b'\n_START_ARTICLE_\nUri\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKanton le\xc5\xbei v srednji \xc5\xa0vici in pokriva podro\xc4\x8dje doline reke Reuss med Vierwaldstadtskim jezerom in prelazom Gotthard. Skupna povr\xc5\xa1ina kantona je 1.077 km\xc2\xb2. Na vzhodu meji na kanton Graub\xc3\xbcnden, na jugu na Ticino, na jugovzhodu na Valais, na zahodu na Kanton Bern, Nidwalden, na severu Schwyz in na severovzhodu Glarus._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka je s 3.630 m visok Dammastock.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUri se prvi\xc4\x8d omenja leta 732, ko pripade opatiji Reichenau._NEWLINE_Leta 1291 sklene s kantonoma Schwyz in Unterwalden\xc2\xa0\xc2\xbbzvezo prisege\xc2\xab\xc2\xa0proti Habsbur\xc5\xbeanom, ki postane temelj bodo\xc4\x8de \xc5\xa0vicarske konfederacije. Leta 1386 sodeluje v zmagi nad Avstrijci v bitki pri Sempachu. V obdobju Helvetske republike postane Uri del kantona Waldst\xc3\xa4tten. Leta 1803 si ponovno pridobi neodvisnost. Leta 1841 se vsled liberalnih reform zdru\xc5\xbei s katoli\xc5\xa1kimi kantoni v tako imenovani Sonderbund. Sledi enomese\xc4\x8dna dr\xc5\xbeavljanska vojna, ki se kon\xc4\x8da z zmago liberalcev in ukinitvijo Sonderbunda.'