b"\n_START_ARTICLE_\nJean-Paul Sartre\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je_NEWLINE_21. januarja 1905 v Parizu, mornari\xc5\xa1kemu \xc4\x8dastniku Jeanu-Baptistu Sartre_NEWLINE_in njegovi \xc5\xbeene Anne-Marie Schweitzer, ki je bila nem\xc5\xa1ko-alza\xc5\xa1kega porekla in v sorodu z znanim nobelovcem Albertom Schweitzerjem. \xc5\xbde pri petnajstih mesecih mu je_NEWLINE_umrl o\xc4\x8de. V glavnem ga je vzgojil ded po materini strani Charles_NEWLINE_Schweitzer, profesor nem\xc5\xa1kega jezika, v \xc4\x8digar hi\xc5\xa1i je \xc5\xbeivel z ovdovelo_NEWLINE_materjo, dokler se ta ni spet poro\xc4\x8dila. On ga je \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu u\xc4\x8dil_NEWLINE_matematiko in ga seznanil s klasi\xc4\x8dno knji\xc5\xbeevnostjo. To je bilo okolje, v_NEWLINE_katerem so zelo cenili razumni\xc5\xa1ke in literarne vrednote. Srednjo \xc5\xa1olo je_NEWLINE_obiskoval v Parizu in La Rochellu, kamor se je za nekaj let preselil z_NEWLINE_materjo, potem ko se je znova poro\xc4\x8dila, in nazadnje spet v Parizu. \xc5\xbde_NEWLINE_kot mladeni\xc4\x8d se je za\xc4\x8del zanimati za filozofijo, po tem ko je prebral_NEWLINE_Bergsonov Esej o trenutnih podatkih zavesti. Sartre je globoko zani\xc4\x8deval_NEWLINE_o\xc4\x8dima in njegova mladeni\xc5\xa1ka leta so bila polna grenkobe, ki jo je_NEWLINE_brezkompromisno opisal v spominih na mladost Besede (Les mots, 1963)._NEWLINE_Leta_NEWLINE_1924 je na ugledni visoko\xc5\xa1oslki ustanovi \xc3\x89cole normale sup\xc3\xa9rieure, ki velja za valilnico francoske intelektualne elite, za\xc4\x8del petletni_NEWLINE_\xc5\xa1tudij filozofije. Tam je_NEWLINE_spoznal Simone de Beauvoir, vidno knji\xc5\xbeevnico in feministko, s katero_NEWLINE_sta se skupaj ukvarjala z vpra\xc5\xa1anji kulturnih in socialnih predpostavk_NEWLINE_svoje me\xc5\xa1\xc4\x8danske vzgoje. S Simone de Beauvoir je imel skozi \xc5\xbeivljenje precej odprto ljubezensko razmerje. Po profesorskem izpitu na razli\xc4\x8dnih gimnazijah pou\xc4\x8deval filozofijo._NEWLINE_Njegovo pedago\xc5\xa1ko kariero je prekinila 2. svetovna vojna in leta 1939 so_NEWLINE_ga vpoklicali v vojsko. Voja\xc5\xa1ki rok je odslu\xc5\xbeil v Toursu. \xc4\x8cez eno leto_NEWLINE_je padel v nem\xc5\xa1ko ujetni\xc5\xa1tvo, marca 1941 pa mu je s ponarejenimi_NEWLINE_dokumenti uspelo pobegniti iz tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v Trieru in se vrniti v Pariz._NEWLINE_Vrnil se je k u\xc4\x8diteljevanju, dokler mu dohodek od literarnega dela leta_NEWLINE_1945 ni omogo\xc4\x8dil, da se popolnoma posvetil pisanju.\n_START_SECTION_\nV odporni\xc5\xa1kem gibanju\n_START_PARAGRAPH_\nVojne_NEWLINE_izku\xc5\xa1nje so trajno vplivale na njegovo \xc5\xbeivljenje in misel. Ko je videl,_NEWLINE_kak\xc5\xa1ne ne\xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti so ljudje sposobni v medsebojnih odnosih, je za\xc4\x8del_NEWLINE_sodelovati s francoskim odporni\xc5\xa1kim gibanjem; delal je v skupini_NEWLINE_odporni\xc5\xa1kih intelektualcev, ki se je imenovalo Socializem in svoboda (Socialisme et Libert\xc3\xa9) ter pri_NEWLINE_ilegalnem \xc4\x8dasopisju in se za\xc4\x8del vse bolj zanimati za marksizem. S Simone_NEWLINE_de Beauvoir in Mauriceom Merleau-Pontyjem je ustanovil mese\xc4\x8dno_NEWLINE_revijo Les Temps Modernes (Moderni \xc4\x8das, 1945) - glasilo francoskih_NEWLINE_eksistencialistov s Sartrom na \xc4\x8delu, da bi si tako ustvaril javni forum_NEWLINE_za svoje ideje. Revija izhaja \xc5\xa1e danes. \xc5\xa0e pred nem\xc5\xa1ko zasedbo je iz\xc5\xa1lo_NEWLINE_njegovo glavno filozofsko delo Bit in ni\xc4\x8d (L' etre et le neant, 1943), s_NEWLINE_katerim je po kon\xc4\x8dani vojni postal slaven po vsem svetu in ki je_NEWLINE_odlo\xc4\x8dilno vplivalo na povojni razvoj francoske revolucije. Celotno_NEWLINE_Sartrovo delo je v bistvu opredeljeno z analizo eksistencialisti\xc4\x8dnega_NEWLINE_vpra\xc5\xa1anja \xc4\x8dlovekove svobode. Literarni prodor je dosegel z romanom Gnus_NEWLINE_(La nausee, 1938), njegovi znani drami sta \xc5\xa1e Muhe (Les mouches, 1943)_NEWLINE_ter Umazane roke (Les mains sales, 1948). Poleg literature in filozofije_NEWLINE_se je ukvarjal z novinarstvom in politiko. Sku\xc5\xa1al je ustanoviti novo_NEWLINE_nekomunisti\xc4\x8dno levi\xc4\x8darsko stranko in politi\xc4\x8den \xc4\x8dasopis, pa se mu to ni_NEWLINE_posre\xc4\x8dilo. Leta 1945 je bil ve\xc4\x8d mesecev v ZDA kot posebni dopisnik_NEWLINE_\xc4\x8dasopisov Combat in Figaro. Sodeloval je pri razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasopisih in_NEWLINE_revijah, nastopal na velikih mednarodnih konvencijah._NEWLINE_Katoli\xc5\xa1ka cerkev_NEWLINE_je leta 1948 njegova dela uvrstila na seznam prepovedanih knjig._NEWLINE_Sartrova politi\xc4\x8dna dejavnost je sestavljena iz ve\xc4\x8d obdobij. Na vrhuncu_NEWLINE_hladne vojne je leta 1952 simpatiziral s francoskimi komunisti, ki so se prete\xc5\xbeno \xc5\xa1e orientirali po stalinisti\xc4\x8dni Kominterni. Leta 1954 je postal podpredsednik_NEWLINE_francosko-sovjetskega prijateljstva in 1962 podpredsednik Kongresa skupnosti_NEWLINE_evropskih pisateljev. Javno je izra\xc5\xbeal svoja stali\xc5\xa1\xc4\x8da do mednarodnih_NEWLINE_vpra\xc5\xa1anj. 1950 je obsodil gulage v Sovjetski zvezo,_NEWLINE_1956 se je upiral intervenciji na Mad\xc5\xbearskem in se zavzel za mir v_NEWLINE_Al\xc5\xbeiriji. 1966 se je pridru\xc5\xbeil Mednarodnemu Russellovemu razsodi\xc5\xa1\xc4\x8du za_NEWLINE_vojne zlo\xc4\x8dine in se za\xc4\x8del zavzemati za pravice Vietnamcev. Pisal je_NEWLINE_peticije in manifeste ter odhajal na dolga potovanja po Sovjetski zvezi,_NEWLINE_Kitajski in Kubi. Od socializma sovjetskega tipa se je dokon\xc4\x8dno odvrnil_NEWLINE_leta 1968, ko je podprl revolucionarno \xc5\xa1tudentsko gibanje v Franciji in_NEWLINE_obsodil vdor \xc4\x8det Var\xc5\xa1avskega pakta na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko. Zna\xc4\x8dilno je, da je_NEWLINE_vedno izra\xc5\xbeal naklonjenost nasproti samostojnemu razvoju socialisti\xc4\x8dne_NEWLINE_dru\xc5\xbebe v Jugoslaviji._NEWLINE_Preobrat v Sartrovem teoreti\xc4\x8dnem_NEWLINE_obravnavanju od fenomenolo\xc5\xa1ko-eksistencialisti\xc4\x8dne filozofije k marksizmu_NEWLINE_ozna\xc4\x8duje njegovo drugo glavno delo Kritika dialekti\xc4\x8dnega uma (Critique de la raison dialectique), ki je_NEWLINE_iz\xc5\xa1lo leta 1960. Sartre je povezanost eksistencializma in marksizma_NEWLINE_videl v uresni\xc4\x8ditvi \xc4\x8dlovekove pravice do svobode v obliki politi\xc4\x8dne_NEWLINE_svobode. To teoreti\xc4\x8dno zamisel je posku\xc5\xa1al prakti\xc4\x8dno uresni\xc4\x8diti. Sartru_NEWLINE_niti malo ni mar za zunanje \xc4\x8dasti in dobrine, med drugim je odklonil_NEWLINE_Nobelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost, ki so mu jo podelili leta 1964, in_NEWLINE_postal je predsednik Russellovega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, imenovanega po britanskem_NEWLINE_filozofu in pacifistu Bertrandu Russellu, za vojne zlo\xc4\x8dine ZDA v_NEWLINE_Vietnamski vojni. Od leta 1968 je zato sodeloval v radikalnem_NEWLINE_levi\xc4\x8darskem protestnem gibanju in za\xc4\x8del izdajati prepovedane revije ter_NEWLINE_jih sam pomagal deliti po ulicah._NEWLINE_Veliko pozornosti je leta 1974_NEWLINE_vzbudil tudi njegov obisk pri \xc4\x8dlanih nem\xc5\xa1ke skrajno levi\xc4\x8darske teroristi\xc4\x8dne skupine RAF v_NEWLINE_zaporu Stammheim v Stuttgartu. Kritiziral je razmere v zaporu, ki so se kasneje kon\xc4\x8dale z domenvnim skupinskim samomorom ve\xc4\x8dine zaprtih \xc4\x8dlanov skupine. Leta 1973 je ustanovil revijo Liberation_NEWLINE_in postal njen direktor. Umrl je 15. aprila 1980 v Parizu. njegovega_NEWLINE_pogreba se je udele\xc5\xbeilo 50.000 ljudi, ki so pospremili krsto na_NEWLINE_pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de Montparnasse in se tako poslovili od \xc4\x8dloveka, \xc4\x8digar_NEWLINE_\xc5\xbeivljenje in delo pri\xc4\x8data o boju proti nasilju 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti Sartrovih del\n_START_PARAGRAPH_\nSartre_NEWLINE_je uspe\xc5\xa1no napisal \xc5\xa1tevilna literarna dela in ogromno prispeval k_NEWLINE_literarni kritiki in biografiji. Temelj njegovega dela je filozofija._NEWLINE_Sartrova dramska dela so najvidnej\xc5\xa1i primer eksistencialisti\xc4\x8dne_NEWLINE_dramatike. Popolna \xc4\x8dlovekova odgovornost, ta njegova prepu\xc5\xa1\xc4\x8denost samemu_NEWLINE_sebi, povzro\xc4\x8da \xc4\x8dloveku ob\xc4\x8dutek tesnobe, zapu\xc5\xa1\xc4\x8denosti in obupa. Boga ni,_NEWLINE_torej tudi moralnih norm ni, \xc4\x8dlovek je obsojen na to, da je svoboden. S_NEWLINE_tega stali\xc5\xa1\xc4\x8da prikazuje ne samo moralne, ampak tudi politi\xc4\x8dne in_NEWLINE_socialne probleme. Dogajanje zgo\xc5\xa1\xc4\x8da v en sam prostor in kratko trajanje._NEWLINE_Sartrovo delo vzbuja sicer pozornost bolj s svojimi idejami kot z_NEWLINE_estetskimi kvalitetami, vendar je njegova umetni\xc5\xa1ka mo\xc4\x8d o\xc4\x8ditna. Njegova_NEWLINE_igre so bogate s simboli, ki pomagajo razumeti filozofijo. Njegovi_NEWLINE_junaki niso nikoli samo ideje, temve\xc4\x8d zmerom zna\xc4\x8dilni \xc5\xbeivi ljudje z_NEWLINE_ob\xc4\x8dutljivo du\xc5\xa1evnostjo. Zgodba je dostikrat banalna, pisatelj si_NEWLINE_prizadeva bolj za to, da bi jo zmerom napolnil s tehtno psiholo\xc5\xa1ko_NEWLINE_vsebino. Kar podaja, podaja vedno skozi zavest dolo\xc4\x8dene osebe. Sartrov_NEWLINE_svet je svet neizmerne, blode\xc4\x8de zavesti, ki sta ji narava in okolje le_NEWLINE_nepomembno ozadje._NEWLINE_Njegovo najbolj znano dramsko delo Zaprta vrata (Huis-clos) vsebuje znani citat: \xc2\xbbL'enfer, c'est les autres\xc2\xab, ki se navadno_NEWLINE_prevede kot: Pekel so ostali ljudje. Poleg tega je znana \xc5\xa1e trilogija_NEWLINE_Pota svobode (Les chemins de la libert\xc3\xa9), ki nam prika\xc5\xbee, kako je druga_NEWLINE_svetovna vojna vplivala na Sartrejeve ideje. Zato je to delo manj_NEWLINE_teoreti\xc4\x8dno in bolj prakti\xc4\x8dno za razumevanje eksistencializma.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nSartrova_NEWLINE_glavna ideja je bila, da smo ljudje obsojeni na svobodo. Teorija sloni_NEWLINE_na njegovi zamisli, da ni nikakr\xc5\xa1nega stvarnika, in je ilustrirana z_NEWLINE_uporabo primera o napravi za rezanje papirja. Sartre pravi, da, \xc4\x8de je_NEWLINE_nekdo ta rezalec papirja, da bi moral stvarnik zanj imeti nek na\xc4\x8drt,_NEWLINE_esenco. Ker pa stvarnika ni, tudi ljudje nimajo nikakr\xc5\xa1ne esence. Torej_NEWLINE_je eksistenca pred esenco. S tem poudari idejo, da nih\xc4\x8de ne zmore_NEWLINE_pojasniti svojih dejanj ter vedenja z izklicevanjem na specifi\xc4\x8dno_NEWLINE_\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko naravo, temve\xc4\x8d so nujno izklju\xc4\x8dno sami odgovorni za svoja_NEWLINE_dejanja: zapu\xc5\xa1\xc4\x8deni smo samemu sebi, brez izgovora. Sartre je obdr\xc5\xbeal_NEWLINE_koncept, da morata biti verodostojnost in individualnost pridobljeni,_NEWLINE_ne pa nau\xc4\x8deni. Moramo izkusiti smrtno zavednost, da se zbudimo in vidimo,_NEWLINE_kaj je zares pomembno; verodostojnost v na\xc5\xa1ih \xc5\xbeivljenjih (izku\xc5\xa1nje_NEWLINE_v \xc5\xbeivljenju), ne pa znanje. _NEWLINE_Smrt je navsezadnje zadnja to\xc4\x8dka, ko_NEWLINE_prenehamo zase obstajati kot bitje in dokon\xc4\x8dno postanemo objekti, ki_NEWLINE_obstajajo le za zunanji svet. Kot tako, smrti poudari te\xc5\xbeo na\xc5\xa1ega_NEWLINE_svobodnega, individualnega obstoja. Ko je pou\xc4\x8deval na Lyc\xc3\xa9e du Havre_NEWLINE_leta 1938, je napisal novelo Gnus (La Naus\xc3\xa9e), ki deluje kot_NEWLINE_manifest eksistencializma in ostaja eno izmed njegovih najbolj znanih_NEWLINE_del. Verjel je, da so na\xc5\xa1e ideje le produkt izku\xc5\xa1enj v pravih_NEWLINE_\xc5\xbeivljenjskih situacijah in da novele ter dramske igre le opi\xc5\xa1ejo osnovne_NEWLINE_izku\xc5\xa1nje in imajo enako vrednost kot same filozofske teorije, kot je_NEWLINE_eksistencializem. Postane pozoren na dejstvo, da ne\xc5\xbeivi objekti ostanejo_NEWLINE_absolutno neodvisne od njihovega obstoja, torej je so neodvisni od_NEWLINE_tega, kako jih \xc4\x8dlovek lahko dojame. Za inspiracijo je vzel tudi rek, ki_NEWLINE_ga je razlo\xc5\xbeil avstrijsko-ameri\xc5\xa1ki sociolog Franz Adler: \xc2\xbb\xc4\x8clovek izbere in se ustvari z igranjem_NEWLINE_vloge. Vsakr\xc5\xa1no dejanje namigne, da je sodba, ki je posledi\xc4\x8dna zaradi_NEWLINE_okolja, ne vpliva le na igralca, temve\xc4\x8d tudi na vse ostale, ki so pod_NEWLINE_podobnimi pogoji.\xc2\xab Novela pa tud spremeni Kantovo osnovno idejo o_NEWLINE_svobodi, saj pravi, da je smrtnost izpeljana iz na\xc5\xa1e sposobnosti, da_NEWLINE_izbiramo v realnosti; sposobnost, da smo izpeljani iz \xc4\x8dlovekove osebne_NEWLINE_svobode - obsojeni na svobodo.\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nBaier et al.. P. 2005. Spremenili so svet: revolucionarji, prenovitelji in velikani duha. Ljubljana: Mladinska knjiga._NEWLINE_Emka.si: Jean.Paul Sartre. internet. 14. december 2014. Dostopno na naslovu: http://www.emka.si/avtorji/jean-paul-sartre/8144._NEWLINE_Webstilus: Jean-Paul Sartre. internet. 14. december 2014. Dostopno na naslovu: http://www.webstilus.net/content/view/6952/99/"