b'\n_START_ARTICLE_\nDe\xc5\xbeelna pravda\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeelna pravda (nem\xc5\xa1ko Landrecht) je pojav absolutizma v habsbur\xc5\xa1kih dednih de\xc5\xbeelah, in pojem iz pravne zgodovine. De\xc5\xbeelne pravde so bila sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za privilegirane osebe, ki so nastala na podlagi sodnih reform vladarice Marije Terezije v letih 1747-49, in so zdru\xc5\xbeevale delokroge prej\xc5\xa1njih vicedomskih, ograjnih in de\xc5\xbeelnoglavarskih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d. Nastale so predvsem zaradi te\xc5\xbeenj vladarja, da bi zajezil vpliv de\xc5\xbeelnih stanov nad sodstvom. De\xc5\xbeelno pravdo je vodil predsednik, ki je bil tudi visok de\xc5\xbeelni funkcionar. Vzpostavljene so bile v de\xc5\xbeelnih glavnih mestih. Leta 1791 v Gorici, 1807 v Celovcu, ter leta 1814 v Ljubljani. Na \xc5\xa0tajerskem se ta sistem ni uveljavil. De\xc5\xbeelne pravde so obstajale do leta 1849.\n_START_SECTION_\nDelokrogi de\xc5\xbeelne pravde\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeelna pravda (\xc2\xbbMestna in de\xc5\xbeelna pravda, kazensko, merkantilno in meni\xc4\x8dno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab) je bila pristojna za obravnavo komornega (de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbejega) premo\xc5\xbeenja v de\xc5\xbeeli; to\xc5\xbebe zoper mesta in zemlji\xc5\xa1ka gospostva, ter imenjske zadeve. Kot prito\xc5\xbebena instanca je bila pristojna za sodbe de\xc5\xbeelskih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d, in je imela trajno nastavljenega tudi krvnega sodnika._NEWLINE_Prito\xc5\xbebe na sodbe de\xc5\xbeelne pravde so bile sprva dodeljene notranjeavstrijski vladi v Gradcu, od leta 1782 pa je pristojnost prevzel \xc2\xbbVrhovni pravosodni urad\xc2\xab na Dunaju.'