b'\n_START_ARTICLE_\nSolitrna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nSolitrna vojna ali tudi pacifi\xc5\xa1ka vojna je bila vojna med letoma 1879 in 1884, med katero je \xc4\x8cile na ra\xc4\x8dun Bolivije in Peruja pridobil z minerali bogate predele pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Atacama na dana\xc5\xa1njem severu dr\xc5\xbeave, Bolivija pa je izgubila dostop do morja.\n_START_SECTION_\nVzroki spora\n_START_PARAGRAPH_\nSim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar je ob osamosvojitvi Bolivije zahteval tudi dostop do Pacifika, vendar so v Atacami delovala prete\xc5\xbeno \xc4\x8dilenska podjetja ob pomo\xc4\x8di britanskega kapitala. Ozemeljski spor se je zaostril sredi 19. stoletja, ko je v svetu mo\xc4\x8dno naraslo povpra\xc5\xa1evanje po dveh surovinah, katerih je bilo v Atacami na pretek: guano, ki se je uporabljal za izdelavo gnojil, in soliter, ki je bil pomembna surovina pri izdelavi eksplozivov. Leta 1866 sta se dr\xc5\xbeavi dogovorili, da bo meja tekla po 24. vzporedniku in da si bosta delili dav\xc4\x8dne prihodke od surovin, pridobljenih med 23. in 25. vzporednikom. Leta 1874 je bil sklenjen nov sporazum, ki je Boliviji dodelil vse prihodke med 23. in 24. vzporednikom in za naslednjih 25 let dolo\xc4\x8dil davke za prihodke \xc4\x8dilenskih podjetij na tem obmo\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nPri\xc4\x8detek vojne\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1878 je predsednik Bolivije Hilari\xc3\xb3n Daza sporazumu navkljub ukazal povi\xc5\xa1ati davke za \xc4\x8dilenska podjetja. Ko je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba iz Antofagaste zavrnila pla\xc4\x8dilo povi\xc5\xa1anih davkov, je bolivijska vlada zagrozila z zaplembo njenega premo\xc5\xbeenja in \xc4\x8dilenska vlada pod vodstvom An\xc3\xadbala Pinta je decembra 1878 na to obmo\xc4\x8dje poslala bojno ladjo. Ko je Bolivija za 14. februar 1879 napovedala izvr\xc5\xa1bo in prodajo podjetja na dra\xc5\xbebi, je \xc4\x8dilenska vlada razglasila sporazum iz leta 1874 za neveljevnega. Na dan napovedane izvr\xc5\xa1be se je 200 \xc4\x8dilenskih vojakov izkrcalo in brez boja zasedlo Antofagasto._NEWLINE_Bolivija je tako 1. marca \xc4\x8cilu napovedala vojno in aktivirala leta 1873 sklenjen tajni sporazum s Perujem o zavezni\xc5\xa1tvu. Peru je sicer \xc5\xbeelel pomagati Boliviji in zaustaviti\xc2\xa0\xc2\xbbekspanzionisti\xc4\x8dne te\xc5\xbenje \xc4\x8cila v regiji\xc2\xab. Ker pa je ocenil, da se obe zaveznici skupaj ne bi mogli u\xc4\x8dinkovito zoperstaviti \xc4\x8cilu, je posku\xc5\xa1al diplomatsko re\xc5\xa1iti spor. \xc4\x8cile je od Peruja zahteval nevtralnost, ta pa jo je zavrnil in objavil skrivni sporazum z Bolivijo. \xc4\x8cile je nato z obema dr\xc5\xbeavama prekinil diplomatske odnose in jima 5. aprila napovedal vojno. Peru je bil tako potisnjen v vojno, \xc4\x8deprav prvotno ni bil vpleten v ozemeljskem sporu med Bolivijo in \xc4\x8cilem._NEWLINE_Peru in Bolivija sta na svojo stran posku\xc5\xa1ala pridobiti \xc5\xa1e Argentino, ki je imela v Patagoniji nekaj ozemeljskih sporov s \xc4\x8cilem in jo je ravno tako skrbela mo\xc4\x8d zahodne sosede. Vendar so se argentinske oblasti odlo\xc4\x8dile, da bodo svoje spore re\xc5\xa1ile po mirni poti in da se ne bodo vpletale v vojno._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xbee pri\xc5\xa1lo do prve bitke v vojni. 23. marca je v top\xc3\xa1terski bitki 554 \xc4\x8dilenskih vojakov zasedlo Calamo, ki jo je branilo 135 bolivijskih vojakov in me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Ve\xc4\x8dji del bolivijske vojske se je kmalu umaknil, le pe\xc5\xa1\xc4\x8dica vojakov in me\xc5\xa1\xc4\x8danov pod vodstvom polkovnika Eduarda Abaroe se je kljub veliki premo\xc4\x8di nasprotnika borila vse do konca. Za nekaj \xc4\x8dasa je bil to tudi zadnji kopenski spopad v vojni, ki se je preselila na Pacifik.\n_START_SECTION_\nPomorska faza\n_START_PARAGRAPH_\nObe strani sta se zavedali, da bo zaradi zahtevnih razmer v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi odlo\xc4\x8dilno v vojni, kdo bo nadzoroval Tihi ocean. Bolivija, ki je po vrsti kratkotrajnih vlad bila povsem nepripravljena na vojno, sploh ni imela vojne mornarice, perujske oboro\xc5\xbeene sile pa so bile zaradi gospodarskega zloma neusposobljene in s samo dvema za boj primernima ladjama: oklepnici Huasc\xc3\xa1r in Independencia. Na drugi strani je \xc4\x8cile kljub vrsti gospodarskih kriz imel sodobnej\xc5\xa1o in bolje pripravljeno kopensko vojsko in vojno mornarico._NEWLINE_\xc4\x8cilenski kontraadmiral Juan Williams je poslal sodobni bojni ladji Almirante Cochrane in Blanco Encalada v operacije na perujski in bolivijski obali, da bi prepre\xc4\x8dil izvoz solitra in uvoz oro\xc5\xbeja, s \xc4\x8dimer bi nasprotnika oslabil in ga obenem pripravil k razkritju vseh kart. S tem namenom je blokiral pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Iquiqueju ter bombardiral mesta Huanillos, Mollendo, Pica in Pisagua ter za\xc5\xbegal njihove pristani\xc5\xa1ke zmogljivosti._NEWLINE_Na drugi strani se je perujski admiral Miguel Grau na krovu Huasc\xc3\xa1rja s precej manj\xc5\xa1o a gibljivej\xc5\xa1o floto izogibal odprtemu spopadu in izvedel nekaj blokad in manj\xc5\xa1ih napadov globoko v \xc4\x8dilenskih vodah. S tem je \xc5\xbeelel prekinjati nasprotnikove operacije in dose\xc4\x8di, da bi se \xc4\x8dilenske ladje umaknile na jug in odlo\xc5\xbeile invazijo. V tem \xc4\x8dasu bi se perujske sile lahko okrepile in se utrdile na obalnih polo\xc5\xbeajih._NEWLINE_Prvi pomorski spopad je bila chipanska bitka. 12. aprila 1879 sta perujski korveti Uni\xc3\xb3n in Pilcomayo pred Huanillosom naleteli na \xc4\x8dilensko korveto Magellanes, ki je bila na poti do Iquiqueja. Po dvournem topni\xc5\xa1kem obstreljevanju se je Uni\xc3\xb3nu pokvaril motor. Preganjanje so tako odpovedali in rahlo po\xc5\xa1kodovani Magellanes je pobegnil._NEWLINE_Medtem, ko so ostale \xc4\x8dilenske ladje bile na poti proti Callau, sta pri izvajanju pomorske blokade Iquiqueja ostali le stari leseni ladji, korveta Esmeralda pod poveljstvom Artura Prata in dvojambornik Covadonga pod poveljstvom Carlosa Condella. 21. maja sta ju presenetili perujski ladji Huasc\xc3\xa1r in Independencia in vnela se je bitka pri Iquiqueju. Covadongi se je uspelo izmuzniti in Independencia se je podala za njo. Esmeraldi zaradi te\xc5\xbeav z motorjem to ni uspelo in Huasc\xc3\xa1r se je ve\xc4\x8dkrat zaletel vanjo, da bi jo tako potopil. Prat je sklenil med trkom poslati svojo mornari\xc5\xa1ko pehoto \xc4\x8dez krov na nasprotnikovo ladjo, da bi jo tako zasedel. Med prvim trkom sta zaradi hrupa le dva vojaka sli\xc5\xa1ala njegov ukaz, sko\xc4\x8dila na Huasc\xc3\xa1r in hitro padla pod nasprotnikovi streli. Med drugim trkom je Ignacio Serrano popeljal na nasprotnikov krov 11 vojakov, ki so tudi kmalu padli. V tretjem trku je bila Esmeralda potopljena. Na perujski strani je padel en vojak, 7 je bilo ranjenih, na \xc4\x8dilenski strani pa je padlo 135 vojakov, preostalih 62 pa je Grau ukazal re\xc5\xa1iti in Pratovi vdovi poslal so\xc5\xbealno brzojavko._NEWLINE_Medtem je Independencia zasledovala Covadongo, vendar je zaradi nenatan\xc4\x8dnih strelcev ni zmogla potopiti. Ko jo je po triurnem lovu hotela potopiti s tr\xc4\x8denjem, je pri Punti Gruesi nasedla na \xc4\x8der in se potopila._NEWLINE_Naslednjega pol leta se je Grau s Huasc\xc3\xa1rjem spretno izogibal odprtim bojem in izvedel vrsto uspe\xc5\xa1nih akcij, ve\xc4\x8dkrat prekinil \xc4\x8dilensko oskrbo, po\xc5\xa1kodoval vrsto \xc4\x8dilenskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d, potopil, po\xc5\xa1kodoval ali zajel ve\xc4\x8d njihovih ladij in ponovno osvojil dve zajeti perujski ladji, uni\xc4\x8dil topni\xc5\xa1ko baterijo v Antofagasti ter presekal komunikacijski kabel med Valapara\xc3\xadsom in Antofagasto._NEWLINE_8. oktobra 1879 so v okviru angamo\xc5\xa1ke bitke \xc4\x8dilenske ladje Blanco Encalada, Covadonga in Cochrane napadle Huasc\xc3\xa1r in ga po 76 topni\xc5\xa1kih zadetkih uspele zasesti. Med padlimi v tej bitki je bil tudi Grau._NEWLINE_Z zajetjem Huasc\xc3\xa1rja je \xc4\x8cile pridobil prakti\xc4\x8dno popolno kontrolo nad morjem. Pomorski del vojne se je tako kon\xc4\x8dal in spopadi so se preselili na kopno.\n_START_SECTION_\nKopenska faza\n_START_PARAGRAPH_\nPo zmagi na morju se je \xc4\x8cile lotil invazije na Peru. Bolivija, ki ni mogla ubraniti svoje province Litoral, se je pridru\xc5\xbeila perujski obrambi Tarapace in Tacne._NEWLINE_2. novembra 1879 se je po predhodnem mornari\xc5\xa1kem bombardiranju 2.100 \xc4\x8cilencev izkrcalo in zavzelo Pisaguo, ki jo je branilo 1.160 branilcev. Istega dne se je neuspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dalo manj\xc5\xa1e izkrcanje v Jun\xc3\xadnu. Do konca dneva je bilo izkrcanih \xc5\xbee 10.000 \xc4\x8dilenskih vojakov, ki so pod poveljstvom Erasma Escale napredovali proti notranjosti in provinco Tarapac\xc3\xa1 odrezali od preostalega Peruja. Ko je 6.000-glavi \xc4\x8dilenski oddelek napredoval na jug proti Iquiqueju, ga je 19. novembra 7.400 zaveznikov presentilo s protinapadom. V bitki pri San Franciscu, ki je na obeh straneh terjala veliko \xc5\xbertev, se je bolivijska vojska umaknila iz boja. Perujci so se morali umakniti v Tarapaco, \xc5\xa1tiri dni zatem je \xc4\x8cile ob majhnem odporu vkorakal v Iquique._NEWLINE_Escala je nato poslal 3.600 vojakov, ki naj bi po\xc4\x8distili z ocenjeno okoli 2000 preostalimi, slabo usposobljenimi in demoraliziranimi perujskimi vojaki. 27. novembra jih je v bitki pri Tarapaci pri\xc4\x8dakalo okoli 4.000 motiviranih perujskih vojakov pod poveljstvom polkovnika Andr\xc3\xa9sa C\xc3\xa1ceresa, ki so premagali \xc4\x8cilence in zasegli mnogo zalog in streliva. Kljub vsemu se ta zmaga v nadaljevanju vojne ni izkazala za pomembno. Do 18. decembra so se preostanki perujske vojske umaknili v Arico._NEWLINE_24. februarja 1880 se je 12.000 \xc4\x8cilencev pod poveljstvom Manuela Baquedana uspe\xc5\xa1no izkrcalo v zalivu Pacocha. Te enote so odrezale provinci Tacna in Arica ter popolnoma prekinile njuno oskrbo. 7. junija se je 4.000-glava \xc4\x8dilenska vojska pod vodstvom polkovnika Pedra Lagosa ob mornari\xc5\xa1ki podpori povzpela na ari\xc5\xa1ki hrib El Morro de Arica, kjer je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den 2.000-glavi perujski garnizon pod poveljstvom polkovnika Francisca Bolognesija. Spopad, ki je na terjal 474 \xc4\x8dilenskih in okoli 1000 perujskih \xc5\xbertev, vklju\xc4\x8dno z Bolognesijem in ostalimi najvi\xc5\xa1jimi perujskimi poveljniki, je bil odlo\xc4\x8dilen za kon\xc4\x8dno zmago \xc4\x8cila v vojni._NEWLINE_Oktobra je so ZDA posku\xc5\xa1ale diplomatsko kon\xc4\x8dati vojno. Predstavniki vseh treh dr\xc5\xbeav so se sestali na krovu ladje USS Lackawanna, a pobuda je hitro propadla, ker predstavniki Peruja in Bolivije niso bili pripravljeni priznati \xc4\x8dilenske zasedbe ozemelj.\n_START_SECTION_\nZasedba Peruja\n_START_PARAGRAPH_\nJanuarja 1881 je Baquedano pri\xc4\x8del pohod proti Limi in jo \xc5\xa1e istega meseca zasedel po predhodnih zmagah pri San Juanu in Mirafloresu. Ju\xc5\xbena predmestja Lime so bila pri tem izropana in po\xc5\xbegana do tal, iz Perujske narodne knji\xc5\xbenice pa so odnesli ve\xc4\x8d dragocenih del v Santiago._NEWLINE_V nadaljevanju so \xc4\x8dilenske enote uspele prodreti do Cajamarce, odpora v Andih, kjer je Andr\xc3\xa9s C\xc3\xa1ceres uspe\xc5\xa1no vodil ostanke perujske armade, pa jim tri leta ni uspelo streti. \xc5\xa0ele po \xc4\x8dilenski zmagi v bitki pri Huamachucu so se ve\xc4\x8dje akcije upornikov kon\xc4\x8dale in 20. oktobra 1883 je bil podpisan anc\xc3\xb3nski sporazum, s katerim se je vojna kon\xc4\x8dala.\n_START_SECTION_\nSklenitev miru\n_START_PARAGRAPH_\nAnc\xc3\xb3nski sporazum je kon\xc4\x8dal zasedbo Peruja. \xc4\x8cilu je dodelil provinco Tarapac\xc3\xa1 in predvidel 10-letno \xc4\x8dilsko zasedbo Tacne in Arice, nakar naj bi plebiscit odlo\xc4\x8dil o njuni nadaljnji usodi. Ve\xc4\x8d desetletij se dr\xc5\xbeavi nista zmogli dogovoriti o izvedbi in pogojih plebiscita. \xc5\xa0ele leta 1929 je bil ob posredovanju Herberta Hooverja dose\xc5\xbeen sporazum, po katerem je \xc4\x8cile obdr\xc5\xbeal Arico ter skupaj z izpla\xc4\x8dilom od\xc5\xa1kodnine 6 milijonov dolarjev in podelitvijo \xc5\xa1e nekaj koncesij Peruju vrnil Tacno._NEWLINE_Leta 1884 je Bolivija s podpisom mirovnega sporazuma prepustila \xc4\x8cilu celotno obalno provinco. Leta 1904 je bila ta zasedba dokon\xc4\x8dno potrjena. \xc4\x8cile je privolil v izgradnjo \xc5\xbeeleznice med Arico in La Pazom ter zagotovil prost pretok trgovskega blaga med Bolivijo in svojimi pristani\xc5\xa1\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nDolgoro\xc4\x8dne posledice\n_START_PARAGRAPH_\nV Boliviji je izguba dostopa do morja pustila globoke \xc4\x8dustvene rane in mnogi Bolivijci \xc5\xa1e danes verjamejo, da je to botrovalo vsem te\xc5\xbeavam, s katerimi se je dr\xc5\xbeava spopadala in se \xc5\xa1e vedno. Ravno to prepri\xc4\x8danje naj bi dr\xc5\xbeavo vodilo, da je leta 1932 pri\xc4\x8dela vojno s Paragvajem za Gran Chaco, ki pa jo je pravtako izgubila._NEWLINE_V Peruju se je razvil kult juna\xc5\xa1kih braniteljev domovine, ki ga poosebljajo Miguel Grau, Francisco Bolognesi in Andr\xc3\xa9s C\xc3\xa1ceres. Poraz v vojni je botroval manjvrednostnemu kompleksu med vladajo\xc4\x8dimi sloji in naslonitev na oboro\xc5\xbeene sile, ki so obvladovale dru\xc5\xbebo skozi 20. stoletje._NEWLINE_\xc4\x8cile je svoje ozemlje pove\xc4\x8dal za pribli\xc5\xbeno tretjino in dobil ogromna nahajli\xc5\xa1\xc4\x8da nitratov, solitra in bakra. Da bi Argentina ostala nevtralna, se je leta 1881 odpovedal mnogim zahtevam v Patagoniji in po splo\xc5\xa1nem ljudskem prepri\xc4\x8danju to velja za ozemeljsko izgubo. Po vojni se je ob\xc4\x8dutno pove\xc4\x8dala britanska vpletenost in nadzor nad industrijo predelave nitratov. Britanski kapital se je vedno bolj vpletal v \xc4\x8dilensko politiko in nazadnje pripomogel k dr\xc5\xbeavljanski vojni, v kateri je Jorge Montt leta 1891 strmoglavil predsednika Jos\xc3\xa9ja Manuela Balmacedo. Visoki dobi\xc4\x8dki od nitratov so trajali le sorazmerno kratek \xc4\x8das, dokler niso v za\xc4\x8detku 1. svetovne vojne odkrili sinteti\xc4\x8dnih nitratov. Danes se regija pona\xc5\xa1a z najve\xc4\x8djimi znanimi zalogami bakra na svetu. Vojna je prej zapostavljani \xc4\x8dilenski mornarici omogo\xc4\x8dila, da si je utrdila polo\xc5\xbeaj v dru\xc5\xbebi in postala pomembna sila na Pacifiku. Iz vojne je iz\xc5\xa1el vpliven razred mornari\xc5\xa1kih \xc4\x8dastnikov, ki so ve\xc4\x8dinoma bili potomci priseljencev in tako niso pripadali santia\xc5\xa1kemu elitnemu krogu. Ravno ta razred je odigral pomembno vlogo v dr\xc5\xbeavnem udaru proti Balmacedi. Padli v pomorskibitki pri Iquiqueju s Pratom na \xc4\x8delu \xc5\xa1e danes u\xc5\xbeivajo status mu\xc4\x8denikov in vse pomembnej\xc5\xa1e \xc4\x8dastnike \xc5\xa1e danes kultno \xc4\x8dastijo.'