b'\n_START_ARTICLE_\nGla\xc5\xbeuta\n_START_PARAGRAPH_\nGla\xc5\xbeuta je nekdanji preprost obrat za proizvodnjo stekla, postavljen na gozdnem obmo\xc4\x8dju in kurjen z drvmi. Na slovenskih tleh so bile pogoste gla\xc5\xbeute na Pohorju.\n_START_SECTION_\nIzvor besede\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda gla\xc5\xbeuta je pri nas v uporabi od 19. stoletja. Prevzeta je iz severnonem\xc5\xa1ke besede  glash\xc3\xbctte (v pomenu steklarna), kar je zlo\xc5\xbeenka iz severnonem\xc5\xa1kih besed glas (steklo) in h\xc3\xbctte (ko\xc4\x8da).\n_START_SECTION_\nZgodovina gla\xc5\xbeut\n_START_PARAGRAPH_\nPrve gla\xc5\xbeute so nastale koncem 17. stoletja ve\xc4\x8dina pa v obdobju od srede 18. do srede 19. stoletja, le izjemoma so nastajale tudi pozneje, ko so v tovarnah stekla \xc5\xbee pre\xc5\xa1li na tehni\xc4\x8dno naprednej\xc5\xa1i proizvodni postopek in na kurjenje s premogom._NEWLINE_Gla\xc5\xbeute so ustanavljali gozdni veleposestniki, da bi donosno izkoristili les, in podjetniki, ki so si s pogodbami zagotovili v veleposestni\xc5\xa1kih gozdovih drva za potrebe gla\xc5\xbeute. Obrate so postavljali sredi gozdov ali v njihovi bli\xc5\xbeini, tako da so lahko obratovali s \xc4\x8dim manj\xc5\xa1imi stro\xc5\xa1ki. Gla\xc5\xbeute so bile postavljene najve\xc4\x8dkrat dale\xc4\x8d stran od naseljenih krajev, zato so bile poleg njih zgrajene tudi stanovanjske zgradbe za delavce in njihove dru\xc5\xbeine. Kadar so gla\xc5\xbeute zaradi pomanjkanja lesa opustili oziroma preselili, je dostikrat zamrlo tudi steklarsko naselje._NEWLINE_Gla\xc5\xbeute so obratovale razli\xc4\x8do dolgo, pogosto komaj eno ali dve desetletji; le nekatere na Pohorju so bile stare okoli 100 let (Areh, Rakovec v bli\xc5\xbeini Vitanja, Josipdol). V Sloveniji je najve\xc4\x8d gla\xc5\xbeut obratovalo na Pohorju, po podatkih jih je bilo tu 15, na drugih podro\xc4\x8djih \xc5\xa0tajerske okoli 8, na Kranjskem 5, na Gori\xc5\xa1kem vsaj 2, od katerih je ena ve\xc4\x8dkrat menjala kraj._NEWLINE_V Krajevnem leksikonu Slovenije je najti 9 zaselkov z imeni Gla\xc5\xbeuta oziroma Nova Gla\xc5\xbeuta.\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nGla\xc5\xbeute so bile razli\xc4\x8dne tako po obsegu proizvodnje kot tudi po \xc5\xa1tevilu zaposlenih. Manj\xc5\xa1e so imele le 1 talilno pe\xc4\x8d s 4 lonci in so pri njej delali 4 steklarji s pomo\xc4\x8dniki. Ve\xc4\x8dji obrati so imeli talilne pe\xc4\x8di z 8 ali 9 talilnimi lonci, v nekaterih pa sta delali celo 2 veliki pe\xc4\x8di._NEWLINE_V za\xc4\x8detku so gla\xc5\xbeute izdelovale navadno steklenino za vsakdanjo rabo, kasneje pa so proizvodnjo raz\xc5\xa1irile na finej\xc5\xa1e izdelke iz bru\xc5\xa1enega in kristalnega stekla (Smolnik oziroma Areh). S proizvodnjo raznih vrst steklenine se je pove\xc4\x8dala tudi zaposlitev steklarskih strokovnjakov (talilci, steklobrusilci, steklorezci, slikarji na steklo). Gla\xc5\xbeute pa so zaposlovale tudi kurja\xc4\x8de, drobilce kremenjaka, pepelarje za \xc5\xbeganje pepelike, ki so jo uporbljali pri taljenju kremenjaka ali kremenovega peska, lon\xc4\x8darje za izdelavo talilnih loncev, zavijalke steklenih izdelkov in druge delavce. Med zaposlenimi so bile tudi \xc5\xbeene in otroci. V najve\xc4\x8dji pohorski gla\xc5\xbeuti (pri Ru\xc5\xa1ah) je sredi 19. stoletja delalo 160 mo\xc5\xa1kih, 40 \xc5\xbeensk in 52 otrok. V istem \xc4\x8dasu je na Pohorju obratovalo 6 gla\xc5\xbeut, ki so skupno zaposlovale 556 ljudi._NEWLINE_Medtem ko so bili drvarji, pepelarji in razni drugi pomo\xc5\xbeni delavci doma\xc4\x8dini, so steklarji prvotno prihajali iz drugih avstrijskih de\xc5\xbeel, najve\xc4\x8d iz \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, s\xc4\x8dasoma pa so se za steklarsko delo usposobili tudi doma\xc4\x8dini.'