b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdi\xc4\x8de, Slovenske Konjice\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme \xc5\xbdi\xc4\x8de naj bi izviralo iz besede \xc5\xbeito, ker so imeli kartuzijani v \xc5\xbdi\xc4\x8dah \xc5\xbeitnice. Kartuzijani so imeli v posesti \xc5\xbdi\xc4\x8de in so imeli tukaj tudi pristavo s kletjo. Vas \xc5\xbdi\xc4\x8de se v dokumentih prvi\xc4\x8d omenja leta 1182, ko je vojvoda Otokar I. poklonil kartuzijanom nekaj posesti, med drugim tudi vasi \xc5\xbdi\xc4\x8de (vas je gotovo precej starej\xc5\xa1a, saj so se na tem obmo\xc4\x8dju naselili Slovenci \xc5\xbee v 6. stoletju). Vinograde so dobili v dar od vojvode Otokarja in Oglejskih patriarhov, z vinogradi pa so si pridobili tudi vse nesvobodne kmete. Po takratnem urbarju so spadale pod \xc5\xbdi\xc4\x8de \xc5\xa1e vasi Tolsti Vrh, Dra\xc5\xbea vas, Konji\xc5\xa1ka vas, Koble, Kola\xc4\x8dno, Zafo\xc5\xa1t, Pristava, Podob, Kraberk in Kloko\xc4\x8dovnik. Prebivalci so Kartuzijanom opravljali razna dela, hi\xc5\xa1e pa so dobile temu sli\xc4\x8dna imena: Ribi\xc4\x8di, Furmani, \xc5\xa0losarji, Ti\xc5\xa1larji..._NEWLINE_Med NOB je bila pri kmetu Antonu Gosaku partizanska javka. V kraju je spomenik NOB. Tukaj je bil tudi doma Josip Gosak (1882-1973), avtor mnogih prispevkov o vinogradni\xc5\xa1tvu, drevesni\xc4\x8darstvu, sadjarstvu in kurjereji._NEWLINE_V\xc4\x8dasih je bilo tukaj Panonsko morje zato se nad vinogradi v \xc5\xbdi\xc4\x8dki gorci (v Votli pe\xc4\x8di), na kamnih lepo vidijo odtisi \xc5\xa1koljk.\n_START_SECTION_\nCerkev sv. Petra v \xc5\xbdi\xc4\x8dah\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Petra je bila zgrajena po tem, ko so \xc5\xbdi\xc4\x8dki kartuzijani leta 1308 za dovoljenje prosili kardinala Neapolea Ursinija. V zapisih se cerkev prvi\xc4\x8d omenja leta 1392. Cerkev je bila sestavljena iz ni\xc5\xbeje ladje z ravnim stropom in prezbiterijem, ki je bil za nadstropje ni\xc5\xbeji od sedanjega. V 16. stoletju so cerkvi prizidali zvonik. V letih 1660-1661 so podrli stari prezbiterij in vzhodni del ladje ter postavili sedanjo cerkev z obokanimi ladjo in prezbiterijem ter z vdelano pevsko emporo. Leta 1705 je na zvoniku bilo zgrajeno \xc5\xa1e eno nadstropje in je imel isto vi\xc5\xa1ino kot jo ima \xc5\xa1e danes. Ura je bila vgrajena v zvonik leta 1910. Na zahodni strani je bil k zvoniku prizidan kletni prizidek, ki pa se je nato uporabljal kot mrtva\xc5\xa1nica, ker je bilo takrat pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de okoli cerkve. Na zunanji strani cerkve lahko vidimo ostanke fresk svetega Kri\xc5\xa1tofa in Marije zavetnice iz 14. stoletja ter letnici 1705 na glavnem in 1661 na ju\xc5\xbenem portalu. Znotraj cerkev dopolnjujejo freske Franja Horvata iz Gornje Radgone (1903). Glavni oltar je delo Janeza Jurija Mersija iz okoli leta 1765, stranska oltarja pa deloma Mihaela Poga\xc4\x8dnika iz let 1720-1730. Zvon je leta 1689 vlil celjski livar Nikolaj Urban Boset. \xc5\xbdupni\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zgrajeno v 19. stoletju. Od prvotne cerkve so ostali ohranjeni le zunanji zidovi, ladja in freska na zunanjem ju\xc5\xbenem zidu. Hi\xc5\xa1a v vasi s \xc5\xa1tevilko 70 je nekdanja samostanska pristava, ki je v vzhodnem delu iz 2. pol. 16. stoletja, v zahodnem o\xc5\xbejem pa iz 1. polovice 17._NEWLINE_Leta 2002 je bila notranjost cerkve temeljito prenovljena.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ola\n_START_PARAGRAPH_\nVzpostavitev \xc5\xa1ole \xc5\xbdi\xc4\x8de spada v borbo \xc5\xbdi\xc4\x8danov za odcep od lo\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole. Do leta 1847 so otroci obiskovali \xc5\xbeupnijsko \xc5\xa1olo v Lo\xc4\x8dah. Zaradi \xc5\xa1tevilnih poplav in ujm reke Dravinje, ki so povzro\xc4\x8dale ve\xc4\x8dje izostajanje \xc5\xbei\xc4\x8dkih otrok od pouka, so se \xc5\xbdi\xc4\x8dani odlo\xc4\x8dili za svojo \xc5\xa1olo. Zaradi tega je Anton Martin Slom\xc5\xa1ek izdal dekret, da se v \xc5\xbdi\xc4\x8dah ustanovi \xc5\xa1ola in imenoval Miho Terana za u\xc4\x8ditelja. Prostor so uredili sredi vasi v kme\xc4\x8dki hi\xc5\xa1i. U\xc4\x8ditelj Teran je popisal vse \xc5\xa1oloobvezne otroke: 35 de\xc4\x8dkov in 40 deklic. Pouk je potekal dopoldan in popoldan. Izvajali so tudi nedeljsko \xc5\xa1olo. Leta 1867 so za\xc4\x8deli pou\xc4\x8devati na novi lokaciji in \xc5\xa1ola je pridobila tudi ve\xc4\x8dji prostor za vrt. De\xc4\x8dke so za\xc4\x8deli pou\xc4\x8devati vrtnarjenja, sadjarstva in vinogradni\xc5\xa1tva, deklice pa ro\xc4\x8dnih del. U\xc4\x8ditelj Jurko je dosegel, da je \xc5\xa1ola leta 1895 postala dvorazrednica, vendar se je dvorazredni pouk za\xc4\x8del \xc5\xa1ele leta 1898, ko je u\xc4\x8ditelja Jurka zamenjal u\xc4\x8ditelj Eberl. Na \xc5\xa1oli so uvedli tudi obi\xc4\x8daj, kjer so na koncu \xc5\xa1olskega leta po izpitih prirejali veselice, kjer so bili otroci obdarovani s sadjem in kruhom. Veselice, na katerih so pili medice in jedli \xc5\xbeemlje, so po navadi trajale pozno v no\xc4\x8d. Leta 1901 je bilo postavljeno novo \xc5\xa1olsko poslopje. Leta 1927 je \xc5\xa1ola postala \xc5\xbee trirazrednica. \xc5\xa0ola je pre\xc5\xbeivela drugo svetovno vojno, \xc4\x8deprav je bilo uni\xc4\x8denih veliko knjig in pohi\xc5\xa1tva. Leta 1948 je bila \xc5\xbei\xc4\x8dka \xc5\xa1ola vklju\xc4\x8dena v sedemletno \xc5\xa1olo v Lo\xc4\x8dah. U\xc4\x8denci 4. razreda so prejeli spri\xc4\x8devala in nadaljevali \xc5\xa1olanje v sedemletki v Lo\xc4\x8dah. \xc5\xa0olanje so nadaljevali na ni\xc5\xbeji gimnaziji v Slovenskih Konjicah. Leta 1953 je \xc5\xa1ola \xc5\xbdi\xc4\x8de postala osemletna O\xc5\xa0. Marca Leta 1957 so na \xc5\xa1oli ustanovili tudi \xc5\xa1olsko kuhinjo. 1. junija 1964 se je O\xc5\xa0 \xc5\xbdi\xc4\x8de priklopila O\xc5\xa0 Lo\xc4\x8de in postala njena podru\xc5\xbenica. Danes je \xc5\xa1tevilo otrok v \xc5\xa1oli malo, saj \xc5\xa1tevilo otrok pada.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdi\xc4\x8dki grobeljnik\n_START_PARAGRAPH_\nV Sotenjskem, v okolici kamnoloma v \xc5\xbdi\xc4\x8dah, raste botani\xc4\x8dna posebnost, \xc5\xbei\xc4\x8dki grobeljnik (Alyssum montanum ssp. pluscanescens). V Sloveniji uspeva le na tem mestu, poleg tega rasti\xc5\xa1\xc4\x8da pa so ga do zdaj odkrili le v okolici Samobora na Hrva\xc5\xa1kem. Rastlino je opisal nem\xc5\xa1ki botanik Johan Baumgarten, ravno po primerkih iz \xc5\xbdi\xc4\x8d. To je zelnata trajnica, ki zraste 10-20 cm v vi\xc5\xa1ino, z vretenasto korenino, sivozelenim, pokon\xc4\x8dnim in razvejanim steblom, jaj\xc4\x8dastimi in suli\xc4\x8dastimi listi ter rumenimi cvetovi, ki dozorijo v okrogle plodove - lu\xc5\xa1\xc4\x8dke. \xc5\xbdi\xc4\x8dki grobeljnik je ogro\xc5\xbeena in redka rastlina, njegovo rasti\xc5\xa1\xc4\x8de je z odlokom Ob\xc4\x8dine Slovenske Konjice zavarovano kot naravni spomenik. V vrtnarskih centrih vzgojene mladike je mo\xc5\xbeno kupiti v zeli\xc5\xa1\xc4\x8dnem vrtu v \xc5\xbdi\xc4\x8dki kartuziji.'