b'\n_START_ARTICLE_\nOgnjenik\n_START_PARAGRAPH_\nOgnjen\xc3\xadk (tudi vulkan) je geolo\xc5\xa1ka povr\xc5\xa1inska oblika, ki se najve\xc4\x8dkrat pojavlja kot gora ali hrib. Nastane zaradi akumulacije magmatskega materiala, izbruhanega iz notranjosti Zemlje zaradi tamkaj\xc5\xa1njih pritiskov. Ognjenik ima lahko poleg najbolj znane sto\xc5\xbe\xc4\x8daste oblike tudi zelo polo\xc5\xbena pobo\xc4\x8dja, ki tvorijo vzpetino v obliki \xc5\xa1\xc4\x8dita, ali pa je celo popolnoma raven._NEWLINE_Velika ve\xc4\x8dina ognjenikov se nahaja pod morsko gladino. V preteklih 10.000 letih je bilo na Zemlji dejavnih 1511 ognjenikov, od katerih jih je v \xc4\x8dasu dokumentirane zgodovine bruhalo 539. Vsako leto pa je ognjeni\xc5\xa1ko aktivnost mo\xc4\x8d opaziti pri pribli\xc5\xbeno 50 do 60 vulkanih. Ognjeni\xc5\xa1ki izbruhi predstavljajo veliko naravno nevarnost za okoli\xc5\xa1ko prebivalstvo, in sicer zaradi tokov lave ali padajo\xc4\x8dega pepela, pa tudi strupenih plinov._NEWLINE_Ime vulkan izhaja od istoimenskega boga ognja v rimski mitologiji. Ognjenike, njihove in spremljajo\xc4\x8de dejavnosti preu\xc4\x8duje vulkanologija.\n_START_SECTION_\nNastanek ognjenika\n_START_PARAGRAPH_\nVsi ognjeniki nastajajo z akumulacijo (usedanjem) magme, ki izbruhne iz odprtin v povr\xc5\xa1ini Zemlje, ognjeni\xc5\xa1kih dimnikov. Ti lahko tvorijo tudi celotno ognjeni\xc5\xa1ko verigo._NEWLINE_Material, ki kasneje izbruhne, je ustvarjen globoko pod povr\xc5\xa1ino v zgornjem delu pla\xc5\xa1\xc4\x8da, v\xc4\x8dasih pa tudi v bazi Zemljine skorje, navadno pri globinah med 80 in 100 kilometri pod povr\xc5\xa1jem. Ko se delci magme oblikujejo na tak\xc5\xa1nih globinah, se pri\xc4\x8dno dvigovati. Ta proces v celoti \xc5\xa1e ni poznan, vsekakor pa temelji na razliki gostot med teko\xc4\x8do magmo in okoli\xc5\xa1kimi trdnimi kamninami. Prva se pri dvigovanju zdru\xc5\xbeuje v ve\xc4\x8dje delce, ki potujejo do povr\xc5\xa1ine. Slednje ne prehajajo postopoma in zmerno, pa\xc4\x8d pa se poprej zbirajo v zbiralniku, imenovanem magmatsko ognji\xc5\xa1\xc4\x8de, tudi ognjeni\xc5\xa1ki kotel; ko je ta napolnjen in se v njem ustvari dovolj velik pritisk, se material z izbruhom prebije na povr\xc5\xa1je. Izbruhane snovi se v veliki meri odlo\xc5\xbeijo v okolici odprtine (dimnika), kar je osnova za vzpetino.\n_START_SECTION_\nOgnjeni\xc5\xa1ki material\n_START_PARAGRAPH_\nOgnjeniki bruhajo tri razli\xc4\x8dne osnovne vrste materiala, in sicer lavo, piroklasti\xc4\x8dni material ter pline. Tip in koli\xc4\x8dina materiala, ki ga vulkan izbruha, sta odvisna od ve\xc4\x8d dejavnikov, med drugim od sestave magme v ognjeniku._NEWLINE_Lava je staljena magmatska kamnina, ki prodre na povr\xc5\xa1je v obliki teko\xc4\x8dine. Razdeljena je zlasti po svoji viskoziteti oziroma \xc5\xbeidkosti. Tvori razli\xc4\x8dne kamnine, med katere sodijo tudi bazalt, andezit, dacit in riolit._NEWLINE_Piroklasti\xc4\x8dne snovi tvorijo vsi kamninski delci, ki jih ognjenik izbruha v zrak. To so najve\xc4\x8dkrat tuf, \xc5\xbelindra in vulkanski pepel. Slednjega tvorijo delci, katerih premer je manj\xc5\xa1i od 2 milimetrov, njihov posebno majhen del (vulkanski prah) pa v premeru meri najve\xc4\x8d 0,06 mm. Piroklasti\xc4\x8dni delci pa v nekaterih primerih dose\xc5\xbeejo izjemne velikosti; t. i. ognjeni\xc5\xa1ke bombe dosegajo tudi velikosti manj\xc5\xa1ega avtomobila._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji del me\xc5\xa1anice plinov v izbruhanem materialu predstavlja vodna para, ki nastane iz teko\xc4\x8de vode, s katero je v stik pri\xc5\xa1la vro\xc4\x8da magma. Drugi plini so pred izbruhom vsebina same magme, mnogokrat pa povzro\xc4\x8dijo za izbruh potreben pritisk in silo. Ker je plin nemalokrat pome\xc5\xa1an s piroklasti\xc4\x8dnimi delci, ima temen izgled. Poleg pare navadno vsebuje \xc5\xa1e ogljikov in \xc5\xbeveplov dioksid ter manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine klorovih in fluorovih plinov.\n_START_SECTION_\nPiroklasti\xc4\x8dni material in \xc5\xbelindra\n_START_PARAGRAPH_\nPiroklasti so vsi trdni vulkanski delci (vulkanski pepel, lapili, vulkanske bombe,...), ki jih izbruha ognjenik. Piroklasti\xc4\x8dni tok pa je zmes vro\xc4\x8dih vulkanskih plinov, pepela, lavnih kapljic in piroklastov, ki bruha iz sto\xc5\xbeca ognjenika in se zaradi te\xc5\xbenosti z veliko hitrostjo pomika po pobo\xc4\x8dju navzdol, tako da lahko povzro\xc4\x8di katastrofalna razdejanja. Ne smemo ga zamenjati z blatnim tokom vulkanskega gradiva (lahar), ki je me\xc5\xa1anica vode, vulkanskega pepela in drugih vulkanskih odkladnin, ki na obmo\xc4\x8dju dejavnega ognjenika (med bruhanjem so v zraku \xc5\xa1tevilna kondenzacijska jedra) nastane po mo\xc4\x8dnem de\xc5\xbeevju in se zaradi sile te\xc5\xbenosti hitro premika po pobo\xc4\x8dju ognjenika navzdol. V naseljih na spodnjem delu pobo\xc4\x8dij ognjenika ali na njegovem vzno\xc5\xbeju lahko povzro\xc4\x8di razdejanje katastrofalnih razse\xc5\xbenosti._NEWLINE_\xc5\xbdlindrasta lava so nepravilno oblikovani, mehurjasto porozni kosi lave, ki so lahko vulkanski izme\xc4\x8dki, lahko pa nastanejo tudi na zgornji ali spodnji strani lavnega toka. Ko se na ta na\xc4\x8din nastala kamnina ohladi, je zaradi majhne gostote zelo lahka. V to vrsto kamnin spada plovec (penasto napihnjena magmatska kamnina, nastala ob hitrem izlo\xc4\x8danju plinov med strjevanjem lave in je zaradi velike poroznosti tako lahka, da plava na vodi).\n_START_SECTION_\nIzbruh ognjenika\n_START_PARAGRAPH_\nIzbruh (erupcija) ognjenikov povzro\xc4\x8dijo veliki pritiski v vulkanskih kotlih pod povr\xc5\xa1ino. Ti izbruhi so glede na sestavo in razporeditev magme eksplozivne ali neeksplozivne narave._NEWLINE_Eksplozija ponese nad zemeljsko povr\xc5\xa1je magmo v obliki raztrganih delcev, ki tvorijo piroklasti\xc4\x8dne materiale. Nastane ob izbruhu magme, sestavljene iz bolj debelih zrn, kakr\xc5\xa1na so andezitna in dacitna zrna v nasprotju z bazaltnimi. Traja lahko nekaj ur ali ve\xc4\x8d dni, manj\xc5\xa1i delci pa potujejo zelo dale\xc4\x8d po atmosferi. Posebno mo\xc4\x8dne eksplozije se imenujejo Plinijeve eksplozije po rimskem naravoslovcu Pliniju Mlaj\xc5\xa1em. Zelo divji izbruh je uprizorila Sveta Helena maja 1980, ko se je njen vrh zaradi eksplozije zni\xc5\xbeal za 400 metrov, pri\xc5\xa1lo pa je tudi do uni\xc4\x8denja 57 \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbeivljenj ter velike gmotne in naravne \xc5\xa1kode, zaradi \xc4\x8desar ta izbruh velja za najbolj uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dega v dokumentirani zgodovini Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Vulkanski izbruhi neeksplozivne vrste izvr\xc5\xbeejo teko\xc4\x8do lavo, ki oblikuje navadno po pobo\xc4\x8dju teko\xc4\x8d ognjeni\xc5\xa1ki tok. To je lava z manj\xc5\xa1o \xc5\xbeidkostjo, mnogokrat bazaltna. V tem primeru se v zraku znajde malo piroklasti\xc4\x8dnega materiala. Izbruhi tega tipa so zna\xc4\x8dilni med drugim za havajsko oto\xc4\x8dje._NEWLINE_Lavomet je curek magme, ki brizga skozi ozko ognjeni\xc5\xa1ko \xc5\xberelo, kot na primer na Havajih, kjer ognjenik bruha lavo tudi v do 200 m visokih curkih.\n_START_SECTION_\nOgnjeniki po obliki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0\xc4\x8ditasti ognjeniki so ognjeni\xc5\xa1ke vzpetine, ki so nastale z izjemno velikimi koli\xc4\x8dinami neeksplozivno izbruhanega materiala (teko\xc4\x8da lava) in imajo zna\xc4\x8dilna polo\xc5\xbena pobo\xc4\x8dja; ta ustvarjajo obliko velikega izbo\xc4\x8denega \xc5\xa1\xc4\x8dita. Lep primer \xc5\xa1\xc4\x8ditnega ognjenika je havajski Mauna Loa, ki je od svojega vzno\xc5\xbeja na dnu Tihega oceana visok 9000 metrov, \xc5\xa1irok pa 120 kilometrov._NEWLINE_Pepelni sto\xc5\xbeci so mnogo manj\xc5\xa1i vulkani, nastali iz manj\xc5\xa1ih delcev piroklasti\xc4\x8dnih snovi, izbruh pa je mnogokrat le enkraten. Njihove vi\xc5\xa1ine variirajo med 30 in 400 metri. Ti sto\xc5\xbeci lahko nastanejo tudi na pobo\xc4\x8dju ali v bli\xc5\xbeini ognjenikov druga\xc4\x8dnega tipa._NEWLINE_Kupolasti ognjenik ima pobo\xc4\x8dje iz goste lave, ki se hitro strjuje._NEWLINE_Stratovulkani, znani tudi pod imenom sestavljeni ali kompozitni ognjeniki, so me\xc5\xa1anica razli\xc4\x8dnih izbruhanih materialov, ki se nalagajo v ve\xc4\x8d plasteh in povi\xc5\xa1ujejo vzpetino. Ta vzpetina lahko v eksploziji izgubi svoj vrh, v nastali kotanji pa se po novih izbruhih lahko oblikuje gomila strjene magme, imenovana ognjeni\xc5\xa1ka kupola (Sv. Helena, ZDA). Vulkani tak\xc5\xa1nega tipa so glede na zunanjo obliko najbolj znani ognjeniki, kot npr. Fuji na Japonskem in Mayon na Filipinih._NEWLINE_Ognjenik ob razpoki se pojavi  tam, kjer magma prodre na povr\xc5\xa1je skozi vrsto navpi\xc4\x8dnih razpok v Zemljini skorji, ki so nastale zaradi razmikanja tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Ognjenik iz pepela in \xc5\xbelindre je sto\xc5\xbe\xc4\x8dasti ognjenik._NEWLINE_Razvejeni ognjenik so ognjeniki, ki imajo poleg izbruha iz glavnega kraterja tudi stranske kanale iz katerih izteka lava._NEWLINE_Kaldere so okrogle ali ovalne ni\xc5\xbeinske povr\xc5\xa1ine, ki jih obdaja vi\xc5\xa1ji obro\xc4\x8d kamnin (vzpetin). Njihov nastanek je povezan bodisi z eksplozivno odstranitvijo vrha ognjenika, bodisi s podorom, ki je nastal zaradi praznine v ognjeni\xc5\xa1kem kotlu ter pomanjkanja podpore povr\xc5\xa1inskim plastem. Rezultat je kotanja, ki jo obdajajo nekdanja pobo\xc4\x8dja vzpetine. V tak\xc5\xa1ni kotanji lahko nastane jezero ali pa zraste nova vzpetina, ki pri\xc4\x8da o nadaljnji aktivnosti ognjenika po prvotnem podoru. Izbruhi, ki povzro\xc4\x8dijo kaldere, so najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i in najnevarnej\xc5\xa1i, njihove usedline je mo\xc4\x8d zaslediti v ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d kilometrov oddaljenih krajih. Kaldera je tako nastala na gr\xc5\xa1kem vulkanskem otoku Santorini ter na podro\xc4\x8dju severnoameri\xc5\xa1kih ognjenikov Yellowstone in Mazama (jezero Crater Lake). V kalderi lahko nastanejo sekundarni kalderski ognjeniki._NEWLINE_Ravnine oziroma ognjeni\xc5\xa1ki platoji, ki jih naredijo ognjeniki, so najve\xc4\x8dje povr\xc5\xa1inske oblike vulkanskega nastanka. So rezultat velikih koli\xc4\x8din teko\xc4\x8de lave, ki preplavi ravnino ali pa piroklasti\xc4\x8dnih usedlin, ki so v veliki masi nane\xc5\xa1ene dale\xc4\x8d naokoli. Ognjeni\xc5\xa1ki platoji lahko zavzemajo tudi ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d kvadratnih kilometrov. Na teh platojih stoji del Islandije._NEWLINE_Ker se najve\xc4\x8d ognjeni\xc5\xa1ke dejavnosti odvije na morskem dnu, tudi tamkaj\xc5\xa1nji ognjeniki \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno dale\xc4\x8d preka\xc5\xa1ajo kopenske. Nekateri pa kljub svoji lokaciji pod gladino morja izbruhajo svoj material nad slednjo, kar velja zlasti za plitvo potopljene dimnike. Ve\xc4\x8dina podmorskih ognjenikov pa zaradi svoje globine tudi v \xc4\x8dasu najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih izbruhov ne vpliva na povr\xc5\xa1inske predele. Nekateri ognjeniki tega tipa lahko z vztrajnim nalaganjem magmatskih kamnin ustvarijo sto\xc5\xbece, ki zaradi svoje vi\xc5\xa1ine se\xc5\xbeejo nad morsko gladino; tak\xc5\xa1nega izvora je otok Islandija.\n_START_SECTION_\nAktivni, spe\xc4\x8di in ugasli ognjeniki\n_START_PARAGRAPH_\nStatus aktivnosti ognjenikov je mnogokrat nedore\xc4\x8den, saj je ta merjena v \xc4\x8dasovnih okvirjih geolo\xc5\xa1ke zgodovine, to pa pomeni, da posamezni vulkani svoje sile lahko sprostijo na zelo dolge periode, tudi ve\xc4\x8d sto tiso\xc4\x8d let._NEWLINE_Med aktivne ognjenike so navadno uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni ognjeniki, ki bruhajo ali ka\xc5\xbeejo druge znake \xc5\xbeivljenja (povzro\xc4\x8danje potresov, spro\xc5\xa1\xc4\x8danje pare idr.) trenutno oziroma so to po\xc4\x8deli v preteklih letih. Po drugih kriterijih so za aktivne ozna\xc4\x8deni vulkani, ki so bruhali v \xc4\x8dasu pisane zgodovine. Podatki pa so z vidika relativnosti pisane zgodovine okrnjeni, saj dokumentirana zgodovina Sredozemlja sega 3000 in ve\xc4\x8d let v preteklost, medtem ko je najstarej\xc5\xa1a dokumentacija za Havaje in ZDA stara nekaj sto let._NEWLINE_Spe\xc4\x8di so vsi vulkani, ki v tem trenutku niso aktivni, a lahko po predvidevanjih to postanejo._NEWLINE_Ognjeniki, za katere ne gre predvidevati nadaljnjih aktivnosti, so izumrli oziroma mrtvi ali ugasli. Nejasnosti se nahajajo zlasti okoli vpra\xc5\xa1anja, ali bo na videz ugasel ognjenik \xc5\xa1e kdaj sprostil silo ali ne. Nekateri vulkani, mnogokrat imenovani supervulkani (vulkani, ki imajo potencial vplivanja na obmo\xc4\x8dje velikih razse\xc5\xbenosti), so namre\xc4\x8d spe\xc4\x8di \xc5\xbee ve\xc4\x8d od 500.000 let, a je to popolnoma normalno dolga perioda njihove aktivnosti. Potemtakem je mo\xc4\x8d ognjenik Yellowstone, ki ni kazal intenzivne aktivnosti pribli\xc5\xbeno 640.000 let, obravnavati kot ugasel, na drugi strani pa velja poudariti njegovo vsakodnevno izpu\xc5\xa1\xc4\x8danje pare in plinov, ki bi ga lahko uvrstilo med zelo aktivne ognjenike.\n_START_SECTION_\nRazporeditev po Zemlji\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina ognjenikov se razporeja po dolo\xc4\x8denem znanem redu, in sicer na robovih oziroma stikih tektonskih (litosferskih) plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Zraven tega obstajajo pomembne izjeme, tako imenovane vro\xc4\x8de to\xc4\x8dke, ki se pojavljajo na naklju\xc4\x8dnih lokacijah dale\xc4\x8d od robov plo\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Vzrok za razporejenost ognjenikov po povr\xc5\xa1ini Zemlje ni bil znan vse do \xc5\xa1estdesetih let 20. stoletja, ko je bila uveljavljena teorija o tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah. Govori o nekaj ve\xc4\x8d kot deset plo\xc5\xa1\xc4\x8dah, katerih debelina se giblje med 50 in 150 kilometri, ume\xc5\xa1\xc4\x8dene pa so plavajo\xc4\x8de na bolj vro\xc4\x8dih predelih zemeljske skorje. Te plo\xc5\xa1\xc4\x8de se na svojih robovih bolj ali manj stikajo; prihaja do postopnega razmikanja plo\xc5\xa1\xc4\x8d (divergenca), primikanja (konvergenca) ali vzporednega drsenja.\n_START_SECTION_\nOgnjeniki divergentnih prelomnic\n_START_PARAGRAPH_\nDivergentna prelomnica poteka ob robu dveh plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki se ena od druge odmikata. Ob tem prihaja do ve\xc4\x8djih odprtin, skozi katere bruha magma, ta pa s svojim nalaganjem ustvarja gorske (ve\xc4\x8dinoma oceanske) hrbte. To so ve\xc4\x8dinoma neeksplozivni ognjeniki, ki z bazaltno lavo polnijo prostor med obema plo\xc5\xa1\xc4\x8dama. Ve\xc4\x8dina jih bruha pod morsko gladino, izjema pa so rezultati ognjeni\xc5\xa1ke aktivnosti na Islandiji (tudi ti ognjeniki so bili neko\xc4\x8d potopljeni) ter v Vzhodni Afriki. Med drugim je posledica tak\xc5\xa1ne ognjeni\xc5\xa1ke akumulacije magme oto\xc4\x8dje Galapagos.\n_START_SECTION_\nOgnjeniki konvergentnih prelomnic\n_START_PARAGRAPH_\nKonvergentna prelomnica je stik dveh litosferskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki se primikata ena k drugi. Te\xc5\xbeja plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki tone pod drugo, povzro\xc4\x8da pritiske in trenja v notranjosti skorje, kar povzro\xc4\x8di silo, potrebno za izbruh magme. Vulkani tak\xc5\xa1nega izvora, katerih aktivnosti so eksplozivne narave, stojijo ve\xc4\x8dinoma na kopnem in zaradi tega njihovi izbruhi sestavljajo kar 80 odstotkov spiska vseh dokumentiranih izbruhov, kljub temu da je tega nastanka predvidoma le 15 odstotkov vseh izbruhov.\n_START_SECTION_\nOgnjeniki v drugih delih Oson\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nZemljina Luna nima ve\xc4\x8djih in vidnej\xc5\xa1ih ognjenikov, a je na njegnem povr\xc5\xa1ju mo\xc4\x8d zaznati povr\xc5\xa1inske oblike, ki jih praviloma ustvarja vulkan._NEWLINE_Zemlji bli\xc5\xbenji planet Venera je po vsej verjetnosti mo\xc4\x8dno vulkanski, saj njegovo povr\xc5\xa1ino prekrivajo kamnine, katerih 90-odstotni gradnik je bazalt. Zraven tega je videti mnogo tokov lave, pa tudi povr\xc5\xa1inske oblike, ki jih gre pripisati druga\xc4\x8dnim vrstam ognjeni\xc5\xa1ke dejavnosti, kot jo poznamo na Zemlji. Marsovo povr\xc5\xa1je je dom ve\xc4\x8d \xc5\xa1\xc4\x8ditnih ognjenikov, ki so izumrli; po svoji velikosti pa dale\xc4\x8d presegajo katerikoli ognjenik na Zemlji. To so Arsia Mons, Ascraeus Mons, Hecates Mons, Pavonis Mons in Olympus Mons, izmed katerih slednja v vi\xc5\xa1ino meri okoli 27.000 metrov in je kot taka najvi\xc5\xa1ja znana gora v Oson\xc4\x8dju. Vsi izmed na\xc5\xa1tetih ognjenikov so mrtvi \xc5\xbee ve\xc4\x8d milijonov let, evropsko plovilo Mars Express pa je na tem planetu na\xc5\xa1lo pojave, ki namigujejo na ognjeni\xc5\xa1ko aktivnost v bli\xc5\xbenji preteklosti._NEWLINE_Najbolj ognjeni\xc5\xa1ko aktivno telo v Oson\xc4\x8dju je Jupitrov naravni satelit Io. Prekrit je z ognjeniki, ki bruhajo \xc5\xbeveplo, \xc5\xbeveplov dioksid in silikatne kamnine. Lave na njem so najbolj vro\xc4\x8de v Oson\xc4\x8dju, dosegajo namre\xc4\x8d ve\xc4\x8d kot 1500\xc2\xa0\xc2\xb0C. Povr\xc5\xa1je je staro le kakih 60 milijonov let, iz \xc4\x8desar se lahko sklepa na stalno prekrivanje z novimi masami vulkanskih snovi. Na luni Io se je februarja 2001 zgodil najve\xc4\x8dji znani izbruh v Oson\xc4\x8dju._NEWLINE_Leta 1989, ko je mimo Neptunove ledene lune Triton potovala sonda Voyager 2, so bili opa\xc5\xbeeni ledeni ognjeniki ali kriovulkani. Te je opazila tudi sonda Cassini-Huygens leta 2005, in sicer v obliki zmrznjenih bruhajo\xc4\x8dih kosov na Saturnovem satelitu Enkeladu. Podobno naj bi na luni istega planeta Titan iz kriovulkana bruhal metan, kar bi pojasnilo velike vsebnosti tega v njegovem ozra\xc4\x8dju. Kriovulkanizem je po nekaterih domnevah prisoten tudi na telesu v Kuiperjevem pasu Kvaoarju.'