b'\n_START_ARTICLE_\nSocietas slovenica\n_START_PARAGRAPH_\nSocietas slovenica (tudi Slovensko tovar\xc5\xa1tvo) je dru\xc5\xa1tvo, ki ga je ustanovil Janez Nepomuk Primic, 13. maja 1810 v Gradcu, da bi na ta na\xc4\x8din \xc5\xa1iril preporodno miselnost med mlaj\xc5\xa1o generacijo izobra\xc5\xbeencev. \xc4\x8clani so bili bogoslovci in juristi, ki so se zanimali za program, ki ga je deloma nasvetoval Kopitar.\n_START_SECTION_\nNamen\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotni namen je bil ekscerpirati gra\xc5\xa1ki primerek Trubarjeve Nove zaveze in Dalmatinovo Biblijo za na\xc4\x8drtovani slovensko-nem\xc5\xa1ko-latinski slovar, se \xc5\xa1tudijsko poglabljati v Kopitarjevo slovensko slovnico in sestavljati slovenske naloge. Vendar je Primic \xc5\xbee avgusta 1810, le nekaj mesecev po ustanovitvi dru\xc5\xa1tva, postavil 15 \xc4\x8dlanski skupinici glede na njene potenciale te\xc5\xbeko uresni\xc4\x8dljive cilje. Zamislil si ni ni\xc4\x8d manj kot veliko znanstveno podjetje, katerega temeljna naloga naj bi bil \xe2\x80\x9cpopis slovenskega dela \xc5\xa0tajerske v njegovem naravnem stanju ter gospodarskem in naravoslovnem oziru; oris njegovih prebivalcev, njihovega zna\xc4\x8daja, obi\xc4\x8dajev in navad\xe2\x80\x9d, kar je bilo po svoji temeljni zasnovi mo\xc4\x8dno podobno razse\xc5\xbenemu projektu topografskega popisa celotne vojvodine \xc5\xa0tajerske.\n_START_SECTION_\nOdziv\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tajerske de\xc5\xbeelne oblasti, najprej pa Josef Alois J\xc3\xbcstel, takratni referent za \xc5\xa1olstvo, so odobravale obstoj in namen Slovenskega dru\xc5\xa1tva, k \xc4\x8demur je veliko pripomoglo J\xc3\xbcstlovo pozitivno stali\xc5\xa1\xc4\x8de do sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in pa novice o preureditvi \xc5\xa1olstva v Iliriji. Naklonjenost oblasti je Primic \xc5\xa1e poleti 1810 preskusil z dvema predlogoma, ki sta bila oba odobrena. Najprej je pridobil dru\xc5\xa1tvu stalne prostore za sestajanje v poslopju gra\xc5\xa1ke redute; obenem je predlagal, pa\xc4\x8d tudi pod vtisom Kopitarjeve slovnice, naj oblasti ustanovijo v Gradcu katedro za slovenski jezik.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Societas slovenica v Gradcu delovala z uradnim blagoslovom, ni bila posebej uspe\xc5\xa1na. \xc5\xa0tevilo \xc4\x8dlanov je upadalo, med dejavnimi \xc4\x8dlani pa so se poleg Primica uveljavili vsega \xc5\xa1tirje, ki so bili pozneje vidni slovenski kulturni delavci na \xc5\xa0tajerskem. Med njimi sta poleg Primica ugotovljena le Franc Cvetko in Janez Leopold \xc5\xa0migoc. Toda verjetno je, kot pi\xc5\xa1e France Kidri\xc4\x8d, da so bili med \xc4\x8dlani dru\xc5\xa1tva tudi \xc5\xa1tajerski mladinci mariborskega in kranjskega okro\xc5\xbeja, in sicer Peter Dajnko, Anton Krempl, Koloman Kvas, Dominik o. Pen in Toma\xc5\xbe Kren. V ohlapni obliki se je Societas slovenica vendarle ohranila do spomladi 1812, ko je del nalog prevzela prav gra\xc5\xa1ka slovenska stolica, katere ustanovitev je bila Primiceva zasluga.'