b'\n_START_ARTICLE_\nJezero, Trebnje\n_START_SECTION_\nLegenda o imenu vasi\n_START_PARAGRAPH_\nLegenda pripoveduje, da je na gradu Loj\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xbeivel gra\xc5\xa1\xc4\x8dak z_NEWLINE_imenom Luka. Zaobljubil se je, da bo dal zgraditi cerkvico, \xc4\x8de bo odteklo jezero,_NEWLINE_ki je obdajalo njegov grad. Jezero je res izginilo, cerkvica, ki je posve\xc4\x8dena_NEWLINE_sv. Petru resni\xc4\x8dno stoji, gradu iz legende pa \xc5\xbee zdavnaj ni ve\xc4\x8d. Kjer je le\xc5\xbealo_NEWLINE_jezero, danes stoji po njem imenovana vas. Po gra\xc5\xa1\xc4\x8daku Luku \xc5\xa1e vedno nosi ime_NEWLINE_vas Lukovek, po gradu Loj\xc5\xa1\xc4\x8d pa se imenuje gozdi\xc4\x8d, kjer naj bi grad neko\xc4\x8d stal._NEWLINE_O gradu iz legende nimamo trenutno nobenih znanih_NEWLINE_zgodovinskih pisnih virov, vendar pa obstajajo ostanki gradu (obse\xc5\xbeno, slabo_NEWLINE_vidno zidovje).\n_START_SECTION_\nLedinska imena\n_START_PARAGRAPH_\nAjdnce, Gri\xc4\x8d, Kote, Kra\xc5\xa1ce, Krvice, Loka, Me\xc5\xa1ki pot, Ograj, Pencleuc, Pod svetim Petrom, Podvrt, Po\xc5\xbeganje, Sneko\xc5\xa1e, Stopnk, Za brodom.\n_START_SECTION_\nZgodovina vasi\n_START_PARAGRAPH_\nVas se kot "villam Gese" prvi\xc4\x8d omenja 26. maja 1250 (listina je sicer izdana 7. junija, vendar je bil takrat v veljavi julijanski koledar) v listini, napisani in pe\xc4\x8dateni na gradu Planina pri Sevnici, s katero Henrik Svibenski podarja cistercijanski opatiji v Kostanjevici pet neobdelanih hub na Rojah pri \xc5\xa0tatenberku za poravnavo svojih zlo\xc4\x8dinov in po\xc5\xbeigov, ki jih je zagre\xc5\xa1il nad njimi. Ta posest je bila v lasti Henrikove \xc5\xbeene Gerburge, zato je njej v nadomestilo podaril vas Jezero. _NEWLINE_Vas se kasneje \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat omenja v razli\xc4\x8dnih listinah, najve\xc4\x8dkrat pa v fevdnih knjigah grofov Celjskih ter v notranjeavstrijskih in de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbejih fevdnih knjigah cesarja Friderika III. V tem oziru je zelo koristna naslednja povezava do spletne aplikacije Slovenske histori\xc4\x8dne topografije, kjer so navedene omembe v srednjeve\xc5\xa1kih listinah.\n_START_SECTION_\nCerkev sv. Petra\n_START_PARAGRAPH_\nSeverno od starega jedra vasi Jezero stoji na rahli_NEWLINE_vzpetini pod gozdom Loj\xc5\xa1\xc4\x8d cerkvica svetega Petra. Ta se prvi\xc4\x8d omenja v zapisniku o podeljevanju kleri\xc5\xa1kih redov, datiranem 23. septembra 1391 (sancte Marie in Treffen ad titulum sue filialis ecclesie sancti Petri in Laypacho) kot podru\xc5\xbenica \xc5\xbeupnije v_NEWLINE_Trebnjem. Kasneje je omenjena tudi v popisu cerkvenih dragocenosti na Kranjskem_NEWLINE_leta 1526. Tedaj so popisali vse vredne stvari, ki so jih morale cerkvene_NEWLINE_ustanove oddati za obrambo svoje de\xc5\xbeele pred Turki. Cerkev v omembi locirajo ob_NEWLINE_cesto (an der strassen). Br\xc5\xbekone gre tukaj za omembo prastare rimske ceste, ki_NEWLINE_je tukaj vodila od Emone (Ljubljana), mimo Praetoriuma Latobicoruma (Trebnje)_NEWLINE_do Neviodunuma (Drnovo pri Kr\xc5\xa1kem) in dalje do Siscie (Sisak). Dokazano je, da_NEWLINE_je tukaj vodila rimska cesta, saj vedo ljudje povedati, da ob oranju njiv pride_NEWLINE_na dan tudi nasutje stare ceste (obdelani kamni, malta,\xe2\x80\xa6). Ob cerkev je bil \xc5\xa1e_NEWLINE_do nedavnega prislonjen tudi rimski miljnik, ki pa so ga ukradli. Cerkev omenja_NEWLINE_(die Kirche s. Petri zu Naiseru) tudi Valvazor v svoji Slavi vojvodine Kranjske_NEWLINE_iz leta 1689. Cerkev je srednjeve\xc5\xa1kega nastanka, sprva je bila verjetno_NEWLINE_sezidana v preprostem romanskem slogu. Cerkev je pravilno orientirana, ladja je_NEWLINE_\xc5\xa1e prvotna in je imela na vzhodni strani polkroglo apsido. Ob prezidavi v_NEWLINE_za\xc4\x8detku 17. stoletja je bila apsida podrta in na njenem mestu sezidan ve\xc4\x8dji,_NEWLINE_tristrano zaklju\xc4\x8den prezbiterij, na nasprotni strani pa 19 metrov visok zvonik. Tedaj so prvoten lesen raven strop zamenjali z lesenim_NEWLINE_obokanim in ometanim stropom, ter v steni izsekali vrata v zvonik. Okna v ladji so pove\xc4\x8dali in izsekali \xc5\xa1e ena_NEWLINE_stranska vrata. Ko so pozidali zvonik so vanj_NEWLINE_postavili verjetno tudi vsaj eden zvon. Ne vemo, ali je imela cerkev \xc5\xbee pred_NEWLINE_tem zvonik. \xc4\x8ce je stal, je bil to najverjetneje na preslico in v leseni_NEWLINE_izvedbi. Danes v njem visita dva zvonova. Prvi je iz leta 1795 in je delo_NEWLINE_Janeza Jakoba Samasse, livarja iz Ljubljane. Drugi, ve\xc4\x8dji zvon pa je iz leta_NEWLINE_1926 in je delo \xc5\xa1entvi\xc5\xa1kih livarn. Kot pi\xc5\xa1e na zvonu, so ga izdelali po_NEWLINE_naro\xc4\x8dilu soseske Jezero. Zvon je posledica prve svetovne vojne, ki je po_NEWLINE_cerkvah pobrala zvonove, v vsaki je pustila le najmanj\xc5\xa1ega. Ju\xc5\xbeno ladijsko steno cerkve je neko\xc4\x8d krasila tudi freska svetega Kri\xc5\xa1tofa, na njej pa je bil viden vstrgan zapis HIC FUIT JACOBUS FELDT 1555 ANDREAS WUTALIZ. Celotna zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila okoli leta 1920 prebeljena na zeleno, zato so jo imenovali \xc2\xbbta zelena cerkev\xc2\xab. Leta 1925 je zidar Valentini izdelal betonski tlak. Ta je zamenjal starega ope\xc4\x8dnatega, ki je bil najverjetneje polo\xc5\xbeen leta 1723, kot je izpri\xc4\x8devala opeka z to letnico. Skozi \xc4\x8das so prebivalci Jezera postopoma obnavljali svoj kulturni_NEWLINE_zaklad. Najprej so obnovili streho zvonika in jo prekrili z bakrom. Tedaj so_NEWLINE_vanj namestili tudi zvonomat. Notranjost cerkvice so_NEWLINE_prebelili, obnovili kri\xc5\xbeev pot in namestili nov pevski kor. V letu 2005 so_NEWLINE_prekrili streho, notranjost pa je bila bogatej\xc5\xa1a za hrastov ambon in tri sede\xc5\xbee_NEWLINE_za duhovnika in ministranta. Tri leta kasneje so za\xc4\x8deli z obnovo fasade. Tedaj_NEWLINE_je bilo odkritih nekaj fragmentov freske svetga Kri\xc5\xa1tofa. Ob zadnji obnovi so bili izdelani tudi novi masivni hrastovi vrati. Vrata pod_NEWLINE_zvonikom so opremljena s podobama sv. Petra, ki od Jezusa prejema nebe\xc5\xa1ke_NEWLINE_klju\xc4\x8de in petelinom, poleg katerega je napisan znan Jezusov izrek Petru, da ga_NEWLINE_bo, preden bo petelin dvakrat zapel, trikrat zatajil (Mr 14,30). Na stranskih_NEWLINE_vratih pa sta podobi, kako Peter pada v jezero, ter podoba, ko Jezus re\xc5\xa1uje_NEWLINE_utapljajo\xc4\x8dega Petra (Mt 14,22-33).\n_START_SECTION_\nOltar\n_START_PARAGRAPH_\nIz istega \xc4\x8dasa, ko je bil polo\xc5\xbeen ope\xc4\x8dnati tlak, je najverjetneje tudi dana\xc5\xa1nji_NEWLINE_baro\xc4\x8dni oltar, ki stoji na kamniti menzi, ki je bila ob postavitvi sedanjega_NEWLINE_oltarja pove\xc4\x8dana, prvotno je bila kraj\xc5\xa1a. Samo upamo si domnevati, da_NEWLINE_je na njej najbr\xc5\xbe stal majhen, \xc5\xa1e v gostski maniri oblikovan, lesen oltar\xc4\x8dek. Mojster rezbar je izdelal prevelik oltar, zato so morali, da so ga_NEWLINE_lahko postavili, na stropu odkru\xc5\xa1iti del ometa. Oltar je dvonadstropen. V_NEWLINE_spodnjem delu stoji v osrednji ni\xc5\xa1i sveti Peter, na njegovi desni sveti Pavel in na_NEWLINE_njegovi levi sveti Andrej. Kipe lo\xc4\x8dujejo na vsaki strani po trije stebri, dva_NEWLINE_navadna in eden spiralast, vsak s preprostim kapitelom v korintskem slogu. Nad_NEWLINE_vsakim kapitelom so prvotno bile pritrjene \xc5\xa1e glavice angelcev, ki pa so jih_NEWLINE_ukradli, ostal je le eden. V zgornjem delu oltarja je v osrednji ni\xc5\xa1i kip svetega_NEWLINE_Mihaela, na vsaki strani pa \xc5\xa1e po eden angel. Vse te tri kipe so tudi ukradli,_NEWLINE_ob zadnjem restavriranju pa so naredili nove. Oltar je na vsaki strani_NEWLINE_zaklju\xc4\x8den z listno ornamentiko. Oltar je bil prvi\xc4\x8d prenovljen leta 1840._NEWLINE_Mojster, ki ga je obnavljal, je pustil letnico zapisano na knjigi, ki jo dr\xc5\xbei v_NEWLINE_rokah sv. Andrej. Drugi\xc4\x8d je bil oltar obnovljen leta 1942, kot je slabo_NEWLINE_zapisano na zadnji strani oltarja. Nazadnje pa so ga restavrirali leta 2012\xc2\xa0 in mu povrnili prvoten sijaj. Obnovljen oltar_NEWLINE_je 8. julija 2012 blagoslovil novome\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof msgr. Andrej Glavan. V vdolbinah slavoloka stojio trije kipi. V desni vdolbini stoji lesen baro\xc4\x8den kip svetega Jakoba starej\xc5\xa1ega, v levi vdolbini pa je neko\xc4\x8d stal kip svetega Matija, ki je bil ukraden, sedaj pa stojita manj\xc5\xa1a kipa Lur\xc5\xa1ke Marije ter Srca Jezusovega. V oltarni menzi je tudi_NEWLINE_relikviarij z neznanimi relikvijami in zape\xc4\x8daten s pe\xc4\x8datom iz rde\xc4\x8dega voska. \xc5\xa0e_NEWLINE_do nedavnega so bili v vdolbini vidni sledovi pe\xc4\x8dati. Okna so imela \xc5\xbee v tistem_NEWLINE_\xc4\x8dasu tudi zasteklitev. Ob zadnjih restavratorskih delih oltarja, je bilo v \xc5\xa1pranjah v_NEWLINE_menzi odkrito majhno okroglo stekelce.\n_START_SECTION_\nRimsko grobi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev stoji na mo\xc4\x8dnih temeljih. Na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du je bilo_NEWLINE_prvotno rimsko grobi\xc5\xa1\xc4\x8de. Kasneje so nagrobnike in bloke iz temelja grobi\xc5\xa1\xc4\x8da_NEWLINE_uporabili za zidavo cerkve. Na zunanjem zidu so vidni trije nagrobniki, eden,_NEWLINE_ob nedavni obnovi cerkve odkrit, pa je v celoti te\xc5\xbeje viden, saj iz njega_NEWLINE_izhaja zid prezbiterija. Nagrobnik, ki je vzidan v temelju zvonika je slikoven._NEWLINE_Na njem je dvoro\xc4\x8dajna posoda iz katere raste vinska trata, na njej pa sedi_NEWLINE_ptica. Ostali trije nagrobniki so napisni, dva preprosta, eden pa ima okrasno_NEWLINE_obrobo. Vse \xc5\xa1tiri nagrobnike so ob obnovi tudi za\xc5\xa1\xc4\x8ditili s steklom. Iz temelja_NEWLINE_grobi\xc5\xa1\xc4\x8da so potegnili ven tudi ve\xc4\x8d kamnov. Dva sta slu\xc5\xbeila za stopnici pri_NEWLINE_vratih prezbiterija, dva pa za prag pred zvonikom. Dva sta neko\xc4\x8d samostojno stala_NEWLINE_tudi pri zvoniku. Na ve\xc4\x8djem so lahko sedele \xc5\xa1tiri osebe, manj\xc5\xa1i pa je bil_NEWLINE_dovolj velik, da je na njem stal jerbas, v katerem so bile \xc4\x8de\xc5\xa1nje, ki jih je \xc5\xbee_NEWLINE_davno neko\xc4\x8d ob \xc5\xbeegnanju prodajala neka \xc5\xbeenska iz sosednje vasi Rihpovec. Oba_NEWLINE_kamna so \xc5\xbee pred leti odpeljali neznano kam. Kamni v rimskem temelju imajo_NEWLINE_vrezane tudi vdolbine za \xc5\xbeelezne spone, ki so kamne dr\xc5\xbeale v pravilni pozi._NEWLINE_Spona je bila zalita s svincem. Ena spona je v celoti ohranjena, ena pa le_NEWLINE_delno.\n_START_SECTION_\nKapelica\n_START_PARAGRAPH_\nKapelica je bila postavljena v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vasi na zemlji_NEWLINE_va\xc5\xa1ke skupnosti. Najverjetneje je bila postavljena na za\xc4\x8detku 20. stoletja. Vanjo_NEWLINE_so postavili kip Marije Brezmade\xc5\xbene. Kapelico so leta 1993 obnovili in vanjo_NEWLINE_postavili spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do z imeni med 2. sv. vojno ubitih va\xc5\xa1\xc4\x8danov.\n_START_SECTION_\nLu\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d je sredi vasi stal kal, ljudje so mu rekli lu\xc5\xbea._NEWLINE_Tam se je hodila \xc5\xbeivina napajat. Ker pa kasneje zaradi modernega napajanja v_NEWLINE_hlevih ni bil ve\xc4\x8d v uporabi, so ga pred 30 leti va\xc5\xa1ki fantje zasuli. Pred tem_NEWLINE_je pozimi slu\xc5\xbeil tudi kot drsali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nKorito s perilniki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde pred stoletji so malo pred ponorom potok zajezili in_NEWLINE_napravili korito za napajanje \xc5\xbeivine ter perilnike za pranje. Zdaj\xc5\xa1nji_NEWLINE_perilniki so bili postavljeni leta 1845 in so bili izdelani iz doma\xc4\x8dega kamna_NEWLINE_iz kamnoloma v Dol. Nem\xc5\xa1ki vasi. Tedaj so bili postavljeni 4 perilniki in dve_NEWLINE_plo\xc5\xa1\xc4\x8di na katerih so \xc5\xbeenske stale, pred pol stoletja pa jim je bil dodan \xc5\xa1e_NEWLINE_prag, ki so ga dobili pri sosednji doma\xc4\x8diji._NEWLINE_Korito je bilo skozi stoletja leseno, leta 1965 pa je_NEWLINE_bilo narejeno betonsko s kovinskimi obro\xc4\x8di, da so nanje privezovali \xc5\xbeivino, ko_NEWLINE_so jo napajali.\n_START_SECTION_\nKra\xc5\xa1ki svet\n_START_PARAGRAPH_\nVas le\xc5\xbei na kra\xc5\xa1kem svetu. Okoli\xc5\xa1ki gozdovi so posejani z_NEWLINE_kra\xc5\xa1kimi pojavi. Tako najdemo lepo \xc5\xa1tevilo jam, brezno, suho strugo reke_NEWLINE_Temenice, vrta\xc4\x8de, kra\xc5\xa1ki gozd, ponikalnice.\n_START_SECTION_\nSuha struga reke Temenice\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d jam je ob stari suhi strugi Temenice. Neko\xc4\x8d je_NEWLINE_Temenica po povr\xc5\xa1ini tekla dlje, dalj\xc5\xa1a je bila za 2,2 km, danes pa je skupaj_NEWLINE_dolga 27, 6 km. Suha struga se za\xc4\x8dne pri Rupi 2 in 1/3 dol\xc5\xbeine te\xc4\x8de skozi_NEWLINE_travnike, 2/3 pa je gre po gozdu. Ob suhi strugi si sledi ve\xc4\x8d ponorov, kjer ob_NEWLINE_ve\xc4\x8djem de\xc5\xbeevju Temenica tudi ponikne, saj le redko prite\xc4\x8de do zadnjega_NEWLINE_po\xc5\xbeiralnika. Ob strugi se nahaja ve\xc4\x8d vrta\xc4\x8d in jami Velban kevder ter Kozja jama._NEWLINE_Suha struga se kon\xc4\x8da v 14 m globokem breznu Risavnica.\n_START_SECTION_\nJame\n_START_PARAGRAPH_\nVelban kevder je manj\xc5\xa1a podzemna jama. Njen vhod je \xc5\xa1irok_NEWLINE_in visok le pol metra, nato pa nadaljuje po ozkem in nizkem rovu do nivoja_NEWLINE_podtalnice, kjer se zaklju\xc4\x8di z ve\xc4\x8djo dvorano._NEWLINE_Kozja jama je danes zasuta s smetmi, neko\xc4\x8d pa je bila ena_NEWLINE_najlep\xc5\xa1ih jam, saj je bila bogata s kapni\xc5\xa1kimi tvorbami._NEWLINE_Izgradnja avtoceste je na \xc5\xbealost storila tudi mnogo \xc5\xa1kode_NEWLINE_na\xc5\xa1im kra\xc5\xa1kim pojavom. Zasuli so ve\xc4\x8d vrta\xc4\x8d pa tudi jami Zemljan\xc4\x8dev kevder in_NEWLINE_Zgonuho. Zemljan\xc4\x8dev kevder je bila manj\xc5\xa1a polo\xc5\xbenje\xc5\xa1a rovasta jama, ime pa je dobila_NEWLINE_po doma\xc4\x8dem hi\xc5\xa1nem priimku Zemljan\xc4\x8devih, na katerih zemlji se je jama nahajala._NEWLINE_Zgonuha imenovan tudi Zvonuha, je bila jama sestavljena_NEWLINE_iz 6 m globokega brezna, ki se je nadaljevalo v dva rova. Svoje ime je dobila_NEWLINE_po izjemni akustiki. \xc4\x8ce si vanjo vrgel kamen je globoko donelo._NEWLINE_Na vzhodnem delu vasi se nahaja tudi Ma\xc4\x8dkova jama._NEWLINE_Brezno Risavnica je globoko 14 metrov in je zadnji_NEWLINE_po\xc5\xbeiralnik reke Temenice. Ob pove\xc4\x8danem de\xc5\xbeevju se vidi, kako po njegovih tleh_NEWLINE_te\xc4\x8de podtalnica. Jamski sistem Risavnice je zelo razvejan in se povezuje tudi z_NEWLINE_ve\xc4\x8d drugimi jamami in tako se\xc5\xbee tudi po obronkih mirnope\xc5\xa1ke doline in_NEWLINE_trebelnske planote. Brezno je dobilo ime po risih, ki so se neko\xc4\x8d v njem radi_NEWLINE_zadr\xc5\xbeevali. Do nedavnega je v brezno vodila tudi lesena lestev. Neko\xc4\x8d so v_NEWLINE_Risavnico va\xc5\xa1\xc4\x8dani Lukovka hodili po led, ki so ga rabili za hlajenje pija\xc4\x8de, ki_NEWLINE_so jo stregli ob svojem doma\xc4\x8dem \xc5\xbeegnanju ob sv. Juriju, ki goduje 24. aprila._NEWLINE_\xc5\xa0e danes lahko v breznu sredi vro\xc4\x8dega julija vidimo ledene sve\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPotoka in po\xc5\xbeiralnika\n_START_PARAGRAPH_\nV osr\xc4\x8dje naselja priteka Lukov\xc5\xa1ki potok, ki ponika v_NEWLINE_Gabrov\xc5\xa1ki jami, 10 m \xc5\xa1irokem in 6 m globokem po\xc5\xbeiralniku. Potok se pod zemljo_NEWLINE_zdru\xc5\xbei z reko Temenico in pride na dan v Zijalu._NEWLINE_Jama oziroma po\xc5\xbeiralnik je dobil ime po doma\xc4\x8dem priimku_NEWLINE_najbli\xc5\xbeje doma\xc4\x8dije, namre\xc4\x8d po Gabrov\xc4\x8devih. Neko\xc4\x8d so po\xc5\xbeiralnik rabili tudi za_NEWLINE_kopanje. Vanj so postavili ve\xc4\x8djo leseno kad, ali pa so zajezili vodo, preden je_NEWLINE_odtekla v majhno luknjo, ki se je nahajala ob kamniti steni. Lukov\xc5\xa1ki potok je_NEWLINE_dobil ime po sosednji vasi Lukovek, saj te\xc4\x8de mimo te vasi._NEWLINE_V 11. \xc5\xa1tevilki \xc4\x8dasopisa Dolenjec v letu 1906 je bil objavljen tudi naslednji \xc4\x8dlanek._NEWLINE_"Po\xc5\xbeiralnik Jezero na Dolenjskem._NEWLINE_Kakor smo \xc5\xbee v 5. \xc5\xa1tevilki \xe2\x80\x9e Dolenjca" omenili, nahaja se v okolici Trebnja zanimiv po\xc5\xbeiralnik Jezero. O njem se nam poro\xc4\x8da: Na zanimivi ravani med Trebnjem-Mokronog in \xc5\xa0t. Rupertom nahaja se liki v rajskem kotli\xc4\x8du obdanim z majhnimi gri\xc4\x8di iz 14 posestnikov obstoje\xc4\x8da krajina Jezero in blizo okrog 7\xe2\x80\x948 metrov globoka po\xc5\xbeiralniku sli\xc4\x8dna usodna votlina, katere zgoraj\xc5\xa1nji premer zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 12\xe2\x80\x9414 metov. Ta votlina po\xc5\xbeira v se precej velik potok, v katerega se zliva mnogo manj\xc5\xa1ih studencev. Vsa okolica ima po svoji sestavi zna\xc4\x8daj kra\xc5\xa1kih tal. Tod se nahaja na razne strani raztresenih 6 ve\xc4\x8djih seli\xc5\xa1\xc4\x8d, katerih lastniki so vsi dobro stoje\xc4\x8di posestniki. Ves ta svet le\xc5\xbei proti Jezeru nagnjen. Precej mo\xc4\x8dna studen\xc4\x8dnina nikdar ne presahne. Ker so vsi mlini te okolice zelo oddaljeni od posameznih seli\xc5\xa1\xc4\x8d, priporo\xc4\x8dati bi bilo, da se najde kak podjeten doma\xc4\x8din, ter pusti zgraditi pri preje omenjenem po\xc5\xbeiralniku novo urejen ve\xc4\x8dji mlin._NEWLINE_Padec vode pri po\xc5\xbeiralniku je jako mo\xc4\x8den in strm, torej bi se pri koli\xc4\x8dkaj dobri turbini, ali magari navadnem mlinskem kolesu, lahko napravila gonilna mo\xc4\x8d za 4\xe2\x80\x945 mlinskih kamenov. Ker obstaja v globini tega po\xc5\xbeiralnika velika kotlina, se voda vedno odte\xc4\x8de v votlino, in se tudi pri povodnji ali vsled ledu po zimi nikdar ne zama\xc5\xa1i._NEWLINE_Komaj pol ure od tod je postajica (Haltestelle) Ponikve. Ugodno torej tudi za obiskovalce in prijatelje prirodnih zanimivosti. Posestnik te parcele Anton Kumer hi\xc5\xa1. \xc5\xa1t. 10 v Jezero bi bil pripravljen ta prostor pod jako ugodnimi pogoji prodati. \xc5\xa0koda seveda, da mo\xc5\xbe te ugodne prilike ne umeje sam izrabiti._NEWLINE_Dolenjci! Kakor se od strani \xc4\x8duje, \xc5\xa1pekulira na ta zanimivi prirodni \xc4\x8dar na\xc5\xa1e rodne zemlje br\xc5\xbekone neka tuja dru\xc5\xbeba, \xc4\x8de tudi ta govorica ne bi bila \xc5\xa1e osnovana, vendar na\xc5\xa1a dol\xc5\xbenost nas \xc5\xbee danes kli\xc4\x8de, da sploh ne prepustimo, da se kdaj uresni\xc4\x8di._NEWLINE_Na\xc5\xa1i denarni zavodi le\xc5\xbee mrtvi za dolenjsko narodno gospodarstvo, izkazujejo pa\xc4\x8d v svojih poro\xc4\x8dilih in bilancah lepe svote kot skupi\xc4\x8dek na\xc5\xa1ih \xc5\xbeuljev, torej \xc4\x8de bi ne bilo na celi dolenjski drugega zasebnega podjetnika, ki bi se za to stvar zanimal, hajdi ve, dolenjske hranilnice in posojilnice, poka\xc5\xbeite dejansko, da res \xc5\xbeivite, ne samo zase, marve\xc4\x8d tudi za narod, kateri vas podpira. Tudi gospodje u\xc4\x8denjaki najdejo tukaj obilo gradiva za prirodoznanstvo na\xc5\xa1e rodne zemlje, torej ne \xc4\x8depite v svojih brlogih in ne pustite kisati svojih talentov v brezdelni nebrigi za slovenski narod!_NEWLINE_Tako poro\xc4\x8dilo! Izvedeli smo od druge strani, da je res ves ta kraj vreden, da se zanj zlasti mi Novome\xc5\xa1\xc4\x8danje z vnemo zanimamo. Snuje se zabavno pou\xc4\x8dno potovanje skozi te kraje, in \xc5\xbeeleti je, da se tega izleta udele\xc5\xbee \xc4\x8dim najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo. Podrobnosti v uredni\xc5\xa1tvu." _NEWLINE_Jugovzhodno od Jezera ponika Dobravski potok, ki ponikne_NEWLINE_sredi travnikov v ve\xc4\x8d majhnih lukenj (porozna zemlja), ob ve\xc4\x8djih vodah pa v_NEWLINE_urejen po\xc5\xbeiralnik, ki je \xc5\xa1irok 10m in globok 4m. Dobravski potok je dobil ime_NEWLINE_po vasi Dolenja Dobrava, ki se nahaja ob potoku._NEWLINE_V knjigi Dolenjska zemlja in ljudje sta bili na\xc5\xa1ima potokoma posve\xc4\x8deni skoraj dve strani v celoti, poleg besedila pa je bil natisnjen tudi preprost pregleden zemljevid._NEWLINE_"Naslednja ponikalnica (reke Temenice, op.p.) je precej izdaten stalen Lukovski potok. Starej\xc5\xa1i doma\xc4\x8dini vedo povedati, da se je povrhnji tok navadno kon\xc4\x8dal sredi vasi Jezero v komaj kak meter globoki rupi in da je od tod \xc5\xa1e tekla njegova voda, kadar je narasla, ve\xc4\x8d sto metrov naprej proti Risanici, izgubljajo\xc4\x8d se prej ali pozneje v neopazne rupe. Kasneje pa naj bi se ta po\xc5\xbeiralnik v Jezeru, ki ga nazivajo po ondotnem posestniku Gabrovska jama, tako pove\xc4\x8dal in poglobil, da je sedaj \xc5\xbee dobrih 10 m \xc5\xa1irok in 6 m globok ter po\xc5\xbeira tudi ob najve\xc4\x8djem navalu potoka vso njegovo vodo. Res je videti sve\xc5\xbee sledove ugrezanja tal ob krajeh te obse\xc5\xbene odprtine; vendar je trajal dosedanji proces poglabljanja po\xc5\xbeiralnika gotovo dalj\xc5\xa1o dobo, ker zasledimo v 11. \xc5\xa1tevilki \xc4\x8dasnika Dolenjca leta 1906 podroben opis navedene jame. \xc5\xbde takrat se je vanjo stekala ob vsakem \xc4\x8dasu vsa voda in so zato razmi\xc5\xa1ljali, da bi nad njo postavili ve\xc4\x8dji mlin, ki bi izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal globok padec v po\xc5\xbeiralnik._NEWLINE_Od leta 1958 ima Lukovski potok mnogo manj vode, ker so takrat zajeli graditelji avtomobilske ceste, ki te\xc4\x8de tod mimo, enega izmed njegovih izvirov, \xc5\xa0pelo, da so se oskrbovali s pitno vodo. Zdaj je tam vodovod za vasi Lukovek in Jezero._NEWLINE_Tretja ponikalnica je Dobravski potok, ki stopa pod vasjo Dolenja Dobrava iz o\xc5\xbeje doline na \xc5\xa1iroko odprta travni\xc5\xa1ka tla. Ob neopaznih rupah jih zamo\xc4\x8dviri zdaj vi\xc5\xa1e, zdaj ni\xc5\xbee, do kamor pa\xc4\x8d se\xc5\xbee njegov povr\xc5\xa1inski tok._NEWLINE_Lukovski in Dobravski potok, ki ponikata komaj pol km vsaksebi, sta se gotovo nekdaj zlivala ju\xc5\xbeno od Jezera v enoten tok, ki je nato dosegel povrhnjo Temenico. Kje se ji sedaj pridru\xc5\xbei njuna voda v podzemlju, ne vemo. Ka\xc5\xbee pa omeniti, da dobiva Temenica v bli\xc5\xbenji Vrhpe\xc4\x8di, kjer se pojavi drugi\xc4\x8d na povr\xc5\xa1ju, mnogo ve\xc4\x8d vode, kot je ponika pri Ponikvah, in to ne le iz poglavitnega roja izvirov izpod prepadne stene Zijala, temve\xc4\x8d tudi nekaj ni\xc5\xbee pod levim pobo\xc4\x8djem doline."\n_START_SECTION_\nKra\xc5\xa1ki gozd in apnenice\n_START_PARAGRAPH_\nJedro vasi obdajajo kulturne povr\xc5\xa1ine, te pa na vzhodu,_NEWLINE_jugu in zahodu me\xc5\xa1ani gozdovi s prevlado listavcev. Ves gozd je bogat s kamnom_NEWLINE_apnencem. Neko\xc4\x8d je bilo pri nas zelo raz\xc5\xa1irjeno apneni\xc4\x8darstvo. Vsak lastnik je_NEWLINE_dal na nekaj let posekati del gozda in napraviti apnenice. \xc5\xa0e danes je vidnih_NEWLINE_mnogo ostankov apnenic, v njih pa se najdejo tudi kosi apna.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVas je obdana z dobro plodno zemljo. Ob potokih so_NEWLINE_travniki, drugje pa se menjavajo njive in travniki. Neko\xc4\x8d so bile vse doma\xc4\x8dije_NEWLINE_tudi kmetije, danes pa se z govedorejo ukvarjajo le pri \xc5\xa1estih hi\xc5\xa1ah, od tega_NEWLINE_pri dveh hi\xc5\xa1ah \xc5\xbeivijo samo od kmetijstva, pri ostalih pa so doma\xc4\x8di zaposleni tudi_NEWLINE_drugod. Pri treh doma\xc4\x8dijah se ukvarjajo tudi z doma\xc4\x8do proizvodnjo gotovih izdelkov._NEWLINE_Kmetija \xc5\xbdnidar\xc5\xa1i\xc4\x8d ponuja doma\xc4\x8de pekovske izdelke (kruh, pi\xc5\xa1koti, pecivo),_NEWLINE_kmetija Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d ponuja doma\xc4\x8de rezance, kruh in vino, kmetija Marn pa mle\xc4\x8dne_NEWLINE_izdelke (sir, skuta, jogurt). Ve\xc4\x8dina doma\xc4\x8dij v vasi ima v okoli\xc5\xa1kih vinskih_NEWLINE_goricah tudi svoje vinograde, kjer pridelujejo najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e sorte trt,_NEWLINE_najbolj zna\xc4\x8dilen kon\xc4\x8dni proizvod pa je vino cvi\xc4\x8dek.\n_START_SECTION_\nKamnolom\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje hriba Sveta Ana je zelo bogato z apnencem. Kamen_NEWLINE_so za\xc4\x8deli izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati \xc5\xbee ob gradnji \xc5\xbeeleznice, ki polje proti Novemu mestu._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nji kamnolom je nastal po 2. sv. vojni na ozemlju velikega gozda gra\xc5\xa1\xc4\x8dine_NEWLINE_Lan\xc5\xa1pre\xc5\xbe. Gozd se je zato imenoval Lan\xc5\xa1pre\xc5\xa1ki bor\xc5\xa1t. V kamnolomu so morali_NEWLINE_ljudje iz bli\xc5\xbenje in daljne okolice opravljati prisilno delo. Kamnolom je_NEWLINE_deloval do slovenske osamosvojitve in nato nekaj let sameval. Na prelomu_NEWLINE_tiso\xc4\x8dletja so ponovno za\xc4\x8deli z obratovanjem. Ob kamnolomu je stala tudi zgradba_NEWLINE_uprave kamnoloma, 500 m ni\xc5\xbeje pa skladi\xc5\xa1\xc4\x8de razstreliva, ki so ga rabili pri_NEWLINE_delu. Skladi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zgrajeno iz mo\xc4\x8dnega armiranega betona in obdano z_NEWLINE_bode\xc4\x8do \xc5\xbeico. Stoji \xc5\xa1e danes, vendar nima ve\xc4\x8d uporabne funkcije.'