b'\n_START_ARTICLE_\nMladina (1924)\n_START_SECTION_\nO reviji\n_START_PARAGRAPH_\nUredni\xc5\xa1tvo Mladine se je zavzemalo za vsebinsko radikalne in tudi utopi\xc4\x8dne socialisti\xc4\x8dne ideje, s posebno prizadevnostjo pa so se avtorji lotevali vpra\xc5\xa1anja kapitalizma, slovenstva in so\xc4\x8dasne kulturne politike. Mladina se je rodila iz stiske v kateri sta se zna\xc5\xa1li na za\xc4\x8detku 19. stoletja dve najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i stranki na Slovenskem, klerikalna in liberalna, ki sta bili lastnici srednje\xc5\xa1olskih in visoko\xc5\xa1olskih domov, poleg tega pa sta odlo\xc4\x8dali tudi o podeljevanju \xc5\xa1tipendij (to graja Milo\xc5\xa1 \xc5\xa0tibler v \xc4\x8dlanku Dijak in politika (I. letnik, 2-4. \xc5\xa1t.)). Mladina v prvem letniku ni na\xc5\xa1la ne srednje\xc5\xa1olskih in tudi ne visoko\xc5\xa1olskih somi\xc5\xa1ljenikov in je po besedah Ludvika Mrzela dajala\xc2\xa0\xc2\xbbvtis revije za mladino, ki jo pi\xc5\xa1ejo odrasli\xc2\xab._NEWLINE_V Mladini je literaturi bilo dodeljeno precej skromno mesto. Pomembnej\xc5\xa1e je bilo le Kosovelovo prizadevanje za uveljavljanje na\xc4\x8del literarnega ekspresionizma, izstopajo pesmi takrat 19-letnega Antona Ocvirka ter \xc4\x8dlanki o Antonu Podbev\xc5\xa1ku: Bratko Kreft: Recitacijski ve\xc4\x8der na \xc5\xa1entjakobskem odru (Mladina 1926), Vladimir Premru: Par besed o delovanju g. Antona Podbev\xc5\xa1ka (Mladina 1925/26), Franc Oni\xc4\x8d: Tretja slika Antona Podbev\xc5\xa1ka (Mladina, 1926/27)._NEWLINE_Nekateri sodelavci, ki so v Mladini tudi redno objavljali, so bili: Sre\xc4\x8dko Kosovel (leta 1925 objavi v Mladini pesem Godba pomladi), Ciril Debevec, Ivan Grahor, Anton Ocvirk (v Mladini objavi svoje prve pesmi), Vladimir Premru, Oton Berkopec, Du\xc5\xa1an Kermavner, Radivoj Rehar, idr.\n_START_SECTION_\nUredniki\n_START_PARAGRAPH_\nI. letnik: prvo \xc5\xa1tevilko prvega letnika je urejal Ivan Albreht, nato pa je urejanje prevzel Stanko Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d_NEWLINE_II. letnik: Uredni\xc5\xa1ki odbor_NEWLINE_III. letnik: od prve do pete \xc5\xa1tevilke je Mladino urejal Bratko Kreft (1926/27), od \xc5\xa1este do desete \xc5\xa1tevilke pa sta urednika bila Alfonz Gspan in Vinko Ko\xc5\xa1ak (1926/27, 1927/28)_NEWLINE_IV. letnik: prvo in drugo \xc5\xa1tevilko zadnjega letnika sta urejala Alfonz Gspan in Vinko Ko\xc5\xa1ak.\n_START_SECTION_\nSre\xc4\x8dko Kosovel\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1925 se je Mladina preusmerila v bojno glasilo skrajne levice mlade kulturne generacije, ki je bila pod vplivom oktobrske revolucije. Pobudnik in glavni organizator te preusmeritve je bil Sre\xc4\x8dko Kosovel, ki mu je v 1. \xc5\xa1tevilki II. letnika urednik Stanko Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d zaupal Uvodne besede. V letih 1925/26 so urejanje Mladine prevzeli \xc4\x8dlani \xc2\xbbLiterarno-dramati\xc4\x8dnega kro\xc5\xbeka Ivan Cankar\xc2\xab, ki ga je leta 1925 ustanovil Sre\xc4\x8dko Kosovel in v katerem sta sodelovala \xc5\xa1e Alfonz Gspan in Bratko Kreft. Ti revijo urejajo kolektivno, vendar pod vodstvom in vplivom Kosovela. Sre\xc4\x8devali so se v enosobnem stanovanju Cirila Debevca v prvem nadstropju Kri\xc5\xbeevni\xc5\xa1ke ulice \xc5\xa1t. 8, v Ljubljani. Bratko Kreft je o Kosovelu zapisal, da se je v tem \xc4\x8dasu \xc5\xbee odmaknil od konstruktivizma in oblikoval svojo tretjo razvojno stopnjo. Kreft ga je veliko krat prosil za objavo kak\xc5\xa1ne njegove pesmi, vendar je Kosovel vedno odklonil, \xc4\x8de\xc5\xa1, da \xc5\xa1e niso izpiljene. Na koncu sta se ustavila pri Godbi pomladi, katere objave pa Kosovel ni ve\xc4\x8d do\xc4\x8dakal, saj je isto leto umrl. Stran pred njo je v Mladino bil vlo\xc5\xbeen list s poro\xc4\x8dilom o njegovi smrti.'