b"\n_START_ARTICLE_\nNanos\n_START_PARAGRAPH_\nNanos je visoka kra\xc5\xa1ka planota v gorski pregraji, ki lo\xc4\x8duje celinski del Slovenije od Primorja. Je 12 km dolga in do 6 km \xc5\xa1iroka kra\xc5\xa1ka planota s strmo odrezanim robom, imenovanim Ple\xc5\xa1a. Poleg Sne\xc5\xbenika je najbolj zna\xc4\x8dilna gora na Notranjskem._NEWLINE_Na vzhodni strani ga lo\xc4\x8duje predjamski prelom od kra\xc5\xa1ke planote Hru\xc5\xa1ice, na zahodu pa ga dolina Bele lo\xc4\x8di od planotastega Trnovskega gozda. Strma, na zahodni strani prepadna od 500 do 700 m visoka pobo\xc4\x8dja, ga lo\xc4\x8dijo od Vipavske in Piv\xc5\xa1ke kotline, zlo\xc5\xbenej\xc5\xa1i dostop je le s severne strani. Povr\xc5\xa1je planote je razjedeno v podolgovate dole, vrta\xc4\x8de in kopaste vrhove, od katerih se najvi\xc5\xa1e vzpne Suhi vrh (1313 m) na jugovzhodu. Prevladujejo nadmorske vi\xc5\xa1ine okrog 1100 m, zahodna polovica je ni\xc5\xbeja (800-950 m) in manj kamnita._NEWLINE_Gozdnato planoto obiskujejo planinci in jadralni padalci. Nanos pre\xc4\x8dkata Slovenska planinska transverzala in Slovenska geolo\xc5\xa1ka pot. Na razgledni to\xc4\x8dki Ple\xc5\xa1a (1262 m) stoji televizijski pretvornik, v bli\xc5\xbeini je Vojkova ko\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ka zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nNanos gradi kredni in jurski apnenec, ki je kot polegla guba narinjen na fli\xc5\xa1ne kamnine Vipavske doline, na katerih so se razvile bazi\xc4\x8dne rjave pokarbonatne prsti in rendzine. Zaradi zakraselosti je debelina prepereline zelo neenakomerna, mo\xc4\x8dno izpostavljena izpiranju. Planoto ozna\xc4\x8dujejo \xc5\xa1tevilne vrta\xc4\x8de ter vhodi v brezna in jame, najglobja je 379 m globoka Strmadna.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nNanos predstavlja klimatsko lo\xc4\x8dnico. Na tem obmo\xc4\x8dju pade povpre\xc4\x8dno ~1881 mm padavin na leto. Po koli\xc4\x8dini padavin izstopata november (293 mm) in junij (180 mm), najmanj padavin je februarja in marca (135 mm). Obilni namo\xc4\x8denosti ustrezata tudi povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo dni z ve\xc4\x8d kot 10 mm padavin (70 dni na leto) in precej\xc5\xa1nja obla\xc4\x8dnost (129 dni na leto). Ve\xc4\x8dina zimskih padavin je v obliki snega, zlasti v vi\xc5\xa1jih delih, kjer sneg v kra\xc5\xa1kih kotanjah s temperaturnim obratom oble\xc5\xbei do poletja. Na leto je 80 dni s povpre\xc4\x8dno dnevno temperaturo pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem. V ledenih jamah (Veliki tr\xc5\xa1ki ledenik, Slapenski ledenik, Podra\xc5\xa1ki ledenik) so v preteklosti sekali led in ga prodajali v Trst. Zna\xc4\x8dilen vremanski pojav je burja, sunki v\xc4\x8dasih prese\xc5\xbeejo hitrost 100 km/h, zaradi burje so drevesne kro\xc5\xa1nje na obrobju deformirane. Kljub obilnim padavinam je planota brez povr\xc5\xa1insko teko\xc4\x8dih vod, ve\xc4\x8dina vode te\xc4\x8de podzemsko proti Vipavski dolini in izvirom pri Vipavi, manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine vode z vzhodni strani pa te\xc4\x8dejo v Nano\xc5\xa1\xc4\x8dico, kra\xc5\xa1ko pore\xc4\x8dje Ljubljanice.\n_START_SECTION_\nRastje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji del planote je porasel z bukovimi in jelovo-bukovimi gozdovi, prisojna pobo\xc4\x8dja pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo toploljubni gozdovi. Dele\xc5\xbe gozda se zaradi zara\xc5\xa1\xc4\x8danja opu\xc5\xa1\xc4\x8denih pa\xc5\xa1nikov, na katere so neko\xc4\x8d iz Vipavske doline gonili \xc5\xbeivino na poletno pa\xc5\xa1o, \xc5\xa1e naprej pove\xc4\x8duje.\n_START_SECTION_\nKrajinski park\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje ju\xc5\xbenih in zahodnih obronkov Nanosa je od leta 1987 razgla\xc5\xa1eno zaradi \xc5\xa1tevilnih botani\xc4\x8dnih zanimivosti in naravne ohranjenosti za Krajinski park Ju\xc5\xbeni in zahodni obronki Nanosa. Park obsega 2632 ha.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPokrajinsko ime Nanos je verjetno abstrahirano iz prvotne predlo\xc5\xbene zveze na Nos, v kateri je ob\xc4\x8dno ime n\xc3\xb3s mi\xc5\xa1ljeno v metafori\xc4\x8dnem pomenu 'predgorje'."