b'\n_START_ARTICLE_\nHenri Lefebvre\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHenri Lefebvre se je rodil v mestu Hagetmau v Franciji. Leta 1920 je diplomiral iz filozofije na pari\xc5\xa1ki univerzi. Do leta 1924 je sodeloval s Paulom Nizanom, Norbertom Gutermanom, Georgesom Fridermannom, Georgsem Politzerjem in Pierrom Morhangejem v filozofski skupini, kjer so iskali\xc2\xa0\xc2\xbbfilozofsko revolucijo\xc2\xab. Tako so pri\xc5\xa1i v stik z nadrealisti, dadaisti in drugimi, preden so se usmerili k Francoski komunisti\xc4\x8dni partiji._NEWLINE_Leta 1928 pridru\xc5\xbeil Francoski komunisti\xc4\x8dni partiji (PCF) in postal eden najpomembnej\xc5\xa1ih marksisti\xc4\x8dnih intelektualcev v drugi \xc4\x8detrtini 20. stoletja. Od leta 1944 do leta 1949 je bil direktor Radiodiffusion Fran\xc3\xa7aise, francoske radijske postaje v Toulousu. Med njegovimi deli je bil zelo vpliven anti-stalinisti\xc4\x8den tekst o dialektiki, Dialekti\xc4\x8dni materializem (1940). Sedem let kasneje je Lefebvre objavil svojo prvo izdajo Kritike vsakdanjega \xc5\xbeivljenja. V obdobju tridesetletnega sodelovanja v PCF-ju, je Lefebvre objavil ve\xc4\x8d kritik nasprotnih teoretikov, zlasti eksistencialistov, kot sta bila Nizan in Sartre. Ko je leta 1958 objavil kraj\xc5\xa1i spis z naslovom Aktualni problemi marksizma pa je bil iz partije dokon\xc4\x8dno izklju\xc4\x8den. Nekoliko je ironi\xc4\x8dno, da je bil sprva Lefebvre sam \xc4\x8dlan PCF-ja in deloval kot eden njenih najvidnej\xc5\xa1ih intelektualcev, kasneje pa je postal eden najvidnej\xc5\xa1ih kritikov njene politike._NEWLINE_Leta 1961 postal profesor sociologije na Univerzi v Strasburgu, preden je leta 1965 pri\xc4\x8del s svojim pou\xc4\x8devanjem na novi univerzi v Nanterru. Bil je eden najbolj spo\xc5\xa1tovanih profesorjev, mo\xc4\x8dno je tudi vplival na \xc5\xa1tudentski upor v maju 1968. Lefebvre je predstavil koncept pravice do mesta v svoji knjigi Le Droit \xc3\xa0 la ville iz leta 1968. Zatem se je Lefebvre posvetil pisanju del o mestih, urbanizmu in prostoru, izdal je celo knjigo La production de l\'espace (1974), ki je postaal eno najbolj vplivnih in najpogosteje citiranih del urbanisti\xc4\x8dne teorije. Lefebvre je do sedemdesetega leta starosti objavil tudi nekaj prvih kriti\xc4\x8dnih izjav o delu poststrukturalistov, zlasti Foucaulta._NEWLINE_Lefebvre je umrl leta 1991. V svoji ne\xc4\x8dlanski listi je revija Radical Philosophy po\xc4\x8dastila njegovo dolgo in kompleksno kariero in vpliv:_NEWLINE__NEWLINE_    "Najbolj plodni francoski marksisti\xc4\x8dni intelektualec je umrl v no\xc4\x8di iz 28. na 29. junij 1991, manj kot \xc5\xa1tirinajst dni po svojem devetdesetem rojstnem dnevu. V svoji dolgi karieri je njegovo delo mo\xc4\x8dno pripomoglo k razvoju ne le filozofije, temve\xc4\x8d tudi sociologije, geografije, politi\xc4\x8dnih znanosti in literarne kritike."\n_START_SECTION_\nKritika vsakdanjega \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nEden od Lefebvrovih najpomembnej\xc5\xa1ih prispevkov je zamisel o "kritiki vsakdanjega \xc5\xbeivljenja", ki jo je razvijal v tridesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Lefebvre dialekti\xc4\x8dno opredeljuje vsakdanje \xc5\xbeivljenje kot prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de "iluzije in resnice, mo\xc4\x8di in nemo\xc4\x8di, prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de sektorja, ki ga \xc4\x8dlovek nadzira, in sektorja, ki ga ne nadzoruje". Vsakdanjih je bil v kratkem prostor, v katerem se je zgodilo vse \xc5\xbeivljenje, in med katerim so se odvijale vse razdrobljene dejavnosti. To je bil preostanek. Medtem ko se je tema pojavila v mnogih delih Lefebvrovih delih, je bila najbolj poudarjena v njegovi \xc5\xa1tudiji, ki je iz\xc5\xa1la v treh delih, vsak izmed teh delov kot svoja samostojna izdaja. Iz\xc5\xa1li so v letih 1947, 1961 in 1981. Lefebvre je trdil, da je vsakdanje \xc5\xbeivljenje v primerjavi s tehnologijo in produkcijo slabo razvito, poleg tega pa se je v sredini 20. stoletja kapitalizem spremenil tako, da se je vsakodnevno \xc5\xbeivljenje koloniziralo - spremenilo v obmo\xc4\x8dje \xc4\x8diste porabe. Na tem podro\xc4\x8dju vsakdanjega \xc5\xbeivljenja (dolg\xc4\x8dasa), ki ga vsi do\xc5\xbeivljajo v dru\xc5\xbebi ne glede na razred ali posebnost. Obljuba o prostem \xc4\x8dasu lahko pripelje do revolucije posameznikovega vsakdanjega \xc5\xbeivljenja. To je bilo klju\xc4\x8dnega pomena za Lefebvreja, ker je v vsakdanjem \xc5\xbeivljenjeju videl kapitalizem, ki se je le \xc5\xa1e \xc5\xa1iril. Brez revolucije vsakdanjega \xc5\xbeivljenja bi kapitalizem \xc5\xa1e naprej zmanj\xc5\xa1eval kakovost in zaviral dejansko samoizra\xc5\xbeanje. Kritika vsakdanjega \xc5\xbeivljenja je bila klju\xc4\x8dnega pomena, ker je bilo zanj le z razvojem pogojev \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja, ne z abstraktnim nadzorom produktivnih sil, obstajal na\xc4\x8din, da bi ljudje lahko dosegli konkreten utopi\xc4\x8dni obstoj._NEWLINE_Lefebvrovo delo o vsakdanjem \xc5\xbeivljenju je bilo zelo vplivno v francoski teoriji, zlasti za situatiste in politiko (npr. za upore \xc5\xa1tudentov maja 1968). Treta izdaja je nedavno vplivala na znanstvenike o digitalni tehnologiji in informacijah v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu, ker ima del, ki se nana\xc5\xa1a na to temo.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nLa vie quotidienne dans le monde moderne (1968)_NEWLINE_Le droit \xc3\xa0 la ville (1968)_NEWLINE_Du rural \xc3\xa0 l\'urbain (1970)_NEWLINE_La r\xc3\xa9volution urbaine (1970)_NEWLINE_La production de l\'espace (1974)_NEWLINE_V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino sta prevedeni zgolj dve Lefebvrovi deli, to sta Misel Karla Marxa in Produkcija prostora.'