b"\n_START_ARTICLE_\nMeta Ho\xc4\x8devar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHo\xc4\x8devarjeva, Rifletova sestra, je bila rojena leta 1942 v Ljubljani, kjer je leta 1965 kon\xc4\x8dala \xc5\xa1tudij arhitekture na FAGG Univerze v Ljubljani, se je po letu 1972 ustvarjalno skorajda izklju\xc4\x8dno posvetila gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, najprej oblikovanju odrskega prostora in kostumografiji, v osemdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja pa tudi polju re\xc5\xbeije. _NEWLINE_S svojimi \xc2\xbbprostori igre\xc2\xab, ki jih ne moremo zaobjeti s standardnim poimenovanjem scenografija, je \xe2\x80\x93 kot ugotavlja Lado Kralj \xe2\x80\x93 \xc2\xbbuvedla mo\xc4\x8dan in o\xc4\x8diten prelom s tradicijo. Scena ni ve\xc4\x8d zgolj vizualna ilustracija teksta, scena se ne podreja ve\xc4\x8d na\xc4\x8delu, naj 'ne moti', temve\xc4\x8d, prav nasprotno, opozarja, da sodeluje pri proizvajanju predstave.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Kot scenografka, kostumografka in re\xc5\xbeiserka se je predstavila tudi v pomembnih evropskih in ameri\xc5\xa1kih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih ter festivalih (Schauspielhaus Graz, Festival Steierische Herbst, Schauspiel Koln, Wiener Festwochen, Volkstheater Wien, Mittelfest, Moskovsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc2\xbbNa Maloj Bronoj\xc2\xab, American Repertoory Theatre, Cambridge, ZDA \xe2\x80\xa6). Za dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju gledali\xc5\xa1ke ustvarjalnosti je prejela \xc5\xa1tevilne nagrade, med njimi tudi presti\xc5\xbeno Pre\xc5\xa1ernovo nagrado._NEWLINE_Vzporedno s svojim delom v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du in na ljubljanski AGRFT se je Meta Ho\xc4\x8devar po diplomi na ljubljanski FAGG ter specializaciji v na Nizozemskem in v Veliki Britaniji posve\xc4\x8dala tudi podro\xc4\x8dju arhitekture. Za svoje projekte je v Sloveniji, biv\xc5\xa1i Jugoslaviji in Avstriji prejela odkupe in nagrade._NEWLINE_Kot redna profesorica na diplomskem in podiplomskem \xc5\xa1tudiju na ljubljanski Akademiji za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, radio, film in televizijo Univerze v Ljubljani je nosilka predmeta Scenografija - nauk o prostoru. Kot predavateljica je ob stalnih nastopih v slovenskem in prostoru biv\xc5\xa1e Jugoslavije kot gostujo\xc4\x8di predavatelj nastopila tudi v Stockholmu (1982, Svenska institutet), Grazu (1986/87, Tehnische Hoch Schule), Bostonu in Cambridgeu ZDA (1990, Emerson College, Harvard University), Bolzanu (1996, Teater ante portas), Celovcu (1998, Haus der Architektur), Milanu (1998, CRT \xe2\x80\x93 Teatro dell arte)._NEWLINE_Bila je \xc5\xbeivljenjska sopotnica igralca Braneta Ivanca. Sin Jaka je gledali\xc5\xa1ki re\xc5\xbeiser, h\xc4\x8di Jera pa je klasi\xc4\x8dna filologinja, prevajalka, dramaturginja in dramati\xc4\x8darka.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSvoja razmi\xc5\xa1ljanja o \xc2\xbbdramaturgiji prostora\xc2\xab\xc2\xa0v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du objavlja v doma\xc4\x8din in tujih strokovnih revijah, leta 1998 pa jih je strnila v knjigi Prostori igre (1998, Ljubljana, 2003, Beograd). _NEWLINE_Toma\xc5\xbe Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d je veliki retrospektivi njenega opusa za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Mestni galeriji januarja 2006 ob rob zapisal:_NEWLINE_Prebiranje scenografskega in re\xc5\xbeiserskega opusa Mete Ho\xc4\x8devar oziroma \xc2\xbbnaselitev prostora\xc2\xab\xc2\xa0 razkriva temeljno verigo transformacij sodobnega slovenskega in evropskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da zadnjih treh desetletij. Zgodovino njenih prostorov igre, ki jih je ustvarila bodisi v dvojicah s temeljnimi reformatorji gledali\xc5\xa1\xc4\x8da (Mile Korun, Du\xc5\xa1an Jovanovi\xc4\x87, Slobodan Unkovski, Du\xc5\xa1an Mlakar, Janez Pipan,  Eduard Miler \xe2\x80\xa6) bodisi kot samostojna avtorica celotnega uprizoritvenega koncepta, danes lahko prebiramo kot \xc2\xbbprostorsko\xc2\xab\xc2\xa0zgodovino bistvenih premikov znotraj sodobnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in odrskih umetnosti._NEWLINE_Za Ho\xc4\x8devarjevo scenografija ni ve\xc4\x8d lo\xc4\x8deni prostorski element, ki ga dodamo predstavi, del scenerije, pobarvana zadnja stena, interier, ampak je nekaj, kar se raztopi v in kar vsebuje vse druge komponente, ki sestavljajo predstavo. Gledali\xc5\xa1ki prostor \xe2\x80\x93 Meta Ho\xc4\x8devar bi rekla \xc2\xbbprostor igre\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93 je prostor, v katerem se vse zdru\xc5\xbeuje. Je prostor, v katerem potrebujemo vsa svoja \xc4\x8dutila. Je tudi prostor, ki ga moramo \xe2\x80\x93 tako kot Paul Klee sliko \xe2\x80\x93 razumeti kot nekaj, kar je tudi \xc4\x8dasovna oznaka: \xc2\xbbGledali\xc5\xa1\xc4\x8de je prostor \xc4\x8das. /.../ Prostora brez \xc4\x8dasa ni. Vse je prostor-\xc4\x8das, kronotopos.\xc2\xab\xc2\xa0  (Ho\xc4\x8devar) Prostori igre Mete Ho\xc4\x8devar zato niso ve\xc4\x8d scenografija. So \xc2\xbbuprizoritveni koncepti\xc2\xab, ki izhajajo iz temeljnega dejanja: misliti prostor. Iz artaudovske in appijevske tradicije. _NEWLINE_S svojim mi\xc5\xa1ljenjem o prostoru, za katerega je zna\xc4\x8dilen barthesovsko poststrukturalisti\xc4\x8dno razumljen poudarek na odprtem delu in tretji paradigmi gledalca, ostro zare\xc5\xbee v tradicionalno pojmovanje odrskega prostora. Njene scene \xe2\x80\x93 kot zapi\xc5\xa1e Jurij Kobe \xe2\x80\x93 \xc2\xbbodpirajo prostor poeziji teatra, katere bistvo je prav v ve\xc4\x8dplastnosti, v prostoru izza tiste njegove dobesedne postavitve, v dejanju izza povednega ali zaigranega.\xc2\xab"