b"\n_START_ARTICLE_\nGerardus Mercator\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMercator je znan predvsem po valjni kartografski projekciji, pri kateri poldnevniki in vzporedniki postanejo ravne \xc4\x8drte in se sekajo pod pravim kotom, kar omogo\xc4\x8da navigatorjem, da zarisujejo smer plovbe kot ravne \xc4\x8drte. V smeri te\xc4\x8dajev se popa\xc4\x8denje pove\xc4\x8duje. Mercator velja za ustanovitelja sodobne znanstvene kartografije._NEWLINE_Najprej se je \xc5\xa1olal v 's-Hertogenboschu, mestu v nizozemski provinci Ju\xc5\xbeni Brabant. Mercator je leta 1532 prejel od belgijske Univerze v Leuvnu naziv magister, kjer je \xc5\xa1tudiral matematiko in astronomijo. Izu\xc4\x8dil se je za bakrorezca in izdelovalca globusov. Veliko je potoval in se za\xc4\x8del zanimati za geografijo. Vrnil se je v Leuven. Pozneje je \xc5\xa1tudiral in deloval skupaj z matematikom, kozmografom, zdravnikom in astronomom Regnierjem Gemmo Frisiusom ter graverjem in zlatarjem Gasparjem a Myrico. Vsi trije so sodelovali pri izdelovanju globusov, zemljevidov in astronomskih in\xc5\xa1trumentov._NEWLINE_Leta 1537 je izdelal zemljevid Palestine. Po zaslugi zemljevida sveta, ki ga je objavil leta 1538 in je postal znan zaradi tako imenovane Mercatorjeve projekcije, je Mercator postal najslavnej\xc5\xa1i kartograf tega stoletja. Leta 1540 je izdelal zemljevid Flandrije._NEWLINE_Mercator je bil \xc4\x8dlovek s \xc5\xa1irokim intelektualnim potencialom. Ideolo\xc5\xa1ko je bil naklonjen reformaciji. Zaradi tega so njegove tolma\xc4\x8de obsodili kot krivoverce. Zaradi herezije so ga ujeli in leta 1544 obsodili. V je\xc4\x8di je pre\xc5\xbeivel sedem mesecev. Potem se mu je leta 1552 uspelo iz Antwerpna preseliti v Duisburg, kjer je ostal do smrti, odprl kartografsko delavnico in napisal ve\xc4\x8dino svojih del. Leta 1554 je dokon\xc4\x8dal zemljevid Evrope na \xc5\xa1estih listih. Medtem je u\xc4\x8dil matematiko. Leta 1564 so ga imenovali za dvornega kartografa vojvode Wilhelma Cleve\xc5\xa1kega. Leta 1569 je prvi\xc4\x8d uporabil svojo znamenito projekcijo._NEWLINE_Do konca 1660-ih ni objavil nobenega zemljevida, potem pa je izdal vrsto zemljevidov, znanih pod imenom Atlas, kar je prva znana uporaba imena v ta namen. Skonstruiral in izdal je zemljevid Terrae sanctae descriptio, zemljevid sveta, globus z navodili Libellus de usu globi, Cosmos, nebesni globus in globus Zemlje z navodili Declaratio. S tem je zelo pripomogel k novemu postopku dolo\xc4\x8devanja geografske globine s pomo\xc4\x8djo magnetne deklinacije._NEWLINE_Vzpodbudil je Abrahama Orteliusa, da je 20. maja 1570 izdal prvi sodobni atlas sveta Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de sveta (Theatrum orbis terrarum). Njegov atlas je iz\xc5\xa1el leta 1578 in je vseboval izbolj\xc5\xa1ane razli\xc4\x8dice Ptolemajevih zemljevidov, vklju\xc4\x8dno z novimi napakami. Leta 1585 je dodal zemljevide Francije, Nem\xc4\x8dije in Nizozemskih de\xc5\xbeel. Leta 1588 je dodal \xc5\xa1e zemljevide balkanskih de\xc5\xbeel in Gr\xc4\x8dije. Leta 1587 je njegov sin Rumold Mercator izdelal nov zemljevid sveta, po o\xc4\x8detovem iz leta 1567 in ga izdal z naslovom Atlas sive Cosmographicae Meditationes de Fabrica Mundi et Fabricati Figura v Duisburgu po o\xc4\x8detovi smrti leta 1595."