b'\n_START_ARTICLE_\nBlejski otok\n_START_SECTION_\nNastanek otoka\n_START_PARAGRAPH_\nOtok je rezultat tektonskega delovanja in predpleistocenske re\xc4\x8dne erozije. V \xc4\x8dasu poledenitve je ledeni\xc5\xa1ko delovanje gri\xc4\x8d iz triasnega apnenca mo\xc4\x8dno preoblikovalo, zni\xc5\xbealo in zaoblilo ter kon\xc4\x8dno oblilo z jezersko vodo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi znaki poselitve otoka segajo v mlaj\xc5\xa1o kameno dobo \xe2\x80\x93 neolitik, vendar strokovnjaki domnevajo, da je bil otok takrat le za\xc4\x8dasna ribi\xc5\xa1ka postojanka. Na otoku je arheolo\xc5\xa1ko potrjenih tudi ve\xc4\x8d ostalin stavb, med katerimi sta dve iz zgodnjega srednjega veka. Arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja pod temelji najstarej\xc5\xa1e zgodnjesrednjeve\xc5\xa1ke cerkve so odkrila obrise lesene pravokotne stavbe, ki bi po izsledkih izkopavanj lahko segala \xc5\xa1e v \xc4\x8das zgodnjega srednjega veka. Zaradi kronolo\xc5\xa1ke umestitve stavbe arheolo\xc5\xa1ka znanost dopu\xc5\xa1\xc4\x8da mo\xc5\xbenost, da bi na otoku lahko pred tem neko\xc4\x8d stalo starej\xc5\xa1e predkr\xc5\xa1\xc4\x8dansko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Ob materialnih najdbah so arheologi na otoku na\xc5\xa1li tudi zgodnjesrednjeve\xc5\xa1ko grobi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki sega v 9. stoletje, s 124 skeletnimi pokopi.\n_START_SECTION_\nTopografska umestitev otoka v prostor\n_START_PARAGRAPH_\nArheolog Andrej Pleterski, ki raziskuje tako imenovano \xc2\xbbsveto pokrajino\xc2\xab, je otok hipoteti\xc4\x8dno povezal \xc5\xa1e z dvema prostorskima to\xc4\x8dkama, Dobro goro in Gradi\xc5\xa1ko. Skupaj naj bi te to\xc4\x8dke sestavljale \xc2\xbbsveti trikotnik\xc2\xab\xc2\xa0z obrednim kotom 23\xc2\xb0. To je kot med Zemljino osjo in ravnino Zemljine orbite okoli sonca, kar je navidezna razlika v vi\xc5\xa1ini sonca v \xc4\x8dasu enakono\xc4\x8dja in obeh son\xc4\x8dnih obratov. S smiselno urejeno pokrajino naj bi si slovanski naseljenci uredili kultni prostor. Pripovedno izro\xc4\x8dilo, ki bi dokazovalo tovrstno topografsko umestitev se ni ohranilo.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nMed obema vojnama je na\xc4\x8drtoval ve\xc4\x8djo pozidavo otoka arhitekt Ivan Vurnik. Ohranjena je maketa projekta, ki bi povsem spremenil sedanje stavbe. Med drugo svetovno vojno so na okupiranem ozemlju hoteli Nemci baje postaviti na Blejskem otoku Votanov hram. Na\xc4\x8drt je vseboval ru\xc5\xa1itev obstoje\xc4\x8de cerkve in postavitev nem\xc5\xa1kega neopoganskega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Vir za ta nem\xc5\xa1ki nacisti\xc4\x8dni projekt so dobili partizanski obve\xc5\xa1\xc4\x8devalci._NEWLINE_Odlok o razglasitvi Blejskega otoka za kulturni spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena (Ur.l. RS, \xc5\xa1t. 81/1999, 22/2002) je otok zavaroval in ga umestil na seznam kulturnih spomenikov Slovenije dr\xc5\xbeavnega pomena.\n_START_SECTION_\nLjudsko izro\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\nFrance Pre\xc5\xa1eren je v pesmi Krst pri Savici na Blejski otok postavil \xc5\xbdivin hram, kar pa je plod romanti\xc4\x8dne dobe. Za romanti\xc4\x8dno umetni\xc5\xa1ko idejo staroslovanske boginje \xc5\xbdive se je zgledoval po anti\xc4\x8dni Veneri. Upo\xc5\xa1teval pa je \xc5\xa1e Valvasorjeve in Linhartove zapise o starih slovanskih bogovih. Po Linhartovi literarni konstrukciji, ki jo je idejno povzel po Brezkerfeldu, naj bi po njegovi navedbi na otoku stal Radegastov tempelj do katerega je bil speljan lesen most, kar najverjetneje izvira iz u\xc4\x8dene literature, saj gre verjetno za prevzem Helmoldovega opisa Radegastovega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da v Retri (do katerega je prav tako potekal leseni most), katerega je pred tem v svojem delu omenil tudi Valvasor. Materialnih ostankov mostu ni na\xc5\xa1el \xc5\xa1e nih\xc4\x8de, zato je njegov obstoj malo verjeten.    _NEWLINE_Izro\xc4\x8dilo o nastanku Blejskega jezera _NEWLINE_Tamkaj, kjer danes le\xc5\xbei Blejsko jezero neko\xc4\x8d ni bilo vode, ampak cveto\xc4\x8da, travnata dolina, sredi katere je stal hrib\xc4\x8dek na katerem je bila velikanska skala. V mese\xc4\x8dnih no\xc4\x8deh so ob tej skali plesale gorske vile. V zeleni dolini pa so pastirji pasli svoje ovce. Vile so pastirje prosile, naj ogradijo prostor okoli skale, da njihovo plesi\xc5\xa1\xc4\x8de ne bo brez mehke trave.Pastirji niso upo\xc5\xa1tevali pro\xc5\xa1nje gorskih vil in so \xc5\xa1e naprej dovolili svojim ovcam, da so mulile travo v okolici vilinske skale.Vile so pastirjem zagrozile, da \xc4\x8de ne bodo skale ogradili oni jo bodo pa one same.Tudi tem gro\xc5\xbenjam so se pastirji smejali, in kmalu tam okrog ni bilo ve\xc4\x8d trave ampak gola trda zemlja.Najmlaj\xc5\xa1a in najlep\xc5\xa1a vila si je zato med plesom zlomila nogo. Jezne vile so tedaj iz gore priklicale studence in potoke, ki so pridrveli v dolino in zalili dolino. Samo hrib\xc4\x8dek s skalo je kot otok ostal sredi jezera. Na njem so poslej vile lahko nemoteno plesale v svetlih mese\xc4\x8dnih no\xc4\x8deh. \xc4\x8ceprav so vile \xc5\xbee davno od\xc5\xa1le iz na\xc5\xa1ih krajev, a ostalo nam je lepo vilinsko jezero z oto\xc4\x8dkom pod gorami.To je danes Blejsko jezero. (Rabeljsko jezero (pravljica)_NEWLINE_Legenda o nastanku jezera_NEWLINE_Po ljudskem izro\xc4\x8dilu je Blejski otok nastal v davnih \xc4\x8dasih iz travnikov in pa\xc5\xa1nikov, sredi katerih je na gri\xc4\x8dku stala Marijina kapelica. Na pa\xc5\xa1nikih se je pasla drobnica, ki je pogosto za\xc5\xa1la v nezavarovano kapelico. Brezbri\xc5\xbenim ljudem ni bilo mar, da so ovce skrunile sveti kraj. Ker se kljub bo\xc5\xbejim opozorilom, naj kapelico ogradijo, niso zganili, je Bog ukrepal tako, da je pa\xc5\xa1nike zalil z vodo in s tem ogradil kapelico.  _NEWLINE_Videnje pobo\xc5\xbenega pastir\xc4\x8dka - druga varianta izro\xc4\x8dila o nastanku jezera _NEWLINE_\xc5\xbdivel je pastir\xc4\x8dek po imenu Janek, ki je pasel ovce bogatim Blejcem. Blejci do njega niso poznali usmiljenja, velikokrat je bil tepen, pa tudi zaspal je ve\xc4\x8dkrat la\xc4\x8den. Nih\xc4\x8de ni videl dobrih re\xc4\x8di, ki jih je storil. Na pa\xc5\xa1i pa je Janek ve\xc4\x8dkrat prepeval, pa tudi molil je veliko. Hodil je k Marijini kapelici, nosil ji je ro\xc5\xbee in se ji zaupal. Nekega dne pa je na pa\xc5\xa1i izgubil ovco. Na robu obupa in ves trd od strahu pred kaznijo se je obrnil na Marijo. Naenkrat pa se mu je prikazala, ga pobo\xc5\xbeala in mu v naro\xc4\x8dje dala ovco, ki jo je izgubil. Rekla mu je, naj blejce opozori na njihov napuh in gre\xc5\xa1no \xc5\xbeivljenje. Ko je Janek Marijine besede posredoval blejcem mu niso vrjeli, celo nor\xc4\x8devali so se iz njega in ga napodili od hi\xc5\xa1e. Marijo pa je njihova trdosr\xc4\x8dnost tako razjezila, da je stopila na skalo in priklicala nevihto, kakor sodni dan stra\xc5\xa1no. Vas se je pogreznila. Ostal je le oto\xc4\x8dek na sredi, na katerePripovedka o zvonu \xc5\xbeeljaga je zlezel pastir\xc4\x8dek in ostal \xc5\xbeiv._NEWLINE_Pripovedka o zvonu \xc5\xbeelja_NEWLINE_Na blejskem gradu je \xc5\xbeivela mlada gospa. Razbojniki so ji ubili mo\xc5\xbea in ga vrgli v jezero. V spomin nanj je zbrala vse svoje srebro in zlato ter dala vliti zvon\xc4\x8dek, da ga daruje Mariji na jezeru. Med vo\xc5\xbenjo na otok se je razbesnela nevihta in \xc4\x8doln je potonil v jezerskih globinah. Vdova je vse svoje premo\xc5\xbeenje darovala za gradnjo Marijine cerkve na otoku in se v svoji \xc5\xbealosti umaknila v samostan v Rimu. Pape\xc5\xbe je po njeni smrti na Blejski otok poslal drug zvon, na katerega ljudje \xc5\xbee vse od takrat radi pozvanjajo ter se ob tem s svojimi \xc5\xbeeljami in pro\xc5\xa1njami obra\xc4\x8dajo po pomo\xc4\x8d k Materi Bo\xc5\xbeji na jezeru.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je oto\xc4\x8dek priljubljena turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka, nanj pa so organizirani vsakodnevni izleti s pletnami, tradicionalnimi blejskimi \xc4\x8dolni. Posebej znano je zvonjenje na zvon, ki naj bi po ljudskem izro\xc4\x8dilu tistemu, ki zvoni nanj, izpolnil vse \xc5\xbeelje. Zvon je obe\xc5\xa1en v cerkvi in ne v samostojnem zvoniku. Poleg cerkve in znamenitega kamnitega stopni\xc5\xa1\xc4\x8da, ki vodi do nje, je na otoku zanimivo videti tudi kip Marije Magdalene ter gotski svetilnik v bli\xc5\xbeini ju\xc5\xbenega vhoda v cerkev.'