b'\n_START_ARTICLE_\nVitamin\n_START_PARAGRAPH_\nVitam\xc3\xadn (vita \xc5\xbeivljenje, amin vsebujo\xc4\x8d du\xc5\xa1ik) je skupno ime za skupino biolo\xc5\xa1ko aktivnih organskih spojin, katerih prisotnost v krvi pripomore danemu \xc5\xbeivemu organizmu pri vzpostavljanju zdravstvenega ravnote\xc5\xbeja. Teh spojin ne more sintetizirati sam organizem iz osnovnih hranil (beljakovin, ogljikovih hidratov in ma\xc5\xa1\xc4\x8dob), ampak jih mora prejeti od zunaj. Zato moramo te nevidne in za telo u\xc4\x8dinkovite snovi dobivati v dokon\xc4\x8dni obliki. Vitamini nastajajo predvsem v rastlinah. \xc4\x8clovek jih dobi ve\xc4\x8dinoma s hrano, nekatere pa tvorijo tudi bakterije v \xc4\x8drevesju. Vitamine delimo na tiste, ki so topni v ma\xc5\xa1\xc4\x8dobah (A,D,E,K) in na tiste, ki so topni v vodi (C, B-kompleks in H). To je pomembno, ker v ma\xc5\xa1\xc4\x8dobah topni vitamini za prehod iz \xc4\x8drevesja v kri potrebujejo v zau\xc5\xbeiti hrani tudi nekaj ma\xc5\xa1\xc4\x8dob. Kadar jih s hrano pou\xc5\xbeijemo preve\xc4\x8d, se skladi\xc5\xa1\xc4\x8dijo v ma\xc5\xa1\xc4\x8devju in jetrih. Pri pretiranem u\xc5\xbeivanju vitaminov, tako naravnih kot tudi sinteti\xc4\x8dnih, se lahko pojavi hipervitaminoza, ki se ka\xc5\xbee v razli\xc4\x8dnih zdravstvenih te\xc5\xbeavah. Nasprotno se v vodi topni vitamini ne kopi\xc4\x8dijo v telesu, ampak se prese\xc5\xbeene koli\xc4\x8dine izlo\xc4\x8dijo skozi ledvice v se\xc4\x8d. Zato skorajda ni nevarnosti, da bi pri\xc5\xa1lo do zastrupitve zaradi zau\xc5\xbeitja prevelike koli\xc4\x8dine v vodi topnih vitaminov._NEWLINE_Vitamina A in D, zau\xc5\xbeita v dnevnih odmerkih, ki ve\xc4\x8d kot desetkrat presegajo priporo\xc4\x8deno dnevno koli\xc4\x8dino, sta toksi\xc4\x8dna, vitamina E in K pa ne. Niacin, vitamin B\xe2\x82\x86 in vitamin C so v velikih odmerkih \xc5\xa1kodljivi, drugi vodotopni vitamini pa ne. V telesu se v velikih koli\xc4\x8dinah nakopi\xc4\x8dita le vitamina A in E, vitamina D in K pa le v manj\xc5\xa1ih. Zaloga vitamina C v telesu je glede na potrebe minimalna, medtem ko je zaloga vitamina B\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82 ogromna, saj telo \xc5\xa1ele v pribli\xc5\xbeno sedmih letih porabi 2- do 3- miligramsko zalogo slednjega._NEWLINE_Pri uravnote\xc5\xbeenem prehranjevanju ne more priti do nastanka bolezni zaradi pomanjkanja vitaminov (avitaminoza). Pomanjkanje vitaminov je vedno posledica enoli\xc4\x8dnega prehranjevanja s premalo \xc5\xbeivil rastlinskega izvora. Najve\xc4\x8d vitamina A se nahaja v mleku, maslu, marelicah, rde\xc4\x8dem korenju in v ostalih \xc5\xbeivilih z rde\xc4\x8do in oran\xc5\xbeno barvo ter v listnati zelenjavi. Vitamin B1 vsebujejo polnovredna \xc5\xbeita in \xc5\xbeitni izdelki, meso, rumenjak, kvas in stro\xc4\x8dnice; vitamin B2 pa vsebujejo mleko, meso, jetra, polnovredna \xc5\xbeita in kvas; niacin se nahaja v jetrih, mesu, \xc5\xbeitih, otrobih in kvasu; vitamin B6 pa vsebujejo banane, polnovredna \xc5\xbeita, perutnina, stro\xc4\x8dnice, rumenjak, listnata zelenjava, ribe, orehi in p\xc5\xa1eni\xc4\x8dni kal\xc4\x8dki. Nenadomestljivega vitamina C pa zau\xc5\xbeijemo z agrumi, paradi\xc5\xbeniki, papriko, melono, jagodami, \xc5\xa1ipkom in kivijem. V hladnih zimskih mesecih potrebujemo ve\xc4\x8d vitamina D, ki ga dobimo z mesom, ribjim oljem, morskimi ribami, rumenjakom in jetri. Vitamin, ki tudi sodi v skupino tako imenovanih antioksidantov, je vitamin E. Vsebujejo ga rastlinska olja in polnovredna \xc5\xbeita._NEWLINE_Izraz vitamin je leta 1912 skoval poljski biokemik Kazimierz Funk. Sestavljena je iz besed vita (latinsko: \xc5\xbeivljenje) in -amin, ker je v tedanjem \xc4\x8dasu je veljalo, da vsebujejo vsi vitamini aminsko skupino. \xc4\x8ceprav se je pozneje izkazalo, da temu ni tako, se je ime obdr\xc5\xbealo. Pojem vitamin ne vklju\xc4\x8duje drugih pomembnih hranil, kot so minerali, ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline ali aminokisline. \xc4\x8clovek v grobem potrebuje 20 vitaminov, od katerih jih 12 iz provitaminov lahko zgradi sam, ostale pa mora sprejeti z zau\xc5\xbeito hrano.'