b'\n_START_ARTICLE_\nNori znanstvenik\n_START_PARAGRAPH_\nNori znanstvenik je stereotipen lik v znanstvenofantasti\xc4\x8dnem pripovedni\xc5\xa1tvu, karikatura znanstvenika, ki ga okolica opisuje kot \xc2\xbbnorega\xc2\xab, ker s svojimi eksperimenti prestopi meje dru\xc5\xbebeno sprejemljivega. V\xc4\x8dasih si prislu\xc5\xbeijo to oznako zaradi skrajne zaverovanosti vase ali zaletavosti, zaradi katere njihove iznajdbe povzro\xc4\x8dijo krizo, v drugih delih pa trpijo za o\xc4\x8ditno du\xc5\xa1evno motnjo, ki odpravi zavore njihovi genialnosti. Na zunaj se njihova posebnost pogosto izra\xc5\xbea v obliki ekscentri\xc4\x8dnega vedenja, neurejenosti ipd._NEWLINE_Zgodnja dela z \xc2\xbbnorimi\xc2\xab\xc2\xa0znanstveniki v pomembnih vlogah iz 19. stoletja so \xc4\x8drpala iz grozljivk, v ospredju del, kot so Frankenstein (Mary Shelley), Doktor Jekyll in gospod Hyde (Robert Louis Stevenson) in Zgodba o nevidnem \xc4\x8dloveku (H. G. Wells), so arhetipski u\xc4\x8denjaki tega \xc4\x8dasa, ki s svojimi odkritji pridobijo mo\xc4\x8d nad naravo in izzovejo ustaljeni dru\xc5\xbebeni red. \xc5\xa0lo je za odziv na industrializacijo in korenite dru\xc5\xbebene spremembe, ki so se dogajale med industrijsko revolucijo. Nizkoprora\xc4\x8dunske priredbe teh zgodb so nato v 1920. in 1930. letih predstavljale glavnino znanstvenofantasti\xc4\x8dnega filma v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike._NEWLINE_Znova je arhetip pri\xc5\xa1el v ospredje po drugi svetovni vojni, ko je v splo\xc5\xa1no ljudsko zavest pri\xc5\xa1la zamisel, da je \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo sposobno samouni\xc4\x8denja z jedrskim oro\xc5\xbejem. Edward Teller, \xc2\xbbo\xc4\x8de atomske bombe\xc2\xab, je slu\xc5\xbeil kot neposreden navdih za enega najbolj znanih primerov, megalomanskega zlobne\xc5\xbea v filmu Dr. Strangelove ali kako sem vzljubil bombo iz leta 1964. V znanstvenofantasti\xc4\x8dni literaturi kot celoti je vse do danes prisotna le pe\xc5\xa1\xc4\x8dica stereotipnih obravnav znanstvenikov, ve\xc4\x8dinoma kot negativnih likov \xe2\x80\x93 bodisi so odkrito zlobni, bodisi povzro\xc4\x8dijo katastrofo zaradi nespameti oz. ignorance do mo\xc5\xbenih posledic svojega dela ali pa so le nemo\xc4\x8dni pomo\xc4\x8dniki vplivnih zlobne\xc5\xbeev. Priljubljenost tovrstnih stereotipov je posledica dejstva, da se znanstvenofantasti\xc4\x8dna dela najve\xc4\x8dkrat osredoto\xc4\x8dajo na tehnologijo, zaradi \xc4\x8desar zanemarijo karakterizacijo. Kljub poenostavitvi pa ti liki odra\xc5\xbeajo v dru\xc5\xbebi globoko zakoreninjen strah pred mo\xc4\x8djo, ki jo daje znanje._NEWLINE_Soroden filmski stereotip je asistent norega znanstvenika, pogosto imenovan Igor, kot poklon liku Bele Lugosija v filmu Son of Frankenstein iz leta 1939.'