa1ala od patra:\xc2\xa0\xc2\xbbZapusti, du\xc5\xa1a kr\xc5\xa1\xc4\x8danska, ta svet.\xc2\xab\xc2\xa0Do\xc4\x8dakala je 64 let in bila 27 let in pol priklenjena na posteljo._NEWLINE_Dvanajst let pozneje, 2. julija 1973, so bili njeni posmrtni ostanki prene\xc5\xa1eni iz pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da Mercy v Viareggu v Firence, kjer so jih pokopali v kapeli glavnega samostana bazilike Gospodovega oznanjenja.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku leta 1943, ko je bila \xc5\xbee 9 let bolna, je Maria sama pri sebi razmi\xc5\xa1ljala, da je trpljenje verjetno dovr\xc5\xa1eno ter da je njeno \xc5\xbeivljenje pri koncu. Takrat jo je pater Migliorini, ki ji je nekaj mesecev dajal napotke, predlagal, naj napi\xc5\xa1e spomine. Po oklevanju je za\xc4\x8dela spontano pisati in tako sede v postelji v manj kot dveh mesecih napolnila sedem zvezkov. V njih je pokazala izreden talent za pisanje ter razodela svojo du\xc5\xa1o brez prikrivanja._NEWLINE_Zdelo se ji je, da se je tako osvobodila svoje preteklosti, zaupane svojemu spovedniku na 760 straneh. Z velikim zaupanjem se je pripravljala na smrt, ko ji je nenadoma glas, podoben glasu njene du\xc5\xa1e, za\xc4\x8del narekovati besedilo velike modrosti, kar je bil znak nepredstavljivih prihodnjih dogodkov. Bil je Veliki petek, 23. april 1943._NEWLINE_Maria je iz sobe poklicala Marto, ji pokazala popisan papir ter ji nekako razlo\xc5\xbeila, da se ji je zgodilo nekaj zelo nenavadnega. Dala je poklicati patra Migliorinija, ki se ni dolgo mudil. Nih\xc4\x8de ni vedel za vsebino skrivnega pogovora, ki je sledil, vendar je bilo vedno poudarjeno, da ji je prav pater pomagal umiriti se za nareke nadnaravnega izvora ter jo prosil, naj zapi\xc5\xa1e, karkoli bi prejela. V ta namen ji je dostavljal zvezke._NEWLINE_Pisala je skoraj vsaki dan vse do leta 1947, v presledkih pa do 1951. Njenih zvezkov je 122 (poleg tistih sedmih Avtobiografije), rokopisnih strani pa 15000. Sede\xc4\x8da v postelji je s peresom pisala v svoje zvezke, ki jih je naslonila na kolena. Naredila si je tudi posebno tablo za podlago. Ni si delala osnutkov, niti ni vedela, kaj bo od dne do dne napisala. Besedila ni nikoli ponovno brala, da bi kaj popravila. Ni se ji bilo potrebno posebej koncentrirati, pravtako ni nikoli \xc5\xa1la v kak\xc5\xa1no knjigo po napotke. Uporabljala je samo Sveto pismo ter Katekizem Pija X. Marsikaj jo je lahko zmotilo, tudi \xc4\x8disto banalna stvar, vendar je nadaljevala s pisanjem, ne da bi izgubila rde\xc4\x8do nit besedila. Pisati ni prenehala niti v najhuj\xc5\xa1ih obdobjih bole\xc4\x8dine ali nujne potrebe po po\xc4\x8ditku, tako da je v\xc4\x8dasih pisala kar pono\xc4\x8di. Bila je dele\xc5\xbena vsega spoznanja o sebi v obliki novih in novih pripovedi, ki so nastajale izpod peresa nadarjene pisateljice, vendar kadar so bile vklju\xc4\x8dene teolo\xc5\xa1ke teme, ni vedno razumela njihovega globokega pomena. Pogosto je poklicala Marto in jo odtegnila od gospodinjsih opravil ter ji prebirala, kar je zapisala._NEWLINE_S pisanjem ni prenehala niti tedaj, ko je bila sredi 2. svetovne vojne prisilno evakuirana v Sant\xe2\x80\x99Andrea di Compito (vasica pri mestu Copannori, pokrajina Lucca-e), kamor je bila preme\xc5\xa1\xc4\x8dena kot bolna oseba, skupaj s pohi\xc5\xa1tvom iz svoje sobe ter novim bremenom trpljenja, kar je trajalo od aprila do decembra leta 1944._NEWLINE_Posebno v Viareggu Marije polna pisateljska dejavnost ni izolirala od zunanjega sveta. Dogodke je spremljala iz \xc4\x8dasopisja in radia. Ni se izogibala svojih dr\xc5\xbeavljanskih dol\xc5\xbenosti, pa\xc4\x8d pa se je leta 1948 ob volitvah sama odpravila do volilnega mesta. Doma je sprejemala le svoje prijatelje in kasneje nekaj pomembej\xc5\xa1ih osebnosti, \xc5\xa1e naprej pa si je tudi dopisovala, ob\xc4\x8dasno na veliko z karmeli\xc4\x8dansko sestro, ki ji je bila kot duhovna mati. Molila je in trpela, in to tako, da bi bilo \xc4\x8dim manj opazno. Nih\xc4\x8de ni bil pri\xc4\x8da njenim zamaknjenjim, kot le njeni lastni spisi. Kljub zdravljenju in duhovnim radostim ni pustila, da bi ostro in ponavljajo\xc4\x8de se trpljenje \xc5\xa1lo mimo nje. Izprosila si je milost, da ni imela vidnih telesnih znakov, ki pri\xc4\x8dajo o dele\xc5\xbeu pri Kristusovem trpljenju._NEWLINE_Bila je povsem normalna oseba, kljub bolnosti. Zavzemala se je za \xc5\xbeenska doma\xc4\x8da opravila, ki jih je lahko opravljala sede v postelji, kot so vezenje, priprava zelenjave ali \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje pti\xc4\x8dje kletke. Sama je skrbela z osebno higieno. Dovolj je bilo, da so ji prinesli potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine. V\xc4\x8dasih je pela in imela je o\xc4\x8darljiv glas.\n_START_SECTION_\nEvangelij, kakr\xc5\xa1en mi je bil razkrit\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno delo Marije Valtorte nosi naslov L' Evangelo come mi e stato rivelato. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je objavljeno v devetih zvezkih z naslovom Evangelij, kakr\xc5\xa1en mi je bil razkrit. Opisuje rojstvo in otro\xc5\xa1tvo Marije in njenega sina Jezusa (pove\xc4\x8dini napisano med evakuacijo), tri leta Jezusovega javnega delovanja (kar predstavlja prete\xc5\xbeni del dela), njegovo trpljenje, smrt, vstajenje, vnebohod, za\xc4\x8detke Cerkve ter Marijin vnebovzetje._NEWLINE_Na zelo vzvi\xc5\xa1en na\xc4\x8din in z \xc5\xbeivahnostjo opisuje pokrajine, okolico, ljudi in dogodke. Karakterje in situacije orisuje z notranjega vidika. O nedoumljivih radostih in dramah \xc5\xbeivljenja govori kakor nekdo, ki je vse to do\xc5\xbeivel. Z izjemno natan\xc4\x8dnostjo podaja podatke o izgledu okolice, obi\xc4\x8dajih, kulturi. Skozi o\xc4\x8darljivo pripoved in bogate razlage poda celoten kr\xc5\xa1\xc4\x8danski nauk, v skladu s pravovernim katoli\xc5\xa1tvom.\xc2\xa0\xc2\xbbNaravni in skrivni darovi so skladno sestavili skupaj\xc2\xab, je leta 1968 zapisal priznani fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski misijonar in biblicist Fr. Gabriele M. Allegra,\xc2\xa0\xc2\xbbpovest, ki je mojstrovina italijanske religiozne literature, oziroma bolj\xc5\xa1e re\xc4\x8deno, kr\xc5\xa1\xc4\x8danske literature svetovne ravni.\xc2\xab_NEWLINE_Maria je to delo napisala med letoma 1944 in 1947, nekaj sklepnih poglavij pa leta 1951._NEWLINE_Pisanje poglavij ni vedno potekalo po vrsti, pa\xc4\x8d pa je v\xc4\x8dasih tudi po par poglavij napisala v preskoku, odvisno od trenutnega duhovnega nagnjenja. \xc5\xa0ele potem ji je Jezus pokazal, kje pridejo uvodi tem poglavjem. V nasprotju z raztresenostjo poglavij pripovedi in \xc5\xa1e posebej skromnostjo osnutkov, predstavlja delo perfektno strukturo od za\xc4\x8detka do konca._NEWLINE_Poleg tega je Maria med letoma 1943 (takoj, ko je dokon\xc4\x8dala Avtobiografijo) in 1950 napisala \xc5\xa1e ogromno drugih strani razli\xc4\x8dnih vsebin. To je bilo objavljeno v manj\xc5\xa1ih sklopih, in sicer v petih zvezkih: tri raznovrstna dela z naslovom Zvezki (iz let 1943, 1944 in 1945 - 1950), ki predstavljajo skupek besedil o askezi, nauku, bibli\xc4\x8dnih in avtobijografskih temah, in so dopolnitev k opisom evangelija ter trpljenja prvih kristjanov; delo z naslovom Azarejeva knjiga vsebuje komentarje k besedilom, vzetim iz misala (brez evangelijev); in Razlaga Pavlovega Pisma Rimljanom."