b'\n_START_ARTICLE_\nGozd\n_START_PARAGRAPH_\nGozd je tip kopenskega ekosistema, navzven prepoznaven po poraslosti z gozdnim drevjem._NEWLINE_Gozdni ekosistem nastaja samodejno, v naravni interakciji z dejavniki okolja. Med okoljskimi dejavniki je odlo\xc4\x8dilna klima. Glede na razpolo\xc5\xbeljivo toploto se gozdni ekosistemi v razli\xc4\x8dnih podnebnih pasovih mo\xc4\x8dno razlikujejo. V subpolarnem pasu na severu prevladuje tajga ali iglasti gozd (smreke, bora, macesna), v zmerno toplem pasu me\xc5\xa1ani listopadni gozd zmernega pasu, ob ekvatorju tropski de\xc5\xbeevni gozd... _NEWLINE_Prevladujo\xc4\x8de, pod vplivom klime oblikovan gozdni ekosistem, je klimaksni gozd ali klimaks. Dokler podnebne spremembe bistveno ne spremenijo podnebja, ostaja obstoje\xc4\x8da klimaksna oblika gozda, najvi\xc5\xa1je razvita razvojna stopnja vegetacije na kopnem. Klimaks je zgled neokrnjenega naravnega gozda, ki mu pravimo pragozd._NEWLINE_Klimaksni gozd je najbolj obstojen in najbolj u\xc4\x8dinkovit proizvajalec biomase med kopenskimi ekosistemi. Spreminja, pa tudi  ogro\xc5\xbea ga le \xc4\x8dlovekova dejavnost. Predvsem gospodarjenje z gozdom in drugi njegovi, za gozd mote\xc4\x8di posegi. \xc4\x8ce \xc4\x8dlovekova dejavnost preneha, se razvoj gozda usmeri nazaj k naravni, klimaksni obliki gozda (razvojna progresija)._NEWLINE_V naravi danes klimaksni gozd nadome\xc5\xa1\xc4\x8da gospodarski gozd. Gospodarski gozd je umetno spremenjena oblika naravnega gozda. Spremenjenost se nana\xc5\xa1a na zgradbo gospodarskega gozda, oziroma njegove notranje strukture.\n_START_SECTION_\nZgradba gozda\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz se nana\xc5\xa1a na notranjo zgradbo gozda, oziroma na elemente iz katerih je zgrajen gozdni sestoj. Elementi gozdnih struktur so na primer sestava po drevesnih vrstah, po \xc5\xa1tevilu ali debelini dreves, po starosti ali razvojnih fazah gozda, po horizontalnem ali vertikalnem polo\xc5\xbeaju kro\xc5\xa1enj. Med pomembnej\xc5\xa1e strukture gozda sodijo: drevesna struktura, debelinska, starostna, oziroma struktura razvojnih faz, pa slojevitost, sklep kro\xc5\xa1enj..._NEWLINE_Strukturni elementi gozda so temeljna sestavina stanja sestoja in pomembna osnova za opredeljevanje ciljev gozdarskega na\xc4\x8drtovanja in dolo\xc4\x8danja posegov v gozd.\n_START_SECTION_\nFunkcije gozda\n_START_PARAGRAPH_\nS pojmom funkcija gozda, se ozna\xc4\x8duje pomen gozda. Funkcija se nana\xc5\xa1a na gozdne dobrine in gozdne proizvode. Funkcije obravnavajo gozd antropocentri\xc4\x8dno. Tako, kot njihov pomen vrednoti \xc4\x8dlovek. _NEWLINE_Sicer pa velja, da so funkcije gozda, oziroma gozdne dobrine in proizvodi, le stranski u\xc4\x8dinek (gozdni donosi) naravnega delovanja gozda. Za \xc4\x8dloveka predstavljajo materialno vrednost in pomembno duhovno vrednoto._NEWLINE_Funkcije gozda se vrednotijo glede na: proizvodno sposobnost, okoljetvorno delovanje (tvori biotop in ekosistem) in pomen za \xc4\x8dlovekovo okolje._NEWLINE_Pomembnej\xc5\xa1e funkcije gozda so: okoljska (ekolo\xc5\xa1ka), dru\xc5\xbebena (socialna) in proizvodna (produkcijska) funkcija gozda.\n_START_SECTION_\nSocialna funkcija\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna funkcija gozda je v tem, da gozd ustvarja ugodno \xc5\xbeivljenjsko okolje \xc4\x8dloveku in dru\xc5\xbebi. Nudi mo\xc5\xbenost razli\xc4\x8dnih dejavnosti v naravnem okolju: rekreacijo, \xc5\xa1port, u\xc4\x8dne (ob\xc5\xa1olske) in raziskovalne dejavnosti, pa u\xc4\x8dne poti, muzeji na prostem..._NEWLINE_\xc4\x8cloveku omogo\xc4\x8da vzpostaviti odnos do lepega (estetika). Gozd blagodejno vpliva na \xc4\x8dlovekovo psihi\xc4\x8dno stanje ter ustvarja videz lepe krajine.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost gozdov\n_START_PARAGRAPH_\nNa svetu pokrivajo gozdovi okoli 41 milijonov km\xc2\xb2 ali 30,5\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine kopnega, od tega okoli polovico v tropskih predelih. V Evropi je 1,6 milijona km\xc2\xb2 gozda (32\xc2\xa0%), v Sloveniji pribli\xc5\xbeno 10.900\xc2\xa0km\xc2\xb2 (60\xc2\xa0%). Po visoki poraslosti z gozdom (gozdnatosti) je Slovenija za \xc5\xa0vedsko in Finsko tretja z gozdom najbolj porasla dr\xc5\xbeava v Evropi.'