b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Jo\xc5\xbeef I. Habsbur\xc5\xa1ko-Lotarin\xc5\xa1ki\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nFranc Jo\xc5\xbeef (nem\xc5\xa1ko Franz Josef Karl) se je rodil kot najstarej\xc5\xa1i sin nadvojvodu Francu Karlu, mlaj\xc5\xa1emu sinu avstrijskega cesarja Franca I. in Zofiji Bavarski v pala\xc4\x8di Sch\xc3\xb6nbrunn na Dunaju. Ker je bil njegov stric, cesar Ferdinand od 1835 nesposoben, njegov o\xc4\x8de pa skromen in upokojen, je mladega nadvojvoda Franca vzgojila mati kot bodo\xc4\x8dega cesarja, s poudarkom na predanosti, marljivosti in odgovornosti. "Francek" je obo\xc5\xbeeval in ob\xc4\x8dudoval svojega dedka, dobrega cesarja Franca, ki je umrl tik pred njegovim petim letom, kot idealnega vladarja.\n_START_SECTION_\nVzpon\n_START_PARAGRAPH_\nFrancu Jo\xc5\xbeefu so se kmalu pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e trije bratje: nadvojvoda Ferdinand Maksimilijan (rojen 1832, bodo\xc4\x8di cesar Maksimilijan Mehi\xc5\xa1ki); nadvojvoda Karel Ludvik (rojen 1833), in nadvojvoda Ludvik Viktor (rojen 1842) ter sestra Marija Ana (rojena 1835), ki je umrla pri \xc5\xa1tirih letih._NEWLINE_Pri starosti 13 let je nadvojvoda Franc za\xc4\x8del svojo kariero kot polkovnik v avstrijski vojski. Od tedaj dalje je bila njegova oprava v voja\xc5\xa1kem slogu in je do konca svojega \xc5\xbeivljenja nosil uniformo mlaj\xc5\xa1ega \xc4\x8dastnika. Tudi spal je na voja\xc5\xa1ki postelji, ki jo \xc5\xa1e danes ka\xc5\xbeejo na Dunaju._NEWLINE_Po odstopu kanclerja Metternicha med revolucijo leta 1848 je mladi nadvojvoda, za katerega so mnogi pri\xc4\x8dakovali, da bo kmalu zasedel stri\xc4\x8dev prestol, postal guverner \xc4\x8ce\xc5\xa1ke; vendar te slu\xc5\xbebe ni nikoli opravljal. Namesto tega je bil poslan na fronto v Italijo, kjer se je pridru\xc5\xbeil feldmar\xc5\xa1alu Radetzkemu pri vojskovanju. 5. maja je pri Santa Lucii do\xc5\xbeivel ognjeni krst. Svojo prvo vojno izku\xc5\xa1njo je pre\xc5\xbeivel dokaj mirno in dostojanstveno. Pribli\xc5\xbeno ob istem \xc4\x8dasu je cesarska dru\xc5\xbeina be\xc5\xbeala iz revolucionarnega Dunaja v mirni Innsbruck na Tirolskem. Kmalu je bil nadvojvoda pozvan iz Italije in se je sredi junija pridru\xc5\xbeil  dru\xc5\xbeini v Innsbrucku. Tam je Franc Jo\xc5\xbeef prvi\xc4\x8d spoznal svojo sestri\xc4\x8dno Elizabeto, bavarsko vojvodinjo, svojo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno._NEWLINE_Po zmagi nad Italijani pri Custozzi, konec julija 1848, se je dvor po\xc4\x8dutil varnega in se je vrnil na Dunaj. Po nekaj mesecih je Dunaj spet postal nevaren in septembra ga je dvor spet zapustil. Tokrat se je umaknil v Olomouc na Moravskem. Alfred von Windisch-Gr\xc3\xa4tz, vpliven voja\xc5\xa1ki poveljnik na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, se je odlo\xc4\x8dil, da bo mladega nadvojvoda kmalu postavil na prestol. Skupaj z drugimi konservativci je bil prepri\xc4\x8dan, da novi vladar ne bo zavezan ustavi, ki jo je bil Ferdinand prisiljen odobriti. 2. decembra 1848 je Ferdinand odstopil in je postal cesar Franc Jo\xc5\xbeef, ker so pri nasledstvu izpustili njegovega o\xc4\x8deta Franca Karla. Takrat je postal znan tako po svojem drugem kot tudi po svojem prvem imenu. Ime "Franc Jo\xc5\xbeef" je bilo izbrano namenoma: da bi obudil spomin na svojega pra-pra strica, cesarja Jo\xc5\xbeefa II., ki je bil znan kot reformator.\n_START_SECTION_\nPoroka\n_START_PARAGRAPH_\nBilo je v navadi, da se cesar kmalu poro\xc4\x8di in dobi dedi\xc4\x8de v najkraj\xc5\xa1em mo\xc5\xbenem \xc4\x8dasu. Na voljo so mu bile razli\xc4\x8dne mo\xc5\xbene neveste: nadvojvodinja Elizabeta Avstrijska, princeza Ana Pruska in princeza Sidonija Saksonska. \xc4\x8ceprav je bil v javnem \xc5\xbeivljenju cesar nedvomno v aferah, je v zasebnem \xc5\xbeivljenju njegova mogo\xc4\x8dna mati nanj \xc5\xa1e vedno odlo\xc4\x8dilno vplivala. Hotela je okrepiti odnos med kraljevo hi\xc5\xa1o Habsbur\xc5\xbeanov in Wittelsbachov. Upala je namre\xc4\x8d, da bo zdru\xc5\xbeila Franca Jo\xc5\xbeefa s sestrino starej\xc5\xa1o h\xc4\x8derko Heleno (Nen\xc3\xa9), ki je bila \xc5\xa1tiri leta mlaj\xc5\xa1a od cesarja; toda cesar se je tesno povezal z Nenino mlaj\xc5\xa1o sestro Elizabeto (Sisi), ki ji bilo le 16 let; zato je vztrajal, da se bo poro\xc4\x8dil z njo. Zofija je privolila, \xc4\x8deprav je imela pomisleke, ali je Sisi res najbolj primerna za cesarjevo soprogo. Mladi par se je poro\xc4\x8dil 24. aprila 1854 v cerkvi sv. Avgu\xc5\xa1tina na Dunaju._NEWLINE_Njuno zakonsko \xc5\xbeivljenje ni bilo veselo. Sisi se ni nikoli prilagodila dvoru in je zmeraj bila v nesoglasju s kraljevo dru\xc5\xbeino; njuna prva h\xc4\x8di Zofija je umrla kot dojen\xc4\x8dek; njun edini sin, kronski princ Rudolf, pa se je ubil leta 1889 v zloglasnem mayerlin\xc5\xa1kem incidentu. Cesarica je bila zagrizena popotnica, jahalka in modna navdu\xc5\xa1enka, ki so jo na Dunaju le poredko videvali. Leta 1898 jo je v \xc5\xbdenevi do smrti zabodel italjanski anarhist Luigi Luccheni; Franc Jo\xc5\xbeef si od tega stresa ni nikoli popolnoma opomogel. Po pri\xc4\x8devanju bodo\xc4\x8de cesarice Cite Burbonsko-Parmske, je svojim sorodnikom baje ve\xc4\x8dkrat rekel: "Nikoli ne boste vedeli, koliko mi je pomenila " in pa: "Nikoli ne bo vedela, kako sem jo imel rad".\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1e vladanje in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1885 je Franc Jo\xc5\xbeef spoznal Katarino Schratt, vodilno igralko v dunajskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, ki je baje postala njegova ljubica. To razmerje naj bi baje trajalo do konca njegovega \xc5\xbeivljenja. Pravijo, da je Franc Jo\xc5\xbeef zanjo zgradil Villo Schratt v Bad Ischlu, obenem pa ji je baje dal sezidati tudi majhno pala\xc4\x8do na Dunaju._NEWLINE_Po smrti Rudolfa je naslednji prestolonaslednik postal nadvojvoda Franc Ferdinand. Ko se je Franc Ferdinand odlo\xc4\x8dil poro\xc4\x8diti z grofico, je Franc Jo\xc5\xbeef trmasto nasprotoval poroki. Po tem so se njuni medsebojni odnosi zelo ohladili._NEWLINE_Leta 1903 je Franc Jo\xc5\xbeef vlo\xc5\xbeil veto zoper izvolitev kardinala Rampolla za pape\xc5\xbea;  konklavu kardinalov v Vatikanu ga je posredoval kardinal Jan Puzyna. To je bil tudi zadnji tovrstni veto; pape\xc5\xbe Pij X. je za prihodnost prepovedal vme\xc5\xa1avanje vladarjev v pape\xc5\xa1ke volitve in dolo\xc4\x8dil za to tudi cerkvene kazni._NEWLINE_Leta 1914 je Gavrilo Princip, pripadnik teroristi\xc4\x8dnega gibanja Mlada Bosna, med voja\xc5\xa1kimi manevri v Sarajevu, umoril prestolonaslednika Franca Ferdinanda in njegovo \xc5\xbeeno Sofijo. To je bil povod za za\xc4\x8detek 1. svetovne vojne. Ko je Franc Jo\xc5\xbeef zvedel za atentat, je baje rekel: "V teh razmerah bo le (vele)sila povrnila tisti red, katerega se meni ni posre\xc4\x8dilo obvarovati."_NEWLINE_Franc Jo\xc5\xbeef je umrl sredi vojne na Sch\xc3\xb6nbrunnu leta 1916, star 86 let. Pravijo, da je umirajo\xc4\x8d brundal avstrijsko cesarsko himno: "Bog ohrani, Bog obvari nam cesarja, Avstrijo!". Nasledil ga je njegov prane\xc4\x8dak Karel. Njegova 68-letna vladavina je tretja najdalj\xc5\xa1a v zgodovini Evrope (po Ludviku XIV., francoskem kralju in Janezu II., lichtensteinskem princu). Dve leti pozneje, po porazu v 1. svetovni vojni, je Avstro-Ogrska razpadla. Nastale so nove dr\xc5\xbeave; med njimi tudi Kraljevina Srbov, Hrvatov in Slovencev, poznej\xc5\xa1a Jugoslavija.'