b'\n_START_ARTICLE_\nSvitanje (Kociper)\n_START_SECTION_\n1. dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nPri Veldinu praznujejo jubilej firme. Igo precej surovo snubi Milko, jo sku\xc5\xa1a pridobiti zase in za zaroto zoper Veldina: Mrkun bi si rad prilastil formulo mortiferja, stra\xc5\xa1nega razstreliva, ki ga je bil izumil Slak, izdeloval bi ga v lastni tovarni in s tem uni\xc4\x8dil Veldina. Milka Slaka ljubi, sovra\xc5\xbei brezdu\xc5\xa1no obsedenost z denarjem, zato Igove ponudbe z gnusom odkloni. Zarotniki sklenejo uporabiti Bredo, ki ra\xc4\x8duna na poroko z Mrkunom: omre\xc5\xbei naj Slaka in mu izmami formulo. Bredi se namera posre\xc4\x8di, a Milka, ki je prizor med njo in Slakom skrivaj opazovala, mu razodene prevaro. Razo\xc4\x8darani Slak pove, da je vse le pohlep, gonja za denarjem. Razkrije se mra\xc4\x8dno poslanstvo njegovega izuma: vzpodbudil bo nasilje, vsesplo\xc5\xa1ni boj, smrt.\n_START_SECTION_\n2. dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nIgo posku\xc5\xa1a narediti razstrelivo po formuli, ki jo je prinesla Breda, a brez uspeha. Sledi prepir med doma\xc4\x8dini. Ob\xc4\x8dutek katastrofe se po prihodu Mrkuna, Slaka in Veldina \xc5\xa1e okrepi. Prihiti Milka z zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8do novico, da prihaja mno\xc5\xbeica delavcev, ki so v tovarni vse razbili, ko so izvedeli, da se mortifer v Ameriki \xc5\xbee proizvaja. Novica se sicer izka\xc5\xbee za la\xc5\xbeno, saj je to le Mrkunova spletka zoper Veldina, a v splo\xc5\xa1ni zmedi je Igo ubit, Veldin pa z obljubo skoraj\xc5\xa1nje produkcije in vi\xc5\xa1jih pla\xc4\x8d ogor\xc4\x8denje mno\xc5\xbeice preobrne v navdu\xc5\xa1eno odobravanje. Slak je zgro\xc5\xbeen nad posledicami. Milka ga nagovarja, naj odkrije svoj pravi smisel in poka\xc5\xbee ljudem pot iz smrti v \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\n3. dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nSlaka hudo mu\xc4\x8di zavest krivde in ko ga obi\xc5\xa1\xc4\x8de Veldin, ga sku\xc5\xa1a prepri\xc4\x8dati, naj ne za\xc4\x8dne z izdelavo mortiferja. Poka\xc5\xbee se, da se tudi Veldin po\xc4\x8duti mrtvega, da hrepeni po novem \xc5\xbeivljenju. Ker je sam brez dedi\xc4\x8dev, izro\xc4\x8di Slaku papirje, v katerih ga je potrdil z dru\xc5\xbeabnika, \xc4\x8de\xc5\xa1 naj on poizkusi druga\xc4\x8de, naj porabi kapital za novo pot, ki ne bo vodila v blaznost in smrt. Nato odide. Prika\xc5\xbee se Ko\xc5\xa1ir, skoraj nor od bole\xc4\x8dine zaradi sinove smrti, odkloni denar, ki mu ga ponuja Slak: denar namre\xc4\x8d ubja. Ko Ko\xc5\xa1ir skrivnostno odide, prihiti Breda, ki \xc5\xbee vso no\xc4\x8d i\xc5\xa1\xc4\x8de o\xc4\x8deta; tudi ona no\xc4\x8de Slakovega denarja, obto\xc5\xbei ga, da je morilec. Slak do\xc5\xbeivi te\xc5\xbeko du\xc5\xa1evno krizo, v kateri se mu zru\xc5\xa1i sistem vrednot, je tik pred samomorom. Medtem pride zunaj do silovitega viharja in mo\xc4\x8dne detonacije \xe2\x80\x93 Ko\xc5\xa1ir je spustil v zrak tovarno, vse je uni\xc4\x8deno, v eksploziji umre tudi Veldin: denar je pobral svoje \xc5\xbertve. Novico pove Milka, ki prihiti vsa v skrbeh za Slaka. Za njo pritiska mno\xc5\xbeica razjarjenih delavce, Slaka ho\xc4\x8dejo ubiti, ker jim je njegov mortifer poru\xc5\xa1il tovarno. V Slaku se ob Milki zbudi novo \xc5\xbeivljenje: sezidal bo novo tovarno, a ne za mortifer, saj sta najvi\xc5\xa1ji zapovedi ljubezen in ustvarjanje. Mno\xc5\xbeica se pomiri in razide, Slak pa ob nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di svetlobi in vse glasnej\xc5\xa1em pti\xc4\x8djem petju tesno objame Milko.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nGodi se prva leta po koncu 2. svetovne vojne.\n_START_SECTION_\n1. dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nPri Bernardovih je sprejem ob dr\xc5\xbeavnem prazniku. Demoni\xc4\x8dni pohabljenec Fedin je odkril dr. Reederja, ki je izpopolnil atomsko bombo. Fedin sovra\xc5\xbei svet, vse mu je zgolj snov, denar, mo\xc4\x8d. Pride oslepeli Gowan, ki ga vodi Sinichi; Tajnici Ireni pove, da so iz atomskega zavoda \xc5\xbee dlje \xc4\x8dasa odna\xc5\xa1ali zaupne podatke in da je prof. Benson, eden od \xc4\x8dlanov zavoda, izginil. Alarmirana je obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna slu\xc5\xbeba, vsi \xc4\x8dlani zavoda so sumljivi. Stvar je \xc5\xa1e toliko nujnej\xc5\xa1a, ker je Reeder tik pred odkritjem, ki bo revolucija za vso znanost. Ko Reeder izve, da je Gowan oslepel, do\xc5\xbeivi mra\xc4\x8dno zmagoslavje. Asistentova slepota je namre\xc4\x8d prvi dokaz, da je njegova teorija pravilna, saj je oslepel od sevanja, ki je nastalo pri razbitju atomov. Bessie, ki Gowana ljubi in se ho\xc4\x8de z njjim poro\xc4\x8diti, obto\xc5\xbei Reederja, da je ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ki.\n_START_SECTION_\n2. dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nSotter je negotov zaradi preiskave, vidi se, da je v zadevo do vratu vpelten. Stisko \xc5\xa1e pove\xc4\x8da Freddie, ki si je z \xc5\xbeivljenjem na veliki nogi nakopal dolg, zdaj prosi o\xc4\x8deta za pomo\xc4\x8d. O\xc4\x8de mu razkrije, da je vse njegovo bogastvo zgolj videz, obupan sklene, da bo prosil za denar Fedina, s katerim ima \xc5\xa1e neke ra\xc4\x8dune. Afera s profesorjem Basonom se zaostruje, nekdo v zavodu mora biti izdajalec in vzdr\xc5\xbeevati zvezo z njim. Sum pade na Reederja, odpustijo ga, nadzorujejo, vanj pa zaupa le Irene, ki ga ljubi. Pred \xc4\x8dlani zavoda Reeder pove bistvi svojega odkritja: pocenitev in popolna kontrola atomske energije. Sum, ki pade nanj, ga ne vznemirja; ko mu Bernard izro\xc4\x8di listino o odpustu, jo ravnodu\xc5\xa1no raztrga, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je prepozno. Sotter na samem prosi Fedina za denar, a ta cini\xc4\x8dno odkloni. Freddie obupan plane iz hi\xc5\xa1e, o\xc4\x8de pa v skrbeh za njim. Gowan s premi\xc5\xa1ljenim manevrom odkrije, da je izdajalec Fedin, zapiske naj bi iz zavoda tihotapil v votli palici, na katero se opira. Fedin je pripravljen moriti, a Gowan, ki je le igral slepoto, ga obvlada in pred vsemi razkrinka. Irene je sre\xc4\x8dna, da je Reeder opro\xc5\xa1\xc4\x8den suma. Vtem po\xc4\x8di zunaj strel, Freddie je naredil samomor. Sotter je zaradi bole\xc4\x8dine iz uma, le Fedin, ki u\xc5\xbeiva v zlu, se satansko re\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\n3. dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nReederja, \xc5\xbee te\xc5\xbeko bolnega, v stanovanju pri\xc4\x8daka Sotter, grozi, da ga bo ustrelil, ker mu je ubil sina. Toda zlomi se in prizna, da je on kradel atomske tajnosti za Fedina, ta pa da jih je predajal sovra\xc5\xbeni strani, da bi zanetil uni\xc4\x8dujo\xc4\x8do vojno in se ma\xc5\xa1\xc4\x8deval \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu; gotovo bo izdal tudi njega. Sotter v zmedenosti sklene, da bo vse uni\xc4\x8dil, in ko sli\xc5\xa1i prihajati ljudi, pani\xc4\x8dno zbe\xc5\xbei. Pride Bernard, Reederja ho\xc4\x8de razveseliti z novico, da so na\xc5\xa1li pravega krivca. A Reederja \xc5\xbee obhaja strah pred lastnim izumom. Boji se, da bi pomaga\xc4\x8di zlo\xc4\x8dinskega Fedina pri\xc5\xa1li do njegovih odkritij in v svoji blaznosti uni\xc4\x8dili svet. Prihajajo tudi drugi, da bi se Reederju opravi\xc4\x8dili in proslavili sre\xc4\x8den konec afere. Ko Reedere zve, da je Gowan le igral slepoto, da bi la\xc5\xbeje ujeli zlo\xc4\x8dinca, spozna, da sam z lastno smrtjo dokazuje pravilnost svoje teorije. Zasli\xc5\xa1i se stra\xc5\xa1na eksplozija: blazni Sotter je vrgel v zrak atomski zavod in pri tem umrl. Tudi dragoceni elaborat o izumu je uni\xc4\x8den. Umirajo\xc4\x8di Reeder si oddahne. Zdaj ve, da je snov ni\xc4\x8d, v njem se porajata vera in upanje v zmago \xc5\xbeivljenja onstran smrti. Poslovi se od ljube\xc4\x8de Irene in umre, bla\xc5\xbeeno zro\xc4\x8d v prvo jutranjo lu\xc4\x8d: do\xc4\x8dakal je \xe2\x80\x9csvitanje\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nObjava in uprizoritve\n_START_PARAGRAPH_\nPred Svitanjem je Kociper za maturantsko predstavo predelal dramo Janeza Jalna Dom, vendar mu je profesor sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine Franc Su\xc5\xa1nik svetoval, naj napi\xc5\xa1e kaj bolj izvirnega. Tako je za ta namen leta 1936 nastala drama Svitanje, vendar je zamudil rok in maturantske predstave \xe2\x88\x92 premiere ni bilo. Kot novope\xc4\x8deni \xc5\xa1tudent jo je nato v Ljubljani ponudil uredniku Doma in sveta Tinetu Debeljaku, ta pa je ni hotel objaviti, ker delo obravnava utopi\xc4\x8dno a hkrati prero\xc5\xa1ko temo o smrtonosnem oro\xc5\xbeju, slone\xc4\x8dem na razbitju atomov, ki ga v tedanji zasnovi avtor imenuje mortifer. Drama je tako ostala v rokopisu, ki ga je po \xc4\x8dude\xc5\xbeu shranila Kociprova mati in mu ga skrivaj poslala v Argentino. Leta 1952 je tako napisal novo verzijo drame, ki pa ima s prvotno skupno samo idejno osnovo; vse drugo temelji \xc5\xbee na realnih danostih resni\xc4\x8dne atomske bombe in dobe. To novo verzijo je uprizorila igralska skupina Gong v Buenos Airesu, v \xc5\xa1panskem prevodu pa jo je uprizorila tudi skupina CETU-Compan\xc3\xada Experimental de Teatro Universal. Tiskana je bila leta 1956 v \xc5\xa1t. 475/6 revije Slobodna Jugoslavija v M\xc3\xbcnchnu.'