b'\n_START_ARTICLE_\nDavnija\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nProti koncu bronaste dobe (11.-10. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.) se je ilirsko prebivalstvo z vzhodne jadranske obale preselilo v Apulijo, najbr\xc5\xbe preko Otrantskih vrat, o\xc5\xbeine med Albanijo in Italijo. Iliri so v Italiji ustvarili japi\xc5\xa1ko civilizacijo, ki so jo predstavljala tri plemena: Pevketi, Mesapi in Davni.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nDavnija se je razlikovala od drugih dveh ilirskih pokrajin, predvsem zaradi relativne bli\xc5\xbeine gr\xc5\xa1kih kolonij in manj\xc5\xa1ega vpliva civilizacije v Kampaniji. Imela je svojsko kulturo, za katero so zna\xc4\x8dilne predvsem davnske stele, niz nagrobnih spomenikov iz 7.-6. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ki so jih odkrili na ravnici ju\xc5\xbeno od Siponta in so razstavljene v sipontskem mestnem muzeju. Posebno pozornost vzbuja tudi davnska keramika, ki je slabo preu\xc4\x8dena. Na za\xc4\x8detku je bila okra\xc5\xa1ena samo z geometrijskimi vzorci, kasnej\xc5\xa1a pa je vklju\xc4\x8devala tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke, \xc5\xbeivalske in rastlinske motive.\n_START_SECTION_\nMestna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna davnska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila Teanum Apulum (del sedanjega San Paolo di Civitate), Lucera, Merinum (Vieste), Monte Saraceno (blizu Mattinatija), Siponto, Coppa Navigata, Cupola, Salapia (blizu Cerignole in Manfredonije), Arpi (blizu Foggie), Aecae (blizu Troie), Vibinum (Bovino), Castelluccio dei Sauri, Herdonia (Ordona), Ausculum (Ascoli Satriano), Ripalta (blizu Cerignole), Canosa di Puglia, Melfi, Lavello in Venosa.'