b'\n_START_ARTICLE_\nRomunski Atenej\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1865 so kulturne in znanstvene osebnosti, kot so Constantin Esarcu, V. A. Urechia in Nicolae Cre\xc8\x9bulescu, ustanovile kulturno romunsko dru\xc5\xa1tvo Atenej. Stavba v Bukare\xc5\xa1ti je posve\xc4\x8dena umetnosti in znanosti._NEWLINE_Zgradbo je zasnoval francoski arhitekt Albert Galleron. Zgrajena je bila na nepremi\xc4\x8dnini, ki je pripadala dru\xc5\xbeini V\xc4\x83c\xc4\x83rescu in je bila odprta leta 1888, \xc4\x8deprav se je delo nadaljevalo do leta 1897. Del gradbenih sredstev je bilo pridobljenih z javno naro\xc4\x8dnino v 28-ih letih, na katero \xc5\xa1e danes spominja slogan:\xc2\xa0\xc2\xbbDonirajte en lev za Ateneu!\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_29. decembra 1919 je bila v Ateneju konferenca vodilnih Romunov, ki so glasovali za ratifikacijo zdru\xc5\xbeitve Besarabije, Transilvanije in Bukovine z Romunskim starim kraljestvom, da bi sestavljali Veliko Romunijo._NEWLINE_Obse\xc5\xbena rekonstrukcijska in restavratorska dela sta leta 1992 izvedla romunsko gradbeno podjetje in restavratorski slikar Silviu Petrescu, ki je re\xc5\xa1il zgradbo pred propadom. Vlada in Razvojna banka Sveta Evrope sta v enakih dele\xc5\xbeih prispevali 9 milijonov evrov.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nCeloten slog je neoklasicisti\xc4\x8den z nekaterimi bolj romanti\xc4\x8dnimi poudarki. Pred stavbo je majhen park in kip romunskega pesnika Mihaila Eminescuja._NEWLINE_V pritli\xc4\x8dju je razko\xc5\xa1na konferen\xc4\x8dna dvorana, ki je tako velika kot gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, s 600 sede\xc5\xbei v parterju in \xc5\xa1e 52 sede\xc5\xbei v lo\xc5\xbeah._NEWLINE_75 m\xc2\xb2 velika in 3 m \xc5\xa1iroka freska Costina Petrescuja krasi notranjost kro\xc5\xbene stene koncertne dvorane. Izdelana je v tehniki al fresco (na sve\xc5\xbee), prikazuje najpomembnej\xc5\xa1e trenutke romunske zgodovine, od osvajanja Dakije rimskega cesarja Trajana do Velike Romunije leta 1918._NEWLINE_Prepoznana kot simbol romunske kulture je bila stavba leta 2007 vpisana na seznam znamenitosti mest evropske dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.'