b'\n_START_ARTICLE_\nLjubljanski stadion\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljanski stadion je bil prvi slovenski stadion, zgrajen leta 1922 v Ljubljani za gostitev prvega jugoslovanskega vsesokolskega zleta. Stadion je bil zgrajen iz lesa in je bil monta\xc5\xbeen, vendar je prvi\xc4\x8d omogo\xc4\x8dil velike telovadne, organizacijske, gospodarske in politi\xc4\x8dne prireditve in dogodke v Ljubljani. Sokolskega zleta se je udele\xc5\xbeilo 50.000 ljudi v ob\xc4\x8dinstvu na stadionu in 100.000 ob slavnostnem mimohodu na ljubljanskih ulicah. 11. in 12. avgusta istega lega je gostilo tudi Svetovno prvenstvo v \xc5\xa1portni gimnastiki.\n_START_SECTION_\nPriprava\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku leta 1921 je bilo na odboru Jugoslovanske Sokolske Zveze dogovorjeno, da bo prva olimpijada jugoslovanskega sokolstva potekala avgusta leta 1922 v Ljubljani. Istega leta je pri\xc5\xa1la novica iz Bruslja o mo\xc5\xbenosti vklju\xc4\x8ditve mednarodne gimnasti\xc4\x8dne tekme v na\xc4\x8drtovan potek sokolskega zleta v Ljubljani. Denarni vlo\xc5\xbeek za izgradnjo so zagotovili z najetjem brezobrestnega posojila vrednosti dveh milijonov dinarjev pri ljubljanskih bankah. Zvezna vlada je prireditvenemu odboru najprej odobrila 300.000 dinarjev prispevka, po prireditvi pa \xc5\xa1e dodatnih 200.000, nekaj denarja je bilo zbranega tudi s samoprispevkom petih dinarjev od vsakega \xc4\x8dlana sokolskega dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_V drugi polovici novembra se je v Narodnem domu v Ljubljani sestal stavbni odsek I. jugoslovanskega vsesokolskega zleta. Za postavitev stadiona so imeni na voljo tri morebitne kraje, na Kodeljevem, v Spodnji \xc5\xa0i\xc5\xa1ki ali med dana\xc5\xa1njo Linhartovo in Topni\xc5\xa1ko cesto ter Zupan\xc4\x8di\xc4\x8devo jamo, izbrali pa so slednjo so zaradi najni\xc5\xbejih komunikacijskih in cenovnih stro\xc5\xa1kov. Zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je merila 82.662 m\xc2\xb2, je namre\xc4\x8d Gradbeno dru\xc5\xa1tvo v Ljubljani v za\xc4\x8dasno uporabo brezpla\xc4\x8dno predalo prirediteljem.\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nGradbeni na\xc4\x8drt stadiona je kot njegov osrednji del predvidel telovadi\xc5\xa1\xc4\x8de razse\xc5\xbenosti 152 x 105 m in padca 5 \xe2\x80\xb0. Dimenzije telovadi\xc5\xa1\xc4\x8da so bile zastavljene glede na koli\xc4\x8dnik 1,9 m, kar je pomenilo 56 vzdol\xc5\xbenih in 81 pre\xc4\x8dnih linij ali skupno 4.536 telovadcev pri prostih vajah. Vzdol\xc5\xbe obeh kraj\xc5\xa1ih stranic telovadi\xc5\xa1\xc4\x8da je bil v na\xc4\x8drtu zakoli\xc4\x8den 10 m \xc5\xa1irok pas, vzdol\xc5\xbe dalj\xc5\xa1ih pa 15 m \xc5\xa1irok pas kot prostor za orodno telovadbo. Skupni telovadni prostor so v na\xc4\x8drtu obkro\xc5\xbeale \xc5\xa1tiri tribune, glavna na severu s 1.666 sedi\xc5\xa1\xc4\x8di in 2.856 stoji\xc5\xa1\xc4\x8di, \xc4\x8dlanska na jugu s 4.720 stoji\xc5\xa1\xc4\x8di ter vzhodna in zahodna vsaka s 1.204 sede\xc5\xbei in 2.064 stoji\xc5\xa1\xc4\x8di._NEWLINE_Prva gradbena dela so se pri\xc4\x8dela februarja leta 1922 z izmero zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, koli\xc4\x8denjem in pripravo gradbi\xc5\xa1\xc4\x8da. Aprila je vojska deset in\xc5\xa1truktorjev voja\xc5\xa1kega bataljona iz Ptuja zadol\xc5\xbeila za usmerjanje in nadzor zemeljskih del. Pozneje so jim bili dodeljeni voja\xc5\xa1ki zaporniki s pazniki, ki so planili zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de in odva\xc5\xbeali 9.928 m\xc2\xb3 izkopanega gradiva. Telovadi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zgrajeno kot lahki cestni makadam, utrjen z valjarji. Poleg tega je bilo potrebno \xc5\xa1e raz\xc5\xa1iriti obstoje\xc4\x8de dovozne ceste na telovadi\xc5\xa1\xc4\x8de, izkopati jarke za razsvetljavo, vodovod in odto\xc4\x8dne odplake._NEWLINE_Tehni\xc5\xa1ki na\xc4\x8drt stadiona je bil izdelan po arhitekturni predlogi arhitekta Jo\xc5\xbea Jelenca v tehni\xc4\x8dni pisarni gradbenega odseka na Beethovnovi, nato je bil objavljen javni razpis za tesarska dela. Izbrana je bila ponudba mestnega tesarskega mojstra, sicer tudi sokolskega brata, Ivana Zakotnika, v znesku 2.654.600 dinarjev. Zaradi \xc4\x8dasovne stiske, se je obvezal, da bo delo dokon\xc4\x8dal do 15. julija 1922, s tesarskim delom je 10. aprila 1922 skupaj s 250 strokovnimi sodelavci. Za stadion je bilo porabljeno 3.000 m\xc2\xb3 raz\xc5\xbeaganega lesa. Za vezanje lesa so porabili 5 ton vijakov, spon in \xc5\xbeebljev, za kritje streh pa 55.000 kosov stre\xc5\xa1ne opeke in 2.549 m\xc2\xb2 stre\xc5\xa1ne lepenke._NEWLINE_Glavna vhoda sta bila povezana z blagajnami, pisarnami, po\xc5\xa1tnim uradom, policijskim uradom, gosti\xc5\xa1\xc4\x8dem in strani\xc5\xa1\xc4\x8di, ob tem sta bila na severovzhodni in jugovzhodni strani \xc5\xa1e dva stranska vhoda. V po\xc5\xa1tnem uradu na stadionu so oddali 1.550 pisem, 28.000 razglednic in 1.240 brzojavk ter porabili 46.000 dinarjev po\xc5\xa1tnih vrednostnic in opravili 150 pla\xc4\x8danih telefonskih klicev. Postavili so tudi 3.820 sla\xc4\x8dilnic, 40 strani\xc5\xa1\xc4\x8d in 10 umivalnikov, strani\xc5\xa1\xc4\x8da s svojo greznico, sanitarna voda pa s ponikovalnicami.\n_START_SECTION_\nDogajanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0portno dogajanje se je na \xc5\xa1tadionu odvijalo med 23. julijem in 15. avgustom 1922. Razdeljeno je bilo na prvi in drugi predzletni dan, mednarodno telovadno tekmo in glavne dneve zleta. Predzletna dneva sta pomenila celostno vajo pred glavnimi dnevi zleta._NEWLINE_Prvi predzletni dan je potekal 23. julija 1922, in je bil namenjen prvem zboru jugoslovanskega sokolskega podmladka, ki se ga je poleg sokolov iz Jugoslavije udele\xc5\xbeilo tudi 495 sokolov iz \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Tekmovali so v prostih vajah, razno\xc5\xbeki \xc4\x8dez kozo, skoku v daljavo, skoku v vi\xc5\xa1ino in teku na 100 jardov._NEWLINE_Drugi predzletni dan se je odvijal 6. avgusta 1922 kot predstavitev dija\xc5\xa1tva srednjih in me\xc5\xa1\xc4\x8danskih \xc5\xa1ol ter jugoslovanske narodne vojske, ve\xc4\x8dji del dogajanja so predstavljale proste vaje in vaje z zastavami. Poleg u\xc4\x8dencev slovenskih \xc5\xa1ol so se prireditve udele\xc5\xbeili tudi u\xc4\x8deni \xc5\xa1ol iz Bjelovarja, Kikinde, Br\xc4\x8dkega in Negotina, ki so za\xc4\x8deli v Ljubljano prihajati \xc5\xbee 1. avgusta in so do glavnega dne vadili na prizori\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_11. in 12. avgusta je potekalo Svetovno prvenstvo v \xc5\xa1portni gimnastiki, na katerem je Leon \xc5\xa0tukelj osvojil tri zlati in dve srebrni medalji._NEWLINE_Glavni dnevi zleta so potekali med 13. in 15. avgustom 1922. Na ljubljansko \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo je med 11. in 16. avgustom prispelo in od\xc5\xa1lo 397 vlakov, ki so skupno pripeljali oziroma odpeljali okoli 520.000 potnikov. Tretji dan prireditve je bil vrhunec sokolskega zleta, za\xc4\x8del se je z mimohodom povorke pribli\xc5\xbeno 4.000 \xc4\x8de\xc5\xa1kih sokolov in vojakov s prapo\xc5\xa1\xc4\x8daki in fanfaristi po ljubljanskih ulicah, sledilo jim je 10.000 jugoslovanskih sokolov, sokoli iz Rusije in 221 konjenikov sokolske konjenice. Ustavili so se na Kongresnem trgu, kjer je bil navzo\xc4\x8d tudi kralj Aleksander I. Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87. Mimohod povorke ve\xc4\x8d kot stotih oddelkov je trajal petin\xc5\xa1tirideset minut in vsak je bil pozdravljen s ploskanjem. Na ljubljanskih ulicah se je zbralo skupno 100.000 ljudi, na stadionu pa 50.000 gledalcev in nastopajo\xc4\x8dih.'