b"\n_START_ARTICLE_\nGilles Villeneuve\n_START_SECTION_\nPrivatno \xc5\xbeivljenje in zgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nVilleneuve se je rodil v mestecu Richelieu, ki le\xc5\xbei v francosko govore\xc4\x8di kanadski provinci Quebec, odrasel je pa v bli\xc5\xbenjem mestu Berthierville. Leta 1970 se je poro\xc4\x8dil z Joann Barthe, s katero je imel dva otroka, Jacquesa in Melanie. V zgodnjih letih kariere je med dirka\xc5\xa1ko sezono Villeneuve peljal dru\xc5\xbeino s seboj v avtodomu, kar je do dolo\xc4\x8dene mere nadaljeval tudi med dirkanjem v Formuli 1. Pogosto je trdil, da se je rodil leta 1952. Ko se je prebil v Formulo 1 je bil star \xc5\xbee 27 let, zato je temu odvzel dve leti in se s tem posku\xc5\xa1al izogniti pripombam, da je \xc5\xbee prestar za uspeh v najvi\xc5\xa1jem razredu moto\xc5\xa1porta. _NEWLINE_Kot nekateri drugi veliki dirka\xc4\x8di, tudi Clark in Senna, je bil Villeneuve me\xc5\xa1anica navidez neskladnih tipov osebnosti. Lauda je o njem povedal: \xc2\xbbBil je najbolj nor hudi\xc4\x8d, kar sem jih kdaj zasledil v Formuli 1... Dejstvo da je bil za tem ob\xc4\x8dutljiv in ljube\xc4\x8d karakter, namesto vzkipljivega nastopa\xc4\x8da, ga naredi unikatnega.\xc2\xab\xc2\xa0Ne glede na vrsto, v letenju, dirkanju z motornimi sanmi po snegu ali z dirkalnikom po progi, je vedno tvegal veliko. Toda njegovi nasprotniki na stezi so vedno trdili, da je bil nepredstavljivo po\xc5\xa1ten in ni nikoli ogrozil varnosti nobenega drugega, razen sebe, ljudje ki so delali z njim pa ga opisujejo kot introvertiranega. Ta kombinacija karakternih lastnosti ga je naredila zelo priljubljenega, ne le med gledalci, ampak tudi med mo\xc5\xa1tvenimi kolegi in celo dirka\xc5\xa1kimi nasprotniki._NEWLINE_Njegov mlaj\xc5\xa1i brat Jacques, znan kot stric Jacques, je imel tudi uspe\xc5\xa1no dirka\xc5\xa1ko kariero v Formuli Atlantic, Can Amu in CARTu. Gillesov sin, tudi Jacques, je zmagal na presti\xc5\xbeni dirki Indianapolis 500 ter osvojil naslova v seriji CART leta 1995 ter v Formuli 1 v sezoni 1997.\n_START_SECTION_\nPred Formulo 1\n_START_PARAGRAPH_\nVilleneuve je pri\xc4\x8del dirkati na lokalnih dirkah s svojim cestnim avtomobilom, predelanim Fordom Mustang 1967. Toda tega se je kmalu naveli\xc4\x8dal in se vpisal v dirka\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo Jima Russella na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du Mont Tremblant, da bi pridobil dirka\xc5\xa1ko licenco. Zelo uspe\xc5\xa1en je bil v quebe\xc5\xa1kem regionalnem prvenstvu serije Formula Ford, kjer je z lastnim dve leti starim dirkalnikom zmagal na sedmih od desetih dirk. Naslednje leto je napredoval v serijo Formula Atlantic, kjer je dirkal \xc5\xa1tiri sezone, eno s svojim dirkalnikom. Zmagal je na prvi dirki Atlantic leta 1975 na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du Gimli Motosport Park v hudem nalivu. V sezoni 1976 je z mo\xc5\xa1tvom Chrisa Harrisona, Ecurie Canada, in in\xc5\xbeenirjem Marcha Rayem Wardellom zmagal na vseh dirkah, razen na eni in osvojil naslova ZDA in Kanade. Naslov Kanade je osvojil \xc5\xa1e enkrat v sezoni 1977._NEWLINE_V za\xc4\x8detku kariere je imel Villeneuve stalne te\xc5\xbeave s pomanjkanjem denarja. Bil je profesionalni dirka\xc4\x8d od poznih najstni\xc5\xa1kih let brez drugega vira prihodka. V prvih nekaj letih je ve\xc4\x8dino svojega prihodka dobil iz dirk z motornimi sanmi, kjer je bil izredno uspe\xc5\xa1en in je dobil pla\xc4\x8dano tako sodelovanje na dirki, kot tudi dirkanje. Njegova druga sezona v Formuli Atlantic je bila delno sponzorirana s strani njegovega pokrovitelja iz serije dirkanja po snegu, Skiroule. Nekaj svojega uspeha je pripisoval ravno dirkanju na snegu: \xc2\xbbVsako zimo je bilo potrebno ra\xc4\x8dunati na tri ali \xc5\xa1tiri velike nesre\xc4\x8de - govorim o tem da te vr\xc5\xbee na led pri 180 km/h. Motorne sani so zelo drsele, kar me je veliko nau\xc4\x8dilo o kontroli. In vidljivost je bila katastrofalna! \xc4\x8ce nisi bil v vodstvu, nisi mogel ni\xc4\x8d videti zaradi pr\xc5\xa1e\xc4\x8dega se snega. To te prisili, da se nau\xc4\x8di\xc5\xa1 hitro reagirati - in zaradi tega nisem imel te\xc5\xbeav z dirkanjem v de\xc5\xbeju.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nFormula 1\n_START_PARAGRAPH_\nPo tem, ko je Villeneuve navdu\xc5\xa1il McLarnovega dirka\xc4\x8da Jamesa Hunta s tem, da je premagal njega in tudi nekaj ostalih zvezd Formule 1 na dirkah Formule Atlantic na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du Trois Rivieres, mu je McLaren ponudil mo\xc5\xbenost dirkanja na petih dirkah v tretjem dirkalniku v sezoni 1977 in mladi Kanad\xc4\x8dan je debitiral na Veliki nagradi Velike Britanije. Villeneuve se je kvalificiral na ob\xc4\x8dudovanja vredno deveto mesto s starim McLarnom M23 med druga dirka\xc4\x8da McLarna, Hunta in Jochena Massa. Dirko je za\xc4\x8del z zaostankom dveh krogov zaradi okvarjenega merilnika temperature, toda dirkal je dobro in s petim najhitrej\xc5\xa1im krogom kon\xc4\x8dal na enajstem mestu. Kljub temu se mu je mo\xc5\xa1tvo odpovedalo. Kmalu za tem, avgusta 1977, se je Villeneuve sre\xc4\x8dal s Enzom Ferrarijem in Villeneuve ga je opomnil na legendarnega Tazia Nuvolarija. Ferrarija je Villeneuve pritegnil in Niki Lauda, ki si je \xc5\xbee zagotovil naslov, mu je prepustil mesto v mo\xc5\xa1tvu od doma\xc4\x8de Velike nagrade Kanade. Gilles je na dirki odstopil, po tem ko je na olju drugega dirka\xc4\x8da zletel s steze. Dirkal je nato tudi na naslednji dirki, zadnji v sezoni, za Veliko nagrado Japonske, toda tudi tu je odstopil. V petem krogu je \xc5\xbeelel prehiteti Ronnieja Petersona s Tyrrellom P34, toda ni mu uspelo in tr\xc4\x8dila sta. Gillesov Ferrari je dvignilo v zrak in zletel je na dva gledalca, ki sta gledala dirko na prepovedanem mestu. Oba sta umrla._NEWLINE_Po debiju s Ferrarijem je povedal: \xc2\xbb\xc4\x8ce bi mi nekdo dejal da imam tri \xc5\xbeelje, bi bila prva da bi bil dirka\xc4\x8d, druga da bi dirkal v Formuli 1 in tretja, da bi dirkal za Ferrari...\xc2\xab_NEWLINE_Sezona 1978 se je za Villeneuva za\xc4\x8dela z mno\xc5\xbeico odstopov, pogosto zaradi problemov z novimi radialnimi pnevmatikami Michelin, pa tudi zaradi njegove neizku\xc5\xa1enosti, saj je bila to \xc5\xa1ele njegova peta dirka\xc5\xa1ka sezona. Kljub pozivom v italijanskem tisku naj ga zamenjajo, je Ferrari vztrajal z njim in Villeneuve je osvojil svojo prvo zmago na doma\xc4\x8di dirki za Veliko nagrado Kanade ob koncu sezone in pred navdu\xc5\xa1enimi navija\xc4\x8di._NEWLINE_Za sezono 1979 se je Villeneuvu pri Ferrariju pridru\xc5\xbeil Jody Scheckter, Carlos Reutemann pa je prestopil v Lotus. Kon\xc4\x8dala sta na prvih dveh mestih v prvenstvu, Scheckter je premagal Villeneuva za vsega \xc5\xa1tiri to\xc4\x8dke. Villeneuve je zmagal na treh dirkah v sezoni. Toda sezona 1980 je bila popolna polomija. Britanske stavnice so Villeneuva \xc5\xa1tele za favorita za naslov, toda zbral je le borih \xc5\xa1est to\xc4\x8dk v slabem dirkalniku Ferrari 312T5, ki je le delno sledil novim smernicam izrabljanja podtlaka. Njegov mo\xc5\xa1tveni kolega pa je zmogel eno samo to\xc4\x8dko in se po koncu prvenstva upokojil._NEWLINE_V sezoni 1981 je Ferrari prvi\xc4\x8d nastopil s turbo motorjem, Ferrari 126C1 pa ni pomenil velikega koraka naprej. Kljub temu, da je bil sposoben proizvajati izjemno mo\xc4\x8d, je bil zelo slabo obvladljiv. Villeneuve, z novim mo\xc5\xa1tvenim kolegom, Didierom Pironijem, je kljub slabim mo\xc5\xbenostim uspel zmagati na dveh dirkah, Velikih nagradah Monaka in \xc5\xa0panije. Prvih nekaj dirk v sezoni 1982 je Villeneuve zaradi tehni\xc4\x8dnih okvar in tr\xc4\x8denj kon\xc4\x8dal z odstopom. Na Veliki nagradi San Marina je Villeneuva kljub druga\xc4\x8dnem dogovoru prehitel mo\xc5\xa1tveni kolega Pironi tik pred ciljem in zmagal. Gilles Villeneuve se je smrtno ponesre\xc4\x8dil ob nesre\xc4\x8di na kvalifikacijah pred naslednjo dirko za Veliko nagrado Nizozemske v Zolderju.\n_START_SECTION_\nNajznamenitej\xc5\xa1e dirke\n_START_PARAGRAPH_\nDijon 1979: Nepozabni Villeneuvov stil vo\xc5\xbenje, ki je zaradi vo\xc5\xbenje na meji bolj spominjal na reli in njegov dvoboj kolo ob kolesu z Ren\xc3\xa9jem Arnouxom v zadnjih krogih Velike nagrade Francije na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du Dijon, ko Villeneuve trmasto ni hotel sprejeti dejstva, da je njegov dirkalnik Ferrari 312T4 preprosto po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i kot Arnouxov Renault. Ta dvoboj je bil eden najlep\xc5\xa1ih v zgodovini Formule 1. Arnoux je prehitel Villeneuva in se prebil na drugo mesto tri kroge pred koncem dirke, toda Villeneuve ga je prehitel \xc5\xbee v naslednjem krogu. V zadnjem krogu je Arnoux poskusil znova in oba sta peljala kolo ob kolesu skozi ve\xc4\x8d ovinkov in se tudi ve\xc4\x8dkrat dotaknila s kolesi. Arnouxu je uspelo priti nazaj na drugo mesto, toda Villeneuve je takoj spet napadel Arnouxa po zunanji strani. Dirkalnika sta tr\xc4\x8dila in Villeneuva je odneslo \xc5\xa1iroko skozi ovinek. Villeneuve je poskusil ponovno, tokrat po notranji strani v ovinku zanka, in Arnouxa prehitel ter \xc5\xa1e uspe\xc5\xa1no zadr\xc5\xbeeval drugo polovico kroga in si tako zagotovil drugo mesto._NEWLINE_Zandvoort 1979: Villeneuvova neizmerna odlo\xc4\x8dnost se je pokazala, ko je zletel s steze in pri tem se mu je predrla zadnja leva pnevmatika, toda kljub temu se je vrnil na stezo in peljal po treh, na momente celo dveh, kolesih. Pri tem mu je najprej odpadla gumasta plast pnevmatike, nato pa \xc5\xa1e plati\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga je nekaj \xc4\x8dasa vlekel za sabo, kar je povzro\xc4\x8dalo mo\xc4\x8dno iskrenje za dirkalnikom. Kasneje je moral vseeno odstopiti._NEWLINE_Watkins Glen 1979: Na izredno razmo\xc4\x8denem petkovem treningu je Villeneuve postavil najbolj\xc5\xa1i \xc4\x8das z izjemno prednostjo enajstih sekund pred vsemi ostalimi. Mo\xc5\xa1tveni kolega Jody Scheckter, ki je dosegel drugi \xc4\x8das, je povedel: \xc2\xbbTistega dne sem priganjal dirkalnik do skrajnih meja. Pri\xc4\x8dakoval sem, da bom najhitrej\xc5\xa1i. Nato sem videl Gillov \xc4\x8das - in \xc5\xa1e vedno ne morem razumeti kako je to mogo\xc4\x8de. Enajst sekund!\xc2\xab Jacques Laffite se je po treningu le smejal in povedal: \xc2\xbbZakaj se sploh trudimo? Gilles je druga\xc4\x8den od ostalih dirka\xc4\x8dev, je na povsem drugem nivoju!\xc2\xab_NEWLINE_Jarama 1981: Morda Villeneuvova najbolj\xc5\xa1a dirka sploh, v Jarami, kjer se je boril s povpre\xc4\x8dnim Ferrarijem 126C1 (predvsem slabim glede aerodinamike in \xc5\xa1asije) do zmage s klasi\xc4\x8dno obrambno vo\xc5\xbenjo na Veliki nagradi \xc5\xa0panije. Od \xc5\xa1tarta do cilja je zadr\xc5\xbeeval pet hitrej\xc5\xa1ih dirka\xc4\x8dev za sabo z odli\xc4\x8dno takti\xc4\x8dno vo\xc5\xbenjo v ovinkih in hitrim dirkanjem po ravnini. Po uri in 46 minutah je Villeneuve zmagal pred Jacquesom Laffitom le za 0.22 sekunde. Petouvr\xc5\xa1\xc4\x8deni Elio de Angelis pa je zaostajal vsega dobro sekundo. Harvey Postlethwaite, konstruktor dirkalnika 126C, je kasneje komentiral: \xc2\xbbDirkalnik je ustvarjal dobesedno le \xc4\x8detrtino podtlaka, ki sta ga lahko ustvarjala Williams ali Brabham. Res je imel nekoliko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i motor od Coswortha, toda imel je tudi ve\xc4\x8djo zakasnitev pri dodajanju plina. Glede samih dirka\xc5\xa1kih sposobnosti mislim, da je bil Gilles na povsem drugem nivoju, kot ostali dirka\xc4\x8di. Da je zmagal ti dve dirki, Veliki nagradi Monaka in \xc5\xa0panije v sezoni 1981 na tak\xc5\xa1nih zavitih dirkali\xc5\xa1\xc4\x8dih, je bilo res nekaj izjemnega. Namre\xc4\x8d vem, kako slab dirkalnik smo imeli.\xc2\xab_NEWLINE_Montreal 1981: \xc5\xa0e en primer Villeneuvovega velikega borbenega duha je bila ta vo\xc5\xbenja v hudem nalivu. Po tem ko je huje po\xc5\xa1kodoval svoje sprednje krilce, je Villeneuve odpeljal ve\xc4\x8dino dirke z omejenim pogledom naprej. Sicer je bilo tveganje, da bi dobil \xc4\x8drno zastavo, toda sprednje krilce je s\xc4\x8dasoma odpadlo in Villeneuve je osvojil tretje mesto z dirkalnikom brez nosu.\n_START_SECTION_\nSpor s Pironijem\n_START_PARAGRAPH_\nVilleneuve je za\xc4\x8del sezono 1982 kot favorit za naslov prvaka. Med strokovnjaki je veljal kot najbolj\xc5\xa1i dirka\xc4\x8d tistega \xc4\x8dasa v Formuli in Ferrari je z novim dizajnerjem Harveyjem Postlethwaitom pripravil odli\xc4\x8den dirkalnik. Po slabem za\xc4\x8detku je bil Villeneuve v vodstvu na Veliki nagradi San Marina in po dogovoru v mo\xc5\xa1tvu se Villeneuve in Didier Pironi ne bi napadala po zadnjem ovinku. Toda Pironi je ta dogovor prekr\xc5\xa1il in prehitel Villeneuva tik pred ciljem. Villeneuve je verjel, da se bo Pironi dr\xc5\xbeal dogovora, zato ni ve\xc4\x8d dirkal na polno, saj je mislil da ima zmago \xc5\xbee zagotovljeno. Izdan in besen je Villeneuve zabrusil Pironiju, da ne bo nikoli ve\xc4\x8d govoril z njim.\n_START_SECTION_\nSmrtna nesre\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\n8. maja 1982, v svojem zadnjem krogu kvalifikacij pred Veliko nagrado Belgije v Zolderju, je Villeneuve s sprednjim levim kolesom tr\xc4\x8dil z desnim zadnjim kolesom Jochena Massa, ki se je umikal Villeneuvu, da bi ga ta lahko prehitel. Villeneuve pa ga je ravno po tisti strani \xc5\xbeelel prehiteti in njegov dirkalnik je dvignilo, nato pa je dirkalnik z nosom priletel na zemljo ob progi. Tr\xc4\x8denje je bilo tako mo\xc4\x8dno, da je od dirkalnika ostala le \xc5\xa1koljka, Villeneuva pa je skupaj s sede\xc5\xbeem vrglo \xc4\x8dez progo v ograjo. Ob prihodu re\xc5\xa1evalne ekipe ni ve\xc4\x8d dihal. Posku\xc5\xa1ali so ga re\xc5\xa1iti, toda utrpel je smrtne po\xc5\xa1kodbe. Umrl je tistega ve\xc4\x8dera v lokalni bolni\xc5\xa1nici, smrtne po\xc5\xa1kodbe pa je verjetno utrpel ob prvem tr\xc4\x8denju dirkalnika s tlemi. \xc4\x8ce njegova smrt ni bila ravno veliko presene\xc4\x8denje (vsi so poznali njegov stil vo\xc5\xbenje), pa je vseeno povzro\xc4\x8dila globoko \xc5\xbealost. Celo njegov rival Ren\xc3\xa9 Arnoux je povedal, da je jokal, ko je izvedel za Gillesovo smrt.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nVilleneuve je postal ikona \xc5\xbee pred smrtno nesre\xc4\x8do. Njegova odlo\xc4\x8denost, da zmaga, je bila vidna v pogostem prekrmarjenju dirkalnika in pogostih dotikih s kolesi ob borbi s sotekmovalci. To ga je pribli\xc5\xbealo mno\xc5\xbeicam, pa tudi kombinacija neobi\xc4\x8dajne odprtosti in iskrenosti z mediji. Po tragi\xc4\x8dni smrti Ronnieja Petersona, je Villeneuve prevzel oznako najhitrej\xc5\xa1ega voznika med aktivnimi dirka\xc4\x8di._NEWLINE_Na Gillesovem pogrebu v Berthiervillu je njegov nekdanji mo\xc5\xa1tveni kolega, Jody Scheckter povedal: \xc2\xbbGillesa bom pogre\xc5\xa1al iz dveh razlogov. Prvi\xc4\x8d, ker je najhitrej\xc5\xa1i dirka\xc4\x8d v zgodovini moto\xc5\xa1porta. In drugi\xc4\x8d, ker je bil najbolj pristen in iskren \xc4\x8dlovek, ki sem ga kadarkoli poznal. Toda ne bo pozabljen. Spomin na njegove dose\xc5\xbeke bo ostal za vedno.\xc2\xab_NEWLINE_Villeneuvov spektakularni stil dirkanja je med ljubitelji Formule 1 \xc5\xa1e zmeraj ozna\xc4\x8den kot umetnost. \xc5\xa0e vedno se ga spominjajo gledalci na dirkah, \xc5\xa1e posebej v Italiji. Ob vhodu na Ferrarijevo testno stezo stoji Gillesov doprsni kip. Zahteven ovinek na stezi v Imoli, kjer poteka Velika nagrada San Marina se po njem imenuje Curva Gilles Villeneuve. Na \xc5\xa1tartnem mestu, kjer je za\xc4\x8del svojo zadnjo dirko Formule 1 je slika kanadske zastave._NEWLINE_Dirkali\xc5\xa1\xc4\x8de na otoku Notre-Dame v Montrealu, kjer poteka Velika nagrada Kanade, je bilo po njegovi smrtni nesre\xc4\x8di poimenovano po njem, Circuit Gilles Villeneuve. Tudi njegova domovina ga je po\xc4\x8dastila. Leta 1992 so mu v Berthiervillu odprli muzej ter postavili kip v bli\xc5\xbenjem parku, ki se tudi imenuje po njem. Villeneuva so 19. avgusta 1993 sprejeli v kanadsko hi\xc5\xa1o slavnih dirka\xc4\x8dev na slovesnosti v hotelu Four Seasons v Torontu. Leta 1997 je Kanada izdala serijo znamk z njegovim motivom._NEWLINE_\xc5\xa0e vedno je veliko povpra\xc5\xa1evanje po Villeneuvovih spominkih v trgovinah ob dirkali\xc5\xa1\xc4\x8dih, o njem pa so bile napisane tudi \xc5\xa1tevilne knjige. \xc5\xa0tevilko 27, ki jo je ve\xc4\x8d let nosil pri Ferrariju, navija\xc4\x8di \xc5\xa1e vedno povezujejo z njim. Film, temelje\xc4\x8d na njegovi biografiji, ki jo je napisal Gerald Donaldson, je bil napovedan leta 2005, predvajan pa naj bi bil leta 2007.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8celada\n_START_PARAGRAPH_\nVilleneuva \xc4\x8delada je nosila posebej oblikovano rde\xc4\x8do \xc4\x8drko 'V' na straneh - po zamisli njegove \xc5\xbeene Joann. Prevladujo\xc4\x8da barva pa je bila \xc4\x8drna. Njegov sin, Jacques, je uporabljal podobno zasnovo, toda podobno kot Christian Fittipaldi, je spremenil le barve."