b"\n_START_ARTICLE_\nPatricia Churchland\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nRojena je bila v Kanadi, natan\xc4\x8dneje v mestecu Oliver v Britanski Kolumbiji in vzgojena na farmi v dolini Okanagan. Njeni star\xc5\xa1i v nasprotju z njo niso imeli visoke izobrazbe. Mama je opravljala poklic medicinske sestre, medtem ko je njen o\xc4\x8de delal pri lokalnem \xc4\x8dasopisu in hkrati skrbel \xc5\xa1e za kmetijo. Svojo izobra\xc5\xbeevalno pot je za\xc4\x8dela v osnovni \xc5\xa1oli in jo nadaljevala na Univerzi Britanske Kolumbije, kjer je leta 1965 diplomirala z odliko. podiplomski \xc5\xa1tudij je nadaljevala na Univerzi v Pittsburghu, ki ga je leta 1966, s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1tipendije Woodrow Wilson Fellowship, opravila z magisterijem. Nato je \xc5\xa1tudirala \xc5\xa1e na Oxfordu v Angliji, z nazivom \xc4\x8dlanice britanskega odbora (British Council Fellow)) in \xc4\x8dlanice kanadskega odbora (Canada Council Fellow) s pridobitvijo naziva diplomantke filozofije leta 1969.\n_START_SECTION_\nAkademska kariera\n_START_PARAGRAPH_\nSvojo akademsko pot je za\xc4\x8dela na Univerzi Manitobe, kjer je kot asistentka delala od leta 1969 do 1977. Od 1977 do 1982 leta je delala kot izredna profesorica, od 1983 naprej pa je bila uradno zaposlena kot redna profesorica. Prav na tej univerzi je za\xc4\x8dela s svojim \xc5\xa1tudijem nevroznanosti s pomo\xc4\x8djo profesorice fiziologije, Larry Jordan. Leta 1982 do 1983 se je udele\xc5\xbeevala kro\xc5\xbeka Dru\xc5\xbebenih znanosti (Social Science) na In\xc5\xa1titutu za vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1tudij v Princentonu. Leta 1984 ji je bila ponujena tudi slu\xc5\xbeba profesorice na filozofskem oddelku Univerze Kalifornije v San Diegu, ki jo je sprejela in se z mo\xc5\xbeem preselila iz Kanade v Ameriko, kjer \xc5\xbeivita \xc5\xa1e danes. Od leta 1989 je, poleg zaposlitve na UCSD, delala \xc5\xa1e na Salkovem in\xc5\xa1titutu za biolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije, kjer pa je spoznala virologa in odkritelja cepiva proti otro\xc5\xa1ki ohromelosti Jonasa Salka, po katerem se ta in\xc5\xa1titut tudi imenuje. Ta je bil zanjo zelo pomemben, saj ji je dal veliko spodbude za nadaljnjo preu\xc4\x8devanje nevropsihologije, medtem ko drugi nad to idejo niso bili navdu\xc5\xa1eni. Druga zelo pomembna oseba, ki je Patricio podpirala pri njenem delu, je bil soodkritelj molekule DNK Francis Crick, ki se je kasneje usmeril v nevroznanost in ga je tudi spoznala na Salkovem In\xc5\xa1titutu. Tam je sodelovala v laboratoriju skupaj s strokovnjakom za nevronske mre\xc5\xbee in umetno inteligenco Terrencom Sejnowskim. Sodelovanje s Sejnowskim se je izkazalo za zelo produktivno, saj je z njim napisala knjigo z naslovom The Computational Brain leta 1993. Leta 1999 je bila imenovana za predsednico profesorjev filozofije (UC President's Professor of Philosophy) na UCSD in prav tako vodila katedro za filozofijo na UCSD med leti 2000 in 2007._NEWLINE_Prisotna je bila tudi v vlogi govornice na posvetnih simpozijih Beyond Belief, in sicer leta 2006, 2007 in 2008.\n_START_SECTION_\nOsebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPatricija je svojega mo\xc5\xbea, Paula Churchlanda, spoznala na Univerzi v Pittsburghu med skupnimi predavanju o Platonu. Vse od takrat sta bila par in se po diplomiranju na Oxfordu tudi poro\xc4\x8dila. Skupaj imata dva otroka; Marka M. Churchlanda (rojen 1972) in Anne K. Churchland (rojena 1974), ki sta, tako kot njuna star\xc5\xa1a, nevroznanstvenika.\n_START_SECTION_\nFilozofske usmeritve\n_START_PARAGRAPH_\nChurchlandova se je osredoto\xc4\x8dila na povezavo med nevroznanostjo in filozofijo. V skladu z njo se filozofi vse bolj zavedajo, da morajo za razumevanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega uma razumeti \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke mo\xc5\xbegane. Povezana je s posebnim slogom mi\xc5\xa1ljenja, imenovanim eliminativizem (eliminative materialism), ki problematizira splo\xc5\xa1no sprejetost pojmov iz psihologije vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, kot so misli, svobodna volja in zavest. Le-te bi morali biti, po na\xc4\x8delih misli, svobodne volje in zavesti, pregledni in predelani v fizi\xc4\x8dno reduciran opazovani odsek, kot to naredijo nevroznanstveniki in s temi metodami odkrijejo ve\xc4\x8d pomembnih dejstev in spoznanj o naravi mo\xc5\xbeganskih funkcij. Leta 2014 je bila vidna kratka izmenjava mnenj in perspektiv na to temo med Churchlandovo in britanskim filozofom Colinom McGinnom na straneh New York Review Of Books."