b'\n_START_ARTICLE_\nFran Lipah\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nObiskoval je \xc5\xa1tudije na I. dr\xc5\xbeavni gimnaziji v Ljubljani in leta 1911 maturiral. Na Dunaju se je vpisal na pravo, a je ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel na gledali\xc5\xa1kih predstavah kot pa pri predavanjih na fakulteti. Na Dunaju je objavljal ocene dramskih predstav, kmalu pa se je uveljavil kot dramatik. Po koncu slu\xc5\xbeenja voja\xc5\xa1kega roka je bil izredni \xc5\xa1tudent na dunajski akademiji za glasbo in gledali\xc5\xa1ko umetnost, 1. avgusta 1921 pa je dobil zaposlitev v ljubljanski drami kot igralec. Deloval je \xc5\xa1e kot re\xc5\xbeiser. Predstave so bile solidne, vendar niso dosegale ravni njegovih igralskih stvaritev.\n_START_SECTION_\nLiterarno ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1910 ali 1911 je napisal delo Stari gospod, v katerem je hotel posnemati stare bo\xc5\xbei\xc4\x8dne zgodbe. Zatem je leta 1916 v Slovenskem narodu objavil Kralja Matijo Gubca (ki ga je verjetno napisal \xc5\xbee v svojih visoko\xc5\xa1olskih letih), vendar je ta zaradi vojne cenzure iz\xc5\xa1el zgolj v odlomkih, leto kasneje pa je pri istem \xc4\x8dasopisu izdal vojno enodejanko Dopust. Pod vplivom simbolizma uporablja privide in sanje in jih vklepa v poeti\xc4\x8dno realisti\xc4\x8dni okvir. Ganljiv in realisti\xc4\x8den prizor je Gospod poro\xc4\x8dnik, ki ga je zasnoval v vojnem \xc4\x8dasu, a je iz\xc5\xa1el \xc5\xa1ele leta 1929 v Ljubljanskem zvonu. Nasprotna tako po ideji kot izrazu je poeti\xc4\x8dna enodejanka Cvetje bajam, ki je iz\xc5\xa1la leta 1922 v Ljubljanskem zvonu. Preizkusil se je tudi v komediji, in sicer s komedijo v treh dejanjih, Glavni dobitek. Nekoliko manj u\xc4\x8dinkovita, a v dialogu finej\xc5\xa1a je veseloigra s petjem v treh dejanjih, Mornarska svatba.\n_START_SECTION_\nIgralska kariera\n_START_PARAGRAPH_\nFran Lipah je bil dober odrski igralec. Pokazal se je kot Cankarjev betajnovski \xc5\xbeupnik, \xc5\xa1entflorjanski cerkovnik, Gogoljev Dob\xc4\x8dinski, lakaj Firs v \xc4\x8cehovem \xc4\x8ce\xc5\xa1njevem vrtu, Rostandov sladokusec Ragueneau, Linhartov Zme\xc5\xa1njava (Ta veseli dan ali Mati\xc4\x8dek se \xc5\xbeeni), Mesec v Peter\xc4\x8dkovih poslednjih sanjah, dvorni svetnik Balon\xc4\x8dek v Ubogi An\xc4\x8dki, Mrmolja (Za narodov blagor). Tujih dram ni samo re\xc5\xbeiral, ampak je v njih tudi nastopal: Polonij v Shakespearjevem Hamletu, Gonzalo v Viharju, \xc4\x8cas v Zimski pravljici, Shylock, pater Lorenzo v Romeu in Juliji, zdravnik v B\xc3\xbcchnerjevem Voj\xc4\x8dku, Raguenau v Cyranoju, Modest Petrovi\xc4\x8d v Andrejevem Profesorju Storicinu, Brissot v \xc5\xbdivljenje je lepo (Achard), Trotter v Koncu poti (Sheriff), Blenkinsop v Shawovem Zdravniku na razpotju, dr\xc5\xbeavni to\xc5\xbeilec v Karamazovih, preiskovalni sodnik v Zlo\xc4\x8dinu in kazni.'