b'\n_START_ARTICLE_\nGrafi\xc4\x8dni procesor\n_START_PARAGRAPH_\nGrafi\xc4\x8dna procesna enota (GPE) (GPU - angle\xc5\xa1ko graphics processing unit) je \xc4\x8dip posve\xc4\x8den izra\xc4\x8dunu slike v osebnem ra\xc4\x8dunalniku (PC), delovni postaji ali igralni konzoli. Pri obdelavi slike gre za veliko koli\xc4\x8dino razmeroma preprostih ra\xc4\x8dunskih operacij. Grafi\xc4\x8dni procesor je temu prilagojen. Njegova zgradba je mo\xc4\x8dno paralelna. To pomeni, da ima nekaterih enot ve\xc4\x8d, ki delujejo hkrati. S tem se mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da hitrost izra\xc4\x8duna slike._NEWLINE_Ena pomembnej\xc5\xa1ih sestavin grafi\xc4\x8dnega procesorja so cevovodi (pipeline). Obdela eno slikovno to\xc4\x8dko (pixel) v enem urnem ciklu. Sodobne grafi\xc4\x8dne kartice jih imajo od 64 do 128.\n_START_SECTION_\n1970, 1980, 1990\n_START_PARAGRAPH_\nArkadne sistemske plo\xc5\xa1\xc4\x8de uporabljajo posebne grafi\xc4\x8dne \xc4\x8dipe \xc5\xbee od leta 1970. V za\xc4\x8detku je bil RAM za osve\xc5\xbeitev zaslona zelo drag, zato so grafi\xc4\x8dni \xc4\x8dipi to vlogo prevzeli sami in sami izrisovali podatke na zaslon._NEWLINE_Sistem Fujitsu MB14241 je bil uporabljen, z namenom hitrej\xc5\xa1ega grafi\xc4\x8dnega izrisa za razli\xc4\x8dne arkadne igre v obdobju med letoma 1970 in 1980, kot na primer Gun Fight (Boj s pu\xc5\xa1ko - 1975), Sea Wolf (Morski volk - 1976) in Space Invaders (Vesoljski napadalci - 1978)._NEWLINE_Na doma\xc4\x8dem trgu je Atari 2600 uporabljal televizijski razdelilnik. Atarijevi osem bitni ra\xc4\x8dunalniki so imeli alfa numeri\xc4\x8dni sistem (tipkovnico), kar pomeni, da je prikazoval \xc4\x8drke in \xc5\xa1tevilke, ki jih je uporabnik vna\xc5\xa1al._NEWLINE_Leta 1987 je grafika sistema IBM 8514 iz\xc5\xa1la kot ena izmed prvih grafi\xc4\x8dnih kartic, ki je bila zdru\xc5\xbeljiva za izvajanje fiksnih funkcij, 2D prikazovanja in druge osnovne stvari. Istega leta je podjetje Sharp izdalo grafi\xc4\x8dno kartico X68000, ki je uporabljala grafi\xc4\x8dni \xc4\x8dip po meri. Za takratni \xc4\x8das je bila zelo mo\xc4\x8dna grafi\xc4\x8dna kartica za doma\xc4\x8do uporabo, saj je bila s 65.536 \xc5\xa1iroko barvno paleto dale\xc4\x8d pred konkurenco._NEWLINE_Leta 1991 je podjetje S3 Graphics izdalo grafi\xc4\x8dno kartico pod oznako S3 86C911, ki je dobila ime po avtu Porsche 911, kot implikacija na dvig izvedbe, ki jo je obljubljala. Zaradi te grafi\xc4\x8dne kartice so do leta 1995 vsa ve\xc4\x8dja podjetja, ki so se ukvarjala z grafi\xc4\x8dnimi \xc4\x8dipi, jo imitirala, tako da so dodajale pospe\xc5\xa1evalnike za 2D izrise, s tem so postavili nove meje v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki industriji.\n_START_SECTION_\n2000 do sedanjosti\n_START_PARAGRAPH_\nPodjetje Nvidia je bilo prvo, ki je izdelalo grafi\xc4\x8dno kartico, ki je imela vgrajen sistem sen\xc4\x8denja pikslov. Poimenovana je bila GeForce 3. S tem je lahko vsak piksel bil posebaj sprocesiran preko kratkega programa, ki je lahko sprejemal razli\xc4\x8dne teksture kot vhod in vsaka geometrijska kon\xc4\x8dnica je lahko bila sprocesirana s programom preden je bila izrisana na ekran._NEWLINE_Oktobra 2002 je podjetje ATI izdalo grafi\xc4\x8dno kartico Radeon 9700 (znano tudi pod imenom R300). Ta kartica je prva na svetu imela Direct3D 9.0 pospe\xc5\xa1evalnik, sen\xc4\x8denje pikslov in geometrijskih kon\xc4\x8dnic. Hitro je postala tako prilagodljiva kot Centralna Procesna Enota (CPE). Pixel sen\xc4\x8denje se pogosto uporablja za izrisovanje slik, ter s tem dodaja teksturo, tako je slika videti bolj sijo\xc4\x8da, dolgo\xc4\x8dasna, groba ali celo okrogla._NEWLINE_Leta 2010 je podjetje Nvidia podpisala partnerstvo z avtomobilsko znamko Audi. V sklopu partnerstva je Nvidia za\xc4\x8dela izdelovat grafi\xc4\x8dne procesne enote imenovane Tegra za Audijove armaturne plo\xc5\xa1\xc4\x8de. S tem se je drasti\xc4\x8dno izbolj\xc5\xa1ala njihova navigacija in njihov radio sistem.\n_START_SECTION_\nPodjetja\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko podjetij je izdelovalo grafi\xc4\x8dne kartice pod razli\xc4\x8dnimi imeni. Leta 2009 so bila tri podjetja, ki so kraljevala na vrhu in sicer Intel, Nvidia in ATI z 49.4%, 27.8% in 20.6%. Te \xc5\xa1tevilke vsebujejo Intelove integrirane grafi\xc4\x8dne re\xc5\xa1itve kot grafi\xc4\x8dne kartice, \xc4\x8de te izvzamemo imata podjetji Nvidia in ATI od leta 2008 skoraj marketin\xc5\xa1ki monopol.\n_START_SECTION_\nIntegrirana grafika\n_START_PARAGRAPH_\nIntegrirane grafi\xc4\x8dne kartice, integrirani grafi\xc4\x8dni procesorji, deljene grafi\xc4\x8dne re\xc5\xa1itve uporabljajo del RAM-a od ra\xc4\x8dunalnika, ker nimajo svojega tako kot imajo to namensko grafi\xc4\x8dne kartice. Integrirani grafi\xc4\x8dni procesorji so lahko integrirani na sami mati\xc4\x8dni plo\xc5\xa1\xc4\x8di ali pa so integrirani v centralno procesno enoto ra\xc4\x8dunalnika. Slednjo obliko integriranosti lahko zasledimo pri Intelovi HD grafiki. Na za\xc4\x8detku leta 2007 je 90% ra\xc4\x8dunalnikov, ki so se prodali, imelo integrirane grafi\xc4\x8dne procesorje, saj \xc4\x8deprav so slab\xc5\xa1i kot namesnka grafika veliko cenej\xc5\xa1i._NEWLINE_V zgodovino je veljalo, da z integrirano grafiko ne moremo igrati 3D iger in uporabljati zahtevnih grafi\xc4\x8dnih programov. Uporabnik pa je lahko uporabljal manj zahtevne programe, kot so Adobe Flash. Novej\xc5\xa1e pa so seveda \xc5\xbee sposobne prikazovat 3D grafiko, vendar v manj\xc5\xa1em obsegu kot pa namenske grafi\xc4\x8dne kartice._NEWLINE_Ker je grafika zelo potro\xc5\xa1na glede RAM-a se na tak\xc5\xa1nih ra\xc4\x8dunalnikih ponavadi centralna grafi\xc4\x8dna enota in grafi\xc4\x8dna procesna enota tako reko\xc4\x8d tepeta za RAM.\n_START_SECTION_\nNamenska grafika\n_START_PARAGRAPH_\nNamenske grafi\xc4\x8dne kartice imajo ponavadi priklju\xc4\x8dek na mati\xc4\x8dni plo\xc5\xa1\xc4\x8di. En od teh priklju\xc4\x8dkov je PCI, s tem priklju\xc4\x8dkom lahko grafi\xc4\x8dno kartico zamenjamo ali celo nadgradimo za bolj\xc5\xa1o, dokaj preprosto, seveda pa nam more mati\xc4\x8dna plo\xc5\xa1\xc4\x8da podpirat novo grafi\xc4\x8dno kartico._NEWLINE_Ni nujno, da so namenske grafi\xc4\x8dne kartice odstranljive ali celo standardno priklju\xc4\x8dene na mati\xc4\x8dno plo\xc5\xa1\xc4\x8do. Beseda namensko ne pomeni, da je grafi\xc4\x8dna kartica odstranljiva, vendar pomeni, da ima grafi\xc4\x8dna kartica namenski RAM \xc5\xbee vgrajen v samo kartico, tako da ne rabi uporabljati RAM-a od ra\xc4\x8dunalnika. Pri teh karticah je RAM ponavadi \xc5\xa1e nata\xc4\x8dno izbran glede na to kak\xc5\xa1ne obremenitve se pri\xc4\x8dakuje, da bo izvajal. Namenske grafi\xc4\x8dne kartice pri prenosnih ra\xc4\x8dunalnikih so druga\xc4\x8dne, kot pa iste grafi\xc4\x8dne kartice za namizne ra\xc4\x8dunalnike in ponavadi nezamenljive._NEWLINE_Tehnologije kot na primer SLI od podjetja Nvidia in Crossfire od podjetja AMD dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo, da ve\xc4\x8d grafi\xc4\x8dnih kartic hkrati prikazuje sliko na en zaslon, kar pove\xc4\x8da odzivnost grafi\xc4\x8dnih kartic.\n_START_SECTION_\nHibridna grafika\n_START_PARAGRAPH_\nNajnovej\xc5\xa1e grafi\xc4\x8dne kartice tekmujejo z integriranimi grafi\xc4\x8dnimi karticami pri nizko cenovnih ra\xc4\x8dunalnikih. Najpogostej\xc5\xa1e tak\xc5\xa1ne implementacije so od podjetja ATI (HyperMemory) in podjetja Nvidia (TurboCache)._NEWLINE_Hibridno grafi\xc4\x8dne kartice so za malenkost dra\xc5\xbeje od integriranih in veliko cenej\xc5\xa1e od namenskih grafi\xc4\x8dnih kartic. Hibridne grafi\xc4\x8dne kartice uporabljajo RAM od ra\xc4\x8dunalnika, tako kot ga uporabljajo integrirane grafi\xc4\x8dne kartice, vendar pa imajo nekaj malega svojega namesnkega RAM-a. Namenski RAM uporabljajo pri velikih obremenitvah ra\xc4\x8dunalnika, ko centralna procesna enota uporablja veliko RAM-a v ra\xc4\x8dunalniku.\n_START_SECTION_\nProdaja\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2013 je bilo proizvedenih 438 milijonov, v letu 2014 pa 414 milijonov grafi\xc4\x8dnih procesnih enot.'