b'\n_START_ARTICLE_\nVia Podiensis\n_START_PARAGRAPH_\nVia Podiensis, francosko la voie du Puy po mestecu Le Puy-en-Velay, iz latinskega via = pot ter podium = Le Puy (slovensko kopasti vrh) je ena izmed \xc5\xa1tirih zgodovinskih Jakobovih poti v Franciji. Danes vodi po njej daljinska pe\xc5\xa1pot GR 65 (francosko. sentier de grande randonn\xc3\xa9e). Pelje od mesteca Le Puy-en-Velay v Auvergni do baskovske vasice Ostabat v Atlanskih Pirenejah, kjer se zdru\xc5\xbei z via Turonensis ter z via Lemovicensis, ki se zdru\xc5\xbeita malo prej, ter kon\xc4\x8dno Saint-Jean-Pied-de-Port v Pirenejah.\n_START_SECTION_\nRomarska pot\n_START_PARAGRAPH_\nIzhodi\xc5\xa1\xc4\x8dna to\xc4\x8dka Via Podiensis je katedrala Notre-Dame v mestecu Le Puy-en-Velay v Auvergni. Vodi najprej preko Centralnega masiva (fr. Massif central) k opatiji Aubrac, v ob\xc4\x8dini Saint-Ch\xc3\xa9ly-d\xe2\x80\x99Aubrac, ter pelje skozi sotesko reke Dourdou (stranske reke Lota) do samostanske cerkve Sainte-Foy v mestecu Conques (okcitansko Concas). V srednjem veku je le ta bila znamenita za sovje relikvije svete Vere rimske. Naslednja va\xc5\xbena etapa je benediktinski samostan Figeac. Stranpot pelje v nekoliko severno le\xc5\xbee\xc4\x8do znamenito vasico Rocamadour z ostanki svetega Amadourja._NEWLINE_Pot sledi reki Lot do mesteca Cahors, kjer zavije proti jugu. Nadaljnja samostana na poti sta samostan sv. Petra v Moissacu in samostan La Romieu. V Gascognji vodi pot skozi mesteca Condom v Gersu ter Aire-sur-l\xe2\x80\x99Adour. Ju\xc5\xbeno od reke Gave de Pau pelje pot \xc5\xbee v Pireneje v baskovsko vasico Ostabat ((baskovsko: Izura-Azme)), kjer se zdru\xc5\xbeijo tri francoske jakobove poti: Via Podensis ter severni Via Turonensis in Via Lemovicensis. Po mestecu Saint-Jean-Pied-de-Port (baskovsko: Donibane Garazi) pelje pot \xc4\x8drez mejo v \xc5\xa0panijo preko prelaza Col de Roncevaux (\xc5\xa1pansko: Puerto de Iba\xc3\xb1eta). Od tam naprej pa se re\xc4\x8de bo\xc5\xbeji poti Camino Franc\xc3\xa9s oz. Francoska Jakobova pot.\n_START_SECTION_\nZgodovinski viri\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje velikih romarskih oz. bo\xc5\xbejih poti v Santiago de Compostela se je za\xc4\x8delo \xc5\xbee v 10. stoletju. Eden izmed prvih zapisanih popotnikov je bil v letu 951 Godescalc (Gotefcalque), \xc5\xa1kof mesteca Puy v letu 935._NEWLINE_Omenjati je treba med prvimi romarji tudi Raymonda II., grofa comte de Rouergue, iz leta 961, katerega so na poti ubili Saracenci.\n_START_SECTION_\nvia Gebennensis\n_START_PARAGRAPH_\nV Puy-en-Velay pelje pot iz \xc5\xbdeneve, t. i. via Gebennensis, po kateri hodijo romarji iz \xc5\xa0vice in iz Nem\xc4\x8dije. Vendar latinsko ime poti naj ne vara: Pot je bila oblikovana v 80ih in v 90ih letih 20. stoletja, \xc4\x8detudi \xc5\xa1tevilna zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da (imenovana h\xc3\xb4pitaux ) nakazujejo, da so tod \xc5\xbee noko\xc4\x8d hodili romarji. Iz \xc5\xbdeneve do Pamplone sta obe poti (via Gebennensis ter via Podiensis) ozna\xc4\x8deni kot daljinski pe\xc5\xa1poti (francosko sentier de grande randonn\xc3\xa9e) GR 65, ter imajo nekatere lokalne variante: GR 651 v dolini C\xc3\xa9l\xc3\xa9 ali GR 652 par Rocamadour.\n_START_SECTION_\nCamino aragon\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nV Puente la Reina (Gares v baskov\xc5\xa1\xc4\x8dini) v \xc5\xa0paniji se zdru\xc5\xbei ta pot s \xc4\x8detrto pot, ki pa pre\xc4\x8dka Pireneje nekoliko vzhodneje pri prelazu Somport, s tako imenovanim Camino aragon\xc3\xa9s, Aragonsko pot, ki je \xc5\xa1panski podalj\xc5\xa1ek francoske jakobove poti via Tolosane (jakobova pot preko Toulousa). Od tam naprej se pa imenuje Jakobova pot Camino franc\xc3\xa9s, francoska pot.\n_START_SECTION_\nCamino franc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nVse \xc5\xa1tiri francoske Jakobove poti pa tam postanejo t. i. le Camino franc\xc3\xa9s (francoska pot), ki pelje vse tja do Santiago de Compostela v Galiciji.'