b'\n_START_ARTICLE_\nOstanek supernove\n_START_PARAGRAPH_\nOstanek supernove (angle\xc5\xa1ka kratica je SNR) je telo, ki nastane po eksploziji supernove. Ostanek supernove je sestavljen iz snovi, ki se \xc5\xa1iri pro\xc4\x8d od mesta supernove._NEWLINE_Obstajata dva na\xc4\x8dina, na katera lahko pride do supernove. V enem primeru se jedro masivne zvezde sesede v nevtronsko zvezdo ali \xc4\x8drno luknjo, v drugem pa na bela pritlikavka v dvozvezdju vle\xc4\x8de snov z zunanjih plasti spremljevalke in, ko njena masa zadosti naraste, pride do supernove Ia._NEWLINE_V obeh primerih supernova izvr\xc5\xbee mnogo snovi v medzvezdni prostor. Ta snov se \xc5\xa1iri s hitrostjo pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0% svetlobne hitrosti. Hitrost udarnega valu s\xc4\x8dasoma upade, vendar se meglica \xc5\xa1iri ve\xc4\x8d stotiso\xc4\x8dev let in \xc4\x8dez ve\xc4\x8d parsekov, preden hitrost \xc5\xa1irjenja njenih meja upade pod lokalno hitrost zvoka._NEWLINE_Eden najbolje raziskanih mladih ostankov supernove je nastal po SN 1987A, supernovi v Velikem Magellanovem oblaku februarja 1987. Drugi znameniti ostanki supernov so meglica Rakovica in ostanka Tychove in Keplerjeve supernove. Najmlaj\xc5\xa1i znani ostanek supernove je G1.9+0.3, odkrit v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Rimske ceste.'