b'\n_START_ARTICLE_\nPe\xc5\xa1cona\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje za pe\xc5\xa1ce ali pe\xc5\xa1cona je del ceste ali cesta v naselju ali del naselja, ki je namenjen pe\xc5\xa1cem in je kot tako ozna\xc4\x8deno s predpisano prometno signalizacijo. V obmo\xc4\x8djih za pe\xc5\xa1ce je dovoljen tudi promet uporabnikov posebnih prevoznih sredstev (rolke in kolesa z motorjem) in kolesarjev, vendar le tako, da ne ogro\xc5\xbeajo pe\xc5\xa1cev. V obmo\xc4\x8dje za pe\xc5\xa1ce smejo, zaradi opravljanja dejavnosti, zapeljati vozila nujne medicinske pomo\xc4\x8di, gasilska vozila, vozila za\xc5\xa1\xc4\x8dite in re\xc5\xa1evanja, policije, ob\xc4\x8dinskega redarstva, vozila za vzdr\xc5\xbeevanje cest in zbiranje in odvoz odpadkov ter vozila za dostavo blaga, vendar samo v dolo\xc4\x8denih urah._NEWLINE_V naseljih pristojni ob\xc4\x8dinski upravni organ z odredbo dolo\xc4\x8di obmo\xc4\x8dje za pe\xc5\xa1ce.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz za pe\xc5\xa1cono je v evropskih dr\xc5\xbeavah podoben (francosko: pi\xc3\xa9tonne, nem\xc5\xa1ko: Fu\xc3\x9fg\xc3\xa4ngerzone, \xc5\xa1pansko: zona peatonal, angle\xc5\xa1ko: pedestrian zone). V Evropi je bila prva ulica, namenjena pe\xc5\xa1cem, ulica Lijnbaanu v Rotterdamu, odprta leta 1953. Prvo nakupovalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu, namenjeno pe\xc5\xa1cem, je bilo v Stevenage, odprto leta 1959. Veliko \xc5\xa1tevilo evropskih mestih ima del svojih centrov brez avtomobilov \xc5\xbee od zgodnjih 1960. Taki centri imajo pogosto parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da na samem robu obmo\xc4\x8dja za pe\xc5\xa1ce ali pa so ve\xc4\x8dja parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da izven centra mesta z mo\xc5\xbenostjo uporabe mestnega prometa (sistem "parkiraj in se pelji", angl. park and ride). Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Kopenhagena na Danskem je ena najve\xc4\x8djih in najstarej\xc5\xa1ih pe\xc5\xa1con. V to je bila pretvorjena v novembru 1962 kot eksperiment in je obsegala nakupovalno cono Str\xc3\xb8get, ki je sestavljena iz niza med seboj povezanih ulic, ki pa jo na nekaterih mestih pre\xc4\x8dkajo tudi ulice z avtomobilskim prometom.\n_START_SECTION_\nMesta in regije brez avtomobilov\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi obstaja veliko mest oziroma krajev, ki \xc5\xa1e nikoli v zgodovini niso dovolila prometa z motornimi vozili. Tipi\xc4\x8den primer so Benetke s \xc5\xa1tevilnimi otoki v Bene\xc5\xa1ki laguni, lo\xc4\x8denimi in dostopnimi le iz kanalov. Motorni promet se ustavi na parkiri\xc5\xa1\xc4\x8du na za\xc4\x8detku viadukta, od tam naprej se odvija le vodni promet ali pe\xc5\xa1a\xc4\x8denje. Motorna vozila lahko gredo na Lido. Drugi primeri so: Cinque Terre v Italiji, Gent v Belgiji, ki je eden od najve\xc4\x8djih obmo\xc4\x8dij brez avtomobilov v Evropi, in staro mesto Rodos, kjer je ve\xc4\x8dina ulic preve\xc4\x8d strma oziroma preozka za promet avtomobilov. Gora Atos, Avtonomna samostanska dr\xc5\xbeavica pod suverenostjo Gr\xc4\x8dije prav tako ne dovoljuje avtomobilov na svojem ozemlju. Srednjeve\xc5\xa1ko mesto Mdina na Malti, znano kot "Tiho mesto", prepoveduje avtomobilom voziti mimo mestnega obzidja. Na otoku Sark v Rokavskem prelivu so dovoljena le kolesa, vozi\xc4\x8dki in traktorji.\n_START_SECTION_\nRazvoj obmo\xc4\x8dij brez avtomobilov\n_START_PARAGRAPH_\nPrej\xc5\xa1nji odstavek opisuje kraje, kjer je v glavnem prepovedan avtomobilski promet razadi zgodovinskih razlogov. Izraz "brez avtomobilov" pa v razvojnem smislu pomeni fizi\xc4\x8dno spremembo - ali novogradnjo ali sistemsko spremembo obstoje\xc4\x8dega zgrajenega obmo\xc4\x8dja. Pri dolo\xc4\x8danju obmo\xc4\x8dij brez avtomobilov lahko lo\xc4\x8dimo naslednje funkcije obmo\xc4\x8dja: - obmo\xc4\x8dje predstavlja zaprto sosesko, omogo\xc4\x8deno je parkiranje stanovalcem - obmo\xc4\x8dje predstavlja sosesko, kjer bi vsi funkcionirali brez avtomobilov._NEWLINE_Re\xc5\xa1itve so lahko razli\xc4\x8dne. Soseske z nekaj tiso\xc4\x8d prebivalci so lahko v celoti zaprte za avtomobile in imajo zato na obrobju zgrajene centralne gara\xc5\xbee, ki jih morajo lastniki najeti ali kupiti. Mo\xc5\xbeno pa je zagotoviti omejen, a \xc5\xa1e vedno reguliran dostop.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dje za pe\xc5\xa1ce\n_START_PARAGRAPH_\nPrej\xc5\xa1nja dva modela se uporabljata v prvi vrsti za na novo zgrajena obmo\xc4\x8dja. Obmo\xc4\x8dja za pe\xc5\xa1ce pa se ve\xc4\x8dinoma urejajo v obstoje\xc4\x8dih sosekah in predvsem v centrih mest, ki se jih za novo vlogo funkcionalno in tehni\xc4\x8dno opremi. Pe\xc5\xa1 cone lahko \xc5\xa1tejemo za obmo\xc4\x8dja brez avtomobilov v smislu razvoja in izbolj\xc5\xa1ave okolja, \xc4\x8de vklju\xc4\x8dujejo veliko \xc5\xa1tevilo prebivalcev, ve\xc4\x8dinoma brez avtomobilov, zaradi novega stanovanjskega razvoja znotraj centrov ali pa zato, ker gre za soseko s starimi stanovanji.\n_START_SECTION_\nUvajanje obmo\xc4\x8dij brez avtomobilov v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je uvajanje pe\xc5\xa1con, predvsem v starih mestnih jedrih in trgovskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih, obi\xc4\x8dajen ukrep lokalnih oblasti. V manj\xc5\xa1ih krajih, kjer razvijajo turisti\xc4\x8dno ponudbo je tak ukrep \xc5\xa1e posebej u\xc4\x8dinkovit._NEWLINE_V ve\xc4\x8djih mestih, kjer so obremenitve z motornim prometom velike (Ljubljana, Maribor, Celje, Kr\xc5\xa1ko, Kranj, ...), pa se ka\xc5\xbee potreba po uvedbi omejitev motornega prometa predvsem kot posledica poslab\xc5\xa1anja bivanjskih razmer in vplivov na okolje (pove\xc4\x8dane koncentracije pra\xc5\xa1nih delcev, izpu\xc5\xa1nih plinov,...)._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i podatki meritev onesna\xc5\xbeenosti zraka za Ljubljano segajo v leto 1968, poleg rednih meritev pa se ob\xc4\x8dasne meritve izvajajo na razli\xc4\x8dnih lokacijah tudi v okviru samodejnih merilnikov, katerih rezultati so s kraj\xc5\xa1im \xc4\x8dasovnim zamikom, v obliki urnih vrednosti, dostopni na spletnih straneh MOL. Stalno se spremlja onesna\xc5\xbeenost z \xc5\xbeveplovim dioksidom (SO\xe2\x82\x82), du\xc5\xa1ikovim dioksidom (NO\xe2\x82\x82), benzenom in z delci PM10. Poleg teh pa \xc5\xa1e du\xc5\xa1ikove okside (NO\xe2\x82\x93), osnovne meteorolo\xc5\xa1ke parametre in stalne meritve hrupa. Po potrebi se izvajajo tudi bolj specifi\xc4\x8dne meritve, kot sta onesna\xc5\xbeenje z elektromagnetnimi sevanji (EMS) in onesna\xc5\xbeenost zraka z benzenom ali z du\xc5\xa1ikovimi oksidi (NO\xe2\x82\x93)._NEWLINE_V Ljubljani se izvaja tudi projekt CIVITAS (kratica, izpeljana iz CIty-VITAlity-Sustainability = "testiranje inovativnih strategij v mestnem prometu, ki prispevajo k uresni\xc4\x8devanju evropskih politik na podro\xc4\x8djih prometa in varstva okolja, u\xc4\x8dinkovite rabe energije ter alternativnih virov"). Projekt CIVITAS ELAN, ki poteka v Ljubljani od septembra 2008 do septembra 2012, zdru\xc5\xbeuje 37 partnerjev, od tega deset v Ljubljani. Projekt je namenjen razvoju javnega prometa, kolesarjenju in hoji, alternativnim virom energije in rabi informacijske tehnologije v prometu, hkrati pa tudi vklju\xc4\x8devanju javnosti v na\xc4\x8drtovanje mobilnosti in spremembi potovalnih navad me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Eden od pomembnih ciljev, ki se \xc5\xbee izvaja, je tudi \xc5\xa1iritev in posodobitev con za pe\xc5\xa1ce v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta in con z omejeno hitrostjo na 30\xc2\xa0km/h na nekaterih novih obmo\xc4\x8djih mestnega jedra.\n_START_SECTION_\nDnevi brez avtomobila\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru Evropskega tedna mobilnosti, ki poteka \xc5\xbee 10 let vsako leto v mesecu septembru, se tudi nekaj deset slovenskih mest odlo\xc4\x8di vklju\xc4\x8diti v to akcijo in organizirajo posamezne aktivnosti kot so: dan brez avtomobila, zapiranje cest, pe\xc5\xa1 ogledi kulturnih in naravnih znamenitosti, izobra\xc5\xbeevanja, dan rolanja in kotalkanja, teka\xc5\xa1ke prireditve, uporaba elektri\xc4\x8dnih koles in avtomobilov, itd.'