b'\n_START_ARTICLE_\nAttemsi\n_START_PARAGRAPH_\nAttemsi so bili predvsem v \xc4\x8dasu baroka ena najvplivnej\xc5\xa1ih plemi\xc5\xa1kih rodbin na \xc5\xa0tajerskem. _NEWLINE_Rodbina izvira iz Furlanije, kjer se prvi\xc4\x8d omenja leta 1025, njihov rod pa se je za\xc4\x8del razvijati v drugi polovici 12. stoletja na gradu Ahten (Attimis) (Ahten pri Nemah) pri \xc4\x8cedadu, ki le\xc5\xbei na slovensko-romanski etni\xc4\x8dni meji. Posest imenovana "Attems infra Comitatus Fori Julii" je prejel Konrad poro\xc4\x8den z Matildo grofico iz Moosburga na Koro\xc5\xa1kem. Ustanovitelj avstrijske veje rodbine je Wolfgang Petzenstein Attemski, ki je leta 1540 postal kapitan ob\xc4\x8dine in je dal zgraditi cerkev na Svetih gorah. Njegov sin Andrej je nadvojvoda Karel podelil plemi\xc5\xa1ki naslov von Petzenstein. _NEWLINE__NEWLINE_Rodbina Attems se je pri\xc4\x8dela strmo vzpenjati s prehodom gori\xc5\xa1ke grofije pod Habsbur\xc5\xbeane po letu 1500. Potem, ko je Bene\xc5\xa1ka republika osvojila Furlanijo je del dru\xc5\xbeine ostal na gradu Attems, a Friderik Attemski (* 1447, \xe2\x80\xa0 1521) je leta 1473 od\xc5\xa1el v Gorico in postal vodja urada zadnjega gori\xc5\xa1kega grofa Leonharda Gori\xc5\xa1kega. Friderik je bil kot tak\xc5\xa1en potrjen tudi po smrti Leonarda leta 1500, ko ga je rimsko-nem\xc5\xa1ki kralj Maksimilijan I. in  leta 1506 imenoval za dednega upravitelja nad novo habsbur\xc5\xa1ko grofijo. Frederikov sin Hieronim je postal za\xc4\x8detnik linije, ki je kasneje postala znana kot " s Svetega Kri\xc5\xbea" (Heiligenkreuz) ali Svetokri\xc5\xa1ka. Attemsi so opravljali pomembne slu\xc5\xbebe na habsbur\xc5\xa1kem dvoru. Frideriku Attemsu (1447-1517) je cesar Maksimilijan dal mesto komornika. Leta 1605 je bil Herman Attems povi\xc5\xa1an v baronski stan. Rod je bil leta 1630 povzdignjen v dr\xc5\xbeavne grofe Svetega rimskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nAttemsi na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nNa slovenskem so Attemsi v Vipavski dolini pridobili posest Sveti Kri\xc5\xbe (danes Vipavski Kri\xc5\xbe), ki jo je kupil leta 1605 Friderikov vnuk Herman Attems (1564-1611) od grofov Thurn-Valsassina. Bil je ustanovitelj dru\xc5\xbeinske veje Attems-Heiligenkreuz (Svetokri\xc5\xa1ki) poleg osnovne Attems-Petzenstein. Na Vipavskem Kri\xc5\xbeu so leta 1634 zgradili kapucinski samostan. _NEWLINE_Grof Ignacij Maria Attems (1652-1732) je po letu 1687 deloval v Gradcu, tedanjem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vojvodine \xc5\xa0tajerske. Z nakupi gradov in posestev na spodnjem \xc5\xa0tajerskem je postal eden vodilnih aristokratov v tem delu de\xc5\xbeele. Pridobil je gradove Pod\xc4\x8detrtek, \xc5\xa0tatenberg, Harten\xc5\xa1tajn, Pil\xc5\xa1tanj, Bre\xc5\xbeice, Brestanico in Slovensko Bistrico. Konec 17. stoletja je dal postaviti dvorec \xc5\xa0tatenberg, baro\xc4\x8dno prezidal in umetnostno opremil pa je starej\xc5\xa1e gradove v Bre\xc5\xbeicah, Pod\xc4\x8detrtku in Slovenski Bistrici. Kupil je tudi gospostvo G\xc3\xb6sting pri Gradcu z uradom Aigen. Z drugo poroko z grofico Kristijano Herberstein pa je pridobil \xc5\xa1e Grad Vurberk  _NEWLINE_Attemsi so bili vse do konca II. svetovne vojne tudi lastniki: dvorca Dornava, gradu Olimje, gradu Gori\xc4\x8dane in drugih. _NEWLINE_Po II. svetovni vojni je bila ve\xc4\x8dina njihovega premo\xc5\xbeenja nacionalizirana, nekaj \xc4\x8dlanov rodbine pa pobitih. _NEWLINE__NEWLINE_Potomci Attemsov danes \xc5\xbeivijo v Italiji in Avstriji, z zakonom o denacionalizaciji po so dobili nazaj tudi nekaj nekdanje posesti na slovenskem \xc5\xa0tajerskem._NEWLINE_Attemsi so pridobili tudi nekaj pomembnej\xc5\xa1ih polo\xc5\xbeajev med cervenimi dostojanstveniki. Grof Ernest Attems je bil ljubljanski knezo\xc5\xa1kof, Jo\xc5\xbeef Oswald (1679-1744) lavantinski \xc5\xa1kof in grof Otokar (1815-1867) pa sekovski \xc5\xa1kof, ki je leta 1862 vodil pogrebno slovestnost za Antonom Martinom Slom\xc5\xa1kom. Grof Karel Mihael iz linije Attems-Petzenstein je bil prvi gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof.'