b'\n_START_ARTICLE_\nNeviodunum\n_START_PARAGRAPH_\nNeviodunum (dobesedno Novo mesto) je bila rimska naselbina na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega kraja Drnovo na Kr\xc5\xa1kem polju. Rimljani so podro\xc4\x8dje med osvajalno potjo v smeri proti Panoniji poselili leta 35 pr. n. \xc5\xa1t. Predhodne prebivalce tega podro\xc4\x8dja, keltske Latobike, so s pomo\xc4\x8djo trgovine, diplomacije in voja\xc5\xa1ke sile priklju\xc4\x8dili Rimskemu imperiju. Naselbina je nastala kot voja\xc5\xa1ka postojanka, kasneje pa je uprava pre\xc5\xa1la v civilne roke. Leta 70 (n. \xc5\xa1t.) je cesar Vespazijan Neviodunumu podelil mestne pravice in ga povzdignil v municipij s polnim imenom Municipium Flavium Latobicorum Neviodunum. Njegovemu razvoju je botrovala ugodna geografska lega na poti med Siskom (tedaj Siscia) in Ljubljano (Emona), med katerima sta potekali tako cestna kot re\xc4\x8dna trgovska pot. Neviodunum je postal pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Med arheolo\xc5\xa1kimi izkopaninami so bili najdeni tr\xc5\xbeni prostori in skladi\xc5\xa1\xc4\x8de, opekarske in lon\xc4\x8darske delavnice, kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, vodnjaki, stanovanjske stavbe z mozaiki, vodovod, hipokavsti (naprave za ogrevanje prostorov s toplim zrakom) ter \xc5\xa1tevilna grobi\xc5\xa1\xc4\x8da. Njihova posebnost so hi\xc5\xa1aste \xc5\xbeare (v obliki hi\xc5\xa1, pogosto s petelinom na strehi), ki izpri\xc4\x8dujejo o vplivu keltskih verovanj._NEWLINE_Kamniti stebri in tlorisi zgradb se nahajajo na prostem na obrobju naselja Drnovo, ve\xc4\x8dina izkopanin pa se nahaja v slovenskih muzejih.'