b'\n_START_ARTICLE_\nPajkov ugriz\n_START_SECTION_\nPatofiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nTekom evolucije se je pajkov strup izpopolnil tako, da lahko pajek plen u\xc4\x8dinkovito ohromi oz. onesposobi in ga delno prebavi pred zau\xc5\xbeitjem, poleg tega pa lahko deluje kot odli\xc4\x8dna obramba pred napadalcem. Pajkov strup je zapletena me\xc5\xa1anica ve\xc4\x8d kot 100 razli\xc4\x8dnih sestavin, ki zajemajo tako preproste soli kot tudi velike beljakovine. Razli\xc4\x8dne sestavine delujejo sinergisti\xc4\x8dno, kar pove\xc4\x8da u\xc4\x8dinkovitost strupa; primer tega je sinergizem med kalijevimi (K\xe2\x81\xba) ioni ter nevrotoksi\xc4\x8dnimi peptidi. Sestava je odvisna od vrste pajka, spola, prehranjevanja, \xc5\xbeivljenjskega prostora, podnebja idr. Sestavine strupa lahko v grobem razdelimo na nizkomolekularne sestavine, peptide in beljakovine. Pajkov strup lahko deluje bodisi nevrotoksi\xc4\x8dno bodisi nekroti\xc4\x8dno, pri nekaterih vrstah pa strup izkazuje oba na\xc4\x8dina delovanja._NEWLINE_Nizkomolekularne sestavine vklju\xc4\x8dujejo biogene amine, kot sta histamin in serotonin, poliamine, kot je spermin, aminokisline, kot so \xce\xb3-aminomaslena kislina (GABA), glutamat in tavrin, nukleotidi, kot so ribonukleozidi z monosaharidnimi in/ali sulfatnimi skupinami idr. Med nekaterimi aminokislinami, biogenimi amini in nukleotidi ter nevrotoksini obstaja podoben sinergizem kot med kalijevimi ioni in nevrotoksi\xc4\x8dnimi peptidi. Tako poliamini (npr. argiopin) delujejo kot inhibitorji samo na aktivirane glutamatne receptorje, ki jih pred delovanjem poliaminov aktivira glutamat v strupu, sicer pa delujejo nespecifi\xc4\x8dno tudi na muskarinske receptorje pri vreten\xc4\x8darjih ter na ostale ionotropne receptorje in ionske kanal\xc4\x8dke. Nekateri biogeni amini povzro\xc4\x8dijo bole\xc4\x8dino, ki ima verjetno obrambno proti napadalcem, ter pove\xc4\x8dajo prepustnost in pretok krvnih \xc5\xbeil, kar pripomore k \xc5\xa1irjenju strupa po telesu._NEWLINE_Peptide lahko razdelimo na linearne peptide, ki nimajo disulfidnih vezi, ter peptide z disulfidnimi vezmi. Linearni peptidi izkazujejo nespecifi\xc4\x8den citoliti\xc4\x8den u\xc4\x8dinek in delujejo tako, da se vrinejo v fosfolipidni dvosloj celi\xc4\x8dne membrane in jo destabilizirajo, kar vodi v celi\xc4\x8dno smrt. Peptidi z disulfidnimi vezmi po drugi strani izkazujejo nevrotoksi\xc4\x8den u\xc4\x8dinek in delujejo specifi\xc4\x8dno, med ostalim na natrijeve, kalijeve in kalcijeve kanal\xc4\x8dke, mehanoreceptorje in termoreceptorje kot njihovi aktivatorji ali inhibitorji. Med nevrotoksi\xc4\x8dne peptide spadajo \xce\xb4-atrakotoksini avstralskih lijakarjev in nevrotoksini brazilskih klate\xc5\xa1kih pajkov, ki delujejo na natrijeve (Na\xe2\x81\xba) kanal\xc4\x8dke._NEWLINE_Beljakovine lahko razdelimo na encime, kot so ATPaza, esteraze, fosfodiesteraze, hialuronidaza, proteaze, ter beljakovine s specifi\xc4\x8dno toksi\xc4\x8dno aktivnostjo. Med encimi velja omeniti hialuronidazo, ki prakti\xc4\x8dno deluje kot dejavnik pri \xc5\xa1irjenja strupa, saj razgrajuje zunajceli\xc4\x8dne sestavine in tako omogo\xc4\x8da \xc5\xa1irjenje strupa. Za nekroti\xc4\x8dno delovanje je pomembno delovanje fosfolipaz oz. sfingomielinaz D pri pajkih iz rodu Loxosceles. Mehanizem delovanja nekrotoksinov ni popolnoma jasen, verjetno pa toksin preko kemotakse privabi bele krvni\xc4\x8dke (levkocite) na mesto ugriza in spro\xc5\xbei aktivacijo nevtrofilcev, poleg tega pa povzro\xc4\x8di agregacijo trombocitov in trombozo. Vse to lahko vodi v nastanek obse\xc5\xbene mrtvine oz. nekroze. Nekrotoksini lahko sicer delujejo tudi na rde\xc4\x8de krvni\xc4\x8dke (eritrocite) in tako spro\xc5\xbeijo sistemsko hemolizo._NEWLINE_Med nevrotoksi\xc4\x8dne beljakovine spada npr. \xce\xb1-latrotoksin \xc4\x8drnih vdov, ki deluje na kalcijeve (Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba) kanal\xc4\x8dke. V kon\xc4\x8dni fazi delovanje nevrotoksi\xc4\x8dnih peptidov in beljakovin privede do nenadzorovanega spro\xc5\xa1\xc4\x8danja \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih prena\xc5\xa1alcev (nevrotransmiterjev) v sinapsah, predvsem acetilholina in noradrenalina, kar povzro\xc4\x8di razli\xc4\x8dne motori\xc4\x8dne in avtonomne u\xc4\x8dinke.'