b'\n_START_ARTICLE_\nObservatorij Pariz\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitev obsevatorija se\xc5\xbee do Colbertovih \xc5\xbeelj raz\xc5\xa1iritve francoske pomorske mo\xc4\x8di in mednarodne trgovine v 17. stoletju. Ludvik XIV. je podprl gradnjo observatorija, ki se je za\xc4\x8dela leta 1667. Z gradnjo so kon\xc4\x8dali leta 1671. Arhitekt je bil verjetno Claude Perrault, katerega brat, Charles, je bil Colbertov tajnik in nadzornik javnih del. Opti\xc4\x8dne in\xc5\xa1trumente je priskrbel Campani. Zgradbo so raz\xc5\xa1irjali v letih 1730, 1810, 1834, 1850 in 1951. V zadnjo raz\xc5\xa1iritev so vklju\xc4\x8dili tudi posebno Poldnevni\xc5\xa1ko sobo, ki jo je oblikoval Jean Prouv\xc3\xa9._NEWLINE_Observatorij je leta 1679 izdal prvi nacionalni almanah Connaissance des temps, ki je pomagal pomor\xc5\xa1\xc4\x8dakom dolo\xc4\x8devati zemljepisno dol\xc5\xbeino, in je uporabljal mrke Jupitrovih naravnih satelitov. Leta 1863 je observatorij izdal prve sodobne vremenske karte. V letu 1882 so izdelali 330\xc2\xa0mm astrografske le\xc4\x8de, in\xc5\xa1trument, ki je vzpodbudil nikoli dokon\xc4\x8dani projekt karte neba Carte du Ciel._NEWLINE_Novembra 1913 so s pomo\xc4\x8djo Eifflovega stolpa kot anteno izmenjali stalne brez\xc5\xbei\xc4\x8dne (radijske) signale s Pomorskim observatorijem ZDA da bi dolo\xc4\x8dili to\xc4\x8dno razliko zemljepisnih dol\xc5\xbein obeh observatorijev.'