b'\n_START_ARTICLE_\nLogika\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xb3gika (gr\xc5\xa1ko \xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82: l\xc3\xb3gos - beseda, smisel, misel, na\xc4\x8delo) je filozofski nauk o mi\xc5\xa1ljenju ter njegovih zakonitostih. Logika v o\xc5\xbejem smislu je znanost o pravilnem sklepanju. Tradicionalno je logika filozofska disciplina, v 19. stoletju pa je postala tudi del matematike in kasneje ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAristotel je utemeljitelj logike. Njegovi logi\xc5\xa1ki spisi (njegovo osrednje logi\xc5\xa1ko delo je O razlaganju (Peri Hermeneias) se ukvarjajo z zakonitostmi pravilnega sklepanja. Aristotel je sistemati\xc4\x8dno razmejil logiko kot znanost o pravilnem sklepanju od sofistike, gr\xc5\xa1kega miselnega gibanja, ki se je pogosto poslu\xc5\xbeevalo paradoksov in prikritih zmotah v argumentih._NEWLINE_Sholastika je razvila Aristotelov sistem v logiko, ki jo danes poznamo pod imeni logika terminov, silogistika ali A-sistem. Najpomembnej\xc5\xa1a sodobna logika sta Frege in Russell. Utemeljila sta propozicijsko logiko, logiko, ki z razliko od Aristotelove logike ne operira s termini, temve\xc4\x8d s propozicijami, s stavki. Propozicijsko logiko lahko sicer v zametikih zasledimo \xc5\xbee v stoi\xc5\xa1ki logiki._NEWLINE_Sodbnej\xc5\xa1i logi\xc5\xa1ki sistemi so po navadi utemeljeni na opustitvi nekaterih aksiomov iz starej\xc5\xa1ih logi\xc5\xa1kih sistemov ter uvedbi intenzionalnosti.'