b"\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbeina Gonzaga\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi zgodovinsko pomembni \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine so na strani menihov opatije v Polironeju sodelovali z  gvelfsko stranko.  V 12. stoletju so postali vladajo\xc4\x8da dru\xc5\xbeina v Mantovi, ki je napredovala, ko so njihovi zavezniki, Bonacolsi, premagali tradicionalnega sovra\xc5\xbenika, dru\xc5\xbeino Casalodi. Leta 1328 pa je Ludovico I. Gonzaga (\xe2\x80\xa01360) s pomo\xc4\x8djo Scaligerijev iztrgal Bonacolsijem oblast nad mestom ter se kot vodja ljudstva (capitano del popolo) Mantove priklju\xc4\x8dil stranki gibelinov in postal vikar cesarja Ludvika IV. _NEWLINE_Ludovica sta nasledila sin Guido (1360\xe2\x80\x931369) in vnuk Ludovico II. (1369\xe2\x80\x931382). Mlaj\xc5\xa1i sin Ludovica I., Feltrino, je leta 1335 zavzel Reggio; leta 1371 ga je dru\xc5\xbeina Visconti prisilila, da je posest prodal, kupil pa je grofiji Novellara in Bagnolo, kjer so Gonzage vladali do leta 1728._NEWLINE_Glavno dru\xc5\xbeinsko vejo je nadaljeval prvi Ludovicov sin Francesco I. (1382\xe2\x80\x931407), ki je iskal ravnote\xc5\xbeje med mo\xc4\x8dnimi sosedi; ker ga je ogro\xc5\xbeal milanski vojvoda Gian Galeazzo Visconti, je opustil tradicionalno zavezni\xc5\xa1tvo z Milanom in se za nekaj \xc4\x8dasa povezal z Bene\xc5\xa1ko republiko._NEWLINE_Francescov sin Gianfrancesco (1407\xe2\x80\x931444) je bil slavni vojskovodja. Cesar Sigismund mu je leta 1433 za zvestobo podelil naslov markiz Mantove; s tem je uradno potrdil polo\xc5\xbeaj, ki si ga je rodbina Gonzaga prisvojila s silo. Dokaz markizovega velikega ugleda je bila tudi poroka  njegove h\xc4\x8dere Margherite z Leonellom d'Este, markizom Ferrare (1435). V njegovem \xc4\x8dasu je Vittorino da Feltre v eni od dru\xc5\xbeinskih vil blizu Mantove ustanovil  prvo humanisti\xc4\x8dno \xc5\xa1olo (1423). V Mantovo so za\xc4\x8deli prihajati umetniki, med njimi Andrea Mantegna in Leon Battista Alberti, ter za\xc4\x8deli spreminjati in krasiti mesto. To se je nadaljevalo tudi, ko je vladal Gianfrancescov sin Ludovico III. Gonzaga (1444\xe2\x80\x9378). Tudi on je bil slaven vojskovodja; bil pa je tudi humanisti\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeen ter mecen literature in umetnosti._NEWLINE_Ludovicov sin Federico I. (1478\xe2\x80\x9384) in vnuk Francesco II. (1484\xe2\x80\x931519) sta nadaljevala voja\xc5\xa1ko tradicijo dru\xc5\xbeine in \xc5\xa1e povzdignila mantovsko gospostvo. V nevarnih in te\xc5\xbekih politi\xc4\x8dnih razmerah, ki so se pojavile v severni Italiji po vdoru Francozov (1494), se je dru\xc5\xbeina Gonzaga postavila na stran cesarja Karla V. V bitki pri Fornovu so vodili zdru\xc5\xbeeno italijansko vojsko proti francoskemu kralju Karlu VIII. Kasneje se je Francesco II. bojeval v Neapeljskem kraljestvu in v Toskani, dokler ga leta 1509 niso ujeli Bene\xc4\x8dani. Po izpustitvi se je oprijel miroljubnej\xc5\xa1e in spravljivej\xc5\xa1e politike in ob podpori svoje \xc5\xbeene, slavne Isabelle d'Este, doma skrbel za razcvet lepih umetnosti in literature._NEWLINE_Nasledil ga je sin Federico II. (1519\xe2\x80\x931540), glavni poveljnik pape\xc5\xa1ke vojske. Po kambrejskem miru (1529) ga je njegov zaveznik in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik Karel V. leta 1530 povi\xc5\xa1al v vojvodo Mantove. Leta 1531 se je poro\xc4\x8dil z dedinjo marke Montferrato, Margherito Paleolog, in s tem za dru\xc5\xbeino pridobil tudi marko Montferrato. Med vladanjem Federica II. je mantovski dvor dosegel vi\xc5\xa1ek odli\xc4\x8dnosti. Dvorci in vile so bili bogato opremljeni in sijajno okra\xc5\xa1eni, med njimi slavna pala\xc4\x8da za razvedrilo Tejetska pala\xc4\x8da, ki jo je zgradil in poslikal arhitekt in slikar Giulio Romano. Na mantovskem dvoru so na\xc5\xa1li delo in podporo mnogi umetniki, med njimi pisatelji in pesniki Baldessare Castiglione, Matteo Bandello, Ludovico Ariosto, Francesco Berni, slovni\xc4\x8dar Pietro Bembo in slikarji Rafael, Leonardo da Vinci, Tizian._NEWLINE_V tem obdobju sta se pojavili dve vzporedni kadetski veji rodbine Gonzaga, ki sta bili kasneje pomembni za odnose v rodbini.  Prvo je ustanovil mlaj\xc5\xa1i Federicov brat Ferrante I., ki je bil vzgojen na \xc5\xa1panskem dvoru in je bil od mladih nog spremljevalec kasnej\xc5\xa1ega cesarja Karla V., ki mu je zvesto slu\xc5\xbeil do smrti. Leta 1539 je z bogato doto svoje \xc5\xbeene Isabelle di Capua kupil grofijo Guastalla in postal za\xc4\x8detnik guastalske kadetske veje Gonzaga. Druga je nastala po poroki Federicovega mlaj\xc5\xa1ega sina Luigija (\xe2\x80\xa01595), ki je bil vzgojen v Franciji in je leta 1581 s poroko s Henriette von Kleve, h\xc4\x8derko vojvode Francisa I. Neversa in Rethela, postal neverski vojvoda in za\xc4\x8detnik kadetske veje Gonzaga - Nevers._NEWLINE_V Mantovi in Monferratu je Federica II. nasledil njegov prvi sin Francesco III. (1540\xe2\x80\x9350), a je mlad umrl in prepustil svoj polo\xc5\xbeaj bratu Guglielmu I. (1550\xe2\x80\x9387), ki je bil slab in zapravljiv vladar. V tem mu je bil podoben tudi sin Vincenzo I. (1587\xe2\x80\x931612), ki pa je mnogo denarja namenil kulturi; zaposlil je slikarja Rubensa in skladatelja Claudia Monteverdija, bil pokrovitelj pesnika Torquata Tassa in astronoma  Maginija, ki je pripravil prvi geografski atlas Italije._NEWLINE_Ko so vladali Vincenzovi sinovi, Francesco IV. (1612), Ferdinand I. (1612\xe2\x80\x9326) in Vincenzo II. (1626\xe2\x80\x9327), se je gospodarsko pe\xc5\xa1anje vojvodine nadaljevalo. Po smrti zadnjega med njimi (v naslednji generaciji je za njimi ostala le h\xc4\x8derka Francesca IV., Maria (*1609, \xe2\x80\xa01660), ki se je poro\xc4\x8dila s sinom Carla I. iz veje Nevers) je med neversko in guastallsko kadetsko vejo pri\xc5\xa1lo do nasledstvene vojne, ki sta jo v ozadju podpihovali Francija in Habsbur\xc5\xa1ka monarhija, ki sta se v tridesetletni vojni bojevali za vpliv v Italiji. Po treh letih bojev (1628\xe2\x80\x9331), ki so bili sprva v Montferratu in Piemontu, nato pa je habsbur\xc5\xa1ka vojska prodrla do Mantove, dolgo oblegala mesto in ga po zavzetju tri dni ropala. Zaradi tridesetletne vojne v Nem\xc4\x8diji (ko so \xc5\xa0vedi pritisnili s severa) Habsbur\xc5\xbeanom ni uspelo obdr\xc5\xbeati Mantove. Po miru v Cherascu (junij 1631) je nasledstvo v vojvodini Mantova in vojvodini  Montferrato pripadlo neverski veji Gonzaga, s tem da je morala del vojvodine Montferrato (pokrajini Trino in Alba) odstopiti Savoji in del vojvodine Mantova (Luzzara in Reggiolo)  guastallski veji Gonzaga._NEWLINE_Leta 1631 je tako postal neverski vojvoda Carlo III., sin Luigija Gonzage, tudi mantovski vojvoda Carlo I. (1631\xe2\x80\x9337). Nasledil ga je njegov vnuk Carlo II. (1637\xe2\x80\x9365), ki je leta 1659 prodal vojvodini Nevers in Rethel. Sin slednjega je leta 1681 prodal tudi vojvodino Montferrato. Leta 1708 so med \xc5\xa1pansko nasledstveno vojno Mantovo prevzeli Habsbur\xc5\xbeani._NEWLINE_\xc4\x8clani dru\xc5\xbeine Gonzaga so vladali v Mantovi do leta 1708 in v Guastalli do leta 1746. Obe vladajo\xc4\x8di veji sta izumrli. Neprekinjena pa je ostala do danes veja dru\xc5\xbeine Gonzaga iz Vescovata, ki jo je za\xc4\x8del sin Federica I. Gonzage (\xe2\x80\xa01484), Giovanni. Na \xc4\x8delu je plemi\xc4\x8d Maurizio Ferrante Gonzaga, princ Svetega rimskega cesarstva, markiz Gonzaga, grof Villanove, grof Cassolnova, markiz Vodice, gra\xc5\xa1\xc4\x8dak Vescovata, patricij Veneta (rojen 1941). Dru\xc5\xbeina \xc5\xbeivi v Milanu v pala\xc4\x8di, zgrajeni leta 1906, in dednem gradu v Cavernagu._NEWLINE_Za zgodovino arhitekture je pomembna tudi kadetska veja Gonzaga iz Sabbionete, ki jo je ustanovil tretji sin Ludovica III. (\xe2\x80\xa01478), Gianfracesco, in katere zadnji vladar, Vespazijan (1532\xe2\x80\x931591), sam tudi arhitekt, je staro naselje Sabbioneta preoblikoval v idealno renesan\xc4\x8dno mesto."