b'\n_START_ARTICLE_\nKlejsten\n_START_PARAGRAPH_\nKlejsten (gr\xc5\xa1ko \xce\x9a\xce\xbb\xce\xb5\xce\xb9\xcf\x83\xce\xb8\xce\xad\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x82, Kleisth\xc3\xa9n\xc4\x93s) je bil atenski dr\xc5\xbeavnik iz plemenite rodbine Alkmajonidov. Leta 501 pr. n. \xc5\xa1t. je v Atenah uvedel ustavne reforme in postavil \xc4\x8dvrste temelje atenske demokracije.  Prav tako mu priznavajo pove\xc4\x8danje mo\xc4\x8di atenske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine dr\xc5\xbeavljanov in zmanj\xc5\xa1anje mo\xc4\x8di plemstva nad atensko politiko.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinarji predvidevajo, da se je rodil okoli leta 570 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem.  Klejsten je bil Periklejev stric po materi Agaristi  in Alkibiadov po starem o\xc4\x8detu Megaklu po materini strani.\n_START_SECTION_\nVzpon mo\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nS pomo\xc4\x8djo \xc5\xa0partancev in Alkmajonidov (Klejstenov rod) je strmoglavil Hipijo, sina tirana Pejzistrata. Po razpadu Hipijeve tiranije sta bila Izagora in Klejsten tekmeca za oblast, vendar je Izagora zmagal s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1partanskega kralja Kleomena I., ki mu je pomagal izgnati Klejstena. To je storil pod pretvezo prekletstva Alkmajonidov. Klejsten je bil izgnan iz Aten, Izagora pa ni imel mo\xc4\x8di v mestu. Za\xc4\x8del je preganjati stotine Atencev in jih pregnal z njihovih domov pod pretvezo, da so tudi oni prekleti. Prav tako je posku\xc5\xa1al razpustiti bule (\xce\xb2\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbb\xce\xae), svet atenskih dr\xc5\xbeavljanov, imenovan za vodenje dnevnih zadev v mestu. Svet se je upiral in atenski ljudje so podprli svet. Izagora in njegovi podporniki so bili prisiljeni pobegniti na Akropolo, kjer so ostali obkro\xc5\xbeeni dva dni. Tretji dan so pobegnili iz mesta in bili izgnani. Klejsten se je nato skupaj z ve\xc4\x8d sto izgnanci vrnil in prevzel vodstvo v Atenah.\n_START_SECTION_\nPrispevek k upravljanju Aten\n_START_PARAGRAPH_\nPo tej zmagi je Klejsten za\xc4\x8del reformirati vlado v Atenah. Kiparju Antenorju je naro\xc4\x8dil bronast spomenik v \xc4\x8dast ljubimcema in ubijalcema tiranov Harmodiju in Aristogejtonu, ki ju je Hipija dal usmrtiti. Da bi prepre\xc4\x8dili spore med tradicionalnimi rodovi, ki so pripeljali do tiranije, je najprej spremenil politi\xc4\x8dno organizacijo \xc5\xa1tirih tradicionalnih rodov, ki je temeljila na dru\xc5\xbeinskih odnosih, na deset rodov glede na njihovo prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de (dema). Menijo, da bi lahko bilo 139 dem (\xc4\x8deprav je to \xc5\xa1e vedno vpra\xc5\xa1anje), ki so bile razdeljene na deset tretjinskih delov, imenovanih tritije, z desetimi demami, razdeljenimi med tri regije v vsaki tritiji (mesto, asti, obalo, paralija, in de\xc5\xbeelo, mesogeja) . Klejsten je ukinil patronimiko v korist demonimije (ime je dano v skladu z demo, kateri pripada), tako da so Atenci \xc4\x8dutili ve\xc4\x8djo pripadnost demi. Prav tako je dolo\xc4\x8dil \xc5\xbereb. Uradnike so izbirali z \xc5\xberebom in ne po krvnem sorodstvu ali dedovanju, kar je bil resni\xc4\x8den preizkus prave demokracije. Reorganiziral je bule, Solonov svet \xc5\xa1tiristotih je nadomestil s svetom petstotih, 50 iz vsake upravne enote, file. Prav tako je uvedel prisego za svet: "Svetovati po zakonih, kar je najbolj\xc5\xa1e za ljudi."  Sodni sistem (dikasterija \xe2\x80\x93 sodi\xc5\xa1\xc4\x8da) je bil reorganiziran, od 201 do 5001 porotnika je vsak dan izbral do 500 iz vsakega plemena. Vloga sveta oziroma bule je predlagati zakone skup\xc5\xa1\xc4\x8dini volivcev, ki so jih v Atenah v ta namen sklicevali okoli \xc5\xa1tiridesetkrat letno. Predlagane zakone bi lahko zavrnili, sprejeli ali dopolnili in sprejeli. Klejsten je uvedel ostrakizem (\xc4\x8drepinjsko sodbo), ki je bil prvi\xc4\x8d uporabljen leta 487 pr. n. \xc5\xa1t. Po glasovanju ve\xc4\x8d kot 6000 dr\xc5\xbeavljanov je bil dr\xc5\xbeavljan izgnan za 10 let. Sprva so glasovali o dr\xc5\xbeavljanu, ki je pomenil gro\xc5\xbenjo demokraciji (npr. \xc4\x8de je imel namen sebe postaviti za tirana). Kmalu za tem so vsakega dr\xc5\xbeavljana, ki je imel preve\xc4\x8d mo\xc4\x8di v mestu, obi\xc4\x8dajno izgnali (npr. Ksantip 485/84 pr. n. \xc5\xa1t.).  Po tem sistemu se je premo\xc5\xbeenje izgnanega \xc4\x8dloveka ohranilo, vendar ni bil fizi\xc4\x8dno v mestu, v katerem bi lahko vzpostavil novo tiranijo._NEWLINE_Klejsten je te reforme imenoval izonomija (enakost pred zakonom), (isonomia \xe2\x80\x93 iso = enakost, nomos = zakon), namesto demokracija. Klejstenovo \xc5\xbeivljenje po njegovih reformah ni znano, ker ga kasneje ne omenjajo nobena starodavna besedila.'