b"\n_START_ARTICLE_\nSan Miniato al Monte\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Miniat (armensko \xd5\x84\xd5\xab\xd5\xb6\xd5\xa1\xd5\xbd) je bil armenski princ, ki je slu\xc5\xbeil v rimski vojski pod cesarjem Decijem. Ko je postal pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik, je bil obsojen kot kristjan in pripeljan pred cesarja, ki je taboril pred vrati Firenc. Cesar mu je ukazal, naj ga vr\xc5\xbeejo zverem v amfiteatru, kjer so spustili panterja, vendar ga ni hotel po\xc5\xbereti. Obglavljen v navzo\xc4\x8dnosti cesarja, je domnevno pobral svojo glavo, pre\xc4\x8dkal Arno in se odpravil na hrib Mons Fiorentinus v svoje zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Na tem mestu so pozneje postavili sveti\xc5\xa1\xc4\x8de in tam je bila do 8. stoletja kapela. Gradnjo sedanje cerkve je leta 1013 za\xc4\x8del \xc5\xa1kof Alibrando in jo je financiral cesar Henrik II.. Sosednji samostan je za\xc4\x8dela graditi benediktinska skupnost, nato so pri\xc5\xa1le gregorijanske reforme in je pre\xc5\xa1el pod  Cluny, nato pa leta 1373 k olivetancem, ki ga \xc5\xa1e vedno vodijo. Menihi delajo znane likerje, med in zeli\xc5\xa1\xc4\x8dne \xc4\x8daje, ki jih prodajajo v trgovini poleg cerkve.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost ka\xc5\xbee zgodnjo zna\xc4\x8dilnost kora, ki se dvigne na plo\xc5\xa1\xc4\x8dad nad veliko kripto. Spremenila se je malo, od kar je bila prvi\xc4\x8d zgrajena. Vzorec tlaka izvira iz leta 1207. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du ladje prevladuje lepa samostojna Cappella del Crocefisso (kapela Kri\xc5\xbeanja), ki jo je leta 1448 izdelal Michelozzo. Prvotno je vsebovala \xc4\x8dude\xc5\xbeno kri\xc5\xbeanje, sedaj v cerkvi Santa Tr\xc3\xacnita in je bila okra\xc5\xa1ena s paneli za katere so mislili, da jih je naslikal Agnolo Gaddi. Terakota dekoracija obokov je delo Luca della Robbia._NEWLINE_Mozaik  Kristus med Devico in sv. Miniatom je bil izdelan leta 1297._NEWLINE_Grobnica je najstarej\xc5\xa1i del cerkve in visoki oltar naj bi vseboval kosti samega sv. Miniata (\xc4\x8deprav obstajajo dokazi, da so bili ti odstranjeni v Metz v Loreni, preden je bila cerkev zgrajena). V obokih so freske Tadea Gadia._NEWLINE_Vzdignjen kor s prezbiterijem ima veli\xc4\x8dastno romansko pri\xc5\xbenico in zaslon iz leta 1207. V apsidi prevladuje velik mozaik iz leta 1297, ki prikazuje isti predmet kot na fasadi in je verjetno istega umetnika. Kri\xc5\xbeanje nad visokim oltarjem se pripisuje Luci della Robbii. Zakristija je okra\xc5\xa1ena z velikim ciklusom fresk o \xc5\xbeivljenju sv. Benedikta, ki ga je naslikal Spinello Aretino (1387).\n_START_SECTION_\nKapela portugalskega kardinala\n_START_PARAGRAPH_\nCappella del Cardinale del Portogallo \xe2\x80\x93 kapela portugalskega kardinala - na levi strani ladje, \xc2\xbbena najlep\xc5\xa1ih posmrtnih spomenikov italijanske renesanse\xc2\xab\xc2\xa0, je bila zgrajena leta 1473 kot spomin na kardinala Jaime de Portugal, kardinal in nad\xc5\xa1kof Lizbone, ki je umrl v Firencah, leta 1459 in je bil portugalski veleposlanik. To je edini grob v cerkvi. Kapela je delo izjemnih umetnikov v Firencah: zasnovala ga je Brunelleschijeva delavnica, Antonio Manetti in po njegovi smrti kon\xc4\x8dal Antonio Rossellino. Nagrobnih sta izdelala Antonio in Bernardo Rossellino. Dekoracijo kapele so izdelali Alesso Baldovinetti, Antonio in Piero del Pollaiuolo ter Luca della Robbia.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nGeometrijsko oblikovana marmorna fasada se je verjetno za\xc4\x8dela okoli leta 1090, \xc4\x8deprav so zgornji deli iz 12. stoletja ali poznej\xc5\xa1i, ki jih je financirala florentinska Arte di Calimala (cehovska trgovska dru\xc5\xbeba), ki je bila odgovorna za vzdr\xc5\xbeevanje cerkve od leta 1288. Orel na fasadi je bil njihov simbol._NEWLINE_Zvonik se je poru\xc5\xa1il leta 1499 in je bil leta 1523 nadome\xc5\xa1\xc4\x8den, a nikoli kon\xc4\x8dan. Med obleganjem Firenc leta 1530 so ga branilci uporabili kot artilerijsko plo\xc5\xa1\xc4\x8dad, Michelangelo pa ga je bil zavil v \xc5\xbeimnice, da bi ga za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pred sovra\xc5\xbenim ognjem.\n_START_SECTION_\nCerkveni kompleks\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini cerkve je \xc4\x8dudovit kri\xc5\xbeni hodnik, na\xc4\x8drtovan \xc5\xbee leta 1426 in zgrajen med 1443 do sredine 1450-ih. Oblikovali sta ga Bernardo in Antonio Rosselino, financirala pa Arte della Mercantia . Tu je tudi utrjena \xc5\xa1kofovska pala\xc4\x8da, zgrajena leta 1295 in kasneje uporabljena kot voja\xc5\xa1nica in bolni\xc5\xa1nica. Celoten kompleks obkro\xc5\xbea obrambno obzidje, ki ga je Michelangelo zgradil med obleganjem, leta 1553 pa ga je Cosimo I. de' Medici raz\xc5\xa1iril v pravo utrdbo (fortezza). Obzidje zdaj zapira monumentalno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, Porte Sante, ki je bilo postavljeno leta 1854. Tu so pokopani: Carlo Collodi, ustvarjalec Pinocchia, politik Giovanni Spadolini, slikar Pietro Annigoni, pesnik in avtor Luigi Ugolini, filmski producent Mario Cecchi Gori, kipar Libero Andreotti, lepa umetnica Maria Luisa Ugolini Bonta, sopranistka Marietta Piccolomini, pisatelj Giovanni Papini in eksperimentalni fizik Bruno Benedetto Rossi.\n_START_SECTION_\nV popularni kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je slu\xc5\xbeila kot pomembna kulisa v filmu Obsession, Briana de Palme, leta 1976._NEWLINE_16. junija 2012 je bila prirejena cerkvena poroka nizozemske kraljeve princese Caroline iz rodbine Bourbon-Parma s poslovne\xc5\xbeem Albertom Brenninkmeijerjem."