b'\n_START_ARTICLE_\nBajkalsko-amurska magistrala\n_START_PARAGRAPH_\nBajkalsko-amurska magistrala (BAM) (rusko \xd0\x91\xd0\xb0\xd0\xb9\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xbe-\xd0\x90\xd0\xbc\xd1\x83\xd1\x80\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xb3\xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x8c, \xd0\x91\xd0\x90\xd0\x9c) je neuradno ime \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge v vzhodni Sibiriji, ki te\xc4\x8de med 300 in 500 km severno od transsibirske \xc5\xbeeleznice.\n_START_SECTION_\nTrasa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeleznica BAM se v kraju Taj\xc5\xa1et (zahodno od Bajkalskega jezera) odcepi od transsibirske \xc5\xbeeleznice in po nekoliko severnej\xc5\xa1i trasi te\xc4\x8de ravno tako proti vzhodu. Glavna trasa v Bratsku pre\xc4\x8dka reko Angaro, v Ust-Kutu Leno, nato ste\xc4\x8de \xc4\x8dez Severobajkalsk ob severnem koncu Bajkalskega jezera, Tindo, Komsomolsk na Amurju (kjer pre\xc4\x8dka reko Amur) do pristani\xc5\xa1\xc4\x8d Vanino in Sovjetska Gavan ob obali Tihega oceana. Dol\xc5\xbeina te trase je okoli 4300 km. _NEWLINE_S transsibirsko \xc5\xbeeleznico jo povezujejo tri povezovalne proge v smeri sever - jug: med Tindo in Skovorodinom, med Novim Urgalom in Izvestkovajo ter med Komsomolskom na Amure in Volo\xc4\x8dajevko pri Habarovsku. Od ostalih stranskih odsekov sta pomembnej\xc5\xa1a med Bestu\xc5\xbeevim pri Tindi in Tommotom z na\xc4\x8drtovanim podalj\xc5\xa1kom do Jakutska ter kratek odsek med Novim Urgalom in \xc4\x8cegdominom. V na\xc4\x8drtu je tudi odsek, ki bi od Komsomolska na Amure vodil skozi podmorski predor na otok Sahalin.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrve zamisli o trasi so se pojavile v drugi polovici 19. stoletja kot eni izmed mo\xc5\xbenosti za vzhodni krak transsibirske \xc5\xbeeleznice. Tudi ko je bila slednja zgrajena, niso ponehale zamisli o severni trasi, ki bi omogo\xc4\x8dila izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje naravih bogastev, poselitev skoraj neobljudenega dela Sibirije ter kot strate\xc5\xa1ko alternativo transsibirski \xc5\xbeeleznici, ki je ranljiva na najbolj vzhodnem delu, ki te\xc4\x8de tik ob dr\xc5\xbeavni meji s Kitajsko. _NEWLINE_Prva gradbena dela na izredno zahtevni trasi so se pri\xc4\x8dela v \xc4\x8dasu Stalina in leta 1937, ob 20. obletnici oktobrske revolucije, je bil odprt prvi najzahodnej\xc5\xa1i odsek. V \xc4\x8dasu 2. svetovne vojne so dela obstala in nekaj odsekov so celo prestavili v Povol\xc5\xbeje zaradi oskrbe boji\xc5\xa1\xc4\x8da pri Stalingradu. Leta 1944 so dela ponovno stekla na skrajnem vzhodnem kraku, kjer so glavnino delovne sile predstavljali zaporniki iz gulagov skupaj z nem\xc5\xa1kimi in japonskimi vojni ujetniki._NEWLINE_Po Stalinovi smrti leta 1953 so vsa dela zaustavili za dobri dve desetletji, ko so se odnosi Sovjetske zveze s Kitajsko mo\xc4\x8dno ohladili. Tako so leta 1974 ponovno pri\xc4\x8deli z deli. Glavnino delovne sile so tokrat predstavljali udarniki pod okriljem mladinske organizacije Komsomol, ves \xc4\x8das pa so sodelovali tudi prisilni delavci. 29. septembra 1984 je bila \xc5\xbeeleznica BAM sve\xc4\x8dano odprta, vendar na otvoritev niso povabili zahodnih medijev, da bi se izognili neprijetnim vpra\xc5\xa1anjem glede stanja proge (le tretjina je bila polno operativna) in delovnih pogojev. Leta 1991 so jo razglasili za dokon\xc4\x8dno dograjeno.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nPrve kritike projekta so se pojavile \xc5\xbee v obdobju glasnosti v drugi polovici 80. let, po padcu komunizma pa je postalo dokon\xc4\x8dno jasno, da je bila gradnja \xc5\xbeeleznice zgre\xc5\xa1ena investicija. Zaradi izredno zahtevnih pogojev (permafrost, neugodni geolo\xc5\xa1ki pogoji) ter geografskih pregrad (skupna dol\xc5\xbeina 4200 mostov je pribli\xc5\xbeno 400\xc2\xa0km, skupna dol\xc5\xbeina 21 predorov pa pribli\xc5\xbeno 47\xc2\xa0km) je \xc5\xbee sama gradnja zahtevala ogromna finan\xc4\x8dna sredstva ter ogromno \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbeivljenj (150.000 samo med vojnimi ujetniki). Vzdr\xc5\xbeevanje vseh teh objektov je drago, zaradi \xc4\x8desar je \xc5\xbeeleznica nerentabilna. Vzdol\xc5\xbe trase je zraslo le nekaj rudnikov sicer zelo kakovostnega \xc4\x8drnega premoga, ni\xc4\x8d pa ni bilo z mno\xc5\xbei\xc4\x8dno poselitvijo in gospodarskim razcvetom tega dela Sibirije. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina proge z izjemo najbolj zahodnega dela (med Taj\xc5\xa1etom in Ust-Kutom ob Leni) je enotirna, ravno tako je elektrificiran samo nekoliko dalj\xc5\xa1i odsek med Taj\xc5\xa1etom in Taksimom, kar obenem z delitvijo na dve \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki upravi (vzhodnosibirska na zahodu, daljnevzhodna na vzhodu) prispeva k slabi prepustnosti. Zaradi tega so padli v vodo tudi na\xc4\x8drti, da bi \xc5\xbeeleznica postala glavna tovorna prometna \xc5\xbeila med Japonsko in zahodno Evropo, saj sodobne tovorne ladje potrebujejo manj \xc4\x8dasa za prevoz po dalj\xc5\xa1ih pomorskih poteh okoli Azije. _NEWLINE_Danes tako po \xc5\xbeeleznici preva\xc5\xbeajo naravna bogastva iz regije (nafto in premog) ter del tovora, ki ga na podlagi politi\xc4\x8dnih odlo\xc4\x8ditev preusmerijo z mnogo prepustnej\xc5\xa1e transs_NEWLINE_sibirske \xc5\xbeeleznice.'