b'\n_START_ARTICLE_\nRomeji\n_START_PARAGRAPH_\nRimljani ali Romeji (Gr\xc5\xa1ko: \xe1\xbf\xac\xcf\x89\xce\xbc\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xce\xb9) je izraz s katerim so se narodnostno identificirali gr\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di prebivalci vzhodnorimskega imperija, danes znani tudi kot Bizantinci, to oznako so dobili v 19. stoletju s strani tujih zgodovinarjev. Identificirali so se tudi kot Grki (Gr\xc5\xa1ko: \xce\x93\xcf\x81\xce\xb1\xce\xb9\xce\xba\xce\xbf\xe1\xbf\x96) ali Heleni (Gr\xc5\xa1ko: \xce\x88\xce\xbb\xce\xbb\xce\xb7\xce\xbd\xce\xb5\xcf\x82), vendar je bilo to redko. \xc4\x8ceprav so se zavedali svojega Gr\xc5\xa1kega porekla, se je ve\xc4\x8dina Grkov vse do 19. stoletja pogosteje izra\xc5\xbeala za Rimljane (Romeje), ta izraz in "dvojna identiteta" je v rabi \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Dru\xc5\xbebena struktura vzhodnorimske dru\xc5\xbebe je temeljila na agrarni bazi, ki je preskrbovala ve\xc4\x8dje urbane centre, in hkrati slu\xc5\xbeila kot obrambni obro\xc4\x8d, saj so kmetje bili tudi stratioti (voja\xc5\xa1ko obvezni dr\xc5\xbeavljani). Kmetje, ki so bili svobodni in niso imeli fevdalnih obveznosti, a zgolj dr\xc5\xbeavljanske obveznosti do dr\xc5\xbeave, so \xc5\xbeiveli v treh tipih pode\xc5\xbeelskih naselij: horion (vas), agridion (zaselek), in proasteion (pode\xc5\xbeelska vila). Kme\xc4\x8dko prebivalstvo v dr\xc5\xbeavi je bilo dobro preskrbljeno in ni prihajalo do uporov, kot v zahodni Evropi. Iz vrst kme\xc4\x8dkega prebivalstva so v vzhodnorimskem imperiju urili vojake, ki so bili dele\xc5\xbeni rednega urjenja in osnovne voja\xc5\xa1ke opreme s strani dr\xc5\xbeave (lokov s pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami, voja\xc5\xa1kih me\xc4\x8dev in oklepa). Oboro\xc5\xbeeni in izurjeni kmetje so predstavljali prvo linijo obrambe v primeru tujega napada na dr\xc5\xbeavo. Elitno udarno vojsko za napad, ali tagmo so urili iz vrst mestnega prebivalstva in izbranih vojakov, ki so se dokazali na bojnem polju ali v tekmovanjih._NEWLINE_Do 12. stoletja je bila izobrazba v imperiju na vi\xc5\xa1ji stopnji, kot v dr\xc5\xbeavah zahodne Evrope, \xc5\xa1e posebej so Romeji izstopali po dobrem sistemu osnovne izobrazbe, saj je bil skoraj vsak prebivalec vzhodnorimskega imperija osnovno izobra\xc5\xbeen in pismen, kar je bila v srednjeve\xc5\xa1kem svetu velika redkost. To je bil eden od razlogov, zakaj so bili vzhodnorimski trgovci najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i v evropskem prostoru. Kljub konkurenci, ki so jo predstavljali italijanski, predvsem bene\xc5\xa1ki trgovci, so vzhodnorimski vse do padca Carigrada ostali vodilni v ve\xc4\x8djem delu Sredozemlja._NEWLINE_Duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina je igrala pomembno vlogo v dr\xc5\xbeavi. Duhovniki, ki so imeli ve\xc4\x8d svobode kot njihovi zahodni pobratimi, saj so se lahko poro\xc4\x8dali in ustvarili dru\xc5\xbeino, so imeli velik ugled v dru\xc5\xbebi, podobno kot anti\xc4\x8dni sve\xc4\x8deniki. V vzhodnorimskem imperiju je bila posvetna (cesarska) oblast vi\xc5\xa1je od cerkvene oblasti patriarha, a so cerkev kot vir duhovnega znanja zelo cenili in spo\xc5\xa1tovali v dru\xc5\xbebi. \xc4\x8ceprav so civilne funkcije opravljali uradniki (ali dignitati), in je bil posvetni pogled na civilno ureditev dru\xc5\xbebe zelo prisoten, pa je duhovnik veljal za avtoriteto, ki je pogosto imela zadnjo besedo pred pomembno dru\xc5\xbebeno odlo\xc4\x8ditvijo._NEWLINE_Vse od za\xc4\x8detka je bil jezik v vzhodnorimski dr\xc5\xbeavi Gr\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki je bila eden od uradnih jezikov tudi v \xc4\x8dasu enotnega rimskega imperija. Jezik administracije in uradov je bil od 4. do 7. stoletja Latin\xc5\xa1\xc4\x8dina. Gr\xc5\xa1\xc4\x8dina je zamenjala Latin\xc5\xa1\xc4\x8dino v administraciji cesarstva v \xc4\x8dasu vladavine Flavija Heraklija (vladal 610 - 641)._NEWLINE_Diplomatski odnosi med (vzhodnim) rimskim imperijem in kraljestvi zahodne Evrope so se skozi stoletja vedno bolj slab\xc5\xa1ali. Glavni vzrok za trenja je bilo nestrinjanje zahodnoevropskih dr\xc5\xbeav s tem, da je vzhodnorimski imperij res rimski imperij; ob enem pa poni\xc5\xbeevanje novih kraljestev s strani rimske dr\xc5\xbeave kot "barbarov" in sebi neenakih. "Barbari", ki so uni\xc4\x8dili zahodni rimski imperij in prevzeli oblast nad Rimom, so svoji oblasti prilagodili tudi rimskega patriarha (pape\xc5\xbea). Od l. 1054 je postal razkol med vzhodom in zahodom \xc5\xa1e bolj stopnjevan, saj so se nova zahodnoevropska kraljestva odrekla skupni cerkveni oblasti vzhodnega rimskega imperija; katoli\xc5\xa1ka cerkev se je s sede\xc5\xbeem v Rimu lo\xc4\x8dila od do tedaj skupnega kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva s petimi patriarhalnimi sede\xc5\xbei.'