b'\n_START_ARTICLE_\nFerdinand Avgu\xc5\xa1tin Hallerstein\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinand Avgu\xc5\xa1tin Hallerstein se je rodil v plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini o\xc4\x8detu Janezu Ferdinandu baronu Hallerju pl. Hallersteinu (1669-1736) in materi baronici Mariji Suzani Elizabeti, rojeni Erberg, (1681-1725). Dru\xc5\xbeinska rezidenca Hallersteinov je bil tedaj menge\xc5\xa1ki \xc2\xbbRavbarjev grad\xc2\xab\xc2\xa0(Hoffmannsburg), ki ga je Marija Rozalija Hohenwart dobila za doto ob poroki s Ferdinandom Ignacem baronom Hallerjem pl. Hallersteinom, Avgu\xc5\xa1tinovim dedom. Ta ga je leta 1702 prepustil starej\xc5\xa1emu sinu Janezu Ferdinandu, upravitelju kranjskega de\xc5\xbeelnega glavarstva, prisedniku de\xc5\xbeelne in dvorne pravde na Kranjskem in \xc4\x8dlanu Dizmove bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_V Meng\xc5\xa1u je hodil v osnovno \xc5\xa1olo, v Ljubljani pa je dokon\xc4\x8dal jezuitsko gimnazijo in \xc5\xa1tudij filozofije. Tako kot mnogi njegovi sorodniki je tudi on 27. oktobra 1721 vstopil v jezuitski red na Dunaju. V Ljubljani je med letoma 1722 in 1723 \xc5\xbeivel kot novic. Tu je \xc5\xa1tudiral filozofijo. Naslednje leto je v Leobnu opravil repetitorij (ciklus predavanj in vaj, namenjen ponavljanju u\xc4\x8dne snovi) iz humaniora, v Celovcu 1725 predaval slovnico in s tem nadaljeval v letih 1726 in 1727 na Dunaju skupaj z [matematika|matemati\xc4\x8dnim]] repetitorijem. V letu 1728 je v Ljubljani predaval retoriko in v letih 1729 in 1730 \xc5\xa1tudiral v Gradcu teologijo. Matemati\xc4\x8dno in astronomsko izobrazbo si je pridobil na Dunaju in Gradcu. Nato je bil po nekaterih podatkih vodja Jezuitskega kolegija v Temi\xc5\xa1varu. Pro\xc5\xa1njo za odhod v misijone je poslal z Dunaja, 8. oktobra 1727. \xc5\xbdelja pa se mu je uresni\xc4\x8dila \xc5\xa1ele celih osem let pozneje._NEWLINE_Leta 1734 se je v Judenburgu pripravljal  na redovno zaobljubo, nato pa od\xc5\xa1el v Temi\xc5\xa1var, kjer je vodil Kongregacijo smrtnega boja. \xc5\xbdelja postati misijonar se mu je uresni\xc4\x8dila leta 1735.\n_START_SECTION_\nPot na Kitajsko\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi neugodnih razmer za misijonarje na Kitajskem se je septembra 1735 sam ali skupaj z redovnim bratom, dunajskim jezuitom Lambeckhovnom, ki mu je bil tudi sopotnik na nadaljnji poti, odpravil preko Trsta v Genovo. Po dvotedenskem po\xc4\x8ditku sta zapustila Genovo 30. oktobra z angle\xc5\xa1ko trgovsko ladjo Penelope, namenjeno v Lizbono na Portugalskem. Plovba mimo Balearskih otokov, skozi Gibraltar in ob atlantski obali Pirenejskega polotoka ni potekala brez te\xc5\xbeav. Laimbeckhoven in Hallerstein sta se morala zadovoljiti s kajuto na krmi, ki sta jo delila s 15 drugimi potniki. Hallersteina, ki ni bil vajen morja, je skoraj neprestano mu\xc4\x8dila slabost. \xc4\x8ceprav so prispeli v Lizbono \xc5\xbee 18. novembra, sta morala ostati poldrugi dan v karanteni. Ko sta naslednji popoldan vendarle stopila na trdna tla, so jima v lizbonskem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du priredili prijazen sprejem. Od profesorja matematike na Univerzi v Lizboni, patra Emanuela De Camposa, je Hallerstein izvedel za ponudbo enega od indijskih krajevnih vladarjev v mogulski dr\xc5\xbeavi. Ta je poslal podkralju v Goo pismo, v katerem je prosil za misijonarja, ki bi obvladal matematiko in astronomijo. Obljubil je, da mu bo dal zgraditi hi\xc5\xa1o in cerkev in mu omogo\xc4\x8dil nemoteno \xc5\xa1irjenje katoli\xc5\xa1ke vere na svojem ozemlju. S pismom, napisanim v perzijskem jeziku, je bil seznanjen tudi portugalski dvorni astronom Giovanni Baptista Carbone (Battista), ki je poslal generalu jezuitskega reda pro\xc5\xa1njo, da bi omenjeno mesto zasedla Hallerstein in Laimbeckhoven, ali vsaj eden od njiju. Tudi Hallerstein sam se je ogrel, posebno \xc5\xa1e, ker je tedaj na Kitajskem veljala prepoved misijonarskega dela. V pismu je bratu sporo\xc4\x8dil, da je med potjo v Genovi izvedel zelo spodbudne novice o \xc5\xa1irjenju kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v ju\xc5\xbeni Indiji. Misijonar iz sicilske province, ki je 14 let deloval v indijskem kraljestvu Maduraj (to je bil po vsej verjetnosti Francesco Tambini, generalni prokurator Indije, s katerim se je Hallerstein sre\xc4\x8dal v Genovi), mu je povedal, da je v misijonih v Maduraju, Misoru in drugod po Karnataki kak\xc5\xa1nih 150 tiso\xc4\x8d kristjanov, ki jih oskrbuje 28 jezuitskih misijonarjev. Vsa njihova hrana sta le ri\xc5\xbe in voda in tak\xc5\xa1nega jedilnika se morajo strogo dr\xc5\xbeati, ker bi sicer razjezili spreobrnjence in tudi preostale pogane. Vsako leto naj bi bili krstili vsaj 3 tiso\xc4\x8d odraslih in veliko \xc5\xa1tevilo njihovih otrok. Med \xc4\x8dakanjem odgovora iz Rima se je Hallerstein u\xc4\x8dil portugal\xc5\xa1\xc4\x8dino in se izpopolnjeval v astronomiji._NEWLINE_Po smrti kitajskega cesarja Jong Zenga (Y\xc5\x8dngzh\xc3\xa8ng, kitajsko \xe9\x9b\x8d\xe6\xad\xa3) sta se 24. aprila 1736 odpravila na Kitajsko. Vmesna postaja je bila portugalska kolonija Goa, kjer je kon\xc4\x8dno opravil slovesno zaobljubo. Od tam je odpotoval naprej v Macao, od koder je bil 1. marca 1739 poklican na kitajski dvor v Peking.\n_START_SECTION_\nDelo na Kitajskem\n_START_PARAGRAPH_\nV tem \xc4\x8dasu je bil za cesarja imenovan \xc4\x8cian Long (Qi\xc3\xa1nl\xc3\xb3ng, kitajsko \xe4\xb9\xbe\xe9\x9a\x86, IPA [\xca\xa8\xca\xb0j\xc9\x9b\xcc\x8cnl\xca\x8a\xcc\x8c\xc5\x8b]) (1736-1796). Hallerstein je sprva kot prisednik deloval v astronomskem in matemati\xc4\x8dnem oddelku, po smrti vodje oddelka misijonarja Ignaca K\xc3\xb6glerja 3. junija 1746 pa je postal njegov predstojnik in mandarin 5. stopnje. V tem \xc4\x8dasu se je Hallerstein preko  misijonarja Gaubila, predstojnika francoskih jezuitov,  seznanil in tesno sodeloval s predstavniki Sankt peterbur\xc5\xa1ke akademije znanosti. Po letih sodelovanja je 1762 postal njen \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan, 1765 pa zunanji \xc4\x8dlan te akademije. Po povabilu londonske Kraljeve dru\xc5\xbebe pekin\xc5\xa1kim jezuitom o sodelovanju 1746 si je Hallerstein za\xc4\x8del dopisovati tudi z njo, dve leti kasneje pa \xc5\xa1e s pari\xc5\xa1ko akademijo._NEWLINE_V \xc4\x8dasu njegovega slu\xc5\xbebovanja na kitajskem dvoru je mnogo potoval in pri tem zbiral podatke o pokrajinah in prebivalstvu. Na podlagi statistike je ocenil \xc5\xa1tevilo prebivalstva in njegov letni prirastek, kar je takrat vzbudilo mnogo razprav v zahodnem svetu. V cesarskem observatoriju je opravil \xc5\xa1tevilna opazovanja nebesnih pojavov, lege planetov glede na zvezde, objavil zvezdni katalog in karto zvezdnega neba._NEWLINE_V \xc4\x8dasu portugalskega diplomatskega odposlanstva na Kitajskem leta 1753 je bil Hallerstein njihov svetovalec in posrednik. Po koncu obiska je postal mandarin 3. stopnje, sam cilj zagotovitve portugalskih interesov v Macau, okrepitev trgovskih stikov in za\xc5\xa1\xc4\x8dita misijonarjev pa ni bil dose\xc5\xbeen. Z leti je \xc5\xa1tevilo misijonarjev na Kitajskem upadlo, 12.  novembra 1774, kmalu po njegovi smrti, pa je bil jezuitski red na Kitajskem ukinjen.'