b'\n_START_ARTICLE_\nErwin R\xc3\xb6sener\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBil je eden zgodnjih \xc4\x8dlanov NSDAP in 6. novembra 1936 je vstopil \xc5\xa1e v Sturmabteilung (SA). Leta 1929 je zaprosil za vstop v Schutzstaffel (SS), kamor so ga sprejeli naslednje leto. Tu se je do leta 1944 povzpel do \xc4\x8dina SS-Obergruppenf\xc3\xbchrer in general Waffen-SS ter policije. Bil je tudi \xc4\x8dlan Kroga prijateljev ekonomije, skupine nem\xc5\xa1kih industrialcev, ki so zbirali denar za rasne raziskave znotraj Tretjega rajha. Na svojem medvojnem polo\xc5\xbeaju je bil tako visoko v nacisti\xc4\x8dni hierarhiji, da je bil neposredno podrejen Heinrichu Himmlerju._NEWLINE_Po koncu aprilske vojne je bil dodeljen SS-Oberabschnitt Alpenland,, kateremu so pripojili tudi del okupirane Slovenije. Med oktobrom 1944 do konca vojne je bil vodja protipartizanskega \xc5\xa1taba, s sede\xc5\xbeem v Ljubljani; R\xc3\xb6sener je stanoval v zase\xc5\xbeeni Vili Vrhunec. V okviru obeh polo\xc5\xbeajev je ukazal usmrtitve civilistov, talcev in vojnih ujetnikov kot povra\xc4\x8dilni ukrep za partizanske napade. Zaradi ve\xc4\x8d primerov isto\xc4\x8dasnega poboja ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila prebivalcev je bil obto\xc5\xbeen po vojni v N\xc3\xbcrnbergu. V okviru svojega polo\xc5\xbeaja je bil tudi ustanovitelj Slovenskega domobranstva. _NEWLINE_Po nem\xc5\xa1ki kapitulaciji je pobegnil v Avstrijo, kjer pa so ga Britanci ujeli in ga poslali nazaj v Jugoslavijo (Slovenijo), kjer je bil v sklopu t. i. Rupnikovega procesa 30. avgusta 1946 obsojen na smrt. 4. septembra istega leta je bil obe\xc5\xa1en in bil \xc5\xa1e istega dne pokopan v neozna\xc4\x8den grob na ljubljanskih \xc5\xbdalah.'