b'\n_START_ARTICLE_\nFeti\xc5\xa1izem\n_START_PARAGRAPH_\nFeti\xc5\xa1 (izvira iz francoske besede f\xc3\xa9tiche, ki prihaja iz portugalske besede feiti\xc3\xa7o; ta pa ima korenine v latinski besedi facticius, "umeten" and facere, "izdelati") je predmet, ki naj bi imel nadnaravne mo\xc4\x8di, ali natan\xc4\x8dneje, predmet \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke izdelave, ki naj bi imel mo\xc4\x8d nad ljudmi. Feti\xc5\xa1izem je pravzaprav kulturolo\xc5\xa1ko pripisovanje pripadajo\xc4\x8de vrednosti ali mo\xc4\x8di predmetu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSprva so Portugalci razvili koncept feti\xc5\xa1izma, ko so se nana\xc5\xa1ali na predmete, ki so jih uporabljali verski kulti domorodcev v Zahodni Afriki._NEWLINE_Leta 1825 je Auguste Comte uporabil ta koncept v svoji teoriji evolucije religije, kjer je feti\xc5\xa1izem postavil za najzgodnej\xc5\xa1o stopnjo verstva, sledita pa mu politeizem in monoteizem. Skupaj tvoijo prvo stopnjo njegovega Zakona o treh stopnjah._NEWLINE_Etnografija in antropologija med feti\xc5\xa1e uvr\xc5\xa1\xc4\x8data tudi nekatere artefakte monoteisti\xc4\x8dnih verstev, na primer Sveti kri\xc5\xbe in hostije._NEWLINE_V 19. in 20. stoletju sta Tylor in McLennan, zgodovinarja verstev, zapisala, da koncept feti\xc5\xa1izma preusmerja pozornost z odnosa med \xc4\x8dlovekom in Bogom na odnos med \xc4\x8dlovekom in predmeti, zaradi \xc4\x8desar so se uveljavili napa\xc4\x8dni vzorci posledi\xc4\x8dnosti naravnih dogodkov. Zgodovinsko in sociolo\xc5\xa1ko gledano, je bil to zanju osrednji problem.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nV teoriji je feti\xc5\xa1izem prisoten v vseh verstvih, a uporaba koncepta v verskih \xc5\xa1tudijah izvira iz preu\xc4\x8devanja tradicionalnih verstev Zahodne Afrike in vzhodnoafri\xc5\xa1kega vuduja._NEWLINE_Kri se mnogokrat \xc5\xa1teje za posebej mo\xc4\x8dan feti\xc5\xa1 ali sestavni del feti\xc5\xa1ev, poleg drugih predmetov in snovi, kot so kosti, krzno, kremplji, perje, dragi kamni, voda iz dolo\xc4\x8denih krajev, dolo\xc4\x8dene vrste rastlin in les.\n_START_SECTION_\nPosvetni feti\xc5\xa1izem\n_START_PARAGRAPH_\nV 19. stoletju sta se pojavili dve teoriji feti\xc5\xa1izma izven verske sfere. Prva je bila Marxova ideja o feti\xc5\xa1u udobja, v katerem predmeti narekujejo dru\xc5\xbebene dejavnosti, ki jih proizvajajo. Druga teorija je bila delo Alfreda Bineta, ki je skoval izraz spolni feti\xc5\xa1izem, kjer predmet nadomesti \xc4\x8dloveka kot spolni objekt. U\xc4\x8denjaki so odtlej razvijali teoriji in s tem vplivali na antropolo\xc5\xa1ko razumevanje feti\xc5\xa1izma nasploh.'