b'\n_START_ARTICLE_\nOinopid\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nO njegovem \xc5\xbeivljenju je zelo malo znanega. Ve\xc4\x8dino svojega \xc5\xbeivljenja je deloval v Atenah. Morda je bil Anaksagorov u\xc4\x8denec.\n_START_SECTION_\nDelo v astronomiji\n_START_PARAGRAPH_\nVerjetno je nekaj astronomskega znanja prejel od egip\xc4\x8danskih duhovnikov._NEWLINE_Dolo\xc4\x8dil je kot med ravnino nebesnega ekvatorja in \xc5\xbeivalskim krogom, letno navidezno pot Sonca po nebu. Njegova vrednost je bila 24\xc2\xb0. Dejansko je to pomenilo nagib Zemljine vrtilne osi (kot med ravnino nebesnega ekvatorja in ravnino ekliptike). Oinopidov rezultat je bil dve stoletji standardna vrednost, vse dokler je ni Eratosten izmeril z veliko to\xc4\x8dnostjo._NEWLINE_Oinopid je tudi dolo\xc4\x8dil vrednost periode velikega leta, najkraj\xc5\xa1ega \xc4\x8dasovnega intervala, ki je enak tako celemu \xc5\xa1tevilu let kot celemu \xc5\xa1tevilu mesecev. Ker se relativni legi Sonca in Lune po vsakem velikem letu ponovita, se lahko z njim napoveduje Son\xc4\x8deve in Lunine mrke. Dejansko je to le deloma res, ker razmerje med dol\xc5\xbeino leta in meseca ni natan\xc4\x8dno enako kak\xc5\xa1nemu preprostemu ulomku, in tudi zato, ker se poleg tega Lunin tir neprestano spreminja._NEWLINE_Oinopid je podal vrednost velikega leta 59 let, kar odgovarja 730 mesecem. To je bil dober pribli\xc5\xbeek, ne pa popoln, saj je 59 (siderskih) let enako 21.550,1 dni, 730 (sinodskih) mesecev pa 21.557,3 dni. Razlika je tako sedem dni. Poleg tega so pomembne tudi spremembe Luninega tira. 59-letna perioda pa ima prednost, saj je precej dobro odgovarjala celemu \xc5\xa1tevilu obhodnim dobam ve\xc4\x8d planetov pri kro\xc5\xbeenju okrog Sonca, kar je pomenilo, da so se tudi njihove relativne lege po velikem letu ponovile. Navidezna lega Saturna se na primer ob koncu 59-letnega cikla razlikuje le za 2\xc2\xb0 od predhodne lege. Pred Oinopidom so rabili za veliko leto osem Son\xc4\x8devih let, kar je enako 99-tim mesecem. Leta 432 pr. n. \xc5\xa1t. sta Meton in Evktemon odkrila bolj\xc5\xa1o vrednost 18 let, kar je enako 223 mesecev (saro\xc5\xa1ki cikel).\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki na drugih podro\xc4\x8djih\n_START_PARAGRAPH_\nVerjetno je Oinopid razvil razlago o poplavljanju Nila vsako poletje. Na podlagi opazovanj temperature vode v globokih izvirih je morda napa\xc4\x8dno sklepal, da je podzemna voda poleti dejansko hladnej\xc5\xa1a kot pozimi. Pozimi, ko pada de\xc5\xbe in voda pronica v tla, bo zaradi toplote v tleh hitro spet izhlapela. Ker pa naj bi bila podzemna voda poleti hladnej\xc5\xa1a, bi bila stopnja izhlapevanja manj\xc5\xa1a. Prese\xc5\xbeek vlage bi druga\xc4\x8de moralo odnesti, kar bi povzro\xc4\x8dalo poplavljanje Nila. Njegova razlaga ni pravilna in se ni obnesla tudi zaradi tega, ker za nekatere druge reke v Libiji veljajo podobni pogoji, vendar te ne poplavljajo._NEWLINE_Pripisali so mu mnenje, da se je Sonce neko\xc4\x8d gibalo vzdol\xc5\xbe Rimske ceste. Ko pa je videlo kako je Tjestu, mitolo\xc5\xa1kemu bitju, za ve\xc4\x8derjo njegov brat Atrej postregel svojega sina, se je tako zgrozilo, da je zapustilo svojo smer in se namesto tega premaknilo na \xc5\xbeivalski krog. Ta zgodba se zdi malo verjetna._NEWLINE_Oinopid naj bi imel Vesolje za \xc5\xbeiv organizem, boga ali bo\xc5\xbeansko bitje pa za njegovo du\xc5\xa1o._NEWLINE_Zrak in ogenj naj bi bila po njem osnovna elementa in prvi na\xc4\x8deli Vesolja.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje udarni krater Oinopid (Oenopides) na Luni.'