b'\n_START_ARTICLE_\nPodraga\n_START_SECTION_\nGeografski oris\n_START_PARAGRAPH_\nJe strnjena vas v Zgornji Vipavski dolini ob vzno\xc5\xbeju Vipavskega podbrdja, \xc5\xa1est kilometrov ju\xc5\xbeno od Vipave in dva kilometra od glavne ceste Vipava\xe2\x80\x93Postojna. Le\xc5\xbei 186 m nad morjem. Na ju\xc5\xbeni in zahodni strani jo obdaja ve\xc4\x8d hribov: Socerb, Vov\xc5\xa1ca, Brezovce, Sojik, Jasen in Preska. Severno od vasi proti glavni cesti se v dolino razprostirajo travniki in njive, na vzpetinah proti zahodu in jugozahodu pa vinogradi._NEWLINE_Podnebje je zaradi vpliva mediteranskih zra\xc4\x8dnih tokov milo, zato je kraj primeren za sadjarstvo in vinogradni\xc5\xa1tvo. Pred mrzlimi celinskimi vetrovi zgornji del doline varuje Nano\xc5\xa1ka planota._NEWLINE_V Podragi so tri cerkve: glavna je cerkev sv. Mohorja in Fortunata. Kilometer od vasi proti Vipavi je mala cerkvica sv. Urbana, ki je bila zgrajena nekaj let pred letom 1758. Visoko nad Podrago je na samotnem kraju 556 m nad morjem cerkev sv. Socerba, ki je izletni\xc5\xa1ka to\xc4\x8dka.\n_START_SECTION_\nZgodovinski oris\n_START_PARAGRAPH_\nPodra\xc5\xa1ki otroci so do leta 1862 hodili v \xc5\xa1olo v sosednji \xc5\xa0entvid, danes Podnanos, po tem letu pa v Podrago. Vas je bila tedaj tudi samostojna ob\xc4\x8dina. V 19. stoletju so se Podra\xc5\xbeani po\xc4\x8dutili v podrejenem polo\xc5\xbeaju, ker so spadali pod \xc5\xa1entvi\xc5\xa1ko faro, in so se vztrajno zavzemali za samostojno faro, celo z gro\xc5\xbenjo, da bodo v nasprotnem primeru prestopili v pravoslavno vero. Do vrhunca boja je pri\xc5\xa1lo, ko \xc5\xa1est mesecev niso hodili v \xc5\xa0entvid k ma\xc5\xa1i in drugim cerkvenim obredom. Tudi novorojne\xc4\x8dkov niso nosili h krstu in poro\xc4\x8dali so se le civilno. Leta 1890 so kon\xc4\x8dno dobili bitko in imenovali prvega \xc5\xbeupnika._NEWLINE_Boj za samostojno faro je Podra\xc5\xbeane ozna\xc4\x8dil za svojeglave in trmaste ljudi.\n_START_SECTION_\nKmetijska \xc4\x8ditalnica v Podragi\n_START_PARAGRAPH_\nRevolucionarno vrenje v Evropi v petdesetih letih 19. stoletja je na Slovenskem spro\xc5\xbeilo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno ustanavljanje \xc4\x8ditalnic in taborov, ki so narodnostno osve\xc5\xa1\xc4\x8dale ljudi. Na Primorskem je bila prva \xc4\x8ditalnica leta 1861 v Trstu, leta 1862 v Tolminu in v Gorici, 1864 v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Na Kranjskem, kamor je spadala tudi Zgornja Vipavska dolina so prvo \xc4\x8ditalnico ustanovili leta 1864 v Vipavi. V kme\xc4\x8dki Podragi je bilo tedaj nekaj izobra\xc5\xbeencev, ki so se \xc5\xa1olali v Gorici, med njimi dijak Anton \xc5\xbdgur. Ta je dal leta 1868 pobudo za ustanovitev \xc4\x8ditalnice Narodno kmetijske knji\xc5\xbenice in bukvarnice._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bila podra\xc5\xa1ka \xc4\x8ditalnica registrirana leta 1868, pisni viri govorijo, da je za\xc4\x8dela delovati v letu 1866. Kljub temu, da so morali dve leti \xc4\x8dakati na uradno potrditev knji\xc5\xbenice, je imela sredi leta 1866 \xc5\xbee 120 knjig. Slavna otvoritev je bila 19. aprila 1868. Ustanovitelji so bili: Anton \xc5\xbdgur, Gaspar Ma\xc5\xa1i\xc4\x8d, Anton Ur\xc5\xa1i\xc4\x8d, Ivan Semeni\xc4\x8d, Valentin \xc4\x8craj, Ivan \xc5\xbdgur, Filip Tro\xc5\xa1t, France Fab\xc4\x8di\xc4\x8d, Ivan Jam\xc5\xa1ek, Anton Ur\xc5\xa1i\xc4\x8d, Miha Semeni\xc4\x8d, Rihard Dolenc._NEWLINE_\xc4\x8citalnica je pritegnila \xc4\x8dlane tudi iz okoli\xc5\xa1kih vasi. Njeno jedro je bila knji\xc5\xbenica, prirejala pa je tudi priljubljene "besede". Za Silvestrovo je bila veselica s plesom in sre\xc4\x8delovom. Pevskega zbora \xc4\x8ditalnica ni imela, prav tako dolgo ni imela dramske dejavnosti. Po ustnih virih je \xc4\x8ditalnica leta 1913 uprizorila Desetega brata. Igro so morali ve\xc4\x8dkrat ponoviti. Nastopali so po "faladurjih" in dvori\xc5\xa1\xc4\x8dih. Igrali so \xc5\xa1e Divjega lovca, Razvalino \xc5\xbeivljenja, Domna, Verigo in druge ljudske igre._NEWLINE_Delovanje \xc4\x8ditalnice je skoraj popolnoma onemogo\xc4\x8dila prva svetovna vojna, \xc5\xa1e bolj pa italijanska okupacija in fa\xc5\xa1izem, dokler je niso leta 1927 prepovedali.\n_START_SECTION_\nKatoli\xc5\xa1ko slovensko izobra\xc5\xbeevalno dru\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo upokojitvi prvega podra\xc5\xa1kega \xc5\xbeupnika Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ple\xc5\xa1ka je pri\xc5\xa1e\xc4\x8d na njegovo mesto leta 1899 Avgust Koller. Slednji je bil zelo konservativen in posebno v plesih je videl pohuj\xc5\xa1anje mladine. Predlagal je, naj se plesne prireditve ukine. \xc5\xbde naslednje leto se je v\xc4\x8dlanil v \xc4\x8ditalnico. Njegov namen je bil \xc4\x8ditalnico speljati v klerikalne vode. Te\xc5\xbeil je k prekinitvi nenabo\xc5\xbenih \xc4\x8dasopisov._NEWLINE_Z ustanovitvijo Katoli\xc5\xa1kega slovenskega izobra\xc5\xbeevalnega dru\xc5\xa1tva in \xc5\xbeupnikovim poznej\xc5\xa1im delovanjem, je postalo jasno, da je Kollerju uspelo razkalti vas na dva tabor, na klerikalnega in liberalnega. S svojim vplivomm mu je uspelo razred\xc4\x8diti vrste med \xc4\x8dlani \xc4\x8ditalnice, ki so prestopali v njegovo dru\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo se je hitro organiziralo in uredilo knji\xc5\xbenico, ki je razpolagala s precej\xc5\xa1njim \xc5\xa1tevilom novej\xc5\xa1ih knjig. Cerkveni pevski zbor je bil hkrati tudi dru\xc5\xa1tveni. Vodil ga je organist Franc Kopa\xc4\x8din._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo je organiziralo tudi dramsko skupino, ki je uprizorila ve\xc4\x8d iger razli\xc4\x8dne vsebine. Koller si je med drugim prizadeval, da bi zgradili primerno stavbo za ve\xc4\x8dje prireditve, kar se je tudi zgodilo._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo je delovalo do leta 1927, ko so delovanje prepovedali italijanske fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne oblasti.'