b'\n_START_ARTICLE_\nBo\xc5\xbei\xc4\x8dna zgodba\n_START_PARAGRAPH_\nBo\xc5\xbei\xc4\x8dna zgodba (tudi bo\xc5\xbei\xc4\x8dna povest, bo\xc5\xbei\xc4\x8dna \xc4\x8drtica ali bo\xc5\xbei\xc4\x8dna slika) je kratka, do 3000 besed dolga sentimentalna pripoved pou\xc4\x8dne narave, z bo\xc5\xbei\xc4\x8dno tematiko, navadno tudi objavljena okrog bo\xc5\xbei\xc4\x8da._NEWLINE_Slovenske bo\xc5\xbei\xc4\x8dne zgodbe so se pojavile v 19. stoletju, objavljali so jih v koledarjih, v bo\xc5\xbei\xc4\x8dnih prilogah ali v podlistku dnevnega \xc4\x8dasopisja (katoli\xc5\xa1kega in liberalskega) in v revijah (Slovenec, Domoljub, Slovenski narod, Edinost, Dom in svet, Zvon\xc4\x8dek, Zgodnja Danica). Gre za prevode, priredbe, anonimne in izvirne tekste. Prikazujejo izsek iz \xc5\xbeivljenja osrednje osebe, drugih oseb je malo, zna\xc4\x8dilen je le en dogodek (ki je lahko tudi notranje do\xc5\xbeivetje), ki se zgodi na sveti ve\xc4\x8der in  ima za osebo usodne posledice. Pripovedovalec je prvoosebni ali tretjeosebni, slednji je pogostej\xc5\xa1i. Bo\xc5\xbei\xc4\x8dna zgodba je sorodna pou\xc4\x8dni in vzgojni ljudski povesti._NEWLINE_Prva in najbolj znana bo\xc5\xbei\xc4\x8dna zgodba je zgodba o Jezusovem rojstvu, ki se je zaradi trdosr\xc4\x8dnosti betlehemskih prebivalcev, ki Mariji in Jo\xc5\xbeefu niso hoteli nuditi preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da, rodil v hlevu. V zgodbi nastopajo angeli, ki oznanjajo mir ljudem, in pastirji, ki so prvi do\xc5\xbeiveli veselje in izpolnitev hrepenenja po rojstvu Odre\xc5\xa1enika. Na tej podlagi je nastalo mnogo zgodb, pesmi in iger, ki ohranjajo svetopisemsko sporo\xc4\x8dilo, ki je pre\xc5\xbeeto s pri\xc4\x8dakovanjem, upanjem, vero in odpu\xc5\xa1\xc4\x8danjem.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nV sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zgodb so revne osebe, bogate zelo redko. Glavne osebe so sirote, revne dru\xc5\xbeine, trpe\xc4\x8de matere, pijanci, vojaki, osamljeni starej\xc5\xa1i ljudje, izgubljeni sinovi ali h\xc4\x8dere, ki so od\xc5\xa1li iskat bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje in zapustili dom. Pogosta sta mraz in sneg, zato so prikazane premra\xc5\xbeene in la\xc4\x8dne osebe in njihova nesre\xc4\x8da dan pred bo\xc5\xbei\xc4\x8dem. Redko se zgodba za\xc4\x8dne nekaj dni pred svetim ve\xc4\x8derom, ampak tudi to je namenjeno vpeljavi v dogajanje na sveti ve\xc4\x8der. V posameznih primerih se zgodba dogaja na bo\xc5\xbei\xc4\x8dni dan oz. v dneh po njem ali pa naslednje leto ali nekaj let kasneje, s \xc4\x8dimer avtor navadno prika\xc5\xbee, kako so se stvari izbolj\xc5\xa1ale. V\xc4\x8dasih je zapisano, kje se zgodba dogaja, v\xc4\x8dasih je kraj nakazan le s prvo \xc4\x8drko, v\xc4\x8dasih pa sploh ni dolo\xc4\x8den._NEWLINE_Za\xc4\x8dne se predstavitvijo glavne osebe, sledi nesre\xc4\x8da oz. zaplet, ki povzro\xc4\x8di trpljenje glavne osebe in te\xc5\xbeke trenutke. Velikokrat gre pri tem za posredovanje druge, negativne osebe (npr. o\xc4\x8de je alkoholik, zato dru\xc5\xbeina trpi). Nato sledi preobrat in re\xc5\xa1itev nesre\xc4\x8dnega dogodka oz. slabega stanja (o\xc4\x8de vidi, da s pitjem \xc5\xa1kodi dru\xc5\xbeini in zato opusti alkohol). Zgodbe se kon\xc4\x8dajo sre\xc4\x8dno, z moralnim naukom, npr. da se vsako dobro dejanje popla\xc4\x8da z dobrim. Konci so precej razli\xc4\x8dni, od tega, da revnim pomagajo dobri ljudje, da siroto posvoji par brez otrok, do smrti in zamrznitev v snegu. Smrt pa ni prikazana negativno, glavne osebe umirajo z nasmehom na obrazu, saj v zadnjih blodnjah pred smrtjo do\xc5\xbeivijo nekaj lepega (npr. se sre\xc4\x8dajo z umrlimi dragimi, po smrti so spet zdru\xc5\xbeeni z njimi). Vsebujejo kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko misel, da Bog vsakemu gre\xc5\xa1niku, ki se kesa, odpusti tudi najhuj\xc5\xa1e grehe, zato so bo\xc5\xbei\xc4\x8dne zgodbe polne upanja._NEWLINE_Nekatere bo\xc5\xbei\xc4\x8dne zgodbe odstopajo od vzorca in se osredoto\xc4\x8dajo na glavni lik oz. njegovo do\xc5\xbeivljanje svetega ve\xc4\x8dera. Redke so tudi zgodbe, ki opisujejo mra\xc4\x8dno vzdu\xc5\xa1je, kjer ni prostora za upanje, mir, ljubezen in spravo.\n_START_SECTION_\nNaslovi\n_START_PARAGRAPH_\nV naslovih se pojavljajo besedne zveze sveti ve\xc4\x8der, sveta no\xc4\x8d, bo\xc5\xbei\xc4\x8dni ve\xc4\x8der in bo\xc5\xbei\xc4\x8dna no\xc4\x8d v kombinaciji z raznimi predlogi (npr. Na sveti ve\xc4\x8der, V bo\xc5\xbei\xc4\x8dni no\xc4\x8di, Bilo je na sveti ve\xc4\x8der itd.), nekateri omenjajo tudi protagonista (npr. Zadnji sveti ve\xc4\x8der Petra Martinca, Mihovega Tineta sveti ve\xc4\x8der, Mornarjev bo\xc5\xbei\xc4\x8d itd.), v\xc4\x8dasih tudi kraj dogajanja (npr. Bo\xc5\xbei\xc4\x8dni ve\xc4\x8der v je\xc4\x8di, Bo\xc5\xbei\xc4\x8dna no\xc4\x8d na bojnem polju, Sveti ve\xc4\x8der na tujem, Bo\xc5\xbei\xc4\x8d v kitajskih vodah itd.)._NEWLINE_Del naslova je lahko tudi oznaka literarne vrste (Pradavna bo\xc5\xbei\xc4\x8dna povest, Zgodba svete no\xc4\x8di, Bo\xc5\xbei\xc4\x8dna \xc4\x8drtica, Pripovedka o bo\xc5\xbei\xc4\x8dnem bogku itd.) in bo\xc5\xbei\xc4\x8dni motivi: polno\xc4\x8dnica, darovi, zvonovi, bo\xc5\xbei\xc4\x8dno drevo, angel, mir, dete Jezus, pastirji (Zlato drevesce, Bo\xc5\xbei\xc4\x8dni angel, Svetono\xc4\x8dni mir itd.).\n_START_SECTION_\nSlovenski avtorji\n_START_PARAGRAPH_\nV sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je nekaj sto bo\xc5\xbei\xc4\x8dnih pripovedi, izvirnih, prevedenih in anonimnih. V \xc5\xbeanru so se med drugimi preizkusili Ivan Albreht, Ivan Baloh, Venceslav Bele, France Bevk, Ivan Cankar, Rudolf Dolenc, Lea Fatur, Fran Sale\xc5\xa1ki Fin\xc5\xbegar, Janez Jalen, Vitomir Feodor Jelenc, Jo\xc5\xa1ko Kevc, Marija Kmet, Manica Koman, Zvonimir Kosem, Zofka Kveder, Ivan Lah, Jo\xc5\xbee Likovi\xc4\x8d, Bogomir Magajna, Rudolf Maister, Ksaver Me\xc5\xa1ko, Fran Mil\xc4\x8dinski, Radivoj Peterlin, Just Pi\xc5\xa1\xc4\x8danec (Levin), Jo\xc5\xbee Podslivni\xc5\xa1ki, Ivan Pregelj, Alojzij Remec, Pavla Rovan, Silvin Sardenko, Slavko Savin\xc5\xa1ek, Ina Slokan (Oroslava), Gustav Strni\xc5\xa1a, Anton Su\xc5\xa1nik, Mara Tav\xc4\x8dar, Ivo Tro\xc5\xa1t, Jo\xc5\xbee Urbanija (Limbarski), Josip Vandot, Jakob Volj\xc4\x8d (J. oz. I. Kosar), Venceslav Winkler.\n_START_SECTION_\nParodije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je tudi sam pisal bo\xc5\xbei\xc4\x8dne zgodbe, je Ivan Cankar v \xc4\x8drtici Bo\xc5\xbei\xc4\x8dne zgodbe (Na\xc5\xa1 list 1906) o \xc5\xbeanru pisal zelo kriti\xc4\x8dno in jih zaradi svetohlinstva in la\xc5\xbene dobrotnosti ozna\xc4\x8dil kot \xc5\xa1und. V bo\xc5\xbei\xc4\x8dnih zgodbah ne vidi nobene umetnosti, saj pravi, da tovrstno zgodbo lahko napi\xc5\xa1e vsak. Na \xc5\xbeeljo treh urednikov, naj napi\xc5\xa1e bo\xc5\xbei\xc4\x8dno zgodbo, je naredil tri koncepte bo\xc5\xbei\xc4\x8dnih zgodb \xe2\x80\x93 eno o izgubljenem sinu, ki je blodil po svetu in se na sveti ve\xc4\x8der spokoril ter postal rodoljub, drugo o ubogem, revnem otroku, ki ga na cesti najde o\xc4\x8de, ugotovi da je to njegov nezakonski sin in mu kupi bo\xc5\xbei\xc4\x8dno drevesce in tretjo o revni dru\xc5\xbeini, katere \xc4\x8dlani so bolni in premra\xc5\xbeeni, nato pa neka dama prinese bo\xc5\xbei\xc4\x8dno drevesce, za kar so zelo hvale\xc5\xbeni. Pri vseh gre torej za nesre\xc4\x8dne glavne osebe, nato se zgodi preobrat, nekaj dobrega oz. lepega, kar povzro\xc4\x8di sre\xc4\x8do in hvale\xc5\xbenost. Cankar v zgodbah najbolj kritizira bo\xc5\xbei\xc4\x8dno sentimentalnost, ki po njegovem mnenju ni ni\xc4\x8d drugega kot opravi\xc4\x8devanje, hinavstvo in la\xc5\xbe. Pravi, da se strahotnost dru\xc5\xbebene krivice, razmerje med delom in bogastvom najbolj razkrije ravno v tem, predbo\xc5\xbei\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu. _NEWLINE_Tudi Gospodi\xc4\x8dna Mici (1930) Frana Mil\xc4\x8dinskega je parodija bo\xc5\xbei\xc4\x8dne zgodbe.'