b'\n_START_ARTICLE_\nArnold Sch\xc3\xb6nberg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjska pot\n_START_PARAGRAPH_\nSch\xc3\xb6nberg je bil v veliki meri samouk, glasbeno se je izobra\xc5\xbeeval le pri skladatelju Alexandru Zemlinskem, ki je kasneje postal njegov svak. Pri dvajsetih letih se je pre\xc5\xbeivljal kot orkestrator operet,\xc2\xa0\xc2\xbbzase\xc2\xab\xc2\xa0pa je komponiral slu\xc5\xa1no zahtevnej\xc5\xa1e skladbe, kot je npr. godalni sekstet O\xc5\xbearjena no\xc4\x8d (Verkl\xc3\xa4rte Nacht) iz leta 1899. To delo je kasneje v orkestrirani verziji postalo eno njegovih najbolj priljubljenih. Najvidnej\xc5\xa1a avstrijska skladatelja takratnega \xc4\x8dasa, Richard Strauss in Gustav Mahler sta mu bila naklonjena._NEWLINE_Poleti leta 1908, ko ga je zapustila \xc5\xbeena Matilda in od\xc5\xa1la z mladim avstrijskim slikarjem, Richardom Gerstlom, je skladatelj spremenil svoj komponisti\xc4\x8dni slog. Med \xc5\xbeenino odsotnostjo je napisal skladbo Nasloni\xc5\xa1 se ob svileno blazino (Du lehnest wider eine Silberweide), ki je bila prvo delo brez tonalne osnove._NEWLINE_Kasneje je za\xc4\x8del z dodekafonskim postopkom kompozicije, ki je kasneje prerasel v serializem. To tehniko so prevzeli mnogi njegovi \xc5\xa1tudenti, ki so sestavljali t. i. Drugo dunajsko \xc5\xa1olo, predvsem Anton Webern, Alban Berg in Hanns Eisler. Kot pedagog in teoretik je Sch\xc3\xb6nberg analiziral in prekomponiral mnogo del klasicisti\xc4\x8dnih skladateljev, posebno Bacha, Mozarta, Beethovna in Brahmsa. Izdal je ve\xc4\x8d teoretskih knjig, najbolj znana je Harmonirlehre (Teorija haronije)._NEWLINE_Leta 1933 je zaradi razcveta nacizma emigriral v Pariz in kasneje v ZDA. Rojen kot Jud je leta 1898 sprejel Luteransko vero, leta 1933 pa ponovno judovsko. V ZDA je kratek \xc4\x8das pou\xc4\x8deval na konservatoriju Malkin v Bostonu, kasneje pa \xc5\xa1e na Univerzi ju\xc5\xbene Kalifornije in na Kalifornijski univerzi v Los Angelesu. V tem obdobju je ustvaril mnogo pomembnih del, kot so: violinski koncert, op. 36 (1934/36), Kol Nidrei, op. 39, za zbor in orkester (1938), Odo Napoleonu, op. 41 (1942), klavirski koncert, op. 42 (1942) in svoj spomenik \xc5\xbertvam holokavsta, Pre\xc5\xbeiveli iz Var\xc5\xa1ave, op. 46 (1947). Opere Mojzes in Aron ni uspel dokon\xc4\x8dati (1932/33); to je bilo eno prvih del te vrste, napisano izklju\xc4\x8dno v 12-tonski tehniki. Leta 1944 je dobil ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo._NEWLINE_Schoenberg je bil tudi slikar s precej\xc5\xa1njo mero individualne slogovne razpoznavnosti. Njegove slike so tehni\xc4\x8dno in programsko dovolj dobre, da jih razstavljajo ob slikah Franza Marca ali Vasilija Kandinskega. Bil je tudi pisec pesmi in iger, poleg glasbenih esejev pa je pisal tudi o politiki in o socialnem (zgodovinskem) statusu judov.\n_START_SECTION_\nNumerolo\xc5\xa1ka organizacija kompozicij Arnolda Sch\xc3\xb6nberga\n_START_PARAGRAPH_\nSch\xc3\xb6nberg je vse \xc5\xbeivljenje verjel v numerologijo in imel tridekafobijo, patolo\xc5\xa1ki strah pred \xc5\xa1tevilom 13. Rojen je bil 13. septembra 1874, zato se mu je \xc5\xa1tevilo zdelo nesre\xc4\x8dno. Njegovi rokopisi indicirajo izogibanje \xc5\xa1tevilu 13. V skladbi Dreimal tausend Jahre so ozna\xc4\x8deni takti s \xc5\xa1tevili 11, 12, 12a, 14. Stran 13 v partituri violinskega koncerta ima \xc5\xa1tevilne komentarje, ki izpri\xc4\x8dujejo te\xc5\xbeave pri pisanju te strani. Prepri\xc4\x8dan je bil, da bo umrl star 67 let (6+7=13), vendar je \xc5\xbeivel do 13. julija 1951, anekdota pravi, da je Sch\xc3\xb6nberg vstal iz postelje in rekel\xc2\xa0\xc2\xbbharmonija\xc2\xab, malo preden je umrl 13 minut pred polno\xc4\x8djo.\n_START_SECTION_\nPierrot Lunaire (Mondestrunken) op. 21 - pomembnost \xc5\xa1tevil 3, 7, 11 in 21\n_START_PARAGRAPH_\nPierrot Lunaire je francosko ime v sicer nem\xc5\xa1kem naslovu. Prva \xc4\x8drka v imenu Pierrot ima vrednost 7. Skupna \xc5\xa1tevilska vrednost besede je 11. Besedi Pierrot in Lunaire imata vsaka po 7 \xc4\x8drk. Skupna \xc5\xa1tevilska vrednost je 1. Pierrot je prvi\xc4\x8d poklican po imenu v tretji pesmi Der Dandy, v 21. taktu. Uporabljenih je\xc2\xa0\xc2\xbbTri krat sedem pesmi\xc2\xab\xc2\xa037 = 21 = 2 + 1 = 3, vsaka pesmica ima 13 verzov (nesre\xc4\x8dna \xc5\xa1tevilka). Opus 21 (=3); glasbeno-instrumentalna zasedba zahteva 7 izvajalcev na odru: pet instrumentalistov, pevca in dirigenta: (5+1+1 = 7). Vsi instrumenti se pojavijo skupaj v \xc5\xa1esti pesmi v taktu \xc5\xa1t. 21.'