b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Grbec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Grbec se je rodil v \xc5\xa0kednju pri Trstu (danes je to \xc4\x8detrt, neko\xc4\x8d je bil samostojna vas) v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini leta 1889, v obdobju kulturnega (\xc5\xa1e posebno glasbenega) prebujanja Avstro-Ogrskega cesarstva._NEWLINE_Pri devetih letih se je za\xc4\x8del ukvarjati z glasbo, violino je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati pri bratrancu Lovru Sancinu, dirigentu mandolinske \xc5\xa1kedenjske skupine. Leta 1901 je prekinil svoj \xc5\xa1tudij, saj je bratranec umrl._NEWLINE_U\xc4\x8dil se je na magistralnih \xc5\xa1olah v Kopru (1904 - 1908), ki so jih obiskovali Italijani, Slovenci in Hrvati in so se tako izoblikovale napetosti med njimi: tiste med mladimi in konservatizmom avstrijske Vlade ter tiste med raznimi narodnostmi dijakov. Med mladimi so se raz\xc5\xa1irile tudi nove socialisti\xc4\x8dne ideje: v tistih letih so izvedeli ve\xc4\x8d socialnih manifestacij, kot na primer 1. maja 1907. Leta 1908 je Grbec organiziral stavko, vodil je dijake k ravnatelju in je bil med tistimi, ki so obiskali Trst in parlamentarca Otokarja Rybarja ter odvetnika Josipa Vilfana za to, da bi povpra\xc5\xa1ali podporo \xc4\x8dasopisa Edinosti. V Kopru se je Grbec vsesplo\xc5\xa1no u\xc4\x8dil glasbe: violine, klavirja, orgel in petja._NEWLINE_Leta 1908 se je vrnil v Trst, kjer je pri\xc4\x8del u\xc4\x8diti, v \xc5\xa1olskem letu 1908/1909 v doma\xc4\x8dem \xc5\xa0kednju, nato tri leta v Rojanu, ter potem spet v \xc5\xa0kednju, do leta 1926, ko je fa\xc5\xa1izem prepovedal italijanske \xc5\xa1ole s slovenskim u\xc4\x8dnim jezikom. Od leta 1908 dalje je za\xc4\x8del prepisovati ljudske pesmi in etnografski material Avstrijskega primorja (\xc5\xa0kedenj, okolica Trsta, \xc5\xa0kofije, Vipava, Postojna itd.) za ogromno zbirko ljudskih pesmi dr. Karla \xc5\xa0treklja. Tudi po izdaji tega dela je nadaljeval s svojim nata\xc4\x8dnim delom zbiranja etno-glasbe, kar je bilo potem izdano po Grb\xc4\x8devi smrti po naro\xc4\x8dila Pavleja Merk\xc3\xb9ja._NEWLINE_V letih 1910 - 1914 se je u\xc4\x8dil harmonije, kontrapunkta, fuge in analize oblik po Riemannovi metodi z u\xc4\x8diteljem Alojzijem Sancinom in, nato do leta 1927, s skladateljem Antoniem Smareglia. Vojna je prekinila \xc5\xa1tudije, vendar je nadaljeval s sodelovanjem z orkestrom._NEWLINE_Najverjetneje je s skladateljevanjem pri\xc4\x8del med obdobjem prve svetovne vojne: njegov najstarej\xc5\xa1i rokopis sega v februar 1916._NEWLINE_4. junija 1916 je bila v Narodnem domu uprizorjena "otro\xc5\xa1ka opera" z zborom v treh dejanjih "V kraljestvu pal\xc4\x8dkov", enostavna glasbena pravljica, ki pa v sebi skriva o\xc4\x8ditno satiro proti avstro-ogrski avtokraciji. Grbec je dokon\xc4\x8dal glasbeni del, medtem ko je za besedilo poskrbel Josip Ribi\xc4\x8di\xc4\x8d. To je bil zelo odmeven dogodek, ne samo, ker se je to zgodilo v vojnem obdobju, vendar tudi, ker je naenkrat sodelovalo \xc5\xa1tirideset otrok na odru. Predstava je imela izjemn uspeh, je imela \xc5\xa1tiri ponovitve in so jo uprizorili tudi v Ljubljani. Delo je bilo izdano leta 1922, imelo spet ponovitev na Hrva\xc5\xa1kem, v Sloveniji in spet v Trstu._NEWLINE_V povojnem \xc4\x8dasu je Grb\xc4\x8dev dom postal pravi kulturni center naselja, ki je privla\xc4\x8deval razne slovenske umetnike iz okolice (iz Trsta literate Josipa Ribi\xc4\x8di\xc4\x8da, Alberta in Karla \xc5\xa0iroka, pianista Sre\xc4\x8dka Kumarja in Gito Bortolotti, violinista Mirka Logarja in Karla Sancia, pevko Avrelijo Sancin ter skladatelja Bredo \xc5\xa0\xc4\x8dek in Karla Pahorja; iz Gorice glasbenika Marija Kogoja; iz Tomaja literata Stana Kosovela s sestro Karmelo (pianistko) in bratom Sre\xc4\x8dkom)._NEWLINE_Med prvimi Grb\xc4\x8devimi uradnimi izvedbi je tudi tista iz dne 20. maja 1919 za literarni in glasbeni ve\xc4\x8der Slovanske \xc4\x8ditalnice v Trstu. 15. decembra 1921 je bil v \xc5\xa0kednju prirejen pomemben ve\xc4\x8der, posve\xc4\x8den Ivanu Cankarju, s koncertom Ivana Grbca in Marija Kogoja, s sodelovanjem Milana Skrbin\xc5\xa1ka._NEWLINE_Leta 1921 je s Sre\xc4\x8dkom Kumarjem ustanovil me\xc5\xa1ani zbor "Zdru\xc5\xbeenja dru\xc5\xa1tev jugoslovanskih mojstrov Julijske krajine"\xc2\xa0ki je zdru\xc5\xbeeval \xc4\x8dlane iz Gorice, notranje Kranjske, Istre, ki je imel veliko koncertov v Avstrijskem primorju in turnejo v Italiji. Zdru\xc5\xbeenje je objavilo glasbeno zbirko in je priredilo te\xc4\x8daje, na katerih sta sodelovala Grbec in Kumar, do svojega konca, ki je bil posledica tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega prefektovega dekreta iz leta 1926. Za financiranje zborovskih dejavnosti je zdru\xc5\xbeenje pobiralo prispevke svojih 800 \xc4\x8dlanov._NEWLINE_Do leta 1928 je pisal za razli\xc4\x8dne slovenske \xc4\x8dasopise in revije iz Trsta: med njegovimi deli se lahko soo\xc4\x8damo tudi s hudimi kritikami proti umetnostnim izbiram in proti politi\xc4\x8dni in organizacijski nedejavnosti tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih glasbenih in\xc5\xa1titucij._NEWLINE_Ker je leta 1926 ostal brez slu\xc5\xbebe, se je ukvarjal z zasebnimi in\xc5\xa1trukcijami. V tistem obdobju sta se tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka socialni in kulturni prostor \xc5\xa1e bolj omejila: zaprli so slovenska dru\xc5\xa1tva, \xc5\xa1ole in slovenski tisk, medtem ko so u\xc4\x8ditelje preselili drugam po Italiji. Mnogi pa so izbrali emigracijo v Jugoslavijo, med temi tudi Grbec, ki se je leta 1932 preselil v Zagreb. V mestu je obiskoval Akademijo za glasbo in je v \xc5\xa1olskem letu 1933/1934 s Sre\xc4\x8dkom Kumarjem ustanovil revijo za mladinsko glasbo Grlica, ki je zdru\xc5\xbeevala umetnike in pedagoge iz cele Jugoslavije, s katerimi je dvignil kvaliteto mladinskega petja. Po dveh letih je bila revija ukinjena, saj je Grbec zapustil Zagreb, da bi delal v manj\xc5\xa1ih \xc5\xa1olah na Hrva\xc5\xa1kem. V Vukovarju (1934/1935) ter v Borovu (1936/1937) je ustanovil glasbeno \xc5\xa1olo, leta 1938 je v Bakarju ustanovil godbo na pihala._NEWLINE_Leta 1939 se je vrnil v Trst. S koncem vojne je ustavnovil otro\xc5\xa1ki pevski zbor, s katerim je sodeloval pri radijskih oddajah. Tako je okrepil svojo anga\xc5\xbeiranost v komponiranju skladb za otroke. 16. oktobra 1945 je bil vpoklican za u\xc4\x8ditelja in ravnatelja \xc5\xa1kedenjske \xc5\xa1ole. To funkcijo pa je izgubil 11. julija 1946. Razloga za to nimamo, najverjetneje zaradi nesoglasij z Zavezni\xc5\xa1ko voja\xc5\xa1ko upravo glede \xc5\xa1olskih organizacij. Spet je postal u\xc4\x8ditelj 1. maja 1947 v Ricmanjah, od 1. oktobra 1947 pa je nadaljeval s pou\xc4\x8devanjem v \xc5\xa0kednju, potem pri Sveti Ani (od februarja 1949), kjer je bil tudi \xc5\xa1olski upravnik, dokler se ni upokojil (1954)._NEWLINE_V teh letih je sodeloval in deloval tudi na Glasbeni matici v Trstu, pri kateri je spet o\xc4\x8dital umetnostno in organizacijsko neprimernost. Tem kritikam je sledila zapustitev tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke glasbene \xc5\xa1ole leta 1948._NEWLINE_Izrazito je pomagal tr\xc5\xbea\xc5\xa1kemu radiu in je napisal ve\xc4\x8d del s pesniki in po navdihu njihovih poezij (France Pre\xc5\xa1eren, Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Karel Destovnik-Kajuh, Sre\xc4\x8dko Kosovel), sodeloval je tudi z ljubljansko revijo Grlica, ki je leta 1953 prevzela slavo istoimenske revije iz dvajsetih let nazaj._NEWLINE_Leta 1954 se je upokojil. Tistega leta je izdal glasbeno zbirko in ustanovil otro\xc5\xa1ko revijo Galeb, ki izhaja v Trstu \xc5\xa1e danes, in jo vodil vse do smrti._NEWLINE_S komponiranjem je nadaljeval vse do svojih zadnjih let, ko se je ukvarjal tudi s sakralnimi temi. Veliko let se je ukvarjal s kantato za bariton in orkester Mornar, ki je bila po njegovem mnenju vi\xc5\xa1ek celega opusa._NEWLINE_Grb\xc4\x8dev opus obsega skupno 35 samospevov, 11 skladb za klavir, 117 skladb za zboro (med katerimi 82 za otro\xc5\xa1ki zbor), 6 otro\xc5\xa1kih oper ter 4 kantate._NEWLINE_1. junija 1980 je bila po njem poimenovana osnovna \xc5\xa1ola s slovenskim u\xc4\x8dnim jezikom v \xc5\xa0kednju. Na \xc5\xa1olskem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du je prisotno doprsje, posve\xc4\x8deno Grbcu, delo kiparja Zdenka Kalina. Po njem je poimenovano tudi slovensko kulturno dru\xc5\xa1tvo ter \xc5\xbeenski zbor, ki v dru\xc5\xa1tvu deluje.'