b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8casovna ena\xc4\x8dba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cas\xc3\xb3vna en\xc3\xa1\xc4\x8dba je funkcija, ki v odvisnosti od dneva v letu dolo\xc4\x8da velikost razlike med pravim in srednjim Son\xc4\x8devim \xc4\x8dasom. To je tudi razlika med \xc4\x8dasom, ki ga ka\xc5\xbeejo son\xc4\x8dne ure in obi\xc4\x8dajne ure (npr. mehanske ali elektronske), ki merijo standardni \xc4\x8das (te\xc4\x8dejo enakomerno celo leto in v celotnem \xc4\x8dasovnem pasu enako). Son\xc4\x8dna ura lahko prehiteva do 16 m 33 s (okoli 3. novembra) ali pa zaostaja do 14 m 6 s za pravim Son\xc4\x8devim \xc4\x8dasom.\n_START_SECTION_\nVpliv nagiba vrtilne osi\n_START_PARAGRAPH_\nZemljina vrtilna os oziroma ravnina ekvatorja je nagnjena proti ravnini ekliptike za kot med 22,1 in 24,5\xc2\xb0 (s periodo 41.000 let, trenutno se zmanj\xc5\xa1uje). \xc4\x8ce se predpostavi, da je Zemljin tir kro\xc5\xbenica, potem je gibanje Sonca po ekliptiki enakomerno. Pravi Son\xc4\x8dev \xc4\x8das je v resnici preslikava tega gibanja na nebesni ekvator. Zaradi tega je vpliv nagiba Zemljine vrtilne osi najve\xc4\x8dji v \xc4\x8dasu enakono\xc4\x8dij (okoli 21. marca in 23. septembra). V tem \xc4\x8dasu je del \xc4\x8dasovne ena\xc4\x8dbe, ki je odvisen samo od nagiba Zemljine vrtilne osi, enak ni\xc4\x8d. V \xc4\x8dasu med pomladnim enakono\xc4\x8djem in poletnim Son\xc4\x8devim obratom Son\xc4\x8deva ura zaostaja (najve\xc4\x8d okoli 5. februarja in 5. avgusta). Med jesenskim enakono\xc4\x8djem in zimskim Son\xc4\x8devim obratom pa Son\xc4\x8deva ura prehiteva (najve\xc4\x8d okoli 5. maja in 5. novembra).\n_START_SECTION_\nVpliv hitrosti Zemlje\n_START_PARAGRAPH_\nTir poti Zemlje okrog Sonca ni kro\xc5\xbenica, ampak je elipsa. Zaradi tega ima Zemlja razli\xc4\x8dne hitrosti na svoji poti. Kadar je Soncu bli\xc5\xbee, je njena hitrost ve\xc4\x8dja, kadar pa je od njega bolj oddaljena, je hitrost manj\xc5\xa1a. Med 31. decembrom in 1. julijem son\xc4\x8dna ura zaostaja, med 1. julijem in 31. decembrom pa prehiteva.\n_START_SECTION_\nAnalema\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce se vsak dan med letom na navidezno nebesno sferro nari\xc5\xa1e Son\xc4\x8devo lego ob istem siderskem \xc4\x8dasu, se dobi obliko osmice, ki se imenuje analema.'