b'\n_START_ARTICLE_\nAlberto Ascari\n_START_SECTION_\nPred Formulo 1\n_START_PARAGRAPH_\nAlberto Ascari se je rodil 13. julija 1918 v Milanu. Je sin Antonia Ascarija, dirka\xc4\x8da Alfe Romeo dvajsetih let, ki se je ob vodstvu na dirki za Veliko nagrado Francije v sezoni 1925 smrtno ponesre\xc4\x8dil. Kljub temu se je Alberto odlo\xc4\x8dil za dirka\xc5\xa1ko kariero, ki je jo za\xc4\x8del na motociklih, nadaljeval v prvenstvu \xc5\xa1portnih dirkalnikov, nato pa se posvetil le Formuli 1.\n_START_SECTION_\nKariera Formule 1\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu druge svetovne vojne je Alberto Ascari za\xc4\x8del z nastopanjem na Velikih nagradah v Maseratiju. Njegov mo\xc5\xa1tveni kolega Luigi Villoresi je kmalu postal njegov mentor in velik prijatelj. V sezoni 1946 je FIA vpeljala pravila Formule 1 s ciljem, da bi s\xc4\x8dasoma spremenila predvojni na\xc4\x8din dirkanja. Prvo pomembnej\xc5\xa1o zmago je dosegel v sezoni 1948, ko je zmagal na dirki za Veliko nagrado Sanrema, na dirki za Veliko nagrado Velike Britanije pa je bil drugi. \xc5\xa0e ve\xc4\x8dje uspehe pa je dosegal, ko je pred sezoni 1949 skupaj z Villoresijem prestopil v Ferrari, ko je v sezoni dosegel tri zmage na Velikih nagradah \xc5\xa0vice in Italije ter dirki BRDC International Trophy._NEWLINE_V prvi sezoni 1950 novoustanovljenega prvenstva Formule 1 je s Ferrarijem, za katerega sta dirkala \xc5\xa1e Villoresi in Raymond Sommer, na svoji prvi dirki prvenstva za Veliko nagrado Monaka zasedel drugo mesto, ob \xc5\xa1e enem petem mestu je drugo mesto dosegel tudi na doma\xc4\x8di dirki za Veliko nagrado Italije, kjer je dirkal skupaj z Dorinom Serafinijem. Skupno je zasedel peto mesto v dirka\xc5\xa1kem prvenstvu z enajstimi to\xc4\x8dkami. V naslednji sezoni 1951 je po dveh zaporednih drugih mestih na dirki za Veliko nagrado Nem\xc4\x8dije dosegel svojo prvo prvenstveno zmago, kar je ponovil \xc5\xbee na naslednji in doma\xc4\x8di dirki za Veliko nagrado Italije, kar mu je skupno prineslo drugo mesto v dirka\xc5\xa1kem prvenstvu s petindvajsetimi to\xc4\x8dkami, \xc5\xa1estimi manj od prvaka Juana Manuela Fangia._NEWLINE_V sezoni 1952 je spustil prvo dirko sezone za Veliko nagrado \xc5\xa0vice, je pa nastopil na dirki Indianapolis 500, za katero mu je Enzo Ferrari zaradi dobrih rezultatov pripravil dirkalnik. \xc4\x8ceprav se je njegova dirka kon\xc4\x8dala z odstopom po \xc5\xa1tiridesetih krogih, pa je Ascari edini evropski dirka\xc4\x8d, ki je v enajstih letih, ko je dirka \xc5\xa1tela za prvenstvo Formule 1, nastopil na njej. To pa je bila tudi edina dirka v sezoni, na kateri Ascari ni zmagal, saj je prav vseh ostalih \xc5\xa1est dirk dobil, pet z najbolj\xc5\xa1ega \xc5\xa1tartnega polo\xc5\xbeaja, s \xc4\x8demer je z veliko prednostjo osvojil naslov prvaka. Od najve\xc4\x8d mo\xc5\xbenih \xc5\xa1estintrideset to\xc4\x8dk, jih je Ascari osvojil 35,5, pol to\xc4\x8dke je izgubil, ker si je na eni izmed dirk delil \xc4\x8das najhitrej\xc5\xa1ega kroga in si moral tako razdeliti to\xc4\x8dko, ki so jo takrat podeljevali za najhitrej\xc5\xa1i krog._NEWLINE_Tudi sezono 1953 je za\xc4\x8del zelo uspe\xc5\xa1no s tremi zaporednimi zmagami na Velikih nagradah Argentine, Nizozemske in Belgije. Na preostalih petih dirkah sezone je dosegel \xc5\xa1e dve zmagi na Velikih nagradah Velike Britanije in \xc5\xa0vice, eno \xc4\x8detrto mesto, dvakrat pa je ostal brez to\xc4\x8dk, ob tem pa je postavil \xc5\xa1e tri najhitrej\xc5\xa1e kroge. Skupno mu je to prineslo drugi zaporedni naslov prvaka s 34,5 to\xc4\x8dke, 6,5 to\xc4\x8dke pred Juanom Manuelom Fangiem._NEWLINE_V sezoni 1954 se mu na \xc5\xa1tirih dirkah ni uspelo uvrstiti med dobitnike to\xc4\x8dk, dobil je le 1,14 to\xc4\x8dke za dva najhitrej\xc5\xa1a kroga, na Veliki nagradi Velike Britanije si je najhitrej\xc5\xa1i krog delilo kar sedem dirka\xc4\x8dev, tako da je vsak dobil po eno sedmino to\xc4\x8dke ali 0,14 to\xc4\x8dke. V sezoni 1955 je nastopil na prvih dveh dirkah sezone in obakrat odstopil.\n_START_SECTION_\nSmrtna nesre\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNa dirki za Veliko nagrado Monaka je odstopil s spektakularno nesre\xc4\x8do, ko je zgre\xc5\xa1il \xc5\xa1ikano in zgrmel v morje. Sicer so ga re\xc5\xa1ili in izgledalo je, da jo je odnesel brez posledic, toda nekateri mislijo, da se je ravno zaradi posledic te nesre\xc4\x8de le teden kasneje na testiranjih \xc5\xa1portnega dirkalnika v Monzi smrtno ponesre\xc4\x8dil. V bistvu je le gledal prijatelja Eugenia Castellottija, toda tik preden se je odpravil domov na kosilo, je \xc5\xbeelel narediti nekaj krogov s Ferrarijem. V obi\xc4\x8dajni obleki in Castellottijevi usnjeni \xc4\x8deladi se je podal na stezo. Ko je zapeljal iz hitrega ovinka v tretjem krogu je dirkalnik nenadoma zaneslo, obrnilo na nos in nekajkrat zavrtelo. Ascarija je pri tem vrglo iz dirkalnika na stezo, po\xc5\xa1kodbam je podlegel le nekaj minut kasneje._NEWLINE_Nesre\xc4\x8da se je pripetila v ovinku Curva di Vialone, enem od hitrih in zahtevnih ovinkov steze. Ovinek ve\xc4\x8d ne obstaja, na tistem mestu je danes \xc5\xa1ikana, ki v njegovo \xc4\x8dast nosi ime Varianta Ascari._NEWLINE_Legenda pravi, da je bil Ascari zelo vra\xc5\xbeeveren, zato je vedno dirkal s svojo modro \xc4\x8delado. Na dan njegove smrtni je bila ta \xc4\x8delada v popravilu po nesre\xc4\x8di na Veliki nagrado Monaka nekaj dni pred tem, zato si je sposodil Castellottijevo \xc4\x8delado._NEWLINE_Podobnosti med smrtnima nesre\xc4\x8dama Alberto in njegovega o\xc4\x8deta Antonia \xc5\xa1e vedno razburjajo domi\xc5\xa1ljijo njegovih navija\xc4\x8dev. Alberto Ascari je umrl 26. maja 1955 v starosti 36-ih let, tudi Antonio Ascari je bil star 36 let, ko se je 26. julija 1925 smrtno ponesre\xc4\x8dil, Alberto je bil le \xc5\xa1tiri dni starej\xc5\xa1i. Oba sta v karieri zmagala na trinajstih prvenstvenih dirkah in dirkala z dirkalnikom s \xc5\xa1tevilko 26. Prav tako sta se oba smrtno ponesre\xc4\x8dila na izhodu iz hitrega levega ovinka in sta za sabo zapustila \xc5\xbeeni z dvema otrokoma. Alberto Ascari je pokopan na Milanskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du ob svojem o\xc4\x8detu.'