b'\n_START_ARTICLE_\nDoberman\n_START_SECTION_\nGlava\n_START_PARAGRAPH_\nZgornji del glave je mo\xc4\x8dna in mora odgovarjati okvirju telesa. Gledano od zgoraj, daje glava videz topega klina. Pre\xc4\x8dna linija temena gledana od spredaj, mora potekati vodoravno ne padajo\xc4\x8de proti u\xc5\xa1esom. V nadaljevanju od nosnice skoraj ravno potekajo\xc4\x8da linija temenske kosti, pada proti tilniku v rahli okroglini. Loki obrvi so dobro razviti, toda ne izstopajo. \xc4\x8celna brazda je \xc5\xa1e vidna. Glavna lobanjska kost (zadnja) ne sme biti izstopajo\xc4\x8da. \xc4\x8ce gledamo od zgoraj in od spredaj, ne smejo delovati stranske ploskve glave izstopajo\xc4\x8de (zadebeljene li\xc4\x8dnice). Stranski lahni obok zgornje \xc4\x8deljusti in li\xc4\x8dnice, morajo biti v harmoniji s celotno dol\xc5\xbeino glave. Dobro razvita muskulatura glave._NEWLINE_Njegov stop bi lahko opisali takole: \xc4\x8delo je majhno, ampak dobro razpoznavno razvito.\n_START_SECTION_\nObrazni del lobanje\n_START_PARAGRAPH_\nKonica smr\xc4\x8dka je dobro oblikovana, bolj \xc5\xa1iroka kot okrogla z velikimi odprtinami (nosnicami) ne, da izstopajo. Pri \xc4\x8drnih psih je \xc4\x8drn, pri rjavih prilagojen s svetlej\xc5\xa1o nianso. Gobec je v sorazmerju z glavo in mo\xc4\x8dno razvit. Ugriz je globok, ustna razpoka se\xc5\xbee dale\xc4\x8d do vilic (Molaren). Dobra \xc5\xa1irina gobca (ugriza) je prisotna tudi v podro\xc4\x8dju zgornjih in spodnjih sekalcev. Vise\xc4\x8de ustnice se trdno in gladko prilegajo \xc4\x8deljusti ter s tem zagotovijo, da se ustna razpoka napeto zapre. Temna pigmentacija ima pri rjavih malo svetlej\xc5\xa1i ton. \xc4\x8celjust je mo\xc4\x8dna in \xc5\xa1iroka tako zgornja kot spodnja \xc4\x8deljust. Ima \xc5\xa1karjasti ugriz, 42 zob po zobni shemi in normalno velikost. O\xc4\x8di so srednje velike, ovalne in temne barve. Pri rjavih psih je dopustno, da so svetlej\xc5\xa1e. Ima dobro prilagajo\xc4\x8de veke. Rob veke je pora\xc5\xa1\xc4\x8den. Stoje\xc4\x8da u\xc5\xa1esa pokon\xc4\x8dno stojijo in so porezana na dol\xc5\xbeino, ki je sorazmerna z glavo. \xc4\x8ce je v kaki dr\xc5\xbeavi v veljavi prepoved kupiranja je istovetno priznano ne kupirano uho. Po navadi je \xc5\xbeeleno (ni pa pravilo) srednje velikosti z gladkim sprednjim robom, ki le\xc5\xbei ob licih. Vrat je v razmerju z glavo in telesom. Doberman je suh in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dast. Njegova linija vratu je vzpenjajo\xc4\x8da in privla\xc4\x8dno obokana. Dr\xc5\xbea je ponosna in ka\xc5\xbee veliko plemenitosti.\n_START_SECTION_\nTelo\n_START_PARAGRAPH_\nViher je predvsem pri samcih v dol\xc5\xbeini in vi\xc5\xa1ini poudarjen ter je zaradi tega hrbtna linija od kri\xc5\xbea navzgor rasto\xc4\x8da. Hrbet je kratek in trden z dobro \xc5\xa1irino ter muskulaturo. Ledja imajo dobro \xc5\xa1irino in muskulaturo. Samica je lahko v ledvenem predelu nekaj dalj\xc5\xa1a, ker potrebuje prostor za seske. Kri\xc5\xbe je od kri\xc5\xbenice v smeri nastavka repa, majhen, komaj zaznano padajo\xc4\x8d; tako daje videz dobre oblosti-zaokro\xc5\xbeenosti je niti raven niti opazno padajo\xc4\x8d. Dobra \xc5\xa1irina in muskulatura. Dol\xc5\xbeina in globina prsnega ko\xc5\xa1a je v sorazmerju s celotno dol\xc5\xbeino trupa, pri tem mora dose\xc4\x8di globina z rahlo oblimi rebri , pribli\xc5\xbeno polovico vi\xc5\xa1ine vihra. Prsni ko\xc5\xa1 ima dobro \xc5\xa1irino in\xc2\xa0\xc2\xbbnaprej\xc2\xab\xc2\xa0izrazit (predprsa). Trebu\xc5\xa1na linija je od konca prsnice do medenice in je razlo\xc4\x8dno potegnjena navzgor. Rep je visoko nasajen in kratko kupiran pri \xc4\x8demer ostaneta dve repni vretenci vidno ohranjeni. V dr\xc5\xbeavah, kjer je z zakonom kupiranje prepovedano, ostane rep naraven-dolg.\n_START_SECTION_\nMere sklepov\n_START_PARAGRAPH_\nSprednje noge gledano z vseh strani so skoraj ravne, d.h. navpi\xc4\x8dno v smeri tal in so mo\xc4\x8dno oblikovane. Ple\xc4\x8de se tesno prilega prsnemu ko\xc5\xa1u in ima na obeh straneh ple\xc4\x8dnih kosti dobro razvito muskulaturo in se dviga nad (trnastimi nadaljevanji) prsnimi vretenci. Po mo\xc5\xbenosti po\xc5\xa1evna in dobro\xc2\xa0\xc2\xbble\xc5\xbee\xc4\x8da nazaj\xc2\xab\xc2\xa0kot zna\xc5\xa1a v primerjavi z vodoravno linijo 50\xc2\xb0. Zgornji del noge mora imeti dobro dol\xc5\xbeino z dobro muskulaturo s kotom na ple\xc4\x8de 105\xc2\xb0-110\xc2\xb0. Komolec je lepo prilegajo\xc4\x8d ne obrnjen nazven. Podlaket je mo\xc4\x8dna in ravna z dobro muskulaturo. Dol\xc5\xbeina v harmoniji s celotnim telesom. Sklep na sprednji nogi je mo\xc4\x8dan. Kosti na sprednjem delu noge so mo\xc4\x8dne od spredaj gledano ravne s strani pa rahlo po\xc5\xa1evne (najve\xc4\x8d 10\xc2\xb0). Sprednja \xc5\xa1apa je kratka in zaprta. Prsti so obokani navzgor (ma\xc4\x8dje \xc5\xa1ape); kremplji pa so kratki in \xc4\x8drni.\n_START_SECTION_\nZadnja noga\n_START_PARAGRAPH_\nOd zadaj gledano, deluje doberman zaradi svoje medeni\xc4\x8dne muskulature v predelu kolkov in kri\xc5\xbea \xc5\xa1irok in oblast-zaokro\xc5\xbeen. Mi\xc5\xa1ice, ki potekajo od kri\xc5\xbea proti zgornjem in spodnjem delu stegna, dajo videz dobre razvitosti v \xc5\xa1irino tudi v predelu zgornjega stegna, kolena in spodnjega dela stegna. Mo\xc4\x8dne zadnje noge so ravne in paralelne. Zgornji del stegna ima dobro dol\xc5\xbeino in \xc5\xa1irino ter mo\xc4\x8dno muskulaturo. Izredno dobra je tudi gibljivost (winkelung-kotnost, okotenost) v kol\xc4\x8dnem sklepu. Kot do horizontale zna\xc5\xa1a 80\xc2\xb0-85\xc2\xb0. Kolenski sklep je mo\xc4\x8den in sestavljen iz zgornjega in spodnjega stegna ter poga\xc4\x8dice. Kolenski kot zna\xc5\xa1a 130\xc2\xb0. Spodnji del stegna je srednje dolg v harmoniji s celotno dol\xc5\xbeino zadnje noge. Sko\xc4\x8dni sklep je srednje mo\xc4\x8den in paralelen. Kosti spodnjega dela stegna so povezane v sko\xc4\x8dnem sklepu s pi\xc5\xa1\xc4\x8daljo (kost) \xe2\x80\x93 (kot ca. 140\xc2\xb0). Zadnja pi\xc5\xa1\xc4\x8dal je kratka in stoji navpi\xc4\x8dno na tla. Pri zadnji \xc5\xa1api je kot pri sprednji: prsti so kratki, obokani in zaprti. Kremplji kratki in \xc4\x8drni. Gibalni mehanizem je pri dobermanu izredno pomemben tako za delovno sposobnost, kot za zunanji izgled. Gibanje je elasti\xc4\x8dno, elegantno, okretno, svobodno in privla\xc4\x8dno. Sprednje noge se morajo \xc4\x8dim bolj raztegniti naprej. Zadnje noge pa v veliki meri dodajo elasti\xc4\x8den pospe\xc5\xa1ek, ki je potreben za gibanje. Sprednja noga na eni in zadnja noga na drugi strani, se isto\xc4\x8dasno pomakneta naprej. Dobra trdnost hrbta, vezi in sklepov. Ko\xc5\xbea je povsod enakomerno napeta in dobro pigmentirana. Dlaka je kratka, trda in gosta. Le\xc5\xbei trdno in se gladko prilega in je enakomerno porazdeljena po vsej povr\xc5\xa1ini. Poddlaka ni dopustna. Barva je \xc4\x8drna ali rjava z rjasto rde\xc4\x8dimi ostro omejenimi, \xc4\x8distimi o\xc5\xbeigi. O\xc5\xbeigi se nahajajo na gobcu, kot made\xc5\xbe na licih nad obrvmi, na vratu, dva made\xc5\xbea na prsih, na sprednjem delu nog in \xc5\xa1apah, na notranji strani zgornjega dela zadnjih nog, na \xc5\xa1trclju in na sednem delu.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1ni vizualni opis\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1ina na vihru je pri samcih 68-72 cm, pri samicah pa 63-68 cm. Za\xc5\xbeelena je srednja vi\xc5\xa1ina. Samci tehtajo ca. 40-45 kg, samice pa ca. 32-35 kg. Vsak odmik od omenjenih to\xc4\x8dk, se \xc5\xa1teje kot hiba in vrednotenje te napake naj bo v to\xc4\x8dnem razmerju do stopnje odklona od normale. Pri splo\xc5\xa1nem izgledu se osredoto\xc4\x8dimo na pomanjkljivo lo\xc4\x8dljivost pripadnosti spolu, premalo substance, prelahek, prete\xc5\xbeak, previsok, slabo okostje. Pri glavi pazimo, da ni premo\xc4\x8dna, preve\xc4\x8d drobna, prekratka, predolga, preve\xc4\x8d / premalo\xc2\xa0\xc2\xbbstop-a\xc2\xab\xc2\xa0preve\xc4\x8d padajo\xc4\x8da linija temenske kosti, slabo izoblikovana spodnja \xc4\x8deljust, okrogle ali \xc5\xa1ilaste o\xc4\x8di, svetle o\xc4\x8di, premo\xc4\x8dne li\xc4\x8dnice, ne prilegajo\xc4\x8de vise\xc4\x8de ustnice, odprto-pregloboko le\xc5\xbee\xc4\x8de oko, previsoko ali prenizko nastavljena u\xc5\xa1esa, odprt ustni kot. Vrat naj ne bo malo prekratek, prekratek, preve\xc4\x8d razvita ko\xc5\xbea na spodnjem delu vrata, jelenji vrat, predolg (neharmoni\xc4\x8den), trebu\xc5\xa1ast vrat. Telo naj nima mehak hrbet, padajo\xc4\x8d kri\xc5\xbe, kotanjast-spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8d hrbet, hrbet oblike krapa, premalo / preve\xc4\x8d izstopajo\xc4\x8da rebra, nezadovoljiva globina oziroma \xc5\xa1irina prsnega ko\xc5\xa1a, v celoti predolg hrbet, manjkajo\xc4\x8da prsnica, previsoko ali prenizko nastavljen rep, linija trebuha je premalo/preve\xc4\x8d zavit lok navzgor. Pri merah sklepov bodimo previdni na premali / preveliki kot na sprednjih in zadnjih nogah, brez komolcev, odmik od standardne dol\xc5\xbeine, dol\xc5\xbeine kosti in sklepov, prsti preve\xc4\x8d skupaj/narazen, stoja zadnjih nog podobna kravji, sodasta (O), ozka (X), odprte ali mehke \xc5\xa1ape, zviti prsti, svetli kremplji. Dlaka: presvetli, neostri in sajasti o\xc5\xbeigi, pretemna maska, veliki \xc4\x8drni made\xc5\xbei na nogah, komaj vidni ali preveliki o\xc5\xbeigi na prsih. Dolga, mehka, ne svetle\xc4\x8da in valovita dlaka, kot tudi premalo pora\xc5\xa1\xc4\x8dena in ple\xc5\xa1asta mesta. Ve\xc4\x8dji vrtinci posebno na telesu in vidna poddlaka. Narava: pomanjkanje samozavesti, prevelik temperament, prevelika ostrost, previsok/prenizek prag razdra\xc5\xbeljivosti. Velikost: vi\xc5\xa1ine, ki imajo ve\xc4\x8dji odmik od standarda kot 2 cm, so nesprejemljive. Na\xc4\x8din hoje: majava, drobincljeva, nespro\xc5\xa1\xc4\x8dena hoja in sedlasta hoja (Passgang).\n_START_SECTION_\nDiskvalificirajo\xc4\x8de napake\n_START_PARAGRAPH_\nDiskvalificirajo\xc4\x8de napake so izrecno na glavo postavljeni\xc2\xa0\xc2\xbbspolni pe\xc4\x8dati\xc2\xab, rumene o\xc4\x8di (o\xc4\x8di ptic roparic), o\xc4\x8di razli\xc4\x8dne barve, predugriz, zaugriz, manjkajo\xc4\x8di zobje po shemi zob, na dlaki beli made\xc5\xbei, izrecno dolgodlaki psi z valovito dlako, izrecno redka dlaka, mesta brez dlake, da so pla\xc5\xa1ni, nervozni, agresivni, da presegajo vi\xc5\xa1ino po standardu za 2 cm navzgor ali navzdol in da nimajo dveh dobro razvitih mod, ki sta popolnoma v modnih vre\xc4\x8dkah.\n_START_SECTION_\nDoberman mladi\xc4\x8dki\n_START_PARAGRAPH_\nZelo se zanimajo za okolico in vse kar je novo. Za dobro vzgojo je zelo pomembno, da mladi\xc4\x8du poka\xc5\xbeemo vse po\xc4\x8dasi in v miru. Zaradi njegove inteligence mu je prirojena velika previdnost nasproti vsem novim situacijam._NEWLINE_Na primer pri psih drugih pasem, ki so \xc5\xbee od za\xc4\x8detka zelo radovedni in jih ni ni\xc4\x8desar strah, doberman pa je le izredno pazljiv. Veliko za\xc4\x8detnikov (lastnikov) lahko v tem \xc4\x8dasu naredi veliko napak, da od mladi\xc4\x8da pri\xc4\x8dakuje preve\xc4\x8d in ga celo posku\xc5\xa1a na silo pripraviti do dolo\xc4\x8denih dejanj\xe2\x80\xa6To se ne sme dogajati! Dobermana je potrebno zmeraj prepri\xc4\x8dati po\xc4\x8dasi in brez prisile! Mirna vzgoja, s posledi\xc4\x8dno primerno kaznijo, \xc4\x8de bi bila potrebna je dobra osnova v odnosu pes in gospodar. Doberman ni pes za nervozne in neu\xc4\x8dakane ljudi. Veliko zgodb v katerih je doberman ugriznil gospodarja, temelji pogosto na pomanjkanju zaupanja ali zlorabi zaupanja psa do gospodarja. Obstaja star rek:\xc2\xa0\xc2\xbbNe obstaja slab doberman, le slab gospodar!\xc2\xab\xc2\xa0 Doberman spada med pse, kateri ne prena\xc5\xa1ajo in ne pozabijo dolgotrajne, nepravi\xc4\x8dne in trde vzgoje. Ko je z 2-3 leti odrasel in samosvoj in vi kot gospodar niste v tem \xc4\x8dasu osvojili njegovega srca, mu bo popolnoma vseeno za vas in vas v primeru kak\xc5\xa1ne resne situacije ne bo \xc5\xa1\xc4\x8ditil. \xc4\x8ce ste pa vzpostavili normalen odnos z njim, so skrbi odve\xc4\x8d; ne da bi ga kadarkoli u\xc4\x8dili obrambe/za\xc5\xa1\xc4\x8dite, vam bo zmeraj zvesto stal ob strani.\n_START_SECTION_\nVzgoja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde zgodaj morate mladi\xc4\x8da vzgajat na igriv na\xc4\x8din. Dva ukaza morata vsakemu dobermanu \xc5\xbee od malih nog bit znana:\xc2\xa0\xc2\xbbPridi\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbKonec ali ne\xc2\xab\xc2\xa0 Na teh dveh osnovnih ukazih lahko gradimo kasnej\xc5\xa1o vzgojo. Nekateri pravijo, da pes pozna samo \xc4\x8drno belo izra\xc5\xbeeno v \xc5\xbeargonu, kar pomeni, da pes pozna samo odlo\xc4\x8den DA ali odlo\xc4\x8den NE._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina dobermank-psic je z malo dobrega ob\xc4\x8dutka s strani gospodarja dobra za vzgojo in la\xc5\xbeje vodljiva. Doberman samec za\xc4\x8dne z 5-6 meseci, najkasneje do enega leta kazati njegovo dominantno obna\xc5\xa1anje. Potrebuje dosledno vendar ne\xc2\xa0\xc2\xbbpretrdo\xc2\xab\xc2\xa0vodstvo. Najbolje, je primerno njegovi starosti seveda, da ga nau\xc4\x8dimo z nekaterimi vajami in nalogami poslu\xc5\xa1nosti. Bili so \xc5\xbeal \xc5\xbee primeri, da je 3-5 mesecev star doberman\xc4\x8dek (pes in psi\xc4\x8dka!), zaradi neizku\xc5\xa1enosti svojih gospodarjev ni pustil celotne dru\xc5\xbeine, da bi vstala s kav\xc4\x8da. Seveda je dru\xc5\xbeina takega mladi\xc4\x8da takoj vrnila vzrediteljem. Tudi \xc4\x8de so dobermani \xc5\xa1e tako mladi imajo v primerjavi z drugimi pasmami mo\xc4\x8dan karakter in vztrajajo pri svojem. Zato po navadi ne priporo\xc4\x8dajo dobermana ljudem, kateri si omislijo kot prvega psa dobermana, ampak bi naj za\xc4\x8deli s kak\xc5\xa1no drugo pasmo\xe2\x80\xa6_NEWLINE_\xc4\x8ce bi res v \xc4\x8dasu vzgoje naleteli na te\xc5\xbeave, je smiselno pravi \xc4\x8das poiskati primerne in izu\xc4\x8dene ljudi, ki imajo veliko izku\xc5\xa1enj z dobermani. Po navadi tudi\xc2\xa0\xc2\xbbnormalna pasja dru\xc5\xa1tva \xe2\x80\x93 klubi\xc2\xab\xc2\xa0ne znajo re\xc5\xa1iti dolo\xc4\x8denih te\xc5\xbeav z dobermani in s tem se naredi le dodatna \xc5\xa1koda psu._NEWLINE_Osebnost dobermana se razvije dokon\xc4\x8dno \xc5\xa1ele s 2-3 leti; v tem \xc4\x8dasu mu morate dati \xc4\x8das, da odraste._NEWLINE_Lahko bi na kratko rekli, da je doberman pes, ki na gospodarju pusti globok vtis; inteligenten in zvest spremljevalec, ki znova in znova presene\xc4\x8da s svojim pogumom in visoko mejo samoodlo\xc4\x8danja v dejanjih, s tem fascinira in prevzame gospodarja.'