b'\n_START_ARTICLE_\nHiss\xc3\xa8ne Habr\xc3\xa9\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nHiss\xc3\xa8ne Habr\xc3\xa9 se je rodil v \xc4\x8cadu, \xc5\xa1olal pa se je v Franciji, kjer je leta 1971 diplomiral iz politi\xc4\x8dnih ved. Svojo politi\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko kariero je za\xc4\x8del v francoski kolonialni upravi v doma\xc4\x8dem \xc4\x8cadu, kamor se je vrnil takoj po opravljeni diplomi, kasneje pa se je pridru\xc5\xbeil uporni\xc5\xa1kim oboro\xc5\xbeenim skupinam na severu \xc4\x8cada._NEWLINE_Mednarodni skupnosti je postal znan z ugrabitvijo treh Evropejcev leta 1974, ki jih je njegova skupina zajela v mestu Bardai na severu \xc4\x8cada. \xc5\xa0tiri leta kasneje, leta 1978, je postal premier \xc4\x8cada, a je polo\xc5\xbeaj leto kasneje izgubil._NEWLINE_Julija 1975 je Libija napadla severni del \xc4\x8cada in ga po ve\xc4\x8dletni vojni konec leta 1980 tudi okupirala. Habr\xc3\xa9, ki je bil v tem \xc4\x8dasu poveljnik\xc2\xa0\xc2\xbbSeverne vojske\xc2\xab, je Libijce sicer \xc5\xbee leta 1981 pregnal z zasedenega obmo\xc4\x8dja, vojna pa se kljub temu ni kon\xc4\x8dala vse do leta 1987, ko je \xc4\x8cad z ameri\xc5\xa1ko in francosko pomo\xc4\x8djo dokon\xc4\x8dno premagal libijskega voditelja Gadafija.\n_START_SECTION_\nPredsednik\n_START_PARAGRAPH_\nV tem \xc4\x8dasu je bil Habr\xc3\xa9 \xc5\xbee predsednik \xc4\x8cada, saj je zmagal na predsedni\xc5\xa1kih volitvah leta 1982. Po prihodu na oblast je takoj ukinil polo\xc5\xbeaj ministrskega predsednika in ga zdru\xc5\xbeil s predsedni\xc5\xa1ko funkcijo ter ustanovil dobro organizirano tajno policijo. Nastopilo je mra\xc4\x8dno obdobje zgodovine \xc4\x8cada. To je bil \xc4\x8das sistemati\xc4\x8dnega mu\xc4\x8denja in \xc5\xa1tevilnih usmrtitev politi\xc4\x8dnih nasprotnikov re\xc5\xbeima. V tajnih zaporih je umrlo na tiso\xc4\x8de Habr\xc3\xa9jevih nasprotnikov in pripadnikov plemen, za katera je Habre menil, da niso naklonjena njegovemu re\xc5\xbeimu. Predvsem je obra\xc4\x8dunaval s pripadniki plemen z juga \xc4\x8cada, kjer je imel manj podpore kot na severu._NEWLINE_Organizacija Human Rights Watch je v obdobju Habrej\xc3\xa9ve vladavine potrdila genocid proti narodnostnim manj\xc5\xa1inam.\n_START_SECTION_\nIzgnanstvo in obsodba\n_START_PARAGRAPH_\nKonec leta 1990 je Habr\xc3\xa9ja z voja\xc5\xa1kim udarom odstranil z oblasti eden izmed njegovih generalov, Idriss D\xc3\xa9by, ki je predsednik \xc4\x8cada \xc5\xa1e danes. Habre je pred ma\xc5\xa1\xc4\x8devanjem mno\xc5\xbeic pobegnil v Senegal, kjer naj bi danes \xc5\xbeivel v hi\xc5\xa1nem priporu._NEWLINE_V Belgiji, ki je imela med leta 1993 in 2003 splo\xc5\xa1no pristojnost za sojenja proti hudim kr\xc5\xa1itvam \xc4\x8dlovekovih pravic, so proti Habr\xc3\xa9ju spro\xc5\xbeili postopek zaradi zlo\xc4\x8dinov proti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu, mu\xc4\x8denja, vojnih zlo\xc4\x8dinov in drugih kr\xc5\xa1itev \xc4\x8dlovekovih pravic. Septembra 2005 je bil spoznan za krivega, Senegal pa zaenkrat zavra\xc4\x8da njegovo izro\xc4\x8ditev.'