b'\n_START_ARTICLE_\nNiccol\xc3\xb2 Zucchi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nZucchi je \xc5\xa1tudiral retoriko v Piacenzi in teologijo v Parmi. Kasneje je u\xc4\x8dil na Rimskem kolegiju v Rimu (Collegium Romanum), ki so ga vodili jezuiti. Spoznal je Keplerja, ki ga je navdu\xc5\xa1il za astronomijo. Z njim si je dopisoval tudi po vrnitvi v Rim. Neko\xc4\x8d je imel Kepler denarne te\xc5\xbeave in Zucchi mu je na pobudo jezuitskega znanstvenika Paula Guldina podaril tudi svoj daljnogled. Kepler je to omenil v svoji knjigi Sanje._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino \xc5\xbeivljenja je Zucchi pre\xc5\xbeivel kot profesor matematike in teologije v Padovi._NEWLINE_Leta 1616 je Zucchi s pomo\xc4\x8djo obrtnikov zgradil preprost sistem zrcalnega daljnogleda (reflektorja), verjetno sploh prvega. S pomo\xc4\x8djo njegove zamisli je leta 1636 Mersenne predlagal uporabo paraboloidnih zrcal, kar pa tehni\xc4\x8dno tedaj \xc5\xa1e ni bilo izvedljivo. Leta 1652 je Zucchi svoj daljnogled opisal v delu Optica philosophia [experimentis et ratione a fundamentis constituta]. Njegov sistem je leta 1668 izpopolnil Newton s prvim uporabnim zrcalnim daljnogledom in pri tem na\xc5\xa1el re\xc5\xa1itev, kako pogledati sliko, ne da bi se z glavo zastrlo zrcalo, kar je bila glavna slabost Zucchijevega sistema. V Newtonovem sistemu je pot svetlobnega curka preusmerjana z glavne opti\xc4\x8dne poti pravokotno navzven proti okularju._NEWLINE_17. maja 1630 je Zucchi skupaj z jezuitskim tovari\xc5\xa1em Daniellom Bartolijem s svojim daljnogledom opazoval pege na Jupitru. Leta 1640 je poro\xc4\x8dal o pikah na Marsu. Verjel je, da je Venera bli\xc5\xbee Soncu kot Merkur. Naj bi opazoval ekvatorialne pasove na Jupitru, o \xc4\x8demer pa mnogi dvomijo, saj bi jih lahko videl le z refraktor in ne skozi svoj reflektor. Njegov sistem s konkavno le\xc4\x8do v vlogi okularja ni imel dovolj lo\xc4\x8dljivosti in slika ni bila preve\xc4\x8d ostra, tako da ga je to odvrnilo od nadaljnjega raziskovanja na tem podro\xc4\x8dju. Poleg tega je sliko opazoval od strani, kar je povzro\xc4\x8dilo \xc5\xa1e dodatne opti\xc4\x8dne napake. Prednost njegovega sistema pred uporabo le\xc4\x8d pa je bila, da ni imel barvne napake. Verjetno pa se Zucchi ni dovolj zavedal pomena svojega sistema daljnogleda in ni naprej delal v tej smeri._NEWLINE_Leta 1646 in 1649 je objavil dve deli iz mehanike, kjer je pisal tudi o magnetizmu. Zavra\xc4\x8dal je pojem vakuuma, \xc4\x8deprav so Pascalovi preskusi z barometri kazali druga\xc4\x8de._NEWLINE_Pri vsem tem pa je bil silno preprost in globoko veren. V jezuitskem redu so mu zato zaupali vrsto odgovornih slu\xc5\xbeb (opominjevalec generala, rektor hi\xc5\xa1e profesov, spovednik v konklavu, pape\xc5\xa1ki pridigar). \xc5\xbde pri dvanajstih letih je s krvjo napisal posvetilno molitev Mariji\xc2\xa0\xc2\xbbO Gospa moja\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje udarni krater Zucchi (Zucchius) na Luni.'