b'\n_START_ARTICLE_\nSveti Kvirin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKvirin je bil \xc5\xa1kof v rimski koloniji Sisciji, dana\xc5\xa1njem Sisku, kjer imamo \xc5\xbee na za\xc4\x8detku 4. st. izpri\xc4\x8dano kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko skupnost. Anti\xc4\x8dna \xc5\xa1kofija v Sisciji je obsegala tudi dana\xc5\xa1nji Zagreb in del Slovenije, namre\xc4\x8d Belo krajino, kamor je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo verjetno tudi pri\xc5\xa1lo iz Siscije, saj se je po reki Kolpi \xc4\x8dez dana\xc5\xa1njo Belo krajino stekalo trgovsko blago in prav gotovo je, da je Kolpa kot transportna povezava omogo\xc4\x8dala ne le prenos blaga, temve\xc4\x8d tudi idej. Med Dioklecijanovim preganjanjem kristjanov Kvirin ni \xc5\xbeelel darovati kadila poganskim bogovom, zato so mu okoli vratu privezali mlinski kamen in ga pri mestu Sabaria vrgli v reko Sibar, dana\xc5\xa1nji Gy\xc3\xb6ngy\xc3\xb6s (nem\xc5\xa1ko G\xc3\xbcns), ki se izliva v Rabo. Njegovo truplo so pozneje pokopali kristjani.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nNajkasneje okrog leta 500 je bil \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8den tudi v Ogleju in Grade\xc5\xbeu. To dokazuje relikviarij (tako imenovana casetta elittica) v zakladnici grade\xc5\xa1ke katedrale iz dobe okrog leta 500, na kateri je med osmimi portretiranci upodobljen tudi sveti Kvirin (poleg njega Kristus, Peter, Pavel, Kancij, Kancijan in Kancijanila). Kvirinov god se praznuje 4. junija. Upodabljajo ga v \xc5\xa1kofovski opravi, okrog vratu ima privezan mlinski kamnen. Je zavetnik mest in \xc5\xa1kofij Sisek in Krk. V Sloveniji mu je posve\xc4\x8dena cerkev svetega Kvirina, Paljevo. _NEWLINE_Slovenski stavbar Martin Petrich oz. Pirich je l. 1495 v gotskem slogu obnovil cerkev svetega Kvirina pri \xc5\xa0petru Slovenov v Bene\xc5\xa1ki Sloveniji, ki je danes v Italiji. Ta cerkev svetega Kvirina ob Nadi\xc5\xbei je morda najstarej\xc5\xa1a v Bene\xc5\xa1ki Sloveniji. Pred to cerkvijo se je pod staro lipo od pradavnine pa vse, dokler Napoleno ni ukinil Bene\xc5\xa1ke republike, zbirala okoli kamnite mize enkrat na leto in po potrebi tudi ve\xc4\x8dkrat Velika Sosjednja ali parlament arengo vseh 36 \xc5\xbeupanstev (kamunov), ki so sodili pod Landarsko in Mjersko Banko. Pod predsedstvom velikih \xc5\xbeupanov so razpravljali in ukrepali o de\xc5\xbeelnih potrebah, o javnem redu, sodili hudodelstva in prestopke itd. Tu so imeli pod milim nebom bene\xc5\xa1ki Slovenci svoj povsem izviren in demokrati\xc4\x8den parlament, kakr\xc5\xa1nega drugi Slovenci niso poznali. _NEWLINE_Na Primorskem je znana razli\xc4\x8dica Kvirinovega imena Rino.'