b"\n_START_ARTICLE_\nTrentinsko - Zgornje Poadi\xc5\xbeje\n_START_SECTION_\nUpravna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nTridentinsko - Gornje Poadi\xc5\xbeje je edina italijanska de\xc5\xbeela, ki je odstopila svoje naloge in privilegije pokrajinama, ki jo sestavljata. Dejansko se njena sestavna dela, pokrajini Bolzano in Tridentinsko, tudi uradno imenujeta avtonomni pokrajini. De\xc5\xbeelni svet je sestavljen iz pokrajinskih svetnikov in njegov predsednik je izmenoma predstavnik ene ali druge pokrajine. Formalno je glavno mesto de\xc5\xbeele Tridentinsko, a politi\xc4\x8dno in administrativno je Bolzano/Bozen enakopravno. Celo de\xc5\xbeelni svet se sestaja izmenoma v enem ali drugem od mest, odvisno od sede\xc5\xbea trenutnega predsednika. Glavni mesti sta prakti\xc4\x8dno dve._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava ima predstavnike v obeh pokrajinah, na isti ravni z de\xc5\xbeelo. Zato je Tridentinsko sopomenka za Pokrajina Tridentinsko, kot je Gornje Poadi\xc5\xbeje sopomenka za Pokrajina Bolzano/Bozen._NEWLINE_Bocenska pokrajina je zdru\xc5\xbeila ob\xc4\x8dine v osem upravnih enot (it. comprensori, nem. Bezirksgemeinschaften), ki se bavijo s problemi v zvezi s kulturo, gospodarstvom in ekologijo. Podobna ureditev je do nedavnega veljala v pokrajini Tridentinsko, a se ni obnesla. Zato je pokrajina izdala leta 2006 zakon, ki predvideva odstopanje odgovornosti od pokrajine direktno na ob\xc4\x8dine; izvedba je \xc5\xa1e v teku. _NEWLINE_Gornje Poadi\xc5\xbeje je italijanski naziv za ozemlje, ki mu Nemci pravijo Ju\xc5\xbena Tirolska - pa\xc4\x8d odvisno, od katere strani je gledano. Ker je trenutno to ozemlje v italijanskih rokah, je uradno poimenovanje administrativne enote Gornje Poadi\xc5\xbeje, medtem ko se uporablja za isto geografsko podro\xc4\x8dje ime Ju\xc5\xbena Tirolska._NEWLINE_Velikokrat se neitalijanski mediji pribli\xc5\xbeno izra\xc5\xbeajo o teh krajih, na primer: ju\xc5\xbenotirolsko glavno mesto Bocen v Trentinu ali Adi\xc5\xbea izvira na Trentinskem ali gorstvo Adamello v Ju\xc5\xbeni Tirolski, ker pa\xc4\x8d niso dovolj seznanjeni s svojstvenimi razmerami v tej de\xc5\xbeeli. Dejansko gre za dve popolnoma lo\xc4\x8deni enoti, z natanko dolo\xc4\x8denimi mejami, ki nimata ni\xc4\x8desar skupnega. V javnosti se poraja dvom o rabi besede tridentinski namesto trentinski z argumentom, da se tridentinski nana\xc5\xa1a le na ustaljeno zvezo tridentinski koncil, cerkveni koncil iz \xc5\xa1estnajstega stoletja, sicer pa se je besedi izogibati, ker spominja na fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno poimenovanje de\xc5\xbeele. Kljub temu v rabi za zdaj \xc5\xa1e prevladuje tradicionalna oblika Tridentinsko.\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeela Tridentinsko - Gornje Poadi\xc5\xbeje je popolnoma gorata, V glavnem so to Dolomiti, in sicer skupine Ortles, Cevedale, Adamello, Presanella, Sciliar, Sassolungo, Catinaccio, Marmolada, Sella, Latemar, Pale di San Martino; na jugu se vrhovi spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo v Predalpe. Najsevernej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka je Vetta d'Italia/Glockenkarkopf (2911 m), najvi\xc5\xa1ji vrh severnega predela de\xc5\xbeele pa je Palla Bianca/Weisskugel (3764 m). Na Tridentinskem delu je najvi\xc5\xa1ja gora Ortles/Ortler (3902 m). De\xc5\xbeela ima veliko vodno bogastvo, to je ve\xc4\x8d rek in jezer. Najve\xc4\x8dje reke so Adi\xc5\xbea s pritoki, Brenta, Sarca in Chiese. Edino veliko jezero je Garda, ki sega v de\xc5\xbeelo s skrajnim severnim koncem. Veliko je manj\xc5\xa1ih alpskih jezer: Molveno, Ledro, Tovel, Braies, Carezza, Caldaro, Resia in druga._NEWLINE_Podnebje je tipi\xc4\x8dno alpsko, brez izjem.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1919 je bila de\xc5\xbeela del avstro-ogrskega landa Tirol. Po prvi svetovni vojni jo je mirovna pogodba razdelila med Avstrijo (dana\xc5\xa1nja avstrijska zvezna de\xc5\xbeela Tirolska) in Italijo, ki je svoj del imenovala Venezia Tridentina (dobesedno: Tridentinska Bene\xc4\x8dija). Leta 1948 je bila ustanovljena de\xc5\xbeela s posebnim statutom z imenom Trentino-Alto Adige/Tiroler Etschland (dobesedno: Trentinsko - Zgornje Poadi\xc5\xbeje/Tirolsko Poadi\xc5\xbeje). Od leta 1972 dalje se de\xc5\xbeela uradno imenuje Trentino-Alto Adige/S\xc3\xbcdtirol (dobesedno: Trentinsko - Zgornje Poadi\xc5\xbeje/Ju\xc5\xbena Tirolska).\n_START_SECTION_\nTridentinsko\n_START_PARAGRAPH_\nOb zaklju\xc4\x8dku zadnje ledene dobe pred pribli\xc5\xbeno 10.000 leti, ko so se ledeniki umaknili na vi\xc5\xa1je polo\xc5\xbeaje, so nastala tudi prva naselja na Tridentinskem, vendar segajo prva pri\xc4\x8devanja \xc5\xa1ele v bronasto dobo. Odkrita je bila okoli 5000 let stara mumija \xc3\x96tzi in okoli 4000 let stari ostanki mosti\xc5\xa1\xc4\x8d ob jezeru Ledro. Nekateri zgodovinarji so mnenja, da so jih postavili predhodniki plemena Retov, o katerih se sicer prvi\xc4\x8d sli\xc5\xa1i komaj v \xc5\xa1estem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Reti so bili kulturno pleme, ki je poznalo pisavo \xc5\xbee 500 let pr. n. \xc5\xa1t. Imeli so zna\xc4\x8dilno obliko samouprave, ki se je ohranila \xc5\xa1e dolgo potem, ko so jih Rimljani premagali med leti 16 in 9 pr. n. \xc5\xa1t. V dobo rimske kolonizacije sega nastanek mesta Tridentum, dana\xc5\xa1njega Trenta. Po propadu rimskega imperija so \xc5\xbee okoli leta 568 zasedli to ozemlje Langobardi, ki so ostali na oblasti vse do leta 774. Zanimivo je, da je \xc5\xbee njihov kralj Autari (584 - 590) postavil severno mejo dr\xc5\xbeave v Salurnsko o\xc5\xbeino (it. Stretta di Salorno, nem. Salurner Klause), ki je \xc5\xa1e danes meja z Ju\xc5\xbeno Tirolsko in pokrajino Zgornje Poadi\xc5\xbeje, kakor tudi med italijansko in nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dim prebivalstvom._NEWLINE_Leta 774 je oblast pre\xc5\xa1la na Sveto rimsko cesarstvo, pod \xc4\x8digar okriljem je bil leta 1027 ustanovljen \xc5\xa1kofijski principat, se pravi, da je \xc5\xa1kof prejel od vladarja naslov princa in posvetno oblast v mejah \xc5\xa1kofije, kar je zagotavljalo de\xc5\xbeeli skoraj popolno avtonomijo. Kljub raznim nasprotovanjem, predvsem s strani avstrijskih vladarjev, je samostojnost trajala vse do prvih let devetnajstega stoletja, ko je po Napoleonovih vojnah Tridentinsko postalo eno od evropskih spornih podro\xc4\x8dij. Bilo je eno od glavnih pozori\xc5\xa1\xc4\x8d prve svetovne vojne (skoraj 11.000 padlih Tridentincev), ob koncu katere ga je Versajska pogodba dodelila Kraljevini Italiji.\n_START_SECTION_\nGornje Poadi\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere izkopanine pri\xc4\x8dajo, da so bili ti kraji naseljeni \xc5\xbee v kameni dobi, a prav nepretrgano bivanje ne\xc5\xa1tetih plemen na ozemlju je uni\xc4\x8dilo veliko sledi za njimi. Najstarej\xc5\xa1i dobro ohranjeni ostanki so grobi\xc5\xa1\xc4\x8da v okolici mesta Bressanone/Brixen (okoli leta 1000 pr. n. \xc5\xa1t.). \xc5\xbde s prvim preseljevanjem keltskih narodov v \xc5\xa1estem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so se nekatera plemena ustavila na alpskih ozemljih, predvsem Reti ali ljudstva, ki so se z Reti asimilirala. Rimska nadoblast je trajala od leta 16 pr. n. \xc5\xa1t. do leta 476, ko so de\xc5\xbeelo zavzeli najprej Ostrogoti, nato Langobardi in slednji\xc4\x8d Bavarci. Pod Karlom Velikim je de\xc5\xbeela pri\xc5\xa1la pod Franke. Za \xc4\x8dasa Svetega rimskega cesarstva je bilo ozemlje razdeljeno med tridentinsko \xc5\xa1kofijo in briksen\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofijo. Toda na podro\xc4\x8dju okoli dana\xc5\xa1njega Merana, ki je spadalo pod tridentinsko oblast, se je kmalu pojavila plemi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina Venosta, ki je leta 1342 dosegla neodvisnost. Zadnja dedinja grofov Venosta je odstopila svoje posesti Rudolfu IV. Habsbur\xc5\xa1kemu, s \xc4\x8dimer jih je zdru\xc5\xbeila z avstrijsko Tirolsko. Po Napoleonovih vojnah so se za\xc4\x8dela med Italijo in Avstrijo prepiranja za posest de\xc5\xbeele, ki so se razvlekla preko obeh svetovnih vojn. Ob koncu druge svetovne vojne, med katero je padlo okoli 8000 doma\xc4\x8dinov, so de\xc5\xbeelo zasedli zavezniki. Mirovna pogodba je leta 1948 dodelila pokrajino Italiji, ki jo je zdru\xc5\xbeila s Tridentinskim, da bi zni\xc5\xbeala odstotek nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dega prebivalstva. Nem\xc5\xa1ko prebivalstvo ni bilo zadovoljno s tako re\xc5\xa1itvijo in pojavili so se teroristi\xc4\x8dni skrajne\xc5\xbei. Zato je leta 1972 bil odobren tako imenovani drugi sporazum, ki je priznal de\xc5\xbeeli avtonomijo.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeelno gospodarstvo je zelo razvejano. \xc5\xbdivinoreja, ki je bila do nedavnega glavni vir dohodkov, je \xc5\xa1e vedno intenzivna. Poljedelstvo je zastopano predvsem s sadjarstvom: de\xc5\xbeela pridela 60% dr\xc5\xbeavnega proizvoda jabolk in velike koli\xc4\x8dine drobnega sadja, kot so jagode, maline, borovnice in robidnice. Vinska trta se goji na sicer majhnih povr\xc5\xa1inah (1% dr\xc5\xbeavne povr\xc5\xa1ine), a proizvajajo se vina najvi\xc5\xa1je kvalitete. V raznih manj\xc5\xa1ih industrijskih obratih je zaposlenih skupno 33% prebivalstva. Posebej je treba omeniti pridobivanje in obdelovanje porfirja v pokrajini Trento. Obilje vodnih virov omogo\xc4\x8da pridobivanje energije iz hidroelektrarn, a posebno v Bocenski pokrajini tudi iz alternativnih virov (biomasa, son\xc4\x8dna energija). Toda najdonosnej\xc5\xa1a gospodarska panoga je turizem, predvsem zimski, a tudi po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki in termalni. V sami pokrajini Trento zna\xc5\xa1a skupna ponudba hotelov, privatnih sob in apartmajev ter zasebnih vikendov skoraj pol milijona preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_De\xc5\xbeela nima problema brezposelnosti. Vi\xc5\xa1ina bruto osebnega dohodka jo postavlja na drugo mesto v dr\xc5\xbeavi za Lombardijo.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so na razpolago uradni viri le za Bocensko pokrajino, ker Trentinska pokrajina ne popisuje prebivalstva po jezikovni skupini, velja podatek, da govori v Tridentinskem velika ve\xc4\x8dina prebivalstva italijansko. V Zgornjem Poadi\xc5\xbeju je glavni jezik nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo govori kot prvi jezik okoli 70% prebivalcev. Mo\xc4\x8dno zastopana je tudi ladin\xc5\xa1\xc4\x8dina (5%), italijansko pa govori okoli 25%. \xc4\x8ce se podatki zdru\xc5\xbeijo in obravnavajo v sklopu de\xc5\xbeele, je Italijanov 65%, Nemcev 32% in Ladincev 3%, a tako prikazovanje je nepravilno prav zaradi teritorialne razporeditve govorcev. _NEWLINE_Od skupnih 116 ob\xc4\x8din Bocenske pokrajine je ve\xc4\x8dinski jezik nem\xc5\xa1\xc4\x8dina v 103 ob\xc4\x8dinah, ladin\xc5\xa1\xc4\x8dina v 8 ob\xc4\x8dinah in italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina v 5 ob\xc4\x8dinah. V javni administraciji je, na 100 dr\xc5\xbeavnih slu\xc5\xbebah, rezerviranih 69 za nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de, 27 za italijansko govore\xc4\x8de in 4 za ladinsko govore\xc4\x8de. Ladin\xc5\xa1\xc4\x8dina je uradno priznana in za\xc5\xa1\xc4\x8ditena in se pou\xc4\x8duje v vseh javnih \xc5\xa1olah. V krajih z ladinsko ve\xc4\x8dino je tudi u\xc4\x8dni jezik. Nem\xc5\xa1ki jezik je popolnoma enakopraven z italijanskim in se normalno uporablja tudi v javnih uradih in sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Samo zakonodajne listine morajo biti v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini. V dopisovanju z oblastmi se uporablja jezik, s katerim se je ena stran prvi\xc4\x8d javila drugi, kakor se tudi ustni pogovori nadaljujejo v jeziku prvega stika. Z voja\xc5\xa1kimi oblastmi se uporablja samo italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina. V \xc5\xa1olah so lo\xc4\x8deni odseki, kjer se isti programi pou\xc4\x8dujejo v razli\xc4\x8dnih jezikih, a \xc5\xbee od prvega letnika je manj\xc5\xa1inski jezik obvezni predmet."