b'\n_START_ARTICLE_\nLouis Armstrong\n_START_SECTION_\nPot do slave\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dino mladosti je pre\xc5\xbeivel pri babici. V zgodnjih najstni\xc5\xa1kih letih so mu povedali, da je njegova mama zbolela in potrebuje nego. Preselil se je k njej, v ameri\xc5\xa1ko \xc4\x8detrt imenovano \xc4\x8detrt rde\xc4\x8dih svetilk. Na njihovi ulici je stala plesna dvorana Masonic Hall. Tu je Louis, ki je zasledoval pihalne godbe, sli\xc5\xa1al vse mestne glasbenike. Glasba ga je vse bolj privla\xc4\x8dila in ustanovil je pevski kvartet. Najve\xc4\x8d so prepevali na ulicah Storyvilla, saj so tam dobivali najve\xc4\x8dje napitnine. Louis je na Silvestrovo leta 1912, posebej za to prilo\xc5\xbenost, prinesel dedov revolver in nekajkrat ustrelil v zrak. Takoj so ga aretirali in poslali v pobolj\xc5\xa1evalnico. Tam je vodja pobolj\xc5\xa1evalnice iz njih sestavil \xc5\xa1olsko pihalno godbo. Louis je najprej igral bobne, nato pa je prijel za kornet in se pou\xc4\x8dil o pomembnostih igranja. Pri \xc5\xa1tirinajstih se je lahko vrnil nazaj k materi._NEWLINE_Ko je zaklju\xc4\x8dil \xc5\xbee vse obvezno \xc5\xa1olanje, se je za\xc4\x8del pre\xc5\xbeivljati s prodajanjem \xc4\x8dasopisov in premoga, dru\xc5\xbeinski prora\xc4\x8dun pa je pove\xc4\x8deval tudi z igranjem na kornet. Igral je ob spremljavi pianista in bobnarja. Po kak\xc5\xa1nem letu igranja je po zgledu zasedbe Brown Skinned Babies, kjer je trobental King Oliver, sestavil in vodil svojo prvo lastno zasedbo._NEWLINE_Louis je sodeloval s slavnim Kingom Oliverjem, ki je postal tudi njegov u\xc4\x8ditelj. Tako je njegova zasedba poslovala zelo uspe\xc5\xa1no. Ko je Oliver od\xc5\xa1el igrat v Chichago, je svoje mesto v bendu predal Louisu. Ta je znal Oliverjev repertoar na pamet, zato se mu ni bilo te\xc5\xbeko vklopiti. Bend je za\xc4\x8del dobivati vse najbolj\xc5\xa1e posle v mestu in je za\xc4\x8del organizirati celo lastne plese. _NEWLINE_Ko so mestne oblasti zaprle mesto kjer je Armstrong ustvarjal, se je ta odselil iz doma\xc4\x8dega mesta in se pridru\xc5\xbeil orkestru Fata Marablea. To je bila njegova prva redna zaposlitev, vendar so ga leta 1922 odpustili. Armstrong se je vrnil v New Orleans in igral v no\xc4\x8dnih klubih, \xc4\x8dez dan pa v pihalni godbi. Postajal je vse bolj cenjen, ugleden in iskan.\n_START_SECTION_\nSlava\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1923 se je poro\xc4\x8dil z \xc5\xbeensko, ki ga je vpeljala v klasi\xc4\x8dni svet glasbe, Lil Hardin. Svoj prvi solo je odigral na plo\xc5\xa1\xc4\x8di Chimes blue. Leta 1924 si je poiskal mesto prvega kornenista v orkestru Oliieja Powersa. Istega leta ga je k sodelovanju povabil tudi Flethcer Henderson. S Hendersovim orkestrom je posnel ve\xc4\x8d kot 40 solov._NEWLINE_Novembra 1925 je Armstrong prvi\xc4\x8d vstopil v snemalni studio kot vodja lastne skupine, ki jo je imenoval Hot five. To je bila izklju\xc4\x8dno snemalna skupina, saj so javno nastopili le enkrat. Skupaj so ostali dve leti. Plo\xc5\xa1\xc4\x8de so snemali za rasni katalog OKeha. Po 2. svetovni vojni je Armstrong postal prvi glasbeni ambasador ameri\xc5\xa1kega zunanjega ministrstva, d\xc5\xbeez pa za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak kapitalizma._NEWLINE_Njegove plo\xc5\xa1\xc4\x8de so se prodajale kot za med, zato je sestavil novo skupino. Armstrong je sam nastopal tudi v broadwayski reviji Hot Chocolates, kjer je njegovo muziciranje spremljalo tudi belo ob\xc4\x8dinstvo. Za\xc4\x8dela so se mu odpirati vrata belega show biznisa, kjer je ostal pri samem vrhu do smrti. _NEWLINE_Njegova najve\xc4\x8dja uspe\xc5\xa1nica je bila pesem \xc2\xbbWhat a wonderful world\xc2\xab, ki se je na ameri\xc5\xa1kih top pop lestvicah pojavila leta 1968._NEWLINE_Armstrong je izdajal plo\xc5\xa1\xc4\x8de tudi ob najve\xc4\x8djih gospodarskih krizah. S toplim raskavim glasom je osvojil milijone src. Nastopal je v \xc5\xa1tevilnih hollywoodskih filmih in broadwayskih predstavah. Dvakrat je nastopil tudi v Ljubljani._NEWLINE_Umrl je 6. julija leta 1971 v New Yorku.'