b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Jakoba, L\xc3\xbcbeck\n_START_SECTION_\nZgodovina gradnje\n_START_PARAGRAPH_\nJakobova cerkev je triladijska dvoranska cerkev, zgrajena iz opeke. Sedanja stavba na Kobergu je bila zgrajena okoli leta 1300 in je nadomestila z velikem po\xc5\xbearu leta 1276 uni\xc4\x8deno romansko dvoransko cerkev na isti lokaciji, ki je bila kon\xc4\x8dana okoli 1227. Verjamejo, da sta obokan friz cerkvenega stolpa in deli zidu stranske ladje sestavine te prej\xc5\xa1nje stavbe. Od gotske konstrukcije leta 1300 ima cerkev tri ladje s petimi obo\xc4\x8dnimi polami, od katerih je vzhodna del kora. Stene glavne ladje so od obeh stranskih za pet metrov vi\xc5\xa1je. Stolp cerkve razkriva nekaj podobnega, kot je svetega Petra z nekaj razlikami glede na \xc4\x8das gradnje. Najprej na\xc4\x8drtovana z enim stolpom in tako tudi za\xc4\x8deta gradnja, sta bili severna in ju\xc5\xbena stranska kapela tako izstopajo\xc4\x8di, da so na\xc4\x8drt prilagodili z dvojnim stolpom. Tudi na\xc4\x8drt dvoranske cerkve v 13. stoletju do zgrajene bazilike se vidi iz \xc5\xa1e vedno obstoje\xc4\x8dih funkcij temeljev, ko se je izvajanje \xc5\xbee za\xc4\x8delo, ampak opustilo. Glavna stavba sedanje strukture zgradbe temelji na virih iz gotskega oltarja. Nova oltarna miza iz leta 1287 je bila darilo vikarja. Ta oltar je bil nato name\xc5\xa1\xc4\x8den leta 1312. Nov oltar s korom je leta 1334 posvetil \xc5\xa1kof Henrik II. Bochholt. Iz te oltarne mize je iz leta 1435 kot oltarni nastavek ohranjena najstarej\xc5\xa1a oltarna slika, prispevek mojstra Jakobovega oltarja. Zdaj je v srednjeve\xc5\xa1ki zbirki dr\xc5\xbeavnega muzeja Schwerin v gradu G\xc3\xbcstrow._NEWLINE_Stolp cerkve je bil zgrajen nad grebenom glavne ladje, na za\xc4\x8detku le dve nadstropji. Zgoraj je bil ozna\xc4\x8dene zatrep, kot pri Marienkirche. Nad njim je bila osmerokotna piramida stolpne strehe. Stolp je verjetno eden izmed bolj problemati\xc4\x8dnih v L\xc3\xbcbecku. Mojster Detmar poro\xc4\x8da v svoji kroniki, da je leta 1375 nevihta odtrgala \xc4\x8detrtino stolpne strehe in odlo\xc5\xbeena na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du bolni\xc5\xa1nice Svetega duha. Leta 1628 je stolpa do zvonov zni\xc5\xbeali in obnovili zid in leta 1636 postavili preprosto leseno streho. Konica je bila podalj\xc5\xa1ana do leta 1657/58 in \xc5\xa1ele tak daje  izgled tipi\xc4\x8den za cerkve s \xc5\xa1tirimi kroglami na vogalih stolpa. O obnovi in vsem, kar je bilo vklju\xc4\x8deno, je poro\xc4\x8dal mojster Arnold M\xc3\xb6ller, da je pre\xc5\xbeivel celo po\xc5\xbear. V zvonik je \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat, nazadnje leta 1901, udarila strela in ga leta 1901 za\xc5\xbegala za pribli\xc5\xbeno en dan._NEWLINE_Med dodanimi kapelami je Br\xc3\xb6mbsejeva verjetno najbolj znana zaradi Br\xc3\xb6mbsejevega oltarja na ju\xc5\xbeni strani. Bil je drilo kanonika Detmarja Schulopa leta 1338 in pre\xc5\xa1el leta 1488 \xc5\xbeupanu L\xc3\xbcbecka, Heinrichu Br\xc3\xb6mseju. Ostal je do leta 1826 v lasti njegove dru\xc5\xbeine. Leta 1877 ga je z oporoko vrnila cerkvi. Sosednja kapela Vellin ali Warendorp posve\xc4\x8dena svetniku Aldermanu Gotthardtu Vellinu (\xe2\x80\xa0 1350), je s smrtjo dobila njegova vdova v dru\xc5\xbeini Warendorp, ki jo je imela vse do 18. stoletja. Na severni strani nasproti Br\xc3\xb6mbsejeve kapele je Hoghehus- ali Haleholtscho kapela, ki jo je podaril Konrad Hogehus (\xe2\x80\xa0 1351). Drugi dve na zahodu severne strani sta iz leta 1392. Zakristija cerkve na jugovzhodu je podalj\xc5\xa1ek iz za\xc4\x8detka 15. stoletja. \xc5\xa0kolj\xc4\x8dni motiv lesenega opa\xc5\xbe iz leta 1667 opozarja na simbol Jacobovih romarjev. Kapela stolpa pod osrednjim stolpom je bila v lasti cehovske pivovarne. Kapela severno od stolpa je dobila ime po \xc5\xbeupanu L\xc3\xbcbecka Hinrichu Witteju kot Wittenova kapela, pozneje imenovana zaradi opreme, shranjene tam, pogrebnikova kapelo. Ta kapela danes spominja na potopitev ladje Pamir. Pod kapelo je od leta 2007 kolumbarij kot pogrebna kapela._NEWLINE_Ju\xc5\xbena kapela je bila Marijina kapela._NEWLINE_Stre\xc5\xa1ni jezdec je bil zgrajen po kroniki Reimarja Kocka leta 1496. Zaradi nevihte je bil po\xc5\xa1kodovan, vendar pa je bil sredi 16. stoletja ponovno zgrajen, po tej kroniki leta 1552. Sedanji jezdec je baro\xc4\x8dno delo iz let 1622-28._NEWLINE_Pomembne srednjeve\xc5\xa1ke freske so se znova odkrili ob prenovi konec 19. stoletja._NEWLINE_Sveti Jakob je ostal nepo\xc5\xa1kodovan kot ena izmed redkih cerkev v L\xc3\xbcbecku med bombnim napadom v no\xc4\x8di na Cvetno nedeljo 1942. Zato ima zadnje dvoje zgodovinske orgle. Galerijo pod velikimi orglami so leta 1932 raz\xc5\xa1irili, da bi pove\xc4\x8dali pevski kor in  prostor za majhen orkester. _NEWLINE_Ob cerkvi, proti Kobergu, so gospodarska poslopja v slogu nizozemske ope\xc4\x8dne renesanse.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev ima bogato notranjost.\n_START_SECTION_\nPri\xc5\xbenica in visoki oltar\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xbenica je iz leta 1698. Ostanki prej\xc5\xa1nje pri\xc5\xbenice iz leta 1577 so od leta 1735 v Toma\xc5\xbeevi cerkvi v Tribseesu._NEWLINE_Veliki oltar, ki ga vidimo danes, je leta 1717 ustvaril Hieronymus Hassenberg. Je darilo \xc5\xbeupana Hermana Roddea, katerega doprsni kip je na oltarju._NEWLINE_Poznogotski retabel iz leta 1435, je triptih z dvojnim parom kril, in se pripisuje mojstru Jakobovega oltarja in je zdaj v srednjeve\xc5\xa1kem delu muzeja Staatliches Schwerin v gradu G\xc3\xbcstrow._NEWLINE_Bronast krstilnik iz leta 1466 je vliv Klaus Grude.\n_START_SECTION_\nBroemsejev oltar\n_START_PARAGRAPH_\nBroemsejev oltar je podaril \xc5\xbeupan Heinrich Br\xc3\xb6mse okoli leta 1490 do 1500. Relief v srednjem delu je bil ve\xc4\x8d let pripisan delavnici vestfalskega kiparja Everta van Rodena . Umetni\xc5\xa1ko delo je med najpomembnej\xc5\xa1imi v L\xc3\xbcbecku. Predstavitev dru\xc5\xbeine Br\xc3\xb6mse na oltarnih krilih je nastala nekoliko kasneje leta 1515\n_START_SECTION_\nSpomenik mornarjem\n_START_PARAGRAPH_\nV cerkvi je v severni stolpni kapeli spomenik mornarjem iz L\xc3\xbcbecka, ostalim na morju._NEWLINE_Tu je tudi razbit re\xc5\xa1ilni \xc4\x8doln potopljenega \xc5\xa1tirijambornika Pamir iz leta 1957, v katerem je umrlo 80 od 86 \xc4\x8dlanov posadke. 21. septembra 2007 je bil spomenik razgla\xc5\xa1en kot narodni civilni pomorski spomin po volji \xc5\xbeupnijske, pokrajinske in zvezne vlade._NEWLINE_Pod kapelo je kolumbarij.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nVelike ]]orgle]] na zahodni steni so bile prvotno gotsko delo, vendar so bile ve\xc4\x8dkrat raz\xc5\xa1irjene in obnovljene v baro\xc4\x8dne. Majhne orgle (Stellwagenorgel, severne orgle) tudi izvirajo iz srednjeve\xc5\xa1kih (1467), vendar jih je Friedrich Stellwagen leta 1636/1637 obnovil in raz\xc5\xa1iril. Danes so med najpomembnej\xc5\xa1imi v Evropi.\n_START_SECTION_\nStolpna ura in zvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nStolpna ura je posebna, saj z enim kazalcem prikazuje samo ure. V zvoniku visi dragocen ansambel s \xc5\xa1tirimi zvonovi.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbeev pot\n_START_PARAGRAPH_\nNa severni strani ladje je reliefna plo\xc5\xa1\xc4\x8dica, ki ozna\xc4\x8duje prvo postajo najstarej\xc5\xa1ega ohranjenega kri\xc5\xbeevega pota v Nem\xc4\x8diji. Ta kri\xc5\xbeev pot vodi od tu najprej skozi ulico Breite Stra\xc3\x9fe do stavbe kanclerja in nazaj skozi Gro\xc3\x9fe Burgstra\xc3\x9fe, Burgtor in \xc4\x8dez Burgfeld do kon\xc4\x8dne to\xc4\x8dke na Jerusalembergu v predmestju St. Gertrud.'