b'\n_START_ARTICLE_\nZoisova cesta\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCesta se je do leta 1876 imenovala Zoisov graben. To ime je bilo v izklju\xc4\x8dni rabi Ljubljan\xc4\x8danov \xc5\xa1e v 1. polovici 20. stoletja. Ime ka\xc5\xbee na dejstvo, da Zoisov graben v osnovi ni bil namenjen prometu, dolgo so ob njem stale le tri hi\xc5\xa1e. Podro\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje ceste se je sprva enostavno imenovalo\xc2\xa0\xc2\xbbgraben\xc2\xab, nato pa je imela nastala prometnica v vsej svoji zgodovini naslednja imena, Zoisov graben, Zoisova cesta oz. Zois-Strasse._NEWLINE_Nekdanje obzidje ob Zoisovi cesti, ki je lo\xc4\x8dilo Novi trg in Krakovo, je bilo po Valvasorjevem sporo\xc4\x8dilu (XI 665) sezidano leta 1521, sama kri\xc5\xbearska komenda pa je bila obzidana veliko pred tem. Z obzidja sta se dvigala in gledala v Krakovo dva velika stolpa. Prvi je stal blizu cerkvice sv. Lovrenca na Bregu (v bli\xc5\xbeini sedanjega \xc5\xa0entjakobskega mosta). Drugi je bil okrogli stolp s premerom 8 m, njegov zid je bil debel 3,8 m; stolp je stal na vogalu med Emonsko cesto in (kasneje Zoisovim) grabnom. Med tema stolpoma je iz obzidja nasproti mestne de\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole molel manj\xc5\xa1i stolp, ki ga je dal podreti \xc5\xa1ele notar dr. J. Zupanec leta 1889 in ga nadomestil z glorieto, ki tam stoji \xc5\xa1e danes. Leta 1538 so pod obzidjem izkopali jarek, ki je dobival vodo deloma iz od\xc4\x8depljenih kanalov rimske Emone, deloma iz Podturna. Komenda si je za\xc4\x8dela leta 1743 graben lastiti, toda magistrat je dokazal, da je graben njegov, ker so po dekretu mestnih oblasti grofje Auerspergi leta 1665 dobili dovoljenje, da si tam uredijo ribarnico._NEWLINE_Baron \xc5\xbdiga Zois (1747-1819) je leta 1770 od mesta dobil v uporabo veliki okrogli stolp, \xc5\xa1tiri leta kasneje pa je jarek in ob njem stoji\xc4\x8di zid kupil za 260 goldinarjev in dal vzhodni del zidu s stolpom vred podreti. Njegov zahodni del je deloma \xc5\xa1e viden (Zupan\xc4\x8dev vrt), jarek pa je zasut. S tem sta se direktno povezala mestna predela Breg in Krakovo, ljubljanska javnost pa je delo nagradila s tem, da je dala pridobljenemu prostoru ime Zoisov graben. \xc5\xa0ele potem so se pojavili na\xc4\x8drti za izgradnjo \xc5\xa0entjakobskega mostu, ki je nastal leta 1825. Ob svojem nastanku je prometnica slu\xc5\xbeila parizarjem, ki so tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko blago, prelo\xc5\xbeeno s \xc4\x8dolnov na Bregu, vozili proti Dunaju. V za\xc4\x8detku 20. stoletja je imel Zoisov graben gost, tema\xc4\x8den kostanjev drevored, ki pa se je leta 1927 umaknil cvetli\xc4\x8dnim nasadom in grmi\xc4\x8devju. V\xc5\xa1tric Zoisove hi\xc5\xa1e je bila tedaj postavljena preprosta spominska piramida z vklesanim imenom\xc2\xa0\xc2\xbbZois\xc2\xab. Na\xc4\x8drt za preureditev grabna in oblikovanje ceste v letih 1927 ter 1952-1957 je izdelal Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik kot del zelene avenije. Zgrajeni so bili pe\xc5\xa1\xc4\x8deni plo\xc4\x8dniki, drevored kroglastih javorjev, piramidasti hrasti, vhodni portal (baldahin) Fakultete za arhitekturo v Ljubljani, spomenik Antona A\xc5\xa1kerca ter terasa z lapidarijem. Leta 1952 je bila dotedanja Trubarjeva cesta pri cerkvi sv. Jakoba preimenovana oz. zdru\xc5\xbeena s Zoisovo cesto. Leta 2009 je bila cesta razgla\xc5\xa1ena za kulturni spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena Slovenije.\n_START_SECTION_\nArhitekturni ambient ceste\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje poslopje, ki se nahaja ob cesti, so sicer ljubljanske Kri\xc5\xbeanke, nekdanja komenda kri\xc5\xbeevni\xc5\xa1kega reda, vendar pa vhod vanje ni s strani Zoisove ceste. Tudi poslopje francoske ambasade, ki stoji ob za\xc4\x8detku ceste, dejansko spada pod pravokotno le\xc5\xbee\xc4\x8do Barjansko cesto. Tudi Zoisova hi\xc5\xa1a (pala\xc4\x8da), z vrtovi, ki segajo do ceste, nima dostopa do ceste. S tem je najpomembnej\xc5\xa1i objekt ob Zoisovi cesti \xc5\xa0ola na Zoisovem grabnu, danes poslopje Fakultete za arhitekturo v Ljubljani, ki je nastala leta 1875 na stabvi\xc5\xa1\xc4\x8du lesenih carinskih skladi\xc5\xa1\xc4\x8d, na stro\xc5\xa1ke mestne ob\xc4\x8dine (75.000 gld.). V jeseni tega leta se je v poslopju naselila 2. mestna de\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola, ki pred tem delovala od 1. oktobra 1870 v prostorih ljubljanskega Liceja. Ob otvoritvi leta 1875 sta 1. b razred obiskovala u\xc4\x8denca Matev\xc5\xbe Hubad in Rihard Jakopi\xc4\x8d. Fakulteta za arhitekturo je konec 20. stoletja ob omenjeni stavbi za svoje potrebe postavila prizidek v izmeri 1200 m\xc2\xb2. Na isti strani ceste je \xc5\xa1e rojstna hi\xc5\xa1a slovenskega dirigenta in libretista Nika \xc5\xa0tritofa. Parcela ob za\xc4\x8detku ceste, na kateri je danes parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de, je namenjena zidavi novega poslopja NUK 2. Na tej parceli so zasute izkopanine anti\xc4\x8dne Emone.\n_START_SECTION_\nJavni potni\xc5\xa1ki promet\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu poletnih prireditev na prostem v Kri\xc5\xbeankah se zaradi akusti\xc4\x8dnih pogojev Zoisova cesta ob\xc4\x8dasno zapre za ves promet. Zaradi zapore mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da za motorni promet septembra 2007 po Zoisovi cesti potekajo trase mestnih avtobusnih linij \xc5\xa1t. 2, 3, 3B, N3, N3B, 11, 11B, 19B, 19I, 27 in integrirana linija 3G. Na vsej dol\xc5\xbeini ceste je eno postajali\xc5\xa1\xc4\x8de mestnega potni\xc5\xa1kega prometa.'