b'\n_START_ARTICLE_\nTrg dela\n_START_PARAGRAPH_\nTrg dela je trgovanje z delovnimi storitvami. Uspe\xc5\xa1no delovanje trga delovne sile v poljubni dr\xc5\xbeavi lahko razumemo kot optimalno uravnavanje ujemanja med ponudbo in povpra\xc5\xa1evanjem po delovni sili . _NEWLINE_Pomembnost trga dela je dolo\xc4\x8dena s posamezniki in dru\xc5\xbebo kot celoto. S posamezniki zato, ker so del trga dela in so odvisni od dela. S pomo\xc4\x8djo ekonomije in socialnih kriterijev pa dru\xc5\xbeba kot celota dolo\xc4\x8da vrednost dela in ga dolo\xc4\x8da kot socialno prepoznavno. Ima velik vpliv  na oblikovanje dolo\xc4\x8denih socialnih struktur in blaginjo modernih dru\xc5\xbeb. Poleg tega zagotavlja vir dohodka, kar vpliva na polo\xc5\xbeaj, varnost in mo\xc5\xbenost izbire \xc5\xbeivljenjskega sloga posameznikov .\n_START_SECTION_\nPro\xc5\xbenost trga dela\n_START_PARAGRAPH_\nPro\xc5\xbenost trga dela je \xc5\xa1irok pojem, ki na abstraktni ravni ozna\xc4\x8duje sposobnost odzivanja in prilagajanja razli\xc4\x8dnim spremembam, na konkretni pa je splo\xc5\xa1no sprejeta strategija zagotavljanja ekonomske u\xc4\x8dinkovitosti .\n_START_SECTION_\nReforme trga dela v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nReforme prispevajo k izbolj\xc5\xa1anju delovanja trga dela in doseganju ugodnej\xc5\xa1ega stanja na trgu dela. Zaradi dokaj mo\xc4\x8dnega varovanja zaposlitve in slabe odzivnosti zaposlovanja na pove\xc4\x8danje gospodarske rasti od leta 1995 do 2005, je slovenski trg pogosto ozna\xc4\x8den kot tog. Leta 2005 je Vlada RS sprejela predloge reform trga dela z namenom pove\xc4\x8danja blaginje prebivalstva Slovenije. Reforme so zajemale podro\xc4\x8dja politike zaposlovanja, varovanja zaposlitve, nadomestil za brezposelnost in spodbujanja vse\xc5\xbeivljenjskega u\xc4\x8denja .\n_START_SECTION_\nMladi na trgu dela\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarska kriza je na za\xc4\x8detku devetdesetih let povzro\xc4\x8dila zmanj\xc5\xa1anje stopenj delovne aktivnosti za celotno populacijo, \xc5\xa1e posebej za mlade. V drugi polovici devetdesetih se je gospodarski polo\xc5\xbeaj izbolj\xc5\xa1al, zato so tudi delodajalci za\xc4\x8deli zaposlovati predvsem mlade, vendar pa to ni bistveno pripomoglo k pove\xc4\x8danju stopnje aktivnosti te skupine. Na polo\xc5\xbeaj mladih vpliva tudi trajanje in kakovost izobra\xc5\xbeevanja. Na eni strani dr\xc5\xbeava spodbuja nadaljevanje izobra\xc5\xbeevanja mladih, po drugi pa imajo mladi in njihovi star\xc5\xa1i pove\xc4\x8dano ambicioznost in pri\xc4\x8dakovanja, da bo vlaganje v ve\xc4\x8d znanja zagotovilo bolj\xc5\xa1i polo\xc5\xbeaj na trgu dela. V novem tiso\xc4\x8dletju se je predvsem pove\xc4\x8dal dele\xc5\xbe skupine iskalcev prve zaposlitve starih od 26 do 30 let, med katerimi je najve\xc4\x8d tistih, ki so v tem obdobju prejeli univerzitetno diplomo . _NEWLINE_Vzroka za pove\xc4\x8dano brezposelnost mladih sta predvsem pomanjkanje delovnih mest in smer \xc5\xa1tudija, ki omejuje uspe\xc5\xa1nost hitrega zaposlovanja zaradi mno\xc5\xbei\xc4\x8dnosti in velike konkurence v boju za omejeno \xc5\xa1tevilo delovnih mest. Mladi, ki so \xc5\xbee delovno aktivni, so na trgu delovne sile nadpovpre\xc4\x8dno fleksibilni. Novi iskalci zaposlitve so do dolo\xc4\x8dene mere prisiljeni sprejeti delo za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das in druge oblike fleksibilnega zaposlovanja, kot je \xc5\xa1tudentsko delo. Slednje v zadnjem obdobju nara\xc5\xa1\xc4\x8da in pogosto presega zakonsko dolo\xc4\x8dene okvire. Delodajalci vedno bolj posegajo po \xc5\xa1tudentskem delu za dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das, zaradi \xc4\x8desar so \xc5\xa1tudenti nelojalna konkurenca mladim z diplomo ali magisterijem ._NEWLINE_Zaradi zmanj\xc5\xa1ane mo\xc5\xbenosti za zaposlovanje do\xc5\xbeivljajo mladi ve\xc4\x8djo negotovost, primanjkuje jim izku\xc5\xa1enj, zaradi tega pa so se prisiljeni spijazniti z negotovimi in pogosto slabo pla\xc4\x8danimi zaposlitvami. To jim onemogo\xc4\x8da ekonomsko neodvisnost, socialno varnost ali neodvisno \xc5\xbeivljenje, kar vpliva na njihovo vedenje. Pogsto podalj\xc5\xa1ujejo bivanje pri star\xc5\xa1ih in so pasivni pri politi\xc4\x8dnem delovanju .\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj \xc5\xbeensk na trgu dela\n_START_PARAGRAPH_\nO mno\xc5\xbei\xc4\x8dnem zaposlovanju \xc5\xbeensk v Sloveniji lahko za\xc4\x8dnemo govoriti \xc5\xa1ele v obdobju podjetni\xc5\xa1kega vala od zgodnjih 90-ih let dalje. Dele\xc5\xbe \xc5\xbeensk se je v sferi pla\xc4\x8danega dela na ravni EU konstanto in hitro pove\xc4\x8deval od leta 2001, vrhunec je dosegel leta 2007 (\xc5\xa1e zlasti v Sloveniji, dele\xc5\xbe zaposlenih \xc5\xbeensk je zna\xc5\xa1al 64,2\xc2\xa0%), potem se je trend do leta 2008 ustavil in za\xc4\x8del upadati. Slovenija je imela od leta 2001 do 2010 vseskozi precej vi\xc5\xa1ji odstotek zaposlenih \xc5\xbeensk v primerjavi s celotnim EU obmo\xc4\x8djem .\n_START_SECTION_\nDiskriminacija\n_START_PARAGRAPH_\nDiskriminacija na delovnem mestu se opredeljuje kot \xc2\xbbrazli\xc4\x8dno in manj ugodno obravnavanje ljudi zaradi posameznih lastnosti kot so spol, barva ko\xc5\xbee, vera, politi\xc4\x8dna pripadnost ali socialni izvor, ne glede na njihov prispevek ali zahteve dela.\xc2\xab\xc2\xa0Diskriminacija \xc5\xbeensk naj bi se danes pojavljala predvsem zaradi dru\xc5\xbeinskih obveznosti (nose\xc4\x8dnosti, materinstva, bolni\xc5\xa1ke zaradi otrok itd.) in bi naj bila posledica feminizacije poklicev, ki so se pojavili zaradi mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega zaposlovanja \xc5\xbeensk na dolo\xc4\x8dena delovna mesta in za katere je zna\xc4\x8dilno, da zahtevajo potrpe\xc5\xbeljivost, natan\xc4\x8dnost, skrbnost, monotonost in neustvarjalnost. Gre za podobne zahteve kot jih imajo gospodinjska opravila, prav zato bi naj postala ta dela manj cenjena in slab\xc5\xa1e pla\xc4\x8dana (tajnice, u\xc4\x8diteljice, prodajalke) .\n_START_SECTION_\nStekleni strop\n_START_PARAGRAPH_\nSo nevidne ovire, ki so izra\xc5\xbeene kot predsodki in stereotipi, ki \xc5\xbeenskam ote\xc5\xbeujejo ali onemogo\xc4\x8dajo napredovanje. Imajo dvojni efekt, ki lahko \xc5\xbeenske bodisi ustavi blizu vrha organizacije ali predstavlja oviro na najni\xc5\xbejih ravneh podjetja. Kot ovire pri napredovanju do najvi\xc5\xa1jih mened\xc5\xbeerskih polo\xc5\xbeajev lahko \xc5\xa1tejemo dru\xc5\xbeinske obveznosti \xc5\xbeensk, predsodke mo\xc5\xa1kih o \xc5\xbeenskah, diskriminacijo v organizacijski praksi in na\xc4\x8drtih napredovanj in neenakost v sferi pla\xc4\x8danega dela .\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1ko delo\n_START_PARAGRAPH_\nV skladu z raziskavo ILO je leta 2000 delalo pribli\xc5\xbeno 210 milijonov otrok starih od 5 do 14 let, polovica od teh za polni \xc4\x8das. To pomeni, da dela pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0% populacije otrok celega sveta. Najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo otrok dela v Aziji, \xc4\x8deprav je pogostost otro\xc5\xa1kega dela najve\xc4\x8dja v Afriki. Otro\xc5\xa1ko delo je ve\xc4\x8dinoma agrikulturalni fenomen \xe2\x80\x93 npr. 70\xc2\xa0% otrok v Pakistanu je zaposlenih v agrikulturi. Na splo\xc5\xa1no dela ve\xc4\x8d fantov kot deklet in bolj verjetno bodo zaposleni starej\xc5\xa1i otroci kot njihovi mlaj\xc5\xa1i sorojenci. Otro\xc5\xa1ko delo je simptom rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in vzrok za rev\xc5\xa1\xc4\x8dino v prihodnosti. Koristi za dru\xc5\xbeino, ki izhajajo iz po\xc5\xa1iljanja otrok na delo, so pla\xc4\x8da za otrokovo delo in odsotnost stro\xc5\xa1kov za izobra\xc5\xbeevanje, slabost pa manj\xc5\xa1i dohodek v prihodnosti, ko otrok vstopi na trg dela z ni\xc5\xbejo izobrazbo. Gre za za\xc4\x8daran krog, saj revnej\xc5\xa1a gospodinjstva bolj verjetno po\xc5\xa1ljejo svoje otroke na delo, otro\xc5\xa1ko delo pa pripomore k rev\xc5\xa1\xc4\x8dini v naslednjih generacijah. Najve\xc4\x8dji problem interferiranje otro\xc5\xa1kega dela s \xc5\xa1olanjem, zaradi \xc4\x8desar je ve\xc4\x8dini zaposlenih otrok izobra\xc5\xbeevanje onemogo\xc4\x8deno .\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavljani tretjih dr\xc5\xbeav\n_START_PARAGRAPH_\nZaposlovanje dr\xc5\xbeavljanov tretjih dr\xc5\xbeav je podrejeno potrebam trga delovne sile. To potrjuje \xc5\xbee seznam pogojev in zahtev, ki morajo biti izpolnjeni, da se lahko ti dr\xc5\xbeavljani zaposlijo v poljubni dr\xc5\xbeavi EU. Proces vplivanja pa poteka tudi v obratni smeri. Mobilnost delovne sile in priseljevanje dr\xc5\xbeavljanov tretjih dr\xc5\xbeav v EU vplivata na delovanje evropskih trgov delovne sile in jih spreminjata. Dr\xc5\xbeavljani tretjih dr\xc5\xbeav predstavljajo pribli\xc5\xbeno 5,6\xc2\xa0% populacije EU. V Sloveniji zna\xc5\xa1a dele\xc5\xbe priseljencev 7,8\xc2\xa0%. Za vstop na trg delovne sile sta v Sloveniji potrebni dve dovoljenji: dovoljenje za zaposlitev in obliko dovoljenja za (za\xc4\x8dasno) bivanje. Dovoljenje se izda za eno leto z mo\xc5\xbenostjo podalj\xc5\xa1anja ali ponovne izdaje. Slovenija pri zaposlovanju dr\xc5\xbeavljanov tretjih dr\xc5\xbeav uporablja pristop od zgoraj navzdol. Ustrezna dovoljenja se izdajo na podlagi s kvotami opredeljenih potreb trga delovne sile. Ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic EU si prizadeva, da bi zagotovile zaposlenost in zaposljivost dr\xc5\xbeavljanov tretjih dr\xc5\xbeav. Rasizem in diskriminacija sta dejavnika, ki pomembno vplivata na delovanje trga delovne sile in uspe\xc5\xa1nost na delovnem mestu. Z etni\xc4\x8dno diskriminacijo je mogo\xc4\x8de pojasniti razli\xc4\x8dne stopnje brezposelnosti med priseljenci, njihovimi potomci in drugimi manj\xc5\xa1inami na eni strani ter avtohtonim prebivalstvom na drugi. Poleg etni\xc4\x8dne driskriminacije pa zavirajo dostop do trga delovne sile \xc5\xa1e pomanjkljivo znanje jezika, nepriznavanje nazivov, izobrazbe in kvalifikacij, ki so jih priseljenci pridobili zunaj EU .'