b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Diesel\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je kot drugi od treh otrok Theodorja in Elise Diesel. Njegova star\xc5\xa1a sta bila nem\xc5\xa1ka priseljenca. O\xc4\x8de Theodor, po poklicu knjigovez, je leta 1848 zapustil svoj dom v Augsburgu. Svojo \xc5\xbeeno Eliso Strobel, h\xc4\x8der n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kega trgovca, je sre\xc4\x8dal v Parizu leta 1855 in tu za\xc4\x8del izdelovati usnjene izdelke. Mati je bila varu\xc5\xa1ka in u\xc4\x8diteljica jezika._NEWLINE_Svojo zgodnjo mladost je Rudolf pre\xc5\xbeivel v Franciji, vendar je bila dru\xc5\xbeina zaradi izbruha francosko-pruske vojne 19. julija 1870 prisiljena zapustiti Francijo in se preseliti v London. Pred koncem vojne 10. marca 1871 je mati poslala 12-letnega Rudolfa v Augsburg k teti in stricu, Barbari in Christophu Barnicklu, da bi se lahko pogovarjal v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in obiskoval Kraljevo okro\xc5\xbeno poklicno \xc5\xa1olo (K\xc3\xb6nigliche Kreis-Gewerbsschule), kjer je stric pou\xc4\x8deval matematiko._NEWLINE_S \xc5\xa1tirinajstimi leti je pisal star\xc5\xa1ema, da bi rad postal in\xc5\xbeenir. \xc5\xa0olo je leta 1873 kon\xc4\x8dal z odliko in se je vpisal na novoustanovljeno Industrijsko \xc5\xa1olo v Augsburgu. Kasneje mu je leta 1875 Kraljeva bavarska politehnika v M\xc3\xbcnchnu podelila \xc5\xa1tipendijo, ki jo je sprejel navkljub neodobravanju star\xc5\xa1ev, ki sta \xc5\xbeelela, da bi slu\xc5\xbeil denar._NEWLINE_V M\xc3\xbcnchnu je bil eden od njegovih profesorjev von Linde. Zaradi napada trebu\xc5\xa1nega tifusa ni mogel diplomirati leta 1879. Med pripravami na zaklju\xc4\x8dni izpit je pridobival prakti\xc4\x8dne in\xc5\xbeenirske izku\xc5\xa1nje v tovarni strojev Gebr\xc3\xbcder Sulzer Maschinenfabrik v Winterthuru v \xc5\xa0vici. Kon\xc4\x8dno je januarja 1880 uspe\xc5\xa1no diplomiral in se vrnil v Pariz, kjer je pomagal von Lindeju pri konstrukciji in gradnji sodobnega hladilnega in zamrzovalnega obrata. Leto pozneje je postal tudi njegov direktor._NEWLINE_V letu 1883 se je poro\xc4\x8dil z Martho Flasche, naprej sodeloval z von Lindejem, v Nem\xc4\x8diji in Franciji pa je pridobil ve\xc4\x8d patentov._NEWLINE_Zgodaj leta 1890 se je \xc5\xbeena s tremi otroci, Rudolfom mlaj\xc5\xa1im, Heddy in Eugenom preselila v Berlin. Diesel je prevzel vodstvo von Lindejevega skupnega raziskovalnega in razvojnega oddelka in se pridru\xc5\xbeil drugim skupnim komisijam. Ker za svoje potrebe ni smel uporabljati patente, razvite za \xc4\x8dasa slu\xc5\xbebovanja pri von Lindeju, se je posku\xc5\xa1al usmeriti na druga podro\xc4\x8dja zunaj hladilne tehnike.\n_START_SECTION_\nIzum dieselskega motorja\n_START_PARAGRAPH_\nNajprej se je ukvarjal s paro in raziskovanja u\xc4\x8dinkovitosti goriv so ga vodila k izdelavi parnega stroja z amonijakovo paro kot delovnim sredstvom. Med preskusi je stroj razneslo s skoraj usodnimi posledicami, tako da je prebil ve\xc4\x8d mesecev v bolnici in imel probleme z vidom. Za\xc4\x8del je izdelovati tudi stroj na podlagi Carnotove kro\xc5\xbene spremembe. Svoj motor je patentiral 23. februarja 1892. Kmalu zatem, ko sta leta 1887 Daimler in Benz izdelala avtomobil, je Diesel objavil razpravo z naslovom "Teorija in konstrukcija u\xc4\x8dinkovitega toplotnega stroja, ki bo nadomestil parni stroj in dana\xc5\xa1nje motorje z notranjim zgorevanjem" (Theorie und Construktion eines rationellen W\xc3\xa4rmemotors zum Ersatz der Dampfmaschine und der heute bekannten Verbrennungsmotoren), kjer je pojasnil osnovo svojega dela in izum dieselskega motorja._NEWLINE_Zasnova bencinskega motorja mu ni ustrezala, zato se je odlo\xc4\x8dil izdelati motorje po lastni zamisli. Posku\xc5\xa1al je izdelati motor na podlagi Carnotove kro\xc5\xbene spremembe, vendar je obupal in je hotel razviti svoj pristop. Nazadnje ga je izdelal, patentiral in s patentom veliko zaslu\xc5\xbeil. V njegovem motorju se je gorivo ob koncu stiskalnega takta vbrizgalo in v\xc5\xbegalo pri visoki temperaturi zaradi stiskanja. Heinrich von Buz (1833-1918), direktor tovarne motorjev MAN v Augsburgu, je med letoma 1893 in 1897 dal Dieslu mo\xc5\xbenost presku\xc5\xa1ati in razvijati svoje zamisli. V tovarni so tudi izdelali prvi prototip tak\xc5\xa1nega motorja. _NEWLINE_V za\xc4\x8detku je za motorno gorivo uporabljal premogov prah. \xc4\x8ceprav je za gorivo priporo\xc4\x8dal premogov prah ali rastlinsko olje, ki se je tedaj \xc5\xa1ele za\xc4\x8delo uporabljati, se je uveljavilo dieselsko gorivo, ki je frakcija od bencina. Alternativna goriva se v za\xc4\x8detku niso uveljavila. Dvigovanje cen goriv in skrbi glede zalog nafte pa pove\xc4\x8dujejo uporabo rastlinskega olja ali biodiesla._NEWLINE_Na poti do Harwicha so ga zjutraj na ladji v Rokavskem prelivu pogre\xc5\xa1ali. Deset dni kasneje so ga blizu nizozemske obale na\xc5\xa1li mrtvega, kjer so ga na morju tudi pokopali._NEWLINE_Po njegovi smrti so motor zelo razvili in je uspe\xc5\xa1no nadomestil parni stroj na mnogih podro\xc4\x8djih. Ker so dieselski motorji robustnej\xc5\xa1i od bencinskih, se v veliki meri niso uveljavili na nekaterih podro\xc4\x8djih, na primer kot letalski motorji, \xc4\x8deprav so tudi na tem podro\xc4\x8dju izdelali nekaj u\xc4\x8dinkovitih in delujo\xc4\x8dih motorjev, \xc5\xa1e posebej v zadnjem \xc4\x8dasu. Letalski dieselski motorji uporabljajo dieselsko gorivo ali \xc5\xa1e pogosteje kerozin. Dieselski motorji so se dobro izkazali za cestna motorna vozila in izvrstno za stacionarne namene, ali za velika prometna sredstva kot so ladje, podmornice in mnogo kasneje lokomotive.\n_START_SECTION_\nSpor zaradi prvenstva z Akroydom Stuartom\n_START_PARAGRAPH_\nSodobni dieselski motor je hibridni stroj, ki izkori\xc5\xa1\xc4\x8da zna\xc4\x8dilnosti neposrednega (brezzra\xc4\x8dnega) vbrizga in stiskalnega vbrizga, kar sta oboje patentirala Akroyd Stuart in Binney maja 1890. 8. oktobra istega leta so izdali drug patent, ki je podrobno opisal delovanje celotnega motorja, zelo podobnega dieselskemu, kjer se zrak in gorivo vsesavata lo\xc4\x8deno._NEWLINE_Diesel je patentiral stiskalni v\xc5\xbeig leta 1892. Njegov v\xc5\xbeigni sistem, kjer zgorevanje in dovod toplote poteka pri stalnem tlaku, kasneje v motorjih niso uporabljali. Ta na\xc4\x8din je patentiral Brayton leta 1874 za svoj uplinja\xc4\x8d. Uporabljali so vbrizgni sistem Akroyda Stuarta, razvit v Hornsbyjevi tovarni motorjev in strojev, z zgorevanjem pri stalni prostornini._NEWLINE_Motor Akroyda Stuarta s stiskalnim vbrizgom je bil patentiran dve leti pred dieselskim motorjem. Glavna Dieslova izbolj\xc5\xa1ava je bila pove\xc4\x8danje tlaka, kar se je poznalo pri kompresijskem razmerju. Toplotni izkoristek motorja z u\xc5\xbearjeno glavo je bil zaradi ni\xc5\xbejih tlakov le pribli\xc5\xbeno 12\xc2\xa0%. Akroyd Stuart je leta 1892 patentiral razpr\xc5\xa1evalec z vodnim ovojem da bi pove\xc4\x8dal kompresijsko razmerje. Istega leta je T. H. Barton v Hornsbyjevi tovarni izdelal visokostiskalno razli\xc4\x8dico za eksperimentalne namene, kjer je razpr\xc5\xa1evalec nadomestil z glavo cilindra. Tako motor ni zahteval pregretega zraka, ampak je dovajal toploto z zgorevanjem pri vi\xc5\xa1jih kompresijskih razmerjih. Deloval je \xc5\xa1est ur in pri tem je zaradi stiskanja pri\xc5\xa1lo do samodejnega v\xc5\xbeiga goriva. To je bilo pet let preden je Diesel leta 1897 izdelal svoj zelo znan visokostiskalni prototipni motor in tudi pobral ve\xc4\x8dino zaslug za delovanje novega motorja.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1913 se je Diesel odpravljal v Anglijo, kjer so gradili novo tovarno dizelskih motorjev. Upal je, da ga bo potovanje odvrnilo od skrbi, ki so ga mu\xc4\x8dile. Svoji \xc5\xbeeni je za poslovilno darilo kupil torbico in ji zabi\xc4\x8dal, da je ne sme odpreti prej, kot sedem dni po njegovem odhodu. 29. septembra leta 1913 se je vkrcal na ladjo Dresden. Sicer je naro\xc4\x8dil bujenje ob 6:15, a ko je stevard potrkal na vrata, se ni oglasil. Soba je bila prazna, postelja nedotaknjena. Na krmi je bil Dieslov klobuk in skrbno zlo\xc5\xbeen suknji\xc4\x8d. Kljub obse\xc5\xbeni iskalni akciji Diesla niso na\xc5\xa1li.  10. oktobra leta 1913 so ob Nizozemski obali na\xc5\xa1li truplo in dokumenti v obla\xc4\x8dilih so dokazali, da je ta oseba res Rudolf Christian Karl Diesel. Ko je njegova \xc5\xbeena Martha izvedela za to, je br\xc5\xbe odprla torbico. V njej je bilo 20.000 mark. Dru\xc5\xbeina Diesel ni nikoli podvomila v to, da je Diesel naredil samomor.'