b'\n_START_ARTICLE_\nZasedba Porurja\n_START_PARAGRAPH_\nZasedba Porurja leta 1923 je bil poskus Francije in Belgije, da si s silo povrneta vojno \xc5\xa1kodo iz prve svetovne vojne._NEWLINE_Nemci so se branili s pasivnim odporom, t. j. s splo\xc5\xa1no stavko in bojkotom zasedbenih oblasti in tudi z diverzijami. Izpad proizvodnje in vzdr\xc5\xbeevanje porurskega prebivalstva iz mati\xc4\x8dne de\xc5\xbeele je poglobilo povojno gospodarsko krizo v Nem\xc4\x8diji in povzro\xc4\x8dilo izjemno hitro inflacijo. Pasivni odpor se je kon\xc4\x8dal decembra 1923, zasedbene enote pa so se dokon\xc4\x8dno umaknile avgusta 1925.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc4\x8dija je bila dol\xc5\xbena po versajski mirovni pogodbi (1919) po\xc5\xa1iljati zmagovitim silam reparacije, ki so presegale njene gospodarske zmo\xc5\xbenosti. Pri tem je bila najbolj brezkompromisna Francija. Zaradi neizpolnjevanja dolo\xc4\x8dil pogodbe so 8. marca 1921 francoske in belgijske \xc4\x8dete v demilitarizirani coni zasedle mesti Duisburg in D\xc3\xbcsseldorf. S tem so si zagotovile mo\xc5\xbenost nadzora prometa iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Duisburg-Ruhrort in si pripravili izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za morebitno zasedbo celotnega rensko-vestfalskega industrijskega obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Maja 1921 so bile na londonski konferenci reparacije zmanj\xc5\xa1ane na 132 milijard zlatih mark (nem\xc5\xa1ka valuta od 1871, 0,358423 g \xc4\x8distega zlata) in izre\xc4\x8dena gro\xc5\xbenja, da bodo zmagovite sile zavzele Porurje, \xc4\x8de weimarska republika ne bo pristala na londonski pla\xc4\x8dilni na\xc4\x8drt. Nem\xc5\xa1ka vlada je menila, da obveznosti ne more sprejeti in je odstopila, njena naslednica pa je ultimat sprejela._NEWLINE_Po izidu plebiscita v Gornji \xc5\xa0leziji, 20. marca 1921 (59,4\xc2\xa0% za Nem\xc4\x8dijo in 40,6\xc2\xa0% za Poljsko), so Francozi vztrajali, da se provinca deli. Nemci so to razumeli kot velik poraz svoje dotedanje zunanje politike "izpolnjevanja zahtev" (tako dolgo dokler zahodnim silam ne bo o\xc4\x8ditno, da so neuresni\xc4\x8dljive). Odlo\xc4\x8dno so se za\xc4\x8deli bojevati proti francosko-poljski navezi, kar je pripomoglo k sklenitvi nem\xc5\xa1ko-sovjetske rapalske pogodbe, 16. aprila 1922, in vzpostavitve gospodarskih stikov med Nem\xc4\x8dijo in Sovjetsko zvezo (nem\xc5\xa1ka oprema za sovjetska naftna polja v zameno za nafto). Ta sprememba v zunanji politiki je vplivala tudi na odnose na zahodni nem\xc5\xa1ki meji._NEWLINE_Ker se nem\xc5\xa1ka vlada ni \xc4\x8dutila sposobna izpolnjevati dolo\xc4\x8dil londonskega pla\xc4\x8dilnega na\xc4\x8drta, je januarja 1922 izsilila novo konferenco v Cannesu in spomladi 1922 svetovno gospodarsko konferenco v Genovi. Prejemniki reparacij so odstopili od zahteve pla\xc4\x8devanja v denarju in sprejeli pla\xc4\x8devanje v surovinah (jeklo, les, premog). 26. decembra je zvezna reparacijska komisija ugotovila, da nem\xc5\xa1ke dobave spet zamujajo in 9. januarja 1923 izrazila mnenje, da Nemci dobave namerno zadr\xc5\xbeujejo; to je bilo Franciji in Belgiji povod za zasedbo Porurja.\n_START_SECTION_\nZasedba in pasivni odpor\n_START_PARAGRAPH_\nMed 11. in 16. januarjem 1923 so Francozi in Belgijci, najprej s 60.000, potem s 100.000 vojaki zasedli celotno Porurje, da bi si zagotovili premog in koks. Francoski zunanji minister Raymond Poincar\xc3\xa9 je ra\xc4\x8dunal na izena\xc4\x8ditev statusa Porurja s statusom Posarja, ki je pripadalo Nem\xc4\x8diji le formalno, vse niti pa so dr\xc5\xbeali v svojih rokah Francozi. ZDA in Velika Britanija sta na to izvr\xc5\xa1eno dejstvo gledali skepti\xc4\x8dno._NEWLINE_Zasedba je povzro\xc4\x8dila razburjenje po vsej Nem\xc4\x8diji. Vlada pod vodstvom nestrankarskega kanclerja Wilhelma Cuna je pozvala prebivalstvo k pasivnemu odporu: Franciji in Belgiji so prenehali po\xc5\xa1iljati reparacije; industrija, uprava in promet so bili delno paralizirani s splo\xc5\xa1no stavko; industrijski obrati in uradi niso izpolnjevali ukazov zasedbenih oblasti. Francozi so se odzvali s kaznimi, izre\xc4\x8denih je bilo 150.000 kazni, vse do izgonov iz de\xc5\xbeele. \xc4\x8clani nekdanjih prostovoljnih odredov in komunisti so za\xc4\x8deli s sabota\xc5\xbeami in napadi na zasedbene \xc4\x8dete. Zasedbena oblast je odgovorila s povra\xc4\x8dilnimi ukrepi. Razmere so eskalirale in zahtevale 137 mrtvih. Francoske izposojenke so ponem\xc4\x8dili._NEWLINE_Za pla\xc4\x8de kakih dveh milijonov porurskih delavcev je skrbela mati\xc4\x8dna de\xc5\xbeela s tiskanjem denarja. Izpad proizvodnje in davkov so poglobili povojno gospodarsko krizo. Inflacija je izredno hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dala. Novi dr\xc5\xbeavni kancler Gustav Stresemann je ocenil razmere za nevzdr\xc5\xbene in 26. decembra 1923 prekinil pasivni odpor. Protirepublikanske, reakcionarne sile na Bavarskem so prenehanje pasivnega odpora izkoristile kot pretvezo za vzpostavitev diktature na Bavarskem.'