b"\n_START_ARTICLE_\nJoseph J\xc3\xa9r\xc3\xb4me Lefran\xc3\xa7ois de Lalande\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKot mladeni\xc4\x8d je de Lalande \xc5\xa1tudiral pravo, vendar je stanoval blizu nekega observatorija, in to mu je razvnelo duha. Pravo je dokon\xc4\x8dal, vendar poklica ni opravljal. Ukvarjal se je z merjenjem Lunine paralakse. Leta 1751 je \xc5\xa1el v Berlin opazovat Lunino paralakso, medtem ko so na jug z istim namenom poslali de Lacaillea. Bil je Clairautov pomo\xc4\x8dnik, ki je leta 1757 ponovil Halleyjeve ra\xc4\x8dune in pri tem upo\xc5\xa1teval tudi vplive drugih planetov. Uporabil je matemati\xc4\x8dne metode, ki jih je 8 let prej izpopolnjeval prav z namenom, da bi se lahko spopadel z nekaterimi astronomskimi problemi. Skupaj s Hortense Lepaute sta se 6 mesecev s polnim delovnim \xc4\x8dasom ukvarjala s Clairautovimi ra\xc4\x8duni. _NEWLINE_Leta 1762 je de Lalande postal profesor astronomije na Francoskem kolegiju (Coll\xc3\xa8ge de France), leta 1795 pa peti predstojnik Pari\xc5\xa1kega observatorija. Nasledil ga je M\xc3\xa9chain. De Lalande se je veliko \xc4\x8dasa ukvarjal s sestavljanjem velikega zvezdnega kataloga s 47.000 zvezdami, pri \xc4\x8demer je izmeril lege nekaj tiso\xc4\x8d zvezd. Objavil ga je leta 1801 z naslovom Histoire celeste fran\xc3\xa7aise. Za eno izmed zvezd, zabele\xc5\xbeeno kot Lalande 21185, se je nazadnje izkazalo, da je tretja najbli\xc5\xbeja Soncu in ena tistih, za katere je v sredini 20. stoletja van de Kampov observatorij odkril, da imajo planet. Danes je peta najbli\xc5\xbeja Soncu, oddaljena 8,29 sv. l. Pred njo so samo vse tri Kentavre, Proksima, \xce\xb1 A in \xce\xb1 B, (4,22, 4,36 sv. l.), Barnardova zvezda, 5,96 sv. l., Teegardnova zvezda, 7,5 sv. l. in Wolf 359, 7,78 sv. l. _NEWLINE_Pri svojih opazovanjih je najprej 8. in potem \xc5\xa1e 10. maja 1795 zabele\xc5\xbeil lego Neptuna. Ni se zavedal, da to ni bila zvezda. Bil je velik popularizator astronomije in je napisal vse astronomske prispevke za Diderotovo Enciklopedijo (L'Encyclop\xc3\xa9die). Leta 1796 je v Capetownu opazoval prehod Venere preko Sonca. Leta 1798 je poletel z balonom in pozneje predlagal, kako izbolj\xc5\xa1ati padala._NEWLINE_De Lalande si je dopisoval z Jurijem Vego._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dlan prostozidarske lo\xc5\xbee Lovski rog iz Westminstra, pozneje pa je bil med ustanovitelji lo\xc5\xbee Devet sester._NEWLINE_Bil je med ustanovnimi \xc4\x8dlani Urada za dol\xc5\xbeine (Bureau des longitudes) leta 1795.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska akademija znanosti je med letoma 1802 in 1970 za znanstvene dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju astronomije na njegovo pobudo podeljevala Lalandovo nagrado.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje krater Lalande na Luni in asteroid glavnega pasu 9136 Lalande."