b"\n_START_ARTICLE_\nMuholovka\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nSvoje znanstveno ime Dionaea muscipula je dobila ime po Dioni (Afroditi), boginji ljubezni, h\xc4\x8derki Jupitra. Rod je opisal J. Ellis leta 1773. Vrstno ime muscipula je dobila po muhi (Musca = muha). V angle\xc5\xa1\xc4\x8dini jo imenujejo Venus Flytrap, kar pomeni 'venerina past za muhe' (iz Venera - rimska boginja ljubezni).\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nMuholovka je majhna rozetasta rastlina, ki dose\xc5\xbee v premeru dobrih deset centimetrov. Obi\xc4\x8dajno ima \xc5\xa1tiri do sedem letnih listov, ki izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz drobnega podzemnega zadebeljenega stebla. Vsak list dose\xc5\xbee s pastjo vred dol\xc5\xbeino 3-10 cm. Jeseni zeleni del rastline ve\xc4\x8dinoma odmre, zimo pa pre\xc5\xbeivi podzemni zadebeljeni del stebla. Listi izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo spomladi, dol\xc5\xbeina listov pa je odvisna od zunanjih pogojev. Veliki listi in pasti nastajajo prete\xc5\xbeno po cvetenju rastline._NEWLINE_Past izra\xc5\xa1\xc4\x8da iz konic listov v obliki dveh rahlo zaobljenih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Na robovih pasti so drobni zobci, ki prepre\xc4\x8dujejo \xc5\xbertvi pobeg, na vsaki plo\xc5\xa1\xc4\x8di pa so trije senzorji, ki spro\xc5\xbeijo zapiranje pasti, ko se jih insekt dotakne. Past se zapre v desetinki sekunde, hitrost zapiranja pa je odvisna od zunanje temperature, osvetljenosti, vlage, velikosti plena, predvsem pa od zdravja rastline. Past se ne zapre ob prvem dotiku senzorja, ampak le v primeru, \xc4\x8de se insekt dotakne drugega senzorja v \xc4\x8dasu dvajsetih sekund. Tako rastlina prepre\xc4\x8di nepotrebno zapiranje pasti v primeru nekoristnega plena ali de\xc5\xbeja. Pasti se na notranji strani poleti obarvajo rde\xc4\x8de in imitirajo barvo mesa, kar privabi muhe. Na robovih listi izlo\xc4\x8dajo sluzi._NEWLINE_Kot ve\xc4\x8dina drugih mesojedih rastlin se tudi muholovka orientira na lov na dolo\xc4\x8dene vrste insektov, ki so prisotni v njeni okolici. Njen prete\xc5\xbeni plen niso muhe, ampak se deli na malo ve\xc4\x8d kot tretjino mravelj, tretjino pajkov, desetino kobilic in desetino hro\xc5\xa1\xc4\x8dev, lete\xc4\x8dih insektov pa je na njenem jedilniku manj kot dvajsetina.\n_START_SECTION_\nPrincip lova in prebavljanje\n_START_PARAGRAPH_\nZapiranje pasti povzro\xc4\x8di kombinacija elasti\xc4\x8dnosti, napetosti in oblike listov. Sam princip premikanja ni popolnoma znan, domneva pa se, da se po spro\xc5\xbeenju senzorjev premakne kalcijeva \xc4\x8drpalka, ki povzro\xc4\x8di hitro spremembo turgorja tkiva v spojnem delu listov. Oblika listov omogo\xc4\x8di zapiranje pasti v tako obliko, da onemogo\xc4\x8di pobeg plenu. _NEWLINE_\xc4\x8ce je plen uspe\xc5\xa1no ujet, za\xc4\x8dne stimulirati notranja tkiva listov, da nabreknejo in za\xc4\x8dnejo izlo\xc4\x8dati encime, ki razgradijo plen. Princip razgradnje plena temelji na oksidativnih spremembah proteinov, pri katerem glavno vlogo igrajo kinoni. Taka oksidativna razgradnja povzro\xc4\x8di razpadanje \xc5\xbeivalskih celi\xc4\x8dnih sten. Pri razgradnji sodelujejo tudi druge snovi, kot so proteaze in drugi encimi razgradnje. Razgradnja poteka pribli\xc5\xbeno deset dni. Rastlina iz plena iz\xc4\x8drpa ve\xc4\x8dino snovi, zato od insekta ostane le hitinski oklep. Po tem procesu se past odpre in je pripravljena na lov na novo \xc5\xbertev.\n_START_SECTION_\nRasti\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nMuholovka raste v vla\xc5\xbenih savanah v tleh, revnih z du\xc5\xa1ikom in fosforjem. Je majhna in po\xc4\x8dasi rasto\xc4\x8da rastlina in prena\xc5\xa1a oziroma potrebuje tudi ob\xc4\x8dasne po\xc5\xbeare, ki uni\xc4\x8dijo ve\xc4\x8dje konkuren\xc4\x8dne rastline. Prepre\xc4\x8devanje po\xc5\xbearov s strani prebivalstva v njenem naravnem okolju pomeni resno gro\xc5\xbenjo njenem obstoju. Raste le v severnih in ju\xc5\xbenih delih Karoline v ZDA v obmo\xc4\x8dju, \xc5\xa1irokem le slabih 100 km. Obstajajo tudi naturalizirane populacije muholovk v severni Floridi in New Jerseyu.\n_START_SECTION_\nVzgoja v kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nMesojedka je sicer znana kot za vzgojo zelo zahtevna rastlina, vendar je to mnenje napa\xc4\x8dno. Je mo\xc4\x8dvirska rastlina in potrebuje neprestano vla\xc5\xbena tla. Je rastlina hladnega podnebja in ne prena\xc5\xa1a vro\xc4\x8dega podnebja. Prezimi pri temperaturah do -7 \xc2\xb0Celzija, v \xc4\x8dasu prezimovanja pa pre\xc5\xbeivi le podzemni del rastline. Muholovke, ki prezimujejo na toplem in ne pre\xc5\xbeivijo dolo\xc4\x8denega mirovanja, postopno hirajo in odmrejo. Prav tako odmrejo, \xc4\x8de se substrat za neko obdobje presu\xc5\xa1i._NEWLINE_Sadi se v \xc4\x8disto \xc5\xa1oto ali v me\xc5\xa1anico \xc5\xa1ote s perlitom, vulkanskim ali kremen\xc4\x8devim peskom v razmerju 2:1. Sadi se v globoke lon\xc4\x8dke. Presaja se jih na dve leti v za\xc4\x8detku pomladi, lahko \xc5\xbee februarja, najkasneje pa ko za\xc4\x8dne substrat smrdeti po gnilobi. Pri presajanju bodimo pozorni, da preve\xc4\x8d ne po\xc5\xa1kodujemo mlade bele korenine._NEWLINE_Zaliva se z mehko vodo, najbolje de\xc5\xbenico ali z destilirano vodo. Pri uporabi vodovodne vode se \xc5\xa1ota zaapni in rastlina po nekaj mesecih propade. Lon\xc4\x8dki z rastlinami naj v poletnem \xc4\x8dasu stojijo v vodi. Pozimi naj bo zmerno vla\xc5\xbena, torej jo ob\xc4\x8dasno zalijmo in odve\xc4\x8dno vodo odlijemo._NEWLINE_Dionaea naj raste poleti na direktnem soncu, kjer bo dobila tudi tipi\xc4\x8dno rde\xc4\x8de obarvane liste. Pozimi ji ustreza temperatura okoli +5 do +10 \xc2\xb0Celzija in nekateri jo shranijo kar v hladilniku pri +4\xc2\xba Celzija. Poleti se lahko temperatura dvigne do +35 stopinj Celzija. Jeseni odmrejo skoraj vsi listi in takrat je v stanju mirovanja. V \xc5\xa1oti ostane \xc5\xbeiva sredica, iz katere spomladi po\xc5\xbeenejo novi listi. _NEWLINE_Gnojenje povzro\xc4\x8di propad rastline, zato muholovk ne gnojimo. Dovolj je, da \xc4\x8dez leto ujame nekaj \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, s katerimi dobi dovolj proteinov in drugih snovi za svoje pre\xc5\xbeivetje. Hranjenje ni potrebno, preve\xc4\x8d nahranjena rastlina pa lahko celo odmre, ker ji prehitro uni\xc4\x8dimo liste._NEWLINE_Mesojedke se razmno\xc5\xbei s semenom, z deljenjem rastlin ali z listnimi potaknjenci. Seme nastane po oploditvi belega cvetja, ki se pojavi na nekaj decimetrov visokem cvetnem steblu. Cveti enkrat ali dvakrat letno. Seme je drobno, \xc4\x8drno in s svetle\xc4\x8do povr\xc5\xa1ino. Sejanci potrebujejo do odrasle faze pet let. Rastline razmno\xc5\xbeimo tudi z raztrgavanjem koreninskega dela rastlin v koncu poletja, za vzgojo z listnimi potaknjenci pa je potrebna predvsem potrpe\xc5\xbeljivost. Liste potrgamo pri koreninski bazi, odre\xc5\xbeemo pasti, liste potaknemo v \xc5\xa1oto, lon\xc4\x8dke pokrijemo z vre\xc4\x8dkami in vsebino vzdr\xc5\xbeujemo vla\xc5\xbeno. Potaknjenci rastejo hitreje kot sejanci."