b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Simah\n_START_SECTION_\nNemirni za\xc4\x8detek slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj po smrti Anastazija je pri\xc5\xa1lo v Rimu do hudih nemirov. _NEWLINE_Rimska duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina in ve\xc4\x8dina ljudstva ni bila zadovoljna z Anastazijevo pomirljivo politiko do nepriljubljenega in nadutega bizantinskega dvora in njegovih nasilnih posegov v cerkvene zadeve, ki so privedli do Akacijevega razkola; tako so \xc5\xbee tretji dan po smrti, 19. novembra 498, izvolili Fortunatovega sina, arhidiakona Simaha s Sardinije, za pape\xc5\xbea; \xc5\xa1kofovsko posve\xc4\x8denje je sprejel v Lateranski baziliki tri dni nato, 22. novembra 498.\n_START_SECTION_\nNepopustljivi protipape\xc5\xbe Lovrenc\n_START_PARAGRAPH_\nIstega dne pa je tudi manj\xc5\xa1ina pod vodstvom od Bizanca podkupljenega senatorja in biv\xc5\xa1ega rimskega \xc5\xbeupana Festa izvolila za pape\xc5\xbea arhiprezbiterja Lovrenca, ki so ga posvetili za \xc5\xa1kofa v cerkvi Marije Sne\xc5\xbene. Protipape\xc5\xbea je podpiralo le nekaj duhovnikov in senatorjev. Napetosti med strankama so privedle do hudih izgredov. Vmes je posegel v Raveni stolujo\xc4\x8di vzhodnogotski kralj Teodorik, na katerega sta se obrnili obe strani: odlo\xc4\x8dil se je za Simaha, ker ga je izvolila ve\xc4\x8dina in ker je bil prej posve\xc4\x8den. Za\xc4\x8dasno in dozdevno se  je Lovrenc umaknil. _NEWLINE_Pape\xc5\xbe je hotel premagati razkol in je zato sklical v Rimu marca 499 sinodo, ki se je slovesno zahvalila Teodoriku za posredovanje; Dolo\xc4\x8dila o volitvah pape\xc5\xbea, ki jih je podpisal tudi Lovrenc, so pomenila prvi tozadevni odlok o pape\xc5\xa1kih volitvah. V zameno je Lovrenc postal \xc5\xa1kof v Noceri. _NEWLINE_Nesloga pa se je vseeno nadaljevala in o\xc4\x8ditki zoper Simaha so se stopnjevali; Lovrenc in prista\xc5\xa1i so ga dol\xc5\xbeili, da ne obhaja Velike no\xc4\x8di o pravem \xc4\x8dasu in da je izvr\xc5\xa1il pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nNad rimskim pape\xc5\xbeem je sodnik samo Bog\n_START_PARAGRAPH_\nTeodorik ga je pozval v Raveno, kjer naj bi obto\xc5\xbebe pojasnil. Pape\xc5\xbe se je \xc5\xbee odpravil na pot, ko mu je postalo jasno, kam bi ga to pripeljalo. Zato se je vrnil v Rim, kjer je marca 501 sklical sinodo, ki naj bi razjasnila vse proti njemu naperjene o\xc4\x8ditke, vendar glasov nasprotne stranke to ni uti\xc5\xa1alo, pa\xc4\x8d pa so se spori ponovno razplamteli. Sinoda je odlo\xc4\x8dila, da Simaha kot \xc5\xa1kofa svetega sede\xc5\xbea, ki je torej v Cerkvi prvo in vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, nima pravice soditi nikakr\xc5\xa1no \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, ampak je nad njim le Bo\xc5\xbeja sodba; kdorkoli odreka pokor\xc5\xa1\xc4\x8dino rimskemu pape\xc5\xbeu, velja za razkolnika. Sinoda je tudi dolo\xc4\x8dila, da je treba Simaha oprostiti vseh obto\xc5\xbeb ter mu dati na razpolago cerkveno premo\xc5\xbeenje in najvi\xc5\xa1jo duhovno oblast. Zaradi Teodorikove naklonjenosti pa se je protipape\xc5\xbe Lovrenc spet vrnil v Rim in zaneteil nemire, v katerih je bilo ubiti nekaj pape\xc5\xbeevih spremljevalcev; on se je pa komaj re\xc5\xa1il v cerkev svetega Petra. Nemiri so se polegli \xc5\xa1ele po letu 506, ko je kralj ustregel Simahovemu poslanstvu in zahteval vrnitev vseh rimskih cerkva, ki jih je \xc5\xa1e imel v oblasti Lovrenc, pod Simahovo upravo. Teodorik se je tako dolgo obotavljal podpreti Simaha, ker se je bal zamere pri nasilnem bizantinskem cesarju Anastaziju (491-518), kateri je vedno bolj o\xc4\x8ditno podpiral monofizitizem ter za\xc4\x8del neusmiljeno preganjati \xc5\xa1e preostale katoli\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofe.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo izgonu protipape\xc5\xbea iz Rima se je Simah izkazal kot branitelj pravovernosti proti Henotikonu, ki se ga je vzhodna Cerkev \xc5\xa1e vedno dr\xc5\xbeala. Bizantinskega cesarja Anastazija I. je s krepkimi izrazi pisno opozoril, da je njegova naklonjenost Akacijevemu razkolu v nasprotju z naukom svetih apostolov in da je voda na mlin krivovercev: _NEWLINE_Ti morda verjame\xc5\xa1, da se ti zato, ker si cesar, ni treba bati Bo\xc5\xbeje sodbe? Misli\xc5\xa1, da si izvzet izpod sodne oblasti apostola Petra? Primerjaj vendar cesarsko oblast s tisto apostolskega prvaka. Prvi skrbi za posvetne zadeve, drugi za Bo\xc5\xbeje. \xc4\x8ce \xc4\x8dasti\xc5\xa1 Boga, kako more\xc5\xa1 kratiti pravice tistemu, ki ga nadome\xc5\xa1\xc4\x8da? Poglej vendar na dolgo vrsto tistih, ki so preganjali kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo od za\xc4\x8detka naprej. Vsi so propadli; mo\xc4\x8d prave vere pa je rastla toliko bolj, kolikor bolj so jo preganjali._NEWLINE_ Ti pape\xc5\xbeevi opomini so sicer ostali brezuspe\xc5\xa1ni; vendar je zavzeto spodbujal katoli\xc4\x8dane k vztrajnosti. Z vso naklonjenostjo in podporo je sprejemal \xc5\xa1kofe, ki so se zatekli k njemu iz Bizanca in Afrike, od koder jih je pribe\xc5\xbealo 225 pred preganjanjem vandalskega kralja Trazamunda. _NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je burgundski kralj Sigismund poromal  v Rim, kjer se je sre\xc4\x8dal s pape\xc5\xbeem Simahom in obiskal rimske bazilike; hvale\xc5\xbeno je sprejel pape\xc5\xbeeve spodbude in podarjene relikvije; vse to ga je spodbudilo, da se je iz arijanizma iskreno spreobrnil h katoli\xc5\xa1ki veri on in njegovo ljudstvo. Na stara leta je vstopil v agaunumski   samostan.  _NEWLINE_Dal je zgraditi ve\xc4\x8d novih cerkva, druge pa je obnovil in okrasil; med drugimi je pape\xc5\xbe Simah neko staro rimsko cerkev preuredil in posvetil v \xc4\x8dast sveti Agati na Via Aureliana. Poleg treh bazilik je uredil preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da za revne. Pisal je tudi pesmi; ohranili so se le oltarni napisi v verzih.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nSimah je bil pape\xc5\xbe od 22. novembera 496 do smrti, ko je po mnogih preizku\xc5\xa1njah umrl 19. julija 514 v Rimu, kjer so ga pokopali v baziliki svetega Petra. Zaradi stanovitnosti in potrpe\xc5\xbeljivosti v nasprotovanjih si je prislu\xc5\xbeil naziv spoznavalec ali pri\xc4\x8devalec. Njegov god je 19. julija.'