b'\n_START_ARTICLE_\nBernard Bolzano\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBolzano je bil sin dveh pobo\xc5\xbenih katolikov. Njegov o\xc4\x8de, Bernard Pompeius Bolzano, se je rodil v severni Italiji, in se preselil v Prago, kjer se je poro\xc4\x8dil z Mario Cecelio Maurer, nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8do h\xc4\x8derjo pra\xc5\xa1kega trgovca. Otro\xc5\xa1tvo sta pre\xc5\xbeivela le dva od njunih dvanajstih otrok._NEWLINE_Bolzano je leta 1796 za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati matematiko, filozofijo in fiziko na Karlovi univerzi v Pragi. Leta 1800 je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati tudi teologijo in leta 1804 postal katoli\xc5\xa1ki duhovnik. Od leta 1805 je na Karlovi univerzi predaval filozofijo religije in teologijo. V letu 1818 so ga zaradi odli\xc4\x8dnih predavanj izbrali za vodjo filozofskega oddelka. Toda svobodni um in nasprotovanje avstro-ogrski monarhiji sta ga kmalu leta 1819 spravila ob akademsko kariero. Ostanek \xc5\xbeivljenja je prebil na vasi, njegova dela so ostajala v rokopisih. Leta 1842 se je vrnil v Prago, kjer je tudi umrl._NEWLINE_Leta 1804 je napisal knji\xc5\xbeico Betrachtungen ueber einige Gegenstaende der Elementargeometrie, kjer je zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbNa posamezni to\xc4\x8dki ni ni\xc4\x8d dolo\xc4\x8dljivega, saj o nobeni nismo privzeli apriornih trditev, zato je najpreprostej\xc5\xa1i predmet geometrijskih raziskav dvojica to\xc4\x8dk. Iz takega hkratnega videnja dveh to\xc4\x8dk izvirajo predikati (pojmi) zanju, ki jih pri posamezni to\xc4\x8dki ni.\xc2\xab\xc2\xa0Za par to\xc4\x8dk a, b, je pojasnjeval potem na \xc5\xa1iroko, sta taka pojma razdalja to\xc4\x8dke b od to\xc4\x8dke a in smer, v kateri le\xc5\xbei b proti a. Je tudi \xc5\xbee slutil, da bo usmerjena daljica re\xc5\xa1ila geometrijo trikotnika. (Funktionentheorie iz leta 1830 je iz\xc5\xa1la, na primer, \xc5\xa1ele leta 1930.) V letu 1817 je izdal bro\xc5\xa1uro Rein analytischer Beweis des Lehrsatzes, dass zwischen je zwei Werten, die ein entgegengesetzes Resultat gewahren, weningstens eine reele Wurzel der Gleichung liege (\xc4\x8disto analiti\xc4\x8dni dokaz izreka, da med dvema vrednostima, ki dajeta nasprotna rezultata, le\xc5\xbei vsaj en koren ena\xc4\x8dbe). Njegov ostri duh je zarezal globoko brazdo v osnove matematike. \xc5\xbdal je ostala sodobnikom skrita in marsikaj, kar je sam pridelal na za\xc4\x8detku stoletja, je moral ob njegovem izteku ponoviti Weierstrass._NEWLINE_Bolzano je dal tudi dana\xc5\xa1nji pomen zveznosti funkcije. V Eulerjevem \xc4\x8dasu so zveznost opredeljevali druga\xc4\x8de. Bolzano je rekel:\xc2\xa0\xc2\xbbPri pravilni opredelitvi izraza funkcija se spreminja po zakonu zveznosti pri vseh x, ki le\xc5\xbee znotraj ali zunaj znanih meja, razumemo le tole: naj bo x kaka od teh vrednosti, tedaj postane f(x+\\delta)-f(x) manj\xc5\xa1a od vsake naprej predpisane vrednosti, \xc4\x8de je le \\delta dovolj majhen.\xc2\xab\xc2\xa0Napisal je tudi neobjavljeno delo Groessenlehre. Leta 1837 je objavil delo Teorija znanosti (Wissenschaftslehre). Delo je imelo \xc5\xa1tiri dele in ni pokrivalo le filozofije znanosti v sodobnem smislu, ampak tudi logiko, epistemologijo in znanstveno pedagogiko._NEWLINE_Po njegovi smrti je leta 1851 iz\xc5\xa1lo delo Paradoksi neskon\xc4\x8dnosti (Paradoxien des Unendlichen); (Paradoxy neskone\xc4\x8dna} (N\xc4\x8cSAV, Praga 1963). Njegovo delo je vplivalo na Cantorjev razvoj teorije mno\xc5\xbeic v matematiki in Husserlov razvoj fenomenologije v filozofiji. Njegovo filozofsko delo sta ponovno odkrila Husserl in Twardowski, oba Brentanova u\xc4\x8denca. Preko njiju in prek Fregejevega dela, je imel Bolzano pionirsko vlogo pri nastanku fenomenologije in analiti\xc4\x8dne filozofije.'