b'\n_START_ARTICLE_\nRoman I.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRoman je izhajal iz salzbur\xc5\xa1ko-\xc5\xa1tajerske ministerialne dru\xc5\xbeine iz Lipnice. Njegovo rojstno mesto je bilo na Koro\xc5\xa1kem, Radovi\xc4\x8de (nem.: Radweg) ali \xc5\xa0trebuncji (nem: Willersdorf) pri Gospe Sveti na Koro\xc5\xa1kem. Leta 1116 je bil prvi\xc4\x8d omenjen kot pro\xc5\xa1t kolegiatskega kapitlja v Maria Saal. Od leta 1124/1115 je bil naddekan na Koro\xc5\xa1kem in tudi nad\xc5\xa1kofov dvorni kaplan v Salzburgu. Bil je tudi vzgojitelj kasnej\xc5\xa1ih koro\xc5\xa1kih vojvod  Ulrika in Henrika. Roman je bil mo\xc4\x8dno pre\xc5\xbeet s \xc5\xa1taufovsko idejo vite\xc5\xa1kega ideala. Bil je tudi osebni prijatelj salzbur\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa Konrada I. in nem\xc5\xa1kega cesarja Friderika I. Barbarosse._NEWLINE_Leta 1131 je nad\xc5\xa1kof Konrad Roman imenoval za \xc4\x8detrtega kr\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa. Od leta 1136 je bil tudi koadjutor ostarelega Konrada. Pogosto je posredoval v sporih in uravnove\xc5\xa1al, in tako je tudi kon\xc4\x8dal dolgotrajni spor z Oglejskim patriarhatom in patriarhatu priznal desetino na njegovih imetjih na ozemlju Salzbur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije in Kr\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije. V \xc5\xa1tevilnih prilo\xc5\xbenostih je zastopal ali spremljal nad\xc5\xa1kofa po celotni nad\xc5\xa1kofiji, kot so bila cerkvena in samostanska posvetovanja._NEWLINE_Korak v smeri urejanja vzpostavitve kapitlja pri baziliki je Roman za knezo\xc5\xa1kofijo Krka dosegel, da je Konrad leta 1144 knezo\xc5\xa1kofiji, kot kasneje nastali na ozemlju nad\xc5\xa1kofije, priznal desetino mlaj\xc5\xa1i, leta 1072 ustanovljeni \xc5\xa1kofiji, kar so dotlej nad\xc5\xa1kofi zavra\xc4\x8dali. Leta 1145 je \xc5\xa1kofija celo "prikrila" dokument pape\xc5\xbea Lucija II, v katerem je podelil kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofiji, \xc4\x8deprav brez pravne podlage in brez posledic, svobodno izbiro \xc5\xa1kofov, pro\xc5\xa1tov in odvetnikov. Pri izvolitvi Eberharda I. kot naslednika Konrada na salzbur\xc5\xa1kem nad\xc5\xa1kofovskem mestu je Roman leta 1147 sodeloval enakopravno z drugimi podrejenimi \xc5\xa1kofi. Nadalje je ohranil svoj vplivni polo\xc5\xbeaj v nad\xc5\xa1kofiji, kjer se pogosto pojavlja kot pri\xc4\x8da, svetovalec in posrednik nad\xc5\xa1kofu._NEWLINE_Prav tako leta 1147 je bil prvi\xc4\x8d omenjen grad \xc5\xa0trasburg v dokumentu, ki ga je izdal Roman, in gradja je bila takrat \xc5\xbee kon\xc4\x8dana. Takrat je bila dograjena tudi bazilika, katere gradnja se je za\xc4\x8dela po letu 1140. Drugi gradovi, ki jih je dal zgraditi \xc5\xa1kof Roman I., so bili Grad P\xc3\xb6ckstein, Grad Pre\xc5\xbein (pri Celju) in Wolkenburg (pri Obli Gorici pri Gabrovki pri Litiji). Leta 1158 je Roman za odvetnika \xc5\xa1kofije pridobil Koro\xc5\xa1kega vojvodo Henrika Koro\xc5\xa1kega. _NEWLINE_Leta 1160 je bil Roman vpleten v vojno z dvema sorodnika grofice Heme Sel\xc5\xa1ke, (ne Heme Kr\xc5\xa1ke), ker nista \xc5\xbeelela priznati grofi\xc4\x8dne volje, v kateri je \xc5\xa1kofiji zapustila svoje posesti. Cesar Friderik je sredi svojega boja s pape\xc5\xbeem Aleksandrom III. leta 1162 izdal za\xc5\xa1\xc4\x8ditno pismo \xc5\xa1kofu Romanu, v katerem je potrdil pravico svobodne izvolitve \xc5\xa1kofa v \xc5\xa1kofiji. Izbor besed v dokumentu razkriva Friderikovo veliko spo\xc5\xa1tovanje do Romana, ki ga v zvezi z zvestobo salzbur\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa pape\xc5\xbeu Aleksandru imenuje za "njegovega spo\xc5\xa1tovanega kneza, ki mu je namenjena posebna ljubezen in priznanje"._NEWLINE_Naslednik salzbur\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa Eberharda leta 1164 je bil Konrad II. ki zaradi podpiranja pape\xc5\xbea Aleksandra ni dobil regalij od cesarja. To je tudi ogrozilo mo\xc5\xbenega naslednika ostarelega Romana. Na Dan vseh svetnikov leta 1164 je zato Kapitlju kr\xc5\xa1ke bazilike izrecno potrdil, da mu bo tudi v bodo\xc4\x8de dal pomembne donacije. Roman je umrl 3. aprila 1167; vendar ga v zadnjih letih njegovega \xc5\xbeivljenja ni ve\xc4\x8d zaslediti v dokumentih. Gotovo je bil eden najpomembnej\xc5\xa1ih kr\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov, \xc4\x8de ne celo najpomembnej\xc5\xa1i.'