b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef Smej\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbeef Smej se je rodil v Bogojini 15. februarja 1922 o\xc4\x8detu Jo\xc5\xbeefu in materi Ani, rojeni O\xc5\xa1laj. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval  v Bogojini, gimnazijo v Murski Soboti. Prva \xc5\xa1tiri leta je stanoval v Martini\xc5\xa1\xc4\x8du, zadnja \xc5\xa1tiri pa se je vozil s kolesom iz Bogojine. \xc5\xbde v tistem \xc4\x8dasu je pisal prozo in pesmi objavljal v dija\xc5\xa1kem listu Zarja. Po maturi leta 1940 se je vpisal na Medicinsko fakulteto v Ljubljani. Konec oktobra pa se je prepisal na Visoko bogoslovno \xc5\xa1olo v Maribor. Jeseni leta 1941 je kot bogoslovec nadaljeval \xc5\xa1tudij v Sombotelu._NEWLINE_8. decembra 1944 je bil v Sombotelu posve\xc4\x8den v duhovnika. Najprej je slu\xc5\xbeboval v Dokle\xc5\xbeovju, zatem leta 1945 nekaj mesecev v Dobrovniku, nato pa do leta 1948 kot kaplan v Turni\xc5\xa1\xc4\x8du. Vmes je odslu\xc5\xbeil 13 mesecev voja\xc5\xa1\xc4\x8dine v Zagrebu. V letih 1948\xe2\x80\x931969 je slu\xc5\xbeboval v Murski Soboti, najprej kot kaplan, nato kot \xc5\xbeupnik in nazadnje kot dekan. Leta 1969 je na \xc5\xbeeljo \xc5\xa1kofa Maksimilijana Dr\xc5\xbee\xc4\x8dnika pri\xc5\xa1el v Maribor za stolnega vikarja. Imenovan je bil za stolnega kanonika in kmalu tudi za stolnega pro\xc5\xa1ta (1975), ravnatelja \xc5\xa1kofijske pisarne ali \xc5\xa1kofijskega kanclerja. Doktoriral je leta 1976. Leta 1980 je sprejel slu\xc5\xbebo \xc5\xa1kofovega generalnega vikarja in jo opravljal 20 let (do leta 2000). Kot dober poznavalec mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dine je navezal dobre stike s sosednjimi mad\xc5\xbearskimi \xc5\xa1kofi in duhovniki, med drugimi tudi z msgr. Jen\xc5\x91jem Tietzejem._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Janez Pavel II. ga je 25. aprila 1983 imenoval za mariborskega pomo\xc5\xbenega \xc5\xa1kofa, 23. maja istega leta pa je bil v \xc5\xa1kofa tudi posve\xc4\x8den. \xc5\xa0kofovsko slu\xc5\xbebo je opravljal za \xc4\x8dasa \xc5\xa1kofa Franca Krambergerja (od leta 2006 nad\xc5\xa1kofa)._NEWLINE_Poleg \xc5\xa1kofovske slu\xc5\xbebe se je Jo\xc5\xbeef Smej ukvarjal tudi z znanstvenoraziskovalnim in literarnim delom. Poseben poudarek daje raziskavam kulturne in slovstvene zgodovine Prekmurja, posebej prekmurskemu jeziku, prekmurski knji\xc5\xbeevnosti in duhovnikom, pisateljem ter politikom kot so Miklo\xc5\xa1 K\xc3\xbczmi\xc4\x8d, \xc5\xa0tefan K\xc3\xbczmi\xc4\x8d, Jo\xc5\xbeef Klekl st. in drugi._NEWLINE_Upokojil se je 18. junija 2009, vendar je ostal na nad\xc5\xa1kofiji pastoralno aktiven \xc5\xa1e naprej tudi v obdobju nad\xc5\xa1kofa Marjana Turn\xc5\xa1ka, kasnej\xc5\xa1e dveletne sedisvakance, ter nad\xc5\xa1kofa Alojzija Cvikla \xe2\x80\x93 vse do 19. decembra 2016, ko je pri zdrsu v mariborski stolnici nesre\xc4\x8dno padel in si zlomil kolk. Po operaciji v Mariborskem klini\xc4\x8dnem centru se je preselil v Dom starej\xc5\xa1ih ob\xc4\x8danov Lenart, kjer je od upokojitve leta 2011 \xc5\xbee stanoval njegov nadrejeni, nad\xc5\xa1kof Kramberger.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nSvoje pesmi je objavil v zbirki Kaplja v vedru (1992). Napisal je romana o Ivanu Ba\xc5\xa1u (1991) in \xc5\xa0tefanu K\xc3\xbczmi\xc4\x8du (2006), ve\xc4\x8d nabo\xc5\xbenih del, tudi v verzih, med njimi Kri\xc5\xbeev pot (1995) in zgodovino \xc5\xbeupnijske cerkve v Murski Soboti._NEWLINE_Obse\xc5\xbeen je tudi njegov prevajalski opus. Prevaja iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, franco\xc5\xa1\xc4\x8dine (Jean Racine, Thomas Corneille) in mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dine (G\xc3\xa9za G\xc3\xa1rdonyi). Iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in franco\xc5\xa1\xc4\x8dine prevaja tudi svetopisemska besedila.'