b"\n_START_ARTICLE_\nJoseph Beuys\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nJoseph Beuys se je rodil v Krefeldu, ki je majhno mesto v severozahodni Nem\xc4\x8diji. Bil je sin edinec trgovca Josefa Jakoba Beuysa in Johanne Marie Margareti Hulsermann. Kmalu po njegovem rojstvu se je dru\xc5\xbeina preselila v industrijsko mesto Kleve, kjer je Beuys odra\xc5\xa1\xc4\x8dal in se izobra\xc5\xbeeval. Njegovi osnovno\xc5\xa1olski in srednje\xc5\xa1olski mentorji so opazili njegovo nadarjenost, zlasti za risanje in glasbo, ampak tudi za zgodovino, mitologijo in razne dru\xc5\xbebene ter znanstvene vede. Beuys sam je povedal, da je leta 1933, ko je NSDAP organizirala se\xc5\xbeig knjig v Klevu, je kot dvanajstletni de\xc4\x8dek re\xc5\xa1il re\xc5\xa1il Systema Naturae, delo Carla Linn\xc3\xa9ja, kar sicer ni bilo potrjeno._NEWLINE_Kot najstnik se je pridru\xc5\xbeil Hitlerjevi mladini, ker je udele\xc5\xbeba nem\xc5\xa1kih de\xc4\x8dkov postala obvezna. Beuys se je sicer sprva odlo\xc4\x8dil za kariero v medicini, a se je leta 1941 pridru\xc5\xbeil nem\xc5\xa1ki vojski in postal pilot, domnevno, da bi se izognil vpoklicu. Sam ni imel \xc5\xbeelje po spopadih._NEWLINE_Kakor je on sam zatrdil leta 1979, je marca 1944 njegovo letalo sestreljeno nad krimsko fronto v Ukrajini in je strmoglavilo. Takrat naj bi ga na\xc5\xa1li nomadski pripadniki Krimskih Tatarov, ki so mu rane premazali z \xc5\xbeivalsko mastjo in ga nato povili s filcem. S tem naj bi mu re\xc5\xa1ili \xc5\xbeivljenje. Ta dogodek je spremenil potek njegovega \xc5\xbeivljenja in je mo\xc4\x8dno vplivalo na njegovo delo in ga je na nekak\xc5\xa1en na\xc4\x8din spreobrnilo, da se je nazadnje le odlo\xc4\x8dil, da se bo osredoto\xc4\x8dil na avantgardno kulturo in postal umetnik. Deloval je od zgodnjih petdesetih do osemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja._NEWLINE_Mnogo o\xc4\x8dividcev je nasprotovalo Beuysovi romantizirani in eksoti\xc4\x8dni zgodbi, saj tedaj naj ne bi bilo nobenih Tatarov v obmo\xc4\x8dju, kjer je strmoglavilo umetnikovo letalo.\n_START_SECTION_\nZgodnje umetni\xc5\xa1ko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu vojne je leta 1946 Beuys vpisal v program monumentalnega kiparstva v Kunstakademie v D\xc3\xbcsseldorfu. Na akademiji ga je pou\xc4\x8deval Ewald Matar\xc3\xa9, tedaj popularnega nem\xc5\xa1kega slikarja in kiparja, ki so ga nacisti med vojno razglasili za degeneriranca. _NEWLINE_Petdeseta leta 20. stoletja so bila te\xc5\xbeavna za Beuysa, saj so ga mu\xc4\x8dili spomini iz vojne in pogosto se je zna\xc5\xa1el v finan\xc4\x8dni stiski. Njegovo \xc5\xbeivljenje in delo sta zaradi tega trpela in nazadnje se je odlo\xc4\x8dil, da se bo posvetil risanju. Zaradi tega je v enem samem desetletju narisal ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d risb. Delal je v glavnem popolnoma sam. To odlo\xc4\x8ditev je sprejel, ker je \xc5\xbeelel najti nov umetni\xc5\xa1ki jezik, ki bi izviral iz introspekcije in hude oblike osamljenosti. Tudi omejil se je samo na tri motive in sicer na \xc5\xbeival, \xc5\xbeensko figuro in krajino. Dolo\xc4\x8dil je, da bo imel tudi omejeno \xc5\xa1tevilo 'dovoljenih' tehnik in materialov. Tedaj je uporabljal samo svin\xc4\x8dnik, \xc4\x8drnilo in razne oljne pigmente._NEWLINE_Primer dela iz tega intenzivnega obdobja je \xc5\xbdenska/\xc5\xbdivalska lobanja (1956-1957), ki je bilo ozna\xc4\x8deno za nekaj zelo osebnega, eksperimentalnega in misti\xc4\x8dno abstraktnega._NEWLINE_Beuys se je izkazal in leta 1959 je bil sprejet v Matarerovo izbrano kiparsko skupino. Dve leti kasneje je dokon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij. Le-tega je tudi nadaljeval in za dolo\xc4\x8deno \xc4\x8dasovno obdobje si je delil atelje z Erwinon Heenrichom, enim izmed najpomembnej\xc5\xa1ih kiparjev dvajsetega stoletja._NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih letih je Beuys pri\xc4\x8del delati na seriji risb, katerih glavni motiv je epski roman Ulikses, ki ga je napisal James Joyce. Projekt je bil zasnovan kot nekak\xc5\xa1ni dodatek knji\xc5\xbenemu delu. Beuys je med drugim trdil, da je Joyce, ki je umrl leta 1941, umetniku telepatsko izrazil \xc5\xbeeljo po risbah. Ideja, da lahko duh deluje kot muza umetni\xc5\xa1kemu delu ka\xc5\xbee na Beuysovo zanimanje za ustvarjalni proces, ki je zasnovan nekje med resni\xc4\x8dnostjo in domi\xc5\xa1ljijo. Misel nadaljuje z izjavo, da ima lahko tudi najmanj\xc5\xa1a gesta status pomembnega in prodornega umetni\xc5\xa1kega dela oziroma izjave.\n_START_SECTION_\nZrelo umetni\xc5\xa1ko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1961 je bil imenovan za profesorja monumentalnega kiparstva na Kustakademie D\xc3\xbcsseldorf, kjer je tudi sam prej \xc5\xa1tudiral. To je zaznamovalo prehod v novo osebno umetni\xc5\xa1ko obdobje. Kot profesor je zelo vznemirjal akademijo, saj je kmalu potem, ko je bil dolo\xc4\x8den za profesorja, odstranil razne sprejemne pogoje in s tem omogo\xc4\x8dil, da se je prakti\xc4\x8dno vsak lahko vpisal v njegov program._NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih letih se je Beuys za\xc4\x8del povezovati z raznimi eksperimentalnimi ustvarjalci, med drugimi tudi z Nam June Paikom, korejsko-ameri\xc5\xa1kim umetnikom, ki se je ukvarjal s progresivnim video. Ti ustvarjalci so bili povezani z nedavno ustanovljeno skupino Fluxus, ki se mu je Beuys sam pridru\xc5\xbeil, a ga je po le \xc5\xa1tirih letih tudi zapustil._NEWLINE_Povezave s temi eksperimentalnimi umetniki so spodbudile Beuysa, da se je pri\xc4\x8del ukvarjati s prikazovalno umetnostjo. Leta 1964, medtem ko je uprizarjal delo na aachenski tehni\xc4\x8dni vi\xc5\xa1ji gimnaziji, ga je nenadoma napadel \xc5\xa1tudent in ga udaril v obraz tako mo\xc4\x8dno, da je umetnik pri\xc4\x8del krvaveti. Zaradi tega je bila uprizoritev pred\xc4\x8dasno zaklju\xc4\x8dena, a je kasneje dvignila ogromno prahu, ko je pri\xc4\x8dela kro\xc5\xbeiti fotografija Beuysa, ki je imel na sliki zmagoslavno vzdignjene roke. To situacijo je umetnik izrabil, da je ustvaril juna\xc5\xa1ki opis svojega \xc5\xbeivljenja in naredil izmi\xc5\xa1ljeni \xc5\xbeivljenjepis, ki je dogodek spremenil v na novo izoblikovano in skoraj legendarno zgodbo._NEWLINE_Beuysova uprizoritvena dela so posebej znana po tako imenovanih 'dejanjih', dogodkih, ki so bili po naravi bolj ritualni. Med tak\xc5\xa1na dela spada tudi Kako razlo\xc5\xbeiti slike mrtvemu zajcu (1965). To je bilo njegova prva samostojna uprizoritev v Galerie Schmela, galeriji v Dresdnu. Razstava, ki je bila prvi\xc4\x8d odprta 26. novembra, je navdihnila ve\xc4\x8d navdu\xc5\xa1encev nad Beuysom, da so za\xc4\x8deli delo navajati kot eno izmed njegovih najpomembnej\xc5\xa1ih._NEWLINE_V svojih kiparskih in konceptualnih delih je Beuys, med drugimi neumetni\xc5\xa1kimi in najdenimi materiali, pogosto uporabljal \xc5\xbeivalsko mast v teko\xc4\x8di in v trdni obliki. Spreminjanje ma\xc5\xa1\xc4\x8dob naj bi simboliziralo \xc4\x8dlovekov duh. S konstrukcijo ne\xc4\x8desa, kar je \xc5\xbeivljenjsko nujna snov, je Beuys \xc5\xbeelel 'govoriti' z ljudmi na psihi\xc4\x8dnem in fizi\xc4\x8dnem nivoju. To je opazno v klju\xc4\x8dnih delih kot so Mastni koti (1960) in Masten stol (1964)._NEWLINE_V poznih \xc5\xa1estdesetih letih in zgodnjih sedemdesetih letih se je za\xc4\x8del intenzivno ukvarjati z manipulacijo filsa, ki ga je uporabljal zlasti kiparstvu, med drugim kot zvo\xc4\x8dni izolator ali celo poeti\xc4\x8dno metaforo. Dela, ki so nastala takrat vklju\xc4\x8dujejo Homogeno infiltracijo za koncertni klavir (1966), Homogeno infiltracijo za \xc4\x8delo (1967), Krdelo (1969) in Obleka iz filsa (1970). Slednja je ena izmed redkih del, ki jim primanjkuje metafori\xc4\x8den naslov, ki so tipi\xc4\x8dni za Beuysa. Leta 1970 je oblekel suknjo in zatrdil, da deluje kot 'za\xc5\xa1\xc4\x8dita osebe pred zunanjim svetom'._NEWLINE_Beuys je v sedemdesetih letih tudi ustvaril lastno obliko konceptualne umetnosti z novo vizualno sintakso. Za njegovo uprizoritev dela iz leta 1974 Rad imam Ameriko in Amerika ima rada mene, je Beuys potoval v New York za tri dni, kjer se je v galeriji Rene Block Gallery zaprl v prostor z ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnimi predmeti kot so slama, odeja iz filsa in celo \xc5\xbeiv divji kojot. 'Oboro\xc5\xbeen' je bil samo s filsom in sprehajalno palico.\n_START_SECTION_\nFluksus\n_START_PARAGRAPH_\nBeuys je bil \xc4\x8dlan avantgardne skupine Fluxsus. Ta mednarodna skupina je nastala, ker je bilo veliko tedanjih umetnikov iz Azije, Evrope in Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike nezadovoljnih z \xc5\xbee dolgo tradicijo tako imenovanih 'juna\xc5\xa1kih' del oziroma del, katerih glavni motiv je bil en klju\xc4\x8den predmet. Tak\xc5\xa1no slikarstvo in kiparstvo se je razvilo iz abstraktnega impresionizma. _NEWLINE_\xc4\x8clani Fluxusa so pod vplivom sodobnih eksperimentov v umetnosti, \xc5\xa1e zlasti v glasbi, obrnili hrbet tedanjem komercializmu in 'najdenimi vsakdanjimi' predmeti in so se raje osredoto\xc4\x8dili ustvarjanju minljivih del, 'dogajanjih', kjer je bil podarjen \xc4\x8das, za\xc4\x8dasnih instalacij in na prireditvah, kjer je bil velik poudarek na dejanjih._NEWLINE_Skupina je poudarjala pomembnost, da se je umetnik ukvarjal s \xc4\x8dim ve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom razli\xc4\x8dnih tehnik in medijev. K temu \xc5\xa1irokemu razponu je pripadalo slikarstvo, risanje, uprizarjanje, zvo\xc4\x8dna umetnost, kiparstvo, video, kola\xc5\xbe in poezija. Beuys sam se je ukvarjal s \xc5\xa1tirimi ve\xc4\x8djimi podro\xc4\x8dji in sicer s tako imenovano tradicionalno umetnostjo, kamor spadajo slikarstvo, risanje in instalacije, uprizoritveno umetnostjo, likovno teorijo in pou\xc4\x8devanjem le-te in politi\xc4\x8dnim aktivizmom.\n_START_SECTION_\nPozno umetni\xc5\xa1ko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nKasneje v svojem \xc5\xbeivljenju je Beuys ustanovil ve\xc4\x8d politi\xc4\x8dnih organizacij, \xc5\xa1e zlasti po 1972, ko je bil odpu\xc5\xa1\xc4\x8den, saj je v svoj program sprejemal \xc5\xa1tudente, ki bi jih sicer akademija zavrnila. 1974 je ustanovil FIU, Free International University. Beuysova dela so postajala \xc4\x8dedalje bolj politi\xc4\x8dno usmerjena. Ustvaril je tudi koncept 'socialne skulpture', katere glavno sporo\xc4\x8dilo je bilo, da je treba dru\xc5\xbebo samo doumeti kot umetni\xc5\xa1ko delo._NEWLINE_Njegovo delo 7000 hrastov (1982-1987) o\xc4\x8ditno prikazuje njegovo ideologijo o tem kako naj bi bili v umetnost vklju\xc4\x8deni vsi. Delo samo je kombinacija krajinske umetnosti, urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drtovanja in enviromentalizma.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nBeuys je umrl 23. januarja 1986 v D\xc3\xbcsseldorfu. Njegovo delo 7000 hrastov se je nadaljevalo kljub njegovi smrti, s \xc4\x8dimer so \xc5\xbeeleli prikazati, da umetnik sam \xc5\xa1e vedno opazuje svoje delo, \xc4\x8detudi z onostranstva.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nJoseph Beuys se je ukvarjal z ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnimi likovnimi tehnikami, med drugimi ti. tradicionalnimi mediji, kar vklju\xc4\x8duje risanje, slikanje in kiparstvo. Njegova uprizoritvena dela so poudarjala pomen procesa in \xc4\x8dasa, s katerimi je \xc5\xbeelel pokazati, da umetnost lahko umetnika in opazovalce 'ozdravi', \xc5\xa1e posebej takrat, ko se le-ta loti psiholo\xc5\xa1kih, dru\xc5\xbebenih in politi\xc4\x8dnih tem. Njegova dela, zlasti kasnej\xc5\xa1a, napovedujejo nova umetni\xc5\xa1ka obdobja, ki so bolj povezana s kritiziranjem dru\xc5\xbebe in politi\xc4\x8dnim aktivizmom._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina Beuysovih del se navezuje na brisanje mej med resni\xc4\x8dnostjo in domi\xc5\xa1ljijo. Zagovarjal je idejo, da tisto, kar ima oseba za 'realnost' je bilo bolj pomembno za dejanja, dru\xc5\xbebeno in politi\xc4\x8dno in vedenje in ustvarjalnost osebe kot pa na splo\xc5\xa1no sprejeta ideja 'normalnosti', ki je temeljila na tradicionalnih standardih spodobnega vedenja v dru\xc5\xbebi. Zaradi strmoglavljenja letala in zgodbe o za\xc4\x8dasnem zdravljenju pri Tatarih, veliko \xc5\xa1tevilo njegovih del vsebuje dva klju\xc4\x8dna materiala: \xc5\xbeivalsko mast in filc. Na organski in industrijski material je bil sam \xc4\x8dustveno navezan in ju je uporabljal kot primera s katerimi je \xc5\xbeelel pokazati, da so navadni materiali iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja \xc4\x8dloveka in umetnost nekaj nelo\xc4\x8dljivega. Zagovarjal je tudi da umetnost, zlasti tista, ki izvira iz osebnih izku\xc5\xa1enj, lahko obravnava dru\xc5\xbebene, umetni\xc5\xa1ke in politi\xc4\x8dne ideale, \xc5\xa1e zlasti tiste, ki so aktualni._NEWLINE_In\xc5\xa1titut za umetnost v Chicagu, Muzeju moderne umetnosti v New Yorku, Tate galerija v Londonu, Hamburger Bahnhof v Berlinu in Kunstmuseum Basel med drugimi danes hranijo njegova dela.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdenska/\xc5\xbeivalska lobanja (1956-1957)\n_START_PARAGRAPH_\nTo delo na papirju je nastalo v Beuysovem zgodnjem in eksperimentalnem ustvarjalnem obdobju. Prikazuje zdru\xc5\xbeenje racionalnega in nagonskega oziroma zdru\xc5\xbeenje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega in \xc5\xbeivalskega uma.\n_START_SECTION_\nMastni stol (1964-1985)\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni poudarek dela je kako je Beuys spremenil dve popolnoma vsakdanji stvari, \xc5\xbeivalsko mast in stol, v umetni\xc5\xa1ko delo, ki je bila metafora za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko telo. Mast je simbolizirala \xc4\x8dloveka in dru\xc5\xbebo, v kateri se nahaja, saj se je postopoma razkrajal in se je s\xc4\x8dasoma mo\xc4\x8dno spremenila. Za delo je bil mo\xc4\x8dno pomemben \xc4\x8das, saj je bil sestavni del njegovega koncepta lastni razkroj, ki je trajal do leta 1985.\n_START_SECTION_\nHomogena infiltracija za koncertni klavir (1966)\n_START_PARAGRAPH_\nBeuys je dal klavir, in\xc5\xa1trument, ki je uporabljen za ustvarjanje, prekriti s filsom in ga je s tem uti\xc5\xa1al in omejil. Ime ima metafori\xc4\x8den oz. simboli\xc4\x8den pomen, kjer 'homogeno' opisuje nekak\xc5\xa1no obliko zdravljenja, kjer sta se dva dela zdru\xc5\xbeila v eno zdravo celoto, 'infiltracija' pa opisuje gledal\xc4\x8devo domnevno \xc5\xbeeljo po tem, da bi strgal fils dol s klavirja, da bi videl, kaj se nahaja pod njim in da bi videl, \xc4\x8de se na klavir \xc5\xa1e vedno lahko igra.\n_START_SECTION_\nKrdelo (1969)\n_START_PARAGRAPH_\nKrdelo je nekak\xc5\xa1en avtoportret umetnikove pripovedi o Tatarih, ki so ga re\xc5\xa1ili. Na Volkswagen avtobus, jasen znak protivojnih demonstracij tistega obdobja, ki ga je Beuys povezal z lastnimi \xc4\x8dustvi do spopadov, in dvajset sani, opremljenimi s tistim, kar se je Beuysu zdelo nujno za pre\xc5\xbeivetje nekak\xc5\xa1ne katastrofalne nesre\xc4\x8de. Bus ne vle\xc4\x8de sani, ampak ga le-te zapu\xc5\xa1\xc4\x8dajo. S tem so sani prikazane kot samostojna misle\xc4\x8da bitja, ki se odpravljajo v divjino, da bi pomagale tistim, ki rabijo pomo\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\n7000 Hrastov (1982-1987)\n_START_PARAGRAPH_\nDelo je mo\xc4\x8dno povezano s \xc4\x8dasom, ekourbanizacijo in okoljevarstveno umetnostjo. V tem delu je Beuys, ob pomo\xc4\x8di prostovoljce v Kasselu v Nem\xc4\x8diji posadil 7000 dreves. Vsako drevo je spremljal bazalt. S tem delom je Beuys pokazal \xc5\xbeeljo po spreminjanju mestnih prostorov, med drugimi ekonomske, politi\xc4\x8dne in kulturne. Delo se je za\xc4\x8delo leta 1982 pri documenti 7, mednarodni razstavi sodobne umetnosti, in se zaklju\xc4\x8dilo pet let kasneje na documenti 8. Prostovoljci so nadaljevali Beuysovo delo po njegovi smrti."