b'\n_START_ARTICLE_\nCepono\xc5\xbeci\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV splo\xc5\xa1nem so majhni raki, ki zrastejo v dol\xc5\xbeino med 1 in 5 mm, najve\xc4\x8dji zajedavski cepono\xc5\xbeci pa so lahko dolgi ve\xc4\x8d deset centimetrov. Najve\xc4\x8dkrat so prozorni, nekatere vrste pa so \xc5\xbeivih barv ali celo luminiscen\xc4\x8dne. Oblika telesa je odvisna od okolja, v katerem posamezna vrsta \xc5\xbeivi, najve\xc4\x8dkrat pa se njihovo telo sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto o\xc5\xbea proti zadnjemu delu, glava pa je zaokro\xc5\xbeena ali koni\xc4\x8dasta._NEWLINE_Glava je zra\xc5\xa1\xc4\x8dena s prvim in v\xc4\x8dasih \xc5\xa1e drugim \xc4\x8dlenom oprsja. Najopaznej\xc5\xa1i del glave je najve\xc4\x8dkrat par zelo dolgih, nerazvejanih tipalnic, ki jih cepono\xc5\xbeci dr\xc5\xbeijo pravokotno na telo. Njegova vloga je pove\xc4\x8devanje plovnosti, zato je pora\xc5\xa1\xc4\x8den s \xc5\xa1\xc4\x8detinami in razvit predvsem pri planktonskih vrstah. To je prvi par, drugi par je kraj\xc5\xa1i in dvovejnat, sodeluje pri plavanju. Med tipalnicami je neparno navplijevo oko. Prvi par oprsnih no\xc5\xbeic (torakopodov) je spremenjen v obustne okon\xc4\x8dine in sodeluje pri prehranjevanju, nadaljnji trije ali \xc5\xa1tirje so simetri\xc4\x8dno dvovejnati in so udele\xc5\xbeeni pri premikanju, zadnji par ali dva pa sta prilagojena razmno\xc5\xbeevanju. Vsak par plavalnih nog je pre\xc4\x8dno povezan med seboj s plo\xc5\xa1\xc4\x8do skeleta, tako da se lahko premikajo le simultano._NEWLINE_Zadek, ki je grajen iz petih \xc4\x8dlenov, se proti koncu po\xc4\x8dasi o\xc5\xbea in nima okon\xc4\x8din, razen na analnem \xc4\x8dlenu, kjer je par izrastkov. Ta sta lahko razli\xc4\x8dno oblikovana, pri nekaterih planktonskih vrstah celo v spektakularnih oblikah in barvah.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nCepono\xc5\xbeci so posebnost med majhnimi raki v tem, da samci tvorijo spermatofor za oploditev samice. Po navadi so manj\xc5\xa1i in manj \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od samic. Po parjenju samica tvori jaj\xc4\x8dno vre\xc4\x8dko, v katero izle\xc5\xbee do 50 ali ve\xc4\x8d jaj\xc4\x8dec._NEWLINE_Li\xc4\x8dinkam pravimo navpliji. Ko se petkrat ali \xc5\xa1estkrat levijo, postanejo podobni odraslim \xc5\xbeivalim, a imajo ne\xc4\x8dlenjen zadek in manj parov nog. Odrastejo po dodatnih petih levitvah. Celoten stadij li\xc4\x8dinke lahko traja od enega tedna do skoraj enega leta, celotna \xc5\xbeivljenjska doba pa zna\xc5\xa1a od pol leta do malo ve\xc4\x8d kot enega leta pri prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih vrstah._NEWLINE_Hladna obdobja leta pre\xc5\xbeivijo morske vrste kot jaj\xc4\x8deca, kopenske vrste pa mirujejo obdana z neprepustnim ovojem in zakopana v blatu ter so sposobna pre\xc5\xbeiveti obdobja, ko se njihovo okolje povsem izsu\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina vrst je morskih, mnogo pa jih poseljuje tudi sladkovodne habitate ali \xc5\xbeivijo v drobnih z vodo napolnjenih prostor\xc4\x8dkih na kopnem. Tudi po na\xc4\x8dinu prehranjevanja je skupina zelo raznolika. Med njimi so plenilske in rastlinojede vrste, velik dele\xc5\xbe pa je tudi zajedavcev. Posebej morske vrste so lahko zelo \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne in pogosto predstavljajo najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe planktona po \xc5\xa1tevilu osebkov na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju. Rastlinojede morske vrste, ki se prehranjujejo s fitoplanktonom, so tako pomemben povezovalni element med primarnimi producenti in organizmi vi\xc5\xa1je v prehranjevalni verigi. Mnogim od teh organizmov so poglavitni vir hrane. Nekateri znanstveniki celo ocenjujejo, da predstavljajo najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe biomase v svetovnih oceanih in jih imenujejo\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeu\xc5\xbeelke morja\xc2\xab._NEWLINE_Planktonski (bento\xc5\xa1ki) cepono\xc5\xbeci so najve\xc4\x8dkrat filtratorji, ki lovijo organski drobir in planktonske alge (npr. diatomeje). Druge vrste so vsejede ali plenilske, nekatere lovijo celo manj\xc5\xa1e ribe. Cepono\xc5\xbeci, ki \xc5\xbeivijo pri dnu, najve\xc4\x8dkrat jedo mikroorganizme in organski drobir, pritrjen na podlago._NEWLINE_Vsaj tretjina vrst je zajedavskih. Njihovi gostitelji so lahko ribe, mnogo\xc5\xa1\xc4\x8detinci, igloko\xc5\xbeci, pla\xc5\xa1\xc4\x8darji ali \xc5\xa1koljke. Nekateri zajedajo tako, da se s preobra\xc5\xbeenimi nogami pritrdijo na gostitelja in z ostrimi obustnimi okon\xc4\x8dinami predrejo njegov integument ali \xc5\xa1krge. Ti so \xc5\xa1e razmeroma podobni prosto\xc5\xbeive\xc4\x8dim cepono\xc5\xbecem. Notranji zajedavci pa so pogosto toliko spremenjeni, da ne spominjajo ve\xc4\x8d na cepono\xc5\xbece in jih je mo\xc5\xbeno uvrstiti v to skupino le po li\xc4\x8dinkah, ki niso prilagojene zajedavstvu.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetudi \xc5\xbeivijo v prakti\xc4\x8dno vseh sladkovodnih habitatih, ve\xc4\x8dinoma ne predstavljajo tveganja za pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deno pitno vodo, le v nekaterih tropskih dr\xc5\xbeavah so opazili povezavo med njimi in izbruhi kolere. Domnevajo, da cepono\xc5\xbeci delujejo kot prena\xc5\xa1alci bakterij Vibrio cholerae, ki se oprimejo njihove povr\xc5\xa1ine. Po drugi strani se uspe\xc5\xa1no uporabljajo za biolo\xc5\xa1ko kontrolo li\xc4\x8dink komarjev, ki prena\xc5\xa1ajo nevarne nalezljive bolezni, in jih namenoma naseljujejo v rezervoarje za de\xc5\xbeevnico v Vietnamu._NEWLINE_Nekatere vrste cepono\xc5\xbecev gojijo akvaristi za hrano ribam.\n_START_SECTION_\nTaksonomija\n_START_PARAGRAPH_\nOpisanih je preko 12.000 vrst cepono\xc5\xbecev, s \xc4\x8demer so med \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi skupinami rakov. Zdru\xc5\xbeujemo jih v 10 redov. Za Slovenijo je znanih dobrih 100 sladkovodnih vrst. Za Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki zaliv zadnji pregledne raziskave v za\xc4\x8detku 20. stoletja navajajo 160 vrst, a se je medtem okolje bistveno spremenilo, tako da o sodobni favni tega obmo\xc4\x8dja ni preglednih podatkov.'