b'\n_START_ARTICLE_\nCrozetovi otoki\n_START_PARAGRAPH_\nCrozetovi otoki (francosko \xc3\x8eles Crozet) so skupina podantarkti\xc4\x8dnih otokov, ki le\xc5\xbeijo v ju\xc5\xbenem Indijskem oceanu, politi\xc4\x8dno pa pripadajo Francoskim ju\xc5\xbenim in antarkti\xc4\x8dnim ozemljem._NEWLINE_Oto\xc4\x8dje, z izjemo raziskovalne postaje Alfred Faure (Alfredova luka) na vzhodni strani Otoka posesti, ki ima od leta 1963 stalno posadko, ni naseljeno. Nekdaj sta na oto\xc4\x8dju obstajali \xc5\xa1e postaji La Grande Manchoti\xc3\xa8re in La Petite Manchoti\xc3\xa8re.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina oto\xc5\xa1kega povr\xc5\xa1ja ni poledenela. Padavine so obilne, saj jih letno pade prek 2500\xc2\xa0mm. V povpre\xc4\x8dju de\xc5\xbeuje 300 dni na leto, 100 dni na leto pa veter piha hitreje od 100\xc2\xa0km/h. Poleti temperature narastejo do 18\xc2\xa0\xc2\xb0C in se celo pozimi redko spustijo pod 5\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCrozetove otoke je odkrila odprava francoskega raziskovalca Marc-Josepha Mariona du Fresneja, ki je na Otoku posesti pristal 24. januarja 1772 in proglasil oto\xc4\x8dje za francosko posest. Imenoval ga je po svojem drugem \xc4\x8dastniku Julesu Crozetu, saj je po sebi \xc5\xbee imenoval predhodno odkriti Otok Marion v Oto\xc4\x8dju princa Edvarda._NEWLINE_V zgodnjem 19. stoletju so oto\xc4\x8dje tako pogosto obiskovali lovci na tjulnje, da so bile te \xc5\xbeivali leta 1835 \xc5\xbee skoraj iztrebljene. Zatem je bila glavna dejavnost na otoku kitolov, \xc5\xa1e posebno so bili dejavni kitolovci iz Massachusettsa._NEWLINE_Oto\xc4\x8dje je bilo pogosto prizori\xc5\xa1\xc4\x8de brodolomov. Leta 1821 se je tu potopila britanska tjulnjelovka Princess of Wales (Vel\xc5\xa1ka princesa) in brodolomci so na otoku pre\xc5\xbeiveli dve leti. Francoska ladja Tamaris je brodolom do\xc5\xbeivela leta 1887, njena posadka pa se je zatekla na Pra\xc5\xa1i\xc4\x8dji otok. Na nogo velikega strako\xc5\xa1a so privezali sporo\xc4\x8dilo. Ptico so na\xc5\xa1li sedem mesecev kasneje v Fremantlu na zahodni avstralski obali, a \xc5\xbeal posadke niso nikoli re\xc5\xa1ili. Zaradi pogostosti brodolomov je britanska kraljeva mornarica nekaj \xc4\x8dasa vsakih nekaj let proti oto\xc4\x8dju po\xc5\xa1iljala ladjo, da bi re\xc5\xa1ila morebitne pre\xc5\xbeivele._NEWLINE_Sprva je Francija oto\xc4\x8dje upravljala kot odvisnost Madagaskarja, leta 1955 pa so postali del Francoskih ju\xc5\xbenih in antarkti\xc4\x8dnih ozemelj. Leta 1961 so postavili prvo raziskovalno postajo, leta 1963 pa \xc5\xa1e stalno postajo Albert Faure v Albertovi luki (Port Albert) na Otoku posesti. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in postaja sta imenovana po prvi vodji postaje. Glede na letni \xc4\x8das na postaji deluje od 18 do 30 ljudi, ki izvajajo meteorolo\xc5\xa1ke, biolo\xc5\xa1ke in geolo\xc5\xa1ke raziskave ter skrbijo za seizmograf.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNa oto\xc4\x8dju \xc5\xbeivijo \xc5\xa1tiri vrste pingvinov. Naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1i so predstavniki zlato\xc4\x8dopastih pingvinov (Eudyptes chrysolophus), saj je prisotnih okrog dva milijona parov. Pogosti so tudi kraljevi pingvini (Aptenodytes patagonicus). Mo\xc4\x8d je najti tudi skalne pingvine (Eudyptes chrysocome), na oto\xc4\x8dju pa je tudi majhna kolonija gentujskih pingvinov (Pygoscelis papua)._NEWLINE_Na oto\xc4\x8dju \xc5\xbeive tudi tjulnji, ju\xc5\xbeni morski sloni, strako\xc5\xa1i in albatrosi._NEWLINE_Od leta 1938 je oto\xc4\x8dje naravni rezervat. Vnos tujih vrst (mi\xc5\xa1i, podgan in posledi\xc4\x8dno ma\xc4\x8dk za njihovo zatiranje) je osnovnemu ekosistemu prizadejal veliko \xc5\xa1kode. Pra\xc5\xa1i\xc4\x8di na Pra\xc5\xa1i\xc4\x8djem otoku in koze na Otoku posesti, naseljene kot vir hrane, so \xc5\xbee iztrebljene._NEWLINE_Trenutno je zaskrbljujo\xc4\x8d pretiran lov rib Dissostichus eleginoides. Nadzorovana je tudi populacija albatrosov. Voda okrog oto\xc4\x8dja ne nadzoruje le Francija, temve\xc4\x8d tudi organizacija Greenpeace.'