b'\n_START_ARTICLE_\nKoala\n_START_SECTION_\nEvolucija in sistematika\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeina koal, Phascolarctidae, se je verjetno razvila iz vombatov, njihovih najbli\xc5\xbejih sorodnikov med vre\xc4\x8darji, pred pribli\xc5\xbeno 24 milijoni let. Glede na fosilne ostanke naj bi se razvilo vsaj \xc5\xa1est vrst koal._NEWLINE_V \xc4\x8dasu oligocena in miocena so koale bivale v de\xc5\xbeevnih gozdovih in so imele manj specializirano prehrano. Nekatere vrste, kot so Nimiokoala greystanesi in vrste iz rodu Perikoala, so bile podobne velikosti kot dana\xc5\xa1nje koale, medtem ko so bile vrste iz rodu Litokoala za polovico do tretjino manj\xc5\xa1e. Izumrle vrste koal so imele dobro razvite slu\xc5\xa1ne organe, kar nakazuje na sporazumevanje z ogla\xc5\xa1anjem na dalj\xc5\xa1e razdalje in ustaljen na\xc4\x8din bivanja. Med miocenom je pri\xc4\x8dela avstralska celina postajati su\xc5\xa1na, kar je povzro\xc4\x8dilo izginotje de\xc5\xbeevnih gozdov ter njihovo nadomestitev z evkaliptom. V poznem obdobju se je rod Phascolarctos odcepil od rodu Litokoala in razvil \xc5\xa1tevilne prilagoditve zaradi prehranjevanja z evkaliptusom. Do danes je pre\xc5\xbeivela samo ena vrsta, Phascolarctos cinereus, preostanek vrst pa je izumrl pred okoli 40.000 leti, skupaj z ostalo skupino ve\xc4\x8djih vre\xc4\x8darjev, kar sovpada z naselitvijo lovsko-nabiralnih zdru\xc5\xbeb avstralskih domorodcev._NEWLINE_V \xc4\x8dasu pliocena in pleistocena so se skladno s spremembami rastlinstva in podnebja telesa koal pove\xc4\x8dala, v poznem pleistocenu pa se je telo \xc5\xa1tevilnih sesalcev zmanj\xc5\xa1alo. Tako ena od teorij predvideva, da se je dana\xc5\xa1nja vrsta koale razvila z zmanj\xc5\xa1anjem telesa t. i. velikanske koale (P. stritoni), vendar nekatere druge \xc5\xa1tudije temu oporekajo in poudarjajo, da moramo vrsti obravnavati popolnoma lo\xc4\x8deno._NEWLINE_Rodovno ime Phascolarctos izhaja iz gr\xc5\xa1kih besed za \xc2\xbbusnjata vre\xc4\x8da\xc2\xab\xc2\xa0ter \xc2\xbbmedved\xc2\xab, vrstni pridevek cinereus pa pomeni \xc2\xbbpepelnato obarvan\xc2\xab. Trenutno delimo koale na tri podvrste, in sicer Phascolarctos c. victor (Viktorija), Phascolarctos c. cinereus (Novi Ju\xc5\xbeni Wales) ter Phascolarctos c. adustus (Queensland). Raziskave so potrdile genetske razlike med severno in ju\xc5\xbeno \xc5\xbeive\xc4\x8dimi koalami.\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKoale imajo kratek in \xc4\x8dokat trup z zakrnelim repom. Te\xc5\xbea ju\xc5\xbeno \xc5\xbeive\xc4\x8dih koal je skorajda dvakrat ve\xc4\x8dja od te\xc5\xbee severno \xc5\xbeive\xc4\x8dih koal, kar je verjetno posledica prilagoditve na hladnej\xc5\xa1e podnebje na jugu. Tako je povpre\xc4\x8dna te\xc5\xbea na severu \xc5\xbeive\xc4\x8dih koal okoli 6,5 kg pri samcih in 5,1 kg pri samicah, medtem ko je povpre\xc4\x8dna te\xc5\xbea na jugu \xc5\xbeive\xc4\x8dih koal okoli 11,8 kg pri samcih in 7,9 kg pri samicah. Povpre\xc4\x8dna dol\xc5\xbeina telesa na severu \xc5\xbeive\xc4\x8dih koal zna\xc5\xa1a okoli 70,5 cm pri samcih in do 68,7 cm pri samicah, medtem ko je povpre\xc4\x8dna dol\xc5\xbeina na jugu \xc5\xbeive\xc4\x8dih koal 78 cm pri samcih in do 72 cm pri samicah. Glede na opisane mere veljajo koale za najve\xc4\x8dje drevesne vre\xc4\x8darje. Koale imajo gost ko\xc5\xbeuh sive do rjavkasto rumene barve, ki je na trebuhu, prsih, bradi in notranji strani okon\xc4\x8din bele barve. Po ko\xc5\xbeuhu na predelu kri\xc5\xbea so prisotne bele pege. Uhlji so obrasli z dolgimi belimi dlakami. Koale imajo ko\xc5\xbeuh, ki v primerjavi z drugimi vre\xc4\x8darji daje naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1o za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred vetrom in de\xc5\xbejem, medtem ko lahko beli ko\xc5\xbeuh na sprednji strani odbija son\xc4\x8dno svetlobo. Na severu \xc5\xbeive\xc4\x8de koale imajo kraj\xc5\xa1o in redkej\xc5\xa1o dlako. Razlika med spoloma, t. i. spolni dimorfizem, se ka\xc5\xbee z zgoraj opisano razliko v te\xc5\xbei in velikosti med samci in samicami, poleg tega pa imajo samci \xc5\xa1ir\xc5\xa1o glavo, veliko vonjavno \xc5\xbelezo na prsih ter bolj zakrivljen nos._NEWLINE_Telo koale je zaradi \xc5\xbeivljenja na drevesih prilagojeno plezanju. Na vseh prstih, z izjemo palcev na zadnjih \xc5\xa1apah, imajo zakrivljene in ostre kremplje. Palec in kazalec na sprednjih \xc5\xa1apah sta obrnjena nasproti ostalim trem, kar slu\xc5\xbei za bolj\xc5\xa1i oprijem. Blazinice na prstih so hrapave, kar \xc5\xa1e dodatno izbolj\xc5\xa1a oprijem. Okostje je mo\xc4\x8dno, zgornji del telesa pa je mi\xc5\xa1i\xc4\x8dast z dolgimi sprednjimi nogami. Stegenske mi\xc5\xa1ice se nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo na golenico ni\xc5\xbeje kot pri drugih \xc5\xbeivalih. Kon\xc4\x8dni del hrbtenice je zgrajen iz hrustanca, kar verjetno olaj\xc5\xa1a sedenje na vejah._NEWLINE_V primerjavi z ostalimi vre\xc4\x8darji imajo koale bistveno manj\xc5\xa1e mo\xc5\xbegane, s \xc4\x8dimer so mi\xc5\xa1ljeni tako veliki kot tudi mali mo\xc5\xbegani, poleg tega pa je nagubanost velikih mo\xc5\xbeganov bistveno manj\xc5\xa1a in posledi\xc4\x8dno tudi njihova povr\xc5\xa1ina. Glede na to, da mo\xc5\xbegani spadajo med organe z najve\xc4\x8djo porabo energije, je zmanj\xc5\xa1anje mo\xc5\xbeganov in posledi\xc4\x8den prihranek pri porabi energije verjetno prilagoditev na energetsko revno prehrano z evkaliptom. Mo\xc5\xbegani zavzemajo okoli 60\xc2\xa0% znotrajlobanjskega prostora, ostali prostor je izpolnjen z mo\xc5\xbegansko-hrbtenja\xc4\x8dno teko\xc4\x8dino; po eni teoriji naj bi ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina teko\xc4\x8dine slu\xc5\xbeila kot bla\xc5\xbeilec tresljajev v primeru padca z drevesa. Nos je dokaj velik in prekrit s ko\xc5\xbeo \xc4\x8drne barve. Voh je dobro razvit in je pomemben zaradi ocene kvalitete evkaliptuvega listja. Imajo majhne o\xc4\x8di ter slab\xc5\xa1e razvit vid, za razliko od drugih vre\xc4\x8darjev pa imajo zenico oblikovano v ozko re\xc5\xbeo. Razmeroma velika okrogla u\xc5\xa1esa omogo\xc4\x8dajo dobro zaznavo zvoka, srednje uho je dobro razvito. Glasilki se nahajata na mehkem nebu in ne v grlu, kot je tipi\xc4\x8dno za sesalce._NEWLINE_Ustna votlina se je skozi evolucijo prilagodila specializirani rastlinski hrani: med drugim se je nebo premaknilo proti sprednjemu delu lobanje, razmik med meljaki in sekalci se je pove\xc4\x8dal, meljaki in predmeljaki so postali ve\xc4\x8dji. V vsaki \xc4\x8deljusti se nahajajo po en predmeljak in \xc5\xa1tirje meljaki z visoko krono, kar olaj\xc5\xa1a \xc5\xbeve\xc4\x8denje listja._NEWLINE_Anatomija razmno\xc5\xbeevalnega sistema vre\xc4\x8darjev se bistveno razlikuje od sesalcev. Samci koal imajo penis na kon\xc4\x8dnem delu razcepljen na dva dela. Samice imajo skupno odprtino za prebavila in rodila, ki se imenuje kloaka. Razmno\xc5\xbeevalni trakt je podvojen: tako imajo samice dvoje maternic, vsaka pa ima svojo no\xc5\xbenico oz. vagino ter po en pripadajo\xc4\x8di jajcevod z jaj\xc4\x8dnikom. Omenjeni no\xc5\xbenici sta t. i. stranski no\xc5\xbenici, po katerih potuje semenska teko\xc4\x8dina. Po oploditvi se razvije \xc5\xa1e tretja, sredinska no\xc5\xbenica, ki slu\xc5\xbei kot porodni kanal; po kotitvi ta kanal izgine. Pri samicah se trebu\xc5\xa1na vre\xc4\x8da odpira ob straneh, v njej pa se nahajata dva seska.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski prostor koal se razteza na pribli\xc5\xbeno milijon kvadratnih kilometrih v vzhodni in jugovzhodni Avstraliji, kar zajema severni, osrednji in ju\xc5\xbeni Queensland, vzhodni Novi Ju\xc5\xbeni Wales, Viktorijo in jugovzhodno Ju\xc5\xbeno Avstralijo. Koale so bile priseljene na vsaj 12 otokih, med njimi npr. Kangaroo island, French island in Magnetic island; slednji predstavlja tudi najbolj severni del obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti v Avstraliji. Raziskave fosilov so pokazale, da se je obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti v poznem pleistocenu raztezalo vse od jugozahodnega dela Zahodne Avstralije. V tem delu so izumrle, verjetno zaradi lova avstralskih domorodcev._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjski prostor na vzhodu Avstralije se dejansko razteza od severa s tropskim podnebjem do juga z zmerno toplim podnebjem, vendar to ne pomeni, da je vzorec poselitve neprekinjen, temve\xc4\x8d je gru\xc4\x8dast, saj koale naseljujejo evkaliptove gozdove do nadmorske vi\xc5\xa1ine pribli\xc5\xbeno 600 m. To na primer pomeni, da koale v Viktoriji niso prisotne v severnozahodnem delu dr\xc5\xbeave zaradi neugodnega polpu\xc5\xa1\xc4\x8davskega podnebja, prav tako pa ne v gozdnatem severnovzhodnem delu, kjer prevladuje Alpam podobna pokrajina z ve\xc4\x8dmese\xc4\x8dno sne\xc5\xbeno odejo pozimi. V polpu\xc5\xa1\xc4\x8davskem okolju se zadr\xc5\xbeujejo v obre\xc5\xbenih pasovih, kjer jim bli\xc5\xbenje vodovje daje zavetje med su\xc5\xa1o in vro\xc4\x8dino. Koale se ne zatekajo v skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da, pa\xc4\x8d pa jih pred vremenskimi skrajnostmi \xc5\xa1\xc4\x8diti ko\xc5\xbeuh z dobrimi izolacijskimi lastnostmi. Pri nizkih temperaturah dodatno zni\xc5\xbeajo pretok krvi skozi okon\xc4\x8dine, pri zelo nizkih temperaturah pa se lahko pojavi tresavica skeletnega mi\xc5\xa1i\xc4\x8dja, kot je zna\xc4\x8dilno za toplokrvne \xc5\xbeivali. Pri visokih temperaturah pri\xc4\x8dnejo hitreje dihati, saj se delno hladijo preko izhlapevanja vode iz dihalnih poti, koli\xc4\x8dina urina se zmanj\xc5\xa1a. K hlajenju pomembno prispeva tudi po\xc4\x8divanje na deblih, ki imajo znatno ni\xc5\xbejo temperaturo od okolice._NEWLINE_Koale so prilagojene \xc5\xbeivljenju na drevju: kot \xc5\xbee omenjeno, sta prvi in drugi prst oprijemalna, tako da se lahko med plezanjem oprijemajo tudi manj\xc5\xa1ih vej. Plezajo tako, da se s sprednjimi \xc5\xa1apami oprimejo veje oz. debla, nato pa se z zadnjimi odrinejo in jih v skoku pritegnejo \xc4\x8dim bli\xc5\xbeje prednjim. Na tleh so precej manj okretne, premikajo se bodisi po\xc4\x8dasi s hojo po vseh \xc5\xa1tirih, bodisi poskakujejo podobno kot pri plezanju. Koale lahko sko\xc4\x8dijo do razdalje 2 m z drevesa na drevo, v nuji pa so sposobne tudi plavanja.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeni odnosi\n_START_PARAGRAPH_\nVedenjski vzorci koal so razmeroma preprosti, kar je posledica poenostavljenega razvoja mo\xc5\xbeganov. So samotarske \xc5\xbeivali, saj imajo med sabo le malo stikov (razen v \xc4\x8dasu parjenja) in ne tvorijo skupin. Med samci obstaja hierarhija: domovanje dominantnega samca, ki je stalno, meri pribli\xc5\xbeno 1,5 do 3 hektarje, svoj teritorij pa ozna\xc4\x8dujejo z izlo\xc4\x8dki iz prsne \xc5\xbeleze ter z glasnim ogla\xc5\xa1anjem. Domovanje se lahko pokriva z domovanji ve\xc4\x8d samic ter nedoraslih in spolno nedejavnih samcev. Domovanje samic meri okvirno od polovice do enega hektarja. Eden od tipi\xc4\x8dnih primerov preprostega vedenja je tudi hranjenje z evkaliptom, saj poteka vedno po istem vzorcu: s sprednjimi \xc5\xa1apami \xc5\xbeival najprej zgrabi manj\xc5\xa1o vejo, zatem povoha liste in oceni njihovo u\xc5\xbeitnost. \xc4\x8ce koali ponudimo \xc5\xbee nabrane liste na kro\xc5\xbeniku, se ta v nepredvideni okoli\xc5\xa1\xc4\x8dini ne bo zna\xc5\xa1la oz. ne bo na\xc5\xa1la na\xc4\x8dina, kako bi jih lahko zau\xc5\xbeila._NEWLINE_V splo\xc5\xa1nem se koale izogibajo energetsko potratnemu napadalnemu vedenju, vendar je to prisotno predvsem v paritveni sezoni med samci, bodisi zaradi bojev za samice, bodisi takrat, ko samec zatava v obmo\xc4\x8dje drugega dominantnega samca. Boji med koalami najpogosteje vklju\xc4\x8dujejo glasno kri\xc4\x8danje, ki se lahko stopnjuje s prerivanjem, poskusom metanja nasprotnika z drevesa ter ugrizi. Tudi samice so lahko napadalne v \xc4\x8dasu brejosti in proti koncu dojenja. Dominantni samec sicer ozna\xc4\x8duje svoj teritorij z izlo\xc4\x8dkom vonjavne \xc5\xbeleze na prsih, v\xc4\x8dasih tudi z urinom, kar druge samce mnogokrat odvrne od nadaljnjega raziskovanja njegovega obmo\xc4\x8dja. Izlo\xc4\x8dek \xc5\xbeleze je zapletena me\xc5\xa1anica okoli 40 razli\xc4\x8dnih snovi, relativni dele\xc5\xbei in sestava izlo\xc4\x8dka pa se spreminjajo glede na starost \xc5\xbeivali in paritveno sezono.\n_START_SECTION_\nSpecializirana prehrana\n_START_PARAGRAPH_\nKoale so specializirane \xc5\xbeivali, ki se prehranjujejo skorajda izklju\xc4\x8dno z evkaliptovim listjem, le ob\xc4\x8dasno v majhnem dele\xc5\xbeu tudi z listjem drugih rastlin, kot so akacije ter nekatere kazuarinovke in mirtovke. Rastlinojedi morajo na splo\xc5\xa1no zelo nadzorovati porabo energije, saj so listi razmeroma revni s pomembnimi hranil, kot so du\xc5\xa1ikove in fosforjeve spojine, po drugi strani pa vsebujejo veliko strukturnih spojin oz. vlaknin, kot sta celuloza in lignin. Rastlinojedi sesalci nimajo specifi\xc4\x8dnih encimov, ki so potrebni za razgradnjo slednjih, zato morajo pojesti velike koli\xc4\x8dine listov, poleg tega pa je treba upo\xc5\xa1tevati, da velike koli\xc4\x8dine vlaknin upo\xc4\x8dasnijo prebavo ter zmanj\xc5\xa1ajo privzem (absorpcijo) energijsko bogatih hranil. Dodaten problem predstavlja razmeroma majhna konstitucija teles koal, saj imajo manj\xc5\xa1e \xc5\xbeivali ve\xc4\x8dje razmerje med telesno povr\xc5\xa1ino in maso, zaradi \xc4\x8desar so toplotne izgube in s tem izgube energije ve\xc4\x8dje. Poleg vsega na\xc5\xa1tetega se morajo soo\xc4\x8diti strupenimi snovmi, t. j. sekundarnimi presnovki oz. metaboliti, ki slu\xc5\xbeijo za obrambo pred rastlinojedi._NEWLINE_Zaradi zgoraj na\xc5\xa1tetih omejitev morajo koale izbirati najkakovostnej\xc5\xa1e vrste evkalipta. Dejstvo je, da imajo koale dobro razvit voh, ki ga izrabljajo za ovohavanje listja, na osnovi \xc4\x8desar se odlo\xc4\x8dijo, ali bodo hrano zau\xc5\xbeile. Koale raje izbirajo liste, ki imajo vi\xc5\xa1je razmerje med du\xc5\xa1ikovimi spojinami in vlakninami ter du\xc5\xa1ikovimi spojinami in taninom, posredno pa to tudi pomeni, da je dele\xc5\xbe ma\xc5\xa1\xc4\x8dob in fenolnih spojin, ki so pomemben vir energije, ve\xc4\x8dji. Na izbiro naj bi vplivali tudi diformilfloroglucinoli, ki so v osnovi fenolne spojine, vezane na terpene; ve\xc4\x8dji kot je dele\xc5\xbe teh spojin v listju, manj verjetno je zau\xc5\xbeitje tega listja. Tako se izbira vrste evkalipta lahko razlikuje glede na obmo\xc4\x8dje bivanja: na obmo\xc4\x8dju Viktorije koale raje izberejo vrste evkaliptov, kot sta E. viminalis in E. ovata, medtem ko sta omenjeni vrsti manj priljubljeni na obmo\xc4\x8dju Novega Ju\xc5\xbenega Walesa. Ponekod lahko opazimo, da bo drevo ene vrste evkaliptusa skorajda popolnoma obrano, medtem ko bo drevo druge vrste evkaliptusa, ki stoji samo nekaj metrov stran, nedotaknjeno. Raziskave dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo mo\xc5\xbenost, da je to deloma odvisno tudi od dejavnikov okolja, kot so vlaga, nagib terena, rodovitnost prsti ipd., ki vplivajo na kakovost listja, vklju\xc4\x8dno s kemi\xc4\x8dno sestavo.  Kljub temu je celovita slika, ki bi pojasnila raznolikost izbiranja za koale kvalitetne vrste evkaliptov, \xc5\xa1e vedno nejasna. Dodaten zaplet v razumevanju izbire hrane predstavljajo razlike v izbiri vrste evkaliptusa med osebki na istem obmo\xc4\x8dju. Deloma bi to lahko pojasnili z izbiro hrane, ki jo je u\xc5\xbeivala mati, saj v dolo\xc4\x8deni starosti mati hrani mladi\xc4\x8da poleg materinega mleka z napol prebavljenim listjem. Na ta na\xc4\x8din mladi\xc4\x8d dobi informacije o kemi\xc4\x8dnih sledeh hrane, ki jo mati u\xc5\xbeiva, zato naj bi bila ta varna in kvalitetna za u\xc5\xbeivanje._NEWLINE_Zaradi nizke kalori\xc4\x8dne vrednosti hrane morajo koale var\xc4\x8devati z energijo, kar vpliva na njihovo obna\xc5\xa1anje in daje videz \xc2\xbbzaspanosti\xc2\xab, za katero se nemalokrat zmotno krivi strupene snovi v evkaliptu. Ve\xc4\x8dji del dneva koale prespijo na drevesnih rogovilah, tudi do 18 ur. Premikajo se po\xc4\x8dasi in to takrat, kadar je to potrebno, na primer zaradi premika z drevesa na drevo ali pa ko se spustijo na tla, da zau\xc5\xbeijejo nekaj peska in lubja za uravnavanje prebave. \xc4\x8ceprav lahko hranjenje poteka katerikoli del dneva ali no\xc4\x8di, so koale praviloma no\xc4\x8dne \xc5\xbeivali, najpogosteje pa se hranijo pozno popoldne, zve\xc4\x8der in v prvem delu no\xc4\x8di. Za hranjenje porabijo okoli \xc5\xa1tiri ure, vendar z vmesnimi prekinitvami; posamezen interval hranjenja lahko traja med 5 in 80 minutami, v povpre\xc4\x8dju pa 20 minut. V tem \xc4\x8dasu pojejo pribli\xc5\xbeno pol kilograma listja, vendar se koli\xc4\x8dina lahko razlikuje glede na letni \xc4\x8das, prevladujo\xc4\x8de vremenske razmere in tudi \xc4\x8das razmno\xc5\xbeevanja; samice med dojenjem pojejo za \xc4\x8detrtino ve\xc4\x8d listja kot sicer. Med mo\xc4\x8dnim de\xc5\xbeevjem se koale ne hranijo, pa\xc4\x8d pa se zvijejo v klob\xc4\x8di\xc4\x8d, s \xc4\x8dimer zmanj\xc5\xa1ajo izpostavljeno povr\xc5\xa1ino telesa in s tem izgubo toplote. Po prenehanju de\xc5\xbeja izkoristijo \xc4\x8das za hranjenje; to je tudi razlog, da nemalokrat opazimo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo koal med hranjenjem v suhem in toplem vremenu, ki je sledilo obdobju hladnega in de\xc5\xbeevnega vremena._NEWLINE_Prebavni trakt je prilagojen veliki koli\xc4\x8dini vlaknin ter izbolj\xc5\xa1anju privzema energetsko bogatih snovi. Koale imajo med vsemi sesalci najdalj\xc5\xa1e slepo \xc4\x8drevo, in sicer do \xc5\xa1tiri telesne dol\xc5\xbeine. V slepem \xc4\x8drevesu in v za\xc4\x8detnem (proksimalnem) delu debelega \xc4\x8drevesa poteka mikrobna fermentacija, dol\xc5\xbeina \xc4\x8drevesja ter po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e potovanje hrane pa omogo\xc4\x8data izbolj\xc5\xa1an stik z mikrobi, zaradi \xc4\x8desar je prebava u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1a. Pri tem je treba omeniti, da zaradi same zgradbe \xc4\x8drevesja ve\xc4\x8dji deli hrane, ki so te\xc5\xbeje prebavljivi, hitreje potujejo po \xc4\x8drevesju, medtem ko se manj\xc5\xa1i in topni deli hranil dlje \xc4\x8dasa zadr\xc5\xbeujejo v omenjenih delih prebavil, tudi do 100 ur. K u\xc4\x8dinkovitosti prebave naj bi prispevala tudi sr\xc4\x8dno-\xc5\xbeelod\xc4\x8dna \xc5\xbeleza s prebavnimi izlo\xc4\x8dki. Ve\xc4\x8dji deli listja, ki se ne zadr\xc5\xbeijo v slepem \xc4\x8drevesju, potujejo po debelem \xc4\x8drevesju, kjer se absorbira voda, s \xc4\x8dimer var\xc4\x8dujejo z vodo, predvsem v polpu\xc5\xa1\xc4\x8davskem okolju; iztrebki so tako suhi. V nuji koale pijejo vodo iz potokov, v ujetni\xc5\xa1tvu pa se poslu\xc5\xbeijo tudi sve\xc5\xbee vode. Strupene presnovke koale razstrupijo s pomo\xc4\x8djo glukuronske kisline, ki se izlo\xc4\x8da iz jeter.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in \xc5\xbeivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nTako samice kot samci spolno dozorijo pri starosti dveh let, samci se ponavadi prvi\xc4\x8d parijo pri \xc5\xa1tirih letih. Sezona parjenja poteka poleti, kar je na ju\xc5\xbeni polobli od oktobra do februarja. V tem \xc4\x8dasu so samci napadalni, aktivni so predvsem pono\xc4\x8di z zna\xc4\x8dilnimi klici, sestavljenimi iz rezkih vzdihov ter ren\xc4\x8de\xc4\x8dih izdihov. Samice in nedorasli samci se ogla\xc5\xa1ajo z rezkim cviljenjem; ponavadi to pomeni, da jih preganja odrasel samec. Samci nemalokrat uberejo agresivnej\xc5\xa1i pristop in se \xc5\xbeelijo pariti s samico navkljub njenemu zavra\xc4\x8danju. Pri tem lahko samec npr. zgrabi sami\xc4\x8dino nogo, jo potegne z drevesa ter jo prisili v odnos. Tudi med odnosom se tako samec in samica ogla\xc5\xa1ata s predhodno opisanimi zvoki. Tako je samo na osnovi zvokov te\xc5\xbeko ugotoviti, ali je v teku parjenje, ali pa gre prakti\xc4\x8dno za predparitveni boj med samcem in samico. Bolj izku\xc5\xa1eni skrbniki koal tudi opa\xc5\xbeajo, da samci ne opazijo znakov gonitve pri samici in se \xc5\xbeelijo pariti z njimi ne glede na fazo spolnega cikla. Gonitveni cikel traja 30 dni._NEWLINE_Po mnenju nekaterih strokovnjakov bi to lahko odra\xc5\xbealo preprost vedenjski vzorec zaradi poenostavitve osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja, drugi zagovarjajo teorijo, po kateri gre dejansko za predparitveni ritual. Samec se s svojim vedenjem \xc2\xbbpredstavi\xc2\xab\xc2\xa0vsem samicam na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju, v bodo\xc4\x8de pa je verjetneje, da bo se samica voljna pariti z znanim samcem kot pa s tujcem. Poleg tega glasni klici privabljajo ostale samce v bli\xc5\xbeini, zaradi \xc4\x8desar se lahko ti spopadejo med seboj; zmagovalec dobi \xc2\xbbpravico\xc2\xab\xc2\xa0do parjenja z vsemi samicami na obmo\xc4\x8dju, te pa lahko ocenijo najprimernej\xc5\xa1ega, dominantnega samca za bodo\xc4\x8da parjenja. Samci se parijo z ve\xc4\x8d samicami. Parjenje poteka na drevesu, sama zdru\xc5\xbeitev je kratka, t. j. do dve minuti. Med parjenjem samec zagrabi samico za tilnik z zobmi._NEWLINE_Samice vsakoletno skotijo po enega mladi\xc4\x8da. Brejost traja 34\xe2\x80\x9336 dni. Ob rojstvu tehta mladi\xc4\x8dek le pol grama in se takoj prisesa na enega od dveh seskov v vre\xc4\x8di. Ko dose\xc5\xbee starost petih mesecev, ga mati po\xc4\x8dasi pri\xc4\x8dne odvajati od sesanja ter ga delno hrani z napol prebavljenim listjem, ki se nahajajo v iztrebkih; s tem mladi\xc4\x8dek pridobi mikrobe, potrebne za prebavo evkaliptovega listja. Pri pribli\xc5\xbeno sedmih mesecih mladi\xc4\x8d zapusti vre\xc4\x8do in do starosti 11 mesecev jaha na njenem hrbtu. Tudi po osamosvojitvi potomci \xc5\xa1e ve\xc4\x8d mesecev \xc5\xbeivijo v bli\xc5\xbeini matere. \xc5\xbdivljenjska doba zna\xc5\xa1a okoli 13 let, v ujetni\xc5\xa1tvu tudi do 18 let.\n_START_SECTION_\nOhranitveno stanje\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc4\x8den trend gibanja populacije koal je te\xc5\xbeko oceniti, saj se \xc5\xbeivljenjski prostor razteza \xc5\xa1iroko preko razli\xc4\x8dnih podnebnih pasov, ponekod je populacijska gostota dokaj majhna, dodatno pa oceno ote\xc5\xbeuje varovalna obarvanost ko\xc5\xbeuha in pove\xc4\x8dini mirujo\xc4\x8di na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja. Po eni oceni naj bi se leta 2010 \xc5\xa1tevilo vseh koal gibalo med 347.000 in 518.000, drugo poro\xc4\x8dilo iz leta 2012 pa omenja pribli\xc5\xbeno 330.000 osebkov. Poudariti je treba, da so ponekod koale ogro\xc5\xbeene zaradi kr\xc4\x8denja primernega \xc5\xbeivljenjskega okolja, medtem ko so na nekaterih predelih populacije stabilne ali pa se celo prekomerno razmno\xc5\xbeujejo. Tako se gostote populacij lahko bistveno razlikujejo glede na \xc4\x8das in pokrajino: leta 2000 je bila na primer populacija koal v osrednjem delu Queenslanda ocenjena na 0,01 osebka na hektar, medtem ko je bila gostota na otoku Kangaroo Island pred ukrepi zmanj\xc5\xa1evanja populacije ocenjena na ve\xc4\x8d kot 5 osebkov na hektar. Pri ocenjevanju je treba upo\xc5\xa1tevati tudi vpliv ob\xc4\x8dasnih dolgih de\xc5\xbeevij ter obdobij vro\xc4\x8dine._NEWLINE_Koale naseljujejo vzhodni del Avstralije, kjer sta razvoj kmetijstva in urbanizacija najintenzivnej\xc5\xa1a. V zadnjih 200 letih je izginila pribli\xc5\xbeno tretjina evkaliptovih gozdov zaradi \xc5\xa1irjenja obdelovalnih povr\xc5\xa1in, urbanizacije ter razvoja turizma na priobalnih obmo\xc4\x8djih. Dodatno jih ogro\xc5\xbeajo po\xc5\xbeari, letno pa pogine tudi ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d koal zaradi prometa. Koale se te\xc5\xbeje spopadajo s stresom, deloma na ra\xc4\x8dun zelo majhnih nadledvi\xc4\x8dnih \xc5\xbelez, deloma pa zaradi majhnih zalog energije: med negativne vplive lahko \xc5\xa1tejemo mno\xc5\xbei\xc4\x8dni turizem in napade doma\xc4\x8dih psov. V predelih z zelo nizko populacijsko gostoto je treba upo\xc5\xa1tevati \xc5\xa1e negativen vpliv zmanj\xc5\xa1anja genetske raznolikosti zaradi pomanjkanja primernih partnerjev (glej Alleejev u\xc4\x8dinek)._NEWLINE_Po drugi strani je populacijska gostota na nekaterih predelih, kot so otoki Kangaroo Island, French Island ter Phillip Island, tako velika, da morajo koale preseljevati nazaj na celino, porajajo se tudi predlogi o sterilizaciji. Vzrok razrasti populacije ni jasen, domnevajo pa, da je lahko eden od dejavnikov odsotnost oku\xc5\xbeb s klamidijami._NEWLINE_Nekatere ohranitvene ukrepe, kot so nakupi posesti za vzpostavitev za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih rezervatov, izvajajo dr\xc5\xbeavne oblasti, ostali ukrepi pa so v rokah dobrodelnih organizacij ter drugih zasebnih ustanov. Prijazen in ljubek videz koal nevladnim organizacijam pomaga pri zbiranju prostovoljnih prispevkov.\n_START_SECTION_\nBolezni in plenilci\n_START_PARAGRAPH_\nMed bakterijskimi oku\xc5\xbebami koale najbolj ogro\xc5\xbeajo oku\xc5\xbebe s klamidijami, ki lahko povzro\xc4\x8dijo keratokonjunktivitis (vnetje ro\xc5\xbeenice in veznice) ter oku\xc5\xbebe se\xc4\x8dil, dihal in rodil, posledi\xc4\x8dno pa to lahko vodi v slepoto, neplodnost in v huj\xc5\xa1ih primerih do pogina \xc5\xbeivali. Tako kot pri ljudeh se koale oku\xc5\xbeijo najpogosteje preko spolnih odnosov, mladi\xc4\x8di tudi preko u\xc5\xbeivanja materinega iztrebka v zgodnjem obdobju. Po nekaterih podatkih naj bi bile oku\xc5\xbebe s klamidijami eden od vodilnih vzrokov pogina koal. Oku\xc5\xbebe s klamidijami so sicer zdravljene z antibiotiki, vendar je treba vzeti v ozir mo\xc5\xbenost poru\xc5\xa1enja mikrobne flore v \xc4\x8drevesju kot posledico stranskega u\xc4\x8dinka zdravil, ki je sicer nujno potrebna za prebavo evkaliptusovih listov. Trenutno potekajo raziskave na podro\xc4\x8dju razvoja cepiva proti klamidijam, ki bi lahko omogo\xc4\x8dile tudi razvoj sorodnega cepiva za ljudi._NEWLINE_Vzrok nagnjenosti k tovrstnim oku\xc5\xbebam ni popolnoma jasen, domnevajo pa, da bi lahko k temu prispevala okvara imunskega sistema zaradi so\xc4\x8dasne oku\xc5\xbebe z retrovirusom (KoRV), ki povzro\xc4\x8da koalin imunski deficitni sindrom (KIDS), podobno kot povzro\xc4\x8da HIV pri \xc4\x8dloveku AIDS. Oku\xc5\xbeba z retrovirusom in posledi\xc4\x8dni padec imunosti verjetno prispeva tudi k obolevnosti za limfomi, levkemijami in drugimi malignimi tumorji. Podatki ka\xc5\xbeejo, da so populacije koal na severu Avstralije v veliki ve\xc4\x8dini oku\xc5\xbeene z doti\xc4\x8dnim retrovirusom, medtem ko je raz\xc5\xa1irjenost oku\xc5\xbebe na jugu manj\xc5\xa1a; v nekaterih izoliranih pokrajinah, kot je otok Kangaroo Island, je prakti\xc4\x8dno odsotna. Raziskave oku\xc5\xbeb koal z retrovirusom so pomembne zaradi ohranitve vrste, poleg tega pa ponujajo edinstven vpogled v mehanizem delovanja retrovirusov, kar bi lahko prispevalo k napredku zdravljenja sorodnih oku\xc5\xbeb pri \xc4\x8dloveku._NEWLINE_Oku\xc5\xbebe z zajedavci (paraziti) imajo v primerjavi s klamidijami bistveno manj\xc5\xa1i pomen. Najpogostej\xc5\xa1i zajedavci koal so klopi ter tripanosome (predvsem T. irwini). Med redkej\xc5\xa1e oku\xc5\xbebe sodijo oku\xc5\xbebe s pra\xc5\xbeivalmi Toxoplasma gondii in Cryptosporidium, oku\xc5\xbebe prebavil z vrsto trakulje Bertiella obesa ter oku\xc5\xbebe dihal z vrstama glist Marsupostrongylus longilarvatus in Durikainema phascolarcti. Prav tako so redke tudi garje ter ko\xc5\xbene razjede zaradi oku\xc5\xbebe z mikobakterijo M. ulcerans._NEWLINE_Koale imajo le malo naravnih plenilcev, med njimi velja omeniti dinge ter ve\xc4\x8dje pitone, plenilske ptice, kot sta repati orel ter avstralska silna sova, pa ogro\xc5\xbeajo tudi mladi\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZgodovina odnosa s \xc4\x8dlovekom\n_START_PARAGRAPH_\nIme \xc2\xbbkoala\xc2\xab\xc2\xa0izhaja iz jezika avstralskih domorodcev in se je verjetno razvilo iz razli\xc4\x8dic besed cullewine, koolewong, colo, colah, koolah. Eden od domnevnih prevodov bi se lahko glasil kot \xc2\xbbbrez vode\xc2\xab, kar se nana\xc5\xa1a na sposobnost zado\xc5\xa1\xc4\x8danja ve\xc4\x8dine potreb po vodi z evkaliptovimi listi._NEWLINE_Avstralski domorodci so v preteklosti lovili koale zaradi hrane, saj so zaradi svojega okornega premikanja lahka tar\xc4\x8da za lov z bumerangom. Po tradicionalnem verovanju je bilo sicer koale treba spo\xc5\xa1tovati, kar pomeni prepoved lomljenja kosti in ubijanja zaradi krzna, sicer se to lahko ma\xc5\xa1\xc4\x8duje s hudo su\xc5\xa1o. V nekaterih plemenih na obmo\xc4\x8dju Queenslanda in Viktorije so imeli koalo za mitolo\xc5\xa1ko \xc5\xbeival, od katere so se u\xc4\x8dili \xc5\xbeivljenjske modrosti. Pleme Tharawal v Novem Ju\xc5\xbenem Walesu je verovalo, da jim je koala pomagala pri potovanju s \xc4\x8dolnom na celino. Nekatera plemena v Queenslandu so koalam pripisala zasluge za razrast bujnih gozdov iz pu\xc5\xa1\xc4\x8dav._NEWLINE_Prva javno objavljena ilustracija koale se je pojavila leta 1810 v delu Arcana britanskega biologa Georga Perryja. V delu je koale primerjal z lenivci in o njih zani\xc4\x8devalno zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbb... O\xc4\x8di so podobno kot pri lenivcu blizu ust in nosu, kar jim daje neroden in \xc4\x8duden videz ter pomanjkanje elegance ... V njihovem obna\xc5\xa1anju ali videzu ni ni\xc4\x8desar posebnega, kar bi utegnilo zanimati biologa ali filozofa. Sicer lahko predvidevamo, da imajo celo te lene in brez\xc4\x8dutne \xc5\xbeivali vlogo v \xc5\xbeivalskem kraljestvu ...\xc2\xab. Slednji opis predstavlja takratno tipi\xc4\x8dno mnenje Britancev o nenavadnem in primitivnem \xc5\xbeivalstvu v Avstraliji. John Gould je s svojo zbirko ilustracij The Mammals of Australia (Sesalci Avstralije) leta 1863 pripomogel k seznanitvi splo\xc5\xa1ne javnosti o do takrat malo znanem \xc5\xbeivalstvu v Avstraliji, vklju\xc4\x8dno s koalo._NEWLINE_Evropski naseljenci se za razliko od doma\xc4\x8dinov niso zmenili za tradicionalne moralne prepovedi lova in so koale streljali sprva zaradi \xc2\xbbzabave\xc2\xab\xc2\xa0oz. \xc2\xbb\xc5\xa1porta\xc2\xab, pozneje pa so jih za\xc4\x8deli loviti zaradi toplega in trpe\xc5\xbenega ko\xc5\xbeuha. Pred prihodom Evropejcev je populacija koal \xc5\xa1tela ve\xc4\x8d milijonov osebkov, v drugi polovici 19. stoletja ter v prvih desetletjih 20. stoletja pa so lov, izsekovanje evkaliptovih gozdov ter po\xc5\xbeari privedli koale na rob izumrtja. Samo leta 1924 je bilo prodanih okoli 2 milijona ko\xc5\xbeuhov v Evropo in Severno Ameriko. Do tega leta so bile koale iztrebljene v Ju\xc5\xbeni Avstraliji ter skoraj iztrebljene v Viktoriji in Novem Ju\xc5\xbenem Walesu. Masovni poboji so spro\xc5\xbeili mno\xc5\xbei\xc4\x8dne proteste po vsej Avstraliji, verjetno pa je \xc5\xa1lo hkrati za prvi dogodek, ki je zdru\xc5\xbeil Avstralce v boju proti okoljskemu problemu. Navkljub temu je rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki je bila posledica su\xc5\xa1e v letih od 1926\xe2\x80\x931928, privedla do poboja nadaljnjih 600.000 koal v Queenslandu. Leta 1934 je bilo ocenjeno \xc5\xa1tevilo pre\xc5\xbeivelih koal po celotni celini samo \xc5\xa1e okoli 500\xe2\x80\x931.000._NEWLINE_V 20. in 30. letih 20. stoletja so se pri\xc4\x8dela vzpostavljati za\xc5\xa1\xc4\x8ditena obmo\xc4\x8dja za koale, do leta 1927 je bil lov na koale prepovedan v vseh zveznih dr\xc5\xbeavah. Intenzivne ukrepe za ohranitev koal so pri\xc4\x8deli izvajati proti koncu druge svetovne vojne. Koale so bile preseljene na \xc5\xa1tevilna priobalna obmo\xc4\x8dja in oto\xc4\x8dja. Na nekaterih oto\xc4\x8djih je njihovo \xc5\xa1tevilo celo tako naraslo, da je pri\xc4\x8delo primanjkovati hrane, zato so jih morali ponovno preseliti nazaj na celino. V za\xc4\x8detku 20. stoletja je pri\xc5\xa1lo do preobrata v slovesu koal: do takrat so veljale za plaze\xc4\x8de, lenobne \xc5\xbeivali z groznim oz. prete\xc4\x8dim videzom, po\xc4\x8dasi pa so se pri\xc4\x8dele pojavljati kot prikupni liki v otro\xc5\xa1kih pravljicah in zgodbah, kot je Dot and the Kangaroo avtorja Ethela Pedleya iz leta 1899, kjer so predstavljene kot \xc2\xbbsme\xc5\xa1ni medvedje\xc2\xab. Norman Lindsay je leta 1904 predstavil serijo risank The Bulletin, kjer je koala dobila bolj \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti. Eden najbolj znanih risanih likov koale je Blinky Bill avtorice Dorothy Wall, ki se je prvi\xc4\x8d pojavil leta 1933._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni, ko je pri\xc4\x8del turizem v Avstraliji rasti in so bile koale preseljene tudi v \xc5\xbeivalske vrtove po svetu, je priljubljenost koal pri\xc4\x8dela skokovito rasti, med drugim zaradi otro\xc5\xa1kih potez telesa in obna\xc5\xa1anja ter videza pli\xc5\xa1astega medvedka. Ocenjujejo, da so koale prinesle vsaj milijardo avstralskih dolarjev v prora\xc4\x8dun turizma, od takrat pa dobi\xc4\x8dek \xc5\xa1e nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe dobi\xc4\x8dka prispevajo evropski in japonski turisti. S koalo so se javno fotografirale mnoge znane osebnosti, med drugim nekdanji predsedniki ZDA in Ju\xc5\xbene Afrike Bill Clinton ter Nelson Mandela, sovjetski premier Mihail Gorba\xc4\x8dev, ruski predsednik Vladimir Putin, kraljica Elizabeta II. Britanska, princ Harry Vali\xc5\xbeanski, japonska princesa Masako in japonski princ Naruhito ter pape\xc5\xbe Janez Pavel II.'