b"\n_START_ARTICLE_\nJean-Victor Poncelet\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPoncelet je na Politehniki (\xc3\x89cole Polytechnique) \xc5\xa1tudiral vojno in\xc5\xbeenirstvo, kjer je leta 1810 diplomiral. Bil je Mongeev u\xc4\x8denec. Kot in\xc5\xbeenirski poro\xc4\x8dnik je leta 1812 stopil v francosko vojsko in se tako udele\xc5\xbeil Napoleonovega velikega pohoda na Rusijo in kakor je zna\xc4\x8dilno za pohode na Rusijo bednega in \xc5\xbealostnega umika, ki je sledil. Njegovi so ga pustili za sabo na boji\xc5\xa1\xc4\x8du, misle\xc4\x8d da je mrtev. Ker je \xc5\xa1e kazal znake \xc5\xbeivljenja, so ga Rusi obudili od\xc2\xa0\xc2\xbbmrtvih\xc2\xab\xc2\xa0in ga odgnali v ujetni\xc5\xa1tvo pri Saratovu. Korakali so \xc5\xa1tiri mesece v najhuj\xc5\xa1i zimi. Tam je ostal \xc5\xa1e leto in pol. Dolge mesece ujetni\xc5\xa1tva je leta 1813 prebil v razmi\xc5\xa1ljanju o geometriji in metodah svojega u\xc4\x8ditelja. Privla\xc4\x8dila ga je \xc4\x8disto sinteti\xc4\x8dna stran Mongeeve geometrije in za\xc4\x8del je premi\xc5\xa1ljevati na na\xc4\x8din, kakor je \xc5\xbee pred dvema stoletjema nakazal Desargues. Sadovi teh razmi\xc5\xa1ljanj so pri\xc5\xa1li na svetlo leta 1822, ko je objavil knjigo o projektivni geometriji._NEWLINE_V Francijo se je vrnil \xc5\xa1ele po Napoleonovem padcu leta 1814. Po vojni je postal univerzitetni profesor v Parizu, potem leta 1848 upravitelj (dacommannt) \xc3\x89cole Polytechnique. To slu\xc5\xbebo je opravljal do leta 1850, ko se je upokojil. Dosegel je \xc4\x8din generala. V tem \xc4\x8dasu je napisal Applications d'analyse et de g\xc3\xa9om\xc3\xa9trie, ki je bila uvod njegove predhodne razprave o zna\xc4\x8dilnostih geometrijskih tvorb. Iz\xc5\xa1la je v dveh delih, leta 1862 in 1864._NEWLINE_Matematiko je pou\xc4\x8deval tudi v Metzu. Poleg matematike se je ukvarjal tudi z mehaniko in hidravliko. Od njegovih del je najpomembnej\xc5\xa1e Trait\xc3\xa9 des propri\xc3\xa9t\xc3\xa9s projectives des figures (1822), v katerem je obdelal projektivne zna\xc4\x8dilnosti geometrijskih tvorb in hkrati postavil temelje projektivne geometrije. V knjigi je podal nov pogled na staro podro\xc4\x8dje, na kratko, prou\xc4\x8devanje senc, ki jih dajejo geometrijski liki na ravnini, in na\xc4\x8dn, ki je prej \xc5\xa1trenaste probleme spremenil v pohlevne. Ta obse\xc5\xbena knjiga vsebuje vse potrebne pojme nove oblike geometrije, kot so dvorazmerje, perspektivnost, projektivnost, involucija in celo kro\xc5\xbeni to\xc4\x8dki v neskon\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Vedel je, da imamo lahko gori\xc5\xa1\xc4\x8da sto\xc5\xbenic za prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da njihovih tangent skozi ti kro\xc5\xbeni to\xc4\x8dki. Knjiga vsebuje tudi teorijo mnogokotnikov, ki so v\xc4\x8drtani eni sto\xc5\xbenici in o\xc4\x8drtani drugi, Ponceletov problem zaprtja. \xc4\x8ceprav je bila ta knjiga popolna monografija iz projektivne geometrije, je ta geometrija v naslednjih desetletjih dosegla tako stopnjo popolnosti, da je postala klasi\xc4\x8den primer dovr\xc5\xa1ene matemati\xc4\x8dne strukture. \xc4\x8ceprav je Cauchy spo\xc4\x8detka ostro napadel njegove poglede, velja njegova knjiga za utemeljitev sodobne geometrije. V geometrijo je uvedel pojem dualnosti. Pri povratku iz Rusije je prinesel s seboj tudi abak. V zahodni Evropi so ga uporabljali v srednjem veku, a je bil \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dasa pozabljen, zato so ga sprejeli kot novost.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje nekdanja enota za mo\xc4\x8d poncelet (ozna\xc4\x8dba p)._NEWLINE_Francoska akademija znanosti je leta 1868 na pobudo njegove \xc5\xbeene ustanovila Ponceletovo nagrado za dose\xc5\xbeke pri razvoju znanosti, predvsem uporabne matematike."