b'\n_START_ARTICLE_\nDragica Turn\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nTurn\xc5\xa1kova je kon\xc4\x8dala gimnazijo v Murski Soboti, po kon\xc4\x8dani gimnaziji pa je \xc5\xa1tudirala geologijo in paleontologijo na Naravoslovni fakulteti Univerze v Ljubljani. Leta 1958 je tam diplomirala, leta 1965 pa doktorirala._NEWLINE_Med letoma 1953 in 1954 je bila zaposlena na Zavodu za statistiko. Leta 1954 se je kot laborantka zaposlila na takratnem Geolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu SAZU (danes Paleontolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut Ivana Rakovca ZRC SAZU), po diplomi je postala na In\xc5\xa1titutu asistentka, med letoma 1965 in 1973 je bila znanstvena sodelavka, nato med letoma 1973 in 1976 vi\xc5\xa1ja znanstvena sodelavka ter med letoma 1976 in 1992 znanstvena svetnica. Med drugim je bila od leta 1983 do upokojitve, leta 1992, tudi upravnica in\xc5\xa1tituta. Od 1993 do 1994 je predavala na postdiplomskem \xc5\xa1tudiju na Univerzi v Zagrebu._NEWLINE_Turn\xc5\xa1kova je \xc4\x8dlanica mednarodnega paleontolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva Fossil Cnidaria and Porifera, v katerem je bila med letoma 1988 in 1995 \xc4\x8dlanica odbora. Med letoma 1985 in 1992 je bila tudi \xc4\x8dlanica mednarodne delovne skupine za revizijo koral. Med letoma 1980 in 1986 je bila predsednica programskega sveta za geologijo in \xc4\x8dlanica predsedstva za raziskovanje surovin pri Raziskovalni skupnosti Slovenije._NEWLINE_Za izredno \xc4\x8dlanico Slovenske akademije znanosti in umetnosti je bila izvoljena 23. maja 1985, 27. maja 1993 pa je postala njena redna \xc4\x8dlanica._NEWLINE_Leta 1993 je postala \xc4\x8dlanica Evropske akademije znanosti in umetnosti.\n_START_SECTION_\nZnanstveno delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjeno osnovno raziskovalno in znanstveno delo so bile paleontolo\xc5\xa1ke raziskave. Doma in v svetu je odkrila in sistemati\xc4\x8dno opisala nad 450 vrst koral in stromatopor iz okoli 230 nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d. Odkrila je tudi 90 novih vrst. Poleg paleontolo\xc5\xa1kih opisov je izdelala obse\xc5\xbene primerjave grebenskih fosilnih zdru\xc5\xbeb na podro\xc4\x8dju nekdanje Tetide._NEWLINE_Njena bibliografija obsega 150 enot.'