b'\n_START_ARTICLE_\nAnti\xc4\x8dna \xc5\xa0parta\n_START_SECTION_\nIme in legenda\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1i potrjen izraz se nana\xc5\xa1a na Lakedajmon v mikenski gr\xc5\xa1\xc4\x8dini ra-ke-da-mi-ni-jo, Lakedajmonian, napisan v linearni zlogovni pisavi B, v gr\xc5\xa1ki abecedi \xce\x9b\xce\xb1\xce\xba\xce\xb5\xce\xb4\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbc\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82, Lakedaimonios (latinsko: Lacedaemonius).  Beseda Lakedaimon (\xce\x9b\xce\xb1\xce\xba\xce\xb5\xce\xb4\xce\xb1\xce\xaf\xce\xbc\xcf\x89\xce\xbd) je bila v\xc4\x8dasih uporabljena kot pridevnik in je pogosto uporabljena v delih Homerja in atenskih zgodovinarjev Herodota in Tukidida._NEWLINE_Starogr\xc5\xa1ki potopisec Pavzanijas je dal bogate informacije o gr\xc5\xa1ki mitologiji in imenih, povezanih z anti\xc4\x8dno \xc5\xa0parto. Po \xc5\xa1partanski tradiciji je bil prvi kralj \xc5\xa0parte (ki se tedaj ni tako imenovala) Leleg. Po njem so se prebivalci imenovali Lelegi. Leleg je imel dva sinova Miliasa in Polikaona. Drugi sin, Polikaon, se je poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derjo argejskega kralja Triopsa, z lepo Meseno. Ko je ugotovila, da kot drugi mo\xc5\xbe po vrsti ne more naslediti prestola, mu je svetovala, da zapustita dr\xc5\xbeavo. Ko sta pri\xc5\xa1la \xc4\x8dez goro na zahodu, sta naletela na plodno ravnino. Tam sta zgradila mesto Mesena. Polikaon je postal kralj tega mesta. _NEWLINE_V \xc5\xa0parti je Malias nasledil Lelega, njega pa Evrot. Evrot je bil moder kralj, ki je izvedel velik podvig. V dolini \xc5\xa0parte je reka stalno poplavljala in ustvarila jezero. Evrot je zgradil kanal in tako prepre\xc4\x8dil nastajanje jezera. Reka je dobila ime po mitolo\xc5\xa1kem kralju Evrotas. Ni imel mo\xc5\xa1kih potomcev, samo h\xc4\x8der z imenom \xc5\xa0parta. Za naslednika je dolo\xc4\x8dil njenega zaro\xc4\x8denca Lakedajmona, ki je dal ime dr\xc5\xbeavi, glavno mesto pa je imenoval po svoji \xc5\xbeeni \xc5\xa0parta. Gorovje, ki je delilo dr\xc5\xbeavo od Mesenije, je imenoval po mami, nimfi Tajgeti. Njegov sin Amikl je po mitu osnoval mesto v bli\xc5\xbeini \xc5\xa0parte in mu dal ime Amikle._NEWLINE_Potomci teh mitolo\xc5\xa1kih likov so tudi junaki trojanskega ciklusa: trojanska Helena, Klitajmnestra, Dioskura in Penelopa.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajverodostojnej\xc5\xa1i arheolo\xc5\xa1ki podatki o prazgodovinski \xc5\xa0parti so odkritja iz sredine 6. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. V lakonski regiji so jih na\xc5\xa1li na hribu Kufovun, v jami Alepotrip na vzhodni obali Mesenijskega zaliva ter tudi v mestu Apidija na zahodnem delu gorske verige Parnon. V bli\xc5\xbeini jame  je bil najden srebrn nakit, ki ka\xc5\xbee precej\xc5\xa1nje bogastvo. \xc4\x8ceprav so arheolo\xc5\xa1ki dokazi o Lakoniji iz kamene in bronaste dobe (srebrn nakit, veliko  keramike), ni ni\xc4\x8d znano o pravi naravi prazgodovinske \xc5\xa0parte in Lakonije.\n_START_SECTION_\nTemna doba\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina anti\xc4\x8dne \xc5\xa0parte je neposredno povezana z dorskim vpadom na Peloponez v 12. in 11. st. pr. n. \xc5\xa1t. (po arheolo\xc5\xa1kih podatkih je bila dorska selitev pozneje). Ni verodostojnih podatkov o njeni zgodnji zgodovini. Splo\xc5\xa1no je znano, da je gr\xc5\xa1ko pleme Dorcev pri\xc5\xa1lo iz Doride v osrednji Gr\xc4\x8diji in se naselilo v dolini reke Evrotas. Izokrat pi\xc5\xa1e, da skupno \xc5\xa1tevilo Dorcev, ki so pri\xc5\xa1li v lakonsko dolino, ni presegalo 2000 ljudi. Na prostoru nekdanjega mikenskega naselja so Dorci ustanovili dr\xc5\xbeavo in zasu\xc5\xbenjili lokalno prebivalstvo. V Lakoniji so bili razdeljeni na tri plemena: Pamfili, Hili in Dimanci. Ta tri plemena so zavzela pet vasi, ki so se zdru\xc5\xbeile v mesto \xc5\xa0parta.  Zna\xc4\x8dilnosti \xc5\xa0parte v temnem obdobju anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije niso znane, ni zanesljivih podatkov o tem zgodovinskem obdobju. Po Herodotu in Tukididu je \xc5\xa0parta v tem obdobju pre\xc5\xbeivljala \xc4\x8das anarhije.[28] Ob koncu temnega obdobja in v za\xc4\x8detku arhajske dobe v  8. st. pr. n. \xc5\xa1t. so bile najverjetneje izpeljane Likurgove reforme, ki so omogo\xc4\x8dile \xc5\xa0parti, da je postala mogo\xc4\x8dna voja\xc5\xa1ka sila.\n_START_SECTION_\nArhai\xc4\x8dna \xc5\xa0parta\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu 8. st. pr. n. \xc5\xa1t. je \xc5\xa0parta nadaljevala osvajanja. Leta 724 pr. n. \xc5\xa1t. je  po dolgotrajni vojni osvojila sosednjo Mesenijo in zasu\xc5\xbenjila prebivalstvo. Leta 685 pr. n. \xc5\xa1t. so se Mesenci uprli in premagali \xc5\xa1partansko vojsko. \xc5\xa0partanci so jih ponovno zasu\xc5\xbenjili leta 668 pr. n. \xc5\xa1t. V 7. st. pr. n. \xc5\xa1t. je bil najve\xc4\x8dji nasprotnik \xc5\xa0parte na Peloponezu mesto Argos pod oblastjo tirana Fidona. Argosu je uspelo premagati \xc5\xa0parto v bitki pri Heseji 669 pr. n. \xc5\xa1t. To je zadnji ve\xc4\x8dji poraz \xc5\xa1partanske vojske v naslednjih 300 letih. V 6. st. pr. n. \xc5\xa1t. je \xc5\xa0parta posku\xc5\xa1ala osvojiti mesto Tegej blizu svojih severnih meja. Po nekaj neuspehih je bilo sklenjeno dolgotrajno zavezni\xc5\xa1tvo. Priklju\xc4\x8dila so se mesta Mantineja, Orhomen, Elida in Flius. Tako je \xc5\xa0parta postavila zvezo, ki ji je pomagala pove\xc4\x8dati vpliv v Gr\xc4\x8diji, znana v zgodovini kot Pelopone\xc5\xa1ka zveza, imenovani tudi Lakedajmon\xc4\x8dani in njihovi zavezniki. Okoli 545 pr. n. \xc5\xa1t. je \xc5\xa0parti uspelo kon\xc4\x8dno premagati Argos in osvojiti plodno Kinursko ravnino. Meje \xc5\xa1partanske dr\xc5\xbeave so ostale nespremenjene vse do 371 pr. n. \xc5\xa1t. Leta 510 pr. n. \xc5\xa1t. je \xc5\xa1partanska vojska prvi\xc4\x8d prekora\xc4\x8dila Korintsko o\xc5\xbeino in posredovala v Atiki. Hoteli so zru\xc5\xa1iti atensko tiranijo in nato so podprli Ishagoro, ki je \xc5\xbeelel postati tiran. \xc5\xa0partanski kralj Kleomen I. se je zna\xc5\xa1el obkoljen na atenski akropoli in se je moral predati. Leta 506. pr. n. \xc5\xa1t. sta se spopadla kralja Kleomen I. in Demarat, ki sta v Elevzini, predmestju Aten, izdala nasprotujo\xc4\x8da si navodila svojim vojakom. Ta dogodek je povzro\xc4\x8dil prekinitev vojne in sprejetje zakona, da lahko samo en kralj vodi \xc5\xa1partansko vojsko v vojni. Leta 499 pr. n. \xc5\xa1t. so Jonci prosili za pomo\xc4\x8d \xc5\xa0parto v uporu proti Perziji, a jih je kralj Kleomen I. zavrnil. Po petih letih, 494. pr. n. \xc5\xa1t., je ponovno izbruhnila vojna med Argosom in \xc5\xa0parto. \xc5\xa0partanci so zmagali, pobili okoli 6000 argejskih vojakov. Ob koncu 6. in za\xc4\x8detku 5. st. pr. n. \xc5\xa1t. so imeli vpliv na ozemlju 20.000 km\xc2\xb2, na katerem je \xc5\xbeivelo med 800.000 in 900.000 ljudi. \xc5\xa0parta je bila med najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi polisi v Gr\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dna \xc5\xa0parta\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi mesenijski vojni se je \xc5\xa0parta uveljavila kot lokalna oblast na Peloponezu in v preostalem delu Gr\xc4\x8dije. V naslednjih stoletjih je bil ugled \xc5\xa0parte kot voja\xc5\xa1ke sile brez konkurence.  Leta 480 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bila majhna vojska \xc5\xa0partancev pod vodstvom Tespijana in tebanskega kralja Leonidasa (pribli\xc5\xbeno 300 \xc5\xa0partancev, 700 Tespijancev in 400 Tebancev) legendarni zadnji branik v bitki pri Termopilah proti mogo\xc4\x8dni perzijski vojski. Povzro\xc4\x8dili so jim veliko smrtnih \xc5\xbertev, preden so jih  kon\xc4\x8dno premagali.  Dobro oro\xc5\xbeje, strategija in bronasti oklepi gr\xc5\xa1kih hoplitov in njihova falanga so se spet izkazali eno leto pozneje, ko je  \xc5\xa0parta vodila gr\xc5\xa1ko zavezni\xc5\xa1ko vojsko proti Perzijcem v bitki pri Platajah._NEWLINE__NEWLINE_Odlo\xc4\x8dilna gr\xc5\xa1ka zmaga pri Platajah je kon\xc4\x8dala gr\xc5\xa1ko-perzijske vojne skupaj s perzijsko \xc5\xbeeljo po \xc5\xa1iritvi v Evropo. \xc4\x8ceprav je bila ta vojna zmaga vsegr\xc5\xa1ke vojske, je \xc5\xa0parta, ki je poleg tega, da je bila vodilna sila pri Termopilah in Platajah, dejansko vodila celotno gr\xc5\xa1ko vojsko. _NEWLINE_V poznej\xc5\xa1ih anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih je imela \xc5\xa0parta skupaj z Atenami, Tebami glavno besedo pri medsebojnih spopadih s Perzijo. Posledica pelopone\xc5\xa1ke vojne je bila, da je \xc5\xa0parta, ki je bila tradicionalno kopenska kultura, postala pomorska sila. Na vrhuncu svoje mo\xc4\x8di je \xc5\xa0parta umirila ve\xc4\x8d klju\xc4\x8dnih gr\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav in ji je celo uspelo premagati elitno atensko mornarico. Do konca 5. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bila dr\xc5\xbeava, ki je porazila atensko cesarstvo in napadla perzijske province v Anatoliji. To obdobje ozna\xc4\x8duje \xc5\xa1partansko hegemonijo._NEWLINE_Med korintskimi vojnami se je \xc5\xa0parta spoprijemala s koalicijo vodilnih gr\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav: Tebe, Atene, Korint in Argos. Zavezni\xc5\xa1tvo je sprva podpirala Perzija, katere ozemlja v Anatoliji so bila zasedena s \xc5\xa0partanci in se je bala nadaljnje \xc5\xa1partanske \xc5\xa1iritve v Azijo.  \xc5\xa0parta je dosegla vrsto zmag, vendar je mnoge njene ladje v bitki pri Knidu uni\xc4\x8dila flota gr\xc5\xa1ko-feni\xc4\x8danskih pla\xc4\x8dancev. Bitka je mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala pomorsko mo\xc4\x8d \xc5\xa0parte, vendar se ni kon\xc4\x8dala po njenih \xc5\xbeeljah v Perziji, dokler atenski general Konon ni opusto\xc5\xa1il \xc5\xa1partanske obale in izzval star \xc5\xa1partanski strah pred uporom helotov. _NEWLINE_Po ve\xc4\x8d letih bojev je bil leta 387 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem podpisan Antalkidasov mir, po katerem so vsa jonska gr\xc5\xa1ka mesta vrnili pod perzijski nadzor in azijska meja Perzije naj bi bila re\xc5\xa1ena \xc5\xa1partanske gro\xc5\xbenje. U\xc4\x8dinki vojne so ponovno potrdili sposobnost Perzije, da uspe\xc5\xa1no posega v gr\xc5\xa1ko politiko in uveljavlja oslabljeni hegemonski polo\xc5\xbeaj \xc5\xa0parte v gr\xc5\xa1kem politi\xc4\x8dnem sistemu.  Za\xc4\x8dela se je dolga pot upadanja \xc5\xa0parte po hudem voja\xc5\xa1kem porazu proti Epaminondasu v Tebah v bitki pri Levktri. To je bilo prvi\xc4\x8d, da je \xc5\xa1partanska vojska izgubila bitko za ozemlje._NEWLINE_Kot je bilo mogo\xc4\x8de \xc5\xa1partansko dr\xc5\xbeavljanstvo podedovati po krvi, se je \xc5\xa0parta zdaj vse bolj spoprijemala s heloti, ki so preglasovali prvotne dr\xc5\xbeavljane. Skrb vzbujajo\xc4\x8de upadanje \xc5\xa1partanskih dr\xc5\xbeavljanov je komentiral Aristotel.\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dna in rimska \xc5\xa0parta\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0parta si ni nikoli povsem opomogla zaradi izgub pri Levktri leta 371 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in poznej\xc5\xa1ih helotskih uporov, \xc4\x8deprav je lahko nadaljevala kot regionalna sila \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot dve stoletji. Niti Filip II. Makedonski niti njegov sin Aleksander Veliki nista posku\xc5\xa1ala osvojiti \xc5\xa0parte._NEWLINE_Tudi med upadanjem \xc5\xa0parta ni nikoli pozabila svoje trditve, da je "zagovornica helenizma" in njenega lakonizma. Po anekdoti so se \xc5\xa0partanci odzvali z enotnim, jedrnatim odgovorom: "a\xe1\xbc\xb4\xce\xba\xce\xb1 \xe2\x80\x93 \xc4\x8de", ko je Filip II. poslal sporo\xc4\x8dilo \xc5\xa0parti: "\xc4\x8ce vstopim v Lakonijo, bom zru\xc5\xa1il \xc5\xa0parto." _NEWLINE_Ko je Filip ustvaril Gr\xc5\xa1ko ligo pod pretvezo poenotenja Gr\xc4\x8dije proti Perziji, so se \xc5\xa0partanci odlo\xc4\x8dili, da se ne pridru\xc5\xbeijo, saj niso imeli nobenega interesa za pridru\xc5\xbeitev vsegr\xc5\xa1kemu pohodu, razen \xc4\x8de bi bilo pod \xc5\xa1partanskim vodstvom. Tako je ob osvojitvi Perzije Aleksander Veliki poslal Atenam 300 oblek s perzijskimi oklepi s pripisom: Aleksander, sin Filipa in vseh Grkov, razen \xc5\xa0partancev, dajem darilo, sprejeto od tujcev, ki \xc5\xbeivijo v Aziji._NEWLINE_Med pohodi Aleksandra na vzhod je \xc5\xa1partanski kralj Agis III. leta 333 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem poslal sile na Kreto, ker je nameraval osvojiti otok. Agis je pozneje prevzel poveljstvo zavezni\xc5\xa1kih gr\xc5\xa1kih sil proti Makedoniji, do\xc5\xbeivel prve uspehe, \xc5\xa1e preden je za\xc4\x8del oblegati Megalopolis 331 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Velika makedonska vojska pod generalom Antipaterjem je vkorakala na polo\xc5\xbeaje in premagala \xc5\xa1partanske sile v ostrem spopadu.  Ve\xc4\x8d kot 5300 \xc5\xa0partancev in njihovih zaveznikov ter 3500 vojakov Antipaterja je bilo ubitih.  Agis, ki je bil ranjen, je ukazal svojim mo\xc5\xbeem, naj ga pustijo in se spoprimejo z napredujo\xc4\x8do makedonsko vojsko, da bi pridobili \xc4\x8das za umik. Umrl jim je na rokah.  Aleksander je bil usmiljen in je prisilil \xc5\xa0partance, da se pridru\xc5\xbeijo Korintski ligi, ki so jo pred tem zavrnili. _NEWLINE_Med punskimi vojnami je bila \xc5\xa0parta zaveznica Rimske republike. \xc5\xa0partanska politi\xc4\x8dna neodvisnost se je obdr\xc5\xbeala do takrat, ko jo je koalicija drugih gr\xc5\xa1kih mestnih dr\xc5\xbeavic in Rima prisilila, da se je pridru\xc5\xbeila Ahajski zvezi po porazu v odlo\xc4\x8dilni lakonijski vojni in po strmoglavljenju njihovega zadnjega kralja Nabisa. Leta 146 pr. n. \xc5\xa1t. je Gr\xc4\x8dijo osvojil rimski general Mumij. Po rimskih osvajanjih so \xc5\xa0partanci nadaljevali svoj na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in mesto je postalo turisti\xc4\x8dno zanimivo za rimsko elito, ki je prihajala v spo\xc5\xa1tovanju ob\xc4\x8dudovat eksoti\xc4\x8dne \xc5\xa1partanske obi\xc4\x8daje, zlasti Diamastigosis v templju Artemide Ortije v Limnah zunaj \xc5\xa0parte. Amfiteater je iz 3. stoletja n. \xc5\xa1t. Uporabljali so ga za opazovanje obrednega bi\xc4\x8danja \xc5\xa1partanskih mladeni\xc4\x8dev.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ka in sodobna \xc5\xa0parta\n_START_PARAGRAPH_\nPo bizantinskih virih so v nekaterih delih lakonijske regije ostali pogani do 10. stoletja. Dorsko govore\xc4\x8de prebivalstvo danes \xc5\xbeivi v Tsakoniji. V srednjem veku se je politi\xc4\x8dno in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Lakonije preusmerilo na bli\xc5\xbenje naselje Mistra, \xc5\xa0parta pa je izgubila celo lokalni pomen. Sodobna \xc5\xa0parta je bila ponovno ustanovljena leta 1834 z odlokom kralja Ota Gr\xc5\xa1kega.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0partanska dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0parta je bila voja\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava. \xc5\xbde ob rojstvu so pustili \xc5\xbeiveti le krepkim otrokom (\xc5\xa1ibke so vrgli v prepad). De\xc4\x8dke od 8 do 20 let so urili v posebnih zavodih. Dobivali so le pi\xc4\x8dlo hrano, hodili bosi in goli, saj so imeli samo ogrinjalo, ki so ga nosili poleti in pozimi namesto obleke, pono\xc4\x8di pa so ga uporabljali za odejo. Pogosto so jih tudi tepli, a so morali vse to prena\xc5\xa1ati mol\xc4\x8de. \xc5\xa0partanski vojaki so se bojevali tesno skupaj in s \xc5\xa1\xc4\x8ditom branili svojega soseda. Ker so \xc5\xbeiveli ves \xc4\x8das skupaj, so bili pogosto veliki prijatelji in v\xc4\x8dasih tudi ljubimci, zato so zvesto branili drug drugega. Imeli so dolge lase, ki so bili znak poguma.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0parta se je razlikovala od drugih gr\xc5\xa1kih polisov ravno po tem, da je obdr\xc5\xbeala kralje po arhai\xc4\x8dni dobi vse do 3. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ko so polis vklju\xc4\x8dili v Ahajsko zvezo. Celo ve\xc4\x8d, medtem ko so drugi polisi v stari dobi imeli po enega kralja, je \xc5\xa0parta imela ves \xc4\x8das dva. Po tradiciji je bil en kralj iz rodbine Agaidov, drugi pa iz rodbine Evripontidov. Svoj izvor sta navajali po enem od dvoj\xc4\x8dkov, po Evristeju ali Proklesu, ki sta bila Heraklejeva potomca. Dve generaciji po trojanski vojni sta namre\xc4\x8d zavzela \xc5\xa0parto. Zgodba se ujema s propadom mikenske kulture in prihodom Dorcev na Peloponez. V \xc5\xa0parti so sestavljali spisek kraljev od vsega za\xc4\x8detka, \xc4\x8deprav danes za obdobje pred 6. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t. nimamo zanesljivih dokazov o kraljih. Dva kralja so v \xc5\xa0parti uvedli zato, ker je bila ob koncu arhai\xc4\x8dne dobe zaradi \xc5\xa1irjenja v Mesenijo stalno v vojni. \xc4\x8ce je en kralj padel, je drugi \xc5\xa1e vedno lahko vladal in prepre\xc4\x8dil slabljenje dr\xc5\xbeave. Tako je namre\xc4\x8d svetovalo Delfsko prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, ko ni bilo jasno, kateri od dvoj\xc4\x8dkov naj bi zavladal mestu. Znano je tudi, da sta si bili obe kraljevi rodbini stalno v laseh, kar pa \xc5\xa0partancev ni obremenjevalo._NEWLINE_Kralja sama pa nista imela veliko pristojnosti. Stalno ju je nadzorovalo pet eforijev (\xe1\xbc\x94\xcf\x95\xce\xbf\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82), ki so bili izvoljeni vsako leto. Ocenjevali so njuno vladanje in od njiju zahtevali pokornost. Dr\xc5\xbeavljani, starej\xc5\xa1i od 30 let, so bili lahko izvoljeni le enkrat v \xc5\xbeivljenju. Eforiji so bili vrhovni sodniki, preganjali so neza\xc5\xbeelene tujce, imeli so pravico do kaznovanja in nadzorovanja kraljev, napovedovali so vojne in sklepali mir. Da so lahko nekaznovano pobijali helote, so jim vsako leto napovedali vojno. Od 5. stol. pr. n. \xc5\xa1t. so bili najpomembnej\xc5\xa1a politi\xc4\x8dna sila v dr\xc5\xbeavi. Vsakih osem let so celo vpra\xc5\xa1ali prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, ali kralja \xc5\xa1e u\xc5\xbeivata naklonjenost bogov. V resnici sta kralja morala voditi samo \xc5\xa1e verske zadeve in voja\xc5\xa1ke pohode. Prva sta morala na pohod in se zadnja vrniti. S seboj sta lahko vzela \xc5\xbeivino, kolikor sta je hotela. Pri \xc5\xbertvovanju sta prejela dvojno koli\xc4\x8dino mesa in ko\xc5\xbeo zaklane \xc5\xbeivali. Vsako polno luno in sedem dni za tem sta na dr\xc5\xbeavne stro\xc5\xa1ke v Apolonovem templju prejela \xc5\xbertveno \xc5\xbeival, je\xc4\x8dmenovo ka\xc5\xa1o in vino. Na raznih prireditvah sta imela vedno \xc4\x8dastno mesto. Ve\xc4\x8d privilegijev kralja nista imela, pravzaprav sta morala biti some\xc5\xa1\xc4\x8danom zgled poguma, skromnosti in kreposti._NEWLINE_\xc4\x8ce je pri Homerju najbolj znan \xc5\xa1partanski kralj Leonidas, ki se je s 300 \xc5\xa0partanci \xc5\xbertvoval za domovino, je tretji veliki gr\xc5\xa1ki zgodovinar Ksenofont imel najbolj v \xc4\x8dislih kralja Agezilaja. Njegove dose\xc5\xbeke opisuje v gr\xc5\xa1ki zgodovini, njemu na \xc4\x8dast pa je napisal celo hvalnico._NEWLINE_Geruzijo (svet stare\xc5\xa1in) so sestavljali kralja in 28 \xc4\x8dlanov (gerontov), starih nad 60 let in izvoljenih dosmrtno. Geruzija je pripravljala zakone za ljudski zbor \xe2\x80\x93 apelo._NEWLINE_\xc4\x8clani apele (zbora) so bili vsi mo\xc5\xa1ki \xc5\xa0partanci, stari nad 30 let. O predlogih niso smeli razpravljati, zato je apela z vzklikanjem potrjevala ali zavra\xc4\x8dala zakonske predloge geruzije. Lahko je razglasila vojno in dolo\xc4\x8dila kralja, ki je vodil vojsko. Med \xc4\x8dlani apele so izvolili \xc4\x8dlane geruzije in eforje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0partanska \xc5\xa1ola in vzgoja\n_START_PARAGRAPH_\nNamen \xc5\xa1olanja otrok v militaristi\xc4\x8dni \xc5\xa0parti klasi\xc4\x8dne dobe je bil vzgojiti poslu\xc5\xa1nega in u\xc4\x8dinkovitega vojaka. Vrline, kot so samoodpovedovanje, preprostost in poslu\xc5\xa1nost zakonu ali oblasti, so jim pomenile vse. \xc5\xa0parta je taka postala sicer \xc5\xa1ele po neprestanih vojnah z Mesenci, kljub vsemu pa so tak ustroj dr\xc5\xbeave pripisovali na pol mitolo\xc5\xa1kemu kralju Likurgu._NEWLINE_\xc5\xa0partanski de\xc4\x8dek ali deklica sta morala imeti popolno telo. \xc5\xbde ob rojstvu so dojen\xc4\x8dke s pomanjkljivostmi vrgli s pe\xc4\x8dine ali pa jih dali v vzgojo helotom. Zdrave so pustili materam. De\xc4\x8dek je \xc5\xa1el zdoma v \xc5\xa1olo s 6 ali 7 leti. Pridru\xc5\xbeil se je skupini, ki je \xc5\xbee od za\xc4\x8detka morala delovati kot voja\xc5\xa1ka enota. Do 18. leta so \xc5\xbeiveli v lopah v bratov\xc5\xa1\xc4\x8dinah, se u\xc4\x8dili spretnosti za pre\xc5\xbeivetje in voja\xc5\xa1kih spretnosti. Stalno so se urili bosi: tekli so, metali kopje in disk, skakali, plavali in lovili. Hrane so dobili premalo, \xc4\x8de pa so jo kradli in bili pri tem zasa\xc4\x8deni, so bili kaznovani. Nekaj malega so se u\xc4\x8dili tudi brati in pisati, vendar to ni bilo tako pomembno. Petja in plesa so se u\xc4\x8dili, \xc4\x8de sta bila vklju\xc4\x8dena v obrede pri voja\xc5\xa1kem \xc5\xbeivljenju. Samo fant, ki je ob koncu \xc5\xa1olanja prestal test, je postal polnopravni dr\xc5\xbeavljan. Vsi drugi so postali periojki. V primerjavi z  drugimi gr\xc5\xa1kimi mesti v \xc5\xa0parti niso u\xc4\x8dili deklet samo doma\xc4\x8dih opravil, ampak so se prav tako u\xc4\x8dile te\xc4\x8di, skakati, metati kopje in disk in se boriti. Samo mo\xc4\x8dna dekleta so po njihovem mnenju lahko rodila mo\xc4\x8dne otroke.'