b'\n_START_ARTICLE_\nZeleni blisk\n_START_PARAGRAPH_\nZeleni blisk je opti\xc4\x8dni pojav, ki nastane tik po son\xc4\x8dnem zahodu in tik pred son\xc4\x8dnim vzhodom, \xc4\x8de so v ozra\xc4\x8dju primerni pogoji. Opazimo ga kot zeleni blisk oz. zeleno obarvani zgornji del Sonca. Pojav je redek, pogoj za njegov nastanek je zelo \xc4\x8disto in suho ozra\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nZgodovinska opazovanja in razlage\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina zapisov o zelenem blisku izvira iz novej\xc5\xa1e zgodovine, vendar obstajajo namigi, da so ga opazovali \xc5\xbee stari Egip\xc4\x8dani.  \xc5\xa0ir\xc5\xa1a javnost je zeleni blisk spoznala leta 1882 v knjigi Zeleni \xc5\xbearek (Le rayon vert) pisatelja Julesa Verna._NEWLINE_Tekom zgodovine so se pojavljale razli\xc4\x8dne napa\xc4\x8dne razlage tega pojava. Najpogosteje so ga opazili z ladij, zato so verjeli, da se svetloba obarva zeleno, ker son\xc4\x8dni \xc5\xbearki potujejo skozi morje. Seveda se na ta na\xc4\x8din ne da razlo\xc5\xbeiti bliskov, ki so vidni na kopnem._NEWLINE_Po drugi teoriji naj bi bil zeleni blisk posledica fiziolo\xc5\xa1kega odziva o\xc4\x8desa, neke vrste opti\xc4\x8dna prevara. \xc4\x8ce dolgo gledamo neko barvo in potem pogledamo belo barvo, vidimo komplementarno barvo prej opazovani. Komplementarna barva rumeno-oran\xc5\xbeni je zelena. Na ta na\xc4\x8din ne moremo razlo\xc5\xbeiti fotografij posnetkov zelenega bliska. Poleg tega lahko zeleni blisk opazimo tudi tik pred son\xc4\x8dnim vzhodom._NEWLINE_Pojavila se je \xc5\xa1e teorija, da so videnja zelenega bliska posledica bolezni jeter, vendar to ne razlo\xc5\xbei, zakaj ga vidijo tudi zdravi ljudje._NEWLINE_Danes poznamo pravo razlago, kaj je zeleni blisk. Lahko ga razlo\xc5\xbeimo s fizikalnimi pojavi kot so uklon in sipanje svetlobe ter fatamorgana.\n_START_SECTION_\nFizikalno ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nTo poglavje je povzeto po virih     _NEWLINE_Gostota zraka se v zemeljskem ozra\xc4\x8dju spreminja z nadmorsko vi\xc5\xa1ino. Vi\xc5\xa1je plasti zraka so redkej\xc5\xa1e od spodnjih. Z vi\xc5\xa1ino se spreminja tudi lomni koli\xc4\x8dnik zraka, ki je odvisen od gostote zraka._NEWLINE_Ko son\xc4\x8dna svetloba vstopi v ozra\xc4\x8dje, se po lomnem zakonu lomi proti gostej\xc5\xa1emu zraku, torej navzdol. Opazovalec na Zemlji zato vidi predmete na nebu malo vi\xc5\xa1je, kot so v resnici. Pojav je najizrazitej\xc5\xa1i, ko je predmet nizko na obzorju, saj svetloba takrat opravi najdalj\xc5\xa1o pot skozi ozra\xc4\x8dje._NEWLINE_V naravi je svetloba ve\xc4\x8dinoma sestavljena iz veliko komponent z razli\xc4\x8dnimi valovnimi dol\xc5\xbeinami. Barvo predmeta dolo\xc4\x8dajo valovne dol\xc5\xbeine komponent svetlobe, ki jo predmet odbije oz. oddaja._NEWLINE_Lomni koli\xc4\x8dnik snovi se za razli\xc4\x8dne valovne dol\xc5\xbeine malo razlikuje, zato se svetloba razli\xc4\x8dnih barv razli\xc4\x8dno lomi na poti skozi ozra\xc4\x8dje. Ta pojav imenujemo disperzija. Zamislimo si Sonce sestavljeno iz veliko barvnih diskov, ki skupaj oddajajo belo svetlobo. Zaradi disperzije se diski razli\xc4\x8dnih barv med seboj malo zamaknejo. Kadar je Sonce visoko na nebu, so tako blizu skupaj, da jih zaznamo kot en sam disk belo-rumene barve. Kadar je Sonce nizko na obzorju, se diski bolj razmaknejo. Najvi\xc5\xa1je je moder, nato pa preko zelenega, rumenega in oran\xc5\xbenega preide v rde\xc4\x8dega._NEWLINE_Modra svetloba se v ozra\xc4\x8dju najbolj siplje (Rayleighovo sipanje). Vodna para v ozra\xc4\x8dju bolj absorbira rumene in oran\xc5\xbene odtenke, zato v spektru svetlobe, ki pride direktno do na\xc5\xa1ih o\xc4\x8di, ostaneta predvsem zelena in rde\xc4\x8da. Zadnji disk, ki ga vidimo preden Sonce zaide, je zelen. Ker so razmiki med diski zelo majhni, pojav te\xc5\xbeko opazujemo s prostim o\xc4\x8desom._NEWLINE_Kadar je nad segreto povr\xc5\xa1ino plast hladnej\xc5\xa1ega zraka, lahko pride do fatamorgane, ki disk opti\xc4\x8dno raztegne in pove\xc4\x8da. V tem primeru lahko vidimo zeleni blisk tudi s prostim o\xc4\x8desom.\n_START_SECTION_\nOpazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nZeleni blisk je mo\xc4\x8d opazovati s katerekoli nadmorske vi\xc5\xa1ine, vendar jih najve\xc4\x8dkrat vidimo nad oceani oz. morji, kjer je ozra\xc4\x8dje navadno \xc4\x8disto in suho (brez vlage) in imamo nemoten pogled nad obzorjem. Zeleni blisk se lahko pojavi tudi nad vrhovi gora in ko Sonce zaide za oblake.  Nastane lahko na vseh zemljepisnih \xc5\xa1irinah, dol\xc5\xbeina \xc4\x8dasa, ko lahko opazujemo ta pojav, pa se spreminja glede na to, kje se nahajamo. Ob ekvatorju sunki redko trajajo dlje kot sekundo, v bli\xc5\xbeini zemeljskih polov pa lahko trajajo tudi do pol ure. Nastanek zelenega bliska je tesno povezan z razmerami v ozra\xc4\x8dju. \xc4\x8ce je npr. ozra\xc4\x8dje slojevito, lahko en blisk zaznamo kot zaporedje ve\xc4\x8d bliskov._NEWLINE_Zeleni blisk lahko opazimo tudi pri Luni, Veneri ali Jupitru._NEWLINE_Zelene bliske najpogosteje opazijo piloti letal, ko letijo v smeri zahoda in si tako podalj\xc5\xa1ajo \xc4\x8das opazovanja pojava.\n_START_SECTION_\nKdaj lahko sami opazujemo zeleni blisk\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za opazovanje zelenega bliska je tik pred son\xc4\x8dnim zahodom, kadar je ozra\xc4\x8dje \xc4\x8disto in vsebuje malo vlage. Takrat Sonce zelo svetlo \xc5\xbeari._NEWLINE_\xc4\x8ce se Sonce tik pred zahodom obarva temno rde\xc4\x8de, je to znak, da do zelenega bliska ne bo pri\xc5\xa1lo. Takrat je v zraku zelo veliko vlage, ki absorbira tudi ve\xc4\x8dino zelene svetlobe._NEWLINE_Kljub ugodnim pogojem \xc5\xa1e ni zagotovila, da bomo zeleni blisk lahko opazili s prostim o\xc4\x8desom. Bolj verjetno je, da ga bomo opazili s primernimi opti\xc4\x8dnimi pripomo\xc4\x8dki, kot so teleskop ali daljnogled. Pri tem moramo biti pozorni, da nikoli ne gledamo v Sonce skozi daljnogled ali teleskop brez primernega son\xc4\x8dnega filtra, saj si lahko trajno po\xc5\xa1kodujemo vid!'