b'\n_START_ARTICLE_\nHeidelberg\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nHeidelberg le\xc5\xbei v Porenju, na levem bregu spodnjega dela reke Neckar v strmi dolini hribovja Odenwald. Meji na gori K\xc3\xb6nigsstuhl (568 m) in Gaisberg (375 m). Reka Neckar tukaj te\xc4\x8de v smeri vzhod-zahod. Na desnem bregu reke se Heiligenber\xc5\xa1ko hribovje dvigne do vi\xc5\xa1ine 445 m. Reka Neckar se izliva v reko Ren pribli\xc5\xbeno 22 kilometrov severozahodno v Mannheimu. Vasi, vklju\xc4\x8dene v mesto v 20. stoletju so iz doline reke Neckar in vzdol\xc5\xbe Bergstra\xc3\x9fe, ceste, ki te\xc4\x8de skozi Odenwaldske hribe._NEWLINE_Heidelberg le\xc5\xbei na evropski pe\xc5\xa1poti E1 (\xc5\xa0vedska-Umbrija).\n_START_SECTION_\nFlora in favna\n_START_PARAGRAPH_\nKer je Heidelberg med najtoplej\xc5\xa1imi regijami Nem\xc4\x8dije, so rastline netipi\xc4\x8dne za ta del evropskega podnebja, vklju\xc4\x8dno z mandlji in smokvami, pa tudi oljka raste v Gaisbergstra\xc3\x9fe. Poleg Filozofske poti (Philosophenweg) na nasprotni strani starega mestnega jedra, je leta 2000 ponovno zacvetelo vinogradni\xc5\xa1tvo. _NEWLINE_Tukaj je divja populacija afri\xc5\xa1kih papig aleksander (Psittacula krameri)  in divja populacija sibirskih labodjih gosi (Anser cygnoides), ki jih je mogo\xc4\x8de videti predvsem na otokih v reki Neckar v bli\xc5\xbenjem okro\xc5\xbeju Bergheim.\n_START_SECTION_\nUpravna struktura\n_START_PARAGRAPH_\nHeidelberg je enotna skupnost v upravnem okro\xc5\xbeju Karlsruhe. Obdaja ga okro\xc5\xbeje Rhein-Neckar in ki ima svoj sede\xc5\xbe v mestu, \xc4\x8deprav mesto ni del okro\xc5\xbeja. Heidelberg je del Rhine-Neckar metropolitanske regije, pogosto imenovane Rhein-Neckar Triangle. Ta regija je sestavljena iz ju\xc5\xbenega dela zvezne de\xc5\xbeele Hessen, ju\xc5\xbenega dela zvezne de\xc5\xbeele Porenje - Pfal\xc5\xa1ka (Vorderpfalz), upravnega okro\xc5\xbeja Mannheim in Heidelberg in ju\xc5\xbenih ob\xc4\x8din okro\xc5\xbeja Rhein-Neckar.  Rhein-Neckar Triangle je postalo evropsko metropolitansko obmo\xc4\x8dje v letu 2005._NEWLINE_Heidelberg je sestavljen iz 15 okro\xc5\xbeij, razdeljenih v \xc5\xa1est \xc4\x8detrti mesta. V osrednjem delu so Altstadt (Staro mesto), Bergheim in Weststadt, na severu sta Neuenheim in Handschuhsheim, na vzhodu sta Ziegelhausen in Schlierbach, na jugu so S\xc3\xbcdstadt, Rohrbach, Emmertsgrund in Boxberg, na jugozahodu je Kirchheim, na zahodu sta Pfaffengrund, Wieblingen in nova okro\xc5\xbeja imenovana Bahnstadt, zgrajena na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du v Weststadt in Wieblingen. Nov okraj bo imel pribli\xc5\xbeno 5.000 - 6.000 prebivalcev in zaposlitev.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nHeidelberg ima oceansko podnebje (K\xc3\x96PPEN podnebna razvrstitev CFB), ki je dolo\xc4\x8dena z za\xc5\xa1\xc4\x8diteno dolino med hribovjema Pf\xc3\xa4lzerwald in Odenwald. \xc4\x8cez celo leto so blage temperature, ki so posledica morskih zra\xc4\x8dnih tokov, ki prihajajo z zahoda. V nasprotju z bli\xc5\xbenjim Zgornjim Porenjem, je polo\xc5\xbeaj Heidelberga bolj podvr\xc5\xbeen pogostim vzhodnim vetrovom. Obronki Odenwalda prina\xc5\xa1ajo zamegljenost in padavine. Najtoplej\xc5\xa1i mesec je julij, najhladnej\xc5\xa1i januar. Temperature poleti pogosto presegajo 30 \xc2\xb0C. Po mnenju nem\xc5\xa1ke meteorolo\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe, je bil Heidelberg najtoplej\xc5\xa1e mesto v Nem\xc4\x8diji leta 2009.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPred 200.000 do 250.000 leti je Homo heidelbergensi umrl v bli\xc5\xbenjem Mauerju. Njegova \xc4\x8deljust je bila odkrita leta 1907. Znanstveno datiranje njegovih ostankov ka\xc5\xbee, da gre za najzgodnej\xc5\xa1i dokaz \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja v Evropi. V 5. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, so Kelti zgradili trdnjavsko zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de in kraj \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja v Heiligenbergu ali Sveti gori. Oba kraja je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de identificirati. V letu 40 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je bila zgrajena utrdba, ki jo je zasedala 24. rimska kohorta in 2. Cirenajska kohorta (CCG XXIIII in CCH II CYR). Rimljani so zgradili in vzdr\xc5\xbeevali castrum (stalni tabor) in signalni stolp na bregu Neckar. Zgradili so lesen most, ki je bil temeljen na kamnitih stebrih. Tabor je \xc5\xa1\xc4\x8ditil prva civilna naselja, ki so se razvila okrog. Rimljani so ostali do leta 260, ko so tabor osvojila germanska plemena.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nji Heidelberg lahko sledi svojim za\xc4\x8detkom v peto stoletje. Vas Bergheim je prvi\xc4\x8d omenjena v tem obdobju v dokumentih, ki segajo v leto 769. Bergheim zdaj le\xc5\xbei sredi sodobnega Heidelberga. Ljudje so se postopoma pokristjanili. Leta 863 je bil ustanovljen samostan svetega Mihaela na Heiligenbergu, znotraj dvojnega obzidja Keltske trdnjave. Okoli leta 1130 je bil v dolini Neckar ustanovljen samostan Neuberg. Hkrati je \xc5\xa1kofija Worms raz\xc5\xa1irila svoj vpliv v dolino in leta 1142 ustanovila samostan Sch\xc3\xb6nau. Moderni Heidelbergu lahko sledi svojim koreninam v ta samostan iz 12. stoletja. Prvo referenco o Heidelbergu lahko zasledimo v dokumentu samostana Sch\xc3\xb6nau iz leta 1196. Ta datum velja za ustanovitev mesta. Leta 1155 je Heidelber\xc5\xa1ki grad in njegova sosednja naselja prevzela dru\xc5\xbeina Hohenstaufen (\xc5\xa0vabska dinastija). Conrad Hohenstaufen je postal pfal\xc5\xa1ki grof (nem\xc5\xa1ko: Pfalzgraf bei Rhein). Leta 1195 je Palatinat pre\xc5\xa1el s poroko v posest dinastije Welf (tudi Gvelfi), frankovske plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine iz obmo\xc4\x8dja Meuse-Moselle, ki je bila znana \xc5\xbee od 9. stoletja in je bila tesno povezana s cesarsko dru\xc5\xbeino karolin\xc5\xa1ke, ki je Gvelfom dala v fevd ob\xc4\x8dine na Zgornjem \xc5\xa0vabskem in v letu 888 kraljestvo Burgundije._NEWLINE_Leta 1225 je Ludvik I., vojvoda Bavarski pridobil Pfal\xc5\xa1ko, zaradi \xc4\x8desar je grad pri\xc5\xa1el pod njegov nadzor. V letu 1303 je bil zgrajen \xc5\xa1e en grad za obrambo. Leta 1356 so grofje Pfal\xc5\xa1ki dobili daljnose\xc5\xbene pravice z  Zlato bulo in postali volilni knezi._NEWLINE_Leta 1386 je Rupert I., volilni knez Palatina, ustanovil Univerzo v Heidelbergu.\n_START_SECTION_\nModerna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza v Heidelbergu je odigrala vodilno vlogo v dobi humanizma in reformacije in konfliktom med luteranstvom in kalvinizmom v 15. in 16. stoletju. Heidelber\xc5\xa1ka knji\xc5\xbenica, ustanovljena leta 1421, je najstarej\xc5\xa1a obstoje\xc4\x8da javna knji\xc5\xbenica v Nem\xc4\x8diji. Aprila 1518, nekaj mesecev po razglasitvi 95 tez, je bil Martin Luther pozvan v Heidelberg, da jih brani. Leta 1537 je bil grad, ki se nahaja na vzpetini nad mestom, uni\xc4\x8den zaradi eksplozije smodnika. Vojvodska pala\xc4\x8da je bila zgrajena na mestu spodnjega gradu._NEWLINE_Volilni knez Friderik III, suveren Pfal\xc5\xa1ke v letih 1559-1576, je naro\xc4\x8dil sestavo novega Katekizma za svoje ozemlje. Uvedba Katekizma je zahtevala sodelovanje \xc2\xbbcelotne teolo\xc5\xa1ke fakultete\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbvse nadzornike in ugledne uslu\xc5\xbebence cerkve\xc2\xab. Za sestavo katekizma se pogosto kot glavnega avtorja omenja Zachariusa Ursinusa, Casparja Olevianusa (1536-1587) pa kot soavtorja, vendar je bila ta teorija v zadnjem \xc4\x8dasu ve\xc4\x8dinoma opu\xc5\xa1\xc4\x8dena. Johann Sylvan, Adam Neuser, Johannes Willing, Thomas Erast, Michael Diller, Johannes Brunner, Tilemann Mumius, Petrus Macheropoeus, Johannes Eisenmengerjevo, Immanuel Tremellius in Pierre Boquin so vsi verjetno prispevali k Katekizmu. Friderik je sam napisal spremno besedo in pozorno nadziral njegovo sestavo in publiciranje. Friderik, ki je bil uradno luteranec, je imel mo\xc4\x8dna reformna nagnjenja in je \xc5\xbeelel izena\xc4\x8ditev svojega luteranskega verskega stanja znotraj predvsem katoli\xc5\xa1kega Svetega rimskega cesarstva. Tridentinski koncil se je takrat opredelil proti protestantizmu in Augsbur\xc5\xa1ki verski mir je priznal novo vero - luteranstvo - v cesarstvu._NEWLINE_V novembru 1619 je bila kraljeva krona \xc4\x8ce\xc5\xa1ke ponujena Frideriku V. (bil je poro\xc4\x8den z Elizabeto, najstarej\xc5\xa1o h\xc4\x8derjo Jakoba VI. \xc5\xa0kotskega oziroma I. Angle\xc5\xa1kega), Friderik je postal znan kot Zimski kralj, saj je vladal samo za eno zimo, preden je cesarsko habsbur\xc5\xa1ko krono pridobil s silo. Njegovo strmoglavljenje leta 1621 je zaznamovalo za\xc4\x8detek tridesetletne vojne. Leta 1622, po dvomese\xc4\x8dnem obleganju vojske Katoli\xc5\xa1ke lige, ki ji je poveljeval Johann Tserclaes, grof Tilly, je bilo mesto zasedeno. Tilly je slavno Bibliotheco Palatino iz cerkve Svetega Duha, dal kot darilo pape\xc5\xbeu. Katoli\xc5\xa1ka bavarska veja rodbine Wittelsbach je pridobila nadzor nad Pfal\xc5\xa1ko in naziv volilnih knezov. Leta 1648, ob koncu vojne, je bil Friderika V. sin, Karel-Ludvik I., volilni knez, ki je bil sposoben, da si povrne svoje naslove in zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Urbain de Maill\xc3\xa9-Br\xc3\xa9z\xc3\xa9 se je boril v mnogih bitkah in sodeloval pri obleganju La Rochelle (1627-1628). Leta 1635 je osvojil Heidelberg in Speyer, skupaj z Jacques-Nompar de Caumontom, vojvodo de la Force, na \xc4\x8delu vojske Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Da bi okrepil svojo dinastijo, je Friderik uredil poroko svoje h\xc4\x8derke Liselotte s Filipom I., vojvodo Orleanskim, bratom Ludvika XIV., kralja Francije. Leta 1685 je volilni knez Karel II., od Ludvika XIV. zahteval za svojo sestro dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Nemci so zavrnili to\xc5\xbebeni zahtevek, deloma zaradi verskih razlik med lokalnimi protestanti in francoskimi katoli\xc4\x8dani, kot je protestantska reformacija razdelila narode Evrope. Sledila je vojna Velikega zavezni\xc5\xa1tva. Leta 1689 so francoski vojaki prevzeli mesto in grad, in do leta 1693 obmo\xc4\x8dje skoraj popolnoma uni\xc4\x8dili. Posledica uni\xc4\x8denja in ponavljajo\xc4\x8dih francoskih napadov, skupaj s hudimi zimami je bila, da se je v za\xc4\x8detku 18. stoletja, na tiso\xc4\x8de protestantskih Nemcev izselilo iz spodnjega Pfal\xc5\xa1kega. Zbe\xc5\xbeali so v druga evropska mesta, \xc5\xa1e posebej v London. V so\xc4\x8dutju do protestantov je vlada kraljice Anne, med letoma 1709-1710, uredila prevoz skoraj 6.000 Nemcev v New York. Nekateri so bili prepeljani v Pensilvanijo in Ju\xc5\xbeno Karolino._NEWLINE_Leta 1720, po dodelitvi ve\xc4\x8d cerkva izklju\xc4\x8dno v katoli\xc5\xa1ko uporabo, je verski konflikt z ve\xc4\x8dino protestantskih prebivalcev Heidelberga povzro\xc4\x8dil, da je rimskokatoli\xc5\xa1ki volilni knez Karel-Filip III. prenesel svoje stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v najbli\xc5\xbeji Mannheim. Dvor je ostal tam, dokler leta 1777 Karel Teodor ni postal Bavarski volilni knez in ustanovil svoj dvor v M\xc3\xbcnchnu. Leta 1742 je volilni knez Karel Teodor za\xc4\x8del obnovo pala\xc4\x8de. Leta 1764 je strela uni\xc4\x8dila dele \xc5\xbee obnovljenih stavb, zaradi \xc4\x8desar je delo prekinjeno.\n_START_SECTION_\n1803 do 1933\n_START_PARAGRAPH_\nHeidelberg je v 1803 pripadel  Velikemu vojvodstvu Baden. Karel Friderik, veliki vojvoda Baden, je ponovno odprl univerzo, imenovano "Ruperto-Carola" po svojih dveh ustanoviteljih. Pomembnej\xc5\xa1i u\xc4\x8denjaki so ji kmalu dali pomen kot "kraljevsko prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de razuma". V 18. stoletju je bilo mesto obnovljeno v baro\xc4\x8dnem slogu na stari srednjeve\xc5\xa1ki zasnovi._NEWLINE_Leta 1810 je francoski revolucionar begunec grof Karel Graimberg za\xc4\x8del vzdr\xc5\xbeevati ru\xc5\xa1evine pala\xc4\x8de in vzpostavljati zgodovinsko zbirko. Leta 1815 so avstrijski cesar, cesar Rusije in kralj Prusije v Heidelbergu oblikovali "sveto alianso". Leta 1848 je tukaj potekala nem\xc5\xa1ka narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina. Leta 1849, v \xc4\x8dasu Pfalz-Baden upora Mar\xc4\x8dne revolucije leta 1848, je bil Heidelberg sede\xc5\xbe revolucionarne vojske. Upornike je porazila pruska vojska v bli\xc5\xbeini Waghaeusela. Mesto so zasedali pruski vojaki do leta 1850. _NEWLINE_Med letoma 1920 in 1933 je Univerza v Heidelbergu postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pomembnih zdravnikov (Czerny, Erb, in Krehl) in humanistov (Rohde, Weber in Gandolf).\n_START_SECTION_\nNacizem in vojna\n_START_PARAGRAPH_\nMed nacisti\xc4\x8dnim obdobjem (1933 - 1945), je bil Heidelberg trdnjava NSDAP (Nacionalsocialisti\xc4\x8dna nem\xc5\xa1ka delavska stranka), najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e stranke na volitvah pred 1933. ). Nearijsko univerzitetno osebje je bilo diskriminirano. Nearijski profesorji so bili izlo\xc4\x8deni leta 1933, v roku enega meseca po prihodu Hitlerja na oblast. Sezname tistih, ki na bi bili deportirali, so pripravili vnaprej. Do leta 1939 je bila ena tretjina u\xc4\x8dnega osebja univerze izrinjena zaradi rasnih in politi\xc4\x8dnih razlogov._NEWLINE_Leta 1934 in 1935 so Reichsarbeitsdienst (dr\xc5\xbeavni delavski servis) in heidelber\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudentje zgradili ogromen Thingst\xc3\xa4tte amfiteater na severni strani mesta, namenjen dogodkom nacisti\xc4\x8dne stranke in SS. Nekaj mesecev kasneje je bila otvoritev velikega Ehrenfriedhof, spominskega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da in zadnji projekt NSDAP v Heidelbergu. To pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je na ju\xc5\xbeni strani starega dela mesta, malo ju\xc5\xbeneje od hriba K\xc3\xb6nigstuhl. Med drugo svetovno vojno in po njej so tam pokopavali vojake Wehrmachta._NEWLINE_Med Kristalno no\xc4\x8djo 9. novembra 1938, so nacisti po\xc5\xbegali sinagoge na dveh lokacijah v mestu. Naslednji dan so za\xc4\x8deli sistemati\xc4\x8dno deportacijo Judov v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Dachau. 22. oktobra 1940 so v \xc4\x8dasu "dogodka Wagner Buerckel", nacisti deportirali 6000 lokalnih Judov, vklju\xc4\x8dno 281 iz Heidelberga, v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du na Camp Gurs v Franciji. V nekaj mesecih je kar 1.000 od njih (201 iz Heidelberga), umrlo od lakote in bolezni.  Med deportiranci iz Heidelberga je bil pesnik Alfred Mombert (1872-1942), ki je zapustil tabor aprila 1941 zahvaljujo\xc4\x8d \xc5\xa1vicarskemu pesniku Hansu Reinhartu.  Od leta 1942 so bili deportiranci, ki so pre\xc5\xbeiveli internacijo v Gursu prepeljani v vzhodno Evropo, kjer je bila ve\xc4\x8dina od njih umorjena._NEWLINE_29. marca 1945 so nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete zapustile mesto in uni\xc4\x8dile trilo\xc4\x8dni stari most. Uni\xc4\x8den je bil tudi bolj sodoben most dolvodno. US Army (3. Infantry, 7. Army) je pri\xc5\xa1la v mesto 30. marca 1945, civilno prebivalstvo se je predalo brez odpora. _NEWLINE_Priljubljeno prepri\xc4\x8danje velja, da se je Heidelberg izognil bombardiranju v drugi svetovni vojni, saj naj bi ga US Army \xc5\xbeelela uporabiti kot postojanka po vojni. Ker Heidelberg ni bil niti industrijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, niti prometno vozli\xc5\xa1\xc4\x8de, ni predstavljal pravega cilja. Druga pomembna univerzitetna mesta kot sta T\xc3\xbcbingen in G\xc3\xb6ttingen je bilo tudi prizaneseno bombardiranje. Letalski napadi zaveznikov so bili osredoto\xc4\x8deni na bli\xc5\xbenja industrijska mesta Mannheim in Ludwigshafen._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ka vojska se izbrala Heidelberg kot bazo zaradi svoje odli\xc4\x8dne infrastrukture, vklju\xc4\x8dno z avtocesto Heidelberg-Mannheim, ki je povezana z avtocesto Mannheim-Darmstadt-Frankfurt in naselila ameri\xc5\xa1ko vojsko v Mannheimu in Frankfurtu. Nedotaknjena \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka infrastruktura je bila bolj pomembna v poznih 1940 in za\xc4\x8detku leta 1950, ko se je ve\xc4\x8dina te\xc5\xbekega tovora \xc5\xa1e vedno preva\xc5\xbeala z vlakom, ne s tovornjaki. Heidelberg je imel nedotaknjene Wehrmachtove voja\xc5\xa1nice, "Grossdeutschland Kaserne", ki jih je zasedla US Army kmalu potem, in preimenovala v Campbell Barracks\n_START_SECTION_\nZgodovina po 1945\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1945 je bila Univerza ponovno odprta na pobudo majhne skupine profesorjev, med katerimi sta bila anti-nacisti\xc4\x8dni ekonomist Alfred Weber in filozof Karl Jaspers. Kirurga Karla Heinricha Bauerja so imenovali za rektorja._NEWLINE_9. decembra 1945 je US Army general George S. Patton imel prometno nesre\xc4\x8do v sosednjem mestu Mannheimu in je umrl v bolni\xc5\xa1nici Heidelberg 21. decembra 1945. Pogrebna slovesnost je potekala v Heidelberg-Weststadt Christuskirche, pokopan je bil na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v 3. armade v Luksemburgu. _NEWLINE_V povojni voja\xc5\xa1ki okupaciji je US Army uporablja Thingsst\xc3\xa4tte za kulturne in verske prireditve. Civilna uporaba se je za\xc4\x8dela v 1980-ih za ob\xc4\x8dasne koncerte in druge kulturne dogodke.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalstvo mesta Heidelberg je preseglo 100.000 prvi\xc4\x8d v letu 1946. To je mesto z mednarodnim prebivalstvom, vklju\xc4\x8dno z eno najve\xc4\x8djih ameri\xc5\xa1kih skupnostih zunaj Severne Amerike. Ob koncu decembra 2011 je imelo mesto 149.633 prebivalcev z uradnim stalnim prebivali\xc5\xa1\xc4\x8dem v Heidelbergu (ne vklju\xc4\x8duje vojakov in zaposlenih v vojski ZDA in njihovih vzdr\xc5\xbeevanih dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov, skupno okoli 20.000 ljudi), kar je najve\xc4\x8d v zgodovini.\n_START_SECTION_\nPot filozofov\n_START_PARAGRAPH_\nNa severni strani Neckarja se nahaja Heiligenberg (Sveti hrib), vzdol\xc5\xbe katerega poteka Pot filozofov (nem\xc5\xa1ko: Philosophenweg), s slikovitim razgledom na staro mestno jedro in grad. Tradicionalno naj bi filozofi Heidelberga in univerzitetni profesorji hodili in se pogovarjali po poti. Dlje na hribu le\xc5\xbei uni\xc4\x8den samostan svetega Mihaela iz 11. stoletja, manj\xc5\xa1i samostan svetega \xc5\xa0tefana, ki je bil v \xc4\x8dasu nacizma amfiteater in ostanki keltskega gradi\xc5\xa1\xc4\x8da iz 4. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem.\n_START_SECTION_\nMuzeji\n_START_PARAGRAPH_\nMed najbolj uglednimi muzejih v Heidelbergu je Carl Bosch Muzej, ki prikazuje \xc5\xbeivljenje in delo kemika in Nobelovega nagrajenca Carla Boscha. Potem je tu \xc5\xa1e Dokumentacijski in kulturni center nem\xc5\xa1kih Sintov in Romov (Dokumentations- und Kulturzentrum Deutscher Sini und Roma), ki opisuje nacisti\xc4\x8dni genocid nad Sinti in Romi. Nem\xc5\xa1ki muzej pakiranja (Deutsches Verpackungsmuseum) podaja pregled o zgodovini pakiranja in zavijanja blaga, medtem ko nem\xc5\xa1ki Farmacevtski muzej (Deutsches Apothekenmuseum), ki se nahaja v gradu, prikazuje zgodbo o farmaciji v Nem\xc4\x8diji. Kurpf\xc3\xa4lzisches Museum ponuja veliko umetni\xc5\xa1ko zbirko in nekaj rimskih arheolo\xc5\xa1kih artefaktov iz regije.\n_START_SECTION_\nAlt Heidelberg\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1901 je Wilhelm Meyer-F\xc3\xb6rster napisal igro Alt Heidelberg, ki so ji sledile \xc5\xa1tevilne filmske prilagoditve. Bila je osnova za opereto Sigmunda Romberga iz leta 1924 Princ \xc5\xa1tudent, ki jo je sam spremenil v film z istim naslovom. V glavni vlogi je igral in pel Mario Lanza.'