b'\n_START_ARTICLE_\nErnest Renan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIVLJENJEPIS\n_START_PARAGRAPH_\n28. februarja 1823 je bil rojen v francoski severnozahodni regiji Bretaniji v Treguieru. Njegov o\xc4\x8de, ki je bil republikanec, se je poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derko rojalisti\xc4\x8dnega obrtnika. Zaradi  konflikta med o\xc4\x8detovim in materinim politi\xc4\x8dnim prepri\xc4\x8danjem je bil Renan celo \xc5\xbeivljenje v precepu glede politi\xc4\x8dnih prepri\xc4\x8danj. Pri njegovih petih letih mu je umrl o\xc4\x8de, ostala pa mu je \xc5\xa1e 12 let starej\xc5\xa1a sestra Henriette. . Leta 1856 se je poro\xc4\x8dil s Cornelie Scheffer. Septembra 1861 je v Lebanonu, ko je \xc5\xa1el raziskovati \xc5\xbeivljenje Jezusa resno zbolel. Leta 1892 je utrujen od prenapornega dela zbolel in po nekaj dnevih umrl (12. oktober 1892) in bil pokopan v Parizu.\n_START_SECTION_\nIZOBRAZBA\n_START_PARAGRAPH_\nIzobra\xc5\xbeeval se je v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du v doma\xc4\x8dem mestu, kjer je prejel vse nagrade. V \xc5\xa1olskih spri\xc4\x8devalih je bil opisan kot potrpe\xc5\xbeljiv, delaven, natan\xc4\x8den in krotek Leta 1838 so mu ponudili \xc5\xa1tipendijo v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du Saint Nicholas du Chardonnneta. To je bila \xc5\xa1ola, kjer so je izobra\xc5\xbeevalo mlado katoli\xc5\xa1ko plemstvo in najbolj nadarjeni u\xc4\x8denci katoli\xc5\xa1kih semeni\xc5\xa1\xc4\x8d, V doma\xc4\x8dem mestu je sprejel preprosto in strogo vero, zato v Parizu ni bil zadovoljen s to le povr\xc5\xa1insko in zlagano vero._NEWLINE_Leta 1840 se je odlo\xc4\x8dil za \xc5\xa1tudij filozofije v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du Issy-les-Moulineaux. Predvsem ga je zanimala sholastika. To je filozofska smer, ki temelji zlasti na avgu\xc5\xa1tinizmu in aristotelizmu. Med metafiziko, ki jo je preu\xc4\x8deval in vero, ki jo je zatrjeval, je za\xc4\x8del spoznavati klju\xc4\x8dna nasprotovanja. Zaradi tega je bil skepti\xc4\x8den, kajti sam zase je povedal, da je \xc4\x8dlovek, ki rabi dokaze, zato si je \xc5\xbeelel, da bi resnice lahko potrdil._NEWLINE_Po tem se je vpisal na Saint Sulpice, da bi diplomiral iz filologije, torej vede o jeziku, knji\xc5\xbeevnosti in kulturi skupine narodov. Ko je tu preu\xc4\x8deval Hebrejce, je ugotovil, da se to kar pou\xc4\x8duje cerkev in zgodovinske resnice ne ujemajo. Po tem je obupal nad vstopom v duhovni\xc5\xa1ki stan in se posvetil posvetnim \xc5\xa1tudijam._NEWLINE_Leta 1845 se je prepisal na Stanislas, posvetno vi\xc5\xa1jo \xc5\xa1olo, a se mu je \xc5\xa1e vedno zdelo, da ima cerkev prevelik vpliv, zato se je zaposlil kot u\xc4\x8ditelj na M. Crouzet \xc5\xa1oli.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIVLJENJE PO \xc5\xa0OLANJU\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1847 je prejel Volnijevo nagrado za rokopis z naslovom Splo\xc5\xa1na zgodovina semitskih jezikov in prav tako naredil diplomo iz filozofije._NEWLINE_Renan je bil privr\xc5\xbeenec revolucije. Nad njo je bil navdu\xc5\xa1en, a tudi skepti\xc4\x8den. Ta nejasen odnos do tega je izrazil v delu Prihodnost znanosti. V njem je poudarjal, da je pomembno poznati zgodovino verskega izvora oz. porekla. _NEWLINE_Vlada ga je leta 1849 poslala v Italijo, da je tam pomagal razvr\xc5\xa1\xc4\x8dati rokopise, ki so bili prej nedostopni francoskim u\xc4\x8dencem. Tam je ostal eno leto, nato pa je pri\xc5\xa1el v Pariz \xc5\xbeivet k sestri._NEWLINE_V letu 1852 je predstavil doktorsko disertacijo in dve kolekcije esejev,v katerih je predstavil zgodovinsko in humanisti\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeanje vere ljudem._NEWLINE_Leta 1861 je od\xc5\xa1el s sestro in \xc5\xbeeno v Sveto de\xc5\xbeelo, da bi raziskal \xc5\xbeivljenje Jezusa. Prvi osnutek je kon\xc4\x8dal v Lebanonu. Preden je \xc5\xa1la knjiga Jezusovo \xc5\xbeivljenje v tisk, je imel Renan predavanje na katerem je Jezusa omenil kot mo\xc5\xbea, ki ni z nobenim primerljiv. Po tem je bil suspendiran, ker so oblasti to izjavo razumele, kot da je vsebovala ateizem. V tej knjigi je napisal miti\xc4\x8dno pripoved, v kateri je predpostavil, da bi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo lahko nastalo iz popularne domi\xc5\xa1ljije. Zaradi tega je cerkev knjigo o\xc5\xbeigosala in kritizirala._NEWLINE_Leta 1869 je napisal svoje liberalne poglede v \xc4\x8dlanku._NEWLINE_Ko so Nemci premagali Francijo je bil jezen in proti demokraciji, a kasneje v njegovih delih vidimo, da se je z njo sprijaznil. \xc5\xbdelel je nazaj fevdalizem in monarhijo, a je z zanimanjem opazoval boj demokrati\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe za pravice in svobodo.. Napake, ki jih je delala francoska skupnost, so le potrdile njegove \xc5\xbeelje oz. ideje. Takrat se je v njegovih delih ironija \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala._NEWLINE_Leta 1883 je objavil svoje najbolj znano delo Spomini mladosti, v katerem je med drugim posku\xc5\xa1al pokazati, kako je njegovo otro\xc5\xa1tvo oblikovalo njegovo usodo. Knjiga Zgodovina Izraela leta 1887 je bila kot odraz Renanovih misli. Ima veliko pomanjkljivosti glede zgodovinskih dejstev in teorij, ampak glede evolucije verske ideje pa je zelo velikega pomena. _NEWLINE_V njegovih zadnjih letih je prejel \xc5\xa1e veliko priznanj, postal je vodja College de France in veliki \xc4\x8dastnik Legion of Honour (Armade \xc4\x8dasti)._NEWLINE_Leta 1892 je po nekaj dnevih bolezni umrl in bil pokopan v Parizu.\n_START_SECTION_\nPOLITIKA: NAROD\n_START_PARAGRAPH_\nBil je zelo znan po svoji definiciji o narodu, ki jo je napisal v knjigi Qu\'est-ce qu\'une nation?\xc2\xa0(What is a Nation? 1882). Narod je definiral kot \xc5\xbeelja ljudi po \xc5\xbeivljenju skupaj. Njegovo znano reklo je avoir fait de grandes choses ensemble, vouloir en faire encore" ("having done great things together and wishing to do more"). Menil je, da \xc4\x8de je bistven element naroda ta, da imajo vsi ljudje neke skupne zna\xc4\x8dilnosti, so verjetno vsi pozabili veliko stvari \xc5\xa1e posebej no\xc4\x8d St. Bartholomew in masakrov v 13. Stoletju, ko je bil \xc4\x8das dr\xc5\xbeavne vojne.\n_START_SECTION_\nSLOVENSKA DELA\n_START_PARAGRAPH_\nOd njegovih del sva prevedeno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino na\xc5\xa1li le Jezusovo \xc5\xbeivljenje. Ve\xc4\x8d o tem delu lahko najdete v poglavju Dela.'