b'\n_START_ARTICLE_\nNare\xc4\x8dna knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nNare\xc4\x8dna knji\xc5\xbeevnost je avtorsko leposlovje v nare\xc4\x8dju kakega od knji\xc5\xbenih jezikov. _NEWLINE_Po stro\xc5\xbejih kriterijih sodijo vanjo samo dela, nastala po normiranju knji\xc5\xbenega standarda, v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu pa tudi ustna knji\xc5\xbeevnost oz. slovstvena folklora iz \xc4\x8dasov pred oblikovanjem knji\xc5\xbene norme. Ker je eno izmed pomembnih dolo\xc4\x8dil nare\xc4\x8dja to, da se ne pi\xc5\xa1e, ampak v glavnem samo govori, je izraz nare\xc4\x8dna knji\xc5\xbeevnost v tem pomenu kontradiktoren izraz in ga ustrezneje nadome\xc5\xa1\xc4\x8da izraz nare\xc4\x8dno slovstvo. Leposlovna dela pokrajinske oz. doma\xc4\x8dijske literature, ki pose\xc5\xbeejo po dialektu samo za karakterizacijo posameznih oseb v dialogih ali monologih, niso nare\xc4\x8dna knji\xc5\xbeevnost. Nare\xc4\x8dna knji\xc5\xbeevnost ni samostojna in enakovredna nacionalnim knji\xc5\xbeevnostim, ampak je njihov del. Poseben status ima knji\xc5\xbeevnost v regionalnih jezikih, ki so si pridobili status samostojnih jezikov (npr. provansalska, Plattdeutsch).\n_START_SECTION_\nSlovenska nare\xc4\x8dna knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko literarno sceno je od srede 19. stoletja do konca prve svetovne vojne dolo\xc4\x8dal na\xc4\x8drt zedinjenja upravno lo\xc4\x8denih regij, k \xc4\x8demur naj bi prispevala tudi literarna produkcija v standardnem knji\xc5\xbenem jeziku. Poglavitni cilji tega politi\xc4\x8dnega koncepta so se uresni\xc4\x8dili z razpadom Avstro-Ogrske in vklju\xc4\x8ditvijo slovenskih de\xc5\xbeel v Jugoslavijo, kar je odpravilo skrbi zaradi nem\xc5\xa1ke kulturne dominacije; zunaj Jugoslavije pa je ostala cela Primorska. Najbolj izrazita pokrajinska povest je od 20. let 20. stoletja dalje nastajala prav tam in v drugih obrobnih pokrajinah, ki so se na ta na\xc4\x8din uveljavljale v zavesti centra in ohranjale stik z njim. Slovenska regionalna literatura ni prispevala k drobitvi nacionalnega prostora, ampak nasprotno: regionalizem v literaturi je bil izraz stremljenja k zedinjenemu slovenstvu. _NEWLINE_Pokrajinska povest in pokrajinsko prepoznavna literatura vendarle ni bila napisana v nare\xc4\x8dju, ampak so avtorji besedila le nare\xc4\x8dno barvali z uporabo posameznih lokalnih izrazov in knjigam v\xc4\x8dasih na koncu oz. v periodiki pod \xc4\x8drto dodajali razlagalne slovar\xc4\x8dke. Iz \xc4\x8dasa pred razcvetom pokrajinske povesti sta po dialektalnih izrazih zadr\xc5\xbeano posegala npr. Ivan Lah (Uporniki, 1906) in Ivan Tav\xc4\x8dar (Cvetje v jeseni, 1917), pozneje pa Mi\xc5\xa1ko Kranjec, Pre\xc5\xbeihov Voranc, Ivan Mati\xc4\x8di\xc4\x8d (Mo\xc4\x8d zemlje, 1931; Koro\xc5\xa1ka), France Bevk (Vedomec, 1931, Iskra pod pepelom, 1956), Ivan Potr\xc4\x8d (Sin, 1937), Edo Der\xc5\xbeaj (Pod \xc5\xa1piki, 1940), Stanko Kociper (Gori\xc4\x8danec, 1942), Lojze Zupanc (Mlini stoje, 1945), Alojz Gradnik (Primorski soneti, 1952), Metod Turn\xc5\xa1ek (Stoji na rebri grad, 1956, Bo\xc5\xbeja planina, 1965), Florjan Lipu\xc5\xa1, (Stesnitev, 1997), Matej Krajnc (Requiem za gospo Gor\xc5\xa1i\xc4\x8devo, 2009). _NEWLINE_Do zapisa in natisa celotnih nare\xc4\x8dnih besedil je prihajalo iz jezikoslovnih in etnolo\xc5\xa1kih razlogov (npr. v zbirki Glasovi, ki zajema nare\xc4\x8dno prozno ustno slovstvo), razen na skrajnem vzhodu in zahodu (v Prekmurju, Porabju, Bene\xc4\x8diji in Reziji), kjer jih je mogo\xc4\x8de razumeti v okviru prizadevanja po ohranitvi starej\xc5\xa1e samostojne literarne tradicije oziroma v okviru prizadevanja za jezikovno, literarno in kulturno osamosvojitev. Bibliografija dokumentira izhajanje nare\xc4\x8dnih besedil \xc5\xa1ele v zadnjih desetletjih, pa \xc5\xa1e tu gre v opazni meri za samozalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ka podjetja. _NEWLINE_Mo\xc4\x8dno prevladujejo vpisi besedil v bene\xc5\xa1koslovenskem nare\xc4\x8dju, med njimi so tudi drame in prevodi; v bli\xc5\xbeino spadajo \xc5\xa1e knjige iz Istre in Krasa ter Rezije. Vzhodnoslovenska nare\xc4\x8dja so zastopana s prekmurskimi, prle\xc5\xa1kimi in porabskimi knjigami ter s knjigami iz Slovenskih goric. Nare\xc4\x8dnih knjig iz drugih pokrajin je manj: Gorenjska, Koro\xc5\xa1ka, Bela krajina, Gorski Kotar, Cerkno, Dolenjska. Najve\xc4\x8d je nare\xc4\x8dne poezije in proze, manj je drame, kratke proze in romana.'