b'\n_START_ARTICLE_\nLattermanov drevored, Ljubljana\n_START_PARAGRAPH_\nLattermanov drevored, Ljubljana (tudi Meridi(j)anski drevored in \xc5\xa0i\xc5\xa1enski drevored) je biv\xc5\xa1i drevored v ljubljanskem Parku Tivoli; potekal je po trasi dana\xc5\xa1njega Jakopi\xc4\x8devega sprehajali\xc5\xa1\xc4\x8da, deloma Cankarjeve ceste ter po pe\xc5\xa1poti v Tivoliju.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa za\xc4\x8detek drevoreda velja leto 1813 (v \xc4\x8dasu Ilirskih provinc), ko je francoski in\xc5\xbeenir Jean Blanchard zasnoval serijo treh povezovalnih drevoredov, ki tvorijo \xc4\x8drko A. Prvi avstrijski guverner (po koncu francoske vladavine), Kri\xc5\xa1tof Latterman, je nadaljeval z urbanisti\xc4\x8dnim urejanjem Tivolija in je dal zasaditi \xc5\xa1e drevored med dana\xc5\xa1njim gradom Tivoli in Cankarjevo cesto. Zasaditev je finan\xc4\x8dno omogo\xc4\x8dil ljubljanski gostilni\xc4\x8dar in hotelir Andrej Mali\xc4\x8d, ki je na mestu dana\xc5\xa1nje Name imel svoj hotel in gostilno (torej kjer se je drevored zaklju\xc4\x8dil). Po Lattermanovem odhodu iz Ljubljane je ljubljanski mestni svet drevored poimenoval po njem. Povezovalni drevored med Cekinovim gradom in gradom Tivoli je Meridianski drevored, saj le\xc5\xbei to\xc4\x8dno na poldnevniku \xc5\xa1tirinajst stopinj trideset minut vzhodne geografske dol\xc5\xbeine._NEWLINE_Naslednji ve\xc4\x8dji poseg v drevored je bila gradnja \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, ki je leta 1850 presekala drevored in tako prekinila povezavo Tivolija s centrom Ljubljane. Tivoli je s tem izgubil ju\xc5\xbeno tretjino, katera je bila pozneje pozidana. S tem se je drevored zmanj\xc5\xa1al na severno stran \xc5\xbeeleznice, medtem ko je ju\xc5\xbeni del drevored po\xc4\x8dasi postal Cankarjeva cesta._NEWLINE_Leta 1908 je Rihard Jakopi\xc4\x8d na za\xc4\x8detku drevoreda postavil Jakopi\xc4\x8dev paviljon po na\xc4\x8drtih arhitekta Maksa Fabianija; to je bilo prvo namensko zgrajeno umetni\xc5\xa1ko razstavi\xc5\xa1\xc4\x8de v Sloveniji. Paviljon je stal na za\xc4\x8detku Lattermanovega drevoreda v Parku Tivoli (Ljubljana)._NEWLINE_V 30. letih 20. stoletja pa je sledil urbanisti\xc4\x8dni poseg Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika, ki je na ve\xc4\x8djem delu drevoreda vzpostavil Ple\xc4\x8dnikovo promenado, ki je nadomestila Lattermanov drevored in poteka od Cankarjeve ceste do grada Tivoli. Glavni del promenade predstavlja Jakopi\xc4\x8devo sprehajali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_V 70. letih 20. stoletja pa so zgradili \xc5\xa1e tri podhode pod \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo, enega tudi na mestu biv\xc5\xa1ega Lattermanovega drevoreda, s \xc4\x8dimer je bila ponovno vzpostavljena neprekinjena pot od gradu Tivoli do mestnega centra.'