b'\n_START_ARTICLE_\nVladislavova dvorana, Pra\xc5\xa1ki grad\n_START_PARAGRAPH_\nVladislavova dvorana je velika soba v pra\xc5\xa1kem grajskem kompleksu na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, ki se je uporabljala za velike javne prireditve \xc4\x8de\xc5\xa1ke monarhije in tudi sodobne \xc4\x8de\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. Zgrajena je bila med letoma 1493 in 1502. Je delo Benedikta Rejta med vladanjem Vladislava II. Bila je najve\xc4\x8dji posvetni prostor (62 m x 16 m, vi\xc5\xa1ina 13 m) v srednjeve\xc5\xa1ki Pragi  in je med najbolj zapletenimi konstrukcijskimi in arhitekturnimi prostori poznega srednjega veka. Zlasti kamnit sistem obokov razpona 16 m je velik in\xc5\xbeenirski podvig. V tretjem in najvi\xc5\xa1jem nadstropju pala\xc4\x8de dvorano nadome\xc5\xa1\xc4\x8da skupina prostorov iz 14. stoletja. Takoj pod njimi v drugem nadstropju je gotski dodatek, zgrajen med vladavino Karla IV. v 14. stoletju, medtem ko je najni\xc5\xbeje, prvo nadstropje, romanska pala\xc4\x8da._NEWLINE_Dvorano so uporabljali za bankete, sprejeme, kronanja in druge dogodke \xc4\x8de\xc5\xa1kega dvora. Bila je tudi dovolj velika za vite\xc5\xa1ke turnirje. Vite\xc5\xa1ko ali jezdno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zgrajeno dovolj \xc5\xa1iroko in polo\xc5\xbeno, da so lahko po njem pri\xc5\xa1li s konji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVladislavova dvorana je bila zgrajena med letoma 1490 in 1502 po na\xc4\x8drtih arhitekta Benedikta Rejta in je ohranjena v prvotni obliki. V nasprotju s splo\xc5\xa1nim mnenjem je bila skup\xc5\xa1\xc4\x8dinska dvorana (sestanki so bili v sosednjem starem de\xc5\xbeelnem zboru) prostor za stike, a je bila uporabljena tudi za aristokratske zabave (turnirji, ples, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de). Tudi kronanje Karla VI. leta 1723 in pogostitev sta bila tukaj. V Vladislavovi dvorani je bila leta 1791 industrijska razstava, od leta 1918 se uporablja za najpomembnej\xc5\xa1e dr\xc5\xbeavne proslave, volitve predsednika republike in podobno.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPoznogotska pravokotna dvorana je velika 62 x 16 m, je bogato rebrasto obokana v petih polah, vi\xc5\xa1ina je 13 metrov, ima renesan\xc4\x8dna pravokotna okna. Nastala je s kombinacijo ve\xc4\x8d prej\xc5\xa1njih prostorov, ki so se uporabljali kot parlamentarne dvorane verjetno vsaj v \xc4\x8dasu Vratislava II. Bila je najve\xc4\x8dja posvetna obokana dvorana na svetu. _NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni strani dvorano obdaja kamnit balkon s \xc4\x8dudovitim pogledom na mesto, z jugozahodnega kota dvorane je dostop do \xc4\x8de\xc5\xa1kega urada (tako imenovano Ludvikovo krilo, ki se razteza na jugu pred gradom). Na severni strani so manj\xc5\xa1a dvorana starega de\xc5\xbeelnega zbora in jezdne stopnice, neposreden dostop do dvorane z Jurijevega trga (Ji\xc5\x99sk\xc3\xa9 n\xc3\xa1m\xc4\x9bst\xc3\xad) pred baziliko sv. Jurija. Na vzhodni strani dvorane, ki meji na cerkev Vseh svetih, je kor neposredno dostopen iz dvorane. V dvorano se zdaj vstopa pod balkonom na vzhodni strani III. dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, zgodovinski vhod stopni\xc5\xa1\xc4\x8de je jezdni.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nVladislavova dvorana je izredno dragoceno arheolo\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje. V letih 2008, 2009 so med prenavljanjem in talnim izkopavanjem odkrili \xc5\xa1tevilne arheolo\xc5\xa1ke najdbe. Delo je opravljal In\xc5\xa1titut za arheologijo v Pragi. Posebej dragocene najdbe so suhe eksoti\xc4\x8dne rastline iz 16. in 17. stoletja. Za nekatere je to prvi dogodek v Evropi iz pokolumbovskega \xc4\x8dasa (zemeljski ore\xc5\xa1\xc4\x8dki \xe2\x80\x93 ara\xc5\xa1idi) in srednji Evropi (kavovec). Najdbe izhajajo iz zasipa oboka, ki je bil v renesansi razbremenilen in izolacijski material.'