b'\n_START_ARTICLE_\nJezus Kristus\n_START_SECTION_\nJezusov \xc5\xbeivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJezusa je rodila Marija, \xc5\xbeena tesarja Jo\xc5\xbeefa iz Nazareta, ki ga je brezmade\xc5\xbeno spo\xc4\x8dela. Tradicionalno se navaja za datum rojstva 25. december (bo\xc5\xbei\xc4\x8d) leta 1._NEWLINE_Jo\xc5\xbeef in Marija sta sicer stanovala v Nazaretu v Galileji, a Sveto pismo navaja, da sta morala zaradi popisa prebivalstva v Betlehem in tam se je rodil Jezus (glej: Jezusovo rojstvo). Pozneje se je dru\xc5\xbeina vrnila v Nazaret - Jezusa so sodobniki imenovali Jezus iz Nazareta. _NEWLINE_O Jezusovem otro\xc5\xa1tvu je malo znanega. Ker je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v judovski dru\xc5\xbeini, pa lahko sklepamo na nekaj dejstev. Osmi dan po rojstvu je bil Jezus zagotovo obrezan, saj je ta dogodek za judovskega de\xc4\x8dka zelo pomemben. Dogodek je opisan tudi v Svetem pismu (Lk 2,21). Spomin na ta dogodek praznuje Cerkev 1. januarja kot praznik Jezusovega obrezovanja._NEWLINE_Pozneje je bil Jezus gotovo dele\xc5\xbeen normalne judovske verske vzgoje: nau\xc4\x8dil se je brati, pisati in govoriti v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki je bila uradni jezik judaizma (Jezusov materni jezik je bila aramej\xc5\xa1\xc4\x8dina). Sveto pismo navaja, da je imel Jezus \xc5\xa1tiri brate (Jakoba, Jozeja (Jo\xc5\xbeefa), Juda in Simona) in nedolo\xc4\x8deno \xc5\xa1tevilo sester (glej Mr 6,3). Mnenja razli\xc4\x8dnih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih skupnosti so glede tega deljena. Rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev pravi, da so bili to bratranci in sestri\xc4\x8dne (uporaba izrazov "brat" in "sestra" v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu). Pravoslavna Cerkev trdi, da so bili to Jo\xc5\xbeefovi otroci iz prej\xc5\xa1njega zakona (Jo\xc5\xbeef naj bi bil ob poroki z Marijo vdovec). Protestantske Cerkve po navadi razumejo Sveto pismo dobesedno in zato trdijo, da so bili to dejansko otroci Marije in Jo\xc5\xbeefa in torej Jezusovi pravi mlaj\xc5\xa1i bratje in sestre._NEWLINE_V \xc4\x8dasu med svojim 20 in 30 letom je Jezus verjetno pre\xc5\xbeivel nekaj \xc4\x8dasa v asketski verski skupnosti, vendar so zgodovinski viri tudi v tem primeru skopi. (Sveto pismo navaja, da ga je Duh odvedel v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo - Mt 4,1). Nekateri zgodovinarji trdijo, da se je Jezus pridru\xc5\xbeil esenom, saj se v njegovem nauku pozna esenski vpliv. Tudi \xc4\x8de je to res, je Jezus pozneje zapustil esensko skupnost in izoblikoval svoj nauk, ki se v nekaterih to\xc4\x8dkah mo\xc4\x8dno razlikuje od esenskega. Morda pa se je pridru\xc5\xbeil skupini, ki jo je vodil Janez Krstnik (sre\xc4\x8danje Jezusa z Janezom Krstnikom je opisano v Svetem pismu, Janez je Jezusa tudi krstil - Mt 3,13)._NEWLINE_Ko je bil star okoli 30 let, je Jezus za\xc4\x8del z javnim delovanjem. Zbral je skupino u\xc4\x8dencev, z njimi potoval od kraja do kraja in razlagal svoj nauk vsem, ki so bili pripravljeni prisluhniti. Ozdravljal je bolnike in delal \xc4\x8dude\xc5\xbee. Njegovi govori so bili preprosti in lahko razumljivi navadnim ljudem. Pogosto je govoril v prispodobah (prilikah). _NEWLINE_Njegov nauk pa ni bil po volji oblastem in premo\xc5\xbenej\xc5\xa1emu sloju prebivalstva, zato so se ga sklenili znebiti. Tik pred praznikom pashe, po zadnji ve\xc4\x8derji, je izdajalec Juda I\xc5\xa1karijot odpeljal k Jezusu vojake, ki so ga aretirali. Potem sta ga zasli\xc5\xa1evala Herod Antipa in Poncij Pilat. Pilat je dal Jezusa najprej bi\xc4\x8dati, potem pa ga je v soglasju z judovskimi voditelji obsodil na smrt s kri\xc5\xbeanjem, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je pripravljal upor proti rimskim oblastem in da se je imel za judovskega kralja. Jezusa so odvedli na Golgoto, kjer so ga kri\xc5\xbeali (glej tudi \xc4\x8dlanek: Jezusovo trpljenje). \xc5\xa0e isti dan je tudi umrl na kri\xc5\xbeu - to je bilo v petek pred judovsko pasho, na 14. dan meseca nisana po judovskem koledarju. (Danes ne moremo ve\xc4\x8d stoodstotno zanesljivo rekonstruirati ustreznega datuma po na\xc5\xa1em koledarju, kot en od najverjetnej\xc5\xa1ih datumov pa se pojavlja 7. april leta 30.)_NEWLINE_Po pri\xc4\x8devanju u\xc4\x8dencev je Jezus tretji dan po smrti (v nedeljo) vstal od mrtvih, \xc5\xa1e 40 dni pou\xc4\x8deval u\xc4\x8dence, potem pa od\xc5\xa1el v nebesa (glej tudi: Jezusovo vstajenje).\n_START_SECTION_\nZgodovinski Jezus\n_START_PARAGRAPH_\nDatum rojstva zgodovinskega Jezusa je med 7 in 2 letom pr. n. \xc5\xa1t. Ob uvedbi na\xc5\xa1ega na\xc4\x8dina \xc5\xa1tetja let je bil za\xc4\x8detek \xc5\xa1tetja izbran tako, da je bilo leto, ko se je Jezus rodil, prvo leto na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja (leto 1), vendar datacija ni bila to\xc4\x8dna, Jezus se je po vsej verjetnosti rodil nekaj let prej.\n_START_SECTION_\nKronolo\xc5\xa1ka razvrstitev\n_START_PARAGRAPH_\nNajnatan\xc4\x8dnej\xc5\xa1i zapis o Jezusovem rojstvu vsebuje Evangelij po Mateju (verjetno napisan med 85 in 90 n. \xc5\xa1t.), in Evangelij po Luku (verjetno napisan med 65 in 100 n. \xc5\xa1t.). O podrobnostih Jezusovega rojstva se strokovnjaki \xc5\xa1e niso uskladili in le malo jih trdi, da natan\xc4\x8dno poznajo leto ali datum njegovega rojstva ali smrti._NEWLINE_Pripoved o Jezusovem rojstvu v novozaveznih Evangeliju po Mateju in Evangeliju po Luku ne omenja datuma ali leta Jezusovega rojstva. V zahodnem kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu ga tradicionalno praznujejo 25. decembra (v liturgi\xc4\x8dnem obdobju adventa), ta datum pa lahko med rimokatoli\xc4\x8dani prvi\xc4\x8d zasledimo leta 330. Pred tem so Jezusovo rojstvo v splo\xc5\xa1nem praznovali 6. januarja kot del praznika Gospodovega razgla\xc5\xa1enja, poznan tudi kot teofanija ali epifanija, pri katerem se niso spominjali le Jezusovega rojstva, temve\xc4\x8d tudi njegovega krsta v reki Jordan, ki ga je opravil Janez Krstnik in morda tudi drugih dogodkov v Jezusovem \xc5\xbeivljenju. (V vzhodnem kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu danes mnogi praznujejo bo\xc5\xbei\xc4\x8d 7. januarja, saj \xc5\xa1e vedno uporabljajo julijanski koledar, po katerem 25. december ustreza 7. januarju po gregorijanskem koledarju). Nekateri strokovnjaki menijo, da Lukov opis dejavnosti pastirjev v \xc4\x8dasu Jezusovega rojstva ka\xc5\xbee na pomlad ali poletje. Nekateri strokovnjaki menijo, da 25. december izvira iz kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega nasprotovanja ali asimilaciji kulta nepremaganega sonca (Sol Invictus), ki so ga v tretjem stoletju z namenom uveljaviti novo cesarsko religijo promovirali rimski cesarji. Pape\xc5\xbe Benedikt XVI. tej teoriji nasprotuje z argumentom, da je bil 25. december dolo\xc4\x8den preprosto tako, da so od 25. marca, domnevnega dne Jezusovega spo\xc4\x8detja, od\xc5\xa1teli devet mesecev (Praznik Marijinega oznanjenja)._NEWLINE_Datum Jezusovega rojstva je te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8dljiv, saj po 1900 letih, odkar so bili napisani evangeliji, nekateri viri niso ve\xc4\x8d na razpolago. Na osnovi luninega mrka, ki ga je nemalo pred smrtjo Heroda Velikega (omenjen v Matejevem poro\xc4\x8dilu) zabele\xc5\xbeil zgodovinar iz prvega stoletja Jo\xc5\xbeef, in dana\xc5\xa1njega bolj\xc5\xa1ega poznavanja nasledstva rimskih cesarjev pa bi se Jezus rodil pred letom 3 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Tako Evangelij po Luku kot tudi Evangelij po Mateju postavljata Jezusovo rojstvo v \xc4\x8das vladanja Heroda Velikega. Luka navaja, da se je Jezus rodil v \xc4\x8dasu, ko je bil rimski guverner Kvirinij, in je potekalo prvo \xc5\xa1tetje prebivalstva rimskih provinc v Siriji in Judeji. Jo\xc5\xbeef postavlja Kvirinijev guvernat in \xc5\xa1tetje v leto 6 n. \xc5\xa1t. (na katerega se Luka sklicuje v ), dolgo po smrti Heroda Velikega leta 4 pr. n. \xc5\xa1t. Tako se je debata osredoto\xc4\x8dila na to, ali je mogo\xc4\x8de vire uskladiti s predpostavitvijo zgodnej\xc5\xa1ega guvernata Kvirinija v Siriji oz. ali je \xc5\xa1tetje potekalo prej in \xc4\x8de ne, kateri vir je neto\xc4\x8den._NEWLINE_Nejasen je tudi datum Jezusove smrti. Evangelij po Janezu postavlja kri\xc5\xbeanje neposredno pred praznik opresnikov na petek 14. dne v mesecu nisanu (imenovan kvartodeciman), sinopti\xc4\x8dni evangeliji pa opisujejo Jezusovo zadnjo ve\xc4\x8derjo kot obrok pashe (glej ) na petek 15. nisana. Nekateri strokovnjaki vendarle menijo, da je sinopti\xc4\x8dno poro\xc4\x8dilo skladno z Janezovo pripovedjo. Izra\xc4\x8dun datuma \xc5\xa1e bolj zaplete to, da so Judje sledili lunisolarnemu koledarju, po katerem so datumi lunine faze. Po knjigi A Marginal Jew John P. Meierja , ki upo\xc5\xa1teva prokuratorstvo Poncija Pilata in datume pashe v teh letih, je Jezus najverjetneje umrl 7. aprila 30 n. \xc5\xa1t. ali 3. aprila 33 n. \xc5\xa1t..\n_START_SECTION_\nJezusov nauk\n_START_PARAGRAPH_\nBistveni elementi Jezusovega nauka so ljubezen, strpnost in odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje._NEWLINE_Na vpra\xc5\xa1anje, katera je najve\xc4\x8dja zapoved, je odgovoril: "Ljubi Gospoda, svojega Boga, z vsem srcem in z vso du\xc5\xa1o in z vsem _NEWLINE_mi\xc5\xa1ljenjem. To je najve\xc4\x8dja in prva zapoved. Druga pa je njej enaka: Ljubi svojega bli\xc5\xbenjega kakor sam sebe." (Mt 22,37)_NEWLINE_Kot merilo, kaj je dobro in kaj ne, je predlagal zlato pravilo: "Vse, kar \xc5\xbeelite, da bi ljudje vam storili, storite _NEWLINE_tudi vi njim." (Mt 7,13)_NEWLINE_Pred smrtjo je zapovedal u\xc4\x8dencem: "To je moja zapoved, da ljubite drug drugega, kakor sem vas ljubil jaz. Nih\xc4\x8de nima ve\xc4\x8dje _NEWLINE_ljubezni, kakor je ta, da kdo da \xc5\xbeivljenje za svoje prijatelje." (Jn 15,12)_NEWLINE_Jezus predlaga celo ljubezen do sovra\xc5\xbenikov, saj: "\xc4\x8ce ljubite samo tiste, ki vas ljubijo, kak\xc5\xa1no priznanje vam gre? Saj tudi gre\xc5\xa1niki ljubijo tiste, ki nje ljubijo." (Lk 6,27-36)_NEWLINE_Vendar pa ta ljubezen ne pomeni, da je treba tolerirati vse, kar ljudje po\xc4\x8dnejo. Ljubiti je treba \xc4\x8dloveka kot osebo, tudi \xc4\x8de ne odobravamo njegovih dejanj. Jezus je nastopil precej ostro proti pokvarjenosti, izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalstvu, hinav\xc5\xa1\xc4\x8dini in drugim podobnim pojavom, ki \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo spremljajo \xc5\xbee od za\xc4\x8detka. Tako na primer opominja farizeje, ki navidezno izpolnjujejo zapovedi, nimajo pa ljubezni do so\xc4\x8dloveka: "Gorje vam, farizeji, ker imate radi prve sede\xc5\xbee v shodnicah, ... Gorje vam, u\xc4\x8ditelji postave, ker nalagate ljudem neznosna bremena, sami pa se teh bremen niti s prstom ne dotaknete, ... Gorje vam, u\xc4\x8ditelji postave, ker ste vzeli klju\xc4\x8d spoznanja. Sami niste vstopili, a tistim, ki so hoteli vstopiti, ste to prepovedali,..." (Lk 11,37-54)_NEWLINE_S takimi trditvami je izzval jezo med premo\xc5\xbenej\xc5\xa1imi in vplivnej\xc5\xa1imi sloji, kar je pripeljalo do njegove aretacije in usmrtitve.\n_START_SECTION_\nIzvor arabskega imena\n_START_PARAGRAPH_\nPoslovenjeno ime Jezus izhaja iz latinskega imena I\xc4\x93sus, ki izhaja iz gr\xc5\xa1kega \xe1\xbc\xb8\xce\xb7\xcf\x83\xce\xbf\xe1\xbf\xa6\xcf\x82 (I\xc4\x93so\xc3\xbbs). Koransko ime \'Isa je bilo za zahodne strokovnjake uganka in predlagali so ve\xc4\x8d teorij. Ena od njih pravi, da sta se \'j-\xc5\xa1\', hebrejska soglasnika za Je\xc5\xa1ua, zamenjala v \'s-j\', arabska soglasnika za `\xc4\xaas\xc4\x81. Druga teorija glede na Enciklopedijo Korana je, da so Judje imenovali Jezusa \xc2\xbbEsau\xc2\xab\xc2\xa0(hebrejsko \xd7\xa2\xd6\xb5\xd7\xa9\xd6\xb8\xd7\x82\xd7\x95 (Ezav, Esav)) zaradi sovra\xc5\xa1tva. Mohamed je zvedel za Jezusovo ime prek njih, ne da bi uvidel, da gre za \xc5\xbealjivko. V prid temu je tudi to, da se arabsko Esau zapi\xc5\xa1e kot `Isu, kar se je privzelo kot `\xc4\xaas\xc4\x81. Temu nasprotuje pomanjkanje virov, ki bi potrdili da so Judje sploh kdaj imenovali Jezusa Esau. Alah je kritiziral Jude, da so sramotili Jezusovo mati, in kristjani, ki so poznali Mohameda, so ga popravili, ker je bila to judovska \xc5\xbealjivka za Jezusa._NEWLINE_Tretja teorija je, da se v Koranu pojavlja ime `\xc4\xaas\xc4\x81 namenoma, ki ga naj bi ena\xc4\x8dilo z Muso (Mojzesom), saj so ju v\xc4\x8dasih ena\xc4\x8dili. Ta podobnost se pojavlja v sodobnih jezikih kot sta slova\xc5\xa1\xc4\x8dina (Je\xc5\xbei\xc5\xa1 - Moj\xc5\xbei\xc5\xa1) ali \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina (Je\xc5\xbe\xc3\xad\xc5\xa1 - Moj\xc5\xbe\xc3\xad\xc5\xa1). Drugi primeri sozvo\xc4\x8dnih parov so: \xe1\xb9\xac\xc4\x81l\xc5\xabt-\xe1\xb8\x8ej\xcc\xb2\xc4\x81l\xc5\xabt (Saul in Goljat), Y\xc4\x81d\xcc\xb2j\xcc\xb2\xc5\xabdj-M\xc4\x81d\xcc\xb2j\xcc\xb2\xc5\xabd\xcc\xb2j\xcc\xb2 (Gog in Magog) ipd. Po \xc4\x8detrti teoriji so kristjani v arabskem svetu skovali ime `\xc4\xaas\xc4\x81 iz sirskih oblik Je\xc5\xa1u ali I\xc5\xa1u. Arabske besede, ki so izposojenke iz aramej\xc5\xa1\xc4\x8dine ali sir\xc5\xa1\xc4\x8dine, velikokrat uporabljajo \xc4\x8drko \xca\xbfajin (\xd8\xb9). Manihejski odlomki podajajo dokaz, da se je opustilo kon\xc4\x8dni \'ajin pri izposojenih hebrejskih izrazih. Ne obstaja pa dokaz, da se je ime `\xc4\xaas\xc4\x81 uporabljalo v predislamskem \xc4\x8dasu. V Siriji je na primer samostan iz leta 571, znan po imenu \xc4\xaas\xc4\x81nija.\n_START_SECTION_\nRelikvije\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 70 je v roke Rimljanov padel Jeruzalem in mesto so povsem uni\xc4\x8dili. Zaradi tega je obstanek predmetov iz 1. stoletja Jude zelo redek. Skoraj nobenega neposrednega zaznamka ni o zgodovini judovstva od konca 1. stoletja do 2. stoletja. \xc4\x8ceprav Evzebijeva poro\xc4\x8dila (Ecclesiastical History III 5.3) govorijo o tem, da so prvi kristjani prebe\xc5\xbeali v Pelejo, tik preden je Jeruzalem doletelo uni\xc4\x8denje, moramo sprejeti dejstvo, da nas ni dosegel noben predmet iz zgodnje jeruzalemske cerkve.  V zgodovini Cerkve so se pojavljali mnogi predmeti, opredeljeni kot Kristusove relikvije, \xc4\x8deprav so se o njih porajali tudi dvomi. Erazem Rotterdamski, katoli\xc5\xa1ki teolog iz 16. stoletja, je sarkasti\xc4\x8dno pisal o pojavu relikvij in \xc5\xa1tevilu stavb, ki bi jih lahko postavili, \xc4\x8de\xc5\xa1 da so iz lesa Kristusovega kri\xc5\xbea. Medtem ko strokovnjaki razpravljajo, ali je bil Jezus kri\xc5\xbean s tremi \xc5\xbeeblji ali s \xc5\xa1tirimi, se v Evropi kot relikvije \xc4\x8dasti najmanj 30 \xc5\xbeebljev._NEWLINE_Nekatere relikvije, kot so ponarejeni ostanki trnjeve krone, niso imeli veliko \xc4\x8dastilcev. Torinski prt (povezan je z odobrenim katoli\xc5\xa1kim \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denjem Jezusovega obli\xc4\x8dja) je \xc4\x8dastilo \xc5\xbee milijone ljudi, vklju\xc4\x8dno s pape\xc5\xbeem Janezom Pavlom II. in Benediktom XVI. Med strokovnjaki ni soglasja v prid avtenti\xc4\x8dnosti katerekoli relikvije, pripisane Jezusu.'