b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Thomson\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo povpre\xc4\x8dnih uspehih v \xc5\xa1oli je kasneje postal u\xc4\x8ditelj matematike, leta 1832 pa je postal profesor na Univerzi v Glasgowu. Leta 1841 se je vpisal na Univerzo v Cambridgeu. Leta 1851 je bil izvoljen v Kraljevo dru\xc5\xbebo v Londonu, ter ji kasneje med letoma 1890 in 1895 tudi predsedoval._NEWLINE_\xc5\xbde zgodaj se je seznanil z deli Carnota ter pri\xc5\xa1el na misel, da bi lahko Carnotovo kro\xc5\xbeno spremembo uporabil za definicijo absolutne temperaturne lestvice, ki ne bi bila vezana na dolo\xc4\x8deno snov. Na neki prireditvi je Thompson sre\xc4\x8dal Joulea, s katerim sta opazovala \xc5\xa1irjenje plinov v prostoru z zelo nizkim tlakom, in odkrila Joule-Thompsonov pojav._NEWLINE_Leta 1851, eno leto po pomembni Clausiusovi objavi, je opustil zamisel, da se toplota ohrani, ter sprejel Joulovo ugotovitev. Poudaril je, da ni mogo\xc4\x8d izotermni toplotni stroj, ki bi izkoristil toploto, ko bi se na primer voda svetovnih morij ohladila za majhen del stopinje, in jo spremenil v delo. Tak stroj prvi zakon termodinamike dopu\xc5\xa1\xc4\x8da, drugi pa ne, zato bi to bil perpetuum mobile druge vrste. Razglabljanje o toplotnih strojih ga je pripeljalo do pojavov, ki jih danes \xc5\xa1tejemo v termoelektriko, v\xc4\x8dasih pa so jih poleg plina in pare pogosto uporabljali. Te je tako raz\xc4\x8dlenil, da so pozneje z njimi ilustrirali energijski in entropijski zakon._NEWLINE_Leta 1854 je izbolj\xc5\xa1al svoj predlog absolutne termometri\xc4\x8dne lestvice. Izhajal je iz tega, da absolutno temperaturo merimo od absolutne ni\xc4\x8dle pri -273,15 \xc2\xb0C. Lestvica se njemu na \xc4\x8dast imenuje Kelvinova lestvica._NEWLINE_V letu 1853 je izpeljal ena\xc4\x8dbo za elektri\xc4\x8dno nihanje v nihajnem krogu. Pozneje so ji dodali \xc5\xa1e en \xc4\x8dlen, imenuje pa se telegrafska ena\xc4\x8dba. Raziskoval je tudi merilnike za elektri\xc4\x8dni tok in patentiral telegrafski prejemnik, ki je uporabljal zrcalce namesto kazalca, ter razne druge pripomo\xc4\x8dke, ki so mu pri\xc5\xa1li prav pri plovbi s svojo jadrnico. Eden zadnjih njegovih prispevkov pa je bil model atoma._NEWLINE_Obogatel je zaradi sodelovanja pri ve\xc4\x8d projektih, s svojimi patenti ter tovarno elektri\xc4\x8dnih merilnih naprav. Pokopan je v Westminstrski opatiji.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva dru\xc5\xbeba iz Londona mu je leta 1856 za njegove kemijske raziskave v povezavi z elektriko, gonilno silo toplote podelila svojo kraljevo medaljo. Za svoje znanstvene dose\xc5\xbeke je lord Kelvin leta 1883 prejel Copleyjevo medaljo Kraljeve dru\xc5\xbebe.'