b'\n_START_ARTICLE_\nFrance Kidri\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKidri\xc4\x8d se je rodil kot najstarej\xc5\xa1i izmed \xc5\xa1estih otrok. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Roga\xc5\xa1ki Slatini, gimnazijo pa v Mariboru. \xc5\xa0olanje mu je omogo\xc4\x8dil Vinko \xc5\xbdurman, lastnik Kne\xc5\xbeca, kmetije pod Sveto Trojico (ki jo je kasneje zapustil prav Kidri\xc4\x8du). \xc5\xbdelja po znanju ga je vodila na Univerzo na Dunaju, kjer je \xc5\xa1tudiral slavistiko in filozofijo. \xc5\xa0tudij je zaklju\xc4\x8dil leta 1906 z doktoratom Revizija glagolskih cerkvenih knjig in se zaposlil kot bibliotekar v slavisti\xc4\x8dnem seminarju. Leta 1908 je nastopil slu\xc5\xbebo v Dvorni knji\xc5\xbenici. Med tamkaj\xc5\xa1njim slu\xc5\xbebovanjem se je ukvarjal z literarno zgodovino in leta 1919 habilitiral z razpravo o Trubarjevi Cerkovni ordnungi. Leta 1911 se je poro\xc4\x8dil z Jelico Kru\xc5\xa1i\xc4\x8devo. V tem zakonu se je rodil slovenski politik Boris Kidri\xc4\x8d. Do 1. svetovne vojne in med njo je Kidri\xc4\x8d \xc5\xbeivel na Dunaju, \xc5\xbeena s sinom pa na Kne\xc5\xbecu. Leta 1920 se je tudi sam vrnil v Slovenijo, kjer je nastopil slu\xc5\xbebo profesorja starej\xc5\xa1e slovenske knji\xc5\xbeevnosti na ljubljanski univerzi, od leta 1925 dalje pa je predaval \xc5\xa1e primerjalno knji\xc5\xbeevnost. Trikrat je bil dekan Filozofske fakultete, leta 1923/24 peti rektor ljubljanske univerze, leta 1921 je bil med ustanovitelji Znanstvenega dru\xc5\xa1tva za humanisti\xc4\x8dne vede v Ljubljani, 1938 pa med ustanovitelji Akademije znanosti in umetnosti. Med vojno je bil med organizatorji OF na Univerzi, zato je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel v zaporih in v internaciji. \xc5\xa0ele po vojni se je vrnil v Ljubljano in le malo zatem, ko je njegov sin Boris Kidri\xc4\x8d prevzel vodstvo slovenske vlade, postal predsednik SAZU (1945\xe2\x80\x931950; z nazivom "prezident", ko se je ta zgledovala po sovjetskih vzorih organiziranja). Leta 1948 je zaradi bolezni zaklju\xc4\x8dil s predavanji in prevzel funkcijo upravnika literarnega in\xc5\xa1tituta na SAZU, ki ga je ustanovil 1947 pod imenom In\xc5\xa1titut za literature (zdaj je to Intitut za slovensko literaturo in literarne vede ZRC SAZU). _NEWLINE_Kidri\xc4\x8d je na\xc5\xa1 prvi pre\xc5\xa1ernoslovec, sodi pa tudi med utemeljitelje znanstvene literarne zgodovine pri nas, idejno in metodolo\xc5\xa1ko je vplival na celo generacijo u\xc4\x8dencev in naslednikov, t. i. Kidri\xc4\x8deva \xc5\xa1ola. Njegovo znanstveno delo obsega okoli 400 \xc4\x8dlankov; preu\xc4\x8deval je predvsem starej\xc5\xa1o slovensko knji\xc5\xbeevnost in pesni\xc5\xa1tvo Franceta Pre\xc5\xa1erna in Stanka Vraza. Leta 1950 je prejel Pre\xc5\xa1ernovo nagrado.'