b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0entjakob v Ro\xc5\xbeu\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine \xc5\xa0entjakob v Ro\xc5\xbeu se na jugu dotika Karavank in meje s Slovenijo, onstran katere se nahaja ob\xc4\x8dina Jesenice. Na severu ob\xc4\x8dina meji na reko Dravo. Ob\xc4\x8dina le\xc5\xbei v zahodnem delu Ro\xc5\xbea._NEWLINE_Jedro glavnega naselja, v katerem \xc5\xbeivi okoli 730 prebivalcev, se je razvilo na levem bregu potoka Podro\xc5\xa1ka Bistrica, ki s treh strani obkro\xc5\xbea skalnat pomol na katerem stoji \xc5\xbeupnijska cerkev Sv. Jakoba. Naselje \xc5\xa0entjakob je \xc5\xbee skoraj zdru\xc5\xbeeno s sosednjima naseljema Bistrica v Ro\xc5\xbeu in Veliko vasjo (L\xc3\xa4ngdorf).\n_START_SECTION_\nStari vek\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nje podro\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine \xc5\xa0entjakob v Ro\xc5\xbeu je bilo verjetno poseljeno \xc5\xbee v \xc4\x8dasu mlade kamene dobe, ta domneva pa zaenkrat \xc5\xa1e ni podkrepljena z arheolo\xc5\xa1kimi dokazi. Hal\xc5\xa1tatsko grobi\xc5\xa1\xc4\x8de v sosednji ob\xc4\x8dini Ro\xc5\xbeek vsekakor nakazuje, da so bili ti kraji poseljeni vsaj v \xc4\x8dasu bronaste dobe. Iz rimske dobe je ohranjen kultni kamen, posve\xc4\x8den takrat priljubljenemu bogu svetlobe Mitri, ki se hrani v cerkvi v Svatnah.\n_START_SECTION_\nPrihod Slovanov, Karantanija in srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV 6. stoletju so podro\xc4\x8dje Ro\xc5\xbea, kakor tudi celotne Koro\xc5\xa1ke, poselili Slovani. Kmalu so ustanovili svojo samostojno kne\xc5\xbeevino Karantanijo z upravnim in politi\xc4\x8dnim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem na Gosposvetskem polju. Ve\xc4\x8dina krajevnih imen na podro\xc4\x8dju Ro\xc5\xbea izhaja iz tistih \xc4\x8dasov. V svoji pristni obliki so se ohranila v dana\xc5\xa1njih slovenskih nazivih vasi, gora, jezer, rek in potokov. V 8. stoletju se Karantanija priklju\xc4\x8di frankovskemu cesarstvu Karla Velikega. V 9. stoletju pride do prvega naseljevanja bavarskih podlo\xc5\xbenikov in kmetov na Koro\xc5\xa1ko, pri \xc4\x8demer se na Ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem popolnoma asimilirajo v slovensko ve\xc4\x8dino. V 11. stoletju je postavljena \xc5\xbeupnijska cerkev Sv. Jakoba. Za \xc4\x8dasa tur\xc5\xa1kih vpadov na Koro\xc5\xa1ko je bilo podro\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine \xc5\xa0entjakob mo\xc4\x8dno izpostavljeno in dele\xc5\xbeno velikega trpljenja. Na to obdobje slovenske koro\xc5\xa1ke zgodovine spominja tudi znamenita pripoved Jakoba Sketa Miklova Zala.\n_START_SECTION_\nNovi vek\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dasa napoleonskih vojn je \xc5\xa0entjakob med letoma 1809 in 1813 skupaj s celotno zahodno Koro\xc5\xa1ko spadal k Ilirskim provincam. Po revolucionarnem letu 1848 so bile v avstrijskih de\xc5\xbeelah vzpostavljene civilne ob\xc4\x8dine. Podro\xc4\x8dje \xc5\xa0entjakoba je bilo leta 1849 vklju\xc4\x8deno v veliko ob\xc4\x8dino Ro\xc5\xbeek, vendar se je \xc5\xbee leta 1888 iz nje izlo\xc4\x8dilo in postalo samostojna ob\xc4\x8dina. Gradnja \xc5\xbeeleznice med Beljakom in Jesenicami skozi karavan\xc5\xa1ki predor, ki je na podro\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine potekala  med letoma 1901 in 1906, je poskrbela za mo\xc4\x8dan gospodarski razvoj.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0entjakob v \xc4\x8dasu bojev za severno mejo\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu 1. svetovne vojne in ukinitvi Avstro-Ogrske monarhije je pri\xc5\xa1lo na Ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem do spopada dveh nasprotujo\xc4\x8dih si politi\xc4\x8dnih vizij. Koro\xc5\xa1ki Slovenci so ve\xc4\x8dinsko \xc5\xbeeleli zdru\xc5\xbeitev ju\xc5\xbenega, slovenskega dela Koro\xc5\xa1ke z mati\xc4\x8dnim narodom onstran Karavank, temu je nasprotovala nem\xc5\xa1ko-nacionalna stran s podporo nem\xc5\xa1kega velekapitala, ki je bila na Koro\xc5\xa1kem takrat \xc5\xbee mo\xc4\x8dno zasidrana. Obmo\xc4\x8dje \xc5\xa0entjakoba in ostalega Ro\xc5\xbea, ki je bilo takrat poseljeno skoraj izklju\xc4\x8dno s slovensko govore\xc4\x8dim prebivalstvom, je postalo prizori\xc5\xa1\xc4\x8de oboro\xc5\xbeenih spopadov med slovenskimi in nem\xc5\xa1ko-koro\xc5\xa1kimi formacijami. Ves \xc4\x8das bojev, v katerih se je sre\xc4\x8da naklonila zdaj eni, zdaj drugi strani, so uspele slovenske \xc4\x8dete obdr\xc5\xbeati nadzor nad strate\xc5\xa1ko izjemno pomembnim karavan\xc5\xa1kim predorom. Kljub temu, da je slovenska/jugoslovanska stran z uspe\xc5\xa1no voja\xc5\xa1ko akcijo maja in junija 1919 dokon\xc4\x8dno osvobodila celoten Ro\xc5\xbe, Podjuno, Gure in Celovec z okolico Vrbskega jezera, so se mednarodne velesile za dokon\xc4\x8dno razmejitev na Koro\xc5\xa1kem odlo\xc4\x8dile izvesti plebiscit. Jugoslovanska vojska se je morala umakniti iz Celovca, osvobojeno obmo\xc4\x8dje pa je bilo razdeljeno na cono A in cono B, v katerih naj bi bilo izvedeno ljudsko glasovanje.   _NEWLINE_10. oktobra 1920 je ob\xc4\x8dina \xc5\xa0entjakob v Ro\xc5\xbeu na plebiscitu ve\xc4\x8dinsko glasovala za zdru\xc5\xbeitev z mati\xc4\x8dnim narodom oz. za priklju\xc4\x8ditev k Jugoslaviji. Tako se je izreklo 54% volilnih upravi\xc4\x8dencev. Ker pa je na celotnem obmo\xc4\x8dju cone A ve\xc4\x8dina glasovala za ohranitev nedeljene Koro\xc5\xa1ke v okviru avstrijske republike, je moral ostati v Avstriji tudi \xc5\xa0entjakob.\n_START_SECTION_\nPreganjanje Slovencev med 2. svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nMed 2. svetovno vojno so bili \xc5\xa1tevilni slovensko govore\xc4\x8di ob\xc4\x8dani, predvsem tisti najbolj narodno zavedni, nasilno pregnani iz doma\xc4\x8dih ognji\xc5\xa1\xc4\x8d in deportirani v koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v Tretji rajh. Mnogo se jih ni nikoli vrnilo na svoje domove._NEWLINE_\xc5\xa0entjakob v Ro\xc5\xbeu je bil leta 1981 povzdignjen v tr\xc5\xa1ko ob\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu iz leta 2001 je imela tr\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dina \xc5\xa0entjakob v Ro\xc5\xbeu 4465 prebivalcev, od tega jih je imelo 94,2\xc2\xa0% avstrijsko,  1,2\xc2\xa0% bosansko in 1,2\xc2\xa0% nem\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo. _NEWLINE_16,4\xc2\xa0% prebivalcev ob\xc4\x8dine se je izreklo za pripadnike slovenske narodne skupnosti. Dele\xc5\xbe slovensko govore\xc4\x8dih ob\xc4\x8danov v uradnih statistikah je tekom 20. stoletja zaradi agresivnih in v\xc4\x8dasih tudi nasilnih asimilacijskih pritiskov mo\xc4\x8dno upadel. \xc5\xa0e leta 1910 je kar 90% vseh ob\xc4\x8danov \xc5\xa0entjakoba v Ro\xc5\xbeu navedlo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot svoj vsakdanji ob\xc4\x8devalni jezik. _NEWLINE_V ob\xc4\x8dini \xc5\xa0entjakob v Ro\xc5\xbeu danes delujejo  tri slovensko-nem\xc5\xa1ke dvojezi\xc4\x8dne ljudske \xc5\xa1ole in slovenski vrtec._NEWLINE_H katoli\xc5\xa1ki veroizpovedi se pri\xc5\xa1teva 89,8\xc2\xa0% prebivalstva, k evangeli\xc4\x8danski  2,3\xc2\xa0%, za muslimane pa se je opredelilo 1,6\xc2\xa0%. Brez uradne veroizpovedi je 4,7\xc2\xa0% prebivalstva.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nGrb \xc5\xa0entjakoba v Ro\xc5\xbeu prikazuje v zgornjem levem kotu belo Jakobovo \xc5\xa1koljko na rde\xc4\x8di podlagi, v spodnjem desnem kotu pa rde\xc4\x8do ro\xc5\xbeo na srebrni podlagi. Obe podobi zgovorno ponazarjata ime samega kraja\xc2\xa0: \xc5\xa1koljka je atribut in simbol \xc5\xbeupnijskega svetnika, Sv. Jakoba, rde\xc4\x8da petlistna ro\xc5\xbea pa simbolizira dolino Ro\xc5\xbe, ki ji ob\xc4\x8dina zemljepisno in zgodovinsko pripada. _NEWLINE_Grb in zastava sta bila ob\xc4\x8dini podeljena 16. maja 1980. Zastava je rde\xc4\x8de-bela, z vklju\xc4\x8denim grbom.'