b'\n_START_ARTICLE_\nPanamski prekop\n_START_PARAGRAPH_\nPanamski prekop (\xc5\xa1pansko Canal de Panam\xc3\xa1) je prekop, ki seka Panamsko o\xc5\xbeino in s tem povezuje Atlantski in Tihi ocean. Odprt je bil 15. avgusta 1914 in meri 82 km. Z njegovo izgradnjo je bila pomorska pot med vzhodno in ju\xc5\xbeno obalo Amerike korenito skraj\xc5\xa1ana in olaj\xc5\xa1ana, saj ladjam ni bilo ve\xc4\x8d potrebno pluti okrog viharnega rta Horn. Pot med New Yorkom in San Franciskom se je skraj\xc5\xa1ala za skoraj 29.000 kilometrov. Kanal danes uporablja ve\xc4\x8d kot 80 dr\xc5\xbeav, na njem pa se stika 144 mednarodnih pomorskih poti._NEWLINE_Promet skozi kanal je trenutno bistveno ve\xc4\x8dji od prometa, ki so ga na\xc4\x8drtovali graditelji. Leta 1934 so maksimalno kapaciteto ocenili na 80 milijonov ton letno, do 2007 pa je skupna letna tona\xc5\xbea ladij, ki so plule skozenj, dosegla \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 312 milijonov ton. Skoraj polovica ladij dosega maksimalno \xc5\xa1irino, pri kateri \xc5\xa1e lahko plujejo skozi zapornice, 10\xc2\xa0% pa maksimalno dol\xc5\xbeino. Trenutno tako poteka projekt izgradnje tretjega sklopa zapornic, ki naj bi bil kon\xc4\x8dan do leta 2015 in bo po na\xc4\x8drtih podvojil kapaciteto prekopa.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nPrekop ima dva sklopa zapornic na tihooceanski in enega na atlantski strani. Med njima le\xc5\xbei Gat\xc3\xbansko jezero s \xc5\xa1tevilnimi otoki. Njegova gladina le\xc5\xbei 26 metrov nad morjem, napaja pa ga v ta namen zajezena reka Chagres. Trojne atlantske zapornice (vsaka je visoka 20 m in tehta 745 ton) pri Gat\xc3\xbanu so tako dobro uravnote\xc5\xbeene, da za njihovo premikanje zadostuje 30-kilovatni motor. Iz jezera nato ladje plujejo skozi prvi tihooceanski sklop pri Pedro Miguelu, nato pa \xc5\xa1e skozi drugega pri Mirafloresu. Pacifi\xc5\xa1ka ima mnogo vi\xc5\xa1je plime od atlantske. Vse zapornice so podvojene, da lahko ladje plujejo v obe smeri. Skozi prekop jih vle\xc4\x8dejo z majhnimi lokomotivami._NEWLINE_Nekaj tehni\xc4\x8dnih podatkov: globina ugreza ladje je omejena na 12,6 m, \xc5\xa1irina zapornic je 33,53 m - \xc5\xa1irina ladij je omejena na 32 m, vsaka zapornica je dolga 320 m, obdajajo jo betonske stene debeline 15 m pri temeljih in 3 m na vrhu; jeklena vrata zapornic so debela 2 m, \xc5\xa1iroka 19,5 m ter visoka 20 m. Ladje za pot v povpre\xc4\x8dju potrebujejo od 8-10 ur.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrve ideje o skraj\xc5\xa1anju poti med zahodnimi obalami Amerik na poti v Evropo so se porodile \xc5\xbee \xc5\xa0pancem v 16. stoletju. Prvi "projekt" je naro\xc4\x8dil izdelati Karel V. leta 1529._NEWLINE_Dolgoletne sanje o prekopu prek ene od o\xc5\xbein Srednje Amerike so pri\xc4\x8dele dobivati resnej\xc5\xa1o obliko v 20. letih 19. stoletja. Razpravljalo se je o treh poteh: prek Tehuantepe\xc5\xa1ke o\xc5\xbeine v Mehiki, prek Nikaragve in prek Paname._NEWLINE_Francozi so se po uspe\xc5\xa1ni izgradnji Sue\xc5\xa1kega prekopa po\xc4\x8dutili sposobne zgraditi tudi povezavo med Atlantskim in Tihim oceanu. Na mednarodnem kongresu, ki se je maja 1879 odvijal v Parizu, so delegati iz 22 dr\xc5\xbeav premlevali vse tri mo\xc5\xbenosti in se odlo\xc4\x8dili za Panamo. Za graditelja so izbrali Ferdinanda de Lessepsa, ki je vodil \xc5\xbee izgradnjo Sue\xc5\xa1kega prekopa. Dela so se za\xc4\x8dela 1. januarja 1880._NEWLINE_\xc5\xbde pred tem je bila med letoma 1850 in 1885 zgrajena Panamska \xc5\xbeeleznica, ki je bila pomemben razlog za odlo\xc4\x8ditev, da se bo prekop gradil ravno v Panami. Na njej so delali \xc5\xa1tevilni delavci zelo razli\xc4\x8dnih narodnosti, od katerih jih je nemalo umrlo, brez da bi kdorkoli vedel, kdo sploh so. Njihova trupla je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba prodajala univerzam in bolni\xc5\xa1nicam, da so se lahko na njih u\xc4\x8dili bodo\xc4\x8di zdravniki._NEWLINE_Ko se je za\xc4\x8dela gradnja, so Francozi spoznali, da se delo v suhi pe\xc5\xa1\xc4\x8deni pu\xc5\xa1\xc4\x8davi mo\xc4\x8dno razlikuje od tukaj\xc5\xa1njega v d\xc5\xbeungli. Delo je zastajalo zaradi poplav in zdrsov blata. Malarija, rumena mrzlica in druge tropske bolezni ter delovne nesre\xc4\x8de so neusmiljeno kosile med delavci (22.000 umrlih). Francozi so gradnjo zaradi zelo zahtevnih geolo\xc5\xa1kih razmer in velikih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev po desetih letih opustili._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki predsednik Theodore Roosevelt je bil prepri\xc4\x8dan, da so ZDA sposobne delo dokon\xc4\x8dati in da je nadzor nad prehodom iz Atlantika v Pacifik zanje voja\xc5\xa1ko in trgovsko pomemben. Tedaj je bila Panama \xc5\xa1e del Kolumbije, zato je potem, ko je kolumbijski senat zavrnil pogodbo, Roosevelt panamskim upornikom obljubil pomo\xc4\x8d ameri\xc5\xa1ke mornarice pri osamosvajanju v zameno za nadzor nad prekopom._NEWLINE_Panama je neodvisnost razglasila 3. novembra 1903. Roosevelt je poslal proti panamski obali ameri\xc5\xa1ke bojne ladje, zato Kolumbija nastanku nove dr\xc5\xbeave ni upala nasprotovati. 23. februarja 1904 je Panama za 10 milijonov dolarjev podelila ZDA nadzor nad Kanalsko cono, 8,1 kilometrskim pasom ozemlja na vsaki strani prekopa. Najprej so Ameri\xc4\x8dani zatrli komarje, povzro\xc4\x8ditelje rumene mrzlice. Dela so se nadaljevala pod vodstvom Johna Findleya Wallacea. Ta si je zamislil sistem zapornic z umetnim jezerom Gatun in 13\xc2\xa0km dolgim usekom za kanal Gaillard. Prvo leto po odprtju prekopa, ki je bil 15. avgusta 1914, je skozi Panamski prekop plulo 1000 ladij, v letu 2011 pa \xc5\xbee 14.684 plovil. Dnevno odpremijo med 35 in 40 ladij._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Panamskega prekopa je leta 1999 prevzela panamska vlada.\n_START_SECTION_\nProjekt posodobitve\n_START_PARAGRAPH_\nPrve ideje o \xc5\xa1iritvi prekopa so se pojavile v tridesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja zaradi potreb ameri\xc5\xa1ke mornarice, saj so bile nekatere ladje prevelike za plovbo skozi obstoje\xc4\x8di kanal. Prva dela so se za\xc4\x8dela leta 1939, a so jih zaradi izbruha druge svetovne vojne ustavili._NEWLINE_Avgusta 2014 je minilo \xc5\xbee 100 let od odprtja Panamskega prekopa. Takrat naj bi Uprava Panamskega prekopa (Autoridad del Canal de Panam\xc3\xa1 - ACP) odprla raz\xc5\xa1irjen in posodobljen prekop. Dela se intenzivno izvajajo \xc5\xbee od septembra 2007, ko je Panamski predsednik Martin Torrijos z razstrelitvijo zemljine sve\xc4\x8dano otvoril pri\xc4\x8detek gradnje. 23. oktobra 2006 so volivci na referendumu podprli \xc5\xa1iritev prekopa, ki naj bi omogo\xc4\x8dil promet tudi ve\xc4\x8djim (\xc5\xa1ir\xc5\xa1im) ladjam, s tem pove\xc4\x8dal promet in \xc5\xa1e dodatno spodbudil trgovino . Raz\xc5\xa1iritev bo omogo\xc4\x8dila, da bo lahko prekop preplulo bistveno ve\xc4\x8d ladij, tudi velike tovorne ladje, tankerji in kri\xc5\xbearke, ki so za sedanji prekop pre\xc5\xa1iroke oziroma prevelike._NEWLINE_Sistem zapornic bo tokrat druga\xc4\x8den, drsni, in bo omogo\xc4\x8dal pretakanje vode v posebej zgrajene komore (vodohrane). Na ta na\xc4\x8din bo 60\xc2\xa0% sladke vode iz jezera Gatun ponovno uporabljene, s tem pa bo re\xc5\xa1en tudi \xc5\xbeivelj v jezeru, ki je v su\xc5\xa1nih obdobjih zelo ogro\xc5\xbeen. Iz jezera danes namre\xc4\x8d v morje izte\xc4\x8de ob vsakem ciklu 101.000 m\xc2\xb3 vode. Nove zapornice bodo omogo\xc4\x8dale prehod ladjam, ki so 366 m dolge ter 48 m \xc5\xa1iroke in lahko preva\xc5\xbeajo 12.000 zabojnikov, kar je 2,5-krat ve\xc4\x8d od trenutne zmogljivosti.\n_START_SECTION_\nPosodobljen prekop je odprt\n_START_PARAGRAPH_\n26. junija 2016 je bil odprt prenovljen Panamski prekop, ki so ga gradili devet let. V sklopu prenove so na obeh straneh prekopa skopali nova kanala, ki sta sedaj globlja in pove\xc4\x8dali zapornice tako, da bodo po njem lahko plule tudi ladje razreda neopanamax, ki lahko tovorijo kar trikrat ve\xc4\x8d tovora kot ladje razreda panamax - najve\xc4\x8dje, ki so \xc5\xa1e lahko plule skozi stari prekop. Manj\xc5\xa1e ladje bodo \xc5\xa1e vedno plule po stari poti, ve\xc4\x8dje ladje pa bodo vstopale skozi nove zapornice._NEWLINE_V sklopu prenove so spremenili sistem porabe vode na zapornicah tako, da bodo uporabili devet na novo narejenih bazenov, od katerih vsak dr\xc5\xbei za 18 olimpijskih bazenov vode. Na ta na\xc4\x8din bodo lahko 60 odstotkov vode ponovno uporabili in ne bo ve\xc4\x8d odtekala v morje kot pri starih zapornicah._NEWLINE_Novemu prekopu so se \xc5\xbee prilagodila tudi nekatera sosednja pristani\xc5\xa1\xc4\x8da kolumbijska Cartagena, Callao v Peruju in San Antoniu v \xc4\x8cilu.'