b'\n_START_ARTICLE_\nSveta Ana\n_START_SECTION_\nRojstni kraj svete Ane\n_START_PARAGRAPH_\nSveta Ana, mati Device Marije ter Jezusova stara mati, se je po enem izro\xc4\x8dilu rodila v kraju Seforis (Sepphoris), ali Cipori (Tzippori hebrejsko \xd7\xa6\xd6\xb4\xd7\xa4\xd6\xbc\xd7\x95\xd6\xb9\xd7\xa8\xd6\xb4\xd7\x99, \xd7\xa6\xd7\x99\xd7\xa4\xd7\x95\xd7\xa8\xd7\x99). Kraj je znan tudi kot Dioceserea in Saffuriya (arabsko \xd8\xb5\xd9\x81\xd9\x88\xd8\xb1\xd9\x8a\xd8\xa9, tudi Suffurriye), pa tudi kot Autocratoris, Eirenopolis Neronias, Le Sephorie, Saffouriya, Safuriyah, Safuriyye, Seffarieh, Sippori ali Zippori. Zgodovinar Jo\xc5\xbeef Flavij ga imenuje okras Galileje in je bilo pokrajinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Galileje. Herod Antipa si ga je izbral leta 4 pr. n. \xc5\xa1t. za glavno mesto svojega vladanja._NEWLINE_Mesto z bogatimi arheolo\xc5\xa1kimi najdbami iz tega \xc4\x8dasa le\xc5\xbei v osrednji Galileji, 6  km severno-zahodno od Nazareta (danes Izrael).  To pomeni, da je to sredi\xc5\xa1\xc4\x8de po vsej verjetnosti obiskal tudi de\xc4\x8dek in mladeni\xc4\x8d Jezus.  Za Tiberijo je bil takrat Seforis drugo galilejsko mesto po velikosti.   _NEWLINE_Po drugem izro\xc4\x8dilu se je Ana rodila v Betlehemu, kjer sta \xc5\xbeivela njena star\xc5\xa1a. _NEWLINE_Po tretjem izro\xc4\x8dilu pa se je sveta Ana rodila v Jeruzalemu, blizu kopeli Betesda, ki je omenjena v svetem pismu nove zaveze: \xe2\x80\x9eV Jeruzalemu je pri Ov\xc4\x8djih vratih kopel, ki se po hebrejsko imenuje Betesda in ima pet pokritih stebri\xc5\xa1\xc4\x8d.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nJoahimova in Elkanova Ana\n_START_PARAGRAPH_\nSveta Ana (hebrejsko Hannah \xe2\x80\x93 milost), mati Device Marije, v svetem pismu ni omenjena. Je pa omenjena v svetem pismu neka druga Ana, Samuelova mati, ki tudi ni mogla imeti otrok z Elkanom. Zgodbi sta si dokaj podobni tudi v zvezi z nerazumevajo\xc4\x8dima \xc5\xbeidovskima duhovnikoma. Elkanovo \xc5\xbeeno je sumil pijanosti duhovnik Heli, ki pa je Ano pozneje potola\xc5\xbeil (1 Sam 1,1-27;2,1-11). Daritev Ane in Joakima pa je nerazumno zavrnil \xc5\xbeidovski duhovnik Izahar in jima s tem zagrenil prihodnost. _NEWLINE_Viri za Anino \xc5\xbeivljenje so apokrifni spisi: Evangelij o Marijinem rojstvu, Psevdo-Matejev evangelij in Jakobov protoevangelij.\n_START_SECTION_\nLegenda o treh Marijah\n_START_PARAGRAPH_\nStar\xc5\xa1a svete Ane sta bila Stolan in Emerencija; \xc5\xbeivela sta v Betlehemu. Ana se je poro\xc4\x8dila z bogatim Joahimom iz Nazareta; oba sta bila iz Judovega rodu in Davidove rodovine. \xc5\xa0e po dvajsetih letih skupnega \xc5\xbeivljenja nista dobila otrok. Premo\xc5\xbeenje sta razdelila na tri dele: enega sta darovala templju in judovskim duhovnikom, drugega sta dala za reve\xc5\xbee, tretjega pa sta zadr\xc5\xbeala zase.  _NEWLINE_Ko sta neko\xc4\x8d \xc5\xa1la v Jeruzalem na praznik posvetitve templja, je hotel prinesti daritev tudi Joahim; \xc5\xbeidovski duhovnik Izahar pa je dar zavrnil, \xc4\x8de\xc5\xa1 da ga Bog ne sprejema iz gre\xc5\xa1nih rok. Dokaz za to naj bi bila njuna nerodovitnost. Od \xc5\xbealosti in sramote je Joakim od\xc5\xa1el iz mesta v gozd med pastirje. Njemu in tudi \xc5\xbeeni se je prikazal angel, ki jima je naznanil Marijino rojstvo. _NEWLINE_Ana je rodila Marijo \xc5\xa1ele po dvajsetih letih zakona; po Joahimovi smrti se je poro\xc4\x8dila s Kleofom in rodila h\xc4\x8derko, ki sta ji zopet nadela ime Marija. Po njegovi smrti se je poro\xc4\x8dila \xc5\xa1e tretji\xc4\x8d s Salomonom in tudi ta otrok je dobil ime Marija. Iz teh zakonov so torej Jezusovi sorodniki, ki jih sveto pismo imenuje Jezusove brate .\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nLegenda pove, da je Ana \xc5\xa1e videla malega Jezusa, ko se je s star\xc5\xa1i vrnil iz Egipta po smrti kralja Heroda. Njeno du\xc5\xa1o so angeli odnesli v Abrahamovo naro\xc4\x8dje; v nebesa jo je z drugimi du\xc5\xa1ami vred ponesel Jezus ob svojem vnebohodu. _NEWLINE_Sveto Ano so \xc4\x8dastili na Vzhodu \xc5\xbee v prvih \xc4\x8dasih kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Njej na \xc4\x8dast je zgradil veli\xc4\x8dastno cerkev v Carigradu cesar Justinijan I. leta 550. _NEWLINE_Anino \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje je doseglo na Zahodu v Evropi svoj vi\xc5\xa1ek v poznem srednjem veku. Leta 1378 je pape\xc5\xbe Urban VI. odobril praznik svete Ane na Angle\xc5\xa1kem;  1481 pa je pape\xc5\xbe Sikst IV. vklju\xc4\x8dil Marijin spominski dan tudi v rimski koledar. Leta 1584 pa ga je pape\xc5\xbe Gregor XIII. dolo\xc4\x8dil za cerkveni praznik.\n_START_SECTION_\nZavetnica\n_START_PARAGRAPH_\nSveta Ana je zavetnica (patrona) proti rev\xc5\xa1\xc4\x8dini, pa tudi proti nevihti. Ravno okrog Aninega praznika - 26.julija - so velike vro\xc4\x8dine in je mnogo neviht. Skupaj z mo\xc5\xbeem Joakimom pa je zavetnica zakoncev. Priporo\xc4\x8dajo se ji tudi razni obrtniki, zlasti pa rudarji.'