b"\n_START_ARTICLE_\nAlfred Tarski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nTarski se je rodil s priimkom Teitelbaum v premo\xc5\xbeni judovski dru\xc5\xbeini v Var\xc5\xa1avi. Tam je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal in se leta 1918 vpisal na tamkaj\xc5\xa1njo univerzo, da bi \xc5\xa1tudiral biologijo, \xc4\x8deprav je \xc5\xbee na srednji \xc5\xa1oli kazal nadarjenost za matematiko._NEWLINE_Po poljski neodvisnosti leta 1918 so vodstvo Var\xc5\xa1avske univerze prevzeli \xc5\x81ukasiewicz, Le\xc5\x9bniewski in Sierpi\xc5\x84ski. Univerza je hitro postala ena glavnih svetovnih raziskovalnih ustanov za logiko in matematiko. Le\xc5\x9bniewski je prepoznal nadarjenost Tarskega za matematiko in ga prepri\xc4\x8dal, naj opusti \xc5\xa1tudij biologije. Tako je Tarski za\xc4\x8del obiskovati predavanja \xc5\x81ukasiewicza, Sierpi\xc5\x84skega, Stefana Mazurkiewicza in Tadeusza Kotarbi\xc5\x84skega in postal edini, ki je dokon\xc4\x8dal doktorat pod nadzorom Le\xc5\x9bniewskega._NEWLINE_Leta 1923 sta si Alfred Tejtelbaum in njegov brat Wac\xc5\x82aw spremenila priimek v \xc2\xbbTarski\xc2\xab. Poleg tega sta prestopila v rimokatoli\xc5\xa1ko vero, dr\xc5\xbeavno religijo Poljske. Alfred je to storil kljub temu, da je bil zaprise\xc5\xbeen ateist. Bil je poljski nacionalist, ki se je imel za Poljaka in je tudi hotel biti sprejet kot tak \xe2\x80\x93 kasneje, v Ameriki, je doma govoril poljsko.\n_START_SECTION_\nVar\xc5\xa1ava\n_START_PARAGRAPH_\nPotem ko je postal najmlaj\xc5\xa1i \xc5\xa1tudent z doktoratom na Var\xc5\xa1avski univerzi, je pou\xc4\x8deval logiko na poljskem Pedago\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu, matematiko in logiko na Univerzi in delal kot \xc5\x81ukasiewiczev asistent. Ker so bila ta mesta izredno slabo pla\xc4\x8dana, je pou\xc4\x8deval \xc5\xa1e matematiko na eni od var\xc5\xa1avskih srednjih \xc5\xa1ol: pred 2. svetovno vojno za evropske intelektualce raziskovalce sploh ni bilo nenavadno, da so pou\xc4\x8devali na srednjih \xc5\xa1olah in gimnazijah. Tako je med 1923 in odhodom v ZDA leta 1939 napisal ve\xc4\x8d u\xc4\x8dbenikov in disertacij (od teh veliko prelomnih) in se pre\xc5\xbeivljal s pou\xc4\x8devanjem. 1929 se je poro\xc4\x8dil s sodelavko u\xc4\x8diteljico, Mario Witkowsko. Imela sta dva otroka; sina Jana, ki je postal fizik, in h\xc4\x8derko Ino, ki se je poro\xc4\x8dila z matematikom Andrzejem Ehrenfeuchtom.\n_START_SECTION_\nLw\xc3\xb3w, Dunaj, Pariz\n_START_PARAGRAPH_\nTarski se je prijavil na sede\xc5\xbe filozofije na Univerzi v Lw\xc3\xb3wu, toda na priporo\xc4\x8dilo Bertranda Russella so ga dodelili Leonu Chwisteku. Leta 1930 je Tarski obiskal Univerzo na Dunaju, tam predaval s Karlom Mengerjem in se spoznal s Kurtom G\xc3\xb6dlom. Zaradi poznanstva se je lahko vrnil v prvi polovici leta 1935 na Dunaj in delal z Mengerjevo raziskovalno skupino. Z Dunaja je odpotoval v Pariz predstavljat svoje ideje o resnici na prvem sre\xc4\x8danju gibanja za poenotenje znanosti. Leta 1937 se je prijavil na sede\xc5\xbe Univerze v Pozna\xc5\x84u, vendar so program, za katerega je kandidiral, prej ukinili. Avgusta 1939 je zapustil Poljsko in odpotoval v ZDA, kjer naj bi predaval na kongresu gibanja za poenotenje znanosti na Harvardu. To je bila zadnja ladja, ki je s Poljske odplula, preden so Nemci in Sovjeti okupirali Poljsko in je izbruhnila 2. svetovna vojna. Tarski je domovino zapustil nejevoljno, saj je Le\xc5\x9bniewski umrl nekaj mesecev prej in bi lahko zasedel njegovo mesto na univerzi. Ne mene\xc4\x8d se za nacisti\xc4\x8dno gro\xc5\xbenjo je svojo \xc5\xbeeno in otroke pustil v Var\xc5\xa1avi. Ni jih videl do leta 1946. Med vojno so nem\xc5\xa1ke okupacijske oblasti pobile skoraj vso njegovo raz\xc5\xa1irjeno dru\xc5\xbeino.\n_START_SECTION_\nZDA\n_START_PARAGRAPH_\nV ZDA je Tarski u\xc4\x8dil in raziskoval na ve\xc4\x8d mestih: Harvardu (1939), City College of New York (1940) in na Institute for Advanced Study na Princetonu (1942), kjer je ponovno sre\xc4\x8dal G\xc3\xb6dla. Leta 1942 se je pridru\xc5\xbeil matemati\xc4\x8dnemu oddelku na Univerze Berkeley v Kaliforniji, kjer je pre\xc5\xbeivel preostanek svoje kariere. Leta 1945 je postal ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljan. Na Berkeleyju se je uveljavil kot mogo\xc4\x8den in zahteven u\xc4\x8ditelj, kar so opazili mnogi \xc5\xa1tudenti. Njegova predavanja na Berkeleyju so hitro postala slavna v svetu matemati\xc4\x8dne logike. Njegovi \xc5\xa1tudenti, od katerih so mnogi postali pomembni matematiki, so ob\xc4\x8dutili veli\xc4\x8dastno energijo, s katero jih je motiviral in iz njih povlekel najbolj\xc5\xa1e delo, vedno je tudi zahteval najvi\xc5\xa1ja merila jasnosti in natan\xc4\x8dnosti.\n_START_SECTION_\nTarski kot profesor\n_START_PARAGRAPH_\nBil je ekstrovertiran, bister, odlo\xc4\x8den, energi\xc4\x8den in oster na jeziku. Rad je raziskoval v skupini in izbir\xc4\x8den glede prioritet. Karizmati\xc4\x8den voditelj in u\xc4\x8ditelj, znan po svojem briljantno natan\xc4\x8dnem in napetem slogu predavanja, kot je bil, je imel zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8de visoka merila za u\xc4\x8dence, vendar je bil obenem tudi zelo opogumljajo\xc4\x8d, \xc5\xa1e posebej do \xc5\xbeensk \xe2\x80\x93 v nasprotju s tedanjo usmeritvijo. Nekatere u\xc4\x8dence je prestra\xc5\xa1il in so od\xc5\xa1li, toda zvesti krog u\xc4\x8dencev je vseeno ostal in mnogi so postali svetovno znani vodilni strokovnjaki.\n_START_SECTION_\nDoktorske disertacije\n_START_PARAGRAPH_\nTarski je bil mentor \xc5\xa1tiriindvajsetih doktorskih disertacij. Pod njegovim okriljem so (v kronolo\xc5\xa1kem zaporedju) doktorirali slede\xc4\x8di matematiki: Andrzej Mostowski, Bjarni J\xc3\xb3nsson, Julia Robinson, Robert Vaught, Solomon Feferman, Richard Montague, James Donald Monk, Haim Gaifman, Donald Pigozzi and Roger Maddux; Chen Chung Chang in Jerome Keisler, avtorja disertacije Model Theory (1973). Mo\xc4\x8dno je vplival tudi na delo Alfreda Lindenbauma, Dane Scott in Stevena Givanta. Pet od \xc5\xa1tudentov Tarskega je bilo \xc5\xbeensk, izreden podatek, glede na to, da so mo\xc5\xa1ki predstavljali veliko ve\xc4\x8dino vseh \xc5\xa1tudirajo\xc4\x8dih v tistem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a leta\n_START_PARAGRAPH_\nTarski je predaval na University Collegeu v Londonu (1950, 1966), na In\xc5\xa1titutu Henri Poincar\xc3\xa9 v Parizu (1955), na Miller Institute for Basic Research in Science v Berkeleyju (1958-60), na University of California v Los Angelesu (1967) in na Pape\xc5\xa1ki katoli\xc5\xa1ki univerzi v \xc4\x8cilu (1974-75). Med mnogimi priznanji, ki jih je Tarski prejel tekom svoje kariere, je bil tudi izvoljen v Dr\xc5\xbeavno akademijo znanosti Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, v britansko Akademijo in Nizozemsko kraljevo akademijo znanosti in umetnosti, prejel je \xc4\x8dastne doktorate na Pape\xc5\xa1ki katoli\xc5\xa1ki univerzi v \xc4\x8cilu leta 1975, na Univerzi Paula C\xc3\xa9zanna v Marseillesu leta 1977, na Univerzi v Calgaryju in na Berkeley Citation leta 1981, Tarski je predsedoval Zdru\xc5\xbeenju za simbolno logiko med letoma 1944 in 1946 in tudi Mednarodni zvezi za zgodovino in filozofijo znanosti 1956-57. Bil je tudi \xc4\x8dastni urednik Algebre Universalis.\n_START_SECTION_\nTarski in filozofija jezika\n_START_PARAGRAPH_\nTarski se je kot logik in matematik ukvarjal tudi z logiko jezika, \xc5\xa1e posebej z antinomijami, to je izjavami, ki nasprotujejo same sebi. Tak\xc5\xa1ni stavki na\xc5\xa1o logiko postavijo na la\xc5\xbe. Znana je zgodba o kretskem la\xc5\xbenivcu. \xc4\x8ce Kre\xc4\x8dan pravi, da vsi Kre\xc4\x8dani vedno la\xc5\xbeejo, potem la\xc5\xbee tudi on, zato govori resnico, to pa nasprotuje njegovi izjavi. \xc5\xa0e bolj preprost primer je: Ta stavek je napa\xc4\x8den. Stavek je pravilen, \xc4\x8de je napa\xc4\x8den. _NEWLINE_\xc5\xa0e bolj zvit primer je: Ta stavek vsebuje dve napake. Prva napaka (dvojina) je jasna. Toda druge napake v stavku ni, zato je sama napoved, da stavek vsebuje dve napaki, napa\xc4\x8dna. Potemtakem stavek res vsebuje dve napaki - toda potem je napoved pravilna in ne vsebuje dveh napak!_NEWLINE_Do antonimij ne sme priti, ker so nesmiselne. Nomos po gr\xc5\xa1ko pomeni 'zakon'. Anti-Nomos: 'proti zakonu'. Da bi izklju\xc4\x8dil te protizakonite stavke, je Tarski formuliral prepoved, da ne smemo me\xc5\xa1ati objektnega in metajezika (objektni jezik govori o stvareh, metajezik pa govori o jeziku - npr. beseda, samostalnik, glagol, stavek). Stavek po Tarskem zato ne sme govoriti sam o sebi. Kot v stavku: Kdor to bere, je neumen. Podoben primer je tudi s kirurgi, ki ne morejo operirati samega sebe. Morda lahko opravi poseg, vendar ne pod splo\xc5\xa1no anestezijo. Jezik je torej nekaj takega kot zdravnik pod splo\xc5\xa1no anestezijo (Wolf Hass, 2012).\n_START_SECTION_\nTarski v literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nTarski in njegovo delo v logiki jezika se pojavlja tudi v romanu iz leta 2012 Verteidigung der Missionarstellung ('Obramba misijonarskega polo\xc5\xbeaja') avstrijskega avtorja Wolfa Hassa. Gre za postmodernisti\xc4\x8dni roman, ki se poigrava s konvencijami literature in vpeljuje mnoge metafikcijske \xc5\xa1tose, predvsem samonana\xc5\xa1alnost ter tudi druge paradokse jezika.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nNobeno od Tarskijevih del \xc5\xa1e ni prevedeno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino."