b'\n_START_ARTICLE_\nJudje v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski Judi/\xc5\xbdidi se dru\xc5\xbeijo v organizaciji Judovska skupnost Slovenije, JSS, s sede\xc5\xbeem v Ljubljani (leta 2003 so dobili tudi dvoranico, poimenovano sinagoga. ) Uradni podatek o \xc5\xa1tevilu njenih \xc4\x8dlanov ni javno dostopen. Toda med letoma 1953 in 2002, ko je bilo v Sloveniji zadnje splo\xc5\xa1no ljudsko \xc5\xa1tetje, se je za \xc5\xbeidovsko narodno pripadnost opredelilo najve\xc4\x8d prebivalcev leta 1971, in sicer 72, najmanj pa leta 1981, ko jih je bilo 9 . Za \xc5\xbeide po veroizpovedi se je leta 1991 izreklo 199 prebivalcev, leta 2002 pa 99 . Lahko torej re\xc4\x8demo vsaj to, da ima JSS precej manj kot 150 \xc4\x8dlanov._NEWLINE_Po ljudskem \xc5\xa1tetju leta 1939 se je v Dravski banovini (ta ni obsegala Primorske in obalnih mest) za \xc5\xbeide po veroizpovedi izreklo 1533 prebivalcev, od tega 270 v Murski Soboti in 210 v Lendavi ter 288 v Mariboru z okolico, 273 v Ljubljani z okolico in 66 v Celju z okolico. Vojno jih je pre\xc5\xbeivelo okoli 200.\n_START_SECTION_\nPozna antika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdidovsko prisotnost na obmo\xc4\x8dju kasnej\xc5\xa1ega slovenskega ozemlja ka\xc5\xbee oljenka z menoro iz 4. do 6. stoletja, najdena v \xc5\xa0kocjanu pri Diva\xc4\x8di, nekaj nagrobnikov s Koro\xc5\xa1ke in nekaj drugih najdb s \xc5\xa0tajerske.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 950 do 1050 lahko pri nas govorimo o nastajanju tako imenovanih \xc5\xbeidovskih vasi (Judendorf), se pravi razli\xc4\x8dnih krajev, ki so spomin na njihovo prisotnost ohranili v imenu. Lahko je \xc5\xa1lo za za\xc4\x8dasne ali stalne trgovske postojanke, ki so jih ustanovili, kjer stalnih trgovskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xa1e ni bilo in jim tako dali ime, dalje kraji, ki ozna\xc4\x8dujejo \xc5\xbeidovsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, saj so se \xc5\xbdidje \xc5\xbee naselili v obstoje\xc4\x8dem kraju (Judendorf pri Beljaku, Judendorf pri Bre\xc5\xbeah), kraji, ki so se kasneje razvili v prava mesta (Judenburg na \xc5\xa0tajerskem, Velikovec, ki je prvi\xc4\x8d omenjen kot \xc5\xbeidovski trg), in razli\xc4\x8dne druge lokacije, ki so spomin nanje ohranile v imenu. Takih imen je na obmo\xc4\x8dju jugovzhodnih Alp ve\xc4\x8d deset. Po letu 1100 ne nastajajo ve\xc4\x8d, ker so se do takrat vsi \xc5\xbdidje naselili v ve\xc4\x8djih mestih in trgih._NEWLINE_Po zamrtju \xc5\xbeidovske anti\xc4\x8dne prisotnosti na tem prostoru se spet pojavijo v 9. in 10. stoletju, v neposredni zvezi s splo\xc5\xa1no trgovsko mre\xc5\xbeo vzhodnoalpsko-panonskega prostora in vzhodne meje frankovske dr\xc5\xbeave, ko do leta 1100 poleg \xc5\xbeidovske naselitve v Beljaku, Bre\xc5\xbeah in morda na Ptuju nastanejo \xc5\xa1tevilni \xc5\xbeidovski kraji na Koro\xc5\xa1kem in \xc5\xa0tajerskem, od katerih se dva, Velikovec in Judenburg, razvijeta tudi v tr\xc5\xa1ki naselbini, ki sta imeli \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno mo\xc4\x8dno skupnost vse do izgona. Do leta 1300 lahko govorimo o njeni prisotnosti v Trstu, Beljaku, Bre\xc5\xbeah, \xc5\xa0t. Vidu, Celovcu, Velikovcu, Mariboru, Ptuju in Ljubljani. V teku 14. stoletja, ki velja za vi\xc5\xa1ek, se raz\xc5\xa1irijo \xc5\xa1e v druge kraje, kjer pa so \xc5\xbdidi ve\xc4\x8d kot nekaj desetletij ostali le v Radgoni, Slovenski Bistrici, Celju pa seveda v Piranu, Izoli in Kopru. Proti koncu 14. stoletja za\xc4\x8dnejo manj\xc5\xa1e skupnosti zamirati zaradi zdru\xc5\xbeevanja z ve\xc4\x8djimi in izseljevanja, temu pa se od za\xc4\x8detka 15. stoletja pridru\xc5\xbeijo \xc5\xa1e pogromi ter delni, za\xc4\x8dasni in dokon\xc4\x8dni izgoni v Bre\xc5\xbeah, Ptuju, Celju, Gradcu in Judenburgu, \xc4\x8deprav \xc5\xa1e za 15. stoletje vemo, da je bilo \xc5\xbeidovsko \xc5\xbeivljenje v nekaterih mestih v polnem razcvetu. Ta proces se sklene z dokon\xc4\x8dnim izgonom s Koro\xc5\xa1ke in iz \xc5\xa0tajerske leta 1496 ter Kranjske leta 1515, ko ostane edino obmo\xc4\x8dje na Slovenskem, kjer jim je dovoljeno prebivati, severna bene\xc5\xa1ka Istra, Trst in Gori\xc5\xa1ka, kjer v naslednjih desetletjih in stoletjih njihova skupnost do\xc5\xbeivi spet nov razcvet._NEWLINE_V sklopu bogate in raznolike preteklosti v obdobju okoli petsto let vidimo, da so \xc5\xbdidi prebivali po vseh ve\xc4\x8djih in pomembnej\xc5\xa1ih urbanih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih tega prostora, da so bistveno prispevali najprej k razvoju ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva in denarnega gospodarstva, zatem \xc5\xa1e k splo\xc5\xa1nemu gospodarskemu napredku, in da so te skupnosti razvile polno organizirano \xc5\xbeivljenje s pravno in politi\xc4\x8dno samoupravo, enako kot v drugih delih diaspore srednjeve\xc5\xa1ke kr\xc5\xa1\xc4\x8danske Evrope. Izmed teh skupnosti je \xc5\xa1e najbolj zablestela tista v Mariboru s svojimi obi\xc4\x8daji, od koder nam je poleg Israela Isserleina znanih \xc5\xa1e enajst drugih rabinov in katerega sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo najpomembnej\xc5\xa1e na Koro\xc5\xa1kem, \xc5\xa0tajerskem in Kranjskem._NEWLINE_Kar iz celotne zelo bogate slike \xc5\xa1e najbolj izstopa, je predvsem relativno \xc5\xa1iroka \xc5\xbeidovska prisotnost v 11. in 12. stoletju ter razmeroma majhno \xc5\xa1tevilo pogromov do konca 14. stoletja, kar v dolo\xc4\x8deni meri dr\xc5\xbei \xc5\xa1e celo za 15. stoletje vse do izgona, saj je v vsem tem \xc4\x8dasu omenjen le en primer pravega pokola. Poleg tega na obravnavanem obmo\xc4\x8dju v tem \xc4\x8dasu niso nikoli \xc5\xbeiveli izklju\xc4\x8dno znotraj \xc5\xbeidovskih ulic, ki tudi niso bile izklju\xc4\x8dno \xc5\xbeidovske. Prebivalci tega zemljepisno-kulturnega prostora, ki so vsaj deloma govorili tudi takratno sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino in celo nosili slovanska imena, niso bili samo lastniki hi\xc5\xa1, v katerih so \xc5\xbeiveli, temve\xc4\x8d so imeli tudi zemljo, vinograde, polja in travnike pa celo cela gospostva, vasi in gradove. Prav tako tisti, ki so ob razli\xc4\x8dnih prilo\xc5\xbenostih nosili tudi oro\xc5\xbeje, niso bili poslovno dejavni samo v trgovini in denarnih poslih, temve\xc4\x8d tudi v kmetijstvu, poleg tega so se pre\xc5\xbeivljali \xc5\xa1e kot fizi\xc4\x8dni delavci in razli\xc4\x8dni obrtniki. Obravnavana podoba njihovega \xc5\xbeivljenja prikazuje izjemno raznolikost gospodarskih poslov, stikov z ne-\xc5\xbeidovskimi sosedi in, do izgona, \xc4\x8disto znosno sobivanje.\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1a doba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v drugi polovici 19. stoletja so se za\xc4\x8deli k nam od drugod priseljevati \xc5\xbdidje, ki so \xc5\xbee pred tem prestopili v katolicizem ali pa so se pri nas poro\xc4\x8dili z nem\xc5\xa1ko- ali slovensko govore\xc4\x8do partnerko/partnerjem, in otroke potem dali krstiti. Tako se je dele\xc5\xbe deklariranih \xc5\xbdidov, ki na Slovenskem \xc5\xbee itak ni bil velik, \xc5\xa1e naprej zmanj\xc5\xa1eval tudi v 20. stoletju. Vendar se je v redkih primerih zgodilo tudi nasprotno, namre\xc4\x8d da se je kak Slovenec sam razglasil za \xc5\xbdida: najbolj znan primer te vrste je slikar Bard Iucundus, rojen Leobard Oblak.\n_START_SECTION_\nObdobje med dvema vojnama\n_START_PARAGRAPH_\nMed dvema svetovnim vojnama, antisemtizem je nara\xc5\xa1\xc4\x8dal tudi v Sloveniji. Novembra 1918 so izbruhnili neredi zoper Judov in Mad\xc5\xbearov v \xc5\xa1tevilnih krajih Prekmurja - v Dolnji Lendavi, Beltincih, \xc4\x8cren\xc5\xa1ovcih, Gomilici, na Hotizi, v Turni\xc5\xa1\xc4\x8du in Polani. Posamezniki, ki so se vrnili s fronte, in skupine lokalnih prebivalcev so se namenili izropati \xc5\xbeidovske in mad\xc5\xbearske trgovine. 4. novembra 1918, v Beltincih, doma\xc4\x8dini so izropali judovska stanovanja in trgovine, mu\xc4\x8dili Jude,\xc2\xa0ter po\xc5\xbegali sinagogo. Po pogromu je \xc4\x8dez no\xc4\x8d izginila neko\xc4\x8d mo\xc4\x8dna beltinska skupnost ortodoksnih Judov, ki je sredi 19. stoletja \xc5\xa1tela skoraj 150 pripadnikov._NEWLINE_Posredno odgovornost za pogrom v Beltincih je zna\xc5\xa1alo tudi protijudovsko hujskanje prekmurskega duhovnika, politika, zalo\xc5\xbenika in urednika, Jo\xc5\xbeefa Klekla. Klekl je v svojem vplivnem prekmurskem katoli\xc5\xa1kem \xc4\x8dasopisu, Novine, desetletja redno pisal o \xc2\xbb\xc5\xbdidih\xc2\xab\xc2\xa0kot \xc2\xbbnesre\xc4\x8di za na\xc5\xa1o krajino\xc2\xab, \xc2\xbb\xc5\xbdidih\xc2\xab\xc2\xa0kot \xc2\xbbgoljufih\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbizdajalcih Kristusa\xc2\xab. Drugi katoli\xc5\xa1ki \xc4\x8dasopisi so tudi \xc5\xa1irili antisemti\xc4\x8dno propagando pred 2. svetovno vojno, kot npr. glavni slovenski katoli\xc5\xa1ki dnevnik, Slovenec, ki je sporo\xc4\x8dil Judom da je njihova \xc2\xbbpot iz Jugoslavije ... prosta\xc2\xab\xc2\xa0oz. da iz slovenskih krajev \xc2\xbbtako blago [torej Jude op. p.] izva\xc5\xbeamo brez kompenzacij\xc2\xab.  _NEWLINE_Irena \xc5\xa0umi pi\xc5\xa1e o "predvojnem konfesionalnem in ideolo\xc5\xa1kem antisemitizmu tedanje slovenske Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve in z njo tesno povezane najve\xc4\x8dje politi\xc4\x8dne stranke, Slovenske ljudske stranke".  Kot del svoje politke zbli\xc5\xbeevanja nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji, vodja SLS-a in biv\xc5\xa1i duhovnik, Anton Koro\xc5\xa1ec, je 1940. uvedel dva  antisemitska zakona v stari Jugoslaviji, za prepoved delovanja Judov v \xc5\xbeivilski industriji in za omejitev judovskih dijakov in \xc5\xa1tudentov v srednjih i vi\xc5\xa1jih \xc5\xa1olah.  To je mo\xc4\x8dno prizadelo tudi slovenske Jude, tako da je npr judovka \xc5\xa0arika Horvat, v svojih spominih znani ustanovi Fundacija \xc5\xa1oa (Shoah Foundation), povedala da \xc2\xbbse je vse razbilo\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbee, ko je bil \xc2\xbbna vladi Koro\xc5\xa1ec\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPrimorje\n_START_PARAGRAPH_\nNa Primorskem se \xc5\xbdidi sicer omenjajo \xc5\xbee v antiki, vendar lahko o dana\xc5\xa1nji skupnosti, ki se je ohranila \xc5\xa1e v Trstu, sledimo le do 12. in 13. stoletja, in sicer v srednjeve\xc5\xa1kem Ogleju in \xc4\x8cedadu. Prvi v Gorici so omenjeni leta 1288, v Trstu najprej leta 1236 in nato 1348, v Kopru leta 1386, Piranu leta 1390 ter Izoli leta 1421._NEWLINE_Ob prihodu v mestu so morali podpisati pogodbo (condotta), ki jih obvezovala k razli\xc4\x8dnim dol\xc5\xbenostim. Ob koncu 15. stoletja se je za\xc4\x8del njihov polo\xc5\xbeaj opazneje slab\xc5\xa1ati, pravice so se kr\xc4\x8dile. Ta vpliv se je \xc5\xa1iril zlasti iz Benetk, kjer so takrat \xc5\xbee ustanovili geto._NEWLINE_Zadnji podatki o \xc5\xbdidih v Kopru so iz leta 1550, v Piranu iz 1584., v Izoli pa iz 17. stoletja. Po izgonu iz Koro\xc5\xa1ke, \xc5\xa0tajerske in Kranjske se kar nekaj beguncev zate\xc4\x8de na obalo, v Trstu in Gorici pa se za\xc4\x8dne novo obdobje v zgodovini lokalnega \xc5\xbeidovstva, saj \xc5\xbee leta 1509 sin mariborskega \xc5\xbdida iz Trsta Izak Morpurgo dobi od cesarja Maksimilijana I. (1508-1519) privilegij dvornega ali za\xc5\xa1\xc4\x8ditenega \xc5\xbdida (Hofjude). Leta 1556 dobi ta privilegij tudi dru\xc5\xbeina Levi iz Trsta in 1624. \xc5\xa1e veja dru\xc5\xbein Morpurgo iz Gradi\xc5\xa1\xc4\x8da ob So\xc4\x8di, Pincherle iz Gorice in Parente iz Trsta. Privilegij je pomenil poleg proste trgovine in dav\xc4\x8dnih ugodnosti tudi prosto pot \xc4\x8dez cesarstvo, brez posebnih oznak in z dovoljenjem za no\xc5\xa1njo oro\xc5\xbeja. Kljub \xc5\xa1tevilnim privilegiranim dru\xc5\xbeinam pa so tudi na tem obmo\xc4\x8dju ustanovili gete, in sicer v Gradi\xc5\xa1\xc4\x8du ob So\xc4\x8di (1769-1797), Gorici (1698-1797) in Trstu (1697-1785)._NEWLINE_Prav veliko \xc5\xa1tevilo privilegiranih dru\xc5\xbein je omogo\xc4\x8dilo dobre razmere za razcvet \xc5\xbeidovskega razsvetljenstva (haskalah), katerega nelo\xc4\x8dljiv del v 18. in 19. stoletju so ravno te tri primorske skupnosti. Gorice se je celo prijel vzdevek Jeruzalem na So\xc4\x8di. Med \xc5\xa1tevilnimi primorskimi \xc5\xbeidovskimi razsvetljenci (maskilim) sta najpomembnej\xc5\xa1a matematik rabin Ziona Portoso iz Trsta ter filozof in matematik rabin Izak Reggio (1784-1855) iz Gorice, ki je pri osnovanju prvega sodobnega rabinskega semeni\xc5\xa1\xc4\x8da v Padovi leta 1829 (Collegio Rabbinico) sodeloval z znamenitim tr\xc5\xbea\xc5\xa1kim rabinom Samuelom Luzzatom (1800-1865), ki je bil tudi hebrejski pesnik, znan pod akronimom \xc5\xa0dal (Shadal). Iz Trsta je tudi ena prvih modernih hebrejskih pesnic Rachele Morpurgo (1790-1871)_NEWLINE_O prisotnosti \xc5\xbdidov na Gori\xc5\xa1kem pri\xc4\x8da njihovo veliko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de v Ro\xc5\xbeni dolini. Na seznamu iz leta 1938 jih je nekaj manj kot dvesto, \xc5\xbeive\xc4\x8dih v Gorici. Istega leta je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna Italija sprejela antisemitsko zakonodajo: spomladi 1942 so oblasti odredile, da morajo gori\xc5\xa1ki \xc5\xbdidi na prisilno delo. Na za\xc4\x8detku decembra 1943 so jih 48 odpeljali v Auschwitz in tabori\xc5\xa1\xc4\x8dni pekel sta pre\xc5\xbeivela samo dva. Premo\xc5\xbeenje gori\xc5\xa1ke skupnosti je bilo v celoti zase\xc5\xbeeno, zasebna lastnina je bila zaplenjena ali uni\xc4\x8dena\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tajerska\n_START_PARAGRAPH_\nNaj\xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1a in gospodarsko zelo vplivna skupnost se je razvila v Mariboru na za\xc4\x8detku 13. stoletja. Njeni pripadniki so \xc5\xbeiveli v jugovzhodnem delu tedaj obzidanega mesta, neposredno ob obzidju, kjer je bil kot utrdba zgrajen \xc5\xbdidovski stolp. Skupnost je imela stalnega rabina, \xc5\xbeidovsko versko \xc5\xa1olo, sinagogo in rabinat. Zaradi cerkvene uredbe, ki je Ne\xc5\xbeidom prepovedovala denarni\xc5\xa1tvo, so bili zlasti trgovci in ban\xc4\x8dniki. Leta 1496 so s sodno prepovedjo vse pregnali iz \xc5\xa0tajerske in Koro\xc5\xa1ke. Zaradi mo\xc4\x8dnih trgovskih vezi z Benetkami, Dubrovnikom in drugimi trgovskimi obalnimi mesti je gospodarska dejavnost po izgonu na tem obmo\xc4\x8dju upadla._NEWLINE_V Mariboru je deloval tudi mednarodno priznani rabin Israel Isserlein (1390-1460).\n_START_SECTION_\nHolokavst\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje porasta Nacizma v sosednjih dr\xc5\xbeavah in za\xc4\x8detek represije okupacijskih sil je pomenilo konec ve\xc4\x8dine lokalnih skupnosti, prisotnih vsepovsod po Sloveniji, zlasti v Prekmurju. Tamkaj\xc5\xa1nje mad\xc5\xbearske okupacijske oblasti so sprejemale vse ostrej\xc5\xa1e protisemitske ukrepe, niso pa judovske skupnosti uni\xc4\x8dile. Holokavst je prekmurske Jude prizadel \xc5\xa1ele po nem\xc5\xa1ki okupaciji Mad\xc5\xbearske 12. marca 1944. Nove nem\xc5\xa1ke okupacijske oblasti so 26. aprila 1944 zbrale 376 Judov in jih internirale, oktobra in novembra sta sledili \xc5\xa1e po ena manj\xc5\xa1a skupina. Ljudi so natrpali v krajevne sinagoge, od tam pa jih v \xc5\xbeivinskih vagonih odpeljali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da smrti v Nem\xc4\x8diji in na Poljskem, ve\xc4\x8dinoma v Auschwitz.. _NEWLINE_V Ljubljani se je 32 Judom uspelo skrivati do septembra 1944, ko jih je v ob\xc5\xa1irni akciji aretirala domobranska policija, ter jih predala Nacistom ki so jih nato poslali v Auschwitz, kjer so ve\xc4\x8dino umorili, Propagandna gonja proti Judom v domobranstvu je bila tako osrednja njihovem politi\xc4\x8dnem programu, da "Leon Rupnik v prav nobenem objavljenem govoru ni mogel prebiti brez napadov na Jude"._NEWLINE_Slovenska judovska skupnost je bila skoraj v celoti uni\xc4\x8dena - od okoli 1.500 Judov leta 1939. vojno je pre\xc5\xbeivelo le okoli 200 slovenskih Judov.Med slovenskimi pokrajinami je bilo najbolj opusto\xc5\xa1eno Prekmurje. 85\xc2\xa0% prekmurskih Judov je bilo umorjenih v plinskih celicah v uni\xc4\x8devalnem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Auschwitz. Ve\xc4\x8dina pre\xc5\xbeivelih zaradi kasnej\xc5\xa1e komunisti\xc4\x8dne represije kmalu emigrirala v Izrael ali v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Danes se ima v Prekmurju za \xc5\xbdida manj kot deset ljudi, v Lendavi pa en sam.\n_START_SECTION_\nJugoslavija in sedanjost\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju Jugoslavije je pre\xc5\xbeivela skupnost kmalu ob\xc4\x8dutila razli\xc4\x8dne oblike represije komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima, ki si je prizadeval za odpravo vere._NEWLINE_V obdobju nacizma so \xc5\xbeidovsko prebivalstvo razla\xc5\xa1\xc4\x8dali, kolikor se je le dalo, v \xc4\x8dasu Jugoslavije pa glede tega ni bilo ni\xc4\x8d druga\xc4\x8de. Nova oblast jih je ve\xc4\x8dinoma obravnavala kot tujce in kljub razlastitvam kot bogata\xc5\xa1e, zato so pravico do lastnine nepremi\xc4\x8dnin ve\xc4\x8dini prekmurskih \xc5\xbdidov vzeli._NEWLINE_Ocenjuje se, da je emigrirala ve\xc4\x8d kot polovica v Prekmurju pre\xc5\xbeivele skupnosti. Pred odhodom v Izrael so se (pogosto nevede) obvezali k popolnemu nepremi\xc4\x8dninskem razlastninjenju. Imetje je zasegla partija._NEWLINE_\xc5\xbdidovska skupnost na Slovenskem je v \xc4\x8dasu Jugoslavije nekaj \xc4\x8dasa delovala neorganizirano. Leta 1954 je bila ustanovljena \xc2\xbbJevrejska ob\xc4\x8dina Ljubljana\xc2\xab, ki pa ni zajela vseh \xc5\xbdidov oziroma njihovih potomcev. Murskosobo\xc5\xa1ki komunisti so leta 1954 izpraznili in poru\xc5\xa1ili tamkaj\xc5\xa1njo sinagogo, od katere so ostala le \xc5\xa1e vhodna vrata ._NEWLINE_Leta 1991 je bila kot krovna verska organizacija ustanovljena \xc2\xbbJudovska skupnost Slovenije\xc2\xab, JSS, in sicer s finan\xc4\x8dno podporo ameri\xc5\xa1kega \xc5\xbeidovskega odbora, ki je najel prostore v Ljubljani. Tedenski \xc5\xa1abat ne poteka organizirano, \xc4\x8deprav za verske potrebe prihaja rabin Ariel Haddad iz Trsta. Obhajajo le pomembnej\xc5\xa1e praznike.\n_START_SECTION_\nSinagoge v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nOd nekdanjih sinagog sta danes v Sloveniji ohranjeni dve: mariborska na \xc5\xbdidovski ulici 4 in lendavska na Trgu Gy\xc3\xb6rgya Zale 1._NEWLINE_Redki pisni in ustni viri navajajo \xc5\xa1e druge, zlasti iz srednjega veka. Ostali kraji, kjer so neko\xc4\x8d stale sinagoge, so Ljubljana (\xc5\xbdidovska steza 4), Celje, Slovenska Bistrica, Piran (okoli \xc5\xbdidovskega trga), Dravograd, Koper, Novo mesto, Gornja Radgona in Slovenj Gradec. Na \xc5\xa1tajersko-prekmurskem obmo\xc4\x8dju so znane sinagoge stale \xc5\xa1e v Beltincih in na Ptuju. Zadnjo zgrajeno so lokalni komunisti podrli v Murski Soboti leta 1954. Tako lendavska kot mariborska danes slu\xc5\xbeita za kulturne namene.\n_START_SECTION_\nKulturni spomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg sinagog so najpogostej\xc5\xa1i dokaz za prisotnosti \xc5\xbdidov na slovenskih tleh pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da in razli\xc4\x8dni ohranjeni predmeti. Ve\xc4\x8dinoma so povezani z ve\xc4\x8djimi mesti, s kraji v Prekmurju in s tistimi na Obali._NEWLINE_Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de v Prekmurju je ohranjeno v Dolgi vasi pri Lendavi. Danes je opu\xc5\xa1\xc4\x8deno, \xc5\xa1e vedno pa ima 176 nagrobnikov, ki so v skladu s tradicijo obrnjeni proti Jeruzalemu. Napisi so v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini in latinici. Oskrbovano in urejeno je bilo do srede druge svetovne vojne, po vojni pa so tam pokopali samo \xc5\xa1e enega pokojnika. Sredi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da stoji spomenik 387 \xc5\xbertvam holokavsta, ki so ga leta 1947 postavili \xc5\xa1tirje pre\xc5\xbeiveli interniranci. Manj\xc5\xa1i park z nekaj nagrobniki ozna\xc4\x8duje nekdanje pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de na robu Murske Sobote._NEWLINE_Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de v Ro\xc5\xbeni Dolini pri Novi Gorici je najve\xc4\x8dje ohranjeno \xc5\xbeidovsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de pri nas. Ima ve\xc4\x8d kot 900 nagrobnikov, na najstarej\xc5\xa1em je letnica 1406. Starej\xc5\xa1i imajo napise v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini, novej\xc5\xa1i dvojezi\xc4\x8dne ali pa samo nem\xc5\xa1ke in italijanske. Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo v uporabi vse do leta 1947, sinagoga pa je ostala na italijanski strani meje._NEWLINE_V sklopu ljubljanskih \xc5\xbdal se nahaja tudi mlaj\xc5\xa1e \xc2\xbbJevrejsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab, leta 1964 preseljeno s prostora ob Toma\xc4\x8devski cesti .'