b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica svetega Aleksandra Nevskega, Sofija\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica Aleksandra Nevskega je kri\xc5\xbena bazilika s poudarjeno osrednjo kupolo. Pozla\xc4\x8dena kupola je visoka 45 m, zvonik pa 53 m. Ima dvanajst zvonov s skupno maso 23 ton. Najve\xc4\x8dji tehta 12 ton, najla\xc5\xbeji pa 10 kg.  Notranjost je okra\xc5\xa1ena z raznobarvnim italijanskim marmorjem, brazilskim oniksom, alabastrom in drugimi dragimi gradivi. Okoli  osrednje kupole je z drobnimi zlatimi \xc4\x8drkami napisan  o\xc4\x8dena\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drt in gradnja\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja stolnice se je za\xc4\x8dela leta 1882 s polaganjem temeljega kamna, ve\xc4\x8dina del pa je bila opravljena od leta 1904 do 1912.  Sveti Aleksander Nevski je bil ruski princ. Zgrajena v bila kot znamenje spo\xc5\xa1tovanja do 200.000 ruskih, beloruskih, ukrajinskih in bolgarskih vojakov, ki so padli med rusko-tur\xc5\xa1ko vojno 1877-1778, v kateri je bila izpod osmanske oblasti med drugim osvobojena tudi Bolgarija. _NEWLINE_Na\xc4\x8drte je naredil Aleksander Pomerancev s pomo\xc4\x8djo Aleksandra Smirnova in Aleksandra Jakovljeva. Izvirni na\xc4\x8drt so v letih 1884-1885 temeljito spremenili in ga dokon\xc4\x8dali leta 1898. Gradnjo in dekoriranje  je opravila skupina bolgarskih, ruskih, avstroogrskih in drugih evropskih umetnikov, arhitektov in delavcev, vklju\xc4\x8dno z \xc5\xbee omenjenimi arhitekti, katerim so se pridru\xc5\xbeili Petko Mom\xc4\x8dilov, Jordan Milanov, Haralampi Ta\xc4\x8dev, Ivan Mrkvi\xc4\x8dka, Vasilij Bolotnov, Nikolaj Bruni, Aleksander Kiseljov, Anton Mitov in ve\xc4\x8d drugih._NEWLINE_Elemente iz marmorja in svetila so izdelali v M\xc3\xbcnchnu, kovinske dele vrat v Berlinu, vrata sama pa v tovarni Karla Bamberga na Dunaju. Mozaike so izdelali v Benetkah.\n_START_SECTION_\nSprememba imena\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi svetovni vojni sta bili Bolgarija in Rusija na nasprotnih straneh, zato so stolnico od leta 1916 do 1920 preimenovali po  svetem Cirilu in Metodu. Po vojni so ji vrnili staro ime. 12. septembra 1924 je bila razgla\xc5\xa1ena bolgarski za kulturni spomenik.\n_START_SECTION_\nRelikvije\n_START_PARAGRAPH_\nLevo od oltarja so v skrinjici razstavljene relikvije Aleksandra Nevskega, ki jih je dala Ruska pravoslavna cerkev. Spremljajo\xc4\x8di napis v bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dini pravi, da so v skrinjici relikvije (\xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x89\xd0\xb8, mo\xc5\xa1\xc4\x8di). Po videzu sode\xc4\x8d gre za ko\xc5\xa1\xc4\x8dek rebra.\n_START_SECTION_\nMuzej\n_START_PARAGRAPH_\nV kripti stolnice je muzej, v katerem je najve\xc4\x8dja zbirka pravoslavnih ikon v Evropi. Ikone so del zbirke  bolgarske Narodne galerije.\n_START_SECTION_\nOkolica\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini je cerkev svete Sofije, po kateri Sofija dobila ime. Druge znamenite bli\xc5\xbenje zgradbe so Spomenik neznanega junaka, Bolgarska akademija znanosti, parlament, park Ivana Vazova z njegovim spomenikom in nagrobnikom, sofijska Opera in balet in park, v katerem je na majhnem bol\xc5\xa1jem trgu mogo\xc4\x8de kupiti ro\xc4\x8dno izdelane tekstilije, ikone in starine.'