b'\n_START_ARTICLE_\nSraka (Monet)\n_START_SECTION_\nZavrnitev Salona\n_START_PARAGRAPH_\nMonet je v Salon leta 1869 predlo\xc5\xbeil sliki Sraka in Ribi\xc5\xa1ki \xc4\x8dolni na morju (W 126) . Obe sliki sta bili aprila zavrnjeni. Kritik Paul Richard je dejal, da so porotniki sliko zavrnili kot \xc2\xbbpreve\xc4\x8d obi\xc4\x8dajno in preve\xc4\x8d grobo\xc2\xab.  Monetova eksperimentalna uporaba barve in radikalni odmik od predpisanega akademskega sloga je presenetila javnost in verjetno prispevala k njeni zavrnitvi s strani \xc5\xbeirije. [26] Monet je francoskemu romanopiscu Ars\xc3\xa8ne Houssaye (1815\xe2\x80\x931896) povedal: \xc2\xbbTa zavrnitev je vzela kruh iz mojih ust in kljub mojim nizkim cenam mi zbiralci in trgovci obra\xc4\x8dajo hrbet\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nAnaliza\n_START_PARAGRAPH_\nNa sliki je \xc4\x8drna sraka na vratih v ograji, ko sonce pada na sve\xc5\xbe beli sneg in ustvarja sence. Ker ni prisotnih nobenih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih figur, je ptica na vratih sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Michael Howard z univerze Manchester Metropolitan je sliko ozna\xc4\x8dil za \xc2\xbbizjemno evokacijo zasne\xc5\xbeenega hlada poznega zimskega popoldneva. Modrina dolgih senc ustvarja ob\xc4\x8dutek kontrasta s kremastim belim nebom in pokrajino\xc2\xab. _NEWLINE_Sraka je zgodnji primer Monetovega raziskovanja barvnih senc. V tem delu uporablja dopolnilne  modre in rumene barve. Senca, ki jo proizvaja rumena son\xc4\x8dna svetloba, ki sije na snegu, daje vtis modro-vijoli\xc4\x8dne barve , u\xc4\x8dinek hkratnega kontrasta. Francoski impresionisti so popularizirali uporabo barvnih senc, ki so bile v nasprotju z umetni\xc5\xa1kim dogovorom o prikazovanju senc z zatemnitvijo in desaturacijo barve. Barvne sence se lahko neposredno opazujejo v naravi, zlasti v sne\xc5\xbeenem okolju, ki jo je predstavil Monet._NEWLINE_Monetova uporaba barvnih senc je nastala zaradi barvnih teorij, ki so bile priljubljene v 19. stoletju. Nem\xc5\xa1ki znanstvenik Johann Wolfgang von Goethe (1749\xe2\x80\x931832) je v svoji Teoriji barv (1810) objavil enega prvih sodobnih opisov barvnih senc. Goethe je posku\xc5\xa1al izpodbijati teorijo o barvi, ki jo je izrekel Isaac Newton (1643\xe2\x80\x931727) v svoji razpravi o Optiki (1704). Goethe je postavljal vpra\xc5\xa1anja o subjektivni in objektivni barvni teoriji in zaznavanju, vendar je bil njegov intuitivni, ne-matemati\xc4\x8dni pristop kritiziran kot neznanstven in njegov napad na Newtona je bil zavrnjen kot polemika. Vpra\xc5\xa1anja, ki jih je postavil Goethe o barvi, so vztrajala. Trideset let pozneje je francoski kemik Michel Eug\xc3\xa8ne Chevreul (1786\xe2\x80\x931889) raz\xc5\xa1iril Goethejevo teorijo z na\xc4\x8deli harmonije in kontrasta barv (1839). Goethejeva in Chevreulova barvna teorija sta mo\xc4\x8dno vplivali na svet umetnosti. Na splo\xc5\xa1no velja, da so Vincent van Gogh, Camille Pissarro in Monet v svoje delo vklju\xc4\x8dili elemente teh teorij . Georges Seurat (1859\xe2\x80\x931891) se je uveljavil leta 1886 s svojo tehniko kromati\xc4\x8dne delitve, na katero so vplivale teorije o barvni shemi Chevreula in ameri\xc5\xa1kega fizika Ogdena Rooda (1831\xe2\x80\x931902).\n_START_SECTION_\nPovezana dela\n_START_PARAGRAPH_\nMonetova serija 11 slik, ki prikazujejo Most na Argenteuilu (1874), je prav tako preu\xc4\x8devala uporabo barvnih senc v prikazu modre in vijoli\xc4\x8dne sence na zgornjem delu mostu. Monet je z leti postajal vse bolj obseden z barvo in svetlobo. Ko je njegova \xc5\xbeena septembra 1879 umrla, jo je Monet naslikal kot Camille Monet na smrtni postelji (1879), pri \xc4\x8demer je opozoril na \xc2\xbbmodre, rumene, sive tone\xc2\xab. Monet je svojemu prijatelju, francoskemu dr\xc5\xbeavniku Georgesu Clemenceauju (1841\xe2\x80\x931929) povedal, da se je \xc2\xbbosredoto\xc4\x8dil na njene sence in samodejno analiziral zaporedje ustrezno razvr\xc5\xa1\xc4\x8denih barv, ki jih je smrt postavljala na njen nepokreten obraz\xc2\xab. Po njeni smrti je Monet ve\xc4\x8dinoma prenehal s slikanjem ljudi in se je osredoto\xc4\x8dil na krajino. Kasneje se je vrnil v slikanje snega in barvnih senc s sliko Kopice v snegu (1891).\n_START_SECTION_\nIzvedena dela\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dast 150. obletnice rojstva Moneta je Kne\xc5\xbeevina Monako leta 1990 izdala \xc5\xbeig Sraka, ki ga je zasnoval francoski graver Pierre Albuisson. _NEWLINE_Francoski oblikovalski studio Les 84 je ustvaril 3D-verzijo Srake za razstavo Monet 2010\xe2\x80\x932011 v Galeries nationales du Grand Palais.'