b'\n_START_ARTICLE_\nSlon (faraon)\n_START_SECTION_\nIdentiteta\n_START_PARAGRAPH_\nObstoj kralja Slona temelji na razpravah Gunterja Dreyerja in Ludwiga Davida Morenza. Avtorja sta prepri\xc4\x8dana, da je bil lokalni kralj, ki je vladal v okolici Qustula. Po Dreyerjevem mnenju se njegovo ime pojavja v vklesanih napisih v Qustulu in Gebel Sheikh-Suleimanu, kjer so hieroglifi zapisani v kraljevem sereku. Na slonoko\xc5\xa1\xc4\x8denih plo\xc5\xa1\xc4\x8dicah, odkritih v Abidosu, se Slon pojavlja brez kraljevskega grebena. Dreyer na napisu vidi kockast vladarski prestol, pod katerim hodi slon, in ga bere Pen-abu (Veliki s prestola). Morenz misli enako, vendar je zelo negotov glede branja imena, zato raje uporablja nevtralno za\xc4\x8dasno ime\xc2\xa0\xc2\xbbKralj Slon\xc2\xab. Druga mo\xc5\xbenost je, da je predlagana kraljevska \xc5\xbeival nosorog. Morenz poudarja, da so v obdobju Nakada III postale za oblikovanje kraljevskih imen pomembne nevarne in nepredvidljive \xc5\xbeivali kot so lev, krokodil, slon in nosorog._NEWLINE_Drugi egiptologi, med njimi Peter Kaplony in Toby Wilkinson, v to niso prepri\xc4\x8dani in predlagajo razli\xc4\x8dna branja. Medtem ko Wilkinson na napisu vidi prestol in hieroglif za\xc2\xa0\xc2\xbbmejo\xc2\xab, Peter Kaplony na njem vidi prestol in stojalo, polno kozarcev z vinom, ki pomenijo\xc2\xa0\xc2\xbbob\xc4\x8dudovanje\xc2\xab. Kaplony omenja tudi to, da se je eden od palatinatov v Prvi dinastiji imenoval Hor-Sekhentydjw in se pisal s simbolom za stojalo za vinske kozarce. Prepri\xc4\x8dlan je, da je ime palatinata nastalo iz imena kralja Slona.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nKralj Slon je morda vladal v obdobju Nakada III. Njegove grobnice \xc5\xa1e niso odkrili.'