b'\n_START_ARTICLE_\nIX. legija Hispana\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8den datum njene ustanovitve ni znan, vsekakor pa je bila ustanovljena pred letom 58 pr. n. \xc5\xa1t., saj je bila na za\xc4\x8detku galskih vojn nastanjena v Galiji in tam ostala do konca vojn._NEWLINE_Cezarjeva IX. legija se je bojevala v bitkah pri Dra\xc4\x8du in Farzalu leta 48 pr. n. \xc5\xa1t. in afri\xc5\xa1kih vojnih pohodih leta 46 pr. n. \xc5\xa1t.. Cezar je zatem legijo razpustil in njene veterane naselil v Picenu na jadranski obali Apeninskega polotoka ju\xc5\xbeno od Ancone._NEWLINE_Po Cezarjevem umoru leta 44 pr. n. \xc5\xa1t. je Oktavijan vpoklical veterane IX. legije, da bi zatrli upor Seksta Pompeja na Siciliji. Po Sekstovem porazu so legijo premestili v provinco Makedonijo. Leta 31 pr. n. \xc5\xa1t. se je na Oktavijanovi strani vojskovala proti Marku Antoniju in v bitki pri Akciju. Ko je postal Oktavijan edini vladar rimskega sveta, je bila legija preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v Hispanijo, kjer je v letih 25\xe2\x80\x9313 pr. n. \xc5\xa1t. sodelovala v obse\xc5\xbenih voja\xc5\xa1kih operacij proti Kantabrijcem. Vzdevek Hispana, ki pomeni "stacionirana v Hispaniji", se je prvi\xc4\x8d pojavil med Avgustovo vladavino in je verjetno nastal prav tam._NEWLINE_Po kantabrijski vojni je bila verjetno v sestavu cesarske armade na meji na Renu, kjer se je vojskovala z germanskimi plemeni. Ko so se Rimljani po katastrofalnem porazu v Tevtobur\xc5\xa1kem gozdu leta 9 umaknili iz pokrajin vzhodno od Rena, je bila IX. legija preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v Panonijo.\n_START_SECTION_\nInvazija na Britanijo\n_START_PARAGRAPH_\nIX. legija se je verjetno udele\xc5\xbeila rimske invazije na Britanijo leta 43, ki sta jo vodila cesar Klavdij in general Avl Placij, saj se je kmalu zatem pojavila med britanskimi garnizijami. Leta 50 je bila ena od dveh legij, ki sta na Caer Caradocu porazili katuvelaunskega poglavarja Karataka. Pribli\xc5\xbeno takrat je legija zgradila trdnjavo Lindum Colonia v Lincolnu. Pod poveljstvom Cezija Nasika je med letoma 52 in 57 zatrla upor brigantskega kralja Venucija, v Budikinem uporu leta 61 pa je pod poveljstvom Kvinta Petilija Ceriala utrpela hud poraz, tako da so jo morali okrepiti z legionarji iz germanskih provinc. Okoli leta 71 je zgradila novo kamnito trdnjavo v Eboracu, sedanjem Yorku, kar dokazujejo njeni \xc5\xbeigi na tam najdenih stre\xc5\xa1nikih.\n_START_SECTION_\nIzginotje\n_START_PARAGRAPH_\nPogosto se govori, da je IX. legija izginila v Britaniji okoli leta 117, \xc4\x8detudi so poznana imena nekaterih njenih visokih \xc4\x8dastnikov, na primer Lucija Emilija Kara, ki je bil leta 142/143 guverner Arabije, ki so v legiji slu\xc5\xbeili verjetno tudi po letu 120, kar ka\xc5\xbee, da je legija obstajala tudi po tem datumu. Legija je bila uni\xc4\x8dena morda v Bar Kohbovem uporu v Judeji ali v vojni s Partskim cesarstvom, ki je sledil tretji judovski vojni. Za nobeno od obeh trditev ni nobenega trdnega dokaza. _NEWLINE_Zadnja dokazana dejavnost IX. legije v Britaniji je bila graditev kamnite legionarske utrdbe v Eboracu (Yorku) leta 108. Njeni kasnej\xc5\xa1i premiki ostajajo neznani. \xc5\xbdiga IX. legije na dveh stre\xc5\xa1nikih, ki so ju odkrili v Noviomagu, sedanjem Nijmegenu na Nizozemskem, dokazujeta njeno prisotnost v Spodnji Germaniji, potem ko jo je zapustila X. legija Gemina. Ker je \xc5\xbeige lahko uporabljala samo legija in ne kak\xc5\xa1na njena veksilacija, zagotovo niso povezani s kak\xc5\xa1no njeno podenoto na renski meji, ki se je sredi 80. let udele\xc5\xbeila Domicijanove vojne proti \xc4\x8catom._NEWLINE_Legija je domnevno omenjena v dve odlomkih iz anti\xc4\x8dne literature. Njene znatne izgube v Britaniji v 160. letih omenja rimski zgodovinar Mark Kornelij Fronto, ko cesarja Marka Avrelija spominja na tragedije v preteklosti: "Zares, ko je bil na oblasti tvoj stari o\xc4\x8de Hadrijan, so zelo veliko vojakov pobili Judi in zelo veliko Briti". Podrobnosti o \xc5\xbertvah ostajajo neznane, res pa je, da je cesar Hadrijan je okoli leta 122 osebno obiskal Britanijo, ker se "Britov ne da dr\xc5\xbeati na vajetih". To bi lahko pomenilo, da je bil njegov obisk odziv na omenjeno voja\xc5\xa1ko katastrofo. Vojno v Britaniji je zelo verjetno spodbudila graditev Hadrijanovega zidu._NEWLINE_Sredi 2. stoletja IX. legija zagotovo ni ve\xc4\x8d obstajala, ker je ni na seznamu legij, ki so ga sestavili v \xc4\x8dasu vladavine Marka Avrelija (vladal 161-180). Ugledni britanski zgodovinar, arheolog in strokovnjak za rimsko-britanske odnose Sheppard Frere pravi, da so "za dokon\xc4\x8den sklep potrebni dodatni dokazi". Miles Russell, vi\xc5\xa1ji predavatelj za rimsko arheologijo na univerzi Bournemouth, kljub temu trdi, da je "dale\xc4\x8d najbolj verjeten odgovor na vpra\xc5\xa1anje, kaj se je zgodilo z IX. legijo ta, da se je v poznih 110. in zgodnjih 120. letih borila in umrla v Britaniji, ko je bila de\xc5\xbeela popolnem v razsulu"._NEWLINE_Dodatna razmi\xc5\xa1ljanja o britanski vojni med Hadrijanovo vladavino bi lahko spodbudila dva nagrobnika. Prvi, ki so ga odkrili v Vindolandi, sedanjem Chesterholmu v Northumberlandu, je bil postavljen v spomin na Tita Anija, centurija prve tungrske kohorte, ki je bil "ubit ... v vojni" ("in bello ... interfectus"). Drugi nagrobnik, ki so ga odkrili v Ferentinu v Italiji, je bil postavljen Titu Ponciju Sabinu, ki je bil v britanski ekspediciji med drugim poveljnik oddelkov VII. legije Gemina, VIII. legije Augusta in XXII. legije Primigenia, ki so po vojni ali celo med njo okrepili rimsko armado v Britaniji.'