b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Petra in Pavla, Hotiza\n_START_SECTION_\nTloris v obliki kri\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8drte za pove\xc4\x8davo kapelice v cerkev, posve\xc4\x8deno apostoloma sv. Petru in sv. Pavlu, je naredil gradbeni mojster Josip Aschlaj iz Lendave. Tloris ima obliko kri\xc5\xbea, zaradi dozidave kri\xc5\xbenega prezbiterija. Cerkev je brez stolpa dolga 20 metrov. Zgradili so tudi manj\xc5\xa1o zakristijo. Pove\xc4\x8dava kapele v cerkev 1924. leta se je lepo posre\xc4\x8dila. Posebnost cerkvene stavbe so gotski podporniki z romanskim okrasnim vencem okoli strehe. Pokrili so jo z eternitnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, zvonik pa s plo\xc4\x8devino. Glavni oltar je ostal isti kot so ga imeli prej v kapelici, torej oltar Srca Jezusovega. _NEWLINE_Nov glavni oltar so dali izdelati leta 1927 in ta je \xc5\xa1e sedaj. Izdelan je v delavnici Ivana Soj\xc4\x8da v Mariboru. Na levi strani oltarja je relief Kristusa, ki izro\xc4\x8da klju\xc4\x8de sv. Petru, na desni je relief spreobrnenja sv. Pavla, v sredini oltarja pa je slika na platnu, na kateri sta upodobljena sv. Peter s klju\xc4\x8di in sv. Pavel z me\xc4\x8dem in knjigo. Pred tem oltarjem je novej\xc5\xa1i daritveni oltar, ki je v skladu z novimi liturgi\xc4\x8dnimi predpisi obrnjen proti Ijudstvu. Prej\xc5\xa1nji glavni oltar Srca Jezusovega so pozneje dali v desni del cerkvene ladje, v levem delu pa so 1928. leta postavili nov Marijin oltar, ki je v romanskem slogu in z bogato ornamentiko. Narejen je iz smrekovega in lipovega lesa ter pozla\xc4\x8den s pristnim zlatom. Hoti\xc5\xa1ka cerkev nima fresk, ima pa v dveh okenskih ni\xc5\xa1ah sliki sv. Florijana in Jo\xc5\xbeefa Delavca. Na koru pa je \xc5\xbee od za\xc4\x8detka harmonij, torej ni klasi\xc4\x8dnih cerkvenih orgel. V cerkvi so postavili pri\xc5\xbenico in spovednico v letih pred drugo svetovno vojno. V cerkvenem stolpu so trije zvonovi. Eden je od prej\xc5\xa1nje kapelice, dva pa so kupili 1954. leta.\n_START_SECTION_\nDuhovnija postane \xc5\xbeupnija\n_START_PARAGRAPH_\nHotiza je spadala do ustanovitve samostojne \xc5\xbeupnije v lendavsko \xc5\xbeupnijo sv. Katarine. Tam so uporabljali mad\xc5\xbearski jezik, ki ga pa mnogi niso razumeli, zato so ljudje s Hotize raj\xc5\xa1i obiskovali bo\xc5\xbeje slu\xc5\xbebe pri Sv. Martinu v Med\xc5\xbeimurju, saj jim je bila hrva\xc5\xa1\xc4\x8dina kot slovanski jezik bli\xc5\xbeja. Pot do tja ni bila kratka, povrh pa je bila vmes \xc5\xa1e reka Mura, \xc4\x8dez katero so se vozili z brodom. Mnogo pa jih je hodilo k ma\xc5\xa1i v \xc4\x8cren\xc5\xa1ovce.  _NEWLINE_Za to, da bi lahko postala Hotiza povsem slovenska in samostojna \xc5\xbeupnija je bilo tudi v \xc5\xa1kofiji, ki so jo predstavniki Hotize oziroma tedanjih vernikov obiskali v za\xc4\x8detku 1924. leta. Navedli so, da mad\xc5\xbearskega jezika ne razumejo, slovensko pridigo pa da sli\xc5\xa1ijo v svojem kraju le enkrat letno._NEWLINE_Po protokolu lavantinske \xc5\xa1kofije iz leta 1924 naj bi mariborski \xc5\xa1kof odcepil Hotizo od njene mati\xc4\x8dne \xc5\xbeupnije sv. Katarine v Lendavi in ustanovil na Hotizi samostojno duhovnijo (ekspozituro), vendar listine o tem ni najti ne v \xc5\xa1kofijskem ne v dekanijskem ali \xc5\xbeupnijskem arhivu. V predvojni Jugoslaviji je bilo ustanavljanje \xc5\xbeupnij in samostojnih duhovnij dokaj zapleteno in zamudno, ker so morali upo\xc5\xa1tevati tudi dr\xc5\xbeavne predpise. Zdi se, da ustanovne listine o hoti\xc5\xa1ki duhovniji sploh niso izstavili. Kljub temu so uradni akti vodili Hotizo kot samostojno duhovnijo, nekdo je celo \xc5\xbee 1924. leta priskrbel uradni pe\xc4\x8dat. Hotiza je postala uradno samostojna \xc5\xbeupnija sv. Petra in sv. Pavla na podlagi ustanovne listine - \xc5\xa1kofijske odlo\xc4\x8dbe 15. junija 1955, ki jo je podpisal \xc5\xa1kof Maksimilijan._NEWLINE_V \xc5\xbeupniji sv. Petra in sv. Pavla na Hotizi so v zadnjih letih pove\xc4\x8dali in uredili verou\xc4\x8dno u\xc4\x8dilnico. Cerkev so na novo prekrili z eternitnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, streho zvonika pa prevlekli z bakreno plo\xc4\x8devino in namestili bakrene \xc5\xbelebove ter prenovili pro\xc4\x8delje zvonika in del cerkvene ladje.  Notranjost so razsvetlili z novimi lestenci, za katere je denar darovalo deset obrtnikov. Obnovili so notranjost cerkve (stene), vgradili so nova lesena okna, lesen opa\xc5\xbe, klopi so dali tapecirati.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nTloris cerkve iz leta 1926 ima obliko kri\xc5\xbea. Zunanjo stran \xc4\x8dlenijo oporniki. Kot vhodna lopa slu\xc5\xbei masiven zvonik, ki je na kvadratni osnovi._NEWLINE_Cerkev stoji ob kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du ceste v vasi.'