b'\n_START_ARTICLE_\nLegalizem (kitajska filozofija)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ola legalizma oz. legalizem (fajia \xe6\xb3\x95\xe5\xae\xb6) se je kot ena izmed najpomembnej\xc5\xa1ih miselnih struj kitajske filozofije razvila in svoje temelje utrdila v razmeroma dolgem kitajskem obdobju Stotih \xc5\xa1ol (Zhuzi baijia \xe8\xaf\xb8\xe5\xad\x90\xe7\x99\xbe\xe5\xae\xb6), ki je \xc4\x8dasovno sovpadalo z dinastijo Vzhodni Zhou (Dong Zhou \xe4\xb8\x9c\xe5\x91\xa8, (770\xe2\x80\x93256 pr. n. \xc5\xa1t.)._NEWLINE_Legalisti\xc4\x8dna miselnost, ki sicer sega \xc5\xbee v za\xc4\x8detek dinastije Vzhodni Zhou, je svoje poimenovanje \xe2\x80\x93\xc2\xa0\xc2\xbblegalizem\xc2\xab\xc2\xa0(fa jia) \xe2\x80\x93 dobila \xc5\xa1ele kasneje, v zapisih Si Matana \xe5\x8f\xb8\xe9\xa9\xac\xe8\xb0\x88 iz obdobja dinastije Vzhodni Han \xe4\xb8\x9c\xe6\xb1\x89 (206 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x9325). Zgodnji predstavniki, ki so se v obdobju razrobljenosti oz. nenehnega vojskovanja med majhnimi dr\xc5\xbeavami trudili najti na\xc4\x8din za politi\xc4\x8dno utrditev ter finan\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko oja\xc4\x8danje lastnih domovin (fuguo qiangbing \xe5\xaf\x8c\xe5\x9b\xbd\xe5\xbc\xba\xe5\x85\xb5), se namre\xc4\x8d niso identificirali kot\xc2\xa0\xc2\xbblegalisti\xc2\xab, njihove aktivnosti pa niso bile organizirane v sklop poenotenega intelektualnega delovanja, ki bi ga lahko enostavno kategorizirali kot\xc2\xa0\xc2\xbblegalizem\xc2\xab. Posledi\xc4\x8dno v sodobnem, tako kitajskem kot tudi tujem akademskem svetu, \xc5\xa1e vedno obstajajo polemike, ki so vezane na vpra\xc5\xa1anje glede pravilne identifikacije in teoretske umestitve nekaterih potencialnih legalisti\xc4\x8dnih mislecev iz pred-qinskega obdobja (xianqin shiqi \xe5\x85\x88\xe7\xa7\xa6\xe6\x97\xb6\xe6\x9c\x9f;  pred letom 207 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nImanentna neto\xc4\x8dnost prevoda\xc2\xa0\xc2\xbblegalizem\xc2\xab\xc2\xa0v indoevropskih jezikih\n_START_PARAGRAPH_\nSodobni prevod \xe2\x80\x93\xc2\xa0\xc2\xbblegalizem\xc2\xab, ki ga pogosto najdemo v jezikih indoevropskega izvora, je problemati\xc4\x8den, hkrati pa tudi zavajajo\xc4\x8d, saj ne uspe zajeti bogate intelektualne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je v klasi\xc4\x8dnih kitajskih tekstih zaobjeta v navidez skromni pismenki fa \xe6\xb3\x95. Fa, ki je med drugim eden izmed osrednjih pojmov doti\xc4\x8dne miselne struje, nikakor ne izra\xc5\xbea le pomenov, kot so\xc2\xa0\xc2\xbbzakon\xc2\xab\xc2\xa0oz.\xc2\xa0\xc2\xbbpravo\xc2\xab, pa\xc4\x8d pa ga lahko razumemo tudi kot\xc2\xa0\xc2\xbbna\xc4\x8din\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbkriterij\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbpredpis\xc2\xab, itd. \xc4\x8ce pogledamo \xc5\xa1e dlje, v sam semanti\xc4\x8dni izvor koncepta fa, spoznamo, da le-ta izvira iz pojma\xc2\xa0\xc2\xbbvelike uravnove\xc5\xa1enosti\xc2\xab\xc2\xa0kakr\xc5\xa1no je mo\xc4\x8d najti v mirni gladini vode. Njegove razlage, ki pogosto padejo v kontekst zahodnega koncepta\xc2\xa0\xc2\xbbvladavine prava\xc2\xab\xc2\xa0(ang.\xc2\xa0\xc2\xbbrule of law\xc2\xab, fr.\xc2\xa0\xc2\xbb\xc3\x89tat de droit\xc2\xab, nem.\xc2\xa0\xc2\xbbRechtsstaat\xc2\xab) tako v kitajskem kot tudi na\xc5\xa1em \xe2\x80\x93 zahodnem \xe2\x80\x93 akademstvu, so povzro\xc4\x8dile napa\xc4\x8dno pojmovanje, ki ga je mo\xc5\xbeno razre\xc5\xa1iti le v okviru hevristi\xc4\x8dnega raziskovanja, torej s popolnim ozavestenjem o imanentni neto\xc4\x8dnosti termina\xc2\xa0\xc2\xbblegalizem\xc2\xab. Vendar je dandanes le-ta znotraj raziskovanja kitajske idejne zgodovine \xc5\xbee tako splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjen in uporabljen, da bi zamenjava s kak\xc5\xa1nim drugim, morda primernej\xc5\xa1im terminom, v akademskem svetu povzro\xc4\x8dila le veliko zmedo.\n_START_SECTION_\nOsrednja pojma in glavni cilj legalizma\n_START_PARAGRAPH_\nV ospredju legalisti\xc4\x8dna nauka je pravkar omenjeni pojem fa \xe6\xb3\x95, ki je legalistom slu\xc5\xbeil predvsem kot sredstvo za vzpostavitev strogega reda znotraj politi\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave, nikoli pa se v povezavi z njim niso oblikovali zakoni, ki bi uvajali norme oz. kriterije v smislu\xc2\xa0\xc2\xbbultima ratio\xc2\xab._NEWLINE_Poleg pojma fa \xe6\xb3\x95 je v legalizmu pomemben \xc5\xa1e eden, malce starej\xc5\xa1i pojem xing \xe5\x88\x91, ki ga je legalisti\xc4\x8dni politik Shang Yang \xe5\x95\x86\xe9\x9e\x85 (390\xe2\x80\x93338 pr.n.\xc5\xa1t.), kot snovalec sistema\xc2\xa0\xc2\xbbnagrad in kazni\xc2\xab, uporabil kot osnovo za kazensko pravo. Sistem\xc2\xa0\xc2\xbbnagrad in kazni\xc2\xab\xc2\xa0je zgradil na osnovi kolektivne odgovornosti in splo\xc5\xa1nem ovadu\xc5\xa1tvu, ki je bilo takrat institucionalizirano._NEWLINE_Legalisti\xc4\x8dna miselnost je bila v osnovi teoreti\xc4\x8dno naravnana in se v oblikovani zakonodaji ni ukvarjala s podrobnostmi. Osnovni cilj legalizma je bilo vzpostaviti absolutno oblast vrhovnega vladarja in s tem popoln nadzor nad podrejenimi dru\xc5\xbebenimi sloji. V ta namen se je oprl na razli\xc4\x8dne metode, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d moisti\xc4\x8dno (mo jia \xe5\xa2\xa8\xe5\xae\xb6) doktrino utilitarizma, s katero so bili kmetje in vojaki poveli\xc4\x8dani kot najpomemnej\xc5\xa1i del dru\xc5\xbebe (seveda takoj pod vladarjem), dvornim oz. vladnim uradnikom pa je bila dodeljena zelo omejena vloga izvajanja upravnih funkcij dr\xc5\xbeavnega aparata. \xc4\x8ceprav je bila mo\xc5\xbenost opravljanja uradni\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe po novem odprta vsakomur, kar je med drugim omogo\xc4\x8dilo ve\xc4\x8djo mobilnost v dru\xc5\xbebi, uradni\xc5\xa1ki sloj ni bil pripravljen zlahka sprejeti nove \xe2\x80\x93 skrajno instrumentalizirane \xe2\x80\x93 dru\xc5\xbebene vloge._NEWLINE_Uradni\xc5\xa1ki sloj je motila predvsem legalisti\xc4\x8dno obarvana prisila oblasti, ki je bila uperjena proti konfucijanski miselnosti in je s tem zanikala politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d moralnih idej, kot so \xc4\x8dlove\xc4\x8dnost, pravi\xc4\x8dnost, dobra vzgoja, itd. Legalisti\xc4\x8dna teorija, znotraj katere je dosledna pragmatika najve\xc4\x8dkrat zamejena na oster cinizem, nikoli ni zagovarjala oprtosti avtoritarne dr\xc5\xbeave na normative, ki jih je pogojevala konfucianska morala.\n_START_SECTION_\nOsrednji predstavniki in najpomembnej\xc5\xa1a dela\n_START_PARAGRAPH_\nMed najpomembnej\xc5\xa1e predstavnike \xc5\xa0ole legalizma, glede katerih je v akademskem svetu dose\xc5\xbeena dovolj\xc5\xa1nja mera strinjanja, spadajo pravkar omenjeni Shang Yang \xe5\x95\x86\xe9\x9e\x85 (ok. 390\xe2\x80\x93338 pr. n. \xc5\xa1t.), Shen Buhai \xe7\x94\xb3\xe4\xb8\x8d\xe5\xae\xb3 (ok. 400\xe2\x80\x93337 pr. n. \xc5\xa1t.), Shen Dao \xe6\x85\x8e\xe5\x88\xb0 (350\xe2\x80\x93275 pr. n. \xc5\xa1t.), Han Fei \xe9\x9f\xa9\xe9\x9d\x9e (280\xe2\x80\x93233 pr. n. \xc5\xa1t.), L\xc3\xbc Buwei \xe5\x90\x95\xe4\xb8\x8d\xe9\x9f\xa6 (290\xe2\x80\x93235 pr. n. \xc5\xa1t.) in Li Si \xe6\x9d\x8e\xe6\x96\xaf (280\xe2\x80\x93208 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je najprej opravljal delo premierja v dr\xc5\xbeavi Qin \xe7\xa7\xa6\xe5\x9b\xbd (475\xe2\x80\x93220 pr.n.\xc5\xa1t.) in nato \xc5\xa1e v dinastiji Qin \xe7\xa7\xa6 (221-206 pr.n.\xc5\xa1t.), ko je bilo prostrano kitajsko ozemlje prvi\xc4\x8d v zgodovini poenoteno pod strogim legalisti\xc4\x8dnim dr\xc5\xbeavnim sistemom._NEWLINE_Shang Yang, ki je kot politik in glavni utemeljitelj legalizma v svoji miselnosti izra\xc5\xbeal tudi daoisti\xc4\x8dne prvine, je strogo poudarjal zakone. Njegove ideje so zbrane v\xc2\xa0\xc2\xbbKnjigi gospoda Shanga\xc2\xab\xc2\xa0(Shang jun shu \xe5\x95\x86\xe5\x90\x9b\xe4\xb9\xa6) v obsegu 29 zvezkov, ki jih po vsej verjetnosti ni napisal sam. Poleg Shang Yanga med legalisti\xc4\x8dne politike uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tudi L\xc3\xbc Buweija in Li Sija. Shen Buhai se je navdu\xc5\xa1eval predvsem nad metodami in umetnostjo vladanja, Shen Dao pa nad oblastjo in avtoriteto. Ideje legalisti\xc4\x8dnih filozofov L\xc3\xbc Buweija, Shen Buhaja in Shen Daota so v obliki citatov kristalizirane znotraj del nekaterih drugih mislecev, ni pa \xc5\xa1e najdenih zapisov, ki bi bili dovolj neokrnjeni, da bi lahko avtorstvo oz. pripadnost pripisali izklju\xc4\x8dno doti\xc4\x8dnim predstavnikom. Od izvirnih pisnih dokumentov legalisti\xc4\x8dne filozofije je resni\xc4\x8dno ohranjeno le delo mogo\xc4\x8dnega Han Feija \xe2\x80\x93\xc2\xa0\xc2\xbbHan Feizi \xe9\x9f\xa9\xe9\x9d\x9e\xe5\xad\x90\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nAplikacija legalisti\xc4\x8dne miselnosti v sklop dinasti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeavne ideologije oz. doktrine\n_START_PARAGRAPH_\nLegalisti\xc4\x8dna miselnost je z idejo o totalitarnem centralizmu absolutnega vladarja slu\xc5\xbeila kot osnova dr\xc5\xbeavnega aparata in s tem ideologije dinastije Qin (221\xe2\x80\x93206 pr. n. \xc5\xa1t.), ki jo glede na \xc4\x8das uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v kitajsko anti\xc4\x8dno obdobje. Legalizem je postal edina veljavna doktrina, katere centralisti\xc4\x8dna ideologija je pre\xc5\xbeemala vse vidike nove \xe2\x80\x93 prvi\xc4\x8d povsem poenotene \xe2\x80\x93 kitajske dr\xc5\xbeave, za\xc4\x8den\xc5\xa1i s poenotenjem mer, ute\xc5\xbei, osnih razdalj na cestah, itd. Diktatura qinskega vladarja Qin Shija \xe7\xa7\xa6\xe5\xa7\x8b\xe7\x9a\x87\xe5\xb8\x9d je preganjala konfucijanske mislece, ki so z idejo o humanisti\xc4\x8dnem egalitarizmu ogro\xc5\xbeali pravkar zgrajen legalisti\xc4\x8dni sistem. Na zelo okruten na\xc4\x8din so bili preganjani tudi ostali\xc2\xa0\xc2\xbbne-somi\xc5\xa1ljeniki\xc2\xab, ki so si drznili delovati proti obstoje\xc4\x8di diktaturi. Vrhunec ideolo\xc5\xa1kih trenj je nastopil leta 213 pr. n. \xc5\xa1t., ko je omenjeni predstavnik Li Si, ki je v svoji miselnosti spojil modrosti preteklih legalisti\xc4\x8dnih modrecev, vladarja Qin Shija prepri\xc4\x8dal v po\xc5\xbeig vseh nelegalisti\xc4\x8dnih klasi\xc4\x8dnih del, v katerih so bile zbrane dragocene modrosti razli\xc4\x8dnih filozofskih \xc5\xa1ol (konfucijanstva, moizma, nominalizma, itd.) iz dinastije Vzhodni Zhou._NEWLINE_Dinastija Qin je bila kljub svojemu kratkotrajnemu obstoju edina kitajska dinastija, ki je v popolnosti uresni\xc4\x8dila legalisti\xc4\x8dno doktrino. Velikanski dr\xc5\xbeavni projekti vladarja Qin Shija so sami po sebi pravkar ustanovljeno dinastijo oslabili, pretirani ideolo\xc5\xa1ki pregoni pa so povzro\xc4\x8dili snovanje uradni\xc5\xa1kih intrig, ki jih je ozna\xc4\x8devalo iskanje poti za prevrnitev oblasti absolutnega vladarja, ki je pod pritiski\xc2\xa0\xc2\xbbpadel\xc2\xab\xc2\xa0po kratkih petnajstih letih vladanja._NEWLINE_Naslednjica \xe2\x80\x93 dinastija Han \xe6\xb1\x89 (206 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x93220), ki jo glede na \xc4\x8das obstoja uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v kitajski srednji vek, je za temelje uporabila centralisti\xc4\x8dno osnovo predhodnje vladavine. Najve\xc4\x8dji pomen za nadaljnji razvoj in izpopolnjenje tradicionalnega kitajskega koncepta dr\xc5\xbeavnosti je imelo predvsem prvo obdobje nove vladavine \xe2\x80\x93 \xc4\x8das dinastije Vzhodni Han \xe4\xb8\x9c\xe6\xb1\x89 (206\xe2\x80\x9324 pr. n. \xc5\xa1t.). V \xc4\x8dasu vladanja cesarja Wu Dija \xe6\xad\xa6\xe5\xb8\x9d (156\xe2\x80\x9387 pr. n. \xc5\xa1t.), je bil konfucianizem povi\xc5\xa1an v dr\xc5\xbeavno doktrino, s tem, da je bil prepleten z bistvenimi politi\xc4\x8dnimi stebri legalizma. Le-ta sam po sebi zaradi obsodb o negiranju lastne kulture in povsem odkritem zatiranju v okviru nove dr\xc5\xbeavne ideologije ni pre\xc5\xbeivel v svoji \xc4\x8disti obliki, slu\xc5\xbeil pa je kot orodje za utrditev konfucijanske nadvlade. Pri veli\xc4\x8dastnem povzdignjenju \xc4\x8disto nove, sicer z legalisti\xc4\x8dno mislijo prepojene dr\xc5\xbeavne doktrine z imenom\xc2\xa0\xc2\xbbkonfucianizem\xc2\xab\xc2\xa0(le-te ne smemo zamenjevati s\xc2\xa0\xc2\xbbkonfucijanstvom\xc2\xab, ki predstavlja filozofsko-eti\xc4\x8dni nauk Konfucija \xe5\xad\x94\xe5\xad\x90 in njegovih naslednikov), je imel najpomembnej\xc5\xa1o vlogo filozof in dr\xc5\xbeavni teoretik Dong Zhongshu \xe8\x91\xa3\xe4\xbb\xb2\xe8\x88\x92 (179\xe2\x80\x93104 pr. n. \xc5\xa1t.). Dr\xc5\xbeava, dru\xc5\xbeina in posameznik so bili (znova) spojeni v enovito celoto, ki je bila v okviru dru\xc5\xbebenega ustroja vertikalno naravnana, delovala pa je od spodaj navzgor in obratno. Nova, s konfucijansko moralo pre\xc5\xbeeta doktrina, je z definicijo\xc2\xa0\xc2\xbbnelo\xc4\x8dljivosti dr\xc5\xbeave od dru\xc5\xbeine\xc2\xab\xc2\xa0vrhovni oblasti omogo\xc4\x8dila samovoljno\xc2\xa0\xc2\xbbvme\xc5\xa1avanje\xc2\xab\xc2\xa0v dru\xc5\xbeinsko \xe2\x80\x93 torej zasebno \xe2\x80\x93 \xc5\xbeivljenje dr\xc5\xbeavljanov in dr\xc5\xbeavljank. Na tej doktrini slone\xc4\x8da dru\xc5\xbebena ureditev, se kmalu skorajda ni ve\xc4\x8d razlikovala od legalisti\xc4\x8dne. Edino, kar je v nastali represivni klimi dajalo ob\xc4\x8dutek\xc2\xa0\xc2\xbbkonfucijanskosti\xc2\xab\xc2\xa0je bilo utemeljevanje strogih ukrepov z moralnimi in ritualnimi na\xc4\x8deli.\xc2\xa0\xc2\xbbKonfucianizem\xc2\xab, ki je med drugim uvedel tudi suhoparen, na Petih klasikih in \xc5\xa0tirih knjigah (Wujing Sishu \xe4\xba\x94\xe7\xbb\x8f\xe5\x9b\x9b\xe4\xb9\xa6) slone\xc4\x8d sistem dr\xc5\xbeavnih uradni\xc5\xa1kih izpitov, je imel trajen in mo\xc4\x8dan vpliv na dr\xc5\xbeavotvornost prihodnjih dinastij vse do 19. stoletja.\n_START_SECTION_\nPomen legalizma v trenutnih politi\xc4\x8dnih teorijah sodobne Kitajske\n_START_PARAGRAPH_\nDandanes, \xc5\xa1e posebej po letu 2012, ko je Xi Jinping \xe4\xb9\xa0\xe8\xbf\x91\xe5\xb9\xb3 (1953- ) prevzel funkcijo politi\xc4\x8dnega voditelja Ljudske republike Kitajske, je legalizem v sklopu sodobnih politi\xc4\x8dnih teorij kitajskih akademskih krogov pogosto obravnavan in reinterpretiran. Kitajski politi\xc4\x8dni teoretiki se ukvarjajo predvsem z aplikacijo legalisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8del kaznovanja v protikoruptivno kampanjo, ki je usmerjena v precej obse\xc5\xbeen birokratski aparat Komunisti\xc4\x8dne partije Kitajske. Namen ume\xc5\xa1\xc4\x8danja starih legalisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8del v nov sistem, t. j.\xc2\xa0\xc2\xbbsocializem s kitajskimi posebnostmi\xc2\xab\xc2\xa0(you Zhongguo tese de shehui zhuyi \xe6\x9c\x89\xe4\xb8\xad\xe5\x9b\xbd\xe7\x89\xb9\xe8\x89\xb2\xe7\x9a\x84\xe7\xa4\xbe\xe4\xbc\x9a\xe4\xb8\xbb\xe4\xb9\x89) je tudi discipliniranje obse\xc5\xbenega prebivalstva, ki se po ocenah akademikov in oblasti soo\xc4\x8da z\xc2\xa0\xc2\xbbogro\xc5\xbeujo\xc4\x8dim\xc2\xab\xc2\xa0vakuumom moralnih vrednot.'