b"\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Pavel V.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8de Camilla Borgheseja je bil plemi\xc4\x8d Marcantonio (Marco Antonio) Borghese iz Siene, ki se je 1541 preselil s svojo dru\xc5\xbeino v Rim in je bil pravnik na pape\xc5\xa1kem dvoru. Njegova mati je bila obubo\xc5\xbeana rimska plemkinja Flaminia Astalli, Marcantonijeva druga \xc5\xbeena; svojemu mo\xc5\xbeu je utrla pot med rimsko plemstvo._NEWLINE_Bil je najstarej\xc5\xa1i od sedmero otrok, od katerih so trije umrli \xc5\xbee pred njegovo izvolitvijo za pape\xc5\xbea. Njegov brat Francesco (1556\xe2\x80\x931620) je bil grof v Rignanu in poveljnik pape\xc5\xa1ke vojske. Drugi brat Giovanni Battista (ali Giambattista 1554\xe2\x80\x931609) je bil upravnik njegovega gradu (Borgo) in gra\xc5\xa1\xc4\x8dak-poveljnik v Angelskem gradu. Sina iz zakona med njegovo sestro Ortensio s Francescom Caffarellijem, ki je postal pozneje izredno vpliven kardinal Scipione Caffarelli-Borghese, je posinovil, da bi lahko nosil rodbinsko ime Borghese. \xc5\xa0e pred svojim povi\xc5\xa1anjem v \xc5\xa1krlatnika je bil boter poznej\xc5\xa1emu jezuitskemu generalu Luigiju Gottifrediju (1595\xe2\x80\x931652).\n_START_SECTION_\nVzpon\n_START_PARAGRAPH_\nKamila so poslali v cerkvene \xc5\xa1ole, in je prejel tonzuro 17. septembra 1568. \xc5\xa0tudiral je pravo, verjetno v Perugii, ter doktoriral in utroque iure na Univerzi v Rimu 22. oktobra 1569. Istega dne mu je o\xc4\x8de priskrbel urad konsistorialnega pravnika, kateremu se je odpovedal 1572 v prid svojemu bratu Oraziju, ko je tudi on doktoriral pravo. _NEWLINE_Septembra istega leta ga je Gregor XIII. imenoval za referendarja (poro\xc4\x8devalca) v Signaturi prava, in malo pozneje v Signaturi milosti. 1573 je dosegel urad abreviatorja de maiori praesidentia; 9. avgusta 1577 je postal namestnik kardinala nadduhovnika pri Mariji Sne\xc5\xbeni, torej upravnik. Med 8. septembrom in 20. oktobrom istega leta je prejel  ni\xc5\xbeje in vi\xc5\xa1je cerkvene redove. 3. septembra 1581 je postal datarij Penitenciarije. 1. junija 1586 ga je Sikst V. imenoval za referendarija obeh signatur. 20. septembra 1588 je postal namestnik Bologne, skrbe\xc4\x8d zlasti za redno oskrbo z \xc5\xbeivili in javni red. 1591 se je vrnil v Rim._NEWLINE_Kamil Borghese je bil \xc5\xa1kof v Jesiju (1597-1599). 5. junija 1596 je bil povzdignjen v kardinala kot kardinal-duhovnik pri Sant'Eusebio (1596\xe2\x80\x931605), nato kardinal-duhovnik pri San Crisogono (1602\xe2\x80\x931605), kakor tudi kardinal-duhovnik pri Santi Giovanni e Paolo (1599\xe2\x80\x931602). Bil je legat v \xc5\xa0paniji; postal je rimski namestnik oziroma generalni vikar za Rim (1603\xe2\x80\x931605), kakor tudi predsednik inkvizicije. V konklave je vstopil kot najmlaj\xc5\xa1i \xc4\x8dlan kardinalskega zbora.\n_START_SECTION_\nZapleten konklave\n_START_PARAGRAPH_\nBoji okoli izvolitve novega pape\xc5\xbea so se ponovno zapletli, a vodil jih je \xe2\x80\x93 kot v prej\xc5\xa1njem konklavu - zopet Aldobrandini. Baronius je imel sicer veliko prista\xc5\xa1ev, vendar je usmeril pozornost na Borgheseja; zanj je pridobil Francoze kakor tudi \xc5\xa0pance. Tako je dobil potrebno ve\xc4\x8dino in bil 16. maja 1605 v konklavu izvoljen za pape\xc5\xbea; ustoli\xc4\x8den je bil 29. maja istega leta. _NEWLINE_Bil je skromen, pobo\xc5\xbeen in neopore\xc4\x8den nadpastir, ki je u\xc5\xbeival v pisarni\xc5\xa1kem delu, in zato nobena stranka ni videla v njem nasprotnika. On sam je pripisoval svojo izvolitev neposrednemu vplivu Svetega Duha. Izvolil si je ime Pavel. Na dan kronanja ni dovolil slovesnega proslavljanja, ampak je dolo\xc4\x8dil javne molitve pred Najsvetej\xc5\xa1im po vseh rimskih cerkvah skozi vse leto. _NEWLINE_Kot vladar je bil strog, ampak najprej do samega sebe. Vodilo ga je na\xc4\x8delo, da mora nadpastir podlo\xc5\xbenikom prednja\xc4\x8diti z dobrim zgledom. Strogo je zahteval ne le od \xc5\xa1kofov, ampak tudi od \xc5\xa1krlatnikov, da v skladu z odlo\xc4\x8dbami Tridentinskega koncila ne pohajkujejo okoli, ampak ostajajo doma in skrbijo za du\xc5\xa1no pastirstvo. Obdal se je s krepostnimi mo\xc5\xbemi, vsak dan ma\xc5\xa1eval ter veliko premolil.\n_START_SECTION_\nVsestransko dejaven\n_START_PARAGRAPH_\nPoglavitno nalogo svojega pontifikata je videl v nadaljevanju cerkvene prenove. Podprl je dejavnost novih redovnih skupnosti; 1614 je izdal nov Rimski obrednik. Zelo se je zavzel za misijonsko dejavnost v Indiji, Kanadi, na Japonskem in na Kitajskem. _NEWLINE_V cerkveni dr\xc5\xbeavi je preuredil upravo ter pospe\xc5\xa1eval zdravstvo, kmetijstvo, trgovino in promet. Rimu je z novimi vodovodi oskrbel - eden \xc5\xa1e danes nosi njegovo ime - dovolj pitne vode._NEWLINE_VBaziliki svetega Petra so nadaljevali gradnjo stranskih ladij, 1612 je Maderno (1575-1636) kon\xc4\x8dal pro\xc4\x8delje. Pavel V. je dal raz\xc5\xa1iriti Vatikansko knji\xc5\xbenico in postaviti Vilo Borghese. Sam je sicer \xc5\xbeivel preprosto in skromno, bogato pa je poskrbel za svoje sorodstvo. Z njim se je za\xc4\x8del vzpon rodbine Borghese. _NEWLINE_V tridesetletni vojni (1618-1648) je podprl cesarja Ferdinanda II. in Ligo pod vodstvom Maksimilijana Bavarskega (1573-1651); ta zveza malih nem\xc5\xa1kih katoli\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavic naj bi bila uperjena zoper veliko protestantovsko Prusijo. Pape\xc5\xa1tvo je sku\xc5\xa1al uveljavljati \xc5\xa1e v srednjeve\xc5\xa1kem duhu, vendar se je po nekaterih de\xc5\xbeelah vse bolj krepilo dr\xc5\xbeavno cerkvenstvo, tako npr. v Franciji galikanizem . _NEWLINE_Do hudega spora je pri\xc5\xa1lo med pape\xc5\xbeem in Bene\xc5\xa1ko republiko, ki je hotela uvesti \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji nadzor nad Cerkvijo in hudo omejevati njeno dejavnost. Pod svojo sodnost je hotela spraviti tudi kler. Pavel V. se je temu uprl in jo udaril z interdiktom. Liberalna vlada je izgnala jezuite, kapucine in teatince. Spor je prerastel v na\xc4\x8delno prerekanje o odnosih med Cerkvijo in dr\xc5\xbeavo in je grozil z vojnim izbruhom. Poravnava je bila dose\xc5\xbeena po posredovanju Francije in \xc5\xa0panije 1607. To je zadnji primer, da je pape\xc5\xbe nastopil proti neki dr\xc5\xbeavi z najstro\xc5\xbejimi cerkvenimi ukrepi.\n_START_SECTION_\nPavel V. in Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nNa Slovenskem sta se pod Pavlom V. nadaljevali protireformacija in katoli\xc5\xa1ka prenova. Na Kranjskem je to delo vodil \xc5\xa1kof Hren. 1602 in ponovno 1621 je iz Rima izposloval dovoljenje, da katoli\xc4\x8dani smejo uporabljati protestantske izdaje Svetega pisma._NEWLINE_VLjubljano je 1606 poklical kapucine, ki so se kmalu zatem naselili \xc5\xa1e v drugih slovenskih mestih. 1615 so v Gorico pri\xc5\xa1li jezuiti; Pavel V. je 1618 njihovemu kolegiju pridru\xc5\xbeil \xc5\xbeupnijo \xc5\xa0empeter pri Gorici. Svoje delo in stanje v \xc5\xa1kofiji je Hren ob\xc5\xa1irno predstavil Pavlu V. v poro\xc4\x8dilu 1. septembra 1616. _NEWLINE_Po \xc5\xa1tevilnih \xc5\xa1tajerskih \xc5\xbeupnijah sta opravila vizitacije sekovska \xc5\xa1kofa Brenner 1607-1608 in njegov naslednik ter ne\xc4\x8dak Eberlein 1617-1619. Pape\xc5\xbe je 1614 pisno pohvalil lavantinskega \xc5\xa1kofa Stobeja  za njegovo prenovitveno delo. Gra\xc5\xa1ki nuncij Salvago je 1607-1608 vizitiral slovenske kraje in o stanju po posameznih \xc5\xbeupnijah natan\xc4\x8dno poro\xc4\x8dal v Rim. Podobno delo je 1620-1621 opravil dominikanec Sikst Carcano.\n_START_SECTION_\nIzredno sveto leto\n_START_PARAGRAPH_\n1605 je Pavel V. razglasil izredno sveto leto za uspeh svojega pontifikata. Vseslovenski svetoletni shod v Novi \xc5\xa0tifti pri Gornjem Gradu je 14. avgusta 1605 vodil \xc5\xa1kof Hren.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Pavel V. je umrl za sr\xc4\x8dno kapjo 28. januarja 1621 na Kvirinalu v Rimu._NEWLINE_Najprej so ga pokopali v grobnico Borghesejevih, ki jo je dal sam postaviti pri Sv. Petru; nato pa prenesli v veli\xc4\x8dasten grob pri Mariji Sne\xc5\xbeni, v Capella Paolina, kjer \xc5\xa1e danes po\xc4\x8diva. Na\xc4\x8drt je napravil Ponzio (1560-1613), pape\xc5\xa1ki lik Longhi (1569-1622), reljef ve\xc4\x8d umetnikov, okrajek pa Ferrucci (1565-1637).\n_START_SECTION_\nGens perversa\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeva prerokba ga imenuje Gens perversa, tj. Sprijeni rod. _NEWLINE_Reklo se nana\xc5\xa1a na zmaja in orla dru\xc5\xbeine Borghese v pape\xc5\xbeevem grbu.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nVeli\xc4\x8dastne postave, zami\xc5\xa1ljen, se je \xc5\xbee pokazal strogega kot \xc4\x8dlan Rimske inkvizicije. O politi\xc4\x8dnem svetu je imel povr\xc5\xa1no poznanje. Var\xc4\x8den in dobrodelen, vendar se ni znal izogniti nepotizmu; slu\xc5\xbebo dr\xc5\xbeavnega tajnika je zaupal ne\xc4\x8daku Scipionu Caffarelliju, ki je s 27 leti prevzel grb in ime Borghesovih, ter ga obsul z nadarbinami in slu\xc5\xbebami, ki so mu zagotovile veliko bogastvo. Bogastvo in napredovanje je pape\xc5\xbe poklonil bratom, zlasti Giovanniju Battistu; na njegovem sinu je Pavel V. osredoto\xc4\x8dil vso svojo naklonjenost, ko mu je z 19 leti poveril cerkveno poveljstvo."