b'\n_START_ARTICLE_\nHrastnik\n_START_SECTION_\nPrometne povezave\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno prometnico za Hrastnik predstavlja glavna cesta G2-108, ki povezuje  Ljubljano preko Litije, Trbovelj z Zidanim Mostom. Z Rimskimi Toplicami in posredno s Celjem je povezan z regionalno cesto R1-221, preko katere je povezan tudi s sosednjimi Trbovljami. Ta cesta se na poti do Trbovelj povzpne do 529 m visokega Ojstr\xc5\xa1kega prevala. _NEWLINE_Skozi Hrastnik te\xc4\x8de Ju\xc5\xbena \xc5\xbeeleznica, na kateri se je promet za\xc4\x8del odvijati leta 1849. Preko te povezave ima Hrastnik dobre in pogoste vlakovne povezave z Ljubljano in Trstom, Celjem, Mariborom in Dunajem ter s Posavskimi ob\xc4\x8dinami in z Zagrebom ter Beogradom. Ta \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka povezava je predstavljala temelj za nagel industrijski razvoj, ki ga je mesto do\xc5\xbeivelo v 19. in 20. stoletju. Nekdanja po dolini Bobna potekajo\xc4\x8da \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga je povezovala \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo ob Savi tudi z rudnikom oziroma jamo Ojstro in je med drugim omogo\xc4\x8dala odvoz izkopanega premoga ter industrijskih proizvodov iz Tovarne kemi\xc4\x8dnih izdelkov in Steklarne Hrastnik.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje je bilo poseljeno \xc5\xbee pred prihodom Rimljanov, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da najdba keltskega grobi\xc5\xa1\xc4\x8da v Krnicah in mnogo starej\xc5\xa1a, kasneje izgubljena kamnita sekira, najdena na Kovku. _NEWLINE_Iz \xc4\x8dasa Antike so bili najdeni ostanki starorimskega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da ob reki Savi, ob lokaciji dana\xc5\xa1nje bencinske \xc4\x8drpalke. Tu je bilo najdeno tudi mnogo rimske lon\xc4\x8denine, razli\xc4\x8dnih sponk za spenjanje las, pasov in kra\xc5\xa1enje oblek, obeskov in prstanov; na\xc5\xa1li so tudi rimske kovance, na podlagi \xc4\x8desar je sveti\xc5\xa1\xc4\x8de ume\xc5\xa1\xc4\x8deno v \xc4\x8das med 1. in 4. stoletjem na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. _NEWLINE_V srednjem veku so za\xc4\x8deli nastajati kme\xc4\x8dki zaselki. Kraj se prvi\xc4\x8d pisno omenja v 13. stoletju. _NEWLINE_Ime Hrastnik se uradno uporablja \xc5\xa1ele od leta 1932, a je bilo to ime \xc5\xbee prej v uporabi. Ime se je najprej nana\xc5\xa1alo na vas na vzpetini nad soto\xc4\x8djem Bobna in Brnice. Od vasi ni do danes ostalo ni\xc4\x8desar. Za obmo\xc4\x8dje, kjer je vas stala, se \xc5\xa1e uporablja ime Stari Hrastnik. _NEWLINE_Naselje je nastalo leta 1822, ko so v \xc5\xbduganju za\xc4\x8deli z odkopavanjem premoga, leta 1857 pa so premog za\xc4\x8deli odkopavati tudi v Ojstrem. Razvoj kraja je pospe\xc5\xa1ila leta 1848 zgrajena ju\xc5\xbena \xc5\xbeeleznica. V tem \xc4\x8dasu so pove\xc4\x8dali izvoz premoga, odprli apnenice in leta 1860 zgradili kemi\xc4\x8dno tovarno in steklarno. V Zasavju so sicer nastale steklarne v vseh treh rudarskih krajih, a ohranila se je le hrastni\xc5\xa1ka. Edvard J. Heider je steklarni\xc5\xa1ke naprave v Hrastnik prenesel iz Jurklo\xc5\xa1tra. Leta 1859 se je lastnik kemi\xc4\x8dne tovarne v Trstu, Franc Gossleth, sicer delni\xc4\x8dar hrastni\xc5\xa1kega rudnika, odlo\xc4\x8dil, da preseli tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko kemi\xc4\x8dno tovarno v Hrastnik. Za\xc4\x8dela je obratovati leta 1860. Rudarjenje je vplivalo na nastanek sosesk Log, Kolonija in Studence v zgornjem, severnem delu Hrastnika in Steklarna ter Kemi\xc4\x8dna v spodnjem delu Hrastnika. Mesto se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti na vzhod v dolino potoka Brnica in se skoraj povsem zdru\xc5\xbeilo z naseljem Dol pri Hrastniku._NEWLINE_Kmalu po nem\xc5\xa1ki okupaciji 1941 se je v Hrastniku razvila mo\xc4\x8dna organizacija OF. Sabota\xc5\xbene akcije so potekale v tovarnah, predvsem v rudniku. Kmalu so se na okoli\xc5\xa1kih hribih pri\xc4\x8deli formirati manj\xc5\xa1i partizanski oddelki. Partizani so uredili ilegalno tiskarno; najprej so tiskali na \xc5\xbdrebljevem hribu, kasneje so uredili tiskarno na Kalu, ki jo Nemci kljub ve\xc4\x8d hajkam niso uspeli odkriti. V njej so ves \xc4\x8das vojne tiskali razli\xc4\x8dne letake in drug propagandni material, ki so ga razna\xc5\xa1ali po Revirjih mladi kurirji. \xc5\xbde v prvem letu vojne so pri\xc4\x8deli ustanavljati odbore OF in mladinske organizacije, ki so jih vodili zavedni doma\xc4\x8dini. Konec leta 1941 oz. na za\xc4\x8detku naslednjega leta so organizacije OF delovale \xc5\xbee skoraj v vseh vaseh okrog Hrastnika. \xc5\xa0e posebej pomemben je bil odbor na Dolu, ki je imel zaupnike tudi po okoli\xc5\xa1kih vaseh (Turje, Marno, Brdce, Brezno, Belovo, Klenovo), kjer se je OF v naslednjih mesecih precej razmahnila. Svoj odbor so imeli v \xc4\x8ce\xc4\x8dah, na Kalu so se aktivisti lahko zanesli na ve\xc4\x8d kmetij kalskega podro\xc4\x8dja in podro\xc4\x8dja pod Mrzlico. Svobodomiselni in narodno zavedni ljudje so imeli svoje postajanke tudi v Kranicah in Podkrnicah. Podobno je bilo na drugem koncu hrastni\xc5\xa1ke doline. Aktivisti, mladinci in partizani so se lahko zanesli na hi\xc5\xa1e na Ojstrem, Pleskem, na Ostenku, pod \xc5\xbdrebljevim hribom in v Prapretnem. Aktivisti OF in mladinci so zbirali obleko za partizane, poskrbeli za prenos sporo\xc4\x8dil, opozarjali na premike okupatorja in med ljudmi \xc5\xa1irili misel na odpor._NEWLINE_Za\xc4\x8deli so s prvimi akcijami. Decembra 1941 so napadli rudni\xc5\xa1ko vle\xc4\x8dnico na Blatah. Napadli so Nemce na Kalu, na Katarini na Ostenku, minirali so Riklov most sredi Hrastnika, namenjen prevozu premoga iz rudnika na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo. Po\xc5\xa1kodovan je bil do te mere, da \xc4\x8dezenj ni bila ve\xc4\x8d mo\xc5\xbena vo\xc5\xbenja z lokomotivo in so morali spu\xc5\xa1\xc4\x8dati vagone na drugo stran v prostem teku. Napadli so tudi rudnik Ojstro in Huda jama, ru\xc5\xa1ili \xc5\xbeeleznico, gestapovce so razbili nad Govejim potokom in napadli Nemce v Bobnu. Prebivalci iz podro\xc4\x8dja sedanje ob\xc4\x8dine Hrastnik so sodelovali v odporni\xc5\xa1kem gibanju na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih. Veliko jih je bilo v partizanskih enotah na Dolenjskem, \xc5\xa0tajerskem, Gorenjskem, pa tudi na Hrva\xc5\xa1kem, na sremski fronti, v prekomorskih brigadah, borbi za Trst,..._NEWLINE_Za okupacijsko oblast je bil Hrastnik zaradi rudnika in tovarn izjemnega pomena. To so kazali na vsakem koraku, saj so uveljavili trd re\xc5\xbeim. Slovensko zavedne ljudi so zapirali, dru\xc5\xbeine po\xc5\xa1iljali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da in izgnanstvo, veliko se jih ni nikoli vrnilo. V Hrastniku se je 2. svetovna vojna kon\xc4\x8dala 9. maja 1945. Hrastnik so partizani s potrpe\xc5\xbelivostjo in pametno taktiko zavzeli brez izstreljenega naboja in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev. Nemci so jim predali vsa skladi\xc5\xa1\xc4\x8da z \xc5\xbeivili, oro\xc5\xbejem in strelivom, partizani pa so zemeljske mine po nem\xc5\xa1kih na\xc4\x8drtih uspe\xc5\xa1no deaktivirali in odstranili. V narodnoosvobodilni vojni je s hrastni\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja dalo \xc5\xbeivljenje 388 ljudi (od tega je bilo 238 padlih v boju, 78 je bilo ustreljenih talcev, 72 pa pobitih oziroma umrlih v koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih). V oboro\xc5\xbeenem boju je sodelovalo 960 ljudi. Po nekaterih ocenah je z OF tako ali drug\xc4\x8de sodelovalo kar \xc5\xa1tiri petine prebivalcev hrastni\xc5\xa1ke doline._NEWLINE_Kljub hitremu razvoju in rasti v 19. in prvi polovici 20. stoletja je bil Hrastniku dodeljen status mesta \xc5\xa1ele leta 1952, isto\xc4\x8dasno kot sta ga dobili tudi sosednje Trbovlje in Zagorje ob Savi. Po letu 1960 so zgradili nova blokovska naselja v zgornjem Hrastniku in v naselju Podkraj na desnem bregu Save. Leta 1963 je pri\xc5\xa1lo do uvedbe uli\xc4\x8dnega sistema. Konec 60. let se je za\xc4\x8delo pospe\xc5\xa1eno graditi novo mestno jedro v zgornjem delu Hrastnika. V spodnjem Hrastniku se je manj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo prebivalcev. Tudi zato so se servisne dejavnosti postopoma selile v zgornji del mesta. Po\xc4\x8dasi se je jedro Hrastnika tako preselilo s t. i. Kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da oziroma podro\xc4\x8dja ob soto\xc4\x8dju potokov Brnice in Bobna. Mesto se je \xc5\xa1irilo vse do za\xc4\x8detka 90. let, ko se je zaradi slabih gospodarskih razmer oziroma brezposelnosti prebivalstvo po dolgem \xc4\x8dasu za\xc4\x8delo bolj odseljevati kot priseljevati.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nV Hrastniku delujeta dve godbi na pihala, rudarska in steklarska. _NEWLINE_Rudarska je bila ustanovljena 1853 in je med najstarej\xc5\xa1imi v Sloveniji. Bila je pomembna za ugled rudarskega stanu ter nepogre\xc5\xa1ljiv del delavskega gibanja. Hrastni\xc5\xa1ka godba je prva slovenska voja\xc5\xa1ka godba, kajti leta 1944 so godbeniki z instrumenti vred od\xc5\xa1li v partizane in julija 1944 sestavili voja\xc5\xa1ko godbo 7. korpusa in glavnega \xc5\xa1taba NOV in POS, ki jo je vodil dirigent Jo\xc5\xbee Brun. Po vojni so se uvrstili v sam vrh slovenskega godbeni\xc5\xa1tva, najve\xc4\x8dji uspeh so godbeniki dosegli leta 1998 na tekmovanju v Kr\xc5\xa1kem, kjer so se uvrstili v 1. kakovostno (koncertno) skupino._NEWLINE_Steklarska godba je mlaj\xc5\xa1a, ustanovljena je bila leta 1932. Steklarska godba vsako leto organizira bo\xc5\xbei\xc4\x8dno-novoletni koncert, ki je ena izmed najbolj obiskanih kulturnih prireditev v ob\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nDedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini soto\xc4\x8dja stoji spomenik padlim borcem NOB in \xc5\xbertvam fa\xc5\xa1izma, ki je projekt in\xc5\xbe. Kopa\xc4\x8da z Zavoda za spomeni\xc5\xa1ko varstvo Ljubljana, okolica pa je projekt in\xc5\xbe. Krul\xc4\x8deve. Bronasta plastika na spomeniku je delo kiparja Stojana Bati\xc4\x8da. V zgornjem Hrastniku v samem centru stoji spomenik rudarskim rodovom imenovan "Izmena v rudniku", ki je tudi delo kiparja Stojana Bati\xc4\x8da. _NEWLINE_Nasproti steklarne stoji Steklarski grad oziroma Seppijeva gra\xc5\xa1\xc4\x8dina (it. Villa de Seppi), ki ga je leta 1892 dala postaviti baronica Ema de Seppi. Bila je h\xc4\x8di lastnika Tovarne kemi\xc4\x8dnih izdelkov, Franca Gossletha. Grad je bil zgrajen leta 1894 in je pomanj\xc5\xa1ana razli\xc4\x8dica cesarskega gradu Miramar pri Trstu. Kot dekorativni motiv opazimo Davidovo zvezdo, kar potrjuje, da so bili lastniki tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki judje. Notranj\xc5\xa1\xc4\x8dina se odlikuje s kvalitetnim stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem, opremljenim s kovano ograjo ter reprezentan\xc4\x8dnimi prostori v pritli\xc4\x8dju. V nekaterih stranskih sobah so stropi dekorativno freskani. Veliko slavnostno sobo v pritli\xc4\x8dju je v lepem klasi\xc4\x8dnem slogu poslikal dunajski slikar Libecky, prijatelj baroni\xc4\x8dine ne\xc4\x8dakinje.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dinski praznik\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina svoj praznik praznuje 3. julija, v spomin na veliko gladovno stavko rudarjev iz leta 1934. Stavka se je za\xc4\x8dela v jami Hrastnik in v rudniku Kotrede\xc5\xbe. \xc5\xa0e isti dan so se pridru\xc5\xbeili tudi rudarji jame Ojstro in rudarji v rudnikih Trbovlje in Zagorje, pa tudi delavci (ve\xc4\x8dinoma odpu\xc5\xa1\xc4\x8deni rudarji) na cesti Rade\xc4\x8de - Litija. Stavkalo je okrog 2500 rudarjev. Praznik se praznuje od leta 1954.'