b'\n_START_ARTICLE_\nHipodrom\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti in zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilni anti\xc4\x8dni hipodrom je bil vkopan v hrib, izkopani material pa so uporabili za gradnjo nasipa (tribun) za gledalce ob straneh dirkali\xc5\xa1\xc4\x8da. Tloris je imel obliko polo\xc5\xbeene \xc4\x8drke U, torej je bil na eni strani polkro\xc5\xbeen, na nasprotni strani, na kateri sta bila start in cilj, pa raven. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo okra\xc5\xa1eno s skulpturami, ki so jih med tekmovanjem umaknili, da so gledalci lahko nemoteno opazovali dirko._NEWLINE_Rimska razli\xc4\x8dica gr\xc5\xa1kega hipodroma se je imenovala cirkus. Njegov najbolj\xc5\xa1i predstavnik je bil rimski Cirkus Maksimus. Vzdol\xc5\xbe cele dirkalne steze je potekal zidec, imenovan spina, ki je razdvajal gledalce od tekmovalcev, nad njim pa so bile vrste za gledalce, pogosto pokrite z nadstre\xc5\xa1nico. Na ravnem zaklju\xc4\x8dnem delu je bila glavna zgradba cirkusa z osrednjim gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem, vzdignjenim nad delovnimi prostori. Obi\xc4\x8dajno so bili dolgi od 180 do 210 metrov, \xc5\xa1iroki tudi do 120 m, ker je na posameznih dirkah tekmovalo tudi do 10 dvokoles._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji hipodrom anti\xc4\x8dnega sveta je bil v Konstantinoplu. Graditi so ga za\xc4\x8deli leta 203, ko je vladal cesar Septimij Sever, kon\xc4\x8dan pa je bil v \xc4\x8dasu Konstantina Velikega leta 330. V primerjavi s tedaj obi\xc4\x8dajnimi ni bil vkopan, temve\xc4\x8d je imel gledali\xc5\xa1\xc4\x8de dvignjeno na masivnih ope\xc4\x8dnih lokih. Ta ogromen stadion je lahko sprejel ve\xc4\x8d kot 60 000 gledalcev. Ni bil le prizori\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1portnih dogodkov, temve\xc4\x8d tudi velikih cesarskih ceremonij, vojnih parad, politi\xc4\x8dnih shodov in javnih usmrtitev. Od desetih spomenikov, ki so izvirno krasili gledali\xc5\xa1\xc4\x8de hipodroma, sta ostala samo egip\xc4\x8danski obelisk in znana bronasta ka\xc4\x8da iz prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da Delfi. \xc5\xa0tiri bronaste konje so odnesli Bene\xc4\x8dani v \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni leta 1204. Danes krasijo fasado Bazilike sv. Marka v Benetkah._NEWLINE_Po osmanskem zavzetju Konstantinopla leta 1453 je bil hipodrom vir gradbenega kamna. Pravi razcvet so hipodromi do\xc5\xbeiveli v drugi polovici 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja, ko je vsako pomembnej\xc5\xa1e evropsko mesto moralo imeti velik hipodrom. To je bil \xc4\x8das, ko so bile konjeni\xc5\xa1ke enote udarna mo\xc4\x8d tedanjih vojsk. V primerjavi z anti\xc4\x8dnimi so dobili obliko podolgovate \xc4\x8drke O in so bili precej ve\xc4\x8dji, dolgi do 1 km, s tribunami v osrednjem delu dirkali\xc5\xa1\xc4\x8da.'