b'\n_START_ARTICLE_\nDelo na \xc4\x8drno\n_START_PARAGRAPH_\nZaposlovanje in delo na \xc4\x8drno je podredni pojem sive ekonomije. Definicija, ki se je med dr\xc5\xbeavami \xc4\x8dlanicami Evropske unije uveljavila kot splo\xc5\xa1na, pravi, da gre pri delu na \xc4\x8drno za sicer po naravi zakonito pla\xc4\x8dano delo, vendar pa ni prijavljeno javnim avtoritetam. To pomeni, da v delo na \xc4\x8drno sicer niso vklju\xc4\x8dene nelegalne oblike dela, (kot npr. preprodaja drog) .\n_START_SECTION_\nOpredelitev\n_START_PARAGRAPH_\nDelo na \xc4\x8drno je lahko izvedeno v delni ali popolni obliki, in sicer gre pri delni obliki za obliko dela, kjer je le del pla\xc4\x8de zaposlenega, obi\xc4\x8dajno gre za minimalno pla\xc4\x8do, izpla\xc4\x8dan uradno, drugi del pa zaposleni prejme neposredno in se s tem izogne pla\xc4\x8devanju davkov. Popolna oblika dela na \xc4\x8drno pa se ka\xc5\xbee, kadar od denarja, ki ga prejme zaposleni, niso pla\xc4\x8dani nobeni davki, zaposleni in delodajalec pa pogosto nimata sklenjene uradne pogodbe o zaposlitvi. Obi\xc4\x8dajno se delo na \xc4\x8drno pojavlja na podro\xc4\x8dju gradbeni\xc5\xa1tva, del, ki vklju\xc4\x8dujejo obnavljanje in popravljanje, \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje na podro\xc4\x8dju oskrbe otrok in starej\xc5\xa1ih, pa tudi drugje . Delo na \xc4\x8drno je v Sloveniji zakonsko definirano v Zakonu o prepre\xc4\x8devanju dela in zaposlovanja na \xc4\x8drno , ki dolo\xc4\x8da katere dejavnosti sodijo v omenjen pojem, poleg tega pa tudi dejavnosti, ki vanj ne sodijo in organe, ki izvajajo nadzor dolo\xc4\x8db tega zakona.\n_START_SECTION_\nNekatere oblike dela, ki jih ne obravnavamo kot delo na \xc4\x8drno\n_START_PARAGRAPH_\nPogosto imamo te\xc5\xbeave pri dolo\xc4\x8danju, kaj sodi med delo na \xc4\x8drno in kaj ne. Dolo\xc4\x8deno je, da v ta pojem ne sodijo npr. sosedska pomo\xc4\x8d, sorodstvena pomo\xc4\x8d, pa tudi brezpla\xc4\x8dna pomo\xc4\x8d pri delu na kmetijah, planinah in skupnih pa\xc5\xa1nikih. Sosed tako lahko kot fizi\xc4\x8dna oseba pomaga sosedu kot fizi\xc4\x8dni osebi pri vseh opravilih. Pomembno je torej le, da delo ni vezano na dejavnost, ki jo ima sosed registrirano kot pridobitno dejavnost, poleg tega pa tudi, da je delo opravljeno brez pla\xc4\x8dila ali druga\xc4\x8dnih materialnih koristi. Podobno velja tudi za delo, ki ga oseba opravlja za posameznika, s katerim je v sorodstvenem razmerju. \xc4\x8ce torej posameznik neko delo opravlja za svojega sorodnika do tretjega kolena in za svoje delo ne sprejema nikakr\xc5\xa1nega pla\xc4\x8dila, tudi tega ne obravnavamo kot delo na \xc4\x8drno ._NEWLINE_Poleg teh oblik dela kot delo na \xc4\x8drno ne obravnavamo tudi nujnega dela, ki se opravlja pri prepre\xc4\x8devanju in odstranjevanju rezultatov vsakr\xc5\xa1nih posledic nesre\xc4\x8d, vanj pa se lahko vklju\xc4\x8dujejo tako fizi\xc4\x8dne osebe kot pravne osebe. Tudi prostovoljno in dobrodelno delo ne spada pod oblike dela na \xc4\x8drno, je pa tak\xc5\xa1na oblika dela dolo\xc4\x8dena tudi z Zakonom o prostovoljstvu. V skladu z dolo\xc4\x8dili tega zakona fizi\xc4\x8dne in pravne osebe opravljajo to prostovoljno delo. Prav tako kot delo na \xc4\x8drno ne obravnavamo osebnega dopolnilnega dela .\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nKot glavne vzroke zaposlovanja in dela na \xc4\x8drno \xc5\xa1tejemo pomanjkanje ustreznih delovnih mest, neustrezna socialna oskrba, delovnopravne ureditve, s katerimi se ljudje ne strinjajo ter premajhna socialna podpora tistim, ki niso zaposleni . Vsekakor pa je vzrokov za nastanek obravnavanega pojava mnogo ve\xc4\x8d in jih lahko razdelimo na socio-ekonomske oz. tr\xc5\xbene, institucionalne ter individualne vzroke.\n_START_SECTION_\nSocio-ekonomski in tr\xc5\xbeni vzroki\n_START_PARAGRAPH_\nPrevisoke cene za delovno silo, primanjkovanje delovnih mest, rigidnost trga dela, poceni delovna sila  so le nekateri od socio-ekonomskih vzrokov za nastanek dela na \xc4\x8drno. Delo na \xc4\x8drno se je pojavilo tudi kot posledica tranzicije npr. ob vstopu v EU, ko je na novo sprejetih mnogo delovnopravnih reform, ljudje pa nanje niso pripravljeni ._NEWLINE_Kot lahko sklepamo na podlagi raziskave s tega podro\xc4\x8dja, ki je bila izvedena v dr\xc5\xbeavah \xc4\x8dlanicah EU leta 2007, je v Sloveniji najpogostej\xc5\xa1i vzrok nezadovoljstvo s pla\xc4\x8dami (ki so prenizke), kot drugi najpogostej\xc5\xa1i razlog pa se je izkazalo primanjkovanje delovnih mest. Prav tako k razvoju sive ekonomije prispeva skraj\xc5\xa1evanje delovnega \xc4\x8dasa, saj s tem posamezniki pridobijo ve\xc4\x8d prostega \xc4\x8dasa, ki ga lahko namenijo za delo na \xc4\x8drno ._NEWLINE_Podobno na razvoj dela na \xc4\x8drno vpliva tudi zgodnej\xc5\xa1a upokojitev. Delodajalci se za zaposlovanje na \xc4\x8drno odlo\xc4\x8dajo, da bi se izognili zahtevam, npr. minimalni pla\xc4\x8di, maksimalnemu \xc5\xa1tevilu ur itd. Pomemben dejavnik je tudi \xc5\xa1tevilo tujih investicij, saj naj bi v sektorjih, financiranih s strani tujih investitorjev, manj tolerirali sivo ekonomijo. Svoj pomen pri nastanku sive ekonomije pa imajo tudi socialne mre\xc5\xbee \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8dja kot je na\xc5\xa1a socialna mre\xc5\xbea, bolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti imamo, da delo na \xc4\x8drno najdemo in se vanj tudi la\xc5\xbeje vklju\xc4\x8dimo. Na Nizozemskem so se pojavile celo posamezne agencije (v velikem \xc5\xa1tevilu so neregistrirane), ki delodajalcem urejajo neformalno delovno silo .\n_START_SECTION_\nInstitucionalni in individualni vzroki\n_START_PARAGRAPH_\nInstitucionalni vzroki se nana\xc5\xa1ajo predvsem na zaupanje javnosti dr\xc5\xbeavnim oblastem \xe2\x80\x93 \xc4\x8de se ugotovi, da so tudi javni uslu\xc5\xbebenci vklju\xc4\x8deni v sivo ekonomijo, se zaupanje v organe dr\xc5\xbeavne oblasti zmanj\xc5\xa1a, ljudje ne zaupajo, da bodo dohodki v dr\xc5\xbeavi res uporabljeni za namen, kakr\xc5\xa1en je bil sprva predviden, zato se odlo\xc4\x8dijo, da prispevkov ne bodo pla\xc4\x8devali . Kot institucionalni vzrok pa \xc5\xa1tejemo tudi birokracijski sistem z velikim \xc5\xa1tevilom tudi nesmiselnih pravil, ki ljudi ne spodbujajo k urejanju ustreznih dokumenotv. Tudi omejeno \xc5\xa1tevilo delovnih ur spodbuja delo na \xc4\x8drno, saj posamezniki, ki bi radi ve\xc4\x8d zaslu\xc5\xbeili, ne morejo tega napraviti na legalen na\xc4\x8din, zaradi \xc4\x8desar poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo delo na \xc4\x8drno ._NEWLINE_Ne glede na vse pa je sprejetje dela na \xc4\x8drno odvisno od vsakega posameznika, njegovih prepri\xc4\x8danj, socialnega statusa, izobrazbe, \xc5\xbeelje po pridobivanju novih spretnosti, finan\xc4\x8dnega stanja, iz \xc4\x8desar vse izhajajo individualni vzroki .\n_START_SECTION_\nPozitivne posledice\n_START_PARAGRAPH_\nNe glede na to, da je pojav zaposlovanja in dela na \xc4\x8drno sicer negativen pojem, pa ima tudi pozitivne posledice. Posameznikom lahko delo na \xc4\x8drno ponuja zadovoljstvo, saj lahko z njim izbolj\xc5\xa1ajo svoj ekonomski status. Delo na \xc4\x8drno je tudi bolj fleksibilno, kar ponuja tudi vzrok za nastanek novih tr\xc5\xbenih prilo\xc5\xbenosti.  Pogosto se na tem podro\xc4\x8dju uspe obdr\xc5\xbeati le najbolj iznajdljivim posameznikom, ki nato svoja podjetja pogosto prijavijo, da lahko svoje dejavnosti raz\xc5\xa1irijo. Siva ekonomija je tako lahko dobro izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za iznajdljive posameznike, ki na podro\xc4\x8dju neformalnega dela pridobijo ustrezne izku\xc5\xa1nje za nadaljnje delo. Pojav je ugoden tudi z vidika vklju\xc4\x8devanja v dru\xc5\xbebo, zlasti posameznikov, ki so dlje \xc4\x8dasa brezposelni. V \xc4\x8dasu recesije, ko najve\xc4\x8d ljudi ostane brez dela, delo na \xc4\x8drno na nek na\xc4\x8din stabilizira posledice, ko formalno delo ne more ve\xc4\x8d zagotoviti dela celotni delovnih sili \xe2\x80\x93 takrat najve\xc4\x8d ljudi sprejme delo na \xc4\x8drno. Ugodne posledice ob\xc4\x8dutijo tudi delodajalci, saj neformalni delavci ka\xc5\xbeejo ve\xc4\x8djo fleksibilnost, jih manj obvezujejo ter zanje predstavljajo tudi ni\xc5\xbeje stro\xc5\xa1ke .\n_START_SECTION_\nNegativne posledice\n_START_PARAGRAPH_\nVsekakor pa je potrebno poudariti, da pozitivne posledice ne odtehtajo vseh negativnih posledic, ki jih imajo za posameznike in dru\xc5\xbebo. Problem zaposlovanja in dela na \xc4\x8drno je, da posamezniki, ki ga opravljajo, ne prispevajo v dr\xc5\xbeavne blagajne, iz katerih se financirajo socialne in druge storitve, kot so \xc5\xa1olstvo, zdravstvo, porodni\xc5\xa1ke, otro\xc5\xa1ki dodatki, kar pomeni, da morajo drugi prispevati toliko ve\xc4\x8d, da se ohrani socialna dr\xc5\xbeava. Delo na \xc4\x8drno je problem, ker prina\xc5\xa1a pomanjkanje delovnih mest, pri tem pa tudi manj mo\xc5\xbenosti za podjetne prilo\xc5\xbenosti. Delo ne predstavlja socialne varnosti, pri tem pa je pokojninska in zdravstvena blagajna vedno bolj oslabljena. Pojav prina\xc5\xa1a tudi utajo davkov in prispevkov ter dostop do otro\xc5\xa1kih dodatkov, \xc5\xa1tipendij, tistih, ki do njih niso upravi\xc4\x8deni, pri \xc4\x8demer sredstva prispevajo drugi ._NEWLINE_Delo na \xc4\x8drno posameznikom, ki so vanj vklju\xc4\x8deni, povzro\xc4\x8da dodaten stres, pogosto izostajajo iz svojih rednih delovnih mest, so manj motivirani pri rednem delu. Gre za kr\xc5\xa1enje zakonov, ki na nek na\xc4\x8din ka\xc5\xbee sprejemljivost do nepo\xc5\xa1tenosti. S tem se ustvarjajo neenaki pogoji za posameznike, ki se ravnajo v skladu z zakonom ._NEWLINE_Ministrstvo za delo, dru\xc5\xbeino, socialne zadeve in enake mo\xc5\xbenosti  kot posledice dela na \xc4\x8drno za posameznika navaja odsotnost obveznega zdravstvenega zavarovanja, posameznik ni zavarovan v primeru, da bi se mu ob opravljanju dela zgodila nezgoda ali poklicna bolezen, zaradi \xc4\x8desar bi v primeru nezmo\xc5\xbenosti ostal brez nadomestila oz. zaposlitve, zaradi pogosto manj nadzorovanih pogojev dela je izpostavljen ve\xc4\x8dji nevarnosti nesre\xc4\x8d. Poleg tega je izpostavljen ve\xc4\x8djemu tveganju za izgubo dela, nima pa tudi nikakr\xc5\xa1nega pravnega zagotovila, da bo za delo, ki ga opravlja, dejansko prejel pla\xc4\x8dilo. Pri tem tudi nima pravice do odpravnine, letnega dopusta, regresa za letni dopust, regresa za prehrano, povrnitve potnih stro\xc5\xa1kov in do nadomestila v primeru brezposelnosti. Nenazadnje pa se posamezniku, ki opravlja delo na \xc4\x8drno, le-to ne \xc5\xa1teje v delovno dobo, kar pomeni, da se tudi ne bo upo\xc5\xa1tevalo pri pokojnini._NEWLINE_Z nastopom dela na \xc4\x8drno je ogro\xc5\xbeen pravni red, zaradi tega pa se pojavljajo tudi konflikti. Siva ekonomija onemogo\xc4\x8da realen vpogled v trenutno ekonomsko situacijo, zaradi \xc4\x8desar se lahko sprejemajo napa\xc4\x8dni ukrepi . Povzro\xc4\x8da tudi pomanjkanje v dr\xc5\xbeavnem prora\xc4\x8dunu, zaradi \xc4\x8desar se sprejmejo ukrepi za vi\xc5\xa1jo obdav\xc4\x8ditev za tiste, ki so sicer pri svojem delu po\xc5\xa1teni. Delo na \xc4\x8drno povzro\xc4\x8da tudi razdeljevanje dru\xc5\xbebe na posamezne skupine. Vzpostavlja se tudi neenakost, ko delodajalci namesto realno brezposelnih zaposlijo nekoga, ki ima sicer neformalno zaposlitev. Negativna posledica dela na \xc4\x8drno je tudi ta, da se lahko posamezniki, ki so poleg svoje neformalne zaposlitve tudi redno zaposleni, v \xc4\x8dasu, ko njihova redna zaposlitev ne poteka in opravljajo svoje delo na \xc4\x8drno, ne odpo\xc4\x8dijejo, zaradi \xc4\x8desar so manj u\xc4\x8dinkoviti na svojem delovnem mestu .'