b"\n_START_ARTICLE_\nGabrijela Mrak\n_START_SECTION_\nPri\xc4\x8detek glasbene kariere\n_START_PARAGRAPH_\nGabrijela je po dogodku z Kienzlijevo mater \xc5\xa1tudij petja za\xc4\x8dela pri Carlu Caspriju, ki jo je v svoj razred sprejel leta 1871, ko ji je bilo 19 let. Ob zaklju\xc4\x8dku \xc5\xa1tudija se je \xc5\xa1est let kasneje v septembru predstavila v Eggenbergu in v Gradcu. Njena nova profesorica postane Karolina Bauer; 'na\xc5\xa1a' diva Gabrijela pa je v istem letu prvi\xc4\x8d stopila na operni oder v Gradcu in pela zahtevne vloge v 'Viljemu Tellu', 'Fraustu', 'Hugenotih' in '\xc4\x8carobni pi\xc5\xa1\xc4\x8dali'. Uspe\xc5\xa1na je bila tudi v Innsbrucku in Salzburgu, kjer so o njej zapisali:\xc2\xa0\xc2\xbbGlas gospodi\xc4\x8dne Mrakove nima velikega volumna, je pa prijetno blagoglasen v vseh tonskih legah in dobro \xc5\xa1olan; njena igra ka\xc5\xbee notranje razumevanje in je brez slehernega afiktiranja.\xc2\xab_NEWLINE_Vabila, da bi med sezono 1879/80 pela v Thalia Teatru v New Yorku, \xc4\x8dez pet let v Petrogradu ter da bi se 1889 anga\xc5\xbeirala v Milanu, je iz neznanega razloga odklonila. Pela je v Karlovih Varih, Teplicah, Olomucu, kasneje v Sopronu na Mad\xc5\xbearskem, v Bratislavi, kot gostja v Budimpe\xc5\xa1ti, v Odesi, v Romuniji, v sezoni 1894/95 v De\xc5\xbeelnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani v Carl-Theatru na Dunaju, kje je ostala do konca kariere. Kot uvodoma re\xc4\x8deno, je njen drugi dom postal Regensburg, kjer je z deset let starej\xc5\xa1im Maximilianom, princem plemi\xc5\xa1ke rodbine Thurn und Taxis, do\xc5\xbeivela romanco. Ta je umrl \xc5\xbee pri 23-ih, leta 1885._NEWLINE_Mrakova je bila slavljena Regensbur\xc5\xa1ka primadona. V starosti ji je plemi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina leta 1915 odobrila 100 mark mese\xc4\x8dne podpore, iz poznej\xc5\xa1ih let pa je iz korespondence razvidno, da ji je bila pripravljena pla\xc4\x8dati tudi operacijo in okrevanje v Gorici._NEWLINE_Svojo 20-letno kariero je Mrakova sklenila kot pevska pedagoginja v Trstu, obenem pa je \xc5\xa1e nastopala v Trstu, Gorici, Portoro\xc5\xbeu in Tolminu, kjer je leta 1903 pri 51. letih in po okoli 80-ih na\xc5\xa1tudiranih vlogah zaokro\xc5\xbeila svojo pevsko kariero v tolminski Narodni \xc4\x8ditalnici. Zgodovina jo razlaga kot \xc5\xbeensko, odlikovano z velikim igralskim talentom, zaradi katerega je bila \xc5\xa1e posebno uspe\xc5\xa1na v operetah. Denarno je podpirala tolminska glasbena dru\xc5\xa1tva in nastopala s pesmimi slovenskih skladateljev."