b'\n_START_ARTICLE_\nTainska civilizacija\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija o izvoru ljudstva Taino zaenkrat \xc5\xa1e ni potrjena, zato obstajajo \xc5\xa1tevilne teze o njihovih koreninah. Jezikovni dokazi, ki so se ohranili v nekaterih slovnicah namre\xc4\x8d zelo nazorno nakazujejo podobnost jezika ljudstva Taino, z jezikom Arawak, iz Ju\xc5\xbene Amerike, natan\xc4\x8dneje Venezuele. Na podlagi tega se mnogi strinjajo, da ima to ljudstvo svoje korenine zasidrane prav na ozemlju Venezuele, okoli obmo\xc4\x8dja reke Orinoko, ki tako velja za kraj njihovega izvora. Kljub temu pa ostajajo nekateri posamezniki, ki trdijo, da bi staroselci lahko bili potomci majevske civilizacije, ki je \xc5\xbeivela na obmo\xc4\x8dju polotoka Jukatana, Gvatemale in drugih sosednjih regij. Svoje prepri\xc4\x8danje utemeljujejo glede na podobnosti, ki se ka\xc5\xbeejo v nekaterih obi\xc4\x8dajih, navadah, simbolih in prepri\xc4\x8danjih. Tudi sveta knjiga majevske civilizacije, imenovana Popol Vuh, nakazuje \xc5\xa1tevilne podobnosti med obi\xc4\x8daji tainske in majevske civilizacije, vendar je kljub temu verjetnost o skupnem izvoru majhna.\n_START_SECTION_\nGeografsko nahajanje\n_START_PARAGRAPH_\nPred prihodom Evropejcev so Indijanci Taino poseljevali Bahame, Velike Antile in sever Malih Antilov. Ve\xc4\x8dina jih je zasedalo velik predel otokov Portorika in Hispaniolo, prav tako pa so poseljevali tudi vzhodni predel Kube in del Jamajke.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\n12. oktobra 1492 so \xc5\xa0panci, pod vodstvo odprave Kri\xc5\xa1tofa Kolumba, prvi\xc4\x8d v zgodovini dosegli kopno ameri\xc5\xa1ke celine, v prepri\xc4\x8danju da so pri\xc5\xa1li v Azijo. \xc5\xa0panci so \xc5\xbeeleli priti tja, v upanju, da bodo na\xc5\xa1li zlato in obogateli. Ker pa so na vzhodu njihovo pot ovirali Turki, so se odlo\xc4\x8dili za potovanje v nasprotni smeri in tako naleteli na novo celino, Ameriko. Kri\xc5\xa1tof Kolumb je 12.oktobra 1492 prvi\xc4\x8d stopil na ozemlje, Evropejcem neznanega sveta, na otok Guanahani, ki se nahaja na Bahamih. Tam je potekalo tudi prvo sre\xc4\x8danje dveh kultur; Evropejcev in ljudstva Taino. Njihovo sre\xc4\x8danje je bilo sprva miroljubno, kajti staroselci so verjeli, da so Evropejci bogovi, vendar pa so to teorijo kmalu ovrgli. Ljudstvo Taino je odpravo Kri\xc5\xa1tofa Kolumba, kljub prvotni negotovosti in strahu, sprva sprejelo gostoljubno, kar pa so \xc5\xa0panci kmalu za\xc4\x8deli izkori\xc5\xa1\xc4\x8devati. Silili so jih, do so delali kot su\xc5\xbenji v rudnikih zlata in da so gradili utrdbe. Zaradi te\xc5\xbekega prisilnega dela in mu\xc4\x8denja je veliko domorodcev podleglo smrti. Ko so domorodci, s pomo\xc4\x8djo preizkusa utopitve enega izmed domnevnih bogov potrdili smrtnost Evropejcev, so se jim za\xc4\x8deli upirati. \xc5\xa0tevilni upori, kljub mno\xc5\xbei\xc4\x8dni premo\xc4\x8di, zaradi neprimernega oro\xc5\xbeja niso imeli pozitivnega u\xc4\x8dinka. Poleg tega so jim gro\xc5\xbenjo predstavljala tudi druga domorodna ljudstva iz severo-vzhodnih Antilov. Leta 1520 je tako tainsko ljudstvo \xc5\xbee skoraj popolnoma izginilo. Pe\xc5\xa1\xc4\x8dica, ki jih je pre\xc5\xbeivelo, je bilo podvr\xc5\xbeenih nadaljnjim posledicam zatiranja s strani Evropejcev. Tisti, ki so ostali na otoku so v veliki meri podlegli za posledicam mu\xc4\x8denja in boleznim, ki so jih seboj prinesli tujci.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebena struktura\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebena, politi\xc4\x8dna in religiozna struktura je bila ena izmed najnaprednej\xc5\xa1ih v primerjavi z ostalimi domorodnimi ljudstvi. Skupno ozemlje ljudstva Taino, imenovano caciazgo, je bilo razdeljeno na vasi, yucayeques, katerim so poveljevali poglavarji (\xc5\xa1efi), imenovani caciques, ki so pridobivali svoje polo\xc5\xbeaje na na\xc4\x8din dedovanja ali na podlagi kak\xc5\xa1nega posebnega dose\xc5\xbeka. V \xc4\x8dasu, ko je na otok pri\xc5\xa1el Kri\xc5\xa1tof Kolumb je imel Portoriko tako pribli\xc5\xbeno 20 poglavarjev, caciques. Otok pa ni bil deljen samo na vasi s poglavarjem na \xc4\x8delu, temve\xc4\x8d isto\xc4\x8dasno tudi na dodatna okro\xc5\xbeja ter province._NEWLINE_Dru\xc5\xbebena struktura Indijskih Tainov je bila sestavljena hierarhi\xc4\x8dno, od najvi\xc5\xa1jega, do najni\xc5\xbejega sloja prebivalstva. Najpomembnej\xc5\xa1a oseba znotraj dru\xc5\xbebe je bil cacique, oziroma \xc5\xa1ef vasi, ki je vladal nad ostalim ljudstvom. Piramida je bila tako sestavljena iz:_NEWLINE_CACIQUES; Vsemogo\xc4\x8dni poglavarji, ki so izvirali iz najvi\xc5\xa1jega sloja prebivalstva (nita\xc3\xadnos). Njihov polo\xc5\xbeaj se je dedoval po \xc5\xbeenski strani, to pomeni da je bil naslednik trenutnega poglavarja, sin poglavarjeve najstarej\xc5\xa1e sestre._NEWLINE_BEHIQUES; Vra\xc4\x8di, duhovniki._NEWLINE_NITA\xc3\x8dNOS; Mednje so spadali plemi\xc4\x8di, vojaki in obrtniki, ki so imeli zaradi svoje\xc2\xa0\xc2\xbbmodre krvi\xc2\xab\xc2\xa0v lasti druge domorodce. Nita\xc3\xadnos so tako vladovali nad Nabor\xc3\xadas._NEWLINE_NABOR\xc3\x8dAS; Slu\xc5\xbeabniki, ki so spadali v najni\xc5\xbeji sloj prebivalstva. Navadno so opravljali te\xc5\xbeka dela kot so npr. ribolov in lov.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKo so \xc5\xa0panci dosegli Portoriko se je predvidevalo, da je v Antilih \xc5\xbeivelo pribli\xc5\xbeno 230.000 posameznikov, med katerimi je bilo najve\xc4\x8d Tainov. Po kon\xc4\x8dani kruti kolonizaciji pa se je zmotno mislilo, da so \xc5\xa0panci zbrisali kakr\xc5\xa1nokoli sled za staroselci, vendar temu ni bilo tako. V Portoriku namre\xc4\x8d \xc5\xa1e dandanes najdemo nekaj zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d stare civilizacije. Najve\xc4\x8d jih lahko najdemo v osrednje-zahodnem predelu otoka in sicer v drugi najmanj\xc5\xa1i ob\xc4\x8dini Portorika, v Maricau. Tam \xc5\xbeivijo potomci ljudstva Taino, ki so pre\xc5\xbeiveli poboj iz leta 1511 ter uspe\xc5\xa1no pobegnili pred \xc5\xa1panskimi osvajalci in se nato zatekli v gore Portorika. Danes lahko najdemo le \xc5\xa1e okoli 500 potomcev te predkolumbijske civilizacije._NEWLINE_Vizualni videz domorodcev se je bistveno razlikoval od Evropejcev. \xc4\x8ceprav so bili Taini nizke ali srednje rasti je bilo njihovo telo zelo dobro oblikovano in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dasto. Njihova ko\xc5\xbea ni bila enotne barve, temve\xc4\x8d me\xc5\xa1anica med kostanjevo rjavo in oran\xc5\xbeno barvo. Na\xc4\x8deloma so veljali za manj pora\xc5\xa1\xc4\x8dene ljudi, brez brade, s \xc5\xa1irokim obrazom, lepimi in mo\xc4\x8dnimi zobmi, polnimi ustnicami in izrazitimi li\xc4\x8dnicami. Njihovi lasje so bili v ve\xc4\x8dini \xc4\x8drne barve, prav tako kot tudi o\xc4\x8di, ki so bile obenem tudi zelo velike in mandljaste oblike. Domorodci na\xc4\x8deloma niso nosili oblek, z izjemo starej\xc5\xa1ih, poro\xc4\x8denih \xc5\xbeensk, ki so nosile t.i. naguas, krilu podobno blago iz bomba\xc5\xbea. Ostali so nosili le neke vrste prepasnice iz bomba\xc5\xbea, ovite okoli medeni\xc4\x8dnega obro\xc4\x8da in prsnega predela. Velikokrat so svoje telo prekrivali z rastlinsko ma\xc5\xa1\xc4\x8dobo in z razli\xc4\x8dnimi odtenki barv (rde\xc4\x8da, \xc4\x8drna, rumena in bela), kajti le te so uporabljali kot sredstvo v boju proti insektom, ki so zelo zna\xc4\x8dilni za tropsko podro\xc4\x8dje. \xc5\xbdenske so uporabljale tudi nakit kot so na primer zapestnica, ogrlica, amulet in uhani (taguagas), ki pa so jih nosile tako v u\xc5\xa1esih kot tudi v nosu.\n_START_SECTION_\nBivali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nVasi oz. yacayeque so Taini gradili v bli\xc5\xbeini vode oz. rek in jezer. Prav tako so se ozirali na bli\xc5\xbeino visokih dreves, ki so jim v son\xc4\x8dnih dneh nudila zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pred vro\xc4\x8dim soncem. Vas je bila obdana z ograjo, iz nje pa je vodilo ve\xc4\x8d poti, ena neposredno do izvira vode. Ob poteh so bili postavljeni stolpi, ki so jih uporabljali kot opazovalnice. Okoli vasi so imeli postavljene neke vrste farm, izven ograje pa so velikokrat gradili igri\xc5\xa1\xc4\x8da za izvajanje \xc5\xa1portnih iger. Navadni ljudje so bivali v okroglih slamnatih hi\xc5\xa1kah brez oken imenovanih boh\xc3\xados, medtem ko se je hi\xc5\xa1a poglavarja imenovala caney. Ta je bila pravokotne oblike in je imela okenske povr\xc5\xa1ine. Bile so velikih povr\xc5\xa1in, tako velikih, da je v njih lahko stanovalo 15 dru\xc5\xbein. Tako bohio kot caney sta vsebovali prostor za skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje oz. shranjevanje. Taini so za skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje uporabljali pletene ko\xc5\xa1are, za kuhanje so uporabljali ognji\xc5\xa1\xc4\x8da, za sedenje stole, za spanje pa vise\xc4\x8de mre\xc5\xbee. Bivalni prostori so bili vedno urejeni in \xc4\x8disti.\n_START_SECTION_\nPoligamija\n_START_PARAGRAPH_\nPoglavarji vasi so se poslu\xc5\xbeevali pojma poligamije, kar pomeni, da so imeli ve\xc4\x8d \xc5\xbeena hkrati. Velikokrat je bil to odraz prekomernosti \xc5\xbeenskega spola, primernega za poroko, prav tako pa je bilo tudi ne\xc4\x8dastno med staroselci, \xc4\x8de niso imeli otrok. Njihov statusni in ekonomski polo\xc5\xbeaj jim je omogo\xc4\x8dal, da so lahko imeli in vzdr\xc5\xbeevali ve\xc4\x8d \xc5\xbeena ter sinov hkrati. Kljub temu pa je vzrok prakticiranja poligamije temeljil tudi na drugih vzrokih in sicer na konstantnih bitkah Tainov z drugimi karibskimi plemeni, ki so zmanj\xc5\xa1evale mo\xc5\xa1ko populacijo le teh, medtem ko so oni imeli veliko \xc5\xbeeljo po vzdr\xc5\xbeevanju imperija in obenem tudi prebivalstva. Ni\xc5\xbeanje mo\xc5\xa1kega prebivalstva ter \xc5\xbeelja po velikem imperiju sta bila druga dva pomembna faktorja, ki sta podpirala prakticiranje poligamije.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nTaini so poznali in verjeli v ve\xc4\x8d bogov, kar pomeni, da so bili politeisti. Vera v razli\xc4\x8dne vrste bogov, kot so bog sonca, bog vetra in bog de\xc5\xbeja, jim je namre\xc4\x8d pomagala razumeti in razlo\xc5\xbeiti vsakodnevne naravne pojave. Njihov kulturni razvoj je bil na zelo visokem nivoju in to jim je pomagalo, da so si lahko izmislili kopico mitov, s katerimi so upravi\xc4\x8devali nastanek sveta, sonca, morja in \xc4\x8dloveka. Svojo vero so izro\xc4\x8dili najvi\xc5\xa1jim bogovom, imenovanih Cemis, ki so predstavljali razli\xc4\x8dne naravne ali nerazumljive pojave. Yucahi je bil poznan kot bog poljedelstva, Marohi kot bog lune in Jurac\xc3\xa1n kot bog neviht. Manj pomembni bogovi so se imenovali Cemies. Taini so namre\xc4\x8d verjeli, da so se poglavarji vasi (caciques) in drugi pomembni bojevniki, po svoji smrti spremenili v bogove. Najpomembnej\xc5\xa1e bo\xc5\xbeanstvo je predstavljal bog, poznan kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik ljudstva, Yocah\xc3\xba, ki so ga poznali tudi pod imenom Yukiy\xc3\xba. Ljudstvo Taino je bilo prepri\xc4\x8dano, da se bogovi, v katere so verjeli, prehranjujejo na enak na\xc4\x8din kot oni, zato so jim redno darovali hrano. Vsaka vas je imela tudi svojega duhovnika, ki je bil poleg poglavarja eden najpomembnej\xc5\xa1ih oseb v vasi.\n_START_SECTION_\nZabava\n_START_PARAGRAPH_\nTaini so se zabavali na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, predvsem s plesom, z glasbo in igro z \xc5\xbeogo. Zadnja je bila poznana pod imenom bat\xc3\xba in se je izvajala na prostoru, ki se je imenoval batey. Ta igra je vzbudila velik interes med \xc5\xa1panskimi osvajalci, glede na to, da se je \xc5\xbeoga, ki so jo uporabljali odbijala, medtem ko v Evropi take vrste \xc5\xbeoge niso poznali. Igra je potekala med dvema ekipama po 30 igralcev, ki so morali ohranjati \xc5\xbeogo v zraku z razli\xc4\x8dnimi deli telesa. Roke so bile med igro izklju\xc4\x8dene in se niso smele uporabljati. Taini so zelo radi plesali. Med plesi je prevladoval obredni ples are\xc3\xadto, ki so ga izvajali ob spremljavi glasbe. Pri tem so uporabljali razli\xc4\x8dne in\xc5\xa1trumente, ki so bili po ve\xc4\x8dini narejeni iz tobaka.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1a prehrana Tainov so bili gomolji in juka, s katere moke se je delal kruh. Prav tako so se prehranjevali z raznimi bu\xc4\x8dami, papajami, razli\xc4\x8dnimi avtohtonimi sade\xc5\xbei, koruzo, ananasom, \xc4\x8drnim grahom, \xc4\x8dilijem in fi\xc5\xbeolom. Koruzo so uporabljali tudi za pridelovanje alkoholne pija\xc4\x8de- piva. Zelo pomembno prehranilo so bile tudi ribe, ki so jih lovili s pomo\xc4\x8djo strupa, ki so ga spustili v vodo, da so jih la\xc5\xbeje zajeli. Lovili so tudi druge morske \xc5\xbeivali kot npr. ostrige in rake. Ker na otoku ni bilo ve\xc4\x8djih \xc5\xbeivali, so na kopnem ve\xc4\x8dinoma lovili ptice, ka\xc4\x8de in papagaje. Pripravljali so jih na na\xc4\x8din, podoben dana\xc5\xa1njemu \xc5\xbearu.\n_START_SECTION_\nEkonomija\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna aktivnost ljudstva Taino je bilo poljedelstvo. Kultivirali so tobak, bomba\xc5\xbe, poper, sladki krompir in ananas. Gojili so juko, da so lahko ustvarjali alkoholno pija\xc4\x8do, ki se je imenovala Cusub\xc3\xad. Izdelovali so kanuje, ki so bili narejeni z drevesnih debel. \xc5\xa0panski dnevniki pri\xc4\x8dajo, da je trajalo tudi ve\xc4\x8d mesecev, da so izdelali en kanu. Nekateri izmed narejenih kanujev so lahko preva\xc5\xbeali po ve\xc4\x8d ljudi hkrati, tudi do 100 oseb. Te \xc4\x8dolne so uporabljali za trgovanje z bli\xc5\xbenjimi otoki. Iz lesa so izdelovali tudi stiskalnike za stiskanje semen koruze in zdravilnih zeli\xc5\xa1\xc4\x8d. Ko so kon\xc4\x8dali s postopkom stiskanja, so pridobljeno teko\xc4\x8dino uporabljali za nanos barve, ki je velikokrat krasila njihova telesa._NEWLINE_Ljudstvo Taino se je na dnevni ravni ukvarjalo predvsem s poljedelstvom, to pa je pripomoglo k razvoju drugih uporabnih obrtnih predmetov, kot so na primer vaze in vr\xc4\x8di iz lesa, sekire iz kamna, poslikane tkanine iz bomba\xc5\xbea. Poleg tega pa so bili domorodci tudi izvrstni kiparji. Izdelovali so razli\xc4\x8dne vrste predmetov velikih dimenzij, ki so bili namenjeni razli\xc4\x8dnim obredom, izdelovali pa so tudi svoje idole, in\xc5\xa1trumente itn. Domorodci so bili tudi izvrstni ribi\xc4\x8di in odli\xc4\x8dni lovci.'