b'\n_START_ARTICLE_\nKonstrukcijsko jeklo\n_START_PARAGRAPH_\nKonstrukcijsko jeklo je skupina jekel, ki se uporabljajo za razli\xc4\x8dne konstrukcijske namene. Pri teh jeklih sta najpomembnej\xc5\xa1i lastnosti napetost te\xc4\x8denja in natezna trdnost, pomembne lastnosti pa so razteznost, duktilnost, udarna \xc5\xbeilavost in prehodna temperatura \xc5\xbeilavosti. Konstrukcijska jekla delimo na gradbena in splo\xc5\xa1na konstrukcijska jekla, jekla za armiranje betona, kotlovsko plo\xc4\x8devino, ladjedelni\xc5\xa1tvo, tanko plo\xc4\x8devino in trakove.\n_START_SECTION_\nGradbena jekla\n_START_PARAGRAPH_\nMed ta jekla uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo jekla za razne vrste jeklenih konstrukcij: za nosilne konstrukcije, za armiranje betona, za hidroenergetsko opremo, za tla\xc4\x8dne posode in rezervoarje, za \xc5\xbeeleznice, ladjedelni\xc5\xa1tvo ter za splo\xc5\xa1no strojegradnjo (za dele strojev, vijake, kovice)._NEWLINE_Gradbena jekla so po svoji sestavi obi\xc4\x8dajno nelegirana, v dolo\xc4\x8denih primerih tudi malolegirana. Klasificirana so predvsem po mehanskih lastnostih: po trdnosti oziroma v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu po meji te\xc4\x8denja. Glede na namen uporabe in vrsto obremenitve morajo ta jekla imeti \xc5\xa1e druge mehanske in tehnolo\xc5\xa1ke lastnosti, kot so: \xc5\xbeilavost, sposobnost preoblikovanja, odpornost proti staranju, odpornost proti krhkemu lomu, varivost in korozijsko odpornost._NEWLINE_Kemi\xc4\x8dna sestava teh jekel je le izjemoma predpisana in je v glavnem prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena proizvajalcu, s pogojem, da dose\xc5\xbee jeklo predpisane mehanske in tehnolo\xc5\xa1ke lastnosti. Najbolj pogosta oblika, v katero so predelana gradbena jekla, so: palice, plo\xc4\x8devina, \xc5\xbeica, profili, cevi. Zahtevane mehanske in tehnolo\xc5\xa1ke lastnosti imajo ta jekla najpogosteje \xc5\xbee v stanju po vro\xc4\x8di predelavi ali jih pridobijo \xc5\xa1ele po normalizaciji, hladnem preoblikovanju ali po dodatnem \xc5\xbearjenju.\n_START_SECTION_\nJekla za cementiranje\n_START_PARAGRAPH_\nJekla za cementiranje imajo malo ogljika, najve\xc4\x8dkrat manj kot 0,25\xc2\xa0%. Po mehanski obdelavi naoglji\xc4\x8dimo povr\xc5\xa1ino teh jekel ter kalimo. S tem dose\xc5\xbeemo na cementirani povr\xc5\xa1ini trdoto do 67 HRc, jedro pa ostane mehkej\xc5\xa1e in \xc5\xbeilavo. Trdnost jedra cementacijskih jekel je odvisna od na\xc4\x8dina kaljenja, najbolj pa od kemi\xc4\x8dne sestave._NEWLINE_Legirni elementi pove\xc4\x8dujejo trdnost in \xc5\xbeilavost jedra. Na\xc4\x8din cementiranja ter termi\xc4\x8dna obdelava po cementiranju se prilagaja trdnostnim zahtevam ter kemijski sestavi. V preve\xc4\x8d naoglji\xc4\x8denih jeklih se lahko pod povr\xc5\xa1insko plastjo pojavi sekundarni cementit v neugodni mre\xc5\xbeasti obliki. Zaradi preostrega koncentracijskega gradienta se cementirane plasti lahko lu\xc5\xa1\xc4\x8dijo. Jekla za cementacijo so mehka in \xc5\xbeilava in se slabo odrezujejo. Namesto mehkega \xc5\xbearjenja jih normaliziramo ali pobolj\xc5\xa1amo na zahtevano ve\xc4\x8djo trdnost._NEWLINE_Izbira cementacijskih jekel: Cementacijsko jeklo izbiramo glede na potrebno trdnost jedra, na \xc5\xbeilavost cementiranega jekla in glede na odpornost proti obrabi. Ogljikova cementacijska jekla uporabljamo pri konstrukcijskih delih, ki morajo imeti trdo povr\xc5\xa1ino in \xc5\xbeilavo jedro, ki pa niso preve\xc4\x8d obremenjeni. Kromova cementacijska jekla so najustreznej\xc5\xa1a tam, kjer \xc5\xbeelimo imeti dobro odpornost povr\xc5\xa1ine proti obrabi. Krom-manganova in krom-nikljeva cementacijska jekla uporabljamo za zelo obremenjene konstrukcijske dele, za katere je potrebna trda povr\xc5\xa1ina in ve\xc4\x8dja trdnost jedra, ki pa mora biti tudi \xc5\xbeilavo. Odpornost proti obrabi je v veliki meri odvisna od trdote povr\xc5\xa1ine. Najve\xc4\x8djo \xc5\xbeilavost imajo krom-nikljeva jekla s 5\xc2\xa0% Ni.\n_START_SECTION_\nJekla za pobolj\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nS pobolj\xc5\xa1anjem izbolj\xc5\xa1amo jeklu v razmerju na trdnost predvsem \xc5\xbeilavost in razteznostne lastnosti. Obenem izbolj\xc5\xa1amo tudi trajno dinami\xc4\x8dno trdnost, oziroma odpornost proti dinami\xc4\x8dnim obremenitvam. Jekla za pobolj\xc5\xa1anje imajo okvirno od 0,25-0,7\xc2\xa0% C in so legirana ali malolegirana z elementi: Mn, Si, Cr, Ni, Mo, V v raznih medsebojnih kombinacijah. Legirni elementi zni\xc5\xbeujejo kriti\xc4\x8dno ohlajevalno hitrost in zato vplivajo ugodno na prekaljivost. S spreminjanjem temperature popu\xc5\xa1\xc4\x8danja je mogo\xc4\x8de v dolo\xc4\x8denih mejah dose\xc4\x8di poljubno trdnost oziroma mejo te\xc4\x8denja._NEWLINE_Jekla za pobolj\xc5\xa1anje uporabljamo za izdelavo konstrukcijskih delov, ki so pri uporabi izpostavljeni velikim in kompliciranim obremenitvam. Jeklo pobolj\xc5\xa1amo tako, da napol obdelani ali dokon\xc4\x8dno obdelani konstrukcijski del najprej kalimo v vodi, v olju ali na zraku, nato pa takoj popustimo. Temperatura popu\xc5\xa1\xc4\x8danja je obi\xc4\x8dajno nad 350\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Pobolj\xc5\xa1ana jekla imajo v primerjavi z natezno trdnostjo veliko mejo te\xc4\x8denja in veliko \xc5\xbeilavost. Ta lastnost ugodno vpliva na trajno trdnost, taka jekla se po\xc4\x8dasi utrujajo. Dobro so odporna proti dinami\xc4\x8dnim obremenitvam, posebno proti izmeni\xc4\x8dnim obremenitvam in udaru.\n_START_SECTION_\nJekla za obdelavo na avtomatih\n_START_PARAGRAPH_\nJekla za obdelavo na avtomatih se dajo obdelovati z velikimi hitrostmi odrezovanja, zato imajo izdelki gladko obdelano povr\xc5\xa1ino, ostru\xc5\xbeki pa morajo pri tem biti kratki in lahko lomljivi. Te lastnosti dose\xc5\xbeemo z dodatki \xc5\xbevepla, fosforja, telurja, selena ali svinca v jeklo. Jekla za avtomate so konstrukcijska jekla za cementiranje in pobolj\xc5\xa1anje in tudi nerjavna jekla. Pri nas so v rabi jekla z dodatkom \xc5\xbevepla (0,15 - 0,26\xc2\xa0%)._NEWLINE_Obdelovalnost jekel je odvisna tudi od njihovega stanja. Najbolj\xc5\xa1o obdelovalnost imajo hladno vle\xc4\x8dena jekla. Za presojo obdelovalnosti jekel za avtomate je zelo primeren preizkus stru\xc5\xbeenja s konstantnim podajalnim pritiskom. Dodatni kriteriji za kontrolo so \xc5\xa1e: oblika ostru\xc5\xbekov in gladkost povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nJekla za nitriranje\n_START_PARAGRAPH_\nTo so jekla za pobolj\xc5\xa1anje, ki imajo dodane \xc5\xa1e elemente, ki omogo\xc4\x8dajo difuzijo du\xc5\xa1ika v jeklo: Cr, Al, V, Ti, Mo. Med nitriranjem obi\xc4\x8dajno nastane na povr\xc5\xa1ini jekla zvezna spojinska plast, v difuzijski plasti pa nastanejo na dolo\xc4\x8denih kristalnih ravninah Fe-nitridi, ki ovirajo gibanje dislokacij in tako dodatno pove\xc4\x8dajo trdoto. Pred nitriranjem jeklo pobolj\xc5\xa1amo, temperatura popu\xc5\xa1\xc4\x8danja pa mora biti vi\xc5\xa1ja od nitrirne temperature. Obi\xc4\x8dajna jekla za nitriranje so Cr-Al jekla. Molibden dodajamo jeklom za nitriranje, da se pove\xc4\x8da trdnost pri povi\xc5\xa1anih temperaturah in da prepre\xc4\x8dimo popu\xc5\xa1\xc4\x8dno krhkost. Za bolj\xc5\xa1o prekaljivost se obi\xc4\x8dajno dodaja nikelj.'