b'\n_START_ARTICLE_\nBreguljka\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPo zgornjem delu telesa je motno sivo-rjave barve, trebuh in prsi pa so bela z izjemo rjavega pasu, ki lo\xc4\x8duje grlo od prsi. Rep je rahlo, a o\xc4\x8ditno \xc5\xa1karjast, za razliko od skalne lastovke na njem ni belih pik. Spola se ne lo\xc4\x8dita po perju. Mladi\xc4\x8di imajo sivkasto grlo z manj izra\xc5\xbeenim trakom \xc4\x8dez prsi in robove letalnih peres rjaste barve._NEWLINE_V letu vrsto prepoznamo po hitrih, sunkovitih zamahih s perutmi.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nBreguljka gnezdi v kolonijah v navpi\xc4\x8dnih pe\xc5\xa1\xc4\x8denih bregovih, npr. v peskokopih, gramoznicah in ob bregovih rek, kjer si izkoplje do en meter globoko duplo. Rov kopljeta oba partnerja, nagnjen je rahlo navzgor da ga ne zalije voda. Gnezdo je iz vejic in perja v kamrici na koncu dupla. Zaradi za\xc5\xa1\xc4\x8ditene lege hitro postane pravo \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de zajedavcev. Nekatere vrste, kot je bolha Ceratophyllus styx, so se tako specializirale na te razmere, da zajedajo izklju\xc4\x8dno na breguljkah._NEWLINE_V koloniji je lahko po nekaj deset do nekaj sto parov, odvisno od razpolo\xc5\xbeljivega prostora. Vezana je na bli\xc5\xbeino vode, pogosto je mogo\xc4\x8de opazovati ve\xc4\x8dje skupine breguljk kako lovijo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke tik nad gladino rek in jezer. Pogosto se v bli\xc5\xbeini kolonije naselijo \xc4\x8debelarji, ki prav tako gnezdijo v navpi\xc4\x8dnih pe\xc5\xa1\xc4\x8denih stenah._NEWLINE_Breguljka je ena prvih lastovk, ki se spomladi (konec marca in za\xc4\x8detek aprila) vrne s selitve. Jeseni je tudi ena od najzgodnej\xc5\xa1ih, ki odleti proti jugu. Selitev se v severnem delu obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti pri\xc4\x8dne avgusta, do konca septembra se odseli z vsega gnezditvenega obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Vrsta ima \xc5\xa1iroko geografsko raz\xc5\xa1irjenost in populacijo, ki po ocenah dosega 46 milijonov osebkov, zato je na Rde\xc4\x8dem seznamu IUCN opredeljena kot najmanj ogro\xc5\xbeena vrsta. Lokalno pa jo ogro\xc5\xbea izguba habitatov zaradi reguliranja vodotokov in uni\xc4\x8devanja pe\xc5\xa1\xc4\x8denih nasipov, kjer gnezdi. V Sloveniji gnezdi predvsem ob Muri, po ocenah redno med 150 in 200 parov. Do konca sedemdesetih let 20. stoletja je redno gnezdila tudi ob Dravi, a je po dokon\xc4\x8danju izgradnje verige hidroelektrarn od tam prakti\xc4\x8dno izginila (z izjemo ob\xc4\x8dasnih gnezditev v gramoznicah v bli\xc5\xbeini Drave). Gnezdijo tudi v Vrbini, kjer jih ogro\xc5\xbea nova hidroelektrarna na Savi. Tudi v bli\xc5\xbeini Ljubljane sta dve gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8di na obre\xc5\xbeju Save (oz. v strmem bregu Save).'