b'\n_START_ARTICLE_\nSlapovi Iguaz\xc3\xba\n_START_PARAGRAPH_\nSlapovi Iguaz\xc3\xba (\xc5\xa1pansko Cataratas del Iguaz\xc3\xba, portugalsko Cataratas do Igua\xc3\xa7u) so znameniti slapovi na ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ki reki Igua\xc3\xa7u. Njeno ime izvira iz gvaran\xc5\xa1\xc4\x8dine, kjer pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbvelika voda\xc2\xab. Samim slapovom so Gvarani sicer pravili\xc2\xa0\xc2\xbbkraj, kjer se iz vode rojevajo oblaki\xc2\xab. Prvi Evropejec, ki je odkril slapove, je bil \xc5\xa1panski konkvistador \xc3\x81lvar N\xc3\xba\xc3\xb1ez Cabeza de Vaca, po katerem se imenuje eden izmed slapov na argentinski strani.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nSlapovi, ki si jih delita Argentina (pripada ji ve\xc4\x8dji del -80%-) in 20% Brazilija, se nahajajo okoli 23 km pred izlivom reke Igua\xc3\xa7u v Paran\xc3\xa1. Najbli\xc5\xbeji mesti, obe se nahajata v neposredni bli\xc5\xbeini izliva, sta Puerto Iguaz\xc3\xba na argentinski in Foz do Igua\xc3\xa7u na brazilski strani.\n_START_SECTION_\nSlapovi\n_START_PARAGRAPH_\nSkupno \xc5\xa1tevilo vseh slapov je okoli 275 posameznih slapov (natan\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo je odvisno od koli\xc4\x8dine vode v reki). Od skupaj 19-ih ve\xc4\x8djih slapov, so trije na brazilski strani reke. Skupna \xc5\xa1irina vseh slapov je 2.700 m, od tega 800 m na brazilski strani in 1.900 m na argentinski. Skupno 900 m te \xc5\xa1irine je suhih. Slapovi so visoki med 40 in 90 m, v povpre\xc4\x8dju pa 72 m z brzicami vred. Odvisno od de\xc5\xbeevnega obdobja je vodni pretok med 300 in 6.500 kubi\xc4\x8dnimi metri na sekundo. Povpre\xc4\x8den vodni pretok je 1.500 kubi\xc4\x8dnih metrov na sekundo._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1je v smeri proti re\xc4\x8dnemu toku le\xc5\xbei najspektakularnej\xc5\xa1i del slapov, Hudi\xc4\x8devo \xc5\xberelo (\xc5\xa1p. Garganta del Diablo, port. Garganta do Diabo) v obliki podkve. Njegova dol\xc5\xbeina je 700 m in \xc5\xa1irina do 150 m. Od konca Hudi\xc4\x8devega \xc5\xberela na argentinski strani sledi manj\xc5\xa1i otok, za katerim del reke pada v dveh stopnjah (najbolj znana slapova na vi\xc5\xa1ji sta Salto Rivadavia in Salto Escondido, na ni\xc5\xbeji pa Salto Tres Mosqueteros in Salto Dos Mosqueteros). Preostanek vode pada nekoliko ni\xc5\xbeje po toku navzdol \xc4\x8dez preostale slapove, izmed katerih je najbolj veli\xc4\x8dasten Salto San Mart\xc3\xadn. Ti slapovi so z erozijo lo\xc4\x8dili del kopnega, ki je danes otok Isla San Mart\xc3\xadn.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotni slap je bil pred pribli\xc5\xbeno 20.000 leti na soto\xc4\x8dju rek Paran\xc3\xa9 in Igua\xc3\xa7u. Erozija je sistem slapov s\xc4\x8dasoma pomaknila 23 kilometrov proti toku reke Igua\xc3\xa7u do dana\xc5\xa1nje lege na nadmorski vi\xc5\xa1ini 150 m. Obmo\xc4\x8dje slapov le\xc5\xbei na robu velike bazaltne plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je nastala v mezozoiku pred ve\xc4\x8d kot 150 milijoni let. Lava se je tedaj razlila iz notranjosti Zemlje skozi tektonske razpoke, ne da bi se izoblikovali ognjeniki in tako pokrila obmo\xc4\x8dje ve\xc4\x8d kot milijon kvadratnih kilometrov.\n_START_SECTION_\nLegenda\n_START_PARAGRAPH_\nPo gvaranski legendi naj bi slapovi nastali, ko je bojevnik Caroba s \xc4\x8dolnom pobegnil z dekletom Naipur in s tem razjezil enega gozdnih bogov, ki se je ravno tako zaljubil vanjo. Bog je tako tik pred zaljubljencema zru\xc5\xa1il re\xc4\x8dno strugo, Naipur je padla \xc4\x8dez ve\xc4\x8d strmih slapov in se na dnu spremenila v skalo. Caroba se je spremenil v drevo, ki \xc5\xa1e danes gleda v skalo spremenjeno Naipur.\n_START_SECTION_\nObisk\n_START_PARAGRAPH_\nOba narodna parka imata cestni povezavi in pogoste avtobusne zveze z mestoma Puerto Iguaz\xc3\xba oz. Foz do Igua\xc3\xa7u. V obeh parkih so uredili nezahtevne poti do najatraktivnej\xc5\xa1ih predelov. Ker je ve\xc4\x8dina slapov na argentinski strani, velja, da je za panoramske razglede primernej\xc5\xa1a brazilska stran. Izpred vhoda v brazilski narodni park vozijo avtobusi vse do razglednih to\xc4\x8dk v bli\xc5\xbeini kraja, kjer se kon\xc4\x8da Hudi\xc4\x8devo \xc5\xberelo._NEWLINE_Na argentinski strani vozi izpred vhoda ozkotirna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga\xc2\xa0\xc2\xbbZeleni d\xc5\xbeungelski vlak\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xa1p. Tren Ecol\xc3\xb3gico de la Selva). Od prve postaje vodita\xc2\xa0\xc2\xbbzgornja pot\xc2\xab\xc2\xa0do vrha nekaterih slapov,\xc2\xa0\xc2\xbbspodnja pot\xc2\xab\xc2\xa0do vzno\xc5\xbeja, ter pot do mesta, od koder je mogo\xc4\x8de s \xc4\x8dolnom priti na San Mart\xc3\xadnov otok. Od druge postaje vodi pribli\xc5\xbeno kilometer dolga pot, predvsem po mostovih, do pri\xc4\x8detka Hudi\xc4\x8devega \xc5\xberela.'