b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga Pre\xc5\xa1nica\xe2\x80\x93Rakitovec\xe2\x80\x93d. m.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZ izgubo ozemelj v severni Italiji se je geostrate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj za Avstrijo precej spremenil in pokazala se je potreba po pomorski vojni bazi. Puljski zaliv na koncu istrskega polotoka je imel naravne danosti za tak\xc5\xa1no opori\xc5\xa1\xc4\x8de, te\xc5\xbeava pa je bila v tem, da je bil Pulj 140 km oddaljen od \xc5\xbeeleznice Dunaj-Trst in prakti\xc4\x8dno dostopen le po morju, kar je predstavljalo velike te\xc5\xbeave pri dovozu potrebnega materiala. \xc4\x8ceprav segajo prve pobude za \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko povezavo Pulja z zaledjem \xc5\xbee v leto 1863, pa je vlada \xc5\xa1ele marca 1873 sprejela zakon o dr\xc5\xbeavnem poro\xc5\xa1tvu za gradnjo istrske \xc5\xbeeleznice. Zaradi borznega zloma maja istega leta za dela ni bilo zanimanja s strani zasebnega kapitala, in dr\xc5\xbeava se je gradnje lotila v lastni re\xc5\xbeiji. 17. decembra 1873 se je v Pazinu za\xc4\x8dela gradnja\xc2\xa0\xc2\xbbIstrske dr\xc5\xbeavne \xc5\xbeeleznice\xc2\xab\xc2\xa0(Istrianer Staatsbahn, IStB). 172,3 km proge so zgradili v nepolnih treh letih in jo otvorili 20. septembra 1876. Progo je do leta 1884, ko so jo vklju\xc4\x8dili v sistem Cesarsko-kraljevih dr\xc5\xbeavnih \xc5\xbeeleznic, upravljala Dru\xc5\xbeba ju\xc5\xbene \xc5\xbeeleznice._NEWLINE_Po razpadu Avstro-Ogrske je celotna Istra pripadla Italiji in progo so tako upravljale Italijanske dr\xc5\xbeavne \xc5\xbeeleznice. Po koncu 2. svetovne vojne je Istra pripadla Jugoslaviji. Ker odsek na hrva\xc5\xa1kem delu Istre ni imel (in \xc5\xa1e danes nima) neposredne povezave s preostankom hrva\xc5\xa1kega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega omre\xc5\xbeja, je celotno istrsko omre\xc5\xbeje upravljalo \xc5\xbdG Ljubljana (predhodnik Slovenskih \xc5\xbeeleznic). Leta 1991, ob razpadu Jugoslavije, so Hrva\xc5\xa1ke \xc5\xbeeleznice prevzele odseke prog na hrva\xc5\xa1kem ozemlju, Slovenske \xc5\xbeeleznice pa \xc5\xa1e vedno upravljajo slovenski del trase med Diva\xc4\x8do, Pre\xc5\xa1nico (kjer se odcepi proga proti Kopru) in mejno postajo v Rakitovcu._NEWLINE_Med Diva\xc4\x8do in Rakitovcem vozi ob delavnikih razen sobote samo poldrugi par vlakov. V poletni sezoni vozi dodaten kopalni vlak na relaciji Maribor-Pulj. 10. decembra 2010 je bila ukinjena povezava v Buzet in posledi\xc4\x8dno tudi v Pulj (vlaki med Buzetom in Puljem \xc5\xa1e vozijo). 8. aprila 2013 pa je na tej progi vozil tudi zadnji tovorni vlak.'