b'\n_START_ARTICLE_\nGiulio Romano\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGiulio Romano je bil rojen v Rimu, kar nakazuje njegovo ime Romano. Kot mlad pomo\xc4\x8dnik je v Rafaelovem studiu delal freske v Vatikanskih lo\xc5\xbeah (hodnik v Apostolski pala\xc4\x8di). V Rafaelovih sobah v Apostolski pala\xc4\x8di v Vatikanu je naslikal skupino figur na freski Po\xc5\xbear v Borgu. Sodeloval je tudi pri krasitvi stropa vile Farnesina. Kljub svoji mladosti je postajal mojstrova desna roka. Po Rafaelovi smrti leta 1520 je pomagal dopolniti vatikanske freske o Konstantinovem \xc5\xbeivljenju, upodabljal je tudi Marijo, njeno kronanje in spreobrnjenje. V Rimu je okrasil vilo Madama za kardinala Giuliana Medi\xc4\x8dejskega, kasneje pape\xc5\xbea Klemna VII.  Prenatrpanim freskam Giulia Romana manjkata sijaj in preprostost njegovega mojstra._NEWLINE_Leta 1522 ga je Federico II. Gonzaga, vladar Mantove, \xc5\xbeelel za svojega dvornega umetnika, \xc5\xa1e posebej zaradi njegove nadarjenosti za arhitekturo. Konec leta 1524 se je Giulio preselil v Mantovo, kjer je ostal do konca \xc5\xbeivljenja. Tako se je leta 1527 izognil plenjenju Rima, kajti posledica tega sta bili prekinitev podpiranja umetnosti in razpr\xc5\xa1itev ostankov Rafaelove delavnice. Vasari je zapisal, da je Baldassare Castiglione priporo\xc4\x8dil Federicu Gonzagi, naj Giuliu naro\xc4\x8di slike, arhitekturne in in\xc5\xbeenirske projekte za vojvodino Mantovo. Njegova mojstrska arhitektura in freske, slikarstvo z njegovimi slavnimi iluzionisti\xc4\x8dnimi freskami (1525\xe2\x80\x931535) so vidni v primestni Tejetski pala\xc4\x8di. Pomagal je tudi pri obnovitvi vojvodske pala\xc4\x8de v Mantovi, rekonstrukciji stolnice in na\xc4\x8drtovanju bli\xc5\xbenje cerkve svetega Benedikta. Deli Mantove, ki so jih ogro\xc5\xbeale poplave, so bili prenovljeni pod njegovim vodstvom. Vojvodovi pokroviteljstvo in prijateljstvo sta trajali do njegove smrti: letni dohodek Giulia je bil ve\xc4\x8d kot 1000 dukatov. Njegov studio je postal priljubljena \xc5\xa1ola umetnosti._NEWLINE_V prvi polovici 16. stoletja je potoval v Francijo in z italijanskim slogom seznanil Franca I. na francoskem dvoru._NEWLINE_Giulio je oblikoval tudi tapiserije. Govori se, da je prispeval risbe za album I Modi, ki ga je graviral Marcantonio Raimondi. Umrl je leta 1546 v Mantovi. Po njegovih besedah so bili njegovi najbolj\xc5\xa1i u\xc4\x8denci Giovanni dal Lione, Raffaellino dal Colle, Benedetto Pagni, Figurino da Faenza, Giovanni Battista Bertani in njegov brat Rinaldo in Fermo Guisoni._NEWLINE_Giulio Romano je edini renesan\xc4\x8dni umetnik, ki ga omenja William Shakespeare. V 5. dejanju, drugi sliki tragikomedije Zimska pravljica je kip kraljice Hermione, kip "tega izrednega italijanskega mojstra, Julia Romana", \xc4\x8deprav Giulio ni bil kipar.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nGiulio je bil vplivnej\xc5\xa1i arhitekt kot slikar, saj so njegova dela zelo vplivala na italijansko manieristi\xc4\x8dno arhitekturo. Arhitekture se je prav tako nau\xc4\x8dil kot vse bolj zaupanja vreden Rafaelov pomo\xc4\x8dnik. Leta 1514 je bil imenovan za pape\xc5\xa1kega arhitekta, njegova zgodnja dela pa so v Rafaelovem slogu. Projekt za vilo Madama zunaj Rima, ki jo je zgradil Medi\xc4\x8dejec, poznej\xc5\xa1i pape\xc5\xbe Klemen VII., je dal Giuliu po Rafaelovi smrti in \xc5\xbee ka\xc5\xbee njegov okus za igriva presene\xc4\x8denja v slogu renesan\xc4\x8dne klasi\xc4\x8dne arhitekture. Na\xc4\x8drtovana je bila v velikem obsegu, a ni bila dokon\xc4\x8dana do plenjenja Rima in nedokon\xc4\x8dana tudi ostala._NEWLINE_Vila Lante na Gianicolu (1520\xe2\x80\x9321) je bila manj\xc5\xa1a primestna vila v Rimu s \xc4\x8dudovitim razgledom na mesto. Romano je naredil celotno stavbo lahkotno in elegantno, izkoristil je polo\xc5\xbeaj na grebenu ter premagal precej majhen rimski odtis. Slog je prefinjen s toskanskimi ali dorskimi stebri in pilastri v parih v glavnem nadstropju in izredno plitvimi jonskimi pilastri, ki se dvigajo navzgor. Njihova navzo\xc4\x8dnost se prete\xc5\xbeno prena\xc5\xa1a z druga\xc4\x8dno barvo. Nadomestne odprte lo\xc5\xbee se pove\xc4\x8dajo z loki nad ogredjem. Njegova pripravljenost za igranje s klasi\xc4\x8dninimi slogi se \xc5\xbee vidi; dorski ima gute, a ne triglifov na ozkem ogredju. Volute na jonskih kapitelih se ponavljajo v oknih: "Pravilo slogov se za\xc4\x8dne vidno obravnavati kot neodvisen od njihovih strukturnih namenov in ta osvoboditev je arhitektu ponudila nove izrazne mo\xc5\xbenosti." _NEWLINE_Njegova zadnja stavba v Rimu, pala\xc4\x8da Maccarani Stati (za\xc4\x8deta 1522\xe2\x80\x9323), je bila precej\xc5\xa1en kontrast, saj je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta s trgovinami v pritli\xc4\x8dju in veli\xc4\x8dastna. Rustika in pretirana velikost sklepnikov, ki so bili v njegovih kasnej\xc5\xa1ih stavbah v Mantovi tako pomembni, so v pritli\xc4\x8dju, ki se razlikuje od klasi\xc4\x8dnih slogov, vendar je v dveh zgornjih nadstropjih bolj plitev slog pilastrov, podobno kot pri vili Lante._NEWLINE_Njegova prva stavba v Mantovi je njegovo najbolj znano delo v arhitekturi. Tejetska pala\xc4\x8da je bila namenjena zabavi zunaj mesta. Graditi so jo za\xc4\x8deli okoli leta 1524 in kon\xc4\x8dali \xc4\x8dez deset let. Giuliu je tudi zaradi vloge same stavbe uspelo v celoti izkoristiti svojo igrivo iznajdljivost.'