b'\n_START_ARTICLE_\nProtiplenilska prilagoditev\n_START_PARAGRAPH_\nProtiplenilske prilagoditve so evolucijske prilagoditve, ki pripomorejo pri obrambi organizma proti plenilcem (predatorjem). Tovrstne prilagoditve lahko razdelimo na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov, kot npr. na vedenjske in nevedenjske ter glede na taksone._NEWLINE_Sam proces plenjenja lahko raz\xc4\x8dlenimo na \xc5\xa1tiri faze: zaznava, napad, zajetje in zau\xc5\xbeitje (konzumacija), ki vklju\xc4\x8duje uboj in zau\xc5\xbeitje plena. Pri vsaki fazi plenjenja prilagoditve pove\xc4\x8dajo mo\xc5\xbenosti pre\xc5\xbeivetja plenjenega organizma. Po drugi strani se tudi plenilski organizmi prilagodijo na nove tipe obrambe itd.; ta krog selekcije in odzivanja na medsebojne spremembe imenujemo koevolucija, pri \xc4\x8demer je medsebojno delovanje konfliktno in ga opisujemo z izrazom \xc2\xbboboro\xc5\xbeevalna tekma\xc2\xab._NEWLINE_Veliko plenilskih organizmov postane v odnosu z dolo\xc4\x8denimi drugimi organizmi plen, pri \xc4\x8demer za obrambo uporabljajo metode, s katerimi sicer ubijajo svoj plen. Primer tega je elektri\xc4\x8dna jegulja, ki izrablja elektri\xc4\x8dni organ tako za ubijanje plena kot tudi za obrambo pred njenimi plenilci (anakonde, kajmani, jaguarji idr.).\n_START_SECTION_\nIzogibanje zaznavi\n_START_PARAGRAPH_\nPlenilec mora pri zaznavi potencialnega plena najprej prepoznati organizem kot plen. Sposobnost izogibanja zaznavi pri plenu (ali plenilcu) se imenuje kripsisa._NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1a metoda tovrstnega izogibanja je kamufla\xc5\xbea in vklju\xc4\x8duje posnemanje barve ter vzorcev okolja. \xc5\xbdivali dose\xc5\xbeejo to s pomo\xc4\x8djo zunanjih pigmentacijskih vzorcev (glej \xc4\x8dlanek kromatofora) in tihega mirovanja na primerni podlagi, kot npr. egip\xc4\x8danska podhujka (Caprimulgus aegyptius). Ve\xc4\x8dina morskih organizmov ima do neke mere sposobnost protisen\xc4\x8denja (zgornji, hrbtni del je temnej\xc5\xa1i, spodnji, trebu\xc5\xa1ni pa je svetlej\xc5\xa1i) za zmanj\xc5\xa1anje njihove vidljivosti tako nad njihovim prostorom nahajanja kot tudi pod njim. Nekateri organizmi, kot je mimi\xc4\x8dna hobotnica (Thaumoctopus mimicus) lahko aktivno prerazporedijo svoj pigment in posnemajo druge \xc5\xbeivali, drugi pa ponujajo rastlinam razne strukture na svojem telesu za njihovo rast, kar prakti\xc4\x8dno zakrije gostitelja. Napredna oblika kamufla\xc5\xbee je sposobnost \xc5\xbeivali, da se zamaskirajo v neu\xc5\xbeitne objekte; primer tega pajek vrste Celaenia excavata, ki posnema pti\xc4\x8dje iztrebke._NEWLINE_Nekatere \xc5\xbeivali so razvile disruptivno obarvanje, pri katerem namesto zakritja svojega telesa zakrijejo svojo obliko telesa, s \xc4\x8demer zmedejo plenilca in mu ote\xc5\xbeijo prepoznavo posameznega plena. Nazoren primer tega so zebre, ki posami\xc4\x8dno v savani zelo izstopajo, vendar pa v ve\xc4\x8dji skupini zaradi svojih vzorcev v obliki \xc4\x8drt tvorijo sliko enega organizma._NEWLINE_Polimorfizem, tj. obstoj razli\xc4\x8dnih vidnih oblik pri eni vrsti, je strategija, s pomo\xc4\x8djo katere dolo\xc4\x8dene vrste zmanj\xc5\xa1ajo nevarnost plenilcev. Slednji namre\xc4\x8d izbirajo plen preko t. i. apostatske selekcije, tj. pri polimorfni vrsti izbirajo najobi\xc4\x8dajnej\xc5\xa1o oz. tipi\xc4\x8dno obliko vrsto. Raziskave so potrdile, da so pri isti gostoti organizmov bile polimorfne vrste dele\xc5\xbene manj plenjenja kot pa vrste z eno obliko._NEWLINE_\xc5\xbdivali spreminjajo \xc4\x8das, v katerem so budne, s \xc4\x8demer se vsaj delno izognejo nekaterim plenilcem. V splo\xc5\xa1ne so \xc5\xbeivali bodisi dnevne (diurnalne) bodisi no\xc4\x8dne (nokturnalne), lahko pa so tudi krepuskularne, tj. so aktivne v \xc4\x8dasu somraka, glede na razpolo\xc5\xbeljivost hrane in prisotnost plenilcev. Visoko mobilne \xc5\xbeivali, kot so morske ptice, migrirajo na samotne otoke v \xc4\x8dasu, ko so najbolj ranljivi, tj. v \xc4\x8dasu gnezdenja.\n_START_SECTION_\nIzogibanje napadu\n_START_PARAGRAPH_\nV primeru, da je plen opa\xc5\xbeen, posku\xc5\xa1a sporo\xc4\x8diti plenilcu, da je neu\xc5\xbeiten. Nekatere \xc5\xbeivali so razvile aposematske znake, predvsem v obliki svetlih opozorilnih barv, kar nakazuje na njihovo toksi\xc4\x8dnost. Vzorci barv v obliki izmenjujo\xc4\x8de rde\xc4\x8de ali rumene in \xc4\x8drne barve so zna\xc4\x8dilni za mnoge strupene \xc5\xbeivali, kar je posledica konvergentne evolucije. Batesianska mimikrija je posnemanje (imitacija) tovrstnih vzorcev pri nenevarnih organizmih, pri \xc4\x8demer imajo oboji skupnega plenilca; primer tega so muhe trepetavke (Syrphidae), ki posnemajo rumeno-\xc4\x8drni vzorec os._NEWLINE_Nekatere \xc5\xbeivali, \xc5\xa1e posebej gazele, za izra\xc5\xbeanje svoje \xc2\xbbneprofitnosti\xc2\xab\xc2\xa0poskakujejo na mestu. Posebno oblikovane pege v obliki o\xc4\x8di na nekaterih \xc5\xbeivalih, kot je no\xc4\x8dni metulj vrste Automeris io, delujejo zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8de na plenilce.\n_START_SECTION_\nIzogibanje zajetju\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge \xc5\xbeivali imajo visoko razvita \xc4\x8dutila, \xc5\xa1e posebej vid, voh in sluh, s pomo\xc4\x8djo katerih lahko opazijo nevarnost in pravo\xc4\x8dasno pobegnejo, \xc5\xa1e preden dose\xc5\xbeejo plenilci kriti\xc4\x8dno razdaljo. Plenjen organizem torej redno opazuje oz. nadzoruje neposredno okolico, \xc5\xa1e posebej na odprtem obmo\xc4\x8dju (npr. pa\xc5\xa1niki in prerije), kar je eden od standardnih obrambnih mehanizmov. Drevesne \xc5\xbeivali prav tako opazujejo tako kopensko obmo\xc4\x8dje kot tudi nebo. Manj\xc5\xa1e \xc5\xbeivali se zadr\xc5\xbeujejo v bli\xc5\xbeini svojih skrivali\xc5\xa1\xc4\x8d. Sposobnost letenja (predvsem ptice, pa tudi druge \xc5\xbeivali, kot je lete\xc4\x8da veverica) ima izjemen pomen pri pobegu pred plenilci._NEWLINE_\xc5\xbdivali, ki so pogosto tar\xc4\x8da plenilcev, so razvile med drugim sistem za\xc5\xa1\xc4\x8dite v obliki \xc4\x8drede. Rezultat tega (\xc5\xa1e posebej pri velikih skupinah) je, da pride do t. i. plenilske satiacije, kjer visoka gostota populacije plenjenih organizmov zmanj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost zajetja posameznega osebka. Tovrstni sistem prina\xc5\xa1a tudi druge koristi. Namre\xc4\x8d, pri ve\xc4\x8dji skupini je mo\xc5\xbenost, da bo plenilec opa\xc5\xbeen oz. zaznan, veliko ve\xc4\x8dja, poleg tega pa posamezni pripadniki opozorijo druge pripadnike \xc4\x8drede, ki se hitro razkropi in tako zelo ote\xc5\xbei plenjenje. Pri gnezditveni sezoni se vsi mladi\xc4\x8di oz. potomci navadno izvalijo ali preidejo v naslednjo stopnjo razvoja isti \xc4\x8das, kar prav tako pove\xc4\x8da mo\xc5\xbenost pre\xc5\xbeivetja. Primer tega so \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, kot so \xc5\xa1kr\xc5\xbeati rodu Magicicada ter enodnevnice, pri katerih ve\xc4\x8d milijonov osebkov preide iz stadija bube v odraslo fazo._NEWLINE_Mnogo \xc5\xbeivali je razvilo agresivnej\xc5\xa1e na\xc4\x8dine obrambe, kot so rogovi, kremplji in zobje. Poleg tega lahko nekateri injicirajo toksin v plenilca, dihurji in kre\xc5\xa1i\xc4\x8di pa lahko po\xc5\xa1kropijo napadalca s \xc5\xa1kodljivimi kemikalijami. Nadlegovanje oz. mobing plenilca je zna\xc4\x8dilno za ptice pri obrambi mladi\xc4\x8dev v socialnih kolonijah. Poseben na\xc4\x8din tega se je razvil pri vzhodnih medonosnih \xc4\x8debelah (Apis cerana), ki napadalne sr\xc5\xa1ene obkro\xc5\xbeijo in za\xc4\x8dnejo vibrirati s svojimi krili, s \xc4\x8demer zvi\xc5\xa1ajo temperaturo okoli os do smrtonosnih vrednosti; s tem \xc4\x8debele prepre\xc4\x8dijo povratek \xc2\xbbizvidnikov\xc2\xab\xc2\xa0v njihovo kolonijo in s tem vsesplo\xc5\xa1no invazijo na \xc4\x8debeljo kolonijo.\n_START_SECTION_\nIzogibanje zau\xc5\xbeitju\n_START_PARAGRAPH_\nV primeru zajetja mora plenjen organizem prepre\xc4\x8dit plenilcu, da ga ubije in zau\xc5\xbeije. Mehanski na\xc4\x8dini obrambe, kot so oklep in bodice, prepre\xc4\x8dujejo ali vsa ote\xc5\xbeijo dostop do mehkej\xc5\xa1ih u\xc5\xbeitnih delov. Zavajujo\xc4\x8di prikazi so namenjeni preusmeritve pozornosti stran od pomembnih (vitalnih) delov ali obmo\xc4\x8dij, kot sta glava in gnezdo. Prikazi so lahko vizualni, kot so pege na krilih metuljev v obliki o\xc4\x8di, vedenjski, kot je pretvarjanje samic pti\xc4\x8dev, da so po\xc5\xa1kodovane, ali kemi\xc4\x8dni, kot \xc4\x8drnilo, ki ga izlo\xc4\x8dajo lignji in hobotnice._NEWLINE_Nekatere \xc5\xbeivali (npr. diprotodonti podreda Phalangeriformes) popolnoma obmirujejo oz. se pretvarjajo, da so mrtvi, poleg tega pa preko posebnih \xc5\xbelez spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo vonjave, ki so podobne tistim pri napredujo\xc4\x8demu razkrajanju telesa. Kot absolutno zadnjo mejo obrambe so razvile mnoge \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, katerih meso ima izjemno grenek okus, zaradi \xc4\x8desar se pogosto plenilec hitro neha prehranjevati; v primeru, da so bili po\xc5\xa1kodovani manj pomembni deli, kot je ena od nog ali kril, \xc5\xbeu\xc5\xbeelka pre\xc5\xbeivi dogodek._NEWLINE_Obstajajo tudi bolj drasti\xc4\x8dni ukrepi pri obrambi. Eden tak\xc5\xa1nih je avtotomija, pojav, pri katerem \xc5\xbeival odvr\xc5\xbee nebistveni del telesa (npr. noga in rep). Veliko plazilcev v skrajnem primeru odvr\xc5\xbee rep, \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci pa eno ali celo ve\xc4\x8d nog. Morske kumare spro\xc5\xbeijo v primeru neposredne nevarnosti naglo evisceracijo proti plenilcu, tj. izvr\xc5\xbeenje prebavil ali njihovih delov, ki vsebujejo toksine in/ali bioadhezive. Severnoameri\xc5\xa1ki bodi\xc4\x8dasti ku\xc5\xa1\xc4\x8darji pri nevarnosti pove\xc4\x8dajo pritisk v sinusnih votlih, dokler krvne \xc5\xbeile ne popokajo in sprostijo, posledica tega pa je, da po\xc5\xa1kropi napadalca s krvjo, ki vsebuje toksine. To sposobnost izliva krvi (oz. hemolimfe) iz svojega telesa, imenovano avtohemoragija, imajo tudi nekateri hro\xc5\xa1\xc4\x8di, ko\xc5\xbeekrilci in kobilice. Najskrajnej\xc5\xa1i na\xc4\x8din obrambe, ki je prisoten pri nekaterih mravljah (najbolj znana je vrsta Camponotus saundersi) in termitih, je avtotiza, tj. samouni\xc4\x8denje ali \xc5\xbertvovanje samega sebe za namen obrambe pred plenilci oz. napadalci. Pri uni\xc4\x8denju telesa se na vse strani razpr\xc5\xa1i toksi\xc4\x8dna oz. korozivna vsebina z ali brez bioadheziva, kar ubije ali onemogo\xc4\x8di napadalca.'