b'\n_START_ARTICLE_\nBaruj Benacerraf\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je kot sin premo\xc5\xbenega judovskega trgovca s tekstilom, oba star\xc5\xa1a sta se v Venezuelo priselila iz Severne Afrike. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dal je v Parizu, kamor se je dru\xc5\xbeina preselila zaradi posla, ko je bil star pet let, od tam pa so ob izbruhu druge svetovne vojne prebegnili v New York. Bil je bolehen mladeni\xc4\x8d, ki je zaradi astme pogosto izostal od pouka, je pa v srednji \xc5\xa1oli odkril zanimanje za naravoslovje. Zato je kljub o\xc4\x8detovi \xc5\xbeelji da bi neko\xc4\x8d prevzel dru\xc5\xbeinsko podjetje vpisal \xc5\xa1tudij biologije na Univerzi Columbia in diplomiral leta 1942. Pri nadaljevanju \xc5\xa1tudija se je zapletlo, saj ga nobena univerza ni hotela sprejeti kot tujca in Juda._NEWLINE_\xc5\xa0ele po posredovanju dru\xc5\xbeinskega prijatelja se mu je uspelo vpisati na medicinsko fakulteto v Richmondu (zdaj del Virginia Commonwealth University). Tik pred tem je postal naturalizirani ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljan, takrat se je tudi poro\xc4\x8dil s Francozinjo Annette Dreyfus, ki je prav tako prebegnila iz Pariza. Med \xc5\xa1tudijem so ga skupaj z ostalimi \xc5\xa1tudenti vpoklicali v sanitetno enoto kot del programa bojnega usposabljanja. Leta 1945 je pridobil naziv doktorja medicine in opravil pripravni\xc5\xa1tvo v splo\xc5\xa1ni bolni\xc5\xa1nici v Queensu (New York), nato pa ga je vojska poslala kot sanitetnega \xc4\x8dastnika v povojno Evropo, kjer je dve leti slu\xc5\xbeil v Nem\xc4\x8diji in Franciji._NEWLINE_Zaradi radovednosti, deloma tudi, ker je \xc5\xbeelel izvedeti ve\xc4\x8d o astmi, za katero je trpel v otro\xc5\xa1tvu, se je po vrnitvi v ZDA odlo\xc4\x8dil za kariero raziskovalca, takrat nenavadno poklicno pot. Sprejel je nepla\xc4\x8dan polo\xc5\xbeaj raziskovalca v laboratoriju Elvina Kabata na Univerzi Columbia in se posvetil imunologiji. Kmalu po tistem je njegov o\xc4\x8de zbolel, zato je moral kot najstarej\xc5\xa1i sin oditi v Pariz in poskrbeti za dru\xc5\xbeinsko podjetje. Ob tem je dobil polo\xc5\xbeaj raziskovalca v bolni\xc5\xa1nici Broussais, kjer je delal pri Bernardu Halpernu. Vendar pa je spoznal, da kot tujec nima mo\xc5\xbenosti napredovanja, zato je nekaj let po o\xc4\x8detovi smrti dokon\xc4\x8dno prodal podjetje in se ponovno vrnil v ZDA. Tam je leta 1956 dobil polo\xc5\xbeaj profesorja patologije na Univerzi v New Yorku in pri\xc4\x8del z raziskavami, ki so vodile do njegovih najpomembnej\xc5\xa1ih odkritij._NEWLINE_Akademsko kariero je kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das prekinil leta 1968, ko je postal direktor imunolo\xc5\xa1kega laboratorija Nacionalnega in\xc5\xa1tituta za alergijo in nalezljive bolezni (del Nacionalnih in\xc5\xa1titutov za zdravje), po dveh letih pa se je vrnil v akademske vode in sprejel polo\xc5\xbeaj predsednika oddelka za patologijo na medicinski fakulteti Univerze Harvard. Od tam je leta 1980 od\xc5\xa1el na Harvardov in\xc5\xa1titut za raka Dana-Farber, kjer je kot predsednik s pridom uporabljal svoje poslovne izku\xc5\xa1nje, do svoje upokojitve leta 1991._NEWLINE_V zasebnem \xc5\xbeivljenju je bil znan kot velik ljubitelj umetnosti, zbiralec umetni\xc5\xa1kih del in ljubiteljski flavtist. Umrl je za plju\xc4\x8dnico na svojem domu v bostonski \xc4\x8detrti Jamaica Plain. Z \xc5\xbeeno Annette, ne\xc4\x8dakinjo nobelovca Jacquesa Monoda, je imel h\xc4\x8di Beryl, ki je postala radiologinja, prav tako profesorica na Harvardu. Annette je umrla nekaj mesecev pred njim. Njegov mlaj\xc5\xa1i brat Paul je znan filozof, dolgoletni predavatelj na Univerzi Princeton.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNa Univerzi Columbia je najprej raziskoval pojav preob\xc4\x8dutljivosti. Po selitvi v Pariz je sodeloval pri programu raziskav sistema fagocitov v limfnih organih in prispeval k razumevanju delovanja makrofagov, kot profesor patologije v New Yorku se je najprej posvetil vlogi belih krvni\xc4\x8dk pri imunskem odzivu._NEWLINE_Takrat je sicer neuspe\xc5\xa1en poskus vodil k njegovi najbolj znani hipotezi: poskusnim \xc5\xbeivalim je vbrigal antigen da bi umetno spodbudil nastanek limfocitov in presene\xc4\x8deno ugotovil, da pri skoraj polovici \xc5\xbeivali ni pri\xc5\xa1lo do imunskega odziva. Posumil je, da je v ozadju genetski dejavnik, zato je izvedel serijo poskusov s kri\xc5\xbeanjem, ki so potrdili njegov sum, da gre za dedno lastnost. To je bilo za tisti \xc4\x8das povsem novo spoznanje, ki je pomagalo razjasniti prenekatero uganko glede imunskega odziva pri \xc4\x8dloveku in odprlo povsem novo podro\xc4\x8dje raziskav. \xc5\xbde sam je sklepal, da je ta povezava med imunskim sistemom in genetsko variabilnostjo med posamezniki odgovorna denimo za zavra\xc4\x8danje vsadkov in razlike v dovzetnosti za avtoimunske bolezni._NEWLINE_Povezavo je poimenoval Ir (kraj\xc5\xa1e za Immune response oz. imunski odziv) gen. Do 1970. let je s poskusi odkril ve\xc4\x8d Ir genov, ki se nahajajo v takrat \xc5\xa1e neraziskani regiji poglavitnega kompleksa tkivne skladnosti, odgovornega za regulacijo imunskega sistema (sam MHC je v 1960. letih odkril George Snell). Benacerraf je pokazal, da obstajajo geni, ki koordinirajo delovanje razli\xc4\x8dnih celic imunskega sistema, pa tudi taki, ki zavrejo imunski odziv na telesu lastne antigene. Njegova odkritja so razjasnila, kako limfociti B in T sodelujejo pri pro\xc5\xbeenju reakcije s protitelesi.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nS svojim delom je odprl novo raziskovalno podro\xc4\x8dje in prispeval k razumevanju \xc5\xa1tevilnih zdravstvenih tegob, kot so preob\xc4\x8dutljivost, avtoimunost in zavra\xc4\x8danje vsadkov. Za ta prispevek znanosti si je leta 1980 z Daussetom in Snellom razdelil Nobelovo nagrado za fiziologijo in medicino, prejel pa je tudi \xc5\xa1tevilna druga priznanja, med njimi leta 1990 nacionalno medaljo znanosti._NEWLINE_Izvoljen je bil za \xc4\x8dlana Nacionalne akademije znanosti ZDA in Ameri\xc5\xa1ke akademije umetnosti in znanosti ter v letih 1973\xe2\x80\x931974 slu\xc5\xbeil kot predsednik Ameri\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja imunologov (The American Association of Immunologists, AAI).'