b'\n_START_ARTICLE_\nAlojzij \xc5\xa0onc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Tomaju v dru\xc5\xbeini glasbeno nadarjenega kroja\xc4\x8da Alojza \xc5\xa0onca in v Kopru kon\xc4\x8dal u\xc4\x8ditellji\xc5\xa1\xc4\x8de. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1olanju je bil u\xc4\x8ditelj, zborovodja in organist v krajih blizu rojstne vasi. V letih 1905\xe2\x88\x921908 je vodil Pevsko dru\xc5\xa1tvo Hajdrih na Proseku. Nazadnje je slu\xc5\xbeboval v Koprivi. Po zatrtju slovenskega \xc5\xa1olstva je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna oblast za\xc4\x8dela preme\xc5\xa1\xc4\x8dati slovenske u\xc4\x8ditelje v notranjost Italije. Tja je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den tudi \xc5\xa0onc, vendar se ni pokoril in se je zato leta 1926 raje pred\xc4\x8dasno upokojil. Po zna\xc4\x8daju je bil vase zaprt, tako da ga je upokojitev \xc5\xa1e bolj odtujila dru\xc5\xbebi. Ustregel je le Milku Mati\xc4\x8detovemu, nekdanjemu svojemu u\xc4\x8dencu, in mu leta 1935 uglasbil nekaj kra\xc5\xa1kih ljudskih pesmi (npr.: pesem O sv. Andreju). Zlo\xc5\xbeil je ve\xc4\x8d pesmi za mladinski zbor med katerimi so tudi: 1-glasne Cigan\xc4\x8dek; Koline; Pikelj-pakelj; Kralj Matja\xc5\xbe; Zlati son\xc4\x8dek in 3-glasne Jezdec; Turek.'