b'\n_START_ARTICLE_\nOglejski patriarhat\n_START_PARAGRAPH_\nOglejski patriarhat je zgodovinsko ime za ozemlje pod cerkveno in posvetno oblastjo patriarhov iz Ogleja, ki je bilo zelo pomembno predvsem zaradi geostrate\xc5\xa1ke lege med Alpami in Jadranom. Obsegal je velik del dana\xc5\xa1njega slovenskega etni\xc4\x8dnega ozemlja, kar je mo\xc4\x8dno vplivalo na zgodovino Slovencev do leta 1751, ko je bil ukinjen.\n_START_SECTION_\nUstanovitev patriarhata\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kofija: Prvi oglejski \xc5\xa1kof je bil sveti Mohor, ki ga je po legendi evangelist Marko spoznal, ko je v Ogleju prevajal svoj evangelij v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Nato naj bi ga priporo\xc4\x8dil svetemu Petru, rimskemu \xc5\xa1kofu, ki ga je posvetil v \xc5\xa1kofa. Mohor je skupaj s svojim diakonom Fortunatom umrl mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ke smrti okoli leta 70. _NEWLINE_Cerkvena pokrajina: Za uradno letnico ustanovitve patriarhata \xc5\xa1teje leto 568, ko so oglejskemu \xc5\xa1kofu dodelile naziv patriarh sufraganske \xc5\xa1kofije po \xc5\xa1irnem ozemlju, ki ga je upravljal. Naziv oglejski patriarh se prvi\xc4\x8d omenja v 6. stoletju v nekem pismu pape\xc5\xbea Pelagija I. Tudi v dogmati\xc4\x8dnem sporu Tri poglavja (\xc5\xa1esto/sedmo stoletje), kjer se je oglejski \xc5\xa1kof Pavlin I. pridru\xc5\xbeil nestorjancem, se je on sam imenoval za patriarha. Proglasitev patriarhata je v bistvu pomenila proglasitev samostojnosti, to je neodvisnosti od Rima in Konstantinopla._NEWLINE_Politi\xc4\x8dna enota: Leta 626 so Langobardi podelili oglejskim \xc5\xa1kofom posvetno oblast nad ozemljem, ki so ga upravljali.\n_START_SECTION_\nDogmati\xc4\x8dni spor in delitev patriarhata\n_START_PARAGRAPH_\nDogmati\xc4\x8dni spor imenovan Tri poglavja  je bil povod za interni razkol patriarhata. Odlok cesarja Justinijana iz leta 543 (Obsodba treh poglavij) je obsodil nekatere nauke, ki naj bi bili podlaga za nestorianstvo. S tem se je hotel zbli\xc5\xbeati stali\xc5\xa1\xc4\x8du rimskega pape\xc5\xbea in tako ustaviti hude polemike med bogoslovci. Pape\xc5\xbe Vigilij pa ni bil istega mnenja in je Justinijanove besede razumel kot kr\xc5\xa1itev dolo\xc4\x8dil kalcedonskega koncila. Spor med primatoma se je povlekel in med cesarjevinm nasiljem in pape\xc5\xbeevim omahovanjem je bil sklican Drugi koncil v Kostantinoplu, ki pa polo\xc5\xbeaja ni razjasnil. Nasprotno, pri\xc5\xa1lo je do odlo\xc4\x8dnih opredelitev za eno ali drugo stran in do kon\xc4\x8dne shizme. _NEWLINE_Dogmati\xc4\x8dna shizma je bila politi\xc4\x8dnega zna\xc4\x8daja, ker je v resnici \xc5\xa1lo le za priznanje avtoritete ene ali druge tedanje verske oblasti. Zaradi razli\xc4\x8dnih teolo\xc5\xa1kih mnenj se je tudi oglejski patriarhat razdelil na dva tabora, kar pa ni privedlo do filozofskih razprav ali do verske vojne, temve\xc4\x8d le do delitve ozemlja: to daje sklepati, da je bil dogmati\xc4\x8dni spor le izgovor za uveljavitev politi\xc4\x8dne oblasti. _NEWLINE_V vseh 150 letih, kolikor je trajala shizma, noben oglejski \xc5\xa1kof ni sku\xc5\xa1al poravnati spora in niti Langobardi, ki so v tem \xc4\x8dasu zavladali nad ozemljem, niso sku\xc5\xa1ali posredovati med sprtima strankama. Spor se je zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1ele leta 699/700, ozemeljska delitev pa je ostala. Ju\xc5\xbeni del Oglejskega patriarhata je postal Grade\xc5\xa1ki patriarhat, ki je v vsem sprejel stali\xc5\xa1\xc4\x8de rimske cerkve. Oglejska Cerkev je pa \xc5\xa1e naprej, vse do leta 1596 uporabljala svoj lastni bogoslu\xc5\xbeni obred._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bil odcep ju\xc5\xbenih predelov Oglejskega patriarhata le posledica verske shizme in prevzemanja posvetne oblasti, so bili glavni vzroki razdelitve tudi kulturnega zna\xc4\x8daja. Oglej in vsa Furlanija pod langobardsko oblastjo so bili bolj dovzetni za nove oblike oblasti, medtem ko so obalni predeli bili bolj konservativni in strogo navezani na klasi\xc4\x8dne strukture in bizantinska pravila sosednje Bene\xc5\xa1ke republike. Medtem ko so v Ogleju bili pripravljeni na samostojnost, so v Grade\xc5\xbeu razumevali bodo\xc4\x8dnost samo v okviru sodelovanja s Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo in Bene\xc4\x8dani.   _NEWLINE_Leta 731 se je tudi cerkvena pokrajina uradno razdelila na dve enoti, to je Oglejski patriarhat in Grade\xc5\xa1ki patriarhat, ki je po nastopu Bene\xc5\xa1ke republike (1451) postal Bene\xc5\xa1ki patriarhat. O razhajanju osnovne miselnosti dveh patriarhatov pri\xc4\x8da tudi neuspeli poskus ponovne zdru\xc5\xbeitve, ki jo je hotel uvesti prvi mantovanski koncil, sklican prav v ta namen leta 827.\n_START_SECTION_\nOd Langobardov do Bene\xc4\x8danov\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem \xc5\xa1estem stoletju so s severa vdrli na Apeninski polotok Langobardi. V kratkem so osvojili ve\xc4\x8dino severne Italije in podjarmljene pokrajine organizirali v kne\xc5\xbeevine, ki so bile upravno precej samostojne. Dol\xc5\xbenosti teh kne\xc5\xbeevin so bile predvsem formalna podlo\xc5\xbenost kralju, pla\xc4\x8devanje davkov in slu\xc5\xbeenje vojske.  Tudi Oglejski patriarhat je kmalu pri\xc5\xa1el pod Langobarde in bil vklju\xc4\x8den v Furlansko kne\xc5\xbeevino. Ko so Franki izpodrinili Langobarde (773-774), je Karel Veliki organiziral ozemlje po frankovskem na\xc4\x8dinu in kne\xc5\xbeevine so postale grofije. Skupaj z drugimi biv\xc5\xa1imi langobardskimi kne\xc5\xbeevinami je bil patriarhat vklju\xc4\x8den v Regnum Italiae, ki je trajal do leta 1014, ko je bilo ozemlje priklju\xc4\x8deno Svetemu Rimskemu cesarstvu. Cesarstvo je bilo obse\xc5\xbeno in razvejano; \xc5\xa1tevilni problemi notranjega zna\xc4\x8daja so dovolili manj\xc5\xa1im enotam skoraj popolno avtonomijo. Tudi Oglejski patriarhat, ki je bil v vseh ozirih le cesarski vazal, je bil dejansko pod oblastjo cerkvenega patriarha in lastnega parlamenta, zato se je smatral za samostojno politi\xc4\x8dno enoto Patrie dal Fri\xc3\xbbl. _NEWLINE_Proti koncu \xc5\xa1tirinajstega stoletja je za\xc4\x8del patriarhat propadati, najve\xc4\x8d zaradi nasprotstev med \xc4\x8cedadom in Vidmom, ki so potegnila v spor ve\xc4\x8dino furlanskih ob\xc4\x8din, pa tudi zunanje somi\xc5\xa1ljenike. Na stran \xc4\x8cedada so se postavile skoraj vse furlanske ob\xc4\x8dine, Carrara, Padova in celo ogrski kralj. Videm so podprli predvsem Bene\xc4\x8dani. Pri\xc5\xa1lo je do spopadov med cesarsko vojsko, ki je \xc5\xa1\xc4\x8ditila \xc4\x8cedad, in Bene\xc4\x8dani, ki so iskali priliko za osvojitev patriarhalnih ozemelj. Po \xc5\xa1tirih letih krvavih spopadov so leta 1420 dokon\xc4\x8dno zmagali Bene\xc4\x8dani. Osvojenemu delu patriarhata je bila sicer dovoljena precej\xc5\xa1nja upravna avtonomija, a parlament je izgubil suverenost in je bil vklju\xc4\x8den v bene\xc5\xa1ko upravo. S tem se zaklju\xc4\x8di zgodovina Oglejskega patriarhata kot ozemeljske politi\xc4\x8dne enote. _NEWLINE_Po tem porazu so patriarhi obdr\xc5\xbeali cerkveno oblast, vendar je ve\xc4\x8dkrat prihajalo do sporov, najve\xc4\x8d pri imenovanju patriarhov, ker je bilo ozemlje patriarhata zdaj razdeljeno med Bene\xc5\xa1ko republiko (kjer je bil tudi sede\xc5\xbe patriarha) in habsbur\xc5\xa1ko Avstrijo. Na zahtevo Benetk in Avstrije je pape\xc5\xbe Benedikt XIV. leta 1751 ukinil patriarhat in njegovo ozemlje leta 1752 razdelil na videmsko in gori\xc5\xa1ko nad\xc5\xa1kofijo. Videmska nad\xc5\xa1kofija je obsegala bene\xc5\xa1ka ozemlja, gori\xc5\xa1ka pa avstrijska. Oglej, vklju\xc4\x8den v gori\xc5\xa1ko nad\xc5\xa1kofijo, ni imel ve\xc4\x8d niti \xc5\xa1kofije. S tem se zaklju\xc4\x8di zgodovina Oglejskega patriarhata kot \xc5\xa1kofije in kot cerkvene pokrajine._NEWLINE_Leta 1968 je bila ustanovljena Oglejska nad\xc5\xa1kofija; trenutni nad\xc5\xa1kof je Charles John Brown, apostolski nuncij v Albaniji.  Gre za \xc4\x8dastni naslov, ker je nad\xc5\xa1kofija neteritorialna, se pravi, da nima ozemlja, ki naj bi ga upravljala in v katerem bi imela fizi\xc4\x8dni sede\xc5\xbe. Dana\xc5\xa1nja Oglejska nad\xc5\xa1kofija se torej ne mora smatrati za naslednico zgodovinskega Oglejskega patriarhata.\n_START_SECTION_\nFurlanski parlament\n_START_PARAGRAPH_\nEna od posebnosti Oglejskega patriarhata je bila prisotnost parlamenta, ki je bil najva\xc5\xbenej\xc5\xa1e telo njegove politi\xc4\x8dne uprave. Sprva je imel le posvetovalno funkcijo, pozneje pa je bil tudi odlo\xc4\x8dilni zakonodajni in sodni organ. Deloval je od leta 1231 do leta 1805, se pravi tudi po ukinitvi samostojnosti in prehodu pod Bene\xc4\x8dansko oblast. _NEWLINE_Nastanek parlamenta, ki je bil sestavljen iz predstavnikov plemstva in klera, se postavlja v leto 1231, ker je bil tega leta izdan njegov prvi odlok. V \xc5\xa1tirinajstem stoletju se je parlament raz\xc5\xa1iril s pristopom predstavnikov me\xc5\xa1\xc4\x8danstva in je za\xc4\x8del izdajati zakone ter odlo\xc4\x8dati v sodnih zadevah najvi\xc5\xa1je stopnje. Razen tega je bil zadol\xc5\xbeen za javni red, dolo\xc4\x8danje davkov in odnose z drugimi dr\xc5\xbeavami. Imel je tudi nalogo preskrbeti dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1tevilo oboro\xc5\xbeenih vojakov v slu\xc4\x8daju potrebe. Iz vrst parlamenta je bil izvoljen consiglio [kons\xc3\xacljo], njegov izvr\xc5\xa1ni organ. Po letu 1420 je bilo delovanje omejeno na posvetovanje, predlaganje novih zakonov in ratifikacijo republi\xc5\xa1kih zakonov. V \xc5\xa1estnajstem stoletju se je parlamentu pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e \xc4\x8detrta veja predstavnikov, in sicer kmetovalci, ki so imeli pravico predlagati nove zakone in postavljati veto na predloge ostalih predstavnikov. Vendar se polo\xc5\xbeaj parlamenta s tem ni izbolj\xc5\xa1al. S \xc4\x8dasom je izgubil vsak pomen._NEWLINE_Parlament se je zadnji\xc4\x8d sestal leta 1805, ko ga je ukinil Napoleon.\n_START_SECTION_\nPatriarhat na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1estem stoletju so Langobardi zasegli severni predel patriarhata, ki je postal prva od langobardskih kne\xc5\xbeevin. V \xc4\x8cedadu so vzpostavili mo\xc4\x8dno voja\xc5\xa1ko postojanko, ki so jo pa kmalu uni\xc4\x8dili Avari, ki so nato opusto\xc5\xa1ili furlansko ni\xc5\xbeino in se umaknili nazaj proti Panoniji. Langobardi so v protinapadu zasegli tudi ozemlja onkraj \xc4\x8cedada, kjer so podjarmili prebivalstvo slovanskega porekla, ki se je priselilo z navalom Avarov, a se ni pridru\xc5\xbeilo njihovemu umiku.  Langobardi so tem Slovanom dovolili bivanje v zameno za njihovo voja\xc5\xa1ko obrambo severnih meja. Kot langobardski voj\xc5\xa1\xc4\x8daki so bili ti Slovani opro\xc5\xa1\xc4\x8deni tlake in desetine, vendar v stalni voja\xc5\xa1ki pripravljenosti na mo\xc5\xbeni napad Avarov ali Bizantincev. _NEWLINE_Kakor poro\xc4\x8da Pavel Diakon, Slovani na severni meji patriarhata niso bili vsi miroljubni priseljenci in zvesti podlo\xc5\xbeniki patriarhata. V za\xc4\x8detku osmega stoletja so se vme\xc5\xa1ali v politi\xc4\x8dne zadeve kne\xc5\xbeevine in z oro\xc5\xbejem premagali in pobili skoraj vse langobardsko plemstvo. Toda okoli leta 710 je pri\xc5\xa1el na oblast knez Penmo (ali Pemmo), ki je Slovane dokon\xc4\x8dno premagal v kraju Brajda (furlansko Laurins, italijansko Laurini) pri Tavorjani (Torean, Torreano) v okolici \xc4\x8cedada.   Po legendi so Langobardi v bitki izgubili le enega vojaka, medtem ko naj bi bili Slovani pobiti do zadnjega mo\xc5\xbea. Moderni zgodovinarji pa postavljajo domnevo, da so prav pre\xc5\xbeiveli Slovani bili prvi slovanski prebivalci Bene\xc5\xa1ke Slovenije. Mo\xc5\xbenost, da je po bitki pre\xc5\xbeivelo precej\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo Slovanov, bi tudi nekako opravi\xc4\x8dila dejstvo, da se je pozneje sam Penmo hotel skriti med slovansko prebivalstvo, ko je pri\xc5\xa1el navzkri\xc5\xbe z langobardskim kraljem Liutprandom.  _NEWLINE_V \xc4\x8dasu Karla Velikega je patriarh Pavlin II. (pozneje znan kot sveti Pavlin Oglejski) raz\xc5\xa1iril svojo oblast nad istrskimi \xc5\xa1kofijami. Po zmagi Karla Velikega nad Obri se je leta 796 Pavlin sestal s salzbur\xc5\xa1kim nad\xc5\xa1kofom Arnom in se dogovoril za mejo med nad\xc5\xa1kofijama na vzhodnem delu. Na ozemlju Karantanije je mejo dokon\xc4\x8dno potrdil Karel Veliki 14. junija 811. Meja je potekala po reki Dravi in je bila precej pomembna za zgodovino Slovencev._NEWLINE_Za Slovence sta imela velik pomen zlasti patriarh Pelegrin I. (1131-1161), ki je ustanovil samostana v Sti\xc4\x8dni (1136) in v Gornjem Gradu (1140), ter patriarh Bertold Ande\xc5\xa1ki, ki je hotel leta 1237 ustanoviti \xc5\xa1kofijo s sede\xc5\xbeem v Gornjem Gradu._NEWLINE_Cesar Friderik III. Habsbur\xc5\xa1ki je 6. decembra 1461 na ozemlju, ki je prej spadalo v oglejski patriarhat, ustanovil ljubljansko \xc5\xa1kofijo, ki ni bila podrejena patriarhu, pa\xc4\x8d pa neposredno pape\xc5\xbeu. Prvi \xc5\xa1kof novoustanovljene \xc5\xa1kofije je bil \xc5\xbdiga grof Lamberg.'