b'\n_START_ARTICLE_\nSupernova\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbapern\xc3\xb3va je eksplozija na koncu \xc5\xbeivljenja zvezde. Povzro\xc4\x8di izjemno svetle predmete iz plazme, ki postopoma postanejo nevidni v nekaj tednih ali celo mesecih. Do tega lahko privedeta dva vzroka. Masivna zvezda se sesede sama vase, ali pa bela pritlikavka kopi\xc4\x8di snov zvezde spremljevalke, dokler ne prese\xc5\xbee Chandrasekharjeve meje in povzro\xc4\x8di termonuklearne eksplozije. V obeh primerih zvezda ve\xc4\x8dino snovi izvr\xc5\xbee v okolico. V standardni kozmologiji je supernova glavni ali celo edini vir te\xc5\xbejih elementov, ki ne morejo nastati z jedrskim zlivanjem, nastanejo pa pri eksploziji supernove. Lahko se iz nje razvije nevtronska zvezda, ki je majhna, a zelo gosta (kubi\xc4\x8dni cm tehta enako kot celo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo). Lahko pa kon\xc4\x8da kot bela pritlikavka.\n_START_SECTION_\nTip I (supernove prve vrste)\n_START_PARAGRAPH_\nTa tip supernove je za klasifikacijo uporablja spekter. V nihovem spektru ni Balmerjevih \xc4\x8drt vodika.\n_START_SECTION_\nTip Ia\n_START_PARAGRAPH_\nDo tega pojava lahko pride le v dvozvezdju, v katerem je ena od zvezd bela pritlikavka. Bela pritlikavka sesa snov s spremljevalke, in ko doe\xc5\xbee Chandrasekharjevo mejo, eksplodira. VSE take supernove so enake, ker imajo enako maso, ko eksplodirajo.\n_START_SECTION_\nTip II (supernove druge vrste)\n_START_PARAGRAPH_\nTak\xc5\xa1ne supernove za razliko od tipa I imajo Balmerjeve \xc4\x8drte vodika.'