b'\n_START_ARTICLE_\nMestna hi\xc5\xa1a, L\xc3\xbcbeck\n_START_PARAGRAPH_\nMestna hi\xc5\xa1a hanseatskega mesta L\xc3\xbcbeck je ena izmed najbolj znanih zgradb ope\xc4\x8dne gotike. Je ena najve\xc4\x8djih srednjeve\xc5\xa1kih mestnih hi\xc5\xa1 v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nZgodovina gradnje\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a mestna hi\xc5\xa1a L\xc3\xbcbecka je bila omenjena v Urkodex V L\xc3\xbcbischen Rechts iz leta 1225 ali 1226 in je bila ohranjena samo kot rekonstrukcija. Hi\xc5\xa1a, ki je bila na severozahodnem kotu trga, je \xc5\xbee bila leta 1250 prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena usnjarjem in od takrat se imenuje Lohhaus. Po ve\xc4\x8d obnovah je bila leta 1872 kon\xc4\x8dno poru\xc5\xa1ena. O obliki mestne hi\xc5\xa1e, razen osnovne povr\xc5\xa1ine 8 \xc3\x97 10 m, ni znanega.\n_START_SECTION_\nRomanska skupina\n_START_PARAGRAPH_\nMestna hi\xc5\xa1a je bila zgrajena okrog leta 1240 na mestu sedanje glavne stavbe. Sprva je bila pozno romanska skupina treh hi\xc5\xa1 z zatrepi. Ko je ta nova stavba zgorela leta 1251, je ostal verjetno le vzhodni del stavbe, ki je imela obliko hi\xc5\xa1e z zatrepom. Deli njenega jugozahoda s prepoznavno konturo starega stre\xc5\xa1nega pasu so v vzhodnem delu za\xc5\xa1\xc4\x8ditne stene takoj za Laubenvorbau (severno od trga in Dolge hi\xc5\xa1e). Ta del je na za\xc4\x8detku slu\xc5\xbeil kot dvorana sukna. Kot vidimo iz sledi v steni, je bilo zgornje nadstropje ni\xc5\xbeje v drugih delih. \xc5\xa0e vedno so ohranjene obokane kleti te skupine hi\xc5\xa1. Danes sodijo v Ratskeller - vinsko klet.\n_START_SECTION_\nZgodnja gotika\n_START_PARAGRAPH_\nPo po\xc5\xbearu leta 1251, ki je prav tako po\xc5\xa1kodoval mestno hi\xc5\xa1o, so se zgodile pomembne spremembe. Zlasti ju\xc5\xbene zatrepe so zdru\xc5\xbeili in ustvarili \xc5\xa1e vedno obstoje\xc4\x8do monumentalno steno v slogu zgodnje gotike. Danes jo v veliki meri zakriva erker in iznaka\xc5\xbeen centralni stolp okra\xc5\xa1en z velikimi slepimi okni s krogovi\xc4\x8djem po francoskih in flamskih modelih. V notranjosti so bile funkcije razli\xc4\x8dne, sobe sveta so bile v nekdanji dvorani sukna, trgovina s tekstilom v kletnih obokih. \xc5\xa0e pred ali okoli leta 1260 je bila narejen za\xc5\xa1\xc4\x8ditni zid dvonadstropne obokane stavbe z ravno streho, katere vzhodna dva oboka danes tvorita povezavo med glavnim traktom in Dolgo hi\xc5\xa1o. Tu je bilo ob\xc4\x8dinsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, sprva pod nadzorom sodnega izvr\xc5\xa1itelja. Srednji del stavbe je postal leta 1290, dvori\xc5\xa1\xc4\x8de med dvema zunanjima prostoroma, z ni\xc5\xa1ami za trgovce, ki pa je bila kasneje ponovno pokrita v prostor za shranjevanje. Da je stavba dobila podolgovato podalj\xc5\xa1anje, ki je slu\xc5\xbeila kot Grawanthus za trgovanje s poceni sivim platnom, v kleti pa je bila shramba ohranjena tik do pred koncem 13. stoletja.\n_START_SECTION_\nPoznogotsko nadaljevanje in nadgradnja\n_START_PARAGRAPH_\nDolga hi\xc5\xa1a je bila med Marktom in Heumarktom (dana\xc5\xa1njim delom \xc5\xa0iroke ceste - Breiten Stra\xc3\x9fe) zgrajena po letu 1298. V pritli\xc4\x8dju je bila odprta obokana dvorana, najprej z ope\xc4\x8dnimi stebri, kjer so bile stojnice zlatarjev. Spodaj so kletni oboki, ki so najprej slu\xc5\xbeili trgovini s tkaninami, nato pa trgovini z vinom. Na zgornjem nadstropju je imela Levja dvorana lesen banjast obok in slu\xc5\xbeila najprej kot zbornica sveta - Ratssaal, nato pa kot plesna dvorana (Danzelhus)._NEWLINE_Okoli leta 1340 je bila glavna stavba mestne hi\xc5\xa1e poru\xc5\xa1ena, razen za\xc5\xa1\xc4\x8ditne stene in do leta 1350 zamenjana z novo zgradbo. Izjemna je fasada na Breite Stra\xc3\x9fe, ki je bila spremenjena v 18. in 19. stoletju in ki s poudarkom na horizontali s \xc5\xa1irokimi frizi in pomanjkanjem navpi\xc4\x8dnih poudarkov izgleda kot pri\xc4\x8dakovanje kasnej\xc5\xa1ih slogov. Za 14 oken zgornjega nadstropja se je raz\xc5\xa1irila Hansesaal. Veranda pred glavnim vhodom je bila - do sredine 20. stoletja - tudi senatni balkon, kjer so  javnosti razgla\xc5\xa1ali zakone in druge odlo\xc4\x8ditve senata. Uni\xc4\x8denje nove stavbe v velikem po\xc5\xbearu leta 1358 je zahtevalo rekonstrukcijo, zlasti stre\xc5\xa1ne konstrukcije in drugih lesenih delov. Severna stena za dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem Marijine cerkve je bila prva v mestni hi\xc5\xa1i z ve\xc4\x8dkrat odprto steno, vendar pa je bil v 19. stoletju \xc5\xa1ele postopoma predrta in nato zamenjana z repliko._NEWLINE_Nekaj let pred letom 1434 je dobila po\xc5\xa1evno streho. Okoli leta 1435 je glavni graditelj Peck dal za\xc5\xa1\xc4\x8ditnemu zidu svoj trenutni videz s tremi stolpi. Nato je bila zgrajena ju\xc5\xbeno od Dolge hi\xc5\xa1e kasneje podrobno veselo poznogotska nova stavba z licem na trg in na Breiten Strasse. Tudi tu je bilo pritli\xc4\x8dje odprto na trg za postavitev stojnic. Poleg tega so bile tu tehtnice Sveta._NEWLINE_Za\xc4\x8detek leta 1483, prvotno s samo petimi danes 22 oboki, je bil zgrajen pisarni\xc5\xa1ki del.\n_START_SECTION_\nRenesansa\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1570 do 1572 je bil na severni strani trga, izpostavljeni del gotske fasade nadome\xc5\xa1\xc4\x8den s sedanjo v slogu renesanse. Stebri iz granita nosijo zatrepe iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, ki sta jih ustvarila flamska kiparja Hans Fleminck in Hercules Midow (1570-1572). Na zahodu so nadstropja iz opeke. Pod Dolgo hi\xc5\xa1o sta bila zamenjana srednja in tr\xc5\xbena stran stebrov; prvotno iz opeke, so bili od takrat iz granita. Leta 1594 je Nov prizidek dobil renesan\xc4\x8dno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de na Breite Stra\xc3\x9fe, ki ga je zgradil flamanski kipar Robert Coppens v nizozemskem slogu. Vodilo je do tako imenovane Kriegsstube, ki jo je nato oblikoval T\xc3\xb6nnies Evers mlaj\xc5\xa1i, v najbolj \xc4\x8dudovito sobo v mestni hi\xc5\xa1i. Ime dvorane ka\xc5\xbee, da Hanseatska liga ni vplivala le na gospodarstvo, temve\xc4\x8d se je odlo\xc4\x8dila tudi za politiko in pogosto za vojno in mir. Uni\xc4\x8dena je bila marca 1942, med prvim bombnim napadom na L\xc3\xbcbeck in se danes ne uporablja ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\n18. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nGotska zbornica sveta na mezaninu ob Breiten Stra\xc3\x9fe je bila spremenjena v sprejemno dvorano v slogu rokoko, okna v pritli\xc4\x8dji pa leta 1750-ih poglobljena. Pribli\xc5\xbeno isto\xc4\x8dasno je bila urejena B\xc3\xb6rsensaal \xe2\x80\x93 borzna dvorana v zahodnem delu glavne stavbe je obsegala ve\xc4\x8d kot dve nadstropji.\n_START_SECTION_\n19. stoletje do leta 1913\n_START_PARAGRAPH_\nHansesaal je bil izgubljena leta 1818, ko so jo je zamenjali pisarni\xc5\xa1ki prostori. Enako se je zgodilo leta 1829 z Levjo dvorano. Okna na trgu Dolge hi\xc5\xa1e so se mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala. Z gradnjo dvorane B\xc3\xbcrgerschafts je izginila B\xc3\xb6rsensaal. V zgodovinski prenovi stavbnega kompleksa v 1880-ih je bil del obrnjen, vendar je bil \xc5\xbeal izgubljen tudi izviren srednjeve\xc5\xa1ki objekt. Neogotika je \xc5\xbee zaznamovala ve\xc4\x8d notranjosti. V tej prenovi je bilo zamenjano renesan\xc4\x8dno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de nadome\xc5\xa1\xc4\x8deno z repliko. Do takrat odprta le do tr\xc5\xbenice pod Dolgo hi\xc5\xa1o, je bila odprta na \xc5\xa0iroko cesto, tako da je svojo vzhodno steno pretvorila v arkado. Z oblogo z novim klinkerjem (glavna stavba in Dolga hi\xc5\xa1a na \xc5\xa0iroko cesto) ali popolno zamenjavo (severni zid) so nekatere fasade dobile bolj shemati\xc4\x8den videz.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nKriegsstube je bila uni\xc4\x8dena marca 1942 med prvim te\xc5\xbekim zra\xc4\x8dnim napadom na L\xc3\xbcbeck in danes ni ve\xc4\x8d reprezentativni prostor. V Dolgi hi\xc5\xa1i, ki jo je dejansko najmanj prizadelo bombardiranje, so bili neogotski zatrepi med obnovo leta 1953 odstranjeni ob Breiten Stra\xc3\x9fe.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj za vhodnimi vrati je ogromno preddverje, ustvarjeno v 19. stoletju in stopni\xc5\xa1\xc4\x8de s \xc5\xa1tevilnimi slikami, ki prikazujejo prizore iz ustanovitve mesta. Na desni je renesan\xc4\x8dni portal, ki ga je leta 1574 zgradil T\xc3\xb6nnies Evers starej\xc5\xa1i in vodi v svet in sprejemno dvorano. Dvorana je bila tradicionalno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de sveta, v katerem se je sestajalo vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Udele\xc5\xbeenci v teh postopkih so bili opozorjeni na teme predstavni\xc5\xa1tev na vratih in z elokven\xc4\x8dnostjo do njihovega kroga dol\xc5\xbenosti na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du. Supraport nad vrati ka\xc5\xbee Solomonovo sodbo, pod katero se omenja ljubezen in pravi\xc4\x8dnost. Izreki v notranjosti sobe, pa tudi zunaj, so vzet iz 1. pisma Korint\xc4\x8danom, leta 1539 objavljenem v nizkonem\xc5\xa1kem glosarju Reynke de vos, tiskarja Ludwiga Dietza._NEWLINE_Na opremi te dvorane se prepozna prehod med poznobaro\xc4\x8dnim in rokokojskim. Na stenah je deset alegori\xc4\x8dnih slik Stefana Torellija, ki jih je naredil med letoma 1754 in 1761. To so vrline dobre vlade, vse tiste, ki so prikazane kot \xc5\xbeenske figure. Slike so v \xc5\xa1tukaturnih okvirjih in ozna\xc4\x8dujejo dvorano v rokoko slogu._NEWLINE_V nadstropju nad njim se je raztezalo od leta 1350 od za\xc5\xa1\xc4\x8ditne stene do veli\xc4\x8dastne severne stene Hansesaale, je bil konferen\xc4\x8dni center mesta. To dvorano so leta 1818 zamenjale upravne sobe, ki so ohranjene do danes._NEWLINE_V zahodnem krilu je B\xc3\xbcrgerschaftssaal, ki je bil zgrajena leta 1891 v \xc4\x8dasu ve\xc4\x8djih prenov v neogotskem slogu. V hodnikih so slike nekdanjih \xc5\xbeupanov in svetnikov. Portreta \xc5\xbeupana Thomasa Wickedeja in Gottharda H\xc3\xb6velna je treba pripisati lokalnemu renesan\xc4\x8dnemu slikarju Hansu Kemmerju. Zgodovinsko fresko je naredil berlinski slikar Max Friedrich Koch med obnovo 1891-1894._NEWLINE_T\xc3\xb6nnies Evers mlaj\xc5\xa1i je ustvaril oblogo Kriegsstube in je bilo eno glavnih del pozne renesanse v L\xc3\xbcbecku in dalo prostoru plesne dvorane poseben sijaj. Dvorana se je za\xc4\x8dela s \xc4\x8dudovitim portalom na severni o\xc5\xbeji strani, opa\xc5\xbe je tekel okoli sten, z intarzijami okra\xc5\xa1ene \xc5\xa1katle klopi so skrile najstarej\xc5\xa1o opremo, ki je ostala v mestni hi\xc5\xa1i nekdanjih dr\xc5\xbeavnih sob in dvoran._NEWLINE_V zgornjem nadstropju renesan\xc4\x8dnega krila, v ni\xc5\xa1i, je kip Gustava I. Wasa. Izdelal ga je Anders Zorn kot miniaturno razli\xc4\x8dico kipa v Moru in ga je 16. junija 1920 podarila \xc5\xa1vedska vlada v spomin na bivanje Gustava Vasa v L\xc3\xbcbecku leta 1519.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nV mestni hi\xc5\xa1i se je svet Hanseatskega mesta sre\xc4\x8deval tudi kot sodi\xc5\xa1\xc4\x8de: Oberhof L\xc3\xbcbeck je bil do leta 1820 prito\xc5\xbebeno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za odlo\xc4\x8ditve drugih mest, ki so pripadala pravnemu okro\xc5\xbeju L\xc3\xbcbschen._NEWLINE_Mestna hi\xc5\xa1a je danes \xc5\xa1e vedno sede\xc5\xbe \xc5\xbeupana in mesto sre\xc4\x8danja dr\xc5\xbeavljanov. Glavni vhod ni na trgu, ampak v Breite Stra\xc3\x9fe. Ratskeller \xe2\x80\x93 vinska klet - je v zakupu in ima vstop na trg pod renesan\xc4\x8dno arkado._NEWLINE_Raz\xc5\xa1irjeni kompleks mestne hi\xc5\xa1e vklju\xc4\x8duje tudi ope\xc4\x8dno renesan\xc4\x8dno stavbo uradov na severni strani Breite Stra\xc3\x9fe.\n_START_SECTION_\nPosebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOkrogle luknje v okrasnih stenah fasade na trgu, so namenjene umirjanju vetra in za\xc5\xa1\xc4\x8diti fasade pred \xc4\x8dezmernim pritiskom vetra. Manj\xc5\xa1e okrogle luknje Marienkirche slu\xc5\xbeijo le okrasju. V sprejemni dvorani v pritli\xc4\x8dju, nekdanji dvorani Vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, so druga\xc4\x8dne vi\xc5\xa1ine. Opro\xc5\xa1\xc4\x8denim obto\xc5\xbeencem je bilo dovoljeno zapustiti sodi\xc5\xa1\xc4\x8de skozi velika vrata. Obsojenim obto\xc5\xbeencem ni bilo dovoljeno obrniti hrbta dvori\xc5\xa1\xc4\x8du in so se morali vrniti skozi majhna vrata in spustiti glave.\n_START_SECTION_\nPlo\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nNa dr\xc5\xbeavljane Ericha Klanna (KPD), dr. Ing. Juliusa Leberja (SPD), dr. Moritza Neumarka (DDP, DVP, HVB), Egona Nickla (KPD), Karla Rossa (KPD), Paula Steena (KPD) in Johannesa Stellinga (SPD), ki so bili \xc5\xbertve nacionalsocializma, spominjajo plo\xc5\xa1\xc4\x8de na vhodu v B\xc3\xbcrgerschaftssaales.'