b'\n_START_ARTICLE_\nGabro\n_START_PARAGRAPH_\nGabro je temna, grobo zrnata intrutzivna mafi\xc4\x8dna magmatska kamnina, ki je sestavljena ve\xc4\x8dinoma iz bazi\xc4\x8dnih plagioklazov in monoklinskih piroksenov (klinopiroksenov). Bazi\xc4\x8dni plagioklaz je lahko labradorit ali bitovnit, v\xc4\x8dasih tudi anortit. Kamnina je zeleno sive, temno zelene, zelene, v\xc4\x8dasih tudi \xc4\x8drne barve. Gabro spada pod gabrsko skupino glede na klasifikacijo magmatskih kamnin._NEWLINE_Gabro je tipi\xc4\x8dna kamnina srednje stopnje frakcioniranja bazaltnih magm, zato se najpogosteje pojavlja v obliki slojevitih intruzij, debelej\xc5\xa1ih diferenciranih silov in manj\xc5\xa1ih intruzij._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina oceanske skorje je zgrajena iz gabra, ki je nastal z bazaltnim magmatizmom na srednjeoceanskih grebenih._NEWLINE_Ime gabro (gabbro) je nastalo iz imena enega od njegovih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d v Toskani. Naziv, ki dobesedno pomeni gladek ali raven, so prvi uporabljali kamnoseki v Firencah, v petrografijo pa ga je uvedel nem\xc5\xa1ki geolog Christian Leopold von Buch leta 1810.\n_START_SECTION_\nPetrologija\n_START_PARAGRAPH_\nGabro je gosta kamnina, ki vsebuje minerale piroksenov, bazi\xc4\x8dne plagioklaze, amfibolov (rogova\xc4\x8de) in olivina, v majhnih koli\xc4\x8dinah pa vsebujejo tudi biotit, kremen ter ortoklaz. Gabro z veliko vsebnostjo olivina je olivinski gabro._NEWLINE_Pirokseni so ve\xc4\x8dino monklinski, lahko pa vsebuje tudi manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine rombi\xc4\x8dnih piroksenov. \xc4\x8ce je vsebnost rombi\xc4\x8dnih piroksenov bistveno ve\xc4\x8dja od vsebnost monoklinskih, se kamnina imenuje norit (hiperstenov gabro). Poznani so tudi kremenasti gabri, ki so nastali verjetno iz magem, prenasi\xc4\x8denih s silicijevim dioksidom. Eseksiti so gabri, ki so nastali iz magem, podnasi\xc4\x8denih s silicijevim dioksidom. Tak\xc5\xa1en je na primer mineral nefelin, ki spada pod glinen\xc4\x8deve nadomestke- foide. Gabri vsebujejo tudi majhne koli\xc4\x8dine (nekaj odstotkov) \xc5\xbeelezovih titanovih oksidov, na primer magnetita, ilmenita in ulvospinela._NEWLINE_Gabro je na splo\xc5\xa1no grobo zrnat z velikostjo kristalov 1\xc2\xa0mm ali ve\xc4\x8d, lahko pa je tudi zelo grobo zrnat. Fino zrnata razli\xc4\x8dica gabra je diabaz._NEWLINE_Gabro ima obi\xc4\x8dajno ekvigranularno teksturo. Pojavlja se tudi porfiritna tekstura, posebno \xc4\x8de so oikokristali ortoklaza zrasli pred minerali osnovne mase.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cizlakit\n_START_PARAGRAPH_\n"Pri Cezlaku nad Oplotnico na Pohorju nastopa v tonalitu globo\xc4\x8dnina, ki jo sestavljajo v glavnem avgit, rogova\xc4\x8da in plagioklazi. Kamenino je temeljito mikroskopsko in kemi\xc4\x8dno preiskal Nakitin in pri tem ugotovil, da ka\xc5\xbee posebnosti, zaradi katerih ji je predlagal novo ime - \xc4\x8dizlakit. Pri tem se je opiral predvsem na sistem CIPW, po katerem ustreza \xc4\x8dizlakitu posebna formula." (Faninger Ernest, Geologija, \xc4\x8cizlakit v novej\xc5\xa1i petrografski klasifikaciji, 1965, letnik 8, str.: 263)_NEWLINE_"Na splo\xc5\xa1no lahko trdimo, da se \xc4\x8dizlakit glede femi\xc4\x8dne komponente \xc5\xa1e najbolj ujema s hornblenditi in pirokseniti, lo\xc4\x8di pa se od njih zaradi nasi\xc4\x8denosti s kremenico, kar ga pribli\xc5\xbeuje dioritni skupini. Dioritni skupini se \xc4\x8dizlakit pribli\xc5\xbeuje tudi glede sestave normativnih plagioklazov. Zato lahko tudi po preiskavi \xc4\x8dizlakita s parametri Zavarickega trdimo, da je \xc4\x8dizlakit v bistvu diorit-piroksenit, ki se pa bolj pribli\xc5\xbeuje piroksenitom kot dioritom." (Faninger Ernest, Geologija, \xc4\x8cizlakit v novej\xc5\xa1i petrografski klasifikaciji, 1965, letnik 8, str.: 266).\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nGabro je lahko enoli\xc4\x8dna masivna intruzija, ki je nastala z in situ kristalizacijo piroksena in plagioklaza, ali kumulat v slojasti intruziji, ki je nastal z vsedanjem piroksena in plagioklaza. Kumulatni gabri se bolj pravilno imenujejo piroksensko-plagioklazni ortokumulati._NEWLINE_Gabro je bistven sestavni del oceanske skorje in se nahaja v mnogih ofiolitnih kompleksih. Dolgi pasovi intruzij gabra so zna\xc4\x8dilni za robove oceanskih brazd, kjer so vrinjeni v njihove stene._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji masiv gabra s povr\xc5\xa1ino 6100\xc2\xa0km\xc2\xb2 je v Minnesoti (ZDA). Nahaja se tudi v Kanadi, Baltskem \xc5\xa1\xc4\x8ditu v Skandinaviji, na polotoku Kola in Uralu (Ruska federacija), Ukrajini, Zakavkazju, \xc5\xa0kotski in Franciji.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nGabro pogosto vsebuje precej\xc5\xa1nje koli\xc4\x8dine kroma, niklja, kobalta, zlata, platine in bakrovih sulfidov._NEWLINE_Nekatere vrste gabra s trgovskim imenom \xc4\x8drni granit se uporabljajo za oblaganje fasad in tal in za nagrobne plo\xc5\xa1\xc4\x8de.'