b'\n_START_ARTICLE_\nAnksioznost na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nAnksioznost na delovnem mestu (tudi fobija/tesnobnost na delovnem mestu) je ena od disfunkcij \xc4\x8dloveka, ki posamezniku onemogo\xc4\x8da normalno in u\xc4\x8dinkovito delovanje na delovnem mestu. Spada pod mentalno motnjo, ki jo je mogo\xc4\x8de u\xc4\x8dinkovito zdraviti, \xc4\x8de se posameznik odlo\xc4\x8di za strokovno pomo\xc4\x8d._NEWLINE_Spada med mentalne motnje, ki so zna\xc4\x8dilne za delovna mesta, ki imajo kompleksno stimulirane pogoje za pojav anksioznosti. Ti stimulanti pa so lahko razli\xc4\x8dni predmeti, ljudje ali situacije. Anksioznost na delovnem mestu je definirana kot fobi\xc4\x8dna anksiozna reakcija s simptomi panike, ko posameznik razmi\xc5\xa1lja ali se pribli\xc5\xbeuje delovnemu mestu. Lahko jo ozna\xc4\x8dimo kot primarno in samostojno mentalno motnjo, lahko pa tudi kot sekundarni simptom kak\xc5\xa1ne druge mentalne bolezni oz. disfunkcije. Ljudje, ki trpijo za anksioznostjo, se neprestano izogibajo delovnega mesta in so zato velikokrat na bolni\xc5\xa1kem dopustu ali se pred\xc4\x8dasno upokojijo .\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nAnksiozne motnje so poleg depresije najpogostej\xc5\xa1e du\xc5\xa1evne motnje v razvitem svetu. Po najnovej\xc5\xa1ih ocenah v Evropskem prostoru za anksioznimi motnjami trpi 41 milijonov ljudi. K razvoju anksioznih motenj so zlasti nagnjeni tisti ljudje, ki so perfekcionisti, ljudje, ki imajo ve\xc4\x8djo potrebo po odobravanju s strani okolice, ljudje, ki slabo prena\xc5\xa1ajo kritiko in imajo mo\xc4\x8dno potrebo imeti kontrolo ter tisti, ki se nagibajo k zanemarjanju ob\xc4\x8dutkov, da so pod stresom. Anksiozne motnje so zna\xc4\x8dilne tako za odraslo populacijo, kot tudi za otroke.\n_START_SECTION_\nDejavniki anksiozne motnje\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo tri skupine dejavnikov, ki vplivajo na pojav anksioznih motenj :\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje z anksiozno motnjo imajo psiholo\xc5\xa1ke in telesne simptome. Psiholo\xc5\xa1ki simptomi so obi\xc4\x8dajno opazni ves \xc4\x8das, med tem ko telesni le ob\xc4\x8dasno. Ko posameznika napade panike, ki je odraz anksiozne reakcije, pa se ti psiholo\xc5\xa1ki in telesni simptomi nepri\xc4\x8dakovani in nepredvidljivo zdru\xc5\xbeijo.\n_START_SECTION_\nVrste anksioznih motenj\n_START_PARAGRAPH_\nAnksiozne motnje se razlikujejo med seboj po trajanju in izra\xc5\xbeenosti anksioznosti, pa tudi po vzroku nastanka. Najbolj pogoste anksiozne motnje so :\n_START_SECTION_\nGeneralizirana anksioznost\n_START_PARAGRAPH_\nGeneralizirana anksioznost je vrsta motnje, pri kateri je prisotna stalna tesnobnost, zaskrbljenost in napetost. Oseba je ves \xc4\x8das v pretiranem strahu pred nesre\xc4\x8do ali pa jo brez pravega razloga nenehno skrbi za lastno zdravje, dru\xc5\xbeino in slu\xc5\xbebo. Velikokrat osebi z generalizirano anksioznostjo vzrok lastne napetosti ni znan. Nenehnih skrbi se ne more otresti, vseeno se pa lahko zaveda njihove nesmiselnosti. Neprestana napetost pri osebi povzro\xc4\x8di te\xc5\xbeave s spanjem, prav tako jo velikokrat spremljajo tudi mnoge telesne te\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nPani\xc4\x8dna motnja\n_START_PARAGRAPH_\nPani\xc4\x8dna motnja je vrsta motnje, pri kateri posameznik do\xc5\xbeivlja ob\xc4\x8dutke anksioznosti v posameznih napadih. Pojavljajo se brez predhodnega opozorila, so nenadni. Spro\xc5\xbeilci pani\xc4\x8dnih napadov so razli\xc4\x8dne situacije, za njih pa je zna\xc4\x8dilen izrazit strah. Posameznik ima velikokrat ob\xc4\x8dutek, kot da je na pragu smrti. Za to vrsto motnje je pogosta bole\xc4\x8dina v prsih, ki osebe spominja na sr\xc4\x8dni napad. Kljub temu, da so pani\xc4\x8dni napadi kratki, so ponavljajo\xc4\x8di in v osebah vzbujajo strah pred prihajajo\xc4\x8dimi, novimi napadi. Tako se oseba po\xc4\x8dasi izogiba vsemu, kar bi ga lahko pripeljalo do panike in ob\xc4\x8dutka nemo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nSocialna fobija\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna fobija je vrsta motnje, za katero je zna\xc4\x8dilen pretiran strah pred drugimi ljudmi, socialnimi interakcijami, ne marajo biti v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pozornosti. Ko so posamezniki izpostavljeni okolici, je dolo\xc4\x8dena intenziteta treme povsem normalna, vendar pa ve\xc4\x8dina ljudi s to motnjo ne mora normalno opravljati svojih vsakodnevnih nalog, saj jim strah to onemogo\xc4\x8da. Posameznik se tako po\xc4\x8dasi izolira od ostalih oseb, na delovnem mestu, ki zahteva stike z ljudmi, pa je zato neuspe\xc5\xa1en, saj je nesposoben obvladati socialne situacije in interakcije.\n_START_SECTION_\nSpecifi\xc4\x8dne fobije\n_START_PARAGRAPH_\nSpecifi\xc4\x8dne fobije so vrste motenj, pri katerih posameznika spremlja mo\xc4\x8dan strah pred dolo\xc4\x8denim objektom ali situacijo. Kot pogost primer specifi\xc4\x8dnih fobij je strah pred ka\xc4\x8dami, mi\xc5\xa1mi, nevihtami, strah pred letenjem. \xc4\x8ceprav se posameznik fobije zaveda in ve, da je strah nesmiseln, se ga ne more znebiti. Vendar pa se ve\xc4\x8dina ljudi s specifi\xc4\x8dnimi fobijami izognejo situacijam, ki pripeljejo do mo\xc4\x8dnega strahu in jim tako motnje ne povzro\xc4\x8dajo prevelikih te\xc5\xbeav v \xc5\xbeivljenju.\n_START_SECTION_\nObsesivno-kompulzivne motnja\n_START_PARAGRAPH_\nObsesivno-kompulzivne motnja je vrsta motnje, ki jo spremljajo obsesije, vztrajne in ponavljajo\xc4\x8de se misli, predstave ali impulzi. Le-teh pa posameznik nima pod kontrolo. Ponavljajo\xc4\x8de se misli, ki se vedno znova vra\xc4\x8dajo, pri \xc4\x8dloveku razvijejo izrazit tesnoben ob\xc4\x8dutek, ki ga nato posamezniki sku\xc5\xa1ajo olaj\xc5\xa1ati s kompulzivnimi dejanji.\n_START_SECTION_\nDiagnosticiranje\n_START_PARAGRAPH_\nRazlog za pomanjkanje raziskav na to temo lahko najdemo v tem, da nimamo prakti\xc4\x8dnih instrumentov, specializiranih za merjenje anksioznosti na delovnem mestu. V ta namen je bil razvit samoocenjevalni vpra\xc5\xa1alnik Job-Anxiety-Scale (JAS) , ki je velikokrat uporabljen pri diagnosticiranju in raziskovanju te motnje. Za diagnosticiranje uporabljajo tudi strukturirana diagnosti\xc4\x8dna intervjuja MINI in Mini \xe2\x80\x93WAI, vpra\xc5\xa1alnik o problemih na delovnem mestu WPS (Work Phobia Screening) in check listo za psihosomatske simptome (Symptom Checklist) ._NEWLINE_Delovna fobija, kot bi lahko tudi ozna\xc4\x8dili anksioznost na delovnem mestu, se najve\xc4\x8dkrat pojavlja med zaposlenimi v pisarnah ali v administracijah, prav tako pa je pogosta tudi med zaposlenimi zdravstvenimi tehniki .\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo navadi posameznik poi\xc5\xa1\xc4\x8de zdravni\xc5\xa1ko ali kak\xc5\xa1no drugo strokovno pomo\xc4\x8d po tem, ko je poskusil \xc5\xbee vse, da bi sebe in svojo tesnobnost/fobijo obvladal, pa je bil pri tem neuspe\xc5\xa1en oz. se po raznih metodah in dejavnostih zmanj\xc5\xa1anja tesnobnosti \xc5\xa1e vedno ne po\xc4\x8duti dobro._NEWLINE_Pri zdravni\xc5\xa1kem oz. strokovnem zdravljenju anksioznosti na delovnem mestu se ve\xc4\x8dinoma uporablja vedenjsko terapijo s pomembno metodo izpostavljanja. Problemati\xc4\x8dno pa je, da pogoji na delovnem mestu ne morejo biti planirani in kontrolirani s strani terapevta, kar povzro\xc4\x8da dodatne te\xc5\xbeave pri izpostavljanju in na\xc4\x8drtnem zdravljenju . Zaradi tak\xc5\xa1nih nezanesljivih pogojev lahko pride celo do tveganja pove\xc4\x8danja fobije._NEWLINE_Terapevtove tehnike pri odpravljanju anksioznosti na delovnem mestu so: opisi in analize situacij in vedenj, razvoj strategij spoprijemanja, ponovni pregled lastnih zahtev pacienta, na\xc4\x8dela preoblikovanja in upravljanja z anksioznostjo ter obra\xc4\x8dunavanje s konflikti in ekspozicija sensu ._NEWLINE_Specifi\xc4\x8dni terapevtski instrument za zdravljenje pacientove fobije je lahko tudi t. i. terapevtski delavni preizkus. Ideja tega pristopa je, da se pacienta po\xc5\xa1lje na hospitalizacijo v izbrano sodelujo\xc4\x8do firmo ali delavno mesto, ki je podobna originalni profesionalni poziciji, kjer se je pacientova anksioznost razvila. Ta terapevtski preizkus je posebno koristen v primerih, kjer je delavna fobija presegla eno dolo\xc4\x8deno delavno mesto jo je mogo\xc4\x8de \xc5\xa1iriti tudi na katero koli drugo, kamor bi \xc5\xa1el delavec. Do sedaj ni nobenih raziskav o farmacevtskem zdravljenju anksioznosti na delavnem mestu._NEWLINE_Anksioznost na delavnem mestu zahteva posebno diagnosti\xc4\x8dno in terapevtsko pozornost ter specifi\xc4\x8dno simptomatsko in kompetence-razvijajo\xc4\x8de zdravljenje namesto samega bolni\xc5\xa1kega dopusta .'