b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdupnija Stara Cerkev\n_START_SECTION_\nObseg \xc5\xbeupnije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnija z vsemi vasmi po popisu iz leta 2002 \xc5\xa1teje 2243 ljudi_NEWLINE_V \xc5\xbeupnijo spadajo naslednje vasi: Breg pri Ko\xc4\x8devju, Dolnje Lo\xc5\xbeine, Gorenje, Gornje Lo\xc5\xbeine, Koblarji, Konca vas, Mala Gora, Mlaka pri Ko\xc4\x8devju, Mrtvice, Nove Lo\xc5\xbeine, Slovenska vas, Stara Cerkev, Stari Breg, Stari Log in Trnovec.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc4\x8devska de\xc5\xbeela je bila v srednjem veku, pred letom 1330, redko naseljena s slovenskim prebivalstvom. Za ve\xc4\x8djo naseljenost je poskrbel grof Oton Ortenbur\xc5\xa1ki, ki je iz koro\xc5\xa1kih posestev za\xc4\x8del naseljevati koro\xc5\xa1ke Nemce, pozneje znane pod imenom Ko\xc4\x8devarji._NEWLINE_Takrat je cerkev Marijinega vnebovzetja v tem kraju \xc5\xbee stala. Grof Oton Ortenbur\xc5\xa1ki si je dal v Mahovniku zgraditi dvorec, zraven pa \xc5\xa1e kapelo sv. Jerneja. Ljudje so za\xc4\x8deli nekaj kilometrov oddaljeno Marijino cerkev imenovati kar \xc2\xbbstaro cerkev\xc2\xab\xc2\xa0(ad antiquam ecclesiam)._NEWLINE_Tisti \xc4\x8das so mejo ribni\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije ozna\xc4\x8devali Dobro polje, Velike La\xc5\xa1\xc4\x8de, Bloke, Osilnica in Stari trg. Ker je bila Stara Cerkev od Ribnice, kjer je bil \xc5\xbeupnik, oddaljena 4 ure hoda, je grof prosil oglejskega patriarha Bertranda, naj namesti kaplana ekspozita, da bo vr\xc5\xa1il bogoslu\xc5\xbeje, delil zakramente in pokopaval. Patriarh je 1. septembra 1339 grofovo pro\xc5\xa1njo izpolnil. Kasnej\xc5\xa1i patriarh Ludovik della Torre pa je 1. maja 1363 Ko\xc4\x8devju dodelil omejeno samostojnost, duhovnik pa je bil odgovoren \xc5\xbeupniku v Ribnici._NEWLINE_Ozemlje dana\xc5\xa1nje \xc5\xbeupnije Stara Cerkev je bilo do 1788 razdeljeno med \xc5\xbeupniji Ko\xc4\x8devje in Ribnica. V slovensko ribni\xc5\xa1ko \xc5\xbeupnijo je spadala Slovenska vas in vas Stara Cerkev s svojo Marijino cerkvijo, ki se ji Ribnica ni hotela odre\xc4\x8di, saj v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e ni bilo danes mnogo bolj znane Marijine cerkve pri Novi \xc5\xa0tifti. Stara Cerkev je postala \xc5\xbeupnija z odlokom cesarja Jo\xc5\xbeefa II. z dvornim odlokom 2. decembra 1785. V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xa1e z vso Ko\xc4\x8devsko pokrajino spadala v gori\xc5\xa1ko nad\xc5\xa1kofijo, ki pa jo je pape\xc5\xbe Pij VI. 8. marca 1788 ukinil. Z isto bulo, s katero je ukinil gori\xc5\xa1ko nad\xc5\xa1kofijo pa je ljubljansko \xc5\xa1kofijo povzdignil v nad\xc5\xa1kofijo in ji dodelil med drugim tudi vse \xc5\xbeupnije ko\xc4\x8devskega dijakonata, med katerimi je poimensko na\xc5\xa1teta tudi Stara Cerkev. Za prvega \xc5\xbeupnika je notranjeavstrijska vlada 29. aprila 1788 imenovala Matija Ramorja. Dokument pa je bil naslovljen \xc5\xa1e na gori\xc5\xa1ki konsistorij, \xc4\x8deprav je dejansko takrat \xc5\xbeupnija \xc5\xbee spadala pod Ljubljano, ki pa je bila takrat \xc5\xa1e brez nad\xc5\xa1kofa, ki ga je dobila \xc5\xa1ele 8. junija 1788. Ta je tega dne prevzel tudi vse na novo dodane \xc5\xbeupnije, tako da je s tem dnem Stara Cerkev pri\xc5\xa1la v ljubljansko nad\xc5\xa1kofijo. V njej je ostala do 7. aprila 2006, ko je pape\xc5\xbe Benedikt XVI. ustanovil tri nove \xc5\xa1kofije: Celje, Murska Sobota in Novo mesto. Po tem odloku spada \xc5\xbeupnija Stara Cerkev z vso ko\xc4\x8devsko dekanijo v \xc5\xa1kofijo Novo mesto.'