b'\n_START_ARTICLE_\nKalcedonski koncil\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nKalcedonski koncil je \xc4\x8detrti vesoljni (ekumenski) koncil (cerkveni zbor). Potekal je od 8. oktobra do 1. novembra 451. _NEWLINE_Njegove sklepe sprejema ve\xc4\x8dina kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih Cerkva in skupnosti in sicer: rimskokatoli\xc5\xa1ka Cerkev, pravoslavne Cerkve, anglikanska skupnost, luteranci in starokatoli\xc4\x8dani._NEWLINE_Njegov predhodnik je bil Efe\xc5\xa1ki koncil, sledil mu je pa Drugi carigrajski koncil._NEWLINE_Koncil je sklical bizantinski cesar Marcijan. _NEWLINE_Predsedoval mu je pape\xc5\xbe Leon I. po svojih delegatih Pashazinu in Lucenciju; s carigrajske strani je predsedoval konzul Anatolij Carigrajski._NEWLINE_Udele\xc5\xbeencev je bilo najve\xc4\x8d na dotedanjih koncilih; ocene se gibljejo med  370 do 630 udele\xc5\xbeencev. Na koncilu so prebrali Leonovo Dogmati\xc4\x8dno pismo (Tomus) Flavijanu. To je povzro\xc4\x8dilo splo\xc5\xa1no navdu\xc5\xa1enje, ki se je izra\xc5\xbealo v vzklikih: \xc2\xbbTo je vera o\xc4\x8detov, to je nauk apostolov, vsi mi tako verujemo. Izob\xc4\x8den bodi, kdor veruje druga\xc4\x8de. Po Leonovih ustih je spregovoril apostol Peter!\xc2\xab_NEWLINE_Na koncilu je bil obsojen monofizitizem, ki je trdil, da v Jezusu obstaja le ena, in sicer Bo\xc5\xbeja narava. Carigrajski stari menih Evtih je namre\xc4\x8d u\xc4\x8dil, da se pri Kristusu \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka narava stopi z Bo\xc5\xbejo kot kapljica medu, ki pade v morje, z mno\xc5\xbeino vode. Koncil je razglasil, da  v Kristusu obstajata Bo\xc5\xbeja in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka narava v eni osebi (hipostati\xc4\x8dno zedinjenje), \xc4\x8desar koptska Cerkev ni sprejela in se zato imenuje predkalcedonska Cerkev. _NEWLINE_Obsojena je tudi "roparska sinoda" v Efezu 449, kjer pape\xc5\xbeevim legatom niso dali priti niti do besede. _NEWLINE_Odloki: Kalcedonska veroizpoved, 28 kanonov, od katerih je pape\xc5\xbe potrdil 27, zadnjega pa ne, ker Konstantinopel v cerkveni hierarhiji postavlja takoj za Rimom, pred drugimi tradicionalnimi patriarhati: Antiohija in Aleksandrija. Tu se je za\xc4\x8dela klica poznej\xc5\xa1ega razkola (1054). Jeruzalemskemu metropolitu je tudi prideljen naslov patriarha.'