b'\n_START_ARTICLE_\nNikolaj Rimski-Korsakov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRimski-Korsakov je izhajal iz plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine, tako kot skoraj brez izjeme vsi pomembni ruski pisatelji in skladatelji 19. stoletja. Star\xc5\xa1i so mu namenili neglasbeno pot. Njegovo zgodnje ukvarjanje z glasbo so imeli za potegav\xc5\xa1\xc4\x8dino in ga vpisali na carsko mornari\xc5\xa1ko akademijo. \xc5\xbde leta 1861 se je pod vplivom Balakirjeva pridru\xc5\xbeil peterici, slu\xc5\xbebe v mornarici pa se je znebil \xc5\xa1ele leta 1871 (Prvo simfonijo je napisal na vojni ladji, med triletno mornari\xc5\xa1ko odpravo okoli sveta). Tedaj se je zavedel, da nima prave teoreti\xc4\x8dne podlage, ter za\xc4\x8del zagrizeno \xc5\xa1tudirati kompozicijo in orkestracijo. Pomanjkljivosti je ve\xc4\x8d kot nadoknadil: postal je profesor kompozicije na sanktpeterbur\xc5\xa1kem konservatoriju ter u\xc4\x8ditelj Stravinskega, Prokofjeva in Respighija. Velja za o\xc4\x8deta sodobnega orkestrskega zvoka in njegov u\xc4\x8dbenik orkestracije je \xc5\xa1e danes v veljavi._NEWLINE_Ustvaril je 15 oper, med katerimi so najbolj znane Zlati petelin, Sneguro\xc4\x8dka, Bo\xc5\xbei\xc4\x8dna no\xc4\x8d, Sadko in Pravljica o carju Saltanu, pa tudi vrsto izjemno priljubljenih orkestrskih skladb._NEWLINE_Dokon\xc4\x8dal (pa tudi prikrojil) je najve\xc4\x8dja dela svojih prijateljev Musorgskega (Boris Godunov, Hovan\xc5\xa1\xc4\x8dina) in Borodina (Knez Igor). Svetovno slavo pa si je pridobil z orkestrsko suito \xc5\xa0eherezada, op. 35, po motivih iz orientalske zbirke pravljic Tiso\xc4\x8d in ena no\xc4\x8d (1888).'