b'\n_START_ARTICLE_\nMe\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa8\xc4\x8d je hladno oro\xc5\xbeje za sekanje in bodenje, praviloma z ravnim in na obeh straneh nabru\xc5\xa1enim rezilom. Najdemo ga od anti\xc4\x8dnih do srednejeve\xc5\xa1kih kultur, tako v Evropi kot v srednji Aziji in na daljnem vzhodu.\n_START_SECTION_\nZgodovina me\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPrve najdbe me\xc4\x8dev segajo v zgodnjo bronasto dobo, kot na primer najdbe v Gr\xc4\x8diji (Mikene, \xc5\xa0parta). Zaradi majhne trdote kovine so bili ti me\xc4\x8di dokaj neprimerni za boj me\xc4\x8d na me\xc4\x8d, imeli pa so velik u\xc4\x8dinek proti\xc2\xa0\xc2\xbbprimitivnej\xc5\xa1im\xc2\xab\xc2\xa0palicam ipd. Seveda so bili redki, saj \xc5\xa1e niso imeli izpopolnjenih tehnik izdelave, zato so ve\xc4\x8dji pomen imeli v obredih, ko so ozna\xc4\x8devali status nosilca._NEWLINE_Bistveno vlogo me\xc4\x8d kot oro\xc5\xbeje dobi \xc5\xa1ele z nastopom \xc5\xbeelezne dobe, ker ima \xc5\xbeelezo, \xc5\xa1e posebej pa jeklo veliko ve\xc4\x8djo trdoto od brona. Prve najdbe \xc5\xbeeleznih me\xc4\x8dev so iz najdb hal\xc5\xa1tatske kulture, tako v severni kot ju\xc5\xbeni Evropi. Klub temu, da je bilo na za\xc4\x8detku \xc5\xbeelezne dobe glavno oro\xc5\xbeje \xc5\xa1e vedno sulica (na primer gr\xc5\xa1ki hopliti in rimski legionarji), je dobil me\xc4\x8d predvsem v rimski armadi velik pomen kot kratek me\xc4\x8d (gladius). Sulica se kot primarno oro\xc5\xbeje pehotne vojske ohrani tudi skozi srednji vek in renesanso, izrinejo jo \xc5\xa1ele mu\xc5\xa1kete z bajoneti. Enoro\xc4\x8dni me\xc4\x8d je uporabljala tako konjenica kot pehota (tudi lokostrelci, topni\xc4\x8darji ipd.), pogosto kot sekundarno oro\xc5\xbeje za boj na blizu. Bilo je tudi raz\xc5\xa1irjeno sredstvo samoobrambe pri civilni populaciji. Enoinpol- ter dvoro\xc4\x8dni me\xc4\x8di so se uporabljali kot primarno oro\xc5\xbeje._NEWLINE_Me\xc4\x8d nastopa tudi v vrsti sag in legend, na primer o kralju Arturju, (znameniti Excalibur) in mitu o Nibelungih (Siegfridov me\xc4\x8d Balmung). Me\xc4\x8d je imel veliko vlogo pri srednjeve\xc5\xa1kih obredih (kronanje, povzdignenje v vite\xc5\xa1ki stan, ...). V zbirki kraljevskih insignij prakti\xc4\x8dno vseh nekdanjih in obstoje\xc4\x8dih kraljevin je tudi me\xc4\x8d._NEWLINE_Z razvojem mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih oklepov so se morali tudi me\xc4\x8di oja\xc4\x8dati. Iz za\xc4\x8detnih 0,80-1,0 metra so se najprej podalj\xc5\xa1ali na 1,1-1,3 metra in nato tudi do 1,9 metra. Tako dolg me\xc4\x8d je zahteval enoinpol- oz. dvororo\xc4\x8dno rabo ter je povzro\xc4\x8dil ob mo\xc4\x8dnem udarcu resne notranje po\xc5\xa1kodbe (tope po\xc5\xa1kodbe), tudi \xc4\x8de ni presekal oklepa._NEWLINE_Dvoro\xc4\x8dne me\xc4\x8de, ki se jih pogosto vidi na upodobitvah najemnikov (Landsknecht) so izdelovali \xc5\xbee v srednjem veku, vendar niso bili namenjeni uporabi v boju. Njihov namen je bil predstavitev, pogosto so bili razstavljeni, uporabljali so se deloma tudi za izvr\xc5\xa1itev smrtnih obsodb (obglavljenje). V \xc4\x8dasu tridesetletne vojne so jih sku\xc5\xa1ali uporabiti, vendar brez posebnega uspeha. Bili so predolgi in prenerodni za uspe\xc5\xa1no uporabo na bojnem polju.\n_START_SECTION_\nMe\xc4\x8di Afrike in Srednjega vzhoda\n_START_PARAGRAPH_\nFlisa - Kaskara - Kind\xc5\xbeal - Quaddara - Takouba\n_START_SECTION_\nMe\xc4\x8di Indijske podceline\n_START_PARAGRAPH_\nPata - Rao dao - Zafar takieh\n_START_SECTION_\nMe\xc4\x8di Daljnega vzhoda\n_START_PARAGRAPH_\nBarong - Dao - Kampilan - Kleveng - Mandau - Noklang - Parang ihlang - Parang pandit - Talibon - Katana\n_START_SECTION_\nEvropski me\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nCinquedea - Claidheamh noir - Claymore - Flamberg - Gladij - Katzbalger - pala\xc5\xa1 - Salonski me\xc4\x8d - Schiavona - Spadroon - udriha\xc4\x8d'