b'\n_START_ARTICLE_\nVasilij III. Ivanovi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nVasilij III. je bil sin moskovskega kneza Ivana III. in njegove druge \xc5\xbeene Sofije Paleolog. Po smrti Ivanovega sina iz prvega zakona, Ivana Ivanovi\xc4\x8da (*1458, \xe2\x80\xa01490), je bil Vasilij osrednji predmet dvornih spletk, ki so si prizadevale, zagotoviti nasledstvo v Veliki moskovski kne\xc5\xbeevini njemu namesto vnuku Ivana III. (in sinu Ivana Ivanovi\xc4\x8da), Dimitriju (*1483, \xe2\x80\xa01509). Navsezadnje so spletke rodile uspeh: leta 1502 je Ivan III. poslal Dimitrija v zapor, za svojega naslednika pa je imenoval Vasilija III._NEWLINE_Ivan III. si je \xc5\xbeelel zagotoviti tudi vnuke, ki bi nasledili dinastijo. Organiziral je zelo na \xc5\xa1iroko zastavljen izbor Vasilijeve neveste. Izmed 1500 najlep\xc5\xa1ih devic so jih 500 poslali v Moskvo in njihov izbor postopoma zo\xc5\xbeili na 10. Te so pregledali zdravniki in babice. Nazadnje je bila za nevesto izbrana Solomonija Jurjevna Saburova, ki pa v dvajsetih letih zakona Vasiliju III. ni rodila nobenega otroka.\n_START_SECTION_\nNotranja politika\n_START_PARAGRAPH_\nVasilij III. je leta 1505, po smrti o\xc4\x8deta, zasedel polo\xc5\xbeaj velikega kneza, a je bil brez skrbi za prestol \xc5\xa1ele od leta 1509, ko je v zaporu umrl Dimitrij Ivanovi\xc4\x8d._NEWLINE_Vasilij III. je nadaljeval z o\xc4\x8detovo avtoritarno politiko. Malenkostne povode je izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal za \xc4\x8distke med svojimi nasprotniki v kne\xc5\xbeevinah, ki so imele \xc5\xa1e zadnje ostanke samouprave; nasprotnike je razseljeval po Rusiji, na njihova mesta pa po\xc5\xa1iljal svoje prista\xc5\xa1e. Tako je Veliki moskovski kne\xc5\xbeevini leta 1510 priklju\xc4\x8dil Pskov, leta 1517 Rjazan in 1523 Starodub in Novgorod-Siverski, kjer je dotlej vladal Vasilij Ivanovi\xc4\x8d \xc5\xa0emja\xc4\x8di\xc4\x8d, vnuk Vasilija \xc5\xa0emjaka, ki je oslepil njegovega deda; Vasilij III. ga je vrgel v temnico, kjer je leta 1529 umrl._NEWLINE_Potem se je Vasilij spravil \xc5\xa1e nad \xc5\xa1tevilne male kneze, ki sicer niso bili samostojni, so pa mnogi \xc5\xa1e vedno posedovali svoje gradove z gospodarstvi in celo svoje voja\xc5\xa1ke odrede. Mnogim je razru\xc5\xa1il utrdbe, narejene praviloma iz lesa in zemlje, mnoge je tudi razselil. Edini privilegij, ki je ostal tem bojarjem, je bil, da so smeli na dvoru stre\xc4\x8di velikemu knezu, ki jih je tako imel stalno na o\xc4\x8deh._NEWLINE_Vasilijev dvor je bil pod vplivom njegove matere Sofije sila razko\xc5\xa1en. Vasilija so ob sprejemih tujih poslanikov obdajale mno\xc5\xbeice razko\xc5\xa1no oble\xc4\x8denih dvorjanov in na lov so ga spremljale stotine konjenikov. V pismih cesarju Maksimilijanu I. se je podpisoval kot car - samodr\xc5\xbeec Rusije, ni pa si \xc5\xa1e upal nadeti carske krone._NEWLINE_Vasilij ni trpel ugovarjanja. Bojarsko dumo je skliceval samo ob sve\xc4\x8danih prilo\xc5\xbenostih. O dr\xc5\xbeavnih stvareh se je odlo\xc4\x8dalo v ozkem krogu nekak\xc5\xa1nih sekretarjev. Nobenega vladarja v Evropi se podaniki niso tako bali kot njega. Samostani so postali je\xc4\x8de njegovih politi\xc4\x8dnih nasprotnikov.\n_START_SECTION_\nZunanja politika\n_START_PARAGRAPH_\nVasilij III. si je po nenadni smrti poljsko-litvanskega kralja Aleksandra (1506) \xc5\xbeelel pripojiti Litvo, a ga je prehitel Aleksandrov mlaj\xc5\xa1i brat Sigismund I., pred tem guverner in vojvoda \xc5\xa0lezije. Vojna, ki je sledila, se je zaklju\xc4\x8dila leta 1509 z mirom, v katerem se je moral Vasilij odre\xc4\x8di Smolensku. V letih 1512 in 1513 je ponovno oblegal Smolensk in ga leta 1514 tudi zavzel, \xc5\xa1e istega leta pa so Litvanci vrnili udarec z veliko zmago pri Or\xc5\xa1i vendar Smolenska niso zavzeli. Do mira med Veliko moskovsko kne\xc5\xbeevino in Litvo je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele leta 1526._NEWLINE_Vasilij je pri\xc5\xa1el v spor tudi s Krimskim in Kazanskim kanatom. Leta 1521 sta zdru\xc5\xbeeni vojski kanatov napadli Moskvo, razbili rusko vojsko na Oki, pri\xc5\xa1li do moskovskega obzidja in se po enem mesecu ropanja in po\xc5\xbeiganja v okolici vrnili domov. Vasilijevi povra\xc4\x8dilni pohodi proti Mongolom v letih 1523 in 1524 niso bili uspe\xc5\xa1ni.\n_START_SECTION_\nZadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nVasilij ni dovolil \xc5\xbeenitve svojim bratom, dokler sam ni dobil naslednika. Ko mu \xc5\xbeena po dvajsetih letih zakona ni rodila otroka, je v krogu bojarjev na\xc4\x8del pogovor o svoji lo\xc4\x8ditvi. Bojarji so se z namero strinjali, proti pa je bil metropolit Varlam. Vasilij je metropolita odstavil (kar se pred tem v Rusiji \xc5\xa1e ni zgodilo) in na njegovo mesto postavil metropolita Danila. Leta 1525 je poslal \xc5\xbeeno v samostan in se naslednje leto poro\xc4\x8dil z mlado in lepo Heleno Vasiljevo Glinsko, katere dru\xc5\xbeina je pribe\xc5\xbeala s skupino ruskih plemi\xc4\x8dev iz Litve, ker jih je poljski kralj Sigismund I. obto\xc5\xbeil zarote. Helena je bila zelo izobra\xc5\xbeena in svobodnega obna\xc5\xa1anja. Imela je velik vpliv na ostarelega velikega kneza, ni pa ji to ni\xc4\x8d pomagalo v odnosih s konservativnimi bojarji, ki so dr\xc5\xbeali svoje \xc5\xbeene kot v zaporu._NEWLINE_Helena je leta 1530 Vasiliju rodila sina Ivana in dve leti kasneje \xc5\xa1e maloumnega Jurija. Vasilij je leta 1533 nenadoma umrl. Pred smrtjo mu je \xc5\xa1e uspelo imenovati Heleno za Ivanovo skrbnico in njenega strica Mihaela Glinskega za vodjo \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnega regentskega sveta. V svetu so bili predstavniki najve\xc4\x8djih bojarskih rodbin, ki so komaj \xc4\x8dakali na prilo\xc5\xbenost, da si povrnejo imetje in privilegije, ki so jih izgubili med avtoritarnim vladanjem zadnjih velikih knezov._NEWLINE_Metropolit Danilo je imenoval triletnega Ivana za novega moskovskega velikega kneza.'