b'\n_START_ARTICLE_\nSS Morro Castle\n_START_PARAGRAPH_\nSS Morro Castle je bila potni\xc5\xa1ka prekooceanska ladja, ki je bila leta 1930 zgrajena za dru\xc5\xbebo Ward Line. Ladja je plula na poti iz New Yorka v Havano na Kubi. Ime je dobila po trdnjavi Morro Castle. 8. septembra 1934 je ladjo na poti iz Havane proti New Yorku zajel velik po\xc5\xbear, zaradi katerega je umrlo 137 potnikov in \xc4\x8dlanov posadke. Razburkano morje je ladjo potisnilo na obalo, kjer je nasedla pred parkom Asbury. Leta 1935 so ladjo odvlekli in jo prodali za staro \xc5\xbeelezo. _NEWLINE_Uni\xc4\x8dajo\xc4\x8di po\xc5\xbear na ladji Morro Castle je privedel do izbolj\xc5\xa1anja po\xc5\xbearne varnosti na ladjah.\n_START_SECTION_\nOpis ladje\n_START_PARAGRAPH_\nSS Morro Castle je bila zgrajena v obdobju recesije kot luksuzna potni\xc5\xa1ka ladja. V Newport News Shipbuilding and Dry Dock Company so jo za\xc4\x8deli graditi januarja 1929. Marca 1930 je bila ladja dokon\xc4\x8dana in kr\xc5\xa1\xc4\x8dena, maja pa so dokon\xc4\x8dali tudi njeno sestrsko ladjo, SS Oriente. Ladji sta bili dolgi 155 m in sta imeli izpodriv 11.520 ton. Na Morro Castlu je bilo prostora za 489 potnikov v dveh razredih, prvem in turisti\xc4\x8dnem. Ladjo je oskrbovala posadka, ki je \xc5\xa1tela 240 mo\xc5\xbe. Ocenjena vrednost ladje je bila 5 milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev._NEWLINE_Morro Castle je prvi\xc4\x8d zaplula proti Kubi 23. avgusta 1930, za pot pa je potrebovala 59 ur. Poveljeval ji je kapitan Robert Wilmott.\n_START_SECTION_\nRazmere na ladji\n_START_PARAGRAPH_\nKljub svoji navidezni razko\xc5\xa1nosti Morro Castle ni bil ugledna ladja. Svetovna kriza je zahtevala zmanj\xc5\xa1evanje stro\xc5\xa1kov, kar je imelo za posledico nizke pla\xc4\x8de mornarjev tudi na Morro Castlu. Tudi prehrana je bila tako slaba, da se je posadka kmalu za\xc4\x8dela upirati._NEWLINE_Posledica slabih pla\xc4\x8d je bil razmah tihotapstva med posadko, ki je iz Kube za\xc4\x8dela mno\xc5\xbei\xc4\x8dno tihotapiti mamila, predvsem heroin in kokain, poleg tega pa so mornarji na veliko tihotapili tudi kubanski rum._NEWLINE_Morro Castle je bil tudi odli\xc4\x8dna prilo\xc5\xbenost za politi\xc4\x8dne begunce in ilegalce, ki so se hoteli pritihotapiti v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Eden takih je bil tudi kubanski general Julio Herrera, ki je pred \xc4\x8distkami v domovini zbe\xc5\xbeal iz dr\xc5\xbeave leta 1932. Kasneje je priznal, da je \xc4\x8dlanu posadke pla\xc4\x8dal 5000 dolarjev, da ga je skril v ladijsko vinsko klet. Herreri so kasneje v ZDA priznali politi\xc4\x8dni azil._NEWLINE_Wilmott na zadnji plovbi Morro Castla ni imel proti sebi le jeznih in ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnih mornarjev, marve\xc4\x8d se je moral pri\xc4\x8dkati tudi z ladijskimi \xc4\x8dastniki, ki jim ni zaupal in se jih je bal, poleg tega pa je bila ve\xc4\x8dina od 318 potnikov pijanih. Zadnja plovba Morro Castla je bila namre\xc4\x8d nekak\xc5\xa1na krinka za skupino bogatih poslovne\xc5\xbeev iz Brooklyna, ki so se skrivali pod identiteto \xc4\x8dlanov nem\xc5\xa1ko-ameri\xc5\xa1kega pevskega dru\xc5\xa1tva Concordia, v resnici pa so od\xc5\xa1li na Kubo popivat.\n_START_SECTION_\nSmrt kapitana Wilmotta\n_START_PARAGRAPH_\nZadnje praznovanje na ladji je pokvarila nenadna kapitanova bolezen. Kapitan, ki je za\xc4\x8del pred ve\xc4\x8derjo to\xc5\xbeiti nad bole\xc4\x8dinami v trebuhu, se je umaknil v svojo kabino, kjer so ga \xc4\x8dez nekaj ur na\xc5\xa1li mrtvega. Ladijski zdravnik je za mo\xc5\xbeen vzrok smrti v poro\xc4\x8doli navedel sr\xc4\x8dni zastoj zaradi \xc2\xbbakutnih prebavnih motenj\xc2\xab._NEWLINE_Poveljstvo nad ladjo je tako prevzel prvi \xc4\x8dastnik Warms, ki je o kapitanovi smrti takoj obvestil ladijsko dru\xc5\xbebo Ward Line, ki je bila lastnik Morro Castla. Nato se je posvetil ugotavljanju ladjinega polo\xc5\xbeaja in takoj naletel na te\xc5\xbeavo. Ladja je za\xc5\xa1la v divje neurje z visokimi valovi, ki so se dvigali \xc4\x8dez kljun, tako da so morali oba turbinska motorja pognati na vso mo\xc4\x8d, da bi kljub viharnemu morju ohranili hitrost 21 vozlov in se tako dr\xc5\xbeali voznega reda._NEWLINE_V knji\xc5\xbenici so se medtem pijani potniki zabavali z metanjem cigaretnih ogorkov v ko\xc5\xa1e za smeti, dokler se ni v\xc5\xbegala preproga in jih je stra\xc5\xbear Art Bagley pregnal. Naglo je pogasil plamene in preiskal knji\xc5\xbenico, da ne bi pri\xc5\xa1lo do po\xc5\xbeara. Morro Castle je bil namre\xc4\x8d po\xc5\xbearno mo\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeena ladja. Celo njene jeklene plo\xc5\xa1\xc4\x8de so bile prepleskane s \xc5\xa1tirinajstimi plastmi barve. Vse kabine, jedilnica, plesna dvorana, salon in knji\xc5\xbenica so bili polni oblazinjenih stolov in preprog ter obiti z debelimi lesenimi opa\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xbear\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 2:15, le nekaj minut po tistem, ko je stra\xc5\xbear Bagley pregledal knji\xc5\xbenico, se je potnik Paul Arneth v pi\xc5\xbeami odpravil iskat svojega prijatelja, ki ga ni bilo v kabino. Odprl je tudi vrata v knji\xc5\xbenico in opazil dim, ki je uhajal izpod velike omare, kjer je bilo shranjenih 150 rezervnih odej, ki, tako so kasneje ugotavljali, so se v\xc5\xbegale od vro\xc4\x8dine dimnika, ki je odvajal izpu\xc5\xa1ne pline dveh velikih ladijskih motorjev._NEWLINE_Ogenj se je kmalu raz\xc5\xa1iril po knji\xc5\xbenici in zajel lesene povr\xc5\xa1ine. V paniki, ki se je raz\xc5\xa1irila na poveljni\xc5\xa1kem mostu je Warms ukazal odpreti vse tri hidrante na ladji. To je povzro\xc4\x8dilo pomanjkanje vode in premajhen pritisk v knji\xc5\xbenici, ki je zdaj mornarji niso mogli pogasiti. Morro Castle je medtem plul naprej s polno hitrostjo 21 vozlov v svoji za\xc4\x8detni smeri in proti vetru, kar je kot mogo\xc4\x8den naraven meh razpihovalo ogenj. Kmalu so plameni zajeli glavni krov.\n_START_SECTION_\nKonec\n_START_PARAGRAPH_\nKljub mogo\xc4\x8dnemu po\xc5\xbearu je posku\xc5\xa1al Warms dose\xc4\x8di New Yor\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, kar je povzro\xc4\x8dilo upor mornarjev. Warmsu so odvzeli pooblastila in za\xc4\x8deli spu\xc5\xa1\xc4\x8dati sidro. Morro Castle je bil takrat kakih deset kilometrov oddaljen od obale pri Sea Girtu, ura pa je bila \xc5\xbee skoraj tri zjutraj. Ob 3:13 je radiotelegrafist Rogers s svojim radiom ujel klic ladje Andrea Luckenbach, ki je neko obre\xc5\xbeno postajo spra\xc5\xa1evala, ali kaj vedo o ladji, ki gori nekje v bli\xc5\xbeini. Rogers, ki z mostu \xc5\xa1e vedno ni dobil nobenega ukaza, naj po\xc5\xa1lje klic na pomo\xc4\x8d, je lahko odtipkal le \xc2\xbbCQ\xc2\xab, znak za \xc2\xbb\xc4\x8dakajte\xc2\xab, in ga trikrat ponovil. Ve\xc4\x8dji del posadke in potnikov pa se je takrat \xc5\xbee na svojo pest posku\xc5\xa1al re\xc5\xa1iti z gore\xc4\x8de ladje._NEWLINE_Kljub Rogersovemu \xc2\xbbCQ\xc2\xab\xc2\xa0so Andrea Luckenbach, Monarch of Bermuda, President Cleveland, City of Savannah, patruljna ladja obalne stra\xc5\xbee Tampa in ru\xc5\xa1ilec vojne mornarice Chester zapluli proti Morro Castlu._NEWLINE_Ukaz Rogersu, naj po\xc5\xa1lje v eter signal \xc2\xbbSOS\xc2\xab\xc2\xa0je pri\xc5\xa1el \xc5\xa1ele ob 3:20, \xc4\x8deprav je bilo za to \xc5\xbee davno prepozno. Z desnega boka so spustili nekaj re\xc5\xa1ilnih \xc4\x8dolnov, na levem boku pa so bili plameni tako srditi, da se mu sploh ni bilo mogo\xc4\x8de ve\xc4\x8d pribli\xc5\xbeati._NEWLINE_Prva ladja, ki je prispela do gore\xc4\x8dega Morro Castla je bil Andre Luckenbach, ki je pobral 11 brodolomcev, ki so jih valovi nosili proti odprtemu morju. Naslednji je prispel President Cleveland. Z njega so v morje spustili dva re\xc5\xa1ilna \xc4\x8dolna in njegovi mornarji so poldrugo uro preiskovali okolico gore\xc4\x8de ladje, vendar niso na\xc5\xa1li nobenega pre\xc5\xbeivelega. City of Savannah je pobral enega samega, Margaret Cotter, ki je bila v morju \xc5\xbee pet ur. Tudi ladjica newjerseyjske obalne stra\xc5\xbee je na odprtem morju pobirala brodolomce. Kar 70 jih je zvozila na Luckenbach, potem pa sama nadaljevala z iskanjem._NEWLINE_Nekaterim brodolomcem se je posre\xc4\x8dilo priplavati na obalo pri Sea Girtu. Na pomo\xc4\x8d so jim prihiteli tamkaj\xc5\xa1nji prebivalci, ki so videli stebre dima nad gore\xc4\x8dim Morro Castlom.\n_START_SECTION_\nEpilog\n_START_PARAGRAPH_\nNesre\xc4\x8da Morro Castla je bila ena prvih tovrstnih tragedij, ki so jo v \xc5\xbeivo spremljali tudi mediji. \xc5\xa0tevilna manj\xc5\xa1a letala so kro\xc5\xbeila nad gore\xc4\x8do razbitino ter po radiu po\xc5\xa1iljala poro\xc4\x8dila za tisk in se neposredno ogla\xc5\xa1ala v radijski program, kar je v Asbury Park, mestece, v bli\xc5\xbeini katerega je le\xc5\xbeal o\xc5\xbegani Morro Castle, privabilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d radovedne\xc5\xbeev._NEWLINE_Od 318 potnikov jih je umrlo 90, od 231 \xc4\x8dlanov posadke pa 44. Nekatera poro\xc4\x8dila so govorila, da se je posadka vedla neodgovorno, da je re\xc5\xa1evala predvsem svojo ko\xc5\xbeo in pozabila na svojo prvo nalogo, pomagati potnikom. Vendar so glavno krivdo nosili \xc4\x8dastniki, ki niso ukrepali odlo\xc4\x8dno, da bi re\xc5\xa1evanje potekalo disciplinirano in bi pomirili pani\xc4\x8dne ljudi. Slabo je bilo predvsem re\xc5\xa1evanje z re\xc5\xa1ilnimi \xc4\x8dolni. Enega so spustili s trinajstimi, drugega z le tremi potniki, \xc4\x8deprav je bilo v vsakem prostora za 70 ljudi. Le osem re\xc5\xa1ilnih \xc4\x8dolnov s 85 brodolomci pa se je prebilo na obalo._NEWLINE_Naslednji dan je patruljna ladja obalne stra\xc5\xbee, Tampa, posku\xc5\xa1ala re\xc5\xa1iti Morro Castle vendar je razburkano morje pretrgalo vle\xc4\x8dne vrvi in visoki valovi so Morro Castle potisnili proti obali, kjer je nasedel na plitvini pred Asbury Parkom in postal za ve\xc4\x8d mesecev turisti\xc4\x8dna atrakcija. Marca 1935 so ga odvlekli v Baltimore in ga tam raz\xc5\xbeagali za staro \xc5\xbeelezo.\n_START_SECTION_\nPreiskava nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nV preiskavi so ugotovili, da je katastrofo povzro\xc4\x8dil \xc2\xbbspontan v\xc5\xbeig\xc2\xab, to\xc4\x8dnega povzro\xc4\x8ditelja pa niso mogli dolo\xc4\x8diti. Morda je po\xc5\xbear res izbruhnil zaradi pregrevanja ladijskega dimnika v bli\xc5\xbeini stene ladijske knji\xc5\xbenice, zaradi \xc4\x8desar se je vnel leseni opa\xc5\xbe, med ljudmi pa je kmalu za\xc4\x8delo kro\xc5\xbeiti ve\xc4\x8d zgodb, od katerih je bila ena ta, da so kapitana ubili mornarji in nala\xc5\xa1\xc4\x8d za\xc5\xbegali ladjo. Razplet zgodbe je sledil na zveznem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer so zaradi slabega vodenja, malomarnosti in zanemarjanja dol\xc5\xbenosti za kriva spoznali prvega \xc4\x8dastnika Warmsa in glavnega in\xc5\xbeenirja Abbota, vendar sta oba dobila le pogojne kazni.'