b'\n_START_ARTICLE_\nEvangelij po Marku\n_START_PARAGRAPH_\nEvangelij po Marku je drugi evangelij Svetega pisma Nove zaveze in je najkraj\xc5\xa1i, najstarej\xc5\xa1i in najbli\xc5\xbeji dejanskemu poteku evangeljskih dogodkov. Jezus je v njem tudi kot \xc4\x8dlovek najbolj razumljiv. Med tem ko drugi evangeliji vse bolj nagla\xc5\xa1ajo njegovo bo\xc5\xbeanskost in vesoljnost, ga ta prikazuje kot \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Od za\xc4\x8detka 2. stoletja ga izro\xc4\x8dilo pripisuje Marku, ki ga poznamo iz Apostolskih del (12,12.25; 13,5.13; 15,37.39), Pavlovih pisem (Kol 4,10; 2 Tim 4,1; Flm 24) in prvega Petrovega pisma (5,13). Njegovo pravo ime je Janez, s priimkom Marko. Bil je sin neke Marije, v katero se je zatekel Peter, ko je bil \xc4\x8dude\xc5\xbeno re\xc5\xa1en iz je\xc4\x8de (Apd 12,12). Najbr\xc5\xbe ga je Peter tudi pridobil za kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, ker ga imenuje moj sin Marko (1 Pt 5,13). Zagotovo Marko ni bil apostol in ne Jezusov u\xc4\x8denec. Bil je \xc5\xa1e premlad, da bi hodil za Jezusom. Izro\xc4\x8dilo pravi, da je bil Petrov tolma\xc4\x8d, kar pomeni, da je zapisal tisto, kar je Peter pridigal. Preko bratranca Barnabe se je povezal tudi s Pavlom in ga delno spremljal na njegovem prvem misijonskem potovanju (Apd 13,5.13)._NEWLINE_Ker je Marko prvi napisal evangelij, njegova govorica \xc5\xa1e ni izpiljena, \xc4\x8deprav pripoveduje \xc5\xbeivahno in nazorno. Evangelist pripoveduje, kakor bi sam vse do\xc5\xbeivel. V njegovem pri\xc4\x8devanju slutimo pri\xc4\x8do - o\xc4\x8dividca, Petra. Prvi natan\xc4\x8dneje opisan dogodek je poklic Petra in Andreja (1,16-17)._NEWLINE_Petrovo navzo\xc4\x8dnost \xc4\x8dutimo v zasnovi evangelija, v izboru evangeljskega gradiva in v na\xc4\x8dinu pripovedovanja. Markov evangelij ima isti \xc4\x8dasovni razpon kakor Petrova pridiga, ki je najstarej\xc5\xa1a oblika evangeljskega oznanila. Peter jo za\xc4\x8denja z nastopom Janeza Krstnika in kon\xc4\x8da z Jezusovim vnebohodom. Pravtako je tudi v Markovem evangeliju. Dogodke iz Jezusovega \xc5\xbeivljenja opisuje kot pridigar, ki z nazornim, \xc5\xbeivahnim in dramati\xc4\x8dnim pripovedovanjem pritegne pozornost poslu\xc5\xa1alcev._NEWLINE_Evangelist pripoveduje tako, da sledi Jezusu, koder je hodil in oznanjal evangelij. Markov evangelij ima zemljepisno osnovo. Po njej razpade v tri dele: Jezus deluje v Galileji (1,14-6,6a), na poti v Jeruzalem (6,6b-10,52) in v Jeruzalemu (11,1-16,20). To shemo sta za njim prevzela tudi Matej in Luka. Kraji so v Markovem evangeliju natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deni. Jezus je v Kafarnaumu, v Simonovi hi\xc5\xa1i, pri mitnici... Evangelij se ve\xc5\xbee na \xc4\x8disto dolo\xc4\x8dene kraje in mesta, tako da ima ozemeljsko izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Evangelij ni filozofija ali izmi\xc5\xa1ljotina, ki bi se porodila v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih glavah, temve\xc4\x8d dogodki, ki so se zgodili v prostoru in \xc4\x8dasu._NEWLINE_Tudi Jezusa opisuje Marko kot povsem naravnega \xc4\x8dloveka. Jezus je jedel in pil, v \xc4\x8dolnu spal, mno\xc5\xbeice so se mu smilile, prestajal je telesno in du\xc5\xa1evno trpljenje in nazadnje umrl. Kljub vsej \xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti pa je navdan z nadnaravno mo\xc4\x8djo. \xc4\x8ceprav se obna\xc5\xa1a kot \xc4\x8dlovek, nikdar ne ka\xc5\xbee moralne slabosti, kakor jih Stara zaveza spoznava celo pri velikih osebnostih, kot so Mojzes, David, Kralj Salomon, Jeremija,... oziroma jih Marko ugotavlja pri apostolih. Jezusa imenuje Sin \xc4\x8dlovekov. V starozavezni pesni\xc5\xa1ki in modrostni knji\xc5\xbeevnosti to pomeni \xc4\x8dlovek, kakr\xc5\xa1nega si je zamislil Bog, ko ga je ustvaril. Jezus je \xc4\x8dlovek, toda \xc4\x8dlovek, ki je uresni\xc4\x8dil Bo\xc5\xbejo zamisel \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Marko omenja v sorazmerju z dol\xc5\xbeino evangelija najve\xc4\x8d \xc4\x8dude\xc5\xbeev. Omenja domala vse \xc4\x8dude\xc5\xbee, ki jih omenjata Matej in Luka, zraven pa \xc5\xa1e dva - ozdravljenje gluhonemega ter ozdravljenje slepega v Betsajdi. Ker Marko s \xc4\x8dude\xc5\xbei dokazuje Jezusovo bo\xc5\xbeanstvo, mu pravimo evangelij Bo\xc5\xbejega Sina._NEWLINE_Jezus je tudi mesija, toda ne tak, kot so ga pri\xc4\x8dakovali Judje in so ga s te\xc5\xbeavo umevali apostoli. \xc5\xa0ele po vstajenju je bilo vsem jasno, da je bilo njegovo mesijanstvo duhovno odre\xc5\xa1enje \xc4\x8dloveka in da ga je mogo\xc4\x8de dojeti samo v veri._NEWLINE_Ker Markov evangelij pojasnjuje bralcem judovske verske obrede, se zdi, da je namenjem poganom, in ker prevaja gr\xc5\xa1ke izraze z latinskimi, je verjetno namenjen rimskim kristjanom. Ker se v Jezusovem trpljenju ka\xc5\xbee velika stiska, ki je pri\xc5\xa1la nad Jeruzalem leta 70, je utegnil nastati prav v tem \xc4\x8dasu. V preteklosti ga niso uporabljali toliko kot Matejev evangelij, ki je imel v bogoslu\xc5\xbeju do liturgi\xc4\x8dne prenove leta 1965 prvo mesto. Danes pa ga prav spoznanje, da je prvi napisan evangelij in da je teolo\xc5\xa1ko najmanj obogaten, postavilo za osnovo vsemu teolo\xc5\xa1kemu raziskovanju.'