b'\n_START_ARTICLE_\nOperacija Katapult\n_START_SECTION_\nOzadje operacije\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu Francije je Britanija v boju proti nem\xc5\xa1kemu in italjanskemu sovra\xc5\xbeniku ostala prakti\xc4\x8dno sama. Kljub porazu na skoraj vseh frontah je njeno ladjevje \xc5\xa1e vedno gospodarilo na svetovnih oceanih. \xc4\x8ce je Britanija \xc5\xbeelela to premo\xc4\x8d obdr\xc5\xbeati je morala za vsako ceno prepre\xc4\x8diti, da bi francosko ladjevje padlo v sovra\xc5\xbenikove roke._NEWLINE_Po zlomu Francije so v Parizu potekala mirovna pogajanja z Nemci in Italjani, ki pa se jih Britanci kot francoski zavezniki niso udele\xc5\xbeili, zaradi \xc4\x8desar so bili pomanjkljivo obve\xc5\xa1\xc4\x8deni o izidu pogajanj in zato zelo zaskrbljeni. Vendar se je izkazalo, da upravi\xc4\x8deno, saj je osmi \xc4\x8dlen sporazuma o prekinitvi sovra\xc5\xbenost zahteval, da se mora vsa francoska vojna mornarica, z izjemo ladij potrebnih za obrambo francoskih interesov v \xc4\x8dezmorskih ozemljih, vrniti v mati\xc4\x8dna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer bo pod nadzorom Nemcev in Italjanov razoro\xc5\xbeena. Ta \xc4\x8dlen je bil za Veliko Britanijo popolnoma nesprejemljiv, saj bi se tako lahko Nemci kljub sporazumu premislili in prevzeli nadzor nad ladjevjem. Britance ni prepri\xc4\x8dalo niti zagotovilo francoske admiralitete, da francosko ladjevje nikoli ne bo padlo v sovra\xc5\xbene roke, zato je Churchill zahteval, da se \xc4\x8dim prej pripravi in izvede operacija Katapult. Z njo naj bi Britanci prevzeli nadzor nad ve\xc4\x8dino francoskega ladjevja, ga izklju\xc4\x8dili iz boja ali pa ga uni\xc4\x8dili. Operacija naj bi predvidoma stekla 3. julija  1940.\n_START_SECTION_\nOperacija se za\xc4\x8dne\n_START_PARAGRAPH_\nOperacija se je za\xc4\x8dela 3. julija, kot je bilo na\xc4\x8drtovano. Tega dne so britanske \xc4\x8dete razoro\xc5\xbeile \xc5\xa1e zaspane posadke francoskih voja\xc5\xa1kih ladij zasidranih v pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih Plymouth, Portsmouth in drugod po britanskem imperiju. Te ladje so predstavljale okoli 10 odstotkov vsega francoskega bojnega ladjevja. Operacija je minila bolj ali manj brez hrupa, razen na veliki francoski podmornici Surcouf  kjer je bilo ubitih in ranjenih nekaj francoskih mornarjev, ki so se uprli napadu. Ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav pri predaji ni bilo niti s francosko eskadro zasidrano v Aleksandriji. Ta se je po predhodnem dogovoru sama razoro\xc5\xbeila. Med tem pa je na drugem koncu Severne Afrike to\xc4\x8dneje v francoske pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Mers-el-K\xc3\xa9bir, pri\xc5\xa1lo do prave drame._NEWLINE_V tem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du je bil zasidran najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i del francoskega vojnega ladjevja; med ladjevjem sta bili te\xc5\xbeki  kri\xc5\xbearki Dunkerque in Strasbourg, bojni ladji Bretagne in Provence, letalonosilka vodnih letal Commandant Teste in \xc5\xa1est ru\xc5\xa1ilcev. Okoli 9:30 po lokalnem \xc4\x8dasu se je v vi\xc5\xa1ini Orana pojavilo mo\xc4\x8dno britansko ladjevje pod poveljstvom admirala Somervilla. Ladjevje so sestavljale: bojna kri\xc5\xbearka HMS Hood, bojni ladji HMS Resolution in HMS Valiant, letalonosilka HMS Ark Royal, dve kri\xc5\xbearki in enajst ru\xc5\xa1ilcev. Preden je pri\xc5\xa1lo do spopada so Britanci preko nekdanjega britanskega mornari\xc5\xa1kega ata\xc5\xa1eja v Parizu, francoskemu poveljniku Gensoulu posredovali naslednjo zahtevo. Ta se je moral odlo\xc4\x8diti za enega izmed petih pogojev: a) da se skupaj z Britanci bojuje proti sovra\xc5\xbeniku; b) da odpluje pod Britanskim nadzorom z zmanj\xc5\xa1ano posadko v eno izmed britanskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d; c) da odpluje pod britanskim nadzorom z zmanj\xc5\xa1ano posadko v katero izmed francoskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d na Karibih ali pa v katero ameri\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de; d) da v \xc5\xa1estih urah sam potopi svoje ladjevje; e) \xc4\x8de ne sprejmejo niti enega izmed pogojev, naj bodo pripravljeni, da bodo Britanci v skrajnem primeru uporabili silo, da ladjevje ne bi pri\xc5\xa1lo v sovra\xc5\xbene roke._NEWLINE_Francoski admiral je bil nad prihodom Britanskega ladjevja presene\xc4\x8den, zahteve s strani Britancev pa so ga u\xc5\xbealile zato je zavrnil vse predloge, ki so mu jih ti posredovali. Britanskemu admiralu je \xc5\xa1e odgovoril, da bo na silo odgovoril s silo hkrati pa mu zagotavljal, da francosko ladjevje nikoli ne bo padlo v Nem\xc5\xa1ke roke. Poleg tega pa je storil \xc5\xa1e napako, ko v urah mrzli\xc4\x8dnih pogajanj ni poslal popolnega poro\xc4\x8dila francoski admiraliteti. Njegovo poro\xc4\x8dilo o britanskih predlogih ni bilo popolno zato se je francoska admiraliteta z njegovim dejanjem popolnoma strinjala. Britanci so kmalu videli, da ne bodo prepri\xc4\x8dali Gensoula in ko so \xc5\xa1e prestregli telegramsko sporo\xc4\x8dilo v katerem ta francosko ladjevje prosi za pomo\xc4\x8d so vedeli, da je napad postal neizbe\xc5\xbeen._NEWLINE_Ob 17:25 so britanski pogajalci zapustili francosko admiralsko ladjo, ob 17:54 pa so britanske ladje na francosko ladjevje izstrelile prve salve. Francosko ladjevje je bilo v \xc4\x8dasu spopada zasidrano v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du in zato v zelo slabem polo\xc5\xbeaju, saj ladje niso mogle manevrirati in se tako izogibati sovra\xc5\xbenikovemu obstreljevanju vendar pa so kljub temu tudi sami kmalu odgovorili z ognjem. Kmalu po za\xc4\x8detku spopada so se vanj vme\xc5\xa1ale \xc5\xa1e obalne baterije, vendar pa so imeli Britanci zaradi odprtega morja veliko prednost. Gensoul je \xc5\xbee ob 18:10, \xc5\xa1estnajst minut po za\xc4\x8detku spopada, signaliziral, da je ve\xc4\x8dina njegovih ladij onesposobljenih za boj.  Glavni francoski bojni ladji  Dunkerque, je med spopadom uspelo na britansko bojno ladjo HMS Hood izstreliti okoli 40 granat vendar je bila med tem \xc5\xa1tirikrat v polno zadeta zato se je med begom iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da morala zasidrati. Spopad se je slabo kon\xc4\x8dal tudi za ladji Provence in Mogador. Na prvi ladji je granata zadela krmo in povzro\xc4\x8dila po\xc5\xbear, ki so ga le s te\xc5\xbeavo pogasili, drugi ladji se je \xc5\xbee skoraj posre\xc4\x8dilo prebiti iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da vendar jo je med begom zadelo okoli 18 granat in je morala nasesti na obalo da so prepre\xc4\x8dili njeno potopitev. Najslab\xc5\xa1e jo je odnesla bojna ladja Bretagne. Ta je bila v polno zadeta \xc5\xbee na za\xc4\x8detku spopada in je gorela vse do 18:07, ko je nenadoma eksplodirala, nato pa potonila ob tem pa je umrlo 977 \xc4\x8dlanov njene posadke. Nekoliko ve\xc4\x8d sre\xc4\x8de je imela bojna ladja  Strasbourg in \xc5\xa1e pet ru\xc5\xa1ilcev, ki se jim je pod to\xc4\x8do granat nekako posre\xc4\x8dilo pobegniti iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Med potjo v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Toulon so jih napadla letala iz britanske letalonosilke HMS Ark Royal vendar ta niso povzro\xc4\x8dila ve\xc4\x8dje \xc5\xa1kode tako da so pre\xc5\xbeivele ladje brez te\xc5\xbeav nadaljevale pot v svoje mati\xc4\x8dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nDogodki po operaciji\n_START_PARAGRAPH_\nDan po napadu so Francozi izvedli povra\xc4\x8dilni bombni napad na Gibraltar, ki pa je povzro\xc4\x8dil bolj malo \xc5\xa1kode in je bil bolj simboli\xc4\x8dnega pomena. V operaciji Katapult je francoska mornarica izgubila ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo ladij ter imela 1.297 mrtvih in 351 ranjenih, medtem ko Britanci niso utrpeli skoraj nikakr\xc5\xa1nih izgub. Sama operacija \xc5\xa1e danes buri duhove in postavlja vpra\xc5\xa1anja ali je bila sploh smiselna ali ne, saj je Velika Britanija z njo pridobila veliko novih sovra\xc5\xbenikov v francoskih vrstah. Francija pa ji tega napada \xc5\xa1e danes po ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1estdesetih letih ni odpustila. Da so Britanci ravnali napa\xc4\x8dno in prenagljeno se je izkazalo leta 1942, ko so Nemci zasedli \xc5\xa1e preostanek neokupirane Francije z \xc5\xbeeljo zajeti \xc5\xa1e preostanek francoskega ladjevja. Takrat so Francozi dr\xc5\xbeali obljubo, da njihovo vojno ladjevje nikoli ne bo padlo v sovra\xc5\xbenikove roke, zato so ga 27. novembra 1942 dobesedno pred nosovi Nemcev tudi potopili.'