b'\n_START_ARTICLE_\nRonda\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV okolici Ronde so ostanki naselbin iz dobe neolitika in jamske poslikave iz jame Cueva de la Pileta. Rondo so prvi\xc4\x8d naselili zgodnji Kelti v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. in jo poimenovali Arunda. Kasneje so Feni\xc4\x8danski naseljenci v bli\xc5\xbeini ustanovili Acinipo, lokalno znano kot Ronda la Vieja. Dana\xc5\xa1njo Rondo pa so ustanovili Rimljani, kot utrjeno postojanko v drugi punski vojni. Ronda je prejela status mesta v \xc4\x8dasu Julija Cezarja._NEWLINE_V 5. stoletju so Rondo zasedli Suebi, katere je vodil Rechila. V naslednjem stoletju je Rondo zasedlo Vzhodno Rimsko cesarstvo, pod katero vladavino so tudi zapustili Acinipo. Kasneje je mesto zavzel Vizigotski kralj Leovigild. Ronda je bila pod Vizigotsko vladavino vse do leta 713, dokler je niso zasedli Arabci, kateri so poimenovali mesto Izn-Rand Onda ("Mesto gradu"). Izn-Rand Onda je postala glavno mesto province Takurunna._NEWLINE_Po razpadu kalifata iz Cordobe je Ronda postala glavno mesto majhne kraljevine, kateri je vladal Berber, Banu Ifran. V tem obdobje je dobila Ronda ve\xc4\x8dino Islamske arhitekturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Leta 1065 je Rondo zasedel Abbad II al-Mu\'tadid iz Sevilje._NEWLINE_Leta 1485 je Rondo osvojil Marquis of C\xc3\xa1diz in s tem kon\xc4\x8dal islamsko dominacijo v Rondi. Ve\xc4\x8dino starih mogo\xc4\x8dnih stavb so obnovili oziroma preuredili za kr\xc5\xa1\xc4\x8danske potrebe._NEWLINE_\xc5\xa0panska inkvizicija je zelo prizadela muslimanski na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja v \xc5\xa0paniji. Takoj po letu 1492, ko je padla \xc5\xa1e zadnja trdnjava muslimanske vladavine na Iberskem polotoku, Granada, so \xc5\xa0panci ukazali vsem muslimanom in \xc5\xbeidom, da zapustijo Iberski polotok brez svoje lastnine ali pa se spreobrnejo v kristjane. Mnogi so se spreobrnili, da so lahko obdr\xc5\xbeali svojo lastnino, vendar so na skrivaj \xc5\xa1e vedno prakticirali svojo vero. Muslimani, kateri so se spreobrnili amo navidezno, so se imenovali Moriscos. Moriscosi so morali nositi na svojih kapah ali turbanih modro luno (oblika luninega krajca), zaradi katere so jih fanati\xc4\x8dni prebivalci ozmerjali in pretepali. \xc4\x8ce so potovali brez dovolilnice je to pomenilo smrtno obsodbo. To sistemati\xc4\x8dno zatiranje je prisililo muslimane, da so poiskali zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da v gorskih regijah ju\xc5\xbene Andaluzije, v mestih kot je Ronda._NEWLINE_25. maja, leta 1566 je Philip II ukazal, da je Arabski jezik (pisan ali govorni) prepovedan, da morajo biti vsa vrata domov ob petkih odprta, da so lahko preverili ali so kje imeli muslimanske petkove molitve. Uvedel je tudi velik davek na vsa trgovanja katere so opravili Moriscosi. To je pripeljalo do nekaj uporov. Eden teh uporov je bil tudi v Rondi, pod vodstvom Al-Fihrey-a. Po hudi bitki je muslimanom celo uspelo poraziti \xc5\xa0panske vojake katerim je poveljeval Alfonso de Aguilar. Ma\xc5\xa1\xc4\x8devali so se tako da so pobili vse vojake katere so ujeli z Alfonsom na \xc4\x8delu. To je razjezilo Philipa II, kateri je ukazal pokol vseh Moriscosov v Rondi. Tisti, kateri so pre\xc5\xbeiveli, so bili prodani v su\xc5\xbeenjstvo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nRonda je situirana na gorskem podro\xc4\x8dju in le\xc5\xbei na pribli\xc5\xbeno 750m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Skozi mesto te\xc4\x8de reka Guadalev\xc3\xadn in deli mesto na dva dela. Reka je zarezale ve\xc4\x8d kot 100m globok kanjon El Tajo, na katerem mesto stoji.'