b'\n_START_ARTICLE_\nFredegunda\n_START_SECTION_\nVzpon na prestol\n_START_PARAGRAPH_\nFredegunda je bila su\xc5\xbenja in slu\xc5\xbeabnica Hilperikove prve \xc5\xbeene Audovere. Postala je Hilperikova ljubica in ga uspela prepri\xc4\x8dati, da se je lo\xc4\x8dil od Audovere in jo poslal v samostan. Ko je Hilperik izvedel, da se je njegov brat in glavni tekmec Sigibert I. Avstrazijski leta 567 poro\xc4\x8dil z vizigotsko princeso Brunhildo, h\xc4\x8derko kralja Atanagilda, se je odlo\xc4\x8dil nevtralizirati borebitno bratovo zvezo z Vizigoti s poroko z Brunhildino sestro Galsvinto. Gregor Tourski omenja, da je nevesta s seboj prinesla bogato doto in takoj dosegla Hilderikovo naklonjenost._NEWLINE_Galsvinta se kot pobo\xc5\xbena kristjanka ni mogla v\xc5\xbeiveti v razvrat, zna\xc4\x8dilen za dvore merovin\xc5\xa1kih vladarjev, in je Hilperika prisilila, da je z dvora pregnal vse prile\xc5\xbenice, kurtizane in prostitutke. Med pregnanimi je bila tudi Fredegunda. Kralja je zanimanje za nevesto kmalu minilo in Galsvinto so \xc5\xa1e isto leto na\xc5\xa1li zadavljeno v njeni spalnici. Vsi zgodovinarji se strinjajo, da je zlo\xc4\x8din storil ali naro\xc4\x8dil Hilperik. Fredegunda se je po njeni smrti vrnila na dvor, se poro\xc4\x8dila s Hilperikom in postala kraljica.\n_START_SECTION_\nUmori\n_START_PARAGRAPH_\nFredegunda je leta 575 domnevno naro\xc4\x8dila umor Sigiberta I. Avstrazijskega, njegovega sina Hildeberta II., svojega svaka burgundskega kralja Guntrama in avstrazijske kraljice Brunhilde. Po Hilperikovem skrivnostnem umoru leta 584 si je prilastila kraljeve dragocenosti in se zatekla v pari\xc5\xa1ko katedralo Notre Dame. Njo in njenega sina Klotarja II. je do svoje smrti leta 592 \xc5\xa1\xc4\x8ditil burgundski kralj Guntram. Ponovno ovdovela Fredegunda je posku\xc5\xa1ala zapeljati nevstrijskega plemi\xc4\x8da Eberulfa, ki jo je zavrnil. Gregor Tourski jo je osumil, da je organizirala tudi Eberulfov umor.\n_START_SECTION_\nPreganjanje \xc5\xa1kofa Pretekstata\n_START_PARAGRAPH_\nGregor Tourski trdi, da je preganjanje rouenskega \xc5\xa1kofa Pretekstata predvsem Fredegundina zasluga. Po Pretekstatovi vrnitvi iz pregnanstva mu je kraljica med sre\xc4\x8danjem v cerkvi zagrozila s ponovnim izgonom. \xc5\xa0kofa njena gro\xc5\xbenja ni skrbela, ker je verjel v svojo nagrado v nebesih in Fredegundino kazen v peklu. Leta 586 je Fredegunda ukazala, da Pretekstata umorijo in eden od njenih pla\xc4\x8dancev ga je med velikono\xc4\x8dno ma\xc5\xa1o zabodel z no\xc5\xbeem. Kraljica ga je kasneje obiskala in mu na smrtni postelji obljubila pomo\xc4\x8d svojih zdravnikov. Gregor Tourski na njen obisk gleda kot na izgovor, da bi ga videla umreti. Pretekstat jo je pozval, naj se pokesa svojih grehov, in podlegel smrtnim ranam. Fredegunda je kasneje organizirala \xc5\xa1e ve\xc4\x8d umorov politi\xc4\x8dnih osebnosti, ki so jo obto\xc5\xbeili za Pretekstatov umor. Med njimi sta bila tudi \xc5\xa1kof Bayeauxa kralj Guntram.\n_START_SECTION_\nBolezen\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 580 je v Galiji izbruhnila epidemija gri\xc5\xbee, za katero so zboleli tudi Fredegundin mo\xc5\xbe kralj Hilperik in juna sinova Klodebert in Dagobert. Fredegunda, prepri\xc4\x8dana, da je epidemija posledica njenih grehov, je se\xc5\xbegala ve\xc4\x8d dav\xc4\x8dnih evidenc, za katere se je bala, da niso pravi\xc4\x8dne, in prepri\xc4\x8dala Hilperika, da je to storil tudi on. Njena sinova bolezni nista pre\xc5\xbeivela. Po njuni smrti je obilno obdarovala cerkev in reve\xc5\xbee, da bi se odkupila za svoje grehe. Med obleganjem Tournaia je resno zbolel tudi Fredegundin tretji sin Samson. Po Gregorju Tourskem se je Fredegunda bala, da se bo nalezla sinove bolezni, zato ga je zavrgla in pustila umreti. Kralj je bil zaradi njenih dejanj ogor\xc4\x8den, ker otrok \xc5\xa1e ni bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den. Samson je \xc5\xbeivel dlje kot je pri\xc4\x8dakovala, zato ga je na kraljevo zahtevo dala krstiti.\n_START_SECTION_\nGregor Tourski\n_START_PARAGRAPH_\nGregor Tourski jo opisuje kot brezobzirno morilko in kruto sadistko, ki je imela v tem pogledu samo nekaj tekmecev. \xc4\x8cetudi se ni nikoli sre\xc4\x8dala s kraljico Brunhildo, je Brunhildin krut umor, ki ga je opravil njen sin Klotar II., nosil znak Fredegundinega sovra\xc5\xa1tva. Klotar je kraljico, ki je bila \xc5\xbee v \xc5\xa1estdesetih letih, pustil cele tri dni na natezalnici, potem pa jo je dal prikleniti na \xc5\xa1tiri konje in raz\xc4\x8detveriti._NEWLINE_Gregor trdi, da je bila Fredegunda tudi nemoralna. Med kosilom s kraljem Guntramom je malo pred tem ovdovela Fredegunda zapustila omizje z izgovorom, da je nose\xc4\x8da. Najava je kralja presenetila, saj je bil sin Klotar II. rojen komaj \xc5\xa1tiri mesece pred tem. Gregor omenjeno dejanje razlaga z njeno nezvestobo do mo\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nFredegunda je umrla naravne smrti 8. decembra 597 v Parizu. Pokopana je v baziliki Saint Denis.'