b'\n_START_ARTICLE_\nLjubljanska Drama\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nStavba ima dominantno arhitekturo z razgibano stavbno maso iz katere je izstopa odrski stolp na ju\xc5\xbeni strani. Zunanjost predstavlja povezavo oglatih in zaokro\xc5\xbeenih oblik. Ope\xc4\x8dne strehe so strme z mansardnimi prelomi. Strehi nad dvorano in odrom imata prezra\xc4\x8devalna stolpi\xc4\x8da z laternastima strehama. Pritli\xc4\x8dje stavbe je \xc4\x8dlenjeno z rustiko v ometu, nadstropja so gladko ometana. Stavba ima glavni vhod in na obeh stranskih fasadah \xc5\xa1e po tri izhode. Na glavni fasadi je nadstropni del predrt s \xc5\xa1irokim polkro\xc5\xbeno sklenjenim oknom in nad njim je volutasto \xc4\x8delo z veliko secesijsko okra\xc5\xa1eno kartu\xc5\xa1o, kjer se je v\xc4\x8dasih nahajal napis Kaiser Franz Joseph Jubil\xc3\xa4ums Theater. Nad glavnim vhodom je balkon na dveh stebrih in dvostranska dovozna klan\xc4\x8dina s kamnitimi robniki z volutastimi zaklju\xc4\x8dki. Fasado ob straneh zaklju\xc4\x8dujeta stolpi\xc4\x8dasto poudarjena rizalita s stopni\xc5\xa1\xc4\x8dema v notranjosti._NEWLINE_V vhodni dvorani so doprsni kipi za\xc4\x8detnikov slovenskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da: Levstika, Cankarja, Linharta in \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da ter spominska, plo\xc5\xa1\xc4\x8da odkrita ob 30 letnici slovenskih predstav.\n_START_SECTION_\nZgodovina zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nNa prostoru dana\xc5\xa1nje Drame je bilo v za\xc4\x8detku 18. stoletju igri\xc5\xa1\xc4\x8de Ballhaus, ki ga je postavil Jakob pl. Schellenburg. V trinadstropni stavbi so se odvijale veselice, razne igre z \xc5\xbeogo, plesi, sabljanje in podobno. Od leta 1781 so jo uporabljali kot stanovsko \xc5\xbeitnico po tem ko je bila leta 1784 zgrajena reduta (danes Zavod Janeza Levca, levstikov trg). Mestna ob\xc4\x8dina je hi\xc5\xa1o kupila leta 1892 in jo podrla skupaj s \xc5\xa1e tremi sosednjimi hi\xc5\xa1ami. Na tej lokaciji so potem zgradili po na\xc4\x8drtih dunajskega arhitekta Alexandra Grafa med letoma 1909 in 1911 Nem\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Investitor je bila Kranjska hranilnica. Dela je izvajala Kranjska stavbna dru\xc5\xbeba. Imenovala se je Jubilejno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Franca Jo\xc5\xbeefa I. V gledali\xc5\xa1\xc4\x8du so predvajali predvsem nem\xc5\xa1ke predstave. Otvoritev je bila 4. oktobra 1911 z Wagnerjevim Kaisermarschem, slavnostnim govorom in uprizoritvijo predstave Habsburg, ki jo je napisal baron Alfred Berger._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno so stavbo oblasti spremenile v kinodvorano, od leta 1919 pa v stavbi domuje Slovensko narodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Kot prvo so uprizorili igro Tugomer (Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d in Fran Levstik). Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je dobilo ime Narodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani \xe2\x80\x93 Drama. Med drugo svetovno vojno so gledali\xc5\xa1\xc4\x8de preimenovali v Dr\xc5\xbeavno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Ljubljana, po vojni pa v Dramo Slovenskega narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani._NEWLINE_Leta 1952 je bila izvedena prva prenova in pove\xc4\x8danje odra. Med letoma 1964 in 1967 so na bo\xc4\x8dnih straneh odrskega stolpa prizidali ve\xc4\x8dja prizidka (arhitekt Du\xc5\xa1an Medved), leta 1976 je bila urejena in tlakovana okolica zgradbe. Celotna okolica je bila urejena po zamisli arhitekta Milo\xc5\xa1a Bon\xc4\x8de. Med letoma 1978 in 1979 so prenovili notranjost dvorane in v njej namestili nove stole za 500 ljudi (avtor arhitekt in scenograf Mirko Lipu\xc5\xbei\xc4\x8d). Leta 1987 so pod vodstvom arhitekta Borota Rotovnika prenovili zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dino starej\xc5\xa1ega dela stavbe in na osnovi sondiranja in primerjalnih analiz vrnili pro\xc4\x8deljem zeleno barvo._NEWLINE_V zadnjem desetletju je bilo izdelanih ve\xc4\x8d re\xc5\xa1itev za raz\xc5\xa1iritev obstoje\xc4\x8dih zgradb, ki bi re\xc5\xa1evale prostorsko stisko in tehni\xc4\x8dno zastarelost gledali\xc5\xa1\xc4\x8da.'