b'\n_START_ARTICLE_\nKomod\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKomod je bil rojen v Lanuviju pri Rimu kot sin vladajo\xc4\x8dega cesarja Marka Avrelija in njegove sestri\xc4\x8dne Faustine mlaj\xc5\xa1e, najmlaj\xc5\xa1e h\xc4\x8derke cesarja Antonina Pija. Imel je starej\xc5\xa1ega brata dvoj\xc4\x8dka Tita Avrelija Fulva Antonina, ki je leta 165 umrl. 12. oktobra 166 je skupaj  z mlaj\xc5\xa1im bratom Markom Anijem Verom postal cezar. Brat je leta 169 za posledicami operacije umrl in Komod je ostal edini pre\xc5\xbeiveli Mark Avrelijev sin. _NEWLINE_Po bratovi smrti je za njegovo zdravje skrbel o\xc4\x8detov zdravnik Galen. Za njegovo \xc5\xa1olanje, ki je bilo predvsem intelektualno, morda tudi na ra\xc4\x8dun voja\xc5\xa1kega usposabljanja, je skrbelo ve\xc4\x8d dobrih u\xc4\x8diteljev._NEWLINE_Leta 172 je bil v Karnuntu ob Donavi, sede\xc5\xbeu Marka Avrelija med markomanskimi vojnami, kjer je v prisotnosti vojske, verjetno 15. oktobra 172, dobil \xc4\x8dastni naslov Germanik. Naslov dokazuje, da je sodeloval v o\xc4\x8detovi zmagi nad Markomani. 20. januarja 175 je vstopil v kolegij pontifeksov, ki je postal izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za njegovo nadaljnjo kariero v javnem \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_Aprila 175 se je po govoricah, da je Mark Avrelij umrl,  guverner Sirije Avidij Kasij razglasil za rimskega cesarja.  Ko so ga v Siriji, Palestini in Egiptu sprejeli za cesarja, je pri tem vztrajal, \xc4\x8detudi je postalo o\xc4\x8ditno, da je Mark Avrelij \xc5\xa1e \xc5\xbeiv. Med pripravami na pohod proti Kasiju je Komod 7. julija 175 na donavski fronti prevzel togo virilis, s \xc4\x8dimer je uradno vstopil v svet odraslih. Kasija je medtem ubil eden od njegovih centurionov in pohod se je kon\xc4\x8dal, \xc5\xa1e preden se je za\xc4\x8del._NEWLINE_Komod je zatem spremljal svojega o\xc4\x8deta na dolgem potovanju po vzhodnih provincah, na  katerem sta obiskala tudi Antiohijo. Od tam sta odpotovala v Atene, kjer sta bila vpeljana v elevzinske skrivnosti, in se jeseni 176 vrnila v Rim.\n_START_SECTION_\nPridru\xc5\xbeeni cesar\n_START_PARAGRAPH_\nMark Avrelij je bil prvi cesar po Vespazijanu, ki je imel biolo\xc5\xa1kega sina, in peti v nizu tako imenovanih petih dobrih cesarjev, katerih nasledniki so bili njihovi posvojenci. Zdi se, da se je Mark Avrelij trdno odlo\xc4\x8dil, da bo njegov naslednik sin Komod. 27. novembra 176 mu je zato podelil naslov imperatorja  in sredi avgusta 177 naslov avgusta, s \xc4\x8dimer ga je sprejel za svojega sovladarja._NEWLINE_23. decembra istega leta sta oba avgusta skupaj slavila triumf in Komod je dobil tribunska pooblastila. 1. januarja 177 je pri petnajstih letih prvi\xc4\x8d postal konzul, najmlaj\xc5\xa1i v dotedanji rimski zgodovini. Pred odhodom z o\xc4\x8detom na donavsko fronto leta 178 se je poro\xc4\x8dil z Brutijo Krispino. Mark Avrelij je 17. marca 180 v Vindoboni umrl in osemnajstletni Komod je edini cesar.\n_START_SECTION_\nSamostojen vladar (180-192)\n_START_PARAGRAPH_\nKomod je pri donavski armadi ostal samo kratek \xc4\x8das do sklenitve mirovne pogodbe s podonavskimi plemeni, potem pa se je vrnil v Rim in 22. oktobra 180 proslavil triumf za zaklju\xc4\x8dek vojn in sklenitev miru. Za razliko od prej\xc5\xa1njih cesarjev Trajana, Hadrijana, Antonina Pija in Marka Avrelija se je bolj malo zanimal za delovanje dr\xc5\xbeavne uprave. Vodenje je prepu\xc5\xa1\xc4\x8dal svojim  ljubljencem, za\xc4\x8den\xc5\xa1i s Saoterjem, osvobojencem iz Nikomedije, ki je postal njegov komornik._NEWLINE_Po ustoli\xc4\x8denju je razvrednotil rimsko valuto. Maso denarija je zmanj\xc5\xa1al s 105 na 96 rimskih liber (3,85 g na 3,35 g) in \xc4\x8distost srebra z 79\xc2\xa0% na 76\xc2\xa0%, s \xc4\x8dimer se je masa srebra v kovancu zmanj\xc5\xa1ala z 2,57 g na 2,34 g. Leta 186 je \xc5\xa1e dodatno zmanj\xc5\xa1al \xc4\x8distost srebra na 74\xc2\xa0%, s \xc4\x8dimer se je vsebnost srebra zmanj\xc5\xa1ala na 2,22 g. Razvrednotenje denarija med njegovo vladavino je bilo najve\xc4\x8dje po prvem razvrednotenju pod cesarjem Neronom._NEWLINE_Vladanje Marka Avrelija je zaznamovalo skoraj neprekinjeno vojskovanje, medtem ko je bilo Komodovo vladanje v voja\xc5\xa1kem smislu  razmeroma mirno. Bolj kot vojne so ga zaznamovali politi\xc4\x8dni spori in vse bolj samovoljno in muhasto obna\xc5\xa1anje cesarja samega. Po mnenju Kasija Diona, opazovalca iz tistega obdobja, je bila njegova vladavina padec "iz kraljestva zlata v kraljestvo \xc5\xbeeleza in rje".  Njegov komentar je nekatere zgodovinarje, predvsem Edwarda Gibbona, privedel do sklepa, da je Komodova vladavina pomenila za\xc4\x8detek konca Rimskega cesarstva._NEWLINE_Komodovo obdobje je kljub temu zelo slabo dokumentirano. Glavni ohranjeni primarni knji\xc5\xbeni viri so zapisi Kasija Diona, od katerih so se ohranili samo odlomki, polni okraj\xc5\xa1av, Herodijanova zgodovina cesarstva (Zgodovina rimskega cesarstva po Marku Avreliju) in Historia Augusta (ve\xc4\x8d avtorjev), ki pa je nezanesljiva in bolj podobna knji\xc5\xbenemu kot zgodovinskemu delu. V njenih \xc5\xbeivljenjepisih je tudi veliko izmi\xc5\xa1ljotin. _NEWLINE_Nezadovoljstvo v dr\xc5\xbeavi je  privedlo do \xc5\xa1tevilnih zarot in poskusov dr\xc5\xbeavnih udarov, ki so s\xc4\x8dasoma izzvali cesarja, da sam prevzame odgovornost za dr\xc5\xbeavne zadeve. Postajal je vedno bolj diktatorski, zato so ga senatorji sovra\xc5\xbeili in se ga bali, v vojski in med preprostimi ljudmi pa je ve\xc4\x8dino svoje vladavine  o\xc4\x8ditno ostal priljubljen, verjetno zaradi svoje velikodu\xc5\xa1nosti in prirejanja veli\xc4\x8dastnih gladiatorskih bojev._NEWLINE_Svoje donacije in mno\xc5\xbei\xc4\x8dne veselice je med drugim financiral z obdav\xc4\x8ditvijo senatorskega dru\xc5\xbebenega razreda.  Na \xc5\xa1tevilnih napisih je bil zato vrstni red nazivnih nosilcev oblasti Senatus Populusque Romanus (senat in rimsko ljudstvo) provokativno obrnjen na  Populus Senatusque\xe2\x80\xa6 (ljudstvo in senat).\n_START_SECTION_\nZarote leta 182\n_START_PARAGRAPH_\nKomod je nasledil ve\xc4\x8d o\xc4\x8detovih svetovalcev, med njimi Tiberija Klavdija  Pompejana, drugega mo\xc5\xbea svoje sestre Lucile, svojega tasta Gaja Brutija Prezensa, Tita  Fundanija Vitrazija Polija in rimskega mestnega prefekta Avfidija Viktorina. _NEWLINE_Imel je pet \xc5\xa1e \xc5\xbeivih sester, katerih mo\xc5\xbeje so bili njegovi potencialni tekmeci. \xc5\xa0tiri so bile precej starej\xc5\xa1e od njega, najstarej\xc5\xa1a, Lucila, pa je imela kot vdova cesarja Lucija Vera celo naslov avguste._NEWLINE_Prva kriza vladanja se je za\xc4\x8dela \xc5\xbee leta 182, ko je zaroto proti njemu na\xc4\x8drtovala sestra Lucila. Motiv zanjo naj bi bila zavist cesarice Krispine.  Lucilin mo\xc5\xbe Pompejan v zaroto ni bil vpleten, sodelovala pa sta njena domnevno ljubimca, biv\xc5\xa1i konzul in njen bratranec Mark Umidij Kvadrat Anijan in Apij Klavdij Kvintijan. Cesarja so posku\xc5\xa1ali umoriti med vstopanjem v gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, vendar so jim njegovi telesni stra\xc5\xbearji to prepre\xc4\x8dili._NEWLINE_Kvadrata in Kvintijana so usmrtili, Lucilo pa izgnali na Kapri in jo kasneje ubili. Pompejan se je umaknil iz javnega \xc5\xbeivljenja.  V zaroto je bil vpleten tudi pretorijanski prefekt Tarutenij Patern, kar so odkrili \xc5\xa1ele potem, ko sta on in njegov kolega Sekst Tigidij Perenis organizirala umor osovra\xc5\xbeenega Komodovega komornika Saoterja. _NEWLINE_Komod je te\xc5\xbeko prenesel Saoterjevo izgubo. Perenis je izkoristil prilo\xc5\xbenost in zapletel Paterna v novo zaroto. Eden od vodij je bil o\xc4\x8ditno Publij Salvij Julijan, sin pravnika Salvija Julijana in zaro\xc4\x8denec Paternove h\xc4\x8derke. Salvij in Patern in \xc5\xa1tevilni drugi konzuli in senatorji so bili po odkritju zarote usmr\xc4\x8deni. Salvijev sorodnik Didij Julijan, guverner Spodnje Germanije in bodo\xc4\x8di rimski cesar, je bil odpu\xc5\xa1\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nKleander\n_START_PARAGRAPH_\nPo Saoterjevi smrti je vlado prevzel Perenis, Komod pa je na\xc5\xa1el novega komornika Kleandra, osvobojenca iz Frigije,  poro\xc4\x8denega z eno od cesarjevih ljubic. Kleander je v resnici tisti, ki je bil odgovoren za Saoterjev umor. Komod je po ve\xc4\x8d poskusih atentata velik del svojega \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivljal izven Rima,  predvsem na dru\xc5\xbeinskem posestvu v Lanuviju. Bil je fizi\xc4\x8dno mo\xc4\x8dan in se je uvkarjal predvsem s \xc5\xa1protom. Sodeloval je na konjskih dirkah, dirkah bojnih voz in se boril proti zverem in mo\xc5\xbeem, ve\xc4\x8dinoma zasebno, v\xc4\x8dasih tudi javno.\n_START_SECTION_\nDakija in Britanija\n_START_PARAGRAPH_\nKomod je bil leta 183 skupaj z Avfidijem Viktorinom  imenovan za konzula in k svojemu imenu dodal ime Pius (pobo\xc5\xbeen). V Dakiji je izbruhnila vojna, o kateri je na voljo nekaj podrobnosti: na vojnem pohodu sta se verjetno izkazala prihodnja kandidata za rimski prestol Klodij Albin in Pescenij Niger. V Britaniji je guverner Ulpij Marcel ponovno pomaknil mejo cesarstva na sever do Antoninovega zidu. Njegovi legionarji so se mu zaradi ostre discipline uprli in za cesarja izvolili legata  Priska._NEWLINE_Prisk je imenovanje zavrnil, Perenis pa je kljub temu razre\xc5\xa1il vse legijske legate v Britaniji. 15. oktobra 184 je filozof Cinik na Kapitolinskih igrah pred Komodom javno obto\xc5\xbeil Prenisa in bil takoj usmr\xc4\x8den. Perenis je bil po mnenju Kasija Diona neusmiljen in ambiciozen, vendar nepokvarjen in je na splo\xc5\xa1no dobro vodil dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Naslednje leto je cesarju ovadil Perenisa tudi oddelek vojakov iz Britanije, ki je bil na poti v Italijo, da zatre razbojni\xc5\xa1tvo. Obto\xc5\xbeil ga je, da namerava na rimski prestol posaditi svojega sina, in Komod jim je dovolil, da Perenisa, njegovo \xc5\xbeeno in sinove usmrtijo. Vojaki so nameravali ovaditi tudi Kleandra, da je nameraval odstaviti svojega rivala, vendar so jim to prepre\xc4\x8dili. Perenisov padec je spro\xc5\xbeil val usmrtitev, Avfidij Viktorin pa je naredil samomor. Ulpija Marcela je na polo\xc5\xbeaju guvernerja Britanije zamenjal Pertinaks. Marcelu so v Rimu sodili za veleizdajo in za las je manjkalo, da ga niso usmrtili.\n_START_SECTION_\nKleandrov vi\xc5\xa1ek in propad (185-190)\n_START_PARAGRAPH_\nKleander je nadaljeval s koncentriranjem mo\xc4\x8di v svojih rokah. Ko je postal odgovoren tudi za vse dr\xc5\xbeavne slu\xc5\xbebe, je za\xc4\x8del neizmerno bogateti s prodajo senatorskih, voja\xc5\xa1kih poveljni\xc5\xa1kih in nadomestnih konzulskih polo\xc5\xbeajev najbolj\xc5\xa1im ponudnikom. V dr\xc5\xbeavi je bilo vedno ve\xc4\x8d nemirov in voja\xc5\xa1kih dezerterjev, ki so povzro\xc4\x8dali te\xc5\xbeave predvsem v Galiji in Germaniji. Dezerterje v Galiji je v voja\xc5\xa1ki akciji ukrotil Pescenij Niger, upor v Bretaniji pa legiji, ki sta pri\xc5\xa1li iz Britanije._NEWLINE_Leta 187 je pri\xc5\xa1el iz Galije v Rim eden od vodij dezerterjev Matern z namenom, da na mar\xc4\x8devem praznovanju Velike boginje umori Komoda. Materna so izdali in usmrtili. Pertinaks je zatem odkril \xc5\xa1e zaroto dveh Kleandrovih sovra\xc5\xbenikov \xe2\x80\x93 Antistija Bura, enega od Komodovih svakov, in Arija Antonina. Komod se je po odkritju \xc5\xa1e redkeje pojavljal v javnosti in se umaknil na svoja posestva. _NEWLINE_Na za\xc4\x8detku leta 188 je Kleander odstavil aktualnega pretorijanskega prefekta Atilija Ebucijana.  Po odstavitvi je ustanovil nov polo\xc5\xbeaj  vrhovnega poveljnika z nazivom pugione (nosilec bodala) in ga sam zasedel. Njemu sta bila podrejena dva pretorijanska prefekta. Dosegel je vi\xc5\xa1ek svoje mo\xc4\x8di in \xc5\xa1e naprej prodajal visoke dr\xc5\xbeavne polo\xc5\xbeaje, kot da ima zasebno podjetje. Cesarstvo je zato leta 190 imelo  25 nadomestnih konzulov, kar je bil rekord v tiso\xc4\x8dletni zgodovini rimskega konzulstva. Vse konzule, med katerimi je bil  tudi prihodnji cesar Septimij Sever, je imenoval Kleander. _NEWLINE_Spomladi leta 190 je Rim prizadelo pomanjkanje hrane, za katero je bil odgovoren praefectus annonae Papirij Dionizij, zadol\xc5\xbeen za oskrbo z \xc5\xbeitom, ki je krivdo prevalil na Kleandra. Konec  junija je med konjskimi dirkami v Circusu Maximusu mno\xc5\xbeica demonstrirala proti Kleandru. Kleander je nadnje poslal pretorijansko stra\xc5\xbeo, Pertinaks pa mu je kot rimski prefekt odgovoril  z vigiles urbani. Kleander je pobegnil h Komodu, mno\xc5\xbeica pa mu je sledila in zahtevala njegovo glavo._NEWLINE_Kleandra so za zahtevo Komodove ljubice Marcije obglavili in ubili njegovega sina. Med drugimi \xc5\xbertvami so bili Julij Julijan, Komodova sestri\xc4\x8dna Anija Fundanija Faustina, njen svak Mamertin in Papirij Dionizij._NEWLINE_Cesar je spremenil svoje ime v Lucij Elij Avrelij Komod. Pri 29 je prevzel nekaj dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1kih obveznosti, odlo\xc4\x8dala pa je \xc5\xa1e naprej politi\xc4\x8dna klika, katero so sestavljali Marcija, novi komornik Eklekt in novi pretorijanski prefekt Kvint Emilij Let, ki je pribli\xc5\xbeno takrat osvobodil  od dela v rudnikih na Sardiniji veliko kristjanov. Kvadratova vdova Marcija, ki je bila usmr\xc4\x8dena leta 182, je bila domnevno kristjanka.\n_START_SECTION_\nMegalomanija (190-192)\n_START_PARAGRAPH_\nKomod je, v nasprotju s senatom, v svojih izjavah in ikonografiji vedno poudarjal svoj edinstven polo\xc5\xbeaj kot vir bo\xc5\xbeanski podobne mo\xc4\x8di, velikodu\xc5\xa1nosti in hrabrosti. Po celem cesarstvu je dal postaviti ne\xc5\xa1teto kipov, ki so ga upodabljali kot Herkula, polboga in velikana, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika in pogumnega bojevnika proti zverem in zlim ljudem. Poleg tega je kot Herkul lahko trdil, da je sin Jupitra, najvi\xc5\xa1jega boga rimskega panteona.  Te te\xc5\xbenje so dobile megalomanski razse\xc5\xbenosti. Namesto da bi slavil Marka Avrelija, ki je bil dejanski vir njegove mo\xc4\x8di, je poudarjal svojo osebno edinstvenost prina\xc5\xa1alca novega reda, ki posku\xc5\xa1a preoblikovati cesarstvo po svoji podobi._NEWLINE_Leta 191 je bil Rim zelo uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear, ki je divjal nekaj dni. Pogorele so \xc5\xa1tevilne javne zgradbe, med njimi tempelj boginje miru Paks, Vestin tempelj in  del cesarske pala\xc4\x8de. _NEWLINE_Komod je v po\xc5\xbearu morda videl prilo\xc5\xbenost, da se je na za\xc4\x8detku leta 192 razglasil za novega Romula. Obredno je ponovno ustanovil Rim in ga preimenoval v Colonia Lucia Annia Commodiana. Mesece je preimenoval po svojih zdaj \xc5\xbee dvanajstih imenih: Lucij, Elij, Avrelij, Komod, Avgust, Herkul, Roman, Ekssuperatorij, Amazonij, Invikt, Feliks in Pij. Legije je preimenoval v commodiane, ladjevje, ki je preva\xc5\xbealo \xc5\xbeito iz Afrike v Alexandria Commodiana Togata, senat  v Senat Komoda Fortunata, svojo pala\xc4\x8do in rimsko ljudstvo pa v Commodianus. Dan, ko so bile opravljene reforme, se je imenoval Dies Commodianus (Komodov dan)._NEWLINE_S preimenovanji se je predstavil kot praizvor cesarstva, rimskega \xc5\xbeivljenja in vere. Neronovo glavo na Neronovem kolosu, 30 m visokem bronastem kipu, ki je stal v bli\xc5\xbeini Koloseja, je zamenjal s svojo in k nogam postavil bronastega leva, da bi bil podoben Herkulu. Na kip je dodal bahat napis, da je  "edini levi\xc4\x8den bojevnik, ki premaga dvanajst krat tiso\xc4\x8d mo\xc5\xbe".\n_START_SECTION_\nUmor (192)\n_START_PARAGRAPH_\nKomod je novembra 192 organiziral Plebejske igre, na katerih je s pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami  in kopji vsako jutro ubil stotine \xc5\xbeivali. Vsako popoldne se je boril kot gladiator in premagal vse nasprotnike. Decembra je napovedal, da bo 1. januarja kot konzul in gladiator slovesno otvoril leto 193._NEWLINE_Prefekt Elekt je zaradi nevzdr\xc5\xbenega stanja v dr\xc5\xbeavi pripravil zaroto, s katero je nameraval Komoda zamenjti s Pertinaksom. Vanjo je vpletel tudi Maricijo, ki je 31. decembra zastrupila Komodovo hrano. Komod je strup izbruhal in pre\xc5\xbeivel, zato so zarotniki k njemu poslali njegovega rokoborskega partnerja Narcisa, da ga je med kopanjem zadavil. Njegovo truplo so pokopali v Hadrijanovem mavzoleju._NEWLINE_Senat ga po smrti razglasil za dr\xc5\xbeavnega sovra\xc5\xbenika, kar je de facto pomenilo izbris iz spomina (damnatio memoriae), in Rimu in drugim institucijam vrnil prvotna imena. Komodove kipe so po vsem cesarstvu odstranili. Leta 195 je cesar Septimij Sever posku\xc5\xa1al pridobiti naklonjenost dru\xc5\xbeine Marka Avrelija, tako da ga je rehabilitiral, senat pa ga je pobo\xc5\xbeil._NEWLINE_Nasledil ga je Pertinaks. Njegovo vladavina je bila kratka, saj je \xc5\xbee \xc4\x87ez nekaj mesecev padel kot prva \xc5\xbertev v letu petih cesarjev. Komodova smrt je pomenila konec Nervasko-antoninske dinastije.'