b"\n_START_ARTICLE_\nKarel III. \xc5\xa0panski\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova skrbnica je bila Mar\xc3\xada Antonia de Salcedo. Kasneje je zanj skrbela skupina mo\xc5\xa1kih, ki je prav tako skrbela za Francisca Mar\xc3\xado Sp\xc3\xadnola, vojvodo San Pedra. 15. januarja leta 1724 je njegov brat Luis postal kralj po tem ko je Filip V odstopil s presola, toda Luis je avgusta istega leta preminil in Filip V je ponovno prevzel tron. Leta 1729 se je skupaj z o\xc4\x8detom preselil v Seviljo. Evropski narodi so z Utrechtskim mirom (april 1713 \xe2\x80\x93 september 1714) in Hannoverskim sporazumom (september 1725), ki je bil odgovor na Viennsko pogodbo podpisano aprila 1725, dolo\xc4\x8dili svoj polo\xc5\xbeaj v Evropi. \xc5\xa0panija je po nasledstveni vojni izgubila mnogo ozemlja, toda Filip V. je \xc5\xbee koval na\xc4\x8drte kako bo povrnil svoja ozemlja v Italiji._NEWLINE_S podpisom Seviljskega sporazuma z Anglijo in Francijo je monarh zagotovil nasledstvo svojega sina v Vojvodini Parma. Toda po smrti vojvode Parme je vladar Svetega rimskega cesarstva Karel VI. udrl na to ozemlje ter ga osvojil. Ker Filip V. ni dobil podpore je sam razglasil vojno. Leta 1731 se je Sveto rimsko cesarstvo pridru\xc5\xbeilo Seviljskemu sporazumu in Karel III. je pri petnajstih letih zapustil \xc5\xa0panijo ter od\xc5\xa1el v Italijo da bi zasedel svoj polo\xc5\xbeaj._NEWLINE_Prvega februarja leta 1733 je umrl Avgust II., poljski kralj, \xc4\x8digar monarhija ni bila nasledstvena temve\xc4\x8d izvoljena v poljskem parlamentu. Filip V. je iz Sevilje poslal kurirja v\xc2\xa0 Var\xc5\xa1avo, da bi se pogodil o kandidaturi dedi\xc4\x8da Filipa ter dedi\xc4\x8da Karla. Kljub temu, njuni kandidati niso imeli dovolj mo\xc5\xbenosti v primerjavi z drugimi, ki so imeli podporo Avstrije ter Francije. Filip V. je v Madridu podpisal sporazum El Escorial, Prvi pakt dru\xc5\xbeine, s katerim je \xc5\xa0panija opustila svoje prizadevanje za Poljsko ter postala zaveznica Francije v bitki proti Svetem rimskem imperiju. V zameno bi jim Francija pomagala v kampanji zoper Neaplja in Sicilije, pod avstrijskim nadzorom, ter ponovno osvojiti Gibraltar. Vojna v Italiji je bila dobljena, 10. maja leta 1734 je dedi\xc4\x8d Karel ukazal postaviti za kralja svojega o\xc4\x8deta, toda Filip V. je prestol Neaplja in Sicilije prepustil svojemu sinu.\n_START_SECTION_\nKralj Neaplja in Sicilije\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu svojega kraljevanja v Neaplju in Siciliji je Karel (Carlo VII. po italijansko ali Karel Burbonski, kot ga imenujejo tam) posku\xc5\xa1al reformirati in modernizirati kraljestvo, ga poenotiti in si pridobiti zvestobo prebivalstva skupaj s svojo \xc5\xbeeno Marijo Amalijo Sa\xc5\xa1ko._NEWLINE_Karel je zakon z Marijo Amalijo Sa\xc5\xa1ko sklenil leta 1738, ko je imela 14 let. Bila je poljska princesa iz premo\xc5\xbene in plodne dru\xc5\xbeine. Njun zakon je bil sklenjen zaradi politi\xc4\x8dnih razlogov toda kljub temu sta bila slo\xc5\xbeen par. Poro\xc4\x8dila sta se v dvorcu Dresden na Sa\xc5\xa1kem, 9. maja 1738 in poroko so praznovali v Neaplju 9. junija istega leta._NEWLINE_\xc5\xbdelel je preurediti Neapelj, da bi mesto bilo tako kot se spodobi za dvor. Poudarek je dal na izbolj\xc5\xa1anje javnih stavb, kot npr. siroti\xc5\xa1nica, in posku\xc5\xa1al je prilagoditi nadomestno pala\xc4\x8do v skladu z modo, ki je vladala od izgradnje Versaillesa. Zgradil je tudi dragocene pala\xc4\x8de v drugih delih kraljestva kot npr. Kraljevski dvorec v Caserti, eden najve\xc4\x8djih kraljevih dvorcev na svetu. Med drugim je zgradil tudi gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Teatro de San Carlos._NEWLINE_Leta vladanja Kraljevini Dveh Sicilij so mu predstavljala dragoceno izku\xc5\xa1njo, ki mu je pripomogla na mestu kralja \xc5\xa0panije. Baroni in Cerkev so si prilastili ve\xc4\x8d kot 50% zemlje, poleg tega pa so baroni imeli jurisdikcijo nad le-temi, zaradi \xc4\x8desar so prepre\xc4\x8devali svojim vazalom sodelovanje na tribunalih. Kralj je omejil njihov politi\xc4\x8dni vpliv, s \xc4\x8dimer je poudaril nadvlado krone, toda njihov ekonomski vpliv je ostal nedotaknjen. Kralj je 3. julija 1738 ustanovil Kraljevi red San Jenara (voja\xc5\xa1ki red)._NEWLINE_Leta 1740 je eden kraljevih svetovalcev vojvoda Salas, dovolil Judom vrniti se v kraljestvo iz katerega jih je izgnal leta 1609 Karel V., zato da bi spodbudili ekonomsko aktivnost. Ljudstvo ter Cerkev sta bila proti, zato je bil Salas odstavljen, dovoljenje vstopa Judom pa razveljavljeno. Kmalu po tem je nad\xc5\xa1kof Spinelli posku\xc5\xa1al uveljaviti Inkvizicijo, toda ljudstvo se je uprlo tudi temu ukrepu.\xc2\xa0_NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je monarh na\xc5\xa1el nekaj mo\xc5\xbe, ki so imeli najve\xc4\x8dji vpliv v njegovem \xc5\xbeivljenju, kot npr. Bernardo Tanucci, pravnik katerega je kralj naprej imenoval ministra za pravosodje, kasneje pa ministra za zunanje zadeve. Tanucci je ostal \xc4\x8dlan kraljevega sveta tudi po tem ko je Karel III. podedoval prestol \xc5\xa0panije._NEWLINE_Iztopa dejstvo da je bil on tisti, ki je ukazal naj se za\xc4\x8dne sistemati\xc4\x8dno izkopavanje prebivalstva, ki ga je pokopala erupcija Vezuva leta 79: Pompeji, Herculano, Oplontis in las Villas Stabianas. Ne samo to, leta 1752 po za\xc4\x8detku gradnje ceste v smeri proti jugu (predhodnica dana\xc5\xa1nje Statale 18), so bili najdeni ostanki mesta Pestum, ki so bili leta pokriti s plevelom (del amfiteatra je le\xc5\xbeal tik pod prej omenjeno cesto). To je bilo posebej pomembno odkritje, kajti tam so se nahajali trije gr\xc5\xa1ki templji, ki so bili precej dobro ohranjeni. Za njihovo preu\xc4\x8devanje sta se zavzela Felice Gazzola (izobra\xc5\xbeen aristokrat ter militant, kateremu je Karel zaupal \xc5\xbee od \xc4\x8dasov, ko je bil vojvoda Parme) in Francesco Sabatini. \xc2\xa0_NEWLINE_Ker Karlov polbrat Fernando VI., kralj \xc5\xa0panije, ni imel naslednikov, je po njegovi smrti prestol prevzel Karel in sicer leta 1759, ter z veliko \xc5\xbealostjo tako kraljev kot ljudstva zapustil Kraljestvo Dveh Sicilij svojemu tretjemu sinu Fernandu.\n_START_SECTION_\nKralj \xc5\xa0panije\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Luisa I. ter Fernanda VI., ki nista imela naslednikov je \xc5\xa1panski prestol pripadel Karlu III., tretjemu sinu Filipa V., oz. prvemu v njegovem zakonu z Isabel de Farnesio. Karel je \xc5\xbee imel veliko izku\xc5\xa1enj kot kralj Neaplja. V Madrid se je vrnil 9. decembra 1759. Fray Sebasti\xc3\xa1n de Jes\xc3\xbas mu je \xc5\xbee kot otroku napovedal da bo kralj. Po menihovi smrti je Karel III. spro\xc5\xbeil proces beatifikacije maja 1771 v pismu naslovljenemu nad\xc5\xa1kofu Seville Franciscu de Sol\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nVojna za neodvisnost od Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav (1776-1783)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panija je nadaljevala alianso s Francijo. Vstajenje trinajstih kolonij v boju proti Jorgeju III. je pomagalo obema dr\xc5\xbeavama v ma\xc5\xa1\xc4\x8devanju. Tako se je trinajstim kolonijam v vojni za neodvisnost pridru\xc5\xbeila \xc5\xa0panija s Francijo proti Veliki Britaniji. \xc2\xa0_NEWLINE_Od Deklaracije o neodvinosti ZDA (4. julij 1776) dalje so osamosvojene dr\xc5\xbeave prejemale \xc5\xa1pansko pomo\xc4\x8d, toda ta zveza se je leta 1779 prekinila. \xc5\xa0panci so oblegali Gibraltar brez uspeha, ampak so uspeli zavzeti Menorko. Bernardo de G\xc3\xa1lvez, guverner Louisiane, je okupiral Florido. Anglija, osamljena in brez mo\xc4\x8di, je bila primorana podpisati sporazum._NEWLINE_Pari\xc5\xa1ki sporazum (1783) je pomenil konec vojne za neodvisnost. \xc5\xa0panija je dobila Menorko, Florido in obalo Hondurasa, toda Gibraltarja jim Britanci niso odstopili. \xc5\xa0panija je tako pripomogla v bitki za neodvisnost; dejstvo ki pa je kasneje omogo\xc4\x8dilo emancipacijo \xc5\xa1panskih kolonij v 19. stoletju. \xc2\xa0\n_START_SECTION_\nRusija in Prusija\n_START_PARAGRAPH_\nDve novi mo\xc4\x8di, Rusija in Prusija, sta vstopili na evropsko politi\xc4\x8dno mapo 18. stoletja zahvala dvema razsvetljenima despotoma: Katalini II. in Federicu II. Oba monarha sta pokazala interes in ob\xc4\x8dudovanje do \xc5\xa0panije, toda ruska \xc5\xa1iritev je presegla Pacifik, kar je bilo zaskrbljujo\xc4\x8de saj so se ljudje bali angle\xc5\xa1ko-ruske alianse v Sredozemlju. Strah na koncu ni bil upravi\xc4\x8den, saj do te alianse nikdar ni pri\xc5\xa1lo, ker se je Rusija uprla britanskemu morskemu nadzoru v \xc4\x8dasu vojne.\n_START_SECTION_\nSredozemlje\n_START_PARAGRAPH_\nKarel je \xc5\xa1e za voljo kraljevanja v Neaplju in Siciliji podpisal pogodbo o trgovanju skupaj z Osmanskim cesarstvom. \xc4\x8cutil je da je ta imperij bil zavora za angle\xc5\xa1ke, avstrijske ter ruske interese. Izklju\xc4\x8dil je mo\xc5\xbenost alianse saj je \xc4\x8dutil, da ta odlo\xc4\x8ditev ne bi bila dobro sprejeta v dr\xc5\xbeavi, toda vseeno je posredoval v Oranu, ki je bil odvisen od Osmanskega cesarstva. To je storil iz dveh razlogov: \xc5\xbeelel je osvoboditi morje od berberskih piratov in si zagotoviti ekonomsko koncesijo. Leta 1775 je poslal voja\xc5\xa1ko ekspedicijo v Al\xc5\xbeir po pro\xc5\xa1nji generala O'Reillyja, kar pa se je kon\xc4\x8dalo katastrofalno. Po dveh novih napadih, leta 1783 in 1784, je bila podpisana \xc5\xa0pansko-al\xc5\xbeirska pogodba leta 1786.\n_START_SECTION_\nPacifik\n_START_PARAGRAPH_\nV razli\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8djih Pacifika sta Podkraljestvo Peru in Podkraljestvo Nova \xc5\xa0panija pridobila dovoljenje Karla III. za \xc5\xa1iritev \xc5\xa1panskega imperija v velikem oceanu. Sledilo je ve\xc4\x8d poskusov priklju\xc4\x8ditve obale Oregona in Aljaske k Podkraljestvu Nove \xc5\xa0panije. Na ekspedicije so med drugimi od\xc5\xa1li Bruno de Haceta, Bodega y Quadra, L\xc3\xb3pez de Haroy itd. Hkrati je na jugu Pacifika (takrat imenovan Ju\xc5\xbeno morje) Manuel de Amat y Junyent iz Podkraljestva Peruja ukazal dve ekspediciji: v prvi je Felipe Gonz\xc3\xa1les de Haedo odkril Velikono\xc4\x8dni otok, ter ga v imenu Karla III. osvojil. V drugi ekspediciji je kapitan Domingo de Bonechea pri\xc5\xa1el do oto\xc4\x8dja Tuamotu ter do Dru\xc5\xbebenih otokov, kjer je uveljavil \xc5\xa1pansko suverenost. Vodje glavnih vasi Tahitija so sprejeli suverenost \xc5\xa0panije. Proces okupacije Polinezije pa je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den zaradi pomanjkanja podpore v Madridu in zaradi religioznih problemov kraljestva; leta 1775 so \xc5\xa0panci povsem zapustili Polinezijo.\n_START_SECTION_\nNotranja politika: razsvetljeni despotizem\n_START_PARAGRAPH_\nV notranji politiki je kralj posku\xc5\xa1al modernizirati dru\xc5\xbebo s pomo\xc4\x8djo razsvetljenskih na\xc4\x8del._NEWLINE_V skladu z razsvetljensko linijo njegovega \xc4\x8dasa je Karel III. uresni\xc4\x8dil pomembne spremembe, brez da bi prekinil osnoven socialni, politi\xc4\x8dni ter ekonomski red. Pri tem mu je pomagala ekipa ministrov in razsvetljeni sodelavci, med drugimi markiz Esquilache, Aranda, Campomanes, Floridablanca, Wall in Grimaldi.\n_START_SECTION_\nReforme Esquilacheja\n_START_PARAGRAPH_\nMonarh je markiza Esquilacheja imenoval za dr\xc5\xbeavnega sekretarja. Ta je kroni priklju\xc4\x8dil dvorce, nadzoroval je cerkvene sektorje in reorganiziral \xc5\xa1panske oboro\xc5\xbeene sile. Za svoje reforme in posegovanje v Sedemletno vojno je potreboval ve\xc4\x8d dohodkov, ki jih je pridobil s pove\xc4\x8danjem dav\xc4\x8dne obremenitve in novimi formulami, kot npr. ustvaritev nacionalne loterije. Hkrati je osvobodil trgovanje z \xc5\xbeitom, kar pa je pomenilo zvi\xc5\xa1anje cen osnovnih proizvodov, zaradi kopi\xc4\x8denja proizvodov pa tudi slabih \xc5\xbeetev zadnjih let. Campomanes je podprl to odlo\xc4\x8ditev, ampak ljudstvo je krivilo le markiza._NEWLINE_Leta 1766 se je zgodil upor proti Esquilacheju. Njegov spro\xc5\xbeilec je bil ukaz zamenjati dolg pla\xc5\xa1\xc4\x8d in \xc5\xa1irok klobuk za kratek pla\xc5\xa1\xc4\x8d in trikotni klobuk. Napetost je narasla tudi zaradi plakatov, ki so kro\xc5\xbeili po prestolnici in se prikazovali na javnih mestih. Besedi\xc5\xa1\xc4\x8de in pravopis na plakatih sta nakazovala na to da so jih napisali izobra\xc5\xbeeni mo\xc5\xbeje. Manipulacija, ki sta jo izvedla plemeniti in cerkveni sektor, je bila direkten napad na reformisti\xc4\x8dno politiko kraljevih ministrov. \xc2\xa0_NEWLINE_V Madridu se je klju\xc4\x8dna to\xc4\x8dka upora proizvedla, ko se je mno\xc5\xbeica ljudi zbrala pred kraljevo pala\xc4\x8do in tr\xc4\x8dila z valonsko gardo, ki pa je leta 1764 napadla mno\xc5\xbeico med poroko kraljeve h\xc4\x8dere Marije Luise z bodo\xc4\x8dim vladarjem Avstrije. Pri\xc5\xa1lo je do spopada in bile so \xc5\xbertve na obeh straneh, brez da je \xc5\xa1panska garda posredovala. Karel III. je zaprosil za mnenje svoje svetovalce in \xc4\x8deprav je dobil nasprotujo\xc4\x8da si mnenja, je na koncu sledil nasvetu grofa Reville Gigedo, ki je izjavil, da bo prej odstopil s svojega polo\xc5\xbeaja kot pa naro\xc4\x8dil naj streljajo na mno\xc5\xbeico._NEWLINE_Iz Madrida se je upor raz\xc5\xa1iril do mest Cuenca, Zaragoza, La Coru\xc3\xb1a, Oviedo, Santander, Bilbao, Barcelona, C\xc3\xa1diz in Cartagena med drugimi. Toda medtem, ko so v Madridu prito\xc5\xbebe letele na vodstvo naroda, so se v provincah prito\xc5\xbeevali nad lokalnimi avtoritetami, kar je razkrilo prikrit problem korupcije in nesposobnosti vodenja._NEWLINE_Uporniki so zahtevali zmanj\xc5\xa1anje cen \xc5\xbeivil, odpravo odbora za preskrbo s hrano, prekinitev ukaza glede pravil obla\xc4\x8denja, odpustitev tujih ministrov Karla III. in njihovo \xc5\xa1pansko zamenjavo ter splo\xc5\xa1no opravi\xc4\x8dilo. Kralj je odpustil Esquilacheja ter ga zamenjal z grofom Aranda. Vzeli so ukrepe za \xc4\x8dimprej\xc5\xa1nji uvoz \xc5\xbeitaric iz Sicilije, reformirane so bile svetovalne vlade \xe2\x80\x93 k obstoje\xc4\x8dim poslancem so dodali izvoljene poslance.\n_START_SECTION_\nReforme\n_START_PARAGRAPH_\nIzgon Jezuitov so \xc5\xbeeleli izkoristiti, da bi vpeljali reformo izobra\xc5\xbeevanja, ki naj temeljilo na znanstvenih disciplinah in raziskovanju. Campomanes je univerze je postavil pod krajevo pokroviteljstvo in v Madridu ustvaril \xc5\xa0tudije San Isidra (1770) \xe2\x80\x93 moderni center srednje\xc5\xa1olskega pou\xc4\x8devanja, ki naj bi slu\xc5\xbeil kot model. Prav tako je ustanovil \xc5\xa0olo za umetnost in obrt, ki je trajala do dvajsetega stoletja, po tem pa se je preimenovala v \xc5\xa0ole za poklicno usposabljanje. Jezuitske posesti so slu\xc5\xbeile kot prostor novih univerzitetnih rezidenc in centrov za izobra\xc5\xbeevanje. Njihovo bogastvo so porabili za pomo\xc4\x8di potrebne sektorje, saj so z njim zgradili bolni\xc5\xa1nice in siroti\xc5\xa1nice._NEWLINE_Promoviral je nov na\xc4\x8drt univerzitarnih \xc5\xa1tudijev, kateremu pa je trdno ugovarjala Univerza v Salamanci, ki je oblikovala lasten na\xc4\x8drt, kateri je bil leta kasneje tudi vpeljan._NEWLINE_V \xc4\x8dasu krajevanja Karla III. je Ekonomska dru\xc5\xbeba prijateljev dr\xc5\xbeave (las Sociedades Econ\xc3\xb3micas de Amigos del Pa\xc3\xads), katero je osnoval Jos\xc3\xa9 de G\xc3\xa1lvez, vpeljala reforme na podro\xc4\x8dju agrikulture. Campomanes se je pod vplivom fiziokratizma prav tako osredoto\xc4\x8dil na problem agrikulture. V svoji sporazumu o amortizacijskem dodatku je poudaril pomembnost le-te za dr\xc5\xbeavno in socialno blaginjo ter pomembnost bolj enakovredne distribucije zemlje._NEWLINE_Leta 1787 je Campomanes predstavil svoj na\xc4\x8drt repopulacije na nesnaseljenih obmo\xc4\x8djih Sierre Morena in srednje doline Guadalquivirja; tako je ustvaril novo prebivalstvo Andaluzije in Sierre Morena. Zato so bili pod nadzorom Pabla de Olavide pripeljani novi imigranti iz centralne Evrope. \xc5\xa0lo se je predvsem za Nemce in flamske katolike, ki bi pospe\xc5\xa1evali agrikulturo in industrijo na neposeljenem obmo\xc4\x8dju, kateremu je pretilo banditizem. Projekt je financirala dr\xc5\xbeava. Tako so bila ustvarjena nova naselja kot npr. La Carolina, La Carlota ali La Luisiana, v aktualnih provincah: Ja\xc3\xa9n, C\xc3\xb3rdoba in Sevilla._NEWLINE_S kraljevimi odloki iz leta 1768, ki naj bi dr\xc5\xbeali do 20. stoletja je bila reorganizirana vojska; z ustvarjanjem podjetij so spodbujali trgovanje s kolonijami, npr. Filipini, in z uredbo o prosti trgovini iz leta 1778 se je liberaliziralo trgovanje z Ameriko. Izstopa tudi uredba o prosti trgovini z \xc5\xbeiti iz leta 1765._NEWLINE_Med drugimi reformisti\xc4\x8dnimi ukrepi je bila tudi ustanivitev Nacionalne banke v San Carlosu leta 1782 in konstrukcija drugih javnih prostorov kot npr. Canal Imperial de Arag\xc3\xb3n in plan kraljevih radialnih poti med Madridom, Valencio, Andaluzijo, Katalonijo in Galicijo._NEWLINE_Naredil je tudi ambiciozen industrijski plan v katerem so izstopale industrije lukzusnih dobrin: tovarna porcelana Buen Retiro, kraljeva tovarna stekla in kristala La Granja ter tovarna srebra Mart\xc3\xadnez._NEWLINE_Campomanes je v svojem diskursu o spodbujanju popularne industrije razpravljal o tem kako izbolj\xc5\xa1ati ekonomijo v ruralnih conah in omogo\xc4\x8diti samozadostnost v le-teh. Ekonomska dru\xc5\xbeba prijateljev dr\xc5\xbeave se je zadol\xc5\xbeila za industrijo in njeno teorijo v tistem \xc4\x8dasu._NEWLINE_Ustanovil je javne bolni\xc5\xa1nice, slu\xc5\xbebe za javno osvetlitev in zbiranje smeti, zavzel se je za tlakovanje tal in ustvaritev kanalizacijskega omre\xc5\xbeja. V Madridu je na\xc4\x8drtoval ambiciozno \xc5\xa1iritev, z velikimi potmi in spomeniki, kot so Cibeleski vodnjak, Neptun, Puerta de Alkala, vodnjak Arti\xc4\x8doke, gradnja botani\xc4\x8dnega vrta (prehod v Paseo del Prado, nekdanji Migas Calientes), bolni\xc5\xa1nica San Carlos (zdaj muzej Reina Sof\xc3\xada) in stavba muzeja Prado (prvotno namenjena Prirodoslovnemu muzeju).\n_START_SECTION_\nPlemstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZmanj\xc5\xa1alo se je po \xc5\xa1tevilu zaradi izginotja \xc5\xa1tevilnih bogata\xc5\xa1ev, ki so od\xc5\xa1li po kraljevih ukrepih namenjenih omejevanju prav teh. \xc2\xa0Plemstvo je predstavljalo 4% celotne populacije. Njihova ekonomska mo\xc4\x8d se je krepila zaradi porok med visokimi plemi\xc5\xa1kimi dru\xc5\xbeinami, ki do kopi\xc4\x8dile dru\xc5\xbeinska bogastva._NEWLINE_Z odlo\xc4\x8dbo it leta 1783 je kralj odobril in potrdil fizi\xc4\x8dno delo, a hkrati favoriziral plemstvo. Od tega trenutka dalje je plemstvo lahko delalo, kar je bila velika sprememba, saj jim to prej ni bilo dovoljeno \xe2\x80\x93 \xc5\xbeiveli so lahko le od svojega podedovanega bogastva. Plemi\xc5\xa1ki naslovi so se pove\xc4\x8dali s koncesijami Filipa V. in Karla III. Ustanovljen je bil voja\xc5\xa1ki red Karla III., kraljeve oro\xc5\xbearne in kraljevo telo plemstva v Madridu. Po drugi strani pa je bilo postavljeno veliko omejitev kar se ti\xc4\x8de primogeniture in oblasti plemi\xc4\x8dev, \xc4\x8deprav nikoli nista izginila v \xc4\x8dasu Karla III.\n_START_SECTION_\nDuhov\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je imela veliko bogastvo. Predstavljala je 2% prebivalstva, a kljub temu je posedovala kar sedmino obdelovalnih povr\xc5\xa1in Kastilje in desetino prihodka vseh ovc. K nepremi\xc4\x8dninam je bilo dodano tudi zbiranje desetin od katerih je bila od\xc5\xa1teta tretjina namenjena kralju in ostali prihodki raznih najemnin. Najbogatej\xc5\xa1a \xc5\xa1kofija je bila Toledo, z letnim dohodkom v vi\xc5\xa1ini 3.500.000 realov. Karel III. je pomagal razdeliti bogastvo med pomo\xc4\x8di potrebne v dr\xc5\xbeavi in ukinil nekatere zakone, ki so omogo\xc4\x8dali Cerkvi zatirati pravice ljudstva.\n_START_SECTION_\nOstalo prebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nBila je naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a skupina prebivalstva. V njo so spadali kmetje, ki so bili dokaj ekonomsko stabilni. Dnevni delavci so \xc5\xbeiveli v miseriji. Po podatkih katastra Ensenade so obrtniki predstavljali 15% pla\xc4\x8danega prebivalstva in imeli so bolj\xc5\xa1e pla\xc4\x8de kot kmetje. V tistem \xc4\x8dasu se je za\xc4\x8dela pla\xc5\xa1no pojavljati bur\xc5\xbeoazija. Poistovetila se je z reformisti\xc4\x8dnimi predlogi in razsvetljenskimi ideali tistega \xc4\x8dasa. Bila je najbolj pomembna v C\xc3\xa1dizu, zaradi povezave z ameri\xc5\xa1ko trgovino, Barceloni in Madridu.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nKarel III. je kot kralj spodbujal umetnost in obrt z ustanovitvijo \xc5\xa1tevilnih manufaktur: kot kralj Neaplja je ustanovil\xc2\xa0 Kraljevi laboratorij trdih kamnov v Neaplju (1737), Kraljevo tovarno tapiserij v Neaplju (1737), Kraljevo tovarno porcelana Capodimonte (1743) in tovarno stenskih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic v Caserti (1753). Kasneje, kot \xc5\xa1panski kralj, je ustanovil Kraljevi laboratorij za mozaike in trde kamne Buen Retiro (1759), tovarno porcelana Buen Retiro (1759), tovarno srebra Mart\xc3\xadnez (1778) in Kraljevo urarno (1788).\n_START_SECTION_\nRomi\n_START_PARAGRAPH_\nPo velikem polomu generalnega zaprtja Romov leta 1749 so bili v zelo problemati\xc4\x8dni situaciji, katero so posku\xc5\xa1ali razre\xc5\xa1iti z vrsto legislativnih inicijativ od leta 1763 naprej. Stvar je bila dokon\xc4\x8dno razre\xc5\xa1ena 19. septembra leta 1783, ko so uvedli zakon, asimilacijske in utilitaristi\xc4\x8dne narave, ki pravi da se Romi ne smatrajo za inferiorno raso; prepove se uporaba izrazov cigan ali novi Kastiljec, ki so \xc5\xbealjivi; dodeljena jim je svoboda bivanja (razen na dvoru in kraljevih posestih, za zdaj); in dovoljeni so jim razli\xc4\x8dni na\xc4\x8dini pre\xc5\xbeivljanja, med drugim so sprejeti v cehe, toda prepovedano jim je imeti v lasti gostilno ali stri\xc4\x8di konje, kar pa je klju\xc4\x8dnega pomena za Rome; prepovedano jim je obla\xc4\x8denje v tradicionalna obla\xc4\x8dila in govorjenje v romskem jeziku (zna\xc4\x8dilen jezik Calo); primorani so opustiti nomadstvo in se ustaliti na enem mestu. Neposlu\xc5\xa1ni so dobili stroge kazni._NEWLINE_V primeru da posameznik ni upo\xc5\xa1teval zakonov bivanja, jezika, dela, obla\xc4\x8denja itd. je bil ob aretaciji o\xc5\xbeigosan na hrbtu (namesto drugih prej omenjenih kazni kot je smrt ali odrezanja u\xc5\xa1esa). \xc4\x8ce je nekdo bil aretiran \xc5\xbee drugi\xc4\x8d je bil obsojen na smrt, razen \xc4\x8de je bil posameznik star manj kot \xc5\xa1estnajst \xe2\x80\x93 mladoletnike so lo\xc4\x8dili od dru\xc5\xbein in jih predali okrajnem svetu dobrodelnosti, ki jih je izobrazil. \xc2\xa0"