b'\n_START_ARTICLE_\nNavadna jagodi\xc4\x8dnica\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNavadna jagodi\xc4\x8dnica je vednozelena listnata rastlina, ki najpogosteje raste v obliki grma, lahko pa jo najdemo tudi v obliki dreves. Grmi zrastejo do nekaj metrov, medtem ko drevesa do 10 m in ve\xc4\x8d. Deblo je obi\xc4\x8dajno krivo in le redko pokon\xc4\x8dno. Skorja je rde\xc4\x8de rjavo obarvana. Listi jagodi\xc4\x8dnice so enostavni, precej usnjati in svetle\xc4\x8di ter nekoliko spominjajo na lovorove. Cvetovi so v manj\xc5\xa1ih grozdih, belo roza barve, v obliki skoraj zaprtih navzdol obrnjenih \xc4\x8da\xc5\xa1ic. Cvetovi se razvijejo v jeseni, ko se v Sredozemlju nekoliko izbolj\xc5\xa1a preskrba z vodo. Hkrati s cvetovi oktobra in novembra na rastlini najdemo tudi zrele plodove, ki so se razvili iz cvetov lanskega leta. Plodovi so najprej zeleni, nato rumeni in oran\xc5\xbeni ter temno rde\xc4\x8di. Plodovi merijo 2 cm v premeru, imajo koni\xc4\x8dasto bradavi\xc4\x8dasto povr\xc5\xa1ino in nekoliko spominjajo na jagode. V mesnatem osemenju imajo podolgovata semena. Plodovi so sladko kiselkastega okusa in so u\xc5\xbeitni.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nNavadna jagodi\xc4\x8dnica se razmno\xc5\xbeuje s semeni ali s potaknjenci. Semena vzkalijo, \xc4\x8de imajo dovolj vlage. \xc4\x8ce jo \xc5\xbeelimo gojiti kot posodovko, semena sejemo poleti pod steklo ali pa sadimo polzrele potaknjence v razmno\xc5\xbeevalnik. _NEWLINE_Jagodi\xc4\x8dnica raste na vsakih normalnih tleh, le da niso kisla. Uspeva na soncu ali v svetli senci. Koreninski sistem jagodi\xc4\x8dnice je razvejen, se dobro prilagaja tlem in lahko zelo globoko prodre med skalne razpoke.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nNavadna jagodi\xc4\x8dnica je predvsem rastlina sredozemskega podnebja, \xc4\x8deprav raste tudi drugje. Najbolje uspeva v dovolj toplih obmo\xc4\x8djih z milimi zimami. Prilagojena je na su\xc5\xa1o, \xc4\x8de ta ne traja predolgo, zahteva pa nekaj ve\xc4\x8d padavin in zra\xc4\x8dne vlage. Najdemo jo v Sredozemlju, zahodni Evropi vse do Irske, severni Afriki in v Srednji Ameriki. Na Jadranu je najpogostej\xc5\xa1a na srednjedalmatinskih in ju\xc5\xbenodalmatinskih otokih. V Istri je pogosta v okolici Pore\xc4\x8da, pri rtu Ubac, pa tudi na rtu Dente ob izlivu Mirne. Odkrili so jo tudi severno od Dragonje. Edino naravno nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de navadne jagodi\xc4\x8dnice v Sloveniji je bilo najdeno na strmem fli\xc5\xa1nem odlomu nad Zalivom sv. Kri\xc5\xbea pri Strunjanu.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nNavadna jagodi\xc4\x8dnica je zaradi svoje lepote in nenavadnosti zelo cenjena kot okrasna rastlina. Plodovi so u\xc5\xbeitni in bogati z vitaminom C. Ve\xc4\x8dina plodov se ne uporabi in propadejo. Ponekod plodove predelujejo v marmelado ali \xc5\xbeele. V Dalmaciji iz nje kuhajo alkoholno pija\xc4\x8do, na Korziki plodove prevrejo v \xc5\xbeganje. Plodovi se u\xc5\xbeivajo tudi presni, vendar ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina lahko povzro\xc4\x8da motnje in omotico, to pa verjetno povzro\xc4\x8da sladkor, ki se delno spreminja v alkohol. Les jagodi\xc4\x8dnice je zelo trd in te\xc5\xbeak in odporen proti pritisku. Po lastnostih spominja na les rumenega drena. Uporaben je v strugarstvu.'