b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenski narodni preporod\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nGlede teh se pri zgodovinarjih uveljavljajo razli\xc4\x8dna mnenja, nazadnje je prevladalo mnenje, da se narodni preporod pri nas pri\xc4\x8dne z Markom Pohlinom ter njegovo Kraynsko gramatiko (glej tudi: ilirizem) leta 1768 ter se nadaljuje s kro\xc5\xbeki janzenistov, menihov ter lai\xc4\x8dnih izobra\xc5\xbeencev pod vplivom razsvetljenstva. Prve pomembnej\xc5\xa1e uspehe je gibanje doseglo z \xc5\xbdigo Zoisom in njegovim krogom somi\xc5\xa1ljenikov ter Antonom Toma\xc5\xbeem Linhartom, ki je prvemu ustvaril znanstveno podlago z delom Versuch einer Geschichte von Krain und den \xc3\xbcbrigen L\xc3\xa4ndern der s\xc3\xbcdlichen Slaven Oesterreichs I-II (prva leta 1788, druga 1791). _NEWLINE_Tudi slovensko preporodovsko gibanje se je za\xc4\x8delo podobno kot druga  gibanja te vrste v okviru Habsbur\xc5\xa1ke monarhije pred francosko revolucijo in z Johannom Gottfriedom Herderjem (poznan po prispevkih k teoriji zgodovine) ter romantiko; njen vpliv se \xc4\x8duti v 1. polovici 19. stoletja in se prepleta s humanisti\xc4\x8dno-razsevtljenskimi prvinami (predstavnika France Kidri\xc4\x8d in Fran Zwitter). Glede na na\xc5\xa1teto pa sta France Kidri\xc4\x8d in Ivan Prijatelj nasprotno pokazala, da je vpliv francoskih revolucionarnih idej na na\xc5\xa1e preporodovsko gibanje neznaten, \xc4\x8deprav o tem vplivu \xc5\xa1e vedno obstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih mnenj. Ve\xc4\x8dji vpliv naj bi zaradi francoske jezikovne politike napravilo \xc5\xa1tiriletno obdobje Ilirskih provinc, ki so obstajale od leta 1809 do 1813 in so Slovence prvi\xc4\x8d za kratek \xc4\x8das povezale s tedanjo moderno me\xc5\xa1\xc4\x8dansko Evropo._NEWLINE_Izraza slovenski narod ta doba \xc5\xa1e ni poznala, kar je bila posledica tedanje upravnopoliti\xc4\x8dne lo\xc4\x8denosti Slovencev v ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav in pokrajin (Kranjci, Koro\xc5\xa1ci, \xc5\xa0tajerci, Istrani, Kra\xc5\xa1evci, Prekmurci, Tr\xc5\xbea\xc4\x8dani...), iz katere je izhajala predvsem mo\xc4\x8dna zavest pokrajinske pripadnosti in ne narodne. V celovitem besednem in znanstvenem ustvarjanju sta v tej dobi pomembno vlogo odigrala dva preroditeljska kro\xc5\xbeka (kroga): Pohlinov in Zoisov kro\xc5\xbeek.\n_START_SECTION_\nPohlinov kro\xc5\xbeek\n_START_PARAGRAPH_\nPohlinov krog piscev okoli redovnika Marka Pohlina in Feliksa Antona Deva ni ostal le pri Kraynski grammatiki, temve\xc4\x8d z izdajami posvetnih knji\xc5\xbenih del v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, kot je bil Pohlinov trojezi\xc4\x8dni slovar Tu malu besedi\xc5\xa1\xc4\x8de treh jezikov (slovenski, nem\xc5\xa1ki, latinski) nadaljeval kulturno rast slovenskega jezika._NEWLINE_Njihov najpomembnej\xc5\xa1i u\xc4\x8denec je bil Valentin Vodnik, na katerega je bistveno vplival kasneje tudi Zoisov krog. Pohlinu in Devu gre tudi zahvala za izdajanje pesni\xc5\xa1kih zbornikov (trije deli) Pisanice od lepih umetnosti, kjer sta najve\xc4\x8d objavila Dev in Vodnik, avtor pesmi Zadovoljni Kranjec._NEWLINE_Pohlin je bil med drugim prizadeven tudi na drugih podro\xc4\x8djih: matematika (Bukvice za rajtengo) in kmetijstvu (Kmetom za potrebo in pomo\xc4\x8d). _NEWLINE_Na temelju Pohlinovega slovarja je O\xc5\xbebalt Gutsman izdal dvojni nem\xc5\xa1ko-slovenski in slovensko-nem\xc5\xa1ki slovar, v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino napisano slovensko slovnico, za potrebe \xc5\xa1olstva na Koro\xc5\xa1kem pa ABC bukvice teh \xc4\x8derk inu besied. Slovni\xc4\x8darsko tradicijo je nadaljeval Mihael Zagaj\xc5\xa1ek in \xc5\xa1e posebej Jernej Kopitar, avtor Gramatike slovenskega jezika na Kranjskem, Koro\xc5\xa1kem in \xc5\xa0tejerskem (1808).\n_START_SECTION_\nSlovensko nabo\xc5\xbeno slovstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji obseg slovenskih tiskov pa je v poznem 18. stoletju do\xc5\xbeivela cerkvena beseda. Jurij Japelj je prevedel Ta veliki katekhismus in v 80. letih izdal nov katoli\xc5\xa1ki prevod Nove zaveze (Novi testament). Tudi protestantski pisci (Evangeli\xc4\x8dani) Franc Temlin (Mali katechismus), \xc5\xa0tefan K\xc3\xbczmi\xc4\x8d (Nouvi Z\xc3\xa1kon) in drugi, so opravili izredno narodno za\xc5\xa1\xc4\x8ditno delo, saj so te tradicije, \xc5\xbeive\xc4\x8de v \xc5\xa1tevilnih doma\xc4\x8dih duhovnikih v 19. stoletju prepre\xc4\x8dile mad\xc5\xbearizacijo Prekmurja.'