b'\n_START_ARTICLE_\nTrst\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega\n_START_PARAGRAPH_\nTrst se nahaja severno od Istrskega polotoka, med Jadranskim morjem in obronki Kra\xc5\xa1ke planote.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTrst je bil pod nadzorom Rimljanov \xc5\xbee leta 177 pr. n. \xc5\xa1t. cesar Julij Cezar mu je podelil status kolonije z latinskim imenom Tergeste in ga leta 51 pr. n. \xc5\xa1t.  omenja tudi v svojem delu Commentarii de bello Gallico._NEWLINE_Po razpadu Rimskega cesarstva je mesto ostalo va\xc5\xbeno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, predvsem zato, ker so preko njegovega ozemlja potekale vse poti med Balkanom in severno Italijo. Niti Langobardi, niti Karel Veliki niso veliko vplivali na razvoj mesta. Za \xc4\x8dasa frankovske oblasti, od 796 do 948, je sedanje ozemlje tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke pokrajine sodilo v okvir Istrske krajine. Leta 948 je Trst postal samostojna pokrajina in vklju\xc4\x8deval ozemlje dana\xc5\xa1njih ob\xc4\x8din Trst in Dolina, ostalo ozemlje pa je \xc5\xa1e dalje sodilo k Istri.\n_START_SECTION_\nPod Habsbur\xc5\xbeani\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji problemi so nastajali le z mogo\xc4\x8dnimi Bene\xc4\x8dani, s katerimi so se Tr\xc5\xbea\xc4\x8dani stoletja borili za prevlado na severnem Jadranu, dokler ni bilo mesto od leta 1382 pod okriljem Habsbur\xc5\xbeanov. Tedaj je bila dana\xc5\xa1nja Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka pokrajina razdeljena na posest Devinskih gospodov (obsegajo\xc4\x8do nekako ozemlje sedanjih ob\xc4\x8din Devin - Nabre\xc5\xbeina, Zgonik in Repentabor), de\xc5\xbeelo Trst (nekako dana\xc5\xa1njo ob\xc4\x8dino Trst), sedanji ob\xc4\x8dini Milje in Dolina pa sta bili vklju\xc4\x8deni v Bene\xc5\xa1ko Istro. _NEWLINE_Na ta na\xc4\x8din so se Tr\xc5\xbea\xc4\x8dani sicer uradno odpovedali samostojnosti, vendar so ostali prakti\xc4\x8dno avtonomni. Trgovina in promet sta se nemoteno razvijala. Leta 1719 je bil Trst razgla\xc5\xa1en za svobodno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, s \xc4\x8dimer se je za\xc4\x8delo za mesto najugodnej\xc5\xa1e obdobje njegove zgodovine.\n_START_SECTION_\nZnova pod Habsbur\xc5\xbeani\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1813 so Avstrijci spet prevzeli oblast nad dana\xc5\xa1njo Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko pokrajino in Istro. _NEWLINE_Trst je zaradi svojega strate\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja in vloge najpomembnej\xc5\xa1ega trgovskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Avstrijskega cesarstva postal vodilno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Njegova vloga je bila \xc5\xa1e poudarjena leta 1857 z dograditvijo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Dunaj-Trst. Leta 1867 je Trst postal glavno mesto Avstrijskega primorja. Dobil je naziv \xc2\xbbdrugo mesto monarhije\xc2\xab, kar ga je po va\xc5\xbenosti postavljalo neposredno za Dunaj._NEWLINE_Zanimivo je, da je bil Trst na za\xc4\x8detku 20. stoletja s 56.000 slovenskimi prebivalci (po popisu 1910) tudi najve\xc4\x8dje slovensko mesto (Ljubljana je, z nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8do manj\xc5\xa1ino vred, takrat \xc5\xa1tela 52.000 prebivalcev). Skupaj s \xc5\xa1tevilnimi \xc4\x8cehi, Srbi, Hrvati, Slovaki, in Rusi so bili \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od Italijanov. Predmestje je bilo skoraj popolnoma slovensko, vasi pa v celoti. Trst je bil tudi prvi in najve\xc4\x8dji center slovenskega kapitala, organiziranega delavskega gibanja in tudi pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de slovenske dru\xc5\xbebeno-kulturne dejavnosti.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanski nacionalisti so zaradi ekonomskih razlogov, zaradi avtonomije, ki jo je mesto u\xc5\xbeivalo, in zaradi politi\xc4\x8dne prevlade bogate elite, ki jo je omogo\xc4\x8dal veljavni volilni sistem, gledali na avstrijsko nadvlado na\xc4\x8deloma z odobravanjem. Kljub temu se je vedno bolj krepil strah pred rasto\xc4\x8dim slovenskim vplivom v mestu. V obdobju pred letom 1914 je postajala vedno vplivnej\xc5\xa1a skupina skrajne\xc5\xbeev, ki so na Trst gledali kot na \xc2\xbbneodre\xc5\xa1eno ozemlje\xc2\xab\xc2\xa0pod tujo nadvlado, njihovi pripadniki so zahtevali priklju\xc4\x8ditev vseh de\xc5\xbeel z italijanskim prebivalstvom k Italiji. V obdobju pred prvo svetovno vojno se je med ve\xc4\x8dinskim italijanskim prebivalstvom vedno bolj \xc5\xa1irilo prepri\xc4\x8danje, da avstrijska oblast podpira te\xc5\xbenje Slovencev, da bi s tem omejila italijanski vpliv v mestu. Osebnost, ki jo je treba omeniti v zvezi z italijanskim nacionalizmom, je Wilhelm Oberdank - italijanski iredentist slovenskega rodu, znan tudi kot Guglielmo Oberdan.\n_START_SECTION_\nPrvi\xc4\x8d pod Italijo\n_START_PARAGRAPH_\nZ razpadom Avstro-Ogrske ob koncu prve svetovne vojne leta 1918 in po podpisu mirovne pogodbe v Rapallu novembra 1920, je Trst skupaj z Istro in Kvarnerskimi otoki pre\xc5\xa1el pod Italijo._NEWLINE_Tako je bila k Italiji priklju\xc4\x8dena nekdanja avstrijska de\xc5\xbeela Trst z okolico, Gori\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danska, Istra, ter okraja Postojna in Idrija biv\xc5\xa1e Kranjske. _NEWLINE_To je bil mo\xc4\x8dan udarec za tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko gospodarstvo, saj se je mesto zna\xc5\xa1lo na skrajnem robu dr\xc5\xbeave, ki sploh ni potrebovala ne njegovega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, ne njegovih trgovskih vezi in izku\xc5\xa1enj z de\xc5\xbeelami, ki takrat niso bile za\xc5\xbeelene kot komercialni partnerji. Mesto je obubo\xc5\xbealo. _NEWLINE_Poleg gmotnih te\xc5\xbeav so Tr\xc5\xbea\xc4\x8dani kmalu izkusili tudi izgrede fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih skrajne\xc5\xbeev, ki so se grobo zna\xc5\xa1ali nad slovenskim prebivalstvom. Uradni napotki za \xc2\xbbitalijanizacijo\xc2\xab\xc2\xa0prebivalstva so bili strogo uresni\xc4\x8deni, ve\xc4\x8dinoma s silo. Slovenski kulturni center Narodni dom, delo arhitekta Maksa Fabianija je bil julija 1920 po\xc5\xbegan. Ve\xc4\x8dkrat so po\xc5\xbegali in uni\xc4\x8dili uredni\xc5\xa1tva slovenskih \xc4\x8dasopisov in 120 drugih slovenskih gospodarskih, delavskih  in kulturnih ustanov. _NEWLINE_\xc5\xbde po prvi svetovni vojni se je moralo iz Trsta izseliti okrog 20.000 Avstro-Ogrskih dr\xc5\xbeavljanov, ki so jih nadomestili priseljenci z juga Italije, v naslednjih desetletjih se je iz Julijske krajine izselilo najmanj 105.000 Slovencev in Hrvatov. V \xc4\x8dasu fa\xc5\xa1izma je bilo zaprtih ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d Slovencev. Ker je bil tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki zapor Coroneo premajhen, so  jih vozili tudi v Koprski zapor, med temi tudi bazovi\xc5\xa1ke junake. V Trstu so nato uredili \xc5\xa1e mu\xc4\x8dilnice in zapore v Vili Triste, pri jezuitih, v ulici Cologna in v podzemlju trga Oberdan.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu druge svetovne vojne je bil Trst predmet spopadov, saj so si ga lastile vse strani. V mestu samem so bili mo\xc4\x8dno zastopani Judje, italijanski iredentisti, Slovenci, pripeljani domobranci, usta\xc5\xa1i, \xc4\x8detniki, Ukrajinci, Poljaki in razni drugi kolaboracionisti iz vsega vzhodnega dela Evrope, kar je povzro\xc4\x8dalo nevarna trenja. Ko so leta 1944 Nemci za\xc4\x8deli uporabljati Ri\xc5\xbearno kot koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de s krematorijem, je tudi napetost med prebivalci pogubila veliko ljudi. Ocenjuje se, da je v Ri\xc5\xbearni bilo pobitih okoli 5000 internirancev, v veliki ve\xc4\x8dini Slovencev._NEWLINE_V Trstu je ves \xc4\x8das vojne deloval tudi posebni in\xc5\xa1pektorat italijanske policije Kraljevine Italije, nato pa Republike Salo, od katerega je najbolj znana njegova politi\xc4\x8dna sekcija, imenovana Banda Collotti. Skozi prostore tega in\xc5\xa1pektorata je \xc5\xa1lo okrog 5000 antifa\xc5\xa1istov, po ve\xc4\x8dini Slovencev.  Trst je imel tudi mo\xc4\x8dno kolaboracionisti\xc4\x8dno Guardio civico (mestna stra\xc5\xbea), ki je pobite aktiviste OF in partizane metala v opu\xc5\xa1\xc4\x8den bazovi\xc5\xa1ki rudnik, danes italijanski nacionalni spomenik Foiba di Basovizza._NEWLINE_Po podatkih ANED, je od 42 vlakovnih kompozicij, ki so z obmo\xc4\x8dja Italije odpeljale deportirance samo v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Dachau, kar 30 odpeljalo s tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje, ve\xc4\x8dina vlakov iz Trsta pa je \xc5\xa1la za Auschwitz, ve\xc4\x8dinoma Slovencev, Hrvatov ter Judov, vendar o njiovem \xc5\xa1tevilu ni ohranjenih podatkov._NEWLINE_1. maja 1945 so enote 4. armade Jugoslovanske armade, Komande mesta Trst, delavskih bataljonov pod vodstvom OF in 9. korpusa slovenske NOVJ osvobodile Trst iz rok nem\xc5\xa1ke vojske, ki je bila Trst zasedla po kapitulaciji fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne Italije leta 1943. Takoj za tem so \xc5\xa1e istega dne prispele v Trst tudi novozelandske zavezni\xc5\xa1ke enote, ki so do tedaj \xc4\x8dakale v \xc5\xa0tivanu, na robu ob\xc4\x8dine. Ko so \xc5\xa1li proti \xc5\xbee osvobojenemu Trstu so pu\xc5\xa1ke namerili kar v prsi prvih partizanov, ki so jih sre\xc4\x8dali._NEWLINE_Oblast v mestu so prevzeli Jugoslovani. Kot razlaga Poro\xc4\x8dilo slovensko-italijanske zgodovinsko-kulturne komisije, so "Slovenci do\xc5\xbeiveli dvojno osvoboditev: izpod nem\xc5\xa1ke okupacije in izpod italijanske dr\xc5\xbeave. Hkrati pa so Italiji naklonjeni prebivalci Julijske krajine do\xc5\xbeivljali jugoslovansko zasedbo kot najtema\xc4\x8dnej\xc5\xa1i trenutek v svoji zgodovini, tudi zato, ker jo je na Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem, Gori\xc5\xa1kem in Koprskem spremljal val nasilja, ki se je izra\xc5\xbeal v aretacijah ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8dev, po ve\xc4\x8dini Italijanov, a tudi Slovencev, ki so nasprotovali jugoslovanskemu komunisti\xc4\x8dnemu politi\xc4\x8dnemu na\xc4\x8drtu - del aretiranih je bil v presledkih izpu\xc5\xa1\xc4\x8den; v stotinah naglo izvr\xc5\xa1enih obsodb - \xc5\xbertve so bile ve\xc4\x8dinoma vr\xc5\xbeene v kra\xc5\xa1ka brezna, imenovane fojbe; ter v deportaciji velikega \xc5\xa1tevila vojakov in civilistov, ki so deloma shirali ali bili ubiti med deportacijo, po zaporih in po tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih za vojne ujetnike v raznih krajih Jugoslavije (med njimi je treba omeniti zloglasnega v Borovnici)."_NEWLINE_Pod pritiskom zahodnih zaveznikov je Jugoslovanska armada zapustila Trst 12. junija 1945.\n_START_SECTION_\nZanimivosti Trsta\n_START_PARAGRAPH_\nIz rimske dobe je v mestu in okolici veliko ostankov, na primer dobro ohranjeno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. Na gri\xc4\x8du Svetega Justa so ob gradu ostanki civilne bazilike in druge izkopanine iz rimske dobe in prvih \xc4\x8dasov kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, na katerih je bila zgrajena sedanja cerkev. V zadnjih letih je bil delno obnovljen stari predel mesta. Pri tem so bila odkrita obse\xc5\xbena arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki jih \xc5\xa1e raziskujejo._NEWLINE_V tako imenovani Terezijanski \xc4\x8detrti (zgrajena je bila za \xc4\x8dasa cesarice Marije Terezije z bonifikacijo tamkaj\xc5\xa1njih solin) stojijo arhitektonsko zanimiva poslopja, ve\xc4\x8dinoma iz 19. stoletja]]: Tergesteo, Palazzo Carciotti, Glavna Po\xc5\xa1ta, Pala\xc4\x8da Gop\xc4\x8devi\xc4\x8d, Voja\xc5\xa1ka Bolnica in druge. Trg Edinost (biv\xc5\xa1i Piazza Grande oz. Veliki Trg), ki je bil pri\xc4\x8da vsem ve\xc4\x8djim zgodovinskim dogodkom, saj se nahaja na obali, je prav tako obkro\xc5\xbeen z zanimivimi pala\xc4\x8dami. Razen Ob\xc4\x8dinske pala\xc4\x8de, so tukaj Lloyd, Vladna pala\xc4\x8da, Vanoli, pala\xc4\x8da Stratti, Pitteri in Modello._NEWLINE_Veliko zanimivosti je tudi v neposredni okolici mesta, med katerimi je grad Miramar  (italijansko Castello di Miramare), zgrajen konec 19. stoletja v romanti\xc4\x8dnem slogu za avstrijskega nadvojvodo Maksimilijana in njegovo \xc5\xbeeno \xc5\xa0arloto Belgijsko. V njegovi bli\xc5\xbeini je Mednarodno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Abdusa Salama za teoreti\xc4\x8dno fiziko, ki deluje pod okriljem UNESCO in IAEA, kjer je tudi sede\xc5\xbe enega od odsekov Univerze v Trstu._NEWLINE_V Trstu je osrednji sede\xc5\xbe Slovenskega raziskovalnega in\xc5\xa1tituta._NEWLINE_Kot posebno tehni\xc4\x8dno zanimivost velja omeniti tudi Openski tramvaj, ki povezuje Oberdankov trg (Piazza Oberdan) v centru Trsta in Op\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu 19. stoletja je bil Trst \xc5\xbeivahno kozmopolitansko mesto, v katerem so se prepletale slovenska, italijanska in nem\xc5\xa1ka kultura, in je navdihovalo pisatelje, pesnike in umetnike, kot so bili Ivan Tav\xc4\x8dar, Ivan Cankar, Dragotin Kette, Igo Gruden, Italo Svevo, Umberto Saba, Matthaeus Pertsch, Rainer Maria Rilke, James Joyce, Richard Francis Burton.'