b'\n_START_ARTICLE_\nPont de Normandie\n_START_SECTION_\nKonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nMost je projektiral Michel Virlogeux, splo\xc5\xa1ne \xc5\xa1tudije so bile izdelane pod vodstvom Bernarda Raspauda iz Bouygues in vodenje dela razdeljeno med G. Barleta in P. Jacqueta. Arhitekta sta bila Fran\xc3\xa7ois Doyelle in Charles Lavigne.  Gradnjo so vodili Bouygues, Campenon Bernard, Dumez, Monberg & Thorsen, Quillery, Sogea in Spie Batignolles. Za\xc4\x8dela se je leta 1988 in je trajala 7 let. Most so predali prometu 20. januarja 1995._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu je bil most najdalj\xc5\xa1i most s po\xc5\xa1evnimi zategami na svetu in je imel tudi rekord za najdalj\xc5\xa1i razpon med piloni. Imel je ve\xc4\x8d kot 250 metrov ve\xc4\x8d med piloni kot najdalj\xc5\xa1i pred njim (most Yangpu v \xc5\xa0anghaju, Kitajska). Ta rekord je bil prese\xc5\xbeen v letu 1999 z mostom Tatara na Japonskem. Njegova rekordna dol\xc5\xbeina je bila prese\xc5\xbeena leta 2004 z 2883 metrov dolgim Rio-Antirrio. Ob koncu gradnje so skupni stro\xc5\xa1ki za most in vse pomo\xc5\xbene objekte in stro\xc5\xa1ki financiranja zna\xc5\xa1ali 465.000.000 $, financiral ga je Natixis. Samo lastni stro\xc5\xa1ki mostu so zna\xc5\xa1ali 233.000.000 \xe2\x82\xac (250 milijonov dolarjev). _NEWLINE_Zasnova mostu s po\xc5\xa1evnimi zategami je bila izbrana, ker je bila cenej\xc5\xa1a in bolj odporna na mo\xc4\x8dne vetrove, kot konstrukcija vise\xc4\x8dega mostu.\n_START_SECTION_\nPodatki\n_START_PARAGRAPH_\nMostna konstrukcija je jeklen prednapet betonski kompozitni most. Pre\xc4\x8dni prerez 23,6 metrov je razdeljen na \xc5\xa1tiri pasove za promet in dva pasova za pe\xc5\xa1ce in kolesarje. Pilona sta iz betona, oblikovana kot narobe obrnjen Y. Tehtata ve\xc4\x8d kot 20.000 ton in sta 214,77 metrov visoka. Vgrajenega je bilo ve\xc4\x8d kot 19.000 ton jekla in 184 Freyssinet kablov.'