b"\n_START_ARTICLE_\nIbn Arabi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n'Ab\xc5\xab 'Abdull\xc4\x81h Mu\xe1\xb8\xa5ammad ibn 'Al\xc4\xab ibn Mu\xe1\xb8\xa5ammad ibn `Arab\xc4\xab al-\xe1\xb8\xa4\xc4\x81tim\xc4\xab a\xe1\xb9\xad-\xe1\xb9\xac\xc4\x81\xca\xbe\xc4\xab (\xd8\xa3\xd8\xa8\xd9\x88 \xd8\xb9\xd8\xa8\xd8\xaf \xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x84\xd9\x87 \xd9\x85\xd8\xad\xd9\x85\xd8\xaf \xd8\xa7\xd8\xa8\xd9\x86 \xd8\xb9\xd9\x84\xd9\x8a \xd8\xa7\xd8\xa8\xd9\x86 \xd9\x85\xd8\xad\xd9\x85\xd8\xaf \xd8\xa7\xd8\xa8\xd9\x86 \xd8\xb9\xd8\xb1\xd8\xa8\xd9\x8a \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xad\xd8\xa7\xd8\xaa\xd9\x85\xd9\x8a \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb7\xd8\xa7\xd8\xa6\xd9\x8a) je bil rojen v mestu Murcia, Al-Andaluz, v dana\xc5\xa1nji jugovzhodni \xc5\xa0paniji. Njegov o\xc4\x8de je bil iz plemena Tayy in se je imel za potomca arabskega pesnika Hatima al-Taija. Njegova mati je bila iz enega uglednej\xc5\xa1ih berberskih plemen. Yahya ibn Yughman, stric po materini strani, je bil bogat princ magrebskega mesta Tlemcen, ampak se je po sre\xc4\x8danju sufijskega mistika odpovedal temu polo\xc5\xbeaju in se posvetil duhovnosti.\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de \xe2\x80\x98Ali ibn Mu\xe1\xb8\xa5ammad je slu\xc5\xbeil v vojski Abu \xca\xbfAbd Allaha in je prijateljeval s sufistom Al-D\xc5\xbeilanijem, ustanoviteljem dervi\xc5\xa1kega reda kadiri. Al-D\xc5\xbeilani je v Ibn-Arabiju videl nadarjenega mladeni\xc4\x8da in o\xc4\x8detu svetoval, da mu nudi \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti za izobrazbo. Njegov o\xc4\x8de je napredoval in postal voja\xc5\xa1ki svetovalec almohadskemu sultanu Jusufu I., kar je Ibn Arabiju nudilo najbolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti za izobrazbo. Veliko je potoval po Al-Andaluzu in se seznanjal z raznimi u\xc4\x8denjaki in mistiki.  Pri Arabijevih osmih letih je njegova dru\xc5\xbeina zapustila Muricijo in se preselila v prestolnico Al-Andaluza Sevilijo, kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de takratnega islamskega sveta.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nIbn Arabi je svoje \xc5\xa1olanje pri\xc4\x8del v Seviliji leta 1182. Ve\xc4\x8dina njegovih u\xc4\x8diteljev je bila klerikov na almohadskem dvoru. \xc5\xbde zelo zgodaj je imel misti\xc4\x8dne izku\xc5\xa1nje in po eni od teh ga je njegov o\xc4\x8de predstavil Ibn Ru\xc5\xa1du, takrat najbolj razgledanemu islamskemu u\xc4\x8denjaku. Ibn Arabi je raje, kot da bi postal u\xc4\x8denjak s predvidljivo karierno potjo (sodnik), sledil notranjemu klicu in se pridru\xc5\xbeil sufijem._NEWLINE_Potem je zapustil Al-Andaluz in potoval po Magrebu in kasneje Ifrikiji (Tunizija). Njegov duhovni mentor v Fesu v Maroku je bil Mohammed ibn Qasim al-Tamimi. Leta 1198 je bil prisoten na pogrebu Ibn Ru\xc5\xa1da v Kordobi. Ibn Arabi se je spotoma seznanjal z najpomembnej\xc5\xa1imi u\xc4\x8denjaki in s takrat pomembnimi znanstvenimi, religioznimi in filozofskimi idejami tistega \xc4\x8dasa, hkrati pa so se poglabljale njegove misti\xc4\x8dne izku\xc5\xa1nje. Po eni od teh izku\xc5\xa1enj je sklenil, da je \xc4\x8das za had\xc5\xbe. Obdobje tolerance treh ver - muslimanske, kr\xc5\xa1\xc4\x8danske in judovske - je v Al-Andaluzu z uspehi rekonkviste po\xc4\x8dasi prihajalo h koncu.\n_START_SECTION_\nRomanje v Meko\n_START_PARAGRAPH_\nV 35. letu starosti leta 1201 je za vedno zapustil doma\xc4\x8de in Al-Andaluz ter se je podal na had\xc5\xbe v Meko, kjer je \xc5\xbeivel tri leta. Tam je tudi pri\xc4\x8del pisati svoje najve\xc4\x8dje delo Odkritja iz Meke (Al-Fut\xc5\xab\xe1\xb8\xa5\xc4\x81t al-Makkiyya). Hkrati pa se je zaljubil v eno mlado Perzijko in spisal ljubezenske pesmi Odstiranje hrepenenja (Tarjuman al-Ashwaq)\n_START_SECTION_\nPotovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo pre\xc5\xbeivetem \xc4\x8dasu v Meki je Arabi prepotoval Sirijo, Palestino, Irak in pa Anatolijo. Nikjer ni ostal dolgo, toliko, da se je seznanil s tamkaj\xc5\xa1njimi vodilnimi islamskimi u\xc4\x8denjaki. Leta 1203 je Arabi sre\xc4\x8dal Shaykh Majdudd\xc4\xabn Is\xe1\xb8\xa5\xc4\x81q ibn Y\xc5\xabsufa, ki je imel velik vpliv na seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kem dvoru. Tokrat je Arabi potoval proti severu. Najprej sta obiskala Medino, leta 1204 pa sta pri\xc5\xa1la v Bagdad. Ta obisk mu je omogo\xc4\x8dil neposredno sre\xc4\x8danje z u\xc4\x8denci Shaykh \xe2\x80\x98Abd al-Q\xc4\x81dir J\xc4\xabl\xc4\x81n\xc4\xaba. Arabi je tam ostal 12 dni, saj je \xc5\xbeelel obiskati Mosul, da bi videl svojega prijatelja \xe2\x80\x98Al\xc4\xab ibn \xe2\x80\x98Abdall\xc4\x81h ibn J\xc4\x81mi\xe2\x80\x99a, u\xc4\x8denca Qa\xe1\xb8\x8d\xc4\xabb al-B\xc4\x81na. _NEWLINE_Leta 1205 je obiskal Jeruzalem, Meko in Egipt. Ko je pre\xc4\x8dkal Sirijo, si je prvi\xc4\x8d ogledal mesti Alep in Damask. Leta 1207 se je vrnil v Meko in nadaljeval s \xc5\xa1tudijem in pisanjem ter pre\xc5\xbeivljal \xc4\x8das z njegovim prijateljem Ab\xc5\xab Shuj\xc4\x81 bin Rustemom in dru\xc5\xbeino, vklju\xc4\x8dno s prelepo Ni\xe1\xba\x93\xc4\x81m. Naslednjih 4-5 let je pre\xc5\xbeivel v teh de\xc5\xbeelah, medtem pa je potoval in prirejal sre\xc4\x8danja, na katerih je bral svoja dela._NEWLINE_Kon\xc4\x8dno se je leta 1223 ustalil v Damaskum, kjer je  8. novembra 1240 pri petinsedemdesetih letih umrl. Njegov grob \xc5\xa1e danes obiskujejo \xc5\xa1tevilni romarji.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nIbn Arabi si je prizadeval, da bi ustvaril sintezo zahodne in vzhodne misti\xc4\x8dne filozofije z uporabo raznovrstnih virov - Korana in islamske tradicije, novoplatonizmom, sufizmom, kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko in judovsko mistiko. Zaradi tega so mu pravoverni muslimani ve\xc4\x8dkrat o\xc4\x8ditali za krivoverstvo in brezbo\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nOntologija\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dkrat uporabljen filozofski izraz pri Ibn Arabiju je zagotovo wuj\xc3\xbbd/vud\xc5\xbeud, ki pomeni 'obstoj', 'bivanje', 'bit', 'bitnost'. V Koranu in vsakodnevni arabski uporabi wuj\xc3\xbbd pomeni najti, razumeti, doumeti, u\xc5\xbeivati. Beseda ponazarja obstoj, nekaj, kar obstaja, lahko najdemo in ob\xc4\x8dutimo. Ibn Arabi trdi, da je najti (nekaj, nekoga) - mi\xc5\xa1ljeno kot zavedanje - vedno tesno povezano s tem, da si sam najden. V tem primeru tako wuj\xc3\xbbd predstavlja razumevanje, dojemanje, kot tudi po sufizmu bo\xc5\xbeansko prisotnost in \xc4\x8dlovekovo zavest, ki je dose\xc5\xbeena z realizacijo. Ibn Arabi je ve\xc4\x8dkrat naveden kot o\xc4\x8de nazora wahdat al-wuj\xc3\xbbd, skrivnost enosti biti oz. enotnosti obstoja, vendar je to zavajujo\xc4\x8de, saj nikoli ne uporabi tega izraza. Ni \xc4\x8disto jasno, zakaj je ta izraz pripisan Arabiju. Eden od razlogov je, da uporablja tawh\xc3\xaed/tavhid, priznavanje enosti in prese\xc5\xbenosti Boga, kot svoje temeljno na\xc4\x8delo in pripisuje veliko pomembnost izrazu wuj\xc3\xbbd v svojih besedilih. Ibn Arabi in mnogi njegovi u\xc4\x8denci so se osredoto\xc4\x8dali na wuj\xc3\xbbd kot edino unikatno realnost, iz katere izhajajo vse ostale. Redko so uporabili izraz wahdat al-wuj\xc3\xbbd, transcendentne edinosti biti, in \xc5\xa1e takrat mu niso pripisali veliko pomena._NEWLINE_Prvi, ki je Ibn Arabija navedel kot prista\xc5\xa1a wahdat al-wuj\xc3\xbbd-a, je najverjetneje bil hanbelijski u\xc4\x8denjak Ibn Taymiyya, ki je Ibn Arabija obsodil skrajnega brezbo\xc5\xa1tva. Po njegovo to pomeni, da ni nobene lo\xc4\x8ditve med Bogom in preostalim svetom (panteizem). Njegov napad je spro\xc5\xbeil kontroverzne debate okoli izraza wahdat al-wuj\xc3\xbbd, ki pa se so malokrat osredoto\xc4\x8dale na poskus opredelitve izraza. Vsaj sedem pomenov je bilo pripisanih v kasnej\xc5\xa1i literaturi.\n_START_SECTION_\nDragulji modrosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa Ibn Arabija je Al-Ins\xc4\x81n al-k\xc4\x81mil ali popolno bitje/\xc4\x8dlovek, ki ga opredeli v  delu Dragulji modrosti (Fusus al-Hikam), vrhunec Bo\xc5\xbejega stvarstva. Popolni \xc4\x8dlovek predstavlja ogledalo Bo\xc5\xbejih kreacij in je kot tak slika Bo\xc5\xbeanskega, mikrokozmos Bo\xc5\xbeje veli\xc4\x8dine in popolnosti. Bog potrebuje kreacijo, da bi uzrl sam sebe, bival kot vidljiv. Ibn Arabi razlikuje med \xe2\x80\x9esvetovnim na\xc4\x8dinom obstajanja\xe2\x80\x9c (al\xe2\x80\x94nash'a al\xe2\x80\x94dunyawiya) in \xe2\x80\x9etranscendentnim na\xc4\x8dinom obstajanja\xe2\x80\x9c (al\xe2\x80\x94nash'a al\xe2\x80\x94ukhrawiya). Svetovni na\xc4\x8din je svojstven ve\xc4\x8dini ljudi in v njem je vsak \xc4\x8dlovek pod oblastjo svojega telesa, oddvojen od prave, Bo\xc5\xbeanske resni\xc4\x8dnosti. Ibn Arabi priporo\xc4\x8da duhovne vaje, ki so jih razvili sufisti, za razvijanje \xe2\x80\x9eduhovnega vida\xe2\x80\x9c (ayn al\xe2\x80\x94basira), ki vodi v preobrazbo \xc4\x8dloveka v popolno bitje._NEWLINE_Pri razvijanju svoje razlage popolnega \xc4\x8dloveka Ibn Arabi najprej obravnava problem enosti (Tawhid) skozi metaforo ogledala. V tej metafori Arabi primerja predmet, ki odseva v mnogih ogledalih, z razmerjem med Bogom in njegovimi podaniki. Bistvo Boga kot predmeta je tako vidno v obstoje\xc4\x8dih ljudeh kot ogledalih. To pomeni dvoje, da ker so ljudje le odsev Boga, ni mo\xc5\xbenega razlikovanja ali lo\xc4\x8devanja med obojim, in da ljudje ne bi obstajali brez Boga. Ko posameznik razume, da ni lo\xc4\x8denosti med Bogom in njim, lahko za\xc4\x8dne s potjo do popolne Enosti. Kdor se poda na to pot, stremi k resni\xc4\x8dni stvarnosti in odgovarja \xc5\xbeeji Boga po poznanju. Iskanje v notranjosti po tej Stvarnosti enotnosti povzro\xc4\x8da posamezniku zdru\xc5\xbeitev z Bogom. Popolni \xc4\x8dlovek skozi razvito zavest in samouresni\xc4\x8devanje spodbuja bo\xc5\xbeansko manifestacijo. To povzro\xc4\x8di, da je popolni \xc4\x8dlovek tako bo\xc5\xbeanskega kot zemeljskega izvora. Popolni \xc4\x8dlkovek deluje kot posrednik med Nebesi in Zemljo, isto\xc4\x8dasno uresni\xc4\x8duje Bo\xc5\xbejo \xc5\xbeeljo po spoznanju in Bo\xc5\xbeja prisotnost se realizira skozi njega. Arabi razlaga, da popolni \xc4\x8dlovek predstavlja vesolje Bo\xc5\xbeanstvu in Bo\xc5\xbeanstvo vesolju._NEWLINE_Ibn Arabi nadaljuje z razlago Popolnega \xc4\x8dloveka z uporabo 22 razli\xc4\x8dnih opisov, ki upo\xc5\xa1tevajo Logos. Arabi razlaga Logos oz. Univerzalnega \xc4\x8dloveka kot mediacijo med posameznikom in bo\xc5\xbejim bistvom. Ibn Arabi trdi, da je prerok Mohamed Al-Ins\xc4\x81n al-K\xc4\x81mil prvotni Popolni \xc4\x8dlovek, ki ponazarja Bo\xc5\xbejo modrost in moralnost. Po Arabiju je prvo bistvo, ki je bilo prine\xc5\xa1eno v obstoj, realnost oz. bistvo Mohameda. Mohamed je tako prvotni vzornik, po katerem naj bi se vsi ljudje zgledovali._NEWLINE_Ibn Arabi verjame, da je mo\xc5\xbeno videti Boga v Mohamedovem \xe2\x80\x9cogledalu\xe2\x80\x9d, se pravi, da so bo\xc5\xbeje lastnosti vidne v Mohamedu. Tako je Mohamed najbolj\xc5\xa1i dokaz Boga in s poznanstvom Mohameda lahko vsakdo spozna Boga. Ibn Arabi tudi trdi, da je Mohamed gospodar vsega \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva tako v tem kot v posmrtnem \xc5\xbeivljenju.\n_START_SECTION_\nReakcija\n_START_PARAGRAPH_\nMuslimanski u\xc4\x8denjaki so razdvojeni glede vidikov in zna\xc4\x8daja Ibn Arabija. Veliko jih je razglasilo Arabija za najpomembnej\xc5\xa1ega verskega voditelja in sufijskega u\xc4\x8ditelja v muslimanski zgodovini. Drugi ga \xc5\xa1tejejo med krivoverce ali celo apostate. Zelo redki so neopredeljeni. Legalisti\xc4\x8dni muslimani, ki so nenaklonjeni ezoteriki v islamu (\xe1\xb8\xa5aq\xc4\xabqa) in so omejeni na eksoteri\xc4\x8dno in striktno \xc5\xa1ariatsko razlago koranskih besedil, so tako kot do vseh sufijev, nenaklonjeni tudi do Ibn Arabija.\n_START_SECTION_\nV sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nV sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je Ibn Arabi obravnavan v reviji Tretji dan: verski \xc4\x8dasopis \xc5\xa1tudentov in izobra\xc5\xbeencev (ISSN 1318-1238) - Letn. 27, \xc5\xa1t. 8/9 (september/oktober 1998), na straneh 116-118, 120-129, 130-139, 140-171, 172-192, 193-204."