b'\n_START_ARTICLE_\nBranislava Su\xc5\xa1nik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo in klasi\xc4\x8dno gimnazijo je obiskovala v Ljubljani, leta 1937 se je vpisala na univerzo, kjer je diplomirala iz prazgodovine in zgodovine na ljubljanski Filozofski fakulteti. Hkrati je na Dunaju \xc5\xa1tudirala etnozgodovino in uralo-balti\xc5\xa1ko jezikoslovje. Leta 1942 je kon\xc4\x8dala \xc5\xa1tudij z doktoratom iz etnozgodovine in uralo-altajskega jezikoslovja pri nem\xc5\xa1kem antropologu prof. Wilhelmu Schmidtu, ki ji je odprl vrata antropologije. Od leta 1942 do 1943 je za\xc4\x8dela na Vatikanskem biblijskem in\xc5\xa1titutu v Rimu s \xc5\xa1tudijem kultur in jezikov Male Azije. Diplomirala je iz prou\xc4\x8devanja klinopisnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d iz Kapadokije nastalih okoli 3000 let pr.n.\xc5\xa1t. Obiskovala je tudi predavanja iz rimske in starokr\xc5\xa1\xc4\x8danske arheologije ter sumerobabilonske zgodovine in arheologije. V Rimu je imela stike s \xc5\xa1olskimi sestrami, ki so ji \xc4\x8dez 15 let odlo\xc4\x8dilno pomagale. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju v Rimu se je vrnila v Slovenijo._NEWLINE_Njen o\xc4\x8de Jo\xc5\xbee Su\xc5\xa1nik je bil v za\xc4\x8detku druge svetovne vojne umorjen. Za Branislavo Su\xc5\xa1nik je bil to \xc4\x8das, o katerem ni rada govorila. Ko je hotela zbe\xc5\xbeati v Italijo, so jo ujeli in zaprli v zaporu v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini. Nato je od\xc5\xa1la na Koro\xc5\xa1ko in kasneje kot begunka je od\xc5\xa1la v Rim k \xc5\xa1olskim sestram. Leta 1947 je od\xc5\xa1la v Argentino v Buenos Aires. Med enomese\xc4\x8dno potjo z ladjo se je nau\xc4\x8dila \xc5\xa1pansko._NEWLINE_Na povabilo \xc5\xa1olskih sester je od\xc5\xa1la v misijon med indijance rodu Toba. Pou\xc4\x8devala je njihovo kulturo ter jezik in o tem izdala obse\xc5\xbeno \xc5\xa1tudijo._NEWLINE_Leta 1951 je na povabilo ustanovitelja Etnografskega muzeja Andr\xc3\xa9sa Barbera od\xc5\xa1la v Paragvaj v Asunci\xc3\xb3n. Po njegovi smrti je leta 1952 prevzela vodenje muzeja in ga je vodila vse do svoje smrti leta 1996. Opravila je reorganizacijo muzeja in pove\xc4\x8dala muzejsko zbirko. V tem \xc4\x8dasu je opravila tudi veliko terenskega dela in organizirala je ve\xc4\x8d odprav med staroselce. Za znanstveno prou\xc4\x8devanje in stik z indijanskimi ljudstvi se je morala nau\xc4\x8diti njihovega jezika. Bila je nadarjena za jezike in je znala 8 indijanskih jezikov. Doktorica Su\xc5\xa1nik je prou\xc4\x8devala tudi avtohtona ljudstva v Peruju. 20 let je vodila na Filozofski fakulteti univerze v Asunci\xc3\xb3nu katedro za ameri\xc5\xa1ko arheologijo in etnologijo._NEWLINE_Njen navdih, vodnik in vzornik je bil Friderik Baraga._NEWLINE_V svoji dolgi in bogati znanstveni karieri je napisala teoreti\xc4\x8dno osnovo za razvoj socialne antropologije in zgodovine Paragvaja ter \xc5\xa1tevilne \xc5\xa1tudije o obi\xc4\x8dajih in jezikih posameznih plemenskih skupnostih. Njena bibliografija zajema okoli 83 del._NEWLINE_V Sloveniji sta iz\xc5\xa1li njeni deli Med Indijanci Lengua in  Totemizem in \xc5\xa1amanizem pri \xc4\x8camokokih. Za \xc5\xbeivljenjsko delo, ki obsega ve\xc4\x8d kot 70 etnolo\xc5\xa1kih razprav in \xc4\x8dlankov, je prejela 1992 paragvajsko nacionalno nagrado za dose\xc5\xbeke v znanosti in bila posmrtno odlikovana za znanstveni prispevek k paragvajski identiteti.'