b'\n_START_ARTICLE_\nBoyjeva ploskev\n_START_PARAGRAPH_\nBoyjeva ploskev je imerzija (potopitev, ugreznjenje) realne projektivne ravnine v trirazse\xc5\xbeni prostor._NEWLINE_Ploskev je leta 1901 odkril nem\xc5\xa1ki matematik in fizik Werner Boy (1879 \xe2\x80\x93 1914) po nasvetu nem\xc5\xa1kega matematika Davida Hilberta (1862 \xe2\x80\x93 1943)._NEWLINE_Boyjeva ploskev nima robov in ima samo eno stran. Podobna je Kleinovi steklenici, \xc4\x8deprav je od nje topolo\xc5\xa1ko razli\xc4\x8dna. Topolo\xc5\xa1ko je ekvivalentna rimski ploskvi in stisnjenemu torusu. Ti dve ploskvi nimata singularnosti, ampak sekata samo sebe. Boyjeva ploskev je neorientabilna. Boyjevo ploskev dobimo tudi tako, da pritrdimo M\xc3\xb6biusov trak na rob diska ._NEWLINE_Mnogo la\xc5\xbeje si predstavljamo Kleinovo steklenico kot pa Boyjevo ploskev. Vsak meridian Boyjeve ploskve je sredi\xc5\xa1\xc4\x8dna \xc4\x8drta ozkega M\xc3\xb6biusovega traku._NEWLINE_Ekvator Boyjeve ploskve je druga\xc4\x8dna oblika obi\xc4\x8dajnega M\xc3\xb6biusovega traku. Ta trak bi bil trikrat polovi\xc4\x8dno zasukan in ne samo enkrat, tako kot pri obi\xc4\x8dajnem M\xc3\xb6biusovem traku .\n_START_SECTION_\nNastanek Boyjeve ploskve\n_START_PARAGRAPH_\nNa naslednji sliki je prikazan nastanek Boyjeve ploskve.\n_START_SECTION_\nSimetrija Boyjeve ploskve\n_START_PARAGRAPH_\nBoyjeva ploskev ima trikratno simetrijo. To pomeni, da nam vsak obrat za 120\xc2\xb0 okoli osi da ploskev, ki izgleda enako. Boyjevo ploskev lahko razre\xc5\xbeemo na tri skladne kose.'