b'\n_START_ARTICLE_\nKolan\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKolan le\xc5\xbei v notranjosti otoka nad plodno dolino ob cesti, ki povezuje Pag z Novaljo. Kolan je edino oto\xc5\xa1ko naselje, ki ne le\xc5\xbei na obalnem pasu. Povr\xc5\xa1ina ob\xc4\x8dine meri 28,95 km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nNaselja\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Kolan je nastala leta 2003, ko se je naselje Kolan, ki je tudi edino naselje v ob\xc4\x8dini, izlo\xc4\x8dilo iz mestne ob\xc4\x8dine Pag.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTekom 20. stoletja se je v Kolanu ustanovilo ve\xc4\x8d knji\xc5\xbenic. Prva, \xc2\xbbGarda\xc2\xab, je bila priljubljena \xc4\x8ditalnica, ki je nastala zaradi reakcije hrva\xc5\xa1kih rodoljubov na italijansko okupacijo otoka Paga. Delovala je od 1919 do 1923. Med drugo svetovno vojno je delovala Narodna knji\xc5\xbenica pod okriljem NDH od leta 1942 do 1945. Od leta 1980 je v okviru KUD \xc2\xbbBartul Ka\xc5\xa1i\xc4\x87\xc2\xab\xc2\xa0delovala javna knji\xc5\xbenica. Nazadnje je Ob\xc4\x8dinski svet ob\xc4\x8dine Kolan za\xc4\x8del postopek ustanovitve Mestne knji\xc5\xbenice leta 2004. Obnovljena je bila stavba, v kateri se knji\xc5\xbenica nahaja, nakupljeno pa je bilo knji\xc5\xbeno in neknji\xc5\xbeno gradivo ter oprema. Ob\xc4\x8dinska knji\xc5\xbenica je bila odprta leta 2007.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci Kolana se ukvarjajo predvsem s poljedelstvom ter \xc5\xbeivinorejo. Kraj je znan po kvalitetnem \xc2\xbbpa\xc5\xa1kem siru\xc2\xab, vinu, medu in vzreji ovac; s tem je povezana tudi turisti\xc4\x8dna ponudba. V Kolanu se nahajata dva znana oto\xc5\xa1ka proizvajalca sira (sirarna Gligora, najbolje nagrajena sirarna tako na Hrva\xc5\xa1kem, kot tudi na svetu prav tako pa tudi sirarna MIH Kolan), ki pomembno prispevata k gospodarstvu ob\xc4\x8dine. Sir sirarne Gligora je leta 2011 na svetovnem tekmovanju World Cheese Awards v angle\xc5\xa1kem mestu Birmingham osvojil medaljo Supergold in se uvrstil v izbor 50 najbolj\xc5\xa1ih sirov na svetu med konkurenco ve\xc4\x8d kot 2.600 sirov z vsega sveta.  Leto poprej so na istem svetovnem prvenstvu osvojili \xc5\xa1tiri medalje Supergold za pa\xc5\xa1ki ov\xc4\x8dji sir.\n_START_SECTION_\nKolanski rudniki\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti je bil v Kolanu aktiven rudnik premoga, ki je z obratovanjem dokon\xc4\x8dno prenehal po drugi svetovni vojni._NEWLINE_Premog, ki so ga kopali, je bil drugega razreda, zato se je uporabljal ve\xc4\x8dinoma za kurjavo. Po nekaterih informacijah so prvi kop rudnika odprli \xc5\xbee v bene\xc5\xa1kih \xc4\x8dasih, leta 1757. Med francosko okupacijo delovanje rudnika ni bilo ovirano. Avstrijske oblasti so kasneje nadaljevale z intenzivnej\xc5\xa1im izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem zalog premoga. Delavci so bili ve\xc4\x8dinoma Slovenci in Nemci, ki so jih doma\xc4\x8dini imenovali \xc2\xbbKranjci\xc2\xab. Prebivalci Kolana so bili med delavci v manj\xc5\xa1ini. V Kolanu je bilo leta 1904 ustanovljeno prvo planinsko dru\xc5\xa1tvo v Dalmaciji, ekipe iz tega dru\xc5\xa1tva pa so odkrile velika nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da premoga. Pravico kopanja je od Nemcev kupilo italijansko podjetje s sede\xc5\xbeem v Zadru. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Kolanskih rudnikov (Societa de la Roma, Miniera di carbone e Kolan) je bila ustanovljena leta 1906 v Teatru Verdi v Zadru. Kmalu zatem se je za\xc4\x8dela velika organizirana proizvodnja premoga._NEWLINE_Za potrebe rudnika je bila zgrajena \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga, ki je vodila do pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v \xc5\xa0imunih. Vagone je vlekla majhna lokomotiva \xc2\xbbferatina\xc2\xab, ki je bila z ladjo dostavljena v Novaljo. Proga je bila ro\xc4\x8dno polo\xc5\xbeena, vodila pa je med skalnatimi zidovi, ki so razmejevali pa\xc5\xa1nike ovac. Med prvo svetovno vojno je bila \xc5\xbeeleznica zaradi vojnih potreb demontirana, tiri in lokomotiva pa pretopljeni. Po vojni je bila na mestu \xc5\xbeeleznice zgrajena tovorna \xc5\xbei\xc4\x8dnica \xc2\xbbtroferika\xc2\xab. Vodstvo rudnika sta prevzela in\xc5\xbeinirja, ki sta delala na Sue\xc5\xa1kem prekopu. V povojnih letih je bil rudnik dragocen za tamkaj\xc5\xa1nje preibivalce, saj je imel lastno kuhinjo, ki je skrbela za malice delavcev. Vrhunec obratovanja je bil leta 1918, ko je bilo zaposlenih pribli\xc5\xbeno dvesto delavcev, od tega pribli\xc5\xbeno 40 delavcev, ki so na delo hodili iz Novalje. Istega leta je bila zgrajena velika upravna stavba in mehani\xc4\x8dna delavnica. Proizvodnja je trajala do leta 1925, ko so podjetje prizadele finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Delavci niso ve\xc4\x8d dobivali pla\xc4\x8d, vendar so \xc5\xa1e vedno hodili na delo, saj jim je rudnik z lastno kuhinjo nudil hrano. Tako stanje pa ni trajalo dolgo in rudnik je bil istega leta opu\xc5\xa1\xc4\x8den. Proizvodnja se je za\xc4\x8dasno o\xc5\xbeivila pod italjansko okupacijo leta 1941. Ponovno odprtje rudnika je va\xc5\xa1\xc4\x8dane re\xc5\xa1ilo pred voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo in jim zagotovila prehrano. Premog so za potrebe goriva preva\xc5\xbeali v Pag ter Zadar._NEWLINE_Danes je od ostankov rudnika vidna stara upravna zgradba, stena delavnice ter betonski dimnik za shranjevanje apna. V preteklosti so se poleti podzemne zaloge premoga ve\xc4\x8dkrat v\xc5\xbegale, kar je povzro\xc4\x8dalo mo\xc4\x8dan vonj po \xc5\xbeveplu, ki je trajal, dokler ni zapadel de\xc5\xbe in pogasil ogenj.'