b'\n_START_ARTICLE_\nApisov papirus\n_START_PARAGRAPH_\nApisov papirus je staroegip\xc4\x8danski zapis, povezan s svetim bikom Apisom.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nBesedilo je napisano na papirusu v hieratsko-demotski pisavi in je delo dveh pisarjev.\n_START_SECTION_\nDatiranje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi vir trdi, da je bil papirus napisan sredi 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., drugi ga datira v obdobje 26. dinastije, tretji pa v 1. stoletje n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nBesedilo podrobno opisuje pogrebne obrede in postopek balzamiranja svetega bika Apisa, zlasti zadnje faze balzamiranja._NEWLINE_Obred je trajal sedemdeset dni. Sve\xc4\x8deniki, ki so opravljali obred, se v tem \xc4\x8dasu niso smeli stri\xc4\x8di in kopati. Nositi so morali prav v ta namen izdelana obla\xc4\x8dila in glasno objokovati, se prve \xc5\xa1tiri dni postiti, naslednjih \xc5\xa1estin\xc5\xa1estdeset dni pa niso smeli piti mleka in jesti mesa.\n_START_SECTION_\nZgodovina preu\xc4\x8devanja\n_START_PARAGRAPH_\nPapirus je leta 1821 za M\xc3\xbcnz und Antikencabinet odkupil dr. Ernst August Burghart za 200 guldnov._NEWLINE_Besedilo je prvi preu\xc4\x8deval Heinrich Brugsch. Leta 1886 je von Bergmann objavil prvo fotolitografijo papirusa, leta 1920 pa Wilhelm Spiegelberg njegov prvi prevod. Papirus je od leta 1993 v lasti Kunsthistoriches Museum na Dunaju.'