b'\n_START_ARTICLE_\nCestna afera\n_START_PARAGRAPH_\nCestna afera je ime za spor med slovenskim izvr\xc5\xa1nim svetom in jugoslovanskim Zveznim izvr\xc5\xa1nim svetom zaradi neupravi\xc4\x8deno zapostavljenega polo\xc5\xbeaja Slovenije v federaciji. Povod za spor je bila odlo\xc4\x8ditev zveznega izvr\xc5\xa1nega sveta, ki ga je tedaj vodil Slovenec Mitja Ribi\xc4\x8di\xc4\x8d, da iz predloga mednarodnih kreditov izpusti dva avtocestna odseka v Sloveniji: Ho\xc4\x8de\xe2\x80\x93Levec in Postojna\xe2\x80\x93Razdrto._NEWLINE_Tej odlo\xc4\x8ditvi se je 31. julija 1969 uprl izvr\xc5\xa1ni svet SR Slovenije pod vodstvom Staneta Kav\xc4\x8di\xc4\x8da, ki je imel pri tem mo\xc4\x8dno podporo slovenske javnosti. Ribi\xc4\x8di\xc4\x8du je slovenska vlada poslala ostro pismo, v katerem je zahtevala, naj se ponovno preu\xc4\x8dijo njihove zahteve, ter napovedala razpravo o tej temi v slovenski skup\xc5\xa1\xc4\x8dini. V \xc5\xa1tiridesetih ob\xc4\x8dinah, zainteresiranih za gradnjo avtoceste, je pri\xc5\xa1lo celo do protestov in do pouli\xc4\x8dnih manifestacij. Pojavljati so se za\xc4\x8dela tudi vpra\xc5\xa1anja o vlogi Slovenije v federaciji. Cestna afera je bila ena od prvih napetosti med Slovenijo in zveznim jugoslovanskim vodstvom. Z izbruhom cestne afere pride prvi\xc4\x8d v povojni zgodovini tudi do odkritega in javnega nasprotovanja ene izmed republik sklepom federacije.\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nDruga polovica \xc5\xa1estdesetih let je bila za tedanjo jugoslovansko dru\xc5\xbebo v marsi\xc4\x8dem prelomna, saj se je za\xc4\x8dela izvajati gospodarska reforma, ki naj bi prinesla ve\xc4\x8d samostojnosti podjetjem in njihovo poslovanje utemeljila na tr\xc5\xbenih na\xc4\x8delih. Njen najve\xc4\x8dji zagovornik in pobudnik je bil podpredsednik jugoslovanske vlade Boris Kraigher. Leta 1966 je pri\xc5\xa1lo do znamenitega Brionskega plenuma, na katerem je Tito obra\xc4\x8dunal Aleksandrom Rankovi\xc4\x87em in njegovimi prista\xc5\xa1i, zagovorniki centralizma in trde roke.  Rankovi\xc4\x87 je bil prisiljen odstopiti iz vseh polo\xc5\xbeajev in se umakniti iz javnosti. Po plenumu se je zgodila nekak\xc5\xa1na menjava generacij, saj so se starej\xc5\xa1i voditelji Komunisti\xc4\x8dne partije umaknili v ozadje, nadomestili pa so jih ve\xc4\x8dinoma mlaj\xc5\xa1i, izobra\xc5\xbeeni in razgledani voditelji druge generacije, ki so sicer sodelovali v partizanih, vendar niso bili na klju\xc4\x8dnih polo\xc5\xbeajih._NEWLINE_Zlasti v Srbiji, na Hrva\xc5\xa1kem in v Sloveniji so bili to reformno usmerjeni ljudje, liberalni v pogledu delovanja tr\xc5\xbenih zakonitosti v gospodarstvu, zagovorniki nacionalnega interesa, ki se je oblikoval na republi\xc5\xa1ki ravni in s tem tudi ve\xc4\x8dje avtonomije republik. Maja 1967 je predsednik slovenskega izvr\xc5\xa1nega sveta postal Stane Kav\xc4\x8di\xc4\x8d. Njegov predhodnik Janko Smole je skupaj z vlado zaradi zavrnitve zakona o sanaciji socialnega zavarovanja v republi\xc5\xa1ki skup\xc5\xa1\xc4\x8dini decembra 1966 odstopil. To je bil prvi tak\xc5\xa1en odstop v takratni Jugoslaviji._NEWLINE_Kav\xc4\x8di\xc4\x8d je bil zlasti po gospodarski reformi 1965 zagovornik liberalne gospodarske usmeritve, ki je temeljila na policentralizmu, celotni povezanosti prostorskega, ekonomskega in socialnega razvoja, izrabi zemljepisne in prometne lege Slovenije in razvoju panog, ki hitro prina\xc5\xa1ajo kapital, na spodbujanju zasebne pobude in vlaganju zasebnih sredstev, na mo\xc4\x8dni izvozni usmeritvi, vklju\xc4\x8devanju v evropske gospodarske tokove ter na regionalnih povezavah s sosednjimi de\xc5\xbeelami. Na televiziji se je leta 1968 na Kav\xc4\x8di\xc4\x8devo zahtevo pojavil tv dnevnik v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Leta 1968 je za\xc4\x8del delovati tudi republi\xc5\xa1ki ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki center in ustanovljen je bil Center za raziskovanje javnega mnenja, ki je meril tudi priljubljenost tedanjih politikov na Slovenskem.  Leta 1968 so v Sloveniji izvedli prvo anketo javnega mnenja; ta je pokazala, da je Kav\xc4\x8di\xc4\x8d popularnej\xc5\xa1i od Edvarda Kardelja. Ljubosumnost in zavist njegovih nasprotnikov (npr. Edvarda Kardelja, Franceta Popita) je imela velik pomen pri njegovi kasnej\xc5\xa1i odstavitvi. Istega leta je Kav\xc4\x8di\xc4\x8d dovolil znanemu emigrantu Cirilu \xc5\xbdebotu, profesorju ekonomije na univerzi Georgea Washingtona, da obi\xc5\xa1\xc4\x8de Slovenijo. Ko se je razvedelo za obisk, je bil \xc5\xbdebot prisiljen zapustiti Slovenijo. Zaradi obiska se je vnela ostra polemika, ki je bila uvod v cestno afero._NEWLINE_Slovenija je \xc5\xbee dalj \xc4\x8dasa na\xc4\x8drtovala avtocesto, od \xc5\xa0entilja do Nove Gorice in Kopra, ki bi povezala Slovenijo z zahodno in srednjo Evropo ter dala zagon njenemu gospodarstvu.  Projekt je bil utemeljen na dejstvu, da gre ve\xc4\x8d kot 94 odstotkov jugoslovanskega prometa \xc4\x8dez Slovenijo, da pa je Slovenija v obdobju med 1956 in 1965 iz zveznega sklada za ceste prejela le 3,4 odstotka razpolo\xc5\xbeljivega denarja. Zvezni izvr\xc5\xa1ni svet kljub reformi ni imea izdelane dolgoro\xc4\x8dne gospodarske strategije in tako tudi ne dolgoro\xc4\x8dnega programa razvoja jugoslovanskega cestnega omre\xc5\xbeja. Republike mednarodnih posojil niso mogle samostojno najemati, zvezna oblast pa nad tem ni bila navdu\xc5\xa1ena, ker je morala biti porok za vra\xc4\x8dilo posojil. Tako je zvezni izvr\xc5\xa1ni svet odlo\xc4\x8dal kdo in koliko posojila bo dobil, jam\xc4\x8diti je moral za vra\xc4\x8dilo, vra\xc4\x8dati pa so ga morale republike same._NEWLINE_Gradnjo avtoceste naj bi delno financirala Slovenijo sama, delno pa naj bi jih prispevala Mednarodna banka za obnovo in razvoj, ki je v tem \xc4\x8dasu nudila ugodna posojila za gradnjo prometnic. V tistem obdobju je \xc5\xa1la ve\xc4\x8dina denarja za gradnjo tako imenovane ceste bratstva in enotnosti, ki so tekle \xc4\x8dez Srbijo. V Srbiji so si jih zamislili kot vertikalo, ki naj bi povezovala njihovo ozemlje z evropskim cestnim omre\xc5\xbejem in na jugu s Solunom. Ker je Slovenija prikazovala svoje na\xc4\x8drte kot prvorazredni jugoslovanski interes, pa je bilo upati, da jim v Beogradu ne bodo metali polen pod noge. V drugi polovici leta 1968 je  zvezni izvr\xc5\xa1ni svet, pod vodstvom Mitje Ribi\xc4\x8di\xc4\x8da, razpravljal o tem, katere projekte bo poslal mednarodni banki: najprej jih je dolo\xc4\x8dil \xc5\xa1est, potem pa je sprejel \xc5\xa1e en predlog. Med temi predlogi je bil vedno tudi slovenski.\n_START_SECTION_\nAfera\n_START_PARAGRAPH_\nJugoslovanska tiskovna agencija Tanjug je 21. julija 1969 objavila novico, da posojila za gradnjo predvidenih slovenskih cestnih odsekov Ho\xc4\x8de\xe2\x80\x93Levec in Postojna\xe2\x80\x93Razdrto ne bo. Posojila pa po odlo\xc4\x8ditvi zvezne vlade dobijo cestni odseki: Beograd\xe2\x80\x93Novi Sad, Sarajevo\xe2\x80\x93Zenica, Pe\xc4\x87-Pri\xc5\xa1tina\xe2\x80\x93Ni\xc5\xa1 in Bar\xe2\x80\x93Ulcinj. Zvezna vlada je takoj po tej odlo\xc4\x8ditvi od\xc5\xa1la na dopust.  Nekaj dni temu nih\xc4\x8de ni posve\xc4\x8dal nobene pozornosti, nato pa je 26. julija v Ve\xc4\x8deru iz\xc5\xa1el \xc4\x8dlanek z naslovom "ZIS je Slovence potegnil za nos" in v slovenski javnosti je zavr\xc5\xa1alo od ogor\xc4\x8denja. Omenjeni \xc4\x8dlanek je napisal novinar Otmar Klip\xc5\xa1teter, na podlagi informacij, ki mu jih je dal na sre\xc4\x8danju v Mozirju dan ali dva pred 26. julijem Alojz \xc5\xbdokalj, takratni predsednik upravnega odbora Cestnega sklada SR Slovenije. \xc5\xbdokalj se je z novinarjem sestal na podlagi dogovora s Kav\xc4\x8di\xc4\x8dem, ki je \xc5\xbeelel, da ljudje izvedo, kaj se dogaja._NEWLINE_Slovenski izvr\xc5\xa1ni svet se je zaradi odlo\xc4\x8ditve vlade v Beogradu 31. julija zbral na izredni seji in poslal Ribi\xc4\x8di\xc4\x8du ostro pismo, v katerem so zahtevali, naj ponovno preu\xc4\x8di njihove zahteve, in napovedali, da bodo o problemu razpravljali v slovenski skup\xc5\xa1\xc4\x8dini. Na seji so bili navzo\xc4\x8di predsednik Stane Kav\xc4\x8di\xc4\x8d, podpredsednika dr. France Ho\xc4\x8devar in Vinko Hafner, \xc4\x8dlani Vladimir Bra\xc4\x8di\xc4\x8d, Bojan Lubej, Ernest Petri\xc4\x8d, Franc Razdev\xc5\xa1ek, Milovan Zidar, Ivan Zupan, Jo\xc5\xa1ko \xc5\xa0trukelj, Zora Tomi\xc4\x8d, Boris Vadnjal, Rino Simoneti ter sekretar Franjo Turk. Odsoten je bil Marjan Dolenc, na seji pa so bili \xc5\xa1e Branko Premrou, Ciril \xc5\xa0ter in Alojz \xc5\xbdokalj._NEWLINE_Kav\xc4\x8di\xc4\x8du in njegovim sodelavcem ni nih\xc4\x8de predhodno povedal, zakaj je njihov predlog izpadel, za odlo\xc4\x8ditev so izvedeli iz medijev.  V slovenski javnosti je pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1tevilnih protestov: najprej je mariborska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina sklicala izredno sejo, protestiral je Slovenski cestni sklad, sestajati so za\xc4\x8deli ob\xc4\x8dinske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine s cestne trase. Pride tudi do nekaj javnih protestov in uli\xc4\x8dnih manifestacij. V slovenskih medijih je iz\xc5\xa1lo na desetine kriti\xc4\x8dnih prispevkov o ravnanju ZIS-a. V javnosti se za\xc4\x8dnejo pojavljati razli\xc4\x8dne zahteve, kot so: revizija materialnih obveznosti Slovenije do federacije, sklic republi\xc5\xa1ke in zvezne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, odpoklic slovenskih poslancev iz Beograda in odstop zvezne vlade. Vlada je takrat dobila ogromno spontano podporo javnost. Odziv slovenske vlade in javnosti je povzro\xc4\x8dil politi\xc4\x8dno krizo in nevarnost, da bo padla zvezna vlada. Razmere pa so se zaostrile zato, ker se je prvi\xc4\x8d po ustanovitvi SFRJ zgodilo, da je neka republika javno nasprotovala sklepu federacije._NEWLINE_Slovenski izvr\xc5\xa1ni svet je ostro nasprotoval odlo\xc4\x8ditvi tudi zato, ker se je zdelo, da Slovenija iz zveznega centra za izgradnjo infrastrukture dobiva premalo. Z lastnimi sredstvi je namre\xc4\x8d financirala gradnjo Letali\xc5\xa1\xc4\x8da Ljubljana, koprskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Na drugi strani pa so nerazviti deli Jugoslavije dobivali ogromno podpore od zveznega izvr\xc5\xa1nega sveta. Ti deli so tudi kar naprej zamujali s pripravo projektov in svojo nezmo\xc5\xbenostjo kritja 60 odstotkov kreditov niso zadostovali kriterijem. Slovenija pa je za razliko od nerazvitih vse to izpolnjevala. Zvezna politika se seveda na to ni ozirala in je po lastni presoji uravnavala posojila. Slovenski izvr\xc5\xa1ni svet se je zavzemal predvsem za upo\xc5\xa1tevanje ekonomskih in prometnih meril, medtem ko je zvezni svet izhajal iz na\xc4\x8dela paritete._NEWLINE_Zvezna vlada je vztrajala pri svojih odlo\xc4\x8ditvah z utemeljitvijo, da je bila Slovenija upo\xc5\xa1tevana v prej\xc5\xa1njih posojilih in da bo na vrsto spet pri\xc5\xa1la v naslednjih. V slovenskem vodstvu je po za\xc4\x8detni enotnosti pri\xc5\xa1lo do delitve v politi\xc4\x8dnem vodstvu \xe2\x80\x93 del liberalno usmerjenih politikov je podprl Kav\xc4\x8di\xc4\x8da in vlado, ki sta dokazovala, da polo\xc5\xbeaj Slovenije v Jugoslaviji ni tak\xc5\xa1en, kot bi moral biti, del pa se je ob kritiki zvezne politike postavil na stran konservativnej\xc5\xa1ega dela politi\xc4\x8dnega vodstva, ki ga je iz zakulisja usmerjal Edvard Kardelj, najbolj pa so se izpostavili Sergej Kraigher, Andrej Marinc in France Popit, predsednik CK ZKS. Ta del je prepre\xc4\x8dil sklic izredne seje republi\xc5\xa1ke skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki ga je zahtevalo 25 poslancev._NEWLINE_Mitja Ribi\xc4\x8di\xc4\x8d se je na afero odzval naprej 1. avgusta in nato \xc5\xa1e dan pozneje. Ribi\xc4\x8di\xc4\x8d je protest slovenskih voditeljev dojemal kot posledico pritiska ulice in zato je bil zanj nesprejemljiva metoda, kajti \xc4\x8de bi popustili tem pritiskom, bi morali popustiti tudi drugim, kar bi nevarno ogrozilo gospodarsko stabilizacijo. Vendar njegove izjave niso prepri\xc4\x8dale slovenske javnosti. Cestna afera je povzro\xc4\x8dila tudi mednacionalna obto\xc5\xbeevanja in trenja. Srbi in Hrvatje so se sprli glede megalomanskih nalo\xc5\xbeb v Srbiji. Cestna afera je tako dobivala vse bolj jugoslovanske razse\xc5\xbenosti._NEWLINE_Zato je bil sklican 7. avgusta 1969 sklican partijski vrh na Brionih oziroma \xc5\xa1estnajsta seja Izvr\xc5\xa1nega biroja Predsedstva CK ZKJ. Od Slovencev so se je udele\xc5\xbeili: Stane Dolanc, Edvard Kardelj, Mitja Ribi\xc4\x8di\xc4\x8d, Janko Smole, Jo\xc5\xbee Smole, France Popit in Stane Kav\xc4\x8di\xc4\x8d.  Na seji jugoslovanski komunisti s Titom na \xc4\x8delu, obsodijo slovensko cestno afero kot nacionalisti\xc4\x8dno. Tito o\xc4\x8dita Kav\xc4\x8di\xc4\x8du ru\xc5\xa1enje enotnosti in spodbujanje o\xc4\x8ditkov, da se Sloveniji krade, ter, da ne gre samo za ceste, temve\xc4\x8d za polo\xc5\xbeaj Slovenije v Jugoslaviji nasploh, da se preve\xc4\x8d odriva Kardelja.  Tito obsodi \xc4\x8disti nacionalni interes in se sklicuje na interes delavskega razreda. Slovensko vlado obto\xc5\xbei ru\xc5\xa1enja enotnosti, monolitnosti dr\xc5\xbeave in skupnosti. Kav\xc4\x8di\xc4\x8d se je \xc5\xbee predhodno zameril Titu, ko ni hotel sprejel funkcije predsednika zveznega izvr\xc5\xa1nega sveta in tudi ne \xc4\x8dlanstva v izvr\xc5\xa1nem biroju predsedstva ZK Jugoslavije.  Kon\xc4\x8dni sklepi so bili: zvezni izvr\xc5\xa1ni svet ne more spreminjati sklepa pod pritiskom, informacije slovenski javnosti niso bile posredovane pravilno in da se naj politi\xc4\x8dne napetosti v Sloveniji umirijo.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nSeja in posebni sestanek Tita s slovenskim vodstvom po njej sta delitev v slovenskem vodstvu \xc5\xa1e poglobila. Na raz\xc5\xa1irjeni seji CK ZKS 25. in 26. avgusta je Edvard Kardelj postavil novo politi\xc4\x8dno smer, ki je postala nekak\xc5\xa1na nova uradna politika. Kardelj je novo politiko utemeljil na iskanju sovra\xc5\xbenikov, ki jih povezal z zagovorniki liberalizma, ter s tem vra\xc4\x8danja kapitalisti\xc4\x8dnih odnosov. Zahteval je enotnost in vodilno vlogo ZK v sistemu ter ob podpori konservativnega dela vodstva s politi\xc4\x8dnimi akcijami in neizoblikovanimi reformami, ki so te\xc5\xbeile k povpre\xc4\x8dju in negativni kadrovski selekciji ter umetno vzdr\xc5\xbeevale tezo o enotnem delavskem razredu, namesto racionalnega razvoja uveljavil na\xc4\x8delo stalne revolucije. Kav\xc4\x8di\xc4\x8d je moral popustiti in sprejeti Kardeljevo oceno.  Cestno afero oktobra obsodi tudi 8. Plenum CK ZKS kot nosilce tehnobirokratskih in nacionalisti\xc4\x8dnih te\xc5\xbeenj._NEWLINE_Slovenski politiki so razdelili na zagovornike Kav\xc4\x8di\xc4\x8da in Popita, na drugi strani. Razlike med njimi pa so se v naslednjih letih vse do politi\xc4\x8dnega obra\xc4\x8duna leta 1972 vse bolj pove\xc4\x8devale. V javnosti se je sistemati\xc4\x8dno ustvarjal vtis, da se bije boj med neostalinisti, ki jih vodi France Popit, ki se opirajo na politi\xc4\x8dni monopol Zveze komunistov, in nacionalnimi demokrati\xc4\x8dnimi silami, ki izhajajo iz mlaj\xc5\xa1e inteligence, oporo pa i\xc5\xa1\xc4\x8dejo pri Stanetu Kav\xc4\x8di\xc4\x8du._NEWLINE_Uveljavi se tudi teza, da so mediji s senzacionalisti\xc4\x8dnim poro\xc4\x8danjem glavni krivci za cestno afero. Vsi pomembnej\xc5\xa1i mediji morajo zato napisati poro\xc4\x8dilo o svojem poro\xc4\x8danju med cestno afero. Nekaj urednikov je tudi zamenjanih. CK ZKS za\xc4\x8dne po cestni aferi ve\xc4\x8djo pozornost namenjati medijem. Ustanovljena je informacijska slu\xc5\xbeba, sistemati\xc4\x8dno se analizira pisanje medijev ter sklicani so redni posveti z uredniki in novinarji, prvi \xc5\xbee 21. avgusta 1969._NEWLINE_Cestna afera pomeni za\xc4\x8detek konca politi\xc4\x8dne kariere Staneta Kav\xc4\x8di\xc4\x8da. Sicer pa so cestni aferi sledila \xc5\xa1e druga razhajanja v tedanjem slovenskem politi\xc4\x8dnem vodstvu. Pojavili so se tudi o\xc4\x8ditki o nakupu oro\xc5\xbeja za slovensko teritorialno obrambo, ki so leta 1974 izbruhnili v aferi Vrh. Poleti leta 1971 pride \xc5\xa1e do afere 25 poslancev. 25 slovenskih republi\xc5\xa1kih poslancev brez soglasja partijskega vodstva, mimo uradnih kandidatov predlaga \xc5\xa1e svojega kandidata za \xc4\x8dlana predsedstva SFRJ. Po tej pobudi je vodstvo komunistov ostro reagiralo in pri\xc5\xa1lo je do prvih \xc4\x8distk med ljudmi, ki so sodili v liberalni krog._NEWLINE_Postalo je jasno, da bo prej ali slej pri\xc5\xa1lo do obra\xc4\x8duna. Po zatrtju gibanja MASPOK na Hrva\xc5\xa1kem leta 1971 in \xc4\x8distkah v srbski partiji v za\xc4\x8detku 1972, je bilo na vrsti slovensko vodstvo.  Na 29. seji CK ZKS oktobra 1972 je bil Stane Kav\xc4\x8di\xc4\x8d zaradi \xc5\xa1tevilnih o\xc4\x8ditkov prisiljen odstopiti.  Po obra\xc4\x8dunu z liberalizmom se je gospodarski in politi\xc4\x8dni razvoj obrnil v skladu s Kardeljevimi smernicami nazaj k ekstenzivni industriji, ki je zaposlovala veliko nekvalificirane delovne sile, kar je povzro\xc4\x8dilo priseljevanje delavcev iz drugih jugoslovanskih republik. Stane Kav\xc4\x8di\xc4\x8d je na skrivaj, ker ga je nadzorovala UDBA, je pisal dnevnik, v katerem se je odzival na aktualno dogajanje v dru\xc5\xbebi. Dnevnik sta po njegovi smrti leta 1987 za objavo pripravila Igor Bav\xc4\x8dar in Janez Jan\xc5\xa1a.'