b'\n_START_ARTICLE_\nArmenska tajna armada za osvoboditev Armenije\n_START_PARAGRAPH_\nArmenska tajna armada za osvoboditev Armenije (ASALA, francosko Arm\xc3\xa9e Secr\xc3\xa8te Arm\xc3\xa9nienne de Lib\xc3\xa9ration de l\xe2\x80\x99Arm\xc3\xa9nie, angle\xc5\xa1ko Armenian Secret Army for the Liberation of Armenia) je nekdanja teroristi\xc4\x8dna skupina. Delovala je tudi pod imeni Orly\xc5\xa1ka skupina (The Orly Group) in Organizacija 3. oktober (3rd October Organization)._NEWLINE_Marksisti\xc4\x8dno-leninisti\xc4\x8dno teroristi\xc4\x8dno skupino sta leta 1975 ustanovila Hagop Tarak\xc4\x8djan in Hagop Hagopjan, ki jo je tudi vodil. Njen namen je bil prisiliti tur\xc5\xa1ke oblasti, naj priznajo svojo vlogo v armenskem genocidu leta 1915 ter se oddol\xc5\xbeijo pre\xc5\xbeivelim oz. njihovim dru\xc5\xbeinam in se odpovedo delu tur\xc5\xa1kega ozemlja, kjer bi nastala avtonomna armenska dr\xc5\xbeava in se zdru\xc5\xbeila z Armensko SSR._NEWLINE_Dejavnost skupine se je pri\xc4\x8dela z bombnimi napadi in atentati na tur\xc5\xa1ke cilje. Prvi bombni napad so izvedli na urad Svetovnega cerkvenega sveta (angl. World Council of Churches - WCC) v Bejrutu. Njihova prva smrtna \xc5\xbertev, za katero so prevzeli odgovornost, je bil tur\xc5\xa1ki diplomat Oktay Cerit, ubit 16. februarja 1976 v Parizu. Skupinin manifest v 8 to\xc4\x8dkah je bil objavljen leta 1981._NEWLINE_Najhuj\xc5\xa1i bombni napad so izvedli 7. avgusta 1982, ko so na letali\xc5\xa1\xc4\x8du v Ankari ubili 9 ljudi in jih 70 ranili. V bombnem napadu 15. julija 1983 na pari\xc5\xa1kem letali\xc5\xa1\xc4\x8du Orly je bilo ubitih 8 in ranjenih ve\xc4\x8d kot 50 ljudi. Po tem napadu se je skupina razcepila na\xc2\xa0\xc2\xbbNacionaliste\xc2\xab\xc2\xa0(ASALA-Militant) in\xc2\xa0\xc2\xbbLjudsko gibanje\xc2\xab\xc2\xa0(ASALA-Mouvement R\xc3\xa9volutionnaire)._NEWLINE_V 80. letih je skupina dobivala pomo\xc4\x8d iz Sirije in Libije, morda tudi iz Francije in Sovjetske zveze. Povezana je bila s Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO), Ljudsko fronto za osvoboditev Palestine (PFLP) in Splo\xc5\xa1nim poveljstvom PFLP (PFLP-GC). Izraelska zasedba Libanona leta 1982 je mo\xc4\x8dno prizadela delo skupine. Preselila se je v Sirijo in se s tem oddaljila od PLO. Napetosti med skupinama so na koncu privedle do tega, da je PLO leta 1983 francoskim obve\xc5\xa1\xc4\x8devalnim slu\xc5\xbebam izro\xc4\x8dila dokumente s podrobnostmi o Asalinih operativcih._NEWLINE_Hagop Tarak\xc4\x8djan je \xc5\xbee leta 1980 umrl za rakom, Hagop Hagopjan pa je bil 25. aprila 1988 ubit na svojem domu v Atenah. Skupina, kjer je prihajalo do notranjih razkolov, ni ve\xc4\x8d udarila, je pa vzpostavila nekaj povezav z ravno tako protitur\xc5\xa1ko Delavsko stranko Kurdistana (PKK).'