b'\n_START_ARTICLE_\nGruberjeva pala\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGabrijel Gruber je pri\xc4\x8deli graditi stavbo za hidravli\xc4\x8dno in mehansko \xc5\xa1olo v letu 1773. Stavba je bila zgrajena v bli\xc5\xbeini jezuitskega kolegija. Po po\xc5\xbearu 28. junija 1774 je Gruber kupil pogori\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1 in ob svoji pala\xc4\x8di in uredil vrt. Nameraval je zgraditi ladjedelnico, vendar si je premislil in decembra 1783 zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de prodal pod pogojem, da novi lastnik \xc5\xa1e naprej vzdr\xc5\xbeuje vrt._NEWLINE_Gruber se je januarja 1784 odselil, pala\xc4\x8do pa so prodali na dra\xc5\xbebi. Med lastniki so bili baron Nikodem Rastern, amaterski botanik, in de\xc5\xbeelni poslanec Anton Virant. V letu 1842 je Virant je k pala\xc4\x8di ob dana\xc5\xa1njem Levstikovem trgu prizidal veliko hi\xc5\xa1o. Leta 1896 je bila tukaj ustanovljena Jugoslovanska socialnodemokratska stranka, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da na fasadi._NEWLINE_Leta 1887 je pala\xc4\x8do kupila Kranjska hranilnica in v njej uredila umetnostno-obrtno \xc5\xa1olo. Med letoma 1899\xe2\x80\x931909 je bila tukaj tkalnica, o \xc4\x8demer pti\xc4\x8da oltarni prt v hi\xc5\xa1ni kapeli. V pritli\xc4\x8dju je bila najprej gostilna Pri Virantu (nem\xc5\xa1ko Zur Sternwarte - Pri zvezdoglednici, od tod tudi ime pala\xc4\x8de Zvezdarna) s preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8di, kasneje pa prodajalna in kavarna. Leta 1922 je zgradbo pridobila Po\xc5\xa1tna direkcija in jo leta 1924 preuredila pod strokovnim vodstvom konservatorja Franceta Steleta, Herrleinovo sliko pa je restavriral slikar Matej Sternen._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je pri\xc5\xa1la v dr\xc5\xbeavno last. Po letu 1953 se je Po\xc5\xa1tni direkciji v stavbi pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e Dr\xc5\xbeavni arhiv Slovenije._NEWLINE_Od leta 1965 pa je v Gruberjevi pala\xc4\x8di in Virantovi hi\xc5\xa1i samo \xc5\xa1e Arhiva Republike Slovenije. V letih 1977\xe2\x80\x931979 je bila po na\xc4\x8drtih arhitekta Janeza Trenza preurejena Virantova hi\xc5\xa1a. Leta 1976 je bilo pod vodstvom prof. Franca Kokalja (sodelovala sta konservatorja Ivan Pavlinec in Momo Vukovic) restavrirano baro\xc4\x8dno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, Herrleinovo sliko na svodu pa je restavriral akademski slikar Viktor Snoj. Od leta 1980 dalje so obnavljali \xc5\xa1tukature (restavratorska delavnica Zavoda za spomeni\xc5\xa1ko varstvo SRS in mojster Branimir Krulc). Leta 1982 je restavrirana tudi stenska poslikava v sobi za kapelo._NEWLINE_Park pred pala\xc4\x8do danes slu\xc5\xbei ob\xc4\x8dasnim razstavam in galeriji na prostem.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8da je bila trinadstropna. V pritli\xc4\x8dji so bile delavnice kljucavni\xc4\x8darjev in mizarjev, skladi\xc5\xa1\xc4\x8da za spravljanje navigacijske opreme in orodja ter stanovanje za slu\xc5\xbein\xc4\x8dad. V prvem nadstropju je bilo stanovanje, kapela in dvorana, ki je slu\xc5\xbeila kot u\xc4\x8dilnica ter knji\xc5\xbenica (tudi danes knji\xc5\xbenica Arhiva RS). V drugem nadstropju je bilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d u\xc4\x8dilnic, sobe za zbirke ter stanovanja za profesorje. Sestavni del stavbe naj bi bila tudi terasa in astronomska opazovalnica o \xc4\x8demer pa danes ni sledi._NEWLINE_Stavbna plastika; kitasti obeski in zidni venci pri oknih in portalu \xc5\xbee nakazujejo prihod rokokoja. Vhodni portal je baro\xc4\x8den, znotraj je ovalno s \xc5\xa1tukaturami okra\xc5\xa1eno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de. Kovana vrata so iz \xc4\x8dasov Kranjske hranilnice. Skoval jih je ljubljanski umetni klju\xc4\x8davni\xc4\x8dar Henrik Spreitzer.'