b'\n_START_ARTICLE_\nPeter \xc5\xa0tih\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1983 je diplomiral iz zgodovine na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Med \xc5\xa1tudijem je delal tudi kot maneken in nastopal v televizijskih reklamah. Leta 1984 se je zaposlil na Oddelku za zgodovino ljubljanske Filozofske fakultete in nadaljeval s podiplomskim \xc5\xa1tudijem. Med drugim se je v letih 1990-1992 izpopolnjeval iz pomo\xc5\xbenih zgodovinskih ved na In\xc5\xa1titutu za avstrijsko zgodovinsko raziskovanje (Institut f\xc3\xbcr \xc3\x96sterreichische Geschichtsforschung) na Dunaju. Leta 1993 je na Filozofski fakulteti v Ljubljani kon\xc4\x8dal doktorski \xc5\xa1tudij iz zgodovine. Leta 1987 je postal asistent za zgodovino Slovencev v srednjem veku,1994 docent, 1999 izredni in 2004 redni profesor za slovensko srednjeve\xc5\xa1ko zgodovino in pomo\xc5\xbene zgodovinske vede. Predava v Ljubljani in na Filozofski fakulteti Univerze v Mariboru, poleg tega je ve\xc4\x8dkrat gostoval na razli\xc4\x8dnih evropskih univerzah. Leta 2007 je bil izvoljen za izrednega in leta 2015 za rednega \xc4\x8dlana Slovenske akademije znanosti in umetnosti, (od 2011 je bil tajnik I. razreda za zgodovinske in dru\xc5\xbebnene vede do 2017, ko je bil izvoljen za podpredsednika SAZU), aprila 2008 tudi za dopisnega \xc4\x8dlana Avstrijske akademije znanosti v filozofsko-zgodovinskem razredu. Leta 2018 je bil izvoljen \xc5\xa1e za rednega \xc4\x8dlana Evropske akademije znanosti in umetnosti ter prejel zlato plaketo Univerze v Ljubljani._NEWLINE_Je avtor \xc5\xa1tevilnih del o srednjeve\xc5\xa1ki zgodovini dana\xc5\xa1njega slovenskega prostora, ukvarja se predvsem s problemi slovanske etnogeneze po naselitvi Slovanov v Vzhodne Alpe, z nastajanjem dr\xc5\xbeavnih tvorb zgodnjega srednjega veka v Vzhodnih Alpah (Karantanija, Karniola), z zgodovino plemstva, nastankom de\xc5\xbeel. Objavil je tudi ve\xc4\x8d odmevnih raziskav s podro\xc4\x8dja diplomatike. Za delo "Villa quae Sclavorum lingua vocatur Goriza"\xc2\xa0: \xc5\xa1tudija o dveh listinah cesarja Otona III. iz leta 1001 za oglejskega patriarha Johannesa in furlanskega grofa Werihena (DD. O. III. 402 in 412) je leta 2000 prejel nagrado Klio. Z Vaskom Simonitijem je napisal novej\xc5\xa1o poljudnoznanstveno Slovensko zgodovino do razsvetljenstva (1995), ki je na sinteti\xc4\x8den na\xc4\x8din \xc5\xa1ir\xc5\xa1i publiki predstavila nove poglede na starej\xc5\xa1o zgodovino slovenskega prostora in je bila prevedena v hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino ter nem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Leta 2009 je iz\xc5\xa1la prenovljena izdaja z naslovom Na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du svetov\xc2\xa0: slovenska zgodovina od prazgodovinskih kultur do konca 18. stoletja. Od leta 2000 je glavni in odgovorni urednik Zgodovinskega \xc4\x8dasopisa._NEWLINE_Nasprotoval je upodobitvi kne\xc5\xbejega kamna na slovenskem evrskem kovancu za 2 centa.'