b'\n_START_ARTICLE_\nBibliotheca Corviniana\n_START_PARAGRAPH_\nBibliotheca Corviniana je bila ena od najbolj slavnih knji\xc5\xbenic v renesan\xc4\x8dnem svetu. Ustanovil jo je ogrski kralj Matija Korvin (vladal 1458-1490). Knji\xc5\xbenica je bila uni\xc4\x8dena po ogrskem porazu v bitki z Osmanskim cesarstvom  pri Moha\xc4\x8du leta 1526.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMatija Korvin je bil eden od najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih vladarjev svojega \xc4\x8dasa. Knjige je za\xc4\x8del zbirati okrog leta 1460 in do svoje smrti leta 1490 zbral pribli\xc5\xbeno 3.000 kodeksov ali Korvinij, ki so vsebovali 4.000-5.000 razli\xc4\x8dnih del, med njimi tudi dela gr\xc5\xa1kih in latinskih avtorjev. V knji\xc5\xbenici so bila dela s podro\xc4\x8dja filozofije, teologije, zgodovine, prava, knji\xc5\xbeevnosti, geografije, prirodoslovja, medicine, arhitekture in drugih, ki so kot celota odra\xc5\xbeala stanje v tedanji renesan\xc4\x8dni dru\xc5\xbebi. Kodeksi so bili po osmanski osvojitvi Ogrskega kraljestva v 16. stoletju uni\xc4\x8deni. Okupacijo je pre\xc5\xbeivelo samo pribli\xc5\xbeno 650 Korvinij, ki se zdaj hranijo v ve\xc4\x8d knji\xc5\xbenicah na Mad\xc5\xbearskem in v Evropi._NEWLINE_Korvinova knji\xc5\xbenica je bila najve\xc4\x8dja v Evropi severno od Alp. Po pisanju tedanjih virov je bila v Evropi ve\xc4\x8dja od nje samo Vatikanska knji\xc5\xbenica. Imela je najve\xc4\x8djo zbirko znanstvenih del. Bartolomeo della Fonte iz Firenc je leta 1489 zapisal, da je Lorenzo de Medici po zgledu na ogrskega kralja ustanovil svojo gr\xc5\xa1ko-latinsko knji\xc5\xbenico._NEWLINE_Nekatera dela, na primer zapisi bizantinskega cesarja Konstantina Porfirogeneta  o navadah na njegovem dvoru in cerkvena zgodovina Nikiforja Kalista Ksantopula, so bila edini izvodi na svetu. Znanih je tudi nekaj del, ki so bila edini izvodi na svetu, vendar se niso ohranila. Mednje so spadala vsa dela atenskega pisca govorov Hiperida, in pisanja Flavija Kresonija Koripa, Kuspinijana in Prokopija._NEWLINE_Mad\xc5\xbearska Narodna knji\xc5\xbenica Ferenca Sz\xc3\xa9ch\xc3\xa9nyija (Orsz\xc3\xa1gos Sz\xc3\xa9ch\xc3\xa9nyi K\xc3\xb6nyvt\xc3\xa1r) posku\xc5\xa1a restavrirati Korvinovo knji\xc5\xbenico v digitalni obliki. _NEWLINE_Nekatera dela so bila zaradi njihovega zgodovinskega pomena leta 2005  vpisana v Unescov Seznam svetovnega spomina.'