b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Zika\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Zika se je rodil v Kamniku delavcu Ivanu, po rodu \xc4\x8cehu, in materi Mariji, rojeni Vegh, mad\xc5\xbearskega rodu. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Kamniku, gimnazijo pa od leta 1920 do 1928 v Novem mestu. Po maturi je bil eno leto kot uradnik zaposlen v kamni\xc5\xa1ki smodni\xc5\xa1nici, od 1929 pa je \xc5\xa1tudiral franco\xc5\xa1\xc4\x8dino in knji\xc5\xbeevnost na ljubljanski univerzi in leta 1933 tam tudi diplomiral. Leta 1935 se je izpopolnjeval na pari\xc5\xa1ki Sorboni._NEWLINE_Leta 1936 je nastopil slu\xc5\xbebo na gimnaziji v Pe\xc4\x87i (Kosovo), od septembra 1938 do aprila 1941 je u\xc4\x8dil na realni gimnaziji v Murski Soboti, od julija 1941 do oktobra 1944 na mad\xc5\xbearski mo\xc5\xa1ki gimnaziji v Subotici, od decembra 1944 do septembra 1947 pa na \xc5\xbeenski gimnaziji v Subotici._NEWLINE_Po slu\xc5\xbebovanju v Subotici se je vrnil v Kamnik in na tamkaj\xc5\xa1ni gimnaziji do upokojitve leta 1973 u\xc4\x8dil franco\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Za svoje delo je bil leta 1972 odlikovan z redom dela z zlatim vencem in srebrno plaketo Turisti\xc4\x8dne zveze Slovenije (1967).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nZika je najve\xc4\x8d je pisal o kamni\xc5\xa1ki zgodovini in turizmu. \xc5\xa0tevilni prispevki (od 1930 dalje) so iz\xc5\xa1li v \xc5\xa1tevilnih listih. Spominski in biografski \xc4\x8dlanki kot npr.: o Titu, F. M. Paglovcu, F. Pircu, J. \xc5\xa0lakarju, L. Stiasniju, J. F. Zupanu in drugih so bili objavljeni v \xc5\xa1tevilnih \xc4\x8dasopisih, Kamni\xc5\xa1kem ob\xc4\x8danu in v ve\xc4\x8d \xc5\xa1tevilkah Kamni\xc5\xa1kega zbornika. Obravnaval pa je med drugim \xc5\xa1e zgodovino kamni\xc5\xa1ke tiskarne (Tiskarna A. Slatnar), tovarne keramike (1960), zaslu\xc5\xbene Kamni\xc4\x8dane oz.\xc2\xa0\xc2\xbbpurgerje\xc2\xab\xc2\xa0(1959), planinsko snov. Ob 750-letnici mesta je objavil Zgodovino Kamnika._NEWLINE_Zika je bil tudi razgledan \xc5\xa1ahist \xe2\x80\x93 problemist, vzgajal je \xc5\xa1ahovski nara\xc5\xa1\xc4\x8daj, raziskoval zgodovino \xc5\xa1aha na Slovenskem. Pisal npr. o I. Kosu (Problem, Zgb, 1975, \xc5\xa1t. 165\xe2\x80\x9370), J. Ogrincu (Kamn. zbornik 1967), J. Plahuti in G. Szabu (Problem 1974, \xc5\xa1t. 161\xe2\x80\x934, soavtor N. Petrovi\xc4\x87). V knjigi Slovenski \xc5\xa1ah (1972) je podal pregled: \xc5\xa0ah na Slovenskem od prvih za\xc4\x8detkov do 1914. Zbiral je in 1966\xe2\x80\x931970 napisal Gradivo za zgodovino \xc5\xa1ahovske igre na Slovenskem in Gradivo za istoriju \xc5\xa1ahovske igre na ozemlju Hrvatske i Vojvodine, a je oboje ostalo v rokopisu (hrani Muzej v Kamniku).'