b'\n_START_ARTICLE_\nBohinj\n_START_SECTION_\nNaselitev\n_START_PARAGRAPH_\nBohinj je zelo staro poselitveno obmo\xc4\x8dje. Poljedelstvo je bilo zmeraj bolj skromno, prebivalci so \xc5\xbeiveli predvsem od pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva. Travniki v dolinah so dajali dovolj sena za zimo. Da seno v tem predelu, kjer je obilo de\xc5\xbeja, ne bi gnilo, so si omislili kozolce, ki so v Evropi posebnost - namre\xc4\x8d kozolce dvojnike (\xc2\xbbtoplarje\xc2\xab), v katerih je obenem veliko prostora za spravljanje kmetijskega orodja. Cela skupina takih slikovitih, rokodelsko spretno narejenih stavb stoji ob gru\xc4\x8dasti vasi Studor v Zgornji Bohinjski dolini._NEWLINE_Bohinj je bil naseljen \xc5\xbee v bronasti dobi, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo arheolo\xc5\xa1ke najdbe. Zametki bohinjskih vasi so oblikovali v obdobju \xc5\xbeelezne dobe, ki je hkrati tudi za\xc4\x8detek bohinjskega \xc5\xbeelezarstva, saj so bila tu nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da bobovca, \xc5\xbeelezove rude, ki so omogo\xc4\x8dala pre\xc5\xbeivetje \xc5\xa1tevilnim rodovom. Najstarej\xc5\xa1e naselbine v Bohinju segajo v 7. stoletje pr. n. \xc5\xa1t. Na Ajdovskem gradcu (vzpetina vzhodno od Bohinjske Bistrice)so bile izkopane \xc5\xa1tevilne najdbe. Tu je najdi\xc5\xa1\xc4\x8de poznorimske oz. zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danske naselbine, ki je najbolj raziskana iz tistega \xc4\x8dasa na Slovenskem. France Pre\xc5\xa1eren je v Krstu pri Savici semkaj postavil prizori\xc5\xa1\xc4\x8de zadnjega boja med \xc4\x8crtomirjem in Valjhunom.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPrva svetovna vojna se je za Bohinjce za\xc4\x8dela leta 1915, ko je Italija vstopila v vojno in se je odprla krvava so\xc5\xa1ka fronta. Bohinj je postal zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de vojakov in materiala za fronto med Batognico in Mrzlim vrhom v Krnskem pogorju. Od \xc5\xbeeleznice v Bohinjski Bistrici je do Ukanca vodila ozkotirna \xc5\xbeeleznica, ki so jo zgradili konec leta 1915. Od tam so sprva vagone vlekli s konjsko vprego, leta 1917 pa so progo elektrificirali. S konji so od kon\xc4\x8dne postaje tovorili preko Komne do Bogatinskega sedla. Jeseni leta 1915 so zgradili sistem \xc5\xbei\xc4\x8dnic. Tako so ves material lahko pripeljali do neposrednega zaledja boj\xc5\xa1\xc4\x8da na Krnu in Mrzlem studencu. V Bohinju so bila tri voja\xc5\xa1ka pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da in ve\xc4\x8d barakarskih naselij.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo in rastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nglej glavni \xc4\x8dlanek: \xc5\xbdivi svet v Triglavskem narodnem parku_NEWLINE_V Bohinju raste preko 1000 razli\xc4\x8dnih rastlinskih vrst. Spadajo v alpsko apneni\xc5\xa1ko floro, ki je med najbogatej\xc5\xa1imi v Evropi. Nekatere rastlinske vrste rastejo samo v Bohinju in so tako dobile ime po Bohinju ali Triglavu: Zoisova zvon\xc4\x8dnica (Campanula zoysii), triglavski svi\xc5\xa1\xc4\x8d (Gentiana terglouensis), ..._NEWLINE_\xc5\xbdivalstvo v Bohinju je prav tako pestro. Pestrost \xc5\xbeivalskih vrst je posledica velike vi\xc5\xa1inske razlike, vpliva Sredozemskega morja in geolo\xc5\xa1ke podlage. Med vreten\xc4\x8darji so posebni znani planinski orel, veliki petelin in ru\xc5\xa1evec. Med divjadjo je najbolj zna\xc4\x8dilna in \xc5\xa1tevilna vrsta gamsa.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nPrete\xc5\xbeni del Bohinja, njegov visokogorski svet pa v celoti, je za\xc5\xa1\xc4\x8diten s posebnim zakonom, saj spada v Triglavski narodni park (TNP). Robno obmo\xc4\x8dje TNP zajema obmo\xc4\x8dje kulturne krajine, kjer \xc5\xbee stoletja gospodari \xc4\x8dlovek. Varstveni ukrepi so prilagojeni prvinskemu gospodarstvu in razvoju stalnega prebivalstva, zato je tu manj omejitev. Osrednje obmo\xc4\x8dje ali jedro TNP zajema zgornje dele nekaterih dolin in celotno visokogorje. V njem je \xc4\x8dlovekova dejavnost podrejena naravnovarstvenim interesom, zato je uzakonjeno strogo varstvo.\n_START_SECTION_\nPlan\xc5\xa1arstvo in sirarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nBohinj je bil stoletja na\xc5\xa1e najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e plan\xc5\xa1arsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Plan\xc5\xa1arstvo, katerega za\xc4\x8detki segajo v 13. stoletje, in z njim povezano sirarstvo, je skozi zgodovino predstavljalo temelj kmetijstva v Bohinju. Premalo obdelovalnih povr\xc5\xa1in, dolge zime in kratka poletja so bili vzroki, da so se prebivalci v glavnem ukvarjali z \xc5\xbeivinorejo. Mleko in mle\xc4\x8dni izdelki so bili dolgo \xc4\x8dasa glavna osnova vsakdanje prehrane._NEWLINE_V preteklosti je delovalo pribli\xc5\xbeno 40 planin, ki so danes ve\xc4\x8dinoma opu\xc5\xa1\xc4\x8dene. Od maja do sredine julija so se selili plan\xc5\xa1arji z \xc5\xbeivino na spodnje in od tu na visoke planine, jeseni pa so se v stopnjah spet vra\xc4\x8dali v dolino. Na Uskovnici npr. so ostajali vse do bo\xc5\xbei\xc4\x8da. Do sredine 19. stoletja je bilo sirarstvo organizirano tako, da je vsak majer (plan\xc5\xa1ar) sam predeloval mleko v mle\xc4\x8dne izdelke. Med mle\xc4\x8dnimi izdelki ima posebno mesto sir mohant, ki je \xc5\xa1e danes posebnost v Bohinju._NEWLINE_Prelomnica v bohinjskem plan\xc5\xa1arstvu in sirarstvu se je zgodila v 60. in 70. letih 19. stoletja. Takrat so za\xc4\x8deli ustanavljati sirarske zadruge. Takrat je nastal tudi sir, podoben \xc5\xa1vicarskemu ementalcu, Bohinjski sir. Razvoj se je nadaljeval tudi v prvi polovice 20. stoletja, kljub prvi in drugi svetovni vojni. \xc5\xa0e v \xc4\x8dasu med obema vojnama so sirarje po\xc5\xa1iljali na izobra\xc5\xbeevanje v \xc5\xa0vico. Po drugi svetovni vojni je sirarstvo po\xc4\x8dasi zamiralo. Danes pa se trudijo za ponovno o\xc5\xbeivitev zaradi turizma.\n_START_SECTION_\nPrometne povezave\n_START_PARAGRAPH_\nOd prve poselitve pa vse do poznega srednjega veka so glavne poti potekale proti Primorski. Bohinj je bil namre\xc4\x8d tako v gospodarskem kot v kulturnem smislu dolgo \xc4\x8dasa bolj povezan s Primorsko kot pa s Kranjsko. Do Bleda je iz Bohinja vse do 16. stoletja vodila le ozka pot skozi Sotesko. Del poti je bil vsekan v skalo. Kasnej\xc5\xa1i lastnik fu\xc5\xbein v Bohinju, \xc5\xbdiga Zois, je dal to pot zaradi vedno ve\xc4\x8djih trgovskih potreb raz\xc5\xa1iriti.'