b'\n_START_ARTICLE_\nKorala\n_START_PARAGRAPH_\nKorale so v splo\xc5\xa1nem morski nevreten\xc4\x8darji iz skupine koralnjakov (Anthozoa), ki tipi\xc4\x8dno \xc5\xbeivijo v kolonijah, pritrjenih na morsko dno. Kolonija je obdana z zna\xc4\x8dilnim zunanjim ogrodjem oz. skeletom, katerega oblika in barva je posebna za vsako vrsto. Ogrodje je lahko mehko, \xc5\xbeelatinasto, ro\xc5\xbeevinasto ali apnen\xc4\x8dasto. Kamniti koralnjaki (Scleractinia) so s svojim apnen\xc4\x8dastim ogrodjem najpomembnej\xc5\xa1i gradnik koralnih grebenov v tropskih morjih; eden od najbolj znanih primerov je Veliki koralni greben blizu Avstralije._NEWLINE_Posamezna \xc2\xbbglava\xc2\xab\xc2\xa0kolonije je torej sestavljena iz mno\xc5\xbeice genetsko enakih polipov, ki so dokaj majhni in merijo par centimetrov v dol\xc5\xbeino ter par milimetrov v \xc5\xa1irino. Vsak polip ima obliko valja, zgornjo ustno odprtino pa obkro\xc5\xbea venec lovk (tentaklov). Polipi kamnitih koralnjakov so ume\xc5\xa1\xc4\x8deni v apnen\xc4\x8daste \xc2\xbbskodelice\xc2\xab, apnen\xc4\x8dasto ogrodje, ki se izlo\xc4\x8da na spodnjem delu polipa oz. bazi. Kamnita korala raste navzgor tako, da se polipi premaknejo na vi\xc5\xa1jo lego in pri\xc4\x8dnejo izlo\xc4\x8dati novi del ogrodja. Skozi mnogo generacij kolonija ustvari veliko ogrodje, ki se razlikuje od vrste do vrste._NEWLINE_Polipi v koloniji se razmno\xc5\xbeujejo na nespolni na\xc4\x8din preko brstenja, vendar so sposobni tudi spolnega razmno\xc5\xbeevanja preko zunanje oploditve. Polipi iste vrste izlo\xc4\x8dajo spolne celice (gamete) v no\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu ve\xc4\x8d dni zapored, v \xc4\x8dasu okoli polne lune._NEWLINE_\xc4\x8ceprav lahko nekatere korale lovijo majhne ribe in plankton s pomo\xc4\x8djo lovk, na katerih se nahajajo o\xc5\xbeigalne celice (nematociste), ve\xc4\x8dina koral \xc5\xbeivi v so\xc5\xbeitju z fotosintetskimi algami iz rodu Symbiodinium (znane tudi kot zooksantele). Korale od alg dobijo potrebna hranila in kisik, alge pa v zameno za to anorganske snovi (nitrate, fosfate in ogljikov dioksid) ter ugodno mesto, na katerem je dovolj son\xc4\x8dne svetlobe za fotosintezo. Take korale tipi\xc4\x8dno prebivajo v plitvi in bistri morski vodi, v globinah manj\xc5\xa1ih od 60 m. Korale, ki ne \xc5\xbeivijo v so\xc5\xbeitju z algami, lahko \xc5\xbeivijo v mnogo globljih predeli: hladno morske korale iz rodu Lophelia prebivajo do globine 3.000 m. Simbioza koral in alg je eden od klju\xc4\x8dnih dejavnikov za uspevanje in ogromno pestrost \xc5\xbeivih bitij na koralnih grebenih.'