b'\n_START_ARTICLE_\nVincent van Gogh\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVincent William van Gogh se je rodil 30. marca 1853 v mestu Groot-Zundert v de\xc5\xbeeli Brabant. O\xc4\x8de Theodorus van Gogh je bil protestantski pastor in tako je sin podedoval mo\xc4\x8dno religiozno ob\xc4\x8dutenje narave in \xc5\xbeivljenja. Va\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo v Zundertu je obiskoval od leta 1860 dalje, kjer je pou\xc4\x8deval katoli\xc5\xa1ki u\xc4\x8ditelj skupaj 200 dijakov. 1. oktobra 1864 je od\xc5\xa1el v internat Jan Provily v Zevenbergen, pribli\xc5\xbeno 32 km stran. 15. septembra 1866 je od\xc5\xa1el v srednjo \xc5\xa1olo Willem II. College v Tilburgu. Constantijn C. Huysmans, uspe\xc5\xa1en umetnik v Parizu, je u\xc4\x8dil Van Gogha risanja. Marca 1868 je Van Gogh nenadoma zapustil \xc5\xa1olo in se vrnil domov. V juliju 1869 mu je njegov stric Cent pomagal pridobiti delo prodajalca umetni\xc5\xa1kih predmetov v Goupil & Cie v Haagu. Po usposabljanju je v juniju 1873 od\xc5\xa1el v London. Zaljubil se je v h\xc4\x8derko svojega gospodarja, Eug\xc3\xa9nie Loyer, ki pa ga je zavrnila. 1. aprila 1876 je nehal delati za Goupila._NEWLINE_Van Goghova verska gore\xc4\x8dnost je rasla in \xc4\x8dutil je, da je na\xc5\xa1el svoj pravi poklic. V prizadevanju da postane pastor, ga je njegova dru\xc5\xbeina maja 1877 poslala v Amsterdam na \xc5\xa1tudij teologije, kjer je ostal pri stricu Jan van Goghu, mornari\xc5\xa1kemu viceadmiralu. Ker ni naredil sprejemnega izpita, ga je julija 1878 zapustil. Nato je opravil trimese\xc4\x8dni te\xc4\x8daj na Vlaamsche Opleidingsschool, protestantski misijonarski \xc5\xa1oli v Laeknu, v bli\xc5\xbeini Bruslja. V januarju 1879 je prevzel za\xc4\x8dasno delovno mesto kot misijonar v vasi Petit Wasmesu, v premogovni\xc5\xa1kem okro\xc5\xbeju Borinagea v Belgiji. Nekaj \xc4\x8dasa je \xc5\xbeivel s prostitutko za katero je skrbel, vendar si je cerkvena oblast razmerje napa\xc4\x8dno razlagala in ga odpustila._NEWLINE_Mlaj\xc5\xa1i brat Theo ga je spodbujal naj postane slikar in ga kasneje tudi denarno podpiral. Odpotoval je v Bruselj, da bi se 15. novembra 1880 vpisal na Acad\xc3\xa9mie Royale des Beaux-Arts v Bruslju, za kar ga je prepri\xc4\x8dal znameniti nizozemski umetnik Willem Roelofs. Na Acad\xc3\xa9mie je \xc5\xa1tudiral anatomijo in standardna pravila modeliranja in perspektive. V aprilu 1881 se je Van Gogh preselil v Etten na pode\xc5\xbeelje k svojim star\xc5\xa1em, kjer je nadaljeval risanje in pogosto uporabil sosede kot statiste._NEWLINE_V januarju 1882 se je naselil v Haagu, da bi s pomo\xc4\x8djo bratranca Antona Mauve (1838-1888), ki je bil nizozemski slikar realist in vodilni \xc4\x8dlan haa\xc5\xa1kega \xc5\xa1ole, odprl atelje. To mu ni uspelo. Van Goghov stric Cornelis, trgovec z umetninami, mu je naro\xc4\x8dil 12 risb razgledov na mesto. V juniju je pre\xc5\xbeivel tri tedne v bolni\xc5\xa1nici, kjer si je zdravil gonorejo._NEWLINE_Leta 1883 se preseli v Nuenen v severnem Brabantu. Na slikarskih pohodih se mu ve\xc4\x8dkrat pridru\xc5\xbeila Margot Begemann, ki se je vanj zaljubila. Odlo\xc4\x8dil se je poro\xc4\x8diti, vendar je temu nasprotovala dru\xc5\xbeine. Margot se je zastrupila s strihninom. 26. marca 1885 je zaradi sr\xc4\x8dnega napada umrl njegov o\xc4\x8de, kar ga je zelo potrlo. V tem \xc4\x8dasu je naslikal \xc5\xa1tevilne risbe in akvarele ter skoraj 200 oljnih slik._NEWLINE_V novembru 1885 se je preselil v Antwerpen, kjer je skromno \xc5\xbeivel z bratovo podporo. Po muzejih je preu\xc4\x8deval barvne teorije, zlasti je \xc5\xa1tudiral dela Petra Paula Rubensa. Za\xc4\x8del je tudi piti in to absint. Kljub zavra\xc4\x8danju akademskega izobra\xc5\xbeevanja se vpisal na Akademijo za likovno umetnost v Antwerpnu, kjer je v januarju 1886 maturiral iz slikanja in risanja._NEWLINE_Marca 1886 se je preselil k bratu v Pariz. V Parizu je slikal portrete prijateljev in znancev, tiho\xc5\xbeitja, poglede na Le Moulin de la Galette, prizore iz Montmartra, Asni\xc3\xa8res in ob Seini. Ob\xc4\x8dudoval je dela Adolpha Josepha Thomasa Monticellija v Galerie Delareybarette, kar je vplivalo tudi na njegova dela v tistem obdobju. Ker sta se z bratom pogosto sporekla, se je Van Gogh odselil v  Asni\xc3\xa8res v severozahodnem predmestju Pariza. V dveh letih \xc5\xbeivljenja v Parizu je naslikal ve\xc4\x8d kot 200 slik._NEWLINE_V novembru 1887 sta Theo in Vincent sre\xc4\x8dala in se spoprijateljila s Paulom Gauguinom._NEWLINE_Van Gogh se je 21. februarja 1888 preselil v Arles v upanju, da najde zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v \xc4\x8dasu, ko je bil bolan od pija\xc4\x8de in trpel zaradi kadilskega ka\xc5\xa1lja kadilca. Nastanil se je v hotelu Hotel-Restaurant Carrel. Njegov spremljevalec je za dva meseca danski postal umetnik Christian Mourier-Petersen (1858-1945). Van Gogha je o\xc4\x8darala pokrajina in svetloba in njegova dela iz tega obdobja so bogata z rumeno, ultramarin in vijoli\xc4\x8dno barvo. Ker je bil predrag, se je iz H\xc3\xb4tel Carrel preselil v najeto prazno "rumeno" hi\xc5\xa1o v kateri je uredil atelje. Tukaj je \xc4\x8dakal, da se mu pridru\xc5\xbei Gauguin. Nekaj \xc4\x8dasa sta pre\xc5\xbeivela skupaj, a ker je bil Vincent zelo vkipljive narave in mu celo grozil z britvico, se je Gauguin odlo\xc4\x8dil vrniti v Pariz. Preden je od\xc5\xa1el, se je vrnil v "rumeno" hi\xc5\xa1o, kjer so mu povedali, da so van Gogha odpeljali v bolnico, ker si je odrezal del u\xc5\xa1esa in ga dal prostitutki v baru._NEWLINE_V "rumeni" hi\xc5\xa1i je narisal serijo znanih slik: Stol (1888), Spalnica v Arlesu (1888), No\xc4\x8dni bar (1888), Kavarni\xc5\xa1ka terasa pono\xc4\x8di (september 1888), Zvezdna no\xc4\x8d na Roni (1888), Tiho\xc5\xbeitje: Vaza z dvanajstimi son\xc4\x8dnicami (1888), vse z namenom da bo opremil hi\xc5\xa1o._NEWLINE_8. maja 1889 se je van Gogh prostovoljno umaknil v Saint-R\xc3\xa9my v umobolnico, nekdanji samostan, v Saint Paul-de-Mausole. V \xc4\x8dasu njegovega bivanja sta ambulanta in vrt postala glavna tema njegovih slik. Naredil je tudi nekaj \xc5\xa1tudij bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dnih interierjev. Tukaj je nastala tudi ena od njegovih najbolj znanih slik Zvezdna no\xc4\x8d. Na kratkih nadzorovanih sprehodih so nastale slik cipres in olj\xc4\x8dnih dreves: Oljke 1889, Ciprese 1889, \xc5\xbditno polje s cipresami (1889), Pode\xc5\xbeelska cesta v Provansi pono\xc4\x8di (1890)._NEWLINE_Po letu dni je imel nov napad du\xc5\xa1evne zmedenosti, sledili so \xc5\xa1e novi in spoznal je, da je neozdravljico bolan. Leta 1890 je od\xc5\xa1el v Auvers-our-Oise v oskrbo k zdravniku Paulu Gachetu. Nekega dne, ko je slikal na prostem, se je ustrelil. \xc4\x8cez dva dni je 29. julija 1890 umrl. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Auversu._NEWLINE_Osrednja figura v njegovem \xc5\xbeivljenju je bil brat Theo, ki ga je finan\xc4\x8dno podpiral. Njuno prijateljstvo je dokumentirano v \xc5\xa1tevilnih pismih, ki segajo do leta 1872.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKot slikar je deloval \xc5\xa1ele v zadnjih desetih letih svojega \xc5\xbeivljenja. Sprva je delal samo s temnimi barvami, dokler ni pri\xc5\xa1el v stik z impresionizmom v Parizu. Svetle barve je uporabil v unikatnem in prepoznavnem stilu, ki ga je izpopolnjeval, ko je \xc5\xbeivel v Arlesu. Naredil je 900 slik in 1100 skic. Ta\xc4\x8das je \xc5\xbeivel na razli\xc4\x8dnih koncih Nizozemske in Francije. Vseskozi je \xc5\xbeivel v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini in na robu eksistence. Za \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja je prodal samo eno sliko, tako da je \xc5\xbeivel v glavnem od skromne bratove finan\xc4\x8dne pomo\xc4\x8di._NEWLINE_Njegovi slikarski za\xc4\x8detki segajo v leto 1880, ko je pri\xc4\x8del s slikanjem realisti\xc4\x8dnih podob v temnih tonih, v njih je opisoval \xc5\xbeivljenje kmetov in delavcev. Glavno delo iz te dobe so Jedci krompirja (1885). Leta 1886 se je preselil k bratu Theu v Pariz, kjer se je sre\xc4\x8dal z impresionizmom in japonskim barvnim lesorezom. Barve na njegovih slikah so postale svetlej\xc5\xa1e. Spoprijateljil se je s Paulom Gauguinom in z njim leta 1888 odpotoval v Arles, kjer je njegov slog popolnoma dozorel. Njegovo poznej\xc5\xa1e delo, ko je opustil impresionisti\xc4\x8dne te\xc5\xbenje, je bilo zelo pomembno za fauviste (Matisse), ekspresioniste in sodobno slikarstvo nasploh._NEWLINE_Van Gogh je bil pionir ekspresionizma. Imel je mo\xc4\x8dan vpliv na umetnost v 20. stoletju._NEWLINE_Po njegovi smrti so bile spominske razstave v Bruslju, Parizu, Haagu in Antwerpnu. V za\xc4\x8detku 20. stoletja je bila retrospektiva v Parizu (1901 in 1905) in Amsterdamu (1905), njegove slike so bile tudi na pomembnih skupinskih razstavah v K\xc3\xb6lnu (1912), New Yorku (1913) in Berlinu (1914). Do sredine 20. stoletja je postal Van Gogh eden najve\xc4\x8djih in najbolj prepoznavnih slikarjev v zgodovini._NEWLINE_Njegova doslej najdra\xc5\xbeja slika se je leta 1990 prodala za 82,5 milijona dolarjev. Vi\xc5\xa1jo ceno je dosegel le Picasso.'