b'\n_START_ARTICLE_\nFuego (vulkan)\n_START_SECTION_\nZgodnje odprave\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1881 se je na vulkan povzpel francoski pisatelj Eugenio Dussaussay, ker je bil prakti\xc4\x8dno neraziskan.  Najprej je moral zaprositi za dovoljenje za vzpon guvernerja Sacatep\xc3\xa9queza, ki mu je dal pismo za \xc5\xbeupana Alotenango, ki je prosil za pomo\xc4\x8d pri vodnikih in pomo\xc4\x8d raziskovalcu in njegovemu spremljevalcu Tadeu Trabaninu. \xc5\xbdeleli so se povzpeti na osrednji vrh, ki je bil takrat neraziskan, vendar ni mogel najti vodnika in se je moral sam povzpeti na aktivni sto\xc5\xbeec, ki je nedavno izbruhnil leta 1880. _NEWLINE_Britanski arheolog Alfred Percival Maudslay se je 7. januarja 1892 povzpel na vulkan.\n_START_SECTION_\n1717 uni\xc4\x8denje Santiaga de los Caballeros\n_START_PARAGRAPH_\nNajmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i potres, ki ga leta 1776 do\xc5\xbeivelo mesto Santiago de los Caballeros, je bil potres San Miguel leta 1717. V mestu so ljudje verjeli tudi, da je bli\xc5\xbeina Fuega vzrok potresov; veliki arhitekt Diego de Porres je celo dejal, da so bili vsi potresi posledica eksplozij vulkanov. _NEWLINE_27. avgusta je pri\xc5\xa1lo do mo\xc4\x8dnega izbruha Fuega, ki je trajal do 30. avgusta; prebivalci mesta so prosili za pomo\xc4\x8d Kristusa iz stolnice in Virgen del Socorro, ki sta bila zaprise\xc5\xbeena zavetnika vulkana Fuego. 29. avgusta se je povorka Virgen del Rosario odpravila na ulice po stoletju, ko ni  zapustila svojega templja, in do 29. septembra, dneva San Miguela, ni bilo bolj svetih procesij. Zgodnji popoldanski potresi so bili manj\xc5\xa1i, a ob 19:00 je pri\xc5\xa1lo do mo\xc4\x8dnega potresa, ki je prisilil prebivalce, da zapustijo svoje domove; tresljaji so sledili do \xc4\x8detrte ure. Sosedje so \xc5\xa1li na ulice in glasno priznali svoje grehe, da so se pripravili na najhuj\xc5\xa1e._NEWLINE_Potres v San Miguelu je mesto mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodoval, tako da so bile nekatere sobe in stene kraljeve pala\xc4\x8de uni\xc4\x8dene. Prav tako je pri\xc5\xa1lo do delne opustitve mesta, pomanjkanja hrane, pomanjkanja delovne sile in obse\xc5\xbene \xc5\xa1kode na mestni infrastrukturi; da ne omenjamo \xc5\xa1tevilnih mrtvih in ranjenih. Zaradi teh potresov so oblasti menile, da se preselijo v novo mesto, ki je manj nagnjeno k potresni aktivnosti. Prebivalci mesta so mo\xc4\x8dno nasprotovali tej potezi in so celo protestirali pred Kraljevo pala\xc4\x8do; na koncu se mesto ni preselilo, vendar je bili odrejeni \xc5\xa1tevilni elementi v voja\xc5\xa1kem bataljonu za za\xc5\xa1\xc4\x8dito reda. \xc5\xa0kodo na pala\xc4\x8di je popravil Diego de Porres, ki je kon\xc4\x8dal popravila leta 1720; \xc4\x8deprav obstajajo znaki, da je Porres opravil ve\xc4\x8d dela do leta 1736. _NEWLINE_Leta 1773 so potresi v Santa Marti uni\xc4\x8dili velik del mesta, kar je privedlo do tretje spremembe v mestu. Leta 1776 je \xc5\xa1panska krona naro\xc4\x8dila odstranitev prestolnice na varnej\xc5\xa1o lokacijo, Dolino sveti\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer stoji Ciudad Gvatemala, sodobna prestolnica Gvatemale. Novo mesto ni ohranilo svojega starega imena in je bilo krstno imenovano Nueva Guatemala de la Asunci\xc3\xb3n (Nova Gvatemala vnebovzeta), njegova zavetnica je sveta Marija vnebovzeta. Mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovano mesto Santiago de los Caballeros je bilo zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno, \xc4\x8deprav ga niso vsi zapustili in je bilo kasneje navedeno kot Antigua Guatemala (Stara Gvatemala.'