b'\n_START_ARTICLE_\nHimna\n_START_PARAGRAPH_\nHimna (tudi hvalnica; gr\xc5\xa1ko \xce\xb8\xce\xb9\xce\xbc\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82 himnos - napev) je neke vrsta oda. Lahko je spesnjena v anti\xc4\x8dnih umetnih kiticah, dostikrat tudi v ambrozijanskih. V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu ima tako kakor oda navadno predpisano vsebino._NEWLINE_Himne so lahko nabo\xc5\xbene ali posvetne. Nabo\xc5\xbene dajejo du\xc5\xa1ka religioznemu \xc4\x8dustvovanju in imajo zna\xc4\x8daj molitve, posvetne bude narodna in domoljubna \xc4\x8dustva. Oboje so napisane za mno\xc5\xbeico, namenjene so zborovskemu petju in od nekdaj so jih peli stoje._NEWLINE_Pri Grkih je himna povzdigovala poganske bogove in junake. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo je prevzelo himno kot spev v \xc4\x8dasti in slave kr\xc5\xa1\xc4\x8danskemu Bogu ali svetnikom. Za o\xc4\x8deta latinske cerkvene himne velja \xc5\xa1kof Ambrozij. Med poznej\xc5\xa1imi avtorji himen so znani pri Nemcih Freidrich Gottlieb Klopstock, pri Italijanih Alessandro Francesco Tommaso Manzoni, pri \xc4\x8crnogorcih Petar Petrovi\xc4\x87 Njego\xc5\xa1, pri Hrvatih Petar Preradovi\xc4\x87._NEWLINE_V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu so se zlasti raz\xc5\xa1irile dr\xc5\xbeavne in narodne himne. Vsaka dr\xc5\xbeava in vsak narod jo ima. Take himne opevajo domoljubje in vdanost domovini in dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_V\xc4\x8dasih nastane himna kot izraz pripadnosti kakemu skupinskemu gibanju. Tako je leta 1792 nastala francoska pesem revolucije\xc2\xa0\xc2\xbbMarseljeza\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbAllons, enfants de la patrie\xc2\xab\xc2\xa0- Naprej otroci domovine); njen avtor Rouget de Lisle jo je namenil francoski vojski na nem\xc5\xa1kih mejah. Podobno je nastala\xc2\xa0\xc2\xbbInternacionala\xc2\xab, mednarodna himna delavskega gibanja, ki jo je leta 1871 napisal francoski delavec Eugene Pottier, uglasbil pa 1888 prav tako francoski delavec Pierre Degeyter._NEWLINE_Leta 1834 je Samo Toma\xc5\xa1ik v Pragi zlo\xc5\xbeil himno\xc2\xa0\xc2\xbbHej Slov\xc3\xa1ci\xc2\xab, ki se je kmalu spremenila v\xc2\xa0\xc2\xbbHej Slovani\xc2\xab\xc2\xa0in postala vseslovanska himna. Pri nas je po spremenjenem besedilu hrva\xc5\xa1kega pesnika Vladimirja Nazorja in v prevodu Mileta Klop\xc4\x8di\xc4\x8da ponovno za\xc5\xbeivela v biv\xc5\xa1i Socialisti\xc4\x8dna federativna republika Jugoslavija kot dr\xc5\xbeavna himna. Prvo slovensko himno Naprej zastava slave pa je na besedilo Simona Jenka uglasbil Davorin Jenko.'