b'\n_START_ARTICLE_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de U\xc5\xbeice-Ponikve\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de Ponikve je bilo zgrajeno v obdobju med leti 1979 in 1983, vendar vse do leta 1992 ni bilo v uporabi. Po \xc5\xa1tirih letih uporabe je letali\xc5\xa1\xc4\x8de dobilo tudi civilni namen uporabe in tedanja letalska dru\xc5\xbeba JAT je uvedla z letali ATR 72 linijo Beograd-U\xc5\xbeice-Tivat. Del Motela Kadinja\xc4\x8da je bil preurejen za potrebe letali\xc5\xa1kega terminala. Potnike so do in od terminala v dol\xc5\xbeini 4,5 km preva\xc5\xbeali z avtobusi. Leta 1998 so prenehali z letalskimi operacijami na letali\xc5\xa1\xc4\x8du zaradi drasti\xc4\x8dnega osipa \xc5\xa1tevila potnikov. V \xc4\x8dasu bombnih napadov NATO pakta leta 1999 je bilo letali\xc5\xa1\xc4\x8de mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovano, a je bilo obnovljeno za potrebe turisti\xc4\x8dnega gospodarstva, saj ima idealno lego v bli\xc5\xbeini \xc5\xa1tevilnih turisti\xc4\x8dnih in planinskih destinacij, kot so |planina Zlatibor, Mokra gora, |planine Tare. Posebej priljubljena turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka je ozkotirna \xc5\xbeeleznica \xc5\xa0arganska osmica s svojimi zavoji v obliki osmic ter Drvengrad, etno naselje, ki ga je postavil filmski re\xc5\xbeiser Emir Kusturica. Konec leta 2007 je Ministrstvo za obrambo Republike Srbije objavlo namero, da proda letali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nObnova letali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nBeograjsko letali\xc5\xa1\xc4\x8de Nikola Tesla je investiralo 3,5 mio srbskih dinarjev v popolno obnovo steze letali\xc5\xa1\xc4\x8da Ponikve. Prav tako se je zavezalo, da bo v najkraj\xc5\xa1em \xc4\x8dasu dalo finan\xc4\x8dno in strate\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d z namero, da se ustvarijo pogoji za civilno letalstvo v zahodni Srbiji. Dol\xc5\xbeina letali\xc5\xa1ke steze (3200 m, prvotna dol\xc5\xbeina je bila 3400 m) omogo\xc4\x8da pristajanje tudi najve\xc4\x8djih letal, kar naj bi omogo\xc4\x8dilo ustvarjanje kargo centra. Nizek zra\xc4\x8den pritisk na visoki nadmorski vi\xc5\xa1ini letali\xc5\xa1\xc4\x8da povzro\xc4\x8da ve\xc4\x8dje vzletno-pristajalne sile, kar zahteva dalj\xc5\xa1o letali\xc5\xa1ko stezo. Dol\xc5\xbeina letali\xc5\xa1ke steze letali\xc5\xa1\xc4\x8da je druga najdalj\xc5\xa1a v Srbiji in ena najdalj\xc5\xa1ih na Balkanskem polotoku. Vlada Srbije je obnovo letali\xc5\xa1\xc4\x8da podprla z 2,5 mio \xe2\x82\xac, kar pa je dale\xc4\x8d premalo od potrebnih 19 mio \xe2\x82\xac za popolno obnovo letali\xc5\xa1\xc4\x8da. V obnovo letali\xc5\xa1\xc4\x8da je vklju\xc4\x8dena tudi lokalna oblast mesta U\xc5\xbeice. EU je investirala 124.000 \xe2\x82\xac. Danes je letali\xc5\xa1\xc4\x8de odprto in primerno za \xc4\x8darterske lete in lete nizkocenovnih letalskih dru\xc5\xbeb z letali kapacitete do 130 potnikov, po dokon\xc4\x8dni ureditvi steze v celotni dol\xc5\xbeini 3400 m in v \xc5\xa1irini 45 m, pa bo dovoljevala tudi pristajanje in vzletanje tovornih letal tipa B747 cargo, Nova letali\xc5\xa1ka zgradba je bila zgrajena leta 2016.\n_START_SECTION_\nOdprtje letali\xc5\xa1\xc4\x8da (2013)\n_START_PARAGRAPH_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo ponovno odprto za promet 5. oktobra 2013 s prilo\xc5\xbenostnim letalskim aeromitingom. V programu so sodelovala letala in helikopterji Vojske Srbije. Sodelovali so tudi padalci, ki so demonstrirali skoke iz letala Antonov 2.\n_START_SECTION_\nPrvi mednarodni let\n_START_PARAGRAPH_\nNa letali\xc5\xa1\xc4\x8du U\xc5\xbeice Ponikve so prvi mednarodni let komercialni let zabele\xc5\xbeili 21. oktobra 2013, ko je na letali\xc5\xa1\xc4\x8du pristalo letalo Cessna Citation CJ3 s petimi potniki in dvema \xc4\x8dlanoma posadke na letu iz Bruslja. Letalo je istega dne ndaljevalo let v Solun.\n_START_SECTION_\nProjekt RAIRDev\n_START_PARAGRAPH_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de sodeluje v projektu RAIRDev. RAIRDev je angle\xc5\xa1ka kratica, ki pomeni "Regional Airports Interaction for Regional Development" (v prevodu Regionalna povezanost letali\xc5\xa1\xc4\x8d z namenom regionalnega razvoja) in predstavlja zdru\xc5\xbeenje za sodelovanje regionalnimi letali\xc5\xa1\xc4\x8di. V zdru\xc5\xbeenju sodeluje \xc5\xa1e 7 drugih letali\xc5\xa1\xc4\x8d iz Gr\xc4\x8dije, Mad\xc5\xbearske, Slova\xc5\xa1ke, Poljske, Italije, Ukrajine in Nem\xc4\x8dije. Cilj zdru\xc5\xbeenja je oja\xc4\x8devanje \xc4\x8dimbolj\xc5\xa1ega povezovanja in hkratnega ekolo\xc5\xa1ko sprejemljivega regionalnega razvoja, ki temelji na prilagodljivosti letalskega prometa.'