b'\n_START_ARTICLE_\nJulian Nida-R\xc3\xbcmelin\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNida-R\xc3\xbcmelin je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v umetni\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini v M\xc3\xbcnchnu, je brat filozofinje Martine Nida-R\xc3\xbcmelin, sin kiparja Rolfa Nide-R\xc3\xbcmelina in vnuk kiparja Wilhelma Nide-R\xc3\xbcmelina._NEWLINE_Leta 2001 se je poro\xc4\x8dil s francosko-nem\xc5\xa1ko pisateljico Nathalie Weidenfeld (1970), s katero ima tri otroke.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1974 je Nida-R\xc3\xbcmelin maturiral na M\xc3\xbcnchenski humanisti\xc4\x8dni gimnaziji Wilhelmsgymnasium. V letih od 1975 do 1980 je na univerzah v M\xc3\xbcnchnu in T\xc3\xbcbingenu \xc5\xa1tudiral filozofijo, fiziko, matematiko in politiko. Leta 1983 je pod mentorstvom M\xc3\xbcnchenskega znanstvenega teoretika Wolfganga Stegm\xc3\xbcllerja diplomiral v strokovni kombinaciji filozofije, politologije, logike in filozofije znanosti._NEWLINE_Od 1984 do 1989 je bil zaposlen kot znanstveni asistent  na univerzi Ludwiga Maximmiliana v M\xc3\xbcnchnu (LMU M\xc3\xbcnchen), leta 1989 pa se je kvalificiral za delo na podro\xc4\x8dju racionalne teorije kritike in konvencialzma v etiki. _NEWLINE_V letih 1992/93 je bil zaposlen v upravnem odboru centra za etiko v znanosti na Univerzi Eberhard Karls v T\xc3\xbcbingenu, nato pa je leta 1993 kot naslednik G\xc3\xbcnterja Patzigsa za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati filozofijo na univerzi v G\xc3\xb6ttingenu, kjer je bil do leta 2003 na polo\xc5\xbeaju dekana._NEWLINE_V poletnem semestru leta 2004 je prevzel vodenje katedre za politi\xc4\x8dno teorijo in filozofijo na univerzi Ludwiga Maximiliana, vodja oddelka za filozofijo in politi\xc4\x8dno teorijo je bil do leta 2009._NEWLINE_Med letoma 2009 in 2013 je opravljal delo dekana na filozofski fakulteti Humbold v Berlinu, kjer pou\xc4\x8duje od leta 2002, po letu 2013 pa je prevzel delovno mesto namestnika dekana.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nNida-R\xc3\xbcmelin je bil od julija 1998 do januarja 2001 kulturni referent mesta M\xc3\xbcnchen, kasneje je to funkcijo prevzela Lydia Hartl ._NEWLINE_Januarja leta 2001 ga je takratni kancler Gerhard Schr\xc3\xb6der imenoval za dr\xc5\xbeavnega ministra na podro\xc4\x8dju kulture in medijev. Na tem polo\xc5\xbeaju je Julian Nida-R\xc3\xbcmelin ostal do konca 1. mandata rde\xc4\x8de-zelene vlade, leta 2001._NEWLINE_Od leta 2009 do 2013 je bil \xc4\x8dlan izvr\xc5\xa1ilnega odbora in predsednik odbora za osnovne vrednote socialno demokratske stranke Nem\xc4\x8dijen, kasneje pa je prevzel mesto podpredsednika kulturnega foruma socialne demokracije._NEWLINE_Kot M\xc3\xbcnchenski kulturni referent se je od julija 1998 do decembra leta 2000 zavzemal za spodbujanje umetnosti, prenovo mestnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d in ohranjanje ter ozave\xc5\xa1\xc4\x8danje o ljudski kulturi. _NEWLINE_Kot dr\xc5\xbeavni minister za kulturo je bil odgovoren za prora\xc4\x8dun v vi\xc5\xa1ini ve\xc4\x8d kot 1 milijarde EUR, ki se je v dveh prora\xc4\x8dunskih letih njegovega mandata mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal tudi zaradi ustanovitve Nem\xc5\xa1ke zvezne kulturne fundacije, ki v svojem delu, podprtim z \xc5\xbeirijo, sledi na\xc4\x8delu dvojnega-i (nem. Motto des Doppel-i), ki ga je takrat postavil Nida-R\xc3\xbcmelin, tj. Spodbujanje inovativnih umetni\xc5\xa1kih in kulturnih projektov z mednarodnim poudarkom, zlasti na evropskem vzhodu. Drugi poudarek njegovega dela je bil zavarovanje takrat ogro\xc5\xbeene cene knjig, ki temelji na nacionalni zakonodaji na podlagi francoskega modela.\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nJulian Nida-R\xc3\xbcmelin se ukvarja predvsem s prakti\xc4\x8dno filozofijo, ki je razdeljena na podro\xc4\x8dja teorije delovanja in teorije racionalnosti, pa tudi na etiko, dru\xc5\xbebeno, dr\xc5\xbeavno in pravno filozofijo. Njegova glavna raziskovalna podro\xc4\x8dja so racionalnost, etika, politi\xc4\x8dna filozofija in uporaba etike, ob\xc4\x8dasno pa obravnava tudi znanost in epistemologijo ._NEWLINE_V svoji disertaciji leta 1983 je preu\xc4\x8deval razmerje med racionalnostjo in moralo s pomo\xc4\x8djo teorije odlo\xc4\x8danja - z njeno kriti\xc4\x8dno uporabo. Pomembna vpra\xc5\xa1anja, ki jih je obravnaval so: Kaj pomeni racionalno delovanje? Katere mo\xc5\xbenosti ponuja sodobna odlo\xc4\x8ditev in teorija iger za pojasnitev normativnih problemov? Ali so posledi\xc4\x8dno mo\xc5\xbeni modeli delovanja primerni za analizo moralnega vedenja?_NEWLINE_Most med filozofijo in politi\xc4\x8dno znanostjo je zanj tako imenovana kolektivna izbirna teorija. Gre za posebno vejo teorije odlo\xc4\x8danja, ki je postala z izdajo dela Kennetha Arrowa leta 1963 tudi njena poddisciplina. Leta 1994 je skupaj s Lucianom Kernom objavil knjigo \xe2\x80\x9cLogike kolektivnih odlo\xc4\x8ditev\xe2\x80\x9d, v katerem potrjuje in \xc5\xa1iri Arrowov pristop.\n_START_SECTION_\nStrukturna racionalnost\n_START_PARAGRAPH_\nPrakti\xc4\x8dna filozofija Nida-R\xc3\xbcmelina temelji na njegovi teoriji strukturne racionalnosti. Kot alternativni koncept posledicizmu ta teorija omogo\xc4\x8da integracijo kompleksne mre\xc5\xbee prakti\xc4\x8dnih razlogov. Medtem ko je za Kanta spo\xc5\xa1tovanje predpisov moralna odgovornost, teorija strukturne racionalnosti generalizira koncept moralnega delovanja. V skladu s tem zajema racionalnost situacijsko ali to\xc4\x8dno optimizacijo v drugi strukturi odgovornosti. Tesna povezava med moralo in racionalnostjo, ki jo je postavil Kant, postane eden od vidikov vseobsegajo\xc4\x8dega pristopa k dejanju, ki se ukvarja s strukturo odgovornosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski svet in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka praksa\n_START_PARAGRAPH_\nZ vidika strukturne racionalnosti se Nida-R\xc3\xbcmelin ukvarja s povezavo med filozofijo in \xc5\xbeivljenjskim svetom ali \xc5\xbeivljenjsko obliko. Njegovo stali\xc5\xa1\xc4\x8de je navdihnila Wittgensteinova pozna filozofija. Nasprotno pa Nida-R\xc3\xbcmelin poudarja enotnost prakse, t. i. enotnost igralca s svojimi dru\xc5\xbebenimi interakcijami. Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de je opazovanje, da posamezniki i\xc5\xa1\xc4\x8dejo skladnost v svojih prepri\xc4\x8danjih, do drugih pa so epistemolo\xc5\xa1ki. Prizadevajo si za stali\xc5\xa1\xc4\x8da, akcije in emocionalne odnose. Vsako neskladnost lahko kritiziramo in je spodbuda za filozofijo na splo\xc5\xa1no, zlasti pa za eti\xc4\x8dno teorijo. Filozofska teorija mora biti zato postavljena izredno previdno, v njej ne sme biti izpu\xc5\xa1\xc4\x8den noben od skupnih razlogov \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke prakse, ki jih ta teorija ne more izumiti.\n_START_SECTION_\nHumanizem\n_START_PARAGRAPH_\nPrakti\xc4\x8dna filozofija Nida-R\xc3\xbcmelina je humanizem, ki izhaja iz \xc4\x8dlovekovega polo\xc5\xbeaja, ki ga razumemo kot medkulturen element \xc4\x8dloveka skozi \xc4\x8das. Humanizem ima tako antropolo\xc5\xa1ko kot eti\xc4\x8dno razse\xc5\xbenost. Antropolo\xc5\xa1ka razse\xc5\xbenost se ka\xc5\xbee v normativnih konceptih kot so (strukturna) racionalnost, svoboda in odgovornost. Humanisti mislijo, da je zmo\xc5\xbenost delovanja, verovanja in \xc4\x8dutenja, ki temeljijo na razlogih, bistveno za razumevanje \xc4\x8dlovekovega stanja. Toda to ne pomeni, da gre za humanisti\xc4\x8dno etiko. V humanisti\xc4\x8dni etiki je potrebno \xc5\xa1e vedno razlikovati med dobrimi in slabimi razlogi, dobrimi in slabimi oblikami razmi\xc5\xa1ljanja, pa tudi med dobrimi in slabimi oblikami \xc4\x8dustvenega odnosa. Nesmiselno je sovra\xc5\xbeiti nekoga, ki \xc5\xbeivi druga\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Primer je sovra\xc5\xa1tvo homoseksualcev v ve\xc4\x8dinoma heteroseksualni skupnosti. Prav tako je iracionalno sovra\xc5\xa1tvo do skupine ljudi zaradi njihove barve ko\xc5\xbee. Pristop strukturne racionalnosti je optimisti\xc4\x8den, saj predpostavlja, da lahko razlogi, ki zahtevajo medosebno povezanost, odpravijo slabe vzroke, bodisi prakti\xc4\x8dni, teoreti\xc4\x8dni ali emocionalni. Iz strukturne analize prakse jemanja in dajanja, ki si prizadeva za skladnost, je Nida-R\xc3\xbcmelin razvil humanisti\xc4\x8dno semantiko, ki omogo\xc4\x8da odstranjevanje antihumanisti\xc4\x8dnih razlogov.\n_START_SECTION_\nRealizem\n_START_PARAGRAPH_\nNida-R\xc3\xbcmelin brani temeljni, ne-ontolo\xc5\xa1ki in nemetafizi\xc4\x8dni realizem proti instrumentalizmu in pozitivizmu v teoriji znanosti in je proti postmodernizmu v humanisti\xc4\x8dnih in dru\xc5\xbeboslovnih znanostih. _NEWLINE_Realizem temelji na tem, da v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju dejansko izmenjujemo razloge. Je neizogibno del na\xc5\xa1ega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja, zaradi \xc4\x8desar predpostavka, da se znanosti lahko razumejo na antirevisti\xc4\x8dni na\xc4\x8din, sploh ni mogo\xc4\x8da. Slednji pa morajo biti instrumentalisti, konstruktivisti in postmodernisti. To je kontinuiteta med na\xc5\xa1im vsakdanjim \xc5\xbeivljenjem in znanostjo, ki ka\xc5\xbee na obstoj dejstev in vpra\xc5\xa1anj.\n_START_SECTION_\nProti naturalizmu\n_START_PARAGRAPH_\nNaturalizem je trenutno prevladujo\xc4\x8d metafizi\xc4\x8dni pogled na znanost in ve\xc4\x8dino dru\xc5\xbebenih ved. Tudi v humanistiki je zelo priljubljen, v\xc4\x8dasih pa je tudi povezan s postmodernizmom. Nida-R\xc3\xbcmelin trdi, da eksplicitnega ali implicitnega naturalizma ni mogo\xc4\x8de ohraniti. Ve\xc4\x8dina njegovih argumentov proti naturalizmu so pragmatiki: vzel je dano \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dejanje in trdil, da njegovi sestavni deli niso zdru\xc5\xbeljivi z naturalizmom. Nida-R\xc3\xbcmelin je predstavil svoje argumente v knji\xc5\xbeni trilogiji: v prvi se ukvarja s prakti\xc4\x8dnimi razlogi (2001), v drugi je predstavil svobodo (2005) in v tretji odgovornosti (2011). Prakti\xc4\x8dni razlogi, prakti\xc4\x8dna svoboda in epistemologija predstavljajo prakti\xc4\x8dno in \xc4\x8dustveno odgovornost.\n_START_SECTION_\nReligija in morala\n_START_PARAGRAPH_\nNida-R\xc3\xbcmelin sam sebe uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med humaniste, kriti\xc4\x8den pa je predvsem do verskega fundamentalizma._NEWLINE_Meni, da mora razsvetljenstvo zagotavljati normativno eti\xc4\x8dno usmerjenost, tudi zunaj verskih vezi pa mora obstajati mo\xc5\xbenost posedovanja. Na tem podro\xc4\x8dju je bilo v preteklosti narejenega premalo, kar je povzro\xc4\x8dilo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno hrepenenje po religiji. Ameri\xc5\xa1kega evangeli\xc4\x8danskega gibanja, ki ustvarjajo psevdoznanost s kreacionizmom pa naj bi vse bolj ogro\xc5\xbeala resni\xc4\x8dno znanost._NEWLINE_Nida-R\xc3\xbcmelin navaja, da je zgodovinsko napa\xc4\x8dno morala obravnavana v tesni povezavi z vero.\n_START_SECTION_\nSvoboda in racionalnost\n_START_PARAGRAPH_\nNida-R\xc3\xbcmelin je pomemben \xc4\x8dlen javnih razprav o svobodi in osebni odgovornosti, ki so bile spro\xc5\xbeene s strani raziskovalcev mo\xc5\xbeganskega delovanja, kot sta Wolf Singer in Gerhard Roth (Neuro2004: Brain Research for the Future), in svobodi izbire z zagovarjanjem, da je \xc5\xbeivljenjska izku\xc5\xa1nja svobode delovanja ob\xc4\x8dasno zasen\xc4\x8dena ali napa\xc4\x8dna, vendar na\xc4\x8deloma ne spada med iluzije._NEWLINE_V svoji knjigi o \xc4\x8dlovekovi svobodi iz leta 2005 Nida-R\xc3\xbcmelin opredeljuje svobodo kot nedolo\xc4\x8den razlog, da v nekaj verjame ali nekaj stori, kar vzpostavlja tesno povezavo med svobodo, racionalnostjo in odgovornostjo. Polo\xc5\xbeaj, razvit v njegovih petih esejih pa lahko beremo kot humanisti\xc4\x8dni odziv na raz\xc5\xa1irjen naturalizem in materializem v sodobni filozofiji in nevroznanosti.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje in akademizacija\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 2006 je Nida-R\xc3\xbcmelin kriti\xc4\x8den do bolonjskega procesa ter reorganizacije in izena\xc4\x8devanja izobra\xc5\xbeevalne prakse. Zavzema se za "reformo reforme" in vrnitev prednosti evropske univerzitetne tradicije._NEWLINE_Leta 2013 je objavil delo Filozofija humanega izobra\xc5\xbeevanja, v kateri se je zavezal, da bo ponovno vzpostavil odnos med filozofijo in pedagogiko ter obnovil humanisti\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeevalno tradicijo \xc5\xbee od antike. V tem kontekstu je pri\xc5\xa1lo do nasilnih sporov, ki so spro\xc5\xbeili intervju s Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung (nem\xc5\xa1ki \xc4\x8dasopis), v katerem je Nida-R\xc3\xbcmelin nasprotoval vse ve\xc4\x8djemu akademizmu.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nNobeno od del Juliana Nide-R\xc3\xbcmelina ni prevedeno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_\xc5\xa0ir\xc5\xa1i seznam del z opisi je dostopen na: https://julian.nida-ruemelin.de/\n_START_SECTION_\nMed politiko in filozofijo\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xbcrgen Habermas je takole pohvalil dvojno vlogo Nida-R\xc3\xbcmelina med filozofijo in politiko: _NEWLINE_"Danes lahko opazujemo politi\xc4\x8dno zavezo filozofov v \xc5\xa1tirih razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih vlogah. Poznane vloge politi\xc4\x8dnega svetovalca in intelektualca so soodvisne z manj pogostimi vlogami moderatorja med filozofijo in politiko ter filozofom, ki v\xc4\x8dasih sodeluje v politiki. Danes, razen Juliana Nida-R\xc3\xbcmelina, ne poznam filozofa, ki poleg svoje akademske kariere uspe\xc5\xa1no opravlja vse \xc5\xa1tiri od teh politi\xc4\x8dnih vlog. " - J\xc3\xbcrgen Habermas'