b'\n_START_ARTICLE_\nRoger Bacon\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBacon je \xc5\xa1tudiral na Univerzah v Oxfordu in v Parizu. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je ostal v Parizu in tam tudi nekaj \xc4\x8dasa pou\xc4\x8deval. Po letu 1251 je postal \xc4\x8dlan reda manj\xc5\xa1ih bratov in ostal v Oxfordu. Pozneje je deloval spet v Parizu. Na Zahodu je uvedel \xc5\xa1tudij Aristotela ter \xc5\xa1tudij jezikov, optike in kemije._NEWLINE_Ukvarjal se je z naravoslovjem, zlasti z optiko in astronomijo. Prispeval je k razvoju eksperimentalne metode. Prepri\xc4\x8dan je bil, da sta poskus in matematika edini pravi poti k spoznavanju sveta. Zavra\xc4\x8dal je \xc4\x8darodejstvo, verjel pa je v astrologijo in se ukvarjal tudi z alkimijo. Pojasnil je na\xc4\x8delo refrakcije, odboja (refleksije) in sferne aberacije ter opisal o\xc4\x8dala, ki so jih kmalu zatem res za\xc4\x8deli uporabljati. Matemati\xc4\x8dno je opisal delovanje le\xc4\x8d in delal z njimi najpreprostej\xc5\xa1e poskuse. Pojasnil je navidezno velikost teles, navidezno pove\xc4\x8danje velikosti Sonca in Lune na obzorju._NEWLINE_Latinski prevod dela al-Kindija, o geometrijski in fiziolo\xc5\xa1ki optiki, ki se je pojavil pod naslovom De aspectibus, je vplival na Bacona. Bacon je predlagal ladje, ko\xc4\x8dije in celo letala na mehanski pogon. Zanj je bila Zemlja krogla, ki jo je mogo\xc4\x8de objadrati. Za opazovanje Son\xc4\x8devih mrkov je uporabil camero obscuro._NEWLINE_Odkril je, da lahko z me\xc5\xa1anico \xc5\xbevepla, nitratov (solitrov) in oglja proizvedemo svetlobo in mo\xc4\x8dne eksplozije. Tak\xc5\xa1en smodnik so uporabljali \xc5\xbee Arabci. Na zahtevo pape\xc5\xbea Klemena IV. je proti koncu leta 1260 pripravil razpravo o znanostih (slovnica, logika, matematika, fizika, filozofija, etika in sodobna filozofija) z naslovom Glavno delo (Opus Majus). Kak\xc5\xa1en je bil vpliv te knjige ni znano, verjetno pa ni kaj dosti vplivalo, saj ga je pape\xc5\xbe videl \xc5\xa1ele, ko je bi \xc5\xbee zelo bolan._NEWLINE_Leta 1276 je dolo\xc4\x8dil dol\xc5\xbeino tropskega leta z napako 0,5\xe1\xb5\x90, 365\xe1\xb5\x88 5\xca\xb0 49\xe1\xb5\x90 12\xcb\xa2._NEWLINE_Leta 1278 je vodja fran\xc4\x8di\xc5\xa1kovskega reda Girolamo Masci, pozneje pape\xc5\xbe Nikolaj IV., prepovedal branje Baconovih knjig in je dal Bacona zapreti. Zaradi nepravovernih pogledov je bil obsojen na dolga leta je\xc4\x8de po zaslugi nekaterih sovra\xc5\xbenikov v redu kateremu je pripadal. Kot\xc2\xa0\xc2\xbbmo\xc5\xbe drznih misli in bahave samozavesti\xc2\xab\xc2\xa0je pre\xc5\xbeivel 10 (15) let v zaporih. Vrnil se je v Oxford. Malo pred smrtjo je leta 1292 napisal delo Zbornik teolo\xc5\xa1kega \xc5\xa1tudija (Compendium Studii Theologiae). Njegove knjige so prekleli in so jih bralci spoznali \xc5\xa1ele v 18. stoletju. \xc5\xa0est njegovih del so natisnili v letih 1485 do 1614._NEWLINE_Leta 1733 so uredili in izdali njegovo Glavno delo. Navkljub svojemu razvitemu znanju, je sprejel nekatera tedaj raz\xc5\xa1irjena in pozneje ovr\xc5\xbeena prepri\xc4\x8danja kot je obstoj filozofskega kamna modrosti ali u\xc4\x8dinkovitost astrologije. Pripisujejo mu veliko odkritij, vendar jih je mnogo povzel od arabskih u\xc4\x8denjakov. \xc5\xa0tudiral je ve\xc4\x8d jezikov in je pisal v latinskem jeziku z velikim okusom in jasnostjo. Zaradi svojega \xc5\xa1irokega znanja so ga poznali pod nazivom Doctor Mirabilis (\xc2\xbbob\xc4\x8dudovanja vredni doktor\xc2\xab).'