b'\n_START_ARTICLE_\nNaravni park Bucegi\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni park je v jugovzhodnem delu Romunije v pogorju Bucegi v ju\xc5\xbenih Karpatih.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nS povr\xc5\xa1ino 32.663 ha  je bil z zakonom \xc5\xa1t. 5 z dne 6. marca 2000 razgla\xc5\xa1en za zavarovano obmo\xc4\x8dje (objavljeno v Uradnem listu \xc5\xa1t. 152 z dne 12. aprila 2000), je gorsko obmo\xc4\x8dje (jame, brezna, kanjoni, grebeni, vrta\xc4\x8de, doline, slapovi, pa\xc5\xa1niki in gozdovi) z raznovrstno floro in favno. Park je znan po kamnitih tvorbah gob (babele) in sfinge.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nGeolo\xc5\xa1ko so Bucegi sestavljeni iz razli\xc4\x8dnih kamnin, kot sta apnenec, kristalinski apnenec, in so raznovrstnega reliefa. Zna\xc4\x8dilne so nenavadne oblike, kot so gobe (babele), \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka glava (sfinga), stolpi, igle in police, jame (Ialomi\xc5\xa3a) in pomoli (Z\xc4\x83noagei, Ghimbarului). Lepoto pokrajine dopolnjujejo ostri vrhovi nad 1000 m nad dolino Prahove, gladke stene Bucegi in slapovi (Urlatoarea). Vi\xc5\xa1ine se gibljejo med 800 m in 2505 m (Omu), kjer je meteorolo\xc5\xa1ka postaja._NEWLINE_Za park so zna\xc4\x8dilni velika biotska pestrost, geolo\xc5\xa1ki geomorfolo\xc5\xa1ki pojavi in kras, ki je \xc5\xa1e posebej pomemben v znanstvenem pomenu: jama Ialomi\xc8\x9ba, jama R\xc4\x83tei, korita Z\xc4\x83noagei, Ur\xc8\x99ilor, Orzei, T\xc4\x83tarului, Lespezi, kanjon Horoabei, jezera, doline._NEWLINE_Na vrhu Caraimana na nadmorski vi\xc5\xa1ini 2291 m je bil postavljen kri\xc5\xbe junakom, viden z velike razdalje, ki je namenjen po\xc4\x8dastitvi spomina na junake, ki so umrli v prvi svetovni vojni.\n_START_SECTION_\nBiotska pestrost\n_START_PARAGRAPH_\nGozdovi Bucegi (z naravnimi, geolo\xc5\xa1kimi in geografskimi, floristi\xc4\x8dnimi, hidrolo\xc5\xa1kimi in speleolo\xc5\xa1kimi zna\xc4\x8dilnostmi) so gorsko naravno obmo\xc4\x8dje z raznovrstnim rastlinstvom in \xc5\xbeivalstvom na ravni vrst in ekosistemov.\n_START_SECTION_\nHabitat\n_START_PARAGRAPH_\nV naravnem parku je ve\xc4\x8d habitatov : gozd navadnega macesna in/ali cemprina, da\xc4\x8danski bukov gozd (Symphyto-Fagion), gozd jugovzhodne karpatske smreke (Picea abies) z alpskim zvon\xc4\x8dkom (Soldanella hungarica), gozdovi kisloljubne navadne smreke (Picea abies) in drugih iglavcev, bukovi gozdovi, gozdovi na strmih pobo\xc4\x8djih, grapah, razli\xc4\x8dni gorski travniki in alpsko borealno grmi\xc4\x8devje z vrstama planinski bor (Pinus mugo) in sle\xc4\x8d (Rhododendron myrtifolium), jame, do katerih je dostop prepovedan, meli\xc5\xa1\xc4\x8da, vegetacija skalnih razpok na skalnatih pobo\xc4\x8djih apnenca, zelnata in lesnata vegetacija gorskih rek (Salix elaeagnos) vzdol\xc5\xbe gorskih vodotokov , izviri, apnen\xc4\x8dasta skalnata pobo\xc4\x8dja in polsuha travi\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSesalci: rjavi medved (Ursus arctos) , volk (Canis lupus) , jeleni (Cervus elaphus), damjak (Dama dama), gams (Rupicapra rupicapra), srna (Capreolus capreolus), divja ma\xc4\x8dka (Felis silvestris) , risi (Lynx lynx) , kuna zlatica (Martes martes), navadna lisica (Vulpes vulpes crucigea), siva veverica (Sciurus carolineansis), podgana (Nannospalax leucodon), \xc5\xa1irokouhi netopir (Barbastella barbastellus), mali podkovnjak (Rhinolophus hipposideros), pozni netopir (Eptesicus serotinus), rjavi uhati netopir (Plecotus auritus), dvobarvni netopir (Vespertilio murinus), dvobarvna rovka (Crocidura leucodon), drevesni polh (Dryomys nitedula), brezova mi\xc5\xa1 (Sicista betulina);_NEWLINE_Ptice: divji petelin (Tetrao urogallus), planinski orel (Aquila chrysaetos), beloglavi jastreb (Gyps fulvus), krokar (Corvus corax), rde\xc4\x8derepa kanja (Buteo jamaicensis), slegur (Monticola saxatilis), krivokljun (Loxia curvirostra), hudournik (Apus apus), vodna cipa (Anthus spinoleta);_NEWLINE_Plazilci in dvo\xc5\xbeivke: navadni go\xc5\xbe (Elaphe longissima), smokulja (Coronella austriaca), navadni slepec (Anguis fragilis), navadni gad (Vipera berus), martin\xc4\x8dek (Lacerta agilis), pozidna ku\xc5\xa1\xc4\x8darica (Podarcis muralis), hribski urh (Bombina variegata) , karpatski mo\xc4\x8derad (Triturus montandoni), zelena rega (Hyla arborea), sekulja (Rana temporaria), rosnica (Rana dalmatina), planinski pupek (Triturus alpestris), navadni pupek (Triturus vulgaris), navadni mo\xc4\x8derad (Salamandra salamandra);_NEWLINE_Ribe: keslerjev golob\xc4\x8dek (Gobio kessleri) in glava\xc4\x8d (Cottus gobio).\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dne rastlinske vrste so razporejene po geolo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnostih tal in podnebja, geomorfolo\xc5\xa1ki strukturi in vi\xc5\xa1ini. Drevesa in grmi\xc4\x8devje: jelka (Abies), macesen (Larix), navadna tisa (Taxus baccata), cemprin (Pinus cembra), navaden macesen (Larix decidua), jesen (Fraxinus), bukev (Fagus sylvatica), breza (Betula pendula), trepetlika (Populus tremula), iva (Salix capreea), vrba (Salix myrtilloides), vrba (Salix retusa), planinski bor (Pinus mugo), navadni brin (Juniperus communis), navadna leska (Corylus avellana), brusnica (Vaccinium vitis idaea), borovnice (Vaccinium myrtillus L.), robidnice (Rubus fruticosus), navadna trdoleska (Euonymus europaeus). Cvetje in zeli\xc5\xa1\xc4\x8da z redkimi vrstami, nekatera za\xc5\xa1\xc4\x8ditena z zakonom ali endemi\xc4\x8dna v tej regiji: planika (Leontopodium alpinum Cass), lepi \xc4\x8develjc (Cypripedium calceolus), potonika (Rhododendron Kotschy), Blagajev vol\xc4\x8din (Daphne blagayana), alpska velesa (Dryas octopetala), angelika (Angelica archangelica), Astragalus depressus, navadna mladomese\xc4\x8dinka (Botrychium lunaria), Cysptopteris alpina, Erysimum officinalis, iris ruthenica, rumeni mak (Glaucium flavum), rde\xc4\x8da murka (Nigritella rubra), jetrnik (Hepatitis transsilvanica), zlatica (Ranunculus repens L.), rumeni svi\xc5\xa1\xc4\x8d (Gentiana lutea), alpska mastnica (Pinguicula alpina), Clusijev svi\xc5\xa1\xc4\x8d, preobjeda (Aconitum anthora), Hieracium aurantiacum, Doronicum austriacum, baldrijan (Valeriana officinalis), gorska zlatica (Ranunculus mont anus), navadni popon (Helianthemum nummularium), plaze\xc4\x8di petoprstnik (Potentilla reptans), navadna \xc5\xa1parnica (Biscutella laevigata), poljska materina du\xc5\xa1ica (Thymus serpyllum), bode\xc4\x8da ne\xc5\xbea (Carlina acaulis), alpska velesa (Dryas octopela), Cerastium arvense, pomladanski jegli\xc4\x8d (Primula Eilat), nasprotnolistni kamnokre\xc4\x8d (Saxifraga oppositifolia), travni\xc5\xa1ka ivanj\xc5\xa1\xc4\x8dica (Leucanthemum vulgare), Cerastium tomentosum, alpska zvon\xc4\x8dica (Campanula alpina), \xc4\x8drna detelja (Trifolium pratense), lepnica (Silene acaulis).'