b'\n_START_ARTICLE_\nBiva\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Biva-ko\xc2\xa0se je uveljavilo v obdobju Edo. O njegovem izvoru obstajajo razli\xc4\x8dne teorije, na splo\xc5\xa1no pa verjamejo, da je poimenovan po strunskem in\xc5\xa1trumentu biva, na obliko katerega spominja. Menih Koso iz templja Enrjaku-d\xc5\xbei je pustil v svojem delu iz 14. stoletja namig o izvoru imena: "Jezero je \xc4\x8dista de\xc5\xbeela boginje Benzajten, saj \xc5\xbeivi na otoku \xc4\x8cikubu in oblika jezera spominja na bivo, ki je njen najljub\xc5\xa1i in\xc5\xa1trument."_NEWLINE_Jezero je bil prej znano pod imeni Avaumi\xc2\xa0(\xe6\xb7\xa1\xe6\xb5\xb7, "Sladkovodno morje") ali \xc4\x8cikacu Avaumi\xc2\xa0(\xe8\xbf\x91\xe6\xb7\xa1\xe6\xb5\xb7, "Sladkovodno morje ob prestolnici"). Izgovorjava Avaumi\xc2\xa0se je spremenila v dana\xc5\xa1nji Omi, ki daje ime provinci Omi. Jezeru pravijo v literaturi tudi Nio no Umi\xc2\xa0(\xe9\xb3\xb0\xe3\x81\xae\xe6\xb5\xb7, "jezero malega ponirka").\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1ina in uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1ina jezera je pribli\xc5\xbeno 670 km\xc2\xb2. Manj\xc5\xa1e reke se iztekajo iz bli\xc5\xbenjih gora v jezero. Glavni odtok je reka Seta, ki postane kasneje reka Ud\xc5\xbei. Ko se zdru\xc5\xbei z rekama Kacura in Kizu, postane reka Jodo, ki se izteka v notranje morje Seto\xc2\xa0(Osa\xc5\xa1ki zaliv)._NEWLINE_Slu\xc5\xbei kot rezervoar za mesti Kjoto in Ocu in je dragocen vir za bli\xc5\xbenjo tekstilno industrijo. Predstavlja vir pitne vode za okoli 15 milijonov ljudi v regiji Kansaj. V jezeru se drstijo postrvi, jezero pa ima pomen tudi za industrijo kultiviranja biserov._NEWLINE_Po preselitvi prestolnice v Tokio je igral pomembno vlogo pri o\xc5\xbeivitvi industrije v Kjoto kanal na jezeru Biva. Zgradili so ga v 90. letih 19. stoletja in nadalje raz\xc5\xa1irili v obdobju Taj\xc5\xa1o._NEWLINE_Ob jezeru, predvsem na njegovem severozahodnem delu, je veliko popularnih pla\xc5\xbe, na primer \xc5\xa0iga ali Omi-Majko. Zanimiva sta tudi Muzej jezera Biva in Vodni botani\xc4\x8dni vrt Mizunomori. Vsako leto od 1962 poteka v Ocuju na ju\xc5\xbenem delu jezera Maraton jezera Biva.\n_START_SECTION_\nNaravna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nJezero Biva je tektonskega nastanka in eno najstarej\xc5\xa1ih na sveto s starostjo 4 milijonov let.\xc2\xa0Tak\xc5\xa1na starost je omogo\xc4\x8dila razvoj zelo biotsko raznovrstnega ekosistema v jezeru. Naturalisti so zabele\xc5\xbeili ve\xc4\x8d kot 1.000 vrst in podvrst, med njimi tudi 60 endemskih.\xc2\xa0Jezero Biva je pomemben kraj za vodne ptice. Na leto ga obi\xc5\xa1\xc4\x8de kar 5.000 vrst ptic._NEWLINE_V jezeru obstaja 46 avtohtonih ribjih vrst in podvrst, vklju\xc4\x8dno z 11 vrstami in 5 podvrstami, ki so endemi\xc4\x8dne ali skoraj endemi\xc4\x8dne. Endemi\xc4\x8dnih je 5 vrst pravih krapovcev, ena \xc4\x8dinklja,\xc2\xa0dve glavo\xc4\x8di,\xc2\xa0dva prava soma\xc2\xa0in Cottus reinii.\xc2\xa0Biv\xc5\xa1ka postv je tudi endemi\xc4\x8dna, a jo imajo za podvrsto lososa masu. V jezeru biva tudi veliko \xc5\xa1tevilo mehku\xc5\xbecev, vklju\xc4\x8dno z 38 vrstami sladkovodnih pol\xc5\xbeev\xc2\xa0(19 endemi\xc4\x8dnih) in 16 vrstami \xc5\xa1koljk\xc2\xa0(9 endemi\xc4\x8dnih)._NEWLINE_Biotska raznovrstnost v zadnjem \xc4\x8dasu trpi zaradi invazije tujerodnih vrst rib.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nNajdbi\xc5\xa1\xc4\x8de Avazu je podvodna \xc5\xa1kolj\xc4\x8dna gomila, pomembno najdbi\xc5\xa1\xc4\x8de iz obdobja D\xc5\xbeomon. Datira v prvo fazo D\xc5\xbeomon (ok. 9300 pr. n. \xc5\xa1t.). Le\xc5\xbei blizu mesta Ocu na ju\xc5\xbenem delu jezera na globini 2-3 metrov od dna. Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de prikazuje uporabo rastlinskih in \xc5\xbeivalskih virov hrane pri ljudstvu D\xc5\xbeomon. Ka\xc5\xbee tudi na pomen u\xc5\xbeivanja ore\xc5\xa1kov._NEWLINE_\xc5\xa0kolj\xc4\x8dna gomila \xc5\xa1t. 3 datira v srednje obdobje D\xc5\xbeomon. Na\xc5\xa1li so obilje divjega kostanja (ok. 40% prehrane). Ka\xc5\xbee na to, da se je v kasnej\xc5\xa1em obdobju razvila tehnologija procesiranja za odstanjevanje \xc5\xa1kodljive taninske kisline, ki izbolj\xc5\xa1a varnost pri u\xc5\xbeivanju._NEWLINE_I\xc5\xa1ijama je podobno najdi\xc5\xa1\xc4\x8de iz zgodnjega obdobja D\xc5\xbeomon pri jezeru Biva.\n_START_SECTION_\nOkoljska zakonodaja\n_START_PARAGRAPH_\nRaznolika zakonodaja se ukvarja z jezerom Biva.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje evtrofikacije\n_START_PARAGRAPH_\nZakonodajo proti evtrofikaciji voda so sprejeli leta 1981. Veljati je za\xc4\x8dela 1. julija naslednje leto, ko praznujejo "dan jezera Biva" (\xe3\x81\xb3\xe3\x82\x8f\xe6\xb9\x96\xe3\x81\xae\xe6\x97\xa5 Biva-ko no hi). Zakonodaja postavlja standarde glede nivojev du\xc5\xa1ika in fosforja pri uporabi v kmetijstvu, industriji in gospodinjstvih, ki praznijo svoje vode v jezero. Prepovedana je prodaja in kupovanje sinteti\xc4\x8dnih detergentov s fosforjem.\n_START_SECTION_\nVarovanje mokri\xc5\xa1\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nUNESCO je leta 1993 jezero imenovan za mokri\xc5\xa1\xc4\x8de Ramsar v skladu z ramsarsk okonvencijo. Cilj te pogodbe je za\xc5\xa1\xc4\x8dita in so\xc4\x8dutna raba mednarodno pomembnih mokri\xc5\xa1\xc4\x8d. Danes je pod to za\xc5\xa1\xc4\x8dito tudi japonsko mo\xc4\x8dvirje Ku\xc5\xa1iro (\xe9\x87\xa7\xe8\xb7\xaf\xe6\xb9\xbf\xe5\x8e\x9f Ku\xc5\xa1iro \xc5\xa0icugen).\n_START_SECTION_\nOhranjanje trsti\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nKolonije trsti\xc4\x8devja na obali jezera Biva so del njegove scenske lepote. Igrajo pomembno vlogo pri \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju vode in zagotavljajo habitata za ribe in ptice. Od leta 1992 jih \xc5\xa1\xc4\x8diti tudi zakonodaja, saj se je njihova povr\xc5\xa1ina zaradi razvoja pred tem \xc4\x8dasom manj\xc5\xa1ala.'