b'\n_START_ARTICLE_\nAstenosfera\n_START_PARAGRAPH_\nAstenosf\xc3\xaara (gr\xc5\xa1ko asthenos < a - ne + sthenos - mo\xc4\x8dan, komponirana gr\xc5\xa1\xc4\x8dina slaboten) je podro\xc4\x8dje Zemlje v pasu 100-200 km pod povr\xc5\xa1jem, lahko pa sega celo do 400 km pod povr\xc5\xa1je. To je plasti\xc4\x8dni \xc5\xbeidki pas zgornjega dela pla\xc5\xa1\xc4\x8da. Le\xc5\xbei pod litosfero, ki sodeluje pri tektoniki plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Kljub vro\xc4\x8dini jo tlak ohranja plasti\xc4\x8dno, ima pa relativno majhno gostoto. Seizmi\xc4\x8dni valovi se upo\xc4\x8dasnijo ob prehodu; zaradi plasti\xc4\x8dnosti medija pre\xc4\x8dkajo astenosfero relativno po\xc4\x8dasi, zato jo imenujemo tudi cona nizke hitrosti._NEWLINE_Pod relativno tankimi oceanskimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami se pribli\xc5\xbea dnu na samo nekaj kilometrov._NEWLINE_Na vrhnjem delu astenosfere plavajo tektonske plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Zaradi visokega tlaka in visokih temperatur postane kamnina duktilna, tako da so deformacije in premiki dovolj veliki, da jih merimo v cm/leto. Na ta na\xc4\x8din plovejo tektonske plo\xc5\xa1\xc4\x8de kot pri konvekcijskem toku in pri tem \xc5\xbear\xc4\x8dijo toploto notranjosti Zemlje. Nad astenosfero se kamnina zaradi velikih deformacij obna\xc5\xa1a elasti\xc4\x8dno, v\xc4\x8dasih poka in tako nastajajo geolo\xc5\xa1ke prelomnice. Trdna litosfera\xc2\xa0\xc2\xbbplava\xc2\xab\xc2\xa0oziroma se premika na po\xc4\x8dasnem toku astenosfere, pri tem pa povzro\xc4\x8da premike skorjinih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, kot jih razlaga teorija tektonike plo\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_V navzo\xc4\x8dnost astenosfere so sumili \xc5\xbee leta 1926, dokazali pa so jo ob velikem \xc4\x8dilskem potresu leta 1960.'