b'\n_START_ARTICLE_\nMezoamerika\n_START_PARAGRAPH_\nMezoamerika je zgodovinska regija, ki se razprostira od dana\xc5\xa1nje centralne Mehike, Belizeja, Gvatemale, Salvadorja, Hondurasa in Nikaragve do dana\xc5\xa1nje severovzhodne Kostarike. V tej regiji se je v obdobju od 3000 let pred odkritjem Amerike razvil niz medsebojno povezanih kultur in civilizacij._NEWLINE_Vsem tem kulturam in civilizacijam je skupno poljedelstvo na osnovi vzgoje koruze in drugih rastlin in pri\xc4\x8detek stalne naselitve (gradnja naselbin, mest), za obutev so imeli sandale, njihova vera je bila politeisti\xc4\x8dna, njena osnova pa sta bila bog sonca in de\xc5\xbeja (Tlaloc azte\xc5\xa1ki bog de\xc5\xbeja), poznali so numeri\xc4\x8dni sistem na osnovi \xc5\xa1tevila 20, gradili so piramide in ritualne igre z \xc5\xbeogo._NEWLINE_Te civilizacije so bile Nahua (Azteki, Tolteki in Tlaxcalteci), Boruca, Chichimecs Huaxtecs, Huichol, Maji (Lacandon), Mayangna, Mazatec, Mixe, Misteki, Olmeki, Otomi, Purepecha, Totonac in Zapoteki.\n_START_SECTION_\nDefinicije\n_START_PARAGRAPH_\nMezoamerika je arheolo\xc5\xa1ko kulturno obmo\xc4\x8dje v Srednji Ameriki, kjer so pred Kolumbom oziroma pred \xc5\xa1pansko kolonizacijo cvetele \xc5\xa1tevilne dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Mezoameri\xc5\xa1ko jezikovno obmo\xc4\x8dje povezuje jezik, ki opisuje \xc5\xa1tevilne jezike Srednje Amerike, s skupnimi skladenjskimi, leksikalnimi zna\xc4\x8dilnostmi, izgovarjavo in etno-jezikovnimi lastnostmi. V to skupino sodijo majevski jezik, mixe-zoque\xc5\xa1ki, Totonac-Tepehua in uto-Azte\xc5\xa1ki jezik._NEWLINE_Mezoamerika je v skladu z merili OECD, multi-nacionalna, geo-ekonomska regija v Srednji Ameriki, dr\xc5\xbeav Belize, Kostarika, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama, kot tudi devet jugovzhodnih mehi\xc5\xa1kih zveznih dr\xc5\xbeav (Campeche, Chiapas, Guerrero, Oaxaca, Puebla, Quintana Roo, Tabasco, Veracruz in Jukatan).\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n20.000 let pr.n.\xc5\xa1t. oziroma proti koncu zadnje ledene dobe so prvi ljudje za\xc4\x8deli naseljevati mezoameri\xc5\xa1ki prostor. Pri\xc5\xa1li so iz Azije \xc4\x8dez kopno o\xc5\xbeino pri dana\xc5\xa1njem Beringovem prelivu, ki je v tistem \xc4\x8dasu, zaradi ni\xc5\xbeje morske gladine, povezovala kontineta. Prvi lovci na mamuta so se pojavili 10.000 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Najstarej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ke najdbe iz Yucat\xc3\xa1na so stare 9000 let pr.n.\xc5\xa1t., najdbe v Los Tapiales (Gvatemala) so iz okoli 8000 pr.n.\xc5\xa1t._NEWLINE_Okoli 7000 let pr.n.\xc5\xa1t. se je za\xc4\x8delo pojavljati poljedelstvo, okoli 5000 let pr.n.\xc5\xa1t. so za\xc4\x8deli gojiti koruzo in fi\xc5\xbeol.\n_START_SECTION_\nStari vek\n_START_PARAGRAPH_\nStalno poseljena naselja so verjetno stara okoli 3500 let pr.n.\xc5\xa1t. V ve\xc4\x8djem obsegu najdeni ostanki so le iz okoli 2500 pr.n.\xc5\xa1t. V naseljenih krajih so ustvarjali in razvili lon\xc4\x8darstvo in tkanje.\n_START_SECTION_\nZgodnja Predklasika\n_START_PARAGRAPH_\n1500 let pr.n.\xc5\xa1t. je bil \xc4\x8das ko je gojenje koruze glavno \xc5\xbeivilo za pre\xc5\xbeivetje ljudstev Mezoamerike. Za orodje so uporabljali obsidian, na pacifi\xc5\xa1ki obali je bila najdena Ocos keramika. Okoli leta 1200 pr.n.\xc5\xa1t. se pojavi Olme\xc5\xa1ka kultura. Oblikovanje zlata je dokazano od 850 let pr.n.\xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nSrednja Predklasika\n_START_PARAGRAPH_\nZapote\xc5\xa1ka kultura se pojavi okoli leta 600 pr.n.\xc5\xa1t. v Monte Alb\xc3\xa1n v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1nje Oaxace. 500 let pr.n.\xc5\xa1t. je bila uni\xc4\x8dena La Venta, Olme\xc5\xa1ka kultura propade.\n_START_SECTION_\nPozna Predlasika\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 400 pr.n.\xc5\xa1t. se je ob mehi\xc5\xa1ki obali Pacifika pojavila Izapa kultura. Prvi podatki iz stel kulture Majev datirajo okoli leta 125 pr.n.\xc5\xa1t. Najzgodnej\xc5\xa1i datum dolgega \xc5\xa1tetja (stela \xc5\xa1t. 1 iz El Baula (Gvatemala)) je iz leta 36 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Leta 100 za\xc4\x8dnejo graditi prve piramide v Teotihuac\xc3\xa1nu.\n_START_SECTION_\nKlasika\n_START_PARAGRAPH_\nV leto 200 datirajo gradnjo piramide Sonca v Teotihuac\xc3\xa1nu, piramido Lune pa v leto 250. V tem \xc4\x8dasu so Maji ustanovili veliko mesto Tikal, Palenque, Cop\xc3\xa1n in Yaxchil\xc3\xa1n. Leta 292 so na\xc5\xa1li stelo dolgega \xc5\xa1tetja v Tikalu. Do leta 300 je Teotihuac\xc3\xa1n dosegel vi\xc5\xa1ek razvoja.\n_START_SECTION_\nSrednja Kasika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cas okoli leta 500 je kazal razcvet Zapote\xc5\xa1ke kulture. leta 540 je bilo ustanovljeno majevsko mesto Bonampak. Vojna med Tikalom in Calakmulom je potekala leta 550. Teotihuac\xc3\xa1n proprade do leta 600.\n_START_SECTION_\nPozna Klasika\n_START_PARAGRAPH_\nLeto 799 propade Palenque, Copan leta 822. Konec obdobja Tikala je leto 879, Uxmala in Tonina leto 909.\n_START_SECTION_\nZgodnja Poklasika\n_START_PARAGRAPH_\nTula je bila ustanovljena leta 950. leta 987 se Quetzalcoatl ((izg. kecalk\xc3\xb3atl) \xc5\xa1iri iz Tule. V istem letu je bila Chichen Itza (izg. \xc4\x8di\xc4\x8d\xc3\xa9n ic\xc3\xa1) osvojena. Mayapan je bil ustanovljen leta 1007. OD leta 1140 so Azteki naselili Mehi\xc5\xa1ko Dolino. Z uni\xc4\x8denjem Tule leta 1168 propadejo Chichimeci._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnosti ve\xc4\x8djih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d pri\xc4\x8dajo o vse bolj kompleksni politi\xc4\x8dni ureditvi. Poleg arhitekture, ki postaja monumentalna in raznolika, se razvija rokodelstvo, umetnost, trgovina in pisava. Nekako se organizirajo dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ki in meteorolo\xc5\xa1ki vplivi na kulture v regiji\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek razli\xc4\x8dnih kultur je bila med drugim odvisna od topografskih razlik. Lo\xc4\x8dimo tri vi\xc5\xa1inska obmo\xc4\x8dja: Tierra caliente (do 800 m), Tierra templada (800-2000 m) in Tierra Fria (nad 2000 m). Polo\xc5\xbeaj med oceanoma je povzro\xc4\x8dal de\xc5\xbeevno sezono v poletnem in jesenskem \xc4\x8dasu in suho sezono pozimi in spomladi. Poleg tega so se letni \xc4\x8dasi selili proti severu. Ta raznovrstnost v krajini v zaprtem prostoru je nudila zelo dobre pogoje za specializacijo, delitev dela in trgovinsko izmenjavo.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nMezoameri\xc5\xa1ka arhitektura je niz arhitekturnih tradicij, ki so nastale v predkolumbovskih kulturah in civilizacijah. To so tradicije, ki so najbolj znane po javnih, obrednih in mestnih monumentalnih zgradbah. Zna\xc4\x8dilnosti mezoameri\xc5\xa1ke arhitekture zajemajo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih regionalnih in zgodovinskih slogov, ki pa so med seboj zelo povezani. Ti slogi so se razvijali skozi razli\xc4\x8dne faze mezoameri\xc5\xa1ke zgodovine kot posledica intenzivne kulturne izmenjave med razli\xc4\x8dnimi kulturami skozi tiso\xc4\x8de let. Mezoameri\xc5\xa1ka arhitektura je predvsem znana po piramidah, ki so najve\xc4\x8dje take strukture (izven starega Egipta in imperija Chola-Indija)._NEWLINE_Ena od zanimivih in \xc5\xa1iroko raziskanih tem je odnos med astronomijo, religijo, geografijo in arhitekturo. Velikokrat je mo\xc4\x8d sklepati, da so bile mnoge poteze mezoameri\xc5\xa1ke arhitekture urejene na podlagi verskih in mitolo\xc5\xa1kih idej. Vrsta pred\xc5\xa1panskih templjev je orientiranih proti izpostavljenim hribom v njihovi okolici in so te orientacije ve\xc4\x8dinoma tudi astronomsko opisljive. O\xc4\x8ditno so morala biti mesta za izgradnjo ceremonialnih stavb skrbno izbrana, najbr\xc5\xbe na osnovi dolo\xc4\x8denih na\xc4\x8del geomantike, v katerih so bili vklju\xc4\x8deni astronomsko-koledarski razlogi, verovanja v zvezi z lokalnimi zna\xc4\x8dilnostmi narave in \xc5\xa1e \xc4\x8dim. \xc4\x8ceprav znanstveniki \xc5\xa1e vedno ne razumejo dobro, kako je v resnici funkcionirala celotna kombinacija teh pravil, je vendar nesporno dejstvo, da so imele gore izredno va\xc5\xbeno vlogo v pred\xc5\xa1panskih verovanjih Mezoamerike, zlasti v zvezi z de\xc5\xbejem in rodovitnostjo, to pa je med indijanskimi skupnostmi \xc5\xa1e danes zelo \xc5\xbeivo._NEWLINE_Poseben del mezoameri\xc5\xa1ke arhitekture je njena ikonografija. Monumentalna arhitektura je bila okra\xc5\xa1ena s podobami verskega in kulturnega pomena in \xc4\x8desto s pisavo. Ikonografska dekoracija in pisava na zgradbah pomembno prispevajo k trenutnemu poznavanju mezoameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, zgodovine in religije.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna organiziranost\n_START_PARAGRAPH_\nCeremonialni centri so bili jedro mezoameri\xc5\xa1kih naselij. Templji so bili prostorsko orientirani tako, da so v okolico sporo\xc4\x8dali namen. Mesta s svojimi trgovskimi in verskimi sredi\xc5\xa1\xc4\x8di so bila vedno politi\xc4\x8dni subjekti, nekoliko podobna evropskim mestnim dr\xc5\xbeavicam in ljudje so se identificirali z mestom, v katerem so \xc5\xbeiveli._NEWLINE_Slavnostni centri so bili vedno zgrajeni na vidnem mestu. Piramide so izstopale iz okolice in tako zastopale svoje bogove in njihove pristojnosti. Druga zna\xc4\x8dilnost slavnostnih centrov so zgodovinske plasti. Vse slavnostne zgradbe so bile zgrajene v ve\xc4\x8d fazah ena na vrhu druge, do to\xc4\x8dke, kot jih vidimo danes in je bila verjetno zadnja faza. Stele so pogosti javni spomeniki v Mezoameriki in so slu\xc5\xbeile zapisu v spomin na uspehe vladarjev, prireditve in datume, povezane z vladarji in plemstvom.'