b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Kancijana (Britof, Ukanje)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Kancijana je v vizitacijskem zapisniku Bartolomea Porcie prvi\xc4\x8d zapisana leta 1570 a ne podrobno opisana. Na za\xc4\x8detku je sodila v \xc5\xbeupnijo Kanal, danes pa v \xc5\xbeupnijo Marijino Celje, katere romarska cerkev stoji v Ligu. Na vogalu prezbiterija je vpisana letnica 1504, na poznogotskem portalu pa vklesana letnica 1505. Cerkev je bila ob izgradnji tudi poslikana in nekoliko kasneje tudi opremljena._NEWLINE_Verjetno v 17. stoletju so prizidali zakristijo in zvon\xc4\x8dnico (preprosta oblika zvonika) ter vhodno lopo. Postavili so tudi nov oltar. Taka je cerkev \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev predstavlja poznogotsko arhitekturo. Njena posebnost je obo\xc4\x8dna shema, ki je edina te vrste v Sloveniji._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i del predstavlja vzdol\xc5\xbena ladja s \xc5\xa1ilastim slavolokom, geometri\xc4\x8dnima kapiteloma, ki lo\xc4\x8duje prezbiterij s triosminskim sklepom. Prezbiterij ima tudi talni zidec in horizontalni venec, nad katerim so tri dvodelna okna s krogovi\xc4\x8djem. Ladjo je prvotno prekrival raven lesen in poslikan strop, ki je bil kasneje nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z ostre\xc5\xa1jem, ki je danes vidno. Prezbiterij ima gotski obok z zvezdasto-mre\xc5\xbeastimi rebri, ki slonijo na poligonalnih slu\xc5\xbenikih, ki imajo baze in kapitele. Ob slavoloku so konzole, pri \xc4\x8demer ima severna \xc5\xa1\xc4\x8ditek. Sklepniki na stiku reber so poslikani in v obliki tri- ali \xc5\xa1tirilistov ali \xc5\xa1\xc4\x8ditkov. Na enem od teh je grb dru\xc5\xbeine Ungerspach z Vogrskega. Na notranji strani slavoloka je na dveh mestih vklesan mojstrski znak. Enak je tudi na portalu._NEWLINE_Portal sodi med t. i. pali\xc4\x8daste portale (Stabportal), ki so bili zna\xc4\x8dilni ob koncu 15. stoletja._NEWLINE_Cerkev je bila obnovljena leta 1966. Kot sakralna stavbna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina je od 28. avgusta 1985 razgla\xc5\xa1ena za spomenik lokalnega pomena.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i okras cerkve je poznogotski krilni oltar sv. Kancijana (triptih), katerega nastanek postavljajo v leta okrog 1530. Je eden redkih srednjeve\xc5\xa1kih krilnih oltarjev v Sloveniji. Prvotno je bil to glavni oltar v cerkvi, ki so ga okoli leta 1690 nadomestili z velikim zlatim baro\xc4\x8dnim oltarjem, manj\xc5\xa1ega pa prestavili ob slavolo\xc4\x8dno steno._NEWLINE_Krilni oltar sestavljajo: skrinja s tremi svetniki (sv. Kancijan, sv. Simon in sv. Juda Tadej), podstavek na katerem je naslikan Bog O\xc4\x8de, iz starih fotografij je razvidno, da je imel tudi krono, morda tudi kip Trpe\xc4\x8dega Kristusa; ko je oltar zaprt se vidi naslikano Marijino oznanjenje z angelom na eni strani in Marijo ob molilnem pultu na drugi strani. Oltar je verjetno nastal pod vplivom ju\xc5\xbeno tirolske oziroma furlanske umetnosti. Ker se skrinja s podstavkom slogovno ne sklada s kipi domnevajo, da je bila narejena kasneje. Podobno velja za reliefa na krilih. Marija oznanjenja je kopirana po lesorezu Albrechta D\xc3\xbcrerja iz Malega pasijona._NEWLINE_Krilni oltar je bil temeljito restavriran v ateljeju Restavratorskega centra. Trenutno se nahaja v Narodni galeriji v Ljubljani, v cerkvi pa se od leta 2005 nahaja njegova kopija._NEWLINE_Tudi veliki baro\xc4\x8dni oltar je bil \xc5\xbee dele\xc5\xbeen obnove. O njem pravi umetnostni zgodovinar Marijan Zadnikar, da je \xc2\xbbeden naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1ih\xc2\xab\xc2\xa0v svoji vrsti.'