b"\n_START_ARTICLE_\nSinagoga\n_START_PARAGRAPH_\nSinagoga (po gr\xc5\xa1kem synag\xc5\x8dg\xc4\x93 'shod', hebrejsko \xd7\x91\xd7\x99\xd7\xaa \xd7\x9b\xd7\xa0\xd7\xa1\xd7\xaa, latinizirano bet ha-knesset; dobesedno \xc2\xbbhi\xc5\xa1a zbora\xc2\xab; jidi\xc5\xa1 \xd7\xa9\xd7\x95\xd7\x9c shul) je judovski verski objekt, v katerem se izvaja versko \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje. Sama beseda ima gr\xc5\xa1ki izvor preko besede \xcf\x83\xcf\x85\xce\xbd\xce\xb1\xce\xb3\xcf\x89\xce\xb3\xce\xae, ki v prevodu ozna\xc4\x8duje \xc2\xbbkraj zbora\xc2\xab. _NEWLINE_Hebrejski izraz za sinagogo je Bet ha-knesset, tudi \xd7\x91\xd7\x99\xd7\xaa \xd7\x9b\xd7\xa0\xd7\xa1\xd7\xaa (\xc2\xbbhi\xc5\xa1a zbora\xc2\xab) in je prvotno pomenila shodnico, \xc5\xa1olo, \xc5\xa1ele kasneje postane predvsem molilnica in kulturna stavba. Ne sme se zamenjati s knesetom - parlamentom Izraela. Nekatere skupnosti sinagoge nazivajo kot Tefila - \xd7\x91\xd7\x99\xd7\xaa \xd7\xaa\xd7\xa4\xd7\x99\xd7\x9c\xd7\x94 (\xc2\xbbhi\xc5\xa1a molitve\xc2\xab)._NEWLINE_Veliko ortodoksnih in ve\xc4\x8dina konzervativnih Judov v anglosa\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavah uporabljajo izraz sinagoga za ozna\xc4\x8ditev njihovih hi\xc5\xa1 za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje. \xc5\xa0panski in portugalski Judje uporabljajo esnoga, ki izhaja iz sinagoge. Dana\xc5\xa1nji Karaiti pa uporabljajo aramejski izraz Kenesa. Veliko reformiranih in nekateri konzervativni Judje v ZDA uporabljajo izraz tempelj.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nSinagoga ima obi\xc4\x8dajno ve\xc4\x8d prostorov: glavni prostor za molitev, manj\xc5\xa1e sobe za \xc5\xa1tudij in poglabljanje v verska besedila, dru\xc5\xbeabni prostor in pisarne. Nekatere ve\xc4\x8dje sinagoge imajo posebne, lo\xc4\x8dene sobe za \xc5\xa1tudij Tore, ki jih imenujejo Beth midrash - \xd7\x91\xd7\x99\xd7\xaa \xd7\x9e\xd7\x93\xd7\xa8\xd7\xa9 (\xc2\xbbhi\xc5\xa1a \xc5\xa1tudija\xc2\xab)._NEWLINE_V zgodovini so se sinagoge prilagajale slogovnim oblikam \xc4\x8dasa. V rimskem in bizantinskem \xc4\x8dasu so bile profane bazilike, najstarej\xc5\xa1a nem\xc5\xa1ka je romanska v Wormsu, gotske so v Regensburgu, Krakovu in Pragi. V 17. in 18. stoletju so poljske sinagoge prevzele oblike slovanskih lesenih cerkva. Italijanske (Padova, Benetke) in francoske (Carpetrans, Cavaillon v Provansi) ka\xc5\xbeejo renesan\xc4\x8dne in baro\xc4\x8dne oblike. V 19. in 20. stoletju so nastale neogotske (\xc4\x8ce\xc5\xa1ke Bud\xc4\x9bjovice z dvema zvonikoma) in neobizantinske-mavrske. Po 2. svetovni vojni je bila priljubljena progresivna moderna._NEWLINE_Pogost tip zgradbe je dvorana s stebri ob dalj\xc5\xa1ih in zadnji stranici, na katerih so empore -ezrat na\xc5\xa1im (za \xc5\xbeenske). Spodaj so sede\xc5\xbei, pred sprednjo steno stoji na podestu Sveta skrinja (Aron ha-kode\xc5\xa1) z zvitki Tore in Zaveso (parohet), pred tem je Ve\xc4\x8dna lu\xc4\x8d (Ner tamid) in ob njej dve menori ('sve\xc4\x8dnika'). Bralni pult (almenor) in mita (\xc5\xa1ulhan) sta v starej\xc5\xa1ih sinagogah v sredini ob kiosku, od baroka dalje tudi ob zahodni strani nasproti Svete skrinje, od leta 1810 dalje (osamosvojitveno gibanje) pa tudi ob Sveti skrinji. \xc5\xbdenske empore so prve izginile v ZDA.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek sinagoge ni jasen. Obi\xc4\x8dajno ga povezujejo z izgnanstvom v Babilon. V shodnicah (sinagogah) so Judje praznovali soboto s petjem izbranega psalma, z izpovedjo vere (hebr. \xc5\xa1em\xc3\xa1 'poslu\xc5\xa1aj'), s skupno molitvijo (tepill\xc3\xa1h ali \xc5\xa1emon\xc3\xa9h `esr\xc3\xa9h) ter z branjem iz postave in prerokov (v izvirniku ali v aramejskem prevodu, targumu), nakar je sledila \xc5\xa1e homilija. Bogoslu\xc5\xbeje, pri katerem je lahko sodeloval vsak odrasel Jud, se je kon\xc4\x8dalo z duhovni\xc5\xa1kim blagoslovom, ki ga je izrekel shodni\xc4\x8dni predstojnik._NEWLINE_Od 1. stoletja do danes, se je sinagoga gradila tako, da je slu\xc5\xbeila tudi kot zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za popotnike, bet orhim. Umetnost in arhitektura sinagoge se je, tako kot Judje,  prilagajala in prevzemala dominantno estetiko tistega \xc4\x8dasa. To je svojevrsten premik od kolektivne religije iz najzgodnej\xc5\xa1ega obdobja, proti individualizirani religiji sinagoge, ki je bila lahko prenesena v vse dr\xc5\xbeave in vse skupnosti. Vse do danes je bila sinagoga sede\xc5\xbe \xc5\xbeidovske izku\xc5\xa1nje. Z liberalnimi usmeritvami v 18. in 19. stoletju, so nastale razne inovacije v sinagogah reformisti\xc4\x8dnih in konservativnih \xc5\xbdidov."