b'\n_START_ARTICLE_\nTransakcijsko vodenje\n_START_PARAGRAPH_\nTransakcijsko vodenje je stil vodenja, pri katerem se vodja in zaposleni dogovarjata o materialnih, kadrovskih, socialnih in drugih ugodnostih. Prvi se je s konceptom transakcijskega vodenja ukvarjal James Macgregor Burns, ki ga opisoval v svoji deskriptivni raziskavi o politi\xc4\x8dnih vodjih leta 1978. Transakcijsko vodenje lahko ozna\xc4\x8dimo kot neko trgovanje oziroma gre za dogovarjanje med vodjo in zaposlenimi o razli\xc4\x8dnih ugodnosti, do katerih je zaposleni upravi\xc4\x8den, \xc4\x8de opravlja delo v skladu s pravili, dogovori in uspe\xc5\xa1nostjo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nJames Macgregor Burns je leta 1978, v svoji deskriptivni raziskavi o politi\xc4\x8dnih vodjih, prvi\xc4\x8d predstavil dva nasprotna si koncepta vodenja, transformacijskega in transakcijskega, katera sta se kljub politi\xc4\x8dnem kontekstu, kaj hitro oprijela tudi v organizacijskem, prizadevanje za njun razvoj pa se je za\xc4\x8delo s prou\xc4\x8devanjem karizmati\xc4\x8dnega stila vodenja po Maxu Weberju. Burns je bil eden izmed prvih znanstvenikov, ki je zagovarjal stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da pravilno vodenje ne le ustvari spremembo in ob tem dosega cilje, temve\xc4\x8d tudi pozitivno spremeni vpletene osebe (vodje in zasledovalce) (Zorman, 2012)\n_START_SECTION_\nOpredelitev transakcijskega vodenja\n_START_PARAGRAPH_\nTransakcijsko vodenje lahko ozna\xc4\x8dimo kot trgovanje oziroma dogovarjanje med vodjo in zaposlenimi o razli\xc4\x8dnih ugodnostih (materialnih, kadrovskih, socialnih in drugih), do katerih je zaposleni upravi\xc4\x8den, \xc4\x8de opravlja delo v skladu s pravili in dogovori. Podobno je Klasi\xc4\x8dnemu na\xc4\x8dinu vodenja, saj je za transakcijsko vodjo zna\xc4\x8dilno, da je nadrejeni in da ureja stvari tako, kot so predpisane s pravili in je posredovalec dogajanja (Pljevalj\xc4\x8di\xc4\x87, 2003). Za razliko od transformacijskega vodje transakcijski vodja motivira zaposlene tako, da s posebnimi prijemi spodbuja \xc5\xbeelene u\xc4\x8dinke pri delu. Kadar zaposleni dosegajo rezultate, ki so skladni s pri\xc4\x8dakovanji vodje, jih vodja ustrezno nagradi oziroma stimulira. To vodenje poteka v obliki transakcij ali izmenjav med vodjo in podrejenimi.\n_START_SECTION_\nTransakcijski vodja\n_START_PARAGRAPH_\n(Pljevalj\xc4\x8di\xc4\x87, 2003)_NEWLINE_1. prepozna potrebe in \xc5\xbeelje zaposlenih in zato "pripravi" primerne oblike reagiranja npr. stimuliranje_NEWLINE_2. vzpostavi sistem nagrajevanja dela: kdor primerno dela, dobi za to primerno nagrado (denar, posebni privilegiji, ugodnosti_NEWLINE_napredovanja...)_NEWLINE_3. odziva se na pojavljanje izrazitega individualnega interesa pri zaposlenih in jih podpre, kadar to pripomore k bolj\xc5\xa1em delu in rezultatom_NEWLINE_Transakcijski vodja deluje na podlagi (Kav\xc4\x8di\xc4\x8d, 1991, str. 229):_NEWLINE_-nagrajevanja: pogaja se o nagrajevanju za prizadevno delo, obljublja nagrade za dobre rezultate, daje priznanja za dose\xc5\xbeke_NEWLINE_-vodenje z izjemami (aktivno): spremlja dogajanje in i\xc5\xa1\xc4\x8de deviacije od pravil in standardov, se odlo\xc4\x8da za korektivne akcije_NEWLINE_-vodenje z izjemami (pasivno): intervira le, \xc4\x8de standardi niso dose\xc5\xbeeni_NEWLINE_-vodenje brez vajeti (laissez fair): odpoveduje se odgovornosti in se izogiba odlo\xc4\x8danju\n_START_SECTION_\nTransakcijski dejavniki\n_START_PARAGRAPH_\nTransakcijsko vodenje je uporabljeno takrat, ko vodja bodisi nagrajuje bodisi kaznuje zaposlene, kar pa je odvisno od tega, kako zaposleni opravlja svojo dol\xc5\xbenost. Glede na dogovore pa se transakcijsko vodenje deli na pozitivno_NEWLINE_obliko, aktivno in pasivno vodenje z izjemami ter na netransakcijsko vodenje, znano kot "laissez-fair" vodenje (vodenje brez vajeti).\n_START_SECTION_\nRaziskave\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave ka\xc5\xbeejo, da so transformacijski vodje uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i kot transakcijski in da so zaposleni bolj zadovoljni s transformacijskimi vodji ter ob njih dosegajo tudi bolj\xc5\xa1e delovne rezultate. Ta na\xc4\x8din vodenja je zlasti primeren za podjetja, ki delujejo v razgibanem in dinami\xc4\x8dnem poslovnem svetu, kjer tehnologija in \xc5\xbeivljenjski cikli proizvodov ali storitev ne zahtevajo nenehnega prilagajanja. Ljudje, ki delajo s transformacijskimi vodji, naj bi bili glede na raziskave bolj zadovoljni in naj bi dosegali vi\xc5\xa1je delovne rezultate. To dokazuje tudi raziskava, ki jo je izvedel Wang v kateri je dokazal,da ima transformacijsko vodenje pozitivni u\xc4\x8dinek na osebje, ekipo in organizacijske stopnje z najve\xc4\x8djim poudarkom na okrepitvi kolektivnih odnosov (Wang, 2011). Pri odlo\xc4\x8danju za transakcijski ali transformacijski model je klju\xc4\x8dno upo\xc5\xa1tevati prevladujo\xc4\x8de okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki narekujejo, kateri na\xc4\x8din vodenja je potreben v dolo\xc4\x8deni situaciji.'