b'\n_START_ARTICLE_\nTrajnostnost\n_START_SECTION_\nOpredelitev\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda\xc2\xa0\xc2\xbbtrajnostnost\xc2\xab\xc2\xa0- nastala je iz glagola zadr\xc5\xbeati ( proti o(b)-, (ne)materijalno vklju\xc4\x8devanje predmeta delom oziroma vodi v stanje izvr\xc5\xa1be in zadr\xc5\xbeanjem[4]. Besede zagotavljajo dva pomena za glagol vzdr\xc5\xbeevanje, glavna sta "ohraniti da ostane celovito in da obstoji", oziroma "ohraniti od izkrivljanja". Vzdr\xc5\xbeevanje se od 1980-ih koristi veliko bolj u smislu \xc4\x8dlovekove vzdr\xc5\xbeljivosti na planeti Zemlji, to je rezultiralo najpogosteje navedeno definicijo trajnostnosti in trajnostnega razvoja, ki jo je sprejela Brundtlandska komisija Zdru\xc5\xbeenih narodov: "trajnostni razvoj, je razvoj, ki zadovoljuje potrebe sedanjosti brez ugrozitve mo\xc5\xbenosti bodo\xc4\x8dih generacij da zadovolji osebnih potreb" Obi\xc4\x8dajno se opominja kako to zahteva pomirbo okoli\xc5\xa1kih, socijalnih in ekonomskih potreb - "tri stopnje trajnostnosti. To razumevanje se prikazuje slikovito s tremi prepletajo\xc4\x8dimi elipsami, ki bele\xc5\xbeijo tri stopnje trajnostnosti. katere niso medsebojno izklju\xc4\x8dene, lahko pa so medsebojno \xc4\x8dvrste._NEWLINE_UN-ova definicija ni univerzalno sprejeta, pre\xc5\xa1la je \xc4\x8dez mnoge interpretacije.. Kaj je trajnostnost, kateri cilji bi morali obstajati ter kako te cilje uresni\xc4\x8diti, vpra\xc5\xa1anja so katera so odprta za interpretacije. Za mnoge ekologiste je ideja trajnostnega razvoja oksimoron ker se zdi da razvoj vklju\xc4\x8duje degradacijo okoline. Ekolo\xc5\xa1ki ekonomist Herman Daly vpra\xc5\xa1al je "\xc4\x8demu slu\xc5\xbei \xc5\xbeaga bez gozda?" Iz te perspektive, ekonomija je podsistem ljudskega dru\xc5\xa1tva katero je samo podsistem biosfere, dobitek v enem sektorju, tako gubitek v drugem.. To se lahko ilustrira kot tri koncentri\xc4\x8dna kroga._NEWLINE_Univerzalno sprejeta definicija trajnostnosti je nedostopna, ker se pri\xc4\x8dakuje da dose\xc5\xbee mnoge stvari. Po eni strani ona mora biti dejanska in znanstvena, jasna izjava o specifi\xc4\x8dni \' destinaciji\'. Ena definicija je da je \'trajnostnost pobolj\xc5\xa1anje kvalitete \xc4\x8dlovekovega \xc5\xbeivljenja dokler se \xc5\xbeivi znotraj nosilnega kapaciteta podporniih ekosistemov\', \xc4\x8detudi nejasno, nosi idejo kako trajnostnost koli\xc4\x8dinsko omejuje. No trajnostnost je tudi poziv na akcijo, naloga je v teku ali \xcb\x9dpotovanje\xcb\x9d pa s tega politi\xc4\x8dni proces tako da nekatere definicije izra\xc5\xbeajo skupne cilje in vrednote.Povelja o Zemlji Listina o Zemlji govori o "trajnostnem globalnom dru\xc5\xa1tvu utemeljenem na spo\xc5\xa1tovanju narave, univerzalnih pravic \xc4\x8dloveka, ekonomskoi pravici in kulturi miru."_NEWLINE_Situacija postane komplicirana, ko se beseda trajnostnost uporabi ne samo na \xc4\x8dlovekovo trajnostnost na Zemlji, vendar tudi na mnoge druge situacije in kontekste v raznih razmerah prostora in \xc4\x8dasa, od malih lokalnih do globalne ravnote\xc5\xbee proizvodnje in potro\xc5\xa1nje. Tako se lahko nana\xc5\xa1a na bodo\xc4\x8do namero:\' trajnostno kmetijstvo\' ni nujno trenutna situacija amapk cilj v bodo\xc4\x8dnosti, napovedi. Zaradi vseh navedenih razlogov se trajnostnost v eni nameri dojema ni\xc4\x8d kaj kot melodi\xc4\x8dna pomodnica z majhnim ali nikakr\xc5\xa1nim pomenom ali va\xc5\xbenost v drugi ekstremnosti to va\xc5\xbeen ali neosredoto\xc4\x8den koncept kot\' sloboda\' ali \'pravica\'. Opisuje se tudi kot \'dialog vrednosti kateri kljubuje konsezualni definiciji\'.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dela in koncepti\n_START_PARAGRAPH_\nZnanost o trajnostnosti in okolju oblikujejo osnovo za velik del filozofskega in analiti\xc4\x8dnega okvira trajnostnosti. Kvantitativni podatki zbirajo se za meritvijo trajnostnosti , zatem pa se ti podatki koristijo za informacije uprave za trajnostnost.\n_START_SECTION_\nStopnja in kontekst\n_START_PARAGRAPH_\nTrajnostnost se prou\xc4\x8duje in upravlja \xc4\x8dez mnogo stopenj (razin ali referentnih okvirov) \xc4\x8dasa in prostora, ter v mnogih kontekstih ekolo\xc5\xa1ke, socialne in ekonomske organizacije. Fokus lahko varira od skupnega kapaciteta nosilnosti ( trajnostnosti) planeta Zemlje do trajnostnosti ekonomskih sektorjev, ekosistemov, dr\xc5\xbeav, op\xc4\x8din, sosedstvadoma\xc4\x8dih vrtov, ndividualnih \xc5\xbeivljenj, individualnih dobrin in uslug, zanimanj, \xc5\xbeivljenjskih stilov, obrazov obna\xc5\xa1anja in tako dalje. Na kratko, to zajema celotno podro\xc4\x8dje biolo\xc5\xa1kih in ljudskih aktivnosti ali katerekoli njihovega dela. Daniel Botkin, pisatelj in ekolog, izjavil je: "Lahko vidimo pokrajino ki je v neprestanem toku,kateri se menja skozi mnoge stopnje \xc4\x8dasa in prostora"\n_START_SECTION_\nGlobalna \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka trajnostnost\n_START_PARAGRAPH_\nVse ve\xc4\x8d podatkov pokazuje da ljudje ne \xc5\xbeivijo znotraj nosilnega kapaciteta planeta. Ekolo\xc5\xa1ki odtisek meri ljudsko potro\xc5\xa1njo v terminih biolo\xc5\xa1ke produktivne zemlje potrebne za zavarovanje virov, ter apsorpcijo odpadov povpre\xc4\x8dnega globalnega ob\xc4\x8dana.Leta 2008 bilo je potrebno 2,7 hektarjev po osebi, 30% ve\xc4\x8d kot je naravnega biolo\xc5\xa1kega kapaciteta od 2,1 globalnega hektarja ( s predpostavko ne vzemanja v obzir provizije za ostale organizme). Zaradi ekolo\xc5\xa1kega primanjkljaja se mora zadovoljiti iz netrajnostnih ekstra izvorov, oni se pridobijo na tri razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine: vstavljanje dobrin in svetovne usluge trgovine, vzemanjem iz preteklosti (npf. fosilna goriva); ali posojo iz prihodnosti kot netrajnostna uporaba virov ( npr. prekomerna eksplotacija gozdov in ribarskih podro\xc4\x8dij)._NEWLINE__NEWLINE_Slika (desno) prikazuje trajnostnost razpon dr\xc5\xbeav v terminih ekolo\xc5\xa1kega odtisa vzporedno z indeksom \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega razvoja (HDI) Zdru\xc5\xbeenih narodov (mera \xc5\xbeivljenjskega standarda): ona pokazuje kaj je potrebno dr\xc5\xbeavam da zadr\xc5\xbeijo ustrezen \xc5\xbeivljenjski standard za svoje gradjane dokler isto\xc4\x8dasno \xc5\xbeivijo na globalni trajnostni stopnji.Splo\xc5\xa1ni trend pokazuje da vi\xc5\xa1ji \xc5\xbeivljenjski standardi postajajo manj trajnostni. Rast prebivalstva Op\xc4\x87i trend ima vedno zna\xc4\x8dajen vpliv na stopnjo potro\xc5\xa1nje in u\xc4\x8dinkovitost uporabe virov. Kuba je danes najbolj\xc5\xa1i primer v tej kategoriji. trajnostni cilj je dvig globalnega trajnostnega \xc5\xbeivljenjskega standarda brez pove\xc4\x8danja uporabe virov izven globaln trajnostnih stopenj; ki so brez prehoda potro\xc5\xa1nje\xcb\x9denega planeta\xcb\x9d. Bogatstvo informacij generiranih poro\xc4\x8dil na nacionalni, regionalni in mestni stopnji potrjuje globalni trend katera dru\xc5\xa1tva postanejo tekom \xc4\x8dasa manj trajnostna.\n_START_SECTION_\nUpravljanje z okoljem\n_START_PARAGRAPH_\nNa globalni stopnji upravljanje z okoljem v naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu zajema oceane, sisteme pitne vode, kopno in atmosferu. Na\xc4\x8delo trajnostnosti je na stopnji, na kateri se lahko uporablja enako za vse ekosisteme od tropskih de\xc5\xbeevnih gozdov do doma\xc4\x8dih vrtov.\n_START_SECTION_\nAtmosfera\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d informacij: Zemljina atmosfera in klimatske spremembe V marcu l. 2009. je na sre\xc4\x8danju Kopenha\xc5\xa1kega sveta za podnebne sodelovalo 2.500 poodnebnih strokovnjakov iz 80 zemelj, ki so objavili klju\xc4\x8dno izjavo kako sedaj \xcb\x9d ni opravi\xc4\x8dila\xcb\x9d za neuspeh delovanja proti globalnem zatopljenju ter kako se lahko brez mo\xc4\x8dnega zamnj\xc5\xa1anja ogljika izbije \xcb\x9dnagla ali nepopravljiva\xcb\x9d sprememba podnebja s katerim \xcb\x9d se bo sodobna dru\xc5\xbeba zelo te\xc5\xa1ko borila" Upravljaje z globalno atmosfero danes zajema oceno vseh aspektov cilusa ogljika zaradi prepoznavnosti mogo\xc4\x8dega obravnavanja antropogenih klimatskih sprememb, ki je postalo glavni fokus znanstvenih raziskovanj zaradi potencialnih katastrofalnih u\xc4\x8dinkov na bioraznolikost in ljudske skupine(poglej ni\xc5\xbeje Energija)._NEWLINE_Ostali ljudski vplivi na atmosfero zajemajo one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje zraka v mestu, onesna\xc5\xbeevalce ki vklju\xc4\x8dujejo strupene kemikalije kot so du\xc5\xa1kov oksid, sumporov oksid, hlapi organskih spojin in delci snovi ki tvorijo fotokemijski smog in kisel de\xc5\xbe, ter klorofluoroogljike ki razgrajujejo ozonski pla\xc5\xa1\xc4\x8d. Antropogeni delci kot so sulfatnih aerosolov v atmosferi zmanj\xc5\xa1ati neposredne obsevanosti in odbojnosti (albedo) povr\xc5\xa1ine Zemlje. Ta pojav znan je pod nazivom globalna zatemnitev, a njen pad se ocenjuje na okoli 4\xc2\xa0% med letom 1960. in 1990. \xc4\x8cetudi se je trend kasneje spremenil. Globalna zatemnitev je lahko naru\xc5\xa1ila globalni ciklus vode z zmanj\xc5\xa1evanjem izhlapevanja in padavin na nekem podor\xc4\x8dju. To tudi proizvaja hladilni u\xc4\x8dinek ki je delno lahko zamaskiral u\xc4\x8dinek stekleni\xc5\xa1kih plinov na globalnem segrevanju.\n_START_SECTION_\nOceani\n_START_PARAGRAPH_\nOceanski cirkulacijski obrazci imajo velik vpliv na klimo in vreme, a preko njih na oskrbo s hrano za ljudi in ostale organizme. Znanstveniki su opozarjali na mo\xc5\xbenost iznenadne alteracije v cirkulacijskih vzorcih morskih tokov katere bi pod vplivom klimatskih sprememb lahko drasti\xc4\x8dno spremenile klimo v nekaterih regijah globusa. . Glavni ljudski ekolo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinki javljajo se v naseljenih regijah na robovih oceana \xe2\x80\x93 estuarijima, obali in zalivih. Deset procentov prebivalstva na svetu - okoli 600 milijonov ljudi - \xc5\xbeivi v ni\xc5\xbeinskih podro\xc4\x8djih katera so ranljiva za dvig morske ravni. Trendi, ki skrbijo in zahtevajo upravljanje, vklju\xc4\x8dujejo: prekomerni ribolov (izven ravni trajnostnosti); beljenje koral zaradi segrevanja in kislosti oceana zaradi rasto\xc4\x8dih ravni raztopljenega ogljikovega dioksida; ter dviganje morske ravni zaradi klimatskih sprememb. Zaradi svoje nepregledne veli\xc4\x8dine oceanidelujejo prikladno odlagali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8dlovekovega odpada. Remedijalne strategije Vklju\xc4\x8dujejo: pozornej\xc5\xa1e upravljanje z odpadki, zakonsko kontrolo nad prekomernim ribolovom osvojitev trajnostnih ribolovnih praks in uporabo ekolo\xc5\xa1ko ob\xc4\x8dutljive in trajnostne akvakulture ter ribi\xc5\xa1tva, zmanj\xc5\xa1anje emisij fosilnih goriv in obnavljanje.\n_START_SECTION_\nTla\n_START_PARAGRAPH_\nIzguba bioraznolikosti izhaja v glavnem iz izgube stani\xc5\xa1ta in razdrobljenosti ki nastane s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki sredstvi tal za razvoj, gozdarstvo in kmetijstvo i se naravni kapital progresivno pretvori v antropogeni kapital. Sprememba tal je fundamentalna za operacije biosfere zaradi \xc4\x8desa je sprememba v relativnih porporcijah tal posve\xc4\x8dena urbanizaciji, kmatijstvu, gozdrastvu, tavnikih in pa\xc5\xa1nikih kjer imajo negativen zna\xc4\x8dajen u\xc4\x8dinek na globalne biokemijske cikluse vode, ogljika in du\xc5\xa1ika a to lahko negativno vpliva na naravne in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke sisteme. Na lokalni ljudski ravni glavne koristi trajnostnosti nastajajo iz te\xc5\xbenje za zelenim mestom in trajnostnim parkom ter vrtov.\n_START_SECTION_\nGozdovi\n_START_PARAGRAPH_\nOd neoliti\xc4\x8dne revolucije okoli 47% gozdov na svetu izgubljeno je zaradi ljudskih potreb. Dana\xc5\xa1nji gozdovi zavzemajo okoli \xc4\x8detrtino z ledom nepokrite zemlje, a polovica te koli\xc4\x8dine nahaja se v tropih. V umerjenih in borealnih regijah gozdna podro\xc4\x8dja postopno se pove\xc4\x8dujejo(z izjemo Sibira), no deforestacija v tropih ostaja glavni problem._NEWLINE_Gozdovi moderirajo lokalno klimo in globalni ciklus vode skozi lastno refleksijo svetlobe (albedo) in evapotranspiracijo. Oni isto tako \xc4\x8duvajo bioraznolikost.\xc5\xa1\xc4\x8ditijo kvaliteto vode, skrbijo za tla in kvaliteto tal, zavarujejo gorivo in farmaceutike ter \xc4\x8distijo zrak. tak\xc5\xa1ne svobodne ekosistemske usluge nimajo tr\xc5\xbeno vrednost je pa ohranjanje gozdov bolj malo privla\xc4\x8dno v primerjavi z ekonomsko koristnostjo pridobivanju lesa in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje skozi katero degradira tla in organski dekompoziciji vra\xc4\x8da ogljikov dioksid v atmosfero. Organizacija za hrano in kmetijstvo (FAO) Zdru\xc5\xbeenih narodov ocenjuje da okoli 90\xc2\xa0% ogljika shranjenega v zemlji nahaja se v steblih dreves ter da se oni sekvestrirajo okoli 50% ve\xc4\x8d ogljika kot je to prisotno v atmosferi. Spremembe v uporabi tal trenutno prina\xc5\xa1ajo okoli 20% skupnih globalnih emisij ogljika (Indonezija i Brazil vglavnem zaradi seke gozdov so glavni izvor emisij. Klimatske spremembe se lahko ubla\xc5\xbeijo s sekvestiranjem ogljika v reaforestacijskih shemah, dvigom planta\xc5\xbe in ustvarjanje novih drevesnih proizvodov. Drevesna biomasa se lahko koristi tudi kot onovljivo gorivo nevtralno ogljikom. FAO predlaga da bi tekom perioda od 2005. \xe2\x80\x93 2050.u\xc4\x8dinkovita uporaba saditve drevja lahko absorbirala okoli 10-20% antropogenih emisij \xe2\x80\x93 s tem spremaljanje stanja gozdov mora biti del globalne strategije zmanj\xc5\xa1anje emisij in za\xc5\xa1\xc4\x8dite ekosistemskih uslug. Vendar, klimatske spremembe lahko prehitijo FAO-ov scenarij \xc4\x8de se upo\xc5\xa1teva raziskavo Internacionalne unije organizacija za raziskavo gozdov iz leta 2009. ki je zaklju\xc4\x8dilo kako stres od 2,5\xc2\xa0\xc2\xb0C porasta temperature nad predindustrijskih stopenj lahko rezultira opu\xc5\xa1\xc4\x8danje ogromne koli\xc4\x8dine ogljika tako da je potencial gozd kot "bazen" ogljika "pod rizikom da se popolnoma izgubi."\n_START_SECTION_\nObdelovalne povr\xc5\xa1ine\n_START_PARAGRAPH_\nPrehrana za ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1est milijard ljudi pomeni hudo obremenitev Zemljinih virov. Pridelava hrane obsega okoli 38% Zemljine kopenske povr\xc5\xa1ine in okoli 20\xc2\xa0% njene neto primarne produktivnosti. Dodani so \xc5\xa1e viri zahtevne aktivnosti industrijskega agriposlovanja - vse od potreb za namakalne sisteme, sinteti\xc4\x8dna gnojila in pesticide do porabe virov ovojnine, prevoza (danes glavni del svetovne trgovine) in maloprodaje hrane. Popis ekolo\xc5\xa1kih stro\xc5\xa1kov proizvodnje hrane je pribli\xc5\xbeno enako dolg: iz\xc4\x8drpavanje, erozija in konverzija vrhnjega sloja tal v pu\xc5\xa1\xc4\x8davah s konstatno obdelavo enoletnih pridelkov; prekomerna pa\xc5\xa1a; zasoljevanje; sodifikacija; namakanje z vodo; visoke stopnje uporabe fosilnih goriv; uporaba anorganskih gnojil in sinteti\xc4\x8dnih organskih pesticidov; zmanj\xc5\xa1anje biotske raznovstnosti zaradi mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega zasajanja monokultur; deplecija vodnih virov; one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enje vodenih mas zaradi razvoja in kontaminacij podzemnih voda; socialni problemi vklju\xc4\x8dejo\xc4\x87 nestanek dru\xc5\xbeinskih kmetij in oslabitev pode\xc5\xbeeljskih skupnosti._NEWLINE_Vsi navedeni ekolo\xc5\xa1ki problemi povezani z industrijskim kmetijstvom in agriposlovanjem sedaj so adresirani skozi gibanja kot so trajnostna kmetijstva organskega kmetovanja in mnogih trajnostnih poslovnih praks.\n_START_SECTION_\nIzumiranje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d informacij: Izumiranje \xc4\x8cetudi se gubitek bioraznolikosti lahko gleda kot izguba vrste, efektivna konzervacija zahteva varstvo vrst na njihovem naravnem okolju in ekosistemov. Sledimo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki migraciji in rasti prebivalstva, izumrtje vrst je postopoma zrastlo na nesluteno stopnjo kredsko-terciarnega izumrtja. Znano je, kot holocensko izumrtje, to trenutno izumrtje vrst je povzro\xc4\x8ditelj \xc4\x8dlovek, ozna\xc4\x8den kot eden od \xc5\xa1estih mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega izumrtja na svetu. Nekatere znanstvene ocene pokazujejo da bo zagotovo polovica danes \xc5\xbeive\xc4\x8dih vrst izumrlo do leta 2100. Trenutne stopnje izumiranja so od 100 do 1000 krat ve\xc4\x8dje v odnosu na ravni pred ljudmi, te je ugro\xc5\xbeeno ve\xc4\x8d od 10% ptica in sesalcev, okoli 8% rastlin, 5% rib in ve\xc4\x8d od 20% slatkovodnih vrst._NEWLINE_Picture of the now extinct bird the Dodo Izumrli dodo (Raphus cucullatus)_NEWLINE_IUCN-ova Rde\xc4\x8da lista iz leta 2008. opozarja da dolgotrajne su\xc5\xa1e in ekstremno vreme dodatno pove\xc4\x8duje stres na klju\xc4\x8dne vrste ter popisuje 1.226 vrst ptic ki so ugro\xc5\xbeene na robu izumrtja kar je ena osmina vseh vrst ptic. Indeks Rde\xc4\x8de liste isto tako identificira 44 vrst drevja v centralni Aziji in grozi izumrtju zaradi prekomerne eksploatacije in \xc5\xbeivljenjskega razvoja kar grozi regionalnim gozodovom katere so dom za ve\xc4\x8d kot 300 divjih prednikov modernih sort sadja in ore\xc5\xa1\xc4\x8dkov.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ka invazija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d informacij: Naseljene vrste Trees infested with Kudzu (Pueraria lobata) Kudzu (Pueraria lobata) infestira drevesa v Atlanti, Georgia V mnogih delih industrijskega sveta \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enje tal za kmetijstvo se je zmanj\xc5\xa1alo, a najve\xc4\x87ja gro\xc5\xbenja bioraznolikosti po podnebnih spremembah je postal destruktivni efekt invazivnih vrst. Rasto\xc4\x8de u\xc4\x8dinkovit globalni transport olaj\xc5\xa1al je \xc5\xa1iritev organizma po vsem svetu. Potencijalna nevarnost tega aspekta globalizacije popolnoma je ilustrirana skozi \xc5\xa1iritev \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bolezni kot so HIV/AIDS-a, norih krav, pti\xc4\x8dje in svinjske gripe, no invazije rastlin in \xc5\xbeivali imajo isto tako uni\xc4\x8denje na naravni bioraznolikosti. Alohtoni organizmi lahko hitro zavzamejo motena kopnena in naravna podro\xc4\x8dja kjer v odsotnosti svojih naravnih predatorjev lahko hitro napredujejo. Na globalni ravni ta problem ozna\xc4\x8den je kot Globalna informacijska mre\xc5\xbea o invazivnih vrstah, no obstaja tudi pobolj\xc5\xa1ana mednarodna zakonodaja o biolo\xc5\xa1ki varnosti, da se zmanj\xc5\xa1a prenos patogenov in invazivnih organizmov. Skozi zakonodajo CITES obstaja kontrola trgovine z redkimi i ugro\xc5\xbeenimi vrstami. Vse ve\xc4\x8d na lokalni ravni pojavljajo se programi ozave\xc5\xa1\xc4\x8danja javnosti ki upozorja skupine vrtnarje zdravstveno inudstrijo, zbiralce ter inudstrijo hi\xc5\xa1nih ljubljen\xc4\x8dkov in akvarijev na raznovrstne u\xc4\x8dinke potencialnih invazivnih vrst.\n_START_SECTION_\nVoda\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d informacij: Vodni viri Sigurnost vode in sigurnost hrane medseboj so zelo prepleteni. U desetletju od 1951-60 ljudska \xc4\x8drpitev vode je bilo \xc5\xa1tirikratno ve\xc4\x8d kot v predhodnem desetletju. Ta nagli porast nastal je zaradi znanstvenega in tehnolo\xc5\xa1kega razvoja ki je deloval skozi ekonomijo - to se posebej nana\xc5\xa1a na porast namakalnih povr\xc5\xa1in, rast industrijskega in energijskega sektorja,ter intenzivno konstrukcijo bran\xc5\xbe na vseh kontinentih. To je spremenilo ciklus vode u rekah in jezerima, delujo\xc4\x8d na kvaliteto vode in na zna\xc4\x8dajen u\xc4\x8dinek globalnega ciklusa vode. Trenutno je 35% ljudske uporabe vode neizdr\xc5\xbeno, ker voda po\xc4\x8diva na vse manj\xc5\xa1ih vodnosnikih in zmanj\xc5\xa1uje tok ve\xc4\x8djih rek; ta postopek se bo najverjetneje pove\xc4\x8dal \xc4\x8de se klimatske spremembe poslab\xc5\xa1ajo, prebivalstvo naraste, vodonosniki postanejo \xc5\xa1e bolj iz\xc4\x8drpani, a zaloge one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87ene i nehigijenske. Od leta 1961. do 2001. povpra\xc5\xa1evanje za vodo se je podvojila \xe2\x80\x93 kmetijska uporaba se je pove\xc4\x8dala za 75%, industrijska uporaba za ve\xc4\x8d kot 200%, a uporaba v gospodinjstvih za ve\xc4\x8d kot od 400%%. Ljudje trenutno koristijo 40-50% globalno dostopne sladke vode pribli\xc5\xbeno okoli 70% za kmetijstvo, 22% za industrijo in 8% za gospodinjska opravila, skupno volumen progresivno raste._NEWLINE_U\xc4\x8dinkovitost vode se pobolj\xc5\xa1uje v globalnih razmerjih s pove\xc4\x87anjem upravljanja povpra\xc5\xa1evanja, pobolj\xc5\xa1anjem infrastrukture, pobolj\xc5\xa1anjem produktivnosti vode v kemtijstvu, minimiziranjem intenzivnost vode (vklopljene vode), adresiranjem pomanjkanja v neindustrijaliziranem svetu, koncentriranjem proizvodnjo hrane na podro\xc4\x8djih visoke produktivnosti; ter planiranju v slu\xc4\x8daju klimatskih sprememb. Na lokalnoi stopnnji ljudje postajajo sve ve\xc4\x8d vodnosamodostatni zbiranjem de\xc5\xbeevnice in zmanj\xc5\xa1evanjem uporabe osnovne vode.\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d informacij: Hrana in sigurnost hrane Ameri\xc5\xa1ko zdru\xc5\xbeenje za javno zdravstvo (APHA, engl. American Public Health Association) definira \xcb\x9dtrajnostni prehranski sistem" kot "tisti ki zagotavlja zdravo hrano za zadovoljevanje trenuta\xc4\x8dne povpra\xc5\xa1evanje za hrano isto\xc4\x8dasno ohranjajo zdrave ekosisteme ki isto tako lahko zavarujejo hrano za generacije ki prihajajo z minimalnim negativnim u\xc4\x8dinkom na okolico. Trajnostni hranidbeni sistem isto tako izhaja lokalno proizvodnjo in distribucijo infrastrukture ter nutritivno hrano obdeluje dostopno, pristopno za vse. Dejansko, ta sistem je human in pravi\xc4\x8den, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti kmete in ostale delavce, potro\xc5\xa1nie in skupnosti"Skrb za ekolo\xc5\xa1ke u\xc4\x8dinke agriposlovanja in popolni kontrast med problemom debelosti v zahodnem svetu ter siroma\xc5\xa1tva in nesigurnsoti hrane v svetu v razvoju so ustvarjali preobrat za zdravo, trajnostno hrano kot glavni komponent eti\xc4\x8dnega konzumerizma. Ekolo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinki razli\xc4\x8dinih dijetnih obrazcev zavisijo od mnogih faktorjev vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d razmerje konzumirane \xc5\xbeivalske in rastlinske hrane ter metode proizvodnje hrane. Svetovna zdravstvena organizacija je objavila Globalno strategijo o dieti, fizi\xc4\x8dne aktivnosti in zdravju katero je v maju leta 2004. sprejela Svetovna zdravstvena skup\xc5\xa1\xc4\x8dina. Ona priporo\xc4\x8da mediteransko dieto ki se povezuje z zdravjem in dolgim \xc5\xbeivljenjem, ter je siroma\xc5\xa1na z mesom, bogata s sadjem in zelenjavo, siroma\xc5\xa1na z dodanim sladkorjem in omejena s soljo, ter siroma\xc5\xa1na z zasi\xc4\x87enim mastnim kiselinam; tradicionalni izvor masti na Mediteranu je olivno olje bogato mononesaturiranim ma\xc5\xa1\xc4\x8dobami. Zdrava z ri\xc5\xbeom bogata japonska dieta je bogata z ugljikohidratom, a siroma\xc5\xa1na z ma\xc5\xa1\xc4\x8dobami. Obe diete so siroma\xc5\xa1ne z mesom in zasi\xc4\x87enim ma\xc5\xa1\xc4\x8dobam, a obilne s stro\xc4\x8dnicami in ostalo zelenjavo; povezane su z nizko incidencijo bolezni in nizko ekolo\xc5\xa1kim u\xc4\x8dinkom._NEWLINE_Na globalni ravni ekolo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinki agriposlovanja adresirani so skozi trajnostno kmetijstvo in ekolo\xc5\xa1ko kmetijstvo. Na lokalnih ravneh obstajajo mnoga gibanja ki spodbujajo lokalno proizvodnjo hrane, produktivnej\xc5\xa1o uporabo urbanih odlagali\xc5\xa1\xc4\x8d in hi\xc5\xa1nih vrtov vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d permakulturo, urbano hortikulturo, lokalno hrano, slow food, trajnostno vrtnarstvo in ekolo\xc5\xa1ko vrtnarstvo.\n_START_SECTION_\nEkonomska dimenzija\n_START_PARAGRAPH_\nTrajnostnost se soo\xc4\x8di z ekonomijo skozi socialne in ekolo\xc5\xa1ke posledice ekonomske aktivnosti. Trajnostna ekonomija predstavlja: "\xe2\x80\xa6\xc5\xa1iroko interpretacijo ekolo\xc5\xa1ke ekonomije kjer so problemi okolja in ekologije del multidimenzionalne perspektive. Socialni, kulturni, zdravstveni in monetarno/financijski aspekti se moraju integrirati v analizo." \xc4\x8ceprav, koncept trajnostnosti je veliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1i od koncepta trajnostnih prinosov blagostanja, virov ali profitnih mar\xc5\xbe. Danes je povpre\xc4\x8dna poraba po prebivalcu v svetu razvoja trajnostna, no \xc5\xa1tevilo prebivalstva raste, a nekateri te\xc5\xbeijo k visoki potro\xc5\xa1nji \xc5\xbeivljenja zahodnih stilov. Prebivalstvo razvitega sveta se neznansko pove\xc4\x8duje +, no ravni potro\xc5\xa1nje so nevzdr\xc5\xbene. Izazov za izdr\xc5\xbeljivost je meja in upravljanje z zahodno potro\xc5\xa1njo doker se ist\xc4\x8dasno ne dvigne \xc5\xbeivljenjski standard dr\xc5\xbeave v razvoju brez pove\xc4\x8danja uporabe njenih virov in u\xc4\x8dinka na okolje. To se mora dose\xc4\x8di z uporabo strategije in tehnologije katere prekinjjo vez izmed ekonomske rasti in z ene strani \xc5\xa1kodljivost na okolje in iz\xc4\x8drpavanje virov z druge strani._NEWLINE_V adresiranju tega problema nekoliko klju\xc4\x8dnih podru\xc4\x8dij postavljeno je za cilj ekonomske analize in reforme: u\xc4\x8dinki na okolje neizdr\xc5\xbene ekonomske rasti; posledice ravnanja narave kot ekonomske eksternalnosti; ter mogo\xc4\x8da ve\xc4\x8dja eti\xc4\x8dna ekonomija ki vzema v obzir ve\xc4\x8d socialne in ekolo\xc5\xa1ke posledice trgovskega obna\xc5\xa1anja.\n_START_SECTION_\nRasprezanje degradacije okolja in ekonomske rasti\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi polovici 20. stoljetja se je prebivalstvo podvojilo, proizvodnja hrane potrojila, korist energije po\xc4\x8detverilo, a skupna ekonomska aktivnost popetorila. V zgodovini je obstajala blaga korelacija med ekonomsko rastjo in degradacije okolja: kakor so skupine rasle, tako je okolje razpadalo. Ta trend jasno je prikazan na grafih rasti ljudske populacije, ekonomske rasti in okoljskih indikatorjev. Nevzdr\xc5\xbena ekonomska rast je popolnoma v primerjavi z rastjo malignega raka ker razjeda Zemljine ekosistemske usluge katere dela ekosistem za vzdr\xc5\xbeevanje \xc5\xbeivljenja. Obataja skrb kako se bo moderna globalna civilizacija , \xc4\x8de ne pregleda uporabo virov, slediti pot anti\xc4\x8dnih civilizacij katere so se zru\xc5\xa1ile skozi prekomerno eksploatacijo lastne baze virov. Dokler je konvencionalna ekonomija zaskrbljena v glavnem za ekonomsko rast in u\xc4\x8dinkovito alokacijo virov, ekoloka ekonomija iima ekspliciten cilj v trajnsotnem merilu (namesto neprestane rasti), pravi\xc4\x8dna distribucija in u\xc4\x8dinkovita alokacija, to\xc4\x8dno s tem redosledomo. Svetovno poslovno svet za trajnostni razvoj trdi kako "poslovanje ne more obstati v neuspe\xc5\xa1nih dru\xc5\xa1tvih". Trajnostnost prou\xc4\x8duje na\xc4\x8dine analize zaradi zmanj\xc5\xa1evanja(lo\xc4\x8devanja) koli\xc4\x8dine virov (npr. vode, energije ali materialov) potrebne za proizvodnjo, porabo in odlaganje enot dobrin in uslug ter \xc5\xbeeli da se to dose\xc5\xbee s pobolj\xc5\xa1anim ekonomskim upravljanjem, proizvodnim dizajnom, novim tehnologijam itd. Ekolo\xc5\xa1ka ekonomija vklju\xc4\x8duje prou\xc4\x8devanje dru\xc5\xa1tvenega metabolizma, izhod virov kateri vlagajo v ekonomski sistem in izhaja iz njega na na\xc4\x8din kvalitete okolja.\n_START_SECTION_\nEkonomska mo\xc5\xbenost\n_START_PARAGRAPH_\nPostopek z okoljem kot eksternalnost lahko generira kratkoro\xc4\x8dni profit odhodek trajnostnosti. Postopki trajnostnega poslovanja integriraju ekolo\xc5\xa1ke skrbi s socialnim in ekonomskim (tj. trojnim kon\xc4\x8dnim izidom). Rast ki \xc4\x8drpa ekosistemske usluge se v\xc4\x8dasih imenuje "neekonomska rast" ker vodi k padu kvalitete \xc5\xbeivljenja. Minimiziranjem take rasti lahko zagotavlja mo\xc5\xbenost za lokalne poslove. Primer, industrijski odpad se lahko tretira kot "ekonomski vir na krivem mestu". Prednosti redukcije odpada vklju\xc4\x8dujejo var\xc4\x8dnost s stro\xc5\xa1ki odalganja, manj\xc5\xa1e ekolo\xc5\xa1ke kazne in zmanj\xc5\xa1anje zavarovanje odgovornosti. To lahko vodi k pove\xc4\x8danem tr\xc5\xbenem dele\xc5\xbeu zaradi pobolj\xc5\xa1anja javne slike. Energijske efikasnosti isto tako lahko pove\xc4\x8da profite zmanj\xc5\xa1evanja stro\xc5\xa1kov._NEWLINE_Ideja trajnostnosti kot poslovna mo\xc5\xbenost privedla je do oblikovanja organizacij kot so Konzorcij za trajnostnost Dru\xc5\xa1tva za organizacijsko u\xc4\x8denje, In\xc5\xa1titut za trajnostno poslovanje, ter Svetovno trajnostni razvoj \xc5\xa0irenje trajnostnih poslovnih mo\xc5\xbenosti se lahko prispevajo stvaritvi delovnih mest skozi uvajanje delavca z zelenim ovratnikom.\n_START_SECTION_\nSocialna dimenzija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d informacij: Socialna trajnostnost Problemi trajnostnosti na splo\xc5\xa1no izra\xc5\xbeeni so z znanstvenimi in ekolo\xc5\xa1kimi termini, no implementacija spremembe predstavlja socialni izziv ki s seboj umika internacionalno in nacionalno pravo, urbanisti\xc4\x8dno planiranje in transport, lokalne in induvidualne \xc5\xbeivljenjske stile in eti\xc4\x8dni konzumerizam "Odnos med ljudskim pravom in ljudskim razvojem, korporativne mo\xc4\x8di in ekolo\xc5\xa1kega prava, globalnega siroma\xc5\xa1tva in ob\xc4\x8dinske akcije sugerira kako je odgovorno globalno dr\xc5\xbeavljanstvo neizbe\xc5\xbeen element tistega kar se na prvi pogled zdi enostavna stvar nekaterih potro\xc5\xa1nikov in moralnih izbir."\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ki odnos z naravo\n_START_PARAGRAPH_\nMurray Bookchin z idejo da ljudje morajo dominirati z naravo normalna je za hijerariska dru\xc5\xa1tva. Bookchin trdi kako kapitalizam in tr\xc5\xbeni odnosi, \xc4\x8de niso pod nadzorom, imajo kapaciteto zmanj\xc5\xa1anja na goli vir ki se mora izkoristiti. Naraa se s tem tretira kot udobnost: "Ropanje \xc4\x8dlovekovega duha, ki povzro\xc4\x8da trg vzporedno z ropanjem Zemlje, ki jo povzro\xc4\x8da kapital." Bookchin je bolj temeljno trdil da je ve\xc4\x8dina aktivnosti, ki konzumira energijo in uni\xc4\x8duje okolje brez smiselna, zaradi tega ker prina\xc5\xa1a manj\xc5\xa1o kvaliteto \xc5\xbeivljenja in blagostanja. Funkcija dela je legitimizirati ali celo ustvariti hierarhijo. Zaradi tega razloga razumevanje transformacije organskih dru\xc5\xa1tev hierarhijsko je odlo\xc4\x8dilno iskanje na\xc4\x8dina za napredek._NEWLINE_Socialna ekologija ki jo je utemeljil Bookchin zasnovana je v veri da gotovo vsi sedanji ekolo\xc5\xa1ki problemi \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva izvirajo iz globoko ukorinjenih socialnih problemov. Dokler ve\xc4\x8dina autorjev nadaljuje kako so na\xc5\xa1i ekolo\xc5\xa1ki problemi re\xc5\xa1ilni s pomo\xc4\x8djo implementacije s priporo\xc4\x8dili ki izhajajo iz fizi\xc4\x8dnih, biolo\xc5\xa1kih, ekonomskih in drugih raziskav, Bookchinova trditev govori kako se problemi lahko re\xc5\xa1ijo edino z razumevanjem socialnih procesov, ki se nahajajo v ozadju in intervencijo, v te procese z uporabo konceptov in metod dru\xc5\xbebenih znanosti._NEWLINE_Globinska ekologija vzpostavlja na\xc4\x8dela za blagostanje celotnega \xc5\xbeivljenja na Zemlji, bogatstva in raznolikosti \xc5\xbeivljenjskih oblik. To je edino kompatibilno z znatnim padom ljudske populacije in krajem \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega vme\xc5\xa1avanja v ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ki svet. Da bi se to doseglo, globinski ekologi zagovarjajo politiko za osnovne ekonomske, tehnolo\xc5\xa1ke in ideolo\xc5\xa1ke strukture katere se bojo izbolj\xc5\xa1ale kvaliteto \xc5\xbeivljenja namesto, da to uredijo z standardom \xc5\xbeivljenja. Tisti,ki se obve\xc5\xbeejo na ta na\xc4\x8dela, dol\xc5\xbeni so da se uredi potrebna sprememba.'