b"\n_START_ARTICLE_\nFrancesco Mochi\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nMochi je delal z Stefanom Maderno na vidnem pape\xc5\xa1kem naro\xc4\x8dilu, Cappella Paolina v baziliki Santa Maria Maggiore, kjer je prispeval svoje \xc5\xa1e vedno nekoliko nezrelo delo Sv. Matej in angel, v travertinu. Njegovo prvo ve\xc4\x8dje delo je Oznanjenje Marije z angelom, sestavljeno iz dveh kipov (angel kon\xc4\x8dan 1605, Oznanjenje, 1608  Orvieto, Museo dell'Opera del Duomo).\xc2\xa0\xc2\xbbFanfare dvigajo kiparstvo iz spanja\xc2\xab, kot kip imenuje Rudolph Wittkower , in naznanja barok s svojo zadr\xc5\xbeano emotivnostjo._NEWLINE_Mochi je bil eden izmed redkih kiparjev sedemnajstega stoletja, ki je bil tudi mojster kiparstva v bronu . Naredil je dva mojstrska konjeni\xc5\xa1ka bronasta kipa Ranuccia in Alessandra Farneseja, ki stojita na Piazza Cavalli v Piacenzi. Ranuccio Farnese, 1612-1620 in Alessandro Farnese, 1620-1629, sta vi\xc5\xa1ek njegove kariere._NEWLINE_Iz Piacenze se je vrnil v Rim, kjer je na\xc5\xa1el Berninija v celoti odgovornega za veliko naro\xc4\x8dilo in \xc5\xbee popolnoma razvit baro\xc4\x8dni slog, s katerim je bil Mochi zdaj v stiku. Njegova pozna rimska dela so Kristusovo prejemanje krsta (1635 ali pozneje, Ponte Mello, Rim); Taddeus (1641-1644, Orvieto) in sveti Peter in Pavel (1638-1652, Porta del Popolo) in Sv. Marta za dru\xc5\xbeinsko kapelo Barberinijev v Sant'Andrea della Valle (1609-1621).\n_START_SECTION_\nSv. Veronika v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du bazilike sv. Petera\n_START_PARAGRAPH_\nEna od \xc5\xa1tirih ogromnih skulptur v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du bazilike svetega Petra, je kip divje Sv. Veronike, prikaz po takrat izgubljeni podobi Veronikin paj\xc4\x8dolan (1629-1640), je najbolj znana Mochijeva mojstrovina, na najbolj vidnem mestu. Druge tri so Fran\xc3\xa7ois Duquesnoy (sv. Andrej), Berninijev (sv. Longin) in Andrea Bolgi (sv. Helena)._NEWLINE_Od \xc5\xa1tirih, je Mochijeva najmanj primerna za svojo lokacijo in t\xc3\xa9mo, najbolj prepoznavna in originalna. Berninijev Longin je posrednik med treznim, a spa\xc4\x8denim klasicizmom Bolgija in Duquesnoya in \xc4\x8dustveno dinamiko Mochija. Mochijeva strastno upodobitev prekora\xc4\x8di spodobnost kraja. Drugi kipi iz\xc5\xbearevajo ravnodu\xc5\xa1nost do strastnega zmagovitega katolicizma, \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denega tukaj v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du matere cerkve. Mochi v pismu za dokon\xc4\x8danje pla\xc4\x8dila pripomni, da se je trudil con ogni studio, da je\xc2\xa0\xc2\xbbv\xc5\xbegal svojo starost z nepozabno delo\xc2\xab._NEWLINE_Mochijeva moderna reinterpretacija izhaja deloma iz zanimanja zanj, ki je bilo obnovljeno z razstavo Francesco Mochi 1580-1654 (Montevarchi, Piacenza, Rim) 1981."