b'\n_START_ARTICLE_\nJezuitski kolegij v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nJezuitski kolegij v Ljubljani je bil ustanovljen leta 1597 in razpu\xc5\xa1\xc4\x8den leta 1773._NEWLINE_Ustanovitev kolegija je predstavljala prvo visoko\xc5\xa1olsko ustanovo na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Slovenije. Kolegij je deloval ob cerkvi sv. Jakoba.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nProtestantska stanovska \xc5\xa1ola \xc5\xa1e ni opustila pouka, ko so v Ljubljano pri\xc5\xa1li jezuiti, 5. maja 1597 odprli svojo jezuitsko latinsko \xc5\xa1olo in uvedli prve gimnazijske razrede. Vsako leto so vpeljali vi\xc5\xa1ji razred, dokler ni gimnazija v \xc5\xa1olskem letu 1604/05 postala popolna. Imela je \xc5\xa1est razredov, \xc5\xa1tiri gramati\xc4\x8dne in dva humanisti\xc4\x8dna (poetika in retorika). V prvih dveh razredih so pou\xc4\x8devali osnove latinskega jezika in prebirali la\xc5\xbeja besedila, v tretjem letu so izpopolnjevali latinsko slovnico, brali Ciceronova pisma in za\xc4\x8deli pouk gr\xc5\xa1\xc4\x8dine. V \xc4\x8detrtem razredu so obdelali skladnjo, znanje latin\xc5\xa1\xc4\x8dine je bilo \xc5\xbee kar dobro. V razredu poetike so se u\xc4\x8denci seznanjali z na\xc4\x8deli govorni\xc5\xa1tva, razred retorike pa je ob prebiranju zahtevnej\xc5\xa1ih besedil izpopolnjeval znanje govorni\xc5\xa1tva. U\xc4\x8dni jezik je bila latin\xc5\xa1\xc4\x8dina. Oba \xc5\xbeiva jezika, nem\xc5\xa1ki in slovenski, sta ostala povsem v ozadju._NEWLINE_Kolegijsko poslopje, v katerem je bila tudi gimnazija, so jezuiti za\xc4\x8deli graditi takoj po svojem prihodu v Ljubljano leta 1598, zgrajen pa je bil leta 1616. Skupaj s cerkvijo sv. Jakoba, ki je bila dokon\xc4\x8dana leta 1615, je predstavljal enoten kompleks dol\xc5\xbeine okrog 60 m in \xc5\xa1irine okrog 47 m. Kolegij je bil v po\xc5\xbearu leta 1774 uni\xc4\x8den, ostala sta le cerkev in gimnazijsko poslopje, sedaj imenovano redutna stavba._NEWLINE_Leta 1600 so jezuiti ustanovili za potrebe \xc5\xa1olanja tudi seminar, zanj so zbirali denar pri premo\xc5\xbenih me\xc5\xa1\xc4\x8danih in cerkvenih ustanovah. Za\xc4\x8del se je v skromnih prostorih, nato so ga raz\xc5\xa1irili in kasneje zgradili nove bivalne sobe. Vanje so nastanili ubo\xc5\xbene gimnazijce, ki niso zmogli stro\xc5\xa1kov v mestu in niso pla\xc4\x8devali \xc5\xa1olnine. Seminar pa je kaj kmalu ponudil bivanje in popolno oskrbo tudi gimnazijcem iz premo\xc5\xbenih in plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein. Sode\xc4\x8d po \xc5\xa1tevilu dijakov jih je v seminarju prebivala pribli\xc5\xbeno desetina._NEWLINE_V ljubljanski gimnaziji je pod vodstvom jezuitskega kolegija potekal pouk po pravilih jezuitskega \xc5\xa1olskega sistema. Ratio atque institutio studiorum Societatis Jesu je bil natisnjen leta 1599 in je veljal v vseh dr\xc5\xbeavah Evrope in tudi drugje. To je bil temeljni vzgojni dokument, ki je z leti do\xc5\xbeivel nekaj sprememb, kot enotno pravilo pa je veljal za vse jezuitske gimnazije do razpustitve jezuitskega reda._NEWLINE_Ljubljanska jezuitska gimnazija je izobra\xc5\xbeevala u\xc4\x8dence, da so lahko nadaljevali \xc5\xa1tudij filozofije in teologije na akademiji, to je na vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski ravni, ki jo je ravno tako vodil jezuitski red in je z gimnazijo tvorila celoto. Po kon\xc4\x8danem dveletnem vi\xc5\xa1jem \xc5\xa1tudiju so morali u\xc4\x8denci nadaljevati \xc5\xa1e eno leto v Gradcu ali na Dunaju, nato pa so se brez ovir vpisovali na evropske univerze. Vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij na jezuitski akademiji v Ljubljani je imel le dve \xc5\xa1tudijski smeri, to je filozofijo in teologijo, bil je tako predhodna stopnja za bodo\xc4\x8de juriste in teologe._NEWLINE_V drugi polovici 18. stoletja, \xc5\xa1e posebno pod vladavino cesarice Marije Terezije Habsbur\xc5\xa1ke, se je monarhija pri\xc4\x8dela vpletati v u\xc4\x8dni program jezuitskih gimnazij. Zahtevala je pouk v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in naravoslovne predmete, kajti oboje je bilo nujno za bolj\xc5\xa1e delovanje dr\xc5\xbeave in za njen hitrej\xc5\xa1i gospodarski napredek._NEWLINE_V navodilih dvorne komisije iz leta 1764 je bil z naslovom Instructio pro Scholis humanioribus, Distributio Classium, et de munere Professorum to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den u\xc4\x8dni na\xc4\x8drt za vsakega od \xc5\xa1estih razredov gimnazije ter skupni na\xc4\x8drt za pouk verouka. V navodilih so predpisali, da je nem\xc5\xa1\xc4\x8dina nujno znanje, u\xc4\x8denci retorike in poetike pa naj bodo dele\xc5\xbeni nagrad, vsi gimnazijci skupaj tudi javne objave ob slovesni razglasitvi najbolj\xc5\xa1ih. Dose\xc5\xbeene spremembe so bile bolj navidezne kot vsebinske. Pritisk monarhije ni bil tolik\xc5\xa1en, da bi se jezuitska gimnazija hitro preobrazila iz latinske v \xc5\xa1olo s predmetnim poukom, kot so ga narekovale potrebe po naravoslovni izobrazbi in poglobljenem znanju humanistike._NEWLINE_Izraz gimnazija se je le po\xc4\x8dasi uveljavil kot ime za srednjo \xc5\xa1olo, ki ima svoje mesto med osnovno \xc5\xa1olo na eni in visoko \xc5\xa1olo na drugi strani. Tudi visoko \xc5\xa1olo so v Ljubljano prinesli jezuiti, v 17. stoletju s predavanji iz moralne teologije, v za\xc4\x8deku 18. stoletja pa s poukom filozofije. Vendar to ni bila univerza, ampak le priprava nanjo \xe2\x80\x93 za teolo\xc5\xa1ki in filozofski \xc5\xa1tudij te vrste se je uveljavil izraz licej._NEWLINE_Od leta 1762 je de\xc5\xbeelno glavarstvo Vojvodine Kranjske pisalo sezname dijakov Catalogus et Informatio de inferioribus classibus Gymnasii Labacensis. V katalog so pod raz\xc5\xa1irjenim naslovom vklju\xc4\x8dili tudi tiste, ki so nadaljevali \xc5\xa1tudij na vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski stopnji. Poleg tega je od de\xc5\xbeelne uprave poobla\xc5\xa1\xc4\x8dena tiskarna vsako leto natisnila \xc5\xa1e zve\xc5\xbe\xc4\x8di\xc4\x8d z imeni dijakov, nagrajenih za najbolj\xc5\xa1e \xc5\xa1olske uspehe. Posebej so bila natisnjena imena \xc5\xa1tudirajo\xc4\x8dih na vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski stopnji, ki so kon\xc4\x8dali \xc5\xa1tudij ali pripravili pismene naloge iz fizike, filozofije in podobnega. Objave so bili dele\xc5\xbeni tudi tisti gimnazijci, ki so sestavili latinske traktate na prilo\xc5\xbenostno temo, se pomerili v govorni\xc5\xa1tvu ali tekmovali v lepopisju. Seznam gimnazijcev jezuitske gimnazije je tako postal javen dokument, ki je prinesel gimnaziji naslov Archiducale Gymnasium Labacense, bila pa je del Archiducalis Academia Collegii Societatis Jesu._NEWLINE_S pape\xc5\xa1ko bulo pape\xc5\xbea Klementa XIV. Dominus ac Redemtor Noster z dne 21. julija 1773 je bil jezuitski red razpu\xc5\xa1\xc4\x8den. Cesarica Marija Terezija se je s svojim dekretom septembra istega leta pridru\xc5\xbeila drugim evropskim dr\xc5\xbeavam, ki so si ravno tako prisvojile premo\xc5\xbeenje in ustanove jezuitskega reda, jezuitska gimnazija je po 176 letih pre\xc5\xa1la v dr\xc5\xbeavne roke. Gimnazija je kot Archiducale Gymnasium Labacense in kot del Archiducalis Academia Labacensis nadaljevala pouk z istimi profesorji in po istem u\xc4\x8dnem programu, ki je do\xc5\xbeivel spremembe \xc5\xa1ele v naslednjem desetletju.'