b'\n_START_ARTICLE_\nProgramsko piratstvo\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nPiratstvo se lahko izvede s kopiranjem fizi\xc4\x8dnega medija, prek radijskih valov ali s prenosom datotek z medmre\xc5\xbeja. Slednja mo\xc5\xbenost je danes najbolj raz\xc5\xa1irjena - prenosi so bodisi direktni bodisi preko omre\xc5\xbeij P2P.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi na\xc4\x8dini nezakonitega \xc5\xa1irjenja datotek so se pojavili v sedemdesetih/osemdesetih letih 20. stoletja, ko so razli\xc4\x8dne piratske skupine za\xc4\x8dele kopirati datoteke (ki so bile takrat shranjene na kasetah) in jih \xc5\xa1iriti brez dovoljenja. Te datoteke so mre\xc5\xbee spletnih strani delile med uporabniki._NEWLINE_V uporabi je bil tudi na\xc4\x8din po\xc5\xa1iljanja fizi\xc4\x8dnega medija z datotekami prek po\xc5\xa1te, ki ga je naslovnik nato namestil na ra\xc4\x8dunalnik in poslal naprej. Ta na\xc4\x8din raz\xc5\xa1irjanja je bil znan kot "po\xc5\xa1tno trgovanje." V manj razviti vzhodni Evropi je bila to pogosto edina mo\xc5\xbenost dostopa do datotek. Po\xc5\xa1tno trgovanje je zamrlo z razli\xc4\x8dnimi za\xc5\xa1\xc4\x8ditami proti kopiranju, ki so na primer zahtevale, da je fizi\xc4\x8dni medij vstavljen v napravo za za\xc4\x8detek predvajanja._NEWLINE_V osemdesetih je preko radijskih valov Radio \xc5\xa0tudent prena\xc5\xa1al videoigre za osebne ra\xc4\x8dunalnike._NEWLINE_Danes je zaradi splo\xc5\xa1ne raz\xc5\xa1irjenosti \xc5\xa1irokopasovnih povezav dobi\xc4\x8dkonosnega piratstva manj.\n_START_SECTION_\nZakonodaja\n_START_PARAGRAPH_\nOdnos zakonodaje do piratstva je po svetu razli\xc4\x8den, sega predvsem od popolne ilegalnosti do ilegalnosti zgolj profitnega in komercialnega piratstva ali piratstva v ve\xc4\x8dji meri._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je piratstvo pogosto ozna\xc4\x8deno kot kraja, v zakonu ni prepoznano kot tako, ampak kot oblika kr\xc5\xa1itve avtorskih pravic.\n_START_SECTION_\nVpliv na medijsko industrijo\n_START_PARAGRAPH_\nVpliv piratstva na medijsko industrijo je sporen._NEWLINE_\xc4\x8ce uporabnik delo pridobi zastonj, avtor izgubi potencialni dobi\xc4\x8dek (medijska industrija po ocenah izgublja milijarde dolarjev potencialnega dobi\xc4\x8dka). Piratstvo lahko posredno vodi do propada projektov in izgube delovnih mest._NEWLINE_Ker po drugi strani zaradi dostopnosti in hitre \xc5\xa1iritve del po piratskih mre\xc5\xbeah le-te lahko predstavljajo tudi mo\xc4\x8dan propagandni material, brez katerega nekatera dela sploh ne bi dosegla priljubljenosti, so dejanske izgube, ki jih medijski industriji prina\xc5\xa1a piratstvo, vpra\xc5\xa1ljive.\n_START_SECTION_\nProtipiratske organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nKo so piratstvo v devetdesetih za\xc4\x8deli smatrati kot resen problem, so se pojavili prvi nasprotniki piratstva: Dru\xc5\xbeba zalo\xc5\xbenikov programske opreme (danes SIIA), Zavezni\xc5\xa1tvo za trgovino programske opreme (BSA), Dru\xc5\xbeba glasbene industrije Amerike (RIAA), Filmska dru\xc5\xbeba Amerike (MPAA), Ameri\xc5\xa1ko zdru\xc5\xbeenje skladateljev, avtorjev in zalo\xc5\xbenikov (ASCAP) in Dru\xc5\xbebe za prenos glasbe (BMI).'