b'\n_START_ARTICLE_\nRespirator\n_START_PARAGRAPH_\nRespirator je naprava, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti uporabnika pred vdihavanjem \xc5\xa1kodljivih snovi, kot so prah, hlapi, pare in/ali plini. Poznamo razli\xc4\x8dne tipe respiratorjev, ki jih uporabljajo v vojski, industriji ter \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti. Segajo od nizkocenovnih, za enkratno uporabo (t. i.maska) do modelov z izmenljivim filtrirnim \xc4\x8dlenom._NEWLINE_V grobem lo\xc4\x8dimo dva tipa: t. i. filtrirajo\xc4\x8di respirator, ki kontaminirani zrak pre\xc4\x8disti prek filtra ter t. i. respirator z dovodom zraka, za katerega je zna\xc4\x8dilen samostojen dovod sve\xc5\xbeega zraka. Pri obeh gre za eliminacijo oz. zmanj\xc5\xa1anje koli\xc4\x8dine vdihanih nevarnih delcev.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina za\xc5\xa1\xc4\x8ditne respiratorne opreme sega \xc5\xbee v 16. stoletje, ko je Leonardo da Vinci kot za\xc5\xa1\xc4\x8dito predlagal v vodi namo\xc4\x8deno, fino tkano krpo, ki bi varovala mornarje proti strupenemu, pra\xc5\xa1kastemu oro\xc5\xbeju, ki ga je takrat razvijal. Leta 1799 je Alexander von Humboldt razvil primitivni respirator, medtem ko je kot rudarski in\xc5\xbeenir slu\xc5\xbeboval v Prusiji._NEWLINE_Prakti\xc4\x8dno vsi za\xc4\x8detki respiratorjev so bili dejansko vre\xc4\x8de, ki si jo je uporabnik poveznil prek glave, zavezal okoli vratu ter imel odprtine skozi katere je lahko gledal. Nekatere so bile iz gume, druge iz tkanine obdelane z gumo ali pa obdelane s posebno impregnacijo. V ve\xc4\x8dini primerov je uporabnik s seboj nosil posodo s stisnjenim zrakom, da je lahko dihal. Nekatere naprave so celo omogo\xc4\x8dale absorbcijo ogljikovega dioksida in tako zagotavljale ponovno vdihavanje istega zraka, spet druge so opremili s posebnimi ventili, ki so omogo\xc4\x8dali izdih uporabljenega zraka._NEWLINE_Prvi ameri\xc5\xa1ki patent za filtrirajo\xc4\x8di respirator je bil podeljen Lewis P. Haslettu leta 1848 za njegov \'Haslett\'s Lung Protector\' (Hslettov \xc5\xa1\xc4\x8ditnik plju\xc4\x8d), ki je filtriral pra\xc5\xa1ne delce preko enosmernega ventila in filtra narejenega iz vla\xc5\xbene volne ali podobnega poroznega materiala. Haslettu je sledila dolga vrsta patenov za filtrirajo\xc4\x8de naprave. Vsebovali so patente z uporabo bomba\xc5\xbenih vlaken kot flitrirnega medija, uporabo oglja in apnenca kot absorbenta strupenih hlapov, ter izbolj\xc5\xa1av pri za\xc5\xa1\xc4\x8diti o\xc4\x8di. Hutson Hurd je patentiral masko v obliki skodelice \xc4\x8deta 1879, ki je do\xc5\xbeivela \xc5\xa1iroko rabo v industriji. Hurdovo podjetje H.S. Cover Company je obratovalo do leta 1970._NEWLINE_Izumitelji so razvijali filtrirajo\xc4\x8de naprave tudi na tej strani Atlantika. John Stenhouse, \xc5\xa0kotski kemik je raziskoval sposobnost oglja, da ve\xc5\xbee in zadr\xc5\xbei velike koli\xc4\x8dine plina. Ustvaril je enega prvih respiratorjev ki so bili sposobni odstraniti strupene pline, kar je na \xc5\xa1iroko odprlo vrata aktivnemu oglju ki je \xc5\xa1e danes najbolj raz\xc5\xa1irjen filtrirni element v respiratorjih. Britanski fizik John Tyndall je leta 1871 nadgradil Stenhousovo masko, tako da je dodal filtrirni element iz bomba\xc5\xbene vate nasi\xc4\x8dene z apno, glicerinom in ogljem ter tako izumil \'gasilski respirator,\' ki je filtriral dim in pline. Tyndall je razstavil ta respirator na sre\xc4\x8danju Royal Society v Londonu leta 1874. Istega leta (1874) je Samuel Barton patentiral napravo, ki je omogo\xc4\x8dala dihanje v prostoru zasi\xc4\x8denim s strupenimi plini,hlapi in ostalimi ne\xc4\x8disto\xc4\x8dami. Nemec Bernhard Loeb je patentiral nekaj izumov, ki \'o\xc4\x8distijo slab oz. osiroma\xc5\xa1en zrak\' in je med svoje stranke pri\xc5\xa1tel tudi \'Brooklyn Fire Department\'.\n_START_SECTION_\nKemi\xc4\x8dno vojskovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV I svetovni vojni je Nem\xc4\x8dija v drugi bitki pri Yapresu prvi\xc4\x8d uporabila kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje na zahodni fronti. 22. aprila je bilo v dol\xc5\xbeini \xc5\xa1estih kilometrov fronte spu\xc5\xa1\xc4\x8denih 168 ton klorovega plina. V desetih minutah je zaradi zadu\xc5\xa1itve umrlo pribli\xc5\xbeno 6000 vojakov. Kontakt s tem plinom povzro\xc4\x8da zadu\xc5\xa1itev in slepoto. Ker je gostej\xc5\xa1i od zraka, se je spustil v jarke in s tem prisilil vojake, da so se dvignili. Na koncu so Kanadske enote v rezervi, ki so bile umaknjene od direktnega napada, zadr\xc5\xbeale napad z uporabo krp prepojenih z urinom kot primitivnim respiratorjem. Kanadski vojak je ugotovil, da amonijak v urinu reagira s klorom tako da ga nevtralizira ter da ga voda razgradi in tako omogo\xc4\x8da vojakom dihanje v obmo\xc4\x8dju napada s plinom. To je prvi zabele\xc5\xbeeni protikrep na kemi\xc4\x8dni napad z uporabo respiratorjev.\n_START_SECTION_\nModerni respiratorji\n_START_PARAGRAPH_\nVsi respiratorji imajo neke vrste masko, ki jo dr\xc5\xbeijo na mestu trakovi oz. pasovi iz blaga ali podobnega materiala. Maska pokriva celoten ali samo spodnjo polovico obraza, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d nos in usta. T.i. polovi\xc4\x8dni respiratorji se lahko uporabljajo samo v okolju kjer polutanti niso strupeni za o\xc4\x8di in ostali del obraza. Na primer, nekdo ki dela z razpr\xc5\xa1ilno barvo lahko uporabi polovi\xc4\x8dni respirator, medtem ko nekdo ki dela s klorom, nujno uporablja respirator, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti celotni obraz. Poznamo razli\xc4\x8dne velikosti in oblike, ki se prilagodijo vsem obraznim tipom. Pravtako obstaja mnogo literature, ki natan\xc4\x8dno opredeljuje kateri tip respiratorja je primeren za katero nevarno situacijo.\n_START_SECTION_\nRespiratorji s kemi\xc4\x8dnim vlo\xc5\xbekom\n_START_PARAGRAPH_\nTi respiratorji uporabljajo vlo\xc5\xbeek za odstranitev pilnov, hlapljivih organskih spojin, ter ostalih hlapov (ki so posledica dihanja) z adsorpcijo, absorpcijo, ali kemosorbcijo. Tipi\xc4\x8dni vlo\xc5\xbeek za odstranjevanje organskih spojin je kovinskal ali plasti\xc4\x8dna posoda z 25 do 40\xc2\xa0gramov sorbcijskega medija kot na primer aktivno oglje ali dolo\xc4\x8dene smole. \xc5\xbdivljenjska doba vlo\xc5\xbeka varira v odvisnosti od te\xc5\xbee ogljika, molekularne te\xc5\xbee hlapov, koncentracije hlapov v zraku, relativne vla\xc5\xbenosti v zraku ter od frekvence dihanja uporabnika. Ko vlo\xc5\xbeek filtra postane saturiran ali nasi\xc4\x8denost s polutanti postane prevelika tako da je oviran pretok zraka, ga je potrebno zamenjati.\n_START_SECTION_\nRespirator z dovodom o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denega zraka\n_START_PARAGRAPH_\nNamen takega respiratorja je odstranitev zadostne koli\xc4\x8dine polutantov in nato dovesti tak o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8den zrak uporabniku. Obstajajo razli\xc4\x8dni tipi za razli\xc4\x8dna okolja. Sestavljen je iz ventilatorja ki potiska zrak skozi ve\xc4\x8d filtrov, da lahko uporabnik diha. Ventilator in filter lahko nosi sam uporabnik, ali pa sta montirana posebej in je o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8den zrak dovajan uporabniku preko cevi._NEWLINE_Tip filtra je izbran glede na polutante, ki jih je potrebno odstraniti. Nekateri respiratoji so narejeni tako, da odstranjujejo fine delce, kot je recimo prah. V kombinaciji z ustreznimi filtri so primerni za delo s hlapljivimi organskimi spojinami, kot so tiste ki jih oporabljajo v mnogih razpr\xc5\xa1ilnih barvah. Hkrati filtri, ki so primerni za hlapljive substance menjajo filtrirni element bolj pogosto kot tisti z mehanskim filtrom. Poleg tega, je nekaj zmede tudi na terminolo\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju. Nekatere literature in uporabniki se poslu\xc5\xbeujejo termina za dolo\xc4\x8deno filtrirno enoto kot protipra\xc5\xa1na maska ali filter in nato uporabljajo termin respirator za enote, ki filtrirajo organske solvente.\n_START_SECTION_\nSmostojni dihalni aparat/naprava\n_START_PARAGRAPH_\nSestvljen je iz treh delov: jeklenka pod pritiskom (npr,, 2200 psi do 4500 psi), regulator pritiska ter nastavek za vdihavanje (ustnik, maska), vse skupaj montirano na prenosno ohi\xc5\xa1je. Lo\xc4\x8dimo dva tipa:_NEWLINE_Odprti industrijski dihalni aparati, so napolnjeni s filtriranim, kompresiranim zrakom (zrak ki ga obi\xc4\x8dajno dihamo). Kompresirani zrak potuje skozi regulator, se vdihnava in nato izdiha iz sistema, kar hitro zmanj\xc5\xa1a zalogo zraka v jeklenki. Ve\xc4\x8dina modernih SDA-jev je odprtega tipa. Sestavljajo jih "polna" obrazna maska, regulator, jeklenka, merilnik pritiska v jeklenki in pasovi za no\xc5\xa1enje na hrbtu. Jeklenke so narejene iz aluminija, jekla ali kompozitnih materialov (po navadi steklena vlakna v kombinaciji z aluminijem). Obi\xc4\x8dajno je dihalni aparat "nadtla\xc4\x8dnega" tipa, ki s konstantnim dotokom zraka prepre\xc4\x8duje vdor strupenih plinov ali dima v masko. Niso vsi dihalni aparati nadtla\xc4\x8dnega tipa. Ostali dovajajo zrak glede na zaznane vdihe uporabnika. Gasilske enote ter tisti ki delajo v strupenih okoljih, moraji uporabljati nadtla\xc4\x8dne dihalne naprave._NEWLINE_Zaprti dihalni aparati dovaja in reciklira izdihani zrak uporabnika. Uporablja se ga pri dolgotrajnih re\xc5\xa1evalnih akcijah, dolgih predorih ali preozkih prehodih, kjer oporaba ve\xc4\x8djega "odprtega" dihalnega aparata ni mo\xc5\xbena.'