b'\n_START_ARTICLE_\nMircea V. Pastir\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nMircea, s krstnim imenom Dumitru, je bil peti sin kneza Raduja IV. Velikega in njegove \xc5\xbeene Rade-Smarande. Poro\xc4\x8den je bil z Ano Moldavsko, h\xc4\x8derko moldavskega vojvode Petra Rare\xc8\x99a. Vzdevek Pastir je dobil verjetno zato, ker je pred prihodom na prestol kupoval ovce za istanbulske tr\xc5\xbenice._NEWLINE_Za kneza ga je januarja 1545 imenovalo Osmansko cesarstvo po smrti njegovega polbrata Raduja VII. Vladati je za\xc4\x8del po prihodu v Bukare\xc5\xa1to 17. marca 1545. S svojim prvim dekretom o privilegijih, objavljenim 25. marca 1545, je obdr\xc5\xbeal in celo povi\xc5\xa1al \xc5\xa1tiri visoke funkcionarje svojega predhodnika, teden dni kasneje pa je ukazal usmrtitev \xc5\xa1tevilnih bojarjev, vklju\xc4\x8dno z vornikom (ministrom za notranje zadeve) Coado, comisom Radulom, sp\xc4\x83tarjem (drugim najvi\xc5\xa1jim voja\xc5\xa1kim \xc4\x8dastnikom) Stroem in comisom Vintilo. Kronike omenjajo tudi to, da so bojarje pred usmrtitvijo mu\xc4\x8dili, da bi povedali, kam so skrili denar in dragocenosti. Zase\xc5\xbeeno premo\xc5\xbeenje je zasegla dr\xc5\xbeavna zakladnica. Po pomoru je nekaj najpremo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih bojarjev in svojcev umorjenih pobegnilo v Transilvanijo in na Ogrsko, od koder so dvakrat posku\xc5\xa1ali strmoglaviti osovra\xc5\xbeenega kneza._NEWLINE_Prvi poskus se je zgodil v bitki pri Peri\xc8\x99u 24. avgusta 1546, v kateri je Mircejeva vojska presenetila in zdesetkala vojsko izgnanih bojarjev. Leta 1548 se je zgodil \xc5\xa1e drug beg vla\xc5\xa1kih bojarjev, katerega so vodili stolnik (sene\xc5\xa1al) Stoica, vornik Vintil\xc4\x83, veliki logotet Radu in posteljnik (komornik) P\xc3\xa2rvu. Bojarji v izgnanstvu so se organizirali in z vojsko 1.000 najemnikov pod poveljstvom mladega kandidata za vla\xc5\xa1ki prestol vdrli v Vla\xc5\xa1ko v upanju, da bodo spro\xc5\xbeili splo\xc5\xa1no vstajo. Njihova pri\xc4\x8dakovanja se niso nikoli uresni\xc4\x8dila, ker so po podatkih v kroniki bra\xc8\x99ovskega me\xc5\xa1\xc4\x8dana Ostermayerja kmetje podpirali Mirceo. Zgleda da se je bitka med njimi in Mirceo dogajala pri vasi Miloste v Valcejskem okraju. Zmagal je Mircea. Bojarji, ki so bitko pre\xc5\xbeiveli, so z veliko te\xc5\xbeavo pobegnili._NEWLINE_Habsbur\xc5\xbeani, ki so leta 1551 okupirali Transilvanijo, so \xc5\xbeeleli vla\xc5\xa1kega vladarja po svojem okusu, zato je transilvanski guverner, cesarski general Johann Baptist Castaldo, podprl Raduja Ilieja, ki je, obdan z bojarji, novembra 1551 vdrl v Vla\xc5\xa1ko. Njegova vojska je \xc5\xa1tela okoli 15.000 mo\xc5\xbe, vojska Raduja Pastirja pa 8.000-9.000 mo\xc5\xbe. Dva dni pred bitko je dal Mircea zaradi strahu pred izdajo za svojo mizo usmrtiti 47 bojarjev. Odlo\xc4\x8dilna bitka je potekala 16. novembra 1552 pri Manestri. Mircea je bitko izgubil in z dru\xc5\xbeino pobegnil v Giurgiu._NEWLINE_11. maja 1553 je Mircea Pastir s podporo moldavskega kneza Aleksandra L\xc4\x83pu\xc8\x99neanuja ponovno pri\xc5\xa1el do prestola. Njegova druga vladavina je bila kratka, ker ga je sam L\xc4\x83pu\xc8\x99neanu preko svojega vornika N\xc4\x83d\xc4\x83baica odstavil. Porta je za novega kneza imenovala P\xc4\x83tra\xc8\x99cuja Dobrega, Mirceo pa odpoklicala v Istanbul._NEWLINE_Po P\xc4\x83tra\xc8\x99cujevi smrti januarja 1558 je sultan Sulejman I. za vla\xc5\xa1kega kneza ponovno imenoval Mirceo Pastirja. Njegovo imenovanje je spro\xc5\xbeilo nov eksodus bojarjev \xc4\x8dez ju\xc5\xbene Karpate. Mircea je beguncem obljubil, da se jim bo poklonil in jim vse odpustil, \xc4\x8de se vrnejo v domovino. Bojarje je v prisotnosti osmanskih dostojanstvenikov sprejel na svojem dvoru v Bukare\xc5\xa1ti, po odhodu Turkov pa je vse pobil. Najpomenbnej\xc5\xa1i med njimi je bil vornik St\xc4\x83nil\xc4\x83. Na isti dan, 3. februarja 1558, so bili prvi\xc4\x8d usmr\xc4\x8deni tudi predstavniki pravoslavne duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nMircea Pastir je umrl leta 1559. Pokopali so ga v cerkvi Curtea Veche v Bukare\xc5\xa1ti, ki jo je sam obnovil. Po njegovi smrti je njegova energi\xc4\x8dna vdova \xc4\x8ciajna pomagala njunemu sinu Petru, da je pri\xc5\xa1el na vla\xc5\xa1ki prestol.'