b'\n_START_ARTICLE_\nIbisi\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nImajo dolge noge in vrat, kljun je dolg, tanek in navzdol upognjen, na konici splo\xc5\xa1\xc4\x8den; z njim v blatu i\xc5\xa1\xc4\x8dejo \xc4\x8drve in \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. Po obliki kljuna lahko lo\xc4\x8dimo dve poddru\xc5\xbeini: \xc5\xbeli\xc4\x8darke in ibise, med katere spada tudi sveti ibis.\n_START_SECTION_\nSveti ibis\n_START_PARAGRAPH_\nSveti ibis (znanstveno ime Threskiornis aethiopica) je velik okoli 75\xc2\xa0cm. \xc5\xbdivi v Afriki j. od Sahere in Arabiji. Perje je belo, letalna peresa so na koncu \xc4\x8drna. Kljun, glava in vrat so goli in \xc4\x8drni. V Starem Egiptu je bil sveta \xc5\xbeival.\n_START_SECTION_\nHageda\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nHageda\xc5\xa1 (znanstveno ime Hagedashia hagedash) je velik okoli 70\xc2\xa0cm. \xc5\xbdivi v tropski Afriki. Perje je rjavo obarvano, hrbet in krila so kovinsko lesketajo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nKlav\xc5\xbear\n_START_PARAGRAPH_\nKlav\xc5\xbear (znanstveno ime Geronticus eremita, grivati ibis) je velik okoli 75\xc2\xa0cm. Razen gole rde\xc4\x8de glave in rde\xc4\x8dega kljuna je \xc4\x8drno obarvan. \xc5\xbdivi v jugozahodni Aziji, posami\xc4\x8dno tudi v Maroku. Na temenu ima podalj\xc5\xa1ana okrasna peresa. Grozi mu izumrtje.\n_START_SECTION_\nPlevica\n_START_PARAGRAPH_\nPlevica (znanstveno ime Plegadis falcinellus) je velika okoli 55\xc2\xa0cm. Perje na telesu je temno rjavo, peruti so kovinsko zeleno lesketajo\xc4\x8de. \xc5\xbdivi v ju\xc5\xbeni Evraziji, Afriki, Avstraliji in na zahodnoindijskih otokih. Je edini predstavnik ibisov, ki gnezdi tudi v Evropi. V Sloveniji je le preletni gost.\n_START_SECTION_\nRde\xc4\x8di srpa\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nRde\xc4\x8di srpa\xc4\x8d (znanstveno ime Eudocinus ruber) je velik okoli 65\xc2\xa0cm. Telo ima svetle\xc4\x8de rde\xc4\x8de obarvano. \xc5\xbdivi na severovzhodni obali ju\xc5\xbene Amerike.'