b'\n_START_ARTICLE_\nDur-\xc5\xa0arukin\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSargon II je vladal med letoma 722 - 705 pr. n. \xc5\xa1t. V letu 717 je Sargon odredil gradnjo nove pala\xc4\x8de na mestu ob soto\xc4\x8dju rek Tigris in Veliki Zab. Zahteve za les in druge materiale in obrtnike, ki so pri\xc5\xa1li iz obalne Fenicije, so dokumentirane v sodobnih asirskih pisanjih. Dolgovi gradbenih delavcev so bili izni\xc4\x8dene, da bi privabili dovolj delovne sile. Zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v okolici mesta so bila odvzeta poljem in olj\xc4\x8dnim nasadom. Veliko mesto je bilo v celoti zgrajeno v desetletju pred 706 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko se je dvor preselil v Dur-\xc5\xa0arukin, \xc4\x8deprav \xc5\xa1e ni bilo povsem kon\xc4\x8dano. Sargon je bil ubit v bitki leta 705. Po njegovi nepri\xc4\x8dakovani smrti je njegov sin in naslednik Senaherib opustil projekt in preselil glavno mesto s svojo upravo v mesto Ninive, 20 km ju\xc5\xbeno. Mesto ni bilo nikoli dokon\xc4\x8dana in na koncu je bilo stoletje kasneje opu\xc5\xa1\xc4\x8deno, ko je padel Asirski imperij.\n_START_SECTION_\nDejstva\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je bilo pravokotne oblike v izmeri 1760 s 1635 metrov. Zaprto obmo\xc4\x8dje sestavljajo 3 kvadratni kilometri ali 288 hektarjev. Dol\xc5\xbeina obzidja je zna\xc5\xa1ala 16.280 asirskih enot, ki je sovpadala s \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno vrednostjo imena Sargon. Obzidje je imelo mno\xc5\xbeico 157 obrambnih. Sedem vrat je omogo\xc4\x8dalo vstop v mesto iz vseh smeri. Terasa je vsebovala templje in kraljevo pala\xc4\x8do. Glavni templji so bili namenjeni bogovom Nabu, \xc5\xa0ama\xc5\xa1 in Sin, medtem ko so Adad, Ningal in Ninurta imeli manj\xc5\xa1a sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Tempeljski stolp, ziqurat, je bil tudi zgrajen. Pala\xc4\x8da je bila okra\xc5\xa1ena s kipi in stenskimi reliefi, vrata so spremljal krilati biki lamassu, ki so tehtali do 40 ton. Sargon je menda izgubil vsaj enega od teh krilatih bikov v reki._NEWLINE_Poleg velikega mesta, sta bila kraljevi lovski park in vrt z raznimi "aromati\xc4\x8dnimi rastlinami iz Hattija  in sadnimi drevesi iz vsake gore", je "zapis mo\xc4\x8di in osvajanja", kot je opazil Robin Lane Fox.  Korespondenca omenja tudi tiso\xc4\x8de mladih sadnih dreves, kutine, mandlje, jabolka in ne\xc5\xa1plje.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de je prvi opazil francoski generalni konzul v Mosulu, Paul-Emile Botta leta 1842. Botta je mislil, da je Khorsabad mesto svetopisemske Ninive. Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de je Botta izkopaval v letih 1842-1844, pozneje se mu je pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e Eug\xc3\xa8ne Flandin. Victor Place je nadaljeval izkopavanja v letih 1852-1855._NEWLINE_Precej\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo najdb, ki jih je Francoz izkopal, se je izgubilo v dveh nesre\xc4\x8dah pri prevozu po reki. Leta 1853 je Place posku\xc5\xa1al prenesti dva 30-tonska kipa in drugo gradivo iz Khorsabad v Pariz na velikem \xc4\x8dolnu in \xc5\xa1tirih splavih. Vsa plovila razen dveh splavov so se potopila pri napadu piratov. Leta 1855, Place in Jules Oppert posku\xc5\xa1ata prepeljati preostale najdbe iz Dur-\xc5\xa0arukina, kot tudi material, iz drugih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so jih raziskovali Francozi, predvsem Nimrud. Skoraj vse zbirke, ve\xc4\x8d kot 200 zabojev, je bilo izgubljenih v reki. Pre\xc5\xbeiveli artefakti tega izkopavanja so bili preneseni v Louvre v Parizu._NEWLINE_Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de Khorsabad so izkopavali v letih 1928-1935 ameri\xc5\xa1kih arheologi iz Oriental Institute iz Chicago. Delo v prvi sezoni, ki ga je vodil Edward Chiera, se je osredoto\xc4\x8dil na obmo\xc4\x8dje pala\xc4\x8de. Velikanska bika je ocenil, da tehtata 40 ton in sta bila pred prestolno sobo. Razdeljena sta bila na tri velike fragmente. Sam trup je tehtal okoli 20 ton. Poslan je bil v Chicago. Priprava in po\xc5\xa1iljanje bika na In\xc5\xa1titut je bilo neverjetno naporno. Preostale sezone sta izkopavanja vodila Gordon Loud in Hamilton Darby. Njuno delo se je nana\xc5\xa1alo na eno od mestnih vrat, nadaljnja dela na pala\xc4\x8di in izkopala sta velik del pala\xc4\x8de v kompleksu templja. Odkritja iz Khorsabada so osvetlila asirsko umetnost in arhitekturo._NEWLINE_Leta 1957 so arheologi iz ira\xc5\xa1kega ministrstva za starine, po vodstvom Fuada Safarja izkopavali na mestu, kjer je bil odkrit tempelj Sibitti.'