b'\n_START_ARTICLE_\nLepenski Vir\n_START_PARAGRAPH_\nLepenski Vir je mezolitsko in neolitsko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de na desni obali Donave v D\xc5\xbeerdapski klisuri. Prva arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja so bila izvedena leta 1965, najpomembnej\xc5\xa1a pa leta 1967, ko so na\xc5\xa1li mezolitske skulpture. Z izkopavanjem so kon\xc4\x8dali leta 1971, ko je bilo najdi\xc5\xa1\xc4\x8de preneseno 29,7 m vi\xc5\xa1je, da bi se izognili potapljanju lokacije. Glavni vodja raziskovanja je bil profesor dr. Dragoslav Srejovi\xc4\x87 iz Univerze v Beogradu._NEWLINE_Nastanek kulture Lepenskega Vira in njene svojevrstne umetnosti sega okoli 7000 pr. n. \xc5\xa1t. Trije faktorji - izolacija, sprememba klime in pove\xc4\x8danje lokalne populacije - so bili odlo\xc4\x8dilni za to spremembo. D\xc5\xbeerdap - ta najve\xc4\x8dja soteska v Evropi, je od nekdaj predstavljala svet zase, \xc5\xa1e posebej v zgodnjem holocenu, ko so opustela vsa okoli\xc5\xa1ka ravninska podro\xc4\x8dja. V tem okolju se velika reka neposredno ve\xc5\xbee v razigrani gorski relief, zaradi \xc4\x8desar se na majhnih razdaljah hitro menjajo nadmorske vi\xc5\xa1ine (od 50 do 800 m) in se na omejenem prostoru sre\xc4\x8duje tudi ve\xc4\x8d ekolo\xc5\xa1kih con. Veliko \xc5\xa1tevilo mikroekolo\xc5\xa1kih okolij, razporejenih v "nadstropja" med reko in bli\xc5\xbenje gore, je omogo\xc4\x8dalo da se hitro, na kratki poti, najde vse kar je potrebno za \xc5\xbeivljenje: v vodi ribe, na obali najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e kamnine in minerali, v gozdu divjad, plodovi in gorivo. To naravno bogastvo se je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dalo v prvih stoletjih 7. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t., ko je splo\xc5\xa1na otoplitev (za\xc4\x8detek boreala) izzvala novo rast vegetacije, in \xc4\x8dloveku omogo\xc4\x8dilo stalno bivanje pod vedrim nebom._NEWLINE_Edini "material" za arhitektonsko ustvarjanje s katerim je populacija D\xc5\xbeerdapa razpolagala v \xc4\x8dasu naseljavanja prostorsko omejenih donavskih teras, je bila navajenost na skalni prostor v spodmolih ali jamah, za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih s steno in svetlobo, ki se je od vhoda prebijala proti notranjosti._NEWLINE_V vseh fazah te kulture so se gradile samo nastanitve v obliki kroga ali trikotnika (zaobljen kro\xc5\xbeni izsek) s po\xc5\xa1evnimi "zidovi", in streho, ki je neposredno nalegala na osnovo. To pomeni, da je populacija te kulture \xc5\xbeivela v stanovanjih v obliki \xc5\xa1otora, oziroma da je stanovanjski prostor vedno razumela kot pe\xc4\x8dino._NEWLINE_Na Lepenskem Viru se v \xc4\x8dasu 6500-4500 let pr. n. \xc5\xa1t. lo\xc4\x8dijo \xc5\xa1tiri osnovne faze razvoja: Proto-Lepenski Vir, Lepenski Vir I., Lepenski Vir II. in Lepenski Vir III. Prve tri faze predstavljajo lovsko-nabiralni\xc5\xa1ke enote, medtem ko je v \xc4\x8detrti fazi zastopana doba prvih poljedelcev in \xc5\xbeivinorejcev (od 5300 do 4500 pr. n. \xc5\xa1t.)._NEWLINE_Okoli 5300 let pr. n. \xc5\xa1t. so prebivalci Lepenskega Vira do\xc5\xbeiveli tako imenovano neolitsko revolucijo. Udoma\xc4\x8dili so prve \xc5\xbeivali in se za\xc4\x8deli ukvarjati s kmetovanjem. Ta najmlaj\xc5\xa1a faza na Lepenskem Viru pripada kulturi Star\xc4\x8deva._NEWLINE_\xc5\xbdivljenje na Lepenskem Viru je zamrlo okoli 4500 pr. n. \xc5\xa1t., ko so prebivalci od\xc5\xa1li iskat ve\xc4\x8dje obdelovane povr\xc5\xa1ine.'