b'\n_START_ARTICLE_\nIsmael Bullialdus\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBullialdus se je rodil v kalvinisti\xc4\x8dni dru\xc5\xbeini kot prvi pre\xc5\xbeiveli otrok Susanne Motet in Isma\xc3\xabla Boulliaua, notarja in ljubiteljskega astronoma. Pri enaindvajstetih se je spreobrnil v katoli\xc5\xa1tvo in do \xc5\xa1estindvajsetega so ga posvetili v duhovnika._NEWLINE_Najprej je \xc5\xa1tudiral v Loudunu in nato filozofijo v Parizu in pravo v Poitiersu. Leta 1633 je od\xc5\xa1el v Pariz, kjer je delal kot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar v Kraljevi knji\xc5\xbenici (Biblioth\xc3\xa8que du Roi). Kot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar je z bratoma Pierreom in Jacquesom Dupuyjem veliko potoval po Italiji, Holandiji in Nem\xc4\x8diji, kjer je na veliko kupoval razne knjige._NEWLINE_V letu 1657 je postal tajnik francoskemu veleposlaniku v Holandiji, nato spet knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar. Leta 1667 se je preselil na Coll\xc3\xa8ge de Laon. Zadnjih pet let \xc5\xbeivljenja je ma\xc5\xa1eval v samostanu St. Victor v Parizu, kjer je umrl._NEWLINE_Leta 1640 je predlagal, da za silo te\xc5\xbenosti velja obratni kvadratni zakon, kar je Newton leta 1687 v svojem delu Matemati\xc4\x8dna na\xc4\x8dela naravoslovja natan\xc4\x8dneje opredelil kot splo\xc5\xa1ni gravitacijski zakon. Kepler je imel za zakon v mislih prvo potenco._NEWLINE_Bullialdus je bil Gassendijev, Huygensov, Mersenneov in Pascalov prijatelj, ter dejavni privr\xc5\xbeenec Galileja in Kopernika._NEWLINE_Leta 1645 je objavil delo Astronomia philolaica, ki je obravnavalo elipti\xc4\x8dne tire planetov, in mo\xc4\x8dno podprlo Keplerjeve domneve. Bullialdus je kritiziral fizikalno teorijo, ki jo je predlagal Kepler za opis gibanja planetov okrog Sonca po elipti\xc4\x8dnih tirih. \xc5\xa0e posebej je ugovarjal Keplerjevemu predlogu da jakost sile s katero deluje Sonce na planete pojema obratno sorazmerno z razdaljo planetov od Sonca. To je pobijal s tem, da \xc4\x8de bi tak\xc5\xa1na sila obstajala, bi zanjo moral veljati obratni kvadratni zakon. Vendar Bullialdus ni verjel da tak\xc5\xa1na sila dejansko obstaja._NEWLINE_Newton je v Matemati\xc4\x8dnih na\xc4\x8delih potrdil da so bili Bullialdusovi izra\xc4\x8duni velikosti planetnih tirov prav tako to\xc4\x8dni kot Keplerjevi:_NEWLINE_4. aprila 1667 so ga izbrali za \xc4\x8dlana Kraljeve dru\xc5\xbebe v Londonu in je bil tako med prvimi njenimi \xc4\x8dlani, sedem let po njeni ustanovitvi.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje krater Bullialdus na Luni.'