b'\n_START_ARTICLE_\nOrada\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOrada je bo\xc4\x8dno stisnjena masivna riba z mo\xc4\x8dno in paraboli\xc4\x8dno zakrivljeno glavo z velikimi usti, v katerih so mo\xc4\x8dni zobje (meljaki), s katerimi tre \xc5\xa1kolj\xc4\x8dne lupine, saj so \xc5\xa1koljke njena glavna hrana. Hrbet orade je modrozelen, boki sivomodri z vzdol\xc5\xbenimi temnej\xc5\xa1imi progami, na zgornjem robu \xc5\xa1kr\xc5\xbenega poklopca pa ima \xc4\x8drno pego._NEWLINE_Zraste do dol\xc5\xbeine 60 cm in dose\xc5\xbee do 10 kg te\xc5\xbee. Spolno dozori v drugem letu starosti, pri samcih pa se v tretjem ali \xc4\x8detrtem letu mo\xc5\xa1ki spolni organi za\xc4\x8dnejo spreminjati v \xc5\xbeenske. Tako so veliki primerki skoraj brez izjeme samice.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nOrada \xc5\xbeivi povsod v obalnem pasu, do globine 20 metrov, zadr\xc5\xbeuje pa se v bli\xc5\xbeini ve\xc4\x8djih \xc5\xa1kolj\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d. Pogosto se zadr\xc5\xbeuje tudi v somornici, zaradi \xc4\x8desar dela veliko \xc5\xa1kodo v umetnih goji\xc5\xa1\xc4\x8dih \xc5\xa1koljk. Zaradi velike prilagodljivosti orade na veliko gojijo v ribogojnicah, kjer hitro raste in v dveh letih dose\xc5\xbee prodajno te\xc5\xbeo med 25 in 30 dekagramov. Domovina orade so vsa morja Sredozemlja, \xc4\x8crno morje in obala Atlantskega oceana.\n_START_SECTION_\nPriljubljenost\n_START_PARAGRAPH_\nOradino meso je belo in izjemno okusno, pri ve\xc4\x8djih primerkih pa lahko postane nekoliko pusto. Ribe do te\xc5\xbee 1 kg sodijo v najvi\xc5\xa1ji kakovostni razred, pripravljajo pa jo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Najbolj okusna naj bi bila kuhana, \xc4\x8deprav jo pogosto tudi cvrejo, pe\xc4\x8dejo in pripravljajo na \xc5\xbearu._NEWLINE_Orada je tudi izjemno priljubljena riba za \xc5\xa1portni ribolov. Lovijo jo s palico, na parangal, z mre\xc5\xbeami, pa tudi s harpunami. Izjemno priljubljen je tudi lov na orade s podvodno pu\xc5\xa1ko.'