b'\n_START_ARTICLE_\nAspazija iz Mileta\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je ve\xc4\x8dino svojih zrelih let pre\xc5\xbeivela v Gr\xc4\x8diji, je o njenem \xc5\xbeivljenju znanega zelo malo. Nekateri u\xc4\x8denjaki namigujejo, da je vodila bordel, za katerega ne vemo ali je bil v resnici bordel, ali prava izobra\xc5\xbeevalna dekli\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola, ali pa kar oboje, in tudi sama naj bi bila kurtizana oziroma hetera. Hkrati pa je bila izredno izu\xc4\x8dena v retoriki in se zato udele\xc5\xbeevala tudi pomembnih razprav vodilnih predstavnikov Aten, med katere \xc5\xa1tejemo tudi Sokrata. Na podlagi tega strokovnjaki sklepajo, da sta Aspazija in Sokrat vplivala en na drugega. Aspazija se namre\xc4\x8d posredno pojavi v enem izmed Platonovih dialogov z naslovom Meneksen, v katerem Sokrat obnovi Aspazijin pogrebni govor padlim za domovino. Njena vloga v zgodovini omogo\xc4\x8da vpogled v razumevanje \xc5\xbeensk anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije. Druga\xc4\x8de je o njej znanega zelo malo.\n_START_SECTION_\nPoreklo in zgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nAspazija je bila rojena v jonskem gr\xc5\xa1kem mestu Miletu, ki je bil del atenskega vplivnega obmo\xc4\x8dja (dana\xc5\xa1nji provinci Ayding, Tur\xc4\x8dija). Glede njene dru\xc5\xbeine poznamo le o\xc4\x8detovo ime, Aksioh, \xc4\x8deprav je o\xc4\x8ditno, da je pripadala bogati dru\xc5\xbeini, saj so si le bogati lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili tako dobro izobrazbo, kot jo je imela sama. Nekateri anti\xc4\x8dni viri navajajo, da je bila karijska vojna ujetnica, ki je postala su\xc5\xbenja, \xc4\x8deprav so te trditve dvomljive. Ni znano kako je prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1la v Atene. Odkritje nagrobnika iz 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ki omenja imeni Aksioh in Aspazija je omogo\xc4\x8dilo zgodovinarju Peteru K. Bicknellu predstavitev Aspazijenega dru\xc5\xbeinskega ozadja in njenih atenskih zvez. Njegova teorija jo povezuje z Alkibiadom II. Skambonidom, ki je bil pregnan iz Aten leta 460 pr. n. \xc5\xa1t. in je svoje izgnanstvo pre\xc5\xbeivel v Miletu, kjer se je poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derjo Aksioha. Iz tega sklepa, da se je nato z novo \xc5\xbeeno in njeno mlaj\xc5\xa1o sestro Aspazijo vrnil v Atene. Periklej naj bi nato domnevno spoznal Aspazijo preko svojih tesnih zvez z Alkibiadovo hi\xc5\xa1o.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v Atenah\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na nasprotujo\xc4\x8de si izjave anti\xc4\x8dnih piscev in nekateri modernih u\xc4\x8denjakov, je v Atenah Aspazija postala domnevno ena najlep\xc5\xa1ih in najinteligentnej\xc5\xa1ih heter (najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1i sloj prostitutk) in hkrati najverjetneje vodila te vrste bordel, zato ni gotovo, ali je bilo njeno ime res Aspazija, ali si je le to nadela sama in ga uporabljala kot psevdonim pri delu. Aspazija namre\xc4\x8d pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbprisr\xc4\x8dno dobrodo\xc5\xa1li\xc2\xab\xc2\xa0oziroma glede na druge vire\xc2\xa0\xc2\xbbza\xc5\xbeelena\xc2\xab. Hetere so bile pravzaprav dvorjanke in visoko cenjene spremljevalke, ki so spremljale pomembnej\xc5\xa1e mo\xc5\xa1ke na simpozijih. Poleg svoje lepote so se spremljevalke od ostalih atenskih \xc5\xbeensk razlikovale tudi po svoji stopnji izobrazbe, izu\xc4\x8dene so bile namre\xc4\x8d v umetnosti govorni\xc5\xa1tva, o zgodovini, filozofiji, politiki, znanosti, literaturi in v umetnosti. Drugim atenskim \xc5\xbeenskam pa so bile razli\xc4\x8dne tudi po neodvisnosti ter morale so pla\xc4\x8devati davke. Bile so \xc5\xa1e najbli\xc5\xbeje temu, \xc4\x8demur danes pravimo\xc2\xa0\xc2\xbbsocialno osvobojena \xc5\xbeenska\xc2\xab, ker so imele manj socialnih omejitev kot poro\xc4\x8dene \xc5\xbeenske. V Atenah so bile \xc5\xbeenske po poroki namre\xc4\x8d primorane ostati v hi\xc5\xa1i, Aspazija pa se je temu kot tujka in hetera izognila, ter se je lahko udejstvovala v dru\xc5\xbebi, vendar pa hetere niso imele zagotovljene finan\xc4\x8dne varnosti ter legalne in dru\xc5\xbeinske podpore. Postala je ljubimka dr\xc5\xbeavnika in voditelja Aten, Perikleja, ki ga je spoznala na simpoziju in s katerim je, po lo\xc4\x8ditvi z njegovo prvo \xc5\xbeeno, tudi \xc5\xbeivela, nikoli pa se nista poro\xc4\x8dila, saj so atenski zakoni to prepre\xc4\x8devali. Imela sta tudi sina Perikleja mlaj\xc5\xa1ega. Periklej je spo\xc5\xa1toval Aspazijino modrost in politi\xc4\x8dno razumevanje ter jo obravnaval sebi enakovredno, kljub temu pa so bila njegova \xc4\x8dustva do nje predvsem eroti\xc4\x8dna. V socialnih krogih je bila Aspazija prepoznavna predvsem zaradi govorni\xc5\xa1kega daru in modrosti, zaradi tega pa je k njej prihajalo tudi veliko atenskih \xc5\xbeena. Delovala je kot u\xc4\x8diteljica retorike in ustanovila zasebno \xc5\xa1olo za uglednej\xc5\xa1a atenska dekleta, ki jih je spodbujala k vi\xc5\xa1ji izobrazbi kot le u\xc4\x8denju \xc5\xa1ivanja, pletenja, plesanja in igranja flavte.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a leta in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nMed veliko kugo leta 429 pr. n. \xc5\xa1t. je Perikleju umrla sestra in oba njegova zakonska sinova. Te \xc5\xbealosti pa ni mogla omiliti niti Aspazija. Pred njegovo smrtjo so Atenci sprejeli spremembo zakona, kar je dovolilo nezakonskemu sinu Perikleja in Aspazije, da je postal polnopraven dr\xc5\xbeavljan Aten in s tem legitimen dedi\xc4\x8d poleg \xc5\xbee dveh sinov iz Periklejevega zakona. Ta odlo\xc4\x8ditev je bila osupljiva in nenavadna, ker je Periklej sam \xc5\xbeelel omejiti dr\xc5\xbeavljanstvo le na ljudi, ki so bili \xc4\x8distokrvni Aten\xc4\x8dani._NEWLINE_Zapisi pravijo, da je po smrti Perikleja, ki je umrl zaradi kuge, Aspazija \xc5\xbeivela z generalom in demokrati\xc4\x8dnim voditeljem Liziklom, s katerim je imela \xc5\xa1e enega sina. Mo\xc5\xa1ki, ki je bil sicer prodajalec ovc ni\xc5\xbejega porekla, je z njeno pomo\xc4\x8djo postal eden najbolj uspe\xc5\xa1nih atenskih politikov. Izbira politika kot novega mo\xc5\xbea pa tudi namiguje, da si je \xc5\xbeelela ostati vklju\xc4\x8dena v politi\xc4\x8dno dogajanje Aten. Kljub temu, da dejanskih razse\xc5\xbenosti njenega vpliva na atensko politiko ne bomo nikoli poznali, je postala ena redkih \xc5\xbeensk v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji, ki se je zapisala v zgodovino._NEWLINE_Po smrti njenega novega partnerja o Aspazijinem \xc5\xbeivljenju ni ve\xc4\x8d znanih zapisov. To\xc4\x8dna letnica njene smrti je zato neznana, ve\xc4\x8dina zgodovinarjev pa ocenjuje, da je umrla med letoma 401 in 400 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nNapadi in nasprotovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPeriklej in Aspazija kljub svoji vplivnosti nista bila imuna na politi\xc4\x8dne in osebne napade in nasprotovanja. Po prepri\xc4\x8danju mnogih Atencev je imela Aspazija preve\xc4\x8d vpliva na Perikleja. Domnevno naj bi tudi napisala \xc5\xbee omenjeni nagrobni govor v Platonovem Meneksenu. Atence je motila tudi njena prekomerna vklju\xc4\x8denost v atensko dru\xc5\xbebo, saj naj \xc5\xbeenske ne bi sodelovale v dru\xc5\xbebenem \xc5\xbeivljenju. Hetere so bile sicer vklju\xc4\x8dene v dru\xc5\xbebo, vendar je bil njihov prostor v spalnici in jedilnici, ne pa v politiki. Eden glavnih razlogov je bila prepri\xc4\x8danost ljudi v to, da bila samo\xc5\xa1ka vojna krivda Aspazije, saj naj bi Periklej napadel otok Samos, ki je bil v vojni z Miletom z razlogom, da bi ji ustregel. Milet\xc4\x8dani so se po pomo\xc4\x8d so se obrnili k Atenam, vendar so Samo\xc5\xa1ani zavrnili atenski poziv k premirju. Sledili so boji, ki so terjali veliko \xc5\xbertev v vrstah Atencev, kar so le-ti Aspaziji nato zamerili, \xc4\x8deprav bi izguba Samosa starte\xc5\xa1ko postavila pod vpra\xc5\xa1aj prevlado Atencev v Egejskem morju. Obto\xc5\xbeevali so je tudi zastrupljanja umov do tedaj poslu\xc5\xa1nih \xc5\xbeensk in drugih\xc2\xa0\xc2\xbbgroznih\xc2\xab\xc2\xa0dejanj. Krivili pa so jo tudi omade\xc5\xbeevanja \xc4\x8dasti njihovega voditelja, saj naj bi Periklej svojo ljubimko delil z drugimi mo\xc5\xa1kimi, kar je naredilo velik made\xc5\xbe v njegovi \xc4\x8dasti pa tudi spo\xc5\xa1tovanju. Verjeli so namre\xc4\x8d, da \xc4\x8dlovek brez \xc4\x8dasti ne more voditi niti vojske, niti mesta. Zaradi krivoverstva in posredovanja \xc5\xbeensk za prostitucijo je bila tudi postavljena pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, ampak so bile obto\xc5\xbebe ovr\xc5\xbeene zaradi posredovanja Perikleja. Kot sredstvo za napad tako na Aspazijo kot tudi na Perikleja, so komi\xc4\x8dni pesniki 5. stoletja uporabljali kar razmerje med njima._NEWLINE_Aspazija je bila \xc5\xbeenska v mo\xc5\xa1ki politiki, tujka med Aten\xc4\x8dani, dekle na poziv in ne \xc5\xbeena, hkrati pa je bila tudi mati nezakonskega otroka. Zato so bili napadi nanjo, \xc4\x8deprav besedni in sodni, prej pravilo kot izjema.\n_START_SECTION_\nOmembe v delih\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko avtorjev v vseh mo\xc5\xbenih vejah umetnosti je Aspazijo uporabilo kot sredstvo, s katerim so upodabljali njihove poglede na filozofijo, retoriko in Perikleja kot takega.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dna filozofska dela:\n_START_PARAGRAPH_\nAspazija se pojavi v delih Platona, Ksenofana, Ajshina iz Sfetta in Antistena. Nekateri strokovnjaki navajajo, da je bil Platon tako navdu\xc5\xa1en nad njenim razumom in humornostjo, da je po njej ustvaril lik Diotime iz dialoga Simpozij. Prav tako je omenjena v Meneksenu, v katerem Sokrat ponovi njen nagrobni govor, a posredno hkrati Platon preko Sokratovih besed satirizira odnos med njo in Periklejem.\xc2\xa0_NEWLINE_Ksenofan jo omeni v svojih delih dvakrat: in sicer v Spominih na Sokrata in v O ekonomiji. V Spominih na Sokrata gre za Sokratove citate Aspazije, v O ekonomiji pa govori o Aspaziji kot eni izmed bolj podu\xc4\x8denih glede gospodinjstva in ekonomskega razmerja med mo\xc5\xbeem in \xc5\xbeeno._NEWLINE_Prav tako Sokratova u\xc4\x8denca Ajshin in Antisten sta oba po njej poimenovala enega izmed svojih Sokratskih dialogov, ki sta se ohranila le v fragmentih. Ajshin jo predstavlja kot u\xc4\x8diteljico in bo\xc5\xbeanski navdih drugim. Nekaj fragmentov razkriva, da je bil Antisten sovra\xc5\xbeno razpolo\xc5\xbeen do Aspazije. O njej meni, da jo je Periklej izbral u\xc5\xbeitek \xc4\x8dez moralno \xc5\xbeivljenje in s tem je Aspazija predstavljena kot sredstvo tega u\xc5\xbeitka._NEWLINE_Pojavila se je tudi v komediji Aristofana z naslovom Lizistrata, kjer naj bi navdihnila glavno vlogo. Komedija govori o kreativni re\xc5\xa1itvi Atenske vojne, ki je bila podana s strani \xc5\xbeensk. Le-te so mo\xc5\xa1kim prepovedale spanje v posteljah, dokler ni bil vzpostavljen mir._NEWLINE_Omenja jo tudi Plutarh v svojem delu Vzporedni \xc5\xbeivljenjepisi, v odlomku o \xc5\xbeivljenju Perikleja: \xc2\xbbKako zelo spretna ali mo\xc4\x8dna je morala biti ta \xc5\xbeenska, da je obvladala najpomembnej\xc5\xa1e politike in navdihnila filozofe, da so o njej veliko in z navdu\xc5\xa1enjem govorili.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nModerna knji\xc5\xbeevnost:\n_START_PARAGRAPH_\nAspazija se pojavi v mnogih pomembnih in glavnih delih moderne knji\xc5\xbeevnosti. Njena romanti\xc4\x8dna navezanost na Perikleja je navdihnila nekatere najbolj znane romanopisce in pesnike zadnjih stoletij. Romantikom 19. stoletja in zgodovinskim romanopiscem 20. stoletja je predstavljala neusahljiv vir navdiha. Postala je romanti\xc4\x8dna junakinja Zlate dobe Aten.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nAspazija je domnevno napisala ve\xc4\x8d del, a se nobeno izmed njih ni ohranilo. Njene ideje lahko tako najdemo le v delih oz. fragmentih del drugih avtorjev.\n_START_SECTION_\nV umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV instalaciji z naslovom Slavnostna ve\xc4\x8derja (1979), feministke Judy Chicago, ima Aspazija mesto med ostalimi 39 figurami. Njen prostor za mizo je predstavljen skozi elemente, ki so pogosto najdeni v umetnosti anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije, kot npr. ro\xc5\xbenati vzorec na njenem kro\xc5\xbeniku, ki upodablja njeno \xc5\xbeenskost. Njen pogrinjek prav tako ponazarja tip obla\xc4\x8dil in nakita, ki so ga nosili tedanji ljudje. Motiv ro\xc5\xbee ovijalke iz\xc5\xa1it v zlatem sukancu na \xc4\x8drni podlagi na robu pogrinjka, pa opona\xc5\xa1a motive gr\xc5\xa1kih vaz in \xc5\xbear. Ta motiv se prav tako pojavi v okra\xc5\xa1eni za\xc4\x8detnici Aspazijinega imena, v\xc5\xa1itega na pogrinjku.\n_START_SECTION_\nHistori\xc4\x8dna pristnost njenega \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni problem virov o Aspaziji je, da je ve\xc4\x8dina le hipoteti\xc4\x8dnih. Na\xc5\xa1i edini viri so nekredibilne reprezentacije in spekulacije mo\xc5\xa1kih avtorjev, ki se niso toliko ukvarjali z njo kot zgodovinsko osebo. Zato dobimo veliko nasprotujo\xc4\x8dih si upodobitev le-te; uprizorjena je kot zvesta in poslu\xc5\xa1na \xc5\xbeena ali kot dvorjanka in pocestnica, zato je veliko dvomov o histori\xc4\x8dni pristnosti njenega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Tako nekateri verjamejo, da je bila Aspazija ena izmed klju\xc4\x8dnih oseb v zgodovini \xc5\xbeenske filozofije, medtem ko drugi zavra\xc4\x8dajo kredibilnost virov, ki to dokazujejo._NEWLINE_Ne glede na vse je bila \xc5\xbeenska osupljivih dose\xc5\xbekov, \xc4\x8deprav ni to\xc4\x8dno jasno kak\xc5\xa1ni so ti dose\xc5\xbeki sploh bili.'