b'\n_START_ARTICLE_\nPriba\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPo velikosti je priba podobna golobu, v dol\xc5\xbeino dose\xc5\xbee 28 do 31\xc2\xa0cm, prek peruti pa meri 67 do 72\xc2\xa0cm. Po operjenosti je ni mogo\xc4\x8de zamenjati za kak\xc5\xa1nega drugega pti\xc4\x8da, po telesu ima \xc4\x8drno-bel vzorec, pri pogledu od bli\xc5\xbee pa se perje na temnem zgornjem delu telesa preliva v modrih in vijoli\xc4\x8dnih iridescen\xc4\x8dnih odtenkih. \xc5\xbde na dale\xc4\x8d je prepoznavna tudi po dolgem, ozkem \xc4\x8dopu na glavi. Konice peruti so mo\xc4\x8dno zaokro\xc5\xbeene, ko leti, se opazovalcu izmenjujeta temen zgornji in bel spodnji del, zato je predvsem od dale\xc4\x8d v jati videti, kot bi utripala. Med gnezditvijo imajo samci dalj\xc5\xa1i \xc4\x8dop od samic in \xc4\x8drna lica ter vrat, medtem ko so pri samicah lica in vrat posuta z belimi pikami. Pozimi se lica in vrat obarvajo belo in temno perje na zgornji strani telesa dobi svetle konice, zato izgleda luskinasto._NEWLINE_Med gnezditvijo zgodaj spomladi samci ozna\xc4\x8dujejo svoj teritorij z akrobacijami v zraku in ogla\xc5\xa1anjem. Gnezdi na tleh na mokrotnih travnikih, sekundarno pa zaradi izginjanja prvotnega habitata tudi na obdelovalnih povr\xc5\xa1inah, kjer i\xc5\xa1\xc4\x8de hrano - razli\xc4\x8dne \xc4\x8drve in \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. Pozimi se lahko zdru\xc5\xbeujejo v ve\xc4\x8dje jate v kulturni krajini ali mo\xc4\x8dvirjih.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGnezdi v velikem delu Evrazije, od Zahodne Evrope prek Srednje Azije do Mand\xc5\xbeurije na severovzhodu Kitajske, od koder se pozimi v \xc5\xa1irokem pasu odseli ju\xc5\xbeneje, v Severno Afriko, Arabski polotok, severno Indijo, Pakistan in jug Kitajske. Ob\xc4\x8dasno jo, predvsem po nevihtah, opazijo tudi v Severni Ameriki. Zaradi ogromnega obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti in velike populacije ne velja za ogro\xc5\xbeeno v svetovnem merilu, lokalno pa jo ogro\xc5\xbeajo izginjanje prvotnega habitata in lov ter nabiranje jajc._NEWLINE_V Sloveniji je dokaj pogosta gnezdilka, predvsem v kulturni krajini. Z mokrotnih travnikov na \xc5\xa0tajerskem in Ljubljanskem barju izginja zaradi intenzifikacije ali zara\xc5\xa1\xc4\x8danja.'