b'\n_START_ARTICLE_\nKulturni razvoj v \xc5\xa1panskih kolonijah v 16. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nPo odkritju Amerike so se za\xc4\x8deli na kontinent priseljevati Evropejci. \xc5\xa0panija je kolonije ustanovila tako v srednji in ju\xc5\xbeni Ameriki, kot na Karibskih otokih. Velik vpliv na kulturni razvoj je imela cerkev, predstavljali so izobra\xc5\xbeen del dru\xc5\xbebe. Prihajalo je do kulturnega in rasnega me\xc5\xa1anja med avtohtonimi ameri\xc5\xa1kimi prebivalci in \xc5\xa0panci. Glavna kulturna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so predstavljala mesta Santo Domingo, Ciudad de M\xc3\xa9xico in Lima, kasneje tudi Caracas, Havana in Buenos Aires.\n_START_SECTION_\nVpliv kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva\n_START_PARAGRAPH_\nKultura v Latinski Ameriki je s prihodom \xc5\xa0pancev dobila kr\xc5\xa1\xc4\x8danski pridih. Priseljenci so tvorili heterogeno celoto, tudi znotraj dana\xc5\xa1njega \xc5\xa1panskega ozemlja so bile kulture heterogene, saj v zgodnjem novem veku \xc5\xa0panija, kot jo poznamo danes, \xc5\xa1e ni obstajala. V Ameriko so lahko od\xc5\xa1li t.i. stari kristjani, mo\xc5\xa1ki, ki so imeli le katoli\xc5\xa1ke prednike. Prvi priseljenci so prihajali z razli\xc4\x8dnih delov dana\xc5\xa1nje \xc5\xa0panije: C\xc3\xa1diz, Palos, Puerto de Santa Maria, Sanl\xc3\xbacar de Barrameda, Santander, Laredo, Castro Urdiales, Medell\xc3\xadn in Trujillo._NEWLINE_Pridigarji, ki so od\xc5\xa1li v Latinsko Ameriko, so bili v ve\xc4\x8dini s podro\xc4\x8dij Kastilije, Galicije in Baskije. Dve pomembni imeni sta Juan de Betanzos in Juan de Zum\xc3\xa1rraga. Kulturno heterogenost so tako iz \xc5\xa1panskega prostora, prenesli tudi na ameri\xc5\xa1ki kontinent. \xc5\xbde v 16. stoletju, lahko opa\xc5\xbeamo priseljevanja drugih evropskih narodov, kot so Italijani, Nemci, portugalski Judi, Angle\xc5\xbei, Francozi. Priseljenci so prihajali iz razli\xc4\x8dnih stanov, ve\xc4\x8dina konkvistadorjev ni znala brati in pisati, medtem, ko so bili pridigarji za tisti \xc4\x8das visoko izobra\xc5\xbeeni in so predstavljali kulturni in duhovni steber dru\xc5\xbebe. Proti koncu 16. stoletja so na ameri\xc5\xa1ki kontinent pri\xc5\xa1li tudi jezuiti, ki so zasedli pomembno vlogo v kolonialni dru\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nStik dveh svetov\n_START_PARAGRAPH_\nPrihajalo je do kulturnih stikov med evropsko in avtohtono kulturo. Kot primer se lahko navede vpliv flamskega slikarstva v Mehiki, katerega je tam raz\xc5\xa1iril fran\xc4\x8di\xc5\xa1kan Pedro de Gante (rojen kot Pieter van der Moere). Bolj ruralni predeli so bili pod manj\xc5\xa1im vplivom \xc5\xa1panske kulture, kot tudi deli ameri\xc5\xa1kega kontinenta, kjer so obstajali nekdaj mo\xc4\x8dni imperiji. Misijonarji so na teh podro\xc4\x8djih uporabo staroselskih jezikov podpirali: Nahuatl v Mehiki, Gvaran\xc5\xa1\xc4\x8dino v Paragvaju in Ke\xc4\x8duo v Peruju. Ti jeziki so vplivali tudi na \xc5\xa1panski jezik, \xc5\xa1e posebej se to vidi v tehnolo\xc5\xa1kem, botani\xc4\x8dnem in zoolo\xc5\xa1kem besedi\xc5\xa1\xc4\x8du.\xc2\xa0 S prihodom \xc5\xa0pancev na ameri\xc5\xa1ki kontinent so se v Evropi raz\xc5\xa1irili prej nepoznani izdelki, kot so tobak, krompir, \xc4\x8dokolada in paradi\xc5\xbenik._NEWLINE_\xc5\xa0panci so \xc5\xbeeleli, na ameri\xc5\xa1kem kontinentu ustvariti novo \xc5\xa0panijo s podporo monarhije, ki je tja poslala misijonarje, da bi \xc5\xa1irili kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero in pravnike, da bi se vzpostavila pravna dr\xc5\xbeava. Staroselsko prebivalstvo je predstavljalo ve\xc4\x8dino, evropsko prebivalstvo (t.i. encomenderos z dru\xc5\xbeinami) je bilo omejeno na sredi\xc5\xa1\xc4\x8da naselbin. Konec 16. stoletja je bilo na ameri\xc5\xa1kem kontinentu le okoli 150 000 \xc5\xa0pancev. Kreoli, so \xc5\xbee od za\xc4\x8detka kolonizacije \xc5\xbeeleli biti druga\xc4\x8dni od (evropskih) \xc5\xa0pancev, prihajalo je do akulturacije. Klub temu, da so prevzemali nekatere navade ameri\xc5\xa1kega prebivalstva, se niso hoteli ena\xc4\x8diti z njimi. Ve\xc4\x8dino priseljencev so predstavljali mladi mo\xc5\xa1ki in ve\xc4\x8dinoma se je evropsko prebivalstvo naselilo na pode\xc5\xbeelju (le 25% jih je \xc5\xbeivelo v mestih). Ker so bila mesta majhna, je bil razvoj kulture izoliran od mati\xc4\x8dne \xc5\xa1panske dr\xc5\xbeave, le glavna mesta podkraljestev (po \xc5\xa1pansko virreinato) Ciudad de M\xc3\xa9xico in Lima ter pristani\xc5\xa1ka mesta Havana in Santo Domingo so imela stalen stik z matico. Kulturna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so predstavljali samostani, dvor podkraljestev in sodi\xc5\xa1\xc4\x8da (po \xc5\xa1pansko Audiencia). Z me\xc5\xa1anjem ras se je me\xc5\xa1ala tudi kultura, ki je kasneje postala eden izmed temeljev dana\xc5\xa1nje Latinske Amerike. Na Karibih je mo\xc4\x8dno vlogo igrala tudi afri\xc5\xa1ka kultura, \xc5\xa1e posebej se to vidi v plesih in kuhinji, afri\xc5\xa1ke \xc5\xbeenske so delale pri kreolskih dru\xc5\xbeinah kot varu\xc5\xa1ke. Inkvizicija, je v 16. stoletju najbolj preganjala ljudi afri\xc5\xa1kega izvora z obto\xc5\xbebami za \xc4\x8darovni\xc5\xa1tvo, poligamijo in bogokletstvo.\n_START_SECTION_\nRazvoj mest\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 16. stoletja je bil glavni center Santo Domingo, bolj natan\xc4\x8dno dvor podkralja Diega Kolumba, ki si je za vzor vzel evropske dvore. Podkralj je bil ljubitelj renesanse in je podpiral glasbo in poezijo. Po sporu dru\xc5\xbeine Kolumb s kraljevo dru\xc5\xbeino je Santo Domingo izgubil vodilno vlogo. Vodilno vlogo na ta na\xc4\x8din prevzame Ciudad de M\xc3\xa9xico. Kulturno \xc5\xbeivljenje prebivalcev tega mesta je bilo pestro. Kreolska elita, se je udele\xc5\xbeevala raznih dogodkov kot so: gledali\xc5\xa1ke predstave, dogodki na dvoru, poroke, sprevodi, tekmovanja v poeziji, konjeni\xc5\xa1ki dogodki. Pomembno mesto je imela tudi moda. \xc5\xbdenske so stremele k eleganci in razko\xc5\xa1nim oblekam, o tem je Bernardo de Balbuena napisal pesem Grandeza Mexicana . Pomembna kulturna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so predstavljali tudi univerza in samostani. V samostanih so se odvijali koncerti, recitali, debate, imeli so knji\xc5\xbenice kjer se je lahko bralo Horacija, Ovidija, italijanske renesan\xc4\x8dne pisatelje. V Ju\xc5\xbeni Ameriki je glavno vlogo imela Lima, nekatera druga kulturna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila Quito in Ciudad Guatemala. V Novi \xc5\xa0paniji \xc5\xa1e Quer\xc3\xa9taro, Puebla in Guadalajara. V 18. stoletju se v pomembna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da razvijejo tudi Caracas, Havana in Buenos Aires.'