b'\n_START_ARTICLE_\nQuito\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nQuito je na severozahodnem delu Ekvadorja v andski regiji (Sierra), v vzhodni provinci Pichincha. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta je pribli\xc5\xbeno 22 kilometrov ju\xc5\xbeno od ekvatorja na 0\xc2\xb0 4\'in 0\xc2\xb0 20\' ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine ter med 78\xc2\xb0 25\'in 78\xc2\xb0 33\' zahodne zemljepisne dol\xc5\xbeine._NEWLINE_Mesto ima podolgovato lego po osi sever-jug v tipi\xc4\x8dni ozki kotlini med verigami Andov, ki jo je ustvarila reka Guayllabamba (imenovana tudi kotlina Quito) in sodi v eno od osmih notranjih kotlin v Ekvadorju. Kotlina reke Guayllabamba se razteza okoli 50 kilometrov v dol\xc5\xbeino in pribli\xc5\xbeno 4\xc2\xa0km na \xc5\xa1iroko. Na ju\xc5\xbenem koncu kotline jo omejuje gora Atacazo, na severu pa Pululagua (v bli\xc5\xbeini San Antonio de Pichincha). Na zahodni strani kotlino in samo mesto omejuje trenutno neaktivni stratovulkan Pichincha Rucu (4.690 m), ki ni pokrit s snegom. Vulkan Guagua Pichincha neposredno za njim je nekoliko bolj aktiven in vi\xc5\xa1ji (4794 m), vendar ga iz mesta ni mogo\xc4\x8de videti. Na zahodni strani je vrsta manj\xc5\xa1ih gora - vulkanov. Ju\xc5\xbeno od starega mesta Quita se nahaja kupolasta gora Panecillo, ki lo\xc4\x8duje kotlino od severnega ni\xc5\xbeavja. Severna okro\xc5\xbeja Quita so vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8da obmo\xc4\x8dja okoli vulkanov I\xc3\xb1aquito in Cotocollao._NEWLINE_Quito ima proti jugovzhodu \xc4\x8dudovit pogled na vulkan Cotopaxi (5.897 m). Na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju so dejavni tudi vulkani Cayambe (5790 m), Antisana (5753 m), Illiniza (5263 m) in \xc5\xa1tevilni manj\xc5\xa1i. Poleg Guayllabambe je pomembnej\xc5\xa1a \xc5\xa1e reka Machangara. Te\xc4\x8de proti po dolini vzhodu, omejujejo jo strma pobo\xc4\x8dja, na koncu pa se nahajata vulkan Gu\xc3\xa1pulo in dolina Tumbaco. Druge reke so \xc5\xa1e Monjas, Pita in Rio San Pedro, ki vse sodijo v pore\xc4\x8dje Guayllabambe.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nQuito je skoraj v celoti na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih tleh vulkanskega izvora. Potresi in pepel so pogosto pretresali Quito tako v bli\xc5\xbenji kot daljni preteklosti. Quito je obdan s 14 vulkani in od potresa uni\xc4\x8dene objekte v starem mestnem jedru, so \xc5\xbee vsaj \xc5\xa1tirikrat obnovili. Zadnji ve\xc4\x8dji izbruh je bil v septembru leta 2002. V tem \xc4\x8dasu je izbruhnil vulkan Reventador, ki se nahaja v vzhodnih Andih in je miroval ve\xc4\x8d kot 20 let. Celotno mesto je bilo do gle\xc5\xbenjev globoko pokrito s finim pepelom._NEWLINE_Ker je zemlja na obmo\xc4\x8dju mesta zelo plodna, se je mesto skozi stoletja oblikovalo kot pode\xc5\xbeelsko mesto. Danes to zaradi gostote prebivalstva ni ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de. Kmetijstvo je \xc5\xa1e razvito v dolinah predvsem zahodno in ju\xc5\xbeno od Quita (vklju\xc4\x8dno Tumbaco, Pifo in P\xc3\xadntag). Erozija je \xc5\xa1e posebej severno od mesta in v dolinah rek velik problem. Zahodno od Quita je delno zaradi erozije v vulkanskih plasteh popolnoma izginila plast zemlje in se je pojavil kremen.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v Quitu je, kljub svoji legi ob ekvatorju, zaradi zmerne nadmorske vi\xc5\xa1ine, hladno tropsko. To pomeni tako vla\xc5\xbeno kot suho. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je 13\xc2\xa0\xc2\xb0C, in se ne razlikuje bistveno glede na dan v letu. Temperature se gibljejo med pribli\xc5\xbeno 6-7\xc2\xa0\xc2\xb0C v no\xc4\x8dnih urah in do 24-25\xc2\xa0\xc2\xb0C v vro\xc4\x8dih dneh. Quito je znan tudi kot "mesto ve\xc4\x8dne pomladi"._NEWLINE_Letna koli\xc4\x8dina padavin je okoli 1250\xc2\xa0mm. Od septembra do novembra, od januarja do aprila je de\xc5\xbeevna sezona (v tem zaporedju) in je prva sezona obi\xc4\x8dajno bolj izrazita. \xc4\x8ceprav so omenjeni meseci "zima", temperaturne razlike v ostalih mesecih niso zelo druga\xc4\x8dne. Je pa zaradi dnevnih padavin manj son\xc4\x8dnih ur. Obi\xc4\x8dajno de\xc5\xbeuje okoli poldneva in nato pozno popoldne ponovno sije sonce._NEWLINE_Zaradi svoje lege ob ekvatorju so dnevi v letu pribli\xc5\xbeno enake dol\xc5\xbeine. Sonce sije od 6:15-6:30 ure naprej in okoli 18.30 ure do 18:45 zaide. Mrak je zelo kratek.\n_START_SECTION_\nPredkolumbovsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na arheolo\xc5\xa1ke najdbe je bil plato na mestu dana\xc5\xa1njega Quita naseljen \xc5\xbee okoli leta 1500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Tukaj naj bi \xc5\xbeivelo poljedelsko ljudstvo Cotocollao kulture, ki jo je mogo\xc4\x8de datirati do pribli\xc5\xbeno 500 pr. n. \xc5\xa1t.. Zgodovinski podatki iz tega obdobja niso znani. V 14. in 15. stoletju je bilo ve\xc4\x8d naselij v kotlini reke Guayllabamba z lokalnimi vldarji. Med njimi je obstajalo tudi naselje na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Plaza San Francisco v starem mestnem jedru Quita (\xc5\xa0panci so ga kasneje imenovali Tianguez). Ni dokazov, da so bila naselja pod eno politi\xc4\x8dno oblastjo, vendar domnevajo, da so bili povezani z zakonskimi zvezami. Prebivalci severnega dela kotline naj bi se imenovali, po navedbah \xc5\xa1panskega kronista Pedra Cieza de Leona, Zambizas (podro\xc4\x8dje med Quitom, Pillajos in Collaguazos). Obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega starega dela Quita naj bi naseljevali prebivalci kulture Caras, medtem ko naj bi bili v ju\xc5\xbenem delu Panzaleos. Polo\xc5\xbeaj je bil, poleg trgovskega in strate\xc5\xa1kega pomena, tudi sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de andskih ljudstev Quijos iz ni\xc5\xbein Amazonije in ljudstev Yumbo iz zahoda. Ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiri stoletja je bil Quito kraljestvo (shyris)._NEWLINE_Ljudstvo Caras in njihovi zavezniki so bili pora\xc5\xbeeni v epskih bitkah Tiocajas in Tix\xc3\xa1n v letu 1462. Porazila jih je vojska 250.000 vojakov pod vodstvom 11. inkovskega cesarja Huayna Capaca, ki nato leta 1493 ustanovi drugo prestolnico Inkovskega imperija, Quito. Po Capacovi smrti je v Quitu leta 1530 prevzel oblast njegov sin Atahualpa in tik pred prihodom \xc5\xa0pancev, v dr\xc5\xbeavljanski vojni premagal brata Huascarja._NEWLINE_Inkovski imperij je imel obse\xc5\xbeno upravo, ki je bila na \xc4\x8delu zapletenega sistema pokrajinskih prestolnic, kakr\xc5\xa1en je bil tudi Quito. Quito je bil trgovsko mesto, v dana\xc5\xa1njem starem delu Quita pa je bilo versko in politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Obmo\xc4\x8dje je segalo od dana\xc5\xa1nje Riobambe na jugu in Otavala na severu ter bilo poleg Cuzca in Cajamarce eno najpomembnej\xc5\xa1ih mest v inkovskem imperiju. Upravna oblast je bila centralizirana (za potrebe poljedelstva, zbiranja in razdeljevanja hrane, rokodelstva, upravljanja s cestami in mostovi). Vojska je skupaj s sistemom slov in utrdbami vzdr\xc5\xbeevala cesarjevo oblast. Imeli so delavnice za lon\xc4\x8devino, tkanje in obdelavo kovin, kar so v okolici Quita \xc5\xa1e danes poznane obrti.\n_START_SECTION_\nObdobje \xc5\xa1panske vladavine\n_START_PARAGRAPH_\nNeposredno po prihodu v Andsko vi\xc5\xa1avje leta 1534 \xc5\xa0panci zasedejo ozemlje dana\xc5\xa1njega Ekvadorja. 6. decembra 1534 konkvistador Sebasti\xc3\xa1n de Belalc\xc3\xa1zar na ostankih starega Quita ustanovi mesto San Francisco de Quito._NEWLINE_V 16. stoletju je bil Quito regionalni center. Leta 1563 \xc5\xa1panski kralj Philip II ustanovi Real Audiencia de Quito, to je vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za obmo\xc4\x8dje, ki sega vse do juga dana\xc5\xa1nje Kolumbije na severu in do Peruja na jugu ter na vzhodu do izliva reke Napa v Amazoniji. Predsednik sodi\xc5\xa1\xc4\x8da je bil guverner Quita, sopredsedujo\xc4\x8di pa podkralj Peruja._NEWLINE_Avtohtono prebivalstvo je \xc5\xbeivelo v naseljih v okolici, mestno prebivalstvo pa je nadaljevalo s trgovanjem in storitveno dejavnostjo. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanom so v 16. in 17. stoletju sledili dominikanci, kasneje \xc5\xa1e avgu\xc5\xa1tinci in jezuiti._NEWLINE_V za\xc4\x8detku \xc5\xa1panske kolonialne vladavine je bila dru\xc5\xbeba dvojna: \xc5\xa1panski zavojevalci, lastniki zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in redovniki na eni strani in avtohtono prebivalstvo na drugi strani. Od za\xc4\x8detka 17. stoletja ima cveto\xc4\x8da proizvodnja volnenih tekstilij za posledico trajne povezave med mesti in pode\xc5\xbeeljem ter hitro rast mest._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 18. stoletja je gospodarstvo nazadovalo, \xc5\xa1panska dr\xc5\xbeava je v svojih kolonijah za\xc5\xa1la v finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Za Quito je to pomenilo predvsem zapiranje proizvodnje volnenih izdelkov. Dinamika rasti mesta je mo\xc4\x8dno upadla. Vse ve\xc4\x8d je bilo nezadovoljstva z dav\xc4\x8dno obremenitvijo, zato leta 1765 sledil upor proti monopolu dr\xc5\xbeave nad proizvodnjo in prodajo alkohola in tobaka. Upor se je kon\xc4\x8dal brez posledic._NEWLINE_Med letoma 1737 in 1743 je francosko-\xc5\xa1panska dru\xc5\xbeba Geodesic Mission obiskala Ekvador. Vodil jo je Charles Marie de La Condamine. Namen je bil dolo\xc4\x8diti to\xc4\x8dno lokacijo ekvatorja in pridobiti vpogled v obliko zemlje. Ekvador naj bi bil v tistem \xc4\x8dasu najbolj ustrezen kraj za dolo\xc4\x8ditev ekvatorialne linije (drugje so bila bodisi neprehodna obmo\xc4\x8dja ali ocean)._NEWLINE_Kljub tujim vplivom je Quito ostal nedostopen za nove ideje. Do 18. stoletja prevladuje konservativna aristokracija in katoli\xc5\xa1ki red. Najpomembnej\xc5\xa1i kritik teh razmer je bil Eugenio Espejo, ki je ideje razsvetljenstva sku\xc5\xa1al \xc5\xa1iriti tudi v latinskoameri\xc5\xa1ke kraje._NEWLINE_V \xc4\x8dasu francoske revolucije je 10. avgusta 1809 tudi v Quitu pri\xc5\xa1lo do gibanja, ki ga je vodil Juan Pio Mont\xc3\xbafar, ki je imelo za cilj osvoboditev od \xc5\xa0panije. Voditelji zvesti \xc5\xa1panski kroni so ta upor, s pobojem voditeljev v avgustu 1810, zatrli. Kasneje lokalni zgornji razred "mestizos" pridobi od oblastnikov v \xc5\xa0paniji ve\xc4\x8d vpliva. Boj za vpliv te elite je bil kasneje tudi pomembna gonilna sila vojne za neodvisnost. Veriga konfliktov je bila sklenjena 24. maja 1822, ko je Antonio Jos\xc3\xa9 de Sucre, pod poveljstvom Simona Bolivarja vodil vojsko v bitki na pobo\xc4\x8djih Pichinche. Njuna zmaga je prinesla neodvisnost Quitu in okolici._NEWLINE_Naslednjih osem let je bil Ekvador nato del Republike La Gran Colombia (obmo\xc4\x8dje je obsegalo dana\xc5\xa1njo Kolumbijo, Venezuelo in Ekvador). Leta 1830 se je Ekvador kon\xc4\x8dno osamosvojil, za glavno mesto je bil dolo\xc4\x8den Quito._NEWLINE_V nemirnem 19. stoletju so se oblasti zelo pogosto menjavale, ubitih, umorjenih, zastrupljenih je bila cela vrsta voditeljev in duhovnikov. 4. septembra 1895 je po ve\xc4\x8d spopadih postal predsednik Ekvadorja liberalni poveljnik Eloy Alfaro. Ta je izvedel obse\xc5\xbeen program modernizacije in sekularizacije dr\xc5\xbeave. Po dokon\xc4\x8danih dveh mandatih se je leta 1911 preselil v Evropo. Ko se je leta 1912 vrnil v Ekvador, se je posku\xc5\xa1al vrniti tudi na oblast a so ga 28. januarja 1912 aretirali, vrgli v je\xc4\x8do in umorili po tem ko so vdrli v zapor._NEWLINE_Obdobje liberalizma v Ekvadorju je bilo konec julija leta 1925, ko je sledil prvi v nizu voja\xc5\xa1kih udarov. Leta 1932 je izbruhnila \xc5\xa1tiridnevna dr\xc5\xbeavljanska vojna. Podobni nemiri so se nadaljevali skozi celo 20. stoletje. Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Velasco Ibarra je bil po dolgem \xc4\x8dasu konzervativni politik z dragoceno podporo v andski regiji. Bil je ustanovitelj liberalne stranke in nadarjen govornik. Predsednik je bil petkrat in \xc5\xa1tirikrat strmoglavljen s strani vojske. Zadnji padec Velasco Ibarra se je zgodil februarja 1972 po devetih letih vodenja voja\xc5\xa1ke diktature._NEWLINE_Po vrnitvi k demokraciji v letih 1978/79, je sledila gospodarska kriza, ki jo je povzro\xc4\x8dil padec mednarodnih cen nafte in velika rast prebivalstva. Prebivalci Quita so bili znani po uporni\xc5\xa1tvu. Ve\xc4\x8dkrat so organizirali mno\xc5\xbei\xc4\x8dne demonstracije in splo\xc5\xa1ne stavke s ciljem zamenjati predsednika: leta 1997 je bil prisiljen odstopiti Abdal\xc3\xa1 Bucaram, leta 2001 Jamil Mahuad, leta 2005 Lucio Gutierrez.\n_START_SECTION_\nSimbol mesta\n_START_PARAGRAPH_\nSimbole mesta je cesar Karel V. podelil Quitu 14. marca 1541 in so zapisani v dokumentu Talavera._NEWLINE_Takrat je Quito dobil mestne pravice in pravice uporabljati oro\xc5\xbeje. Grb predstavlja "pala\xc4\x8do iz srebra med dvema hriboma ali skalama z jarkom v zeleni barvi na dnu vsakega, med njima stoji grad s kri\xc5\xbeem iz zlata na zeleni podlagi, na stolpih sta dva \xc4\x8drna orla z zlatimi v\xc5\xa1itki na krilih, celotno polje je rde\xc4\x8de, obrobljeno s trakom sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka v zlatu na modrem polju, \xc4\x8disto na vrhu pa je vite\xc5\xa1ka \xc4\x8delada z modro-rde\xc4\x8do perjanico polo\xc5\xbeena na zelen lovorjev venec. "_NEWLINE_V skladu s \xc5\xa1tudijo zgodovinarja in mestnega svetnika Quita, Pedro Pablo Traversarija iz leta 1914, je najstarej\xc5\xa1i pre\xc5\xbeiveli dokument o grbu v avgu\xc5\xa1tinskem samostanu iz leta 1573.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nQuito ima dve javni in ve\xc4\x8d zasebnih univerz. To sta Universidad Central del Ekvador (Osrednja Univerza v Ekvadorju) in Universidad Nacional Polit\xc3\xa9cnica (Dr\xc5\xbeavni zavod Politehnika). Med drugimi univerzami so pomembne \xc5\xa1e: Escuela Superior Polit\xc3\xa9cnica del Ej\xc3\xa9rcito (Voja\xc5\xa1ka Politehnika), Pape\xc5\xa1kega Katoli\xc5\xa1ka univerza v Ekvadorju, salezijanska univerza (Universidad Salesiana), Universidad Andina Simon Bolivar (Andska Univerza Simon Bolivar), Universidad Intercultural de las Nacionalidades y Pueblos Ind\xc3\xadgenas Amawtay Wasi (Medkulturna Univerza domorodnih ljudstev in narodov) in Universidad San Francisco de Quito. Od leta 2002 je zasebna univerza Universidad Internacional del Ekvador, UIDE zgradila nov kampus, ki je najve\xc4\x8dji v Ekvadorju. V Quitu, obstajajo tudi \xc5\xa1tevilne zasebne jezikovne \xc5\xa1ole._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no je stopnja izobrazbe v Quito je bistveno vi\xc5\xa1ja od dr\xc5\xbeavnega povpre\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu \xc5\xbee od leta 1995 deluje trolejbus. Je osrednji element integriranega javnega prometnega sistema v mestu. Proge potekajo skozi mesto od severa proti jugu in so popolnoma lo\xc4\x8dene od ostalih prometnih povr\xc5\xa1in, zato je promet s trolejbusi hiter in neoviran. Za javni prevoz uporabljajo tudi zglobne avtobuse. Quito ima dve glavni avtobusni postaji iz katerih se povezujejo drugi kraji v dr\xc5\xbeavi. Zelo pomembno transportno sredstvo v Quitu je tudi kolo. Mesto ima 65\xc2\xa0km kolesarskih poti. Posebne kolesarske poti potekajo med univerzitetnimi centri._NEWLINE_Leta 2016 bo odprta prve linija podzemne \xc5\xbeeleznice in bo delovala v povezavi z ostalim javnim prometnim omre\xc5\xbejem v Quitu. Metro s 15 postajami od severa do juga bo za javni prevoz predstavljal izjemen napredek._NEWLINE_V Quitu je skoraj v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Aeropuerto Internacional Mariscal Sucre. V kratkem ga bodo zaprli zaradi neustrezne lege in s tem povezanih varnostnih tveganjih ter pomanjkanja zmogljivosti in ga nadomestili z novim Quito International Airport, ki ga gradijo v primerni oddaljenosti od mesta proti severu dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Na novo obnovljena \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja Eloy Alfaro (Chimbacalle) je izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za ekvadorsko \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko povezavo v Guayaquil (Duran). Del te proge je tudi znameniti odsek skozi kanjon Nariz del diablo, kjer proga poteka cik-cak in se na razdalji 11,6\xc2\xa0km dvigne/spusti za 560 m.\n_START_SECTION_\nSpomenik ekvatorju\n_START_PARAGRAPH_\nNa obrobju mesta le\xc5\xbei park v njem pa obele\xc5\xbeje Mitad del Mundo, to je spomenik postavljen na mestu kjer le\xc5\xbei ekvator. Spomenik je bil zgrajen med letoma 1979 in 1982, je visok 30 metrov iz armiranega betona in oblo\xc5\xbeen z andezitom. Spomenik je v obliki piramide katere vsaka stranica ka\xc5\xbee dolo\xc4\x8deno stran neba. V notranjosti je majhen muzej v katerem so predstavljeni eksponati avtohtonih kultur v Ekvadorju (obla\xc4\x8dila, predmeti iz \xc5\xbeivljenja,...). V parku so \xc5\xa1e drugi objekti: planetarij, glavni trg, kjer se odvijajo razne prireditve, aleja geometrov._NEWLINE_Sam spomenik stoji 240 m ju\xc5\xbeno od pravega ekvatorja na vzporednici 0\xc2\xb0 0\' 7,83" ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine. To so ugotovili z najnovej\xc5\xa1imi meritvami s sistemom GPS in na tej novi lokaciji dokon\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dili pravo mesto nami\xc5\xa1ljene \xc4\x8drte. Tukaj je postavljen tudi nov manj\xc5\xa1i muzej Solar Inti\xc3\xb1an znotraj katerega lahko obiskovalci opravljajo razli\xc4\x8dne poskuse z vodo, jajcem in podobno.'