b'\n_START_ARTICLE_\nFrank Herbert\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 8. oktobra 1920 v mestu Tacoma v zvezni dr\xc5\xbeavi Washington o\xc4\x8detu Franku Herbertu in materi Eileen McCarthy Herbert. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dal je v \xc4\x8dasu velike gospodarske krize, vendar dru\xc5\xbeina ni trpela pomanjkanja, saj so zmogli pridelati dovolj hrane zase. Povezanost z naravo in dru\xc5\xbeino je mo\xc4\x8dno vplivala na njegovo kasnej\xc5\xa1e ustvarjanje. \xc5\xbde zelo zgodaj je vedel, da ho\xc4\x8de postati pisatelj. Srednjo \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal leta 1938, leto kasneje pa je lagal o svoji pravi starosti, da bi dobil slu\xc5\xbebo pri \xc4\x8dasopisu Glendale Star._NEWLINE_Med 2. svetovno vojno je pol leta slu\xc5\xbeil kot fotograf v enoti Seabees Vojne mornarice ZDA, preden so ga odpustili zaradi zdravstvenih razlogov._NEWLINE_Leta 1941 se je prvi\xc4\x8d poro\xc4\x8dil, s takratno \xc5\xbeeno Floro Parkinson je imel h\xc4\x8derko Penny (rojeno 16. februarja 1942), a se je od nje leta 1945 lo\xc4\x8dil. Po vojni je obiskoval Univerzo Washingtona v Seattlu, kjer je na te\xc4\x8daju kreativnega pisanja spoznal svojo drugo \xc5\xbeeno, Beverly Ann Stuart. Poro\xc4\x8dila sta se v Seattlu leta 1946. Njun prvi sin, Brian Patrick Herbert, se je rodil leto kasneje, leta 1951 pa \xc5\xa1e drugi, Bruce Calvin Herbert. Fakultete ni nikoli kon\xc4\x8dal. Njegov sin Brian je povedal, da se je u\xc4\x8dil samo za predmete, ki so ga zanimali, in tako ni opravil vseh obveznosti. Po \xc5\xa1tudiju se je vrnil k novinarstvu in pisal za \xc4\x8dasopisa Seattle Star ter Oregon Statesman. Deset let je bil tudi pisec in urednik revije California Living._NEWLINE_Za znanstveno fantastiko se je pri\xc4\x8del zanimati v \xc5\xa1tiridesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Leta 1951 je napisal in prodal svojo prvo znanstvenofantasti\xc4\x8dno zgodbo, Looking for Something, reviji Startling Stories. V tej in podobnih revijah je v naslednjih desetih letih izdal skoraj dvajset kratkih zgodb. Njegov prvi roman je bil The Dragon in the Sea (Zmaj v morju) leta 1955, v katerem je uporabil okolje futuristi\xc4\x8dne podmornice za raziskovanje \xc4\x8dlovekove psihe, blaznosti in zdrave pameti. Literarni kritiki so roman pohvalili, vendar ni do\xc5\xbeivel ve\xc4\x8djega prodajnega uspeha._NEWLINE_Za svoje najbolj znano delo Dune (Sipina) je za\xc4\x8del raziskovati in zbirati gradivo leta 1959. Za prihodke je tisti \xc4\x8das skrbela njegova \xc5\xbeena, ki je delala kot avtorica oglasov za trgovine, zato se je lahko popolnoma posvetil pisanju. Kasneje je v intervjuju povedal, da je bil roman v za\xc4\x8detku mi\xc5\xa1ljen kot \xc4\x8dlanek o pe\xc5\xa1\xc4\x8denih sipinah pri mestu Florence v zvezni dr\xc5\xbeavi Oregon. Sipine so pritegnile njegovo pozornost in na koncu je imel mnogo ve\xc4\x8d gradiva, kot bi ga potreboval za en sam \xc4\x8dlanek. Tega ni nikoli napisal, postal je le seme za ideje, ki so na koncu vodile k romanu Dune._NEWLINE_Raziskovanje snovi za Dune in njegovo pisanje je trajalo \xc5\xa1est let. Ker je bil dosti dalj\xc5\xa1i od ostalih znanstvenofantasti\xc4\x8dnih zgodb v tistem \xc4\x8dasu, so ga pri reviji Analog objavili v dveh delih, Dune World (Svet Sipine) in Prophet of Dune (Prerok Sipine), v letih 1963 in 1965. Roman so nato zavrnili pri ve\xc4\x8d kot dvajsetih zalo\xc5\xbebah, preden so ga sprejeli pri majhni zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ki hi\xc5\xa1i Chilton iz Filadelfije in mu izpla\xc4\x8dali skromnih 7.500 USD predujma. Eden od urednikov, ki so roman zavrnili, je utemeljitev zavrnitve prero\xc5\xa1ko za\xc4\x8del z \xc2\xbbMogo\xc4\x8de pravkar delam napako desetletja, ampak...\xc2\xab\xc2\xa0In res, Dune je kmalu do\xc5\xbeivel uspeh pri literarnih kritikih. Prejel je nagrado Nebula za najbolj\xc5\xa1i roman leta 1965 in si delil nagrado Hugo leta 1966. Dune je bil prvi ekolo\xc5\xa1ki znanstvenofantasti\xc4\x8dni roman, vseboval je mno\xc5\xbeico obse\xc5\xbenih, med seboj povezanih tem, ki so bile predstavljene s stali\xc5\xa1\xc4\x8da ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih likov. Tak kompleksen stil je zna\xc4\x8dilnost vseh Herbertovih kasnej\xc5\xa1ih del._NEWLINE_Knjiga ni postala prodajna uspe\xc5\xa1nica \xc4\x8dez no\xc4\x8d. V treh letih je z njo zaslu\xc5\xbeil 20.000 USD, kar je sicer ve\xc4\x8d od ve\xc4\x8dine podobnih romanov tistega \xc4\x8dasa, pa vendar ne dovolj, da bi se lahko pre\xc5\xbeivljal izklju\xc4\x8dno kot pisatelj. Kljub temu je z njo dosegel prepoznavnost in prodor v nekatere sfere dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja. Med letoma 1969 in 1972 je pisal \xc4\x8dlanke s podro\xc4\x8dja izobra\xc5\xbeevanja za \xc4\x8dasopis Seattle Post-Intelligencer, med letoma 1970 in 1972 pa tudi predaval splo\xc5\xa1ne in interdisciplinarne \xc5\xa1tudije na Univerzi v Washingtonu. Leta 1972 je delal kot svetovalec za socialne zadeve in ekologijo v Vietnamu in Pakistanu. Leto kasneje je napisal, re\xc5\xbeiral in produciral televizijsko oddajo The Tillers._NEWLINE_Leta 1972 je Herbert prenehal pisati za \xc4\x8dasopise in se za\xc4\x8del pre\xc5\xbeivljati samo \xc5\xa1e kot pisatelj. Kot avtor je v sedemdesetih in osemdesetih letih do\xc5\xbeivljal velik komercialni uspeh. \xc5\xbdivel je v svojih hi\xc5\xa1ah na Havajih in Olimpijskem polotoku v zvezni dr\xc5\xbeavi Washington. Slednjo si je zamislil kot \xc2\xbbprojekt ekolo\xc5\xa1kega prikaza\xc2\xab. V tem \xc4\x8dasu je napisal mnogo knjig in razvijal svoje ekolo\xc5\xa1ke ter filozofske ideje. Sago Dune je nadaljeval z romani Dune Messiah (Mesija Sipine), Children of Dune (Otroci Sipine) in God Emperor of Dune (Bo\xc5\xbeji imperator Sipine). Drugi njegovi pomembnej\xc5\xa1i romani iz tistih let so The Dosadi Experiment (Poskus Dosadi), The Godmakers (Tvorci bogov), The White Plague (Bela kuga) in tri knjige, ki jih je napisal v sodelovanju z Billom Ransomom: The Jesus Incident (Incident Jezus), The Lazarus Effect ter The Ascension Factor (Dejavnik vnebovzetja) kot nadaljevanja knjige Destination: Void (Cilj: Praznina)._NEWLINE_Ta uspeh je zasen\xc4\x8dila Herbertova osebnostna stiska. Leta 1974 je bila njegova \xc5\xbeena Beverly operirana zaradi raka, kar ji je mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1alo zdravje. Umrla je leta 1984 po 38 letih zakona, istega leta, kot je iz\xc5\xa1el roman Heretics of Dune (Krivoverci Sipine). V predgovoru romana Chapterhouse Dune (Kapitelj Sipina), ki je iz\xc5\xa1el leto kasneje, ji je napisal ganljivo posvetilo. Tudi sicer je bilo leto 1984 za Franka razburljivo. Njegova kariera je dosegla nov vrhunec s filmsko priredbo Dunea, ki jo je re\xc5\xbeiral David Lynch. Kljub velikim pri\xc4\x8dakovanjem, velikopotezni produkciji in vrhunski igralski zasedbi je bil film dele\xc5\xbeen negativnih ocen v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah, vendar je po drugi strani do\xc5\xbeivel tako priznanje kritikov kot tudi prodajni uspeh v Evropi in na Japonskem. Po smrti \xc5\xbeene Beverly se je Frank Herbert leta 1985 poro\xc4\x8dil s Thereso Shackleford. Roman Chapterhouse Dune je bilo njegovo zadnje zaklju\xc4\x8deno delo kljub temu, da je bil konec romana odprt in je nakazoval sedmi del sage. Umrl je 11. februarja 1986 v Madisonu v zvezni dr\xc5\xbeavi Wisconsin pri starosti 65 let za posledicami obse\xc5\xbene plju\xc4\x8dne embolije med okrevanjem po operaciji raka na trebu\xc5\xa1ni slinavki.\n_START_SECTION_\nStatus in vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu da je preostanek Herbertovega opusa razmeroma nepoznan, ima serija Dune status ene najglobljih in najbolj dodelanih znanstvenofantasti\xc4\x8dnih zgodb sploh. V reviji The Library Journal so zapisali, da je Dune za znanstveno fantastiko to, kar je Gospodar prstanov za fantazijo. Je ena od mejnikov \xc2\xbbmehke\xc2\xab\xc2\xa0znanstvene fantastike - Herbert je pozornost namenoma preusmeril od prihodnosti \xc4\x8dlovekove tehnologije k prihodnosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva samega. Zaradi tega predstavlja tudi korak k bolj\xc2\xa0\xc2\xbbliterarni\xc2\xab\xc2\xa0znanstveni fantastiki. Pred Duneom in Heinleinovim Tujcem v tuji de\xc5\xbeeli je veljalo, da je vse, kar potrebuje znanstvenofantasti\xc4\x8dna zgodba za uspeh, dobra tehnolo\xc5\xa1ka ideja, karakterizacija, ozadje ter zgodba pa so bili v ozadju. Dune je tudi prvi pomembnej\xc5\xa1i predstavnik \xc2\xbbekolo\xc5\xa1ke\xc2\xab\xc2\xa0znanstvene fantastike - z njo je Herbert mo\xc4\x8dno prispeval k popularizaciji znanosti, posebej ekologije in nekaterih posameznih konceptov te znanstvene discipline._NEWLINE_Ostali Herbertovi romani niso dosegli tak\xc5\xa1ne priljubljenosti. Skoraj vsi so se uvrstili med prodajne uspe\xc5\xa1nice New York Times-a, za nobenega razen Dune pa ni prejel nagrad Hugo ali Nebula.\n_START_SECTION_\nFilmske uprizoritve\n_START_PARAGRAPH_\nPo romanu Dune je bil leta 1984 posnet istoimenski film re\xc5\xbeiserja Davida Lyncha, ki ni do\xc5\xbeivel pretiranega uspeha v ZDA, bil pa je priljubljen med ob\xc4\x8dinstvom v Evropi in na Japonskem. Leta 2000 je televizijska hi\xc5\xa1a Sci Fi Channel posnela televizijsko miniserijo iz treh delov z istim naslovom. Po uspehu prve serije so leta 2003 posneli \xc5\xa1e naslednjo miniserijo iz treh delov, Children of Dune, ki je zdru\xc5\xbeila del zgodbe iz romanov Dune Messiah in Children of Dune.\n_START_SECTION_\nNadaljevanje serije Dune\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih letih sta Frankov sin Brian Herbert in pisatelj Kevin J. Anderson pri\xc4\x8dela pisati nove zgodbe v svetu Dune-a na podlagi zapiskov, ki jih je zapustil Frank Herbert. Do danes sta izdala dve trilogiji, ki opisujeta dogodke pred tistimi v izvirni seriji (Prelude to Dune in Legends of Dune), poleg njih pa \xc5\xa1e nadaljevanji, Hunters of Dune (Lovci Sipine) in Sandworms of Dune (Pe\xc5\xa1\xc4\x8deni \xc4\x8drvi Sipine). Ti dve temeljita na materialu za sedmi del sage, ki ga je Frank Herbert zapustil ob svoji smrti. Nobena od njunih knjig ni dosegla podobnega priznanja kritikov in bralcev kot izvirni romani.'