b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Polenec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1934 je diplomiral na Filozofski fakulteti in leta 1957 doktoriral iz ekologije pajkov na takratni Prirodoslovno-matemati\xc4\x8dno-filozofski fakulteti v Ljubljani._NEWLINE_Dve leti po diplomi je postal honorarni u\xc4\x8ditelj in pou\xc4\x8deval na razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1olah do izbruha druge svetovne vojne. V za\xc4\x8detku vojne je od\xc5\xa1el na fronto, a se je po propadu jugoslovanske vojske vrnil v Kranj, kjer so ga Nemci najprej zaprli, nato pa zaposlili kot uradnika. Na pobudo vodje urada je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v \xc5\xa0pital ob Dravi kot pomo\xc5\xbeni gimnazijski u\xc4\x8ditelj. Tam se je v\xc4\x8dlanil v zahodnokoro\xc5\xa1ki odred \xc4\x8detrte operativne cone NOV in sodeloval pri oskrbi \xc4\x8det; po pobegu domov leta 1944 pa je bil poklican v partizane. Takoj po vojni se je zaposlil kot profesor na kranjski gimnaziji in bil \xc5\xa1e istega leta imenovan za asistenta na Medicinski fakulteti v Ljubljani. Med letoma 1949 in 1955 je bil profesor na takratni Vi\xc5\xa1ji pedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Ljubljani (danes Pedago\xc5\xa1ka fakulteta), kasneje pa \xc5\xa1e izredni profesor zoologije na Biotehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani. Od leta 1955 do svoje upokojitve leta 1980 je deloval tudi kot ravnatelj Prirodoslovnega muzeja Slovenije.\n_START_SECTION_\nZnanstveno delo\n_START_PARAGRAPH_\nKot \xc5\xa1tudenta ga je zanimala predvsem antropologija, nato pa se je preusmeril v favnistiko pajkov in se na predlog prof. Had\xc5\xbeija na tem podro\xc4\x8dju izpopolnjeval v Nem\xc4\x8diji. Pri\xc4\x8del je s sistemati\xc4\x8dnim raziskovanjem favne pajkov Slovenije, \xc4\x8demur je posvetil preostanek svoje kariere. Raziskoval je predvsem sistematiko in ekologijo pajkov Lo\xc5\xa1ke doline ter opisal ve\xc4\x8d novih vrst. Strokovne prispevke je objavljal predvsem v Lo\xc5\xa1kih razgledih in Biolo\xc5\xa1kem vestniku._NEWLINE_Obse\xc5\xbeen je tudi njegov prispevek na podro\xc4\x8dju promocije znanosti; v Prirodoslovnem muzeju Slovenije je pripravil ve\xc4\x8d razstav in napisal ter prevedel ve\xc4\x8d poljudnoznanstvenih del za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnost, med njimi Razvoj \xc5\xbeivega sveta (1947, kot soavtor), Iz \xc5\xbeivljenja \xc5\xbeu\xc5\xbeelk (1950), Iz \xc5\xbeivljenja pajkov (1952) in \xc5\xbdivi svet (1983).\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nZa poljudna dela je dvakrat prejel Levstikovo nagrado Mladinske knjige (v letih 1950 in 1952), za muzejske razstave pa leta 1975 Valvasorjevo nagrado Slovenskega muzejskega dru\xc5\xa1tva. Na 80. rojstni dan, leta 1991 je postal \xc4\x8dastni ob\xc4\x8dan Ob\xc4\x8dine \xc5\xa0kofja Loka._NEWLINE_Po njem je poimenovan rod pajkov Polenecia.'