b'\n_START_ARTICLE_\nKitajski kozli\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasel hro\xc5\xa1\xc4\x8d je ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de \xc4\x8drne oziroma modro \xc4\x8drne barve z belimi pegami na pokrovkah. Ima podolgovato telo, v dol\xc5\xbeino pa odrasla \xc5\xbeival dose\xc5\xbee med 21 in 37 mm. Nadvratni \xc5\xa1\xc4\x8dit je ob strani izrazito koni\xc4\x8dast. Tipalki sta nitasti, sestavljeni iz enajstih \xc4\x8dlenov in dalj\xc5\xa1i od telesa. Samci imajo tipalke dvakrat dalj\xc5\xa1e od telesa, samice pa 1,2-krat. Pri bazi \xc4\x8dlenka so tipalke modro-sive barve, nadaljujejo pa se v \xc4\x8drni barvi. Na njihov razvoj mo\xc4\x8dno vplivajo podnebne razmere. Kitajski kozli\xc4\x8dek potrebuje v Evropi za razvoj od 2 do 3 leta, odvisno od podnebja._NEWLINE_Samica odlo\xc5\xbei do 200 belih jaj\xc4\x8dec posami\xc4\x8dno v \xc5\xa1pranje v skorji gostiteljskega drevesa. Jaj\xc4\x8deca so podolgovata, dolga pa so okoli 6 mm. Tik pred izleganjem jaj\xc4\x8deca potemnijo. Po tem, ko se li\xc4\x8dinka izle\xc5\xbee se zavrta v skorjo, kjer se za\xc4\x8dne hraniti. Li\xc4\x8dinka je smetanasto bele barve, s temno glavo, ki je o\xc5\xbeja od trupa. Na predprsju ima rumeno hitinasto liso, na glavi pa ima kratke tipalke, sestavljene iz treh \xc4\x8dlenov. Dorasla li\xc4\x8dinka lahko dose\xc5\xbee do 45 mm v dol\xc5\xbeino in 10 mm v \xc5\xa1irino. Po kon\xc4\x8danem hranjenju se li\xc4\x8dinka na koncu rova zabubi. \xc5\xa0tiri do osem dni po izleganju iz bube hro\xc5\xa1\xc4\x8di zapustijo gostiteljsko drevo, pri tem pa na deblu ali na koreninah ostanejo zna\xc4\x8dilne povsem okrogle izletne odprtine velikosti od 1 do 1,5 cm in sicer pribli\xc5\xbeno 25 cm nad mestom ovipozicije, kar je pomemben pokazatelj napada \xc5\xa1kodljivca. Kmalu po izletu hro\xc5\xa1\xc4\x8dev se za\xc4\x8dne obdobje parjenja, samice pa nato \xc4\x8dez deset dni za\xc4\x8dnejo odlagati jaj\xc4\x8deca. Odrasli hro\xc5\xa1\xc4\x8di \xc5\xbeivijo pribli\xc5\xbeno dva meseca, aktivni pa so predvsem podnevi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kodljivec\n_START_PARAGRAPH_\nKitajski kozli\xc4\x8dek napada povsem zdrava in vitalna drevesa. Najve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo povzro\xc4\x8dajo li\xc4\x8dinke, ki lahko povzro\xc4\x8dijo propadanje dreves. Najbolj ogro\xc5\xbeena so mlada drevesa. Potencialna nevarnost grozi predvsem nasadom sadnega drevja.\n_START_SECTION_\nEvropa\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi je bil hro\xc5\xa1\xc4\x8d prvi\xc4\x8d opa\xc5\xbeen leta 2000 v Italiji v pokrajini Lombardija, kjer se je kmalu raz\xc5\xa1iril v naravo. Kasleje je bil hro\xc5\xa1\xc4\x8d odkrit tudi v Franciji, \xc5\xa0vici in Nem\xc4\x8diji, Veliki Britaniji, Litvi ter na Nizozemskem.\n_START_SECTION_\nZDA\n_START_PARAGRAPH_\nV ZDA so kitajskega kozli\xc4\x8dka prvi\xc4\x8d opazili aprila 1999, ko so enega odraslega hro\xc5\xa1\xc4\x8da odkrili na bonsaju v rastlinjaku v kraju Athens, Georgia. Ugotovili so, da je drevesce pri\xc5\xa1lo s Kitajske. Ve\xc4\x8dja oku\xc5\xbeba je sledila 9. avgusta 2001 v kraju Tukwila, Washington, kjer so v drevesnici v bli\xc5\xbeini mesta Seattle odkrili ve\xc4\x8d primerkov na po\xc5\xa1iljki 369 javorovih dreves bonsaj, ki jo pri\xc5\xa1la iz Ju\xc5\xbene Koreje. Obstaja velika verjetnost, da se je hro\xc5\xa1\xc4\x8d od tam \xc5\xbee raz\xc5\xa1iril v naravo.'