b'\n_START_ARTICLE_\nMonrovija\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGloboko umetno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je eno najpomembnej\xc5\xa1ih transportnih vozli\xc5\xa1\xc4\x8d Zahodne Afrike, kjer pretovarjajo ve\xc4\x8dino liberijskega izvoza (guma, palmova semena, zlato, \xc5\xbeelezova ruda), zaradi \xc4\x8desar predstavlja gonilo mestne ekonomije, na ta ra\xc4\x8dun je Monrovija tudi gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave. \xc5\xa0e pomembnej\xc5\xa1i vir zaslu\xc5\xbeka predstavlja kot mati\xc4\x8dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de velikega dela svetovne flote tovornih ladij; liberijski register ladij je odprt in eden najcenej\xc5\xa1ih ter najmanj reguliranih, zato je bilo v Monroviji pod t. i. zastavo ugodnosti leta 2012 formalno registriranih okrog 3500 ladij iz razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav (ve\xc4\x8d je bilo registriranih samo \xc5\xa1e v Panami), od tega 500 ali ve\xc4\x8d kot desetina tankerjev na svetu. Kljub nizki ceni registracije predstavlja ta prihodek \xc4\x8detrtino vseh tujih investicij v Liberiji._NEWLINE_Druge pomembnej\xc5\xa1e industrijske panoge v Monroviji so \xc5\xa1e predelava nafte, konzerviranje tunine in proizvodnja zdravil, barve ter cementa.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto so leta 1822 ustanovili afroameri\xc5\xa1ki priseljenci, ki so tja pri\xc5\xa1li po iniciativi Ameri\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva za kolonizacijo (American Colonization Society), kot re\xc5\xa1itev vpra\xc5\xa1anja osvobojenih su\xc5\xbenjev v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike. Ime je dobila po takratnem ameri\xc5\xa1kem predsedniku Jamesu Monroeju, aktivnemu podporniku zamisli o izseljevanju osvobojenih su\xc5\xbenjev v Afriko. Pri upravljanju naseljenih ozemelj so imeli novi priseljenci glavno vlogo, vendar so tu \xc5\xbeiveli tudi predstavniki avtohtonih ljudstev Dei in Bassa. Z leti so se priselili \xc5\xa1e predstavniki drugih lokalnih ljudstev in prebivalci sosednjih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je zaradi strate\xc5\xa1kega pomena zgradila ameri\xc5\xa1ka vojska med drugo svetovno vojno._NEWLINE_Mesto je skupaj s preostankom dr\xc5\xbeave prizadel dr\xc5\xbeavljanski konflikt, ki se je pri\xc4\x8del leta 1989 in s presledki trajal skoraj 15 let. Kot sede\xc5\xbe vladnih sil in izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de mednarodne mirovne operacije je bilo edino mesto v dr\xc5\xbeavi, ki ga uporniki niso v celoti zavzeli. Prav v Monroviji je leta 2003 Leymah Gbowee organizirala mno\xc5\xbei\xc4\x8den protest \xc5\xbeensk za mir in pomagala strmoglaviti predsednika Charlesa Taylorja (za svojo vlogo pri kon\xc4\x8danju dr\xc5\xbeavljanske vojne je leta 2011 prejela Nobelovo nagrado za mir).'