b'\n_START_ARTICLE_\nBlagoslov gora\n_START_SECTION_\nPredgovor Borisa Re\xc5\xbeka\n_START_PARAGRAPH_\nPo prerani materini smrti med vojno leta 1917 je dru\xc5\xbeina razpadla. Janez o bridki mladosti ni pripovedoval. Vsa poletja je plezal \xe2\x80\x93 najraje sam ali v navezi z bratom Mirom, ki je bil edini, komur je priznal, da mu odpoveduje srce. Tudi najbli\xc5\xbeji so o njem vedeli le malo. Zdr\xc5\xbeal je 16-urno hojo in plezal \xc5\xa1esto te\xc5\xbeavnostno stopnjo. Vse pisateljevanje se nana\xc5\xa1a na gore. Ni pisal z namero, da bi bili zapisi izdani v knjigi.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nZa avtorja so gore kot svetla podoba iz sanj, kjer \xc5\xbealost utihne. Zbeganemu mestu obra\xc4\x8da hrbet in iz pustih zidov odhaja gorski pomladi naproti, kjer se bo spo\xc4\x8dil od te\xc5\xbekega \xc5\xbeivljenja ter se z mirnim duhom vrnil med ljudi. Spra\xc5\xa1uje se, ali je smisel \xc5\xbeivljenja res v tem, da en rod rodi novega in mu nalaga nove izzive._NEWLINE_Pisatelj odklanja moderen, urejen in zavarovan na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja. Spodbuja plezalce, saj nobeno pogumno dejanje ne gre v ni\xc4\x8d. Do sveta, ki vidi le od rok do ust, ima odklonilen odnos. Na gori dobi pomo\xc4\x8d. Vsaki\xc4\x8d, ko po resni borbi z goro dose\xc5\xbee vrh, do\xc5\xbeivi nepopisno veselje. Nato po\xc4\x8diva v son\xc4\x8dnem miru, saj ima nad seboj le \xc5\xa1e nebo. Vse utrujene od dela vabi na gorske vrhove, kjer je zdravje in razvedrilo. Gorni\xc5\xa1tvo je \xc5\xa1tudij samega sebe in spoznavanje lastnih mo\xc4\x8di. Mladino odvra\xc4\x8da od samoljubja, krepi voljo in daje smisel za lepoto. Opravlja pomembno kulturno in vzgojno delo._NEWLINE_Alpinizem mu predstavlja gibanje, ki je nastalo brez vzpodbude, kot posledica nejevolje nad me\xc5\xa1\xc4\x8danskim \xc5\xbeivotarjenjem. Je borbeno udejstvovanje v gorah, kjer so zaposleni srce, razum in telesna spretnost. Tam sli\xc5\xa1i sebe. Kadar gorska narava pobesni, se lepota spremeni v odurnost, veselje v grozo, \xc5\xbeivljenje v smrt._NEWLINE_Premi\xc5\xa1ljuje o minljivosti, kar ponazarja s potekom leta. Septembra rad opazuje ljudi, ki so se vrnili s po\xc4\x8ditnic in so pripravljeni na delovni boj, in \xc5\xa1olarje, ki za\xc4\x8denjajo \xc5\xa1olsko leto. Kmetje pobirajo pridelke in \xc4\x8dreda s planin je \xc5\xbee v dolini. Novembra ob dnevu spomina na mrtve podo\xc5\xbeivlja agonije gornikov, ki so ostali ujeti v gorah, kjer jih je doletela prerana smrt. Spomladi, ko je dolina \xc5\xbee obsijana s soncem, so gore \xc5\xa1e pokrite z debelo plastjo snega. Ponazori svoja ob\xc4\x8dutja do oseb, ki so preminule v gorah, z zgledom, ko je pomagal pri prenosu trupla v dolino. Iskanje, najdbo in pogreb nazorno opi\xc5\xa1e in izrazi so\xc4\x8dutje. S tem ko si je dogodek zapomnil in ga napisal, je dal pomen fantovemu \xc5\xbeivljenju, tako kot je Boris Re\xc5\xbeek z izdajo knjige dal pomen Gregorinovem \xc5\xbeivljenju.\n_START_SECTION_\nZanimivost\n_START_PARAGRAPH_\nBlagoslov gora (Bergsegen, 1928) je naslov romana koro\xc5\xa1kega pisatelja Josefa Friedricha Perkoniga, slovenski prevod romana Knuta Hamsuna Markens gr\xc3\xb8de (1917) je Blagoslov zemlje (1929).'