b'\n_START_ARTICLE_\nTundra\n_START_SECTION_\nArkti\xc4\x8dna tundra\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbenji geolo\xc5\xa1ki preteklosti (ledena doba kvartarja) so del Severne Amerike in Evrope pokrivale velike ledene mase. V obdobju po zadnji poledenitvi se je led umaknil proti severu, zadr\xc5\xbeal pa se je v gorah (ledeniki). Podro\xc4\x8dja, ki so bila zadnja osvobojena ledu, so pa sosednja ledenim pokrovom, pripadajo tundri. Okoli 75% \xc5\xbeivega sveta tundre je skupno arkti\xc4\x8dnim tundram v Evropi in Aziji. Rastline so skromne. Drevesnih vrst je zelo malo. To so obi\xc4\x8dajno breze in pritlikave vrbe. \xc5\xa0tevilni so mahovi in li\xc5\xa1aji._NEWLINE_Od \xc5\xbeivalskih vrst izstopa mo\xc5\xa1usno govedo in jelenjad, ki se v Ameriki imenuje karibu. Volkovi in polarne lisice so predatorji, ki so se prilagodili \xc5\xbeivljenju v tundri tako, da imajo gosto krzno in sloj podko\xc5\xbene ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe. Tudi u\xc5\xa1esa, rep in smr\xc4\x8dek so kraj\xc5\xa1i, da ne bi pomrznili. V tundri \xc5\xbeivi zelo malo ptic, ki so stalne prebivalke, ptice selivke pa prihajajo poleti v milijonih. \xc5\xa0tevilne ptice se tedaj hranijo z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami in to dvokrilci, ki sicer prezimujejo v stadiju li\xc4\x8dinke pod ledom, ki nastaja na povr\xc5\xa1ini barij._NEWLINE_Klima je hladna in ostra, padavin je zelo malo, tla so ve\xc4\x8dji del leta zamrznjena.\n_START_SECTION_\nAntarkti\xc4\x8dna tundra\n_START_PARAGRAPH_\nAntarkti\xc4\x8dna tundra se pojavlja na Antarktiki in na nekaj subantarkti\xc4\x8dnih otokih. Antarktika je v glavnem preve\xc4\x8d hladna in su\xc5\xa1na, da bi na njej uspevala vegetacija. Ve\xc4\x8dina kontinenta je prekrita z ledom. Nekaj delov kontinenta, posebej antarkti\xc4\x8dni polotok, pa imajo skalna podro\xc4\x8dja, na katerih je mogo\xc4\x8d razvoj rastlin. Najpogosteje so to mahovi, li\xc5\xa1aji in alge._NEWLINE_Na Antarktiki ni velikih kopenskih sesalcev, razlog je fizi\xc4\x8dna oddaljenost od drugih kontinentov. Tukaj najdemo morske sesalce in morske ptice in pingvine. Podro\xc4\x8dja v bli\xc5\xbeini obale je naselil \xc4\x8dlovek z malimi sesalci - zajci in ma\xc4\x8dke._NEWLINE_Flora in favna Antarktike in antarkti\xc4\x8dnih otokov (ju\xc5\xbeno od 60 \xc2\xb0 ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine) je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena s Pogodbo o Antarktiki in povezanimi sporazumi s skupnim imenom Sistem Pogodbe o Antarktiki (angl. Antarctic Treaty System).\n_START_SECTION_\nAlpska tundra\n_START_PARAGRAPH_\nTo je ekolo\xc5\xa1ka cona v kateri zaradi previsokih nadmorskih vi\xc5\xa1in, ne rastejo drevesa. Od ostalih tunder se razlikuje po kvalitetnej\xc5\xa1ih tleh, ki niso vedno zaledenele. Nahaja se v visokih gorah. \xc4\x8ceprav je poimenovana po Alpah, se ne nana\xc5\xa1a samo na Alpe, ampak tudi na Ande, Pireneje, Tibetanska visoka planota, itd.. Rastlinski svet predstavlja nizko grmi\xc4\x8devje, trave, mahovi in li\xc5\xa1aji. Hladna klima, ki jo povzro\xc4\x8da nizek zra\xc4\x8dni tlak, je podobna polarni klimi.\n_START_SECTION_\nKlimatska razvrstitev\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje tundre obi\xc4\x8dajno ustreza ET po podnebni klasifikaciji K\xc3\xb6ppen, kar pomeni lokalno ozra\xc4\x8dje, v katerem ima vsaj en mesec povpre\xc4\x8dno temperaturo dovolj visoko za taljenje snega (0 \xc2\xb0C), vendar noben mesec s povpre\xc4\x8dno temperaturo nad 10 \xc2\xb0C. Hladna meja na splo\xc5\xa1no izpolnjuje EF klimi trajnega ledu in snega; topli poletni limit se na splo\xc5\xa1no ujema s poloma ali vi\xc5\xa1insko drevesno mejo, kjer so stopnje subarkti\xc4\x8dnega podnebja imenovane Dfd in Dwd (ekstremne zime, kot v delih Sibirije), Dfc tipi\xc4\x8dno na Aljaski, v Kanadi, delih Skandinavije, evropski Rusiji in zahodni Sibiriji (mrzle zime z meseci zamrznitve), ali celo Cfc (ni meseca hladnej\xc5\xa1ega kot -3 \xc2\xb0C, kot v delih Islandije in jugu Ju\xc5\xbene Amerike). Podnebje tundre je praviloma sovra\xc5\xbeno za olesenele rastline, tudi \xc4\x8de so zime dokaj blage za polarne standarde, kot na primer na Islandiji._NEWLINE_Kljub morebitni raznolikosti podnebja v kategoriji ET vklju\xc4\x8dno s padavinami, ekstremnimi temperaturami in relativno suhe in mokre sezone, je ta kategorija redko poddeli. De\xc5\xbene in sne\xc5\xbene padavine so na splo\xc5\xa1no posledica nizkega zra\xc4\x8dnega tlaka v hladnem ozra\xc4\x8dju, toda po pravilu je potencialna evapotranspiracija izredno nizka, kar omogo\xc4\x8da razmo\xc4\x8den teren, mo\xc4\x8dvirja in barja tudi v krajih, ki dobijo padavine tipi\xc4\x8dno pu\xc5\xa1\xc4\x8davske, v ni\xc5\xbejih in srednjih zemljepisnih \xc5\xa1irinah.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ka gospodarska dejavnost je v tundrah redka. Lov in lov s pastmi severnih jelenov zagotavljata hrano in obleko za lokalno prebivalstvo. Se pa v tundrah vse bolj pojavljajo mineralne surovine, kot so fosilna goriva in rude. Te\xc5\xbeavnost iskanja, rudarjenja in prevoz so pogoji, ki zadr\xc5\xbeujejo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje teh virov. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dje socialno-ekonomske regije obsegajo Grenlandijo, Aljasko, severno Kanado in Skandinavijo.\n_START_SECTION_\nPovezava z globalnim segrevanjem\n_START_PARAGRAPH_\nHuda gro\xc5\xbenja tundram, posebej permafrostu, je globalno segrevanje. Taljenje permafrosta na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju bi v naslednjih desetletjih ali stoletjih korenito spremenilo pogoje za \xc5\xbeivljenje in katere vrste ne bi mogle pre\xc5\xbeiveti. _NEWLINE_Drugi pomislek je, da je pribli\xc5\xbeno tretjina svetovnega ogljika v zemlji vezanega v tajgah in tundrah. Ko se permafrost tali, spro\xc5\xa1\xc4\x8da ogljik v obliki ogljikovega dioksida in metana, ki sta toplogredna plina. U\xc4\x8dinek so opazili na Aljaski. Leta 1970 je bila tundra ponor ogljika, danes pa je vir ogljika. Metan nastaja, ko vegetacija razpade v jezerih in mo\xc4\x8dvirjih._NEWLINE_Koli\xc4\x8dina toplogrednih plinov, ki bo iz\xc5\xa1la v okviru predvidenih scenarijev za globalno segrevanje ni zanesljiva, \xc4\x8deprav so o tem poro\xc4\x8dale nekatere \xc5\xa1tudije v leta 2011. Ni jasno ali bo vpliv pove\xc4\x8dane emisije toplogrednih plinov iz tega vira minimalen ali masiven. _NEWLINE_Na mestih, kjer je nakopi\xc4\x8dena mrtva vegetacija in \xc5\xa1ota, obstaja nevarnost gorenja, kot je bil primer 1039 km\xc2\xb2 v tundri, ki je zgorela v letu 2007 na severnem pobo\xc4\x8dju Brooks, Aljaska. Tak\xc5\xa1ni dogodki lahko prispevajo h globalnemu segrevanju.'