b'\n_START_ARTICLE_\nVida Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nDo leta 1945\n_START_PARAGRAPH_\nVida Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d je \xc5\xa1tudirala pravo v Ljubljani in leta 1941 diplomirala. Kot \xc5\xa1tudentka se je pridru\xc5\xbeila levi\xc4\x8darskim gibanjem in leta 1934 vstopila v Komunisti\xc4\x8dno stranko Jugoslavije (KPJ), leta 1940 pa je bila sprejeta v centralni komite KPJ. \xc5\xbde leta 1934 je bila zaradi sodelovanja v prepovedani KPJ aretirana in je prebila v zaporu 11 mesecev. Leta 1937 se poro\xc4\x8dila s prav tako komunisti\xc4\x8dnim aktivistom Tonetom Tom\xc5\xa1i\xc4\x8dem. Od leta 1940 se je skrivala pred aretacijo, delovala je ilegalno ._NEWLINE_Med italijansko okupacijo je leta 1941 rodila sina, pod ilegalnim imenom Marija Pevec. Decembra 1941 sta bila zakonca skupaj aretirana kot ilegalca OF v Ljubljani. Vida je bila okupatorskih zaporih v Ljubljani (italijanski okupacijski sodni zapori) nekaj \xc4\x8dasa tudi v gestapovskem zaporu v Begunjah na Gorenjskem in Mariboru. Na sodnem procesu, kjer so sodili mo\xc5\xbea Toneta kot glavnega obto\xc5\xbeenca, je italijansko voja\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de njega obsodilo na smrt, Vido pa na 25 let je\xc4\x8de. Tone Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d je bil ustreljen na okupatorskem mori\xc5\xa1\xc4\x8du v Gramozni Jami 21. maja 1942.  _NEWLINE_Vida je bila v ve\xc4\x8d zaporih: v Benetkah (La Giudecca), Anconi, Campobassu in Traniju. Po kapitulaciji Italije je z drugimi interniranci pri\xc5\xa1la v anglo-ameri\xc5\xa1ko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de v ju\xc5\xbeni Italiji (Carbonara) kjer je organizirala partijsko delo ter bila med ustanovitelji I. prekomorske brigade in postala pomo\xc4\x8dnik politkomisarja.  _NEWLINE_Decembra 1943 se je preko Jajca vrnila v Slovenijo in bila februarja 1944 izvoljena v Slovenski narodnoosvobodilni svet. Nekaj \xc4\x8dasa je urejala \xc4\x8dasopis Ljudska pravica in opravljala organizacijske naloge v Centralnem komiteju Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije. Po prehodu v Jugoslavijo so jo odpravili v Slovenijo, kjer je bila izvoljena v Slovenski narodnoosvobodilni svet (SNOS) in opravljala razli\xc4\x8dne medvojne politi\xc4\x8dne dejavnosti, zlasti med \xc5\xbeenskami (AF\xc5\xbd).  5. maja 1945 je bila v Narodni vladi Slovenije (Ajdovska vlada) imenovana za ministrico za socialno politiko.\n_START_SECTION_\nV \xc4\x8dasu povojne Jugoslavije\n_START_PARAGRAPH_\nVse do upokojitve je nato opravljala visoke politi\xc4\x8dne funkcije, med drugim je bila ve\xc4\x8dkrat \xc4\x8dlanica vlade Socialisti\xc4\x8dne republike Slovenije. Slu\xc5\xbebovala je tudi v Beogradu kot predsednica AF\xc5\xbd Jugoslavije in sekretarka ljudske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine FLRJ (1948--52). 1952--58 je bila organizacijska sekretarka CK ZKS, kasneje predsednica SZDL Slovenije (1961--62 in 1963--67), vmes predsednica Ljudske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine LR Slovenije (1962--63). 1967--69 je bila predsednica tedaj o\xc5\xbeivljenega Zbora narodov Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SFRJ, \xc4\x8dlanica Sveta federacije, \xc4\x8dlanica Predsedstva SRS 1974--78 in izvr\xc5\xa1nega komiteja predsedstva CK ZKS. _NEWLINE_Pogosto je predstavljala Jugoslavijo v mednarodnih stikih, tako bilateralnih kot v okviru gibanja neuvr\xc5\xa1\xc4\x8denih. Med drugim je bila v dveh \xc5\xa1tiriletnih mandatih predstavnica v Komisiji _NEWLINE_Zdru\xc5\xbeenih narodov za socialni razvoj (ECOSOC) in  leta 1963 tudi predsednica te komisije, \xc4\x8dlanica jugoslovanske delegacije na IX. in XXV. zasedanju Generalne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine_NEWLINE_Zdru\xc5\xbeenih narodov, \xc4\x8dlanica delegacije na svetovni konferenci o prebivalstvu leta 1974 in vodja delegacije na svetovni konferenci v mednarodnem letu \xc5\xbeensk leta 1975. Kot \xc4\x8dlanica zvezne ustavne komisije je bila 1969\xe2\x80\x9372 predsednica komisije za razvoj dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnih skupnosti in za mednacionalne odnose; od 1971 je bila predsednica Zveznega sveta za na\xc4\x8drtovanje dru\xc5\xbeine. Delovala je tudi publicisti\xc4\x8dno. Veliko del Vide Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d obravnava na\xc4\x8drtovanje dru\xc5\xbeine, njeno poglavitno zanimanje pa je veljalo razmerjem v zakonski zvezi in dru\xc5\xbeini. _NEWLINE_Bila je nosilka spomenice 1941 in ve\xc4\x8d visokih odlikovanj: 1945 in 1946 red  bratstva in enotnosti, 1947 red za hrabrost, 1951 red narodne osvoboditve, 1952 red zaslug za narod, 1953 red narodnega heroja; 1961 red republike z zlatim vencem, 1973 priznanje OF; 1947 poljski krzy\xc5\xbc partyzanski; 1965 mehi\xc5\xa1ko odlikovanje el grado de Banda de Primera classe; 1965 Medaglia delle Brigate Garibaldi; 1970 spominska medalja ob 100-letnici Leninovega rojstva ter red junakinje socialisti\xc4\x8dnega dela (1973). Ljubljanska univerza ji je 1979 na predlog Pravne fakultete (kot prvi \xc5\xbeenski) podelila \xc4\x8dastni doktorat._NEWLINE_Po vojni se je Tom\xc5\xa1i\xc4\x8deva v drugo poro\xc4\x8dila s Francem Novakom - Luko, partizanskim zdravnikom in profesorjem ginekologije ter \xc4\x8dlanom SAZU. Otroci: Mihael Gabrijel Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, Branko Novak, \xc5\xbdiva Novak-Antoli\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nProblemi \xc5\xbeensk, otrok in dru\xc5\xbeine - osnovno podro\xc4\x8dje delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nV projektu dru\xc5\xbebenih sprememb, ki so ga oblikovali in izvajali komunisti, se je Vida Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d zlasti zavzemala za enakopravni dru\xc5\xbebeno-ekonomski polo\xc5\xbeaj \xc5\xbeensk, za vpra\xc5\xa1anja otrok in dru\xc5\xbeine. _NEWLINE_V evropski socialni demokraciji in zlasti komunisti\xc4\x8dnih strankah sta, ob splo\xc5\xa1nem konsenzu o nujni enakopravnosti \xc5\xbeenski, konkurirali dve zamisli: prva, da je enakopravnost \xc5\xbeensk mo\xc5\xbena le v kon\xc4\x8dno vzpostavljeni socialisti\xc4\x8dni (ali komunisti\xc4\x8dni) dru\xc5\xbebi, oziroma, in druga, da je enakopravnost \xc5\xbeensk in odnosov med spoloma ter dru\xc5\xbeinskih odnosov potrebno re\xc5\xa1evati brez odlaganja na daljni ideal. Zna\xc4\x8dilno je prvo stali\xc5\xa1\xc4\x8de zastopala Clara Zetkin, \xc5\xa1e bolj izrazito pa Lenin. Vendar so zaradi takti\xc4\x8dnih potreb znotraj socialisti\xc4\x8dnih in komunisti\xc4\x8dnih gibanj delovale posebne \xc5\xbeenske sekcije, ki so spro\xc5\xbeale tudi posebne probleme \xc5\xbeensk in dru\xc5\xbeine. Zna\xc4\x8dilen primer osebne pravice \xc5\xbeensk je pravica do odlo\xc4\x8danja o rojstvu otrok.  _NEWLINE_Vpra\xc5\xa1anje svobodnega odlo\xc4\x8danja o rojstvu otrok, ki vklju\xc4\x8duje tudi mo\xc5\xbenostjo umetnega prekinitve nose\xc4\x8dnosti na zahtevo, je prvi\xc4\x8d v novej\xc5\xa1i zgodovini drasti\xc4\x8dno re\xc5\xa1il Leninov odlok iz leta 1920, ki je dovolil splav na zahtevo matere (do 3. meseca nose\xc4\x8dnosti).     _NEWLINE_Stali\xc5\xa1\xc4\x8da Vide Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d so se izrazila v zakonu o zakonski zvezi in dru\xc5\xbeinskih razmerjih, ki ga je leta 1976 sprejela Socialisti\xc4\x8dna republika Slovenija. Zaradi usmerjenosti in kvalitete svojega dela je bila leta 1978 habilitirana za redno profesorico za podro\xc4\x8dje dru\xc5\xbeinskih odnosov na Pravni fakulteti v Ljubljani.'