b'\n_START_ARTICLE_\nPokristjanjevanje Alpskih Slovanov\n_START_PARAGRAPH_\nPokristjanjevanje Alpskih Slovanov se je za\xc4\x8delo v 8. stoletju. To delo so menihi in duhovniki upravljali postopoma. V \xc4\x8dasu pokristjanjevanja lahko govorimo tudi o \xc4\x8dasu dvoverja, saj sta vzporedno obstajala kr\xc5\xa1\xc4\x8danska in "stara" vera Slovanov. \xc5\xa0irjenje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v Vzhodne Alpe je povezano s priznanjem karantanskega kneza Boruta do nadoblasti Bavarske, ki pa je bila od leta 743 pod vplivom kr\xc5\xa1\xc4\x8danske Frankovske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Sprva so celotno obmo\xc4\x8dje naselitve Alpskih Slovanov pokristjanjevali duhovniki iz Salzburga, kasneje pa iz dveh sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so ju dolo\xc4\x8dili leta 796 na vojnem pohodu proti Avarom. Salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Arn je na posvetu dolo\xc4\x8dil reko Dravo, kot mejo vpliva Salzbur\xc5\xa1ke in Oglejske cerkve, kar je frankovski vladar Karel Veliki potrdil leta 811. Severno od Drave so pokristjanjevali iz sredi\xc5\xa1\xc4\x8da v Salzburgu, Slovane ju\xc5\xbeno od Drave pa iz Ogleja.\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xa1irjenje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva severno od Drave\n_START_PARAGRAPH_\nOblast je po smrti svojega o\xc4\x8deta kneza Boruta prevzel prvi kr\xc5\xa1\xc4\x8danski karantanski knez Gorazd, ki so ga na Bavarskem dvoru, kot talca vzgojili v kristjana. Po treh letih vladanja, je Gorazd umrl. Nasledil ga je njegov bratranec Hotimir (vladanje 752-769). Skupaj s Hotimirjem je v Karantanijo pri\xc5\xa1el tudi prvi duhovnik, ki je za\xc4\x8del oznanjati kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero. Ve\xc4\x8dina duhovnikov je prihajala iz Salzburga, od tam pa jih je po\xc5\xa1iljal \xc5\xa1kof Virgil. Karantanski pokrajinski \xc5\xa1kof je bil Modest]]. V njegovi pristojnosti je bilo nadziranje \xc5\xa1irjenja vere, blagoslavljanje novih cerkva in posve\xc4\x8devanje duhovnikov po kanonskih dolo\xc4\x8dilih. V namen \xc5\xa1irjenja vere so za\xc4\x8deli zidati prve samostane in cerkve. Cerkve so pogosto zidali na mestu staroverskih svetih mest in si jih s tem prisvojili, \xc4\x8dastilcem prej\xc5\xa1nje vere pa prepovedali njihovo bogoslu\xc5\xbeje. Zato se na nekatere cerkve navezuje ljudsko izro\xc4\x8dilo, da je bilo "tam prej sveti\xc5\xa1\xc4\x8de druge vere"._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo se je \xc5\xa1irilo postopoma. Vero je morala najprej sprejeti celotna knezova dru\xc5\xbeina, saj mu bo tako lahko sledilo ljudstvo. Karantanci]] so se \xc5\xa1irjenju kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva sprva uspe\xc5\xa1no upirali, vendar so bili zatrti. Misijonska dejavnost se je \xc5\xa1e stopnjevala. Naloga misijonarjev je bila, da se Slovane, ki so \xc4\x8dastili svoje starodavne bogove tako ali druga\xc4\x8de, spreobrne v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Za kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega boga Jehovo pa naj se uporabi ime Bog, izraz, ki ozna\xc4\x8duje slovanske bogove.\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xa1irjenje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva ju\xc5\xbeno od Drave\n_START_PARAGRAPH_\nPokristjanjevanje ju\xc5\xbeno od Drave je potekalo iz Ogleja. Po koncu avarskih vojn je oglejska cerkev za\xc4\x8dela delovati po dogovorjenih na\xc4\x8delih na obmo\xc4\x8dju ju\xc5\xbeno od Drave, torej v Karnioli in v Panoniji._NEWLINE_Pomembno delo pri \xc5\xa1irjenju kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in pismenosti sta opravila tudi Konstantin in Metod iz Bizanca. Bogoslu\xc5\xbeje sta opravljala v slovanskem jeziku, kar pa je bilo v nasprotju s prepri\xc4\x8danjem salzbur\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov. Zaradi tega sta ve\xc4\x8d delovala v Spodnji Panoniji. Konstantin, ki je kasneje prestopil v samostan in dobil ime Ciril, je sestavil pisavo glagolico in jo uporabil v svojem prevodu Svetega pisma.\n_START_SECTION_\nKrst prvih Slovanov\n_START_PARAGRAPH_\nTakratni potek krsta je leta 811 podrobno opisal opisal oglejski patriarh Maksencij, vendar tovrstni zapisi ne veljajo za verodostojne, saj so izredno enostranski. Sprejeli naj bi ga lahko le tisti, ki so bili dobro pou\xc4\x8deni o kr\xc5\xa1\xc4\x8danski veri ter so lahko samostojno, brez prisile, povedali, da verujejo v Kristusa. Prav zaradi tega je pokristjanjevanje potekalo v doma\xc4\x8dem jeziku. Obred se je za\xc4\x8del s tem, da je kr\xc5\xa1\xc4\x8denec dobil sol v usta, duhovnik pa mu je pihnil skozi nos. Po koncu prvega dela obreda so ga izpra\xc5\xa1ali in odpovedati se je moral grehu. Nato so ga trikrat potopili v vodo ter ga mazilili s svetim oljem. Opis je povsem enostranski in ne prikazuje realnega stanja, kjer je bila predkr\xc5\xa1\xc4\x8danska stran preganjana in je bil krst edina izbira. Zaradi nasilnega pokristjanjevanja so kasneje sledili upori.\n_START_SECTION_\nUpori proti pokristjanjevanju\n_START_PARAGRAPH_\nPokristjanjevanju so sledili upori, s katerimi so hoteli pregnati kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero. Dvakrat so se posku\xc5\xa1ali upreti, ampak so bili obakrat zatrti. Po smrti kneza Hotimira so se uprli tretji\xc4\x8d. Tokrat so iz de\xc5\xbeele za nekaj let pregnali vse kr\xc5\xa1\xc4\x8danske duhovnike.]] Kristjani so se na oblast vrnili s pomo\xc4\x8djo Bavarcev.\n_START_SECTION_\nPokristjanjevanje v slovenski literaturi, poeziji in dramatiki\n_START_PARAGRAPH_\nKrst v takratnem obdobju je opisal tudi slovenski pesnik France Pre\xc5\xa1eren v 3. delu znamenite povesti v verzih Krst pri Savici._NEWLINE_O pokristjanjevanju Slovencev so pisali pisatelji Mimi Malen\xc5\xa1ek, Oskar Hudales, Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d, Ivan Mati\xc4\x8di\xc4\x8d, Lev Detela, Josip Gruden, Josip Ogrinec, Ivan Vuk, Matija Prelesnik, Peter Bohinjec in Ivan Sivec._NEWLINE_Prav tako so mnogi dramatiki vklju\xc4\x8devali temo pokristjanjevanja: Alojzij Merhar, Janez Krek, Anton A\xc5\xa1kerc, Ivan Arta\xc4\x8d, Etbin Kristan, Metod Turn\xc5\xa1ek in \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilni drugi.'