b'\n_START_ARTICLE_\nOtto von Bismarck\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani pravni fakulteti je vstopil v diplomacijo. Leta 1851 je postal poslanec v pruskem de\xc5\xbeelnem zboru, 1859 pruski poslanec v Petrogradu in 1862 v Parizu. Istega leta je postal pruski kancler._NEWLINE_Od takrat naprej si je prizadeval za zdru\xc5\xbeitev Nem\xc4\x8dije pod okriljem Prusije in nato krepitev in \xc5\xa1irjenje nem\xc5\xa1kega cesarstva. Sprva je korenito reorganiziral in moderniziral pruske oboro\xc5\xbeene sile._NEWLINE_Leta 1864 je skupaj z Avstrijo napadel Dansko in Prusiji priklju\xc4\x8dil osvojeni Schleswig. Leta 1866 je premagal svojo biv\xc5\xa1o avstrijsko zaveznico in priklju\xc4\x8dil Prusiji \xc5\xa1e severne nem\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavice ter ustanovil Severnonem\xc5\xa1ko konfederacijo._NEWLINE_Leta 1870 je izzval francosko-prusko vojno in po zmagi priklju\xc4\x8dil \xc5\xa1e ju\xc5\xbene nem\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. 18. januarja 1871 so v Versaillesu razglasili Nem\xc4\x8dijo za cesarstvo, pruskega kralja Viljema I. pa za cesarja. V sklopu cesarstva so nekateri monarhi v zvezi ohranili poglavitne pravice suverenov._NEWLINE_Leta 1873 je sklenil zvezo treh cesarjev (z Avstro-Ogrsko in Rusijo) in na ta na\xc4\x8din hotel osamiti Francijo. Rusija je kmalu izstopila iz zveze, zato je 1882 ustanovil podobno zvezo z Italijo in Avstro-Ogrsko._NEWLINE_Leta 1885 je pridobil nekaj afri\xc5\xa1kih kolonij in sklenil z Rusijo varnostni pakt._NEWLINE_V notranji politiki se je opiral na junkerje in velike kapitaliste; sku\xc5\xa1al je vzpostaviti in utrditi pruski militaristi\xc4\x8dni absolutizem. S katoli\xc5\xa1ko cerkvijo na nem\xc5\xa1kem jugu se je zapletel v t. i. Kulturkampf. Boril se je proti delovanju socialistov in proti politi\xc4\x8dni svobo\xc5\xa1\xc4\x8dini; v ta namen je 1878 izdal Izjemni zakon, ki je prepovedal delovanje socialnih demokratov. Zaradi teh dejanj je postajal vse manj priljubljen med ljudmi, zato je 1890 odstopil po prepiru s cesarjem Viljemom II.'