b'\n_START_ARTICLE_\nLu\xc4\x8di velemesta\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nMestni uradniki odkrijejo nov kip, pod katerim spi Potepuh, in ga spodijo. Brez denarja in doma za\xc4\x8dne tavati po ulicah, kjer ga kmalu za\xc4\x8dneta trpin\xc4\x8diti razna\xc5\xa1alca \xc4\x8dasopisov. Naleti na lepo prodajalko ro\xc5\xbe (Virginia Cherrill) in, ne zavedajo\xc4\x8d se njene slepote, pri njej kupi ro\xc5\xbeo. Ravno, ko mu je \xc5\xbeelela vrniti drobi\xc5\xbe, mo\xc5\xa1ki sede v bli\xc5\xbenji razko\xc5\xa1en avtomobil in se odpelje, zaradi \xc4\x8desar sama misli, da je od\xc5\xa1el Potepuh. Ta po prstih in previdno odide. _NEWLINE_Zve\xc4\x8der se Potepuh zaleti v pijanega milijonarja (Harry Myers), ko \xc5\xbeeli na obre\xc5\xbeju storiti samomor. Kasneje je razkrito, da je njegova \xc5\xbeena poslala po svojo prtljago. Uspe mu prepri\xc4\x8dati milijonarja, da se spla\xc4\x8da \xc5\xbeiveti, in ta ga odpelje v svoj dvorec, kjer mu da novo obleko. Zve\xc4\x8der se odpravita v mesto, kjer Potepuh nehote povzro\xc4\x8di veliko zmedo. Zgodaj zjutraj se vra\xc4\x8data v dvorec, ko na poti sre\xc4\x8data prodajalko cvetja, ki je hodila proti svoji stojnici. Potepuh prosi milijonarja za nekaj denarja, s katerim kupi vse njene ro\xc5\xbee in jo nato z milijonarjevim Rolls-Roycem odpelje domov. Ta po njegovem odhodu pove stari materi (Florence Lee) o svojem bogatem znancu. Ko se Potepuh vrne v dvorec, se je milijonar \xc5\xbee streznil in se ga ne spominja, zato ga butler odslovi. Kasneje istega dne milijonar vinjen ponovno sre\xc4\x8da Potepuha in ga povabi na razko\xc5\xa1no zabavo. Naslednjega jutra milijonar, ponovno trezen, na\xc4\x8drtuje odhod na kri\xc5\xbearjenje in da Potepuha spet vre\xc4\x8di ven. _NEWLINE_Potepuh se vrne do stanovanja prodajalke cvetja, kjer opazuje obisk zdravnika. V \xc5\xbeelji, da bi zaslu\xc5\xbeil denar zanjo, postane uli\xc4\x8dni pometa\xc4\x8d. Medtem stara mati prejme zadnje opozorilo, da bosta z vnukinjo izseljeni, \xc4\x8de do naslednjega dne ne poravnata zamujene najemnine, toda ga skrije. Potepuh v odmoru za kosilo obi\xc5\xa1\xc4\x8de prodajalko cvetja, kjer vidi \xc4\x8dasopisni \xc4\x8dlanek o dunajskem zdravniku, ki je razvil operacijo za ozdravitev slepote. Za tem najde opozorilo o izselitvi in ji ga na njeno \xc5\xbeeljo prebere. Pomiri jo, da bo sam poravnal dolg, toda ob vrnitvi na delo ga odpustijo. Ob odhodu ga boksar prepri\xc4\x8da, da uprizorita la\xc5\xbeni dvoboj in si razdelita 50 $ nagrade. Toda tik pred dvobojem boksar dobi telegram z opozorilom, da ga i\xc5\xa1\xc4\x8de policija. Zbe\xc5\xbei in Potepuh se pomeri z nadomestnim borcem, ki ga kljub hrabremu naporu premaga s takoj\xc5\xa1njo prekinitvijo (knock out). _NEWLINE_Nekaj \xc4\x8dasa za tem sre\xc4\x8da pijanega milijonarja, ki se je bil pravkar vrnil z Evrope. Ta ga odpelje v svoj dvorec, kjer mu da 1000 $, ko sli\xc5\xa1i za stisko prodajalke cvetja. Brez vednosti obeh sta se v stavbi pred njunim prihodom skrivala vlomilca. Ko sli\xc5\xa1ita o denarju, do nezavesti udarita milijonarja in ukradeta preostali denar. Potepuh pokli\xc4\x8de policijo, toda roparja pobegneta pred njihovim prihodom, butler pa domneva, da je ukradel denar on. Tudi milijonar se ne spominja Potepuha ali, da mu bi bil dal 1000 $. Ta komaj pobegne, odnese prodajalki cvetja denar in ji pove, da bo za nekaj \xc4\x8dasa od\xc5\xa1el. Kasneje ga aretirajo pred prodajalcema \xc4\x8dasopisov, ki sta se mu bila pred tem zasmehovala, in zaprejo. _NEWLINE_Ve\xc4\x8d mesecev kasneje je izpu\xc5\xa1\xc4\x8den. V iskanju prodajalke cvetja se vrne na mesto, kjer je bila prodajala ro\xc5\xbee, toda ne najde je. Ko se ji je povrnil vid, je s staro materjo odprla uspe\xc5\xa1no cvetli\xc4\x8darno. Vsaki\xc4\x8d, ko v trgovino pride bogati kupec, se spra\xc5\xa1uje, \xc4\x8de je to njen skrivnostni dobrotnik. Toda, ko brez potrditve odide, spozna, da se je spet motila. Ob nabiranju ro\xc5\xbe v jarku pred cvetli\xc4\x8darno Potepuha ponovno za\xc4\x8dneta trpin\xc4\x8diti razna\xc5\xa1alca \xc4\x8dasopisov. Ko \xc5\xbee \xc5\xbeeli oditi, opazi skozi izlo\xc5\xbebo prodajalko cvetja. Njegov obup se spremeni v navdu\xc5\xa1enje in pozabi na cvetje. Ko ta vidi, da je nabrano cvetje pohodil, mu prijazno ponudi sve\xc5\xbee cvetje in kovanec. Ob odhodu se\xc5\xbee po cvetju, ob tem pa ga prodajalka prime za roko, da bi mu v dlan polo\xc5\xbeila kovanec. Prepozna dotik njegove roke in spozna, da ni neznanec. \xc2\xbbVi?\xc2\xab\xc2\xa0re\xc4\x8de, on ji prikima in vpra\xc5\xa1a \xc2\xbbZdaj lahko vidite?\xc2\xab. S solznimi o\xc4\x8dmi odgovori: \xc2\xbbDa, zdaj lahko vidim.\xc2\xab\xc2\xa0Potepuh se ji v zaklju\xc4\x8dnem prizoru srame\xc5\xbeljivo nasmehne.\n_START_SECTION_\nPred-produkcija\n_START_PARAGRAPH_\nChaplinov celove\xc4\x8derni film Cirkus iz leta 1928 je bil njegov zadnji film, preden je filmska industrija sprejela zvo\xc4\x8dni film in zaklju\xc4\x8dila obdobje nemega filma. V vlogi producenta in distributerja (kot delni lastnik dru\xc5\xbebe United Artists) si je zamisli Lu\xc4\x8di velemesta kot nemi film. Strogo gledano je film prehodni med nemim in zvo\xc4\x8dnim, saj filmska glasba vsebuje sinhronizirano glasbo, zvo\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke in nekatere nerazumljive zvoke, ki posnemajo vzorec zvo\xc4\x8dnih filmov. Dialogi so prikazani z napisi med prizori. Chaplina je izumitelj Eugene Augustin Lauste leta 1918 pozval k sodelovanju pri zvo\xc4\x8dnem filmu, vendar odziva ni prejel. Chaplin ni bil naklonjen zvo\xc4\x8dnemu filmu in je dejal: \xc2\xbbZvo\xc4\x8dnim filmom dajem tri leta, to je vse\xc2\xab. Skrbelo ga je tudi, kako bi izpadel Potepuh v zvo\xc4\x8dnem filmu._NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 1928 je pri\xc4\x8del pisati scenarij skupaj s Harryjem Carrom. Postopno sta gradila zgodbo iz za\xc4\x8detnega koncepta, ki si ga je zamislil po uspehu Cirkusa, v katerem cirku\xc5\xa1ki klovn oslepi in mora prikrivati svojo okvaro pred mlado h\xc4\x8derjo s pretvarjanjem, da je njegova slepota le nerodnost. To je bil navdih za slepo prodajalko cvetja. Prvi prizor, ki si ga je Chaplin zamislil, je zaklju\xc4\x8dni prizor, v katerem prodajalka ozdravljena slepote prvi\xc4\x8d ugleda Potepuha. Ta prizor je zelo podrobno opisal, saj ga je imel za osrednji prizor celotnega filma._NEWLINE_Za podzgodbo si je prvotno zamislil lik, \xc5\xa1e ni\xc5\xbeje na dru\xc5\xbebeni lestvici, temnopoltega prodajalca \xc4\x8dasopisov. Toda navsezadnje se je odlo\xc4\x8dil za lik pijanega milijonarja, ki ga je bil uporabil \xc5\xbee v kratkem filmu Lenuhi iz leta 1921. Podzgodba o milijonarju temelji na stari Chaplinovi ideji za kratki film, v kateri milijonarja odpeljeta Potepuha iz mestne deponije in ga zabavata v dragih klubih, nato pa ga odpeljeta nazaj na deponijo, da zjutraj ne bi vedel, \xc4\x8de so bile to le sanje ali se je resni\xc4\x8dno zgodilo. To je predelal tako, da je Potepuh milijonarjev prijatelj, ko je ta pijan, trezen pa ga ne prepozna._NEWLINE_Uradno se je pred-produkcija filma za\xc4\x8dela maja 1928, ko je Chaplin najel avstralskega re\xc5\xbeiserja Henryja Cliva za oblikovanje scen do poletja. Nato je Cliva najel tudi za vlogo milijonarja. \xc4\x8ceprav je dogajanje prvotno postavljeno v Pariz, je scenografija me\xc5\xa1anica ve\xc4\x8d mest. 28. avgusta 1928 mu je umrla mati Hannah Chaplin v starosti 63 let, zato je bil Chaplin ve\xc4\x8d tednov ves iz sebe in pred-produkcija je stala do sredine jeseni 1928. Psiholog Stephen Weissman je domneval, da je film mo\xc4\x8dno avtobiografski, kjer slepa prodajalka predstavlja Chaplinovo mati, pijani milijonar pa njegovega o\xc4\x8deta. Ob tem je v ve\xc4\x8d scenah na\xc5\xa1el kraje iz njegove mladosti, na primer kip v uvodni sceni spominja na cerkev sv. Marka na Kennington Park Road, scena z obre\xc5\xbejem pa na obre\xc5\xbeje Temze._NEWLINE_Za vlogo slepe prodajalke cvetja je imel Chaplin razgovor z ve\xc4\x8d kandidatkami, toda nobena ga ni prepri\xc4\x8dala. Ob vodenju snemanja prizora kopanja \xc5\xbeenske na pla\xc5\xbei v Santa Monici je sre\xc4\x8dal znanko Virginio Cherrill. Ta mu je pomahala in ga vpra\xc5\xa1ala, \xc4\x8de bo kdaj dobila prilo\xc5\xbenost delati z njim. Po vrsti neuspe\xc5\xa1nih razgovorov z drugimi igralkami, jo je povabil na preizkus. Zaradi svoje kratkovidnosti je kot prva kandidatka prefinjeno in prepri\xc4\x8dljivo odigrala slepoto in 1. novembra 1928 je podpisala pogodbo.\n_START_SECTION_\nSnemanje\n_START_PARAGRAPH_\nSnemanje se je pri\xc4\x8delo 27. decembra 1928, ko sta Chaplin in Carr delala \xc5\xbee skoraj celotno leto na scenariju. Kot filmar Chaplin velja za perfekcionista, ki je posami\xc4\x8dne prizore posnel precej ve\xc4\x8dkrat od ostalih re\xc5\xbeiserjev tistega \xc4\x8dasa. Snemanje se je pri\xc4\x8delo s sceno z uli\xc4\x8dno stojnico, kjer Potepuh spozna slepo prodajalko cvetja. Prizor so snemali ve\xc4\x8d tednov, Chaplin pa je ob tem imel pomisleke o izboru Cherrillove. Ve\xc4\x8d let kasneje je ta dejala: \xc2\xbbNikoli nisem marala Charlieja in on ni nikoli maral mene.\xc2\xab V svoji avtobiografiji je nase prevzel odgovornost za napetosti s Cherrill ob snemanju, za spor je okrivil stres ob snemanju filma. Prizor so snemali do februarja 1929, nato deset dni v za\xc4\x8detku aprila, nakar ga je Chaplin odlo\xc5\xbeil na kasneje. Za tem je posnel uvodni prizor, v katerem se Potepuh prebudi ob ravnokar javno odkritem spomeniku. V njen je nastopalo 300 statistov, njegovo snemanje je bilo za Chaplina posebej naporno. Med snemanjem so izdelovali scenografijo v Chaplinovem studiu, ker se je mesto Los Angeles odlo\xc4\x8dilo za raz\xc5\xa1iritev avenije La Brea, zaradi \xc4\x8desar je bil Chaplin prisiljen prestaviti ve\xc4\x8d stavb stran od ceste. _NEWLINE_Za tem je Chaplin snemal prizor, v katerem Potepuh spozna milijonarja in mu prepre\xc4\x8di samomor. Med snemanjem se je Henry Clive nenadoma odlo\xc4\x8dil, da ne \xc5\xbeeli sko\xc4\x8diti v rezervoar mrzle vode, zaradi \xc4\x8desar je Chaplin jezno zapustil sceno in odpustil Cliva. Nadomestil ga je Harry Myers, ki ga je bil Chaplin spoznal ob snemanju za Keystone Studios. Snemanje prizora je bilo kon\xc4\x8dano 19. julija 1929, zunanje prizore so posneli na pasadenskem mostu. Za tem so posneli prizor, ki ni bil uporabljen v filmu in v katerem \xc5\xbeeli Potepuh izvle\xc4\x8di palico, zataknjeno v zidu. V njem je nastopil mladi Charles Lederer; Chaplin je pohvalil prizor, toda vztrajal, da ga morajo izrezati. Snemanje prizorov z milijonarjem je trajalo do 19. septembra 1929._NEWLINE_Novembra je Chaplin ponovno za\xc4\x8del delati s Cherrill v nekaterih manj zahtevnih prizorih s prodajalko ro\xc5\xbe. Ob ve\xc4\x8dmese\xc4\x8dnem \xc4\x8dakanju na snemanje svojih prizorov, se je dolgo\xc4\x8dasila in se mu odkrito prito\xc5\xbeila. Med snemanjem enega od prizorov ga je prosila, \xc4\x8de lahko odide pred\xc4\x8dasno, ker je naro\xc4\x8dena pri frizerju. Chaplin jo je odpustil in jo nadomestil z Georgio Hale, ki je ob njem odigrala glavno vlogo v Zlati mrzlici. Toda ob preizkusnem snemanju se je izkazala neprimerna za to vlogo. Kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das je razmi\xc5\xa1ljal o podelitvi vloge \xc5\xa1estnajstletni igralki Violet Krauth, toda sodelavci so ga pregovorili. Na koncu je za kon\xc4\x8danje filma ponovno najel Cherrill. Zahtevala je povi\xc5\xa1anje pla\xc4\x8dila na 75 $ na teden. Ohranilo se je pribli\xc5\xbeno sedem minut preizkusnih posnetkov Haleve in so vklju\xc4\x8deni v DVD izdaji; prvi\xc4\x8d so bili prikazani v dokumentarnem filmu Neznani Chaplin skupaj z neuporabljenim uvodnim prizorom._NEWLINE_Za vlogo stare matere slepe prodajalke cvetja je najel Florence D. Lee ter posnel vse prizore z njo in Cherrill v petih tednih. Konec leta 1929 je ponovno posnel prvi prizor prodajalke cvetja s Cherrill. Tokrat so ga posneli v \xc5\xa1estih dneh in Chaplin je bil zadovoljen s Cherrillino igro. Sedaj je snemal \xc5\xbee eno leto, posneli pa so le dobro polovico prizorov. V marcu in aprilu 1930 so posneli prizore v milijonarjevem dvorcu v mestni hi\xc5\xa1i na bulvarju Wilshire. Vlogo roparjev je podelil Joeju Van Metru in Albertu Austinu, ki ju je bil poznal \xc5\xbee iz skupine Freda Karna. Zgodaj spomladi 1930 je posnel \xc5\xa1e zadnji pomembnej\xc5\xa1i komi\xc4\x8dni prizor, boksarski dvoboj. Za vlogo nasprotnika je najel Hanka Manna iz Keystona. V prizoru nastopa sto statistov, zato je Chaplin porabil \xc5\xa1tiri dni za vajo in \xc5\xa1est dni za snemanje. Chaplinova igra v prizoru je bila tako dobra, da je vsak dan prihajalo ve\xc4\x8d statistov. Julija in avgusta je posnel \xc5\xa1e \xc5\xa1est kraj\xc5\xa1ih prizorov, tudi dva, v katerih prodajalca \xc4\x8dasopisov trpin\xc4\x8dita Potepuha; enega od njih je odigral mladi Robert Parrish. _NEWLINE_Septembra 1930 je v \xc5\xa1estih dveh posnel zaklju\xc4\x8dni prizor. Dejal je, da je zadovoljen z Cherrillino igro v njem in da je s\xc4\x8dasoma za\xc4\x8dela razumeti svojo vlogo. O svojem re\xc5\xbeiranju je dejal: \xc2\xbbVse, kar po\xc4\x8dnem, je ples. Razmi\xc5\xa1ljam v stilu plesa. Mislim, da \xc5\xa1e posebej v Lu\xc4\x8deh velemesta.\xc2\xab Med oktobrom in decembrom 1930 je Chaplin montiral film in izdelal napise med prizori. V \xc4\x8dasu, ko je bil film dokon\xc4\x8dan, so postali nemi filmi v javnosti manj priljubljeni. Vseeno se je film izkazal za enega finan\xc4\x8dno in umetni\xc5\xa1ko najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih Chaplinovih filmov, bil je tudi njegov osebno najljub\xc5\xa1i film. Posebej mu je bil v\xc5\xa1e\xc4\x8d zaklju\xc4\x8dni prizor, o katerem je delal: \xc2\xbbV Lu\xc4\x8deh velemesta v zadnjem prizoru ... Sploh ne igram ... Skoraj ob\xc5\xbealujo\xc4\x8de, stojim zunaj sebe in gledam ... To je prelep prizor, prelep in ni pretirano odigran.\xc2\xab Koli\xc4\x8dina porabljenega filmskega traku je bila za svoj \xc4\x8das nenavadna in je kazala na dolgo produkcijo. Chaplin je posnel 95.785 metrov filmskega traku, kon\xc4\x8dan film pa je zavzemal 2.467 metrov. S tem je bilo razmerje med posnetimi in v filmu uporabljenimi posnetki 38 do 39-kratno.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nLu\xc4\x8di velemesta so prvi film, za katerega je Chaplin posnel glasbeno podlago. \xc4\x8ceprav si je \xc5\xbeelel \xc5\xbeive spremljave za svoje filme, pa v tridesetih letih kinematografi niso ve\xc4\x8d imeli svojih orkestrov. Ve\xc4\x8d njegovih kritikov je trdilo, da je to naredil za \xc5\xa1e eno zaslugo. Toda Chaplin, katerega star\xc5\xa1i in ve\xc4\x8d ostalih sorodnikov je bilo glasbenikov, se ni ujel z najetimi poklicnimi glasbeniki in je prevzel skladanje glasbene podlage nase. Skupaj z Arthurjen Johnstonom sta jo napisala v \xc5\xa1estih tednih, vsebuje pa preko sto partitur. Novinarjem je pojasnil: \xc2\xbbJaz ne zapisujem glasbe. Z la-la jo odpojem Arthurju Johnsonu, ki jo zapi\xc5\xa1e, in \xc5\xbeelim si, da bi mu priznali ve\xc4\x8d zaslug, saj je dobro opravil svoje delo. Gre za preprosto glasbo, veste, v skladu z mojim likom\xc2\xab Namen je bil ustvariti glasbeno podlago, ki bi preko melodij prikazala \xc4\x8dustva likov. Pod vodstvom aran\xc5\xbeerja Alfreda Newmana je bila glasbena podlaga posneta v petih dneh._NEWLINE_Glavna tema kot lajtmotiv za prodajalko cvetja uporabi pesem\xc2\xa0\xc2\xbbLa Violetera\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1panskega skladatelja Jos\xc3\xa9ga Padille. Chaplinu ni uspelo zagotoviti prvotne izvajalke pesmi Raquel Meller v glavni vlogi, toda vseeno je uporabil njeno pesem kot vodilno melodijo. Proti Padilli je Chaplin v Parizu izgubil to\xc5\xbebo, ker ga ni navedel v odjavni \xc5\xa1pici. Nekatere sodobne izdaje filma vsebujejo novo posneto glasbo Carla Davisa.\n_START_SECTION_\nPremiera, sprejem in zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nDva meseca pred premiero se je Chaplin odlo\xc4\x8dil nenapovedano prikazati predpremiero filma v Tower Theatru v Los Angelesu. Ni bila uspe\xc5\xa1na, saj je film pritegnil majhno in ne navdu\xc5\xa1eno skupino gledalcev. Uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a je bila gala premiera 30. januarja 1931 v Los Angeles Theatru. Albert Einstein je bil s soprogo \xc4\x8dastni gost, film pa je bil dele\xc5\xbeen stoje\xc4\x8dih ovacij. Za naslednjo premiero v George M. Cohan Theatru v New Yorku je Chaplin skrbno na\xc4\x8drtoval dogodek, saj je celoten dan dajal intervjuje in porabil 60.000 $ za ogla\xc5\xa1evanje, ker ni bil zadovoljen s promotorji pri United Artists. Zahteval je polovico prihodka filma in upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d, da bo ljudi bolj pritegnil film kot tak, ne njegova tehnika, postavil vi\xc5\xa1jo ceno vstopnic od zvo\xc4\x8dnih filmov._NEWLINE_Glede sprejema filma je bil v nemiru, saj so bili v tistem \xc4\x8dasu nemi filmi \xc5\xbee zastareli, njegovo samozavest pa je spodkopala tudi predpremiera. Vseeno je Lu\xc4\x8di velemesta postal eden Chaplinovih najdonosnej\xc5\xa1ih in pri kritikih priznanih del. Po dobrem sprejemu pri ameri\xc5\xa1kih gledalcih, z zaslu\xc5\xbekom dveh milijonov USD, \xc4\x8detrtino od katerih je prineslo 12-tedensko predvajanje v Cohanu, je februarja in marca 1932 od\xc5\xa1el na \xc5\xa1estnajstdnevno svetovno turnejo, z za\xc4\x8detkom 27. februarja s premiero v londonskem Dominion Theatru. Gledalci so v \xc4\x8dasu velike gospodarske krize navdu\xc5\xa1eno sprejeli film, ki je s prvimi predvajanji zaslu\xc5\xbeil 5 milijonov USD._NEWLINE_Kritike so bile ve\xc4\x8dinsko ugodne. Filmski kritik je za Los Angeles Examiner zapisal: \xc2\xbbOdkar sem ocenjeval Chaplinove prve komedije dale\xc4\x8d nazaj v \xc4\x8dasu dvokolutnih filmov, nam Charlie ni postregel s tak\xc5\xa1no orgijo smeha.\xc2\xab Kritik The New York Timesa Mordaunt Hall ga je ozna\xc4\x8dil za \xc2\xbbfilm, izdelan z ob\xc4\x8dudovanja vrednim mojstrstvom\xc2\xab. Na drugi strani pa je bil Alexander Bakshy v The Nationu zelo kriti\xc4\x8den, nasprotoval je formatu nemega filma in pretirani sentimentalnosti ter ga ozna\xc4\x8dil za \xc2\xbbChaplinov najbolj neposre\xc4\x8den film\xc2\xab._NEWLINE_Priljubljenost filma se je nadaljevala tudi ob njegovi ponovni izdaji leta 1950, ko je bil prav tako dobro sprejet s strani gledalcev in kritikov. Leta 1949 je kritik James Agee v reviji Life zapisal, da je zaklju\xc4\x8dni prizor \xc2\xbbnajbolj\xc5\xa1a igra, posneta na filmskem traku\xc2\xab. Richard Meryman pa je zaklju\xc4\x8dni prizor ozna\xc4\x8dil za enega najve\xc4\x8djih trenutkov v zgodovini filma. Charles Silver, kurator, zadol\xc5\xbeen za film v Muzeju sodobne umetnosti, je pojasnil, da ima film tak\xc5\xa1no veljavo, ker je vpeljal nov nivo liri\xc4\x8dne romantike, ki se ne ka\xc5\xbee v Chaplinovih zgodnej\xc5\xa1ih delih. Doda, da kot vsa romantika, temelji na zanikanju sveta okoli. Ob premieri filma je bil Chaplin \xc5\xbee precej starej\xc5\xa1i in sredi novega dejanja pravne bitke z biv\xc5\xa1o \xc5\xbeeno Lito Grey, ekonomska in politi\xc4\x8dna klima v svetu pa se je spremenila. Slepoto prodajalke cvetja uporabi za opomin Potepuhu o negotovi naravi romantike v resni\xc4\x8dnem svetu, ko ga ta nevede ve\xc4\x8dkrat udari. Kritik spleti\xc5\xa1\xc4\x8da Film.com je dejal, da je do leta 1931 ve\xc4\x8dina hollywoodskih filmarjev sprejela zvo\xc4\x8dne filme, se sprijaznila z neizbe\xc5\xbenim ali pa nehala snemati, Chaplin pa je ne glede na to trdno vztrajal pri svoji viziji za ta projekt. Dodal je \xc5\xa1e, da jih je zelo malo v Hollywoodu imelo pogum za snemanje nemega filma v kasnej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu, kaj \xc5\xa1ele posneti dobrega. Eden od razlogov je v Chaplinovem spoznanju, da Potepuh v zvo\xc4\x8dnem filmu ne bi dobro izpadel._NEWLINE_Ve\xc4\x8d priznanih re\xc5\xbeiserjev je pohvalilo Lu\xc4\x8di velemesta. Orson Welles ga je ozna\xc4\x8dil za svoj najljub\xc5\xa1i film. Leta 1963 ga je Stanley Kubrick v intervjuju za ameri\xc5\xa1ko revijo Cinema uvrstil na peto mesto osebne lestvice desetih najbolj\xc5\xa1ih filmov. Leta 1972 ga je znani ruski re\xc5\xbeiser Andrej Tarkovski prav tako uvrstil na peto mesto osebne lestvice desetih najbolj\xc5\xa1ih filmov ter za Chaplina dejal: \xc2\xbbJe edina oseba, ki se je zapisala v zgodovino kinematografije brez sence dvoma. Filmi, ki nam jih je zapustil, ne bodo nikoli zastarali\xc2\xab. George Bernard Shaw je Chaplina ozna\xc4\x8dil za \xc2\xbbedinega genija, ki je iz\xc5\xa1el iz filmske industrije\xc2\xab. Priznani italijanski re\xc5\xbeiser Federico Fellini je pogosto pohvalil film, nanj se navezuje tudi njegov film Cabirijine no\xc4\x8di. V dokumentarnem filmu Charlie: The Life and Art of Charles Chaplin iz leta 2003 ga Woody Allen ozna\xc4\x8di za Chaplinov najbolj\xc5\xa1i film. Na njen naj bi Allen osnoval zaklju\xc4\x8dni prizor svojega filma Manhattan iz leta 1979._NEWLINE_Francoski eksperimentalni glasbeni in filmski kritik Michel Chion je napisal analizo filma v Les Lumi\xc3\xa8res de la ville, filozof Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek pa je film uporabil kot primer v svojem eseju \xc2\xbbWhy Does a Letter Always Arrive at Its Destination?\xc2\xab Chaplin je originalni filmski kostum Potepuha podaril Prirodoslovnem muzeju v Los Angelesu.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1952 je bil po prvi raziskavi revije Sight and Sound izbran za drugi najbolj\xc5\xa1i film lestvice najbolj\xc5\xa1ih filmov vseh \xc4\x8dasov, za Tatovi koles Vittoria DeSicaja. Leta 2002 so kritiki film uvrstili na 45. mesto svoje lestvice. Istega leta je bil na lo\xc4\x8deni lestvici re\xc5\xbeiserjev uvr\xc5\xa1\xc4\x8den na 19. mesto. Leta 1992 ga je ameri\xc5\xa1ka Kongresna knji\xc5\xbenica izbrala za ohranitev v okviru Narodnega filmskega registra zaradi njegove \xc2\xbbkulturne, zgodovinske ali estetske vrednosti\xc2\xab. Leta 2007 ga je Ameri\xc5\xa1ki filmski in\xc5\xa1titut ob svoji desetletnici uvrstil na enajsto mesto lestvice 100 Years... 100 Movies stotih najbolj\xc5\xa1ih ameri\xc5\xa1kih filmov vseh \xc4\x8dasov, na prvotni lestvici je zasedal 76. mesto. In\xc5\xa1titut ga je leta 2008 izbral \xc5\xa1e za najbolj\xc5\xa1o ameri\xc5\xa1ko romanti\xc4\x8dno komedijo, Potepuha za 38. najbolj\xc5\xa1ega filmskega junaka, film na 38. mesto najbolj sme\xc5\xa1nih filmov, deseto mesto najbolj\xc5\xa1ih ljubezenskih zgodb in 33. mesto najbolj navdihujo\xc4\x8dih filmov.'