b"\n_START_ARTICLE_\nNagard\xc5\xbeuna\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIz \xc5\xbeivljenja enega izmed najpomembnej\xc5\xa1ih budisti\xc4\x8dnih filozofov je znanih le nekaj zanesljivih podrobnosti, saj so zapisi o njegovem \xc5\xbeivljenju nastajali \xc5\xa1ele stoletja po njegovi smrt, vendar obstaja veliko legend. Tradicionalni ra\xc4\x8duni navajajo, da je \xc5\xbeivel 400 let po tem, ko je Buda pre\xc5\xa1el v nirvano (5.-4. Stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem). Naj bi bil rojen na jugu Indije, zraven mesta Nagard\xc5\xbeunakonda, ki je kasneje bilo poimenovano po njem. Po tradicionalnih biografih in zgodovinarjih, npr. Kumarad\xc5\xbeivi, naj bi bil rojen v dru\xc5\xbeini Brahmanov, vendar se je kasneje spreobrnil v budizem. To bi lahko bil razlog, da je eden redkih pomembnih budisti\xc4\x8dnih mislecev, ki so pisali v Sanskrtu, klasi\xc4\x8dni jezik hinduizma, namesto v Paliju, budisti\xc4\x8dni razli\xc4\x8dici Sanskrta. Pri prou\xc4\x8devanju njegovih spisov se opazi njegova povezanost s \xc5\xa1olo filozofije Nikaya in Mahajansko tradicijo. Deloval je na budisti\xc4\x8dni univerzi Nalanda. Nekateri strokovnjaki tudi verjamejo, da je bil Nagard\xc5\xbeuna tudi svetovalec kralju Satavahanske dinastije.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nZasluge za razvoj filozofije Prad\xc5\xbenaparamita sutre('Popolnost modrosti') grejo Nagard\xc5\xbeuni. Nagard\xc5\xbeunov najpomembnej\xc5\xa1i prispevek budisti\xc4\x8dni filozofiji je razvoj koncepta Sunyate ali praznine, ki povezuje ostale pomembne budisti\xc4\x8dne doktrine. Za Nagard\xc5\xbeuno so vsa bitja brez Svabhavate, svoje narave, brez inherentnega obstoja in kot taki brez kakr\xc5\xa1nega koli osnovnega bistva. Vsa bitja so tako prazna, vendar to \xc5\xa1e ne pomeni, da ne obstajajo. Nagard\xc5\xbeuna je med drugim razvijal doktrino dveh resnic, po kateri obstajata dva nivoja resnice v budisti\xc4\x8dnem u\xc4\x8denju. Ena je kon\xc4\x8dna in je le ena, to je praznina, druge, ki so konvencionalne ali instrumentalne resnice in jih je ve\xc4\x8d. V kasnej\xc5\xa1ih Mahajanskih besedilih so poimenovane Upaya. Pripisuje se mu veliko \xc5\xa1tevilo besedil, \xc4\x8deprav je najbolj verjetno, da so veliko ve\xc4\x8dino teh besedil napisali kasnej\xc5\xa1i avtorji. Edino delo, ki mu ga lahko z gotovostjo pripi\xc5\xa1emo je Mulamadhyamakakarika, temeljna modrost srednje poti, ki zdru\xc5\xbeuje njegovo misel v sedemindvajsetih kratkih poglavjih. Nagard\xc5\xbeuna v svojih naukih razlikuje med konvencionalno in kon\xc4\x8dno resnico in isto\xc4\x8dasno pojasnjuje, da je tudi Sunyata, kon\xc4\x8dna resnica, prazna.\n_START_SECTION_\nSmer mahajanski budizem\n_START_PARAGRAPH_\nMahajana pomeni veliki voz oz. voz, ki pelje k velikemu. Za\xc4\x8detki so opazni \xc5\xbee v slovstvu iz prvega stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Mahajanski budizem ni ena izmed veroizpovednih \xc5\xa1ol hkrati pa mahajane ne moremo uvr\xc5\xa1\xc4\x8dati med redovne smeri. Ne obstaja namre\xc4\x8d nikakr\xc5\xa1en pravi in primerljivi skupek mahajanskih redovnih pravil (vinaja). Nesmiselno je govoriti o theravadi in mahajani kot dveh \xc5\xa1olah budizma. Theravada je redovna smer, Mahajana pa to ni. Lahko pa bi teoreti\xc4\x8dno obstajal theravadski privr\xc5\xbeenec Mahajane. Zaradi tega si lahko mahajano najbolje predstavjamo kot vizijo, kaj budizem resni\xc4\x8dno, v kon\xc4\x8dni izpeljavi sploh je. Mahajana se pojavlja prvi\xc4\x8d v tako imenovanih mahajanskih suttah torej besedilih, ki trdijo o sebi, da so besede samega Bude."