b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Paul Rubens\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPeter Paul Rubens se je rodil 29. junija 1577 v Siegnu v Vestfaliji, flamskim star\xc5\xa1em Janu Rubensu in Marii Pypelincks. Njegov o\xc4\x8de, kalvinist in mati sta pobegnila iz Antwerpna v K\xc3\xb6ln leta 1568, ko so za\xc4\x8deli preganjati protestante v \xc4\x8dasu \xc5\xa1panske vladavine na Nizozemskem. Vrnili se niso do o\xc4\x8detove smrti leta 1587. Leta 1589, dve leti po o\xc4\x8detovi smrti, se je Rubens preselil z materjo v Antwerpen, kjer je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal kot katolik. Vera je pomembno vplivala na njegova dela in Rubensa je kasneje postal eden vodilnih glasov katoli\xc5\xa1ke protireformacije. V Antwerpnu je Rubens dobil humanisti\xc4\x8dno izobrazbo, \xc5\xa1tudiral je latinsko in klasi\xc4\x8dno literaturo. Pri \xc5\xa1tirinajstih letih je za\xc4\x8del svoje umetni\xc5\xa1ko vajeni\xc5\xa1tvo pri Tobiasu Verhaeghtu. Pozneje je \xc5\xa1tudiral pri dveh vodilnih mestnih slikarjih tistega \xc4\x8dasa, pozno manieristi\xc4\x8dnih umetnikih Adamu van Noortu in Ottu van Veenu. Rubens je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1olanje leta 1598 in se vpisal v ceh sv. Luke kot samostojni mojster._NEWLINE_Kot obetaven slikar je \xc5\xa1el leta 1600 v Benetke od tam pa v Mantovo, kjer je dobil mesto dvornega slikarja pri vojvodi Vincenzu Gonzagi. Z vojvodovo finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8djo je od\xc5\xa1el leta 1601 v Rim in Firence. Tam je \xc5\xa1tudiral klasi\xc4\x8dno gr\xc5\xa1ko in rimsko umetnost in kopiral italijanske mojstre. Nanj so mo\xc4\x8dno vplivala dela Michelangela, Rafaela, Leonarda da Vincija in Caravaggia. Med tem prvim bivanjem v Rimu je Rubens kon\xc4\x8dal svoje prvo naro\xc4\x8dilo, oltar sv. Helena s pravim kri\xc5\xbeem za rimsko cerkev Santa Croce v Gerusalemme._NEWLINE_Rubens je leta 1603 odpotoval na diplomatsko misijo v \xc5\xa0panijo, kamor so nesli darila od Gonzaga kralju Filipu III.. Na dvoru je prou\xc4\x8deval obse\xc5\xbene zbirke Raphaela in Tiziana. V \xc4\x8dasu njegovega bivanja na \xc5\xa1panskem dvoru je naslikal konjeni\xc5\xa1ki portret Vojvoda Lerma na konju (Prado, Madrid), iz katerega se vidi Tizianov vpliv._NEWLINE_Leta 1604 se je vrnil v Italijo, kjer je ostal naslednja \xc5\xa1tiri leta, najprej v Mantovi, nato pa v Genovi in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bRimu. V Genovi je Rubens naslikal \xc5\xa1tevilne portrete, za\xc4\x8del pa risati tudi za knjigo mestnih pala\xc4\x8d (Palazzi di Genova), ki je bila objavljena leta 1622. Od 1606 do 1608 je bil predvsem v Rimu, kjer je delal za kardinala Jacopa Serro sliko za glavni oltar v serkvi Santa Maria in Vallicella in sicer Devica z detetom obkro\xc5\xbeena z angeli._NEWLINE_Leta 1608 se je vrnil v Antwerpen, da bi se poslovil od umirajo\xc4\x8de matere, a je bil prepozen. \xc5\xa0panska guvernerja nadvojvoda Albert in nadvojvodinja Izabela, h\xc4\x8di Filipa II. sta ga imenovala za dvornega slikarja. Izabela je postala pomembna oseba v Rubensovem \xc5\xbeivljenju kot mecenka in prijateljica. Rubens je v Antwerpnu \xc5\xbeivel do smrti._NEWLINE_Leta 1609 se je Rubens poro\xc4\x8dil z Izabelo Brant, h\xc4\x8derjo vodilnega antwerpenskega me\xc5\xa1\xc4\x8dana in humanista Jana Branta, zgradil hi\xc5\xa1o (zdaj muzej Rubenshuis) vodilnega Antwerpen dr\xc5\xbeavljanom in humanist, Jan Brant. in postal bogat in ugleden me\xc5\xa1\xc4\x8dan. V hi\xc5\xa1i je imel studio s \xc5\xa1tevilnimi u\xc4\x8denci in pomo\xc4\x8dniki. Njegov najbolj znan u\xc4\x8denec je bil Anthonis van Dyck, ki je kmalu postal vodilni flamski portretist in je pogosto sodeloval z Rubensom. Sodeloval je s \xc5\xa1tevilnimi strokovnjaki kot slikarjem Fransom Snydersom, strokovnjakom za \xc5\xbeivali in slikarjem Janom Bruegheljem starej\xc5\xa1im, strokovnjakom za cvetje._NEWLINE_Drugo hi\xc5\xa1o je zgradil severno od Antwerpna v polderski vasi Doel, "De Hooghuis" (1613/1643) in je veljala kot nalo\xc5\xbeba._NEWLINE_Rubens je v naslednjih ltih ustvaril mnoge mitolo\xc5\xa1ke in religiozne slike, portrete, krajine in \xc5\xbeenske akte. Naro\xc4\x8dila je dobival iz cele Evrope on razli\xc4\x8dnih vladarjev. Deloval je tudi kot diplomat in odposlanec nadvojvodinje Izabele na odpravah v \xc5\xa0panijo (leta 1624 ga je Filip IV. povi\xc5\xa1al v viteza), Francijo in Anglijo, kjer ga je Karel I. leta 1630 povi\xc5\xa1al v viteza. Leta 1629 je prejel \xc4\x8dastni naslov Master of Arts na univerzi v Cambridgeu. Med bivanjem v Madridu se je spoprijateljil z dvornim slikarjem Diegom Velazquezom._NEWLINE_V letu 1626 mu je umrla \xc5\xbeena, kar ga je zelo potrlo in diplomatske poti so mu pomagale preboleti bole\xc4\x8dino. Leta 1630 se je znova poro\xc4\x8dil z veliko mlaj\xc5\xa1o H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Fourment in njegov genij je ponovno vzcvetel. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa je \xc5\xbeivel na pode\xc5\xbeelskem posestvu Steen, z veliko dru\xc5\xbeino, ki si jo je ustvaril. Imel je osem otrok: tri z Isabello in pet s H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne. Slikal je krajine in pode\xc5\xbeelsko \xc5\xbeivljenje. Mlada \xc5\xbeena ga je navdihnila za \xc5\xa1tevilne seksapilne like._NEWLINE_Proti koncu \xc5\xbeivljenja je Rubens bolehal za protinom in je \xc4\x8dedalje te\xc5\xbeje slikal. Opustil je ve\xc4\x8dje formate in se posvetil manj\xc5\xa1im slikam._NEWLINE_Rubens je umrl 30. maja 1640 zaradi sr\xc4\x8dnega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja, ki je bilo posledica protina. Pokopan je v cerkvi sv. Jakoba v Antwerpnu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nRubens je zapustil okoli 1500 slik. Veliko so jih pomagali ustvariti \xc5\xa1tudentje in soizvajalci. Ustvaril je \xc5\xa1tevilne dramati\xc4\x8dne in svetopisemske slike: Poklon svetih treh kraljev (1609-1610), Snemanje s kri\xc5\xbea (1611-1614), Kri\xc5\xbeanje svetega Petra, Samson in Dalila, Salomonova sodba,..., mnogo slik predstavlja anti\xc4\x8dne like in bogove (Ugrabitev Levkipovih h\xc4\x8dera, Bitka Amazonk, Jupiter in Callisto, Neptun in Amphitrita, ...). Rad je risal \xc5\xbeivljenje in otroke pa tudi \xc5\xbeivali (Lov na leve, Lov na divjega merjasca,...). Krajine na Rubensovih slikah so tako domi\xc5\xa1ljijske kot prave. Veliko je narisal portretov, tudi lastnih, svoje \xc5\xbeene in otrok._NEWLINE_Slike lahko razdelimo v tri skupine: tiste, ki jih je slikal sam, tiste ki jih je naslikal samo del (predvsem roke in obraze), in tiste, ki jih je le nadzoroval. Kot je bilo v navadi v tistem \xc4\x8dasu, je imel veliko slikarsko delavnico z mnogimi vajenci in \xc5\xa1tudenti pa tudi podizvajalci, strokovnjaki za posamezna podro\xc4\x8dja._NEWLINE_Sprva so nanj vplivali romanisti. Rubens je zdru\xc5\xbeil flamsko tradicijo in vplive italijanskega obdobja, kjer se je sre\xc4\x8dal z anti\xc4\x8dnimi spomeniki, slikarstvom visoke renesanse in rimskim zgodnjim barokom. Nekaj let svojega \xc5\xbeivljenja je prebil v Italiji, predvsem v Mantovi in Rimu. Njegov vpliv v evropskem slikarstvu je bil izredno velik. Ugleden polo\xc5\xbeaj mu je prinesel tudi obilico naro\xc4\x8dil, tako da jim je lahko bil kos samo ob pomo\xc4\x8di velike delavnice. Znani u\xc4\x8denci in pomo\xc4\x8dniki so ustvarjali po njegovih osnutkih. Rubens je bil dolga leta tudi v diplomatski slu\xc5\xbebi \xc5\xa1panske krone._NEWLINE_Bil je izvrsten predvsem kot portretist in slikar nabo\xc5\xbenih motivov. V zadnjem obdobju svojega \xc5\xbeivljenja naj bi postal tudi dober krajinar, celo tako, da je bil vzor celo Claudu Lorrainu (Gelleeju) in Angle\xc5\xbeema Johnu Constablu in Williamu Turnerju. Rubens je sam priznal, da so mu na za\xc4\x8detku kariere krajinske motive na njegovih slikah naslikali drugi slikarji, bolj ve\xc5\xa1\xc4\x8di te umetnosti kot on. Zato so odli\xc4\x8dne Rubensove krajine pred letom 1635, predvsem v okolici njegovega gradi\xc4\x8da Steen pri Malinesu, precej presenetljive, \xc4\x8de ne \xc5\xbee kar malce sumljive. Eden njegovih najslavnej\xc5\xa1ih u\xc4\x8dencev je bil Anthonis van Dyck, ki je tako kot Rubens, nekaj \xc4\x8dasa deloval tudi v Angliji._NEWLINE_Rubens je zgodaj spoznal mo\xc5\xbenosti razmno\xc5\xbeevanja in \xc5\xa1irjenje svojih del s pomo\xc4\x8djo graviranja v baker (bakrorez). Usposobil je nekaj odli\xc4\x8dnih graverjev (Vorsterman, Schelte a Bolswert, Pontius in drugi). Rubens je sodelovl s tiskarji ali zalo\xc5\xbeniki, saj je delal ilustracije za knjige._NEWLINE_Njegova dela se nahajajo tudi v muzejih: Siegerlandmuseum, Siegen; Museo del Prado, Madrid; Alte Pinakothek, M\xc3\xbcnchen; Kunsthistorisches Museum, Dunaj; Eremitage in St. Petersburg; K\xc3\xb6nigliche Museen der Sch\xc3\xb6nen K\xc3\xbcnste, Bruselj; Museum Schloss Wilhelmsh\xc3\xb6he, Kassel.'