b'\n_START_ARTICLE_\nNjivska gos\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe velik pti\xc4\x8d, ki dose\xc5\xbee 69 do 88 cm v dol\xc5\xbeino in 140 do 174 cm prek peruti. Po zgornjem delu telesa, vklju\xc4\x8dno z glavo, je temna in ima razmeroma dolg kljun ter oran\xc5\xbene do bledo rde\xc4\x8dkaste noge. V letu so peruti videti dolge. Terciarna letalna peresa in krovna peresa so temna, z jasnim belim robom._NEWLINE_Mo\xc5\xbeno jo je zamenjati s kratkokljuno gosjo, ki ima ro\xc5\xbenate noge, kraj\xc5\xa1i kljun in svetlo perje po hrbtu, a razlika predvsem od dale\xc4\x8d ni zlahka opazna. Bolj o\xc4\x8diten je med letom ozek bel pas na zadnjem robu repa, ki je pri kratkokljuni gosi \xc5\xa1irok. Podobna ji je tudi siva gos, ki pa ima svetlo spodnjo stran peruti. Njivske gosi iz razli\xc4\x8dnih delov obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti se nekoliko razlikujejo, tako po telesnih zna\xc4\x8dilnostih kot po ekologiji; vzhodne populacije, ki gnezdijo v tundri na severu Rusije, imajo nekoliko svetlej\xc5\xa1i hrbet, kraj\xc5\xa1i kljun in so manj\xc5\xa1e (torej v vseh pogledih bolj podobne kratkokljuni gosi); opisane so kot podvrsta rossicus, je pa mo\xc5\xbeno opaziti tudi osebke, ki so po zna\xc4\x8dilnostih med vzhodnim in zahodnim \xc2\xbbtipom\xc2\xab._NEWLINE_Ogla\xc5\xa1a se z globokim nosljatim trobljenjem; klic je sestavljen iz dveh ali treh zlogov. Izku\xc5\xa1enemu opazovalcu je ton ob\xc4\x8dutno ni\xc5\xbeji kot pri kratkokljuni gosi.\n_START_SECTION_\nEkologija in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nNjivska gos se prehranjuje predvsem s travami in semeni. Vzhodni in zahodni \xc2\xbbtip\xc2\xab\xc2\xa0se nekoliko razlikujeta tudi po gnezditvenih preferencah: zahodne gnezdijo v odmaknjenih mo\xc4\x8dvirnatih predelih tajge, vzhodne pa v vla\xc5\xbeni tundri. Gnezdijo posami\xc4\x8dni pari, pred selitvijo pa se zberejo v ogromne jate, ki po koncu golitve odletijo proti jugu, v zmerne in subtropske predele Evrope, in Srednje ter Vzhodne Azije. Na prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8dih se prav tako zadr\xc5\xbeujejo v jatah, a ne tako velikih kot med selitvijo. V Sloveniji se v manj\xc5\xa1em \xc5\xa1tevilu zadr\xc5\xbeujejo na prezimovanju._NEWLINE_Vrsta ima ogromno obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti in veliko populacijo, zato ne velja za ogro\xc5\xbeeno, kljub upadu \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti zaradi uni\xc4\x8devanja habitatov ter lova.'