b'\n_START_ARTICLE_\nZaposlovanje Romov\n_START_SECTION_\nNizka izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nRomi imajo zelo nizko stopnjo izobrazbe in slabo poklicno usposobljenost. Raziskava iz leta 2006 je pokazala, da ve\xc4\x8d kot 80% Romov nima dokon\xc4\x8dane osnovne \xc5\xa1ole, 10% jih je kon\xc4\x8dalo O\xc5\xa0, 1,7% ima dokon\xc4\x8dano poklicno \xc5\xa1olo in 0,8% srednjo \xc5\xa1olo  . Tudi bralne in pisne sposobnosti Romov so glede na ostale prebivalce Slovenije veliko slab\xc5\xa1e. Med njimi so \xc5\xa1e vedno posamezniki, ki ne znajo brati in pisati (pribli\xc5\xbeno 9%). Posledi\xc4\x8dno je njihova motivacija za iskanje dela nizka. Brezposelnost pa jih hkrati ovira pri vklju\xc4\x8devanju v dru\xc5\xbebo in povi\xc5\xa1anju standarda \xc5\xbeivljenja ._NEWLINE_Slovenski podatki ka\xc5\xbeejo na velik osip romskih otrok v \xc5\xa1oli in slab\xc5\xa1o u\xc4\x8dno uspe\xc5\xa1nost. Trend osipa pa se ka\xc5\xbee predvsem v vi\xc5\xa1jih razredih osnovne \xc5\xa1ole .  Zaskrbljujo\xc4\x8da sta vpis in navzo\xc4\x8dnost romskih otrok pri pouku. Veliko izostajajo od pouka, kar predstavlja resno in stalno te\xc5\xbeavo. Neupravi\xc4\x8dena odsotnost lahko ka\xc5\xbee na slabo zavedanje pomena \xc5\xa1ole iz strani Romov ali pa na preve\xc4\x8d tolerantne in popustljive u\xc4\x8ditelje. Prehod romskih osnovno\xc5\xa1olcev na srednje \xc5\xa1ole je zelo nizek, pri tistih, ki se vpi\xc5\xa1ejo, pa je osip zelo velik. Obi\xc4\x8dajno prenehajo zaradi neuspe\xc5\xa1nosti in te\xc5\xbeav pri u\xc4\x8denju . Nekateri otroci pa prenehajo \xc5\xa1olanje tudi zaradi predsodkov so\xc5\xa1olcev in \xc5\xbealjivk. Na slab\xc5\xa1o uspe\xc5\xa1nost romskih otrok vpliva tudi njihovo doma\xc4\x8de okolje, ki velikokrat ni spodbudno. Razlog so tudi delovni pogoji za u\xc4\x8denje in doma\xc4\x8de naloge. Romski otroci ve\xc4\x8dinoma nimajo  primernih pogojev in u\xc4\x8dnega okolja, ki bi jih spodbujal k delu za \xc5\xa1olo. Na intelektualni razvoj otrok vpliva nizek kulturni standard, ki obi\xc4\x8dajno temelji na radiu in televiziji. Na nizko izobrazbeno stopnjo otrok vpliva tudi nizka izobrazba star\xc5\xa1ev, \xc5\xa1e posebej mater. Klju\xc4\x8dno je tudi delo star\xc5\xa1ev, ki je pri Romih pogosto nekvalificirano in pa zaposlenost star\xc5\xa1ev, pri \xc4\x8demer je veliko romskih star\xc5\xa1ev brezposelnih ._NEWLINE_U\xc4\x8dna neuspe\xc5\xa1nost romskih otrok je povezana tudi s slabim znanjem slovenskega jezika.  Ponekod so romske otroke pou\xc4\x8devali tudi lo\xc4\x8deno, kar je neprimerno, predvsem zaradi dodane krepitve stereotipov . Lo\xc4\x8devanje je \xc5\xa1e bolj neprimerno zaradi dejstva, da se mnogi romski otroci prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dajo s \xc5\xa1ir\xc5\xa1im okoljem ravno ob vstopu v \xc5\xa1olo in negativne izku\xc5\xa1nje onemogo\xc4\x8dajo kasnej\xc5\xa1o uspe\xc5\xa1no integracijo   _NEWLINE_Romski u\xc4\x8denci imajo v primerjavi z ne-romskimi u\xc4\x8denci ni\xc5\xbeje interese za dokon\xc4\x8danje osnovne \xc5\xa1ole, kar opa\xc5\xbeajo tudi \xc5\xa1olske svetovalne slu\xc5\xbebe. Na ni\xc5\xbeji interes naj bi najbolj vplivala nespodbudno doma\xc4\x8de okolje in odnos star\xc5\xa1ev do \xc5\xa1ole. Svetovalne delavke ocenjujejo, da ima dve tretjini otrok ni\xc5\xbeji interes za nadaljevanje \xc5\xa1olanja, skoraj tretjina pa naj bi imela vi\xc5\xa1ji interes kot ostali otroci  .\n_START_SECTION_\nPredsodki o Romih\n_START_PARAGRAPH_\nBolj\xc5\xa1e zaposlovanje Romov ote\xc5\xbeujejo tudi stereotipi dru\xc5\xbebe in delodajalcev glede Romov. Roma bi namre\xc4\x8d zaposlilo le 44% delodajalcev, glede na anketo iz leta 2006 . V grobem stereotipe, povezane z Romi delimo v tri skupine:  _NEWLINE_1. Stereotipi, ki trdijo, da Romi ogro\xc5\xbeajo dru\xc5\xbebeni red. Predstavlja se jih kot kradljivce, ki so jim nelegalni posli prirojeni. _NEWLINE_2. Stereotipi, da ogro\xc5\xbeajo  na\xc5\xa1e dru\xc5\xbebeno-ekonomske interese in ogro\xc5\xbeajo ekonomski red. Za Rome velja, da so leni, nedelavni in da \xc5\xbeivijo na socialni pomo\xc4\x8di._NEWLINE_3. Stereotipi o Romih, da kvarijo kulturni red ve\xc4\x8dinskega prebivalstva zaradi svoje druga\xc4\x8dne kulture, mentalitete, vrednot, obna\xc5\xa1anja in navad. Romi veljajo za neprilagodljive, da se ne zmorejo privaditi na  dolo\xc4\x8deno delo. Imeli naj bi preve\xc4\x8d otrok s \xc4\x8dimer ogro\xc5\xbeajo ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo. V to skupino spadajo tudi stereotipi vezani na prehranjevalne in higienske navade Romov. Stereotipi trdijo, da se Romi redko umivajo, da smrdijo in jejo crkovino. Velja tudi, da so prena\xc5\xa1alci bolezni in se jih je zato treba izogibati ._NEWLINE_Da so predsodki do Romov res \xc5\xbeivi lahko vidimo iz rezultatov raziskave na Hrva\xc5\xa1kem. Ve\xc4\x8d kot pol vpra\xc5\xa1anih se strinja s tem, da so Romi umazani (67%), da so prevaranti (65%) in da so neodgovorni (61%). V Sloveniji 69% vpra\xc5\xa1anih Roma ne bi imelo za soseda .\n_START_SECTION_\nSocialna izklju\xc4\x8denost Romov\n_START_PARAGRAPH_\nZa Rome v Sloveniji velja, da so izrazito socialno izklju\xc4\x8deni, kar se ka\xc5\xbee v njihovem manj\xc5\xa1em dostopu do mo\xc5\xbenosti, ki jih ima ve\xc4\x8dina (Zavratnik Zimic, 2000) . Bistvena razlika, ki povzro\xc4\x8da neenakost Romov na trgu delovne sile je rasna nestrpnost oz. ne-sprejemanje Romov s strani ostalega prebivalstva . Zaradi diskriminacije se pri Romih lahko pojavi ob\xc4\x8dutek manjvrednosti v primerjavi z ostalimi. Prav tako lahko za\xc4\x8dnejo verjeti, da imajo malo mo\xc5\xbenosti za uspeh in se ne trudijo ve\xc4\x8d. Lahko postanejo samo-poni\xc5\xbeujo\xc4\x8di in se za\xc4\x8dnejo vesti v skladu s predsodki. Diskriminacija povzro\xc4\x8da socialne neenakosti, ki lahko vodijo do politi\xc4\x8dne nestabilnosti in nadalje v nemire, upore ali celo vojne. Neprijetne ob\xc4\x8dutke diskriminiranih posameznikov in slab\xc5\xa1e zdravstveno stanje diskriminiranih oseb, saj negativni ob\xc4\x8dutki prispevajo k obolevnosti in kroni\xc4\x8dnimi boleznimi. Bolj verjetno je, da bodo pripadniki etni\xc4\x8dnih manj\xc5\xa1in brezposelni, da bodo dobivali ni\xc5\xbeje pla\xc4\x8de in zaposlitve z ni\xc5\xbejim statusom (Haralambos in Holborn, 1999)  . Vse to naj bi bila posledica predsodkov delodajalcev, ki Romov ne \xc5\xbeelijo zaposliti ali pa jih dajo na slab\xc5\xa1e polo\xc5\xbeaje. Romi kot etni\xc4\x8dna manj\xc5\xa1ina lahko predstavljajo razredno dno, kar pomeni, da je za njih zna\xc4\x8dilna rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, brezposelnost  in odvisnost od podpor (Haralambos in Holborn, 1999)  .\n_START_SECTION_\nZaposlovanje \xc5\xbeensk\n_START_PARAGRAPH_\nRomske \xc5\xbeenske se soo\xc4\x8dajo s \xc5\xa1e ve\xc4\x8djimi ovirami kot mo\xc5\xa1ki pri dostopu do izobrazbe, zaposlitve, zdravja in do drugih storitev, ki so klju\xc4\x8dne za socialno vklju\xc4\x8denost. Ve\xc4\x8dina romskih \xc5\xbeensk je nezaposlenih, kljub temu da so prav one pogosto tiste, ki skrbijo za dohodek in pre\xc5\xbeivetje svoje dru\xc5\xbeine. Ukvarjajo se z razli\xc4\x8dnimi deli, kot so dela na vrtu, prodaja na domu, ro\xc4\x8dna dela in gospodinjska opravila. Njihova dela velikokrat spadajo pod sivo ekonomijo, zato romske \xc5\xbeenske niso upravi\xc4\x8dene do dolo\xc4\x8denih prihodkov npr. porodni\xc5\xa1kega nadomestila, pokojnine, zdravstvenega zavarovanja.  (European Rom Rights Centre,2004) .\n_START_SECTION_\nMiti o Romih\n_START_PARAGRAPH_\nZa Rome velja mit, da se kljub ponujenim  prilo\xc5\xbenostim, no\xc4\x8dejo izobra\xc5\xbeevati in hoditi v \xc5\xa1olo. Vendar pa so raziskave iz leta 2006 pokazale, da bi kar 80% anketiranih Romov sprejelo delo v tovarni, 55% anketirancev pa si \xc5\xbeeli prejemati pla\xc4\x8do med 400\xe2\x82\xac in 800\xe2\x82\xac. Ve\xc4\x8dina Romov se zaveda, da redna slu\xc5\xbeba prina\xc5\xa1a prednosti kot so mese\xc4\x8dni dohodek, la\xc5\xbeje na\xc4\x8drtovanje nakupov, ve\xc4\x8d sredstev za dru\xc5\xbeino, pravico do nadomestila za bolni\xc5\xa1ko odsotnost, urejeno pokojninsko varstvo in mo\xc5\xbenost najetja kredita. Ve\xc4\x8dinoma se zavedajo, da nimajo ustrezne izobrazbe. Tretjina meni, da nima delavnih navad  in da no\xc4\x8dejo delati z drugimi Romi. \xc4\x8cetrtina Romov pa meni, da ne \xc5\xbeelijo delati vsak dan in da ne zdr\xc5\xbeijo 8 ur v slu\xc5\xbebi .'