b"\n_START_ARTICLE_\nMost Great Belt\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTrajekti Great Belt so pri\xc4\x8deli voziti med obalnimi mesti Korsor in Nyborg leta 1883, ter povezovali \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo na obeh straneh Belta. Leta 1957 se je cestni promet preselil na traso Halsskov-Knudshoved, pribli\xc5\xbeno 1,5 km na sever in v bli\xc5\xbeino fiksne povezave._NEWLINE_Gradbeni osnutki za fiksno povezavo so bili predstavljeni \xc5\xbee leta 1850, z ve\xc4\x8d predlogi, ki so se pojavljali v naslednjih desetletjih. Danske dr\xc5\xbeavne \xc5\xbeeleznice, ki so odgovorna za trajektne povezave, so predstavile na\xc4\x8drte za most leta 1934. Koncept mostov preko \xc3\x98resunda (152 mio DKK) in Storeb\xc3\xa6lt (257 mio DKK) so izra\xc4\x8dunali okoli leta 1936.  Leta 1948 je ministrstvo za javna dela (zdaj Ministrstvo za promet) ustanovilo komisijo, ki naj bi preiskala posledice fiksne povezave. _NEWLINE_Prvi zakon o stalni povezavi je bil sprejet leta 1973 , vendar pa je bil projekt zadr\xc5\xbean do leta 1978, kot je Venstre (liberalna) stranka, zahtevala prelo\xc5\xbeitev javne porabe. V letu 1986 je bil dose\xc5\xbeen politi\xc4\x8dni dogovor, da se ponovno za\xc4\x8dne delom, pravo gradnjo (dansko: anl\xc3\xa6gslov) so za\xc4\x8deli leta 1987. _NEWLINE_Zasnovo je izdelalo in\xc5\xbeenirsko podjetje COWI skupaj z Dissing+Weitling architecture practice._NEWLINE_Gradnja povezave se je za\xc4\x8dela leta 1988_NEWLINE_Povezava naj bi po ocenah ustvarila vrednost 379.000.000.000 DKK po 50 letih uporabe.\n_START_SECTION_\nVzhodni most\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajen med letoma 1991 in 1998 po ceni 950 milijonov dolarjev je Vzhodni most (\xc3\x98stbroen) vise\xc4\x8di most med Halsskovom in Sprog\xc3\xb8m. Je 6.790 metrov dolg, s prostim razponom 1624 metrov, zaradi \xc4\x8desar je tretji najdalj\xc5\xa1i vise\xc4\x8di most na svetu, presegata ga samo Most Aka\xc5\xa1i-Kaikjo in Most Xihoumen. Most Aka\xc5\xa1i-Kaikjo je bil odprt dva meseca prej. Vzhodni most je bil na\xc4\x8drtovan, da bo kon\xc4\x8dan pravo\xc4\x8dasno kot najdalj\xc5\xa1i most, vendar pa se je gradnja zavlekla. Svetla vi\xc5\xa1ina pod vozi\xc5\xa1\xc4\x8dem zna\xc5\xa1a 65 metrov, kar je dovolj za najve\xc4\x8dje potni\xc5\xa1ke ladje. _NEWLINE_254 metrov nad morsko gladino segata dva pilona, kar je najvi\xc5\xa1ja grajena to\xc4\x8dka na Danskem. Nekateri radijski drogovi, kot je oddajnik Tommerup, so vi\xc5\xa1ji._NEWLINE_Da bi ohranili glavne kable napete, je struktura sidri\xc5\xa1\xc4\x8da na vsaki strani premostitve narejena pod cestnim krovom. Po 15 letih kabli nimajo rje. Bili so na\xc4\x8drtovani za 15 million DKK, ampak zaradi korozije kablov na drugih mostovih, je bila sprejeta odlo\xc4\x8ditev, da namesto tega namestijo 70 million DKK odvla\xc5\xbeevalni sistem kablov.  Devetnajst betonskih stebrov (12 na strani Zealanda, sedem na Sprog\xc3\xb8), so 193 m narazen, nosijo vozi\xc5\xa1\xc4\x8dno konstrukcijo zunaj razpona.\n_START_SECTION_\nZahodni most\n_START_PARAGRAPH_\nZahodni most (Vestbroen) je most z nosilno konstrukcijo v obliki \xc5\xa1katlastih nosilcev  med otokom Sprog\xc3\xb8 in Knudshovedom. Dolg je 6.611 metrov in ima svetlo vi\xc5\xa1ino za ladje 18 metrov. Gre pravzaprav za dva lo\xc4\x8dena, sosednja mostova. Severni nosi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki promet in ju\xc5\xbeni cestnega. Stebri obeh mostov po\xc4\x8divajo na skupnih temeljih pod morsko gladino. Njegova cestna / \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka vozi\xc5\xa1\xc4\x8dna konstrukcija obsega 63 razpetin, ki jih podpira 62 stebrov. Zahodni most je bil zgrajen med letoma 1988 in 1994.\n_START_SECTION_\nVzhodni predor\n_START_PARAGRAPH_\nDvocevni Vzhodni predor (\xc3\x98sttunnelen) ima vsako cev dolgo 8024 m. Povezana sta z 31 povezovalnimi predori na razdalji 250 metrov. Oprema, ki je potrebna za obratovanje vlakov je name\xc5\xa1\xc4\x8dena v povezovalnih predorih, ki slu\xc5\xbeijo tudi kot zasilna evakuacijska pot._NEWLINE_Pri gradnji predora so bile zamude in prekora\xc4\x8ditve stro\xc5\xa1kov. Predvideno je bilo odprtj v letu 1993, kar bi bilo tri leta prej kot za cestni promet, vendar je za\xc4\x8del obratovati za vlake leta 1997 in cestni promet v letu 1998. Med gradnjo na morskem dnuje bila ena od cevi poplavljena. Voda je dosegla konec na Sprog\xc3\xb8, kjer se je nadaljeval v (\xc5\xa1e suhi) drugi predor. Voda po\xc5\xa1kodovala dva od \xc5\xa1tirih vrtalnih strojev za predore, ne pa tudi delavcev. Le z dajanjem glinene podloge na morskem dnu je bilo mogo\xc4\x8de predore posu\xc5\xa1iti. Dva po\xc5\xa1kodovana stroja sta bila popravljena in ve\xc4\x8dina izkopov opravljena s strani Sprog\xc3\xb8ja. Stroji na strani Zealanda so vrtali skozi te\xc5\xbeek teren in le po\xc4\x8dasi napredovali. Velik po\xc5\xbear na enem od teh strojev v juniju 1994 je ustavil delo in predora sta bila zaklju\xc4\x8dena z dvema strojema iz Sprog\xc3\xb8ja.\n_START_SECTION_\nOkoljski u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nOkoljska vpra\xc5\xa1anja so bila sestavni del projekta in so bila odlo\xc4\x8dilnega pomena za izbiro trase in dolo\xc4\x8ditev modela. Okoljski vidiki so bili razlog, zakaj je bil Great Belt A / S vzpostavljen program spremljanja okolja v letu 1988 in za\xc4\x8del sodelovanje z organi in zunanjimi svetovalci o opredelitvi okoljskih vidikov v \xc4\x8dasu gradbenih del in strokovnih zahtev za program monitoringa. Rezultat sodelovanja je bilo poro\xc4\x8dilo, objavljeno na za\xc4\x8detku leta 1997 o stanju okolja v Velikem Beltu. Ugotovitev poro\xc4\x8dila je bila, da je morsko okolje vsaj tako dobro kot pred za\xc4\x8detkom gradbenih del._NEWLINE_Kar zadeva vode, mora biti povezava v skladu s tako imenovano ni\xc4\x8delno toleranco. To je bilo dose\xc5\xbeeno s poglabljanjem dela Velikega Belta, tako da je bil pove\xc4\x8dan prerez pretoka vode. Ta izkopavanja so kompenzirala u\xc4\x8dinek blokiranja zaradi stebrov mostu in dovoznih ramp. Ugotovitev poro\xc4\x8dila je, da so vodni tokovi zdaj skoraj na nivoju kot so bili, preden je bil zgrajen most._NEWLINE_Stalna povezava je ustvarila pove\xc4\x8dan obseg cestnega prometa, kar je pomenilo ve\xc4\x8djo onesna\xc5\xbeenost zraka. Vendar pa je pri\xc5\xa1lo do pomembnih prihrankov pri porabi energije s prehodom s trajektov na fiksno povezavo. \xc5\xbdeleznica in trajekti porabijo veliko energije za pogon, trajekti visokih hitrosti porabijo velike koli\xc4\x8dine energije pri visokih hitrostih, tudi zra\xc4\x8dni promet je mo\xc4\x8dno energetsko potraten. Doma\xc4\x8di letalski promet \xc4\x8dez Veliki Belt se je mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1al po odprtju mostu, pri \xc4\x8demer nekdanji letalski potniki zdaj uporabljajo vlake in osebne avtomobile._NEWLINE_Ve\xc4\x8dja poraba energije s trajekti, za razliko od fiksne povezave je najbolj jasno razvidna iz primerjave kratke vozne razdalje iz obmo\xc4\x8dij tik vzhodno ali zahodno od povezave. Za dalj\xc5\xa1e vozne razdalje je razlika v porabi energije manj\xc5\xa1a, vendar vsak prevoz znotraj Danske \xc4\x8dez povezavo ka\xc5\xbee zelo jasne energetske prihranke._NEWLINE_V letu 2009 so postavili v morju sedem velikih vetrnih turbin severno od Sprog\xc3\xb8ja, ki bodo prispevale k elektri\xc4\x8dni oskrbi Great Belt Link. Njihova vi\xc5\xa1ina je pribli\xc5\xbeno na enaki ravni kot cestno vozi\xc5\xa1\xc4\x8de vise\xc4\x8dega mostu.\n_START_SECTION_\nNesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nMed gradnjo so poro\xc4\x8dali o 479 nezgodah pri delu, od tega 53 s hudimi telesnimi po\xc5\xa1kodbami ali smrt. Najmanj sedem delavcev je umrlo zaradi nesre\xc4\x8d, povezanih z delom. _NEWLINE_V Zahodni most je udaril pomorski promet dvakrat medtem ko je bila povezava \xc5\xa1e v gradnji. 14. septembra 1993 je trajekt M / F Roms\xc3\xb8 v slabem vremenu udaril v most. 3. marca 2005 je 3500 tonska tovorna ladja MV Karen Danielsen strmoglavila v Zahodni most 800 metrov od Funena. Ves promet \xc4\x8dez most je bil ustavljen, kar je pomenilo razdelitev Danske na dva dela. Most je bil ponovno odprt po nekaj urah, ko so tovorno ladjo odstranili in in\xc5\xa1pektorji niso na\xc5\xa1li nobene strukturne po\xc5\xa1kodbe na mostu. _NEWLINE_Vzhodni most doslej ni bil prizadet, \xc4\x8deprav je bil 16. maja 2001 most zaprt za 10 minut ko se je kambo\xc5\xa1ka 27.000-tonska ladja za razsuti tovor Bella' naslonila na eno od sidrnih struktur. Ladja se je odbila zaradi hitrega odziva mornarice. _NEWLINE_Dne 5. junija 2006 je vozilo za vzdr\xc5\xbeevanje zagorelo v \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem predoru v vzhodni cevi. Nih\xc4\x8de ni bil po\xc5\xa1kodovan; njegova posadka treh se je re\xc5\xa1ila v drugo cev in pobegnila. Ogenj so pogasili v dobrih dveh urah in vozilo odstranili iz predora naslednji dan. Vlak je ponovno vozil 6. junija z zmanj\xc5\xa1ano hitrostjo, normalno stanje je bilo obnovljeno 12. junija."