b'\n_START_ARTICLE_\nPaul Adrien Maurice Dirac\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDirac je leta 1928 delal na Paulijevem delu o nerelativisti\xc4\x8dnih spinskih sestavih in pri tem izpeljal Diracovo ena\xc4\x8dbo, to je relativisti\xc4\x8dno ena\xc4\x8dbo, ki opi\xc5\xa1e elektron. To mu je omogo\xc4\x8dilo, da je predvidel obstoj pozitrona, antidelca elektrona. Pozitron je \xc5\xbee pred tem opazoval Carl David Anderson leta 1932._NEWLINE_Diracovo delo Na\xc4\x8dela kvantne mehanike (Principles of Quantum Mechanics), objavljeno leta 1930, je uvedlo uporabo linearnih operatorjev, kot posplo\xc5\xa1itev Heisenbergovih in Schr\xc3\xb6dingerjevih teorij. V tem delu je tudi prvi\xc4\x8d uporabil zapis z oklepaji, kjer |\xce\xa8> ozna\xc4\x8duje vektor stanja v Hilbertovem prostoru sestava in <\xce\xa8| njegov dvojni vektor._NEWLINE_Dirac je vpeljal tudi Diracovo porazdelitveno funkcijo \xce\xb4(x), s katero si pomagamo pri pojmovni predstavi elektrona kot to\xc4\x8dke._NEWLINE_Dirac je razvijal tudi kvantno teorijo polja. Leta 1933 je prejel Nobelovo nagrado za fiziko skupaj z Erwinom Schr\xc3\xb6dingerjem za odkritja novih plodnih prijemov v atomski teoriji._NEWLINE_Dirac je bil Lucasov profesor matematike na Univerzi v Cambridgeu od leta 1932 do 1969 in je \xc5\xa1tudiral na Univerzi v Bristolu.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva dru\xc5\xbeba iz Londona mu je leta 1939 za njegov vodilni dele\xc5\xbe pri razvoju kvantne mehanike podelila svojo kraljevo medaljo. Leta 1952 je za svoje znanstvene dose\xc5\xbeke prejel njeno Copleyjevo medaljo.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nNjemu v \xc4\x8dast podeljujejo Diracovo medaljo in nagrado in Diracovo medaljo, obe za dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju teoreti\xc4\x8dne fizike in matematike.'