b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenski tolar\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski tolar, ki ga je sestavljalo 100 stotinov, je nekdanja uradna denarna enota v Republiki Sloveniji in Evropski uniji. Njegova oznaka po standardu ISO 4217 je SIT (sprva je nekaj \xc4\x8dasa veljala oznaka SLT). Izvor njegovega imena je v starem kovancu tolarju, enako kot pri dolarju. Uveden je bil po izteku brionske deklaracije, 8. oktobra 1991. Z do takrat veljavnimi jugoslovanskimi dinarji so se menjali v razmerju 1:1. Najprej so pri\xc5\xa1li v obtok boni v vrednosti 1, 2, 5, 10, 50, 100, 200, 500 in 1000, pozneje \xc5\xa1e za 5000 SIT. Boni so bili natisnjeni \xc5\xbee na za\xc4\x8detku leta 1991, takoj po plebiscitu o samostojnosti za primer, \xc4\x8de bi med osamosvajanjem pri\xc5\xa1lo do pomanjkanja gotovine v obtoku. Na vseh bonih je bil motiv Triglava in kne\xc5\xbejega kamna, ki je dvignil precej prahu v Avstriji, boni so se lo\xc4\x8dili le po barvi in izpisani nominalni vrednosti._NEWLINE_Po pribli\xc5\xbeno enem letu so postopoma pri\xc5\xa1li v obtok \xc2\xbbpravi\xc2\xab\xc2\xa0bankovci, ki so jih tiskali v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu. Zasnoval jih je akademski slikar Miljenko Licul, na njih so bili upodobljeni pomembnej\xc5\xa1i Slovenci in z njimi povezani motivi. Nekoliko kasneje so pri\xc5\xa1li v obtok tudi kovanci, ki so jih kovali na Slova\xc5\xa1kem, na njih so bili upodobljeni \xc5\xbeivalski motivi. Poleg tega je bilo v obtok poslanih tudi nekaj prilo\xc5\xbenostnih kovancev, ki so sicer zakonito pla\xc4\x8dilno sredstvo, vendar nanje le redko naletimo, ker so ve\xc4\x8dinoma kon\xc4\x8dali pri zbiralcih._NEWLINE_Od 28. junija 2004 je bil tolar vezan na evro v ERM II, in sicer je te\xc4\x8daj tolarja 1 EUR = 239,64 SIT. 1. januarja 2007 je Slovenija postala \xc4\x8dlanica evroobmo\xc4\x8dja, tako da je tolarje nadomestila skupna evropska valuta evro.\n_START_SECTION_\nUvedba slovenske denarne enote\n_START_PARAGRAPH_\nOb razglasitvi neodvisnosti je bila pred Slovenijo med drugimi tudi naloga, da se osamosvoji denarno. Ker je bil z Brionsko deklaracijo razgla\xc5\xa1en trimese\xc4\x8dni moratorij na kakr\xc5\xa1nekoli poteze, povezane z osamosvajanjem, so prebivalci Slovenije morali \xc5\xa1e naprej uporabljati jugoslovanski denar. Ta pa ni bil samo vse manj vreden, ampak ga je v Sloveniji za\xc4\x8delo celo primanjkovati. Narodna banka Jugoslavije je namre\xc4\x8d slovenske banke izklju\xc4\x8dila iz jugoslovanskega monetarnega sistema in jih zato tudi ni ve\xc4\x8d oskrbovala s potrebnim denarjem._NEWLINE_Ko je 8. oktobra 1991 prenehal veljati Brionski moratorij, je Slovenija lahko uvedla lasten denar. V no\xc4\x8di na ta dan je slovenski parlament po koncu burne razprave o imenu novega denarja sprejel zakon o denarni enoti Republike Slovenije in zakon o uporabi denarne enote Republike Slovenije ter s tem uvedel novo nacionalno denarno enoto - slovenski tolar kot edino zakonito pla\xc4\x8dilno sredstvo v Sloveniji. Ker bankovci za slovenske tolarje \xc5\xa1e niso bili natisnjeni, so bili dani v obtok brezimeni vrednostni boni. 9. oktobra so za\xc4\x8deli jugoslovanske dinarje zamenjevati za vrednostni bon po menjalnem razmerju 1\xc2\xa0: 1. Redna menjava je bila kon\xc4\x8dana v treh dneh, in to brez te\xc5\xbeav. Od leta 1992 do 1994 so vrednostne bone nato postopno zamenjali za tolarske bankovce in kovance. Koro\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni zbor je 7. novembra 1991 z resolucijo izrazil nasprotovanje upodobitvi kne\xc5\xbejega kamna na pla\xc4\x8dilnih bonih, saj Avstrijci oporekajo statusu kne\xc5\xbejega kamna kot slovanskega spomenika. Sprva je bilo na\xc4\x8drtovano, da bo upodobljen tudi na enem od tolarskih bankovcev, a naj bi slovenska vlada ravno zaradi odnosov z Avstrijo zamisel opustila._NEWLINE_Za novo slovensko valuto je bil uveljavljen sistem uravnavano drse\xc4\x8dih deviznih te\xc4\x8dajev, kljub temu pa je Banka Slovenije le redkokdaj intervenirala na deviznem trgu. To je omogo\xc4\x8dilo takoj\xc5\xa1njo notranjo konvertibilnost slovenskega tolarja in s tem odpravo \xc4\x8drnega deviznega trga. Ob uvedbi lastne valute je bila Slovenija brez deviznih rezerv, pestila pa jo je tudi 22-odstotna mese\xc4\x8dna inflacija. Zaradi zunanjetrgovinskega prese\xc5\xbeka do leta 1994 in poznej\xc5\xa1ih kapitalskih prilivov ji je postopno uspelo nakopi\xc4\x8diti precej\xc5\xa1nje devizne rezerve. Prav tako ji je v manj kot letu dni uspelo zni\xc5\xbeati inflacijo na 2\xc2\xa0% mese\xc4\x8dne stopnje in nato do leta 1995 postopno do 8,6\xc2\xa0% na letni ravni. Tega leta je slovenski tolar tudi uradno postal konvertibilna valuta.\n_START_SECTION_\nBankovci\n_START_PARAGRAPH_\nBankovce je izdajala Banka Slovenije. V Sloveniji so bili zakonito pla\xc4\x8dilno sredstvo v neomejenem obsegu v dol\xc5\xbeni\xc5\xa1ko-upni\xc5\xa1kih razmerjih, za razliko od kovancev, za katere je bil leta 2002 sprejet sklep o omejitvi na 50 kosov. Do leta 2002 je bilo natisnjenih 343 milijonov kosov bankovcev, od tega jih je bilo v obtoku 130 milijonov kosov v takratni vrednosti 160 milijard tolarjev._NEWLINE_Tik pred uvedbo evra so bili konec leta 2006 v Sloveniji v obtoku naslednji bankovci:\n_START_SECTION_\nPrilo\xc5\xbenostni bankovci\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dasno je ob pomembnih dogodkih ali obletnicah Banka Slovenije izdala tudi prilo\xc5\xbenostne bankovce.\n_START_SECTION_\nKovanci\n_START_PARAGRAPH_\nKovance izdaja Republika Slovenija. Ob\xc4\x8dasno je ob pomembnih dogodkih ali obletnicah dr\xc5\xbeava izdala tudi prilo\xc5\xbenostne kovance. Poleg bankovcev so v denarnem obtoku \xc5\xa1e naslednji kovanci:\n_START_SECTION_\nKonec veljavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTolar je bil uradna valuta Republike Slovenije vse do 1. januarja 2007, ko ga je zamenjal evro.'