b'\n_START_ARTICLE_\nWachau\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Wachau (v zapisu Vuachoua) je mogo\xc4\x8de najti \xc5\xbee v dokumentu cesarja Otona I. iz leta 972.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znana kraja z najstarej\xc5\xa1imi sledovi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke prisotnosti v Wachauu sta Stratzing in Willendorf. Sta tudi kraja dveh najstarej\xc5\xa1ih avstrijskih umetnosti, figurativne predstavitve \xc5\xbeenske, tako imenovane Venere v Galgenbergu in Venere iz Willendorfa. Uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni sta v paleolitik, obdobje priseljevanja anatomsko sodobnih ljudi (Homo sapiens), ko so bili v Evropi \xc5\xbee naseljeni samo neandertalci.\n_START_SECTION_\nObdobje Rimljanov\n_START_PARAGRAPH_\nOd vklju\xc4\x8ditve kraljestva Norik v rimsko cesarstvo v letu 15 n. \xc5\xa1t. je bila Donava v Wachauu severna meja cesarstva. Najprej je imelo kraljestvo omejeno avtonomijo, vendar je pod cesarjem Klavdijem I. (med letoma 41 in 54) na koncu postala rimska provinca Norik. Vzdol\xc5\xbe meje je po dolini Wachau ob Donavi tekel Limes. Kastell Favianis (danes Mautern) je varoval izhod iz doline Wachau, ob ju\xc5\xbenem bregu pa je bilo ve\xc4\x8d burgusov, majhnih stra\xc5\xbenih stolpov, ki so kot majhni gradi\xc4\x8di, ostanki katerih (predvsem kot deli novej\xc5\xa1ih zgradb) so \xc5\xa1e vidni, zlasti Burgus Bacharnsdorf. Z vsaj delno preselitvijo rimskega prebivalstva leta 488 po naro\xc4\x8dilu kralja Odoakerja  se je kon\xc4\x8dala rimska vladavina.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku so v Wachauu prevladovali ministeriali Kuenringer (ju\xc5\xbeno od Donave), v D\xc3\xbcrnsteinu (severno od Donave), v Aggsteinu so imeli gradove. V rokopisu "B\xc3\xa4renhaut" samostana Zwettl pi\xc5\xa1e, da je bil to glavni vir zgodovine Kuenringerjev, ki jih je vodil odlo\xc4\x8den Hadmars II. v "plemeniti in rodovitni krajini Wachau" (Nobili et Fertili districtu qui Wachawe dicitur).  Njegova sinova Heinrich I. in Hadmar III., imenovana "psa Kuenringerja", sta veljala za roparska barona, saj so njuni uslu\xc5\xbebenci kruto ropali donavske ladje (omnes in navigio Danubii descendentes vel ascendentes famuli eorum atrociter spoliaverunt).  Pod Kuenringerji je bilo obmo\xc4\x8dje sorazmerno visoko razvito. Kon\xc4\x8dno pa so bili voja\xc5\xa1ko premagani in njihove trdnjave so bile uni\xc4\x8dene._NEWLINE_S\xc4\x8dasoma so se Kuenringerji v D\xc3\xbcrnsteinu povezali z angle\xc5\xa1kim kraljem Rihardom Levjesr\xc4\x8dnim. Rihard Levjesr\xc4\x8dni je bil gost v Erdbergu blizu Dunaja. Ko se je vra\xc4\x8dal v Anglijo, so ga ujeli in odpeljali v D\xc3\xbcrnstein._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a cerkev v Wachauu je "trdnjavska cerkev St. Michael". Cerkvena stavba je bila zgrajena kot previdnostni ukrep proti napredovanju tur\xc5\xa1ke vojske._NEWLINE_Zaradi dobrega pridelka in visoke kakovosti so bili celo oddaljeni samostani lastniki vinogradov v Wachauu.\n_START_SECTION_\nNovi vek\n_START_PARAGRAPH_\n11. novembra 1805 je bila pri D\xc3\xbcrnsteinu med tretjo koalicijsko vojno bitka med francosko in rusko-avstrijsko vojsko.\n_START_SECTION_\nNa prelomu stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nKonec 19. stoletja se je za\xc4\x8del po odkritju, da je to pokrajina slikarjev dunajskih umetni\xc5\xa1kih akademij, in z usmerjenim ogla\xc5\xa1evanjem Augustina Weigla izletni\xc5\xa1ki turizem kot znamenitosti obmo\xc4\x8dja Dunaja. Turizem je dosegel \xc5\xa1e en vrh v avstrijski filmski produkciji v obdobju po drugi svetovni vojni. Zlasti je obmo\xc4\x8dje slovelo po Hofrat Geiger, pa   tudi po Mariandl z nadaljevanjem Mariandls Heimkehr in popularnem hitu Mariandl ("... aus dem Wachauer Landl, Landl") po glasbi Hansa Langa in z besedilom Kurta Nachmana. Veliko turisti\xc4\x8dnih pisarn iz tega \xc4\x8dasa je v naslednjem obdobju izginilo, toda v zadnjih letih, \xc5\xa1e posebej po televizijskih oddajah, kot je bila Donauprinzessin, se turizem spet razvija.\n_START_SECTION_\nSodobna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku leta 1970 je bila v na\xc4\x8drtu gradnja hidroelektrarne na Donavi (Donaukraftwerk), da bi se izbolj\xc5\xa1ale energetska u\xc4\x8dinkovitost in mo\xc5\xbenosti plovne poti. Jez bi moral biti pri R\xc3\xbchrsdorfu nasproti D\xc3\xbcrnsteina in zgrajen v suhi gradnji. Ti projekti niso bili izvedeni zaradi mo\xc4\x8dnih protestov prebivalstva in leta 1983 jih je vlada umaknila iz programa. Donava v Wachauu je torej ena od redkih preostalih poti prostega pretoka. _NEWLINE_Leta 2006 so star rokav, ki naj bi se uporabljal kot kanal za elektrarno, ponovno povezali z Donavo, vendar tokrat za okoljske namene in s podporo 80 posestnikov iz R\xc3\xbchrsdorfa in Rossatza._NEWLINE_Wachau je bil na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine vpisan kot kulturna krajina Wachau v decembru 2000 pod kategorijo (ii) zaradi njegove re\xc4\x8dne krajine in pod kategorijo (iv) zaradi srednjeve\xc5\xa1ke pokrajine, ki prikazuje arhitekturne spomenike, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke naselbine in kmetijsko rabo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. \xc5\xa0e pred priznanjem Unesca oziroma uradne vloge je bilo obmo\xc4\x8dje Wachaua  5. septembra 1994 razgla\xc5\xa1eno za obmo\xc4\x8dje "Natura 2000", to je mre\xc5\xbea evropskih krajev, v katerih se mora zagotavljati ustrezen razvoj posameznih obmo\xc4\x8dij in upo\xc5\xa1tevati vsa pravila in predpisi EU. Ozna\xc4\x8deno obmo\xc4\x8dje ima 5000 zgodovinskih spomenikov, \xc4\x8deprav je ve\xc4\x8dina v zasebni lasti. Zvezni urad  za zgodovinske spomenike (ki tudi skrbi za popoln seznam vseh zgodovinskih spomenikov v Avstriji) in Landeskonservatorat Spodnje Avstrije sta odgovorna za ohranjanje zgodovinske kulturne pokrajine Wachau.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nGeolo\xc5\xa1ka oblika doline reke je v glavnem iz kristalnih kamnin, vrinjenih terciarnih in kvartarnih vlo\xc5\xbekov v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em toku doline in v grabnu Spitzer. Nastanek zemljin v dolini so narekovale glina in usedline mulja okoli Weissenkirchna in na za\xc4\x8detku doline Wachau. Velik pritok v Donavo v Wachauu je na njenem levem bregu graben Spitzer, za katerega pravijo, da je "del prvobitne Donave". V terciarju je ta reka tekla na zahodu Wachaua, na  severni meji. Tok dana\xc5\xa1nje reke je oddaljen od Spitza. Reka te\xc4\x8de vzdol\xc5\xbe \xc5\xa1ibke prelomne cone na ju\xc5\xbeni meji \xc4\x8ce\xc5\xa1kega masiva.\n_START_SECTION_\nRegionalni razvoj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde leta 1955 je bil Wachau razgla\xc5\xa1en za ohranitveno obmo\xc4\x8dje._NEWLINE_Od leta 1994 ima regija evropsko diplomo Sveta Evrope za zavarovana obmo\xc4\x8dja (European Diploma for Protected Areas ), ki je pregledana vsakih pet let, nazadnje leta 2008._NEWLINE_Leta 2000 je bila dolina Donave s samostanom Melk in G\xc3\xb6ttweig ter starim mestnim jedrom  Kremsa kot Wachau Cultural Landscape (kulturna krajina Wachau)  dodana na seznam Unescove svetovne kulturne in naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Od leta 2002 Wachau deluje s pomo\xc4\x8djo evropskih in nacionalnih programov, kot sta LEADER + in LIFE, ki sta namenjena aktivnemu regionalnemu razvoju in regionalni politiki s poudarkom na ekologiji in trajnosti od leta 2002. Delovna skupina Wachau - zgodovinska dr\xc5\xbeavljanska platforma za boj proti Donaukraftwerku - ima danes urad v Spitzu in deluje v imenu 13 wachauskih lokalnih skupnosti in \xc5\xa1tevilnih drugih ustanov ter nevladnih organizacij, pa tudi mnogih zasebnih prijateljev v regiji._NEWLINE_Od konca leta 2007 je Wachau ponovno priznan kot regija LEADAR, tokrat na majhnem obmo\xc4\x8dju Dunkelsteinerwalda kot partner.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSorazmerno blago podnebje doline omogo\xc4\x8da intenzivno vinarstvo in sadjarstvo na pobo\xc4\x8djih na kamnitih terasah. Za kakovost vina so pomembni pogosti son\xc4\x8dni dnevi in hladne no\xc4\x8di. Vinska posebnost je rizling, Gr\xc3\xbcner Veltliner in Neuburger. Dobi se v \xc5\xa1tevilnih vinskih gostilnah in vinoto\xc4\x8dih, ki ponujajo vino in preprosto hrano le nekaj tednov na leto. Posebej je treba omeniti wachauske marelice. Da bi za\xc5\xa1\xc4\x8ditili tradicionalne na\xc4\x8dine kmetovanja in zaostrili uporabo v regiji, so wachausko marelico kot blagovno znamko za\xc5\xa1\xc4\x8ditili pri avstrijskem Zveznem ministrstvu za kmetijstvo in Agrarmarktu Austria (AMA).\n_START_SECTION_\nSadjarstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Wachau znan po svojem vinu, so na dnu doline ob Donavi in v grabnu Spitzer ter tudi na desnem bregu Donave (zlasti Arnsdorf) vzgojili posebno vrsto marelice. Wachauska marelica je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena v EU. Pridelujejo pa tudi druge vrste sadja, na primer jabolka.\n_START_SECTION_\nZgodovinski spomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinskih spomenikov v dolini Wachau je ve\xc4\x8d kot 5000. Nekateri od njih so: benediktinska samostana Melk in G\xc3\xb6ttweig na za\xc4\x8detku in na koncu slikovitega dela doline ob Donavi, grad Schallaburg v renesan\xc4\x8dnem slogu, 4 km oddaljen od Melka, Steiner Tor v Kremsu, D\xc3\xbcrnstein s svojimi vinorodnimi povr\xc5\xa1inami in gradom in ru\xc5\xa1evine gradu Aggstein.\n_START_SECTION_\nGrad Schallaburg\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Schallaburg, ki je v ob\xc4\x8dini Schollach, je eden najbolj znanih renesan\xc4\x8dnih  gradov v Spodnji Avstriji severno od Alp. Grad je 5 kilometrov oddaljen od Melka, v regiji Mostviertl. Osrednji del gradu je bil zgrajen v srednjem veku leta 1572, zgradila ga je dinastija Lose Steiner. Je edinstvena kombinacija romanskega stanovanjskega gradu in gotske kapele, po vzoru italijanskega sloga palazzo, ki je bil takrat v modi. Estetsko zgrajen ima zelo okra\xc5\xa1eno dvonadstropno arkadno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de z elegantnim konzolnim stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem in dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Dekoracije v terakotnem mozaiku nazorno prikazujejo mitolo\xc5\xa1ke figure, bogove, maske in izjemne ljudi in \xc5\xbeivali. Legendarna figura tu je znana kot "Hundefr\xc3\xa4ulein" (\xc5\xbeenska \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka figura z glavo psa). Na vhodu v grad sta dva velika zmaja, ki bruhata dim, vsak je 30 metrov dolg in 6 metrov visok. V njegovih kulturno bogatih manieristi\xc4\x8dnih vrtovih so nasajene razli\xc4\x8dne vrtnice, okrasna drevesa in grmovje ter zeli\xc5\xa1\xc4\x8da, sta tudi dva renesan\xc4\x8dna nasada jablan.\n_START_SECTION_\nSteiner Tor\n_START_PARAGRAPH_\nSteiner Tor so ohranjena vrata v mestu Krems, prvotno zgrajena v poznem 15. stoletju, vendar preoblikovana v baro\xc4\x8dnem slogu.  So simbol mesta. Do zadnje tretjine 19. stoletja je bilo mesto Krems obdano z obzidjem. To je bilo sistemati\xc4\x8dno poru\xc5\xa1eno, odstranjena pa tudi tri vrata. Od leta 2005, ko so praznovali 700-letnico mestnih pravic, je Steiner Tor obnovljen po izvirniku, kot je bilo mogo\xc4\x8de._NEWLINE_Zunaj portala sta dva stolpa na obeh straneh, ki imata v pritli\xc4\x8dju vrata, in sta iz poznega srednjega veka. Na desni strani oboka je majhen kamnit grb cesarja Friderika III., leto 1480 z rimskimi \xc5\xa1tevilkami.  Verjamejo, da je bila obnova utrdbe potrebna zaradi uni\xc4\x8denja, ki so ga povzro\xc4\x8dile mad\xc5\xbearske \xc4\x8dete leta 1477. Datacija stolpa je precej novej\xc5\xa1a, baro\xc4\x8dni del je iz \xc4\x8dasa vladanja Marije Terezije, leta 1756. Vrata so bila prvotno ogro\xc5\xbeena zaradi poplav Donave. Na notranji strani vrat je name\xc5\xa1\xc4\x8dena spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki spominja na tako nesre\xc4\x8do leta 1573.\n_START_SECTION_\nGotska cerkev Kremser Frauenbergkirche\n_START_PARAGRAPH_\nGotska cerkev Kremser Frauenbergkirche je bila zgrajena leta 1014. Obnovljena je bil v sredini 15. stoletja. Njen kor je bil posve\xc4\x8den leta 1457, pozneje po prilagoditvah pa spet leta 1508. Freske in oltar v baro\xc4\x8dnem slogu ka\xc5\xbeejo na delo slavnega umetnika Kremserja Schmidta. Med letoma 1636 in 1641 je bila cerkev teolo\xc5\xa1ka fakulteta .\n_START_SECTION_\nSamostan G\xc3\xb6ttweig\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan G\xc3\xb6ttweig, benediktinski samostan blizu Kremsa, je bil ustanovljena v skladu z redom svetega Avgu\xc5\xa1tina. Ustanovil ga je Altmann, \xc5\xa1kof iz Passaua. Znana tudi kot "avstrijski Montecassino", imenovan po prvem benediktinskem samostanu v Italiji. Oltar cerkve je bil posve\xc4\x8den leta 1072, vendar je bil samostan sam ustanovljen \xc5\xa1ele 1083: temeljni kamen ima datum 9. september 1083 in je \xc5\xa1e vedno ohranjen v samostanskem arhivu._NEWLINE_Pod opatom Hartmannom (1094-1114) je G\xc3\xb6ttweig postal znan sede\xc5\xbe u\xc4\x8denja in strogih samostanskih obredov. Ustanovil je samostansko \xc5\xa1olo, organiziral knji\xc5\xbenico in ob vzno\xc5\xbeju hriba zgradil \xc5\xbeenski samostan, kjer je verjel, da je Ava, najzgodnje\xc5\xa1a nem\xc5\xa1ka pesnica (d. 1127), \xc5\xbeivela kot pu\xc5\xa1\xc4\x8davnica anahoret. Samostan, ki je bil pozneje prenesen na vrh hriba, je obstajal do 1557._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Med 15. in 16. stoletjem je samostan hitro nazadoval in med 1556 in 1564 sploh ni imel opata. Med krizo je cesarska delegacija prispela v G\xc3\xb6ttweig in Michael Herrlich, menih iz samostana Melk, je bil izvoljen kot opat. Svojo funkcijo je opravljal do 1604, obnovil samostan duhovno in finan\xc4\x8dno, obnovili so ga po tem, ko je bil v po\xc5\xbearu skoraj v celoti uni\xc4\x8den leta 1580._NEWLINE_Med reformacijo sta bila opata George Falb (1612-1631) in David Corner (1631-1648), ki sta uspe\xc5\xa1no nasprotovala \xc5\xa1irjenju protestantizma v okro\xc5\xbeju._NEWLINE_Leta 1718 so samostan po\xc5\xbegali in je bil delno obnovljen, ko je bil opat Gottfried Bessel (1714-1749), po na\xc4\x8drtih Johanna Lucasa von Hildebrandta, ki se je zgledoval po Escorialu. Freska, ki krasi cesarsko stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, velja za mojstrovino baro\xc4\x8dne arhitekture v Avstriji. Paul Troger, ki je umrl leta 1739, je predstavil svetega rimskega cesarja Karla VI. kot Apolona._NEWLINE_Samostanski kompleks je tudi del Unescove dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in je na gozdnatem hribu nekaj kilometrov od Kremsa. Cerkev v kompleksu ima dva nekonvencionalna stolpa z ravno piramidalno streho. So tudi \xc5\xa1tirje toskanski stebri, zgrajeni med stolpoma. Na zunanji strani so ro\xc5\xbenate barve, medtem ko so v notranjosti zlate, rjave in modre barve. Oltar je bil zgrajen leta 1639, je impresiven, visok in ima v ozadju steklena okna. Krsta ustanovitelja samostana z letnico 1703, Altmannova kripta in korne klopi so tudi za oltarjem._NEWLINE_Muzej, ki je v nekdanjih sobah cesarja in princa, vsako leto \xc5\xbeivahno predstavi samostanske umetni\xc5\xa1ke zbirke._NEWLINE_Samostan ima knji\xc5\xbenico s 130.000 knjigami in rokopisi ter posebej pomembno zbirko verskih gravur poleg dragocenih zbirk kovancev, starin, glasbenih rokopisov in naravne zgodovine, vse, kar je pre\xc5\xbeivelo nevarnosti druge svetovne vojne in zasedbe takoj po njej, skoraj brez izgube._NEWLINE_Od leta 1625 je bila opatija \xc4\x8dlanica avstrijske kongregacije, ki je zdaj v benediktinski konfederaciji.\n_START_SECTION_\nRazvaline gradu Aggstein\n_START_PARAGRAPH_\nRazvaline gradu Aggstein so ostanek gradu na desnem bregu Donave, severno od Melka. Po arheolo\xc5\xa1kih izkopavanjih temeljev gradu je bilo sklepati, da je bil grad zgrajen v za\xc4\x8detku 12. stoletja. Staro ime gradu je bilo Dunkelsteinerwald. Grad je bil zgrajen za dru\xc5\xbeino Kuenringer, za Manegolda III. Aggsbach Getbeen iz dru\xc5\xbeine Kuenringer in sin Aggstein Manegold IV. ga je podedoval kot fevd Bavarske. V gradu so \xc5\xbeiveli od leta 1180 dalje. Slaven je bil zaradi "roparskih baronov" iz gradu Sch\xc3\xb6nb\xc3\xbchel in Agstein, ki so zapirali svoje tekmece za odkupnino in jih privezali na skalni polici ter jim ves \xc4\x8das grozili, da jih bodo ubili in zmetali v sotesko. Grad je bil zgrajen pribli\xc5\xbeno 91 m nad bregom na 46 m visoki skalni polici. Leta 1181 je pri\xc5\xa1el v posest Kuenringerja Aggsbacha-Gansbacha. Grad je bil oblegan med uporom avstrijskega plemstva proti vojvodi Albrehtu I. leta 1295/96. Kuenringer Leutold je zasedel grad 1348-1355, nato pa je za\xc4\x8del propadati. _NEWLINE_Leta 1429 se je vojvoda Albrecht V. zavezal, da bo obnovil grad zaradi njegove strate\xc5\xa1ke to\xc4\x8dke nad Donavo. Namen je bil, da pobere davke od prevoza ladij. Leta 1438 je zgradil cestninsko hi\xc5\xa1o za urejanje pomorskega prometa na Donavi in jo uporabljal kot vir kopi\xc4\x8denja bogastva, ki ga je ropal z ladij. Nato je \xc5\xa1e en nepo\xc5\xa1ten baron Georg von Stain zasedal grad, a je bil leta 1476 ujet in izgnan in bil prisiljen grad predati. Vojvoda Leopold III. je prevzel grad leta 1477. Zasedali so ga najemniki in skrbniki, da bi ustavili plenjenje na reki, ki je bilo pogosto v preteklih desetletjih._NEWLINE_Leta 1529 so grad po\xc5\xbegali Turki ob svojem prvem obleganju Dunaja. Bil je obnovljen in opremljen z linami za obrambo s pomo\xc4\x8djo topni\xc5\xa1tva. Leta 1606 je dobila grad baronica Anna, vendar je bil po njeni smrti grad zanemarjen. Leta 1685 je grad postal last grofa Ernsta R\xc3\xbcdigerja von Starhemberga. Nato je leta 1819 eden od njegovih potomcev, Ludwig Josef Gregor von Starhemberg, grad prodal grofu Franzu von Beroldingenu, ki ga je obnovil v 19. stoletju.  Dru\xc5\xbeina Beroldingen si je lastila grad do leta 1930, ko so posest in ru\xc5\xa1evine Sch\xc3\xb6nb\xc3\xbchel Aggstein  prodali grofu Oswaldu von Seilernu Aspanga.'