b'\n_START_ARTICLE_\nApostolska pala\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nApostolska pala\xc4\x8da (tudi znana kot Sveti kraj, Pape\xc5\xbeeva pala\xc4\x8da in Vatikanska pala\xc4\x8da) je pala\xc4\x8da v Vatikanu in uradna rezidenca pape\xc5\xbea in tajnika Svetega sede\xc5\xbea. Apostolska pala\xc4\x8da je uradna rezidenca pape\xc5\xbea od leta 1870, ko so \xc4\x8dete Kraljevine Italje vkorakale v Rim in pape\xc5\xbee izgnale iz takratne rezidence v Kvirinalski pala\xc4\x8di. Ogor\xc4\x8den pape\xc5\xbe in \xc5\xa1e njegovi nasledniki so se za 60 let zaprli v _NEWLINE_Vatikan.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV 15. stoletju so Apostolsko pala\xc4\x8do obvladovali prefekti Apostolske pala\xc4\x8de. Taka ureditev je veljala od 15. stoletja pa do 1800. let, ko je pape\xc5\xa1ka ureditev padla v finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Leta 1824, ko so to funkcijo ukinili, da bi prihranili denar, je pape\xc5\xbe Leon XII ustanovil komite, \xc4\x8digar funkcija je upravljanje vsakodnevne administracije znotraj pala\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8da je kompleks ve\xc4\x8d zgradb, med drugim pape\xc5\xbeevih apartmajev, vladnih prostorov rimokatoli\xc5\xa1ke cerkve, kapel, vatikanskih muzejev in vatikanske knji\xc5\xbenice. Danes pape\xc5\xbe prebiva v eni od spalnic, ki je neko\xc4\x8d pripadala pomo\xc4\x8dniku.'