b'\n_START_ARTICLE_\nStrossmayerjeva ulica, Maribor\n_START_PARAGRAPH_\nStrossmayerjeva ulica je ena od ulic v Mariboru, ki poteka ob vzhodnem robu starega mestnega jedra od kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da s Koro\xc5\xa1ko cesto na jugu do kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da s Kamni\xc5\xa1ko ulico na severu. Poimenovana je po hrva\xc5\xa1kem \xc5\xa1kofu Josipu Juraju Strossmayerju._NEWLINE_Na zahodni strani Strossmayerjeve ulice stoji stadion Ljudski vrt.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa mestu sedanje ulice je bil do leta 1929 zahodni mestni obrambni jarek. Leta 1830 so ga zasuli in na njem je dal te dni pokrajini glavar Otto zasaditi kostanjev drevored. Leta 1833 so novo ulico v Koro\xc5\xa1kem predmestju poimenovali Allee Gasse (Drevoredna ulica), po kostanjevem drevoredu, ki je rasel v ulici. Leta 1869 so jo preimenovali v Schmiderer Gasse (Schmiderjeva ulica), po Josefu Schmidererju, posestniku iz Maribora, ki je dal leta 1833 zahodno od kostanjevega drevoreda zgraditi ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1. Leta 1919 so jo preimenovali v Strossmayerjevo ulico. Hrva\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Josip Juraj Strossmayer (1815\xe2\x80\x931905) je bil med leti 1860 do 1873 idejni voditelj hrva\xc5\xa1ke narodne stranke. Leta 1867 je bil med ustanovitelji Jugoslovanske akademije znanosti in umetnosti v Zagrebu in leta 1874 med ustanovitelji zagreb\xc5\xa1ke univerze. \xc5\xbde kot bosansko-sremski \xc5\xa1kof in apostolski vikar za Srbijo si je prizadeval za zbli\xc5\xbeanje ju\xc5\xbenih Slovanov ter zagovarjal zdru\xc5\xbeitev katoli\xc5\xa1ke in pravoslavne cerkve. Na prvem vatikanskem koncilu je nasprotoval razglasitvi dogme o nezmotljivosti pape\xc5\xbea._NEWLINE_Leta 1783 so se me\xc5\xa1\xc4\x8dani Maribora odlo\xc4\x8dili, da zaradi premajhnosti starega mestnega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je bilo okoli dana\xc5\xa1nje stolne cerkve na Slom\xc5\xa1kovem trgu, to preselijo na novo lokacijo izven starega dela mesta. Tako so pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de preselili v Koro\xc5\xa1ko predmestje, na prostor dana\xc5\xa1njega Ljudskega vrta. Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo oddano s \xc5\xa1tirikotnim obzidjem z \xc5\xbeeleznimi mre\xc5\xbeastimi vrati. V sredini je stala Kri\xc5\xbeeva kapela z zvonikom, okoli nje pa nagrobniki pomembnih mariborskih dru\xc5\xbein. Blizu pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da je stal kri\xc5\xbe, ki je ozna\xc4\x8deval kraj, kjer so pokopavali samomorilce. To pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de se je nato obdr\xc5\xbealo do leta 1937, ko so mestno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de ponovno preselili, to pot na Pobre\xc5\xbeje, kjer je na levi strani dana\xc5\xa1nje Ceste XIV. divizije nastalo cerkveno, na desni strani pa mestno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. V hi\xc5\xa1i \xc5\xa1tevilka 7 je bila t. i. Schmiderejeva ubo\xc5\xbenica za revne \xc5\xbeenske.'