b'\n_START_ARTICLE_\nTermoelektrarna \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOdlo\xc4\x8ditev o gradnji Termoelektrarne \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj je bila sprejeta leta 1946. Pogojevale so jo velike potrebe po elektri\xc4\x8dni energiji ter velika le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da premoga v \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki dolini._NEWLINE_Z gradnjo so pri\xc4\x8deli leta 1947 in jo zaradi dolo\xc4\x8denih zapletov nadaljevali pet let kasneje.  Leta 1956 so kon\xc4\x8dali gradnjo dveh blokov, vsakega z mo\xc4\x8djo 30 MW. Leta 1960 je bil zgrajen blok 1 z mo\xc4\x8djo 75 MW in leta 1973 je pri\xc4\x8del proizvajati elektri\xc4\x8dno energijo blok 4 z mo\xc4\x8djo 275 MW._NEWLINE_Ker se je energetski polo\xc5\xbeaj Slovenije hitro slab\xc5\xa1al in je premog postajal vse pomembnej\xc5\xa1i energetski vir, je bil \xc5\xbee leta 1973 izveden razpis za gradnjo naslednjega bloka z mo\xc4\x8djo 335 MW. Na njem so sodelovala vsa pomembnej\xc5\xa1a svetovna podjetja za proizvodnjo termo energetskih blokov.  Temeljni kamen je bil polo\xc5\xbeen 1. februarja 1975, takoj zatem pa so se za\xc4\x8dela gradbena dela. Monta\xc5\xbea opreme je bila na vi\xc5\xa1ku leta 1976, kon\xc4\x8dana pa naslednje leto, ko so bili opravljeni vsi potrebni preizkusi za obratovanje. Prva sinhronizacija  bloka je bila 25. septembra 1977, 27. januarja 1978 pa je pri\xc4\x8del blok redno obratovati._NEWLINE_Skupna instalirana mo\xc4\x8d Termoelektrarne \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj (TE\xc5\xa0) je tako narasla na 755 MW in predstavlja najve\xc4\x8dji elektroenergetski objekt v Sloveniji. Skladno z izgradnjo je bila vgrajena tudi najmodernej\xc5\xa1a oprema v Evropi.\n_START_SECTION_\nBloki\n_START_PARAGRAPH_\nPo sprejetem strate\xc5\xa1kem razvojnem na\xc4\x8drtu je Termoelektrarne \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj (TE\xc5\xa0), junija 2004, odlo\xc4\x8dila da bo Blok 6 s 600 MW postopoma nadomestil tehnolo\xc5\xa1ko zastarelo tehnologijo in izkuristil novej\xc5\xa1e tehnologije za ve\xc4\x8djo izkori\xc5\xa1\xc4\x8denost in zmogljivosti ter zamenjal obstoje\xc4\x8de bloke 1,2,3,4 in 5. Gre za nacionalno pomemben projekt, ki je uvr\xc5\xa1\xc4\x8den v Resolucijo Nacionalnega energetskega programa in  v Resolucijo o nacionalnih in razvojnih projektih za obdobje 2007 \xe2\x80\x93 2023, ki ga je vlada sprejela 12. oktobra 2006, novelirala pa v letu 2008.  Spomladi 2009 pa je bil uvr\xc5\xa1\xc4\x8den tudi v Zeleno knjigo. Blok 6 bo za enako koli\xc4\x8dino proizvedene energije porabil pribli\xc5\xbeno za 30 odstotkov manj premoga, zato bodo tudi skupne emisije v okolje bistveno ni\xc5\xbeje. Blok 6 bi pri enaki koli\xc4\x8dini proizvedene energije emitiral v okolje za 35 odstotkov manj CO\xc2\xb2 kot trenutni bloki Termoelektrarne \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj. Z izgradnjo \xc5\xa1estega bloka na Termoelektrarni \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj se bi zmanj\xc5\xa1ale stopnje onesna\xc5\xbeenosti okolja, izbolj\xc5\xa1ale kakovost in energetsko u\xc4\x8dinkovitost ter omogo\xc4\x8dilo elektrarni doseganje skladnosti z mednarodnimi standardi najbolj\xc5\xa1ih razpolo\xc5\xbeljivih tehnologij (BAT).\n_START_SECTION_\nVizija podjetja\n_START_PARAGRAPH_\nTermoelektrarna \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj ostaja najve\xc4\x8dji termoenergetski sistem v Sloveniji, ki bo kupcem zagotavljal zanesljivo, varno, konkuren\xc4\x8dno in okolju prijazno proizvodnjo elektri\xc4\x8dne in toplotne energije.\n_START_SECTION_\nDolgoro\xc4\x8dni cilji Termoelektrarne \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj\n_START_PARAGRAPH_\nPove\xc4\x8dati proizvodne zmogljivosti in zagotoviti dolgoro\xc4\x8dno zanesljivo, varno, konkuren\xc4\x8dno in okolju prijazno proizvodnjo elektri\xc4\x8dne in toplotne energije z uporabo razli\xc4\x8dnih primarnih virov._NEWLINE_Za realizacijo glavnega cilja so postavili dolgoro\xc4\x8dne podro\xc4\x8dne cilje, v okviru teh pa so postavili letne cilje.\n_START_SECTION_\nPriprava bloka za zagon\n_START_PARAGRAPH_\nPri pripravi bloka za zagon se napolni parni kotel s tehnolo\xc5\xa1ko vodo - deionatom, ki ga se pridobiva s kemi\xc4\x8dnim \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem pitne vode v posebnih filtrih z aktivnimi masami._NEWLINE_Tehnolo\xc5\xa1ka voda s \xc4\x8drpalko se dovaja iz deionatnega rezervoarja v spodnji del kondenzatorja. Od tu se s \xc4\x8drpalko pre\xc4\x8drpavajo skozi predgrelnike kondenzata v kotlovski napajalni rezervoar. Iz njega \xc4\x8drpalke potiskajo napajalno vodo skozi predgrelnike napajalne vode v kotel in napolnijo nagrevalni ter uparjalni del kotla.\n_START_SECTION_\nZagon kotla\n_START_PARAGRAPH_\nPred zakuritvijo vklju\xc4\x8dijo v obratovanje grelnika zraka, ventilatorje vleka in sve\xc5\xbeega zraka. Kotel in dimni kanali se morajo pred pri\xc5\xbeigom prezra\xc4\x8diti. Sledi pri\xc5\xbeig plinsko oljnih gorilnikov, da se pregreje gorilna komora in dose\xc5\xbee  pogoj za kurjenje s premogovnim prahom.\n_START_SECTION_\nDelovanje kotla\n_START_PARAGRAPH_\nZgorevanje premoga je kon\xc4\x8dano v nekaj sekundah, nastalo toploto sprejmeta voda in nato para, ki se pretakata skozi kotlovske cevi]. _NEWLINE_Zaradi vleka ventilatorjev, ki vzdr\xc5\xbeujejo v kotlu mali podtlak, se gore\xc4\x8di prah in dimni plini dvigujejo do vrha kotla. Dimne pline sesajo na poti iz kotla najprej skozi grelnika zraka, kjer oddajo ve\xc4\x8dji del toplote sve\xc5\xbeemu zraku, nato pa skozi elektrofilter, kjer se iz njih izlo\xc4\x8di pepel. Od tu ventilatorja vleka potiskata dimne pline v napravo za raz\xc5\xbeveplanje in nato v dimnik.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ci\xc5\xa1\xc4\x8denje dimnih plinov\n_START_PARAGRAPH_\nPepel izpod elektrofiltra in \xc5\xbelindro izpod kotla se lahko pome\xc5\xa1ana z odplavno vodo pre\xc4\x8drpavata iz bazena pepelne brozge na nasip pepela na podro\xc4\x8dju saniranja ugreznin.\n_START_SECTION_\nVstop pare na turbino\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi toplotne energije, ki nastaja pri zgorevanju premoga, se voda v kotlovskih ceveh upari. Iz izlo\xc4\x8devalnika vode para te\xc4\x8de v pregrevalnike pare, kjer se pregreje na kon\xc4\x8dno \xc5\xbeeleno temperaturo. Izlo\xc4\x8deno vodo obto\xc4\x8dna  \xc4\x8drpalka potiska, ponovno v uparjalnik in tako vzdr\xc5\xbeuje prisilni obtok vode skozi uparjalnik kotla. Suho pregreto paro po parovodih vodijo v visokotla\xc4\x8dni del turbine. Zaradi ekspanzije pare v turbini se toplotna energija pretvarja v mehansko energijo in tako vrti rotor turbine._NEWLINE__NEWLINE_Izstopna para iz turbine se vra\xc4\x8da v kotel na ponovno pregrevanje. Ponovno pregreta para priteka v srednjetla\xc4\x8dni del turbine in nato v nizkotla\xc4\x8dni del.\n_START_SECTION_\nKondenzacija pare\n_START_PARAGRAPH_\nIz izlo\xc4\x8devalnika vode para te\xc4\x8de v pregrevalnike pare, kjer se pregreje na kon\xc4\x8dno \xc5\xbeeleno temperaturo. S tem pari odvzamejo kondenzacijsko toploto, da se lahko kondenzira v vodo in zbira na dnu kondenzatorja. _NEWLINE_Od tu jo kot glavni kondenzat ponovno pre\xc4\x8drpavajo v sistem voda-para in tako vzdr\xc5\xbeujejo neprekinjen tehnolo\xc5\xa1ki proces. Ve\xc4\x8dji del kondenzata dodatno kemijsko o\xc4\x8distijo, da iz njega odstranijo ne\xc4\x8disto\xc4\x8de, ki jih je para prinesla s seboj s pretakanjem po ceveh.\n_START_SECTION_\nHladilni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni hladilni sistem je napolnjen z dekarbonatizirano vodo, ki jo \xc4\x8drpalki potiskata skozi hladilne cevi v kondenzator in od tu do razpr\xc5\xa1i\xc5\xa1\xc4\x8da v hladilnem stolpu._NEWLINE_Zaradi vzgona zraka skozi hladilni stolp, se na razpr\xc5\xa1i\xc5\xa1\xc4\x8du vr\xc5\xa1i prestop toplote iz hladilne vode na zrak. Skoraj polovico v kotlu pridobljene toplotne energije pri tem izgubimo, kar je vzrok za slab izkoristek kondenzacijske termoelektrarne.\n_START_SECTION_\nGenerator in proizvajanje elektri\xc4\x8dne energije\n_START_PARAGRAPH_\nTurbinske gredi so togo spojene z rotorjem generatorja. Rotor je vzbujen s stati\xc4\x8dnim tiristorskim sistemom in ustvarja elektromagnetno polje.  Pri 3000 vrtljajev/min se v statorskih navitjih inducira napetost 21,5 kV, ki jo blokovni transformator povi\xc5\xa1a na 420 kV. Generator torej mehansko energijo parnih turbin spreminja v elektri\xc4\x8dno energijo. Preko vklopnikov je sinhroniziran in z daljnovodi povezan s slovenskim in evropskim omre\xc5\xbejem.\n_START_SECTION_\nTransformatorji\n_START_PARAGRAPH_\nTurbinske gredi so togo spojene z rotorjem generatorja. Rotor je vzbujen s stati\xc4\x8dnim tiristorskim sistemom in ustvarja elektromagnetno polje.  Pri 3000 vrtljajev/min se v statorskih navitjih inducira napetost 21,5 kV, ki jo blokovni transformator povi\xc5\xa1a na 420 kV. Generator torej mehansko energijo parnih turbin spreminja v elektri\xc4\x8dno energijo. Preko vklopnikov je sinhroniziran in z daljnovodi povezan s slovenskim in evropskim omre\xc5\xbejem.\n_START_SECTION_\nElektroenergetske zbiralnice\n_START_PARAGRAPH_\nEnergijo za zagon termoelektrarne dobijo iz 110 kV stikali\xc5\xa1\xc4\x8da. S transformatorji splo\xc5\xa1nih rab zni\xc5\xbeajo na napetost visokonapetostnih porabnikov, odvisno od posameznih blokov. S to napetostjo napajajo zbiralnice in preko odklopnikov velike motorje ter transformatorje za ni\xc5\xbeje napetosti splo\xc5\xa1ne rabe. Iz zbiralnic splo\xc5\xa1nih rab se napajajo med zagonom zbiralnice blokovnih rab, ki oskrbujejo z elektri\xc4\x8dno energijo visokonapetostne motorje in transformatorje za ni\xc5\xbeje napetosti. Ti pogoni slu\xc5\xbeijo samo za obratovanje bloka, zato njihovo napajanje ne sme biti moteno zaradi zunanjih napak. _NEWLINE_Pri minimalni mo\xc4\x8di generatorja (cca 20\xc2\xa0%) izvr\xc5\xa1ijo preklop napajanja na transformator blokovne rabe._NEWLINE_Ta na\xc4\x8din obratovanja bloka je varnej\xc5\xa1i in cenej\xc5\xa1i, saj sedaj generator napaja blokovno rabo. _NEWLINE_Zbiralnice blokovnih in tudi splo\xc5\xa1nih rab so lahko enojne ali dvojne, odvisno od potrebne napajalne mo\xc4\x8di. To velja za visokonapetostne kot tudi za nizkonapetostne zbiralnice. Oskrba porabnikov z izmeni\xc4\x8dno zagotovljeno in zasilno napetostjo 0,4 kV je urejena z dizel agregati in enosmernimi motor generatorji. Tudi ta razvod je urejen z zbiralnicami in z mo\xc5\xbenostjo preklopa iz osnovnega na rezervni vir.\n_START_SECTION_\nStikali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nStikali\xc5\xa1\xc4\x8de je elektri\xc4\x8dni postroj, ki omogo\xc4\x8da oddajanje ali prejemanje elektri\xc4\x8dne energije. V sled postopne izgradnje naprav v Termoelektrarni \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj, so omre\xc5\xbeju prilagojene visoke napetosti na posameznih blokih._NEWLINE_Blok 3 oddaja energijo v 110 KV sistem preko dvosistemskega stikali\xc5\xa1\xc4\x8da. Stikali\xc5\xa1\xc4\x8de je zgrajeno v zaprti oklopni izvedbi, z izolirnim plinom SF6 (\xc5\xbeveplov heksafluorid) pritiska 6,2 bar v odklopnikih in 3,8 bar v postroju. Nazivni podatki so: Un = 123 kV, In = 2 kA, Ik3 = 31 kA, Iu = 80 kA.  Ravno plin SF6 omogo\xc4\x8da zmanj\xc5\xa1anje povr\xc5\xa1ine stikali\xc5\xa1\xc4\x8da za \xc5\xa1tirikrat z ozirom na prostozra\xc4\x8dno stikali\xc5\xa1\xc4\x8de. Upravljanje je izvedeno z ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kim sistemom in mo\xc5\xbenostjo vklapljanja daljnovodnih polj iz Obmo\xc4\x8dnrega centra vodenja Maribor. Stikali\xc5\xa1\xc4\x8de ima 15 vklopnih polj in sicer 3 za generatorje 1-3, zvezno polje, 5 daljnovodnih polj, 5 polj za transformatorje splo\xc5\xa1ne rabe ter merilno polje._NEWLINE_Blok 4 oddaja energijo v 220 kV omre\xc5\xbeje preko stikali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je tudi v plinski izvedbi z SF6, vendar v prostozra\xc4\x8dni izvedbi. To stikali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo kompletno zamenjano v letu 2002. Tlak plina v odklopnikih je 0,78 bar. Nazivni podatki so: Un = 245 kV, In = 1,25 kA, Ik3 = 40 kA, Iu = 100 kA.\n_START_SECTION_\nGeneratorji\n_START_PARAGRAPH_\nGenerator je sinhronski stroj, ki pretvarja mehansko energijo v elektri\xc4\x8dno. Glavna sestavna dela generatorja sta stator in rotor. Vzbujalno navitje, ki je polo\xc5\xbeeno v utore rotorja, napajajo z enosmernim tokom preko \xc5\xa1\xc4\x8detk in drsnih obro\xc4\x8dev ter ustvarijo magnetne pole. Da se inducira eklekti\xc4\x8dna napetost v navitjih statorja, se mora rotor vrteti. Za priklju\xc4\x8ditev generatorja v omre\xc5\xbeje so potrebni dolo\xc4\x8deni pogoji in sicer: frekvenci generatorja in omre\xc5\xbeja morata biti enaki, kar se dose\xc5\xbee z rotorjem, ki se mora vrteti sinhrono z omre\xc5\xbejem.\n_START_SECTION_\nSkupne naprave\n_START_PARAGRAPH_\nPretvorba kemijske energije v gorivih v toplotno energijo se vr\xc5\xa1i v napravah, ki se imenujejo parni kotli. Toplotno energijo pare spreminjajo v mehansko energijo v parnih turbinah. Elektri\xc4\x8dni generator pa mehansko energijo spreminja v elektri\xc4\x8dno energijo._NEWLINE_Te tri naprave so glavni pretvorniki in brez enega izmed njih ni proizvodnje elektri\xc4\x8dne energije. Zaustavitev ali izpad enega od teh pomeni zaustavitev termoelektrarne.\n_START_SECTION_\nVpliv na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nElektrarna je pridobila okoljski certifikat po standardu ISO 14001. V razvojnem na\xc4\x8drtu je pove\xc4\x8danje proizvodnje elektri\xc4\x8dne energije, ob tem pa z nadaljevanjem ekolo\xc5\xa1ke sanacije v skladu s Kjotskim sporazumom zni\xc5\xbeanje emisij in zadr\xc5\xbeanje kakovosti voda. Z donatorskimi in sponzorskimi sredstvi sodeluje pri razvoju lokalnega okolja v \xc5\xa1portu, kulturi, znanosti in umetnosti.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xbeveplevanje dimnih plinov\n_START_PARAGRAPH_\nZa izlo\xc4\x8danje \xc5\xbeveplovih dioksidov iz dimnih plinov uporabljajo mokri kalcitni postopek. Velika prednost tega postopka je visoka u\xc4\x8dinkovitost (do 95\xc2\xa0%) in poceni absorbcijsko sredstvo, to je mleti apnenec (CaCO\xe2\x82\x83 ). Produkt procesa raz\xc5\xbeveplanja dimnih plinov (RDP) je sadra (CaSO\xe2\x82\x84 X 2H\xe2\x82\x82O), ki ni \xc5\xa1kodljiva za okolje, primerno obdelana pa se lahko uporablja tudi v gradbeni\xc5\xa1tvu. _NEWLINE_Proces temelji na absorpciji \xc5\xbeveplovega dioksida iz dimnih plinov v suspenzijo, kjer tvori s kalcitom stabilen produkt (sadro). V absorpcijski koloni prihaja v protitoku do kontakta med dimnim plinom in suspenzijo. Nevtralizacijsko sredstvo je kalcit. Razlike parcialnih tlakov SO\xc2\xb2 v dimnem plinu in teko\xc4\x8dini povzro\xc4\x8dajo prehod SO2 v razpr\xc5\xa1eno suspenzijo, kjer se hidratizira, pri \xc4\x8demer nastane \xc5\xbeveplova (IV) kislina, ki zelo hitro disociira. Pri raztapljanju CaCO\xe2\x82\x83 se nevtralizirajo vodikovi ioni, nastane ogljikova kislina, ki disociira v H\xe2\x82\x82O in CO\xe2\x82\x82, ta pa zapu\xc5\xa1\xc4\x8da teko\xc4\x8do fazo in se odvaja skupaj z dimnimi plini.\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nV svetu je \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot dvajset let poznana tehnologija za izlo\xc4\x8danje \xc5\xbeveplovih dioksidov iz dimnih plinov. Za velike termoenergetske objekte se je najbolj uveljali mokri kalcitni postopek. Velika prednost tega postopka je visoka u\xc4\x8dinkovitost (do 95\xc2\xa0%) in poceni absorbcijsko sredstvo, to je mleti apnenec (CaCO\xe2\x82\x83 ). Produkt procesa raz\xc5\xbeveplanja dimnih plinov (RDP) je sadra (CaSO\xe2\x82\x84 X 2H\xe2\x82\x82O), ki ni \xc5\xa1kodljiva za okolje, primerno obdelana pa se lahko uporablja tudi v gradbeni\xc5\xa1tvu.\n_START_SECTION_\nProizvodne enote\n_START_PARAGRAPH_\nV termoelektrarni \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj (TE\xc5\xa0) uporabljajo dva sistema ozna\xc4\x8devanja za dele elektrarne: prvotno so na\xc5\xa1tevali faze graditve, kasneje pa se je bolj uveljavilo ozna\xc4\x8devanje po blokih - posameznih postrojih. Prva faza (faza I) je obsegala dve enaki enoti: kotlovsko-turbinska bloka 1 in 2 s po 30 MW elektri\xc4\x8dne mo\xc4\x8di, vse naslednje faze pa so obsegale po en blok\n_START_SECTION_\nFaza I, bloka 1 in 2\n_START_PARAGRAPH_\nDva enaka kotlovsko-turbinska bloka s po 30 MW elektri\xc4\x8dne mo\xc4\x8di sta bila dograjena v letih 1954 in 1956. Obe proizvodni enoti sta ustavljeni: Blok 2 je bil ustavljen leta 2008, blok 1 pa 31. marca 2010 . Obdobje obratovanja bloka, 319.553,54 ur v 54 letih, je precej nad povpre\xc4\x8djem za tovrstne naprave; je pa ve\xc4\x8dina sestavnih delov, ki so podvr\xc5\xbeeni obrabi, bila zamenjana.  V \xc5\xbeivljenjski dobi je blok 1 proizvedel 7.435.703.800 kWh, za kar je porabil 10.582.000 ton premoga oziroma 1,42\xc2\xa0kg/kWh.'