b'\n_START_ARTICLE_\nZelenomodra deva\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nJe eden od najve\xc4\x8djih predstavnikov rodu Aeshna; v dol\xc5\xbeino meri med 67 in 76\xc2\xa0mm, od tega zadek 51 do 61\xc2\xa0mm. Zadnje krilo je dolgo 43 do 53\xc2\xa0mm. Zlahka je prepoznaven po vzorcu parnih barvastih lis na \xc4\x8drnem ozadju zadka. Na 9. in 10. \xc4\x8dlenu zadka sta lisi zdru\xc5\xbeeni in tvorita enotno polje. Samice in mladi samci imajo lise na vseh \xc4\x8dlenih zadka zelene, pri zrelih samcih pa se tiste na \xc4\x8dlenih 7 do 10 obarvajo svetlo modro. V letu dr\xc5\xbei zadek ukrivljen rahlo navzdol._NEWLINE_Tudi pri natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1em pregledu je nekaj klju\xc4\x8dnih zna\xc4\x8dilnosti, po kateri ga je nemogo\xc4\x8de zamenjati za katero od drugih vrst iz rodu. Zadnji rob o\xc4\x8di je izrazito ukrivljen in razkriva svetlo liso na zadnji strani glave. Na vrhu sprednjega dela oprsja sta veliki ovalni lisi zelene barve. Pterostigma na krilih je razmeroma kratka in dvakrat dalj\xc5\xa1a kot je \xc5\xa1iroka.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeuje se v stoje\xc4\x8dih vodnih telesih, najraje majhnih in osen\xc4\x8denih z debelimi nanosi mulja ter odpadlega listja, npr. v gozdnih mlakah. Samci agresivno branijo svoj teritorij, tako da okrog tak\xc5\xa1ne mlake leta samo eden, \xc4\x8deprav se jih je lahko v njej izleglo ve\xc4\x8d sto. Samica izle\xc5\xbee jaj\xc4\x8deca v trhel les, mah ali obvodno rastlinje tako, da zapi\xc4\x8di svoj zadek vanje. Gostota li\xc4\x8dink je lahko zelo visoka. Prehranjujejo se z drugimi vodnimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, \xc5\xbeabjimi paglavci in manj\xc5\xa1imi ribami. Odrasli v letu lovijo manj\xc5\xa1e \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. Letijo predvsem ob jutranji zori in ve\xc4\x8dernem mraku pozno poleti in jeseni, v\xc4\x8dasih tudi do novembra. Brez te\xc5\xbeav pre\xc5\xbeivi skupaj z drugimi vrstami ka\xc4\x8djih pastirjev, a je na nekem nahajali\xc5\xa1\xc4\x8du pogosto edina vrsta, saj v tako osen\xc4\x8denih mlakah ve\xc4\x8dina drugih ka\xc4\x8djih pastirjev ne more uspevati._NEWLINE_Zelenomodra deva je eden najpogostej\xc5\xa1ih raznokrilih ka\xc4\x8djih pastirjev v ve\xc4\x8djem delu Evrope, proti severovzhodu in jugu pa postaja redkej\xc5\xa1i. Najdemo ga vzhodno do Urala. Raz\xc5\xa1irjen je tudi po vsej Sloveniji, ob skoraj vsaki primerni mlaki in ne sodi med ogro\xc5\xbeene vrste.'