b'\n_START_ARTICLE_\nVia Mala\n_START_PARAGRAPH_\nVia Mala ali Viamala (v retoroman\xc5\xa1\xc4\x8dini dobesedno pomeni slaba pot) je starodavna in zloglasna pot skozi istoimensko sotesko ob reki Hinterrhein (eden od izvirnih krakov Rena) med obmo\xc4\x8djem Zillis-Reischen in Thusis v kantonu Graub\xc3\xbcnden. Ta ozka soteska je bila najresnej\xc5\xa1a ovira za pristop k dvema gorskima prelazoma: prelaz Spl\xc3\xbcgen in prelaz San Bernardino. Kljub svoji ozkosti,  nevarnosti padajo\xc4\x8dega kamenja in nevarnih voda je bila najbolj\xc5\xa1i dostop do alpskih prelazov, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo prazgodovinska kultna mesta, cerkve, stari mostovi in gradovi.\n_START_SECTION_\nRimska pot\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi sotesko Via Mala je pot potekala \xc5\xbee v rimski antiki, \xc4\x8deprav ni jasno, ali je bila le za pe\xc5\xa1ce in \xc5\xbeivali ali tudi za vozove. Dve dostopni poti sta se sre\xc4\x8dali na severnem vhodu v Vio Malo, ki so jo Rimljani premagali z ve\xc4\x8d kamnitimi galerijami, vrezanimi v stene na levi strani soteske. Verjetno nekje spodaj pod dana\xc5\xa1njim mostom za motorni promet in v bli\xc5\xbeini mostu za pe\xc5\xa1ce (Punt da Suransuns) so Rimljani zgradili lesen most za prehod na desno stran Rena ter se  usmerili prek Reischena do Zillisa.\n_START_SECTION_\nVia Mala \xe2\x80\x93 pismo o nameri 1473\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjeve\xc5\xa1kem obdobju je bilo ve\xc4\x8d tranzitnega prometa (bistvenega za regijo) \xc4\x8dez prelaz Septimer kot prelaz Spl\xc3\xbcgen. To je podpiral Karel IV., sveti rimski cesar, ki je leta 1359 prepovedal lokalnemu grofu Werdenbergu graditi novo pot, da bi podprl zvestega \xc5\xa1kofa v Churu, ki je nadzoroval pot \xc4\x8dez prelaz Septimer._NEWLINE_Leta 1473 je grof Werdenberg dovolil ob\xc4\x8dinam in zadrugi za promet iz Thusisa, Maseina in Cazisa obnovo prehoda, nato pa o samem stanju zapisal: die richstrass und den waeg entzw\xc3\xbcschend Tusis und Schams, so man nempt Fyamala zuo howen, uffzuorichten und ze machen .  Rimski del poti, zgrajen v skali, je bil obnovljen in zgrajen prvi most iz kamna, Punt da Tgiern. Zadnji del pisma navaja, da bi bile zadruge odgovorne za tovor, konje, pa tudi "ko\xc4\x8dije ali sani", kar ka\xc5\xbee na visoko raven tehni\xc4\x8dne izvedbe. V severnem delu soteske ta nova pot ni sledila rimski poti na desni strani reke, ampak je ostala na levem bregu. To je povzro\xc4\x8dilo \xc5\xa1tevilne spore med dvema vasema na posameznih koncih poti, ki sta se borili za dostop in posledi\xc4\x8dno prihodke. Leta 1665 je bil Schams za\xc4\x8dasno izklju\xc4\x8den iz tako imenovane Sive lige (Grauer Bund, ustanovljena leta 1395 v dolinah Vorderrhein in Hinterrhein v Retiji) za podporo poti proti F\xc3\xbcrstenauu, kar je povzro\xc4\x8dilo, da je bilo ozemlje zunaj lige.\n_START_SECTION_\nSodobni \xc4\x8dasi\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1738 in 1739 sta bila zgrajena dva mostova za dvojno pre\xc4\x8dkanje reke in so se tako izognili najhuj\xc5\xa1emu delu rimske poti po desnem bregu reke. Med letoma 1818 in 1821 je dr\xc5\xbeavni in\xc5\xbeenir Richard La Nicca zgradil povsem novo cesto z ve\xc4\x8d predori in je povezal obstoje\xc4\x8de tri mostove. Dostop do kamnitega mostu Punt da Tgiern iz leta 1473 je bil leta 1834 uni\xc4\x8den, zato je bil sicer nepo\xc5\xa1kodovan most neuporaben in prepu\xc5\xa1\xc4\x8den propadu. Leta 1836 je bil postavljen nov nadomestni most Rania nekoliko proti severu in se \xc5\xa1e danes uporablja za glavno cesto._NEWLINE_Dodaten most, imenovan Premoli most, je bil zgrajen leta 1936 za razbremenitev ju\xc5\xbenega  mostu iz leta 1738, ki je \xc5\xa1e vedno v uporabi in se uporablja za pe\xc5\xa1pot. Severni most je bil zamenjan \xc4\x8dez dve leti._NEWLINE_Leta 1958 je bil zgrajen nov severni del poti do Rongellena z uporabo dalj\xc5\xa1ih predorov in leta 1967 odprta nova hitra cesta, tudi predor San Bernardino, ki omogo\xc4\x8da celoletno prevoznost (ker sta oba cestna prelaza pozimi zaprta). Ta cesta uporablja 742 m dolg predor, da bi se izognili ozki soteski in pre\xc4\x8di sotesko z dolgim mostom v njenem ju\xc5\xbenem delu. Nazadnje zgrajen del iz leta 1958 med Thusisom in Rongellenom je bil leta 1996 nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z 2171 m dolgim predorom, imenovanim Crapteig._NEWLINE_Za povezavo vidnih ostankov rimske poti so leta 1996 postavili most za pe\xc5\xa1ce, imenovan Traversinersteg.  Ta most je bil uni\xc4\x8den leta 1999 in so ga nadomestili z (varnej\xc5\xa1im) mostom leta 2005, ki je hkrati most in stopni\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Zdaj delajo nov prehod za obiskovalce. Na\xc4\x8drte za gradnjo novega mostu je izdelal J\xc3\xbcrg Conzett. Njegova sta tudi Traversiner in Punt da Suransuns,   spektakularna mostova v Vii Mali. \xc5\xbde model novega dela jasno ka\xc5\xbee, da bo ta most nekaj posebnega. Gradbena dela morajo biti kon\xc4\x8dana do za\xc4\x8detka sezone 2017.\n_START_SECTION_\nVia Mala v kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nVio Malo je nem\xc5\xa1ki re\xc5\xbeiser Werner Herzog leta 1976 uporabil kot lokacijo v filmu Herz aus Glas (Srce iz stekla)._NEWLINE_John Knittel je napisal roman Via Mala, v katerem pripoveduje o trpljenju dru\xc5\xbeine nasilnega alkoholika, ki ne najde drugega izhoda, kot da nasilne\xc5\xbea umorijo.'