b'\n_START_ARTICLE_\nIrmgard Keun\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nIrmgard Keun se je rodila 6. februarja leta 1905, v takrat \xc5\xa1e neodvisnem mestu Charlottenburg pri Berlinu. Z o\xc4\x8detom trgovcem Eduardom Keunom in Else Charlotte Keun, rojeno Haese, je otro\xc5\xa1tvo skupaj z bratom Gerdom pre\xc5\xbeivela v Berlinu. Med bivanjem v Berlinu se je dru\xc5\xbeina ve\xc4\x8dkrat selila, dokler se ni leta 1910 ustalila v K\xc3\xb6lnu. Po zaklju\xc4\x8deni evangeli\xc4\x8danski \xc5\xa1oli za dekleta leta 1921 se je Keun vpisala na trgovsko \xc5\xa1olo v Harzu, nato pa \xc5\xa1e na zasebno \xc5\xa1olo za stenografijo in strojepisje Berlitz. Od 1925 do 1927 je obiskovala igralsko \xc5\xa1olo v K\xc3\xb6lnu. Sprejela je razli\xc4\x8dne ponudbe, v Greifswaldu in Hamburgu, ampak ni po\xc5\xbeela velikega uspeha. Zato je leta 1929 kon\xc4\x8dala igralsko kariero in za\xc4\x8dela pisati. Pri tem jo je spodbujal Alfred D\xc3\xb6blin._NEWLINE_1932 se je poro\xc4\x8dila z avtorjem in re\xc5\xbeiserjem Johannesom Tralowim, vendar sta se \xc5\xbee leta 1937 raz\xc5\xa1la. S prvim romanom Gilgi, ena izmed nas (Gilgi, eine von uns) je Irmgard Keun leta 1931 postala znana \xc4\x8dez no\xc4\x8d; tudi roman Das kunstseidene M\xc3\xa4dchen se je \xc5\xbee ob izidu dobro prodajal. Spodbujala sta jo D\xc3\xb6blin in Kurt Tucholsky, med njimi je pri\xc5\xa1lo do nasprotujo\xc4\x8dih si mnenj, ko so roman Das kunstseidene M\xc3\xa4dchen obsodili plagiatorstva. Irmgard Keun naj bi pisala po romanu Roberta Neumanna Kariera (Karriere), ki je iz\xc5\xa1el leta 1931. Neumann tega ni priznal. V epilogu ponatisa romana  Kariera leta 1966 je za to obto\xc5\xbeil kritike: \xe2\x80\x9eNikoli nisem tega trdil in \xc5\xa1e danes ne trdim - upam, da gospa Irmgard Keun bere te besede, ki so pri\xc5\xa1le nekaj desetletij prepozno.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Leta 1933/34 so nacisti prepovedali in zaplenili njena dela. Njeno pro\xc5\xa1njo za sprejem v Dru\xc5\xa1tvo pisateljev 3. rajha(Reichsschriftumskammer - RSK) so leta 1936 dokon\xc4\x8dno zavrnili. Irmgard Keun je nato bila v tujini(od 1936 do 1940), prvotno v Ostendeu v Belgiji in nato na Nizozemskem. V tem obdobju je napisala \xc5\xa1tevilne romane: Deklica, s katero se otroci niso smeli igrati (Das M\xc3\xa4dchen, mit dem die Kinder nicht verkehren durften; 1936), Po polno\xc4\x8di (Nach Mitternacht; 1937),  Hitri vlak tretjega razreda (D-Zug dritter Klasse; 1938) in Otrok vseh de\xc5\xbeel (Kind aller L\xc3\xa4nder; 1938)._NEWLINE_V teh letih so bili njeni prijatelji Egon Erwin Kisch, Hermann Kesten, Stefan Zweig, Ernst Toller, Ernst Wei\xc3\x9f in Heinrich Mann. Med 1936 in 1938 je imela razmerje z Josephom Rothom, ki je pozitivno vplivalo na njeno literarno ustvarjanje. Delala je skupaj z Rothom in z njim tudi veliko potovala (v Pariz, Wilno, Lemberg, Var\xc5\xa1avo, na Dunaj, v Salzburg, Bruselj in Amsterdam). 1938 sta se raz\xc5\xa1la. _NEWLINE_Ko je nem\xc5\xa1ka vojska vstopila na Nizozemsko, se je Irmgard Keun leta 1940 vrnila v Nem\xc4\x8dijo. Varovala jo je informacija o njenem domnevnem samomoru, tako da je v Nem\xc4\x8diji nezakonito \xc5\xbeivela do leta 1945. _NEWLINE_Po vojni je Irmgard Keun poskusila obnoviti stara poznanstva, sre\xc4\x8dala se je s D\xc3\xb6blinom in si za\xc4\x8dela dopisovati s Hermannom Kestenom, to je trajalo nekaj let. Delala je kot novinarka in pisala kraj\xc5\xa1a besedila za radio, komedije in podlistke (feljtone), ampak literarno ustvarjanje ji ni \xc5\xa1lo ve\xc4\x8d od rok. Njen roman Ferdinand, mo\xc5\xa1ki dobrega srca (Ferdinand, der Mann mit dem freundlichen Herzen; 1950) ni bil dobro sprejet, tudi dela iz \xc4\x8dasa, ko je \xc5\xbeivela v tujini, se niso dobro prodajala. Leta 1951 je rodila h\xc4\x8der Martino, o\xc4\x8deta ni hotela razkriti. Od sredine leta 1950 je prijateljevala s Heinrichom B\xc3\xb6llom, s katerim je hotela izdati fiktivno delo Dopisovanje z zanamci (Briefwechsel f\xc3\xbcr die Nachwelt). Projekt ni uspel, ker nista na\xc5\xa1la zalo\xc5\xbenika. Od leta 1960 ni ve\xc4\x8d pisala,zatekla se je k alkoholizmu, ki jo je pahnil v rev\xc5\xa1\xc4\x8dino. Leta 1966 je pristala na psihijatri\xc4\x8dnem oddeleku bolni\xc5\xa1nice v Bonnu, tam je ostala do leta 1972. Do leta 1977 je \xc5\xbeivela v Bonnu, nato pa v majhnem stanovanju v ulici Trajan v K\xc3\xb6lnu. Literarno branje v K\xc3\xb6lnu in portret v reviji Stern sta pripomogla k nepri\xc4\x8dakovanemu ponovnemu odkritju njenih del. Tako se je leta 1979 izbolj\xc5\xa1alo njeno finan\xc4\x8dno stanje. Leta 1982 je umrla zaradi raka na plju\xc4\x8dih. Pokopana je bila na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Melaten v K\xc3\xb6lnu._NEWLINE_Kraljevstvu fantasti\xc4\x8dnega pripada njezin zadnji projekt, avtobiografija, ki jo je vedno znova napovedala. V njeni zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini tega niso najdli. S tem se zaklj\xc4\x8di krog samoupodobitev in la\xc5\xbenih namigov o avtobiografiji , ki so bili zna\xc4\x8dilni za Irmgard Keun: ko je iz\xc5\xa1el njen prvi roman Gilgi, je dejala da je pet let mlaj\xc5\xa1a, tako da je bila enako stara kot glavna oseba v romanu. Hiltrud H\xc3\xa4ntzschel, avtorica biografije o Irmgard Keun, je zato napisala:_NEWLINE_\xe2\x80\x9eIrmgard Keun je v razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivljenjskih situacijah razvila specifi\xc4\x8den odnos do resnice o svojem \xc5\xbeivljenju: v\xc4\x8dasih je bil iskren, v\xc4\x8dasih lahkomislen, v\xc4\x8dasih iznajdljiv zaradi hrepenenja po uspehu, v\xc4\x8dasih fantazijski iz pohlepa, neodkrit zaradi stiske in v\xc4\x8dasih mol\xc4\x8de\xc4\x8d zaradi pokore.\xe2\x80\x9c\n_START_SECTION_\nO delu\n_START_PARAGRAPH_\nKariera Irmgard Keun se je za\xc4\x8dela z romanom, ki na satiri\xc4\x8den in dru\xc5\xbebeno kriti\xc4\x8drn na\xc4\x8din opisuje \xc5\xbeivljenje mladih deklet v zadnjih letih Weimarske republike. V ospredju je njihovo prizadevanje, da postanejo samostojne, da skrbijo same zase, se ne pustijo podrediti in da se same pre\xc5\xbeivijo. Njene junakinje so samozavestne, odrezavne, imajo smisel za realnost in pravico do sre\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja. Tisto kar jim manjka je, poleg ekonomske tudi emocionalna neodvisnost. Odvisne so od mo\xc5\xa1kih, njihovega denarja in njihove pozornosti. _NEWLINE_Irmgard Keun je postala ena od najpomembnej\xc5\xa1ih zastopnic \xe2\x80\x9enove stvarnosti\xe2\x80\x9c. S svojim asociativnim, \xc5\xa1aljivo-agresivnim pisanjem se je osredoto\xc4\x8dila na pogovorni jezik in na model kina: \xc2\xbb\xc5\xbdelim pisati kot film, ker je tak\xc5\xa1no moje \xc5\xbeivljenje in bo \xc5\xa1e bolj filmsko.\xc2\xab\xc2\xa0je zapisala v romanu Das kunstseidene M\xc3\xa4dchen._NEWLINE_Naiven \xc5\xa1arm in podoba mlade \xc5\xbeene, ki je \xe2\x80\x9eena izmed nas\xe2\x80\x9c, sta roman Irmgard Keun ozna\xc4\x8dila kot \xc4\x8disto razvedrilo. \xc5\xa0ele kasneje so ga kritiki priznali tudi kot literarno delo. Na njen 100. rojstni dan je v frankfurtskem \xc4\x8dasopisu Frankfurter Allgemeine Zeitung pisalo: \xe2\x80\x9eTisto kar je Keun naredila, iz skorajda ni\xc4\x8d nove stvarnosti, je bila umetni\xc5\xa1ka pop-literatura: me\xc5\xa1anica tiskalnika in pisalnega stroja, notranjega monologa, ne\xc5\xbene liri\xc4\x8dnosti in \xc4\x8distega pogovornega jezika, z reklamnih plakatov in iz revij.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Ko so nacionalsocialisti prevzeli oblast, sta bila romana Gilgi- ena izmed nas (Gilgi- eine von uns) in Das kunstseidende M\xc3\xa4dchen na \xc4\x8drnem seznamu del, ki so pisali proti nem\xc5\xa1ki oblasti. V svojih kasnej\xc5\xa1ih delih je Irmgard Keun obravnavala nacionalsocializem in \xc5\xbeivljenje v tujini, \xc5\xa1e posebej v romanu Po polno\xc4\x8di (Nach Mitternacht). V tem romanu opisuje vsakdanjik v nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji in pesimisti\xc4\x8dno podobo neuspe\xc5\xa1nega boja posameznika proti diktaturi. Konec leta 1970 so dolga leta pozabljeno Irmgard Keun ponovno odkrili - \xc5\xa1e posebej od feministi\xc4\x8dne literarne kritike.\n_START_SECTION_\nOdlike/po\xc4\x8dastitve/nagrade\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2 Nagrada Marieluise Flei\xc3\x9fer od mesta Ingolstadt (1981)\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2 Gilgi, ena izmed naju (Gilgi, eine von uns; 1931), roman_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Das kunstseidene M\xc3\xa4dchen, 1932, roman_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Deklica, s katero se otroci niso smeli igrati (Das M\xc3\xa4dchen, mit dem die Kinder nicht verkehren durften; 1936), mladinski roman_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Po polno\xc4\x8di (Nach Mitternacht; 1937), roman_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Hitri vlak tretjega razreda (D-Zug dritter Klasse; 1938), roman_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Otrok vseh de\xc5\xbeel (Kind aller L\xc3\xa4nder; 1938)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Podobe in pesmi emigracije (Bilder und Gedichte aus der Emigration; 1947)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Samo \xc5\xa1e \xc5\xbeenske (Nur noch Frauen; 1949)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Ferdinand, mo\xc5\xa1ki prijaznega srca (Ferdinand, der Mann mit dem freundlichen Herzen; 1950), roman'