b'\n_START_ARTICLE_\nTurbopolnilnik\n_START_PARAGRAPH_\nTurbopolnilnik ali samo turbo (iz gr\xc5\xa1ke besede "\xcf\x84\xcf\x8d\xcf\x81\xce\xb2\xce\xb7" - turbulenca) je rotirajo\xc4\x8da naprava, ki pove\xc4\x8da pritisk zraka in s tem maso zraka, ki vstopi v valje pri batnih motorjih. S tem pove\xc4\x8da mo\xc4\x8d motorja in termodinami\xc4\x8dni izkoristek. Turbopolnilnik uporablja energijo iz izpu\xc5\xa1nih plinov, ki se pri navadnem motorju izgubi. Motor je sposoben razviti ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di, kot atmosferski (nepolnjeni) motor. _NEWLINE_Turbino poganjajo izpu\xc5\xa1ni plini, ki imajo na izhodu iz valjev \xc5\xa1e nekaj energije. Turbina je z gredjo povezana s kompresorjem, ki stiska zrak preden vstopi v valje. Turbina se vrti pri zelo velikih obratih (odvisno od velikosti), nekje 50 000 - 400 000 obratov na minuto._NEWLINE_Turbopolnilniki se uporabljajo v avtih, tovornjakih, letalih, vlakih, ladjah, motorjih, in marsikje drugje. Najbolj pogosti so na bencinskih (Otto cikel) in dizelskih motorjih. Pri velikih dvotaktnih dizelskih motorjih na ladjah je uporaba polnilnika (turbo ali mehansko gnanega) obvezna, ker motorji delujejo na okrog 100 obratih na minuto in ni zadostne cirkulacije zraka. Mo\xc5\xbena je tudi uporaba turbopolnilnikov na gorivnih celicah\n_START_SECTION_\nTermini\n_START_PARAGRAPH_\nTurbopolnilniki so bili sprva znani pod angle\xc5\xa1kim terminom turbosuperchargerji, vse polnilne naprave so imele oznako superchargerji. Danes se termin supercharger ve\xc4\x8dinoma uporablja za mehansko gnane polnilnike, kjer motor (ne turbina) \xc5\xbeene kompresor. Oba tipa sicer pove\xc4\x8data maso zraka v motorju in s tem mo\xc4\x8d. Turbopolnilniki in mehansko gnani polnilniki lahko zelo pove\xc4\x8dajo mo\xc4\x8d motorja, tudi \xc4\x8dez 50%. Turbopolnilniki imajo radialno turbino in radialni kompresor - to pomeni, da delovna snov vstopa pravokotno na os vrtenja. Obstaja ve\xc4\x8d tipov mehanskih polnilnikov npr. Roots, Lysholm (z dvemi vijaki), centrigualni, G-lader, TVS._NEWLINE_Mehansko gnani polnilniki so bolj odzivni, ker so direktno povezani z motorjem, vendar tudi oni po navadi razvijejo najve\xc4\x8djo kompresijo pri ve\xc4\x8djih obratih. Po navadi so te vrsti polnilnik vrtijo s \xc5\xa1estkratno hitrostjo vrtenja glavne gredi, maksimalno se vrtijo okrog 30 000 - 60 000 obratov na minuto. Mo\xc4\x8d impelerja kompresorja se pove\xc4\x8duje kvadratno z obrati npr. pri 15 000 bo razvil 0,09 bara pri 30 000 obratih pa 0,36 bara._NEWLINE_Pri turbopolnilnikih obstaja t. i. "turbo luknja" - pri njih traja par sekund ko pove\xc4\x8damo obrate motorja, da izpu\xc5\xa1ni plini zavrtijo turbino na velike obrate in s tem pove\xc4\x8dajo mo\xc4\x8d motorja. V sodobnih uporabljajo za zmanj\xc5\xa1anje tega efekta \xc4\x8dim bolj la\xc5\xbeje materiale in posebej oblikovane turbine. Nekatere turbine so prilagojene za ni\xc5\xbeje obrate, druge pa za visoke. Nekateri motorji uporabljajo dva turbopolnilnika - twin scroll (kdaj tudi twin turbo), eden deluje optimalno pri ni\xc5\xbejih vrtljajih motorja, drugi pa pri visokih. Bolj sofisticirani turbopolnilniki imajo turbino z variabilno geometrijo, ki deluje efektivno na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em podro\xc4\x8dju obratov. Turbopolnilnik tudi malce vpliva na delovanje motor, ker turbino povzro\xc4\x8da majhen upor na izpu\xc5\xa1ne pline in zaradi tega motor deluje z malce manj\xc5\xa1o mo\xc4\x8djo. Termin "twin charger" se uporablja, kjer sta name\xc5\xa1\xc4\x8dena turbopolnilnik in mehansko gnani polnilnik skupaj._NEWLINE_Turbopolnilnik je bolj energetsko u\xc4\x8dinkovit kot atmosferski (nepolnjeni) motor in mehansko polnjeni, ker uporablja energijo izpu\xc5\xa1nih plinov. Mehansko gnani polnilnik pa je manj u\xc4\x8dinkovit, ker uporablja mo\xc4\x8d motorja za pogon kompresorja. V praksi motor z mehanskim polnilnikov porabi ve\xc4\x8d goriva kot nepolnjeni motor iste prostornine. Vendar so mo\xc5\xbene tudi izjeme 4-valjni 2.0 L motor s superchargerjem z isto mo\xc4\x8djo kot npr. recimo precej te\xc5\xbeji 6-valjni 3.0 L atmosferski motor, bo lahko manj "pil" pri navadni vo\xc5\xbenji. Tudi pri letalih so lahko superchargerji bolj u\xc4\x8dinkoviti kot atmosferski motor. Primer, \xc4\x8de letalo z atmosferskim motorjem razvija 150 KM na vi\xc5\xa1ini 3000 metrov, bi supercharger lahko razvijal 150 KM na vi\xc5\xa1ini 5000 metrov (z ve\xc4\x8djo porabo) vendar bi letalo lahko letelo precej hitreje zaradi manj\xc5\xa1ega zra\xc4\x8dnega uporba in bi bila poraba na preleteno razdaljo manj\xc5\xa1a. Pri avtomobolih se velikokrat uporablja vmesni hladnilnik - "intercooler", ki ohladi zrak po izstopu iz kompresorja. _NEWLINE_Rolls-Royce Merlin (na letalu Spitfire) je brez mehanskega polnilnika na vi\xc5\xa1ini lahko razvil 750 KM, z uporabo superchargerja, ki je porabil 150 KM mo\xc4\x8di motorja je razvil dodatnih 400 KM. \xc4\x8ce pri\xc5\xa1tejemo 750+400 dobimo 1150 KM in od\xc5\xa1tejemo 150 KM, kar znese 1000 KM mo\xc4\x8di na propelerju. Vendar se to pozna na ve\xc4\x8dji specifi\xc4\x8dni porabi goriva, ker je treba poganjati supercharger z motorjem, motor v bistvu deluje pri 1150 KM. Superchargerji so omogo\xc4\x8dili letalom kot so P-51 Mustang in P-38 Lightning ve\xc4\x8djo vzletno te\xc5\xbeo, tako so lahko vzleteli z ve\xc4\x8d goriva in imel dalj\xc5\xa1i doseg, do Berlina in nazaj._NEWLINE_Bencinski motorji po navadi delujejo pri kompresijskem razmerju 6-14, dizelski pa pri precej ve\xc4\x8djem 14-22. Vi\xc5\xa1je kompresijsko razmerje pri bencinskih se lahko pove\xc4\x8da z vi\xc5\xa1jim oktanskih gorivom. Letalski batni motorji zaradi varnosti, da ne pride do detonacij uporabljajo ni\xc5\xbeje kompresijsko razmerje (npr. 6,5 pri Lycoming O-235) in vi\xc5\xa1je oktansko gorivo Avgas, ki ima vrednost 130 pri "bogati" me\xc5\xa1anici in 100 pri "revni"._NEWLINE_Idealni batni motor bi imel najve\xc4\x8dji izkoristek, \xc4\x8de bi deloval pri najvi\xc5\xa1jem mo\xc5\xbenem kompresijskem razmerju, ki \xc5\xa1e ne povzro\xc4\x8da detonacij in pri \xc4\x8dim bolj popolni ekspanziji - tako, da imajo izpu\xc5\xa1ni plini \xc4\x8dim manj energije. To se v praksi te\xc5\xbeko dose\xc5\xbee, zato se uporabljajo turbopolnilniki._NEWLINE_Polnilniki precej pove\xc4\x8dajo ceno motorja, ker je potrebno ve\xc4\x8d sestavnih delov in tudi vzdr\xc5\xbeevanje je dra\xc5\xbeje. Preveliko polnenje pri bencinskih motorjih lahko povzro\xc4\x8di detonacijo, pri dizelskih motorjih, je ta problem manj\xc5\xa1i, ker se goriva vbrizga pozneje. Nekateri deli kot npr. turbina in vodila izpu\xc5\xa1nih plinov potrebujejo materiale, ki so obstojni pri visokih temperaturah. V Drugi svetovni vojni se je ve\xc4\x8dinoma uporabljalo mehansko gnane polnilnike._NEWLINE_\xc5\xa0e posebej so polnilniki uporabni na batnih letalskih motorjih, ker se z vi\xc5\xa1ino pritisk (gostota) zraka hitro zmanj\xc5\xa1uje. Atmosferski motor (brez polnenja) zgubi okrog 3% mo\xc4\x8di na vsakih 300 metrov vi\xc5\xa1ine. Na vi\xc5\xa1ini 10 km je gostota zraka le okoli 1/3 v primerjavi z nivojem morja. Letalski polnilniki uporabljajo zaradi precej redkej\xc5\xa1ega zraka ve\xc4\x8dje polnenje "boost" kot avtomobilski motorji. Zaradi tega obstaja nevarnost prevelikega polnenja na nizkih vi\xc5\xa1inah, kar lahko po\xc5\xa1koduje motor._NEWLINE_Tehnologija iz turbopolnilnikov je potem vodila do razvoja do turbinskih letalskih motorjev. Na nekaterih zvezdastih letalskih motorjih so izpu\xc5\xa1ni plini iz motorja gnali majhne turbine, ki so potem preko mehanizma poganjale propeler.'