b'\n_START_ARTICLE_\nKontinentalna polica\n_START_SECTION_\nGeografska razporeditev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0irine kontinentalnih polic se precej razlikujejo - in ni\xc4\x8d nenavadnega ni, \xc4\x8de dolo\xc4\x8deno obmo\xc4\x8dje nima prakti\xc4\x8dno nobene police zlasti tam, kjer se prednji rob napredovane oceanske plo\xc5\xa1\xc4\x8de potaplja pod kontinentalno skorjo v subdukcijskem obmo\xc4\x8dju, kot je to ob obali \xc4\x8cila ali zahodni obali Sumatre. Najve\xc4\x8dji polica - Sibirska polica v Arkti\xc4\x8dnem oceanu - se razteza 1.500 km v \xc5\xa1irino. Ju\xc5\xbenokitajsko morje le\xc5\xbei nad drugim obse\xc5\xbenim obmo\xc4\x8djem kontinentalne police, Sundske police, ki zdru\xc5\xbeuje Borneo, Sumatro in Javo z azijsko celino. Drugi znani vodni telesi, ki sta prekriti s kontinentalno polico sta Severno morje in Perzijski zaliv. Povpre\xc4\x8dna \xc5\xa1irina kontinentalnih polic je pribli\xc5\xbeno 80 km. Globina police se tudi spreminja, vendar je navadno omejena na vodo plitvej\xc5\xa1o kot 150 m . Naklon police je obi\xc4\x8dajno precej polo\xc5\xbeen, okoli 0,5 \xc2\xb0, vertikalna relief je tudi minimalen, manj kot 20 m. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav je kontinentalna polica obravnavana kot morfolo\xc5\xa1ki del oceana, ni del globoke oceanske kotline, ampak je poplavljen rob celine. Pasivni kontinentalni robovi, kot je ve\xc4\x8dji del atlantske obale, imajo \xc5\xa1iroke in plitve police, izdelane iz debelih sedimentov, ki so nastali zaradi dolgotrajne erozijo sosednje celine. Aktivni kontinentalni robovi imajo ozke, razmeroma strme police, zaradi pogostih potresov, ki premikajo usedline v globoko morje.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nPolica obi\xc4\x8dajno kon\xc4\x8da na to\xc4\x8dki pove\xc4\x8danja naklona (imenovan prelom police). Del podmorske povr\xc5\xa1ine ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da se imenuje kontinentalno pobo\xc4\x8dje. Pod pobo\xc4\x8djem je kontinentalni dvig, ki se na koncu zdru\xc5\xbei v globokem morskem dnu, v abisalni ravnici. Kontinentalna polica in pobo\xc4\x8dje sta del kontinentalnega roba._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje police je obi\xc4\x8dajno razdeljeno na notranjo kontinentalno polico, srednjo kontinentalno polico in zunanjo kontinentalno polico, vsaka s svojo specifi\xc4\x8dno geomorfologijo in morsko biologijo._NEWLINE_Zna\xc4\x8daj polic se dramati\xc4\x8dno spremeni na prelomu, kjer se za\xc4\x8dne kontinentalno pobo\xc4\x8dje. Z nekaj izjemami, se prelom police nahaja na izredno enotni globini pribli\xc5\xbeno 140 m; to je verjetno znak zadnjih ledenih dob, ko je bila gladina morja ni\xc5\xbeja kot je danes. _NEWLINE_Kontinentalno pobo\xc4\x8dje je veliko bolj strmo kot polica; povpre\xc4\x8dno je pod kotom 3 \xc2\xb0, lahko tudi samo 1 \xc2\xb0 ali vi\xc5\xa1jim kot 10 \xc2\xb0. Pobo\xc4\x8dje je pogosto prerezano s podmorsko sotesko. Fizikalni mehanizmi, ki sodelujejo pri oblikovanju teh sotesk niso bili dobro razumljeni do 1960-tih.\n_START_SECTION_\nSedimenti\n_START_PARAGRAPH_\nCelinske police so pokrite z usedlinami s kopnega; to so tiste, ki izhajajo iz erozije celin. Vendar pa je malo sedimentov iz teko\xc4\x8dih rek; pribli\xc5\xbeno 60-70% sedimentov na svetovnih policah je sedimentni relikt, deponiran v zadnji ledeni dobi, ko je bila gladina morja 100-120 m ni\xc5\xbeje kot je sedaj._NEWLINE_Usedline navadno postanejo bolj fine z oddaljenostjo od obale; pesek je omejen na plitve valove razburkane vode, medtem ko so mulj in gline deponira v mirnej\xc5\xa1i, globoki vodi, dale\xc4\x8d od obale. Te police sedimente kopi\xc4\x8dijo s povpre\xc4\x8dno hitrostjo 30 cm / 1000 let, z razponom od 15-40 cm. \xc4\x8ceprav je po\xc4\x8dasi s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi standardi, je ta stopnja veliko hitrej\xc5\xa1a od tiste, za globokomorske pelagi\xc4\x8dne sedimente.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivi organizmi\n_START_PARAGRAPH_\nKontinentalne police so polne \xc5\xbeivljenja, zaradi son\xc4\x8dne svetlobe, ki je na voljo v plitvih vodah, v nasprotju z biotsko pu\xc5\xa1\xc4\x8davo abisalne ni\xc5\xbeine oceanov. Pelagi\xc4\x8dno okolje kontinentalne police predstavlja neriti\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje, medtem ko bentalno obmo\xc4\x8dje (morsko dno) police predstavlja sublitoralno obmo\xc4\x8dje. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav so police obi\xc4\x8dajno rodovitne, \xc4\x8de med sedimentacijo prevladujejo anoksi\xc4\x8dni pogoji, lahko usedline v geolo\xc5\xa1kem \xc4\x8dasu postanejo vir za fosilna goriva.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nRazmeroma dostopne kontinentalne police je najbolje razumeti kot del dna oceana. Ve\xc4\x8dina komercialnega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja iz morja, kot so kovinske in nekovinske rude in pridobivanje ogljikovodika, poteka na kontinentalnih policah. Suverene pravice nad svojimi kontinentalnimi policami do globine 200 metrov ali na oddaljenosti, kjer so globina vode omogo\xc4\x8da izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje virov obmorskih dr\xc5\xbeav, so dolo\xc4\x8dile podpisnice Konvencije o kontinentalno polici, ki jo je pripravila Komisija za mednarodno pravo ZN leta 1958. Ta je bila deloma nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena s Konvencijo Zdru\xc5\xbeenih narodov o pomorskem pravu iz leta 1982 , ki je ustvarila izklju\xc4\x8dno ekonomsko cono 200 navti\xc4\x8dnih milj in raz\xc5\xa1irila pravice kontinentalnih polic za dr\xc5\xbeave s fizi\xc4\x8dnimi kontinentalnimi policami, ki segajo izven te razdalje._NEWLINE_Pravna opredelitev kontinentalne police se bistveno razlikuje od geolo\xc5\xa1ke opredelitve. UNCLOS dolo\xc4\x8da, da se polica razteza do meje kontinentalnega roba, vendar ne manj kot 200 navti\xc4\x8dnih milj od osnovne \xc4\x8drte. Tako naseljeni vulkanski otoki, kot so Kanarski otoki, ki sicer nimajo fizi\xc4\x8dne kontinentalne police, imajo kljub temu kontinentalno pravno polico, medtem ko otoki, ki niso poseljeni nimajo police.'