b'\n_START_ARTICLE_\nNikejsko cesarstvo\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nKo so kri\xc5\xbearji v \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni leta 1204 vdrli v Bizanc, je bizantinski cesar Aleksej V. Dukas pred njimi pobegnil iz mesta. Po njegovem pobegu je obrambo mesta prevzel Teodor I. Laskaris, zet cesarja Alekseja III. Angela, in se proglasil za cesarja. Ko je spoznal, da je da je situacija v mestu brezupna, je tudi sam pobegnil v Nikejo v Bitiniji. _NEWLINE_Kri\xc5\xbearji so po osvojitvi Bizanca ustanovili Latinsko cesarstvo, vendar ozemlja biv\xc5\xa1ega Bizantinskega cesarstva niso obvladovali, tako da so v Epiru, Trapezundu in Nikeji nastale bizantinske nasledstvene dr\xc5\xbeave, ki so posku\xc5\xa1ale obnoviti Bizantinsko cesarstvo. Najve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za uspeh je imela Nikeja, ker je bila najbli\xc5\xbeja, vendar Teodorju Laskarisu takoj\xc5\xa1nja obnovitev ni uspela. Leta 1204 so ga Latinci v bitkah pri Poemanenumu in Prusi (Bursa) te\xc5\xbeko porazili, tako da mu je uspelo obdr\xc5\xbeati  samo severozahodno Anatolijo. Ko so Latinsko cesarstvo malo kasneje napadli Bolgari carja Kalojana, je pritisk na Nikejo popustil. Teodorju je uspelo poraziti vojsko iz Trapezunda in  drugih manj\xc5\xa1ih rivalskih dr\xc5\xbeav in Nikeja je postala najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a nasledstvena dr\xc5\xbeava. Leta 1206 se je Teodor oklical za cesarja Nikejskega cesarstva. _NEWLINE_V naslednjih nekaj letih je bilo sklenjenih in prelomljenih ve\xc4\x8d premirij in zavezni\xc5\xa1tev z bizantinskimi nasledstvenimi dr\xc5\xbeavami, Latinskim cesarstvom, Bolgari in Seld\xc5\xbeuki iz Konye, ki so mejili na Nikejsko cesarstvo. Teodor je poskusil uveljaviti svojo zahtevo, da Nikeja imenuje patriarha v Bizancu. Leta 1219 se je poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derko cesarice Latinskega cesarstva Jolande Flandrijske, te politi\xc4\x8dne poroke pa mu ni uspelo izkoristiti, ker je tri leta kasneje umrl. Nasledil ga je zet Ivan III. Dukas Vatac.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev cesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1224 je Epirski despotat osvojil  latinsko Solunsko kraljestvo, a je \xc5\xbee leta 1230 sam pri\xc5\xa1el pod bolgarsko nadoblast. Od nasledstvenih dr\xc5\xbeav sta ostala samo voja\xc5\xa1ko \xc5\xa1ibki Trapezund in Nikejsko cesarstvo. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu cesarja Ivana III. se je cesarstvo okrepilo in za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti na Egejske otoke. Ivan je leta 1235 sklenil zavezni\xc5\xa1tvo z bolgarskim carjem Ivanom Asenom II. in raz\xc5\xa1iril svoj vpliv na Solun in Epir in ko so leta 1242 Seld\xc5\xbeuke v vzhodni Anatoliji napadli Mongoli, je pritisk na Nikejo popustil. Leta 1245 se je Ivan povezal \xc5\xa1e s Svetim Rimskim cesarstvom, tako da se je poro\xc4\x8dil s Konstanco Ano, h\xc4\x8derko cesarja Friderika II. Do leta 1248 mu je uspelo poraziti Bolgare in zasesti vsa ozemlja okrog Latinskega cesarstva, potem pa je za\xc4\x8del osvajati ozemlje samega Latinskega cesarstva. Umrl je leta 1254. Nasledil ga je sin Teodor II. Laskaris._NEWLINE_Teodorja II. so najprej v Trakiji napadli Bolgari, a je napad uspe\xc5\xa1no odbil, potem pa se je na zahodu cesarstva uprl Epir, ki se je povezal z Manfredom Sicilskim. _NEWLINE_Teodor II. je leta 1258 umrl. Nasledil ga je sin Ivan IV. Laskaris, ki je bil \xc5\xa1e otrok, zato so mu za regenta dolo\xc4\x8dili generala Mihaela Paleologa. Mihael se je leta 1259 oklical za so-cesarja Mihaela VIII. in kmalu za tem v bitki pri Pelagoniji do\xc5\xbeivel poraz proti zdru\xc5\xbeeni vojski Manfreda Sicilskega, Epirskega despotata in Kne\xc5\xbeevine Ahaje.\n_START_SECTION_\nOsvojitev Bizanca\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1260 je za\xc4\x8del Mihael napadati Bizanc, \xc4\x8desar njegovi predhodniki \xc5\xa1e niso bili sposobni izvesti. Povezal se je z Genovo, njegov general Aleksej Strategopul pa je nekaj mesecev opazoval Bizanc in na\xc4\x8drtoval napad. Julija 1261, ko se je ve\xc4\x8dina latinske vojske bojevala po raznih boji\xc5\xa1\xc4\x8dih, je Alekseju uspelo prepri\xc4\x8dati mestno stra\xc5\xbeo, naj odpre mestna vrata. Ko je Aleksej pri\xc5\xa1el v mesto, je najprej po\xc5\xbegal bene\xc5\xa1ko \xc4\x8detrt, ker so bili Bene\xc4\x8dani sovra\xc5\xbeniki Genove in najbolj odgovorni za padec Bizanca leta 1204. Nekaj tednov kasneje so Mihaela proglasili za cesarja. Kmalu za tem je ponovno osvojil Ahajo, Trapezund in Epir pa sta ostala neodvisni bizantinski gr\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi. _NEWLINE_Obnovljeno cesarstvo se je kmalu soo\xc4\x8dilo z novim sovra\xc5\xbenikom \xe2\x80\x93 Otomanskim cesarstvom, ki je zamenjalo pora\xc5\xbeeni Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki sultanat Rum.'