b'\n_START_ARTICLE_\nDacit\n_START_SECTION_\nEtimologija in zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme dacit izvira iz imena nekdanje rimske province Dacije, ki je le\xc5\xbeala med Donavo in Karpati v dana\xc5\xa1nji Romuniji. Ime sta prva uporabila Franz von Hauer in Guido Stache leta 1863 v svojem znanstvenem delu Geologija Transilvanije (Geologie Siebenb\xc3\xbcrgens). Z imenom dacit sta ozna\xc4\x8dila razli\xc4\x8dek trahita, ki je bogat s kremenom in oligoklazom in se razlikuje od obi\xc4\x8dajnega trahita._NEWLINE_Tipska lokacija dacita je v bli\xc5\xbeini vasi Poieni v gorovju Apuseni v Romuniji.\n_START_SECTION_\nSestava\n_START_PARAGRAPH_\nDacit je sestavljen iz pribli\xc5\xbeno 66% silicijevega dioksida in je predorninski ekvivalent globo\xc4\x8dnin granodiorita in tonalita. V gosti osnovni masi so vtro\xc5\xa1niki plagioklaza in kremena. Med temnimi minerali je najbolj zastopana rogova\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nTekstura\n_START_PARAGRAPH_\nDaciti z rogova\xc4\x8do in biotitom so sive, svetlo rjave ali rumene kamnine z belimi kristali glinencev in \xc4\x8drnimi kristali biotita in rogova\xc4\x8de. Drugi daciti, predvsem piroksenski, so temno obarvani._NEWLINE_Tanke rezine dacitov imajo lahko afanitsko do porfiritsko teksturo. Porfiritski daciti vsebujejo vtro\xc5\xa1nike plagioklaza in/ali zobljene korodirane vtro\xc5\xa1nike kremena. Prisotna sta tudi subhedralna rogova\xc4\x8da in raztegnjena zrna biotita. V nekaterih vzorsih se najdejo tudi vtro\xc5\xa1niki sanidina in avgita (ali enstatita). Osnovna masa kamnin je pogosto afanitsko mikrokristalini\xc4\x8dna z zelo drobno mre\xc5\xbeo glinencev, v katero so vpletena zrna kremena ali tridimita. Mnogi daciti so tudi prete\xc5\xbeno steklasti, drugi pa felzitski oziroma kriptokristalini\xc4\x8dni, se pravi da posamezna zrna niso razlo\xc4\x8dljiva s postim o\xc4\x8desom.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ko okolje in nastajanje dacita\n_START_PARAGRAPH_\nDacit pogosto nastaja kot globo\xc4\x8dnina na primer v dajkih in silih. Izdanke tovrstnega dacita so na\xc5\xa1li v severozahodni Montani in severovzhodni Bolgariji. Dacitske magme so zaradi zmerne vsebnosti kremena precej viskozne in zato nagnjene k eksplozivnim izbruhom. Zelo znan je na primer eksploziven izbruh ognjenika Sveta Helena leta 1980, na katerem so v prej\xc5\xa1njih izbruhih nastale kupole dacita._NEWLINE_Dacitska magma nastaja med pogrezanjem mlade oceanske skorje pod debelo felzi\xc4\x8dno kontinentalno plo\xc5\xa1\xc4\x8do. Tone\xc4\x8da plo\xc5\xa1\xc4\x8da hidrotermalno prepereva in se bogati s kremenom in natrijem. Ko se mlada vro\xc4\x8da oceanska plo\xc5\xa1\xc4\x8da podrine pod kontinentalno skorjo, se podrinjeno \xc4\x8delo plo\xc5\xa1\xc4\x8de delno stali in za\xc4\x8dne zaradi konvekcije in dehidracijskih reakcij vzajemno reagirati z zgornjim pla\xc5\xa1\xc4\x8dem. Ko se za\xc4\x8dnejo dehidracijske reakcije, minerali lojevec, serpentin, sljuda in amfiboli prekinejo nastajanje z natrijem bogate taline. Magma se nato za\xc4\x8dne dvigovati in postaja zaradi diferenciacije vedno bolj bogata z natrijem in kremenom. Ko se na hladni povr\xc5\xa1ini ohladi, se iz z natrijem bogate magme izkristalijo plagioklaz, kremen in rogova\xc4\x8da. Vpogled v zgodovino magme omogo\xc4\x8dajo stranski minerali, na primer pirokseni._NEWLINE_Tvorba dacita daje veliko informacij o povezavi med oceansko in kontinentalno skorjo in predstavlja model, kako se gosta mafi\xc4\x8dna in kratkotrajna kamnina pretvori v lahko felzi\xc4\x8dno in trajno kamnino.\n_START_SECTION_\nVloga dacita v nastajanju arhajske kontinentalne skorje\n_START_PARAGRAPH_\nProcesi, v katerih je nastal dacit, so bili model za razlago nastanka kontinentalne skorje v arhajskem eonu. V tistem obdobju je bilo nastajanje dacitske magme bolj povsodno, ker je bila na razpolago mlada in vro\xc4\x8da oceanska skorja. Danes se hladnej\xc5\xa1a oceanska skorja, ki tone pod ve\xc4\x8dino plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ne more raztaliti, dokler ne pote\xc4\x8dejo dehidracijske reakcije, ki inhibirajo proces.\n_START_SECTION_\nRaztaljena dacitska magma na ognjeniku K\xc4\xablauea\n_START_PARAGRAPH_\nGeologi so leta 2005 med vrtanji na ognjeniku K\xc4\xablauea na Havajih na globini 2488 m naleteli na dacitsko magmo, ki je vdrla v vrtino in se strdila. Pribli\xc5\xbeno osem metrov zama\xc5\xa1ene vrtine so ponovno izvrtali in pridobili nekaj kilogramov prozorne brezbarvne steklaste mase. Dacitsko steklo je imelo perlitsko teksturo. Vsebovalo je 67% kremena, obogatenega z alkalijami, in skoraj nobenega mafi\xc4\x8dnega minerala, razen redkih vtro\xc5\xa1nikov piroksena in nekaj malega evhedralnega do amorfnega magnetita. Dacitska magma je rezidualna magma tipi\xc4\x8dne bazaltne magme ognjenika K\xc4\xablauea.'