b'\n_START_ARTICLE_\nFrida Kahlo\n_START_SECTION_\nPrometna nesre\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\n17. septembra 1925 je bila na poti v avtobusu, ki se je zaletel v tramvaj. V nesre\xc4\x8di je utrpela hude telesne po\xc5\xa1kodbe, med drugim zlom hrbtenice, zdrobljeno klju\xc4\x8dnico, zlomljena rebra in medenico, enajst zlomov desnega bedra in goleni, zdrobljeno in izpahnjeno desno nogo in izpah rame. \xc5\xbdelezna ograja ji je prebodla trebuh in maternico, da se ni vedelo, ali bo lahko \xc5\xa1e imela otroke._NEWLINE_Zaradi nesre\xc4\x8de je bila tri mesece v mavcu, polna bole\xc4\x8din. \xc4\x8ceprav si je opomogla od po\xc5\xa1kodb, na koncu pa je celo spet shodila, je bila vse do smrti \xc5\xbertev obdobij, ko so se ji skrajne bole\xc4\x8dine povrnile. Bole\xc4\x8dine so bile hude, pogosto so jo prisilile na \xc5\xbeivljenje v bolni\xc5\xa1nici ali jo za mesece dolgo priklenile na posteljo. Zaradi posledic nesre\xc4\x8de je imela kar petintrideset operacij, predvsem na hrbtu in desni nogi. Kahlo zaradi zdravstvenih zapletov in trajnih okvar ni mogla imeti otrok. \xc4\x8ceprav je spo\xc4\x8dela trikrat, so vse njene nose\xc4\x8dnosti prekinili.\n_START_SECTION_\nPoroka\n_START_PARAGRAPH_\nKot mlada umetnica je bila v stiku z mehi\xc5\xa1kim slikarjem, Diegom Rivero, katerega delo je ob\xc4\x8dudovala in na katerega se je zana\xc5\xa1ala v zvezi z nasveti glede njene umetni\xc5\xa1ke kariere. Rivera se je zavedal njenega talenta. Spodbujal je njen umetni\xc5\xa1ki razvoj in pri\xc5\xa1lo je do zbli\xc5\xbeanja med njima. Poro\xc4\x8dila sta se leta 1929, kljub temu, da se Fridina mati ni strinjala._NEWLINE_Njun zakon je bil pogosto v te\xc5\xbeavah. Kahlo in Rivera sta oba imela razdra\xc5\xbeljiv temperament in \xc5\xa1tevilne izvenzakonske afere. Biseksualna Kahlo je imela afere tako z mo\xc5\xa1kimi kot z \xc5\xbeenskami, med drugimi sta bila Isamu Noguchi in Josephine Baker; Rivera je za njene odnose z \xc5\xbeenskami vedel in jih je toleriral, bil pa je nanjo ljubosumen, kadar je \xc5\xa1lo za mo\xc5\xa1ke. Po drugi strani pa je pobesnela, ko je izvedela za Diegovo afero z njeno mlaj\xc5\xa1o sestro Cristino. Novembra 1939 sta se lo\xc4\x8dila, potem pa decembra 1940 ponovno poro\xc4\x8dila. Njihov drugi zakon je bil prav tako v te\xc5\xbeavah kot prvi. Pogosto sta bivala lo\xc4\x8deno, \xc4\x8deprav v\xc4\x8dasih kot soseda.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a leta in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nKot aktivna komunista sta se Frida Kahlo in Rivera spoprijateljila s Trockim, ko je ta konec tridesetih let pobegnil iz Norve\xc5\xa1ke in v Mehiki dobil politi\xc4\x8dni azil zaradi izgona iz Sovjetske zveze ter smrtne obsodbe pod vodstvom Stalina. 1937 je Trocki sprva \xc5\xbeivel z Riverom, nato pa pri Fridi, s katero je imel afero. Trocki se je nato s svojo \xc5\xbeeno preselil v neko drugo hi\xc5\xa1o v Coyoacanu, kjer so ga leta 1940 umorili. Frida Kahlo in Rivera sta se odrekla trockizmu in se leta 1939 odkrito postavila na stran Stalina._NEWLINE_Frida Kahlo je umrla 13. julija 1954, kmalu po svojem 47. rojstnem dnevu. Nekaj \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bdni pred smrtjo je zapisala v svoj dnevnik:"Upam, da bom \xc5\xa1la dobre volje - in upam, da se nikoli ne vrnem - Frida". Uradni vzrok smrti je bila plju\xc4\x8dna embolija, \xc4\x8deprav so nekateri domnevali, da je umrla od prevelike doze, ki je lahko bila - ali pa tudi ne - naklju\xc4\x8dna. Obdukcija ni bila nikoli izvedena. Zadnje leto \xc5\xbeivljenja je bila zelo bolna in zaradi gangrene so ji morali amputirati desno nogo pri kolenu. Tisti \xc4\x8das se je borila \xc5\xa1e z bronhitisom, tako da je bila precej nebogljena._NEWLINE_V svoji avtobiografiji Diego Rivera pi\xc5\xa1e, da je bil dan, ko je Frida Kahlo umrla, najbolj tragi\xc4\x8den dan njegovega \xc5\xbeivljenja, in da se je prepozno zavedel, da je najlep\xc5\xa1i del njegovega \xc5\xbeivljenja pomenila njegova ljubezen do nje.\n_START_SECTION_\nPosmrtno priznanje\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg Louvra, ki je leta 1939 kupil enega izmed njenih del, so dela Fride Kahlo postala splo\xc5\xa1no priznana \xc5\xa1ele desetletja po njeni smrti. Pogosto se jo je omenjalo samo kot soprogo Diega Rivere. Za \xc5\xa1iroko javnost je postala poznana \xc5\xa1e konec sedemdesetih, na za\xc4\x8detku osemdesetih, ko se je za\xc4\x8del v Mehiki uveljavljati umetni\xc5\xa1ki slog, znan kot \xc2\xbbNeomehikanizem\xc2\xab. V tem \xc4\x8dasu so za\xc4\x8deli priznavati umetnike, kot so bili Frida Kahlo, Abraham \xc3\x81ngel, \xc3\x81ngel Zarraga in drugi, zaslovele so klasi\xc4\x8dne koledarske slike in njihov avtor Jesus Helguera. _NEWLINE_V osemdesetih so ji tudi drugi dejavniki pomagali, da je postala bolj poznana. Prvo retrospektivo del Fride Kahlo zunaj Mehike (razstavljena so bila poleg fotografij Tina Modotti), sta maja 1982 v Whitechapel Gallery v Londonu organizirala in uredila Peter Volne in Laura Mulvey. Razstavo so kazali tudi na \xc5\xa0vedskem, v Nem\xc4\x8diji, na Manhattani in Mexico Cityju. 1983 je Hayden Herrera objavil vplivno biografijo, Frida: biografija Fride Kahlo, ki je postala uspe\xc5\xa1nica po vsem svetu.   Raquel Tibol, mehi\xc5\xa1ka umetnica in Fridina prijateljica, je napisala \xc2\xbbFrida Kahlo: una vida abierta\xc2\xab. Druga dela o njej so med drugim biografija Terese del Conde in besedila drugih mehi\xc5\xa1kih kritikov in teoretikov, kot so Jorge Alberto Manrique. _NEWLINE_Od 1990-91, so sliko \xc2\xbbDiego v mojih mislih\xc2\xab\xc2\xa0(1943), olje na mazonitu, delo 76 x 61 cm, uporabili za spominsko znamko ob razstavi v  Metropolitan Museum of Art z naslovom Mehika: Velikani tridesetih stoletja. Leta 1991 je bila v Filadelfiji premiera opere \xc2\xbbFrida\xc2\xab, ki jo je komponiral  Robert Rodriguez Xavier po naro\xc4\x8dilu Ameri\xc5\xa1kega festivala glasbenih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d. Leta 1994 je ameri\xc5\xa1ki jazz flavtist in skladatelj James Newton izdal album z naslovom  Suite za Frida Kahlo, ki ga je navdihnila Kahlo. pri zalo\xc5\xbebi AudioQuest Music (sedaj znani kot Sledgehammer Blues)._NEWLINE_21. junija 2001 je postala prva \xc5\xbeenska \xc5\xa1panskega porekla, ki so jo po\xc4\x8dastili s po\xc5\xa1tno znamko Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike. Leta 2005 je bila mednarodna razstava del Fride Kahlo v Londonu. Predstavljenih je bilo sedeminosemdeset njenih del. Leta 2009 je iz\xc5\xa1el roman The Lacuna, pisateljice Barbare Kingsolver in prikazuje njeno \xc5\xbeivljenje z Rivero in afero s Trockim. 30. avgusta 2010 je Mehi\xc5\xa1ka banka izdala bankovec za 500 MXN s podobo Fride na eni in Rivere na drugi strani._NEWLINE_Razstava del Fride Kahlo in Diego Rivera Frida Kahlo and Diego Rivera: Masterpieces from the Gelman Collection v galeriji Pallant House, Chichester, West Sussex je bila od 9. julija do 2. oktober 2011._NEWLINE_V februarju 2011 je iz\xc5\xa1el ciklus skladb La Centinela y La Paloma, skladatelja Gabriela Lena Frank (Grammyjevega nagrajenca) na tekst pisatelja Nilo Cruz (Pulitzerjevega nagrajenca) v izvedbi sopranistke Dawn Upshaw in Saint Paul Chamber Orchestra.\n_START_SECTION_\nLa Casa Azul\n_START_PARAGRAPH_\nCasa Azul (\xc2\xbbModra hi\xc5\xa1a\xc2\xab) v Coyoac\xc3\xa1nu, Mexico City je kraj, kjer je Frida Kahlo odra\xc5\xa1\xc4\x8dala in kamor se je svoja zadnja leta vrnila. Fridin o\xc4\x8de, Guillermo Kahlo, je hi\xc5\xa1o zgradil leta 1907 za svojo dru\xc5\xbeino. Lev Trocki je prva leta po svojem prihodu leta 1937 v Mehiko pre\xc5\xbeivel tu. Hi\xc5\xa1o je Diego Rivera po svoji smrti 1957, to je tri leta po smrti Fride, zapustil skupnosti. Hi\xc5\xa1a je od leta 1958 dalje muzej, videti je predkolumbovsko \xc5\xbearo z njenim pepelom, njena umetni\xc5\xa1ka dela in \xc5\xa1tevilne spominke in drobce iz njenega osebnega \xc5\xbeivljenja.'