b'\n_START_ARTICLE_\nGermanijev(IV) oksid\n_START_SECTION_\nStruktura\n_START_PARAGRAPH_\nMed polimorfi germanijevega(IV) oksida prevladujeta heksagonalna in tetragonalna struktura. Heksagonalni GeO\xe2\x82\x82, v katerem ima germanij koordinacijsko \xc5\xa1tevilo 4, ima enako zgradbo kot \xce\xb2-kremen. Tetragonalni GeO\xe2\x82\x82 (mineral argutit) ima rutilu podobno strukturo, kakr\xc5\xa1no ima stishovit. V tej strukturi ima germanij koordinacijsko \xc5\xa1tevilo 6. Amorfni (steklasti) GeO\xe2\x82\x82 ima podobno strukturo kot taljeni silicijev dioksid._NEWLINE_Germanijev(IV) oksid se lahko pripravi tako v kristalini\xc4\x8dni kot v amorfni obliki. Amorfni GeO\xe2\x82\x82 je pri normalnem tlaku zgrajen iz mre\xc5\xbee tetraedrov GeO\xe2\x82\x84. Z ve\xc4\x8danjem tlaka do pribli\xc5\xbeno 9 GPa germanijevo povpre\xc4\x8dno koordinacijsko \xc5\xa1tevilo neprekinjeno raste od 4 do pribli\xc5\xbeno 5, kar se odrazi tudi na dol\xc5\xbeini vezi Ge-O. Pri vi\xc5\xa1jih tlakih do pribli\xc5\xbeno 15 GPa se povpre\xc4\x8dno koordinacijsko \xc5\xa1tevilo germanija pove\xc4\x8da na 6. Struktura je sestavljena iz oktaedrov GeO\xe2\x82\x86. \xc4\x8ce se tlak kasneje zmanj\xc5\xa1a, se struktura vrne v tetraedri\xc4\x8dno obliko. Pri visokih tlakih se struktura rutila pretvori v ortorombsko obliko CaCl\xe2\x82\x82.\n_START_SECTION_\nReakcije\n_START_PARAGRAPH_\nS segrevanjem  z upra\xc5\xa1enim germanijem pri 1000 \xc2\xb0C se pretvori v germanijev(II) oksid (GeO)._NEWLINE_Heksagonalna oblika germanijevega(IV) oksida (\xcf\x81 = 4,29 g/cm\xc2\xb3) je bolj topna v kislinah kot rutilna oblika (\xcf\x81 = 6,27 g/cm\xc2\xb3). V obeh primerih pri tem nastane germanijeva kislina H\xe2\x82\x84GeO\xe2\x82\x84 (ali  Ge(OH)\xe2\x82\x84). GeO\xe2\x82\x82 je bolj kot v kislinah topen v alkalijah in tvori soli germanate._NEWLINE_S klorovodikovo kislino tvori lahko hlapen in koroziven germanijev tetraklorid.\n_START_SECTION_\nOporaba\n_START_PARAGRAPH_\nGermanijev dioksid je zaradi velikega lomnega koli\xc4\x8dnika (1,7) in majhnega sipanja svetlobe uporaben za izdelavo \xc5\xa1irokokotnih objektivov in objektivov opti\xc4\x8dnih mikroskopov. V infrarde\xc4\x8di  svetlobi je prozoren._NEWLINE_V zmesi s silicijevim dioksidom se uporablja za proizvodnjo opti\xc4\x8dnih vlaken in vodnikov. S spreminjanjem razmerja med oksidoma se lahko natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8di lomni koli\xc4\x8dnik. Silikatno-germanijeva stekla imajo ni\xc5\xbejo viskoznost in ve\xc4\x8dji lomni koli\xc4\x8dnik od \xc4\x8distega kremen\xc4\x8devega stekla. \xc4\x8ce se germanijev dioksid zamenja s titanovim dioksidom, naknadna termi\xc4\x8dna obdelava, brez katere so vlakna krhka, ni potrebna._NEWLINE_GeO\xe2\x82\x82 se uporablja kot katalizator v proizvodnji polietilen tereftalatnih smol in nekaterih vrst fosforja, in surovina za polprevodnike in druge germanijeve spojine._NEWLINE_V algakulturi se uporablja kot zaviralec rasti neza\xc5\xbeelenih diatomej v kulturah drugih alg. Diatomeje rastejo relativno hitro in zato izrinejo soje zelenih alg. Deluje tako, da v biokemijskih procesih diatomej silicij zamenja z germanijem  in bistveno upo\xc4\x8dasni njihovo rast. Na druge alge ima zelo majhen vpliv. Delovne koncentracije germanija morajo biti od 1 do 10 mg/l, odvisno od stopnje kontaminacije in vrste diatomej.\n_START_SECTION_\nVpliv na zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nGermanijev dioksid  ima majhno toksi\xc4\x8dnost, v visokih odmerkih pa povzro\xc4\x8di akutno zastrupitev in  okvare ledvic._NEWLINE_Uporablja se kot dodatek germanija v nekaterih spornih prehranskih dodatkih in \xc2\xbb\xc4\x8dude\xc5\xbenih zdravilih\xc2\xab.'