b'\n_START_ARTICLE_\nBrezova odpadljivka\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nKlobuk brezove odpada\xc4\x8de ima premer od 4 do 20 cm, je okrogle ali ledvi\xc4\x8daste oblike s topim robom. Debel je do 6 cm. Mlade gobe so bledo sivo rjave, stare pogosto temno rjave barve in pogosto lisast. Klobukova ko\xc5\xbeica je tanka in gladka. Zlahka se  olupi. Rob je zaokro\xc5\xbeen in top._NEWLINE_Trosovnica je sestavljena iz belih cevk, ki so dolge od 2-8 mm in se zlahka lo\xc4\x8dijo od klobuka. Luknjice so bele, pozneje nekoliko porjavijo, v njih pa je bel trosni prah, sestavljen iz elipsastih trosov, ki merijo 3\xe2\x80\x936 x 1,5\xe2\x80\x932\xc2\xa0\xce\xbcm. Meso je belo, mehko, plutasto, pri starih gobah \xc5\xbeilavo in kiselkastega okusa._NEWLINE_Brezova odpadljivka je parazitska goba, ki najpogosteje zajeda breze, v\xc4\x8dasih pa tudi bukve. Mlade gobe so u\xc5\xbeitne, vendar niso preve\xc4\x8d okusne. V preteklosti so se pripravki iz gobe uporabljali v tradicionalni medicini, predvsem kot zdravilo proti \xc4\x8drevesnim zajedavcem, kot so bi\xc4\x8deglavci (Trichuris trichura). Ostanke brezove odpadljivke so na\xc5\xa1li tudi pri \xc3\x96tziju, ledenodobni mumiji, znanstveniki pa so mnenja, da jo je ledenodobni lovec s seboj nosil prav za zatiranje \xc4\x8drevesnih zajedavcev. Znanstveniki gobo preu\xc4\x8dujejo tudi danes, saj jih zanimajo njene fitokemi\xc4\x8dne in farmakolo\xc5\xa1ke lastnosti.'