b'\n_START_ARTICLE_\nVelika Pasica\n_START_SECTION_\nGeologija in geografija\n_START_PARAGRAPH_\nJama le\xc5\xbei ju\xc5\xbeno od Ljubljanskega barja na rakitni\xc5\xa1ko-krimski planoti z vhodom na ju\xc5\xbenem robu vasi Gornji Ig, na nadmorski vi\xc5\xa1ini 700 m n. m. V neposredni bli\xc5\xbeini je jama Mala Pasica, ki je v preteklosti tvorila del istega jamskega sistema, zdaj pa sta jami lo\xc4\x8deni zaradi udora stropa med njima. Hidrolo\xc5\xa1ko sta povezani, ve\xc4\x8dinoma pa se vanju steka voda le s povr\xc5\xa1ja v neposredni bli\xc5\xbeini._NEWLINE_Velika Pasica je v grobem orientirana v smeri jug\xe2\x80\x93sever z vhodom na dnu 10 m globoke udorne vrta\xc4\x8de na skrajnem ju\xc5\xbenem delu. Skozi prehod se nadaljuje v vhodno dvorano, iz nje pa nato v ovinku proti severu. Tla so naprej od vhodne dvorane razmeroma ravna, z izjemo dveh brezen, globokih 7 in 7,8 m. Stene in tla so delno zasigana, z nekaj kapniki, predvsem\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa1pageti\xc2\xab\xc2\xa0in kapni\xc5\xa1kimi stebri. V drugi dvorani se strop dvigne na 7 m in se mo\xc4\x8dno pribli\xc5\xbea povr\xc5\xa1ju. Jama je sicer suha, prisotnih je le nekaj manj\xc5\xa1ih curkov vode, ki so izrazitej\xc5\xa1i ob de\xc5\xbeevju.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje okrog vhoda pora\xc5\xa1\xc4\x8da dinarski jelovo-bukov gozd, v sami vhodni vrta\xc4\x8di pa ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina listnega opada prepre\xc4\x8duje rast rastlin. Previsne stene pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo mahovi in praproti, ki jih proti vhodu postopoma zamenjajo alge, nedale\xc4\x8d v notranjosti pa zaradi pomanjkanja svetlobe tudi te ne uspevajo ve\xc4\x8d. V vhodni dvorani so nato prisotne le \xc5\xa1e glive in kolonije bakterij, medtem ko je dlje v notranjosti flora prakti\xc4\x8dno v celoti odsotna._NEWLINE_Od \xc5\xbeivali, ki jamo uporabljajo za za\xc4\x8dasno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de (troglokseni), so netopirji veliki in mali podkovnjaki, kune, gozdne mi\xc5\xa1i in polhi, pa pajki in no\xc4\x8dni metulji ter drugi \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci, ki tu prezimujejo._NEWLINE_Globlje v notranjosti prevladujejo \xc5\xbeivali, ki so delno (troglofili) ali popolnoma (troglobionti) prilagojeni na \xc5\xbeivljenje v okolju brez svetlobe in s pomanjkanjem hranil. To so predvsem raznovrstni \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci, kot so jamske kobilice, jamski pajki, pa\xc5\xa1\xc4\x8dipalci, dvojnonoge in raki enakono\xc5\xbeci, pa tudi jamski pol\xc5\xbei. V tej skupini so omembe vredni tudi jamski hro\xc5\xa1\xc4\x8di, ki so naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a skupina na tleh in so jih raziskovalci v tej ter sosednjih jamah odkrili \xc5\xbee deset vrst. Od vodnih jamskih \xc5\xbeivali v ve\xc4\x8djih in manj\xc5\xa1ih lu\xc5\xbeah v notranjosti prevladujejo raki cepono\xc5\xbeci in dvoklopniki, skupno kar 37 vrst, kar je za jamo te velikosti velika raznovrstnost. Vodna favna je zna\xc4\x8dilna za plitvo kra\xc5\xa1ko podzemlje (t. i. epikras oz. epikra\xc5\xa1ka favna); te \xc5\xbeivali se ne razmno\xc5\xbeujejo v jami, kjer je premalo hranil, temve\xc4\x8d v \xc5\xa1pranjah med skalami, od koder jih mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vodni tokovi odplavljajo v jamo. Posledi\xc4\x8dno je v odvzetih vzorcih razmeroma malo odraslih osebkov.'