b'\n_START_ARTICLE_\nMevlanov muzej\n_START_PARAGRAPH_\nMevl\xc3\xa2nov Muzej (tur\xc5\xa1ko Mevl\xc3\xa2n\xc3\xa2 M\xc3\xbczesi) je v Konyi, v Tur\xc4\x8diji in je mavzolej Jalal ad-Din Muhammada Rumija, perzijskega sufisti\xc4\x8dnega mistika, znan tudi pod imenom Mevl\xc3\xa2n\xc3\xa2 ali Rumi. Bil je tudi tekija Mevl\xc3\xa2n\xc3\xa2, hi\xc5\xa1a dervi\xc5\xa1ev iz reda Mevlevi, bolj znanih kot vrte\xc4\x8di dervi\xc5\xa1i._NEWLINE_Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki sultan Kejkubad I. (perzijsko \xd8\xb9\xd9\x84\xd8\xa7\xd8\xa1 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xaf\xd9\x8a\xd9\x86 \xd9\x83\xd9\x8a\xd9\x82\xd8\xa8\xd8\xa7\xd8\xaf \xd8\xa8\xd9\x86 \xd9\x83\xd9\x8a\xd9\x83\xd8\xa7\xd9\x88\xd8\xb3\xe2\x80\x8e\xe2\x80\x8e: Al\xc4\x81 ad-D\xc4\xabn Kayqub\xc4\x81d bin Kayk\xc4\x81v\xc5\xabs, tur\xc5\xa1ko I. Al\xc3\xa2eddin Keyk\xc3\xbbbad), ki je povabil Mevlane v Konyo, je svoj ro\xc5\xbeni vrt ponudil kot primerno mesto za pokop Rumijevega o\xc4\x8deta, Baha \'ud-Din Walada (napisano tudi kot Bahaeddin Veled), ko je umrl 12. januarja 1231. Ko je Mevl\xc3\xa2n\xc3\xa2 umrl 17. decembra 1273, je bil pokopan poleg o\xc4\x8deta._NEWLINE_Mevlanov naslednik, H\xc3\xbcsamettin \xc3\x87elebi se je odlo\xc4\x8dil zgraditi mavzolej (Kubbe-i-Hadra) nad grobom svojega gospodarja. Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ka konstrukcija arhitekta Badr al-Din Tabrizija, [1] je bila kon\xc4\x8dana leta 1274. Zgradbo je financirala G\xc3\xbcrc\xc3\xbc Hatun, \xc5\xbeena emirja Suleymana Perv\xc3\xa2ne in emirja Alameddina Kayserja. Valjasti boben kupole je prvotno le\xc5\xbeal na \xc5\xa1tirih stebrih. Koni\xc4\x8dna kupola je prekrita s tirkizno fajanso._NEWLINE_Vendar je bilo ve\xc4\x8d razdelkov dodanih do leta 1854. Selimo\xc4\x9flu Abd\xc3\xbclvahit je okrasil notranjost in opravil rezbarjenje katafalka._NEWLINE_Odlok iz 6. aprila 1926 je potrdil, da sta bila mavzolej in lo\xc5\xbea dervi\xc5\xa1ev (Dergah) spremenjena v muzej. Muzej je bil odprt 2. marca 1927. Leta 1954 se je preimenoval v Muzej Mevl\xc3\xa2n\xc3\xa2._NEWLINE_Eden od vhodov v muzej so glavna vrata (Devisan Kap\xc4\xb1s\xc4\xb1) vodi do z marmorjem tlakovanega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. Kuhinja dervi\xc5\xa1ev (Matbah) in grobnica Hurrem pa\xc5\xa1e, zgrajena v \xc4\x8dasu vladavine Sulejmana Veli\xc4\x8dastnega, sta na desni strani. Na levi strani je 17 celic dervi\xc5\xa1ev, pokritih z majhnimi kupolami in zgrajenih v \xc4\x8dasu vladavine Murata III.. Kuhinja je bila uporabljena tudi za vzgajanje dervi\xc5\xa1ev, ki so jih u\xc4\x8dili obreda Sema (tur\xc5\xa1ko Sema, perzij\xc5\xa1\xc4\x8dina, urdu in arab\xc5\xa1\xc4\x8dina: \xd8\xb3\xd9\x85\xd8\xa7\xd8\xb9 \xe2\x80\x93 sam\xc4\x81\'un je slovesnost, ki se izvaja kot dhikr. Sema pomeni \xc2\xbbposlu\xc5\xa1anje\xc2\xab, medtem ko dhikr pomeni \xc2\xbbspomin\xc2\xab. Ti rituali pogosto vklju\xc4\x8dujejo petje, igranje instrumentov, ples, recitiranje poezije in molitev, nosijo simboli\xc4\x8dno obleko in druge rituale. To je posebno priljubljena oblika \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja v sufizmu. Leta 2008 je UNESCO potrdil "Cerkev Mevlevi Sama" v Tur\xc4\x8diji kot enega od mojstrovin peroralne in nematerialne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. ). Sultan Yasuz Selim I. je zgradil \xc5\x9ead\xc4\xb1rvan (\xc5\xa1adrvan  - javni umivalni vodnjak) sredi dvori\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_En vhod v mavzolej in majhno mo\xc5\xa1ejo je skozi grobnico (T\xc3\xbcrbe Kapisi). Vrata so okra\xc5\xa1ena s seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kimi motivi in perzijskim besedilom mule Abdurrahmana Camija iz leta 1492. V majhno Tilavetovo sobo (Tilavet Odas\xc4\xb1), ki je okra\xc5\xa1ena z redko in dragoceno osmansko kaligrafijo v slogih s\xc3\xbcl\xc3\xbcs, nesih in talik. V tej sobi so ves \xc4\x8das recitirali Koran in skandirali, preden je bil mavzolej spremenjen v muzej._NEWLINE_V mavzolej se vstopi iz Tilavetove sobe skozi srebrna vrata, ki jih naredil, glede na napis na vratih, sin Mehmeda III. leta 1599. Na levi strani stoji \xc5\xa1est krst v vrstah po tri dervi\xc5\xa1ev (Horasan erler), ki spremljajo Mevl\xc3\xa2n\xc3\xa2 in njegovo dru\xc5\xbeino iz Belkhha. Nasproti njim na dvignjeni plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi pokriti z dvema kupolama, stojita kenotafa, ki pripadata potomcem dru\xc5\xbeine Mevl\xc3\xa2n\xc3\xa2 (\xc5\xbeena in otroci) in nekaterim visokim \xc4\x8dastnikom reda Mevlevi._NEWLINE_Sarkofag Mevl\xc3\xa2n\xc3\xa2 je pod zeleno kupolo (Kibab\'ulaktab). Pokrit je z brokatom, zlato vezanim z verzi iz Korana. Ta in vsi drugi pokrovi so bili dar sultana Abdula Hamida II. leta 1894. Dejanska pokopna komora je pod njim. Poleg Mevl\xc3\xa2novega sarkofaga so \xc5\xa1e drugi, vklju\xc4\x8dno s sarkofagi njegovega o\xc4\x8deta Bahaeddina Veleda in njegovega sina sultana Veleda. Leseni sarkofag, ki datira v 12. stoletje, zdaj stoji nad grobom njegovega o\xc4\x8deta. To je mojstrovina seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kega rezbarstva. Srebro mre\xc5\xbeo, ki lo\xc4\x8duje sarkofage iz glavnega odseka, je izdelal Ilyas leta 1579._NEWLINE_Ritualna dvorana (Semahane) je bila zgrajena pod vladavino Sulejmana Veli\xc4\x8dastnega hkrati s sosednjo majhno mo\xc5\xa1ejo. V tej dvorani so dervi\xc5\xa1i izvajali Semo, ritualni ples po ritmu glasbenih instrumentov, kot so kemence (majhna violina s tremi strunami), keman (ve\xc4\x8dja violina), halil (majhna \xc4\x8dinela) , daire (neke vrste tamburin), kud\xc3\xbcm (boben), rebab (kitara) in flavto, ki jo je neko\xc4\x8d igral Mevl\xc3\xa2n\xc3\xa2. Vsi ti instrumenti so na ogled v tej sobi, skupaj s starodavno Kir\xc5\x9fehirsko molitveno preprogo (18. stoletje), obla\xc4\x8dili dervi\xc5\xa1ev (vklju\xc4\x8dena Mevl\xc3\xa2nova) in \xc5\xa1tiri kristalne lu\xc4\x8di (16. stoletje, egiptovsko obdobje Mamelukov). V tej sobi je mogo\xc4\x8de videti tudi redko mojstrovino Divan-i-Kebir (zbirka liri\xc4\x8dne poezije) iz leta 1366 in dva fina primerka Masnavi (knjige pesmi, ki jih je napisal Mevl\xc3\xa2n\xc3\xa2) od leta 1278 in 1371._NEWLINE_Sosednja majhna mo\xc5\xa1eja (Masjid) se zdaj uporablja za razstavo zbirke starih, ilustriranih Koranov in izjemno dragocenih molitvenih preprog. Obstaja tudi \xc5\xa1katla (Sakal-i \xe1\xb9\xa2erif), okra\xc5\xa1ena z biserovino, ki vsebuje Sveto brado Mohameda._NEWLINE_Mavzolej je bil upodobljen na hrbtni strani tur\xc5\xa1kih bankovcev za 5000 lir v letih 1981-1994.  V letu 2017 je sprejel 2,5 milijona obiskovalcev, zato je bil tega leta najbolj obiskan muzej Tur\xc4\x8dije.'