b'\n_START_ARTICLE_\nGozdna \xc5\xbeeleznica \xc4\x8crnomelj\xe2\x80\x93Golobinjek na Rogu\n_START_PARAGRAPH_\nGozdna \xc5\xbeeleznica \xc4\x8crnomelj - Golobinjek na Rogu je bila prometna pot za prevoz lesa iz gozdov pod Golobinjekom v Ko\xc4\x8devskem Rogu do \xc5\xbeage v \xc4\x8crnomlju._NEWLINE_Gozdno \xc5\xbeeleznico so zgradili leta 1929, obratovala pa je do 1936._NEWLINE_Trasa proge je potekala od \xc5\xbeage pri \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji v \xc4\x8crnomlju proti severozahodu mimo naselja Tal\xc4\x8dji Vrh in Ro\xc5\xbei\xc4\x8d Vrh pod vzno\xc5\xbeje hriba Sredgora (668 mnm) do zaselka Ponikve zahodno od Mirne gore (1047 mnm). V bli\xc5\xbeini Sredgore, ju\xc5\xbeno od naselja Planina, so zaradi neugodnega in strmega terena postavili tirno samote\xc5\xbeno spu\xc5\xa1\xc4\x8dalko. Spu\xc5\xa1\xc4\x8dalka je bila dolga 580 m in je imela spodnjo postajo med nekdanjima zaselkoma Topoli\xc4\x8dica in Lahinja. Spu\xc5\xa1\xc4\x8dalko so doma\xc4\x8dini imenovali s popa\xc4\x8denim nem\xc5\xa1kim imenom \xc2\xbbbremzberg\xc2\xab. Pri zgornji postaji \xc2\xbbbremzberga\xc2\xab\xc2\xa0so zgradili leseno lopo-kurilnico za oskrbo parne lokomotive. Od kurilnice je proga potekala dalje v ro\xc5\xa1ke gozdove pod Golobinjek. Proga se je kon\xc4\x8dala 7 km od zgornje postaje \xc2\xbbbremzberga\xc2\xab, vzhodno od kote 949 mnm. Tu so postavili tudi vodni zbiralnik za napajanje lokomotive._NEWLINE_Celotna proga s tirno \xc5\xa1irino 60 cm, ki je imela dva odseka je bila dolga 25,5 km. Na progi so obratovale 3  parne lokomotive. \xc5\xa0tevilo vagon\xc4\x8dkov, ki so obratovali na progi pa ni znano._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajna kompozicija gozdnega vlaka je \xc5\xa1tela \xc5\xa1est do osem vagon\xc4\x8dkov, ki so bili speti po dva skupa ali pa so obratovali kot \xc2\xbbgipi\xc2\xab. Vagon\xc4\x8dki so bili ve\xc4\x8dinoma leseni. Nalo\xc5\xbeili so lahko od 10 do 12 m\xc2\xb3 drv ali 7 do 10 m\xc2\xb3 bukove hlodovine, odvisno od dol\xc5\xbeine hlodov. Smrekovino so nakladali kot dol\xc5\xbeinski les, in jo nalo\xc5\xbeili od 12 do 15 m\xc2\xb3 na vagon. Tako je lahko ena kompozicija prepeljala do 90 m\xc2\xb3 drv ali do 70 m\xc2\xb3 tehni\xc5\xa1nega lesa._NEWLINE_Poleg strojevodje in kurja\xc4\x8da so vlak spremljali \xc5\xa1e zavira\xc4\x8di. Pri vo\xc5\xbenji navzdol je bila njihova naloga zavirari vagone, saj zavore lokomotive niso zadostovale za zaviranje celotn vlakovne kompozicije. Zavirali so po ob\xc4\x8dutku, in sicer toliko da kompozicija ne bi presegla hitrosti nad 10 km/h. Pri ve\xc4\x8dji hitrosti kompozicije preprosto ne bi bilo mogo\xc4\x8de ve\xc4\x8d zavreti in bi nezadr\xc5\xbeno drvela naprej.\n_START_SECTION_\nDelovanje \xc5\xbeeleznice\n_START_PARAGRAPH_\nZgodaj zjutraj so lokomotivo, ki se je \xc4\x8dez no\xc4\x8d nahajala v kurilnici, ki so jo z nem\xc5\xa1ko popa\xc4\x8denko imenovali \xc2\xbbhajchaus\xc2\xab\xc2\xa0zakurili in se odpeljali z vlakom v gozd pod Golobinjek, tako da je lokomotiva vagon\xc4\x8dke rinila v gozd. Tu so vagon\xc4\x8dke nalo\xc5\xbeili z lesom in jih odpeljali proti zgornji postaji tirne spu\xc5\xa1\xc4\x8dalke, kjer se je za\xc4\x8delo spu\xc5\xa1\xc4\x8danje do spodnje postaje spu\xc5\xa1\xc4\x8dalke._NEWLINE_Samote\xc5\xbena tirna spu\xc5\xa1\xc4\x8dalka je bila grajena po zgledu podobnih, ki so tedaj obratovale v Bosni._NEWLINE_Na zgornji in spodnji postaji spu\xc5\xa1\xc4\x8dalke so delali po trije delavci. Vsak z lesom nalo\xc5\xbeen vagon\xc4\x8dek so spu\xc5\xa1\xc4\x8dali posebej. Naprava je delovala tako, da je te\xc5\xbea polnega vagon\xc4\x8dka potegnila navzgor drug prazen vagon\xc4\x8dek. Oba vagon\xc4\x8dka sta bila privezana na jekleno vrv, ki se je navijala oziroma odvijala na dveh navijalnih kolutih, zgornjem in spodnjem. Pri vsakem navijalnem kolutu je bil zavira\xc4\x8d, ki je s pritegovanjem in popu\xc5\xa1\xc4\x8danjem zavore uravnaval hitrost spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega oziroma dvigajo\xc4\x8dega se vagon\xc4\x8dka. Spu\xc5\xa1\xc4\x8dalka je bila tirni\xc4\x8dnega tipa. Vagon\xc4\x8dka, ki sta vozila drug proti drugemu, sta se na sredini sre\xc4\x8dala, zato je bilo tu napravljeno tirno izogibali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so ga imenovali \xc2\xbbveksel\xc2\xab. Pod spu\xc5\xa1\xc4\x8dalko je bil slepi tir, za parkirajne praznih vagon\xc4\x8dkov. Spu\xc5\xa1\xc4\x8dene nalo\xc5\xbeene vagon\xc4\x8dke pa so spodaj sestavili v kompozicijo in jih odpeljali na \xc5\xbeago v \xc4\x8crnomelj._NEWLINE_Poseben problem je predstavljal prevoz lokomotive z zgornjega dela proge, kadar je le ta morala zaradi rednih vzdr\xc5\xbeevalnih del ali popravil v \xc4\x8crnomelj. Najprej so natan\xc4\x8dno pregledali jeklenico samote\xc5\xbene spu\xc5\xa1\xc4\x8dalke, nato so lokomotivo privezali na jeklenico. Na spodnji postaji so za protiute\xc5\xbe privezali ve\xc4\x8d polno nalo\xc5\xbeenih vagon\xc4\x8dkov. Nato se je pri\xc4\x8delo po\xc4\x8dasno in previdno spu\xc5\xa1\xc4\x8danje lokomotive v dolino. Podobno so lokomotivo tudi vrnili na zgornjo progo._NEWLINE_Gozdna \xc5\xbeeleznica je prenehala obratovari leta 1936. Progo se demontirali in prodali. Po 2. svet. vojni so zgradili gozdno cesto Otovec - zaselek Sredgora. Cesta pre\xc4\x8dka spu\xc5\xa1\xc4\x8dalko \xc2\xbbbremzberg\xc2\xab, kjer so napravili iz kosa tirnice, kolesa vagon\xc4\x8dka in praga spominsko obele\xc5\xbeje z napisom \xc2\xbbBremzberg\xc2\xab.'