b'\n_START_ARTICLE_\nKartuzijani\n_START_PARAGRAPH_\nKartuzijani (lat. Ordo Cartusiensis), kratica (Ocart) so katoli\xc5\xa1ki verski red, ki ga je leta 1084 ustanovil sveti Bruno.\n_START_SECTION_\nUstanovitev reda\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Bruno (1027/1030 - 1101) u\xc4\x8denjak in u\xc4\x8ditelj, se je rodil v K\xc3\xb6lnu, v ugledni in premo\xc5\xbeni rodbini. Po \xc5\xa1olanju v doma\xc4\x8dem kraju je obiskoval teolo\xc5\xa1ko univerzo v Reimsu, kjer je postal vodja katedralne \xc5\xa1ole in \xc4\x8dlan tamkaj\xc5\xa1njega kapitlja, pozneje tudi kancler. Zaradi sporov znotraj Cerkve in v politiki se je umaknil iz javnega \xc5\xbeivljenja ter se odlo\xc4\x8dil za pu\xc5\xa1\xc4\x8davni\xc5\xa1tvo. V tej \xc5\xbeelji je obiskal Grenoble, kjer mu je tamkaj\xc5\xa1nji \xc5\xa1kof, sv. Hugo, ponudil naselitev v osamljeni visokogorski kotlini Chartreuse, v Dofinejskih Alpah. Tako se je Bruno skupaj s \xc5\xa1kofom Brunom in \xc5\xa1estimi somi\xc5\xa1ljeniki odpravil tja, kjer so zgradili prvi samostan, imenovan Grande Chartreuse (izg. gr\xc3\xa1nd \xc5\xa1artr\xc3\xa9z), z lesenimi hi\xc5\xa1icami za posamezne menihe vzdol\xc5\xbe hodnika, ki povezuje cerkev, skupno jedilnico in prostor za ob\xc4\x8dasna sre\xc4\x8danja. Tamkaj\xc5\xa1njo prvo redovno cerkev so posvetili 24. junija 1085, po dolini pa je red dobil svoje ime. Sveti Bruno ni napisal redovnih pravil, pa\xc4\x8d pa njegovi u\xc4\x8denci, predvsem Guido, peti prior Velike kartuzije. Leta 1133 jih je potrdil pape\xc5\xbe Inocenc II., sedem let kasneje pa \xc5\xa1e zbor priorjev vseh kartuzij, zato se leto 1140 \xc5\xa1teje za leto ustanovitve kartuzijanskega reda. Takrat so bili napisani tudi temeljni kartuzijanski besedili, to so Statuti in Redovna pravila._NEWLINE_Samostan kartuzijanov se imenuje kartuzija, njihov predstojnik je prior oz. priorka. Kartuzijani nosijo obla\xc4\x8dilo, sestavljeno iz belega habita s kapuco ter belega \xc5\xa1kapulirja.\n_START_SECTION_\nRedovno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKartuzijani so t.i. koinobiti (gr. koinos = skupen ter bios = \xc5\xbeivljenje), kar pomeni, da so se zavezali k \xc5\xbeivljenju v skupnosti, skupaj z drugimi sobrati. Podoben pomen ima tudi izraz cenobit, ki tudi ozna\xc4\x8duje posameznika, zavezanega \xc5\xbeivljenju v skupnosti. Kartuzijani so tudi eremiti oz. pu\xc5\xa1\xc4\x8davniki (gr. eremos = pu\xc5\xa1\xc4\x8dava), ker so se zavezali k \xc5\xbeivljenju v samoti, s strogimi redovnimi pravili. Zna\xc4\x8dilnost reda je tudi kontemplativnost, kar pomeni, da velik del svojega \xc5\xbeivljenja posve\xc4\x8dajo poglobljenem duhovnemu razmi\xc5\xa1ljanju in molitvi._NEWLINE_Kartuzijani so v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de svojega \xc5\xbeivljenja postavili knjigo, tako za branje kot za osebno izpopolnjevanje, za prepisovanje in ustvarjanje novih del, za \xc5\xa1irjenje bo\xc5\xbeje besede in znanj, saj so zaradi strogih redovnih pravil prihajali le redko v stik z drugimi ljudmi._NEWLINE_Menihi se ukvarjajo z umskim in telesnim delom, in sicer je njihov vsakdan razdeljen na osem ur molitve, osem ur dela in osem ur po\xc4\x8ditka._NEWLINE_Patri (vsi so ali bodo postali duhovniki), \xc5\xbeivijo v svojih celicah (lo\xc4\x8denih hi\xc5\xa1icah), ki jih s samostansko cerkvijo povezuje hodnik velikega kri\xc5\xbenega hodnika. Sestanejo se samo ob skupni molitvi, ob liturgiji in enkrat na teden ob skupnem kosilu. Med ljudmi kro\xc5\xbei veliko pripovedi o skrivnostnem \xc5\xbeivljenju kartuzijanov, \xc5\xa1e toliko bolj, ker je vstop v delujo\xc4\x8do kartuzijo \xc5\xbee od samih za\xc4\x8detkov reda prepovedan vsem \xc5\xbeenskam, le v za\xc4\x8detku 70-ih let preteklega stoletja si je kartuzijo Pleterje od znotraj lahko ogledala Jovanka Broz, med protokolarnim obiskom, kot \xc5\xbeena predsednika dr\xc5\xbeave. Delujo\xc4\x8de kartuzije so zve\xc4\x8dine zaprte za oglede vseh, tudi mo\xc5\xa1kih obiskovalcev, druga\xc4\x8de pa so vstopi v prostore znotraj klavzure le izjemni, pogojevani z vzrokom ogleda.\n_START_SECTION_\nZgodovina reda\n_START_PARAGRAPH_\nKontemplativni na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja kartuzijanov, v samoti njihovih meni\xc5\xa1kih celic, je povezan tudi z mistiko nekdanjih \xc4\x8dasov. Ljudje so si zaradi tegob in negotovosti \xc5\xbeivljenja, v zvezi s tedanjo izpostavljenostjo ku\xc5\xbenim boleznim, lakoti, vojnam in ujmam \xc5\xbeeleli imeti kartuzijane v svoji bli\xc5\xbeini, saj so upali, da bodo zaradi predanih molitev kartuzijanov, v posmrtnem \xc5\xbeivljenju dosegli odre\xc5\xa1enje in ve\xc4\x8dno sre\xc4\x8do. Prav zaradi tega tudi med tedanjimi plemi\xc4\x8di in mogo\xc4\x8dne\xc5\xbei ni bilo malo tak\xc5\xa1nih, ki so kartuzijanom podarjali posesti, darila in privilegije. Kljub temu obstajajo tudi pisni viri, da so nekateri fevdalci kartuzijanom povzro\xc4\x8dali \xc5\xa1kodo, ko so omejevali njihove pravice. V nekaterih tak\xc5\xa1nih sporih, tudi na dana\xc5\xa1njem slovenskem ozemlju, je moral posredovati celo sam pape\xc5\xbe. S staranjem (in mislijo na smrt), so mnogi plemi\xc4\x8di postali poni\xc5\xbeni in se pokesali za vse storjene krivice. Tak\xc5\xa1na je bila npr. usoda Leopolda II. iz roda Konji\xc5\xa1kih gospodov, ki je na smrtni postelji postal \xc4\x8dlan \xc5\xbei\xc4\x8dkega samostana._NEWLINE_Sprva so novi kartuzijanski samostani nastajali v bli\xc5\xbeini Velike kartuzije, na jugovzhodu Francije, in se po\xc4\x8dasi raz\xc5\xa1irili po vsej Evropi. Do leta 1200 je bili ustanovljeno 37 kartuzij, do leta 1500 pa 117, kar je malo, vsaj v primerjavi z drugimi redovi. Vodstvo reda je bilo zadr\xc5\xbeano glede sprejema novincev in je o slehernem odlo\xc4\x8dalo po premisleku. Kartuzijani so vseskozi ohranjali prvotno strogost; so edini cerkveni red, ki ni nikoli do\xc5\xbeivel reformnih postopkov, saj ni nikoli skrenil s prvotne poti, zato se o njem se je ohranil latinski rek:\xc2\xa0\xc2\xbbOrdo non lapsus\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nSlovenske kartuzije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdi\xc4\x8dka kartuzija, ustanovljena okoli leta 1160, je bila devetnajsti samostan kartuzijanov, prvi samostan reda izven Francije in Italije, ter najstarej\xc5\xa1a kartuzija v Srednji Evropi.  Tudi kartuziji Jurklo\xc5\xa1ter in Bistra sta po \xc4\x8dasu nastanka sodili med zgodnje kartuzije znotraj reda. V \xc4\x8dasu Velike zahodne shizme, ko so imele na\xc5\xa1e najstarej\xc5\xa1e kartuzije verjetno najve\xc4\x8dji vpliv, je leta 1407 nastala \xc5\xa1e kartuzija Pleterje, ki edina deluje \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nKartuzijani danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes po vsem svetu \xc5\xbeivi pribli\xc5\xbeno 380 kartuzijanov in kartuzijank v dvaindvajsetih kartuzijah, od teh je sedemnajst mo\xc5\xa1kih in pet \xc5\xbeenskih. Pet kartuzij se nahaja v Franciji, \xc5\xa1tiri v \xc5\xa0paniji, tri v Italiji, dve v Ju\xc5\xbeni Koreji, po eden pa v Angliji, Argentini, Braziliji, Nem\xc4\x8diji, na Portugalskem, v Sloveniji, \xc5\xa0vici in ZDA._NEWLINE_Na \xc4\x8delu kartuzijanskega reda je generalni kapitelj, na zasedanju katerega se vsaki dve leti zberejo vsi priorji. Izven generalnega kapitlja vodi red general, ki ga izvoli skupnost Velike kartuzije in ki je obenem tudi njen prior. Prav tako si tudi skupnosti v posameznih kartuzijah (hi\xc5\xa1ah) same izvolijo priorja. Edinost reda zagotavljata generalni kapitelj in redna vizitacija posameznih kartuzij. Tudi kartuzijanke (redovnice) imajo svoj generalni kapitelj, katerega se udele\xc5\xbeijo tudi general kartuzijanov in tisti patri, ki izvr\xc5\xa1ujejo vizitacijo v sestrskih kartuzijah.\n_START_SECTION_\nPatri\n_START_PARAGRAPH_\nPatri \xc5\xbeivijo v svojih celicah vzdol\xc5\xbe kri\xc5\xbenega hodnika kartuzije, ki jih zapustijo le ob dolo\xc4\x8denih urah skupne liturgije ali ob redkih prilo\xc5\xbenostih skupnega razvedrila. Zvestoba celici je v kartuzijanskem \xc5\xbeivljenju odlo\xc4\x8dilnega pomena. V Kartuzijah se telefona, interneta in drugih tehnolo\xc5\xa1kih pripomo\xc4\x8dkov za osebne potrebe ne uporablja. Celica patra je pravzaprav enonadstropna hi\xc5\xa1ica, obdana z vrti\xc4\x8dkom. Spodaj je delavnica, opremljena z orodjem, potrebnim za delo, saj patri tudi ro\xc4\x8dna dela opravljajo kar v celici. Zgoraj je predsoba, majhna kopalnica ter spalnica, kjer pater pre\xc5\xbeivi ve\xc4\x8dino svojega \xc4\x8dasa: tukaj moli, meditira, j\xc3\xa9 in spi. Patri dobivajo hrano skozi okence poleg vhoda dvakrat na dan, razen v zimskem \xc4\x8dasu, ko jo prejemajo samo enkrat, zve\xc4\x8der pa u\xc5\xbeivajo kruh in pija\xc4\x8do. Enkrat tedensko, navadno ob petkih, imajo post, ko pre\xc5\xbeivljajo dan le ob kruhu in vodi. V adventu in postnem \xc4\x8dasu se odre\xc4\x8dejo tudi mle\xc4\x8dnim jedem. Te postne zapovedi sicer zahtevajo nemajhno odpoved, nikakor pa niso \xc5\xa1kodljive zdravju. Enkrat tedensko imajo patri dalj\xc5\xa1i sprehod zunaj samostanskih zidov. Tedaj hodijo v parih, in sicer menjaje, da vsak lahko govori z vsakim.\n_START_SECTION_\nBratje\n_START_PARAGRAPH_\nTudi bratje \xc5\xbeivijo pristno samotarsko \xc5\xbeivljenje, \xc4\x8detudi je njihova samota manj vezana na celico. Z delom podpirajo samostansko skupnost v tistih potrebah, ki so jim posebej zaupane (npr. pralnica, kroja\xc5\xa1ka delavnica, zelenjavni vrt, drvarnica, razna vzdr\xc5\xbeevalna dela itd.). Zaradi njihove pomo\xc4\x8di se morejo patri bolj neovirano zadr\xc5\xbeevati v ti\xc5\xa1ini celice. Bratje posve\xc4\x8dajo ro\xc4\x8dnemu delu ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa kot patri, vendar ne ve\xc4\x8d kot sedem ur na dan. Njihovo delo je porazdeljeno tako, da dela vsak - kolikor je mogo\xc4\x8de - sam in v ti\xc5\xa1ini. Bratje \xc5\xbeivijo v posebnem delu samostana, v dvosobnih celicah s kopalnico. Enkrat tedensko, navadno ob petkih, imajo tudi tisti bratje, ki to \xc5\xbeelijo, post, ko pre\xc5\xbeivljajo dan le ob kruhu in vodi. V adventnem in postnem \xc4\x8dasu jedo samo enkrat na dan in se odre\xc4\x8dejo tudi mle\xc4\x8dnim jedem. Ob dnevih, ko opravljajo kako naporno delo, smejo zajtrkovati. Zaradi ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine fizi\xc4\x8dnega dela je postna zapoved bratov manj zahtevna zapoved patrov. Bratje imajo tak sprehod izven kartuzije enkrat mese\xc4\x8dno, \xc4\x8de to \xc5\xbeelijo. Razen teh sprehodov in drugih nujnih primerov (npr. odhod k zdravniku) patri in bratje nikoli ne zapustijo samostana. Star\xc5\xa1i in sorodniki jih lahko obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo vsako leto enkrat za dva dni skupaj ali dvakrat po en dan._NEWLINE_Prvim bratom, ki so jim rekli\xc2\xa0\xc2\xbbkonverzi\xc2\xab\xc2\xa0(spreobrnjeni), se je s\xc4\x8dasoma pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e druga skupina, ki se imenujejo\xc2\xa0\xc2\xbbdonati\xc2\xab\xc2\xa0(podarjeni). Ti ne izre\xc4\x8dejo zaobljub, pa\xc4\x8d pa se z medsebojno pogodbo izro\xc4\x8dijo Redu in \xc5\xbeivijo meni\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje. \xc5\xbdivljenje donatov je v bistvenih elementih (samota, lo\xc4\x8denost od sveta itd.) podobno \xc5\xbeivljenju konverzov, njihove postave glede molitvenega bogoslu\xc5\xbeja in posta pa je mogo\xc4\x8de bolj svobodno prilagoditi njihovim potrebam in zmo\xc5\xbenostim. Kartuziji so v veliko korist in oporo, ker v\xc4\x8dasih opravljajo naloge, ki bi konverze ovirale pri izpolnjevanju njihovih zavezanosti.\n_START_SECTION_\nSprejem v red\n_START_PARAGRAPH_\nSprejem kandidatov v kartuzijanski red je dolgotrajen proces, pri katerem najprej kandidat v kartuziji pre\xc5\xbeivi en teden. Naslednji\xc4\x8d v njej pre\xc5\xbeivi en mesec, in v kolikor se odlo\xc4\x8di za vstop v red, izven samostana uredi vse potrebno za vstop. Ob vrnitvi v kartuzijo novinec prejme \xc4\x8drno ogrinjalo, toda do ve\xc4\x8dnih zaobljub mine od sedem do deset let. V redu za novince na dve leti pripravijo za\xc4\x8dasne obljube. Po posameznikovih ve\xc4\x8dnih zaobljubah se tudi glasuje o sprejemu novinca v skupnost, na volitvah.'