b'\n_START_ARTICLE_\nBazilij I. Makedonec\n_START_SECTION_\nOd kmeta do cesarja\n_START_PARAGRAPH_\nBazilij je bil rojen v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini konec leta  811 (po nekaterih podatkih v 830. letih)  v Hariupolisu v bizantinski t\xc3\xa9mi Makedoniji, ki se pribli\xc5\xbeno ujema s sedanjim Odrinom v Trakiji Trakija je bila v tistem \xc4\x8dasu naseljena s prebivalci slovanskega, gr\xc5\xa1kega in armenskega porekla, zato bi Bazilij  lahko imel armenske, slovanske  ali celo armensko-slovanske prednike.  Irski bizantinist John Bagnell Bury na osnovi arabskih virov, ki so vse Makedonce imeli za Slovane,   odklanja  trditev, da bi bil Slovan (arabsko Saqaliba).  Njegovo mnenje podpira prominenten zgodovinar Peter Charanis, specialist za etni\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije Bizantinskega cesarstva, saj se je ozemlje bizantinske t\xc3\xa9me Makedonije ujemalo z zahodno Trakijo in ne s sodobno Makedonijo. Avtor edine (angle\xc5\xa1ke) Bazilijeve biografije trdi, da njegovega porekla ni mogo\xc4\x8de ugotoviti, \xc4\x8detudi  so imeli Armenci v Bizantinskem cesarstvu privilegiran polo\xc5\xbeaj. Rodoslovje, sestavljeno  med njegovo vladavino, je zanikalo njegovo kme\xc4\x8dko poreklo, ampak ga je prikazalo kot potomca armenskih kraljev Arsakidov in celo Aleksandra Velikega. \xc4\x8clani Makedonske dinastije so to dru\xc5\xbeinsko drevo izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali  za trditev, da so nasledniki  kralja Tiridata III. Armenskega.  Zgodovinar John Julius Norwich trdi, da je bi Bazilijev materni jezik armen\xc5\xa1\xc4\x8dina in da je gr\xc5\xa1ko govoril z mo\xc4\x8dnim naglasom. Mnenja znanstvenikov so glede tega razli\xc4\x8dna, ker so \xc4\x8dlani Makedonske dinastije poleg gr\xc5\xa1\xc4\x8dine govorili tudi slovanska nare\xc4\x8dja._NEWLINE_Ena od zgodb pravi, da je del otro\xc5\xa1tva skupaj z dru\xc5\xbeino pre\xc5\xbeivel v Bolgariji, kamor naj bi pri\xc5\xa1el leta 813  kot ujetnik carja Kruma (vladal  803-814). Tam naj bi \xc5\xbeivel do leta 836 in nato z ve\xc4\x8d drugimi ujetniki pobegnil v bizantinski del Trakije. Z veliko sre\xc4\x8de je pri\xc5\xa1el kot konju\xc5\xa1nik v slu\xc5\xbebo Teofilica, sorodnika ministra Bardasa, strica cesarja Mihaela III..  V Teofilicevi slu\xc5\xbebi je obiskal Patras, kjer je pridobil simpatije in slu\xc5\xbebo pri premo\xc5\xbeni vdovi Danielis. Zaradi  izku\xc5\xa1enj s konji in zmage na bolgarskem tekmovanju rokoborcev je vzbudil pozornost cesarja Mihaela III.. Kmalu zatem je postal cesarjev spremljevalec, zaupnik in telesni stra\xc5\xbear (parakoimomenos)._NEWLINE_Na cesarjevo zahtevo se je lo\xc4\x8dil od svoje \xc5\xbeene Marije in se okoli leta 865 poro\xc4\x8dil s cesarjevo najljub\xc5\xa1o ljubico Evdokijo Ingerino. Med pohodom proti Arabcem je prepri\xc4\x8dal Mihaela III., da njegov stric Bardas hlepi po bizantinskem prestolu. 21. aprila 866 je Bardasa s cesarjevim dovoljenjem ubil. Po njegovi smrti je postal vodilna osebnost bizantinskega dvora s presti\xc5\xbenim naslovom kaisar (mlaj\xc5\xa1i cesar). 26. maja 866 je bil krona za socesarja.  K imenovanju je spadalo tudi posinovljenje, \xc4\x8deprav je bil Mihael III. mnogo mlaj\xc5\xa1i od Bazilija. _NEWLINE_V cesarstvu je veljalo splo\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje, da je bil Bazilijev naslednik in domnevni sin Leon VI., v resnici Mihaelov sin. Bazilij je bil s tem mnenjem verjetno seznanjen in je zato sovra\xc5\xbeil Mihaela, vendar ga je zaradi promocije v cezarja in nato socesarja potla\xc4\x8dil, saj mu je polo\xc5\xbeaj socesarja zagotavljal, da bodo njegovi otroci zakoniti dedi\xc4\x8di bizantinskega prestola. Zanimivo  je, da je Mihael III. ob rojstvu Leona VI. proslavil dogodek z javnim tekmovanjem bojnih voz in hkrati odlo\xc4\x8dno  pou\xc4\x8dil Bazilija, naj se ne drzne zana\xc5\xa1ati na polo\xc5\xbeaj mlaj\xc5\xa1ega cesarja._NEWLINE_Ko je Mihael III. izbral novega ljubljenca, dvorjana Baziliskijana,  je Bazilij za\xc4\x8dutil, da je njegov polo\xc5\xbeaj ogro\xc5\xbeen. Ker je Mihael grozil, da bo Baziliskijanu podelil cesarski naslov, je Bazilij organiziral njegov umor. V no\xc4\x8di s 23. na 24. september 867 sta se Mihael in Baziliskijan sta se po banketu v Antimovi pala\xc4\x8di zelo napila. Bazilij je z manj\xc5\xa1o skupino prista\xc5\xa1ev, v kateri so bili tudi njegov o\xc4\x8de Bardas, brat Marin in ne\xc4\x8dak Ajleon, vstopil v pala\xc4\x8do in v nezastra\xc5\xbeeni spalnici oba ubil. Bazilij, ki je bil ob Mihaelovi smrti na polo\xc5\xbeaju socesarja, je po njegovi smrti postal njegov zakonit naslednik (basileus).\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nBazilij je odprl novo poglavje zgodovine Bizantinskega cesarstva, ki je dobilo ime po njegovi Makedonski dinastiji. Med njeno vladavino je cesarstvo do\xc5\xbeivelo obdobje \xc5\xa1irjenja ozemlja in postalo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a dr\xc5\xbeava v Evropi in vzhodnem Sredozemlju. _NEWLINE_Bazilij I. je postal u\xc4\x8dinkovit in spo\xc5\xa1tovan vladar, ki je kljub temu, da ni imel nobene formalne izobrazbe ter voja\xc5\xa1kih in upravnih izku\xc5\xa1enj,  vladal 19 let. Uspehe je dosegel kljub temu, da je bil pred tem sluga izprijenega cesarja in je na oblast pri\xc5\xa1el z nizom prera\xc4\x8dunanih umorov. Politi\xc4\x8dni umor Mihaela III. ni spro\xc5\xbeil ve\xc4\x8djih politi\xc4\x8dnih reakcij, verjetno zato, ker je bil med konstantinopelsko administracijo zaradi nezanimanja za dr\xc5\xbeavno upravo nepriljubljen. Bil je tudi brezbo\xc5\xbeen in na splo\xc5\xa1no odtujen od bizantinskega prebivalstva. Ko je na oblast pri\xc5\xa1el Bazilij, se je kmalu pokazalo, da namerava vladati u\xc4\x8dinkovito. Na svojem kronanju je javno pokazal tudi  svojo vernost, saj je svojo krono uradno izro\xc4\x8dil Kristusu. Pobo\xc5\xbenost  in pripadnost pravoslavju je vzdr\xc5\xbeeval  in kazal ves \xc4\x8das svojega vladanja.\n_START_SECTION_\nNotranja politika\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi svoji dru\xc5\xbeini zagotovil bizantinski prestol, je leta 869 za socesarja imenoval najstarej\xc5\xa1ega sina Konstantina, leta 870 pa \xc5\xa1e drugega sina Leona. _NEWLINE_Zaradi ob\xc5\xa1irnega dela na zakonodajnem podro\xc4\x8dju ga pogosto imenujejo tudi \xc2\xbbdrugi Justinijan\xc2\xab. Bazilijevi zakoni,  zbrani v Baziliki,  obsegajo \xc5\xa1estdeset knjig. Poleg Bazilike je bilo napisanih tudi nekaj manj\xc5\xa1ih priro\xc4\x8dnikih, znanih kot  Eisagoge.  Njegovo delo je dokon\xc4\x8dal Leon VI.. Bazilika je ostala v veljavi do propada Bizantinskega cesarstva. Ironi\xc4\x8dno je, da so zbornik zakonov za\xc4\x8deli pisati verjetno pod vodstvom cesarja Bardasa, katerega so na Bazilijev ukaz umorili. _NEWLINE_Bazilijeva finan\xc4\x8dna uprava je bila zelo prera\xc4\x8dunljiva. Casar je zavestno \xc5\xbeelel posnemati Justinijana I.  in je v Konstantinoplu spro\xc5\xbeil obse\xc5\xbeen program gradenj, ki ga je kronala gradnja  katedrale Nea Ekklesia.\n_START_SECTION_\nZunanje zadeve\n_START_PARAGRAPH_\nBazilijevo vladavino je zaznamovala vojna z upornimi heretiki pavli\xc4\x8dani, zbranimi okoli Tefrike v gornjem toku Evfrata, ki so skupaj z zavezniki Arabci vdirali vse do Nikeje v zahodni Mali Aziji in oplenili Efez. Bazilijev general Kristofer je leta 872 premagal pavli\xc4\x8dane. Njihova dr\xc5\xbeava se je po smrti njihovega voditelja Hrizoherja uklonila Bizantinskemu cesarstvu. Vojskovanje z Arabci v Mali Aziji ni prineslo skoraj nobenih  uspehov, vendar so Bizantinci mejo kljub temu okrepili. Otok Ciper se je opomogel, vendar je ostal v bizantinskih rokah samo sedem let._NEWLINE_Bazilij je bil prvi bizantinski cesar po Konstansu II. (vladal 641-668), ki je izvajal aktivno politiko obnovitve mo\xc4\x8di cesarstva na Zahodu. Povezal se je s cesarjem Svetega rimskega cesarstva Ludvikom II. (vladal 850-875) proti Arabcem in mu poslal floto 139 ladij  z nalogo, da prekine njihove napade v Jadranskem morju. Ludvik II. je leta 871 z bizantinsko pomo\xc4\x8djo osvojil Bari, ki je leta 876 pripadel Bizantincem. Bizantinski polo\xc5\xbeaj na Siciliji se je kljub temu poslab\xc5\xa1al in Sicilski emirat je leta 878 osvojil Sirakuze.  Za njen padec je bil kriv Bazilij, ker na Sicilijo ni poslal svojega ladjevja, ampak ga je uporabil za prevoz marmorja za konstantinopelsko katedralo.  \xc4\x8ceprav je bila ve\xc4\x8dina Sicilije izgubljena, je generalu Fakasu starej\xc5\xa1emu leta 880 uspelo zavzeti Taranto in ve\xc4\x8dino Kalabrije. Njegovi uspehi na Apeninskem polotoku so pomenili za\xc4\x8detek novega  obdobja bizantinske vladavine v Italiji. Bizantinci so zatem mo\xc4\x8dno krepili svojo prisotnost na Sredozemlju, \xc5\xa1e posebej na Jadranskem morju.\n_START_SECTION_\nZadnja leta vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nBazilijeva energi\xc4\x8dnost je za\xc4\x8dela pojemati leta 879, ko je umrl njegov najstarej\xc5\xa1i in najljub\xc5\xa1i sin Konstantin. Po njegovi smrti je za socesarja imenoval najmlaj\xc5\xa1ega sina Aleksandra. Natan\xc4\x8dnega in pikolovskega sina Leona ni maral in ga je v\xc4\x8dasih tudi pretepel, morda zato, ker je sumil, da je sin Mihaela III.. V poznej\xc5\xa1ih letih so se odnosi med njima \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ali zaradi suma, da \xc5\xbeeli Leon ma\xc5\xa1\xc4\x8devati Mihaelovo smrt. Zaradi suma, da pripravlja zaroto, so sina aretirali, kar je spro\xc5\xbeilo javne nemire. Bazilij je sinu grozil, da ga bo dal oslepiti, vendar je njegovo namero prepre\xc4\x8dil patriarh Fotij. Po treh letih je\xc4\x8de so Leona osvobodili._NEWLINE_Bazilij je po te\xc5\xbeki nezgodi na lovu zbolel in 29. avgusta 886 umrl. Na lovu se je njegov pas zapletel v rogovje jelena, ki naj bi ga za seboj vlekel 16 milj. Re\xc5\xa1il ga je spremljevalec, ki je z no\xc5\xbeem prerezal vezi. Spremljevalca so zatem obto\xc5\xbeili, da ga je nameraval  ubiti, in so ga \xc5\xa1e pred cesarjevo smrtjo usmrtili._NEWLINE_Nasledil ga je Leon VI., ki je o\xc4\x8deta s slovesnim obredom pokopal v cesarskem mavzoleju v cerkvi Svetih apostolov v Konstantinoplu. Njegovo dejanje je \xc5\xa1e bolj utrdilo javno prepri\xc4\x8danje, da je Mihaelov sin.'