b"\n_START_ARTICLE_\nSamostan Saint-Germain-des-Pr\xc3\xa9s\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je v 6. stoletju ustanovil sin Klodvika I., Hildebert I. (vladal 511\xe2\x80\x93558). Pod kraljevim pokroviteljstvom je samostan postal eden najbogatej\xc5\xa1ih v Franciji, kar dokazuje njegov poliptih iz 9. stoletja. V 11. stoletju je imel pomemben skriptorij in je bil v francoski katoli\xc5\xa1ki cerkvi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de intelektualnega \xc5\xbeivljenja, dokler ga niso razpustili med francosko revolucijo. Eksplozija kalijevega nitrata v skladi\xc5\xa1\xc4\x8du je izravnala samostan in kri\xc5\xbeni hodnik, cerkvi pa je bilo prizaneseno. Kipi na portalu so bili odstranjeni in nekateri uni\xc4\x8deni, v po\xc5\xbearu leta 1794 pa je v ognju izginila knji\xc5\xbenica. Samostanska cerkev ostaja kot cerkev Saint-Germain-des-Pr\xc3\xa9s, ena najstarej\xc5\xa1ih cerkva v Parizu. _NEWLINE_Leta 542 je Hildebert med vojno v \xc5\xa0paniji spro\xc5\xbeil obleganje Zaragoze, ko je sli\xc5\xa1al, da so se prebivalci postavili pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito mu\xc4\x8denika sv. Vincenta. V zahvalo mu je \xc5\xa1kof v Zaragozi predstavil sveto \xc5\xa1tolo. Ko se je Hildebert vrnil v Pariz, je postavil cerkev, kjer je bila shranjena relikvija, posve\xc4\x8dena Svetemu kri\xc5\xbeu in svetemu Vincentu Zarago\xc5\xa1kemu, na prostoru ki je bil viden \xc4\x8dez polja od kraljeve pala\xc4\x8de na \xc3\x8ele de la Cit\xc3\xa9._NEWLINE_Leta 558 je bila cerkev svetega Vincenta dokon\xc4\x8dana in 23. decembra jo je posvetil \xc5\xbeupan Germain, pari\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof, ravno na dan, ko je Hildebert umrl. Blizu cerkve je bil postavljen samostan. Njegovi opati so imeli tako duhovno kot pravno pristojnost nad predmestjem Saint-Germaina (trajalo je pribli\xc5\xbeno do leta 1670). Cerkev so v 9. stoletju pogosto oropali in po\xc5\xbegali Vikingi. Obnovljen je bil leta 1014, leta 1163 pa ga je pape\xc5\xbe Aleksander III. ponovno posvetil sv. Germanu Pari\xc5\xa1kemu, kanoniziranem pari\xc5\xa1kem \xc5\xa1kofu in glavnem svetovalcu Hilderika I.. Veliki pari\xc5\xa1ki zid, ki je bil pozneje zgrajen v \xc4\x8dasu kralja Filipa II., ni zajel samostana in je prebivalce prepustil skrbeti zase. To je imelo tudi u\xc4\x8dinek, ko so samostanska posestva razdelili na dva dela. Pierre de Montreuil je okoli leta 1239 za samostan zgradil nov refektorij - pozneje je bil arhitekt Sainte-Chapelle._NEWLINE_Na zahodnem koncu cerkvenega stolpa je bil prebit portal, dokon\xc4\x8dan v 12. stoletju, ki je propadel leta 1604, leta 1606 pa ga je nadomestil sedanji klasicisti\xc4\x8dni portal Marcela Le Roya.  Njegov kor s svojim apsidalnim vzhodnim koncem je zgoden primer lo\xc4\x8dnih opornikov._NEWLINE_Ime je dobil po \xc4\x8detrti Saint-Germain-des-Pr\xc3\xa9s, ki se je razvila okoli samostana. To obmo\xc4\x8dje je tudi del Latinske \xc4\x8detrti, ker je samostan podaril nekaj svojih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d vzdol\xc5\xbe Sene - Pr\xc3\xa9 aux Clercs ('polja u\xc4\x8denjakov') za postavitev stavb za Pari\xc5\xa1ko univerzo, kjer je bila latin\xc5\xa1\xc4\x8dina lingua franca med \xc5\xa1tudenti, ki so pri\xc5\xa1li iz vse Evrope in niso imeli nobenega drugega skupnega jezika._NEWLINE_Do poznega 17. stoletja je imel samostan v lasti ve\xc4\x8dino zemlje na levem bregu zahodno od sedanjega Boulevarda Saint-Michel in je imel tudi upravno avtonomijo, najbolj o\xc4\x8ditno za del zunaj obzidja Pariza._NEWLINE_Tu je bil opat Louis-C\xc3\xa9sar de Bourbon, sin Ludvika XIV. in Madame de Montespan._NEWLINE_Okro\xc5\xbeje Saint-Germain je bilo v 17. stoletju med najbolj za\xc5\xbeelenimi na Levem bregu. Marguerite de Valois je pritisnila na opata, naj tudi njej podari zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de. Na njem je postavila pala\xc4\x8do in uredila moden center, ki je trajal, dokler ga okro\xc5\xbeje Saint-Honor\xc3\xa9 severno od Elizejskih poljan v za\xc4\x8detku 18. stoletja ni zasen\xc4\x8dilo. Njena pala\xc4\x8da je bila na sedanjih \xc5\xa1tevilkah 2-10 rue de Seine. Vrtovi posestva so se razprostirali zahodno do sedanje rue Bellechasse. _NEWLINE_Grob filozofa Ren\xc3\xa9ja Descartesa je v eni od stranskih kapelic cerkve."