b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za primerjalno in splo\xc5\xa1no jezikoslovje, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za primerjalno in splo\xc5\xa1no jezikoslovje nastane leta 1919 pod imenom Seminar za primerjalno jezikoslovje. Leta 1988 dobi oddelek dana\xc5\xa1njo ime. Deluje v sklopu Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek je bil ob ustanovitvi univerze leta 1919 pod imenom Seminar za primerjalno jezikoslovje postavljen po vzoru srednjeevropskih filozofskih fakultet in je zajemal primerjalno slovnico in etimologijo indoevropskih jezikov ter jezikovne stike indoevropskega ozemlja s sosednjim._NEWLINE_Predavanja in vaje iz indoevropskega primerjalnega jezikoslovja so za\xc4\x8deli takoj leta 1919. Ker je za to stroko predvideni u\xc4\x8denjak Karel O\xc5\xa1tir izkoristil zadnja leta po prvi svetovni vojni \xc5\xa1e za \xc5\xa1tudij v tujih knji\xc5\xbenicah (1918-1922 zlasti na Dunaju), je predavanja za\xc4\x8dasno prevzel znameniti slavist Fran Ramov\xc5\xa1. V za\xc4\x8detku leta 1922 je kot docent primerjalno jezikoslovje za\xc4\x8del predavati Karel O\xc5\xa1tir, ki je leta 1932 postal redni profesor. Upokojil se je leta 1959._NEWLINE_Seminar primerjalnega jezikoslovja je bil prvotno v De\xc5\xbeelnem dvorcu. Leta 1941 se je preselil v \xc4\x8detrto nadstropje NUK-a. V stavbi NUK-a je 29. januarja 1944 tre\xc5\xa1\xc4\x8dilo nem\xc5\xa1ko letalo in zagorele so tudi skoraj vse knjige Seminarja za primerjalno jezikoslovje. Seminar je do\xc4\x8dakal konec vojne s komaj kakimi 30 knjigami; nekaterih izgubljenih knjig se ni dalo nikoli nadomestiti. Leta 1961 se je seminar preselil v novo stavbo Filozofske fakultete na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi, kjer je \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Leta 1951 je prof. dr. Viktor Koro\xc5\xa1ec s Pravne fakultete, mednarodno znani strokovnjak za klinopisne vede, sklenil sporazum s Seminarjem za primerjalno jezikoslovje, da bosta profesorja O\xc5\xa1tir in Koro\xc5\xa1ec sodelovala pri skrbi in \xc5\xa1irjenju znanja za primerjalno jezikoslovje na eni strani in za klinopisne vede na drugi. Prof. Koro\xc5\xa1ec je odtlej uvajal slu\xc5\xa1atelja Seminarja za primerjalno jezikoslovje v asir\xc5\xa1\xc4\x8dino in babilon\xc5\xa1\xc4\x8dino ter v hetit\xc5\xa1\xc4\x8dino, kar je \xc5\xbee bil celovit predmet Stara orientalistiko. Stara orientalistika je kljub nekaterim ugovorom postala samostojna \xc5\xa1tudijska smer._NEWLINE_Leta 1951 je postal asistent oddelka Bojan \xc4\x8cop, ki po upokojitvi prof. O\xc5\xa1tirja leta 1959, prevzame predavanja iz indoevropske primerjalne slovnice s poudarkom na modernih usmeritvah. Leta 1990 se prof. \xc4\x8cop upokoji zaradi bolezni. V letih 1969-1975 je bil asistent Silvin Ko\xc5\xa1ak, leta 1972 se je kot asistentka na oddelku zaposlila Varja Cvetko (zdaj Varja Cvetko Ore\xc5\xa1nik). 1994 se ji je z enotretjinsko zaposlitvijo pridru\xc5\xbeil Marko Snoj (od 2004 izredni profesor), 1995 pa Metka Furlan (od 2000 izredna profesorica). Od 1985 do odselitve v tujino 1989 je bila asistenka Tamara Ditrich. Vlasta Pacheiner Klander je od 1989 do 2002 izvajala seminar iz stare indij\xc5\xa1\xc4\x8dine, medtem ko je vaje istega predmeta 1991\xe2\x80\x931995 izvajala Klara G\xc3\xb6nc Moa\xc4\x8danin s Filozofske fakultete v Zagrebu. Od 1999 deluje na oddelka kot pogodbena sodelavka Simona Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d._NEWLINE_Po upokojitvi dr. \xc4\x8copa je Stara orientalistika zamrla, saj se je edini habilitirani predavatelj, dr. Silvin Kol\xc5\xa1ak preseli v tujino. Namesto predmeta Stara orientalistika je bila leta 1988 uvedena \xc5\xa1tudijska smer splo\xc5\xa1no jezikoslovje. Oddelek se preimenuje v Oddelek za primerjalno in splo\xc5\xa1no jezikoslovje ter orientalistiko, kmalu zatem pa dobi dana\xc5\xa1nje ime Oddelek za primerjalno in splo\xc5\xa1no jezikoslovje. U\xc4\x8diteljska dela na novi smeri so prevzeli Janez Ore\xc5\xa1nik, Marija Golden, Albina Ne\xc4\x87ak L\xc3\xbck. Do leta 1999 je pou\xc4\x8devala tudi doc. Tatjana Srebot Rejec._NEWLINE_Oddelek je imel ve\xc4\x8d lektoratov tujih jezikov. Najprej je nastal pod vodstvom Vladislava Jagodica leta 1961 lektorat arb\xc5\xa1\xc4\x8dine s knji\xc5\xbeevnostjo. Po njegovi smrti leta 1983 je arabski lektorat leta 1984 prevzela Miljana Stankovi\xc4\x8d, ki izvaja intenzivni pouk klasi\xc4\x8dne in pogovorne arab\xc5\xa1\xc4\x8dine s knji\xc5\xbeevnostjo do vklju\xc4\x8dno konca \xc5\xa1tudijskega leta 2013/2014. Z njeno upokojitvijo je arabski lektorat zamrl. V letih od 1961-1964 je Branko Perko vodil lektorat jezika hindi. Leta 1981 je bil ustanovljen lektorat kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki ga je vodil Mitja Saje. Lektorat preneha delovati leta 1996 z ustanovitvijo Oddelka za azijske in afri\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije. Prav tako leta 1981 za\xc4\x8dne delovati lektorat mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki ga vodijo lektorji, poslani iz mad\xc5\xbearske dr\xc5\xbeave. Med letoma 1988-1994 je deloval lektorat alban\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki ga je vodil dr. Rexhep Ismajli. V \xc5\xa1tudijskem letu 1994/1995 pa je deloval lektorat litov\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki ga je vodila Jelena Konicka iz Univerze v Vilnusu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za primerjalno in splo\xc5\xa1no jezikoslovje izvaja dodiplomske in podiplomske \xc5\xa1tudijske programe s podro\xc4\x8dja primerjalnega jezikoslovja in splo\xc5\xa1nega jezikoslovja. Oddelek je pripravil tudi vrsto novih bolonjskih programov izmed katerih sta potrjena, univerzitetni dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program prve in druge stopnje splo\xc5\xa1nega jezikoslovja ter univerzitetni dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program prve stopnje primerjalnega jezikoslovja.\n_START_SECTION_\nPrimerjalno jezikoslovje\n_START_PARAGRAPH_\nStari program:_NEWLINE_\xc5\xa0tudij je trajal traja 4 leta ( 8 semestrov). \xc5\xa0tudij je bil dvopredmeten in z izbiro \xc5\xa1tudijske povezave. \xc5\xa0tudent/\xc5\xa1tudentka je \xc5\xbee na za\xc4\x8detku \xc5\xa1tudija praviloma za\xc4\x8drtal bodo\xc4\x8do poklicno usmeritev. \xc5\xa0tudij se je kon\xc4\x8dal z diplomsko nalogo in z ustnim diplomskim izpitom. Strokovni naziv, ki ga \xc5\xa1tudent/\xc5\xa1tudentka pridobil/pridobila je bil Univerzitetni diplomirani primerjalni jezikoslovec/ Univerzitetna primerjalna jezikoslovka. Diplomant primerjalnega jezikoslovja je bil na\xc4\x8deloma usposobljen za delo v znanstvenoraziskovalnih institucijah kot FF, ZRC SAZU, \xc5\xa1tudijske knji\xc5\xbenice ipd._NEWLINE_Bolonjski sistem traja od leta 2009/2010:_NEWLINE_Prva stopnja (dvodisciplinarno)_NEWLINE_Prvostopenjski dvodisciplinarni univerzitetni \xc5\xa1tudijski program Primerjalno jezikoslovje traja 3 leta (6 semestrov). Po uspe\xc5\xa1no opravljenih \xc5\xa1tudijskih obveznostih pridobi diplomantka oziroma diplomant \xc5\xa1tudijskega programa strokovni naziv diplomirana primerjalna jezikoslovka (UN) in diplomirana ... (UN) oziroma diplomirani primerjalni jezikoslovec (UN) in diplomirani ... (UN), pri \xc4\x8demer je polni naslov odvisen od vsakokratnega individualnega izbora druge \xc5\xa1tudijske discipline._NEWLINE_Druga stopnja (dvodisciplinarno)_NEWLINE_Drugostopenjski magistrski dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Primerjalno jezikoslovje traja 2 leti (4 semestre). Po uspe\xc5\xa1no opravljenih \xc5\xa1tudijskih obveznostih pridobi slu\xc5\xa1atelj/slu\xc5\xa1ateljica \xc5\xa1tudijskega programa strokovni naslov magistrica primerjalnega jezikoslovja in ... oziroma magister primerjalnega jezikoslovja in..., pri \xc4\x8demer je polni naslov odvisen od vsakokratnega individualnega izbora druge \xc5\xa1tudijske discipline.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no jezikoslovje\n_START_PARAGRAPH_\nStari program:_NEWLINE_\xc5\xa0tudij je trajal 4 leta (8 semestrov). Priporo\xc4\x8dljive so bile povezave s \xc5\xa1tudijem sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, drugih jezikov in primerjalnega jezikoslovja ali povezave, ki so ustrezale specifi\xc4\x8dni poklicni usmeritvi. \xc5\xa0tudij se je zaklju\xc4\x8dil z diplomsko nalogo in z diplomskim izpitom. Strokovni naziv po koncu \xc5\xa1tudija se je glasil, Univerzitetni diplomirani splo\xc5\xa1ni jezikoslovec/ Univerzitetna diplomirana splo\xc5\xa1na jezikoslovka. Diplomant je dobil znanja iz glasoslovja, fonologije, oblikoslovje, skladnje in pomenoslovja._NEWLINE_Bolonjski sistem traja od leta 2009/2010:_NEWLINE_Prva stopnja (dvodisciplinarno)_NEWLINE_Univerzitetni dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program 1. stopnje Splo\xc5\xa1no jezikoslovje traja 3 leta (6 semestrov). pridobljeni strokovni naslov je diplomirana splo\xc5\xa1na jezikoslovka (UN) in ... (okraj\xc5\xa1ano: dipl. spl. jezikosl. (UN) in ...) oziroma diplomirani splo\xc5\xa1ni jezikoslovec (UN) in ... (okraj\xc5\xa1ano: dipl. spl. jezikosl. (UN) in...), pri \xc4\x8demer je polni naslov odvisen od vsakokratnega individualnega izbora druge \xc5\xa1tudijske discipline. \xc5\xa0tudent/\xc5\xa1tudentka, ki vpi\xc5\xa1e univerzitetni dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program 1. stopnje Splo\xc5\xa1no jezikoslovje, poleg njega izbere in vpi\xc5\xa1e \xc5\xa1e poljuben drug prvostopenjski dvodisciplinarni program Filozofske fakultete UL. Oba izbrana programa skupaj tvorita celoto. Programa sta v vseh pogledih enakovredna._NEWLINE_Druga stopnja (enodisciplinarno)_NEWLINE_Drugostopenjski magistrski \xc5\xa1tudijski program Splo\xc5\xa1no jezikoslovje traja 2 leti (4 semestre). Program vklju\xc4\x8duje dve smeri: smer Teoreti\xc4\x8dno jezikoslovje in smer Jezik, dru\xc5\xbeba, identiteta. Pridobljeni strokovni naslov je magister/magistrica splo\xc5\xa1nega jezikoslovja (mag. spl. jezikosl.)._NEWLINE_Druga stopnja (dvodisciplinarno)_NEWLINE_Drugostopenjski magistrski dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Splo\xc5\xa1no jezikoslovje traja 2 leti (4 semestre). Program vklju\xc4\x8duje dve smeri: smer Teoreti\xc4\x8dno jezikoslovje in smer Jezik, dru\xc5\xbeba, identiteta. Pridobljeni strokovni naslov je magister/magistrica splo\xc5\xa1nega jezikoslovja in ... (okraj\xc5\xa1ano: mag. spl. jezikosl. in ...), pri \xc4\x8demer je polni naslov odvisen od vsakokratnega individualnega izbora druge \xc5\xa1tudijske discipline. \xc5\xa0tudent/\xc5\xa1tudentka, ki vpi\xc5\xa1e drugostopenjski dvodisciplinarni magistrski \xc5\xa1tudijski program Splo\xc5\xa1no jezikoslovje, poleg njega izbere in vpi\xc5\xa1e \xc5\xa1e poljuben drug drugostopenjski dvodisciplinarni program Filozofske fakultete UL. Oba izbrana programa skupaj tvorita celoto. Programa sta v vseh pogledih enakovredna.'