b'\n_START_ARTICLE_\nVatnaj\xc3\xb6kull\n_START_PARAGRAPH_\nLedenik Vatnaj\xc3\xb6kull (ledenik rek), znan tudi kot ledenik Vatna, je najve\xc4\x8dji in najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i islandski ledenik in eden najve\xc4\x8djih v Evropi. Nahaja se jugovzhodu otoka in zajema ve\xc4\x8d kot 8\xc2\xa0% ozemlja.\n_START_SECTION_\nVelikost\n_START_PARAGRAPH_\nS povr\xc5\xa1ino 8.100 km\xc2\xb2 je Vatnaj\xc3\xb6kull najve\xc4\x8dji ledenik v Evropi, glede na prostornino 3.100 km\xc2\xb3 pa drugi najve\xc4\x8dji za Austfonna na Nordaustlandet na Norve\xc5\xa1kem (brez upo\xc5\xa1tevanja vedno ve\xc4\x8djega Severnega ledenega pokrova na Nova de\xc5\xbeela (\xd0\x9d\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xb2\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\x97\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbb\xd1\x8f\xcc\x81 ), Rusija, za katerega se re\xc4\x8de, da le\xc5\xbei na skrajnem severovzhodu Evrope). Dne 7. junija 2008 je postal del narodnega parka Vatnaj\xc3\xb6kull._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna debelina ledu zna\xc5\xa1a med 300 in 400 m, najve\xc4\x8dja debelina do 1.000 m. Tukaj je tudi najvi\xc5\xa1ji islandski vrh Hvannadalshn\xc3\xbakur 2.109,6 m, in sicer v ju\xc5\xbenem obrobju Vatnaj\xc3\xb6kulla v bli\xc5\xbeini Narodnega parka Skaftafell.\n_START_SECTION_\nVulkani\n_START_PARAGRAPH_\nPod ledom, kot v mnogih ledenikih Islandije, obstaja ve\xc4\x8d vulkanov. Pod ledenikom so vsaj tri vro\xc4\x8de, aktivne to\xc4\x8dke z ob\xc4\x8dasnimi izbruhi vulkanov, s tem pa je povezano topljenje ledu in nenadno nara\xc5\xa1\xc4\x8danje ledeni\xc5\xa1kih vodotokov. Najve\xc4\x8djo potencialno nevarnost vulkanske aktivnosti pod ledenikom predstavlja Gr\xc3\xadmsv\xc3\xb6tn, najaktivnej\xc5\xa1i vulkan na Islandiji, ki le\xc5\xbei nekje sredi ledenika Vatnjaj\xc3\xb6kull. Grimsv\xc3\xb6tn (v\xc3\xb6tn \xe2\x80\x93 jezero) je tudi veliko jezero v vulkanski kalderi pod ledenikom, ki lahko ob silovitem izbruhu predre ledeni pokrov in kot j\xc3\xb6kulhlaups odte\xc4\x8de proti ju\xc5\xbenim obalam otoka. To se je nazadnje zgodilo leta 1996, ko je nastal izbruh pod 200 m debelim ledenim pokrovom ledenika Skaftafelsj\xc3\xb6kulla. Vulkan je stopil ogromne koli\xc4\x8dine ledu, te vode pa so pridrle v deltasti izliv reke Skei\xc3\xb0ar\xc3\xa1 in reke Gigjukvisl ter v stra\xc5\xa1ni poplavi - Skei\xc3\xb0ar\xc3\xa1 je \xc4\x8dez no\xc4\x8d narastla z 200 m\xc2\xb3/s na 50.000 m\xc2\xb3/s - uni\xc4\x8dila most na glavni cesti._NEWLINE_21. maja 2011 je spet za\xc4\x8del bruhati vulkan Gr\xc3\xadmsv\xc3\xb6tn v Narodnem parku Vatnaj\xc3\xb6kull. Oblak prahu in dima je segel 20 km visoko in je ostalo le pri emisijah pepela._NEWLINE_V zadnji ledeni dobi je pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1tevilnih vulkanskih izbruhov pod ledenikom Vatnaj\xc3\xb6kull in ustvarilo veliko subglacialnih ognjenikov.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xb6kulhlaups\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb6kulhlaups je pojav, ko pod ledeni\xc5\xa1kim pokrovom zaradi geotermalne oziroma vulkanske dejavnosti nastane silovito taljenje ledu, ob tem pa se lahko pod ledom akumulirajo cela jezera vode, ki postopoma predrejo ledeni okov in kot silovit ledeni\xc5\xa1ki vodni tok odte\xc4\x8dejo izpod ledenika proti morju. Predrejo ga lahko tako, da ustvarijo tunel v ledeniku, skozi katerega odte\xc4\x8dejo izpod ledenika, lahko pa ga predrejo tudi navzgor, zaradi pritiskov akumulirane ujete vode oziroma zaradi pritiska ledu nad vodo, ujeto v ledeniku._NEWLINE_J\xc3\xb6kulhlaups predstavljajo prebivalstvu v ju\xc5\xbenem in jugovzhodnem delu Islandije stalno nevarnost, saj pre\xc4\x8dkajo glavno cestno povezavo. Sicer pa je ta svet skoraj neposeljen, izjema so le manj\xc5\xa1a naselja in samotne kmetije ob obali._NEWLINE_Skei\xc3\xb0ar\xc3\xa1rsandur je najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e naplavinsko obmo\xc4\x8dje na Islandiji in tudi na svetu, saj meri 1.300 km\xc2\xb2. Pokrajina je gosto prepredena s plitvimi, tudi manj kot pol metra globokimi vodnimi tokovi, ki izpod ledenikov nosijo mulj. Tako pokrajino imenujejo sandur. Ob nastanku vulkanske aktivnosti pod ledeniki, se vodni tokovi sandurjev silovito dvignejo, poplavijo pokrajino in nanosijo ve\xc4\x8d metrov debele nanose iz drobnih ledeni\xc5\xa1kih grobelj. Te nanose nato v naslednjih nekaj letih reke odnesejo v morje in sandur se ponovno uravna, do pojava naslednjega j\xc3\xb6kulhaupa.\n_START_SECTION_\nV kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1950 je Douglas DC-4, ki ga je upravljala zasebna letalska dru\xc5\xbeba Loftleidir zasilno pristal na ledeniku Vatnaj\xc3\xb6kull, od koder ni ve\xc4\x8d vzletel. Njegov zapu\xc5\xa1\xc4\x8den trup je bil prikazan v filmu Heima (2007), dokumentarec o turneji zasedbe Sigur Ros._NEWLINE_Ledenik je bil uporabljen kot kulisa leta 1985 posnetega filma o Jamesu Bondu Pogled ki ubija, v katerem Bond (igral ga je Roger Moore) odpravi s \xc5\xa1tevilnimi oboro\xc5\xbeenimi lopovi preden ga re\xc5\xa1i podmornica na Aljasko. Tudi nekateri drugi filmi so bili posneti na ali z uporabo lagune Jokulsarlon ob izteku iz ledenika Vatnaj\xc3\xb6kull._NEWLINE_V novembru 2011 je bil ledenik uporabljen kot lokacija za streljanje v drugi sezoni domi\xc5\xa1ljijske TV serije Game of Thrones na HBO.'