b'\n_START_ARTICLE_\nKolo\xc4\x8dep\n_START_PARAGRAPH_\nKolo\xc4\x8dep je otok v skupini Elafitskih otokov (Hrva\xc5\xa1ka).\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKolo\xc4\x8dep je otok s povr\xc5\xa1ino 2,43 km\xc2\xb2 in dol\xc5\xbeino obale 12,869 km, ki le\xc5\xbei 7\xc2\xa0km severozahodno od Gru\xc5\xbea. Vzdol\xc5\xbe otoka se razprostirata dva niza apnen\xc4\x8dastega gri\xc4\x8devja, med katerima le\xc5\xbei rodovitna dolina. Na severnem delu gri\xc4\x8devja stoji najvi\xc5\xa1ji vrh otoka, 125 mnm visoki Kri\xc5\xbe. Na otoku deljujeta dva svetilnika._NEWLINE_Otok, ki zaradi apnen\xc4\x8daste sestave tal, nima stalnih povr\xc5\xa1inskih vod, je zaradi blagega mediteranskega podnebja porasel z gozdom in sredozensko vegetacijo. Na zahodni strani otoka je prostran Kolo\xc4\x8depski zaliv. Jugovzhodno od zaliva se razprostira dolina v kateri oto\xc4\x8dani prideljujejo grozdje, olive, \xc5\xa1ipek, agrume in zelenjavo._NEWLINE_Na otoku le\xc5\xbei naselje Kolo\xc4\x8dep, ki ga sestavljata dva manj\xc5\xa1a zaselka: Gornje in Donje \xc4\x8celo._NEWLINE_Drugi svetilnik na otoku stoji na rtu Bezdanj. Ta svetilnik sveti z belimi ritmi\xc4\x8dnimi svetlobnimi bliski v skupini po dva bliska en za drugim. Skupine bliskov se ponavljajo vsakih 8 sekund. Nazivni domet svetlobe svetilnika je 4 milje. Oznaka za ta svetilnik v pomorskih kartah je B Bl(2s) 8s 4 M.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV dveh zaselkih stalno \xc5\xbeivi 150 prebivalcev (popis 2001).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalstvo se v glavnem ukvarja s poljedelstvom, vinogradni\xc5\xa1tvom, gojenjem oljk, agrumov, ribolovom, pomorstvom in turizmom._NEWLINE_V hotelskem kompleksu\xc2\xa0\xc2\xbbH. Ville Kolo\xc4\x8dep\xc2\xab, ki se razprostira pri zaselku Donje \xc4\x8celo je tudi pla\xc5\xbea za naturiste.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV antiki se je dana\xc5\xa1nji Kolo\xc4\x8dep imenoval Calaphodia. V dubrovni\xc5\xa1kem statutu se prvi\xc4\x8d omenja 1272 pod imenom Calaphota. V Donjem \xc4\x8celu se je iz rimske dobe ohranilo nekaj fragmentov marmornih skulptur, ki so vzidani v \xc5\xbeupnijsko cerkev. \xc5\xbdupnijsko cerkev so pri\xc4\x8deli graditi v 13. dokon\xc4\x8dali pa v 15. stol. Prvotni zvonik so 1788 poru\xc5\xa1ili in na njegovem mestu postavili novega v baro\xc4\x8dnem slogu. Na gri\xc4\x8du nad cerkvijo stoji \xc5\xa1tirikotni obrambni stolp iz 16. stol. Ob poti v Gornje \xc4\x8celo stoji srednjeve\xc5\xa1ka cerkvica sv. Antona. V zaluvu Raci, nedale\xc4\x8d stran od Gornjega \xc4\x8cela stoji cerkvica sv. Antona Padovanskega z zvonikom na preslico, ki je bila postavljena konec 11. ter obnovljena v 18. stol. Na otoku je \xc5\xa1e nekaj ohranjenih cerkvic iz predromanskega obdobja grajenih okoli 9. stoletja (cerkvica sv. Sergeja, sv. Nikole in sv. Trojstva).\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nDva \xc4\x8dlana posadke Kolumbove ladje Santa Maria sta bila doma s Kolo\xc4\x8depa.'