b'\n_START_ARTICLE_\nBod\xc3\xa9l\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nBod\xc3\xa9l\xc3\xa9 je suha endorei\xc4\x8dna kotlina (depresija) na ju\xc5\xbenem robu Sahare v Srednji Afriki, del ozemlja \xc4\x8cada in znana kot najpomembnej\xc5\xa1i vir mineralnih delcev v ozra\xc4\x8dju na svetu._NEWLINE_Depresija predstavlja nekdanje dno jezera \xc4\x8cad, ki je \xc5\xa1e v razmeroma nedavni geolo\xc5\xa1ki preteklosti, pred manj kot 10.000 leti, obsegalo mnogo ve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino kot sedaj. Ogromni nanosi drobnih delcev so dejansko usedline tega pra-jezera, ki jih v veliki meri sestavljajo skeleti luknji\xc4\x8dark (diatomej). Delce zlasti pozimi dvigajo vzhodni pu\xc5\xa1\xc4\x8davski vetrovi (harmatan) in razna\xc5\xa1ajo v smeri Gvinejskega zaliva. Pomembno vlogo pri tem imata gorovji Tibesti in Enedi na zahodnem robu depresije, ki delujeta kot pregrada, odprtina med njima pa predstavlja tunel, ki mo\xc4\x8dno pospe\xc5\xa1i zra\xc4\x8dne tokove. Zahodne obale Atlantskega oceana pri Slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deni obali dose\xc5\xbeejo v pribli\xc5\xbeno petih dneh. S satelitskimi posnetki je mo\xc5\xbeno spremljati pra\xc5\xa1ne oblake vse do Ju\xc5\xbene Amerike, kamor pridejo po desetih dneh._NEWLINE_Ker pra\xc5\xa1ni delci, ki jih nosijo zra\xc4\x8dni tokovi, zmanj\xc5\xa1ujejo prosojnost ozra\xc4\x8dja, ima Bod\xc3\xa9l\xc3\xa9 nezanemarljiv vpliv na podnebje na svetovni ravni. Predstavljal naj bi tudi enega glavnih virov mineralov za de\xc5\xbeevne gozdove v pore\xc4\x8dju Amazonke na drugi strani Atlantskega oceana.'