b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Juraj Strossmayer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nStrossmayer je obiskoval gimnazijo v Osijeku in \xc5\xa1tudiral teologijo v \xc4\x90akovu, ter v Budimpe\xc5\xa1ti, pri dvajsetih letih je doktoriral iz filozofije. Po posvetitvi za duhovnika leta 1838 je bil dve leti vikar v Petrovaradinu, potem pa je od\xc5\xa1el na dunajski Avgu\xc5\xa1tinej, kjer je leta 1842 doktoriral iz teologije in postal profesor kanonskega prava. Leta 1847 je postal dvorni kaplan in direktor Avgu\xc5\xa1tineja, dve leti pozneje pa so ga na predlog hrva\xc5\xa1kega bana Jela\xc4\x8di\xc4\x87a imenovali za bosansko-sremskega \xc5\xa1kofa v \xc4\x90akovu. V letih od 1851 do 1896 je bil tudi apostolski vikar za Srbijo._NEWLINE_Med \xc5\xa1tudijem v Budimpe\xc5\xa1ti je sodeloval z Janom Kolarjem ter s \xc4\x8de\xc5\xa1kima politikoma Palackim in Rigerjem. Zagovarjal je kulturno in politi\xc4\x8dno zbli\xc5\xbeanje slovanskih narodov. V letih od 1860 do 1873 je bil idejni voditelj hrva\xc5\xa1ke Narodne stranke. Po neugodni pogodbi z Mad\xc5\xbeari leta 1873 se je umaknil iz politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Na cerkvenem podro\xc4\x8dju je zagovarjal zdru\xc5\xbeitev katoli\xc5\xa1ke in pravoslavne cerkve. Na vatikanskem koncilu leta 1870 je nasprotoval razglasitvi dogme o nezmotljivosti pape\xc5\xbea._NEWLINE_Pomembno vlogo je odigral tudi pri ustanovitvi Jugoslovanske akademije znanosti in umetnosti v Zagrebu (dana\xc5\xa1nja HAZU) leta 1876 ter pri ustanovitvi zagreb\xc5\xa1ke univerze leta 1874.'