b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crnu\xc5\xa1nica\n_START_SECTION_\nIzvir\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crnu\xc5\xa1nica ima ve\xc4\x8d izvirov na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju Ra\xc5\xa1ice. Eden izmed  najve\xc4\x8djih izvirov se nahaja v sadovnjaku, ob cesti na za\xc4\x8detku vasi Ra\xc5\xa1ica. Druga dva ve\xc4\x8dja izvira se nahajata malce bolj vzhodno od tega, v gozdovih Ra\xc5\xa1ice.\n_START_SECTION_\nSra\xc4\x8dja dolina\n_START_PARAGRAPH_\nPo ju\xc5\xbenih pobo\xc4\x8djih se izviri \xc4\x8crnu\xc5\xa1nice zlivajo v Sra\xc4\x8djo dolino, na za\xc4\x8detku katere se zdru\xc5\xbeijo v ve\xc4\x8dji potok. Sra\xc4\x8dja dolina je \xc5\xa1iroka polo\xc5\xbena dolina, ki se raz\xc5\xa1irja jugovzhodno od Ra\xc5\xa1ice  ob potoku \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica vse do \xc4\x8crnu\xc4\x8d. Dolina predstavlja redke, ohranjene, mo\xc4\x8dvirne, habitatne tipe in je v skladu s tem za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kot naravna vrednota._NEWLINE_Dolino je prvo izkopala \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica, vendar so jo nato zasipavali poto\xc4\x8dki s svojimi naplavinami._NEWLINE_Zaradi polo\xc5\xbenosti je dolina mo\xc4\x8dvirna, kljub temu, da si je \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica do danes izkopala poglobljeno strugo, dolgo skoraj 2\xc2\xa0km. Nasploh struge poto\xc4\x8dkov v spodnjem delu doline, v naselju Gmajna, opravljajo funkcijo dreniranja zamo\xc4\x8dvirjenih tal.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crnu\xc5\xa1ka gmajna\n_START_PARAGRAPH_\nNa koncu Sra\xc4\x8dje doline \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica prite\xc4\x8de v \xc4\x8crnu\xc5\xa1ko gmajno. Na za\xc4\x8detku gmajne \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica \xc5\xa1e te\xc4\x8de po gozdovih in se lepo vije, po razmeroma ravnem gozdnem svetu. Kmalu za tem pride v naselje \xc4\x8crnu\xc5\xa1ka gmajna, ki je nastalo na neko\xc4\x8d mo\xc4\x8dvirnatem delu \xc4\x8crnu\xc4\x8d, z nekaj travniki in kmetijami. Sedaj v \xc4\x8crnu\xc5\xa1ki gmajni prevladujejo stanovanjske hi\xc5\xa1e in nekaj blokov, mimo katerih se vije \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica. Tukaj \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica izgubi svojo naravno lepoto in postane le reguliran potok, ki te\xc4\x8de med hi\xc5\xa1ami in v kateri se kar pogosto najdejo razne smeti.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crnu\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crnu\xc5\xa1nica se potem v podobnem slogu kot skozi \xc4\x8crnu\xc5\xa1ko gmajno, vije skozi cele \xc4\x8crnu\xc4\x8de. Pri tem te\xc4\x8de pod Dunajsko cesto skozi kamniti most in nadaljuje pot mimo starej\xc5\xa1ega dela \xc4\x8crnu\xc4\x8d proti \xc5\xbeeleznici. Za \xc5\xbeeleznico prite\xc4\x8de v industrijsko obmo\xc4\x8dje obdano z mnogimi vrti\xc4\x8dki. V tem delu \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica dokon\xc4\x8dno izgubi svoj \xc4\x8dar in daje podobo kanala ki se v ravni liniji izteka proti Savi.\n_START_SECTION_\nIzliv \xc4\x8crnu\xc5\xa1nice\n_START_PARAGRAPH_\nKo \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica zapusti industrijsko obmo\xc4\x8dje, zopet preide v bolj naravno, ni\xc5\xbeinsko obmo\xc4\x8dje. Vendar je v tem predelu \xc5\xa1e vedno regulirana in nadaljuje pot proti Savi v obliki kanala. Kmalu prite\xc4\x8de do obvozne ceste in poteka vzporedno ob njej. Tik pred savo kanal zavije mo\xc4\x8dno v levo, pod most obvozne ceste  in se kmalu za tem, ne preve\xc4\x8d veli\xc4\x8dastno izlije v Savo.\n_START_SECTION_\nFauna in flora\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crnu\xc5\xa1nica daje s svojimi pritoki pomembno \xc5\xbeivljenjsko okolje mnogim \xc5\xbeivalskim vrstam. Najpomembnej\xc5\xa1i del potoka je njen zgornji del v Sra\xc4\x8dji dolini nad \xc4\x8crnu\xc4\x8dami. S svojimi pritoki in mrtvicami ustvarja mo\xc4\x8dvirnato pokrajino, z mnogimi kotanjami vode, kjer najdejo svoj bivalni prostor dvo\xc5\xbeivke, li\xc4\x8dinke \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, ter razne druge vrste, ki so prilagojene na tak\xc5\xa1no okolje. Tak\xc5\xa1nemu okolju ustreza tudi jel\xc5\xa1evje ter vrbe, ki v ve\xc4\x8djem delu rastejo ob potoku._NEWLINE_V \xc4\x8crnu\xc4\x8dah se njen habitatni pomen izgubi zaradi umetne struge in mestnega okolja. Kljub temu se v tem delu najdejo dolo\xc4\x8dene vrste rib. Po tem, ko zapusti \xc4\x8crnu\xc4\x8de se ob potoku zopet pojavijo rastlinske vrste, predvsem jel\xc5\xa1e in vrbe, ki so za potok zna\xc4\x8dilne \xc5\xbee v Sra\xc4\x8dji dolini. Vendar zaradi umetne struge ne ustvarja podobnih habitatnih razmer.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi umetne struge v spodnjem delu potoka ter nizkega vodostaja, v \xc4\x8crnu\xc5\xa1nici ne najdemo velikega \xc5\xa1tevila rib. Kljub temu se tu in tam najde kak\xc5\xa1na riba. Zaradi ob\xc4\x8dasnega onesna\xc5\xbeenja z gnojili je v \xc4\x8crnu\xc5\xa1nici redkej\xc5\xa1i tudi poto\xc4\x8dni rak Ko\xc5\xa1\xc4\x8dak. Pogostej\xc5\xa1i je v okli\xc5\xa1kih potokih, v katere se gnojila ne iztekajo. To se vidi predvsem v potokih ki se iztekajo na drugi strani Stra\xc5\xbenega vrha proti Trzinu. Tam je voda \xc4\x8dista in je populacija rakov ve\xc4\x8dja._NEWLINE_Struga potoka ni primerna za li\xc4\x8dinke dvo\xc5\xbeivk. Dvo\xc5\xbeivke najdejo svoj \xc5\xbeivljenjski prostor predvsem v mrtvicah in lu\xc5\xbeah, ki jih ustvari \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica. Izmed dvo\xc5\xbeivk bivajo tu: Navadni mo\xc4\x8derad ( Salamandra salamandra), mali pupek (Triturus vulgaris), hribski urh (Bombina variegata), navadna krasta\xc4\x8da (Bufo bufo), rosnica (Rana dalmatina), sekulja (Rana temporaria), zelena \xc5\xbeaba (Rana x esculenta) ter redka zelena rega (Hyla arborea), ki je uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena na svetovni rde\xc4\x8di seznam ogro\xc5\xbeenih \xc5\xbeivalskih vrst (IUCN)._NEWLINE_Od \xc5\xbeu\xc5\xbeelk so za obmo\xc4\x8dje potoka pomembne mladoletnice. To so no\xc4\x8dnim metuljem podobne lete\xc4\x8de \xc5\xbeu\xc5\xbeelke z dvema paroma z dlakami poraslih kril. Njihove li\xc4\x8dinke \xc5\xbeivijo v vodi, znane so po hi\xc5\xa1icah, ki jih gradijo iz kamen\xc4\x8dkov in drugega materiala. Glavni vzrok ogro\xc5\xbeenosti mladoletnic so predvsem: onesne\xc5\xbeavanje z odplakami, pesticidi in umetnimi gnojili, melioracije in regulacije potokov, izgradnja vodovodnih zajetij. _NEWLINE_V glavni strugi potoka in ostalih pritokih \xc5\xbeivi skupno 27 vrst mladoletnic.  Od 27 vrst velja posebej omeniti 2 vrsti: Hydropsyche siltalai Doehler 1963 in Hydatophylax infumatus (MCLACHLAN, 1865). Obe sta do sedaj bili v Sloveniji najdeni samo enkrat. Hydropsyche siltalai je bila najdena v vzhodni Sloveniji (URBANI\xc4\x8c ET AL., 2000). Drugod po Evropi je to pogostej\xc5\xa1a vrsta, vendar predvsem severno od Alp (PITSCH, 1993). Vrsta Hydatophylax infumatus je bila doslej v Sloveniji najdena v okolici Ribnice, tudi v Srednji Evropi je relativno redka vrsta (BOTOSANEANU IN MALICKY, 1978). Od sosednjih dr\xc5\xbeav je bil najden samo v Severnem delu Avstrije._NEWLINE_Izmed ka\xc4\x8djih pastirjev se najdejo veliki studen\xc4\x8dar (Cordulegaster heros), ki je tu najpogostej\xc5\xa1i in mu ustrezajo gri\xc4\x8devnati potoki porasli z gozdom. Samice odlagajo jaj\xc4\x8deca v droben substrat ko sta mivka ali blato. Zato najdemo ve\xc4\x8d li\xc4\x8dink v pritokih \xc4\x8crnu\xc5\xa1nice in manj li\xc4\x8dink v glavni strugi zaradi grobega substrata. Veliki studen\xc4\x8dar je v Sloveniji uvr\xc5\xa1\xc4\x8den na rde\xc4\x8di seznam ka\xc4\x8djih pastirjev. Na to vrsto vplivajo \xc5\xbee manj\xc5\xa1e spremembe v strugi potokov. Modri ble\xc5\xa1\xc4\x8davec (Calopteryx virgo) se pojavi kjer do potoka predrejo son\xc4\x8dni \xc5\xbearki. Sredozemski lesketnik (Somatochlora meridionalis) se pojavlja v ni\xc5\xbejem delu struge \xc4\x8crnu\xc5\xa1nice, pred naseljem, kjer je tok po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i in vsebnost kisika manj\xc5\xa1a. Kjer potok poplavlja in se pojavijo ob\xc4\x8dasna mo\xc4\x8dvirja, najdemo ranega plamenca (Pyrrhosoma nymphula), travni\xc5\xa1kega \xc5\xa1kratca (Coenagrion puella), bledega kresni\xc4\x8darja (Ischnura pumilio) ter modrega plo\xc5\xa1\xc4\x8dca (Libellula depressa)._NEWLINE_V potoku je prisotnih tudi 16 vrst vrbnic. To je red \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, ki so navezane na \xc5\xbeivljenje ob vodi. Li\xc4\x8dinke se razvijejo v  vodi, ko odrastejo nadaljujejo \xc5\xbeivljenje izven vode._NEWLINE_Ko \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica prite\xc4\x8de v naseljeno obmo\xc4\x8dje in dobi umetno strugo se \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeivalskih vrst ob\xc4\x8dutno zmanj\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIzmed drevesnih vrst najdemo v delu kjer se nahajajo izviri \xc4\x8crnu\xc5\xa1nice predvsem bukev (Fagus sylvatica), graden (Quercus petraea), smreko (Picea abies), rde\xc4\x8di bor (Pinus sylvestris), jelko (Abies alba), doma\xc4\x8di kostanj (Castanea sativa)._NEWLINE_Takoj ko \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica prite\xc4\x8de na ravninsko podro\xc4\x8dje Sra\xc4\x8dje doline se tam pojavijo \xc4\x8drne jel\xc5\xa1e (Alnus glutinosa), trepetlike (Populus tremula), razne vrste vrb (salix sp.). Najdemo pa tudi \xc4\x8cremso, veliki jesen, krhliko, beli gaber ter ostale zgoraj navedene vrste, ki rastejo po okoli\xc5\xa1kih hribih._NEWLINE_V zeli\xc5\xa1\xc4\x8dni plati pa najdemo visoko \xc5\xa1a\xc5\xa1je (Magnocaricium),_NEWLINE_Na poti skozi naselje \xc4\x8crnu\xc4\x8de drevesa niso prisotna. Nadomestijo jih hi\xc5\xa1e in bloki. Na koncu \xc4\x8crnu\xc4\x8d, ko potok zapusti industrijsko cono, se ob umetni strugi zopet pojavi rastlinje, kjer rastejo predvsem vrbe, jel\xc5\xa1e, rde\xc4\x8di bori ter beli (Populus alba)in \xc4\x8drni topol (Populus nigra).\n_START_SECTION_\nOnesna\xc5\xbeevanje in posegi v strugo potoka\n_START_PARAGRAPH_\nOnesna\xc5\xbeevanje \xc4\x8crnu\xc5\xa1nice se za\xc4\x8dne \xc5\xbee dokaj kmalu, pri izviru potoka. Malce pod izvirom se namre\xc4\x8d nahaja divje odlagali\xc5\xa1\xc4\x8de smeti, ki se je izognilo \xc5\xbee vsem \xc4\x87istilnim akcijam. Kljub temu to odlagali\xc5\xa1\xc4\x8de starega \xc5\xbeeleza ne vpliva preve\xc4\x8d na kakovost vode, tako da je \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica v zgornjem delu svoje struge \xc5\xa1e dokaj \xc4\x8disti potok._NEWLINE_Ko izviri kon\xc4\x8dajo svojo pot po gozdu in se zdru\xc5\xbeijo v sra\xc4\x8dji dolini je najve\xc4\x8dji vir onesna\xc5\xbeevanja predvsem v gnojenju travnikov, pri \xc4\x8demer se gnojila iztekajo v potok. Podoben vpliv ima tudi \xc5\xbeivina, ki se pase po travnikih skozi katere te\xc4\x8de potok v katerega se ima mo\xc5\xbenost iztrebljati. Uporaba kemikalij in gnojil se odra\xc5\xbea tudi v lokalni favnisti\xc4\x8dni sestavi. Favna je skromnej\xc5\xa1a kot bi bila v neprizadetem okolju. V zgornjem delu so ti habitati povsem naravni in neprizadeti, s posegi pa bi tako habitate kot \xc5\xbeivalske vrste, ki tu \xc5\xbeivijo uni\xc4\x8dili, kar pomeni da bi nepovratno izginili._NEWLINE_Poseg v osrednjem delu doline je bistveno posegel v strugo pritoka \xc4\x8crnu\xc5\xa1nice in precej prizadel vodni \xc5\xbeivelj tega vodotoka. Vsako nadaljevanje posega in eventuelne zajezitve struge potoka pa bodo pomenile uni\xc4\x8denje in izginotje vseh vrst vrbnic na tem obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_V tem delu so vir onesna\xc5\xbeevanje tudi ljudje, ki se ob priljubljeni poti, ki poteka ob potoku, zatekajo k strugi, prirejajo piknike in odmetavajo odpadke v potok._NEWLINE_V sra\xc4\x8dji dolini je lahko vir onesna\xc5\xbeenja tudi brez dovoljenja narejen ribnik, ki je povezan s potokom. Onesna\xc5\xbeevanje se lahko pojavi predvsem po tem, ko so notri naselili ribe. Vsake take in podobne spremembe s spremembami v strukturi habitatov ali koli\xc4\x8dini in vrsti organskih snovi v potoku vplivajo na spremembo vodne favne in bi verjetno pomenile izginotje nekaterih vrst, lahko tudi tistih, ki so v slovenskem merilu posebne. Zato je tudi pred takim velikim posegom v prostor obvezno opraviti presojo vplivov na okolje._NEWLINE_Spodnji del \xc4\x8crnu\xc5\xa1nice je zaradi ceste in naselja \xc5\xbee razmeroma prizadet. Struga in potok sta onesna\xc5\xbeena predvsem zaradi odpadkov. Ker je tak\xc5\xa1no onesna\xc5\xbeenje ob\xc4\x8dasnega zna\xc4\x8daja,se posamezni negativni vplivi postopoma kompenzirajo z naseljevanjem iz \xc5\xa1e neprizadetih delov vodotokov. Kljub vsemu pa je sestav favne skromnej\xc5\xa1i in druga\xc4\x8den v primerjavi z vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dimi in \xc5\xa1e neprizadetimi obmo\xc4\x8dji.'