b'\n_START_ARTICLE_\nExeter\n_START_SECTION_\nAntika in srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nUgodna lokacija na suhem grebena, ki se kon\xc4\x8da s pogledom na plovno reko v kateri mrgoli rib in rodovitno de\xc5\xbeelo v bli\xc5\xbeini, je bila razlog za zgodnjo naselitev. Odkritje novca iz helenisti\xc4\x8dnega obdobja v mestu nakazuje obstoj trgovanja s sredozemsko regijo \xc5\xbee 250 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Leta 50 n. \xc5\xa1t. so Rimljani ustanovili, po osvojitvi dr\xc5\xbeave pod cesarjem Klavdijem, mesto Isca Dumnoniorum ( tudi Isca of the Dumnones ali Devonians) na kraju, kjer je \xc5\xbee bilo majhno keltsko naselje staroselcev. Bilo je obzidano. \xc5\xa0tevilni odseki rimskega zidu so \xc5\xa1e vedno ohranjeni. Prav tako so ohranjeni ostanki rimskega kopali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je bilo le delno izkopano leta 1970 in ni dostopno javnosti. Isca je bila ju\xc5\xbeno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za rimsko cesto, ki je vodila v severovzhodni smeri do Lincolna (Lindum), preko Batha (Aquae Sulis), Cirencestera (Corinium) in Leicestra (Ratae Coritanorum). Izkopavanja v letu 1970 in 1980 so ugotovila prisotnost rimske voja\xc5\xa1ke utrdbe v Exeterju (zgrajene okoli leta 50) skoraj zagotovo za Legion II Augusta. Ve\xc4\x8d kot 1.000 rimskih kovancev so tudi na\xc5\xa1li v mestu, kar ka\xc5\xbee na njegovo pomembnost kot trgovskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Datumi kovancev ka\xc5\xbeejo, da je bilo mesto najbolj uspe\xc5\xa1no v prvi polovici \xc4\x8detrtega stoletja. Ker ni prakti\xc4\x8dno nobenega kovanca kasnej\xc5\xa1ega datuma, ka\xc5\xbee na hiter propad._NEWLINE_Sasi so pri\xc5\xa1li v Exeter po zmagi Britancev v bitki pri Peonnumu v Somersetu v leta 658. Med ru\xc5\xa1evinami rimskega mesta je bilo dovolj prostora za oba naroda in Sasi so dovolili Britom \xc5\xa1e naprej \xc5\xbeiveti po svojih navadah. To naselje je skoraj gotovo na kraju od dana\xc5\xa1nje ulice Bartholomew Street. Do leta 1637 je bila ta ulica znana kot Britayne v spomin na \xc4\x8dase, ko je bila britanska \xc4\x8detrt._NEWLINE_V letu 876 so Exeter (takrat znan kot Escanceaster), na kratko zasedli Danci. Alfred Veliki (849 \xe2\x80\x93 899) jih je naslednje poletje pregnal. V naslednjih letih je bil Exeter eno od \xc5\xa1tirih utrdb v Devonu, s tem da so popravili rimsko obzidje. Leta 893 je bilo mesto drugi\xc4\x8d oblegano od Dancev._NEWLINE_V okoli leta 928 je kralj Etelstan (okoli 893/895 \xe2\x80\x93 939) pregnal Brite iz mesta. V \xc4\x8dasu Viljema Malmesburyja so jih poslali preko reke Tamar, s \xc4\x8dimer je bila dolo\xc4\x8dena reka kot meja Devona. Etelstan je verjetno obnovil staro mejo Dumnoniana. Druge navedbe ka\xc5\xbeejo, da so se Briti preprosto preselili ne dale\xc4\x8d izven mestnega obzidja. Izpraznjeno \xc4\x8detrt so utrdili kot "grofovo utrdbo", ki so jo kot Irlesberi imenovali \xc5\xa1e v 12. stoletju._NEWLINE_Leta 1001 Dancem znova ni uspelo priti v mesto, so ga pa oplenili leta 1003, ker je bilo iz neznanih razlogov zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno. Emma Normandijska je dobila mesto kot del dote, ko se je leto prej poro\xc4\x8dila z Etelredom II.._NEWLINE_Leta 1068 so mesto osvojili normanski vojaki pod Viljemom Osvajalcem, ki je dal zgraditi grad Rougemont. Ozemlje prej zasedeno os Sasov je pri\xc5\xa1lo v normanske roke. Po smrti \xc5\xa1kofa Leofrica leta 1072, ga je nadomestil Norman Osbern FitzOsbern. Leta 1136, v za\xc4\x8detku vojne med Anglijo in Normandijo, je grad Rougemont, dobil Baldwin de Redvers \xc5\xa1ele po trimese\xc4\x8dnem obleganju._NEWLINE_Mesto je imelo tedenske sejme najmanj od leta 1213 dalje in leta 1281 je bil Exeter edino mesto na jugozahodu, da je imelo tri tr\xc5\xbene dni na teden. Obstaja evidenca sedmih letnih sejmov, najzgodnej\xc5\xa1i je datiran v leto 1130. Sejmi so se nadaljevali vsaj do zgodnjega 16. stoletja._NEWLINE_V visokem srednjem veku so imeli oboji, stolni\xc4\x8dni duhovniki in dr\xc5\xbeavljani, dostop do zapletenega sistema vodovoda, ki je dovajal \xc4\x8disto pitno vodo v mesto iz izvirov v sosednji \xc5\xbeupniji St. Sidwell. Delu sistema vodovoda je bila izjemna mre\xc5\xbea podzemnih predorov ali "podzemnih prehodov", ki so v veliki meri nedotaknjeni in jih je mogo\xc4\x8de videti \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Moto mesta, Semper Fidelis, je predlagala Elizabeta I. kot potrdilo o prispevku mesta z ladijami, ki so pomagale premagati \xc5\xa1pansko armado leta 1588, njegova prva dokumentirana uporaba je iz leta 1660. Ta moto je mestu podelil tudi Karel II. leta 1660 pri obnovi Exetra, zaradi vloge v angle\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljanski vojni._NEWLINE_V angle\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljanski vojni (1642-1649) je bil Exeter na strani z monarhistov. Mesto je ostalo trdno pod nadzorom kralja do skoraj konca vojne in je eno od zadnjih mest, ki so padla v parlamentarne roke. Predaja Exetera je bila po dogovoru aprila 1646. Exeter je bil v tem \xc4\x8dasu ekonomsko mo\xc4\x8dno mesto, z mo\xc4\x8dno trgovino z volno in kmetijskim zaledjem.\n_START_SECTION_\nIndustrijska revolucija in moderna doba\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku industrijske revolucije se je Exeter razvil zaradi predelave kmetijskih proizvodov iz okolice in zaradi mo\xc4\x8di vode hitro teko\xc4\x8de reke Exe. Ko so parni stroji zamenjali hidroenergijo, je bil Exeter predale\xc4\x8d od premoga in \xc5\xbeelezove rude za nadaljnji razvoj industrije. \xc4\x8ceprav je mesto izgubilo svoj pomen, mu je bilo z velikimi, grdimi industrijskimi obrati prizaneseno. To je razlog, zakaj je Exeter zdaj eno izmed mest z najvi\xc5\xa1jo kakovostjo \xc5\xbeivljenja v Veliki Britaniji._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je mesto utrpelo veliko \xc5\xa1kodo zaradi bombardiranja nem\xc5\xa1ke Luftwaffe. Veliko zgodovinskih stavb, vklju\xc4\x8dno s stolnico je bilo po\xc5\xa1kodovanih ali celo popolnoma uni\xc4\x8denih. Do leta 1950 je bila ve\xc4\x8dina stavb skrbno rekonstruirana. Kritiki pa se prito\xc5\xbeujejo, da so poru\xc5\xa1ili preve\xc4\x8d le delno uni\xc4\x8denih stavb, da je bila kakovost rekonstruiranih stavb pomanjkljiva in da ima motoriziran promet preve\xc4\x8d koncesij.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Exeter je bilo zgrajeno na vzhodnem bregu reke Exe, na grebenu, ki ga podpira strm hrib. Prav na tej to\xc4\x8dki pa se Exe, ki se ji pridru\xc5\xbei reka Creedy, odpre v \xc5\xa1irok estuarij, kar ima za posledico precej pogoste poplave. Ta kombinacija z enostavno obrambno na vi\xc5\xa1jem grebenu, je bila naravna izbira za izgradnjo in trgovino._NEWLINE_Exeter le\xc5\xbei prete\xc5\xbeno na pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaku in konglomeratu, \xc4\x8deprav je struktura okoli\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8dij raznolika. Topografija grebena tvori hrbtenico, ki jo tvori vulkanski gri\xc4\x8d, na katerem se nahaja grad Rougemont. Stolnica se nahaja na robu tega grebena in je zato vidna iz precej\xc5\xa1nje razdalje._NEWLINE_Exeter ima blage mokre zime in topla poletja s spremenljivimi toplo - hladnimi de\xc5\xbeevnimi obdobji. Temperature ne ne razlikujejo veliko skozi vse leto. Najtoplej\xc5\xa1i mesec je julij s povpre\xc4\x8dno temperaturo 21 \xc2\xb0C, najhladnej\xc5\xa1i mesec je januar s povpre\xc4\x8dno temperaturo 8 \xc2\xb0C. Januar je najbolj moker mesec s 93 mm padavin.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nIz popisa 2011 (Urad za dr\xc5\xbeavno statistiko) sledi, da ima okro\xc5\xbeje Exeter 117.773 prebivalcev ali 6697 ve\xc4\x8d, kot ob popisu 2001. V \xc4\x8dasu popisa 2011 je bila narodnostna sestava prebivalstva Exetera naslednja: 93,1% belcev, z najve\xc4\x8djo manj\xc5\xa1ino - etni\xc4\x8dna skupina - Kitajcev 1,7%. Beli Britanci, beli Irci in druge etni\xc4\x8dne skupine so se vse zmanj\xc5\xa1ale za (-1% -6% in -10% v tem zaporedju). V letu 2011 so dodali dve novi etni\xc4\x8dni skupini Rome (ali irske popotnike) in Arabce.'