b'\n_START_ARTICLE_\nInka Garcilaso de la Vega\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo \xc5\xbeivljenje se strne v tri etape: 20 let v Cuscu, 30 v Montilli in drugih 20 v Kordovi.\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de, Sebastian Garcilaso de la Vega, je bil rojen v \xc5\xa0paniji, natan\xc4\x8dneje v Badajozu in kot vojak slu\xc5\xbeil pri osvajanju Amerike, kjer se je boril z zavezanci Gonzala Pizzara (\xc5\xa1panski konkvistador, ki je skupaj s svojim bratom zavzel obmo\xc4\x8dje Peruja). Po kon\xc4\x8danem obdobju bojevanja se je nastanil v Cochabamba (dana\xc5\xa1nja Bolivija), kjer se je uveljavil kot fevdni gospod. Vloga njegovega o\xc4\x8deta je pomembna tudi z vidika njegove du\xc5\xbeine, saj so njegovi predhodniki ukvarjali s pisanjem in imeli stike s pomembnimi \xc5\xa1panskimi pisatelji, kot so Marqu\xc3\xa9s de Santillana, Garcilaso de la Vega, Jorge Manrique, itd._NEWLINE_Njegova mati, Isabel Chimpu Ocllo (znana tudi kot Isabel Su\xc3\xa1rez) je bila vnukinja T\xc3\xbapaca Yupanquija, inkovskega vladarja. Imel je eno sestro, imenovano Leonor de la Vega._NEWLINE_Svoje otro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivel v Cuscu (Peru), kjer se je u\xc4\x8dil latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in obiskoval u\xc4\x8dne ure kanonika Juana de Cu\xc3\xa9llar skupaj z drugimi fanti inkovskega plemstva. Mati ga je u\xc4\x8dila tudi ke\xc4\x8duan\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je postal njegov materni jezik. Med odra\xc5\xa1\xc4\x8danjem je imel stik z domorodsko kulturo, ki je kasneje zaznamovala njegovo pisanje. Poleg tega so njegov dom obiskovali \xc5\xa1panski pomembne\xc5\xbei z novicami o \xc5\xa1panskem osvajanju Peruja.\n_START_SECTION_\nSelitev v \xc5\xa0panijo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bil njegov prvi jezik ke\xc4\x8dua, je kasneje njegov materni jezik postal \xc5\xa1e \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina. Po smrti njegovega o\xc4\x8deta (leta 1560) se je preselil v \xc5\xa0panijo, najprej v mesto Montilla, kjer je \xc5\xbeivel 30 let in posvetil svoje \xc5\xbeivljenje u\xc4\x8denju in pisanju. Nekaj \xc4\x8dasa je posvetil tudi \xc2\xa0vojskovanju in napredoval v stotnika, vendar se je po smrti njegovega strica (1570), ki je zaznamoval njegovo bivanje v Montilli, oddaljil od tega poklica. Kasneje se je preselil v Kordovo in tam objavil svojo prvo knjigo. Med bivanjem v \xc5\xa0paniji je ve\xc4\x8dkrat odpotoval v Madrid, kjer je prejemal denarno podporo, ki mu je pripadala zaradi zaslug njegovega o\xc4\x8deta._NEWLINE_Zadnja leta svojega \xc5\xbeivljenja je pre\xc5\xbeivel v Kordovi, kjer se je posvetil duhovni\xc5\xa1kem poklicu. V zadnjem obdobju svojega \xc5\xbeivljenja je za\xc4\x8del objavljati svoja dela, ki jih je pisal v letih prebivanja v Montilli in katerih pomembna opora je bila privatna knji\xc5\xbenica, sprva last njegovega strica._NEWLINE_Pokopan je bil v kapeli katedrale v Kordovi, ki jo je nekaj let pred smrtjo kupil za ta namen. Leta 1978 je \xc5\xa1panski kralj Juan Carlos dal premestiti njegove ostanke v katedralo v Cusco.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova pisateljska kariera se je za\xc4\x8dela s prevodom Ljubezenskih dialogov humanista Leona Hebrea iz italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine v \xc5\xa0pan\xc5\xa1\xc4\x8dino (v originalu Dialoghi di amore)._NEWLINE_Dejstvo, da je bil rojen kot kreol (sin evropskih priseljencev, v njegovem primeru \xc5\xa0pancev), je zaznamovalo tako njegovo \xc5\xbeivljenje kot literarno ustvarjanje. S pisanjem je za\xc4\x8del relativno pozno, \xc5\xa1ele po potovanju v \xc5\xa0panijo, kamor ga je poslal o\xc4\x8de z namenom, da se izu\xc4\x8di in postane duhovnik._NEWLINE_Njegovi zapiski so osnovani na lastnih izku\xc5\xa1njah, saj je do svojega 20. leta \xc5\xbeivel med domorodci. V spise je vklju\xc4\x8dil tudi podatke, ki jih je pridobil z izpra\xc5\xa1evanjem svojih perujskih prijateljev in znancev. Po njegovih besedah so njegova dela dosti bolj verodostojna kot druge kronike tistega \xc4\x8dasa, saj temeljijo na izku\xc5\xa1njah avtorja._NEWLINE_Skozi dela je iskal svojo identiteto in opazno je, da je ponosen na svoj izvor. Sam si je nadel vzdevek Ink ali Indijanec, ki mu je vplival ponos.V svojem najslavnej\xc5\xa1em delu, Kraljevi zapiski o Inkih, je \xc5\xbeelel rekonstruirati zgodovino sveta, ki ga sam ni mogel spoznati do potankosti, ker ga je \xc5\xbeivljenjska pot ponesla na drug kontinent \xc5\xbee v njegovi mladosti. \xc4\x8ce prebiramo njegova dela, lahko opazimo njegovo ve\xc5\xa1\xc4\x8dost pri opisovanju geografskih, klimatskih in verskih poznavanj._NEWLINE_Obstajajo tudi avtorji, ki njegova dela kritizirajo. Ti se sklicujejo na pretirano idealiziranje zgodovine. Razlog za tak\xc5\xa1no vrsto idealiziranja bi lahko ti\xc4\x8dal v njegovi renesan\xc4\x8dni mentaliteti, ki je prevzela obdobje v katerem je \xc5\xbeivel. Iz te kritike izhaja \xc5\xa1e druga, ki pravi, da se Inka ne more priznati za znanstvenega zgodovinarja._NEWLINE_Kljub temu so njegova delu kmalu po\xc5\xbeela slavo in v 17. stol. so jih pri\xc4\x8deli prevajati v druge jezike.\n_START_SECTION_\nSlog pisanja\n_START_PARAGRAPH_\nV svojih delih Inka prevzame vlogo razlagalca, ki \xc5\xbeeli po eni strani ustvariti svojo lastno identiteto in po drugi pripovedovati zgodbo Inkov. Pomembno mu je, da zapi\xc5\xa1e spomine; tako svoje kot spomine njegovega strica in drugih sorodnikov, in jih spremeni v pripoved._NEWLINE_V njegovem pisanju se razbere heroi\xc4\x8dno dojemanje zgodovine svojega naroda in \xc4\x8dustvena komponenta, ki izvira iz njegovih spominov in izku\xc5\xa1enj.'