b'\n_START_ARTICLE_\nVrata-Megvarje\n_START_PARAGRAPH_\nVrata-Megvarje (nem.: Th\xc3\xb6rl-Maglern) je vas v ob\xc4\x8dini  Podklo\xc5\xa1ter  v okraju  Beljak-de\xc5\xbeela na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem, kjer \xc5\xbeivijo tudi Koro\xc5\xa1ki Slovenci oz. ki je tesno povezana s slovensko kulturno zgodovino. _NEWLINE_Vas le\xc5\xbei na 634 metrih nadmorske vi\xc5\xa1ine ob reki Ziljici, ki prite\xc4\x8de iz Kanalske doline, ob meji do Italije. Ima 700 prebivalcev. V vasi je tudi nekdanji mednarodni mejni prehod in carinska uprava. Zgodovinsko doma\xc4\x8de nare\xc4\x8dje je zilj\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa Vratah je gotska \xc5\xbeupnijska cerkev iz leta 1503 posve\xc4\x8dena sv. Andreju, znamenite freske na stenah in na stropu so s konca 15. stoletja. V glavni apsidi oz. v koru je naslikan \xe2\x80\x9e\xc5\xbeivi kri\xc5\xbe\xe2\x80\x9c, ki predstavlja pomembno delo Toma\xc5\xbea Belja\xc5\xa1kega (Thomas von Villach). V koru najdemo tudi pasijonski cikel in glavni oltar iz leta 1613._NEWLINE_V Megvarjah se nahajo dvonadstropni grad iz 16. stoletja, ru\xc5\xa1evina romanskega gradu Strassfried  ter ostanki rimske cestne postaje "Meclaria" in sledovi cesti\xc5\xa1\xc4\x8da oz. same kolesnice ceste ob Ziljici ._NEWLINE_Domnevno lahko ena\xc4\x8dimo Megvarje z langobardsko utrdbo Meclaria, ki jo omenja Pavel Diakon. Na Hoj\xc5\xa1ovem (?) klancu  (Hoischh\xc3\xbcgel) se nahaja v notranjosti pozno anti\xc4\x8dnega kastela zgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev. Na lokacijij gradu Strassfried  najdemo keltske in rimske artefakte, ki ka\xc5\xbeejo na obstoj anti\xc4\x8dnega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Na ju\xc5\xbenem vzno\xc5\xbeju hriba so ostanki rimskih hi\xc5\xa1 ter poznoanti\xc4\x8dno grobi\xc5\xa1\xc4\x8de. Emajlna zaponka iz 10. stoletja je iz karantansko-slovenske dobe._NEWLINE_1279 preide \xe2\x80\x9ecastrum Strazvrid\xe2\x80\x9c iz lasti koro\xc5\xa1kih vojvodov v last kralja Rudolfa Habsbur\xc5\xa1kega. Do leta 1441 je grad bamber\xc5\xa1ka utrdba. 1687 kupi opat Emeran ves gri\xc4\x8d. 1797 je grad uni\xc4\x8den v toku francoskih vojn.\n_START_SECTION_\nBuge vas primi gralva Venus\n_START_PARAGRAPH_\nV slovenski kulturni zgodovini se pogosto citira verz iz rimane kronike \xe2\x80\x9eFrauendienst\xe2\x80\x9c Ulrika Lihten\xc5\xa1tajnskega , kjer navaja slovenski pozdrav vojvode Bernarda \xc5\xa0panheimskega._NEWLINE_1. maja 1227 je vojvoda Bernard pozdravil viteza Ulrika na Vratah s slovenskimi besedami: "buge waz primi, gralva Venus!".  Ulrik je takrat prepotoval Koro\xc5\xa1ko in bil kostumiran kot Venera. Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina ima tu \xc5\xa1e funkcijo dvorskega in dr\xc5\xbeavnega jezika._NEWLINE_Ulrik opisuje celotni dogodek takole: _NEWLINE_"Der f\xc3\xbcrste und die gesellen sin / mich hiezen willekommen sin. / ir gruoz was gegen mich alsus: / "buge waz primi, gralva Venus!" _NEWLINE_(Vojvoda in njegovo spremstvo so mi izrazili dobrodo\xc5\xa1lico. Njihov pozdrav, ki mi je veljal, se je glasil takole: Bog Vas primi, kraljeva Venera)\n_START_SECTION_\nSPD Dobra\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nNa blji\xc5\xbeni Brnci deluje slovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo Dobra\xc4\x8d.'