b'\n_START_ARTICLE_\nMacropedius\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMacropedius se je rodil leta 1487 z imenom Joris van Lanckvelt v kraju Gemert (Severni Brabant, Nizozemska). O njegovi mladosti ni veliko znanega. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1olanju na pari\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli, se je Joris van Lanckvelt preselil v `s-Hertogenbosch. Tam je obiskoval lokalno slovni\xc4\x8dno \xc5\xa1olo. \xc5\xbdivel je v enem izmed internatov Bratov skupnega \xc5\xbeivljenja, reda menihov, ki je sledil gibanju Devotio Moderna. Leta 1502 je pri 15 letih postal \xc4\x8dlan bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine in se za\xc4\x8del pripravljati za slu\xc5\xbebo u\xc4\x8ditelja. Deset let kasneje je bil sprejet v red in za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati latin\xc5\xa1\xc4\x8dino na municipalni \xc5\xa1oli slovnice. Za svoje u\xc4\x8dence je \xc5\xbee med letoma 1506 in 1510 za\xc4\x8del pisati igre v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini. Prvi osnutki njegove drame Asotus (Izgubljeni sin) izvirajo iz tega obdobja. Privzel je latinsko ime, kot je bilo v navadi med humanisti v 16. Stoletju. Joris je postal Georgius, Van Lanckvelt pa Macropedius._NEWLINE_Leta 1524 je postal ravnatelj St. Jerome`s v Liegeu. Zaradi prizadevnosti Macropediusa in drugih je slovni\xc4\x8dna \xc5\xa1ola v Liegu vzcvetela. Leta 1527 se je Macropedius vrnil v s-Hertogenbosch, pred koncem leta 1530 pa se je \xc5\xbee preselil v Utrecht, v tistem \xc4\x8dasu najve\xc4\x8dje mesto severne Nizozemske. Macropedius, ki je bil takrat \xc5\xbee slaven in znan kot vdan rimski katolik, je tam spet postal ravnatelj. \xc5\xa0olo St. Jarome`s v Utrechtu je spremenil v najbolj znano \xc5\xa1olo v dr\xc5\xbeavi. Pou\xc4\x8deval je latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, poezijo, retoriko, verjetno pa \xc5\xa1e hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino, matematiko in teorijo glasbe. Vsako leto je napisal besedilo in melodijo dolge \xc5\xa1olske latinske pesmi. Na tej \xc5\xa1oli je napisal ve\xc4\x8dino svojih latinskih u\xc4\x8dbenikov in iger, ki pa niso bile izdane samo v Utrechtu, ampak tudi v Antwerpnu, Baselu, Cologneu, Frankfurtu, `s-Hertogenboschu, Parizu in Londonu._NEWLINE__NEWLINE_Med letoma 1552 in 1554 so bila njegova zbrana dela v Utrechtu dopolnjena in zbrana v dveh zvezkih: Omnes Georgii Macropedii Fabulae Comicae. Njegove pesmi so bile sedaj natisnjene skupaj z melodijo. Pozneje je napisal samo \xc5\xa1e eno igro: Jesus Scholasticus. Leta 1557 ali 1558 je odstopil z mesta ravnatelja in zapustil Utrecht, da bi se vrnil v svoj doma\xc4\x8di kraj Brabant. V Brabantu je \xc5\xbeivel \xc5\xa1e eno leto v Hi\xc5\xa1i bratov skupnega \xc5\xbeivljenja v s-Hertogenboschu. Umrl je v starosti 71 let, v \xc4\x8dasu kuge, julija 1558, in bil pokopan v cerkvi bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine. Po njegovi smrti so njegovi hvale\xc5\xbeni u\xc4\x8denci postavili spominsko grobnico z epitafom. Nad njo so obesili portret ljubljenega mojstra. Grobnica in slika sta izginili, prav tako tudi cerkev.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nMacropedius je napisal ve\xc4\x8d u\xc4\x8dbenikov. Izmed njih je bila najbolj znana Epistolica, u\xc4\x8dbenik o umetnosti pisanja pisem. Prvi\xc4\x8d je bila objavljena leta 1543 v Antwerpnu. V Baselu, Cologneu, Diligenu, Frankfurt am Mainu, s-Hertenboschu in Leydeu je bila natisnjena pod naslovom Methodus de Conscribendis epistolis. Knjiga je bila v Londonu prvi\xc4\x8d objavljena leta 1576. Prvi objavi je sledilo deset ponatisov, zadnji sega v leto 1649. Celo Shakespeare je mogo\xc4\x8de poznal u\xc4\x8dbenik, ker ga je ponatisnil njegov prijatelj, some\xc5\xa1\xc4\x8dan in tiskar Richard Field. O\xc4\x8ditno so knjigo dolgo uporabljali v mnogih zahodnoevropskih \xc5\xa1olah. Njegovi u\xc4\x8dbeniki dokazujejo, da je bil Macropedius humanist in da je sledil Erazmu. Vedel je vse o sedmih Svobodnih umetnostih (slovnici, logiki, retoriki, aritmetiki, astronomiji, glasbi in geometriji) in Treh jezikih: latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, gr\xc5\xa1\xc4\x8dini in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini. Dobro je poznal rimsko in gr\xc5\xa1ko anti\xc4\x8dno literaturo, Biblijo in dela Cerkvenih o\xc4\x8detov. Mnogi ponatisi njegovih u\xc4\x8dbenikov na Nizozemskem, v Nem\xc4\x8diji, Franciji in Angliji dokazujejo, da so njegovi sodobniki, pa tudi naslednja generacija humanistov, Macropediusovo delo visoko cenili. Macropedius je s pisanjem knjig in \xc5\xa1irjenjem svojih naukov mo\xc4\x8dno pripomogel k uspe\xc5\xa1ni humanisti\xc4\x8dni \xc5\xa1olski reformi v za\xc4\x8detku 16. stoletja. Neutrudno je populariziral gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, ne le branja Nove zaveze, ampak tudi \xc5\xa1tudije del klasi\xc4\x8dnih gr\xc5\xa1kih avtorjev._NEWLINE__NEWLINE_Macropedius je slaven predvsem zaradi njegovih dvanajst iger. Na Nizozemskem in v Nem\xc4\x8diji je bil prvi, najbolj plodovit in najbolj\xc5\xa1i latinski dramatik. Andrisca je komedija o dveh prekanjenih pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tnicah, ki sta doma \xe2\x80\x9enosili hla\xc4\x8de\xe2\x80\x9c in pretepali njuna neumna mo\xc5\xbea. Ob koncu stoletja je isto zgodbo uporabil William Shakespeare v igri Ukro\xc4\x8dena Trmoglavka. Bassarus je tipi\xc4\x8dna pustna igra. Asotus snov zajema v Jezusovi priliki o izgubljenem sinu. Igro so odigrali \xc5\xa1tudentje kolid\xc5\xbea Svete trojice v Cambridgeu in na Pra\xc5\xa1ki univerzi. Leta 1539 je bila objavljena Macropediusova najbolj uspe\xc5\xa1na drama, Hecastus. Ta igra mu je zagotovila mesto med svetovnimi dramatiki. Je na novo prosto spisana pozno srednjeve\xc5\xa1ka nizozemska moralna igra, imenovana Elckerlijc (v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini poznana kot Everyman, po na\xc5\xa1e Slehernik). Glavni igralec je Hecastus, bogat mladeni\xc4\x8d, ki u\xc5\xbeiva dobrote \xc5\xbeivljenja. Ko izve, da bo kmalu umrl, ga nih\xc4\x8de izmed njegovih prijateljev, sorodnikov in slu\xc5\xbeabnikov no\xc4\x8de pospremiti na njegovi poslednji poti. Igra je mojstrovina, bila je tudi zelo uspe\xc5\xa1na. Pred koncem stoletja je bil Hecastus uprizorjen in natisnjen tako v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini kot v prevodu. Znanih je dvanajst razli\xc4\x8dnih izdaj in \xc5\xa1est nem\xc5\xa1kih prevodov. Enega od teh prevodov je napisal Hans Sachs, slavni pesnik iz \xc4\x8dasa reformacije. Igra je bila prav tako prevedena v dan\xc5\xa1\xc4\x8dino, nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dino in leta 1681 v \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dino. Na Nizozemskem je bil Hecastus odigran ve\xc4\x8dkrat, vendar je bila igra najbolj uspe\xc5\xa1na v Nem\xc4\x8diji, kjer je bilo izpeljanih 18 nastopov. Za drugo izdajo (1552), je moral Macropedius delo popraviti in podalj\xc5\xa1ati. O\xc4\x8ditno so tolerantnega humanista Macropediusa sumili, da simpatizira z reformacijskim gibanjem, zato je moral igro popraviti, kar je razvidno iz prologa.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nMacropediusov uspeh pa ni bil omejen le na podro\xc4\x8dje dramatike. Mnogi njegovi u\xc4\x8denci, ki jih je kot u\xc4\x8ditelj v s-Hertogenboschu, Liegu in Utrechtu pou\xc4\x8deval, so postali vplivni mo\xc5\xbeje v vladi, znanosti in umetnosti. Med njimi je bil gr\xc5\xa1ki u\xc4\x8denjak Arnoldus Arlenius; filolog Willem Canter; Johannes Heurnius, profesor medicine na Leydenski univerzi; geograf Gerardus Mercator; odvetnik in prijatelj Williama of Orange-a Elbertus Leoninus; tiskar, ki je zaslovel v Italiji, Lawrence Torrentinus in dobro znani fizik Johannes Wier, ki je zani\xc4\x8deval verovanje v obstoj \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva \xc5\xbee leta 1563. Macropediusova slava je trajala vsaj \xc5\xa1e petdeset let po njegovi smrti. Leta 1565 so njegovi biv\xc5\xa1i \xc5\xa1tudentje v njegov spomin objavili zbirko pesmi Apotheosis D. Georgii Macropedii. V sedemnajstem stoletju je Macropeius in njegovo delo za\xc4\x8delo toniti v pozabo. Njegove igre niso bile ve\xc4\x8d uprizarjane, njegove knjige ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d tiskane. Njegova dramska dela so bila zapisana v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, medtem ko so bila dela samozavestnih nizozemskih pesnikov in dramatikov vedno pogosteje pisana v maternem jeziku. Njegovo ime je spet postalo znano \xc5\xa1ele pred dvema stoletjema. V dvajsetem stoletju se je pojavilo veliko \xc4\x8dlankov in knjig o Macropediusu. Leta 1972 je Ameri\xc4\x8dan Thomas W. Best v New Yorku objavil svoje delo Macropedius v zalo\xc5\xbebi Twayne`s Publishers. V zadnjih letih je bilo o humanistu v Evropi, Ju\xc5\xbeni Afriki, Kanadi in v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeava Amerike objavljenih ve\xc4\x8d knjig in \xc4\x8dlankov. Njegove igre so bile prevedene v nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dino, prav tako pa tudi v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. Tri igre v angle\xc5\xa1kem prevodu so objavljene na svetovnem spletu.'