b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezno, Avstrija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezno (Eisenstadt) le\xc5\xbei v vzno\xc5\xbeju hribovja Leithagebirge na vulkanski terasi, na nadmorski vi\xc5\xa1ini 182 m. Lega terase vzhod-zahod je pogojevala nastanku mesta. \xc5\xa0ele kasneje so za\xc4\x8deli mesto \xc5\xa1iriti na jug proti vulkanskemu hrbtu in se je v zadnjih desetletjih raz\xc5\xa1irilo vse do pobo\xc4\x8dja na severu hribovja Leithagebirge, kjer le\xc5\xbeijo vinogradi in nova naselja._NEWLINE_Za\xc5\xa1\xc4\x8diteno pod do 400 metrov visokim grebenom Leithagebirge, ki je pora\xc5\xa1\xc4\x8deno z gostimi listnatimi gozdovi, ima ugodno lego za vinograde in sadnje (marelice, breskve in mandlje). Kolikor dale\xc4\x8d se\xc5\xbee oko je vse zasajeno z vinsko trto, ki obkro\xc5\xbea mesto na vseh straneh.\n_START_SECTION_\nRazdelitev mesta\n_START_PARAGRAPH_\nMesto \xc5\xbdelezno je razdeljeno na ve\xc4\x8d krajevnih skupnosti: Eisenstadt, Kleinh\xc3\xb6flein im Burgenland, St. Georgen am Leithagebirge. V predelu Unterberg-Eisenstadt le\xc5\xbei edinstvena Kalvarija znotraj oziroma po obodu cerkve Bergkirche, v kateri je tudi Haydnov mavzolej. Okro\xc5\xbeje Unterberg je \xc5\xbeidovska \xc4\x8detrt in ima staro \xc5\xbeidovsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nPopre\xc4\x8dna letna temperatura (zabele\xc5\xbeena v letih 1961-1990) zna\xc5\xa1a 10,4 \xc2\xb0C. Popre\xc4\x8dna vrednost iz leta 2007 je bila 11,8 \xc2\xb0C. Popre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin (1961-1991) je bila 589 mm.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je obmo\xc4\x8dje \xc5\xbdeleznega pripadalo kraljestvu Norik. Najdeni so ostanki keltskega gradi\xc5\xa1\xc4\x8da na gri\xc4\x8du Schwarzbacher. V \xc4\x8dasu rimskega imperija je mesto pripadalo provinci Panoniji. Obmo\xc4\x8dje so v \xc4\x8dasu preseljevanja narodov naseljevala razna germanska plemena in Huni. V \xc4\x8dasu Karla Velikega so se za\xc4\x8deli naseljevati Bavarci. Kot "castrum Ferrum" se je \xc5\xbdelezno prvi\xc4\x8d pojavilo leta 1118. Prva pisna omemba je iz leta 1264 kot Kismarton, saj je le\xc5\xbeal na skrajnem zahodem delu Kraljevine Mad\xc5\xbearske. Leta 1373 je mesto pri\xc5\xa1lo v posest mad\xc5\xbearske plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Kanizsai. Od tedaj dalje se je uveljavilo ime \xc5\xbdelezno. Leta 1388 je mesto dobilo tr\xc5\xa1ke pravice. Leta 1445 je vojvoda Albrecht VI. Habsbur\xc5\xa1ki dobil mesto kot zastavno pravico za naslednjih 150 let. Med tur\xc5\xa1kim osvajanjem leta 1529 in leta 1532 so Turki osvojili \xc5\xbdelezno in od tod prodirali proti Dunaju. Mesto je v naslednji letih pogosto menjalo gospodarje. Leta 1648 ga je zasedla mad\xc5\xbearska plemi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina Esterhazy. Kne\xc5\xbeja dru\xc5\xbeina bila zelo aktivna pri obnovi podobe mesta. Esterh\xc3\xa1zyjeva dru\xc5\xbeina je kmalu postala ena izmed najbogatej\xc5\xa1ih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein v srednji Evropi in je imela v posesti \xc5\xa1tevilne gradove._NEWLINE_Leta 1809 so, v \xc4\x8dasu Napoleonovih vojn, \xc5\xbdelezno zasedli francoski vojaki._NEWLINE_V letih 1865-1898 so Esterh\xc3\xa1zyji, zaradi velikih stro\xc5\xa1kov z gradnjo in obnovo mesta, za\xc5\xa1li v finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave in so se re\xc5\xa1ili s cesarsko pomo\xc4\x8djo. Leta 1897 je bilo \xc5\xbdelezno povezano v mad\xc5\xbearsko \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni je s pogodbo iz St. Germaina in Trianona leta 1919, je leta 1920 s 1921 obmo\xc4\x8dje Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danske (novo ime) pripadlo Avstriji. V \xc5\xbdeleznem je bila ustanovljena katoli\xc5\xa1ka apostolska administracija ne predlog mad\xc5\xbearskega \xc5\xa1kofa. Med drugo svetovno vojno je bilo \xc5\xbdelezno enkrat bombardirano. Leta 1945 je \xc5\xbdelezno zasedla Rde\xc4\x8da armada, Sovjeti so bili tukaj do leta 1955. Leta 1956 \xc5\xbdelezno postane sede\xc5\xbe luteranske skupnosti na Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danskem in leta 1960 sede\xc5\xbe katoli\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije Eisenstadt. Leta 1965 dobi status glavnega de\xc5\xbeelnega mesta. Mesto je zelo povezano z Dunajem._NEWLINE_\xc5\xbdelezno je glavno mesto zvezne de\xc5\xbeele Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danske in ima poleg sede\xc5\xbea nacionalne vlade in sede\xc5\xbe de\xc5\xbeelnega zbora \xc5\xa1e sede\xc5\xbee najvi\xc5\xa1jega vodstva institucij v dr\xc5\xbeavi in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8brazsodi\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja znamenitost \xc5\xbdeleznega je zagotovo dvorec Esterh\xc3\xa1zy. Prvotni gotski dvorec iz leta 1364 je knez Esterh\xc3\xa1zy velikopotezno prenovil in dogradil v letih 1663-1672 ter ga spremenil v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dvornega \xc5\xbeivljenja. Danes dvorec predstavlja sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kulturnega \xc5\xbeivljenja. Med drugimi prireditvami v Haydnovi dvorani pod \xc4\x8dudovitimi stropnimi freskami ob slavnostnih prilo\xc5\xbenostih in koncertih zazvenijo melodije Josepha Haydna. Ob gradu je obse\xc5\xbeen park z Glorieto. Neko\xc4\x8d baro\xc4\x8dni vrt je bil leta 1800 preurejen v krajinski park._NEWLINE_Omembe vredna je katedrala Sv. Martina, katere za\xc4\x8detki segajo vse do 13. stoletja, Kalvarija (Kalvarienberg) v cerkvi Bergkirche s Haydnovim mavzolejem in Haydnova hi\xc5\xa1a.'