b'\n_START_ARTICLE_\nObleganje Jeruzalema (1187)\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nJeruzalemsko kraljestvo je zaradi notranjih sporov mo\xc4\x8dno oslabelo in 4. julija 1187 v bitki pri Hattinu do\xc5\xbeivelo popoln poraz. Ve\xc4\x8dino plemstva in kralja Guya Lusignanskega  so Ajubidi ujeli in odpeljali v ujetni\xc5\xa1tvo in Saladin je do srede septembra zasedel Akon, Nablus, Jaffo, Toron, Sidon, Bejrut in Askalon. Pre\xc5\xbeiveli iz bitke in begunci so se zatekli v Tir, ki se je zaradi naklju\xc4\x8dnega prihoda Konrada Montferratskega edini lahko \xc5\xa1e upiral.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj v Jeruzalemu\n_START_PARAGRAPH_\nBalian Ibelinski, vpliven plemi\xc4\x8d iz Tira, je Saladina zaprosil za varen prehod do Jeruzalema, da bi od tam odpeljal svojo \xc5\xbeeno Marijo Komneno in njuno dru\xc5\xbeino. Saladin je njegovi pro\xc5\xa1nji ustregel pod pogojem, da ga Balian ne napade in da v Jeruzalemu ne ostane  ve\xc4\x8d kot en dan. Po prihodu v Jeruzalem so patriarh Heraklij, kraljica Sibila in prebivalci mesta Balianaprosili, naj prevzame obrambo mesta. Heraklij ga je prepri\xc4\x8deval, da mora ostati zaradi obrambe kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in mu obljubil odvezo prisege, ki jo je dal Saladinu in Balian je popustil._NEWLINE_V Askalon je poslal svoje predstavnike, ki so Saladinu prenesli njegovo odlo\xc4\x8ditev in zavrnili Saladinove pogoje za vdajo Jeruzalema. Saladin je kljub prelomljeni prisegi poskrbel, da je Marija s celo dru\xc5\xbeino varno od\xc5\xa1la v Tripoli. Balian Ibelinski je po njihovem odhodu postal najvi\xc5\xa1je rangirani plemi\xc4\x8d in arabski kronist Ibn a-Atira je zapisal, da so muslimani nanj gledali kot na kralja._NEWLINE_Polo\xc5\xbeaj v Jeruzalemu je bil stra\xc5\xa1en. V mestu je bilo 20.000 beguncev iz celega kraljestva, njihovo \xc5\xa1tevilo pa je \xc5\xa1e nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo. V celem mestu je bilo samo \xc5\xa1tirinajst vitezov, zato so \xc5\xa1estdeset oprod in me\xc5\xa1\xc4\x8danov na hitro povi\xc5\xa1ali v viteze in se za\xc4\x8deli pripravljati na neizogibno obleganje. Saladinu sta se medtem priru\xc5\xbeili vojski iz Sirije in Egipta in se po kratkem neuspe\xc5\xa1nem obleganju Tira 20. septembra 1187 pojavili pred jeruzalemskim obzidjem.\n_START_SECTION_\nObleganje\n_START_PARAGRAPH_\nSaladin in Balian Ibelinski sta se za\xc4\x8dela pogajati. Posrednik v pogajanjih je bil Jusuf Batit, duhovnik gr\xc5\xa1ke pravoslavne cerkve, katero so latinski kristjani zelo zatirali in je pri\xc4\x8dakovala, da bo imela pod muslimansko vladavino ve\xc4\x8d svobode. Saladin je hotel mesto zasesti brez prelivanja krvi, me\xc5\xa1\xc4\x8dani pa mu svetega mesta niso hoteli predati in so prisegli, da ga bodo branili do smrti. Obleganje se je za\xc4\x8delo._NEWLINE_Saladinova vojska se je zbrala pred Davidovim stolpom in Dama\xc5\xa1\xc4\x8danskimi vrati. Lokostrelci so branilce stalno obstreljevali s pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami. K obzidju so privlekli oblegovalne naprave, vendar so branilci njihove napade uspe\xc5\xa1no odbijali. Spopadi brez ve\xc4\x8djih uspehov so trajali ve\xc4\x8d dni. 26. septembra je Saladin preselil svoj tabor na Oljsko goro na nasprotno stran mesta, kjer ni bilo nobenih mestnih vrat, skozi katera bi jih kri\xc5\xbearji lahko napadli. Obzidje so stalno obstreljevali s katapulti, mangonelami, petrarijami, gr\xc5\xa1kim ognjem, samostreli in pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami. Del obzidja so izpodkopali, da se je 29. septembra zru\xc5\xa1ilo. Muslimani so napadli odprtino v obzidju, vendar jim v mesto ni uspelo prodreti. Bili so mnogo \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1i od kri\xc5\xbearjev in kmalu je v Jeruzalemu ostalo samo \xc5\xa1e nekaj deset ljudi, ki so bili sposobni nostiti oro\xc5\xbeje. Postalo je nevarno in mo\xc5\xbeje niso hoteli prijeti za oro\xc5\xbeje niti za nenormalno visoko nagrado._NEWLINE_Me\xc5\xa1\xc4\x8dani so bili obupani. Iz odlomka, ki ga je napisal kronist in Balianov oproda Ernoul v Francoskem nadaljevanju Viljema iz Tira je razvidno, da so duhovniki organizirali bosonogo procesijo ob notranji strani mestnega obzidja, ki je bila zelo podobna tisti iz kri\xc5\xbearskega obleganja mesta  leta 1099. Na Golgoti so matere ostrigle svoje otroke in jih nato do brade pomo\xc4\x8dile v bazen s hladno vodo. Pokora naj bi odvrnila Bo\xc5\xbejega sovra\xc5\xbenika od mesta, toda "... na\xc5\xa1 Gospod ni blagovolil usli\xc5\xa1ati vernikov in njihovih molitev, ki so se razlegale po mestu. Zaradi neprijetnega zadaha ne\xc4\x8distovanja, gnusne potratnosti in grehov proti naravi njihove pro\xc5\xa1nje niso izprosile Bo\xc5\xbeje milosti".\n_START_SECTION_\nPogajanja\n_START_PARAGRAPH_\nKonec septembra se je Balian s svojimi pogajalci pred mestnim obzidjem sre\xc4\x8dal s sultanom Saladinom in mu ponudil vdajo, ki je je sprva zavrnil. Saladin ponudbe ni sprejel. Med pogajanji so Saladinovi mo\xc5\xbeje napadli mesto in na obzidju razvili svoje zastave. Kri\xc5\xbearjem je njihov napad uspelo odbiti._NEWLINE_Saladin je nazadnje privolil v mirno predajo mesta. Za vsakega mo\xc5\xa1kega je zahteval dvajset, za \xc5\xbeensko deset in za otroka pet bezantov (zlatnikov) odkupnine. Tiste, ki odkupnine ne bi mogli pla\xc4\x8dati, bi prodal v su\xc5\xbeenjstvo. Balian je ugovarjal, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je cena previsoka in da ve\xc4\x8dina ljudi odkupnine ne bo mogla pla\xc4\x8dati._NEWLINE_Po vrnitvi v mesto so se kri\xc5\xbearji odlo\xc4\x8dili, da bodo odkupnino za sedem tiso\xc4\x8d najrevnej\xc5\xa1ih pla\xc4\x8dali iz sklada, ki ga je ustanovil Henrik II. Angle\xc5\xa1ki in so ga \xc4\x8duvali hospitalci. Denar je bil namenjen za pokrivanje stro\xc5\xa1kov Henrika II. v kri\xc5\xbearski vojni ali za njegovo pokoro zaradi umora canterburyjskega nad\xc5\xa1kofa Thomasa Becketa. Kralj ni nikoli pri\xc5\xa1el do Jeruzalema, zato so del denarja \xc5\xbee porabili za pla\xc4\x8dilo najemnikov (turkopolov) za bitko pri Hattinu._NEWLINE_Balian se je ponovno pogajal s Saladinom in sultan je zni\xc5\xbeal odkupnino na deset bezantov za mo\xc5\xa1ke, pet za \xc5\xbeenske in enega za otroke. Balian je trdil, da je odkupnina \xc5\xa1e vedno previsoka, zato jo je Saladin zaokro\xc5\xbeil na 100.000 bezantov za vse prebivalce skupaj. Balian je menil, da je tudi to nemogo\xc4\x8de pla\xc4\x8dati in Saladin je ponovno spustil ceno. Privolil je, da bo za 50.000 bezantov izpustil sedem tiso\xc4\x8d ljudi. Nazadnje sta se dogovorila, da bo teh sedem tiso\xc4\x8d ljudi izpustil za ceno 30.000 bezantov. Za ceno enega mo\xc5\xa1kega je bil pripravljen izpustiti dve \xc5\xbeenski ali deset otrok.\n_START_SECTION_\nVdaja\n_START_PARAGRAPH_\n2. oktobra je Balian predal klju\xc4\x8de Davidovega stolpa in citadele. Prebivalci so imeli za pla\xc4\x8dilo odkupnine pribli\xc5\xbeno mesec dni \xc4\x8dasa, rok pa se je po nekaterih podatkih najbr\xc5\xbe podalj\xc5\xa1al na 50 dni. Saladin je bil velikodu\xc5\xa1en in je zastonj izpustil mnogo takih, ki bi morali v su\xc5\xbeenjstvo. Enako je naredil njegov brat Safadin, Balian in Heraklij pa sta za mnoge pla\xc4\x8dala odkupnino iz svojega \xc5\xbeepa. Ponudila sta se celo za talca za preostale prebivalce, ki ji je bilo nekaj tiso\xc4\x8d in niso mogli pla\xc4\x8dati odkupnine, toda Saladin je njuno ponudbo zavrnil._NEWLINE_Saladin je dovolil urejen odhod iz mesta in prepre\xc4\x8dil kakr\xc5\xa1no koli ubijanje, ki je bilo za kri\xc5\xbearska osvajanja mest obi\xc4\x8dajno. Odkupljeni prebivalci so od\xc5\xa1li iz mesta v treh skupinah. Prvi dve so vodili templjarji in hospitalci , tretjo pa Balian in jeruzalemski patriarh. Balian je dobil dovoljenje, da se pridru\xc5\xbei svoji \xc5\xbeeni in dru\xc5\xbeini v Tripoliju, Heraklij pa dovoljenje, da lahko s seboj odnese del cerkvenih zakladov in relikvij, kar je povzro\xc4\x8dilo globoko zgra\xc5\xbeanje muslimanskega kronista Mohameda ibn Hamida Isfahanija.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj beguncev je od\xc5\xa1lo v Tripoli, kjer so jih zavrnili in jih oropali vsega premo\xc5\xbeenja, ki so ga uspeli prinesti iz Jeruzalema. Mnogi so se potem odpravili proti Antiohiji, Kilikiji in Bizancu. Mnogi so s Saladinovim dovoljenjem od\xc5\xa1li v Egipt, kjer so se vkrcali na italijanske ladje in odpluli v Evropo._NEWLINE_Saladin je kristjanom dovolil romanje v Jeruzalem in jim prepustil baziliko Svetega groba. Muslimansko pravico do mesta je utrdil z obrednim umivanjem muslimanskih svetih krajev z ro\xc5\xbeno vodo. Za Jeruzalemom je osvojil \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilna druga mesta in gradove,  med njimi Belvoir, Kerak in Montreal, potem pa je za\xc4\x8del drugi\xc4\x8d oblegati Tir._NEWLINE_Medtem je tirski nad\xc5\xa1kof Joscij prinesel v Evropo novico o katastrofalnem porazu kri\xc5\xbearjev v bitki pri Hattinu in Evropa je takoj za\xc4\x8dela na\xc4\x8drtovati novo kri\xc5\xbearsko vojno. 29. oktobra 1187 je pape\xc5\xbe Gregor VIII. \xc5\xa1e preden je izvedel za padec Jeruzalema izdal bulo Audita tremendi, s katero je vojno tudi uradno napovedal.  V Angliji in Franciji so takoj uvedli tako imanovani Saladinov davek, s katerim naj bi financirali vojno, vendar se je tretji kri\xc5\xbearski pohod za\xc4\x8del \xc5\xa1ele leta 1189. Kri\xc5\xbearji so bili razdeljeni v tri skupine, ki so jih vodili angle\xc5\xa1ki kralj  Rihard I. Levjesr\xc4\x8dni, francoski kralj Filip II. Avgust in cesar Svetega Rimskega cesarstva Friderik I. Barbarossa.'