b'\n_START_ARTICLE_\nPrehod mladih iz izobra\xc5\xbeevanja v zaposlitev\n_START_PARAGRAPH_\nPrehod mladih iz izobra\xc5\xbeevanja v zaposlitev je izraz, s katerim opisujemo obdobje mladih med zaklju\xc4\x8devanjem formalnega izobra\xc5\xbeevanja in vstopom v prvo zaposlitev. V 21. stoletju se s prehodom na trg dela veliko mladih te\xc5\xbeko spopada._NEWLINE_Po Arnettu se obdobje med mladostni\xc5\xa1tvom in zgodnjo odraslostjo, zna\xc4\x8dilno za mlade med 18. in 25. letom starosti, imenuje prehod v odraslost. Za mlade na prehodu v odraslost so zna\xc4\x8dilni nestabilnost, osredoto\xc4\x8denost nase, zaznavanje \xc5\xa1tevilnih mo\xc5\xbenosti, polo\xc5\xbeaj "nekje vmes" med mladostni\xc5\xa1tvom in odraslostjo, predvsem pa je to podalj\xc5\xa1ano obdobje oblikovanja identitete. Proti koncu tega starostnega obdobja se mladi soo\xc4\x8dajo s prehodom iz izobra\xc5\xbeevalnega sistema v zaposlitev. Zaradi trenutnega ve\xc4\x8djega dele\xc5\xbea mladih, ki nadaljujejo izobra\xc5\xbeevanje na terciarni ravni, se je \xc5\xa1tevilo iskalcev zaposlitve med 15. in 24. letom zmanj\xc5\xa1alo oziroma premaknilo v vi\xc5\xa1je starostne skupine, tja do 30. leta starosti._NEWLINE_Nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da ekonomija, temelje\xc4\x8da na znanju, ki zaznamuje 21. stoletje, \xc5\xa1e posebej poudarja pomen visoke izobrazbe za zagotovitev uspe\xc5\xa1ne prihodnosti. Kljub temu terciarna izobrazba ni zagotovilo takoj\xc5\xa1nje stalne zaposlitve posameznika na \xc5\xbeelenem podro\xc4\x8dju dela po kon\xc4\x8dani izobrazbi. Mnogo mladih je namre\xc4\x8d po kon\xc4\x8danem izobra\xc5\xbeevanju brezposelnih ali nestalno zaposlenih. Brezposelnost mladih v Evropski Uniji je kar dva- do trikrat vi\xc5\xa1ja od splo\xc5\xa1ne stopnje brezposelnosti, pri \xc4\x8demer se podatki razlikujejo med dr\xc5\xbeavami. V gospodarski krizi se je v Sloveniji pove\xc4\x8dal problem prehoda mladih iz izobra\xc5\xbeevanja na trg dela. Stopnja brezposelnosti se je med mladimi v Sloveniji (15\xe2\x80\x9324 let) v obdobju 2008\xe2\x80\x932014 najbolj povi\xc5\xa1ala, s tem, da je bilo poslab\xc5\xa1anje njihovega polo\xc5\xbeaja nadpovpre\xc4\x8dno v dr\xc5\xbeavah Evropske Unije. Od leta 2015 se je stanje nekoliko obrnilo, saj se je brezposelnost oseb med 18. in 29. letom za\xc4\x8dela ni\xc5\xbeati. Razlogi za to so morda ve\xc4\x8dja pripravljenost mladih sprejeti zaposlitev, ki ni skladna z njihovo izobrazbo ter ve\xc4\x8dja sprejetost fleksibilnega dela. Hkrati je k zmanj\xc5\xa1anju brezposelnosti mladih verjetno prispeval na\xc4\x8drt Jamstva za mlade, ki mladim omogo\xc4\x8da aktivnej\xc5\xa1e iskanje zaposlitve ter pridobivanje prakti\xc4\x8dnih izku\xc5\xa1enj. Poleg tega podjetja zaposlujejo ve\xc4\x8d mladih zaradi subvencij za trajno zaposlovanje mladih, vendar lahko slednje vpliva na ve\xc4\x8djo brezposelnost oseb, ki so \xc5\xbee dopolnile 30 let._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dno trajanje brezposelnosti mladih do 26. leta starosti je leta 2014 zna\xc5\xa1alo 9,2 meseca. V skupino mladih, ki so danes podvr\xc5\xbeeni brezposelnosti, se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo predvsem mladi z dose\xc5\xbeeno univerzitetno izobrazbo, stari do 29 let.\n_START_SECTION_\nDu\xc5\xa1evno zdravje mladih na prehodu v zaposlitev\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije so pokazale negativno povezanost med brezposelnostjo in du\xc5\xa1evnim zdravjem. Du\xc5\xa1evno zdravje se pomembno povezuje z razli\xc4\x8dnimi zaposlitvenimi situacijami, kot so zadovoljstvo pri delu, delovno mesto na \xc5\xbeelenem podro\xc4\x8dju in gotovost v stalno zaposlitev._NEWLINE_Cassidy in Wright sta v raziskavi spremljala mlade diplomante na prehodu v zaposlitev, pri \xc4\x8demer sta ugotavljala razlike med zaposlenimi, brezposelnimi ter mladimi, ki so dobili zaposlitev na podro\xc4\x8dju, ki ni povezano z njihovo karierno potjo in le-to dojemajo kot ne\xc5\xbeeleno zaposlitev (podzaposlenost). Rezultati so pokazali pomembne razlike med mladimi, ki so dobili za\xc5\xbeeleno zaposlitev, ter mladimi, ki so brezposelni ali delajo na ne\xc5\xbeelenem delovnem mestu. Za brezposelne in mlade, zaposlene na ne\xc5\xbeelenem delovnem mestu, so bili zna\xc4\x8dilni vi\xc5\xa1ja mera negativnega stresa, zmanj\xc5\xa1anje zdravega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja, manj\xc5\xa1a mera zaznane socialne podpore ter optimizma in zni\xc5\xbeanje storilnostne motivacije. Mladi, zaposleni na \xc5\xbeelenem delovnem mestu, so po drugi strani poro\xc4\x8dali o ve\xc4\x8dji meri zaznane socialne podpore, zvi\xc5\xa1anju storilnostne motivacije in ve\xc4\x8d pozitivnih posledicah zaposlitve na lastno du\xc5\xa1evno zdravje._NEWLINE_V \xc5\xa1tudiji Winefielda in sodelavcev so mladi, zadovoljni pri delu, pokazali vi\xc5\xa1jo stopnjo samozavesti, manj simptomov depresije, manj pripisovanja mesta nadzora zunanjim dejavnikom in manj negativnega razpolo\xc5\xbeenja kot brezposelni in mladi, ki so nezadovoljni pri delu._NEWLINE_Kot eden izmed posledic prehoda v zaposlitev se ka\xc5\xbee pojav depresije, pri \xc4\x8demer \xc5\xa1tudije ne potrjujejo povezave z zaposlitvijo na ne\xc5\xbeelenem podro\xc4\x8dju, nakazujejo pa na pomembno vlogo zadovoljstva pri delu. Domene in Arim ponujata razlago, da mladi v aktualnih razmerah na delovnem trgu takoj po kon\xc4\x8dani izobrazbi ne pri\xc4\x8dakujejo takoj\xc5\xa1nje zaposlitve, ki bo ustrezala njihovi karierni poti in je zato razvoj simptomov depresije malo verjeten, medtem ko je vpliv zadovoljstva pri delu zelo pomemben. Vpliv prehoda v zaposlitev na du\xc5\xa1evno zdravje se pomembno razlikuje med spoloma. Distres in simptomi depresije se pogosteje pojavljajo pri \xc5\xbeenskah kot mo\xc5\xa1kih._NEWLINE_Podro\xc4\x8dje du\xc5\xa1evnega zdravja mladih na prehodu v zaposlitev je \xc5\xa1e dokaj neraziskano, vendar je raziskovanje o tej tematiki \xc5\xa1e kako potrebno za identifikacijo psiholo\xc5\xa1kih dejavnikov, ki so vpleteni v pojav. Zna\xc4\x8dilnosti prehoda mladih v zaposlitev je pomembno tako z vidika psiholo\xc5\xa1kega in fizi\xc4\x8dnega zdravja mladih kot tudi z vidika dolgoro\xc4\x8dnih negativnih posledic, ki jih ima to obdobje na storilnostno motivacijo mladih.\n_START_SECTION_\nDelovanje in predlogi izbolj\xc5\xa1anja prehoda mladih v zaposlitev\n_START_PARAGRAPH_\nStrukturni problemi trga dela mladih, kot so fleksibilne oblike zaposlitev, ter njihova posledica, ki se ka\xc5\xbee v kasnej\xc5\xa1em in bolj kompleksnem osamosvajanju mladih, ostajajo. Politika zaposlovanja mladih v dana\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih namre\xc4\x8d stremi ravno v smer ve\xc4\x8dje fleksibilnosti._NEWLINE_Cassidy in Wright opozarjata na potrebo po ve\xc4\x8dji obravnavi in na\xc4\x8drtovanju prehoda iz \xc5\xa1ole v zaposlitev. Mnogo mladih po kon\xc4\x8danem izobra\xc5\xbeevanju ni pripravljenih na samostojen vstop na trg dela. Izobra\xc5\xbeevalne ustanove morajo mladim nuditi u\xc4\x8denje iskanja mo\xc5\xbenosti, prijavljanja in konkuriranja pri iskanju zaposlitve._NEWLINE_Slovenija je kot ukrep za mlade na prehodu v zaposlitev v obdobju 2014\xe2\x80\x932015 izvedla na\xc4\x8drt Jamstva za mlade, ki je vklju\xc4\x8deval mlade med 15. in 29. letom starosti. Na\xc4\x8drt je brezposelnim mladim v roku \xc5\xa1tirih mesecev po za\xc4\x8detku brezposelnosti ponudil zaposlitev, nadaljnje izobra\xc5\xbeevanje ali usposabljanje. Cilj na\xc4\x8drta je, da mladi postanejo bolj aktivni iskalci zaposlitve, pridobijo nova znanja in ve\xc5\xa1\xc4\x8dine ter svojo karierno pot nadgradijo s prakti\xc4\x8dnimi izku\xc5\xa1njami. Analiza Jamstva za mlade je pokazala, da so vklju\xc4\x8deni v program dobili tudi 40% ve\xc4\x8d napotnic za prosta delovna mesta in desetkrat ve\xc4\x8d sre\xc4\x8danj z delodajalci kot preostali brezposelni. Trenutno se izvaja na\xc4\x8drt Jamstva za mlade v obdobju 2016\xe2\x80\x932020, ki vsebuje 15 ukrepov za la\xc5\xbeji prehod mladih v zaposlitev in sicer za tiste v obdobju izobra\xc5\xbeevanja, vklju\xc4\x8dno s tremi meseci po vpisu v evidenco brezposelnih, kot tudi za dolgotrajno brezposelne. Slovenija iz dr\xc5\xbeavnega prora\xc4\x8duna ponuja tudi subvencijo za trajno zaposlovanje mladih, ki v najnovej\xc5\xa1em razpisu iz aprila 2017 zna\xc5\xa1a 5.000 evrov. Podjetje lahko dobi subvencijo v navedenem znesku za zaposlitev mladega delavca, starega do vklju\xc4\x8dno 29 let, ki je na Zavodu za zaposlovanje vsaj tri mesece._NEWLINE_Posameznik lahko najde re\xc5\xa1itev pomanjkanja prostih oziroma primernih delovnih mest v samozaposlitvi oziroma podjetni\xc5\xa1tvu. Mlade pri samostojnem podjetni\xc5\xa1tvu omejujejo predvsem pomanjkanje finan\xc4\x8dnega in socialnega kapitala ter izku\xc5\xa1enj na tem podro\xc4\x8dju. Leta 2014 se je v Sloveniji za\xc4\x8del izvajati program Podjetno v svet podjetni\xc5\xa1tva, ki je namenjen mladim do 35. leta starosti z vi\xc5\xa1jo, visoko ali podiplomsko izobrazbo. Program mladim brezposelnim omogo\xc4\x8da zaposlitev za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das za nekaj mesecev, v katerih mladi razvijajo podjetni\xc5\xa1ke ideje in sposobnost vstopa na trg dela. Program je delno financiran s strani Evropske unije iz Evropskega socialnega sklada. Slovenija spodbuja podjetni\xc5\xa1tvo mladih tudi s subvencioniranjem samozaposlitev in sicer preko razpisa za projekte, ki z razvijanjem dolo\xc4\x8dene dejavnosti mladim brezposelnim zagotavljajo zaposlitev ter spodbujajo podjetni\xc5\xa1tvo preko podpiranja inovativnosti._NEWLINE_Omeniti je potrebno, da morajo mladi v zadnjih desetletjih razmi\xc5\xa1ljati tudi, kateri \xc5\xa1tudij jim prina\xc5\xa1a najbolj zanesljivo zaposlitev. Zaposlitvene mo\xc5\xbenosti namre\xc4\x8d povzro\xc4\x8dajo velik pritisk na mlade in imajo poleg osebnosti, interesov, dru\xc5\xbeinskih preferenc, prijateljev, dosedanjih dose\xc5\xbekov, ipd. zelo pomembno vlogo pri odlo\xc4\x8ditvi za poklic. Po drugi strani pa socialna psihologinja dr. Mirjana Ule pravi, da so \xc5\xbeivljenjske odlo\xc4\x8ditve dandanes vse bolj individualizirane, kar vpliva na ve\xc4\x8djo razli\xc4\x8dnost med individualnimi \xc5\xbeivljenjskimi na\xc4\x8drti, pa tudi na njihovo tveganost. Mladi namre\xc4\x8d svojih odlo\xc4\x8ditev ne oblikujejo ve\xc4\x8d toliko s primerjanjem s svojimi vrstniki oziroma generacijsko skupino. Zato so privla\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dru\xc5\xbeboslovni \xc5\xa1tudiji, ki poleg strokovnih znanj ponujajo tudi ve\xc4\x8dje pridobivanje socialnega in kulturnega kapitala. Danes je omejitev vpisa najvi\xc5\xa1ja na naravoslovnih \xc5\xa1tudijih (zdravstvena, farmacevtska in medicinska fakulteti v Ljubljani), od dru\xc5\xbeboslovnih znanosti pa se jim pridru\xc5\xbeujejo psihologija, specialna in razvojna pedagogika ter pred\xc5\xa1olska vzgoja. Visoka omejitev je relativno visoko povezana ravno s \xc5\xa1tudiji, pri katerih diplomanti \xc4\x8dakajo najmanj \xc4\x8dasa na prvo zaposlitev (farmacevti, zdravniki, medicinske sestre, visoko pa so tudi in\xc5\xbeenirji). Fakultete v Sloveniji morajo pri \xc5\xa1tevilu razpisanih mest in akreditaciji programov na\xc4\x8deloma upo\xc5\xa1tevati trg delovne sile, vendar je tak\xc5\xa1no napovedovanje zelo omejeno, saj se trg dela zelo hitro spreminja, kar lahko zni\xc5\xbea verjetnost pravilne napovedi za prihodnost. Mirjana Ule pravi, da se mladi v Sloveniji niso odpovedali iskanju kulturnega in socialnega kapitala, kar se ka\xc5\xbee npr. v zelo priljubljenem programu primorske univerze \xe2\x80\x93 biopsihologiji, pri katerem zaposljivost diplomantov trenutno ni obetavna. Drug problem sistemskega re\xc5\xa1evanja nezaposljivosti mladih so nasveti, ki jih mlad iskalec zaposlitve dobi npr. v kariernih centrih. Ti namre\xc4\x8d spodbujajo razvoj komunikacijskih in socialnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din, kar pa verjetno ne bo zni\xc5\xbealo brezposelnosti na dru\xc5\xbebeni ravni.'