b'\n_START_ARTICLE_\nSne\xc5\xbeni leopard\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSne\xc5\xbeni leopardi so od drugih velikih ma\xc4\x8dk nekoliko manj\xc5\xa1i, vendar tudi med njimi prihaja do razlik v velikosti. Obi\xc4\x8dajno tehtajo med 27 in 55 kg, v\xc4\x8dasih pa velik samec dose\xc5\xbee 75 kg in majhna samica ima lahko manj kot 25 kg. Imajo relativno kratko telo, ki meri v dol\xc5\xbeino, od glave do repa, 75 do 130 cm. Vendar pa imajo precej dolg rep, od 80 do 100 cm. Noge imajo prav tako kratke._NEWLINE_Krzno sne\xc5\xbenega leoparda je dolgo in gosto, osnovna barva pa se razlikuje od dimno sive do rumenkaste, z belkastimi spodnjimi deli. Imajo temno sive do \xc4\x8drne odprte rozete, z majhnimi pikami istih barv, na glavi, nogah in repu. Sicer nenavadno med ma\xc4\x8dkami, so njihove o\xc4\x8di svetlo zelene ali sive barve._NEWLINE_Sne\xc5\xbeni leopardi imajo veliko prilagoditev za \xc5\xbeivljenje v mrzlem gorskem svetu. Zasedajo te\xc5\xbeko dostopna visokogorska obmo\xc4\x8dja, med 3.350 in 6.700 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine, v dvanajstih dr\xc5\xbeavah Srednje Azije (Afganistan, Butan, Kitajska, Indija, Kazahstan, Kirgizistan, Mongolija, Nepal, Pakistan, Rusija, Tad\xc5\xbeikistan in Uzbekistan). Njihova telesa so zato \xc4\x8dokata in imajo debelo krzno ter majhna in bolj okrogla u\xc5\xa1esa. Vse to pomaga, zmanj\xc5\xa1ati izgubo toplote. Tace imajo \xc5\xa1iroke, katera uravnavajo te\xc5\xbeo za hojo po snegu. Tudi krzno jim pove\xc4\x8da oprijem na strmih in nestabilnih povr\xc5\xa1inah. Dolg rep jim pomaga ohranjati ravnote\xc5\xbeje, kar je zelo pomembno pri kamnitih terenih. Poleg tega njihovi debeli repi shranjujejo ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe in so pokriti z gosto dlako, kar jim omogo\xc4\x8da za\xc5\xa1\xc4\x8dito obraza med spanjem._NEWLINE_Sne\xc5\xbeni leopard ima kratek gobec in kupolasto \xc4\x8delo, z nenavadno velikimi nosnimi votlinami, ki jim pomagajo dihati tanek, hladen zrak v gorah._NEWLINE_Sne\xc5\xbeni leopard ne more rjoveti, kljub temu da ima delno okostenelost jezi\xc4\x8dne kosti. Ta delna okostenitev naj bi bila klju\xc4\x8dna za rjovenje velikih ma\xc4\x8dk, toda raziskave so pokazale, da imajo sposobnost rjovenja zaradi drugih morfolo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti, ki pri sne\xc5\xbenem leopardu niso prisotne. Sne\xc5\xbeni leopard lahko piha, mijavka, piska in joka ter spu\xc5\xa1\xc4\x8da zvok, ki je v primerjavi zvoka piska lokomotive.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nV poletnih mesecih sne\xc5\xbeni leopardi \xc5\xbeivijo nad gozdno mejo, do 6.000 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine, v zimskem \xc4\x8dasu pa pridejo v gozdove na nadmorskih vi\xc5\xa1inah okoli 1.200 do 2.000 metrov. Sne\xc5\xbeni leopardi imajo raje razgiban kamnit teren, po katerem lahko hodijo brez te\xc5\xbeav, tudi \xc4\x8de je sne\xc5\xbena odeja globoka do 85 cm. Za hojo najraje uporabljajo \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de steze, ki so ji za seboj pustile druge \xc5\xbeivali._NEWLINE_Sne\xc5\xbenega leoparda vodi ve\xc4\x8dinoma samotarsko \xc5\xbeivljenje, \xc4\x8deprav lahko samice mladi\xc4\x8de redijo v brlogu v gorah tudi dalj \xc4\x8dasa._NEWLINE_Posamezen sne\xc5\xbeni leopard \xc5\xbeivi v to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denem teritoriju, vendar ga ne brani z agresivnostjo v primeru, da se nanj zate\xc4\x8de drug sne\xc5\xbeni leopard. Obmo\xc4\x8dja se razlikujejo po velikosti. V Nepalu, kjer je plena v izobilju, je obmo\xc4\x8dje manj\xc5\xa1e, do 40 km\xc2\xb2, tam kjer pa hrane primanjkuje pa se \xc5\xbeivljenjsko obmo\xc4\x8dje razteza do 1000 km\xc2\xb2._NEWLINE_Sne\xc5\xbeni leopardi so najbolj aktivni ob zori in mraku, saj so takrat najmanj vidni._NEWLINE_Sne\xc5\xbeni leopardi so \xc5\xbeivali, ki aktivno lovijo svoj plen. Kot ve\xc4\x8dina ma\xc4\x8dk jedo meso. Jedo vse kar najdejo, vklju\xc4\x8dno z mrhovino ali doma\xc4\x8do \xc5\xbeivino. Ubijejo lahko \xc5\xbeivali, ki so trikrat do \xc5\xa1tirikrat te\xc5\xbeje od njih, vendar se raje zadovoljijo z manj\xc5\xa1im plenom kot so zajci in ptice. Sicer nenavadno za ma\xc4\x8dke, vendar sne\xc5\xbeni leopardi pojejo tudi velike koli\xc4\x8dine rastlinja, vklju\xc4\x8dno s travo in vejami.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in \xc5\xbeivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nSne\xc5\xbeni leopardi se obi\xc4\x8dajno parijo v poznem zimskem \xc4\x8dasu. Samice morajo biti stare 2-3 leta, samci pa 4, da se lahko razmno\xc5\xbeujejo. Brejost traja 90-100 dni, tako da se mladi\xc4\x8di skotijo med aprilom in junijem. Ovulacija obi\xc4\x8dajno traja 5-8 dni in po parjenju samci ne i\xc5\xa1\xc4\x8dejo druge partnerice za parjenje, verjetno zato, ker je sezona parjenja kratka in ne bi bilo dovolj \xc4\x8dasa. Poleg tega bi zapustil svojo samico, ki bi morala sama skrbeti za mladi\xc4\x8de. Sne\xc5\xbeni leopardi so med parjenjem v obi\xc4\x8dajnem ma\xc4\x8djem polo\xc5\xbeaju in se parijo 12-36x na dan._NEWLINE_Samica skoti v skalnatem obmo\xc4\x8dju. Leglo je veliko do 5 mladi\xc4\x8dev. Mladi\xc4\x8di so ob rojstvu slepi in nebogljeni, \xc4\x8deprav \xc5\xbee z debelo platjo krzna tehtajo od 320 do 567 gramov. O\xc4\x8di odprejo po enem tednu. Krzno s pikami imajo \xc5\xbee od rojstva. Mladi\xc4\x8di zapustijo brlog ko so stari 2-4 mesecev, vendar postanejo popolnoma neodvisni od matere po pribli\xc5\xbeno 18-22 mesecih. Sne\xc5\xbeni leopardi so spolno zreli po dveh letih in obi\xc4\x8dajno \xc5\xbeivijo 15-18 let, v ujetni\xc5\xa1tvu lahko tudi do 21.'