b'\n_START_ARTICLE_\nSlovene Studies\n_START_PARAGRAPH_\nSlovene Studies (celoten naslov je Slovene Studies: Journal of the Society for Slovene Studies) je strokovno glasilo Dru\xc5\xa1tva za slovenske \xc5\xa1tudije (Society for Slovene Studies, SSS), ki je bilo ustanovljeno leta 1973 v New Yorku. Od leta 1979 naprej je glavna dejavnost dru\xc5\xa1tva izdajanje revije Slovene Studies na temo slovenske knji\xc5\xbeevnosti, jezikoslovja, zgodovine, etnografije, oz. drugih podro\xc4\x8dij dru\xc5\xbeboslovja in humanistike.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tvo za slovenske \xc5\xa1tudije (Society for Slovene Studies, SSS)\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xa1tvo je akademska, neprofitna organizacija, namenjena spodbujanju komunikacije med slovenisti, raz\xc5\xa1irjanju znanstvenih informacij o slovenskih \xc5\xa1tudijah z organizacijo sre\xc4\x8danj in konferenc ter z objavljanjem razprav. Dru\xc5\xa1tvo je bilo ustanovljeno z namenom promocije slovenskih \xc5\xa1tudij v ZDA in Kanadi. Dru\xc5\xa1tvo za slovenske \xc5\xa1tudije je danes mednarodno priznano zdru\xc5\xbeenje znanstvenikov s \xc4\x8dlani v \xc5\xa1tevilnih dr\xc5\xbeavah na svetu, ki se zanimajo za preu\xc4\x8devanje slovenske kulture, katero \xc5\xa1irijo izven svojega naravnega okolja z objavljanjem strokovnih razprav. Od leta 1976 je dru\xc5\xa1tvo \xc4\x8dlan ameri\xc5\xa1ke znanstvene ustanove Association for Slavic, East European, and Eurasian Studies (ASEEES). Prvi predsednik dru\xc5\xa1tva in eden izmed njegovih ustanoviteljev je bil prof. dr. Rado L. Len\xc4\x8dek.\n_START_SECTION_\nO reviji\n_START_PARAGRAPH_\nRevija je za\xc4\x8dela izhajati leta 1975 kot Papers in Slovene Studies in se je leta 1978 preimenovala v Slovene Studies. Prvo \xc5\xa1tevilko revije iz leta 1975 je uredil Rado Len\xc4\x8dek. \xc5\xa0tirje od \xc5\xa1estih \xc4\x8dlankov v tej \xc5\xa1tevilki so bili predelani referati z ustanovne konference leta 1973 v New Yorku. To so: Slovenska identiteta v sodobni Evropi Jo\xc5\xbeeta Velikonje, Ekonomski dolo\xc4\x8dujo\xc4\x8di dejavniki v razvoju slovenskega narodnega sistema Toussainta Ho\xc4\x8devarja, V izviru slovenske nacionalne individualnosti Bogdana Novaka in Slovenija danes: komentar Carole Rogel. Rado Len\xc4\x8dek in Henry Christian sta prispevala \xc5\xa1e razpravi o Louisu Adami\xc4\x8du._NEWLINE_V drugi \xc5\xa1tevilki revije iz leta 1976 11 znanstvenih razprav prina\xc5\xa1a teme, med drugim: Tasso in Pre\xc5\xa1ernov Krst pri Savici Henryja Cooperja, Izbrane teme slovenskih narodnih balad Lene Len\xc4\x8dek, O izvoru homonimnosti v slovenskem jeziku Williama Derbyshireja in Menjava soglasnikov v dialektu Sele Fare Toma Priestlyja. Mejnik v zgodovini revije je bila tematska \xc5\xa1tevilka o reformaciji Four Hundred Years of the South Slavic Protestant Reformation, 1584\xe2\x80\x931984, (1984/1986), ki jo je uredil Henry Cooper. Vsebovala je devetnajst prispevkov, med drugim razprave literarnih zgodovinarjev Borisa Paternuja in Jo\xc5\xbeeta Poga\xc4\x8dnika ter jezikoslovca Jo\xc5\xbeeta Topori\xc5\xa1i\xc4\x8da. Novost \xc5\xa1tevilke je bilo dejstvo, da je bila polovica prispevkov iz dru\xc5\xbeboslovnih ved, drugi pa iz humanistike._NEWLINE_Od leta 1978 do leta 1984 je revijo urejal Henry R. Cooper, nasledil pa ga je Tom M. S. Priestly, ki je urejal Slovene Studies do sredine devetdesetih let. V \xc5\xa1tevilki iz leta 1985 je Henry Cooper objavil \xc4\x8dlanek o Trubarju in svoj prevod pesnitve Krst pri Savici, Joseph Conrad in Herbert Galton (oba z univerze Kansas) pa sta objavila razpravo o slovenski folklori in jeziku. Ve\xc4\x8dina \xc4\x8dlankov iz osme \xc5\xa1tevilke revije iz leta 1986 je obravnavala izseljensko problematiko, med drugim je Toussaint Ho\xc4\x8devar napisal kratek \xc5\xbeivljenjepis o Mary Molek._NEWLINE_Tom Priestly je uvedel strokovne recenzije za \xc4\x8dlanke, ki naj bi zagotavljale njihovo strokovno kakovost. Od konca osemdesetih let je revija objavila ve\xc4\x8d gradiva iz antropologije, sociologije in sociolingvistike. Priestly je vsebinsko raz\xc5\xa1iril revijo s sodobnimi prevodi poezije in leposlovja, npr. z Bigginsovimi prevodi Kocbekovih pesmi (1990). Iz\xc5\xa1li sta tudi dve dvojezi\xc4\x8dni \xc5\xa1tevilki slovenskega leposlovja, ki jih je uredil Henry Cooper. Leta 1996 je iz\xc5\xa1la posebna \xc5\xa1tevilka o Jo\xc5\xbeetu Ple\xc4\x8dniku, leta 2007 pa o etnomuzikologiji, ki ju je uredil Donald Reindl. Pove\xc4\x8dalo se je tudi \xc5\xa1tevilo prispevkov o politiki, sodobni zgodovini, ekonomiji in umetnosti._NEWLINE_Od leta 1996 revijo ureja Timothy Poga\xc4\x8dar, ki je velik del arhiva dru\xc5\xa1tva zaupal knji\xc5\xbenici Dr\xc5\xbeavne univerze Bowling Green v Ohiu (Hilandar Collection).'