b'\n_START_ARTICLE_\nBesedna vrsta\n_START_PARAGRAPH_\nBes\xc3\xa9dna v\xc5\x95sta je skupina besed z istimi slovni\xc4\x8dnimi zna\xc4\x8dilnostmi. Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina pozna po Slovenskem pravopisu 2001 devet besednih vrst: samostalni\xc5\xa1ko besedo, pridevni\xc5\xa1ko besedo, glagol, prislov, predlog, \xc4\x8dlenek, veznik, medmet in povedkovnik. Sicer razli\xc4\x8dni jezikoslovci navajajo razli\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo besednih vrst, zlasti povedkovnika marsikateri jezikoslovec ne \xc5\xa1teje za samostojno besedno vrsto.\n_START_SECTION_\nGlagol\n_START_PARAGRAPH_\nGlagol je besedna vrsta, ki v stavku tvori povedek ali jedro povedka. Sam glagol izra\xc5\xbea: dejanje, dogajanje, obstajanje, stanje, zaznavanje,..._NEWLINE_Primeri: delati, sedeti, videti ...\n_START_SECTION_\nPovedkovnik\n_START_PARAGRAPH_\nMed povedkovnike sodijo nepregibne besede, ki v stavku tvorijo povedkovo dolo\xc4\x8dilo: v\xc5\xa1e\xc4\x8d, treba, mar ...\n_START_SECTION_\nPredlog\n_START_PARAGRAPH_\nPrimeri: k-h, s-z, na, v, iz, za, na..._NEWLINE_h se pi\xc5\xa1e pred mehkonebnima fonemoma g in k_NEWLINE_k pa se pi\xc5\xa1e pred vsemi ostalimi \xc4\x8drkami abecede_NEWLINE_s pi\xc5\xa1emo pred nezvene\xc4\x8dimi nezvo\xc4\x8dniki: c \xc4\x8d f h k p s \xc5\xa1 t_NEWLINE_z pi\xc5\xa1emo pred zvene\xc4\x8dimi nezvo\xc4\x8dniki: b d g z \xc5\xbe, zvo\xc4\x8dniki: m n r l j v in samoglasniki.\n_START_SECTION_\nVeznik\n_START_PARAGRAPH_\nVezniki povezujejo besede in stavke._NEWLINE_Primeri: ki, ko, ker, da, \xc4\x8de, \xc4\x8deprav, in, ampak, zato, vendar ...\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clenek\n_START_PARAGRAPH_\nS \xc4\x8dlenkom spreminjamo pomen celotne povedi. Po \xc4\x8dlenku se ne moremo vpra\xc5\xa1ati. \xc4\x8clenki niso samostojni stav\xc4\x8dni \xc4\x8dleni._NEWLINE_Primeri: tudi, le, seveda, \xc5\xbee, menda ...'