b'\n_START_ARTICLE_\nPaleolitik\n_START_PARAGRAPH_\nPaleolitik je prazgodovinsko obdobje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zgodovine, ki ga odlikuje razvoj najbolj primitivnih odkritih kamnitih orodij (Grahama Clarka Modes I in II) in pokriva pribli\xc5\xbeno 95%   \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke tehnolo\xc5\xa1ke prazgodovine. Razprostira se od najzgodnej\xc5\xa1e znane uporabe kamnitih orodij, verjetno s hominini kot avstralopitek, pred 2,6 milijona let, do konca pleistocena okoli 10.000 let pred sedanjostjo. _NEWLINE_Ljudje so \xc5\xbeiveli v jamah, ukvarjali so se z lovom in nabiralni\xc5\xa1tvom. Nastajala je delitev med spoloma - mo\xc5\xa1ki so se ukvarjali z lovom, \xc5\xbeenske pa z nabiralni\xc5\xa1tvom, ognjem in otroki. Pomembnej\xc5\xa1o vlogo v dru\xc5\xbebi so imele \xc5\xbeenske - matriarhat. Uporabljali so preprosto kamnito orodje (pestnjak), razvila so se kamnita rezila in ko\xc5\xa1\xc4\x8deno orodje. Zaradi varnosti in ve\xc4\x8djega uspeha pri lovu so se lovci zdru\xc5\xbeevali v horde, trope in \xc4\x8drede._NEWLINE_Izraz paleolitik je skoval arheolog John Lubbock leta 1865. Izhaja iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine: \xcf\x80\xce\xb1\xce\xbb\xce\xb1\xce\xb9\xcf\x8c\xcf\x82, palaios, "star" in \xce\xbb\xce\xaf\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82, lithos\', "kamen", kar pomeni "stara doba kamna" ali "Stara kamena doba".\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ki na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi pomanjkanja pisnih virov, skoraj vse na\xc5\xa1e znanje o paleolitski \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kulturi in na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja prihaja iz arheologije in etnografskih primerjav s sodobnimi kulturami lovcev-nabiralcev, kot je ljudstvo !Kung, ki \xc5\xbeivijo podobno kot njihovi paleolitski predniki.  Gospodarstvo tipi\xc4\x8dne paleolitske dru\xc5\xbebe je bilo lovvstvi-nabiralni\xc5\xa1tvo. \xc4\x8clovek je lovil divje \xc5\xbeivali za meso in nabiral hrano, kurjavo in materiale za svoje orodje, obleko ali zaveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Gostota prebivalstva je bila zelo majhna. Kot sodobni lovci in nabiralci, so paleolitski ljudje u\xc5\xbeivali obilje prostega \xc4\x8dasa. Na koncu paleolitika, natan\xc4\x8dneje v srednjem in starej\xc5\xa1em paleolitiku, so ljudje za\xc4\x8deli proizvajati umetnine, kot so jamske poslikave, kamnite premete in nakit in za\xc4\x8del izvajati verske obrede kot je pokop in rituali.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku paleolitika \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjake najdemo predvsem v vzhodni Afriki, vzhodno od Velikega afri\xc5\xa1kega jarka. Najbolj znani fosili hominidov izpred ve\xc4\x8d kot milijon let so prisotni zlasti v Keniji, Tanzaniji in Etiopiji._NEWLINE_1,5-2 milijonov let pred sedanjostjo so skupine hominidov za\xc4\x8dela zapu\xc5\xa1\xc4\x8dati Afriko in naselile ju\xc5\xbeno Evropo in Azijo. Ju\xc5\xbeni Kavkaz so zasedli 1,7 milijona let pred sedanjostjo, severna Kitajska je bila dose\xc5\xbeena 1,66 milijona let pred sedanjostjo. Do konca mlaj\xc5\xa1ega paleolitika so  \xc5\xbee \xc5\xbeiveli na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Kitajske, zahodne Indonezije in v Evropi, okoli Sredozemlja in na severu do Anglije, ju\xc5\xbene Nem\xc4\x8dije in Bolgarije. Njihova nadaljnja \xc5\xa1iritev proti severu je bila lahko omejena s pomanjkanjem upravljanja z ognjem. \xc5\xa0tudije jamskih naselij v Evropi ka\xc5\xbeejo, da niso redno uporabljali ognja do pred 300.000-400.000 pred sedanjostjo.  Vzhodnoazijski fosili iz tega obdobja tipi\xc4\x8dno postavljeni v rod Homo erectus. Zelo malo fosilnih dokazov je na voljo iz znanih mlaj\xc5\xa1e paleolitiskih mest v Evropi, vendar  verjamejo, da so bili \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjaki, ki so naseljevali ta prostor, prav tako Homo erectus. Ni dokazov o hominidih iz tega obdobja v Ameriki, Avstraliji ali kjerkoli v Oceaniji._NEWLINE_Usode teh zgodnjih naseljencev in njihovi odnosi do sodobnega \xc4\x8dloveka, so \xc5\xa1e vedno predmet razprave. Po sedanjih arheolo\xc5\xa1kih in genetskih modelih, sta bila vsaj dva opazna migracijska dogodka poselitve Evrazije 2-1.500.000 let pred sedanjostjo. Okoli 500.000 je skupina zgodnjih ljudi, pogosto imenovani Homo heidelbergensis, pri\xc5\xa1la v Evropo iz Afrike in se s\xc4\x8dasoma razvila v Neandertalce. Oba, Homo erectus in Neandertalci, so izumrli do konca paleolitika, in bila nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z novim valom ljudi, anatomsko moderni Homo sapiens, ki so se pojavili v vzhodni Afriki okoli 200.000 pred sedanjostjo, zapustili Afriko okoli 50.000 pred sedanjostjo in se raz\xc5\xa1irili po vsem planetu. Verjetno je, da je ve\xc4\x8d skupin sobivalo nekaj \xc4\x8dasa v posameznih krajih. Neandertalci je bilo \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de najti v nekaterih delih Evrazije 30.000 let pred sedanjostjo, ki so se ukvarjali z omejeno stopnjo kri\xc5\xbeanja s Homo sapiensom. Fosili hominidov, ki ne pripada bodisi Homo neanderthalensis ali Homo sapiens geni, ki se nahajajo v Altaju in Indoneziji, so bili radiokarbonsko datirani 30.000-40.000 oziroma 17.000 pred sedanjostjo._NEWLINE_Tehnolo\xc5\xa1ka revolucija v Srednji in Starej\xc5\xa1em paleolitiku je dovoljevala ljudem dostopati do mest, ki prej niso bila na voljo. V srednjem paleolitiku so bili Neandertalci prisotni na Poljskem. 40.000-50.000 pred sedanjostjo je prvi \xc4\x8dlovek stopil v Avstralijo. 45.000 pred sedanjostjo so ljudje \xc5\xbeiveli na 61 \xc2\xb0 severne zemljepisne \xc5\xa1irine v Evropi. 30.000 pred sedanjostjo je bila dose\xc5\xbeena Japonska in 27.000 pred sedanjostjo so bili ljudje prisotni v Sibiriji nad polarnim krogom.  Ob koncu Starej\xc5\xa1ega paleolitika je skupina ljudi pre\xc4\x8dkala Beringov kopenski most in se hitro raz\xc5\xa1irila po vsej Severni in Ju\xc5\xbeni Ameriki. Severna Evrazija se je izpraznila v \xc4\x8dasu poledenitvenega maksimuma (27.000 do 16.000 pred sedanjostjo), vendar je bila poseljena, ko je podnebje postalo toplej\xc5\xa1e in so se ledeniki umaknili._NEWLINE_Za \xc4\x8das trajanja paleolitika je bila populacija ljudi nizka, \xc5\xa1e posebej zunaj ekvatorialnih regij. Celotna populacija v Evropi med 16.000-11.000 pred sedanjostjo je verjetno v povpre\xc4\x8dju zna\xc5\xa1ala okoli 30.000 posameznikov, v letih med 40.000-16.000 je bila \xc5\xa1e ni\xc5\xbeja okoli 4.000-6.000 posameznikov.\n_START_SECTION_\nOrodja\n_START_PARAGRAPH_\nPaleolitski ljudje so orodje izdelovali iz kamna, kosti in lesa. Zgodnji paleolitski hominidi, Avstralopiteki, so bili prvi uporabniki kamnitih orodij. Izkopavanja na lokaciji Gona v Etiopiji, so dala na tiso\xc4\x8de predmetov. Z radioizotopnim datiranjem in magnetostratigrafijo so lahko predmete trdno datirali pred 2,6 milijona let. Dokazi ka\xc5\xbeejo, da so ti zgodnji \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjaki namenoma izbrali surovine s kvaliteto dobrega lu\xc5\xa1\xc4\x8denja in izbrali ustrezno velike kamne za potrebe proizvodnje ostrorobih orodij za rezanje. Prva paleolitska industrija kamnitega orodja, kultura Oldowan, se je za\xc4\x8dela pred pribli\xc5\xbeno 2,6 milijona let.  To so orodja kot so sekire, dleta in primer \xc5\xa1ila. Ta je bila pred pribli\xc5\xbeno 250.000 leti popolnoma nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z bolj zapleteno Acheulean industriji, ki so si jo prvi zamislili Homo ergaster pred okoli 1,8 ali 1,65 milijona let. Acheuleanska industrija je popolnoma izginila iz arheolo\xc5\xa1kega zapisa okoli 100.000 pred sedanjostjo, nadomestila pa so jo bolj kompleksna Srednji paleolitska / Srednje kamenodobna orodja, kot so orodja  kulture Moust\xc3\xa9rien in Aterianska industrija. _NEWLINE_Ljudje Mlaj\xc5\xa1ega paleolitika so uporabljali razli\xc4\x8dna kamnita orodja, vklju\xc4\x8dno pestnjake in sekire. \xc4\x8ceprav se zdi, da so pestnjake pogosto uporabljali, obstaja nesoglasje o njihovi namembnosti. Razlage v razponu od rezanje in sekljanje, orodje za kopanje, lu\xc5\xa1\xc4\x8denje, za uporabo v pasteh ali zgolj obredni pomen, morda v namene dvorjenja. William H. Calvin je predlagal, da bi pestnjaki lahko slu\xc5\xbeil kot "Frisbee ubijalci", ki se vr\xc5\xbee v \xc5\xbeival in jo omami ali celo ubije. Sekire in strgala so verjetno uporabljali za odiranje in razkosavanje \xc5\xbeivali, konice so name\xc5\xa1\xc4\x8dene na palice, pogosto uporabljali za odkopavanje korenin. Domnevajo, da so zgodnji ljudje uporabljali lesena kopja \xc5\xbee pred petimi milijoni let za lov na male \xc5\xbeivali. Zgodnji paleolitski ljudje so gradili zaveti\xc5\xa1\xc4\x8da podobna lesenim ko\xc4\x8dam iz Terra Amata v Franciji.\n_START_SECTION_\nUporaba ognja\n_START_PARAGRAPH_\nOgenj je hominid Homo erectus / Homo ergaster uporabljal \xc5\xbee pred zgodaj v 300.000 ali 1,5 milijona let, morda celo prej pred Mlaj\xc5\xa1im paleolitikom (Oldowan) hominid Homo habilis in / ali z robustnimi australopiteki kot Paranthropus. Vendar pa je uporaba ognja postala edina skupna to\xc4\x8dka v dru\xc5\xbebah vse do Srednjega paleolitika. Uporaba ognja je zmanj\xc5\xa1ala umrljivost in jih za\xc5\xa1\xc4\x8ditila pred plenilci.  Zgodnji \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjaki so lahko za\xc4\x8deli svojo hrano kuhati \xc5\xbee v Mlaj\xc5\xa1em paleolitiku (c. 1,9 milijona let pred sedanjostjo) ali najpozneje v za\xc4\x8detku Srednjega paleolitika (c. pred 250.000 leti) . Nekateri znanstveniki trdijo, da so hominidi za\xc4\x8deli kuhati hrano za odtajevanje zamrznjenega mesa, kar bi pomagalo zagotoviti njihovo pre\xc5\xbeivetje v hladnih obmo\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nSplavi\n_START_PARAGRAPH_\nHominid Homo erectus je v Mlaj\xc5\xa1em paleolitiku morda izumil splav (c. 800.000 ali 840.000 pred sedanjostjo), da je potoval preko velikih vodnih teles, kar je lahko omogo\xc4\x8dilo skupini da bi dosegla otok Flores in se razvila v majhno skupino Homo floresiensis. Vendar pa je ta hipoteza v antropolo\xc5\xa1ki skupnosti sporna.  Mo\xc5\xbena uporaba splavov v \xc4\x8dasu Mlaj\xc5\xa1ega paleolitika lahko nakazuje, da so bili hominidi kot Homo erectus bolj napredni kot so verjeli, in so lahko celo govorili zgodnjo obliko modernega jezika. Dodatni dokazi iz Neandertala in okolice sredozemskega morja, kot je Coa de sa Multa (c. 300.000 pred sedanjostjo), so prav tako navedli, da so Srednja in kamenodobni ljudje uporabljali splave za potovanje preko velikih vodnih teles (tj. Sredozemsko morje) za namene kolonizacije drugih delov ozemlja.\n_START_SECTION_\nNapredna orodja\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 200.000 pred sedanjostjo je proizvodnja srednje paleolitskega kamnitega orodja ustvarila tehniko izdelave, znano kot tehnika priprave sredice, ki je bila bolj dodelana kot prej\xc5\xa1nja Acheulean tehnika. Ta tehnika je pove\xc4\x8dala u\xc4\x8dinkovitost, saj je omogo\xc4\x8dala bolj nadzorovano oblikovanje in konsistentne luske.  Ljudje Srednjega paleolitika so ustvarili kamnite konice za kopja, ki so bila najzgodnej\xc5\xa1a kompozitna orodja. Poleg izbolj\xc5\xa1anja metode izdelave, so izbolj\xc5\xa1ali tudi orodja sama, kar je omogo\xc4\x8dilo dostop do ve\xc4\x8d vrst in koli\xc4\x8dine virov hrane. Na primer \xc5\xa1ilo ali druga majhna kamnita orodja so izumili okoli 70.000 ali 65.000 pred sedanjostjo in so bila bistvena za izum loka in metalca kopja v naslednjem paleolitskem obdobju. Izumili so harpune in jih prvi\xc4\x8d uporabljali v poznem srednjem paleolitiku (nazaj okoli 90,000 let). Izum teh naprav je v \xc4\x8dlovekovo prehrano prinesel ribe.  Zahvaljujo\xc4\x8d tehnologiji in napredni dru\xc5\xbebeni strukturi so paleolitske skupine, kot so bili Neandertalci, ki so imeli srednje paleolitski nivo tehnologije, se zdi, da so lovili veliko divjad, prav tako pa so  Homo sapiens Starej\xc5\xa1ega paleolitika in Neandertalci zlasti lahko lovili tudi s strelnim oro\xc5\xbejem.\n_START_SECTION_\nDruga odkritja\n_START_PARAGRAPH_\nV Starej\xc5\xa1em paleolitiku so nastali dodatni izumi, kot je mre\xc5\xbea (cca. 22.000 ali 29.000 pred sedanjostjo) bola , metalec kopja (c.30.000 pred sedanjostjo), lok in pu\xc5\xa1\xc4\x8dico (c. 25.000 ali 30.000 pred sedanjostjo) in najstarej\xc5\xa1i primeri kerami\xc4\x8dne umetnosti, Venera iz Doln\xc3\xad V\xc4\x9bstonice (c. 29,000-25,000 pr. n. \xc5\xa1t.). Nekje med 30.000 in 14.000 pred sedanjostjo so bili udoma\xc4\x8deni prvi psi, verjetno za pomo\xc4\x8d pri lovu.  Vendar pa so lahko najzgodnej\xc5\xa1i primeri uspe\xc5\xa1ne udoma\xc4\x8ditve psov precej starej\xc5\xa1e. Dokazi iz pasje DNK, ki jih je zbral Robert K. Wayne ka\xc5\xbeejo, da so bili lahko psi prvi\xc4\x8d udoma\xc4\x8deni v Srednjem paleolitiku okoli 100.000 pred sedanjostjo ali morda celo prej.  Arheolo\xc5\xa1ki dokazi iz regije Dordogne v Franciji ka\xc5\xbeejo, da so \xc4\x8dlani starej\xc5\xa1e paleolitske kulture, znani kot Aurignacienci, uporabljali koledarje (c. 30.000 pred sedanjostjo). To je bil lunin koledar, ki je bil uporabljen za dokumentiranje lunine mene. Originalni son\xc4\x8dni koledar ni bil znan do neolitika.  Kamenodobne kulture so bile verjetno sposobne slediti migracijam divjadi, kot so divji konji in srnjad. Ta sposobnost je ljudem omogo\xc4\x8dila, da so postali u\xc4\x8dinkoviti lovci in izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1o divjad. Nedavne raziskave ka\xc5\xbeejo, da so Neandertalci usklajevali lov in migracije divjadi davno pred za\xc4\x8detkom paleolitika.\n_START_SECTION_\nUmetnost in glasba\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnji primeri umetni\xc5\xa1kega izra\xc5\xbeanja, kot je Venera Tan-Tan in predmeti iz slonove kosti iz Bilzingslebena v Turingiji, so lahko izdelovali ljudje iz Acheuleana (francosko: Acheul\xc3\xa9en  je kultura starega paleolitika, imenovana po nahajali\xc5\xa1\xc4\x8du pri francuskem mestu Saint-Acheula blizu Amiensa) za uporabnike, kot so Homo erectus pred za\xc4\x8detkom Srednjega paleolitika. Vendar najzgodnje\xc5\xa1i nesporni dokazi o umetnosti paleolitskega obdobja prihajajo iz Srednjega paleolitskih / Srednje kamenodobnih lokacij, kot so jame Blombos-Ju\xc5\xbena Afrika v obliki zapestnice , kroglice , skala umetnosti  in uporabe oker kot telesne barvo in morda v ritualih. Nesporni dokazi o umetnosti pa so pogostej\xc5\xa1i v naslednjem Mlaj\xc5\xa1em paleolitiku. _NEWLINE_Kamenodobni \xc4\x8dlovek proizvaja umetnine, kot so jamske poslikave, Venerine figurice, \xc5\xbeivali, rezbarije in skalne poslikave.  Paleolitsko umetnost lahko razdelimo v dve ve\xc4\x8dji skupini: figurativno jamsko slikarstvo, ki jasno prikazuje \xc5\xbeivali (ali redkeje ljudi) in nefigurativno, ki je sestavljena iz oblik in simbolov. Jamske poslikave sodobni arheologi razlagajo na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Najzgodnej\xc5\xa1a razlaga prazgodovinarja Abbe Breuila pravi, da je to oblika magije, ki zagotavlja uspe\xc5\xa1en lov.  Vendar pa ta hipoteza ne pojasni obstoja \xc5\xbeivali, kot so sabljezobe ma\xc4\x8dke in levi, ki jih niso lovili za hrano in obstoj pol \xc4\x8dloveka-pol \xc5\xbeival v jamskih poslikavah. Antropolog David Lewis-Williams je predlagal, da so bile paleolitike jamske poslikave znak \xc5\xa1amanisti\xc4\x8dnih praks. Simboli so bolj pogosti v paleolitskih jamskih poslikavah, kot so upodobitve \xc5\xbeivali ali \xc4\x8dloveka, edinstveni simbolni vzorci bi lahko bili blagovna znamka, ki predstavlja razli\xc4\x8dne paleolitske etni\xc4\x8dne skupine.  Venerine figurice so izzvale podobne polemike. Arheologi in antropologi so opisovali figurice kot reprezentacijo boginje, pornografske podobe, apotropai\xc4\x8dne amulete in celo kot avtoportrete \xc5\xbeensk samih. _NEWLINE_Venerine figurice so v\xc4\x8dasih razlagali kot da predstavljajo boginje matere; \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost teh \xc5\xbeensk je navedla na misel, da je paleolitska (in kasneje neolitska) dru\xc5\xbeba verovala v \xc5\xbeensko kot center in da so v dru\xc5\xbebi prevladovale \xc5\xbeenske. _NEWLINE_Za\xc4\x8detki glasbe v paleolitika niso znani, saj za najzgodnej\xc5\xa1e oblike glasbe verjetno niso uporabljali glasbila, temve\xc4\x8d \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki glas in/ali fizi\xc4\x8dne predmete, ki ne pu\xc5\xa1\xc4\x8dajo sledi v arheolo\xc5\xa1kem zapisu. Antropolo\xc5\xa1ki in arheolo\xc5\xa1ki zapisi ka\xc5\xbeejo, da se je glasba prvi\xc4\x8d pojavila v srednjem ali mlaj\xc5\xa1em paleolitiku. Glasba se je morda razvila iz ritmi\xc4\x8dnih zvokov proizvedenih pri dnevnih dejavnostih , Charles Darwin je predlagal, da se je glasba lahko za\xc4\x8dela kot strategijo hominida pri parjenju, podobno kot je to v \xc5\xbeivalskem svetu . Ta hipoteza je na splo\xc5\xa1no manj sprejemljiva kot prej\xc5\xa1nja, vendar kljub temu zagotavlja mo\xc5\xbeno alternativo. \xc5\xa0e ena razlaga je, da je \xc4\x8dlovek za\xc4\x8del z glasbo preprosto zaradi u\xc5\xbeitka._NEWLINE_Paleolitski ljudje so uporabljali flavtam podobne cevi iz kosti. Glasba je lahko igrala veliko vlogo v verskem \xc5\xbeivljenju. Zlasti se zdi, da so bobne iz \xc5\xbeivalske ko\xc5\xbee lahko uporabljali pri verskih obredih paleolitski \xc5\xa1amani, kot ka\xc5\xbeejo ostanki bobnom podobnih instrumentov iz nekaterih paleolitskih grobov \xc5\xa1amanov.\n_START_SECTION_\nReligija in verovanja\n_START_PARAGRAPH_\nUporaba pokopov na mestih, kot so Krapina, Hrva\xc5\xa1ka (c. 130.000 pred sedanjostjo) in Qafzeh, Izrael (c. 100.000 pred sedanjostjo) je povzro\xc4\x8dila pri antropologih in arheologih, kot je Philip Lieberman, da verjamejo, da so lahko paleolitski ljudje verovali v posmrtno \xc5\xbeivljenje in "skrb za mrtvega presega vsakodnevno \xc5\xbeivljenje\xc2\xab.   Vrezane oznake na neandertalskih kosteh iz razli\xc4\x8dnih lokacij, kot so Combe-Grenal in Abri Moula v Franciji ka\xc5\xbeejo, da so Neandertalci lahko izvajali obrede iz (domnevno) verskih razlogov. Po zadnjih arheolo\xc5\xa1kih najdbah iz H. heidelbergensis mesta v Atapuerca, so verjetno ljudje za\xc4\x8deli pokopavali svoje mrtve \xc5\xbee veliko prej, v poznem starej\xc5\xa1em paleolitiku; vendar je ta teorija v znanstveni skupnosti pogosto vpra\xc5\xa1ljiva._NEWLINE_Obstoj antropomorfnih slik in pol \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke, pol-\xc5\xbeivalske podobe nadalje ka\xc5\xbeejo, da so bili kamenodobni ljudje prvi, ki so verjeli v panteon bogov ali nadnaravnih bitij , \xc4\x8deprav tak\xc5\xa1ne slike lahko navedejo na \xc5\xa1amanisti\xc4\x8dne prakse, podobne tistim v sodobnih plemenskih dru\xc5\xbebah. Prvi znan nesporen pokop \xc5\xa1amana sega v zgodnjo paleolitsko dobo (c. 30.000 pred sedanjostjo) na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem._NEWLINE_Religija je bila morda apotropai\xc4\x8dna; \xc5\xa1e posebej, ker je bila morda vpletena so\xc4\x8dutna \xc4\x8darovnija. Venerine figurice, ki so bogate v arheolo\xc5\xa1kem zapisu, so primer morebitne paleolitske simpati\xc4\x8dne magije, saj so bile lahko uporabljane za zagotavljanje uspeha pri lovu in da bi dosegli rodovitnost zemlje in \xc5\xbeenske. Paleolitske Venerine figurice so v\xc4\x8dasih pojasnjevali, kot upodobitve boginje zemlje podobne Gaia ali kot reprezentacijo boginje, ki je vladarica ali mati \xc5\xbeivali.'