b'\n_START_ARTICLE_\nNepro\xc5\xbeni trk\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa8pr\xc3\xb3\xc5\xbeni t\xc5\x95k (tudi n\xc3\xa8el\xc3\xa1sti\xc4\x8dni t\xc5\x95k) je trk, pri katerem se del skupne kineti\xc4\x8dne energije vseh delcev pretvori v notranjo energijo. Pri trku makroskopskih teles se del translacijske kineti\xc4\x8dne energije teles pred trkom pretvori v vibracijsko in rotacijsko energijo atomov snovi, kar zaznamo kot segrevanje. Najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe energije se pretvori v notranjo energijo pri popolnoma nepro\xc5\xbenem trku, pri katerem ostaneta telesi po trku spojeni. Kot nepro\xc5\xbene lahko obravnavamo tudi trke med dvo- in ve\xc4\x8datomnimi molekulami, saj se lahko tudi v tem primeru del translacijske kineti\xc4\x8dne energije pretvori v vibracijsko in rotacijsko energijo._NEWLINE_V jedrski fiziki obravnavamo kot nepro\xc5\xbene tiste trke, pri katerih vpadli delec povzro\xc4\x8di prehod atomskega jedra v vzbujeno stanje ali celo njegov razpad. Globoko nepro\xc5\xbeno sipanje je postopek, s katerim se preu\xc4\x8duje struktura subatomskih delcev podobno, kot so z Rutherfordovim sipanjem preu\xc4\x8devali strukturo atoma. V tovrstnih poskusih s sipanjem visokoenergijskih elektronov na protonih, opravljenih konec 1960. let v Stanfordskem linearnem pospe\xc5\xa1evalniku (SLAC), so podobno kot pri Rutherfordovem poskusu opazili, da ve\xc4\x8dina vpadlih elektronov skorajda ne interagira s protoni in leti skoznje, medtem ko se majhen dele\xc5\xbe siplje pod zelo velikimi koti. To pomeni, da elektri\xc4\x8dni naboj ni zvezno porazdeljen po protonu, ampak je koncentriran v treh majhnih diskretnih obmo\xc4\x8djih, kar je potrdilo hipotezo o kvarkovski sestavi protona.'