b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija \xc5\xa0rilanke\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d kot 90% povr\xc5\xa1ine \xc5\xa0rilanke le\xc5\xbei na predkambrijskih slojih, od katerih nekateri datirajo ve\xc4\x8d kot dve milijardi let nazaj. Zrnaste facie kamnine visokogorja (gnajs, silimanit-grafitni gnajs, kvarcit, marmor in nekaj harnokita) sestavljajo ve\xc4\x8dino otoka, amfibolitske facie gnajsa, granita in granitnega gnajsa Vinjayandke serije pa se pojavljajo v vzhodni in jugovzhodni ni\xc5\xbeini. Jurski sedimenti so prisotne v zelo majhnih predelih blizu zahodne obale, miocenski apnenci, ki le\xc5\xbeijo na severozahodnem delu dr\xc5\xbeave in ju\xc5\xbeno segajo v relativno ozkem pasu vzdol\xc5\xbe zahodne obale . Metamorfne kamnine so nastale s preoblikovanjem starodavnih sedimentov pod visoko temperaturo (700 do 900 \xc2\xba C) in pritiskom med nastankom gorskih procesov. Gnajsi so nastali s preobrazbo magmatskih kamnin in so ob koncu predkambrija nastali z intruzijami magme._NEWLINE_Teorija tektonike plo\xc5\xa1\xc4\x8d ka\xc5\xbee, da so te in sorodne kamnine, ki tvorijo ve\xc4\x8dino ju\xc5\xbene Indije, del enotne ju\xc5\xbene kopenske podzemne mase, imenovane Gondvana. Pred pribli\xc5\xbeno 200 milijoni let so sile v Zemljinem pla\xc5\xa1\xc4\x8du za\xc4\x8dele lo\xc4\x8devati de\xc5\xbeele ju\xc5\xbene poloble in plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je nosila Indijo in \xc5\xa0rilanko, se je premaknila proti severovzhodu. Pred pribli\xc5\xbeno 45 milijoni let je indijska plo\xc5\xa1\xc4\x8da tr\xc4\x8dila z evrazijsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do, dvignila Himalajo v severni Indiji in po\xc4\x8dasi napreduje do danes. \xc5\xa0rilanka ne do\xc5\xbeivlja potresov ali ve\xc4\x8djih vulkanskih dogodkov, ker sedi na sredini plo\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Na otoku so relativno omejeni sloji sedimentacije, ki obdajajo starodavne gore. Poleg nedavnih sedimentov vzdol\xc5\xbe re\xc4\x8dnih dolin se v okro\xc5\xbeju Puttalam na severovzhodu pojavita le dve manj\xc5\xa1i obmo\xc4\x8dji pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka jurske starosti (pred 140 do 190 milijoni let), na severozahodni obali pa najdemo obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i pas miocenskih apnencev (pred 5 do 20 milijoni let), ki na mnogih podro\xc4\x8djih prekrivajo pleistocenske (pred 1 milijoni leti) sedimente. Severozahodna obala je del globokega pore\xc4\x8dja reke Cauvery (Kaveri) v jugovzhodni Indiji, ki je od razpada Gondvane zbirala sedimente iz visokogorja Indije in \xc5\xa0rilanke.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nObse\xc5\xbeen prelom in erozija skozi \xc4\x8das sta prinesla \xc5\xa1iroko paleto topografskih zna\xc4\x8dilnosti. Tri cone se razlikujejo po vi\xc5\xa1ini: osrednje visokogorje in planote (nad 900 m nadmorske vi\xc5\xa1ine), prehodni planotast pas na vi\xc5\xa1ini 300 do 900 m in ni\xc5\xbeavja ter obalni pas._NEWLINE_Ju\xc5\xbeno-osrednji del \xc5\xa0rilanke - robustna osrednja vi\xc5\xa1avja - je srce dr\xc5\xbeave. Jedro tega obmo\xc4\x8dja je visoka planota, po nastanku tektonski \xc4\x8dok ali horst, ki te\xc4\x8de v smeri sever-jug pribli\xc5\xbeno 65 kilometrov. To podro\xc4\x8dje vklju\xc4\x8duje najvi\xc5\xa1je gore (Pidurutalagala je najvi\xc5\xa1ja z 2554 m). Na ju\xc5\xbenem koncu planote se gorske verige raztezajo 50 km proti zahodu do Adamovega vrha ali Sri Pada (2243 m) in 50 km vzhodno proti Namunakuli (2036 m). Ob boku visokega osrednjega grebena sta dve ni\xc5\xbeji planoti. Na zahodu je Hortonova planota, globoko razsekana serija grebenov nagnjena proti severu. Na vzhodu je kotlina Uva sestavljena iz valovitih gri\xc4\x8dev, pokritih s travami, ki jih pre\xc4\x8dkajo nekatere globoke doline in soteske. Na severu, ki je lo\xc4\x8den od glavnega dela gora in planot s \xc5\xa1irokimi dolinami, le\xc5\xbei masiv Knuckles: strma pobo\xc4\x8dja, globoke soteske in vrhovi se dvigajo do ve\xc4\x8d kot 1800 metrov. Ju\xc5\xbeno od Adamovega vrha le\xc5\xbeijo vzporedni grebeni hribovja Rakwana z ve\xc4\x8d vrhovi nad 1400 metri. Teren se spusti od osrednjega visokogorja do serije kamnitih stopenj (\xc5\xa1karp) in polic na 400 do 500 metrih nadmorske vi\xc5\xa1ine, preden se spusti proti obalnim ravnicam._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina oto\xc5\xa1ke povr\xc5\xa1ine je sestavljena iz ravnin med 30 in 200 metri nadmorske vi\xc5\xa1ine. Na jugozahodu se grebeni in doline postopoma spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz osrednjega visokogorskega obmo\xc4\x8dja, s \xc4\x8dimer dajejo videz uravnav. Obse\xc5\xbena erozija na tem obmo\xc4\x8dju je obrabila grebene in odlagala za kmetijstvo bogata tla v smeri toka. Na jugovzhodu rde\xc4\x8da, lateritna tla pokrivajo razmeroma ravno podlago, ki se naslanja na gole, monolitne gore. Na jugovzhodu je prehod iz ravnine v osrednje gorovje nenaden, zdi se, da se gore dvignejo kot stena. Na vzhodu in na severu je ravnica ravna, razkosana z dolgimi, ozkimi grebeni granita, ki te\xc4\x8dejo iz osrednjega visokogorja._NEWLINE_Otok obkro\xc5\xbea obalni pas visok okoli trideset metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine. Velik del obale sestavljajo slikovite pe\xc5\xa1\xc4\x8dene pla\xc5\xbee, ki so jih ustvarile obalne lagune. Na polotoku D\xc5\xbeafna je na nekaj mestih apnen\xc4\x8dasta podlaga izpostavljena valovom kot nizko le\xc5\xbee\xc4\x8di klifi. Na severovzhodu in jugozahodu, kjer obre\xc5\xbeje prese\xc5\xbee slojevitost kristalinskih kamnin, so skalnate pe\xc4\x8dine, zalivi in priobalni oto\xc4\x8dki; ti pogoji so ustvarili eno od najbolj\xc5\xa1ih naravnih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d na svetu na severovzhodni obali v Trincomalee in manj\xc5\xa1e skalnato pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v kraju Galle na jugozahodni obali.\n_START_SECTION_\nReke\n_START_PARAGRAPH_\nReke v \xc5\xa0rilanki izvirajo v osrednjem visokogorju in te\xc4\x8dejo v radialnem vzorcu proti morju. Ve\xc4\x8dina od 100 rek je kratka, kraj\xc5\xa1a od 100 km. Obstaja 16 glavnih rek, dalj\xc5\xa1ih od 100 kilometrov, pri \xc4\x8demer jih ima dvanajst pribli\xc5\xbeno 75% re\xc4\x8dnega pretoka v celotni dr\xc5\xbeavi. Najdalj\xc5\xa1i reki sta Mahaweli (Velika pe\xc5\xa1\xc4\x8dena reka, 335 km) in Aruvi Aru/Malvathu Oya (170 km). Vodotoki imajo de\xc5\xbeni re\xc4\x8dni re\xc5\xbeim odvisen od razporeditve padavin. V visokogorju so re\xc4\x8dni tokovi pogosto prekinjeni zaradi neprehodnosti terena, na takih mestih so \xc5\xa1tevilni slapovi in brzice. 50 slapov je vi\xc5\xa1jih od 10 m, 17 pa dose\xc5\xbee 100 ali ve\xc4\x8d metrov. Najvi\xc5\xa1ji med njimi je Bambarakanda na pritoku reke Walawe s 263 m. Ko reke dose\xc5\xbeejo ravnico, se upo\xc4\x8dasnijo, ustvarjajo meandre in se prepletajo po poplavnih ravnicah in deltah. Zgornji tok rek je divji in po navadi neploven, spodnji tok pa nagnjen k sezonskim poplavam. V estuarijih so \xc5\xa1rilan\xc5\xa1ka pristani\xc5\xa1\xc4\x8da med njimi tri najve\xc4\x8dja: ob izlivu reke Mahawelli je Trincomalee, izlivu reke Mundeni je Batticaloa in ob izlivu reke Kelani je Kolombo._NEWLINE_\xc4\x8clovekovo posredovanje je spremenilo tokove nekaterih rek, da bi zgradili hidroelektrarne, namakalne in transportne naprave. Na severu, vzhodu in jugovzhodu reke napajajo \xc5\xa1tevilna umetna jezera (wewa) ali rezervoarje (zadr\xc5\xbeevalnike), ki hranijo vodo za suho sezono. Nekatera med njimi so bila zgrajena \xc5\xbee pred ve\xc4\x8d kot 2000 leti. Skupno je na otoku 18.387 ve\xc4\x8djih in manj\xc5\xa1ih umetnih jezer. 320 ve\xc4\x8djih s povr\xc5\xa1ino ve\xc4\x8d kot 2 km\xc2\xb2 ima skupno povr\xc5\xa1ino 878,5 km\xc2\xb2._NEWLINE_V sedemdesetih in osemdesetih letih so nastali obse\xc5\xbeni projekti jezov na reki Mahaweli in sosednjih potokih, da so vzdol\xc5\xbe toka ustvarili obse\xc5\xbena jezera. Ve\xc4\x8d sto kilometrov kanalov, ki so jih ve\xc4\x8dinoma zgradili Nizozemci v 18. stoletju, povezujejo celinske plovne poti v jugozahodnem delu \xc5\xa0rilanke.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje \xc5\xa0rilanke se lahko opi\xc5\xa1e kot tropsko in precej vro\xc4\x8de. Polo\xc5\xbeaj otoka med 5 in 10 severne zemljepisne \xc5\xa1irine daje dr\xc5\xbeavi celoletno toplo vreme, ki ga krojijo oceanski vetrovi in precej\xc5\xa1nja vlaga. Povpre\xc4\x8dna temperatura se giblje od 16 \xc2\xb0 C v Nuwara Eliya na osrednjem visokogorju (kjer so zmrzali ve\xc4\x8d dni pozimi) do 32 \xc2\xb0 C v na severovzhodni obali (kjer lahko temperature dose\xc5\xbeejo 38 \xc2\xb0 C. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura za dr\xc5\xbeavo kot celoto se giblje od 28 do 30 \xc2\xb0 C. Dnevne in no\xc4\x8dne temperature se lahko razlikujejo za 4 do 7 \xc2\xb0 C. Januar je najhladnej\xc5\xa1i mesec, \xc5\xa1e posebej v visokogorju, kjer lahko no\xc4\x8dne temperature padejo na 5 \xc2\xb0 C. Maj je najtoplej\xc5\xa1e obdobje, pred poletnim monsunskim de\xc5\xbeevjem._NEWLINE_Na vzorec de\xc5\xbeja vplivajo monsunski vetrovi Indijskega oceana in Bengalskega zaliva in ozna\xc4\x8dujejo \xc5\xa1tiri letne \xc4\x8dase. Prvi je od sredine maja do oktobra, ko vetrovi izvirajo na jugozahodu in prina\xc5\xa1ajo vlago iz Indijskega oceana. Ko ti vetrovi naletijo na pobo\xc4\x8dja osrednjega visokogorja, ustvarijo mo\xc4\x8dno de\xc5\xbeevje na gorska pobo\xc4\x8dja in jugozahodni del otoka. Nekatera od vetrovnih pobo\xc4\x8dij dobijo do 2500 mm de\xc5\xbeja na mesec, deli pobo\xc4\x8dij na vzhodu in severovzhodu dobijo malo de\xc5\xbeja. Druga sezona se odvija v oktobru in novembru, medmonsunska meseca. V tej sezoni se pojavijo ob\xc4\x8dasni nalivi, v\xc4\x8dasih pa tropski cikloni prinesejo oblake in de\xc5\xbeevje na jugozahod, severovzhod in vzhod otoka. Med tretjo sezono, od decembra do marca, monsunski vetrovi prihajajo iz severovzhoda in prina\xc5\xa1ajo vlago iz Bengalskega zaliva. V teh mesecih lahko na severovzhodnih pobo\xc4\x8djih gora pade do 1250 mm de\xc5\xbeja. \xc5\xa0e eno medmonsunsko obdobje poteka od marca do sredine maja, z lahkimi, spremenljivimi vetrovi in ve\xc4\x8dernimi nalivi._NEWLINE_Pove\xc4\x8danje povpre\xc4\x8dnih koli\xc4\x8din padavin, skupaj z mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi nalivi, je povzro\xc4\x8dilo ponavljajo\xc4\x8de se poplave in s tem povezano \xc5\xa1kodo na infrastrukturi, oskrbi z energijo in urbanemu gospodarstvu ._NEWLINE_Vla\xc5\xbenost je tipi\xc4\x8dno vi\xc5\xa1ja na jugozahodnem in v gorskem obmo\xc4\x8dju in je odvisna od sezonskih vzorcev padavin. V Kolombu na primer dnevna vlaga ostaja nad 70% celo leto in se dvigne na ve\xc4\x8d 90% odstotkov v monsunski sezoni junija. Anuradhapura na primer ima v medmonsunskem mesecu okoli 60%, do 79% med novembrom in decembrom. V visokogorju je vla\xc5\xbenost v Kandiju obi\xc4\x8dajno med 70 in 79%.\n_START_SECTION_\nEkololo\xc5\xa1ke cone\n_START_PARAGRAPH_\nVzorec \xc5\xbeivljenja na otoku je neposredno odvisen od razpolo\xc5\xbeljivosti de\xc5\xbeevnice. Gore in jugozahodni del dr\xc5\xbeave, znan kot "mokra cona", dobivata veliko padavin (letno povpre\xc4\x8dje 2500 milimetrov). Ve\xc4\x8dji del jugovzhoda, vzhoda in severnih delov dr\xc5\xbeave obsega "suho obmo\xc4\x8dje", ki letno prejme med 1200 in 1900 mm de\xc5\xbeja. Ve\xc4\x8dina de\xc5\xbeja na teh obmo\xc4\x8djih pade od oktobra do januarja, v preostanku leta pa je zelo malo padavin, vsa \xc5\xbeiva bitja pa morajo ohranjati dragoceno vlago. O\xc5\xbeji severozahodna in jugovzhodna obala prejmeta najmanj 600 do 1200 mm de\xc5\xbeja na leto - skoncentrirano v kratkem obdobju zimskega monsuna._NEWLINE_Naravna vegetacija suhe cone se je prilagodila letni spremembi od poplav do su\xc5\xa1e. Rastline zelo hitro rastejo od novembra do februarja, ko so padavine obilne, rast pa se med vro\xc4\x8do sezono od marca do avgusta ustavi. Razvile so se razli\xc4\x8dne prilagoditve suhim razmeram. Za ohranjanje vode imajo drevesa debelo lubje; ve\xc4\x8dina jih ima drobne liste, nekaterim pa listje v tej sezoni odpade. Tudi najgloblje veje najvi\xc5\xa1jih dreves so pogosto prepletene in tvorijo kro\xc5\xa1njo proti vro\xc4\x8demu soncu in prepre\xc4\x8dijo suh veter. Ko je voda odsotna, na ravninah suhe cone prevladujeta rjava in siva. Ko je voda na voljo, bodisi med vla\xc5\xbeno sezono bodisi v bli\xc5\xbeini rek in jezer, vegetacija eksplodira v odtenke zelene s \xc5\xa1iroko paleto lepih cvetov. Razli\xc4\x8dne cveto\xc4\x8de akacije so dobro prilagojene aridnim pogojem in uspevajo na polotoku D\xc5\xbeafna. Med drevesi suhega gozda so nekatere dragocene vrste, kot so cejlonski saten (Chloroxylon swietenia), ebenovina (Diospyros ebenum), \xc5\xa1rilan\xc5\xa1ki \xc5\xbeelezovec (Mesua ferrea), mahagonij in tikovec (Tectona grandis)._NEWLINE_V mokri coni je prevladujo\xc4\x8de rastlinje ni\xc5\xbeinskega tropskega zimzelenega gozda, z visokimi drevesi, \xc5\xa1irokim listjem in gostim prepletom vzpenjalk in ovijalk. Subtropski zimzeleni gozdovi, ki spominjajo na zmerne podnebne razmere, uspevajo na vi\xc5\xa1jih nadmorskih vi\xc5\xa1inah. Montanska vegetacija na najvi\xc5\xa1jih nadmorskih vi\xc5\xa1inah je navadna in odporna na veter._NEWLINE_Gozdovi so neko\xc4\x8d pokrivali skoraj celoten otok, a so do sredine 20. stoletja, ko se je za\xc4\x8dela intenzivna deforestacija, opredeljeni kot gozdovi in gozdni rezervati pokrivali le \xc5\xa1e eno petino zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Poleg nara\xc5\xa1\xc4\x8danja prebivalstva je bil razlog za kr\xc4\x8denje gozdov tudi urejanje planta\xc5\xbe kav\xc4\x8dukovca, kokosovih palm in sladkornega trsa v ni\xc5\xbeavju ter kavovca in \xc4\x8dajevca v vi\xc5\xa1avju. Jugozahodna notranjost vsebuje edine velike ostanke prvotnih gozdov mokre cone. Vlada je posku\xc5\xa1ala ohraniti rasti\xc5\xa1\xc4\x8da naravne vegetacije in \xc5\xbeivalstvo. Narodni park Yala na jugovzhodu \xc5\xa1\xc4\x8diti \xc4\x8drede slonov (Elephas maximus), jelenov in pavov, narodni park Wilpattu na severozahodu pa ohranja habitat \xc5\xa1tevilnih vodnih ptic, kot so \xc5\xa1torklje, pelikani, ibis in \xc5\xbeli\xc4\x8darka. V \xc4\x8dasu projekta Mahaweli Ganga v sedemdesetih in osemdesetih letih 20. stoletja na severu \xc5\xa0rilanke je vlada kot narodne parke odprla \xc5\xa1tiri povr\xc5\xa1ine zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d v skupni povr\xc5\xa1ini 1900 km\xc2\xb2. Tako ima otok \xc5\xa1tiri biosferne rezervate: Bundala, gozdni rezervat Hurulu, Kanneliya-Dediyagala-Nakiyadeniya in Sinharaja.\n_START_SECTION_\nRaba tal in vzorec poselitve\n_START_PARAGRAPH_\nPrevladujo\xc4\x8di vzorec \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke poselitve v zadnjih 2500 letih je sestavljen iz vasi kmetijskih skupnosti. Tudi v 1980-ih je ve\xc4\x8dina ljudi \xc5\xbeivela v majhnih vasicah in se ukvarjala s kmetijskimi dejavnostmi. Tradicionalne kmetijske tehnike in \xc5\xbeivljenjski slog se vrtijo okoli dveh vrst kmetovanja - "mokrega" in "suhega" - odvisno od razpolo\xc5\xbeljivosti vode._NEWLINE_Tipi\xc4\x8dni naselitveni vzorec na obmo\xc4\x8djih, kjer pridelujejo ri\xc5\xbe, je kompaktna skupina hi\xc5\xa1 ali soseska, ki obdaja enega ali ve\xc4\x8d verskih centrov, ki slu\xc5\xbeijo kot osrednja komunalna dejavnost. V\xc4\x8dasih so hi\xc5\xa1e lahko name\xc5\xa1\xc4\x8dene vzdol\xc5\xbe glavne ceste in vklju\xc4\x8dujejo nekaj trgovin, vas ima lahko tudi nekaj okoli\xc5\xa1kih zaselkov. Ri\xc5\xbeeva polja se za\xc4\x8dnejo, ko se hi\xc5\xa1e kon\xc4\x8dajo in se raztezajo v daljavo. Nekatera namakana polja imajo tudi druge polj\xc5\xa1\xc4\x8dine, kot je sladkorni trs (Saccharum barberi) ali nasadi kokosovih dreves (Cocos nucifera). Palme rastejo na mejah polj ali ob cestah in poteh. Posamezne hi\xc5\xa1e imajo tudi svoje zelenjavne vrtove. V de\xc5\xbeevnih obdobjih in potem, ko so polja pokrita z rasto\xc4\x8dimi pridelki, je va\xc5\xa1ko okolje mo\xc4\x8dno zeleno._NEWLINE_Narava kmetijskih dejavnosti na \xc5\xa0rilanki se je skozi stoletja spreminjala in je bila obi\xc4\x8dajno odvisna od razpolo\xc5\xbeljivosti njivskih povr\xc5\xa1in in vodnih virov. V preteklosti, ko so va\xc5\xa1\xc4\x8dani imeli dostop do bogatih gozdov, ki so lo\xc4\x8devali naselja drug od drugega, je bila standardna tehnika po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1tvo. Zaradi \xc5\xa1iritve prebivalstva in komercialnih pritiskov, se je zmanj\xc5\xa1ala koli\xc4\x8dina razpolo\xc5\xbeljivih gozdnih povr\xc5\xa1in, in po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1tvo se je zmanj\xc5\xa1alo v korist trajnega obdelovanja zasebnih lastnikov. Do 13. stoletja so bile vasi kmetijske skupnosti predvsem na severnih ravnicah okrog Anuradhapure in nato Polonnaruwe, vendar so se kasneje preusmerile na jugozahod. V 1970-ih je bilo \xc5\xa1iroko raz\xc5\xa1irjeno obmo\xc4\x8dje severne in vzhodne ravnice redko poseljeno, z raztresenimi vasmi okrog umetnega jezera. Jugovzhodni polotok, \xc4\x8deprav je suh prostor, je gosto poseljen in intenzivno obdelan. Na jugozahodu je ve\xc4\x8dina ljudi, vasi pa so gosto zdru\xc5\xbeene z malo neizkori\xc5\xa1\xc4\x8denih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. V osrednjem visokogorju okoli Kandija se ljudje soo\xc4\x8dajo z omejenimi ravnimi povr\xc5\xa1inami, zato so razvili zapletene terase, kjer raste ri\xc5\xbe. V 1960-ih in 1970-ih se je obmo\xc4\x8dje mokrega gojenja hitro pove\xc4\x8devalo, saj je vlada izvajala obse\xc5\xbene namakalne projekte za ponovno vzpostavitev suhe cone na kmetijsko dejavnost. Z namakalnimi projekti je vlada \xc5\xa0rilanke na\xc4\x8drtovala, da v suhi coni nastane bujna pokrajina._NEWLINE_Z za\xc4\x8detkom v 16. stoletju in vrhuncem med britansko vladavino v 19. in 20. stoletju je prevladovalo na velikih delih visokogorja planta\xc5\xbeno gospodarstvo. Planta\xc5\xbeno kmetijstvo je povzro\xc4\x8dilo drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1anje naravnega gozda in zamenjavo doma\xc4\x8dih pridelkov s kav\xc4\x8dukom, \xc4\x8dajem ali cimetom. Spremenil se je \xc5\xbeivljenjski slog, lovske in nabiralni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe so se umaknile na manj\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja, delavci so se preselili v visokogorje, da bi delali na nasadih. V poznem 20. stoletju so delavci na velikih nasadih \xc5\xbeiveli v vasicah majhnih hi\xc5\xa1 ali v "vrstnih sobah", ki so imele deset do dvanajst enot. \xc5\xa0tevilni nasadi majhnih lastnikov zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d so pogosto imeli tudi zaselke delavcev poleg samostojnih hi\xc5\xa1 lastnikov planta\xc5\xbe._NEWLINE_Obalni pas, ki obkro\xc5\xbea otok, vsebuje druga\xc4\x8den naselitveni vzorec, ki se je razvil iz starej\xc5\xa1ih ribi\xc5\xa1kih vasi. Lo\xc4\x8deno ribi\xc5\xa1ko naselje se razteza vzdol\xc5\xbe obale, ki ga povezuje obalna cesta in \xc5\xbeeleznica. Mobilnost obalnega prebivalstva v kolonialnem \xc4\x8dasu in po osamosvojitvi je privedla do pove\xc4\x8danja velikosti in \xc5\xa1tevila vasi ter do razvoja rasto\xc4\x8dih mestnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d z zunanjimi stiki. V 1980-ih se je bilo mogo\xc4\x8de voziti ve\xc4\x8d kilometrov vzdol\xc5\xbe jugozahodne obale, ne da bi na\xc5\xa1li prekinitev v nizu vasi in trgovskih centrov, ki so se zdru\xc5\xbeila v mesta.'