b'\n_START_ARTICLE_\nNun (mitologija)\n_START_SECTION_\nIzvor mita\n_START_PARAGRAPH_\nStari Egip\xc4\x8dani so na oceansko brezno boginje Nunet gledali kot na ovojnico mehur\xc4\x8dka, v katerem je bilo ujeto \xc5\xbeivljenje, ki je predstavljalo najve\xc4\x8djo uganko njihovega mita o nastanku sveta. Iz voda boginje Nunet se je dvignila prva gomila kopnega. Nun je bila vir vsega, kar se je pojavilo na svetu, in je vsebovala vse vidike bo\xc5\xbeanskega in zemeljskega obstoje. V eneadski predstavi o nastanku sveta so Nuna in boga stvarnika Atuma dojemalli kot nekaj nadnaravnega.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV Srednjem kraljestvu so Nuna za\xc4\x8deli opisovati kot "o\xc4\x8deta bogov"  in  upodabljali  na tempeljskih zidovih, kar je trajalo do konca staroegip\xc4\x8danske verske zgodovine. V ogdoado so poleg njega in Nunet vklju\xc4\x8deni tudi Amun in Amunet, Heh in Hehut, Kek ter Kekuit. Nun, tako kot nobeno drugo bo\xc5\xbeanstvo iz ogdoade, ni imel svojega templja ali kultnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. V\xc4\x8dasih so ga predstavljali s svetim jezerom ali, na primer v Abidosu, s podzemno reko.\n_START_SECTION_\nUpodabljanje\n_START_PARAGRAPH_\nV 12. uri Knjige vrat je Nun upodobljen z dvignjenimi rokami, v katerih dr\xc5\xbei son\xc4\x8dno ladjo. Na ladji je osem bo\xc5\xbeanstev, vklju\xc4\x8dno s skarabejskim bo\xc5\xbeanstvom Heprijem, ki stoji sredi drugih sedmih bo\xc5\xbeanstev. _NEWLINE_V poznem obdobju Egipta med gr\xc5\xa1ko in rimsko okupacijo je za\xc4\x8del  prevladovati  Nunov negativni vidik (kaos). Odra\xc5\xbeal je sile nereda, ki so povzro\xc4\x8dile izgubo neodvisnosti kraljestva.'