b'\n_START_ARTICLE_\nNavadna trdoleska\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGrm obi\xc4\x8dajno dose\xc5\xbee v vi\xc5\xa1ino od 3 do 6, v izjemnih primerih celo do 10 m. Deblo dose\xc5\xbee premer do 20 cm. Listi do suli\xc4\x8dasti do elipsasti, dolgi od 3 do 8 cm in \xc5\xa1iroki od 1 do 3 cm. Na veje so name\xc5\xa1\xc4\x8deni nasprotno. Listni rob je drobno nazob\xc4\x8dan. Poleti so listi temno zelene barve, v jeseni pa se \xc5\xbeivo obarvajo od rumeno-zelenih do rde\xc4\x8dkasto \xc5\xa1krlatnih odtenkov, kar je odvisno od okolja.  Spomladi cveti z drobnimi, slabo opaznimi rumenimi cvetovi, ki so zdru\xc5\xbeeni v socvetja s po 3\xe2\x80\x938 cvetovi. Iz oplojenih cvetov se razvijejo plodovi, ki v Sloveniji dozorijo avgusta ali septembra. Plodovi so glavice s \xc5\xa1tirimi razdelki \xc5\xbeivo rde\xc4\x8de ali \xc5\xa1krlatne barve. \xc5\xa0iroki so od 10 do 15 mm, v vsakem razdelku pa je po eno oran\xc5\xbeno seme. Ko plodovi dozorijo, se vsak razdelek odpre.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri deli navadne trdoleske so se uporabljali v ljudskem zdravilstvu, plodovi, skorja in listi pa so strupeni, saj vsebujejo evobiosid, evomonosid, evonosid. Zau\xc5\xbeitje plodov povzro\xc4\x8di bruhanje, drisko, povi\xc5\xa1ano telesno temperaturo, halucinacije, somnolenco, komo ali epilepti\xc4\x8dne kr\xc4\x8de.'