b'\n_START_ARTICLE_\nKorintski prekop\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dni poskusi\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d vladarjev v antiki je sanjalo o prekopu skozi o\xc5\xbeino. Prvi, ki je predlagal tak projekt, je bil tiran Periander v 7. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Projekt je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den in Periander je namesto tega zgradil enostavnej\xc5\xa1o in cenej\xc5\xa1o kopno prevozno pot, imenovano diolkos ali kamnita cesta, po kateri so lahko vlekli ladje z ene strani o\xc5\xbeine na drugo. Ostanke lahko vidimo \xc5\xa1e danes poleg sodobnega prekopa. _NEWLINE_Diadoh Demetrij I. Makedonski (gr\xc5\xa1ko Demetrios Poliorketes) (337\xe2\x88\x92283 pr. n. \xc5\xa1t.) je na\xc4\x8drtoval gradnjo prekopa, ki bi izbolj\xc5\xa1al prometne povezave, vendar so njegovi geodetski na\xc4\x8drti propadli, ker so se bali, da bi nastala velika poplava, \xc4\x8de bi predrli o\xc5\xbeino._NEWLINE_Filozof Apolonij Tijanski je prerokoval, da bo uni\xc4\x8den vsak, ki bo predlagal kopati korintski prekop. Trije rimski vladarji so to predlagali in vsi so do\xc4\x8dakali nasilno smrt; zgodovinar Svetonij je zapisal, da je rimski diktator Julij Cezar nameraval kopati predor skozi o\xc5\xbeino, vendar je bil umorjen, preden je lahko za\xc4\x8del. Kaligula, njegov naslednik kot tretji rimski cesar, je naro\xc4\x8dil \xc5\xa1tudijo leta 40 n. \xc5\xa1t. pri egiptovskih strokovnjakih, ki so napa\xc4\x8dno trdili, da je Korintski zaliv vi\xc5\xa1ji od Saronskega. Zato so mislili, da bi nastale poplave, \xc4\x8de bi izkopali prekop \xc4\x8dez otok Ajgino. Tudi Kaligula je bil umorjen. _NEWLINE_Cesar Neron je bil prvi, ki je dejansko posku\xc5\xa1al zgraditi prekop, osebno je zakopal v tla s krampom in odstranil prvo ko\xc5\xa1aro materiala leta 67, vendar pa je bil projekt opu\xc5\xa1\xc4\x8den, ker je kmalu zatem umrl. Rimska delovna sila, ki jo je sestavljalo 6000 judovskih vojnih ujetnikov, je za\xc4\x8dela kopati 40\xe2\x88\x9250 m \xc5\xa1iroke jarke z obeh strani, medtem ko je tretja skupina na grebenu vrtala globoke ja\xc5\xa1ke za sondiranje kakovosti kamnine (ki so bile ponovno uporabljene leta 1881 za isti namen). Po Svetoniju je bil prekop izkopan na razdalji \xc5\xa1tirih stadijev (pribli\xc5\xbeno 700 metrov), pribli\xc5\xbeno desetino celotne razdalje \xc4\x8dez o\xc5\xbeino). Spominski poskus v obliki reliefa Herkula, ko je Neron prekinil dela, je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de videti v dana\xc5\xa1njem prekopu.  Razen tega da je sodobni prekop sledil isti poti kot Neronov, ni ni\xc4\x8d ohranjeno._NEWLINE_Znan filozof in rimski senator Herod Ati\xc5\xa1ki je tudi posku\xc5\xa1al kopati prekop v 2. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, vendar ni bil uspe\xc5\xa1en.  Tudi Bene\xc4\x8dani leta 1687 po osvajanju Peloponeza niso spro\xc5\xbeili projekta.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija sodobnega prekopa\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja o Korintskem prekopu je o\xc5\xbeivela leta 1830, ko je Gr\xc4\x8dija postala uradno neodvisna, ko ni bila ve\xc4\x8d del Otomanskega imperija. Gr\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavnik Joanis Kapodistrias se je pri francoskih in\xc5\xbeenirjih pozanimal za ceno, ki bi bila pribli\xc5\xbeno 40 milijonov zlatih frankov, kar je bilo predrago za novo neodvisno dr\xc5\xbeavo. Ponovna pobuda je bila dana z odprtjem Sue\xc5\xa1kega prekopa leta 1869 in v naslednjem letu je vlada premierja Trasivulosa Zaimisa sprejela zakon, ki je omogo\xc4\x8dil gradnjo Korintskega prekopa. Francoski podjetniki bi dela izvajali, vendar so po ste\xc4\x8daju francoske dru\xc5\xbebe, ki je kopala Panamski prekop, francoske banke zavrnile posojilo in je dru\xc5\xbeba \xc5\xa1la v ste\xc4\x8daj. Nova koncesija je bila podeljena Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 Internationale du Canal Maritime de Corinthe leta 1881, ki naj bi prekop zgradila in ga upravljala naslednjih 99 let. Gradnja se je uradno za\xc4\x8dela 23. aprila 1882 v prisotnosti kralja Jurija I. Gr\xc5\xa1kega. _NEWLINE_Osnovni kapital dru\xc5\xbebe je bil pribli\xc5\xbeno 30.000.000 frankov, vendar je po osmih letih dela zmanjkalo denarja in ponudba za izdajo 60.000 obveznic ni uspela. Vodja dru\xc5\xbebe, Mad\xc5\xbear Istv\xc3\xa1n T\xc3\xbcrr, je \xc5\xa1el v ste\xc4\x8daj, kot tudi podjetje samo in banke, ki so se dogovorile za zbiranje dodatnih sredstev za projekt.  Gradnja se je nadaljevala leta 1890, ko je bil projekt prenesen na gr\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo in bil kon\xc4\x8dan 25. julija 1893 po enajstih letih dela. Prekop je po kon\xc4\x8danem delu do\xc5\xbeivel finan\xc4\x8dne in izvedbene te\xc5\xbeave. Ozkost je ote\xc5\xbeevala navigacijo; njegove visoke skalne stene so usmerjale mo\xc4\x8dan veter po dol\xc5\xbeini, razli\xc4\x8dni \xc4\x8dasi plimovanja v obeh zalivih so povzro\xc4\x8dali mo\xc4\x8dne plimske tokove v kanalu. Iz teh razlogov mnogi upravljavci ladij niso \xc5\xbeeleli uporabljati prekopa in promet je bil dale\xc4\x8d pod na\xc4\x8drtovanim. Letni promet tik pod 4 milijoni neto tonami je bil na\xc4\x8drtovan, a je leta 1906 dosegel le pol milijona neto ton letno. Motnje med prvo svetovno vojno so povzro\xc4\x8dile \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji upad prometa._NEWLINE_Drug pere\xc4\x8d problem je bil posledica mo\xc4\x8dnih prelomov sedimentnih kamnin na aktivnem potresnem obmo\xc4\x8dju, skozi katerega je prekop vrezan.  Visoke apnen\xc4\x8daste stene so bile \xc5\xbee od za\xc4\x8detka precej nestabilne. \xc4\x8ceprav je bil uradno odprt julija 1893, ni bil odprt za plovbo do naslednjega novembra zaradi plazov. Kmalu se je pokazalo, da plovba skozi prekop oslabi stene, kar povzro\xc4\x8da dodatne zemeljske plazove. To je zahtevalo gradnjo dodatnih opornih zidov vzdol\xc5\xbe roba prekopa na nekoliko ve\xc4\x8d kot polovici dol\xc5\xbeine.  Med letoma 1893 in 1940 je bil prekop zaprt \xc5\xa1tiri leta zaradi vzdr\xc5\xbeevanja in stabilizacije stene. Samo leta 1923 je 41.000 kubi\xc4\x8dnih metrov materiala padlo v prekop in kar dve leti so potrebovali za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje.  Resna \xc5\xa1koda je bila povzro\xc4\x8dena med drugo svetovno vojno, ko je bil prekop prizori\xc5\xa1\xc4\x8de spopadov zaradi strate\xc5\xa1ke lege. 26. aprila 1941 so v bitki za Gr\xc4\x8dijo med obrambo britanskih vojakov in napadom sil nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije nem\xc5\xa1ki padalci in vojaki posku\xc5\xa1ali zajeti glavni most \xc4\x8dez prekop. Most so branili Britanci in je bil pripravljen za ru\xc5\xa1enje. Ko so Nemci v zgodnjih jutranjih urah 26. aprila napadli most, so ga Britanci poru\xc5\xa1ili. [22] Drugi avtorji trdijo, da so nem\xc5\xa1ki vojaki prerezali kable in zajeli most in da je britanska artilerija spro\xc5\xbeila eksplozijo, ki je most uni\xc4\x8dila. _NEWLINE_Tri leta pozneje, ko so se nem\xc5\xa1ke sile umaknile iz Gr\xc4\x8dije, je prekop nehal delovati zaradi nem\xc5\xa1ke operacije "po\xc5\xbegane zemlje". Nem\xc5\xa1ke sile so uporabljale razstrelivo, da so spro\xc5\xbeili usade in blokirali prekop, uni\xc4\x8dili mostove in razbitine in druge infrastrukture so postale ovira za plovbo. In\xc5\xbeenirske enote vojske Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav so za\xc4\x8dele \xc4\x8distiti prekop novembra 1947 in jim ga je uspelo delno znova odpreti 7. julija 1948 in za ves promet septembra tega leta.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nPrekop je 8 metrov globok, izkopan na morski gladini (torej ne zahteva nobenih zapornic), dolg je 6343 metrov, na vrhu je \xc5\xa1irok 24,6 m, na dnu pa 21,3 m. Skalne stene, ki se dvigajo 90 metrov nad morsko gladino, so skoraj navpi\xc4\x8dne oziroma pod kotom 80\xc2\xb0. Prekop pre\xc4\x8dkajo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga, cesta in avtocesta na vi\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno 45 metrov. Leta 1988 sta bila zgrajena potopna mostova na morski gladini na vsakem koncu prekopa v vzhodnem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Istmija in zahodnem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Pozejdonija. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav prekop prihrani 700 km poti okoli Peloponeza, je preozek za sodobne oceanske prevoznike, saj lahko sprejme le ladje \xc5\xa1irine do 17,6 metra in z ugrezom 7,3 metra. Ladje lahko prehajajo skozi v konvoju naenkrat enosmerno. Ve\xc4\x8dje ladje vle\xc4\x8dejo vla\xc4\x8dilci. [28] Prekop danes ve\xc4\x8dinoma uporabljajo turisti\xc4\x8dne ladje.'