b'\n_START_ARTICLE_\nTiso\xc4\x8d in ena no\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nTiso\xc4\x8d in ena no\xc4\x8d (arabsko \xd9\x83\xd8\xaa\xd8\xa7\xd8\xa8 \xd8\xa3\xd9\x84\xd9\x81 \xd9\x84\xd9\x8a\xd9\x84\xd8\xa9 \xd9\x88\xd9\x84\xd9\x8a\xd9\x84\xd8\xa9; perzijsko \xd9\x87\xd8\xb2\xd8\xa7\xd8\xb1 \xd9\x88 \xdb\x8c\xda\xa9 \xd8\xb4\xd8\xa8) je zbirka arabskih pravljic, pripovedk, novel, anekdot in humoresk.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek nastajanja dela sega v 8. stoletje, kon\xc4\x8dno obliko pa je dobilo v 16. oz. 17. stoletju v Siriji. V arab\xc5\xa1\xc4\x8dino je bilo prevedeno okoli leta 800, ko so mu dodali \xc5\xa1e zgodbe o Harunu al Ra\xc5\xa1idu. V Egiptu se je pojavilo ok. leta 1200, dopolnjeno s potepu\xc5\xa1kimi zgodbami._NEWLINE__NEWLINE_Gre za okvirno pripoved, v katero so vlo\xc5\xbeene raznolike zgodbe - od starih tradicionalnih pravljic pa do \xc4\x8dustvenih in fantasti\xc4\x8dnih zgodb, ki opisujejo \xc5\xbeivljenje na arabskih dvorih. Mnogo jih izhaja iz starega perzijskega ljudskega slovstva, druge pa iz arabske, indijske, tur\xc5\xa1ke, egip\xc4\x8danske in mezopotamske folklore in literature. Tiso\xc4\x8d in ena no\xc4\x8d velja v mladinskem leposlovju za izrazito pravlji\xc4\x8dno zbirko, ki jo omenjamo skupaj s pravlji\xc4\x8dnimi zbirkami Perraulta, Andersena in bratov Grimm. \xc4\x8ceprav mnogo teh pravljic sploh ni pravljic, ampak je v njih pravlji\xc4\x8dno samo okolje in ponekod pravlji\xc4\x8dna logika dogajanja. Zgodbe so po vsem svojem bistvu ljubezenske novele, povesti in celo kraj\xc5\xa1i romani, torej pripovedne zvrsti, v katerih ne vlada svobodno suverena fantazijska sila s pogosto eksplicitnim orientalskim ljubezenskim \xc5\xbeivljenjem.\n_START_SECTION_\nPovzetek zgodbe\n_START_PARAGRAPH_\nOkvirna pripoved zbirke govori o \xc5\xa0eherezadi, vezirjevi h\xc4\x8deri, ki si vsako no\xc4\x8d s pripovedovanjem zgodb za en dan podalj\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenje. Sultan \xc5\xa0ahrijar je besen zaradi \xc5\xbeenske nezvestobe, zato objavi, da bo vsako \xc5\xbeeno po poro\xc4\x8dni no\xc4\x8di dal usmrtiti. \xc5\xa0eherezada se prostovoljno poro\xc4\x8di z njim, v sultanu pa vsako no\xc4\x8d z nedokon\xc4\x8dano zgodbo, ko je junak v smrtni nevarnosti ali ima druge te\xc5\xbeave, zbudi tako radovednost, da jo pusti \xc5\xbeiveti. Zbirka vklju\xc4\x8duje njene zgodbe. Po tiso\xc4\x8d in eni no\xc4\x8di \xc5\xa0eherezada prosi za milost in sultan se je usmili. Tako \xc5\xbeivita sre\xc4\x8dno do konca svojih dni kot kralj in kraljica s svojimi tremi otroki. Nekatere izdaje vsebujejo le nekaj sto no\xc4\x8di, druge pa tudi tiso\xc4\x8d eno ali ve\xc4\x8d._NEWLINE_Zgodbe vklju\xc4\x8dujejo zgodovinske povesti, ljubezenske zgodbe, tragedije, komedije, pesmi in burleske. \xc5\xa0tevilne od njih prikazujejo legendarne kraje, ki so pome\xc5\xa1ani z resni\xc4\x8dnimi ljudmi in geografskimi zna\xc4\x8dilnostmi, ki so pogosto izmi\xc5\xa1ljeni. Glavne osebe so zgodovinske, kot je npr. kalif Harun al Ra\xc5\xa1id, njegov vezir Ja\'far al Barmaki in pesnik Abu Nuvas. V\xc4\x8dasih o junaku \xc5\xa0eherezadine zgodbe pripoveduje drug lik, znotraj te zgodbe pa je lahko \xc5\xa1e kak\xc5\xa1na vlo\xc5\xbeena zgodba, zaradi \xc4\x8desar je ta pripoved bogato ve\xc4\x8dplastna. Razli\xc4\x8dne verzije tega dela imajo razli\xc4\x8dne podrobnosti o pomilostitvi \xc5\xa0eherezade, vendar se v vseh kon\xc4\x8da s kraljevo pomilostitvijo \xc5\xbeene._NEWLINE_Pravljice 1001 no\xc4\x8di so zbirale zelo razli\xc4\x8dne vsebine, predvideva se tako, da so zgodbe urejali in preurejali. Tiso\xc4\x8d in ena no\xc4\x8d uporablja zelo razli\xc4\x8dne literarne prijeme, tako so tu tako elementi burke, fantazije, dvornih spletk, poezije in brutalnega nasilja. Pripovedovalec stremi k \xc4\x8dimve\xc4\x8dji barvitosti, kar je objasnjeno z \xc5\xa0eherezadino zgodbo. Nekatere zgodbe vsebujejo \xc5\xa1e dodatne podzgodbe. \xc5\xa0e posebej zanimiva je fantastika, ki vsebuje vse vrste \xc4\x8darovnih idej, ki so zelo razli\xc4\x8dno obrazlo\xc5\xbeene in ne prina\xc5\xa1ajo neko mitologijo, kot je zna\xc4\x8dilno za gr\xc5\xa1ke pripovedi._NEWLINE__NEWLINE_Ve\xc4\x8dina zgodb spada po ocenah strokovnjakov v zlato dobo islama, ki jo lahko umestimo med 8. in 13. stoletje, ko so bili pripovedovalci \xc5\xa1e posebej naklonjeni makamatu, razburljivi pustolovski zgodbi. Ta se je lahko pojavila v obliki kratke anekdote, ali celo v pravo dalj\xc5\xa1o zgodbo podobno romanu. Predstavniki tak\xc5\xa1nih zgodb so ravno Sinbad, Ali Baba in Aladin. V zbirki se najdejo tudi basni, ki so v arabski knji\xc5\xbeevnosti do\xc5\xbeivele veliko priljubljenost in jih v zbirki najdemo kar nekaj (primer je "Osel, vol in delavec" in "Ptice, zveri in mizar"). _NEWLINE_ _NEWLINE_Mnogi videvajo najbolj zgodnjo obliko znanstvene fantastike prav tako v tej zbirki pripovedi, saj opazijo nekaj zgodb, kjer se pripovedovalka sre\xc4\x8da s tujo, nenavadno dru\xc5\xbebo, ki jo primerja z dru\xc5\xbebo, kot jo sama pozna, pri tem pa premi\xc5\xa1ljuje o tem, kam spadajo tujci in tako prekriva razmi\xc5\xa1ljanja, ki jih v sedanjem modernem svetu pojasnjujemo s sociologijo._NEWLINE_Ker je zbirka bila prevedena v evropski prostor relativno z zamudo, a pred razvojem etnologije in urejenega popisovanja ljudskega slovstva, je pomembno vplivala na magi\xc4\x8dno pripovedovanje in \xc5\xa1teje za pomemben vpliv na romantiko. Pomemben element zbirke je tudi pogosta hoja junakov po robu zakona in pravil, kar ni bilo obi\xc4\x8dajno do\xc5\xbeivljanje ne \xc5\xbeivljenja na Vzhodu, ne \xc5\xbeivljenja v Evropi v \xc4\x8dasu prevajanja v angle\xc5\xa1ki, francoski in nem\xc5\xa1ki jezik.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dice\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi o tem delu pi\xc5\xa1e v svojih spisih Masudi (\xe2\x80\xa0 956), ki omenja prevedeno delo kot knjigo polno neresni\xc4\x8dnih zgodb. Knjigarnar Ibn al Nadin (987/88) jo ozna\xc4\x8di kot "grobo knjigo". Naslov Tiso\xc4\x8d in ena no\xc4\x8d je prvi\xc4\x8d potrjen v 12. stoletju v judovski knjigarni v Kairu. Znana sta dva arabska rokopisa - sirski in egiptovski. Sirski rokopisi vklju\xc4\x8dujejo manj zgodb, ki so kraj\xc5\xa1e. Besedila z egiptovsko tradicijo vsebujejo ve\xc4\x8d zgodb z raznoliko vsebino._NEWLINE_Prvo arabsko-sirsko razli\xc4\x8dico je v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel Antoine Galland. Njegov prevod je bil po vsej Evropi zelo priljubljen, zato so se vrstili piratski ponatisi. Filologi so za standardno izdajo No\xc4\x8di dolo\xc4\x8dili zajetno egiptovsko verzijo.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nVzdu\xc5\xa1je besedila je vplivalo tudi na filme kot npr. Fritz Lang: Der Tod iz leta 1924. Leta 1930 so za\xc4\x8deli oddajati na televiziji animirane risanke v barvah: Aladin in njegova \xc4\x8dude\xc5\xbena svetilka, Popaj in drugi. Eden prvih celove\xc4\x8dernih hollywoodskih filmov, ki je temeljil na temo Tiso\xc4\x8d in ene no\xc4\x8di, je bil predvajan leta 1942 z naslovom Arabske no\xc4\x8di. V tem okviru filmov je bil najbolj uspe\xc5\xa1en Disneyjev animirani film Aladin iz leta 1992, filmske produkcije so bile dele\xc5\xbene predvsem priredbe zaradi obse\xc5\xbenosti in same okvirne zgodbe. Tako je omembe vredna miniserija \xc5\xa0eherezada pa fiktivna in posebej prirejena legenda o Simbadu pomor\xc5\xa1\xc4\x8daku, ki je z leti do\xc5\xbeivela tako animirani film, priredbo po romanu kot serije in filme, a praviloma brez izrazitega tr\xc5\xbenega uspeha.'