b'\n_START_ARTICLE_\nSanje\n_START_PARAGRAPH_\nSanje so nami\xc5\xa1ljeno do\xc5\xbeivetje zvokov, slik ali drugih ob\xc4\x8dutkov med spanjem. Zgodijo se v zadnji, peti fazi spanja, REM (\xc2\xbbRapid Eye Movement\xc2\xab\xc2\xa0oz. spanje s hitrim premikanjem o\xc4\x8di) fazi. V tej fazi spanja je dejavnost mo\xc5\xbeganov zelo visoka. Sanjamo tudi v drugih fazah spanja, a so te iz REM faze najbolj \xc5\xbeive in si jih najla\xc5\xbee zapomnimo. Sanje se pojavljajo pri ljudeh, ve\xc4\x8dini sesalcev in pri nekaterih vrstah pti\xc4\x8dev. Posameznik po navadi ne more kontrolirati sanj. Izjema tukaj je lucidno sanjanje, v katerih posameznik spozna da sanja in lahko do neke mere kontrolira sanjsko okolje. Posamezniki lahko ob\xc4\x8dutijo mo\xc4\x8dne ob\xc4\x8dutke med sanjanjem. Sanje, ki povzro\xc4\x8dijo ob\xc4\x8dutek strahu ali nelagodja, imenujemo m\xc3\xb4ra._NEWLINE_\xc4\x8clovek se je \xc5\xbee od nekdaj zanimal za sanje. O njih je bila osnovana celo znanost, ki pa se je s\xc4\x8dasoma izgubila. A vseeno zanimanje za sanje ni nikoli prenehalo.\n_START_SECTION_\nSanje in spanje\n_START_PARAGRAPH_\nMed spanjem sanjamo vsi sesalci in smo t. i. dejavni opazovalci slik. Na\xc5\xa1e sanje so lahko mentalne narave, ponavljajo\xc4\x8de se, more\xc4\x8de, telepatske, spomin na resni\xc4\x8dno dejavnost in podobno \xe2\x80\x93 s svojo\xc2\xa0\xc2\xbbmo\xc4\x8djo\xc2\xab\xc2\xa0lahko zelo vplivajo na \xc4\x8dlovekovo du\xc5\xa1evno stanje, \xc4\x8deprav se tega ve\xc4\x8dina ne zaveda. \xc4\x8cemu pa pravzaprav slu\xc5\xbeijo, je v tem trenutku \xc5\xa1e popolnoma odprto vpra\xc5\xa1anje._NEWLINE_Vsi ljudje oz. kar vsi sesalci sanjamo. \xc4\x8cas spanja, ki ga zapolnjujejo sanje, je pri \xc4\x8dloveku 90 do 120 minut na no\xc4\x8d, pri \xc5\xbeivalih pa se spreminja glede na njihovo velikost (npr. mi\xc5\xa1 sanja okoli 10 min, ma\xc4\x8dek 24, slon 120)._NEWLINE_Spanje in budnost se menjavajo kot sestavini biolo\xc5\xa1kega ritma, v katerem je spanje \xc4\x8das za obnavljanje, budnost pa \xc4\x8das za dose\xc5\xbeke. Spanje je nujno, saj si z njim naberemo novih mo\xc4\x8di in smo tako bolj pripravljeni za funkcioniranje. Spanje pa nas ne osve\xc5\xbei toliko, \xc4\x8de imamo skrbi in odgovornosti, zato predvsem v srednjih in kasnej\xc5\xa1ih letih slab\xc5\xa1e spimo._NEWLINE_Spanje je \xc4\x8das, ko mo\xc5\xbegani sebi in telesu uka\xc5\xbeejo po\xc4\x8ditek. Po navadi zaspimo takrat, ko nas ritem budnosti in spanja prisili, da \xc4\x8dutimo zaspanost. \xc4\x8ce je telo prikraj\xc5\xa1ano za tak\xc2\xa0\xc2\xbboddih\xc2\xab, lahko kasneje to nadomestimo z dalj\xc5\xa1im in globljim spancem. S tem vrnemo mo\xc5\xbeganom njihove mo\xc4\x8di. Ko zaspimo, postane telo nedejavno (izklju\xc4\x8dijo se misli, \xc4\x8duti, dejavnost), zenice se zo\xc5\xbeijo, o\xc4\x8desno jabolko se obrne navzgor (veke se spustijo in zunanji dejavniki ne morejo ve\xc4\x8d vplivati na o\xc4\x8di), zmanj\xc5\xa1ajo se izlo\xc4\x8danje sline, sr\xc4\x8dni utrip, poraba kisika, dihanje, telesna temperatura in adrenalin. Pove\xc4\x8da pa se koli\xc4\x8dina somatropina, hormona za gradnjo telesa, zato pravimo, da pono\xc4\x8di rastemo. V mo\xc5\xbeganih se okrepijo spominske sledi pre\xc5\xbeivetega dneva, vendar nove in globlje ne nastajajo._NEWLINE_V sanjah smo dejavni opazovalci slik. \xc4\x8ceprav od rojstva slepi ljudje v sanjah ne vidijo, pa med spanjem vseeno \xc5\xbeivijo v fantazijskem svetu, tako kot vsi drugi. \xc5\xbde od nekdaj velja prepri\xc4\x8danje, da sanje napovedujejo prihodnost in vsebujejo simbole._NEWLINE_Razlagalce sanj so cenili \xc5\xbee od davnine. Tako je tudi faraon ves zaskrbljen Jo\xc5\xbeefu pripovedoval o svojih sanjah. Sanjal naj bi sedem debelih in sedem suhih krav. Jo\xc5\xbeef mu je iz tega napovedal prihodnost in se tako zapisal v ve\xc4\x8dnost. Na za\xc4\x8detku 20. stoletja je zanimanje za sanje naraslo, najverjetneje zaradi del Sigmunda Freuda in Carla Gustava Junga, ki sta upala, da bi lahko na osnovi razumevanja sanjskih simbolov znala pomagati ljudem z du\xc5\xa1evnimi te\xc5\xbeavami. Vendar se njuni upi niso uresni\xc4\x8dili; sodobni psihiatri pri razumevanju te\xc5\xbeav svojih pacientov namre\xc4\x8d izhajajo iz resni\xc4\x8dnosti ob\xc4\x8dutkov v budnem stanju, odnosov in vedenja. Zanimanje za sanje se je v 50. letih 20. stoletja ponovno pove\xc4\x8dalo, predvsem zaradi novej\xc5\xa1ih raziskav o spanju. Dve vrsti spanja, ki ju vsi do\xc5\xbeivljamo, se vsako no\xc4\x8d izmenjata \xc5\xa1tirikrat ali petkrat. Faza REM obsega okoli 20\xc2\xa0% vsega prespanega \xc4\x8dasa. \xc4\x8ce \xc4\x8dloveka zbudimo med to fazo, nam bo najverjetneje opisal svoje sanje._NEWLINE_V obdobju REM, ki traja 5\xe2\x80\x9330 minut, se na\xc5\xa1e o\xc4\x8di sunkovito premikajo, hkrati pa se nam tudi kr\xc4\x8dijo prsti na nogah in rokah ter obrazne mi\xc5\xa1ice. \xc4\x8ceprav je celotno telo omrtvi\xc4\x8deno, pri mo\xc5\xa1kih nabrekne penis, pri \xc5\xbeenskah pa se pove\xc4\x8da no\xc5\xbeni\xc4\x8dni izcedek._NEWLINE_Ljudje imamo razli\xc4\x8dne potrebe po spanju. Dojen\xc4\x8dki ve\xc4\x8dinoma prespijo 14 do 16, odrasli pa 7 do 8 ur na dan. Mladi odrasli navadno nimajo te\xc5\xbeav s spanjem, pri starosti 50 let pa kar 25\xc2\xa0% \xc5\xbeensk in 15\xc2\xa0% mo\xc5\xa1kih ni zadovoljnih s kakovostjo svojega spanja. Njihov po\xc4\x8ditek mnogo la\xc5\xbeje zmotijo hrup ali pija\xc4\x8de s kofeinom. Ne gre zanemariti tudi skrbi in potrtosti, ki motijo spanje pri vsaki starosti. Ljudje \xc5\xbee od nekdaj jemljejo omamne snovi, vklju\xc4\x8dno z alkoholom, da bi bolje spali, vendar je prevelika odvisnost od njih lahko nevarna \xe2\x80\x93 priporo\xc4\x8dena je le ob\xc4\x8dasna uporaba.\n_START_SECTION_\nKo zaspimo\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko \xc5\xa1tevilo sanj se pojavlja v trenutku, ko zaspimo. Dosti ljudi sanja, da padajo v globino, kar jih lahko zelo vznemiri. Res je, da to lahko pomeni veliko razli\xc4\x8dnih stvari, vendar pa gre najve\xc4\x8dkrat le za to, da smo ravnokar padli v spanec, pri \xc4\x8demer se na\xc5\xa1e telo spro\xc5\xa1\xc4\x8da in pomirja._NEWLINE_Stopnja, na kateri na\xc5\xa1e zadnje budne misli postanejo na\xc5\xa1e prve sanje, je zelo zanimiva. Lahko se potrudimo, in jo poskusimo zaznati, ko nastopi. Ta proces nikakor ne moti \xc4\x8dlovekovega spro\xc5\xa1\xc4\x8danja, ampak mu je celo v pomo\xc4\x8d. Prvi vstop v spanec prve stopnje ne vsebuje REM spanja, kjer nastopajo jasne sanje. Sanje so v tem za\xc4\x8detnem obdobju nekoliko kraj\xc5\xa1e od sanj v REM fazi. Vpra\xc5\xa1ati se je tudi pametno ali obstaja kak\xc5\xa1na pomembna povezava med tistim, kar se dogaja v na\xc5\xa1i zavesti in v sanjah, ki so njeno nadaljevanje - povezava, ki ka\xc5\xbee kako se dolo\xc4\x8den vidik na\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja odra\xc5\xbea v na\xc5\xa1i notranjosti. Vzeti na znanje je potrebno tudi to, da so prebujajo\xc4\x8de sanje lahko posledica zunanjih dejavnikov (npr. budilke). Zvok zvonca namre\xc4\x8d utegne popa\xc4\x8diti sanje. Nekateri strokovnjaki smatrajo, da so prve sanje, ki se pojavijo, ko ho\xc4\x8demo zaspati (nedolo\xc4\x8dene podobe, glasovi ipd.) le nekaj ve\xc4\x8d od tistega, kar je sir Peter Medawar imenoval\xc2\xa0\xc2\xbbzbiranje miselnih prvin brez kakr\xc5\xa1negakoli pomena\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nRazlage sanj v antiki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od najzgodnej\xc5\xa1ih za\xc4\x8detkov so \xc4\x8dloveka prevzemale njegove sanje. V\xc4\x8dasih so ljudje verjeli da sanje po\xc5\xa1ilja bog. Celo danes so sanje zavite v skrivnost, to pa jih lo\xc4\x8duje od na\xc5\xa1ega vsakdanjega \xc5\xbeivljenja. Sanje so za nas tudi danes tako pomembne kot neko\xc4\x8d. Prvi pisani zakoniki o \xc4\x8dlovekovem \xc5\xbeivljenju ka\xc5\xbeejo, da so imele sanje \xc5\xbee od nekdaj prav posebno mo\xc4\x8d za ljudi. Stari Egip\xc4\x8dani so verjeli, da so sanje sporo\xc4\x8dila bogov (boga sanj so imenovali Bes) in so \xc5\xbee 1300 let pr. n. \xc5\xa1t. izdelali prvo sanjsko knjigo bogov z ve\xc4\x8d kot 200 razlagami teh sporo\xc4\x8dil. Egip\xc4\x8danski razlagalci sanj so zagovarjali teorijo nasprotij: npr. sanjati o smrti je bilo znamenje dolgega \xc5\xbeivljenja. Da sanjski simboli pogosto temeljijo na sistemu nasprotnih simbolov, je trdil tudi veliki utemeljitelj sodobne teorije o sanjah, Sigmund Freud._NEWLINE_Svoje sanjske knjige so imeli tudi Asirci \xe2\x80\x93 znano je, da je bilo v knji\xc5\xbenici asirskega kralja Asurbanipala najti tovrstne knjige \xc5\xa1e iz leta 2000 p. n. \xc5\xa1.; celo njegova osebna sanjska knjiga naj bi bila eden glavnih virov Grku Artemidorusu, ki je napisal najznamenitej\xc5\xa1o sanjsko knjigo anti\xc4\x8dnega sveta._NEWLINE_Grki so v svoji strastni \xc5\xbeelji po razumski razlagi, uporabili egip\xc4\x8danske, asirske, \xc5\xbeidovske (zapisane v stari zavezi), babilonske in perzijske teorije o sanjah. Vsaka kultura pa si je po svoje razlagala sanjske simbole (npr. ka\xc4\x8da je lahko pomenila bolezen in sovra\xc5\xa1tvo ali angelsko za\xc5\xa1\xc4\x8dito ali dvakrat ve\xc4\x8dji dobi\xc4\x8dek ali pa razre\xc5\xa1itev spora sanjalcu v prid). Grki so prav tako verjeli, da so sanje bo\xc5\xbeanska sporo\xc4\x8dila. Zelo znana zapisovalca znanih sanj sta bila Homer in Herodot. Gr\xc5\xa1kega izvora je tudi sodobna misel o sanjah kot razodetju \xc4\x8dlovekove resni\xc4\x8dne narave.\n_START_SECTION_\nKje nastajajo sanje\n_START_PARAGRAPH_\nCenter za sanje po mnenju \xc5\xa1vicarskih raziskovalcev le\xc5\xbei v zadnjem delu mo\xc5\xbeganov, blizu vidnega centra oz. podro\xc4\x8dja, ki je odgovorno za prepoznavanje obrazov in okolice, pa tudi za \xc4\x8dustva in vizualni spomin. Vse na\xc5\xa1teto pa je nekak\xc5\xa1na zbirka osnovnih\xc2\xa0\xc2\xbbpotreb\xc5\xa1\xc4\x8din\xc2\xab\xc2\xa0za sanjanje. Vendar pa eden izmed raziskovalcev, dr. Claudio Basetti poudarja:\xc2\xa0\xc2\xbbKako sanje v resnici nastanejo in \xc4\x8demu slu\xc5\xbeijo, je v tem trenutku \xc5\xa1e popolnoma odprto vpra\xc5\xa1anje.\xc2\xab\xc2\xa0Dodaja tudi, da bo za natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1e zaklju\xc4\x8dke potrebno \xc5\xa1e veliko raziskav in da njihovo odkritje ponuja samo izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za nadaljnje iskanje in raziskovanje\xc2\xa0\xc2\xbbsanjskega centra\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nLovilci sanj\n_START_PARAGRAPH_\nPripadniki starih kultur so sanjam pripisovali veliko ve\xc4\x8dji pomen, kot realnosti. Prepri\xc4\x8dani so bili, da je sanjski svet \xc5\xbeiva vez z onostranstvom, sanje pa sporo\xc4\x8dila bo\xc5\xbeanskih bitij in duhov preminulih sorodnikov, ki u\xc4\x8dijo globoke \xc5\xbeivljenjske modrosti. Poznali so veliko na\xc4\x8dinov, s katerimi so si sku\xc5\xa1ali sanje zapomniti in prodreti v najgloblje plasti njihove sporo\xc4\x8dilne vsebine, ameri\xc5\xa1ki Indijanci pa so v ta namen izdelovali lovilce sanj._NEWLINE_Stara legenda pravi, da je Iktomi, veliki u\xc4\x8ditelj modrosti, neko\xc4\x8d v davni preteklosti pletel mre\xc5\xbeo. Med delom se je v neki viziji prikazal staremu vra\xc4\x8du iz plemena Lakota in ga ogovoril v svetem jeziku. Pripovedoval je v \xc5\xa1tevilnih kozmi\xc4\x8dnih energijah, ki nas spremljajo v krogu \xc5\xbeivljenja in delujejo v vseh \xc5\xbeivljenjskih obdobjih. Mnoge sile so dobre, mnoge slabe. Ko smo budni, vplivajo na na\xc5\xa1e naravnanosti, v stanju sna, ko je na\xc5\xa1 duh odprt in ob\xc4\x8dutljiv, pa lebdijo nad nami in tkejo sanje. \xc4\x8ce prisluhnemo dobrim in se po njih ravnamo, nas usmerjajo na pravo pot. Ko je Iktomi mre\xc5\xbeo dokon\xc4\x8dal, jo je dal staremu vra\xc4\x8du, ta pa jo je skupaj z zgodbo prenesel svojim ljudem. Popolni krog je imel v sredini luknjo. Dobro se ujame v mre\xc5\xbeo, zlo se v luknji uni\xc4\x8di in ni ve\xc4\x8d del na\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Lovilec sanj je ro\xc4\x8dno izdelan predmet, ki temelji na obro\xc4\x8du iz vrbovih \xc5\xa1ib, v katerega je vpletena mre\xc5\xbea, okra\xc5\xa1ena s perjem, zvon\xc4\x8dki, biseri, barvnimi perlami in drugimi okrasnimi predmeti. Velja za enega najstarej\xc5\xa1ih simbolov spominjanja in obdelave sanj, ki se uporablja za zadr\xc5\xbeevanje pozitivnih energij. Obesi se ob oknu v spalnici, kot talisman pa v avtomobilu ali na hi\xc5\xa1nem pragu._NEWLINE_Mnogi verjamejo, da se v mre\xc5\xbeo ujamejo \xc5\xa1tevilne sanje, od katerih si zapomnimo samo najlep\xc5\xa1e, neprijetne in more\xc4\x8de pa se izgubijo ob prvi jutranji svetlobi. Drugi verjamejo, da se v njej ustavijo vse dobre ideje, cilji in \xc5\xbeelje, da v njej lebdijo vsi prijetni spomini, izku\xc5\xa1nje in znanje, ki po perescih po\xc4\x8dasi spolzijo naravnost do osebe, ki sanja._NEWLINE_Sodobni \xc4\x8dlovek svoje sanje pogosto pozablja, saj se je nau\xc4\x8dil zanikati vrednost lastne notranje modrosti. Indijanci nad posteljo lovijo svoje sanje in \xc5\xa1e danes povsem izgubijo ob\xc4\x8dutek identitete z dru\xc5\xbeino, plemenom in celotno skupnostjo, \xc4\x8de se lo\xc4\x8dijo od svoje sanjske tradicije. A ko jih kdo vpra\xc5\xa1a za nasvet, kako ujeti svoje sanje, je odgovor preprost: verjeti mora\xc5\xa1 vanje!'