b'\n_START_ARTICLE_\nMessier 2\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nMaraldi jo je odkril leta 1746, ko je opazoval komet skupaj z Jacquesom Cassinijem. M2 je pod popolnoma temnim nebom in v izjemnih razmerah ravno \xc5\xa1e vidna s prostim o\xc4\x8desom. V binokularju ali manj\xc5\xa1em daljnogledu se jo prepozna kot nezvezdno telo, medtem ko jo ve\xc4\x8dji daljngledii delno razdrobijo na posamezne zvezde, med katerimi so najsvetlej\xc5\xa1e 13. magnitude.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKopica je pribli\xc5\xbeno 37.500 svetlobnih let oddaljena od Zemlje in ima 175 sv. l. v premeru, torej je ena najve\xc4\x8djih znanih kroglastih kopic. Je bogata z zvezdami, zgo\xc5\xa1\xc4\x8dena in precej elipti\xc4\x8dna. Je 13 milijard let stara in je ena od starej\xc5\xa1ih kroglastih kopic v krajevni [Rimska cesta (galaksija)|Galaksiji]]. V njej je pribli\xc5\xbeno 150.000 zvezd, med katerimi je 21 znanih spremenljivk. Najsvetlej\xc5\xa1e so rumene in rde\xc4\x8de orjakinje. Najpogostej\xc5\xa1i spektralni tip je F4.'