b'\n_START_ARTICLE_\nStrojna oprema ra\xc4\x8dunalnika\n_START_SECTION_\nVhodne enote\n_START_PARAGRAPH_\nVhodne enote nam omogo\xc4\x8dajo vnos podatkov. V ra\xc4\x8dunalniku ni \xc4\x8drk, slik in podobno, kot si nekateri predstavljajo, namesto tega so to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene kode, sestavljene iz \xc5\xa1tevk 0 in 1. Vhodne enote preoblikujejo \xc4\x8dloveku razumljive podatke in ukaze v zapletene kode, ki so razumljive ra\xc4\x8dunalniku.\n_START_SECTION_\nMi\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka mi\xc5\xa1ka je ena izmed najbolj raz\xc5\xa1irjenih naprav (poleg tipkovnice) za interaktivno delo z ra\xc4\x8dunalnikom. Lahko jo uvrstimo tudi v podskupino vhodnih naprav, kazalne naprave (angle\xc5\xa1ko pointing device). Obi\xc4\x8dajna mi\xc5\xa1ka je opremljena z gumbi (najve\xc4\x8dkrat tremi), srednja tipka pa je pogosto kombinirana s kolescem, ki poleg pritiska omogo\xc4\x8da tudi vrtenje._NEWLINE_Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko mi\xc5\xa1ko so razvili pri podjetju Apple.\n_START_SECTION_\nOpti\xc4\x8dni bralnik\n_START_PARAGRAPH_\nOpti\xc4\x8dni bralnik ali opti\xc4\x8dni \xc4\x8ditalnik (angle\xc5\xa1ko scanner)je naprava, ki ima nasprotno vlogo kot tiskalnik. Uporablja tehnologijo kopirnih strojev. Opti\xc4\x8dni \xc4\x8ditalec, pretvori dokumente v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki zapis. Te podatke je potem s posebnimi programi mo\xc5\xbeno naprej obdelovati in uporabljati.\n_START_SECTION_\nIzhodne enote\n_START_PARAGRAPH_\nNamen izhodnih enot je, da simbole, kombinacije \xc5\xa1tevilk oziroma kode spremenijo v \xc4\x8dloveku razumljivo govorico oziroma besedilo ali podatek. Najpogosteje zunanja enota ra\xc4\x8dunalnika je prikazovalnik, bolj znana beseda je monitor.\n_START_SECTION_\nPrikazovalnik\n_START_PARAGRAPH_\nPrikazovalnik ali monitor je podoben televizorju, namesto gumbov za iskanje programov, ima gumbe za nastavitev zaslona, kot so osvetlitev, ostrino itd. \xc4\x8ce bi si zaslon pogledali pod pove\xc4\x8devalnim steklom, bi ugotovili, da je sestavljen iz zelo majhnih to\xc4\x8dk. Te to\xc4\x8dke, lahko vsako posebej razli\xc4\x8dno obarvamo, in tako na zaslon pi\xc5\xa1emo, ri\xc5\xa1emo,\xe2\x80\xa6 Poleg obi\xc4\x8dajnega monitorja se uveljavljajo zasloni iz teko\xc4\x8dih kristalov, tako imenovani angle\xc5\xa1ko Liquid Crystal Display, zlasti pri baterijsko napajanih prenosnih ra\xc4\x8dunalnikih, kjer njihova izredno majhna poraba energije in majhna debelina odtehtajo vi\xc5\xa1jo ceno. LCD zasloni so predstavnik neoddajajo\xc4\x8dih zaslonov, kar pomeni, da ne sevajo svetlobe, ampak samo odbijajo vpadno svetlobo. Vidljivost je odvisna od kota gledanja. Ve\xc4\x8dina jih ima vgrajeno osvetlitev ozadja, kar omogo\xc4\x8da delo tudi v temnej\xc5\xa1ih prostorih.\n_START_SECTION_\nZvo\xc4\x8dniki\n_START_PARAGRAPH_\nTo je naprava, ki nam posreduje podatke v zvo\xc4\x8dno kartico.\xc4\x8ceprav se zdi preprosta naprava, je njegova uporaba z ra\xc4\x8dunalnikom zahtevna. Za zahtevnej\xc5\xa1e zvoke, potrebujemo zvo\xc4\x8dno kartico.\n_START_SECTION_\nMati\xc4\x8dna plo\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nMati\xc4\x8dna plo\xc5\xa1\xc4\x8da angle\xc5\xa1ko motherboard ali mainboard je osnovno tiskano vezje v osebnem ra\xc4\x8dunalniku. Na mati\xc4\x8dno plo\xc5\xa1\xc4\x8do se vstavijo oziroma se priklju\xc4\x8dijo vse ostale enote: procesor, bralno pisalni pomnilnik (RAM), raz\xc5\xa1iritvene kartice (npr.: grafi\xc4\x8dna kartica) in zunanji pomnilnik. Mati\xc4\x8dna plo\xc5\xa1\xc4\x8da vsebuje tudi mnoge vmesnike (npr.: mi\xc5\xa1kin, tipkovni\xc4\x8din, USB, serijski, tiskalni\xc5\xa1ki itd.)\n_START_SECTION_\nSistemski spomin\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna enota za merjenje velikosti pomnilnika je zlog, angle\xc5\xa1ko byte. Eno \xc4\x8drko, \xc5\xa1tevilko, oziroma drug znak lahko kodiramo z enim zlogom, zato morajo biti pomnilniki za delo mnogo ve\xc4\x8dji, in jih merimo v kilobajtih, megabajtih ali gigabajtih._NEWLINE_Pomnjenje ima v ra\xc4\x8dunalniku dve dejavnosti, prva je zapis podatka v pomnilnik, druga pa je ponovno branje shranjenega podatka. _NEWLINE_Ra\xc4\x8dunalnik opravi veliko branja in shranjevanja, zato morajo biti pomnilne enote hitre, da shranjevanje in branje ne vzameta preve\xc4\x8d \xc4\x8dasa._NEWLINE_Zelo hitre pomnilne enote hranijo, le podatke, ki jih potrebuje pri izvajanju teko\xc4\x8dega programa. Tak\xc5\xa1nemu pomnilniku pravimo Delovni pomnilnik.\n_START_SECTION_\nDelovni pomnilnik\n_START_PARAGRAPH_\nV delovnem pomnilniku, angle\xc5\xa1ko RAM se hranijo programi, ki se izvajajo ter podatki in navodila, ki so potrebni za izvajanje programov. _NEWLINE_Pomnilnik je zgrajen iz elektronskega vezja, ki ga v ra\xc4\x8dunalnik vgradimo v obliki \xc4\x8dipa. Pri RAM-u je potrebno omeniti tudi to, da se ob izklopu naprave vsi podatki na njem izbri\xc5\xa1ejo.\n_START_SECTION_\nTrdi disk\n_START_PARAGRAPH_\nTrdi disk (angle\xc5\xa1ko hard drive) je ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka enota namenjena shranjevanju podatkov.\n_START_SECTION_\nDisketa\n_START_PARAGRAPH_\nEnako kot na trdi disk, lahko podatke shranimo tudi na disketo, vendar v veliko manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8dinah (1,44MB). Namen diskete je, prena\xc5\xa1anje podatkov iz enega ra\xc4\x8dunalnika na drug ra\xc4\x8dunalnik in varnostno shranjevanje manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine podatkov.\n_START_SECTION_\nZgo\xc5\xa1\xc4\x8denka\n_START_PARAGRAPH_\nZelo raz\xc5\xa1irjena pomnilna enota je zgo\xc5\xa1\xc4\x8denka ali cede. Na zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko lahko zapi\xc5\xa1emo 700MB podatkov, na DVD-zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko lahko shranimo 4,7GB podatkov na DVD DL-zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko lahko spravimo 8,5GB podatkov, na Blu-ray zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko pa celo 25GB podatkov.\n_START_SECTION_\nUSB-klju\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjem \xc4\x8dasu je postala zelo raz\xc5\xa1irjena oprema za shranjevanje podatkov USB-klju\xc4\x8d (angle\xc5\xa1ko USB key tudi USB flash drive). Najzmogljivej\xc5\xa1i USB-klju\xc4\x8di imajo tudi nekaj GB prostora za shranjevanje. Njihova prednost je v preprosti uporabi, priro\xc4\x8dni majhni obliki in mo\xc5\xbenosti ve\xc4\x8dkratnega zapisovanja ter brisanja datotek.'