b'\n_START_ARTICLE_\nDiktatura\n_START_PARAGRAPH_\nDiktatura, tudi diktatorstvo, je politi\xc4\x8dna ureditev, v kateri ima vladajo\xc4\x8di razred, najve\xc4\x8dkrat pa posameznik, neomejeno oblast. Avtokratski vodja tovrstne dr\xc5\xbeave oz. vlade je diktator. Nekateri znanstveni pristopi opredeljujejo diktatorstvo kot obliko vladavine, ki ima mo\xc4\x8d, da vlada brez odobritve ljudstva (podobno kot avtoritarizem), medtem ko totalitarizem opisuje dr\xc5\xbeavo, ki ureja skoraj vsak vidik dru\xc5\xbebenega in privatnega vedenja dr\xc5\xbeavljanov. Z drugimi besedami, diktatorstvo se nana\xc5\xa1a na izvor vladajo\xc4\x8de mo\xc4\x8di (od kod prihaja), tolitarizem pa se nana\xc5\xa1a na podro\xc4\x8dje vladanja. V tem smislu je diktatorstvo (vlada brez odobritve s strani dr\xc5\xbeavljanov) kontrast demokraciji (vlada prihaja iz ljudskih vrst), totalitarizem (vlada nadzoruje vsako perspektivo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja) pa je nasprotje pluralizma (vlada dovoljuje razli\xc4\x8dne stile \xc5\xbeivljenja in mnenj)._NEWLINE_Diktatura je v splo\xc5\xa1nem pogosto obravnavana kot samovoljna in nasilna oblika vladavine, ki je ne omejujejo nobeni zakoni in se opira predvsem na zagotavljanje avtoritete z uporabo sile. Javnost je cenzurirana, zato je kakr\xc5\xa1nokoli delovanje proti oblastni\xc5\xa1ki strukturi, vklju\xc4\x8dno s kritiko, kaznovano. V diktaturi je religija najve\xc4\x8dkrat preganjana, saj predpostavlja vi\xc5\xa1jo avtoriteto (najo\xc4\x8ditneje v stalinizmu).'