b'\n_START_ARTICLE_\nNaborjet - Ov\xc4\x8dja vas\n_START_SECTION_\nGeografska lega\n_START_PARAGRAPH_\nNaborjet-Ov\xc4\x8dja ves se nahaja 100\xc2\xa0km (62\xc2\xa0mi) severozahodno od Trsta in okoli  50\xc2\xa0km (31\xc2\xa0mi) severovzhodno od regionalnega centra  Vidma, na meji z  Avstrijo. Je ena od treh ob\xc4\x8din v Kanalski dolini (Val Canale) ob reki  Bela, med Trbi\xc5\xbeem na vzhodu in Tabljo na zahodu. _NEWLINE_Na severu tvori pogorje Karnijskih Alp mejo z Avstrijsko zvezno de\xc5\xbeelo Koro\xc5\xa1ko in njenimi ob\xc4\x8dinami \xc5\xa0mohor-Prese\xc5\xa1ko jezero, \xc5\xa0tefan na Zilji, Bistrica na Zilji, in  Straja vas. Na jugu ga masiv Monta\xc5\xbea iz Julijskih Alp lo\xc4\x8duje od italijanskih ob\xc4\x8din Klu\xc5\xbee in Dunja._NEWLINE_Postaja Ukve-Ov\xc4\x8dja vas je postajali\xc5\xa1\xc4\x8de na Pontebski \xc5\xbeeleznici med Vidmom in Trbi\xc5\xbeem, ki je bila obnovljena leta 2000. V Ov\xc4\x8dji vasi je priklju\xc4\x8dek na avtocesto A23 Alpe-, ki te\xc4\x8de med avstrijsko mejo oz. avstrijsko avtocesto A2 do Vidma kot del  Evropskega koridorja E55 .\n_START_SECTION_\nDemografski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nOd 31 December 2004, Naborjet \xe2\x80\x93 Ov\xc4\x8dja vas je imela 965 prebivalcev in je obsegala obmo\xc4\x8dje  120.5\xc2\xa0km\xc2\xb2. Po popisu iz leta 1971 se je 46,2% prebivalcev opredelilo za Slovence kot svojo narodnostno pripadnost, oziroma materni jezik.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV Kanalski dolini so se po letu 590 naselili Slovani oziroma zgodnji Slovenci oz. njihovi predniki. Poselitev je bila v naslednjih stoletjih me\xc5\xa1ana s staroselci romanskega in furlanskega narodnostnega izvora. Do 11. stoletja so se na obmo\xc4\x8dje skupaj z oblastniki doseljevali tudi germansko/nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di kolonisti. Vendar je sklepati, da je bila ve\xc4\x8dina prebivalstva vendarle slovansko/slovenska, saj imamo tudi na tem obmo\xc4\x8dju prevladujo\xc4\x8da slovenska ledinska imena ali krajevna imena, ki so bila tudi romanizirana in germanizirana, pa vendar to dokazuje prisotnost sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v kraju. Na obmo\xc4\x8dju je potekala zahodna meja slovansko/slovenske poselitve. Kanalska dolina je bila od leta 1077 pod oblastjo koro\xc5\xa1kega vojvode Liutold Eppensteinski, ko je cesar  Henrik IV. Nem\xc5\xa1ki odstopil nekdanje ozemlje imperijalne Veronske marke na jugu Oglejskim patriarhom. Ko je bilo kasneje ozemlje Oglejskega patriarhata postopno zasedeno od Bene\xc4\x8danov in do 1433 vklju\xc4\x8deno v Domini di Terraferma, je obmo\xc4\x8dje takrat imenovano Buonborgeth ostalo pod oblastjo koro\xc5\xa1kih posesti Bamber\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov. Naselje Ov\xc4\x8dja vas je bilo gospodarsko zelo pomembno zaradi nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xbeelezove rude in  srebra, kot tudi bogati gozdov v okolici. Obmo\xc4\x8dje je bilo v stalnem sporu Serenissimo._NEWLINE_Avstrijski Habsbur\xc5\xa1ki, Koro\xc5\xa1ki vojvode so imeli od leta 1335 mejno trdnjavo zgrajeno pri Malborgeth, ki so jo leta 1616 okupirali Bene\xc4\x8dani. Nato so jo zavzeli Francozi leta 1797 in \xc5\xa1e enkrat leta 1805 Napoleonove sile. Nato je bila trdnjava \xc5\xa1e enkrat oblegana leta 1809, ko jo je med 14. in 17. majem juna\xc5\xa1ko branil kapetan Friderik Hensel. Trdnjava se je kon\xc4\x8dno sicer morala vdati Francozom, vendar ti zaradi tega niso uspeli pravo\xc4\x8dasno priti na boji\xc5\xa1\xc4\x8de  Bitke pri Aspern-Esslingu, ki se je odvijala 21. maja. V bitki je avstrijski Nadvojvoda Karel odbil Napoleonove sile. Trdnjava Naborjet je bila zato preimenovana v Trdnjavo Hensel v \xc4\x8dast stotniku, ki je tako kot ve\xc4\x8dina njegovih mo\xc5\xbe padel v bitki. 307 mo\xc5\xbe (Hrvatov\xe2\x80\x93Ogulincev)  Hensla je \xc5\xa1tiri dni zadr\xc5\xbeevalo francosko vojsko, ki je \xc5\xa1tela 50.000 vojakov._NEWLINE_Po  Prvi svetovni vojni in razpadu Avstro-Ogrskega imperija, je bil Naborjet in Kanalska dolina po   Sen\xc5\xbeermenski mirovni pogodbi dodeljen  Kraljevini Italiji. Po dolo\xc4\x8dbah  1939 Ju\xc5\xbeno Tirolskega opcijskega sporazuma iz leta 1939 med Italijo in  Tretjim rajhom je bila ve\xc4\x8dina nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dega prebivalstva preseljena na Koro\xc5\xa1ko.'