b'\n_START_ARTICLE_\nLalibela\n_START_PARAGRAPH_\nLalib\xc3\xa9la (amharsko \xe1\x88\x8b\xe1\x88\x8a\xe1\x89\xa0\xe1\x88\x8b) je starodavno mesto v etiopski pokrajini Volo. Poleg Aksuma je najsvetej\xc5\xa1e mesto v sodobni dr\xc5\xbeavi in je romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de velikega \xc5\xa1tevila prebivalcev, kakor tudi celotne Afrike. Za razliko od glavnega svetega mesta so skoraj vsi prebivalci Lalibele pripadniki etiopske tevahedske pravoslavne cerkve._NEWLINE_Mesto je po celem svetu znano zaradi obse\xc5\xbeka svojih enajstih monolitskih cerkva, ki so jih zgradili v \xc4\x8dasu svetega Lalibele (1181\xe2\x80\x931221), \xc4\x8dlana kraljevske rodbine Zagve. Aksumitska dinastija Zagve je vladala Etiopiji po opusto\xc5\xa1enju (verjetno judovsko fela\xc5\xa1ke, ali morda hamitsko agavske) kraljice Gudit (Jodit), h\xc4\x8derke napol legendarnega Gideona, ki je v 11.\xe2\x80\x9312. stoletju hotela z obmo\xc4\x8dij ob Rde\xc4\x8dem morju na severu dr\xc5\xbeave iztrebiti \xc4\x8dlane kraljeve Davidove hi\xc5\xa1e. Njene \xc4\x8dete naj bi vdrle v aksumitsko dr\xc5\xbeavo in zasedle Aksum. Navkljub la\xc5\xbenim mitom cerkve v Lalibeli niso zgrajene s pomo\xc4\x8djo templjarjev in predstavljajo spomenike imenitnosti srednjeve\xc5\xa1ke etiopske civilizacije. Po slogu so podobne drugim arhitekturnim dose\xc5\xbekom na etiopskem ozemlju. Poleg teh enajst cerkva, izklesanih iz \xc5\xbeive skale, je v Etiopiji vsaj \xc5\xa1e 100 tak\xc5\xa1nih cerkva. Zaradi tega so bili graditelji vsekakor zelo izku\xc5\xa1eni, \xc4\x8detudi s preprostim orodjem. Nekateri nakazujejo na podrobnosti z nagrobnimi spomeniki v Egiptu, vklesanimi v skale, ter na nubijske templje v Abu Simbelu. Vse te stavbe imajo vklesane le fasade, notranji prostori pa so v pobo\xc4\x8djih. Tak\xc5\xa1na je v Lalibeli le cerkev Aba Libanos, pri ostalih deset pa je okolica skalovja lo\xc4\x8dena. Po etiopski legendi naj bi cerkve zgradili angeli._NEWLINE_Med vladavino svetega Lalibele se je mesto imenovalo R\xc3\xb3ha. Kraljica Gudit je sem prenesla glavno mesto. Beseda\xc2\xa0\xc2\xbbLalibela\xc2\xab\xc2\xa0pomeni \xc4\x8debele priznajo njegovo nadoblast. Kralj je dobil ime po roju \xc4\x8debel, ki ga je ob rojstvu obkro\xc5\xbeil. V tem je njegova mati videla znamenje za njegovo vladanje kot negu\xc5\xa1 negasti v prihodnosti. Imena ve\xc4\x8d krajev v sodobnem mestu in splo\xc5\xa1na razporeditev monolitskih cerkva naj bi opona\xc5\xa1ala imena in vzorce, ki jih je sveti Lalibela kot mladeni\xc4\x8d opazoval v \xc4\x8dasu svojega obiska Jeruzalema in svete de\xc5\xbeele. Zgrajene so v treh skupinah. \xc5\xa0est cerkva le\xc5\xbei na severu, \xc5\xa1tiri ju\xc5\xbeno od potoka Jordan, zadnja pa malo stran proti jugozahodu. Najbolj znani sta gotovo cerkev svetega Jurija (Bieta Gi(j)orgis, cerkev Giorgisa, Giorgisova hi\xc5\xa1a) in cerkev svetega Gabriela (Bieta Gabriel). Obe sta iz skupine \xc5\xa1tirih cerkva, ki so lo\xc4\x8dene od pobo\xc4\x8dja._NEWLINE_Cerkve je na zahodu prvi opisal portugalski duhovnik Francisco Alvares leta 1521._NEWLINE_Psevdoarheolog Graham Hancock je poro\xc4\x8dal, da je v cerkvi Device Marije (Bieta Geneta Mariam) od duhovnika videl iz skale vklesan steber pred prezbiterijem, ovit z zelo staro tkanino. Duhovnik mu je povedal da je sam Lalibela vrezal vanj skrivnost o tem, kako so cerkve nastajale, in mu tudi ni hotel pokazati stebra, saj naj bi to bilo svetoskrunstvo.'