b'\n_START_ARTICLE_\nZimska vojna\n_START_SECTION_\nVzroki za vojno\n_START_PARAGRAPH_\nFinska je bila \xc5\xbee od nekdaj prizori\xc5\xa1\xc4\x8de rusko-\xc5\xa1vedskega tekmovanja. Do leta 1809 je Finski vladala \xc5\xa0vedska, nato pa so jo prepustili Ruskemu imperiju. \xc5\xa0e posebej je bilo sporno obmo\xc4\x8dje zahodne Karelije, ki je imela popolnoma druga\xc4\x8dno zgodovino od ostale Finske. Po 1. svetovni vojni, v kateri se je Finska osamosvojila od Rusije, so bili odnosi med dr\xc5\xbeavama skrajno napeti. Leta 1932 je bil med Finsko in Sovjetsko Zvezo (SZ) podpisan sporazum o nenapadanju, ki je bil nato obnovljen leta 1934, vendar ga je SZ pogostokrat namerno kr\xc5\xa1ila. Ob vzponu nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije se je Stalin bal, da bo Nem\xc4\x8dija zasedla Finsko in tako ogrozila Leningrad. 23. avgusta 1939 je bil med SZ in Nem\xc4\x8dijo podpisan sporazum o nenapadanju. Ta je med drugim dolo\xc4\x8dal, da Finska spada v interesno obmo\xc4\x8dje SZ. Sporazum je tako dal SZ proste roke da ukrepa zoper Finsko. Jeseni leta 1939 je SZ od Finske zahtevala, da se ta umakne 20\xe2\x80\x9325\xc2\xa0km od meje med dr\xc5\xbeavama ter ji za 30 let v upravljanje prepusti polotok Hanko. V zameno bi SZ Finski prepustila velik del Karelije. Finska je zahteve SZ zavrnila, zato je SZ posegla po ostrej\xc5\xa1ih ukrepih. 26. novembra je sovjetsko topni\xc5\xa1tvo obstreljevalo lastne \xc4\x8dete, pri \xc4\x8demer sta umrla dva vojaka in en \xc4\x8dastnik rde\xc4\x8de armade, SZ pa je za ta incident obto\xc5\xbeila Finsko. Da bi dr\xc5\xbeavi spor zgladili, je SZ zahtevala opravi\xc4\x8dilo in premik mej med dr\xc5\xbeavama za 20\xe2\x80\x9325\xc2\xa0km. Finska je zanikala kakr\xc5\xa1no koli vpletenost v ta incident in je zahtevo na veliko presene\xc4\x8denje SZ zavrnila, SZ je to izkoristila in razdrla sporazum o nenapadanju. Tako se je vojna za\xc4\x8dela.\n_START_SECTION_\nPoveljniki\n_START_PARAGRAPH_\nPoveljnik finske vojske je bil mar\xc5\xa1al Carel Gustaf Emil Mannerheim, ki je bil odli\xc4\x8den poveljnik in politik. Izhajal je iz \xc5\xa1vedske dru\xc5\xbeine, vojne izku\xc5\xa1nje si je pridobil v krvavi finski osamosvojitveni vojni, postal je tudi \xc5\xa1esti finski predsednik. Povelnik rde\xc4\x8de armade pa je bil kliment Voro\xc5\xa1ilov, ki je izhajal iz revne ukrajinske dru\xc5\xbeine. Bojne izku\xc5\xa1nje si je pridobil v ruski dr\xc5\xbeavljanski vojni in rusko-poljski vojni, imel je tudi zelo tesne stike s Stalinom. Zaradi slabega vodenja armade in velikih izgub ga je Stalin odstavil, nadomestil ga je Semjon Timo\xc5\xa1enko, ki pa je bil poklicni \xc4\x8dastnik. Ta si je bojne izku\xc5\xa1nje pridobil na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih vzhodne fronte in v ruski dr\xc5\xbeavljanski vojni. S spremembo taktike in bolj\xc5\xa1im vodenjem mu je dokon\xc4\x8dno uspelo poraziti Finsko.\n_START_SECTION_\nTaktika\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku vojne je imela finska mobiliziranih okoli 180.000 mo\xc5\xbe, ki so bili razporejeni v dve diviziji. Te so nato organizirali v manj\xc5\xa1e hitro gibljive enote na smu\xc4\x8deh v belih maskirnih uniformah in lokalnim znanjem. Enote se zaradi svoje majhne bojne mo\xc4\x8di niso zapletale v konvencionalne boje z mnogo mo\xc4\x8dnej\xc4\x8do rde\xc4\x8do armado odlo\xc4\x8dili so se za napade iz zasede. Njihovi cilji so bile predvsem manj\xc5\xa1e enote rde\xc4\x8de armade ter njihova zbirali\xc5\xa1\xc4\x8da in poljske kuhinje. Na za\xc4\x8detku vojne so imeli popolno bojno opremo le vojaki, ki so opravili ustrezno urjenje ostali mobiliziranci so imeli doma\xc4\x8do obleko dostikrat pa je prav pri\xc5\xa1lo tudi doma\xc4\x8de lovsko oro\xc5\xbeje. Zaradi pomanjkanja oro\xc5\xbeja vseh vrst je finska vojska za\xc4\x8dela uporabljati zaplenjeno rusko oro\xc5\xbeje, uporabljali pa so tudi razli\xc4\x8dna improvizirana bojna sredstva kot so pasti in slaven Molotov koktajl s katerim so uni\xc4\x8dili okoli 2.000 ruskih tankov._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina obrambe vzhodne in severne meje dr\xc5\xbeave je temeljila na hitro gibljivih enotah, ki so iz zasede napadale ruske \xc4\x8dete ter nato izginile v \xc5\xa1irnih gozdovih. Na obmo\xc4\x8dju Karelije pa se je finske obramba zana\xc5\xa1ala na Mannerheimovo obrambno linijo, ki je bila podobna na\xc5\xa1i Rupnikovi liniji._NEWLINE_Za razliko od finske taktike je ruska temeljila na mno\xc5\xbei\xc4\x8dnem napadu tankov in pehote ter predhodnim topni\xc5\xa1kim obstreljevanjem. Vojno je za\xc4\x8dela z 400.000 do 500.000 vojaki, ti so bili ve\xc4\x8dinoma mobilizirani v leningrajskem obmo\xc4\x8dju. Njihove uniforme so bile temne barve, kar se ni skladalo z zasne\xc5\xbeeno pokrajino in so bili tako lahek plen finskih ostrosrelcev, tanki pa so v \xc5\xa1irnih gozdovih postali neuporabni. Problem so predstavljale tudi nizke temperature, ki so ustavile marsikateri napad. Sovjetski na\xc4\x8drt napada je bil tak: 7. armada naj bi napadla preko Karelijske o\xc5\xbeine uni\xc4\x8dila Mannerheimovo linijo in zasedla mesto Viipuri (sedaj Viborg) ter nato napredovala proti zahodu, 8. armada naj bi iz severne strani zaob\xc5\xa1la Lodo\xc5\xa1ko jezero in napadla finsko za\xc5\xa1\xc4\x8ditnico ob Karelijski o\xc5\xbeini, 9. armada naj bi prodrla do Batni\xc5\xa1kega zaliva in presekala Finsko na pol ter tako prepre\xc4\x8dila komunikacijo med Fisko in \xc5\xa0vedsko, na severu pa bi v napad krenila 14. armada, ki bi prodirala proti jugu in tako zasedla celotno laponsko.\n_START_SECTION_\nVojna\n_START_PARAGRAPH_\nVojna se je uradno za\xc4\x8dela 30. novembra 1939 ob 9.30 z bombandiranjem Helsinkov in mesta Viipuri \xc4\x8deprav so predhodnice enot mejo prestopile \xc5\xbee dan prej in zajele nekaj finskih grani\xc4\x8darjev. Napad se je za\xc4\x8del kot je predvideval na\xc4\x8drt vendar se je ta kmali spremenil v pravo katastrofo. Napadalci so imeli nekaj uspeha le na severnem delu fronte pa \xc5\xa1e tam so jih kmalu ustavili. Na jugu se je napad ustavil pred Mannerheimovo linijo na vzhodu pa so \xc4\x8dete zaradi slabega vremena in nenehnih napadov iz zasede ostale odrezane od lastnih enot zato jih je bilo potrebno oskrbovati z letali. To so finski borci spretno izkoristili. Uporabili so ruske kumunikaciske zveze ter zavedli ruska letala ,da so pomo\xc4\x8d v oro\xc5\xbeju in hrani odvrgla na napa\xc4\x8dnem kraju to so nato pobrali in izginili v \xc5\xa1irnem gozdu. Smu\xc4\x8darske patrulje so zlahka prekinjale njihove preskrbovalne poti ter v dolgih no\xc4\x8deh klale sovjetske patrulje in lovile v pasti cele bataljone na robovih zmrznjenih jezer._NEWLINE_V Kareliji se je fronta ustavila pred Mannerheimovo linijo, kjer je napad nanjo iz dneva v dan potekal po enakem vrstnem redu najpogosteje okoli tretje ure popoldan tik pred son\xc4\x8dnim zahodom. Napad se je pri\xc4\x8del s polurnim topni\xc5\xa1kim obstreljevanjem temu je sledil napad tankov ki jim je sledila pehota. Tanke so ve\xc4\x8dinoma uni\xc4\x8dili z zaplenjenim ruskim uro\xc5\xbejem ter Molotovim koktajlom pehota pa je postala \xc5\xbertev gostega strojni\xc4\x8dnega ognja in dobro merjenih topovskih strelov. Taktiko napada so kmalu spremenili, napad je sedaj potekol po son\xc4\x8dnem zahodu, sedaj je najprej je napadla pehota nato pa tanki. Toda Finci so na polo\xc5\xbeaje postavili reflektorje in ve\xc4\x8dino napadov odbili._NEWLINE_Sredi decembra je pri\xc5\xa1el siloviti mraz in zamrznil celotno o\xc5\xbeino zato so se rusi odlo\xc4\x8dili, da bodo napadli fince v hrbet \xc4\x8dez zamrznjeno o\xc5\xbeino. Napad se je za\xc4\x8del v zgodnjih jutranjih urah, ko je zaledenelo o\xc5\xbeino prekrivala gosta megla. Tik preden so ruske \xc4\x8dete dosegle obalo se je megla dvignila in Finci so opazili njihov napad. Napadajo\xc4\x8de enote so imeli kot na dlani zato so odpri ogenj iz vseh oro\xc5\xbeij in ruske enote popoloma uni\xc4\x8dili, pre\xc5\xbeivelih je bilo zelo malo. Zaradi nizkih temperatu, ki so se gibale okoli -40\xc2\xa0\xc2\xb0C je fronta za nekaj \xc4\x8dasa obstala._NEWLINE_5. januarja 1940 je pri\xc5\xa1lo do bitke za cesto Raate. V tem incidentu je bila 44. (25.000 mo\xc5\xbe) sovjetska divizija, ki so jo poslali na pomo\xc4\x8d obkoljeni 163. diviziji, skora popolnoma uni\xc4\x8dena. Divizija je padla v zasedo finskih branilcev (okoli 300 mo\xc5\xbe). Majhna skupina mo\xc5\xbe je blokirala napredovanje \xc4\x8det medtem , ko je finska 9. divizija (6000 mo\xc5\xbe) odrezalo pot za umik ter divizijo razbila na posamezne enote in jih nato uni\xc4\x8dila eno za drugo. Rusi so v vojni izgubili okoli 23.000 mo\xc5\xbe Finci pa 800 pritem pa zaplenili 43 tankov, 71 topov razli\xc4\x8dnega tipa, 29 protitankovskih topov, 260 tovornjakov, 1.170 konjev, ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo pehotnega oro\xc5\xbeja, municije in sanitetnega materiala. Po tej bitki je zaradi nesposobnosti vodenja vojske in ogromnih izgub v materialu in ljudeh Stalin 7. januarja odstavil Klimenta Voro\xc5\xa1ilova in ga nadomestil z Semjonom Timo\xc5\xa1enkom. Ta se je takoj loti preoblikovanja vojske ter spremenil taktiko bojevanja. Enote so dobile bolj\xc5\xa1e oro\xc5\xbeje ter opremo in niso jih ve\xc4\x8d po\xc5\xa1iljali v nesmiselne napade. Preden so jih poslali v napadom so opravili ve\xc4\x8durno topni\xc5\xa1ko obstreljevanje in letalsko bombandiranje. Za napad na Mannerheimovo linijo so celo poslali izvidnico, da je prinesla kos betona, temu so nato dolo\xc4\x8dili trdnost na podlagi katere so dolo\xc4\x8dilo koli\xc4\x8dino streliva, ki ga bodo potrebovali za uni\xc4\x8denje obrambne linije._NEWLINE_Rde\xc4\x8da armada se je v vojni marsikaj nau\xc4\x8dili in zdaj je bila pripravljena na nov odlo\xc4\x8dilni udarec. 1. februarja 1940 se je v Karelijski o\xc5\xbeini za\xc4\x8dela velika ofenziva. Nepretrgano obstreljevanje, napadi tankov in valovi pehote so povzro\xc4\x8dili, da je Fincem zmanjkalo streliva, njihove polo\xc5\xbeaji so bili kmalu preplavljeni in do 16. februarja je bila obramba prebita, prodora ruskih \xc4\x8det ni bilo ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de ustaviti. Do 5. marca je rde\xc4\x8da armada \xc5\xbee napredovala 10\xe2\x80\x9315\xc2\xa0km od Mannerheimove linije in pri\xc5\xa1la v predmestje Viipurija. Fincem ni ustalo drugega kot da zaprosijo za premirje.\n_START_SECTION_\nMoskovska mirovna pogodba\n_START_PARAGRAPH_\n12. marca je bila v Moskvi podpisana mirovna pogodba s katero se je kon\xc4\x8dala zimska vojna med Finsko in Sovjetsko Zvezo. Pogodba je zahtevala od pora\xc5\xbeene Finske, da Sovjetski Zvezi prepusti Finski del Karelije vklju\xc4\x8dno z mestom Viipuri, obmo\xc4\x8dje Salla na vzhodu dr\xc5\xbeave, polotok Kalastajansaarento ob Barentsovem morju ter polotok Hanko. Z izgubo Karelije Finska izgubi velik del industrije iz svojih domov pa je pregnanih 12\xc2\xa0% takratne finske populacije._NEWLINE_Finci se niso sprijaznili s porza za to so v \xc5\xbeeliji, da bi pridobili nazaj izgubljeno ozemlje leta 1941 pridru\xc5\xbeili nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji pri napadu na Sovjetsko zvezo.\n_START_SECTION_\nPosledice vojne\n_START_PARAGRAPH_\nRde\xc4\x8do armado je pred zimsko vojno marsikdo ob\xc4\x8dudoval. Zaradi svoje moderne oboro\xc5\xbeitve in nove taktike bojevanja je bila zgled \xc5\xa1tevilnim armadam, \xc5\xa1e posebej so se po njej zgledovali Nemci. Vendar je zimska vojna vse to razblinila. Stalinove \xc4\x8distke so terjale svoj davek. Sposobni profesionalni \xc4\x8dastniki, ki jim Stalin ni zaupal so \xc4\x8dez no\xc4\x8d izginili ali pa so jih poslali v Sibirijo, nadomestili so jih nesposobni ljudje, ki so do polo\xc5\xbeaja pri\xc5\xa1li preko vez ali po politi\xc4\x8dni poti. Slabosti armade so se pokazale \xc5\xa1ele ko se ja ta za\xc4\x8dela bojevati in takrat ni pomagala niti \xc5\xa1e tako sodobna oboro\xc5\xbeitev, \xc4\x8de jo ti niso znali pravilno izkoristiti. Ameri\xc4\x8dani so v tistem \xc4\x8dasu Rde\xc4\x8do armado opisali, kot velikana, ki ne zna braniti niti samega sebe. Tudi sam Hitler se je ob vsem tem nekoliko zamislil. Vendar pa so se slabosti pokazale ravno pravi \xc4\x8das saj se je druga svetovna vojna komaj za\xc4\x8dela. Rusi so ukrepali hitro. Obnovili so stare \xc4\x8dastni\xc5\xa1ke \xc4\x8dine, za\xc4\x8deli so modernizirati opremo in urjenje, predvsem pa so spremenili svoje strate\xc5\xa1ke poglede. Lahko bi rekli, da je drago in poni\xc5\xbeevalno bojevanje na Finskem na neki na\xc4\x8din re\xc5\xa1ilo Rusijo popolnega poraza v letu 1941. Izgube so bile velikanske, padlo je 126.875 vojakov po nekaterih podatkih celo 1.000.000, ranjenih je bilo 264.908, zajetih pa 5600. Ne smemo pozabiti \xc5\xa1e ogromne materialne \xc5\xa1kode._NEWLINE_Tudi Fincem se ni godilo ni\xc4\x8d bolje. Njihove izgube so bile prav tako visoke, padlo je 26.662 vojakov, ranjenih je bilo 39.886, zajetih pa okoli 1000. Utrpeli so ogromno gospodarsko \xc5\xa1kodo in izgubili ogromno ozemlja. Iz Karelije se je izselilo okoli 422.000 ljudi kar je predstavljalo 12\xc2\xa0% takratne Finske populacije. Kljub temu, da so vojno izgubili so dokazali, da se z dobro taktiko in omejenim stevilom vojakov in materiala lahko zoperstavijo \xc5\xa1e tako mo\xc4\x8dni armadi.'