b'\n_START_ARTICLE_\nTango\n_START_PARAGRAPH_\nTango je urbani dru\xc5\xbeabni ples, ki izvira iz revnej\xc5\xa1ih \xc4\x8detrti dveh velemest v Latinski Ameriki: iz Buenos Airesa v Argentini ter Montevidea v Urugvaju. Danes ga ple\xc5\xa1ejo na vseh straneh sveta. V posameznih dr\xc5\xbeavah ga zaradi manj\xc5\xa1ih prilagoditev imenujejo po svoje (finski tango, japonski tango). Enako ime kot ples ima posebna glasba v dvo ali \xc5\xa1tiri\xc4\x8detrtinskem taktu. Lahko je igrana ali spremljana s petjem. Koren besede je latinski\xc2\xa0\xc2\xbbtangere\xc2\xab\xc2\xa0(dotikati se); drugi njegov izvor i\xc5\xa1\xc4\x8dejo predvsem v afri\xc5\xa1kih izrazih za boben ali pri podobnih starej\xc5\xa1ih plesih. Je ples v paru, plesalca ga ve\xc4\x8dinoma ple\xc5\xa1eta v objemu in najbolj obi\xc4\x8dajno v dvorani. Prostor ali prireditev, kjer se ple\xc5\xa1e samo tango, se imenuje milonga. Evropski, delno prilagojen na\xc4\x8din plesanja tanga pa je uvr\xc5\xa1\xc4\x8den med pet standardnih plesov. _NEWLINE_Za argentinski tango sta zna\xc4\x8dilni nenehna medsebojna komunikacija in improvizacija obeh plesalcev. Vsak gib v plesu je teko\xc4\x8de dogovorjen, ob\xc4\x8duten med partnerjema. V naprej nau\xc4\x8denih povezav figur celega plesa argentinski tango ne pozna, razen razli\xc4\x8dice tanga, ki se ple\xc5\xa1e kot predstava (tango show). Kljub temu imajo dolo\xc4\x8dene prvine, ki se jih kombinira vsaki\xc4\x8d druga\xc4\x8de, svoja imena, na primer ocho (osmica), barrida, caminata, colgada, cruce (kri\xc5\xbeanje), enrosque, gancho, giro (obrat), lapiz, media luna (polmesec), mordide (sendvi\xc4\x8d), pasada, piernazo, rueda, sacada (presek), salida, salto (poskok), soltada, tomada, volcada, voleo, itd.\n_START_SECTION_\nZgodovina tanga\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8den izvor tega plesa ni in ne more biti povsem raziskan, ker se je razvil spontano, bil preplet razli\xc4\x8dnih vzorov in plesov z ve\xc4\x8d celin. \xc5\xbde ime je nejasno, prvi\xc4\x8d se je pojavilo okoli leta 1808 v Montevideu. Pomen besede so si razlagali razli\xc4\x8dno, ozna\xc4\x8deval naj bi boben, hrupni ples \xc4\x8drncev ali zabavo, kmalu tudi ples v paru. Po nekaterih teorijah naj bi bilo ime izposojeno iz afro-kubanske besede\xc2\xa0\xc2\xbbtangana\xc2\xab. V Braziliji so tudi kubansko habanero imenovali tango, toda \xc5\xbee pred 1. svetovno vojno se je iz brazilske habanere razvila milonga, kot predhodnica dana\xc5\xa1njega argentinskega tanga. Ples milonga je bil pogosto na zelo slabem glasu, ker so ga prvotno plesali revnej\xc5\xa1i sloji v predmestjih. Zato so ga sku\xc5\xa1ali pod novim imenom prilagoditi in narediti bolj primernega za dru\xc5\xbeabni ples. Zaradi argentinskih zna\xc4\x8dilnosti je postala milonga, potem ko se je spremenila v tango, bolj sentimentalna. Rojstno mesto pravega tanga je bilo poleg Montevidea tudi na zahodni obali La Plate v Buenos Airesu, zato tango pogosto imenujemo argentinski tango. V \xc4\x8dasopisih so ga omenili leta 1866. Evropo je za\xc4\x8del osvajati postopoma, po letu 1907, ko so se argentinski \xc5\xa1tudenti iz tedaj bogate dr\xc5\xbeave v ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu odlo\xc4\x8dali za \xc5\xa1tudij v Evropi. Pariz ga je kot prva velika prestolnica prevzel in po svoje kultiviral v letih pred prvo svetovno vojno. Za tango so sprva menili in pisali, da je pohuj\xc5\xa1ljiv zaradi izvora, domnevno povezanega z bordeli, zaradi tesne dr\xc5\xbee, novih, dekoltiranih in oprijetih \xc5\xbeenskih oblek brez ozkih korzetov ter zaradi izzivalnih plesnih figur, ki so bile v primerjavi z dana\xc5\xa1njimi enostavne in stroge. Nasprotovali so mu konservativni vladarji in duhovniki, do najvi\xc5\xa1jih. Camille de Rhynal pa je tango spretno preoblikoval v dru\xc5\xbeabni ples za tango \xc4\x8dajanke. Zmagovito leto za tango v Parizu je bilo 1912 in podobno leto kasneje v ve\xc4\x8d mestih Evrope. Razvila se je posebna moda, ki je omogo\xc4\x8dala nove plesne gibe, celo eno od razli\xc4\x8dic oran\xc5\xbene barve so poimenovali po plesu. K njegovi popularizaciji je veliko prispeval film ter v razli\xc4\x8dnih filmih nastopajo\xc4\x8di nepozabni filmski igralci in plesalci, med njimi Italijan Rodolfo Valentino. Pozneje, po prvi svetovni vojni in vse do svoje smrti leta 1935, je svetovno slavo \xc5\xbeel Argentinec Carlos Gardel, najbolj znan ustvarjalec tango glasbe med obema vojnama. Po letu 1935 in vse do 1952 je tango v Argentini do\xc5\xbeivel drugo zlato obdobje; le malo manj v Evropi, kjer je po letu 1939 prevladovala druga svetovna vojna, po njej pa novi ameri\xc5\xa1ki plesi. Kasneje je tango populariziral Al Pacino in ob njem \xc5\xa1tevilni drugi igralci in plesalci v novih filmih, v plesnih dvoranah in sodobnej\xc5\xa1ih medijih. Sedanji pape\xc5\xbe Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek je izjavil, da obo\xc5\xbeuje tango in da ga je v mladosti rad plesal, kar potrjujejo njegovi biografi in njegova plesalka iz tistega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nTango v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nKot dru\xc5\xbeabni ples se v Sloveniji ple\xc5\xa1eta standardni (evropski) tango in argentinski tango. Argentinski tango z vsemi razli\xc4\x8dicami ritmov postaja vedno bolj popularen in posamezne skupine ter plesne \xc5\xa1ole prirejajo posebne prireditve, milonge, v razli\xc4\x8dnih dvoranah in krajih po Sloveniji. Deluje \xc5\xbee dober ducat plesnih \xc5\xa1ol, najve\xc4\x8d v Ljubljani. Tango je bil v Ljubljani v starej\xc5\xa1i obliki dokumentirano uveljavljen \xc5\xbee nekaj let pred prvo svetovno vojno. Vpeljali so ga \xc5\xa1olani plesni u\xc4\x8ditelji, ki so pri\xc5\xa1li iz severne Italije po letu 1900. V Ljubljani je eden med njimi redno delal vsako zimsko sezono; pou\xc4\x8deval je razli\xc4\x8dne plese in razli\xc4\x8dne sloje nem\xc5\xa1ko in slovensko govore\xc4\x8dih. Vplivi so verjetno posredno prihajali tudi z Dunaja ter Gradca (tango so v Mariboru javno plesali kmalu za Ljubljano) in dokazano neposredno iz Argentine z izseljenci in mornarji, ki so redno zahajali v Trst. V nekaj letih je postal tango popularen v ve\xc4\x8djih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih, predvsem med slovenskimi liberalci v Ljubljani in v njenih plesnih dvoranah: najprej v Narodnem domu, nekaj let kasneje so ga plesali v Unionski dvorani, Kazini in desetletje kasneje na Taboru. Vrhunec je do\xc5\xbeivel \xc5\xbee tik pred prvo svetovno vojno, \xc4\x8deprav ga takrat niso smeli plesati oficirji v uniformah. Javno ga je napadala \xc5\xa1e katoli\xc5\xa1ka duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina, celo tedanji knezo\xc5\xa1kof v Ljubljani Anton Bonaventura Jegli\xc4\x8d. V Mariboru je bil tango uradno predstavljan le nekaj dni za Ljubljano; verjetno pod vplivi s severa. Po prvi svetovni vojni je njegov pomen pri nas najprej nekoliko upadel, \xc4\x8deprav so ga poznali celo na posameznih va\xc5\xa1kih veselicah. Za tem se je razvijal kot zelo popularen dru\xc5\xbeabni, standardni ples v ve\xc4\x8djih krajih in po pode\xc5\xbeelju do za\xc4\x8detka nove vojne; \xc5\xa1irjenje plesa so spodbudili in omogo\xc4\x8dili novi gramofoni. Ponekod smatrajo to obdobje kot zlato obdobje tanga. Za prevladujo\xc4\x8dim val\xc4\x8dkom je bil obi\xc4\x8dajno med tremi plesi, ki so jih na plesnih prireditvah igrali in plesali najbolj pogosto. Kljub temu so mu javno nasprotovali \xc5\xa1tevilni mnenjski voditelji, celo liberalno usmerjen \xc4\x8dasopis Edinost v Trstu. Tam so leta 1927 objavili ogor\xc4\x8den \xc4\x8dlanek Mari\xc4\x8dka posko\xc4\x8d!, v katerem nasprotujejo two stepu, tangu in drugim nespodobnim plesom. Po drugi svetovni vojni so ga preglasili novi plesi in ritmi iz ZDA. Ostajal je med standardnimi plesi, vendar v svoji evropski, prilagojeni razli\xc4\x8dici za plesne dvorane. Po letu 1945 je bila v vsej Evropi in ne samo v Sloveniji uveljavljena standardna, evropsko-ameri\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica tanga. \xc5\xbdivela je v plesnih dvoranah, v ritmih novih popevk tedanje Jugoslavije ali celo med narodnozabavnimi melodijami. V Argentini je modnost tanga za nekaj \xc4\x8dasa zamrla, v ve\xc4\x8dji meri v tretji \xc4\x8detrtini stoletja. V Sloveniji argentinska kultura dolgo ni bila popularna, posebej zaradi politi\xc4\x8dnih nasprotij med dr\xc5\xbeavama.   _NEWLINE_Argentinski tango je postal pri nas znova bolj priljubljen v zadnjem desetletju 20. stoletja, najbolj v ve\xc4\x8djih mestih Slovenije. Njegov vpliv je k nam pri\xc5\xa1el posredno, skozi modo v ZDA, ki je sledila Madonni in njeni vlogi Evite v istoimenskem filmu. Prvi je argentinski tango v Sloveniji redno pou\xc4\x8deval u\xc4\x8ditelj plesa Uro\xc5\xa1 Andi\xc4\x8d, ko se je septembra 1996 vrnil iz ZDA v Ljubljano. Postopen razvoj je spodbudil uspeh slovenskih plesalcev (Andreja Podlogar, Bla\xc5\xbe Bertoncelj), ki sta v Franciji leta 1998 osvojila naslov svetovnih prvakov v tangu. Par je bil do sedaj edini iz Slovenije, ki se je uveljavil v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em prostoru Evrope prav z argentinskim tangom. V Ljubljani in drugih mestih Slovenije (Maribor, Celje, Nova Gorica, Novo mesto, Izola, Koper) so se razcvetele razli\xc4\x8dne \xc5\xa1ole argentinskega tanga. Ve\xc4\x8dina prireja milonge, najbolj aktivne celo odmevna mednarodna sre\xc4\x8danja z gostujo\xc4\x8dimi plesalci in u\xc4\x8ditelji (100\xc2\xa0% tango). Druge \xc5\xa1ole ga \xc5\xa1irijo v manj\xc5\xa1e kraje, redke pa razvijajo kreativno nadgradnjo samostojnega izraza ali tango nuevo. Najbolj kontinuirano prirejajo tango festivale z uravnote\xc5\xbeeno doma\xc4\x8do in tujo udele\xc5\xbebo v Idriji. Tango glasbo, posebej Astorja Piazzole, igra in promovira uveljavljeni harmonikar iz Idrije, Marko Hatlak.   _NEWLINE_Ob argentinskem v plesnih \xc5\xa1olah po Sloveniji med standardnimi plesi kontinuirano u\xc4\x8dijo evropski \xc2\xbbtango\xc2\xab, ki ima bolj natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene figure. Za argentinski tango so zna\xc4\x8dilni posebna dr\xc5\xbea, veliko improvizacije, prilagajanje soplesalcev, samostojno delo nog, menjalni koraki, v\xc4\x8dasih figure in prestopanje na mestu. Plesalca menjata hitre in po\xc4\x8dasne, dalj\xc5\xa1e in kraj\xc5\xa1e korake. Argentinski tango se je \xc5\xa1e pred letom 2000 zelo uveljavil med kulturniki. Njegova ambasadorka in promotorka je slovensko francoska pisateljica Brina \xc5\xa0vigelj Merat (Brina Svit). Med doma\xc4\x8dimi slikarji ga je s poudarjenimi barvami v seriji slik upodobil Erik Lovko. Kot reprezentan\xc4\x8dna knjiga je iz\xc5\xa1el poseben katalog njegovih risb tega plesa. S tangom se je profesionalno ukvarjal in ga proslavil v Sloveniji in izven nje koreograf in baletni plesalec Edward Clug (Tango, 1998). Ustvarjene so bile razli\xc4\x8dne gledali\xc5\xa1ko plesne predstave (npr. igralka Vesna Pernar\xc4\x8di\xc4\x8d); gledali\xc5\xa1ko plesno predstavo Othello je koreografiral  Bla\xc5\xbe Bertoncelj. Predstava je bila ve\xc4\x8dkrat uprizorjena v Sloveniji in poleti 2016 tudi v Buenos Airesu v Kulturnem centru Kirchner. Liri\xc4\x8dne pesmi o tangu je zapisala in v posebni zbirki izdala Darka Mazi: Tango z mo\xc5\xbeem. Promocijske milonge v razli\xc4\x8dnih krajih (Podsreda, Gori\xc5\xa1ka Brda,) prireja skupina El Fuego. Re\xc5\xbeiser Metod Pevec je posnel film, kjer se urbana ljubezenska zgodba vrti okoli tanga Vaje v objemu. Kot u\xc4\x8ditelj tanga v filmu nastopa U. Andi\xc4\x8d. V Slovenijo so pogosto vabljeni u\xc4\x8ditelji in plesalci tanga iz drugih de\xc5\xbeel. \xc5\xa0ir\xc5\xa1im dimenzijam tanga kot ustvarjalnega izraza se je znanstveno posvetil Bla\xc5\xbe Bertoncelj v svojem magisteriju in z omenjeno predstavo Othella. Argentinski tango je na listi nesnovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESCO od leta 2009.'