b'\n_START_ARTICLE_\nRabeljsko jezero (pravljica)\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nLedeni\xc5\xa1ko jezero v bli\xc5\xbeini Trbi\xc5\xbea naj bi po ljudskem izro\xc4\x8dilu nastalo zaradi neusmiljenosti in trdosr\xc4\x8dnosti prebivalcev tamkaj nekdaj obstoje\xc4\x8de vasi, katero naj bi Bog za kazen uni\xc4\x8dil. Oto\xc4\x8dek sredi jezera pa naj bi bil dokaz bo\xc5\xbeje usmiljenosti do dobrosr\xc4\x8dnega star\xc4\x8dka in njegove ko\xc4\x8de. Pripovedka Rabeljsko jezero je bila prvi\xc4\x8d v objavljena v zbirki slovenskih ljudskih pripovedi Babica pripoveduje leta 1980. Zgodbe v tej knjigi pa je zbrala in uredila Kristina Brenkova.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevni \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cas nastanka Rabeljskega jezera\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevni prostor\n_START_PARAGRAPH_\nOkolica Trbi\xc5\xbea\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevno dogajanje\n_START_PARAGRAPH_\nKjer je danes Rabeljsko jezero, je bila neko\xc4\x8d gorska kotanja v kateri je stala vas z bogatimi prebivalci. Tem ljudem se je v \xc5\xbeivljenju preve\xc4\x8d dobro godilo in zgubili so usmiljenje do svojega bli\xc5\xbenjega. Postali so trdi in neusmiljeni._NEWLINE__NEWLINE_Nekega ve\xc4\x8dera pa pride v to vas tuja \xc5\xbeena z otrokom. Delala se je no\xc4\x8d in \xc5\xbeena je po vasi iskala preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Povsod so pred njo zapirali vrata, presli\xc5\xa1ati pa je morala tudi trde besede. Obhodila je \xc5\xbee vso vas in nazadnje je stala la\xc4\x8dna in prezebla na cesti._NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xbde se je hotela ule\xc4\x8di pod milim nebom k pokoju, ko je zagledala na robu vasi ko\xc4\x8do, pred katero je stal sivolas star\xc4\x8dek. Komaj je zagledal popotnico, \xc5\xbee ji je ponudil ve\xc4\x8derjo in preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE__NEWLINE_Pono\xc4\x8di pa je nastal silovit vihar, med gromom se je ulila nad dolino divja ploha, ki ni pojenjala vse do ve\xc4\x8dera. Ko se je zjutraj star\xc4\x8dek prebudil, ni nikjer ve\xc4\x8d videl popotne \xc5\xbeene z otrokom, pa tudi vasi ni bilo ve\xc4\x8d videti. Okrog in okrog njegove hi\xc5\xa1e se je \xc5\xa1irila vodna gladina._NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xa0e dandanes stoji na majhnem otoku sredi Rabeljskega jezera ko\xc4\x8da v kateri je prebival usmiljeni star\xc4\x8dek. Vse ostalo je Bog za kazen pokon\xc4\x8dal.\n_START_SECTION_\nAnaliza pripovedi po Jacku Zipesu\n_START_PARAGRAPH_\nPo njegovi teoriji je glavna oseba v pripovedi mo\xc5\xa1ki, ki re\xc5\xa1i \xc5\xbeensko. Tako bi to v pripovedki o Rabeljskem jezeru bil star\xc4\x8dek, ki je pred mrazom in lakoto re\xc5\xa1il \xc5\xbeeno in njenega otroka. Jack Zipes tudi trdi, da je skrit potencial \xc5\xbeenske magija in tudi to bi lahko na\xc5\xa1li v tej zgodbi, saj se \xc5\xbeena z otrokom v vasi \xc4\x8dude\xc5\xbeno pojavi in \xc5\xa1e bolj \xc4\x8dude\xc5\xbeno izgine.\n_START_SECTION_\nAnaliza pripovedi po feministi\xc4\x8dni teoriji Clarisse Pinkole Estes\n_START_PARAGRAPH_\nV pripovedki se pojavljajo besedne zveze kot so: neko\xc4\x8d, nekega ve\xc4\x8dera... Prisotno je miti\xc4\x8dno bitje iz kr\xc5\xa1\xc4\x8danske religije Bog, poleg njega pa \xc5\xa1e Marija z Jezusom. Pripovedovalec je tretjeosebni oziroma vsevedni.\n_START_SECTION_\nLiki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdena z otrokom: \xc4\x8ce sklepamo po italijanski razli\xc4\x8dici zgodbe gre za Marijo z Jezusom. V zgodbi se pojavi kot tujka, i\xc5\xa1\xc4\x8de preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de zase in za otroka. Njena vloga v zgodbi je, da preko nje Bog ugotovi kdo je dober in kdo ne. Je preizku\xc5\xa1nja za prebivalce vasi. Izgine na prav tako nenavaden na\xc4\x8din kot se pojavi._NEWLINE_Prebivalci vasi: Trdosr\xc4\x8dni, neusmiljeni, bogati, zmerljivi._NEWLINE_Sivolasi star\xc4\x8dek: Predstavlja nasprotje ostalim va\xc5\xa1\xc4\x8danov. Je star, reven, vendar dobrosr\xc4\x8den, usmiljen, razume \xc4\x8dloveka v stiski, je gostoljuben, prijazen._NEWLINE_Bog: Va\xc5\xa1\xc4\x8dane postavlja pred preizku\xc5\xa1njo. Je poosebljen in v vlogi sodnika. Dobremu \xc4\x8dloveku prizanese, do slabih ljudi pa ne pozna usmiljenja in jih kaznuje s smrtjo.\n_START_SECTION_\nInterpretacija vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nDelo je pomembno, ker nam s svojim na\xc4\x8dinom pripovedovanja ne razkriva le zgodbe same, temve\xc4\x8d tudi zna\xc4\x8daj in vrednote ljudi, ki so v preteklosti \xc5\xbeiveli na tem podro\xc4\x8dju. Glede na to, da so v pripovedki o Rabeljskem jezeru omenjeni najpomembnej\xc5\xa1i liki iz kr\xc5\xa1\xc4\x8danske religije Marija, Jezus in Bog, lahko tudi sklepamo na veroizpoved tamkaj\xc5\xa1njih prebivalcev. Iz opisa zna\xc4\x8dajev literarnih oseb lahko sklepamo na vrednote, ki so jih ljudje tedaj cenili. Trdosr\xc4\x8dnost in neusmiljenost sta v delu obravnavani kot lastnosti slabih ljudi, medtem ko sta dobrosr\xc4\x8dnost in pomo\xc4\x8d ljudem v stiski zna\xc4\x8dilnosti ljudi, ki jim bo Bog s svojo usmiljenostjo po ljudskem prepri\xc4\x8danju ob \xc4\x8dasu sodbe prizanesel in jih nagradil. Iz na\xc4\x8dina razmi\xc5\xa1ljanja ljudi neko\xc4\x8d lahko razberemo, da so vzroke za nastanek naravnih pojavov iskali pri Bogu in ne v znanosti._NEWLINE_Motivi ki se v tem delu pojavljajo so v ve\xc4\x8dini povzeti iz Biblije. V vas pride tuja \xc5\xbeena z otrokom v naro\xc4\x8dju in po hi\xc5\xa1ah prosi za preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Prebivalci vasi je v svoja domovanja ne pustijo. (Motiv iz Svetega pisma: Marija in Jo\xc5\xbeef i\xc5\xa1\xc4\x8deta preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v Betlehemu in ga ne najdeta. Betlehem\xc4\x8dani se ju ne usmilijo.) Preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ji ponudi le reven star\xc4\x8dek na koncu vasi. (Motiv bogastva in rev\xc5\xa1\xc4\x8dine). Pono\xc4\x8di nastane silovita nevihta, ki poneha \xc5\xa1ele zjutraj. Vas je poplavljena. Namesto vasi se zdaj razprostira jezero. Bog je prizanesel le usmiljenemu star\xc4\x8dku in njegovi ko\xc4\x8di. (Motiv poplave in uni\xc4\x8denja hudobnih ljudi je tudi znan iz Svetega pisma: zgodba o Noetu in vesoljni potopu.)\n_START_SECTION_\nKako je nastalo Blejsko jezero\n_START_PARAGRAPH_\nTamkaj, kjer danes le\xc5\xbei Blejsko jezero neko\xc4\x8d ni bilo vode, ampak cveto\xc4\x8da, travnata dolina, sredi katere je stal hrib\xc4\x8dek na katerem je bila velikanska skala. V mese\xc4\x8dnih no\xc4\x8deh so ob tej skali plesale gorske vile. V zeleni dolini pa so pastirji pasli svoje ovce. Vile so pastirje prosile, naj ogradijo prostor okoli skale, da njihovo plesi\xc5\xa1\xc4\x8de ne bo brez mehke trave.Pastirji niso upo\xc5\xa1tevali pro\xc5\xa1nje gorskih vil in so \xc5\xa1e naprej dovolili svojim ovcam, da so mulile travo v okolici vilinske skale.Vile so pastirjem zagrozile, da \xc4\x8de ne bodo skale ogradili oni jo bodo pa one same.Tudi tem gro\xc5\xbenjam so se pastirji smejali, in kmalu tam okrog ni bilo ve\xc4\x8d trave ampak gola trda zemlja.Najmlaj\xc5\xa1a in najlep\xc5\xa1a vila si je zato med plesom zlomila nogo. Jezne vile so tedaj iz gore priklicale studence in potoke, ki so pridrveli v dolino in zalili dolino. Samo hrib\xc4\x8dek s skalo je kot otok ostal sredi jezera. Na njem so poslej vile lahko nemoteno plesale v svetlih mese\xc4\x8dnih no\xc4\x8deh. \xc4\x8ceprav so vile \xc5\xbee davno od\xc5\xa1le iz na\xc5\xa1ih krajev, a ostalo nam je lepo vilinsko jezero z oto\xc4\x8dkom pod gorami.To je danes Blejsko jezero._NEWLINE_O nastanku Blejskega jezera govori \xc5\xa1e vrsto drugih pripovedk:\n_START_SECTION_\nGorske vile\n_START_PARAGRAPH_\nTam kjer je danes Blejsko jezero se je v davnih \xc4\x8dasih razprostiral travnik na katerem so v no\xc4\x8deh plesale gorske vile. Nekega dne pa so v njihovo kraljestvo pastir\xc4\x8dki prignali svoje ovce. Kljub pro\xc5\xa1njam naj pasejo drugod, se pastirji za vile niso zmenili in so pasli ovce tam vse dokler niso te pomulile vso travo in ro\xc5\xbee. Svet je tam postal skalnat. No\xc5\xbeice gorskih vil so zakrvavele, najlep\xc5\xa1a izmed njih pa si je zlomila nogo. \xc5\xbdalostna je bridko zajokala, nato pa zaklicala naj se prebudijo potoki, hudourniki, reke, pridivjajo naj viharji, bliska naj se in grmi. Voda je tako zalila travnik. Sredi jezera je ostal le majhen oto\xc4\x8dek, ki tam stoji \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nVidenje pobo\xc5\xbenega pastir\xc4\x8dka\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivel je pastir\xc4\x8dek po imenu Janek, ki je pasel ovce bogatim blejcem. Blejci do njega niso poznali usmiljenja, velikokrat je bil tepen, pa tudi zaspal je ve\xc4\x8dkrat la\xc4\x8den. Nih\xc4\x8de ni videl dobrih re\xc4\x8di, ki jih je storil. Na pa\xc5\xa1i pa je Janek ve\xc4\x8dkrat prepeval, pa tudi molil je veliko. Hodil je k Marijini kapelici, nosil ji je ro\xc5\xbee in se ji zaupal. Nekega dne pa je na pa\xc5\xa1i izgubil ovco. Na robu obupa in ves trd od strahu pred kaznijo se je obrnil na Marijo. Naenkrat pa se mu je prikazala, ga pobo\xc5\xbeala in mu v naro\xc4\x8dje dala ovco, ki jo je izgubil. Rekla mu je, naj blejce opozori na njihov napuh in gre\xc5\xa1no \xc5\xbeivljenje. Ko je Janek Marijine besede posredoval blejcem mu niso vrjeli, celo nor\xc4\x8devali so se iz njega in ga napodili od hi\xc5\xa1e. Marijo pa je njihova trdosr\xc4\x8dnost tako razjezila, da je stopila na skalo in priklicala nevihto, kakor sodni dan stra\xc5\xa1no. Vas se je pogreznila. Ostal je le oto\xc4\x8dek na sredi, na katerega je zlezel pastir\xc4\x8dek in ostal \xc5\xbeiv.\n_START_SECTION_\nKamnito srce nehvale\xc5\xbenega sina\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d je \xc5\xbeivel oglar z \xc5\xbeeno in sinom Balogom. Mo\xc5\xbeak je bil veliko v gozdu. Pri svojih kopah. Delal je, da so pre\xc5\xbeiveli. In nikoli ni utegnil misliti, da se mu lahko kaj zgodi. Pa vendar ga je v gozdu \xc4\x8dakala nevarnost. Napadla ga je medvedka, ki jo je bilo strah da bi mo\xc5\xbe njenim madi\xc4\x8dem kaj storil. Tako da je oglarja \xc5\xbeena dobila nezavestnega in razmesarjenega v gozdu. Sina je \xc5\xbeena prosila sina naj poi\xc5\xa1\xc4\x8de koren le\xc4\x8den, ki bi o\xc4\x8detu utegnil pomagati. Ta ga ni na\xc5\xa1el in o\xc4\x8de je umrl. Balog pa je odrasel v slabega \xc4\x8dloveka, dru\xc5\xbeil se je z nepridipravi in kradel. Tudi kr\xc5\xa1\xc4\x8danski veri je obrnil hrbet in mater ve\xc4\x8dkrat zmerjal ko je molila. Nekega dne se je razjezil, prijel za lok in hotel ustreliti pu\xc5\xa1\xc4\x8dico v Kri\xc5\xbeanega, ko se je prikazala Marija in ga opozorila pred nespametnim po\xc4\x8detjem. Ta je ni poslu\xc5\xa1al. Ustrelil je, a pu\xc5\xa1\xc4\x8dica se je obrnila proti njemu in Balog se je mrtev zgrudil na tla. Ko je \xc5\xbeena to videla njeni \xc5\xbealosti ni bilo konca. Z njo je jokala in \xc5\xbealovala tudi Marija sama. Balogovo truplo se je spremenilo v sivo skalo v obliki srca, ki je bila trda in mrzla kot Balogovo srce. Solze, ki sta jih preto\xc4\x8dili materi pa so poplavile dolino in nastalo je jezero. Kamen, ki pa je stal na obali, se je ble\xc5\xa1\xc4\x8dal. Sklala je postajala vedno ve\xc4\x8dja vedno bolj bela. In vedno bolj je bila podobna srcu. Bog je nato poslal angela iz nebes. Ta je dvignil to mogo\xc4\x8dno skalo in jo vrgel na sredino jezera. Tam stoji kot oto\xc4\x8dek na katerem je zrasla cerkev. Skala je trdna. Nikoli se ni odtajala. Tako kot se nikoli ne bi odtajalo Balogovo srce. Oto\xc4\x8dek ostaja kot opomin tistim, ki ne verujejo. Mogo\xc4\x8de je le toplota \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih src, ki so leta in leta prihajala tja, to skalo malo omeh\xc4\x8dala. Toliko, da je zraslo rastlinje in zazvonil zvon v cerkvici ter da je oto\xc4\x8dek s svojo lepoto preglasil nastanek samega sebe.\n_START_SECTION_\nLjudska pripovedka o nastanku Cerkni\xc5\xa1kega jezera\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d je tu, kjer je danes jezero, le\xc5\xbeala vas. Neko nedeljo v adventu, ko so se ljudje divje zabavali, se je na pragu plesne dvorane pojavil mo\xc5\xbe \xc4\x8dastitljive starosti z dolgo, sne\xc5\xbeno belo brado. Roke je vzdignil proti nebu in prigovarjal podivjanim ljudem, naj se spomnijo, da je sveti adventni \xc4\x8das in naj nehajo plesati, sicer se bo zgodila huda nesre\xc4\x8da. Ljudje pa so se iz starca nor\xc4\x8devali in se \xc5\xa1e naprej drli in poskakovali. Starec se je vrnil \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d in tretji\xc4\x8d, vendar njegovih svaril ni nih\xc4\x8de poslu\xc5\xa1al. Tedaj se je odma\xc5\xa1il sod, ki je stal v bli\xc5\xbeini in iz njega je pritekla voda, ki je poplavila celo vas. Nastalo je Cerkni\xc5\xa1ko jezero, v katerem, pravijo, \xc5\xbeivi tudi zmaj in od koder v su\xc5\xa1nem obdobju vedno znova izginja voda._NEWLINE__NEWLINE_V Bibliji pa najdemo sorodne motive v zgodbah:\n_START_SECTION_\nVesoljni potop\n_START_PARAGRAPH_\nV tej zgodbi gre prav tako za bo\xc5\xbejo jezo in razo\xc4\x8daranjem nad ljudmi, ki po\xc4\x8dnejo vedno ve\xc4\x8d slabega. Tako Bog pokon\xc4\x8da vse ljudi razen Noeta, ki mu je ostal zvest. Prav tako v zgodbi o vesoljnem potopu za\xc4\x8dne mo\xc4\x8dno de\xc5\xbeevati in voda poplavi vasi in ljudi pod sabo. Prizanese le onemu, ki ima dobro srce.\n_START_SECTION_\nMarija in Jo\xc5\xbeef v Betlehemu\n_START_PARAGRAPH_\nMotiv iskanja preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da in neusmiljenosti prebivalcev. Zgodba govori o Jo\xc5\xbeefu in njegovi zaro\xc4\x8denki Mariji, ki je bila nose\xc4\x8da in njunemu iskanju preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da v mestu Betlehem. Pri tamkaj\xc5\xa1njih prebivalcih preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da ne najdeta, zato zaideta ven iz mesta in se zate\xc4\x8deta v \xc5\xbeivalski hlev. Tam Marija tudi rodi bo\xc5\xbejega sina Jezusa.'