b'\n_START_ARTICLE_\nTeko\xc4\x8di kristal\n_START_PARAGRAPH_\nTek\xc3\xb3\xc4\x8di krist\xc3\xa1l je agregatno stanje, ki ka\xc5\xbee lastnosti teko\xc4\x8din in kristalov. _NEWLINE_Teko\xc4\x8di kristali lahko te\xc4\x8dejo, vendar so njihove molekule poravnane tako, kot je to obi\xc4\x8dajno pri kristalih. Teko\xc4\x8di kristali imajo veliko faz, ki se med seboj razlikujejo po opti\xc4\x8dnih lastnostih. Snov se imenuje teko\xc4\x8di kristal, \xc4\x8de ima vsaj ena izmed njenih faz lastnosti teko\xc4\x8dine in kristala (urejenosti). Teko\xc4\x8di kristali ka\xc5\xbeejo tudi veliko dvolomnost (veliko razliko med lomnima koli\xc4\x8dnikoma za obe medsebojno pravokotni polarizaciji). Molekule, ki sestavljajo teko\xc4\x8di kristal so podolgovate.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTeko\xc4\x8de kristale je odkril avstrijski botanik in kemik Friedrich Richard Reinitzer (1857\xe2\x80\x931927). V poznih letih 1880 je eksperimetiral s holesteril benzoatom. Pri tem je odkril nenavadne lastnosti, ki jim je pozneje dal ime Otto Lehmann (1855\xe2\x80\x931929). Danes so te vrste teko\xc4\x8di kristali znani kot holesteri\xc4\x8dni teko\xc4\x8di kristali. Reinitzer je odkril, da ima holesteril benzoat dve tali\xc5\xa1\xc4\x8di. Prvo je pri 145,5\xc2\xa0\xc2\xb0C, ko se holesteril benzoat topi v motno teko\xc4\x8dino. Pri 178,5\xc2\xa0\xc2\xb0C se ponovno topi in nastane prozorna teko\xc4\x8dina. Pojav je reverzibilen. O odkritju je obvestil Lehmanna. Pozneje je Lehmann prou\xc4\x8deval snov s polarizirano svetlobo. Pri tem je odkril, da snov vrti ravnino polarizacije vpadajo\xc4\x8de svetlobe in odbija kro\xc5\xbeno polarizirano svetlobo. V letu 1969 je Hans Kelker uspel sintetizirati snov, ki je imela nematsko fazo \xc5\xbee pri sobni temperaturi. To je bil N-(4-metoksibenziliden)-4-butilalinin oz. MBBA.\n_START_SECTION_\nHolesterna faza (kiralno nematska)\n_START_PARAGRAPH_\nKiralno nematska faza se opa\xc5\xbea pri derivatih holesterola. Imenujejo jo tudi holesterna (ali holesteri\xc4\x8dna) faza._NEWLINE_Kiralni nematiki ka\xc5\xbeejo kiralnost (predmet, ki se razlikuje od svoje zrcalne slike je kiralen). Za to vrsto faze je zna\xc4\x8dilno, da se v vsaki plasti teko\xc4\x8dega kristala malo zavrti usmerjenost molekul.\n_START_SECTION_\nKolumnarna (stolpi\xc4\x8dasta) faza\n_START_PARAGRAPH_\nKolumnarna faza je posebna oblika v kateri se molekule zdru\xc5\xbeujejo v cilindri\xc4\x8dne stebri\xc4\x8dke ali stolpce in delujejo kot mezogeni. Sestavljajo jo plo\xc5\xa1\xc4\x8date molekule. Odkrili so \xc5\xbee veliko kolumnarnih teko\xc4\x8dih kristalov._NEWLINE_Prvi diskasti teko\xc4\x8di kristal je odkril indijski fizik Sivaramakri\xc5\xa1na \xc4\x8candrasekar (1930\xe2\x80\x932004). Pozneje so odkrili \xc5\xa1e veliko diskastih mezogenih spojin.'