b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0tudentsko delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentsko delo je za\xc4\x8dasno in ob\xc4\x8dasno delo, ki ga opravljajo dijaki, \xc5\xa1tudenti in udele\xc5\xbeenci izobra\xc5\xbeevanja odraslih v \xc4\x8dasu izobra\xc5\xbeevanja. Osebe morajo imeti za opravljanje \xc5\xa1tudentskega dela veljaven status dijaka, \xc5\xa1tudenta v Republiki Sloveniji ali status udele\xc5\xbeenca v izobra\xc5\xbeevanju odraslih, pri \xc4\x8demer mora biti dijak starej\xc5\xa1i od 15 let, osebe s statusom udele\xc5\xbeenca v izobra\xc5\xbeevanju odraslih pa morajo biti mlaj\xc5\xa1e od 26 let in se izobra\xc5\xbeevati po javno veljavnih programih osnovnega, poklicnega, srednjega in vi\xc5\xa1jega strokovnega izobra\xc5\xbeevanja. \xc5\xa0tudentsko delo pa lahko opravljajo tudi osebe, ki so zaklju\xc4\x8dile srednjo \xc5\xa1olo v teko\xc4\x8dem \xc5\xa1olskem letu in bodo na podlagi vpisa na visoko\xc5\xa1olski zavod pridobile status \xc5\xa1tudenta na za\xc4\x8detku novega \xc5\xa1tudijskega leta, dr\xc5\xbeavljani RS, ki imajo status dijaka ali \xc5\xa1tudenta v tujini ter \xc5\xa1tudenti tujih univerz, ki v okviru mednarodnih izmenjalnih programov opravljajo \xc5\xa1tudijske obveznosti v RS (Za\xc4\x8dasno in ob\xc4\x8dasno delo dijakov in \xc5\xa1tudentov, 2017)._NEWLINE_Dijaki in \xc5\xa1tudenti, ki opravljajo \xc5\xa1tudentsko delo, ne smejo biti zaposleni ali vpisani v evidenco brezposelnih oseb pri Zavodu Republike Slovenije za zaposlovanje. Za opravljanje \xc5\xa1tudentskega dela je potrebna ustrezno izpolnjena napotnica s strani delodajalca, ki za\xc4\x8dasna in ob\xc4\x8dasna dela posredujejo. Tak\xc5\xa1na oblika dela omogo\xc4\x8da \xc5\xa1tudentom in dijakom pridobivanje delovnih izku\xc5\xa1enj in dodaten zaslu\xc5\xbeek v \xc4\x8dasu izobra\xc5\xbeevanja, delodajalcem pa omogo\xc4\x8da izbiro in selekcijo prihodnjih kadrov ter delovno silo, ki omogo\xc4\x8da fleksibilno pokrivanje izrednih kadrovskih potreb (Za\xc4\x8dasno in ob\xc4\x8dasno delo dijakov in \xc5\xa1tudentov, 2017).\n_START_SECTION_\nZakonska urejenost \xc5\xa1tudentskega dela\n_START_PARAGRAPH_\nMinimalna urna bruto urna postavka za za\xc4\x8dasno in ob\xc4\x8dasno delo dijakov in \xc5\xa1tudentov od 1.7.2017 zna\xc5\xa1a 4,61 evra. \xc5\xa0tudentsko delo se lahko opravlja le na podlagi napotnice, ki jo je izdal posrednik s koncesijo za opravljanje dejavnosti za\xc4\x8dasnega in ob\xc4\x8dasnega dela dijakov in \xc5\xa1tudentov. Napotnica se izda v \xc5\xa1tirih izvodih in postane veljavna, ko so vsaj trije izvodi napotnice podpisani in \xc5\xbeigosani s strani posrednika in delodajalca. Dijak ali \xc5\xa1tudent ob pri\xc4\x8detku dela prejme en izvod potrjene napotnice. Izda se tudi v elektronski obliki in mora biti elektronsko podpisana tako s strani posrednika kot delodajalca (Za\xc4\x8dasno in ob\xc4\x8dasno delo dijakov in \xc5\xa1tudentov, 2017)._NEWLINE_Se\xc5\xa1tevek \xc5\xa1tevila dejansko opravljenih ur za\xc4\x8dasnega in ob\xc4\x8dasnega dela dijaka ali \xc5\xa1tudenta mora biti, ki ga evidentira delodajalec, mora biti enak skupnemu \xc5\xa1tevilu opravljenih ur za\xc4\x8dasnega ali ob\xc4\x8dasnega dela na napotnici. Na podlagi predpisov na podro\xc4\x8dju za\xc4\x8dasnega in ob\xc4\x8dasnega dela dijakov in \xc5\xa1tudentov, morajo delodajalci upo\xc5\xa1tevati dolo\xc4\x8dbe Zakona o delovnih razmerjih (ZDR-1) o prepovedi diskriminacije, enaki obravnavi glede na spol, delovnem \xc4\x8dasu, odmorih in po\xc4\x8ditkih, o posebnem varstvu delavcev, ki \xc5\xa1e niso dopolnili 18 let starosti in o od\xc5\xa1kodninski odgovornosti ter Zakon o varnosti in zdravju pri delu (ZVZD-1) (Za\xc4\x8dasno in ob\xc4\x8dasno delo dijakov in \xc5\xa1tudentov, 2017).\n_START_SECTION_\nPosredniki\n_START_PARAGRAPH_\nDolo\xc4\x8dena organizacija oziroma delodajalec je kot posrednik s koncesijo za opravljanje dejavnosti za\xc4\x8dasnega in ob\xc4\x8dasnega dela dijakov in \xc5\xa1tudentov, poobla\xc5\xa1\xc4\x8den s strani Ministrstva za delo, dru\xc5\xbeino, socialne zadeve in enake mo\xc5\xbenosti s pogodbo o koncesiji. Organizacija oziroma delodajalec mora izpolnjevati kadrovske, organizacijske in druge pogoje, opredeljene v Pravilniku, v poglavju II. Pogoji za opravljanje dejavnosti. Koncesijska pogodba lahko preneha veljati s potekom \xc4\x8dasa, za katerega je bila sklenjena, z odpovedjo ene od pogodbenih strank, z odvzemom koncesije ali s prenehanjem koncesionarja ali z dnem uvedbe ste\xc4\x8dajnega ali likvidacijskega postopka. ZZZPB na podlagi \xc4\x8dlani 6.e dolo\xc4\x8da, da lahko MDDSZ odvzame koncesijo koncesionarju brez predhodnega opozorila, \xc4\x8de ugotovi, da ta opravlja dejavnost zunaj podeljene koncesije ali v nasprotju s koncesijsko pogodbo, oziroma je opravljal dejavnost pred sklenitvijo koncesijske pogodbe, \xc4\x8de je iz letnega poro\xc4\x8dila razvidno, da v poro\xc4\x8danem letu ni opravljal koncesijske dejavnosti, \xc4\x8de s poslovanjem kr\xc5\xa1i predpise ali \xc4\x8de v postavljenem roku ni odpravil pomanjkljivosti v skladu z ugotovitvami ministrstva, pristojnega za delo, ali drugega pristojnega organa (Za\xc4\x8dasno in ob\xc4\x8dasno delo dijakov in \xc5\xa1tudentov, 2017).\n_START_SECTION_\nPrispevki \xc5\xa1tudentov in delodajalcev\n_START_PARAGRAPH_\nS 1. 9. 2016 (Obvestilo o spremembi predpisov na podro\xc4\x8dju za\xc4\x8dasnega in ob\xc4\x8dasnega dela dijakov in \xc5\xa1tudentov, 2015) je za \xc5\xa1tudentsko delo zna\xc4\x8dilno, da je vklju\xc4\x8deno v pokojninsko in invalidsko zavarovanje, zdravstveno zavarovanje ter zavarovanje za po\xc5\xa1kodbe pri delu in poklicne bolezni. Od \xc5\xa1tudentskega dela pa se pla\xc4\x8dujeta tudi koncesijska (\xc5\xa1tipendije, \xc5\xa0tudentska organizacija Slovenije, posredniki) in dodatna koncesijska dajatev (\xc5\xa1tudentski domovi). Prispevke in dajatve od te vrste dela obra\xc4\x8duna in poravna posrednik ob izvedbi pla\xc4\x8dila dijaku in \xc5\xa1tudentu (Za\xc4\x8dasno in ob\xc4\x8dasno delo dijakov in \xc5\xa1tudentov, 2017). Prispevki dijaka oziroma \xc5\xa1tudenta za pokojninsko in invalidsko zavarovanje zna\xc5\xa1ajo 15,5\xc2\xa0% na znesek na napotnici, prispevki delodajalcev pa za pokojninsko in invalidsko zavarovanje zna\xc5\xa1ajo 8,85\xc2\xa0%, za zdravstveno zavarovanje 6,36\xc2\xa0%, za po\xc5\xa1kodbe pri delu in poklicne bolezni 0,53\xc2\xa0%, za koncesijsko dajatev 16,00\xc2\xa0% in za dodatno koncesijsko dajatev 2,00%. Vsota vseh prispevkov delodajalcev zna\xc5\xa1a 33,74% (Za\xc4\x8dasno in ob\xc4\x8dasno delo dijakov in \xc5\xa1tudentov, 2017).\n_START_SECTION_\nMladi na trgu dela\n_START_PARAGRAPH_\nPri zaposlovanju mladih na trgu dela, so za delodajalce pomembne predvsem tri zna\xc4\x8dilnosti mladih; njihovo znanje, delovne izku\xc5\xa1nje in sociokulturni kapital. Ker danes znanje hitro zastareva, je pomemben vidik mladih ta, da na trg delovne sile vstopijo po kon\xc4\x8danem izobra\xc5\xbeevanju, zato je njihova najpomembnej\xc5\xa1a prednost sve\xc5\xbee znanje, za razliko od tistih, ki so izobra\xc5\xbeevanje zaklju\xc4\x8dili ve\xc4\x8d let nazaj. Prav tako so pomembne spretnosti in kompetence, ki jih mladi v sodobni dru\xc5\xbebi pridobijo v procesu izobra\xc5\xbeevanja, kot je uporaba ra\xc4\x8dunalnika in interneta, komunikacijske spretnosti, sporazumevanje v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, mobilnost\xe2\x80\xa6 Vendar to vodi tudi do slab\xc5\xa1ega polo\xc5\xbeaja mladih, ki pa teh znanj ne pridobijo, zaradi morebitne ni\xc5\xbeje izobrazbe, kar jim lahko prepre\xc4\x8duje dostop do zaposlitve. Ker za delodajalce mladi pomenijo neizku\xc5\xa1eno delovno silo, ki ji primanjkuje delovne usposobljenosti, delodajalci obi\xc4\x8dajno mladim ponudijo bolj fleksibilne in nestalne oblike dela ter ga tako spoznajo in zmanj\xc5\xa1ajo raven tveganja ob njegovi zaposlitvi. Je pa za mlade zna\xc4\x8dilen tudi sociokulturni kapital, ki ga sestavljajo lastnosti, ki so posledica socializacije, predhodnih izku\xc5\xa1enj in osebnostne lastnosti. Zdi se da delodajalci pri zaposlovanju sociokulturnemu kapitalu pripisujejo vedno ve\xc4\x8dji pomen, predvsem na podro\xc4\x8dju storitvenega sektorja. Mladim pripisujejo lastnosti kot so dovzetnost za spremembe, prilagodljivost, inovativnost in manj\xc5\xa1a zahtevnost glede zaposlitve, kar je lahko v razmerah ve\xc4\x8dje fleksibilnosti trgov delovne sile njihova konkuren\xc4\x8dna prednost (Trbanc in Ver\xc5\xa1a, 2002).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudentje in dijaki kot delovna sila\n_START_PARAGRAPH_\nPo M. Trbanc (2005) je za \xc5\xa1tudentskim delom zna\xc4\x8dilno veliko povpra\xc5\xa1evanje, saj gre za fleksibilno in relativno poceni delovno silo. Delodajalec s \xc5\xa1tudentom oziroma dijakom navadno ne sklene nikakr\xc5\xa1ne pogodbe in ga na ta ra\xc4\x8dun ne zavezuje nikakr\xc5\xa1na obveznost povezana z odpovedjo te pogodbe. So pa delovna mesta, razpisana za \xc5\xa1tudente, sestavljena predvsem iz oglasov, kjer je ponujeno \xc5\xa1tudentsko delo za dalj\xc5\xa1e \xc4\x8dasovno obdobje (Anti\xc4\x87, 2006)._NEWLINE_V In\xc5\xa1pektoratu za delo (Tr\xc4\x8dek, 2014) navajajo, da se nadaljuje trend, da nekateri delodajalci zapolnjujejo primanjkljaje delovne sile v svoji organizaciji s \xc5\xa1tudentskim delom, raje kot z zaposlitvijo novega delavca za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das. To je predvsem opazno v gostinstvu in trgovini. Nekateri delodajalci pa sploh nimajo redno zaposlenih delavcev, ampak zaposlujejo samo \xc5\xa1tudente, samostojne podjetnike ali osebe, ki delajo na podlagi podnajemih pogodb.\n_START_SECTION_\nZ vidika \xc5\xa1tudentov oziroma dijakov\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentom \xc5\xa1tudentsko delo omogo\xc4\x8da dodatni zaslu\xc5\xbeek, s katerim lahko razbremenjujejo star\xc5\xa1e ali pa si privo\xc5\xa1\xc4\x8dijo stvari, ki si jih brez tega ne bi mogli. Na ta na\xc4\x8din si \xc5\xa1tudenti tudi nabirajo neformalne izku\xc5\xa1nje, ki jim bodo lahko pripomogle k bolj\xc5\xa1i zaposljivosti ob vstopu na trg delovne sile. \xc4\x8ce je \xc5\xa1tudentsko delo posameznika povezano z njegovo izobrazbo, je lahko to na\xc4\x8din, s katerim teorijo, dobljeno v procesu izobra\xc5\xbeevanja, pove\xc5\xbee s prakso v okviru \xc5\xa1tudentskega dela. \xc5\xa0tudentsko delo pa tudi nekateri dijakom ali \xc5\xa1tudentom omogo\xc4\x8da kasnej\xc5\xa1o redno zaposlitev v organizaciji, kjer opravljajo \xc5\xa1tudentsko delo, \xc4\x8de se izka\xc5\xbeejo kot dobri delavci (Anti\xc4\x87, 2006)._NEWLINE_Prav tako \xc5\xa1tudentska zaposlitev lahko za \xc5\xa1tudenta oziroma dijaka predstavlja pozitiven vpliv na njegovo du\xc5\xa1evnost, saj predstavlja na\xc4\x8din razvijanja njegovih sposobnosti, spretnosti, zbiranja znanja in izku\xc5\xa1enj, pridobivanja delovnih navad in mo\xc5\xbenost osebnostnega zorenja. Delo poleg telesnega zdravja, spodbuja tudi du\xc5\xa1evno ravnovesje. Dose\xc5\xbeki pri delu, posameznika osre\xc4\x8dujejo in tudi vplivajo na njegovo samozavest in samospo\xc5\xa1tovanje (Bilban, 2015).\n_START_SECTION_\nZ vidika delodajalcev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentsko delo delodajalcem predstavlja cenej\xc5\xa1o obliko najemanja delovne sile, ki je izredno prilagodljiva glede delovnika in za\xc4\x8detka dela. \xc5\xa0tudente in dijake lahko delodajalci najemajo in odpu\xc5\xa1\xc4\x8dajo kadarkoli, odvisno od kadrovskih potreb v organizaciji. Delodajalci lahko \xc5\xa1tudente zaposlujejo tudi za zahtevnej\xc5\xa1a in strokovna dela, za katera bi druga\xc4\x8de morali redno zaposliti nove delavce. Prav tako pa lahko s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1tudentskega dela, delodajalci najdejo potencialnega novega delavca in se s tem izognejo stro\xc5\xa1ku in \xc4\x8dasu, ki bi ga izgubili za iskanje (Anti\xc4\x87, 2006).\n_START_SECTION_\nZ vidika \xc5\xa1tudentov oziroma dijakov\n_START_PARAGRAPH_\nKer \xc5\xa1tudenti niso v delovnem razmerju z delodajalcem, niso dele\xc5\xbeni nekaterih pravic, ki pripadajo ostalim zaposlenim, kot so pla\xc4\x8dilo prevoza, stro\xc5\xa1kov prehrane, pravica do pla\xc4\x8danega dopusta ali pla\xc4\x8dane bolni\xc5\xa1ke odsotnosti\xe2\x80\xa6 \xc5\xa0tudenta ne varuje nobena pogodba, sklenjena z delodajalcem, zato lahko kadarkoli ostane brez dela. Opravljanje \xc5\xa1tudentskega dela lahko vodi do manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine \xc4\x8dasa, posve\xc4\x8dene \xc5\xa1tudiju, kar se lahko pozna tudi na uspehu. \xc5\xa0tudentsko delo lahko posledi\xc4\x8dno vodi do pove\xc4\x8danja brezposelnosti mladih, ko te vstopijo na trg delovne sile, saj delodajalci raje zaposlujejo \xc5\xa1tudente oziroma dijake, ki jim predstavljajo cenej\xc5\xa1o delovno silo (Anti\xc4\x87, 2006). Zaradi prednosti, ki jih \xc5\xa1tudentom predstavlja \xc5\xa1tudentsko delo, lahko le to vodi, do podalj\xc5\xa1evanja \xc5\xa1tudija in posledi\xc4\x8dno tudi prepoznega prehoda na trg dela (\xc5\xa0tiftar, 2010). Pri morebitnem nepla\xc4\x8dilu \xc5\xa1tudentskega dela pa pomanjkljivost predstavlja tudi to, da in\xc5\xa1pektorji zoper delodajalca ne morejo ukrepati niti v postopku o prekr\xc5\xa1ku (Tr\xc4\x8dek, 2015)._NEWLINE_Ko dijak ali \xc5\xa1tudent opravlja delo, ki je neskladno z njim, z njegovimi vlogami izven \xc5\xa1tudentskega dela, to lahko vodi do do\xc5\xbeivljanja stresa. Tako kot pri redni zaposlitvi, lahko tudi \xc5\xa1tudentu oziroma dijaku povzro\xc4\x8dajo stres prevelike zahteve s strani delodajalca, kot so premalo \xc4\x8dasa ali preve\xc4\x8d dela, ko delo ni vzpodbudno, so njegove delovne naloge nejasno opisane, \xc4\x8de delajo v neugodni razmerjih\xe2\x80\xa6 Predvsem pa je pomemben dejavnik stresa nezanesljivost slu\xc5\xbebe, ki je ena od pomembnih zna\xc4\x8dilnosti \xc5\xa1tudentskega dela (Ter\xc5\xbean, 2002).\n_START_SECTION_\nZ vidika delodajalcev\n_START_PARAGRAPH_\nEna od pomanjkljivosti \xc5\xa1tudentskega dela z vidika delodajalcev se nana\xc5\xa1a na nezanesljivost tak\xc5\xa1nega dela, saj lahko \xc5\xa1tudenti in dijaki opravljanje dela odpovejo kadarkoli, prav tako pa za kakovost opravljenega dela delodajalcu niso odgovorni. Tak\xc5\xa1na odpoved oziroma slab\xc5\xa1a kakovost opravljenega dela sta lahko kaznovani le z nepla\xc4\x8dilom delodajalca. Prav tako se delodajalci z najemanjem \xc5\xa1tudentske delovne sile izognejo postopku izbire kandidatov, kar lahko vodi do neustreznega izbora kandidatov in pogosto menjavanje le-teh (Anti\xc4\x87, 2006). Do pogostega menjavanja kandidatov pa lahko pride tudi zaradi stresa, ki ga lahko \xc5\xa1tudentsko delo predstavlja \xc5\xa1tudentom. Stres je namre\xc4\x8d lahko eden od klju\xc4\x8dnih vzrokov za zamenjavo delovnega mesta in, ker \xc5\xa1tudente k delovnem mestu ne zavezuje nobena pogodba, lahko delovno mesto zapustijo kadarkoli. To lahko povzro\xc4\x8di motnje v delovanju podjetja in njegove uspe\xc5\xa1nosti, vi\xc5\xa1je stro\xc5\xa1ke delovanja podjetja in slab\xc5\xa1o kakovost delovnega procesa (Bajt, Jeri\xc4\x8dek Klan\xc5\xa1\xc4\x8dek in Britov\xc5\xa1ek, 2015). Ker med \xc5\xa1tudenti in delodajalci ni nobene pogodbe, te niso zavezani k mol\xc4\x8de\xc4\x8dnosti, ob morebitnem poznavanju zaupnih podatkov (Anti\xc4\x87, 2006).'