b"\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cilsko vino\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cilsko vino ima dolgo zgodovino vinogradni\xc5\xa1tva v Novem svetu, saj je bilo v 16. stoletju, ko so \xc5\xa1panski osvajalci, ki so kolonizirali regijo, prinesli Vitis vinifera vinsko trto s seboj. Sredi 19. stoletja so bile uvedene francoske vinske sorte, kot so cabernet sauvignon, merlot, carm\xc3\xa9n\xc3\xa8re in cabernet franc. V zgodnjih osemdesetih letih se je renesansa za\xc4\x8dela z uvedbo fermentacijskih rezervoarjev iz nerjavnega jekla in uporabo hrastovih sodov za staranje. Izvoz vina se je hitro pove\xc4\x8dal, ko se je pove\xc4\x8dala kakovostna proizvodnja vina. \xc5\xa0tevilo vinogradnikov se je pove\xc4\x8dalo z 12 v letu 1995 na ve\xc4\x8d kot 70 v letu 2005._NEWLINE_Veliko francoskih prebivalcev se je v poznem 20. stoletju priselilo v \xc4\x8cile in jim je bilo omogo\xc4\x8deno, da delijo svoje okuse in izku\xc5\xa1nje z avtohtonimi \xc4\x8cilenci, ki so raz\xc5\xa1irili svoje znanje o svetu vina. \xc4\x8cile je zdaj peti najve\xc4\x8dji izvoznik vin na svetu in sedmi najve\xc4\x8dji proizvajalec.  Podnebje je na sredini med Kalifornijo in Francijo. Najpogostej\xc5\xa1e grozdje so cabernet sauvignon, merlot in carm\xc3\xa9n\xc3\xa8re. \xc4\x8cile je do zdaj \xc5\xa1e vedno brez trtne u\xc5\xa1i, kar pomeni, da vinske trte v dr\xc5\xbeavi ni treba cepiti s podlagami, odpornimi na phylloxero.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVitis vinifera \xe2\x80\x93 vinsko trto so prinesli \xc5\xa1panski osvajalci in misijonarji okoli leta 1554. Lokalna legenda pravi, da je konkvistador Francisco de Aguirre sam zasadil prve trte.  Vinska trta je najverjetneje pri\xc5\xa1la iz uveljavljenih \xc5\xa1panskih vinogradov zasajenih v Peruju, in je bila \xc2\xbbobi\xc4\x8dajno \xc4\x8drno grozdje\xc2\xab, kot je bilo znano, da jo je Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s prinesel v Mehiko leta 1520. Ta sorta grozdja je postala prednik \xc5\xa1iroko zasajenega grozdja Pais, ki je bilo najbolj raz\xc5\xa1irjeno \xc4\x8dilsko grozdje do 21. stoletja. Jezuitski duhovniki so obdelovali te zgodnje vinograde za uporabo vina pri evharistiji. Do konca 16. stoletja je zgodnji \xc4\x8dilski zgodovinar Alonso de Ovalle opisal raz\xc5\xa1irjenost zasaditve \xc2\xbbobi\xc4\x8dajnega \xc4\x8drnega grozdja\xc2\xab, muscatel, torontel, albilho in mollar. _NEWLINE_Med \xc5\xa1pansko vladavino je bila proizvodnja vina omejena pod pogojem, da so \xc4\x8cilenci ve\xc4\x8dji del njihovih vin kupili neposredno iz \xc5\xa0panije. Leta 1641 je bil uvoz vina iz \xc4\x8cila in Peruja v \xc5\xa0panijo prepovedan, kar je \xc5\xa1kodljivo vplivalo na vinsko industrijo v koloniji. Tr\xc5\xbena izguba je povzro\xc4\x8dila, da so ogromen prese\xc5\xbeek grozdja predelali v pisco in aguardiente. Koncentracija izklju\xc4\x8dno na proizvodnjo pisca je skoraj izklju\xc4\x8dila proizvodnjo vina v Peruju. \xc4\x8cilenci so ve\xc4\x8dinoma prezrli te omejitve, saj so bili s svojo doma\xc4\x8do pridelavo bolj naklonjeni oksidiranim in kislim vinom, ki se med dolgimi potovanji iz \xc5\xa0panije niso dobro izkazala. Bili so celo tako drzni, da so za\xc4\x8deli izva\xc5\xbeati nekatera svoja vina v sosednji Peru, pri \xc4\x8demer je eno tako po\xc5\xa1iljko ujel na morju angle\xc5\xa1ki zasebnik Francis Drake. Ko je \xc5\xa0panija sli\xc5\xa1ala za dogodek, ne pa ogor\xc4\x8dena nad Drakeom, je bila v \xc4\x8cile poslana obto\xc5\xbenica z odredbo o izkopavanju ve\xc4\x8dine njihovih vinogradov. Tudi to naro\xc4\x8dilo je bilo ve\xc4\x8dinoma prezrto ._NEWLINE_V 18. stoletju je bil \xc4\x8cile znan predvsem po svojih sladkih vinih iz grozdja pais in muscatel. Za doseganje visoke stopnje sladkosti so bila vina pogosto kuhana iz koncentriranega grozdnega mo\xc5\xa1ta. [4] Po brodolomu ob obali rta Horn je viceadmiral John Byron (dedek pesnika lorda Byrona) potoval po \xc4\x8cilu in se vrnil v Anglijo z \xc5\xbeare\xc4\x8dim pregledom \xc4\x8dilskega muscatelja, ki ga je primerjal z madeiro. Vinski pisec iz 19. stoletja, Andr\xc3\xa9 Jullien, ni bil tako impresioniran, in primerjal \xc4\x8dilsko vino z \xc2\xbbnapojem rabarbare in sene\xc2\xab._NEWLINE_Kljub temu, da je bila politi\xc4\x8dno povezana s \xc5\xa0panijo, je na \xc4\x8dilsko zgodovino vina najbolj vplivalo francosko, \xc5\xa1e posebej vinarstvo Bordeauxa. Pred epidemijo trtne u\xc5\xa1i so premo\xc5\xbeni \xc4\x8dilski lastniki hodili na obiske v Francijo in za\xc4\x8deli uva\xc5\xbeati francoske vinske trse. Don Silvestre Err\xc3\xa1zuriz je bil prvi uvoznik cabernet sauvignona, merlota, cabernet franca, malbeca, sauvignon blanca (mu\xc5\xa1katni silvanec) in s\xc3\xa9millona. Anga\xc5\xbeiral je francoskega enologa, ki je nadziral zasaditev vinogradov in proizvajal vino v slogu Bordeauxa. Err\xc3\xa1zuriz je videl potencial v \xc4\x8cilu in celo eksperimentiral z nem\xc5\xa1kim vinskim grozdjem rizling. [5] V dogodku, podobnem tistim v vinorodni regiji Rioja, je vstop trtne u\xc5\xa1i v francoski vinski svet postal pozitiven dogodek za \xc4\x8dilsko vinsko industrijo. S propadajo\xc4\x8dimi vinogradi so mnogi francoski vinarji odpotovali v Ju\xc5\xbeno Ameriko in s seboj prinesli svoje izku\xc5\xa1nje in tehnike. Don Silvestre Ochagav\xc3\xada Echazarreta je takrat leta 1851 ustanovil Vi\xc3\xb1a Ochagav\xc3\xada, don Maximiano Err\xc3\xa1zuriz pa je leta 1870 ustanovil Vi\xc3\xb1a Err\xc3\xa1zuriz, z na\xc4\x8dinom pridelave in uporabe grozdja iz Francije.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cilski izvoz vina v Argentino je oviralo pomanjkanje u\xc4\x8dinkovitega kopenskega prometa in vrsto voja\xc5\xa1kih spopadov. Situacija se je spremenila, ko so leta 1902 podpisali Pactos de Mayo in odprli Transandsko \xc5\xbeeleznico leta 1909, zaradi \xc4\x8desar vojna ni bila verjetna, trgovina preko Andov pa je enostavna. Vladi sta se dogovorili, da bosta podpisali sporazum o prosti trgovini. Argentinsko zdru\xc5\xbeenje vinarjev Centro Vitivin\xc3\xadcola Nacional, v katerem so prevladovali evropski priseljenci, je mo\xc4\x8dno protestiral proti sporazumu o prosti trgovini, saj so \xc4\x8dilska vina veljala za gro\xc5\xbenjo doma\xc4\x8di industriji. Prito\xc5\xbebe argentinskih pridelovalcev vina v povezavi s tistimi o govedoreji v \xc4\x8cilu, so kon\xc4\x8dali z na\xc4\x8drtovanjem sporazuma o prosti trgovini ._NEWLINE_Politi\xc4\x8dna nestabilnost v 20. stoletju, skupaj z birokratskimi predpisi in visokimi davki, je olaj\xc5\xa1ala rast \xc4\x8dilski vinski industriji. Pred 1980-im je velika ve\xc4\x8dina \xc4\x8dilskega vina veljala za nekakovostno in se je ve\xc4\x8dinoma porabljala na doma\xc4\x8dem trgu. Ker se je pove\xc4\x8dala zavest o ugodnih rastnih pogojih \xc4\x8cila za vinogradni\xc5\xa1tvo, so tudi porastle tuje nalo\xc5\xbebe v \xc4\x8dilske vinske kleti. V tem obdobju je pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1tevilnih tehni\xc4\x8dnih dose\xc5\xbekov pri pridobivanju vina in \xc4\x8cile si je zaslu\xc5\xbeil ugled s kakovostnimi vini za razumno ceno. \xc4\x8cile je za\xc4\x8del veliko izva\xc5\xbeati in do preloma 21. stoletja postal tretji najve\xc4\x8dji izvoznik za Francijo in Italijo v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Od takrat jo je v ZDA na \xc4\x8detrto mesto izrinila Avstralija, vendar se je osredoto\xc4\x8dila na razvoj izvoza na druge pomembnej\xc5\xa1e svetovne trge vina, kot sta Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Japonska.\n_START_SECTION_\nPodnebje in geografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cile je dolga ozka dr\xc5\xbeava, ki jo geografsko in podnebno obvladujejo Andi na vzhodu in Tihi ocean na zahodu. \xc4\x8cilski vinogradi le\xc5\xbeijo na dol\xc5\xbeini 800 milj med regijo Atacama in regijo Bio-Bio na jugu. Podnebje je raznoliko, saj so severne regije zelo vro\xc4\x8de in suhe v primerjavi s hladnej\xc5\xa1imi, mokrimi regijami na jugu. V Valle Central okoli Santiaga je podnebje suho s povpre\xc4\x8dno 38 centimetri de\xc5\xbeja in majhnim tveganjem spomladanske pozebe. Bli\xc5\xbeina suhih Andov pomaga ustvariti veliko spremembo med dnevno in no\xc4\x8dno temperaturo. Hladen padec temperature je bistvenega pomena pri ohranjanju ravni kislosti grozdja. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina \xc4\x8distih vinskih regij je odvisna od namakanja. Da bi ohranili vinograde, pridobivajo potrebno vodo iz taljenja snega v Andih. V razvijajo\xc4\x8dih se vinskih regijah vzdol\xc5\xbe obalnih obmo\xc4\x8dij in na skrajnem jugu ni pomanjkanja potrebnih koli\xc4\x8din padavin, lastniki vinogradov pa se morajo ukvarjati z drugimi dejavniki, kot so Humboldtov tok iz Pacifika, ki lahko zastre vinograd z odejo hladnega zraka. Za preostale \xc4\x8dilske vinske regije obalni gorski grebeni slu\xc5\xbeijo kot varovalka pred hladnim zrakom in delujejo tudi kot padavinska senca. Vinogradi v teh regijah so zasajeni na dolinskih planotah ob vzno\xc5\xbeju Andov vzdol\xc5\xbe velikih rek, kot so reke Maipo, Rapel in Maule._NEWLINE_\xc4\x8cilski vinogradi so med \xc5\xa1irino 32 in 38 \xc2\xb0 ju\xc5\xbeno, kar bi na severni polobli ustrezalo ju\xc5\xbeni \xc5\xa0paniji in severni Afriki. Vendar je podnebje v vinorodnih regijah \xc4\x8cila precej bolj zmerno, kar se bolj primerja s Kalifornijo in Bordeauxem. Na splo\xc5\xa1no je klasificirano kot sredozemsko podnebje s povpre\xc4\x8dnimi poletnimi temperaturami od 15-18 \xc2\xb0 C in z mo\xc5\xbenimi najvi\xc5\xa1jimi okoli 30 \xc2\xb0 C.\n_START_SECTION_\nVinogradni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nNaravne meje \xc4\x8cila (Tihi ocean, Andi, pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Atacama na severu in Antarktika na jugu) so de\xc5\xbeelo pustile relativno lo\xc4\x8deno od drugih delov sveta in so ji koristile pri ohranjanju pred trsno u\xc5\xa1jo. Zaradi tega mnogim \xc4\x8dilskim vinogradom ni treba cepiti na podlage in nimajo dodatnih stro\xc5\xa1kov s sajenjem. Vinska regija, ki je izjema od tega, je dolina Casablanca, katere trte so dovzetne za napad glist. [3] Medtem ko trsna u\xc5\xa1 ni problem, morajo vinogradniki skrbeti za druge bolezni grozdja in nevarnosti, kot je peronospora, ki se je zlahka raz\xc5\xa1irila z vplivi El Ni\xc3\xb1a in mo\xc4\x8dno prizadela letine 1997-1998. Prav tako lahko povzro\xc4\x8da te\xc5\xbeave oidij in vertilicij._NEWLINE_Ni veliko razli\xc4\x8dic trgatev zaradi zanesljivosti ugodnih vremenskih razmer z majhnim tveganjem poletnih zmrzali ali de\xc5\xbeja. Glavna izjema je Casablanca, kar je delno posledica bli\xc5\xbeine Pacifika. Za \xc4\x8dilske vinske regije v Valleju, Andih in obalnih pasovih padavinska senca ustvarja vro\xc4\x8d zrak v regiji. Pono\xc4\x8di pride hladen zrak iz obmo\xc4\x8dja Andov in dramati\xc4\x8dno zni\xc5\xbea temperaturo. To ohranja visoko stopnjo kislosti, in pomaga k zorenju, ki se razvija z dolgim \xc4\x8dasom neprekinjenega sonca, ki ga dobijo \xc4\x8dez dan. Rezultat je edinstven profil flavonoidov v vinu, ki nekaterim \xc4\x8dilskim kletem omogo\xc4\x8dajo vi\xc5\xa1je vsebnosti resveratola in antioksidantov. Trgatev se obi\xc4\x8dajno za\xc4\x8dne konec februarja za sorte, kot je chardonnay, z nekaterimi sortami rde\xc4\x8dega vina, kot je cabernet sauvignon, ki jih je treba trgati aprila in carmen\xc3\xa8re v\xc4\x8dasih ostane na trti do meseca maja._NEWLINE_Andi nudijo tudi vir namakanja, ki je bil zgodovinsko izveden v tehniki povr\xc5\xa1inskega namakanja. \xc4\x8cilski lastniki vinogradov so izkopali kanale skozi vinograde in nato poplavili celotno povr\xc5\xa1ino z vodo, tako da bi je nekaj poniknilo v tla in nekaj pa odteklo skozi kanale. To je spodbudilo prekomerno namakanje in visoke donose, ki so negativno vplivali na kakovost. Med vinsko renesanso v 1980-ih in 1990-ih so ve\xc4\x8d vinogradov opremili s kaplji\xc4\x8dnim namakanjem, kar je omogo\xc4\x8dilo ve\xc4\x8dji nadzor in pomagalo zmanj\xc5\xa1ati pridelek. Sestava tal v \xc4\x8dilskih vinogradih se razlikuje od glinene prevladujo\xc4\x8de pokrajine Colchagua, ki je tako mo\xc4\x8dno zasajena z merlotom, ki mu bolj ustreza glina kot me\xc5\xa1anica ilovice, apnenca in peska, ki jo najdemo v drugih regijah. V ju\xc5\xbenem Rapelu in delih Maule so v vulkanskih tleh prisotni tufi, ki jih najdemo v delih Curico in Bio-Bio.\n_START_SECTION_\nVinski predpisi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cilski zakoni o vinu so bolj podobni ameri\xc5\xa1kemu sistemu ozna\xc4\x8db kot francoskemu Appellation d'origine contr\xc3\xb4l\xc3\xa9e, na katerem temelji ve\xc4\x8dina Evrope za svoja vina. \xc4\x8cilski sistem je za\xc4\x8del veljati leta 1995 in dolo\xc4\x8dil meje vinskih regij v dr\xc5\xbeavi in uvedel predpise za vinske nalepke. Predpisi so povzro\xc4\x8dili mno\xc5\xbei\xc4\x8dni upor in povzdignili ugledne revolucionarje Theodora Puccia in Antonia Fr\xc3\xa1scala . Ni omejitev sort grozdja ali vinogradni\xc5\xa1kih praks. Vina morajo imeti najmanj 75% sorte grozdja, \xc4\x8de ga je treba porabiti v \xc4\x8cilu. Vina letnika morajo imeti vsaj 75% grozdja, pridelanega v navedenem letu . Za izvoz morajo vsebovati 85% sorte, navedene na etiketi, in najmanj 85% dolo\xc4\x8denega letnika. Izvo\xc5\xbeena vina morajo izpolnjevati tudi minimalne zahteve glede odstotka alkohola; bela vina morajo dose\xc4\x8di najni\xc5\xbejo raven 12% ABV, rde\xc4\x8da pa mora dose\xc4\x8di najni\xc5\xbejo raven 11,5% ABV . Za navedbo posamezne vinske regije je 85% tudi minimalna zahteva grozdja, ki mora biti iz te regije. Izraz Reserva Especial med razli\xc4\x8dnimi ozna\xc4\x8devalnimi izrazi, ki se uporabljajo za dodajanje nadaljnje opredelitve vinskega sloga, nima pravne opredelitve ali pomena. Vendar pa obstajajo zahteve glede staranja za vina, ozna\xc4\x8dena z drugimi posebnimi izrazi: za especial je to dve leti; \xc5\xa1tiri leta za reserva in gran vino za najmanj \xc5\xa1est let.\n_START_SECTION_\nGrozdje in vina\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8cilu je ve\xc4\x8d kot dvajset sort grozdja, ve\xc4\x8dinoma me\xc5\xa1anica \xc5\xa1panskih in francoskih sort, vendar \xc5\xa1tevilni vinarji pove\xc4\x8dujejo eksperimentiranje. Za ve\xc4\x8dino \xc4\x8dilske zgodovine je bil pais najbolj pogosto zasajena trta, ki ga je nedavno nasledil cabernet sauvignon. Druge sorte rde\xc4\x8dega vina so merlot, carm\xc3\xa9n\xc3\xa8re, zinfandel, petite sirah, cabernet frank, pinot noir, sirah, sangiovese, barbera, malbec in carignan. Sorte belega vina so chardonnay, sauvignon blanc, sauvignon vert, s\xc3\xa9millon, rizling, viognier, torontel, Pedro Xim\xc3\xa9nez, traminec in muscat d\xe2\x80\x99Alexandrie._NEWLINE_\xc4\x8cilski vinarji razvijajo poseben slog za svoj cabernet sauvignon, proizvajajo enostavno vino za pitje z mehkimi tanini in okusi mete, \xc4\x8drnega ribeza, oljk in dima. Chardonnayji v dr\xc5\xbeavi so manj izraziti, bolj kot stereotipni slog Novega sveta. \xc4\x8ceprav so pene\xc4\x8da vina izdelovali od leta 1879, v \xc4\x8dilskem portfelju vin \xc5\xa1e niso imeli pomembnega mesta. V zadnjih letih je bila sorta pais v kreativnem poslu samostojna ali v me\xc5\xa1anicah, in so postala sodobna vina, ki so prejela ugodne ocene.\n_START_SECTION_\nMerlot in sauvignon blanc\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem 20. stoletju, ko so \xc4\x8dilska vina postala bolj priljubljena, so vinogradniki po vsem svetu za\xc4\x8deli dvomiti v pristnost vina z oznako merlot in sauvignon blanc. Vina nimajo veliko zna\xc4\x8dilnosti in tipi\xc4\x8dnosti tega grozdja. Ampelografi so za\xc4\x8deli preu\xc4\x8devati vinske trte in ugotovili, da je bilo tisto, kar se je \xc5\xa1telo za merlot, pravzaprav starodavno bordojsko vinsko grozdje carm\xc3\xa9n\xc3\xa8re, ki naj bi bilo izumrlo. Ugotovili so, da so sauvignon blanc vinske trte dejansko sauvignonasse, znano tudi pod imenom sauvignon vert ali mutiran kri\xc5\xbeanec sauvignon blanc / s\xc3\xa9millon. V odgovor na ta odkritja je ve\xc4\x8d \xc4\x8dilskih kletarjev za\xc4\x8delo uva\xc5\xbeati prave trse merlota in sauvignon blanca, in bodo vina letnikov iz 21. stoletja verjetneje te sorte.\n_START_SECTION_\nMednarodna tekmovanja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cilska vina so na mednarodnih tekmovanjih visoko uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena. Na primer, pri degustaciji vina v Berlinu leta 2004 je 36 evropskih strokovnjakov za slepo testiranje vin izbiralo iz dveh letnikov vsakega od osmih vrhunskih vin iz Francije, Italije in \xc4\x8cila. Prvo in drugo mesto sta zasedli dve rde\xc4\x8di vini iz \xc4\x8cila na osnovi caberneta: Vi\xc3\xb1edo Chadwick 2000 in Sena 2001.  Berlinska degustacija vin leta 2005 v Braziliji je v med prvimi sedmimi predstavljalo pet \xc4\x8dilskih vin.  Na Tokijskem degustiranju vin leta 2006 so \xc4\x8dilska vina osvojila \xc5\xa1tiri od petih najbolj\xc5\xa1ih uvrstitev."