b'\n_START_ARTICLE_\nComitium\n_START_SECTION_\nPod Rimsko republiko\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Rim postal republika, je lahko prvotni oltar in sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Vulkana slu\xc5\xbeil kot podij za senatorje ali politi\xc4\x8dne nasprotnike. V tem \xc4\x8dasu je bila Rostra \xc5\xbee na za\xc4\x8detku. Verjame se, da se je tradicija govorjenja mno\xc5\xbeicam iz povi\xc5\xa1ane plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi za politi\xc4\x8dne namene morda za\xc4\x8dela \xc5\xbee pri prvem rimskem kralju . Na tem podro\xc4\x8dju je bila \xc5\xa1e ena dvignjena plo\xc5\xa1\xc4\x8dad za govorce s stopnicami na obeh straneh. Prva zgradba, ki se je imenovala "Rostra", je bila na jugovzhodnem delu preddverja Curia Hostilia na robu Comitiuma. Ko se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev pove\xc4\x8dalo, se vsi Rimljani niso mogli umestiti v comitium, govorci v kasnej\xc5\xa1i republiki so obrnili hrbet kuriji in se obrnili k mno\xc5\xbeicam v Comitiumu in svoj govor usmerili k mno\xc5\xbeici na forumu . V senatu so bile sprejete vse najpomembnej\xc5\xa1e odlo\xc4\x8ditve in zakoni mesta. Zakon je zahteval, da noben predpis, ki ni bil odobren v posve\xc4\x8denem prostoru, ni bil veljaven. Zato so bili vsi prostori za sre\xc4\x8danja v senatu templji. S\xc4\x8dasoma, ko se je obseg in mo\xc4\x8d senata pove\xc4\x8dal, se je pove\xc4\x8dala tudi velikost senatne hi\xc5\xa1e. Leta 80 pr. n. \xc5\xa1t. je kurijo raz\xc5\xa1iril Sula, ki je tudi prvi\xc4\x8d ogreval stavbo. _NEWLINE_Leta 55 pr. n. \xc5\xa1t. je v mestu izbruhnila politi\xc4\x8dna vojna med dvema frakcijama, eno vodil jo je Klodij, drugo pa njegov nasprotnik Milo. Rostra je postala trdnjava in je bila ve\xc4\x8dkrat uporabljena za metanje smrtonosnih izstrelkov na nasprotno stran. 2. januarja 52. pr. n. \xc5\xa1t. je Klodij umrl v rokah nasprotnikov blizu Bovillae, pri \xc4\x8demer je spro\xc5\xbeil upor, ko so njegovi privr\xc5\xbeenci prena\xc5\xa1ali telo v Comitium in ga kremirali na pogrebni grmadi, ki je bila improvizirana s senatorskim sede\xc5\xbeem iz Curia Hostilia. Po\xc5\xbear je zajel Kurijo in jo uni\xc4\x8dil ter po\xc5\xa1kodoval baziliko Porcia. Faust Sula, sin diktatorja Sule, je senatu naro\xc4\x8dil, naj obnovi Kurijo. Njena struktura je trajala le sedem let, dokler jo Juli Cezar ni zamenjal z lastno zasnovo.\n_START_SECTION_\nStrukture v comitiumu\n_START_PARAGRAPH_\nComitium je bil odprt proti Forumu. Na meji so bili spomeniki in kipi, ki so bele\xc5\xbeili politi\xc4\x8dne dogodke in priznavali slavne Rimljane. V mestu so bile \xc5\xa1tiri svete fige, od katerih so bile tri v okviru Foruma. Drevo, zasajeno v bli\xc5\xbeini Saturnovega templja, je bilo odstranjeno, ko je njegov koreninski sistem za\xc4\x8del spodkopavati cenjen kip. V srednjem delu je bilo figovo drevo ob strani oljke in vinske trte. Verrius Flaccus, Plinij starej\xc5\xa1i in Tacit pravijo, da je v comitiumu stalo tretje drevo v bli\xc5\xbeini kipa augurja Attusa Navie, ki je po legendi razdelil moker kamen z britvico v Comitium in prenesel Ficus ruminalis ali njegov sveti pomen iz baze Palatinskega gri\xc4\x8da do obmo\xc4\x8dja zbora. \xc5\xa0tudenti \xc5\xa1e vedno omenjajo Ficus Navia kot Ficus Ruminalis, ker so to razliko sprejeli. Livij poro\xc4\x8da, da je bil v Comitiumu postavljen kip Publiju Horaciju Koklu . Znotraj Comitiuma je poleg Rostre obstajala \xc5\xa1e ena tribuna. Graecostasis je bila na severozahodni strani foruma . Poleg Rostre in Graecostasis je bil Menijev steber. Leta 338 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je konzul Gaj Menij postavil steber, za katerega nekateri zgodovinarji verjamejo, da je iz atrija njegovega doma, ki ga je prodal Katu in Flaku, kot ga omenja Pseudo-Asconius (Caec. 50). Plinij navaja, da je accensus consulum napovedal supremam horam, \xc4\x8das, ko se je sonce preselilo navzdol od Menijevega stebra do Carcerja. To je bilo narejeno iz istega mesta, kot je bil poziv za opoldne, Curia. Steber je bil ju\xc5\xbeno od kraja opazovanja ali na \xc4\x8drti, ki je potekala od Rostre in Graecostasis. Tabula valeria je bila ena prvih javnih tovrstnih del v mestu. Leta 263 pr. n. \xc5\xa1t je konzul Manij Valerij Maksim Korvin Mesala postavil podobo svoje zmage nad Heiro in Kartagino na Siciliji, na strani stare kurije. Samuel Ball Platner navaja v svoji knjigi Topografija in spomeniki anti\xc4\x8dnega Rima (1911):_NEWLINE_ Bolj verjetna razlaga je, da je tabula valeria napis iz brona ali marmorja, ki vsebuje dolo\xc4\x8dbe slavnega Valerio-Horacijevega zakona o kabinetu tribuna. Tak\xc5\xa1no tablo bi seveda lahko postavili blizu njihovega podzemlja.  _NEWLINE_Po Cezarjevem \xc4\x8dasu se je comitium spremenil. Prvotno mesto mnogih spomenikov in kipov je bilo drasti\xc4\x8dno spremenjeno. Ena od najve\xc4\x8djih sprememb je bila Rostra Vetera. Ta struktura se je bistveno spremenila \xc5\xbee pred 44. pr. n. \xc5\xa1t. Za\xc4\x8delo se je s prvo kurijo za senat leta 600 pr. n. \xc5\xa1t. in sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki je bilo dodano 20 let pozneje, kjer se pravi, da so se zgodili \xc4\x8dude\xc5\xbeni dogodki, ko sta mleko in kri padala iz nebes.\n_START_SECTION_\nPod Julijem Cezarjem\n_START_PARAGRAPH_\nCezarjev vzpon na oblast kot voja\xc5\xa1ki general skupaj s svojimi uspe\xc5\xa1nimi pohodi je pripeljal do delitve oblasti znotraj republike, ki je bila znana kot prvi triumvirat. Skupna mo\xc4\x8d ni trajala in Cezar je postal diktator (in zadnji rimski diktator). Comitium se je dvakrat zmanj\xc5\xa1al po zaporedju, ki ga je naredil Kornelij Sula in ponovno Julij Cezar. Eden od Cezarjevih gradbenih projektov je bil odstraniti ali zamenjati Rostro Vetero, izravnati comitium in razstaviti curijo in jo preurediti z novo rostro. _NEWLINE_Zgodba, ki je morda prispevala k zaroti proti Cezarju, je bila v \xc4\x8dasu festivala Lycea ali Luperkalije. Kot eden od udele\xc5\xbeencev se je Mark Antonij obrnil na Cezarja, ko je stal v comitiumu na rostri. Antonij je slavnostno posku\xc5\xa1al polo\xc5\xbeiti lovorov venec na Cezarjevo glavo. Cezar ga je teatralno zavrnil in od ljudi dobil aplavz. To je bilo storjeno ve\xc4\x8dkrat, dokler ni bil kon\xc4\x8dno polo\xc5\xbeen venec na glavo cezarjevega kipa, ki so ga nato nemudoma poru\xc5\xa1ili Cezarjevi sovra\xc5\xbeniki._NEWLINE_Rostra je bila najbolj presti\xc5\xbeno mesto v Rimu. Cicero je govoril z nje med svojim mandatom kot pretor. To je bilo prvi\xc4\x8d, ko je Cicero govoril iz rostre . Philippicae so postali eni najbolj priljubljenih spisov govorca. Dela so zaznamovala vrnitev k aktivni politiki leta 43 pr. n. \xc5\xa1t. po dalj\xc5\xa1i upokojitvi. V njih je napadel Marka Antonija kot najve\xc4\x8djo gro\xc5\xbenjo republikanski vladi po Cezarjevi smrti . Pisal je o libertas ali svobo\xc5\xa1\xc4\x8dinah, ki so jih dr\xc5\xbeavljani Rima izgubili pod Julijem Cezarjem in nasilja obsodil Marka Antonija . Naredil je vsaj enega od teh epskih govorov iz rostre.\n_START_SECTION_\nComitium v Rimu\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku so artefakti iz rimske civilizacije spro\xc5\xbeili radovednost pri zbiralcih. Nejasna zgodnja izkopavanja po vsej Evropi so pomenila le nekaj ve\xc4\x8d kot uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d lov na zaklade in ropanje grobov. Formalna arheologija v Rimu se je za\xc4\x8dela \xc5\xa1ele v 19. stoletju z ustanovitvijo Instituta di Corrrispondenza in delom Edwarda Gerharda. Delo se je za\xc4\x8delo z muzeji in ne z izkopavanjem, zato so se arheolo\xc5\xa1ka dela za\xc4\x8dela s prou\xc4\x8devanjem in katalogiziranjem obstoje\xc4\x8dih zbirk kot osnovnega znanja za filolo\xc5\xa1ko prou\xc4\x8devanje antike._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni nem\xc5\xa1ki arheologi so se pridru\xc5\xbeili Gerhardu pri mapiranju mesta Rim, Foruma in Comitiuma, ki so bili zelo pomembni kot topografski center.  Pridru\xc5\xbeili so se mu Chevalier Bunsen, Earnst Platner, Wilhelm R\xc3\xb6stell, B. G. Niebuhr in Friedrich Hoffmann pri pisanju knjige Beschreibung der Stadt Rom leta 1817, ki je iz\xc5\xa1la leta 1832. Predstavljene teorije niso imele popolne podpore sodobnikov. Sir William Smith je v svoji knjigi Slovar gr\xc5\xa1ke in rimske geografije iz leta 1854 zapisal:_NEWLINE_ Nem\xc5\xa1ki pogledi na Kapitol, comitium in \xc5\xa1tevilne druge pomembne to\xc4\x8dke so na\xc5\xa1li veliko privr\xc5\xbeencev; toda pisatelju tega \xc4\x8dlanka se ve\xc4\x8dinoma zdijo nepreverjeni; na prej\xc5\xa1njih straneh si je prizadeval podati svoje razloge za to mnenje. _NEWLINE_Do za\xc4\x8detka stoletja ni bilo ve\xc4\x8djih izkopavanj Comitiuma. Prej\xc5\xa1nji izkopi so odkrili le plasti, ki so bile datirane v pozni imperij. Tako je bilo leta 1870, ko so na\xc5\xa1li tlak ali struktur, kopanje pa je bilo ustavljeno z zahtevo po ogledu in \xc5\xa1tudiju in se ni nikoli nadaljevalo. Leta 1898 je bil ustanovljen odbor za preu\xc4\x8devanje zgodnej\xc5\xa1ih arhitekturnih fragmentov za vzpostavitev reda za obnovo starih stavb. Zaklju\xc4\x8dek te \xc5\xa1tudije je bil, da so bila potrebna nova in podrobnej\xc5\xa1a izkopavanja. Istega leta je G. Boni zahteval, da se odstrani tramvaj pred cerkvijo Sant\'Adriano al Foro. Njegova pro\xc5\xa1nja je bila izpolnjena oktobra in na voljo so bila znatna nova sredstva za raz\xc5\xa1irjeno izkopavanje. Decembra 1898 so se za\xc4\x8dela izkopavanja. Med letoma 1899 in 1903 so Boni in njegovi sodelavci pri izkopavanju Comitiuma odkrili Lapis Niger (\xc4\x8crna skala) in druge artefakte. V srednjem veku je bil Comitium spremenjen v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de in del kurije je postal katakombe. Zato je bilo med izkopavanji odkritih in premaknjenih ve\xc4\x8d kot 400 okostij. _NEWLINE_V ameri\xc5\xa1kem \xc4\x8dasopisu za arheologijo, drugi seriji, zvezek 4, 1900, je bilo 1. julija 1899 objavljeno pismo Samuela Balla Platnerja:_NEWLINE_Pred slavolokom Septima Severa se za\xc4\x8dne linija, po kateri je bilo opravljeno glavno delo zadnjih mesecev. Celotna sprednja stena San Adriana, Dioklecijanove kurije in Comitium so zdaj vidni. Comitium je tlakovan z bloki travertina in sega do in okoli Lapis Nigra, ki je, \xc4\x8deprav je na isti ravni, za\xc5\xa1\xc4\x8diten na vsaj dveh straneh z nekak\xc5\xa1nim robnikom. Ta tlak Comitiuma se razteza do to\xc4\x8dke, ki je neposredno nasproti sredine slavoloka in se kon\xc4\x8da tik nad Lapis Niger z ukrivljeno sprednjo steno, ki je zgrajena nad starej\xc5\xa1im tufnim tlakovcem. Poleg tega le\xc5\xbei na starej\xc5\xa1ih strukturah. Del Comitiuma je bil o\xc4\x8ditno zgrajen v poznem obdobju v ne\xc4\x8dem enako kot Bazilika Emilija.\n_START_SECTION_\nComitia v drugih urbanih centrih\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1953 je ameri\xc5\xa1ko izkopavanje v rimski latinski koloniji Cosa, 138 kilometrov severozahodno od Rima vzdol\xc5\xbe italijanske obale v sodobni Toskani, razkrilo ostanke mestnega comitiuma in na\xc5\xa1lo zaobljene amfiteatralne stopnice neposredno pred lokalno senatno hi\xc5\xa1o. Odkritje je zahtevalo nadaljnja izkopavanja v Rimu na mestu Comitiuma leta 1957. Cosa je bila ustanovljena leta 237 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem kot voja\xc5\xa1ka postaja na novo osvojenem ozemlju Etru\xc5\xa1\xc4\x8danov. Pristani\xc5\xa1ke in mestne zna\xc4\x8dilnosti mesta so bile postavljene v 3. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, z obi\xc4\x8dajnimi mestnimi na\xc4\x8drti s kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8di ulic pod pravim kotom in forumom in kultnim centrom na arxu (nekak\xc5\xa1na citadela).\n_START_SECTION_\nKomentarji na Comitium\n_START_PARAGRAPH_\nVitruvijeva De Architectura (pribli\xc5\xbeno 30 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) vsebuje naslednjo izjavo:_NEWLINE_V \xc5\xa0parti so podobe izrezane iz nekaterih zidov z razrezom skozi opeke, nato pa so bile postavljene v lesene okvirje in tako pripeljane v Comitium, da bi okrasile edil [C. Visellius] Varro in [C. Licinius] Murena.'