b'\n_START_ARTICLE_\nLDAP\n_START_PARAGRAPH_\nLightweight Directory Access Protocol, ali LDAP (izgovojava /\xc9\x9bl d\xc3\xa6p/), je programski protokol za poizvedovanje in spreminjanje imeni\xc5\xa1kih storitev, ki te\xc4\x8de preko TCP/IP._NEWLINE_Imenik je niz predmetov z atributi organiziran na logi\xc4\x8dni in hierarhi\xc4\x8dni na\xc4\x8din. Preprost primer je telefonski imenik, ki je sestavljen iz seznama imen (bodisi osebe ali organizacije) organizirana po abecednem redu, kjer ima vsako ime, naslov in telefonsko \xc5\xa1tevilko povezano z njim._NEWLINE_Imenik LDAP drevesa pogosto odra\xc5\xbea razli\xc4\x8dna politi\xc4\x8dne, geografske in/ali organizacijske meje, odvisno od izbranega modela. Pri postavitvi LDAP, se danes pogosto uporablja imena sistema domenskih imen (DNS) za imenovanje najvi\xc5\xa1je ravni hierarhije. Globlje znotraj imenika se morda pojavljajo vpisi, ki predstavljajo ljudi, organizacijske enote, tiskalnike, dokumente, skupine ljudi ali karkoli drugega, kar predstavlja dolo\xc4\x8den vpis v drevo (ali ve\xc4\x8d vpisov)._NEWLINE_Njegova trenutna razli\xc4\x8dica LDAPv3, je dolo\xc4\x8dena v seriji ve\xc4\x8d Internet Engineering Task Force (IETF) zahtevah za mnenja (RFC), kot je podrobno opisano v RFC 4510.\n_START_SECTION_\nIzvor in vplivi\n_START_PARAGRAPH_\nTelekomunikacijske dru\xc5\xbebe so uvedle koncept imeni\xc5\xa1kih storitev za informacijske tehnologije in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka omre\xc5\xbeja, saj je njihovo razumevanje imeni\xc5\xa1kih zahtev bilo po okrog 70 letih razvoja in upravljanja telefonskih imenikov dobro razvito. Vrhunec tega dela je celovita specifikacija X.500, zbirka protokolov, ki jih je izdala Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU) v osemdesetih._NEWLINE_Imeni\xc5\xa1ke storitve X.500 so bile tradicionalno dostopane prek protokola X.500 za dostop do imenika (DAP), ki je zahteval sklad protokolov Open Systems Interconnection (OSI). LDAP je bil prvotno namenjen za lahki alternativni protokol za dostop do storitev imenika X.500 prek enostavnej\xc5\xa1ega (in zdaj raz\xc5\xa1irjenega) TCP/IP protokola. Ta model dostopanja do imenika je bil izposojen od DIXIE in Directory Assistance Service protokolov._NEWLINE_Samostojni LDAP imeni\xc5\xa1ki stre\xc5\xbeniki so kmalu sledili, kot tudi imeni\xc5\xa1ki stre\xc5\xbeniki, ki podpirajo tako DAP kot LDAP. Slednji je postal priljubljen v podjetjih, saj LDAP odpravlja potrebo za uvedbo omre\xc5\xbeja OSI. Danes se lahko X.500 imeni\xc5\xa1ki protokoli, vklju\xc4\x8dno z DAP uporabljajo tudi neposredno prek TCP/IP._NEWLINE__NEWLINE_Razvoj protokola so okrog leta 1993 za\xc4\x8deli Tim Howes iz University of Michigan, Steve Kille iz Isode Limited in Wengyik Yeong iz Performance Systems International. Nadaljnji razvoj je prevzel Internet Engineering Task Force._NEWLINE_V zgodnjih fazah in\xc5\xbeeniringa je bil LDAP znan kot Lightweight Directory Browsing Protocol ali LDBP. Z raz\xc5\xa1iritvijo podro\xc4\x8dja uporabe protokola je bil preimenovan tako, da ne vklju\xc4\x8duje le brskanja imenika in funkcij za iskanje temve\xc4\x8d tudi posodobitve imenika._NEWLINE_LDAP je vplival na nadaljnje internetne protokole, vklju\xc4\x8dno novej\xc5\xa1e razli\xc4\x8dice X.500, XML Enabled Directory (XED), Directory Service Markup Language (DSML), Service Provisioning Markup Language (SPML) in Service Location Protocol (SLP).'