b"\n_START_ARTICLE_\nTordesilljska pogodba\n_START_SECTION_\nPredhodniki\n_START_PARAGRAPH_\nPred podpisom Tordesiljske pogodbe, je ta imela tudi svojo predhodnico, tako imenovano Pogodbo Alc\xc3\xa1\xc3\xa7ovasa (\xc5\xa1pansko Tratado de Alc\xc3\xa1\xc3\xa7ovas), ki je bila podpisana 4. septembra 1479 med \xc5\xa1pansko kraljico Izabelo in Ferdinandom, kralja Kastilje in Aragonije in med portugalskim kraljem Alfonzom V. Ta pogodba je oznanila mir, ki je kon\xc4\x8dala vojno Kastiljskega dedovanja, vsebovala pa je tudi druge klavzule, ki so bile predvsem politi\xc4\x8dne narave. Kraljevina Kastilje in kraljevina Portugalske, sta se borili za oblast nad Atlantskim oceanom in obalo Afrike, s to pogodbo pa sta pri\xc5\xa1li do zaklju\xc4\x8dka, kjer je Kastilja dobila Kanarske otoke, Portugalska pa oblast nad otoki Madeira, Azori, Zelenortskimi otoki, Gvinejo in oblast nad afri\xc5\xa1ko obalo._NEWLINE_Leta 1492 sta kralja Kastilje in Aragonije finan\xc4\x8dno podprla Kri\xc5\xa1tofa Kolumba na njegovem prvem potovanju \xc4\x8dez Atlantik, v upanju, da odkrije Japonsko, Kitajsko in Indijo. Kolumb ni odkril \xc5\xbeelenega, je pa odkril Kubo ter Hispaniolo. Za njegova odkritja je izvedel tudi portugalski kralj Juan II, ki je zahteval, da sta Kuba in Hispaniola glede na Pogodbo Alc\xc3\xa1zovasa njegovi, medtem ko sta \xc5\xa1panska kralja to zanikala, ker bi ladja naj vedno plula proti zahodu._NEWLINE_Za potrditev suverenosti nad odkritima otokoma, sta se \xc5\xa1panska kralja obrnila na pomo\xc4\x8d pape\xc5\xbea Aleksandra VI. Pape\xc5\xbe je izdal \xc5\xa1tiri bule, v katerih se \xc5\xa0paniji podeljuje oblast nad zemlji\xc5\xa1\xc4\x8di in morji zahodno od stotega poldnevnika od Azorije in Zelenortskih otokov.\n_START_SECTION_\nPogajanje pogodbe\n_START_PARAGRAPH_\nPo vrnitvi Kolumba, marca 1493, je portugalski kralj Juan II trdil, da so odkriti otoki, na jugu Kanarskih otokov njegovi, ter da to dolo\xc4\x8da tudi pogodba Alc\xc3\xa1\xc3\xa7ovasa, \xc4\x8deprav sode\xc4\x8d po drugih razlagah, pogodba zadeva samo afri\xc5\xa1ke obale. Da bi preveril kje se otoki resni\xc4\x8dno nahajajo, je ukazal odpravo ladjevja, vendar je to ekspedicijo prepre\xc4\x8dil odposlanec Katoli\xc5\xa1kih kraljev, ki sta portugalskega kralja prosila, da v Barcelono po\xc5\xa1lje veleposlanike, da se pogovorijo o nesporazumih pogodbe._NEWLINE_Portugalski kralj je v Barcelono poslal Pero Diasa in svojega tajnika Rui de Pina, medtem ko so maja 1493 \xc5\xbee bile znane \xc5\xa1tiri bule pape\xc5\xbea Aleksandra VI, tako imenovane bule Inter Caetera, ki so bile, predvsem druga, napisane v prid \xc5\xa1panskih kraljev, kar je kralja Juana II zelo prestra\xc5\xa1ilo. Portugalska je bila izklju\xc4\x8dena iz ameri\xc5\xa1kih podjetij medtem ko je Novi svet pripadal kraljema Kastilje in Aragonije. Zaradi podpore pape\xc5\xbea in podpisane mirovne pogodbe s kraljem Francije, sta \xc5\xa1panska kralja imela nepopustljiv odnos._NEWLINE_Obe monarhiji sta dogovor dosegli 7. junija 1494, ki se danes imenuje Tordesiljska pogodba. Katoli\xc5\xa1ka kralja sta pogodbo potrdila 2. julija 1494 v mestu Ar\xc3\xa9valo, Juan II pa jo je potrdil 5. septembra 1494 v portugalskem mestu Set\xc3\xbabal. Prvotna izvoda pogodbe se nahajata v Archivo General de Indias v Sevilji in v Archivo Nacional de la Torre do Tombo v Lizboni.\n_START_SECTION_\nVsebina pogodbe\n_START_PARAGRAPH_\nBistvo pogodbe je bila razmejitev ozemelj Novega sveta, ki je potekala 370 lig zahodno od Zelenortskih otokov. Velika razlika glede razmejitve, ki je bila vzpostavljena v pape\xc5\xa1kih bulah, je bila ta, da je vzhodni del Ju\xc5\xbene Amerike, skrajni vzhod Brazilije, bil dodeljen Portugalski, ki ji je omogo\xc4\x8dila suverenost, ko je leta 1500 v Brazilijo prispel Pedro \xc3\x81lvarez Cabral. Portugalska je dobila klju\xc4\x8dna ozemlja nove celine, katere \xc5\xa1e danes pripadajo Braziliji._NEWLINE_Glede na to, da je bilo v poteku drugo Kolumbovo potovanje, so se dogovorili, da \xc4\x8de do 20. junija 1494, odposlanci, ki plujejo v imenu Kraljevine Kastilje in Aragonije, odkrijejo novo celino ali otok med 250 in 370 ligami od Zelenortskih otokov, pristanejo v lasti \xc5\xa1panskih kraljev. To se ni zgodilo, saj Kolumb tudi na tem potovanju ni prispel do Ju\xc5\xbene Amerike.\n_START_SECTION_\nOmejitev mejne \xc4\x8drte\n_START_PARAGRAPH_\nMeja Tordesiljske pogodbe je bila ozna\xc4\x8dena samo z eno \xc4\x8drto, 370 lig zahodno od Zelenortskih otokov. Stopinje poldnevnika niso bile upo\xc5\xa1tevane, niti ni bil ozna\xc4\x8den otok od katerega bi se razdalja \xc5\xa1tela. Pogodba je navajala, da se bodo te stvari dolo\xc4\x8dile s skupno ekspedicijo, do katere pa nikoli ni pri\xc5\xa1lo. Po izteku desetih mesecev, brez sre\xc4\x8danja strokovnjakov obeh kraljestev, so se 15. aprila 1495 dogovorili, da bo sre\xc4\x8danje julija 1495 na mejni to\xc4\x8dki, vendar se tudi to sre\xc4\x8danje ni izvedlo. Ker natan\xc4\x8dna postavitev meje ni bila nikoli izvr\xc5\xa1ena, si je vsaka stran prilagodila sporazum v svoj prid.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeave pri dolo\xc4\x8danju meje\n_START_PARAGRAPH_\nPomor\xc5\xa1\xc4\x8daki tistega \xc4\x8dasa, se niso mogli dogovoriti o to\xc4\x8dni razdalji stopinj poldnevnika. Velikost zemeljskega povr\xc5\xa1ja takrat ni bila to\xc4\x8dno znana, zato se je razdalja od vsakega poldnevnika spreminjala glede na neko ozemlje. Pripisovala se je glede na velikost ozemlja, ki so jo izmerili s pomo\xc4\x8djo polarne zvezde in astrolaba. Za to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8ditev morske razdalje, ki je hkrati bila tudi nenatan\xc4\x8dna, je bilo potrebno pre\xc4\x8dkanje dolo\xc4\x8dene razdalje v nekem dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu, kar pa zahteva stalno hitrost in to\xc4\x8dnost ur, ki je pa takrat niso imeli. \xc2\xa0_NEWLINE_\xc4\x8ceprav so Portugalci vedeli kako pluti glede na \xc5\xa1irino, so Kolumb in ostali \xc5\xa1panski pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki uporabljali kompas. V tistem \xc4\x8dasu so verjeli, da \xc4\x8de se plovba ravna po stalni liniji kompasa, je na koncu poti to nek zaklju\xc4\x8den krog, ki te vodi nazaj na izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dno to\xc4\x8dko. Pedro Nunes je bil prvi, ki je ovrgel to trditev in predstavil nove linije oziroma meje v dveh knjigah, ki se imenujeta Tratado sobre navegaci\xc3\xb3n mar\xc3\xadtima in Tratado sobre algunas dudas de la \xc3\xa9poca sobre navegaci\xc3\xb3n mar\xc3\xadtima.\xc2\xa0_NEWLINE_Juan de la Cosa je na svojem zemljevidu, leta 1500, prikazal \xc4\x8drto od obeh polov z naslovom li\xc3\xb1a meridional, ki gre \xc4\x8dez Zelenortske otoke. Nekateri so razglabljali, da bi to lahko bil prvi grafi\xc4\x8dni zemljevid povezan s Tordesiljsko pogodbo, v primeru, da ima meja razdaljo 370 lig.\n_START_SECTION_\nZbor v Badajozu in Elvasu, 1524\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1524 je v \xc5\xa1panskem mestu Badajoz in v portugalskem mestu Elvas, potekal zbor o delitvi sveta. \xc5\xa0panski predstavniki so vztrajali, da bi meja morala biti 22\xc2\xb0 zahodno od otoka San Antonio (Zelenortski otoki), medtem ko so Portugalci na zboru pokazali zemljevid, z mejo 21\xc2\xb030' \xc2\xa0zahodno od otoka San Antonio. Tistega \xc4\x8dasa je Zemlja veljala za 3,1% manj\xc5\xa1o kot danes, zato moramo upo\xc5\xa1tevati, da bi se prvotna meja razlikovala od dana\xc5\xa1nje. Zbor se je kon\xc4\x8dal brez dogovora.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPogodba v Zaragozi\n_START_PARAGRAPH_\nTordesiljska pogodba meje ni za\xc4\x8drtala v obliki kroga, temve\xc4\x8d je meja bila ravna \xc4\x8drta od severnega pola in do ju\xc5\xbenega pola. Nekaj let kasneje, sta \xc5\xa0panija in \xc2\xa0Portugalska uporabili Tordesiljsko pogodbo za razmejitev azijskih obmo\xc4\x8dij, v katerih sta imeli vpliv. Pogodba v Zaragozi je bila podpisana 22. aprila 1529 med \xc5\xa0panijo pod vodstvom kralja Karla V. Habsbur\xc5\xa1kega in med portugalskim kraljem Juanom III.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nZbor v Badajozu in Elvasu, 1681\n_START_PARAGRAPH_\nKo so Portugalci ustanovili Colonio del Sacramento na \xc2\xa0obre\xc5\xbeju Rio de la Plata leta 1680, je guverner Buenos Airesa, Jos\xc3\xa9 de Garro, ukazal da kolonijo uni\xc4\x8dijo, za kar se je Portugalska prito\xc5\xbeila \xc5\xa0paniji. 17. maja 1681 se je podpisala za\xc4\x8dasna pogodba v Lizboni, ki je ponovila zbor v Badajozu in Elvasu, z namenom, da dolo\xc4\x8dijo mejo \xc2\xa0iz Tordesiljske pogodbe. \xc4\x8ce v roku dveh mesecev ne najdejo re\xc5\xa1itve, bodo primorani prisluhniti odlo\xc4\x8ditvi pape\xc5\xbea Inocenca XI._NEWLINE_Odbor je o temi razglabljal 4. novembra 1681 in 22. januarja 1682. Komisarji Portugalske so trdili, da bi bilo potrebno, da se 370 lig \xc5\xa1teje od skrajnega zahodnega dela otoka San Antonia, \xc5\xa0panci pa, da se razdalja meri od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da San Nicolasa. Dogovorili so se, da je obe razdalji potrebno preveriti in ko bo to dolo\xc4\x8deno, bo znan tudi otok, od katerega bo razdalja potekala.\xc2\xa0Naslednja te\xc5\xbeava so bili zemljevidi, ki bi slu\xc5\xbeili v prid \xc5\xa0panije ali Portugalske. \xc5\xa0panci so \xc5\xbeeleli uporabiti zemljevide Nizozemcev, medtem ko so Portugalci \xc5\xbeeleli uveljaviti svoje. Kraljestvi dogovora nista dosegli, zato je odlo\xc4\x8ditev pre\xc5\xa1la na pape\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1itev pogodbe\n_START_PARAGRAPH_\nPortugalska je prekr\xc5\xa1ila dogovor, ko je svojo kolonijo po\xc4\x8dasi pomikala iz Brazilije, vse do zahoda in juga Ju\xc5\xbene Amerike, preden je Madridska pogodba iz leta 1750, razveljavila mejo iz Tordesiljske pogodbe.\xc2\xa0Leta 1534 je portugalski kralj Juan III ustvaril sistem podedovanih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d v namen, da kolonizira Brazilijo. Pero Lopesu de Sousa je podaril zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de de Santana, ki se je raztezalo od otoka Mel pa vse do Lagune, ki je kasneje na Portugalskem bila upo\xc5\xa1tevana kot skrajna to\xc4\x8dka Ju\xc5\xbene Amerike, oziroma za katero so verjeli, da tam poteka meja Tordesiljske pogodbe._NEWLINE_Portugalci so svojo mejo, glede na Tordesiljsko pogodbo, mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irili. To so upravi\xc4\x8devali s te\xc5\xbeavami pri dolo\xc4\x8danju zemljepisne dol\xc5\xbeine (polo\xc5\xbeaj poldnevnika), zaradi nenatan\xc4\x8dnosti orodij, ki so za njo potrebni. Te te\xc5\xbeave so povzro\xc4\x8dile, da sta se na razli\xc4\x8dnih portugalskih zemljevidih, ustje R\xc3\xado de la Plata in Magellanov preliv, pojavila vzhodno od meje Tordesiljske pogodbe, kar je pomenilo, kot ozemlje Brazilije. Drugi zemljevidi so zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da ponarejali, teko\xc4\x8d proti vzhodu portugalskega obmo\xc4\x8dja.\xc2\xa0_NEWLINE_Poleg tega, je pogodba svoj pomen izgubila, saj sta med letoma 1580 in 1640, \xc5\xa0panija in Portugalska, imeli skupnega \xc5\xa1panskega monarha v dinasti\xc4\x8dni zdru\xc5\xbeitvi pod Avstrijsko Hi\xc5\xa1o. Kralji so portugalskim raziskovalcem dodelili zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in dovoljenje v pore\xc4\x8dju Amazonke. Tako so se lahko od leta 1580 portugalski trgovci in kolonizatorji naselili brez skrbi zunaj dolo\xc4\x8denega poldnevnika, ter raziskovali brazilski pragozd. Na ta na\xc4\x8din, so leta 1640, ko je potekal boj za neodvisnost Portugalske, obdr\xc5\xbeali svoja premo\xc5\xbeenja in zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da veliko bolj zahodno, kot je na za\xc4\x8detku narekovala Tordesiljska pogodba. \xc2\xa0\n_START_SECTION_\nOdprava pogodbe\n_START_PARAGRAPH_\nTordesiljska pogodba je bila preklicana s podpisom Madridske pogodbe leta 1750, ki sta ga podpisali Kraljevina \xc5\xa0panija in Kraljevina Portugalska. S tem sta preklicali tudi vse ostale dodatke, ki so bili skozi leta vklju\xc4\x8deni v pogodbo. Leta 1761 je Madridska pogodba bila razveljavljena s strani Pogodbe El Pardo, ki je znova vzpostavila mejo Tordesiljske pogodbe. Ta je bila dokon\xc4\x8dno odstranjena 1. oktobra 1777 s Pogodbo San Ildefonso.\n_START_SECTION_\nSedanjost\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina zgodovinskih brazilskih zemljevidov, ka\xc5\xbeejo razmejitveno mejo 48\xc2\xb0 42' v bli\xc5\xbeini mest Bel\xc3\xa9n de Par\xc3\xa1 in Lagune. V slednji je leta 1975 bil zgrajen spomenik v \xc4\x8dast Pogodbi. Hispanoameri\xc5\xa1ki zemljevidi ka\xc5\xbeejo mejo \xc4\x8dez Canan\xc3\xa9ia, ki sovpada s podpisom kapitulacije 21. avgusta 1536 med kraljico Juano in Gregoriem de Pesquera Rosa, zaradi katere ji je bilo dodeljeno ve\xc4\x8d kot 50 lig obale.\xc2\xa0_NEWLINE_Leta 2007 sta \xc5\xa0panija in Portugalska vpisali Pogodbo v Unesco kot dokumentarno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino."