b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa9cs\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e je rimsko ime Sopian\xc3\xa6 (edn. Sopiana), ki bi lahko izhajalo iz mno\xc5\xbeinske oblike keltske besede sop, ki pomeni barje. V nasprotju s splo\xc5\xa1nim prepri\xc4\x8danjem ime  Sopian\xc3\xa6 ne ozna\xc4\x8duje enega samega mesta ampak skupino vinogradni\xc5\xa1kih kolonij. Trditev potrjuje dejstvo, da niso odkrili nobenih sledov obzidja iz za\xc4\x8detnega rimskega obdobja. Prvo mestno obzidje je iz 4. stoletja. _NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ko mesto je prvi\xc4\x8d omenjeno leta 871 pod imenom Quinque Basilicae  (Pet bazilik). Ime je povezano z gradnjo novih cerkva, za katere so gradbeniki uporabili gradivo iz petih starih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih kapel.  V kasnej\xc5\xa1ih latinskih dokumentih se  mesto omenja z rahlo spremenjenim vendar vsebinsko enakim imenom Quinque Ecclesi\xc3\xa6 \xe2\x80\x93 Pet cerkva (nem\xc5\xa1ko F\xc3\xbcnfkirchen, slova\xc5\xa1ko  P\xc3\xa4\xc5\xa5kostolie)._NEWLINE_Ime P\xc3\xa9cs  se je prvi\xc4\x8d pojavilo  v dokumentu iz leta 1235 v besedi Pechyut (sodobno \xc4\x8drkovanje p\xc3\xa9csi \xc3\xbat), ki pomeni cesta v/iz P\xc3\xa9csa.  V tur\xc5\xa1\xc4\x8dini beseda be\xc5\x9f (izg. [be\xca\x83]) pomeni \xc5\xa1tevilo pet. Ime v sedanji obliki je prvi\xc4\x8d dokumentirano po mongolski invaziji v Evropo. _NEWLINE_V drugih jezikih se mesto imenuje: latinsko  Quinque Ecclesiae, hrva\xc5\xa1ko Pe\xc4\x8duh, srbsko \xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x87\xd1\x83\xd1\x98/Pe\xc4\x8duj, slova\xc5\xa1ko  P\xc3\xa4\xc5\xa5kostolie, \xc4\x8de\xc5\xa1ko P\xc4\x9btikostel\xc3\xad in nem\xc5\xa1ko F\xc3\xbcnfkirchen.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dno rimsko mesto\n_START_PARAGRAPH_\nOkolica mesta je bila naseljena \xc5\xbee v prazgodovini. Najstarej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ke najdbe so stare pribli\xc5\xbeno 6.000 let. Pred prihodom Rimljanov so bili v teh krajih naseljeni Kelti. Ko je zahodna Panonska ni\xc5\xbeina postala rimska provinca Panonija, so Rimljani na za\xc4\x8detku  2. stoletja na obmo\xc4\x8dju  P\xc3\xa9csa  ustanovili ve\xc4\x8d vinogradni\xc5\xa1kih kolonij s skupnim imenom Sopianae._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Sopian je bilo na mestu sedanje glavne po\xc5\xa1te. Nekaj delov rimskega akvadukta je \xc5\xa1e vidnih. Ko je bila provinca Panonija razdeljena na \xc5\xa1tiri upravne enote, so Sopianae postale upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province Panonija Valerija. _NEWLINE_V prvi polovici 4. stoletja so Sopianae postale pomembno kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko mesto. Prva kr\xc5\xa1\xc4\x8danska pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da iz tega obdobja so postala del svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Rimska oblast je proti koncu 4. stoletja oslabela zaradi napadov barbarov in Hunov.\n_START_SECTION_\nZgodnji srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nKo je proti koncu 8. stoletja v Panonsko ni\xc5\xbeino prodrl Karel Veliki, so tod vladali Avari. Po osvojitvi Panonske ni\xc5\xbeine jo je priklju\xc4\x8dil k Svetemu rimskemu cesarstvu, natan\xc4\x8dneje k Salzbur\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofiji._NEWLINE_Dokument, napisan v Salzburgu leta 871, je prvi, ki omenja zgodnjesrednjeve\xc5\xa1ki  P\xc3\xa9cs pod imenom Quinque Basilicae. Spadal je v  frankovsko vazalno kne\xc5\xbeevino  Spodnja Panonija.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ko ogrsko mesto\n_START_PARAGRAPH_\nPo teoriji Gy\xc3\xb6rgyja Gy\xc3\xb6rffyja, zasnovani na preu\xc4\x8devanju krajevnih imen, so Mad\xc5\xbeari  po osvojitvi Karpatskega bazena obdr\xc5\xbeali svoj polnomadski na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja z letnimi in zimskimi pa\xc5\xa1niki. Zimska rezidenca \xc3\x81rp\xc3\xa1dovcev je bil morda prav P\xc3\xa9cs. Kasneje so ustanovili Baranjski  comitatus, katerega sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ni bil P\xc3\xa9cs, ampak bli\xc5\xbenji grad Baranyav\xc3\xa1r (Baranjski grad), sedanji Beli Manastir na Hrva\xc5\xa1kem. P\xc3\xa9cs je postal pomembno versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije (1009). V latinskih dokumentih se omenja kot Quinque Ecclesiae. _NEWLINE_Okrog leta 1000 so se v regiji naselili \xc4\x8crni Mad\xc5\xbeari. _NEWLINE_Leta 1064 je kralj Salomon sklenil mir s svojim bratrancem, kasnej\xc5\xa1im kraljem G\xc3\xa9zo I.,  in z njim v P\xc3\xa9csu praznoval Veliko no\xc4\x8d. Kmalu zatem je stolnica pogorela. Sedanja stolnica je bila zgrajena v 11. stoletju. _NEWLINE_V P\xc3\xa9cs se je priselilo ve\xc4\x8d cerkvenih redov. Prvi so leta 1076  pri\xc5\xa1li benediktinci. Leta 1181 je bila v mestu ustanovljena bolni\xc5\xa1nica. Prvi dominikanski samostan je bil zgrajen leta 1238._NEWLINE_Kralj Ludvik Veliki je po nasvetu pe\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa in svojega komornika Viljema leta 1237 v P\xc3\xa9csu ustanovil prvo univerzo v Ogrskem kraljestvu. Njena ustanovna listina je skoraj popoln prepis ustanovne listine Dunajske univerze. Pe\xc5\xa1ka univerza je imela pravico do pou\xc4\x8devanje vse predmetov iz znanosti in umetnosti razen teologije._NEWLINE_Leta 1459 je pe\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof postal Janus Pannonius, najpomembnej\xc5\xa1i srednjeve\xc5\xa1ki mad\xc5\xbearski pesnik, in utrdil kulturni pomen P\xc3\xa9csa.\n_START_SECTION_\nOsmanska vladavina\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu ogrske vojske Ludvika II. in njegovi smrti v bitki pri Moha\xc4\x8du leta 1626 je sultan Sulejman okupiral P\xc3\xa9cs in velik del Ogrskega kraljestva. Na Ogrskem so se za\xc4\x8deli spori o Ludvikovem nasledniku. Del prebivalcev je podpiral Ferdinanda I. Habsbur\xc5\xa1kega, drugi del pa Ivana Zapolja. Na skup\xc5\xa1\xc4\x8dini v Sz\xc3\xa9kesfeh\xc3\xa9rv\xc3\xa1rju je bil  5. novembra 1526 za novega kralja izvoljen Ivan Zapolja in kronan kot Ivan I. (mad\xc5\xbearsko I. J\xc3\xa1nos). Spomladi 1527 je Ferdinand porazil Zapoljevo vojsko in se 3. novembra kronal za ogrskega kralja. P\xc3\xa9cs je bil za svojo podporo Ferdinandu nagrajen z oprostitvijo pla\xc4\x8devanja davkov. Mesto se je za\xc4\x8delo obnavljati in utrjevati._NEWLINE_Leta 1529 so Turki ponovno osvojili P\xc3\xa9cs in krenili na pohod proti Dunaju. P\xc3\xa9cs so prisilili, da je za kralja priznal njihovega zaveznika Ivana Zapolja. Ivan je leta 1540 umrl. Turki so naslednje leto osvojili Budimski grad in prisilili Ivanovo vdovo Izabelo, da jim izro\xc4\x8di P\xc3\xa9cs, ki je imel velik strate\xc5\xa1ki pomen.  Avstrijski cesar je nameraval mestu pomagati  v obrambi proti Turkom, vendar je po nasvetu svojih svetovalcev  svojo pozornost preusmeril s P\xc3\xa9csa na Sz\xc3\xa9kesfeh\xc3\xa9rv\xc3\xa1r in Esztergom. P\xc3\xa9cs se je pripravil  na obleganje, vendar so dan pred za\xc4\x8detkom obleganja flandrijski in valonski najemniki pobegnili iz mesta in oplenili njegovo okolico. Naslednji dan je pe\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Turkom brez odpora izro\xc4\x8dil mestne klju\xc4\x8de. _NEWLINE_Turki so mesto utrdili in ga spremenili v pravo osmansko mesto. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve so pretvorili v mo\xc5\xa1eje, zgradili kopali\xc5\xa1\xc4\x8da, minarete in bazar in ustanovili islamsko versko \xc5\xa1olo. P\xc3\xa9cs je bil naslednjih sto let otok miru sredi vojn. Sprva je bil sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sand\xc5\xbeaka v Budimskem ejaletu, kasneje pa kot Pe\xc3\xa7uy sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Kanji\xc5\xa1kega ejaleta._NEWLINE_Leta 1664 je v P\xc3\xa9cs pri\xc5\xa1el hrva\xc5\xa1ko-ogrski plemi\xc4\x8d Nikolaj Zrinski s svojo vojsko. Ker je bilo mesto globoko na osmanskem ozemlju, se je zavedal, da ga sicer lahko osvoji, vendar ga ne bo mogel obdr\xc5\xbeati. Mesto je oplenil in po\xc5\xbegal, gradu pa mu ni uspelo osvojiti. Srednjeve\xc5\xa1ki P\xc3\xa9cs je bil za vedno uni\xc4\x8den. Ohranili so se samo del mestnega obzidja, obrambni stolp (barbakan) in mre\xc5\xbea predorov in katakomb pod mestom. Pre\xc5\xbeivelo je tudi nekaj tur\xc5\xa1kih zgradb, med njimi tri mo\xc5\xa1eje, dva minareta, del kopali\xc5\xa1\xc4\x8da nad kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi grobovi v bli\xc5\xbeini stolnice in ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1, ena od njih s kamnito topovsko kroglo v zidu. _NEWLINE_Ko je kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vojska leta 1686 osvojila Budimski grad, se3 je  odpravila  osvobajat  P\xc3\xa9cs. Predhodnica je vdrla v mesto in ga oplenila. Ker Turki mesta niso mogli obraniti, so ga po\xc5\xbegali in se umaknili v grad. 14. oktobra je vojska Ludvika Badenskega zasedla mesto in uni\xc4\x8dila akvadukt do pe\xc5\xa1kega gradu. Osmanska vojska je ostala brez vode in se je 22. oktobra 1886 vdala._NEWLINE_Mesto je pri\xc5\xa1lo pod poveljstvo Karla von Th\xc3\xbcngena. V njem je za\xc4\x8delo veljati vojno pravo. Dunajski dvor je sprva na\xc4\x8drtoval popolno uni\xc4\x8denje mesta, kasneje pa se je odlo\xc4\x8dil, da ga bo obdr\xc5\xbeal kot protiute\xc5\xbe Szigetv\xc3\xa1rju, ki je bil \xc5\xa1e pod  osmansko oblastjo. Mesto je po\xc4\x8dasi ponovno o\xc5\xbeivelo, dokler ga ni v 1690. letih prizadela epidemija kuge. _NEWLINE_Leta 1688 so v mesto pri\xc5\xa1li nem\xc5\xa1ki priseljenci.  \xc5\xa0tevilo Mad\xc5\xbearov v mestu se je zmanj\xc5\xa1alo na samo eno \xc4\x8detrtino. V drugih treh \xc4\x8detrtinah so prevladovali Nemci in Ju\xc5\xbeni Slovani. Po podatkih iz leta 1698 je bila ve\xc4\x8d kot polovica me\xc5\xa1\xc4\x8danov slovanskega  porekla. Ker P\xc3\xa9cs ni podprl revolucije proti Habsbur\xc5\xbeanom pod vodstvom  Franca II. R\xc3\xa1kocija, je njegova vojska leta 1704 oplenila mesto.\n_START_SECTION_\n18. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1710 se je za\xc4\x8delo bolj mirno obdobje. Razvijati so za\xc4\x8deli industrija, trgovina in vinogradni\xc5\xa1tvo.  V mestu so se ustanovile manufakture in zgradila nova mestna hi\xc5\xa1a. Mestni fevdalni gospod je bil pe\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof, toda mesto se je trudilo, da bi se otreslo njegove oblasti.  \xc5\xa0kof  Jurij Klim\xc3\xb3, razsvetljenec, ki je ustanovil prvo javno knji\xc5\xbenico v dr\xc5\xbeavi, je bil pripravljen mestu odstopiti svoje pravice, vendar mu je Sveti sede\xc5\xbe to prepovedal.  Ko je Klim\xc3\xb3 leta 1777 umrl, je cesarica Marija Terezija pohitela in pred izvolitvijo novega \xc5\xa1kofa mesto povzdignila na polo\xc5\xbeaj svobodnega kraljevega mesta.  Proglasitev je mesto stala  83.315 forintov._NEWLINE_Po prvem uradnem popisu prebivalstva, ki je bil opravljen leta 1787 na ukaz cesarja Jo\xc5\xbeefa II., je bilo v mestu 1.474 hi\xc5\xa1 in 1.834 dru\xc5\xbein s skupaj  8.853 \xc4\x8dlani. Med njimi je bilo 133 duhovnikov in 117 plemi\xc4\x8dev. _NEWLINE_Leta 1785 se je v P\xc3\xa9cs preselila Gy\xc5\x91rska akademija, ki se je nazadnje razvila v pravno \xc5\xa1olo. Leta 1839 je bilo v mestu zgrajeno prvo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\n19. in 20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi polovici 19. stoletja se je v mestu razvila industrija. Leta 1848 je bilo v mestu 1.739 industrijskih delavcev. Nekatere manufakture so slovele po celi dr\xc5\xbeavi.  Najsodobneje opremljeni  panogi  tistega \xc4\x8dasa sta bili papirni\xc5\xa1tvo in obdelava \xc5\xbeeleza. Pomembni so bili tudi premogovni\xc5\xa1tvo, pivovarstvo in proizvodnja sladkorja. Mesto je imelo 14.416 prebivalcev. _NEWLINE_Med mad\xc5\xbearsko revolucijo leta 1848-1849 je mesto za nekaj \xc4\x8dasa okupirala hrva\xc5\xa1ka vojska, katero je januarja 1849 zamenjala habsbur\xc5\xa1ka vojska._NEWLINE_Po ustavni reformi leta 1867, s katero je nastala dualisti\xc4\x8dna Avstro-Ogrska monarhija, se je za\xc4\x8dela razvijati cela dr\xc5\xbeava. Tega leta je dobil  P\xc3\xa9cs \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko povezavo z bli\xc5\xbenjim  Barcsom in leta 1882 z Budimpe\xc5\xa1to. Leta 1913 je mesto dobilo tramvajsko omre\xc5\xbeje, katero so leta 1960 ukinili._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni je Baranjo okupirala srbska vojska in P\xc3\xa9cs do avgusta 1921 ni bil prepri\xc4\x8dan ali bo pripadel Mad\xc5\xbearski ali be. Ogrska je s Trianonskim mirovnim sporazumom izgubila Bratislavo (Pressburg), zato je Bratislavsko univerza preselila v P\xc3\xa9cs.  _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je P\xc3\xa9cs utrpel majhno \xc5\xa1kodo tudi med veliko  tankovsko bitko med Rde\xc4\x8do armado in silami Osi leta 1945, ki se je dogajala 20-25 km ju\xc5\xbeno od mesta. _NEWLINE_Po vojni se je mesto ponovni hitro razvijalo in \xc5\xa1irilo in absorbiralo ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih koli\xc5\xa1kih naselij. V 1980. letih je imelo \xc5\xbee 180.000 prebivalcev. _NEWLINE_Po koncu socialisti\xc4\x8dnega obdobja (1989-1990) so spremembe liti\xc4\x8dnega sistema mo\xc4\x8dno prizadele P\xc3\xa9cs. Ve\xc4\x8d rudnikov in tovarn je propadlo, \xc5\xa1tevilo nezaposlenih je mo\xc4\x8dno naraslo, vojna v sosednji Jugoslaviji pa je v 1990. letih vplivala na turizem. Med to vojno je bil P\xc3\xa9cs sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dela IFOR (Implementation Force), v katerem so bili vojaki iz Danske, Norve\xc5\xa1ke, \xc5\xa0vedske, Finske in Poljske. Prve enote so pri\xc5\xa1le v mesto konec leta 1995 in na za\xc4\x8detku leta 1996. Enote so bile zadol\xc5\xbeene  predvsem za logistiko, del enot pa je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Bosno in Hercegovino.'