b'\n_START_ARTICLE_\nBatavi\n_START_PARAGRAPH_\nBatavi (latinsko Batavi, nizozemsko Bataven) so bili germansko pleme, prvotno stranska veja Hatov, ki so na za\xc4\x8detku 1. tiso\xc4\x8dletje naselili v delti Rena v sedanji Nizozemski._NEWLINE_Anti\xc4\x8dni pisci so njihovo ozemlje med devama rokavoma Rena po njih imenovali Insula Batavorum (Batavski otok). Prvi jih omenja Julij Cezar, podrobneje pa jih opisuje Tacit, za katerega so bil najpogumnej\xc5\xa1i od vseh Germanov. Njihovo hrabrost in vojne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine so po osvojitvi spodnjega Rena cenili tudi Rimljani in jim dovolili vrsto privilegijev, Batavi pa so morali v zameno slu\xc5\xbeiti v pomo\xc5\xbenih enotah rimske vojske. Najbolj so se izkazali med osvajanjem Britanije leta 43._NEWLINE_Leta 69 so se v tako imenovanem letu \xc5\xa1tirih cesarjev pod vodstvom Gaja Julija Civila uprli, kar je resno pretreslo severozahodni del Rimskega cesarstva. Upor so zadu\xc5\xa1ili, Batavci pa so kljub temu \xc5\xa1e naprej slu\xc5\xbeili v rimski vojski. Sledove njihovih enot je mo\xc4\x8d najti po celem cesarstvu. Po njih se imenujejo batavi, posebne enote rimske vojske v poznem cesarstvu._NEWLINE_V 4. stoletju so jih podjarmili Franki, s katerimi so se postopoma zlili. Njihova ve\xc4\x8dja naselja so bila Ulpia Noviomagus (Nijmegen) in Arenacum (Arnhem)._NEWLINE_V 16. stoletju so v \xc4\x8dasu nizozemske vojne za neodvisnost postali vzor za voja\xc5\xa1ki duh in svobodoljubnost in nekak\xc5\xa1ni predniki nizozemske nacije. Teza, da so Batavi predniki Nizozemcev, se je obdr\xc5\xbeala nekaj stoletij in spodbudila preimenovanje indonezijske prestolnice D\xc5\xbeakarte v Batavijo in ustanovitev kratkotrajne Batavske republike pod francosko revolucionarno oblastjo.'