b'\n_START_ARTICLE_\nBitka pri Nikopolju\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nPo osmanski zmagi nad srbsko vojsko v bitki na Kosovem polju leta 1389 se je Otomanski imperij raz\xc5\xa1iril na dobr\xc5\xa1en del vzhodnega Balkana. Ozemlje Bizantinskega cesarstva se je zmanj\xc5\xa1alo na sam Konstantinopel, ki je tako postal oblegano mesto. _NEWLINE_Leta 1393 je s tur\xc5\xa1kim zavzetjem Nikopola bolgarski car Ivan \xc5\xa0i\xc5\xa1man izgubil svojo za\xc4\x8dasno rezidenco, medtem ko je njegov brat Ivan Stracimir \xc5\xa1e vedno zadr\xc5\xbeeval Vidin vendar le kot tur\xc5\xa1ki vazal. Razen tega se je meja med islamom in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom pomaknila proti Ogrski, ki je tako postalo voja\xc5\xa1ko pomembna dr\xc5\xbeava v obrambi pred Turki, prav tako pa tudi Bene\xc5\xa1ka republika, do tedaj glavna pomorska velesila v vzhodnem Sredozemlju, ki se je zbala, da bi se njen vpliv zmanj\xc5\xa1al samo na Jadransko morje._NEWLINE_Leta 1394 je pape\xc5\xbe Bonifacij IX. kljub svojemu nezavidljivemu polo\xc5\xbeaju ob politi\xc4\x8dni razdeljenosti in neenotnosti razglasil novo kri\xc5\xbearsko vojno proti Turkom. Anglija in Francija, takrat v mirovanju ob stoletni vojni, sta se uspeli dogovoriti za njeno financiranje. Prav tako so potekala pogajanja za skupno poveljevanje z ogrskim kraljem Sigismundom Luksembur\xc5\xa1kim.\n_START_SECTION_\nPriprave\n_START_PARAGRAPH_\nV aprilu 1396 se je skupina 10.000 Burgundcev, v glavnem konjenice, pod vodstvom vojvode Janeza Neverskega, poleg njih pa \xc5\xa1e 1000 vojakov iz angle\xc5\xa1kega kontingenta, odpravilo na Ogrsko. V Regensburgu se jim je pridru\xc5\xbeilo pribli\xc5\xbeno 6000 vitezov iz nem\xc5\xa1kih pokrajin, na Dunaju pa \xc5\xa1e vojaki iz avstrijskih de\xc5\xbeel, med njimi tudi slovenski voj\xc5\xa1\xc4\x8daki, katere je predvodil Celjski grof Herman II. V Budimu so se zdru\xc5\xbeili z vojsko ogrskega kralja Sigismunda, ki je \xc5\xa1tela pribli\xc5\xbeno 60.000 ljudi._NEWLINE_Sigismund je sprva \xc5\xbeelel ohraniti obrambni polo\xc5\xbeaj, vedo\xc4\x8d za tur\xc5\xa1ko taktiko bojevanja, s katero se je seznanil v manj\xc5\xa1ih bitkah pred tem, vendar je moral popustiti Francozom, ki so na vsak na\xc4\x8din hoteli hitro opraviti s Turki. Tako se je zdru\xc5\xbeena kri\xc5\xbearska vojska, kateri so se priklju\xc4\x8dili \xc5\xa1e Vlahi in Transilvanci, napotila proti Nikopolu. Medtem je flota Bene\xc4\x8danov, Genove\xc5\xbeanov in Rodo\xc5\xa1kih vitezov po Donavi priplula pred Nikopol, kjer se je 10. septembra sre\xc4\x8dala s kri\xc5\xbearji.\n_START_SECTION_\nObleganje Nikopola\n_START_PARAGRAPH_\nNikopol so za\xc4\x8deli v trenutku oblegati, vendar ga zaradi njegove dobre obrambe in brez oblegovalnih sredstev niso uspeli zasesti. Tako so \xc4\x8dakali na tur\xc5\xa1ko vojsko, ki ji je poveljeval Bajazit I. Le-ta je moral prenehati oblegovati Konstantinopel in se odpraviti proti Nikopolu. Na poti se mu je pridru\xc5\xbeil srbski vazal Stefan Lazarevi\xc4\x87. Tako sta si dne 24. septembra 1396 nasproti stali dve enakovredni vojski.\n_START_SECTION_\nBitka\n_START_PARAGRAPH_\nNaslednji dan, 25. se je bitka za\xc4\x8dela. Francozi in Angle\xc5\xbei so pre\xc5\xa1li v ospredje, medtem ko je Sigismund Luksembur\xc5\xa1ki ostal za njimi v centru, Transilvance je poslal na desno krilo, Vlahi pa so oblikovali njegovo levo krilo. Na drugi strani je Bajazit I. oblikoval svojo osrednjo linijo s stra\xc5\xbeno konjenico, lokostrelci in jani\xc4\x8darji, katere je varoval cel niz kolov, uperjenih proti kri\xc5\xbearski vojski. Glavnino vojske je pustil skrito v ozadju. _NEWLINE_Francozi, ki so prvi pre\xc5\xa1li v napad, so morali zaradi kolov razjahati konje, same kole pa odstraniti pod ploho sovra\xc5\xbenih pu\xc5\xa1\xc4\x8dic. Kljub vsemu so uspe\xc5\xa1no prodirali do tur\xc5\xa1ke vojske, ki se je takti\xc4\x8dno umaknila na bli\xc5\xbenji hrib. Ko so vitezi dospeli do njih, se je tedaj  v boj vklju\xc4\x8dila glavnina tur\xc5\xa1ke vojske ter viteze gladko porazila._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so se konji brez jezdecev vrnili v Sigismundov tabor. V nasprotju z ve\xc4\x8dino Transilvancev in Vlahov, ki so se umaknili s polo\xc5\xbeajev, je ogrski kralj hitel na pomo\xc4\x8d Francozom in sre\xc4\x8dal Bajazitovo vojsko na hribu. Bitka je bila enakopravna do trenutka, ko je vanjo posegel tur\xc5\xa1ki vazal Stefan Lazarevi\xc4\x87 s svojo vojsko. Sigismund se je s pomo\xc4\x8djo celjskega grofa Hermana II. in njegove vojske uspel re\xc5\xa1iti iz obro\xc4\x8da ter se odlo\xc4\x8dil za umik. Uspelo mu je dose\xc4\x8di Bene\xc4\x8dane, ki so ga z ladjo prepeljali na varno.\n_START_SECTION_\nEpilog\n_START_PARAGRAPH_\nDne 26. septembra je Bajazit I. dal pobiti  3000 ujetnikov, mlaj\xc5\xa1e ujetnike pa vklju\xc4\x8diti v njegovo vojsko. Sigismund se je zaradi suma izdajstva s strani Vlahov odlo\xc4\x8dil za pot domov preko \xc4\x8crnega, Egejskega in Jadranskega morja. Karl VI. francoski kralj, je za poraz izvedel v bo\xc5\xbei\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu. _NEWLINE_Vitezi so kmalu izgubili navdu\xc5\xa1enje za kri\xc5\xbearske vojne. Boji so se nadaljevali v \xc5\xa0paniji in Sredozemlju. Anglija in Francija sta kmalu obnovili stoletno vojno. Mad\xc5\xbeari in Poljaki so bili v letu 1444 pora\xc5\xbeeni v bitki pri Varni. Konstantinopel je dokon\xc4\x8dno padel v roke Osmanskemu imperiju leta 1453. Zahodna Evropa ni organizirala nobene odprave ve\xc4\x8d proti Turkom vse do renesanse.'