b"\n_START_ARTICLE_\nVeslanje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8colni za veslanje ali podobni obstajajo \xc5\xbee stoletja, a pred XVII. stoletjem, ni dosti govora o tekmovanjih \xc4\x8dolnov, razen neke omembe v Homerovi Ilijadi, saj so v \xc4\x8dasti smrti Patrocla prirejane igre \xc4\x8dolnov z vesli. V XIII. stoletju je neki Bene\xc5\xa1ki festival, tako zvan 'regata' vklju\xc4\x8deval tudi \xc4\x8dolne. Iz tega termina je nastala beseda za poimenovanje tekmovanj s \xc4\x8dolni. _NEWLINE_ _NEWLINE_Prva moderna tekmovanja v veslanju, v drugi polovici XVIII stoletja so bila tekmovanja med brodniki na reki Temzi v Angliji. Nato je \xc5\xa1port postal zelo popularen kot amaterski \xc5\xa1port, velikokrat s tiso\xc4\x8di gledalcev na tekmi. Od prve tekme med univerzama Oxford in Cambridge na Temzi, znani kot The Boat Race, je veslanje postalo popularno med \xc5\xa1tudenti. Najstarej\xc5\xa1a tekma iz veslanja v ameriki je med univerzama Harvard in Yale.\n_START_SECTION_\nTekmovalno veslanje\n_START_PARAGRAPH_\nVeslanje (angl. Rowing), je olimpijska disciplina, ki je v programu Olimpijskih iger moderne dobe od samega za\xc4\x8detka, leta 1896, zelo raz\xc5\xa1irjeno pa je tudi na univerzah, zlasti v Veliki Britaniji. _NEWLINE_Mednarodna vesla\xc5\xa1ka zveza (FISA - F\xc3\xa9d\xc3\xa9ration Internationale des Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99Aviron), ki so jo 25. Junija 1892 v Torinu osnovale vesla\xc5\xa1ke zveze Adriatike (del dana\xc5\xa1nje Italije), Belgije, Francije, Italije in \xc5\xa0vice, je najstarej\xc5\xa1a mednarodna \xc5\xa1portna zveza, od leta 1962 pa organizira tudi svetovna prvenstva. _NEWLINE_V Sloveniji je veslanje manj razvito, saj se s tekmovalnim veslanjem ukvarja le nekaj sto tekmovalcev, kljub temu pa je v samostojni Sloveniji najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a \xc5\xa1portna panoga po \xc5\xa1tevilu osvojenih medalj na najve\xc4\x8djih tekmovanjih - Olimpijskih igrah in svetovnih prvenstvih. Vesla\xc5\xa1ka zveza Slovenije (VZS) trenutno zdru\xc5\xbeuje 7 vesla\xc5\xa1kih klubov: Vesla\xc5\xa1ki klub Bled, Vesla\xc5\xa1ki kluba Argo, Izola, Vesla\xc5\xa1ki klub Izola, Vesla\xc5\xa1ki klub Nautilus, Koper, Vesla\xc5\xa1ki klub Piran, Vesla\xc5\xa1ki klub Ljubljanica, Ljubljana, Vesla\xc5\xa1ki klub DEM, Maribor, Vesla\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Strunjan in \xc5\xa0tudentsko vesla\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Maribor.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nVeslanje je poganjanje izpodrivnega \xc4\x8dolna z ali brez krmarja, s silo mi\xc5\xa1ic enega ali ve\xc4\x8d vesla\xc4\x8dev, ki uporabljajo vesla kot enostavne vzvode drugega reda in sedijo s hrbti v smeri vo\xc5\xbenje. Za veslanje velja tudi veslanje v bazenu ali na stroju, ki opona\xc5\xa1a u\xc4\x8dinek veslanja v \xc4\x8dolnu._NEWLINE_Na telo vesla\xc5\xa1kega \xc4\x8dolna morajo biti \xc4\x8dvrsto pritrjeni vsi deli, ki prena\xc5\xa1ajo sile, vklju\xc4\x8dno z osmi gibljivih delov. Vzdol\xc5\xbeno se sme premikati le sede\xc5\xbe vesla\xc4\x8dev.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8colni\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8colni so bili obi\xc4\x8dajno narejeni iz lesa, dandanes pa so ve\xc4\x8dinoma iz ogljikovih vlaken in plastike (npr. kevlarja). \xc5\xa0iroki so od 30\xc2\xa0cm do 60\xc2\xa0cm ter dolgi od 8 do 16 m. Na dnu je majhen gredelj za ve\xc4\x8djo stabilnost. Na gredelj ali krmo \xc4\x8dolna je pritrjeno krmilo (razen na dvoro\xc4\x8dnih \xc4\x8dolnih). Na premcu je zaradi varnosti bela gumijasta krogla premera 4\xc2\xa0cm, ki slu\xc5\xbei tudi za fotofini\xc5\xa1. Valobran prepre\xc4\x8duje valovom zalivanje \xc4\x8dolna. Sede\xc5\xbei so opremljeni s kolesi, ki te\xc4\x8dejo po tirnicah. Tirnice merijo 70 do 80\xc2\xa0cm.\n_START_SECTION_\nVesla\n_START_PARAGRAPH_\nVesla so votla (zaradi manj\xc5\xa1e te\xc5\xbee) in pritrjena na \xc4\x8dolnu s prilagodljivimi podporami-izbo\xc4\x8dniki. Na koncu izbo\xc4\x8dnika so privite vilice, v katerih je vpeto veslo. Velikost in oblika vesel je poljubna, povpre\xc4\x8dna dol\xc5\xbeina dolgih vesel je 3,80 m (12 \xc4\x8devljev 6 palcev) kratkih pa 3 m (9 \xc4\x8devljev 9 palcev). Vesla so narejena v glavnem iz umetnih snovi. Na enem koncu droga je nasajen list (simetri\xc4\x8den - \xc2\xbblopata\xc2\xab\xc2\xa0ali nesimetri\xc4\x8den - \xc2\xbbsekira\xc2\xab), na drugem pa dr\xc5\xbeaj, ki je obi\xc4\x8dajno lesen (dolga vesla) in prevle\xc4\x8den z gumo (kratka vesla). Na drogu je name\xc5\xa1\xc4\x8dena man\xc5\xa1eta z obro\xc4\x8dem. Hrbtna stran man\xc5\xa1ete je ravna in zagotavlja trdno prileganje na vilice.\n_START_SECTION_\nZaveslaj\n_START_PARAGRAPH_\nZaveslaj je sestavljen iz zamaha, ko vesla\xc4\x8d potopi veslo v vodo; v potegu stegne noge in odpre telo tako, da v najve\xc4\x8dji meri izkoristi pomi\xc4\x8dni sede\xc5\xbe ter pri tem potisne \xc4\x8doln naprej; ob koncu potegne veslo iz vode; v povratku se giblje vesla\xc4\x8d nazaj proti krmi in se pripravlja na nov zaveslaj. Vesla pri tem zavrti in jih potiska nazaj plosko ob vodi, da bi zmanj\xc5\xa1al zra\xc4\x8dni upor. Ob zamahu obrne vesla\xc4\x8d vesla zopet vertikalno, da imajo najve\xc4\x8dji mo\xc5\xbeni upor v vodi.\n_START_SECTION_\nTekmovalci\n_START_PARAGRAPH_\nTekmovalci se lo\xc4\x8dijo na kategorije po spolu in starosti, dodatno pa je pri \xc4\x8dlanih uvedena kategorija lahkih vesla\xc4\x8dev._NEWLINE__NEWLINE_Krmarji so del posadke, zato zanje veljajo enake starostne omejitve,kot za tekmovalce, razen pri veteranih. Omejitev glede spola za krmarje ni (od leta 2017)._NEWLINE__NEWLINE_Najmanj\xc5\xa1a te\xc5\xbea krmarja v tekmovalnem dresu je 55\xc2\xa0kg _NEWLINE_Krmarji lahko nosijo do 15\xc2\xa0kg dodatne te\xc5\xbee, ki mora biti v \xc4\x8dolnu \xc4\x8dim bli\xc5\xbee krmarju. Za dodatno te\xc5\xbeo ne \xc5\xa1teje noben del tekmovalne opreme.\n_START_SECTION_\nRegata\n_START_PARAGRAPH_\nTekmovalne proge so ravne, dolge 2000 m in imajo \xc5\xa1est (do osem) prog ozna\xc4\x8denih z bojami. Kadar je prijavljenih ve\xc4\x8d posadk, jih lahko prireditelj tekmovanja razdeli v ve\xc4\x8d enakovrednih skupin, ali pa izvede predtekmovanja. Ta lahko obsegajo predtekme, ponovitve in polfinalne tekme. Tekmece dolo\xc4\x8da v vsakem krogu \xc5\xbereb. V predtekmah napredujejo samo najbolj\xc5\xa1e ekipe, ponovitve pa dajejo vsaki posadki \xc5\xa1e eno mo\xc5\xbenost napredovanja. Prva tri mo\xc5\xa1tva iz polfinalnih tekem tekmujejo v finalu A, preostala tri iz obeh polfinalnih tekem v finalu B za mesta 7-12. Mo\xc5\xa1tva, ki se ne uvrstijo v polfinale, tekmujejo v finalih C in D za mesta 13-18 oziroma 19-24. Zlata, srebrna in bronasta medalja so nagrade za prve tri \xc4\x8dolne, ki preveslajo ciljno \xc4\x8drto v finalu A.\n_START_SECTION_\nTekma\n_START_PARAGRAPH_\nNa startu morajo biti premci \xc4\x8dolnov poravnani, kar nadzira sodnik na startu. Ko le-ta dvigne belo zastavo (ali pri\xc5\xbege belo lu\xc4\x8d), starter pokli\xc4\x8de posadke po imenu in jih z ukazom \xc2\xbbPOZOR\xc2\xab\xc2\xa0- (angl. Attention) opozori na za\xc4\x8detek starta. Nato dvigne rde\xc4\x8do zastavo (ali pri\xc5\xbege rde\xc4\x8do lu\xc4\x8d). Po kratkem premoru (2-5 sek.) starta z ukazom \xc2\xbbZDAJ\xc2\xab\xc2\xa0(angl. \xc2\xbbGo\xc2\xab) in hkratnim zamahom zastave navzdol (ali vklopi zeleno lu\xc4\x8d in zvo\xc4\x8dni signal). _NEWLINE_V primeru napa\xc4\x8dnega \xc5\xa1tarta zazvoni z zvoncem in zakrili z rde\xc4\x8do zastavo (ali pri\xc5\xbege utripajo\xc4\x8do rde\xc4\x8do lu\xc4\x8d in sireno), ter tako pozove mo\xc5\xa1tva na ponovni \xc5\xa1tart. Vsako mo\xc5\xa1tvo lahko samo enkrat napa\xc4\x8dno starta, sicer je izklju\xc4\x8deno. _NEWLINE_Med tekmo vsaka posadka vozi v svoji progi, ki pa jo lahko zapusti, \xc4\x8de pri tem ne ovira drugih posadk ali ne pridobi prednosti - npr. zavetrje ali tok._NEWLINE_Posadka kon\xc4\x8da tekmo, ko ciljno \xc4\x8drto prevozi premec \xc4\x8dolna, v katerem je vsaj polovica posadke in krmar.\n_START_SECTION_\nSodniki\n_START_PARAGRAPH_\nSkrbijo za varnost tekmovalcev in za zagotovitev enakih mo\xc5\xbenosti za zmago vsem posadkam. \xc4\x8colnov ne smejo usmerjati, ukrepajo le \xc4\x8de je ogro\xc5\xbeena varnost ali ovirana druga posadka. V tem primeru lahko tekmo tudi prekinejo (zvonec in rde\xc4\x8da zastava) ter jo ponovijo. Na koncu z belo zastavo ozna\xc4\x8dijo regularnost tekme._NEWLINE_Sodniki na cilju ugotavljajo vrstni red prihoda skozi ciljno \xc4\x8drto._NEWLINE_Kontrolna komisija preverja skladnost opreme tekmovalcev in ustreznost \xc4\x8dolnov."