b'\n_START_ARTICLE_\nPasovec\n_START_SECTION_\nPovzro\xc4\x8ditelj\n_START_PARAGRAPH_\nPovzro\xc4\x8ditelj je virus noric in je soroden virusu herpesa simpleksa, ki povzro\xc4\x8da mehur\xc4\x8daste izpu\xc5\xa1\xc4\x8daje na ko\xc5\xbei in sluznicah, obi\xc4\x8dajno v obliki labialnega herpesa (ocvirek)._NEWLINE_Okoli 90\xc2\xa0% populacije v Evropi, stare nad 14 let, je prebolelo norice in prena\xc5\xa1a virus. Virus le redko povzro\xc4\x8di smrt (ogro\xc5\xbeeni so starej\xc5\xa1i ljudje, nose\xc4\x8dnice in bolniki, pri katerih pride do sekundarne oku\xc5\xbebe), kar ka\xc5\xbee na dobro prilagojenost virusa na \xc4\x8dloveka kot na svojega gostitelja. Smrt gostitelja virusu namre\xc4\x8d ne koristi, saj je njegovo razmno\xc5\xbeevanje vezano na gostitelja.\n_START_SECTION_\nPrena\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi oku\xc5\xbebi se pri zdravem \xc4\x8dloveku pojavi bolezen, znana kot norice oziroma vodene koze. V \xc4\x8dasu bolezni je posameznik zelo ku\xc5\xbeen; virus se prena\xc5\xa1a zlasti kaplji\xc4\x8dno, pa tudi kontaktno. \xc4\x8ceprav je bolnik na\xc4\x8deloma nadaljnje \xc5\xbeivljenje imun na ponovno oku\xc5\xbebo, pa virus tudi po tem, ko norice minejo, ostane prisoten v telesu. Kadarkoli v kasnej\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju lahko zaradi zmanj\xc5\xa1ane odpornosti organizma znova\xc2\xa0\xc2\xbbpride na plano\xc2\xab. Virus sicer miruje v \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih vozlih ob hrbtenja\xc4\x8di, v tako imenovanih spinalnih ganglijih ter v ganglijih mo\xc5\xbeganskih \xc5\xbeivcev. Pasovec zato ni oku\xc5\xbeba v dobesednem pomenu, marve\xc4\x8d ponovna aktivacija virusa noric. Bolnik s pasovcem je sicer ku\xc5\xbeen, a je verjetnost oku\xc5\xbebe majhna.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nPasovec se pojavlja \xc5\xbee od rojstva dalje in tudi v otro\xc5\xa1ki dobi ni tako zelo redek, najve\xc4\x8d obolelih pa je po 65.\xc2\xa0letu starosti, kar se povezuje s staranjem imunskega sistema. V Sloveniji je prijavljanje primerov pasovca obvezno od leta 1995 in odtlej se je \xc5\xa1tevilo prijavljenih primerov pove\xc4\x8devalo. Prijavna inciden\xc4\x8dna stopnja je bila v letu 2005 \xc5\xbee 74 na 100.000 prebivalcev.\xc2\xa0Zbolevnost nara\xc5\xa1\xc4\x8da s starostjo in je najvi\xc5\xa1ja pri starej\xc5\xa1ih od 65 let (675 do 760/100.000), slaba \xc4\x8detrtina prijavljenih primerov v Sloveniji je bila starej\xc5\xa1a od 70 let.\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nVnetje \xc5\xbeivcev je posledica aktivacije\xc2\xa0\xc2\xbbskritih\xc2\xab\xc2\xa0virusov. Pojavi se peko\xc4\x8d ob\xc4\x8dutek in deloma mo\xc4\x8dne bole\xc4\x8dine na ko\xc5\xbenem obmo\xc4\x8dju, ki ga prizadet \xc5\xbeivec o\xc5\xbeiv\xc4\x8duje. Prisotna je lahko tudi blaga vro\xc4\x8dina ter splo\xc5\xa1no slabo po\xc4\x8dutje. Pred glavnim izbruhom bolniki velikokrat to\xc5\xbeijo o bole\xc4\x8dinah v kri\xc5\xbeu, zobobolu ... Dva do tri dni po prvih bole\xc4\x8dinah se za\xc4\x8dnejo pojavljati izbo\xc4\x8deni, rde\xc4\x8di izpu\xc5\xa1\xc4\x8daji, ki se kasneje spremenijo v mehurje. Mehurji so napolnjeni z bistro ali belo teko\xc4\x8dino, ki je ku\xc5\xbena. \xc4\x8cez \xc4\x8das mehurji razpo\xc4\x8dijo, nastanejo kraste ter nato izginejo po okoli 1-4 tednih brez posledic. Mehur\xc4\x8dki v\xc4\x8dasih postanejo krvavi (hemoragi\xc4\x8dni) in odmrli (gangrenozni), katerim pogosto sledijo brazgotine. Izpu\xc5\xa1\xc4\x8daji so na\xc4\x8deloma mo\xc4\x8dno lokalizirani, saj se pojavljajo na obmo\xc4\x8djih, ki jih o\xc5\xbeiv\xc4\x8duje prizadet \xc5\xbeivec. Navadno se pojavijo le na eni polovici telesa. V nekaterih primerih se izpu\xc5\xa1\xc4\x8daji sploh ne pojavijo. Izpu\xc5\xa1\xc4\x8daji pa se obojestransko oziroma po celem telesu pojavljajo pri osebah z oslabljenim imunskim sistemom._NEWLINE_Najpogosteje je prizadeta ko\xc5\xbea prsnega ko\xc5\xa1a, redkeje tudi na okon\xc4\x8dinah. Med pogostej\xc5\xa1e zaplete spada postherpeti\xc4\x8dna nevralgija, se pravi, da bolnik v predelu, kjer je izbruhnil pasovec, ob\xc4\x8duti bole\xc4\x8dine \xc5\xa1e po tem, ko je bolezen \xc5\xbee ozdravljena. \xc4\x8ce je prizadet obrazni \xc5\xbeivec, se lahko pojavi tudi za\xc4\x8dasna ohromelost predela obraza ali izguba okusa. Pri prizadetem o\xc4\x8desnem \xc5\xbeivcu (zoster ophtalmicus) je lahko posledica tudi oslepitev, ker pride do zabrazgotinjenja ro\xc5\xbeenice. Kadar je prizadet slu\xc5\xa1ni \xc5\xbeivec, pa lahko pride do naglu\xc5\xa1nosti ali vrtoglavic (Menierov sindrom)._NEWLINE_Spremembe pri pasovcu lahko spominjajo na oku\xc5\xbebo s herpes simpleks virusom, v za\xc4\x8detku bolezni so lahko podobne erizipelu, generalizirane oblike pa klini\xc4\x8dno ni mogo\xc4\x8de razlikovati od noric.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOku\xc5\xbebo z virusom noric lahko zdravimo s protivirusnimi zdravili (aciklovir, valaciklovir ...). V zelo hudih primer se lahko zdravilo daje intravensko. Navadno se daje tudi mo\xc4\x8dno protibole\xc4\x8dinsko zdravilo. Lokalno se lahko daje hladne obkladke fiziolo\xc5\xa1ke raztopine ali teko\xc4\x8di puder, pri sekundarni oku\xc5\xbebi z bakterijami pa antibioti\xc4\x8dna mazila.'