b'\n_START_ARTICLE_\nMari\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMari je bil poseljen \xc5\xbee v 5. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. Njegovi prebivalci so bili semitskega porekla. Ob pri\xc4\x8detku 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. je postal pomembno mesto, ki je obogatelo z obdelovanjem namakanih polj in lege ob transportni poti, po kateri so ju\xc5\xbenomezopotamski Sumerci iz severne Sirije uva\xc5\xbeali predvsem les in kamen za potrebe gradnje. Prvo zlato obdobje se je kon\xc4\x8dalo okoli leta 2350 pr. n. \xc5\xa1t. pri \xc4\x8demer si zgodovinarji niso povsem enotni, ali je mesto uni\xc4\x8dil akadski vladar Sargon Akadski ali tekmeci iz severnosirskega mesta Ebla, ve\xc4\x8dnega trgovskega rivala._NEWLINE_Vse do okoli leta 1900 pr. n. \xc5\xa1t. je bila Mari zgolj nepomembna vas (v tem \xc4\x8dasu naj bi ga na poti iz Ura v Haran domnevno pre\xc4\x8dkal Abraham), dokler se ni s prihodom Amoritov pri\xc4\x8delo drugo zlato obdobje pod vladavino dinastije Lim. Temelj blagostanja so predstavljali poljedelstvo ob prenovljenem namakalnem sistemu, ki je slu\xc5\xbeil tudi namenom transportnih kanalov, prihodki od trgovskih poti med ju\xc5\xbeno Mezopotamijo, Anatolijo, severno in zahodno Sirijo ter lastna trgovina: uvoz kositra iz severozahodnega Irana, bakra iz Cipra (oboje je surovina za bron) ter trgovina z lesom, vinom, oljem in poldragimi kamni. V tem \xc4\x8dasu je nastala ogromna pala\xc4\x8da z ve\xc4\x8d kot 300 prostori (ogledat sta si jo pri\xc5\xa1la tudi kralja Alepa in Ugarita), verjetno najve\xc4\x8dja v tistem \xc4\x8dasu, ter obse\xc5\xbeen dr\xc5\xbeavni arhiv s 25.000 glineninimi klinopisnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, ki so zelo pripomogle k razumevanju regionalne zgodovine. _NEWLINE_Drugo zlato obdobje se je kon\xc4\x8dalo okoli leta 1758 pr. n. \xc5\xa1t. ko je babilonski vladar Hamurabi premagal Zimri-Lima in razdejal mesto, ki je tako postalo opu\xc5\xa1\xc4\x8deno z izjemo nekaj kratkih in nepovezanih obdobij poselitve.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nMarijci so bili znani po dovr\xc5\xa1enih pri\xc4\x8deskah in obla\xc4\x8dilih, pripadali naj bi mezopotamski kulturi. \xc4\x8castili so ve\xc4\x8d sumerskih bogov in boginj. Daganu je kot bogu viharjev bil posve\xc4\x8den celoten tempelj, pomembna sta bila \xc5\xa1e boginja plodnosti I\xc5\xa1tar in bog Sonca \xc5\xa0ama\xc5\xa1, ki je \xc2\xbbvse vedel in vse videl\xc2\xab\xc2\xa0ter bil upodobljen na mnogih pe\xc4\x8datih, kako stoji med dvojimi vrati. Ravno marijski trgovci naj bi bili najzaslu\xc5\xbenej\xc5\xa1i za predstavitev sumerskih bo\xc5\xbeanstev Ebli in Ugaritu ter vklju\xc4\x8ditvi teh bogov v tamkaj\xc5\xa1nji mitologiji.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nDo odkritja starodavnega Marija je pri\xc5\xa1lo leta 1933, torej v \xc4\x8dasu francoskega mandata nad dana\xc5\xa1njo Sirijo. Ko so pripadniki krajevnega beduinskega plemena iskali primeren kamen za nagrobnik plemenskega poglavarja in so med kopanjem na\xc5\xa1li kip brez glave. Iz Francije so nemudoma prispeli arheologi iz Louvra in 14. decembra pri\xc4\x8deli s sistemati\xc4\x8dnimi izkopavanji. \xc5\xbde naslednji mesec so odkrili tempelj boginje I\xc5\xa1tar. Sledila je najdba 25.000 arhivskih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic v akadijskem klinopisu in postalo je jasno, da najdi\xc5\xa1\xc4\x8de predstavlja najzahodnej\xc5\xa1o to\xc4\x8dko sumerske kulture. Z izjemo obdobja med 1939 in 1951 se izkopavanja nadaljujejo vse do danes in arheologi verjamejo, da niso izkopali niti \xc5\xa1e polovice celotnega obmo\xc4\x8dja mesta. Ni jim uspelo niti \xc5\xa1e ugotoviti \xc5\xa1tevila arheolo\xc5\xa1kih plasti._NEWLINE_Poleg znamenitega arhiva plo\xc5\xa1\xc4\x8d so arheologi odkrili \xc5\xa1e kipe iz mavca in brona in lapis lazulija, 20 cm visok kipec pevca Ur- Nanse in druge. V knji\xc5\xbenici oziroma arhivu so bili kraljevi odloki, blagajni\xc5\xa1ki zapisi, navodila za gradnjo kanalov, jezov, zapornic in drugih objektov za namakanje, poslovna besedila in diplomatska korespondenca. V besedilih so imena kot Peleg, Serug, Nahor, Tarach in Haran, ki naj bi bili sorodniki Abrahama in imena severnih mezopotamskih mest znanih iz Biblije (1. Mojzesova knjiga 11,17-32 LUT )._NEWLINE_Pomembne so bile tudi arheolo\xc5\xa1ke najdbe iz templja boginje I\xc5\xa1tar. Velik pomen ima tudi prerokba v zvezi z jetri (gr\xc5\xa1ko hepatoscopy - je bila eden od glavnih in najpogostej\xc5\xa1ih praks \xc5\xbertvovanja v starodavnih prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dih) _NEWLINE_Mari dolguje svojo blaginjo predvsem legi na prometnih poteh med Perzijskim zalivom in Sredozemljem. Kositer, baker in smole, les, olj\xc4\x8dno olje in vino je bilo \xc5\xbeeleno blago.\n_START_SECTION_\nMari danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes najopaznej\xc5\xa1i v Mariju so ostanki iz blatnih zidakov sezidane Zimri-Limove pala\xc4\x8de, ki se razprostirajo na povr\xc5\xa1ini 2,5 ha in \xc4\x8digar stene so pred vremenom za\xc5\xa1\xc4\x8ditene s streho. _NEWLINE_Zahodno od pala\xc4\x8de so ostanki I\xc5\xa1tarinega templja, zgrajenega okoli leta 2500 pr. n. \xc5\xa1t. Vzhodno od pala\xc4\x8de so vidni ostanki zigurata (enega prvih v Mezopotamiji) - templja v obliki stopni\xc4\x8daste piramide in okoli njega \xc5\xa1e ostanki templjev Dagana, \xc5\xa0ama\xc5\xa1a, Nini-Zaza ter ostanki \xc5\xa1e starej\xc5\xa1e pala\xc4\x8de iz \xc4\x8dasa prvega zlatega obdobja, \xc4\x8dez del katere so kasneje zgradili Zimri-Limovo pala\xc4\x8do._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne izkopane kipe in glinene plo\xc5\xa1\xc4\x8dice danes hranijo muzeji v Damasku, Alepu in muzej Louvre.'