b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Trojice, Hrastovlje\n_START_SECTION_\nZgradba cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev in obzidje sta zgrajena na \xc5\xbeivi skali, zato nimata globokih temeljev. Cerkev je zidana ve\xc4\x8dinoma iz kamna, tako kot je zna\xc4\x8dilno za celotno Primorsko. Nikoli ni bila v celoti ometana, zato lahko vidimo kako je bila cerkev grajena. Vemo, da je bil vrh cerkve neko\xc4\x8d ponovno pozidan, vendar razloga za to ne poznamo. Cerkev je krita s skrilom \xe2\x80\x93 debelimi lomljenimi kamnitimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, ki so zna\xc4\x8dilna streha za Sredozemlje oziroma \xc2\xbbprastreha\xc2\xab\xc2\xa0vseh mediteranskih de\xc5\xbeel._NEWLINE_Oken na cerkvi ni veliko, to pa zaradi vremenskih razmer. Poleti je bil prostor z malo okni zavarovan pred pripeko, pozimi pa pred burjo. Zaradi majhnega \xc5\xa1tevila oken je v notranjosti cerkve precej tema\xc4\x8dno. Leta 1896 so na severni strani cerkve prebili lino za okno, vendar so pri tem na \xc5\xbealost uni\xc4\x8dili nekaj stenskih poslikav._NEWLINE_Cerkev naj bi bila neko\xc4\x8d kljub manj\xc5\xa1emu \xc5\xa1tevilu oken bolje osvetljena kot danes, to pa zaradi mogo\xc4\x8dnega obzidja, ki ga neko\xc4\x8d \xc5\xa1e ni bilo. Obzidje zdaj cerkvi jemlje veliko svetlobe. _NEWLINE_Cerkev je po opredelitvi vi\xc5\xa1insko stopnjevalna cerkev. Take cerkve so na slovenskem nastajale le v gotski dobi, saj primerkov iz romanske dobe nimamo. Nastajale so na primer na Ptujski Gori, v Slovenskih goricah,... Hrastoveljska cerkev se od ostalih romarskih cerkev razlikuje po tem, da ima zvonik pozidan na zahodni strani, medtem ko imajo vse druge romarske cerkve majhne lesene stolpi\xc4\x8de._NEWLINE_Cerkev je dolga 11,7 metrov in \xc5\xa1iroka 6,05 metra. S temi merami je ena najmanj\xc5\xa1ih cerkev naokoli in ne presega niti povpre\xc4\x8dne \xc5\xa1irine in dol\xc5\xbeine majhnih va\xc5\xa1kih podru\xc5\xbenic. Nekateri trdijo, da je cerkev po istrsko zaokro\xc5\xbeena razli\xc4\x8dica renesan\xc4\x8dne arhitekture iz 2. polovice 15.stoletja._NEWLINE_Izgled vzhodnih vrat v cerkev, kot ga danes poznamo, je nastal okoli leta 1776. Prvotna vhodna vrata so verjetno segala do zvonika.\n_START_SECTION_\nCerkveno obzidje\n_START_PARAGRAPH_\nObzidje cerkve je verjetno stalo \xc5\xbee prej in ga je novi lastnik (Leander Zarotus) le obnovil. Visoko je 8 metrov in je zgrajeno iz lomljenega apnenca. Na obzidju cerkve je danes postavljena tudi tabla z napisom ter nekaj podatki o cerkvi. Te\xc5\xbeko bi dolo\xc4\x8dili, kdaj to\xc4\x8dno je bilo obzidje zgrajeno, predvideva pa se da je bilo zgrajeno nekje ob koncu 15. stoletja, torej zagotovo kasneje kot cerkev. Zid zakriva skoraj vso stavbo. Ven kuka le zvonik cerkve z kri\xc5\xbeem na vrhu. Prvotni namen zidu je bila obrambna postojanka pred Turki. Je v obliki nepravilnega pravokotnika. V kotih sta postavljena obrambna stolpa. Prvi le\xc5\xbei na severovzhodni strani, drugi pa je varoval vhod iz va\xc5\xa1ke strani. Obrambna stolpa imata obliko pokon\xc4\x8dne re\xc5\xbee. Na stolpih lahko opazimo dve vrsti strelnih lin, predvideva pa se da je bilo neko\xc4\x8d obzidje zelo visoko, zato naj bi bile na zidu tri vrste strelnih lin. Za obrambo so imeli tudi pomol nad  vhodnimi  vrati,  s  katerega  so lahko  na sovra\xc5\xbenika metali kamenje ali nanj zlivali vrelo vodo.'