b'\n_START_ARTICLE_\nPapovka\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nJugoslovanska pu\xc5\xa1ka M59 je licen\xc4\x8dna kopija, oziroma izbolj\xc5\xa1ana razli\xc4\x8dica sovjetske karabinke SKS (rusko \xd1\x81\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb7\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x8f\xd0\xb4\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb1\xd0\xb8\xd0\xbd \xd0\xa1\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0, samopolnitveni karabin Simonova). Prve primerke sovjetske pu\xc5\xa1ke so za\xc4\x8deli dobavljati v bojne enote Rde\xc4\x8de armade v za\xc4\x8detku leta 1945. To je bil edini primer rabe naboja 7,62x39 v 2. svetovni vojni, pu\xc5\xa1ka pa je bila druga po vrsti s tem nabojem. Pu\xc5\xa1ko SKS je skonstruiral Sergej Gavrilovi\xc4\x8d Simonov, v redno oboro\xc5\xbeitev SSSR pa je pre\xc5\xa1la leta 1949.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPapovka deluje na principu odvoda smodni\xc5\xa1kih plinov (kratko trzanje bata) in ima zaklepom z naslonom. Zaklep je sestavljen iz dveh delov; zgornjega in spodnjega. Pu\xc5\xa1ka za delovanje potrebuje tudi dve vzmeti, eno za zaklep in eno za plinski bat. Oro\xc5\xbeje ima fiksen nabojnik in se se polni posami\xc4\x8dno ali z uporabo 10-strelnih okvir\xc4\x8dkov._NEWLINE_Za polnjenje se najprej potegne zaklep v zadnji polo\xc5\xbeaj, kjer se zatakne. Okvir\xc4\x8dek z naboji se skozi zarezi v prednjem delu zaklepa natakne na vrh nabojnika. S potiskom na vrhnji naboj zvrhamo nabojnik. Nato odstranimo okvir\xc4\x8dek in s potegom nazaj zapremo zaklep. Oro\xc5\xbeje je pripravljeno na streljanje._NEWLINE_Ob pritisku na spro\xc5\xbeilec se po cevi po\xc5\xbeene krogla, za njo pa smodni\xc5\xa1ki plini. Del smodni\xc5\xa1kih plinov se skozi majhno luknjico pri koncu cevi po\xc5\xbeene v vrhnjo plinsko cev, kjer \xc4\x8daka plinski bat. Smodni\xc5\xa1ki plini se zaradi gorenja smodnika \xc5\xa1e vedno \xc5\xa1irijo, zato ta bat sunkovito potisnejo nazaj za dol\xc5\xbeino nekaj centimetrov. Na zadnji del bata sloni pod silo vzmeti naslonjen zgornji del zaklepa, ki se ob hitrem sunku bata po\xc5\xbeene nazaj v svojo vzmet. Plinski bat ima prav tako svojo vzmet, zaradi katere se \xc5\xa1e pred te\xc5\xbekim zaklepom vrne v svoj prvotni polo\xc5\xbeaj, kar je zna\xc4\x8dilno za kratko trzanje plinskega bata. Zgornji del zaklepa za\xc4\x8dne med premikanjem nazaj s svojim po\xc5\xa1evnim zobom dvigovati spodnji del zaklepa navzgor, iz blokiranega polo\xc5\xbeaja. Ko zaklep ni ve\xc4\x8d blokiran se pomakne popolnoma nazaj in do konca zgosti vzmet. Pred njim ga na vrhu nabojnika \xc5\xbee \xc4\x8daka nov naboj. Ob pomiku naprej ga zaklep zagrabi in potisne v le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de cevi. Zgornji del zaklepa potisne (obratno kot prej) spodnji del nazaj navzdol, v blokiran polo\xc5\xbeaj. Oro\xc5\xbeje je tako pripravljeno na ponovni pritisk spro\xc5\xbeilca.'