b"\n_START_ARTICLE_\nErnest Hemingway\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nHemingway se je rodil v Oak Parku blizu Chicaga v ameri\xc5\xa1ki zvezdni dr\xc5\xbeavi Illinois v dru\xc5\xbeini uglednega zdravnika, v spodobnem me\xc5\xa1\xc4\x8danskem okolju. O\xc4\x8de Clarence Edmonds Hemingway ni bil samo zdravnik in zgleden ob\xc4\x8dan, ampak je precej svojega \xc4\x8dasa namenil lovu in ribarjenju po gozdovih in jezerskih obalah Michigana, v samoti in divjini, med Indijanci, ki jih je tudi zdravil. Hemingwayeva mati \xe2\x80\x93 Grace Hall-Hemingway \xe2\x80\x93 je bila energi\xc4\x8dna in izobra\xc5\xbeena \xc5\xbeenska, ambiciozna operna pevka, ki je vsakdanje dol\xc5\xbenosti me\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xbeene in matere dopolnjevala s pretirano vnemo pri ukvarjanju z religioznimi opravili in glasbo, v poznej\xc5\xa1ih letih celo s slikarstvom. Po poroki leta 1896 sta se preselila v dom ovdovelega Graciinega o\xc4\x8deta Ernesta Halla. Po njem in starem stricu Millerju Hallu je Hemingway dobil ime, ki ga ni preve\xc4\x8d maral, saj ga je povezoval z osebnostjo naslovnega junaka komedije Oscarja Wilda Pomembno je biti Ernest. Bil je prvi sin, sicer pa drugi otrok od skupno \xc5\xa1estih._NEWLINE_Hemingway je ve\xc4\x8dkrat javno zatrjeval, kako sovra\xc5\xbei svojo mamo, pa vendar biograf Michael S. Reynolds ugotavlja, da je zrcalil ravno njeno \xc5\xbeivljenjsko energijo in navdu\xc5\xa1enje. Materina vztrajnost, da bi se nau\xc4\x8dil igranja na \xc4\x8delo je bila vzrok mnogih sporov, toda kasneje je priznal, da mu je glasbena izobrazba \xc5\xa1e kako prav pri\xc5\xa1la ravno pri pisanju, \xc5\xa1e posebej pri 'kontrapunktni' zgradbi romana Komu zvoni (For Whom the Bell Tolls). Na ledeni\xc5\xa1kem jezeru Walloon (sever Michigana), kjer je dru\xc5\xbeina Hemnigway imela poletno hi\xc5\xa1ico imenovano Windemere, se je Hemingway u\xc4\x8dil lova, ribolova, kampiranja in pre\xc5\xbeivetja v odro\xc4\x8dnih in samotnih predelih. _NEWLINE_Med letoma 1913 in 1917 je obiskoval srednjo \xc5\xa1olo, kjer je sodeloval pri celi vrsti \xc5\xa1portnih dejavnosti (boks, tek, vaterpolo, ameri\xc5\xa1ki nogomet), z Marcelline pa sta dve leti igrala v \xc5\xa1olskem orkestru. Oba s sestro sta precej uspe\xc5\xa1no sodelovala v novinarskem kro\xc5\xbeku, saj so bili njuni prispevki ve\xc4\x8dkrat objavljeni v srednje\xc5\xa1olskem glasilu 'The Trapeze'. Hemingwayev prvi \xc4\x8dlanek \xe2\x80\x93 o gostovanju \xc4\x8cika\xc5\xa1kega simfoni\xc4\x8dnega orkestra \xe2\x80\x93 je bil objavljen leta 1916. Po kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli, kjer je nadaljeval z novinarskimi objavami, je \xc5\xa1est mesecev kot poro\xc4\x8devalec pripravnik delal za Kansas City Star. Kljub kratkemu \xc4\x8dasu pri Staru pa je njihov na\xc4\x8din pisanja predstavljal osnovo za kasnej\xc5\xa1e pisateljevanje. Sam je za svoj slog ves \xc4\x8das trdil, da izhaja iz edine pomembne knjige, ki je bila napisana pred njim \xe2\x80\x93 iz Pustolov\xc5\xa1\xc4\x8din Huckellberryja Finna Marka Twaina.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku leta 1918 se je kot prostovoljec pridru\xc5\xbeil Rde\xc4\x8demu kri\xc5\xbeu in vozil re\xc5\xa1evalno vozilo v Italiji. Maja je zapustil New York in v Pariz prispel ravno v \xc4\x8dasu obstreljevanja s strani nem\xc5\xa1kega topni\xc5\xa1tva. Junija je bil poslan na italijansko fronto. V Milanu se je \xc5\xbee prvi dan zna\xc5\xa1el na prizori\xc5\xa1\xc4\x8du eksplozije tovarne streliva, kjer so re\xc5\xa1evalci iz ru\xc5\xa1evin posku\xc5\xa1ali izvle\xc4\x8di in sestaviti iznaka\xc5\xbeene ostanke trupel delavk, ki so tam delale. _NEWLINE_Dogodek je opisal v ne-leposlovnem delu Death in the Afternoon (1932). Nekaj dni kasneje je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den v kraju Fossalta di Piave, kjer je bil 8. junija, med vra\xc4\x8danjem iz kantine, kjer je vojakom razdeljeval cigarete in \xc4\x8dokolado, huje ranjen. Kljub resnim po\xc5\xa1kodbam je uspel re\xc5\xa1iti \xc5\xbeivljenje italijanskemu vojaku, za kar je prejel italijansko srebrno medaljo za pogum. Komaj 18-leten je o takratnih dogodkih dejal: \xc2\xbbKo gre\xc5\xa1 v vojno tako mlad, misli\xc5\xa1, da si neumrljiv. Drugi ljudje umirajo, ne ti. Ko si prvi\xc4\x8d hudo ranjen, se iluzija o neumrljivosti v trenutku razblini in takrat se zave\xc5\xa1, da se lahko zgodi tudi tebi.\xc2\xab. Po operaciji je najprej 5 dni pre\xc5\xbeivel v bolni\xc5\xa1nici na terenu, nakar so ga premestili v Milansko bolni\xc5\xa1nico Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea, kjer je okreval 6 mesecev. Tam je spoznal in se zaljubil v sedem let starej\xc5\xa1o medicinsko sestro Agnes Von Kurowsky. Kljub na\xc4\x8drtovanju poroke, se je Agnes marca leta 1919 zaro\xc4\x8dila z italijanskim \xc4\x8dastnikom. Neljubi dogodek je bil osnova za kratko in zagrenjeno zgodbo A Very Short Story. Biograf Jeffrey Meyers je mnenja, da je Agnesina odlo\xc4\x8ditev za Hemingwaya predstavljala hudo razo\xc4\x8daranje, kar je bil tudi razlog za njegove prihodnje odnose z \xc5\xbeenskami, ki jih vedno prekinil, preden bi se za to odlo\xc4\x8dile one. Med \xc5\xa1est mese\xc4\x8dno rehabilitacijo je sre\xc4\x8dal tudi vojaka britanske vojske - \xc2\xbbChink\xc2\xab\xc2\xa0Dorman-Smitha, s katerim sta \xc5\xa1e desetletja gojila iskreno in trdno prijateljstvo.\n_START_SECTION_\nToronto & Chicago\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku leta 1919 se je vrnil domov. Kljub mladosti (star je bil \xc5\xa1ele 20 let) je bil zaradi neljubih vojnih izku\xc5\xa1enj \xc5\xbee zelo zrel mo\xc5\xbe. Poletje je pre\xc5\xbeivel s srednje\xc5\xa1olskimi prijatelji v Michiganu, kjer je lovil ribe in kampiral, septembra pa teden dni bival v odro\xc4\x8dni divjini. Do\xc5\xbeivetja je strnil v kratki zgodbi Big Two-Hearted River, kjer se delno avtobiografski junak zgodbe (Nick Adams) odpravi v divjino, kjer naj bi po vrnitvi iz vojne na\xc5\xa1el samoto in mir. Dru\xc5\xbeinski prijatelj mu je ponudil slu\xc5\xbebo v Torontu in, ker tisti trenutek ni imel drugih opcij, je delo sprejel. Kasneje istega leta je pri\xc4\x8del z delom svobodnega novinarja in dopisnika iz tujine za Toronto Star Weekly. Kakorkoli, junija 1920 se je vrnil v Michigan, septembra pa preselil v Chicago, kjer je \xc5\xbeivel s prijatelji in pisal za Toronto Star. V Chicagu je sodeloval tudi pri mese\xc4\x8dniku Cooperative Commonwealth, kjer je sre\xc4\x8dal ameri\xc5\xa1kega pisatelja Sherwooda Andersona. _NEWLINE_Neko\xc4\x8d je k sostanoval\xc4\x8devi sestri pri\xc5\xa1la na obisk Hadley Richardson \xe2\x80\x93 po rodu sicer iz St. Louisa -, ki ga je v trenutku o\xc4\x8darala. Kasneje je celo dejal, da je takoj vedel, da je to dekle s katero se bo poro\xc4\x8dil. Hadley je bila rde\xc4\x8delasa, z 'vzgojnim instinktom' in 8 let starej\xc5\xa1a od Hemingwaya. Kljub razliki v letih je bila za svoja leta veliko manj zrela. Je pa v veliki meri spominjala na Agnes, razen po tem, da je njena osebnost posedovala nekaj otro\xc5\xa1kega, lastnost, ki je Agnes ni imela. Po nekaj mese\xc4\x8dnem dopisovanju sta se Hadley in Hemingway odlo\xc4\x8dila, da se poro\xc4\x8dita in odpotujeta v Evropo. Sprva sta \xc5\xbeelela obiskati Rim, vendar ju je Sherwood Anderson prepri\xc4\x8dal, da raje odpotujeta v Pariz. 3. septembra 1921 sta se poro\xc4\x8dila in nekaj mesecev kasneje odpotovala v Pariz, kjer je Hemingway kot dopisnik iz tujine poro\xc4\x8dal za Toronto Star.\n_START_SECTION_\nPariz & Izgubljena generacija\n_START_PARAGRAPH_\nCarlos Baker \xe2\x80\x93 raziskovalec zgodnjega Hemingwayevega \xc5\xbeivljenja \xe2\x80\x93 meni, da je Anderson Hemingwayu priporo\xc4\x8dil Pariz ne toliko zaradi ugodnega menjalni\xc5\xa1kega te\xc4\x8daja, zaradi katerega je bilo \xc5\xbeivljenje v francoski prestolnici razmeroma poceni, pa\xc4\x8d pa bolj zaradi zanimivih ljudi, ki bi jih tam lahko sre\xc4\x8dal. S Hadley sta \xc5\xbeivela na 74 Rue du Cardinal Lemoine v Latinski \xc4\x8detrti, delal pa je v najeti sobi nedale\xc4\x8d stran. _NEWLINE_Anderson je \xc5\xbee pred njunim prihodom v Pariz poslal pismo Gertrude Stein, v katerem ji je predstavil mladega Hemingwaya. Steinova, v tistih \xc4\x8dasih branik modernizma, je bila nato nekaj \xc4\x8dasa Hemingwayeva mentorica, spoznala pa ga je tudi s preostalimi izseljeni\xc5\xa1kimi umetniki in pisatelji z Montparnassa, ki jim je nadela ime Izgubljena generacija, izraz, ki ga je populariziral ravno Hemingway z objavo v prvem romanu Sonce tudi vzhaja (The Sun Also Rises). V Parizu je sre\xc4\x8dal tako vplivne in znane modernisti\xc4\x8dne slikarje (Pablo Picasso, Joan Mir\xc3\xb3 in Juan Gris) kot tudi pisatelje (F. Scott Fitzgerald, Ezra Pound, James Joyce, Waldo Peirce, John Dos Passos). Hemingway se je kmalu izvil izpod Gertrudinega vpliva, njun odnos pa se je sprevrgel v literarni spor, ki je trajal desetletja._NEWLINE_Na Hemingwaya je naklju\xc4\x8dno naletel 14 let starej\xc5\xa1i pisatelj Ezra Pound, s katerim sta leta 1923 potovala po Italiji in leta 1924 celo \xc5\xbeivela v isti ulici. Skovala sta trdno prijateljstvo, saj je Pound v Hemingwayu prepoznal mlad talent, ki ga je \xc5\xbeelel tudi vzgajati. Pound je Hemingwaya spoznal z Irskim piscem Jamesom Joycem s katerim sta pogosto veselja\xc4\x8dila in popivala. Prvih 20 mesecev v Parizu je Hemingway za Toronto Star napisal 88 zgodb. Pokrival je Gr\xc5\xa1ko-tur\xc5\xa1ko vojno, napisal nekaj potopisnih \xc4\x8dlankov, ter prispevek posve\xc4\x8den bikoborbam. Decembra leta 1922 je Hadley iz pari\xc5\xa1ke \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje Gare de Lyon odpotovala k Hemingwayu v \xc5\xbdenevo. S seboj je imela tudi kov\xc4\x8dek z njegovimi rokopisi, ki pa ga je na poti izgubila, kar je Hemingwaya mo\xc4\x8dno potrlo. Septembra 1923 sta se zaradi Hadleyine nose\xc4\x8dnosti vrnila v Toronto, kjer se jima je 10. oktobra 1923 rodil sin John Hadley Nicanor. Med njuno odsotnostjo je bilo v Parizu objavljeno Hemingwayeva prvo leposlovno delo Tri zgodbe in deset pesmi (Three Stories and Ten Poems), le mesec kasneje pa njeno nadaljevanje in our time (naslov pisan z malimi za\xc4\x8detnicami). Drobno nadaljevanje je prina\xc5\xa1alo 6 vinjet in 12 zgodb, ki jih je Hemingway napisal prej\xc5\xa1nje poletje med prvim obiskom v \xc5\xa0paniji, kjer je odkrival vznemirljivost corride. Pogre\xc5\xa1al je Pariz, Toronto mu je bil dolgo\xc4\x8dasen, poleg tega bi veliko raje \xc5\xbeivel \xc5\xbeivljenje pisatelja, kot pa \xc5\xbeivljenje novinarja. _NEWLINE_Zato so se januarja 1924 Hemingway, Hadley in sin, ki so ga klicali Bumby, vrnili v nov apartma na Rue Notre Dame des Champs v Parizu. Ko je bilo leta 1925 objavljeno delo In Our Time (z velikimi za\xc4\x8detnicami) tudi v Ameriki, so bili kritiki enotnega mnenja, da je z uporabo trdilnih stavkov in \xc5\xbeivahnim slogom po\xc5\xbeivil in obudil kratko zgodbo kot literarno zvrst. \xc5\xa0est mesecev pred tem je spoznal F. Scott Fitzgeralda, s katerim sta izoblikovala prijateljstvo polno 'ob\xc4\x8dudovanja in sovra\xc5\xbenosti'. Istega leta je bil objavljen Fitzgeraldov roman Veliki Gatsby (The Great Gatsby). Hemingway ga je prebral, bil mu je v\xc5\xa1e\xc4\x8d in odlo\xc4\x8dil se je , da bo njegovo naslednje delo roman. _NEWLINE_Odkar je leta 1923 prvi\xc4\x8d prisostvoval na bikoborbi v Pamploni, je bil o\xc4\x8daran nad tem tradicionalnim, a do \xc5\xbeivali zelo krutim \xc5\xa1portom, v katerem je videl tako brutalnost vojne, kot lepoto krutega. Junija 1925 sta se s Hadley in \xc5\xa1e nekaterimi ameri\xc5\xa1kimi in britanskimi izseljenci iz Pariza odpravila na letni obisk Pamplone. Potovanje je bilo navdih za Hemingwayev prvi roman Sonce tudi vzhaja (The Sun Also Rises), ki ga je pri\xc4\x8del pisati takoj po 'fiesti' in ga zaklju\xc4\x8dil septembra istega leta. Zgodba opisuje povojno \xc5\xbeivljenje generacije izseljenih umetnikov oz. t.im. 'izgubljene generacije', kulturo bikoborb in koncepta predanosti kot pristnega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja, v nasprotju z boemskim pari\xc5\xa1kim \xc5\xbeivljenjem, kot nepristnim. Roman je bil objavljen leta 1926. _NEWLINE_Medtem ko je delal na romanu Sonce tudi vzhaja, pa je bil njun zakon s Hadley \xc5\xbee skoraj v zatonu. Poleti leta 1926 je Hadley spoznala, da jo je Hemingway prevaral s Pauline Pfeiffer. Ko sta se istega leta vrnila iz Pamplone v Pariz, sta vlo\xc5\xbeila pro\xc5\xa1njo za lo\xc4\x8ditev. Razdelila sta imetje, poleg tega pa ji je Hemingway ponudil tudi dele\xc5\xbe od prodaje romana Sonce tudi vzhaja. Januarja 1927 sta bila uradno lo\xc4\x8dena, maja istega leta pa se je Hemingway poro\xc4\x8dil drugi\xc4\x8d. Nova gospa Hemingway je postala Pauline Pfeiffer. _NEWLINE_Pauline je pripadala bogati katoli\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini iz Arkansasa. Delala je v Parizu za Vogue. Preden sta se poro\xc4\x8dila je Hemingway sprejel katoli\xc5\xa1ko vero. Po medenem mesecu v Le Grau-du-Roi, kjer se je Hemingway nalezel ku\xc5\xbene bolezni antraks, je na\xc4\x8drtoval  izdajo nove zbirke kratkih zgodb. Oktobra 1927 je iz\xc5\xa1la Mo\xc5\xbeje brez \xc5\xbeensk (Men Without Women). Konec leta je nose\xc4\x8da Pauline \xc5\xbeelela v Ameriko. John Dos Passos jima je predlagal Key West in marca 1928 sta zapustila Pariz. Poleti istega leta je Hemingway utrpel huj\xc5\xa1o po\xc5\xa1kodbo glave. V kopalnici je po nesre\xc4\x8di namesto za verigo strani\xc5\xa1\xc4\x8dnega kotli\xc4\x8dka potegnil za vrv stre\xc5\xa1nega okna, ki se mu je zru\xc5\xa1il na glavo. Posledica je bila velika in opazna brazgotina na \xc4\x8delu, okoli katere so bile spletene \xc5\xa1tevilne legende. \xc4\x8ce ste o brazgotini vpra\xc5\xa1ali samega Hemingwaya, pa na to vpra\xc5\xa1anje ni \xc5\xbeelel odgovarjati. Po odhodu iz Pariza ni Hemingway nikoli ve\xc4\x8d \xc5\xbeivel v velikem mestu.\n_START_SECTION_\nKey West & Karibi\n_START_PARAGRAPH_\nPozno poleti sta Pauline in Hemingway odpotovala v Kansas City, kjer se jima je 28. junija 1928 rodil sin Patrick Hemingway. Porod, ki je bil za Pauline zelo naporen, je Hemingway opisal v romanu Zbogom oro\xc5\xbeje (A Farewell to Arms). Po Patrickovem rojstvu se je dru\xc5\xbeina odpravila v Wyoming. Jeseni je Hemingway pre\xc5\xbeivel nekaj \xc4\x8dasa v New Yorku z Bumbyjem. Ravno, ko sta se \xc5\xbeelela vkrcati na vlak za Florido, pa je Hemingway prejel telegram o o\xc4\x8detovem samomoru. Novica ga je strla, saj je o\xc4\x8detu ravno pred smrtjo poslal pismo, naj ne skrbi glede financ. Pismo ga je doseglo le nekaj minut po samomoru. Hemingway je sedaj bolje razumel Hadleyine ob\xc4\x8dutke po samomoru njenega o\xc4\x8deta leta 1903, ob \xc4\x8demer je pripomnil, da bo \xc5\xa1el sam najbr\xc5\xbe po isti poti. Decembra se je vrnil v Key West in pri\xc4\x8del z delom na romanu Zbogom oro\xc5\xbeje, ki je bil objavljen 27. septembra 1928. Biograf James Mellow pravi, da si je Hemingway z objavo tega romana zagotovil status velikega ameri\xc5\xa1kega pisatelj, saj je bil veliko kompleksnej\xc5\xa1i kot Sonce tudi vzhaja. Poleti 1929 je v \xc5\xa0paniji pri\xc4\x8del z raziskavami za novo delo Death in the Afternoon, ob\xc5\xa1irno \xc5\xa1tudijo o bikoborbah in matadorjih, izdano leta 1932. Zgodnja 30-ta leta je pozimi pre\xc5\xbeivljal v Key Westu, poletja pa v Wyomingu, kjer je lovil in za katerega je dejal, da ima najlep\xc5\xa1o pokrajino na ameri\xc5\xa1kem zahodu. 12. novembra 1931 je bil v Kansas Cityju rojen njegov tretji sin Gregory Hancock Hemingway._NEWLINE_Hemingway je nadaljeval s potovanji po Evropi in Kubi. Leta 1933 sta se s Pauline odpravila na 10-tedenski safari po vzhodni Afriki. Potovanje je bilo osnova tako za delo Zeleni gri\xc4\x8di Afrike (Green Hills of Africa), kot tudi za dve kratki zgodbi: Sneg na Kilimand\xc5\xbearu (The Snows of Kilimanjaro) in Kratko sre\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje Francisa Macombra (The Short Happy Life of Francis Macomber). V Afriki je Hemingway zbolel za amebno gri\xc5\xbeo, zaradi \xc4\x8desar je bil z letalom prepeljan v Nairobi; izku\xc5\xa1nja, ki jo je opisal v kratki zgodbi Sneg na Kilimand\xc5\xbearu. _NEWLINE_Leta 1934 je kupil ladjo Pilar, s katero je plul po Karibih. Leta 1935 je prvi\xc4\x8d priplul na Bahamsko oto\xc4\x8dje Bimini, kjer je pre\xc5\xbeivel kar veliko \xc4\x8dasa. V tem \xc4\x8dasu je delal na romanu Imeti ali ne imeti (To Have and Have Not), ki je bil objavljen leta 1937, ko je bil Hemingway v \xc5\xa0paniji. Gre za edini roman, ki ga je napisal v 30-ih letih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panska dr\xc5\xbeavljanska vojna & 2. svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nZa bo\xc5\xbei\xc4\x8d leta 1936 je v nekem baru v Key Westu prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dal vojno dopisnico Martho Gellhorn. Leta 1937 je za severnoameri\xc5\xa1ki \xc4\x8dasopis Alliance pri\xc4\x8del s poro\xc4\x8danjem o \xc5\xa0panski dr\xc5\xbeavljanski vojni, izbruh katere je v njem prebudil staro sovra\xc5\xa1tvo do fa\xc5\xa1izma._NEWLINE_Poleti leta 1939 je s Pilar odplul na Kubo, kjer je sprva \xc5\xbeivel v hotelu Ambos Mundos v Havani. Selitev je predstavljala le eno od epizod bole\xc4\x8de in dolgotrajne lo\xc4\x8ditve od Pauline, ki se je pri\xc4\x8dela, ko je Hemingway spoznal Martho. veliko posest, 24 km oddaljeno iz Havane. 20. novembra 1940 sta se v Cheyennu (Wyoming) tudi poro\xc4\x8dila.  _NEWLINE_Martha je bila navdih za pri\xc4\x8detek ustvarjanja njegovega najbolj znanega romana Komu zvoni . S pisanjem je pri\xc4\x8del marca 1939, zaklju\xc4\x8dil julija 1940, objavljen pa je bil oktobra istega leta. Naslov romana je na\xc5\xa1el v odstavku Meditacij Johna Donna, ki se v prevodu Janeza Gradi\xc5\xa1nika glasi takole:\xc2\xa0\xc2\xbbNoben \xc4\x8dlovek ni Otok, povsem sam zase; vsak \xc4\x8dlovek je kos Celine, del kopne zemlje; \xc4\x8de Morje odplavi grudo prsti, je Evrope manj, prav tako kakor da je bil Rti\xc4\x8d, prav tako kakor da je bilo Posestvo tvojih prijateljev ali tvoje lastno; ob smrti vsakega \xc4\x8dloveka je mene manj, zakaj v\xc4\x8dlenjen sem v \xc4\x8clove\xc5\xa1tvo: In zato nikdar ne po\xc5\xa1iljaj vpra\xc5\xa1evat, komu zvoni: zvoni tebi.\xc2\xab_NEWLINE_Ker je med pisanjem ponovno veliko potoval, je roman nastajal na relaciji Kuba, Wyoming, Sun Valley. V nekaj mesecih je bilo prodanih pol milijona izvodov, roman pa je bil nominiran za Pulitzerjevo nagrado. _NEWLINE_Konec leta 1944 je bil med hudim obstreljevanjem v H\xc3\xbcrtgenwaldu. 17. decembra se je vro\xc4\x8di\xc4\x8den in bolehen sam odpeljal do Luxemburga, da bi pokrival bitko za Bulge (kasneje imenovano bitko za gorivo). Takoj, ko je prispel ga je polkovnik Charles 'Buck' Lanham napotil k zdravnikom, ki so ga hospitalizirali zaradi plju\xc4\x8dnice. Ko je teden kasneje okreval, so bila najhuj\xc5\xa1a vojskovanja 2. svetovne vojne kon\xc4\x8dana._NEWLINE_Leta 1947 so mu za sodelovanje v 2. svetovni vojni izro\xc4\x8dili bronasto zvezdo \xe2\x80\x93 odlikovanje oboro\xc5\xbeenih sil ZDA za pogum in posebne zasluge, saj je kljub te\xc5\xbekim pogojem na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih podajal realno sliko razmer, kdaj tudi v izjemno te\xc5\xbekih pogojih s prvih borbenih linij . _NEWLINE_Ko je prvi\xc4\x8d prispel v Anglijo, je tam spoznal Mary Welsh, poro\xc4\x8devalko za Time, ki ga je popolnoma prevzela. Martha, kateri je Hemingway zavrnil pomo\xc4\x8d pri urejanju novinarske dovolilnice za potovanje z letalom, je bila primorana Atlantik pre\xc4\x8dkati na ladji polni eksploziva. Ko je prispela v London, je Hemingwaya na\xc5\xa1la v bolni\xc5\xa1nici, kjer je okreval za posledicami avtomobilske nesre\xc4\x8de. Takrat sta tudi prekinila razmerje. Hemingway je Martho videl zadnji\xc4\x8d marca 1945, ko se je pripravljal na povratek na Kubo. Medtem pa Mary  Welsh na tretjem zmenku \xc5\xbee zaprosil za roko.\n_START_SECTION_\nKuba & Nobelova nagrada\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1942 in 1945 Hemingway ni napisal nobenega leposlovnega dela. Leta 1946 sta se z Mary poro\xc4\x8dila. Po vojni sta imela oba kar nekaj te\xc5\xbeav z zdravjem, doletelo pa ju je tudi nekaj nesre\xc4\x8d: leta 1945 je Hemingway v prometni nesre\xc4\x8di zdrobil koleno in utrpel novo rano na \xc4\x8delu, Mary si je najprej zlomila desni gle\xc5\xbeenj, kasneje na smu\xc4\x8danju \xc5\xa1e levega. Pet mesecev po poroki je bila zunajmaterni\xc4\x8dno nose\xc4\x8da. Leta 1947 sta bila v prometni nesre\xc4\x8di udele\xc5\xbeena tudi Hemingwayeva sinova Gregory in Patrick, slednji je utrpel resne po\xc5\xa1kodbe, \xc5\xa1e posebej glave. Hemingwaya je vedno bolj mu\xc4\x8dila depresija, saj je v tem obdobju umrlo kar nekaj njegovih literarnih sodobnikov in prijateljev:  V tem \xc4\x8dasu je imel \xc5\xa1tevilne glavobole, pove\xc4\x8dan krvni pritisk, te\xc5\xbeave s te\xc5\xbeo in sladkorno boleznijo \xe2\x80\x93 rezultat vseh njegovih nesre\xc4\x8d in prekomernega pitja alkohola. _NEWLINE_Pa vendar je na za\xc4\x8detku leta 1946 pri\xc4\x8del s pisanjem dela Rajski vrt (The Garden of Eden) in do junija istega leta popisal kar 800 strani. V letih po 2. svetovni vojni je pri\xc4\x8del s pisanjem trilogije The Sea Book (Morska knjiga), ki naj bi jo sestavljali trije deli: The Land (Kopno), The Sea (Morje) in The Air (Zrak). Oba projekta sta ostala nedokon\xc4\x8dana, kar mnogi pripisujejo Hemingwayevi nezmo\xc5\xbenosti pisanja zaradi te\xc5\xbeav z zdravjem, ki jih je imel po vojni. Leta 1948 sta z Mary pre\xc5\xbeivela nekaj mesecev v Benetkah, kjer se je Hemingway zagledal v takrat 19-letno Adriano Ivancich. Platonska ljubezenska afera je bila navdih za roman \xc4\x8cez reko in med drevje , ki je ve\xc4\x8dinoma po\xc5\xbeela precej nenaklonjene kritike. Leta 1951 je Hemingway v osmih tednih napisal osnutek za novelo Starec in morje , ki mu je prinesla mednarodno slavo in maja 1952 Pulitzergevo nagrado. Leta 1954 je bil na potovanju po Afriki udele\xc5\xbeen v dveh zaporednih letalskih nesre\xc4\x8dah. V prvi je utrpel po\xc5\xa1kodbo glave, Mary pa si je zlomila dve rebri. Ko sta se dan kasneje vkrcala na letalo, ki bi ju odpeljalo v Entebbe, kjer bi dobila bolj\xc5\xa1o zdravni\xc5\xa1ko oskrbo, je le-to pri vzletu eksplodiralo in Hemingwayu povzro\xc4\x8dilo huj\xc5\xa1e po\xc5\xa1kodbe in opekline. Ko sta kon\xc4\x8dno prispela v Entebbe sta naletela na novinarje, ki so \xc5\xbee pisali o Hemingwayevi smrti. Na kratko je novinarje obvestil o dogodku in nato nekaj tednov okreval ob prebiranju prezgodnjih nekrologov. Kljub po\xc5\xa1kodbam se je februarja 1955 s Patrickom in njegovo \xc5\xbeeno odpravil na ribolov, kjer je bil zaradi po\xc5\xa1kodb razdra\xc5\xbeljiv, njegovo obna\xc5\xa1anje pa neznosno. Ko je v divjini izbruhnil po\xc5\xbear je utrpel nove hude po\xc5\xa1kodbe: opekline druge stopnje na nogi, zgornjem delu trupa, ustnici, levi roki in desni podlakti, dva po\xc4\x8dena diska, po\xc5\xa1kodovano ledvico in jetra, premaknjeno ramo in po\xc4\x8deno lobanjo. Nesre\xc4\x8de so bile razlog, da je tudi fizi\xc4\x8dno zelo oslabil, po letalskih nesre\xc4\x8dah pa je pri\xc4\x8del posegati po alkoholu \xc5\xa1e pogosteje in v ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8dinah kot kdaj prej. _NEWLINE_Oktobra 1954 je prejel Nobelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost. Biograf James Mellow trdi, da je bil Hemingway mnenja, da mu je Akademija nagrado podelila bolj iz usmiljenja kot pa zaradi kvalitete njegovega pisanja. Zaradi te\xc5\xbeav z zdravjem se ni udele\xc5\xbeil podelitve nagrade v Stockholmu, pa\xc4\x8d pa je poslal govor, ki so ga ob prevzemu nagrade prebrali v njegovem imenu. Od konca leta 1955 pa do za\xc4\x8detka 1956 je bil prikovan na posteljo. Zaradi te\xc5\xbeav z jetri bi se moral predvsem vzdr\xc5\xbeati pitja alkohola, kar mu je sprva sicer uspevalo, pa vendar se je kmalu vrnil k starim navadam. Oktobra 1956 se je vrnil v Evropo, kjer je sre\xc4\x8dal resno bolnega baskovskega pisatelja Pio Baroja, ki je nekaj tednov po njunem sre\xc4\x8danju umrl. Med potovanjem je bil Hemingway ponovno bolan, imel je povi\xc5\xa1an krvni tlak, te\xc5\xbeave z jetri in arteriosklerozo. Ko je bil novembra v Parizu so ga spomnili na zaboje, ki jih je leta 1928 shranil v hotelu Ritz. Bili so namre\xc4\x8d polni zapiskov iz pari\xc5\xa1kih 'izgubljenih let'. Navdu\xc5\xa1en nad najdbo je po vrnitvi na Kubo - leta 1957 \xe2\x80\x93 pri\xc4\x8del z zapisovanjem spominov Pariz - premi\xc4\x8dni praznik (A Moveable Feast). Leta 1959 je zaklju\xc4\x8dil obdobje intenzivnega ustvarjanja: zaklju\xc4\x8dil je spomine, ki naj bi iz\xc5\xa1li leto kasneje, True at First Light je dopolnil do 200.000 besed, dodal nekaj poglavij Rajskemu vrtu in delal na zgodbi Islands in the Stream. Zadnja tri dela je shranil v ban\xc4\x8dni trezor v Havani, medtem, ko se je osredoto\xc4\x8dil na zadnje popravke spominov. V tem obdobju naj bi drsel v tako hudo depresijo, da se iz nje ni mogel ve\xc4\x8d izvle\xc4\x8di. Ker je Finca Vigia postala prenatrpana z gosti in turisti, Hemingway pa je postajal vedno bolj nezadovoljen s tamkaj\xc5\xa1njim \xc5\xbeivljenjem, se je odlo\xc4\x8dil, da se za stalno preseli v Idaho. Leta 1959 je zapustil Kubo in kupil dom izven Ketchuma, s pogledom na Big Wood River. Julija 1960 je, ko je za vedno zapustil Kubo, v ban\xc4\x8dnem trezorju v Havani pustil tudi rokopise. Po letu 1961 in Invaziji na Pra\xc5\xa1i\xc4\x8dji zaliv je Finco Vigio razlastila kubanska vlada, skupaj s Hemingwayevo zbirko knjig, ki je \xc5\xa1tela od 4 do 6.000 izvodov.\n_START_SECTION_\nIdaho in samomor\n_START_PARAGRAPH_\nHemingway je do konca 50-ih let nadaljeval z delom na spominih (Pariz - premi\xc4\x8dni praznik). Poleti 1959 se je odpravil v \xc5\xa0panijo kjer se je ponovno posvetil pisanju o bikoborbah za Life Magazine. Januarja se je vrnil na Kubo. Kljub slabemu psihi\xc4\x8dnemu stanju se je poleti 1960 \xc5\xa1e enkrat odpravil v \xc5\xa0panijo, da bi dobil fotografije za rokopis kasneje izdan kot Nevarno poletje (The Dangerous Summer). Brez Mary se je po\xc4\x8dutil osamljenega in tako cele dneve pre\xc5\xbeivel v postelji in ti\xc5\xa1ini.  Iz \xc5\xa0panije se je v skrbeh zaradi denarja in lastne varnosti odpravil v Idaho. Hemingway je namre\xc4\x8d verjel, da Zvezni preiskovalni urad (FBI) spremlja in nadzoruje njegova potovanja. Njegov sum ni bil ravno iz trte zvit, saj ga je FBI med 2. svetovno vojno \xe2\x80\x93 \xc5\xa1e posebej v \xc4\x8dasu, ko je s Pilar patruljiral po kubanskih vodah - resni\xc4\x8dno nadzorovala. J. Edgar Hoover je v Havano poslal agenta, ki je Hemingwaya nadziral v 50-ih letih. _NEWLINE_Hemingway tudi fizi\xc4\x8dno ni bil ve\xc4\x8d pri mo\xc4\x8deh, njegovo zdravje je hitro pe\xc5\xa1alo, \xc5\xa1e posebej njegov vid. Leta 1960 je bil hospitaliziran na kliniki Mayo (Minnesota), kjer se ni prijavil s pravim imenom. Razlog sta bili pri\xc4\x8dakovana negativna publiciteta, ter zahteva same klinike, saj je bila uporaba nepravega imena pogost ukrep ob hospitalizaciji znanih bolnikov  Zdravljenje na kliniki Mayo je bolj ali manj zavito v tan\xc4\x8dico skrivnosti. Hemingway je verjel, da ga zdravijo zaradi hipertonije (pove\xc4\x8danega krvnega pritiska), zdravljen pa je bil z elektro\xc5\xa1ok terapijami, zaradi \xc4\x8desar je bil neznansko zagrenjen, saj so vplivali na njegov kratkoro\xc4\x8dni spomin in posledi\xc4\x8dno pisanje. _NEWLINE_30. junija je pri\xc5\xa1el domov v Ketchum. Dva dni kasneje \xe2\x80\x93 2. julija 1961 \xe2\x80\x93 je zgodaj zjutraj odklenil omaro s strelnim oro\xc5\xbejem in se ustrelil v glavo. Hemingwayeva smrt je bila sprva predstavljena  kot 'nesre\xc4\x8da'. Pet let kasneje pa je Mary v \xc4\x8dasopisnem intervjuju potrdila, da je njen mo\xc5\xbe storil samomor. _NEWLINE_Zadnja leta je bilo Hemingwayevo \xc5\xbeivljenje podobno o\xc4\x8detovemu, preden je storil samomor. Obstaja namre\xc4\x8d verjetnost, da je imel o\xc4\x8de hemakromatozo, katere posledica sta tako psihi\xc4\x8dno kot fizi\xc4\x8dno slabljenje. Zdravni\xc5\xa1ko poro\xc4\x8dilo dostopno od leta 1991 potrjuje, da so Hemingwayu leta 1961 diagnosticirali hemakromatozo. Dodatno te\xc5\xbeavo glede njegovega psihi\xc4\x8dnega in fizi\xc4\x8dnega propadanja pa je predstavljalo tudi redno in prekomerno u\xc5\xbeivanje alkohola._NEWLINE_Christopher Martin je v delu Ernest Hemingway: A Psychological Autopsy of a Suicide (Ernest Hemingway: psiholo\xc5\xa1ka avtopsija samomora) napisanem na podlagi \xc5\xa1tevilnih verodostojnih biografij, Hemingwayevih osebnih zapiskov in medijskih objav ocenil, da je Hemingway v svojem \xc5\xbeivljenju trpel za: bipolarno motnjo, alkoholno odvisnost, travmati\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodbo mo\xc5\xbeganov, \xc4\x8dustveno neuravnove\xc5\xa1eno ter narcisti\xc4\x8dno osebnostno motnjo. Martin trdi, da je bil samomor neizogiben, saj so bila psihi\xc4\x8dna bremena pre\xc5\xa1tevilna in prete\xc5\xbeka. _NEWLINE_Skoraj to\xc4\x8dno 35 let po Hemingwayevi smrti, 1. junija 1996, je v Santa Monici (Kalifornija) umrla njegova vnukinja Margeaux Hemingway, supermodel in igralka (s sestro Mariel sta leta 1976 zaigrali v filmu Lipstick). Tudi njena smrt je bila kasneje uradno spoznana za samomor, kar pomeni, da je bila Margeaux peta v \xc5\xa1tirih generacijah Hemingwayev, ki je storila samomor (poleg Hemingwayeve sestre Ursule in brat Leicesterja). _NEWLINE_Ernest in Mary Hemingway sta pokopana na mestnem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Ketchumu (Idaho)."