b'\n_START_ARTICLE_\nDeziderij Langobardski\n_START_SECTION_\nVzpon na oblast\n_START_PARAGRAPH_\nDeziderij je bil sprva  dux Langobardorum et comes stabuli  - vojvoda Langobardov in upravnik kraljevega dvora. Njegov polo\xc5\xbeaj je bil primerljiv s frankovskim polo\xc5\xbeajem dux Francorum. Kralj Ajstulf ga je imenoval za vojvodo Istre in Toskane, po Aistulfovi smrti leta 756 pa je postal kralj Langobardov. Aistulfov predhodnik Rathis je zaradi njegovega imenovanja  opustil svoje meni\xc5\xa1tvo v samostanu Monte Cassino in sam posku\xc5\xa1al prevzeti oblast. Njegov upor je Deziderij s pomo\xc4\x8djo pape\xc5\xbea \xc5\xa0tefana II. hitro zatrl. Na kronanju je Deziderij v zahvalo za njegovo podporo pape\xc5\xbeu obljubil, da mu bo vrnil ve\xc4\x8d osvojenih pape\xc5\xa1kih mest. Avgusta 759 je za svojega sovladarja imenoval sina Adalgisa. _NEWLINE_Pod pape\xc5\xbeem \xc5\xa0tefanom III. so se zaradi njegovega nasprotovanja poroki Deziderijeve h\xc4\x8derke Deziderate s Karlom Velikim  odnosi pape\xc5\xbea z Langobardi ponovno  zaostrili in Deziderij je preklical obljubo o vrnitvi mest. _NEWLINE_Podobno kot njegovi predhodniki je tudi Deziderij posku\xc5\xa1al pove\xc4\x8dati langobardsko mo\xc4\x8d v Italiji, zato je v svojih ju\xc5\xbenih vojvodinah naletel na pape\xc5\xbeevo odpor. Vojvoda Beneventa Alboin in vojvoda Spoleta Liutprand sta na pape\xc5\xbeevo pregovarjanje  prestopila na frankovsko stran, s \xc4\x8dimer sta se odcepila od Langobardskega kraljestva in dobila za\xc5\xa1\xc4\x8dito frankovskega kralja Pipina Malega. Leta 758  je vojvoda Liutprand Beneventski postal polnoleten in se uprl. Deziderij je njegov upor zadu\xc5\xa1il, ga odstavil  in vojvodino Benevento predal nekemu  Arehisu. \xc5\xa0e isto leto je Deziderij odstavil tudi spoletskega vojvodo Alboina in sam prevzel oblast v vojvodini.\n_START_SECTION_\nImenovanje protipape\xc5\xbea Flipa\n_START_PARAGRAPH_\nV krizi, ki je nastala po smrti pape\xc5\xbea Pavla I. leta 767, je Deziderij v nedeljo, 31. julija 768 iz samostana svetega Vita na Eskvilinskem gri\xc4\x8du v Rimu odpoklical sve\xc4\x8denika Filipa in ga imenoval za pape\xc5\xbea.  Protipape\xc5\xbe Filip ni bil nikoli priznan za pape\xc5\xbea in ni nikoli imel veliko prista\xc5\xa1ev, zato se je \xc5\xa1e isti dan vrnil v samostan in se ni ve\xc4\x8d pojavil v javnem \xc5\xbeivljenju.\n_START_SECTION_\nOdnosi s Karlom Velikim\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe \xc5\xa0tefan III. je nasprotoval poroki Dezderijeve h\xc4\x8derke Deziderate leta 768, vendar je pred svojo smrtjo  leta 772 sklenil mir z Langobardi. Njegov naslednik pape\xc5\xbe Hadrijan I. je kljub temu zaprosil pomo\xc4\x8d Karla Velikega za pomo\xc4\x8d proti Langobardom, zlasti zato, ker je Karel leta 771 Deziderato odslovil in jo vrnil njenemu o\xc4\x8detu. Stvari so se \xc5\xa1e bolj zapletle, ko  je vdova Karlovega brata Karlmana Gerberga po mo\xc5\xbeevi smrti leta 771  prosila za za\xc5\xa1\xc4\x8dito langobardskega kralja. Deziderij je, verjetno zaradi Karlove nesramne odslovitve njegove h\xc4\x8derke, priznal Gerbergina sinova za zakonita naslednika in napadel pape\xc5\xbea Hadrijana, ker je odklonil njuno kronanje za kralja. Po Deziderijevem napadu na Pentapolis so se njegovi in pape\xc5\xbeevi  odposlanci sestali na pogajanjih v Thionvilleu. Karel Veliki se je v pogajnjih postavil na pape\xc5\xbeevo stran._NEWLINE_V tak\xc5\xa1nem politi\xc4\x8dnem polo\xc5\xbeaju sta Karel Veliki in njegov stric Bernard leta 773 z vojsko pre\xc4\x8dila Alpe in pri Mortari (Ara Mortis) te\xc5\xbeko porazila Langobarde. Kmalu zatem sta  za\xc4\x8dela oblegati njihovo prestolnico Ticinum, sedanjo Pavio.  Deziderijev mladi sin Adalgis je v Veroni zbral novo vojsko, vendar se je moral pred FRanki umakniti na jadransko obalo, od koder je pobegnil v Konstantinopel. _NEWLINE_Obleganje Pavie je trajalo do junija 774, ko se je Deziderij v zameno za svoje \xc5\xbeivljenje in \xc5\xbeivljenja svojih vojakov in podlo\xc5\xbenikov vdal in odprl mestna vrata. Po vdaji je bil izgnan v opatijo Corbie, kjer je umrl. Nekateri viri trdijo, da je bil s celo dru\xc5\xbeino izgnan v samostan v  Li\xc3\xa8geu, Belgija. Deziderij je umrl okrog leta 786. Njegov sin Adalgis je celo \xc5\xbeivljenje  posku\xc5\xa1al dobiti o\xc4\x8detovo kraljestvo, vendar mu to ni uspelo.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nKarel Veliki je po zmagi nad Langobardi privzel naslov Rex Langobardorum - kralj Langobardov in postal prvi germanski kralj, ki je privzel ime osvojenega kraljestva. Po pisanju Pavla Diakona v Zgodovini Langobardov je Karlovega o\xc4\x8deta Pipina Malega zaradi zavezni\xc5\xa1tva, osebnega prijateljstva s Pipinom in njegovim o\xc4\x8detom Karlom Martelom, langobardski kralj Liutprand formalno posinovil. Posinovljenje je kasneje upravi\xc4\x8devalo pravico  Pipinovih naslednikov do frankovskega prestola in zahtevo Karla Velikega do langobardskega prestola._NEWLINE_Deziderijevo ime  se pojavlja v ve\xc4\x8d romancah iz karolin\xc5\xa1kega obdobja.'