b'\n_START_ARTICLE_\nToledo\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je bilo domnevno naseljeno \xc5\xbee v bronasti dobi. Rimski zgodovinar Livij (okoli 59 pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x93 17 n. \xc5\xa1t.) ga opisuje kot "urbs parva, sed loco munita" - majhno, naravno utrjeno mesto. Ko ga je leta 193 pr. n. \xc5\xa1t. osvojil rimski general Mark Fulvij Mobilio, je postal pomembna rimska kolonija in glavno mesto Karpentije. V rimskem obdobju se je razvil v glavno trgovsko in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de rimske province Carthaginensis. Po padcu Rimskega imperija je postal prestolnica Vizigotskega kraljestva, ki ga je ustanovil Liuvigild (ali Leovigild). Kraljestvo je propadlo po arabski osvojitvi Iberskega polotoka v letih 711 do 719._NEWLINE_V Kordovskem kalifatu je bil Toledo od leta 761 do 857 sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnih uporov proti Arabcem. Od leta 920 do 932 je mestu vladala dinastija Kasi, potem pa je mesto po dolgotrajnem obleganju osvojil Abd Al Rahman III.. Sledilo je obdobje, znano kot La Convivencia, se pravi obdobje so\xc5\xbeitja muslimanov, kristjanov in Judov._NEWLINE_Arabci so Toledo preimenovali v \xe1\xb9\xaculay\xe1\xb9\xadulah. Don Izak Abrabanel, ugledna judovska osebnost iz 15. stoletja, ki je bil eden od kraljevih zaupnikov in pri\xc4\x8da izgona Judov leta 1492, je trdil, da so ga tako imenovali prvi judovski naseljenci, ki so se tja priselili v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.. Ime bi lahko bili sorodno s hebrejskim samostalnikom \xd7\x98\xd7\x9c\xd7\x98\xd7\x95\xd7\x9c, ki pomeni (po)potovanje ali tavanje in simbolizira njihovo potovanje iz Jeruzalema. Prvotni poganski previvalci  so mesto imenovali Pirisvale. Po propadu Kordovskega kalifata je postal glavno mesto ene od najbogatej\xc5\xa1ih taif v Al Andaluzu. Med prebivalci so prevladovali muladi. Zaradi svoje zemljepisne lege v osrednjem delu Iberskega polotoka je bil stalen cilj spopadov med muslimani in katoli\xc5\xa1kimi vladarji iz severne \xc5\xa0panije. Leta 1085 ga je osvojil Alfonz VI. Kastiljski kot prvo ve\xc4\x8dje mesto, ki je padlo v kr\xc5\xa1\xc4\x8danske roke. _NEWLINE_Alfonz VI. je osebno prevzel oblast v Toledu in za\xc4\x8del pobirati davke v propadli Toledski taifi. Njeno ozemlje je priklju\xc4\x8dil k svojemu zdru\xc5\xbeenemu kraljestvu Leon-Kastilja. Toledo je tudi po kr\xc5\xa1\xc4\x8danski osvojitvi ostal glavno kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Njegove arabske knji\xc5\xbenice niso izropali, ampak so v njej ustanovili prevajalsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem so islamski, judovski in kr\xc5\xa1\xc4\x8danski u\xc4\x8denjaki  prevajali iz arab\xc5\xa1\xc4\x8dine in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine v kastilj\xc5\xa1\xc4\x8dino, kastiljski u\xc4\x8denjaki pa iz kastilj\xc5\xa1\xc4\x8dine v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Dolgo pozabljeno znanje se je za\xc4\x8delo znova \xc5\xa1iriti v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko Evropo. _NEWLINE_V 16. stoletju je bil Toledo nekaj \xc4\x8dasa prestolnice Kastilje. Dvor se je zatem preselil v Valladolid in nato v Madrid. Njegov pomen je zato upadel, dokler ni v poznem 20. stoletju postal glavno mesto avtonomne regije Kastilja-La Man\xc4\x8da. Gospodarsko nazadovanje je po drugi strani pripomoglo k ohranitvi njegove kulturne in arhitekturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, zaradi katere ga vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de mnogo turistov.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nToledo ima polsu\xc5\xa1no podnebje (K\xc3\xb6ppen: BSK) z enakimi sredozemskimi zna\xc4\x8dilnostmi, kot jih je najti v ve\xc4\x8djem delu \xc5\xa0panije. Zime so mile, medtem ko so poletja vro\xc4\x8da in suha. Padavin je malo in so v glavnem koncentrirana pozimi in zgodaj spomladi. Najvi\xc5\xa1ja temperatura doslej je bila 43,1 \xc2\xb0C  in to 10. avgusta 2012, najni\xc5\xbeja je bila 9,1 \xc2\xb0C, 27. januarja 2005.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKovinsko-predelovalno industrija je bila \xc5\xbee od nekdaj glavna gospodarska dejavnost Toleda, z veliko tradicijo v proizvodnji me\xc4\x8dev in no\xc5\xbeev in znatno proizvodnjo britev, medicinskih pripomo\xc4\x8dkov in elektri\xc4\x8dnih izdelkov. Prav tako pomembna je industrija mila in zobne paste, mlinarstvo, industrija stekla in keramike._NEWLINE_Po podatkih Statisti\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta Castilla-La Mancha v letu 2007 je bila porazdelitev zaposlenosti po sektorjih naslednja: 86,5% prebivalstva se ukvarja s storitvami, 6,6% v gradbeni\xc5\xa1tvu, 5,4% v industriji in 1,5% v kmetijstvu. _NEWLINE_Izdelava me\xc4\x8dev v mestu Toledo sega v rimske \xc4\x8dase, pod mavrsko oblastjo pa je bila pravilo. V \xc4\x8dasu Reconquiste je Toledo in njegov ceh oblikovalcev me\xc4\x8dev igral klju\xc4\x8dno vlogo. Med 15. in 17. stoletjem industrija me\xc4\x8dev u\xc5\xbeivala velik razcvet do to\xc4\x8dke, ko so postali njeni izdelki najbolj\xc5\xa1i v Evropi. Me\xc4\x8de in bodala so izdelovali posameznimi obrtniki, ceh oblikovalcev me\xc4\x8dev pa je nadzoroval njihovo kakovost. V poznem 17. in za\xc4\x8detku 18. stoletja je za\xc4\x8dela proizvodnja upadati, zaradi \xc4\x8desar je bila leta 1761, po nalogu kralja Karla III. ustanovljena Kraljeva tovarna oro\xc5\xbeja. Tovarna je zdru\xc5\xbeila vse cehe izdelovalcev me\xc4\x8dev v mestu in v nekdanjem okro\xc5\xbeju. Leta 1777 so ugotovili, da je treba tovarno raz\xc5\xa1iriti, zato je Karel III. naro\xc4\x8dil arhitektu Sabatiniju zgraditi novo stavbo na obrobju mesta. To je bil za\xc4\x8detek ve\xc4\x8d faz \xc5\xa1iritve, zaradi \xc4\x8desar se je s\xc4\x8dasoma razvilo mesto v mestu Toledo._NEWLINE_V 20. stoletju se je proizvodnja no\xc5\xbeev in me\xc4\x8dev za vojsko omejila le za konjenico in po \xc5\xa1panski dr\xc5\xbeavljanski vojni je oskrbovala z me\xc4\x8di le \xc4\x8dastnike in pod\xc4\x8dastnike razli\xc4\x8dnih voja\xc5\xa1kih enot. Po zaprtju tovarne v letu 1980 je bila stavba obnovljena v hi\xc5\xa1o kampusa tehnolo\xc5\xa1ke Univerze Castilla-La Mancha v Toledu.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nStari del mesta se nahaja na gri\xc4\x8du, obdan na treh straneh z bre\xc5\xbeinami reke Tajo in vsebuje mnoge zgodovinske znamenitosti, med njimi Alcazar, katedrala (Catedral Primada Santa Mar\xc3\xada de Toledo, Primas katedrala v \xc5\xa0paniji) in Zocodover, osrednja tr\xc5\xbenica._NEWLINE_Od 4. do 16. stoletja je bilo v Toledu okoli trideset koncilov. Najzgodnej\xc5\xa1a, usmerjena proti Priscilianu, iz leta 400. Na koncilu leta 589 je vizigotski kralj Reccareda razglasil spreobrnjenje iz arijanstva v katolicizem; sinoda leta 633 je odredila enotnost katoli\xc5\xa1ke liturgije v celotnem Vizigotskem kraljestvu in stro\xc5\xbeje ukrepe proti kr\xc5\xa1\xc4\x8denim Judom, ki so \xc5\xbeiveli v svoji nekdanji veri. Drugi koncili so prepovedali obrezovanje, judovske obrede in spo\xc5\xa1tovanje \xc5\xa0abat in praznovanja. V celotnem sedmem stoletju so Jude bi\xc4\x8dali, ubijali, njihovo premo\xc5\xbeenje zaplenili, izpostavljeni so bili \xc5\xa1kodljivim davkov, prepovedali so jim trgovati in jih v\xc4\x8dasih odvlekli v krstilnice.  Koncil leta 681 je potrdil nad\xc5\xa1kofa Toleda v primasa \xc5\xa0panije. Na Guadamur, zelo blizu Toleda, je bil leta 1858 izkopan Zaklad Guarrazar, najbolj\xc5\xa1i primer vizigotske umetnosti v \xc5\xa0paniji._NEWLINE_Ker je skoraj sto zgodnjih kanonov iz Toleda na\xc5\xa1lo mesto v Decretum Gratiani, je imel pomemben vpliv na razvoj cerkvenega prava. Koncil 1565-1566 se je ukvarjal z izvedbo odlokov tridentinskega koncila in zadnji koncil, ki je potekal v Toledu 1582-1583, je podrobno vodil Filip II._NEWLINE_Toledo je bil znan po verski strpnosti, saj je imel velike skupnosti muslimanov in Judov, dokler ti niso bili izgnani iz \xc5\xa0panije leta 1492 (Judje) in 1502 (Mavri). Dana\xc5\xa1nje mesto ima verske spomenike kot so sinagoga Santa Mar\xc3\xada la Blanca, sinagoga El transito, mo\xc5\xa1eja Cristo de la Luz in cerkev San Sebasti\xc3\xa1n iz obdobja pred izgonom, \xc5\xa1e vedno ohranjene v dobrem stanju. Med Ladino govorci so Sefardski Judje iz razli\xc4\x8dnih diaspor, priimek Toledano \xc5\xa1e vedno prevladuje, kar ka\xc5\xbee na prednike dale\xc4\x8d nazaj (ime je izkazano tudi med ne Judi v razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1pansko govore\xc4\x8dih dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_V 13. stoletju je bil Toledo velik kulturni center pod vodstvom Alfonza X., ki se je imenoval "El Sabio" ("moder"), po njegovi ljubezni do u\xc4\x8denja. Toledska prevajalska \xc5\xa1ola je bila ustanovljena pod nad\xc5\xa1kofom Raymondom in s prevodi akademskih in filozovskih del iz arab\xc5\xa1\xc4\x8dine v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino prina\xc5\xa1ala ogromne zaloge znanja v Evropo. Pala\xc4\x8da Galiana, zgrajena v slogu Mud\xc3\xa9jar, je eden od spomenikov, ki so ostali iz tega obdobja._NEWLINE_Stolnica v Toledu (Catedral de Toledo) je bila zgrajena med letoma 1226-1493 po vzoru stolnice v Bourgesu, \xc4\x8deprav je prav tako zdru\xc5\xbeuje nekatere zna\xc4\x8dilnosti sloga Mud\xc3\xa9jar. Je izjemna s svojo vpetostjo svetlobe, ima baro\xc4\x8dni oltar, ki se imenuje El Transparente, ve\xc4\x8d nadstropij visok, s fantasti\xc4\x8dnimi figurami v \xc5\xa1tuku, slikami, bronastimi odlitki in ve\xc4\x8d barvnim marmorjem, mojstrovina srednjeve\xc5\xa1ke me\xc5\xa1anice medijev  Narcisa Tom\xc3\xa9ja, za\xc4\x8dinjeno z dnevnim u\xc4\x8dinkom z le nekaj minut svetlobe, zaradi katere je stolnica dobila ime. _NEWLINE_Dva atraktivna mostova \xc4\x8dez reko Tajo sta varovala dostop do Toleda, most Alcantara in kasneje zgrajen most San Mart\xc3\xadn._NEWLINE_ Samostan San Juan de los Reyes je fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan, zgrajen med letoma 1477-1504, v izjemni kombinaciji gotsko-\xc5\xa1pansko-flamskega sloga z Mud\xc3\xa9jar okrasjem._NEWLINE_Toledo je bil dom El Greca v zadnjem delu njegovega \xc5\xbeivljenja in hrani nekatera njegova najbolj znana dela, vklju\xc4\x8dno Pokop grofa Orgaza, razstavljena v cerkvi Santo Tome._NEWLINE_Ko je Filip II. preselil dvor iz Toleda v Madrid v letu 1561, je stari del mesta po\xc4\x8dasi zamiral, in si nikoli ni opomogel.\n_START_SECTION_\nToledsko jeklo\n_START_PARAGRAPH_\nToledo je bil znan po izdelavi me\xc4\x8dev in obdelavi jekla \xc5\xbee od okoli 500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in \xc5\xa1e posebej znan v \xc4\x8dasu Rimljanov, ko je njegove me\xc4\x8de uporabljal Hanibal v punskih vojnah. Kmalu je postal standardni vir oro\xc5\xbeja za rimskih legij._NEWLINE_Toledsko jeklo je bilo znano po svoji zelo visoki kakovosti zlitine , medtem ko je bilo dama\xc5\xa1\xc4\x8dansko jeklo, konkurent od srednjega veka naprej, saj je slovelo po posebni kovinsko-predelovalni tehniki.'