b'\n_START_ARTICLE_\nVelika begina\xc5\xbea, Leuven\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVideti je kot majhno mesto v ve\xc4\x8djem z zaporedjem ulic, trgov, vrtov in parkov, z desetimi hi\xc5\xa1ami in samostani v tradicionalnem slogu iz opeke in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. _NEWLINE_Ta skupnost za neporo\xc4\x8dene, polreligiozne \xc5\xbeenske (begine) je nastala v za\xc4\x8detku 13. stoletja. Najstarej\xc5\xa1i pisni viri so iz leta 1232. Latinski napis na cerkvi omenja leto 1234 kot datum ustanovitve, a je verjetno nekaj desetletij starej\xc5\xa1a. Lokalni zgodovinarji iz 16. stoletja, tudi Just Lispij, omenjajo leto ustanovitve leto_NEWLINE_1205._NEWLINE_Tako kot druge skupnosti v Flandriji je tudi ta v Leuvnu imela v 13. stoletju prvo zlato dobo in te\xc5\xbeke \xc4\x8dase med verskimi spopadi v 16. stoletju. Eden od duhovnikov te skupnosti je bil Adriaan Florensz Boeyens, duhovni u\xc4\x8ditelj mladega Karla V. in pozneje pape\xc5\xbe Hadrijan VI._NEWLINE_Konec 16. stoletja, \xc5\xa1e posebej po dvanajstletnem premirju leta 1621, se je za\xc4\x8delo drugo cveto\xc4\x8de obdobje, ki se je kon\xc4\x8dalo v zadnjem \xc4\x8detrtletju 17. stoletja in se nadaljevalo kasneje, \xc4\x8deprav je postopoma nazadovalo vse do vdora protiverskih francoskih revolucionarjev. Najve\xc4\x8d \xc5\xbeensk je tu \xc5\xbeivelo v obdobju od 1650 do 1670, ko jih je bilo 360 . Okoli leta 1700 je zaradi vojne \xc5\xa1tevilo \xc5\xbee padlo na 300 (vklju\xc4\x8dno z devetletno vojno) in bolezni. Do sredine 18. stoletja se je \xc5\xa1tevilo dodatno zmanj\xc5\xa1alo na pribli\xc5\xbeno 250. Nenadno pove\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila, ki mu je sledilo dolgo obdobje postopnega upadanja, pojasnjuje homogenost v arhitekturnem slogu hi\xc5\xa1, ve\xc4\x8dinoma zgrajenih v letih 1630\xe2\x80\x931670. Isti demografski razvoj je bil tudi pri drugih skupnostih, na primer v bli\xc5\xbenjem mestu Diest ali z nekaj zamude v Lieru (kjer so hi\xc5\xa1e v povpre\xc4\x8dju pol stoletja mlaj\xc5\xa1e kot v Leuvnu). Po vdoru francoskih revolucionarjev hi\xc5\xa1e v Leuvnu niso bile nacionalizirane kot  ve\xc4\x8dina samostanov in opatij. Posestva skupnosti pa so bila odvzeta in dodeljena lokalni komisiji za socialno za\xc5\xa1\xc4\x8dito (civilne bolni\xc5\xa1nice) in reorganizirane kot civilne ubo\xc5\xbenice. Beginam je bilo dovoljeno \xc5\xa1e naprej \xc5\xbeiveti v hi\xc5\xa1ah, proste sobe pa so najeli starej\xc5\xa1i in revni ljudje. Nekateri nekdanji duhovniki so tu \xc5\xbeiveli po upokojitvi, med njimi zadnji prior samostana v Villersu._NEWLINE_Zadnji duhovnik skupnosti je umrl leta 1977 v starosti 107 let. Pokopan je na premonstratenskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Park. Zadnja begina je umrla leta 1988.\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nPo ve\xc4\x8d kot 150 letih, ko je lokalna komisija skrbela za dobro po\xc4\x8dutje in so bila stanovanja naseljena z ljudmi, ki niso bili finan\xc4\x8dno sposobni vzdr\xc5\xbeevati stanovanj, je mesto leta 1960 postalo \xc5\xbealostno. Komisija za socialno varstvo se je odlo\xc4\x8dila prodati celotno \xc4\x8detrt. Nepremi\xc4\x8dninsko podjetje je pokazalo zanimanje, vendar je svoje na\xc4\x8drte opustilo, ko je izvedelo, da jo \xc5\xbeeli kupiti in obnoviti univerza. Obnovila ga je katoli\xc5\xa1ka univerza v Leuvnu med letoma 1964 in 1989, ko ga je leta 1962 kupila od komisije za socialno za\xc5\xa1\xc4\x8dito.  Obnova je potekala v dveh fazah. Ve\xc4\x8dina ulic je bila obnovljena v \xc5\xa1estdesetih in sedemdesetih letih pod nadzorom profesorja Lemaireja. Cerkev in ulica ob njej sta bili obnovljeni v osemdesetih letih. Velik obse\xc5\xbeen obnovitveni projekt celotne \xc4\x8detrti in v skladu z na\xc4\x8deli Bene\xc5\xa1ke listine (Bene\xc5\xa1ka listina za ohranjanje in obnovo spomenikov in lokacij) je bil pomemben zagon priljubljenosti begina\xc5\xbe in tradicionalne arhitekture nasploh. Leta 1998 je bilo  obmo\xc4\x8dje vpisano na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nBegina\xc5\xbea v Leuvnu je majhno mesto kot del ve\xc4\x8djega s hi\xc5\xa1ami, na\xc4\x8drtovanimi po mre\xc5\xbei ozkih ulic in majhnih kvadratov. To je druga\xc4\x8de kot v Bruggeju in Amsterdamu, kjer so hi\xc5\xa1e obrnjene proti osrednjemu dvori\xc5\xa1\xc4\x8du. Edina velika zelenica na levem bregu reke je nastala zaradi ru\xc5\xa1enja nekaterih hi\xc5\xa1 v 19. stoletju. Pet hi\xc5\xa1 je iz 16. stoletja, od katerih so tri predal\xc4\x8dno leseno grajene. Hi\xc5\xa1a v Chi\xc3\xa8vresu je bila zgrajena leta 1561 po naro\xc4\x8dilu Marie van Hamal, vdove Williama de Cro\xc3\xbfa, vojvode iz Aarschota in svetovalca cesarja Karla V. za politi\xc4\x8dne zadeve. Zna\xc4\x8dilna \xc5\xa1otorasta streha s \xc4\x8debulastim vrhom pripada stolpoma vojvodskega gradu v Heverleeju (danes grad Arenberg)._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina hi\xc5\xa1 je iz obdobja 1630\xe2\x80\x931670. Izdelane so bile v lokalni, tradicionalni arhitekturi, obogateni z nekaterimi treznimi, baro\xc4\x8dnimi elementi. Na fasadah so vodne rde\xc4\x8de opeke z okvirji za okna in vrata iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. Zna\xc4\x8dilne so \xc5\xa1tevilne mansarde, pogosto izdelane s stopni\xc4\x8dastimi in okroglimi zatrepi._NEWLINE_Mnoge hi\xc5\xa1e imajo nenavadno malo oken, in to majhnih. Begine so bile navdu\xc5\xa1ene nad svojo zasebnostjo. Hi\xc5\xa1e z velikimi okni v pritli\xc4\x8dju so se skrivale z dodatno steno, kot je \xc5\xa1e vedno pri drugih vrstah hi\xc5\xa1._NEWLINE_Nekaj hi\xc5\xa1 je bilo zamenjanih ali zgrajenih v 19. stoletju, a veliko manj kot v drugih skupnostih, na primer v Lieru._NEWLINE_Cerkev je zgodnjegotska bazilika z romanskimi elementi. Nima stolpa, samo konico, kar je bilo obi\xc4\x8dajno v \xc5\xbeenskih skupnostih. Od leta 1998 ima ta konica (fl\xc3\xa8che) majhen kariljon, ki vsake pol ure igra melodijo. Severni vhod v cerkev ima dva latinska napisa z letnico ustanovitve skupnosti (1234 \xe2\x80\x93 anno domini MCCXXXIIII curia incepit) in cerkve (1305). Vzhodni del cerkve ima presenetljivo visoko okno iz 14. stoletja, katerega zgornji del osvetljuje podstre\xc5\xa1je nad atiko, in je bilo narejeno v 17. stoletju. Notranjost je \xc5\xa1iroka 27 metrov (naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1a cerkev v mestu), ima glavno in dve stranski ladji iz desetih obokov, dnevna svetloba je stalna. Na arkadah, ki lo\xc4\x8dujejo glavno in stranske ladje, so kipi dvanajstih apostolov, Marije in svetega Jo\xc5\xbeefa s svetim otrokom. Kipi kot tudi ve\xc4\x8dina drugih umetni\xc5\xa1kih del so baro\xc4\x8dni. Poudarjeni so z umetnimi odtenki v \xc4\x8drni barvi za njimi. Obnova v osemdesetih letih je razkrila freske iz 14. stoletja.\n_START_SECTION_\nTen Hove in Aborg\n_START_PARAGRAPH_\nIme ene od \xc4\x8detrti Ten Hove (hof = dvori\xc5\xa1\xc4\x8de) in staro ime levega re\xc4\x8dnega brega (Aborg = Vetus Castellum = stari grad) se verjetno nana\xc5\xa1ata na starej\xc5\xa1e naselje, morda na dvor prve gospode Leuvna. Morda je bilo to polje, na katerem je potekala bitka pri Leuvnu. Leta 891 je avstrijski cesar Arnulf Koro\xc5\xa1ki prepre\xc4\x8dil vdor Vikingov, a ni trdnega dokaza za to, zato nekateri  zanikajo, da je bila bitka tu.'