b'\n_START_ARTICLE_\nHermann G\xc3\xbcnther Grassmann\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGrassmann je bil tretji izmed 12 otrok v dru\xc5\xbeini. Njegov o\xc4\x8de je pou\xc4\x8deval matematiko in fiziko na gimnaziji v Szcecinu, kjer se je Hermann tudi \xc5\xa1olal. Pozneje je \xc5\xa1tudiral teologijo na Univerzi v Berlinu. Verjetno se v tem \xc4\x8dasu ni izobra\xc5\xbeeval tudi v matematiki in fiziki. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju v Berlinu se je vrnil v Szcecin, kjer je opravil izpite, da je lahko pou\xc4\x8deval matematiko, fiziko, kemijo in mineralogijo.\n_START_SECTION_\nDelo kot matematik\n_START_PARAGRAPH_\nPostavil je osnove vektorskemu in tenzorskemu ra\xc4\x8dunu. Prvi je definiral zunanji produkt, ki ga je sam imenoval kombinatori\xc4\x8dni produkt. Ta produkt je postal eden izmed osnovnih operacij v algebri, ki jo danes imenujemo zunanja algebra. V letu 1878 je angle\xc5\xa1ki matematik William Kingdon Clifford (1845 \xe2\x80\x93 1879) povezal njegovo zunanjo algebro s kvaternioni, ki jih je odkril irski fizik, astronom in matematik William Rowan Hamilton (1805 \xe2\x80\x93 1865). Delo je bilo za tiste \xc4\x8dase revolucionarno. Uporabil ga je za tezo v svoji doktorski dizertaciji, toda matematik in astronom August Ferdinand M\xc3\xb6bius (1790 \xe2\x80\x93 1868) je ni imel \xc4\x8dasa pregledati in jo je posredoval matematiku Ernstu Kummerju, ki pa jo je zavrnil brez temeljitega pregleda. Naslednjih 10 let je Grassmann izpopolnjeval svojo teorijo._NEWLINE_V letu 1853 je Grassmann objavil teorijo o me\xc5\xa1anju barv. Danes se \xc5\xa1e vedno uporablja in se imenuje Grassmanov zakon. V svojih delih se je ukvarjal tudi s kristalografijo, elektromagnetizmom in mehaniko.\n_START_SECTION_\nDelo kot lingvist\n_START_PARAGRAPH_\nRazo\xc4\x8daran, ker nih\xc4\x8de ni opazil njegovega velikega dela v matematiki, se je pri\xc4\x8del ukvarjati z jezikoslovjem. Pisal je knjige s podro\xc4\x8dja nem\xc5\xa1ke slovnice, zbiral je ljudske pesmi in se u\xc4\x8dil sanskrta. Prevedel je starodavno indijsko sveto zbirko hvalnic Rigvedo. Odkril je tudi zvo\xc4\x8dno pravilo, ki se danes imenuje Grassmannov zakon.'