b'\n_START_ARTICLE_\nDominantno dedovanje\n_START_PARAGRAPH_\nDominantno dedovanje pomeni prenos dedne informacije s star\xc5\xa1ev na potomce in s tem prevzem lastnosti od prednikov, pri katerem se v osebku prisotni geni vedno izrazijo.\n_START_SECTION_\nAvtosomno dominantno dedovanje\n_START_PARAGRAPH_\nDedne bolezni, ki se deduje na nespolnih kromosomih (avtosomih) in je za izra\xc5\xbeanje bolezni dovolj \xc5\xbee ena prizadeta kopija gena, se dedujejo po avtosomnem dominantnem dedovanju. Spremenjena kopija gena na avtosomu je dominantna in prevlada nad normalno kopijo gena. Nekatera dominantna obolenja prizadenejo posameznika \xc5\xbee ob rojstvu, druga \xc5\xa1ele v odraslem obdobju. V populaciji lahko imamo prisotne osebe vseh treh mo\xc5\xbenih kombinacij genotipov \xe2\x80\x93 osebe, ki so\xc2\xa0\xc2\xbbzdravi\xc2\xab\xc2\xa0homozigoti (imajo dva zdrava alela), prizadete homozigote (imajo dva okvarjena alela) in prizadete heterozigote (imajo en okvarjen in en zdrav alel), vendar se bolezen izrazi tudi pri slednjih, saj en okvarjen alel \xc5\xbee povzro\xc4\x8di vidne znake bolezni (fenotip)._NEWLINE_\xc4\x8ce ima eden od star\xc5\xa1ev spremenjeno eno kopijo gena, bo na otroka lahko prenesel spremenjeno ali normalno kopijo gena. Vsak otrok ima torej 50-odstotno verjetnost (1 od 2), da bo podedoval spremenjeno kopijo gena in s tem genetsko obolenje. Obstaja tudi 50-odstotna verjetnost (1 od 2), da bo otrok podedoval normalno kopijo gena in ne bo zbolel in obolenja tudi ne bo mogel prenesti na svoje potomce. Obe mo\xc5\xbenosti se pojavljata naklju\xc4\x8dno. Verjetnost ostaja enaka v vsaki nose\xc4\x8dnosti. Enaka je za de\xc4\x8dke in deklice._NEWLINE_Med avtosomno dominantno dedna obolenja pri\xc5\xa1tevamo na primer bolezen policisti\xc4\x8dnih ledvic pri odraslih in Huntingtonovo bolezen.'