b'\n_START_ARTICLE_\nJurjevo\n_START_PARAGRAPH_\nJurjevo je pomladni praznik, ki se praznuje 23. oziroma ponekod 24. aprila, po pravoslavnem koledarju pa 6. maja. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danski svetnik sveti Jurij je poznan po legendi, da ubija zmaja ali ka\xc4\x8do. Starej\xc5\xa1e izro\xc4\x8dilo pozna zelenega Jurija, ki je bil v predkr\xc5\xa1\xc4\x8danski religiji Evropejcev praznik za\xc4\x8detka pomladi. V Sloveniji je bil folklorni lik zelenega Jurija nekdaj splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjen, do danes pa se je ohranil v Beli Krajini. Med Slovani je Jurij nadomestil pomembno pomladno bo\xc5\xbeanstvo, verjetno Jarila. Jurij je prevzel mnoge lastnosti staroverskega Jarila, kot je prihod pomladi.\n_START_SECTION_\nFolklora\n_START_PARAGRAPH_\nNa celotnem Balkanu je bilo jurjevo, poleg kresne no\xc4\x8di, 24. 6., eden najpomembnej\xc5\xa1ih tradicionalnih letnih praznikov. Za pastirje je bil to glavni letni praznik, saj so na ta dan prvi\xc4\x8d gnali \xc5\xbeivino na pa\xc5\xa1o, zato je z jurjevim povezanih mnogo verovanj in magije. Po vsem slovanskem svetu je bilo jurjevo letna meja, ko se simboli\xc4\x8dno odpre narava, zato so s tem dnem povezane predstave o prihodu ka\xc4\x8d na "na\xc5\xa1" svet iz onstranstva, kjer so bile \xc4\x8dez zimo. _NEWLINE_V\xc4\x8dasih v legendah namesto svetega Jurija, ki ubija ka\xc4\x8do, nastopa tudi sv. Marjeta, ki goduje 20. julija (na isti dan kot sv. Elija). Oba, sv. Jurij in sv. Marjeta, naj bi po mitolo\xc5\xa1kih rekonstrukcijah nadomestila slovanskega boga Peruna, ki se prav tako bori s htonskim nasprotnikom Velesom v podobi ka\xc4\x8de oziroma zmaja. Perunov dan je v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu pripadal svetniku Eliji oziroma sv. Marjeti. Za \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja svetnik Jurij ni imel nikakr\xc5\xa1ne povezave z ubijanjem zmaja, temve\xc4\x8d je to dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina starej\xc5\xa1ih staroverskih religij.\n_START_SECTION_\nMitolo\xc5\xa1ka rekonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nHrva\xc5\xa1ki etnolog Vitomir Belaj je na podlagi primerjalne metode slovanskih in baltskih ljudskih pesmi rekonstruiral zelenega Jurija kot bo\xc5\xbeanstvo, ki se pojavlja skozi celo koledarsko leto. Za zimski solsticij, bo\xc5\xbei\xc4\x8d, se Jurij rodi, nakar ga ugrabijo Velesovi koledniki in ga odpeljejo v svet mrtvih, kjer ostane do pomladi. Na jurjevo se vrne na "na\xc5\xa1" svet in s seboj prinese pomlad. Spozna svojo sestro Maro, s katero se pod imenom Ivan Kupalo (Kresnik) poro\xc4\x8di na kresno no\xc4\x8d, 23. 6. (poletni son\xc4\x8dni obrat). Kasneje Maro prevara, zato ga njeni bratje ubijejo. Zadnji\xc4\x8d naj bi se Jurij pojavil na ve\xc4\x8der pred bo\xc5\xbei\xc4\x8dem, ko ga v prispodobi klasja vr\xc5\xbeejo na ogenj. Naslednji dan se ponovno rodi in oddide na svojo letno pot.\n_START_SECTION_\nOstali Slovani in Balti\n_START_PARAGRAPH_\nPri Srbih se imenuje \xc4\x90ur\xc4\x91evdan, Makedoncih \xd0\x83\xd1\x83\xd1\x80\xd1\x93\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbd, Bolgarih \xd0\x93\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb3\xd1\x8c\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbd, Ukrajincih \xd0\xae\xd1\x80\'\xd1\x97\xd0\xb2 \xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x8c, Belorusih \xd0\xae\xd1\x80\xe2\x80\x99\xd1\x8f  in Rusih \xd0\x95\xd0\xb3\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\x92\xd0\xb5\xd1\x88\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb9. Pri Litvancih se imenuje Jurgin\xc4\x97s.'