b"\n_START_ARTICLE_\nKnez\n_START_PARAGRAPH_\nKnez (lat. princeps, dux, comes, nem. F\xc3\xbcrst, rusko \xd0\xba\xd0\xbd\xd1\x8f\xd0\xb7\xd1\x8c (knjaz); \xc5\xbeenska oblika kneginja - \xd0\xba\xd0\xbd\xd1\x8f\xd0\xb3\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x8f (knjaginja)) je ozna\xc4\x8ditev za predstojnika ve\xc4\x8dje plemenske ali ozemlje enote, pa tudi vladarski ali plemi\xc5\xa1ki naziv, ki se v romanskih jezikih in angle\xc5\xa1\xc4\x8dini prevaja kot princ.\n_START_SECTION_\nZgodovinski pregled\n_START_PARAGRAPH_\nIzvirno so s knezom ozna\xc4\x8devali vodjo plemena. Kasneje z razvojem fevdalizma je postal naziv za vladarja dr\xc5\xbeave (\xd0\xba\xd0\xbd\xd1\x8f\xd0\xb6\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xbe (knja\xc5\xbeestvo) - kne\xc5\xbeevina), na primer Kijevska Rusija. Pomen se je skozi zgodovino spreminjal._NEWLINE_Knez je splo\xc5\xa1noslovansko poimenovanje in je po prevladujo\xc4\x8dem mnenju nastalo iz gotske besede kuniggs, ki je pomenila 'kralj'. V staroslovenski dobi je bil polo\xc5\xbeaj kneza deden v enem rodu, znotraj njega pa verjetno volilen. Po vklju\xc4\x8ditvi v Zahodno cesarstvo (845) je karantanske kneze verjetno sprva postavljal kralj, od konca 11. stol ali za\xc4\x8detku 12. stol. pa je postal polo\xc5\xbeaj deden, ustoli\xc4\x8denje pa obred za prenos oblasti. Medtem ko je piomenovanje knez prvotno ustrezalo latinski besedi dux (vojvoda), je pozneje pre\xc5\xa1lo na novega pokrajinskega predstojnika (mejnega) grofa ali na grofa sploh; na to ka\xc5\xbeejo tudi krajevna imena, npr.: Grafenbrunn (Kne\xc5\xbeak). Po oblikovanju de\xc5\xbeel je njihov vladar veljal za de\xc5\xbeelnega kneza. Poimenovanje knez pa je od konca srednjega veka lahko pomenilo visokega plemi\xc4\x8da cerkvenega (knezo\xc5\xa1kof) ali svetnega stanu kot npr. od srede 17. stol. knezi Auersperg. \xc4\x8ce je bil knez osebno podrejen cesarskemu sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, je bil neposredni dr\xc5\xbeavni knez (Celjski grofje od 1436). Razlikujemo starej\xc5\xa1i in mlaj\xc5\xa1i dr\xc5\xbeavni kne\xc5\xbeji stan; zadnji je nastal med vladavino Staufovcev, leta 1231 prvi\xc4\x8d imenovanih kot 'de\xc5\xbeelni gospodje' (domini terrae). V zlati buli (1356) so bili volilni knezi potrjeni kot posebna skupina znotraj knezov, s posebnimi pravicami.\n_START_SECTION_\nRazvoj besede\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda knez, ki je k nam pri\xc5\xa1la v uporabo v 16. stoletju izhaja iz starocerkvenoslovanske besede \xd0\xba\xd1\x8an\xc4\x99dz\xd1\x8c 'knez', hrva\xc5\xa1ko kn\xc3\xaaz, rusko \xd0\xba\xd0\xbd\xd1\x8f\xd0\xb7\xd1\x8c 'knez', \xc4\x8de\xc5\xa1ko kn\xc4\x9bz 'duhovnik', praslovanska beseda *\xd0\xba\xd1\x8an\xc4\x99g\xd1\x8c je izposojena iz pragermanske besede *kuningaz 'kralj, vodja plemena'. Pragermanska beseda je s pripono *-inga-/-unga-, ki je ozna\xc4\x8devala izvor ali pripadnost, izpeljana iz pragermanskega korena *kunja- '(plemeniti) rod' in je prvotno nekako pomenila 'plemenita\xc5\xa1, \xc4\x8dlovek iz rodu'."