b'\n_START_ARTICLE_\nTribun\n_START_SECTION_\nPlemenski tribuni\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda tribune izvira iz rimskih plemen. Tri prvotna plemena, znana kot Ramnes ali Ramnenses, Tities ali Titienses in Luceres, so imela vsak na \xc4\x8delu tribuna, ki je zastopal vsako pleme v civilnih, verskih in voja\xc5\xa1kih zadevah. Kasneje je vsak od Servijevih plemen predstavljal tudi tribuna.\n_START_SECTION_\nTribun celerov\n_START_PARAGRAPH_\nV Rimskem kraljestvu je bil Tribunus Celerum - tribun celerov ali tribune stra\xc5\xbearjev, poveljnik kraljeve osebne telesne stra\xc5\xbee, znane pod imenom celeres. Ta uradnik je bil drugi samo za kralja in je bil pristojen za sprejemanje zakona, znanega kot lex tribunicia in za predsedovanje comitia curiata. Razen \xc4\x8de je sam kralj izvolil voditi konjenico v boj, je ta odgovornost padla na tribune celerov. V teoriji bi lahko kralja prikraj\xc5\xa1al za njegov imperium ali avtoriteto za poveljevanje s soglasjem comitia curiata._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine Lucija Tarkvinija Superba, zadnjega rimskega kralja, je to podro\xc4\x8dje vodil Lucij Junij Brut, kraljev ne\xc4\x8dak in s tem vi\xc5\xa1ji \xc4\x8dlan kraljevega gospodinjstva, za samim kraljem in njegovimi sinovi. Brut je bil ta, ki je sklical comitia - skup\xc5\xa1\xc4\x8dino in zahteval, da prekli\xc4\x8dejo kraljev imperium. Po padcu monarhije so bile mo\xc4\x8di tribunov razdeljene med magister militum ali mojster pehote, znan tudi kot Praetor Maximus ali dictator, in njegovega poro\xc4\x8dnika, magister equitum (mojster konj).\n_START_SECTION_\nTribuni s konzularno oblastjo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 445 pr. n. \xc5\xa1t. so ljudski tribuni uspeli prinesti lex Canuleia in razveljavili zakon, ki je prepovedoval me\xc5\xa1anje patricijev in plebejcev in dolo\xc4\x8dil, da je lahko eden od konzulov plebejski. Namesto da bi konzularno dostojanstvo pre\xc5\xa1lo v roke plebejca, je senat predlagal kompromis, v skladu s katerim bi morali biti namesto konzulov izvoljeni trije voja\xc5\xa1ki tribuni, ki so lahko patricijski ali plebejski. Prvi tribuni militum consulare potestate ali voja\xc5\xa1ki tribuni s konzularno oblastjo, so bili izvoljeni za leto 444. \xc4\x8ceprav so bili za to funkcijo upravi\xc4\x8deni plebejci, je bil vsak prvi "konzularni tribun" patricij. 1\xe2\x80\x936_NEWLINE_Voja\xc5\xa1ki tribuni so bili izvoljeni namesto konzulov v polovici let od 444 do 401 pr. n. \xc5\xa1t. in v vsakem primeru so bili vsi tribuni patriciji; noben plebejski dr\xc5\xbeavljan ni uspel pridobiti konzulacije. \xc5\xa0tevilo tribunov se je pove\xc4\x8dalo na \xc5\xa1tiri, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z letom 426 in na \xc5\xa1est leta 405. Kon\xc4\x8dno, plebejci so za leto 400 izvolili \xc5\xa1tiri voja\xc5\xa1ke tribune; drugi so bili izvoljeni v letih 399, 396, 383 in 379. Razen teh let noben plebejski dr\xc5\xbeavljan ni dobil najvi\xc5\xa1jih nazivov rimske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Monopol patricijev nad oblastjo sta kon\xc4\x8dno razbila Gaj Licinij Stolon in Lucij Sekstij Lateran, ljudska tribuna, ki sta leta 376 pr. n. \xc5\xa1t. predlagala zakon, ki ne zahteva le, da je lahko eden od konzulov plebejski, ampak da mora biti odslej vedno izbran izmed njihovega reda. Ko je senat zavrnil njihovo zahtevo, so tribuni pet let prepre\xc4\x8dili izvolitev letnih magistrov, preden so popustili in dovolili izvolitev konzularnih tribunov leta 370 do 367. Na koncu in s spodbudo diktatorja Marka Furija Kamila, je senat  predal bitko in sprejel Lex Licinia Sextia - rimski zakon ki ga je leta 367 pr. n. \xc5\xa1t. sprejela Rimska Republika, in je za\xc4\x8del veljati leta 366 pr. n. \xc5\xa1t.; z njim je bila plebejcem vrnjena pravica da so izbrani za konzule. Sekstij je bil izvoljen za prvega plebejskega konzula, ki mu je sledil Licinij dve leti kasneje; s to poravnavo so bili ukinjeni konzularni tribuni.\n_START_SECTION_\nTribuni zakladnice\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8dna narava Tribuni Aerarii ali tribuni zakladnice je zavita v skrivnost. Prvotno se zdi, da so bili davkopla\xc4\x8devalci, vendar je bila ta mo\xc4\x8d po\xc4\x8dasi izgubljena za druge uradnike. Do konca republike je ta naziv pripadal razredu oseb, ki je bila malo pod bogata\xc5\xa1i. Ko je bila leta 70 pr. n. \xc5\xa1t. spremenjena sestava rimskih porot, je bilo dolo\xc4\x8deno, da mora ena tretjina \xc4\x8dlanov vsake porote pripadati temu razredu.\n_START_SECTION_\nBene\xc5\xa1ka republika\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnji zgodovini Bene\xc5\xa1ke republike so Benetke med mandatom \xc5\xa1estega do\xc5\xbea Domenika Monegaria ustanovile dvojni tribunal po vzoru zgoraj navedene rimske institucije - vsako leto so izvolili dva nova tribuna z namenom, da nadzirata do\xc5\xbea in prepre\xc4\x8dita zlorabo. mo\xc4\x8di (\xc4\x8deprav ta cilj ni bil vedno uspe\xc5\xa1no dose\xc5\xbeen).\n_START_SECTION_\nFrancoski revolucionarni tribunat\n_START_PARAGRAPH_\n"Tribunat", francoska beseda, ki izhaja iz latinskega izraza tribunatus, kar pomeni urad ali izraz za rimski tribunus (glej zgoraj), je bil kolektivni organ mlade revolucionarne Francoske republike, sestavljen iz \xc4\x8dlanov, ki so oblikovali tribun, ki kljub o\xc4\x8ditnemu sklicevanju na eno od presti\xc5\xbenih prestolnic starega Rima, nikoli ni imela nobene resni\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di kot skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, njeni posamezni \xc4\x8dlani pa sploh niso imeli nobene vloge._NEWLINE_Ustanovila jo je Napoleona Bonaparta ustava leta VIII \xc2\xbbda bi ubla\xc5\xbeil druge mo\xc4\x8di\xc2\xab\xc2\xa0z razpravo o vsakem zakonodajnem projektu, s po\xc5\xa1iljanjem svojih oratorjev (govornikov, tj. predstavnikov), da jih branijo ali napadajo v Corps l\xc3\xa9gislatif in prosi senat, da zavrne \xc2\xbbsezname upravi\xc4\x8denih, zakonodajnega in vladnega seznama\xc2\xab\xc2\xa0zaradi protiustavnosti. Njegovih 100 \xc4\x8dlanov je Senat imenoval s seznama dr\xc5\xbeavljanov, starej\xc5\xa1ih od 25 let, vsako leto pa se je petina obnovila za petletni mandat._NEWLINE_Ko je nasprotoval prvim delom Bonapartovega predlaganega kazenskega zakonika, je senat imenoval 20 novih \xc4\x8dlanov hkrati, da bi nadomestil 20 prvih nasprotnikov njegove politike; sprejeli so zgodovinsko pomembno reformo kazenskega prava. Ker je Tribunate nasprotoval novim despotskim projektom, je v X. letu dobil senat, da si je dovolil razpustiti Tribunate. V XIII. letu se je nadalje zmanj\xc5\xa1al na 50 \xc4\x8dlanov. 16. avgusta 1807 je bil ukinjena in nikoli ni bila o\xc5\xbeivljen.'