b'\n_START_ARTICLE_\nKapitalizem\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalizem je dru\xc5\xbebeno gospodarska ureditev, ki temelji na kapitalisti\xc4\x8dni privatni lastnini in trgu. Iz kapitalisti\xc4\x8dne privatne lastnine nadalje izhajata na eni strani mezdno delo, na drugi strani pa akumulacija kapitala ter produkcija prese\xc5\xbene vrednosti. Tr\xc5\xbeno gospodarstvo pomeni, da glavni smoter produkcije ni lastni porabi, ampak prodaji na trgu._NEWLINE_V o\xc5\xbejem pomenu besede se kapitalizem nana\xc5\xa1a na na\xc4\x8din produkcije. Ker ta dolo\xc4\x8da temeljne lastnosti preostale dru\xc5\xbebene strukture (tj. njeno nadstavbo), je kapitalizem splo\xc5\xa1na dru\xc5\xbebena ureditev. To zadeva tudi vpra\xc5\xa1anja, kot na primer pravo in dr\xc5\xbeavo, pa tudi kulturo, filozofijo ter vlogo posameznika in dru\xc5\xbeine v dru\xc5\xbebi. V \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu besede kapitalizem tako vklju\xc4\x8duje tudi dru\xc5\xbebeno nadstavbo, ki se izoblikuje na osnovi produkcijskih odnosov (baze) in jih pomaga reproducirati. _NEWLINE_Marksizem kapitalizem pojmuje kot zgodovinsko obdobje v razvoju \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, ki je nastalo iz protislovij fevdalizma (razrednih konfliktov ter razkolom med produktivnimi silami ter produkcijskimi odnosi). Klju\xc4\x8dna dejavnika za nastanek kapitalizma sta zgodovinsko bila prvotna akumulacija kapitala (nastanek kapitalista z razlastitvijo cerkve, plemstva in kmetov, kasneje tudi obrtnikov) ter industrijska revolucija (nagel razvoj produktivnih sil). Po marksisti\xc4\x8dni misli ista protislovja v kapitalizmu slednjega obsojajo na propad in gradijo podlago za novo dru\xc5\xbebeno ureditev (komunizem).\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti kapitalisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina produkcije\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalisti\xc4\x8dni na\xc4\x8din produkcije ima \xc5\xa1tiri temeljne zna\xc4\x8dilnosti. Prva zna\xc4\x8dilnost je privatno lastni\xc5\xa1tvo in s tem nadzor produkcijskih sredstev ob kolektivnem zna\xc4\x8daju produkcijskega procesa. Druga zna\xc4\x8dilnost kapitalizma je mezdno delo, s tem pa tudi obstoj proletariata oziroma razreda mezdnih delavcev. Tretja zna\xc4\x8dilnost je tr\xc5\xbeno gospodarstvo: da je glavni namen produkcije prodaja njenih produktov na trgu. \xc4\x8cetrta zna\xc4\x8dilnost je, da je osnovni smoter kapitalisti\xc4\x8dne produkcije profit, torej pove\xc4\x8devanje \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dega bogastva, pri \xc4\x8demer se mora to pove\xc4\x8danje izraziti v denarni obliki.\n_START_SECTION_\nKapitalisti\xc4\x8dna privatna lastnina\n_START_PARAGRAPH_\nPrivatno lastni\xc5\xa1tvo produkcijskih sredstev se ne pojavi \xc5\xa1ele s kapitalizmom, ampak obstaja tudi v predhodnih oblikah razredne dru\xc5\xbebe: su\xc5\xbeenjstvu in fevdalizmu. _NEWLINE_Su\xc5\xbeenjstvo temelji na privatni lastnini su\xc5\xbenjelastnika: ta se od kapitalista razlikuje po tem, da nima v osebni lasti le produkcijskih sredstev, ampak tudi producenta (su\xc5\xbenja). Su\xc5\xbenjelastnik ima v lasti tako produkcijska sredstva kot samega producenta (su\xc5\xbenja), zato si tudi prilasti celoten njegov produkt._NEWLINE_Fevdalizem ravno tako pozna privatno lastnino; kme\xc4\x8dko privatno lastnino. Klju\xc4\x8dni vzvod, zaradi katerega je aristokracija v fevdalizmu tudi vladajo\xc4\x8di razred, ni neposredni nadzor nad samo produkcijo, ampak nad zemljo, ki je v primeru kmeta klju\xc4\x8dni element njegovega pre\xc5\xbeivetja. Druga\xc4\x8de: aristokracija nima gospostva nad kmeti, ker bi imela v lasti njihovo \xc5\xbeivino ali njihove pluge, ampak ker imajo kmetje svoje hi\xc5\xa1e in polja na njihovi zemlji. Kmet je vezan na zemljo, ki je fevdal\xc4\x8deva, ta pa v zameno zahteva del kmetovega pridelka, bodisi v obliki dajatev bodisi s tlako; nepla\xc4\x8danim delom na fevdal\xc4\x8devi posesti._NEWLINE_Za kapitalisti\xc4\x8dno privatno lastnino je zna\xc4\x8dilno, da ima pe\xc5\xa1\xc4\x8dica posameznikov, razred kapitalistov oziroma bur\xc5\xbeoazija, monopol nad produkcijskimi sredstvi, kot na primer stroji, orodji in surovinami (ter njihovi viri, kot npr. rudniki). Ta produkcijska sredstva lahko imajo v neposredni lasti (kot npr. industrijski, pa tudi trgovski kapitalisti), lahko pa z njimi posredno upravljajo, bodisi preko bank (obrestonosnega, nadalje pa tudi finan\xc4\x8dnega kapitala) bodisi z delni\xc5\xa1kimi dru\xc5\xbebami. Nimajo pa v neposredni lasti tudi producenta, ki je v primerjavi s su\xc5\xbenjem osebno svoboden in iz pravnega vidika enak kapitalistu v smislu, da zakonodaja velja za oba. Za kapitalisti\xc4\x8dno privatno lastnino je tako zna\xc4\x8dilen bur\xc5\xbeoazni monopol nad dru\xc5\xbebenimi produkcijskimi sredstvi, s katerimi upravlja kot s svojo zasebno lastnino. Tak\xc5\xa1no lastni\xc5\xa1tvo nad produkcijskimi sredstvi je odlo\xc4\x8dilen faktor, ki definira ostale zna\xc4\x8dilnosti kapitalisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina produkcije na tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din je organizirana tako dru\xc5\xbebena produkcija v celoti (tj. tr\xc5\xbeno gospodarstvo) kot prisvajanje produktov dela (tj. produkcija prese\xc5\xbene vrednosti).\n_START_SECTION_\nTr\xc5\xbeno gospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nBlagovna produkcija (tako kot privatna lastnina) se ni pojavila \xc5\xa1ele s kapitalizmom. Tudi v fevdalizmu kmet nastopa na trgu, a s to razliko, da je blagovna menjava dopolnilna dejavnost naturalnemu gospodarstvu; produkciji za lastne potrebe. Su\xc5\xbenjelastnik z latifundijo ali planta\xc5\xbeo producira za trg, a ni kapitalist, ker ni izpolnjen drugi pogoj kapitalizma. _NEWLINE_Dodatna pomembna zna\xc4\x8dilnost tr\xc5\xbenega gospodarstva je odsotnost centralnega koordiniranja dru\xc5\xbebene produkcije. Kapitalisti ne delujejo po zavezujo\xc4\x8dem vsesplo\xc5\xa1nem gospodarskemu na\xc4\x8drtu, ampak na lastno iniciativo; trg se izoblikuje kot vsota posameznih delovanj kapitalov. Po tem se tr\xc5\xbeno gospodarstvo razlikuje od planskega gospodarstva, kjer se produkcija in distribucija dru\xc5\xbebenega proizvoda dolo\xc4\x8di na nivoju celotne dru\xc5\xbebe v obliki gospodarskega plana, ki so mu podrejeni posamezni produkcijski obrati. _NEWLINE_Za kapitalizem je zna\xc4\x8dilno, da velika ve\xc4\x8dina produkcije ni namenjena lastni porabi (kapitalist na primer ne porabi sam, kar se proizvede pod njegovim okriljem), ampak se produkti prodajo na trgu. Kapitalista tako kon\xc4\x8dni proizvod ne zanima zaradi njegove uporabne vrednosti, ampak zato, ker ga je zmo\xc5\xbeen prodati na trgu; zanima ga kot blago oziroma, da ga je zmo\xc5\xbeen prodati, da lahko pridobi njegovo menjalno vrednost v denarni obliki._NEWLINE_Posledi\xc4\x8dno glavni smoter kapitalisti\xc4\x8dne produkcije ni neposredna potro\xc5\xa1nja kon\xc4\x8dnega izdelka, hkrati pa cilj kapitalisti\xc4\x8dne produkcije ni kritje dru\xc5\xbebene potrebe. Njeno glavno vpra\xc5\xa1anje ni, ali proizvedeni izdelki koristijo dru\xc5\xbebi, ali torej krijejo njene potrebe, ampak ali je kon\xc4\x8dni izdelek mo\xc5\xbeno prodati na trgu. Pomembno je torej le, ali se bo na trgu uporabna vrednost blaga prepoznala kot taka, torej kot nekaj, kar izpolnjuje (\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko) potrebo: pri tem ne za kapital ne za sam trg ni bistvenega problema, ali gre za klju\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenjsko potrebo ali le za modno muho.\n_START_SECTION_\nProfit\n_START_PARAGRAPH_\nDenarna vsota, ki jo ima kapitalist po prodaji, je ve\xc4\x8dja od njegove za\xc4\x8detne vrednosti; ta razlika je profit, ki je tudi glavni cilj kapitalisti\xc4\x8dne produkcije. Osnovni cilj kapitala, ki ga tudi definira kot kapital, je pove\xc4\x8danje za\xc4\x8detne vsote vrednosti (ki je v denarni obliki). Druga\xc4\x8de re\xc4\x8deno: osnovni namen kapitala je ustvarjanje in prisvajanje profita, pri \xc4\x8demer je trg le vmesni korak, kjer se profit realizira._NEWLINE_Na nivoju posameznega podjetja, kamor spadajo tako majhne obrtni\xc5\xa1ke delavnice kot najve\xc4\x8dji kapitalisti v de\xc5\xbeeli, na profit vpliva tudi tr\xc5\xbeni polo\xc5\xbeaj; tak\xc5\xa1en primer so \xc5\xa1pekulacije in monopolni polo\xc5\xbeaj. Na makro nivoju, torej na nivoju celotne kapitalisti\xc4\x8dne ekonomije, pa to ni ustrezno pojasnilo izvora profita, saj pojasni le porazdelitev profita znotraj kapitalisti\xc4\x8dnega razreda, ne pa tudi izvora tega profita._NEWLINE_V kapitalizmu profit izhaja iz prese\xc5\xbene vrednosti. Ta izhaja iz razlike med vrednostjo delovne sile, ki dolo\xc4\x8da vi\xc5\xa1ino mezde, ter celotno vrednostjo, ki jo ta delovna sila (tj. mezdni delavec) ustvari. Ker si kapitalist kot lastnik produkcijskih sredstev prisvoji celoten delav\xc4\x8dev produkt, si s tem prisvoji tudi razliko med vrednostjo delovne sile in ustvarjeno vrednostjo. Ta razlika se v marksizmu imenuje prese\xc5\xbena vrednost in je izvor kapitalisti\xc4\x8dnega profita. Vsi ostali dejavniki, kot na primer imperializem in monopoli, odgovarjajo na vpra\xc5\xa1anje porazdelitve prese\xc5\xbene vrednosti med bur\xc5\xbeoazijo. Prese\xc5\xbena vrednost kot taka pa obstaja tudi v sicer hipoteti\xc4\x8dnem scenariju popolne konkurence; ta po eni strani pomeni popolno ravnovesje med ponudbo in povpra\xc5\xa1evanjem, po drugi strani pa izena\xc4\x8deno razmerje mo\xc4\x8di med konkuren\xc4\x8dnimi kapitali. Tak\xc5\xa1en scenarij izklju\xc4\x8duje okori\xc5\xa1\xc4\x8danje enega kapitala na ra\xc4\x8dun drugega; kljub temu pa obstaja profit. Nadalje ta profit ne more izhajati iz goljufanja delavcev, saj sta tudi na tem podro\xc4\x8dju ponudba in povpra\xc5\xa1evanje delovne sile izena\xc4\x8dena. Prese\xc5\xbena vrednost tako omogo\xc4\x8da obstoj profita, ne da bi s tem kr\xc5\xa1ili zakone blagovne menjave. Obstaja tudi, \xc4\x8de delavec dobi \xc2\xbbpravi\xc4\x8dno pla\xc4\x8dilo za delo\xc2\xab, saj mezda ni vezana na njegovo delo, ampak delovno silo.\n_START_SECTION_\nRazvoj kapitalizma pod pritiskom tujih kapitalisti\xc4\x8dnih de\xc5\xbeel\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj kapitalizma, ki poteka pod pritiskom (in investicijami) tujih kapitalisti\xc4\x8dnih de\xc5\xbeel, je bistveno hitrej\xc5\xa1i, kot \xc4\x8de se razvije \xc2\xbborgansko\xc2\xab. To pusti pomembne posledice na razredni strukturi napol kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe. V tak\xc5\xa1ni dru\xc5\xbebi pride razlika med mestom in vasjo do dodatnega izraza. V mestih se razvijejo industrijski centri de\xc5\xbeele, v katerih se razvijejo razredni konflikti, zna\xc4\x8dilni za kapitalisti\xc4\x8dno dru\xc5\xbebo; izoblikujeta se dva glavna tabora bur\xc5\xbeoazije in proletariata, med obema pa niha malome\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Ve\xc4\x8dina prebivalstva pa kot kmetje ostanejo na pode\xc5\xbeelju, kjer pa ravno tako prevladuje razredna struktura dru\xc5\xbebe. Na eni strani je \xc5\xbee samo kme\xc4\x8dko prebivalstvo razslojeno; tako so na eni strani dninarji, na drugi premo\xc5\xbeni kmetje (kulaki), med obema pa so srednje premo\xc5\xbeni kmetje, katerih tipi\xc4\x8dni primer je samozadostna dru\xc5\xbeinska kmetija._NEWLINE_To ima pomembne posledice za razvoj razrednega boja v de\xc5\xbeeli. Obstoj kapitalisti\xc4\x8dne baze v mestih namre\xc4\x8d ne pomeni nujno niti, da je politi\xc4\x8dna oblast aristokracije dokon\xc4\x8dno omajana; kapitalizem z vsemi svojimi razrednimi nasprotji se v tem primeru pospe\xc5\xa1eno razvija, ne da bi pri tem sploh \xc5\xa1e pri\xc5\xa1lo do bur\xc5\xbeoazne revolucije. Na eni strani bur\xc5\xbeoazija v prizadevanju za osvojitev politi\xc4\x8dne oblasti apelira tako na proletariat kot na kmete; ko pa ti postanejo dovolj radikalizirani in mo\xc4\x8dni, da nastopajo tudi proti bur\xc5\xbeoaziji, pa se pove\xc5\xbee z aristokracijo v kontrarevolucionarnem boju. V tak\xc5\xa1ni situaciji je proletariat vodilni razred v revoluciji, ne more pa nastopati samostojno; pri tem se mora zana\xc5\xa1ati na podporo kmetov, ki se borijo tako proti aristokraciji (tj. se borijo za dokon\xc4\x8dno odpravo fevdalizma) kot proti vi\xc5\xa1jim slojem znotraj njihovih lastnih vrst (tj. proti kulakom).'