b'\n_START_ARTICLE_\nFran Jesenko\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nSrednjo \xc5\xa1olo je obiskoval v Ljubljani, nato pa je vpisal \xc5\xa1tudij naravoslovja na Univerzi na Dunaju, kjer je promoviral leta 1902. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je delal kot tutor za dva orientalska princa na dunajskem Terezijani\xc5\xa1\xc4\x8du, kasneje pa v tej vlogi tudi za grofa Merveldta. To mu je prineslo prilo\xc5\xbenost potovati \xc5\xa1irom Evrope in kasneje tudi v Egipt ter na Arabski polotok, kjer je preu\xc4\x8deval pu\xc5\xa1\xc4\x8davske rastline. Leta 1909 je postal asistent pri Erichu von Tschermaku na visoki kmetijski \xc5\xa1oli (Hochschule f\xc3\xbcr Bodenkultur, zdaj Univerza za agrikulturo na Dunaju) in leta 1913 predavatelj._NEWLINE_V tem obdobju je pri\xc4\x8del z ve\xc4\x8d raziskavami kri\xc5\xbeanja rastlin pod von Tschermakovim vodstvom. S povratnim kri\xc5\xbeanjem je pridobil plodne kri\xc5\xbeance med razli\xc4\x8dnimi sortami p\xc5\xa1enice in r\xc5\xbei ter preu\xc4\x8deval njihove zna\xc4\x8dilnosti v povezavi z Mendlovimi na\xc4\x8deli. Postavil je hipotezo, da je zmanj\xc5\xa1ana plodnost hibridov posledica tako kromosomske nekompatibilnosti star\xc5\xa1ev, kot tudi morfolo\xc5\xa1kih razlik. S svojimi objavami je postal eden od pionirjev raziskav na tritikali in kri\xc5\xbeancih med rastlinskimi rodovi nasploh._NEWLINE_Njegovo delo je prekinila prva svetovna vojna, med katero je bil Jesenko poslan na vzhodno fronto, kjer je bil najprej ranjen in nato \xc5\xa1e zaprt. Po vojni se je vrnil v domovino in postal predavatelj na Univerzi v Zagrebu in leta 1920 napredoval do polo\xc5\xbeaja profesorja. Hkrati je v Ljubljani sodeloval pri organizaciji botani\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta in postal leta 1921 prvi profesor botanike na nedavno prej ustanovljeni Univerzi v Ljubljani. Tam je nadaljeval z raziskavami kri\xc5\xbeancev, v ta namen je kasneje soustanovil raziskovalno postajo v Beltincih, vodenje katere je prevzel njegov u\xc4\x8denec Franc Miku\xc5\xbe._NEWLINE_Ob raziskovalnem delu se je posve\xc4\x8dal \xc5\xa1e naravovarstvu in bil eden od pomembnej\xc5\xa1ih pobudnikov ustanovitve Triglavskega narodnega parka, edinega takega obmo\xc4\x8dja v dana\xc5\xa1nji Sloveniji in enega prvih v Evropi. Leta 1924 je bil ustanovljen Alpski varstveni park, Jesenko je s \xc5\xa1tudenti za\xc4\x8drtal del njegove meje v Dolini Triglavskih jezer. Tudi kasneje je tam s \xc5\xa1tudenti vsako poletje raziskoval alpsko floro in pripomogel k trajnemu varstvenemu statusu parka, zagotovljenem \xc5\xa1ele leta 1981, dolgo po njegovi smrti. Poleti 1932 se je ponesre\xc4\x8dil pri plezanju v steni Komar\xc4\x8de, kjer je popisoval rastline. Z zlomljeno hrbtenico so ga prenesli v bolni\xc5\xa1nico v Ljubljani, kjer je 14. julija umrl._NEWLINE_Na ljubljanskem Ro\xc5\xbeniku je v njegov spomin poimenovana botani\xc4\x8dna u\xc4\x8dna pot, v Ljubljani pa ulica; Biotehni\xc5\xa1ka fakulteta v Ljubljani od leta 1972 podeljuje Jesenkova priznanja za dose\xc5\xbeke v biologiji na slovenskem.'