b'\n_START_ARTICLE_\nPlanckova doba\n_START_PARAGRAPH_\nPlanckova d\xc3\xb4ba (tudi Planckova ep\xc3\xb3ha, Planckova \xc3\xaara) [pl\xc3\xa1nkova ~] v fizikalni kozmologiji predstavlja najzgodnej\xc5\xa1o \xc4\x8dasovno periodo v zgodovini Vesolja, od 0 do pribli\xc5\xbeno 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb4\xc2\xb3 sekunde (Planckov \xc4\x8das), v kateri so bili kvantni u\xc4\x8dinki gravitacije pomembni in nezanemarljivi. Imenuje se po Maxu Plancku. Na\xc4\x8deloma predstavlja najzgodnej\xc5\xa1i trenutek v \xc4\x8dasu, saj je verjetno Planckov \xc4\x8das najkraj\xc5\xa1i mo\xc5\xbeni \xc4\x8dasovni interval, Planckova doba pa je trajala le toliko dolgo. Pred pribli\xc5\xbeno 13,7 milijardami let je bila gravitacijska sila po vsej verjetnosti enako mo\xc4\x8dna kot druge tri osnovne sile, kar pomeni, da so bile sile zdru\xc5\xbeene. Nepredstavljivo vro\xc4\x8de in gosto Vesolje je bilo med Planckovo dobo v nestabilnem ali prehodnem stanju iz katerega so v procesu znanem kot zlom simetrije nastale znane manifestacije osnovnih sil. Sodobna kozmologija predlaga, da je Planckovi dobi sledilo obdobje poenotenja, oziroma doba velikega poenotenja, zlomu simetrije pa je hitro sledilo obdobje inflacije Vesolja, inflacijska doba, med katero se je Vesolje v zelo kratkem \xc4\x8dasu zelo raz\xc5\xa1irilo.'