b'\n_START_ARTICLE_\nTvrtko I. Kotromani\xc4\x87\n_START_SECTION_\nVzpon na oblast ter odnosi z Ludvikom Ogrskim\n_START_PARAGRAPH_\nTvrtko I. je postal bosanski ban po smrti strica \xc5\xa0tefana II. Kotromani\xc4\x87a 1353. Po smrti njegovega o\xc4\x8deta v letu 1354, je dr\xc5\xbeavne posle vodila mati Jelena. Sprva je bil Tvrtko lojalen vazal hrva\xc5\xa1ko-mad\xc5\xbearskega kralja Ludvika I., kateri je imel za \xc5\xbeeno njegovo prvo sestri\xc4\x8dno, Elizabeto Kotromani\xc4\x87._NEWLINE_S posredovanjem pape\xc5\xbea Inocenca VI. leta 1357 je bil prepre\xc4\x8den spor med Tvrtkom in Ludvikom, ko je moral Tvrtko odstopiti ogrskemu kralju ozemlje Huma - del Hercegovine ob reki Neretvi, domnevno kot doto sestri\xc4\x8dni Elizabeti.  Ludvik je leta 1363 ponovno pozval na vojno proti svojemu vazalu Tvrtku, tokrat z izgovorom, da gre preganjat bosanske heretike.  Mad\xc5\xbearski arhidiakon K\xc3\xbck\xc3\xbcll\xc5\x91 v svojih spisih trdi, da je \xc5\xa1el njihov kralj Ludvik v vojno nad Bosno, da zatre neke upornike. Vendar se je kralj moral pora\xc5\xbeen vrniti na Ogrsko. Nekaj let zatem (1366) se je skupaj z bosanskimi fevdalci Tvrtku uprl njegov mlaj\xc5\xa1i brat Vuk, tako da sta morala Tvrtko in mati Jelena zapustiti Bosno in poiskati zavetje v Mad\xc5\xbearko-Hrva\xc5\xa1kem kraljestvu. In ponovno je Tvrtko spoznal, da je odvisen od mad\xc5\xbearskega kralja, ko mu je le-ta leta 1367 pomagal priti nazaj na oblast in vzpostaviti mir v Bosni, ker je tudi kralj spoznal, da je zanj bolj\xc5\xa1a potrditev Tvrtka za bana Bosne, kot pa tro\xc5\xa1enje mo\xc4\x8di za neko preganjanje nevernikov.\n_START_SECTION_\nPravica do srbske krone\n_START_PARAGRAPH_\nSkupaj s srbskim knezom Lazarjem Hrebeljanovi\xc4\x87em je 1373 porazil oblastnega gospodarja Nikolo Altomanovi\xc4\x87a ter zavzel podro\xc4\x8dja vse do rek Drine in Lima. V za\xc4\x8detku leta 1377 je rodbini Bal\xc5\xa1i\xc4\x87ev odvzel ozemlja Trebinje, Konavle in Dra\xc4\x8device. V njegovi novi dr\xc5\xbeavi je bilo precej\xc5\xa1nje obmo\xc4\x8dje zgodnje dr\xc5\xbeave Nemanji\xc4\x87ev. Na ta na\xc4\x8din si je po\xc4\x8dasi pridobival obveznosti in pravice, ki so sledile iz nekdanjih srbskih vladarjev, zlasti v odnosih z Dubrovnikom. Tvrtko je imel formalne zahteve, da vse to dose\xc5\xbee. Po smrti carja Uro\xc5\xa1a, pozno v letu 1371, je nastopil kot kandidat trenutno proste srbske krone; dokazujo\xc4\x8d sorodstvene vezi tudi preko babice Elizabete z dotedanjo srbsko vladarsko rodbino Nemanji\xc4\x87ev._NEWLINE_Leta 1377 je v kraju Mile, nedale\xc4\x8d od Visokega v srednji Bosni, sledilo kronanje Tvrtka I. za kralja Bosne. Mavro Orbin v svojem delu\xc2\xa0\xc2\xbbKraljevstvo Slovena\xc2\xab\xc2\xa0navaja, da je bilo kronanje izpeljano\xc2\xa0\xc2\xbbod strane mitropolita samostana Mile\xc5\xa1eve i njegovih monaha u crkvi pomenutog mjesta.\xc2\xab Na podlagi arhivskega gradiva, ki se nahaja v Dubrovniku, je mo\xc4\x8d sklepati, da se je kronanje izpeljalo med 23. februarjem in za\xc4\x8detkom novembra 1377. Dopu\xc5\xa1\xc4\x8da se tudi mo\xc5\xbenost dneva kronanja na dan sv. Demetrija. Tvrtko si je k svojemu imenu, po tradiciji srbskih vladarjev, pridel naziv \xc5\xa0tefan. Njegova titula tako nakazuje osnovo po kateri je posegel po srbski kroni: kralj Srbije, Bosne, Primorja, Humske pokrajine, Dolnjih krajev, Zahodne strani, Usorja in Podrinja (Vzhodna Bosna). Tvrtkov naziv je priznala tudi Dubrovni\xc5\xa1ka republika, ter mu za\xc4\x8dela izpla\xc4\x8devati t. im. Svetodemetrijski dohodek, ki se  je izpla\xc4\x8deval na dan sv. Demetrija in ta dohodek je \xc5\xbee prej pripadal srbskim vladarjem. Priprave na zasedbo prestola je v letih 1373 do 1377 privedlo do postopne priklju\xc4\x8ditve dela srbskega ozemlja k Bosni. Z novim nastopom so med njim in ostalimi srbskimi oblastniki, takoj prenehale vse podlo\xc5\xbene obveze. Zato s strani srbskih oblastnikov in srbske pravoslavne Cerkve nimamo nobenih virov ali drugih informacij, ki bi potrjevale, da je Srbija sprejela Tvrtka \xe2\x80\x93 ampak je Tvrtko sprejel Srbijo. Realno stanje na terenu zato ni dajalo pravega odgovora, kak\xc5\xa1ne so obveznosti vazalov do novega kralja \xe2\x80\x93 in obratno. V tem \xc4\x8dasu je kralj res postal kralj tudi formalnopravno, \xc4\x8de ga je potrdil pape\xc5\xbe. Tvrtka I, pa pape\xc5\xbe ni potrdil (za kralja je potrdil \xc5\xa1ele \xc5\xa0tefana Toma\xc5\xa1a leta 1445), tudi zato ne, ker si je Tvrtko sam vzel srbsko krono na podlagi sorodstvenih vezi, s \xc4\x8dimer je mogo\xc4\x8de sklepati, da je na nek na\xc4\x8din \xc5\xa1e vedno bil podlo\xc5\xbeen ogrskemu kralju.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbenje do Hrva\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nSmrt ogrsko-hrva\xc5\xa1kega kralja Ludvika I. leta 1382, je dala Tvrtku, kot sinu bribirske kneginje Jelene, povod da se vme\xc5\xa1a v interese po hrva\xc5\xa1kem ozemlju. Takoj se je pridru\xc5\xbeil hrva\xc5\xa1kim fevdalnim upornikom, ki so se uprli Ludvikovi h\xc4\x8derki  Mariji, novi ogrski kraljici. Svoje napore je usmeril predvsem na jug Hrva\xc5\xa1ke, kjer je imel po materini strani precej sorodstva._NEWLINE_Tvrtkovi vojaki so bili leta 27. avgusta 1388 pod poveljstvom Vlatka Vukovi\xc4\x87a Kosa\xc4\x8de, uspe\xc5\xa1ni v boju pri Bile\xc4\x87i proti napredujo\xc4\x8di vojski Osmanskega cesarstva. 28. junija 1389 je pod Vukovi\xc4\x87evim poveljstvom na kr\xc5\xa1\xc4\x8danski strani sodelovala tudi Tvrtkova vojska v bitki na Kosovskem polju._NEWLINE_Po tej bitki Tvrtko usmeri svoje sile na Dalmacijo, tako da so se mu 1390. leta pokorila mesta: Split, Trogir, \xc5\xa0ibenik in otoki Bra\xc4\x8d, Hvar ter Kor\xc4\x8dula. V polnem naslovu se kralj sedaj naziva kralj Ra\xc5\xa1ke, Bosne, Dalmacije, Hrva\xc5\xa1ke in Primorja. Ko se 1374 poro\xc4\x8di z bolgarsko princeso Dorotejo, njegovi sosedje hitro ugotovijo kak\xc5\xa1ni so njegovi nadaljnji na\xc4\x8drti. Tvrtku je bilo omogo\xc4\x8deno \xc5\xa1irjenje ozemlja pod njegovo krono zlasti zaradi vzpostavljenega neomajnega polo\xc5\xbeaja v Bosni, rodbinskih vezi ter fevdalni kaos na Hrva\xc5\xa1kem in v Srbiji. Zaradi odlo\xc4\x8dne in trde roke so se vsa ta sosednja ozemlja pod njegovim vodstvom \xc4\x8dutila varna in sprejeta. Nenadoma pa je bilo vsakr\xc5\xa1no nadaljnje \xc5\xa1irjenje teritorija prekinjeno zaradi nenadnega osmanskega prodiranja na sever.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nTvrtko je nepri\xc4\x8dakovano umrl 10. marca 1391. Nasledil ga je bratranec, \xc5\xa0tefan Dabi\xc5\xa1a. Pokopan je bil v cerkvi sv. Nikole v naselju Mile pri Visokem. Arheologi so njegov grob na\xc5\xa1li v presenetljivo dobrem stanju; preko kamnitega sarkofaga je bil \xc5\xa1e vedno pregrnjen kraljevski pla\xc5\xa1\xc4\x8d z grbom izvezenim v zlatem brokatu.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dasa Tvrtkovega vladanja je zna\xc4\x8dilna politi\xc4\x8dna stabilnost, mo\xc4\x8dan kulturni in duhovni napredek, kar je takratno Bosno popeljalo v samo vodstvo med ju\xc5\xbenoslovanskimi narodi, Tvrtka pa zgodovina imenuje za najve\xc4\x8djega vladarja v zgodovini srednjeve\xc5\xa1ke Bosne. Zgodovina je celo pokazala, da se je takoj po Tvrtkovem kronanju pojavilo prvo kovanje zlatnikov na ju\xc5\xbenoslovanskem teritoriju. Naslednje kovanje denarja se v Bosni pojavi \xc5\xa1ele sto let za Tvrtkom, ko postane kralj Bosne \xc5\xa0tefan Toma\xc5\xa1. S Tvrtkom se v bosanski heraldiki pojavi simbol zlate lilije (lilium bosniacum), ki postane heraldi\xc4\x8dni simbol Bosne. Utrjujejo, \xc5\xa1irijo in razvijajo se mesta, trgovina in rudarstvo.\n_START_SECTION_\nPredniki\n_START_PARAGRAPH_\nTvrtko I. je bil, gledano patrilinearno, potomec bosanske vladarske dru\xc5\xbeine Kotromani\xc4\x87i.  Njegova mati je bila, gledano patrilinearno, potomka hrva\xc5\xa1ke vladarske dru\xc5\xbeine \xc5\xa0ubi\xc4\x87i. Mati njegovega o\xc4\x8deta, Elizabeta Nemanji\xc4\x87, je bila h\xc4\x8derka srbskega kralja, \xc4\x8digar mati je bila potomka dinastije An\xc5\xbeujcev s poreklom iz Neaplja, ter ogrske princese, katere mati je bila h\xc4\x8derka poglavarja tur\xc5\xa1kega plemena Kumanov.'