b'\n_START_ARTICLE_\nValence\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKraj le\xc5\xbei v pokrajini Daufineji v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du doline reke Rone, na njenem levem bregu, 6\xc2\xa0km ju\xc5\xbeno od izliva reke Is\xc3\xa8re vanjo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nValence je bil pred rimsko osvojitvijo glavno mesto plemena Segalaunov; pod cesarjem Oktavijanom je postal rimska kolonija, pod Valentinijanom I. pa pomembno mesto v pokrajini Viennensis Prima. Sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije je postal verjetno \xc5\xbee v 4. stoletju. Po vdorih in opusto\xc5\xa1enju s strani Alanov je pri\xc5\xa1el pod Burgunde, Franke, Saracene, vladarje Arlesa, nem\xc5\xa1ke cesarje, valen\xc5\xa1ke in toulou\xc5\xa1ke grofe, kot tudi pod lastne \xc5\xa1kofe. Katedrala sv. Apolinarija, zgrajena konec 11. stoletja, je v \xc4\x8dasu verskih vojn utrpela hude po\xc5\xa1kodbe. V 16. stoletju je Valence postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de protestantizma v provinci Dauphin\xc3\xa9, leta 1685 pa je s preklicom Nantskega edikta do\xc5\xbeivel hud udarec za industrijo, trgovino in prebivalstvo. Med francosko revolucijo je leta 1790 postal sede\xc5\xbe novoustanovljenega departmaja Dr\xc3\xb3me._NEWLINE_Med letoma 1918 in 1921 so v kraju na\xc5\xa1li zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de Armenci, ki so pribe\xc5\xbeali iz Tur\xc4\x8dije pred pogromom; njihovi potomci danes predstavljajo dokaj \xc5\xa1tevilno skupnost v tem kraju. Med drugo svetovno vojno je Valence do\xc5\xbeivel ve\xc4\x8d bombardiranj s strani ameri\xc5\xa1kih zra\xc4\x8dnih sil.'