b'\n_START_ARTICLE_\nGospa Sveta\n_START_SECTION_\nLega kraja\n_START_PARAGRAPH_\nGospa Sveta le\xc5\xbei na vi\xc5\xa1ini 505 mnm ob reki Glini (nem. Glan) na Gosposvetskem polju, 8 km severno od Celovca na Koro\xc5\xa1kem v Avstriji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPredhodnico sedanje cerkve Gospe Svete je v 8. stoletju postavil prvi koro\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof sv. Modest, ki je tu \xc5\xa1kofovsko slu\xc5\xbebo opravljal od leta 757 do 763. Do leta 760 je bila pri Gospe Sveti (kraj) posve\xc4\x8dena cerkev sv.Marije, ene izmed prvih treh pod tem imenom poznanih cerkev v Karantaniji, in najstarej\xc5\xa1a izpri\xc4\x8dana na Koro\xc5\xa1kem. V starih virih jo ozna\xc4\x8dujejo tudi kot cerkev pri Krnskem gradu (Santa Maria ad Carantanam, tudi San Maria in Solio). Sedanjo podobo je cerkev dobila v prvi polovici 15. stoletja. Danes je v cerkvi med drugim: baro\xc4\x8dni oltar iz leta 1714, nagrobniki iz 16. in 17. stoletja, rimski reliefi iz bli\xc5\xbenjega Viruna. Zvonika se pona\xc5\xa1ata z najve\xc4\x8djim koro\xc5\xa1kim zvonom. Zvonova iz leta 1687 je bil do druge svetovne vojne drugi najve\xc4\x8dji v Avstriji. Njuna te\xc5\xbea je 6600 kg in prerez je 222 cm._NEWLINE_V severni ladji se tudi nahaja grob pokrajinskega \xc5\xa1kofa Modesta._NEWLINE_Od \xc4\x8dasa postavitve je bila cerkev sede\xc5\xbe pokrajinskega \xc5\xa1kofa za Karantanijo in Cerkveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Karantanije, ter izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za pokristjanjevanje Slovanov.\n_START_SECTION_\nGospa Sveta v knji\xc5\xbeevnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGospa Sveta je zaradi svoje osrednje kulturnozgodovinske vloge si\xc5\xbee \xc5\xa1tevilnih del, zlasti slovenskih oz. v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, v\xc4\x8dasih je prikazana skupaj z Gosposvetskim poljem._NEWLINE_Valentin Podgorc: Gospa Sveta, Zgodovinsko-krajepisna \xc4\x8drtica. V: Dom in svet 14/1 (1901), str. 29\xe2\x80\x9335, 99\xe2\x80\x93105 (digitalizirano na www.dlib.si URN-NBN-SI-DOC-4ZNN5EQY);_NEWLINE_Pre\xc5\xbeihov Voranc: \xc4\x8cez goro k o\xc4\x8detu ... (Ljubljana: Karantanija, 2002);_NEWLINE_Pre\xc5\xbeihov Voranc: Winter in Klagenfurt \xe2\x80\x93 Drei Geschichten. Ur. Jozej Strutz. (Klagenfurt/Celovec: Kitab, 2012);_NEWLINE_Bojan-Ilija Schnabl: Bo\xc5\xbeja pot v Gospo Sveto in nazaj, ali, Ve\xc4\x8dno mlade lipe. V: Koledar Mohorjeve dru\xc5\xbebe 2012. (Celovec: Mohorjeva zalo\xc5\xbeba, [2011]), str. 112\xe2\x80\x93116, [COBISS.SI-ID\xc2\xa020928264]\xc2\xa0;_NEWLINE_Bojan-Ilija Schnabl: Tamnah, Na Tamnach \xe2\x80\x93 Temna gora: Zgodovinska \xc4\x8drtica o imenu gore nad Celov\xc5\xa1kim poljem. V: Koledar Mohorjeve dru\xc5\xbebe 2013. (Celovec: Mohorjeva zalo\xc5\xbeba, 2012), str. 135\xe2\x80\x93138, [COBISS.SI-ID\xc2\xa011880756]\xc2\xa0;_NEWLINE_Bojan-Ilija Schnabl: Magnolija in tulipani, Pripovedi in resni\xc4\x8dne pravljice s Celov\xc5\xa1kega polja. (Celovec: Zalo\xc5\xbeba Drava, 2014), ISBN: 978-3-85435-740-7, COBISS.SI-ID\xc2\xa020928264.'