b"\n_START_ARTICLE_\nBratislava\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei na skrajnem zahodu dr\xc5\xbeave (48\xc2\xb09' severno, 17\xc2\xb07' vzhodno), tik ob meji z Avstrijo, pribli\xc5\xbeno 60 km vzhodno od Dunaja. Ve\xc4\x8dji del mesta le\xc5\xbei ob levem bregu Donave, le predmestje Petr\xc5\xbealka le\xc5\xbei med desnim bregom in mejo z Avstrijo. S severa in vzhoda segajo do mesta obronki Malih Karpatov (Mal\xc3\xa9 Karpaty). Bratislava je edina prestolnica, ki administrativno meji kar na dve dr\xc5\xbeavi: Avstrijo in Mad\xc5\xbearsko.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva naselbina na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Bratislave je nastala \xc5\xbee v neolitiku. Pribli\xc5\xbeno med leti 400 in 50 pr. n. \xc5\xa1t. so obmo\xc4\x8dje naseljevali Kelti in leta 125 pr. n. \xc5\xa1t. postavili pomembno utrjeno postojanko. Med 1. in 5. stoletjem je ravno \xc4\x8dez dana\xc5\xa1nje sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta tekla meja Rimskega imperija, ob njej je stalo ve\xc4\x8d rimskih (npr. Gerulata) in germanskih naselbin. V 6. stoletju se priselijo Slovani, ki do 8. stoletja \xc5\xbeivijo z Avari. V 7. stoletju je obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega mesta del Samove plemenske zveze, konec 8. in prvo polovico 9.stoletja pa del Kne\xc5\xbeevine Nitra. Leta 833 se priklju\xc4\x8di Velikomoravski, leta 907 pa postane del Mad\xc5\xbearske in to z nekaj kraj\xc5\xa1imi prekinitvami ostane vse do leta 1918._NEWLINE_Med letoma 1536 in 1784, v \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1ke zasedbe Budima, je bila Bratislava prestolnica Kraljevine Mad\xc5\xbearske, med letoma 1542 in 1848 se je tu sestajal Diet (mad\xc5\xbearski parlament), v obdobju med letoma 1563 in 1830 pa so v katedrali sv. Martina kronali mad\xc5\xbearske kralje._NEWLINE_V 18. stoletju je mesto za\xc4\x8delo postajati sredi\xc5\xa1\xc4\x8de slova\xc5\xa1kega narodnega gibanja. Leta 1805 so po bitki pri Austerlitzu v Bratislavi podpisali mirovni sporazum med Avstrijo in Francijo, \xc5\xa1tiri leta pozneje pa so jo Napoleonove \xc4\x8dete opusto\xc5\xa1ile._NEWLINE_Leta 1918, po razpadu Avstro-Ogrske, so 70\xc2\xa0% prebivalcev sestavljali Nemci in Mad\xc5\xbeari in mestne oblasti so mesto po ameri\xc5\xa1kem predsedniku poimenovale Wilsonovo mesto in ga razglasile za svobodno mesto. 1. januarja 1919 postane del \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke in dobi dana\xc5\xa1nje ime Bratislava. Obstaja ve\xc4\x8d teorij o izvoru imena. Po eni naj bi ga dobilo po stari slovanski besedi Braslava, po drugi naj bi ga v \xc4\x8dasu slovaskega narodnega gibanja tako poimenovali po \xc4\x8de\xc5\xa1kem kralju Br\xc5\xbeetislavu I. (1002-55), po tretji pa naj bi ime dolo\xc4\x8dil kar ameri\xc5\xa1ki predsednik Woodrow Wilson._NEWLINE_Med letoma 1939 in 1945 je bilo prestolnica marionetne dr\xc5\xbeave Slova\xc5\xa1ke, leta 1944 so jo zasedli Nemci, leta 1945 jo je zasedla Rde\xc4\x8da armada in ponovno je postala del \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke. Leta 1947 so na pari\xc5\xa1ki mirovni konferenci Mad\xc5\xbearski odvzeli bodo\xc4\x8da bratislavska predmestja Rusovce, \xc4\x8cunovo in Jarovce. 21. avgusta 1968 so jo ob zadu\xc5\xa1itvi pra\xc5\xa1ke pomladi zasedle enote var\xc5\xa1avskega pakta, navkljub vsemu pa je leta 1969, ko se je \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka razdelila v dve federalni enoti, postala glavno mesto Slova\xc5\xa1ke socialisti\xc4\x8dne republike._NEWLINE_Zadnji dve desetletji 20. stoletja je po kriteriju bruto dru\xc5\xbebenega proizvoda na prebivalca Bratislava veljala za drugo najbogatej\xc5\xa1e mesto vzhodne Evrope (takoj za Prago). 15. novembra 1989 je Aleksander Dub\xc4\x8dek prvi\xc4\x8d od zadu\xc5\xa1itve pra\xc5\xa1ke pomladi nagovoril Bratislav\xc4\x8dane, kar je spodbudilo silovite demonstracije, ki so pripeljale do \xc5\xbeametne revolucije in padca \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kega komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima._NEWLINE_Od 1. januarja 1993 dalje je Bratislava glavno mesto neodvisne Slova\xc5\xa1ke."