b'\n_START_ARTICLE_\nMehanika\n_START_PARAGRAPH_\nMeh\xc3\xa1nika (starogr\xc5\xa1ko \xce\xbc\xce\xb7\xcf\x87\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb9\xce\xba\xce\xae: mehanik\xc3\xa9), tudi kl\xc3\xa1si\xc4\x8dna meh\xc3\xa1nika, kadar \xc5\xbeelimo poudariti razlikovanje od kvantne ali relativisti\xc4\x8dne mehanike, je veja fizike, ki obravnava gibanje in mirovanje teles ter gibanje le-teh pod vplivom sil. Zajema kinematiko, ki preu\xc4\x8duje gibanje teles, ne da bi se zanimala za vzrok gibanja; statiko, ki obravnava sisteme v ravnovesju, pri katerih je vsota vseh zunanjih sil in navorov enaka ni\xc4\x8d; ter dinamiko, ki obravnava gibanje teles pod vplivom sil ali navorov._NEWLINE_Raz\xc5\xa1iritve klasi\xc4\x8dne mehanike so relativisti\xc4\x8dna mehanika, ki obravnava obna\xc5\xa1anje teles pri hitrostih, katere v primerjavi s hitrostjo svetlobe niso majhne, ter kvantna mehanika, ki obravnava obna\xc5\xa1anje zelo majhnih delcev, npr. atomov, elektronov in podobno.\n_START_SECTION_\nKratek pregled klasi\xc4\x8dne mehanike\n_START_PARAGRAPH_\nVeja mehanike, ki opisuje gibanje, ne da bi se spra\xc5\xa1evala po vzrokih zanj, se imenuje kinematika. Gibanje je lahko premo, kro\xc5\xbeno ali nihanje. Pri tem se navadno omeji na to\xc4\x8dkasta ali toga telesa. Kinematika operira s pojmi, kot so \xc4\x8das, pot, hitrost in pospe\xc5\xa1ek._NEWLINE_Gibanje teles ali spreminjanje njihove oblike zaradi sil opisuje dinamika. Ob pojmih iz kinematike so v dinamiki pomembne \xc5\xa1e masa, sila, gibalna koli\xc4\x8dina, energija, pri vrtenju tudi vztrajnostni moment, navor in vrtilna koli\xc4\x8dina. Naloga dinamike je dolo\xc4\x8ditev gibalnih ena\xc4\x8db, ki podajajo tir telesa v odvisnosti od zunanjih sil. Njihova najbolj znana formulacija so Newtonovi zakoni gibanja, ob njih pa sta v\xc4\x8dasih uporabni tudi Lagrangeeva in Hamiltonova formulacija gibalnih ena\xc4\x8db. Poseben primer dinamike je statika, ki obravnava primere, pri katerih so sile in navori v ravnovesju._NEWLINE_Opis sistema je razmeroma preprost, kadar se omejimo na to\xc4\x8dkasta ali toga telesa. Pri telesih, ki se deformirajo, pa je opis bolj zapleten. Podpodro\xc4\x8dji dinamike, ki obravnavata deformacijo teles, sta tako obse\xc5\xbeni, da imata svoji imeni. Deformacijo trdnih teles obravnava elastomehanika, deformacijo teko\xc4\x8din pa mehanika teko\xc4\x8din. Ne ena, ne druga se ne ukvarjata z mikroskopsko zgradbo snovi, ampak snov obravnavata kot kontinuum - zvezno in nepretrgano sredstvo - zato je skupno ime zanju tudi mehanika kontinuov...'