b'\n_START_ARTICLE_\nPlovba ladje Winnipeg\n_START_SECTION_\nDogajanje pred plovbo\n_START_PARAGRAPH_\nPablo Neruda je bil \xc5\xbee pred vojno mo\xc4\x8dno povezan s \xc5\xa0panijo, saj je v madridskem \xc5\xa1tudentskem bivali\xc5\xa1\xc4\x8du prijateljeval z mnogimi pomembnimi kulturnimi osebnostmi tistega \xc4\x8dasa, med drugim s Federicom Garcio Lorco. Leta 1934 ga je \xc4\x8dilenska vlada poslala v Barcelono, kjer je skrbel za mednarodne odnose. Kmalu zatem je postal konzul v Madridu, kjer je ponovno stopil v stik s tamkaj\xc5\xa1njimi umetniki in intelektualci. Neruda je tako v javnih govorih, kot tudi v \xc4\x8dlankih, zagovarjal republikansko stran. Smrt pesni\xc5\xa1kega prijatelja Garcia Lorce in grozota vojne sta ga tako prizadela, da je tudi njegova poezija postala bolj dru\xc5\xbebeno anga\xc5\xbeirana in je leta 1937 objavil pesni\xc5\xa1ko zbirko \xc2\xbb\xc5\xa0panija v mojem srcu\xc2\xab. Zbirko so prvi\xc4\x8d natisnili vojaki na fronti in sicer v samostanu Montsserat._NEWLINE_Po koncu bitke za Ebro, ki je bila ena izmed najdalj\xc5\xa1ih in najbolj krvavih med dr\xc5\xbeavljansko vojno, je Franco osvojil \xc5\xa1e eno zadnjih neosvojenih ozemelj, Katalonijo, kjer le\xc5\xbei dobr\xc5\xa1en del \xc5\xa1panske meje s Francijo. To je bil razlog, da je moralo veliko \xc5\xa1tevilo republikanskih vojakov prebe\xc5\xbeati v Francijo. Po koncu dr\xc5\xbeavljanske vojne je Neruda izvedel za te begunce, ki so zbe\xc5\xbeali pred Francovim re\xc5\xbeimom in so v zelo slabih razmerah prebivali v koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih, najve\xc4\x8d v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih Saint Cyprien in Argel\xc3\xa9s-sur-Mer. Skupaj naj bi jih v Francijo prebe\xc5\xbealo okoli 550.000. Mnogo jih je bilo usmr\xc4\x8denih ali pa so umrli zaradi mu\xc4\x8denja, podhranjenosti in razli\xc4\x8dnih bolezni. \xc4\x8cilski predsednik Aguirre Cerda je zato Nerudi dodelil mesto konzula za \xc5\xa1panske begunce in to nalogo je kasneje Neruda poimenoval kot najbolj plemenito v svojem \xc5\xbeivljenju.\n_START_SECTION_\nUsoda ladje\n_START_PARAGRAPH_\nLadja Winnipeg je ostala pod francosko zastavo in plula po ukazih Vichyjeve vlade. Leta 1941 jo je v Karibskem morju zaplenila britanska vlada, kasneje pa jo je kupila kanadska dru\xc5\xbeba Canadian Pacific Steamships in jo preimenovala v Winnipeg II. 22. oktobra 1942 jo je na poti iz Liverpoola v New Brunswick potopila nem\xc5\xa1ka podmornica U-443.'