b'\n_START_ARTICLE_\nZeleni gr\xc5\xa1ki porfir\n_START_SECTION_\nGeografski opis\n_START_PARAGRAPH_\nNajdemo ga na obmo\xc4\x8dju med naseljem Krokeai (anti\xc4\x8dna Croceae) in pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem Marathonisi v Lakoniji, na Peloponezu, na jugu Gr\xc4\x8dije.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ki opis\n_START_PARAGRAPH_\nGeolo\xc5\xa1ko je to vulkanska kamnina, ki pripada obmo\xc4\x8dju im. Gavrovo. Petrografsko in glede na geokemi\xc4\x8dno sestavo gre za diabazen porfir s fenokristali avgita in labradorita, ki se je oblikoval v mlaj\xc5\xa1em paleozoiku, v \xc4\x8dasu srednjega karbona in perma. Zna\xc4\x8dilna zelena barva fine mase pa nastane zaradi obilne formacije klorita in epidota v kamnu.\n_START_SECTION_\nKamnolom\n_START_PARAGRAPH_\nO kamnolomu izvemo veliko pri Pavzaniju, anti\xc4\x8dnemu geografu, ki je potoval po Gr\xc4\x8diji in jo opisal. Za Lapis Lacedaemonius pi\xc5\xa1e, da so ga kopali v kamnolomu blizu vasi Croceae, ki stoji ob poti, ki se je spu\xc5\xa1\xc4\x8dala iz osrednje Lakonije proti pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Gythionu. Kamni naj bi bili v obliki prodnikov in te\xc5\xbeki za obdelavo, uporabljali pa naj bi jih pri krasitvi kipov bogov v sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih, prav posebej pa naj bi jih uporabljali za olep\xc5\xa1avo plavalnih kadi in fontan. Pred vasjo Croceae naj bi tako stal marmornat kip Zevsa iz Croceae, pri kamnolomu pa naj bi bila bronasta Dioskura. (Pausanias, Periegesis tes Hellados, 3.21.4)._NEWLINE_Kamnolom je odkrila francoska odprava leta 1829 na gri\xc4\x8du Psephi, ki se nahaja med dana\xc5\xa1njo moderno vasjo Stefania in po pobo\xc4\x8dju proti severovzhodu, proti Gythionu, pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Sparte. V uporabi naj bi bil od minojsko-mikenske dobe do bizantinske dobe, dokon\xc4\x8dno pa je bil uni\xc4\x8den med tur\xc5\xa1ko nadvlado in drugo svetovno vojno._NEWLINE__NEWLINE_Kot ka\xc5\xbee, Lapis Lacedaemonius niso pridobivali iz\xc2\xa0\xc2\xbbpravih\xc2\xab\xc2\xa0kamnolomov, kjer bi odprli kamnito pobo\xc4\x8dje hriba, temve\xc4\x8d so v tla kopali jame tako dolgo, dokler se ni pojavil omenjeni kamen razli\xc4\x8dnih oblik in dimenzij, najve\xc4\x8dkrat velik nekaj decimetrov. Take jame so ostale odprte skozi ve\xc4\x8d obdobij, najintenzivnej\xc5\xa1e \xc4\x8drpanje pa je glede na najdeno keramiko na povr\xc5\xa1ju v okolici potekalo v prvih stoletjih rimskega imperija. Keramika, ki pri\xc4\x8da o delovanju kamnoloma je bila najdena predvsem na ju\xc5\xbenem in zahodnem pobo\xc4\x8dju gri\xc4\x8da Psephi. Vendar pa bi bile za bolj\xc5\xa1e razumevanje delovanja kamnoloma potrebne sistemati\xc4\x8dne arheolo\xc5\xa1ke raziskave._NEWLINE_Domneva pa se \xc5\xa1e eno nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de v bli\xc5\xbeini najdi\xc5\xa1\xc4\x8da Aghios Stephanos, ki je v antiki le\xc5\xbeal ob morju in bli\xc5\xbenji oto\xc4\x8dek Trinasos bi lahko bil to\xc4\x8dka eksporta za prenos materiala po morju.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas delovanja kamnoloma\n_START_PARAGRAPH_\nLapis Lacedaemonius so uporabljali najprej v srednjem minojskem obdobju (1700 pr. n. \xc5\xa1t.) za izdelavo ritualnih vaz in pe\xc4\x8datov. Uporaba kamna se je nadaljevala \xc5\xa1e v mikenskem obdobju, v gr\xc5\xa1kem \xc4\x8dasu pa se zdi, da je prenehala. V rimski dobi za\xc4\x8dnejo kamen uporabljati v poznem republikanskem obdobju v sredini 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. pa vse do konca antike._NEWLINE__NEWLINE_Lapis Lacedaeomius je bil v \xc5\xa1iroki uporabi tudi v srednjem veku in renesansi, najve\xc4\x8d za manj\xc5\xa1e ornamente, saj je ve\xc4\x8dje kose te\xc5\xbeko obdr\xc5\xbeati ne da bi razpokali._NEWLINE__NEWLINE_Kamnolom pa je bil dokon\xc4\x8dno uni\xc4\x8den med drugo svetovno vojno.\n_START_SECTION_\nIzdelki\n_START_PARAGRAPH_\nV minojskem obdobju so ga uporabljali za izdelavo pe\xc4\x8datnikov in ritulanih vaz, zelo znan je na primer rithon iz pala\xc4\x8de Kato Zakro, ki se danes nahaja v arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Heraklionu._NEWLINE_V antiki so ga uporabljali kot ornamentalni kamen, velikokrat v kombinaciji z rde\xc4\x8dim porfirjem (porfido rosso antico), saj skupaj delujeta kontrastno. Zdi se, da gre za zelo cenjeno in priljubljeno kamnino. Bil je v \xc5\xa1iroki uporabi pri dekoraciji bogatej\xc5\xa1ih domov, javnih kopali\xc5\xa1\xc4\x8d predvsem kot talna (opus sectile) in stenska obloga._NEWLINE__NEWLINE_Kot talna obloga oz. opus sectile je bil kamen uporabljan v premo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih domovih in reprezentativnih javnih zgradbah ne samo v Italiji, ampak po celotnem rimskem imperiju. V Rimu najdemo Lapis Lacedaemonius prvi\xc4\x8d uporabljen v avgustejskem \xc4\x8dasu. Kasneje ga sre\xc4\x8damo na primer uporabljenega pri izdelavi tlaka v nimfeju Neronovega Domus Transitoria v 1. stoletju in v nimfeju, posve\xc4\x8denem nimfi Egeriji (Il Ninfeo di Egeria) iz 2. stoletja, prav tako uporabljenem kot talna obloga. V Domus delle Sette Sale (druga polovica 4. stoletja) najdemo to vrsto marmorja v apsidalni dvorani spet kot del opus sectile in pa kot del okrasa na stenah. Prav tako ga najdemo tudi med fragmenti tlaka Hadrijanove vile v Tivoliju v bli\xc5\xbeini Rima._NEWLINE_Drugod po Italiji ga najdemo na primer v Pompejih (Casa dei marmi), v Herkulaneumu (Casa del Rilievo di Telefo), v Suasi (Domus dei Coiedii), na Siciliji v Palermu (Villa del Casale), povsod kot del talne obloge- opus sectile._NEWLINE__NEWLINE_Da pa Lapis Lacedaemonius niso uporabljali samo na Apeninskem polotoku in Siciliji, dokazuje opis Pavzanija, ki pravi, da so to vrsto kamna uporabili tudi pri gradnji oz. dekoraciji term v Korintu v \xc4\x8dasu Hadrijana (Pausanias, Periegesis tes Hellados, 2.3.5)._NEWLINE__NEWLINE_Seveda pa nam o raz\xc5\xa1irjenosti kamna pri\xc4\x8dajo tudi arheolo\xc5\xa1ki ostanki, saj fragmente tega porfirja najdemo od Pirenejskega polotoka (Toledo) pa do Srednje Evrope (K\xc3\xb6ln) in Balkana (Sremska Mitrovica). Seveda vedno samo v bogatej\xc5\xa1ih domovih in reprezentan\xc4\x8dnih zgradbah._NEWLINE_Zaradi karakteristik samega kamna, uporaba za ve\xc4\x8dje arhitekturne elemente ni mo\xc5\xbena. Vendar pa so poleg tlakov v zelo majhni meri Lapis Lacedaemonius uporabljali tudi v kiparstvu oz. za manj\xc5\xa1e arhitektonske \xc4\x8dlene (majhne kapitele in stebri\xc4\x8dke). Ohranilo se je podno\xc5\xbeje kipa barbara in gladek trup stebri\xc4\x8dka; slednji je iz Ostije iz 3. ali 4. stoletja, oboje ve\xc4\x8djih dimenzij in narejeno iz enega samega kosa kamna. To pa nista osamljena primera, poznamo na primer \xc5\xa1e dva manj\xc5\xa1a korintska kapitela iz sredine 3. stoletja, ki sta bila pozneje ponovno uporabljena za okras tabernaklja v cerkvi Santa Saba v Rimu, dva iz druge polovice 3. stoletja, ki sta danes postavljena na oktagonalnem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du muzeja v Vatikanu ter spomenike iz cerkve San Apollinaire Nuovo v Raveni. V obliki manj\xc5\xa1ih \xc5\xbeivali poznamo izdelanega delfin\xc4\x8dka iz muzeja v Vatikanu._NEWLINE_V pozni antiki se Lapis Lacedaemonius pojavi tudi v Sirmiju (dan. Sremska Mitrovica), kjer je prav tako poleg opus sectile mo\xc4\x8d najti tudi okrasne stebri\xc4\x8dke izdelane iz omenjene kamnine.'