b'\n_START_ARTICLE_\nGrad \xc5\xa0alek\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrad se prvi\xc4\x8d omenja leta  1278 kot haus Schalekke. V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xbee bil v rokah kr\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije. Na gradu so takrat gospodovali \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki vitezi, ki so kot kr\xc5\xa1ki ministeriali omenjeni \xc5\xbee leta 1264, ko se omenja Egelof \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki (Egeloffus de Shelek habeat ius patronatus in Capella sancti Martini ante Shelek). Leta 1314 je vitez Nikl \xe2\x80\x93 Nikolaj \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki prodal utrdbo svojemu sosedu Otonu Eken\xc5\xa1tajnskemu in njegovi \xc5\xbeeni Evfemiji. Leta 1335 je kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Lovrenc v Vitanju grad in njegovo posest podelil v fevd svobodnemu gospodu Frideriku \xc5\xbdovne\xc5\xa1kemu. Tako so po letu 1341 grad imeli Celjski grofje, ki pa so ga oddajali svojim vitezom naprej v sekundarni fevd. Leta 1353 so ga oddali v zajem Niklasu Kienbergerju. Kot sekundarni fevdniki so na gradu najdalj\xc5\xa1i \xc4\x8das bivali vitezi Rifni\xc5\xa1ki, ki so ga upravljali od leta 1371, ko ga je najel Mert \xe2\x80\x93 Martin Rifni\xc5\xa1ki, do 1428. Grad se takrat omenja kot vest Schallek. Celjski grofje so ta fevd pridobili v svojo svobodno last alod. Grad je po njihovem izumrtju leta 1456 pre\xc5\xa1el v de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeje roke, ti pa so ga nato prodali naprej._NEWLINE_Leta 1561 so ga posedovali \xc5\xa1tirje lastniki, leta 1575 pa se v \xc5\xa1o\xc5\xa1tanjskem urbarju omenja kot njegov lastnik Erazem Raumsch\xc3\xbcssel, kateremu je grad podelil de\xc5\xbeelni knez. Raumsch\xc3\xbcssli so grad posedovali do leta 1664, ko ga je Marjeta Raumsch\xc3\xbcssel, rojena baronica Buchheim prodala svojemu bratrancu baronu Otonu Taufenbachu. Po njegovi smrti leta 1695 je grad posedoval baron Ferdinand Leopold Teufenbach, ki se kot lastnik omenja leta 1708. Leta 1722 so lastniki baroni Maurburgi, leta 1732 pa baron Johan Jo\xc5\xbeef Gabelkhoven, ki je gospo\xc5\xa1\xc4\x8dino zdru\xc5\xbeil z gradom Turn pri Velenju. Okoli leta 1770 je grad pogorel in bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den in je danes v razvalinah.'