b'\n_START_ARTICLE_\nFonon\n_START_PARAGRAPH_\nFonon je kvazidelec, ki se uporablja v teoriji fiziki trdnih teles. S fononom lahko kvantiziramo oblike (moduse) nihanja kristalne mre\xc5\xbee. Fonon predstavlja kvant nihanja atomov kristala. Uvedli so ga kot matemati\xc4\x8dni model v fiziki trdne snovi za raziskovanje toplotnih in elektri\xc4\x8dnih lastnosti snovi. V kristaliziranih snoveh atomi delujejo drug na drugega zaradi mre\xc5\xbenih nihanj. Nihanja se obi\xc4\x8dajno pojavljajo kot zvo\xc4\x8dna nihanja, kvanti tega nihanja pa se imenujejo fononi. Na\xc4\x8din nihanja (modus nihanja) lahko vedno obravnavamo kot superpozicijo osnovnih nihanj. V klasi\xc4\x8dni mehaniki imajo nihanja lastnosti, ki so podobna \xc5\xa1irjenju valov po snovi. V kvantni mehaniki pa jih obravnavamo kot delce (kvazidelce). Spin fonona je enak 0 in tako spada v skupino bozonov in se podrejajo Bose-Einsteinovi statistiki. Fononi in njihova interakcija z elektroni igra pomembno vlogo v fiziki elektri\xc4\x8dne prevodnosti (superprevodnikov) in teoriji toplotne prevodnosti. Fononom ne moremo pripisati nekega polo\xc5\xbeaja, nahajajo se v celotni kristalni mre\xc5\xbei._NEWLINE_Fonon je vpeljal ruski fizik Igor Jevgenjevi\xc4\x8d Tamm (1895 \xe2\x80\x93 1971)._NEWLINE_Beseda fonon izhaja iz gr\xc5\xa1ke besede \xcf\x86\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82, ki pomeni glas.\n_START_SECTION_\nAkusti\xc4\x8dni fononi\n_START_PARAGRAPH_\nAkusti\xc4\x8dni fononi so zvo\xc4\x8dni valovi, ki se nahajajo v kristalni mre\xc5\xbei. Zanje je zna\xc4\x8dilno, da vsi atomi osnovne celice nihajo v fazi. Zvo\xc4\x8dni valovi so obi\xc4\x8dajno valovi z veliko valovno dol\xc5\xbeino, \xc4\x8de jo primerjamo s kristalno mre\xc5\xbeo. Poznamo tudi longitudinalne in transverzalne akusti\xc4\x8dne fonone._NEWLINE__NEWLINE_Hitrost \xc5\xa1irjenja fononov v kristalni mre\xc5\xbei je enaka tudi hitrosti zvoka v kristalu.\n_START_SECTION_\nOpti\xc4\x8dni fononi\n_START_PARAGRAPH_\nNastajajo v kristalnih mre\xc5\xbeah, ki imajo v osnovni celici ve\xc4\x8d kot en atom. Atomi osnovne celice ne nihajo v fazi. Vedno imajo najmanj\xc5\xa1o frekvenco nihanja, tudi \xc4\x8de imajo ve\xc4\x8djo valovno dol\xc5\xbeino. Ime opti\xc4\x8dni izhaja iz tega, ker jih lahko vzbudi infrarde\xc4\x8di valovi ali vidna svetloba. To ne pomeni, da so fononi opti\xc4\x8dno aktivni. Opti\xc4\x8dna aktivnost pomeni, da lahko fonon in foton lahko delujeta drug na drugega. Lahko se en fonon uni\xc4\x8di in pri tem nastane foton ali obratno. To se lahko zgodi samo, \xc4\x8de v kristalni mre\xc5\xbei negativni in pozitivni ion nihata drug proti drugemu in s tem ustvarjata spremenljivi elektri\xc4\x8dni dipolni moment. Tudi opti\xc4\x8dni fononi so lahko longitudinalni in transverzalni.\n_START_SECTION_\nDokaz\n_START_PARAGRAPH_\nOpti\xc4\x8dne fonone lahko doka\xc5\xbeemo s pomo\xc4\x8djo Ramanove in infrarde\xc4\x8de spektroskopije.'