b'\n_START_ARTICLE_\nSe\xc4\x8dnja\n_START_PARAGRAPH_\nSe\xc4\x8dnja je gozdarska dejavnost s katero se iz gozda odstranjuje drevesa. Neko\xc4\x8d se jih je sekalo s sekiro, danes le s stroji in mehanizacijo. Izraz je ostal - se\xc4\x8dnja. Kar se na\xc4\x8drtuje in nato poseka v gozdu je posek. To je koli\xc4\x8dino lesa, ki se v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasovnem obdobju, s se\xc4\x8dnjo odstrani iz sestoja. Star izraz za predviden posek je etat._NEWLINE_Razlogov in namenov in za se\xc4\x8dnjo je ve\xc4\x8d. Med seboj se razlikujejo po vrsti in po namenu se\xc4\x8dnje. Osnovni razlog za se\xc4\x8dnjo je zadovoljevanje materialnih potreb po lesu. Posek lesa predstavlja pridobitni del gozdarske dejavnosti. Pridobivanju lesa se je neko\xc4\x8d, brez okoljskega sprenevedanja, reklo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje gozda (eksploatacija). Danes je v sonaravnem gospodarjenju v rabi na videz milej\xc5\xa1i izraz. Re\xc4\x8de se mu\xc2\xa0\xc2\xbbpridobivanje gozdnih proizvodov\xc2\xab._NEWLINE_Vedeti je treba, da so vse vrste se\xc4\x8denj vsiljen (nenaraven) poseg v naravno zgradbo gozda in so zato (lahko) problemati\xc4\x8dne. Odvisno od njihove intenzivnosti. Od jakosti in pogostnosti se\xc4\x8denj. Se\xc4\x8dnje spreminjajo in motijo naravne procese v gozdu. U\xc4\x8dinkujejo kot ekolo\xc5\xa1ka motnja, ki jo mora gozd venomer sanirati. S sanacijo izgublja \xc4\x8das in energijo, kar zmanj\xc5\xa1uje njegovo (mogo\xc4\x8do) optimalno produkcijo (organska sinteza) gozdne biomase. Se\xc4\x8dnje morajo zato biti razumske, skrbno na\xc4\x8drtovane, predvsem pa zmerne. V tem kontekstu je na\xc4\x8drtovan posek razumeti kot vsestransko pretehtano, z gozdarskim na\xc4\x8drtovanjem ugotovljeno koli\xc4\x8dino lesa, ki jo je dovoljeno posekati v desetih letih, brez tveganj za sonaravno funkcioniranje gozda.\n_START_SECTION_\nRedna se\xc4\x8dnja\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovni namen redne se\xc4\x8dnje je pridobivanja lesa. Vendar se v sonaravnem gospodarjenju stremi za tem, da je izbor dreves za posek, \xc4\x8dim bolj gojitveno naravnan. Kajti, tudi pri se\xc4\x8dnji naj bi se, \xc5\xbee pri izbiri dreves za posek, upo\xc5\xa1tevala na\xc4\x8dela gojenja gozda. Sekala naj bi se predvsem drevesa, ki jih gozd lahko \xc4\x8dim hitreje in \xc4\x8dim popolneje nadomesti. Taka so nevitalna, po\xc5\xa1kodovana in se\xc4\x8dno zrela drevesa.\n_START_SECTION_\nGojitvena se\xc4\x8dnja\n_START_PARAGRAPH_\nPosebno podro\xc4\x8dje se\xc4\x8denj v gozdarstvu predstavljajo gojitvene se\xc4\x8dnje. Med gojitvenimi razlikujemo negovalne in varstvene se\xc4\x8dnje. Z negovalnimi se\xc4\x8dnjami se sku\xc5\xa1a spreminjati konkuren\xc4\x8dne razmere v sestoju, z varstvenimi pa prepre\xc4\x8diti \xc5\xa1irjenje \xc5\xa1kod v gozdu.\n_START_SECTION_\nNegovalna se\xc4\x8dnja\n_START_PARAGRAPH_\nZ negovalno se\xc4\x8dnjo se sku\xc5\xa1a uravnavati konkurenco med osebki, oziroma drevesi. Tekmovalnost med osebki je posledica borbe za rastni prostor, oziroma za dostop do ne\xc5\xbeivih okoljskih dejavnikov. V gozdu je to najve\xc4\x8dkrat svetloba, ki omogo\xc4\x8da fotosintezo dreves._NEWLINE_Konkuren\xc4\x8dne razmere v sestoju se lahko uravnava s se\xc4\x8dnjo. Vendar le do meje, ki jo predstavlja Liebigovo pravilo minimuma. \xc4\x8ce v sestoju svetlobe res primanjkuje, se z odstranitvijo odve\xc4\x8dnih dreves lahko nekoliko pospe\xc5\xa1i rast dreves, ki ostanejo. Zato se izbira kvalitetne osebke,\xc2\xa0\xc2\xbbizbrance\xc2\xab\xc2\xa0in odstranjuje njihove konkurente. Taka se\xc4\x8dnja se imenuje izbiralno red\xc4\x8denje._NEWLINE_Po namenu, ki se ga sku\xc5\xa1a s se\xc4\x8dnjo dose\xc4\x8di, je v gozdarstvu znano veliko vrst se\xc4\x8denj. Za redke med njimi pa je mo\xc5\xbeno trditi, da koristijo gozdnemu ekosistemu. S se\xc4\x8dnjo se sku\xc5\xa1a zgolj pospe\xc5\xa1iti naravne procese. To pa je sila te\xc5\xbeko in mo\xc5\xbeno le v omejenem obsegu. Vedno se namre\xc4\x8d s se\xc4\x8dnjo odstrani iz gozda ve\xc4\x8d lesa, kot ga lahko, zaradi izvr\xc5\xa1ene se\xc4\x8dnje, priraste. Zato je bolj umestno govoriti o poskusih pospe\xc5\xa1evanja naravnih procesov. Obnovo gozda (nasemenitev, pomladitev) se sku\xc5\xa1a pospe\xc5\xa1iti z nasemenitveno, pomladitveno, svetlitveno, robno, pa se\xc4\x8dnjo v luknjah, progah. Rastnost in stojnost sestoja se sku\xc5\xa1a izbolj\xc5\xa1ati z red\xc4\x8denji. Te\xc5\xbeavno pridobivanje lesa naj bi olaj\xc5\xa1ala in pospe\xc5\xa1ila strojna in mehanizirana se\xc4\x8dnja. Ko gozd ni ve\xc4\x8d\xc2\xa0\xc2\xbbpravi\xc2\xab, sledi \xc5\xa1e kon\xc4\x8dna in zaklju\xc4\x8dna se\xc4\x8dnja. Se\xc4\x8dnja na golo pomeni, da gozda ni ve\xc4\x8d. Najve\xc4\x8dkrat ga nadomesti umeten nasad (pogozditev). Razlog ve\xc4\x8d za vpra\xc5\xa1anje, kaj od se\xc4\x8denj je \xc5\xa1e skladno z deklariranim na\xc4\x8delom trajnosti in sonaravnosti.'