b'\n_START_ARTICLE_\nMargaret Thatcher\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina, \xc5\xa1tudij, poklic\n_START_PARAGRAPH_\nRojena je bila 13. oktobra 1925 kot druga h\xc4\x8di v zakonu Alfreda in Beatrice Ethel Roberts.  \xc5\xbdiveli so v majhnem  mestecu Grantham (Lincolnshire), na vzhodu Anglije. O\xc4\x8de je bil trgovec, \xc5\xbeupan in lai\xc4\x8dni metodisti\xc4\x8dni pridigar, mati izu\xc4\x8dena \xc5\xa1ivilja. Dru\xc5\xbeina je imela trgovino z me\xc5\xa1anim blagom v hi\xc5\xa1i, v kateri so \xc5\xbeiveli. Star\xc5\xa1a sta bila stroga metodista, kar je vplivalo na dru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje, polno strogih pravil, trdega dela, le malo smisla za humor idr. Margaret je obiskovala javno osnovno \xc5\xa1olo in nato mestno dekli\xc5\xa1ko gimnazijo. S sestro Muriel sta po opravljenih \xc5\xa1olskih nalogah \xc5\xa1e pomagali v trgovini. Margaret je bila zelo pridna in ambiciozna u\xc4\x8denka, odli\xc4\x8dna govornica, vendar nepriljubljena. Vedno je bila brezhibno urejena, nikoli ni nosila hla\xc4\x8d, ampak \xc5\xbee od otro\xc5\xa1tva po meri narejene oblekice. Prava \xc2\xbbperfektna lady\xc2\xab._NEWLINE_O\xc4\x8de, politi\xc4\x8dno aktiven v konservativni stranki, je bil v mestu izjemno spo\xc5\xa1tovana osebnost in je imel na Margaret velik vpliv. O\xc4\x8ditno so se mu pri njej uresni\xc4\x8dile njegove neizpolnjene akademske ambicije. Margaret se je leta 1943 odlo\xc4\x8dila za \xc5\xa1tudij kemije na priznanem kolid\xc5\xbeu Somerville College, Oxford - to pa v tistih \xc4\x8dasih ni bilo enostavno. Nau\xc4\x8diti se je morala latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, kar ji je uspelo po nekajmese\xc4\x8dnem obiskovanju nadur na de\xc5\xa1ki gimnaziji. Ker ni dobila \xc5\xa1tipendije, ji je stro\xc5\xa1ke  \xc5\xa1tudija pla\xc4\x8dal o\xc4\x8de._NEWLINE_Na Oxfordu je bila njena mentorica Dorothy Hodgkin, pionirka rentgenske kristalografije, ki je za to delo dobila leta 1964 Nobelovo nagrado. Vendar pa je Margaret bolj kot kemija zanimala politika. Tekom \xc5\xa1tudija je bila izbrana za predsednico \xc5\xa1tudentskega zdru\xc5\xbeenja konservativcev na oxfordski univerzi._NEWLINE_23-letna Margaret se je po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju zaposlila kot raziskovalni kemik v podjetju BX Plastics v mestu Colchester (Essex), kjer je ostala tri leta. Vzpostavila je stike s tamkaj\xc5\xa1njo konservativno stranko in kmalu sodelovala na lokalnih volitvah v Dartfordu leta 1950 in leta 1951. Bila je do takrat najmlaj\xc5\xa1a in edina kandidatka na splo\xc5\xa1nih volitvah v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu. Obakrat je sicer izgubila, a je v Dartfordu spoznala svojega bodo\xc4\x8dega mo\xc5\xbea Denisa Thatchera. Denis je bil poslovne\xc5\xbe in milijonar, ki je vodil dru\xc5\xbeinsko podjetje. Poro\xc4\x8dila sta se 13. decembra  1951 v Londonu in si tam ustvarila dom (Chelsea). Denis se je vozil na delo v Erith in se vra\xc4\x8dal pozno zve\xc4\x8der. Margaret gospodinjstvo ni veselilo, \xc5\xbeelela si je nadaljnjega izobra\xc5\xbeevanja in se vpisala na triletni \xc5\xa1tudij prava. 15. avgusta 1953 je rodila dvoj\xc4\x8dka - sina Marka in h\xc4\x8di Carol ter decembra istega leta zaklju\xc4\x8dila \xc5\xa1tudij. \xc5\xa0tiri leta je delala kot odvetnica, specializirana za dav\xc4\x8dno zakonodajo. Politike ni nikoli zapustila. Ko je postala predsednica vlade, so prodali stanovanje v Londonu in kupili hi\xc5\xa1o v gregorijanskem stilu v Dulwichu._NEWLINE_Ker sta bila oba star\xc5\xa1a osredoto\xc4\x8dena na kariero, je za otroke skrbela varu\xc5\xa1ka (Abby), kasneje sta \xc5\xa1la v internat. Mirna in nevsiljiva podpora mo\xc5\xbea Denisa je Margaret pomagala premagovati vse te\xc5\xbeke trenutke v zasebnem in poklicnem \xc5\xbeivljenju. Z razumevanjem je gledal tudi na no\xc4\x8dna prebiranja delovnega gradiva, ki si ga je kot premierka vsak dan prina\xc5\xa1ala v usnjenih kov\xc4\x8dkih (red cabinet boxes) na doma\xc4\x8di kav\xc4\x8d. Prav tako je mirno prena\xc5\xa1al \xc5\xbeenina no\xc4\x8dna tavanja po rezidenci in preu\xc4\x8devanja likov oz. portretov njenih 50-ih predhodnikov.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek politi\xc4\x8dne kariere\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1959 je bila Thatcherjeva izvoljena v spodnji dom britanskega parlamenta kot kandidatka konservativne stranke v severnolondonskem okro\xc5\xbeju Finchley, mestna \xc4\x8detrt Barnet. Zagnana mlada parlamentarka se je hitro uveljavila z delavnostjo, brezkompromisnimi stali\xc5\xa1\xc4\x8di - podprtimi z mo\xc4\x8dnimi argumenti in \xc5\xa1tevilkami ter prepri\xc4\x8dljivimi govori. Ostati hladnokrven je bilo eno prvih spoznanj v politiki. Ni si pridobila naklonjenosti, zato pa spo\xc5\xa1tovanje._NEWLINE_Ko so se konservativci (torijci) vrnili na oblast in je postal predsednik vlade Edward Heath (1970-1974), je v njegovem kabinetu zasedla mesto ministrice za izobra\xc5\xbeevanje in znanost. Imela je te\xc5\xbeak mandat. V tej vlogi je postala tudi znana kot \xc2\xbbzmikavtka mleka\xc2\xab\xc2\xa0(Milk Snatcher), ker je ukinila zastonj obrok mleka v osnovnih \xc5\xa1olah. V sedemdesetih letih je Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo zajel val \xc5\xa1tudentskega radikalizma. Na protestih, kjer se je pojavila, so jo iz\xc5\xbevi\xc5\xbegali. Opozicija je izkoristila vsako priliko za kritiziranje in izpodbijanje njene sposobnosti re\xc5\xa1evanja te\xc5\xbeav. Celotna politi\xc4\x8dna scena in dru\xc5\xbebeno razpolo\xc5\xbeenje v Veliki Britaniji so se nagibali v levo, kar ni bilo v prid konservativni stranki. Tako so na volitvah leta 1974 izgubili oblast._NEWLINE_Po tem porazu so v stranki spoznali, da so potrebne nujne spremembe znotraj njih samih. 11. februarja 1975 je bila Margaret Thatcher po volilni bitki v drugem krogu izbrana za predsednico stranke nasproti uveljavljenemu Edvardu Heathu. Postala je prva predsednica stranke in prvi \xc5\xbeenski vodja opozicije. _NEWLINE_Tudi njej sami ljubi vzdevek \xc2\xbb\xc5\xbeelezna lady\xc2\xab\xc2\xa0(Iron Lady) je dobila leta 1976 ob komentarju Radia Moskva, potem, ko je v nekem nagovoru ostro napadla\xc2\xa0\xc2\xbbbolj\xc5\xa1evisti\xc4\x8dno Sovjetsko zvezo\xc2\xab\xc2\xa0.\n_START_SECTION_\nBritanska predsednica vlade\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc5\xa1tiriletnem vladanju laburistov ter premiera Jamesa Callaghana je na splo\xc5\xa1nih volitvah 3. maja 1979 ponovno zmagala konservativna stranka. Thatcherjeva tako postane prva predsednica vlade Zdru\xc5\xbeenega kraljestva. Na tem polo\xc5\xbeaju je bila od 4. maja 1979 do 28. novembra 1990, saj je uspeh ponovila na volitvah 1983 in 1987. To je najdalj\xc5\xa1i mandat predsednika vlade Zdru\xc5\xbeenega kraljestva od leta 1827.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj je sprejela nujne in bole\xc4\x8de reze, saj so bile te\xc5\xbeave, s katerimi se je soo\xc4\x8dala, velike. \xc5\xa0tevilo nezaposlenih se je hitro pove\xc4\x8devalo, inflacija je rastla, propadel je velik del predelovalne industrije, dr\xc5\xbeavni prora\xc4\x8dun je bil v minusu._NEWLINE_Z odlo\xc4\x8dnimi ukrepi je posegla v zastarelo in neproduktivno britansko proizvodnjo in jo posku\xc5\xa1ala napraviti konkuren\xc4\x8dno. Sledili so si rigorozni ukrepi odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja delavcev in ukinjanje dr\xc5\xbeavnih subvencij. To je povzro\xc4\x8dilo rekordno brezposelnost tri milijone v letu 1983! V zgodovino bo zagotovo od\xc5\xa1la kot premierka, ki je v sporu z rudarji v letih 1984-85 neusmiljeno obra\xc4\x8dunala s sindikati in zlomila njihovo politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d, da si \xc5\xa1e do danes niso opomogli. Privatizirala je dr\xc5\xbeavna podjetja kot British Telecom, British Petroleum(BP), British Airways, druga elektroenergetska podjetja in javni transport.  Zmanj\xc5\xa1evala je dr\xc5\xbeavni prora\xc4\x8dun za socialno politiko, izobra\xc5\xbeevanje in varstvo okolja. Poleg tega so \xc5\xbee leta 1980 sprejeli moratorij na vse voja\xc5\xa1ke pogodbe. Goriva je bilo tako malo, da voja\xc5\xa1ke ladje tudi po ve\xc4\x8d mesecev niso izplule iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8d. Vse v imenu vitke dr\xc5\xbeave.  _NEWLINE_\xc5\xbde pomladi leta 1981 je britansko gospodarstvo za\xc4\x8delo po\xc4\x8dasi okrevati. S pomo\xc4\x8djo teh ukrepov ji je uspelo sanirati britansko industrijo in jo narediti spet konkuren\xc4\x8dno. Po raziskavah Gallupa o priljubljenosti britanskih premierov pa je bila na zadnjem mestu, sledil ji je Neville Chamberlain, premier, ki jih je povedel v 2. svetovno vojno._NEWLINE_To je bil t. i. thatcherizem. Navdihoval jo je Milton Friedman, ustanovitelj \xc4\x8dika\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole monetarizma.\n_START_SECTION_\nFalklandska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nNenadoma, v aprilu 1982, so se pojavile te\xc5\xbeave na zunanjepoliti\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju. Argentinska vojska je zavzela Falklande, britansko oto\xc4\x8dje ob argentinski meji, ki je od leta 1833 pod britansko upravo. Thatcherjeva je prosila ameri\xc5\xa1kega predsednika Ronalda Reagana za posredovanje pri pogajanjih z Argentino in obenem spro\xc5\xbeila mo\xc4\x8dno diplomatsko ofenzivo ter uspela s podporo v Evropski skupnosti in OZN. 19. aprila je propadla misija generala Alexandra Haiga, upokojenega poveljnika NATA - zdaj dr\xc5\xbeavnega sekretarja ZDA, ki je v vlogi mediatorja v 12 dneh prepotoval 35.000\xc2\xa0km. Generalni sekretar OZN Perez de Cuellar je pripravil mirovni na\xc4\x8drt, a so ga Argentinci zavrnili. Thatcherjeva ni ve\xc4\x8d oklevala \xe2\x80\x93 poslala je britansko vojsko, da vzpostavi nadzor na oto\xc4\x8dju, ki ima poleg zgodovinskih \xc5\xa1e dolgoro\xc4\x8dno strate\xc5\xa1ki pomen, saj si Velika Britanija in Argentina lastita dele Antarktike. Ta bo morda s\xc4\x8dasoma postala zadnje \xc5\xa1e neizkori\xc5\xa1\xc4\x8deno nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de nafte in mineralov. Argentinska vojska je bila zelo dobra, vendar so bili britanski poklicni vojaki mnogo bolj\xc5\xa1i. Ne v oboro\xc5\xbeitvi in oskrbi, ampak v izurjenosti, zaupanju in profesionalnem odnosu. Pomagali so jim verjetno tudi obve\xc5\xa1\xc4\x8devalni podatki prijateljske dr\xc5\xbeave \xc4\x8cile, dolgoletnega nasprotnika Argentine. Junija istega leta (1982) je bila vojna kon\xc4\x8dana in oto\xc4\x8dje spet pod britansko oblastjo._NEWLINE_Thatcherjevo je tako "re\xc5\xa1ila" falklandska vojna, ki je premierki utrdila vzdevek "\xc5\xbeelezne lady" in ji tudi dala spodbudo za odlo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e nastopanje v mednarodni areni, ki je Britance tudi poenotila, Thatcherjevi pa najverjetneje tudi prinesla zmago na naslednjih volitvah.\n_START_SECTION_\nMednarodne zadeve\n_START_PARAGRAPH_\nZnana je bila po odli\xc4\x8dnih odnosih z ameri\xc5\xa1kim predsednikom Ronaldom Reaganom, ki jo je izjemno cenil in jo smatral za svojo najbli\xc5\xbejo svetovalko._NEWLINE_Ko so se za\xc4\x8dela dogovarjanja o zdru\xc5\xbeitvi obeh Nem\xc4\x8dij, je Margaret Thatcher temu ostro nasprotovala. Menila je, da bo zdru\xc5\xbeena Nem\xc4\x8dija premo\xc4\x8dna za ostalo Evropo in bo oslabila Sovjetsko zvezo. Posledi\xc4\x8dno si je prizadevala za okrepitev odnosov med ameri\xc5\xa1kim predsednikom Ronaldom Reaganom in sovjetskim voditeljem Mihailom Gorba\xc4\x8dovom, pripravila pa je tudi sre\xc4\x8danje obeh voditeljev. Dokumenti, ki jih je \xc5\xa1ele leta 2009 razkrilo britansko zunanje ministrstvo, potrjujejo, da je britansko premierko pri njenih skepti\xc4\x8dnih pogledih o zdru\xc5\xbeeni Nem\xc4\x8diji, vneto podpiral francoski predsednik Francois Mitterrand, le da v svojih izjavah za javnost ni bil tako neposreden kot \xc5\xbeelezna lady. A Thatcherjevi, ki je sicer spretno vplivala na evropske in svetovne voditelje, s svojimi previdnostnimi pozivi in ukrepi ni uspelo prepri\xc4\x8dati ostale politi\xc4\x8dne elite._NEWLINE_Njeno vladavino je zaznamovala rast britanskega gospodarstva, zmanj\xc5\xa1anje vloge dr\xc5\xbeave v ekonomiji, nasprotovanje Sovjetski zvezi, prizadevala si je povrniti slavo in vpliv Velike Britanije na mednarodnem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du. Leta 1986 je komaj pre\xc5\xbeivela hudo krizo zaradi afere  proizvajalca helikopterjev Westland (Westland Affair). Takrat je moral odstopiti obrambni minister Michael Heseltine, ki je premierko v odstopni izjavi blamiral. Umaknil se je v zadnje klopi parlamenta in jo ob vsaki priliki kritiziral. V zgodovinskem spominu bo ostala tudi zaradi podpisanega sporazuma s Kitajsko o vrnitvi nekdanje britanske kolonije Hongkong, gradnje Eurotunela pod Rokavskim prelivom brez dr\xc5\xbeavnega sofinanciranja, pomo\xc4\x8di ZDA v vojni z Libijo  ...\n_START_SECTION_\nIRA\n_START_PARAGRAPH_\nIRA ji je 12. oktobra 1984 v hotelu v Brightonu, kjer se je odvijal kongres konservativcev, podstavila bombo, ki pa je eksplodirala, ko prve dame dr\xc5\xbeave ni bilo v bli\xc5\xbeini. Bomba je ubila pet ljudi, Margaret pa je zahtevala, da se konferenca naslednji dan (na njen rojstni dan) odvije po na\xc4\x8drtu.\n_START_SECTION_\nMaggie in kraljica\n_START_PARAGRAPH_\nKot vsak premier je tudi Margaret Thatcher hodila tedensko - vsak torek zgodaj zve\xc4\x8der - na avdienco h kraljici Elizabeti II. Britanski monarh je v skladu z ustavo politi\xc4\x8dno nevtralen, a kraljica ima pravico, da se politi\xc4\x8dni vrh z njo posvetuje. Teme njunih polurnih pogovorov o dr\xc5\xbeavnih zadevah so ostale tajne.\n_START_SECTION_\nOdstop\n_START_PARAGRAPH_\nOtok je "zamajala" njena uvedba t. i. volilne in ob\xc4\x8dinske takse. Zaradi svojega spornega dav\xc4\x8dnega predloga (poll tax) in antievropejstva je predvsem povzro\xc4\x8dila razdor v lastni stranki, kar je na koncu privedlo do njenega odstopa.  _NEWLINE_Margaret Thatcher je leta 1990 naredila usodno napako, ko je nameravala odstaviti zunanjega ministra Geoffreyja Howeja, ki ni \xc4\x8dakal na odstavitev, ampak je raje odstopil sam. V odstopni izjavi v parlamentu se je spremenil v Bruta, strupeno napadal \xc5\xbeelezno lady, njen slog vladanja in njeno stali\xc5\xa1\xc4\x8de do Evrope ter pozval ministrske kolege, naj jo napadejo tudi oni. Po znotrajstrankarskih prerivanjih je 28. novembra 1990 dala odpoved kot premier vlade in britanski javnosti s solzami v o\xc4\x8deh sporo\xc4\x8dila to odlo\xc4\x8ditev. Zapustila je Downing Street, po 11 in pol letih neprekinjenega vladanja jo je nasledil John Major._NEWLINE_Nadaljnji dve leti je bila \xc5\xa1e aktivna v politiki. Imela je glavno vlogo pri maastrichtskem uporu skupine 41 konservativnih poslancev leta 1993 proti lastni vladi Johna Majorja. Thatcherjeva je bila mnenja, da je maastrichtska pogodba EU "recept za nacionalni samomor". Zelo malo je manjkalo do glasovalnega poraza vlade, ki bi spro\xc5\xbeil volitve, na katerih bi konservativci pogoreli, saj jih je podpiralo vsega 23 odstotkov Oto\xc4\x8danov._NEWLINE_Avgusta 1992 je pozvala NATO naj prepre\xc4\x8di genocid v Gora\xc5\xbedah in Sarajevu v vojni v BiH.\n_START_SECTION_\nBaronica Thatcher\n_START_PARAGRAPH_\nDokon\xc4\x8dno je zapustila aktivno politiko in se lotila pisanja knjig. Nekaj \xc4\x8dasa je \xc5\xa1e lahko bivala v njej tako ljubi pode\xc5\xbeelski rezidenci Chequers, kjer se je sprejemalo veliko zgodovinskih odlo\xc4\x8ditev. Svoje spomine je opisala v dveh knjigah  - Pot do oblasti (The Path to Power) in Leta na Downing Streetu (The Downing Street Years), izdano v letu 1993._NEWLINE_Prejela je veliko doma\xc4\x8dih in mednarodnih priznanj, leta 1991 od predsednika ZDA Georga Busha najvi\xc5\xa1je ameri\xc5\xa1ko civilno odlikovanje - medaljo svobode (The Presidential Medal of Freedom)._NEWLINE_Leta 1992 ji je kraljica Elizabeta II. podelila naslov baronica Thatcher (Baronesse Thatcher of Kesteven), s \xc4\x8dimer je postala \xc4\x8dlanica zgornjega doma britanskega parlamenta, ki ga sestavljajo predstavniki plemstva in Angle\xc5\xa1ke Cerkve._NEWLINE_V letih 1993 do 2000 je bila rektorica britanskega kolid\xc5\xbea v ZDA (The College of William and Mary in Virginia), ustanovljenega po kraljevem ukazu leta 1693 (kralj Viljem III. Oranski). Od leta 1993 do 1998 je bila tudi rektorica edine zasebne britanske univerze (The University of Buckingham (UB)). _NEWLINE_V letu 2002 je iz\xc5\xa1la njena knjiga o mednarodnih odnosih po letu 1990 - Statecraft: Strategies for a Changing World, s katero je dvignila veliko prahu, saj se je zavzela za ponovna pogajanja o britanskem \xc4\x8dlanstvu v EU._NEWLINE_Leta 2003 je umrl njen mo\xc5\xbe Denis, s katerim sta bila poro\xc4\x8dena 52 let. Zdravniki so ji zaradi slabega zdravstvenega stanja, do\xc5\xbeivela je niz bla\xc5\xbejih kapi, odsvetovali javno nastopati.  H\xc4\x8derka Carol pa je za javnost potrdila govorice, da po\xc4\x8dasi izgublja spomin. Vendar je 13. oktobra 2005 bu\xc4\x8dno proslavila svojih 80 let, zabave sta se udele\xc5\xbeila kraljica Elizabeta II. in vojvoda Edinbur\xc5\xa1ki. Odpotovala je tudi v New York, kjer se je udele\xc5\xbeila slovesnosti ob 5. obletnici teroristi\xc4\x8dnih napadov._NEWLINE_Margaret Thatcher bo ostala zapisana kot ena najbolj kontroverznih politikov 20. stoletja  -  z enakim odstotkom tistih, ki so jo idealizirali kot onih, ki so ji nasprotovali. Nih\xc4\x8de pa ne more oporekati dejstvu, da je pokazala ve\xc4\x8d odlo\xc4\x8dnosti kot katerikoli drugi politik njene generacije. V enem zadnjih javnih nastopov ob odkritju kipa v britanskem parlamentu (Palace of Westminister) februarja 2007 je hudomu\xc5\xa1no dejala: \xc2\xbbBolj bi mi bilo sicer v\xc5\xa1e\xc4\x8d, \xc4\x8de bi bil kip iz \xc5\xbeeleza, a tudi bron je v redu - ne bo zarjavel!\xc2\xab_NEWLINE_Za posledicami kapi je umrla 8. aprila 2013 v Londonu.'