b'\n_START_ARTICLE_\nProton (raketa)\n_START_PARAGRAPH_\nProton (rusko \xd0\x9f\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xbd) (uradna oznaka: UR-500) je te\xc5\xbeka ruska raketa nosilka (RN) za enkratno uporabo, ki se uporablja za komercialne in vladne izstrelitve. Prvi\xc4\x8d je poletela leta 1965 in je \xc5\xa1e vedno v uporabi. Je ena izmed najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih raket s skoraj 400 izstrelitvami. Rakete izdeluje ustanova Hruni\xc4\x8dev v Moskvi. Nato se jih transportira do kozmodroma Bajkonur. Na istrelitveno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad se jih preva\xc5\xbea v vodoravni legi in se jih potem dvigne v navpi\xc4\x8dno lego. _NEWLINE_Raketa naj bi bila v uporabi do leta 2030, Angara, ki je trenutno v razvoju naj bi jo nadomestila, mogo\xc4\x8de \xc5\xbee prej. Proton uporablja toksi\xc4\x8dna hipergoli\xc4\x8dna goriva didu\xc5\xa1ikov tetroksid in hidrazin, podobno kot Ariane 4, Dolgi pohod 2 in 4 ter Titan II III in IV. Je pa prednost teh goriv, da lahko raketa \xc4\x8daka na iztreli\xc5\xa1\xc4\x8du ve\xc4\x8d dni v pripravljenosti. Kriogeni\xc4\x8dna goriva sicer potrebujeo dotankanje \xc4\x8de so ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa na plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi, ker se del goriva upari. Ve\xc4\x8dina ameri\xc5\xa1kih raket, Angara in Sojuz uporabljajo kerozin in teko\xc4\x8di kisik, Delta 4 Heavy pa namesto kerozina vodik. Je pa v Ameriki tudi raz\xc5\xa1irjena uporaba "boosterjev" s trdim gorivom._NEWLINE_Ime Proton je dobila po satelitih Proton, ki so bili njeni prvi tovori. Na zahodu je med Hladno vojno imela oznako D-1 ali SL-12/SL-13. Proton je sicer bil razvit kot super balisti\xc4\x8dna raketa (ICBM) z 100 Megatonsko jedrsko konico. Raketa je plod dela Vladimirja \xc4\x8celomeja, Sergej Koroljev je sprva raketi nasprotoval zaradi uporabe toksi\xc4\x8dnih goriv_NEWLINE_Kapaciteta tovora v nizkozemeljsko orbito je po navadi 20,7 ton. V geostacionarno transferno orbito pa okrog 6 ton. Komercialna lete tr\xc5\xbei (ILS) - International Launch Services.'