b'\n_START_ARTICLE_\nIslandija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo nekaterih podatkih naj bi na tem odmaknjenem severnoatlantskem otoku prvi \xc5\xbeiveli keltski menihi. Najnovej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ke raziskave ru\xc5\xa1evin ko\xc4\x8de v Hafnirju na polotoku Reykjanes in ogljikovo datiranje so pokazali, da je bil kraj opu\xc5\xa1\xc4\x8den nekje med 770 in 880. To ka\xc5\xbee, da je bila naseljena \xc5\xbee pred letom 874. To arheolo\xc5\xa1ko odkritje lahko pomeni tudi, da so menihi zapustili Islandijo pred prihodom Vikingov._NEWLINE_Naseljevanje Vikingov in Keltov pa se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1ele v letih 870 do 874, ko je tja prispel Norve\xc5\xbean lng\xc3\xb3lfur Arnarson z \xc5\xbeeno Hallveig Fr\xc3\xb3\xc3\xb0ad\xc3\xb3ttir. Vikingi so ustanovili prvo naselbino Reykjav\xc3\xadk \xe2\x88\x92 Megleni oziroma Dimni zaliv. Leta 930 se je na \xc3\x9eingvellirju sestal Althing, prvi parlament, ki je imel zakonodajno, sodno in izvr\xc5\xa1ilno oblast. Bil je prva taka in\xc5\xa1titucija na svetu. Okoli leta 1000 je parlament tudi odlo\xc4\x8dil, da bodo vsi prevzeli kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero. Islandska cerkev je najprej sodila pod bremensko nad\xc5\xa1kofijo, v letih 1104\xe2\x88\x921154 pod Lund, po tem pa pod Trondheim. Po vojni je leta 1262 parlament odlo\xc4\x8dil imenovati norve\xc5\xa1kega kralja Haakona IV. tudi za islandskega vladarja. Tako je Islandija izgubila svojo samostojnost, otoku pa sta izmeni\xc4\x8dno vladali Norve\xc5\xa1ka in Danska. Leta 1397, s Kalmarsko unijo, je Islandija padla pod Dansko, ki je odpravila samoupravo, zaradi monopola danskih trgovcev je propadlo gospodarstvo, otok je nazadoval. Leta 1537 je na otok pri\xc5\xa1la reformacija._NEWLINE_Tudi zaradi ekstremnih vremenskih razmer, ki so bile posledice lege otoka in odmaknjenosti od celine, so otok zaznamovale rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, lakota, naravne katastrofe in epidemije._NEWLINE_Ob koncu 18. stoletja je bil odpravljen monopol danskih trgovcev in stanje gospodarstva se je za\xc4\x8delo izbolj\xc5\xa1evati. 24. januarja 1814 je bil podpisan mirovni sporazum in Islandija je ostala pod dansko oblastjo, leta 1834 pa je \xc5\xbee imela svoje predstavnike v parlamentu. V boju za neodvisnost je pod vodstvom J\xc3\xb3na Sigur\xc3\xb0ssona leta 1843 obnovila svoj parlament. Z dansko ustavo je leta 1874 dobila omejeno avtonomijo. Leta 1918 so jo razglasili za suvereno kraljevino v uniji z Dansko. Maja 1940 so Islandijo zasedli Britanci, kasneje pa Ameri\xc4\x8dani. Na plebiscitu leta 1944 se je ve\xc4\x8dina Islandcev izrekla za samostojnost. Republiko so razglasili 17. 6. 1944 na zgodovinskem \xc3\x9eingvellirju._NEWLINE_Leta 1949 je Islandija postala \xc4\x8dlanica pakta NATO (v Keflav\xc3\xadku je bilo ustanovljeno ameri\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je delovalo do leta 2006), \xc4\x8deprav ni imela svoje vojske. Leta 1970 se je pridru\xc5\xbeila EFTI, leta 1994 se je vklju\xc4\x8dila v evropski gospodarski prostor, vendar ni \xc4\x8dlanica EU.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek Islandije je posledica razmikanja tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Nastala je na grebenu: na severu pred pribli\xc5\xbeno 150 milijoni let in pred 90 milijoni let na jugu. Je ena od tako imenovanih \xc2\xbbvro\xc4\x8dih to\xc4\x8dk\xc2\xab\xc2\xa0na Zemlji. Podobnega nastanka so v Atlantskem oceanu na primer Azori, Madeira in drugi. V ledeni dobi je bil otok debelo prekrit z ledom, ledeniki pa so v pleistocenu Islandijo obrusili in povr\xc5\xa1je zni\xc5\xbeali za 100\xe2\x88\x92500 m. V geolo\xc5\xa1kem smislu jo lahko razdelimo na tri dele, ki temeljijo na starosti bazaltnih kamnin. Na severozahodnem kvadrantu otoka so terciarni bazalti, kjer so tokovi lave debeli do 3000 m. Osrednji, jugozahodni in vzhodni deli otoka predstavljajo kvartarne kamnine. Za te lavne tokove so zna\xc4\x8dilne razpoke, \xc5\xa1iroke tudi do 30 m, ki so nastale v zadnjih 3000\xe2\x88\x925000 letih._NEWLINE_Na Islandiji se nahaja ve\xc4\x8d kot 100 vulkanov, med katerimi jih je ve\xc4\x8d kot 25 bruhalo v novej\xc5\xa1i zgodovini; med najopaznej\xc5\xa1imi so Hekla, Eldgj\xc3\xa1, Askja, Gr\xc3\xadmsv\xc3\xb6tn, Krafla, Katla in drugi. Izbruhi se pojavljajo pribli\xc5\xbeno vsakih 5\xe2\x88\x9210 let in so sestavljeni ve\xc4\x8dinoma iz bazaltne lave in tefre, Heklini pa iz silicijeve magme. Med letoma 1900 in 1998 je izbruhnilo enajst vulkanov ._NEWLINE_Podmorski vulkanski izbruhi se tudi v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu pojavljajo predvsem ob ju\xc5\xbenih obalah Islandije \xe2\x88\x92 Vestmansko oto\xc4\x8dje je tako nastalo pred 5000 leti, otok Surtsey pa leta 1963. Surtsey, eden najmlaj\xc5\xa1ih otokov na svetu, je nastal v nizu vulkanskih izbruhov med 8. novembrom 1963 in 5. junijem leta 1968. Obisk je dovoljen le znanstvenikom, ki raziskujejo rast novega \xc5\xbeivljenja na njem._NEWLINE_Ker je bila Islandija v zadnji ledeni dobi pokrita z ledom, so bili vsi izbruhi subglacialni. Taki vulkanski izbruhi povzro\xc4\x8dajo obilne poplave, ki jih imenujejo j\xc3\xb6kulhlaup. Najve\xc4\x8dji izbruh bazaltne lave v zgodovini (12 kubi\xc4\x8dnih km) je bil leta 1783 izbruh vulkana Laki. Zadnji izbruhi so bili med letoma 1974\xe2\x88\x921984 iz vulkana Krafla, manj\xc5\xa1i izbruh vulkana Hekla v letu 1991 in ponovno 26. februarja 2000 ter trije izbruhi na Gr\xc3\xadmsv\xc3\xb6tnu v letih 1996, 1998 in 2004, v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu pa sta najbolj odmevala izbruha ognjenika pod ledenikom Eyjafjallaj\xc3\xb6kull leta 2010 in ognjenika B\xc3\xa1r\xc3\xb0arbunga leta 2014._NEWLINE_Vulkanska aktivnost je bila mo\xc4\x8dna tudi v ledeni dobi, ko je otok prekrival debel ledeni pokrov. Izbruhi lave so se razlivali pod tem pokrovom, zato imajo islandske gore pogosto splo\xc5\xa1\xc4\x8den, mizasto uravnan vr\xc5\xa1ni del \xe2\x80\x93 najbolj tipi\xc4\x8den primer je gora sredi otoka \xe2\x80\x93 1682 m visoka \xc2\xbbkraljica islandske pustinje\xc2\xab, Her\xc3\xb0ubrei\xc3\xb0.\n_START_SECTION_\nVpliv vulkanizma\n_START_PARAGRAPH_\nNa pomembnost ognjenikov ka\xc5\xbee dejstvo, da je od naselitve pri\xc5\xa1lo do okrog 150 vulkanskih izbruhov. Vulkanizem povzro\xc4\x8da tudi \xc5\xa1iritev Islandije, saj so najmlaj\xc5\xa1i deli mlaj\xc5\xa1i od 700 tiso\xc4\x8d let. _NEWLINE_Posledica vulkanizma so pojavi, kot so gejzirji in polja brbotajo\xc4\x8dega blata. Gejzirje sre\xc4\x8damo tudi drugod po svetu, ime pa so dobili prav po gejzirju, ki le\xc5\xbei na jugovzhodu Islandije v dolini Haukadalur in se tako tudi imenuje \xe2\x88\x92 Geysir. Ta \xc5\xbee nekaj let miruje, zato pa v bli\xc5\xbeini bruha gejzir, imenovan Strokkur. Curek vro\xc4\x8de vode se pojavi na 5 do 8 minut in brizgne do 40 m visoko._NEWLINE_Vulkanizem Islandije danes predstavlja tretjino svetovne vulkanske aktivnosti glede na koli\xc4\x8dino izbruhane lave.\n_START_SECTION_\nGeotermalna energija\n_START_PARAGRAPH_\nNa otoku je 250 \xc2\xbbvro\xc4\x8dih to\xc4\x8dk\xc2\xab\xc2\xa0in 800 izvirov vro\xc4\x8de vode._NEWLINE_Na Islandiji so tri velike geotermalne elektrarne (Krafla, Nesjavellir, Svartsengi), ki proizvajajo okoli 17% (2004) elektri\xc4\x8dne energije v dr\xc5\xbeavi. Najve\xc4\x8dja, Nesjavellir, stoji na severovzhodni strani vulkana Hengill. Na sekundo pridobi 840 litrov vode s temperaturo 83\xc2\xa0\xc2\xb0C. Voda potuje po 16,78 km dolgem cevovodu. Elektrarna Krafla, ki se nahaja na severovzhodnem koncu Islandije v bli\xc5\xbeini jezera M\xc3\xbdvatn in vulkana Krafla, daje 60 MW elektri\xc4\x8dne energije, s \xc5\xa1iritvijo pa bo dosegla 90 MW. Vrtine \xc4\x8drpajo vro\xc4\x8do vodo izpod povr\xc5\xa1ja zemlje, ki se na povr\xc5\xa1ju uporabi za pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije. Geotermalne elektrarne sicer ne proizvedejo veliko elektrike, vendar predstavljajo eno najbolj sonaravnih oblik izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja energije._NEWLINE_Z geotermalno vodo ogrevajo 40\xc2\xa0000 prebivalcev Reykjav\xc3\xadka in okolice. Tudi sicer se geotermalna energija rabi za ogrevanje za okoli 87\xc2\xa0% stanovanj po dr\xc5\xbeavi. Ogrevajo se tudi nekateri plo\xc4\x8dniki v Reykjav\xc3\xadku in Akureyriju ter cesta proti Keflav\xc3\xadku. Toplo vodo uporabljajo tudi za ogrevanje rastlinjakov, kjer pridelajo ve\xc4\x8dino zelenjave in sadja (okolica Reykjav\xc3\xadka, Hverager\xc3\xb0i) in za turisti\xc4\x8dna kopali\xc5\xa1\xc4\x8da (Blue lagoon), kot tudi za \xc5\xa1tevilne bazene za kopanje, ki so v vsaki vasi na Islandiji.\n_START_SECTION_\nZima\n_START_PARAGRAPH_\nZima na Islandiji je relativno mila glede na lego Islandije. Topel Zalivski tok pozimi prina\xc5\xa1a nad Islandijo relativno topel in vla\xc5\xbeen zrak. Ju\xc5\xbeni ni\xc5\xbeinski deli Islandije imajo povpre\xc4\x8dno temperaturo januarja okoli 0\xc2\xa0\xc2\xb0C, medtem ko imajo visokogorski deli Islandije povpre\xc4\x8dno januarsko temperaturo okoli \xe2\x88\x9210\xc2\xa0\xc2\xb0C. Najni\xc5\xbeje temperature se pozimi spustijo do okoli \xe2\x88\x9225 ali \xe2\x88\x9230\xc2\xa0\xc2\xb0C na severnem delu Islandije. Najni\xc5\xbeja zabele\xc5\xbeena temperatura na Islandiji je \xe2\x88\x9239,7\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nPoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPoletja na Islandiji so relativno hladna in vla\xc5\xbena. Najtoplej\xc5\xa1i mesec na Islandiji je julij. Ju\xc5\xbeni ni\xc5\xbeinski deli ter zahodni deli Islandije imajo povpre\xc4\x8dno julijsko temperaturo okoli 10\xc2\xa0\xc2\xb0C. Najtoplej\xc5\xa1i poletni dnevi na Islandiji lahko dose\xc5\xbeejo temperature do okoli 20\xc2\xa0\xc2\xb0C ali celo 25\xc2\xa0\xc2\xb0C. Najvi\xc5\xa1ja izmerjena temperatura na Islandiji je 30,5\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nTla, rastje in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji del Islandije je prekrit z ledeniki in staro lavo, ki je bodisi nepora\xc5\xa1\xc4\x8dena ali prekrita z razli\xc4\x8dnimi mahovi, tudi zelo debelimi. Preostalo povr\xc5\xa1je je kamnito, deloma prekrito z gru\xc5\xa1\xc4\x8dem, drugod pa so plitva tla z mnogo kamenja. Le obalni pas je, zaradi mile klime in rodovitne prsti, pokrit predvsem s travami, brusnicami in drugim jagodi\xc4\x8devjem. Pred poselitvijo so brezovi gozdovi (Betula pubescens) pokrivali 20\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ja, vendar so ljudje s kr\xc4\x8denjem in pa\xc5\xa1o gozdove skr\xc4\x8dili na sedanji 1\xc2\xa0%. Danes najdemo poleg severne breze \xc5\xa1e trepetliko (Populus tremula), jerebiko (Sorbus aucuparia), navadni brin (Juniperus communis) in druga manj\xc5\xa1a drevesa, predvsem vrbe. Ve\xc4\x8dino ostale povr\xc5\xa1ine pokriva tundra z li\xc5\xa1aji, skromno travo in nizkim grmi\xc4\x8devjem. Na\xc4\x8drtno sajenje novih gozdov je pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo dreves, vendar pa se ne more primerjati s prvotnimi gozdovi. Nekateri od zasajenih gozdov so tujerodne vrste. Najvi\xc5\xa1je drevo na Islandiji je smreka (Picea sitchensis), posajena leta 1949, v Kirkjub\xc3\xa6jarklausturju, ki je bila izmerjena v letu 2013 in meri 25,2 metrov v vi\xc5\xa1ino._NEWLINE_Prosto\xc5\xbeive\xc4\x8de \xc5\xbeivali na Islandiji so \xc5\xa1tevilne ptice in morski sesalci, edini kopenski sesalec, preden je pri\xc5\xa1el na otok \xc4\x8dlovek, je bila polarna lisica, ki je pri\xc5\xa1la v \xc4\x8dasu poledenitve po kopnem. Obalne vode so bogate s planktonom in posledi\xc4\x8dno tudi z veliko vrstami rib. Ptic je preko 350 vrst, vendar so nekatere tukaj le ob\xc4\x8dasno pri preletu na druga obmo\xc4\x8dja. Stalno \xc5\xbeivi na otoku 73 vrst ptic, naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a je populacija njork (Atlantic Puffin \xe2\x88\x92 Fratercula arctica), ki jo ocenjujejo na 3 milijone parov. Nekatere druge so \xc5\xa1e: arkti\xc4\x8dne lastovke, ki gnezdijo kar v travi ob cesti, \xc4\x8digre, lumne, galebi, ledni viharniki, labodi, divje gosi, povsod po Islandiji pa \xc5\xbeivijo veliki \xc4\x8drni krokarji, ki tudi v islandskih sagah ozna\xc4\x8dujejo tema\xc4\x8dnost._NEWLINE_Med morskimi \xc5\xbeivalmi so, poleg ve\xc4\x8d vrst rib, \xc5\xa1tevilne vrste kitov in tjulnjev._NEWLINE_\xc4\x8clovek je na otok prinesel konja, ovco, mi\xc5\xa1i, severne jelene in ameri\xc5\xa1ke kune. Islandskih konj je danes na otoku 100\xc2\xa0000 in so strogo za\xc5\xa1\xc4\x8diteni. Vsi se prosto pasejo. Poznan je tudi islandski pastirski pes.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIslandija nima rudnega bogastva in ne ugodnih mo\xc5\xbenosti za razvoj kmetijstva in industrije. Glavna panoga oto\xc5\xa1kega gospodarstva je ribi\xc5\xa1tvo in industrija, povezana z njim. Najve\xc4\x8dji problemi so majhen doma\xc4\x8di trg, pomanjkanje surovin in odmaknjenost od drugih dr\xc5\xbeav. Zaradi velike odvisnosti od ribi\xc5\xa1tva se posku\xc5\xa1ajo preusmeriti v druge panoge._NEWLINE_Ima skandinavski tip socialno-tr\xc5\xbenega gospodarstva, ki se povezuje s kapitalisti\xc4\x8dno strukturo tr\xc5\xbenih na\xc4\x8del, vendar z dobrim sistemom varstva. Pred krizo leta 2008 je Islandija dosegala visoko rast, nizko nezaposlenost in izredno enakomerno razporeditev dohodka. _NEWLINE_Islandija ima samo 7000 ha njiv, kar predstavlja le 0,1\xc2\xa0% vse povr\xc5\xa1ine. Tu pridelujejo predvsem repo in krompir ter sila\xc5\xbeno krmo. 22,7\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ja (2,27 milijona ha) predstavljajo travniki in pa\xc5\xa1niki, na katerih gojijo govedo, ovce in konje, prevladuje pa mle\xc4\x8dna \xc5\xbeivinoreja. V rastlinjakih gojijo povrtnino, cvetje in celo banane, ogrevajo pa jih z vodo iz termalnih vrelcev. Dr\xc5\xbeava spodbuja kmetijstvo, saj je to eden redkih na\xc4\x8dinov, ki omogo\xc4\x8da poselitev pode\xc5\xbeelja._NEWLINE_Ribi\xc5\xa1tvo predstavlja kar 40\xc2\xa0% prihodkov vsega izvoza in ustvarja 12\xc2\xa0% BDP ter je tako najve\xc4\x8dji vzrok za visok \xc5\xbeivljenjski standard. Na leto nalovijo 1,62 milijonov ton rib. Ve\xc4\x8dino sve\xc5\xbeih rib izvozijo v Veliko Britanijo in Nem\xc4\x8dijo. Da ne bi preve\xc4\x8d razred\xc4\x8dili populacije rib, so leta 1975 raz\xc5\xa1irili ozemeljske vode na 200 morskih milj. Nihanja v ulovu posku\xc5\xa1ajo omiliti z gojenjem v ribogojnicah._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina industrije se ukvarja s predelavo rib. Najve\xc4\x8d te industrije je ob glavnem mestu na jugozahodu dr\xc5\xbeave. Ribe predelujejo v ribjo moko, ribje olje, delajo pa tudi ribje konzerve. Odvisnost od rib posku\xc5\xa1ajo omiliti s postavljanjem energijsko intenzivne industrije. Proizvajajo umetna gnojila, postavili so tudi tovarne za predelavo aluminija in ferosilicija. Dr\xc5\xbeava spodbuja tudi razvoj ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih podjetij, \xc5\xbeivilske in obla\xc4\x8dilne industrije. Ve\xc4\x8dino energije za industrijo pridobivajo s hidroelektrarnami, nekaj pa tudi z geotermalnimi elektrarnami._NEWLINE_V poletnem \xc4\x8dasu pomemben dohodek dr\xc5\xbeavi prina\xc5\xa1a turizem, saj jo, \xc4\x8deprav je Islandija najdra\xc5\xbeja evropska dr\xc5\xbeava, vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de okoli 190\xc2\xa0000 tujih turistov. Ljudje prihajajo gledat predvsem naravo (gejzirje, slapove, ki jih na Islandiji ni malo, in vulkanske pojave), hodijo pa tudi na opazovanje ptic in morskih \xc5\xbeivali._NEWLINE_Islandija ima prosto tr\xc5\xbeno gospodarstvo z razmeroma nizkimi davki v primerjavi z drugimi dr\xc5\xbeavami OECD, ohranja sistem nordijske blaginje, ki zagotavlja univerzalno zdravstveno varstvo in izobra\xc5\xbeevanje za svoje dr\xc5\xbeavljane. Leta 2016 je bila postavljena kot 9. najbolj razvita dr\xc5\xbeava na svetu po indeksu \xc4\x8dlovekovega razvoja Zdru\xc5\xbeenih narodov. Islandija je visoko gospodarsko in politi\xc4\x8dno stabilna, \xc4\x8deprav je \xc5\xa1e vedno v procesu okrevanja po krizi.\n_START_SECTION_\nIslandska kulinarika\n_START_PARAGRAPH_\nNa islandsko kulinariko je v preteklosti velik vpliv imela danska kulinarika. Danska je namre\xc4\x8d vladala Islandiji vse od srednjega veka. Ve\xc4\x8dina islandskih tradicionalnih jedi danes tako izhaja iz danske kulinarike.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa1karl\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa1karl je gotova jed, ki je pripravljena iz mesa morskega psa. Meso je tipi\xc4\x8dnega okusa, ki ga pridobi skozi proces fermentacije. Meso morskega psa namre\xc4\x8d obesijo na zraku in ga su\xc5\xa1ijo do pet mesecev. V tem \xc4\x8dasu meso pridobi tipi\xc4\x8den okus po amonijaku.\n_START_SECTION_\nSvi\xc3\xb0\n_START_PARAGRAPH_\nSvi\xc3\xb0 je sestavljen iz polovice kuhane ov\xc4\x8dje glave (pred kuhanjem se odstrani mo\xc5\xbegane in dlako) ter krompirja in repe.\n_START_SECTION_\nHangikj\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nHangikj\xc3\xb6t je tradicionalna hrana za bo\xc5\xbei\xc4\x8dne praznike. Sestavljajo ga prekajeno meso jagnjetine, krompir, omaka be\xc5\xa1amel in grah.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nIslandija ima 6 urejenih letali\xc5\xa1\xc4\x8d, od tega eno s stezo, dolgo ve\xc4\x8d kot 3047 m, tri s stezo, dolgo med 1524 do 2437 m in dve s stezo, dolgo 914 do 1523 m (podatki 2012). Mednarodni letali\xc5\xa1\xc4\x8di sta v Keflav\xc3\xadku in Akureyriju. Obstajajo \xc5\xa1e 103 registrirana letali\xc5\xa1\xc4\x8da oziroma vzleti\xc5\xa1\xc4\x8da, ve\xc4\x8dina od njih je tlakovana in se nahajajo na pode\xc5\xbeelju._NEWLINE_Ima 13\xc2\xa0034 km cest, od tega asfaltiranih 4617 km (brez mestnih) in 8338 km makadamskih. Najpomembnej\xc5\xa1a je kro\xc5\xbena cesta \xc5\xa1t. 1 okoli otoka. Islandija nima \xc5\xbeeleznice. Cesta \xc5\xa1t. 1 ali kro\xc5\xbena cesta (islandsko: \xc3\x9ej\xc3\xb3\xc3\xb0vegur 1 ali Hringvegur) je bila dokon\xc4\x8dana leta 1974 in je glavna cesta, ki vodi okoli Islandije in povezuje vse naseljene dele otoka. Ta asfaltna cesta je dolga 1337 km in je dvopasovna, razen ob ve\xc4\x8djih mestih in v predoru Hvalfjar\xc3\xb0arg\xc3\xb6ng (cestnina), kjer ima ve\xc4\x8d stez. Mnogi mostovi, zlasti na severu in vzhodu, imajo samo en vozni pas in so leseni ali jekleni._NEWLINE_Ima dve ve\xc4\x8dji pristani\xc5\xa1\xc4\x8di, to sta Reykjav\xc3\xadk in Hafnarfj\xc3\xb6r\xc3\xb0ur, srednje veliko Grundartangi (transport aluminija), trajektno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Sey\xc3\xb0isfj\xc3\xb6r\xc3\xb0ur ter veliko manj\xc5\xa1ih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nNaravne in kulturne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nIslandija ima tri narodne parke: Vatnaj\xc3\xb6kull, Sn\xc3\xa6fellsj\xc3\xb6kull in \xc3\x9eingvellir._NEWLINE_Eldgj\xc3\xa1 (Ognjena soteska) \xe2\x88\x92 30 km dolga vulkanska razpoka, nastala 935 pr. n. \xc5\xa1t. Najlep\xc5\xa1i del je 5 km dolga, 500 m \xc5\xa1iroka ter do 250 m globoka soteska z reko Nyr\xc3\xb0ri-\xc3\x93f\xc3\xa6ra z dvojnim slapom._NEWLINE_Gullfoss (Zlati slap) \xe2\x88\x92 32 m visok slap na reki Hv\xc3\xadt\xc3\xa1._NEWLINE_Haukadalur \xe2\x88\x92 obmo\xc4\x8dje gejzirjev na jugozahodu otoka; najznamenitej\xc5\xa1a sta Geysir, ki je neredno bruhal vodo do vi\xc5\xa1ine 40 m in \xc5\xbee nekaj \xc4\x8dasa miruje, ter Strokkur, ki brizga na pribli\xc5\xbeno 5 minut do 20 m visoko._NEWLINE_J\xc3\xb6kuls\xc3\xa1rglj\xc3\xbafur \xe2\x88\x92 narodni park na severovzhodu otoka, velik 120 km\xc2\xb2, s 25 km dolgo sotesko, vrezano v bazalt, s slapovoma Selfoss in Dettifoss ter zanimivimi oblikami lave._NEWLINE_M\xc3\xbdvatn \xe2\x88\x92 jezero sredi pokrajine, polne tektonskih razpok, vulkanskih sto\xc5\xbecev in jam z vro\xc4\x8do termalno vodo ter krater Hverfjall (\xc5\xa1irok 1000 m in globok 140 m)._NEWLINE_Reykjav\xc3\xadk \xe2\x88\x92 glavno in najve\xc4\x8dje mesto z jezerom Tj\xc3\xb6rnin, parlamentom (1880), katedralo (1796) in drugimi javnimi objekti, muzejem in galerijo._NEWLINE_Skaftafell \xe2\x88\x92 narodni park ob boku ledenika Vatnaj\xc3\xb6kull s slapom Svartifoss, ki pada prek bazaltnih sten._NEWLINE_\xc3\x9eingvellir \xe2\x88\x92 narodni park \xe2\x88\x92 vulkanska pokrajina na obali jezera je nastala na stiku tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d; zgodovinski kraj Almannagj\xc3\xa1, kjer je zasedal prvi parlament in je del svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESCA._NEWLINE_Vestmanski otoki (Vestmannaeyjar) \xe2\x88\x92 skupina 15 manj\xc5\xa1ih otokov, kjer je ognjenik leta 1973 z lavo prekril vas in pristani\xc5\xa1\xc4\x8de; so gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8de mnogih ptic._NEWLINE_Sk\xc3\xa1lholt \xe2\x88\x92 zgodovinsko med najpomembnej\xc5\xa1imi lokacijami na Islandiji, le\xc5\xbei ob reki Hv\xc3\xadt\xc3\xa1, ter je bila od leta 1056 do 1785 sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije in prva uradna \xc5\xa1ola.'