b'\n_START_ARTICLE_\nOperacijski oja\xc4\x8devalnik\n_START_PARAGRAPH_\nOperacijski oja\xc4\x8devalnik je elektronski element, ki nam v elektronskih vezjih omogo\xc4\x8da izvesti vrsto analognih operacij.\n_START_SECTION_\nIzvedbe\n_START_PARAGRAPH_\nOperacijski oja\xc4\x8devalnik najve\xc4\x8dkrat dobimo v obliki integriranega vezja v \xc4\x8dipu, obstajajo pa tudi diskretno zgrajeni iz tranzistorjev ali vakuumskih cevi.\n_START_SECTION_\nShema\n_START_PARAGRAPH_\nV stikalnih na\xc4\x8drtih elektronskih vezij ga najve\xc4\x8dkrat ri\xc5\xa1emo tako, kot je prikazano na sliki:\n_START_SECTION_\nTipi\xc4\x8dni priklju\xc4\x8dki\n_START_PARAGRAPH_\nOperacijski oja\xc4\x8devalnik ima dva vhoda: neinvertirajo\xc4\x8dega () in invertirajo\xc4\x8dega (). Izhod () je odvisen od obeh vhodov in povratne zveze. Operacijski oja\xc4\x8devalnik ima tudi dva napajalna priklju\xc4\x8dka ( in ), ki pravzaprav omogo\xc4\x8data delovanje operacijskega oja\xc4\x8devalnika. Z njima lahko tudi dolo\xc4\x8damo izhodno napetost nasi\xc4\x8denja. Posamezne izvedbe operacijskih oja\xc4\x8devalnikov imajo lahko \xc5\xa1e druge priklju\xc4\x8dke, ki niso prikazani na sliki, npr. za frekven\xc4\x8dno kompenzacijo ipd.\n_START_SECTION_\nBlokovni diagram\n_START_PARAGRAPH_\nBlokovni diagram tipi\xc4\x8dnega operacijskega oja\xc4\x8devalnika je prikazan na spodnji sliki:_NEWLINE_Na vhodni stopnji lahko prepoznamo diferencialni oja\xc4\x8devalnik, ki oja\xc4\x8da vhodni signal z malo \xc5\xa1uma, \xc5\xa1e pomembneje pa je, da ima visoko vhodno impedanco. Tej stopnji sledi napetostni oja\xc4\x8devalnik z velikim oja\xc4\x8denjem, na koncu pa sledijo \xc5\xa1e mo\xc4\x8dnostni oja\xc4\x8devalnik (ne oja\xc4\x8duje napetosti, temve\xc4\x8d omogo\xc4\x8di velike izhodne tokove) z nizko izhodno impedanco, omejitev izhodnega toka in za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred kratkim stikom.\n_START_SECTION_\nIdealni operacijski oja\xc4\x8devalnik\n_START_PARAGRAPH_\nTudi pri resni\xc4\x8dnem operacijskem oja\xc4\x8devalniku se lahko mo\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeamo spodaj navedenim predpostavkam:_NEWLINE_Diferen\xc4\x8dno oja\xc4\x8denje je neskon\xc4\x8dno, sofazno oja\xc4\x8denje je enako ni\xc4\x8d (CMRR je torej enak neskon\xc4\x8dno), vhodna impedanca je neskon\xc4\x8dna, kar pomeni, da toka  in_NEWLINE_ zanemarimo, izhodna impedanca je zanemarljiva, izhodni tok (in s tem izhodna mo\xc4\x8d) je neomejena, oja\xc4\x8denje je neodvisno od frekvence, parametri so neodvisni od temperature, ni \xc5\xa1uma, lezenj, faznega premika med vhodom in izhodom in ni tokovnega ter napetostnega premika.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nOperacijski oja\xc4\x8devalnik se najve\xc4\x8d uporablja pri analognih operacijah v industrijski elektroniki za gradnjo oja\xc4\x8devalnih sistemov s kon\xc4\x8dnim oja\xc4\x8denjem, se\xc5\xa1tevalnih in od\xc5\xa1tevalnih vezij, napetostnih in tokovnih virov, rotatorjev, \xc5\xbeiratorjev, razli\xc4\x8dnih merilnih sistemov, integratorjev, diferencialnih \xc4\x8dlenov, aktivnih sit (filtrov), primerjalnih \xc4\x8dlenov, DA in AD pretvornikov in \xc5\xa1e marsi\xc4\x8desa._NEWLINE_Primeri vezij brez povratne zveze so zelo redki. Najve\xc4\x8dkrat izhod operacijskega oja\xc4\x8devalnika preko razli\xc4\x8dnih elektronskih elementov pove\xc5\xbeemo z enim ali z obema vhodoma. Pozitivna povratna zveza, ko izhod pove\xc5\xbeemo z neinvertirajo\xc4\x8dim vhodom, je nestabilna, izhod operacijskega oja\xc4\x8devalnika je enak eni izmed napetosti nasi\xc4\x8denja, to izkori\xc5\xa1\xc4\x8damo pri gradnji preklopnih vezij, npr. Schmittovih pro\xc5\xbeilnikov. Najve\xc4\x8dkrat zato izvedemo negativno povratno zvezo, kjer izhod pove\xc5\xbeemo z invertirajo\xc4\x8dim vhodom. Tak\xc5\xa1no vezje je stabilno in izhodna napetost operacijskega oja\xc4\x8devalnika se po navadi giblje med obema napetostima nasi\xc4\x8denja. Ob predpostavki, da imamo opraviti z idealnim operacijskim oja\xc4\x8devalnikom, sta analiza in izra\xc4\x8dun izhodne napetosti sorazmerno preprosta. Oba vhodna toka ( in ) zanemarimo in zaradi predpostavke neskon\xc4\x8dnega oja\xc4\x8denja dolo\xc4\x8dimo, da sta potenciala na obeh vhodnih priklju\xc4\x8dkih enaka. Sedaj moramo na enem vhodnem priklju\xc4\x8dku (po navadi za invertirajo\xc4\x8di vhod) nastaviti ena\xc4\x8dbo iz tokovnega Kirchoffovega zakona in napetostno tokovnih karakteristik uporabljenih elektronskih elementov ter iz nje izra\xc4\x8dunati neznanko, najve\xc4\x8dkrat izhodno napetost .'