b'\n_START_ARTICLE_\nFrance Cegnar (literat)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nCegner je po kon\xc4\x8dani gimnaziji in liceju nastopil slu\xc5\xbebo po\xc5\xa1tnega uradnika. Slu\xc5\xbeboval je v Ljubljani, Pazinu in Trstu, kjer je postal tudi mestni svetnik.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nCegnarjeva prigodni\xc5\xa1ka in narodnopotrditvena poezija je izrazno in oblikovno spretna vendar do\xc5\xbeivljajsko neprepri\xc4\x8dljiva (Pesmi, 1860). Pomembnej\xc5\xa1i pa je Cegnar kot prevajalec. Zlasti dobri so njegovi prevodi Schillerjevih tragedij: Marija Stuart (1861), Viljem Tell (1862) in Valen\xc5\xa1tajn (1866)._NEWLINE_Cegnar je pomembno vplival tudi na kritiko, katero je javno zagovarjal \xc5\xa1e pred F. Levstikom in kot njegov somi\xc5\xa1ljenik polemiziral s P. Hicingerjem in J. Bleiweisom._NEWLINE_Od leta 1848 do 1851 sta v Trstu izhajala dva nacionalna glasila: Slavjanski rodoljub in Jadranski Slavljan pri katerih je Cegnar sodeloval kot urednik.'