b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Bokalce\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa njegovem mestu naj bi \xc5\xbee v 12. stoletju stala utrdba, katere lastnica bi bila plemi\xc5\xa1ka rodbina Egkh. Od leta 1580 do prve polovice 17. stoletja so bili lastniki Diennersbergi. Leta 1657 je Ditrih pl. Dienersberg grad prodal ljubljanskemu po\xc5\xa1tnemu mojstru Matiji Stroblu. Ta ga prezidal in poimenoval Stroblhof. Kot lastniki so sledili: 1675 Wolf Sigmund baron Stroblhof, 1706 h\xc4\x8di Eva Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka, ta pa je posest prenesla na mo\xc5\xbea Wolfa Herberta grofa Lamberga._NEWLINE_Grof Janez Nepomuk Lamberg je en del gospostva leta 1809 prodal Sigmundu Pagliaruzziju, drugi del, ki je obsegal grajsko poslopje, pa leta 1817 Jo\xc5\xbeefu Seunigu. Po njem je nasledil leta 1834 sin Jo\xc5\xbeef Kalasanc, preko dedovanja pa do konca stoletja grad poseduje Evgen baron M\xc3\xbcller pl Dietenhod. Leta 1899 je bilo posestvo ponovno zdru\xc5\xbeeno. _NEWLINE_De\xc5\xbeelna vlada je leta 1919 proglasila nad gospostvom sekvestracijo, ki je bila preklicana leta 1924. Leta 1938 ga je odkupila Vincencijeva dru\xc5\xbeba._NEWLINE_Leta 1942 je bil del poslopja uni\xc4\x8den v po\xc5\xbearu. _NEWLINE_Po letu 1945 je bil grad nacionaliziran, v tretje tiso\xc4\x8dletje pa je vstopil kot stanovanjski grad, ki ga je mo\xc4\x8dno na\xc4\x8del zob \xc4\x8dasa. V gradu je dolgo \xc4\x8dasa stal Narcisov vodnjak, ki se danes nahaja na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du ljubljanskega Magistrata.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotna zgradba je bila nadstropna, pravokotna, renesan\xc4\x8dna, imela je bogato oblikovan vhod, profilirane okenske okvire, sedlasto streho na \xc4\x8dop ter stolpi\xc4\x8demv osi fasade. V okolici so bila tri gospodarska poslopja in stolpi\xc4\x8d. V bli\xc5\xbeini je bil mlin na Grada\xc5\xa1\xc4\x8dici. Sobe naj bi bile okra\xc5\xa1ene s slikarijami slikarja Almanacha in drugih, ena soba je imela tudi \xc5\xa1tukaturo. V dvorcu je bila tudi kapela. Pred dvorcem je bil ribnik, konju\xc5\xa1nica in ka\xc5\xa1\xc4\x8da. Tako je opisal stavbo Valvasor (o.c. ibid)._NEWLINE_V naslednjih letih, predvsem pa v 18. stoletju preurejen dvorec pa je precej spremenjen. Stavba je dobila dodatno nadstropje, stolpi\xc4\x8d z uro je bil zamenjan s trikotno atiko tudi z uro. Fasada je poudarjena z gredo nad pritli\xc4\x8djem ter pilastsko \xc4\x8dlenitev. Kletna okna so kvadratna in zamre\xc5\xbeena, v nadstropjih pa pravokotna s polkro\xc5\xbenimi in trikotnimi \xc4\x8deli. Na zadnji strani je pravokotno prizidan enonadstropni trakt s stolpom na vogalu._NEWLINE_Skozi kamnit vhodni portal se pride v obokano ve\xc5\xbeo, iz te pa v obokane stranske prostore pritli\xc4\x8dja. Na kocu je triramno zrcalno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de naslonjeno na marmorne stebre in vodi v gosposko nadstropje. V gosposkem nadstropju so bile pred prezidavo Dolga soba, Odmevna soba in druge sobe s \xc5\xa1tukaturami in freskami. O teh mojstrovinah je pisala Barbara Jaki Mozeti\xc4\x8d v monografiji Vtis obila._NEWLINE_O nekdanji opremi gradu ni znano skoraj ni\xc4\x8d. V Narodni galeriji je shranjena slika Almanachove gostije, kip Narcisa, delo Francesca Robbe pa je v mestni hi\xc5\xa1i.'