b'\n_START_ARTICLE_\nNem\xc5\xa1ki vogal\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ki vogal (nem\xc5\xa1ko Deutsches Eck) je rt v Koblenzu v Nem\xc4\x8diji, kjer se reka Mozela izliva v Ren. Imenuje se po lokalni komendi tevtonskega reda (Deutscher Orden), znan pa je zaradi monumentalnega konjeni\xc5\xa1kega kipa Viljema I., prvega nem\xc5\xa1kega cesarja, postavljenega leta 1897 v zahvalo za njegove zasluge pri zdru\xc5\xbeitvi Nem\xc4\x8dije. Eden izmed \xc5\xa1tevilnih spomenikov cesarju Viljemu v pruskem Porenju je bil uni\xc4\x8den v drugi svetovni vojni. Ohranjen je bil samo podstavek kot spomin. Po ponovni zdru\xc5\xbeitvi Nem\xc4\x8dije je bila po burnih razpravah na podstavek leta 1993 postavljena replika kipa. To je danes znamenitost Koblenza in priljubljena turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki vogal je tudi kraj celinskih plovnih poti v Nem\xc4\x8diji, kjer je potrebna velika spretnost pri krmarjenju z ladjami.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTevtonski vitezi ali kri\xc5\xbeevniki so pri\xc5\xa1li v Koblenz, ko jim je nad\xc5\xa1kof Theoderich von Wied iz Trierja leta 1216 odmeril posestva okrog bazilike svetega Kastorja, ki je neposredno ob soto\xc4\x8dju Mozele in Rena. Vitezi so pomagali pri zdravstveni negi in kmalu ustanovili komendo, ki je postala upravni sede\xc5\xbe sodnega izvr\xc5\xa1itelja v Koblenzu, neposredno podrejenega Velikemu mojstru. Prostori in stavbe okoli komende so nastajali od leta 1279 dalje in so postali znani kot Nem\xc5\xa1ki vogal (Deutsches Eck)._NEWLINE_Okoli leta 1600 je komenda iz Koblenza preselila svoj sede\xc5\xbe navzdol po Renu v K\xc3\xb6ln. Leta 1794 so levi breg Rena osvojile francoske revolucionarne sile in od leta 1802 dalje so bila cerkvena posestva sekularizirana. Prostori vite\xc5\xa1kega reda so bili obnovljeni kot del pruske trdnjave Koblenz. V 19. stoletju je bilo obmo\xc4\x8dje povezano s pomolom z dolvodnim pe\xc5\xa1\xc4\x8denim bregom in oblikovalo dana\xc5\xa1njo povr\xc5\xa1ino.\n_START_SECTION_\nCesarska ikonografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti cesarja Viljema I. leta 1888 je njegov vnuk Viljem II. \xc5\xbeelel obuditi nacionalisti\xc4\x8dni kult "ustanovitelja nem\xc5\xa1kega rajha". V naslednjih letih je zasebno financiral in postavil Kyffh\xc3\xa4userski ali Barbarosov spomenik na hribu Kyffh\xc3\xa4user v Turingiji ter spomenik cesarju Viljemu v kraju Porta Westfalica (Vrata v Vestfalijo), oba je zasnoval arhitekt Bruno Schmitz iz Leipziga. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d drugih mest je dobilo spomenike in leta 1891 se je Viljem II. odlo\xc4\x8dil enega postaviti na soto\xc4\x8dju Rena in Mozele v Koblenzu._NEWLINE_Po nadaljnjih iskanjih kraja in akciji zbiranja sredstev je bil spomenik cesarja Viljema de\xc5\xbeele Porenje postavljen in slovesno odprt v prisotnosti cesarja 31. avgusta 1897. Bruno Schmitz je spet izdelal na\xc4\x8drte za velikanski ve\xc4\x8d kot 37 metrov visok spomenik na konici Nem\xc5\xa1kega vogala. Na njem je verz pesnika Maxa von Schenkendorfa iz Koblenza: Nimmer wird das Reich zerst\xc3\xb6ret, wenn ihr Einig Seid und Treu (\'Imperij ne bo nikoli uni\xc4\x8den, dokler boste zdru\xc5\xbeeni in zvesti\'). \xc5\xa0e en napis je mogo\xc4\x8de najti na kipu, posve\xc4\x8denem Viljemu Velikemu. Konjeni\xc5\xa1ki kip sam je visok 14 m in predstavlja Viljema I. v uniformi generala, ki spominja na pruskega zmagovalca v "nem\xc5\xa1ki zdru\xc5\xbeitveni vojni". Njegovega konja dr\xc5\xbei krilati \xc5\xbeenski genij, ki nosi lovorov venec in cesarsko krono._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni so po versajski pogodbi Rensko provinco zasedle zavezni\xc5\xa1ke sile. Ko je bilo v novembru 1929 obmo\xc4\x8dje dokon\xc4\x8dno o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deno v skladu z Youngovim planom, so se desettiso\xc4\x8di zbrali na Nem\xc5\xa1kem vogalu, da bi praznovali osvoboditev Porenja. 22. julija 1930 je predsednik Paul von Hindenburg proslavil konec svoje zmagovite poti po renski zemlji s prazni\xc4\x8dno pojedino in ognjemetom.  Isti ve\xc4\x8der je bilo ubitih 38 ljudi, ko se je pod te\xc5\xbeo mno\xc5\xbeice zru\xc5\xa1il pontonski most \xc4\x8dez Mozelo.\n_START_SECTION_\nUni\xc4\x8denje in ponovna postavitev\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko je bil notranji del Koblenza zaradi strate\xc5\xa1kega bombardiranja zavezni\xc5\xa1kih sil med drugo svetovno vojno uni\xc4\x8den, je Nem\xc5\xa1ki vogal ostal v glavnem nepo\xc5\xa1kodovan. 16. marca 1945 pa je kip hudo po\xc5\xa1kodovalo ameri\xc5\xa1ko topni\xc5\xa1tvo. 87. artilerijska enota iz tretje ameri\xc5\xa1ke armade z narednikom Loydom Watsonom na \xc4\x8delu je streljala nanj, ko so videli, da ga nem\xc5\xa1ki vojaki zapu\xc5\xa1\xc4\x8dajo. Domnevali so, da je to za\xc4\x8detek operacije in zato so jih napadli. Kmalu zatem je bil spomenik popolnoma uni\xc4\x8den. Francoska voja\xc5\xa1ka vlada naj bi nadomestila stari spomenik s spomenikom miru in razumevanja med narodi, vendar to ni bilo nikoli uresni\xc4\x8deno._NEWLINE_Po ustanovitvi Zvezne republike Nem\xc4\x8dije in Vzhodne Nem\xc4\x8dije leta 1949 je bila dr\xc5\xbeava razdeljena na kapitalisti\xc4\x8dni zahod in komunisti\xc4\x8dni vzhod. Da bi izrazil globoko \xc5\xbeeljo po zdru\xc5\xbeeni Nem\xc4\x8diji, je predsednik Theodor Heuss Nem\xc5\xa1ki vogal razglasil za spomenik nem\xc5\xa1ke enotnosti. Namestili so grbe vseh nem\xc5\xa1kih zveznih de\xc5\xbeel, tudi nekdanjih nem\xc5\xa1kih ozemelj, kot so \xc5\xa0lezija, Vzhodna Prusija in Pomeranija. Postavili so repliko uni\xc4\x8denega konjeni\xc5\xa1kega kipa in nem\xc5\xa1ka zastava je zavihrala nad trgom._NEWLINE_Po padcu berlinskega zidu novembra 1989 so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni trije betonski deli pravega zidu poleg spomenika. 3. oktobra 1990 so bili dodani emblemi novih zveznih de\xc5\xbeel.\n_START_SECTION_\nObnova kipa\n_START_PARAGRAPH_\nZ zdru\xc5\xbeitvijo obeh Nem\xc4\x8dij leta 1990 Nem\xc5\xa1ki vogal ni bil ve\xc4\x8d simbol te\xc5\xbenje po zdru\xc5\xbeeni Nem\xc4\x8diji. Za\xc4\x8deli so razmi\xc5\xa1ljati o preoblikovanju trga. Kritiki so bili proti ponovni uvedbi konjeni\xc5\xa1kega kipa Viljema I., \xc4\x8de\xc5\xa1 da je prepozno in neustrezno, predlagatelji pa so videli prilo\xc5\xbenost za turizem. Ko je zvezna vlada prenesla pravice na mesto Koblenz in ko sta Werner in Anneliese Theisen (par iz Koblenza) zagotovila, da bosta krila vse stro\xc5\xa1ke za obnovo kipa, je bila odlo\xc4\x8ditev o obnovi sprejeta._NEWLINE_D\xc3\xbcsseldorfski kipar Raymond Kittl je dobil naro\xc4\x8dilo za izdelavo replike izvirnega kipa. Narejen je bil iz trpe\xc5\xbenega bronastega odlitka v primerjavi z izvirnikom, ki je bil izdelan iz bakrenih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Maja 1992 so dele kipa pripeljali v Koblenz z ladjo MS-Futura. Preddela so bila dokon\xc4\x8dana v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du in 2. septembra 1993 je \xc5\xbeerjav dvignil kip na podstavek. Takrat je bil sedanski dan (Sedantag), ki sicer ni ve\xc4\x8d uradno priznan, a je bil dan, ko so proslavili nem\xc5\xa1ko zmago v bitki za Sedan. 25. septembra 1993 je bil nov kip odkrit._NEWLINE_Danes velika dr\xc5\xbeavna zastava in zastave 16 de\xc5\xbeel plapolajo na Nem\xc5\xa1kem vogalu kot opozorilo nem\xc5\xa1ke enotnosti. Trije deli berlinskega zidu so zdaj posve\xc4\x8deni \xc5\xbertvam delitve.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nSpomenik cesarja Viljema je za\xc5\xa1\xc4\x8diten kulturni spomenik (Denkmalschutzgesetz, DSchG) in je vpisan na seznam spomenikov Porenje-Pfal\xc5\xa1ka. _NEWLINE_Od leta 2002 je spomenik tudi del Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Zgornja srednja dolina Rena . Poleg tega je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kulturna dobrina na podlagi Haa\xc5\xa1ke konvencije in ozna\xc4\x8dena z modro-belim emblemom.'