b'\n_START_ARTICLE_\nMezopotamija\n_START_SECTION_\nEtimologija imena\n_START_PARAGRAPH_\nToponim Mezopotamija  je sestavljen  iz starogr\xc5\xa1kih besed \xce\xbc\xce\xad\xcf\x83\xce\xbf\xcf\x82 [m\xc3\xa9sos] \xe2\x80\x93 sredi ali sredina in \xcf\x80\xce\xbf\xcf\x84\xce\xb1\xce\xbc\xcf\x8c\xcf\x82 [potam\xc3\xb3s] \xe2\x80\x93 reka. V dobesednem prevodu bi pokrajino lahko imenovali Medre\xc4\x8dje. Ime Mezopotamija se je dosledno uporabljalo v Septuaginti, ki je bila napisana okoli leta 250 pr. n. \xc5\xa1t.,  kot prevod enakovrednega hebrejskega imena Naharaim. Ime se je uporabljalo \xc5\xbee pred tem, kar dokazuje Aleksandrova anabaza, ki je bila napisana v poznem 2. stoletju n. \xc5\xa1t., vendar se izrecno sklicuje na vire iz \xc4\x8dasa Aleksandra Velikega. V Anabazi se je ime Mezopotamija nana\xc5\xa1alo na ozemlje vzhodno od Evfrata v severni Siriji. Pribli\xc5\xbeno isto ozemlje se v aramej\xc5\xa1\xc4\x8dini imenuje  biritum/birit narim. Kasneje je izraz Mezopotamija na splo\xc5\xa1no pomenil celotno ozemlje med Evfratom in Tigrisom in ne samo na dele Sirije in jugovzhodne Tur\xc4\x8dije. K Mezopotamiji v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu so pogosto pri\xc5\xa1tevali tudi bli\xc5\xbenje stepe zahodno od Evfrata in zahodni del gorovja Zagros._NEWLINE_Mezopotamijo se pogosto deli na Severno ali Gornjo Mezopotamijo in Ju\xc5\xbeno ali Spodnjo Mezopotamijo. Gornja Mezopotamija ali D\xc5\xbeazira je ozemlje med Evfratom in Tigrisom od njunega izvira do Bagdada. Spodnja Mezopotamija obsega ozemlje ju\xc5\xbenega Iraka, Kuvajt in dele zahodnega Irana._NEWLINE_V sodobni akademski rabi ima izraz Mezopotamija tudi \xc4\x8dasovno konotacijo in se obi\xc4\x8dajno uporablja za obdobje pred muslimansko osvojitvijo. Po njej se za regijo uporabljajo nazivi Sirija, D\xc5\xbeazira in Irak.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMezopotamija obsega ozemlje med rekama Evfrat in Tigris, ki izvirata v Armenskem vi\xc5\xa1avju. Vanju se stekajo \xc5\xa1tevilni pritoki, predvsem z gorovja Zagros. Glavne kopenske poti so potekale predvsem ob Evfratu, ker so obale Tigrisa pogosto strme in te\xc5\xbeko prehodne. Na severu je podnebje pustinjsko s prostranimi pu\xc5\xa1\xc4\x8davami, katerim proti jugu sledi 15.000 km\xc2\xb2 mo\xc4\x8dvirij, lagun, blatnih ravnic in bregov rek, poraslih s trsjem. Na skrajnem jugu se Evfrat in Tigris zdru\xc5\xbeita in izlijeta v Perzijski zaliv._NEWLINE_Uspe\xc5\xa1no poljedelstvo v tako suhem okolju je pogojeno z namakanjem, katerega je omogo\xc4\x8dal visok vodostaj obeh rek v de\xc5\xbeevni sezoni in \xc4\x8dasu taljenja snega v Zagrosu.  Namakanje je bilo pogojeno tudi z zadostnim \xc5\xa1tevilom delavcev, ki so gradili in vzdr\xc5\xbeevali namakalne kanale. Vse to je \xc5\xbee v najzgodnej\xc5\xa1em obdobju pripomoglo k razvoju urbanih naselij in centralizirane politi\xc4\x8dne oblasti. _NEWLINE_Poljedelstvo je v celi regiji dopolnjevalo nomadsko pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo. \xc4\x8crede koz, kasneje tudi kamel, so v suhih poletnih mesecih pasli ob obeh rekah, v de\xc5\xbeevnem in zimskem obdobju  pa na pustinjskih pa\xc5\xa1nikih, ki so takrat ozeleneli. V Mezopotamiji je na splo\xc5\xa1no primanjkovalo gradbenega kamna, dragih kovin in lesa, zato se je \xc5\xbee zelo zgodaj razvila trgovina s polj\xc5\xa1\xc4\x8dinami z zelo oddaljenimi kraji.  V mo\xc4\x8dvirnih ju\xc5\xbenih predelih so se od prazgodovine ukvarjali tudi z ribi\xc5\xa1tvom, kar je pripomoglo k me\xc5\xa1anju kultur. _NEWLINE_Ob\xc4\x8dasni zlomi kulturnih sistemov so imeli \xc5\xa1tevilne vzroke. Eden od njih so bile potrebe po delavcih, ki so ob\xc4\x8dasno povzro\xc4\x8dile pove\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila prebivalcev preko meja ekolo\xc5\xa1ke vzdr\xc5\xbenosti. Drug vzrok so bila obdobja podnebnih nestabilnosti, ki so povzro\xc4\x8dila upadanje \xc5\xa1tevila prebivalcev in propad centralne oblasti. Regija je bila ob\xc4\x8dutljiva na vpade obmejnih hribovskih plemen, katerim so sledile motnje v trgovanju in zanemarjanje namakalnih sistemov. Eden od vzrokov so bile tudi te\xc5\xbenje mestnih dr\xc5\xbeav, da se otresejo centralne oblasti,  ki so privedle do drobitve oblasti na plemenske ali manj\xc5\xa1e regionalne enote.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrazgodovina anti\xc4\x8dnega Bli\xc5\xbenjega vzhoda se je za\xc4\x8dela v mlaj\xc5\xa1i kameni dobi. Slikovno pisavo so izna\xc5\xa1li v obdobju Uruk IV pribli\xc5\xbeno v 4. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t.. Zapisovanje aktualnih dogodkov in zgodovine Spodnje Mezopotamije se je za\xc4\x8delo sredi 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t.  s klinopisnimi zapisi zgodnjih dinasti\xc4\x8dnih kraljev in kon\xc4\x8dalo bodisi s prihodom Ahemenidov v poznem 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.  ali po zmagi muslimanov in vzpostavitvi kalifata v 7. stoletju n. \xc5\xa1t., ko se je regija preimenovala v Irak. _NEWLINE_V tem obdobju je bilo v Mezopotamiji nekaj  najstarej\xc5\xa1ih visoko razvitih in socialno kompleksnih dr\xc5\xbeav na svetu. Regija je bila ena od \xc5\xa1tirih obre\xc4\x8dnih civilizacij, v katerih so izna\xc5\xa1li pisavo. Druge so se razvile v dolini Nila v Egiptu, dolini Inda na Indijskem podkontinentu in dolini Rumene reke na Kitajskem. V Mezopotamiji je bilo ve\xc4\x8d zgodovinsko pomembnih mest, med njimi Uruk, Nipur, Ninive, A\xc5\xa1ur in Babilon  in velikih mestnih dr\xc5\xbeav, med njimi Eridu, akadska kraljestva, Tretja dinastija Ura in ve\xc4\x8d asirskih cesarstev. Med najpomembnej\xc5\xa1e mezopotamske vladarje spadajo kralj Ura Ur-Nammu, ustanovitelj Akadskega cesarstva Sargon Akadski, ustanovitelj Starobabilonske dr\xc5\xbeave Hamurabi, A\xc5\xa1ur-ubalit II. in ustanovitelj Asirskega cesarstva Tiglat-Pileser I..\n_START_SECTION_\nJezik in pisava\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i pisan jezik v Mezopotamiji je bila izolirana aglutinativna sumer\xc5\xa1\xc4\x8dina. V regiji so se poleg sumerskega govorili tudi semitski jeziki. Subartuj\xc5\xa1\xc4\x8dina z  Zagrosa je bila morda sorodna s huritsko-urartski dru\xc5\xbeini jezikov, kar potrjujejo lastna imena in imena rek, gora in razli\xc4\x8dnih obrti. V akadskem in asirskih kraljestvih je prevladovala akad\xc5\xa1\xc4\x8dina, v upravi, verskem obredju, knji\xc5\xbeevnosti in znanosti pa se je obdr\xc5\xbeala  sumer\xc5\xa1\xc4\x8dina. Do konca novobabilonskega obdobja se je govorilo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dic akad\xc5\xa1\xc4\x8dine. V prvem Novoasirskem in nato v Ahemenidskem cesarstvu je uradni jezik postala stara aramej\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki se je v Mezopotamiji uporabljala \xc5\xbee prej. Uradna razli\xc4\x8dica jezika se je imenovala cesarska aramej\xc5\xa1\xc4\x8dina. Akad\xc5\xa1\xc4\x8dina se je za\xc4\x8dela opu\xc5\xa1\xc4\x8dati, vendar se je, ob sumer\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xc5\xa1e nekaj stoletij uporabljala v templjih. Zadnja akadska besedila so iz poznega 1. stoletja n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_Sredi 4. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. so izna\xc5\xa1li klinopis, ki je bil prilagojen sumerskemu jeziku. Ime je dobil po trikotni obliki pisala,  s katerim so vtiskovali znake v mokro glino. Zdi se, da se je standardizirana oblika  klinopisnih znakov razvila iz slikovne pisave. Najstarej\xc5\xa1e besedilo, napisano na sedmih tablicah, so odkrili med izkopavanji templja (\xc3\x89) v Uruku, posve\xc4\x8denenega boginji Inani. _NEWLINE_Zgodnji znakovni klinopis je zahteval ve\xc4\x8d let u\xc4\x8denja. Pisati so znali samo malo\xc5\xa1tevil\xc4\x8dni posamezniki, ki so se najemali kot pisarji. Po uvedbi poenostavljenega zlogovnega klinopisa  med vladanjem kralja Sargona se je \xc5\xa1tevilo pismenih znatno pove\xc4\x8dalo. Arheologi so med izkopavanji odkrili obse\xc5\xbene arhive starobabilonskih \xc5\xa1ol za pisarje, iz katerih se je \xc5\xa1irila pismenost. _NEWLINE_V 3. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. se je v Mezopotamiji razvilo zelo tesno kulturno so\xc5\xbeitje med govorci sumerskega in akadskega jezika, zaradi katerega se je zelo raz\xc5\xa1irila dvojezi\xc4\x8dnost. Vpliv sumer\xc5\xa1\xc4\x8dine na akad\xc5\xa1\xc4\x8dino in obratno je razviden na vseh podro\xc4\x8djih, od obse\xc5\xbenega sposojanja izrazov do sintakti\xc4\x8dne, morfolo\xc5\xa1ke in fonolo\xc5\xa1ke konvergence. Pojav je spodbudil strokovnjake, da sumer\xc5\xa1\xc4\x8dino in akad\xc5\xa1\xc4\x8dino 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. imenujejo tudi zveza jezikov (Sprachbund). Na prehodu iz 3. v 2. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t. je akad\xc5\xa1\xc4\x8dina kot pogovorni jezik postopoma spodrinila sumer\xc5\xa1\xc4\x8dino. Natan\xc4\x8den datum prehoda je \xc5\xa1e vedno predmet razprav. Sumer\xc5\xa1\xc4\x8dina se je kot liturgi\xc4\x8dni, ceremonijalni, literarni in znanstveni jezik uporabljala do 1. stoletja n. \xc5\xa1t..\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nStar sumerski pregovor pravi,  da \xc2\xbbmora tisti, ki bi bil v \xc5\xa1oli za pisarje rad odli\xc4\x8dnjak, vstajati ob zori\xc2\xab. Pisanja in branja so se u\xc4\x8dile tudi \xc5\xbeenske. _NEWLINE_V Babilonskem kraljestvu so imela mesta in templji bogate knji\xc5\xbenice, ki so bile za semitske Babilonce vir znanja o izumrlem sumerskem jeziku in zapletenem in ob\xc5\xa1irnem naboru klinopisnih znakov. Velik del babilonske knji\xc5\xbeevnosti je bil preveden iz sumerskih izvirnikov. Za \xc5\xa1olsko rabo so sestavili besednjake in slovnico in napisali medvrsti\xc4\x8dne prevode. Poleg tega so napisali tudi komentarje starih besedil in razlage nejasnih besed in fraz. Vse klinopisne znake so poimenovali in jih zapisali v dovr\xc5\xa1ene sezname. _NEWLINE_Veliko babilonskih knji\xc5\xbeevnih del se \xc5\xa1e vedno preu\xc4\x8duje. Eno od njih je slavni Ep o Gilgame\xc5\xa1u v dvanajstih knjigah, katerega je v obdobju 1300-1000 pr. n. \xc5\xa1t. iz sumerskega izvirnika prevedel sve\xc4\x8denik Sin-leki-unini in ga uredil po astronomskih na\xc4\x8delih. Vsako poglavje vsebuje zgodbo o dogodku iz Gilgame\xc5\xa1evega \xc5\xbeivljenja. Ep kot celota je nanizanka, v kateri so nekatere zgodbe umetno pripisane glavnemu junaku.\n_START_SECTION_\nMatematika\n_START_PARAGRAPH_\nMezopotamska matematika in znanost sta temeljili na \xc5\xa1estdeseti\xc5\xa1kem (seksadecimalnem) \xc5\xa1tevilskem sistemu. Njegova dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina je 60 minutna ura, 24 urni dan in 360 stopinjski krog. Isti \xc5\xa1tevilski sistem se je uporabljal tudi v zgodnji kartografiji.  Sumerski koledar je temeljil na Luninem ciklusu na sedemdnevnem tednu. _NEWLINE_Babilonci so imeli nekaj izrekov za ra\xc4\x8dunanje  plo\xc5\xa1\xc4\x8dine in povr\xc5\xa1ine nekaterih likov in teles. Obseg kroga so ra\xc4\x8dunali kot tri premere, njegovo plo\xc5\xa1\xc4\x8dino pa kot eno dvanajstino kvadrata premera, kar bi bilo res, \xc4\x8de bi bil \xcf\x80 enak 3. Prostornino valja so ra\xc4\x8dunali kot produkt plo\xc5\xa1\xc4\x8dine osnovne ploskve in vi\xc5\xa1ine. Volumen prisekanega sto\xc5\xbeca in prisekane kvadratne piramide so napa\xc4\x8dno ra\xc4\x8dunali kot produkt vi\xc5\xa1ine in polovice vsot obeh osnovnin ploskev. Nedavno odkritje je pokazalo, da so za \xcf\x80 uporabljali vrednost 25/8, kar znese 3,125 in je zelo blizu njegove prave vrednosti 3,14159~. Babilonci so znani tudi po babilonski milji, ki je merila pribli\xc5\xbeno sedem sodobnih milj oziroma 11 km. Enoto za razdaljo so nazadnje pretvorili v \xc4\x8dasovno miljo, ki so jo uporabljali za merjenje potovanje Sonca in je zato predstavljala \xc4\x8das.\n_START_SECTION_\nAstronomija\n_START_PARAGRAPH_\nTempeljski sve\xc4\x8deniki so \xc5\xbee v sumerskem obdobju posku\xc5\xa1ali povezati aktualne dogodke z dolo\xc4\x8denimi  polo\xc5\xbeaji  planetov in zvezd. Poskusi so se nadaljevali do asirskega obdobja. V tem obdobju je visok dr\xc5\xbeavni uradnik (limmu), ki je predsedoval novoletnim slovesnostim, objavil letni seznam dogodkov, povezanih s polo\xc5\xbeajem planetov. Limujev mandat je trajal eno leto. Seznam limmujev za obdobje 858-699 pr. n. \xc5\xa1t. se je ohranil in omogo\xc4\x8dil natan\xc4\x8dno povezavo relativnega in absolutnega datiranja zgodovine Mezopotamije.  _NEWLINE_Babilonski astronomi so bili zelo ve\xc5\xa1\xc4\x8di matematiki in so znali napovedati mrke in son\xc4\x8dne obrate. Menili so, da ima vse, kar se dogaja v astronomiji, svoj namen. Ve\xc4\x8dino dogodkov so povezovali z vero in  znamenji. Izdelali so dvanajstmese\xc4\x8dni koledar, ki je temeljil na luninih ciklih, in leto  razdelili na dva letna \xc4\x8dasa: poletje in zimo. _NEWLINE_V 8. in 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so babilonski astronomi razvili nov pristop k astronomiji. Za\xc4\x8deli so \xc5\xa1tudirati filozofijo, ki se je ukvarjala z idealno naravo zgodnjega vesolja in za\xc4\x8deli uporabljati  interno logiko znotraj svojih napovedanih planetarnih sistemov. S tem so veliko prispevali k astronomiji in filozofiji znanosti. Nekateri znanstveniki na njihov pristop gledajo kot na  prvo  znanstveno revolucijo. Babilonske ideje so kasneje privzeli in nadgradili gr\xc5\xa1ki in helenisti\xc4\x8dni astronomi. _NEWLINE_V selevkidskem in partskem obdobju so astronomska poro\xc4\x8dila postala povsem znanstvena. Kako dale\xc4\x8d so znanje in napredne metode razvili sami, ni znano. Babilonski razvoj metod za napovedovanje gibanja planetov je vsekakor veliko poglavje v razvoju astronomije. _NEWLINE_Edini gr\xc5\xa1ki babilonski astronom, ki je podpiral heliocentri\xc4\x8dni model gibanja planetov, je bil Selevk iz Selevkije, rojen leta 190 pr. n. \xc5\xa1t.. Znan je iz Plutarhovih del. Podpiral je teorijo Aristarha s Samosa, ki je trdil, da se Zemlja vrti okoli svoje osi in kro\xc5\xbei okoli Sonca. Po Plutarhovih trditvah je Selevk celo dokazal Aristarhovo teorijo, vendar ne pove, s kak\xc5\xa1nimi argumenti. Izjema je njegova pravilna razprava o plimi in oseki, ki je posledica privla\xc4\x8dnosti Lune. _NEWLINE_Babilonska astronomija je slu\xc5\xbeila kot osnova za ve\xc4\x8dino gr\xc5\xa1ke, klasi\xc4\x8dne indijske, sasanidske, bizantinske, sirske, srednjeve\xc5\xa1ke islamske, srednjeazijske in zahodnoevropske astronomije.\n_START_SECTION_\nMedicina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e mezopotamsko besedilo s podro\xc4\x8dja medicine je iz starobabilonskega obdobja v prvi polovici 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t.. Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e besedilo je Diagnosti\xc4\x8dni priro\xc4\x8dnik, ki ga je napisal Esagil-kin-apli iz Borsipa, umm\xc3\xa2n\xc5\xab ali glavni u\xc4\x8denjak med vladavino babilonskega kralja Adad-apla-iddina (1069-1046 pr. n. \xc5\xa1t.)._NEWLINE_Babilonski zdravniki so vzporedno in neodvisno od egip\xc4\x8danskih v medicino uvedli koncepte diagnoze (prepoznavanje in poimenovanje bolezni), prognoze (napoved poteka ali izida bolezni), pregleda bolnika in zdravni\xc5\xa1kih receptov. Diagnosti\xc4\x8dni priro\xc4\x8dnik je uvedel tudi metode zdravljenja  in ugotavljanja vzrokov bolezni ter uporabo empirizma, logike in racionalnosti v diagnozi, prognozi in zdravljenju. Priro\xc4\x8dnik vsebuje seznam simptomov, ki jih pogosto spremljajo podrobni opisi bolezenskih znakov na telesu bolnika, z njihovimi diagnozami in prognozami._NEWLINE_Simptome in bolezni so zdravili s terapevtskimi sredstvi kot so obkladki, ma\xc5\xbee in pilule. \xc4\x8ce bolnika niso znali ozdraviti, so se pogosto zana\xc5\xa1ali na izganjanje zlih duhov in zaklinjanje, s katerim so o\xc4\x8distili bolnika od prekletstva. Esagil-kin-aplijev Diagnosti\xc4\x8dni priro\xc4\x8dnik je temeljil na logi\xc4\x8dnem nizu aksiomov in domnev, izpra\xc5\xa1evanju in pregledu bolnikov, s \xc4\x8dimer je bilo mogo\xc4\x8de odkriti bolezen, njeno etiologijo, napredovaje in mo\xc5\xbenosti za bolnikovo ozdravitev._NEWLINE_Esagil-kin-apli je sam odkril vrsto bolezni in bolezenskih stanj in v priro\xc4\x8dniku opisal njihove znake. Med njimi so bile razli\xc4\x8dne vrste bo\xc5\xbejasti in sorodnih bolezni ter njihove diagnoze in prognoze.\n_START_SECTION_\nTehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nMezopotamska ljudstva so izna\xc5\xa1la mnogo tehnologij, vklju\xc4\x8dno z obdelavo kovin, stekla, izdelavo svetilk, tkanja, nadzora poplav, shranjevanja vode in namakanja. Bili so ena od prvih bronastodobnih dru\xc5\xbeb na svetu. Pala\xc4\x8de so krasili z ve\xc4\x8d sto kilogrami zelo dragih kovin. Baker, bron in \xc5\xbeelezo so uporabljali tudi za izdelavo oklepov in oro\xc5\xbeja, na primer me\xc4\x8dev, bodal, kopij in kijev._NEWLINE_Po eni od nedavnih hipotez naj bi Arhimedov vijak uporabljal \xc5\xbee asirski kralj Senaherib za namakanje babilonskih vise\xc4\x8dih vrtov in v Ninivah v 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., \xc4\x8deprav glavnina zgodovinarjev  meni, da gre za gr\xc5\xa1ko iznajdbo iz kasnej\xc5\xa1ega obdobja. V partskem ali sasanidskem obdobju so izna\xc5\xa1li bagdadsko baterijo, ki je najstarej\xc5\xa1a znana baterija. Uporabljali naj bi jo za galvansko zlatenje in srebrenja manj plemenitih kovin.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nStarodavna mezopotamska religija je ena od najstarej\xc5\xa1ih in prva dokumentirana religija. Na za\xc4\x8detku je imela vsaka mezopotamska skupnost in mestna dr\xc5\xbeava svoje bogove, s\xc4\x8dasoma pa so se bogovi najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih mest uveljavili kot bogovi vseh Mezopotamcev. _NEWLINE_Mezopotamci so verjeli, da je Svet krogla plo\xc5\xa1\xc4\x8da, nad katero je  ogromen prazen prostor, imenovan nebesa. Verjeli so tudi, da je plo\xc5\xa1\xc4\x8da z vseh strani obdana z vodo in da se je vesolje rodilo iz ogromnega morja. Njihova religija je bila politeisti\xc4\x8dna z nekaj razli\xc4\x8dicami. _NEWLINE_Sumerski izraz za vesolje, isan-ki, je sestavljen iz imen boga Ana in boginje Ki. Njun sin je bil bog zraka Enlil, za katerega so verjeli, da je eden od najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih bogov in glavni bog njihovega panteona. Sumerci so si \xc5\xbee za\xc4\x8deli postavljali tudi filozofska vpra\xc5\xa1anja, med njimi kdo smo, kje smo in kako smo pri\xc5\xa1li sem. Odgovore na ta vpra\xc5\xa1anja so jim lahko dali samo bogovi._NEWLINE_Poleg boga Ana, stvarnika vesolja, boginje Ki in gospodarja vetra Enlila, so imeli tudi boga voda Enkija (Ea), ki je bil obdarjen z veliko modrostjo in so se nanj v stiski obra\xc4\x8dali tako bogovi kot ljudje. Bogove so spremljala \xc5\xa1tevilna bo\xc5\xbeanstva, bog nevihte Adad in bog sonca \xc5\xa0ama\xc5\xa1. Okoli leta 2000 pr. n. \xc5\xa1t. je Enlil v Babilonu prepustil oblast svojemu mlademu sinu, vendar mogo\xc4\x8dnemu bogu Marduku. Mezopotamskih boginj je bilo skoraj toliko kot bogov. Najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a je bila Inana-I\xc5\xa1tar, boginja ljubezni in plodnosti, a tudi vojne. Ljudje so si predstavljali, da bogovi podobni ljudem, da imajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke obraze, pijejo, se ljubijo in poro\xc4\x8dajo, se prepirajo in si la\xc5\xbeejo in se ob\xc4\x8dasno tudi stepejo. Za razliko od ljudi so nesmrtni, vsemogo\xc4\x8dni in njihova modrost presega modrost ljudi, ki so jih bogovi usLe\xc5\xbee\xc4\x8de besedilotvarili zato, da bi jim slu\xc5\xbeili.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nGiorgio Buccellati, upokojeni profesor katedre za bli\xc5\xbenjevzhodne jezike in kulture univerze UCLA, je prepri\xc4\x8dan,  da se zgodovini  filozofije lahko sledi vse do zgodnjih mezopotamskih modrosti, ki poosebljajo nekatere \xc5\xbeivljenjske filozofije, zlasti  etiko v obliki dialektike, dialogov, epske poezije, folklore, hvalnic, lirskih pesmi, proze in pregovorov. Babilonski razum in racionalnost sta se razvila preko meja empiri\xc4\x8dnih opazovanj._NEWLINE_Babilonska miselnost je imela znaten vpliv na anti\xc4\x8dno gr\xc5\xa1ko in helenisti\xc4\x8dno filozofijo, zlasti babilonski Dialog o pesimizmu, ki je bil napisan kmalu po letu 1000 pr. n. \xc5\xa1t. in vsebuje podobnosti z agnosti\xc4\x8dnim razmi\xc5\xa1ljanjem sofistov, heraklijsko oktrino nasprotij, Platonovo dialektiko in dialoge in Sokratove metode. Babilonske kozmolo\xc5\xa1ke ideje so imele velik vpliv na jonskega filozofa Talesa je bil pod vplivom.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere pesmi so bile napisane za bogove, druge pa so opevale tudi pomembne dogodke. Glasba in petje ni zabavalo samo kraljev, ampak tudi navadne ljudi, ki so radi peli in plesali doma in na tr\xc5\xbenicah. Do raz\xc5\xa1iritve pismenosti so se pesmi prena\xc5\xa1ale iz roda v rod z ustnim izro\xc4\x8dilom. Pesmi so med drugim ohranjale tudi zelo pomembne podatke o dogodkih, ki so zgodili \xc5\xbee v davni preteklosti. _NEWLINE_Ud (asirsko \xdc\xa5\xdc\x98\xdc\x95 \xe2\x80\x94 \xc5\xabd) je majhno glasbilo s strunami, na katerega so igrali v Mezopotamiji, od 18. dinastije tudi v Starem Egiptu. Najstarej\xc5\xa1a podoba glasbila je iz uru\xc5\xa1kega obdobja v ju\xc5\xbeni Mezopotamiji in je stara pribli\xc5\xbeno 5000 let. Glasbilo, ki je imelo razli\xc4\x8dici z dolgim in kratkim vratom, je upodobljeno na valjastem pe\xc4\x8datniku, shranjenem v Britanskem muzeju. Asirska beseda \xc5\xabd pomeni les in se je verjetno nana\xc5\xa1ala na drevo, katerega les so uporabljali za njegovo izdelavo. Iz naziva \xc5\xabd se je razvil naziv lutnja.\n_START_SECTION_\nIgre\n_START_PARAGRAPH_\nPriljubljena zabava asirskih kraljev je bil lov. V umetnosti sta pogosto upodobljena tudi rokoborba in boks in nekak\xc5\xa1en polo, pri katerem igralci niso jezdili, ampak sedeli na ramenih soigralcev. Igral se je tudi mad\xc5\xbeori, podoben rugbyju, vendar z leseno \xc5\xbeogo. Igrali so tudi dru\xc5\xbeabno igro, podobno senetu in backgammonu, ki je zdaj znana kot\xc2\xa0\xc2\xbburska kraljevska igra\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIz niza zaporednih mezopotamskih zakonikov - Urukaginovega, Lipit I\xc5\xa1tarjevega in Hamurabijevega -  je razvidno, da je mezopotamska dru\xc5\xbeba postajala vedno bolj patriarhalna. Mo\xc4\x8d mo\xc5\xa1kih je postala veliko ve\xc4\x8dja od  mo\xc4\x8di \xc5\xbeensk. V najstarej\xc5\xa1em sumerskem obdobju, na primer, je bil en ali glavni sve\xc4\x8denik mo\xc5\xa1kih bogov prvotno \xc5\xbeenska, glavni sve\xc4\x8denik boginj pa mo\xc5\xa1ki. Thorkild Jacobsen, zelo ugleden zgodovinar, specialist za asirologijo in sumersko knji\xc5\xbeevnost, in mnogo drugih, trdi, da je v zgodnji mezopotamski dru\xc5\xbebi vladal svet stare\xc5\xa1in, v katerem so bili enakopravno zastopani mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske. Vpliv mo\xc5\xa1kih je postopoma rasel, vpliv \xc5\xbeensk pa upadal. \xc5\xa0ole so obiskovali samo \xc5\xa1e \xc4\x8dlani vladarskih dru\xc5\xbein,  sinovi bogata\xc5\xa1ev in profesionalcev, na primer pisarjev, zdravnikov in tepeljskih uradnikov.  Ve\xc4\x8dina fantov se je od o\xc4\x8detov u\xc4\x8dila trgovanja in obrti ali bila v uku pri kak\xc5\xa1nem obrtniku. Dekleta so ostajale doma pri materah in se u\xc4\x8dila gospodinjiti in kuhati in pazila na manj\xc5\xa1e otroke, ki so opravljali drobna hi\xc5\xa1na opravila. Nenavadno za tisti \xc4\x8das je, da so imele poro\xc4\x8dene \xc5\xbeene svoje pravice, na primer pravico do osebne  lastnine in pravico do lo\xc4\x8ditve, \xc4\x8de je zanjo obstajal tehten razlog.\n_START_SECTION_\nPogrebni obi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nV delih Mezopotamije je bilo izkopanih na stotine grobov, ki so razkrili zna\xc4\x8dilnosti mezopotamskih pogrebnih obi\xc4\x8dajev. V Uru je bila ve\xc4\x8dina pokojnikov z nekaj njihove lastnine pokopana v dru\xc5\xbeinskih grobovih pod njihovimi hi\xc5\xa1ami. Nekaj pokojnikov je bilo zavitih v rogoznice in preproge. Otroke so pokopavali v velikih vr\xc4\x8dih v dru\xc5\xbeinski kapeli. Druge posmrtne ostanke so odkrili na javnih mestnih pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dih. V sedemnajstih grobovih so odkrili tudi dragocene grobne pridatke. Zanje se domneva, da so bili kraljevski grobovi. V Bahreinu, ki se istoveti s sumerskim Dilmunom, so odkrili grobove iz razli\xc4\x8dnih obdobij.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in kmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNamakalno kmetijstvo se je s samarsko in had\xc5\xbeimohamedsko kulturo za\xc4\x8delo okoli leta 5000 pr. n. \xc5\xa1t.  \xc5\xa1iriti od vzno\xc5\xbeja Zagrosa proti jugu. Sumerski templji so za\xc4\x8deli delovali tudi kot banke in razvili ob\xc5\xa1iren sistem kreditiranja. Prvi sistem komercialnega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva, ki je do neke mere podoben sodobnemu, so razvili Babilonci._NEWLINE_Od zgodnjega obdobja do Tretje urske dinastije (Novosumersko cesarstvo, 21.-20. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.) je bila skoraj tretjina obdelovalne zemlje v lasti templjev, potem pa je za\xc4\x8dela postopoma prehajati v kraljevo in zasebno last. Naziv ensi se je nana\xc5\xa1al na uradnika, zadol\xc5\xbeenega za organizacijo dela na vseh tempeljskih posestih. Na poljih, \xc5\xa1e posebej na posestih templjev in dvorov, so najpogosteje delali tla\xc4\x8dani._NEWLINE_Geografija ju\xc5\xbene Mezopotamije je omogo\xc4\x8dala samo tak\xc5\xa1no poljedelstvo, ki je imelo na eni strani dobro organizirano namakanje, na drugi strani pa dobro odvajanje vode. Oba pogoja sta imela klju\xc4\x8den vpliv na nastanek in razvoj zgodnje mezopotamske civilizacije. Potreba po namakanju je prisilila Sumerce in kasneje Akadce h gradnji mest ob Evfratu in Tigrisu in njunih pritokih. Ob Evfratu sta bili najpomembnej\xc5\xa1i veliki mesti Ur in Uruk, ob Tigrisu pa Laga\xc5\xa1. Reki sta ponujali tudi druge koristi, med njimi ribe, ki so jih uporabljali za hrano in gnojenje polj, ter trsje in glino, ki sta dobra gradbena materiala. Rodovitna zemlja je bila samo v bli\xc5\xbeini rek. Dlje od vode so bila  zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da suha in v veliki meri neprimerna za bivanje. _NEWLINE_Prvi kmetje v Mezopotamiji so uporabljajo lesene pluge in gojili je\xc4\x8dmen, \xc4\x8debulo, grozdje, repo in jabolka. Bili so med prvimi, ki so proizvajali vino in varili pivo. Zaradi bogate zemlje kmetje niso bili odvisni od su\xc5\xbenjev, \xc4\x8deprav je bilo tudi nekaj izjem.  S su\xc5\xbeenjstvom je bilo v praksi povezanih veliko tveganj, predvsem zaradi pobegov in uporov su\xc5\xbenjev. _NEWLINE_Reki, ki sta omogo\xc4\x8dali dostojno \xc5\xbeivljenje, sta ga med pogostimi poplavami tudi uni\xc4\x8devali.  Nepredvidljivo mezopotamsko vreme je pogosto uni\xc4\x8dilo posevke in rezervne vire hrane, na primer ovce in molzne krave. V najju\xc5\xbenej\xc5\xa1em sumerskem delu Mezopotamije je vedno ve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave povzro\xc4\x8dala tudi pove\xc4\x8dana slanost tal, ki je povzro\xc4\x8dila selitev centrov mo\xc4\x8di proti severu.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nGeografija Mezopotamije je imela velik vpliv na politi\xc4\x8dni razvoj regije. Prva mesta, ki so jih skupaj z namakalnimi kanali zgradili Sumerci, so lo\xc4\x8devali kanali, vodotoki, mo\xc4\x8dvirja in pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, zato je bilo komuniciranje med njimi te\xc5\xbeavno in zaradi sovra\xc5\xbenih plemen pogosto tudi nevarno. Sumerska mesta so se zato razvila v neodvisne mestne dr\xc5\xbeave, ki so same skrbele za svojo varnost. _NEWLINE_Prizadevanjem, da bi ena od njih osvojila celo regijo in prevzela oblast, so se ve\xc4\x8d stoletij uspe\xc5\xa1no upirali. Sumerska politi\xc4\x8dna zgodovina je zato niz skoraj neprekinjenih vojn. Prvo poenotenje Sumercev je dosegel laga\xc5\xa1ki kralj Eanatum. Zdru\xc5\xbeitev je bila \xc5\xa1ibka in je trajala samo eno generacijo do leta 2331 pr. n. \xc5\xa1t., ko so Sumerijo osvojili Akadci. Akadsko kraljestvo je bila prva uspe\xc5\xa1na dr\xc5\xbeava, ki je trajala ve\xc4\x8d kot eno generacijo in do\xc5\xbeivela ve\xc4\x8d mirnih prenosov kraljeve oblasti. Akadsko kraljestvo so po nekaj generacijah zasedli Babilonci.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeni razredi\n_START_PARAGRAPH_\nV mezopotamskih dr\xc5\xbeavah so obstajali \xc5\xa1tirje glavni dru\xc5\xbebeni razredi. Na vrhu dru\xc5\xbebene lestvice je bilo plemstvo, na \xc4\x8delu s kraljem in njegovo dru\xc5\xbeino, ter dr\xc5\xbeavni uradniki, voja\xc5\xa1ki \xc4\x8dastniki in sve\xc4\x8deniki. Sledili so jim svobodnjaki, med katere so spadali svobodni kmetje, trgovci in obrtniki. Pod njimi so bili polsvobodnjaki, med katere so spadali odvisni kmetje, tla\xc4\x8dani in cehovski obrtniki. Povsem na dnu lestvice so bili su\xc5\xbenji.\n_START_SECTION_\nKralji\n_START_PARAGRAPH_\nMezopotamci so verjeli, da so se njihovi kralji in kraljice spustili iz mesta bogov, za razliko od starih Egip\xc4\x8danov pa niso nikoli verjeli, da so resni\xc4\x8dni bogovi. Ve\xc4\x8dina kraljev se je sama naslavljala s \xc2\xbbkralj vesolja\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbveliki kralj\xc2\xab. Pogosto so jih naslavljali tudi s \xc2\xbbpastir\xc2\xab,  ker so morali skrbeti za svoje ljudstvo.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Asirija prerasla v imperij, je bila razdeljena na ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih delov - provinc. Province so dobile imena po svojih glavnih mestih, kot so Ninive, Samarija, Damask in Arpad. Imele so svojega guvernerja, ki je skrbel za pla\xc4\x8devanje davkov, vpoklic vojakov,  oskrbovanje delavcev med gradnjo templja in izvr\xc5\xa1evanje zakonov. Tak\xc5\xa1na organizacija je omogo\xc4\x8dala najla\xc5\xbeji nadzor velikega imperija. Babilonija, ki je bila sprva precej majhna dr\xc5\xbeava, ki se je med Hamurabijevo  vladavino zelo raz\xc5\xa1irila. Mesto Babilon je kmalu postalo eno od najve\xc4\x8djih mest v Mezopotamiji in eno od najve\xc4\x8djih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d u\xc4\x8denosti.\n_START_SECTION_\nVojskovanje\n_START_PARAGRAPH_\nProti koncu uru\xc5\xa1kega obdobja mezopotamske zgodovine (okoli 4000-3100 pr. n. \xc5\xa1.) so za\xc4\x8dela nastajati obzidana mesta. Mnogo obeidskih vasi so prebivalci zapustili, kar ka\xc5\xbee na splo\xc5\xa1no pove\xc4\x8danje nasilja. Domneva se, da je obzidje okoli Uruka zgradil Lugalbanda, eden od njegovih prvih kraljev. Vzporedno z mesti so za\xc4\x8dele nastajati tudi mestne dr\xc5\xbeave, katerih vplivna obmo\xc4\x8dja so se pogosto prekrivala. Predmet sporov so bila predvsem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in namakalni sistemi. Argumente sprtih strani so na tablicah zapisovali ve\xc4\x8d sto let pred prvo pravo vojno, ki je izbruhnila okoli leta 3200 pr. n. \xc5\xa1t.. Pribli\xc5\xbeno do leta 2500 pr. n. \xc5\xa1t. vojne niso bile prav pogoste. _NEWLINE_Viri poro\xc4\x8dajo, da se je Gilgame\xc5\xa1,  ensi (kralj) Uruka in  Sumerije iz zgodnje II. dinastije (okoli leta 2600 pr. n. \xc5\xa1t.), vojskoval in premagal groznega velikana Humbabo, \xc4\x8duvaja Cedrovega gozda (gorovja). Dogodek so kasneje slavile in opevale \xc5\xa1tevilne pesmi in pesnitve, v katerih je Gilgame\xc5\xa1 prikazan kot dve tretjini boga in ena tretjina \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Stela jastrebov je bila proti koncu III. zgodnje dinastije (2600-2350 pr. n. \xc5\xa1t.) postavljena v spomin na zmago Eanatuma Laga\xc5\xa1kega nad sosednjim rivalskim mestom Uma. Stela je hkrati najstarej\xc5\xa1i spomenik na svetu, ki slavi pokol prebivalcev. Od tega dogodka dalje je vojskovanje postalo del mezopotamskega politi\xc4\x8dnega sistema. Nevtralna mesta so na trenutke lahko delovala kot posrednik in razsodnik v sporih drugih konkuren\xc4\x8dnih mest, kar je pripomoglo  k nastajanju medmestnih zvez in zatem regionalnih dr\xc5\xbeav. Po nastanku cesarstev so vojne med mesti prerasle v vojne med sosednjimi konkuren\xc4\x8dnimi dr\xc5\xbeavami. Kralj Sargon Akadski, na primer, je najprej osvojil vsa mesta v Sumeriji in nekaj mest v Mari in nato krenil na pohod v severno Sirijo. Stene \xc5\xa1tevilnih asirskih in babilonskih pala\xc4\x8d krasijo podobe uspe\xc5\xa1nih spopadov in be\xc5\xbee\xc4\x8dih sovra\xc5\xbenikov, ki se skrivajo v trsju.\n_START_SECTION_\nZakonodaja\n_START_PARAGRAPH_\nMezopotamske mestne dr\xc5\xbeave so prve v zgodovini ustvarile svoje zakonike, ki so izhajali iz sodnih precedentov in kraljevih odlo\xc4\x8ditev. Do sedaj so odkrili zakonike laga\xc5\xa1kega kralja Urukagina in isinskega kralja Lipit I\xc5\xa1tarja ter slavni babilonski Hamurabijev zakonik, ki je bil napisan okoli leta 1780 pr. n. \xc5\xa1t.. Vsebuje ve\xc4\x8d kot 200 zakonov in spada med najbolje ohranjene primere tovrstnih dokumentov.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nMezopotamska umetnost je od 4. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. do ahemenidske osvojitve Mezopotamije v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. tekmovala z umetnostjo Starega Egipta za naslov najbolj veli\xc4\x8dastne in prefinjene umetnosti v zahodni Evraziji. Glavni poudarek je bil na kipih iz kamna in gline, ki so se zaradi trajnosti materialov na sre\xc4\x8do ohranili. Ohranjene slike so bolj redke, vendar je iz njih razvidno, da so upodabljali predvsem geometrijske in rastlinske motive. Poslikana je bila tudi ve\xc4\x8dina kipov._NEWLINE_V obdobju nastajanje pisave, v katerem je dominiral Uruk, so \xc5\xbee nastale prve mojstrovine, med njimi vaza iz Varke, in valjasti pe\xc4\x8datniki. Izjemna mojstrovina je elamski kipec levinje Gvenol iz apnenca, visok malo ve\xc4\x8d kot 8 cm, izdelan v obdobju  3000-2800 pr. n. \xc5\xa1t..  Iz malo kasnej\xc5\xa1ega obdobja so kipi sve\xc4\x8denikov in vernikov z velikimi o\xc4\x8dmi, izdelani ve\xc4\x8dinoma iz alabastra in visoki do 30 cm, ki so v templjih predstavljali podobe bo\xc5\xbeanstev. Tovrstnih kipov se je ohranilo zelo malo. Skulpture iz sumerskega in akadskega obdobja imajo na splo\xc5\xa1no velike srepe o\xc4\x8di, mo\xc5\xa1ki tudi dolge brade. Mnogo umetnin iz obdobja okoli leta 2650 pr. n. \xc5\xa1t. so odkrili na Kraljevem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Uru, med njimi dva kipca ovna v go\xc5\xa1\xc4\x8davi, bakrenega bika in bikovo glavo na eni od lir._NEWLINE_Iz mnogih kasnej\xc5\xa1ih obdobij pred vzponom Novoasirskega cesarstva so se ohranile \xc5\xa1tevilne oblike umetnosti: valjasti pe\xc4\x8datniki, razli\xc4\x8dne relativno majhne figure okrogle in reliefne oblike in  cenene okrasne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice za doma\xc4\x8do rabo z versko in posvetno vsebino. Relief Kraljica no\xc4\x8di je nenavadno izdelana in relativno velika plo\xc5\xa1\xc4\x8da iz terakote (37,5 x 50 cm), s podobo gole krilate boginje z nogami ptice roparice in spremljajo\xc4\x8dima sovama in levoma. Izdelan, morda celo ulit,  je bil v 19. ali 18. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.. V templjih so odkrili tudi kamnite stele, votivne kamne in kamne, ki so bili postavljeni verjetno v spomin na zmage in praznovanja. Za razliko od uradnih spomenikov, je na slednjih bolj malo napisov, ki bi pojasnili, zakaj so bili postavljeni. Zgodnji primer stele s spremljajo\xc4\x8dim napisom so fragmenti Stele jastrebov in kasnej\xc5\xa1i asirski \xc4\x8crni obelisk \xc5\xa0almanaserja III._NEWLINE_Z asirsko osvojitvijo Mezopotamije in ve\xc4\x8dine sosednjih pokrajin je nastala ve\xc4\x8dja in bogatej\xc5\xa1a dr\xc5\xbeava od tistih pred njo.  Na javnih mestih so se za\xc4\x8dele graditi veli\xc4\x8dastne pala\xc4\x8de, ki so nedvomno posku\xc5\xa1ale dose\xc4\x8di sijaj pala\xc4\x8d v sosednjem Egiptu. Asirci so razvili slog izjemno velikih prizorov z vojnimi in lovskimi motivi z zelo finimi podrobnostmi. Kamnite umetnine, izdelane v nizkem reliefu, so bile namenjene predvsem za kra\xc5\xa1enje pala\xc4\x8d. Izjemno zbirko umetnin ima Britanski muzej. Izdelovali so tudi zelo majhne okrogle figurice in velikanske kipe  varuhov, pogosto z glavo bo\xc5\xbeanstva Lamassuja, vklesanih v visokem reliefu na obeh straneh velikega pravokotnega kamnitega bloka. Kip je imel okroglo glavo in pet nog, da bi bil pogled z obeh strani popoln. Tradicija valjastih pe\xc4\x8datnikov se je nadaljevala. Motivi na njih so pogosto  postali izjemno  odlo\xc4\x8dni in prefinjeni.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nPreu\xc4\x8devanje stare mezopotamske arhitekture temelji na dostopnih arheolo\xc5\xa1kih dokazih, slikah zgradb in besedilih, povezanih z gradbeni\xc5\xa1tvom. Znanstvena literatura se obi\xc4\x8dajno osredoto\xc4\x8da na  templje, pala\xc4\x8de, mestna obzidja in mestna vrata, ob\xc4\x8dasno tudi stanovanjsko arhitekturo.  Veliko povedo tudi raziskave povr\xc5\xa1in naselij, ki dajejo vpogled v urbanisti\xc4\x8dno ureditev zgodnjih mezopotamskih mest. _NEWLINE_Med gradbenimi materiali je prevladovala opeka, ker so bile surovine zanjo v velikih koli\xc4\x8dinah dostopne v celi regiji, medtem ko so morali kamen za gradnjo ve\xc4\x8dine mest pripeljati iz zelo oddaljenih kamnolomov. Med najbolj prepoznavne mezopotamske arhitekturne oblike spadajo zigurat in velika obokana zunanja in notranja mestna vrata, od katerih so najbolj znana I\xc5\xa1tarina vrata iz novobabilonskega obdobja Babilona, razstavljena v berlinskem Pergamskem muzeju. Zgrajena so bila okoli leta 575 pr. n. \xc5\xa1t. in okra\xc5\xa1ena z \xc5\xbeivalmi iz ve\xc4\x8dbarvne opeka._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e arhitekturne ostaline iz zgodnje Mezopotamije so tempeljski kompleksi v Uruku iz 4. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t., templji in pala\xc4\x8de iz zgodnjega dinasti\xc4\x8dnega obdobja mest v dolini reke Dijala, kot sta Kafaja in Tel Asmar, ostanki iz obdobja Tretje urske dinastije v Nipurju (Enlilovo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de) in Uru (Na novo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de), ostanki iz srednje bronaste dobe v sirsko-tur\xc5\xa1kih mestih  Ebla, Mari, Alalah,  Alep in Kultepe, pala\xc4\x8de iz pozne bronaste dobe v mestih Bo\xc4\x9fazkale (Hatu\xc5\xa1a), Ugarit, A\xc5\xa1ur in Nuzi, pala\xc4\x8de in templji iz \xc5\xbeelezne dobe v asirskih mestih (Kalhu/Nimrud, Korsabad, Ninive), babilonskem Babilonu, urarskih mestih Tu\xc5\xa1pa/Van, Kale\xc5\xa1i, \xc4\x8cavu\xc5\xa1tepe, Ajanis, Armavir, Erebuni in Bastam, novohetitskih  Karkemi\xc5\xa1, Povej Halaf in Karatepe. Arhitektura stanovanjskih hi\xc5\xa1 je znana predvsem iz starobabilonskih mest Nipur in Ur.  _NEWLINE_Med najbolj znanimi pisnimi viri o gradbeni\xc5\xa1tvu in z njim povezanimi obredi so Gudejevi valji, izdelani okoli leta 2125 pr. n. \xc5\xa1t.,  in   asirski in babilonski kraljevi napisi iz \xc5\xbeelezne dobe.'