b'\n_START_ARTICLE_\nOdprtost\n_START_SECTION_\nOdprtost in osebnostne motnje\n_START_PARAGRAPH_\nOdprtost je pomembna tudi na podro\xc4\x8dju klini\xc4\x8dne psihologije, saj so posamezni vidiki odprtosti povezani z razli\xc4\x8dnimi psihi\xc4\x8dnimi motnjami in z zdravju \xc5\xa1kodljivim vedenjem.  Nobena od DSM-IV motenj osebnosti sicer ni v ve\xc4\x8dji meri povezana z odprtostjo, vendar pa se posamezni aspekti odprtosti pogosteje pojavljajo pri dolo\xc4\x8denih motnjah. Omejena emocionalnost oseb s shizoidno osebnostno motnjo, samopoveli\xc4\x8devanje oseb z narcisisti\xc4\x8dno osebnostno motnjo in vedenjska rigidnost oseb z obsesivno-kompulzivno motnjo osebnosti so lastnosti, ki so vse povezane z odprtostjo. Avtorja menita tudi, da je bila v zgodovini psihologije odprtost za izku\xc5\xa1nje kot osebnostna lastnost spregledana in da zato mogo\xc4\x8de tudi niso bile identificirane motnje, ki ka\xc5\xbeejo na njeno patolo\xc5\xa1ko obliko. V primeru, da je nizka odprtost kombinirana z zelo nizko stopnjo sprejemljivosti, lahko tovrstna zaprtost ka\xc5\xbee na antisocialni karakter. Zelo izra\xc5\xbeena odprtost pa prav tako lahko ka\xc5\xbee na osebnostno motnjo, \xc5\xa1e posebej v odsotnosti primerno visoke stopnje inteligentnosti in vestnosti. Take posameznike lahko hitro navdu\xc5\xa1ijo nove idej ali prepri\xc4\x8danja, tako da niso sposobni oblikovati koherentnih in integriranih kognitivnih shem.\n_START_SECTION_\nOdprtost v delovnem okolju\n_START_PARAGRAPH_\nKar se ti\xc4\x8de okolja dela je odprtost je povezana s kreativnostjo na delovnem mestu , poleg tega pa tudi z delovno uspe\xc5\xa1nostjo. Negativno je povezana s pla\xc4\x8do. Judge in dr.  niso odkrili nobene povezave med odprtostjo in zadovoljstvom z delom. Costa in McCrae  menita, da kombinacija vestnosti in odprtosti opredeljuje posameznikov slog na podro\xc4\x8dju u\xc4\x8denja. Zelo vestne in odprte osebe naj bi torej bile najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e v \xc5\xa1oli. Kljub temu, da te osebe niso nujno bolj inteligentne kot ostali, zdru\xc5\xbeujejo resni\xc4\x8dno ljubezen do u\xc4\x8denja z marljivostjo in organiziranostjo, imajo visoke inspiracije in so pogosto ustvarjalne v svojem pristopu k re\xc5\xa1evanju problemov. V kontekstu u\xc4\x8denja in izobra\xc5\xbeevanja je odprtost povezana tudi z u\xc4\x8dnimi strategijami, ki naj bi bile mediator med odprtostjo in u\xc4\x8dnim uspehom.\n_START_SECTION_\nOdprtost se s starostjo spreminja\n_START_PARAGRAPH_\nIzra\xc5\xbeenost odprtosti se skozi razli\xc4\x8dna starostna obdobja spreminja. Z vidika zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem je odprtost za izku\xc5\xa1nje pomembna zlasti v obdobju pozne odraslosti, tj. od 65. leta dalje. Raziskave so namre\xc4\x8d pokazale, da so starostniki z ve\xc4\x8djo izra\xc5\xbeenostjo te osebnostne dimenzije bolj zadovoljni z \xc5\xbeivljenjem. Starej\xc5\xa1im ljudem odprtost pomaga pri vzpostavljanju bolj zadovoljujo\xc4\x8dega \xc5\xbeivljenjskega sloga. V upokojitvenih letih imajo ljudje namre\xc4\x8d veliko \xc4\x8dasa in zato so postavljeni pred odlo\xc4\x8ditev, kako bodo ta \xc4\x8das izkoristili. Vse ka\xc5\xbee, da ga odprti ljudje bolj izkoristijo v smislu osebne rasti in razvoja na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih kot pa manj odprti ljudje. Najdejo si ve\xc4\x8d aktivnosti, ki se skladajo z njihovimi interesi, kar jim daje ob\xc4\x8dutek \xc5\xbeivljenjskega smisla. Na ta na\xc4\x8din tudi zadovoljijo svoje osnovne psiholo\xc5\xa1ke potrebe, kar prispeva k ve\xc4\x8djemu ob\xc4\x8dutku \xc5\xbeivljenjskega zadovoljstva. Poleg tega se odprti ljudje hitreje in u\xc4\x8dinkoviteje prilagajajo na spremembe, ki pa jih je, kot vemo, v tretjem \xc5\xbeivljenjem obdobju veliko in so v glavnem spremembe na slab\xc5\xa1e. Odprti ljudje se tudi bolj verjetno vklju\xc4\x8dujejo v aktivnosti, ki jim pomagajo ohranjati zdravje in raven aktivnosti, kar prispeva tudi k vi\xc5\xa1ji samozavesti. Vi\xc5\xa1ja samozavest pa prispeva k bolj\xc5\xa1emu soo\xc4\x8danju z razli\xc4\x8dnimi izzivi, ki jim jih na pot postavlja starost. _NEWLINE_V obdobju od 65. leta naprej se od vseh petih osebnostnih dimenzij najbolj spreminja ravno odprtost za izku\xc5\xa1nje. Bolj kot se ljudje starajo, manj so namre\xc4\x8d odprti, skladno s tem pa upadajo tudi njihove kognitivne sposobnosti. Med odprtostjo in kognitivnim funkcioniranjem v pozni odraslosti obstaja dinami\xc4\x8den proces; upad odprtosti naj bi namre\xc4\x8d vodil k spremembam v kognitivnem funkcioniranju. To potrjuje tudi dejstvo, da bolj odprti ljudje dosegajo vi\xc5\xa1je rezultate na testih inteligentnosti in da odprtost vpliva na bralno sposobnost, induktivno mi\xc5\xa1ljenje in hitrost procesiranja .\n_START_SECTION_\nOdprtost v umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOdprtost je v ve\xc4\x8dji meri izra\xc5\xbeena pri umetnikih kot neumetnikih , odprti posamezniki imajo bolj poudarjene umetni\xc5\xa1ke in raziskovalne interese. Poleg tega imajo odprti posamezniki v primerjavi z neodprtimi raj\xc5\xa1i vse oblike umetnosti. Razlika med odprtimi in neodprtimi pa se pove\xc4\x8duje s stopnjo abstraktnosti umetni\xc5\xa1kih del. Tedeschi  pravi, da so odprti posamezniki sposobni bolj kreativno re\xc5\xa1evati probleme, pripravljeni so izkusiti nove stvari ter so bolj tolerantni za pozitivna in negativna \xc4\x8dustva. Ker se odprti posamezniki radi preizku\xc5\xa1ajo v novih situacijah in aktivnostih ter imajo radi novosti in druga\xc4\x8dnost, se tudi la\xc5\xbeje navadijo na spremembe .\n_START_SECTION_\nOdprtost v povezavi z zdravjem ter zadovoljstvom z \xc5\xbeivljenjem\n_START_PARAGRAPH_\nOdprtost za izku\xc5\xa1nje je pozitivno povezana z bolj\xc5\xa1im zdravjem in manj\xc5\xa1im tveganjem za smrt , sposobnostjo opravljanja vsakodnevnih aktivnosti  ter s strategijami soo\xc4\x8danja s stresom . Odprtost namre\xc4\x8d omogo\xc4\x8da posamezniku preizku\xc5\xa1anje novih vlog, kar je v pozni odraslosti, predvsem ob upokojitvi pomembno, saj mora v tem obdobju posameznik navezati nove stike in se vklju\xc4\x8devati v nove aktivnosti . Odprtost tako vpliva na bolj pozitivno zaznavanje svojega zdravja in psihi\xc4\x8dno blagostanje  ter na zadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem v pozni odraslosti ._NEWLINE_Pri posameznikih z visoko izra\xc5\xbeeno odprtostjo je manj\xc5\xa1e tudi tveganje za Alzheimerjevo boleznijo . Odprti posamezniki namre\xc4\x8d do\xc5\xbeivijo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivljenjskih izku\xc5\xa1enj in situacij, kar deluje kot\xc2\xa0\xc2\xbbnaravna\xc2\xab\xc2\xa0kognitivna intervencija, ki je nekak\xc5\xa1na povezava med odprtostjo in Alzheimerjevo boleznijo . Obstaja tudi razmerje med odprtostjo in tveganjem, ki je lahko prednost, saj so posamezniki, ki so imeli visoko izra\xc5\xbeeno mero odprtosti, dokazali relativno ve\xc4\x8d tveganega vedenja pri odlo\xc4\x8danju . Ko postanejo starej\xc5\xa1i, se pri bolj odprtih navadno razvije vi\xc5\xa1ja stopnja samozavesti, kot pri posameznikih z nizko stopnjo odprtosti do izku\xc5\xa1enj . Vseeno pa z leti postanejo manj naklonjeni tveganim vedenjem in so bolj pripravljeni razmisliti o mnenjih, ki se razlikujejo od njihovih lastnih ._NEWLINE_Zadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem (tudi subjektivno blagostanje) je dolo\xc4\x8deno z razli\xc4\x8dnimi dejavniki, med katerimi je zelo pomembna ravno \xc4\x8dlovekova osebnost. Nekateri raziskovalci celo trdijo, da je osebnost pomembnej\xc5\xa1a za subjektivno blagostanje kot neki zunanji dogodki, ki jih do\xc5\xbeivljamo v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju. Odprtost kot ena od dimenzij osebnosti naj bi bila pomemben dejavnik zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem predvsem v pozni odraslosti, v mlaj\xc5\xa1ih letih pa naj bi bili pomembnej\xc5\xa1i ekstravertnost in \xc4\x8dustvena stabilnost . Weiss, Freund in Wiese (2012) so ugotovili, da so manj odprte \xc5\xbeenske bolj dovzetne za prepri\xc4\x8danja o tradicionalnih spolnih vlogah, le-ta pa imajo tudi ve\xc4\x8dji vpliv na njihovo samou\xc4\x8dinkovitost in subjektivno blagostanje, medtem ko bolj odprte \xc5\xbeenske pogosteje zavra\xc4\x8dajo prepri\xc4\x8danja o tradicionalnih spolnih vlogah, kar pozitivno vpliva na njihovo samou\xc4\x8dinkovitost in subjektivno blagostanje. Zaradi nizke stopnje odprtosti do\xc5\xbeivljajo posameznice negotove situacije namre\xc4\x8d kot gro\xc5\xbenjo in da bi ohranile svojo samou\xc4\x8dinkovitost ter subjektivno blagostanje, se raje podredijo tradicionalnim spolnim vlogam.\n_START_SECTION_\nOdprtost in sanje\n_START_PARAGRAPH_\nOdprtost za izku\xc5\xa1nje med drugim zajema kreativnost, fantazijo, smisel za umetnost in nekovencionalno mi\xc5\xa1ljenje, zaradi \xc4\x8desar je povezana tudi s strukturo sanj, in sicer je pri bolj odprtih posameznikih vi\xc5\xa1ja sposobnost priklica sanj, sanje so jim bolj pomembne, poleg tega sanjajo bolj bizarne vsebine ter vsebujejo ve\xc4\x8d elementov iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja .\n_START_SECTION_\nOdprtost in zloraba marihuane\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo osebnostne lastnosti, ki so direktno povezane z zdravju \xc5\xa1kodljivim vedenjem, to so npr. impulzivnost, psihoticizem, nevroticizem, anksioznost, sovra\xc5\xbenost. So pa tudi osebnostne lastnosti, ki se povezujejo z zdravim na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivljenja in prevzemanjem zdravih navad, to pa so npr. vestnost, sprejemljivost, optimizem, ob\xc4\x8dutek samou\xc4\x8dinkovitosti. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da bolj odprti ljudje prej kot manj odprti posegajo po drogah, se prej poslu\xc5\xa1ujejo nevarne vo\xc5\xbenje in drugih tveganih vedenj ._NEWLINE_Eisenman, Grossman in Goldstein (1980) so v svoji raziskavi ugotavljali odnos med odprtostjo in zlorabo marihuane. Ugotovili so, da kadilci marihuane dosegajo vi\xc5\xa1je rezultate na lestvicah ustvarjalnosti in pustolovskosti, ter ni\xc5\xbeje rezultate na Adornovi F-lestvici avtoritarnosti. Bolj so odprti za nove izku\xc5\xa1nje, impulzivni, uporni\xc5\xa1ki in se radi udele\xc5\xbeujejo v aktivnostih, ki jim prina\xc5\xa1ajo u\xc5\xbeitek. Ka\xc5\xbeejo ve\xc4\x8djo ustvarjalnost in domi\xc5\xa1ljijo, pri tem pa je treba upo\xc5\xa1tevati, da so ve\xc4\x8dja zbranost in fantazija lahko tudi \xc5\xbee u\xc4\x8dinki kajenja marihuane. Nekadilci so v primerjavi z njimi manj fleksibilni, bolj upo\xc5\xa1tevajo pravila, so bolj odgovorni, konvencionalni in imajo o\xc5\xbeji spekter interesov._NEWLINE_Pogosto sli\xc5\xa1imo tudi trditev, da kajenje marihuane vodi v zlorabo huj\xc5\xa1ih drog, ki povzro\xc4\x8dajo ve\xc4\x8djo odvisnost. To lahko po mnenju Eisenmana, Grossmana in Goldsteina (1980) delno razlo\xc5\xbeimo tudi z osebnostnimi lastnostmi \xe2\x80\x93 tisti, ki i\xc5\xa1\xc4\x8dejo v marihuani neke vzbujevalce fantazijskega mi\xc5\xa1ljenja in pri\xc4\x8dakujejo, da bodo ob njenem u\xc5\xbeivanju ob\xc4\x8dutili nekaj, kar do sedaj \xc5\xa1e nikoli niso, bodo to bolj verjetno iskali tudi kasneje v drugih drogah. Poleg potrebe po do\xc5\xbeivljanju novih izku\xc5\xa1enj je tukaj \xc5\xa1e radovednost, predrznost, liberalnost, ki so vse komponente odprtosti in seveda prispevajo k ve\xc4\x8dji verjetnosti ponovnega u\xc5\xbeivanja drog._NEWLINE_Eisenman, Grossman in Goldstein (1980) trdijo, da naj bi odprti ljudje za\xc4\x8deli kaditi travo predvsem zaradi tega, ker jim kajenje trave predstavlja neko novo izku\xc5\xa1njo, ki je do sedaj \xc5\xa1e niso do\xc5\xbeiveli. Tu ne gre toliko za iskanje dra\xc5\xbeljajev, ampak bolj za iskanje neke nove izku\xc5\xa1nje, ne\xc4\x8desa do tedaj nedo\xc5\xbeivetega. Zloraba drog je prazaprav kaznivo dejanje, zato odprti ljudje z njo zadovoljijo tudi potrebo po pustolovskosti. Ena izmed posledic kajenja marihuane je tudi izkrivljanje realnosti, kar zadovoljuje potrebe ustvarjalnih ljudi. Pustolovskost, izkrivljena realnost, izku\xc5\xa1nje do sedaj nedo\xc5\xbeivetega pa so vse podro\xc4\x8dja, ki jih lahko pove\xc5\xbeemo tudi z odprtostjo za izku\xc5\xa1nje._NEWLINE_Sprva so raziskovalci trdili, da so kadilci marihuane bolj odprti za izku\xc5\xa1nje kot nekadilci. Kasneje pa se je izkazalo, da gre pri kadilcih za posebno vrsto odprtosti za izku\xc5\xa1nje, ki se imenuje iskanje dra\xc5\xbeljajev. Odprtost za izku\xc5\xa1nje in iskanje dra\xc5\xbeljajev pa sta si v marsi\xc4\x8dem podobna konstrukta . Za posameznike z visoko izra\xc5\xbeenim konstruktom iskanja dra\xc5\xbeljajev je namre\xc4\x8d zna\xc4\x8dilna nagnjenost k iskanju novih, kompleksnih, intenzivnih dra\xc5\xbeljajev in pripravljenost tvegati z namenom do\xc5\xbeivljanja teh izku\xc5\xa1enj. Iskanje novih dra\xc5\xbeljajev in potreba po do\xc5\xbeivljanju novih izku\xc5\xa1enj pa nas seveda spominjata tudi na osebnostno lastnost odprtost.\n_START_SECTION_\nOdprtost v povezavi z inteligentnostjo\n_START_PARAGRAPH_\nKer se odprti ljudje pogosteje vklju\xc4\x8dujejo v razne aktivnosti, imajo ve\xc4\x8djo mo\xc5\xbenost, da se kaj novega nau\xc4\x8dijo, spoznajo, razvijajo svoje intelektualne sposobnosti. Zato raziskovalci v zadnjem \xc4\x8dasu vse bolj pogosto preizku\xc5\xa1ajo predpostavko, da so bolj odprti ljudje tudi bolj inteligentni. Ugotovili so, da se z inteligentnostjo povezuje predvsem tisti del odprtosti, ki se nana\xc5\xa1a na \xc5\xbeeljo po novih in druga\xc4\x8dnih aktivnostih, na u\xc5\xbeivanje v preu\xc4\x8devanju novega in na sprejemanje razli\xc4\x8dnih vrednot, pogledov na svet . Posebej velik vpliv odprtosti na inteligentnost se ka\xc5\xbee pri starostnikih, pri katerih vi\xc5\xa1ja odprtost pomeni vi\xc5\xa1jo raven aktivnosti in dovzetnosti za razli\xc4\x8dne izzive, s tem pa manj\xc5\xa1i upad kognitivnih sposobnosti .\n_START_SECTION_\nOdprtost v okviru medosebnih odnosov\n_START_PARAGRAPH_\nOdprti posamezniki si zna\xc4\x8dilno \xc5\xbeelijo partnerje, ki bi jim bili \xc4\x8dim bolj podobni v ravni odprtosti (Figueredo, Sefcek in Jones, 2006, v McCrae in Sutin, 2009). \xc4\x8ceprav se poro\xc4\x8deni pari v povpre\xc4\x8dju precej razlikujejo v osebnostnih potezah, pa je ravno podobnost v odprtosti glede na nekatere raziskave najve\xc4\x8dja, \xc5\xa1e posebej v odprtosti do razli\xc4\x8dnih vrednot (raven liberalnosti oz. konzervativizma) in v te\xc5\xbenji po estetskih izku\xc5\xa1njah, npr. po obiskovanju kulturnih prireditev.  Raven odprtosti vpliva tudi na kvaliteto medosebnega odnosa. Pri tem je pomembna raven odprtosti vsakega od parnerjev posebej. Mo\xc5\xbeeva raven odprtosti je povezana z zadovoljstvom v odnosu nasploh, medtem ko je \xc5\xbeenina raven odprtosti povezana s spolnim zadovoljstvom obeh, kar pa je povezano z motivacijo po iskanju novih, raznolikih (spolnih) izku\xc5\xa1enj. _NEWLINE_Na kvaliteto odnosa vpliva tudi na\xc4\x8din re\xc5\xa1evanja konfliktov med partnerjema, na katerega ima velik vpliv raven odprtosti obeh. Odprti posamezniki so fleksibilni, tolerantni do razlik med mnenji, bolj sposobni upo\xc5\xa1tevanja razli\xc4\x8dnih perspektiv in zaradi tega zmo\xc5\xbeni kontruktivne komunikacije in pogajanja, ki vodi v aktivno re\xc5\xa1evanje konflikta. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da je na problem osredoto\xc4\x8deno spoprijemanje s te\xc5\xbeavami zna\xc4\x8dilno za partnerje, ki imajo visoko odprtost (Boudhard, 2003), za zaprte posameznike pa, da se poslu\xc5\xbeujejo izogibanja, ignorirajo problem ali pa se izogibajo \xc4\x8dustveni vpletenosti (Lee-Baggley, Preece, & DeLongis, 2005)_NEWLINE_Povezave v osebnostnih potezah med prijatelji so majhne (Berry, Willingham in Thayer, 2000), a najve\xc4\x8dje ravno pri odprtosti (r = 0,35), saj ljudje ve\xc4\x8dinoma te\xc5\xbeijo k iskanju prijateljev, ki imajo podobne interese in s tem tudi podobno raven odprtosti. Odprti ljudje se namre\xc4\x8d precej dolgo\xc4\x8dasijo ob predvidljivih in intelektualno nezahtevnih razvedrilih in interesih zaprtih ljudi, slednji pa do\xc5\xbeivljajo interese odprtih ljudi kot naporne, zapletene in domi\xc5\xa1ljave._NEWLINE_Pri spoznavanju novih ljudi odprti posamezniki ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa posve\xc4\x8dajo opazovanju sogovornika in manj \xc4\x8dasa govorijo o sebi, najverjetneje zato, ker so po naravi bolj radovedni in pozorni na dogajanje (Berry in Hansen, 2000). Nizko odpri ljudje naj bi imeli probleme v medosebnih interakcijah, saj imajo zna\xc4\x8dilno te\xc5\xbeave v zavzemanju razli\xc4\x8dnih gledi\xc5\xa1\xc4\x8dnih to\xc4\x8dk, ve\xc4\x8d konfliktov s prijatelji, bolj so dovzetni so za prepri\xc4\x8devanje s strani odlo\xc4\x8dnih ljudi z avtoriteto in zato lahko izgubijo ob\xc4\x8dutek lastnega jaza (Gurtman, 1995). Zanje je zna\xc4\x8dilno tudi, da v odgovor na konflikt v prijateljskih odnosih pogosteje uporabljajo pasivno-agresivne strategije, medtem ko odprti ljudje pogosteje uporabijo strategijo\xc2\xa0\xc2\xbbodpusti in pozabi\xc2\xab\xc2\xa0(Berry idr., 2000).\n_START_SECTION_\nStar\xc5\xa1evstvo in odprtost\n_START_PARAGRAPH_\nZa zaprte star\xc5\xa1e je zna\xc4\x8dilno, da v svoji dru\xc5\xbeini strogo lo\xc4\x8dujejo spolne vloge. Od svojih otrok zahtevajo poslu\xc5\xa1nost, spo\xc5\xa1tovanje star\xc5\xa1evske avtoritete in uboganje brez ugovarjanja, medtem ko so odprti posamezniki bolj \xc4\x8dustveno izrazni, topli in otroke celo spodbujajo pri izra\xc5\xbeanju lastnega mnenja .\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna ideologija: liberalnost in konzervativnost\n_START_PARAGRAPH_\nV zahodnih dru\xc5\xbebah nasplo\xc5\xa1no velja, da so odprti posamezniki nagnjeni k bolj liberalnim, progresivnim, levo usmerjenim politi\xc4\x8dnim pogledom, zaprti pa h konzervativnim, tradicionalnim in desno usmerjenim politi\xc4\x8dnim pogledom. \xc5\xa0tevilni dokazi ka\xc5\xbeejo na povezavo med politi\xc4\x8dnim oz. ideolo\xc5\xa1kim in psiholo\xc5\xa1kim konzervativizmom. Wilson in Patterson (1968)sta ugotovila, da so konzervativni posamezniki v povpre\xc4\x8dju nepustolovski, rigidni, konformni dru\xc5\xbebenim pravilom in konvencionalni glede moralnega presojanja, na\xc5\xa1tete spremenljivke pa so konceptualno povezane z odprtostjo. Psiholo\xc5\xa1ki korelati politi\xc4\x8dne ideologije naj bi bili tudi precej posplo\xc5\xa1ljivi med kulturami.\n_START_SECTION_\nOdprtost in avtoritarnost\n_START_PARAGRAPH_\nTrapnell (1994) je poro\xc4\x8dal visoki korelaciji med odprtostjo in avtoritarnostjo. Dodatne dokaze o povezanosti teh dveh konstruktov so priskrbeli McCrae, Costa in Piedmont (1993). Na odnos med odprtostjo in avtoritarnostjo naj bi delno vplivalo tudi posameznikovo zaznavanje dru\xc5\xbebenega sveta kot ogro\xc5\xbeujo\xc4\x8dega in nevarnega ali pa \xc5\xbee sama nizka raven odprtosti vpliva na tak\xc5\xa1no zaznavanje sveta.\n_START_SECTION_\nPredsodki, rasizem\n_START_PARAGRAPH_\nEkehammar in Akrami (2003, v Flynn, 2005) sta predlagala, da naj bi imela odprtost do izku\xc5\xa1enj mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i in bolj konsistenten odnos z merami predsodkov kakor ostale \xc5\xa1tiri osebnostne poteze. Odprtost do izku\xc5\xa1enj naj bi odra\xc5\xbeala tudi pripravljenost ljudi, da prilagajajo stali\xc5\xa1\xc4\x8da in vedenja novim informacijam, po tem, ko so bili izpostavljeni novim idejam in situacijam. Odprti posamezniki imajo tudi manj\xc5\xa1i odpor do tveganja, eksperimentiranja, v povezavi z divergentnim mi\xc5\xa1ljenjem so tudi zmo\xc5\xbeni izpeljati ustvarjalne re\xc5\xa1itve na probleme. To se ka\xc5\xbee tudi v tem, da razumejo, sprejemajo in cenijo edinstvene zna\xc4\x8dilnosti ljudi, ki so druga\xc4\x8dni, ter se brez nelagodja soo\xc4\x8dajo z razli\xc4\x8dnimi mnenji. Po drugi strani pa zaprti posamezniki izra\xc5\xbeajo manj\xc5\xa1o mero divergentnega mi\xc5\xa1ljenja, saj se po\xc4\x8dutijo lagodno ob rutinskih, dobro znanih dejavnostih. Zato so bolj nagnjeni k zavzemanju mo\xc4\x8dnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so jim tudi trdno predani.'