b'\n_START_ARTICLE_\nLa Malinche\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjen o\xc4\x8de je umrl, ko je bila Malinche \xc5\xa1e dekle. Kasneje se je njena mati ponovno poro\xc4\x8dila z drugim caciquom in mu rodila sina, ki naj bi postal dedi\xc4\x8d in prevzel oblast in se je zato \xc5\xbeelela znebiti Malinche. Ko je neko\xc4\x8d v vasi umrla mlada su\xc5\xbenja pribli\xc5\xbeno istih let kot Malinche, so se njeni star\xc5\xa1i pretvarjali da gre za Malinche, vendar so jo v resnici poslali v Tabasco. Tam je odra\xc5\xa1\xc4\x8dala med Chontali (majevski narod iz Tabasca) in se hkrati u\xc4\x8dila njihovega jezika. Malinche "ni govorila samo lokalnih chontalnskih nare\xc4\x8dij, temve\xc4\x8d je imela stik tudi s francoskimi jeziki tistega \xc4\x8dasa - jezikoma Yucatec Maya in Nahuatl"._NEWLINE_Nekateri zgodovinarji ocenjujejo, da je umrla okoli leta 1529, zaradi epidemije noric, ki se je zgodila leta 1528 ali 1529. Vendar pa zgodovinar Sir Hugh Thomas v svoji knjigi Conquest navaja, da je verjetnej\xc5\xa1i datum njene smrti leto 1551, kar je razvidno iz pisem, ki jih je odkril v \xc5\xa0paniji.\n_START_SECTION_\nVloga Malinche pri osvajanju Mehike\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1519 je vodja Chontalov Malinche, poleg drugih \xc5\xbeensk, kot su\xc5\xbenjo podaril "osvajalcu Mehike Hern\xc3\xa1nu Cort\xc3\xa9su", ki je Tabaskovce porazil v bitki pri Centli. Po prejemu je Cort\xc3\xa9s ukazal, naj jih krstijo in tako je Malinche prejela svoje kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko ime\xc2\xa0\xc2\xbbMarina\xc2\xab. Malinche je pri osvajanju Mehike imela pomembno vlogo kot tolma\xc4\x8dka. Pred njo je bil tolma\xc4\x8d Cort\xc3\xa9sa Jer\xc3\xb3nimo de Aguilar, ki je govoril le jezik majev, \xc5\xbeive\xc4\x8dih na polotoku Jukatan. Ko je Cort\xc3\xa9s pri\xc5\xa1el v San Juan de Ul\xc3\xbaa (kjer se je govoril jezik Nahuatl), Agilarjevo znanje ni bilo ve\xc4\x8d dovolj._NEWLINE_Malinche pa je jezik Nahuatl poznala in tako postala nova tolma\xc4\x8dka Cort\xc3\xa9sa. Tako so bili z uporabo treh jezikov in dveh tolma\xc4\x8dev izvedeni vsi stiki med \xc5\xa0panci in Mexicas (plemenski prebivalci San Juana de Ul\xc3\xbae), dokler se Malinche ni nau\xc4\x8dila \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine. Hkrati pa je Marina opravljala pomembno funkcijo vodnice in svetovalke, saj je dobro poznala lokalno floro in favno ter poti za Cort\xc3\xa9sov geografski in politi\xc4\x8dni napredek._NEWLINE_Obstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih interpretacij, zakaj je sklenila zavezni\xc5\xa1tvo s \xc5\xa0panci. Ena izmed njih pravi, da je le to sklenila zaradi tega, ker ga je videla kot mo\xc5\xbenost vzpostavitve novega reda, brez prisotnosti azte\xc5\xa1kega imperija, ki ga je smatrala kot tiranskega. Po drugi strani pa Navarro omenja, da drugi zgodovinarji verjamejo, da je to storila iz ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja njeni azte\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini - ki ji je ob smrti njenega o\xc4\x8deta in ob ponovni poroki njene matere zanikala pravice._NEWLINE_Po osvojitvi Veracruza in ozemlja Tlaxcala, se Cort\xc3\xa9s napoti v Cholulo, kjer se zgodi najbolj znani pokol celotnega osvajanja Mehike. V tej bitki se Malinche obto\xc5\xbeuje vodilne vloge, iz katere izhaja, zaradi njene domnevne izdaje njenega ljudstva, \xc4\x8drna legenda o Malinche in \xc5\xa0paniji. Vendar pa viri, ki temeljijo na avtohtonih ljudskih pripovedih, po drugi strani niti ne omenjajo La Malinche, niti ne poudarjajo njene vloge kot tolma\xc4\x8dke._NEWLINE_Vendar pa Malinche ni bila le su\xc5\xbenja prevajalka, temve\xc4\x8d tudi mati sina osvajalca, Martina, ki se \xc5\xa1teje kot "prvi Hispanoameri\xc4\x8dan", oziroma kot simbol me\xc5\xa1anice ras, ki je oblikovala ameri\xc5\xa1ko celino.\n_START_SECTION_\nPolemike o izvoru in imenu La Malinche\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg polemike o njeni resni\xc4\x8dni vlogi pri osvajanju Mehike, obstaja \xc5\xa1e nekaj drugih spornih vpra\xc5\xa1anj, med njimi spor glede kraja njenega rojstva in izvora njenega imena._NEWLINE_Kljub \xc5\xa1tevilnim kontradiktornim domnevam obstajata dve glavni razli\xc4\x8dici. Prva predlaga, da je bila Malinche rojena v Jaliscu, mestu v zahodni Mehiki, medtem ko druga trdi, da njeno poreklo izvira iz Veracruza iz regije Coatzacoalcos. Razli\xc4\x8dica, ki je po Farfanu bolj to\xc4\x8dna je druga, saj temelji na pri\xc4\x8devanju Fernanda Cort\xc3\xa9sa iz leta 1605, vnuka osvajalca, ki Malinche opisuje kot "h\xc4\x8derko gospoda in caciqua provinc Olutle in Jaltipan blizu Guazacuarera". Kljub temu pa je danes edini pokazatelj njenega veracru\xc5\xa1kega izvora la Danza de la Malinche (Malinchin ples), karnevalska reprezentacija osvajanja Mehike, ki poteka v Veracruzu in bli\xc5\xbenjih krajih._NEWLINE_Kot pravi Farf\xc3\xa1n "ne vemo zagotovo, katero je bilo prvotno ime Malinche". Navaja, da se \xc5\xa1tevilni avtorji strinjajo s tezo, da je njeno ime nahuatlskega porekla, ki je bil tudi njen domnevni materni jezik. Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s je jo kasneje krstil kot Marino, nato pa se je preimenovala v Malinche. Po drugi strani pa obstaja tudi mo\xc5\xbenost, da so jo osvajalci krstili kot Marino, ne da bi pri tem upo\xc5\xa1tevali njeno prvotno ime. Domnevno je njeno izvorno ime Malinalli in pomeni "ukrivljena trava". \xc4\x8ce dodamo temu imenu pripono -tzin dobimo ime Malitzin, ki ga lahko interpretiramo kot\xc2\xa0\xc2\xbbspo\xc5\xa1tovana Marina\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nMalinchizem\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz malinchizem se uporablja za "imenovanje \xc5\xbeenske izdaje v Srednji Ameriki", prav tako pa tudi kot "zgodovinsko tragedijo mestica, za katero je kriva \xc5\xbeenska". Danes pa se v mehi\xc5\xa1ki \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini besedi malinchismo in malinchista, ki imata zelo negativno konotacijo, uporabljata za denacionalizacijo Mehi\xc4\x8danov, ki zanikajo svojo lastno kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nFigura Malinche v dana\xc5\xa1nji Mehiki\n_START_PARAGRAPH_\nPodoba Malinche je postala mitski arhetip, ki so ga hispanoameri\xc5\xa1ki umetniki zastopali v razli\xc4\x8dnih oblikah umetnosti. Njena figura pre\xc5\xbeema zgodovinske, kulturne in dru\xc5\xbebene razse\xc5\xbenosti latinskoameri\xc5\xa1kih kultur. V sodobnem \xc4\x8dasu in v ve\xc4\x8d \xc5\xbeanrih je primerjana z likom Device Marije, La Llorone (folklorna zgodba o \xc5\xbeeni, ki je jokala za izgubljenimi otroki) in mehi\xc5\xa1kih soldaderas (\xc5\xbeenskah, ki so se skupaj z mo\xc5\xa1kimi borile med Mehi\xc5\xa1ko revolucijo)._NEWLINE_Njena zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina je ena od mitov, pome\xc5\xa1anih z legendo, in nasprotujo\xc4\x8dih si mnenj mehi\xc5\xa1kih ljudi. Nekateri jo vidijo kot ustanovni lik mehi\xc5\xa1kega naroda, medtem ko jo drugi vidijo kot izdajalko._NEWLINE_Feministi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije o la Malinche so se za\xc4\x8dele \xc5\xa1ele v \xc5\xa1estdesetih letih 20. stoletja. Delo Rosario Castellanos je bilo \xc5\xa1e posebej pomembno. Njena pesem La Mallinche je ni prikazala kot izdajalke, ampak kot \xc5\xbertev. Mehi\xc5\xa1ke feministke so Malinche branile kot \xc5\xbeensko, ki je bila ujeta med kulturami in bila za svoje pre\xc5\xbeivetje prisiljena sprejeti zapletene odlo\xc4\x8ditve.\n_START_SECTION_\nMalinche v literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nMalinche je "prakti\xc4\x8dno edina staroselka v \xc4\x8dasu osvajanja, omenjena v zgodovinskih dokumentih". Avtorji, ki jo omenjajo, so Bernal D\xc3\xadaz de Castillo, Bernadino de Sahag\xc3\xban, Bartolom\xc3\xa9 de las Casas, L\xc3\xb3pez de G\xc3\xb3mara in Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s ter nekateri drugi sodobni avtorji, kot so Octavio Paz in Rodolfo Usigli._NEWLINE_Zdi se, da je njena figura v mnogih primerih predstavljena negativno. Po drugi strani pa so \xc5\xbeenske avtorice, kot so Rosario Castellanos, Sabina Berman, Laura Esquivel, Elena Garro in Luc\xc3\xada Guerra med drugim o njej pisale s ciljem "zru\xc5\xa1iti paradigme ali zastarelo dru\xc5\xbebeno in zgodovinsko mi\xc5\xa1ljenje, ki ga nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo z obnovljenimi podobami Malinche, ki predstavlja \xc5\xbeensko, ki ima v zgodovini svojo vlogo in glas ".\n_START_SECTION_\nFeministi\xc4\x8dna literatura\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi namen Laure Esquivel, da re\xc5\xa1i mit o Malinche, je knjiga \'\'La ley del amor\'\'. Skozi o\xc4\x8di azte\xc5\xa1ke princese Citlali predstavi zgodbo o Malinche, o indijski \xc5\xbeenski, ki jo posili eden od Cort\xc3\xa9sovih voj\xc5\xa1\xc4\x8dakov in od nje zahteva, da je njegova spolna su\xc5\xbenja._NEWLINE_Luc\xc3\xada Guerra v svoji knjigi \'\'De Brujas y de Martires\'\' pove zgodbo indijanske deklice Niniloj, \xc5\xbertve posilstva, ki ji osvajalec ukrade identiteto. Njeno delo temelji na kontrastih med revnim, agresivnim jezikom napadalca in bogatim in poeti\xc4\x8dnim jezikom Niniloj, ki v dru\xc5\xbebi belcev mol\xc4\x8di. Njena "o\xc4\x8ditna podreditev je le sredstvo za pre\xc5\xbeivetje v nevarnem odnosu z mo\xc4\x8dnim sovra\xc5\xbenikom"._NEWLINE_Spet druga Malinche je Laura iz zgodbe \'\'La culpa es de los Tlaxcalteas\'\', pisateljice Elene Garro. Zgodba magi\xc4\x8dnega realizma, v kateri se protagonistka znajde razpeta med dva svetova, Mehiko dvajsetega stoletja in Mehiko v \xc4\x8dasa osvajanja. Laura v zgodbi demistificira vodilno vlogo pri izdajanju domorodcev, ker, kot pravi, "ni bila kriva le Malinche, ampak posamezniki, ljudje, skupnost, Tlaxcalans, ki so se odlo\xc4\x8dili povezati se s \xc5\xa0panci".\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\n- Duverger, C. (2013): Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s. M\xc3\xa1s alla de la leyenda. Madrid: Taurus._NEWLINE_- Flores Farf\xc3\xa1n, J. A. (2006): \xe2\x80\x98\xe2\x80\x99La Malinche, portavoz de dos mundos\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99. Estudios de cultura n\xc3\xa1huatl, vol. 37: 117-137._NEWLINE_- Hoppe Navarro, M. (2011): \xe2\x80\x98\xe2\x80\x99El mito de la Malinche en la obra reciente de escritoras hispanoamericanas\xe2\x80\x98\xe2\x80\x99. Mitolog\xc3\xadas hoy vol. 4: 5-15._NEWLINE_- Palma, M. (1990): \xe2\x80\x98\xe2\x80\x99Malinche, el malinchismo o el lado femenino de la sociedad mestiza\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99. G\xc3\xa9nero, clase raza en Am\xc3\xa9rica Latina: 131- 149.'