b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Gregorin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGregorin je \xc5\xa1e pred svojim 20. letom sam preplezal vrsto gora v Savinjskih Alpah: leta 1927 severno steno Turske gore, vzhodno steno Grintovca z Velikih podov ter z istega izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da jugovzhodno steno Dolgega hrbta. Leta 1929 je zmagal vzhodno steno Male Rinke in zahodno steno Kri\xc5\xbea ter varianto v vzhodni steni iste gore. Plezal je sam ali v dru\xc5\xbebi s svojim bratom Mirom (operni pevec, 1913\xe2\x80\x942007) in prijatelji Karlom Tarterjem, Igorjem Omerso in Francetom Ogrinom. Vsega skupaj je preplezal 21 te\xc5\xbekih smeri v Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alpah._NEWLINE_Delal je kot novinar pri Slovenskem domu, ki je izhajal kot ljubljanski popoldnevnik. Njegova prva dela so iz\xc5\xa1la v dija\xc5\xa1kem \xc4\x8dasopisu \xc5\xbdar, ko je bil sedmo\xc5\xa1olec. Pisal je o umetnosti, knji\xc5\xbeevnosti, \xc5\xa1portu, pa tudi eseje, novele, povesti s prete\xc5\xbeno alpinisti\xc4\x8dno tematiko (Pot v meglo, \xc4\x8cele\xc5\xa1nik, Zavetje v pe\xc4\x8devju in Blagoslov gora). Pisal je tudi pod psevdonimom Igor Zagrenjen. V Planinskem vestniku je leta 1930 objavil ob\xc4\x8dutene razpolo\xc5\xbeenjske slike Zimski pohod skozi Turski \xc5\xbeleb, V gorah sne\xc5\xbei in mede in Megla. Skupina mladih plezalcev je leta 1937 za\xc4\x8dela z izdajanjem mese\xc4\x8dne revije Planinska matica, pri kateri je bil nekaj \xc4\x8dasa urednik. Tu je objavil \xc4\x8dlanek Alpinski razgledi, v katerem je opredelil pojma alpinizem in alpinistika in razlo\xc5\xbeil svoje nazore o pomenu in namenu alpinizma. V uvodnem delu knjige V borbi z goro je zbral in odli\xc4\x8dno prevedel vrsto spisov najbolj vidnih tujih planinskih pisateljev. Osvoboditve, ki jo je najavil v Zavetju v pe\xc4\x8devju, ni do\xc4\x8dakal, saj je zaradi hude bolezni umrl. _NEWLINE_Ob 50-letnici Slovenskega planinskega dru\xc5\xa1tva je iz\xc5\xa1la v Ljubljani leta 1944 pod naslovom Blagoslov gora zbirka njegovih del o do\xc5\xbeivetjih v hribih, predvsem v Kamni\xc5\xa1kih planinah. Uredil jo je Boris Re\xc5\xbeek.\n_START_SECTION_\nZavetje v pe\xc4\x8devju\n_START_PARAGRAPH_\nPovest je njegovo najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e in najzrelej\xc5\xa1e delo. Izhajala je kot podlistek v re\xc5\xbeimskem \xc4\x8dasniku Slovenski dom od 29. 8. 1941 do 24. 1. 1942. Zgodba se odvija leta 1810, ko je Napoleon (ki ga je bralec lahko primerjal s Hitlerjem in spoznal, da gre v resnici za tedanjo nem\xc5\xa1ko-italijansko okupacijo z nepojmljivim nasilni\xc5\xa1tvom, ki so ga do\xc5\xbeivljali iz dneva v dan) vihtel bi\xc4\x8d objestnosti nad poni\xc5\xbeanimi de\xc5\xbeelami. Doma\xc4\x8dini pod Kamni\xc5\xa1kimi planinami uprejo nasilnim vsiljivcem, kar izzove \xc5\xa1e huj\xc5\xa1e nasilje. Plahutarji (ki so bralca spominjali na partizane) so se skrivali v pe\xc4\x8devju in gozdovih. Najhrabrej\xc5\xa1i se umaknejo v zavetja v gorah in se od tam vrnejo in osvobodijo domovino. Gregorin je v povest spretno vpletal ostro obsodbo okupatorjevih zlo\xc4\x8dinov nad slovenskim ljudstvom. Povest zaklju\xc4\x8di z borbami v Glavniku (Kamniku) in v predmestju Globajne (Ljubljane), ki privedejo do osvoboditve. Sovra\xc5\xbenik je pregnan, junaki se vra\xc4\x8dajo domov, da obnovijo Vreskovino. Nenavadno je, da je povest s tako izrazito uporni\xc5\xa1ko idejo iz\xc5\xa1la v kolaborantskem \xc4\x8dasniku sredi kulturnega molka. Zanimivi so nare\xc4\x8dni izrazi iz Kamni\xc5\xa1kega kota.'