b'\n_START_ARTICLE_\nPala\xc4\x8da Pitti\n_START_SECTION_\nzgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja te resne in groze\xc4\x8de stavbe je bila naro\xc4\x8dena leta 1458, ki jo je naro\xc4\x8dil florentinski bankir Luca Pitti (1398-1472), glavni podpornik in prijatelj  Cosima de\' Medici. Zgodnja zgodovina Palazzo Pitti je me\xc5\xa1anica dejstev in mitov. Pitti naj bi naro\xc4\x8dil, naj bodo okna ve\xc4\x8dja od vhoda v Palazzo Medici. Umetnostni zgodovinar iz 16. stoletja Giorgio Vasari je predlagal, da je bil Brunelleschi arhitekt pala\xc4\x8de in da je bil njegov u\xc4\x8denec Luca Fancelli le njegov asistent pri nalogi, danes pa je ta na splo\xc5\xa1no pripisana Fancelliju. Poleg o\xc4\x8ditnih razlik v slogu starej\xc5\xa1ega arhitekta je Brunelleschi umrl 12 let pred za\xc4\x8detkom gradnje pala\xc4\x8de. Zasnova in okna ka\xc5\xbeejo, da je bil neznan arhitekt bolj izku\xc5\xa1en v utilitarno doma\xc4\x8di arhitekturi kot v humanisti\xc4\x8dnih pravilih, ki jih je Alberti opredelil v svoji knjigi De Re Aedificatoria._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bila impresivna, prvotna pala\xc4\x8da ne bi bila konkuren\xc4\x8dna rezidencam Medi\xc4\x8dejcev v smislu velikosti ali vsebine. Kdor je bil arhitekt Palazzo Pitti, se je gibal proti sodobnemu toku mode. Rustikalna kamnose\xc5\xa1ka gradnja daje pala\xc4\x8di resno in groze\xc4\x8de vzdu\xc5\xa1je, utrjena s trikrat ponavljajo\xc4\x8do serijo odprtin, ki spominjajo na rimski akvadukt. Arhitektura v rimskem slogu je bila privla\xc4\x8dila ljubezen Firenc v novem slogu all\'antica. Ta izvirna zasnova je prestala preizkus \xc4\x8dasa: ponavljajo\xc4\x8da se formula fasade se je nadaljevala med nadaljnjimi dodatki k pala\xc4\x8di, njen vpliv pa je viden v \xc5\xa1tevilnih imitacijah iz 16. stoletja in imitacijah v 19. stoletju. Delo se je ustavilo ko je Pitti utrpel finan\xc4\x8dne izgube po smrti Cosima de \'Medici leta 1464. Luca Pitti je umrl leta 1472 v nedokon\xc4\x8dani stavbi.\n_START_SECTION_\nMedi\xc4\x8dejci\n_START_PARAGRAPH_\nStavba je leta 1549 prodal Buonaccorso Pitti, potomec Luca Pittija, Eleonori di Toledo. Eleonora, ki je bila iz razko\xc5\xa1nega dvora v Neaplju, je postala \xc5\xbeena Cosima I. de \'Medici v Toskani, kasneje Velikega vojvode. Ko se je preselila v pala\xc4\x8do, je Cosimo Vasariju naro\xc4\x8dil pove\xc4\x8dati strukturo, da bi ustrezala njegovemu okusu; pala\xc4\x8da se je ve\xc4\x8d kot podvojila z dodajanjem novega bloka vzdol\xc5\xbe zadnje strani. Vasari je prav tako zgradil Vasarijev koridor, nadzemno pot iz stare Cosimove pala\xc4\x8de in sede\xc5\xbea vlade, Palazzo Vecchio, skozi Uffizi, nad Ponte Vecchio do Palazzo Pitti.  To je velikemu vojvodi in njegovi dru\xc5\xbeini omogo\xc4\x8dilo, da se je enostavno in varno premikal iz svoje uradne rezidence v Palazzo Pitti. Ta se je prvotno uporabljala predvsem za sprejem uradnih gostov in ob\xc4\x8dasne funkcije dvora, medtem ko je glavno reziden\xc4\x8dno mesto Medi\xc4\x8dejcev ostala Palazzo Vecchio. \xc5\xa0ele v \xc4\x8dasu vladavine Eleonorinega sina Francesca I. in njegove \xc5\xbeene Johane Avstrijske je ta pala\xc4\x8do trajno zasedla in postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de umetni\xc5\xa1ke zbirke Medi\xc4\x8dejcev. _NEWLINE_Zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de na hribu Boboli na zadnjem delu pala\xc4\x8de je bilo pridobljeno z namenom ustvariti velik uradni park in vrt, danes znan kot vrtovi Boboli. Krajinski arhitekt, ki je bil zaposlen za to, je bil dvorni umetnik Niccol\xc3\xb2 Tribolo, ki je umrl naslednje leto; kmalu ga je nadomestil Bartolommeo Ammanati. Prvotna zasnova vrtov je bila osredoto\xc4\x8dena na amfiteater, za corps de logis pala\xc4\x8de. Prva zapisana predstava, ki je bila izvedena, je bila Terenceva Andria leta 1476. Sledila so \xc5\xa1tevilna klasi\xc4\x8dna dela florentinskih dramatikov, kot je Giovan Battista Cini. Nastalo za zabavo kultiviranega dvora Medi\xc4\x8dejcev, je bilo opremljeno s sede\xc5\xbei, ki jih je zasnoval dvorni arhitekt Baldassarre Lanci.\n_START_SECTION_\nCortile in raz\xc5\xa1iritev\n_START_PARAGRAPH_\nAmmanati se je z vrtnim projektom v roki obrnil k ustvarjanju velikega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da takoj za glavno fasado, da bi povezal pala\xc4\x8do z novim vrtom. To dvori\xc5\xa1\xc4\x8de ima mo\xc4\x8dno pasovno kanalizirano rustiko, ki je bila v veliki meri kopirana, predvsem iz pari\xc5\xa1ke pala\xc4\x8de Marije de \'Medici, Luksembur\xc5\xa1ka pala\xc4\x8da. Na glavni fasadi je Ammanati ustvaril tudi finestre inginocchiate ("kle\xc4\x8de\xc4\x8da" okna, glede na njihovo domi\xc5\xa1ljeno podobnost prie-dieu, Michelangelova metoda), ki na vsakem koncu zamenjuje vhodne prostore. V letih 1558-70 je Ammanati ustvaril monumentalno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je vodilo z ve\xc4\x8d pompa na piano nobile in raz\xc5\xa1iril krila na sprednji strani vrta, ki so zajela dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, izkopano v strmo pobo\xc4\x8dje na isti ravni kot piazza spredaj, od koder je bilo vidno skozi osrednji lok kleti. Na vrtni strani dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je Amannati zgradil grotto, jamo z imenom \xc2\xbbMojzesova jama\xc2\xab\xc2\xa0zaradi kipa iz porfirja v njej. Na nadstropni terasi, s s piano nobile okni, je Ammanati zgradil vodnjak, usmerjen v osi; kasneje ga je zamenjala Fontana del Carciofo (\'Vodnjak arti\xc4\x8dok\'), ki ga je zasnoval nekdanji pomo\xc4\x8dnik Giambologna, Francesco Susini in je bil kon\xc4\x8dan leta 1641. _NEWLINE_Leta 1616 je potekal nate\xc4\x8daj za oblikovanje raz\xc5\xa1iritev glavne urbane fasade s tremi oboki na obeh straneh. Giulio Parigi je zmagal; delo na severni strani se je za\xc4\x8delo leta 1618, na ju\xc5\xbeni strani leta 1631 pa je delal Alfonso Parigi. V 18. stoletju je arhitekt Giuseppe Ruggeri zgradil dve pravokotni krili, da bi okrepil in poudaril raz\xc5\xa1iritev via Romane, ki ustvarja trg pred fasado, prototip dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je bil kopiran v Franciji. Sporadi\xc4\x8dni manj\xc5\xa1i dodatki in spremembe so bili opravljeni \xc5\xbee ve\xc4\x8d let po drugih vladarjih in arhitektih._NEWLINE_Na eni strani vrtov je \xc4\x8dudno grotto zasnoval Bernardo Buontalenti. Spodnjo fasado je za\xc4\x8del Vasari, vendar je arhitektura zgornjega nadstropja okra\xc5\xa1ena s "kapljanjem" plavajo\xc4\x8dih stalaktitov z grbom Medi\xc4\x8dejcev v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. Notranjost je podobno uravnote\xc5\xbeena med arhitekturo in naravo; prva soba ima kopije \xc5\xa1tirih nedokon\xc4\x8danih Michelangelovih su\xc5\xbenjev, ki stojijo na vogalih, ki se zdijo, da nosijo oboke z odprtimi okulusi v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du in naslikan rustikalni gozd z \xc5\xbeivalmi, figurami in vegetacijo. Figure, \xc5\xbeivali in drevesa, izdelana iz \xc5\xa1tukature in grobega plovca, krasijo spodnje stene. Kratek prehod vodi do majhne druge sobe in do tretje, ki ima vodnjak z Giambolognovo Venero v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du bazena in se plazi po ramah \xc5\xa1tirih satirov, ki pljuvajo curke vode proti njej z roba.\n_START_SECTION_\nRodbina Lotarin\xc5\xa1ka in Savojci\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8da je ostala glavna rezidenca Medi\xc4\x8dejcev dokler ni zadnji mo\xc5\xa1ki dedi\xc4\x8d umrl leta 1737. Nato jo je na kratko zasedla njegova sestra, starej\xc5\xa1a elektorka Palatinata, Anna Maria Luisa de\' Medici; po njeni smrti je dinastija Medi\xc4\x8dejcev izumrla, pala\xc4\x8da pa pre\xc5\xa1la na nove velike vojvode Toskane, avstrijsko hi\xc5\xa1o Lotarin\xc5\xa1ko, v osebi Franca I., svetega rimskega cesarja . Avstrijski najem je na kratko prekinil Napoleon, ki je pala\xc4\x8do uporabljal v \xc4\x8dasu svojega nadzora nad Italijo ._NEWLINE_Ko je Toskana leta 1860 pre\xc5\xa1la iz rok Lotaringov v roke Savojcev, je bila vklju\xc4\x8dena tudi pala\xc4\x8da Pitti. Po Risorgimentu, ko so bile Firence kratko prestolnica Kraljevine Italije, je Viktor Emmnuel II. prebival v pala\xc4\x8di do leta 1871. Njegov vnuk, Viktor Emanuel III., je pala\xc4\x8do leta 1919 predal narodu. Pala\xc4\x8do in druge stavbe v vrtovih Boboli so bile nato razdeljene v pet lo\xc4\x8denih umetni\xc5\xa1kih galerij in muzejev, ki ne vsebujejo zgolj \xc5\xa1tevilnih prvotnih vsebin, temve\xc4\x8d tudi neprecenljive predmete iz \xc5\xa1tevilnih drugih zbirk, ki jih je pridobila dr\xc5\xbeava. 140 prostorov, odprtih za javnost, je del notranjosti, ki je v ve\xc4\x8dji meri kasnej\xc5\xa1i izdelek kot prvotni del strukture, ve\xc4\x8dinoma ustvarjen v dveh fazah, ena v 17. stoletju in druga v za\xc4\x8detku 18. stoletja. Nekateri deli prej\xc5\xa1nje notranjosti ostajajo, \xc5\xa1e vedno pa so dodatki, kot je prestolna soba. Leta 2005 je presene\xc4\x8denje ob odkritju pozabljenih kopalnic iz 18. stoletja v pala\xc4\x8dah pokazalo izjemne primere sodobne vodovodne in\xc5\xa1talacije, ki so v slogu zelo podobne kopalnicam 21. stoletja .\n_START_SECTION_\nPalatinska galerija\n_START_PARAGRAPH_\nPalatinska galerija, glavna galerija pala\xc4\x8de Pitti, vsebuje velik ansambel ve\xc4\x8d kot 500 prete\xc5\xbeno renesan\xc4\x8dnih slik, ki so bile neko\xc4\x8d del zasebne zbirke Medi\xc4\x8dejcev in njihovih naslednikov. Galerijo, ki se preliva v kraljevske apartmaje, vsebuje dela Rafaela, Tiziana, Perugina (Objokovanje mrtvega Kristusa), Correggia, Petra Paula Rubensa in Pietra da Cortone.  Zna\xc4\x8daj galerije je \xc5\xa1e vedno zasebna zbirka, umetni\xc5\xa1ka dela pa so prikazana in visijo tako, kot bi bila v velikih prostorih, za katere so bila namenjena, ne pa po kronolo\xc5\xa1kem zaporedju ali urejena po \xc5\xa1olah umetnost._NEWLINE_Najbolj\xc5\xa1e sobe je v visokem baro\xc4\x8dnem slogu okrasil Pietro da Cortona. Na za\xc4\x8detku je Cortona poslikal majhno sobo na piano nobile, imenovano Sala della Stufa, s serijo, ki je prikazovala \xc5\xa1tiri \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke \xc4\x8dasti, kar je bilo zelo dobro sprejeto; Zlata leta in Srebrna leta so bila naslikana leta 1637, leta 1641 pa Bronasta leta in \xc5\xbdelezna leta. Veljajo za njegove mojstrovine. Pozneje je bil pozvan da osve\xc5\xbei velike sprejemne sobe, komplet petih sob na sprednji strani pala\xc4\x8de. V teh petih Planetarnih sobah hierarhi\xc4\x8dno zaporedje bo\xc5\xbeanstev temelji na ptolemajski kozmologiji; Venera, Apolon, Mars, Jupiter (Medi\xc4\x8dejska prestolna soba) in Saturn, toda ne Merkur in Luna, ki bi morala priti pred Venero. Te zelo bogate strope s freskami in \xc5\xa1tukom v bistvu \xc4\x8dastijo linijo Medi\xc4\x8dejcev in njihovega dobrodelnega vodstva. Cortona je leta 1647 zapustil Firence, njegov u\xc4\x8denec in sodelavec Ciro Ferri pa je cikel kon\xc4\x8dal do 16. stoletja. Morda so navdihnili poznej\xc5\xa1e prostore Planetarnih sob v Versaillesu Ludvika XIV., ki jih je zasnoval Charles Le Brun._NEWLINE_Zbirka je bila prvi\xc4\x8d odprta za javnost v poznem 18. stoletju, \xc4\x8deprav je precej nenavadno s strani velikega vojvode Leopolda, prvega prosvetljenega vladarja Toskane, ki si je \xc5\xbeelel pridobiti popularnost.\n_START_SECTION_\nKraljevi apartmaji\n_START_PARAGRAPH_\nTo je suita 14 sob, ki jih je prej uporabljala dru\xc5\xbeina Medici in njihovi nasledniki. Te sobe so bile v veliki meri spremenjene, nazadnje v 19. stoletju. Vsebujejo zbirko portretov Medi\xc4\x8dejcevi, od katerih je mnoge izdelal umetnik Giusto Sustermans. [18] Nekateri od teh prostorov so veliko manj\xc5\xa1i in bolj intimni. Kralji Italije so nazadnje uporabljali Palazzo Pitti leta 1920 . Takrat je \xc5\xbee bila spremenjena v muzej, vendar je bila suita (zdaj Galerija moderne umetnosti) rezervirana za uradne obiske v Firencah.\n_START_SECTION_\nGalerija moderne umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTa galerija izhaja iz preureditve florentinske akademije leta 1748, ko je bila ustanovljena galerija moderne umetnosti . Namen galerije je bila razstava umetni\xc5\xa1kih del nagrajencev na tekmovanjih akademije. Palazzo Pitti so v tem \xc4\x8dasu v veliki meri preuredili in izbrali nove umetni\xc5\xa1ke predmete za okrasitev novo urejenih salonov. Do sredine 19. stoletja so tako \xc5\xa1tevilne slike sodobne umetnosti Velike vojvodine, ki so bile mnoge prenesene v Palazzo della Crocetta, postale prvi dom novoustanovljenega \xc2\xbbMuzeja moderne umetnosti\xc2\xab._NEWLINE_Po Risorgimentu in izgonu dru\xc5\xbeine velikih vojvod iz pala\xc4\x8de so se vsa sodobna umetni\xc5\xa1ka dela zdru\xc5\xbeila pod eno streho v novem naslovu \xc2\xbbModerna galerija Akademije\xc2\xab. Zbirka se je \xc5\xa1e \xc5\xa1irila, zlasti pod pokroviteljstvom Vittoria Emanuela II. Vendar pa se je \xc5\xa1ele leta 1922 ta galerija preselila v Palazzo Pitti, kjer so jo dopolnjevala nadaljnja sodobna umetni\xc5\xa1ka dela v lasti dr\xc5\xbeave in ob\xc4\x8dine Firence. Zbirka je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena v apartmajih, ki so jih zapustili \xc4\x8dlani italijanske kraljeve dru\xc5\xbeine . Galerija je bila prvi\xc4\x8d odprta za ogled v javnosti leta 1928._NEWLINE_Danes galerija obsega ve\xc4\x8d kot 30 sob. Zbirka vklju\xc4\x8duje dela umetnikov gibanja Macchiaioli in drugih sodobnih italijanskih \xc5\xa1ol v poznem 19. in za\xc4\x8detku 20. stoletja . Slike umetnikov Macchiaioli so posebno poudarjene, saj je bila to \xc5\xa1ola toskanskih slikarjev iz 19. stoletja, ki jo je vodil Giovanni Fattori, zgodnji pionirji in ustanovitelji impresionisti\xc4\x8dnega gibanja . Naslov "galerija moderne umetnosti" se nekaterim morda zdi nepravilen, saj umetnost v galeriji pokriva obdobje od 18. do za\xc4\x8detka 20. stoletja. V zbirki ni vklju\xc4\x8denih nobenih primerov kasnej\xc5\xa1e umetnosti, saj se v Italiji "moderna umetnost" nana\xc5\xa1a na obdobje pred drugo svetovno vojno; sledila je splo\xc5\xa1no znana kot "sodobna umetnost" (arte contemporanea). V Toskani je to umetnost mogo\xc4\x8de najti na Centro per l\'arte contemporanea Luigi Pecci pri Pratu, mestu, ki je od Firenc oddaljeno pribli\xc5\xbeno 15 km.\n_START_SECTION_\nMuzej srebra\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej srebra, ki ga v\xc4\x8dasih imenujemo \xc2\xbbMedi\xc4\x8dejska zakladnica\xc2\xab, vsebuje neprecenljivo zbirko srebra, kamej in gem, mnoge iz zbirke Lorenza de \'Medici, vklju\xc4\x8dno z njegovo zbirko starodavnih vaz, mnoge z ob\xc4\x8dutljivimi srebrnimi podstavki, ki so bili dodani za potrebe prikazovanja v 15. stoletju. Te sobe, nekdaj del zasebnih kraljevih apartmajev, so okra\xc5\xa1ene s freskami iz 17. stoletja, najbolj \xc4\x8dudovite delo Giovanni da San Giovannija, od 1635 do 1636. Muzej srebra vsebuje tudi fino zbirko nem\xc5\xa1kih zlatih in srebrnih predmetov, ki jih je kupil Veliki vojvoda Ferdinand po vrnitvi iz izgnanstva leta 1815 po francoski okupaciji.\n_START_SECTION_\nMuzej porcelana\n_START_PARAGRAPH_\nTa muzej se je prvi\xc4\x8d odprl leta 1973 v igralnici Casino del Cavaliere v vrtovih Boboli. Porcelan je iz \xc5\xa1tevilnih najpomembnej\xc5\xa1ih evropskih porcelanskih tovarn, S\xc3\xa8vres in Meissen blizu Dresdna sta dobro zastopana. Mnogi predmeti v zbirki so bili darila florentinskim vladarjem drugih evropskih suverenov, medtem ko so nekatera dela posebej naro\xc4\x8dili na dvoru Velikga vojvodstva. Posebej je treba opozoriti na nekaj ve\xc4\x8djih kompletov servisa tovarne Vincennes, pozneje preimenovane v S\xc3\xa8vres in zbirko majhnih keksnih figuric.\n_START_SECTION_\nGalerija obla\xc4\x8dil\n_START_PARAGRAPH_\nJe v krilu imenovanem "Palazzina della Meridiana". V tej galeriji je zbirka gledali\xc5\xa1kih kostumov od 16. stoletja do danes. To je tudi edini muzej v Italiji, ki podrobno opisuje zgodovino italijanske mode. [26] Ena od novej\xc5\xa1ih zbirk, ki jo je leta 1983 ustanovil Kirsten Aschengreen Piacenti; suita \xc5\xa1tirinajstih sob, apartmaji Meridiana, so bili zaklju\xc4\x8deni leta 1858._NEWLINE_Poleg gledali\xc5\xa1kih kostumov, galerija prikazuje obla\xc4\x8dila, ki so se nosila med 18. stoletjem in danes. Nekateri eksponati so edinstveni za Palazzo Pitti; med njimi so pogrebna obleka velikega vojvode Cosima I. de \'Medici iz 16. stoletja in njegove \xc5\xbeene Eleonore iz Toleda in njihovega sina Garzia, ki sta umrla zaradi malarije. V galeriji je tudi zbirka nakita iz sredine 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nMuzej ko\xc4\x8dij\n_START_PARAGRAPH_\nV tem pritli\xc4\x8dnem muzeju so ko\xc4\x8dije in druga prevozna sredstva, ki jih je uporabljal dvor predvsem v poznem 18. in 19. stoletju. Nekateri vozovi so zelo okra\xc5\xa1eni, krasijo jih ne samo z zlatom, ampak tudi s poslikanimi pokrajinami. Tiste, ki se uporabljajo ob posebnih prilo\xc5\xbenostih, kot je "Carrozza d\'Oro" (zlata ko\xc4\x8dija), so ozna\xc4\x8dene s pozla\xc4\x8denimi kronami, da bi ozna\xc4\x8dili polo\xc5\xbeaj potnikov v ko\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je pala\xc4\x8da je v rokah italijanske dr\xc5\xbeave preko "Polo Museale Fiorentino", institucije, ki upravlja dvajset muzejev, vklju\xc4\x8dno galerijo Uffizi in je odgovorna za 250.000 katalogiziranih umetni\xc5\xa1kih del . Kljub svoji preobrazbi iz kraljevega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da v javno stavbo v dr\xc5\xbeavni lasti, pala\xc4\x8da, ki stoji na svoji lokaciji s pogledom na Firence, \xc5\xa1e vedno ohranja zrak in vzdu\xc5\xa1je zasebne zbirke v veliki hi\xc5\xa1i. To je v veliki meri posledica Amici di Palazzo Pitti, organizacije prostovoljcev in pokroviteljev, ustanovljene leta 1996, ki zbira sredstva in daje predloge za teko\xc4\x8de vzdr\xc5\xbeevanje pala\xc4\x8de in zbirk in za nenehno izbolj\xc5\xa1evanje njihovega vizualnega prikaza.'