b"\n_START_ARTICLE_\nKraljevi observatorij Greenwich\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevi observatorij Greenwich (izvirno angle\xc5\xa1ko Royal Observatory, Greenwich (nekdaj Royal Greenwich Observatory ali RGO); koda IAU 000) je observatorij, ki ga je leta 1675 ustanovil kralj Karl II. Temeljni kamen so polo\xc5\xbeili 10. avgusta. Zgradil ga je Christopher Wren na temeljih gradu Greenwich v parku, vzhodno od Londona v Greenwichu s pogledom na Temzo. Tedaj je kralj ustanovil mesto kraljevega astronoma, ki je bil prvotno predstojnik astronomov za celotno Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo. Kraljevi astronom je bil tudi predstojnik Greenwi\xc5\xa1kega observatorija in je skrbel za napredek astronomije in \xc5\xa1e posebej na za\xc4\x8detku za natan\xc4\x8dna opazovanja gibanja nebes in leg zvezd stalnic, ter izbolj\xc5\xa1evanja postopkov navigacije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgradbo, Flamsteedovo hi\xc5\xa1o (Flamsteed House), izvirni del Observatorija, je zgradil Wren, verjetno s Hookovo pomo\xc4\x8djo. Tedaj je bila to prva namenska znanstveno-raziskovalna zgradba v Veliki Britaniji. Zgradili so jo z denarnim vlo\xc5\xbekom 520 \xc2\xa3 (20 \xc2\xa3 nad prora\xc4\x8dunom), ve\xc4\x8dinoma iz obstoje\xc4\x8dega gradbenega materiala na temeljih utrdbe vojvode Humphreyja. Postavili so jo 13 stopinj stran od pravega severa, zaradi \xc4\x8desar je bil prvi kraljevi astronom John Flamsteed nejevoljen._NEWLINE_V zgradbi niso bili le znanstveni in\xc5\xa1trumenti, namenjeni Flamsteedovemu delu o zvezdnih katalogih in preglednicah, temve\xc4\x8d so s\xc4\x8dasoma observatoriju nalo\xc5\xbeili ve\xc4\x8d dodatnih obveznosti kot je \xc4\x8dasovna slu\xc5\xbeba in kasneje leta 1832 Urad Navti\xc4\x8dnega almanaha njenega veli\xc4\x8danstva._NEWLINE_Nad Osmerokotno sobo, glavno sobo poslopja, so na vi\xc5\xa1ino 20 \xc4\x8devljev namestili dve uri, ki ju je izdelal za\xc4\x8detnik angle\xc5\xa1kega urarstva Thomas Tompion. Izdelani sta bili nenavadno. Vsaka je imela nihalo dol\xc5\xbeine 13 \xc4\x8devljev (3,96 m), name\xc5\xa1\xc4\x8deno nad \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnico s periodo \xc5\xa1tirih sekund. Njuni to\xc4\x8dnosti sta bili tedaj brez primere - odstopali sta sedem sekund na dan. Kralj je izbral Tompiona in naro\xc4\x8dil, da se morata uri navijati le enkrat na leto. Bili sta v veliko pomo\xc4\x8d astronomom pri to\xc4\x8dnih izra\xc4\x8dunih._NEWLINE_Britanski astronomi so dolgo \xc4\x8dasa uporabljali Kraljevi observatorij za osnovo svojih meritev. Skozi zgradbo so zarisali \xc5\xa1tiri lo\xc4\x8dene poldnevnike. Osnova zemljepisne dol\xc5\xbeine, ni\xc4\x8delni poldnevnik, uveden leta 1851 in sprejet na mednarodni konferenci leta 1884, poteka skozi Airyjev tranzitni krog observatorija. Dolgo \xc4\x8dasa ga je ozna\xc4\x8deval medeninast trak, ki ga je sedaj zamenjal trak iz nerjavnega jekla. Od 16. decembra 1999 ga ozna\xc4\x8duje mo\xc4\x8dan zeleni laser, ki osvetljuje londonsko severno no\xc4\x8dno nebo._NEWLINE_Stari astronomski ni\xc4\x8delni poldnevnik so nadomestili s sodobnej\xc5\xa1im. Ko je bil Greenwich \xc5\xa1e dejaven observatorij, so bile geografske koordinate vezane na krajevni splo\xc5\xa1\xc4\x8den sferoid, imenovan datum. Njegova povr\xc5\xa1ina se je tesno prilegala krajevni srednji morski gladini, ki jo opisuje geoid. Po svetu so uporabljali ve\xc4\x8d tak\xc5\xa1nih osnovnih povr\xc5\xa1in, ki so vsi imeli razli\xc4\x8dne sferoide, saj se srednja morska gladina valovito spreminja tudi do 100 m. Sodobni geodetski referen\xc4\x8dni sistemi, kot sta WGS 84 in ITRF, uporabljajo le en splo\xc5\xa1\xc4\x8den sferoid vezan na Zemljino masno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Prehod z razli\xc4\x8dnih sferoidov na enega svetovnega je povzro\xc4\x8dil spremembe geografskih koordinat za ve\xc4\x8d metrov in v\xc4\x8dasih tudi za ve\xc4\x8d sto metrov. Ni\xc4\x8dti poldnevnik teh sodobnih referen\xc4\x8dnih sistemov je pribli\xc5\xbeno 100 m vzhodno od greenwi\xc5\xa1kega astronomskega poldnevika, ki ga je ozna\xc4\x8deval medeninast trak._NEWLINE_Greenwi\xc5\xa1ki srednji \xc4\x8das (GMT) je do leta 1954 temeljil na opazovanjih, izvedenih na Kraljevem observatoriju. Od tedaj naprej so GMT izra\xc4\x8dunavali prek opazovanj na drugih dejavnih observatorijih. GMT se sedaj obi\xc4\x8dajno imenuje univerzalni \xc4\x8das in se izra\xc4\x8dunava iz opazovanj zunajgalakti\xc4\x8dnih radijskih virov ter pretvarja v ve\xc4\x8d oblik, na primer UT0 (UT v oddaljenem observatoriju), UT1 (UT popravljen za polarno gibanje) in UTC (UT v diskretnih sekundah SI znotraj 0,9 s UT1). Za \xc4\x8dasovno usklajenost ur na GMT je leta 1833 kraljevi astronom John Pond v observatorij namestil \xc4\x8dasovno kroglo. Krogla je \xc5\xa1e vedno v uporabi in vsakodnevno ozna\xc4\x8duje to\xc4\x8dni trenutek ure 1 (13:00) pozimi in v zahodnoevropskem poletnem \xc4\x8dasu (BST) poleti._NEWLINE_Danes je observatorij preurejen v muzej in hrani mnogo astronomskih ter navigacijskih naprav. Med njimi imajo posebno mesto Harrisonov nagrajeni kronometer H4 in njegovi trije predhodniki. Observatorij hrani tudi 28 pal\xc4\x8dni (711\xc2\xa0mm) Grubbov refraktor, najve\xc4\x8dji svoje vrste v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu. Shepherdova ura iz leta 1852, name\xc5\xa1\xc4\x8dena na zunanji strani zidu, je zgoden primer elektri\xc4\x8dne ure, ki jo je z elektri\xc4\x8dnimi impulzi nadzirala ura v glavni zgradbi. Februarja 2005 so za\xc4\x8deli s prenovo, kjer bodo zgradili nov planetarij in dodatne razstavne prostore z izobra\xc5\xbeevalnimi zmo\xc5\xbenostmi._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino 20. stoletja delo ni potekalo v Greenwichu. Vsi oddelki so bili nazadnje tam leta 1924. Tega leta je \xc5\xbeeleznica za\xc4\x8dela vplivati na delo oddelka za magnetizem in meteorologijo, ki je bil prisiljen preseliti se v Abinger. Leta 1939 so med 2. svetovno vojno evakuirali mnogo oddelkov skupaj s preostalim Londonom na pode\xc5\xbeelje (Abinger, Bradford in Bath). Delo v observatoriju so omejili na najmanj\xc5\xa1o mo\xc5\xbeno mero._NEWLINE_Po vojni so se zaradi svetlobnega onesna\xc5\xbeenja v Londonu leta 1947 odlo\xc4\x8dili, da bodo ve\xc4\x8dino oddelkov preselili v Grad Herstmonceux in v njegovo okolico s 320 akri (1,3 km\xc2\xb2) povr\xc5\xa1ine, 70\xc2\xa0km jugozahodno od Greenwicha pri Hailshamu v Vzhodnem Sussexu. \xc4\x8ceprav se je kraljevi astronom preselil v grad leta 1948, se je znanstveno osebje preselilo \xc5\xa1ele leta 1957, ko so zgradili nova poslopja observatorija. Kmalu zatem so vklju\xc4\x8dili \xc5\xa1e druge dlje delujo\xc4\x8de oddelke._NEWLINE_Leta 1967 so v Herstmonceuxu zgradili 2500\xc2\xa0mm Daljnogled Isaaca Newtona, ki so ga leta 1979 preselili na Observatorij Roque de los Muchachos na \xc5\xa1panske Kanarske otoke. V letu 1990 so Kraljevi observatorij spet preselili, tokrat v Cambridge. Po odlo\xc4\x8ditvi Znanstvenega sveta za fiziko delcev in astronomijo (PPARC) so ga leta 1998 zaprli. Postal je del Narodnega pomorskega muzeja (National Meritime Museum) (NMM)). Urad Navti\xc4\x8dnega almanaha njenega veli\xc4\x8danstva so po zaprtju observatorija preselili v Laboratorij Rutherforda in Appletona (RAL) pri Didcotu v Oxfordshireu. Druge oddelke so preselili v edinbur\xc5\xa1ko Astronomsko tehnolo\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Zdru\xc5\xbeenega kraljestva (UK ATC). Na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du herstmonceux\xc5\xa1kega gradu sedaj domujeta Mednarodno \xc5\xa1tudijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de (ISC) kanadske Univerze Queen's iz Kingstona, Ontario in Znanstveno observatorijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de (OSC)."