b'\n_START_ARTICLE_\nSkok s palico\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPalice so ljudje uporabljali kot prakti\xc4\x8den pripomo\xc4\x8dke za preskakovanje naravnih ovir v mo\xc4\x8dvirnatih podro\xc4\x8djih, kot so Frizija na Nizozemskem ter podro\xc4\x8dja ob obali Severnega morja in na vzhodu Anglije. Umetno \xc4\x8drpanje teh mo\xc4\x8dvirij je ustvarilo omre\xc5\xbeje prepletajo\xc4\x8dih se kanalov. Da bi jih pre\xc4\x8dkali, ne da bi se zmo\xc4\x8dili, in se izognili dolgim obhodom do mostov, je bilo pri vsaki hi\xc5\xa1i nekaj palic za skok \xc4\x8dez kanal. Bene\xc5\xa1ki gondolirji tradicionalno uporabljajo lesene palice za premikanje proti obali._NEWLINE_Tekmovanja v skoku v daljino s palico se tradicionalno odvijajo v ni\xc5\xbejih predelih okoli Severnega morja. Cilj tega tekmovanja ni skok v vi\xc5\xa1ino, temve\xc4\x8d v daljino._NEWLINE_Eno izmed prvih tekmovanj v skoku s palico, kjer je bila merjena vi\xc5\xa1ina, je bilo v Ulverstonskem nogometnem in kriketskem klubu leta 1843. Moderna tekmovanja so se za\xc4\x8dela okoli leta 1850 v Nem\xc4\x8diji, ko je bil skok s palico dodan kot vaja v turnerskih klubih, ki sta ga vodila Johann Christoph Friedrich GutsMuths in Frederich L. Jahn. Moderna tehnika skoka je bila razvita v ZDA konec 19. stoletja. V Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu je bila prvi\xc4\x8d uporabljena na kaledonijskih igrah._NEWLINE_Sprva so bila palice narejene iz trdih materialov, kot sta bambus ali aluminij. Prve upogljive palice so bile narejene iz kompozitnih materialov, kot so steklena vlakna ali ogljikova vlakna, ki so pomagali skakalcem sko\xc4\x8diti vi\xc5\xa1je . Za dober skok so odlo\xc4\x8dilne tako fizi\xc4\x8dne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine (hitrost, okretnost) kot tehnika skoka. Cilj skakanja s palico je presko\xc4\x8diti letvico, ki jo podpirata dve stojali, ne da bi jo pri tem podrli.\n_START_SECTION_\nModerno skakanje s palico\n_START_PARAGRAPH_\nDanes, atleti tekmujejo v skoku s palico, kot eden izmed \xc5\xa1tirih skakalnih dogodkov v atletiki. Ker sta skok v vi\xc5\xa1ino in skok s palico oba vertikalna skoka, so tekmovanja izpeljana podobno. Vsak skakalec lahko izbere, na kateri vi\xc5\xa1ini bo za\xc4\x8del tekmovanje. Ko se prijavijo, imajo tri poskuse, da presko\xc4\x8dijo vi\xc5\xa1ino. \xc4\x8ce vi\xc5\xa1ino presko\xc4\x8di, skakalec nadaljuje na naslednjo vi\xc5\xa1ino, kjer ima \xc5\xa1e tri poskuse. Ko skakalec trikrat ne presko\xc4\x8di letvice, izpade iz tekmovanja in se mu upo\xc5\xa1teva najvi\xc5\xa1ja presko\xc4\x8dena vi\xc5\xa1ina. "Nula", pogosteje uporabljen izraz "Ni presko\xc4\x8dil", pomeni, da skakalec ni presko\xc4\x8dil letvice na kateri koli vi\xc5\xa1ini na tekmovanju._NEWLINE_Ko se skakalec prijavi, lahko izbira za\xc4\x8detno vi\xc5\xa1ino. \xc4\x8ce skakalec ne presko\xc4\x8di vi\xc5\xa1ine v prvem poskusu, lahko preide na naslednjo vi\xc5\xa1ino, kjer ima le \xc5\xa1e dva poskusa v nasprotju z obi\xc4\x8dajnimi tremi. Podobno se zgodi, \xc4\x8de skakalec dvakrat ne presko\xc4\x8di vi\xc5\xa1ine; v tem primeru lahko izpusti to vi\xc5\xa1ino in preide na drugo, pri kateri ima samo \xc5\xa1e en poskus, kar so skupno trije poskusi._NEWLINE_Tekmovalec, ki presko\xc4\x8di najvi\xc5\xa1jo vi\xc5\xa1ino, je zmagovalec. \xc4\x8ce dva skakalca presko\xc4\x8dita isto vi\xc5\xa1ino, se \xc5\xa1teje \xc5\xa1tevilo poprav na tisti vi\xc5\xa1ini. \xc4\x8ce pa imata skakalca isto \xc5\xa1tevilo poprav na zadnji vi\xc5\xa1ini, se \xc5\xa1teje skupno \xc5\xa1tevilo poprav na tekmovanju._NEWLINE_\xc4\x8ce pa je prvo mesto \xc5\xa1e zmeraj izena\xc4\x8deno, se zgodijo ponovni skoki. Skoki se ob tem \xc5\xa1tejejo veljavni in se upo\xc5\xa1tevaju pri zapisniku, kot v normalnem tekmovanju._NEWLINE_\xc4\x8ce je \xc5\xa1e zmeraj izena\xc4\x8denje, dodatni skoki po navadi ne pridejo v po\xc5\xa1tev, razen \xc4\x8de so tekmovanje kvalifikacije. V tem primeru se izvedejo administrativni dodatni skoki, ampak tej skoki niso upo\xc5\xa1tevani kot uradni ampak nimajo drugega namena kot razre\xc5\xa1iti izena\xc4\x8denje._NEWLINE_Dodatni skoki so kot zlati gol pri nogometu, pri katerem skakalca posku\xc5\xa1ata presko\xc4\x8diti isto vi\xc5\xa1ino, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z zadnjo najvi\xc5\xa1jo vi\xc5\xa1ino. \xc4\x8ce nobeden od skakalcev te vi\xc5\xa1ine ne presko\xc4\x8di, se letvica spusti za nekaj centimetrov, \xc4\x8de pa oba presko\xc4\x8diti, se letvica dvigne za nekaj centimetrov. Dodatni skoki se kon\xc4\x8dajo, ko eden presko\xc4\x8di in drugi podre. Vsak skakalec ima en poskus na vsaki vi\xc5\xa1ini dokler en presko\xc4\x8di in drug ne._NEWLINE_Oprema in pravila pri skoku s palico so podobna kot pri skoku v vi\xc5\xa1ino. Kakorkoli, pri skoku s palico si lahko skakalec izbere horizontalno postavitev letvice pri vsakem skoku in ji lahko spremeni globino, za luknjo; \xc5\xbeelezna luknja v katero se postavi palica pred odrivom. Globina katero lahko tekmovalec dolo\xc4\x8di je omejena s stopnjo tekmovanja._NEWLINE_\xc4\x8ce palica s katero skakalec ska\xc4\x8de premakne letvico iz stojal, se to \xc5\xa1teje kot poprava \xc4\x8deprav tekmovalec presko\xc4\x8di vi\xc5\xa1ino. Skakalec nima koristi \xc4\x8de se hitro odmakne iz blazin preden letvica pade. Izjema temu pravilu je \xc4\x8de tekmovalec ska\xc4\x8de zunaj in presko\xc4\x8di vi\xc5\xa1ino, ampak veter odpihne palico v letvico in jo podre; to se \xc5\xa1teje kot veljaven skok. To odlo\xc4\x8ditev sprejme sodnik za skok s palico. \xc4\x8ce se palica zlomi med skokom, se \xc5\xa1teje kot napaka v opremi, se skok ne zabele\xc5\xbei. Druge napake opreme so \xc4\x8de se stojala prevrnejo ali \xc4\x8de veter premakne letvico iz stojal brez, da bi se skakalec dotaknil letvice._NEWLINE_Vsak skakalec ima omejen \xc4\x8das v katerem mora izvedeti poskus. Koli\xc4\x8dina \xc4\x8dasa je razli\xc4\x8dna glede na raven tekmovanja in \xc5\xa1tevilo skakalcev, ki so \xc5\xa1e ostali. \xc4\x8ce skakalec ne sko\xc4\x8di v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu, dobi skakalec opozorilo in poskus se \xc5\xa1teje kot neveljaven._NEWLINE_Palice so izdelane z ocenami primernim za skakal\xc4\x8devo te\xc5\xbeo. Nekatere organizaacije prepovedujejo da bi skakalci skakali s palicami pod ocenjeno te\xc5\xbeo iz previdnosti. Priporo\xc4\x8dljiva te\xc5\xbea je izra\xc4\x8dunana s stopnjo "fleksa" ali raztezljivosti, ki je dolo\xc4\x8dena s strani proizvajalca s koli\xc4\x8dino povzro\xc4\x8denega pritiska na palico (najpogosteje 22.7\xc2\xa0kg ali 50 funtov) in nato izmerijo za koliko se je sredina palice odmaknila od prvotnega polo\xc5\xbeaja. Tudi \xc4\x8de sta dve palice isto te\xc5\xbeke ni nujno da so iste upogljivosti._NEWLINE_Ker so dol\xc5\xbeina in upogljivost palice pomembna faktorja v rezultatu skakalca in mu ustrezajo, ni pogosto da profesionalen skakalec s sabo nosi ve\xc4\x8d kot 10 palic na tekmovanje. Obna\xc5\xa1anje palice se lahko spremeni s prijemom palice vi\xc5\xa1je ali ni\xc5\xbeje pod vrhom palice. Leva in desna dlan sta po navadi narazen za malo ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1irina ramen. Palice so narejene za ljudi razli\xc4\x8dnih stopenj znanja in velikosti teles, ki so lahko kratke tudi do 3.05 m in dolge do 5.30 m, z ob\xc5\xa1irno izbiro glede na te\xc5\xbeo. Vsak proizvajalec odredi maksimalno te\xc5\xbeo in vi\xc5\xa1ino najvi\xc5\xa1jega prijema.\n_START_SECTION_\nTehnologija skoka s palico\n_START_PARAGRAPH_\nTekmovalen skok s palico se je za\xc4\x8del z uporabo jesenovih palic. Z vi\xc5\xa1anjem vi\xc5\xa1in , so palicam iz bambusa dodali aluminij, ki je bil zo\xc5\xbeen na vsakem koncu. Dana\xc5\xa1nji skakalci raje uporabljajo palice ki so narejene iz trakov fiberglasa, ki vsebuje smolo okoli \xc5\xbeelezne palice, ki so \xc5\xbee na za\xc4\x8detku upognjene da skakalec la\xc5\xbeje upogne palico pri odrivu. Oblika in koli\xc4\x8dina trakov iz fibergalsa je skrbno na\xc4\x8drtovana za \xc5\xbeeleno dol\xc5\xbeino in trdoto palice. Palice so narajene iz razli\xc4\x8dnih fiberglasov , vklju\xc4\x8dno z ogljikovimi vlakni, da bi omogo\xc4\x8dile skakalcu ve\xc4\x8dje vi\xc5\xa1ine. V zadnjih letih se ogljikovim vlaknom dodaja E-steklo in S-steklo materiali, da bi naredili palico la\xc5\xbejo._NEWLINE_Kot pri skoku v vi\xc5\xa1ino, so skakalci na za\xc4\x8detku padali na noge v pesek ali kup \xc5\xbeagovine. Ko je tehnologija omogo\xc4\x8dila vi\xc5\xa1je skoke, se je pesek zamenjal z vre\xc4\x8dami spu\xc5\xbeve. Dana\xc5\xa1nje blazine so po navadi 1-1.5m debele. Blazine so tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e in dalj\xc5\xa1e, da bi se prepre\xc4\x8dila verjetnost nesre\xc4\x8de. Pravilna tehnika pristajanja je na hrbet ali ramena. Pristajanja na noge se naj bi izogibali, da bi zmanj\xc5\xa1ali mo\xc5\xbenost po\xc5\xa1kodbe ni\xc5\xbejega dela noge, \xc5\xa1e posebej gle\xc5\xbenjev._NEWLINE_Rezultat spremembe pravil so ve\xc4\x8dje blazine in dodatne podlage navseh trdih mestih._NEWLINE_Letvica se je razvila iz trikotne aluminijske letvice v okroglo letvico iz fiberglasa z gumjastimi konci. Ti so postavljeni na stojalih in jih skakalec lahko zbije iz stojal. Po pravilih moraj imeti letvice, ki so polkro\xc5\xbene na koncu majhno svin\xc4\x8deno ute\xc5\xbe v letvici.\n_START_SECTION_\nFaze skoka s palico\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav obstaja veliko tehnik v uporabi, odvisnih od stopnje znanja skakalca, je najbolj pravilna in uporabljena tehnika, ki je po fazah navedena spodaj:\n_START_SECTION_\nZalet\n_START_PARAGRAPH_\nMed zaletom skakalec prite\xc4\x8de po stezi, da dose\xc5\xbee najvi\xc5\xa1jo hitrost in pravilen polo\xc5\xbeaj za odriv. Profesionalni skakalci imajo lahko zalet tudi 18 do 22 korakov dolg. Na za\xc4\x8detku zaleta ima skakalec palico po navadi navpi\xc4\x8dno, in jo po\xc4\x8dasi spu\xc5\xa1\xc4\x8da medtem ko se pribli\xc5\xbeuje luknji. Tako skakalec zmanj\xc5\xa1a te\xc5\xbeo palice. Hitreje kot skakalec te\xc4\x8de skakalec in bolj\xc5\xa1i je njegov odriv, lahko ustvari ve\xc4\x8djo potencialno energijo, ki jo uporabi, da se postavi v stojo. Pogosto je da skakalci pove\xc4\x8dujejo hitrost med zaletom in dose\xc5\xbeejo njihovo najve\xc4\x8djo hitrost pri odrivu. Skakalci pove\xc4\x8dajo frekvenco korakov s tem, da dvigujejo noge do vodoravnega polo\xc5\xbeaja kot teka\xc4\x8di na kratke proge. Za razliko od tekov na kratke proge kot je tek na 100 m, kjer so teka\xc4\x8di nagnjeni naprej da dose\xc5\xbeejo ve\xc4\x8djo hitrost, morajo skakalci ohraniti pokon\xc4\x8dno dr\xc5\xbeo skozi cel zalet, zato da lahko kljubujejo te\xc5\xbei palice.\n_START_SECTION_\nVbod in odriv\n_START_PARAGRAPH_\nVbod palice in odriv se po navadi za\xc4\x8dneta 3 korake pred zadnjim korakom. Skakalci si bodo (po navadi) pre\xc5\xa1teli svoje korake od to\xc4\x8dke zaleta do luknje s \xc5\xa1tetjem dolgih korakov na vsako levo nogo (enako-obratno za levi\xc4\x8darje) le da morajo za\xc4\x8deti z drugo nogo. Naprimer; skakalec pri zaletu iz desetih korakov bi \xc5\xa1tel vsak korak leve noge le zadnji trije so izjema kjer mora \xc5\xa1teti vse tri korake. Ti zadnji trije koraki so po navadi hitrej\xc5\xa1i kot prej\xc5\xa1nji. Cilj te faze je u\xc4\x8dinkovito prenesti kineti\xc4\x8dno energijo, ki jo dobimo iz teka v potencialno energijo, ki se shrani v palici ki se potem izpro\xc5\xbei in pomaga skakalcu dobiti vi\xc5\xa1ino. Vbod se za\xc5\xbene ko skakalec dvigne svoje roke iz bokov do iztegnjenega polo\xc5\xbeaja nad njegovo glavo in ima iztegnjeno levo in desno roko. Obenem skakalec nacilja in zasadi palico v luknjo. Pri zadnjem koraku se skakalec odrine s svojo odrivno nogo, ki naj bi bila zmeraj ravna, in potisne koleno druge noge naprej. Ko palica zdrsi do konca luknje, se za\xc4\x8dne ta upogibati in ponese skakalca naprej in gor, ki ima nogo \xc5\xa1e zmeraj pod kotom in za njegovim trupom.\n_START_SECTION_\nZamah\n_START_PARAGRAPH_\nZamah je ko palca\xc5\xa1 zamahne s svojo odrivno nogo naprej in potiska levo roko naprej, medtem ko posku\xc5\xa1a obdr\xc5\xbeati ravno nogo, ko pa so roke enkrat v obliki \xc4\x8drke "U" leva roka ostane iztegnjena, da bi skakalec lahko izkoristil najve\xc4\x8d iz palice. To povzro\xc4\x8di, dvojno nihalno gibanje, ko se vrh palice giba naprej in se obra\xc4\x8da iz luknje, medtem ko skakalec naredi drugo nihalno gibanje z obra\xc4\x8danjem desne roke. Rezultat je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d potencialne energije ki se shrani v palico, in ki je potem uporabljena v nadaljnjih fazah. Zamah se nadaljuje dokler niso boki nad glavo in roke vle\xc4\x8dejo palico k prsim; iz tam lahko skakalec "izstreli" svoje noge \xc4\x8dez letvico s tem da ima palico blizu telesa.\n_START_SECTION_\nDruga\xc4\x8dne metode zamaha\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e ena oblika zamaha se imenuje sono\xc5\xbeni zamah. Po normalnem odrivu, skakalec pusti da mu odrivna noga pada k drugi nogi in zamahne z obema nogama hkrati. S tem je te\xc5\xbea skakal\xc4\x8devega dolnjega dela telesa odmaknjena dlje od rotacijske osi, zaradi \xc4\x8desa je te\xc5\xbeje narediti zamah z ve\xc4\x8djo hitrostjo kot pri zamahu z eno nogo. Iz istega razloga, bo skakalec s stalno rotacijsko hitrostjo nalo\xc5\xbeil ve\xc4\x8d energije na palico s sono\xc5\xbenim zamahom kot pa pri zamahu z eno nogo. Zaradi po\xc4\x8dasnje\xc5\xa1ega zamaha se je skakalcu te\xc5\xbeje postaviti v gnezdo. Sono\xc5\xbeni zamah obi\xc4\x8dajno ni obi\xc4\x8dajen, vendar pa je francoski skakalec s palic Jean Galfione odli\xc4\x8dno prikazal sono\xc5\xbeni zamah in se z njim vpisal v klub 6 metra\xc5\xa1ev._NEWLINE_Tretja oblika zamaha se imenuje "tuck and shoot". To pomeni da skakalec potisne obe nogi k prsom namesto da bi imel odrivno nogo iztegnjeno. To ima ravno obraten u\xc4\x8dinek od sono\xc5\xbenega zamaha;skraj\xc5\xa1a pot spodnjega dela telesa po rotacijski osi, s tem je zamah hitrej\xc5\xa1i, ampak palica ne dobi toliko energije v sebe, ki se potem spremeni potisk skakalca v vi\xc5\xa1ave. Zato ker je pri kraj\xc5\xa1i rotacijski osi te\xc5\xbeje uporabljati ve\xc4\x8dje palice kot pri dalj\xc5\xa1i, "tuck and shoot" tudi ni uveljavljena metoda. To metodo je uporabljal biv\xc5\xa1i Ameri\xc5\xa1ki rekorder Jeff Hartwig.\n_START_SECTION_\nIztez\n_START_PARAGRAPH_\nIztez se nana\xc5\xa1a na polo\xc5\xbeaj ko so boki obrnjeni navzgor z iztegnjenimi nogami, medtem ko ramena potiskajo dol kar pomeni, da je skakalec z nogami obrnjen proti nebu. Tej poziciji se v\xc4\x8dasih tudi re\xc4\x8de preobrat. Medtem ko se ta faza izvaja, palica za\xc4\x8dne oddajati svojo energijo ko se izteza in s tem potiska skakalca navzgor. Roke skakalca ostajajo blizu njegovega telesa ko se pomaknejo pod boke in zgornji del trupa.\n_START_SECTION_\nObrat\n_START_PARAGRAPH_\nObrat je izveden takoj ali celo pred koncem izteza. Kot nam ime pove, se skakalec obrne za 180\xc2\xb0 stopinj proti palici medtem ko izteza svoje roke zraven glave in ramen. Obi\xc4\x8dajno skakalec za\xc4\x8dne premikati svoje telo proti letvici, ko se \xc5\xbee obrne, \xc4\x8deprav bo skakalec idealno ostal kolikor pokon\xc4\x8den se le da. Bolj natan\xc4\x8den opis te faze bi bil rotacija zato ker se skakalec rotira okoli navidezne osi iz glave do pet.\n_START_SECTION_\nOdriv od palice\n_START_PARAGRAPH_\nTo je obi\xc4\x8dajno zelo ob\xc4\x8dudovana faza gledalcev in za\xc4\x8detnih skakalcev, \xc4\x8deprav je ena izmed najla\xc5\xbejih faz skoka in je rezultat prej\xc5\xa1nih faz. To fazo v glavnem sestavlja odriv skakalca od palice in odriv palice stran od letvice, da je ne bi podrla. Medtem ko njegovo telo gre \xc4\x8dez in okoli letvice, je skakalec obrnjen proti njej. Obra\xc4\x8danje telesa nad letvico se zgodi avtomati\xc4\x8dno in njegova glavna skrb je da se s telesom, rokami ali kak\xc5\xa1nimi drugimi okon\xc4\x8dinami ne bi dotaknil letvice. Skakalec bi moral pristati blizu sredine blazine obrnjen s trebuhom navzgor.'