b'\n_START_ARTICLE_\nEnriquillo\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no\n_START_PARAGRAPH_\nJezero je eno redkih slanih jezer na svetu, v katerem prebivaju krokodili. Nahaja se znotraj doline na prelomnici Enriquillo-Plantain Garden, ki se razteza 127 km od Zaliva Port-au-Prince v Haitiju na zahodu do Neibskega zaliva v Dominikanski republiki na zahodu. Na tej prelomnici se je leta 2010 zgodil katastrofalni potres. Ime je jezero dobilo po Enriquillu, ta\xc3\xadnskem plemenskemu vodji, ki se je v 16. stoletju uprl \xc5\xa1panski invaziji in se kasneje skril v gorah severno od jezera. _NEWLINE_Dolina, katero danes zapolnjuje jezero, je v\xc4\x8dasih bila morska o\xc5\xbeina. Nastala je pred pribli\xc5\xbeno milijonom leti, ko so ob zni\xc5\xbeanju gladine morja dolino zapolnile usedline reke Yaque del Sur. Jezero je \xc5\xa1iroko med 15 in 20 kilometri. Deli doline so pod gladino morja in jih prekrivajo ve\xc4\x8dja slana jezera. Taka obmo\xc4\x8dja so v Haitiju znana kot Depresija Cul-de-Sac, v Dominikanski republiki pa kot Hoya de Enriquillo._NEWLINE_Jezero obsega obmo\xc4\x8dje, veliko okoli 265 km\xc2\xb2 in dose\xc5\xbee tudi 39 metrov negativne nadmorske vi\xc5\xa1ine, kar je najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka Karibskega oto\xc4\x8dja. Njegovo pore\xc4\x8dje obsega deset manj\xc5\xa1ih re\xc4\x8dnih sistemov. Reke, ki izvirajo v Neibskem gorovju severno od jezera so stalne, tiste, ki pa izvirajo ju\xc5\xbeno, v Gorovju province Baoruco, pa so presihajo\xc4\x8de. _NEWLINE_Jezero nima nobenega izliva - njegova gladina je odvisna od raznih nevihtnih padavin in visokega izhlapevanja regije. Slanost reke niha med 33 in 100 promili. Potresni tresljaji so na njegovem obmo\xc4\x8dju nekaj obi\xc4\x8dajnih. Tik nad desno sredino slike je vidno tudi drugo ve\xc4\x8dje slano jezero doline, haitijski Etang Saum\xc3\xa2tre._NEWLINE_Sredi jezera so tudi trije otoki: Isla Barbarita, Islita in Isla Cabritos. Slednji je najve\xc4\x8dji izmed trojice, na njem pa je tudi Narodni park, ki je znan po svojih krokodilih in plamencih. Ob ob\xc4\x8dutnih zni\xc5\xbeanjih vodostaja med suhim obdobjem obi\xc4\x8dajno med otoki nastanejo pe\xc5\xa1\xc4\x8dena obre\xc5\xbeja._NEWLINE_Samo obmo\xc4\x8dje ima vro\xc4\x8de, polsuho podnebje. Povpre\xc4\x8dno tukaj na leto zapade okrog 612 mm padavin. Tukaj najdemo tudi rastline, ki po navadi uspevajo v suhem podnebju (recimo kaktuse).\n_START_SECTION_\nPoplavljanje\n_START_PARAGRAPH_\nV kasnej\xc5\xa1ih 2000-ih se je povr\xc5\xa1ina jezera za\xc4\x8dela drasti\xc4\x8dno ve\xc4\x8dati. Leta 2004 so jezeru namerili povr\xc5\xa1ino 164 km\xc2\xb2, v letu 2011 pa kar 350 km\xc2\xb2. To pove\xc4\x8danje je povzro\xc4\x8dilo izgubo velikih koli\xc4\x8din obdelovalne zemlje in s tem prizadelo \xc5\xa1tevilne ob\xc4\x8dine in okro\xc5\xbeja ob jezeru. Tudi v primeru, da se povr\xc5\xa1ina jezera za\xc4\x8dne ponovno manj\xc5\xa1ati, obstaja verjetnost, da je sol v jezeru uni\xc4\x8dila vse rodovitne zmo\xc5\xbenosti neko\xc4\x8d dobre obdelovalne zemlje. _NEWLINE_Razlogi za pove\xc4\x8danje povr\xc5\xa1ine so predmet \xc5\xa1tevilnih polemik, a jasno je, da so pri tem klju\xc4\x8dni dejavniki bili pove\xc4\x8danje padavin na obmo\xc4\x8dju, pove\xc4\x8danje koli\xc4\x8dine usedlin, ki ob sekanju gozdov pridejo v jezero in povi\xc5\xa1ajo njegovo dno ter milej\xc5\xa1e temperature, ki zmanj\xc5\xa1ujejo  izhlapevanje.'