b'\n_START_ARTICLE_\nUru\xc5\xa1ko obdobje\n_START_SECTION_\nZgodovina raziskav\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz uru\xc5\xa1ko obdobje so skovali na konferenci v Bagdadu leta 1930, na kateri so opredelili tudi d\xc5\xbeemdet nasrsko in ubaidsko obdobje.\n_START_SECTION_\nDatiranje in periodizacija\n_START_PARAGRAPH_\nPeriodizacija temelji na uru\xc5\xa1kih arheolo\xc5\xa1kih plasteh. Plasti Uruk XVII-XIV ne spadajo v uru\xc5\xa1ko, ampak v ubaidsko obdobje. V uru\xc5\xa1ko obdobje spadajo plasti Uruk XIV\xe2\x80\x93IV. Slednja je trajala pribli\xc5\xbeno od leta 3300 do 3100 pr. n. \xc5\xa1t.. Uruk III je trajal do leta 3000 pr. n. \xc5\xa1t. in segal v zgodnje dinasti\xc4\x8dno obdobje.\n_START_SECTION_\nPrve mestne dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nPrve mestne dr\xc5\xbeave so \xc5\xbee imele mo\xc4\x8dne vladne organizacije. Razslojenost dru\xc5\xbebe ni bila o\xc4\x8ditna do zelo poznega uru\xc5\xa1kega in zgodnjega dinasti\xc4\x8dnega obdobja, ki se je za\xc4\x8delo okoli leta 3100 pr. n. \xc5\xa1t.. Za obdobje prvih dr\xc5\xbeav je zna\xc4\x8dilna cenena, masovno izdelana keramika, na primer sklede, ki so jih lahko brez ve\xc4\x8dje \xc5\xa1kode zavrgli. Tak\xc5\xa1ne sklede so uporabljali morda na izletih ali na velikih gradbi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Mesta so dosegla povr\xc5\xa1ine do 1 km\xc2\xb2 in imela 10.000-20.000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nKonec uru\xc5\xa1kega obdobja\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri komentatorji povezujejo konec uru\xc5\xa1kega obdobja s podnebnimi spremembami, povezanimi s piorskim nihanjem, in nenadnim hladnim in mokrim obdobjem. Druga razlaga ga povezuje s prihodom vzhodnosemitskih plemen, ki so predstavljala ki\xc5\xa1ko civilizacijo.'