b'\n_START_ARTICLE_\nAlemanija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nAlemani so bili potisnjeni ju\xc5\xbeno od svojega prvotnega obmo\xc4\x8dja naselitve in so v 5. in 6. stoletju naselili novo ozemlje na obeh straneh Rena. Alemanija pod Franki, nato \xc5\xa0vabska vojvodina v Svetem rimskem cesarstvu je pokrivala ozemlje, ki je bilo bolj ali manj nesporno med 7. do 13. stoletjem, razdeljeno v okro\xc5\xbeja ali page._NEWLINE_\xc5\xa0vabska: Hegowe (Hegau) med Bodenskim jezerom, zgornjo Donavo in \xc5\xa0vabsko Juro (Schw\xc3\xa4bischen Alb). Perahtoltaspara (Berchtoldsbaar) v zgornji kotlini Neckarja, levo od zgornje Donave skoraj do Ulma, vklju\xc4\x8dno z izvirom Donave. Nekargowe (imenovan po reki Neckar, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Canstatt). Swiggerstal (sodobni Ermstal), Filiwigawe (Filsgau, imenovan po reki Fils), Trachgowe (Drachgau, v bli\xc5\xbeini Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnda) in Alba (Albuch) med reko Neckar in Donavo. Duria (Duriagau) med Ulmom in Augsburgom._NEWLINE_Albegowe (Allg\xc3\xa4u), Keltinstein (med rekama Geltnach in Wertach) in Augestigowe (sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Augsburg) vzdol\xc5\xbe Lecha meji proti Bavarski. Rezia (Ries, iz imena rimske province Retija) v severovzhodnem kotu, levo od Donave (sredi\xc5\xa1\xc4\x8de N\xc3\xb6rdlingen). Linzgowe (Linzgau) in Argungowe (imenovan po reki Argen) severno od Bodenskega jezera. Eritgau, Folcholtespara (Folcholtsbaar), Rammegowe (Rammachgau) in Illargowe (imenovan po reki Iller, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Memmingen) na desni strani Donave._NEWLINE_Baden: Brisigowe (Breisgau) vzdol\xc5\xbe Zgornjega Porenja nasproti Sundgaua in Mortunova, poznej\xc5\xa1i Ortenau, vzdol\xc5\xbe Zgornjega Porenja nasproti Nordgaua. Alpegowe (Albgau) s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem pri samostanu svetega Bla\xc5\xbea, \xc4\x8crni gozd._NEWLINE_V dana\xc5\xa1nji Franciji (v Alzaciji): Suntgowe (Sundgau) in Nordgowe (Nordgau)._NEWLINE_V sodobni \xc5\xa0vici: Augestigowe (ozemlje okoli Augsta) in Turgowe (danes Thurgau, ime za Thurt; Z\xc3\xbcrichgau lo\xc4\x8den od Thurgaua v 8. stoletju)._NEWLINE_Ozemlje med Alemanijo in Zgornjo Burgundijo je bilo znano kot Argowe (danes Aargau, imenovan po reki Aare). Ustreznost tega obmo\xc4\x8dja v Alemaniji ali Zgornji Burgundiji je bilo sporno._NEWLINE_Okro\xc5\xbeje Retija Curiensis je bilo vklju\xc4\x8deno v Alemanijo v zgodnjem 10. stoletju. Obsegalo je Ringowe (Rheingau, imenovan po Renu) in Retio.\n_START_SECTION_\nMerovin\xc5\xa1ka vojvodina\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu leta 496 so se Alemani uprli frankovskemu jarmu in pre\xc5\xa1li pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito Teoderika Velikega Ostrogotskega, vendar so jih po njegovi smrti spet podjarmili Franki (539) pod Teoderikom I. in  Teodebertom I. Nato je Alemanija postala vojvodina v Frankovski dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Med vladavino vojvod v 6. in 7. stoletju verjetno niso bili pogosto zdru\xc5\xbeeni pod enim vojvodom. Alemani so se najpogosteje pojavljali kot dodatna vojska pri odpravah v Italijo. Vojvodina Alzacija je bila alemanska, vendar so ji vladali frankovski vojvode. Na obmo\xc4\x8dju okrog zgornje Donave in reke Neckar je vladala dru\xc5\xbeina Ahalolfing in ne vojvodska hi\xc5\xa1a, ki je vladala osrednji Alemaniji okoli Bodenskega jezera. Tudi Retiji, \xc4\x8deprav je bila alemanska, so vladali Viktoridi s \xc5\xa1kofijo Chur._NEWLINE_Alemanija je bila pokristjanjena v 7. stoletju, \xc4\x8deprav verjetno ne tako temeljito kot Frankovska dr\xc5\xbeava na zahodu ali Bavarska na vzhodu. Prvi alemanski zakon, Pactus Alamannorum, datira v to obdobje. Rimski \xc5\xa1kofiji v Strasbourgu in Baslu sta pokrivali Alzacijo in Chur, Retijo. Alemanija sama je imela samo \xc5\xa1kofijo na vzhodu v Augsburgu (v za\xc4\x8detku 7. stoletja). Tam sta bili dve rimski \xc5\xa1kofiji, Windisch in Octodure, ki sta se \xc5\xbee zgodaj preselili v druge kraje (Avenches in Sitten)._NEWLINE_Zahodna Alemanija je bila na koncu (7. stoletje) sprejeta v \xc5\xa1kofijo Konstanca s sodelovanjem \xc5\xa1kofov iz Chura in merovin\xc5\xa1kih vladarjev. Ustanovitev Konstance je nejasna, \xc4\x8deprav je bila najve\xc4\x8dja \xc5\xa1kofija v Nem\xc4\x8diji v vsej merovin\xc5\xa1ki in zgodnjekarolin\xc5\xa1ki dobi. \xc5\xa0kofije Alemanije, tudi Chur, ki je bila sufragan Milanske nad\xc5\xa1kofije, so bile v obdobju Karolingov pod pristojnostjo nad\xc5\xa1kofije v Mainzu ._NEWLINE_Po smrti  Dagoberta I. leta 638 je Alemanija kot Bavarska, Akvitanija in Bretanija prekinila vezi s svojimi frankovskimi vladarji in se borila za neodvisnost. Do za\xc4\x8detka 8. stoletja  je bila zelo uspe\xc5\xa1na, ko je vrsta akcij, ki jih je vodil majordom Arnulfing, zmanj\xc5\xa1ala Alemanijo v frankovsko provinco. V tem obdobju je bila dejansko neodvisna, odlo\xc4\x8dila se je za enega vojvodo, \xc4\x8deprav sta Alzacija in Retija ostali zunaj Alemanije._NEWLINE_Med 709 in 712 se je Pipin Herstalski boril proti vojvodi Lantfridu, ki je bil vodja v Alemaniji. Zavzemal se je za pisanje drugega alemanskega zakona, Lex Alamannorum. Leta 743 sta se Pipin Mali in Karlman borila, da bi se Alemanija zmanj\xc5\xa1ala. Leta 746 si je Karlman pokoril alemansko plemstvo. Na svetu v Cannstattu so ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d alemanskih plemi\xc4\x8dev na hitro priprli, obsodili in usmrtili zaradi izdaje. Nato so Alemanom vladali Franki in zdi se, da je edino preostalo doma\xc4\x8de alemansko plemstvo prihajalo iz Alzacije.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nAlemanska nem\xc5\xa1\xc4\x8dina ni izginila kot samostojna dru\xc5\xbeina nare\xc4\x8dij v visoki nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Porazdelitev na podskupini nizka aleman\xc5\xa1\xc4\x8dina in visoka aleman\xc5\xa1\xc4\x8dina zelo ustreza obsegu zgodovinske Alemanije, medtem ko je najvi\xc5\xa1ja aleman\xc5\xa1\xc4\x8dina nare\xc4\x8dje, ki se je raz\xc5\xa1irilo zunaj svojih mej v visokem srednjem veku. \xc4\x8crta Brunig-Napf-Reuss je kulturna meja visoke aleman\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki ozna\xc4\x8duje dele prave Alemanije in marke Argovia med Alemanijo in Burgundijo._NEWLINE_Imena za Nem\xc4\x8dijo v sodobni arab\xc5\xa1\xc4\x8dini (\xd8\xa3\xd9\x84\xd9\x85\xd8\xa7\xd9\x86\xd9\x8a\xd8\xa7), katalon\xc5\xa1\xc4\x8dini (Alemanya), vali\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dini (Yr Almaen), kornij\xc5\xa1\xc4\x8dini (Almayn), franco\xc5\xa1\xc4\x8dini (Allemagne), perzij\xc5\xa1\xc4\x8dini (Alman), portugal\xc5\xa1\xc4\x8dini (Alemanha), \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini (Alemania) in tur\xc5\xa1\xc4\x8dini (Almanya) izhajajo iz besede Alemanija. Podobno je za besedo "nem\xc5\xa1ko" za jezik in pridevni\xc5\xa1ko obliko iz "Nem\xc4\x8dija".'