b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nSkupna povr\xc5\xa1ina Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike je 9.629.047\xc2\xa0km\xc2\xb2, kar ZDA postavlja na tretje ali \xc4\x8detrto mesto na lestvici svetovnih dr\xc5\xbeav po povr\xc5\xa1ini. Navedena vrednost velja za 50 zveznih dr\xc5\xbeav, mesto na lestvici pa je odvisno od povr\xc5\xa1ine, ki je priznana Ljudski republiki Kitajski (ve\xc4\x8dina virov slednjo postavlja na \xc4\x8detrto mesto, saj ne priznavajo Republike Kitajske (bolj znana kot Tajvan), ki je odlo\xc4\x8dilna za rangiranje, za del LRK). Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave sestavlja 48 geografsko sole\xc5\xbenih zveznih dr\xc5\xbeav ter Aljaska, ki jo od osrednjih ZDA lo\xc4\x8di Kanada, in Havaji, ki so oto\xc4\x8dje v Pacifiku. Tu so \xc5\xa1e izvenozemeljski teritoriji z razli\xc4\x8dnimi merami avtonomije: Puerto Rico, Devi\xc5\xa1ki otoki, Ameri\xc5\xa1ka Samoa in Guam._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja zvezna dr\xc5\xbeava je Aljaska, sledita ji Teksas in Kalifornija, najmanj\xc5\xa1a pa Rhode Island. Prebivalstvo \xc5\xa1teje 303.424.093 ljudi (ocena februarja 2008), kar ZDA v svetu postavlja za Kitajsko in Indijo. Zvezna dr\xc5\xbeava z najve\xc4\x8d prebivalci je Kalifornija, za njo pa sta uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni Teksas in New York; najmanj prebivalcev ima Wyoming. Vsaka zvezna dr\xc5\xbeava je razdeljena na okro\xc5\xbeja, z izjemo Louisiane, ki ima civilne \xc5\xbeupnije (angle\xc5\xa1ko parish). Velika urbana podro\xc4\x8dja se nahajajo predvsem na obalah: Los Angeles v Kaliforniji, Chicago v Illinoisu in New York (kot najve\xc4\x8dje mesto somestja BosWash) v dr\xc5\xbeavi New York._NEWLINE_Geografija je imela velik vpliv na razporeditev \xc4\x8dlovekove poselitve ter razvoj de\xc5\xbeele v supersilo. Prvi evropski priseljenci so \xc5\xbeiveli na vzhodnih obalah, a so se kmalu pri\xc4\x8deli premikati preko Apala\xc4\x8dev, kjer so na\xc5\xa1li bogato naravno okolje, sprva z reko Mississippi in Velikimi jezeri ter Velikim ni\xc5\xbeavjem; ustavili so jih su\xc5\xa1ni zahod de\xc5\xbeele in Skalno gorovje. Selitev dalje na zahod se je nadaljevala \xc5\xa1ele v 19. stoletju pod vplivom najdi\xc5\xa1\xc4\x8d zlata onkraj Skalnega gorovja, postopek pa je pospe\xc5\xa1ilo odkritje rodovitnih grud v Kaliforniji in Oregonu. Aljaska, ki so si jo ZDA kupile leta 1867, je dr\xc5\xbeavi dala gorat teren in obilico naravnih bogastev, medtem ko so priklju\xc4\x8deni Havaji obogatili obseg dr\xc5\xbeavnih meja s tropi._NEWLINE_Geografsko so pomembne dr\xc5\xbeavne reke in jezera. Vse pomembnej\xc5\xa1e reke te\xc4\x8dejo proti jugu, kar pomeni, da v svojem spodnjem toku niso ledene in tako lahko odna\xc5\xa1ajo material ter vodo iz zgornjega toka ter ne povzro\xc4\x8dajo poplav in nerodovitne prsti, kot se to dogaja za primer v ruski Sibiriji. Posledi\xc4\x8dno je najti tudi dobre vodne poti in obilico pitne vode._NEWLINE_Tudi podnebje je bilo klju\xc4\x8dni dejavnik pri naseljevanju in razvoju ZDA, saj za kmetovanje primerni podnebni tipi prekrivajo ve\xc4\x8d kot tri \xc4\x8detrtine ozemlja. Zato ZDA tudi danes proizvajajo velik del svetovne hrane._NEWLINE_Pisana je tudi zaloga za gospodarstvo pomembnih naravnih zalog, na ribi\xc5\xa1ko industrijo pa pozitivno vplivajo priobalne kontinentalne police s plitvim morjem. Vse to je dalo zagon industriji, ki se je pospe\xc5\xa1eno razrasla v 19. stoletju; ZDA so do prve svetovne vojne postale industrijska velesila. To je med drugim povzro\xc4\x8dilo hude okoljske te\xc5\xbeave, saj so naravni habitati, kakr\xc5\xa1ni so gozdovi, izginili \xc5\xbee v kolonialnih \xc4\x8dasih, v 20. stoletju pa je pri\xc5\xa1lo do hudega onesna\xc5\xbeenja tal, zraka in voda. Povpre\xc4\x8den Ameri\xc4\x8dan je v 90. letih minulega stoletja napravil 2 kilograma smeti dnevno, celotne ZDA pa proizvedejo pribli\xc5\xbeno 20\xc2\xa0% svetovnih izpustov ogljikovega dioksida v ozra\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodne Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave prete\xc5\xbeno sestavlja gri\xc4\x8devje z zmernimi gozdovi, ki se preliva v nizko gorovje Apala\xc4\x8di. Slednje je nastalo kot posledica gubanja skorje v rani geolo\xc5\xa1ki zgodovini, kar ka\xc5\xbee na visoko starost in posledi\xc4\x8dno nizko nadmorsko vi\xc5\xa1ino tega gorovja. Apala\xc4\x8di so naravna pregrada med priatlantskim ni\xc5\xbeavjem ZDA in pore\xc4\x8djem Mississippija oziroma Velikimi jezeri. Ta so locirana v severnem osrednjem delu celinskih ZDA, na meji s Kanado. Jugovzhodni predel dr\xc5\xbeave premore subtropske gozdove in nasade mangrov._NEWLINE_Na zahodni strani Apala\xc4\x8dev je najti pore\xc4\x8dje Mississippija z vzhodnim pritokom dveh velikih rek, Ohio in Tennesse. Ta pore\xc4\x8dja so mo\xc4\x8dno rodovitna in nekoliko gri\xc4\x8devnata._NEWLINE_Nekoliko bolj na zahodu se razprostira Veliko ni\xc5\xbeavje in osr\xc4\x8dje ZDA. Danes od tam pride ve\xc4\x8dina kmetijskih proizvodov, v\xc4\x8dasih pa je bilo to ravno podro\xc4\x8dje prekrito s prerijami in stepami. To je tudi podro\xc4\x8dje, kjer od severa proti jugu po stotem zahodnem vzporedniku poteka t. i. mrtva \xc4\x8drta, od katere je dalje na zahod zaradi su\xc5\xa1nih razmer mo\xc5\xbeno le namakalno poljedelstvo. Nadmorska vi\xc5\xa1ina se ne\xc5\xbeno dviguje od nekaj 100 metrov ob pore\xc4\x8dju Mississippija do dveh kilometrov ob vzno\xc5\xbejih Skalnega gorovja. Prete\xc5\xbeno uravnana in nizka topografija je prekinjena z verigama Ozark in Ouachita._NEWLINE_Veliko ni\xc5\xbeavje se nenadoma kon\xc4\x8da s Skalnim gorovjem, ki se s slemenitvijo od severa proti jugu razprostira iz Kanade \xc4\x8dez celoten pas ZDA skoraj do Mehike. Z nekaj izjemami tudi Skalno gorovje nima velikih naklonov; razbito je na ve\xc4\x8d hrbtov, tako da vmes nastajajo doline in kotline._NEWLINE_Skalno gorovje proti zahodu preide v medgorske planote, veliko suho podro\xc4\x8dje, ki se nahaja med omenjenim gorovjem in pacifi\xc5\xa1ko gorsko verigo ter je sestavljeno iz skalnih ravnin, pore\xc4\x8dij in ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih verig hribovij. Jugozahodni del je nizko le\xc5\xbee\xc4\x8da pu\xc5\xa1\xc4\x8dava. Tu se ZDA pribli\xc5\xbeajo Tihemu oceanu, in sicer s Kaskadskim gorovjem in Sierro Nevado. Obe mo\xc4\x8dno izstopata iz okolice, v slednji je videti tudi najvi\xc5\xa1ji vrh vseh geografsko sole\xc5\xbenih zveznih dr\xc5\xbeav, Mount Whitney. V sredini pa se nahaja Velika kotlina, ki je depresija z najmanj\xc5\xa1o nadmorsko vi\xc5\xa1ino -86 metrov. Na zahodnem robu tega podro\xc4\x8dja se teren spusti v doline in posamezne manj\xc5\xa1e gorske verige, kjer je, na Pacifi\xc5\xa1kem severozahodu, najti enega najbolj gostih rastlinskih habitatov izven tropov v svetu._NEWLINE_Aljaska je svet tundre in visokih gora, na priobalnih otokih pa se bohotijo ognjeniki. Havaji so ognjeni\xc5\xa1ki arhipelag v Tihem oceanu, ki jih prekriva tropsko rastje._NEWLINE_V splo\xc5\xa1nem torej velja, da so vzhodne obale ZDA geolo\xc5\xa1ko stare ni\xc5\xbeine, medtem ko je pacifi\xc5\xa1ka obala razmeroma pred kratkim do\xc5\xbeivljala tektonske spremembe in je zatorej strma.\n_START_SECTION_\nVodovje\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1njo podobo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike so v veliki meri poleg drugih geografskih zna\xc4\x8dilnosti zaznamovala tudi vodovja. Slednja so za svoje \xc5\xbeivljenje izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali \xc5\xbee ameri\xc5\xa1ki staroselci, tako za hrano in vodo kot za transport. Morje pa je bila prikladna pot do Amerike za prve Zahodne priseljence v 16. stoletju. Ti so se preko Apala\xc4\x8dev selili v notranjost ob rekah Mississippi in Sveti Lovrenc, vse do Velikih jezer. Za selitev dalje na zahod je bila pomembna reka Missouri, ko so ZDA od Francije kupile Louisiano 1803. leta._NEWLINE_\xc5\xa0e danes je za \xc5\xbeivljenje ZDA pomemben tako re\xc4\x8dni sistem kot obdajajo\xc4\x8da jo oceana. Po vodah namre\xc4\x8d potuje ves transport velikega obsega, tako za notranjo oskrbo ZDA kot za izvoz. Voda pa je pomembna tudi sama po sebi, in sicer za pitje ter druge \xc4\x8dlovekove osnovne potrebe, pa tudi za namakanje in industrijske dejavnosti. Ker celotne ZDA ne le\xc5\xbeijo v dovolj vla\xc5\xbenem podnebju, je voda tja dovajana po ve\xc4\x8d sto kilometrov dolgih vodovodih. Na rekah ZDA je najti mnogo jezov; v zahodnem delu dr\xc5\xbeave so bili zgrajeni zlasti kot del sistema za namakanje, medtem ko so jezovi v Apala\xc4\x8dih na prvem mestu namenjeni nadzoru poplavljanja. Ti jezovi pa seveda slu\xc5\xbeijo tudi kot vir elektri\xc4\x8dne energije._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i in najve\xc4\x8dji pore\xc4\x8dji dr\xc5\xbeave sta pore\xc4\x8dje reke svetega Lovrenca in pore\xc4\x8dje rek Mississippi in Missouri. Po teh dveh rekah se vozi 75\xc2\xa0% notranjega vodnega tovora. Prva reka namre\xc4\x8d omogo\xc4\x8da dostop z Atlantika do Velikih jezer, pore\xc4\x8dje Mississippija in Missourija pa vpliva na ve\xc4\x8dji del osrednjih ZDA \xe2\x80\x93 vanj se stekajo tudi vode reke Ohio, ki te\xc4\x8de preko severnih Apala\xc4\x8dev, ter reke Tennessee, ki je glavna reka ju\xc5\xbenih Apala\xc4\x8dev. Reke na zahodu so imele manj\xc5\xa1i, a takisto razmeroma velik vpliv na dr\xc5\xbeavo in prebivalstvo. Pomembnej\xc5\xa1a je Columbia, ki v Pacifik odvaja vode ve\xc4\x8dine severozahodnega dela de\xc5\xbeele, medtem ko prete\xc5\xbeno su\xc5\xa1ni jugozahodni predeli dobijo vodo s tokovoma Rio Grande in Colorado. Kalifornija se zana\xc5\xa1a na reki Sacramento in San Joaquin. Reka Jukon na Aljaski je pomembna zaradi svoje plovnosti.\n_START_SECTION_\nReke\n_START_PARAGRAPH_\nNajdalj\xc5\xa1i in v mnogih pogledih najpomembnej\xc5\xa1i vodotok ZDA je Mississippi. Dolg je 3.770 kilometrov, izvira v jezeru Itasca v severni dr\xc5\xbeavi Minnesota, skozi re\xc4\x8dno delto pa se izliva v Mehi\xc5\xa1ki zaliv v zvezni dr\xc5\xbeavi Louisiana. Njegovi pritoki so Ohio, Missouri, Tennessee, Arkansas, Rde\xc4\x8da reka in Illinois. Ta vodni sistem odvaja vodo s prete\xc5\xbenega dela osrednjih ZDA. Struga Mississippija je \xc5\xa1iroka do 1,6 kilometra in globoka do 7 metrov. Reka je plovna do mesta Baton Rouge v Louisiani za ladje z velikim ugrezom in do 2.900 kilometrov v notranjost za manj\xc5\xa1e ladje. Pomembna je postala, ko so se priseljenci pri\xc4\x8deli seliti v notranjost de\xc5\xbeele; tako se je razvil New Orleans, ki le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 160 kilometrov severno od ustja reke, kasneje pa je ob toku nastalo tudi ve\xc4\x8d drugih mest, kot so St. Louis v Missouriju, Saint Paul v Minnesoti in Memphis v Tennesseeju._NEWLINE_Ohio je eden glavnih pritokov Mississippija, a je s svojimi 1.580 kilometri dokaj kratek. Kljub temu je vodotok pomemben za ZDA zaradi velike vloge pri priseljevanju v notranjost. Do odprtja kanala Erie, ki povezuje reko Hudson in jezero Erie ter tako tudi Atlantik s tem jezerom, je bila reka Ohio najvarnej\xc5\xa1i in najcenej\xc5\xa1i transport v notranjost. Takisto je bila pomembna za prevoz premoga iz Apala\xc4\x8dev v industrijska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Ob reki so se razvila mesta Pittsburgh in Cincinnati v Ohiu, Louisville v Kentuckyju idr. Ker je bila reka prvotno preplitva za plutje, je zvezna vlada poskrbela za sistem 40 jezov, ki vzdr\xc5\xbeujejo vodo na dovolj visokem nivoju. Tako se industrija tudi danes zana\xc5\xa1a na transport po tej reki._NEWLINE_Tennessee je pritok reke Ohio, danes s kanalom povezan z reko Tombigbee in z njo v Mehi\xc5\xa1ki zaliv. Leta 1933 je bil kot odziv na veliko depresijo ustanovljen Odbor za dolino Tennessee, ki je zgradil 20 jezov in napravil podro\xc4\x8dje izjemnega pomena za pridobivanje hidroelektri\xc4\x8dne energije. Ta je v regijo privla\xc4\x8dila mnogo industrije, zaradi nadzorovanega poplavljanja pa je vzcvetelo tudi kmetijstvo._NEWLINE_Missouri je 3.726 kilometrov dolg pritok Mississippija, ki izvira v Montani na severu Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Njegovo pore\xc4\x8dje prekriva severni del Velikega ni\xc5\xbeavja. Tudi ta reka je slu\xc5\xbeila kot vodna pot priseljencem, danes pa je za plutje zlasti ve\xc4\x8djih plovil neprimerna zaradi nestalnih tokov in podvodnih pe\xc5\xa1\xc4\x8denih nasipov. Kljub mnogim strategijam za izbolj\xc5\xa1anje gospodarskih koristi reke ta \xc5\xa1e vedno ostaja razmeroma malo prometna._NEWLINE_Reka Rio Grande izvira v Skalnem gorovju in te\xc4\x8de na jugovzhod proti 3.100 kilometrov oddaljenemu iztoku v Mehi\xc5\xa1ki zaliv. Ljudem je bila pomembna za namakanje in pitno vodo ter industrijsko uporabo v su\xc5\xa1nih predelih. Danes mnogokrat zmanjka uporabne vode za naselja ni\xc5\xbeje ob toku, zato so bili zgrajeni jezovi za nje zadr\xc5\xbeevanje; na ta na\xc4\x8din do vode pridejo tudi prebivalci Mehike. Gospodarsko sodelovanje med ZDA in Mehiko je povzro\xc4\x8dilo razcvet ve\xc4\x8d pristani\xc5\xa1kih mest ob reki, med drugim Albuquerque, New Mexico in El Paso v Teksasu._NEWLINE_Kolorado iz Skalnega gorovja v zvezni dr\xc5\xbeavi Kolorado te\xc4\x8de 2.330 kilometrov dale\xc4\x8d v Kalifornijski zaliv. Pre\xc4\x8dka Koloradsko planoto, kjer je v milijonih let izdolbla kanjone, med njimi Veliki kanjon, ki je ena izmed svetovno znanih geomorfolo\xc5\xa1kih znamenitosti, \xc5\xa1iroko do 29 kilometrov in globoko onkraj 1.600 metrov. Kolorado je predmet sporov zaradi svoje edinstvenosti v su\xc5\xa1nem jugozahodnem delu ZDA: v prvi polovici 20. stoletja je bilo zgrajenih ve\xc4\x8d jezov, a to ni zadostovalo kasnej\xc5\xa1im potrebam; zato je bil v 30. letih 20. stoletja zgrajen Hooverjev jez, ki zadr\xc5\xbeuje vodo v umetnem jezeru Mead, enem najve\xc4\x8djih svetovnih rezervoarjev sladke vode. Iz reke so napeljali tudi ve\xc4\x8d vodovodov v oddaljene su\xc5\xa1ne predele, kljub temu pa so potrebe po vodi iz Kolorada tudi danes ve\xc4\x8dje od zalog._NEWLINE_Sacramento in San Joaquin napajata planta\xc5\xbee poljedelstva v kalifornijski centralni dolini, v Pacifik pa se izlivata v presledku priobalne gorske verige pri zalivu San Francisca. Ta re\xc4\x8dni sistem je pomemben za ju\xc5\xbene predele kalifornijske doline, saj je mnogo bolj su\xc5\xa1en kot severni. Zaradi su\xc5\xa1e v ju\xc5\xbenem delu so napravili sistem prehoda vode iz Sacramenta v San Joaquin, ki te\xc4\x8de po ju\xc5\xbenem delu._NEWLINE_Columbia je osrednja reka Pacifi\xc5\xa1kega severozahoda, dolga 2.000 kilometrov. Pomemben je tudi njen pritok Snake River. Columbia poteka po meji med zveznima dr\xc5\xbeavama Washington in Oregon od vzhoda proti zahodu, nato pa prebija Kaskadsko verigo in se izteka v Tihi ocean. Reka ima velik strmec in pretok vode, ki ga preka\xc5\xa1ata le pretoka Mississippija in Svetega Lovrenca. Zato ima najve\xc4\x8dji hidroelektri\xc4\x8dni potencial v ZDA, ki ga izkori\xc5\xa1\xc4\x8da 11 jezov. Ob reki sta se razvili mesti Spokane v dr\xc5\xbeavi Washington in Portland v Oregonu._NEWLINE_Jukon si lasti pore\xc4\x8dje, ki se razprostira preko ve\xc4\x8djega dela osrednje Aljaske. Izvira v zahodni Kanadi in se izliva v Beringovo morje. Iskalci zlata, ki so tja pri\xc5\xa1li po njega odkritju, so reko uporabljali za potovanje v notranjost gorate de\xc5\xbeele. \xc5\xa0e danes pa je Jukon pomemben za mno\xc5\xbeico staroselcev, ki ga uporabljajo za prevoz in ribarjenje. Ve\xc4\x8djih urbanih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki bi jih ustanovili evropski priseljenci, tam zaradi hladnega podnebja ni.\n_START_SECTION_\nJezera\n_START_PARAGRAPH_\nVelika jezera (Superior, Huron, Michigan, Ontario, Erie) so s svojimi 244.100\xc2\xa0km\xc2\xb2 glede na svojo povr\xc5\xa1ino, ne pa tudi prostornino, najve\xc4\x8dje sladkovodno telo sveta. Le\xc5\xbeijo na severnih mejah ZDA in se razen jezera Michigan vsa dotikajo tudi Kanade. To so ostanki pleistocenske poledenitve, ko so ledeniki oblikovali kotanje, te pa so bile po umiku ledu zalite z vodo. Jezera z Atlantskim oceanom povezuje reka svetega Lovrenca. V naravni razli\xc4\x8dici je bila uporaba jezer kot transportnega sredstva omejena zaradi brzic in slapov v pretokih med njimi ter zaradi neprehodne reke svetega Lovrenca, stanje pa se je z vidika transporta za \xc4\x8dloveka izbolj\xc5\xa1alo z izgradnjo mno\xc5\xbeice kanalov med jezeri in do oceana. Prvi kanal do oceana je bil kanal Erie, ki je povezoval jezero Erie z reko Hudson, ta se izteka v Atlantski ocean. Ko je bil zgrajen kanal Welland, ki potuje mimo Niagarskih slapov, so bila Velika jezera dostopna malim oceanskim ladjam preko Svetega Lovrenca. Vse to je botrovalo rasti mest ob Velikih jezerih. V 50. letih preteklega stoletja sta se vladi ZDA in Kanade odlo\xc4\x8dili, da bosta uredili morsko pot Svetega Lovrenca, po kateri bodo imele dostop do jezer velike \xc4\x8dezoceanske ladje; danes tako obstaja 720 kilometrov in\xc5\xbeenirskih popravkov, ki omogo\xc4\x8dajo pot, a 7,2 metra globok kanal \xc5\xa1e vedno ni ploven za najve\xc4\x8dje \xc4\x8dezoceanke. Morska pot je odprta le devet mesecev letno, saj je reka pozimi zamrznjena, takisto bregovi jezer. Po tej poti potuje masovni tovor, med drugim je to \xc5\xbeelezova ruda, apnenec, les, premog in \xc5\xbeito. Ob jezerih je razvitih mnogo velikih mest, pomembnej\xc5\xa1a so Chicago v Illinoisu, Milwaukee v Wisconsinu, Detroit v Michiganu, Cleveland v Ohiu in Buffalo v New Yorku._NEWLINE_Veliko slano jezero je kotanja v Veliki kotlini, Utah. Je ostanek jezera Bonneville, nastalega zaradi ledenikov pleistocenske poledenitve. Njegovo ime ozna\xc4\x8duje veliko vsebnost soli, do katere prihaja zaradi velikega pritoka v vodi raztopljenih soli s sosednjih pobo\xc4\x8dij; ker iz kotanje ni odtokov, se sol nabira, pritoki sladke vode, ki bi razred\xc4\x8dili jezersko vodo, pa so le ob\xc4\x8dasni. Malo ljudi je ostalo v Veliki kotlini, saj so mimoido\xc4\x8di priseljenci potovali na zahodno obalo. Izjema je bila mormonska skupnost, ki se je tu naselila v sredini 19. stoletja, razvila kmetijstvo in ustanovila mesto Salt Lake.\n_START_SECTION_\nObale\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave premorejo 19.924 kilometrov obal. Celinske ZDA so omejene z dvema oceanoma in Mehi\xc5\xa1kim zalivom. Dr\xc5\xbeava si lasti pas 12 morskih milj teritorialnega morja in 200 morskih milj ekonomskega pasu.\n_START_SECTION_\nAtlantska obala\n_START_PARAGRAPH_\nAtlantska obala ZDA omejuje dr\xc5\xbeavo na vzhodni strani s 3.330 kilometrov dolgim obalnim pasom, ki sega od meje s Kanado v dr\xc5\xbeavi Maine do konca Floridskega polotoka. Obala le\xc5\xbei na obalni ravnici, ki sega v notranjost vse do Apala\xc4\x8dev. Izjema je severni konec obale, ki je skalnat in gri\xc4\x8devnat. Zaradi ravninskega polo\xc5\xbeaja je mnogokrat videti priobalna mo\xc4\x8dvirja s sladko (iz ustij rek) in slano (iz morij) vodo, velik del obale pa zaznamujejo tudi zemeljske kose, tj. iz morja gledajo\xc4\x8di nasipi peska vzdol\xc5\xbe obale._NEWLINE_Atlantska obala je bila tista, na katero so pri\xc5\xa1li prvi evropski priseljenci. Na njej so ustanovili svoja naselja, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z Jamestownom leta 1607. Kasneje so ta mesta oskrbovala priseljence, ki so se podajali v notranjost de\xc5\xbeele. Celotno vzhodno obalo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav dobro povezuje sistem umetnih in naravnih plovnih kanalov Atlantic Intracoastal Waterway, ki sega od Bostona do Key Westa na Floridi. Pot poteka po rekah, zalivih, rokavih in umetnih kanalih. Danes je na atlantski obali mo\xc4\x8d najti velike urbane centre, kakr\xc5\xa1en je megalopolis na severovzhodu dr\xc5\xbeave, med drugim obsegajo\xc4\x8d New York, Boston, Philadelphio, Baltimore in Washington, D.C. Floridska obala je najbolj pogost cilj vodne poti latinoameri\xc5\xa1kih ilegalnih imigrantov.\n_START_SECTION_\nObala Mehi\xc5\xa1kega zaliva\n_START_PARAGRAPH_\nObala ob Mehi\xc5\xa1kem zalivu je takisto nizka. Njena dol\xc5\xbeina zna\xc5\xa1a 2.625 kilometrov. Na njej se v morje izliva Mississippi skozi svojo delto, sicer pa je tip obale izrazito lagunast. Opaziti je dolge zemeljske kose, najve\xc4\x8dja med njimi, Padre Island v Teksasu, je s 130 kilometri najdalj\xc5\xa1i tovrstni predobalni otok na svetu. Pred obalo Mehi\xc5\xa1kega zaliva se pod morskim dnom nahajajo velike zaloge zemeljskega plina in nafte, kar je botrovalo razvoju industrijske regije v tem delu dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Prvi evropski priseljenci tega obmo\xc4\x8dja so bili \xc5\xa0panci in Francozi, ZDA pa so se tja raz\xc5\xa1irile ob nakupu Floride in Louisiane. Dokon\xc4\x8dno raz\xc5\xa1iritev je pomenila priklju\xc4\x8ditev Teksasa leta 1845. V delti Mississippija je v 19. stoletju zrasel New Orleans, teksa\xc5\xa1ki Houston pa je prestolnica naftne industrije. Prometno je pomembna vodna pot Gulf Intracoastal Waterway, ki poteka prete\xc5\xbeno po zavetnih vodah za zemeljskimi kosami in povezuje 9 od 15 najve\xc4\x8djih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nObala Pacifika\n_START_PARAGRAPH_\nPacifi\xc5\xa1ka obala je dolga 2.081 kilometrov in se bistveno razlikuje od vzhodne po svoji razgibanosti. Iz morja se namre\xc4\x8d razmeroma strmo dviga obalni gorski pas; edino na skrajnem jugozahodu dr\xc5\xbeave, ob stiku z Mehiko, je obala nekoliko bolj uravnana, v severozahodnih predelih pa se raz\xc4\x8dleni in vsebuje mno\xc5\xbeico zalivov, fjordov, polotokov in otokov. Pacifi\xc5\xa1ka obala je prizori\xc5\xa1\xc4\x8de silovitih neviht, ki prihajajo s Pacifika, in potresov, ki na tem stiku dveh drse\xc4\x8dih plo\xc5\xa1\xc4\x8d niso redki._NEWLINE_Naselja ob pacifi\xc5\xa1ki obali so se pri\xc4\x8dela razvijati kot pristani\xc5\xa1\xc4\x8da za natovarjanje lesa na ladje, pa tudi kot ribi\xc5\xa1ke naselbine. Danes se prebivalstvo teh podro\xc4\x8dij ve\xc4\x8da, pa tudi pomen je narasel, ko so se ZDA obrnile stran od Evrope in pri\xc4\x8dele gospodarsko nadvladovati Azijo in Latinsko Ameriko. Najve\xc4\x8dje mesto regije je Los Angeles, pomembni sta tudi San Francisco in Seattle, pa nekatera druga.\n_START_SECTION_\nObale necelinskih ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nZvezna dr\xc5\xbeava Aljaska si s Pacifi\xc5\xa1kim in Arkti\xc4\x8dnim oceanom deli 10.690 kilometrov meje. Je globoko raz\xc4\x8dlenjena, z velikimi fjordi, nastalimi pod vplivom pleistocenske poledenitve. Ob obali je najti mno\xc5\xbeico otokov, zahodno obalo pa zaznamuje delta reke Jukon. Le severna obala je uravnana, druge obale pa so strme, njih vzpetine se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo naravnost v morje. Topli vetrovi Tihega oceana povzro\xc4\x8dajo, da obale Aljaske ostanejo nezamrznjene skozi celo leto. To omogo\xc4\x8da tako ribarjenje kot oceanski transport lesa iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8d. Tudi ve\xc4\x8dina naselij Aljaske je nanizana ob obalni liniji._NEWLINE_Obalna \xc4\x8drta Havajev je posebna zaradi svoje lege v tropskem podnebju in v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Pacifika, dale\xc4\x8d od celinskega dela Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Njena dol\xc5\xbeina je 1.210 kilometrov. Obala tako kot preostanek otoka le\xc5\xbei na ognjeni\xc5\xa1ki kamnini, zato je ponekod najti pla\xc5\xbee iz \xc4\x8drnega vulkanskega peska. Pred obalami se nahajajo koralni grebeni, ki povzro\xc4\x8dajo lomljenje valov, zaradi \xc4\x8desar so havajske obale znane po vodnih \xc5\xa1portih. Podvodni potresi sem in tja botrujejo nastanku cunamijev, ki ogro\xc5\xbeajo obalne predele Havajev. Zaradi lege Havajev dale\xc4\x8d v oceanu je izmed transportnih sredstev dale\xc4\x8d najbolj razvit pomorski tovorni promet, ki povezuje otoke tako med seboj kot s celino. Najpomembnej\xc5\xa1e pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je Honolulu.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebni mozaik ZDA sestavlja mnogo razli\xc4\x8dnih tipov podnebja. Temu je vzrok velikost de\xc5\xbeele in odmaknjenost nekaterih regij. Tako se podnebni pasovi raztezajo vse od ostrega hladnega na Aljaski do toplega, vla\xc5\xbenega tropskega na Havajih. Ker vsa gorovja celinskih ZDA za razliko od Evrope potekajo v smeri sever-jug, ni pomembnej\xc5\xa1ih topografskih pregrad za hladne ali tople zra\xc4\x8dne mase tropov ali arkti\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8dij, kar \xc4\x8desto pomeni hitro menjavanje vremenskih pogojev._NEWLINE_Najbolj poznana podnebna delitev Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je na vla\xc5\xbeni vzhod de\xc5\xbeele in suhi zahod, ki ju lo\xc4\x8duje \xc4\x8drta 100\xc2\xb0 z.g.\xc5\xa1. (mrtva \xc4\x8drta). V prvem podnebju so padavine obilne; v severnem delu je pozimi mnogo snega in mraz, medtem ko je ju\xc5\xbeni del zaznamovan z vro\xc4\x8dimi poletji in de\xc5\xbeevjem skozi vse leto. Dovolj velika stopnja vlage je tu spodbudila tradicionalno ameri\xc5\xa1ko kmetijstvo, ki je iztrebilo ve\xc4\x8dino neko\xc4\x8d mogo\xc4\x8dnih gozdov; danes so ti ponekod obnovljeni, na drugih mestih pa se je prst posledi\xc4\x8dno degradirala in postala neprimerna za rast gozdov ali poljedelstvo. Temu vzhodnemu vla\xc5\xbenemu pasu sledi prehodni pas okoli mrtve \xc4\x8drte, kjer tradicionalno najdejo svoje mesto visokotravne prerije, te se proti zahodu spreminjajo v stepe z nizko travo. Naravnega rastja je danes tudi tu malo zaradi gojenja kulturnih rastlin, zlasti p\xc5\xa1enice. Suhi zahod dr\xc5\xbeave pa ni sposoben vzgajati kulturnih posevkov brez namakanja, saj nekateri (pu\xc5\xa1\xc4\x8davski) predeli dobijo manj od 125 milimetrov padavin letno. V tej regiji zato med kmetijskimi panogami prevladuje \xc5\xbeivinoreja. Podnebna izjema zahodnih ZDA je Kaskadsko gorovje in Pacifi\xc5\xa1ka gorska veriga, ki se napajata z zajetnimi orografskimi padavinami, izhajajo\xc4\x8dimi iznad Pacifika. Ta podro\xc4\x8dja zato zaznamujejo obse\xc5\xbeni iglasti gozdovi._NEWLINE_Lastnosti prsti so tesno povezane z razporeditvijo klimatskih pasov, kar \xc5\xa1e posebno velja za Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Nerodovitni podzoli so prisotni v hladnih celinskih podnebnih obmo\xc4\x8djih, ravno tako nerodovitne lateritske prsti je najti v bolj vla\xc5\xbenih in toplih podnebjih; \xc4\x8dernozjomi, ki so zelo bogati in rodovitni, pa prekrivajo tla zahodno od vla\xc5\xbenega vzhodnega dela dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nPodnebni ekstremi\n_START_PARAGRAPH_\nNajhladnej\xc5\xa1e temperature v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah so bile izmerjene v tundri Aljaske, in sicer -62\xc2\xa0\xc2\xb0C; najbolj topel zrak pa je bil izmerjen v su\xc5\xa1ni Dolini smrti v Kaliforniji, 56,7\xc2\xa0\xc2\xb0C, kar je za meritvijo v Libijski pu\xc5\xa1\xc4\x8davi druga najvi\xc5\xa1ja izmerjena vrednost na Zemlji. Najvi\xc5\xa1je svetovne vrednosti vi\xc5\xa1ine sne\xc5\xbene odeje so bile izmerjene v oceanskem podnebju severozahodnih ZDA, kjer je povpre\xc4\x8dna letna vi\xc5\xa1ina sne\xc5\xbene odeje na Mount Rainierju v dr\xc5\xbeavi Washington 17.580 milimetrov. Tamkaj\xc5\xa1nji rekord je bil izmerjen v zimi 1971-72 in je zna\xc5\xa1al 28.500 milimetrov. Sne\xc5\xbena odeja je debela tudi v gorovju Wasatch v bli\xc5\xbeini Velikega slanega jezera in v ameri\xc5\xa1ki Sierri Nevadi v bli\xc5\xbeini jezera Tahoe. Vzhod ni tako obdarjen s snegom, ve\xc4\x8dina pa ga zapade okoli Velikih jezer._NEWLINE_Celinske ZDA prejmejo najve\xc4\x8d de\xc5\xbeja v severozahodno locirani zvezni dr\xc5\xbeavi Washington, 3.480 milimetrov. V splo\xc5\xa1nem pa dale\xc4\x8d prednja\xc4\x8dijo Havaji, ki prejmejo 11.655 milimetrov letnega de\xc5\xbeja in so tako ena najbolj vla\xc5\xbenih svetovnih regij; na drugi strani je najbolj suha regija dolina Yuma v zvezni dr\xc5\xbeavi Arizona, povpre\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina letnih padavin je 66,8 milimetrov.\n_START_SECTION_\nVla\xc5\xbeno celinsko podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje, ki zaznamuje vzhodne Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave, je dveh tipov: vla\xc5\xbeno celinsko na severovzhodu in subtropsko na jugovzhodu. Prvo je prehod med subtropskimi podnebnimi regijami ameri\xc5\xa1kega jugovzhoda in subarkti\xc4\x8dnimi regijami Kanade. Zato se na tem podro\xc4\x8dju me\xc5\xa1ajo zra\xc4\x8dne mase obeh sosednjih podnebnih tipov. Opaziti je izrazito razlikujo\xc4\x8de se \xc5\xa1tiri letne \xc4\x8dase, pozimi se lahko sneg zadr\xc5\xbei nekaj mesecev. Tak\xc5\xa1en podnebni tip je ustrezal evropskim priseljencem, saj je bil podoben tistemu v njihovih domovinah in posledi\xc4\x8dno ugoden za nadaljevanje doma priu\xc4\x8denega na\xc4\x8dina kmetovanja._NEWLINE_Vla\xc5\xbeno celinsko podnebje severovzhoda je razdeljeno na regijo z vro\xc4\x8dimi poletji in regijo s toplimi poletji. Vla\xc5\xbeno celinsko podnebje s toplimi poletji prekriva skrajni severovzhodni pas ZDA, od Nove Anglije poteka preko Velikih jezer v bolj zahodne predele Kanade, razteza se med 45\xc2\xb0 in 60\xc2\xb0 s.g.\xc5\xa1. Za ta konec so zna\xc4\x8dilne ostre zime, ki zadr\xc5\xbeujejo sneg do 5 zimskih mesecev, povpre\xc4\x8dne januarske temperature pa gredo pod -15\xc2\xa0\xc2\xb0C. Poletja so kratka, z mese\xc4\x8dnimi povpre\xc4\x8dji do 20\xc2\xa0\xc2\xb0C, razlika med zimskim in poletnim povpre\xc4\x8djem pa je znano velika, do 40\xc2\xa0\xc2\xb0C. Nad tali\xc5\xa1\xc4\x8de se temperatura dvigne le v 150 dneh letno._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dne padavine na leto zna\xc5\xa1ajo 800 milimetrov, pozimi prete\xc5\xbeno sneg. Nekoliko bolj su\xc5\xa1na so zahodna podro\xc4\x8dja tega pasu oziroma prerije._NEWLINE_Regijo ve\xc4\x8dinoma prekrivajo podsoli, manj rodovitne prsti. Travi\xc5\xa1\xc4\x8da Velikega ni\xc5\xbeavja pa rastejo na bolj rodovitnih molisolih. To je bila regija obse\xc5\xbenih gozdov, a so jih skr\xc4\x8dili evropski priseljenci ter zasadili tudi nedomorodne vrste. Obmo\xc4\x8dje sicer nima za poljedelstvo primerne podlage (obstaja gojenje krompirja in nekaterih \xc5\xbeitaric), a je razvilo \xc5\xbeivinorejo. Okolica Velikih jezer je tako znana po pridelavi mleka in mle\xc4\x8dnih izdelkov._NEWLINE_Pas, ki le\xc5\xbei ju\xc5\xbeno od zgoraj omenjenega, ima vla\xc5\xbeno celinsko podnebje z vro\xc4\x8dimi poletji. Nahaja se med 35\xc2\xb0 in 45\xc2\xb0 s.g.\xc5\xa1. in se razteza ju\xc5\xbeno od Velikih jezer. Zimsko mese\xc4\x8dno povpre\xc4\x8dje je navadno pod 0\xc2\xa0\xc2\xb0C, medtem ko je poletno med 18 in 24\xc2\xa0\xc2\xb0C. Letne padavine naberejo med 500 in 1.000 milimetrov de\xc5\xbeja, poleti lahko pride do uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dih neviht in to\xc4\x8de. To je podro\xc4\x8dje alfisolov in molisolov, ki so rodovitne prsti, zato je skupaj s prisotnostjo vla\xc5\xbene klime zelo primerno za poljedelstvo. Naravna okolja so pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z listnatimi gozdovi in travi\xc5\xa1\xc4\x8di, a slednjih prakti\xc4\x8dno ni ve\xc4\x8d zaradi kultivirane pokrajine. To je domovanje koruznega pasu ZDA.\n_START_SECTION_\nVla\xc5\xbeno subtropsko podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nTo je podnebni pas jugovzhodnih ZDA, ki ga zaznamujejo dolga, soparna in vro\xc4\x8da poletja. Zimsko temperaturno mese\xc4\x8dno povpre\xc4\x8dje zna\xc5\xa1a med 4 in 10\xc2\xa0\xc2\xb0C, poletno pa 26\xc2\xa0\xc2\xb0C. Padavine v tem delu dr\xc5\xbeave so obilne, segajo med 760 milimetrov letno na bolj su\xc5\xa1nem zahodu in 1.500 milimetrov na jugu. Padavine so prete\xc5\xbeno poleti, pozimi pa kaka odcepljena polarna zra\xc4\x8dna masa lahko prinese kratkotrajen sneg._NEWLINE_Ultisoli, ki so prevladujo\xc4\x8d tip prsti v teh krajih, so manj rodovitni zaradi obilice padavin, ki izpirajo hranilne snovi. Regija ima kljub temu bujno vegetacijo, bolj ali manj zimzeleni subtropski gozd. Poleg drevja je dobro razvito podrastje. Poljedelstvo v teh krajih je visoko razvito in proizvaja industrijski les ter industrijske rastline, kakr\xc5\xa1ne so tobak, bomba\xc5\xbe, sladkorni trs, agrumovci in ri\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nPolsuho podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPolsuh podnebni pas le\xc5\xbei zahodno od mrtve \xc4\x8drte, v Velikem ni\xc5\xbeavju. Je prehodni podnebni pas med zahodnimi pu\xc5\xa1\xc4\x8davami in vla\xc5\xbenim podnebjem vzhoda Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Ker se regija razteza \xc4\x8dez mnogo stopinj zemljepisne \xc5\xa1irine, je opaziti tudi velike temperaturne razlike. Zima ob kanadski meji lahko povzro\xc4\x8di temperature do -18\xc2\xa0\xc2\xb0C, medtem ko se ob mehi\xc5\xa1ki meji v tem podnebnem pasu temperatura pozimi ne spusti dale\xc4\x8d pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8de. Povpre\xc4\x8dna temperatura na severu se\xc5\xbee do 24\xc2\xa0\xc2\xb0C, na jugu pa je povpre\xc4\x8dje 32\xc2\xa0\xc2\xb0C (Las Vegas, Nevada). Najvi\xc5\xa1ja izmerjena temperatura te regije je 48\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Letna vi\xc5\xa1ina padavin se giblje med 250 in 500 milimetri letno, kar zadostuje za \xc5\xbeivljenje trav, ne pa tudi gozda. Aridisol, ki tu prevladuje, je alkalna prst, ki ima omejene zmo\xc5\xbenosti za hranjenje posevkov. Za poljedelstvo je potrebno tudi namakanje, zato je v kmetijstvu uveljavljena reja drobnice. Polsuho podnebje je p\xc5\xa1eni\xc4\x8dni pas ZDA.\n_START_SECTION_\nSuho podnebje (pu\xc5\xa1\xc4\x8dava)\n_START_PARAGRAPH_\nTo je najbolj su\xc5\xa1no podnebje dr\xc5\xbeave, ki obsega jugozahodni del ZDA. Ima manj kot 250 milimetrov letnih padavin, ki so neredne, visoke temperature pa povzro\xc4\x8dajo hitro izhlapevanje vlage iz povr\xc5\xa1ja. Tak\xc5\xa1no podnebje je posledica gorskih verig na zahodu, ki delujejo kot pregrada za padavine iznad oceana. To je tudi obmo\xc4\x8dje visokih temperatur, saj \xc4\x8dist zrak omogo\xc4\x8da hitro ogrevanje tal s strani Sonca, seveda pa pod ve\xc4\x8der temperature zaradi istega razloga hitro padejo. Suho podnebje ameri\xc5\xa1kega jugozahoda ima mile zime in dolga vro\xc4\x8da poletja, kjer je povpre\xc4\x8dna temperatura med 29 in 35\xc2\xa0\xc2\xb0C, \xc4\x8dez dan pa se dvigne do 43\xc2\xa0\xc2\xb0C. Zimski dnevni maksimum je med 18 in 24\xc2\xa0\xc2\xb0C, takratne no\xc4\x8di pa so hladne, temperatura pa se spusti med 7 in 13\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilna prst so aridisoli, humusa pa skorajda ni zaradi pomanjkanja njegovega vira, vegetacije. Obstoje\xc4\x8da rastlinska odeja je prirejena pu\xc5\xa1\xc4\x8davskim razmeram: kaktusi in druge mesnate rastline imajo mnogo mehanizmov, s katerimi si zagotavljajo mo\xc5\xbenost pre\xc5\xbeivetja v tak\xc5\xa1nem okolju. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davskim razmeram so prilagojene tudi tamkaj\xc5\xa1nje \xc5\xbeivali._NEWLINE_Zahodni priseljenci se v pionirskih \xc4\x8dasih zaradi te\xc5\xbekih \xc5\xbeivljenjskih razmer v tem delu dr\xc5\xbeave niso naseljevali. Poselitev pa se je razmahnila, ko so pri\xc4\x8deli \xc4\x8drpati podzemno vodo, napeljavati tokove ter graditi jezove za zadr\xc5\xbeevanje vode. Dana\xc5\xa1nje prebivalstvo je tako \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno in potro\xc5\xa1no, da je oskrba s potrebno vodo danes velik problem.\n_START_SECTION_\nSredozemsko podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nSredozemsko podnebje se v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah razprostira preko Kalifornije na zahodni obali. To je obmo\xc4\x8dje suhih poletij in milih de\xc5\xbeevnih zim, kakr\xc5\xa1nega je v najve\xc4\x8dji meri najti v evropskem Sredozemlju. Poletne temperature se\xc5\xbeejo med 20 in 25\xc2\xa0\xc2\xb0C, zimske pa med 4 in 10\xc2\xa0\xc2\xb0C. Velika ve\xc4\x8dina padavin je koncentrirana na zimo, skupna letna povpre\xc4\x8dna mera pa je med 360 in 640 milimetrov. Tla prekriva mno\xc5\xbeica razli\xc4\x8dnih prsti. Tamkaj\xc5\xa1nje rastline so prilagojene su\xc5\xa1nim poletjem, zato so med drugim veje mnogokrat razra\xc5\xa1\xc4\x8dene nizko ob tleh. V splo\xc5\xa1nem prevladuje grmi\xc4\x8devje in trave._NEWLINE_Sredozemska regija je izjemno razvita tudi na podro\xc4\x8dju kmetijstva, na prvem mestu poljedelstva. To omogo\xc4\x8dajo namakalni sistemi. Znana je tudi proizvodnja vina in polj\xc5\xa1\xc4\x8din, nekaj je tudi \xc5\xbeivinoreje.\n_START_SECTION_\nOceansko podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nTo je razvle\xc4\x8deno ob zahodni obali vse od konca sredozemskega pasu dalje v Kaliforniji preko Kanade do ju\xc5\xbenih obronkov Aljaske. Tu razlike med letnimi \xc4\x8dasi niso tako vidne, neizrazita so tako poletja kot zime. Poletno temperaturno povpre\xc4\x8dje je med 15 in 20\xc2\xa0\xc2\xb0C, zimsko pa med 4 in 10\xc2\xa0\xc2\xb0C. Pogostemu de\xc5\xbeevju in nevihtam botruje vla\xc5\xbeen zrak, prihajajo\xc4\x8d iznad Pacifika proti gorati severozahodni obali. Poletje je \xc4\x8das nekaj son\xc4\x8dnih mesecev, vremensko podobo pa sicer bolj zaznamujeta megla in obla\xc4\x8dnost. Ve\xc4\x8dina od letnih 1.450 milimetrov padavin pade pozimi. Ta regija je domovanje iglastih gozdov, od koder so znane najvi\xc5\xa1je sekvoje sveta. Prevladujo\xc4\x8da prst je podzol, manj rodovitna gruda, ki za omogo\xc4\x8danje rasti tamkaj\xc5\xa1njih vrst sadja, jagodnic in vrtnin potrebuje gnojila. Kmetijsko je pomembna tudi pridelava mle\xc4\x8dnih izdelkov.\n_START_SECTION_\nSubarkti\xc4\x8dno podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike imajo tak\xc5\xa1en tip podnebja v notranjosti Aljaske; razteza se do 60\xc2\xb0 s.g.\xc5\xa1. oziroma do arkti\xc4\x8dnega kroga, kjer se pokrajina spremeni v tundro. Podnebje je znano po kratkih, dva do tri mesece trajajo\xc4\x8dih poletjih, kjer povpre\xc4\x8dna mese\xc4\x8dna temperatura ne prese\xc5\xbee 10\xc2\xa0\xc2\xb0C. Zima, ki je prisotna \xc5\xbee oktobra, spusti vrednost temperaturnega mese\xc4\x8dnega povpre\xc4\x8dja na -15\xc2\xa0\xc2\xb0C. V tem pasu je padavin malo, praviloma manj od 500 milimetrov letno. Ve\xc4\x8dina jih vla\xc5\xbei tla poleti, medtem ko so zime izredno suhe zaradi hladnih zra\xc4\x8dnih mas. To je tudi pas izrednih nihanj dol\xc5\xbeine dneva: v zimskem obdobju je dolg do 8 ur, poleti pa traja 17 do 22 ur. Tipi\xc4\x8dne prsti so inceptisoli, ki so siroma\xc5\xa1ne z minerali in tako nerodovitne. Na tla pa pomembno vpliva tudi permafrost, stalno zamrznjena podlaga; poletna toplota namre\xc4\x8d odtaja le vrhnje 3 do 4 metre podlage, spodaj pa \xc5\xa1e vedno ostaja led. Ker na povr\xc5\xa1ju staljena voda ne more pronicati v globino, pride do nastanka mo\xc4\x8dvirij, ki so zelo primerni habitati za mr\xc4\x8des. Rastlinsko odejo te tajge ve\xc4\x8dinoma sestavljajo organizmi, prilagojeni su\xc5\xa1nim razmeram (kserofiti). \xc5\xbdivali so pred mrazom zavarovane z gostimi ko\xc5\xbeuhi, kar jih dela privla\xc4\x8dne za lov._NEWLINE_\xc4\x8clovek na tem podro\xc4\x8dju ni raz\xc5\xa1irjen, saj regija nudi med drugim malo mo\xc5\xbenosti za agrikulturni razvoj. Kljub temu uspeva krompir in posamezne druge kulture. Ve\xc4\x8dina prebivalstva pa se ukvarja s pridobivanjem lesa, ribarjenjem, rudarjenjem in lovom.\n_START_SECTION_\nPolarno podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPolarni kraji se nahajajo v pasu, ki se razprostira onkraj polarnega kroga, kar za ZDA pomeni skrajni severni konec Aljaske. Zaznamovani so z izjemno dolgimi poletnimi dnevi in obratnimi zimskimi. Povpre\xc4\x8dne temperature se nad ledi\xc5\xa1\xc4\x8de dvignejo le v 2 do 6 mesecih, a tudi takrat se v ve\xc4\x8d dneh temperatura spusti pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8de. Poletna mese\xc4\x8dna povpre\xc4\x8dja nikoli ne prese\xc5\xbeejo 10\xc2\xa0\xc2\xb0C, zimske povpre\xc4\x8dne temperature pa padejo na okoli -25\xc2\xa0\xc2\xb0C. Na leto se nabere manj od 360 milimetrov padavin, ve\xc4\x8dina teh v mesecih kratkega poletja; zimske temperature so redke in sne\xc5\xbene. Sneg je suh in zato kompakten, pa tudi velik del slednjega odpihnejo mo\xc4\x8dni vetrovi, ki brijejo \xc4\x8dez nepora\xc5\xa1\xc4\x8dene planjave Aljaske. Tudi tu je v tleh prisoten permafrost, in sicer \xc5\xbee 40 do 60 centimetrov pod povr\xc5\xa1jem. Inceptisoli so nerazvite prsti, ki so v \xc4\x8dasu nezamrznjenosti zamo\xc4\x8dvirjene, in ker je osu\xc5\xa1evanje tamkaj\xc5\xa1njih mo\xc4\x8dvirij malone nemogo\xc4\x8de, je nemogo\xc4\x8de tudi gojenje kulturnih rastlin. Naravna vegetacija pa so li\xc5\xa1aji, mahovi, \xc5\xa1a\xc5\xa1i in majceni grmi\xc4\x8di. To zadostuje za hrano \xc5\xbeivalim, kot so ameri\xc5\xa1ki severni jelen, mo\xc5\xa1usov bivol in navadni jelen. V morjih, ki obdajajo severno Aljasko, je mo\xc4\x8d najti tjulnje, mro\xc5\xbee in kite, po ledenih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah pa se sprehajajo severni medvedi.\n_START_SECTION_\nTropsko podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nTo je podnebje, ki zaznamuje geografske zna\xc4\x8dilnosti Havajev v Tihem oceanu. Nahajajo se ve\xc4\x8d kot 3.000 kilometrov stran od obal celinskih ZDA in so zato mo\xc4\x8dno druga\xc4\x8dno okolje. Tropski de\xc5\xbeevni gozd je bujen zaradi izjemno velike koli\xc4\x8dine padavin, ki nastajajo orografsko, ob visokih ognjeni\xc5\xa1kih vrhovih oto\xc4\x8dja. Ravno zaradi orografskega zna\xc4\x8daja prihaja do velikih lokalnih razlik v vodnem stolpcu, tako npr. mesto Honolulu, ki le\xc5\xbei na zavetrni strani gora, prejme le 640 milimetrov de\xc5\xbeja letno, medtem ko Mount Waialeale dobi 11.455 milimetrov in je torej ena najbolj vla\xc5\xbenih to\xc4\x8dk planeta. Zaradi oceanskih vetrov temperature niso ekstremne, julijsko povpre\xc4\x8dje je 21\xc2\xa0\xc2\xb0C, zimsko pa ni mnogo ni\xc5\xbeje. Lokalne rde\xc4\x8de prsti so zmerno primerne za kmetovanje, sicer pa omogo\xc4\x8dajo rast bujnih tropskih de\xc5\xbeevnih gozdov. V bolj su\xc5\xa1nih predelih Havajev so prisotni kserofiti. Zaradi izoliranosti havajske oto\xc5\xa1ke verige je tam vse polno endemitnih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst, izmed katerih jih je mnogo ogro\xc5\xbeenih zavoljo \xc4\x8dloveka in njegovega po\xc4\x8detja. Havaji so tradicionalno gojili tropske rastlinske kulture, zlasti ananas, sladkorni trs, papajo, makadamijo in kavo.\n_START_SECTION_\nPoselitev\n_START_PARAGRAPH_\nDemografija Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike pozna tri glavne velike selitve znotraj dr\xc5\xbeave. Prva je migracija ameri\xc5\xa1kih staroselcev oziroma indijancev, ki so jo prisilno povzro\xc4\x8dili priseljenci, ko so staroselce pregnali na zahod in nato v rezervate. Druga selitev je migracija pionirjev z vzhodnih obal ZDA v notranjost in proti zahodnim obalam, ki je potekala od sredine 18. do za\xc4\x8detka 20. stoletja. Tretja pa je migracija afroameri\xc4\x8danov, potomcev su\xc5\xbenjev, z ruralnih podro\xc4\x8dij juga v industrijska mesta severovzhoda in srednjega zahoda med 1. svetovno vojno in v 60. letih 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nPoselitveni vzorci\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot v ve\xc4\x8dini drugih dr\xc5\xbeav sveta je tudi prebivalstvo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav prete\xc5\xbeno razporejeno ob obalah. 38\xc2\xa0% ljudi prebiva v priatlantskih regijah, 16\xc2\xa0% v pripacifi\xc5\xa1kih in 12\xc2\xa0% ob obali Mehi\xc5\xa1kega zaliva. To so tudi podro\xc4\x8dja najve\xc4\x8djih mest oziroma megalopolisov, znanih tudi kot stara industrijska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da ZDA. Prebivalstvo je najredkeje naseljeno med reko Mississippi in Skalnim gorovjem, zlasti v Velikem ni\xc5\xbeavju._NEWLINE_Splo\xc5\xa1na demografska zna\xc4\x8dilnost prebivalstva ZDA je visoka stopnja mobilnosti: Ameri\xc4\x8dani se preselijo povpre\xc4\x8dno 13-krat v \xc5\xbeivljenju, a manj kot neko\xc4\x8d. Za 21. stoletje je zna\xc4\x8dilno pove\xc4\x8devanje prebivalstva na jugovzhodu in ob pacifi\xc5\xa1ki obali. Nekoliko druga\xc4\x8de je bilo v drugi polovici 20. stoletja, ko so se prebivalci preseljevali v bolj ju\xc5\xbene predele dr\xc5\xbeave. Eden najpomembnej\xc5\xa1ih razlogov za ta pojav je bila voja\xc5\xa1ka industrija hladne vojne, ki se je razvijala v ju\xc5\xbenih krajih in odprla mnogo delovnih mest, pa tudi izum klimatskih naprav ter iztrebljenje malarije, trakulje in drugih bolezni vla\xc5\xbenih podnebij je pripomoglo k popularizaciji tamkaj\xc5\xa1njih regij._NEWLINE_Danes imajo velika mesta severovzhoda in Velikih jezer te\xc5\xbeave zaradi izgube svoje nekdanje vloge. Problem se je za\xc4\x8del pojavljati v 50. letih, ko so se velike industrije pri\xc4\x8dele seliti v druge dele\xc5\xbe de\xc5\xbeele ali pa celo preko nacionalnih meja. Odtod izvira tudi izraz Pas rje (angle\xc5\xa1ko Rust Belt), ki ozna\xc4\x8duje mesta okolice Velikih jezer ter ka\xc5\xbee na propad mnogih industrijskih obratov. Medtem ko so ti stari industrijski centri izgubili znaten del svoje populacije, pa so nekatera druga stara mesta, kot so New York, Boston, Filadelfija, Washington, D.C. in Chicago ohranila svojo vlogo finan\xc4\x8dnih, storitvenih, izobra\xc5\xbeevalnih in kulturnih centrov. Kljub dejstvu, da je urbani pas med Bostonom in Washingtonom \xc5\xa1e vedno najbolj gosto naseljeno podro\xc4\x8dje ZDA, pa je \xc5\xa1tevilo tamkaj\xc5\xa1njega prebivalstva upadlo ali stagnira. Del problemov starih urbanih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d predstavljajo tudi nezadostno prometno omre\xc5\xbeje, zastareli objekti in drugo._NEWLINE_Najve\xc4\x8d selitev druge polovice preteklega stoletja je potekalo iz dr\xc5\xbeave New York na Florido, v New Jersey in Kalifornijo, iz Kalifornije v dr\xc5\xbeave Washington, Arizona, Teksas in Oregon, iz New Jerseya na Florido in v Pensilvanijo. Okoli 20\xc2\xa0% teh migrantov se kasneje vrne v svojo prvotno dr\xc5\xbeavo. V 90. letih je tretjina Ameri\xc4\x8danov \xc5\xbeivela v zvezni dr\xc5\xbeavi, ki ni bila dr\xc5\xbeava njihovega rojstva.\n_START_SECTION_\nUrbanizacija ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nV svojih za\xc4\x8detkih so bile Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike ruralna dr\xc5\xbeava s 95\xc2\xa0% kme\xc4\x8dkega prebivalstva (cenzus 1790). Ve\xc4\x8d kot 15 tiso\xc4\x8d prebivalcev so imeli le Filadelfija, New York in Boston, medtem ko je bil jug dr\xc5\xbeave skoraj v celoti ruralen. Urbana podro\xc4\x8dja so do\xc5\xbeivela svoj razmah po letu 1830, \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo eksplozijo pa je povzro\xc4\x8dila visoka industrializacija po letu 1890. Tako je ve\xc4\x8dina prebivalstva \xc5\xbeivela v mestih do leta 1920, do leta 1990 pa so mesta polnile tri \xc4\x8detrtine vseh prebivalcev ZDA; urbaniziran je bil tudi jug de\xc5\xbeele._NEWLINE_Ljudje Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav so do 19. stoletja stremeli k prebivanju v centrih mest. Gradili so si stanovanjske objekte v bli\xc5\xbeini pristani\xc5\xa1\xc4\x8d, pisarn in trgovin. V okolici mestnega jedra so prebivali ljudje srednjega razreda, medtem ko so revni ljudje bivali na obrobju mesta. Naselja so imela gosto naselitev, saj je bila mo\xc4\x8dna \xc5\xbeelja po bivanju blizu dogajanja, transport je bil namre\xc4\x8d slabo razvit._NEWLINE_Razmere pa so se nekoliko spremenile z industrijsko revolucijo 19. in 20. stoletja, ko so se mesta pove\xc4\x8dala zaradi imigrirajo\xc4\x8dega kme\xc4\x8dkega prebivalstva. Vabila so jih nova delovna mesta, pa tudi izbolj\xc5\xa1ane prometne povezave. Ljudje zaradi istega dejstva niso bili ve\xc4\x8d primorani v \xc5\xbeivljenje v centru, bogatej\xc5\xa1i sloji so se tako nastanili zunaj mest. To je bil za\xc4\x8detek oblikovanja sosesk z zanje zna\xc4\x8dilnimi socialnimi razredi, saj so ljudje stremeli k \xc5\xbeivljenju z ljudmi, ki so jim bili blizu tudi z dru\xc5\xbebenega vidika. V tem \xc4\x8dasu so se oblikovale zna\xc4\x8dilne mestne soseske, od katerih so bile nekatere stanovanjske, druge storitvene, tretje industrijske, \xc4\x8detrte poslovne itd. Razvila so se predmestja, kjer so si premo\xc5\xbeni ljudje gradili doma\xc4\x8dije na velikih posestvih, kasneje pa je to po\xc4\x8detje postalo bolj masovno, tokrat v smislu gradenj stanovanjskih sosek s prostornimi stanovanji in \xc5\xa1ir\xc5\xa1imi ulicami. Na ta na\xc4\x8din so se praznile stanovanjske soseske v jedrih mest, od koder so odhajali ljudje srednjega razreda. Na njihova poprej\xc5\xa1nja mesta so se priselili imigranti z de\xc5\xbeele, ki so pri\xc5\xa1li iskat ekonomskih prilo\xc5\xbenosti, to pa so izkoristili ljudje, ki so imeli v lasti mestne objekte. Te so razdelili v ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih prostorov, ki so jih nato najeli ti revnej\xc5\xa1i sloji._NEWLINE_Mno\xc5\xbeice priseljencev tako z ameri\xc5\xa1kega pode\xc5\xbeelja kot iz Evrope je povzro\xc4\x8dalo hitro rast urbanih naselij med letoma 1870 in 1920, ko se je \xc5\xa1tevilo v mestih \xc5\xbeive\xc4\x8dih prebivalcev pove\xc4\x8dalo z 10 na 54 milijonov. Resni\xc4\x8dno pomemben je bil pritok evropskih imigrantov: leta 1890 so bile tri \xc4\x8detrtine prebivalcev Chicaga rojene onkraj meja Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Rast mest je zmanj\xc5\xa1ala mo\xc5\xbenost urejanja vodovodov, kanalizacije in odvoza smeti, zato se je situacija v mestih ZDA poznega 19. stoletja mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1ala. Ta mesta so bila nasi\xc4\x8dena s prebivalci in onesna\xc5\xbeena, stopnja korupcije pa je bila visoka. Mnogokrat je bil za tisti \xc4\x8das opa\xc5\xbeen paradoks mno\xc5\xbeic reve\xc5\xbeev sredi naselij, posve\xc4\x8denih proizvodnji bogastva. Stanje se je po\xc4\x8dasi pri\xc4\x8delo izbolj\xc5\xa1evati \xc5\xa1ele v prvi polovici 20. stoletja, reforme, ki so jemale v precep tudi to problematiko, pa so potekale tudi v njegovi drugi polovici. Mesta so do\xc5\xbeivljala tudi mo\xc4\x8dan porast kriminala od poznega 19. stoletja dalje, organizirani kriminal pa se je razvil med letoma 1920 in 1933 v obdobju prohibicije. Vsi omenjeni problemi pa so predvsem v urbanih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih prisotni \xc5\xa1e danes. Mesta se razvijajo \xc5\xa1e vedno, a so bile njihove meje bolj ali manj za\xc4\x8drtane v zgodnjem 20. stoletju.\n_START_SECTION_\nSuburbanizacija ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nPredmestja Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav so se pri\xc4\x8dela zazvijati v 18. stoletju, ko so se premo\xc5\xbenej\xc5\xa1i sloji \xc5\xbeeleli umakniti iz natrpanih in onesna\xc5\xbeenih mest. K temu so zlasti pripomogle izbolj\xc5\xa1ane prometne povezave v za\xc4\x8detku 19. stoletja. Suburbanizacija pa je svojo nikoli prej videno stopnjo razmaha do\xc5\xbeivela po drugi svetovni vojni, ko je vlada podelila olaj\xc5\xa1ave vojnim veteranom. S tem so si slednji lahko kupili ali zgradili lastne hi\xc5\xa1e, kar je povzro\xc4\x8dilo poplavo skoraj identi\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1 v predmestjih. Posamezne soseske predmestij so dajale dom razmeroma homogenim socialnim skupinam in poklicem._NEWLINE_Te predmestne soseske so bile gospodarsko odvisne od centrov urbanih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d in so zaradi posledi\xc4\x8dne potrebe po dnevnih migracijah, ki so terjale transportna sredstva, \xc4\x8das in denar, ostale v domeni premo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih dru\xc5\xbebenih slojev. Po vojni so bila predmestja zaradi mo\xc4\x8dnega porasta novorojenih otrok (baby boom) polna teh, zna\xc4\x8dilne pa so bile tudi prostorne hi\xc5\xa1e, vrtovi, sna\xc5\xbenost, nizka stopnja kriminala, bolj\xc5\xa1e \xc5\xa1ole, manj\xc5\xa1i davki in zasebnost (dru\xc5\xbeine so bile v tem novem na\xc4\x8dinu bivanja namre\xc4\x8d odmaknjene od svojega sorodstva)._NEWLINE_Emigraciji prebivalstva iz mestnih jeder je sledila tudi migracija trgovin v predmestne konce, zaradi \xc4\x8desar so nastali veliki predmestni nakupovalni centri (angle\xc5\xa1ko shopping mall). Zgrajena so bila tudi blokovska naselja za ostarelo prebivalstvo, lo\xc4\x8dence in nekoliko revnej\xc5\xa1e sloje, ki so te\xc5\xbeje pri\xc5\xa1li do lastne hi\xc5\xa1e. Zatem so se zavoljo ni\xc5\xbejih davkov, bli\xc5\xbeine delavcev in manj kriminala pri\xc4\x8dele v predmestja priseljevati tudi korporacije. Ker so bile javnoprometne povezave v predmestja iz drugih predmestij slab\xc5\xa1e kot v sama jedra, je pri\xc5\xa1lo tudi do razmaha uporabe avtomobilov za dnevni prevoz v slu\xc5\xbebo. To pa danes predstavlja velike te\xc5\xbeave, saj prebivalci ZDA pre\xc5\xbeivijo ve\xc4\x8d in ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa za prevoze v slu\xc5\xbebo ter \xc4\x8dakanje v vsakodnevnih prometnih zama\xc5\xa1kih. Danes v predmestjih \xc5\xbeivi 59\xc2\xa0% urbanega prebivalstva, v centrih 41\xc2\xa0%._NEWLINE_Kljub temu pa mestna jedra niso ostala brez kakr\xc5\xa1nega koli namena. Tam imajo namre\xc4\x8d \xc5\xa1e vedno svoje prostore uradi, uprava, izobra\xc5\xbeevalne ustanove in no\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje ter modne trgovine._NEWLINE_V dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu pa se spreminjajo tudi prvotna predmestja, saj se prebivalci teh odlo\xc4\x8dajo za nova robna obmo\xc4\x8dja, kjer je prostora, snage in miru \xc5\xa1e ve\xc4\x8d. S tem prvotna suburbanizirana obmo\xc4\x8dja izgubljajo prebivalstvo oziroma prejemajo pove\xc4\x8dan dele\xc5\xbe pripadnikov revnej\xc5\xa1ih slojev, kar prina\xc5\xa1a manj\xc5\xa1o finan\xc4\x8dno stabilnost zaradi slab\xc5\xa1e razvite ekonomije in ve\xc4\x8d kriminala. Ob koncu 20. stoletja so se tako tudi predmestja spopadla z mestnimi problemi, zato ima ve\xc4\x8d in ve\xc4\x8d najnovej\xc5\xa1ih in premo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih sosesk svoja zaklju\xc4\x8dena ozemlja z ograjami in varovanjem._NEWLINE_Trend prihodnosti bi utegnil biti preseljevanje prebivalcev v manj\xc5\xa1a mesteca, kjer bi imeli ve\xc4\x8d miru, ve\xc4\x8djo povezanost s skupnostjo in manj vsakodnevnega transporta na delovno mesto in po opravkih. To bodo po vsej verjetnosti pospe\xc5\xa1ile elektronske komunikacije, ki med drugim omogo\xc4\x8dajo sodelovanje in delo na daljavo. Naproti umikanju prebivalstva iz mest pa govori strmo dvigovanje cen bencina in torej tudi vsakodnevnega transporta.\n_START_SECTION_\nOkolje in dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde prvi evropski priseljenci so se zavedali velikih mo\xc5\xbenosti, ki jih ponujajo naravna bogastva te de\xc5\xbeele. Tudi zato so se ZDA hitro razvile v vodilno agrikulturno in kasneje industrijsko silo. Tako je \xc4\x8dlovek s svojim delovanjem mo\xc4\x8dno preoblikoval povr\xc5\xa1je, gozdove severa in severovzhoda ter prerije Velikega ni\xc5\xbeavja spremenil v polja, z lovom pa iztrebil mnogo domorodnih \xc5\xbeivali. Izjemen negativen u\xc4\x8dinek na okolje je imela tudi sprva industrijska revolucija in nato demografska eksplozija._NEWLINE_Prvi znaki okoljevarstvene zavesti so se v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah pojavili v drugi polovici 19. stoletja, ko je vlada vzpostavila nekaj naravnih rezervatov. Kljub temu je trajalo do 60. let 20. stoletja, preden je dru\xc5\xbeba ZDA \xc5\xa1ir\xc5\xa1e spregovorila o okoljskih problemih. Takrat so bile vpeljane nekatere konvencije, pove\xc4\x8dalo se je \xc5\xa1tevilo naravnih rezervatov, deklarirano varovanje ekosistemov ipd. Kljub temu ekolo\xc5\xa1ke te\xc5\xbeave ostajajo tako kot v ostalem industrializiranem svetu tudi v sedanjosti problem ogromnih razse\xc5\xbenosti in smeri. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave za primer proizvedejo 20\xc2\xa0% svetovnih izpustov ogljikovega dioksida v atmosfero, a se kljub temu no\xc4\x8dejo zavezati Kjotskemu protokolu.\n_START_SECTION_\nSpreminjanje okolja in okoljevarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ki staroselci so bili sprva nomadski lovci, sele\xc4\x8di se sem ter tja ter izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di lokalne dobrine za hrano. Ko so se kasneje ustalili in pri\xc4\x8deli kmetovati, so ustanavljali male vasi. Tudi v tem obdobju so bile gomile nekaterih plemen najve\xc4\x8d, kar je dolgoro\xc4\x8dno ostalo od indijanskih naselij._NEWLINE_Evropejci so br\xc5\xbe ob svojem prihodu dognali, da je nov svet okolje naravnih bogastev. Lovci, ki so bili prvi evropski popotniki v notranjost de\xc5\xbeele z vzhodnih obal, so poro\xc4\x8dali o obilici \xc5\xbeivali, zlatu in srebru ter neomejenih planjavah, kar je privla\xc4\x8dilo kmete. Ti so potovali po poteh lovcev in skr\xc4\x8dili gozdove ter vzpostavili kmetijska posestva na podro\xc4\x8djih nekdanjih gozdov in prerij. Iztrebljenih ali zdesetkanih je bila mno\xc5\xbeica \xc5\xbeivalskih vrst; to se je sprva zgodilo \xc5\xbeivalim z dragocenim krznom, pa tudi bizonom v Velikem ni\xc5\xbeavju. Mo\xc4\x8dno so upadle koli\xc4\x8dine orlov, grizlijev in volkov zaradi kmetov, ki so zavoljo varnosti svojih \xc4\x8dred pobijali zveri. Priseljenci so takisto pusto\xc5\xa1ili v priobalnih vodah, kjer je 80\xc2\xa0% vseh svetovnih kitolovcev, kolikor jih je do sredine 19. stoletja pripadalo prebivalstvu ZDA, pripeljalo nekatere vrste kitov na rob izumrtja._NEWLINE_Te ve\xc4\x8dajo\xc4\x8de se te\xc5\xbeave so povzro\xc4\x8dile vzcvet zgodnjih okoljevarstvenih idej, kljub temu, da je bil to \xc4\x8das, ko je bila splo\xc5\xa1na dru\xc5\xbebena klima naravnana proti okolju kot proti nevarni divjini, ki jo je potrebno ukrotiti. Prvi v teh idejah so bili transcendentalisti 30. let 19. stoletja, kakr\xc5\xa1na sta bila Ralph Waldo Emerson in Henry David Thoreau. Transcendentalizem je bil protest proti takratnemu stanju dru\xc5\xbebe in kulture, njegovo prepri\xc4\x8danje je bilo, da je vsa predmetnost sv\xc3\xa9ta, in sicer tudi tista, ki je ni ustvaril \xc4\x8dlovek, pa\xc4\x8d pa narava. Naslednji korak je napravil George Perkins Marsh, ki je leta 1864 objavil knjigo o uni\xc4\x8devanju okolja \xc4\x8clovek in narava (angle\xc5\xa1ko Man and Nature), ob tem pa tudi serije fotografij iz Yellowstonea, ki so poudarjale lepote tamkaj\xc5\xa1nje narave. Tako je leta 1872 obmo\xc4\x8dje Yellowstone postalo prvi narodni park Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Leta 1891 je vlada ustanovila podro\xc4\x8dja nacionalnih gozdov, a so bila mnenja o tem, kaj naj bi ti predstavljali, razli\xc4\x8dna. Direktor slu\xc5\xbebe za gozdove ZDA je na primer menil, da so to rezervati, v katerih je shranjen komercialni les nacionalnega pomena. Ta nasprotja obstajajo tudi danes. K nastanku ve\xc4\x8d drugih narodnih parkov je mnogo prispeval ameri\xc5\xa1ki predsednik Theodore Roosevelt. Kasnej\xc5\xa1i razvoj okoljevarstva pa je pomembno zaznamovala ekolo\xc5\xa1ka katastrofa 30. let, Dust Bowl. Vlada je zato organizirala izobra\xc5\xbeevanja za kmete o kmetovanju.\n_START_SECTION_\nVpliv industrializacije in urbanizacije\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave kljub vsemu niso imele ve\xc4\x8djih ekolo\xc5\xa1kih te\xc5\xbeav do 20. stoletja, saj je bilo prebivalstvo razmeroma majhno, industrija razmeroma slabo razvita, urbanih podro\xc4\x8dij, ki so edina trpela za hudo onesna\xc5\xbeenostjo, pa je bilo malo. Ko se je zaklju\xc4\x8dila druga svetovna vojna, so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave \xc5\xa1le skozi epohalni gospodarski razvoj, saj so bile ena redkih dr\xc5\xbeav, ki niso utrpele velike \xc5\xa1kode pri industrijski infrastrukturi. S tem so postale najve\xc4\x8dja proizvajalka in potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava, svoje pa je prispeval pojav baby boom oziroma velik porast novorojen\xc4\x8dkov po koncu vojne. Razvili so se urbani centri s koncentriranimi koli\xc4\x8dinami smoga, turbopotro\xc5\xa1nja ameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe pa je producirala ogromne koli\xc4\x8dine smeti; reke so postale onesna\xc5\xbeene z industrijskimi in kmetijskimi odplakami, vse skupaj pa je bilo najhuje v visoko industrializiranem severovzhodu dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nZavest o degradaciji okolja\n_START_PARAGRAPH_\nOdgovor na hitro porajajo\xc4\x8de se nove okoljske te\xc5\xbeave je bil porast zavesti o degradaciji okolja v 60. in 70. letih. Pomembno je na to vplivala morska biologinja Rachel Carson, ki je 1962. leta spisala delo Tiha pomlad (angle\xc5\xa1ko Silent Spring) in v njej zaklju\xc4\x8dila, da bodo \xc5\xbeivalske vrste v ZDA v kratkem tako razred\xc4\x8dene (med drugim zaradi uporabe takrat izjemno priljubljenega insekticida DDT), da spomladi ne bo ve\xc4\x8d sli\xc5\xa1ati petja ptic. Tudi znanstvene \xc5\xa1tudije so za\xc4\x8dele poro\xc4\x8dati o povezanosti onesna\xc5\xbeenega okolja in zdravstvenih te\xc5\xbeav pri ljudeh, med drugim je bilo ugotovljeno tudi, da se v naravi odlagajo\xc4\x8di strupi preko prehranjevalne verige znajdejo v njenem zadnjem \xc4\x8dlenu, \xc4\x8dloveku. Svoje so naznanjale tudi nesre\xc4\x8de, ki so pri\xc4\x8dale o sklopu problemov. Znan je primer\xc2\xa0\xc2\xbbgore\xc4\x8de reke\xc2\xab\xc2\xa0Cuyahoga v Ohiu iz leta 1969, po kateri so plavali oljni made\xc5\xbei in drugi odpadki ter se vneli._NEWLINE_V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike je tako prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1lo do obele\xc5\xbeevanja dneva Zemlje, 22. aprila 1970, ko so posamezne skupine protestirale proti zlorabljanju okolja. Prihajajo\xc4\x8da doba je prinesla ve\xc4\x8d zakonskih ukrepov, ki naj bi peljali k varovanju okolja. Ustanovljena je bila Agencija za za\xc5\xa1\xc4\x8dito okolja, ki postavlja okoljske standarde, odobrava na\xc4\x8drte, ki predvidevajo onesna\xc5\xbeevanje, na\xc4\x8drtuje \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje \xc5\xbee onesna\xc5\xbeenega okolja ter nadzoruje regionalne izpuste umazanije v vodovje. Uredba o \xc4\x8distem zraku iz leta 1970 je vzpostavila meje za izpuste plinov za industrijo in avtomobile, 1972. leta je bil sprejet akt o \xc4\x8disti vodi, katerega cilj je prepre\xc4\x8ditev izlivanja vseh umazanij v vse vode vklju\xc4\x8dno z obalnimi, leto kasneje pa uredba o ogro\xc5\xbeenih vrstah, ki naj bi poskrbela za za\xc5\xa1\xc4\x8dito teh; nekatere vrste so si zatem opomogle, ve\xc4\x8d izmed njih pa ne._NEWLINE_V 70. in 80. letih je pri\xc5\xa1lo do bolj obse\xc5\xbenega raziskovanja posledic onesna\xc5\xbeevanja, kar je prineslo razkritje novih tveganj. Vnela se je vro\xc4\x8da javna razprava o naseljevanju na obmo\xc4\x8djih, ki so neko\xc4\x8d slu\xc5\xbeila kot odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da za nevarne odpadke; tako kot drugod po svetu je bil odkrit kisli de\xc5\xbe, ki nastane ob zdru\xc5\xbeitvi zra\xc4\x8dne nesnage z vlago ter povzro\xc4\x8di zastrupitev vodnih teles ter \xc5\xa1koduje \xc5\xbeivljenju na zemeljskem povr\xc5\xa1ju; zgodila se je nesre\xc4\x8da na Otoku treh milj v Pensilvaniji leta 1979, ko je pri\xc5\xa1lo do eksplozije v jedrski elektrarni in do izpusta koli\xc4\x8dine radioaktivnega plina, kar bi kmalu vodilo do stalitve sredice in izpusta radioaktivnega materiala; ZDA so nenazadnje kot visoko razvita industrijska dr\xc5\xbeava v veliki meri povzro\xc4\x8dile tudi pojav tople grede in tanj\xc5\xa1anje ozonskega pla\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nOkoljevarstvo proti gospodarstvu v ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko je bilo vse ve\xc4\x8d govora o ekolo\xc5\xa1kih problemih in ukrepih proti njim, so se na\xc5\xa1le skupine, ki so bile mnenja, da ekolo\xc5\xa1ki ukrepi omejujejo svobodo uporabe okolja in svobodo gospodarjenja. Tak\xc5\xa1no mi\xc5\xa1ljenje je bilo \xc5\xa1e posebno prisotno v dr\xc5\xbeavah zahoda ZDA, kjer je bilo mnogo prebivalcev zaposlenih v rudarstvu in lesni industriji. Tu namre\xc4\x8d pride do trka med idejo, da je okolje dru\xc5\xbebeni zaklad, ki ga je potrebno ohraniti za prihajajo\xc4\x8de generacije, in idejo, da je kvalitetno \xc5\xbeivljenje v materialnem izobilju (potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo) ter gospodarstvu, ki stalno zagotavlja nova delovna mesta za nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo prebivalcev._NEWLINE_To je vodilo do organizacije gibanja Sagebrush Rebellion v poznih 70. letih, v katero so bili vklju\xc4\x8deni liberalni gospodarstveniki ter z njim stremeli k zmanj\xc5\xa1anju vpliva zveznih oblasti na okoljsko in gospodarsko politiko. Izpostavili so dejstvo, da okoljevarstvo na eni strani pomeni zatiranje gospodarske svobode na drugi strani. Ta tabor je bil tudi pomemben pri izvolitvi konservativca Ronalda Reagana leta 1980, ki je omilil okoljevarstvene predpise in promoviral svobodni kapitalizem. \xc5\xa0e danes prihaja do najbolj vro\xc4\x8dih razprav o okoljevarstvu nasproti gospodarstvu ob dogodkih, ko vpra\xc5\xa1anje ohranitve kake vrste prepre\xc4\x8di gospodarski poseg v naravo._NEWLINE_V 80. in 90. letih 20. stoletja se je pojavila ideja o trajnostnem razvoju, ki naj bi ponudil ravnote\xc5\xbeje med obema interesnima poloma. Ta promovira razvijajo\xc4\x8de gospodarstvo, ki obenem skrbi za \xc4\x8dim manj\xc5\xa1i vpliv na okolje. Udejanitev trajnostnega razvoja v ZDA in \xc5\xa1e bolj v svetu je tudi danes \xc5\xa1e dale\xc4\x8d, saj obstajajo mnoge polemike o tem, kje je to\xc4\x8dka ravnote\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nMednarodno sodelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike so se kljub velikemu onesna\xc5\xbeevanju regionalnega in svetovnega okolja pridru\xc5\xbeile mednarodnemu sodelovanju na podro\xc4\x8dju okoljevarstva. Znana je Konferenca Zdru\xc5\xbeenih narodov o okolju in razvoju, znana bolj kot Konferenca v Riu, 1992, kjer so se sestali predstavniki 178 dr\xc5\xbeav in razpravljali o tem, kako rokovati z velikimi te\xc5\xbeavami. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave med drugim niso podpisale tam sprejete Konvencije o biolo\xc5\xa1ki raznovrstnosti, saj naj bi ta ogro\xc5\xbeala svobodo biotehnolo\xc5\xa1kih podjetij.\n_START_SECTION_\nTrenutna podoba\n_START_PARAGRAPH_\nNavkljub mnogim prizadevanjem za prepre\xc4\x8devanje okoljske \xc5\xa1kode se ta ve\xc4\x8da iz dneva v dan. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so namre\xc4\x8d najve\xc4\x8dji porabnik fosilnih goriv, neregulirana potro\xc5\xa1nja pa producira tudi ogromno konvencionalnih odpadkov ter kr\xc4\x8denje naravnih bogastev. ZDA do danes \xc5\xa1e niso podpisale mnogih uredb o ekolo\xc5\xa1ki problematiki, med drugim Kjotskega protokola.\n_START_SECTION_\nNaravna bogastva in raba tal\n_START_PARAGRAPH_\nOb prihodu prvih Evropejcev je bila polovica dana\xc5\xa1njih Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike prekrita z gozdovi. Evropejci so jih kaj kmalu silovito skr\xc4\x8dili zaradi potrebe po pa\xc5\xa1nih in poljedelskih povr\xc5\xa1inah ter za kurjavo in industrijski les. Danes (prvotni) pragozdovi prekrivajo le 10 odstotkov svojega nekdanjega povr\xc5\xa1ja, uredbe pa dve tretjini dana\xc5\xa1njih gozdov (ti prekrivajo 25\xc2\xa0% dr\xc5\xbeavnega povr\xc5\xa1ja) ozna\xc4\x8dujejo za komercialno dobrino. Polovica vsega industrijskega lesa pride iz pacifi\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav, to je tudi podro\xc4\x8dje znanih gozdov v Kaliforniji; z Aljaske pa je znana jelka sitka. Gozdovi v manj\xc5\xa1i meri prekrivajo tudi jug dr\xc5\xbeave in Apala\xc4\x8de ter dele obmo\xc4\x8dja Velikih jezer._NEWLINE_ZDA premorejo kot dr\xc5\xbeava celinskih razse\xc5\xbenosti mno\xc5\xbeico mineralnih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d. So najve\xc4\x8dja proizvodnica fosfatov, druga na svetu po izkopu zlata, srebra, bakra, svinca, naravnega plina in premoga, tretja (za Rusijo in Saudovo Arabijo) po iz\xc4\x8drpani nafti. Trije najpomembnej\xc5\xa1i mineralni proizvodi Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav so goriva, in sicer zemeljski plin, nafta in premog. Dr\xc5\xbeava je 1996. leta iz\xc4\x8drpala 23 odstotkov na svetovni ravni letno pridobljenega plina, 21\xc2\xa0% premoga in 13\xc2\xa0% surove nafte. Plin in nafta le\xc5\xbeita na mnogih le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dih v tleh Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, najve\xc4\x8d pa ju je najti na obmo\xc4\x8dju Teksasa in Oklahome, v Mehi\xc5\xa1kem zalivu ob obali Teksasa in Louisiane ter na severu Aljaske. Najve\xc4\x8dje proizvajalke premoga znotraj ZDA so Wyoming, Zahodna Virginija in Kentucky._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e doma\xc4\x8de kovine so zlato, baker, \xc5\xbeelezova ruda, cink, magnezij, svinec in srebro. Le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da bolj kakovostnih rud, kakr\xc5\xa1ne so hematit, magnetit in limonit, so \xc5\xbee iz\xc4\x8drpana. Izmed industrijskih mineralov so najbolj uporabljani tisti v gradbeni\xc5\xa1tvu: gline in ilovice, apno, soli, fosfatne kamnine, bor in kalij. Mineralna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da so locirana zlasti na zahodu de\xc5\xbeele.\n_START_SECTION_\nNaravne nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so vsako leto prizori\xc5\xa1\xc4\x8de mno\xc5\xbeice naravnih nesre\xc4\x8d, katerih mno\xc5\xbeico posredno povzro\xc4\x8di \xc4\x8dlovekova dejavnost._NEWLINE_Redkeje se pojavijo hude su\xc5\xa1e, a so te vseeno \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat zaznamovale posamezna zgodovinska obdobja ZDA. Tako Dust Bowl (slovensko pra\xc5\xa1na skleda), ki je sovpadal z veliko depresijo 30. let in je bil obdobje kroni\xc4\x8dne su\xc5\xa1e ter silovitih pe\xc5\xa1\xc4\x8denih viharjev v Velikem ni\xc5\xbeavju. Izselila se je skoraj celotna populacija, saj kmetovanje ni bilo ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de. V zadnjem letu je mo\xc4\x8dna su\xc5\xa1a zajela ju\xc5\xbeni pas dr\xc5\xbeave od Tihega oceana do Floride._NEWLINE_Tornadi mnogokrat pusto\xc5\xa1ijo zemeljsko povr\xc5\xa1je Velikega ni\xc5\xbeavja in srednjega zahoda. Vzrok so sre\xc4\x8dajo\xc4\x8de se razli\xc4\x8dne zra\xc4\x8dne mase, ki povzro\xc4\x8dijo vrtin\xc4\x8denje zraka v pomladnem in poletnem \xc4\x8dasu. Obmo\xc4\x8dje od severnega Teksasa preko Kansasa v Tennessee je znano kot Tornado Alley (slovensko sprehajali\xc5\xa1\xc4\x8de tornadov). Druga podobna nevarnost so orkani (angle\xc5\xa1ko hurricane), ki mnogokrat pusti\xc5\xa1ijo po obalah Mehi\xc5\xa1kega zaliva in ju\xc5\xbene atlantske obale, pa tudi po Havajih. Sezona orkanov se razteza od 1. junija do 30. novembra, z vi\xc5\xa1kom od sredine avgusta do zgodnjega oktobra. Med najbolj uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de orkane sodijo orkan Galvestone 1900, Andrew 1992 in Katrina 2005. Sem ter tja udarijo po jugozahodnih obalah ZDA tudi ostanki tropskih ciklonov z vzhodnega Pacifika, kar prinese velike koli\xc4\x8dine de\xc5\xbeja._NEWLINE_Tudi poplave velikega obsega so redke, izjeme pa so velika poplava Mississippija 1927. leta, velika poplava 1993 in mnoge poplave ter blatni plazovi v letih 1982 in 1983 zaradi El Ni\xc5\x88a. Ve\xc4\x8dkrat pa se pojavijo, zlasti na goratem jugozahodu, lokalne poplave in blatni tokovi. \xc5\xbdivljenje nekoliko ohromijo sne\xc5\xbeni zameti, prisotni zlasti na severovzhodu dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Velike povr\xc5\xa1ine pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega grmi\xc4\x8devja na zahodu hitro povzro\xc4\x8dijo po\xc5\xbeare._NEWLINE_Zahodna obala osrednjih ZDA in deli Aljaske sestavljajo del pacifi\xc5\xa1kega Ognjenega obro\xc4\x8da, ki je podro\xc4\x8dje mo\xc4\x8dnih ognjeni\xc5\xa1kih in tektonskih aktivnosti ter je vir 90\xc2\xa0% svetovnih potresov. Zato je ve\xc4\x8d ognjenikov nanizanih v dr\xc5\xbeavah Washington, Oregon in v severni Kaliforniji vzdol\xc5\xbe Kaskadskega gorovja. Ve\xc4\x8d ognjenikov je tudi na Havajih, med njimi najvi\xc5\xa1ja gora na svetu (merjeno od njenega vzno\xc5\xbeja na dnu Tihega oceana), a so \xc4\x8dlove\xc5\xa1kemu prebivalstvu razmeroma nenevarni \xe2\x80\x93 Kilauea sicer bruha neprestano od leta 1983, a ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8dega izbruha ni bilo od 17. stoletja dalje. Na drugi strani je bil ru\xc5\xa1ilen izbruh Svete Helene v zvezni dr\xc5\xbeavi Washington leta 1980. Ognjeni obro\xc4\x8d povzro\xc4\x8da tudi potrese, ki zlasti prizadenejo Kalifornijo in ju\xc5\xbeno Aljasko; zelo zaznamujo\xc4\x8d je bil potres v San Franciscu leta 1906 in potres na veliki petek 1964 v Anchorageu na Aljaski.'