b'\n_START_ARTICLE_\nProces proti \xc4\x8detverici\n_START_PARAGRAPH_\nProces proti \xc4\x8detverici (kratica JBTZ) je bil sodni proces in politi\xc4\x8dna afera v Sloveniji v prelomu 80. in 90. let 20. stoletja._NEWLINE_Slu\xc5\xbeba dr\xc5\xbeavne varnosti (SDV) in Protiobve\xc5\xa1\xc4\x8devalna slu\xc5\xbeba Jugoslovanske ljudske armade (KOS) sta aretirali tri novinarje tednika Mladina (Janeza Jan\xc5\xa1o, Davida Tasi\xc4\x87a in Francija Zavrla) in zastavnika JLA Ivana Bor\xc5\xa1tnerja zaradi izdaje voja\xc5\xa1ke skrivnosti.\n_START_SECTION_\nPredhodno dogajanje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi liberalizacije in vseh ve\xc4\x8djih pritiskov k politi\xc4\x8dni reformi v Sloveniji ter v Socialisti\xc4\x8dni federativni republiki Jugoslaviji se je znotraj Vojnega sveta SFRJ in CK ZKJ izoblikovalo mnenje, da je to protirevolucionarno delovanje. Na 72. seji CK ZKJ so tako govorili o aretacijah problemati\xc4\x8dnih \xc4\x8dlanov ZSMS. Magnetogram se je pozneje zna\xc5\xa1el v Jan\xc5\xa1evi posesti - izvirni lastnik magnetograma je bil Jo\xc5\xbee Smole, kateremu so ga ukradli, nakar ga je dobil Igor Bav\xc4\x8dar in ga izro\xc4\x8dil Jan\xc5\xa1i. Jan\xc5\xa1a je 26. aprila magnetogram izro\xc4\x8dil Zavrlu, ki je nato postal osnova za \xc4\x8dlanek\xc2\xa0\xc2\xbbNo\xc4\x8d dolgih no\xc5\xbeev\xc2\xab\xc2\xa0v Mladini._NEWLINE_Slu\xc5\xbeba dr\xc5\xbeavne varnosti (SDV) je 27. aprila 1988 opravila tajno preiskavo prostorov podjetja Mikro Ade (Cankarjeva cesta 10), pri \xc4\x8demer so odkrili magnetogram in dva lista voja\xc5\xa1kega dokumenta (ukaz generalpodpolkovnika Svetozarja Vi\xc5\xa1nji\xc4\x87a, poveljnika 9. armade). S tem so pridobili dokaze, zaradi \xc4\x8desar so se odlo\xc4\x8dili, da bodo spro\xc5\xbeili sodni proces pred voja\xc5\xa1kim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem. 30. maja 1988 je bil zadnji sestanek SDV in KOS, kjer so se dogovorili o poteku aretacij in nadaljnjih postopkih; sestanek sta vodila polkovnik Aleksandar Vasiljevi\xc4\x87 (KOS) in pomo\xc4\x8dnik vodje slu\xc5\xbebe dr\xc5\xbeavne varnosti RSNZ \xc5\xa0tefan Tepe\xc5\xa1. V skupini, ki naj bi vse to izvedla, so bili: Miran Frumen (vodja), Dragan Isajlovi\xc4\x87, Zvonko Hrastar, Franci Pivk idr.\n_START_SECTION_\nAretacije in zapor\n_START_PARAGRAPH_\nJan\xc5\xa1a je bil aretiran 31. maja 1988 zjutraj. Prepeljan je bil na sede\xc5\xbe podjetja Mikro Ade, kjer so opravili tokrat javno preiskavo, zbrali obremenilne dokaze in nato Jan\xc5\xa1o prepeljali na Pre\xc5\xa1ernovo cesto 18, sede\xc5\xbe ljubljanske policije. Po uvodnih zasli\xc5\xa1anjih so ga prepeljali v zapor na Pov\xc5\xa1etovi. 1. junija je bil prepeljan na Metelkovo v zapor poveljstva Ljubljanskega armadnega obmo\xc4\x8dja. Tu sta postopek prevzela voja\xc5\xa1ki to\xc5\xbeilec \xc5\xbdivko Mazi\xc4\x87 in voja\xc5\xa1ki preiskovalni sodnik Milan Rani\xc4\x87. Ker mu niso omogo\xc4\x8dili zastopstva civilnega odvetnika, so mu dodelili voja\xc5\xa1kega zagovornika Mihajla Krpana. Bor\xc5\xa1tnerja so aretirali pripadniki KOS-a isti dan, Tasi\xc4\x87 pa 4. junija pozneje; le Zavrl, urednik Mladine, ni bil zaprt in se je lahko branil s prostosti._NEWLINE_V sklopu protesta proti temu ravnanju je bil 3. junija ustanovljen Odbor za varstvo \xc4\x8dlovekovih pravic, ki je protestiral proti temu procesu, sodbi na voja\xc5\xa1kem in ne na civilnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, pravici do odvetnika ..._NEWLINE_30. junija je \xc5\xbdivko Mazi\xc4\x87 vlo\xc5\xbeil obto\xc5\xbenico proti \xc4\x8detverici in predlagal pripor do konca sojenja. Konec julija je senat voja\xc5\xa1kega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da spoznal vse \xc5\xa1tiri za krive in vsem izrekel zaporno kazen: Bor\xc5\xa1tner 4 leta, Jan\xc5\xa1a in Zavrl 18 mesecev ter Tasi\xc4\x87 5 mesecev. Oktobra 1988 je Vrhovno voja\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de JLA potrdilo sodbo ljubljanskega voja\xc5\xa1kega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, pri \xc4\x8demer je Tasi\xc4\x87u pove\xc4\x8dalo kazen na 10 mesecev. Zaradi \xc5\xa1tevilnih protestov s strani Odbora in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih demonstracij so avgusta 1989 pogojno izpustili Jan\xc5\xa1o, za njim pa \xc5\xa1e ostale tri.\n_START_SECTION_\nPozneje\n_START_PARAGRAPH_\nV mandatu 1. dr\xc5\xbeavnega zbora Republike Slovenije je bila ustanovljena Preiskovalna komisija o politi\xc4\x8dni odgovornosti posameznih nosilcev javnih funkcij za aretacijo, obsodbe ter izvr\xc5\xa1itev obsodb proti Janezu Jan\xc5\xa1i, Ivanu Bor\xc5\xa1tnerju, Davidu Tasi\xc4\x8du in Franciju Zavrlu.'