b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Vospernik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBil je ekonomist, politik, in soustanovitelj Zveze slovenskih zadrug na Koro\xc5\xa1kem, iz slovensko zavedne dru\xc5\xbeine, ki je dala ve\xc4\x8d pomembnih narodnih buditeljev med Slovenci na Koro\xc5\xa1kem. Bil je najstarej\xc5\xa1i med tremi otroci Elizabete in Matije Vospernika. Najprej je o\xc4\x8detu pomagal pri vodenju mostu s pripadajo\xc4\x8dem mlinu in \xc5\xbeago v Gorjah, potem pa je leta 1898 na o\xc4\x8detovo nagovarjanje prevzel voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo. Doma se je seznanil z mlinarskim poslovanjem ter postal gostilni\xc4\x8dar in trgovec z lesom. Njegov brat Matija, rojen leta 1873, je bil leta 1908 izvoljen za \xc5\xbeupana Vernberga ter lastnik posestva in gostilne v Vernbergu ter v Trnovljah (nem. Terlachu). Leta 1909 je Janez kupil Gosti\xc5\xa1\xc4\x8de pri po\xc5\xa1ti v kraju Podravlje v ob\xc4\x8dini Vernberk, tako imenovano Glasserjevo posest. Z investicijami v sobe za goste (do 40 postelj za goste s teko\xc4\x8do vodo), v lastno elektrarno na Dravi, hladilni sistem in vodovodno napeljavo, je zaradi velike gospodarske krize v dvajsetih in tridesetih letih, za\xc5\xa1el v te\xc5\xbeave, tako da je leta 1937 njegovo posest na dra\xc5\xbebi pridobila slovenska Hranilnica in posojilnica Podravlje. _NEWLINE_Decembra 1918 je glede na razvoj politi\xc4\x8dne situacije na Koro\xc5\xa1kem ob koncu 1. svetovne vojne pobegnil na Jesenice in v Ljubljano in se vrnil domov 22.1.1919. V za\xc4\x8detku maja 1919 ga je koro\xc5\xa1ka de\xc5\xbeelna vlada dala aretirati in internirati v celov\xc5\xa1ko jezuitsko kasarno. Potem so ga spustili na zdravljenje v pode\xc5\xbeeljskem okolju v  krajih Litzlhof, Trebe\xc5\xbein\xc4\x8de (nem: Trebesing) in Sovodenj (nem: Gm\xc3\xbcnd) z 11 drugimi bolniki. Dne 4. aprila 1919 se je \xc5\xbeupan Vernberga prito\xc5\xbeil pri de\xc5\xbeelni vladi in zahteval njegovo izpustitev, ki je bila pogojena z izpustitvijo tistih, ki so bili zaprti v Sloveniji. Kon\xc4\x8dno so Janeza spustili konec septembra. Ohranil je obse\xc5\xbeno korespondenco. i. a. tudi s slovenskim politikom in kasnej\xc5\xa1im jugoslovanskim ministrom za notranje zadeve Antonom Koro\xc5\xa1cem._NEWLINE_V \xc4\x8dasu nem\xc5\xa1kega rajha so nacisti dne 15. aprila 1942 njega in njegovo dru\xc5\xbeino odpeljali v zbirno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de v \xc5\xbdrelcu; njegova h\xc4\x8di Barbara ga je z vplivom svojih sorodnikov po mo\xc5\xbeevi strani lahko re\xc5\xa1ila najhuj\xc5\xa1ega. Z njunim sinom Reginaldom in sestro Marijo so bili izseljeni v Rehnitz pri Szczecinu, kasneje pa v Eichst\xc3\xa4tt. Po vrnitvi po vojni je zadnja leta \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivljal izmeni\xc4\x8dno s svojim premo\xc5\xbenim posinovljencem Toma\xc5\xbeem Kupperjem v Velikovcu, v Zgornjem Jezercu s svojo h\xc4\x8derko Cili in v gostilni h\xc4\x8derke Barbare v Podravlju.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nVospernikova hi\xc5\xa1a v Podravlju je bilo kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob\xc4\x8dine in sede\xc5\xbe leta 1906 ustanovljenega Kulturnega dru\xc5\xa1tva Sloga.  V njegovem okrilju so izvedli veliko gledali\xc5\xa1kih predstav, med drugim delo Frana Ksavra Me\xc5\xa1ka \xe2\x80\x9cMati\xe2\x80\x9d in Sketovo \xe2\x80\x9cMiklovo Zalo\xe2\x80\x9d. V predstavah je sodelovala \xc5\xbeena Barbara in ve\xc4\x8dina njunih devetih otrok.  \xc5\xbde v Zgornjem Jezercu  je Janez deloval kot ob\xc4\x8dinski svetnik. Zaradi svojega slovenskega delovanja je moral leta 1919 svoje \xc5\xbeivljenje re\xc5\xa1evati z begom iz njegove Glasserjeve hi\xc5\xa1e v jugoslovansko upravno obmo\xc4\x8dje in najti znance, predvsem v Trebinji, zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pri dru\xc5\xbeini Schaller. To je bil izjemno te\xc5\xbeek \xc4\x8das za njegovo dru\xc5\xbeino. \xc5\xa0ele po skoraj letu dni se je lahko vrnil domov dne 14. maja 1920. Janez je bil tudi politi\xc4\x8dno anga\xc5\xbeiran in je kandidiral na parlamentarnih volitvah na de\xc5\xbeelni ravni in na dr\xc5\xbeavni ravni v volilnih okrajih Beljak-Ro\xc5\xbeek-\xc5\xa0patrjan, kjer pa ni uspel pridobiti mandata v prete\xc5\xbeno nem\xc5\xa1kogovore\xc4\x8dem volilnem okraju. _NEWLINE_Generalni komisar Franc Smodej je 28. novembra 1918 Janeza Vospernika imenoval za  predsednika Narodnega sveta za Podravlje in okoli\xc5\xa1ke skupnosti. Na ustanovnem zasedanju Zveze slovenskih zadrug 28. februarja 1921 je bil Janez Vospernik izvoljen za prvega predsednika zveze. To funkcijo je opravljal do februarja 1935.'