b'\n_START_ARTICLE_\nSonaravna mesta\n_START_PARAGRAPH_\nSonaravno mesto je trajnostno mesto ali eko-mesto zasnovano z upo\xc5\xa1tevanjem vplivov na okolje, kjer \xc5\xbeivijo ljudje, namenjeno zmanj\xc5\xa1evanju potrebnih vlo\xc5\xbekov energije, vode in hrane ter zmanj\xc5\xa1evanju odpadkov proizvodnje toplote, onesna\xc5\xbeenega zraka - [[CO\xe2\x82\x82]], metana in onesna\xc5\xbeene vode. Richard je prvi\xc4\x8d uporabil izraz "eko mesto" v svoji knjigi, leta 1987, Ecocity Berkeley: gradnja mest za zdravo prihodnost. Druge vodilne osebnosti, ki so predvidele trajnostno mesto, so arhitekt Paul F Downton, ki je kasneje ustanovil podjetje Ecopolis Pty Ltd in avtorji Timothy Beatley in Steffen Lehmann, ki je napisal veliko o tej temi. Podro\xc4\x8dje industrijske ekologije se v\xc4\x8dasih uporablja pri na\xc4\x8drtovanju teh mest. Sonaravno mesto se lahko samo vzdr\xc5\xbeuje z minimalnim zana\xc5\xa1anjem na okolico, samo sebe pa napaja z obnovljivimi viri energije. Cilj tega je ustvariti \xc4\x8dim manj\xc5\xa1i ekolo\xc5\xa1ki odtis in proizvajati \xc4\x8dim manj\xc5\xa1o mo\xc5\xbeno koli\xc4\x8dino onesna\xc5\xbeenja za u\xc4\x8dinkovito rabo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d; kompostiranje uporabljenih materialov, recikliranje ali pretvarjanje odpadkov za pridobivanje energije, tako bo skupni prispevek mesta k podnebnim spremembam minimalen, \xc4\x8de bodo ta ravnanja upo\xc5\xa1tevana. Ocenjuje se, da okoli 50% svetovnega prebivalstva \xc5\xbeivi v mestih in urbanih obmo\xc4\x8djih. Te velike skupnosti ponujajo tako izzive, kot prilo\xc5\xbenosti za okoljsko osve\xc5\xa1\xc4\x8dene razvijalce. Da bi postali trajnej\xc5\xa1i, gradbeni dizajn in praksa, kot tudi dojemanje in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, je treba sprejeti tudi trajnostno razmi\xc5\xa1ljanje._NEWLINE_Mesta predstavljajo enega najve\xc4\x8djih okoljskih izzivov 21. stoletja, vendar pa imajo neprimerljive mo\xc5\xbenosti, da oskrbijo svoje \xc5\xa1tevilno prebivalstvo na sonaraven in u\xc4\x8dinkovit na\xc4\x8din. S primernim planiranjem in dolgoro\xc4\x8dno vizijo lahko gosti poselitveni vzorci nudijo gospodarstvo take stopnje, ki lahko dejansko zmanj\xc5\xa1a pritiske na naravne vire in pove\xc4\x8da energetsko u\xc4\x8dinkovitost._NEWLINE_Ker v mestih \xc5\xbeivijo ljudje bolj skupaj, bolj strnjeno in tako potrebujejo manj prostora, potrebuje vsak prebivalec mest manj infrastrukture, kot je npr. kanalizacijsko, elektri\xc4\x8dno in prometno omre\xc5\xbeje kot prebivalstvo predmestij in ostalih decentraliziranih naselijh. Inovacije pri gradnji stavb, energetski u\xc4\x8dinkovitosti, upravljanju z odpadki in prometu so le nekatere izmed mo\xc5\xbenosti, ki lahko pripomorejo k bolj sonaravnim mestom.\n_START_SECTION_\nTrajnostni razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nTrajnostni urbani sonaravni razvoj vklju\xc4\x8duje tri komponente: ekonomsko, dru\xc5\xbebeno in okoljsko trajnostnost; potrebno je zagotoviti kakovost \xc5\xbeivljenja, materialno blagostanje, socialno varnost ter pravi\xc4\x8dnost ob hkratnem ohranjanju kakovosti naravnega okolja in virov tudi za prihodnje urbane generacije. Dose\xc4\x8di se mora okoljska urbana trajnostnost, kajti potrebno je upo\xc5\xa1tevati dolgoro\xc4\x8dnost razvoja ter odvisnost \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva od okolja in naravnih virov. Potrebno je prepre\xc4\x8diti uni\xc4\x8devanje urbanega okolja, zagotoviti vi\xc5\xa1anje \xc5\xbeivljenjske ravni za vse prebivalce, spodbujati me\xc5\xa1ano rabo urbanega prostora, organizirati okolju prijazen prevoz, varovati naravno in kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino v mestu, izbolj\xc5\xa1ati kakovost bivalnega okolja ter sonaravno izrabljati naravne vire._NEWLINE_Trajnostno sonaravna mesta so tista, kjer se socialno - gospodarski cilji uresni\xc4\x8dujejo skupaj z okoljskimi in energetskimi in tako zagotavljajo trajnostnost urbanih sprememb. Sonaravni urbani razvoj izhaja iz zahteve po varstvu okolja in za\xc5\xa1\xc4\x8diti naravnih virov. Osnovni cilj okoljske trajnostnosti je vzdr\xc5\xbeevanje zalog naravnega kapitala z zmanj\xc5\xa1evanjem potreb po rabi zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, energije, proizvodnje emisij in omejevanjem medregionalnih snovnih izmenjav. Trajnostni urbani razvoj ni nekaj novega, vendar pa vklju\xc4\x8duje ve\xc4\x8d kot le ve\xc4\x8dno arhitekturo. Tak razvoj potrebuje ve\xc4\x8dje razumevanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ekologije. Na\xc5\xa1e razumevanje mest  kot biolo\xc5\xa1kih organizmov zaostaja dale\xc4\x8d za izzivi. Sonaravni urbani razvoj, \xc4\x8deprav ni nov koncept odra\xc5\xbea rasto\xc4\x8do znanstveno zaskrbljenost in zahteva raziskave o vplivih urbanizacije. Jasno so se pokazali nekateri klju\xc4\x8dni indikatorji sonaravno trajnostnega urbanega razvoja._NEWLINE_Nadzor rasti, na primer, minimizira porabo neobnovljivih naravnih virov. Varuje kriti\xc4\x8dna pokrajinska obmo\xc4\x8dja, kot so kmetijske povr\xc5\xa1ine ali mokri\xc5\xa1\xc4\x8da, ter jih pogosto integrira v sistem za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih javnih povr\xc5\xa1in. Zeleni pasovi so tudi eni izmed primerov, ki ponazarjajo mejo urbane rasti. Sonaravni urbani razvoj podpira tudi kompaktne razvojne vzorce, ki lahko pove\xc4\x8dajo ohranitev virov.\n_START_SECTION_\nGospodarski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarski razvoj, temelj za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko naselitev, redko priznava ekolo\xc5\xa1ke meje. Vendar pa nam ekolo\xc5\xa1ki odtisi nazorno prikazujejo potrebo po gospodarskem prestrukturiranju v povezavi z naravnim okoljem. Tak ekonomski sistem bi segel preko ohranitve virov do pospe\xc5\xa1evanja prilagodljive ponovne rabe obstoje\xc4\x8dih naravnih in ustvarjenih virov, poudarjanja obnovljivih virov in obnovitve okoljsko degradiranih obmo\xc4\x8djij.\n_START_SECTION_\nTemeljni okoljski cilji\n_START_PARAGRAPH_\nRedna oskrba s pitno vodo, visoka kakovost ozra\xc4\x8dja, ustrezno gospodarjenje z odpadki, izbolj\xc5\xa1anje energetske u\xc4\x8dinkovitosti, ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe obnovljivih virov energije in okolju prijaznej\xc5\xa1e oblike mestnega prometa so temeljni okoljski cilji urbanega razvoja. Dolgoro\xc4\x8dni sonaravni urbani cilj pa je mestnih snovno - energetskih tokov, porabe virov in prostora na prebivalca, zmanj\xc5\xa1anje ekolo\xc5\xa1kih odtisov, ter ve\xc4\x8dja raba regionalnih virov. Mestni razvoj je potrebno prilagoditi zmogljivostim ekosistemov.\n_START_SECTION_\nOkoljska politika\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d instrumentov politike, ki so pomembni za sonaravni razvoj in jih lahko razvrstimo v \xc5\xa1est skupin: zakonodajni, tehnolo\xc5\xa1ki, gospodarski, na\xc4\x8drtovalski, izobra\xc5\xbeevalni in informacijski. V praksi jih je, za dosego u\xc4\x8dinkovitih sprememb, najbolje kombinirati. Pri udejanjanju instrumentov okoljskih politik je potrebno upo\xc5\xa1tevati razli\xc4\x8dne stopnje urbanega razvoja, ker se tipi problemov mest razlikujejo tudi glede na razli\xc4\x8dno stopnjo razvoja oziroma rasti mest, za vsako stopnjo rasti mest, pa je potrebno uporabiti razli\xc4\x8dno kombinacijo pristopov in instrumentov. Ni enostavnih re\xc5\xa1itev, ki bi bile uporabne za vsa mesta.\n_START_SECTION_\nStrategija sonaravnega mesta\n_START_PARAGRAPH_\nPri sonaravnem mestnem delovanje je potrebno delovati na petih strate\xc5\xa1kih ravneh:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 sonaravno urbano na\xc4\x8drtovanje (principe mestnega sonaravnega oblikovanja je potrebno prenesti v rabo mestnih povr\xc5\xa1in, za kar obstaja cel niz mo\xc5\xbenosti, kot so energetsko u\xc4\x8dinkovito na\xc4\x8drtovanje, pretehtano oblikovanje in me\xc5\xa1ana raba zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d,...)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 integrirano upravljanje s prometom (s prometnimi strategijami, zasnovanimi na zmanj\xc5\xa1anju vpliva mestnega prometa in koli\xc4\x8din goriv, ki jih potro\xc5\xa1i promet, lahko dose\xc5\xbeemo izbolj\xc5\xa1anje okoljske kakovosti mest, za kar obstaja veliko ukrepov; podpora k bolj u\xc4\x8dinkoviti rabi vozil, hoji in kolesarjenju, zmanj\xc5\xa1anje ravni rabe avtomobilov in podporo bolj u\xc4\x8dinkovitim na\xc4\x8dinom prometa,...)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 u\xc4\x8dinkovito upravljanje mestnih tokov (urbano preoblikovanje in na\xc4\x8drti prenove naj bodo osredoto\xc4\x8deni na zmanj\xc5\xa1anje porabe vode, energije in materijalov, kar se lahko dose\xc5\xbee z uvajanjem var\xc4\x8dno zasnovanih tehnologij in smotrno alokacijo virov, potrebni pa sta predvsem dosega energetske u\xc4\x8dinkovitosti in energetsko var\xc4\x8devanje)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 okvirni cilji in okoljski standardi (potrebna je dolo\xc4\x8ditev klju\xc4\x8dnih ciljev in sistemati\xc4\x8dno merjenje onesna\xc5\xbeenosti)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 informacije o mestnem okolju (za pretehtano dolo\xc4\x8danje so klju\xc4\x8dnega pomena uporabne informacije o kakovosti urbanega okolja in okoljskih pritiskov na lokalno, regionalno in globalno okolje, informacije pa so pomembne tudi za seznanjanje javnosti s posledicami in okljskimi u\xc4\x8dinki njihovega delovanja)_NEWLINE_Urbana ekologija, temelj za trajnostno sonaravni urbani razvoj, vztraja, da se upo\xc5\xa1tevajo vsi elementi urbanega \xc5\xbeivljenja v odnosu eden do drugega. Na ta na\xc4\x8din tak razvoj ne bo kon\xc4\x8dno stanje ampak proces, s katerim so vsi elementi urbanosti v ravnote\xc5\xbeju, da ohranjajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko zdravje in sre\xc4\x8do. Res, da to ni nov koncept, je pa nova vizija idealnega mesta\n_START_SECTION_\nPrakti\xc4\x8dni dose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nEkolo\xc5\xa1ko mesto lahko dose\xc5\xbeemo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, kot so:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Razli\xc4\x8dni kmetijski sistemi, kot so kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v mestu (predmestje ali center). S tem se zmanj\xc5\xa1a razdalja transporta hrane od predelovalne povr\xc5\xa1ine do kupcev oz porabnikov. Prakti\xc4\x8dno delo tega je mo\xc5\xbeno v manj\xc5\xa1em obsegu (iz zasebnih parcel kmetovanja) ali s pomo\xc4\x8djo ve\xc4\x8djega obsega kmetijstva_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Obnovljivi viri energije, kot so vetrne turbine, son\xc4\x8dni kolektorji ali bio-plin pridobljen iz kanalizacije. Mesto zagovarja ekonomijo takega obsega, da so tak\xc5\xa1ni viri energije izvedljivi_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Razli\xc4\x8dne metode za zmanj\xc5\xa1anje potreb po uporabi klimatskih naprav, kot so sajenje dreves, uporaba svetlih povr\xc5\xa1inskih barv, naravni sistemi prezra\xc4\x8devanja, pove\xc4\x8danje vodnih pretokov in zelenih povr\xc5\xa1in na vsaj 20% povr\xc5\xa1ine mesta. Ti ukrepi prepre\xc4\x8dujejo "u\xc4\x8dinek toplotnega otoka" ki ga povzro\xc4\x8da obilica asfaltnih povr\xc5\xa1in, zaradi katerih so urbana obmo\xc4\x8dja toplej\xc5\xa1a za nekaj stopinj celzija, kot pode\xc5\xbeelska obmo\xc4\x8dja_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Izbolj\xc5\xa1anje javnega prometa, pove\xc4\x8danje pe\xc5\xa1 poti, za zmanj\xc5\xa1anje emisij avtomobilov. Ceste so lahko zasnovane tako, da vo\xc5\xbenjo ote\xc5\xbeijo._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Optimalna gostota gradnje, ki je izvedljiva za javni prevoz in pa tudi izognitev ustvarjanju mestnih toplotnih tokov._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Izkanje re\xc5\xa1itev za zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1irjenja mestnih obmo\xc4\x8dij, ki omogo\xc4\x8da ljudem, da \xc5\xbeivijo bli\xc5\xbeje delovnem mestu. Torej delovna mesta omogo\xc4\x8diti oz. \xc5\xa1iriti na predmestna obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Zelene strehe'