b'\n_START_ARTICLE_\nIzotop\n_START_PARAGRAPH_\nIzotopi (gr\xc5\xa1ko iso- - enak + topos - kraj) so atomi kemijskega elementa z razli\xc4\x8dnim masnim \xc5\xa1tevilom in enakim vrstnim \xc5\xa1tevilom. Gr\xc5\xa1ki izvor imena \xc2\xbbizotop\xc2\xab\xc2\xa0se nana\xc5\xa1a na dejstvo, da se v periodnem sistemu elementov izotopi nahajajo na istem mestu. Po navadi ozna\xc4\x8dujemo izotope s simboli elementov, ki jim dodamo atomsko in masno \xc5\xa1tevilo. Razlika med masnim in atomskim \xc5\xa1tevilom je \xc5\xa1tevilo nevtronov v jedru._NEWLINE_Izotopi so lahko naravni ali umetno pripravljeni ter stabilni ali nestabilni. Nestabilni izotopi razpadejo z enim od jedrskih razpadov. Pribli\xc5\xbeno dvajset elementov obstaja v obliki enega samega stabilnega izotopa, ostale pa sestavlja ve\xc4\x8d stabilnih izotopov. V naravi je najpogostej\xc5\xa1i izotop z maso 1 a.e.m., ki v jedru nima nevtrona \xe2\x80\x93 to je navadni vodik (99,985\xc2\xa0% dele\xc5\xbe v naravi); devterij (0,015\xc2\xa0% v naravi) ima v jedru en nevtron, tricij (obstaja le kot umetni izotop) pa dva. Pri naravnem uranu mo\xc4\x8dno prevladuje (99,3\xc2\xa0%) \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb8U, le malo (0,7\xc2\xa0%) pa je izotopa \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb5U. Pri kloru sta dva stabilna naravna izotopa bolj enakomerno porazdeljena: 75,4\xc2\xa0% naravnega klora predstavlja izotop \xc2\xb3\xe2\x81\xb5Cl, 24,6\xc2\xa0% pa \xc2\xb3\xe2\x81\xb7Cl. Atomske mase, ki so navedene v periodnem sistemu, so povpre\xc4\x8dne vrednosti mas izotopov v naravi. _NEWLINE_Jedra nestabilnih izotopov s \xc4\x8dasom razpadejo v jedra atomov kakega drugega elementa. \xc4\x8ce vemo, kako hitro razpada neki izotop, lahko v\xc4\x8dasih ugotovimo starost predmeta iz koncentracije izotopa, ki ga predmet \xc5\xa1e vsebuje. To je osnova dolo\xc4\x8danja starosti kamnin s kalijem-4O, ki razpade v argon-4O. Radioaktivni izotopi so pomembni na ve\xc4\x8d podro\xc4\x8djih, zato jih veliko naredijo tudi umetno za uporabo v medicini in jedrski industriji._NEWLINE_Izotopi posameznega elementa imajo enake kemijske lastnosti, zato jih s kemijskimi reakcijami ne moremo razlikovati (identificirati). Zaradi razli\xc4\x8dne mase jedra pa jih lahko identificiramo s fizikalnimi postopki, kot je na primer masna spektrometrija.'