b'\n_START_ARTICLE_\nGvajana\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGvajana se nahaja na severni obali Ju\xc5\xbene Amerike. Meji s tremi dr\xc5\xbeavami: Venezuelo (na zahodu), Brazilijo (na jugu) ter Surinamom (na vzhodu). Celotna kopenska povr\xc5\xa1ina Gvajane meri 214,969 kv km od katerih je 196,849 kv km kopnega in 18,120 kv km vode. Gvajana meji na severu tudi Z Atlantskim oceanom in ima torej tudi 459\xc2\xa0km obale. Podnebje je v Gvajani tropsko. Skozi celo leto sije sonce razen v dveh de\xc5\xbeevnih obdobjih (maj-avgust; september-januar). Temperature so ve\xc4\x8dinoma visoke, vreme pa vla\xc5\xbeno. Gvajana je 3. najmanj\xc5\xa1a dr\xc5\xbeava v Ju\xc5\xbeni Ameriki ob Surinamu in Urugvaju. Ozemlje je v glavnem sestavljeno iz planot in velikih travnikov, na jugu dobimo tudi savano. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka v Gvajani je Mount Roraima 2,835 m. Naravni viri ki jih ima Gvajana so boksit, zlato in diamanti. Raz\xc5\xa1irjen je tudi ribolov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGvajano so prvi obljudili Aruaki in Karibi. Evropejci so prvi\xc4\x8d zagledali to obmo\xc4\x8dje v tretjem potovanju K. Kolumba in raziskovano je bilo v 16. stoletju. V 17. stoletju je Nizozemska na tem predelu Ju\xc5\xbene Amerike ustanovila tri kolonije: Esekvibo, Berbi\xc4\x8de in Demerara. Na za\xc4\x8detku 19. stoletja je te tri kolonije prejela Velika Britanija in takole so dana\xc5\xa1nji Gvajani nadeli ime Britanska Gvajana. To obmo\xc4\x8dje je znano tudi zaradi su\xc5\xbenjev (Maroon), ki so se pred gospodarji zatekali v gozdove in se me\xc5\xa1ali z Indiosi. Po ukinitvi su\xc5\xbeenjstva, so se Maroon naseljevali v mesta in, ker ni bilo ve\xc4\x8d delovne sile na planta\xc5\xbeah, so v njih zaposlili Evropejce, Kitajce in posebno Indijce. Venezuela je od leta 1889 zahtevala zase pribli\xc5\xbeno polovico dana\xc5\xa1njega ozemlja Gvajane. Leta 1966 je Gvajana postala neodvisna, \xc4\x8deprav je ostala v skupini "Commonwealth". V letih po osvoboditvi sta bodisi ZDA ko V.Britanija mo\xc4\x8dno vplivali na notranjo politiko dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nEkonomija\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomija v Gvajani sloni ve\xc4\x8dinoma na kmetijstvu, ribolovu in predelovanju naravnih bogastev kot zlato in minerali. Pomanjkljiva pa je v storitvah in infrastrukturah. Zadnji podatki nam povejo, da BDP \xc5\xa1teje $3.082 bilijonov. Primarni sektor, ki v glavnem obdeluje sladkor, ri\xc5\xbe, olje, ribe, zna\xc5\xa1a 24\xc2\xa0% dr\xc5\xbeavnega BDP-ja. Sekundarni pa, ki, kot \xc5\xbee prej omenjeno, se v glavnem ukvarja z naravnimi bogastvi kot zlato, minerali pa \xc5\xa1e aluminijem, diamanti, zna\xc5\xa1a 23,6\xc2\xa0% BDP-ja. Kljub svetovni gospodarski krizi, se je gvajanski bruto doma\xc4\x8di proizvod pove\xc4\x8dal za 3,6\xc2\xa0% in pri\xc4\x8dakujemo si, da bo \xc5\xa1e dalje tako napredoval. Toda spomniti si moramo, da je dr\xc5\xbeavna inflacija pri zadnjih podatkih dosegla 12,3\xc2\xa0% in, da je brezdelje prizadelo kar 9,1\xc2\xa0% prebivalstva.'