b'\n_START_ARTICLE_\nPavji pajek\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPavji pajki so razmeroma majhni in dose\xc5\xbeejo velikost od 2-6 mm. Samci imajo izrazito obarvani zadek, mnoge vrste pa imajo \xc5\xa1e stranske zavihke, ki jih med dvorjenjem pahlja\xc4\x8dasto razprejo kot pavi; barvni vzorec na zadku se razlikuje od vrste do vrste. Dlake na zadku spreminjajo barvo oz. barvni odtenek glede na kot opazovanja, kar imenujemo iridescenca. \xc4\x8ceprav je podrobno preu\xc4\x8denih le nekaj vrst, se zdi, da v barvni paleti prevladujejo odtenki modre in zelene barve. Tretji par rjavo \xc4\x8drnih nog je podalj\xc5\xa1an, kon\xc4\x8dna dela pa so obarvana belo. Nasprotno so samice kamufla\xc5\xbeno belkasto rjave s pegastim vzorcem. Do nedavnega je bilo mi\xc5\xa1ljeno, da stranski zavihki omogo\xc4\x8dajo pajku letenje po zraku, kar je bilo ovr\xc5\xbeeno.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nPavje pajke najdemo na ju\xc5\xbeni polovici Avstralije, \xc5\xbeivljenjski prostor pa zajema \xc5\xa1iroki spekter prebivali\xc5\xa1\xc4\x8d, od pe\xc5\xa1\xc4\x8denih sipin na obalah z zmernim podnebjem do polpu\xc5\xa1\xc4\x8davskih predelov, poraslih s travo, \xc4\x8deprav se obseg raznolikosti \xc5\xbeivljenjskega prostora razlikuje od vrste do vrste. Najraje se zadr\xc5\xbeujejo pri tleh, pod odpadlim evkaliptusovim listjem, nekatere vrste pa imajo raje grmi\xc4\x8devje ali mlado drevje._NEWLINE_So dnevni plenilci, ki se prehranjujejo v glavnem z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami in drugimi pajki. Kot skaka\xc4\x8di imajo potujo\xc4\x8di na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, tj. ne gradijo mre\xc5\xbe in \xc4\x8dakajo, da se plen ujame. Imajo dober vid, ki se je razvil za potrebe navigacije pri lovu in iskanju novih prebivali\xc5\xa1\xc4\x8d. Sposobni so sko\xc4\x8diti do 40-kratne dol\xc5\xbeine svojega telesa. Pavji pajki so najaktivnej\xc5\xa1i med sezono parjenja, tj. pomladi, od avgusta do decembra, vendar lahko aktivnost niha glede na vrsto.\n_START_SECTION_\nDvorjenje samcev\n_START_PARAGRAPH_\nSamci pavjih pajkov imajo enega od najbolj dovr\xc5\xa1enih sistemov dvorjenja med vsemi \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci. Je kombinacija zapletenih gibov telesa (predvsem z zadkom in tretji parom nog, pa tudi s pedipalpi) in tresljajev z zadkom. V splo\xc5\xa1nem se dvorjenje pri\xc4\x8dne tako, da ko samec opazi samico v daljavi, za\xc4\x8dne proizvajati tresljaje z zadkom. Ko se ji pribli\xc5\xbea, dvigne tretji par nog visoko v zrak, takoj za tem pa \xc5\xa1e zadek, pri \xc4\x8demer pahlja\xc4\x8dasto razpre zavihke in poka\xc5\xbee z barvitim vzorcem okra\xc5\xa1eni zgornji del zadka. Tretji par nog nato premika tako, da jih spu\xc5\xa1\xc4\x8da in obra\xc4\x8da proti glavoprsju, potem jih ukrivi in zopet dvigne v zrak, nato se cikel ponovi. Ta \xc2\xbbples\xc2\xab\xc2\xa0predstavlja najbolj znani del dvorjenja samcev. Ko se dvorjenje pribli\xc5\xbeuje vrhuncu, pajek spreminja vrste tresljajev, poleg tega pa pole\xc5\xbee zadek in tretji par nog ter dvigne prvi par nog nad samico, kar lahko neposredno vodi do parjenja, \xc4\x8de samica privoli v to. Tako zapleteni proces dvorjenje je verjetno posledica mo\xc4\x8dne spolne selekcije, ki verjetno predstavlja tudi gonilo diverzifikacije, tj. ustvarjanja raznolikosti skaka\xc4\x8dev.'