b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Hladnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini malega kmeta Ignacija in gospodinje Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ke Hladnik rojene \xc4\x8cuk. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju in \xc5\xa0kofji Loki, gimnazijo in bogoslovje pa v Ljubljani. V ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1ka je bil posve\xc4\x8den 29. junija 1927. Kot kaplan je slu\xc5\xbeboval v Metliki, Zagrebu in Kostanjevici na Krki. Na \xc5\xbeeljo \xc5\xa1kofa Gregorija Ro\xc5\xbemana je leta 1936 od\xc5\xa1el v Argentino, da prevzame duhovno oskrbo za okoli 20.000 slovenskih izseljencev. Po prihodu v novo domovino je stopil v stik z Izidorjem Cankarjem, ki je prav takrat postal veleposlanik Kraljevine Jugoslavije v Argentini. Skupaj sta dosegla, da so slovenske \xc5\xa1olske sestre, ki so \xc5\xbee delovale v Buenos Airesu pri\xc5\xa1le do lastnega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in zgradb v mestni \xc4\x8detrti Paternalu, ki je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de izseljencev s Primorske. Tu so ustanovili slovensko osnovno \xc5\xa1olo, ki se je kasneje, ko so argentinske oblasti ukinile zasebne narodne \xc5\xa1ole spremenila v zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de za fante. Prav tako se je tu za\xc4\x8dela redna nedeljska ma\xc5\xa1a za Slovence. Hladnik je tu organiziral slovenski cerkveni pevski zbor ter vodstvo poveril priznanemu zborovodji Cirilu Jek\xc5\xa1etu (za njim pa je kasneje zbor prevzel Bogomir \xc5\xa0pacapan). Odslej je Paternalu postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de slovenskega verskega in kulturnega \xc5\xbeivljenja v Argentini. Hladnik je prevzel tudi vodenje in uredni\xc5\xa1tvo revija Duhovno \xc5\xbeivljenje. Po prevzemu revije je za\xc4\x8del potovati po Argentini s ciljem, da odkrije \xc4\x8dim ve\xc4\x8d slovenskih izseljencev, zlasti tistih, ki so izgubili stike z rojaki ne le v Argentini, temve\xc4\x8d celo z doma\xc4\x8dimi v domovini in jih sku\xc5\xa1al povezati med seboj. V tem pogledu je opravil veliko humanitarno delo. Njegovi potopisi, ki jih je objavljal v Duhovnem \xc5\xbeivljenju so bili ve\xc4\x8dkrat pravi seznami na novo odkritih Slovencev._NEWLINE_Po koncu 2. svetovne vojne se za\xc4\x8denja novo in morda najte\xc5\xbeje obdobje Hladnikovega delovanja v Argentini. Vojna vihra in dogodki po njej so iz domovine ponovno pregnali okoli 20.000 Slovencev. Hladnik je za\xc4\x8del takoj ukrepati. Po neuspe\xc5\xa1nih dogovarjanjih in posredovanjih pri oblasteh je dosegel sprejem pri predsedniku Peronu. Odslej je po Hladnikovem posredovanju okoli 10.000 Slovencev dobilo upanje, delo in dom med argentinskim ljudstvom. In ko so begunci prihajali skupina za skupino, jim je iskal mo\xc5\xbenost za uveljavitev v novi domovini, re\xc5\xa1eval zapletene primere in jim pomagal v za\xc4\x8detnih te\xc5\xbeavah. Trajen spomenik pa si je postavil z ustanovitvijo naselja v Lan\xc3\xbasu, ki je tudi uradno dobilo ime Villa Eslovena - Slovenska vas. Zadnjih 15 let je kot pravi misijonar pre\xc5\xbeivel v enem najbolj revnih predelov Buenos Airesa. Tu je bil zaradi velikih zaslug imenovan za monsinjorja. Njegovi spomini Od Triglava do Andov (COBISS) so leta 1978 iz\xc5\xa1li pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi v Gorici.'