b'\n_START_ARTICLE_\nKarierna orientacija\n_START_PARAGRAPH_\nS karierno orientacijo se ukvarjajo storitve oz. slu\xc5\xbebe, ki pomagajo mladim in odraslim sprejemati odlo\xc4\x8ditve o izobra\xc5\xbeevanju, poklicu in usposabljanju. Te oblike pomo\xc4\x8di so praviloma financirane iz javnih sredstev, najpogosteje pa gre za dejavnosti v svetovalnih slu\xc5\xbebah v \xc5\xa1olah, zavodih za zaposlovanje, izobra\xc5\xbeevalnih organizacijah ali posebnih svetovalnih centrih. Watts navaja, da so klju\xc4\x8dne dejavnosti, zna\xc4\x8dilne za karierno orientacijo: informiranje, ugotavljanje lastnosti posameznika, nasvetovanje, svetovanje, poklicna vzgoja, namestitve, zastopanje, povratno informiranje ter spremljanje. _NEWLINE_V splo\xc5\xa1nem karierna orientacija vklju\xc4\x8duje tri vrste orientacij \xe2\x80\x93 poklicno, izobra\xc5\xbeevalno in osebno, ki se razlikujejo glede na to, \xc4\x8demu dajejo ve\xc4\x8dji poudarek.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevalna orientacija\n_START_PARAGRAPH_\nIzobra\xc5\xbeevalna orientacija se osredoto\xc4\x8da na podro\xc4\x8dja izbire oz. na\xc4\x8drtovanja izobra\xc5\xbeevanja, motivacije ter pomo\xc4\x8di pri re\xc5\xa1evanju u\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav u\xc4\x8dencev.\n_START_SECTION_\nOsebna orientacija\n_START_PARAGRAPH_\nOsebna orientacija se nana\xc5\xa1a na re\xc5\xa1evanje socialnih, \xc4\x8dustvenih in vedenjskih problemov ter problemov s star\xc5\xa1i ali pa npr. odvisnostjo. Gre za bolj terapevtsko usmerjeno svetovanje.\n_START_SECTION_\nVidiki\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih dvajsetih letih se je podro\xc4\x8dje poklicne orientacije uveljavilo kot stroka s teoreti\xc4\x8dno in empiri\xc4\x8dno podlago, strokovnimi zdru\xc5\xbeenji, kodeksom, konferencami in strokovnimi revijami. Za bolj\xc5\xa1e razumevanje pomena poklicne orientacije je smotrno pregledati naslednje dru\xc5\xbebene in strokovne vidike: dru\xc5\xbebeno ekonomski vidik, dru\xc5\xbebeno politi\xc4\x8dni vidik, medicinski vidik, psiholo\xc5\xa1ki vidik, pedago\xc5\xa1ki vidik, psihohigienski vidik in sociolo\xc5\xa1ki vidik.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeno ekonomski vidik\n_START_PARAGRAPH_\nPoklicna orientacija je klju\xc4\x8dnega pomena pri iskanju usklajenosti med poklicnimi interesi oseb in potrebami na delu trga. Dru\xc5\xbebeni ekonomski razvoj je namre\xc4\x8d mogo\xc4\x8d le v primeru, ko so posamezniki ustrezno usmerjeni v tista delovna mesta, za katera so strokovno usposobljeni, imajo ustrezno znanje in osebnostne zna\xc4\x8dilnosti ter visoko stopnjo interesa.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeno politi\xc4\x8dni vidik\n_START_PARAGRAPH_\nDelo postaja vse bolj pomemben dejavnik materialnega napredka dru\xc5\xbebe in razvoja odnosov med ljudmi. Posledi\xc4\x8dno mora biti izobra\xc5\xbeevanje usmerjeno k svobodni poklicni izbiri, tako da bo posameznik lahko razvijal ustvarjalni odnos do dela ter razvijal svobodno in celovito razvito osebnost. Prav tako je v 49. \xc4\x8dlenu Ustave Republike Slovenije  zapisano, da mora biti vsakemu dr\xc5\xbeavljanu zagotovljena svoboda dela, da vsakdo lahko prosto izbira zaposlitev, pri \xc4\x8demer je vsakomur pod enakimi pogoji dostopno vsako delovno mesto. Ta osnovna pravica je omogo\xc4\x8dena, \xc4\x8de so dr\xc5\xbeavljani ustrezno informirani o podro\xc4\x8djih dela, mo\xc5\xbenostih zaposlovanja in razmerah na trgu dela.\n_START_SECTION_\nMedicinski vidik\n_START_PARAGRAPH_\nMedicinski vidik poudarja pomen poklicne orientacije v tem, da se zahteve po telesnih sposobnostih zaposlenih po razli\xc4\x8dnih delovnih mestih razlikujejo tako po kakovosti kot tudi koli\xc4\x8dini ter da ima vsak delavec dolo\xc4\x8deno stopnjo zdravstvene primernosti in telesnih sposobnosti. Posledi\xc4\x8dno se pri iskalcu zaposlitve i\xc5\xa1\xc4\x8dejo tak\xc5\xa1ne zdravstvene zna\xc4\x8dilnosti in telesne sposobnosti, ki bodo optimalno zadovoljile pogojem na delovnem mestu. Po eni strani mora torej biti zdravstveno stanje delavca zadovoljujo\xc4\x8de, po drugi pa je potrebno biti pozoren na to, da se zaposlen na delovnem mestu ne fizi\xc4\x8dno iz\xc4\x8drpa.\n_START_SECTION_\nPsiholo\xc5\xa1ki vidik\n_START_PARAGRAPH_\nPsiholo\xc5\xa1ki vidik poklicne orientacije izpostavlja pomen slednje tako za posameznika kot za dru\xc5\xbebo kot celoto. Osnovna ideja je, da je pri vsakem posamezniku z normalno razvito osebnostjo prisotna \xc5\xbeelja po doseganju osebnega uspeha. Te\xc5\xbenjo po samopotrditvi pa bo posameznik zadovoljil, ko bo izbral tak\xc5\xa1en poklic, ki bo ustrezal njegovim osebnostnim zna\xc4\x8dilnostim, poklicnem interesu, znanju in sposobnostim. V nadaljevanju psiholo\xc5\xa1ki pogled poudarja, da se ljudje glede na osebnostne zna\xc4\x8dilnosti med seboj razlikujejo ter da vsak poklic postavlja zaposlenim razli\xc4\x8dne zahteve. Ob tem absolutno poklicno nesposobnih posameznikov ni ter da neuspeh na nekem delovnem podro\xc4\x8dju \xc5\xa1e ne pomeni popolne nesposobnosti za katerikoli poklic. Velja pa tudi obratno: lastnosti osebe zagotavljajo uspe\xc5\xa1nost le na dolo\xc4\x8denih delovnih mestih in ne na vseh.\n_START_SECTION_\nPedago\xc5\xa1ki vidik\n_START_PARAGRAPH_\nPedago\xc5\xa1ki vidik osvetljuje pomen vzgojnih vplivov na iskalca zaposlitve. Predpogoj za optimalno poklicno izbiro naj bi bila ustrezna vzgoja v posamezniku prijazni atmosferi, za katero je zna\xc4\x8dilno medsebojno sodelovanje, spo\xc5\xa1tovanje, zaupanje in zdravo tekmovanje. Tako naj bi bila vloga star\xc5\xa1ev in pedagogov ta, da s pozitivno naravnano vzgojo vplivajo na osebnostno strukturo posameznika in ga spodbudijo k izbiri zanj najprimernej\xc5\xa1ega poklica.\n_START_SECTION_\nPsihohigienski vidik\n_START_PARAGRAPH_\nStali\xc5\xa1\xc4\x8de psihohigiene se osredoto\xc4\x8da predvsem na podro\xc4\x8dje du\xc5\xa1evnega zdravja. Je izrednega pomena za kadrovsko slu\xc5\xbebo, ki naj bi se dr\xc5\xbeala na\xc4\x8dela, da je potrebno zagotoviti \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji priliv osebnostno zrelih zaposlenih, ki so torej sposobni u\xc4\x8dinkovitega sodelovanja ter harmoni\xc4\x8dnega so\xc5\xbeitja. V nasprotnem primeru \xe2\x80\x93 zaposlovanja posameznikov z nezrelo osebnostjo \xe2\x80\x93 se to odra\xc5\xbea v negativnem vzdu\xc5\xa1ju, ki ga ustvarja neustrezen odnos do dela, neprijetne in neprimerne situacije in konfliktni odnosi s sodelavci in nadrejenimi. Pri poklicni orientaciji tovrstnih posameznikov je potrebna \xc5\xa1e posebna pozornost zaradi specifi\xc4\x8dnih zna\xc4\x8dilnosti posameznikov in njihovih morebitnih te\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nSocialni vidik\n_START_PARAGRAPH_\nTa vidik se ukvarja s tem, kak\xc5\xa1no obliko pomo\xc4\x8di pri poklicni izbiri je potrebno nuditi osebam razli\xc4\x8dnih kategorij in stopenj rizi\xc4\x8dnosti. V prvi skupini, ki je naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a, so u\xc4\x8denci in dijaki, ki se odlo\xc4\x8dajo za nadaljnjo izobra\xc5\xbeevanje. Pri njih je pogosto pomanjkanje informacij glede poklicnih podro\xc4\x8dij, pogojev za uspe\xc5\xa1nost \xc5\xa1tudija, prav tako pa ve\xc4\x8dinoma ne poznajo lastnih osebnostnih lastnosti, interesov in mo\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij. Naslednja je skupina invalidnih oseb, ki jih je potrebno spremljati in jim nuditi dolo\xc4\x8dene oblike pomo\xc4\x8di poklicne orientacije. Tretjo predstavljajo osebe, ki so prizadete v telesnem razvoju, potrebno pa jih je usmeriti v tista poklicna podro\xc4\x8dja, kjer jim njihova telesna okvara ne bo predstavljala ovir. V naslednjo skupino se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo posamezniki z motnjo v du\xc5\xa1evnem razvoju, ki v ve\xc4\x8dini primerov kon\xc4\x8dajo \xc5\xa1olanje v prilagojenih programih. Po ugotavljanju njihovih osebnostnih lastnosti, ki so pogoj za doseganje uspehov na nekem delovnem mestu, jih je potrebno usmerjati na tista delovna podro\xc4\x8dja, ki so zanje primerna. Zadnjo skupino predstavljajo brezposelne osebe (dolgotrajno brezposelne ali pa iskalci prve zaposlitve). Potrebno jih je vklju\xc4\x8diti v javna dela, sklade dela oz. v tiste programe za dejavnosti, kjer bodo imeli mo\xc5\xbenosti za zaposlitev.\n_START_SECTION_\nPoklicna orientacija v osnovni \xc5\xa1oli\n_START_PARAGRAPH_\nPoklicna orientacija se v \xc5\xa1olskem prostoru nana\xc5\xa1a na delo z u\xc4\x8denci, star\xc5\xa1i, u\xc4\x8ditelji in vodstvom \xc5\xa1ole, njen namen pa je pomagati u\xc4\x8dencem pri izbiri in uresni\xc4\x8devanju izobra\xc5\xbeevalne in poklicne poti. Glavne dejavnosti \xc5\xa1olskih svetovalnih delavcev na podro\xc4\x8dju poklicne orientacije, ki je nadomestila izraz poklicno usmerjanje, so: poklicno informiranje, diagnosticiranje, poklicno svetovanje, poklicna vzgoja, namestitev, zastopanje, povratno informiranje in spremljanje svetovancev._NEWLINE_Ena izmed aktivnosti poklicne orientacije, poklicna vzgoja, predstavlja program na\xc4\x8drtovanih izku\xc5\xa1enj, s pomo\xc4\x8djo katerega u\xc4\x8denec razvije predstave, znanja in ve\xc4\x8dine, ki mu omogo\xc4\x8dajo ustrezno odlo\xc4\x8danje in mu pomagajo pri prehodih iz ene na drugo stopnjo izobra\xc5\xbeevanja ter pri prehodu v zaposlitev. Poklicna vzgoja se izvaja v okviru rednih predmetov, oddel\xc4\x8dne skupnosti ter drugih aktivnosti na \xc5\xa1oli (interesne dejavnosti, popoldanska predavanja) in izven nje (obiski podjetij in organizacij, ekskurzije, delovne prakse). V okviru rednega pouka jo izvajajo u\xc4\x8ditelji, v okviru oddel\xc4\x8dne skupnosti pa razredniki in svetovalni delavci._NEWLINE_Vloga svetovalne slu\xc5\xbebe pri poklicni orientaciji je izrednega pomena. Tako je zadol\xc5\xbeena za informiranje u\xc4\x8dencev o nadaljnjem izobra\xc5\xbeevanju, poklicih in mo\xc5\xbenostih zaposlovanja, organizacijo obiskov u\xc4\x8dencev v podjetjih in drugih delodajalcih. Namen njenega delovanja je torej zagotoviti vsem u\xc4\x8dencem dostop do informacij, ki so potrebne za odlo\xc4\x8danje o nadaljnjem izobra\xc5\xbeevanju in poklicnem odlo\xc4\x8danju. Letno naj bi v osmem in devetem razredu izvedla vsaj dve uri predavanj z vsebinami poklicne vzgoje na oddelek, obenem pa naj bi pri deveto\xc5\xa1olcih izvedla anketo o izobra\xc5\xbeevalnih in poklicnih namerah. Ponujala naj bi tudi skupinsko in individualno poklicno svetovanje \xe2\x80\x93 vsakemu u\xc4\x8dencu naj bi omogo\xc4\x8dila vsaj en svetovalni razgovor.'