b'\n_START_ARTICLE_\nJakob Alja\xc5\xbe\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJakob Alja\xc5\xbe je bil sin kaj\xc5\xbearja Antona Alja\xc5\xbea iz Zavrha pod \xc5\xa0marno goro in njegove \xc5\xbeene Elizabete, \xc5\xa0pele Jarc. Bil je \xc5\xa1esti izmed desetih Ba\xc4\x8dnikovih otrok. Po ljudski \xc5\xa1oli v Smledniku je \xc5\xa1olanje nadaljeval na ljubljanski normalki, potem pa v nem\xc5\xa1ki gimnaziji prav tako v Ljubljani. Leta 1866 je od\xc5\xa1el \xc5\xa1tudirat na Dunaj, kjer se je ukvarjal s starimi jeziki (gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in staro cerkveno slovan\xc5\xa1\xc4\x8dino). \xc5\xbdelel je postati profesor, a mu je to o\xc4\x8detova smrt prepre\xc4\x8dila, saj ga dru\xc5\xbeina pri \xc5\xa1tudiju ni mogla ve\xc4\x8d podpirati. Na materino \xc5\xbeeljo je tako opravil bogoslu\xc5\xbeje in bil 31. julija 1871 posve\xc4\x8den v novoma\xc5\xa1nika. Do leta 1880 je slu\xc5\xbeboval v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du, nato je bil \xc5\xbeupnik na Dobravi pri Kropi, leta 1889 pa je pri\xc4\x8del s slu\xc5\xbebo na Dovjem, kjer je ostal do smrti leta 1927._NEWLINE_Alja\xc5\xbe je imel pomembno vlogo pri razvoju slovenskega planinstva. Za gore se je zanimal \xc5\xbee v rani mladosti, kot dijak se je povzpel na Blego\xc5\xa1, Kum in Stor\xc5\xbei\xc4\x8d, ko pa je bil kaplan v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du pa \xc5\xa1e na Begunj\xc5\xa1\xc4\x8dico. Leta 1880 je pri\xc5\xa1el kot \xc5\xbeupnik na Srednjo Dobravo pri Kropi, kjer se je seznanil z gorami v Julijcih. Franc Skumavec - \xc5\xa0merc ga je vodil na Triglav, kjer sta preno\xc4\x8dila v De\xc5\xbemanovi ko\xc4\x8di. Leta 1889 je pri\xc5\xa1el Alja\xc5\xbe za \xc5\xbeupnika v Dovje, kjer se je pri\xc4\x8del udejstvovati v gorah, seznanil se je namre\xc4\x8d z nacionalisti\xc4\x8dno usmeritvijo Nem\xc5\xa1ko-avstrijskega planinskega dru\xc5\xa1tva (kranjska sekcija).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nJakob Alja\xc5\xbe je dolgo gojil misel, da bi na vrhu Triglava postavil majhen stolp, ki bi slu\xc5\xbeil kot planinsko zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Pozimi 1894/1895 je v \xc5\xbeupnijski sobi na Dovjem sam izdelal na\xc4\x8drt stolpa in ga za\xc4\x8drtal s kredo na tla. Kot \xc5\xbeupnik na Dovjem in planinec je za en goldinar kupil vrh Triglava, s tem pa si je zagotovil pravno nesporno gradnjo skromnega zaveti\xc5\xa1\xc4\x8da, imenovanega Alja\xc5\xbeev stolp na vrhu Triglava. Gradnjo stolpa je zaupal Antonu Belcu iz \xc5\xa0entvida pri Ljubljani. Ta je izdelal stolp iz \xc5\xa1estih delov, ki so jih z vlakom prepeljali v Mojstrano, nato pa jih je 6 nosa\xc4\x8dev v enem tednu znosilo na Triglav. Stolp so postavili v petih urah, dne 7. avgust 1895. Vse stro\xc5\xa1ke izdelave, 300 goldinarjev, je prevzel Jakob Alja\xc5\xbe. Nakup zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in izgradnja stolpa sta Alja\xc5\xbeu prinesla pravi pravdarski spopad z nem\xc5\xa1kimi organizacijami, ki so se ga lotile s trditvijo, da je ob izgradnji stolpa uni\xc4\x8dil podzemno triangulacijsko to\xc4\x8dko prvega reda. Z obto\xc5\xbebami so \xc5\xbeeleli dose\xc4\x8di podrtje stolpa, a se je Alja\xc5\xbe obto\xc5\xbebam uprl.\xc2\xa0Obravnava je trajala pol leta, zasli\xc5\xa1evali pa so kmete, planince, lovce in vodnike. Alja\xc5\xbe je trdil, da je civilni in\xc5\xbeenir postavil na vrhu Triglava leseno piramido za meritve, ki pa je bila zaradi vremena kmalu uni\xc4\x8dena. _NEWLINE_Njegovo zgodbo sta potrdila tudi Janez Klinar - Po\xc5\xbeganc in Gregor Legat. To so potrdili tudi na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du. Dogovorili pa so se, da se pod stolp zakoplje \xc5\xa1katlo s pergamentom, ki bo slu\xc5\xbeila kot resni\xc4\x8dna triangulacijska to\xc4\x8dka. Tako pa bi pre\xc5\xa1el stolp pod cesarsko varstvo. Kasneje je Jakob Alja\xc5\xbe predal stolp Slovenskemu planinskemu dru\xc5\xa1tvu. _NEWLINE_Bil je tudi pobudnik in graditelj drugih planinskih objektov: Alja\xc5\xbeevega dom_NEWLINE_a v Vratih ter kapele in ko\xc4\x8de na Kredarici, zavarovane planinske poti med Malim in Velikim Triglavom in Tomin\xc5\xa1kove poti iz Vrat na Kredarico. Njegovo delo je tudi Stani\xc4\x8devo zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de tik pod vrhom Triglava. Septembra, po odprtju stolpa, je bil Jakob Alja\xc5\xbe ponovno na Triglavu, kjer je iskal primerno mesto za ko\xc4\x8do. Z izbiro mesta ko\xc4\x8de je povezana zgodba, da naj bi Jakob Alja\xc5\xbe pri spustu obsedel na Malem Triglavu in na Kredarici zagledal dva gamsa, tako se je odlo\xc4\x8dil, da ko\xc4\x8do postavi na Kredarici. 9. septembra leta 1895 je podpisal kupno pogodbo z ob\xc4\x8dinama Dovje in Mojstrana, za ve\xc4\x8d oralov je od\xc5\xa1tel 5 goldinarjev. Ko\xc4\x8da je bila slavnostno odprta 10. avgusta 1896. Kapela ob ko\xc4\x8di je bila posve\xc4\x8dena Lur\xc5\xa1ki Materi bo\xc5\xbeji. Tudi zaradi ko\xc4\x8de in kapele se je Alja\xc5\xbe zapletel v to\xc5\xbebe z Nemci, ki pa so postopek izgubili._NEWLINE_Istega leta kot ko\xc4\x8da na Kredarici je bila postavljena tudi ko\xc4\x8da v Vratih. Tudi to ko\xc4\x8do je financiralo Slovensko planinsko dru\xc5\xa1tvo. Ko\xc4\x8da naj bi slu\xc5\xbeila kot zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de tistim, ki bi hoteli na Triglav \xc4\x8dez Prag._NEWLINE_Njegovo vsestransko delovanje se je raz\xc5\xa1irilo tudi na skladateljevanje. Njegovi najbolj znani pesmi sta\xc2\xa0\xc2\xbbOj, Triglav, moj dom\xc2\xab, ki jo je uglasbil leta 1896, objavil pa v svoji \xc2\xbbSlovenski pesmarici II\xc2\xab leta 1900. Besedilo pa je \xc5\xbee leta 1894 napisal \xc5\xbeupnik Matija Zemlji\xc4\x8d iz Gornje Radgone in ga  v istem letu objavil v rokopisnem bogoslovnem glasilu \xc2\xbbLipica\xc2\xab v Mariboru, kjer je takrat slu\xc5\xbeboval. Druga taka pa je iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine prevedena bo\xc5\xbei\xc4\x8dna pesem\xc2\xa0\xc2\xbbSveta no\xc4\x8d\xc2\xab. Uglasbil je tudi nekaj pesmi Simona Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da._NEWLINE_Na Dovjem so postavili njegov kip, ki ka\xc5\xbee proti Triglavu, v njegovi rojstni vasi je prav tako spominsko obele\xc5\xbeje._NEWLINE_Banka Slovenije je v njegov spomin izdala jubilejne kovance za 5, 500 in 5000 tolarjev.'