b'\n_START_ARTICLE_\nStrabon\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nStrabon je veliko potoval. Sam se je hvalil, da ni noben geograf prepotoval ve\xc4\x8d od njega. Leta 29. pr. n. \xc5\xa1t. je pri\xc5\xa1el v Rim, leta 24 pr. n. \xc5\xa1t. pa je odpotoval v Egipt in ga prepotoval od Aleksandrije. Bil je tudi v Etiopiji. Vrnil se je v Rim, ki je po razdejanju Kartagine hitro postajal najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a sila v Sredozemlju. Imel je filozofsko izobrazbo, ukvarjal se je z zgodovino._NEWLINE_Nadaljeval je Polibijevo delo Zgodovina Rima v 47. knjigah, ki je danes izgubljena. Skoraj v celoti je ohranjena njegova Geografija (gr\xc5\xa1ko Geografika, Geographica) v 17. knjigah (1 - 2 fizi\xc4\x8dna geografija, 3 - 10 Evropa, 11 - 16 Azija, 17 Afrika). Napisana je v ve\xc4\x8dini po starej\xc5\xa1ih avtorjih, najve\xc4\x8d pa je naslonjena na Eratostena, s katerim se ni mogel meriti v matematiki. Vsebuje tudi podrobnosti iz mitologije, knji\xc5\xbeevnosti in kulture. Strabon ni bil dovolj kriti\xc4\x8den, vendar je pisal zanimivo._NEWLINE_Poleg Ptolemeja je njegovo delo glavni vir za anti\xc4\x8dno geografijo. Njegovi opisi postanejo izven Sredozemlja popa\xc4\x8deni. Vztrajal je tudi pri mnenju, da je bil Homer natan\xc4\x8den in se ni menil za bolj\xc5\xa1e podatke, ki jih je lahko na\xc5\xa1el pri Herodotu. Spoznal je, da je Vezuv ognjenik, \xc4\x8deprav tedaj ljudje niso pomnili njegovega zadnjega izbruha, naslednjega pa je pogubno do\xc4\x8dakal \xc5\xa1ele Plinij starej\xc5\xa1i. Strabon je razpravljal tudi o tem, kako reke oblikujejo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de. Prevzelo ga je, kako majhen del Zemlje pokriva znani svet, in je menil, da obstajajo \xc5\xa1e neznane celine.'