b'\n_START_ARTICLE_\nPrehrana za nose\xc4\x8dnice\n_START_PARAGRAPH_\nPrehrana za nose\xc4\x8dnice vklju\xc4\x8duje dieto pred, med in po nose\xc4\x8dnosti. Pomembno je, da je skrbno na\xc4\x8drtovana, ker lahko zmanj\xc5\xa1a umrljivost, fizi\xc4\x8dne in nevrolo\xc5\xa1ke motenje pri zarodku.\n_START_SECTION_\nPrehrana med nose\xc4\x8dnostjo\n_START_PARAGRAPH_\nOptimalna dieta med nose\xc4\x8dnostjo naj bi obsegala nadzorovano pove\xc4\x8danje dnevnega vnosa kalorij in dolo\xc4\x8denih mikrohranil tekom nose\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Potreba po pove\xc4\x8danem vnosu kalorij se v prvem trimese\xc4\x8dju pove\xc4\x8da za 68 kcal/dan, v drugem za 266 kcal/dan in v tretjem do 496 kcal/dan. Normalna potreba za \xc5\xbeenske je sicer okrog 2000 kcal/dan (odvisno tudi od njene starosti in telesne aktivnosti)._NEWLINE_Med nose\xc4\x8dnostjo naj bi nose\xc4\x8dnica pridobila 10,0-12,5\xc2\xa0kg telesne te\xc5\xbee. Ve\xc4\x8dino te\xc5\xbee naj bi pridobila v tretjem tromose\xc4\x8dju (ne pa v prvem in drugem). Pridobivanje te\xc5\xbee v tretjem tromese\xc4\x8dju naj bi bilo nadzorovano, in sicer 350-400g/teden._NEWLINE_Potrebe po folni kislini in vitaminu B6 se med nose\xc4\x8dnostjo pove\xc4\x8dajo do 50%, po vitaminu A do 60%, po vitaminu C, niacinu, vitaminu B12 in B2 pa do 30%. Potrebe po \xc5\xbeelezu in jodu se pove\xc4\x8dajo za skoraj 100%._NEWLINE_WHO med nose\xc4\x8dnostjo odsvetuje u\xc5\xbeivanje alkohola, saj \xc5\xbee majhne koli\xc4\x8dine lahko povzro\xc4\x8dijo \xc5\xa1e relativno nepoznane ne\xc5\xbeelene stranske u\xc4\x8dinke na zarodku. Poleg tega se odsvetuje stroga vegetarianska ali katerakoli druga oblika shuj\xc5\xa1evalne diete, kajenje, u\xc5\xbeivanje toplotno neobdelane hrane. U\xc5\xbeivanje kofeina je potrebno minimalizirati.\n_START_SECTION_\nPotrebe po makrohranilih\n_START_PARAGRAPH_\nOgljikovi hidrati naj obsegajo 55% dnevnega vnosa energije. Priporo\xc4\x8dljivo je, da prevladujejo kompleksni ogljikovi hidrati (npr. izdelki iz polnozrnate moke)._NEWLINE_Vnos beljakovin je potrebno v prvem tromese\xc4\x8dju pove\xc4\x8dati za 5g/dan, od 4. meseca dalje pa za 17g/dan. Polovica zau\xc5\xbeitih beljakovin naj bi bila rastlinskega izvora (npr. polnozrnata \xc5\xbeita, stro\xc4\x8dnice), polovica pa \xc5\xbeivalskega izvora (npr. mle\xc4\x8dni izdelki, meso, ribe, jajca)._NEWLINE_Potreba po dnevno zau\xc5\xbeitih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobah se med nose\xc4\x8dnostjo ne spremeni (priporo\xc4\x8dljiv vnos ma\xc5\xa1\xc4\x8dob je do 30% dnevnega vnosa energije).\n_START_SECTION_\nVitamin A\n_START_PARAGRAPH_\nVsebujejo ga jetra, koren\xc4\x8dek, paradi\xc5\xbenik, paprika, bu\xc4\x8de, ribje olje, avokado, zelena zelenjava\xe2\x80\xa6 Med nose\xc4\x8dnostjo je vitamin A nujen za normalni embrionalni razvoj, rast zarodka, za ustvarjanje zalog vitamina A v zarodkovih jetrih, ter za potrebe matere. V primeru pomanjkanja vitamina A lahko pride do nepravilnega embrionalnega razvoja ter do spontanega splava. Prehranska dopolnila z vitaminom A so neprimerna za nose\xc4\x8dnice, saj so visoki odmerki tega vitamina teratogeni. Zato se v \xc4\x8dasu nose\xc4\x8dnosti odsvetuje tudi prehrana, ki vklju\xc4\x8duje jetra, ki vsebujejo vitamin A v ve\xc4\x8djih koncentarcijah. Kljub temu je potrebno vitamin A vnesti v zadostnih koli\xc4\x8dinah z drugo prehrano, ki pokrijejo potrebe matere in zarodka. Priporo\xc4\x8dena RDA vrednost za vitamin A za nose\xc4\x8dnice je 770\xc2\xa0\xc2\xb5g.\n_START_SECTION_\nVitamin D\n_START_PARAGRAPH_\nNajdemo ga v rumenjaku, jetrih, ribah, ribjem olju, mle\xc4\x8dnih izdelkih\xe2\x80\xa6Organizem ga proizvaja tudi sam, s pomo\xc4\x8djo UV svetlobe.\xe2\x80\xa6 Ker potrebe po kalciju narastejo v zadnjem trimese\xc4\x8dju nose\xc4\x8dnosti, postane vitamin D klju\xc4\x8dnega pomena za materino zdravje, za rast zarodkovega skeleta, ter za optimalne materine in zarodkove potrebe. Pri nose\xc4\x8dnicah je pogosto pomanjkanje vitamina D, kljub \xc5\xa1iroko raz\xc5\xa1irjenim vitaminskim prehranskim dopolnilom, saj le-ta niso dovolj, da bi vzdr\xc5\xbeevala normalno koncentracijo vitamina D. Nizke koncentracije vitamina D so povezane s preeklampsijo, nizko telesno te\xc5\xbeo ter hipokalciemijo, po\xc4\x8dasno rastjo novorojen\xc4\x8dkov, krhkostjo kosti in pove\xc4\x8dano incidenco avtoimunskih bolezni.\n_START_SECTION_\nVitamin E\n_START_PARAGRAPH_\nNajdemo ga v hladno stisnjenih rastlinskih oljih, semenih, ore\xc5\xa1kih, kal\xc4\x8dkih, polnovrednem zrnju, rumenjaku, zeleni listnati zelenjavi\xe2\x80\xa6\xe2\x80\xa6 Dokazov o pove\xc4\x8dani porabi vitamina E med nose\xc4\x8dnostjo ni, zado\xc5\xa1\xc4\x8da priporo\xc4\x8dena dnevno zau\xc5\xbeita koli\xc4\x8dina za odrasle, to je 15\xc2\xa0mg.\n_START_SECTION_\nVitamin K\n_START_PARAGRAPH_\nNahaja se v kislem zelju, zeleni listnati zelenjavi, rumenjaku, siru, paradi\xc5\xbeniku, zeli\xc5\xa1\xc4\x8dih, p\xc5\xa1eni\xc4\x8dnih kal\xc4\x8dkih, perutnini, jetrih. Proizvajajo pa ga tudi \xc4\x8drevesne bakterije, zato do pomanjkanja pride redko.. Potrebe po vitaminu K v nose\xc4\x8dnosti se ne pove\xc4\x8dajo.\n_START_SECTION_\nVitamin C\n_START_PARAGRAPH_\nNahaja se v sve\xc5\xbeem sadju (agrumi, jagode..) in zelenjavi (paradi\xc5\xbenik, zelje..).. Med nose\xc4\x8dnostjo se pove\xc4\x8da potreba po vitaminu C, \xc5\xa1e posebej v zadnjem trimese\xc4\x8dju. Dodatnih 10\xc2\xa0mg vitamina C na dan, vsega skupaj 85\xc2\xa0mg na dan (priporo\xc4\x8dena RDA vrednost), omogo\xc4\x8da, da se ustvarijo rezerve, ki pokrijejo potrebe rasto\xc4\x8dega zarodka in ki skrbijo, da se pri novorojen\xc4\x8dku ne pojavijo znaki skorbuta.\n_START_SECTION_\nVitamin B1 (tiamin)\n_START_PARAGRAPH_\nNajdemo ga v ore\xc5\xa1kih, semenih, p\xc5\xa1eni\xc4\x8dnih kal\xc4\x8dkih, zelenjavi, krompirju, jetrih, svinjini, polnozrnatih \xc5\xbeitih\xe2\x80\xa6. V drugem in tretjem trimese\xc4\x8dju nose\xc4\x8dnosti se potrebe po vitaminu B1 pove\xc4\x8dajo za pribli\xc5\xbeno 0,3\xc2\xa0mg na dan. 1,4\xc2\xa0mg vitamina B1 naj bi torej zado\xc5\xa1\xc4\x8dalo za pokritje dnevnih potreb matere in otroka.\n_START_SECTION_\nVitamin B2 (riboflavin)\n_START_PARAGRAPH_\nNahaja se v jetrih, ledvicah, jajcih, mleku, in mle\xc4\x8dnih izdelkih, ore\xc5\xa1kih, semenih, kvasu, mesninah. Nose\xc4\x8dnice imajo pove\xc4\x8dano aktivnost eritrocitne glutation reduktaze. Glutation reduktaza je encim, ki cepi glutation disulfid v glutation, ki je pomemben antioksidant. Pove\xc4\x8dana aktivnost glutation reduktaze je indikator oksidativnega stresa. Ugotovili so, da se z dodajanjem riboflavina nose\xc4\x8dnicam, zmanj\xc5\xa1a aktivnost glutation reduktaze, prav tako je bil ve\xc4\x8dji vnos riboflavina ugoden za otrokovo rast. Nose\xc4\x8dnice naj bi tako dnevno zau\xc5\xbeile 1,4\xc2\xa0mg riboflavina, kar je 0,3\xc2\xa0mg ve\xc4\x8d kot odrasle \xc5\xbeenske, v rodni dobi, ki niso nose\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nVitamin B3 (niacin)\n_START_PARAGRAPH_\nVsebujejo ga jetra, pusto meso, \xc5\xbeitarice, stro\xc4\x8dnice, ribe, zelenjava, kvas.. V nose\xc4\x8dnosti se potreba po vitaminu B3 pove\xc4\x8da za 4\xc2\xa0mg na dan, dnevni vnos vitamina B3 naj bi torej bil 18\xc2\xa0mg. Ugotovili so, da se pri nizki koncentraciji \xc5\xbeeleza, magnezija in niacina 2-5 krat pove\xc4\x8da tveganje za spino bifido..\n_START_SECTION_\nVitamin B5 (pantotenska kislina)\n_START_PARAGRAPH_\nNajdemo ga v jetrih, polnozrnatih \xc5\xbeitih, rumenjaku, zeleni zelenjavi, ledvicah, mati\xc4\x8dnem mle\xc4\x8dku, kvasu.. V nose\xc4\x8dnosti se dnevna potreba po vitaminu B5 pove\xc4\x8da iz 5\xc2\xa0mg (odrasla \xc5\xbeenska) na 6\xc2\xa0mg (nose\xc4\x8dnica). Izpostavljenost valproi\xc4\x8dni kislini (uporablja se kot antikonvulziv v terapiji epilepsije in tudi v terapiji migrene in shizofrenije) med nose\xc4\x8dnostjo pove\xc4\x8da tveganje za razvoj defekta nevralne tube (NTDs). Ugotovili so, da dodajanje pantotenske kisline \xc5\xa1\xc4\x8diti pred z valproi\xc4\x8dno kislino inducirano NTDs.\n_START_SECTION_\nVitamin B6 (piridoksin)\n_START_PARAGRAPH_\nNahaja se v mesninah, zelenjavi, polnozrnatih \xc5\xbeitih, kvasu, ore\xc5\xa1kih, tunini. Potrjeno je bilo, da se pove\xc4\x8dajo potrebe po vitaminu B6 v nose\xc4\x8dnosti (posebno v zadnjem trimese\xc4\x8dju), zato je za potrebe matere in zarodka potrebnih dodatnih 0,6\xc2\xa0mg (skupaj 1,9\xc2\xa0mg) viatmina B6 na dan.\n_START_SECTION_\nVitamin B12 (kobalamin)\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko ga vsebujejo jetra, ledvice, mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno tkivo, ribe, jajca, kvas in mle\xc4\x8dni izdelki.. V nose\xc4\x8dnosti, \xc5\xa1e posebej od tretjega meseca dalje, zarodek prevzame od matere 0,1-0,2\xc2\xa0\xc2\xb5g vitamina B12 na dan, vendar le v primeru, \xc4\x8de mati u\xc5\xbeiva hrano z dovolj vitamina B12. Ugotovljeno je bilo, da so otroci, katerih matere so vegetarijanke ali druge \xc5\xbeenske z nizko koncentracijo vitamina B12 , razvili klini\xc4\x8dne znake pomanjkanja vitamina B12, ki se ka\xc5\xbeejo v obliki raznih nevropatij. Dnevna potreba po vitaminu B12 se zvi\xc5\xa1a iz 2,4 (odrasla \xc5\xbeenska) na 2,6 \xce\xbcg (nose\xc4\x8dnica).\n_START_SECTION_\nJod\n_START_PARAGRAPH_\nV prvem tromese\xc4\x8dju se pove\xc4\x8da sinteza \xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc4\x8dnih hormonov. \xc5\xa0\xc4\x8ditnica ima tako pove\xc4\x8dane potrebe po substratih, zato je potrebno pove\xc4\x8dati vnos joda. \xc4\x8ce vnosa ne pove\xc4\x8damo, se pojavijo patolo\xc5\xa1ke spremembe._NEWLINE_Pove\xc4\x8dano u\xc5\xbeivanje joda v \xc4\x8dasu nose\xc4\x8dnosti mora biti na\xc4\x8drtovano. Obi\xc4\x8dajna oblika vnosa joda v telo je z jodirano soljo, vendar ta na\xc4\x8din ni priporo\xc4\x8dljiv za nose\xc4\x8dnice in doje\xc4\x8de matere. Te naj bi zmanj\xc5\xa1ale u\xc5\xbeivanje soli. Bolj priporo\xc4\x8dljiv na\xc4\x8din vnosa joda zanje je v obliki multivitaminskih pripravkov z jodom. Priporo\xc4\x8dljiv dnevni odmerek je 250 mikrogramov joda/dan._NEWLINE_Po\xc5\xa1kodbe na zarodku, povzro\xc4\x8dene zaradi pomanjkanja joda med nose\xc4\x8dnostjo, ne morejo popraviti dodatki joda po rojstvu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezo\n_START_PARAGRAPH_\nMed nose\xc4\x8dnostjo se mora pove\xc4\x8dati koli\xc4\x8dina hemoglobina kot prilagoditev na ve\xc4\x8djo potrebo po prenosu kisika. Ta potreba je proporcionalna z razvojem zarodka. Na za\xc4\x8detku nose\xc4\x8dnosti so pove\xc4\x8dane potrebe prakti\xc4\x8dno zanemarljive (0,8\xc2\xa0mg/dan), v zadnjem trimese\xc4\x8dju se pa signifikantno pove\xc4\x8dajo (10\xc2\xa0mg/dan)._NEWLINE_Dnevni ali tedenski dodatki spojin, ki vsebujejo \xc5\xbeelezo, v kombinaciji s folno kislino, zmanj\xc5\xa1ujejo mo\xc5\xbenost pojava anemije._NEWLINE_Ugotovljeno je bilo, da dnevni dodatek \xc5\xbeelezovega sulfata bolj pove\xc4\x8da lipidno peroksidacijo kot tedenski dodatek. Stopnja lipidne peroksidacije je signifikantno pove\xc4\x8dana pri nose\xc4\x8dni\xc5\xa1ki toksemiji._NEWLINE_Dodatki spojin, ki vsebuje \xc5\xbeelezo, ne vplivajo na absorbcijo cinka pri nose\xc4\x8dnicah.\n_START_SECTION_\nKalcij in magnezij\n_START_PARAGRAPH_\nPotreba po dodatnem vnosu kalcija se pove\xc4\x8da v zadnjem trimese\xc4\x8dju. Priporo\xc4\x8den odmerek je 1200\xc2\xa0mg/dan._NEWLINE_Dodatki magnezija med nose\xc4\x8dnostjo nimajo signifikantnega vpliva na rast zarodka in otroka v prvem letu \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nCink\n_START_PARAGRAPH_\nPotreba po vnosu cinka je med nose\xc4\x8dnostjo dvakrat ve\xc4\x8dja kot obi\xc4\x8dajno._NEWLINE_Dodatki cinka pri \xc5\xbeenskah z nizko koncentracijo cinka v plazmi so povezani z ve\xc4\x8djo obporodno te\xc5\xbeo in ve\xc4\x8djim obsegom glave pri novorojen\xc4\x8dkih. U\xc4\x8dinek je bolj izrazit pri \xc5\xbeenskah z ITM manj\xc5\xa1im od 26.\n_START_SECTION_\nPrehrana po nose\xc4\x8dnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDieta po nose\xc4\x8dnosti je pomembna za hitrej\xc5\xa1o regeneracijo matere po porodu in za zagotovitev zadostne koli\xc4\x8dine hranil in energije za dojenje.'