b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf I. Habsbur\xc5\xa1ki\n_START_SECTION_\nIzvolitev in utrjevanje oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nSin grofa Albrehta Rudolf je bil leta 1273 izvoljen za nem\xc5\xa1kega kralja. Dogodki pa so se odvijali takole:_NEWLINE__NEWLINE_Osnova za Rudolfovo izvolitev je bila v njegovem mo\xc4\x8dnem polo\xc5\xbeaju na jugovzhodu kraljestva in v njegovi voja\xc5\xa1ki sposobnosti. Zdel se je primeren, da se postavi po robu Otokarju P\xc5\x99emyslu ali morebiti francoskemu kralju Filipu III.; naklonjeni so mu bili Staufovci; v njegovo izvolitev pa je privolil tudi pape\xc5\xbe.  11. septembra so razglasili trije cerkveni volilni knezi in posvetni volilni knez, da nameravajo sodelovati na volitvah. V tem \xc4\x8dasu naj bi vzpostavili tudi stike s sa\xc5\xa1kim vojvodom in brandenbur\xc5\xa1kim mejnim grofom, po katerih naj bi se zedinili, da bodo volili Rudolfa. Tako so volilni knezi dosegli soglasje, da je bil 1. oktobra 1273 v Frankfurtu - kljub Otokarjevemu nasprotovanju, ki ga je pisno izrazil pape\xc5\xbeu - izvoljen za svetorimskega kralja._NEWLINE_Ker je Rudolf na osnovi odloka dr\xc5\xbeavnega zbora 1274 zahteval, naj \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj Otokar II. P\xc5\x99emysl vrne babenber\xc5\xa1ko-spanheimske posesti, je pri\xc5\xa1lo med njima do vojne. Otokar se je z dunajskim mirom 1276 odrekel Avstriji, \xc5\xa0tajerski, Koro\xc5\xa1ki in Slovenski marki v korist Rudolfu, ki jih je dal v upravljanje grofu Majnhardu Gori\xc5\xa1kemu._NEWLINE_Rudolf je dokon\xc4\x8dno dobil te pokrajine, ko si jih je Otokar hotel spet prilastiti, ter bil ubit v bitki na Moravskem polju 1278. Leta 1282 je dal Rudolf svojima sinovoma Albrehtu in Rudolfu v fevd Avstrijo, \xc5\xa0tajersko, Kranjsko in Koro\xc5\xa1ko pod pogojem, da se odre\xc4\x8deta Koro\xc5\xa1ki, ki jo je upravljal Majnhard._NEWLINE_Rudolf je z dvojno poroko svojih in Otokarjevih otrok nevtraliziral dotedanje sovra\xc5\xbenike ter iz Avstrije, \xc5\xa0tajerske, Kranjske in Koro\xc5\xa1ke, imenovane habsbur\xc5\xa1ke dedne de\xc5\xbeele, katerim je leta 1363 pripadla tudi Tirolska, napravil temelj za vzpon dinastije. Rudolf je trdil, da je ogrsko-hrva\xc5\xa1ki kralj Bela IV. podvrgel Ogrsko in Hrva\xc5\xa1ko pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito cesarja Friderika II. v \xc4\x8dasu tatarskega vdora, zato ju je 1290 predal svojemu sinu Albrehtu I. Avstrijskemu (1255\xe2\x80\x931308), ki pa se jima je moral odre\xc4\x8di po porazu v vojni z Andrejem III. Bene\xc5\xa1kim.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irjenje habsbur\xc5\xa1ke posesti\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1306-08, po smrti Vaclava III., zadnjega \xc4\x8dlana dinastije P\xc5\x99emysl, so se Habsbur\xc5\xbeani in Gori\xc5\xa1ki borili za \xc4\x8de\xc5\xa1ko krono. V tej vojni je habsbur\xc5\xa1ka vojska prvi\xc4\x8d zasedla precej\xc5\xa1nje dele slovenskih de\xc5\xbeel, ki so bile v rokah Gori\xc5\xa1kih: \xc5\xa0entvid pri Glini (Sankt Veit), Celovec (Klagenfurt), Velikovec (V\xc3\xb6lkermarkt), Slovenj Gradec na Koro\xc5\xa1kem ter Vi\xc5\xa1njo goro in Kranj na Kranjskem. Po miru iz leta 1311 sta ostali Habsbur\xc5\xbeanom Slovenska Bistrica in del Savinjske krajine severno od Save, Gori\xc5\xa1kim pa deli Koro\xc5\xa1ke in Kranjske ju\xc5\xbeno od Save. Habsbur\xc5\xbeani so leta 1308 sprejeli vazalsko prisego \xc5\xbdovne\xc5\xa1kih (kasneje Celjskih).'