b'\n_START_ARTICLE_\nKomos\n_START_PARAGRAPH_\nKomos (gr\xc5\xa1ko \xce\xba\xe1\xbf\xb6\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82/k\xe1\xbb\x97mos) je bil slovesen obredni sprevod veseljakov vinopivcev v stari Gr\xc4\x8diji, znanih kot komasti (\xce\xba\xcf\x89\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb1\xce\xaf / k\xc5\x8dmasta\xc3\xad). Komos je bil vesela dru\xc5\xbeina pri skupnem gibanju,  natan\xc4\x8dno naravo komosov pa je te\xc5\xbeko opisati na podlagi raznovrstnih knji\xc5\xbenih virov in podob na vazah._NEWLINE_V gr\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeevnosti, arheologiji in ikonografiji je komos v na\xc4\x8delu \xc5\xbeivahen in slovesen sprevod pijancev, ki ga spremljajo igralci z glasbili, kar je zna\xc4\x8dilno za simpozije in prireditve v \xc4\x8dast Dioniza. Tak sprevod ima morda korenine v \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju ob \xc5\xbeetvi, slavljenju narave in \xc4\x8dast Dioniza ter njegovega spremstva. Pogosto je predstavljen na ati\xc5\xa1ki keramiki v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. S\xc4\x8dasoma je izgubil obredno naravo in se vse bolj spreminjal v zasebno zabavo.\n_START_SECTION_\nKomos kot izraz dru\xc5\xbeabnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKomos je bil izraz dru\xc5\xbeabnosti, ki ni bila omejena izklju\xc4\x8dno na javne verske obrede, kot so bile na primer dionizije in drugi prazniki, povezani s \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denjem Dioniza, ampak je bil povezan tudi z zasebnimi zabavami, posebej kot del poro\xc4\x8dne sve\xc4\x8danosti, in pomembnim dru\xc5\xbeabnim obi\xc4\x8dajem, kot so bili simpoziji. Komos je bil prilo\xc5\xbenost, na kateri so si dali du\xc5\xa1ka na skupinski zabavi in pri "norenju".\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nRaznovrstnost knji\xc5\xbenih in ikonografskih virov ote\xc5\xbeuje ugotavljanje to\xc4\x8dne narave komosa. Obi\xc4\x8dajna razlaga danes je, da je to slovesen obredni sprevod, na katerem so bili tudi vozovi, spremljali so ga pesmi in glasba (avlos, lira, kitara ...), udele\xc5\xbeenci so bili zelo razposajeni, predajali so se pijan\xc4\x8devanju in spolnim namigovanjem z nespodobnostmi in grotesko. Pod vso to splo\xc5\xa1no sliko komosa pa so pogoste razli\xc4\x8dice: poro\xc4\x8dna, agonisti\xc4\x8dna, pogrebna, lovska, zmagovalna.\n_START_SECTION_\nSlike na vazah\n_START_PARAGRAPH_\nSlike na gr\xc5\xa1kih vazah iz arhai\xc4\x8dne dobe navadno prikazujejo vodjo komosa, svojevrstnega profesionalnega animatorja, ki je oble\xc4\x8den v tesno prilegajo\xc4\x8d kiton. Na nekaterih slikah so komasti oble\xc4\x8deni v \xc5\xbeenska obla\xc4\x8dila.  Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani, ki so od Grkov prevzeli mnoge kulturne obi\xc4\x8daje, so ponovno zdru\xc5\xbeili predstave komosov, kot je razvidno na freskah grobnice v Tarkviniji.\n_START_SECTION_\nKomos in komedija\n_START_PARAGRAPH_\nKomos je treba razlikovati od sprevoda gledali\xc5\xa1kih zborov. Zbor je vadil svoje gibe na podlagi neke vrste scenarija in pod vodstvom zborovodje, medtem ko je bil komos naklju\xc4\x8den, spontan, brez vodje in brez omejevanja scenarija in vaj._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je \xc5\xa1e odprta razprava, je povezava med komosom in nastankom gr\xc5\xa1ke komedije \xc5\xa1iroko sprejeta. To je predlagal tudi Aristotel v Poetiki, beseda "komedija" (\xce\xba\xcf\x89\xce\xbc\xe1\xbf\xb3\xce\xb4\xce\xaf\xce\xb1) izhaja iz besed \xce\xba\xe1\xbf\xb6\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82 in \xe1\xbe\xa0\xce\xb4\xce\xae (\'pesem\').  V istem delu Aristotel prina\xc5\xa1a tudi teorijo o tem, da je \xce\xba\xcf\x89\xce\xbc\xe1\xbf\xb3\xce\xb4\xce\xaf\xce\xb1 nastala iz \xce\xba\xe1\xbf\xb6\xce\xbc\xce\xb1\xce\xb9 (k\xe1\xbb\x97mai), kakor Dorci imenujejo "vas". V tem primeru je treba izvor komedije iskati v mimeti\xc4\x8dni farsi, kakr\xc5\xa1no so poznali v Megari in se je razvila po okoli\xc5\xa1kih vaseh.  To\xc4\x8dna razvojna pot stare anti\xc4\x8dne komedije, kakr\xc5\xa1no najdemo na dionizijah v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., ostaja neznana. Improvizirana ljudska farsa se je razvila v dramsko zvrst na Siciliji, odnos med Epiharmovo dramo in ati\xc5\xa1ko komedijo prav tako ostaja nejasen.'