b'\n_START_ARTICLE_\nKonstan\xc5\xa1ki koncil\n_START_SECTION_\nZgodovina in potek\n_START_PARAGRAPH_\nNa tem koncilu so re\xc5\xa1evali zapletena vpra\xc5\xa1anja, ki jih je povzro\xc4\x8dil zahodni razkol. \xc5\xbde Pisanski koncil je poskusil re\xc5\xa1iti zapletene razmere, pa jih je le \xc5\xa1e bolj zapletel z izvolitvijo tretjega pape\xc5\xbea poleg dveh obstoje\xc4\x8dih, kar je le \xc5\xa1e okrepilo konciliarizem._NEWLINE__NEWLINE_Ko je Sigismund leta 1411 postal nem\xc5\xa1ki kralj, so torej katoli\xc5\xa1ki Cerkvi\xc2\xa0\xc2\xbbvladali\xc2\xab\xc2\xa0trije pape\xc5\xbei: Gregor XII. (rimska veja), Benedikt XIII. (avignonska veja) in Janez XXIII., (pisanska veja). Pred svojo izvolitvijo je moral obljubiti, da si bo prizadeval za kon\xc4\x8danje razkola. S Sorbono je delil prepri\xc4\x8danje, da bo to mogo\xc4\x8de le, \xc4\x8de bodo vsi trije pape\xc5\xbei odstopili, novega pa naj bi potem izvolil koncil. Za koncil je cesar predlagal Konstanco ob Bodenskem jezeru , ker je bilo to mesto na ozemlju njegove dr\xc5\xbeave. Sigismund je sklical koncil po dr\xc5\xbeavni strani, Janez pa naj bi ga sklical po cerkveni strani; on je to storil v upanju, da ga bo koncil potrdil kot pape\xc5\xbea, saj ga je priznavala ve\xc4\x8dina Evrope, pa tudi ve\xc4\x8dina koncilskih o\xc4\x8detov \xe2\x80\x93 Italijanov. Zato je slovesno odprl koncil v konstan\xc5\xa1ki stolnici 5. novembra 1414. Druga dva pape\xc5\xbea se koncila nista udele\xc5\xbeila osebno, ampak sta nanj poslala svoje predstavnike._NEWLINE__NEWLINE_Janez XXIII. si je predstavljal re\xc5\xa1itev trojnega pape\xc5\xa1tva preprosto s priznanjem Pizanskega koncila, ki je izvolil njega \xe2\x80\x93 kardinali, kralj Sigismund in mnogi velika\xc5\xa1i pa so bili druga\xc4\x8dnega mnenja: treba je odstaviti vse tri pape\xc5\xbee \xe2\x80\x93 koncil pa naj izvoli novega, enotnega. Glede predsedovanja so predsedovali v mese\xc4\x8dnem zaporedju predsedniki\xc2\xa0\xc2\xbbnarodnosti\xc2\xab, ki so bile najprej italijanska, francoska, nem\xc5\xa1ka in angle\xc5\xa1ka, pozneje \xc5\xa1e \xc5\xa1panska kot peta narodnost. Vsaka je imela po en glas, tako po enega tudi kardinalski zbor. V prednosti je bila najmanj\xc5\xa1a, angle\xc5\xa1ka narodnost, v zgubi pa naj\xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1a italijanska. _NEWLINE_Ko je kralj Sigismund na sveti ve\xc4\x8der 1414 pri\xc5\xa1el v Konstanco, so skupaj z njim pri\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilni kardinali, \xc5\xa1kofje, opatije, vrhovni redovni predstojniki, veliki mojstri vite\xc5\xa1kih redov, teolo\xc5\xa1ki profesorji, poslanci kraljev, knezov, mest in univerz. Pridru\xc5\xbeilo se jim je pa \xc5\xa1e 30.000 duhovnikov, trgovcev, me\xc5\xa1etarjev in obrtnikov. Sigismund je zahteval, da ne smejo potrditi za pape\xc5\xbea nobenega od trenutno vladajo\xc4\x8dih; zato so poslovni red Pisanskega koncila prilagodili na ta na\xc4\x8din, da niso glasovali po osebah, ampak po narodnostih; tako so \xc5\xa1tiri na koncilu navzo\xc4\x8de narodnosti (Italijani, Nemci, Angle\xc5\xbei in Francozi) imele vsaka le po en glas; tudi kardinalski zbor na koncilu je imel\xc2\xa0\xc2\xbbkot peta nacija\xc2\xab\xc2\xa0samo en glas; pozneje so se jim pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e \xc5\xa0panci. Pod pojmom narod \xe2\x80\x94 nacija je bil mi\xc5\xa1ljen politi\xc4\x8dni blok. Tako so k nem\xc5\xa1kemu spadali poleg Nemcev \xc5\xa1e Skandinavci. Poljaki. \xc4\x8cehi, Slovenci, Hrvati, Mad\xc5\xbeari in Dalmatinci.\n_START_SECTION_\nJanezov beg in odstavitev vseh treh pape\xc5\xbeev\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Janezu postalo jasno, da ne bo potrjen in da je izgubil ve\xc4\x8dino, je hotel onemogo\xc4\x8diti nadaljevanje koncila z begom. Sodobnik Ulrik iz Richentala poro\xc4\x8da:_NEWLINE_20. dne v marcu, bilo je na predve\xc4\x8der praznika sv. Benedikta v letu Gospodovem 1415, ob enih popoldne, je pape\xc5\xbe Janez skrivaj pobegnil iz Konstance. Jezdil je na konji\xc4\x8dku, oble\xc4\x8den v siv pla\xc5\xa1\xc4\x8d, na glavi je imel sivo kapuco, ki jo je tako poveznil \xc4\x8dez o\xc4\x8di, da ga ni bilo mogo\xc4\x8de spoznati. Ob strani je imel lok. Pred njim je jezdil na\xc5\xa1emljeni oprod\xc4\x8dek "fajmo\xc5\xa1ter". Najprej so pri\xc5\xa1li v hi\xc5\xa1o \xc5\xbeupnika v Ermatingenu. Tam se je pape\xc5\xbe spo\xc4\x8dil in nekaj popil. Pri tem ga ni nih\xc4\x8de spoznal. Nato se je vkrcal v \xc4\x8doln in nih\xc4\x8de ni vedel za njegovo vo\xc5\xbenjo razen avstrijskega vojvode Friderika, h kateremu je prispev v Schaffhausen._NEWLINE_Sigismund je tedaj vzel zadevo odlo\xc4\x8dno v svoje roke: me\xc5\xa1\xc4\x8dane je pozval k oro\xc5\xbeju ter pregovoril koncilske o\xc4\x8dete, da so nadaljevali delo in sprejeli mnenje, da koncil pravzaprav niti ne potrebuje pape\xc5\xbea. 17. maja 1415 je n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki mejni grof ujel Janeza XXIII. pri poskusu pobegu v Francijo, in ga privedel nazaj v Konstanco, kjer ga je 29. maja koncil odstavil, o \xc4\x8demer poro\xc4\x8da \xc5\xbee omenjeni letopisec:_NEWLINE_Poslali so po Baltazarja de Cossisa (tako se je imenoval Janeza XXIII.) v Radolfzell in ga Bogu na ljubo privedli v Konstanco. Prebrali so mu hude o\xc4\x8ditke in stvari, ki jih je storil in ki so mu bile dokazane in so ga obsodili na dosmrtno je\xc4\x8do. Koncil in na\xc5\xa1 gospod cesar so ga izro\xc4\x8dili vojvodu Ludviku Bavarskemu iz Heidelberga, ki naj ga stra\xc5\xbei do izvolitve prihodnjega pape\xc5\xbea. Ta pa naj potem naredi z njim, kar ga bo volja. Vojvoda Ludvik ga je vzel s seboj, dokler ni bil izvoljen pape\xc5\xbe Martin, ki ga je tudi odvedel s sabo._NEWLINE_Rimski pape\xc5\xbe Gregor XII. se je vedel najbolj modro; koncilskim o\xc4\x8detom je sporo\xc4\x8dil, da se je pripravljen odpovedati pape\xc5\xa1kemu naslovu, \xc4\x8de mu priznajo pravico, da ponovno skli\xc4\x8de koncil. Ker so njegov pogoj sprejeli, je Gregor ponovno pravnoveljavno sklical koncil ter nato odstopil kot 90-letnik in postal kardinal-\xc5\xa1kof mesta Porto. Za Celestinom V. je bil drugi zakoniti pape\xc5\xbe, ki je prostovoljno odstopil._NEWLINE_Benedikt XIII. pa je bil nepopustljiv. Kralj Sigismund je osebno zaman jezdil k njemu v Perpignan, da bi ga nagovoril k prostovoljnemu odstopu. Zato je pregovoril njegove prista\xc5\xa1e \xc5\xa0kote in \xc5\xa0pance, da so se mu izneverili. Trmast do konca je Peter Luna na svojem nedostopnem gradu Pe\xc3\xb1\xc3\xadscola v \xc5\xa0paniji osamljen \xc5\xa1e naprej nosil pape\xc5\xa1ka obla\xc4\x8dila, kokler ga ni smrt prisilila, da je odlo\xc5\xbeil tiaro; umrl je kot\xc2\xa0\xc2\xbbpape\xc5\xbe brez Cerkve\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nObsodbe herezij\n_START_PARAGRAPH_\nKonstan\xc5\xa1ki koncil je poleg iskanja katoli\xc5\xa1ke enotnosti obsodil tudi takratne herezije; med drugim tudi zato, da bi pokazal, da ima oblast odlo\xc4\x8danja v verskih zadevah; obenem lahko razumemo te obsodbe, in zlasti \xc5\xa1e izvr\xc5\xa1itev zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8dih smrtnih kazni kot opozorilo in gro\xc5\xbenjo trmastim pape\xc5\xbeem, da jih utegne doleteti enaka usoda, \xc4\x8de se ne bodo pokoravali zahtevam koncila, ki tudi njih lahko razglasi za nepopravljive heretike in razkolnike, ki jih \xc4\x8daka smrt na grmadi._NEWLINE__NEWLINE_U\xc4\x8deni Hefele  glede teh obsodb pravi:\xc2\xa0\xc2\xbbZbrani \xc5\xa1kofje in u\xc4\x8denjaki v Konstanci so se zavedali, da njihov zbor ni vesoljni zbor; da bi pa vendarle ustvarili vtis vesoljnosti, so iskali kakega krivoverca, da bi ga obsodili. Hoteli so na ta na\xc4\x8din pokazati, da so sodniki in zakonodajalci v imenu Kristusa.\xc2\xab\xc2\xa0Zato so hiteli in bili strogi, pa tudi nepreudarni. Koncilskim o\xc4\x8detom v dobro pa je treba priznati, da so hoteli heretika re\xc5\xa1iti smrti, in da ju je obsodil cesar reko\xc4\x8d, da jima ne verjame niti tedaj, \xc4\x8de bosta preklicala svoje u\xc4\x8denje. _NEWLINE_4. maja 1415 je koncil obsodil posmrtno u\xc4\x8denje Johna Wyclifa (\xe2\x80\xa031.XII.1384) kot hereti\xc4\x8dno in ukazal, da njegovo truplo izkopljejo in se\xc5\xbegejo; to so izvr\xc5\xa1ili 1428: njegove ostanke so se\xc5\xbegali in vrgli v reko Swift._NEWLINE_Koncil je (na 13. seji, 15. junija 1415) obsodil kot hereti\xc4\x8dno husitsko u\xc4\x8denje, da se morajo ne le duhovniki, ampak tudi verniki obhajati pod obema podobama in zatrdil, da je Kristus navzo\xc4\x8d tudi le pod podobo kruha in da cerkvene discipline glede tega ni dovoljeno spreminjati, kakor tudi druge nauke, ki so bili v nasprotju s tradicionalnim katoli\xc5\xa1kim u\xc4\x8denjem. Jan Hus je pod Wiclifovim vplivom u\xc4\x8dil tudi, da duhovnik v smrtnem grehu neveljavno ma\xc5\xa1uje ali deli zakramente. Pridigal je tudi proti odpustkom in posedovanju zasebne lastnine; zahteval je vrnitev Cerkve k popolnemu apostolskemu ubo\xc5\xa1tvu, pa tudi, da je edini vir razodetja sveto pismo, kakor tudi predestinacijo._NEWLINE__NEWLINE_3. novembra 1414 so ga pripeljali v Konstanco, ko mu je cesar zagotovil varen prihod in odhod. Dali so mu mo\xc5\xbenost, da se je svobodno zagovarjal; ker pa ni hotel preklicati svojega u\xc4\x8denja, ampak je zanj hotel pridobiti tudi koncil \xe2\x80\x93 menda je zanikal kar polovico katoli\xc5\xa1kega u\xc4\x8denja \xe2\x80\x93 ga je koncil 6. julija 1415 zjutraj \xe2\x80\x93 na svoji 15. seji \xe2\x80\x93 obsodil in izro\xc4\x8dil svetni oblasti, ki je opoldne se\xc5\xbegala njegove knjige in tudi njega samega na grmadi._NEWLINE__NEWLINE_Resnici na ljubo moramo dodati, da je koncil\xc2\xa0\xc2\xbbkot Cerkev\xc2\xab\xc2\xa0samo ugotovil, da je Hus heretik in isto\xc4\x8dasno kralja Sigismunda prosil, naj ga ne usmrti. Da je dal Husa kljub jamstvu o varnem prihodu vseeno usmrtiti, je utemeljeno v takratnem prepri\xc4\x8danju, da edinost cesarstva zagotavlja edinost vere. Husa torej niso se\xc5\xbegali kot krivoverca, ampak kot politi\xc4\x8dnega revolucionarja. Prav tako je potrebno poudariti, da je Hus umrl v \xc4\x8dasu, ko Cerkev ni imela zakonitega pape\xc5\xbea. 29. maja 1415 je koncil odstavil pizanskega pape\xc5\xbea Janeza XXIII.. 4. julija - dva dni pred Husovo usmrtitvijo torej \xe2\x80\x93 se je rimski pape\xc5\xbe Gregor sam odpovedal svojemu naslovu. Konstan\xc5\xa1ki koncil je (26. julija 1417) odstavil \xc5\xa1e trmastega avinjonskega\xc2\xa0\xc2\xbbpape\xc5\xbea brez Cerkve\xc2\xab, ki pa tako \xc5\xbee dolgo ni imel vpliva na dogajanja v Cerkvi kot Benedikt XIII.. \xc5\xa0ele nato (11. novembra 1417) je bil izvoljen novi pape\xc5\xbe Martin V.. _NEWLINE_25. maja 1415 so razglasili za heretika tudi Hieronima Pra\xc5\xa1kega; ko je najprej preklical svoje u\xc4\x8denje, so mu oprostili, vendar so ga \xc5\xa1e vedno dr\xc5\xbeali v zaporu, dokler ni 30. maja 1416 preklical svojega kesanja in izrazil strinjanje s Husovim u\xc4\x8denjem: zato je tudi njega in njegove knjige doletela ista usoda kot njegovega u\xc4\x8ditelja.\n_START_SECTION_\nVolitve novega pape\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nAprila 1415 \xe2\x80\x93 po Janezovem pobegu - je koncil razglasil, da ima oblast neposredno od Kristusa in da ga morajo ubogati torej tudi pape\xc5\xbei v verskih zadevah, zlasti tistih, ki zadevajo odpravo razkola. Do izpraznitve pape\xc5\xa1kega sede\xc5\xbea je bila dolga pot; vmes je krepko posegel cesar Sigismund. Tako je omogo\xc4\x8dil, da so ujeli in odstavili pizanskega koncilskega pape\xc5\xbea Janeza XXIII.; rimski pape\xc5\xbe Gregor XII. se je sam odpovedal, ko je prej \xc5\xa1e ponovno pravnoveljavno sklical koncil. Odstavli so tudi trmastega avinjonskega pape\xc5\xbea Benedikta XIII., ki pa je \xc5\xa1e naprej nosil pape\xc5\xa1ka obla\xc4\x8dila in tiaro. Ko mu je kon\xc4\x8dno pokazala hrbet tudi \xc5\xa0panija, je poslala svoje delegate na koncil kot peta narodnost. \xc5\xa0ele sedaj so se lahko lotili najva\xc5\xbenej\xc5\xa1e zadeve - pape\xc5\xa1kih volitev. Najbolj gore\xc4\x8di zagovorniki konciliarizma so hoteli pridr\xc5\xbeati izvolitev novega pape\xc5\xbea koncilu; zmernej\xc5\xa1a ve\xc4\x8dina pa se je odlo\xc4\x8dila za sporazumno re\xc5\xa1itev: poleg kardinalov je volilo tudi po \xc5\xa1est predstavnikov vsake narodnosti (nem\xc5\xa1ke, angle\xc5\xa1ke, italijanske, francoske in \xc5\xa1panske)._NEWLINE__NEWLINE_V neki trgovski hi\xc5\xa1i v Konstanci so uredili 56 celic za kardinale in druge upravi\xc4\x8dence. Konklave se je za\xc4\x8del 8. novembra 1417; kardinalu Odu Colonnu je 11. novembra manjkal samo \xc5\xa1e en glas. Takrat se je pomikala pod oknom pro\xc5\xa1nja procesija in zbor 200 otrok je prepeval himno v \xc4\x8dast Svetemu Duhu. Petje je kardinale tako ganilo, da sta \xc5\xa1e dva kardinala dala kandidatu svoj glas in tako je Cerkev zopet imela enega, zakonito izvoljenega pape\xc5\xbea, ki si je izbral ime po dnevnem svetniku, Martin V. Kronali so ga v konstan\xc5\xa1ki stolnici, a v slovesnem sprevodu je vodil pape\xc5\xbeevega konja za uzdo sam kralj Sigismund, ki je tudi omogo\xc4\x8dil Cerkvi pot v prihodnost.\n_START_SECTION_\nSpomin\n_START_PARAGRAPH_\nV teh letih se spominjajo znamenitega koncilskega dogodka z raznimi prireditvami. Trije pape\xc5\xbei, ki so hkrati uveljavljali pravico do Sede\xc5\xbea sv. Petra, razdeljeno kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo ter nemiri in spopadi vsepovsod po Evropi \xe2\x80\x93 iz teh razlogov so se duhovni in posvetni dostojanstveniki se\xc5\xa1li na vesoljni cerkveni zbor v \xc5\xa1kofovskem mestu Konstanci med 1414 in 1418._NEWLINE__NEWLINE_Od leta 2014 do 2018 Konstanca vnovi\xc4\x8d poziva Evropo k Bodenskemu jezeru. Vrsta prireditev pod naslovom \xe2\x80\x9e600 let Konstan\xc5\xa1kega koncila\xe2\x80\x9d je prilo\xc5\xbenost, da obiskovalci pridejo v stik s preteklostjo in se hkrati soo\xc4\x8dijo z izzivi sedanjosti in prihodnosti. Prireditelji jubilejnih proslav prina\xc5\xa1ajo vedno kaj novega in zanimivega ter imajo svoju urad v Konstanci, Markst\xc3\xa4tte 1, ter radi sprejemajo tozadevne pobude in predloge. _NEWLINE_V to pomembno srednjeve\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofijsko mestece, ki je takrat \xc5\xa1telo od sedem do desettiso\xc4\x8d prebivalcev \xe2\x80\x93 a danes jih \xc5\xa1teje \xc4\x8dez osemdeset tiso\xc4\x8d, se je skozi \xc5\xa1tiri leta koncila zgrinjalo od petdeset do stotiso\xc4\x8dglava mno\xc5\xbeica pape\xc5\xbeev, kardinalov, \xc5\xa1kofov, duhovnikov in redovnikov, visokih oblastnikov s \xc5\xa1tevilnim spremstvom, trgovcev, pa tudi hotnic in goljufov, bera\xc4\x8dev in gluma\xc4\x8dev. Ne smemo pozabiti, da je ta koncil bil res ekumenski, saj je na njem sodeloval tudi carigrajski (pravoslavni) cesar z odli\xc4\x8dnim in nemajhnim spremstvom. Na te pomembne dogodke spominja tudi prilo\xc5\xbenostna stalna razstava ob 600-letnici koncila.'