b'\n_START_ARTICLE_\nTone Pretnar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v obrtni\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini iz Tr\xc5\xbei\xc4\x8da. Tam je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo, maturiral je leta 1964 na Gimnaziji Kranj. \xc5\xa0tudiral je slovenski in ruski jezik na Filozofski fakulteti v Ljubljani, diplomiral je februarja 1971. Kot lektor slovenskega jezika je deloval na univerzah v Var\xc5\xa1avi, Gradcu, Krakovu, Celovcu. Znanstveno pot je za\xc4\x8del na Poljski akademiji znanosti in umetnosti v Var\xc5\xa1avi leta 1972 in kmalu postal mednarodno priznan strokovnjak za verzologijo. Svojo raziskovalno metodo je predstavil v magistrski nalogi z naslovom Iz zgodovine slovenskega verznega oblikovanja od za\xc4\x8detkov do Pre\xc5\xa1erna in delo zagovarjal na Univerzi v Ljubljani leta 1980. Doktoriral je v Var\xc5\xa1avi leta 1988 z disertacijo Mickiewicz in Pre\xc5\xa1eren. Istega leta je postal docent za primerjalno slovansko knji\xc5\xbeevnost na Oddelku za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnost Filozofske fakultete v Ljubljani. _NEWLINE_Predaval je na razli\xc4\x8dnih univerzah \xe2\x80\x93 Osijeku (1987\xe2\x80\x931989), Trstu (1989), Celovcu (1990), Katovicah (1992), bil je tudi na enomese\xc4\x8dnem \xc5\xa1tudijskem bivanju v Vilniusu v Litvi (1991). Nastopil je na konferencah v Poznanju (1989), Kaliszu (1989), Wroc\xc5\x82awu (1990), na zborovanjih slovenskih slavistov, kjer je predstavljal referate o poljsko-slovenskih literarnih razmerjih. Kot \xc4\x8dlan mednarodne verzolo\xc5\xa1ke sekcije pri In\xc5\xa1titutu za literarne raziskave poljske akademije znanosti v Var\xc5\xa1avi je z referati sodeloval na letnih sre\xc4\x8danjih, z objavami pa v zbornikih Primerjalna slovanska metrika (1992, 1993). _NEWLINE_Do leta 1992 je kot lektor redno sodeloval s predavanji na SSJLK. Od leta 1986 je bil \xc4\x8dlan \xc5\xbeirije mednarodne literarne prireditve Vilenice. Leta 1987 je prejel priznanje poljskega ministrstva za kulturo in leta 1991 Sovretovo nagrado za prevode iz polj\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_1. oktobra 1992 je od\xc5\xa1el na Poljsko na In\xc5\xa1titut za slovansko filologijo \xc5\xa0lezijske univerze v Katovicah, kjer je za\xc4\x8del delati kot profesor slovenskega jezika, literature in kulture. Tam je 16. novembra 1992 umrl. _NEWLINE_Pokopan je v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du, kjer je bil celo \xc5\xbeivljenje zelo cenjen (prejel je Pre\xc5\xa1ernovo nagrado Gorenjske za leto 1984, Plaketo mesta Tr\xc5\xbei\xc4\x8d za leto 1991 in ve\xc4\x8dkrat Kurnikovo priznanje doma\xc4\x8dega kraja). Bil je prvi potujo\xc4\x8di knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du, honorarno je delal v ob\xc4\x8dinski mati\xc4\x8dni knji\xc5\xbenici ter v specialni knji\xc5\xbenici v Bomba\xc5\xbeni predilnici in tkalnici v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du. Od leta 1993 knji\xc5\xbenica v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du nosi njegovo ime. Ob dvajseti obletnici Pretnarjeve smrti so v knji\xc5\xbenici odprli sobo, posve\xc4\x8deno znamenitemu me\xc5\xa1\xc4\x8danu.\n_START_SECTION_\nStrokovno delo\n_START_PARAGRAPH_\nJedro njegovega dela je v metriki oziroma verzologiji, (primerjalni) teoriji in zgodovini verznega oblikovanja besedil. Njegovi drugi literarnovedni interesi so bili usmerjeni v  primerjalno slavistiko (\xc5\xa1tudij slovensko-poljskih literarnih stikov, teorija in zgodovina prevajanja) ter v  raziskave iz zgodovine slovenskega slovstva od Bri\xc5\xbeinskih spomenikov do najnovej\xc5\xa1ih romanov. Poleg znanstvenih \xc5\xa1tudij je objavil ve\xc4\x8d knjig prevodov (poljska, \xc4\x8de\xc5\xa1ka, ruska, litovska in angle\xc5\xa1ka pesni\xc5\xa1ka in prozna besedila) in izvirne prilo\xc5\xbenostne poezije, za katero si je izbral termin grafomanija. Bil je tudi urednik.'