b'\n_START_ARTICLE_\nAlbina Ne\xc4\x87ak-L\xc3\xbck\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAlbina Ne\xc4\x87ak-L\xc3\xbck se je rodila leta 1940 v Murski Soboti. Na tamkaj\xc5\xa1nji gimnaziji je maturirala, leta 1968 pa je diplomirala iz angle\xc5\xa1kega jezika in literature ter francoskega jezika in literature na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Leta 1984 doktorira z disertacijo Dru\xc5\xbebene razse\xc5\xbenosti dvojezi\xc4\x8dnosti na narodnostno me\xc5\xa1anem obmo\xc4\x8dju Prekmurja. Postane doktorica sociologije jezika. Po habilitaciji v docentko za uporabno jezikoslovje leta 1988 je bila leta 1933 izvoljena v naziv izredna profesorica, leta 1998 pa postane redna profesorica za uporabno jezikoslovje Oddelka za primerjalno in splo\xc5\xa1no jezikoslovje na Filozofski fakulteti v Ljubljani, v okviru katerega vse do svoje upokojitve predava in vodi katedro za uporabno jezikoslovje._NEWLINE_Pri\xc4\x8dakovala je, da bo lahko pou\xc4\x8devala na gimnaziji v Murski Soboti, a se je celotna stvar zavlekla in mesto, ki ga je \xc5\xbeelela zasesti, je bilo na \xc5\xbealost \xc5\xbee zasedeno. Ponudi se ji nova prilo\xc5\xbenost in leta 1965 zaposlitev najde na In\xc5\xa1titutu za narodnostna vpra\xc5\xa1anja, kjer deluje kar tri desetletja. _NEWLINE_Na in\xc5\xa1titutu so imeli Oddelek za severno in zahodno mejo, znotraj katerega se je izoblikoval splo\xc5\xa1ni teoretski Oddelek za preu\xc4\x8devanje medeti\xc4\x8dnih odnosov v jugoslovanskem in slovenskem prostoru. \xc4\x8clani oddelka so preu\xc4\x8devali takratni polo\xc5\xbeaj Slovencev in Slovenije znotraj jugoslovanske federacije ter polo\xc5\xbeaj razli\xc4\x8dnih narodnih skupnosti v Sloveniji, predvsem Mad\xc5\xbearov in Italijanov. Delo na in\xc5\xa1titutu jo je zanimalo predvsem zato, ker je \xc5\xbeelela sodelovati pri postavitvi temeljev dvojezi\xc4\x8dne \xc5\xa1ole v Prekmurju. In\xc5\xa1titut je Albina Ne\xc4\x87ak-L\xc3\xbck zapustila, ko je nastajala raziskava o narodnostno me\xc5\xa1anem obmo\xc4\x8dju v Porabju._NEWLINE_Kmalu po doktoratu za\xc4\x8dne Albina Ne\xc4\x87ak-L\xc3\xbck opravljati delo na Pedago\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu v Ljubljani, kjer je preu\xc4\x8devala medeti\xc4\x8dne odnose, jezikovno identiteto, stali\xc5\xa1\xc4\x8da do jezika in jezikovno politiko. Na in\xc5\xa1titutu so iskali nekoga, ki bi opravil akcijsko raziskavo v dvojezi\xc4\x8dnih \xc5\xa1olah v Prekmurju. Sama je \xc5\xbee prej preu\xc4\x8devala to podro\xc4\x8dje, saj je sistem v prekmurskih \xc5\xa1olah poseben. Tam so slovenski in mad\xc5\xbearski otroci v istem razredu, pouk poteka v obeh jezikih, da bi u\xc4\x8denci obeh narodnih manj\xc5\xa1in usvojili materni in drugi jezik, ki bi jim pomagal pri nemotenem sporazumevanju z drugimi. Ta model potrebuje visoko usposobljene u\xc4\x8ditelje. U\xc4\x8ditelji morajo biti jezikovno usposobljeni, da lahko brez te\xc5\xbeav preklapljajo iz jezika v jezik, hkrati pa morajo biti ozave\xc5\xa1\xc4\x8deni in s svojim jezikovnim obna\xc5\xa1anjem u\xc4\x8dencem pokazati enakovrednost obeh jezikov, v \xc4\x8demer je Ne\xc4\x87ak-L\xc3\xbckova videla najve\xc4\x8dji problem. V prekmurskih dvojezi\xc4\x8dnih \xc5\xa1olah se je pojavila te\xc5\xbeava hkratnega u\xc4\x8denja obeh jezikov, saj nista imela potrebne didakti\xc4\x8dne podlage. Albina Ne\xc4\x87ak-L\xc3\xbck pri\xc4\x8dne z raziskavo, ki je trajala 11 let, sama pa jo \xc5\xa1teje med svojo najbolj pomembno aplikativno raziskavo, ker je bil ugotovljen pristop raziskave uveden v sam u\xc4\x8dni na\xc4\x8drt, s tem pa je sama veliko prispevala k posodobitvi dvojezi\xc4\x8dnega izobra\xc5\xbeevanja._NEWLINE_Albina Ne\xc4\x87ak-L\xc3\xbck je nosilka ve\xc4\x8d nacionalnih in mednarodnih projektov o medeti\xc4\x8dnih odnosih, etni\xc4\x8dni in jezikovni identiteti na narodno me\xc5\xa1anih obmo\xc4\x8djih v Sloveniji, na s Slovenci poseljenih obmo\xc4\x8djih v sosednjih dr\xc5\xbeavah ter pri migrantskih skupnostih in Romih v Sloveniji. Sodelovala je pri mednarodnih projektih: CERI/OECD, UNESCO, UNRISD, TEMPUS, Svet Evrope in Alpe Jadran. Kot vodja evalvacijske skupine za Slovenijo, je sodelovala tudi pri mednarodnem projektu REI (Roma Education Initiative)._NEWLINE_Strokovno delo je opravljala kot predsednica komisije Strokovnega sveta RS za izobra\xc5\xbeevanje na narodno me\xc5\xa1anih obmo\xc4\x8djih in kot predsednica raz\xc5\xa1irjene podro\xc4\x8dne skupine za \xc5\xa1olstvo narodnih manj\xc5\xa1in. Bila je \xc4\x8dlanica Delovne skupine za jezikovno na\xc4\x8drtovanje in jezikovno politiko pri Dr\xc5\xbeavnem zboru Republike Slovenije ter Sveta za jezike Ministrstva za izobra\xc5\xbeevanje, znanost in \xc5\xa1port. Leta 2001 je bila \xc4\x8dlanica Nacionalnega odbora za pripravo Evropskega leta jezikov. Sodelovala je v strokovni skupini Sveta Evrope in Ministrstva za izobra\xc5\xbeevanje, znanost in \xc5\xa1port Republike Slovenije za pripravo poro\xc4\x8dila Prerezi jezikovne politike Republike Slovenije v izobra\xc5\xbeevanju._NEWLINE_Konec 80. let Albina Ne\xc4\x87ak-L\xc3\xbck dobi povabilo slovenistov Pedago\xc5\xa1ke fakultete Univerze v Mariboru k predavanju slovenske sociolingvistike. Ta predavanja so se ji zdela potrebna, hkrati pa so doprinesla ogromno uspehov. Filozofska fakulteta v Ljubljani ni imela oddelka, ki bi razvijal splo\xc5\xa1no jezikoslovje, imela je samo Oddelek za primerjalno jezikoslovje. Dekanu je bil podan predlog, da bi tudi to poskusili razviti in predlog se za\xc4\x8dne uresni\xc4\x8devati s prihodom profesorja Ore\xc5\xa1nika. Do svoje upokojitve Albina Ne\xc4\x87ak-L\xc3\xbck na oddelku vodi katedro za uporabno jezikoslovje._NEWLINE_Albina Ne\xc4\x87ak-L\xc3\xbck je med drugim tudi ena od ustanovnih \xc4\x8dlanic Dru\xc5\xa1tva za uporabno jezikoslovje Slovenije, v obdobju 1987\xe2\x80\x921989 pa dru\xc5\xa1tvu tudi predseduje. Bila je \xc4\x8dlanica uredni\xc5\xa1kega odbora revije Uporabno jezikoslovje. Nekaj let je sodelovala v uredni\xc5\xa1kem odboru Razprave in gradivo, revije za etni\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije. Nenazadnje je bila tudi \xc4\x8dlanica strokovnega odbora knji\xc5\xbene zbirke Multilingualism and Linguistic Diversity pri Swets & Zeitlinger.'