b'\n_START_ARTICLE_\nPlju\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPlj\xc3\xba\xc4\x8da (latinsko pulmo) so organ, ki spada k dihalom. So sto\xc5\xbe\xc4\x8daste oblike in le\xc5\xbeijo nad desnim oziroma levim obokom prepone. Med desnim in levim plju\xc4\x8dnim krilom je prostor, imenovan medplju\xc4\x8dje (mediastinum), kjer le\xc5\xbeijo srce, po\xc5\xbeiralnik, sapnik in velike \xc5\xbeile ter \xc5\xbeivci. Desno plju\xc4\x8dno krilo je ni\xc5\xbeje in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e ter sestavljeno iz treh re\xc5\xbenjev, levo plju\xc4\x8dno krilo, ki je vi\xc5\xa1je in o\xc5\xbeje, pa po\xc5\xa1evna brazda deli v dva re\xc5\xbenja. Vrh plju\xc4\x8d sega nad klju\xc4\x8dnico._NEWLINE_Plju\xc4\x8da so iz bronhialnega vejevja, plju\xc4\x8dnih me\xc5\xa1i\xc4\x8dkov in veziva, v katerem so krvne \xc5\xbeile, mezgovnice in \xc5\xbeivci. Na medialni strani plju\xc4\x8d je lina, kjer vstopajo in izstopajo \xc5\xbeile, mezgovnice, \xc5\xbeivci in glavni bronhus. V plju\xc4\x8da vstopa plju\xc4\x8dna arterija, ki vsebuje venozno kri in se v plju\xc4\x8dih deli podobno kot sapnica. Majhne arterije se razvejijo v kapilarni preplet, ki obdaja vsak plju\xc4\x8dni me\xc5\xa1i\xc4\x8dek. Kapilarna stena, ki je iz plo\xc5\xa1\xc4\x8datih endotelijskih celic, in plo\xc5\xa1\xc4\x8dat epitelij plju\xc4\x8dnega me\xc5\xa1i\xc4\x8dka omogo\xc4\x8data izmenjavo plinov med zrakom in krvjo. Plju\xc4\x8da prekriva serozna mrena poplju\xc4\x8dnica ali plju\xc4\x8dna plevra, ki je gladka in vla\xc5\xbena. Prsna mrena (plevra) zavije ob plju\xc4\x8dni lini na notranjo povr\xc5\xa1ino prsnega ko\xc5\xa1a in jo prekriva kot porebrnica, rebrna mrena ali kostalna plevra. Med plju\xc4\x8dno in rebrno plevro je \xc5\xa1pranjast prostor, v katerem je nekaj teko\xc4\x8dine. Ta vla\xc5\xbei povr\xc5\xa1ino plju\xc4\x8d, da pri dihanju gladko drsijo ob steni prsnega ko\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nAnatomija\n_START_PARAGRAPH_\nPlju\xc4\x8da so paren parenhimski organ; plju\xc4\x8dni krili le\xc5\xbeita na levi in desni strani srca ter skoraj povem zapolnjujeta votlino prsnega ko\xc5\xa1a. Vsako plju\xc4\x8dno krilo je z globokimi re\xc5\xbeami lo\xc4\x8deno v ve\xc4\x8d plju\xc4\x8dnih re\xc5\xbenjev: desno plju\xc4\x8dno krilo v tri, levo pa v dva plju\xc4\x8dna re\xc5\xbenja. Zrak vstopa v plju\xc4\x8da in iz njih izstopa skozi vejevje sapnic. S sapnicami so plju\xc4\x8da povezana s sapnikom. Vsako plju\xc4\x8dno krilo obdajata dve serozni mreni, poplju\xc4\x8dnica (visceralna plevra) in poprsnica (parietalna plevra), ki oklepata \xc5\xa1pranjasto poprsni\xc4\x8dno (plevralno) votlino. Leva in desna poprsni\xc4\x8dna votlina sta povsem lo\xc4\x8deni, med njima je medplju\xc4\x8dje. Plju\xc4\x8da imajo dvojni krvni obtok: poleg funkcionalnega \xc5\xa1e nutritivnega, ki prehranjuje plju\xc4\x8da. Sapnice, funcionalno in nutritivno \xc5\xbeilje, mezgovnice, bezgavke ter simpati\xc4\x8dni in parasimpati\xc4\x8dni \xc5\xbeivci tvorijo plju\xc4\x8dni koren, ki vstopa v plju\xc4\x8da skozi plju\xc4\x8dno lino._NEWLINE_Dihalne poti se od sapnika naprej delijo nepravilno dihotomno. Sapnik se razcepi v dve sapnici, levo in desno glavno sapnico, ki vstopata v plju\xc4\x8da. Od glavnih sapnic se odcepljajo re\xc5\xbeenjske sapnice, nadaljnja tretja vejitev pa da t. i. segmentne sapnice, ki vodijo zrak v bronhopulmonalne segmente, najmanj\xc5\xa1e funkcionalno samostojne plju\xc4\x8dne enote. Segmentne sapnice nadalje vejijo v manj\xc5\xa1e sapnice, ki se kon\xc4\x8dajo kot terminalni bronhioli. Iz terminalnih bronhiolov se vejitev nadaljuje preko respiratornih bronhiolov in alveolarnih duktusov v alveolarne vre\xc4\x8dice, iz katerih se bo\xc4\x8dijo plju\xc4\x8dni me\xc5\xa1i\xc4\x8dki (alveoli). Del pIju\xc4\x8d, ki ga terminalni bronhiol oskrbuje z zrakom, imenujemo acinus, ki je osnovna gradbena in funkcionalna enota plju\xc4\x8d. V plju\xc4\x8dih povpre\xc4\x8dnega odraslega \xc4\x8dloveka je pribli\xc5\xbeno 30000 acinusov in okrog 300 milijonov plju\xc4\x8dnih me\xc5\xa1i\xc4\x8dkov. Na povr\xc5\xa1ini plju\xc4\x8d zajema en acinus povr\xc5\xa1ino pribli\xc5\xbeno 1/2 cm\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nFunkcija\n_START_PARAGRAPH_\nV plju\xc4\x8dih potek plju\xc4\x8dno (zunanje) dihanje. V sodelovanju z obto\xc4\x8dili tako plju\xc4\x8da zagotavljajo kisik, ki se porablja pri celi\xc4\x8dnem (notranjem) dihanju ter odstranjujejo ogljikov dioksid, ki nastaja pri celi\xc4\x8dnem dihanju. V sodelovanju z ledvicami in jetri plju\xc4\x8da vzdr\xc5\xbeujejo kislinsko-bazi\xc4\x8dno ravnovesje.'