b'\n_START_ARTICLE_\nAlojzij Remec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAlojzij Remec se je rodil v Trstu l. 1866 o\xc4\x8detu Valentinu in materi Katarini Ro\xc5\xbei\xc4\x8d. Pri dveh letih starosti je zbolel za \xc4\x8drnimi kozami, za katerimi je umrla njegova enoletna sestra Helena. Po zdravni\xc5\xa1kem nasvetu sta ga star\xc5\xa1a peljala k staremu o\xc4\x8detu, Jo\xc5\xbeefu Ro\xc5\xbei\xc4\x8du, v Osek v Vipavsko dolino, kjer je okreval. Osemleten se je vrnil v Trst, kjer je dokon\xc4\x8dal osnovno \xc5\xa1olo Ciril-Metodove dru\xc5\xbebe ter med letoma 1898 in 1906 obiskoval nem\xc5\xa1ko gimnazijo. _NEWLINE_Po gimnaziji se je vpisal na gori\xc5\xa1ko bogoslovje, a ga je po treh letih opustil in v Gradcu pri\xc4\x8del s \xc5\xa1tudijem prava, ki ga je moral l. 1914 zaradi vpoklica v voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo prekiniti. Leta 1916 je promoviral kot vojak z doktoratom in se poro\xc4\x8dil z Anico Ratej._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je slu\xc5\xbeboval v odvetni\xc5\xa1ki pisarni dr. Pavleti\xc4\x8da v Gorici, nato kot odvetni\xc5\xa1ki pripravnik v pisarni dr. Vladislava Pegana v Ljubljani. Leta 1927 se je z dru\xc5\xbeino preselil na Ptuj in deloval kot odvetnik. 10. decembra 1935 je bil imenovan za \xc5\xbeupana Ptuja in je ta polo\xc5\xbeaj zasedal do nem\xc5\xa1ke okupacije leta 1941, ko so ga aretirali. Poslali so ga v tabori\xc5\xa1\xc4\x8di Borh in Rajhenburg, od koder so ga skupaj z dru\xc5\xbeino izgnali v Srbijo, v Vnja\xc4\x8dko banjo, kjer so pre\xc5\xbeiveli \xc5\xa1tiri leta. Na Ptuj se je Alojzij z dru\xc5\xbeino vrnil julija 1945, kjer je nadaljeval z odvetni\xc5\xa1ko prakso.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nAlojzij Remec se je za\xc4\x8del literarno udejstvovati \xc5\xbee v gimnazijskih letih ter se \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti predstavil najprej skozi svojo poezijo. Kasneje se je posvetil \xc5\xa1e prozi in dramatiki. Njegovo najbolj znano delo je ekspresionisti\xc4\x8dna drama Magda, \xc4\x8deprav je znotraj dramatike pisal predvsem igre za ljudske odre._NEWLINE_Njegovo literarno ustvarjanje ni zgolj vrstno in zvrstno raznoliko, pisal je tudi znotraj razli\xc4\x8dnih slogov in smeri. Tako njegova dela segajo od realisti\xc4\x8dnih do ekspresionisti\xc4\x8dnih in celo dokumentaristi\xc4\x8dnih._NEWLINE_Pogosto je svoja dela objavljal pod psevdonimi Zvoran Zvoranov, Slavko Vilinski, \xc5\xa0tefan Poljanec, A. R. \xc5\xa0tefanovi\xc4\x8d. Najpogosteje se sodeloval z revijo Dom in svet.\n_START_SECTION_\nPoezija\n_START_PARAGRAPH_\nRemec je svojo poezijo za\xc4\x8del objavljati leta 1903 v Domu in svetu ter od leta 1907 dalje v Ljubljanskem zvonu. V rokopisni zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini obstajajo \xc5\xa1tirje zvezki pesmi ter dve zbirki, naslovi rokopisov so Poezije (37 pesmi), Poezije (29 pesmi), Na razpotju ter Verzi. Nikoli ni pri\xc5\xa1lo do tiskane izdaje Rem\xc4\x8devih pesmi, vendar je del njegovega pesni\xc5\xa1kega opusa prosto dostopen na dLibu. _NEWLINE_V njegovi poeziji je sprva prevladujo\xc4\x8d vpliv moderne, prve pesmi so sentimentalne impresije, pogost motiv so ljubezenska \xc4\x8dustva, kasneje se pribli\xc5\xbea ekspresionizmu. Pogosto se pojavljajo motivi osamljenosti, odtujenosti, smrti in tudi ljubezni. V povojnem obdobju pa se pove\xc4\x8da koli\xc4\x8dina pesmi z vojno tematiko._NEWLINE_Nekaj pesmi je pisanih s posvetilom, in sicer Josipu Murnu, Simonu Gregor\xc4\x8di\xc4\x8du ter Antonu Medvedu. _NEWLINE_Najbolj znana je pesem \xc4\x8clovek, objavljena leta 1918 v Domu in svetu. Pesem je deljena na uvodni re\xc5\xbeijski zapis, skozi katerega je Remec vzpostavil dokumentaristi\xc4\x8dno osnovo, ter na monolog okostnjaka, nekoga, ki je padel v vojni. \xc4\x8clovek je predstavljen kot ekspresionisti\xc4\x8dni, prerojeni \xc4\x8clovek, ki je dokon\xc4\x8dno osvobojen in ki poziva k novi prihodnosti.\n_START_SECTION_\nProza\n_START_PARAGRAPH_\nProzna dela so bila objavljena ali samostojno ali revijalno (v Edinosti, Domu in svetu, Doma\xc4\x8dem prijatelju, Ljubljanskem zvonu ter Slovanu)._NEWLINE_Razpoznavni so vplivi doma\xc4\x8dijske povesti ter moderne liri\xc4\x8dne \xc4\x8drtice, vendar sta kot osrednja izpostavljena predvsem eroti\xc4\x8dni in psiholo\xc5\xa1ki motiv. _NEWLINE_Zgodbe so najpogosteje postavljene v va\xc5\xa1ko okolje, v redkih primerih posega tudi v mesto._NEWLINE_Njegova prozna dela so do\xc5\xbeivela dobro bralsko recepcijo. In \xc4\x8deprav so bile kritike predvsem ob njegovih mladostni\xc5\xa1kih povestih deljene, so vendarle priznavale, da bodo zgodbe zagotovo na\xc5\xa1le \xc5\xa1ir\xc5\xa1e bralstvo._NEWLINE_Veliki punt (1909)je Rem\xc4\x8dev prvi dalj\xc5\xa1i pripovedni tekst, podnaslovljen \xc2\xbbKme\xc4\x8dka zgodba iz XVIII. stoletja\xc2\xab. Delo je zalo\xc5\xbeil Alojz Filip\xc4\x8di\xc4\x8d v Gorici. Besedilo je postavljeno v leto 1712, v okolje tolminskih hribov in Gori\xc5\xa1ke ter se ukvarja s snovjo tolminskega punta, vendar je kot osrednji izpostavljena ljubezen med protagonistoma Ivanom in Anico. Pripoved je bila zaradi priljubljenosti med bralci ve\xc4\x8dkrat ponatisnjena, prvi\xc4\x8d \xc5\xbee leto po izidu._NEWLINE_Na\xc5\xa1i ljudje (1921) je zbirka petih mladostnih \xc4\x8drtic in novel, iz\xc5\xa1la pri Gori\xc5\xa1ki matici. Vsebovane zgodbe so Burja, Dobrotnik, Nova soba, Leta 1682 ter Klementa._NEWLINE_Iz moje domovine (1922) je zbirka dvanajstih zgodb, ki je iz\xc5\xa1la pri zalo\xc5\xbebi Gori\xc4\x8dar & Leskov\xc5\xa1ek v Celju. Podnaslovljena je \xc2\xbbMlade povesti\xc2\xab, saj zaobjema njegove zgodnja besedila, ki so nastala med letoma 1907 ter 1910 (oz. zadnje leta 1919) in v katerih je \xc5\xa1e mo\xc4\x8dno opazen vpliv Cankarja ter Me\xc5\xa1ka._NEWLINE_Povest Andrej Ko\xc5\xa1uta (1933), je bila sprva objavljena leta 1922 v Mladiki in po enajstih letih do\xc5\xbeivela \xc5\xa1e samostojno knji\xc5\xbeno izdajo._NEWLINE_Prvi del besedila Opusto\xc5\xa1ena brajda (1946) je iz\xc5\xa1el pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi, drugi del se je le deloma ohranil v rokopisu. V delu je Remec ubesedil podobo Ptuja in okolice na za\xc4\x8detku druge svetovne vojne, opisuje dneve pred in po nem\xc5\xa1kem vdoru.\n_START_SECTION_\nDramatika\n_START_PARAGRAPH_\nRem\xc4\x8deva dramatika se razprostira od realisti\xc4\x8dnih ljudskih iger do ekspresionisti\xc4\x8dnih dram. Ve\xc4\x8dina iger je do\xc5\xbeivela uprizoritev kmalu po nastanku (ve\xc4\x8dinoma v Narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Maribor)._NEWLINE_Rem\xc4\x8devo prvo dramsko delo Kirke (1922) je komedija v \xc5\xa1tirih dejanjih, ki prikazuje povojne razmere. Podnaslovljena je kot \xc2\xbbVeri\xc5\xbeni\xc5\xa1ka komedija v \xc5\xa1tirih dejanjih\xc2\xab, v kateri se prepletata karakterna in situacijska komika. Pisana je v sinteti\xc4\x8dni tehniki, njena snov je realisti\xc4\x8dna, na\xc4\x8din pisanja pa satiri\xc4\x8den. Zaradi humanizacijskega klica se drama pribli\xc5\xbeuje ekspresionisti\xc4\x8dni literaturi. Osrednja lika sta mlada veleposestnica Berta, kapitalistka, ki s svojimi kup\xc4\x8dijami spravlja vse udele\xc5\xbeence ob njihovo po\xc5\xa1tenje, ter Andrej Kr\xc5\xa1evan, ki je idealist in po\xc5\xa1tenjak. Andreja stik s prekup\xc4\x8devalskimi posli privede do \xc5\xbeelje, da bi \xc4\x8dloveka preobrazil v po\xc5\xa1tenjaka. V izrazito izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalski dru\xc5\xbebi zakoni nimajo mo\xc4\x8di; kar kapitaliste postavi v polo\xc5\xbeaj nemo\xc4\x8di, je upor, predvsem upor prevaranega delavca, ki od Berte zahteva svoje pla\xc4\x8dilo. Drama je bila premierno uprizorjena 9. maja 1922 v Narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Maribor._NEWLINE_U\xc5\xbeitkarji (1922) je kme\xc4\x8dka \xc5\xbealoigra v treh dejanjih, s katero se je Remec sku\xc5\xa1al pribli\xc5\xbeati realisti\xc4\x8dni kmetski drami. Pisana je v analiti\xc4\x8dno-sinteti\xc4\x8dni tehniki, dogajanje je cikli\xc4\x8dno. Drama je postavljena v doma\xc4\x8dijsko okolje in se ukvarja s tragiko malih kme\xc4\x8dkih ljudi ter so\xc4\x8dasno osvetljuje problem dr\xc5\xbeavnih u\xc5\xbeitkarjev. V ospredju sta predvsem motiva izgube posestva ter sovra\xc5\xa1tva do bli\xc5\xbenjega kot posledici kapitalizma. Anton in Mana Podbregar sta u\xc5\xbeitkarja pri snahi Francki, ki se \xc5\xbeeli ponovno poro\xc4\x8diti. Francka posestvo proda sosedu, \xc5\xbeeninovemu o\xc4\x8detu. Anton Podbregar i\xc5\xa1\xc4\x8de pravico, vendar je ne najde niti na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, zato soseda Franceta ustreli._NEWLINE_Prvo uprizoritev je igra do\xc5\xbeivela 5. januarja 1923 v Narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Maribor._NEWLINE_Magda (1924)je Rem\xc4\x8devo najpomembnej\xc5\xa1e dramsko delo, ki v celo spada v obmo\xc4\x8dje ekspresionizma. Igra je podnaslovljena kot\xc2\xa0\xc2\xbbTragedija v 12 scenah\xc2\xab, s \xc4\x8dimer je \xc5\xbee nakazana raba postajne tehnike, ki jo je uporabil kot prvi na Slovenskem. Drama temelji na treh osebah: Magdi, Petru ter mo\xc5\xa1kemu liku, ki se pojavlja kot medicinec, detektiv, policijski komisar, trgovski agent, zvodnik, pesnik, zdravnik. Pojavlja se zna\xc4\x8dilna ekspresionisti\xc4\x8dna tipizacija. Dogajanje poganja ljubezenski trikotnik, Magdina razpetost med platonsko ter \xc4\x8dutno ljubeznijo, ki jo skozi dvanajst scen, dvanajst postaj v njenem \xc5\xbeivljenju, vodi v dokon\xc4\x8den propad. Igra je bila premierno uprizorjena 24. maja 1924 v Mariboru. Istega leta je iz\xc5\xa1la v Ljubljanskem zvonu in v samostojni knji\xc5\xbeni izdaji._NEWLINE_Prvotni tekst je datiran v leto 1912 (uprizoritev v Ljubljani) ter naslovljen zgolj Pavla. Remec je igro nato predelal, naslovil U\xc4\x8diteljica Pavla. Veseloigra je bila kot tak\xc5\xa1na uprizorjena leta 1921 v Mariboru. Igra je ohranjena zgolj v rokopisu. Drama ima \xc5\xa1tiri dejanja, je realisti\xc4\x8dna in pisana je v analiti\xc4\x8dno-sinteti\xc4\x8dni tehniki. V ospredje postavlja moralno propadanje me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe. Osrednja motiva sta ljubezen in strast. Temelji na ljubezenskem trikotniku med Pavlo, njenim zaro\xc4\x8dencem Adolfom in mlaj\xc5\xa1im \xc5\xa1tudentom medicine Ivanom. Ko Adolf izve za razmerje, se Pavli \xc5\xbeeli ma\xc5\xa1\xc4\x8devati, zato se zaplete s \xc5\xa1pansko plesalko ter za zaro\xc4\x8denkina dejanja zahteva komisijsko preiskavo. Spor vodi v popolno oddaljitev vseh treh likov: Adolfov alkoholizem, Ivanova resignacija v ljubezni do Pavle ter opustitev \xc5\xa1tudija in Pavlina slu\xc5\xbebena premestitev._NEWLINE_Zakleti grad (1926) je romanti\xc4\x8dna drama v petih dejanjih, grajena na zgodbi tla\xc4\x8danov ter gra\xc5\xa1\xc4\x8dakov na Gori\xc5\xa1kem in postavljena v kontekst divjanja kuge po Vipavski dolini leta 1682. Glavna motiva sta ljubezen med Sholarjem, pesnikom, in Marjetico, grajsko spleti\xc4\x8dno, ter upor proti tiraniji \xe2\x80\x93 prikazano je razjarjeno ljudstvo, ki se je postavilo v vlogo ma\xc5\xa1\xc4\x8devalca, v svojem uporu proti grajski gospodi so enotni. Marjetica in Sholar se kot naslednika odpovesta oblasti, grad, simbol tiranje, pa kon\xc4\x8da v ognju. V histori\xc4\x8dne prizore se vpleta ekspresionisti\xc4\x8dno ob\xc4\x8dutje groze. Igra je bila pisana z namenom uprizoritve na ljudskih odrih in ima izrazito razvidno klasi\xc4\x8dno dramsko strukturo, Remec celo sam ozna\xc4\x8di preobrat v tretjem dejanju z besedo \xc2\xbbizprememba\xc2\xab. Jezik je pribli\xc5\xbean ljudskemu, pojavljajo se primorski izrazi ter ljudska rekla. Premierno je bila uprizorjena v Mariboru leta 1925, v tiskani izdaji je iz\xc5\xa1la leto pozneje pri Jugoslovanski knjigarni._NEWLINE_Remec je igro Bunda (1944) napisal v srb\xc5\xa1\xc4\x8dini, v \xc4\x8dasu njegovega izgnanstva v Vrnja\xc4\x8dki Banji. Igra je bila napisana za nate\xc4\x8daj, in \xc4\x8deprav na njem ni zmagala, je vseeno do\xc5\xbeivela revijalno objavo._NEWLINE_Enodejanka Talci v Kraljevu (1947) , ki se ukvarja s tabori\xc5\xa1\xc4\x8dno in zaporni\xc5\xa1ko motiviko. Je kolektivna drama, ki temelji predvsem na dialogih med liki. Gre za poskus dokumentarne drame, saj Remec sku\xc5\xa1a prikazati krutost nem\xc5\xa1ke zasedbe v drugi svetovni vojni in opomniti na \xc5\xbertve vojnih grozot. Motivno prevladujejo ujetost, brezizhodnost in smrt. Talci so namre\xc4\x8d zaprti v bunkerju, kjer \xc4\x8dakajo na sodbo. \xc4\x8ceprav si \xc4\x8das kraj\xc5\xa1ajo s pogovori, lahko vseeno izza vrat sli\xc5\xa1ijo strele. Partnerka enega izmed talcev, Cirila Lovren\xc4\x8di\xc4\x8da, je izprosila njegovo prostost, vendar se Ciril raj\xc5\xa1i odlo\xc4\x8di za smrt s svojimi sojetniki._NEWLINE_Enodejanka je iz\xc5\xa1la v knji\xc5\xbeni obliki skupaj z dramo Volkodlaki._NEWLINE_Drama v treh dejanjih Volkodlaki , ki je v knji\xc5\xbeni obliki iz\xc5\xa1la leta 1947 v Celju. Drama je pisana sinteti\xc4\x8dno z dolo\xc4\x8denimi retrospektivnimi vlo\xc5\xbeki, zato je pogosto uporabljena tehnika poro\xc4\x8dila. Dogajanje je postavljeno v vas na \xc5\xa0tajerskem leta 1941, torej v \xc4\x8das po nem\xc5\xa1ki okupaciji, ki je tudi osrednja tema igre. Gre za upodobitev nacisti\xc4\x8dne ideologije, njene okrutnosti. Prevladujo\xc4\x8di motivi so motivi okupacije in narodnoosvobodilnega boja. Drama se odvija okoli dru\xc5\xbeine, ki je sodelovala z uporni\xc5\xa1kim gibanjem, in prikazuje kar tri generacije in vpliv vojnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din nanje. Ker se Anica ni vdala novemu (nem\xc5\xa1kemu) \xc5\xbeupanu, jo po\xc5\xa1ljejo na internacijo v Borl, njen partner Ivan pa se pridru\xc5\xbei partizanom. V hi\xc5\xa1i ostaneta le Ani\xc4\x8dina mati Meta ter vnuk Petr\xc4\x8dek. Meta do\xc5\xbeivlja privide volkodlakov, ki so posledica travmati\xc4\x8dnosti vojne ter njenega slabega du\xc5\xa1evnega zdravja._NEWLINE_Zanimivo je, da se je v obmo\xc4\x8dju literarne zgodovine kot najpreproznavnej\xc5\xa1e Rem\xc4\x8devo delo ohranila ravno Magda, ki sicer odstopa od avtorjevega tipa ljudskih iger, ki niso do\xc5\xbeivele le dobrega gledalskega odziva, ampak so marsikatere izmed njih prejele tudi kriti\xc5\xa1ko naklonjenost ravno zaradi prej omenjene ljudskosti. Tako je npr. Bo\xc5\xbeidar Borko zapisal za  U\xc5\xbeitkarje, da je ta tragedija \xc2\xbbdelo nesporne vrednosti, \xc4\x8de jo presojamo z edino umestnega stali\xc5\xa1\xc4\x8da: kot dramo, ki je namenjena ljudstvu in kmeti\xc5\xa1kim odrom [\xe2\x80\xa6]\xc2\xab. Kritiki so prepoznavali Rem\xc4\x8dev trud, da bi napisal ljudsko igro, ki pa bi vendarle imela tudi umetni\xc5\xa1ko veljavo. V model ljudske igre je subtilno vna\xc5\xa1al moderne elemente, s \xc4\x8dimer se je odmaknil od tradicionalnosti. Koblar je za \xc5\xbee prej omenjene U\xc5\xbeitkarje zapisal, da je drama \xc2\xbbudarila v \xc5\xbeivljenje in na\xc5\xa1la odziv, pri tem pa ljudje niti opazili niso, da je precej moderna\xc2\xab._NEWLINE_Rem\xc4\x8deve kme\xc4\x8dke drame in igre za ljudske odre so torej na\xc5\xa1le svojo publiko in hkrati bile dele\xc5\xbene kriti\xc5\xa1ke afirmacije. Kasneje je svoj dramski opus raz\xc5\xa1iril \xc5\xa1e s pisanjem nekoliko bolj dokumentaristi\xc4\x8dnih dram pod tematskih vplivom druge svetovne vojne, ki jim je prav tako v literarnozgodovinskih razpravah odmerjeno le malo prostora oz. je njihovo obravnavanje omejeno zgolj na omembe pri navajanju preostalih del avtorja Magde. Omenjena ekspresionisti\xc4\x8dna tragedija je vsekakor (bila) moderno delo, ki ima nezanemarljivo literarno vrednoto, vendar je hkrati razvidno, da v  Rem\xc4\x8devem opusu Magda pravzaprav predstavlja osamljen primer tak\xc5\xa1nega teksta, kot tudi tak\xc5\xa1ne usmeritve (\xc4\x8deprav se je avtor v poeziji nagibal k ekspresionizmu, vendarle nobeno njegovo drugo delo ne pripada tako izrazito tej smeri kot prav ta drama).'