b'\n_START_ARTICLE_\nOdprta vsebina\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dna definicija\n_START_PARAGRAPH_\nTehni\xc4\x8dno je odprta vsebina licen\xc4\x8dno brezpla\xc4\x8dna in lahko dovoli, ali pa ne, komercialno redistribucijo. Njena vsebina je lahko javna ali pa pod odprto licenco, kot je npr. ena od licenc Creative Commons.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xbeno je, da se je prvi dokumentiran primer odprte vsebine pojavil pri britanski kraljevi dru\xc5\xbeini, ki si je prizadevala informacije deliti z javnostjo. V sodobnem kontekstu je izraz\xc2\xa0\xc2\xbbodprta koda\xc2\xab\xc2\xa0prvi uporabil David Wiley, diplomant Brighamove univerze, ki je financirala projekt Odprta vsebina in leta 1998 definirala prvo licenco specifi\xc4\x8dno za vsebino (ne programsko) s prispevki Erika Raymona, Tima O\xe2\x80\x99Reillyja ter ostalih.\n_START_SECTION_\nProsta vsebina\n_START_PARAGRAPH_\nNekatero gradivo odprte vsebine je lahko predstavljeno tudi kot\xc2\xa0\xc2\xbbprosta vsebina\xc2\xab, \xc4\x8deprav je pomen tega izraza nekoliko druga\xc4\x8den. Za primer lahko navedemo Open Directory Project, ki je odprta vsebina, ni pa prosta vsebina. Glavna razlika med licencama je definicija prostosto: nekatere licence posku\xc5\xa1ajo maksimizirati brezpla\xc4\x8dnost za vse potencialne uporabnike v prihodnosti, medtem ko druge maksimizirajo brezpla\xc4\x8dnost za za\xc4\x8detne uporabnike.\n_START_SECTION_\nJavna vsebina\n_START_PARAGRAPH_\nSoroden izraz\xc2\xa0\xc2\xbbjavna vsebina\xc2\xab\xc2\xa0(angle\xc5\xa1ko Common content) se ob\xc4\x8dasno uporablja za gradivo, objavljeno pod licenco Creative Commons.\n_START_SECTION_\nProst dostop\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz\xc2\xa0\xc2\xbbprost dostop\xc2\xab\xc2\xa0(angle\xc5\xa1ko Open access) se nana\xc5\xa1a na posebno kategorijo gradiva, sestavljenega iz brezpla\xc4\x8dno objavljenih, prej pregledanih \xc4\x8dlankov v revijah (predvsem znanstvenih).\n_START_SECTION_\nSpletno iskanje pri odprti vsebini\n_START_PARAGRAPH_\nZ ve\xc4\x8danjem zanimanja za odprto vsebino so mnoge univerze (npr. Tehnolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut Massachusettsa ter Univerza Princeton) za\xc4\x8dele ponujati javnosti spletne avdio/video te\xc4\x8daje. To je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo ponudnikov odprte vsebine. Te\xc5\xbeavnost ostajanja na teko\xc4\x8dem s tovrstno vsebino je pripeljala do rojstva spletnih iskalnikov po odprti vsebini.'