b'\n_START_ARTICLE_\nGeorge Rodger\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in kariera\n_START_PARAGRAPH_\nRodger se je rodil v Halu, Greater Manchester. Po dokon\xc4\x8dani \xc5\xa1oli St. Bees School v Cumberlandu se je pridru\xc5\xbeil britanski trgovski mornarici in z njo potoval okoli sveta. Med temi popotovanju je pisal poro\xc4\x8dila o pripetljajih in se izu\xc4\x8dil v fotografiji, ki jo je uporabljal za spremljavo svojih potopisov. Kljub prizadevanjem svojih potopisov ni uspel izdati pri nobeni zalo\xc5\xbebi. Ko si v \xc4\x8dasu Velike depresije ni uspel najti delovnega mesta, se je leta 1936 vrnil v Veliko Britanijo. V Londonu je imel ve\xc4\x8d sre\xc4\x8de, saj se je kot fotograf zaposlil pri BBC-jevi reviji The Listener. Leta 1938 je nato kratek \xc4\x8das delal \xc5\xa1e za agencijo Black Star._NEWLINE_Ob izbruhu druge svetovne vojne je Rodger za\xc4\x8dutil mo\xc4\x8dno potrebo po (foto)evidentiranju vojne. Fotografije nem\xc5\xa1kega bombardiranja otoka so mu zagotovile delovno mesto voja\xc5\xa1kega dopisnika pri reviji Life. Sprva je objavljal iz\xc4\x8drpne reporta\xc5\xbee vojne v zahodni Afriki, proti koncu vojne pa je spremljal zavezni\xc5\xa1ko osvoboditev Francije, Belgije in Nizozemske. Pospremil je tudi umik britanskih sil iz Burme ter bil verjetno edini britanski vojni dopisnik/fotograf, ki mu je bilo dovoljeno prevoziti in napisati zgodbo o burmanski cesti. Po tej cesti pa je smel z dovoljenjem poveljujo\xc4\x8dih kitajskih generalov celo vstopiti na Kitajsko._NEWLINE_Rodger je leta 1945 posnel serijo fotografij o koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Bergen-Belsen, s \xc4\x8dimer je postal prvi fotograf, ki je vstopil v to koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de. Slike malo\xc5\xa1tevilnih pre\xc5\xbeivelih in kupov trupel je objavil v revijah Life in Time ter z njimi mo\xc4\x8dno prispeval k informiranju javnosti o dejanskih aktivnostih v teh tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih. Rodger je kasneje komentiral, kako je bil po \xc5\xa1tevilnih urah v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du zaprepaden, ker je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa zgolj groteskno iskal grafi\xc4\x8dno prilegajo\xc4\x8de kompozicije med kupi trupel, ki so le\xc5\xbeala po drevesih in zgradbah._NEWLINE_Ta bole\xc4\x8da izku\xc5\xa1nja je Rodgerja tako prizadela, da se je za vselej odpovedal delu vojnega dopisnika. Odpovedal je tudi svojo slu\xc5\xbebo pri reviji Life in se odpravil na popotovanje po Afriki ter Srednjem Vzhodu, na katerem je ve\xc4\x8dinoma ustvarjal fotografije tamkaj\xc5\xa1njih prebivalcev in pokrajine._NEWLINE_Leta 1947 je postal Rodger ustanovni \xc4\x8dlan fotografske agencije Magnum Photos in naslednjih 30 let je deloval kot neodvisni fotograf. Odpravil se je na ve\xc4\x8d delovnih popotovanj po Afriki in nadaljeval s svojim afri\xc5\xa1kim opusom. Velik del tega opusa je objavil v reviji National Geographic, kot tudi drugih revijah in \xc4\x8dasnikih. Umrl je leta 1995.'