b'\n_START_ARTICLE_\nLudwig Feuerbach\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nLudwig Feuerbach se je rodil 28. julija 1804 v Landshutu na Bavarskem v dru\xc5\xbeini uglednega pravnika. O\xc4\x8de ga je vzgajal v protestantskem duhu. Kot gimnazijec se je Feuerbach ukvarjal z Biblijo, temeljnim besedilom kr\xc5\xa1\xc4\x8danske teologije. Njegova mladostna \xc5\xbeelja je bila, da postane evangeli\xc4\x8danski duhovnik, zato se je dodatno u\xc4\x8dil tudi hebrejski jezik.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji se je vpisal na teolo\xc5\xa1ko fakulteto v Heidelbergu, kjer ga je teolog Karl Daub seznanil s Heglovo filozofijo. Da bi lahko poslu\xc5\xa1al Heglova predavanja v Berlinu, se je Feuerbach leta 1824 vpisal na tamkaj\xc5\xa1njo teolo\xc5\xa1ko fakulteto ter kasneje na filozofski \xc5\xa1tudij. Udele\xc5\xbeil se je vseh Heglovih predavanj, razen estetike, logiko je obiskoval celo dvakrat. Hegel je bil v svojih predavanjih bolj jasen kot v svojih spisih in je veliko pozornosti namenil tudi dojemljivosti poslu\xc5\xa1alcev. Ob\xc4\x8dutek globokega nasprotja med teologijo in filozofijo pa je Feuerbacha kasneje vse bolj oddaljeval od Hegla. Leta 1826 je od\xc5\xa1el iz Berlina, saj se je \xc5\xbeelel ukvarjati z anatomijo. Na naravoslovnem podro\xc4\x8dju je sodeloval z zdravniki, mineralogi, fiziologi in anatomi ter leta 1828 zagovarjal disertacijo O enem, univerzalnem, neskon\xc4\x8dnem umu.\n_START_SECTION_\nUstvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je kot privatni docent predaval logiko in metafiziko, vendar ne v Heglovem pomenu, ampak v svojem pomenu. Leta 1830 je Feuerbach izdal anonimni spis Misli o smrti in nesmrtnosti, s katerim si je onemogo\xc4\x8dil bodo\xc4\x8do univerzitetno kariero. V spisih je zanikal nesmrtnost kot eno izmed temeljnih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih dogem, kar je bilo za tedanje pruske vladarje bogokletno in kaznivo dejanje. Nezadovoljen s politi\xc4\x8dnimi in idejnimi razmerami se je Feuerbach celo nameraval preseliti v Pariz ali \xc5\xa0vico._NEWLINE_Leta 1837 se je poro\xc4\x8dil z Bertho L\xc3\xb6w, ki je kasneje postala lastnica tovarne porcelana. Istega leta je bavarsko notranje ministrstvo dokon\xc4\x8dno zavrnilo Feuerbachovo pro\xc5\xa1njo za izvolitev za izrednega profesorja, kasneje pa sam ni ve\xc4\x8d kazal navdu\xc5\xa1enja nad ponovno vrnitvijo na univerzo. Odslovil je tudi pomo\xc4\x8d prijateljev, ki so ga \xc5\xbeeleli ponovno vklju\xc4\x8diti v univerzitetne kroge in tako ostal v pode\xc5\xbeelski osamljenosti. Tu je lahko izvedel teoreti\xc4\x8dno revolucijo ne samo v razumevanju religije, ampak tudi glede novega zna\xc4\x8daja in nove filozofije, kasneje pa mu je bila odmaknjenost od politi\xc4\x8dnega in miselnega dogajanja v svetu utesnjujo\xc4\x8da. Ker je bil zadovoljen z dru\xc5\xbeinskim \xc5\xbeivljenjem in pogoji za filozofsko delo, ni izkoristil ponujene prilo\xc5\xbenosti sodelovanja s Karlom Marxom. Mo\xc5\xbenostim za teoretsko delo je dal absolutno prednost in se je odrekal vsemu, kar bi lahko te pogoje spravilo v negotovost._NEWLINE_Leta 1841 je iz\xc5\xa1lo njegovo najbolj znano delo Bistvo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Po velikem odmevu dela v strokovni in lai\xc4\x8dni javnosti je Feuerbach po\xc4\x8dasi tonil v pozabo. Mar\xc4\x8dna revolucija leta 1848 ga je ponovno prebudila, saj je za\xc4\x8del predavati o religiji na Heidelber\xc5\xa1ki univerzi. Kasneje je postal poslanec v Frankfurtskem parlamentu, kjer je bil popolnoma pasiven. Skepti\xc4\x8dno je gledal na dru\xc5\xbebeno vlogo in pomen te me\xc5\xa1\xc4\x8danske institucije. V \xc4\x8dasu revolucije v javnosti ni imel pomembne vloge, saj je predvideval, da revolucija ne bo mogla uspeti, ker na podro\xc4\x8dju politike \xc4\x8dude\xc5\xbei niso mogo\xc4\x8di. Kljub vsemu pa je dejal, da je Mar\xc4\x8dna revolucija tudi v njem prebudila revolucijo, ki se je odra\xc5\xbeala v njegovem na\xc4\x8dinu razmi\xc5\xa1ljanja. Od revolucije same je pri\xc4\x8dakoval bolj radikalne dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dne spremembe. Ko Mar\xc4\x8dna revolucija ni uspela, je Feuerbach to \xc5\xa1tel kot osebni padec in osebno izgubljeno bitko; poraz ga je fizi\xc4\x8dno in miselno prizadel. Po predavanjih se je vrnil v nem\xc5\xa1ko vas Bruckberg ter upal, da mu znanci oziroma prijatelji najdejo primerno slu\xc5\xbebovanje v ZDA._NEWLINE_V materialnem pogledu se je Feuerbachov polo\xc5\xbeaj po revoluciji vse bolj slab\xc5\xa1al. Tovarna porcelana, katere solastnica je bila njegova \xc5\xbeena, je postala nerentabilna. Feuerbachovi prijatelji so zbirali denar za nakup stanovanja v Nem\xc4\x8diji, kamor se je leta 1860 preselil z \xc5\xbeeno in h\xc4\x8derko. Po objavi \xc4\x8dlanka Stiska drznega misleca v partijskem glasilu so bli\xc5\xbenji in daljni prijatelji Feuerbachu za\xc4\x8deli po\xc5\xa1iljati denar, zato ga ni ve\xc4\x8d skrbelo kaj se bo zgodilo z dru\xc5\xbeino po njegovi smrti. Umrl je 12. septembra 1872 zaradi kapi._NEWLINE_Feuerbach ni bil komunist ne v teoriji ne v praksi, toda kljub temu je bil njegov prispevek k duhovnemu osvobajanju in osve\xc5\xa1\xc4\x8danju, ne samo delavcev, ampak vsega \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva tako velik, ga je delavski razred sprejel za svojega misleca.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nPredmet Feuerbachovega raziskovanja je bila religija, religiozno problematiko pa je analiziral predvsem s filozofskega in antropolo\xc5\xa1kega vidika._NEWLINE_Iz\xc5\xa1el je iz levega, radikalnega krila mladoheglovcev. Zavrnil je Heglovo teorijo in religioznost na sploh, saj je trdil, da je boga/Boga izumil \xc4\x8dlovek in ne obratno. Nastajanje bogov je pojasnjeval z mehanizmom odtujevanja ali alienacije. \xc4\x8clovek odtujuje svoje sposobnosti, jih projicira zunaj sebe in sveta ter oblikuje samostojno \xc5\xbeive\xc4\x8do bo\xc5\xbejo podobo. Predstava boga je tako poosebljeno, pobo\xc5\xbeanstveno \xc4\x8dlovekovo bistvo. Namesto ljubezni do boga bi morali gojiti ljubezen do sebe - \xc4\x8dloveka, vero v boga pa zamenjati z vero v \xc4\x8dloveka. \xc5\xa0ele s tako vero postane po Feuerbachu \xc4\x8dlovek res pravi \xc4\x8dlovek. Zavzemal se je za to, da bi zavrgli staro filozofijo - religijo in ustvarili novo, druga\xc4\x8dno. \xc4\x8clovek z bogom ali brez njega bo prav tako sre\xc4\x8den ali nesre\xc4\x8den. Prakti\xc4\x8den namen Feuerbachove filozofije je bil v tem, da bi morali biti sami odgovorni za svoja dejanja, se zavedati svoje mo\xc4\x8di ali nemo\xc4\x8di za lastno sre\xc4\x8do._NEWLINE_Feuerbach je s svojimi stali\xc5\xa1\xc4\x8di precej pripomogel k temu, da se je Heglova filozofija za\xc4\x8dela razkrajati. Njegov antropolo\xc5\xa1ki (\xc4\x8dlove\xc5\xa1ki) materializem je s svojo vsebino odvrnil od Hegla cele generacije - tudi Marxa in Engelsa.\n_START_SECTION_\nBistvo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva\n_START_PARAGRAPH_\nBistvo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva je bilo Feuerbachovo najbolj strokovno in splo\xc5\xa1no dru\xc5\xbebeno priznano ter odmevno delo, prvi\xc4\x8d izdano leta 1841. V knjigi je Feuerbach posku\xc5\xa1al dognati naravo in izvor religijskih zamisli. Prvi del knjige se osredoto\xc4\x8da na religijo nasploh, drugi pa obravnava neposredno kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo._NEWLINE_Kot temeljna ideja je v delu predstavljena Feuerbachova misel, da je bog stvaritev \xc4\x8dloveka. Ta misel je izra\xc5\xbeena tudi v stavku, ki je napisan na Feuerbachovem grobu v N\xc3\xbcrnbergu:\xc2\xa0\xc2\xbbIn \xc4\x8dlovek je ustvaril boga po svoji podobi.\xc2\xab\xc2\xa0Torej je teologija prikrita antropologija - \xc4\x8dlovek v bogu \xc4\x8dasti in obo\xc5\xbeuje samega sebe, svojo lastno projekcijo v nebo. Menil je, da bog ni ni\xc4\x8d drugega kot glorificirano \xc4\x8dlovekovo bistvo, tako je zgodovina boga v resnici zgodovina \xc4\x8dloveka. Poudarjal je, da gre pri kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem bogu za antropomorfizem, ki ga je v antiki kot fenomen v pojmovanju boga izpostavil \xc5\xbee filozof Ksenofan, ko je trdil, da \xc4\x8de bi levi imeli svojega boga, bi ta pa\xc4\x8d imel levjo podobo. Dokazoval je, da bogu ne pripada nikakr\xc5\xa1na zunaj psiholo\xc5\xa1ka realnost, pa\xc4\x8d pa je njegova vrednost omejena na \xc4\x8dlovekove zamisli in predstave._NEWLINE_Menil je, da se \xc4\x8dlovek v svojem \xc5\xbeivljenju znajde v razli\xc4\x8dnih situacijah, ki spro\xc5\xbeijo zamisel o bogu. \xc4\x8clovek si \xc5\xbeeli biti nesmrten, zato verjame v nesmrtnost. \xc5\xbdeli si biti varen v tem svetu, zato si ustvari zamisel o vsemogo\xc4\x8dnem bogu, ki ga \xc5\xa1\xc4\x8diti. Ne more se sprijazniti z naklju\xc4\x8dji, zato verjame, da so vsi dogodki prera\xc4\x8dunana bo\xc5\xbeja volja. \xc4\x8clovekova potreba je boj za obstanek in premagovanje nevarnosti, ki mu grozijo. Svoj odnos in odvisnost od narave, po Feuerbachu, \xc4\x8dlovek zato prenese na neko drugo oddaljeno bitje in tako napravi tudi samo naravo odvisno od ne\xc4\x8desa vi\xc5\xa1jega. Tako naj bi bile najgloblji izvor religije \xc4\x8dlovekove potrebe in \xc5\xbeelje po lastnem obstoju, varnosti in ve\xc4\x8dnosti; religija naj bi torej izhajala iz \xc4\x8dlovekovega egoizma._NEWLINE_Knjiga Bistvo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva je prvi (in zaenkrat edini) popolni prevod kakega Feuerbachovega dela v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Delo sta prevedla Frane Jerman in Bo\xc5\xbeidar Kante, tiskano pa je bilo v Tiskarni Jo\xc5\xbee Mo\xc5\xa1kri\xc4\x8d v Ljubljani in izdano pri Slovenski matici leta 1982.'