b"\n_START_ARTICLE_\nFranc Poto\xc4\x8dnik (\xc4\x8dastnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo maturi na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Ljubljani se je vpisal na Vi\xc5\xa1jo pomorsko akademijo v Dubrovniku in 1926 postal \xc4\x8dastnik Jugoslovanske kraljeve vojne mornarice. Slu\xc5\xbeboval je v glavnem na torpedovkah, bil pa je tudi predavatelj na Vi\xc5\xa1ji pomorski akademiji v Dubrovniku. Po kapitulaciji Jugoslavije se je vklju\xc4\x8dil v Osvobodilno fronto in v okviru le-te za\xc4\x8del organizirati mlaj\xc5\xa1e pomorske \xc4\x8dastnike v boju proti okupatorju. 19. marca 1942 je bil skupaj s \xc5\xa1e nekaterimi tovari\xc5\xa1i aretiran in interniran najprej v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Gonars, nato v Chiesanuovo pri Padovi. V obeh tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih je kot \xc4\x8dlan osvobodilnega odbora OF med tabori\xc5\xa1\xc4\x8dniki nadaljeval s politi\xc4\x8dnim delom. Zaradi tega so ga premestili v Koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Rab, kamor je pri\xc5\xa1el 1. januarja 1943. Tudi tu je pri\xc4\x8del organizirati upor, ustanovil tajni bataljon, ki je \xc5\xa1tel okoli 150 tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnikov, in je po italijanski kapitulaciji septembra 1943 najprej osvobodil tabori\xc5\xa1\xc4\x8de, nato pa razoro\xc5\xbeil vse italijanske voja\xc5\xa1ke postojanke na Rabu. Ob kapitulaciji fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne Italije je bilo tu okoli 5.000 internirancev, najve\xc4\x8d Slovencev. Prvim 150 borcem se je nato pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e okoli 1.600 tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnikov, ki so se pod Poto\xc4\x8dnikovim vodstvom formirali v Rabsko brigado. Brigada je nato preko otoka Cresa od\xc5\xa1la ne celino in dalje v sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ke gozdove na Ma\xc5\xa1un. Pozneje je bil Poto\xc4\x8dnik operativni \xc4\x8dasnik pri \xc5\xa1tabu 14. brigade. Po nem\xc5\xa1ki ofenzivi pa je od\xc5\xa1el na otok Vis v mornarico NOV in POJ, kjer je bil \xc4\x8dlan o\xc5\xbejega vodstva mornarice in na\xc4\x8delnik mornari\xc5\xa1ke obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe. Jeseni 1944 je bil preko Barija preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Glavni \xc5\xa1tab Narodnoosvobodilne vojske in partizanskih odredov Slovenije, v sklepnih bojih za osvoboditev Jugoslavije pa v \xc5\xa1tab 4. armade. Po osvoboditvi je slu\xc5\xbeil v Jugoslovanski vojni mornarici, vendar je iz osebnih razlogov novembra 1945 od\xc5\xa1el iz nje in bil demobiliziran s \xc4\x8dinom kapitana fregate. Za zasluge v narodnoosvobodilni borbi in po vojni je prejel ve\xc4\x8d priznanj in dr\xc5\xbeavnih odlikovanj._NEWLINE_Po demobilizaciji je delal v gospodarstvu. Bil je direktor podjetja Export, nato referent v ministrstvu Ljudske republike Slovenije za lokalni promet, delal v direkciji Narodne banke Slovenije ter bil direktor Istrske banke v Kopru. Od 1953, ko se je za stalno naselil na primorskem, pa se je ve\xc4\x8dinoma ukvarjal s pomorstvom. Bil je in\xc5\xa1pektor Pomorske srednje \xc5\xa1ole v Piranu, svetnik za pomorstvo v Kopru, strokovni svetnik Splo\xc5\xa1ne plovbe Piran ter direktor Vi\xc5\xa1je pomorske \xc5\xa1ole Piran. Leta 1961 se je zaradi hude revme upokojil. Poto\xc4\x8dnik je avtor publikacije \xc5\xbdice, morje, gozdovi (COBISS) in knjige Koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Rab (COBISS) To delo je bilo prevedeno tudi v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino in je pod naslovom Il campo di sterminio fascista\xc2\xa0: l'isola di Rab iz\xc5\xa1lo leta 1979 v Torinu (COBISS). Napisal je tudi ve\xc4\x8d \xc4\x8dlankov, ki so iz\xc5\xa1li v raznih zbornikih. Tako npr. tudi uvodno besedo k zborniku 20 let Pomorske \xc5\xa1ole Piran (Portoro\xc5\xbe, 1967) in \xc4\x8dlanek Vi\xc5\xa1ja pomorska \xc5\xa1ola v Piranu za Slovenski pomorski zbornik (Koper, 1962)."