b'\n_START_ARTICLE_\nDihala\n_START_SECTION_\nAnatomija\n_START_PARAGRAPH_\nZa ljudi in druge sesalce je zna\xc4\x8dilna anatomija dihalnega sistema respiratorni trakt, ki se razdeli na zgornjega in spodnjega. Zgornjega sestavljajo nos, obnosne votline, sinusi, \xc5\xberelo in del grla nad glasilkami. Spodnji del vklju\xc4\x8duje spodnji del grla, sapnik, bronhije, bronhiole in alveole._NEWLINE_Razvejane dihalne poti spodnjega respiratornega trakta pogosto imenujemo dihalno oziroma traheobronhialno drevo. Pri odraslem \xc4\x8dloveku se to drevo "razveji" v okoli 23 formacij. Iz sapnika gre zrak v bronhe, od tam pa prek ve\xc4\x8dji bronhijev v manj\xc5\xa1e bronhiole, alveolarne vre\xc4\x8dke in alveole, kjer poteka izmenjava plinov. Najmanj\xc5\xa1e veje sapnic, bronhioli, v steni nimajo hrustanca ali \xc5\xbelez._NEWLINE_Primarna bronha, ki potekata direktno iz sapnika, sta desni in levi glavni bronh. Sapnik meri v premeru 1,8 cm, primarna bronha pa 1-1,4 cm. Glavna bronha vodita zrak v plju\xc4\x8da skozi hilus in se tam razcepita v o\xc5\xbeje sekundarne bronhe, imenovane lobarni bronhi. Ti se naprej razdelijo na terciarne bronhe. Ti segmentni bronhi, ki merijo v premeru 1-6 mm, se lahko naprej razdelijo na bronhe 4., 5. in tudi 6. reda, lahko pa so zdru\xc5\xbeeni skupaj kot subsegmentni bronhi._NEWLINE_Pri \xc4\x8dloveku se dihalne poti razdelijo na 23 manj\xc5\xa1ih bronhov, medtem ko najdemo pri mi\xc5\xa1ih 13 tak\xc5\xa1nih bronhov._NEWLINE_Kon\xc4\x8dni deli poti v dihalih so alveoli. Zrak, ki pride do njih, tudi izstopi po isti poti. Ustvari se mrtvi prostor s pribli\xc5\xbeno 150 mL zraka pri odraslem \xc4\x8dloveku, ki napolni dihalne poti po izdihu tistega iz okolja ven. Ob vdihu se ta zrak pomakne v alveole in se nikdar ne me\xc5\xa1a z zrakom iz okolja, ki ob vdihu napolni dihalne poti.\n_START_SECTION_\nMehanika dihanja\n_START_PARAGRAPH_\nPri sesalcih je dihanje v mirovanju predvsem posledica kr\xc4\x8denja diafragme oziroma trebu\xc5\xa1ne prepone. Gre za mi\xc5\xa1ico, ki lo\xc4\x8duje prsno in trebu\xc5\xa1no votlino. Med vdihom se pomakne navzdol, s \xc4\x8dimer pove\xc4\x8da prostornino prsne votline. Ob tem potisne trebu\xc5\xa1ne organe navzdol. Ker medeni\xc4\x8dno dno na spodnji strani prepre\xc4\x8duje pomikanje najni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8dih organov \xc5\xa1e bolj navzdol, se trebuh izbo\xc4\x8di navzven na sprednji in stranskih straneh, saj spro\xc5\xa1\xc4\x8dene trebu\xc5\xa1ne mi\xc5\xa1ice ne ovirajo tega giba. To pasivno gibanje trebuha med vdihom in izdihom med normalnim dihanjem v\xc4\x8dasih imenujemo trebu\xc5\xa1no dihanje, \xc4\x8deprav gre dejansko za diafragmati\xc4\x8dno dihanje, ki ni vidno na zunanji strani telesa. Sesalci aktivno uporabijo le trebu\xc5\xa1ne mi\xc5\xa1ice samo v primeru mo\xc4\x8dnega izdiha, nikoli pa tudi med vdihom._NEWLINE_Med kontrakcijo diafragme se prostor, ki ga omejujejo rebra, pove\xc4\x8da, saj ga dodatno omejijo ni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8da rebra, ki jih medrebrne mi\xc5\xa1ice potegnejo navzgor. Vsa rebra se nagnejo navzdol od zadaj naprej. Podobno velja tudi za najni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8da rebra, ki se nagnejo navzdol od sredine navzven. Na tak na\xc4\x8din se pre\xc4\x8dni premer prostora, ki ga omejujejo rebra, pove\xc4\x8da na enak na\xc4\x8din, kot se pove\xc4\x8da anteroposteriorni premer (od spredaj nazaj) tega istega prostora.'