b'\n_START_ARTICLE_\nStonoge\n_START_SECTION_\nZgradba telesa\n_START_PARAGRAPH_\nGlavi sledi dolg in enakomerno \xc4\x8dlenjen trup s \xc4\x8dlenkastimi nogami. Na vseh segmentih, razen zadnjega, je po en par \xc4\x8dlenjenih nog. \xc5\xa0tevilo segmentov in nog je pri razli\xc4\x8dnih vrstah razli\xc4\x8dno, vendar je \xc5\xa1tevilo parov nog vedno neparno. Na glavi imajo par dolgih, \xc4\x8dlenkastih tipalnic in dva ali tri pare \xc4\x8deljusti. Majhne o\xc4\x8di so gru\xc4\x8dasto name\xc5\xa1\xc4\x8dene in so po vsej verjetnosti nastale z razpadom sestavljenih o\xc4\x8di. _NEWLINE_Dihajo s cevastimi vzdu\xc5\xa1nicami (trahejami), ki so z zunanjostjo povezane s stigmami, name\xc5\xa1\xc4\x8denimi vzdol\xc5\xbe telesa. Srce je dolgo, cevasto, s sr\xc4\x8dnimi re\xc5\xbeami skoraj v vsakem \xc4\x8dlenu. \xc5\xbdiv\xc4\x8devje je lestvi\xc4\x8dasta trebu\xc5\xa1nja\xc4\x8da, po en par ganglijev je skoraj v vsakem \xc4\x8dlenu. _NEWLINE_Izlo\xc4\x8dala so sestavljena iz enega ali dveh parov Malpighijevih cevk. Spolne odprtine imajo nekatere stonoge na sprednjem delu telesa, druge pa zadaj. Spola sta lo\xc4\x8dena. Obstaja tudi spolni dimorfizem.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nStonoge so kopenske \xc5\xbeivali in so zelo pogoste v prsti.\n_START_SECTION_\nStrige\n_START_PARAGRAPH_\nStrige so hrbtno-trebu\xc5\xa1no splo\xc5\xa1\xc4\x8dene stonoge. Na telesnih \xc4\x8dlenih je po en par nog, vendar ne prav na vseh. So hitri plenilci. Svojo \xc5\xbertev zastrupijo tako, da vanjo zasadijo par srpastih \xc4\x8deljustnih no\xc5\xbeic. To je preoblikovan prvi par nog, v katerih se kon\xc4\x8dujejo izvodila strupenih \xc5\xbelez. Lovijo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, de\xc5\xbeevnike, pol\xc5\xbee in druge manj\xc5\xa1e \xc5\xbeivali. Imajo \xc5\xa1tevilne pik\xc4\x8daste o\xc4\x8di, ki so razporejene v dveh skupinah obstransko na glavi.\n_START_SECTION_\nDvojnonoge\n_START_PARAGRAPH_\nDvojnonoge ali ka\xc4\x8dice so v prerezu okrogle ali nekoliko splo\xc5\xa1\xc4\x8dene. Te po\xc4\x8dasne \xc5\xbeivali se v prsti hranijo z odmrlimi rastlinskimi delci, podgobjem itd. ter pomembno sodelujejo pri tvorbi prsti. Telo sestavljajo dvojni \xc4\x8dleni, ki so nastali pri predniki dvojnonog z zlivanjem po dveh in dveh \xc4\x8dlenov. Zato sta na vsakem dvojnem \xc4\x8dlenu dva para nog in dihalnic, v notranjosti pa dva para cevastih zra\xc4\x8dnic in \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih vozlov.\n_START_SECTION_\nMalonoge\n_START_PARAGRAPH_\nMalonoge so drobne belkaste stonoge brez o\xc4\x8di, dolge do 2\xc2\xa0mm. Namesto o\xc4\x8di imajo psevdocele, ki so zelo ob\xc4\x8dutljivi za svetlobo.\n_START_SECTION_\nDrobnono\xc5\xbeke\n_START_PARAGRAPH_\nDrobnono\xc5\xbeke so brez o\xc4\x8di, bele in do 10\xc2\xa0mm dolge \xc5\xbeivali. Imajo 12 parov nog in na koncu telesa cerka s predilnimi \xc5\xbelezami.'