b'\n_START_ARTICLE_\nPodzemelj\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nHrib Ku\xc4\x8dar je bil poseljen \xc5\xbee v prazgodovinski dobi o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo ostanki nasipov na ju\xc5\xbenem vrhu hriba. Na severnem vrhu so odkrili poznoanti\xc4\x8dni naselbinski kompleks iz 5. - 6.stoletja z dvema cerkvama, krstilnico in ve\xc4\x8d stanovanjskimi zgradbami. Ta poznoanti\xc4\x8dna naselbina je bila v antiki obdana z obzidjem. Kraj je bil poseljen \xc5\xbee v hal\xc5\xa1tatski dobi, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo tudi najdbe iz tega obdobja. Po koli\xc4\x8dini najdb ka\xc5\xbee, da je bilo na tem kraju eno najve\xc4\x8djih \xc5\xbeeleznodobnih seli\xc5\xa1\xc4\x8d v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em ju\xc5\xbenoalpskem prostoru. Tako so na ju\xc5\xbenem in severnem pobo\xc4\x8dju Ku\xc4\x8darja odkrili hal\xc5\xa1tatsko topilnico \xc5\xbeelezove rude, na severnem delu pa ostanke kova\xc4\x8dnice in ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1. Svoje mrtve so v tistem \xc4\x8dasu pokopavali v gomile ob vzno\xc5\xbeju hriba in sicer blizu dana\xc5\xa1njih vasi Grm, Zemelj in \xc5\xa0krilje. Nekatera grobi\xc5\xa1\xc4\x8da so \xc5\xa1tela \xc4\x8dez 30 gomil. Te grobove so po ve\xc4\x8dini odkopali \xc5\xbee pred prvo svetovno vojno, izkopanine pa so prepeljali v Naravoslovni muzej na Dunaju in Narodni muzej v Ljubljani._NEWLINE_Kraj je bil poseljen tudi v rimskem obdobju, saj so v kraju na\xc5\xa1li tudi rimski nagrobnik, posve\xc4\x8den bogu Silvanu. _NEWLINE_Kasneje je kraj sicer izgubil na pomenu, vendar obstajajo materialni dokazi, da je bil poseljen tudi v srednjem veku, saj je Janez Vajkard Valvasor kasneje opisal cerkev sv. Martina, po kateri se je imenoval tudi kraj, ki se je v tistem \xc4\x8dasu imenoval Sv. Martin. Cerkev naj bi v kraju stala \xc5\xbee pred letom 1228, kdaj je bila zgrajena pa ni podatkov. Tudi o tem, kdaj se je kraj preimenoval v Pozemelj ni podatkov, verjeto pa je, da je ime povezano z bli\xc5\xbenjo vasjo Zemelj, ki le\xc5\xbei nekoliko vi\xc5\xa1je naprej._NEWLINE_Leta 1523 je imela vas osem kmetij in je spadala pod grada\xc5\xa1ko gospostvo. _NEWLINE_Danes je vas obrobnega pomena, cerkev sv. Martina pa ima danes baro\xc4\x8dno podobo. Cerkev je osrednji del vasi, mimo nje pa vodi cesta proti vrhu Ku\xc4\x8darja, na katerem se danes \xc5\xa1irijo vinogradi s tipi\xc4\x8dnimi belokranjskimi zidanicami. Hrib je danes spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8diten, na vrhu pa so ostanki cerkvice iz 4. stoletja.\n_START_SECTION_\nPomembnej\xc5\xa1i objekti\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini je \xc5\xa1portno letali\xc5\xa1\xc4\x8de, kamp in kopali\xc5\xa1\xc4\x8de. V vasi je tudi nova osnovna \xc5\xa1ola, ki so jo zgradili leta 2003, po tem, ko je stara \xc5\xa1ola julija 2002 pogorela.'