b'\n_START_ARTICLE_\nObramba rastlin pred rastlinojedi\n_START_PARAGRAPH_\nObramba rastlin pred rastlinojedi opisuje razli\xc4\x8dne protiplenilske prilagoditve, ki so se razvile pri rastlinah z namenom, da se pove\xc4\x8da mo\xc5\xbenost pre\xc5\xbeivetja in razmno\xc5\xbeevanja z zmanj\xc5\xa1anjem u\xc4\x8dinka prehranjevanja rastlinojedov (herbivorov). Vsak tip obrambe rastlin je lahko bodisi konstitutiven (tj. stalno prisoten v rastlini) bodisi induciran (nastane kot posledica po\xc5\xa1kodbe oz. stresa). Obstajajo razli\xc4\x8dne strategije za obrambo, ki se ve\xc4\x8dinoma uravnavajo s hormoni._NEWLINE_Veliko rastlin proizvaja sekundarne presnovke oz. metabolite, t. i. alelokemikalije, ki vplivajo na vedenje, rast ali pre\xc5\xbeivetje rastlinojedov. Te kemikalije lahko delujejo kot repelenti, toksini ali pa zmanj\xc5\xa1ajo prebavljivost rastline. Druge obrambne strategije vklju\xc4\x8dujejo mehani\xc4\x8dno za\xc5\xa1\xc4\x8dito (npr. s trni), izogibanje rastlinojedom v \xc4\x8dasu in prostoru, kot je npr. sprememba sezonskih vzorcev rasti ali rast na te\xc5\xbeko dostopnem mestu, preusmerjanje pozornosti rastlinojedov k nebistvenim delom rastline ter pospe\xc5\xa1ena obnova po\xc5\xa1kodovanih delov. Nekatere rastline privabljajo naravne sovra\xc5\xbenike rastlinojedov ter jim dajejo zavetje in hrano, ti pa v zameno \xc5\xa1\xc4\x8ditijo rastline pred rastlinojedi._NEWLINE_V preteklosti so bile \xc5\xbeu\xc5\xbeelke najpomembnej\xc5\xa1i rastlinojedi, zato evolucija rastlin sovpada z evolucijo \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Medtem ko se je ve\xc4\x8dina mehanizmov razvila proti \xc5\xbeu\xc5\xbeelkam, so se drugi mehanizmi razvili proti vreten\xc4\x8darjem, kot so ptice in sesalci. Raziskovanje tovrstnih mehanizmov ni pomembno samo z vidika evolucije, pa\xc4\x8d pa tudi zaradi neposrednega vpliva na kmetijstvo, kot so prehrambeni viri za ljudi in \xc5\xbeivino ter biolo\xc5\xa1ki nadzor \xc5\xa1kodljivcev, in zaradi iskanja rastlin z medicinskim pomenom.\n_START_SECTION_\nEvolucija obrambnih mehanizmov\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotne kopenske rastline so se razvile iz vodnih rastlin pred okoli 450 milijoni leti v ordoviciju. Te rastline niso imele \xc5\xbeilnega tkiva ter so potrebovale vodo okoli sebe za razmno\xc5\xbeevanje. Rastline z razvitim \xc5\xbeilnim tkivom so se razvile pozneje in njihova diverzifikacija se je pri\xc4\x8dela v devonu, tj. pred okoli 400 milijonov let. Zaradi zmanj\xc5\xa1ane odvisnosti od vode so se razvile druge prilagoditve na \xc5\xbeivljenje na kopnem, kot je za\xc5\xa1\xc4\x8ditni sloj, ki prepre\xc4\x8duje prekomerno izhlapevanje (evaporacijo) vode. Razmno\xc5\xbeevanje in raz\xc5\xa1irjanje rastlin v suhih pogojih je bilo omogo\xc4\x8deno z razvojem specializiran semenskih struktur. Diverzifikacija cveto\xc4\x8dih rastlin v kredi je povezana z nenadno speciacijo pri \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah. Ta dogodek predstavlja pomembno silo naravnega izbora v evoluciji rastlin in je povzro\xc4\x8dil selekcijo tistih rastlin, ki so imele obrambne prilagoditve. Zgodnji rastlinojedi so imeli razvite predvsem \xc4\x8deljusti, zato so le grizli ali trgali rastlinje, pozneje pa je zaradi razvoja rastlin pri\xc5\xa1lo do koevolucije pri \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah zaradi prilagajanja obustnega aparata na nove vire hrane; primer tega je razvoj sesala pri metuljih za hranjenje z nektarjem.'