b'\n_START_ARTICLE_\nFernando \xc3\x81lvarez de Toledo\n_START_SECTION_\nV slu\xc5\xbebi cesarja Karla V.\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v bogati dru\xc5\xbeini, ki je dolgo slu\xc5\xbeila kastilskim kraljem._NEWLINE_Leta 1524 se je priklju\xc4\x8dil \xc5\xa1panski vojski cesarja Karla V. v boju proti Francozom pri Fuenterrabia in se tako izkazal, da je bil po zavzetju mesta imenovan za guvernerja mesta._NEWLINE_Odtlej je ves \xc4\x8das slu\xc5\xbeil Habsbur\xc5\xbeanom. Razvil se je v najbolj profesionalnega poveljnika svoje dobe. Od svojih vojakov je zahteval trdo urjenje in strogo disciplino ter izdelal taktiko uporabe strelnega oro\xc5\xbeja. Bil je strokovnjak logistike, njegova najve\xc4\x8dja odlika pa je bila izredna samozavest, ki mu je omogo\xc4\x8dala, da je bil trden v svojih odlo\xc4\x8ditvah._NEWLINE_Leta 1535 je poveljeval delu vojske cesarja Karla V. v uspe\xc5\xa1nem pohodu na Tunis._NEWLINE_V letih 1546-47 je vodil cesarsko vojsko proti nem\xc5\xa1kim knezom \xc5\xa1malkaldenske zveze. Po zmagi pri M\xc3\xbchlbergu (april 1547) je Karel V. dosegel vrh svoje mo\xc4\x8di._NEWLINE_Leta 1552 je Karel V. postavil vojvodo Albo za glavnega poveljnika cesarske vojske v Italiji._NEWLINE_Karel V., odli\xc4\x8dni opazovalec zna\xc4\x8dajev, je v tajni oporoki vojvodo Albo priporo\xc4\x8dil svojemu sinu Filipu II. kot zanesljivega svetovalca v voja\xc5\xa1kih in dr\xc5\xbeavnih zadevah, sicer pa ne preve\xc4\x8d zaupanja vrednega, ker je neizmerno ambiciozen, \xc5\xbeeli vse obvladovati in pri doseganju svojega cilja ne izbira sredstev. Tako Filip II. vojvodi Albi nikdar ni v celoti zaupal.\n_START_SECTION_\nV slu\xc5\xbebi kralja Filipa II.\n_START_PARAGRAPH_\nFilip II. je leta 1556 vojvodo Albo imenoval za kraljevega namestnika v Neaplju. Ko je vojvoda Alba v zadnji fazi francosko-\xc5\xa1panskih vojn v Italiji leta 1557 pri\xc5\xa1el pred vrata Rima, ga je Filip II. zaustavil in zahteval da se pogaja. Vojvoda Alba je v mirovnih pogovorih dosegel, da je pape\xc5\xbe Pavel IV. sprejel \xc5\xa1panske pogoje._NEWLINE_Leta 1559 je Filip II. poslal vojvodo Albo na \xc4\x8delu ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de delegacije v Pariz, da v njegovem imenu zaprosi za roko h\xc4\x8derke francoskega kralja Henrika II., Elizabete (ki je bila prvotno namenjena Filipovemu sinu Carlosu). Poleg izpolnitve poslanstva je bilo sre\xc4\x8danje uvod v mirovna pogajanja v Cateau-Cambr\xc3\xa9sis, ki je kon\xc4\x8dal francosko-\xc5\xa1pansko vojno._NEWLINE_Po miru v Cateau-Cambr\xc3\xa9sis (april 1559) je postal Alba eden od dveh glavnih ministrov Filipa II; drugi je bil Ruyu G\xc3\xb3mez de Silva. Druga\xc4\x8de kot slednji je vojvoda Alba v dr\xc5\xbeavnem svetu vedno zagovarjal odlo\xc4\x8dno zunanjo politiko._NEWLINE_Vojvoda Alba je leta 1565 spremljal Filipovo soprogo, kraljico Elizabeto na sre\xc4\x8danje z njeno materjo Katarino Medi\xc4\x8dejsko, ki je ob svojem sinu, francoskem kralju Karlu IX. (takrat je postal polnoleten) z dvorom potovala po Franciji, kot je bilo to v navadi. Na sre\xc4\x8danju ob francosko-\xc5\xa1panski meji v Bayonnu vojvoda Katarine (ki je na francoskem dvoru \xc5\xa1e vedno imela glavno besedo) ni mogel prepri\xc4\x8dati, da bi s \xc5\xa1pansko pomo\xc4\x8djo odlo\xc4\x8dneje nastopila proti hugenotom. Kasnej\xc5\xa1e obto\xc5\xbebe protestantov, da sta tedaj na\xc4\x8drtovala \xc5\xa1entjernejsko no\xc4\x8d nimajo nobene realne osnove._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1563 je vojvoda Alba svetoval kralju, da bi bilo treba posekati glave vodilnim plemi\xc4\x8dem nizozemske opozicije, \xc4\x8de \xc5\xbee ni mogo\xc4\x8de takoj, pa ob prvi ugodni prilo\xc5\xbenosti. Leta 1566 so na Nizozemskem izbruhnili mno\xc5\xbei\xc4\x8dni nemiri in Filip je tja poslal vojvodo na \xc4\x8delu velike vojske z naro\xc4\x8dilom, da kaznuje upornike, iztrebi krivoverstvo in ponovno uveljavi omajano kraljevo avtoriteto. Vojvoda Alba je dal zapreti nekaj vodij opozicije, med katerimi ve\xc4\x8dina niti ni bila nasprotna \xc5\xa1panskemu kralju, in ustanovil voja\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (krvavi svet), ki je mimo zakonov obsodilo uporni\xc5\xa1tva 12.000 oseb, med njimi ve\xc4\x8d kot 1000 na smrtno kazen; kakih 60.000 ljudi je tedaj pobegnilo v tujino. Kot kraljevi namestnik na Nizozemskem je za pokrivanje voja\xc5\xa1kih izdatkov svoje vojske samovoljno vpeljal 10 odstoten davek na prodano blago, kar pa je potrpljenje Nizozemcev pripeljalo \xc4\x8dez rob._NEWLINE_V letu 1572 so nizozemski emigranti iz Anglije, ob pomo\xc4\x8di doma\xc4\x8dega prebivalstva, zavzeli ve\xc4\x8dino Holandije in Zelandije, Viljem I. Oranski in njegov brat Ludvik Nassavski sta z vojskama najemnikov vdrla na Nizozemsko iz Nem\xc4\x8dije in Francije. Vojvoda Alba ju je premagal in ponovno zavzel del Holandije, kjer so njegovi vojaki zagre\xc5\xa1ili mnoge krutosti, ki so se usidrale v zgodovinski spomin prebivalstva. V pomanjkanju denarja in brez podpore mornarice pa ni mogel zavzeti ostale Holandije in Zelandije. Njegove napake in intrige G\xc3\xb3mezove stranke na \xc5\xa1panskem dvoru so prepri\xc4\x8dale kralja, da je leta 1573 vojvodo Albo odpoklical._NEWLINE_Leta 1579 je vojvoda pri\xc5\xa1el v hi\xc5\xa1ni pripor, potem ko se je njegov sin poro\xc4\x8dil proti \xc5\xbeeljam kralja._NEWLINE_Leta 1580 je kardinal Granvelle prepri\xc4\x8dal Filipa II., da je postavil vojvodo Albo za vodjo invazije na Portugalsko. V nekaj tednih je v enem svojih najbolj briljantnih pohodov zavzel Lizbono. A nikdar ve\xc4\x8d si ni povrnil Filipove naklonjenosti._NEWLINE_Zunaj \xc5\xa0panije vojvodi Albi nikdar niso oprostili kr\xc5\xa1enja zakonitosti in zlo\xc4\x8dinov, ki so jih zagre\xc5\xa1ili njegovi vojaki na Nizozemskem in Portugalskem. V \xc5\xa1panski zgodovini pa je pomemben kot predstavnik starega plemstva, neodvisen in ponosen na svoje privilegije in voljan boriti se v prvi vrsti za ohranitev absolutne monarhije.'