b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga \xc4\x8cedad\xe2\x80\x93Kobarid\n_START_PARAGRAPH_\nProga \xc4\x8cedad - Kobarid je danes opu\xc5\xa1\xc4\x8dena ozkotirna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga (tirna \xc5\xa1irina: 750mm), ki je med letoma 1916 in 1932 povezovala Bene\xc5\xa1ko Slovenijo in Poso\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1915, med 1. svetovno vojno, se je na So\xc4\x8di ustalila frontna \xc4\x8drta med italijanskimi in avstro-ogrskimi silami. Ker cestna povezava \xc4\x8dez Robi\xc4\x8d do Kobarida ni bila dovolj prepustna za oskrbo so\xc5\xa1ke fronte, je dru\xc5\xbeba Societ\xc3\xa0 Veneta leta 1915 pri\xc4\x8dela z gradnjo ozkotirne \xc5\xbeeleznice iz \xc4\x8dedadskega vzhodnega predmestja Barbetta (kjer so postavili velika skladi\xc5\xa1\xc4\x8da) po dolini Nadi\xc5\xbee \xc4\x8dez Robi\xc4\x8d do vasi Su\xc5\xbeid pri Kobaridu, ki je bila v zavetju pred avstro-ogrskim topni\xc5\xa1tvom. Leta 1916 dograjena \xc5\xbeeleznica je vse do 12. so\xc5\xa1ke bitke, ko so Avstrijci prebili fronto, slu\xc5\xbeila izklju\xc4\x8dno voja\xc5\xa1kim potrebam._NEWLINE_Po koncu vojne, ko je Italiji pripadlo Poso\xc4\x8dje, so obnovili med ofenzivo mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovano progo, jo podalj\xc5\xa1ali od Barbette do \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje v \xc4\x8cedadu ter od Su\xc5\xbeida do Kobarida, poleg prej obstoje\xc4\x8dih postaj dogradili vmesna postajali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa0en\xc4\x8dur (Sanguarzo), Barnas (Vernasso), Sar\xc5\xbeenta (Sorzento), Petjag (Ponteacco) in Lipa (Tiglio) ter progo 1. avgusta 1921 odprli za civilni promet._NEWLINE_Koncesijo za uporabo proge so podelili dru\xc5\xbebi Eredi Binetti di Cividale, ki je vzdr\xc5\xbeevla po tri vlake dnevno v vsako smer. Celotna dol\xc5\xbeina te proge, ki je sledila cestni trasi, je bila 27.804 metrov, potovanje pa je trajalo pribli\xc5\xbeno eno uro in 40 minut. Zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dih stro\xc5\xa1kov vzdr\xc5\xbeevanja in od dr\xc5\xbeave reguliranih cen vozovnic obratovanje kmalu ni bilo ve\xc4\x8d rentabilno, zato so \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo, avgusta leta 1932 opustili in demontirali ter dru\xc5\xbebi Rosina podelili koncesijo za avtobusne prevoze na isti liniji._NEWLINE_Danes ni vidnih mnogo ostankov te proge. Poleg postajnega poslopja v \xc5\xa0tupici je nekaj ostankov vidnih tudi tik ob dana\xc5\xa1nji dr\xc5\xbeavni meji, nedale\xc4\x8d od mejnega prehoda Robi\xc4\x8d._NEWLINE_Konec 90. let je ob\xc4\x8dinski svet \xc5\xa0petra Slovenov neuspe\xc5\xa1no predlagal obnovo te proge in njeno navezavo na slovensko \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje pri Mostu na So\xc4\x8di.'