b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cremza\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cremsa je od 8 do 12, izjemoma do 16 metrov visoko listopadno drevo, ki pa v\xc4\x8dasih ostane oblikovana v grm. Ima \xc5\xa1iroko kro\xc5\xa1njo, ki jo sestavljajo veje, pokrite s sivo \xc4\x8drno tanko skorjo. Mestoma je skorja pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z majhnimi bradavicami, na po\xc5\xa1kodovanih mestih pa di\xc5\xa1i po mandljih. Vonj povzro\xc4\x8da strupena cianovodikova kislina, ki jo vsebuje drevesni sok._NEWLINE_Ima plitev koreninski sistem, ki je \xc5\xa1iroko razra\xc5\xa1\xc4\x8den._NEWLINE_Listi so na veje name\xc5\xa1\xc4\x8deni premenjalno na kratkih pecljih. Dose\xc5\xbeejo med 6 in 12 cm v dol\xc5\xbeino, njihova oblika pa je ovalna s pri\xc5\xa1iljenim vrhom. Povr\xc5\xa1ina listov je hrapava, njihov rob pa je ostro nazob\xc4\x8dan. Pora\xc5\xa1\xc4\x8deni so s tankim puhom._NEWLINE_Cvetovi so zdru\xc5\xbeeni v grozdasta socvetja, ki jih sestavljajo beli cvetovi. Rastlina cveti maja in junija, socvetja pa se razvijejo proti koncu vejic._NEWLINE_Plodovi so okrogli, veliki okoli 7 mm, \xc4\x8drni in ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8di. So rahlo strupeni in imajo grenko sladek okus. V mesnatem ovoju se nahaja ena velika ko\xc5\xa1\xc4\x8dica, ki je zna\xc4\x8dilna za vse predstavnike vrst iz rodu Prunus.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cremsa uspeva v Evropi in severni Aziji. Njen \xc5\xbeivljenjski prostor se na severu \xc5\xa1iri vse do arkti\xc4\x8dnega kroga. Tako je \xc4\x8dremso mogo\xc4\x8de najti tudi na Norve\xc5\xa1kem, \xc5\xa0vedskem, Finski in v severni Rusiji. Od vseh vrst iz rodu Prunus ima najve\xc4\x8dji areal. V Sloveniji uspeva v sen\xc4\x8dnih in vla\xc5\xbenih listantih gozdovih ter med grmovjem ob vodi. Ugaja ji te\xc5\xbeka podlaga, zato ni redka na ilovnatih tleh. V sestojih se pojavlja skupaj z Dobom, belim gabrom, \xc4\x8crno jel\xc5\xa1o in raznimi Vrbami . Je odporna proti mrazu in zdr\xc5\xbei temperature do -33 \xc2\xb0C, slabo pa prena\xc5\xa1a su\xc5\xa1o. Mlada drevesa rastejo hitro, vendar kmalu ope\xc5\xa1ajo in redko dose\xc5\xbeejo starost 60 let.\n_START_SECTION_\nUporabnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cremsa vsebuje veliko \xc4\x8dreslovin, v ljudskem zdravilstvu pa se uporabljajo plodovi, ki jih nabiramo julija in avgusta. Pri pripravi prevretkov je potrebno paziti, da ostanejo semena cela, saj vsebujejo strupeno cianovodikovo kislino. Plodovi u\xc4\x8dinkujejo kot tkivno sesirjevalopri bolezni prebavil._NEWLINE_Njen les je gospodarsko manj pomemben. Je trd in pro\xc5\xbeen, lepo se obdeluje in polira. Na prostem pa je slabo obstojen. V\xc4\x8dasih se ga uporablja v mizarstvu in rezbarstvu._NEWLINE_Je medonosna vrsta in priljubljena pri \xc4\x8debelarjih.'