b'\n_START_ARTICLE_\nFilip Trpin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofijo in teologijo je verjetno \xc5\xa1tudiral v Gradcu. Dosegel je naslova magister filozofije in bakalaver filozofije. Posve\xc4\x8den je bil leta 1630._NEWLINE_Leta 1630 je bil kaplan na Ptuju. Leta 1633 je bil pomo\xc4\x8dnik \xc5\xbeupnika Ad. Prese\xc4\x8dnika v Gornjem Gradu. Od leta 1635 dalje je bil \xc5\xbeupnik prav tam in hkrati vzgojitelj in u\xc4\x8ditelj v Collegium Marianum. Po smernicah \xc5\xa1kofa Toma\xc5\xbea Hrena je izvajal rekatolizacijo vernikov in duhovnikov. Leta 1635 je miril uporne kmete. Od leta 1639 dalje je bil \xc5\xbeupnik-vikar v Kranju. Od leta 1643 dalje je bil \xc5\xbeupnik v Braslov\xc4\x8dah in od leta 1647 dalje tudi dekan. Prizadeval si je faranom pojasniti, zakaj ku\xc5\xbenih bolnikov ni dovoljeno prena\xc5\xa1ati in pokopavati pri \xc5\xbeupniji. Leta 1652 je bil vizitator \xc5\xa0mihela pri Pliberku. Od leta 1654 dalje je bil \xc5\xbeupnik v \xc5\xa0martninu pri Kranju. Boril se je proti gre\xc5\xa1nemu in malomarnemu \xc5\xbeivljenju. \xc5\xa0kofu je dal podpisati svarilno pismo samemu sebi in ga na pri\xc5\xbenici bral kot \xc5\xa1kofov opomin. Med letoma 1655 in 1676 je bil tudi generalni vikar ljubljanskih \xc5\xa1kofov O. Puechheima in J. Rabatte. Slu\xc5\xbebe generalnega vikarja je bil razre\xc5\xa1en na lastno pro\xc5\xa1njo._NEWLINE_V Kranju je z veseljem sprejel kapucine. Leta 1640 je \xc5\xa1kof Mihael Kumar blagoslovil temeljni kamen za kapucinski samostan na mestu, kjer danes stoji hotel Creina. Trpin je bil s kapucini zelo povezan. Njihovi knji\xc5\xbenici je daroval veliko knjig. Tudi sam je veliko pisal. Valvasor ga je uvrstil med pomembne pisatelje na Kranjskem. Ima velike zasluge za slovenski jezik. Slovenski jezik je uvajal v javno cerkveno \xc5\xbeivlljenje._NEWLINE_Zaradi lepega jezika v pridigah se ga je prijel nadimek\xc2\xa0\xc2\xbbslovenski Cicero\xc2\xab. Zelo si je prizadeval, da je leta 1672 iz\xc5\xa1la Sch\xc3\xb6nlebnova knjiga Evangelia inu listuvi. K delu je spodbudil tudi dva prevajalca, \xc5\xa1martinskega kaplana Adama Skalarja, ki je leta 1643 prevedel obse\xc5\xbeen spis duhovne vsebine in Andreja Jankovi\xc4\x8da, ki je leta 1659 prevedel Hojo za Kristusom Toma\xc5\xbea Kemp\xc4\x8dana._NEWLINE_Janez Trpin, \xc5\xbeupnik v Kranju, sicer pa Filipov ne\xc4\x8dak, mu je pri cerkvi ob Savi postavil lep nagrobnik, ki je danes vzidan v \xc5\xbeupnijski cerkvi v steno pod korom.'