b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdejna dolina\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdejna dolina je mokrotno in ponekod kotanjasto raz\xc5\xa1irjeno obmo\xc4\x8dje med Hotedr\xc5\xa1ico, Medvedjim Brdom in Rovtarskimi \xc5\xbdibr\xc5\xa1ami na nadmorski vi\xc5\xa1ini ok. 575 metrov. Skozi dolino vodi makadamska cesta, ob njej pa se razprostirajo travniki, v jugozahodnem zgornjem in osrednjem delu, kjer se dolina zo\xc5\xbei, pa nizko barje s \xc5\xa1otnimi mahovi pod vodno gladino. \xc5\xbdejski potok napaja predvsem zgornji del doline, saj deloma ponikne v Kmetovem breznu in te\xc4\x8de razmeroma blizu povr\xc5\xa1ja. Brezno je raziskano v razdalji 335 in globini 15 metrov. Drugi del v velikih zavojih preplavlja osrednjo ravnico s travniki in barjem ter okrepljen s stranskimi potoki (zaradi ni\xc5\xbeje lege se v dolino steka voda z okolnih gozdnatih pobo\xc4\x8dij) te\xc4\x8de proti Hotedr\xc5\xa1ici. Kljub temu dolina ve\xc4\x8dino vode dobi z de\xc5\xbejem; le-ta ob mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih nalivih povsem poplavi ravnico in kot hudournik Rovtarica te\xc4\x8de po strugi \xc5\xbdejskega potoka. Ob de\xc5\xbeevjih 2010 je odneslo stari jez, zato so ob koncu barja sezidali novega.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje je bilo uvr\xc5\xa1\xc4\x8deno na seznam Natura 2000 (\xc5\xa1tevilka SI3000189) kot posebno ohranitveno obmo\xc4\x8dje alpskega biogeografskega tipa. Je namre\xc4\x8d svojevrstnen barjanski habitat na prehodnem obmo\xc4\x8dju, zato ga kljub karbonatni podlagi (apnenec) in bazi\xc4\x8dni reakciji (pH 7-8) naseljujejo najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e travni\xc5\xa1ke in barjanske vrste, tudi kisloljubne. Tako je \xc5\xbdejna dolina dom nekaterih redkih rastlin in \xc5\xbeivali, predvsem pa predstavlja izredno pestro \xc5\xbeivljenjsko zdru\xc5\xbebo. Na travnikih je pogosta modra sto\xc5\xbeka, na barju pa alpska mastnica in zna\xc4\x8dilne mo\xc4\x8dvirske rastline, kot so navadni mrzli\xc4\x8dnik, mo\xc4\x8dvirska logarica, mo\xc4\x8dvirski munec, vodna perunika, beli lokvanj, mo\xc4\x8dvirska samoperka ter redka kukavi\xc4\x8devka Loeselijeva grezovka, poleg teh pa \xc5\xa1e razne druge kukavi\xc4\x8devke, vodna meta, bledi \xc5\xa1a\xc5\xa1, siva vrba, zlatice in preslice. Zaradi revne prsti tu rastejo kar \xc5\xa1tiri redke mesojede rastline: dolgolistna in okroglolistna rosika, mala me\xc5\xa1inka, ki se hrani z vodnimi bolhami, in navadna mastnica. Raziskave alg so v \xc5\xbdejni dolini razkrile 118 taksonov alg, od tega 13 v Sloveniji \xc5\xa1e neizpri\xc4\x8danih. Najve\xc4\x8d je kremenastih (Anomoensis vitrea, Aehnantes minutissima), v vodnih o\xc4\x8desih so na\xc5\xa1li 23 vrst lepotk ter nekatere jarmovke (Mougeotia spp., Spirogyra sp., Zygnema sp.). Razmeroma veliko v primerjavi z drugimi barji je bilo modrozelenih cepljivk (Gomphosphaeria aponina, Phornidium sp., Pseudanabaena biceps, Pseudanabaena catenata, Tychonema bornetii). Na su\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih legah v strmini barje obra\xc5\xa1\xc4\x8dajo rde\xc4\x8di bor, navadna smreka, bukev, mokovec, leska, iva in dobrovita, v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju nahajamo tudi divjo \xc4\x8de\xc5\xa1njo in lesniko. Od \xc5\xbeivali tu bivajo metulj \xc4\x8drtasti medvedek, rak navadni ko\xc5\xa1\xc4\x8dak in dvo\xc5\xbeivka hribski urh.'