b'\n_START_ARTICLE_\nAnoplolepis gracilipes\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe razmeroma velika mravlja; delavke merijo 5\xc2\xa0mm v dol\xc5\xbeino, imajo vitko telo z izrazito dolgimi nogami ter tipalnicami. Sestavljene o\xc4\x8di so razmeroma velike in izbuljene. Zunanji skelet je mehak, rumeno-rjave barve, le zadek je nekoliko temnej\xc5\xa1i. Vse delavke so morfolo\xc5\xa1ko enake. V angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih obmo\xc4\x8djih je vrsta zaradi podivjanega opletanja delavk, kadar se po\xc4\x8dutijo ogro\xc5\xbeene, dobila ljudsko ime \xc2\xbbyellow crazy ant\xc2\xab\xc2\xa0(nora rumena mravlja)._NEWLINE_Kolonije so lahko poligine, kar pomeni, da imajo ve\xc4\x8d kraljic. Te rojevajo delavke skozi vse leto, vendar so opazna sezonska nihanja z vi\xc5\xa1kom pred de\xc5\xbeevno dobo. Ob\xc4\x8dasno se pojavljajo krilati osebki, ki se razmno\xc5\xbeujejo spolno, vendar nove kolonije nastanejo v ve\xc4\x8dini primerov z odcepitvijo. Ocenjujejo, da traja \xc5\xbeivljenjski cikel 76 do 84 dni od tega razvoj okrog dva meseca (dva meseca in pol pri kraljicah). Delavke iz poliginih kolonij srdito branijo svoje kraljice in v\xc4\x8dasih uprizarjajo plenilske pohode na sosednje kolonije. Pri kolonijah s samo eno kraljico pa lahko pride do pojava t. i. \xc2\xbbsuperkolonije\xc2\xab, razpr\xc5\xa1enih kolonij s prosto izmenjavo delavk. Taka superkolonija se lahko razprostira na povr\xc5\xa1ini do 150 ha in dose\xc5\xbee gostoto 20 milijonov delavk na hektar. Posami\xc4\x8dna kolonija najve\xc4\x8dkrat \xc5\xa1teje okrog 4000 delavk.\n_START_SECTION_\nEkologija in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nVrsta je vsejedi generalist. Delavke po teritoriju pobirajo mrhovino in plenijo razli\xc4\x8dne nevreten\xc4\x8darje, kot so enakono\xc5\xbeci, stonoge, mehku\xc5\xbeci, pajkovci in \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, pa tudi manj\xc5\xa1e pti\xc4\x8de, plazilce in sesalce. Plen onesposobijo tako, da ga \xc5\xa1kropijo z mravljin\xc4\x8dno kislino, ki jo uporabljajo tudi za obrambo. Za optimalen razvoj potrebujejo hrano, bogato z beljakovinami, pomemben dele\xc5\xbe prehrane pa predstavljajo ogljikovi hidrati. Vir le-teh je lahko nektar, pogosto pa delavke tudi nabirajo mano kaparjev, ki jih aktivno \xc4\x8duvajo. Zares mno\xc5\xbei\xc4\x8dne kolonije so odvisne od kaparjev. Hrano i\xc5\xa1\xc4\x8dejo podnevi in pono\xc4\x8di, pri \xc5\xa1irokem razponu temperatur in po vseh mo\xc5\xbenih povr\xc5\xa1inah znotraj teritorija, celo v kro\xc5\xa1njah de\xc5\xbeevnih gozdov._NEWLINE_Gnezdijo lahko v raznolikih habitatih; primarno je to vrsta ni\xc5\xbeinskih tropskih de\xc5\xbeevnih gozdov, pojavljajo pa se tudi v obalnih predelih, travi\xc5\xa1\xc4\x8dih, mo\xc4\x8dvirnatih gozdovih in v grmi\xc4\x8devju. Vrsta je znana po tem, da uspe\xc5\xa1no poseli obmo\xc4\x8dja, ki jih je spremenil \xc4\x8dlovek, tako da najdemo kolonije na kmetijskih obmo\xc4\x8djih, v planta\xc5\xbeah dreves in urbanih obmo\xc4\x8djih, pri tem pa zahajajo tudi v notranjost stavb. Gnezdo je po navadi med rastlinskim opadom ali v luknjah v tleh._NEWLINE_Izvorno obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti vrste ni natan\xc4\x8dno znano. Domnevajo, da je to bodisi Afrika, kjer \xc5\xbeivijo preostali predstavniki tega rodu, bodisi Ju\xc5\xbena Azija.\n_START_SECTION_\nKot invazivna vrsta\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjem stoletju mravlja Anoplolepis gracilipes intenzivno poseljuje nova obmo\xc4\x8dja in zaradi agresivnosti izriva avtohtono favno, zato velja za eno najhuj\xc5\xa1ih invazivnih vrst. Vne\xc5\xa1ena je bila in uspeva v delih Afrike, Ju\xc5\xbene Amerike in Avstralije, poleg tega pa \xc5\xa1e na Karibe in otoke v Indijskem ter Tihem oceanu. Opazili so jih tudi na zahodnih obalah Mehike in ZDA. Posebej resno gro\xc5\xbenjo za avtohtono favno predstavlja na Bo\xc5\xbei\xc4\x8dnem otoku v Indijskem oceanu, kjer je populacija iz \xc5\xa1e ne pojasnjenih razlogov nenadoma eksplodirala in poselila tudi neokrnjene monsunske gozdove. Zaradi mno\xc5\xbei\xc4\x8dnosti iztreblja populacije ve\xc4\x8d endemi\xc4\x8dnih vrst, kot so kopenska rakovica vrste Gecarcoidea natalis. Poleg tega povzro\xc4\x8da \xc5\xa1kodo tudi posredno - ker delavke skrbijo za kaparje, so se mo\xc4\x8dno razmno\xc5\xbeili tudi ti. Mana, ki kaplja z njih, spodbuja rast plesni, te pa uni\xc4\x8dujejo drevje._NEWLINE_Na dalj\xc5\xa1e razdalje je najpomembnej\xc5\xa1i prena\xc5\xa1alec \xc4\x8dlovek, ki vna\xc5\xa1a mravlje v nova okolja s prevozom oku\xc5\xbeenih kmetijskih pridelkov, okrasnih rastlin, lesa, prsti in kmetijske mehanizacije.'