b'\n_START_ARTICLE_\nMadrid\n_START_SECTION_\nToponim\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d teorij o izvoru imena Madrid. Po legendi je Madrid ustanovil Ocno Bianor (sin kralja Tyrrhenius, Toskane in Mantova) in je bil imenovan Metragirta ali Mantua Carpetana Drugi trdijo, da je bilo prvotno ime mesta Ursaria (\'de\xc5\xbeela medvedov\' v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini), zaradi \xc5\xa1tevilnih medvedov, ki naj bi jih na\xc5\xa1li v bli\xc5\xbenjih gozdovih, ki skupaj z jagodnim drevesom (\xc5\xa1pansko: madro\xc3\xb1o) predstavlja simbol mesta od srednjega veka._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e zabele\xc5\xbeeno ime mesta Magerit prihaja iz imena trdnjave zgrajene ob reki Manzanares v 9. stoletju. \xc4\x8ce je oblika pravilna, bi bilo keltsko ime mesta od ritu- \'plitvina\'  in prvi element, ki ni jasno opredeljen *mageto izpeljava od magos - \'polje, planjava\' ali matu - \'medved\', ki bi lahko pojasnili latinski prevod Ursalia. _NEWLINE_Kakorkoli, sedaj pogosto verjamejo, da izvor sedanjega imena mesta izhaja iz 2. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Rimski imperij je ustanovil naselje na bregovih reke Manzanares. Ime te vasi je bilo Matrice (sklicevanje na reko). Po vdoru germanskih Suevov in Vandalov, kot tudi Sarmatic Alanov v 5. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, Rimski imperij ni bil ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d voja\xc5\xa1ko navzo\xc4\x8d. Vandali so v zameno za odstranitev Vizigotov nato vladali Hispaniji v imenu rimskega cesarja in kmalu prevzeli nadzor nad Matrice. V 8. stoletju, po islamski osvojitvi Iberskega polotoka, se je ime spremenilo v Mayrit, iz arabskega izraza \xd9\x85\xd9\x8a\xd8\xb1\xd8\xa7 Mayra (sklicevanje na vodo kot \'drevo\' ali \'dati \xc5\xbeivljenje\') in ibero-rimsko pripono it, kar pomeni \'kraj\'. Sodobni Madrid se je razvil iz Mozarabskega Matrit.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bila na mestu dana\xc5\xa1njega Madrida znana poselitev \xc5\xbee v prazgodovini in so tam arheolo\xc5\xa1ke ostaline naselja Carpetani, rimske vile, Vizigotska bazilika v bli\xc5\xbeini cerkve Santa Mar\xc3\xada de la Almudena in tri Vizigotske nekropole v bli\xc5\xbeini Casa de Campo, Tetu\xc3\xa1n in Vic\xc3\xa1lvaro, so prvi zgodovinski dokumenti o obstoju stalnega naselja datirani iz muslimanskega obdobja. V drugi polovici 9. stoletja je Emir Mohamed I. Krdovski dal zgraditi utrdbe na rtu v bli\xc5\xbeini reke Manzanares, kot eno od mnogih trdnjav zgrajenih na meji med Al-Andaluz in kraljestvom Leon in Kastilja, s ciljem varovanja Toleda pred kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi vdori in tudi kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za muslimanske ofenzive. Po razpadu Kordovskega kalifata, je bil Madrid vklju\xc4\x8den v taifa Toledo._NEWLINE_S predajo Toleda Alfonzu VI. Kastiljskemu so leta 1085 mesto osvojili kristjani in ga vklju\xc4\x8dili v kraljestvo Kastilija kot lastnino krone. Kristjani so nadomestili muslimane v centru mesta, medtem ko so muslimani in Judje naselili predmestje. Mesto je bilo uspe\xc5\xa1no in je dobilo naziv Villa, katerega upravno okro\xc5\xbeje se je raz\xc5\xa1irilo iz Jarama na vzhodu do reke Guadarrame na zahodu. Vlada mestu je bila zaupana sosednjemu Madridu od leta 1346, ko je kralj Alfonz XI. Kastiljski uvedel polk, za katerega je samo lokalna oligarhija sprejemala odlo\xc4\x8ditve. Od leta 1188 je Madrid dobil mestne pravice in sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Kastilji. Leta 1202 je kralj Alfonz VIII. Kastiljski podelil Madridu svojo prvo listino za ustanovitev ob\xc4\x8dinskega sveta, ki ga je leta 1222 potrdil tudi Ferdinand III. Kastiljski._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d se je dvor Kastilje preselil v Madridu leta 1309 pod vladavino Ferdinanda IV. Kastiljskega in kasneje v letih 1329, 1339, 1391, 1393, 1419 in dvakrat leta 1435. Po zdru\xc5\xbeitvi kraljestev \xc5\xa0panije pod skupno krono, je bil dvor v Madridu pogosteje.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nMed uporom Comuneros, pod vodstvom Juan de Padilla (\xc5\xa1panskega rimokatoli\xc5\xa1\xc4\x8dega misionarja), se je Madrid pridru\xc5\xbeil uporu proti cesarju Karlu V., toda po porazu v bitki pri Villalarju (1521), so Madrid oblegali, nakar so ga kraljeve sile zasedle. Toda Karel je bil radodaren do mesta in mu dal naslove Coronada (kronan) in Imperial. Ko je bil Franc I. Francoski ujet v bitki pri Pavii (1525), je bil zaprt v Madridu. In v kraju je bila dogovorjena Madridska pogodba iz leta 1526 (kasneje odpovedana s strani Francozov), da bi re\xc5\xa1il svoj polo\xc5\xbeaj._NEWLINE_V juniju 1561, ko je imel mesto 30.000 prebivalcev, je Filip II. \xc5\xa0panski preselil dvor iz Valladolida v Madrid in ga namestil v starem gradu.  Zahvaljujo\xc4\x8d temu, je mesto Madrid postalo politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de monarhije in prestolnica \xc5\xa0panije, razen kratko obdobje med letoma 1601-1606 (Filip III. \xc5\xa0panski), v katerem je bil dvor spet v Valladolidu._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine Filipa III. in Filipa IV. \xc5\xa0panskega, je Madrid do\xc5\xbeivel obdobje izjemnega kulturnega razvoja, s prisotnostjo genijev kot so bili Miguel de Cervantes, Diego Vel\xc3\xa1zquez, Francisco de Quevedo in Lope de Vega. _NEWLINE_Smrt Karla II. \xc5\xa0panskega je povzro\xc4\x8dila vojno za \xc5\xa1pansko nasledstvo. Mesto je podprlo Filipa Anjou kot Filipa V. \xc4\x8ceprav je mesto leta 1706 zasedla portugalska vojska, se je leta 1710 nadvojvoda Karel Avstrijski z imenom Karel III. ponovno razglasil za kralja, je ostal zvest do Filipa V._NEWLINE_Filip V. je zgradil novo kraljevo pala\xc4\x8do, kraljevo tovarno tapiserij in glavne kraljeve akademije.  Vendar pa je bil najbolj pomemben Bourbon, kralj Karel III. \xc5\xa0panski, ki je bil znan kot "najbolj\xc5\xa1i \xc5\xbeupan Madrida". Karel III. je preoblikoval Madrid v glavno mesto vredno te kategorije. Ukazal je zgraditi kanalizacijo, javno razsvetljavo, pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da zunaj mesta in \xc5\xa1tevilne spomenike (Puerta de Alcala, Plaza de Cibeles s pala\xc4\x8do in vodnjakom) in kulturne institucije (muzej Prado, Kraljeve botani\xc4\x8dne vrtove, Kraljevi Observatorij, ipd). Kljub temu da je znan kot eden najve\xc4\x8djih dobrotnikov Madrida, njegovi za\xc4\x8detki niso bili povsem mirni, saj je moral leta 1766 premagati nemire Esquilache, tradicionalisti\xc4\x8den upor plemstva in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine proti njegovim reformnim nameram, ki so zahtevali razveljavitev odloka, ki je odrejal druga\xc4\x8dna obla\xc4\x8dila in prepoved uporabe kape, ki je skrivala obraz, s ciljem zmanj\xc5\xa1anja kriminala v mestu. _NEWLINE_Vladanje Karla IV. \xc5\xa0panskega ni bilo zelo pomembno za Madrid, razen prisotnosti Goye na dvoru, ki je upodobil ljudsko in dvorno \xc5\xbeivljenje mesta.\n_START_SECTION_\nOd 19. stoletja do danes\n_START_PARAGRAPH_\nDne 27. oktober 1807 sta Karel IV. in Napoleon I. podpisala pogodbo v Fontainebleau, kar je omogo\xc4\x8dilo prehod francoskih vojakov prek \xc5\xa1panskega ozemlja, da bi se pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1panskim vojakom in napadli Portugalsko, ki je zavrnila spo\xc5\xa1tovati dogovor o mednarodni blokadi Anglije. Ko se je to dogajalo, se je za\xc4\x8dela vstaja imenovana  Mot\xc3\xadn de Aranjuez (17. marec 1808), s katero je prestolonaslednik Ferdinand VII. \xc5\xa0panski nadomestil o\xc4\x8deta kot kralj. Vendar, ko se je Ferdinand VII. vrnil v Madrid, je mesto \xc5\xbee zasedel Joachim Murat , tako da sta bila tako kralj in njegov o\xc4\x8de skoraj ujetnika francoske vojske. Napoleon je izkoristil \xc5\xa1ibkost \xc5\xa1panskih Bourbonov in ju prisili, da sta se mu pridru\xc5\xbeila v Bayonne, kamor je Ferdinand prispel 20. aprila._NEWLINE_V odsotnosti dveh kraljev je situacija v prestolnici postala bolj in bolj napeta. 2. maja se je mno\xc5\xbeica za\xc4\x8dela zbirati pri kraljevi pala\xc4\x8di. Mno\xc5\xbeica je videla francoske vojake potegniti kraljeve dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlane iz pala\xc4\x8de. Mno\xc5\xbeica je za\xc4\x8dela napad, boj je trajal ure in se \xc5\xa1iril po vsem Madridu. Kasnej\xc5\xa1a represija je bila brutalna. V Paseo del Prado in na podro\xc4\x8djih La Moncloa je bilo na Muratov ukaz ustreljeno sto domoljubov. Goyeve slike Tretjega maja 1808 odra\xc5\xbeajo represijo, ki je kon\xc4\x8dala ljudsko vstajo. \xc5\xa0panska vojna za neodvisnost proti Napoleonu je, kljub zadnjim absolutisti\xc4\x8dnim zahtevkom v \xc4\x8dasu vladavine Ferdinanda VII., rodila novo dr\xc5\xbeavo z liberalno me\xc5\xa1\xc4\x8danskim zna\xc4\x8dajem, ki je bil odprt za vplive, ki so prihajali od drugod iz Evrope. Madrid, prestolnica \xc5\xa0panije, je do\xc5\xbeivela spremembe kot nobeno drugo mesto, z odprtjem gledali\xc5\xa1\xc4\x8d, kavarn in \xc4\x8dasopisov. Madrid je bil pogosto prostor revolucionarnih izbruhov in izjav, kot Vic\xc3\xa1lvaro 1854, pod vodstvom generala Leopolda O\'Donnella in za\xc4\x8detkom bieniuma. V za\xc4\x8detku 20. stoletja je Madrid videti bolj kot majhno in ne kot moderno mesto. V prvi tretjini 20. stoletja se je prebivalstvo skoraj podvojilo in doseglo ve\xc4\x8d kot 950.000 prebivalcev. Nova predmestja, kot so Las Ventas, Tetu\xc3\xa1n in El Carmen so postala domovi delavcev, medtem ko je Ensanche postala soseska srednjega razreda._NEWLINE_\xc5\xa0panska ustava iz 1931 je prvi\xc4\x8d uzakonila glavno mesto in to izrecno v Madridu._NEWLINE_Madrid je bil eden izmed najbolj mo\xc4\x8dno prizadetih mest v \xc5\xa0panski dr\xc5\xbeavljanski vojni (1936-1939). Mesto je bilo trdnjava republikancev od julija 1936. Njegova zahodna predmestja so bila prizori\xc5\xa1\xc4\x8de za vse bitke v novembru 1936 in je bilo prvo evropsko mesto, ki so ga bombardirala letala, in so bila posebej usmerjene na civiliste v zgodovini vojskovanja._NEWLINE_V \xc4\x8dasu gospodarskega razcveta v \xc5\xa0paniji med letoma 1959 - 1973 je mesto do\xc5\xbeivela izjemen razvoj v smislu prebivalstva in premo\xc5\xbeenja in je postalo najbogatej\xc5\xa1e mesto po BDP v \xc5\xa0paniji. Okro\xc5\xbeje se je \xc5\xa1irilo na okoli\xc5\xa1ki svet, da bi doseglo 607 km2. Ju\xc5\xbeno od Madrida je nastala industrija. Novozgrajena severna in zahodna okro\xc5\xbeja Madrida so postala dom novega uspe\xc5\xa1nega srednjega razreda, ki se je pojavil kot posledica \xc5\xa1panskega gospodarskega razcveta v 1960-tih, medtem ko je jugovzhodna periferija postala obse\xc5\xbeno delavsko naselje, ki je bilo osnova za aktivno kulturno in politi\xc4\x8dno reformo._NEWLINE_Po smrti Franca in nastopom demokrati\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima, je ustava leta 1978 potrdila Madrid kot prestolnico \xc5\xa0panije. Leta 1979 so bile prve ob\xc4\x8dinske volitve in prvega demokrati\xc4\x8dno izvoljenega \xc5\xbeupana. Madrid je bil prizori\xc5\xa1\xc4\x8de nekaterih najpomembnej\xc5\xa1ih dogodkov v \xc4\x8dasu, kot so bile mno\xc5\xbei\xc4\x8dne demonstracije podpore za demokracijo po spodletelim udaru, 23- F, dne 23. februarja 1981. S pove\xc4\x8danjem blaginje v letih 1980 in 1990, je glavno mesto \xc5\xa0panije utrdilo svoj polo\xc5\xbeaj kot pomembno gospodarsko, kulturno, industrijsko, izobra\xc5\xbeevalno in tehnolo\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de na evropski celini.\n_START_SECTION_\nMestna uprava\n_START_PARAGRAPH_\nMestni svet je sestavljen iz 57 \xc4\x8dlanov, med katerimi je tudi \xc5\xbeupan, ki je trenutno Ana Botella. \xc5\xbdupan predseduje Svetu._NEWLINE_Plenarno zasedanje Sveta je telo politi\xc4\x8dne zastopanosti dr\xc5\xbeavljanov v ob\xc4\x8dinski upravi. Nekatere njene naloge so: fiskalne zadeve, volitve in odpoklic \xc5\xbeupana, odobritev in sprememba uredb in pravilnikov, odobritev prora\xc4\x8dunov, sporazumi, povezani z omejitvami in spremembo ob\xc4\x8dinskega mandata, upravljanje storitev, sodelovanje v supramunicipalnimi organizacijami, itd. Danes je \xc5\xbeupanska ekipa sestavljena iz \xc5\xbeupana, pod\xc5\xbeupana in 8 delegatov, vsi skupaj tvorijo odbor delegatov (ob\xc4\x8dinski izvr\xc5\xa1ilni odbor).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nMadrid z okolico ima sredozemsko podnebje (K\xc3\xb6ppen Csa) (K\xc3\xb6ppen Csa) s celinskimi zna\xc4\x8dilnostmi, z mrzlimi zimami zaradi svoje nadmorske vi\xc5\xa1ine 667 m, lahko z malo snega in najni\xc5\xbejimi temperaturami pogosto pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Poletja so vro\xc4\x8da, s povpre\xc4\x8dnimi temperaturami julija v razponu 32 - 33 \xc2\xb0C, odvisno od lokacije. Poletne temperature v \xc4\x8dasu vro\xc4\x8dinskih valov mestnih ob\xc4\x8dasno se\xc5\xbeejo \xc4\x8dez 35 \xc2\xb0C. Zaradi vi\xc5\xa1ine in suhega podnebja, so dnevne temperature pogosto pomemben poleti. Najvi\xc5\xa1ja zabele\xc5\xbeena temperatura je bila 10. avgusta 2012 in to 40,6 \xc2\xb0C, najni\xc5\xbeja zabele\xc5\xbeena temperatura je bila 16. januarja 1945 -10,1 \xc2\xb0C.  Padavine so skoncentrirane v jeseni in spomladi. Te so \xc5\xa1e posebej redke poleti in sicer v obliki pribli\xc5\xbeno dveh ploh in / ali neviht na mesec.\n_START_SECTION_\nOskrba z vodo\n_START_PARAGRAPH_\nMadrid dobi skoraj 73,5 odstotkov svoje vode iz jezov in zbiralnikov zgrajenih na reki Lozoya, kot je jez El Atazar. Ta vodovod upravlja Canal de Isabel II., javni subjekt, ustanovljen leta 1851. Odgovoren je za oskrbo in odvod odpadne vode in ohranjanje vseh Comunidad de Madrid regionalnih naravnih vodnih virov.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalstvo Madrida se je na splo\xc5\xa1no pove\xc4\x8dalo po tem, ko je mesto postalo glavno mesto dr\xc5\xbeave v sredini 16. stoletja in ustalilo na okoli 3 milijone od leta 1970._NEWLINE_Od okoli leta 1970 do sredine leta 1990, je \xc5\xa1tevilo prebivalcev v mestu padlo. Ta pojav, ki je prizadela tudi druga evropska mesta, je povzro\xc4\x8dila deloma rast satelitskih predmestij na ra\xc4\x8dun centra. Drug razlog bi lahko bila upo\xc4\x8dasnitev rasti evropskega gospodarstva._NEWLINE_Demografski boom se je pospe\xc5\xa1il v poznih 1990-ih in v za\xc4\x8detku prvega desetletja 21. stoletja zaradi priseljevanja, v odgovor na porast \xc5\xa1panske gospodarske rasti. Po podatkih popisa, se je prebivalstvo med letoma 2001 in 2005 pove\xc4\x8dalo za 271.856. Kot glavno mesto \xc5\xa0panije, je mesto pritegnilo veliko priseljencev iz celega sveta. Okoli 83,8% prebivalcev so \xc5\xa0panci, medtem ko ljudje iz drugih izvorov, vklju\xc4\x8dno s priseljenci iz Latinske Amerike, Evrope, Azije, Severne Afrike in Zahodno Afriko, predstavljajo 16,2% prebivalstva v letu 2007._NEWLINE_Deset najve\xc4\x8djih priseljenskih skupin so: ekvadorska 104.184, romunska 52.875, bolivijska 44.044, kolumbijska 35.971, perujska 35.083, kitajska 34.666, maro\xc5\xa1ka 32.498, dominikanska 19.602, brazilska 14.583 in paragvajska 14.308. Obstajajo tudi pomembne zdru\xc5\xbebe Filipincev, Ekvatorialne Gvineje, Bolgarov, Indijcev, Italijanov, Argentincev, Senegalcev in Poljakov._NEWLINE_\xc5\xa0tudija, ki jo je izdelal Uni\xc3\xb3n de Comunidades isl\xc3\xa1micas de Espa\xc3\xb1a je pokazala, da je bilo okoli 250.000 prebivalcev muslimanskega porekla, ki \xc5\xbeivijo v skupnosti Madrid od leta 2012 (manj kot 4% celotnega prebivalstva v Madridu). Velika ve\xc4\x8dina je bila sestavljena iz priseljencev in potomcev s poreklom iz Maroka in drugih afri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav. Ve\xc4\x8d kot 130.000 (52%) jih je imelo \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljanstvo. Okro\xc5\xbeja, ki gostijo najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo priseljencev so User\xc3\xa2 (28,37%), Centro (26,87%), Carabanchel (22,72%) in Tetu\xc3\xa1n (21,54%). Okro\xc5\xbeja, ki gostijo najmanj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo so Fuencarral-El Pardo (9,27%), Retiro (9,64%) in Chamart\xc3\xadn (11,74%).\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nV Madridu je ohranjene zelo malo srednjeve\xc5\xa1ke arhitekture in ve\xc4\x8dina se nahaja v notranjosti Almendra Central. Zgodovinski dokumenti ka\xc5\xbeejo, da je bilo mesto obzidano in je imelo grad Alc\xc3\xa1zar na istem mestu, kjer danes stoji kraljeva pala\xc4\x8da. Med redkimi ohranjenimi srednjeve\xc5\xa1kimi zgradbami so mud\xc3\xa9jar stolpi San Nicol\xc3\xa1s in cerkve San Pedro El Viejo, pala\xc4\x8da dru\xc5\xbeine Luj\xc3\xa1n (ki se nahaja na trgu Plaza de la Villa), gotska cerkev sv. Jeronima, del samostana, ki ga je zgradil katoli\xc5\xa1ki kralj v 15. stoletju in \xc5\xa1kofovska kapela._NEWLINE_Prav tako ima Madrid veliko primerov renesan\xc4\x8dne arhitekture: hi\xc5\xa1e Cisneros (ena od stavb spremlja Plaza de la Villa), most Segovia in  samostan Las Descalzas Reales, katerega asketska zunanjost ne da slutiti o \xc4\x8dudovitih umetnostih zakladih v notranjosti._NEWLINE_Ko Filip II. leta 1561 preseli dvor v Madrid, se za\xc4\x8dne serija sprememb, katerih namen je bil preoblikovati mesto v prestolnico vredno svojega imena. Te spremembe so zajele  Plaza Mayor, ki sta ga zasnovala Juan de Herrera (avtor El Escoriala) in Juan G\xc3\xb3mez de Mora, in ga karakterizira simetrija in preprostost, kot tudi novi Alcazar, ki naj bi postal druga najbolj impresivna kraljeva pala\xc4\x8da v kraljestvu._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine Habsbur\xc5\xbeanov je bilo zgrajenih mnogo zgodovinskih stavb. Material, ki je bil uporabljen je bila predvsem opeka in skromne fasade kot kontrast izpopolnjeni notranjosti. Juan G\xc3\xb3mez de Mora je zgradil: Casa de la Villa, Kraljevi zapor, Pala\xc4\x8do sveta in kraljevi samostan La Encarnacion. Pala\xc4\x8da Buen Retiro je bila delo Alonsa Carbonela, danes je na tem mestu Park Buen Retiro, z lepimi sobami, ki so jih okrasili najbolj\xc5\xa1i umetniki v \xc4\x8dasu Filipa IV. (Vel\xc3\xa1zquez, Carducci, Zurbar\xc3\xa1n). Imperial College je postal pomembna institucija, ki so jo vodili jezuiti in model cerkvene kupole so posnemali po vsej \xc5\xa0paniji, zahvaljujo\xc4\x8d poceni materialu, ki se je uporabljal v gradbeni\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Pred prihodom Bourbonov v Madrid, je bil arhitekt Pedro de Ribera eden od najpomembnej\xc5\xa1ih arhitektov v Madridu. Ribera je predstavil Churrigueresque arhitekturo, ozna\xc4\x8den z okrasnimi ornamenti na fasadah, kot tudi oltarju. Zgodovinski muzej, Cuartel del Conde-Duque, cerkev Montserrat in most Toledo so najbolj\xc5\xa1i primeri._NEWLINE_Prihod Bourbonov je zaznamoval novo obdobje v mestu. Po\xc5\xbeig Alcazarja je slu\xc5\xbeil kot izgovor za prvega Bourbona, Filipa V. \xc5\xa0panskega, da bi zgradil pala\xc4\x8do na njegovih temeljih, pala\xc4\x8do, bolj v skladu s francoskim okusom. Filippo Juvarra, arhitekt, specializiran za gradnjo kraljevih pala\xc4\x8d, je bil izbran za oblikovanje nove pala\xc4\x8de. Njegov na\xc4\x8drt se je zgledoval pri Berniniju in je zavrnil podobo pala\xc4\x8de Louvre v Parizu. Juvarra je umrl, preden se je za\xc4\x8delo delo in projekt je bistveno spremenil njegov u\xc4\x8denec Giovainni Battista Sacchetti. Filip V. je posku\xc5\xa1al izpolniti vizijo urbanizacije Madrida kralja Filipa II., ki je vklju\xc4\x8devala tudi most \xc4\x8dez veliko grapo, ki povezuje Kraljevi Alcazar v ju\xc5\xbenem delu mesta. Filip V. nikoli ni videl mostu, niti ne njegovi nasledniki. Zgrajen ni bil do 19. stoletja in se imenuje  viadukt Segovia. Druge stavbe tega \xc4\x8dasa so \xc5\xa1e bazilika svetega Mihaela in cerkev Santa B\xc3\xa1rbara._NEWLINE_Kralj Karel III. \xc5\xa0panski je bil bolj zainteresirani za polep\xc5\xa1anje mesta. Bil je razsvetljen monarh in si prizadeval za pretvorbo Madrid v eno od velikih evropskih prestolnic. Za\xc4\x8del je gradnjo muzeja Prado (ki ga je zasnoval Juan de Villanueva). Stavba je bila prvotno namenjena kot Naravoslovni muzej. Karel III. je bil odgovoren za oblikovanje  Puerta de Alcal\xc3\xa1, Kraljevega observatorija (Juan de Villanueva), Kraljevega botani\xc4\x8dnega vrta, bazilike San Francisco el Grande (Francesco Sabatini), Casa de Correos na  Puerta del Sol, Real Casa de la Aduana (Francesco Sabatini) in Splo\xc5\xa1ne bolni\xc5\xa1nice (Sabatini) (zdaj muzej Reina Sofia in Kraljevi glasbeni konservatorij). Paseo del Prado, obdan z vrtovi in okra\xc5\xa1en s kipi so navdihnili neoklasi\xc4\x8dni mitolo\xc5\xa1ki bogovi in je primer urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drtovanja. Vojvoda Berwick je naro\xc4\x8dil Venturi Rodriguezu gradnjo pala\xc4\x8de Liria._NEWLINE_\xc5\xa0panska dr\xc5\xbeavljanska vojna, izguba kolonij v Ameriki in nenehni udari, so prepre\xc4\x8dili mestu razvoj zanimive arhitekture (Kraljevo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, Narodna knji\xc5\xbenica, Pala\xc4\x8da senata in kongresa). V slumih v Madridu je bila v tem \xc4\x8dasu vrsta podstandardnih hi\xc5\xa1i, kar je danes poseben zgodovinski \xc4\x8dar: primer so Corrala de Sombrerete , ki trenutno \xc5\xa1e obstajajo v okolici Lavapi\xc3\xa9s._NEWLINE_Od konca 19. stoletja do dr\xc5\xbeavljanske vojne je Madrid posodobil in zgradil nove soseske in spomenike, tako v prestolnici kot v sosednjih mestih. V sredini 19. stoletja se je za\xc4\x8dela \xc5\xa1iritev Madrida v okviru Na\xc4\x8drta Castro v soseskah Salamanca, Arguelles Chamberi. Arturo Soria je zasnoval linearno mesto in zgradil prvih nekaj kilometrov ceste, ki nosi njegovo ime in utele\xc5\xa1a idejo. Antonio Palacios je zgradil vrsto eklekti\xc4\x8dnih zgradb, ki jih navdihuje dunajska secesija. Nekateri reprezentativni primeri so Pala\xc4\x8da Cibeles (tudi Palacio de Comunicaciones), C\xc3\xadrculo de Bellas Artes in Instituto Cervantes. Ricardo Vel\xc3\xa1zquez Bosco je zasnoval Kristalno pala\xc4\x8do in Pala\xc4\x8do Vel\xc3\xa1zquez v Retiro parku. Secundino Zuazo je zgradil Pala\xc4\x8do glasbe in Casa de las Flores. Banko \xc5\xa0panije sta oblikovala Eduardo Adaro in Severiano Sainz de la Lastra. Markiz Francisco de Cubas je za\xc4\x8del projekt katedrale Almudena, ki naj bi bila neogotska cerkev z neoromanskim kri\xc5\xbenim hodnikom. Alberto de Palacio je zasnoval postajo Atocha. Pala\xc4\x8do Longoria je oblikoval Jos\xc3\xa9 Grases Riera v katalonskem Art Nouveau. Las Ventas, arena za bikoborbe, je bila zgrajena v za\xc4\x8detku 20. stoletja, kot tr\xc5\xbenica San Miguel (v slogu iz litega \xc5\xbeeleza). Kon\xc4\x8dno, \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja je najstarej\xc5\xa1i primer te vrste infrastrukture po modelu Henri de Diona._NEWLINE_Tudi gradnja Gran Via se je za\xc4\x8dela v za\xc4\x8detku 20. stoletja, z nalogo sprostiti staro mestno jedro. Uporabili so razli\xc4\x8dne sloge skozi \xc4\x8das: Stavba Metropolis je zgrajena v francoskem slogu, Edificio Grassy je eklekti\xc4\x8den, medtem ko je zgradba Telef\xc3\xb3nica v art d\xc3\xa9co z baro\xc4\x8dnimi ornamenti. Carri\xc3\xb3n (ali Capitol) je ekspresionisti\xc4\x8dna zgradba, Pala\xc4\x8da tiska je \xc5\xa1e en primer art d\xc3\xa9co._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavljanska vojna je hudo po\xc5\xa1kodovala mesto, vklju\xc4\x8dno Ciudad Universitaria, ki je bil eden od najlep\xc5\xa1ih arhitekturnih kompleksov \xc4\x8dasa. Pozneje so brezvestni \xc5\xbeupani uni\xc4\x8dili staro mesto in Ensanche, v mestu, ki je bilo do vojne dober primer urbanizma in arhitekture. Zgrajeni so bili \xc5\xa1tevilni bloki brez vrednosti, nekateri primeri fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne arhitekture, kot sede\xc5\xbe \xc5\xa1panskih zra\xc4\x8dnih sil (zgleduje se po El Escorialu), Nuevos Ministerios arhitekta Secundino Zuazo in neboti\xc4\x8dniki na Plaza de Espa\xc3\xb1a, v tistem \xc4\x8dasu najvi\xc5\xa1ji v Evropi._NEWLINE_S prihodom demokracije in \xc5\xa1panskega gospodarskega razvoja, so se pojavili neboti\xc4\x8dniki kot so Torre Picasso, ki ga je zasnoval Minoru Yamasaki, Torres Blancas in Torre BBVA (oba Francisco Javier S\xc3\xa1enz de Oiza) in leta 1990 vrata Evrope, arhitekta Philip Johnson in John Burgee. Poleg tega so v 1990-tih dokon\xc4\x8dali stolnico Almudena. Auditorio Nacional de M\xc3\xbasica je delo iz leta 1988._NEWLINE_V 21. stoletju se Madrid soo\xc4\x8da z novimi izzivi v svoji arhitekturi. Staro industrijsko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de je Center novih tehnologijah in CaixaForum Madrid (Herzog & de Meuron) je bil nekdanja elektrarna._NEWLINE_Pod vlado Alberta Ruiz-Gallardona so bili zgrajeni \xc5\xa1tirje najvi\xc5\xa1ji neboti\xc4\x8dniki v \xc5\xa0paniji in skupaj tvorijo Cuatro Torres poslovno cono (CTBA). Reka Manzanares pre\xc4\x8dkajo novi mostovi, delo se je za\xc4\x8delo na International Convention Centre (Mansilla + Tu\xc3\xb1\xc3\xb3n), originalne okrogle stavbe, katerih delo je \xc5\xa1e vedno ohromljena zaradi krize. Caja Magica (Dominique Perrault) \xc5\xa1portni center je bil zgrajen, muzej Reina Sof\xc3\xada je bil raz\xc5\xa1irjen s pomo\xc4\x8djo Jeana Nouvela._NEWLINE_Mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Madrid Barajas 4, ki sta ga zasnovala Antonio Lamela in Richard Rogers (zmaga Stirling Prize 2006) in TPS Engineers (zmago IStructE Award 2006 za gospodarske strukture), je bila odprta 5. februarja 2006. Terminal 4 je eden izmed najve\xc4\x8djih terminalov na svetu s povr\xc5\xa1ino 760.000 kvadratnih metrov, v dveh lo\xc4\x8denih terminalih: glavna stavba T4 (470.000 kvadratnih metrov) in satelitska stavba T4S (290.000 kvadratnih metrov), ki sta lo\xc4\x8deni pribli\xc5\xbeno 2.5 km. Novi terminal je namenjen potnikom da brez stresa u\xc5\xbeivajo na njihovi poti. To je uspelo s skrbno uporabo osvetlitve, ki je na voljo s steklenimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami in \xc5\xa1tevilnimi kupolami na strehi, ki omogo\xc4\x8dajo naravno svetlobo. Z novim dodatkom je Barajas zasnovan tako, da odpravi 70 milijonov potnikov letno.\n_START_SECTION_\nMestne skulpture\n_START_PARAGRAPH_\nUlice Madrida so pravi muzej kiparstva na prostem. Kiparski muzej na prostem, ki se nahaja na Paseo de la Castellana, je posve\xc4\x8den abstraktnim umetninam, med katerimi je tudi Sirena Varada Eduarda Chillida._NEWLINE_Od 18. stoletja je Paseo del Prado okra\xc5\xa1en z ikonografskim programom, s klasi\xc4\x8dnimi monumentalnimi vodnjaki: Fuente de la Alcachofa (Vodnjak arti\xc4\x8dok), Cuatro Fuentes (\xc5\xa0tirje vodnjaki), Fuente de Neptuno (Neptunov vodnjak), Fuente de Apolo (Apolonov vodnjak) in Fuente de Cibeles (Vodnjak Cibeles), vse je zasnoval Ventura Rodr\xc3\xadguez._NEWLINE_\xc5\xa0e posebej pomembni so konjeni\xc5\xa1ki kipi, ki se za\xc4\x8dnejo kronolo\xc5\xa1ko z dvema iz 17. stoletja: kip Filipa III. na Plaza Mayor, avtor Giambologna in kip Filipa IV. na Plaza de Oriente (nedvomno najpomembnej\xc5\xa1i kip v Madridu, po projektu Vel\xc3\xa1zqueza ga je zgradil Pietro Tacca s strokovnim nasvetom Galileo Galilea)._NEWLINE_Mnoga obmo\xc4\x8dja parka Buen Retiro (Parque del Retiro) so prava kiparska scenografija: med njimi sta  Fuente del \xc3\x81ngel Ca\xc3\xaddo, Ricardo Bellver in spomenik Alfonza XII., ki ga je zasnoval Jos\xc3\xa9 Grases Riera.\n_START_SECTION_\nOkolje\n_START_PARAGRAPH_\nMadrid je evropsko mesto z najve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom dreves in zelenih povr\xc5\xa1in na prebivalca in ima drugo najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo drevoredov na svetu z 248.000 enotami, presega ga le Tokio. Dr\xc5\xbeavljani Madrida imajo dostop do zelenega obmo\xc4\x8dja s 15-minutnim sprehodom. Od leta 1997 so se zelene povr\xc5\xa1ine pove\xc4\x8dale za 16%. Trenutno je 8,2% Madrida zelenih povr\xc5\xa1in kar pomeni, da obstaja 16 m\xc2\xb2 na prebivalca, kar dale\xc4\x8d presega priporo\xc4\x8dila Svetovne zdravstvene organizacije z 10 m\xc2\xb2 na prebivalca. _NEWLINE_Na mestu parka Buen Retiro (Parque del Buen Retiro) je prvotno stala pala\xc4\x8da, ki jo je zgradil Filip IV. \xc5\xa0panski in je najbolj priljubljen madridski park in najve\xc4\x8dji park v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Njegova povr\xc5\xa1ina je ve\xc4\x8d kot 1,4 km\xc2\xb2 (350 hektarjev) in se nahaja v neposredni bli\xc5\xbeini Puerta de Alcal\xc3\xa1 in nedale\xc4\x8d od muzeja Prado. Park je v celoti obkro\xc5\xbeen z dana\xc5\xa1njim mestom. Njegovo jezerce na sredini je bilo neko\xc4\x8d prizori\xc5\xa1\xc4\x8de mini bitk za zabavo, danes je bolj umirjeno z navti\xc4\x8dnim turizmom. Zgleduje se po londonski Crystal Palace, Palacio de Cristal se nahaja na jugovzhodnem koncu parka._NEWLINE_V parku Buen Retiro je tudi gozd Bosque de los Ausentes v spomin na 191 \xc5\xbertev napada na vlak 11. marca 2004 v Madridu._NEWLINE_\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka postaja Atocha (Estaci\xc3\xb3n de Atocha) je prva in osrednja postaja v mestu, znotraj katere je tudi 4.000 kvadratnih metrov vrta, z ve\xc4\x8d kot 500 vrstami rastlin in ribniki z \xc5\xbeelvami in zlato ribico._NEWLINE_Casa de Campo je ogromen mestni zabavi\xc5\xa1\xc4\x8dni park zahodno od mesta, najve\xc4\x8dji v \xc5\xa0paniji in glavna zelena plju\xc4\x8da Madrida. Njegova povr\xc5\xa1ina je ve\xc4\x8d kot 1700 hektarjev. Tukaj je sejmi\xc5\xa1\xc4\x8de, madridski \xc5\xbeivalski vrt, zabavi\xc5\xa1\xc4\x8dni park, Parque de Atracciones in zunanji javni bazen. Za u\xc5\xbeivanje in razgled na park in mesto vozi nad kro\xc5\xa1njami gondola. Ena od najbolj pomembnih zna\xc4\x8dilnosti Casa de Campo je vegetacija. Obstajajo dejansko trije razli\xc4\x8dni ekosistemi: hrast, bor in re\xc4\x8dni nasadi. Hrast je prevladujo\xc4\x8da drevesna vrsta, mnogi med njimi so stari ve\xc4\x8d kot 100 let in dosegajo velike vi\xc5\xa1ine. Borov gozd obsega veliko \xc5\xa1tevilo dreves, ki so popolnoma prilagojene na lahka in suha tla v parku. Poleg tega se pogosto pojavijo gobe po prvih padavinah jeseni. Re\xc4\x8dni logi ali obre\xc5\xbeni gozdovi so sestavljeni iz razli\xc4\x8dnih vrst, predvsem listavcev: topoli, vrbe in jel\xc5\xa1e. Kar zadeva favno, v tej zeleni povr\xc5\xa1ini \xc5\xbeivi pribli\xc5\xbeno 133 vrst vreten\xc4\x8darjev._NEWLINE_Kraljevi botani\xc4\x8dni vrt (Real Jard\xc3\xadn Bot\xc3\xa1nico de Madrid) je 8 hektarjev velik in se nahaja ob Plaza de Murillo, poleg muzeja Prado. Ustanovil ga je Karel III. v 18. stoletju in je bil uporabljen kot podlaga za rastlinske vrste, ki so jih zbirali po vsem svetu. Je tudi pomemben raziskovalni objekt, kjer so za\xc4\x8deli razvijati zdravila rastlinskega izvora, danes je posve\xc4\x8den ohranjanju evropskega ekosistema._NEWLINE_Kraljeva pala\xc4\x8da (Palacio Real) je obdana s tremi zelenimi povr\xc5\xa1inami. Pred pala\xc4\x8do so vrtovi Plaza de Oriente, na severu vrtovi Sabatini in na zahodu do reke Manzanares, slavni Campo del Moro. Campo del Moro vrtovi imajo povr\xc5\xa1ino 20 hektarjev in je z nenavadno postavitvijo in pridihom angle\xc5\xa1ke romantike, zelo slikovit. Vrtovi Sabatini imajo formalno neoklasi\xc4\x8dni slog, ki ga sestavljajo tudi obrezane \xc5\xbeive meje, simetri\xc4\x8dni geometrijski vzorci, bazeni, kipi in fontane, tudi drevesa so posadili v simetri\xc4\x8dne geometri\xc4\x8dne oblike. V Plaza de Oriente lahko razlikujemo tri glavne enote: Centralni vrt, Cabo Noval in Lepanto. Centralni vrtovi so razporejeni okoli osrednjega spomenika Filipa IV. kot mre\xc5\xbea v baro\xc4\x8dnem slogu. Sestavljeni so iz sedmih cvetli\xc4\x8dnih gredic, vsaka je obdana z \xc5\xbeivo mejo ciprese, tise in majhne magnolije in enoletnih cvetli\xc4\x8dnih nasadov. Na obeh straneh so vrste kipov, popularno znani kot gotskih kralji in ozna\xc4\x8dujejo lo\xc4\x8dnico med glavnim delom Plaza in vrtovi Cabo Noval na severu in Lepanto vrtovi na jugu._NEWLINE_Gora El Pardo (Monte de El Pardo) je mediteranski gozd znotraj mesta Madrid. To je eden izmed najbolje ohranjenih sredozemskih gozdov v Evropi. Evropska unija je imenovala Monte de El Pardo kot prostor posebnega varstva za ptice (Pti\xc4\x8dja direktiva). To podro\xc4\x8dje, ki je bilo uporabljeno kot lovi\xc5\xa1\xc4\x8de razli\xc4\x8dne divjadi, ki so ga naseljevale \xc5\xbee od srednjega veka, je dom 120 rastlinskih vrst in 200 vrst vreten\xc4\x8darjev. Zajci, rde\xc4\x8de jerebice, divje ma\xc4\x8dke, jelenjad in divji pra\xc5\xa1i\xc4\x8di \xc5\xbeivijo med ileksi, plutastim hrastom, jeseni, \xc4\x8drnimi topoli, hrasti, brinjem in drugimi. Monte del Pardo je del Krajinskega parka Visoki bazen Manzanares, ki se razprostira od pogorja Guadarrame do sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Madrida in je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena s strogimi zakonskimi predpisi. Tik preden pre\xc4\x8dka mesto, reka Manzanares tvori dolino, sestavljeno iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov in nanosov iz pogorja._NEWLINE_Soto de Vi\xc3\xb1uelas, znana tudi kot gora Vi\xc3\xb1uelas, je travnik in hrastov gozd severno od mesta Madrid in vzhodno od Monte de El Pardo. Je ograjena last okoli 3000 hektarjev in vklju\xc4\x8duje pomembne ekolo\xc5\xa1ke vrednote, krajino in umetnost. Soto de Vi\xc3\xb1uelas je del Krajinskega parka Visoki bazen Manzanares, je naravni rezervat, ki je priznan kot biosferno obmo\xc4\x8dje UNESCO-a, razvr\xc5\xa1\xc4\x8den kot obmo\xc4\x8dje B pravni instrument, ki omogo\xc4\x8da rabo kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Soto de Vi\xc3\xb1uelas ima tudi status posebnega obmo\xc4\x8dja varstva ptic._NEWLINE_El Capricho je 14 hektarjev velik park, ki se nahaja v obmo\xc4\x8dju okro\xc5\xbeja Barajas. Nastanek sega v leto 1784. Umetnost krajine v El Capricho je prikazana v treh razli\xc4\x8dnih slogih: "parterre" ali francoski vrt, angle\xc5\xa1ka krajina in italijanski giardino._NEWLINE_Madrid R\xc3\xado je podolgovat park, ki te\xc4\x8de vzdol\xc5\xbe brega reke Manzanares sredi Madrida. Obmo\xc4\x8dje parkov je dolgo 10 kilometrov in pokriva 649 hektarjev v \xc5\xa1estih okrajih: Moncloa-Aravaca Centro, Arganzuela, Latina, Carabanchel in User\xc3\xa2. To je veliko podro\xc4\x8dje za \xc5\xa1port, prosti \xc4\x8das in kulturno dogajanje. Madrid R\xc3\xado zagotavlja povezavo z drugimi zelenimi povr\xc5\xa1inami v mestu. Glavno urejeno obmo\xc4\x8dje Madrid Rio je park Arganzuela, ki zajema 23 hektarjev, kjer je prostor za pe\xc5\xa1ce in kolesarske poti. Kolesarska mre\xc5\xbea Madrid R\xc3\xado pokriva okoli 30 km in je povezana z drugimi kolesarskih potmi. Na severu se Madrid Rio pove\xc5\xbee z Senda Real, zelenim prstanom za kolesarje in potjo E 7 (GR 10), ki gre do gorovja Sierra de Guadarrama. Na jugu Madrid R\xc3\xado omogo\xc4\x8da dostop do parka Enrique Tierno Galv\xc3\xa1n in Linear parka Manzanares. Obse\xc5\xbena zelena cona poteka vzporedno z reko do Getafe, kot tudi kolesarske poti (42 km) in poti za pohodnike in teka\xc4\x8de. V Sal\xc3\xb3n de Pinos, 6 kilometrov dolgem drevoredu je promenada za aerobne in anaerobne vadbe, v bli\xc5\xbeini mostu Puente de Praga so igri\xc5\xa1\xc4\x8da za tenis._NEWLINE_Tematski park Faunia je Prirodoslovni muzej in \xc5\xbeivalski vrt obenem, namenjen pa zabavo in pouk za otroke. Obsega osem ekosistemov od tropskega de\xc5\xbeevnega gozda do polarnih obmo\xc4\x8djih in vsebuje ve\xc4\x8d kot 1500 \xc5\xbeivali, od katerih nekatere prosto pohajkujejo po parku.'