b'\n_START_ARTICLE_\nDolina Kobila\n_START_PARAGRAPH_\nDolina Kobile le\xc5\xbei v osrednjem delu Gorjancev in predstavlja zaprto hudourni\xc5\xa1ko dolino potoka Kobile ter posebno in redko krajinsko obliko za prou\xc4\x8devanja naravnega razvoja gozdov v ekstremnih pogojih, prav tako predstavlja mo\xc5\xbenost ohranitve in prou\xc4\x8devanja nekaterih redkih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst. Dolina predstavlja zaokro\xc5\xbeeno celoto, zaprt kotel, ki je lo\xc4\x8den od ostalega sveta in nedosegljiv vsakr\xc5\xa1nim vplivom tudi najbli\xc5\xbeje okolice. Kot tak\xc5\xa1na je dolina edinstvena v celotni jugovzhodni Sloveniji in zato toliko pomembnej\xc5\xa1a. Pri tem govorimo o celotni dolini, saj ima le kot tak\xc5\xa1na vrednosti, ki so opisane v nadaljevanju. Dolino lahko obravnavamo le kot celoto in je ni mogo\xc4\x8de deliti na ve\xc4\x8d delov._NEWLINE_Dolina je ena izmed kompleksnih naravnih vrednot, saj so v njen sklop zajeti potoki, soteska, raznoliki gozdni sestoji in redke drevesne vrste. Izvirna obmo\xc4\x8dja potokov se nahajajo v osrednjem delu Gorjancev, kjer se potoku Kobili pridru\xc5\xbeijo pritoki: Veliki in Mali Tisovec, Vla\xc5\xa1ki graben ter Leskova draga. Vodotoki imajo velik padec, \xc5\xa1tevilne sko\xc4\x8dnike in tudi ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih slapi\xc5\xa1\xc4\x8d, izmed katerih je najvi\xc5\xa1je visoko 5 metrov._NEWLINE_Potoki so predvsem v w\xc3\xbcrmski in ri\xc5\xa1ki ledeni dobi globoko razbrazdali takrat nepogozdeno, dolomitno in apnen\xc4\x8dasto pobo\xc4\x8dje. V tiso\xc4\x8dletjih so tako izdolbli globoko dolino, ki ima mestoma celo zna\xc4\x8daj vintgarja, na \xc5\xa1tevilnih, predvsem osojnih legah, pa je erozija ustvarila zanimive osamelce. Izdolbljen dolomitni gru\xc5\xa1\xc4\x8d so potoki iz dolin Kobile in Pendirjevke odlo\xc5\xbeili v velik vr\xc5\xa1aj, ki je reko Krko odrinil za ve\xc4\x8d kot dva kilometra proti severu._NEWLINE_Povpre\xc4\x8den naklon terena je 300, najstrmej\xc5\xa1e lege pa dosegajo nagib do 450. Ravno zaradi velikih strmin in mo\xc4\x8dne razgibanosti teren pokrivajo ekstremna bukova rasti\xc5\xa1\xc4\x8da, prisojne strmine pa na dolo\xc4\x8denem mestu pokriva rasti\xc5\xa1\xc4\x8de topljoljubnih listavcev. V povirnih dolinah najdemo rasti\xc5\xa1\xc4\x8da javorjev in brestov, ob potoku uspevajo vrbovja in jel\xc5\xa1evi logi, v te\xc5\xbeko dostopnih dolinah pa rasti\xc5\xa1\xc4\x8da bodike in ena zadnjih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d tise na Gorjancih._NEWLINE_Strma pobo\xc4\x8dja, na katerih zasledimo vrsto skalnih osamelcev in manj\xc5\xa1ih ostenij, prera\xc5\xa1\xc4\x8da izredno raznolik gozd pragozdnega zna\xc4\x8daja, kjer v lesni zalogi, ki danes zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 320 m3/ha, prevladuje bukev (77\xc2\xa0%) s primesjo \xc4\x8drnega gabra, gorskega javorja, puhastega hrasta, gradna, mokovca, cera, malega jesena, ostrolistnega javorja, smreke, gorskega bresta, belega gabra, lipe, \xc4\x8de\xc5\xa1nje in maklena._NEWLINE_Obravnavani gozdovi so del zaklju\xc4\x8denega obmo\xc4\x8dja povirne doline Kobile, ki ima zaradi opisanih hidrolo\xc5\xa1kih, geomorfolo\xc5\xa1kih, biotskih, botani\xc4\x8dnih in dendrolo\xc5\xa1kih lastnosti izjemno velik pomen, hkrati pa je ta prostor zaradi velike strmine in dolomitne mati\xc4\x8dne podlage nedostopen in erozijsko izjemno ranljiv. Zaradi velikosti in naravnih zna\xc4\x8dilnosti so ti gozdovi izjemnega pomena za raziskovalno dejavnost. Posamezni predeli imajo funkcijo varovanja gozdnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in sestojev, hidrolo\xc5\xa1ko in raziskovalno funkcijo ter funkcijo ohranjanja biotske raznovrstnosti in varstva naravnih vrednot na prvi stopnji poudarjenosti, rekreacijsko funkcijo pa na drugi stopnji._NEWLINE_Nekdaj je v dolini obratovala pleterska \xc5\xbeaga, od katere so ostale le \xc5\xa1e ru\xc5\xa1evine in ogromni kupi \xc5\xbeagovine. V spodnjem delu doline stoji lovska ko\xc4\x8da. Nad njo je vodno zajetje, saj celotna dolina predstavlja pomembno vodozbirno obmo\xc4\x8dje. Dolino pre\xc4\x8di evropska pe\xc5\xa1pot E7, po njenem vzhodnem in ju\xc5\xbenem obodu pa poteka Trdinova pot._NEWLINE_Gozdovom v dolini Kobile je bil prvi\xc4\x8d dodeljen pravni status rezervata leta 1980, ko so bile razgla\xc5\xa1ene za gozd s posebnim namenom. Odlo\xc4\x8dba je bila veljavna do sprejetja Uredbe o varovalnih gozdovih in gozdovih s posebnim namenom, ko je kljub utemeljitvam Zavoda za gozdove Slovenije o nujnosti ohranitve rezervata Kobile v dotedanjem obsegu (353 ha), ostalo v rezervatu le \xc5\xa1e 231 ha, 128 ha pa jih je bilo izlo\xc4\x8denih iz rezervata in jim dodeljen status varovalnih gozdov._NEWLINE_Dolina pa ne u\xc5\xbeiva le gozdarske za\xc5\xa1\xc4\x8dite, temve\xc4\x8d je kot objekt izrednega pomena vodena tudi v evidencah naravovarstvenih slu\xc5\xbeb. Tako so Kobile omenjene v knjigah Gozdni rezervati v Sloveniji (1980) in Inventar najpomembnej\xc5\xa1e naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Slovenije (1991). V evidencah Zavoda Republike Slovenije za varstvo narave se dolina Kobile pojavlja v treh kategorijah in sicer kot naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena, Natura 2000 obmo\xc4\x8dja Gorjanci \xe2\x80\x93 Radoha in EPO Gorjanci, zato na njenem obmo\xc4\x8dju gospodarjenje usmerja tudi Uredba o ekolo\xc5\xa1ko pomembnih obmo\xc4\x8djih.'