b'\n_START_ARTICLE_\nSuda\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nO Sudi je znanega zelo malo, poleg tega, da je \xc5\xbeivel v drugi polovici 10. stoletja, saj je smrt cesarja Ivana I. Cimiska omenjena v njegovem delu, in pred 12. stoletjem, saj ga pogosto citira Evstatij iz Soluna, ki je \xc5\xbeivel od leta 1115 do leta 1195 ali 1196. Najverjetneje je \xc5\xbeivel v Konstantinoplu (dana\xc5\xa1nji Istanbul). Novej\xc5\xa1e teorije ka\xc5\xbeejo, da to ni ime avtorja, temve\xc4\x8d gre za napako Evstatija iz Soluna, ki je naslov dela zame\xc5\xa1al z imenom avtorja. Beseda izhaja iz latinske besede, ki pomeni utrdbo in je bila uporabljena za opisovanje namena dela in varovanja znanja. Njegovo delo je imelo vpliv na kasnej\xc5\xa1e filozofe.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSuda je delo, ki bi ga danes uvrstili med gramati\xc4\x8dne slovarje in enciklopedijo. Gre za bizantinsko gr\xc5\xa1ki zgodovinski leksikon anti\xc4\x8dnega sredozemskega sveta iz 10.stoletja, ki zajema celotno gr\xc5\xa1ko in rimsko antiko in vklju\xc4\x8duje tudi biblijske in kr\xc5\xa1\xc4\x8danske motive. Razlaga filologijo, izvor, etimologijo in pomen besed v literaturi njegovega obdobja. Je bogat vir starodavne in bizantinske zgodovine in \xc5\xbeivljenja, \xc4\x8deprav ni vsak del slovarja enake kakovosti. Vsebuje 30.000 vnosov, od katerih mnogi vsebujejo podatke iz virov, ki bi bili sicer popolnoma izgubljeni, med njimi so razne podrobnosti in izpiski pisateljev, tako starej\xc5\xa1ih klasikov (Homer, Tukidid, Sofoklej, itd.), kot kasnej\xc5\xa1ih pisateljev (Polibij, Jo\xc5\xbeef Flavij, anonimni avtor Velikono\xc4\x8dne kronike, Jurija Sinkela, Jurija Amartola, itd.) Nanj se sklicuje dolga vrsta kasnej\xc5\xa1ih piscev, najpogosteje Evstatij iz Soluna. To\xc4\x8dke, na katere se sklicuje Mihael Psel, se \xc5\xa1tejejo za poznej\xc5\xa1e dopolnitve. Njegov slovar predstavlja dobro referen\xc4\x8dno delo za osebe, ki so imele vlogo v politi\xc4\x8dni, cerkveni in literarni zgodovini.\n_START_SECTION_\nOrganizacija dela\n_START_PARAGRAPH_\nSlovar ni razvr\xc5\xa1\xc4\x8den po abecednem vrstnem redu, temve\xc4\x8d po sistemu, ki se imenuje\xc2\xa0\xc2\xbb korespondenca \xc2\xab\xc2\xa0(prej pogost v mnogih jezikih), kar pomeni, da \xc4\x8drke sledijo vokalnemu zaporedju glede na zvok (seveda z izgovorjavo iz takratnih \xc4\x8dasov, ki je enaka kot moderni gr\xc5\xa1ki jezik ), sledijo si tako: \xce\xb1, \xce\xb2, \xce\xb3, \xce\xb4, \xce\xb1\xce\xb9, \xce\xb5, \xce\xb6, \xce\xb5\xce\xb9, \xce\xb7, \xce\xb9, \xce\xb8, \xce\xba, \xce\xbb, \xce\xbc, \xce\xbd, \xce\xbe, \xce\xbf, \xcf\x89, \xcf\x80, \xcf\x81, \xcf\x83, \xcf\x84, \xce\xbf\xce\xb9, \xcf\x85, \xcf\x86, \xcf\x87, \xcf\x88.  Sistem je v nekaterih sodobnih razli\xc4\x8dicah projekta razvr\xc5\xa1\xc4\x8den po abecedi. Suda vsebuje veliko gradiva o cerkveni zgodovini med njegovimi biografskimi \xc4\x8dlanki, vendar je zelo malo tak\xc5\xa1nih, ki niso znani iz drugih virov. Slovar lahko \xc5\xa1e vedno izpolnjuje svoj prvotni namen kot ustrezno referen\xc4\x8dno delo. Slovar je bil od konca 14. stoletja ve\xc4\x8dkrat urejen in objavljen, zadnja ga je s kriti\xc4\x8dnimi komentarji opremila danska filologinja Ada Adler (Leipzig, 1928-1938), v Gr\xc4\x8diji pa je ureditev pred nekaj leti uredil gr\xc5\xa1ki filolog Vassilios Katsaros. Sodobni prevod, Suda On Line, ki se je za\xc4\x8del v letu 1998, je bil zaklju\xc4\x8den 21. julija 2014. Gre za prosto dostopno podatkovno bazo z iskalnikom klju\xc4\x8dnih besed.'