b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc3\xa9sir\xc3\xa9e Clary\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa9sir\xc3\xa9e Clary se je rodila v Marseilleu v Franciji kot h\xc4\x8derka Fran\xc3\xa7oisa Claryja (24. februar 1725 \xe2\x80\x93 20. januar 1794), bogatega proizvajalca in trgovca svile in njegove druge \xc5\xbeene (por. 26. junija 1759) Fran\xc3\xa7oise Rose Somis (30. avgust 1737 \xe2\x80\x93 28. januar 1815). Fran\xc3\xa7ois se je pred tem 13. aprila 1751 poro\xc4\x8dil v Marseilleu z Gabriello Fl\xc3\xa9chon (1732 \xe2\x80\x93 3. maj 1758), s katero ni imel otrok. Njena sestra Julie Clary se je poro\xc4\x8dila z Josephom Bonapartejem in je kasneje postala kraljica Neaplja in \xc5\xa0panije. Njen brat Nicholas Joseph Clary je postal 1. grof Claryski in se je poro\xc4\x8dil z Anne Jeanne Rouyer, s katero je imel h\xc4\x8derko Z\xc3\xa9na\xc3\xafde Fran\xc3\xa7oise Clary (25. november 1812 \xe2\x80\x93 27. april 1884), ki je bila \xc5\xbeena Napol\xc3\xa9ona Berthiera de Wagrama, 2. vojvoda de Wagramskega (10. september 1810 \xe2\x80\x93 10. februar 1887), sina mar\xc5\xa1ala Berthiera in z njim imela potomce (med katerimi je bila prva \xc5\xbeena Joakima, 4. kneza Muratskega). D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je prejela samostansko \xc5\xa1olanje, ki so ga obi\xc4\x8dajno dobile h\xc4\x8derke vi\xc5\xa1jih razredov v pre-revolucionarni Franciji, vendar so bili med francosko revolucijo samostani zaprti in D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e se je vrnila k star\xc5\xa1em. Njena izobrazba je bila opisana za slabo. Bila je posve\xc4\x8dena svoje rojstni dru\xc5\xbeini do konca svojega \xc5\xbeivljenja. Leta 1794 je umrl njen o\xc4\x8de. Kmalu potem je ugotovila, da je dal priziv za oplemenitenje pred revolucijo (zahteva, ki ni bila sprejeta). Zaradi tega so njenega brata Etienna, sedaj glavo dru\xc5\xbeine in njenega skrbnika, revolucionarski organi aretirali. Glede na tradicionalno zgodbo je spremljala svojo svakinjo Suzanno, da bi ljudskega komisarja Albitta rotila za osvoboditev njenega brata. V \xc4\x8dakalni sobi je zaspala in nanjo je pozabila vzvi\xc5\xa1ena Suzanne, ki je uspela v svoji misiji. Na\xc5\xa1el jo je Joseph Bonaparte, ki jo je spremil domov. Joseph je b nato predstavljen njeni dru\xc5\xbeini. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e in Joseph sta se zaro\xc4\x8dila in Josephov brat Napoleon Bonaparte je bil tudi predstavljen dru\xc5\xbeini. Po navedbah naj bi Napoleon predlagal, da bi Joseph moral biti zaro\xc4\x8den z njeno starej\xc5\xa1o sestro Julie, medtem ko bi on moral biti zaro\xc4\x8den z D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e; ta predlog so vsi \xc5\xa1tirje odobravali. Joseph se je poro\xc4\x8dil z Julie in D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je postala zaro\xc4\x8dena z Napoleonom Bonapartejem 21. aprila 1795. Med letoma 1795 in 1797 je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e \xc5\xbeivela z materjo v Genovi v Italiji, kjer je imel njen svak diplomatsko misijo in medtem se jim je pridru\xc5\xbeila dru\xc5\xbeina Bonaparte. Leta 1795 je Napoleon za\xc4\x8dela razmerje z Jos\xc3\xa9phine de Beauharnais. Dne 6. septembra je z D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e prekinil, po \xc4\x8dimer ga je tudi osvobodila njegove obljube zaroke. Ena leto kasneje se je poro\xc4\x8dil z Jos\xc3\xa9phine._NEWLINE_Leta 1797 je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e \xc5\xa1la v Rim, kjer je \xc5\xbeivela s svojo sestro Julie in svojim svakom Josephom, ki je bil francoski ambasador v Pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi. Njen odnos z Julie je ostal zelo intenziven in globok. Za kratek \xc4\x8das je bil zaro\xc4\x8dena z Mathurinom-L\xc3\xa9onardom Duphotom, francoskim generalom. Zaroka je bila bolj ali manj dogovorjena z Napoleonove strani, ki se ji je \xc5\xbeelel odlo\xc5\xbeiti s poroko in Duphota je privla\xc4\x8dila njena dota in polo\xc5\xbeaj Napoleonove svakinje. Strinjala se je glede zaroke z malo odpora, saj je bilo znano, da je imel Duphot dolgoro\xc4\x8dno partnerico in sina. Dne 30. decembra 1797, na dan pred njuno poroko, je bil ubit v anti-francoskem izgredu zunaj pred njuno rezidenco Palazzo Corsini v Rimu.\n_START_SECTION_\nMadame Bernadotte\n_START_PARAGRAPH_\nPo svoji vrnitvi v Francijo je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e \xc5\xbeivela z Julie in Josephom v Parizu. V Parizu je \xc5\xbeivela v krogu dru\xc5\xbeine Bonaparte, ki je bila na njeni strani proti Josephini potem, ko je Napoleon z njo prekinil zaroko. Sama tudi ni imela rada Jos\xc3\xa9phine in jo je klicala stara kurtizana z zaslu\xc5\xbeeno slabim ugledom, vendar naj ne bi kazala kaj sovra\xc5\xbenosti kot naj ne bi tudi \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine Bonaparte. Prejela je snubitev generala Junota, vendar jo je zavrnila, ker je ta snubitev \xc5\xa1la skozi Marmonta. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je s\xc4\x8dasoma spoznala svojega bodo\xc4\x8dega mo\xc5\xbee, Jeana Baptista Julesa Bernadotta, \xc5\xa1e enega francoskega generala in politika. Poro\xc4\x8dila sta se 17. avgusta 1898 v posvetni slovestnosti v Sceauxu. V predporo\xc4\x8dni pogodbi je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e dobila ekonomsko neodvisnost. Dne 4. julija 1799 je rodila njunega edinega otroka, sina Oskarja._NEWLINE_Med dr\xc5\xbeavnim udarom leta 1799, ko je Napoleon pri\xc5\xa1el na oblast, je bila D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e izpostavljena manipulaciji od tako dru\xc5\xbeine Bonaparte, ki je hotela, da Bernadotte podpira Napoleona, in Bernadottovo frakcijo, ki je hotela, da on sam ukrepa. Obe strani sta jo hoteli uporabljati, da bi vplivala na svojega mo\xc5\xbea in bi iz njega dobila izvle\xc4\x8dek informacij o njegovih stali\xc5\xa1\xc4\x8dih. Zavedajo\xc4\x8d se tega, ji ni povedal svojih na\xc4\x8drtov, vendar je kasneje povedal, da je bil med udarom zaradi dru\xc5\xbeinskega vpliva pasiven. Med udarom je bil par prisiljen vzeti zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v pode\xc5\xbeelski vili generala Sarrazina v Villeneuve St. Georges: D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je bila kot ka\xc5\xbee med pobegom oble\xc4\x8dena kot mo\xc5\xa1ki. Ves \xc4\x8das je bila v stiku z Julie in Napoleon je kot ka\xc5\xbee sprejel Bernadotta zaradi nje._NEWLINE_Leta 1800 je bila D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e prisotna na propadlem poskusu atentata na Napoleona, ko je eksplodirala bomba ko\xc4\x8dijo Napoleona in ko\xc4\x8dijo, v kateri je bila skupaj s Caroline Bonaparte. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e ni zanimala politika, vendar so jo njene dobre povezave naredile za lutko Napoleona in njenega mo\xc5\xbea, ki sta jo oba izrabljala, da bi vplivala drug na drugega in bi si izmenjavala sporo\xc4\x8dila. Leta 1801 jo je Bernadotte prosil, da skozi Josepha vpliva v korist generala Ernoufa. Eno leto kasneje je bila odkrita zarota proti Napoleonu. Napoleon je sumil Bernadotta in je zasli\xc5\xa1eval D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e, ki mu je naivno povedala, da njen mo\xc5\xbe ni bil vklju\xc4\x8den, vendar se je v svojem domu sestal z Moreau in je med svojim spancem zamrmral njegovo ime skupaj kot tudi besedo zarota. Po tem je Napoleon imenoval Berndaotta za guvernerja Louisiane. Par je bil pripravljen za plovbo, ko je preklical imenovanje._NEWLINE_Dne 19. maja 1804 je njen mo\xc5\xbe postal mar\xc5\xa1al Francije, kar ji je dalo enakovredni polo\xc5\xbeaj. Vendar pa je bila glede dru\xc5\xbebenega polo\xc5\xbeaja opisana za brezbri\xc5\xbeno, tako kot njena sestra Julie. Napoleon ji dal \xc5\xbeepnine in hi\xc5\xa1o v ulici Rue d\'Anjou Saint-Honor\xc3\xa9, kjer je prebival za preostanek svojega \xc5\xbeivljenja, ko je v Parizu. Na kronanju Napoleona dne 2. decembra 1804 je sledila Jo\xc5\xbeefini, katere vle\xc4\x8dke so nosile njene svakinje, in nosila Jo\xc5\xbeefinin rob\xc4\x8dek in tan\xc4\x8dico na blazini._NEWLINE_Njen mo\xc5\xbeje bil pod Napoleonom vodilni general v francoski vojski in je bil obi\xc4\x8dajno odsoten iz Pariza. V\xc5\xa1e\xc4\x8d mu je bilo, da je bila \xc4\x8dlanica vi\xc5\xa1je dru\xc5\xbebe in jo na njegovo \xc5\xbeeljo je pod vodstvom in\xc5\xa1truktorja Montela vzela lekcije iz plesa in etikete. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je imela dober odnos s cesarsko dru\xc5\xbeino Bonaparte. Po pro\xc5\xa1nji njenega mo\xc5\xbea ji ni bilo treba biti dvorna dama in sodelovati v dvornem \xc5\xbeivljenju. \xc5\xbdivela je v krogu dru\xc5\xbein Bonaparte in Clary in sodelovala v visoki dru\xc5\xbebi, kjer je u\xc5\xbeivala v glasbi, gledali\xc5\xa1\xc4\x8du in plesu, medtem ko je svoja poletja pre\xc5\xbeivela v zdravili\xc5\xa1\xc4\x8dih ali v svojih pode\xc5\xbeelskih vilah v La Grangeu in Auteuilu. Verjeto je, da je imela romanti\xc4\x8dno razmerje s korzi\xc4\x8danom Angom Chaippom, ki je velikokrat bil njen spremljevalec. Opisana je za lepo, prijetno in spretno plesalko, vendar dokaj anonimno. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa je med mo\xc5\xbeevo odsotnostjo \xc5\xbeivela lo\xc4\x8deno od njega v Parizu._NEWLINE_Ko je bil Bernadotte governer Han\xe2\x80\x8bzeat\xe2\x80\x8bskih mest in Hannovra, ga je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e skupaj s sinom nekajkrat obiskala v Hamburgu, vendar ni tam nikoli dolgo ostala, vsaki\xc4\x8d se je kmalu vrnila v Pariz. Ni ji bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d \xc5\xbeivljenje kjer koli razen v Parizu. Leta 1806 je bila prisiljena spremljati ceasarico Jo\xc5\xbeefino v Mainz. Ko je njen mo\xc5\xbe leta 1806 postal princ Pontecorvski, je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e zaskrbljeno vpra\xc5\xa1ala, \xc4\x87e bo morala zapustiti Pariz, vendar je bila sre\xc4\x8dna, ko ji je bilo zagotovljeno, da ji ne bo treba. Leta 1807 je obiskala Bernadotta v Spandau in Marienburgu v Vzhodni Prusiji, kjer je zdravila njegovo bolezen._NEWLINE_Avgusta 1810 je bil Bernadotte izvoljen za dedi\xc4\x8da na prestol \xc5\xa0vedske. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je na za\xc4\x8detku mislila, da je to podobno polo\xc5\xbeaju princa Pontecorvska in ni pri\xc4\x8dakovala, da bo morala obiskovati \xc5\xa0vedsko bolj kot je bila prisiljena obiskovati Pontecorvo: "Mislila sem, da bo isto kot pri Ponte Corvu, kot pri kraju, kjer sem imela naslov." Pozneje je priznala, da ji nikoli ni bilo mar za katerokoli dr\xc5\xbeavo razen Francije in ni vedela ni\xc4\x8d o tujih dr\xc5\xbeavah ter je bila v obupu, ko ji je bilo povedano, da je \xc4\x8das, da zapusti Pariz. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je odla\xc5\xa1ala z odhodom in ni \xc5\xa1la s svojim mo\xc5\xbeem. Bila je navdu\xc5\xa1ena nad polo\xc5\xbeajem, ki ga je dobila na francoskem.dvoru po povi\xc5\xa1anju v kronsko princeso (vsak teden je bila povabljena na dogodke na dvoru) in njeni francoski slu\xc5\xbeabniki, ki so jo hoteli odvrniti od odhoda, so jo prestra\xc5\xa1ili z govorjenjem, da se je \xc5\xa0vedska nahajala blizu Severnega pola, kjer so polarni medvedi. Kon\xc4\x8dno je zapustila Pariz in je potovala prek Hamburga in Kronborga na Danskem \xc4\x8dez \xc3\x96resund v Helsingborg na \xc5\xa0vedskem.\n_START_SECTION_\nPrestolonaslednica\n_START_PARAGRAPH_\n22. decembra 1810 je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e prispela v Helsingborg na \xc5\xa0vedskem s sinom Oskarjem in 6. januarja 1811 je bila predstavljena \xc5\xa1vedskemu kraljevemu dvoru v kraljevi pala\xc4\x8di v Stockholmu. V Helsingborgu se je sre\xc4\x8dala s svojo imenovano gospodarico obla\xc4\x8dil grofico Caroline Lewenhaupt in z dru\xc5\xbeico Mariano Koskull. \xc5\xa0vedsko podnebje naj bi bilo zanjo \xc5\xa1ok: prispela je med zimo in je sovra\xc5\xbeila sneg tako, da je jokala. Njen mo\xc5\xbe se je ob svoji izvolitvi za dedi\xc4\x8da na \xc5\xa1vedski prestol spreobrnil in ob njenem prihodu je isto naredil njen sin kot je bilo obvezno in so ga vzeli od nje, da bi bil vzgojen za luterana. V skladu z Toleransediktet (zakonom o strpnosti) se njej ni bilo treba spreobrniti in katoli\xc5\xa1ka kapela je bila naro\xc4\x8dena za njeno uporabo. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e ni bila verna, vendar se je udele\xc5\xbeevala katoli\xc5\xa1kih ma\xc5\xa1, ki so jo spominjale na Francijo, in ona je s Te Deumom v svoji kapela praznovala rojstvo Napoleonovega sina, kralja Rima._NEWLINE_D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e se ni mogla prilagoditi zahtevam uradne dvorne etikete ali sodelovati v predstavitvenih nalogah, ki so se od nje zahtevale v njenem polo\xc5\xbeaju prestolonaslednice. Njeno francosko spremljevalci, \xc5\xa1e posebej Elise la Flotte, so jo naredili nepopularno med njenim obiskom, saj so jo spodbudili, da se je prito\xc5\xbeevala glede vsega. S kraljico Hedviko Elizabeto \xc5\xa0arloto ni imela dobrega odnosa, vendar naj bi bila kraljica vdova Zofija Magdalena do nje prijazna. Kraljica jo je v svojih slavnih dnevnikih predvsem opisala z izrazitim prezirom, vendar jo je tudi imenovala za dobrosr\xc4\x8dno, radodarno in prijetno, kadar se je odlo\xc4\x8dila, da no bo ona kovala spletk in zarot. Desiderio je tudi klicala za nezrelega "razvajenega otroka", ki je sovra\xc5\xbeil vse zahteve in ni mogel biti pristojen na kakr\xc5\xa1ni koli obliko zastopanja. Opisala jo je za "Francozinjo od glave do peta", ki ni maral ni\xc4\x8desar in se je prito\xc5\xbeevala \xc4\x8dez vse, kar ni bilo francoskega, in "posledi\xc4\x8dno je ljudje ne marajo."_NEWLINE_D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je \xc5\xa0vedsko zapustila poleti 1811 pod imenom grofice Gotlandske, uradno zaradi svojega zdravja, in se je vrnila v Pariz ter za sabo pustila mo\xc5\xbea in sina. Sama je dejala, da jo \xc5\xa1vedsko plemstvo z njo ravnalo, kot da bi bili iz ledu: "Ne govori z mano o Stockholmu, zazebe me takoj, ko sli\xc5\xa1im to besedo. " Na \xc5\xa0vedskem je njen mo\xc5\xbe vzel ljubico plemenito Mariano Koskull._NEWLINE_Pod imenom grofica Gotlandska je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e uradno prebivala inkognito v Parizu, s \xc4\x8dimer se je izognila politi\xc4\x8dnem nadzoru. Vendar pa je njeno hi\xc5\xa1o na rue d\'Anjou opazovala tajna policija, ki je tudi prebrala njena pisma. Imela ni nobenega dvora, samo njena \xc5\xbeenska spremljevalka Elise la Flotte ji je pomagala kot hostesa na njenih sprejemih, in je bila ve\xc4\x8dinoma povezana s krogom tesnih prijateljev in dru\xc5\xbeino. Njene sprejemi sta obiskovala Talleyrand in Fouch\xc3\xa9, ki sta bila na Napoleonovi misiji poskusa vplivati na njenega soproga skozi njo. Leta 1812 je delovala kot posrednik, ko se je Napoleon pogajal z njenim soprogom skozi vojvodo de Bassano. Njenemu soprogu je bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d, da je prebivala v Parizu, kjer je lahko umirila Napoleonovo jezo nad politiko na \xc5\xa0vedskem in ga obve\xc5\xa1\xc4\x8dala o dogodkih v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du evropske politike, vendar je bila njiuna korespondenca izgubljena, zato ni znano, kako je bil politi\xc4\x8dno usmerjen. Med sre\xc4\x8danjem njenega soproga in ruskega carja leta 1812 v \xc3\x85bu je car predlagal njenemu soprogu, da se lo\xc4\x8dit in se poro\xc4\x8di z eno od njegovih sester, vendar je njen soprog zavrnil ta predlog._NEWLINE_Pred njegovim napadom na Rusijo je Napoleon prosil D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e, da zapusti Francijo. Sama se je pripravila na odhod, vendar se ji je uspelo izogniti temu. Ker je uradno \xc5\xbeivela inkognitno, se lahko izognila politi\xc4\x8dnemu nadzoru, ko sta si \xc5\xa0vedska in Francija napovedali vojno leta 1813. Poleti leta 1813, ko se je umaknila na Mortefontaine, pode\xc5\xbeelsko posestvo od Julie, s Katarino W\xc3\xbcrttember\xc5\xa1ko, da bi se izognila pozornosti, preden se je vrnila v Pariz na predve\xc4\x8der Novega leta 1814. Dne 31. marca 1814 je bila ob prihodu zavezni\xc5\xa1kih vojsk v Parizu po porazu Napoleona njena hi\xc5\xa1a zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za njeno sestro Julie. Sre\xc4\x8dala se je s svojim soprogom, ki je bil med zavezni\xc5\xa1kimi generali, ki so pri\xc5\xa1li v Pariz. Sama se z njim ni vrnila na \xc5\xa0vedsko, ko je od\xc5\xa1el, kar je pritegnilo pozornost. Na vpra\xc5\xa1anje, zakaj ga je Ko jo je \xc5\xa1vedski grof Jacob De la Gardie na Mortefontainu vpra\xc5\xa1al zakaj se ni, mu je odgovorila, da se je bala, da \xc4\x8de bi pri\xc5\xa1la na \xc5\xa0vedsko, bi se on od nje lo\xc4\x8dil._NEWLINE_14. maja 1814 je bila predstavljena Ludoviku XVIII. Francoskemu, \xc4\x8digar dvor je v naslednjih letih pogosto obiskovala in ta dvor naj bi ji bil zelo v\xc5\xa1e\xc4\x8d. Po stotih dneh leta 1815 so bili \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine Bonaparte izgnani iz Francije. To je veljalo tudi za njeno sestro Julie in ko je Ludvik XVIII. izrazil \xc5\xbeelja, da bi ji naredil uslugo, ga je redno prosila, da naredi izjemo za Julie in ji pusti \xc5\xbeiveti v Parizu. Leta 1816 je naredila na\xc4\x8drte, da se vrne na \xc5\xa0vedsko, vendar je \xc5\xbeelela s sabo pripeljati svojo sestro Julie. Njen mo\xc5\xbe je menil, da je to nespametno, saj je bila Julie \xc5\xbeena Bonaparteja in njena prisotnost bi lahko bila videna za znak, da je on na strani odstavljenega Napoleona. Na koncu se iz tega ni\xc4\x8d ni zgodilo. Na tej to\xc4\x8dki je obi\xc4\x8dajno pre\xc5\xbeivljala \xc4\x8das z Germaine de Stael in Juliette R\xc3\xa9camier. Leta 1817 je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9ejin mo\xc5\xbe postavil grofa de Montrichard v njenem gospodinjstvu za njegovega vohuna, da bi mu poro\xc4\x8dal, \xc4\x8de je naredila karkoli, kar bi lahko vplivalo nanj.\n_START_SECTION_\nKraljica soproga\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1818 je njen mo\xc5\xbe postal kralj \xc5\xa0vedske, kar je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e naredilo kraljico. Navkljub temu je ostala v Franciji, uradno zaradi zdravja, kar je spro\xc5\xbeil od njenih obiskovalcev veliko \xc5\xa1pekulacij. Ko je postala kraljica, ji je \xc5\xa1vedska kraljica vdova pisala in ji predlagala, da bi morala imeti \xc5\xa1vedske dvorne dame, vendar ji je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e odpisala, da to zanjo ni nujno, saj je \xc5\xa1e vedno prebivala inkognito. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je uradno obdr\xc5\xbeala svojo inkognito in ni gostila katerega koli dvora, vendar je ostala v stiku s \xc5\xa1vedsko ambasado, redno obiskovala dvor Ludvika XVIII. in je velikokrat videvala \xc5\xa0vede na svojih recepcijah, ki jih je gostila v \xc4\x8detertek in neddljo, neuradno v svoji vlogi kraljice, \xc4\x8deprav je \xc5\xa1e vedno uporabljala naziv grofice._NEWLINE_V tem obdobju se je zaljubila v francoskega predsednika vlade, Duca de Richelieua, kar je pritegnilo pozornost. Po eni razli\xc4\x8dici se je vanj zaljubila, ko mu je Ludvik XVIII. dal nalogo, da naj na najbolj o\xc4\x8darljiv mo\xc5\xbeni na\xc4\x8din zavrne njeno redno prito\xc5\xbebo za njeno sestro Julie. Resnica ali ne, ona se je zaljubila vanj, vendar te naklonjenosti ni bilo tudi s strani Richelieua, ki jo je imel za svojo "noro kraljico". Po mnenju Laura Junota si ni upala govoriti z njim ali se mu pribli\xc5\xbeati, ampak mu je sledila kamorkoli je \xc5\xa1el, je posku\xc5\xa1ala priti v stik z njim, mu je sledil na njegovem potovanju v toplice in je dala cvetje v njegovo sobo. Sledila mu je do njegove smrti leta 1822. \xc5\xa0e ena razli\xc4\x8dica njenega obna\xc5\xa1anja do njega je bila, da ji je njen soprog dal nalogo, da stopi v stik z Richelieumom iz politi\xc4\x8dnih razlogov, vendar ji je bilo zaradi njegovega odnosa preve\xc4\x8d nerodno, da bi to storila._NEWLINE_Poleti leta 1822 je njen sin Oscar naredil izlet v Evropo, da bi preveril potencialne neveste, in odlo\xc4\x8deno je bilo, da se bosta sre\xc4\x8dala. Ker je bila Francija \xc5\xa1teta za neprimerno, sta se sre\xc4\x8dala v Aachnu in drugi\xc4\x8d v \xc5\xa0vici. Leta 1823 se je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e vrnila na \xc5\xa0vedsko skupaj s sinovo nevesto Jo\xc5\xbeefino Leuchtenber\xc5\xa1ko. Namenjeno je bilo, da bo pri\xc5\xa1la na obisk, vendar je za preostanek svojega \xc5\xbeivljenja ostala na \xc5\xa0vedskem,. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e in Jo\xc5\xbeefina sta prispeli v Stockholm 13. junija 1823. Tri dni kasneje sta bila kraljevski dvor in vlada predstavljena D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e in 19. junija se je udele\xc5\xbeila uradne dobrodo\xc5\xa1lice Jo\xc5\xbeefine in bila na poroki._NEWLINE_Dne 21. avgusta 1829 je bila kronana za kraljico \xc5\xa0vedske v Storkyrkanu v Stockholmu. Njeno kronanje je bilo predlagano ob njeni vrnitvi, vendar jo je njen soprog prelo\xc5\xbeil, ker se je bal, da bi se lahko zgodile verske te\xc5\xbeave. Dejansko je bil predlog, da bi se spreobrnila v luteransko vero pred svojim kronanjem, vendar se na koncu vpra\xc5\xa1anje ni zdelo dovolj pomembno in je bil vseeno kronan. Okronana je bila na svojo lastno zahtevo po pritisku na Karla Janeza z \xc5\xbeeljo, da bi morala biti kronana: "sicer pa ne bi bila dejansko kraljica". Razlog za to naj bi bil, da je kronanje obravnavala za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred razvezo zakonske zveze. Kasneje v \xc5\xbeivljenju je opisala, kako navdu\xc5\xa1en je bila v \xc4\x8dasu svojega kronanja. Vseeno pa nikoli ni bila kronana na Norve\xc5\xa1kem zaradi svojega statusa kot katoli\xc4\x8danka. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je prosila, da bi bila kronana tudi za kraljico Norve\xc5\xa1ke, vendar pa na koncu to ni bilo mogo\xc4\x8de. Bila je prva me\xc5\xa1\xc4\x8danka, ki je postala kraljica na \xc5\xa0vedskem od Karin M\xc3\xa5nsdotter iz leta 1568._NEWLINE_Odnos med njo in kraljem Karlom XIV. Janezom bil nekoliko odmaknjen, vendar prijazen. Karl Janez je ravnal z njo z nekaj razdra\xc5\xbeljivosti, medtem ko se je ona do njega obna\xc5\xa1ala zelo svobodno in neformalno. Dvor je presenetilo njeno neformalno vedenje. Sama je lahko vstopila v njegovo spalnico in tam ostala do pozno pono\xc4\x8di, \xc4\x8deprav je namignil, da je \xc5\xbeelel biti sam s svojim najljub\xc5\xa1im grofom Magnusom Brahom. Vsako jutro je obiskala mo\xc5\xbea v spalni srajci, kar je bilo videti za \xc5\xa1okantno, ker se je njen mo\xc5\xbe v tistem \xc4\x8dasu obi\xc4\x8dajno posvetoval s \xc4\x8dlani dr\xc5\xbeavnega sveta v svoji spalnici. Zaradi njunih razlik v navadah, sta le redko videla drug drugega, \xc4\x8deprav sta \xc5\xbeivela skupaj. Ker je na primer bila vedno pozna na ve\xc4\x8derjo, kralj ni ve\xc4\x8d jedel obroke z njo in kot je tudi raje jedel svoje obroke sam, ni bilo ni\xc4\x8d nenavadnega, da so plemi\xc4\x8di na dvoru sami sedeli za mizo, ne da bi bil kraljevi par prisoten._NEWLINE_Ni\xc4\x8d ne ka\xc5\xbee, da je kdaj imela kaj politi\xc4\x8dnega vpliva in ona je bila pohvaljena za svojo pomanjkanje vme\xc5\xa1avanja v politiko. Kadarkoli je Karl Janez postal vznemirjen, je bilo znano, da ga je lahko pomirila z eno trdno besedo: "Bernadotte!" Ena taka anekdota je bila, ko je Karl Janez, ki je bil znan po svojem vro\xc4\x8dem temperamentu, divjal o tem, kako bi kaznoval nekatere politi\xc4\x8dne svetovalce na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Za vsako kazen, ki jo je navedel, je re\xc4\x8deno, da je udarila svojo pahlja\xc4\x8da ob mizo in rekla okoli\xc5\xa1kim dvorjanom: "On ne bi mogel po\xc5\xa1kodovati ma\xc4\x8dka!", na kar se je dvor za\xc4\x8del smejati. Naj bi tudi rekla: "Oh, rad bi te sli\xc5\xa1ala to re\xc4\x8di, tebe, ki nima\xc5\xa1 niti srca, da bi ma\xc4\x8dki zavil vrat!"_NEWLINE_V 1830. letih je posku\xc5\xa1ala bit kar se da najbolj\xc5\xa1e dejavna kot kraljica, katero vlogo ni nikoli \xc5\xbeelela igrati. Desetletje je opisano za \xc4\x8das plesov in zabav, ve\xc4\x8d kot jih je bilo videti na \xc5\xa1vedskem dvoru od \xc4\x8dasov kralja Gustava III., vendar se je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e kmalu naveli\xc4\x8dal svojega kraljevega statusa in se je \xc5\xbeelela vrniti v Francijo. Vendar pa ji tega njen mo\xc5\xbe ni dopustil. Kot kraljica je bila D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e znana predvsem po svojih ekscentri\xc4\x8dnih navadah. Znano je, da je obrnila \xc4\x8das in posledi\xc4\x8dno je pogosto zamujala in goste pustila \xc4\x8dakati, nekaj, kar je razburjalo njenega zakonca. Obi\xc4\x8dajno je \xc5\xa1la spat ob \xc5\xa1tirih zjutraj in se zbudila ob dveh popoldne. Preden je \xc5\xa1la spat, je vzela "sprehod s ko\xc4\x8dijo": na teh sprehodih je pogosto prihajala na obiske, ki so bile obi\xc4\x8dajno neprijetne zaradi \xc4\x8dasa. Ko je bilo vreme slabo, jo je njena ko\xc4\x8dija namesto tega odpeljala okrog dvori\xc5\xa1\xc4\x8da kraljeve pala\xc4\x8de._NEWLINE_D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je zanimala moda, kateri je posvetila veliko zanimanje in se pona\xc5\xa1ala z lasmi ter nosila obleke z globokim izrezom do visoke starosti. U\xc5\xbeivala je v plesu: njeno standardno vpra\xc5\xa1anje na dvornih predstavitvah je bilo, \xc4\x8de je debutantkam v\xc5\xa1e\xc4\x8d ples. Ona sama je plesala dobro tudi v visoki starosti. Njeni pogovori so bili predvsem o njenem starem \xc5\xbeivljenju v Franciji. Njena ne\xc4\x8dakinja Marcelle Tascher de la Pagerie je slu\xc5\xbeila kot njena gospodarica obla\xc4\x8dilih v njenih prvih letih kot kraljica in je bila tudi njena glavna dru\xc5\xbeba, saj je z njo govorila o svoji glavni temi, o svojem starem \xc5\xbeivljenju. Potem, ko se je njena ne\xc4\x8dakinja vrnila v Francijo, se je pogosto dru\xc5\xbeili z bogatim trgovcem Carlom Arfwedsonom, ki je bil neko\xc4\x8d gost v njenem otro\xc5\xa1kem domu. Nikoli ni postala zelo priljubljena na kraljevem dvoru, kjer je bila obravnavana z nekaj snobovstvom zaradi njene preteklosti kot h\xc4\x8derke trgovca in republikanca. Nikoli se tudi ni nau\xc4\x8dila govoriti \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dine in obstaja veliko anekdot o njenih poskusih govorjenja jezika._NEWLINE_Kot njena snaha je bila D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e katoli\xc4\x8danka, vendar v nasprotju z Jo\xc5\xbeefino, ki je bil predana in aktivna katoli\xc4\x8danka, D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e ni bil verna. Njena pobo\xc5\xbeni katoli\xc5\xa1ka snaha je vztrajala, da gre k ma\xc5\xa1i in spovedi. Udele\xc5\xbeila se je ma\xc5\xa1e, da bi ugodila Jo\xc5\xbeefini, vendar pa je izjavila, da ni imela priznati nobenih grehov. Ko je duhovnik za\xc4\x8del pridigati in jo grajati, ga je uti\xc5\xa1ala in izjavila, da tak pogovor razdra\xc5\xbei njene \xc5\xbeivce._NEWLINE_Njena najljub\xc5\xa1a poletna rezidenca je bila pala\xc4\x8da Rosersberg, kjer imela pi\xc5\xa1\xc4\x8dance za hi\xc5\xa1ne ljubljen\xc4\x8dke, ampak ker je bilo Rosersberg oddaljen, je obi\xc4\x8dajno ostala v pala\xc4\x8di Drottningholm ali pala\xc4\x8di Haga. Ve\xc4\x8dkrat je tudi obiskala \xc5\xa1vedska zdravili\xc5\xa1\xc4\x8da kot zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de Raml\xc3\xb6sa. Med njenimi drugimi bolj znanimi dvornimi damami sta bili Norve\xc5\xbeanki Kathinka Falbe in Jana Falbe. Zaradi D\xc3\xa9sir\xc3\xa9ejine ekscentri\xc4\x8dne navade sta bili znani kot "Strapatsfr\xc3\xb6knarna" ali "Mesdemoiselles Calamity". V \xc4\x8dasu bivanja v Rosersber\xc5\xa1ki pala\xc4\x8di in navkljub strahu pred temo je \xc5\xa1la na sprehode v parku pono\xc4\x8di in naro\xc4\x8dila eni dvorni dami, da hodi pred njo oble\xc4\x8dna v belo, da bi \xc5\xa1li netopirji stran od nje._NEWLINE_D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je bila tudi kraljica na Norve\xc5\xa1kem. Norve\xc5\xa1ko je obiskala nekajkrat, prvi\xc4\x8d pa leta 1825. Na Norve\xc5\xa1kem je najbolj znana kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditnica Eugenia stiftelse (Ustanova Eugenia) v Oslu za revne deklice Marije Schandorff, ki jo je \xc5\xa1\xc4\x8ditila in ve\xc4\x8dkrat obiskala od leta 1828 do leta 1847.\n_START_SECTION_\nKraljica vdova\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1844 je Karl XIV. Janez umrl in ona je postala kraljica vdova. Po smrti svojega zakonca ji je njen sin, novi kralj Oskar I., dovolil, da obdr\xc5\xbei obi\xc4\x8dajne prostore v kraljevi pala\xc4\x8di, kot tudi njeno celotni dvor, kar pomeni, da ji ne bi bilo treba spremeniti svoje navade. Ko jo je njena snaha kraljica Jo\xc5\xbeefina posku\xc5\xa1ala prepri\xc4\x8dati, da naj po svoji volji zmanj\xc5\xa1a svoj dvor, saj tako velik dvor ni ve\xc4\x8d potreben za kraljico vdova, ji je odgovorila: "Res je, da vsega ne potrebujem ve\xc4\x8d, ampak med cel dvor \xc5\xa1e vedno potrebuje." Bila je obzirna in dobro v\xc5\xa1e\xc4\x8den delodajalec med svojim osebjem._NEWLINE_D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e se je vklju\xc4\x8devala v dobrodelnost, vendar je to bilo diskretno in re\xc4\x8deno je tudi bilo: "Njena dobrodelnost je bila precej\xc5\xa1nja, vendar je potekala v ti\xc5\xa1ini". En primer je bil, do je podprla revne \xc5\xbeenske iz vi\xc5\xa1jih slojev, ko jim je dala za delo \xc5\xa1ivanje. Deloval je tudi kot uradni za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik dobrodelnih ustanov, kot je Fruntimmersf\xc3\xb6reningens flickskola (Dekli\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola \xc5\xbeenskega dru\xc5\xa1tva). Istega leta, ko je postala vdova, jo je francoski diplomat Bacourt opisal: "Kraljeva dru\xc5\xbeina je ni spremenila, \xc5\xbeal zaradi ugled krone. Vedno je bila in vedno bo ostala navadna trgovska \xc5\xbeenska, presene\xc4\x8dena nad svojo pozicijo in prestolom." Dodal je tudi, da je bila \xc5\xbeenska dobrega srca._NEWLINE_Po vrnitvi na \xc5\xa0vedsko je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e ohranila svojo hi\xc5\xa1o na Rue d\'Anjou v Parizu, ki je \xc4\x8dakala na njeno vrnitev. Upravljala jo je njena sestra Villeneuve in njeno staro francosko osebje, medtem ko je njen posel v Franciji vodi njen ne\xc4\x8dak, vikont de Clary. V maju 1853, ko je Napoleon III. postal francoski cesar, se je pripravljala, da se vrne v Pariz. Vse je bilo pripravljeno in do njene ladje v Karlskroni jo je pospremil njen vnuk Oskar, vendar pa je bilo nemogo\xc4\x8de, da bi zapustila \xc5\xa0vedsko, zaradi svojega strahu pred morskimi potovanji._NEWLINE_V svojih zadnjih letih je bila v skrbeh za svojo hi\xc5\xa1o v Parizu zaradi na\xc4\x8drtov mestnega arhitekt Haussmanna, toda Napoleon III. je naredil izjemo zanjo in dovolil, da je njena hi\xc5\xa1a stala, ki je bila podrta eno leto po njeni smrti. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je imela dokaj harmoni\xc4\x8den odnos s snaho in \xc4\x8dutila so\xc4\x8dutje za Ludoviko Nizozemsko, nevesto svojega vnuka._NEWLINE_Po tem, ko je postala vdova, je postajala bolj ekscentri\xc4\x8dna. V posteljo je \xc5\xa1la zjutraj, vstala ob ve\xc4\x8dernih urah, pojedla zajtrk pono\xc4\x8di in se odpeljala okoli s ko\xc4\x8dijo po ulicah, na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, ali pa hodila okoli z lu\xc4\x8djo po hodnikih spavajo\xc4\x8dega gradu. Anekdota ponazarja to: leta 1843 je stra\xc5\xbear v pala\xc4\x8di videl kraljico v celoti oble\xc4\x8deno na balkonu v pala\xc4\x8di sredi no\xc4\x8di. Ko je pri\xc5\xa1el domov k \xc5\xbeeni, ji je rekel, da je bila lena v primerjavi s kraljico, ki je vstala ure pred son\xc4\x8dnim vzhodom. Mislil je, da je kraljica vdova vstala prej kot kdorkoli drug v mestu, ampak v resnici ona \xc5\xa1e ni \xc5\xa1la v posteljo\xe2\x80\x94s\xc4\x8dasoma bi vstala ob treh ali \xc5\xa1tirih popoldne._NEWLINE_D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je u\xc5\xbeivala pri obiskovanju nenapovedano in v\xc4\x8dasih je vzela otroke iz ulic v pala\xc4\x8do in jim dala sladkarije; ni mogla sodelovati v katerem koli resnem pogovoru, vendar pa je rekla "Kom, kom!" (\xc5\xa1vedsko za "Pridi, pridi!")._NEWLINE_Obstajajo zgodbe o ljudeh, ki so se zbudili zaradi njene ko\xc4\x8dijo, ko se je peljala po ulicah pono\xc4\x8di. Ko\xc4\x8dija se je v\xc4\x8dasih ustavila; ona bi spala za nekaj \xc4\x8dasa in potem ko bi se zbudila, bi ko\xc4\x8dija nadaljevala svojo pot. V\xc4\x8dasih je vozila v krogih okrog kraljeve pala\xc4\x8de. Ta navada se je imenovala "Kring Kring" (\xc5\xa1vedsko za "okrog in okrog", ena redkih \xc5\xa1vedskih besed, ki se jih je D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e nau\xc4\x8dila)._NEWLINE_Na zadnji dan svojega \xc5\xbeivljenja je vstopila v svojo lo\xc5\xbeo v \xc5\xa0vedski kraljevi operi tik po tem, ko se je predstava kon\xc4\x8dala. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9e je umrla 17. decembra 1860 v Stockholmu.'