b'\n_START_ARTICLE_\nTabor nad Cerovim\n_START_SECTION_\nCerkev sv. Nikolaja\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Nikolaja je bila zgrajena na rimskih ostalinah. Gre za preprosto enoladijsko cerkev, postavljeno brez temeljev na \xc5\xbeivo skalo. Zgrajena je iz lomljenega apnenca, ki se nahaja v bli\xc5\xbenji okolici. Prvotna romanska cerkev z ladjo in polkro\xc5\xbeno apsido je bila zgrajena v 13. stoletju. Kasneje so apsido predelali v gotski prezbiterij z rebrastimi oboki. V \xc4\x8dasu baroka je bila cerkvena ladja povi\xc5\xa1ana in obokana, dograjen je bil pevski kor, cerkev je dobila zvonik in prizidano zakristijo.\n_START_SECTION_\nPrezbiterij\n_START_PARAGRAPH_\nPrezbiterij je bil dekorativno poslikan v gotiki. Gotske poslikave je leta 1897 restavriral znan slovenski slikar in restavrator Matej Sternen. Njegovo delo sta tudi na notranjo steno slavoloka naslikani Abrahamova in Melkizedekova daritev.\n_START_SECTION_\nSlavolok\n_START_PARAGRAPH_\nSlavolo\xc4\x8dna stran, ki gleda na ladjo, je bogato poslikana. Freske so datirane v tretje desetletje 16. stoletja. Stena, ki deli prostor za vernike od najsvetej\xc5\xa1ega v prezbiteriju, je imela pomembno vlogo v razvoju srednjeve\xc5\xa1ke arhitekture. Slikarji so se pri poslikavi slavoloka dr\xc5\xbeali to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene ikonografije. Taborski slavolok dokazuje, da je srednjeve\xc5\xa1ki ikonografski program tako mo\xc4\x8dno zaznamoval slikarje, da so ga uporabljali \xc5\xa1e v 16. stoletju._NEWLINE_Freske imajo \xc5\xa1iroke ornamentalne okvirje in so navpi\xc4\x8dno razdeljene v dva pasova. Spodaj levo je naslikana frontalno stoje\xc4\x8da Marija varuhinja s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem. Na slavolokih se pogosto pojavlja v \xc4\x8dasu hudih nadlog, v tem kontekstu torej v \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov. Desno spodaj se nahaja sv. Florjan v vite\xc5\xa1ki opravi in s praporcem v roki. Za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik pred ognjem prav tako opozarja na \xc5\xa1e eno razse\xc5\xbenost tur\xc5\xa1kega besnenja \xe2\x80\x93 po\xc5\xbeiganje vasi in polj. Na sredini nad obokom slavoloka je na vzvi\xc5\xa1enem prostoru prikazan Bog o\xc4\x8de v podobi starca z bujno brado. V levici dr\xc5\xbei zemeljsko oblo s kri\xc5\xbeem, z desnico pa podeljuje blagoslov. Levo od osrednje podobe boga se nahaja kle\xc4\x8de\xc4\x8di Abel z jagnjetom, desno pa Kajn, ki mu zelen hudi\xc4\x8d prina\xc5\xa1a snop \xc5\xbeita. Desno od prizora iz oznanjenja na kle\xc4\x8dalniku kle\xc4\x8di Marija s knjigo pred o\xc4\x8dmi in rokami, sklenjenimi v molitev. Oble\xc4\x8dena je kraljevsko, s krono na glavi in ogrinjalom iz hermelinjega krzna. V zraku nad njo sta naslikana golob in mali Jezus s kri\xc5\xbeem v roki kot u\xc4\x8dlove\xc4\x8dajo\xc4\x8di se odre\xc5\xa1enik. Skrajno levo prizor oznanjenja dopolnjuje kle\xc4\x8de\xc4\x8di angel, ki v eni roki dr\xc5\xbei lilijo \xe2\x80\x93 simbol Marijine brezmade\xc5\xbenosti, z drugo roko pa pozdravlja. Pozdrav je slikar izpisal na traku: \xc2\xbbAve Maria Gracia Plena D. T. (dominus tecum)\xc2\xab._NEWLINE_Nad okvirom, ki zgoraj zaklju\xc4\x8duje freske, se ka\xc5\xbee pet angelskih glavic s krili. Te glavice so ena glavnih posebnosti tega slavoloka. Angeli so kerubini, najvi\xc5\xa1ji angelski red. Podobe kerubinov se v zgodovini slovenske umetnosti prvi\xc4\x8d pojavijo ravno na Taboru in so edini tovrstni primer upodobitve iz 16. stoletja. Njihov razvoj se za\xc4\x8dne \xc5\xa1ele v naslednjem stoletju, ko se kerubinske glavice navadno pojavljajo v zlatih oltarjih. Kako se je ta motiv stoletje prehitro zna\xc5\xa1el med slikarijami cerkve sv. Nikolaja na Taboru, ostaja uganka. Najverjetneje je, da je slikar motiv videl na kak\xc5\xa1ni grafi\xc4\x8dni predlogi italijanske renesanse._NEWLINE_Freske so verjetno delo mojstra iz tako imenovane \xc2\xbbhrva\xc5\xa1ke skupine\xc2\xab\xc2\xa0freskarjev oz. iz kroga umetnikov, zbranih okoli Toma\xc5\xbea iz Senja. \xc4\x8ceprav so freske slavoloka nastale v \xc4\x8dasu velikih ustvarjalcev Michelangela in D\xc3\xbcrerja, je imel slikar v taborski cerkvi predvsem namen lepo okrasiti slavolok, ne pa slediti velikim na\xc4\x8delom evropske renesanse. Uporabil je \xc5\xbeivahne barve, modro, zeleno, rde\xc4\x8do in rumeno. Neposlikanega ni pustil nobenega detajla. Prazne ploskve je poslikal s pomo\xc4\x8djo valja, ki je imel patroniran vzorec. Same slike s svojo sve\xc4\x8danostjo napovedujejo obredno dogajanje v nekoliko vi\xc5\xa1je postavljenem prezbiteriju. Ker ljudje niso znali brati, so morale biti podobe kar se da enostavne, jasne in zanimive, da so se opazovalcu vtisnile v zavest. Temu lahko pripisujemo tudi obleko uprizorjenih oseb: Kajn in Abel se pojavita v tipi\xc4\x8dni kme\xc4\x8dki no\xc5\xa1i iz 16. st., v suknji\xc4\x8du in ozkih hla\xc4\x8dah, zatla\xc4\x8denih v \xc5\xa1kornje. Marija svoje poslanstvo ka\xc5\xbee preko razko\xc5\xa1ne kraljevske obleke.\n_START_SECTION_\nOltar\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oltar pripada tipu \xc2\xbbzlatega oltarja\xc2\xab, ki je v slovenskem prostoru precej obi\xc4\x8dajen. Pozla\xc4\x8den oltar iz druge polovice 17. stoletja je lesen in posve\xc4\x8den sv. Nikolaju.\n_START_SECTION_\nTaborsko obzidje\n_START_PARAGRAPH_\nDokumenti o izgradnji tabora okoli \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de cerkve \xc5\xbeal niso ohranjeni. Kompleks naj bi bil zgrajen konec 15. st. in pred letom 1526. Popis cerkvenih dragocenosti iz leta 1526 ga sicer ne omenja, zato starej\xc5\xa1i viri izgradnjo datirajo po omenjenem letu. Vendar pa je sam sistem gradnje obzidja popolnoma primerljiv z obliko ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila taborov, ki so bili zgrajeni \xc5\xbee pred tem letom._NEWLINE_Tabor nad Cerovim spada med manj\xc5\xa1e taborske komplekse in je bil premajhen, da bi za svoje obzidje sprejel ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo ljudi. Brez stolpov obsega le 32m v dol\xc5\xbeino in 18m v \xc5\xa1irino. Okoli\xc5\xa1ki va\xc5\xa1\xc4\x8dani so zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ob udaru Turkov tako bolj verjetno poiskali v bli\xc5\xbenji kra\xc5\xa1ki jami Ledenici pod hribom (danes del \xc5\xbdupanove jame). V samem taboru pa so se nahajala skladi\xc5\xa1\xc4\x8da in ka\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc5\xbeito. Ob vzhodnem obzidju so pri obnovi Tabora arheologi naleteli na kamnite temelje treh pribli\xc5\xbeno enako velikih ka\xc5\xa1\xc4\x8d, v eni izmed njih pa je ohranjen tudi tlak. Do tega odkritja na Slovenskem ni bil znan noben primer taborske ka\xc5\xa1\xc4\x8de. Skladi\xc5\xa1\xc4\x8da in ka\xc5\xa1\xc4\x8de je skupaj z utrdbo varoval stalen \xc4\x8duvaj in dolo\xc4\x8dena skupina spretnih branilcev. Kompleks je bil tako neke vrste polvoja\xc5\xa1ka postojanka v obrambnem sistemu in za\xc5\xa1\xc4\x8dita prometne povezave med Grosupeljsko kotlino in Turjakom.\n_START_SECTION_\nObzidje in obrambni stolpi\n_START_PARAGRAPH_\nTaborsko obzidje s tremi stolpi je dokaj skromno in po obliki prilagojeno terenu. Neravno obzidje sledi strmemu skalnemu robu, zato je kompleks omejen na manj\xc5\xa1i prostor. Kamen so lomili sproti v bli\xc5\xbenji okolici in tam tudi \xc5\xbegali apno, kar \xc5\xa1e danes ka\xc5\xbeejo vidni sledovi v okolici kompleksa. To\xc4\x8dno v sredini obzidja se nahaja cerkev, med cerkvijo in obzidjem pa je 5,5m \xc5\xa1irok prazen prostor. Nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1i je prostor za vhodom in ob okroglem stolpu. Okrogli stolp je hkrati edini pravi obzidni stolp. Obzidje je z zunanje strani v povpre\xc4\x8dju visoko 9,5m, nekoliko vi\xc5\xa1je je le nad vhodom. Debelo je 71\xc2\xa0cm._NEWLINE_Tabor je najbolje utrjen ob vhodni stranici, kjer je obzidje rahlo ukrivljeno kot posledica sledenju terena. Pot je po gotskem vzoru speljana tik ob obzidju, da so bili napadalci kar se da izpostavljeni. Vmes se je kot glavna ovira nahajal \xc5\xa1e glavni okrogli obzidni stolp. Napadalce v neposredni bli\xc5\xbeini zidu je bilo mo\xc5\xbeno odbijati s konzolno name\xc5\xa1\xc4\x8denega lesenega podstre\xc5\xa1nega dela. Od tu so branilci izlivali vrelo vodo in smolo, metali kamenje, \xc4\x8debelje panje itd._NEWLINE_Vhod so varovale line v samem obzidju in napadalci iz severovzhodnega vogalnega stolpa. Vhod ni imel dvi\xc5\xbenega mostu, temve\xc4\x8d so branilci uporabljali preprostej\xc5\xa1i sistem obrambe vhoda - leseno konstrukcijo mostu oziroma mostov\xc5\xbea, ki so ga ob nevarnosti preprosto podrli. Vhod je imel mo\xc4\x8dna lesena ali celo okovana vrata in je bil zaradi te\xc5\xbekega dostopa in vi\xc5\xa1ine 1,5m nad tlemi tako povsem varen._NEWLINE_SV in JZ vogalni stolp pravzaprav nista ve\xc4\x8d prava obrambna stolpa, ampak gre bolj za izrinjen del obzidja, ki se odpira v notranjost tabora.  Vi\xc5\xa1ina stolpov je ponekod celo manj\xc5\xa1a od obzidja in ka\xc5\xbee na takrat modernej\xc5\xa1i na\xc4\x8din obrambe._NEWLINE_Obzidje je bilo z notranje strani visoko pribli\xc5\xbeno 4m, na vrhu pa za\xc5\xa1\xc4\x8diteno z lesenim obrambnim hodnikom, ki je danes rekonstruiran. Nad zidanim je bil tudi leseni del utrdbe, v katerem so bile vsekane strelne line. Obrambni hodnik je imel dvokapno streho, krito s skrilnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami ali lesenimi skodlami._NEWLINE_Strelne line so bile preproste pravokotne oblike, sestavljene iz lesenih klad, na vrhu pa so imele namesto oboka hrastov trami\xc4\x8d._NEWLINE_Glede na \xc5\xa1tevilo strelnih lin lahko sklepamo, da se je znotraj obzidja nahajalo 50-60 aktivnih branilcev, kar ni majhna obrambna sila. S takim \xc5\xa1tevilom so lahko \xc5\xbee izvajali izpade iz utrdbe  in prepre\xc4\x8devali manj\xc5\xa1im oddelkom prehod po nadzorovani cesti. Branilci so bili oboro\xc5\xbeeni ve\xc4\x8dinoma s hladnim oro\xc5\xbejem, s kratkimi kme\xc4\x8dkimi me\xc4\x8di, sulicami, kosami (sulica s stranskim rezilom) in samostreli.\n_START_SECTION_\nTabor nad Cerovim po koncu tur\xc5\xa1kih vpadov\n_START_PARAGRAPH_\nTabor nad Cerovim po koncu tur\xc5\xa1kih vpadov ni izgubil svoje funkcije in vrednosti, temve\xc4\x8d se je ta zgolj spremenila. Ker naj bi kompleks spadal pod oblast Turja\xc5\xa1kih grofov je mo\xc5\xbeno, da so ga Turja\xc4\x8dani uporabljali kot \xc5\xbeitnico  in utrdbo nad potjo do svojega posestva. Tabor je bil o\xc4\x8ditno tudi kasneje zanimiv za naselitev. V 20. stoletju so v okroglem stolpu prebivali cerkovniki \xe2\x80\x93 me\xc5\xbenarji. Glavni stolp so konec 19. stoletja prezidali in v njem uredili bivanjske prostore za me\xc5\xbenarja in njegovo dru\xc5\xbeino. Nadstropje je bilo ob tej prilo\xc5\xbenosti preurejeno v sobo, kjer so odprtine za strelne line pove\xc4\x8dali v okna. V dozidanem delu je bila urejena danes \xc4\x8drna kuhinja in ve\xc5\xbea, do katere vodijo kamnite stopnice. V kletnem delu stolpa so uredili hlev za \xc5\xbeivino._NEWLINE_V letih 1994-1999 je potekala sanacija Tabora. Obnovljena sta bila obzidje in me\xc5\xbenarija, rekonstruiran pa je bil tudi obrambni hodnik na notranji strani obzidja.'