b'\n_START_ARTICLE_\nFazni prehod\n_START_SECTION_\nEhrenfestova klasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nEhrenfest je klasificiral fazne prehode na podlagi obna\xc5\xa1anja termodinamske proste energije kot funkcije drugih termodinamskih spremenljivk. V tem sistemu so bili fazni prehodi ozna\xc4\x8deni z najni\xc5\xbejim odvodom proste energije, ki je pri prehodu nezvezen. Fazni prehodi prvega reda imajo nezveznost v prvem odvodu proste energije glede na kak\xc5\xa1no termodinamsko spremenljivko. Razli\xc4\x8dni fazni prehodi iz trdnega, kapljevinskega ali plinskega stanja so klasificirani kot prehodi prvega reda, saj obsegajo nezvezno spremembo v gostoti, ki je prvi odvod proste energije glede na kemijski potencial. Fazni prehodi drugega reda so zvezni v prvem odvodu (parameter reda, ki je prvi odvod proste energije glede na zunanje polje, je pri prehodu zvezen), vendar imajo nezveznost v drugem odvodu proste energije. Taki prehodi so npr. feromagnetni fazni prehodi v snoveh, kot je \xc5\xbeelezo, kjer se namagnetenost, ki je prvi odvod proste energije glede na jakost magnetnega polja, pove\xc4\x8duje zvezno od ni\xc4\x8d, \xc4\x8de se temperatura zmanj\xc5\xa1a pod Curiejevo temperaturo. Magnetna susceptibilnost, drugi odvod proste energije s poljem, se spreminja nezvezno. V Ehrenfestovem klasifikacijskem sistemu so na\xc4\x8deloma lahko fazni prehodi tretjega, \xc4\x8detrtega reda ali vi\xc5\xa1jega reda._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je uporabna, je Ehrenfestofa klasifikacija neto\xc4\x8dna metoda za klasifikacijo faznih prehodov, ker ne upo\xc5\xa1teva primera, ko odvod proste energije divergira, kar je mo\xc5\xbeno le v termodinami\xc4\x8dni limiti. V feromagnetnem faznem prehodu npr. toplotna kapaciteta divergira v neskon\xc4\x8dnost.'