b'\n_START_ARTICLE_\nD. T. Suzuki\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nD. T: Suzuki se je rodil 18. oktobra 1870 v red samurajev, ki je razpadel po odstranitvi fevdalizma, zaradi \xc4\x8desar je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal sam z mamo  v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini. Ko je Suzuki odrasel, se je za\xc4\x8del spra\xc5\xa1evati zakaj se je rodil in odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v tak\xc5\xa1nih te\xc5\xbekih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Odgovore je iskal v razli\xc4\x8dnih oblikah vere.\n_START_SECTION_\nIzobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nSuzuki je \xc5\xa1tudiral na Univerzi v Tokiu. Tam se je u\xc4\x8dil kitajskega, sanskrit, pali in nekaj evropskih jezikov. Med \xc5\xa1tudentskimi leti na univerzi se je za\xc4\x8del zanimati za vadbo Zen, katero je za\xc4\x8del izvajati v Kamakuri.  _NEWLINE_Suzuki je nekaj let \xc5\xbeivel in se \xc5\xa1olal skupaj z u\xc4\x8denjakom po imenu Paul Carus. Prvi\xc4\x8d sta se sre\xc4\x8dala na svetovnem parlamentu religij v Chicagu leta 1893. Tam ju je drugega z drugim seznanil Soyen Shaku. Carus je zaprosil Soyena Shakuja, da bi mu pomagal pri prevajanju vzhodne verske literature za zahodno kulturo. Soyen je namesto tega za to delo priporo\xc4\x8dil svojega u\xc4\x8denca Suzukija. Njegovo prvo delo je bil prevod kitajske klasike Tao Te Ching. V tem obdobje njegovega \xc5\xbeivljenja je Suzuki za\xc4\x8del s svojim delom Outlines of Mahayana Buddhism. _NEWLINE_Carus je kasneje izdal svojo knjigo The Gospel of Buddha, v kateri je opisal budizem, katero je Suzuki prevedel v japon\xc5\xa1\xc4\x8dino. Gibanje se je po\xc4\x8dasi za\xc4\x8delo v zadnjih desetletjih 19. Stoletja. Med njihovimi \xc4\x8dlani so bili tudi Suzuki, Carus in Soyen.\n_START_SECTION_\nPoroka\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1911 se je Suzuki poro\xc4\x8dil z Beatrice Erskine Lane. Njegova \xc5\xbeena je bila pripadnica vere imenovane teozofija, katere aktivni \xc4\x8dlan je kasneje postal tudi Suzuki.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nS svojo \xc5\xbeeno sta svoje skupno \xc5\xbeivljenje namenila \xc5\xa1irjenju razumevanja mahayana budizma in leta 1921 ustanovila Vzhodno-budisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo, v katerem sta organizirala razli\xc4\x8dna predavanja in seminarje, ki so temeljili na izobra\xc5\xbeevanju o mahayana budizmu. _NEWLINE_Suzukijev u\xc4\x8ditelj Soyen Shaku ga je v letu 1890 povabil v ZDA, kjer je opravljal delo prevajalca Shakujeve knjige v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, kar je pomenilo za\xc4\x8detek Suzukijeve kariere v pisanju v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini. _NEWLINE_Najbolj je bil slaven za svoje pou\xc4\x8devanje o zen budizmu in njegovi zgodovini, zaradi \xc4\x8desar je tudi od\xc5\xa1el na dalj\xc5\xa1o izobra\xc5\xbeevalno pot po Ameri\xc5\xa1kih univerzah, na univerzi Columbia pa je pet let pou\xc4\x8deval do leta 1957.  _NEWLINE_V svojih poznej\xc5\xa1ih letih je za\xc4\x8del raziskovati vero Jodo Shinshu v kateri ga je vzgojila njegova mati. To budisti\xc4\x8dno vero je tudi predstavil v budisti\xc4\x8dnih cerkvah v ZDA.  _NEWLINE_Zanimal se je za kr\xc5\xa1\xc4\x8danski misticizem in za nekatere prepoznavne mistike kot je Meister Eckhart, katerega je primerjal s sledilci Jodo Shinshu, imenovani Myokonin. Bil je tudi eden izmed prvih, ki je raziskave o Myokoninu predstavil tudi publiki zunaj meja Japonske. Suzuki je raziskoval predhodna stoletja budisti\xc4\x8dne tradicije na Kitajskem ter kako je ta, po tem ko se je raz\xc5\xa1irila na Japonsko, vplivala na japonsko kulturo in zgodovino. _NEWLINE_Poleg nominacije za Nobelovo nagrado leta 1963, pa je prejel tudi \xc4\x8dastno nagrado in sicer Japonsko nacionalno medaljo za kulturo, ki se podeljuje posameznikom, ki so doprinesli dose\xc5\xbeke na akademskem podro\xc4\x8dju za japonsko kulturo.\n_START_SECTION_\nFilozofija in ideologija\n_START_PARAGRAPH_\nSuzukijev u\xc4\x8ditelj zen budizma, Soyen Shaku, je poudarjal, da ima mahayana budist korenine v zen tradiciji. Suzuki je temu nasprotoval in sicer s tem, da je v stoletjih razvoja zena na Kitajskem, to pobralo veliko prvin kitajskega taoizma. Verjel je, da so ljudje na skrajnem vzhodu zelo ob\xc4\x8dutljivi oziroma v skladu z naravo, kot pa ljudje v Evropi in na severu Indije. _NEWLINE_Bil je mi\xc5\xa1ljenja, da so religije neke vrste organizmi, ki skozi \xc4\x8das postanejo predmet nesporazumov ter imajo zmo\xc5\xbenost, da se razvijajo in spreminjajo. _NEWLINE_Suzukijevo mnenje je bilo, da zen satori (prebujenje) pomeni najvi\xc5\xa1ji cilj prakticiranja te tradicije, kar pa je zaznamovalo to tradicijo, je radikalno druga\xc4\x8den na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja v primerjavi s tistim, ki so ga vodili indijski budisti. V Indiji je prevladovala ideja mendikanta (svetega prosija\xc4\x8da), na Kitajskem pa so dru\xc5\xbebene okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine vodile v razvoj templjev in sistem centrov urjenja, kjer so opati in menihi opravljali vsakodnevna opravila. Ta opravila so vklju\xc4\x8devala vrtnarjenje ali kmetovanje, arhitektur, hi\xc5\xa1na opravila, administracijo in ljudsko zdravilstvo. Posledi\xc4\x8dno sledi iz tega, da je razsvetljenstvo, ki ga je mo\xc5\xbeno dose\xc4\x8di v zen budizmu, izhajajo\xc4\x8de iz zahtev in potencialnih frustracij vsakdanjega \xc5\xbeivljenja. _NEWLINE_Suzuki je pogosto omenjan tudi v povezavi s \xc5\xa0olo psihologije Kyoto, vendar ni bil nikoli priznan kot njen uradni \xc4\x8dlan. Zanimal se je tudi za druge tradicije poleg zenovske, v svoji knjigi Zen in japonski budizem pose\xc5\xbee v zgodovino in za\xc4\x8detke formiranja vseh ve\xc4\x8djih japonskih sekt.\n_START_SECTION_\nZen budizem\n_START_PARAGRAPH_\nKo je \xc5\xa1tudiral na univerzi v Tokiu, prevzel prakticiranje Zena v templju Engaku-ji in Kamakura, kjer se je prvotno pou\xc4\x8deval pri Kosenu Roshiju. Po smrti Roshija, je kot u\xc4\x8denec nadaljeval pri Soyenu Shakuju. Pod njegovim okriljem s Suzukijevi nauki bili interni in neverbalni ter vklju\xc4\x8devali dalj\xc5\xa1a obdobja meditacije (zazen). U\xc4\x8denje naukov Zen budizma je Suzuki pisal kot \xc5\xa1tiri leta mentalnega, fizi\xc4\x8dnega, moralnega in intelektualnega napora. Medtem ko se je izobra\xc5\xbeeval v templju Engaku-ji, je \xc5\xbeivel meni\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje, katero je z vsemi izku\xc5\xa1njami opisal v knjigi Trening meniha zen budizma, kjer  je vidike tega urjenja karakteriziral kot \xc5\xbeivljenje poni\xc5\xbenosti, dela, pomo\xc4\x8di, molitev, hvale\xc5\xbenosti in meditacije. V svojih dlih o zen budizmu je zapisal: \xe2\x80\x9cZen je \xc5\xbeivljenje brez vnaprej\xc5\xa1njih predstav. Za dojemanje zena so potrebna dolga leta, globoka predanost in skromnost, obenem pa zadostuje en trenutek intuicije, da bi ga razumeli.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Bil je eden izmed najpomembnej\xc5\xa1ih oseb v \xc5\xa1irjenju zena na zahod, saj  je bil visoko izobra\xc5\xbeen in intelektualen napreden v znanju o zahodni filozofiji ter literaturi, kar mu je omogo\xc4\x8dalo, da je bil prepri\xc4\x8dljiv in uspe\xc5\xa1en v pribli\xc5\xbeevanju svojih idej zahodnemu ob\xc4\x8dinstvu. Zanj je bil zen budizem prakti\xc4\x8dna religija, katere poudarki na direktne izku\xc5\xa1nje, so jo zbli\xc5\xbeale z oblikami misticizma, ki so za mnoge izobra\xc5\xbeence, kot je William James, izvir vseh religioznih sentimentov.  _NEWLINE_Ideja splo\xc5\xa1ne esence je Suzukijevo idejo zbli\xc5\xbeala z zahodnim ob\xc4\x8dinstvom, ki se je poistovetilo z zahodnim ezoterizmom, ki je bil skrit v njej v obliki vzhodnja\xc5\xa1kega misticizma.  _NEWLINE_Suzuki predstavi verzijo zena, ki je najbolje opisan kot detradicionaliziran in esencializiran. Mnogi izobra\xc5\xbeenci so ga videli kot budisti\xc4\x8dnega modernista, za katerega je zna\xc4\x8dilno zavra\xc4\x8danje poudarkov ritualov in metafizi\xc4\x8dnih elementov religije, saj so te elementi videni kot nesorazmerni z diskurzi modernizma. Vendar je bil hkrati kritiziran za svoj esencialisti\xc4\x8dni pristop, nakar ga je kitajski filozof Hu Shih let 1951 okaral za ustvarjanje idealizirane podobe zen budizma.\n_START_SECTION_\nVpletenost v nacizem in japonski nacionalizem\n_START_PARAGRAPH_\nSuzuki je bil tudi kontraverzna osebnost zaradi svojega simpatiziranja z nacizmom. Brian Victoria, ameri\xc5\xa1ki budist in pisatelj je preu\xc4\x8deval dela Suzukija in odkril, da je slednji v japonskem budisti\xc4\x8dnem \xc4\x8dasopisu leta 1936, odkrito simpatiziral s Hitlerjevimi na\xc4\x8deli, ki mu jih je razlo\xc5\xbeil sorodnik iz Nem\xc4\x8dije. Trdil naj bi, da \xc4\x8deprav sta  antisemitizem in genocid nad Judi kruti dejanji, razume Hitlerja, saj naj bi to bilo potrebno, da se nem\xc5\xa1ki narod ohrani. Kljub temu pa je so\xc4\x8dustvoval z Judi, kot posamezniki prizadetimi med tem re\xc5\xbeimom. _NEWLINE_So\xc4\x8dasno so Suzukija kritizirali zaradi svojega odnosa do japonskega nacionalizma. V \xc4\x8dasu Meiji restavracije,se je splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irila filozofija Nihonjinron, ki je poudarjala edinstvenost Japoncev, katero so pripisovali njihovim razli\xc4\x8dnim zna\xc4\x8dilnostim. To edinstvenost je Suzuki pripisoval dolo\xc4\x8denim aspektom zen budizma. Menil je namre\xc4\x8d, da zen utele\xc5\xa1a najosnovnej\xc5\xa1o esenco filozofije in spiritualnosti ter, da je to edinstven izraz azijske kulture, za katero je menil, da je bolj\xc5\xa1a v primerjavi z zahodnja\xc5\xa1kim na\xc4\x8dinom mi\xc5\xa1ljenja.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSodobniki Suzukija so priznavali njegovo delo, namre\xc4\x8d bil je obse\xc5\xbeno bran in tudi opa\xc5\xbeen ter komentiran s strani pomembnih oseb. Eno njegovih najbolj prepoznavnih del \xe2\x80\x98An introduction to Zen Buddhism\xe2\x80\x99 je vklju\xc4\x8devalo obse\xc5\xbeen komentar svetovno znanega psihologa Carla Junga, ki je menil, da so Suzukijeva dela o zen budizmu nekatera izmed najbolj\xc5\xa1ih doprinosov znanju o  budizmu ter pohvalil njegov uspeh pri zbli\xc5\xbeanju zen budizma zahodnemu na\xc4\x8dinu razmi\xc5\xa1ljanja. Hkrati pa je kritiziral, da si je nekatere aspekte filozofije \xe2\x80\x9csposodil\xe2\x80\x9d iz azijske spiritualnosti.'