b'\n_START_ARTICLE_\nPrimo\xc5\xbe Trubar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPrimo\xc5\xbe Trubar se je rodil junija v letu 1508 ali 1509 na Ra\xc5\xa1ici pri Velikih La\xc5\xa1\xc4\x8dah v Vojvodini Kranjski, ki je bila pod nadzorom Habsbur\xc5\xbeanov, oziroma v neposredni bli\xc5\xbeini vasi. Kraja in datuma rojstva se ne da zagotovo dolo\xc4\x8diti, ker krstnih mati\xc4\x8dnih knjig takrat \xc5\xa1e niso poznali; uporabljali pa so tudi staro koledarsko \xc5\xa1tetje. Ni bil rojen na lokaciji mlina, kjer je danes muzej, ampak v nekdanjem \xc5\xa0klopovem mlinu, ki je stal vsaj 400 m vstran, vi\xc5\xa1e ob istem potoku. Ostanke tega so lastniki v zadnjih letih podrli. Po o\xc4\x8detu se je pisal Malnar (mlinar), Truber oziroma izvorno Trobar pa se je pisala njegova mati. Primo\xc5\xbe je ta priimek prevzel najpozneje leta 1526. Od leta 1528 naprej se je v pismih dosledno podpisoval Truber in ne Trubar. _NEWLINE_Leta 1520 mu je verjetno turja\xc5\xa1ki grof omogo\xc4\x8dil, da se je \xc5\xa1el \xc5\xa1olat za duhovnika, zato je nadarjeni mladeni\xc4\x8d pri dvanajstih letih za vedno od\xc5\xa1el iz rojstnega kraja. Eno leto se je \xc5\xa1olal na Reki, nato dve leti v Salzburgu, kjer je pridobival temeljno izobrazbo gramatike, dialektike, retorike in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Od tam je od\xc5\xa1el v Trst pod tutorstvo rimskokatoli\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa Pietra Bonoma, kjer je pri\xc5\xa1el v stik s humanisti\xc4\x8dnimi pisatelji, \xc5\xa1e posebej z Erazmom Roterdamskim._NEWLINE_Ko je bil star devetnajst let, mu je tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Pietro Bonomo dodelil \xc5\xbeupnijo Loka pri Zidanem mostu. Jeseni 1527 je Bonomo Trubarja napotil na \xc5\xa1tudij na Dunaj. Zaradi vojske osmanskega imperija, ki se je bli\xc5\xbeala Dunaju, je bilo ogro\xc5\xbeeno in ote\xc5\xbeeno \xc5\xbeivljenje v mestu. Zato se je jeseni 1529 vrnil k \xc5\xa1kofu v Trst. Tam je ma\xc5\xa1eval in pridigal v minoritski cerkvi. Leta 1530 ga je \xc5\xa1kof posvetil za duhovnika in ga dolo\xc4\x8dil za vikarja v \xc5\xbeupniji sv. Martina v La\xc5\xa1kem. Duhovno slu\xc5\xbebo je tam opravljal v skladu s katoli\xc5\xa1kim obredom, vendar so njegove zgodnje pridige \xc5\xbee spominjale na pridige Erazma Rotterdamskega. Prenavljal je cerkve in \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da v Celju, La\xc5\xa1kem in drugje._NEWLINE_V Ljubljano se je vrnil leta 1536 in postal \xc5\xa1kofijski vikar. V mestu je pridigal slovensko in nem\xc5\xa1ko. V svojih pridigah je uporabljal svetopisemsko razlago \xc5\xa1vicarskih reformistov in zwinglijancev Henricha Bullingerja in Konrada Pelikana in se seznanil z deli Martina Luthra. Zaradi njegovih nazorov se je leta 1540 zganil de\xc5\xbeelni glavar Nikola Jur\xc5\xa1i\xc4\x8d. Trubar bi skoraj pristal v je\xc4\x8di, vendar so ga somi\xc5\xa1ljeniki pravo\xc4\x8dasno posvarili. Zaradi preganjanja se je ponovno zatekel v Trst k Bonomu. Tam se je poglobil v teolo\xc5\xa1ke spise \xc5\xa1vicarskega reformatorja Calvina. Bonomo je ljubljanskega \xc5\xa1kofa Kacijanarja kmalu prepri\xc4\x8dal, da je Trubarja imenoval za kanonika. V novo slu\xc5\xbebo je tako stopil leta 1542, znova v Ljubljani._NEWLINE_Pod novim \xc5\xa1kofom Urbanom Textorjem, ki je bil vnet katolik, je dobil slu\xc5\xbebo vikarja v \xc5\xa0entjerneju na Dolenjskem. Tam naj bi uredil gospodarstvo \xc5\xbeupnije. \xc5\xa0kof Textor pa se je odlo\xc4\x8dil obra\xc4\x8dunati s protestanti, ki jih je dal pozapreti in postaviti pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Trubar je bil spet pravo\xc4\x8dasno obve\xc5\xa1\xc4\x8den in lahko se je skril na varno. Po nekaj mesecih skrivanja ga je ljubljansko cerkveno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de izob\xc4\x8dilo, mu zaplenilo hi\xc5\xa1o v Ljubljani (sedanji Levstikov trg), \xc5\xa1entjernejsko \xc5\xbeupnijo in celjski beneficiat, posvetno de\xc5\xbeelno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de pa ga je obsodilo na zapor. Leta 1548 je tako moral pobegniti v Nem\xc4\x8dijo, z begom pa je postal tudi de\xc5\xbeelni odpadnik._NEWLINE_\xc5\xa0e istega leta se je odpravil v N\xc3\xbcrnberg. Vodilni teolog in mestni pridigar Veit Dietrich je postal njegov mentor in pod njegovim vodstvom se je Trubar hitro vklju\xc4\x8dil v luteransko skupnost v mestu. Sredi maja 1548 je dobil slu\xc5\xbebo pastorja v Rothenburgu. Tam si je tudi ustvaril dru\xc5\xbeino z Barbaro Sitar, s katero je imel \xc5\xa1tiri otroke. Kmalu po letu 1550 je Trubar dobil \xc5\xbeupnijo v Kemptnu, kjer je deloval med letoma 1553 in 1561. V Bad Urachu je slu\xc5\xbeboval pred odhodom v Ljubljano in se po dveh mesecih bivanja v Ljubljani (1561) vrnil v Bad Urach. V mestu je ustanovil tiskarno za tiskanje knjig v glagolici in cirilici. Po ponovnem izgnanstvu iz Ljubljane zaradi Cerkovne Ordninge je kot superintendent nekaj \xc4\x8dasa bival v mestu Lauffen in se kasneje ustalil v Derendingenu, kjer je \xc5\xbeivel in slu\xc5\xbeboval vse do svoje smrti. Pokopan je bil v cerkvi sv. Gala.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1548 je Trubar za\xc4\x8del snovati in uresni\xc4\x8devati zamisli za seznanjanje Slovencev z verskimi vsebinami s pomo\xc4\x8djo tiska. To je omogo\xc4\x8dilo razvoj slovenske knji\xc5\xbeevnosti. Prestopil je k augsbur\xc5\xa1ki veroizpovedi in postal je pravi protestant. Za\xc4\x8del je uresni\xc4\x8devati zamisel pridobivanja Slovencev za novo vero s slovensko tiskano besedo. Za\xc4\x8del je s prvo knjigo Katekizem (lat. Catechismus), ki temelji na delih Veita Dietricha, Martina Luthra, Matije Vla\xc4\x8di\xc4\x87a Ilirika in Johanna Brenza._NEWLINE_\xc5\xa0e v istem letu je pripravil kratki Abecednik (polni naslov Abecednik in mali katekizem v slovenskem jeziku, nem. Abecedarium vnd der klein Catechismus in der Windischen Sprach), saj se je zavedal, da mora ljudi najprej nau\xc4\x8diti osnov branja ali vsaj osnovnih molitev in kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih resnic. Pri odlo\xc4\x8ditvi za jezik, ki je bil \xc5\xbee nare\xc4\x8dno in socialno razslojen, mu je prav pri\xc5\xa1lo poznavanje jezika v razli\xc4\x8dnih slovenskih de\xc5\xbeelah, za osnovo pa je vzel osrednjeslovenski prostor, kjer sta se me\xc5\xa1ala gorenj\xc5\xa1\xc4\x8dina in dolenj\xc5\xa1\xc4\x8dina. Trubar je dal obe knji\xc5\xbeici v tisk tiskarju Petru Frentzu v mestu Schw\xc3\xa4bisch Hall. V Katekizmu se je podpisal kot Philopatridus Illiyricus ("ilirski domoljub"), v obeh delih pa je tiskarju nadel izmi\xc5\xa1ljeno ime Jernej \xc5\xa0krjanec s Sedmogra\xc5\xa1kega. Zaradi dolo\xc4\x8dil interima bi namre\xc4\x8d lahko v nasprotnem primeru tiskar izgubil pravico do opravljanja obrti. Katekizem vsebuje nekatera pojasnjevalna poglavja iz protestantskih naukov, \xc5\xa1est pesmi, dve molitvi in pridigo o veri. S to knji\xc5\xbeico je Trubar hotel u\xc4\x8diti rojake protestantske vere in hkrati ustre\xc4\x8di protestantskemu bogoslu\xc5\xbeju na Slovenskem. Katekizem je bil namenjen za neposredno uporabo predvsem izobra\xc5\xbeenim ljudem. Abecednik, ki vsebuje osem listov, pa je Trubar napisal z namenom, da bi se rojaki iz njega nau\xc4\x8dili branja (\xc2\xbbAne bukvice, iz tih se ti mladi inu preprosti Slovenci mogo lahko v kratkim \xc4\x8dasu brati navu\xc4\x8diti.\xc2\xab) in da bi tiste, ki \xc5\xa1e ne znajo brati, u\xc4\x8dili osnov kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere. \xc5\xa0lo je torej za delo za manj izobra\xc5\xbeene in nepismene. S tema deloma je Trubar postal za\xc4\x8detnik slovenske knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_Kmalu po izidu prve knjige je Trubar dobil \xc5\xbeupnijo v Kemptenu ob tirolski meji. Zelo prav mu je pri\xc5\xa1la zveza s Petrom Pavlom Vergerijem, biv\xc5\xa1im modru\xc5\xa1kim in koprskim \xc5\xa1kofom, ki je bil tedaj pri w\xc3\xbcrttember\xc5\xa1kem vojvodi Kri\xc5\xa1tofu kot svetovalec. Z Vergerijevo pomo\xc4\x8djo je leta 1555 izdal nov, manj izviren Katekizem in nov Abecednik, tokrat v latinici, ter Ta Evangeli Svetiga Matev\xc5\xbea in prevod Vergerijevega italijanskega dela Ena molitev tih ker\xc5\xa1\xc4\x8denikov (beguncev). Leta 1557 je Trubar izdal tiso\xc4\x8d strani obsegajo\xc4\x8do knjigo Ta pervi deil Tiga noviga testamenta, ki vsebuje prevode evangelijev in dejanj apostolov ter je opremljena z dolgim predgovorom o naukih Lutrove vere, s koledarjem (Ta slovenski koledar, ki je bil prvi na Slovenskem) in Postilo, to je razlaga nedeljskih in prazni\xc4\x8dnih evangelijev._NEWLINE_Kljub te\xc5\xbeavam s Petrom Vergerijem je Trubar ob za\xc5\xa1\xc4\x8diti barona Ivana Ungnada, biv\xc5\xa1ega \xc5\xa1tajerskega glavarja, ki je tedaj bival v Bad Urachu blizu T\xc3\xbcbingena, pri vojvodi Kri\xc5\xa1tofu dosegel odobritev za izdajo knjige Ta drugi deil Tiga noviga testamenta in leta 1560 je izdal Pavlovo pismo Rimljanom. De\xc5\xbeelni stanovi so ga povabili, da bi sprejel mesto superintendenta (protestantskega dekana) v Ljubljani. V tem \xc4\x8dasu je imel veliko dela, dobil je \xc5\xbeupnijo v Urachu in prevzel vodstvo biblijskega zavoda. Samostojno je izdal knjigo Svetiga Pavla ta dva listi h tim Korintarjem inu ta h tim Galatarjem, napisal pa je tudi nem\xc5\xa1ko posvetilo za glagolski katekizem in v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini izdal Register, poro\xc4\x8dilo o svojih dotedanjih delih, da bi ovrgel o\xc4\x8ditke, da je zwinglijanec. To poro\xc4\x8dilo je prvo bibliografsko delo pri Slovencih._NEWLINE_Junija 1561 se je Trubar odpravil v Ljubljano, kjer so ga veli\xc4\x8dastno sprejeli. V vlogi superintendenta slovenske protestantske cerkve se je lotil re\xc5\xa1evanja glavnih vpra\xc5\xa1anj. Uredil je slovensko protestantsko Cerkev in dosegel, da so po pomembnih krajih na Slovenskem postavili pridigarje. \xc5\xbdal je kmalu pri\xc5\xa1el v spor z Matijo Klombnerjem, stanovskim pisarjem, ki je vzdr\xc5\xbeeval stike z Ungnadovim zavodom v Urachu, kjer so prevajali Sveto pismo v hrva\xc5\xa1ki jezik. Spor je izbruhnil zaradi kvalitete hrva\xc5\xa1kega prevoda Svetega pisma, saj je Trubar trdil, da prevod vsebuje veliko napak._NEWLINE_Po dveh mesecih bivanja v Ljubljani se je Trubar vrnil v Bad Urach, kjer je neumorno delal naprej. Med drugim je napisal ve\xc4\x8d posvetil v razli\xc4\x8dne glagolske in cirilske knjige (Prvi del novoga testamenta 1562 in Artikule 1562). Naslednje leto, junija 1562, se je vrnil kot superintendent v Ljubljano. Zelo je bil zaposlen, vendar je \xc5\xa1e nadalje pisal nem\xc5\xa1ka posvetila za hrva\xc5\xa1ke knjige, ki so jih izdajali v Ungnadovem zavodu. Sestavil in izdal (leta 1564) je Cerkveno ordningo, to je cerkveni red za slovensko cerkev. S tem redom je posegel v pravice de\xc5\xbeelnega kneza, ki je dal knjigo zapleniti, Trubarja pa izgnati. Besedilo velja za prvi pravni tekst v na\xc5\xa1em jeziku._NEWLINE_Po vrnitvi v Nem\xc4\x8dijo je Trubar bival nekaj mesecev v Lauffenu ob Neckarju, nato se je za stalno naselil v Derendingenu, kjer je bil \xc5\xbeupnik do smrti. Tu je leta 1566 izdal Ta celi psalter Davidov, nov Abecedarij in nem\xc5\xa1ko-slovenski Ta celi katehismus ... Leta 1567 se je za kratek \xc4\x8das vrnil na Slovensko, da bi za nekega nem\xc5\xa1kega teologa od osmanskih ujetnikov v Ljubljani in Ribnici kaj ve\xc4\x8d poizvedel o koranu._NEWLINE_Po sedmih letih, torej leta 1574, je dal v tisk tretjo izdajo pesmarice z naslovom Ta celi katehismus \xe2\x80\xa6 inu pejsni. Tri leta kasneje je kon\xc4\x8dal svoje \xc5\xbeivljenjsko delo s prevodom Noviga testamenta puslednji dejl; pet let pozneje pa je v celoti ponovno izdal popravljen Ta celi novi testament. Zadnje njegovo delo je prevod Lutrove Hi\xc5\xa1ne postile, ki jo je \xc5\xa1ele devet let po njegovi smrti izdal njegov mlaj\xc5\xa1i sin Felicijan. Trubar je umrl star 78 let v Derendingenu, kjer je tudi pokopan.\n_START_SECTION_\nOzna\xc4\x8ditve Primo\xc5\xbea Trubarja\n_START_PARAGRAPH_\nOb 505. obletnici rojstva Primo\xc5\xbea Trubarja mu je spletni iskalnik Google posvetil svojo naslovnico ("Google Doodle"). Trubar ima v Sloveniji ducat javnih spomenikov, od Murske Sobote in Lendave, Celja, Loke pri Zidanem mostu, Velikih La\xc5\xa1\xc4\x8d do Rubij (Sovodnje pri Gorici). Posamezni stojijo v njegovi rojstni vasi, pred cerkvijo, v kateri je bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den, v krajih, kjer je bil \xc5\xbeupnik. Najbolj znan in likovno izjemen je ljubljanski spomenik na robu Tivolija. Predstavlja celopostavnega pridigarja. Fran Berneker ga je izklesal iz marmorja iz Laasa.'