b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica bla\xc5\xbeene Device Marije, Chartres\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1134 je \xc5\xa1kof Chartresa za\xc4\x8del s predelavo stare zgradbe v novem slogu. Za mesto, ki je imelo v 13. st. okoli 10.000 prebivalcev,  je bila gradnja stolnice velik finan\xc4\x8dni zalogaj. Gradnja se je nadaljevala z ob\xc4\x8dasnimi prekinitvami od 1145 do, a najve\xc4\x8dja dela so bila izvedena po po\xc5\xbearu leta 1194 ko so morali obnoviti glavno ladjo in kor._NEWLINE_Sredstva za izgradnjo so prihajala iz celotne srednjeve\xc5\xa1ke francoske dru\xc5\xbebe. V Chartresu so se duhovniki odrekli svojim triletnim pla\xc4\x8dam. Blanche, mati kralja Ludvika IX. je pla\xc4\x8dala celo severno fasado s skulpturami in okni. Vojvoda Bretanje je doniral za ju\xc5\xbeni transept, druge bogate dru\xc5\xbeine iz okolice so pla\xc4\x8dale okna, zato so donacije vgrajene v vitraje v obliki njihovih grbov. Razli\xc4\x8dni cehi so tudi donirali okna, ki prikazujejo njihove poklice. Prispevali so tudi romarji in ostali prebivalci. Prebivalci mesta Chartresa so sami iz kamnoloma vozili bloke apnenca za svojo novo stolnico._NEWLINE_Severni in ju\xc5\xbeni transept sta bila kon\xc4\x8dana zadnja leta 1260. Lesena stre\xc5\xa1na konstrukcija transepta in glavne ladje je bila uni\xc4\x8dena v po\xc5\xbearu leta 1836, nakar je bila zamenjana s sedanjo kovinsko in pokrita z bakrom.\n_START_SECTION_\nSocialni in ekonomski vidik\n_START_PARAGRAPH_\nKot v vsaki srednjeve\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofiji, je bila tudi stolnica v Chartresu najpomembnej\xc5\xa1a stavba v mestu - center njenega gospodarstva, njegova najbolj znana znamenitost in sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnih aktivnosti, ki se v sodobnih mestih dogajajo v specializiranih civilnih objektih. V srednjem veku je stolnica delovala kot nekak\xc5\xa1en trg, z razli\xc4\x8dnimi komercialnimi dejavnostmi, ki so bile usmerjene na razli\xc4\x8dne portale, \xc5\xa1e zlasti v \xc4\x8dasu rednih sejmov. Tekstil se je prodajal okoli severnega transepta, meso, zelenjava in gorivo okoli ju\xc5\xbene verande. Menjalci denarja (nujna storitev v \xc4\x8dasu, ko je imelo vsako mesto ali regija svojo valuto) so imeli svoje klopi ali banques v bli\xc5\xbeini zahodnega portala in tudi v sami ladji. Prodajalci vina so trgovali v ladji, \xc4\x8deprav so jih ob\xc4\x8dasni odloki v 13. stoletju za\xc4\x8dasno izgnali v kripto, da bi zmanj\xc5\xa1ali motnje. Delavci razli\xc4\x8dnih strok so bili zbrani v posameznih delih po stolnici in \xc4\x8dakali na ponudbe za delo. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav je mesto Chartres sodilo pod pravosodni in dav\xc4\x8dni organ grofov Blois, je bilo obmo\xc4\x8dje, ki je neposredno obdajalo stolnico, znano kot clo\xc3\xaetre, v smislu proste trgovinske cone pod ingerenco cerkvenih oblasti, ki so bili upravi\xc4\x8deni do davkov od vseh komercialnih dejavnosti, ki so potekale tam , kar je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo prihodka stolnice in v 12. in 13. stoletju privedlo do rednih sporov, pogosto nasilnih, med \xc5\xa1kofi, kapitljem in civilnimi oblastmi - \xc5\xa1e posebej, kadar so tla\xc4\x8dani, ki so pripadali grofom, preselil svojo trgovino (in davke) v stolnico. Leta 1258, po vrsti krvavih nemirov, ki so jih spro\xc5\xbeili grofovi uradniki, je kapitelj kon\xc4\x8dno dobil dovoljenje od kralja, da zapre obmo\xc4\x8dje clo\xc3\xaetre in zaklepa vrata vsako no\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nRomanja in legenda o Sancta Camisa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e preden je bila zgrajena gotska stolnica, je bil Chartres romarski kraj, vendar v manj\xc5\xa1em obsegu. V merovin\xc5\xa1ki in zgodnji karolin\xc5\xa1ki dobi, je bil glavni poudarek predanosti za romarje vodnjak, znan kot Puits des Saints-Forts, ali "Vodnjak mo\xc4\x8dnih svetnikov"  (sedaj se nahaja na severni strani Fulbert v kripti), saj so verjeli, da so telesa razli\xc4\x8dnih lokalnih zgodnje-kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih mu\xc4\x8dencev (tudi svetnikov Piat, Cheron, Modesta in Potentianus) vrgli vanj. Raz\xc5\xa1irjeno prepri\xc4\x8danje, da je bila stolnica tudi mesto predkr\xc5\xa1\xc4\x8danske druidske sekte, katere \xc4\x8dlani so \xc4\x8dastili "Devico, ki bo dala rojstvo, je zgolj pozno srednjeve\xc5\xa1ki izum._NEWLINE_Okoli leta 876 je stolnica pridobila Sancta Camisa, za kar so verjeli, da je tunika Bla\xc5\xbeene Device Marije, ki jo je nosila v \xc4\x8dasu Kristusovega rojstva. Po legendi je relikvijo podaril stolnici Karel Veliki, ki jo je med kri\xc5\xbearsko vojno v Jeruzalemu prejel v dar od cesarja Konstantina VI., vendar je ta legenda \xc4\x8dista fikcija (Karel Veliki nikoli ni od\xc5\xa1el v Sveto de\xc5\xbeelo) - ki so jo izumili v 11. stoletju za preverjanje pristnosti nekaterih relikvij v opatiji St. Denis.  V resnici je relikvija darilo Karla Balda in ni dokazov, da bi bila  pomemben cilj romarjev pred 12. stoletjem._NEWLINE_Do konca 12. stoletja pa je cerkev postala ena najpomembnej\xc5\xa1ih in priljubljenih romarskih destinacij v Evropi. Tam so bili \xc5\xa1tirje veliki sejmi, ki so sovpadali z glavnimi prazniki Device Marije: Sve\xc4\x8dnica, Marijino oznanjenje, Marijino vnebovzetje in Jezusovo rojstvo. Sejmi so potekali na obmo\xc4\x8dju, ki ga je upravljala stolnica._NEWLINE_Posebna romanja so potekala tudi kot odziv na izbruh bolezni. Ko je ergotizem (bolj popularno znan v srednjem veku kot "ogenj svetega Antona") prizadel \xc5\xa1tevilne \xc5\xbertve, je kripta prvotne cerkve postala bolni\xc5\xa1nica.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgradba in zahodna fasada\n_START_PARAGRAPH_\nNa tem mestu je bilo pred sedanjo najmanj pet stolnic, vsaka je zamenjala prej\xc5\xa1njo stavbo uni\xc4\x8deno med vojno ali kot posledica po\xc5\xbeara. Ni\xc4\x8d ni ohranjenega od prve cerkve, ki je bila uni\xc4\x8dena med napadom Dancev na mesto leta 858. Od karolin\xc5\xa1ke cerkve, ki jo je zamenjala, je ostala polkro\xc5\xbena komora, ki se nahaja neposredno pod sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem sedanje apside. Ta komora, znana kot Lubinusova kripta (imenovana po \xc5\xa1kofu iz sredine 6. stoletja), je ni\xc5\xbeja od ostalega dela kripte in je bila morda sveti\xc5\xa1\xc4\x8de lokalnega svetnika, preden je bila cerkev posve\xc4\x8dena Mariji.  \xc5\xa0e en po\xc5\xbear leta 962 je omenjen v analih, ni\xc4\x8d pa ni znanega o naslednji obnovi. Resnej\xc5\xa1i po\xc5\xbear je nastal leta 1020, po katerem je \xc5\xa1kof Fulbert (\xc5\xa1kof 1006-1028) za\xc4\x8del gradnjo povsem novega objekta. Ve\xc4\x8dina sedanje kripte, ki je najve\xc4\x8dja v Franciji, izvira iz tega obdobja. Obnova je potekala v ve\xc4\x8d fazah v naslednjih sto letih in se je zaklju\xc4\x8dila leta 1145 s prikazom javnega navdu\xc5\xa1enja poimenovanega Cult of Carts - ena od ve\xc4\x8d takih prireditev, zabele\xc5\xbeenih v obdobju. V tem verskem izbruhu naj bi mno\xc5\xbeica ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d spokornic vlekla voz, napolnjen z gradbenim materialom in popotnico, vklju\xc4\x8dno s kamni, lesom, \xc5\xbeitom, itd. _NEWLINE_Leta 1134 je \xc5\xa1e en po\xc5\xbear po\xc5\xa1kodoval mesto in morda del stolnice. Severni stolp so za\xc4\x8deli graditi takoj zatem - ju\xc5\xbenega nekaj kasneje. Od za\xc4\x8detka je bil namen, da ta stolpa tvorila boka osrednje verande in narteks. Ko je severni stolp dosegel raven drugega nadstropja, so za\xc4\x8deli z deli na ju\xc5\xbenem - dokazi le\xc5\xbeijo v profilih in zidarskih oznakah na dveh ravneh obeh stolpov. Med njima na prvi stopnji, je bila zgrajena kapela svetega Mihaela. Sledovi obokov in gredi, ki so jih podpirale, so \xc5\xa1e danes vidni v zahodnih dveh polah. Ta kapela je bila verjetno obokana in ti oboki so vsebovali zahodno okno.  Vitraj v treh lancetah preko portala datira med 1145 in 1155, medtem ko je bil ju\xc5\xbeni zvonik, visok pribli\xc5\xbeno 103 metre, kon\xc4\x8dan tudi 1155 ali kasneje._NEWLINE_Okrog leta 1136 se je za\xc4\x8delo delo na Royal Portal z ju\xc5\xbeno preklado, leta 1141 pa so bile name\xc5\xa1\xc4\x8dene vse skulpture. Mnenja glede velikosti in slogov figur so negotova, te se namre\xc4\x8d razlikujejo v nekaterih elementih, kot so preklade nad desnim portalom, ki so ga jasno posekali, da se je prilegal razpolo\xc5\xbeljivemu prostoru. Skulptura je bila prvotno namenjena za ta portal, vendar so bili osnutki spremenjeni z zaporednimi mojstri, kar je razvidno iz analize Johna Jamesa.  Kakorkoli \xc5\xbee, ve\xc4\x8dina rezbarij sledi izjemno visokemu standardu zna\xc4\x8dilnem za to obdobje in je imela mo\xc4\x8dan vpliv na nadaljnji razvoj gotske zasnove portala. _NEWLINE_Nekateri mojstri so bili prepoznani v Johna Jamesa osnutkih raziskav, ki so bili objavljeni na spletni strani Mednarodnega centra srednjeve\xc5\xa1ki umetnosti v New Yorku.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija sedanje stolnice\n_START_PARAGRAPH_\nTriladijska stolnica temelji na tlorisu latinskega kri\xc5\xbea s kratkim transeptom (pre\xc4\x8dno ladjo), iz katerega se v vzhodnem delu stavbe nadaljuje dvojni ambulatorij (korni obhod). Ta ima tri kapele. Zunanji oporniki omogo\xc4\x8dajo uporabo visokih kri\xc5\xbenorebrastih obokov, skeletni sistem opornikov in tanko ter bolj presvetljeno steno z velikim svetlobnim nadstropjem, emporami in visokimi \xc5\xa1ilastimi arkadami._NEWLINE_10. junija 1194 je ponovni po\xc5\xbear povzro\xc4\x8dil ogromno \xc5\xa1kodo Fulbertovi stolnici. Dejanski obseg \xc5\xa1kode ni znan, je pa dejstvo, da je svin\xc4\x8deno vezivo, ki je dr\xc5\xbealo skupaj zahodna okna, pre\xc5\xbeivelo po\xc5\xbear nedotaknjeno, nekoliko omililo navedbe o stra\xc5\xa1nem opusto\xc5\xa1enju. Kakorkoli, to je bila prilo\xc5\xbenost za za\xc4\x8detek popolne obnove kora in ladje v zadnjem slogu. Nepo\xc5\xa1kodovan zahodni stolp in fasada sta bila vklju\xc4\x8dena v novo gradnjo, zgodnej\xc5\xa1a kripta pa je u\xc4\x8dinkovito omejila oblikovalce nove stavbe na istem tlorisu, kot predhodnica. V bistvu je sedanja stavba  le malo ve\xc4\x8dja kot Fulbertova stolnica._NEWLINE_Ena od nenavadnih zna\xc4\x8dilnosti stolnice v Chartresu je hitrost, s katero je bila zgrajena - dejavnik, ki je pomagal prispevati k doslednosti njenega oblikovanja. \xc4\x8ceprav je bilo ne\xc5\xa1teto sprememb v podrobnostih, a se na\xc4\x8drt \xc5\xa1e vedno izredno ujema s prvotno zasnovo. Velika sprememba se je zgodila \xc5\xa1est let po tem ko so se dela za\xc4\x8dela, ko je bilo sedem globokih kapelic okrog kora v ambulatoriju spremenjeno v plitve vdolbine v dvojnem ambulatoriju.  _NEWLINE_Avstralski arhitekturni zgodovinar John James, ki je izdelal podrobno \xc5\xa1tudijo stolnice, je ocenil, da je okoli 300 mo\xc5\xa1kih naenkrat delalo na delovi\xc5\xa1\xc4\x8du. Obi\xc4\x8dajno so bile srednjeve\xc5\xa1ke cerkve zgrajene od vzhoda proti zahodu, tako da je bil kor prvi kon\xc4\x8dan in predan v uporabo (z za\xc4\x8dasno steno na zahodnem koncu), medtem ko so se dela na transeptih in ladjah nadaljevala. Yves Delaporte je trdil, da so se gradbena dela za\xc4\x8dela na kri\xc5\xbeanju in nadaljevala od tam navzven,  vendar dokazov v samem kamnu so nedvoumni, zlasti v ravnini triforija: ladja je bila ves \xc4\x8das bolj napredna kot ambulatorij in kor in to je bilo potrjeno s dendrokronologijo._NEWLINE_Dela so hitro napredovala. Ju\xc5\xbena veranda z ve\xc4\x8dino kiparskega okrasja je bila kon\xc4\x8dana leta 1210 in leta 1215 je bila kon\xc4\x8dana severna veranda in name\xc5\xa1\xc4\x8deno zahodno okno rozeta.  Visoki oboki nad ladjo so bili postavljeni v 1220-tih, kanoniki so se preselili v svoje nove klopi leta 1221 pod za\xc4\x8dasno streho na nivoju svetlobnega nadstropja, rozete v transeptih so postavili v naslednjih dveh desetletjih. Visoki oboki nad korom niso bili zgrajeni do zadnjih 1250-tih, kar so odkrili v prvem desetletju 21. stoletja. _NEWLINE_Vsaka veja transepta naj bi po prvotni zamisli imela dva stolpa, dva ve\xc4\x8d bi podpirala kor in tam v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du naj bi bila osrednja lu\xc4\x8d - torej devet stolpov skupaj. Na\xc4\x8drti za stolp na kri\xc5\xbeanju so bili opu\xc5\xa1\xc4\x8deni leta 1221 in prehod so obokali. Delo na preostalih \xc5\xa1estih stolpih se je nadaljevalo po\xc4\x8dasneje kar nekaj desetletij, dokler je bilo odlo\xc4\x8deno, da se jih pusti brez fiale. Stolnica je bila posve\xc4\x8dena 24. oktobra 1260 v prisotnosti kralja Ludvika IX. Francoskega, \xc4\x8digar grb je bil pobarvan v apsidalnem sklepniku.  _NEWLINE_V primerjavi z drugimi srednjeve\xc5\xa1kimi cerkvami, je bilo v stolnici izvedeno razmeroma malo sprememb od njene posvetitve dalje. Leta 1323 je bila dodana precej\xc5\xa1nja gradnja na vzhodnem koncu kora, s kapelo, posve\xc4\x8deno sv. Piatu v zgornjem nadstropju (kapela sv. Piata je zaprta za obiskovalce, \xc4\x8deprav so ob\xc4\x8dasno v njej razstave). Komora pod kapelo slu\xc5\xbei kapitlju kot kapiteljska dvorana._NEWLINE_Kmalu po letu 1417 je bila med oporniki ju\xc5\xbene ladje postavljena kapelica za grofa Vend\xc3\xb4ma. Hkrati so bile zgrajene majhne orgle v stranski ladji, dvignjene na triforij kjer so ostale, \xc4\x8deprav so bile nekaj \xc4\x8dasa v \xc5\xa1estnajstem stoletju na zahodnem koncu zgradbe. _NEWLINE_Leta 1506 so strele uni\xc4\x8dile severni zvonik, ki je bil obnovljen v "razposajenem" gotskem slogu, delo lokalnega zidarja Jehan de Beaucea (ki je delal tudi na opatijski cerkvi v Vend\xc3\xb4meu). Visok je 113 metrov, gradnja je trajala sedem let. Po zaklju\xc4\x8dku je Jehan nadaljeval delo na stolnici z monumentalnim zaslonom okoli kornih klopi, ki ni bil zaklju\xc4\x8den do za\xc4\x8detka osemnajstega stoletja._NEWLINE_Leta 1757 so bile izvedene \xc5\xa1tevilne spremembe v notranjosti, da bi pove\xc4\x8dali prepoznavnost ma\xc5\xa1e, v skladu s spreminjanjem verskih obi\xc4\x8dajev. Korni zaslon, ki je lo\xc4\x8dil liturgi\xc4\x8dni kor od ladje so podrli in zgradili sedanje klopi (nekatere veli\xc4\x8dastne skulpture iz tega zaslona so kasneje na\xc5\xa1li pokopane pod tlakom in so ohranjene, \xc4\x8deprav niso javno razstavljene). Isto\xc4\x8dasno je bilo odstranjeno nekaj vitrajev v svetlobnem nadstropju in nadome\xc5\xa1\xc4\x8denih s sivimi okni, kar je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo osvetlitev oltarja._NEWLINE_Leta 1836 je bila stara svin\xc4\x8dena kritina strehe, s svojo kompleksno strukturo nosilcev iz lesa (znan kot "gozd") uni\xc4\x8dena od po\xc5\xbeara. Ta je bila nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z bakrom, z mre\xc5\xbeo reber iz litega \xc5\xbeeleza, ki so znani kot Charpente de fer. V tistem \xc4\x8dasu je imel \xc5\xbeelezni okvir \xc4\x8dez kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de  najve\xc4\x8dji razpon v Evropi.\n_START_SECTION_\nFrancoska revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica je bila po\xc5\xa1kodovana v francoski revoluciji, ko so za\xc4\x8deli uni\xc4\x8devati skulpture na severni verandi. Ve\xc4\x8dje uni\xc4\x8devanje so prepre\xc4\x8dili me\xc5\xa1\xc4\x8dani. Revolucionarni Odbor je sklenil, da uni\xc4\x8di stolnico s pomo\xc4\x8djo eksploziva in vpra\xc5\xa1al lokalnega arhitekta kako naj to storijo. Ta je re\xc5\xa1il stavbo, saj je opozoril, da bi velika koli\xc4\x8dina ru\xc5\xa1evin iz poru\xc5\xa1ene stavbe, tako zatrpala ulice, da bi potrebovali leta, da bi jih o\xc4\x8distili. Ker so potrebovali kovino za vojsko, so medeninasto plo\xc5\xa1\xc4\x8do v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Labirinta odstranili in pretopili._NEWLINE_Stolnica je imela sre\xc4\x8do, da ji ni \xc5\xa1koda, ki je nastala v toliko verskih vojnah in revolucijah, preve\xc4\x8d \xc5\xa1kodovala.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nVse steklo iz stolnice je bilo leta 1939 odstranjeno, tik preden so Nemci napadli Francijo in po vojni o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deno ter pripravljeno za namestitev. Medtem ko je v \xc4\x8dasu druge svetovne vojne mesto zaradi bombardiranja utrpelo veliko \xc5\xa1kodo, je stolnici prizanesel ameri\xc5\xa1ki voja\xc5\xa1ki \xc4\x8dastnik, ki je izpodbijal odredbo, da jo uni\xc4\x8di. _NEWLINE_Polkovnik Welborn Barton Griffith, mlaj\xc5\xa1i je podvomil v strategijo uni\xc4\x8devanja stolnice in javil, da gre za sovra\xc5\xbenikovo \xc4\x8drto, da bi ugotovil ali je nem\xc5\xa1ka vojska zasedla stolnico in jo uporabljajo kot opazovalnico. Potem ko se je vrnil iz svoje izvidnice je poro\xc4\x8dal, da v stolnici ni sovra\xc5\xbenikovih vojakov. Uni\xc4\x8denje je bilo umaknjeno in zavezniki so pozneje osvobodili obmo\xc4\x8dje. Griffith je bil ubit v akciji 16. avgusta 1944 v mestu Leves, v bli\xc5\xbeini Chartresa.\n_START_SECTION_\nStolnica danes\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2009 je oddelek Spomeniki Historiques francoskega ministrstva za kulturo za\xc4\x8del program obnove stolnice, vreden 18,5 milijona dolarjev. Del projekta obsega barvanje notranjosti zidov s smetanasto belo, z trompe l\'oeil marmoriranostjo in pozlao. Arhitekt obnove zadol\xc5\xbeen za ta del je Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Didier. Cilj projekta, ki bo zaklju\xc4\x8den v letu 2017 je, da dobi stolnica videz, kot naj bi bil ob dokon\xc4\x8danju v 13. stoletju._NEWLINE_Projekt in njegovi rezultati so tar\xc4\x8da najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih obsodb. Arhitekturni kritik Alexander Gorlin je opisal cilj kot "velika la\xc5\xbe", pi\xc5\xa1e, da je "ideja, da se notranjost iz 13. stoletja lahko poustvari tako popolnoma absurdno, da je \xc5\xbee sme\xc5\xa1na" in da je "proti slehernemu kulturnemu trendu danes, da ceni patino starosti in oznako \xc4\x8dasa a ne na svetle\xc4\x8di zlati poceni nakit".  Alasdair Palmer imenuje projekt kot  "slabo zasnovana preobrazba". _NEWLINE_Arhitekturni zgodovinar Martin Filler je opisal delo kot "\xc5\xa1kandalozna skrunitev kulturnega svetega mesta"," kulturna katastrofa" in navedel, da kr\xc5\xa1i mednarodne ohranitvene protokole, zlasti Listina iz Benetk iz leta 1964, ki jo je Francija podpisala.\n_START_SECTION_\nTloris in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nTloris ima obliko latinskega kri\xc5\xbea. Dvolo\xc4\x8dni narteks na zahodnem koncu se odpre v ladjo s sedmimi obo\xc4\x8dnimi polami, ki vodijo do kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, od katerega se transepta podalj\xc5\xa1ata vsak za tri pole, na sever in jug. Vzhodno od kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da se \xc5\xa1tiri pravokotne pole kon\xc4\x8dujejo v polkro\xc5\xbeno apsido. Ladjo in transepta obdajajo posamezni hodniki, \xc5\xa1ir\xc5\xa1i dvojni triladijski ambulatorij okoli kora in apside. Iz ambulatorija izhajajo tri globoke polkro\xc5\xbene kapele (prekrivajo globoko Fulbertovo kripto iz 11. stoletja) in tri precej plitvej\xc5\xa1e. os slednjih je bila ena dejansko izgubljena v 1320-tih, ko je bila zgrajena kapela sv. Piata._NEWLINE_Vi\xc5\xa1ina ladje je trinadstropna, z arkadnimi, triforiji in svetlobnim nadstropjem. Z izogibanjem ravni galerije, ki je bila obi\xc4\x8dajna za mnoge zgodnje gotske stolnice, so oblikovalci naredili bogato glazirane arkadne in svetlobne ravni ve\xc4\x8dje in skoraj enake v vi\xc5\xa1ino, le z ozkim temnim triforijem vmes. \xc4\x8ceprav to ni prvi primer take tridelne vi\xc5\xa1ine, je Chartres morda prva od velikih cerkva, kjer je uporabljena ista zasnova dosledno v celotnem kompleksu. Rezultat je  veliko ve\xc4\x8dja povr\xc5\xa1ina okenskih odprtin. Ta okna so bila v celoti zastekljena z barvnim steklom, zaradi \xc4\x8desar je relativno temna notranjost - zato pa je poudarjeno bogastvo stekla in obarvane svetlobe, ki se filtrirana skozenj._NEWLINE_Pove\xc4\x8danje velikosti oken je pomenilo ob\xc4\x8dutno zmanj\xc5\xa1anje povr\xc5\xa1ine sten, nekaj, kar je bilo mogo\xc4\x8de le s \xc5\xa1iroko uporabo zunanjih opornikov. Ti oporniki so prevzeli velike stranske pritiske, ki izhajajo iz 34 m visokih kamnitih obokov, vi\xc5\xa1jih in \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih od katerihkoli do tedaj v Franciji. Ti oboki so bili kvadratni, vsaka pola je razdeljena na \xc5\xa1tiri enote med dvema  diagonalnima rebroma, za razliko od \xc5\xa1estpolnih obokov, uporabljenih v \xc5\xa1tevilnih prej\xc5\xa1njih gotskih stolnicah._NEWLINE_Druga arhitekturna re\xc5\xa1itev v Chartresu je re\xc5\xa1itev problema, kako urediti priklju\xc4\x8dene stebre ali gredi okoli podpor na na\xc4\x8din, da bi delovalo estetsko in v skladu s strukturno logiko, zna\xc4\x8dilno za francosko visoko gotiko. V ladji v Chartresu se izmenjujejo okrogli in osemkotni oporniki s trdno sredico, vsakega od njih se v ogli\xc5\xa1\xc4\x8dih dotikajo \xc5\xa1tirje polstebri, dva od teh (na osi vzhod-zahod) podpirata loke arkade, eden od njih u\xc4\x8dinkuje kot vzmetenje za stranski obok, eden pa podpira skupino stebrov, ki se dvigajo skozi triforij in svetlobno nadstropje ter podpirajo rebra visokega oboka. Oblika opornika, znana kot pilier cantonn\xc3\xa9 je bila dokazano zelo vplivna in je bila uporabljena v \xc5\xa1tevilnih drugih visokih gotskih cerkvah._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je kiparstvo na portalih v Chartresu na visoki ravni, so razli\xc4\x8dni rezljani elementi v notranjosti, kot so kapiteli in drugi, relativno slabo dodelani (v primerjavi na primer s tistimi v Reimsu ali Soissonsu) - razlog je preprost, saj so bili portali izklesani iz najbolj\xc5\xa1ega pari\xc5\xa1kega apnenca ali calcaire, medtem ko so bili notranji kapiteli izrezljani iz lokalnega kamna, ki ga je te\xc5\xbeko oblikovati, ker je krhek.\n_START_SECTION_\nOkna\n_START_PARAGRAPH_\nMorda najbolj prepoznavna zna\xc4\x8dilnost stolnice v Chartresu je obseg, v katerem je bila arhitekturna struktura prilagojena potrebam vitrajev. Uporaba tridelne vi\xc5\xa1ine z zunanjim opiranjem je dovoljevala veliko ve\xc4\x8dja okna od prej\xc5\xa1njih modelov, zlasti v svetlobnem nadstropju. Ve\xc4\x8dina stolnic iz tega obdobja je imela me\xc5\xa1anico oken z navadnim ali sivim steklom in oken, ki so vsebovala zgo\xc5\xa1\xc4\x8dene obarvane steklene povr\xc5\xa1ine, tako da je bil rezultat svetlosti pojemajo\xc4\x8d in \xc4\x8ditljivost slaba. V Chartres so bila skoraj vsa od 176 oken napolnjena z enako gostimi vitraji, ki ustvarjajo relativno temno, a bogato obarvano notranjost, v kateri je bila svetloba filtrirana skozi ne\xc5\xa1teto pripovedi in simbolnih oken kot glavni vir osvetlitve.\n_START_SECTION_\nOkna iz 12. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina danes vidnih oken v stolnici so bila narejena in name\xc5\xa1\xc4\x8dena med letoma 1205 in 1240,  \xc5\xa1e ve\xc4\x8d, \xc5\xa1tiri lancetne plo\xc5\xa1\xc4\x8de iz romanskega stekla iz 12. stoletja so pre\xc5\xbeivele po\xc5\xbear leta 1195. Tri od teh se nahajajo pod rozeto v zahodni fasadi; okno Passion na jugu, \xc5\xbdivljenje Kristusa v centru in Jessevo drevo na severu. Vsa tri okna so bila prvotno iz okoli leta 1145, vendar so bila obnovljena v za\xc4\x8detku 13. stoletja in \xc5\xa1e v 19. st. Drugo okno iz 12. stoletja, morda najbolj znano v Chartresu, je tako imenovano Belle Verri\xc3\xa8re, v prvem polju kora po ju\xc5\xbenem transeptu. To okno je sestavljeno iz zgornjega dela, ki prikazuje Marijo z detetom obkro\xc5\xbeena z angeli, izvira iz okoli leta 1180 in je bilo verjetno postavljeno na sredini apside v prej\xc5\xa1nji stavbi. Marija je upodobljena v modri halji in sedi frontalno na prestolu z detetom Kristusom, ki sedi v njenem naro\xc4\x8dju in dviga roko v blagoslov. Ta sestava, znana kot Sedes sapientia ("prestol modrosti"), se pojavlja tudi na Portail royal in temelji na slavni kultni figuri, ki jo hranijo v grobnici. Spodnji del okna, ki prikazuje prizore iz Kristusovega otro\xc5\xa1tva, izvira iz glavne zasteklitve okrog leta 1225.\n_START_SECTION_\nNi\xc5\xbeja okna\n_START_PARAGRAPH_\nVsako polje hodnikov in kornega ambulatorija vsebuje eno veliko lancetno okno, ve\xc4\x8dina od njih je pribli\xc5\xbeno 8.1 m visoka za 2,2 m \xc5\xa1iroka.  Predmeti upodobljeni v teh oknih med 1205 in 1235, vklju\xc4\x8dujejo zgodbe iz stare in nove zaveze in \xc5\xbeivljenja svetnikov, kot tudi tipolo\xc5\xa1ke cikle in simbolne podobe, kot so znamenja zodiaka in kme\xc4\x8dkih opravil po mesecih. Ve\xc4\x8dina oken je sestavljena iz okoli 25-30 posameznih tabel, ki ka\xc5\xbeejo razli\xc4\x8dne epizode v pripovedi - samo Belle Verri\xc3\xa8re vklju\xc4\x8duje ve\xc4\x8djo sliko, sestavljeno iz ve\xc4\x8d plo\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Ve\xc4\x8d oken vklju\xc4\x8duje podobe lokalnih obrtnikov in delavce na najni\xc5\xbejih dveh ali treh plo\xc5\xa1\xc4\x8dah, pogosto s podrobnostmi njihove opreme in delovnih metod. Do sedaj so bili mnenja, da te slike predstavljajo cehe darovalcev, ki so pla\xc4\x8dali za okna. V zadnjih letih se je to stali\xc5\xa1\xc4\x8de v veliki meri spremenilo, ne nazadnje tudi zato, ker ima vsako okno ceno podobno kot stane velik dvorec - medtem ko je ve\xc4\x8dina upodobljenih delavcev dninarjev z malo ali ni\xc4\x8d razpolo\xc5\xbeljivega dohodka. Poleg tega, \xc4\x8deprav so postale mo\xc4\x8dne in bogate organizacije v kasnej\xc5\xa1em srednjeve\xc5\xa1kem obdobju, noben od teh trgovskih cehov ni bil dejansko ustanovljena, ko so bila okna v za\xc4\x8detku 13. stoletja narejena.  Bolj verjetna razlaga je, da so stolni\xc4\x8dni duhovniki \xc5\xbeeleli poudariti univerzalnost Cerkve, \xc5\xa1e posebej v \xc4\x8dasu, ko je bil njihov odnos z lokalno skupnostjo pogosto v te\xc5\xbeavah.\n_START_SECTION_\nSvetlobno nadstropje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi ve\xc4\x8dje oddaljenosti od gledalca, so okna v svetlobnem nadstropju enostavnej\xc5\xa1a, poudarjeno oblikovana. Najve\xc4\x8dkrat uporabljena je figura svetnika ali apostola v zgornjih dveh tretjinah, pogosto z enim ali dvema poenostavljenima pripovednima prizoroma v spodnjem delu za pomo\xc4\x8d pri identifikaciji slike ali pa opomni gledalca na kak\xc5\xa1en klju\xc4\x8den dogodek v njegovem \xc5\xbeivljenju. Ker so spodnja okna v ladji med arkadami in ambulatorijem sestavljena iz ene preproste lancete na polo, so okna svetlobnega nadstropja vsak sestavljena iz para lancet s krogovi\xc4\x8djem in rozetami zgoraj. V ladji in transeptih okna ve\xc4\x8dinoma prikazujejo svetnike in starozavezne preroke. Tista v koru prikazujejo kralje Francije in Kastilje in \xc4\x8dlane plemstva, medtem ko so okna v apsidi polkro\xc5\xbena in ka\xc5\xbeejo starozavezne preroke, ki so predvideli devi\xc5\xa1ko rojstvo, spremljevalne prizore Marijinega oznanjenja, Vnebovzetja in Jezusovega rojstva.\n_START_SECTION_\nOkna rozete\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica ima tri velika okna rozete._NEWLINE_Zahodna rozeta, je iz okoli leta 1215 in ima premer 12 m, ka\xc5\xbee Poslednjo sodbo - tradicionalno temo za zahodno fasado. Osrednji oculus prikazuje Kristusa kot sodnika, ki je obdan z notranjim obro\xc4\x8dem 12 rondel, ki vsebujejo angele in stare\xc5\xa1ine apokalipse in zunanjim obro\xc4\x8dem 12 rondel, ki prikazujejo mrtve, ki izhajajo iz grobov in angele, ki pihajo na trobente in jih pozivajo k sodbi._NEWLINE_Rozeta severnega transepta (premer 10,5 m,  okoli 1235), tako kot velik kip v severni verandi pod njo, je posve\xc4\x8dena Mariji.  Osrednji oculus prikazuje Marijo z detetom, obdano z 12 majhnimi okni v obliki sr\xc4\x8dkov, 4 z golobi ("\xc5\xa0tiri darila duha"), v ostalih jo \xc4\x8dastijo angeli s sve\xc4\x8dniki. Razen tega je prstan iz 12 odprtinami v obliki diamantov, ki vsebujejo starozavezne kralje Judov, drug obro\xc4\x8d iz manj\xc5\xa1ih rombov vsebuje oro\xc5\xbeje Francije in Kastilje in kon\xc4\x8dno polkrog, ki vsebujejo starozavezne preroke, ki dr\xc5\xbeijo zvitke. Prikaz grbov francoskega kralja (rumena fleurs-de-lis na modrem ozadju) in njegove matere, Blanche Kastiljske (rumen grad na rde\xc4\x8dem ozadju) velja kot znamenje kraljevskega pokroviteljstva za to okno. Pod rozeto je pet lancetno okno (7,5 m visoko), ki ka\xc5\xbee v centru, Marijo kot otroka, ki grabi svojo mater sv. Ano - ista temo kot na portalu pod njim. Spremljajo\xc4\x8de lancete vsebujejo figure iz Stare zavezi. Vsaka od teh stoje\xc4\x8dih figur je prikazana kako simboli\xc4\x8dno slavi zmago nad sovra\xc5\xbenika, ki je upodobljen na dnu lancete - David nad Savlom, Aaron nad faraonom, sv. Ana nad Sinagogo, itd._NEWLINE_Rozeta ju\xc5\xbenega transepta (premer 10,5 m, okoli 1225-30) je posve\xc4\x8dena Kristusu, ki je prikazan na osrednjem oculusu, z desno roko dvignjeno v blagoslov, ki ga obdajajo angeli. Dva zunanja obro\xc4\x8da v dvanajstih krogih vsak vsebuje 24 stare\xc5\xa1in apokalipse, kronanih, ki prena\xc5\xa1ajo vr\xc4\x8dke in glasbila. Osrednja lanceta pod rozeto ka\xc5\xbee Marijo, ki nosi otroka Kristusa. Na drugi stran od te so \xc5\xa1tiri lancete, ki ka\xc5\xbeejo \xc5\xa1tiri evangeliste, ki jim na ramenih sedijo \xc5\xa1tirje preroki - redka dobesedna ilustracija teolo\xc5\xa1kega na\xc4\x8dela, da Nova zaveza nadgrajuje Staro zavezo. To okno je donacija dru\xc5\xbeine Mauclerc, grofje Dreux-Bretagne, ki je upodobljen s svojim grbom na bazi lancete.\n_START_SECTION_\nPortali\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica ima tri velike fasade, vsaka je opremljena s tremi portali, ki odpirajo ladjo iz zahoda in v transepta iz severa in juga. V vsaki fasadi je osrednji portal \xc5\xa1e posebej velik in je bil uporabljen samo za posebne obrede, medtem ko so manj\xc5\xa1i stranski portali namenjeni vsakodnevnemu dostopu za razli\xc4\x8dne skupnosti, ki uporabljajo stolnico.\n_START_SECTION_\nZahodna fasada: Portail royal\n_START_PARAGRAPH_\nEden izmed redkih elementov ohranjenih iz cerkve iz sredine 12. stoletja, je Portail royal, vklju\xc4\x8den v novo stolnico zgrajeno po po\xc5\xbearu leta 1194. Odpira se na parvis (velik trg pred stolnico, kjer so potekali sejmi), dvoje bo\xc4\x8dnih vrat so bila prva vstopna to\xc4\x8dka za ve\xc4\x8dino obiskovalcev Chartresa, kar ostaja \xc5\xa1e danes. Osrednja vrata so odprta le v \xc4\x8dasu procesije ob ve\xc4\x8djih praznikih, od katerih je najpomembnej\xc5\xa1i Advent ali ob umestitvi novega \xc5\xa1kofa.  Harmoni\xc4\x8den izgled fasade rezultira iz relativnih dele\xc5\xbeev srednjega in stranskih portalov, katerih \xc5\xa1irine so v razmerju 10:7 - eden izmed skupnih srednjeve\xc5\xa1kih pribli\xc5\xbekov kvadratnega korena._NEWLINE_Razen osnovne funkcije, ki zagotavlja dostop v notranjost, so portali glavne lokacije za klesane podobe gotske stolnice. Zahodna fasada v Chartresu je za\xc4\x8dela s to prakso in se razvila v mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uporabo ali enciklopedijo teolo\xc5\xa1kega znanja. Vsak od treh portalov se osredoto\xc4\x8da na drug vidik vloge Kristusa; njegovo zemeljsko utele\xc5\xa1enje na desni strani, njegov drugi prihod na levi in njegov ve\xc4\x8dni vidik v centru. _NEWLINE_Nad desnim portalom, je preklada izklesana v dveh registrih z (ni\xc5\xbeje) Oznanjenje, Vnebovzetje, Rojstvo, Oznanjenje pastirjem in (zgoraj) Predstavitev v templju. Nad tem timpanon ka\xc5\xbee Marijo in otroka kot Sedes sapientiae ("prestol modrosti"). Okoli timpanona, kot spomin na zlate \xc4\x8dase \xc5\xa1ole v Chartresu, so arhivolti vklesani z nekaterimi zelo izrazitimi personifikacijami Sedem svobodnih umetnosti, kot tudi klasi\xc4\x8dnih avtorjev in mislecev povezanih z njimi._NEWLINE_Levi portal je bolj skrivnosten in umetnostni zgodovinarji se \xc5\xa1e vedno prepirajo o pravilni identifikaciji. Timpanon prikazuje Kristusa, ki stoji na oblaku, ki ga o\xc4\x8ditno podpirata dva angela. Nekateri menijo, da je to upodobitev Kristusovega vnebohoda (v tem primeru bi podatki na spodnji prekladi predstavljali u\xc4\x8dence pri\xc4\x8de dogodku), medtem ko je videti, kot da predstavlja Parousia ali drugi prihod Kristusa (v tem primeru so figure na prekladi lahko bodisi preroki, ki so predvidevali da ta dogodek ali "Mo\xc5\xbee iz Galileje v aktu 1: 9-11).Prisotnost angelov v zgornji prekladi, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz oblaka in o\xc4\x8ditno kri\xc4\x8danje tistim spodaj se zdi, da podpira zadnjo razlago. V arhivoltih so znamenja zodiaka in kme\xc4\x8dka opravila po mesecih - standardno sklicevanje na cikli\xc4\x8dnost \xc4\x8dasa, ki se pojavljajo v \xc5\xa1tevilnih gotskih portalih._NEWLINE_Srednji portal je bolj konvencionalen, in predstavlja konec \xc4\x8dasa iz knjige Razodetja. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du timpanona je Kristus v mandorli, obdan s \xc5\xa1tirimi simboli evangelistov (tetramorf). Preklada ka\xc5\xbee dvanajst apostolov, arhivolti ka\xc5\xbeejo 24 stare\xc5\xa1in Apokalipse._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so zgornji deli treh portalov obravnavati lo\xc4\x8deno, dva kiparska elementa te\xc4\x8deta vodoravno \xc4\x8dez fasado, ki zdru\xc5\xbeuje njene razli\xc4\x8dne dele. Najbolj o\xc4\x8ditna sta podboja s kipi, pritrjeni na stebre spremljajo\xc4\x8de poti - visoke, vitke stoje\xc4\x8de figure kraljev in kraljic, po katerih je Portail royal dobil svoje ime. \xc4\x8ceprav so bile v 18. in 19. stoletju te figure napa\xc4\x8dno opredeljene kot Merovin\xc5\xa1ki vladarji Francije, skoraj zagotovo predstavljajo kralje in kraljice iz Stare zaveze - drugo standardno ikonografsko funkcijo gotskih portalov._NEWLINE_Manj o\xc4\x8diten kot je podboj s kipi, a veliko bolj zapleteno izklesan je friz, ki se razteza po vsej fasadi v vrezanih kapitelih na vrhu podboja stebrov. Gre za zelo dolgo pripoved, ki prikazuje \xc5\xbeivljenje Marije in \xc5\xbeivljenje in Kristusov pasijon.\n_START_SECTION_\nStolni\xc4\x8dna \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku je stolnica delovala tudi kot pomembna stolna \xc5\xa1ola. V zgodnjem 11. stoletju je \xc5\xa1kof Fulbert ustanovil eno od vodilnih \xc5\xa1ol v Evropi. \xc4\x8ceprav je bila vloga Fulbert kot u\xc4\x8denjaka in u\xc4\x8ditelja vpra\xc5\xa1ljiva, je njegova najve\xc4\x8dja zasluga kot skrbnik, ki je dolo\xc4\x8dil pogoje, po katerih bi se lahko \xc5\xa1ola razvijala, polo\xc5\xbeil pa je tudi temelje za obnovo stolnice po po\xc5\xbearu leta 1020.  Veliko u\xc4\x8denjakov je pritegnila \xc5\xa1ola v stolnici, med njimi Thierry iz Chartresa, William iz Conchesa in Angle\xc5\xbea Johna iz Salisburyja. Ti mo\xc5\xbeje so bili na \xc4\x8delu intenzivnega intelektualnega premisleka, ki so uvedli kar zdaj imenujemo renesansa dvanajstega stoletja, pionirsko sholasti\xc4\x8dno filozofijo, ki je prevladala srednjeve\xc5\xa1ko razmi\xc5\xa1ljanje po vsej Evropi._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 12. stoletja je za\xc4\x8del status \xc5\xa1ole v Chartresu upadati. Postopoma jo je zasen\xc4\x8dila novo nastajajo\xc4\x8da Univerza v Parizu, zlasti \xc5\xa1ola v opatiji sv. Victoire ("Victorines"). Do sredine stoletja se je pomen stolnice v Chartresu za\xc4\x8del premikati od izobra\xc5\xbeevanja proti romanju, kar se  odra\xc5\xbea v kasnej\xc5\xa1ih arhitekturnih dogodkih.\n_START_SECTION_\nPraznovanje svetlobe v Chartresu\n_START_PARAGRAPH_\nEna od zanimivosti stolnice v Chartresu je Praznovanje svetlobe, ko ni le stolnica osvetljena, ampak veliko zgradb po vsem mestu, v \xc4\x8dast praznovanja elektrifikacije.'