b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Slivnica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa prednika gra\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc5\xa1tejemo dvor, ki ga je leta 1428 zapisal Friderik s Kleka svoji \xc5\xbeeni Marjeti. Leta 1443 je Friderik dobil v najem dvor, vas zraven in vse druge malenkosti. Arheologi so tu leta 1910 na\xc5\xa1li ostanke pet metrov globokega obrambnega jarka, ki je varoval grajsko kopo, na njej so naleteli na ostanke zidovja, \xc5\xbeivalskih kosti in keramike. Dvor Slivnica je leta 1493 iz Hrva\xc5\xa1ke priseljeni Jurij Koloni\xc4\x8d pozidal, ker je bil razdejan v vojskah. Leta 1480 se je sem preselil in si tu pozneje pridobil dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino h\xc4\x8dera Hansa s Kleka (Friderikovega sina). Gra\xc5\xa1\xc4\x8dino in posest so za njim podedovali njegovi sinovi. Skromno zasnovo je eden od Koloni\xc4\x8dev leta 1582 prezidal v \xc5\xa1tiritraktno gra\xc5\xa1\xc4\x8dino, utrjeno s \xc5\xa1tirimi okroglimi stolpi in obrambnim vodnim jarkom. Adam Koloni\xc4\x8d in njegova soproga Johana (rojena baronica plemenita Stadl), sta Slivnico leta 1608 prodala Herbersteinom, ti pa so jo obdr\xc5\xbeali do leta 1738, nato pa skupaj s Framom prodali grofu Francu Ludviku plemenitemu Knuenburgu. Njegovi poznej\xc5\xa1i lastniki so \xc5\xa1e bili knez Stanislav Poniatowsky, grof Klemens Brandis, ki je gra\xc5\xa1\xc4\x8dino leta 1862 prezidal v dvorec, ji dal sedanjo neogotsko podobo in postavil kapelo, leta 1880 Herman Pauls, okoli 1900 pa Karel Rudnicki, po letu 1906 in med obema vojnama pa grof Franc Schenborn iz Starega Futoka pri Ba\xc4\x8dki. V gradu je do leta 1990 deloval tudi vzgojni zavod Slivnica, ki je zdaj \xc5\xbee v novih prostorih.  Danes je grad v lasti ministrstva za \xc5\xa1olstvo in \xc5\xa1port.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec oblikujejo \xc5\xa1tirje nadstropni trakti s \xc5\xa1tirimi stolpi\xc4\x8di na vogalih, ki obdajajo pravokotno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Prvi severovzhodni je malone dvakrat vi\xc5\xa1ji od stavbe, ter okra\xc5\xa1en s konzolnim balkonom in razgledno teraso na vrhu. Dva stolpa segata do kapi, ki jo presegata s svojo krono. \xc4\x8cetrti je za nadstropje ni\xc5\xbeji in urejen kot razgledna terasa. Zunanjost dvorca je raz\xc4\x8dlenjena z neogotsko obliko oken. Na ju\xc5\xbeni strani dvorca stoji in je preko balkona povezanana neogotska kapela oz. zadnjega lastnika grofa Klemensa Brandisa. Kapelo je leta 1862 posvetil \xc5\xa1kof Anton Martin Slom\xc5\xa1ek. Notranj\xc5\xa1\xc4\x8dina stavbe je tako kot njena zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dina neogotska. Vhodna avla je obokana, obok sloni na profiliranem snopu, obo\xc4\x8dne kape pa so opremljene s tankimi rebri, tla pa so iz marmorja. Iz pritli\xc4\x8dja vodi v nadstropje marmorno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga spremlja klesana ograja z neogotskim motivom. V notranj\xc5\xa1\xc4\x8dini je ve\xc4\x8d opremljenih reprezentan\xc4\x8dnih prostorov. Gosposka soba ima rezljane neogotske stenske obloge in bogato profiliran portal s so\xc4\x8dasnimi vratnicami . V nadstropju je ve\xc4\x8d vrat z neogotskim motivom in so\xc4\x8dasno rezljanimi supraportali, v ve\xc4\x8d sobah je na stropovih \xc5\xa1truk iz \xc4\x8dasa regotizacije stavbe oz. gradu. V kleti vzhodnega krila je ohranjen pozgotski pazduhasti portal s posnetim rebrom, v pritli\xc4\x8dnem in kletnem delu stolpa naletimo na renesansni zvezdast obok, nad \xc4\x8delom renesan\xc4\x8dno profiliranega na terasi jugovzhodnega stali\xc5\xa1\xc4\x8da z neogotsko ograjo je vzidana heraldi\xc4\x8dna plo\xc5\xa1\xc4\x8da iz leta 1582 z grbom Koloni\xc4\x8dev in Wagnov-Wagensber\xc5\xa1kih. Stavbo obdaja park, sredi katerega stoji kamnit baro\xc4\x8dni kit svetega Janeza Nepomuka.'