b'\n_START_ARTICLE_\nLaserski tiskalnik\n_START_PARAGRAPH_\n1.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 UVOD_NEWLINE_Lasersko printanje je proces elektrostati\xc4\x8dnega digitalnega tiskanja. Proizvaja visoko-kvaliteten tekst in grafiko s tem, da pomika laserski \xc5\xbearek naprej in nazaj po negativno nabitem cilindrskem bobnu in s tem ustvari diferencialno sliko. Boben potem zbere elektri\xc4\x8dno nabito \xc4\x8drnilo in sliko nanese na papir, ki je potem segret, da se ustvari trajna za\xc5\xa1\xc4\x8dita tiska. Za razliko od navadnih fotokopirnih strojev, laserski tiskalnik proizvaja sliko direktno iz skeniranja, kar mu omogo\xc4\x8da veliko hitrej\xc5\xa1e tiskanje._NEWLINE_Prvi laserski tiskalnik je bil iznajden v Xerox PARC okoli leta 1970. Najprej so bili predstavljeni za pisarne, kasneje pa \xc5\xa1e za doma\xc4\x8do uporabo. Sedaj jih proizvajajo tudi IBM, Canon, Xeros, Apple, Hawlett-Packard in drugi. Skozi desetletja sta se kvaliteta in hitrost izbolj\xc5\xa1ala, cena pa se je zni\xc5\xbeala, tako so laserski tiskalniki danes prisotni vsepovsod._NEWLINE_2.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 ZGODOVINA_NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih prej\xc5\xa1njega stoletja, je imela dru\xc5\xbeba Xeroc Corporation najpomembnej\xc5\xa1o vlogo na trgu s tiskalniki. Leta 1969, je Gary Starkweather, ki je delal na xeroxovem oddelku za razvoj, dobil idejo za laserski \xc5\xbearek, ki bi sliko \xc2\xbbrisal\xc2\xab\xc2\xa0naravnost na fotokopirni boben. Tako je leta 1971 prilagodil Xerox 7000 printer tako, da je imel laserski izhodni terminal. Leta 1972 je Starkweather sodeloval z Butlerjem Lampsonom in Ronaldom Riderjem, kateri so v tiskalnik vgradili kontrolni sistem in generator znakov, tako je potem nastal printer imenovan EARS, kasneje Xerox 9700 laserski tiskalnik._NEWLINE_Prvi reklamno ogla\xc5\xa1eni laserski tiskalnik je bil IBM 3800, ki je bil narejen za podatkovne centre in je zamenjal linijske tiskalnike, ki so bili pritjeni na glavne ra\xc4\x8dunalnike. IBM 3800 se je uporabljal za obse\xc5\xbena tiskanja stalnih tiskanin, kot so \xc4\x8dasopisi, in je dosegel hitrost 215 strani na minuto (ppm) pri resoluciji 240 pik na palec (dpi). Ve\xc4\x8d kot 8000 jih je bilo prodanih._NEWLINE_Leta 1977 je bil predstavljen Xerox 9700, ki za razliko od IBM 3800 ni bil namenjen temu, da bi zamenjal kak\xc5\xa1en tiskalnik, je pa imel omejeno tiskanje na stran. Xerox 9700 se je odlikoval s tem, da je imel visoko vrednost pri tiskanju razli\xc4\x8dnih vsebin na papir. Leta 1979 je Canon predstavil namizni laserski tiskalnik, Canon LBP-10, ki je nastal po navdihu reklamnega vzpeha Xeroxa 9700. Canon je delal na zelo izbolj\xc5\xa1anem tiskalnem motorju, Canon CX, ki je nastal z navadnim tiskalnikom LBP-CX. Ker je imel Canon malo izku\xc5\xa1enj s prodajo tiskalnikov uporabnikom, se je povezal s tremi dru\xc5\xbebami: Diablo Data Systems, Hawlett-Packard (HP) in Apple Computers._NEWLINE_Prvi laserski tiskalnik zasnovan za uporabo v pisarni je bil Xerox Star 8010 leta 1981. Bil je neprekosljiv v prodaji, dokler ni na trg pri\xc5\xa1el Apple Macintosh. \xc4\x8cetudi je bil Star 8010 inovativen, je bi precej drag in je bil dostopen le poslovnim in\xc5\xa1titucijam za katere je bil tudi narejen._NEWLINE_Leta 1984 je na trg pri\xc5\xa1el GP LaserJet, ki je bil izdelan za masivno prodajo. Imel je Canonov CX sistem, katerega je nadziral HP- jev program. Podobne so hitro naredili tudi Brother Industries, IBM in drugi. Prvi stroji so imeli foto ob\xc4\x8dutljiv boben, ki je bil ve\xc4\x8dji od samega lista na katerega je tiskal. Ko so izumili hitre premaze, se je boben lahko papir dotaknil ve\xc4\x8dkrat, tako pa so lahko bobni postali manj\xc5\xa1i._NEWLINE_Leta 1985 je Apple predstavil LaserWriter, prav tako s Canonovim CX motorjem), imel pa je nov ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki jezik za tiskanje vektorske grafike, imenovan PostScript. PostScript je omogo\xc4\x8dal uporabo teksta, fontov, grafike in slik neodvisno od znamke in resolucije tiskalnika. PageMark, katerega je naredil Aldus za Macintosh in LaserWriter, je prav tako nastal leta 1985, v kombinacija s PostScriptom pa sta postala zelo popularna v namizni industriji. Laserski tiskalniki so omogo\xc4\x8dili hitro in visokokvalitetno tiskanje z neomejenim \xc5\xa1tevilom fontov na strani, to pa je dostopno le poslovnim trgom. Noben drugi bolj dostopen tiskalnik tega \xc4\x8dasa ne omogo\xc4\x8da vseh teh funkcij._NEWLINE_3.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 PROCES TISKANJA_NEWLINE_Laserski \xc5\xbearek sliko, katera mora biti natisnjena nanese na elektri\xc4\x8dno nabiti valjasti boben. Fotoprevodnost omogo\xc4\x8da, da iz mest, ki so bila obsvetljena z laserjem odpadejo nabiti elektroni. Delci iz \xc4\x8drnila v prahu tako ostanejo na bobnu, ki ni bil obsvetljen z laserjem. Nato boben sliko z dotikom nanese na papir, ki potem potuje \xc5\xa1e skozi zadnji postomek, kjer se slika toplotno obdela za dalj\xc5\xa1i obstoj._NEWLINE_V tem procesu je navadno 7 korakov obdelave:_NEWLINE_1.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0SITASTA OBDELAVA SLIKE_NEWLINE_Dokument, katerega je potrebno natisniti je po navadi kodiran s PostScript, Printer Command Language ali Open XML Paper Specification. Procesot tako kodirano sliko shrani v kodirni spomin v tiskalniku. Vsaki horizontalni \xc4\x8drti iz pik preko strani se pravi skenirna linija._NEWLINE_Lasersko tiskanje se od drugih razlikuje po tem, da sliko vsaki\xc4\x8d nanese v celoti, za razliko od navadnih tiskalnikov, ki se po nekaj skenirnih linijah lahko ustavijo za nekaj sekund. Da bi se izognili temu, da bi laser dosegel del strani \xc5\xa1e preden bi imel \xc4\x8drnilo, ki ga mora tja nanesti, kodirni spomin shranjuje celotno stran._NEWLINE_Potrebna velikost spomina se nara\xc5\xa1\xc4\x8da s kvadratom pik na palec (eng. Dots per inch ali dpi), torej za 600 dpi in eno barvo potrebuje 4 MB in za 4 barvi pri 600 dpi potrebuje 16 MB. Za celoten grafi\xc4\x8dni izhod za stran velikosti A4 pri 300 dpi je potreben le 1 MB. Pri 300 dpi nastane 90 000 pik na kvadratni palec (300 pik na in\xc4\x8dno linijo). Na navaden papi, na katerem se v vsaki vrstici pusti 6,4 mm prostora, se nanese 7 560 000 pik. Spomin z 1 MB\xc2\xa0 oziroma natan\xc4\x8dno 1 048 576 B je ravno prav\xc5\xa1nji za shranjevanje celotne strani pri 300 dpi, kjer ostane \xc5\xa1e 100 kB za kodirni procesor._NEWLINE_V barvnem tiskalniku, kjer je vsaka od \xc5\xa1tirih CMYK barv narejena pred tiskanjem, je potrebnih vsaj 4 MB za polno barvno in \xc4\x8drkovno shemo pri 300 dpi._NEWLINE_V osemdesetih prej\xc5\xa1njega stoletja, so bile spominske kartice precej drage tako, da si lahko tiskalnik dobil s ceno, katere vrednost je bila vsaj \xc5\xa1tirimestna. Cena spominskih kartic je nato padla, do leta 2008 je bilo mo\xc5\xbeno dobiti ugoden laserski tiskalnik s 1200 dpi. Laserski tiskalniki z 2400 dpi, ki tiskajo na plasti\xc4\x8dne plo\xc5\xa1\xc4\x8de so tudi dobavljivi._NEWLINE_2.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0NANA\xc5\xa0ANJE_NEWLINE_V starej\xc5\xa1ih tiskalnikih \xc5\xbeica, oziroma v novej\xc5\xa1ih primarno nabit valj, nana\xc5\xa1a elektrostati\xc4\x8dni naboj na foto receptor, kar omogo\xc4\x8da, da foto ob\xc4\x8dutljiv boben ohranja elektrostati\xc4\x8dni naboj na svoji povr\xc5\xa1ini v primeru tem\xc3\xa9._NEWLINE_S prisotnostjo izmeni\xc4\x8dnega toka se odstrani naboj, ki lahko ostane \xc5\xa1e od prej\xc5\xa1nje slike. Doda se tudi enosmeren tok, kar omogo\xc4\x8di, da na bobnu nastane le negativen naboj._NEWLINE_Slika 1: Nana\xc5\xa1anje negativnega naboja na foto ob\xc4\x8dutljiv boben_NEWLINE_(Vir: https://en.wikipedia.org/wiki/Laser_printing#/media/File:Corona_charging.svg)_NEWLINE_3.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0IZPOSTAVLJANJE_NEWLINE_Laser potuje skozi sistem le\xc4\x8d in ogledal, kjer pride kot laserski \xc5\xbearek do foto sprejemnika/receptorja. Boben se med skeniranjem vrti. Podatki, ki so shranjeni v kodirnem spominu, se tako s pomo\xc4\x8djo laserskega \xc5\xbearka nanesejo v obliki pik na valj. Laser se uporablja, ker lahko z ozko \xc4\x8drto pose\xc5\xbeejo po dolgih razdaljah. Laserski \xc5\xbearek tako nevtralizira naboj na \xc4\x8drnih obmo\xc4\x8djih slike, tako pa omogo\xc4\x8di, da je elektrostati\xc4\x8dna negativna slika odmaknjena od povr\xc5\xa1ine valja._NEWLINE_Slika 2: Laser nevtralizira negativen naboj na valju in oblikuje elektrostati\xc4\x8dno sliko_NEWLINE_(Vir: https://en.wikipedia.org/wiki/Laser_printing#/media/File:Laser_printer-Writing.svg)_NEWLINE_4.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0RAZVIJANJE_NEWLINE_Naelektrena povr\xc5\xa1ina je tako izpostavljena tonerju s suhim \xc4\x8drnilom v prahu pome\xc5\xa1anim s sajami ali z barvo. Delci imajo negativen naboj in se tako privla\xc4\x8dijo z elektrostati\xc4\x8dno nevtralno povr\xc5\xa1ino, ki je bila obsijana z laserjem. Ker se enaka naboja odbijata, se negativni delci z barvo ne bodo dotaknili delov bobna z negativnim polom._NEWLINE_Slika 3: Dejanska laserska enota iz Dell P1500_NEWLINE_(Vir: https://en.wikipedia.org/wiki/Laser_printing#/media/File:Laser_unit_dell_p1500_print.jpg)_NEWLINE_5.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0PRENOS_NEWLINE_Valj potuje preko papirja, na katerega nanese sliko. Novej\xc5\xa1i tiskalniki uporabljajo pozitiven valj na hrbtni strani papirja, ki potegne negativne delce z barvo na papir._NEWLINE_6.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0OBDELAVA_NEWLINE_Papir potuje skozi fiksirno monta\xc5\xbeo, kjer se segreje na 200 \xcb\x9aC in stisne plasti\xc4\x8dni prah nase. To se po navadi dogaja s segreto votlo cevjo in z gumijastim pritisnim valjem. V sredini votle cevi je infrarde\xc4\x8da \xc5\xbearnica, ki s svetlobo segreva cev. Za pravilno lepljenje morata oba valja biti enakomerno segreta._NEWLINE_Slika 4: Topljenje \xc4\x8drnila na papir s pomo\xc4\x8djo toplote in pritiska_NEWLINE_(Vir: https://en.wikipedia.org/wiki/Laser_printing#/media/File:Laser_printer_fusing.svg)_NEWLINE_Nekateri tiskalniki uporabljajo zelo tanek prilagodljiv kovinski valj, s katerim je manj mase, ki se mora segreti in je prej na prav\xc5\xa1nji temperaturi. \xc4\x8ce se papir pomika bolj po\xc4\x8dasi, je ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa za topljenje in valj lahko opravlja na ni\xc5\xbeji temperaturi. Manj\xc5\xa1i in cenej\xc5\xa1i tiskalniki delajo bolj po\xc4\x8dasi zaradi manj\xc5\xa1e porabe energije, ve\xc4\x8dji in dra\xc5\xbeji pa hitreje na vi\xc5\xa1ji temperaturi._NEWLINE_Slika 5: Pove\xc4\x8dava, ki prikazuje 4 barvne pike na modrem ozadju_NEWLINE_(Vir: https://en.wikipedia.org/wiki/Laser_printing#/media/File:Color_Laser_Printer_Magnified.jpg)\xc2\xa0\xc2\xa0_NEWLINE_7.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc4\x8cI\xc5\xa0\xc4\x8cENJE_NEWLINE_Ko je tiskanje kon\xc4\x8dano, elektri\xc4\x8dno negativno mehko plasti\xc4\x8dno rezilo odstrani odve\xc4\x8dno barvo in ga odvr\xc5\xbee v predal za ostanke. Prav tako odbojna \xc5\xbearnica odstrani naboj iz foto receptorja na valju._NEWLINE_\xc4\x8crnilo lahko na valju ostane tudi takrat, ko pride do zastoje papirja v procesu. Ko pride do te napake, je valj potrebno o\xc4\x8distiti in proces ponoviti._NEWLINE_4.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 ZMOGLJIVOST_NEWLINE_Kot za vse ostale elektronske naprave, je tudi za laserske tiskalnike cena padla skozi leta. Leta 1984 je HP prodal LaserJet za 3500$, imel pa je te\xc5\xbeave s slabo resolucijo in te\xc5\xbeo kar 32 kg. Leta 2008 so se cenej\xc5\xa1i enobarvni laserski tiskalniki prodajali za manj kot 70\xe2\x82\xac. Ti tiskalniki sicer sliko procesirajo na povezani ra\xc4\x8dunalnik, ampak presegajo LaserJet iz 1984 skoraj v vseh primerih._NEWLINE_Hitrost tiskanja se zelo razlikuje in je odvisna od razli\xc4\x8dnih dejavnikov, \xc5\xa1e posebej od grafi\xc4\x8dne intenzivnosti, ki mora biti procesirana. Najhitrej\xc5\xa1i modeli lahko tiskajo s hitrostjo 200 enobarvnih strani na minuto (12 000 na uro). Najhitrej\xc5\xa1i barvni laserski tiskalniki lahko natisnejo ve\xc4\x8d kot 100 strani na minuto (6000 strani na uro). Zelo hitri tiskalniki se uporabljajo za masivno proizvodnjo prilagojenih dokumentov, kot so kreditne kartice in ra\xc4\x8duni, nekateri tudi tekmujejo z litografijo pri komercialnih namenih._NEWLINE_Cena tiskalnikov je odvisna od kombinacij dejavnikov, kot so cena papirja, kartu\xc5\xa1e, menjave bobna, prav tako menjave fiksirnega valja in prenosa. Po navadi je lastni\xc5\xa1tvo tiskalnika z mehkim plasti\xc4\x8dnim bobnom precej drago, a postane o\xc4\x8ditno \xc5\xa1ele, ko je valj potrebno zamenjati._NEWLINE_Obojestransko tiskanje lahko razpolovi ceno papirja, zmanj\xc5\xa1a pa tudi obseg shranjevanja. Obojestransko tiskanje je omogo\xc4\x8deno \xc5\xa1ele v srednjem obsegu cen saj ne morejo vsi tiskalniki vsebovati enote za obojestransko tiskanje. Tak\xc5\xa1no tiskanje tudi privede do po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1ega tiskanja zaradi ve\xc4\x8dje dol\xc5\xbeine tiska._NEWLINE_5.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 BARVNI LASERSKI TISKALNIKI_NEWLINE_Barvni laserski tiskalniki uporabljajo suhe barve, po navadi \xc5\xa1tiri razli\xc4\x8dne: cyanidno, magneto, rumeno in \xc4\x8drno (CMYK). Ko enobarvni tiskalniki uporabljajo enolasersko monta\xc5\xbeo, barvni uporabljajo dve ali ve\xc4\x8d._NEWLINE_Slika 6,7: CMYK barvni model_NEWLINE_(Vir: https://en.wikipedia.org/wiki/CMYK_color_model#/media/File:CMYK_color_swatches2.png IN https://en.wikipedia.org/wiki/CMYK_color_model#/media/File:SubtractiveColor.svg)_NEWLINE_Barvno tiskanje prina\xc5\xa1a tudi zahtevnost v procesu tiskanja, saj lahko zaradi rahlih premikov, znanih tudi registracijskih napak, pride do nenamerne barve obrobe, zameglitve in svetlo/temno barvnih prog. Da se omogo\xc4\x8di visoko natan\xc4\x8dnost tiskanja, nekateri tiskalniki uporabljajo \xc2\xbbprenosni pas\xc2\xab. Prenosni pas potuje pred barvnimi delci, ki se natan\xc4\x8dno nanesejo na pas, zatem pa se v enem enotnem koraku nanesejo na papir._NEWLINE_Pri barvnih tiskalnikih po navadi pride do ve\xc4\x8dje cene na stran tiskanja (tudi pri samo enobarvnem tiskanju)._NEWLINE_1.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0PRIMERJAVA Z NAVADNIMI TISKALNIKI_NEWLINE_Proizvajalci uporabljajo podobna imena za cenene laserske in navadne tiskalnike. Cena tiskalnikov je nizka, je pa nakup tonerjev in kartu\xc5\xa1 precej drag. Laserski tiskalniki so precej hitrej\xc5\xa1i od navadnih, prav tako je cena na stran nekoliko ni\xc5\xbeja. Kvaliteta tiskanja pri laserskih tiskalnikih je po navadi omejena na 600-1200 dpi in na samo 4 barvne tonerje. Po navadi imajo te\xc5\xbeavo s tiskanjem velikih povr\xc5\xa1in in povr\xc5\xa1in s postopoma spreminjajo\xc4\x8dimi barvami. Navadni tiskalniki narejeni za tiskanje fotografij lahko proizvedejo precej bolj kvalitetne slike._NEWLINE_2.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0PROTI PONAREJANJU ZNAMK_NEWLINE_Veliko modernih tiskalnikov uporablja sejalnike pik, za namene identifikacije._NEWLINE_Pike so rumene in s premerom 0,1 mm in posejane na razmaku 1 mm. To je domnevno rezultat dogovora med ameri\xc5\xa1ko vlado in proizvajalci v iskanju ponarejevalcev._NEWLINE_Pike kodirajo podatke kot so datum, \xc4\x8das in serijsko \xc5\xa1tevilko tiskanja v binarno-kodirni kodi na vsake natisnjenem papirju, kar omogo\xc4\x8da sledenju nakupa tiskalnika in v\xc4\x8dasih sledenju kupca._NEWLINE_Zagovorni\xc5\xa1ke skupine digitalnih pravic kot so npr. Electronic Frontier Foundation, so zaskrbljene glede pravic in anonimnosti tistih, ki tiskajo._NEWLINE_Slika 8: Vidne rumene pike_NEWLINE_(Vir: https://en.wikipedia.org/wiki/Laser_printing#/media/File:Printer_Steganography_Illustration.png)_NEWLINE_6.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 NEVARNOSTI, ZDRAVSTVENA TVEGANJA IN VARNOSTNI UKREPI_NEWLINE_1.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc4\x8cI\xc5\xa0\xc4\x8cENJE TONERJA_NEWLINE_Delci v tonerju so narejeni, da imajo mo\xc5\xbenost proizvodnje stati\xc4\x8dne elektrike pri drgnjenju ob druge delce in stvari. Stati\xc4\x8dno odbojni delci iz valja lahko v\xc5\xbegejo prah v zra\xc4\x8dnem \xc4\x8distilniku. Delci iz tonerja so tako majhni, da jih navadni vakuumski \xc4\x8distilniki te\xc5\xbeko prefiltrirajo in lahko pridejo nazaj v sobo._NEWLINE_\xc4\x8ce se toner raztrese v tiskalniku, bi bil potreben poseben \xc4\x8distilnik z HEPA filtrom imenovan tudi tonerski ali ESD-varni sesalci._NEWLINE_2.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0NEVARNOSTI OZONA_NEWLINE_Kot normalen proces, visoka napetost v tiskalniku lahko privede do tega, da nastane majhna koli\xc4\x8dina ioniziranega kisika in du\xc5\xa1ika, kar oblikuje ozon in du\xc5\xa1ikov oksid. V ve\xc4\x8djih komercialnih tiskalnikih, ogljikov filter prefiltrira te delce in prepre\xc4\x8di onesna\xc5\xbeenje zraka v pisarnah._NEWLINE_Kakorkoli, majhna koli\xc4\x8dina lahko preide skozi filter, manj\xc5\xa1i pa filtra sploh nimajo. Ob dalj\xc5\xa1em tiskanju bi bila koli\xc4\x8dina v neprezra\xc4\x8denem prostoru opazna. Tako v ekstremnih primerih obstajajo nevarnosti za zdravje._NEWLINE_3.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0PREPOVED ZRA\xc4\x8cNEGA TOVORA_NEWLINE_Po eksploziji na letalu leta 2010 zaradi eksplozije tonerja, je ameri\xc5\xa1ka varnost za transport izdala prepoved tovorjenja tonerjov, katerih masa presega 0,45 kg. Ta prepoved ne bi mo\xc4\x8dno omejila tovora, saj ve\xc4\x8dina tonerjev ne presega prepovedane mase._NEWLINE_7.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 ZAKLJU\xc4\x8cEK_NEWLINE__NEWLINE_Torej laserski tiskalniki so cenovno bolj ugodni, za tiskanje uporabljajo elektri\xc4\x8dne naboje in toploto, so hitrej\xc5\xa1i. Ob pisanju seminarske naloge sem spoznal veliko novega o delovanju laserskih tiskalnikov._NEWLINE_Laserski tiskalnik je naprava, ki s pomo\xc4\x8djo tonerja in laserske tehnologije izredno kakovostno natisne besedilo ali sliko na izbrani predmet - po navadi papir. Prvi laserski tiskalnik je naredil Xeroxov znanstvenik Gary Starkweather, ko je preoblikoval Xeroxov fotokopirni stroj leta 1971. S tem si je Xerox ustvaril ve\xc4\x8dmiljardni posel._NEWLINE_Prva komercialna izvedba laserskega tiskalnika je bil IBMov model 3800 leta 1976, ki je bil namenjen tiskanju velikih koli\xc4\x8din ra\xc4\x8dunov in pisemskih nalepk. Kar nekaj modelov 3800 je \xc5\xa1e vedno v uporabi._NEWLINE_Prvi laserski tiskalnik za ra\xc4\x8dunalnike je bil Xerox Star 8010, ki je pri\xc5\xa1el na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de leta 1977. Tiskalnik je bil takrat velika novost in tudi zelo drag. Zato je so jih prodali le v majhnem \xc5\xa1tevilu, ve\xc4\x8dinoma za laboratorije in in\xc5\xa1titute. Ko se se raz\xc5\xa1irili osebni ra\xc4\x8dunalniki, je podjetje Hewlett-Packard predstavilo svoj prvi HP LaserJet tiskalnik, ki je takrat zmogel 8 ppm (strani na minuto) in imel lo\xc4\x8dljivost 300 dpi, ter ga tr\xc5\xbeil po 3.600 dolarjev. Od takrat je podjetje HP vodilno na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du laserskih tiskalnikov. Kmalu za tem so mu za\xc4\x8deli slediti tudi drugi proizvajalci, kot so Lexmark, Oki, Brother, IBM, Epson, Minolta in drugi. _NEWLINE_Podjetje QMS je  predstavilo barvni laserski tiskalnik z oznako ColorScript Laser 1000 s ceno 12.499 dolarjev._NEWLINE_V 21. stoletju se zaradi velikega zni\xc5\xbeanja cen vedno ve\xc4\x8d laserskih tiskalnikov uporablja tudi za doma\xc4\x8do uporabo.\n_START_SECTION_\nKako deluje\n_START_PARAGRAPH_\nLaserski tiskalniki delujejo na principu stati\xc4\x8dne elektrike. V tiskalniku se nahaja poseben boben prekrit s snovjo, ki je ob\xc4\x8dutljiva na svetlobo. Na za\xc4\x8detku ima pozitiven elektri\xc4\x8dni naboj in nato pod vplivom laserja (svetlobnih \xc5\xbearkov) in ogledal spremeni naboj. Nato nana\xc5\xa1alni valj toner oziroma posu\xc5\xa1eno \xc4\x8drnilo s pozitivnim nabojem posipa povr\xc5\xa1ino bobna. Toner se obdr\xc5\xbei na bobnu samo tam, kjer je naboj negativen, od pozitivne povr\xc5\xa1ine pa se odbije. Toner se obdr\xc5\xbei samo tam, kjer je bil boben predhodno osvetljen z laserjem. Nato se na papir, ki je mo\xc4\x8dneje negativno naelektren (predhodno ga naelektri posebna \xc5\xbei\xc4\x8dka) kot boben, prenese toner. Preden pa papir zapusti tiskalnik pot nadaljujem preko grelne enote, katera pri veliki temperaturi (do 200\xc2\xa0\xc2\xb0C) zape\xc4\x8de toner na papir. Na koncu laser ponovno osvetli boben in ga pripravi na naslednji obrat._NEWLINE_Vsaka stopnja ima ve\xc4\x8d izpeljank. Najve\xc4\x8d jih je nastalo pri osvetljevanju bobna. Ker je bila neko\xc4\x8d tehnologija z laserjem zelo zapletena in draga so bile cene tiskalnikov zelo visoke. Sedaj pa je ta na\xc4\x8din najbolj dodelan in zagotavlja hiter in kakovosten izpis. Poleg navadne obstajata \xc5\xa1e tehnologiji LED in LCD  za osvetljevanja bobna. S tehnologijo LED se je najve\xc4\x8d ukvarjalo podjetje OKI. Tehnologija LED namesto laserja uporablja LED-diode, ki s pri\xc5\xbeiganjem ustvarijo vzorec na bobnu. Ne more tiskati ve\xc4\x8d listov hkrati.'