b'\n_START_ARTICLE_\nAlbert Lutuli\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je protestantskemu misijonarju in njegovi \xc5\xbeeni. O\xc4\x8de je kmalu zatem umrl, mati se je vrnila v svoje pleme ob bratu, ki je tedaj postal izvoljen poglavar Zulu kristjanov. Tu se je tudi \xc5\xa1olal, nakar je bil poslan na kolid\xc5\xbe._NEWLINE_Ko je dokon\xc4\x8dal u\xc4\x8diteljsko \xc5\xa1olo, je postal ravnatelj in edini u\xc4\x8ditelj osnovne pode\xc5\xbeelske \xc5\xa1ole Blaauwbosch, Newcastle, v Natalu. Tukaj Lutuli postane tudi birman, postane tudi pridigar metodisti\xc4\x8dne cerkve. Leta 1920 poskrbijo za njegovo nadaljnje usposabljanje za u\xc4\x8ditelja, ponujajo mu tudi \xc5\xa1tipendijo in \xc5\xa1olnino za nadaljnje delo, a zavrne univerzitetno \xc5\xa1olanje zaradi skrbi za svojo mater._NEWLINE_Leta 1928 je postal sekretar Afri\xc5\xa1ke u\xc4\x8diteljske zveze in leta 1933 tudi njen predsednik. Bil je dejaven tudi pri misijonarskem delu.\n_START_SECTION_\nPlemenski vodja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1933 so plemenske stare\xc5\xa1ine prosile Lutulija, da postane vodja plemena. Za dve leti se je obotavljal, ampak se odlo\xc4\x8dil sprejeti polo\xc5\xbeaj leta 1936. Ta polo\xc5\xbeaj je ohranil do leta 1953, ko ga je razre\xc5\xa1ila vlada, a je ohranil polo\xc5\xbeaj neformalno. Naziv je ohranil za preostanek svojega \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nAnti-apartheid aktivist\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1936 je vlada odvzela \xc5\xa1e zadnjim temnopoltim Afri\xc4\x8danom volilno pravico na tem podro\xc4\x8dju. Leta 1948 je nacionalisti\xc4\x8dna stranka, ki je bila pod nadzorom vlade sprejela politiko apartheida (lo\xc4\x8denost). Uvedeni so bili zakoni predlo\xc5\xbeitve dokumentov ob prehajanju med razli\xc4\x8dnimi obmo\xc4\x8dji._NEWLINE_Leta 1944 se Lutuli pridru\xc5\xbei Afri\xc5\xa1kem nacionalnem kongresu (ANC). Leta 1945 je bil izvoljen v KwaZulu odbor provincionalnega dela kongresa, leta 1951 temu delu tudi predseduje. Leto kasneje se pridru\xc5\xbei drugim vodjem kongresa v organizaciji nenasilnega zdru\xc5\xbeevanja v protest diskriminatornih zakonov. Vlada zatrjuje nasprotje interesov med polo\xc5\xbeajem poglavarja skupnosti in njegovim delovanjem v Kongresu. Ker zavrne konflikt pri uveljavljanju svojega javnega udejstvovanja, ga vlada odstavi iz polo\xc5\xbeaja poglavarja in predstavnika._NEWLINE_Mesec dni kasneje je Lutuli izvoljen za predsednika Afri\xc5\xa1kega nacionalnega kongresa, nominira ga tudi sicer pomemben panafri\xc5\xa1ki vodja Potlako Leballo. Vlada se hitro odzove in mu prepoveduje gibanje za naslednji dve leti. Leta 1956 se ponovno odzove po prekinitvi omejitve gibanja in se udele\xc5\xbei konference Kongresa, nakar je kmalu aretiran s skupno 155 drugimi udele\xc5\xbeenci. Po skoraj letu pripora je spu\xc5\xa1\xc4\x8den na prostost brez kazenskega pregona skupaj s 64 sodelavci.\n_START_SECTION_\nPrepovedi\n_START_PARAGRAPH_\nPonovno mu izre\xc4\x8dejo prepoved gibanja okoli 15\xc2\xa0mi (24\xc2\xa0km) okoli doma. Prepoved je bila za\xc4\x8dasno umaknjena le za pri\xc4\x8danja v zvezi z izdajo dr\xc5\xbeave in omogo\xc4\x8deno potovanje z dru\xc5\xbeino za sprejem Nobelove nagrade za mir leta 1961. Burno se je odzval tudi ob\xc2\xa0Sharpeville pokolu, ko je uni\xc4\x8dil svoje dokumente.\xc2\xa0_NEWLINE_Leta 1962 je bil izvoljen za rektorja Univerze Glasgow med \xc5\xa1tudenti in je ostal na tem polo\xc5\xbeaju do leta 1965. Ker so bila prepovedana potovanja v Glasgow, so ustanovili Luthuli \xc5\xa1tipendijski sklad\xc2\xa0 med \xc5\xa1tudenti, ki je omogo\xc4\x8dil temnopoltemu \xc5\xa1tudenti ju\xc5\xbene Afrike \xc5\xa1tudij v univerzi Glasgow._NEWLINE_Leta 1962 je izdal avtobiografijo z naslovom Let My People Go. \xc4\x8cetrta prepoved gibanja za 5 let je bila izdana maja 1964, da se hkrati izvajajo s tretjo prepovedjo. Julija 1967, v starosti 69 let, je bil Lutuli smrtno ranjen v prometni nesre\xc4\x8di v bli\xc5\xbeini svojega doma v Stangerju. Leto pred smrtjo je vlada ZDA pri uradnem obisku Johna F. Kennedya v Ju\xc5\xbeni Afriki osvetlila te\xc5\xbeave Kongresa.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nLutuli je po\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den s praznikom v cerkvenem koledarju episkopalnih cerkva (ZDA) na 21. julija.'