b'\n_START_ARTICLE_\nKo\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dina (G\xc3\xb6ttscheabarisch, nem\xc5\xa1ko: Gottscheerisch, angle\xc5\xa1ko tudi Granish) je nem\xc5\xa1ko nare\xc4\x8dje, ki je bilo do leta 1941 prevladujo\xc4\x8di jezik na jezikovnem otoku Ko\xc4\x8devarjev na Dolenjskem. Danes ga v Sloveniji in po svetu govori le \xc5\xa1e malo ljudi.\n_START_SECTION_\nZgodovina jezika\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dina pripada nem\xc5\xa1ki nare\xc4\x8dni skupini bavar\xc5\xa1\xc4\x8dine, bolj natan\xc4\x8dno ju\xc5\xbenobavarskim nare\xc4\x8djem. Najbolj sorodna so mu bavarska nare\xc4\x8dja Koro\xc5\xa1ke. Veliko skupnih lastnosti ima z nare\xc4\x8dji drugih nem\xc5\xa1kih jezikovnih otokov v jugovzhodnih Alpah, kot so Sappada (Pladen) in Timau (Tischelwang) v Furlaniji ter Sorica (Zarz) na Gorenjskem._NEWLINE_Ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dina se je razvijala kot samostojno nare\xc4\x8dje ve\xc4\x8d kot 600 let od naselitve prvih nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih priseljencev iz vzhodne Tirolske in zahodne Koro\xc5\xa1ke na Ko\xc4\x8devskem okoli leta 1330._NEWLINE_Ko\xc4\x8devarji so ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dino uporabljali kot ob\xc4\x8devalni jezik v medsebojni ustni komunikaciji, medtem ko je bil njihov knji\xc5\xbeni jezik knji\xc5\xbena nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, v kateri je tudi iz\xc5\xa1el edini roman, ki ga je napisal Ko\xc4\x8devar in ki obravnava veliki slovenski kme\xc4\x8dki upor, ki je imel \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de na Ko\xc4\x8devskem. V ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dini pa so napisane ljudske pesmi in pravljice, ki so jih zbirali v 19. in 20. stoletju._NEWLINE_\xc5\xbde v 19. stoletju se je veliko govorcev ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dine izselilo v ZDA. Po izselitvi ve\xc4\x8dine Ko\xc4\x8devarjev na ukaz nacistov leta 1941 je na Ko\xc4\x8devskem ostalo le nekaj sto govorcev. Po drugi svetovni vojni je bila ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dina v Jugoslaviji prepovedana.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nja situacija\n_START_PARAGRAPH_\nUNESCO danes ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dino opredeljuje kot "kriti\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeen jezik" (critically endangered language). Najve\xc4\x8d govorcev \xc5\xbeivi v ZDA, kjer ga govorijo predvsem stari ljudje, ki so \xc5\xa1e do\xc5\xbeiveli otro\xc5\xa1tvo na Ko\xc4\x8devskem. Tudi v Kanadi, Avstriji in Nem\xc4\x8diji ga nekaj ko\xc4\x8devskih priseljencev \xc5\xa1e govori, tako kot v ZDA pa imajo komaj kaj mo\xc5\xbenosti, da bi ga uporabljali. Vsakdanji jezik tudi v dru\xc5\xbeini je angle\xc5\xa1\xc4\x8dina oziroma knji\xc5\xbena nem\xc5\xa1\xc4\x8dina ali nare\xc4\x8dje bivalnega kraja._NEWLINE_V Sloveniji \xc5\xbeivi nekaj dru\xc5\xbein, kjer se je ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dina kljub prepovedim po drugi svetovni vojni deloma ohranjala. Danes se ga pa verjetno noben otrok ve\xc4\x8d ne u\xc4\x8di kot materni jezik. \xc5\xa0tevilo govorcev mlaj\xc5\xa1ih od 40 let je morda manj kot pet. Leta 1994 naj bi govorili ko\xc4\x8devarsko le v dveh dru\xc5\xbeinah v \xc4\x8crnomaljski kotlini. Ve\xc4\x8dina govorcev \xc5\xbeivi v \xc4\x8crmo\xc5\xa1nji\xc5\xa1ko-Poljanski dolini (med Ko\xc4\x8devskimi Poljanami in \xc4\x8crmo\xc5\xa1njicami), kjer je nekaj Ko\xc4\x8devarskih dru\xc5\xbein med vojno podpiralo partizansko gibanje in zato lahko ostalo. Dru\xc5\xa1tvo Ko\xc4\x8devarjev staroselcev v Ob\xc4\x8dicah ponuja te\xc4\x8daje v knji\xc5\xbeni nem\xc5\xa1\xc4\x8dini.  Od leta 2002 do leta 2006 so te\xc4\x8daje izvajali vsako leto, v letih 2008 in 2009 sta pa bila dvotedenska te\xc4\x8daja. Ve\xc4\x8dletne te\xc4\x8daje knji\xc5\xbene nem\xc5\xa1\xc4\x8dine so "zaklju\xc4\x8dili" leta 2007._NEWLINE_Pouk ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dine od leta 2011 organizira Dru\xc5\xa1tvo Peter Kosler iz Ko\xc4\x8devja. Jezik pou\xc4\x8duje Maridi Tscherne na jezikovni \xc5\xa1oli Yurena v Novem mestu, v Bistrici pri \xc4\x8crnomlju in na Ljudski univerzi v Ko\xc4\x8devju. Pouk je za slu\xc5\xa1atelje brezpla\xc4\x8den, ker ga finan\xc4\x8dno podpira Ministrstvo za evropske in zunanje zadeve Republike Avstrije. Sicer pa je Dru\xc5\xa1tvo Peter Kosler poskrbelo tudi za pouk nem\xc5\xa1\xc4\x8dine z elementi ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dine na osnovnih \xc5\xa1olah Semi\xc4\x8d in Dolenjske Toplice ter v obeh vrtcih. Od 1. novembra 2013 do junija 2014 je pouk, ob vednosti avstrijskega veleposlani\xc5\xa1tva v Ljubljani, brezpla\xc4\x8dno opravljala ga. Maridi Tscherne in prevzela tudi vse s poukom povezane stro\xc5\xa1ke. Ker na vnovi\xc4\x8dno pro\xc5\xa1njo za financiranje pouka ni bilo odgovora, je pouk s \xc5\xa1olskim letom 2014/15 zopet ukinjen: avstrijska dr\xc5\xbeava o\xc4\x8ditno ni ve\xc4\x8d pripravljena financirati te\xc4\x8dajev, ki se jih je vsak teden udele\xc5\xbeevalo okoli 190 slu\xc5\xa1ateljev razli\xc4\x8dnih starosti. Za ohranitev pouka so se zavzele poleg Dru\xc5\xa1tva Peter Kozler vse \xc4\x8dlanice Zveze ko\xc4\x8devarskih organizacij, \xc5\xbeal neuspe\xc5\xa1no. To pomeni konec vseh upov, da se bo ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dina lahko ohranila. Predsednik dru\xc5\xa1tva Ko\xc4\x8devarjev staroselcev je, skupaj s \xc4\x8dlani Zveze nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de etni\xc4\x8dne skupnosti, na Dunaju uspe\xc5\xa1no agitiral zoper pouk (npr. Bakh, 23.12.2013, stran 38:\xcb\x9d... O tem sem obvestil gospo Veroniko Haring, ki je nato predlagala, da Dru\xc5\xa1tvo Peter Kozler za leto 2013/2014 ne prejme ve\xc4\x8d sredstev ter da se ta sredstva dodeli dru\xc5\xa1tvom, ki smo v krovno organizaciji (namre\xc4\x8d Zvezi nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de etni\xc4\x8dne skupnosti), kar je dru\xc5\xa1tvo Peter Kozler odklonilo.\xcb\x9d ali npr. Gril v Demokraciji, oktober 2013 (pisma bralcev): \xcb\x9dIn ko sem \xc5\xbee pri priznavanju nem\xc5\xa1ke manj\xc5\xa1ine v Sloveniji, je vredno omeniti, da ta nima ni\xc4\x8d skupnega z u\xc4\x8denjem ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dine slovenskih otrok. To je sicer lepo, je pa brezpredmetno. To je zapravljanje davkopla\xc4\x8devalskega denarja Avstrije. Kot ka\xc5\xbee, bo Avstrija to ukinila, kar je \xc5\xa1e dodaten razlog za ta nesmisel.\xcb\x9d ali npr. v Delu, 19.9.2011: \xcb\x9dDanes je utopi\xc4\x8dno pri\xc4\x8dakovati, da se bodo mladi u\xc4\x8dili ko\xc4\x8devarskega dialekta,\xcb\x9d pravi Avgust Gril. \xcb\x9dZakaj bi mlade mu\xc4\x8dili z u\xc4\x8denjem ne\xc4\x8desa, \xc4\x8desar sploh ne bodo uporabljali? Brez znanja tujih jezikov v tej na\xc5\xa1i mali dr\xc5\xbeavi ne pomenimo \xc4\x8disto ni\xc4\x8d, zato v resnici poleg angle\xc5\xa1\xc4\x8dine potrebujemo \xc5\xa1e en tuj jezik, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino,\xcb\x9d pravi Gril. Zaradi tak\xc5\xa1nega odnosa predsednika Dru\xc5\xa1tva Ko\xc4\x8devarjev staroselcev in zavisti ostalih nem\xc5\xa1kih organizacij v Sloveniji in predvsem zato, ker sosednja dr\xc5\xbeava ni pripravljena prispevati slabih 1700 evrov mese\xc4\x8dno v ta namen, pouka ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dine ne bo ve\xc4\x8d.'