b'\n_START_ARTICLE_\nNicol\xc3\xa1s Maduro\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nMaduro je za\xc4\x8del delati kot voznik avtobusa, kasneje je postal sindikalni vodja, leta 2000 je bil izvoljen v dr\xc5\xbeavni zbor. Imenovan je bil na \xc5\xa1tevilne polo\xc5\xbeaje v venezuelski vladi pod Chavezom, kjer je bil leta 2006 zunanji minister. V tem \xc4\x8dasu je bil opisan kot \xc2\xbbnajbolj sposoben administrator in politik v Chavezovem notranjem krogu\xc2\xab. Po Ch\xc3\xa1vezovi smrti 5. marca 2013 je Maduro prevzel pristojnosti in odgovornosti predsednika. Na posebnih predsedni\xc5\xa1kih volitvah 14. aprila 2013 je Maduro dobil 50,62\xc2\xa0% glasov kot kandidat Zdru\xc5\xbeene socialisti\xc4\x8dne stranke Venezuele. 19. aprila je tudi uradno postal predsednik.  Njegovo predsedovanje je sovpadalo s padcem dru\xc5\xbebenogospodarskega statusa Venezuele, kjer so se pove\xc4\x8dali kriminal, inflacija, rev\xc5\xa1\xc4\x8dina in lakota; analitiki so pripisali nazadovanje Venezuele tako gospodarski politiki Ch\xc3\xa1veza kot Madura, medtem ko je Maduro krivil \xc5\xa1pekulacije in gospodarsko vojno, ki so jo vodili njegovi politi\xc4\x8dni nasprotniki.  Zaradi pomanjkanja v Venezueli in zni\xc5\xbeanja \xc5\xbeivljenjskega standarda so se v letu 2014 za\xc4\x8deli protesti, ki so prerasli v dnevne pohode po vsej dr\xc5\xbeavi, na katerih je umrlo 43 ljudi. Vse to je vodilo v padec Madurove priljubljenosti   Zaradi izgube priljubljenosti je na volitvah v dr\xc5\xbeavni zbor 2016 zmagala opozicija.  _NEWLINE_Po vstopu v ustavno krizo, ko je vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, zvesto Maduru, odvzelo mnoge pristojnosti Dr\xc5\xbeavnemu zboru, so leta 2017 izbruhnili ve\xc4\x8dmese\xc4\x8dni protesti, zaradi \xc4\x8desar je Maduro pozval k spremembi ustave in povzro\xc4\x8dil najmanj 153 smrtnih \xc5\xbertev. Na mednarodno kritiziranih volitvah 30. julija 2017, ki jih je Venezuelska opozicija bojkotirala, je bila izvoljena Ustavodajna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Venezuele, ve\xc4\x8dina njenih izvoljenih \xc4\x8dlanov je podpirala Madura. Ustanovna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je nato zelo omejila mo\xc4\x8d dr\xc5\xbeavnega zbora in sama postala glavno politi\xc4\x8dno telo v dr\xc5\xbeavi. 20. maja 2018 je bil Maduro ponovno izvoljen kot predsednik na volitvah, ki jih veliko dr\xc5\xbeav ni priznalo kot legitimne. Atlantski svet in Financial Times sta te volitve ozna\xc4\x8dila za farso. Udele\xc5\xbeba je bila najni\xc5\xbeja v sodobni Venezueli, nekateri opozicijski voditelji pa niso smeli sodelovati. Tako kot Ch\xc3\xa1vez, je bil Maduro obto\xc5\xbeen avtoritarnega vodstva, pri \xc4\x8demer so ga osrednji mediji opisali kot diktatorja, zlasti po prekinitvi gibanja za odpoklic predsednika, ki je bilo usmerjeno proti njemu.  Po volitvah leta 2017 so ZDA sankcionirale Madura, tako da so zamrznili njegovo ameri\xc5\xa1ko premo\xc5\xbeenje in mu prepovedali vstop v dr\xc5\xbeavo, z razlago, da je \xc2\xbbdiktator\xc2\xab. Ve\xc4\x8dina narodov v Ameriki in zahodnem svetu je prav tako zavrnila priznanje ustavodajne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine in veljavnost njegove ponovne izvolitve leta 2018, nekatere dr\xc5\xbeave pa so uvedle lastne sankcije proti njemu in njegovi upravi.  Zavezniki, kot so Kitajska, Kuba, Iran, Rusija in Tur\xc4\x8dija, so ponudili podporo in obsodili vme\xc5\xa1avanje v notranje zadeve Venezuele. _NEWLINE_Kljub pobudam za odstop s polo\xc5\xbeaja predsednika, ko je njegov prvi mandat potekel 10. januarja 2019, je predsednika Madura ustoli\xc4\x8dil predsednik Vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Venezuele Maikel Moreno. To je povzro\xc4\x8dilo splo\xc5\xa1no obsojanje; nekaj minut po zaprisegi je Organizacija ameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav na posebni seji Stalnega sveta odobrila resolucijo, v kateri je bil Maduro razgla\xc5\xa1en za nelegitimnega predsednika Venezuele, in pozvala k izvedbi novih volitev. Dr\xc5\xbeavni zbor je razglasil izredno stanje in nekateri narodi so umaknili svoja veleposlani\xc5\xa1tva iz Venezuele. Po njihovem prepri\xc4\x8danju je njegova izvolitev nezakonita, zato naj bi Maduro s ponovnim prevzemom polo\xc5\xbeaja spreminjal Venezuelo v nelegitimno de facto diktaturo.'