b'\n_START_ARTICLE_\nMost Mackinac\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nMost je bil odprt 1. novembra 1957 in povezuje dva polotoka povezana desetletja s trajekti. Leto kasneje je bil most uradno posve\xc4\x8den kot "najdalj\xc5\xa1i vise\xc4\x8di most med pritrdi\xc5\xa1\xc4\x8di na svetu", ki se lahko primerja z mostom Golden Gate v San Franciscu, ki je imel dalj\xc5\xa1i glavni razpon med piloni ali mostom San Francisco-Oakland Bay, ki ima sidri\xc5\xa1\xc4\x8de v sredini._NEWLINE_Je \xc5\xa1e vedno najdalj\xc5\xa1i vise\xc4\x8di most z dvema pilonoma med sidri\xc5\xa1\xc4\x8di na zahodni polobli.  Mnogo dalj\xc5\xa1i z razponi med sidri\xc5\xa1\xc4\x8di so bili zgrajeni na vzhodni polobli, vklju\xc4\x8dno Most Aka\xc5\xa1i-Kaikjo na Japonskem (3909 m). Toda dol\xc5\xbeina do pritrdi\xc5\xa1\xc4\x8da je pri Mackinacu s svojo skupno dol\xc5\xbeino od obale-do-obale 8 km, dalj\xc5\xa1i od Aka\xc5\xa1i-Kaikjo (3,9 km)._NEWLINE_Dol\xc5\xbeina glavnega razpona mostu je 1158 m, kar je tretji najdalj\xc5\xa1i vise\xc4\x8di most v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike in 16. najdalj\xc5\xa1i na svetu.\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nAlgon\xc5\xa1ko ljudstvo (Algonquian people), ki je \xc5\xbeivelo na obmo\xc4\x8dju o\xc5\xbeine pred prihodom Evropejcev v 17. stoletju, je imenovalo to regijo Michilimackinac, kar pogosto razlagajo kot Great Turtle. S tem mislijo na obliko, kar se zdaj imenuje otok Mackinac. Ta razlaga je premet razprav u\xc4\x8denjakov. Trgovska dejavnost preko o\xc5\xbeine Mackinac je pritegnila najve\xc4\x8d populacije med poletno sezono, razvili so tudi medplemenske semnje. _NEWLINE_Izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje mineralnih surovin in lesa se je pove\xc4\x8dalo v 19. stoletju, zato je obmo\xc4\x8dje postalo pomembno prometno vozli\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1881 so tri \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge dosegle preliv, Michigan Central, Grand Rapids and Indiana in Detroit, Mackinac & Marquette, ki so skupaj ustanovili Mackinac Transportation Company za opravljanje storitev \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega avto trajekta \xc4\x8dez o\xc5\xbeino in povezali dva polotoka. _NEWLINE_Izbolj\xc5\xa1ane avtoceste vzdol\xc5\xbe vzhodne obale Spodnjega polotoka je prineslo pove\xc4\x8dan avtomobilski promet na obmo\xc4\x8dju o\xc5\xbeine za\xc4\x8den\xc5\xa1i leta 1910. Dr\xc5\xbeava Michigan je uvedla trajektno povezavo med Mackinaw City in St. Ignace leta 1923. S\xc4\x8dasoma je delovalo devet trajektov, ki bi prenesli tudi do 9000 vozil na dan.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drti za most\n_START_PARAGRAPH_\nPo odprtju Brooklynskega mostu leta 1883, so si lokalni prebivalci za\xc4\x8deli predstavljati, da bi tak\xc5\xa1na struktura lahko premostila o\xc5\xbeino. Leta 1884 je lastnik trgovine v St. Ignace objavil v \xc4\x8dasopisu oglas, ki je vseboval tudi ponatis umetnikovega pojmovanja Brooklynskega mostu z napisom "Predlagani most \xc4\x8dez o\xc5\xbeino Mackinac\xc2\xab. _NEWLINE_Ideja o mostu je bila premet razprav pri Michiganskem zakonodajalcu \xc5\xbee leta 1880. Takrat je obmo\xc4\x8dje o\xc5\xbeine Mackinac postalo priljubljena turisti\xc4\x8dna destinacija, \xc5\xa1e posebej po ustanovitvi Mackinac narodnega parka na otoku Mackinac v 1875._NEWLINE_Na seji upravnega odbora Grand Hotela na otoku Mackinac julija 1888, je Cornelius Vanderbilt II. predlagal, da bi zgradili most \xc4\x8dez o\xc5\xbeino podobnega tistemu v gradnji \xc4\x8dez Firth of Forth na \xc5\xa0kotskem. To bi pospe\xc5\xa1ilo poslovanje v regiji in pomagalo podalj\xc5\xa1alo sezono hotela._NEWLINE_Desetletja so minevala brez formalnih aktivnosti. Leta 1920 je Michiganski dr\xc5\xbeavni avtocestni komisar zagovarjal gradnjo plavajo\xc4\x8dega predora \xc4\x8dez o\xc5\xbeino. Na povabilo dr\xc5\xbeavnega zakonodajalca, je C.E. Fowler iz New Yorka naredil na\xc4\x8drt za dolgo vrsto nasipov in mostov \xc4\x8dez o\xc5\xbeino iz Cheboygana 27 km jugovzhodno od Mackinaw City v St. Ignace in povezal otoke Bois Blanc, Round in Mackinac kot vmesne korake.\n_START_SECTION_\nUradni na\xc4\x8drti\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1923 je dr\xc5\xbeava nalo\xc5\xbeila State Highway Department vzpostaviti trajektno povezavo \xc4\x8dez o\xc5\xbeino. Ker je vedno ve\xc4\x8d ljudi uporabljalo trajekt, se je gibanje za izgradnjo mostu pove\xc4\x8dalo. Chase Osborn, nekdanji guverner, je zapisal:_NEWLINE_"Michigan se mora poenotiti in \xc4\x8dudovita nova pot skozi Michigan do Gornjega jezera in severozahoda Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav v potrebna prek o\xc5\xbeine Mackinac. To se ne more \xc5\xa1e naprej razvijati z nerodnimi in neustreznimi trajekti v katerem koli delu leta."_NEWLINE_Leta 1928 je trajektna linija postala tako priljubljena in tako draga za obratovanje, da Michiganski guverner Fred W. Green odredil \xc5\xa1tudijo izvedljivosti izgradnje mostu \xc4\x8dez o\xc5\xbeino. State Highway Department je ugotovil, da je ideja izvedljiva, ocena stro\xc5\xa1kov pa 30.000.000 $_NEWLINE_Leta 1934 je Michigan Legislature ustanovil Mackinac Straits Bridge Authority, naj preu\xc4\x8di mo\xc5\xbene na\xc4\x8dine gradnje in financiranja predlaganega most. Sredi 1930-tih, v \xc4\x8dasu velike krize, so bili neuspe\xc5\xa1ni pri pridobivanju finan\xc4\x8dnih sredstev federalne vlade. United States Army Corps of Engineers in predsednik Franklin Delano Roosevelt so sicer podprli projekt, a kongres ni nikoli zagotovil sredstev. Med letoma 1936 in 1940 je Agencija izbrala traso za most. Narejene so bile vrtine za podrobno geolo\xc5\xa1ko \xc5\xa1tudijo trase._NEWLINE_Predhodni na\xc4\x8drti za most so predvidevali 3-pasovno vozi\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo pod vozi\xc5\xa1\xc4\x8dem ceste, centralno sidri\xc5\xa1\xc4\x8de in dvojni vise\xc4\x8di most, podobno zasnovo kot most San Francisco - Oakland Bay. Ker bi to zahtevalo potop zasidranja v najglobljem obmo\xc4\x8dju o\xc5\xbeine, je bila ta varianta vpra\xc5\xa1ljiva. Betonski nasip dolg pribli\xc5\xbeno 1219 m, ki je segal od severne obale, je bil zgrajena v plitvi vodi med 1939 in 1941. Vendar je edinstven in\xc5\xbeenirski izziv ustvaril velikanske sile, ki so delovale proti vzno\xc5\xbeju mostu, saj jezero zamrzne v zimskem \xc4\x8dasu, kar povzro\xc4\x8da velike ledene gore in ogromen pritisk na mostu._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu je bilo financiranje projekta \xc5\xa1e vedno negotovo in nadaljnje delo zadr\xc5\xbeano zaradi izbruha druge svetovne vojne. Mackinac Straits Bridge organ je bil ukinjen leta 1947, vendar pa je tri leta kasneje ustanovljena nova agencija. V juniju 1950 so in\xc5\xbeenirji o\xc5\xbeivili projekt. Do takrat so avtomobili s trajektom porabili pet ur med Mackinaw Cityjem in St. Ignacem in tipi\xc4\x8dna zmogljivost je bila 460 vozil na uro. Ocenjeno za most 1600._NEWLINE_Po poro\xc4\x8dilu, ki so ga pripravili in\xc5\xbeenirji januarja 1951  je dr\xc5\xbeava 30. aprila 1952 dovolila prodajo 85 milijonov dolarjev obveznic za gradnjo mostu. Vendar pa je \xc5\xa1ibek trg obveznic leta 1953 povzro\xc4\x8dil zamudo ve\xc4\x8d kot leto dni.\n_START_SECTION_\nIn\xc5\xbeeniring in gradnja\n_START_PARAGRAPH_\nDavid B. Steinman je bil imenovan kot projektant v januarju 1953, do konca leta 1953 je bila podpisana pogodba. Skupna ocena stro\xc5\xa1kov v tistem \xc4\x8dasu je bila 95.000.000 $ s predvidenim zaklju\xc4\x8dkom do 1. novembra 1956. Cestnine bi se zbirale za most 20 let. Gradnja se je za\xc4\x8dela 7. maja 1954. Ameri\xc5\xa1ki Bridge Division United States Steel Corporation je bilo oddano naro\xc4\x8dilo v vi\xc5\xa1ini ve\xc4\x8d kot 44 milijonov dolarjev za izgradnjo jeklene konstrukcije._NEWLINE_Gradnja s pomo\xc4\x8djo 1939-1941 zgrajenega nasipa, je trajala tri leta in pol (\xc5\xa1tiri poletja, gradnja pozimi ni bila mogo\xc4\x8da gradnji) v skupni nabavni vrednosti 100 milijonov dolarjev ter terjala \xc5\xbeivljenje petih delavcev. Za promet je bil odprt 1. novembra 1957, trajekt je bil ukinjen \xc5\xa1e isti dan. Most je bil uradno posve\xc4\x8den 25. junija 1958. Ameri\xc5\xa1ki senator Prentiss M. Brown je bil imenovan za "o\xc4\x8deta mostu Mackinac" in je bil po\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den s posebno spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do._NEWLINE_Most je uradno dosegel svoj 100.000.000 prehod natanko \xc5\xa1tirideset let po otvoritvi 25. junija, 1998. 50. obletnico odprtja mostu so slovesno praznovali 1. novembra 2007.'