b'\n_START_ARTICLE_\nProtipape\xc5\xbe Pashal III.\n_START_SECTION_\nPrvi protipape\xc5\xbe Viktor IV.\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Hadrijana IV. je 22 \xe2\x80\x93 to je ve\xc4\x8dina kardinalov \xe2\x80\x93 ob normanski podpori izvolila 7. septembra za pape\xc5\xbea kardinala duhovnika pri svetem Marku in pape\xc5\xa1kega kanclerja Rolanda Bandinelli-ja, ki si je privzel ime Aleksander III. _NEWLINE__NEWLINE_Istega dne pa je cesarska stranka v Rimu izvolila svojega pape\xc5\xbea, ki ga je podpiral predvsem Friderik Barbarossa. Sedem kardinalov-duhovnikov je izvolilo kardinala pri Sv. Ceciliji, Ottaviana di Monticello, z imenom Viktor IV. _NEWLINE__NEWLINE_Kralj Friderik se je na vse na\xc4\x8dine trudil, da bi evropske dvore odvrnil od zakonitega pape\xc5\xbea. Ponudil je zvezo francoskemu kralju; odlo\xc4\x8den nastop angle\xc5\xa1kega kralja Henrika II. in mad\xc5\xbearskega kralja G\xc3\xa9za II. je to prepre\xc4\x8dil.  _NEWLINE_Protipape\xc5\xbe Viktor IV. je umrl nenadne smrti 20. aprila 1164 v Lucci (Toskana, Sveto rimsko cesarstvo)._NEWLINE_ _NEWLINE_Sledil mu je protipape\xc5\xbe Pashal III. Pashalu je sledil Kalist III., njemu pa Inocenc III.. Tako je postal Aleksander III. pape\xc5\xbe z najvi\xc5\xa1jim \xc5\xa1tevilom protipape\xc5\xbeev.\n_START_SECTION_\nRod in vzpon\n_START_PARAGRAPH_\nProtipape\xc5\xbe Pashal III. se je rodil v plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini kot Gvido Kremski (Guido da Crema) v Cremi pri Lucci v Toskani okrog 1100. Izhajal je iz visoke lombardijske plemi\xc5\xa1ke rodbine, ki je imela sorodstvene zveze s francoskimi in angle\xc5\xa1kimi kralji. 1145 je postal kardinal-diakon  pri S. Maria in Portico . _NEWLINE_Naslednje leto je nastopil kot pape\xc5\xa1ki legat v Veroni v sporu med \xc5\xa1kofom Tebaldom in stolnim nad\xc5\xbeupnikom; tri leta pozneje se je napotil v Nem\xc4\x8dijo in Poljsko, kjer je posredoval v sporu med knezom Vladislavom in njegovim bratom. Januarja 1152 je skupaj z drugimi prelati predstavljal pape\xc5\xbea Evgena v pogovorih med cesarsko in pape\xc5\xa1ko stranko. Dogovor je potrdil cesar Friderik v Konstanci23. marca 1153. 1155 je bil v poslanstvu pape\xc5\xbea Hadrijana, ki je hotelo dose\xc4\x8di ugodne odnose s Friderikom, ki se je z vojsko bli\xc5\xbeal Rimu in je bil \xc5\xbee v Toskani. Cesarju so predlagali, naj jim izro\xc4\x8di heretika Arnolda Bre\xc5\xa1ijskega, ki je na\xc5\xa1el zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de nekje v toskanskem Campagnaticu; zadeva se je uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dala. _NEWLINE_Pod Hadrijanom IV. je bil Gvido v skupini kardinalov, ki so skrbeli za pobolj\xc5\xa1anje odnosov med pape\xc5\xbeem in sicilskim kraljem Viljemom. Zastopal je mnenje, da je treba ohranjati dobre odnose s cesarjem tudi tedaj, ko je Friderik za\xc4\x8del nasilno izvajati v Italiji politiko \xc2\xbbcesarskih pravic\xc2\xab. V priznanje take povezave s cesarjem ga je pape\xc5\xbe 1158 imenoval za kardinala-duhovnika pri S. Maria in Trastevere. Novembra istega leta je dosegel v pape\xc5\xbeevem imenu sporazum s cesarjem, ki je hotel pokoriti uporni mesti Milano in Raveno.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xa1ke volitve\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti  protipape\xc5\xbea Viktorja IV.  20. aprila 1164 v Lucci se je ponudila ugodna prilika za spravo z zakonitim pape\xc5\xbeem, ki ji je bil tokrat naklonjen tudi Friderik. Kardinali, ki so bili tokrat navzo\xc4\x8di v tem toskanskem mestu, so se takoj se\xc5\xa1li in po dveh dneh izvolili za pape\xc5\xbea Gvida, ki si je nadel ime Pashal III. _NEWLINE_Zgodovinar Jernej Platina   pa pi\xc5\xa1e o tem dogajanju takole: _NEWLINE_Kakor hitro se je raz\xc5\xa1irila novica o Viktorjevi smrti, je glavni kancler Rajnold Daselski pohitel v Luko, in s pomo\xc4\x8djo drugih razkolni\xc5\xa1kih kardinalov: Janeza od Sv. Silvestra in Martina, izvolil njunega kolega Guida da Crema za pape\xc5\xbea Pashala III. dne 22. aprila 1164. \xc5\xa0tiri dni pozneje je to pape\xc5\xa1ko prevaro posvetil lie\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof. Poro\xc4\x8dilo o tem, kar je bilo tako hitro in ne\xc4\x8dastno dose\xc5\xbeeno, so takoj poslali cesarju v Pavijo. \xc4\x8ceprav so pravili, da je Friderik pozneje pokaral Rajnolda zaradi samovoljnega delovanja, je po samem dejanju izrazil svojo privolitev in je sprejel Pashala III. za pravega pape\xc5\xbea. _NEWLINE_ Li\xc3\xa8\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof ga je torej posvetil, ne da bi se sploh dr\xc5\xbeal zakonite oblike in obi\xc4\x8dajev. Pri posvetitvi sta bila navzo\xc4\x8da samo dva (razkolna) kardinala, dva \xc5\xa1kofa in rimski prefekt. _NEWLINE__NEWLINE_Osamljena in malo verjetna je torej trditev, da so volitvam prisostvovali mnogi \xc5\xa1kofje in redovniki iz Lombardije in Toskane, pa tudi mnogi plemeniti Rimljani. _NEWLINE__NEWLINE_Kruto nor\xc4\x8devanje, ki so ga ob njegovem ustoli\xc4\x8devanju uganjali iz pape\xc5\xa1kega dostojanstva, je povzro\xc4\x8dilo vsesplo\xc5\xa1no razburjenje. Zato so takrat mnogi prista\xc5\xa1i njegovega predhodnika protipape\xc5\xbea Viktorja IV. prestopili na stran zakonitega pape\xc5\xbea Aleksandra III. Pape\xc5\xbe Aleksander se je na veliko veselje ljudstva novembra 1165 vrnil v Rim. _NEWLINE_Cesarski namestnik Rajnold Daselski je bil torej podpornik volitev protipape\xc5\xb1a; morda je deloval sicer brez posvetovanja s cesarjem, toda gotovo ne zoper njegova navodila. Soglasje je Friderik pokazal naslednje leto na dr\xc5\xbeavnem zboru v W\xc3\xbcrzburgu, kjer so najprej de\xc5\xbeelni in cerkveni stanovi zahtevali spravo z Aleksandrom. Kancler Rajnold pa je zadevo vodil v drugo smer in od vseh zahteval prisego zvestobe protipape\xc5\xbeu z gro\xc5\xbenjo, da bodo sicer izgubili nadarbine in slu\xc5\xbebe. Main\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Konrad in salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Eberhard sta temu nasprotovala; zato ju je cesar odstavil, na main\xc5\xa1ki sede\xc5\xbe pa privedel Kristjana Bucha, \xc2\xbbmain\xc5\xa1kega antikrista\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nKanonizacija Karla Velikega in cesarsko kronanje\n_START_PARAGRAPH_\nRajnold je hotel pomiriti javno mnenje zlasti v Nem\xc4\x8diji in Franciji in jih pridobiti za protipape\xc5\xbea s kanonizacijo Karla Velikega. Kanonizacijo je uprizoril kar sem Rajnold 8. januarja 1166;  zato se je dal najprej posvetiti v \xc5\xa1kofa, \xc4\x8deprav je itak u\xc5\xbeival naslov in nadarbino k\xc3\xb6lnskega nad\xc5\xa1kofa \xc5\xbee poprej. Ad Aquisgrana \xe2\x80\x93 v Aachenu \xe2\x80\x93 so \xc2\xbbpovzdignili\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbpoveli\xc4\x8dali\xc2\xab\xc2\xa0posmrtne ostanke prvega karolin\xc5\xa1kega cesarja. Novi kult so uvedli na zahtevo angle\xc5\xa1kega kralja, na nasvet cerkvenih in posvetnih poglavarjev in \xc2\xbbz avtoriteto\xc2\xab\xc2\xa0Pashala III. Potrditev svetosti starodavnega vladarja naj bi utrdila zakonitost in delovanje njegovega naslednika kot \xc2\xbbrimskega cesarja\xc2\xab\xc2\xa0v boju zoper Aleksandra III. pri obrambi \xc2\xbbcerkvenih pravic\xc2\xab\xc2\xa0in javnega dobra. Karla Velikega so predstavili kot posebne vrste mu\xc4\x8denca, ki sicer ni pla\xc4\x8dal svojega pri\xc4\x8devanja z \xc5\xbeivljenjem, ampak je bil vsak dan pripravljen umreti \xc2\xbbza spreobrnjenje nevernikov\xc2\xab; oboro\xc5\xbeeni verski bojevnik naj bi bil za\xc5\xa1\xc4\x8ditni vzornik Frideriku.  _NEWLINE_Cesar Friderik je silil ljudstvo v Burgundiji in Italiji na zvestobo Pashalu in v mnogih krajih odstavil cerkvene dostojanstvenike, ki so priznavali zakonitega pape\xc5\xbea in jih zamenjal s tistimi, ki so bili na strani protipape\xc5\xbea. _NEWLINE_ _NEWLINE_V \xc4\x8dasu nem\xc5\xa1kih zdrah se je ve\xc4\x8dina italijanskih mest osamosvojila od cesarja, Rim pa je postal naklonjen zakonitemu pape\xc5\xbeu; zato je Friderik vdrl jeseni 1166 z vojsko v Italijo in prodrl tudi v Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo. Rimljani so se sicer osem dni pogumno upirali, toda Nemci so zasedli Leonovo mesto, v trdnjavo spremenjeno Petrovo baziliko pa za\xc5\xbegali, da je celo v sveti\xc5\xa1\xc4\x8du tekla kri v potokih. Pape\xc5\xbe se je najprej umaknil s pomo\xc4\x8djo Frangipanov \xc4\x8dez Tibero, nato pa pobegnil v Benevento. _NEWLINE_Julija 1167 je dobil Pashal zado\xc5\xa1\xc4\x8denje, da je mogel osebno spremljati Friderika v Rim, od koder se je moral umakniti v begunstvo zakoniti pape\xc5\xbe. _NEWLINE_ _NEWLINE_22. julija so Nemci odvedli Pashala v hudo po\xc5\xa1kodovano cerkev Svetega Petra in ga posadili na katedro apostolskega prvaka, kjer se je dal slovesno ustoli\xc4\x8diti in okronati s tiaro - in tudi nekateri Rimljani so se mu poklonili. _NEWLINE__NEWLINE_30. julija je Pashal III. posvetil okoli petnajst patriarhov in \xc5\xa1kofov.   _NEWLINE_Nato je Pashal 1. avgusta 1167 ponovno z velikim slavjem kronal Friderika in njegovo \xc5\xbeeno, Beatriko Burgundsko.\n_START_SECTION_\nCesarjev beg\n_START_PARAGRAPH_\nCesar je sedaj menil, da je zakonitega pape\xc5\xbea popolnoma poteptal v prah. Temu pa ni bilo tako, kajti okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine mu niso bile ve\xc4\x8d naklonjene, v \xc4\x8demer so nekateri videli Bo\xc5\xbejo sodbo. Po hudi vro\xc4\x8dini je sledilo de\xc5\xbeevje in med vojsko je izbruhnila kuga. \xe2\x80\x9eKdor je hotel zajahati konja, se je zgrudil mrtev in kdor je hotel drugega pokopati, je skupaj z njim omahnil v grob,\xe2\x80\x9d je zapisal letopisec. Tudi Rajnolda Daselskega je 14. avgusta 1167 pokosila \xc4\x8drna smrt v Rimu, kar je pomenilo za Friderika Barbarossa hud udarec, saj je s tem izgubil glavnega svetovalca in zaupnika. Razbitine cesarske vojske so hitele proti severu, koder so jih spotoma napadale tudi sovra\xc5\xbene skupine; razmere so se tako zaostrile, da je celo cesar preoble\xc4\x8den v oproda pono\xc4\x8di komaj pobegnil iz obro\xc4\x8da pri Paviji in se re\xc5\xa1il z ostanki vojske v Nem\xc4\x8dijo. Zmagovita Lombardijska zveza je zgradila za obrambo alpskih sotesk zoper Nemce trdnjavo, ki jo je po pape\xc5\xbeu Aleksandru III. imenovala Alessandria.\n_START_SECTION_\nSmrt v osami\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov sodobnik Janez Mali  v nekem pismu, ki ga je napisal tisto poletje, predstavlja Pashala III. zaprtega pri Svetem Petru in v bli\xc5\xbeini \xc2\xbbtorre di Stefano Teobaldi\xc2\xab. To je \xc5\xbealostna podoba nekdaj tako mogo\xc4\x8dnega protipape\xc5\xbea, ki v skrbeh pri\xc4\x8dakuje nov sklic senata 1. novembra, ki bo naklonjen zakonitemu pape\xc5\xbeu; obenem se boji izgubiti naklonjenost mesta v prid Aleksandru III. _NEWLINE_V takih nezavidljivih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah je protipape\xc5\xbe Pashal III. umrl \xc5\xbee 20. septembra 1168 v Rimu, v trdnjavi pri svetem Petru. Pokopan je v Baziliki svetega Petra.\n_START_SECTION_\nMalahijeva prerokba\n_START_PARAGRAPH_\nPrerokba sv. Malahija pravi o njem: Oger iz Tuskula (latinsko De Panonia Tusciae; angle\xc5\xa1ko From Tusculan Hungary). Dodana razlaga pravi: Protipape\xc5\xbe. Oger po rodu, kardinal-\xc5\xa1kof Tuskula. (latinsko  Antipapa. Hungarus natione, Episcopus Card. Tusculanus.; angle\xc5\xa1ko Antipope. A Hungarian by birth, Cardinal Bishop of Tusculum). _NEWLINE_Pashal III. je bil torej protipape\xc5\xbe 1164\xe2\x80\x9368), po imenu Guido da Crema. _NEWLINE_Kot je omenjeno pri Kalistu III., se to reklo ne nana\xc5\xa1a na Pashala III., ampak na Kalista III., ki naj bi bil Oger. Kalist je bil pravzaprav kardinal-\xc5\xa1kof Albana, ne Tuskula.'