b'\n_START_ARTICLE_\nDruga internacionala\n_START_PARAGRAPH_\nDruga internacionala (1889\xe2\x80\x931916) je bila organizacija socialisti\xc4\x8dnih in delavskih strank, ki je bila ustanovljena 14. julija 1889 v Parizu. Zdru\xc5\xbeevala je predvsem evropske delavske stranke, ameri\xc5\xa1ki socialisti pa skoraj niso pri\xc5\xa1li do besede, prav tako ne indijski in japonski._NEWLINE_Ustanovitveni kongres druge internacionale je sprejel resolucijo o osemurnem delavniku, ki pa je ostala neizpolnjena \xc5\xbeelja vse do \xc4\x8dasa po prvi svetovni vojni. Prvi maj so razglasili za dan dela in mednarodne delavske solidarnosti, ki se je prvi\xc4\x8d praznoval 1. maja 1890 (tudi v slovenskih krajih)._NEWLINE_Nesporno avtoriteto v drugi internacionali je takoj dobila nem\xc5\xa1ka socialna demokracija, saj je iz njenih vrst prihajal tudi Marxov naslednik Engels, po njegovi smrti pa je njegovo vlogo prevzel Karl Kautsky. Celo najbolj radikalne frakcije z Leninom na \xc4\x8delu so do prve svetovne vojne redkokdaj dvomile, ali njena stali\xc5\xa1\xc4\x8da res ne predstavljajo pravega nadaljevanja Marxovega nauka. Strukturne spremembe v svetovnem kapitalizmu so omogo\xc4\x8dile v tistih desetletjih razmah delavskih strank po posameznih dr\xc5\xbeavah, toda z nastankom delavske birokracije, ki je \xc5\xbeivela od delavskega gibanja in ne zanj, je \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost \xc4\x8dlanstva pomenila le navidezno mo\xc4\x8d. Ob izbruhu prve svetovne vojne se je to najbolj pokazalo, ko so vse mo\xc4\x8dne etablirane stranke podlegle domovinskemu navdu\xc5\xa1enju in glasovale za vojne kredite. Le nekaj majhnih strank in struj je bilo proti (srbska, bolgarski ozki, italijanska, romunska) in druga internacionala je z izbruhom prve svetovne vojne razpadla.'