b'\n_START_ARTICLE_\nPipin Grbasti\n_START_PARAGRAPH_\nPipin Grbasti (francosko P\xc3\xa9pin le Bossu, nem\xc5\xa1ko Pippin der Buckelige) je bil najstarej\xc5\xa1i sin Karla Velikega, * okoli 767, \xe2\x80\xa0 811._NEWLINE_Pipinova mati je bila frankovska plemkinja Himiltruda. Po rojstvu se mu je deformirala hrbtenica, zato so mu zgodnjesrednjeve\xc5\xa1ki zgodovinarji nadeli vzdevek Grbasti. \xc5\xbdivel je na o\xc4\x8detovem dvoru, tudi potem, ko je Karel odpustil njegovo mater in si vzel drugo \xc5\xbeeno, Hildegardo. Okoli leta 781 se je Pipinov brat Karlman prekrstil v Pipina. Drugi krst je bil morda posledica Karlove odlo\xc4\x8ditve, da Pipina zaradi razli\xc4\x8dnih mo\xc5\xbenih vzrokov razdedini. Leta 792 se je Pipin na \xc4\x8delu skupine vodilnih frankovskih plemi\xc4\x8dev o\xc4\x8detu uprl. Zaroto so odkrili in zadu\xc5\xa1ili \xc5\xa1e preden se je za\xc4\x8dela uresni\xc4\x8devati. Karel Veliki je smrtno kazen za Pipina Grbastega zamenjal s tonzuriranjem in izgonom v benediktinski samostan Pr\xc3\xbcm. Pipin je po smrti leta 811 postal oseba v \xc5\xa1tevilnih izmi\xc5\xa1ljenih zgodovinskih delih.\n_START_SECTION_\nRojstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli\xc5\xa1\xc4\x8dine Pipinovega rojstva, zlasti legitimnost zveze njegove matere s Karlom Velikim, so za sodobne zgodovinarje \xc5\xa1e vedno nejasne. Ve\xc4\x8dina virov iz karolin\xc5\xa1kega obdobja ima Karlovo zvezo za nelegitimno. Einhard na primer pi\xc5\xa1e, da je bila Pipinova mati Karlova prile\xc5\xbenica in ga zato ne omenja med Karlovimi zakonitimi potomci. Einhard ne omenja niti materinega imena, \xc4\x8deprav gre verjetno za Hilmiltrudo, o kateri je sicer zelo malo znanega. Ob tem je treba upo\xc5\xa1tevati, da je Einhard, tako kot ve\xc4\x8dina karolin\xc5\xa1kih zgodovinarjev, deloval na dvorih Karlovih naslednikov in je imel interes, da spodkoplje zakonitost mo\xc5\xbenih Karlovih naslednikov iz drugih karolin\xc5\xa1kih rodbin. Ti pisci so Hilmintrudino zvezo s Karlom oklevetali morda samo zato, da bi opravi\xc4\x8dili Pipinovo razdedinjenje._NEWLINE_Mogo\xc4\x8de je tudi, da je bila zveza Karla in Himiltrude germanska oblika zakonske zveze z mnogo manj obveznostmi kot kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkvena poroka. Germansko poroko so v 1920 letih poimenovali Friedelehe \xe2\x80\x93 \xc4\x8deprav je koncept sporen. Pavel Diakon v svojih Gesta Episcoporum Mettensium pi\xc5\xa1e, da je bil Pipin rojen ante legale connubium, se pravi pred legitimno poroko. Natan\xc4\x8den pomen njegove trditve ni jasen, ker ne pove, ali Karel in Himiltruda sploh nista bila poro\xc4\x8dena ali sta se morda poro\xc4\x8dila po Pipinovem rojstvu. Pape\xc5\xbe \xc5\xa0tefan III. v pismu Karlu Velikemu opisuje njuno zvezo kot zakonito, vendar se v njegovi trditvi skriva prikrit interes, da bi prepre\xc4\x8dil Karlovo poroko z Deziderato, h\xc4\x8derko langobardskega kralja Deziderija, ki je bil glavni sovra\xc5\xbenik pape\xc5\xa1tva._NEWLINE_Ker Karel Veliki \xc5\xa0tefanovega nasveta ni upo\xc5\xa1teval in se je poro\xc4\x8dil z langobardsko princeso Deziderato, bi se zgodba o Himiltrudi lahko spremenila in pozabila. Mogo\xc4\x8de je tudi, da je v bolj ugodnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah Pipinova o\xc4\x8ditna invalidnost postala dober izgovor za Karlovo lo\xc4\x8ditev od Himiltrude. Kakor koli \xc5\xbee, pojma legitimnost in legitimno nasledstvo sta bila v karolin\xc5\xa1kem obdobju o\xc4\x8ditno mnogo bolj ohlapna kot v kasnej\xc5\xa1ih monarhijah. Edino dokazano dejstvo je, da je imel Karel sina s Hilmiltrudo, s katero je bil poro\xc4\x8den ali pa morda ne.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nOzadje Pipinovega rojstva je \xc5\xa1e bolj zamegluje razumevanje njegovega vzdevka Grbasti in takratni obi\xc4\x8daji imenovanja otrok. Karolin\xc5\xa1ki aristokrati so novorojene otroke pogosto imenovali po njihovih uspe\xc5\xa1nih prednikih. Obi\xc4\x8daj ni bil samo izraz spo\xc5\xa1tovanja do pokojnikov, ampak tudi pomo\xc4\x8d otrokom, da so prevzeli zgodovinske vloge svojih soimenjakov._NEWLINE_V Karolin\xc5\xa1ki dinastiji je prevladovalo ime Pipin. Tako se je imenoval tudi Karlov o\xc4\x8de in ve\xc4\x8d drugih \xc4\x8dlanov kraljeve rodbine. Karlov brat in politi\xc4\x8dni nasprotnik Karlman je svojega prvorojenca imenoval Pipin \xc5\xa1e preden je bil Karel poro\xc4\x8den. Karel je zato tudi svojega prvorojenca imenoval Pipin, s \xc4\x8dimer je najavil svoje dinasti\xc4\x8dne ambicije in mu utiral pot do njegovega morebitnega priznanje za cesarja. Notker Jecljavec, ki je pisal dolgo po Pipinovi smrti, je zapisal, da je dala Pipinu ime njegova mati Himiltruda in ne o\xc4\x8de Karel Veliki.\n_START_SECTION_\nNemilost\n_START_PARAGRAPH_\nPipin je \xc5\xbeivel na o\xc4\x8detovem dvoru o\xc4\x8ditno tudi potem, ko je o\xc4\x8de odslovil njegovo mater Himiltrudo in se okoli leta 770 poro\xc4\x8dil z langobardsko princeso Deziderato. Po Karlovi poroki s Hildegardo in rojstvu Karla Mlaj\xc5\xa1ega (772) in Karlmana (773) je Pipinov polo\xc5\xbeaj postal negotov. Karlmana je leta 780 ali 781 v Rimu krstil sam pape\xc5\xbe Hadrijan I. in ga preimenoval v Pipina. Karel je s tem dejanjem v nasledstveno linijo vklju\xc4\x8dil bolj primernega Pipina (Karlmana), kar za mnogo zgodovinarjev pomeni za\xc4\x8detek razdedinjenja Pipina Grbastega. Zaradi pomanjkanja dokumentov in nezanesljivosti zgodovinarjev iz tistega \xc4\x8dasa je trditev vpra\xc5\xa1ljiva. Nekateri zgodovinarji trdijo, da je Pipin obdr\xc5\xbeal dedno pravico do svojega upora leta 792.\n_START_SECTION_\nTeorija o poznem razdedinjenju\n_START_PARAGRAPH_\nKarel Veliki se je zavedal, kako pomembno je dedovanje za prihodnost njegovega cesarstva, zato je dosledno zavra\xc4\x8dal poroke svojih h\xc4\x8dera s frankovskimi plemi\xc4\x8di. Tak\xc5\xa1no obna\xc5\xa1anje je \xc5\xa1okiralo takratne zgodovinarje in verjetno ka\xc5\xbee na Karlovo mi\xc5\xa1ljenje, da bi problemati\xc4\x8dni dedi\xc4\x8di lahko po njegovi smrti povzro\xc4\x8dali te\xc5\xbeave. Iz virov je razvidno, da je bil Karel kljub mo\xc5\xbenim te\xc5\xbeavam s Pipinovim nasledstvom, predvsem zaradi njegovega nejasnega porekla in invalidnosti, do njega ljubezniv in celo spo\xc5\xa1tljiv. Pipina je tudi po Karlmanovi prekrstitvi v Pipina obdr\xc5\xbeal na dvoru skupaj s Karlom Mllaj\xc5\xa1im, enim od sinov s kraljico Hildegardo. Karla Mlaj\xc5\xa1ega je za kralja Frankov imenoval \xc5\xa1ele ob delitvi cesarstva leta 806, kar za nekatere zgodovinarje pomeni, da je bil do upora leta 792 kandidat za frankovskega kralja Pipin Grbasti. Po mnenju zgodovinarke Janet Nelson je bil Karlmanov ponovni krst bolj povezan z zunanjepoliti\xc4\x8dnimi interesi kot z razdedinjem Pipina Grbastega. Ponovno je potrdil zgodovinske obveze Frankov do pape\xc5\xbea in morda pomenil obuditev politike Karlovega o\xc4\x8deta Pipina Malega do pape\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nTeorija o zgodnjem razdedinjenju\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi zgodovinarji menijo, da je bil klju\xc4\x8dni dogodek v Pipinovem \xc5\xbeivljenju Karlmanov krst, kateremu je sledilo sistemati\xc4\x8dno Karlovo in dvorno zavra\xc4\x8danja Pipinovih zahtev po prestolu in temu primerni ukrepi. Walter Goffart trdi, da Gesta Episcoporum Mettensium (Letopisi \xc5\xa1kofije Metz), ki jo je Pavel Diakon napisal sredi 780. let, se pravi pred Pipinovim uporom, odkriva nasledstveni na\xc4\x8drt Karla Velikega in njegovega dvora, v katerem ni bilo prostora za grbastega kralja. Po Goffartu je Pavel posku\xc5\xa1al zgodovino Karlovih prednikov preslikati na trenutno stanje, tako da je frankovsko kraljestvo opisal kot dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je prehajalo z o\xc4\x8deta na samo enega sina kot pri svetopisemskih patriarhih. Pipin je bil, tako kot Ezav, zavrnjen v korist njegovih mlaj\xc5\xa1ih bratov. Karel Veliki, tako kot svetopisemski Izak, ni imel druge izbire, kot da blagoslovi samo enega naslednika. Goffart in podobno misle\xc4\x8di zgodovinarji celo razglabljajo, da so Karel in njegov dvor Pipinu ponudili nekak\xc5\xa1en quid pro quo (slovensko to za tisto): v zameno za odstop od svojih pravic do prestola so mu morda ponudili polo\xc5\xbeaj \xc5\xa1kofa Metza._NEWLINE_Za Pipinovo ignoriranje pri nasledstvu so tudi bolj trdni dokazi. Ko je \xc5\xa1e \xc5\xbeivel na dvoru ob Karlovi tretji \xc5\xbeeni in novi kraljici Fastradi, je na vojnih pohodih Karla spremljal Pipinov mlaj\xc5\xa1i polbrat Karel Mlaj\xc5\xa1i in celo poveljeval velikim voja\xc5\xa1kim enotam. Karel Veliki je odgovorne voja\xc5\xa1ke naloge vedno bolj prepu\xc5\xa1\xc4\x8dal Karlu Mlaj\xc5\xa1emu, Pipina pa je vedno bolj pu\xc5\xa1\xc4\x8dal v senci._NEWLINE_In ne nazadnje so Pipinove zahteve po nasledstvu morda spodkopala tudi nova merila za zakonsko zvezo. Karlove intimne zveze, tako z \xc5\xbeenami kot prile\xc5\xbenicami, so pri njegovih sodobnikih zbujale mnogo kritik. Menih iz Reichenuja je imel celo videnje, v katerem je Karel Veliki stra\xc5\xa1no trpel v vicah zaradi svojih zakonskih grehov. Srednjeve\xc5\xa1ki zgodovinarji, ki so imeli Pipinovo mater za prile\xc5\xbenico, so bili pogosto intelektualci in verski reformatorji, ki so na frankovskih ozemljih vsiljevali pravoverno katoli\xc5\xa1ko prakso in opu\xc5\xa1\xc4\x8danje starih germanskih predkr\xc5\xa1\xc4\x8danskih obi\xc4\x8dajev. Tak\xc5\xa1ni reformatorji so brez pridr\xc5\xbekov zavra\xc4\x8dali moralnost friedelehe celo za Himiltrudo, ki je bila po starih germanskih zakonih Karlova zakonita \xc5\xbeena. Nekateri zgodovinarji so trdili, da je ta premik moralnosti k bolj pravovernim katoli\xc5\xa1kim opredelbam zakonske zveze, pripomogel k Pipinovemu odrivanju v ozadje. \xc4\x8ce je Karel Veliki \xc5\xbeelel na svojih ozemljih vsiliti pravoverne katoli\xc5\xa1ke ideje, se je moral odre\xc4\x8di Pipina kot utele\xc5\xa1enega simbola tistega, kar je bilo po predkr\xc5\xa1\xc4\x8danskih germanskih zakonih nekaj najbolj\xc5\xa1ega, po novih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih pa nekaj najslab\xc5\xa1ega \xe2\x80\x93 prile\xc5\xbeni\xc5\xa1tvu. Za povrh se je Karel Veliki verjetno uklonil pritisku svoje nove \xc5\xbeene Hildegarde, ki je zahtevala, da je tudi njen sin enakovreden kandidat za frankovski prestol.\n_START_SECTION_\nUpor\n_START_PARAGRAPH_\nPipin Grbasti je leta 792 s pomo\xc4\x8djo nezadovoljnih plemi\xc4\x8dev poskusil odstaviti svojega o\xc4\x8deta. Na\xc4\x8drt so odkrili in ga prepre\xc4\x8dili \xc5\xa1e preden se je za\xc4\x8del uresni\xc4\x8devati.\n_START_SECTION_\nOkoli\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinske okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine upora zaslu\xc5\xbeijo posebno razlago, ker je bil o\xc4\x8ditno ve\xc4\x8d kot samo dinasti\xc4\x8dni spor. Za za\xc4\x8detek je slaba letina leta 792 povzro\xc4\x8dila lakoto. Slabe letine so bile v srednjeve\xc5\xa1ki Evropi pogosto znamenje za upore, zato Pipinov ni bil osamljen politi\xc4\x8dni dogodek. Leta 793 so se uprli tudi Sasi, v Italiji pa je beneventski vojvoda Grimoald III. za\xc4\x8del spodbujati sovra\xc5\xbena dejanja proti Frankovskemu cesarstvu. \xc4\x8ceprav se zdi, da je lakota pripomogla k splo\xc5\xa1nemu uporu, ena sama slaba letina tega ni mogla povzro\xc4\x8diti. Lokalno plemstvo je bilo v tistem \xc4\x8dasu tar\xc4\x8da kraljevih ukrepov, s katerimi je Karel Veliki posku\xc5\xa1al utrditi svojo oblast in prepre\xc4\x8diti zlorabe lokalnih grofov. Od plemstva je zahteval, da mu mora ponovno prise\xc4\x8di zvestobo s prisego: \xc2\xbbJaz, [prise\xc5\xbenik], obljubljam, da bom celo \xc5\xbeivljenje brez izdajalskih ali sovra\xc5\xbenih namenov zvest mojemu gospodu kralju Karlu in njegovim sinovom\xc2\xab. Vedno ve\xc4\x8dja prisotnost centralne oblasti je morda razdra\xc5\xbeila aristokracijo in odprla vrata poskusu dr\xc5\xbeavnega udara proti Karlu Velikemu._NEWLINE_Poleg tega tako Letopisi Frankovskega kraljestva kot Einhard kot dejavnik upora omenjajo tudi takratno Karlovo \xc5\xbeeno Fastrado, ki je bila pri mnogo dvorjanih o\xc4\x8ditno na slabem glasu. Oba velika upora proti Karlu Velikemu, Hardradov leta 786 in Pipinov leta 792, sta se zgodila v \xc4\x8dasu, ko je bila Fastrada vladarjeva \xc5\xbeena in kraljica. V Letopisih Frankovskega kraljestva za leto 792 pi\xc5\xa1e: \xc2\xbbProti njemu [Karlu] so se zarotili njegov najstarej\xc5\xa1i sin Pipin in nekaj Frankov, ki so trdili, da ne morejo ve\xc4\x8d prena\xc5\xa1ati krutosti kraljice Fastrade\xc2\xab. Trditev potrjuje Einhardov zapis v Vita Karoli Magni: \xc2\xbbDomneva se, da je bil glavni vzrok obeh uporov krutost kraljice Fastrade. Oba sta bila posledica Karlove o\xc4\x8ditne popustljivosti do \xc5\xbeeninega krutega obna\xc5\xa1anja in odstopanje od njegovega sicer ljubeznivega in milega obna\xc5\xa1anja\xc2\xab. Zgodovinar Carl Hammer iz Einhardovega zapisa sklepa, da je upor povzro\xc4\x8dila \xc2\xbbizredna strogost Karlove \xc5\xbeene Fastrade, ki je poru\xc5\xa1ila obi\xc4\x8dajno umirjenost kraljevega vladanja\xc2\xab._NEWLINE_Iz virov ni razvidno, kak\xc5\xa1ne krutosti je Frastrada zagre\xc5\xa1ila proti Pipinu ali, bolj verjetno, proti plemi\xc4\x8dem, ki so \xc5\xa1\xc4\x8duvali Pipina. Zgleda, da je Frastrada samo zaostrila obstoje\xc4\x8de napetosti med Karlom Velikim in frankovsko aristokracijo._NEWLINE_In ne nazadnje, Karel je bil leta 792 dale\xc4\x8d od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da kraljestva. Bil je v Regensburgu na Bavarskem, ker je menil, da bo od tam la\xc5\xbee vodil pohode proti Avarom. Iz Einhardovih zapisov je razvidno, da ga Pipin Grbasti ni spremljal zaradi zlagane bolezni: \xc2\xbbKo je bil Karel v vojni s Huni in prezimoval na Bavarskem, je Pipin hlinil bolezen in s skupino vodilnih Frankov, ki so ga zapeljali z obljubami o kraljevi oblasti, skoval zaroto proti svojemu o\xc4\x8detu\xc2\xab. Einhardov opis Pipinovih nagibov je treba vzeti s pridr\xc5\xbekom, ker je bil \xc4\x8dlan kraljevega dvora in zelo naklonjen Karlu Velikemu.\n_START_SECTION_\nSamostansko \xc5\xbeivljenje in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nPipin je postal menih v opatiji Pr\xc3\xbcm v bli\xc5\xbeini soto\xc4\x8dja Rena in Mozele, malo severno od sodobnega Luxembourga. Pr\xc3\xbcm je bil dale\xc4\x8d od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Karlovega imperija in zato idealen za izgnanstvo. Zadnja leta \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivel dale\xc4\x8d od politi\xc4\x8dnih spletk in prevratov._NEWLINE_Leta 806 se je Karel Veliki odlo\xc4\x8dil za miren prenos oblasti po svoji smrti in odlo\xc4\x8ditev objavil v kraljevem dekretu divisio regnorum (delitev cesarstva). Cesarstvo je razdelil na tri dele in jih prepustil svojim trem \xc5\xa1e \xc5\xbeivim sinovom - Karlu Mlaj\xc5\xa1emu, Pipinu (Karlmanu) in Ludviku Pobo\xc5\xbenemu, \xc4\x8deprav je bil Pipin Grbasti takrat \xc5\xa1e \xc5\xbeiv. Na vpra\xc5\xa1anje, ali je bil Pipin Grbasti iz delitve izklju\xc4\x8den zaradi upora leta 792, porekla ali invalidnosti ni mogo\xc4\x8de nedvoumno odgovoriti._NEWLINE_Umrl v Pr\xc3\xbcmu okoli leta 811, verjetno zaradi kuge.'