b'\n_START_ARTICLE_\nRepentabor\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Repentabor\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Repentabor je najmanj\xc5\xa1a ob\xc4\x8dina v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki pokrajini. Meri 12\xc2\xa0km\xc2\xb2 in obsega vasi Fernetti-Ferneti\xc4\x8di, Col in Repen. (Opomba: Slovenci si v teh krajih zelo prizadevajo za ohranitev slovenskih imen krajev. Dosegli so, da zadnjih nekaj let veljata za edino uradno obliko imeni Col in Repen. Prej sta se vasi uradno imenovali Zolla-Col in Rupingrande-Repen.) _NEWLINE_Ob\xc4\x8dina le\xc5\xbei tik ob italijansko-slovenski m\xc3\xaaji in mej\xc3\xad na ob\xc4\x8dino Se\xc5\xbeana v Sloveniji. Obe ob\xc4\x8dini sta povezovala dva mednarodna mejna prehoda: Se\xc5\xbeana-Ferneti\xc4\x8di in Voglje-Repentabor. Mejni prehod Se\xc5\xbeana-Ferneti\xc4\x8di je bil v \xc4\x8dasu SFR Jugoslavije verjetno najbolj prometni mejni prehod z Italijo. Tudi danes ostaja to glavna prometna povezava med zahodno in jugovzhodno Evropo._NEWLINE_Med turisti\xc4\x8dnimi zanimivostmi ob\xc4\x8dine velja omeniti Kra\xc5\xa1ko hi\xc5\xa1o v Repnu in Repentaborske stene ob cesti proti Colu, med prireditvami pa Kra\xc5\xa1ko ohcet, ki jo priredijo vsako drugo leto (ob lihih letih) zadnjo nedeljo v avgustu v repentabrski cerkvi.\n_START_SECTION_\nEtni\xc4\x8dna sestava prebivalstva\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva iz leta 1971 se je 77,3%  prebivalcev opredelilo, da so Slovenci.\n_START_SECTION_\nCerkev Repentabor\n_START_PARAGRAPH_\nRepentaborska cerkev stoji na 418\xc2\xa0m visoki vzpetini z imenom Tabor. Cerkev je posve\xc4\x8dena Devici Mariji. _NEWLINE_Razvaline v okolici pri\xc4\x8dajo o burni preteklosti kraja. Na pobo\xc4\x8dju taborskega gri\xc4\x8da so vidni ostanki  gradi\xc5\xa1\xc4\x8da iz sredine drugega tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. V rimskem \xc4\x8dasu je pod Taborom vodila cesta od Trsta proti vzhodu. Iz tega \xc4\x8dasa so vidni ostanki obrambnega stolpa ob glavnem vhodu na Repentabor in ostanki trojnega obzidja na pobo\xc4\x8dju. _NEWLINE_Na zahodnem vhodu v tabor je slovenski napis iz leta 1828 napisan v bohori\xc4\x8dici. Napis navaja, da je bil Tabor ponovno pozidan leta 911 - v \xc4\x8dasu mad\xc5\xbearskih  vpadov._NEWLINE_Repentabrska cerkev je prvi\xc4\x8d omenjena v \xc5\xa1kofijski listini iz leta 1316. Listina navaja tudi (slovenska) imena nekaterih okoli\xc5\xa1kih vasi in je dragocen dokument o nepretrganem obstoju Slovencev v teh krajih._NEWLINE_Leta 1512 je \xc5\xa1kof Peter Bonomo (prijatelj in mecen Primo\xc5\xbea Trubarja) posvetil prenovljeno in pove\xc4\x8dano cerkev._NEWLINE_V \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov (na vhodu v \xc5\xbeupnijsko poslopje je letnica 1559) so cerkev spet obnovili in utrdili - takrat je cerkev postala tabor._NEWLINE_Dana\xc5\xa1njo obliko je dobila cerkev leta 1750. Gradnjo je vodil tomajski \xc5\xbeupnik Klep\xc5\xa1e._NEWLINE_Leta 1794 je tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Sigmund von Hohenwart cerkvi podaril sliko Marije, ki \xc5\xa1e danes krasi glavni oltar. Slika je delo tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke slikarke Marie Candido._NEWLINE_Poleg cerkve (znotraj obzidja) stoji \xc5\xa1e \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, me\xc5\xbenarija in stavba, ki je bila v\xc4\x8dasih sede\xc5\xbe repentabrske srenje._NEWLINE_Repentabor je bil v\xc4\x8dasih precej pomembna lokalna romarska pot. Za veliki \xc5\xa1maren so se v\xc4\x8dasih proti Repentabru vile \xc5\xa1tevilne procesije iz Trsta, Se\xc5\xbeane in iz \xc5\xa1tevilnih manj\xc5\xa1ih krajev po Krasu._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni turisti se radi ustavljajo pri repentabrski cerkvi tudi zaradi izrednega razgleda po Krasu, proti morju in proti Alpam v daljavi.\n_START_SECTION_\nRepentaborske stene\n_START_PARAGRAPH_\nRepentaborske stene so kamniti osamelci visoki do 10 m, ki stojijo na vrhu klanca pod vzpetino Tabor ob cesti proti naselju Col. Sestavljeni so iz apnenca, ki je v glavnem sestavljen iz zdrobljenih lupin \xc5\xa1koljk vezanih s kalcitom. Stene so naravni pojav posebnega geomorfolo\xc5\xa1kega pomena, ki so nastale zaradi kemi\xc4\x8dnega raztapljanja ob delovanju meteornih voda in posebne topografske lege. Skale iz \xc5\xa1kolj\xc4\x8dnega apnenca, ki so manj podvr\xc5\xbeene agresivnemu delovanju vode predstavljajo sedaj osamelce, medtem ko se je ostala bolj topna apnen\xc4\x8dasta povr\xc5\xa1ina raztopila. Poleg tega se ti kamniti bloki nahajajo na vrhu prelaza, kjer je raztapljanje intenzivnej\xc5\xa1e: netopljivi ostanki karbonatnih kamnin ne ostanejo na mestu in zato povzro\xc4\x8dajo ve\xc4\x8djo vi\xc5\xa1insko razliko med \xc5\xa1kolj\xc4\x8dnimi apnenci in okoli\xc5\xa1ko povr\xc5\xa1ino. Na enem od teh osamelcev je postavljena spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbertvam fa\xc5\xa1izma.'