b'\n_START_ARTICLE_\nRetorika\n_START_SECTION_\nGovorni\xc5\xa1tvo v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\nZa za\xc4\x8detnika govorni\xc5\xa1tva v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji smatrajo Koraksa iz Sirakuz v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., kjer je z vzpostavitvijo demokracije nastopilo veliko problemov z vra\xc4\x8danjem in dodeljevanjem konfiscirane zemlje ter druge lastnine. Pri\xc5\xa1lo je do \xc5\xa1tevilnih javnih razprav in dokazovanj o upravi\xc4\x8denosti do lastnine. Govore, ki so se v razpravah pojavljali, je Koraks analiziral in razdelil v pet delov: proemij, naracija, dokazi, pomo\xc5\xbene pripombe in peroracija z obliko splo\xc5\xa1ne verjetnosti \xce\xb5\xce\xb9\xcf\x87\xce\xb4\xcf\x82, ki je lahko delovala v obe smeri - pro et contra._NEWLINE_Govorni\xc5\xa1tvo so naprej razvijali Tisija, Protagora, Gorgija, Izokrat in Antifon, ki je bil mojster \xce\xbb\xce\xbf\xce\xb3\xce\xbf\xce\xb3\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x86\xce\xbf\xcf\x82 - za povezovanje teorije govorni\xc5\xa1tva s prakso v sestavljanju tetralogij v obliki shem in obrazcev za sodne govore, katere je prodajal lai\xc4\x8dnim ljudem. Pravi nastanek vede govorni\xc5\xa1tva kot izdelanega sistema pa lahko ozna\xc4\x8dimo s pojavom Aristotelovega Retorikom, ki je nastal med letoma 330 in 322 pr. n. \xc5\xa1t. Uporabil je zapise svojih predhodnikov: Andokid, Antifon, Lisija, Izokrat, Isej, Demosten, Eshin, Hiperid, Likurg in Dinarh. Njegovo delo je predstavljalo nekak\xc5\xa1en kanon - vzor te ve\xc5\xa1\xc4\x8dine v gr\xc5\xa1kem svetu. Za Aristotela je govorni\xc5\xa1tvo popularna veja logike, ve\xc5\xa1\xc4\x8dina javnega dokazovanja ter prepri\xc4\x8devanja. Govorni\xc5\xa1tvo je delil na korektivno, instruktivno, sugestivno in defenzivno, pri tem pa je pozabil na emocionalne vplive, ponos, zgra\xc5\xbeanje, so\xc4\x8dutje, veselje in druga du\xc5\xa1evna stanja, ki z logiko nimajo veze, vendar lahko mo\xc4\x8dno vplivajo na ob\xc4\x8dinstvo in razsodnost. Po Grkih so govorni\xc5\xa1tvo naprej gojili in razvijali Rimljani.\n_START_SECTION_\nGovorni\xc5\xa1tvo v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija le\xc5\xbei geografsko na takem podro\xc4\x8dju, da je \xc5\xbee v davnini imela veliko stikov z zelo razvito kulturo govorni\xc5\xa1tva, vendar je v slovenskem jeziku o tem le malo zapisanega. Nedvomno so tu \xc5\xbeiveli tudi dobri govorniki in so obstajale tudi \xc5\xa1ole govorni\xc5\xa1tva. Znano je, da so imeli Karantanski knezi ob svojem ustoli\xc4\x8devanju slavnostne govore, ob re\xc5\xa1evanju medsebojnih sporov pa sodne govore. Pri teh govorih sta bila va\xc5\xbena tudi obred in oprema, sesti je moral na vojvodski prestol, za politi\xc4\x8dni govor na zgornji sede\xc5\xbe in za sodni govor na spodnji sede\xc5\xbe._NEWLINE_S pokristjanjenjem je duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina prinesla k nam novo tehnologijo pisave in svojsko obliko govorni\xc5\xa1tva - pridigovanje, ki se je ohranilo do dana\xc5\xa1njih dni. Med duhovniki pridigarji je zlasti pomemben znameniti govornik kapucin Janez Svetokri\xc5\xa1ki (1647 - 1714), po o\xc4\x8detu imenovan tudi Tobija Lionelli. Rojen je bil v Sv. Kri\xc5\xbeu na Vipavskem materi Slovenki. \xc5\xbde zgodaj se je odlo\xc4\x8dil, da postane duhovnik. Leta 1670 je bil posve\xc4\x8den v diakona-kapucina v Gradcu, nato pa je pridigal v veliko krajih; v Trstu (1679), Kri\xc5\xbeu na Vipavskem (1682), Ljubljani (1684), Novem mestu (1688) in Gorici (1693). Po navodilih Tridentskega koncila je na vsako nedeljo ali praznik pridigal vernikom in svojo pridigarsko slu\xc5\xbebo cenil kot najplemenitej\xc5\xa1e opravilo. Svoje pridige je zapisal v pet debelih zvezkov pod naslovom Sacrum promptuarium ali Sveti priro\xc4\x8dnik na 2896 straneh (primer-1). Prva dva zvezka sta iz\xc5\xa1la v Benetkah leta 1691, ostali pa v Ljubljani; tretji 1698., \xc4\x8detrti 1700., peti pa 1707. leta. Njegove pridige so dobro raz\xc4\x8dlenjene, sestavljajo jih: glavna tema, uvod, jedro in sklep. Vsebinsko se prepletajo verski nauk, vsakdanje \xc5\xbeivljenje in \xc5\xa1tevilne starej\xc5\xa1e zgodbe. V jeziku in pravopisu se je naslanjal na tradicijo protestantov in odpravil mnogo germanizmov. Bil je umetnik govorjene in pisane besede, vedno je govoril z vedrino in kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim veseljem. Ustvaril je prave bisere slovenske proze. Mnogi pridigarji in govorniki so se vzgledovali pri njem._NEWLINE_Dober govornik in tudi u\xc4\x8ditelj govorni\xc5\xa1tva mlaj\xc5\xa1ih duhovnikov je bil Anton Martin Slom\xc5\xa1ek, ki je napisal tudi odli\xc4\x8den u\xc4\x8dbenik retorike za duhovnike. Mnogi kasnej\xc5\xa1i slovenski govorci so se pri njem u\xc4\x8dili in vzgledovali. Dobri govorniki so morali biti tudi kosezi - svobodnjaki, ki so se morali nenehoma boriti za svoje svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine in posest._NEWLINE_Prvi zapisan in iz\xc5\xa1olan u\xc4\x8ditelj slovenskega govorni\xc5\xa1tva je \xc5\xa1ele Bla\xc5\xbe Kumerdej, ki je na Dunaju kon\xc4\x8dal \xc5\xa1olanje prava in je bil leta 1773 imenovan za ravnatelja Ljubljanske normalke (Gimnazije) ter se je trudil uvesti govorni\xc5\xa1tvo v redni pouk te \xc5\xa1ole. Kljub raznim oviram je od tedaj v Sloveniji pouk govorni\xc5\xa1tva prisoten, \xc4\x8deprav je bil ve\xc4\x8dkrat tudi politi\xc4\x8dno neza\xc5\xbeelen, \xc5\xa1e zlasti v \xc4\x8dasu Kardelja. Prav v njegovem \xc4\x8dasu je na Pravni fakulteti v Ljubljani umrl sicer dober profesor retorike F. Vatovec, po njegovi smrti pa ta fakulteta kar deset let ni imela nobenega predavatelja retorike.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ole govorni\xc5\xa1tva pri Slovencih\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e \xc5\xa1ole govorni\xc5\xa1tva pri Slovencih so nastale med duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino. Verjetno so se prav pri tej nekaj nau\xc4\x8dili tudi posvetni voditelji, knezi in vojvode. \xc5\xbde Karantanski knezi so znali dobro voditi slavnostni govor pri svojem ustoli\xc4\x8devanju, to je bil politi\xc4\x8dni govor ali govor o bodo\xc4\x8dnosti po staroslovenskem bo\xc5\xbeanstvu - Jav, govor za jav-nost. Kadar pa je knez imel sojenje, je sedel na drugem kamnitem stolu in imel sodni govor - ali govor o preteklosti, po starem slovenskem bo\xc5\xbeanstvu - Prav, govor za prav-nost ali pravi\xc4\x8dnost, kadar se je poslavljal od mrtvih pa je imel poslovilni govor, namenjen bo\xc5\xbeanstu Nav pred odhodom na navje(pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de). To so bili trije osnovni tipi govorov \xc5\xbee pri starih Slovencih. Ti govori so ohranjeni \xc5\xa1e danes in se bodo nadaljevali in razvijali naprej._NEWLINE_Visoko \xc5\xa1olstvo je razvilo posebno obliko govora: filozofsko govorni\xc5\xa1tvo, ki stvari in fenomene razlaga in pojasnjuje. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8da so \xc5\xbee zelo zgodaj razvila posebno obliko govorni\xc5\xa1tva, ki se imenuje umetni\xc5\xa1ko govorni\xc5\xa1tvo in je v Sloveniji zelo napredovalo v zadnjih 200 letih. V 20. stoletju se je z burnim razvojem tehnike pojavil radio in z njim govorni\xc5\xa1tvo na radiu, sledil je razvoj televizije in razvoj govorni\xc5\xa1tva na televiziji. Pomembna sta tudi razvoj filma in razvoj govorni\xc5\xa1tva na filmu. Danes se govorni\xc5\xa1tvo \xc5\xa1iri skupaj z razvojem ve\xc4\x8dpredstavnostne tehnike. Vsaka tehnika zahteva nove pristope govornikov pri podajanju govorjene vsebine, danes se besedi vedno bolj dodaja slika. Javne \xc5\xa1ole v Sloveniji zelo zaostajajo za potrebami prakse v vseh institucijah, ki vsak dan poklicno uporabljajo govorni\xc5\xa1tvo.'