b'\n_START_ARTICLE_\nSre\xc4\x8dko Kosovel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSre\xc4\x8dko Kosovel se je rodil v Se\xc5\xbeani. Kmalu po njegovem rojstvu se je dru\xc5\xbeina preselila v Pliskovico na Dolenjem Krasu, vendar tam niso ostali dolgo. Leta 1908 so se naselili v Tomaju, kjer so \xc5\xbeiveli v \xc5\xa1oli. _NEWLINE_V Tomaju je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo. Kosovel je prvi\xc4\x8d objavil svoj spis kot 11-leten otrok v otro\xc5\xa1kem listu Zvon\xc4\x8dek, v katerem opisuje Trst. V to mesto je kot otrok veliko hodil in je imelo v njegovem srcu poseben prostor. Pri Kosovelih je bilo zanimanje za umetnost splo\xc5\xa1no. Hodili so v Trst v gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in na koncerte ali k prijateljem in znancem, ki so bili podobnega duha, in ti so bili ve\xc4\x8dkrat gostje pri njih v Tomaju. Po opravljeni osnovni \xc5\xa1oli se je leta 1916 vpisal na realko v Ljubljani, na kateri je bil u\xc4\x8dni jezik nem\xc5\xa1ki. Za\xc4\x8del je sodelovati v srednje\xc5\xa1olskem literarnem kro\xc5\xbeku in v dija\xc5\xa1kih glasilih, izdajati je za\xc4\x8del tudi tiskan dija\xc5\xa1ki list Lepa Vida in zbral v njem vrsto mladih, vendar ga je moral zaradi nepla\xc4\x8danih dolgov ustaviti. Leta 1920 je tam sre\xc4\x8dal Ludvika Mrzela. Istega leta se je odzval na po\xc5\xbeig Narodnega doma v Trstu. Ko je leta 1922 maturiral, se je odlo\xc4\x8dil za \xc5\xa1tudij slavistike, romanistike in pedagogike na  Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Sodeloval je pri avantgardisti\xc4\x8dni reviji Trije labodi, ki je za\xc4\x8dela izhajati leta 1921 v Novem mestu. Organiziral je literarno-dramati\xc4\x8dni kro\xc5\xbeek, predavanja in literarne ve\xc4\x8dere v Ljubljani in pred delavci v Zagorju. Leta 1925 je s svojimi vrstniki prevzel urejevanje revije Mladina. Pripravljal je tudi zbirko Zlati \xc4\x8doln, ki pa ni iz\xc5\xa1la._NEWLINE_Sprva je pesnil pod vplivom moderne, posebej impresionizma J. Murna. Prevladujo\xc4\x8di motivi so kra\xc5\xa1ka pokrajina, mati in smrt, pogosto s simbolnim pomenom (pesmi Balada, Bori, Vas za bori, Slutnja). Tako najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i del njegovega pesni\xc5\xa1tva govori o Krasu, zaradi \xc4\x8desar ga imenujemo \xc2\xbblirik Krasa\xc2\xab, kjer sre\xc4\x8dujemo impresije, ki pogosto prera\xc5\xa1\xc4\x8dajo v prispodobo narodne ogro\xc5\xbeenosti, motive, v katerih je upodobljena ljubezen do matere in dekleta, pa izpovedi, v katerih se ogla\xc5\xa1a slutnja smrti. Nato je Kosovel pre\xc5\xa1el v ekspresionizem in razvil vizionarno, dru\xc5\xbebeno in religiozno tematiko z osrednjo idejo o osebni in kolektivni apokalipsi, ki v sebi nosi o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje krivde in stvarjenje novega etosa._NEWLINE_Tako precej pesmi govori o dru\xc5\xbebenih krivicah, o mra\xc4\x8dni usodi Evrope (Ekstaza smrti) in o neizogibnosti revolucionarne preobrazbe sveta (Rde\xc4\x8di atom). Velik dele\xc5\xbe v Kosovelovem opusu predstavljajo tudi njegove t. i. konstruktivisti\xc4\x8dne pesmi (konsi), ki so iz\xc5\xa1le v pesni\xc5\xa1ki zbirki Integrali, in so najmodernej\xc5\xa1i tip slovenske poezije._NEWLINE_Konec februarja 1926 se je po nastopu v Zagorju, ko je pono\xc4\x8di na postaji \xc4\x8dakal vlak, prehladil in zbolel, a se, vsaj tako je bilo videti, pozdravil. Za velikono\xc4\x8dne po\xc4\x8ditnice se je lahko vrnil v Tomaj. Tu se je bolezen ponovila in pojavili so se zapleti. Umrl je zelo mlad (star 22 let) 27. maja 1926._NEWLINE_Na njegovo umetni\xc5\xa1ko ustvarjanje so med drugim mo\xc4\x8dno vplivala filozofska dela Friedricha Wilhelma Nietzscheja, Karla Marxa ter etika Klementa Juga.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKosovelovo ustvarjalno obdobje je bilo sicer zelo kratko, a izjemno intenzivno. Tako se njegovo ustvarjanje razteza na podro\xc4\x8dja impresionizma, ekspresionizma, futurizma, zenitizma ter konstruktivizma. \xc4\x8ceprav se je Kosovel naposled opredelil kot konstruktivista se vendarle ni nikdar odrekel pisanju impresionisti\xc4\x8dne, oziroma tradicionalne lirike. Tako je tudi ob koncu svojega \xc5\xbeivljenja \xc5\xa1e vedno ustvarjal tako tradicionalno kot avantgardno poezijo, \xc4\x8deprav je slednji pripisoval veliko ve\xc4\x8dji pomen.\n_START_SECTION_\nKosovel in futurizem\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek pesni\xc5\xa1ke kariere pri Kosovelu je zaznamovan s strani slovenskega avantgardista Antona Podbev\xc5\xa1ka, ki je deloval v \xc4\x8dasu, ko je bilo Sre\xc4\x8dku komaj 16 let. Anton Podbev\xc5\xa1ek je predstavljal vzpon avantgarda, natan\xc4\x8dneje futuristi\xc4\x8dne avantgarde, ki je se mo\xc4\x8dno zgledovala po italijanskem futurizmu, ki po Kosovelovih besedah "ni poznal meje med grdim in lepim". Kljub temu pa je Podbev\xc5\xa1ek predstavljal, sicer zelo ekstremen, a kakorkoli \xc5\xbee revolucionaren princip moderne umetnosti. Le-to se najbolje odrazi prav v prvi \xc5\xa1tevilki treh labodov, ki je prina\xc5\xa1al na slovensko obmo\xc4\x8dje umetnost "nove dobe", ki je bila dokaz za konec stare dobe in popoln preobrat. Revijo so zasnovali Anton Podbev\xc5\xa1ek, Marij Kogoj in Josip Vidmar leta 1920. _NEWLINE_A tako radikalne umetni\xc5\xa1ke smeri je (za nekaj \xc4\x8dasa) konec \xc5\xbee pri izdaji druge \xc5\xa1tevilke treh labodov, ki se usmeri v bolj tradicionalne vode. V tej reviji lahko zasledimo tudi Sre\xc4\x8dkovo objavo treh impresionisti\xc4\x8dnih pesmi, ki jih je "potegnil iz rokava", ko je videl, da objava njegovih futuristi\xc4\x8dnih pesmi, ki so nastale pod vplivom Podbev\xc5\xa1ka ne bo mo\xc5\xbena. _NEWLINE_Pri njegovem futuristi\xc4\x8dnih pesmih, ki so nastajale za objavo v srednje\xc5\xa1olskem glasilu Lepa Vida, se predvsem opazi njegovo u\xc4\x8denje raznih stilov, zna\xc4\x8dilnih za futurizem, npr. u\xc4\x8denje opti\xc4\x8dno otipljivega pisanja, me\xc5\xa1anja \xc4\x8drnila in rde\xc4\x8dila itd. Po mnenju Antona Ocvirka se med njegove futuristi\xc4\x8dne pesmi lahko \xc5\xa1teje "pesem moja du\xc5\xa1a, ki je napisana v dolgih verzih z rimo, podobno Podbev\xc5\xa1kovim objavam v Domu in svetu iz leta 1919" (Vre\xc4\x8dko. 38). Ohranila se je tudi pesem Pesem o sanji, ki je izrazito likovno zasnovana. _NEWLINE_A eksperimentiranje s futurizmom se pri Kosovelu kmalu kon\xc4\x8dna. Po objavi svojih impresionisti\xc4\x8dnih pesmi v reviji trije labodi se Sre\xc4\x8dko pridru\xc5\xbei Kogoju in Vidmarju ter pri\xc4\x8dne z ustvarjanjem bolj tradicionalne, impresionisti\xc4\x8dne lirike.\n_START_SECTION_\nKosovel in ekspresionizem\n_START_PARAGRAPH_\nZ ekspresionizmom se pri Kosovelu prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8damo leta 1921, ko v pismu svojemu prijatelju Gspanu pi\xc5\xa1e o izgledu neke razglednice in jo opisuje kot "ekspresionizem kombinatorike". Kljub temu, da mnogo ljudi opredeljuje Kosovela kot izrazito ekspresionisti\xc4\x8dnega pesnika pa je v resnici pesnik z gibanjem kasneje mo\xc4\x8dno obra\xc4\x8dunal ter se od njega oddaljil, saj je menil, da je ekspresionizem odtujen od \xc4\x8dloveka in da ne prina\xc5\xa1a resni\xc4\x8dne revolucije (le to je kasneje videl v konstruktivizmu)._NEWLINE_Ekspresionizem se je oddaljeval od sveta zunaj njega in se je zapiral "v kozmos", oz. v samega sebe. Hkrati pa je s tem prina\xc5\xa1al "dekonstrukcijo" zgolj na ravni jezika, in ne na splo\xc5\xa1ni ravni, ki bi koristila vsem nadaljnim generacijam (prav za to so si prizadevali konstruktivisti). _NEWLINE_Mo\xc4\x8dan obra\xc4\x8dun z ekspesionizmom lahko pri Kosovelu zasledimo, ko o njem pi\xc5\xa1e kot o "ekspesionizmu kretenskih kra\xc4\x8dic". Vendar sam tega gibanja ni popolnoma zanikal oz. mu odrekal pravice do obstoja, temve\xc4\x8d ga je videl "le kot pripravo za nastop moderne umetnosti". Ta naj bi po njegovem pri\xc5\xa1la " z revolucionarnim konstruktivizmom, ki bo na vojno pogori\xc5\xa1\xc4\x8de postavljal nove vrednote \xc4\x8dloveku in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi". _NEWLINE_Vsekakor pa je Kosovel pisal tudi ekspresionisti\xc4\x8dno liriko, v kateri se predruga\xc4\x8di odnos med \xc4\x8dlovekom in naravo. Med njegove ekspresionisti\xc4\x8dne pesmi lahko uvrstimo: Prestreljeno srce, Klic, Mrtvi \xc4\x8dlovek, Skrivnostni te\xc4\x8daj, Modri konj, Glas iz je\xc4\x8d, Na veter pomladni, Sodobna mrtvila itd. V njih so mo\xc4\x8dno poudarnjeni motivi vlaka, smrti ter problema disociacije subjekta. Njegova osemkiti\xc4\x8dna balada Ekstaza smrti, ki jo Boris Pahor povezuje s pesnikovim intimnim do\xc5\xbeivljanjem naroda pa morda \xc5\xbee nakazuje na Kosovelov prestop oz. pesni\xc5\xa1ko opredelitev v gibanju konstruktivizma.\n_START_SECTION_\nSre\xc4\x8dko Kosovel - konstruktivist\n_START_PARAGRAPH_\nKot smo \xc5\xbee povedali, se je Sre\xc4\x8dko Kosovel opredelil kot konstruktivist, vendar je znotraj njegovega konstruktivizma potrebno lo\xc4\x8diti dve obdobji (oz. dva tipa konstruktivisti\xc4\x8dne poezije). Nekatere Kosovelove konstruktivisti\xc4\x8dne pesmi so nastale pod vplivom zenitizma (ime Zenitizem prihaja iz imena avantgardisti\xc4\x8dnega glasila Zenit) in takoreko\xc4\x8d predstavljajo pesmi, ki so v resnici bolj podobne futuristi\xc4\x8dnem igranju z jezikom, kot pa konstruktivizmu, ki so ga poznali v Rusiji (ve\xc4\x8d o tem spodaj). Kosovel zenitisti\xc4\x8dno konstruktivisti\xc4\x8dnim pesmim kasneje pravi "zenitisti\xc4\x8dni \xc5\xa1tudl" oz "kompleksi", saj predstavljajo pesmi, ki prina\xc5\xa1ajo revolucijo (samo) v jeziku in so zgrajene po nekak\xc5\xa1nem principu monta\xc5\xbee. Zenitisti\xc4\x8dne pesmi se torej lahko primerjajo s futuristi\xc4\x8dnimi pesmimi, npr. Marinettijevimi. _NEWLINE_Vendarle pa se po prihodu Grahorja, Kosovelovega prijatelja, iz Rusije njegovo razumevanje konstruktivizma spremeni. Kosovel, z Grahorjevimi informaciji o dogajanju na ruski umetni\xc5\xa1ki sceni in njihovem konstruktivizmu pridobi novo razumevanje tega gibanja (in umetnosti nasploh), ki je temeljijo ne samo na revoluciji v jeziku, ne samo na destrukciji in zavra\xc4\x8danju tradicije, temve\xc4\x8d na novem razumevanju sveta in eti\xc4\x8dni revoluciji \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. S tem pa prina\xc5\xa1a tako kot destrukcijo tudi konstrukcijo ali druga\xc4\x8de povedano, tako kot podira tudi zida. O problemih zenitizma Kosovel v svojem dneviku zapi\xc5\xa1e takole: "Zenitizem gre\xc5\xa1i v tem, da je za\xc4\x8del novo dru\xc5\xbebo graditi z istimi sredstvi, na katerih propada, mehanizem, du\xc5\xa1evna otopelost, intelektualizem.../ /" _NEWLINE_Prav zato je v Kosovelovem opusu potrebno lo\xc4\x8diti t.i. zenitisti\xc4\x8dne pesmi, ki najbr\xc5\xbe res nimajo velikega pomena ter njegove konstruktivne pesmi (ve\xc4\x8d o njih spodaj), ki predstavljajo enega izmed vrhuncev v literarni avantgardi nasploh. Po mnenju strokovnjakov je konstruktivnih konsev v Kosovelovem opusu samo ducat. _NEWLINE_Zaradi navedenih razlogov Kosovel uvede nov princip pesmi, ki izhaja iz t.i. konstruktivnega konstruktivizma (v nadaljevanju samo konstruktivizma). Konstuktivizem kot gibanje ni ve\xc4\x8d prazno igranje z jezikom, temve\xc4\x8d temelji na tem, da ima vsaka pesem to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den pomen. Za razumevanje konstruktivizma pa le-to ni dovolj. Konstruktivizem se je zavzemal za novo kulturo, ki bo zlila \xc4\x8dloveka z okolico oz. v kateri \xc4\x8dlovek ve\xc4\x8d ne bo izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal narave ter se bo zlil z okolico. _NEWLINE__NEWLINE_Zato Kosovelovi konsi torej predstavljajo novo, moderno umetnost za t.i. novega \xc4\x8dloveka. Pomembnost njegovih konsov pa ni zgolj v njihovem eti\xc4\x8dnem sporo\xc4\x8dilu ter posebnosti v evropskem prostoru, temve\xc4\x8d tudi njihovi vsebini in obliki. Kosovel definira konstruktivizem kot ekvivalenco vsebine in oblike ("vsebina \xe2\x89\xa1 oblika"), kar pomeni, da predstavljata ta dva elementa organski spoj. Pesem postane organski konstrukt, ki se \xc5\xa1iri v prostor. Kosovel na dolo\xc4\x8denih mestih pi\xc5\xa1e o rasti \xc4\x8drk v prostor. (npr. v njegovi pesmi Kalejdoskop) Kons. je torej zasnovan na podoben na\xc4\x8din kot konstruktivisti\xc4\x8dno slikarstvo, ki se ne ve\xc4\x8d ukvarja z dvodimenzionalnim prostorom na dvodimenzionalni ploskvi, temve\xc4\x8d se ukvarja s trodimenzionalnim prostorom na dvodimenzionalni ploskvi. Vsaka kons. ima torej popolnoma dolo\xc4\x8den pomen ter raste v prostor. (Ve\xc4\x8d o tem spodaj) _NEWLINE_Kosovel je nedvomno poznal delo mnogih evropskih in ruskih konstruktivistov ter ostalih avantgardistov od katerih je prevzel mnogo idej ter konceptov ter jih mojstrsko vklju\xc4\x8dil v svoje konse. \xc4\x8ce omenimo samo nekaj pomembnih imen in gibanj, ki so nedvomno vplivala na pesnikove konse lahko omenimo delo Vladimirja Tatlina in njegov konceptom spomeniku III. internacionali ter t.i.letalo - letatlin, umetnika Ela Lissitzky-ja, Nauma Gaba, Ilja Erenburga, umetnost ter umetnike Bauhausa (npr. Moholy-Nagy), umetnike nizozemskega gibanja de stijl, suprematizem Kazimirja Malevi\xc4\x8da itd.\n_START_SECTION_\nPojem kons.\n_START_PARAGRAPH_\nKons. pri Kosovelu ozna\xc4\x8duje njegove prostorsko zasnovane pesmi. Sam pomen besede se najbr\xc5\xbe navezuje na pojme kot: konstruktivnost, konstruktivizem, konstrukter, a je najbr\xc5\xbe potrebno iskati razloge za imenovanje pesmi z okraj\xc5\xa1ano besedo kons. \xc5\xa1e kje drugje. Znano za ruski ter evropski konstruktivizem so bila kraj\xc5\xa1anja imen, kot na primer ve\xc5\xa1\xc4\x8d ali loks v Rusiji ali merz in mont v Evropi. _NEWLINE_Najbolj pomembna od teh pa je po vsej verjetnosti prav ve\xc5\xa1\xc4\x8d (pomeni predmet), ki je pomenila ime avantgardisti\xc4\x8dne revije (Ve\xc5\xa1\xc4\x8d, Objet, Gegenstand), katere urednika sta bila El Lisicki ter Ilja Erenburg. Ime ve\xc5\xa1\xc4\x8d pa ne pomeni le "predmeta", temve\xc4\x8d ozna\xc4\x8duje konstruktivisti\xc4\x8dno umetni\xc5\xa1ko delo ali kot sta zapisala v reviji: "Na\xc5\xa1 \xc4\x8dasopis smo poimenovali Ve\xc5\xa1\xc4\x8d zato, ker umetnost za nas pomeni ustvarjanje novih predmetov" (Ve\xc5\xa1\xc4\x8d 1922/ 1-2, 2) _NEWLINE_Kons. kot tak, na zelo podoben na\xc4\x8din kot Ve\xc5\xa1\xc4\x8d nasprotuje tradicionalnemu pristopu kompozicije in se s tem, ko "ustvarja nove predmete" raje kot za komponiranje odlo\xc4\x8di za "zidanje" oz. konstruiranje. Pojem kons. pa hkrati tako kot pojem ve\xc5\xa1\xc4\x8d na novo opredeli umetni\xc5\xa1ki izdelek kot "predmet" in ne kot "umetni\xc5\xa1ko delo oz. kunstwerk" . Tak\xc5\xa1no pojmovanje se seveda mo\xc4\x8dno upira tradicionalnemu razumevanju umetnosti kot kompozicije ter \xc5\xbeeli uveljaviti novo na\xc4\x8delo konstrukcije. In s tem se konstruktivizem tudi lo\xc4\x8duje od ostalih avantgardnih gibanj, ki s svojo umetnostjo povzro\xc4\x8dajo zgolj "destrukcijo" tradicionalnega, medtem ko konstruktivizem \xc5\xbeeli na novo zgraditi umetnost, ki bo slu\xc5\xbeila novemu \xc4\x8dloveku.(Ali kot Kosovel pravi \xc4\x8dlove\xc4\x8danstvu)\n_START_SECTION_\nTemeljni pojmi Kosovelove konstruktivisti\xc4\x8dne poezije.\n_START_PARAGRAPH_\nZa razumevanje Kosovelovih konsov pa seveda ne moremo mimo njegovih glavnih pojmov, ki tvorijo tak\xc5\xa1no poezijo, torej konstruktivno (in ne zenitisti\xc4\x8dno) poezijo. (Primeri tak\xc5\xa1ne poezije pri Kosovelu so npr. Kalejdoskop, Sferi\xc4\x8dno zrcalo, Srce v alkoholu, Kons. 5, Kons Ikarus, Predmeti brez du\xc5\xa1e, Pesem \xc5\xa1t. X...)  _NEWLINE_Pojem "gibljiva filozofija" Kosovel opi\xc5\xa1e kot: "Umetnost nima za ljudi le neposrednega pomena/.../ ampak \xc5\xa1e posredni pomen. Gibanje je to, ki izhaja iz umetnikove individualnosti v individualnost \xc4\x8ditatelja, vzbudi tam zopet gibanje in od tu se giblje v individualnost ne-\xc4\x8ditatelja. Kakor vsaka ideja in gibanje, ho\xc4\x8de objeti i umetnost vse \xc5\xbeivljenje in se razliva po skritih virih v vse ljudi in vpliva v vse." (Dnevik III, 809) _NEWLINE_"Vsebina \xe2\x89\xa1 oblika" je eden izmed pojmov, ki ga Kosovel uporablja, ko opisuje cilj konstruktivisti\xc4\x8dne poezije pri kateri oblika in vsebina ve\xc4\x8d nista lo\xc4\x8deni druga od druge, temve\xc4\x8d skupaj tvorita organsko celoto. S tem ko sta vsebina in oblika v pesmi spojeni, se lahko pribli\xc5\xbea \xc4\x8dloveku in naravni. _NEWLINE_"\xc4\x8crke rastejo v prostor" je zapis, ki ga lahko preberemo v pesmi Kalejdoskop in ozna\xc4\x8dujejo prostorsko urejenost konsov. Kosovelovi konsi so tako prostorsko-\xc4\x8dasovno urejeni in namenjeni ne samo slu\xc5\xa1nemu, temve\xc4\x8d tudi vizualnemu, torej gledanju. "Samo poslu\xc5\xa1anje za celovito razumevanje teh besedil ne zadostuje. Zaposliti moramo vsaj \xc5\xa1e eno \xc4\x8dutilo: oko" (\xc5\xa0u\xc5\xa1ter\xc5\xa1i\xc4\x8d 1988: 61) Seveda pa se ob tem pesmi hkrati umikajo tradicionalnem, linearnem branju od leve proti desni, temve\xc4\x8d nas nekako sili k novem na\xc4\x8dinu branja. "Kosovel je z uporabo in\xc5\xbeenirskih skic, geometrijskega materiala, vizualnega poudarjanja in prostorskega prena\xc5\xa1anja te\xc5\xbee pesmi v spodnji del (Predmet brez du\xc5\xa1e, Kons. 5, Pesem \xc5\xa1t. X) zdaj na desno stran pesmi (Srce v alkoholu, Sferi\xc4\x8dno zrcalo) zdaj v njeno sredino v poeziji uveljavljal temeljno, prostorsko zahtevo literarnega konstruktivizma." Tako se v pesem skozi arhitektonski princip konstruktivizma ter njeno ekvivalenco med vsebino in obliko uveljavi in prese\xc5\xbee tradicionalno liriko in njeno dojemanje prostora. _NEWLINE_Potujitev je element v avantgardni poeziji, ki "pomeni namre\xc4\x8d vsakr\xc5\xa1no odstopanje, ki je posledica spremenjene perspektive opazovanja \xc4\x8dasa in prostora. Pri tem gre za deformacijo, dislokacijo, kr\xc5\xa1enje norme itd., ki zadevajo tako tekstovno produkcijo kot tudi recepcijo."(Vre\xc4\x8dko 2011: 301) Potujitev se v Kosovelovi poeziji ka\xc5\xbee z raznimi vstopi impresionisti\xc4\x8dne lirike v konstruktivno poezijo. (npr. v pesmi Kalejdoskop citira svojo impresionisti\xc4\x8dno liriko) V teh to\xc4\x8dkah pa naj bi potujitven efekt \xc5\xbeeli dose\xc4\x8di "bral\xc4\x8devo kriti\xc4\x8dno oceno dru\xc5\xbebenih norm" s tem, ko se soo\xc4\x8da z ironizirano obliko tradicionalne pesmi. Hkrati pa potujitev dose\xc5\xbee razliko med temporalnim in dinami\xc4\x8dnim \xc4\x8dasom in s tem ustvari simultanost nekih dveh dogodkov. Pri Kosovelu se tako npr. "dogodita brzovlak na viaduktu in ro\xc5\xbee na oknu, skupaj tr\xc4\x8dijo disonantne barve in besede, ki so zunaj kavzalnih povezav". Tak\xc5\xa1na simultanost pa v Kosovelovi poeziji \xc5\xbeeli ustvariti eno izmed temeljnih zahtev, to, da "\xc4\x8drke rastejo v prostor". Hkrati pa se s simultanostjo in gibanjem v poeziji \xc5\xbeeli ustvariti novo pojmovanje prostora in \xc4\x8dasa, ki sta prepletena, nerazdru\xc5\xbejiva. _NEWLINE_Kosovelovi konsi so torej arhitektonsko zgrajene pesmi, kar pa ne pomeni, da nimajo pomena. Prav obratno, pomen mora v konstruktivni pesmi prevladat (Kar seveda ne velja za pesmi iz Kosovelovega zenitisti\xc4\x8dnega obdobja). Kljub temu pa si lahko priznamo, da delujejo na nepoznavalca tak\xc5\xa1ne poezije precej abstraktno in tuje.\n_START_SECTION_\nIntegrali\n_START_PARAGRAPH_\nKosovelova zadnja dela pa vendarle niso bili t.i. konsi, temve\xc4\x8d socialnorevolucionarna poezija, ki nosi ime integrali. Za razliko od apoliti\xc4\x8dnih konsov, ti predstavljajo druga\xc4\x8dno poezijo, lahko bi rekli popolnoma politi\xc4\x8dno obarvano poezijo, namenjeno delavskemu razredu. Te si je namre\xc4\x8d Kosovel zamislil po svojem "obratu na levo" in \xc5\xa1tudiranju leve literature (Marxa, Lenina, Krle\xc5\xbee itd.) Integrali se tako razlikujejo od konsov in niso prostorsko zasnovani ter tako namenjeni javnemu branju (kar seveda pri konsih ne bi bilo mogo\xc4\x8de) ter predvsem \xc5\xa1irjenju revolucionarnega duha ter leve ideologije.\n_START_SECTION_\nUstvarjanje za otroke in mlade\n_START_PARAGRAPH_\nSre\xc4\x8dko Kosovel, kljub kratkemu \xc5\xbeivljenju potrjuje, da je ve\xc4\x8dina pomembnih slovenskih pisateljev, posebej pesnikov, pisala tudi za otroke. V pesmih za mladino sre\xc4\x8damo Kosovela v manj dramati\xc4\x8dni lu\xc4\x8di, tu ne prevladuje ve\xc4\x8d motiv smrti, ve\xc4\x8d je sonca, predvsem pa pogledov po drobnih, preprostih stvareh iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja ljudi ali \xc5\xbeivali, ki so \xc4\x8dloveku, \xc5\xa1e posebno otroku blizu. Pred nami je ne\xc5\xbeen opazovalec narave, ki se rad igra, miruje, njegovo srce se odpira pred nami in v njem je veliko ve\xc4\x8d svetlobe. Je otrok kra\xc5\xa1ke zemlje, njenih borov in brinja. Naslovi nekaterih njegovih otro\xc5\xa1kih pesmi so: Na\xc5\xa1a bela ma\xc4\x8dica (Son\xc4\x8dek bo\xc5\xbea ta\xc4\x8dice), Sultan\xc4\x8dek na vlaku, Medvedi in medvedki, Vrab\xc4\x8dek zoblje, Polhi, De\xc4\x8dek in sonce, Brinjevka, \xc5\xa0krat Dobro\xc5\xa1in, Kje?, Otrok s son\xc4\x8dnico, Burja, Pro\xc5\xa1nja, Dete na travi, Marjetice, Na\xc5\xa1 pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek, Mo\xc4\x8deradek, Polh v jeseni, Ve\xc4\x8der, Pasja vera, Stoji sredi polja, Vo\xc5\xbenja, Na ve\xc4\x8der, kadar otrok spava, Danu\xc5\xa1ka, Mravljica, Pesem s Krasa, Hi\xc5\xa1ica, ki je pod klancem, Vas za bori, Po nevihti, Odpeljali so kozli\xc4\x8dka, Polno pest, Starka za vasjo, Mati bere, Mati \xc4\x8daka, Drevesa v dolini, V sivem jutru, Pesem \xc5\xa1t. 1, Cvetje na oknu.\n_START_SECTION_\nManifest mehanikom\n_START_PARAGRAPH_\nNajbr\xc5\xbe je skupna to\xc4\x8dka vseh avantgardnih gibanj pojem manifesta. V teh manifestih so umetniki navadno ozna\xc4\x8dili svoje namene oz. so programsko zastavili cilje gibanja. Tako poznamo npr. Marinettijev futuristi\xc4\x8dni manifest, Dadaisti\xc4\x8dni manifest Alberta Gleizesa ter Metzingerja, Mici\xc4\x87ev Zenitisti\xc4\x8dni manifest - kategori\xc4\x8dni imperativ itd. Sre\xc4\x8dko Kosovel v tem ni bil izjema, saj je v letu 1925 spisal tudi svoj, konstruktivisti\xc4\x8dni manifest, ki je mo\xc4\x8dno uperjen proti dadaizmu ter futurizmu in hkrati izra\xc5\xbea na\xc4\x8dela njegovega umetni\xc5\xa1kega konstruktivizma.'