b'\n_START_ARTICLE_\nLuknjani trak\n_START_PARAGRAPH_\nLuknjani trak je bil eden prvih digitalnih medijev za shranjevanje podatkov. Narejen je bil iz papirja. V ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvu je bil v uporabi od 50-tih do 80-tih let 20. stoletja. Izpodrinile so ga luknjane kartice, kasneje pa te magnetni in polprevodni\xc5\xa1ki pomnilniki._NEWLINE_Prve oblike luknjanega traku so uporabljali pri statvah (Jacquardove statve) \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 19. stoletja. Leta 1846 je Alexander Bain uporabil luknjani trak za po\xc5\xa1iljanje telegramov. Luknjani trak je bil standardni pomnilni\xc5\xa1ki medij za CNC stroje; zaradi pogoste uporabe so bili pravzaprav izdelani iz plastike._NEWLINE_Trakovi so prvotno vsebovali 5 vrstic za posamezni znak, kar je bilo pravzaprav pet bitov. Petbitna teleprinterska koda je zado\xc5\xa1\xc4\x8dala za samo 32 razli\xc4\x8dnih znakov. Kasneje so uporabljali 6, 7 in 8 vrstic za en znak. Uporabljali so razli\xc4\x8dna kodiranja znakov, v 60-tih letih 20. stoletja se je razvilo kodiranje ASCII._NEWLINE_Trakovi so bili kot mediji nezanesljivi, trgali so se, poseben problem je predstavljalo previjanje traku._NEWLINE_Trakovi so bili tudi zelo neprimerni za popravljanje podatkov na njih. \xc4\x8ce je bil na traku program, je bilo potrebno izdelati nov trak (ve\xc4\x8dinoma se je lahko kopiral). Pri novej\xc5\xa1ih karticah pa se je zamenjalo in/ali izlo\xc4\x8dilo in/ali dodalo le nekaj kartic. Isto je seveda veljalo za vhodne podatke za obdelavo podatkov._NEWLINE_Primer kodiranja besede\xc2\xa0\xc2\xbbWikipedia\xc2\xab\xc2\xa0v standardu ASCII:_NEWLINE__NEWLINE_ /\\/\\/\\/\\/|_NEWLINE_|     . |_NEWLINE_|     . |_NEWLINE_| o .ooo|  W_NEWLINE_| oo o. o|  i_NEWLINE_| oo o. oo|  k_NEWLINE_| oo o. o|  i_NEWLINE_| ooo . |  p_NEWLINE_| oo  .o o|  e_NEWLINE_| oo  .o  |  d_NEWLINE_| oo o. o|  i_NEWLINE_| oo  . o|  a_NEWLINE_|     . |_NEWLINE_|     . |_NEWLINE_|/\\/\\/\\/\\/'