b'\n_START_ARTICLE_\nLex Titia\n_START_PARAGRAPH_\nLex Titia je bil rimski zakon, sprejet 27. novembra 43 pr. n. \xc5\xa1t., ki je uzakonil drugi triumvirat Oktavijana, Marka Antonija in Marka Emilija Lepida. Zakon je dal "trem mo\xc5\xbeem za ponovno vzpostavitev ustave Rimske republike" (triumviri rei publicae constituendae) pooblastila, da razveljavljajo in sprejemajo zakone brez soglasja senata ali ljudskih skup\xc5\xa1\xc4\x8din. Prito\xc5\xbebe na njihove sodne odlo\xc4\x8ditve niso bile mogo\xc4\x8de. Magistrate so lahko imenovali po svoji volji. Ustava republike z Lex Titia ni bila nepreklicno ukinjena, vendar se ni nikoli ve\xc4\x8d opomogla. Lepida sta Oktavijan in Mark Antonij kmalu potisnila v ozadje, Mark Antonij je bil izlo\xc4\x8den v dr\xc5\xbeavljanski vojni, tako da je Oktavijan ostal edini triumvir in izklju\xc4\x8dni vladar rimskega sveta._NEWLINE_Sprejetje Lex Titia je de facto pomenilo konec Rimske republike, \xc4\x8deprav se je v praksi kon\xc4\x8dala \xc5\xa1ele v dr\xc5\xbeavljanski vojni, ki je sledila. Zakon, ki je bil sprejet samo kot za\xc4\x8dasen ukrep, je bil leta 38 pr. n. \xc5\xa1t. podalj\xc5\xa1an za pet let, vendar so prepiri med Oktavijanom in Antonijem po Lepidovem padcu leta 36. pr. n. \xc5\xa1t. prepre\xc4\x8dili, da bi se ponovno podalj\xc5\xa1al. Lex Titia je zato leta 33 pr. n. \xc5\xa1t. ugasnil, \xc4\x8demur je sledila zadnja vojna Rimske republike.'