b'\n_START_ARTICLE_\nAdriaan Metius\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de Adriaen Anthonisz (1543 - 1620) je bil tudi matematik, zemljemerec, kartograf in voja\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir. Od leta 1582 je slu\xc5\xbeboval kot \xc5\xbeupan Alkmaarja._NEWLINE_Metiusov brat Jacob Metius (po 1571 - 1628) je bil optik._NEWLINE_Metius je hodil v latinsko \xc5\xa1olo v Alkmaarju in od leta 1589 \xc5\xa1tudiral filozofijo na Univerzi v Franekerju, ki so jo tedaj ustanovili. \xc5\xa0tudij je nadaljeval leta 1594 v Leidnu, kjer je \xc5\xa1tudiral s Snell van Royenom. Za kratek \xc4\x8das je delal z de Brahejem na Hvenu, kjer je de Brahe zgradil dva observatorija. Nato je delal v Rostocku in Jeni, kjer je leta 1595 predaval. Nato se je vrnil v Alkmaar in nekaj \xc4\x8dasa pomagal o\xc4\x8detu pri nadzoru utrdb, predaval pa je tudi matematiko v Franekerju._NEWLINE_Leta 1598 je na Univerzi v Franekerju postal ekstraordinarij, med letoma 1600 in 1635 pa je bil ordinarij za matematiko, navigacijo, zemljemerstvo, voja\xc5\xa1ko tehniko in astronomijo. Dovolili so mu namesto v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini predavati v doma\xc4\x8dem jeziku. Leta 1603 in 1632 je bil rektor univerze._NEWLINE_Dolo\xc4\x8dil je Ptolemejev in \xc4\x8cu \xc4\x8cungd\xc5\xbeijev pribli\xc5\xbeek \xcf\x80, 355/133, ki ga nekateri imenujejo po njem, oziroma po o\xc4\x8detu, Metiusov pribli\xc5\xbeek ali tudi Metiusovo \xc5\xa1tevilo._NEWLINE_Objavil je razprave o astrolabu in zemljemerstvu. Napisal je dela: Arithmetic\xc3\xa6 et geometri\xc3\xa6 practica (1611), Institutiones Astronomicae Geographicae in Arithmetic\xc3\xa6 libri duo: et geometri\xc3\xa6 libri VI (1640). Izdeloval je tudi astronomske in\xc5\xa1trumente in izdelal posebno vrsto Jakobove palice.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje krater Metius na Luni._NEWLINE_Na Vermeerjevi sliki Astronom iz leta 1668 je na mizi druga izdaja Metiusove knjige Institutiones Astronomicae Geographicae.'