b'\n_START_ARTICLE_\nLeopold Kronecker\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKroneker je bil sin bogatih judovskih star\xc5\xa1ev, o\xc4\x8deta Isidorja Kroneckerja in matere Johanne Prausnitzer. Njegov sedemnajst let mlaj\xc5\xa1i brat Hugo je postal znan filozof in profesor v Bernu. Na Gimnaziji v Liegnitzu ga je pou\xc4\x8deval matematiko Kummer, ki ga je zelo navdu\xc5\xa1il zanjo. Leta 1841 je Kronecker za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati na Univerzi v Berlinu, kjer sta pou\xc4\x8devala Dirichlet in Steiner. Njegovo doktorsko delo O kompleksnih enotah (De Unitatibus Complexis), ki ga je napisal leta 1845, je navdihnilo Kummerjevo delo s podro\xc4\x8dja teorije \xc5\xa1tevil. V njem je podal posebno dolo\xc4\x8ditev enot v dolo\xc4\x8denih algebrskih obsegih._NEWLINE_V letu 1935 je obiskal Pariz, kjer je spoznal Hermita in druge vodilne francoske matematike._NEWLINE_Leta 1848 se je poro\xc4\x8dil s svojo sestri\xc4\x8dno Fanny Prausnitzer in nadaljeval z o\xc4\x8detovim poslom. Imela sta \xc5\xa1est otrok, od katerih so ju pre\xc5\xbeiveli \xc5\xa1tirje. Osem let se ni ukvarjal z matematiko, vendar je ostal v stiku z matematiki, \xc5\xa1e posebej s Kummerjem._NEWLINE_V letu 1853 je objavil znanstveno razpravo o mo\xc5\xbenosti algebrskega re\xc5\xa1evanja ena\xc4\x8db in raz\xc5\xa1iril Galoisovo delo o teoriji ena\xc4\x8db. Tedaj je zelo malo ljudi razumelo Galoisovo teorijo o ena\xc4\x8dbah. Kroneckerjev pristop je bil zna\xc4\x8dilen za ve\xc4\x8dino njegovega dela. Verjetno je bil edini matematik tistega \xc4\x8dasa, ki je obvladal Galoisovo teorijo in prodrl do temeljev Galoisove misli. Liouville se je zadovoljil le s pregledom nad teorijo, kar mu je omogo\xc4\x8dilo, da je objavil Galoisovo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_V delu O re\xc5\xa1evanju splo\xc5\xa1ne ena\xc4\x8dbe pete stopnje iz leta 1850 (objavljeno 1958) je z uporabo Galoisovih zamisli in teorije grup re\xc5\xa1il polinomsko ena\xc4\x8dbo pete stopnje. Problem je s pomo\xc4\x8djo elipti\xc4\x8dnih (modularnih) funkcij re\xc5\xa1il Hermite, Kroneckerjeva pot pa se zdi naravnej\xc5\xa1a. V drugem delu iz leta 1861 se je vrnil na ta problem in iskal razloge zakaj je splo\xc5\xa1na ena\xc4\x8dba pete stopnje re\xc5\xa1ljiva, ter tako dopolnil Abelove doprinose, ki je problem re\xc5\xa1il z radikali._NEWLINE_Kroneckerjev finitizem v temeljih matematike predstavlja predhodnika intuicionizma._NEWLINE_Kronecker je leta 1883 sprejel mesto profesorja na Univerzi v Berlinu._NEWLINE_Prispeval je tudi k zamisli o zveznosti in predelal obliko iracionalnih \xc5\xa1tevil v realna. V analizi je zavrnil Weierstrassovo dolo\xc4\x8ditev zvezne nikjer odvedljive funkcije._NEWLINE_Znan je njegov izrek iz leta 1884 v teoriji diofantskih pribli\xc5\xbekov v teoriji \xc5\xa1tevil._NEWLINE_Kronecker je zelo nasprotoval Cantorjevi teoriji mno\xc5\xbeic.'