b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cupa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cupa (tudi \xc4\x8dopa), (italijansko Zopolo, hrva\xc5\xa1ko Ladva), je bil ozek in dolg preprost lesen \xc4\x8doln, iztesan iz debla, ki so ga slovenski ribi\xc4\x8di uporabljali v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu in se je ohranil do srede 20. stoletja. \xc4\x8cupa velja za prvo, zagotovo pa najstarej\xc5\xa1e slovensko plovilo , kar je izpri\xc4\x8dano tudi v zgodovinskih virih.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nSlovar slovenskega knji\xc5\xbenega jezika razlaga \xc4\x8dupo kot nekdanji preprost ribi\xc5\xa1ki \xc4\x8doln iz enega debla in kot primorski nare\xc4\x8dni izraz. Etimolo\xc5\xa1ko beseda izvira najverjetneje iz besede \xc4\x8dok, ki se ga opisuje kot\xc2\xa0\xc2\xbbnerazsekan ve\xc4\x8dji kos debla\xc2\xab. V primorskem nare\xc4\x8dju so \xc5\xa1e danes v uporabi sorodni izrazi: \xc4\x8dok, \xc4\x8duok, \xc4\x8duak, \xc4\x8duop, iz katerih je sorodnost z besedo \xc4\x8dupa dobro razvidna. Italijani, predvsem pa sosednji Bene\xc4\x8dani oz. Veneti, so tovrstna plovila imenovali zopolo (mno\xc5\xbeinsko: zopoli), verjetno pa je italijanska etimologija enaka slovenski. Po enciklopediji Treccani namre\xc4\x8d\xc2\xa0\xc2\xbbzopolo\xc2\xab\xc2\xa0prav tako pomeni majhno plovilo, izdelano iz enega debla, izdolbeno kot piroga, v uporabi v Kvarnerju in ob obalah Dalmacije. Beseda sama naj bi bila bene\xc5\xa1kega izvora in podobna padovanskemu nare\xc4\x8dnemu izrazu\xc2\xa0\xc2\xbbzuoppo\xc2\xab, ki pomeni \xc4\x8dok. Tudi tu je torej izvor v pomenu \xc4\x8dok, v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini ciocco, geslo, ki po slovarju Zingarelli pomeni velik kos lesa. Dalmatinci, ki so neko\xc4\x8d uporabljali veliko ve\xc4\x8d \xc4\x8dup, saj imajo veliko ve\xc4\x8d otokov in obale, so to primitivno plovilo imenovali\xc2\xa0\xc2\xbbladva\xc2\xab\xc2\xa0 , ter so s tem poimenovanjem ohranili skoraj nespremenjeno staroslovansko besedo ladja, s katero so na splo\xc5\xa1no ozna\xc4\x8devali tako \xc4\x8dolne, kot splave na rekah ali velike ladje._NEWLINE_Strokovnjaki in pomorski specialisti uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo \xc4\x8dupo med lesena plovila, opisana z izrazom\xc2\xa0\xc2\xbbmonoksil\xc2\xab\xc2\xa0( sestavljenka iz gr\xc5\xa1kih besed monos = eden in xylos = les), slovenska ustreznica temu je drevak. Monoksil je torej plovilo, narejeno iz enega kosa lesa.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKo so prva slovanska plemena prispela ob obale Jadranskega morja, so s seboj prinesla tudi zgodovinski spomin na gradnjo drevakov. Na morju so morali svoja plovila, prav tako izdolbena iz enega kosa debla, prilagoditi novim razmeram, tako so staroruske drevake, v katerih so veslali sede, zamenjale \xc4\x8dupe, v katerih so veslali stoje, z dolgimi vesli, naslonjenimi na pre\xc4\x8dko, poimenovano teslir. Zanimivo je, da so izraz \xc4\x8dupa za drevake uporabljali tudi Ilmenski Slovani. Na jadranski obali je \xc4\x8dupa v zgodovinskih virih izpri\xc4\x8dana od 12. stoletja, med slovenskimi ribi\xc4\x8di pa od leta 1621.\n_START_SECTION_\nZgodovina \xc4\x8dup v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj \xc4\x8dup na tem obmo\xc4\x8dju je bil bolj ali manj enak tistemu na vzhodnih obalah Jadranskega morja, vendar je tod na razvoj ribi\xc5\xa1tva neugodno vplival zna\xc4\x8daj tukaj\xc5\xa1nje obale. Za razliko od Istre in Dalmacije je v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu obala zelo strma, brez pla\xc5\xbe, otokov ali za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih zalivov, pa tudi morje je razmeroma plitvo. Poleg tega tod pogosto piha kra\xc5\xa1ka burja, s silovitimi in nevzporednimi mo\xc4\x8dnimi sunki, zato je jadranje v zalivu zelo nevarno. Ker je tod zemlja na planoti nad morjem suha in malo rodovitna, so bili na\xc5\xa1i predniki prisiljeni kljub temu pluti po morju in ribariti, pri \xc4\x8demer so uporabljali \xc4\x8dupe. Prvi najdeni uradni dokument o \xc4\x8dupah v okolici Trsta, je iz leta 1621, ter ga hranijo v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem diplomatskem arhivu. V omenjeni listini so obravnavali spor med tr\xc5\xbea\xc5\xa1kim magistratom in njegovimi podlo\xc5\xbeniki, kri\xc5\xa1kimi ribi\xc4\x8di ter devinskim grofom._NEWLINE_V Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu so tako ribi\xc4\x8di \xc4\x8dupe uporabljali kar pribli\xc5\xbeno 1200 let, na obmo\xc4\x8dju od Trsta pa vse do ustja reke So\xc4\x8de. Vse do 2. svetovne vojne in \xc5\xa1e med njo so \xc4\x8dupe ponekod \xc5\xa1e uporabljali nabre\xc5\xbeinski slovenski ribi\xc4\x8di. Postopoma so \xc4\x8dupe zamenjevala bolj\xc5\xa1a plovila. V 19. stoletju se je avstrijska oblast odlo\xc4\x8dila pove\xc4\x8dati in razviti ribolov na svojih obalah od Benetk do Kotorja, tedaj so bili zgrajeni prvi pristani v Barkovljah, \xc4\x8cedazu in pri Kri\xc5\xbeu. Odtlej so \xc4\x8dupe postopno izginjale, ker je bilo la\xc5\xbeje ribariti z novimi plovili, privezanimi v pristanu, ki jih ni bilo potrebno vle\xc4\x8di na prod in jih naslednji\xc4\x8d spu\xc5\xa1\xc4\x8dati v morje. Drugi uradni dokument, ki navaja \xc4\x8dupe, je tako protokol cesarsko-kraljeve komisije pomorske uprave iz Trsta, z datumom 22.07.1871, ki je obiskala Kri\xc5\xbe in Barkovlje z namenom dolo\xc4\x8ditve lokacije novih pristanov. V Dr\xc5\xbeavnem arhivu v Trstu se je ohranil tudi register ribi\xc5\xa1kih \xc4\x8dolnov, s podatki o tem, kdaj je bil \xc4\x8doln kupljen, podedovan, prodan, kdo je sedanji lastnik, z navedbo kraja in lokacije gradnje, letom registracije in registrsko \xc5\xa1tevilko. V njem so navedene tudi \xc4\x8dupe z imenom\xc2\xa0\xc2\xbbLisa,\xc2\xa0\xc2\xbbGiorgi\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbAuresina\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbZora\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbAnna\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbS. Pietro\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbMarija\xc2\xab. Po opravljeni registraciji je za \xc4\x8dasa Avstrije lastnik prejel tudi dovoljenje za plovbo. Bruno Volpi Lisjak ob tem pripominja, da so bile registrirane samo \xc4\x8dupe (in drugi \xc4\x8dolni), s katerimi so stalno ribarili in pluli, \xc4\x8dupe in manj\xc5\xa1i \xc4\x8dolni, ki so jih uporabljali neprofesionalni ribi\xc4\x8di ter kmetje, ki so lovili ribe za lastne potrebe in ne za trg, pa niso imeli registracij.\n_START_SECTION_\nZgodovina \xc4\x8dup v Dalmaciji, Kvarnerju in Istri\n_START_PARAGRAPH_\nDo srednjega veka se je ribolov na severovzhodnem delu Jadranskega morja izvajal po ve\xc4\x8dini v zaprtih zalivih in kanalih, predvsem pa v ozkem obalnem pasu. V re\xc5\xa1kih notarskih dokumentih iz leta 1444 se navajajo mre\xc5\xbee\xc2\xa0\xc2\xbbsagene\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbblintrum\xc2\xab. Ker se linter omenja tudi leta 1438 v Preluki, kot pomo\xc5\xbeni \xc4\x8doln ladje za lov na tune, se domneva, da se navajajo \xc4\x8dupe. Statut pa\xc5\xa1ke komune iz leta 1433 omenja\xc2\xa0\xc2\xbbbarcam zopulum vel batellum\xc2\xab\xc2\xa0za lov sku\xc5\xa1 v zalivu Casca, kjer so \xc4\x8dupe uporabljali \xc5\xa1e ne tako dolgo nazaj. Alberto Fortis, potopisec, je leta 1773 opisal, kako se izvaja ribolov na sku\xc5\xa1e in sardele v okolici Vinodola z majhnimi \xc4\x8dolni, podobnimi ameri\xc5\xa1kim kanujem. Statut ninskega obmo\xc4\x8dja je v 12. stoletju predpisoval zelo stroge kazni za krajo \xc4\x8dup in vesel, statut zadarske komune iz 1305 pa omenja \xc4\x8dupo kot barcha. \xc5\xa0e leta 1897 so tu popisali 29 \xc4\x8dup, zadnja pa se je ohranila na kornatskem otoku Lavsa, od koder so jo pripeljali v zadarski pomorski muzej. O \xc4\x8dupah pa ni nobenega zgodovinskega vira na vsej zahodni istrski obali, kar Bruno Lisjak Volpi razlaga z dejstvom, da se tam Slovani niso nikoli naselili ob obali, ker so tod v mestih in naseljih kontinuirano \xc5\xbeiveli prebivalci latinskega izvora (nasledniki starih Rimljanov), ki sta jih \xc5\xa1\xc4\x8ditila bli\xc5\xbenji Oglej in nato Benetke, pa tudi zemlja je bila tod rodovitnej\xc5\xa1a in primernej\xc5\xa1a za poselitev.\n_START_SECTION_\nOpis in zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cupe so ribi\xc4\x8di tesali iz lesa hoje in mediteranskega bora, ki je bil takrat zelo raz\xc5\xa1irjen na obali, ne pa iz lesa lipe ali topola, kot navajajo nekateri viri. Tesali so jih doma, na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du in jih splavljali v Sesljanu, Grljanu in Barkovljah, od koder so z njimi veslali do kraja z ledinskim imenom\xc2\xa0\xc2\xbbPri \xc4\x8dupah\xc2\xab, kjer so jih s posebnim mehanizmom izvlekli iz vode in hranili na bregu. Posebnosti \xc4\x8dupe so: razmerje med dol\xc5\xbeino in \xc5\xa1irino ter \xc5\xbeelezni ro\xc4\x8daj na premcu, imenovan rinka, ki so ga uporabljali za vleko \xc4\x8dupe iz vode.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nVelike \xc4\x8dupe so merile okoli sedem metrov v dol\xc5\xbeino, \xc5\xa1iroke so bile 70 in visoke 60\xc2\xa0cm, merjeno z zunanje strani. Gradili pa so tudi manj\xc5\xa1e, pomo\xc5\xbene \xc4\x8dupe, ki so merile pribli\xc5\xbeno 5 m. Debelina stranic in dna \xc4\x8dup je bila od 5 do 8\xc2\xa0cm. Za premcem je bila v notranjosti mala paluba iz pre\xc4\x8dnih desk, pod katero so v zaprtem prostoru shranjevali obla\xc4\x8dila, hrano, vodo, kraj\xc5\xa1e vrvi in razne potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine za ribolov. Na levi strani za njo je bila upora (forkla) za vesli\xc4\x8d, prednje pomo\xc5\xbeno veslo za drugega vesla\xc4\x8da, ki je merilo v dol\xc5\xbeino okoli 3 m. Za uporo sta bili na stranicah dve luknji (po ena na levi in desni stran), s premerom cca. 5\xc2\xa0cm. Vanju so pre\xc4\x8dno vtikali pajser, leseni drog, ki je slu\xc5\xbeil za vleko \xc4\x8dupe iz vode na visoko obalo. Meter in pol za premca proti krmi sta bila dva utora, v katera so ribi\xc4\x8di polagali telir, lesen drog, debeline 10 x 10\xc2\xa0cm v premeru, dolg 5,30 m, ter je slu\xc5\xbeil za oporo veslom. Nanj sta bila na vsaki strani pritrjena dva br\xc4\x8dagla, ki sta tvorila nekak\xc5\xa1en lok, pritrjen na krmo. Njun namen je bil, da ob pritiskih vesla\xc4\x8da na veslo prepre\xc4\x8dita, da bi se telir upognil ali celo zlomil zaradi svoje dol\xc5\xbeine. Br\xc4\x8dagelj je bil izdelan iz dolge veje drenovine. Celoten lok je bil sestavljen iz treh delov, ki so bili med seboj zvezani z \xc5\xbeico. Na koncih je imel telir opirali iz drenovih klinov, v katera sta bili vpeti \xc5\xa1estmetrski vesli iz bukovine. \xc4\x8cupa je bila plovilo z odli\xc4\x8dno podol\xc5\xbeno stabilnostjo in majhno pre\xc4\x8dno, zato je bilo z njo nevarno pluti ob pre\xc4\x8dnih valovih. Da bi dosegli izbolj\xc5\xa1anje stabilnosti, so bila vesla pri \xc4\x8dupah zdru\xc5\xbeena s telirjem, saj veslo ni smelo izko\xc4\x8diti, kot se to dogaja pri drugih vrstah \xc4\x8dolnov, ki imajo na bokih za vpetje vesel dve rogovili._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjska doba \xc4\x8dupe je bila okoli pol stoletja, predvsem zaradi tega, ker so pri izdelavi \xc4\x8dup uporabljali vrste trdega lesa z veliko smole.'