b'\n_START_ARTICLE_\nUr\xc5\xa1ulinke\n_START_PARAGRAPH_\nUr\xc5\xa1ulinke (lat. Ordo Sanctae Ursulae = Red sv. Ur\xc5\xa1ule) kratica (OSU), so rimokatoli\xc5\xa1ki cerkveni red, ki ga je 25. novembra leta 1535 v Brescii (dana\xc5\xa1nja Italija) ustanovila Angela Merici.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni namen redu je bil pomagati dekletom, da slu\xc5\xbeijo Bogu kot posve\xc4\x8dene osebe sredi razkristjanjenega sveta, ne da bi jih vezale zaobljube. Leta 1536 je \xc5\xa1kof Brescie potrdil Pravilo, leta 1537 pa je bil prvi vrhovni kapitelj, na katerem je bila Angela Merici izvoljena za vrhovno mater._NEWLINE_Dru\xc5\xbeba svete Ur\xc5\xa1ule se je s pomo\xc4\x8djo milanskega nad\xc5\xa1kofa, kardinala Karla Boromejskega, kmalu raz\xc5\xa1irila po vsej Italiji. Po zdru\xc5\xbeitvi Ur\xc5\xa1ulink iz Brescie in Milana so kmalu nastale tako imenovane kongregirane hi\xc5\xa1e ur\xc5\xa1ulink, nekak\xc5\xa1ni domovi za pomo\xc4\x8d deklicam._NEWLINE_Dru\xc5\xbeba svete Ur\xc5\xa1ule se je po letu 1544, ko jo je priznal Pape\xc5\xbe Pavel III., za\xc4\x8dela \xc5\xa1iriti tudi izven Italije, predvsem po pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi na jugu Francije. leta 1572 je Pape\xc5\xbe Gregor XIII. na predlog Karla Boromejskega razglasil Ur\xc5\xa1ulinke za cerkveni red._NEWLINE_Leta 1594 je Fran\xc3\xa7oise de Bermond, ki je najprej \xc5\xbeivela ur\xc5\xa1ulinsko \xc5\xbeivljenje v svoji dru\xc5\xbeini v Avignonu ustanovila hi\xc5\xa1o na Isle sur Sorgue._NEWLINE_Leta 1612 postanejo pari\xc5\xa1ke kongregirane ur\xc5\xa1ulinke redovnice s slovesnimi zaobljubami, za kar je v veliki meri odgovorna njihova tamkaj\xc5\xa1nja pokroviteljica, Madame de Sainte Beuve. Njihov apostolat se je takrat povsem osredoto\xc4\x8dil na vzgojo deklet v internatih in brezpla\xc4\x8dnih \xc5\xa1olah za dekleta iz revnih dru\xc5\xbein, kmalu pa so se po Franciji za\xc4\x8deli ustanavljati ur\xc5\xa1ulinski samostani, ki so se zdru\xc5\xbeevali v kongregacije._NEWLINE_Od leta 1622 so se tovrstni samostani ustanavljali tudi v drugih evropskih dr\xc5\xbeavah. Iz Francije so se ur\xc5\xa1ulinke najprej raz\xc5\xa1irile na obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Belgije, od tam pa naprej v Nem\xc4\x8dijo, Nizozemsko, Avstrijo, Mad\xc5\xbearsko in \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1639 je Marija od U\xc4\x8dlove\xc4\x8denja Guyart, ur\xc5\xa1ulinka iz Toursa, kot misijonarka od\xc5\xa1la v Kanado, za svoje misijonarsko delo pa je bila leta 1980 razgla\xc5\xa1ena za bla\xc5\xbeeno._NEWLINE_V 18. stoletju so se ur\xc5\xa1ulinke raz\xc5\xa1irile \xc5\xa1e v Romunijo, Brazilijo, Gr\xc4\x8dijo, na Irsko in v Louisiano. \xc5\xbde na za\xc4\x8detku 18. stoletja so se ur\xc5\xa1ulinke naselile tudi na ozemlju nekdanje Jugoslavije, v Ljubljano so se namre\xc4\x8d naselile \xc5\xbee leta 1702._NEWLINE_Ustanoviteljico reda, Angelo Merici je za bla\xc5\xbeeno leta 1768 razglasil takatni pape\xc5\xbe Klemen VIII., v svetnico pa jo je povzdignil Pape\xc5\xbe Pij VII., 24. maja leta 1807._NEWLINE_Med Francosko revolucijo leta 1789 je bilo uni\xc4\x8denih veliko ur\xc5\xa1ulinskih hi\xc5\xa1 v Franciji, med \xc5\xbertvami revolucije pa so se zna\xc5\xa1le tudi ur\xc5\xa1ulinke-mu\xc4\x8denke iz Valenciennesa, ki so bile razgla\xc5\xa1ene za bla\xc5\xbeene leta 1920 ter mu\xc4\x8denke iz Oranegea, razgla\xc5\xa1ene za bla\xc5\xbeene leta 1925._NEWLINE_V 19. stoletju je pri\xc5\xa1lo do obnove mnogih ur\xc5\xa1ulinskih hi\xc5\xa1 po Franciji, po svetu pa so nastajati nove kongregacije. Red se je za\xc4\x8del takrat \xc5\xa1iriti po ZDA, Avstraliji, Indoneziji, Poljski, Mehiki, angle\xc5\xa1ki Gvajani in Ju\xc5\xbeni Afriki._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Leon XII. je 15. novembra 1900 v Rim, po posredovanju kardinala Satollija, povabil vse predstojnice ur\xc5\xa1ulinkih samostanov, ki bi \xc5\xbeeleli zdru\xc5\xbeitev, 28. novembra pa je ustno odobril Rimsko unijo reda svete Ur\xc5\xa1ule. Kljub temu zdru\xc5\xbeevanju pa je s konstitucijami iz leta 1903 dovolil ur\xc5\xa1ulinskim samostanom, ki so bili dolga leta neodvisni, samostojnost hi\xc5\xa1 in stalnost sester._NEWLINE_Leta 1928 so nove konstitucije zahtevale od neodvisnih samostanov, da se deloma odpovedo svoji samostojnosti in tako postanejo aktivni \xc4\x8dlani svoje province in unije, medtem pa so se ustanavljale hi\xc5\xa1e na Kitajskem, Tajskem in v Peruju._NEWLINE_Leta 1984 je bila sprejeta trenutno veljavna konstitucija z naslovom \xc5\xbdivite novo \xc5\xbeivljenje.'