b'\n_START_ARTICLE_\nSne\xc5\xbena jama\n_START_PARAGRAPH_\nSne\xc5\xbena jama se nahaja na jugozahodnem pobo\xc4\x8dju Raduhe, v bli\xc5\xbeini Planine Arta, na 1556 m nmv, med Lu\xc4\x8dami in Sol\xc4\x8davo. Je najvi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8da podzemna jama v Sloveniji urejena za obiskovanje. Celotna dol\xc5\xbeina jame zna\xc5\xa1a 1062 m, za ogled je urejeno 630 m.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nJamo so odkrili pastirji okoli\xc5\xa1kih kmetij, njen vhod oziroma vhodna udornica pa je bil prvi\xc4\x8d uradno omenjen in registriran leta 1939. Na tedenskem raziskovalnem taboru so pod 6 m globoko sne\xc5\xbeno odejo, \xc4\x8dlani jamarskega kluba \xc2\xbb\xc4\x8crni galeb\xc2\xab\xc2\xa0iz Prebolda nato leta 1981 odkrili vhod v 1,5 km dolg jamski sistem. Za javnost je bila odprta leta 14. julija 1990. Starost jame ocenjujejo na 10 do 12 milijonov let. Jamarji in geologi menijo, da se je jama izoblikovala v pradavnini in se je kasneje z nastankom Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp oziroma z dvigom in nastankom Raduhe, dvignila na sedanjo nadmorsko vi\xc5\xa1ino. V jami so namre\xc4\x8d najdeni fluvialni sedimenti.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnost\n_START_PARAGRAPH_\nV Sne\xc5\xbeno jamo se vstopi po 40 m dolgi strmi jekleni lestvi polo\xc5\xbeeni ob 45\xc2\xba strmino, ki se kon\xc4\x8da v Ledeni dvorani, ki je visoka 10 m. V Ledeni dvorani je ledeno jezero dimenzije 35 x 20 m, dolga je 55 m. Dvorano krasijo ledeni kapniki katerih velikost in razse\xc5\xbenost je odvisna od vsakoletnih sne\xc5\xbenih padavin in temperature. Kapni\xc5\xa1ke tvorbe v nadaljevanju so netipi\xc4\x8dne za jame na teh vi\xc5\xa1inah in predvidevajo, da so vsaj dvakrat starej\xc5\xa1e kot v do sedaj znanih jamah na Krasu. Za Ledeno dvorano je ozek zasigan del imenova Sne\xc5\xbeni gozd. Kapniki so visoki do 6 m. Jama je tu najo\xc5\xbeja. 500 m od vhoda se jama raz\xc5\xa1iri, imenuje se Jedilnica, kapniki so visoki in precej debeli. Sledi Dvorana kijastih kapnikov in ponvicami. Dvorana je visoka 2 do 8 m in dolga 55 m. Na koncu se rov za\xc4\x8dne vzpenjati. Do tukaj je pribli\xc5\xbeno 630 m._NEWLINE_V Sne\xc5\xbeni jami so vidne naslednje aktivne sigaste tvorbe: stalaktiti, stalagmiti, veliki tudi od 5 do 21 m, baldahini, sigaste ponvice, kijasti kapniki iz jamskega mleka malgonita in drugo jamsko okrasje. V jami so odkrili tudi endemi\xc4\x8dne jamske hro\xc5\xa1\xc4\x8de ( Oryotus raduhensis, Aphaobius mileri alpinus, Aphaobiella mlejneki moravec, Anophtalmus pretneri naraglavi)._NEWLINE_V enem od stranskih rovov so v jami na\xc5\xa1li okostje jamskega medveda. Po oceni dr. Franca Osoleta naj bi pripadali samici jamskega medveda, ki je pri nas izumrl pred 15.000 - 20.000 leti.'