b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef Krajnc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKrajnec se je do 12. leta \xc5\xa1olal v doma\xc4\x8dem kraju, 1832 je prestopil v 3. normalni razred v Celju; kjer je tudi dokon\xc4\x8dal  gimnazijo. Leta 1841 se je vpisal na pravno fakulteto v Gradcu, kjer je veliko privatno pou\xc4\x8deval in si \xc5\xbee 1842 pridobil doktorat filozofije. Jeseni istega leta je prevzel slu\xc5\xbebo vzgojitelja v rodbini pl. Kodolitschevih. Zato se je u\xc4\x8dil prava le privatno, bivajo\xc4\x8d menjaje se v Gradcu in v Radgoni. Ko je 1845 kon\xc4\x8dal pravne \xc5\xa1tudije, je stopil v slu\xc5\xbebo pri magistratu v Radgoni, po preselitvi Kodolitschevih v Gradec pa pri tamkaj\xc5\xa1nem magistratu._NEWLINE_Leta 1847 je naredil prakti\xc4\x8dni izpit za kazenskega sodnika pri apelacijskem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v Celovcu in bil v slovengra\xc5\xa1kem volilnem okro\xc5\xbeju izvoljen za poslanca v avstrijski dr\xc5\xbeavni zbor. Kot \xc4\x8dlan ustavnega odbora se je zavzemal za zdru\xc5\xbeitev slovenske \xc5\xa0tajerske (ne pa tudi Koro\xc5\xa1ke) s Kranjsko. Leta 1849 je postal doktor prava in bil do 1853 docent civilnega prava v Gradcu. Zaradi prej\xc5\xa1nega poslanskega dela je imel te\xc5\xbeave pri pridobitvi pravice do odvetni\xc5\xa1tva, zato je od\xc5\xa1el na Pravno akademijo v Sibiu v Transilvaniji za profesorja civilnega, trgovinskega in meni\xc4\x8dnega prava. Zadnja \xc5\xa1tiri leta pred smrtjo je bil profesor na Pravni fakulteti v Innsbrucku.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDokon\xc4\x8dal je prevod Ob\xc4\x8dega dr\xc5\xbeavljanskega zakonika (prevod je za\xc4\x8del Anton Ma\xc5\xbegon, objavil pa 1853 Matej Cigale na Dunaju). Krajnc je zaslovel kot avtor prvega sistemati\xc4\x8dnega prikaza avstrijskega civilnega prava. Sistem je iz\xc5\xa1el po njegovi smrti. Tudi vse nove izdaje so veljale za standardni sistem tega prava tudi \xc5\xa1e po prvi svetovni vojni. Zakonik je temeljil na postavkah naravnopravne \xc5\xa1ole. Ta je bila v Kranj\xc4\x8devem \xc4\x8dasu \xc5\xbee zastarela, zato je Krajnc civilno pravo zakonika obravnaval zlasti po vodilu, da \xc2\xbbzgodovinski na\xc4\x8din opazovanja daje bistveni vzvod za njegovo razumevanje\xc2\xab._NEWLINE_Krajnc je v obliki raznih zapisov in manuskripta zasnoval moderni sistem avstrijskega civilnega prava pri tem pa izpostavil temelj znanstvene in sistemati\xc4\x8dne obdelave ob\xc4\x8dega dr\xc5\xbeavljanskega zakonika. Po smrti je rokopis njegovega sistema priredil in objavil prijatelj in znanstveni sodelavec Leopold Pfaff, njegov sistem je ob objavi u\xc5\xbeil velik ugled in je nazadnje pomenil eno glavnih sredstev pri znanstveni in prakti\xc4\x8dni obravnavi avstrijskega civilnega prava. Med kratko politi\xc4\x8dno dejavnostjo je bil med 1848 in 1849 poslanec za slovenjgra\xc5\xa1ki okraj v dunajskem dr\xc5\xbeavnem zboru, kjer je izstopal kot eden izmed najnaprednej\xc5\xa1ih slovenskih poslancev. Najpomembnej\xc5\xa1e je bilo Krajn\xc4\x8devo zavzemanje za koncept Zedinjene Slovenije, pri \xc4\x8demer se je med drugim zavzemal tudi za enakopravnost slovenskega jezika z nem\xc5\xa1kemu v \xc5\xa1olah in na sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih, zavzemal se je pa tudi za odpravo podlo\xc5\xbeni\xc5\xa1tva (do 1848 zakonsko dovoljeno v Avstrijski monarhiji). \xc4\x8ceravno mu je politi\xc4\x8dno udejstvovanje prineslo slavo in ob\xc4\x8dudovane, je kasneje bilo videno kot velika prepreka k napredovanju njegove akademske kariere. Med drugim mu je bilo zaradi politi\xc4\x8dnih mahinacij onemogo\xc4\x8dena profesura na univerzi v Gradcu.'