b'\n_START_ARTICLE_\nDvorec Volav\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec Volav\xc4\x8de je sredi 17. stol. iz pre\xc5\xbee\xc5\xa1ke pristave sezidal Janez Franc pl. Sigersdorf. Leta 1684 je bil lastnik Franc Ludvik pl. Buset, ki ga je nasledil sin, ki ga omenja tudi Valvasor. Njega je nasledila njegova h\xc4\x8di Marija Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Izabela, poro\xc4\x8dena z Janezom Andrejem pl. Semeni\xc4\x8dem. Od njega je dvor leta 1702 odkupil Ferdinand Feliks pl. Juri\xc4\x8d in ga \xc5\xbee naslednjega leta prodal Janezu Lovrencu pl. Wernegkhu. Slednji je umrl leta 1709 in njegova vdova Regina Konstancija, rojena Valvasor, je z vnovi\xc4\x8dno poroko leta 1711 dvor prinesla Volfu \xc5\xbdiga pl. Diennersbergu, ki je umrl leta 1752. Ponovno vdova Regina Konstancija je dvor z gospostvom leta 1753 prodala Maksimilijanu Rudolfu grofu Paradeiserju. Po njegovi smrti leta 1781 je dvor in gospostvo kupil Avgu\xc5\xa1tin baron Zois. \xc5\xa0e istega leta pa sta ga od njega odkupili Marija Jo\xc5\xbeefa in Marija Terezija grofici Paradeiser, h\xc4\x8deri grofa Maksa Rudolfa Kajetana. Mariji Jo\xc5\xbeefi poro\xc4\x8deni Svetlin je leta 1791 pripadla tudi sestrina polovica, ko je ta tega leta umrla. Marija Jo\xc5\xbeefa Svetlin je dvor in gospostvo leta 1800 prodala Jo\xc5\xbeefu Jelov\xc5\xa1ku pl. Fichtenauu. Posest je nato leta 1846 podedoval njegov sin Toussaint in leta 1876 na istoimenega vnuka. Po smrti tega leta 1891 je posestvo pre\xc5\xa1lo na njegovo vdovo Antonijo, ki ga je leta 1900 prodala Karlu II. Rude\xc5\xbeu. Leta 1912 je posestvo pre\xc5\xa1lo na mater Julijo Rude\xc5\xbe z Gracarjevega turna, ki ga je naslednje leto prodala Ivanu Kuraltu iz Semi\xc4\x8da. Med drugo vojno je bil delno po\xc5\xbegan in izropan.'