b'\n_START_ARTICLE_\nAdrian Lamo\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAdrian Lamo se je rodil 20. februarja 1981 v Massachusettsu, Bostonu. \xc4\x8ceprav srednje \xc5\xa1ole ni nikoli dokon\xc4\x8dal, je kasneje prejel tako imenovano GED (General Educational Development) -splo\xc5\xa1no diplomo. Kasneje je Lamo pri\xc4\x8del obiskovati akademijo (American River College), vendar pa je bil v \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja obsojen kaznivega dejanja, zato mu je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de odredilo hi\xc5\xa1ni pripor. Sredi devetdesetih let je Adrian Lamo prostovoljno pristopil k medijskem podjetju PlanetOut.com._NEWLINE_Leta 2004 je njegovo nekdanje dekle v intervjuju za revijo Wired povedalo, da jo je pretirano nadzoroval. S sabo naj bi nosil pi\xc5\xa1tolo, ki naj bi jo uporabljal z razlogom, da bi jo ustrahoval. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de mu je na podlagi tega izdalo prepoved pribli\xc5\xbeevanja, kar je Lamo kasneje zanikal._NEWLINE_Leta 2010 je zaradi kraje nahrbtnika prijavil tatvino, med dajanjem izjave pa so opazili njegovo nenavadno vedenje ter mu odredili 72-urno neprostovoljno pridr\xc5\xbeanje, ki se je podalj\xc5\xa1alo na devet dni. Po opazovanju so ga premestili na psihiatri\xc4\x8dni oddelek ter ugotovili, da ima Aspergerjev sindrom. Do marca 2011 se je Adrian skrival in zatrjeval, da je njegovo \xc5\xbeivljenje ogro\xc5\xbeeno. V tem \xc4\x8dasu e razvil tudi odvisnost od prepovedanih substanc, vendar je kasneje priznal, da okreva ter da se situacija izbolj\xc5\xa1uje.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nAdrian Lamo je postal znan po hekerskih napadih v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee The New York Times-a, Googla, Yahoo!-a in Microsofta. Poznan je bil kot \xe2\x80\x9cHomeless Hacker\xe2\x80\x9d saj nikoli ni uporabljal svojega ra\xc4\x8dunalnika za kriminalno po\xc4\x8detje, ampak je vedno to storil iz javno dostopnih omre\xc5\xbeij (kavarne, knji\xc5\xbenice, univerze). Njegovo ime pa se velikokrat pojavi tudi na listi desetih najbolj znanih hekerjev. Ko je leta 2002 napadel The New York Times, se je dokopal do osebnih podatkov ljudi, ki so pisali za najbolj ugledni ameri\xc5\xa1ki \xc4\x8dasopis, pri tem pa je dodal svoje ime k njihovi bazi strokovnih virov. Med vdorom naj bi izdal ra\xc4\x8dun v vrednosti 300 tiso\xc4\x8d ameri\xc5\xa1kih dolarjev podjetju LexisNexis. \xc2\xa0Zaradi svojih vdorov je bil leta 2004 tudi obsojen. Po prestani kazni se je za\xc4\x8del ukvarjati z novinarstvom in pisanjem, predvsem na temo nacionalne varnosti. Njegova dela so bila objavljena v Forbes, The Guardian, Newsweek, Time, Network World, PandoDaily, Mobile Magazine, Pentest Magazine in v 2600 Magazine. Sodeloval je tudi z vojsko CID (U.S. ARMY Criminal Investigation Command) ter z drugimi vladnimi organizacijami pri preiskavi WikiLeaksa in Chelsea Manninga  (leta 2010 je npr. Lamo ameri\xc5\xa1ko vojsko obvestil o aktivnostih vojaka Bradleyja Manninga (danes Chelsea Manning), ki je WikiLeaksu predal na tiso\xc4\x8de zaupnih dokumentov).  Zelo aktiven pa je tudi na spletnem portalu Quora, kjer njegovi odgovori na vpra\xc5\xa1anja prejemajo tudi ve\xc4\x8d milijonov ogledov na mesec.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nNew York Times je vlo\xc5\xbeil to\xc5\xbebo zoper Lama leta 2002, nato pa se je pri\xc4\x8dela 15-mese\xc4\x8dna preiskava, ki so jo izvedli zvezni to\xc5\xbeilci v New Yorku. 9. septembra 2003 se je po nekaj dnevnem skrivanju predal policiji v Sacramentu v Kaliforniji. 8. januarja 2004 pa je priznal svojo krivdo na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du za vdore v Microsoft, LexisNexis in New York Times. Kasneje leta 2004 je bil Lamo obsojen na \xc5\xa1estmese\xc4\x8dni hi\xc5\xa1ni pripor pri njegovih star\xc5\xa1ih, dve leti pogojne kazni, prav tako je moral pla\xc4\x8dati pribli\xc5\xbeno 65.000 ameri\xc5\xa1kih dolarjev od\xc5\xa1kodnine.\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nAdrian Lamo je mo\xc4\x8dno znan v hekerski in splo\xc5\xa1ni javnosti. Bil je petkratni gost v ameri\xc5\xa1ki oddaji The Screen Savers, prav tako pa so po njem posneli dokumentarni film z naslovom Hackers Wanted. Njegovo delo je bilo citirano v \xc5\xa1tevilnih knjigah in revijah, prav tako pa je bil predmet gledali\xc5\xa1ke produkcije in opere. Na podro\xc4\x8dju filmov in filmskih produkcij, je imel Lamo velik vpliv, saj je deloval v vlogi svetovalca. Pojavil se je tudi na Good Morning America, Fox news, CNN, New TechTV, BBC in ve\xc4\x8dkrat na KCRA -TV News kot strokovnjak za kriminal in varnostne incidente. Poleg vseh dose\xc5\xbekov, je Adrian napisal svojo prvo knjigo, z naslovom Ask Adrian, ki je zbirka njegovih vpra\xc5\xa1anj in odgovorov na portalu Quora, ki zajemajo ve\xc4\x8d kot 500 strani odgovorov, ki so skupaj prejeli ve\xc4\x8d kot 28 milijonov ogledov.'