b'\n_START_ARTICLE_\nHermopolis\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nHemenu (\xe1\xb8\xaamnw) v egip\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni  "Osem mest". Ime je dobilo po ogdoadi, skupini osmih prvobitnih  bo\xc5\xbeanstev, ki so imela v mestu svoje glavno kultno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Ime mesta se je ohranilo v koptski obliki \xc5\xa0mun, iz katerega izhaja ime sodobnega mesta A\xc5\xa1munein (arabsko \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xa3\xd8\xb4\xd9\x85\xd9\x88\xd9\x86\xd9\x8a\xd9\x86\xe2\x80\x8e). _NEWLINE_V stari gr\xc5\xa1\xc4\x8dini se je mesto imenovalo Hermesovo mesto. Hermesovo zato, ker so Grki Hermesa ena\xc4\x8dili z egip\xc4\x8danskim bogom magije, zdravilstva in modrosti in pokroviteljem pisarjev Totom, ki je imel kultno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v Hemenu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nHemenu  je bil glavno mesto Zaj\xc4\x8djega noma (15. nom Gornjega Egipta) na meji med Gornjim in Spodnjim Egiptom. Tebansko ozemlje je takrat segalo mnogo bolj proti severu kot v kasnej\xc5\xa1ih obdobjih. Kot mejno mesto je bil Hemenu zelo obiskovano in  rzako\xc5\xa1no mesto, na drugem mestu za Tebami. Malo ju\xc5\xbeno od mesta je stala utrdba, v kateri so prevozniki po Nilu pla\xc4\x8devali takse. Za mestno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de so slu\xc5\xbeile jame Beni Hasan pri Antinopolisu na nasprotnem bregu Nila, ker so bile zaradi hribov v zaledju mesta bolj dostopne od hribov samih._NEWLINE_Hermopolis je postal pomembno mesto v rimski Prvi tebanski provinci in \xc5\xa1kofiji Egipt._NEWLINE_Glavni egip\xc4\x8danski bo\xc5\xbeanstvi, ki sta se \xc4\x8dastili v mestu, sta bila Set (Tifon) in Tot. Seta so upodabljali kot nilskega konja, na katerem je sedel sokol v boju s ka\xc4\x8do. Upodabljali so ga kot ibisa.\n_START_SECTION_\nOstanki mesta\n_START_PARAGRAPH_\nHermopolis je dokaj dobro prestal pogoste vojne v faraonskem in rimskem obdobju, velike spremembe pa je do\xc5\xbeivel pod islamskimi vladarji. Apnenec iz njegovih zgradb so uporabili za \xc5\xbeganje apna ali ga kot gradivo odpeljali iz mesta. Ohranjeni Oksirin\xc5\xa1ki papirus iz 3. stoletja n. \xc5\xa1t. pravi, da so v mestu stale tudi sedemnatstropne zgradbe. Veliko podatkov o mestu iz 2. do 4. stoletja po hid\xc5\xberi je tudi v zbirki papirusov Knji\xc5\xbenice Johna Rylandsa v Manchesterju.\n_START_SECTION_\nZgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj impozanten kip na portiku templja v Hermopolisu je bil kip boga Tota z glavo ibisa in spremljajo\xc4\x8dimi emblemi. Ne njem je bil napis  "Gospodar E\xc5\xa1moona". Portik je bil iz faraonskega obdobja, vandar so ga kasneje dogradili gr\xc5\xa1ki vladarji Egipta. Edini ostenek templja je pilon  z dvema kolonadama po \xc5\xa1est stebrov. Stebri so bili pobarvani v ve\xc4\x8d rumeno-rde\xc4\x8de-modrih pasovih. Baze stebrov imajo obliko spodnjih lotosovih listov. Visoki so pribli\xc5\xbeno 12 m in imajo  na vi\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno meter in pol od tal obseg pribli\xc5\xbeno 8,5 m. Proti vhu se o\xc5\xbeijo. Najve\xc4\x8dja razdalja med kolonama je pribli\xc5\xbeno 5 m, med stebri pa pribli\xc5\xbeno 4 m.\n_START_SECTION_\nMuzej\n_START_PARAGRAPH_\nNa arheolo\xc5\xa1kem najdi\xc5\xa1\xc4\x8du je majhem muzej na prostem, v katerem sta masivna kipa Tota kot pavijana, ki \xc4\x8dasti sonce, in nekaj izklesanih gradbenih blokov.'