b'\n_START_ARTICLE_\nMichael Ende\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMichael Ende je bil sin nadrealisti\xc4\x8dnega slikarja Edgarja Endeja in njegove \xc5\xbeene Luise Bartholom\xc3\xa4. Za\xc4\x8detek svojega \xc5\xbeivljenja je pre\xc5\xbeivel v mestnih predelih M\xc3\xbcnchna, v Pasingu ter Schwabingu. Od leta 1940 je obiskoval gimnazijo kralja Maksimilijana v M\xc3\xbcnchnu. Tri leta pozneje so \xc5\xa1olo evakuirali, Michaela pa so s programom preseljevanja otrok na de\xc5\xbeelo med drugo svetovno vojno poslali nazaj v rojstni kraj. Ker bi se Michael nekaj tednov pred zaklju\xc4\x8dkom vojne moral pridru\xc5\xbeiti branilcem domovine, je dezertiral in se priklju\xc4\x8dil bavarski kampanji, ki se je zavzemala za kapitulacijo brez nasilja. \xc5\xa0ele leta 1948 je lahko uspe\xc5\xa1no absolviral na Waldorfski \xc5\xa1oli v Stuttgartu. Takoj zatem je do leta 1950 obiskoval Falkenber\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo v M\xc3\xbcnchnu._NEWLINE_Po uspe\xc5\xa1nem zaklju\xc4\x8dku je do leta 1953 delal v razli\xc4\x8dnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih, ve\xc4\x8d mesecev pa tudi v de\xc5\xbeelnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Schleswig Holstein. V tem \xc4\x8dasu je napisal besedila za razli\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne kabarete. Med letoma 1954 in 1962 je bil dejaven tudi kot filmski kritik pri bavarski radijski in televizijski postaji. Nekatera njegova, predvsem dramska gledali\xc5\xa1ka besedila, so bila neuspe\xc5\xa1na. Potem ko je dvanajst zalo\xc5\xbeb zavrnilo njegov rokopis Jim Knof in strojevodja Luka, je knjiga leta 1960 iz\xc5\xa1la pri zalo\xc5\xbebi Thienemann in takoj postala velika uspe\xc5\xa1nica. Ker so mu razli\xc4\x8dni kritiki, prav zaradi knjige Jim Knof in strojevodja Luka, o\xc4\x8ditali odmaknjenost od sveta in ga odpravili kot pisuna za otroke, je Michael leta 1970 s svojo prvo \xc5\xbeeno Ingeborg Hoffmann, s katero se je poro\xc4\x8dil leta 1964, od\xc5\xa1el v Italijo. Ustalil se je v vili Liocorno (samorog), v mestu Genzano di Roma, ki je oddaljeno pribli\xc5\xbeno 25 kilometrov jugovzhodno od Rima. Tam je leta 1973 napisal pravlji\xc4\x8dni roman Momo ali \xc4\x8dudna zgodba o tatovih, ki so kradli \xc4\x8das, in o otroku, ki ga je ljudem vrnil. Po drugih virih sode\xc4\x8d, je Michael Ende med letoma 1965 in 1971 \xc5\xbeivel na starem gradu Valley v bli\xc5\xbeini M\xc3\xbcnchna, in tam pisal svoj leta 1973 izdani roman Momo, po katerem so leta 1986 posneli film._NEWLINE_V tesnem sodelovanju s skladateljem Markom Lotharjem je napisal libreto za opero Momo in tatovi \xc4\x8dasa (Momo und die Zeitdiebe). Prvi\xc4\x8d je bila uprizorjena leta 1978 v de\xc5\xbeelnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Coburgu. Leta 1979 je napisal svoj fantazijski roman Neskon\xc4\x8dna zgodba. Prodano je bilo pribli\xc5\xbeno deset milijonov izvodov romana, preveden pa je bil v 40 jezikov. Leta 1985 je bil Michael Ende eden izmed avtorjev scenarija, po katerem je Johannes Schaaf posnel svoj film Momo. V filmu je tudi sam zaigral manj\xc5\xa1o stransko vlogo. Od leta 1978 je sodeloval s skladateljem Wilfriedom Hillerjem, s katerim sta ustvarila \xc5\xa1tevilna glasbeno gledali\xc5\xa1ka dela, kot je na primer opera Goggolori (Der Goggolori), ki je nastala leta 1985, ter zvo\xc4\x8dna knjiga Norbert Debeloko\xc5\xbeec ali Nagi nosorog (Norbert Nackendick oder das nackte Nashorn). Tematika knjig Momo in Neskon\xc4\x8dna zgodba je nevarnost sveta, v katerem vse bolj izginjata domi\xc5\xa1ljija in \xc4\x8dlove\xc4\x8dnost. V filmu Tilmana Urbacha: Michael Ende \xe2\x80\x93 o\xc4\x8de nesko\xc4\x8dne zgodbe (Michael Ende - der Vater der Unendlichen Geschichte), Michaelov lektor Roman Hocke poudarja, da pisatelj samega sebe ni videl kot pravega o\xc4\x8deta pravljic._NEWLINE_Po besedah naratorke iz filma Michaelove knjige kljub vsem fantazijskim elementom, kritizirajo sodobno dru\xc5\xbebo in razkrivajo vizijo druga\xc4\x8dnega, bolj\xc5\xa1ega sveta. Podrobneje se je Michael ukvarjal z mislimi o denarni reformi po na\xc4\x8drtu Silvija Gesella. Po smrti svoje prve \xc5\xbeene, ki je umrla leta 1985, se je Michael leta 1989 poro\xc4\x8dil z japonsko prevajalko Mariko Sato, ki je nekaj njegovih del prevedla v japon\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Leta 1995 je Michael Ende umrl zaradi raka na \xc5\xbeelodcu v mestu Filderstadt-Bonlanden pri Stuttgartu. Pokopan je na starem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v M\xc3\xbcnchnu, v grobu s \xc5\xa1tevilko 212-W-3, ki ga zaznamuje ogromna bronasta knjiga, na kateri so reliefi pravlji\xc4\x8dnih figur iz njegovih del. Nagrobnik je delo Ludwiga Valentina Angereja._NEWLINE_Z Michaelovo literarno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino upravlja nem\xc5\xa1ki literarni arhiv v mestu Marbach am Neckar. Nekateri deli njegove zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine se nahajajo v muzeju Michaela Endeja v mednarodni mladinski knji\xc5\xbenici v m\xc3\xbcnchenskem gradu Blutenburg ter v arhivu Michaela Endeja v muzeju pravljic Kurohime Dowakan v mestu Shinano na Japonskem.\n_START_SECTION_\nAdapcije zvo\xc4\x8dnih knjig in radijskih iger\n_START_PARAGRAPH_\nRadijske igre, predvsem tiste nastale po romanu Neskon\xc4\x8dna zgodba, veljajo pri ljudeh, ki poznajo prav tako radijske igre kot tudi filme, za uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e kot filmi. K temu pripomore ganljiva glasba Franka Duvala in pripovedni glas Heralda Leipnitza, ki gre zlahka v uho.\n_START_SECTION_\nRecepcija Michaela Endeja\n_START_PARAGRAPH_\nPisateljeva dela so bila prevedena v ve\xc4\x8d kot 40 jezikov, njihova skupna naklada pa \xc5\xa1teje ve\xc4\x8d kot 28 milijonov izvodov. Poseben uspeh je dosegla njegova otro\xc5\xa1ka knjiga Jim Knof in strojevodja Luka, ki je bila uprizorjena tudi kot lutkovna predstava v augsbur\xc5\xa1kem lutkovnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du in bila predvajana na televiziji. Filma Momo in Neskon\xc4\x8dna zgodba, posneta po romanih, sta prav tako pripomogla k Michaelovi prepoznavnosti, \xc4\x8deprav se je Michael distanciral od snemanja filma po romanu Neskon\xc4\x8dna zgodba, saj ni bil zadovoljen s scenarijem._NEWLINE_Njegova dela so ljudje sprejeli in si jih interpretirali na veliko razli\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinov, poleg tega pa je bilo organiziranih tudi veliko razstav na temo njegovih del.Prav tako je nem\xc5\xa1ka rock skupina Tocotronic Michaelu leta 1995 posvetila pesem Michael Ende, uni\xc4\x8dil si moje \xc5\xbeivljenje (Michael Ende, du hast mein Leben zerst\xc3\xb6rt), katere tema je vpliv njegovih del na celotno generacijo mladih._NEWLINE_Najve\xc4\x8d Endejevih del je objavila zalo\xc5\xbeba Thienemann, kasneje pa, na zahtevo njegovega zalo\xc5\xbenika in lektorja Hansj\xc3\xb6rga Weitbrechta, tudi njena podru\xc5\xbenica Weitbrecht. Njegove zgodbe so tudi uglasbili ter po njihovi podlagi posneli radijske igre ter zvo\xc4\x8dne knjige z znanimi pripovedovalci.Dandanes se po Michaelu Endeju imenuje ne\xc5\xa1teto \xc5\xa1ol.'