b'\n_START_ARTICLE_\nRatbod\n_START_SECTION_\nRazmerje do Pribine\n_START_PARAGRAPH_\nRatbod je leta 833 sprejel nitranskega kneza Pribino, ki je pred velikomoravskim knezom Mojmirjem zbe\xc5\xbeal k Frankom. Kralj Ludvik Pobo\xc5\xbeni je Pribino naredil za frankovskega vazala, podrejenega Ratbodu. Morda je ravno to razmerje podrejenosti razlog za poslab\xc5\xa1anje odnosov med Pribino in Ratbodom, zaradi \xc4\x8desar je Pribina s sinom Kocljem zbe\xc5\xbeal k Bolgarom v Srem, od tam pa k bolgarskemu vazalu Ratimirju, ki je vladal na podro\xc4\x8dju nekdanje kne\xc5\xbeevine Ljudevita Posavskega v spodnje-panonski regiji. Nastanitev prebe\xc5\xbenikov pri Ratimirju so Franki verjetno izrabili kot povod za vojno, s katero so leta 838 Ratimirja vrgli iz oblasti. Toda okrog leta 840 sta Ratbod in  Pribina po posredovanju karniolskega grofa Salacha pomirila.\n_START_SECTION_\nRatbodov neuspeli upor\n_START_PARAGRAPH_\nVelika oblast je vzhodnega prefekta Ratboda privedla do upora okrog leta 855 Ratbod se je pri poskusu osamosvojitve povezal z velikomoravskim vladarjem Rastislavom, posledi\xc4\x8dno pa ga je vladar Ludvik Nem\xc5\xa1ki odstavil in mu zaplenil premo\xc5\xbeenje.'