b"\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Petra, Leuven\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva cerkev je bila lesena in domnevno iz leta 986. Zgorela je leta 1176 . Zamenjala jo je romanska cerkev, kamnita, z zahodnim pro\xc4\x8deljem (westwerkom), ki sta ga obkro\xc5\xbeala dva okroglasta stolpa kot pri Marijini baziliki v Maastrichtu. Od romanske zgradbe je ostal le del kripte pod prezbiterijem dana\xc5\xa1nje cerkve._NEWLINE_Gradnja sedanje gotske zgradbe, precej ve\xc4\x8dje od predhodnice, se je za\xc4\x8dela pribli\xc5\xbeno leta 1425 in se je nadaljevala ve\xc4\x8d kot pol stoletja v izjemno enotnem slogu, ki je starej\xc5\xa1o cerkev nadomestila z vzhoda na zahod. Njeno gradbeno obdobje se je prekrivalo z mestno hi\xc5\xa1o na trgu in v desetletjih gradnje je imela enako zaporedje arhitektov kot mestna hi\xc5\xa1a: za\xc4\x8del je Sulpitius van Vorst, nadaljeval Jan Keldermans II. in nato Matheus de Layens. Leta 1497 je bila stavba prakti\xc4\x8dno kon\xc4\x8dana, spreminjali so v glavnem le \xc5\xa1e zahodno pro\xc4\x8delje.\n_START_SECTION_\nStolpi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1458 je po\xc5\xbear oplazil stare romanske stolpe, ki so \xc5\xa1e vedno obkro\xc5\xbeali zahodno pro\xc4\x8delje nedokon\xc4\x8dane stavbe. Kmalu so se dogovorili o novem kompleksu stolpov, vendar ga niso nikoli uresni\xc4\x8dili. Leta 1505 je Joost Matsys (brat slikarja Quentina Matsysa) naredil velikopotezen na\xc4\x8drt za postavitev treh ogromnih stolpov iz kamnose\xc5\xa1ko obdelanega kamna s prebodenimi zvoniki, ki bi imeli velik u\xc4\x8dinek, saj bi se osrednji dvigoval do pribli\xc5\xbeno 170 m, kar je bila takrat najvi\xc5\xa1ja struktura na svetu. Nezadostna stabilnost tal in temeljev je pokazala, da je tak na\xc4\x8drt neizvedljiv, saj je osrednji dosegel manj kot tretjino predvidene vi\xc5\xa1ine, preden je bil projekt leta 1541 opu\xc5\xa1\xc4\x8den. Po vi\xc5\xa1ini ga je \xc5\xa1e dodatno zmanj\xc5\xa1al delni kolaps med letoma 1570 do 1604, zdaj se glavni stolp dviga komaj nad cerkveno streho. Arhitekt pa je izdelal maketo izvirne zasnove, ki je ohranjena v ju\xc5\xbenem transeptu._NEWLINE_Kljub svojemu nepopolnemu stanju so stolpi na Unescovem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine kot zvoniki Belgije in Francije.\n_START_SECTION_\nMed vojnama in po njima\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je bila v obeh svetovnih vojnah mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana. Leta 1914 je po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil streho, leta 1944 je bomba poru\xc5\xa1ila del severne strani._NEWLINE_Rekonstruirana streha je na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du prekrita s konico (fl\xc3\xa8che), ki v primerjavi s kupolo iz 18. stoletja, ki je stala pred njo, slogovno  ne kvari  cerkve._NEWLINE_Zelo pozno leta 1998 so dodali jacquemart ali 'zlati avtomat', ki ob\xc4\x8dasno zvoni blizu ure na zatrepu ju\xc5\xbenega transepta nad glavnimi ju\xc5\xbenimi vhodnimi vrati.\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ka dela in relikvije\n_START_PARAGRAPH_\nKljub razdejanju v svetovnih vojnah je cerkev bogata z umetni\xc5\xa1kimi deli. Prezbiterij in ambulatorij sta leta 1998 postala muzej, v katerem obiskovalci lahko vidijo zbirko kipov, slik in kovinskih predmetov._NEWLINE_Cerkev ima razstavljeni dve sliki velikega flamskega slikarja Dirka Boutsa, triptih Zadnja ve\xc4\x8derja (1464\xe2\x80\x931468) in Mu\xc4\x8denec sveti Erazem (1465). Po umetniku se imenuje ulica, ki vodi proti zahodnemu koncu cerkve. Nacisti so leta 1942 zasegli Zadnjo ve\xc4\x8derjo. Plo\xc5\xa1\xc4\x8de s slike so bile legitimno prodane nem\xc5\xa1kim muzejem v 1800-ih, a je bila Nem\xc4\x8dija prisiljena vrniti vse plo\xc5\xa1\xc4\x8de kot del zahtevanih povrnitev po versajski pogodbi po prvi svetovni vojni. _NEWLINE_Okra\xc5\xa1en kamnit tabernakelj (1450) v obliki \xc5\xa1esterokotnega stolpa se dviga med kopico vrhov do vi\xc5\xa1ine 12,5 metrov. Delo arhitekta de Layensa (1450) je zakramentna hi\xc5\xa1ica,  nizozemsko sacramentstoren ali nem\xc5\xa1ko Sakramenthaus, na kateri so umetniki prikazali ve\xc4\x8d bole\xc4\x8dine kot na drugih umetni\xc5\xa1kih delih._NEWLINE_V stranskih kapelah so grobnice vojvode Henrika I. Brabantskega (1235), njegove \xc5\xbeene Matilde (umrla 1211) in njune h\xc4\x8dere Marie (1260). V cerkvi je pokopan tudi Godfrey II., grof Leuvenski._NEWLINE_Velika in izrezljana hrastova pri\xc5\xbenica, ki je bila prenesena iz opatijske cerkve iz mesta Ninove, prikazuje  premonstratenca in svetnika, \xc5\xa1kofa Norberta iz Xantena v naravni velikosti, kako pada s konja._NEWLINE_Eden najstarej\xc5\xa1ih predmetov v likovni zbirki je lesena glava iz 12. stoletja, ki je edini ostanek Kri\xc5\xbeanja, ki je bilo po\xc5\xbegano v prvi svetovni vojni._NEWLINE_V cerkvi je tudi slika Nicoleasa de Bruyneja Marija in otrok, ki sedita na prestolu modrosti (Sedes Sapientiae). Upodobljena sta tudi na grbu Katoli\xc5\xa1ke univerze v Leuvnu (Katholieke Universiteit Leuven)."