b'\n_START_ARTICLE_\nMillerjevi indeksi\n_START_SECTION_\nCelo\xc5\xa1tevil\xc4\x8dni in iracionalni Millerjevi indeksi: mre\xc5\xbene ravnine in kvazikristali\n_START_PARAGRAPH_\nMillerjevi indeksi so po definiciji vedno cela \xc5\xa1tevila. Da bi to bolje razumeli, predpostavimo ravnino (abc) z Millerjevimi indeksi a, b in c, ki niso cela \xc5\xa1tevila._NEWLINE_\xc4\x8ce so razmerja med a, b in c racionalna \xc5\xa1tevila, se z deljenjem z najve\xc4\x8djim od njih in mno\xc5\xbeenjem z najmanj\xc5\xa1im skupnim imenovalcem ulomki pretvorijo v cela \xc5\xa1tevila, tako da so indeksi (hkl) cela \xc5\xa1tevila. Celo\xc5\xa1tevil\xc4\x8dni Millerjevi indeksi torej implicitno vsebujejo tudi vsa racionalna \xc5\xa1tevila. Ravnine, katerih komponente imajo v bazi recipro\xc4\x8dne mre\xc5\xbee racionalna razmerja, so posebno zanimive zato, ker so edine ravnine, katerih prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da s kristalom imajo periodi\xc4\x8dnost 2-d._NEWLINE_Za ravnine (abc), v katerih so razmerja med komponentami a, b in c iracionalna \xc5\xa1tevila, prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da ravnin s kristalom niso periodi\xc4\x8dna in tvorijo neperiodi\xc4\x8den vzorec, poznan kot kvazikristal.'