b"\n_START_ARTICLE_\nPle\xc4\x8dnikove \xc5\xbdale\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPle\xc4\x8dnik  je predlagal, da naj se ta del pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da poimenuje Vrt Vseh svetih, toda mestni veljaki so ga preglasovali in dolo\xc4\x8dili staroslovansko besedo \xc5\xbdale, ki ozna\xc4\x8duje grobi\xc5\xa1\xc4\x8de/pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Pozneje, po drugi svetovni vojni, ko je tedanja oblast leta 1946 razlastila Rimskokatoli\xc5\xa1ko cerkev lastni\xc5\xa1tva nad pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dem, je celotno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de postopoma prevzelo kraj\xc5\xa1e ime, iz Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de Sv. Kri\xc5\xbea v Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbdale ali enostavno \xc5\xbdale.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nS pove\xc4\x8danjem mesta Ljubljana in s tem tudi pove\xc4\x8danjem potreb po grobovih so v 30. letih 20. stoletja razglasili pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de za centralno na podro\xc4\x8dju Ljubljane in ga v ta namen tudi ustrezno preuredili._NEWLINE_Sprva je bil za prenovo zadol\xc5\xbeen arhitekt Ivo Spin\xc4\x8di\xc4\x8d, toda zaradi nestrinjanja dela ljubljanskih politikov in javnosti z njegovim na\xc4\x8drtom, je leta 1936 projekt prevzel vodilni arhitekt medvojnega \xc4\x8dasa Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik, ki je \xc5\xa1e isto leto predlagal osnovno shemo ureditve. Na\xc4\x8drt je bil kon\xc4\x8dan leta 1938, ko se je pri\xc4\x8dela tudi sama gradnja. Ovira so bile parcele, ki jih tedanji lastniki niso \xc5\xbeeleli prodati za pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Zato so Ple\xc4\x8dnikovi objekti postavljeni na ostro zamejen prostor. Objekti so bili ve\xc4\x8dinoma kon\xc4\x8dani leta 1940. Notranje opremljanje objektov je bilo prete\xc5\xbeno kon\xc4\x8dano \xc5\xa1ele leta 1944._NEWLINE_Po dokon\xc4\x8danju krematorija na severni strani \xc5\xbdal so iz razli\xc4\x8dnih razlogov (racionalizacija, higienski standardi, spremenjen na\xc4\x8din pogrebov) nehali uporabljati kapele tega dela \xc5\xbdal. Ple\xc4\x8dnikova celota je tako za\xc4\x8dela propadati. Po dolgih letih diskusij so z avtoriteto Janeza Mil\xc4\x8dinskega in podporo konservatorjev znova za\xc4\x8deli uporabljati Ple\xc4\x8dnikove mrli\xc5\xa1ke ve\xc5\xbeice, v za\xc4\x8detku samo za dopoldanske pogrebe. Leta 1987 so konservatorji s sodelovanjem Vlasta Kopa\xc4\x8da za\xc4\x8deli z obnavljanjem mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovanih objektov. Sam projekt obnovo je trajal kar 5 let, tako da so ponovno odprli Ple\xc4\x8dnikove \xc5\xbdale \xc5\xa1ele leta 1992._NEWLINE_Ple\xc4\x8dnikove \xc5\xbdale so bile v prvem desetletju 21. stoletja razgla\xc5\xa1ene za kulturni spomenik Slovenije dr\xc5\xbeavnega pomena. Dobile so tudi znak Evropskega spomenika, kakr\xc5\xa1nega imajo samo trije spomeniki Sloveniji (\xc5\xa1e Bolnica Franja in cerkvica Javorca)._NEWLINE_Leta 2006 so osrednjo molilnico preimenovali v Ple\xc4\x8dnikova molilnica in v njej postavili stalno razstavo Arhitekturni detajli Ple\xc4\x8dnikovih \xc5\xbdal. Tako je molilnica prenehala biti sakralni objekt (od druge svetovne vojne ni opravljala te funkcije), ampak je postala kulturni objekt, v katerem bodo organizirali tudi koncerte in druge umetni\xc5\xa1ke razstave.\n_START_SECTION_\nZasnova\n_START_PARAGRAPH_\nPle\xc4\x8dnik ni imel namena ustvariti klasi\xc4\x8dno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, ampak je \xc5\xbeelel prostoru poslednjega slovesa dati druga\xc4\x8dno eti\xc4\x8dno noto ali kakor je sam ve\xc4\x8dkrat poudaril: 'Uredimo vrt poslednjega slovesa z rajnkimi, v njem v zelenju postavimo kapelice, ki naj bodo individualne mrtva\xc5\xa1nice. Imenujmo jih po farnih patronih, tako da bo vsak na\xc5\xa1el zadnjo postajo v kapelici lastne fare.'_NEWLINE_Vhod je zasnovan monumentalno, kot mogo\xc4\x8dne Propileje, ki skozi \xc5\xa1iroko dvonadstropno stebri\xc5\xa1\xc4\x8de vodijo v Vrt vseh svetih, kakor je prostor poslednjega slovesa poimenoval Ple\xc4\x8dnik._NEWLINE_Na vrhu stebri\xc5\xa1\xc4\x8dnega portala se nahajata skulpturi Kristusa in Marije, delo Bo\xc5\xbea Pengova._NEWLINE_Kip Marije in Kristusa predstavlja dvojni pomen samega slavolo\xc4\x8dnega vhoda: kip Kristusa se obra\xc4\x8da na zunanjo stran in predstavlja svet \xc5\xbeivih in princip aktivnega \xc5\xbeivljenja; kip Marije Zavetnice s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem je obrnjen na notranjo stran in predstavlja svet mrtvih, ti\xc5\xa1ino, mir in kontemplacijo._NEWLINE_Osrednja stavba \xc5\xbealskega kompleksa je Molilnica, oblikovana kot rastrska mre\xc5\xbea pravokotnih okenskih polij, pred katere so name\xc5\xa1\xc4\x8deni stilizirani staroegip\xc4\x8danski alabastroni (posode, v katerih so Egip\xc4\x8dani shranjevali olja) in kot taki spominjajo na simboliko obreda maziljenja v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem pogrebnem obredju. S tem je arhitekt molilnico simboli\xc4\x8dno povezal z mislijo priprave na ve\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Pod velikim baldahinom se nahajata katafalk in govorni\xc5\xa1ki oder, namenjen poslovilnim besedam in zahvalam pokojniku._NEWLINE_Okrog in za molilnico so razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene mrli\xc5\xa1ke ve\xc5\xbeice oz. kapelice, posve\xc4\x8dene razli\xc4\x8dnim svetnikom in zavetnikom ljubljanskih \xc5\xbeupnij._NEWLINE_Prva v nizu ve\xc5\xbeic, je posve\xc4\x8dena apostolu in prvemu Kristusovemu nasledniku sv. Petru; nad njo se metafori\xc4\x8dno vzdiguje silhueta ptice, kot simbol sv. Duha. Sledita ji v eno celoto povezani ve\xc5\xbeici sv.Marije in sv. Jakoba ter za njo ve\xc5\xbeica sv.Janeza. Nedale\xc4\x8d stran se nahaja kapelica v obliki tumulusa, posve\xc4\x8dena zavetniku Kranjskih De\xc5\xbeel, sv. Ahacu; ve\xc5\xbeica je bila prvotno namenjena pokojnikom, ki so se smrtno ponesre\xc4\x8dili v gorah in umrlim nekr\xc5\xa1\xc4\x8denim otrokom. Na drugi strani se nahaja ve\xc5\xbeica sv. Kri\xc5\xa1tofa s tipi\xc4\x8dnimi anti\xc4\x8dnimi arhitekturnimi elementi in sv. Nikolaja, zavetnika ljubljanske stolnice; z mo\xc4\x8dnim spodnjim rustikalnim delom in veliko 'prosojno' rozeto na zgornji partiji. Za njimi se nahajata kapelici, med seboj povezani s poveznjenim banjastim obokom, kapelica sv. Andreja (Ple\xc4\x8dnikov brat duhovnik je bil prav tako Andrej, tako da je kapela simboli\xc4\x8dno posve\xc4\x8dena tudi njemu) in sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Asi\xc5\xa1kega. Sledijo jima kapele sv. Jo\xc5\xbeefa in sv.Antona, sv.Cirila in Metoda, sv.Jurija in nazadnje \xc5\xa1e asimetri\xc4\x8dno oblikovana kapela Adama in Eve, prvotno namenjena za poslednje slovo neverujo\xc4\x8dih (ateistov), brezimnih pokojnikov in pokopom pripadnikov drugih veroizpovedi._NEWLINE_\xc4\x8cisto na koncu je Ple\xc4\x8dnik umestil stavbo mizarskih Delavnic, namenjeno izdelovanju krst. Fasadno strukturo lepo nagla\xc5\xa1a uporaba opeke in vzor\xc4\x8dasto oblikovanih savskih prodnikov, kar ji daje izjemno dinamiko in pestrost. Nekaj let je bil v teh prostorih name\xc5\xa1\xc4\x8den Restavratorski center._NEWLINE_V zgornjem nadstropju se nahajajo poslikave Slavka Pengova v kombinirani tehniki freske in sgraffita. Prizori fresk so povzeti po Jezusovih svetopisemskih \xc4\x8dude\xc5\xbeih iz evangelijev, med katerimi najdemo celo Ple\xc4\x8dnikov portret: upodobljen je v \xc4\x8dolnu skupaj z Jezusom, pri \xc4\x8dude\xc5\xbeu ulova rib. V prizoru Jezus nasiti tiso\xc4\x8d mo\xc5\xbe, se nahaja tudi portret takratnega ljubljanskega \xc5\xbeupana Adle\xc5\xa1i\xc4\x8da, s knjigo v rokah. \xc5\xbdupan je slovesno otvoril \xc5\xbdale v nedeljo 7.julija 1940._NEWLINE_Regionalni element upodobljenih protagonistov je poudarjen z upodobitvijo slovanskih svetnikov in svetnic, kot so npr.: sv.Olga, sv.Ahac, sv.Stanislav, sv.Stanislav Kostka in sv.Ljudmila. Kot samostojni prosto stoje\xc4\x8di figuri sta izpostavljena eden najpomembnej\xc5\xa1ih slovenskih misijonarjev Friderik Baraga in eden najve\xc4\x8djih slovenskih \xc5\xa1kofov Anton Martin Slom\xc5\xa1ek. Oba sta upodobljena v dru\xc5\xbebi z ostalimi svetniki, kot da bi Ple\xc4\x8dnik vizionarsko slutil, da bosta \xc4\x8dez \xc4\x8das oba v vatikanskem postopku beatifikacije."