b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Zlatousti\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Janez Zlatousti je svetnik, ki ga \xc4\x8dasti celotno kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo.\n_START_SECTION_\nIzgon Janeza Zlatoustega\n_START_PARAGRAPH_\nJanez Zlatousti je bil carigrajski patriarh. Upravi\xc4\x8deno je kritiziral greh in nenravnost; cesarica Evdoksija je menila, da merijo njegove besede nanjo in ga je smrtno zasovra\xc5\xbeila. Ko je Janez v neki pridigi dejal: \xe2\x80\x9eHerodijada zopet divja in zahteva Janezovo glavo,\xe2\x80\x9d je tudi to obrnila nase in dosegla, da je neodlo\xc4\x8dni cesar s pomo\xc4\x8djo aleksandrijskega patriarha Teofila in nekaterih Janezu sovra\xc5\xbenih \xc5\xa1kofov oropal Janeza \xc5\xa1kofovskega dostojanstva in privolil v njegovo izgnanstvo. \xc4\x8ceprav bolan, je moral potovati gologlav in po najhuj\xc5\xa1i vro\xc4\x8dini ter mrazu. Na koncu poti je surovim vojakom, ki so ga na potovanjih zasmehovali in trpin\xc4\x8dili, vse odpustil in dejal: \xe2\x80\x9eBogu slava, Amen!\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Kakor hitro je pape\xc5\xbe Inocenc za te spletke zvedel, je izjavil, da lahko o tako va\xc5\xbeni stvari odlo\xc4\x8da le koncil vzhodnih in zahodnih \xc5\xa1kofov. Ko je to uradno zahteval prek cesarja Honorija tudi v Carigradu, so poslanstvo tako \xc5\xbealjivo sprejeli, da bi pri\xc5\xa1lo do vojne med zahodnim in vzhodnim Rimskim cesarstvom, \xc4\x8de ne bi tega prepre\xc4\x8dil vdor Gotov. Pape\xc5\xbe se je kljub temu postavil na stran \xc5\xbertve in je s pismi tola\xc5\xbeil pogumnega govornika, \xc4\x8de\xc5\xa1 da naj bo potrpe\xc5\xbeljiv; kon\xc4\x8dno je zagrozil z Bo\xc5\xbejo kaznijo cesarju in ga primerjal s Kajnom, ki je ubil svojega brata._NEWLINE_Janeza Zlatoustega so vojaki zgrabili 16. aprila 404, na Veliko soboto, ko je \xc4\x8dakalo na krst 3000 katehumenov, ter ga na silo odpeljali; najprej mu je bil dolo\xc4\x8den za izgnanstvo Kukuz v gorati ju\xc5\xbeni Armeniji. \xc5\xa0e istega leta v oktobru je nenadoma umrla cesarica Evdoksija. Naslednje leto so Kukuz napadli razbojniki in ga po\xc5\xbegali. Komaj se je re\xc5\xa1il in se zatekel k bli\xc5\xbenjemu \xc5\xa1kofu v trdnjavo Arabiz. Tu je zvedel, kako si pape\xc5\xbe prizadeva, da bi mu prek nove sinode vrnil \xc4\x8dast in \xc5\xa1kofovski sede\xc5\xbe. Njegovi sovra\xc5\xbeniki pa so le dosegli, da bi moral naprej v izgnanstvo v mesto Pityus, vendar je umrl na poti \xc5\xbee v Komani14. septembra 407; naslednje leto je umrl tudi neodlo\xc4\x8dni cesar Arkadij. Njegov sin Teodozij je javno ob\xc5\xbealoval storjeno krivico in dal svetnikove ostanke z vso \xc4\x8dastjo prepeljati v Carigrad ter pokopati v carigrajski cerkvi svetih apostolov.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nJanez Zlatousti je umrl 14. septembra 407 v izgnanstuv v Komani blizu \xc4\x8crnega morja. Njegove relikvije so kmalu po njegovi smrti prepeljali v Carigrad. Sredi 8. stoletja so jih prepeljali v Rim in jih slovesno pokopali v Baziliki svetega apostola Petra v Vatikanu. _NEWLINE_Svoje ime si je prislu\xc5\xbeil s svojimi cerkvenimi govori, zaradi \xc4\x8desar ga je pape\xc5\xbe Pij X. razglasil za zavetnika cerkvenih govornikov. Goduje 13. septembra. Pred koledarsko reformo Pavla VI. je bil njegov god 27. januarja._NEWLINE_Liturgija svetega Janeza Zlatoustega je najbolj raz\xc5\xa1irjena oblika ma\xc5\xa1e med pravoslavnimi in grkokatoli\xc5\xa1kimi kristjani._NEWLINE_Eno ob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1ih zborovskih del ruskega skladatelja Sergeja Rahmaninova je Liturgija Svetega Janeza Zlatousta (op. 31).'