b'\n_START_ARTICLE_\nSud\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nSud se razteza od Mongale do soto\xc4\x8dja Sobat in Belega Nila, gorvodno od Malakala, pa tudi proti zahodu vzdol\xc5\xbe Bahr Ghazala. Plitva in ravna notranja delta le\xc5\xbei med 5,5 in 9,5 stopinj severne zemljepisne \xc5\xa1irine in pokriva povr\xc5\xa1ino 500 km od juga proti severu in 200 km od vzhoda proti zahodu._NEWLINE_Njegova velikost je zelo spremenljiva, v povpre\xc4\x8dju ima ve\xc4\x8d kot 30.000 km\xc2\xb2. V vla\xc5\xbeni sezoni se lahko pove\xc4\x8da na ve\xc4\x8d kot 130.000 km\xc2\xb2, odvisno od pritoka vod, s praznjenjem Viktorijinega jezera pa je glavni nadzorni dejavnik ravni in obmo\xc4\x8dja poplav. Ker je obmo\xc4\x8dje Sud sestavljeno iz razli\xc4\x8dnih meandrov, lagun, trsti\xc4\x8dnih in papirusovih polj ter izgubi polovico svoje vode z izhlapevanjem, ima zapletena hidrologija veliko primarnih in sekundarnih u\xc4\x8dinkov.  Glavna zna\xc4\x8dilnost obmo\xc4\x8dja je prekop Jonglei, tudi \xc4\x8de ni kon\xc4\x8dan in ne deluje, ki naj bi bil obvozna voda iz Suda za prepre\xc4\x8devanje izgub zaradi izhlapevanja in pove\xc4\x8danja koli\xc4\x8dine vode, ki se odvaja na izhodu iz njega._NEWLINE_Od leta 1961 do 1963 se je obmo\xc4\x8dje zelo pove\xc4\x8dalo, ko se je raven Viktorijinega jezera razpr\xc5\xa1ila in odtok pove\xc4\x8dal. Skupna povr\xc5\xa1ina Suda je povezana s koli\xc4\x8dino vode, ki dose\xc5\xbee Bor iz Albertovega Nila in iz hudournikov ali sezonskih vodnih tokov, ki lahko dodajo velike koli\xc4\x8dine s pretokom na prito\xc4\x8dnem koncu Suda. Med nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem Viktorijinega jezera 1960 se je izliv pri Mongali pribli\xc5\xbeno podvojil, pretok pri Malakalu na severnem koncu mo\xc4\x8dvirja pa pove\xc4\x8dal za 1,5-krat. Posledica teh visokih tokov je bila, da so se obmo\xc4\x8dja stalnega mo\xc4\x8dvirja in sezonskih poplavnih obmo\xc4\x8dij skupaj pove\xc4\x8dala za 2,5-krat glede na svojo nekdanjo velikost.  _NEWLINE_Od ju\xc5\xbenega izliva Bahr Jabala ( "Reka z gora", Gorski Nil) pri Mongali se struga zaporedoma raz\xc5\xa1iri v poplavno ravnico, kjer se vode izlivajo v meandrih in razli\xc4\x8dnih kanalih ter lagunah v vsem su\xc5\xa1nem obdobju. Z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem gladine vode se med sezono poplav \xc5\xa1iri \xc4\x8dez polovico poplavljenih travnikov._NEWLINE_Nekoliko ni\xc5\xbeje od kraja Bor se Bahr Zeraf, pritok Belega Nila na vzhodu, del toka, preusmeri in se mu spet pridru\xc5\xbei, tik preden dose\xc5\xbee Malakal. Tok Belega Nila prehaja v jezero No, kjer se pritok Bahr Ghazal pove\xc5\xbee z Belim Nilom, ki prispeva priliv sezonskih nihanj. Pri Malakalu se pridru\xc5\xbei reka Sobat. Zdru\xc5\xbeeni tokovi in tok s severa kot Beli Nil v urejeni strugi se povezuje z vodami Modrega Nila v Kartumu, ki sta skupaj glavni Nil._NEWLINE_Sud je bil 5. junija 2006 opredeljen kot ramsarsko mokri\xc5\xa1\xc4\x8de mednarodnega pomena. Dolo\xc4\x8dena je bila povr\xc5\xa1ina 57.000 km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nHidrolo\xc5\xa1ko Sud igra pomembno vlogo pri shranjevanju poplavnih vod in usedlin iz Belega Nila. Pribli\xc5\xbeno 55 odstotkov vode, ki vstopa na obmo\xc4\x8dje, se izgubi z izhlapevanjem.  Gladina niha tudi do 1,5 m, odvisno od visoke plime._NEWLINE_Regija prejme manj padavin (obi\xc4\x8dajno med 55 in 65 centimetrov letno) od sosednjih obmo\xc4\x8dij na isti zemljepisni \xc5\xa1irini. Orografsko dviganje na vzhodnih in zahodnih straneh Suda prispeva k temu stanju.\n_START_SECTION_\nGeomorfologija\n_START_PARAGRAPH_\nGeomorfologija obmo\xc4\x8dja je opredeljena s strugo in lagunskim sistemom stalnega mo\xc4\x8dvirja Sud, sosednjih poplavnih ravnic in bli\xc5\xbenjega ravninskega terena. Beli Nil te\xc4\x8de na sever \xe2\x80\x93 severozahod in zato pod kotom na naklon poplavne ravnice, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da navzdol proti severu, medtem ko severno od Juba reka te\xc4\x8de v vrezanem koritu. Bre\xc5\xbeine tega zo\xc5\xbeenega korita se vi\xc5\xa1ajo od juga proti severu s pribli\xc5\xbeevanjem kraju Bor in se kon\xc4\x8dajo v Sudu \xe2\x80\x93 poplavni ravnici severno od Bora na vzhodnem bregu in proti \xc5\xa0ambu na zahodnem bregu. V ju\xc5\xbenem delu se reka vije (meandrira) z ene strani na drugo v obvladovanem koritu v enem ali ve\xc4\x8d kanalih, bolj severno pa mo\xc4\x8dvirje ni omejeno z vi\xc5\xa1jimi obmo\xc4\x8dji in sistem re\xc4\x8dnih kanalov postaja vse bolj zapleten. Zna\xc4\x8dilnost reke z mre\xc5\xbeo kanalov in lagun je razli\xc4\x8dna na satelitskih posnetkih in digitalnih vi\xc5\xa1inskih modelih._NEWLINE_Geologija obmo\xc4\x8dij je opredeljena s te\xc5\xbekimi glinenimi tlemi, z zelo neprepustno vrhnjo plastjo montmorijonita ("\xc4\x8drnega bomba\xc5\xbea"), debelega pribli\xc5\xbeno 500 mm v povpre\xc4\x8dju. Pe\xc5\xa1\xc4\x8dena tla najdemo le na globini pribli\xc5\xbeno 30 metrov in ni\xc5\xbeje, kot so ugotovili tudi z vrtanjem profilov (Petersen, 2008). To ka\xc5\xbee zelo omejen vpliv podtalnice na hidrologijo obmo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTu \xc5\xbeivijo Dinki, Nuerji in \xc5\xa0iluki in kot pastirji intenzivno uporabljajo Sud in okolico. \xc5\xbdivinoreja in od de\xc5\xbeja odvisno kmetijstvo sta prevladujo\xc4\x8da za prete\xc5\xbeno pode\xc5\xbeelsko prebivalstvo, ki mu sezonski poplavni travniki ob Sudu zagotavljajo dragocene pa\xc5\xa1nike.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSud zagotavlja hrano in vodo pticam selivkam; tukaj najdemo ve\xc4\x8d kot 400 vrst ptic, tudi \xc4\x8devljekljuna (Balaeniceps rex), ro\xc5\xbenatega pelikana ( Pelecanus onocrotalus ) in pavjega \xc5\xbeerjava ( Balearica pavonina ). Kot je okoli\xc5\xa1ka pokrajina veliko obmo\xc4\x8dje suhega Sahela v Afriki, je mo\xc4\x8dvirje tudi raj za selitev \xc5\xbeivali, \xc5\xa1e posebej za antilope, kot je ogro\xc5\xbeena vrsta nilski kob ( Kobus megaceros ), lisasta antilopa ( Damaliscus lunatus korrigum ), trsti\xc4\x8dna antilopa ( Redunca redunca ) in najve\xc4\x8d kobov ( Kobus kob ) na svetu, pribli\xc5\xbeno 1,2 milijona osebkov, primerljivo s tanzanijskim, bolj znanim Narodnim parkom Serengeti.  Plitvo vodo obiskujejo krokodili in povodni konji. Na ve\xc4\x8d gorskih obmo\xc4\x8djih je Sud znan kot zgodovinski habitat za ogro\xc5\xbeene hijenske ali lisaste pse (Lycaon pictus), ki pa so jih \xc5\xbee precej iztrebili.\n_START_SECTION_\nGro\xc5\xbenje in ohranjanje\n_START_PARAGRAPH_\nDolgotrajna dr\xc5\xbeavljanska vojna v Ju\xc5\xbenem Sudanu, ki resno moti prizadevanja za ohranjanje Suda, zlasti ker raz\xc5\xa1irjena razpolo\xc5\xbeljivost oro\xc5\xbeja spodbuja divji lov, tudi slonov. So trije lovski rezervati: otok Zeraf med reko Zeraf in Nilom, rezervat \xc5\xa0ambe in lovski rezervat Mongala.\n_START_SECTION_\nKanal Jonglei\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi mo\xc4\x8dvirja Sud voda jugozahodnih pritokov (sistem Belega Nila) za prakti\xc4\x8dne namene ne dose\xc5\xbee glavne reke in se izgubi z izhlapevanjem in izlo\xc4\x8danjem vode._NEWLINE_Sir William Garstin, dr\xc5\xbeavni podsekretar za javna dela v Egiptu, je leta 1907 prvi izdelal podroben predlog za gradnjo prekopa vzhodno od Suda.  Obvod mimo mo\xc4\x8dvirja bi zmanj\xc5\xa1al izhlapevanje vode Nila, kar bi omogo\xc4\x8dalo pove\xc4\x8danje povr\xc5\xa1in obdelovalne zemlje v Egiptu za 8100 km\xc2\xb2._NEWLINE_Hidrogeologi so leta 1930 predlagali kopanje prekopa vzhodno od Suda s preusmeritvijo vode iz Belega Nila nad Sudom do ni\xc5\xbeje to\xc4\x8dke na Belem Nilu, mimo mo\xc4\x8dvirja, ki bi nosil vodo Belega Nila neposredno v glavno strugo reke._NEWLINE_Shemo prekopa je najprej raziskovala egiptovska vlada leta 1946, na\xc4\x8drti so bili razviti v letih 1954\xe2\x80\x9359. Gradbena dela so se za\xc4\x8dela leta 1978, vendar je izbruh politi\xc4\x8dne nestabilnosti v Sudanu zadr\xc5\xbeal delo za ve\xc4\x8d let. Leta 1984, ko so uporniki ju\xc5\xbenega Sudana  (SPLA) nadaljevali delo, je bilo izkopanih 240 km kanala od skupno 360 km. Kopali so z zmogljivim nem\xc5\xa1kim strojem, ki so ga imenovali "Sarah" ali "Lucy". Stroj je bil uni\xc4\x8den z izstrelki. Ko je bil leta 2000 spet mir, so razmi\xc5\xa1ljali o ponovnem zagonu projekta. 21. februarja 2008 pa je sudanska vlada sklenila, da o\xc5\xbeivitev projekta ni prednostna naloga. Kljub temu sta se leta 2008 Sudan in Egipt dogovorila za ponoven zagon projekta, ki bi ga kon\xc4\x8dala v 24 letih._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni Sudan se je osamosvojil leta 2011. Predvideno je, da bo projekt prekopa prevajal 3,5\xe2\x88\x924,8 x 109 m\xc2\xb3 vode letno (enako povpre\xc4\x8dni letni izpust 110\xe2\x80\x93152 m\xc2\xb3/s, kar je okoli 5 do 7 odstotkov trenutne oskrbe z vodo Egipta). Koristi bi si delila Egipt in Sudan, Ju\xc5\xbeni Sudan pa bi utrpel \xc5\xa1kodo. Zapletena okoljska in socialna vpra\xc5\xa1anja, tudi propad ribi\xc5\xa1tva, su\xc5\xa1enje pa\xc5\xa1nih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d,  padec gladine podzemne vode in zmanj\xc5\xa1anje padavin v regiji  lahko omejijo obseg projekta v praksi. Dreniranje Suda bi imelo verjetno okoljske posledice, primerljive s su\xc5\xa1enjem \xc4\x8cadskega jezera ali izsu\xc5\xa1evanjem Aralskega jezera.'