b'\n_START_ARTICLE_\nDeblo\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xaablo je olesenelo steblo dreves, ki slu\xc5\xbei kot mehanska opora za ostale nadzemne dele rastline in skozi katerega se po prevajalnih elementih od korenin pretakajo rastlinski sokovi med koreninami ter listi. Lahko je pomemben znak za dolo\xc4\x8danje dreves._NEWLINE_Je tudi najpomembnej\xc5\xa1i del drevesa v lesarstvu, iz katerega pridobivamo uporabni les. Posekanemu deblu z odstranjenimi koreninami in vejami pravimo hlod.\n_START_SECTION_\nSestava\n_START_PARAGRAPH_\nNa pre\xc4\x8dnem prerezu debla se od zunanjega roba navznoter jasno vidijo:\n_START_SECTION_\nFloem\n_START_PARAGRAPH_\nNeposredno pod drevesno skorjo le\xc5\xbei floem. To je tkivo ro\xc5\xbenate, rde\xc4\x8dkaste ali rumenkasto bele barve. Naloga te plasti, ki je dokaj tanka je razporejanje sokov in njihovo prevajanje. Floem se vsako leto obnovi, stari pa se stisne v tanke letnice.\n_START_SECTION_\nKambij\n_START_PARAGRAPH_\nTo je s prostim o\xc4\x8desom te\xc5\xbeko vidno tkivo, ki le\xc5\xbei med pravim lesom in floemom, odgovoren pa je za rast debla v \xc5\xa1irino. Celice kambija \xc5\xa1e niso povsem diferencirane in imajo mehko, prosojno membrano. V kambiju med vsakim rastnim obdobjem nastaja novo tkivo, ki se navznoter spreminja v nove lesne celice (ksilem), navzven pa v nove celice floema.\n_START_SECTION_\nLes ali ksilem\n_START_PARAGRAPH_\nNa notranji strani kambijevega obro\xc4\x8da se nahaja tkivo, ki mu pravimo les ali ksilem. V njem so jasno vidni koncentri\xc4\x8dni kolobarji, imenovani branike, letnice pa so navidezne \xc4\x8drte, ki jih lo\xc4\x8dujejo . Ti izkazujejo starost drevesa, saj se vsako rastno obdobje pojavi nov krog. Les je sestavljen iz vlaken in \xc5\xbeil, po katerih se pretaka voda z raztopljenimi rudninskimi snovmi, ki jih je na\xc4\x8drpal koreninski sistem. Teko\xc4\x8dina po \xc5\xbeilah v lesu potuje do listov, kjer se anorganske snovi v klorofilnih zrnih zelenih delov drevesa v procesu fotosinteze spremenijo v organske snovi, te pa nato drevo uporabi za rast in razvoj.\n_START_SECTION_\nStr\xc5\xbeen\n_START_PARAGRAPH_\nV samem centru drevesnega debla se nahaja str\xc5\xbeen, ki ima pri razli\xc4\x8dnih vrstah zelo razli\xc4\x8den premer. Str\xc5\xbeen najdemo tudi v enoletnih rastlinah, pri nekaterih vrstah pa celo popolnoma izgine in pusti v sredini debla votel prostor. Iz str\xc5\xbeena se navzven \xc5\xa1irijo str\xc5\xbeenovi trakovi, ki so mehki trakovi, ki potekajo radialno iz str\xc5\xbeena proti skorji. Po teh trakovih se pretakajo hranilne snovi v vse dele drevesa._NEWLINE_Na pre\xc4\x8dnem prerezu debla se pri nekaterih drevesnih vrstah jasno lo\xc4\x8di bel les ali beljava od temnej\xc5\xa1e obarvane \xc4\x8drnjave.'