b'\n_START_ARTICLE_\nEsslingen am Neckar\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nEsslingen le\xc5\xbei v ozkem delu doline reke Neckar, jugovzhodno od Stuttgarta. Reka pre\xc4\x8dka mesto od jugovzhoda do severozahoda, severno od nje je staro mesto. Reka je zajezena, od leta 2011 je na njej hidroelektrarna. Na vzhodu sega do Schurwalda in na jugu do vzno\xc5\xbeja pri ravnini Filder._NEWLINE_Mesto le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 230 do 498 metrov v dolini reke Neckar.\n_START_SECTION_\nRaba tal\n_START_PARAGRAPH_\nEsslingen ima povr\xc5\xa1ino 4643 hektarjev. Od tega je 1193 hektarjev gozdov in 112 voda. Na 93 hektarjih gojijo vinograde, ki so del vinorodne de\xc5\xbeele W\xc3\xbcrttemberg. 1662 hektarjev je pozidano zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, na katerem \xc5\xbeivi okoli 90.000 prebivalcev, preostalo so ulice, trgi, ceste in \xc5\xbeeleznice.\n_START_SECTION_\nUpravna delitev\n_START_PARAGRAPH_\nMesto sestavlja 24 \xc4\x8detrti:_NEWLINE_Berkheim, Br\xc3\xbchl, Hegenberg, Hohenkreuz, Innenstadt, Kennenburg, Kimmichsweiler/Oberhof, Krummacker, Liebersbronn, Mettingen, Neckarhalde, Oberesslingen, Obertal, Pliensauvorstadt, R\xc3\xbcdern, Zerah, Sankt Bernhardt, Sirnau, Sulzgries, W\xc3\xa4ldenbronn, Weil, Wiflingshausen, Zell, Zollberg._NEWLINE_K Esslingenu spada tudi eksklava Stadtwald Esslingen am Neckar Stiftswald v mestni \xc4\x8detrti Stuttgart.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nImamo arheolo\xc5\xa1ke dokaze, da je bilo obmo\xc4\x8dje sedanjega mesta naseljeno \xc5\xbee v neolitiku. Sledovi poselitve na obmo\xc4\x8dju mestne cerkve segajo v leto  1000 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nRimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV 1. stoletju n. \xc5\xa1t. je regija Esslingen postala del rimskega imperija. Na obmo\xc4\x8dju Oberesslingen so imeli rimsko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de. Najbli\xc5\xbeji ve\xc4\x8dji rimski naselbini in garniziji sta bili Cannstatt in K\xc3\xb6ngen.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nIz porimskega obdobja v dolini Neckar v Esslingenu ni zgodnjealemanskih odkritij, so pa v Filderju. Najdbe iz R\xc3\xbcderna ka\xc5\xbeejo bogat grob z vzhodnimi vplivi, kot je skupina treh krilatih pu\xc5\xa1\xc4\x8dic. Ime s kon\xc4\x8dnico -ingen ozna\xc4\x8duje osebe v kraju, mo\xc5\xa1ki z imenom Hezzilo ali Hetsilo je imel vplivno vlogo kot lastnik ali glava dru\xc5\xbeine. To ime skupaj z "-ingen" je dalo ime naselja in nato mesta._NEWLINE_V 6. stoletju so si frankovski vladarji Merovingi pod kraljem Klodvikom I. podredili Alemane, vendar pa so Alemani tudi pod frankovsko nadvlado prevzeli upravne naloge in oblikovali vojvodino v frankovski dr\xc5\xbeavi. V 8. stoletju so posku\xc5\xa1ali ponovno vzpostaviti samostojno oblast. Poskus leta 746 v Cannstattu ni uspel. S krvavim zatrtjem je bilo konec alemanske vojvodine._NEWLINE_Esslingen se prvi\xc4\x8d omenja leta 777 kot Ezelinga v oporoki opata Fulrada iz Saint-Denisa (blizu Pariza), kaplana Pipina in Karla Velikega. Opat je v Esslingen prinesel kosti svetega Denisa in je zaradi tega postal cilj romarjev. S tem je omogo\xc4\x8dil rast kraja._NEWLINE_Okoli leta 800 je Esslingen postal trg \xe2\x80\x93 tr\xc5\xbene pravice so bile potrjene leta 866. V letih 949 do 953 je bil v lasti Liudolfa, \xc5\xa1vabskega vojvode. Barbarosa je leta 1181 kraju dodelil naslov cesarsko mesto. 30. decembra 1213 je cesar Friderik II. podelil mestno cerkev svetega Dionizija stolni\xc4\x8dnemu kapitlju v Speyerju._NEWLINE_Esslingen je dobil mestne pravice leta 1229, podelil mu jih je cesar Friderik II. V 13. stoletju so za\xc4\x8deli graditi \xc5\xa1tevilne velike zgradbe. Zgrajen je bil most \xc4\x8dez reko Neckar, ki je pripomogel, da je mesto postalo glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za trgovino med Italijo, \xc5\xa0vico in severno Nem\xc4\x8dijo. Mostnina in sejmi so omogo\xc4\x8dili nadaljnjo rast mesta, prav tako pa tudi izvoz cenjenih vin iz regije. V 13. stoletju je bila v zgodnjegotskem slogu zgrajena tudi katoli\xc5\xa1ka cerkev svetega Pavla, najstarej\xc5\xa1a ohranjena cerkev ubo\xc5\xbenega reda v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_V obdobju med 13. in 16. stoletjem je bilo veliko sporov med svobodnim cesarskim mestom in grofi W\xc3\xbcrttember\xc5\xa1kimi (pozneje vojvodino W\xc3\xbcrttemberg). Pribli\xc5\xbeno polovica prebivalstva je zaradi lakote ali epidemij umrla v tridesetletni vojni med letoma 1618 in 1648. Esslingen je izgubil svojo neodvisnost kot cesarsko mesto v letih 1802 in 1803, ko je postal del vojvodine W\xc3\xbcrttemberg.\n_START_SECTION_\nMost \xc4\x8dez  reko Neckar\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajen je bil med letoma 1213 in 1286, znan tudi kot zunanji most: Bil je kamnit s tremi stolpi in v tistem \xc4\x8dasu eden najve\xc4\x8djih mostov v Nem\xc4\x8diji. Srednji stolp je bil poru\xc5\xa1en leta 1819, zunanji stolp pa leta 1837. Po vojni je bil trilo\xc4\x8dni kamniti most nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z 52 m dolgimi jeklenimi nosilci na obmo\xc4\x8dju novozgrajenega kanala. Prej\xc5\xa1nji most z 12 oboki ima danes le 5 obokov. Novi most delno odstopa od vzdol\xc5\xbene osi in nato preide na preostali stolp._NEWLINE_Pliensaubr\xc3\xbccke zdaj uporabljajo le kolesarji in pe\xc5\xa1ci. Dolg je 200 m.\n_START_SECTION_\n19. stoletje do danes\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 19. stoletja se je za\xc4\x8dela industrializacija. Izdelava rokavic, predelava hrane, tekstilna in kovinska industrija so bile med prvimi v Esslingenu. 20. novembra 1845 je od Cannstatta do Esslingena pripeljal prvi vlak._NEWLINE_Esslingen so aprila 1945 zasedli ameri\xc5\xa1ki vojaki, proti koncu druge svetovne vojne. Med vojno mesto ni bilo mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovano, zato je srednjeve\xc5\xa1ka narava sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta ve\xc4\x8dinoma ohranjena._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni se je v Esslingen priselilo okoli 47.000 ljudi, ve\xc4\x8dinoma beguncev in razseljenih oseb iz Vzhodne Nem\xc4\x8dije. V Oberesslingenu in Zollbergu so bile zgrajene nove stanovanjske soseske._NEWLINE_Leta 1973 se je okraj N\xc3\xbcrtingen zdru\xc5\xbeil z Esslingenom, ki je postal sede\xc5\xbe precej raz\xc5\xa1irjenega okro\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je sede\xc5\xbe univerze uporabnih znanosti (nem\xc5\xa1ko Hochschule Esslingen). Znana je po strojni\xc5\xa1tvu in strokovnih predmetih iz avtomobilizma, pa tudi treh mednarodnih magistrskih programih (MBA \xe2\x80\x93 International Industrial Management, [3] MEng \xe2\x80\x93 Automotive Systems, [4] MEng \xe2\x80\x93 oblikovanje in razvoj avtomobilske industrije in strojni\xc5\xa1tva) [5] s podiplomskim \xc5\xa1tudijem, pou\xc4\x8dujejo v angle\xc5\xa1kem jeziku.'