b'\n_START_ARTICLE_\nMongolski vpadi v Evropo\n_START_PARAGRAPH_\nMongolski vpadi v Evropo so niz vojn in spopadov med Mongoli in vzhodnoevropskimi in srednjeevropskimi dr\xc5\xbeavami od leta 1235 do 1290. Vojne so se za\xc4\x8dele s Subedejevim pusto\xc5\xa1enjem vzhodnoevropskih slovanskih kne\xc5\xbeevin, med katerimi sta bili najbolj znani Kijevska Rusija in Vladimirsko-suzdalska kne\xc5\xbeevina. Mongoli so zatem napadli Ogrsko in Poljsko. Prvemu napadu je poveljeval D\xc5\xbeingiskanov vnuk Batu kan, drugemu D\xc5\xbeingiskanov vnuk Kadan, idejni vodja obeh napadov pa je bil Subedej._NEWLINE_Zgodovinarji \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dasa razpravljajo o tem, ali so imeli mongolski vpadi v vzhodno Evropo makrozgodovinski pomen ali ne. Ve\xc4\x8dina vojnih zgodovinarjev meni, da so bili vpadi v bistvu diverzije, s katerimi so hoteli Mongoli tako mo\xc4\x8dno prestra\xc5\xa1iti evropske vladarje, da se ne bi vme\xc5\xa1avali v mongolske zadeve v vzhodni Evropi, predvsem v Rusiji. Tak\xc5\xa1no trditev potrjuje Batu kan, ki je zahodne meje svojih ozemelj v Rusiji utrdil s takoj\xc5\xa1njim uni\xc4\x8denjem ogrske in poljske armade in \xc5\xa1ele potem za\xc4\x8del razmi\xc5\xa1ljati o osvajanju zahodne Evrope. _NEWLINE_Evropa je bila poleg Kitajske in Srednjega Vzhoda tretje prizori\xc5\xa1\xc4\x8de ob\xc5\xa1irnih mongolskih voja\xc5\xa1kih operacij.\n_START_SECTION_\nOsvojitev Rusije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96gedej je leta 1235 ukazal Batu kanu, naj osvoji Rusijo. Glavnina mongolske vojske pod poveljstvom D\xc5\xbeo\xc4\x8dija, Mongkeja in Gujuka je decembra 1237 pri\xc5\xa1la pred Rjazan. Rjazan je zavrnil mongolsko zahtevo po brezpogojni vdaji, zato so ga opusto\xc5\xa1ili in za njim nasko\xc4\x8dili Suzdal. Mongoli so kasneje osvojili \xc5\xa1e nekaj ve\xc4\x8djih mest, med njimi Vladimir, Tor\xc5\xbeok in Kozeljsk. Med mnogimi pora\xc5\xbeenimi ruskimi vojskami je bila tudi vojska velikega vladimirskega kneza Jurija II. Vsevolodovi\xc4\x8da, ki je bil 4. marca 1238 ubit na reki Sit. _NEWLINE_Mongoli so potem preusmerili svojo pozornost v ukrajinske stepe, kjer so zlomili Kip\xc4\x8dake in Alane in izropali polotok Krim. Batu se je  leta 1239 vrnil v Rusijo in opusto\xc5\xa1il Rjazan in \xc4\x8cernigov. Ko je postalo jasno, da je vsako upiranje nesmiselno, je ve\xc4\x8dina ruskih knezov pobegnila. Mongoli so 6. decembra 1240 osvojili Kijev, za  njim pa \xc5\xa1e Gali\xc4\x8d in Volodimir. Batu kan je nato pred vdorom v Srednjo Evropo poslal proti Poljakom manj\xc5\xa1o voja\xc5\xa1ko enoto z nalogo, da preskusi njihovo mo\xc4\x8d. Prvo kolono so Poljaki uni\xc4\x8dili, druga kolona pa je Poljake porazila in se vrnila.\n_START_SECTION_\nPohod v Srednjo Evropo (1241-1242)\n_START_PARAGRAPH_\nMongoli so napadli Evropo s tremi armadami. Prva armada je v bitki pri Legnici porazila zdru\xc5\xbeeno vojsko razdrobljene Poljske in pripadnikov raznih katoli\xc5\xa1kih voja\xc5\xa1kih redov, ki jo je vodil \xc5\xa1lezijski vojvoda Henrik II. Pobo\xc5\xbeni. Druga armada je prekora\xc4\x8dila Karpate, tretja armada pa je sledila toku Donave. Ju\xc5\xbeni armadi sta se leta 1241 zdru\xc5\xbeili in prerazporedili ter 11. aprila 1241 v bitki pri Mohiju porazili ogrsko vojsko. Mongoli so na svojem uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dem pohodu pobili polovico ogrskega prebivalstva.  Mongolska vojska je poleti in spomladi 1242 preplavila ogrske stepe in dobila nov zagon za prodor v Avstrijo, Dalmacijo in Moravsko. _NEWLINE_Decembra 1241 je umrl veliki kan \xc3\x96gedej, zato so se vsi kandidati za mongolski prestol, med njimi tudi Batu kan, vrnili v Mongolijo na volitve novega kana. Njegov odhod je pomenil konec mongolske gro\xc5\xbenje zahodni Evropi.\n_START_SECTION_\nMoldavija in Vla\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nMongoli so na pohodu proti Ogrski leta 1241 najprej napadli Moldavijo in Vla\xc5\xa1ko, ki sta bili del Kumanije, zatem pa \xc5\xa1e Transilvanijo,  ki je bila del Ogrskega kraljestva. Napadalci so po poti pobili skoraj polovico prebivalstva, po\xc5\xbegali ve\xc4\x8dino naselij in uni\xc4\x8dili ve\xc4\x8dino kulturnih in gospodarskih dobrin. Niti Vla\xc5\xa1ka niti Ogrsko kraljestvo nista imela v boju z Mongoli nobenih mo\xc5\xbenosti za zmago, zato se je veliko prebivalcev umaknilo v gozdove in zakotne doline Karpatov. Glavni mongolski napad je bil vsekakor usmerjen proti Ogrski.\n_START_SECTION_\nOgrsko kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nKak\xc5\xa1nih dvesto let pred vdorom Mongolov je jedro ogrske vojske sestavljala lahka konjenica,  ki je  uporabljala podobno taktiko kot mongolska. Vsa ta znanja in izku\xc5\xa1nje so do napada Mongolov leta 1241 utonila v pozabo. _NEWLINE_Ena od osnovnih taktik lahke konjenice je bila nepri\xc4\x8dakovan naskok na sovra\xc5\xbenika. \xc4\x8ce je sovra\xc5\xbenik vzdr\xc5\xbeal napad ali se je ustrezno prestrojil, tak\xc5\xa1en napad ni bil dovolj za zmago. Druga taktika je bil fingiran umik. Konjenica ja napadla sovra\xc5\xbenika in nato navidezno pobegnila. \xc4\x8ce je napadeni nasedel prevari in zasledoval ube\xc5\xbenike, so ga napadle skrite rezervne enote. Napadal\xc4\x8deva konjenica se je zatem prestrojila in napadla boke ali zaledje nasprotnika. Mad\xc5\xbeari so tak\xc5\xa1no taktiko opustili \xc5\xbee v 11. stoletju in za\xc4\x8deli uporabljati te\xc5\xbeko konjenico in pehoto. Ogrski zavezniki, ki so \xc5\xa1e vedno uporabljali lahko konjenico, so bili Kumani, ki so se naselili na Ogrskem malo pred vdorom Mongolov. _NEWLINE_Leta 1241 je bilo Ogrsko kraljestvo podobno drugim evropskim kraljestvom. Na prestolu so bili \xc5\xa1e vedno \xc4\x8dlani dinastije  \xc3\x81rp\xc3\xa1d, vendar je bila njihova oblast zelo omejena. Glavne vzvode mo\xc4\x8di so imeli v rokah bogati fevdalci, ki so se zaradi lastnih interesov ukvarjali predvsem z nepomembnimi spori z drugimi fevdalci in jih dr\xc5\xbeavna varnost ni posebno zanimala. Zlata bula iz leta 1222 je celo dovoljevala, da se v posebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah plemstvo lahko upre kralju in je iz kralja naredila samo primus inter pares \xe2\x80\x93 prvega med enakimi. Kralj B\xc3\xa9la IV. je posku\xc5\xa1al kraljevemu polo\xc5\xbeaju vrniti prej\xc5\xa1nja pooblastila, vendar njegovi poskusi niso obrodili nobenega uspeha. Na Ogrskem je zato pred vdorom Mongolov vladala precej\xc5\xa1nja anarhija._NEWLINE_Mad\xc5\xbeari so prvi\xc4\x8d izvedeli za mongolsko nevarnost leta 1229, ko je njihov kralj Andrej II. (1205\xe2\x80\x941235) odobril politi\xc4\x8dni azil pobeglim ruskim bojarjem. V tistem \xc4\x8dasu je v zgornjem toku Volge \xc5\xbeivelo \xc5\xa1e nekaj Mad\xc5\xbearov, ki se med glavno selitvijo niso preselili v Panonsko ni\xc5\xbeino, zato je dominikanski frater Julijan leta 1237 ponje poslal svojo odpravo. Odprava se je vrnila z Batu kanovo zahtevo, da se B\xc3\xa9la brezpogojno vda tatarski vojski ali pa ga bo doletelo popolno uni\xc4\x8denje. B\xc3\xa9la na zahtevo ni odgovoril. Mad\xc5\xbeari so zatem dobili \xc5\xa1e dve sporo\xc4\x8dili o Mongolih: prvo leta 1239 od  pora\xc5\xbeenih kumanskih plemen, ki so na Ogrskem zaprosila za zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, drugo pa  februarja 1241 od pora\xc5\xbeenih poljskih plemi\xc4\x8dev._NEWLINE_Kralj B\xc3\xa9la je \xc5\xa1ele po tretjem sporo\xc4\x8dilu pozval svoje plemstvo, naj se pridru\xc5\xbei njegovi vojski v obrambi dr\xc5\xbeave. Za pomo\xc4\x8d je zaprosil tudi pape\xc5\xbea Gregorja IX. in zahodnoevropske vladarje. Na pomo\xc4\x8d je pri\xc5\xa1la samo manj\xc5\xa1a enota avstrijskih vitezov pod poveljstvom avstrijskega princa Friderika. Njegova enota je bila premajhna, da bi lahko vplivala na izid vojne. Ve\xc4\x8dina ogrskega plemstva se ni zavedala resnosti mongolske gro\xc5\xbenje. Nekateri so celou upali, da bo poraz kraljeve vojske prisilil B\xc3\xa9lo k prekinitvi centralizacije dr\xc5\xbeave, s \xc4\x8demer bi se okrepila njihova mo\xc4\x8d.  _NEWLINE_Mongolska gro\xc5\xbenja  je bila resna in realna, vendar Mad\xc5\xbeari niso bili pripravljeni nanjo. Odkar so se pred nekaj sto leti preselili v Panonsko ni\xc5\xbeino niso do\xc5\xbeiveli nobenega vpada nomadov, zato se jim je zdela invazija Mongolov nemogo\xc4\x8da. Mad\xc5\xbeari tudi niso bili ve\xc4\x8d ljudstvo vojakov in samo nekaj bogatih plemi\xc4\x8dev je bilo usposobljenih za bojevanje v te\xc5\xbeki konjenici. Lahko konjenico, ki je bila podobna mongolski, so \xc5\xbee dolgo pred tem opustili.  _NEWLINE_Ogrska armada, ki je pred bitko pri Mohiju \xc5\xa1tela kak\xc5\xa1nih 60.000 mo\xc5\xbe, je bila sestavljena iz vitezov brez ustreznega takti\xc4\x8dnega znanja, discipline in izku\xc5\xa1enih poveljnikov. Ve\xc4\x8dina armade ni imela izku\xc5\xa1enj z nomadskim na\xc4\x8dinom vojskovanja, zato je B\xc3\xa9la povabil k sodelovanju kumanskega kralja Kutena (Kotony) in njegove bojevnike. Kmalu zatem so se po Ogrski za\xc4\x8dele \xc5\xa1iriti govorice, da so Kumani mongolski agenti, po drugi strani pa jih je Batu kan obsojal zaradi bega na Ogrsko in jih imel za upornike in izdajalce Mongolskega cesarstva. Zaradi teh govoric je nekaj razgretih ogrskih plemi\xc4\x8dev napadlo Kumane in ubilo njihovega kralja. Kumani so pobegnili proti jugu in po poti ropali, uni\xc4\x8devali in pobijali presene\xc4\x8deno ogrsko prebivalstvo. Kmalu zatem so se z Ogrske umaknile tudi avstrijske \xc4\x8dete, \xc4\x8de\xc5\xa1 \xc2\xbbda gredo na zahod po dodatno pomo\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0in Mad\xc5\xbeari so ostali sami.   _NEWLINE_Ogrska vojska je brez te\xc5\xbeav pri\xc5\xa1la do reke Horn\xc3\xa1d, kjer se je 10. aprila 1241 utaborila. Mongoli so jih \xc5\xbee naslednjo no\xc4\x8d za\xc4\x8deli napadati in kmalu je postalo jasno, da bodo Mad\xc5\xbeari bitko izgubili. Kralj je s pomo\xc4\x8djo svoje telesne stra\xc5\xbee pobegnil, njegovo vojsko pa so Mongoli brez usmiljenja pobili ali pa je na begu utonila v reki. _NEWLINE_Mongoli so po bitki sistemati\xc4\x8dno zasedli Veliko mad\xc5\xbearsko ni\xc5\xbeino, pobo\xc4\x8dja severnih Karpatov in Transilvanijo. Povsod, kjer so naleteli na odpor, so neusmiljeno pobili vse prebivalstvo. \xc4\x8ce se prebivalstvo ni upiralo, so mo\xc5\xa1ke prisilili v slu\xc5\xbebovanje v mongolski vojski. Nekaj deset tiso\xc4\x8d  prebivalcev se je umaknilo za zidove redkih utrdb, gozdove ali mo\xc4\x8dvirja ob rekah. Mongoli so nato obrnili proti zahodni Evropi in celo poletje morili prebivalstvo na zasedenih ozemljih. _NEWLINE_Mongoli so svoje voja\xc5\xa1ke pohode vedno za\xc4\x8denjali zgodaj spomladi, tokrat pa so v nasprotju s tradicijo krenili na pohod pozimi. Prekora\xc4\x8dili so Donavo in nadaljevali svojo sistemati\xc4\x8dno okupacijo Panonske ni\xc5\xbeine, dokler niso pri\xc5\xa1li do avstrijske meje in Jadranskega morja. V tistem \xc4\x8dasu je bila Hrva\xc5\xa1ka \xc5\xbee od leta 1091 del Ogrskega kraljestva. _NEWLINE_Mongoli so na Ogrskem postavili svoje daruga\xc4\x8dije in v imenu kagana kovali svoj denar. Mihael Pravdin trdi, da je Batu kan B\xc3\xa9lovo kraljestvo kot apana\xc5\xbeo dodelil Orda kanu. Zaradi pokolov in kasnej\xc5\xa1ih epidemij je umrlo 20-40% prebivalcev. _NEWLINE_Mongoli so prevzeli oblast v skoraj celem kraljestvu, ve\xc4\x8djih utrjenih mest, kot so Feh\xc3\xa9rv\xc3\xa1r, Esztergom, Veszpr\xc3\xa9m, Tihany, Gy\xc5\x91r, Pannonhalma, Moson, Sopron, Vasv\xc3\xa1r, \xc3\x9ajhely, Zala, L\xc3\xa9ka, Pozsony - (dana\xc5\xa1nja Bratislava), Nitra, Kom\xc3\xa1rom, F\xc3\xbclek in  Aba\xc3\xbajv\xc3\xa1r pa niso mogli zavzeti. _NEWLINE_Spomladi leta 1242 je zaradi pretiranega popivanja umrl veliki kan \xc3\x96gedej, zato se je Batu kan, ki je bil eden od kandidatov za mongolski prestol, s svojo vojsko vred vrnil v Azijo. Pred odhodom je ukazal poboj vseh vojnih ujetnikov in za seboj pustil popolnoma razdejano in izumrlo vzhodno Evropo. _NEWLINE_Zaradi \xc3\x96gedejeve smrti in Batu kanovega odhoda je zahodna Evropa ostala nedotaknjena. Nekateri mad\xc5\xbearski zgodovinarji trdijo, da je Evropo re\xc5\xa1ilo njihovo dolgotrajno upiranje Mongolom, mnogo zahodnoevropskih zgodovinarjev pa to trditev zavra\xc4\x8da. Ti zgodovinarji trdijo, da so Mongoli zapustili Ogrsko po svoji volji in ne zaradi upiranja Mad\xc5\xbearov. Drugi evropski in ameri\xc5\xa1ki zgodovinarji se spra\xc5\xa1ujejo, ali so Mongoli sploh zmogli in \xc5\xbeeleli nadaljevati prodor v Evropo zahodno od Panonske ni\xc5\xbeine, predvsem zaradi logistike in velikega \xc5\xa1tevila konj, ki so jih morali vzdr\xc5\xbeevati, da so obdr\xc5\xbeali svojo strate\xc5\xa1ko mobilnost._NEWLINE_Mad\xc5\xbeari so se iz mongolskega vpada nau\xc4\x8dili, da so Mongoli uni\xc4\x8dili predvsem pode\xc5\xbeelje, trdnjave in utrjena mesta pa so pre\xc5\xbeivela. Da bi v prihodnje pove\xc4\x8dali svojo obrambno sposobnost, so za\xc4\x8deli graditi trdnjave ne samo na mejah, ampak tudi v notranjosti dr\xc5\xbeave. V drugi polovici 13. stoletja in v celem 14. stoletju so ogrski kralji podarjali vedno ve\xc4\x8d kraljeve zemlje plemi\xc4\x8dem pod pogojem, da zgradijo trdnjave in poskrbijo za svojo varnost.\n_START_SECTION_\nHrva\xc5\xa1ko kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nHrva\xc5\xa1ko kraljestvo je bilo med mongolskimi vpadi v personalni uniji z Ogrskim kraljestvom, kateremu je vladal kralj B\xc3\xa9la IV.. _NEWLINE_Ko so se Tatari in Mongoli leta 1241 usmerili proti reki Sajo, je B\xc3\xa9la pobegnil v Avstrijo in od tam v Gradec (dana\xc5\xa1nji Zagreb)  na Hrva\xc5\xa1kem. Gradec je bil slabo utrjen in ni vzdr\xc5\xbeal tatarskega napada. Tatari so ga opusto\xc5\xa1ili in po\xc5\xbegali katedralo. Gradec je bil naslednje leto z Zlato bulo kralja B\xc3\xa9le IV. progla\xc5\xa1en  za svobodno kraljevo mesto, me\xc5\xa1\xc4\x8dani pa so zaradi strahu pred ponovnim napadom Tatarov za\xc4\x8deli graditi mestno obzidje z obrambnimi stolpi. _NEWLINE_B\xc3\xa9la je iz Gradca pobegnil v Klis in iz Klisa v Trogir. Tatari  so ga zasledovali in marca 1242 napadli trdnjavo Klis, vendar je niso osvojili. Po porazu pod Klisom so se umaknili. _NEWLINE_Mongoli so na Hrva\xc5\xa1kem zaradi goratega terena pretrpeli velike izgube, ve\xc4\x8dina zgodovinarjev pa meni, da je bil glavni razlog za umik \xc3\x96gedejeva smrt.\n_START_SECTION_\nKonec mongolskega napredovanja\n_START_PARAGRAPH_\nNa Ogrskem so mongolske napade pre\xc5\xbeivela samo mo\xc4\x8dno utrjena mesta in samostani. Po mongolskem umiku leta 1242 se je zato na kraljev ukaz za\xc4\x8delo graditi ve\xc4\x8d sto kamnitih in ope\xc4\x8dnatih gradov in  utrdb, ki bi branile kraljestvo pred morebitnim drugim napadom. Mongoli so se na Ogrsko vrnili leta 1286. Novozgrajeni sistem utrdb in gradov in nova voja\xc5\xa1ka taktika, ki je vklju\xc4\x8devala ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo te\xc5\xbekih konjenikov, sta jih zaustavila. Mongolska vojska je bila v bitki kraljevo armado Ladislava IV. v bli\xc5\xbeini Pe\xc5\xa1te pora\xc5\xbeena. _NEWLINE_Pre\xc5\xbeivetje Zahodne Evrope nekateri zahodni zgodovinarji pripisujejo mongolskemu odporu do vojskovanja v bolj gosto naseljenih nem\xc5\xa1kih kne\xc5\xbeevinah, v katerih je bilo ve\xc4\x8d gozdov in utrjenih gradov in zato ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za protinapad te\xc5\xbeke konjenice. Eden od razlogov je bilo tudi vla\xc5\xbeno vreme, ki je na\xc4\x8delo lepilo in tetive njihovih lokov. Zahodna Evropa je bila vsekakor te\xc5\xbeji nasprotnik kot vzhodna. Stepsko taktiko vojskovanja so pred Mongoli v 9. in 10. stoletju uporabljali Avari in Mad\xc5\xbeari in tudi takrat se v Evropi ni obnesla. Utrjena mesta in gradovi so se  med drugim napadom uspe\xc5\xa1no upirali tudi slavni mongolski oblegovalni tehniki. _NEWLINE_Nekateri poznavalci trdijo, da se je Batu kan ustavil na reki Sajo zato, ker ni imel resnega namena prodirati \xc5\xa1e bolj proti zahodu. Njegova ruska ozemlja so bila zdaj varna za naslednjih deset generacij. Po \xc3\x96gedejevi smrti se je kot kandidat za mongolskega velikega kana vrnil v Mongolijo in njegova ekspanzija proti zahodu se je kon\xc4\x8dala. Z njim se je vrnil tudi Subedej, tako da je mongolska vojska ostala brez svojega duhovnega vodje in glavnega stratega. Svoj na\xc4\x8drt osvojitve vseh ozemelj "do velikega morja" (Atlantika), bi Batu kan lahko za\xc4\x8del uresni\xc4\x8devati \xc5\xa1ele po letu 1255. Po \xc3\x96gedejevi smrti se je namre\xc4\x8d v Mongoliji za\xc4\x8dela vojna za oblast, ki se je kon\xc4\x8dala \xc5\xa1ele z izvolitvijo Mongkeja za velikega kana.\n_START_SECTION_\nMongolski notranji spori\n_START_PARAGRAPH_\nV Mongoliji je bila od leta 1241 do 1248 skorajda odkrita vojna za oblast med D\xc5\xbeo\xc4\x8dijevim sinom Batu kanom in \xc3\x96gedejevim sinom Gujukom. Mongolskemu cesarstvu je kot regentka vladala \xc3\x96gedejeva vdova T\xc3\xb6regene katun, katere edini cilj je bil zagotoviti prestol sinu Gujuku. Gujuk je bil leta 1246 izvoljen za velikega kana, leta 1248 pa je na vojnem pohodu, s katerim je Batu kanu hotel vsiliti svojo avtoriteto, umrl._NEWLINE_Batu kan je imel te\xc5\xbeave tudi v Galicijsko-volinjski kne\xc5\xbeevini. Vladar Danilo Galicijski je namre\xc4\x8d odrekel pokornost Zlati hordi in leta 1254 odbil nekaj mongolskih napadov. Pora\xc5\xbeen je bil samo leta 1259, ko je v hordi vladal Berke. Leta 1251 je bil za velikega kana izvoljen Mongke, ki je postopoma zgladil spore z Zlato hordo, tako da se je leta 1255 Batu kan s svojo vojsko lahko vrnil na zahod. Po vrnitvi se je za\xc4\x8del pripravljati na zaklju\xc4\x8dni napad na Evropo, vendar je med pripravami nanj umrl. Nasledil ga je sin Sartak, ki je \xc5\xbee leta 1256 umrl in zato ni mogel uresni\xc4\x8diti o\xc4\x8detovih in Subedejevih na\xc4\x8drtov. Po njegovi smrti je kan Zlate horde postal Batujev mlaj\xc5\xa1i brat Berke, katerega je bolj kot Evropa zanimalo uni\xc4\x8denje Svete de\xc5\xbeele, s katerim je grozil Berkejev bratranec Hulegu kan. Berke je namre\xc4\x8d prestopil v islam in z grozo opazoval Hulegujevo uni\xc4\x8devanje Abasidskega kalifata, ki je bil duhovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de islama. K temu so ga vzpodbujali tudi mameluki iz Egipta, ki so bili tudi muslimani in Hulegujevi nasprotniki._NEWLINE_Prebivalci Egipta in Zlate horde so bili ve\xc4\x8dinoma tur\xc5\xa1kega porekla: mameluki so bili ve\xc4\x8dinoma potomci Turkov, v Zlati hordi pa so tudi prevladovali Turki. Najstarej\xc5\xa1i D\xc5\xbeingiskanov sin D\xc5\xbeo\xc4\x8di je po o\xc4\x8detovi smrti nasledil samo 4.000 mongolskih vojakov, s katerimi naj bi za\xc4\x8del vladati v svojemu kanatu, zato so ve\xc4\x8dino njegove 500.000 glave vojske sestavljali pokorjeni Turki. Kanat je bil tudi po svoji kulturi tur\xc5\xa1ki in zato bli\xc5\xbeji egiptovskim mamelukom kot \xc5\xa1amanisti\xc4\x8dnemu Huleguju in njegovemu Ilkanatu._NEWLINE_Ko je Hulegu kan za\xc4\x8del zbirati vojsko za vojno proti mamelukom v Sveti de\xc5\xbeeli, jim je takoj prisko\xc4\x8dil na pomo\xc4\x8d Berke in napadel svojega bratranca s severa. Hulegu se je s svojo vojsko takoj odpravil na sever, kjer je v spopadih z Berkejem do\xc5\xbeivel ve\xc4\x8d te\xc5\xbekih porazov.  Leta 1262 se je vrnil domov in namesto da bi si opomogel od porazov, leta 1263 napadel Zakavkazje._NEWLINE_Zlata horda zaradi teh vojn ni resno ogrozila Evrope in je pazila predvsem na svoje vzhodne in ju\xc5\xbene meje. Berke je poslal v Evropo samo dve vojski (leta 1259 in 1265), predvsem zaradi plena, ki ga je potreboval za pla\xc4\x8dilo vojn s Hulegujem od leta 1262 do 1265.\n_START_SECTION_\nPoljsko kraljestvo (1259, 1286 in 1287)\n_START_PARAGRAPH_\nOsemnajst let po prvem napadu sta dva tumena vojakov Zlate horde napadla najprej Litvo in nato \xc5\xa1e Poljsko. Vojski so poveljevali general Burundaj in mlada prince Nogaj in Tulabuga. Njihova vojska je opusto\xc5\xa1ila in oplenila Lublin, Sieradz, Sandomierz, Zawichost, Krakov in Bytom, Poljske pa ni nameravala zasesti. Po tem pohodu je pape\xc5\xbe Aleksander IV. posku\xc5\xa1al organizirati kri\xc5\xbearski pohod proti Tatarom. _NEWLINE_Leta 1286 je Tulabuga skupaj z ruskimi knezi ponovno napadel Poljsko in oplenil nekaj mest. V Zlato hordo se je vrnil s pribli\xc5\xbeno 20.000 poljskimi vojnimi ujetniki. _NEWLINE_Sledil je neuspe\xc5\xa1en pohod leta 1287, ki sta ga spet vodila Tulabuga in Nogaj kan. Osvojila sta Lublin, Mazovijo, Sandomierz in Sieradz, pri Krakovu pa sta do\xc5\xbeivela poraz. Krakov sta kljub porazu opusto\xc5\xa1ila. Njuna vojska je \xc5\xa1tela samo en tumen vojakov, ker je bila vojska Zlate horde iz\xc4\x8drpana zaradi nove vojne z Ilkanatom, ki se je za\xc4\x8dela leta 1284. Vojska, ki so jo poslali na Poljsko, ni bila dovolj mo\xc4\x8dna, da bi se spopadla s poljsko armado, niti ni imela oblegovalnih in\xc5\xbeenirskih enot in strojev, s katerimi bi lahko ru\xc5\xa1ila mestna obzidja. Napadla je nekaj karavan, oplenila nekaj manj\xc5\xa1ih mest, ko se je za\xc4\x8dela zbirati poljska armada pa je pobegnila.\n_START_SECTION_\nVelika vojvodina Litva (1259, 1275 and 1277)\n_START_PARAGRAPH_\nMongoli pod poveljstvom slavnega Batujevega generala Burundaja so med pohodom leta 1259 napadli tudi Litvo. Litva je zaradi svoje vedno ve\xc4\x8dje mo\xc4\x8di postala rival Zlate horde, zato so jo napadli tudi leta 1275 in 1277. Litovci so obakrat zmagali in pregnali Mongole.\n_START_SECTION_\nBizantinska Trakija (1265)\n_START_PARAGRAPH_\nMongoli so med Berkejevim vladanjem napadli tudi Trakijo. Pozimi leta 1265 je Nogaj kan z dvema tumenoma (20.000 vojakov) napadel Bolgarijo in vzhodno Trakijo in spomladi istega leta porazil bizantinskega cesarja Mihaela VIII. Paleologa. Ve\xc4\x8dina bizantinske vojske je pred Mongoli pobegnila. Po njihovem begu je Nogajeva vojska oplenila Trakijo. Bizantinski cesar je zatem sklenil zavezni\xc5\xa1tvo z Zlato hordo in svojo h\xc4\x8derko Eufrozino poro\xc4\x8dil z Nogajem. Od takrat dalje je Mihael vsako leto poslal v Zlato hordo tovor dragocenih tkanin.\n_START_SECTION_\nBolgarija (1242, 1271, 1274, 1280 in 1285)\n_START_PARAGRAPH_\nNa poti z neuspelega pohoda v Evropo so Mongoli leta 1242 opusto\xc5\xa1ili Bolgarijo. Leta 1271 jo je napadel Nogaj kan, za njim pa so jo leta 1274, 1280 in 1285 napadli \xc5\xa1e Tatari. Bolgarija je bile vse do konca 14. stoletja vazalna dr\xc5\xbeava Zlate horde. Bolgarski carji so priznavali suverenost Tokta kana, po Nogajevi in \xc4\x8cakovi smrti pa je Zlata horda v Bolgariji izgubila svojo oblast.\n_START_SECTION_\nOgrsko kraljestvo (1285)\n_START_PARAGRAPH_\nNogaj kan in Tulabuga sta sredi 1280. let ponovno napadla Ogrsko kraljestvo. Nogaj je posto\xc5\xa1il po Transilvaniji in izropal mesta Reghin (R\xc3\xa9gen),  Bra\xc5\x9fov (Brass\xc3\xb3) in Bistri\xc5\xa3a (Beszterce). Tulabugo, ki je \xc5\xa1el z  vojsko v severno Ogrsko, je v Karpatih presenetil visok sneg. Pri Pe\xc5\xa1ti pa ga je kraljeva armada Ladislava IV. porazila, na poti domov pa je pri Sz\xc3\xa9kelyju padel \xc5\xa1e v zasedo. Njegov napad, pa tudi vse naslednje napade, so Mad\xc5\xbeari zlahka odbili in Mongoli so izgubili ve\xc4\x8dino svojih udarnih sil. Njihov napad je bil povsem druga\xc4\x8den od tistega iz leta 1241, predvsem zaradi reform, ki jih je izvedel kralj B\xc3\xa9la IV.. B\xc3\xa9la je vpeljal novo napredno voja\xc5\xa1ko taktiko, utrdil mesta in dal zgraditi mre\xc5\xbeo zidanih gradov, brez katerih bi Mad\xc5\xbeari ponovno do\xc5\xbeiveli poraz.'