b'\n_START_ARTICLE_\nFranjo Lipold\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFranjo Lipold se je rodil 23. marca 1885 v Celju, kjer je tudi pre\xc5\xbeivel svojo mladost. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v \xc5\xbdalcu, gimnazijska leta pa pre\xc5\xbeivel na gimnaziji v Celju. \xc5\xa0e kot gimnazijec se je preselil v Maribor in kasneje v Novo mesto, kjer je leta 1904 maturiral. Po maturi je \xc5\xa1tudiral pravo v Gradcu in Pragi, kjer je bil leta 1909 promoviran za doktorja prava. Kot odvetni\xc5\xa1ki pripravnik je za\xc4\x8del slu\xc5\xbebovati v Celju pri Josipu Serncu, Novem mestu in Ljubljani. Leta 1915 je bil vpoklican v vojno in se ob prevratu vrnil kot \xc4\x8dastnik. Od prevratnih dni leta 1918 je ostal v Mariboru, kjer je odprl tudi svojo odvetni\xc5\xa1ko pisarno._NEWLINE_Po prevratu se je pridru\xc5\xbeil Jugoslovanski demokratski stranki in postal predsednik njene organizacije za mariborsko oblast in odbornik leta 1920 ustanovljene podru\xc5\xbenice dru\xc5\xa1tva Pravnik v Mariboru ter soustanovitelj Mariborske tiskarne d. d., Tabora in Ve\xc4\x8dernika. \xc5\xbdurnalisti\xc4\x8dno je sodeloval s prosvetnimi in politi\xc4\x8dnimi \xc4\x8dlanki pri Domovini, Narodnem listu, po vojni pri Jutru, Taboru in Ve\xc4\x8derniku. Na ob\xc4\x8dinskih volitvah v Mariboru je bil leta 1924 izvoljen na listi Narodnega bloka za ob\xc4\x8dinskega svetnika in mestnega pod\xc5\xbeupana. Na volitvah leta 1927 je bil nosilec liste SDS ter bil januarja 1928 ponovno izvoljen za pod\xc5\xbeupana. Po odloku kraljeve banske prave je bil 30. novembra 1931 imenovan za mestnega na\xc4\x8delnika._NEWLINE_\xc5\xbde kot pod\xc5\xbeupan je aktivno sodeloval pri velikih mestnih na\xc4\x8drtih in delih, zlasti pri gradnji hi\xc5\xa1 delavske kolonije in kopali\xc5\xa1\xc4\x8da na Mariborskem otoku, kot \xc5\xbeupan pa je, v duhu kriznega \xc4\x8dasa, posebno pozornost namenjal \xc5\xa1e mestni socialni politiki, \xc5\xa1e posebej Pomo\xc5\xbeni akciji , ki je pod njegovim vodstvom delovala odli\xc4\x8dno, saj je od ustanovitve naprej vsako leto dosegala ve\xc4\x8dje uspehe. Prav tako se je mo\xc4\x8dno zavzemal za mladino, kar se je kazalo v njegovem delu za po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke kolonije, ki so jih otroci gospodarsko oslabelega Maribora \xc5\xa1e posebej potrebovali._NEWLINE_V \xc4\x8dasu njegovega mandata so bile zgrajene stanovanjske hi\xc5\xa1e v Metelkovi ulici, raz\xc5\xa1irjena je bila oskrbni\xc5\xa1nica, po smrti kralja Aleksandra I. je podal iniciativo za izgradnjo novega mladinskega doma v Magdalenskem okraju, s katerim bi pridobili tudi nujno potrebne prostore za II. de\xc5\xa1ko me\xc5\xa1\xc4\x8dansko in II. dekli\xc5\xa1ko osnovno \xc5\xa1olo. \xc5\xbde v za\xc4\x8detku svojega mandata je izvedel reorganizacijo mestne uprave. Mestno gospodarsko poslovanje je lo\xc4\x8dil od upravnega poslovanja ob\xc4\x8dine. Avtonomna mestna podjetja so se tako izlo\xc4\x8dila iz mestne uprave in zdru\xc5\xbeila v samostojno podjetje z nazivom Mariborska mestna podjetja, ki so tako za\xc4\x8dela delovati samostojno. Dr. Franjo Lipold je bil gonilna sila Mariborskega tedna , predsednik Olep\xc5\xa1evalnega dru\xc5\xa1tva za Maribor ter predsednik Okrajnega cestnega odbora, kjer si je prizadeval za ureditev cestnih povezav s Pohorjem. Pod njegovim vodstvom je Olep\xc5\xa1evalno dru\xc5\xa1tvo za Maribor uredilo vrtnarijo in ustanovilo drevesnico, intenzivno pa si je prizadeval tudi za izgradnjo kopali\xc5\xa1\xc4\x8da na Mariborskem otoku. \xc5\xa0e posebej se je zavzemal za razvoj turizma v mestu._NEWLINE_Politi\xc4\x8dno je bil liberalec in kot tak\xc5\xa1en prista\xc5\xa1 politike Gregorja \xc5\xbderjava in Alberta Kramerja. Do leta 1927 je deloval kot odvetnik, med letoma 1927 in 1931 pa je bil mariborski pod\xc5\xbeupan. V letih 1931 - 1935 je opravljal naloge mariborskega mestnega na\xc4\x8delnika (\xc5\xbeupana). Bil je predsednik mariborskega Olep\xc5\xa1evalnega dru\xc5\xa1tva, zadruge Mariborski teden._NEWLINE_V \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeupanovanja je v mestu potekala zelo intenzivna gradbena dejavnost. V letih 1931/32 je bila zgrajena delavska kolonija s 147 enonadstropnimi hi\xc5\xa1ami med Betnavsko in Koseskega ulico. V Gregor\xc4\x8di\xc4\x8devi ulici je bil urejen Delavski azil. Med Vrbansko in Turnerjevo ulico je bilo zgrajeno ve\xc4\x8d vil. Ob\xc4\x8dina je v dana\xc5\xa1nji \xc5\xbdolgerjevi ulici zgradila \xc5\xa1olsko pala\xc4\x8do v Magdalenskem predmestju za de\xc5\xa1ko me\xc5\xa1\xc4\x8dansko in dekli\xc5\xa1ko ljudsko \xc5\xa1olo. Zgrajeno je bilo moderno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de na Mariborskem otoku in paviljon s \xc4\x8dolnarno pri Treh ribnikih._NEWLINE_Ban je leta 1935 Franja Lipolda razre\xc5\xa1il dol\xc5\xbenosti \xc5\xbeupana._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bil, skupaj z \xc5\xbeeno, najprej dva meseca zaprt v meljski voja\xc5\xa1nici v Mariboru, kjer je tudi zbolel. Po dveh mesecih sta bila izseljena v Srbijo, kjer sta \xc5\xbeivela \xc5\xa1tiri leta. Po vojni se je vrnil v Maribor, kjer je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xa1e imel odvetni\xc5\xa1ko prakso, do leta 1951 pa je delal kot pravni referent na ob\xc4\x8dini Ko\xc5\xa1aki. Umrl je 24. junija 1970 v Mariboru.'