b'\n_START_ARTICLE_\nCenter za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi/tuji jezik\n_START_PARAGRAPH_\nCenter za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi in tuji jezik (do leta 2015 Center za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi/tuji jezik) je organizacija, ki skrbi za podro\xc4\x8dje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine kot drugega in tujega jezika ter slovenski jezik, literaturo in kulturo ter slovenistiko mednarodno promovira. Deluje v okviru Oddelka za slovenistiko Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1965 je Oddelek za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti organiziral \xc5\xa1tirinajstdnevni Seminar slovenskega jezika, literature in kulture (SSJLK). Cilj SSJLK-ja je bil strokovna in znanstvena predstavitev slovenistike. Posamezni deli seminarske organizacije so se za\xc4\x8deli osamosvajati: najprej lektorati, 1979 pa simpozij Obdobja. Slovenska izseljenska matica je leta 1983 organizirala Poletno \xc5\xa1olo slovenskega jezika pri Gimnaziji v Kranju, ki je bila namenjena pouku sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine mladine druge ali tretje generacije slovenskih izseljencev. Za vsebino, program lektoratov, lektorje in u\xc4\x8dna gradiva je skrbela strokovna tajnica SSJLK Ljubica \xc4\x8cernivec. Ko so Poletno \xc5\xa1olo slovenskega jezika preselili v Ljubljano, je pri\xc5\xa1lo do ustanovitve Centra za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Pri tem so sodelovali Helga Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d (prodekanica Filozofske fakultete), Martina Oro\xc5\xbeen (predsednica SSJLK), Ljubica \xc4\x8cernivec in Breda Pogorelec, Nace \xc5\xa0umi (predsednik sveta Znanstvenega in\xc5\xa1tituta Filozofske fakultete) in Matja\xc5\xbe Jan\xc4\x8dar (predsednik Slovenske izseljenske matice). O vseh novih vpra\xc5\xa1anjih, nalogah in na\xc4\x8drtih za delovanje Centra so razpravljali v okviru odbora SSJLK na Oddelku za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti. Za organizacijsko delo je bil zadol\xc5\xbeen Mihael Bergant, za lektorsko delo pa Martina Kri\xc5\xbeaj Ortar in Marja Be\xc5\xa1ter. _NEWLINE_Na Celoletni \xc5\xa1oli slovenskega jezika, ki je bila bolj intenzivna, so pou\xc4\x8devale tri lektorice iz SSJLK, Ljubica \xc4\x8cernivec, Metka \xc4\x8cuk in Gita Vuga._NEWLINE_\xc4\x8clani Centra in \xc5\xa1olske oblasti so organizirali tudi Izpitni center._NEWLINE_Leta 1991 je bil Center za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi/tuji jezik poimenovan in dolo\xc4\x8den s posebnim pravilnikom. Jana Zemljari\xc4\x8d Miklav\xc4\x8di\xc4\x8d je prevzela mesto strokovne tajnice Poletne \xc5\xa1ole slovenskega jezika, Ina Ferbe\xc5\xbear pa je bila nastavljena za prenovo standardov in pregled testov._NEWLINE_Od leta 2015 se Center imenuje Center za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi in tuji jezik.\n_START_SECTION_\nSeminar slovenskega jezika, literature in kulture\n_START_PARAGRAPH_\nSeminar slovenskega jezika, literature in kulture je dvotedenska prireditev v prvi polovici julija za tuje sloveniste (univerzitetne u\xc4\x8ditelje, znanstvene delavce, \xc5\xa1tudente, prevajalce, kulturne in prosvetne delavce). Seminar vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de do 130 udele\xc5\xbeencev iz pribli\xc5\xbeno 25 dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nSloven\xc5\xa1\xc4\x8dina na tujih univerzah\n_START_PARAGRAPH_\nLektorati sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine (jezika, literature, kulture) delujejo na 57 univerzah po svetu. Slovenisti\xc4\x8dni \xc5\xa1tudijski programi potekajo na mnogih evropskih univerzah, v Pekingu na Kitajskem, v Tokiu na Japonskem, Kansasu, Clevelandu in Lakelandu v ZDA ter v Buenos Airesu in La Plati v Argentini, \xc5\xa1tevilo slovenisti\xc4\x8dnih kateder pa se po svetu vsako leto pove\xc4\x8duje. Na 26 univerzah v tujini si lahko \xc5\xa1tudentje pridobijo tudi diplomo iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in nadaljujejo s \xc5\xa1tudijem sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine na podiplomski stopnji. _NEWLINE_Na univerzah v tujini sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino se na razli\xc4\x8dnih zahtevnostnih stopnjah u\xc4\x8di oz. \xc5\xa1tudira okoli 2500 \xc5\xa1tudentov. Te\xc4\x8daje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine poleg \xc5\xa1tudentov jezikoslovcev obiskujejo tudi \xc5\xa1tudentje raznih drugih humanisti\xc4\x8dnih in nehumanisti\xc4\x8dnih smeri. Pou\xc4\x8dujejo lektorji iz Slovenije, ki jih na tujo univerzo napoti Center, in doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelji, zaposleni na univerzi gostiteljici.    _NEWLINE_V akademskem letu 2017/18 slovenisti\xc4\x8dni lektorati delujejo na univerzah v naslednjih mestih: Dunaj, Gradec, Celovec; Bruselj, Gent; Sofija; Banja Luka, Sarajevo; Brno, Pardubice, Praga; Pariz; Zadar, Zagreb; Neapelj, Padova, Rim, Trst (na 2 univerzah), Videm; Tokio (na 2 univerzah); Hebei, Peking (na 2 univerzah); Vilna; Budimpe\xc5\xa1ta, Sombotel; Skopje; Berlin, K\xc3\xb6ln, M\xc3\xbcnchen, Regensburg, T\xc3\xbcbingen; Bielsko Bia\xc5\x82a, Gdansk, Katovice, Krakov, Lod\xc5\xbe, Var\xc5\xa1ava; Lizbona; Bukare\xc5\xa1ta; Moskva, Perm, Sankt Peterburg; Bratislava, Nitra; Beograd, Novi Sad; Lviv, Kijev; London, Nottingham; Cleveland, Kansas, Seattle; Buenos Aires, La Plata.\n_START_SECTION_\nSimpozij Obdobja\n_START_PARAGRAPH_\nSimpozij Obdobja je mednarodni znanstveni simpozij. Poteka vsako leto (od leta 1979 do 1996 in od 1999 naprej) in traja tri dni. Udele\xc5\xbeujejo se ga doma\xc4\x8di in tuji jezikoslovci ter literarni zgodovinarji in strokovnjaki drugih humanisti\xc4\x8dnih ved._NEWLINE_Simpozij Obdobja sodi med tradicionalne mednarodne prireditve Oddelka za slovenistiko, ki znotraj svojega dolgoro\xc4\x8dnega krovnega programa tudi predlaga in izbere vsakoletno temo Simpozija.\n_START_SECTION_\nSloven\xc5\xa1\xc4\x8dina za otroke in mladostnike\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 2006 Center organizira dvotedensko Mladinsko poletno \xc5\xa1olo slovenskega jezika, ki je namenjena mladostnikom, starim od 13 do 17 let. Program Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina za otroke in mladostnike pripravlja tudi intenzivne tedne slovenskega jezika za u\xc4\x8dence in dijake slovenskih in dvojezi\xc4\x8dnih \xc5\xa1ol iz zamejstva ter te\xc4\x8daje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine za u\xc4\x8dence, dijake in star\xc5\xa1e priseljence.\n_START_SECTION_\nIzpitni center\n_START_PARAGRAPH_\nIzpitni center je od leta 1994 zadol\xc5\xbeen za preverjanje znanja slovenskega jezika in izdajanje javno veljavne listine o znanju sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine kot drugega jezika, od leta 2000 pa je \xc4\x8dlan evropskega zdru\xc5\xbeenja ustanov za jezikovno testiranje ALTE (Association of Language testers in Europe). Med dejavnosti Izpitnega centra poleg priprave izpitnih gradiv in izvajanja izpitov iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine sodijo tudi priprava ustreznih programov, usklajevanje standardov znanja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in preverjanja tega znanja ter priprava in izvajanje ustreznega usposabljanja za izpra\xc5\xa1evalce in ocenjevalce na izpitih iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine.  _NEWLINE_Izpit iz slovenskega jezika je mogo\xc4\x8de opravljati na osnovni ravni, vi\xc5\xa1ji ravni in ravni odli\xc4\x8dnosti. Izpiti so zasnovani so na trostopenjskem izobra\xc5\xbeevalnem programu\xc2\xa0Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina kot drugi in tuji jezik. Vse tri ravni upo\xc5\xa1tevajo govorca in stopnjo njegove samostojnosti pri sporazumevanju v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini in so primerljive z dokumentom\xc2\xa0Skupni evropski jezikovni okvir (SEJO oz. CEFR): osnovna raven - A2, B1 po SEJO, vi\xc5\xa1ja raven - B2 po SEJO, raven odli\xc4\x8dnosti - C1, C2 po SEJO. Izpiti iz znanja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine so leta 2017 pridobili znak kakovosti ALTE.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nProgram skrbi za strokovno in didakti\xc4\x8dno usposobljenost u\xc4\x8diteljev sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine kot drugega in tujega jezika na univerzah zunaj Slovenije, na te\xc4\x8dajih sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, u\xc4\x8diteljev v slovenskih osnovnih in srednjih \xc5\xa1olah, ki potrebujejo specifi\xc4\x8dna znanja, za pou\xc4\x8devanje in la\xc5\xbejo integracijo otrok, katerih prvi jezik ni sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina, u\xc4\x8diteljev v zamejstvu in izseljenstvu ter izvajalcev izpitov. Vsako leto organizira za\xc4\x8detno in nadaljevalno usposabljanje za pou\xc4\x8devanje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine kot tujega jezika, ki pomenijo kakovostno, specialisti\xc4\x8dno usmerjeno nadgradnjo slovenisti\xc4\x8dne izobrazbe.'