b'\n_START_ARTICLE_\nZakon o stalnih razmerjih\n_START_PARAGRAPH_\nZakon o stalnih razmerjih ali zakon o stalni sestavi pravi, da je masno razmerje elementov v isti spojini vedno enako. V vodi (H\xe2\x82\x82O) je razmerje mas vodika in kisika H:O vedno 1:8. Zakon o stalnih razmerjih je poleg zakona o mnogokratnih razmerjih osnovni zakon stehiometrije.\n_START_SECTION_\nNestehiometri\xc4\x8dne spojine\n_START_PARAGRAPH_\nZakon o stalnih razmerjih je bil zelo uporaben za utemeljitev sodobne kemije, kasneje pa se je izkazalo, da ni univerzalen. Obstojajo namre\xc4\x8d nestehiometri\xc4\x8dne spojine, katerih sestava se od vzorca do vzorca spreminja. Tak\xc5\xa1en je, na primer, \xc5\xbeelezov oksid w\xc3\xbcstit (FeO), ki lahko vsebuje od 0,83 do 0,95 atomov \xc5\xbeeleza na en atom kisika. Vsebnost kisika v oksidu se torej spreminja od 23% do 25%. Proustove meritve seveda niso bile dovolj natan\xc4\x8dne, da bi lahko ugotovil tak\xc5\xa1na odstopanja._NEWLINE_Na odstopanje od zakona vpliva tudi izotopska sestava elementa, ki je odvisna od nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da. Na tem pojavu temelji geokemijsko datiranje. Procesi, ki se dogajajo v vesolju, atmosferi, oceanih, zemeljski skorji in globlje proti zemeljskemu jedru, namre\xc4\x8d povzro\xc4\x8dajo kopi\xc4\x8denje enega ali drugega izotopa. Razlike med nahajali\xc5\xa1\xc4\x8di so majhne (izjema je vodik), vendar s sodobno opremo izmerljive._NEWLINE_Razli\xc4\x8dno sestavo imajo lahko tudi naravni polimeri, na primer ribonukleinska kislina (RNA), beljakovine in ogljikovi hidrati, \xc4\x8deprav se obravnavajo kot\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8diste kemi\xc4\x8dne spojine\xc2\xab. Izjema so monodisperzni polimeri, ki imajo enako molekulsko maso, pa \xc5\xa1e pri njih zaradi razli\xc4\x8dnih izotopov zakon ne velja popolnoma.'