b"\n_START_ARTICLE_\nJoyce Maynard\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMaynardova je odrasla v Durhamu, New Hampshire, in obiskovala \xc5\xa1olo Oyster River School District in kasneje Akademijo Philips Exeter. Zelo zgodaj je prejela priznanje za svoje delo, saj je v letih 1966, 1967, 1968, 1970 in 1971 osvojila \xc5\xa1tudentsko pisateljsko nagrado The Scholastic Art & Writing Awards. Kot mladenka je redno objavljala v reviji Seventeen. Leta 1971 se je vpisala na Univerzo Yale in nabor svojega pisanja poslala urednikom revije The New York Times Magazine, ki so jo nato naprosili, da bi napisala \xc4\x8dlanek za njih. \xc4\x8clanek je res napisala in 23. aprila 1972 so ga objavili pod naslovom An Eighteen Year Old Looks Back On Life (Osemnajstletnica gleda nazaj na svoje \xc5\xbeivljenje). Kmalu zatem je prejela pismo od J. D.-ja Salingerja, ki je bil tedaj star 53 let. Salinger je v pismu pohvalil njeno pisanje in jo posvaril pred nevarnostmi publicitete.\n_START_SECTION_\nRazmerje s Salingerjem\n_START_PARAGRAPH_\nPotem ko sta si izmenjala 25 pisem, se je Maynardova po kon\xc4\x8danem prvem letniku na Univerzi Yale preselila k Salingerju na dom v Cornish, New Hampshire. Tisto jesen se Maynardova nato ni vrnila na Yale in je deset mesecev prebivala na Salingerjevem domu v Cornishu kot njegova gostja. V tem \xc4\x8dasu je tudi dokon\xc4\x8dala svojo prvo knjigo, Looking Back, spomine, ki so iz\xc5\xa1li leta 1973. Zveza se je naenkrat kon\xc4\x8dala, kot je povedal Salinger svoji h\xc4\x8derki Margaret na dru\xc5\xbeinskem izletu, ker je Maynardova \xc5\xbeelela otroke, on pa je \xc4\x8dutil, da je prestar. V svoji avtobiografiji je sicer Maynardova prikazala druga\xc4\x8dno sliko, reko\xc4\x8d da je Salinger nenadoma prekinil njuno zvezo in je ni \xc5\xbeelel sprejeti nazaj. Maynardova je, da bi bila z njim, prenehala obiskovati Univerzo Yale in se celo odpovedala \xc5\xa1tipendiji. \xc5\xa0tudija ni Maynardova nikoli dokon\xc4\x8dala. _NEWLINE_V 80. letih je Maynardova s prihodki od prihajajo\xc4\x8de knjige kupila hi\xc5\xa1o in sama \xc5\xbeivela v mestu Hillsboro, New Hampshire. Dve leti kasneje se je poro\xc4\x8dila, njej in izbrancu so se rodili trije otroci. Med svojim bivanjem v Hillsboroju je napisala roman o ljudeh, ki \xc5\xbeivijo v majhnih mestih.\n_START_SECTION_\nZrela dela\n_START_PARAGRAPH_\nMaynardova je ob\xc4\x8dutila zvezdni\xc5\xa1ko slavo leta 1992, ko je iz\xc5\xa1el njen roman \xc5\xbdenska za umret, ki se je naslanjal na resni\xc4\x8dno zgodbo Pamele Stuart. Roman so leta 1995 predelali v istoimenski film, v katerem so nastopili Nicole Kidman, Matt Dillon in Joaquin Phoenix, film je re\xc5\xbeiral Gus Van Sant. Ob koncu 90. let je Maynardova postala prva avtorica, ki je vsakodnevno komunicirala s svojimi bralci. To je po\xc4\x8dela preko internetnega foruma The Domestic Affairs Message Board (DAMB)._NEWLINE_Maynardova dolgo \xc4\x8dasa ni \xc5\xbeelela govoriti o svojem razmerju s Salingerjem ali ga omenjati v svojih delih, a je nato leta 1999 prekinila molk s knjigo spominov At Home In the World: A Memoir. Poleg drugih nediskretnosti je v knjigi opisano, da sta se z materjo posvetovali glede na\xc4\x8dina, kako ugajati starajo\xc4\x8demu pisatelju, in da se je zato Maynardova v \xc4\x8dasu njune zveze obla\xc4\x8dila kot otrok. Prav tako je Maynardova v knjigi zelo podrobno opisala njun odnos. Istega leta je Maynardova priredila dra\xc5\xbebo serije pisem, ki ji jih je napisal Salinger. V slede\xc4\x8di kontroverznosti je Maynardova izjavila, da je bila zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav (in univerzitetne izobrazbe njenih otrok) prisiljena ponuditi pisma na dra\xc5\xbebi in da bi jih sama raje podarila Beineckejevi knji\xc5\xbenici. Na dra\xc5\xbebi je zmagal razvijalec programske opreme Peter Norton, ki je pisma kupil za 156.000 dolarjev. Norton je kmalu po dra\xc5\xbebi naznanil, da namerava pisma vrniti Salingerju._NEWLINE_Maynardova je v zadnjem \xc4\x8dasu ustvarjal znotraj razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeanrov. Tako The Usual Rules (2003) kot The Cloud Chamber (2005) sodita v mladinsko knji\xc5\xbeevnost, medtem ko njeno delo Internal Combustion (2006) spada pod neleposlovni \xc5\xbeanr resni\xc4\x8dnega zlo\xc4\x8dina. \xc4\x8ceprav Internal Combustion ni delo leposlovja, ima tematske podobnosti z leposlovnim delom \xc5\xbdenska za umret, saj obravnava primer prebivalke Michigana Nancy Seaman, ki so jo leta 2004 obsodili zaradi umora mo\xc5\xbea. Leta 2009 je iz\xc5\xa1el roman za odrasle, naslovljen Labor Day. _NEWLINE_Maynardova in njena sestra Rona (tudi pisateljica in upokojena urednica revije Chatelaine) sta leta 2007 zdru\xc5\xbeili svoje mo\xc4\x8di, da bi preu\xc4\x8dili svoje sestrstvo. Knjiga spominov Rone Maynard z naslovom My Mother's Daughter je iz\xc5\xa1la jeseni 2007.\n_START_SECTION_\nZadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nMaynardova od leta 1996 \xc5\xbeivi v dolini Mill Valley, Kalifornija. Delala je kot izredna profesorica na univerzi Southern Maine in kot gostujo\xc4\x8da profesorica na Kolid\xc5\xbeu Sarah Lawrence. Prav tako vodi (in pou\xc4\x8duje) vsakoletno pisateljsko delavnico na jezeru Atitlan, Gvatemala. Maynardova del svojega \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivlja blizu San Marcosa, Gvatemala, kjer je tudi zaposlena za polovi\xc4\x8dni delovni \xc4\x8das. _NEWLINE_Januarja 2010 se je Maynardova zna\xc5\xa1la na naslovnicah \xc4\x8dasopisov, ko je njen biv\xc5\xa1i ljubimec J. D. Salinger umrl naravne smrti, star 91 let. Vendar Maynardova \xc5\xa1e ni podala nobene izjave glede Salingerjeve smrti."