b'\n_START_ARTICLE_\nKovalentni kristal\n_START_PARAGRAPH_\nKovalentni kristal je kristal, kjer so atomi med seboj povezani s kovalentno vezjo. Lahko bi rekli, da je kovalentni kristal ena sama velemolekula. Le malo snovi tvori kovalentne kristale. Za ogljik je zna\xc4\x8dilno, da lahko tvori celo vrsto kovalentnih kristalov. Najbolj znana sta diamant in grafit, ki se precej razlikujeta po svojih lasnostih. Razli\xc4\x8dne lasnosti obeh snovi so posledica razli\xc4\x8dne razporeditve atomov v kovalentnih kristalih diamanta in grafita.\n_START_SECTION_\nDiamant\n_START_PARAGRAPH_\nV diamantu je vsak ogljikov atom povezan s kovalentnimi vezmi s \xc5\xa1tirimi ogljikovi atomi, ki so v oglji\xc5\xa1\xc4\x8du tetraedra. Tetraedri pa so povezani med seboj preko oglji\xc5\xa1\xc4\x8d. Pri tem vsi valen\xc4\x8dni elektroni ogljikovih atomov tvorijo kovalentne vezi, zato diamant ne prevaja elektri\xc4\x8dnega toka. Diamant je najtr\xc5\xa1a znana snov v naravi, kar je posledica mo\xc4\x8dnih kovalentnih vezi med ogljikovimi atomi. Med njimi delujejo kohezijske sile.\n_START_SECTION_\nGrafit\n_START_PARAGRAPH_\nGrafit ima plastovito strukturo. V plasteh je vsak ogljikov atom povezan s kovalentnimi vezmi s tremi ogljikovimi atomi. Tako ostane vsakemu ogljikovemu atomu v plasti po en valen\xc4\x8dni elektron. Vsi ti prosti elektroni se lahko gibljejo po plasti, zato grafit prevaja elektri\xc4\x8dni tok. Grafit je lahko tudi mazava, mehka snov, ker se plasti zlahka premikajo._NEWLINE_Obe snovi sta le dve od \xc5\xa1tevilnih alotropnih modifikacij ogljika.'