b'\n_START_ARTICLE_\nZlata bula (1356)\n_START_PARAGRAPH_\nZlata bula cesarja Karla IV. iz leta 1356 je eden od temeljnih zakonov Svetega rimskega cesarstva._NEWLINE_Listina, napisana v latinskem jeziku in opremljena z zlatim pe\xc4\x8datom, natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8da potek volitev in kronanja nem\xc5\xa1kih kraljev. Pravico in dol\xc5\xbenost izvolitve kraljev daje sedmim volilnim knezom. Listina je bila izdelana v dveh delih: prvih 23 poglavij je bilo izdanih januarja 1356 v N\xc3\xbcrnbergu (N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki zakonik), poglavja 24-31 pa so bila izdana decembra istega leta v Metzu (Metz\xc5\xa1ki zakonik).\n_START_SECTION_\nPogajanja v N\xc3\xbcrnbergu in Metzu\n_START_PARAGRAPH_\nPo kronanju za cesarja Svetega rimskega cesarstva aprila 1355 v Rimu, je Karel IV. v N\xc3\xbcrnbergu sklical reichstag (zbor dr\xc5\xbeavnih stanov), da se skupaj dogovorijo o volitvah bodo\xc4\x8dih nem\xc5\xa1kih kraljev, da prevzamejo odlo\xc4\x8danje v svoje roke in iz postopka izlo\xc4\x8dijo pape\xc5\xbea. Sicer je nem\xc5\xa1ke kralje \xc5\xbee od leta 1273 volil kolegij volilnih knezov, vendar ni bilo vedno jasno (tudi zaradi delitve gospostev in rodbin v razli\xc4\x8dne veje), kateri knezi imajo pravico voliti, kar je vodilo do izvolitve dvojnih kraljev, ki niso bili dovolj vplivni in mo\xc4\x8dni, da bi lahko dejansko zavladali._NEWLINE_\xc5\xbde dolgo \xc4\x8dasa ni bilo sporno, da so med sedmimi volilnimi knezi trije knezi-nad\xc5\xa1kofi mest Mainz, K\xc3\xb6ln in Trier. Na pogajanjih je bil potrjen volilni glas mejnega grofa brandenbur\xc5\xa1kega; glas sa\xc5\xa1ke rodbine je bil dan veji Wittenberg (ki je tekmovala z vejo Lauenburg); volini glas Wittesbachov je bil dodeljen palatinskemu grofu (in ne vzporedni veji bavarskih vojvod); sedmi glas je brez debate pripadel \xc4\x8de\xc5\xa1kemu kralju, saj je bil Karel IV. tudi \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj._NEWLINE_Kralj je lahko dogovor s knezi dosegel le tako, da je popustil v mnogih njihovih zahtevah, dobro pa je tudi poskrbel za svoja zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. Privilegiji volilnim knezom so mo\xc4\x8dno omejili svobodo podlo\xc5\xbenikov, zavrli pa so tudi prizadevanja mest po samostojnem razvoju, kar je dolgoro\xc4\x8dno vplivalo na razvoj nem\xc5\xa1kega srednjega sloja. Privilegije, ki so bili dani volilnim knezom, so v praksi hitro prevzeli tudi drugi knezi._NEWLINE_Dogovori s pogajanj v N\xc3\xbcrnbergu in Metzu so bili zapisani v dveh delih zlate bule, ki je kasneje postala eden temeljnih zakonov Svetega rimskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nDolo\xc4\x8dila Zlate bule\n_START_PARAGRAPH_\nVolilni kolegij sestavlja 7 volilnih knezov; to so: trije knezi-nad\xc5\xa1kofi mest Mainz, K\xc3\xb6ln in Trier, dalje palatinski grof, brandenbur\xc5\xa1ki mejni grof, sa\xc5\xa1ki vojvoda in \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj. Volilni glas je vezan na posest. Posest je nedeljiva. Posest in glas deduje prvorojenec._NEWLINE_Vodja kolegija volilnih knezov je nad\xc5\xa1kof Mainza, ki je zadol\xc5\xbeen za izvolitev kralja in glasuje zadnji. Kralj se izvoli z ve\xc4\x8dino glasov. Kadar je \xc5\xa1tevilo glasov izena\xc4\x8deno, ima glas \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja ve\xc4\x8djo te\xc5\xbeo._NEWLINE_Kralj zasede prestol takoj po izvolitvi (s tem ni bila upo\xc5\xa1tevana pape\xc5\xbeeva zahteva po aprobaciji in nominaciji). Za namestnika v \xc4\x8dasu kraljeve odsotnosti (vikariat) sta bila imenovana palatinski grof in sa\xc5\xa1ki vojvoda._NEWLINE_Volilni knezi so dobili na svojem ozemlju samostojno posvetno in avtonomno sodno oblast (privilegium de non appellando et de non evocando). Poleg tega so dobili dol\xc5\xbenost za\xc5\xa1\xc4\x8dite judov in vrsto materialnih ugodnosti, kot so pravica izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja rudnih bogastev, pravica carinjenja in pravica kovanja denarja._NEWLINE_Zlata bula prepoveduje ustvarjanje politi\xc4\x8dnih zvez z izjemo zdru\xc5\xbeevanja v cilju vzdr\xc5\xbeevanja de\xc5\xbeelnega miru. Pravico opustitve kakega dr\xc5\xbeavnega zakona v zvezi z mirom pridr\xc5\xbeuje cesarju._NEWLINE_V zadnjih poglavji obravnava Zlata bula manj pomembna protokolarna vpra\xc5\xa1anja, pobiranje davkov, kazni za prekr\xc5\xa1ke in podobno.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nKolegij volilnih knezov je volil nem\xc5\xa1ke kralje in cesarje vse do konca Svetega rimskega cesarstva. Cilj zlate bule, da izlo\xc4\x8di spore pri volitvah kralja, je bil dose\xc5\xbeen.'