b"\n_START_ARTICLE_\nOdprta koda\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeba in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nOdprtokodna kultura je kreativna praksa prilagajanja in prostega deljenja ustanovljene in ustvarjene vsebine. Primeri vsebujejo kola\xc5\xbe, film, glasbo in umetnost. V odprtokodni kulturi so dolo\xc4\x8ditve, dela, ki imajo pravico do za\xc5\xa1\xc4\x8dite z avtorskimi pravicami, splo\xc5\xa1no dostopne. Pripadniki kulture lahko spreminjajo te produkte in jih ponovno razdelijo nazaj skupnosti ali drugim organizacijam._NEWLINE_Porast odprtokodne kulture v 20. stoletju je rezultat vse ve\xc4\x8dje napetosti med kreativnimi praksami, ki vsebujejo prilagajanje in zato zahtevajo dostop do vsebin, ki so pogosto za\xc5\xa1\xc4\x8ditene z avtorskimi pravicami ter vedno bolj omejujo\xc4\x8dimi zakoni in politikami za intelektualno lastnino, ki upravljajo z dostopom do avtorsko za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih vsebin. Ti zakoni so v 20. stoletju postali bolj omejujo\xc4\x8di na dva na\xc4\x8dina in sicer z raz\xc5\xa1irjanjem izraza avtorska pravica (\xc5\xa1e posebej v ZDA) in kaznimi, ki so sledile za poskuse prepre\xc4\x8devanja antipiratskih tehnologij._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je umetni\xc5\xa1ko prilagajanje pogosto dovoljeno s fair use doktrinami, kompleksnost in nejasnost teh doktrin ustvarjata nagotovost med pripadniki kulture. Prav tako pa za\xc5\xa1\xc4\x8ditna dejanja lastnikov avtorskih pravic povzro\xc4\x8dajo t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbchilling effect\xc2\xab\xc2\xa0med pripadniki kulture._NEWLINE_Na koncu 20. stoletja so pripadniki kulture za\xc4\x8deli privzemati tehnike intelektualno-lastnini\xc5\xa1kih dovoljenj prostega in odprtega programja, da bi lahko njihova dela svobodneje kro\xc5\xbeila med uporabniki, tudi Creative Commons._NEWLINE_Ideja odprtokodne kulture je vzporedna\xc2\xa0\xc2\xbbprosti kulturi\xc2\xab, v osnovi pa se razlikujeta. Izraz prosta kultura (free culture) je izpeljanka iz free software movement (gibanje za prosto programje). V nasprotju s to kulturno vizijo pa pripadniki odprtokodne kulture podpirajo idejo, da nekateri zakoni inetelektualne lastnine morajo obstajati za za\xc5\xa1\xc4\x8dito kulturnih akterjev. Zakona intelektualne lastnine ne dojemajo kot izraz instrumentalnih pravil za vzdr\xc5\xbeevanje naravnih pravic in za\xc5\xbeelenih rezultatov, ampak so za njih pomembne razli\xc4\x8dne dobrine in cilji._NEWLINE_Za doseganje cilja, da bi postalo kulturno delo splo\xc5\xa1no dostopno, maksimalno izkoristijo tehnologije in digitalne medije. Kot je predvideval Moorov zakon so stro\xc5\xa1ki digitalnih medijev strmo padali konec 20. stoletja. Najni\xc5\xbeje cene digitalne reprodukcije vsega, kar se je dalo prena\xc5\xa1ati preko digitalnih medijev so padle skoraj na nulo. \xc4\x8ce to pove\xc5\xbeemo s porastom osebnih ra\xc4\x8dunalnikov in lastni\xc5\xa1tvom tehnologij, je razultat pove\xc4\x8danje dostopa \xc5\xa1ir\xc5\xa1e populacije do digitalnih medijev. Ta fenonem je pospe\xc5\xa1il rast odprtokodne kulture, saj je omogo\xc4\x8dil hirto in poceni reprodukcijo in distrubucijo kulture. Dostop do ve\xc4\x8dine kulturturnih vsebin ustvarjenih pred pojavom digitalnih medijev je bil omejen z ostalimi ovirami lastni\xc5\xa1kih in potencialno\xc2\xa0\xc2\xbbodprtih\xc2\xab\xc2\xa0medijev. Digitalni mediji pa so tehnologija s potencialom, da pove\xc4\x8dajo dostop do kulturnih vsebin in produktov. Umetniki in uporabniki, ki se odlo\xc4\x8dijo za distribucijo svojega dela, se ne soo\xc4\x8dajo s fizi\xc4\x8dnimi omejitvami kot tradicionalni kulturni izvajalci. Kljub temu pa se ob\xc4\x8dinstvo odprtokodne kulture soo\xc4\x8da z majhnimi fizi\xc4\x8dnimi stro\xc5\xa1ki nabave digitalnih medijev._NEWLINE_Odprtokodna kultura se je pojavila pred ustanovitvijo Free Software Foundation Richarda Stallmana. Ko je javnost za\xc4\x8dela komunicirati preko Bulletin Board sistemov (BBS), so bili prostori kot je Sourcery Systems BBS namenjeni za zagotavljenje izvorne kode za javne domene, programje na poku\xc5\xa1ino in zastonjsko programje._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a pridobitev odprtokodne kulture je internet, dvomljivo je namre\xc4\x8d ali bi cilji te kulture bili dose\xc5\xbeeni brez interneta. Globalna mre\xc5\xbea ne ustvarja samo okolja kjer so kulturni produkti splo\xc5\xa1no dostopni, ampak omogo\xc4\x8da tudi lahko in poceni redistribucijo produktov v razli\xc4\x8dne skupnosti. Razlogi za to pa so naslednji._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d, internet omogo\xc4\x8da \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji dostop do digitalnih medijev. Uporabniki niso omejeni na lastne pripomo\xc4\x8dke in vire, ampak imajo dostop do obse\xc5\xbenih omre\xc5\xbeij pripomo\xc4\x8dkov in virov, nakaterih zastonj. Strani kot je Archive.org ponujajo proste spletne prostore za vsakogar, ki \xc5\xbeeli licencirati svoje delo z licenco Creative Commons. Ta kulturni produkt je potem dostopen za brezpla\xc4\x8den prenos (splo\xc5\xa1na dostopnost), vsem z internetno povezavo._NEWLINE_Drugi\xc4\x8d, uporabniki imajo zagotovljen neomejen medsebojni dostop. Stare analogne tehnologije, kot sta telefon in televizija, imajo omejitve glede interakcije uporabnikov. V primeru televizije obstaja malo ali ni\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za interakcijo uporabnikov. Uporabniki telefona pa imajo redko mo\xc5\xbenost interakcije z ve\xc4\x8d kot dvema znanima vrstnikoma (peer). Internet pa uporabnikom omogo\xc4\x8da dostop do milijonov lastnih vrstnikov. Ta aspekt interneta pospe\xc5\xa1uje modifikacijo kulture, saj je uporabnikom omogo\xc4\x8deno sodelovanje in komuniciranje preko internacionalnih in kulturnih meja. Hitrost s katero digitalni mediji potujejo na internetu omogo\xc4\x8da la\xc5\xbejo redistribucijo kulture._NEWLINE_Preko razli\xc4\x8dnih tehnologij kot so peer-to-peer omre\xc5\xbeja in blogi, lahko kulturni akterji izkoristijo obse\xc5\xbene dru\xc5\xbebene mre\xc5\xbee za distribucijo svojih produktov. V nasprotju z distribucijo tradicionalnih medijev, je redistribucija digitalnih medijev na internetu lahko povsem brazpla\xc4\x8dna. Tehnologije kot so BitTorrent in Gnuttela izkoristijo razli\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti internetnega protokola (TCP/IP) in tako posku\xc5\xa1ajo popolnoma decentralizirati distribucijo datotek.\n_START_SECTION_\nMediji\n_START_PARAGRAPH_\nOdprtokodno novinarstvo \xe2\x80\x93 nana\xc5\xa1a se na standardne novinarske tehnike zbiranja novic in preverjanja podatkov, odra\xc5\xbea pa podoben izraz, ki se uporablja od leta 1922 v krogih voja\xc5\xa1kega obve\xc5\xa1\xc4\x8devanja, odprtokodno obve\xc5\xa1\xc4\x8devanje. Danes se ta izraz ve\xc4\x8dinoma uporablja za opis inovativnih objav spletnega novinarstva. V reviji TIME (25.12.2006) so ta pojav opisali kot uporabni\xc5\xa1ko ustvarjena vsebine in ga postavili ob bok bolj tradicionalnim odprtokodnim projektom, kot sta OpenSolaris in Linux._NEWLINE_Weblogi oz. blogi so \xc5\xa1e ena pomembna platforma za odprtokodno kulturo. Blogi so sestavljeni iz periodi\xc4\x8dnih, obratno kronolo\xc5\xa1ko razporejenih objav, pri \xc4\x8dem uporabljena tehnologija omogo\xc4\x8da, da se spletne strani la\xc5\xbeje posodabljajo za kar ne rabimo znanja o oblikovanju, kodi ali prenosu podatkov. Korporacije, politi\xc4\x8dne kampanje in ostale formalne organizacije so za\xc4\x8dele uporabljati ta orodja za posredovanje informacij, ve\xc4\x8dino blogov pa \xc5\xa1e vedno uporabljajo posamezniki za osebno izra\xc5\xbeanje, politi\xc4\x8dno organiziranje in socializacijo. LiveJournal in WordPress uporabljata odprtokodno programje, ki je dostopno javnosti, posamezniki pa ga lahko spreminjajo po lastnem okusu. Koda odprta ali ne, ta format predstavlja za ljudi spretno orodje za prisvajaje in predstavljanje kulture. Zaradi tradicionalnih spletnih strani je postala regulacija ilegalne reprodukcije kulture ote\xc5\xbeena, spremenljivost blogov pa omogo\xc4\x8da \xc5\xa1e bolj nenadzorovano\xc2\xa0\xc2\xbbodprto kodiranje\xc2\xab, saj lahko ve\xc4\x8dji del populacije hitreje kopira materiale v javni sferi._NEWLINE_Razpravljalnice (messageboards) so \xc5\xa1e ena platforma, ki omogo\xc4\x8dajo odprtokodno kulturo. Razpravljalnice (tudi znane kot forumi) so spletni prostori, kjer se zbirajo ljudje s podobnimi interesi in objavljajo sporo\xc4\x8dila, katera lahko pripadniki skupnosti berejo in na njih odgovarjajo. Po navadi imajo razpravljalnice svoje moderatorje, ki uveljavljajo standarde skupnosti, prepovedujejo pa tudi dostop uporabnikom nadlegovalcem (spammer). Ostale skupne zna\xc4\x8dilnosti razpravljalnic so tudi osebna sporo\xc4\x8dila (uporabniki si lahko po\xc5\xa1iljajo sporo\xc4\x8dila med seboj), klepet in nalaganje slik. Nekatere razpravljanice uporabljajo phpBB, ki je brazpla\xc4\x8den odprtokodni paket. Zna\xc4\x8dilnost blogov je predvsem individualno izra\xc5\xbeanje, vrtijo pa se bolj ali manj okrog njihovih avtorjev, razprevljalnice pa temeljijo na ustvarjanju razprave uporabnikov, informacije se delijo svobodno in hitro. Razpravljalnice so tudi na\xc4\x8din odstranjevanja posrednikov v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju \xe2\x80\x93 npr. namesto oglasov in drugih ogle\xc5\xa1evalskih tehnik, lahko posameznik prosi druge uporabnike za oceno izdelkov, filmov ali CD-jev. Razpravljalnice z odstranjevanjem kulturnih posrednikov omogo\xc4\x8dajo pospe\xc5\xa1en pretok informacij in izmenjevanje idej. OpenDocument je oblika odprtih dokumentov ali datotek za shranjevanje in izmenjavo pisarni\xc5\xa1kih dokumentov, kot so tekstovni dokumenti (poro\xc4\x8dila in knjige), preglednice, tabele in predstavitve. Organizacije in posamezniki, ki shranjujejo podatke v odprtih formatih (OpenDocument), se tako ognejo odvisnosti od enega progajalca programja in so prosti pri menjavi programje, \xc4\x8de njihov trenutni prodajalec preneha delovati, zvi\xc5\xa1a cene, spremeni programje ali pogoje licenciranja._NEWLINE_Odprtokodna filmska produkcija je lahko sistem v katerem spreminjajo\xc4\x8da ekipa in zasedba sodelujeta pri produkciji filma, sistem v katerem je kon\xc4\x8dni produkt dostopen za ponovno uporabo ali pa so za produkcijo izklju\xc4\x8dno uporabljeni odprtokodni produkti. Film Elephants Dream (2006) bi naj bil prvi odprti film, ustvarjen samo z odprtokodno tehnologijo._NEWLINE_Produkcijski proces odprtokodnega dokumentarnega filma dovoljuje odprte prispevke arhivskega materiala, posnetkov in ostalih filmskih elementov, ki so lahko zmontirani ali ne. S tem spletni sodelavci postanejo del procesa ustvarjanja filma, vplivajo na vizualno gradivo uporabljeno v filmu, kot tudi tematski razvoj filma. Prvi odprtokodni dokumentarni film\xc2\xa0\xc2\xbbThe American Revolution\xc2\xab\xc2\xa0bo iz\xc5\xa1el v produkciji Lichtenstein Creative Media in neprofitne organizacije The Fund for Independent Media. Spletna stran Open Source Cinema bo ustvarila film Basement Tapes, dokumentarec o avtorskih pravicah v digitalni dobi, v sodelovanju z National Film Board of Canada. Pri odprtokodnem ustvarjanju filmov so vir oz.\xc2\xa0\xc2\xbbkoda\xc2\xab\xc2\xa0nezmontirani posnetki. Lahko se pa tudi nana\xc5\xa1a na metodo ustvarjanja filmov, pri kateri je proces ustvarjanja\xc2\xa0\xc2\xbbodprt\xc2\xab\xc2\xa0- razli\xc4\x8dna skupina soustvarjalcev prispeva h kon\xc4\x8dnemu izdelku._NEWLINE_Open-IPTV je IPTV (Internet Protocol Television), ki ni omejena na samo en snemalni studio, produkcijo ali zasedbo. Open-IPTV uporablja internet za zdru\xc5\xbeevanje dela in virov, takopa se ustvari spletna skupnost v kateri vsi sodelujejo pri oddaji.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV krogih akademske skupnosti poteka diskusija o opisovanju izraza\xc2\xa0\xc2\xbbintelectual commons\xc2\xab\xc2\xa0(intelektualno ljudstvo, podobno kot Creative Commons). Zagovorniki tega pogleda navajajo projekt Connexions na Univerzi Rice, projekt OpenCourseWare na MITju, \xc4\x8dlanek Eugena Thackerja\xc2\xa0\xc2\xbbOpen Source DNA\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbOpen Source Cultural Database\xc2\xab, openwebschool in Wikipedijo kot primere uporabnosti odprte kode zunaj prodro\xc4\x8dja ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega programja._NEWLINE_Odprtokodni kurikulum je \xc5\xa1olski vir, pri katerem je lahko digitalna koda prosto uprabljena, posredovana in prilagojena._NEWLINE_Pri mnogih raziskovalnih projektih se ustvarjajo programi in tako obtajajo interesi, da bi postali le-ti dostopni pod odprokodnimi licencami. V Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu so na Joint Information System Committee (JISC) razvili politiko odprtokodnega programja. JISC tudi financira ravojno storitev OSS Watch, ki deluje kot svetovalna storitev za izobra\xc5\xbeevalne institucije, katere \xc5\xbeelijo uporabljati, razvijati in prispevati k odprtokodnem programju.\n_START_SECTION_\nFitnes\n_START_PARAGRAPH_\nCrossFit je odprtokodno fitnes gibanje. Ustanovitelj tega gibanja objavlja na spletni strani svojo metodologijo, podatke, informacije in interaktivne forume, \xc5\xa1portniki in trenerji pa objavljajo lastne izku\xc5\xa1nje glede sprememb, prilagajanj in dose\xc5\xbekov. Razultat tega so nova CrossFit podro\xc4\x8dja: CrossFit za otroke, CrossFit za starej\xc5\xa1e, CrossFit v parku in CrossFit za \xc5\xa1potnike borilnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din. Spletne objave in \xc4\x8dlanki v CrossFit Journal se pogosto ukvarjajo s tem, kako prilagoditi program za specifi\xc4\x8dne skupine, ki imajo omejen dostop do pripomo\xc4\x8dkov. CrossFit \xc5\xa1portniki na spletni strani YouTube pogosto objavljajo video posnetke.\n_START_SECTION_\nInovacijske skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPrincip prostega deljenja informacij se je znanstvenih krogih institucionaliziral \xc5\xbee v 19. stoletju. Sociolog Robert K. Merton je opisal \xc5\xa1tiri osnovne elemente dru\xc5\xbebe \xe2\x80\x93 univerzalizem (internacionalna perspektiva), komunizem (deljenje informacij), objektivnost (odsotnost osebnih prepri\xc4\x8danj v znanstvenem raziskovanju) in organiziran skepticizem (zahteva po dokazovanju in kritiki), ki tudi dobro opisujejo dana\xc5\xa1njo znanstveno skupnost. Ena trenutnih pobud znanstvenega objavljanja rezultatov raziskav je open access \xe2\x80\x93 ideja, da bi raziskave morale biti objavljene na na\xc4\x8din, ki je zastonj in dostopen javnosti. Obstaja mnogo open access revij kjer imamo prost dostop do informacij na spletu, ampak ve\xc4\x8dina teh vseeno zara\xc4\x8dunava naro\xc4\x8dnino za dostop (uporabnikom ali knji\xc5\xbenicam). Budapest Open Access Initiative se zavzema za prost dostop do vseh znanstvenih \xc4\x8dlankov na internetu. V ZDA se Nacionalni in\xc5\xa1tituti za zdravje zavzemajo za javni dostop do njihovih znanstvenih informacij (\xc2\xbbEnhanced Public Access to NIH Research Information\xc2\xab). Kljub temu pa obstaja \xc5\xa1e veliko neodgovorjenih vpra\xc5\xa1anj \xe2\x80\x93 razmerje dobi\xc4\x8dek vs. javni dostop, zagotavljanje, da se \xc5\xbeeleni standardi in storilnost ne zmanj\xc5\xa1ajo s prehodom na javni dostop.\n_START_SECTION_\nUmetnost in rekreacija\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dite avtorskih pravic so uporabljene tudi v umetnosti in celo atletskih dejavnostih zato obstajajo nekatere skupine, ki odstraniti avtorske pravice teh dejavnosti.\n_START_SECTION_\nDefinicija odprte kode\n_START_PARAGRAPH_\nDefinicijo odprte kode uporabljajo pri Open Source Initiative za ugotavljanje ali je programska licenca dejansko odprta koda. Definicija temelji na Debian Free Software Guidelines, katere je napisal in priredil Bruce Perens.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irjenje izraza\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku se je izraz nana\xc5\xa1al samo na izvorno kodo programja, danes pa se nana\xc5\xa1a na ogromno drugih podro\xc4\x8dij, kot npr. odprtokodna ekologija, gibanje, ki se zavzema za decentralizacijo tehnologij tako, da bi jih lahko uporabljal kdorkoli. Nasprotniki \xc5\xa1irjenja izraza\xc2\xa0\xc2\xbbodprta koda\xc2\xab, tudi Richard Stallman, trdijo, da zahteve in omejitve zagotavljajo trajnost dose\xc5\xbeka ter prepre\xc4\x8dujejo poskuse za redefinicijo izraza. Stallman pravi tudi, da so ve\xc4\x8dinoma podporniki odprte kode v bistvu podporniki veliko bolj nepristranskih dogovorov in da podpirajo reintegracijo dose\xc5\xbeenega dela. Ve\xc4\x8dina sodelujo\xc4\x8dih ni pripravljena izdati svojega dela drugim, ki bi ga lahko razvijali naprej, skrijejo dodatke ali pa za njih zahtevajo licence in/ali omejijo uporabo vsem ostalim uporabnikom.\n_START_SECTION_\nPerensova na\xc4\x8dela\n_START_PARAGRAPH_\nPerensova definicija opisuje izraz odprta koda kot \xc5\xa1irok splo\xc5\xa1en tip programske licence, kjer je izvorna koda dostopna \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti s spro\xc5\xa1\xc4\x8denimi ali pa celo neobstoje\xc4\x8dimi avtorskimi pravicami. Na\xc4\x8dela sploh ne govorijo o uporabi blagovnih znamk in patentov in ne zahtevajo nikakr\xc5\xa1nega sodelovanja za zagotavljanje, da se skupni re\xc5\xbeimi izdajanja nana\xc5\xa1ajo na izpeljano delo. Eksplicitna lastnost odprte kode je, da ne sme obstajati nobenega omejevanja uporabe ali distribucije, tako s strani organizacij kot uporabnikov._NEWLINE_Te prepovedi obstajajo zato, da je omogo\xc4\x8den stalen dostop do proizvodov. V nasprotju z licencami brezpla\xc4\x8dnega programja in odprte vsebine (ki se pogosto zamenjujejo z odprto kodnimi, ampak imajo bolj stroga pravila in dogovore), odprta koda namerno podpira kakr\xc5\xa1nokoli uporabo kogarkoli ter namenja malo ali ni\xc4\x8d pripomo\xc4\x8dkov za omejevanje\xc2\xa0\xc2\xbbfree rider\xc2\xab\xc2\xa0problema ali za uporabo slabih kopij, ki zavajajo ciljne uporabnike._NEWLINE_Mogo\xc4\x8de so zaradi te fleksibilnosti, ki omogo\xc4\x8da velike komercialne uporabnike in prodajalce, najbolj uspe\xc5\xa1ne odprtokodne aplikacije v konzorcijih. Ti uporabljajo blagovne znamke za kontrolo nad slabimi kopijami in zahtevajo specifi\xc4\x8dne garancije dela od \xc4\x8dlanov konzorcija za zagotavljanje reintegracije napredkov. Ne rabijo pa potencialno kofliktnih klavzul in licenc._NEWLINE_Ohlapna definicija je privedla do \xc5\xa1irjenja licenc, ki lahko trdijo, da so odprtokodne ampak ne zadovoljijo\xc2\xa0\xc2\xbbshare alike\xc2\xab\xc2\xa0pogoja, ki ga zahtevajo licence brazpla\xc4\x8dnega programja in odprte vsebine. Zelo pogosta Creative Commons CC-by-nc-sa licenca zahteva od komercialnega uporabnika, da si za profitno uporabo pridobi drugo licenco. To pa je v nasprotju z na\xc4\x8deli odprte kode, ker diskriminira dolo\xc4\x8deno uporabo ali uporabnika. Kljub temu pa zahteva brezpla\xc4\x8dnega programja za zanesljivo redistribucijo proizvodov, ni v nasprotju s temi na\xc4\x8deli. Brezpla\xc4\x8dno programje in konzorcijske licence so tip odprte kode, odrta vsebina pa ni, ker uporablja dolo\xc4\x8dene omejitve.\n_START_SECTION_\nNe-programska uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8dela odprte kode so bila uporabljena za ogromno drugih oblik uporabni\xc5\xa1ko proizvedenih vsebin. Podporniki gibanja odprte vsebine uporabljajo nekaj omejitev uporabe, zahtevajo, da se spremembe delijo in da se pripi\xc5\xa1e druge avtorje proizvoda._NEWLINE_Ta kultura oz. ideologija zagovarja, da se na\xc4\x8dela nana\xc5\xa1ajo bolj splo\xc5\xa1no na pospe\xc5\xa1evanje hkratnih vlo\xc5\xbekov poslovanja, pristopov in prioritet, v nasprotju z bolj centraliziranimi modeli razvoja, kot so v komercialnih podjetjih._NEWLINE_Zagovorniki odprtokodnih na\xc4\x8del pogosto navajajo Wikipedijo kot primer, ampak Wikipedija pogosto omejuje dolo\xc4\x8dene uporabe ali uporabnike, GDFL licenca, ki jo uporablja pa zahteva specifi\xc4\x8dne pogoje za vse uporabnike, ki tehni\xc4\x8dno kr\xc5\xa1ijo na\xc4\x8dela odprte kode.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot odprti standardi (open standard), so raziskovalci z dostopom do Advanced Research Projects Agency Network (ARPANET) uporabljali proces imenovan Request for Comments za razvoj telekomunikacijskih mre\xc5\xbenih protokolov. Ta skupinski proces v 60. letih prej\xc5\xa1njega stoletja je privedel do razvoja interneta leta 1969. Obstajajo pa tudi zgodnej\xc5\xa1i primeri odprtokodnih gibanj, kot je IBM-ova izdaja vira njihovih opracijskih sistemov v 60. letih in uporabni\xc5\xa1ka skupina SHARE, ki je bila ustanovljena za pospe\xc5\xa1evanje izmenjave tak\xc5\xa1nega programja._NEWLINE_Odlo\xc4\x8ditev nekaterih \xc4\x8dlanov gibanja brepla\xc4\x8dnega programja za uporabo izraza\xc2\xa0\xc2\xbbodprta koda\xc2\xab\xc2\xa0je padla na strategijski seji v Paolo Altu v Kaliforniji in sicer kot reakcija na odlo\xc4\x8ditev Netscape-a, da preda izvorno kodo Navigatorja, januarja 1998. Na seji so bili navzo\xc4\x8di Christine Paterson, ki je predlagala izraz odprta koda, Todd Anderson, Larry Augustin, Jon Hall, Sam Ockmann, Michael Tiemann in Eric S. Raymond. Pred izdajo Navigatorjeve izvorne kode so izkoristili prilo\xc5\xbenost, da se znebijo ideolo\xc5\xa1kih in primerjalnih konotacij izraza prosto programje. Netscape je licenciral in izdal svojo kodo kot odprto kodo pod licenco Netscape Public Licence in pozneje Mozilla Public Licence._NEWLINE_Izraz je dobil na veljavi na dogodku, ki ga je aprila 1998 organiziral zalo\xc5\xbenik Tim O'Reilly. Originalno ime dogodka je bilo\xc2\xa0\xc2\xbbFreeware Summit\xc2\xab, pozneje znan kot\xc2\xa0\xc2\xbbOpen Source Summit\xc2\xab. Ta dogodek so obiskali vodje mnogih najbolj pomembnih prosto in odprtokodnih projektov \xe2\x80\x93 Linus Torvalds, Larry Wall, Brian Behlendorf, Eric Allman, Guido van Rossum, Michael Tiemann, Paul Vixie, Jamie Zawinski iz Netscape-a in Eric Raymond. Na seji se je razvila razprava o imenu\xc2\xa0\xc2\xbbprosto programje\xc2\xab, Tiemann je kot nov izraz predlagal\xc2\xa0\xc2\xbbsourceware\xc2\xab, Raymond pa\xc2\xa0\xc2\xbbopen source\xc2\xab. Zbrani so novo ime izglasovali, katero je bilo obljavljeno na tiskovni konferenci tistega ve\xc4\x8dera. Pet dni kasneje je Raymond obvestil ostale, da naj za\xc4\x8dnejo uporabljati nov izraz. Kmalu za tem je bila ustanovljena Open Source Initiative._NEWLINE_Open Source Initiative (OSI) sta ustanovila Raymond in Perens februarja 1998. OSI je nadaljevala s predstavljanje odprte kode komercialnim podjetjem. Prizadevali so si dose\xc4\x8di ve\xc4\x8djo prepoznavnost prakti\xc4\x8dnih prednosti prosto dostopne izvorne kode ter seznaniti ve\xc4\x8dja programska podjetja in viskotehnolo\xc5\xa1ko industrijo z odprto kodo. Perens je priredil Debianove Free Software Guidelines in izdelal The Open Source Definition.\n_START_SECTION_\nNajpogostej\xc5\xa1i odprtokodni produkti\n_START_PARAGRAPH_\nProjekte Open Source Software (OSS) postavljajo in vzdr\xc5\xbeujejo prostovoljni programerji. Primeri odprtokodnih produktov so Apache HTTP Server, Internet Protocol in internetni brskalnik Mozilla Firefox. Med najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1imi programi je opreacijski sistem Linux ter odprtokodni opreacijski sistem Unix-like.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nKritka dolo\xc4\x8denih na\xc4\x8del Open Source Initiative (OSI )je deldefinicij in razlikovanj od drugih izrazov. Gibanje za odprto vsebino ne priznava in odobrava na\xc4\x8del OSI in raje sprejema\xc2\xa0\xc2\xbbshare alike\xc2\xab\xc2\xa0sporazum, ki zahteva, da se produkti reintegrirajo in tr\xc5\xbeijo pravi\xc4\x8dno._NEWLINE_Glavna kritika odprtokodnaga gibanja se nana\xc5\xa1a na to, da njihovi produkti niso tako samo-organizirajo\xc4\x8di kot trdijo pripadniki tega gibanja. Argument za to kritiko se nahaja v tem, da imajo najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i odprtokodni projekti mo\xc4\x8dnega centralnega upravljalca, \xc4\x8deprav je le-ta prostovoljec. Razlago tega stali\xc5\xa1\xc4\x8da podaja Chuck Connell v \xc4\x8dlanku\xc2\xa0\xc2\xbbOpen Source Projects Manage Themselves? Dream On\xc2\xab. Kritika se sicer nana\xc5\xa1a na razvojni model in ne na samo odprto kodo. Avtor prav tako ne trdi, da samo-organizacija ne deluje, ampak samo navaja primere kjer je bilo centralno upravljanje verjetno prisotno. Legalne in kulturne kritike so del skupnih ugovorov in presoj tisith, ki zagovarjajo\xc2\xa0\xc2\xbbshare alike\xc2\xab\xc2\xa0kot organizacijsko na\xc4\x8delo. Sem spada Creative Commons, ki enostavno ignorira na\xc4\x8dela OSI in odobrava licence, ki na\xc4\x8dela o\xc4\x8ditno kr\xc5\xa1ijo, npr. CC-by-nc-sa._NEWLINE_Richard Stallman iz Free Softwrae Foundation (FSF) \xe2\x80\x93 \xc4\x8digar GFDL licenco uporablja tudi Wikipedija, se ne strinja z nana\xc5\xa1anjem izraza odprta koda na to kar oni imenujejo zastonj programje. \xc4\x8ceprav se zastonj programje lahko uvr\xc5\xa1\xc4\x8da tudi kot odprta koda, Stallman meni, da je ta izraz preve\xc4\x8d neprimeren. Nasprotjejo tudi o\xc4\x8ditnemu pragmatizmu OSI-ja, saj se bojijo, da so ideali svobode in skupnosti zastonj programja ogro\xc5\xbeeni s kompromiranjem FSF-jevih idealisti\xc4\x8dnih standardev za programsko svobodo.\n_START_SECTION_\nPoslovni modeli\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja veliko splo\xc5\xa1no znanih ovir za podjetja za prehod na odprtokodno programje. Te ovire pa so prepri\xc4\x8danje, da odprtokodne licence vsebujejo viruse, pomanjkanje formalne podpore in izobra\xc5\xbeevanja, hitre spremembe ter pomanjkanje dolgotrajnih na\xc4\x8drtov. Ve\xc4\x8dina teh ovir pa je povezanih s stopnjo tveganja. Kjub temu pa prav tako lastni\xc5\xa1ki projekti na vsebujejo natan\xc4\x8dnih na\xc4\x8drtov za prihodnost, vse odprtokodne licence niso enako virusne, veliko OSS-jevih projektov (\xc5\xa1e posebej operacijski sistemi) pa prina\xc5\xa1ajo dobi\xc4\x8dek iz pla\xc4\x8dane podpore in dokumentacije._NEWLINE_Veliko poslovnih modelov obstaja okrog odprtokodnega programja za zagotavljanje\xc2\xa0\xc2\xbbpopolnega produkta\xc2\xab, ki pomaga reducirati ta tveganja.\xc2\xa0\xc2\xbbPopolni produkt\xc2\xab\xc2\xa0po navadi vsebuje podporo, komercialne licence, profesionalne storitve, izobra\xc5\xbeevanje, cirtifikacijo, partnerske programe, reference in uporabni\xc5\xa1ke primere. Ti poslovni modeli se raztezajo od storitvenih organizacij, ki ne sodelujejo pri razvijanju programja do modelov, kjer ve\xc4\x8dino programja ustvarijo zaposleni v centralni organizaciji. Ti poslovni modeli so se pojavili v zadnjem \xc4\x8dasu, njihovo delovanje ni splo\xc5\xa1no poznano. Za re\xc5\xa1evanje tega problema je bil razvit Bee Keeper Model._NEWLINE_Pogosto uporabljena poslovna strategija komercialnih odprtokodnih programskih podjetij je dvojno-licen\xc4\x8dna strategija (Dual-Licence Strategy), katero uporabljajo tudi MySQL, Alfresco in drugi."