b'\n_START_ARTICLE_\nJedrsko zlivanje\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xaadrsko zl\xc3\xadvanje ali fuz\xc3\xadja je zlivanje vodikovih in drugih lahkih atomskih jeder v te\xc5\xbeja jedra. Proces je nekak\xc5\xa1no nasprotje razcepa jedra ali \xc2\xbbjedrske fisije\xc2\xab, ki se uporablja v sodobnih jedrskih reaktorjih. Zlivanje jeder je vir energije zvezd ter, preko nadzorovanega zlivanja jeder v fuzijskih reaktorjih, potencialno tudi mo\xc5\xbeen vir energije za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko civilizacijo.\n_START_SECTION_\nZlivanje jeder v zvezdah\n_START_PARAGRAPH_\nV sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih zvezd proces poteka pri zelo visokih temperaturah (temperatura v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Sonca je okrog 15.000.000 K) in visokem tlaku. Hitrost jedrskega zlivanja jeder v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zvezde je odvisna od njene mase (\xc5\xbeivljenjski \xc4\x8das zvezd je pribli\xc5\xbeno sorazmeren z  ). Tako ima Sonce \xc5\xa1e dovolj materiala (goriva), da bo v njem tlelo \xc5\xa1e nadaljnjih 5 milijard let. Pritlikava zvezda z 0,1 Son\xc4\x8deve mase pa bo tlela tudi do 100 milijard let. Nasprotno pa zvezda z desetkratno maso Sonca tli le nekaj deset milijonov let, kar je v kozmi\xc4\x8dnem smislu zelo kratek \xc4\x8das._NEWLINE_Prvi odstavek govori o tako imenovanem \xc2\xbbprimarnem jedrskem zlivanju\xc2\xab, ko se vodikova jedra zlivajo v helijeva. Ko se razmere v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zvezde spremenijo \xe2\x80\x93 ko se porabi zadosten dele\xc5\xbe helijevih jeder in za\xc4\x8dne primanjkovati vodikovih \xe2\x80\x93 se za\xc4\x8dne zvezda sesedati, tlak in temperatura v sredici pa nara\xc5\xa1\xc4\x8data. Ko tlak in temperatura v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du dose\xc5\xbeeta zadostni vrednosti, pa ste\xc4\x8dejo bolj zapletene rekacije, ko se helij nadalje pretvarja v ogljikova, kisikova in du\xc5\xa1ikova jedra (ste\xc4\x8de t. i. du\xc5\xa1ikov-kisikov-ogljikov cikel). Te zvezde so po navadi veliko bolj napihnjene in imajo dosti manj\xc5\xa1o gostoto, temperature v njihovi sredici pa so od 19.000.000 K pa vse do 100.000.000 K, pri katerem nastanejo jedra \xc5\xbeeleza. Ta so tako imenovani kon\xc4\x8dni produkt. Zvezda je tako po notranji zgradbi podobna \xc4\x8debuli; iz \xc5\xbeelezovega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da navzven imamo naslednje plasti: silicijevo, du\xc5\xa1ikovo, kisikovo, ogljikova, helijevo, na zunanji strani zvezde pa vodikovo._NEWLINE_Ko masa \xc5\xbeelezovega jedra prese\xc5\xbee 1,44 mase Sonca, nemudoma ste\xc4\x8de kolaps sredi\xc5\xa1\xc4\x8da zvezde, ko se sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zvezde ustali na stopnji bele pritlikavke (\xc4\x8de ima preostanek maso med 0 in 1,44 mase Sonca), nevtronske zvezde (\xc4\x8de ima preostanek maso med 1,44 in 3,00 mase Sonca) ali \xc4\x8drne luknje (\xc4\x8de ima preostanek maso med 3,00 in nekje do 10,00 mase Sonca). Zunanje plasti zvezde pri tem odpihne v velikanski raz\xc5\xa1irjajo\xc4\x8di lupini, ki se imenuje \xc2\xbbplanetarna meglica\xc2\xab. To pomeni da ima pribli\xc5\xbeno enako velikost, kot jo ima Son\xc4\x8dev planetarni sistem. Nekateri znanstveniki pravijo, da obstaja \xc5\xa1e \xc4\x8detrta mo\xc5\xbenost, tako imenovana kvar\xc4\x8dna zvezda, ki je sestavljena iz subatomskih delcev, imenovanih kvarki. Ta hipoteza je \xc5\xa1e vedno domena nepreverjenih raziskav in teorij.\n_START_SECTION_\nITER\n_START_PARAGRAPH_\nV teku je projekt sodelovanja med Evropsko unijo (katero zastopa Fusion for Energy), Kitajsko, Indijo, Japonsko, Ju\xc5\xbeno Korejo, Rusijo in ZDA. Cilj projekta je izdelava fuzijskega reaktorja ITER, ki naj bi s pomo\xc4\x8djo zlivanja jeder proizvedel ve\xc4\x8d energije, kot jo je potrebno za gretje goriva. Reaktor gradijo v kraju Cadarache v bli\xc5\xbeini Aix-en-Provence na jugu Francije. Po na\xc4\x8drtih sprejetih v 2016 naj bi prve eksperimente s plazmo izvedli leta 2025, prve eksperimente zlivanja devterija in tritija pa leta 2035.'