b'\n_START_ARTICLE_\nJezik (sredstvo sporazumevanja)\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nTeorije o izvoru jezika se med seboj razlikujejo \xc5\xbee glede osnovne opredelitve, kaj sploh jezik je. Nekatere teorije temeljijo na predpostavki, da je jezik tako zapleten pojav, da ni mogel kar naenkrat vznikniti, temve\xc4\x8d da mora izhajati iz zgodnej\xc5\xa1ih predjezikovnih sistemov, ki so jih uporabljali predniki ljudi. Gre za tako imenovane teorije, temelje\xc4\x8de na kontinuiteti. Nasproti tem pa obstajajo teorije, da je jezik tako edinstvena \xc4\x8dlovekova zna\xc4\x8dilnost, da ga ni mo\xc5\xbeno primerjati z ni\xc4\x8demer pri neljudeh in se je moral zato pojaviti naenkrat pri prehodu iz stopnje pred\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih prednikov na zgodnje ljudi. Te teorije lahko imenujemo teorije, temelje\xc4\x8de na diskontinuiteti. Podobno teorije, temelje\xc4\x8de na tvorbenem pogledu Chomskega na jezik, opredeljujejo jezik kot vrojeno sposobnost, ki je v veliki meri zapisana v genih, medtem ko funkcionalisti\xc4\x8dne teorije jezik vidijo kot predvsem kulturni sestav, priu\xc4\x8den s socialnimi interakcijami._NEWLINE_Pravzaprav je edini slavni zagovornik na diskontinuiteti temelje\xc4\x8de teorije o izvoru jezika jezikoslovec in filozof Noam Chomsky. Chomsky predpostavlja, da je pri\xc5\xa1lo pri prednikih do naklju\xc4\x8dne genetske mutacije, ki je omogo\xc4\x8dila sposobnost govora." _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina znanstvenikov zagovarja teorije, temelje\xc4\x8de na kontinuiteti, vendar se te razlikujejo v opisu razvoja. Tisti, ki vidijo jezik kot prete\xc5\xbeno vrojeno sposobnost \xc4\x8dloveka, na primer psiholog Steven Pinker, predpostavljajo, da je jezik razvil z nadgradnjo \xc5\xbeivalskih kognitivnih sposobnosti, medtem ko tisti, ki imajo jezik zlasti za socialno priu\xc4\x8deno orodje komunikacije, na primer psiholog Michael Tomasello, menijo, da se je razvil iz \xc5\xbeivalske komunikacije pri prvakih. Nekateri na kontinuiteti temelje\xc4\x8di modeli predpostavljajo, da je izvor jezika v glasbi, kar so menili na primer \xc5\xbee Rousseau, Herder, Humboldt in Charles Darwin. Slaven zagovornik glasbenega izvora jezika je arheolog Steven Mithen. _NEWLINE_Stephen Anderson navaja, da se je jezik pojavil pred 60.000 do 100.000 leti in da je mo\xc5\xbeno, da imajo vsi jeziki sveta skupnega prednika._NEWLINE_Ker se je jezik pojavil zelo zgodaj v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki prazgodovini, ni ostala nikakr\xc5\xa1na sled prastarega jezika in velja, da ga danes s primerjalno metodo ni mo\xc5\xbeno rekonstruirati. Teorije, temelje\xc4\x8de na kontinuiteti, i\xc5\xa1\xc4\x8dejo pri \xc5\xbeivalih, na primer primatih, komunikacijske zna\xc4\x8dilnosti, ki bi jih lahko primerjali s pred\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko obliko jezika. Zgodnji \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki fosili ka\xc5\xbeejo na sledi telesne prilagoditve na govor (npr. velikost mo\xc5\xbeganov glede na telesno maso, oblika \xc5\xberela, ki omogo\xc4\x8da tvorbo glasu) ter na predjezikovne oblike simbolnega vedenja (najdena orodja in artefakti)._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no velja, da pred\xc4\x8dlove\xc5\xa1ki avstralopiteki niso poznali komunikacijskih sestavov, bistveno druga\xc4\x8dnih kot jih poznajo danes \xc4\x8dloveku podobne opice, glede podaja rodu Homo pred okoli 2,5 milijona let pa so teorije razli\xc4\x8dne. Nekateri znanstveniki zagovarjajo domnevo, da je \xc5\xbee Homo habilis (pred 2,3 milijona let) poznal primitiven jeziku podoben sestav (protojezik), drugi pa menijo, da se je razvoj primitivnih simbolnih komunikacijskih sposobnosti za\xc4\x8del s Homo erectusom (pred 1,8 milijona let) ali \xc5\xa1ele Homo heidelbergensisom (pred 0,6 milijona let). Pravi jezik naj bi se razvil pri sodobnem \xc4\x8dloveku (Homo sapiens) v starej\xc5\xa1i kameni dobi pred manj kot 100.000 leti.\n_START_SECTION_\nJezik kot del kulture\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi narave jezika kot jo zaznamo kot prilagodljivost, gibkost, to\xc4\x8dnost, zahtevnost se vsebina ob prehajanju z enega na drug jezik spreminja. Prevajalci jezikov so tako osebe, na katerih sloni odgovornost prehajanja z ene v drugo kulturo in jezik. Spo\xc5\xa1tovanje prevajalcev oz spo\xc5\xa1tovanje prevajalca je tako klju\xc4\x8dno za pravilno sporazumevanje narodov. Odgovornost prevajanja ni vedno cenjena, plitko znanje jezika pa lahko prinese nesporazume._NEWLINE_Spo\xc5\xa1tovanje jezikovnih zakonitosti pri preu\xc4\x8devanju jezika slu\xc5\xbei tudi pri razumevanju \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih lastnosti govorcev tega jezika.'