b'\n_START_ARTICLE_\nMalahijeve prerokbe\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeve prerokbe (latinsko Prophetia Sancti Malachiae Archiepiscopi, de Summis Pontificibus,  angle\xc5\xa1ko Prophecy of the Popes; slovensko: Prerokbe svetega nad\xc5\xa1kofa Malahija o pape\xc5\xbeih) so vrsta 112 kratkih, skrivnostnih rekel oziroma gesel v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki prerokujejo o pape\xc5\xbeih (vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d nekatere protipape\xc5\xbee), za\xc4\x8den\xc5\xa1i s Celestinom II. Domnevne prerokbe je prvi\xc4\x8d objavil benediktinski menih Arnold de Wion leta 1595. Prerokbe pripisuje Wion svetemu Malahiji, ki je bil v 12. stoletju rimskokatoli\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof v Armaghu na Irskem.\n_START_SECTION_\nPonaredek, resnica ali \xc5\xa1ala?\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeve prerokbe podajajo natan\xc4\x8den opis pape\xc5\xbeev do okrog 1590, pogre\xc5\xa1amo pa natan\xc4\x8dnost za naslednje pape\xc5\xbee. Iz tega zgodovinarji sklepajo, da so bile prerokbe sestavljene malo prej, preden so bile objavljene. Nekateri katoli\xc5\xa1ki teologi so jih ozna\xc4\x8dili za ponaredek. Vodstvo Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve glede tega ni podalo uradne razlage. Napovedi se kon\xc4\x8dujejo s pape\xc5\xbeem, ki se bo imenoval Petrus Romanus (Peter Rimski), po \xc4\x8digar pape\xc5\xbeevanju bo sledilo uni\xc4\x8denje mesta na sedmerih gri\xc4\x8dih kakor tudi sodni dan.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTe prerokbe je prvi\xc4\x8d objavil leta 1595 benediktinec Arnold Wionn v svoji tiskani knjigi Lignum vitae, ki je obravnavala zgodovino benediktinskega reda. Knjiga sama bi gotovo \xc5\xa1la v pozabo, \xc4\x8de ne bi ljudstvo opazilo Prerokb, ki so vedno znova burile domi\xc5\xa1ljijo \xe2\x80\x93 danes \xc5\xa1e bolj kot nekdaj, saj naj bi dandana\xc5\xa1nji po eni razlagi \xc5\xbeiveli v \xc4\x8dasu zadnjega pape\xc5\xbea pred koncem sveta. Wion je pripisal prerokbe svetemu Malahiju, nad\xc5\xa1kofu v Armaghu na Irskem, ki je \xc5\xbeivel v 12. stoletju. Pripominja, da po njegovem vedenju prerokbe \xc5\xa1e nikoli niso bile natisnjene, vendar bi si jih mnogi \xc5\xbeeleli dobiti v roke. Wion je zato objavil izvirne prerokbe, ki obstojijo iz kratkih, skrivnostnih latinskih rekel, kakor tudi razlag vse do Urbana VII. leta 1590, ki je bil pape\xc5\xbe 13 dni. Opombe pripisuje Wion Alfonzu Ciacconiju, kar pa je opovrgel Menestrier 1694._NEWLINE_Sveti Malahija je res \xc5\xbeivel na Irskem in je zaslu\xc5\xbeen za temeljito duhovno prenovo. Po izro\xc4\x8dilu je bil leta 1139 pri Inocencu II., da bi prejel od pape\xc5\xbea dva volnena palija za metropolitanska sede\xc5\xbea v Armaghu in Cashelu. Med bivanjem v Rimu je imel Malahija videnje bodo\xc4\x8dih pape\xc5\xbeev, ki ga je zabele\xc5\xbeil v skrivnostnih reklih. Ta rokopis je potem shranil v Vatikanskem tajnem arhivu, kjer so nanj popolnoma pozabili, ter ga odkrili na novo \xc5\xa1ele okrog 1590, ravno v \xc4\x8dasu pape\xc5\xa1kega konklava. _NEWLINE_Sveti Bernard, Malahijev prijatelj in \xc5\xbeivljenjepisec, na \xc4\x8digar rokah je nad\xc5\xa1kof izdihnil po povratku iz Rima, opisuje njegov \xc5\xbeivljenjepis in \xc4\x8dude\xc5\xbee, niti z besedico pa ne omenja njegovih prerokb. Prvi\xc4\x8d zasledimo njihovo omembo \xc5\xa1ele 1587.'