b'\n_START_ARTICLE_\nRadaniti\n_START_PARAGRAPH_\nRadaniti (hebrejsko: edn. \xd7\xa8\xd7\x93\xd7\x94\xd7\xa0\xd7\x99 [Radhani], mn. \xd7\xa8\xd7\x93\xd7\x94\xd7\xa0\xd7\x99\xd7\x9d [Radhanim]; arabsko: \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb1\xd8\xb0\xd9\x86\xd9\x8a\xd8\xa9 [ar-Ra\xc3\xb0aniyya]) so bili srednjeve\xc5\xa1ki judovski trgovci. \xc5\xa0e vedno ni jasno, ali se naziv radaniti, ki se pojavlja samo v nekaterih primarnih virih, nana\xc5\xa1a na neko zdru\xc5\xbeenje oziroma ceh judovskih trgovcev ali pa na vse judovske trgovce, ki so trgovali v transevrazijski trgovini. V trgovanju med kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim zahodom in islamskim vzhodom so v srednjem veku pribli\xc5\xbeno od leta 500 do 1000 imeli glavno vlogo prav Judje in prav po njihovi zaslugi se je ohranilo mnogo trgovskih poti, ki so nastale v Rimskem cesarstvu. Njihova trgovska mre\xc5\xbea je pokrivala ve\xc4\x8dino Evrope, severno Afriko, Bli\xc5\xbenji vzhod, Srednjo Azijo ter dele Indije in Kitajske.\n_START_SECTION_\nNastanek imena\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda "radanit" ima lahko ve\xc4\x8d izvorov. Mnogi strokovnjaki, med katerimi sta tudi Barbier de Meynard in Moshe Gil, so prepri\xc4\x8dani, da se beseda nana\xc5\xa1a na pokrajino v Mezopotamiji, ki se je v takratnih arabskih in hebrejskih spisih imenovala "de\xc5\xbeela Radan". Drugi poznavalci trdijo, da je beseda nastala iz imena mesta Raj (Rhadanes) v severni Perziji. Cecyl Roth in Claude Cahen trdita enako za dolino reke Rone v Franciji, ki se v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini imenuje Rhodanus. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de radanitske trgovine je bilo po njunem mnenju v Franciji, saj so se tam za\xc4\x8dele vse trgovske poti. Ena od naslednjih trditev pravi, da izhaja iz perzijskih besed rah, ki pomeni "cesta ali pot" in d\xc4\x81n, ki pomeni "tisti, ki v\xc3\xa9 ali pozna". Beseda radan(it) torej pomeni "tisti, ki pozna pot".\n_START_SECTION_\nDejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDejavnosti radanitov je dokumentiral Abu-il Kasim Ubabdalah ibn Abdalah ibn Hordabeh, direktor policije in po\xc5\xa1te v provinci D\xc5\xbeibal v zahodnem Iranu, ki je bil v slu\xc5\xbebi abasidskega kalifa al-Mu\'tamida (vladal 869-885). Ibn Hordabeh jih je opisal v Knjiga poti in kraljestev (Kitab al-Masalik wal-Mamalik), ki je nastala verjetno okrog leta 870. Radanite je opisal kot izobra\xc5\xbeene trgovce, ki so govorili po ve\xc4\x8d jezikov. Orisal je tudi \xc5\xa1tiri glavne trgovske poti, ki so jih uporabljali na svojih potovanjih. Vse \xc5\xa1tiri poti so se za\xc4\x8dele v dolini Rone in se kon\xc4\x8dale na Kitajskem. Trgovali so predvsem z dobrinami, ki so zasedle malo prostora in so prina\xc5\xa1ale velik dobi\xc4\x8dek. Mednje so spadale za\xc4\x8dimbe, di\xc5\xa1ave, drago kamenje in svila. Preva\xc5\xbeali so tudi olje, kadilo, jekleno oro\xc5\xbeje, krzno in su\xc5\xbenje, predvsem slovanske sakalibe.\n_START_SECTION_\nZgodovinski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nIslamske dr\xc5\xbeave na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in severni Afriki ter kr\xc5\xa1\xc4\x8danska kraljestva v Evropi so v zgodnjem srednjem veku pogosto prepovedovala vstop nasprotnikovih trgovcev v svoja pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, gusarji obeh strani pa so lahko po mili volji plenili nasprotnikove trgovske ladje. Radaniti so v teh sporih ostali nevtralni, zato so lahko brez ovir komunicirali in trgovali z dr\xc5\xbeavami od starega Rimskega cesarstva do Daljnjega vzhoda. Zaradi dohodkov, ki jih je trgovanje z njimi prina\xc5\xa1alo, so v zgodnjem karolin\xc5\xa1kem kraljestvu v Franciji pa tudi v muslimanskem svetu u\xc5\xbeivali \xc5\xa1tevilne privilegije, kar je pogosto vznemirjalo lokalne cerkvene oblasti._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina prometa med Evropo in vzhodno Azijo je v tistem \xc4\x8dasu potekala preko perzijskih in drugih srednjeazijskih posrednikov, radaniti pa so bili med prvimi, ki so vzpostavili trgovsko mre\xc5\xbeo od zahodne Evrope do vzhodne Azije. \xc5\xa0e bolj presenetljivo je, da je trgovina potekala redno \xc5\xbee nekaj stoletij preden sta Marko Polo in ibn Batuta prinesla v Evropo oziroma islamski svet zgodbe s svojih potovanj na Orient. Za svoja potovanja sta oba uporabljala ute\xc4\x8dene poti, ki so jih uporabljali tudi radaniti._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina zgodovinarjev je prepri\xc4\x8dana, da so kitajsko umetnost izdelave papirja v Evropo prinesli arabski trgovci, ki so se do skrivnosti dokopali od vojnih ujetnikov, zajetih v bitki pri Talasu, mnogo pa je tudi takih, ki so prepri\xc4\x8dani, da so skrivnost izdelave papirja na Zahod prinesli radaniti. Trgovec Jo\xc5\xbeef iz \xc5\xa0panije, verjetno radanit, je po trditvah nekaterih virov v Evropo prinesel arabsko indijske \xc5\xa1tevilke, ki so jih takrat uporabljali v Indiji. Judovske skupnosti so za prenos velikih vsot denarja najkasneje v klasi\xc4\x8dnem obdobju prve uvedle kreditna pisma, s \xc4\x8demer so zmanj\xc5\xa1ale nevarnost finan\xc4\x8dnih izgub. Sistem so dodelali in mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irili srednjeve\xc5\xa1ki trgovci, med katerimi so bili tudi radaniti. Radaniti so bili verjetno tudi med ustanovitelji prvih bank, ki so nastale v poznem srednjem in zgodnjem novem veku._NEWLINE_Nekateri strokovnjaki so prepri\xc4\x8dani, da so radaniti igrali pomembno vlogo pri spreobrnitvi Hazarov v judaizem in ustanavljanju judovskih kolonij ob njihovih trgovskih poteh v Evropi, Srednji Aziji, na Kitajskem in v Indiji._NEWLINE_Radanite poleg ibn Hordabeha omenja samo nekaj redkih virov. V zgodnjem 10. stoletju jih omenja Ibn al-Faqih v svoji Knjigi dr\xc5\xbeav (Kitab al-Baldan), vendar ve\xc4\x8dina njegovih informacij zvira iz ibn Hordabehovega dela. Drug vir je knjiga Sefer ha-Dinim, opis potovanj Jehuda ben Meirja iz Mainza. V knjigi sta kot trgovski postaji ob radanitski trgovski poti omenjena Przemy\xc5\x9bl in Kijev. V zgodnjem 12. stoletju je francoski judovski trgovec Izak Dorbelo napisal, da je z radanitskimi trgovci potoval do Poljske.\n_START_SECTION_\nPropad\n_START_PARAGRAPH_\nPropad dinastije Tang na Kitajskem leta 908 in uni\xc4\x8denje Hazarskega kaganata kak\xc5\xa1nih \xc5\xa1estdeset let kasneje sta v notranji Evraziji ter na Kavkazu in Kitajskem povzro\xc4\x8dila kaos. Trgovske poti so postale nestabilne in nevarne, stanje pa so \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ali tur\xc5\xa1ki vpadi v Perzijo in Srednji vzhod. Trgovanje po svilni cesti za nekaj stoletij prekinilo. Drobljenje islamskega in v manj\xc5\xa1i meri tudi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega sveta na majhne dr\xc5\xbeave sta dala ve\xc4\x8d prilo\xc5\xbenosti tudi nejudovskim trgovcem. V tem obdobju se je za\xc4\x8del vzpon italijanskih trgovskih mestnih dr\xc5\xbeavic Genove, Benetk, Pise in Amalfija, ki so imele radanite za neza\xc5\xbeeleno konkurenco._NEWLINE_Radanitska trgovska mre\xc5\xbea je propadla, kar je izredno prizadelo gospodarstvo Evrope. V 10. stoletju so z evropskega tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da popolnoma izginile tudi mnoge za\xc4\x8dimbe, ki so se redno uporabljale od zgodnjega srednjega veka. Trgovina z za\xc4\x8dimbami je bila namre\xc4\x8d v ve\xc4\x8djem delu Evrope skoraj izklju\xc4\x8dno v rokah judovskih trgovcev.'