b'\n_START_ARTICLE_\nFreibur\xc5\xa1ki poto\xc4\x8dki\n_START_PARAGRAPH_\nFreibur\xc5\xa1ki poto\xc4\x8dki (nem\xc5\xa1ko Freiburg B\xc3\xa4chle) so majhni, z vodo napolnjeni jarki ali umetni \xc5\xbelebi\xc4\x8di v mestu Freiburg. Napolnjeni so z vodo iz reke Dreisam in jih je mogo\xc4\x8de videti po ve\xc4\x8dini ulic in prehodov v starem mestu. So ena najbolj znanih mestnih znamenitosti. Beseda b\xc3\xa4chle izvira iz nem\xc5\xa1ke besede bach, ki pomeni potok, dodana je alemanska pomanj\xc5\xa1evalnica, ki se kon\xc4\x8da na z -le.\n_START_SECTION_\nInfrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nPri kanalu Kartuzija (Kartause) dale\xc4\x8d nad starim mestnim jedrom je leta 1964 zapornica usmerjala vodo iz reke Dreisam v kanal. Preden so ga leta 1852 usmerili v dana\xc5\xa1nje mesto, je bil pod mostom Sandfang. Do za\xc4\x8detka 21. stoletja so zapornico upravljali ro\xc4\x8dno. \xc5\xa0ele leta 2009 je za\xc4\x8del delovati samodejni dovod. Kanal zapolnjuje rudarski predor pod Schlossbergom. Je pribli\xc5\xbeno 400 metrov dolg predor, ki je delno sezidan in delno vrezan v skalo. Tam so na\xc5\xa1li spominske kamne za mojstre, preddelavce in \xc5\xbeupane Freiburga. Zgodovinski zemljevid ka\xc5\xbee, da je bil kanal pred gradnjo utrdbe na Vaubanu od leta 1679 dalje odprt tok. Na istem nivoju kot so \xc5\xa0vabska vrata, je koli\xc4\x8dina vode regulirana s pomo\xc4\x8djo zapornic. Na ta na\xc4\x8din je 200 litrov (po drugih virih 250 litrov) vode lahko steklo v omre\xc5\xbeje poto\xc4\x8dkov. S tem so jih povsem napolnili vsakih 8 minut. Zaradi vi\xc5\xa1inske razlike med vzhodnim in zahodnim delom starega mesta poto\xc4\x8dki te\xc4\x8dejo navzdol v smeri severozahod z naravnim naklonom 1\xc2\xb0 do 2\xc2\xb0. Glavna razdelitev je v predelu Nad lipami (Oberlinden). Prav tako je mogo\xc4\x8de, da se odcepi nekaj vode v Stare lipe (Alte Linde) \xc5\xa1e iz leta 1729. Po poteku skozi mesto voda ste\xc4\x8de nazaj v kanal pri Pridigarskih vratih. Ta je preusmerjen v reko Dreisam pri mostu H\xc3\xb6llentalbahn in v bli\xc5\xbeini Lehna. Nekaj vode iz kanala izhaja \xc5\xa1e iz severnega toka skozi razli\xc4\x8dne potoke v Glotter. Ko so poto\xc4\x8dke \xc5\xa1e uporabljali za zalivanje polj, je bil preusmerjen tudi na Christoffeljeva vrata in Meni\xc5\xa1ka vrata \xc4\x8dez mestno obzidje._NEWLINE_Runzknecht zagotavlja porazdelitev vode. 142 medeninastih ventilov ureja pretok, z njimi se lahko voda izklopi tudi med \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem poto\xc4\x8dkov. Poleg tega so odprtine na dnu kanalov, ki povezujejo sistem poto\xc4\x8dne vode z osrednjim kanalizacijskim sistemom, v katerega lahko odteka voda. 15 pragov v kanalizaciji ali industrijskem toku prepre\xc4\x8duje poplavljanje kleti z visoko vodo._NEWLINE_Odgovornost za upravljanje poto\xc4\x8dkov imata dva \xc4\x8distilca (B\xc3\xa4chleputzer, v\xc4\x8dasih Bachr\xc3\xa4umer), zaposlena v mestni upravi v Freiburgu poln delovni \xc4\x8das vsaj od leta 1789. Dvakrat dnevno \xc4\x8distita smeti in listje, ki pade v poto\xc4\x8dke. Poleg tega jih \xc5\xa1e posebej o\xc4\x8distijo vsako leto jeseni in konec tedna spomladi, ko v kanalih in poto\xc4\x8dkih ni vode. Takrat tudi pregledajo, ali so kak\xc5\xa1ne po\xc5\xa1kodbe in jih popravijo. Dodaten razlog za izpraznitev poto\xc4\x8dkov so na primer dela na cesti, vinski festival in pustni karneval, na katerem je pomembna ma\xc5\xa1kara (H\xc3\xa4str\xc3\xa4ger) iz ceha \xc4\x8distilcev (B\xc3\xa4chleputzer), ustanovljen leta 1935._NEWLINE_Poto\xc4\x8dki so razli\xc4\x8dnih velikosti, kar je odvisno od ulice. Naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i ima pribli\xc5\xbeno 75 cm in je v bli\xc5\xbeini \xc5\xa0vabskih vrat, najmanj\xc5\xa1i, pribli\xc5\xbeno 15 cm \xc5\xa1irok, te\xc4\x8de skozi ozke stare mestne ulice. S\xc4\x8dasoma se je oblika korit spreminjala._NEWLINE_Sprva so poto\xc4\x8dki prosto tekli v plitvih jarkih v ulici, \xc5\xbee v 19. stoletju pa so bili urejeni v pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakovem koritu za nadzor pretoka. Od gradnje v 19. stoletju dalje je osnova poto\xc4\x8dkov obloga, sestavljena iz granitnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic. V 20. stoletju se je to spremenilo in ostalo do danes enako: osnova je tlakovana z granitom ali renskim gramozom. Renski gramoz se uporablja tudi za tlakovanje, vendar ga je te\xc5\xbeko dobiti. To delo zahteva posebej usposobljenega tlakovalca. Tlakovanje poto\xc4\x8dkov je mogo\xc4\x8de tudi s porfirjem ali bazaltom.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMikroorganizmi, kot so li\xc4\x8dinke nekaterih vrst enodnevnic, mladoletnic in goluba\xc5\xa1kih mu\xc5\xa1ic (Simulium posticatum ) ka\xc5\xbeejo, da je voda visoke kakovosti po vsem omre\xc5\xbeju poto\xc4\x8dkov. V\xc4\x8dasih je mogo\xc4\x8de najti tudi postranice, ki prepre\xc4\x8dujejo rast alg.\n_START_SECTION_\nPodobni poto\xc4\x8dki v drugih mestih\n_START_PARAGRAPH_\nFreiburg je najbolj znano mesto, ki ima \xc5\xa1e vedno ali znova poto\xc4\x8dke na ulicah, medtem ko so bili v\xc4\x8dasih pogosto v mestih. Antonio de Beatis je na za\xc4\x8detku 16. stoletja za Innsbruck napisal, da so ulice "\xc5\xa1iroke in imajo veliko vode v notranjosti in vodnjake".  V kraju Goslar (Spodnja Sa\xc5\xa1ka) je bil potok Gose speljan skozi mesto \xc5\xbee pred 1200 in prebivalce oskrboval s pitno vodo. Za odpadne vode so imeli tlakovane kanale. Da bi jih o\xc4\x8distili ali za ga\xc5\xa1enje po\xc5\xbearov, so jih poplavili s sve\xc5\xbeo vodo. V 20. stoletju so odkrili starej\xc5\xa1e namakalne in drena\xc5\xbene jarke iz obdobja 1000\xe2\x80\x931100 v anglosa\xc5\xa1kem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Winchester.  V Strasbourgu poznega 13. stoletja so speljali potok Brausch po kanalih prek tlakovanih ulic za odstranitev odpadnih vod. V francoskem mestu Brian\xc3\xa7on, ki je bil obnovljen po po\xc5\xbearu, so tudi na\xc5\xa1li poto\xc4\x8dke. Tudi v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vinogradni\xc5\xa1ke Spodnje Avstrije, Gumpoldskirchen, je en primerljiv vodotok. Mesto Villingen, ki ga je tako kot Freiburg ustanovil Z\xc3\xa4hringer, tudi \xc5\xa1e ima poto\xc4\x8dke. Bern je imel sistem poto\xc4\x8dkov, ki je bil uporabljen tudi za zagotavljanje po\xc5\xbearne vode. Leta 1954 je bil poto\xc4\x8dek \xc5\xa1e na glavni ulici, \xc4\x8deprav je bil \xc5\xbee pokrit s kamnitimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. V mestu Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd je tudi voda, ki te\xc4\x8de v notranjosti po ulicah kot v drugih staufovskih mestih. V Gm\xc3\xbcndu je bil \xc5\xbee od vsega za\xc4\x8detka, drugje so jih za\xc4\x8deli uporabljati \xc5\xa1ele pozneje. Drugi kraji z njimi so \xc5\xa1e Basel, Quedlinburg, Speyer, Hornhusen / Niedermarsberg, D\xc3\xbcren, Lorenzerstadt pri Nurembergu in Erfurt. Lokalni so jasno vidni na mestnem na\xc4\x8drtu Matth\xc3\xa4usa Meriana iz 16. stoletja. Na zemljevidu iz leta 1869 pa jih ni ve\xc4\x8d.  Druga mesta z mestnimi poto\xc4\x8dki, ki so bili deloma tudi iz 12. stoletja, so Jena, Gotha, Langensalza, Chemnitz, Dresden, Weissensee in M\xc3\xbchlhausen/Th\xc3\xbcringen. [62]_NEWLINE_Mestni jarki so povezani s poto\xc4\x8dki. Z raz\xc5\xa1iritvijo mest so ostali znotraj mesta in so jih uporabljali kot sanitarne kanale. Poleg W\xc3\xbcrzburga je podobno v K\xc3\xb6lnu. V Aachnu in M\xc3\xbcnchnu so za\xc4\x8dasno speljali re\xc4\x8dne krake po mestu, ki so jih uporabljali za odvajanje odpadne vode, pa tudi za razvoj vodne energije.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nPoto\xc4\x8dki v Freiburgu. Nem\xc5\xa1ki dokumentarec, 2005, 30 minut, scenarij in re\xc5\xbeija Tamara Spitzing. Produkcija: SWR, Row: zakladi dr\xc5\xbeave, prva oddaja: 25. september 2005 Sinopsis (spletni arhiv, 27. september 2007), WDR'