b'\n_START_ARTICLE_\nPanis angelicus\n_START_PARAGRAPH_\nPanis angelicus (slov. \xe2\x80\x9aAngelski kruh\xe2\x80\x98) je del pesnitve Sacris solemniis, ki jo je v latinskem jeziku napisal sv. Toma\xc5\xbe Akvinski za bogoslu\xc5\xbeje slovesnega praznika Svetega Re\xc5\xa1njega Telesa in Krvi l. 1264. Takrat je namre\xc4\x8d pape\xc5\xbe Urban IV. uvedel ta praznik za celotno katoli\xc5\xa1ko Cerkev, sv. Toma\xc5\xbeu pa pripisujejo vse z njim povezane speve, kot so \xc5\xa1e Pange Lingua, Adoro te devote, Verbum supernum prodiens in pesem slednica Lauda Sion._NEWLINE_Ker sta bili zadnji dve kitici \xe2\x80\x9aSacris solemniis\xe2\x80\x98 ve\xc4\x8dkrat samostojno uglasbeni, so za\xc4\x8detne besede predzadnje kitice \xe2\x80\x9aPanis angelicus\xe2\x80\x98 hkrati tudi naslov tako nastalega speva, ki se v cerkveni glasbi in bogoslu\xc5\xbeju \xc5\xa1e vedno pogosto izvaja, kot npr. med sv. obhajilom ali pri izpostavitvi oz. \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denju Najsvetej\xc5\xa1ega._NEWLINE_Med raznimi melodijami je najbolj znana uglasbitev C\xc3\xa9sarja Francka za tenor, harfo, \xc4\x8delo in orgle iz l. 1872, ki jo je kasneje vklju\xc4\x8dil v \xc5\xbee l. 1860 napisano Messe solennelle \xc3\xa0 trois voix op. 12 (FMV 61). Izvedba pevca Johna McCormacka l. 1932 v Parku Phoenix v Dublinu velja za enega vrhuncev njegove kariere. Franckova uglasbitev sodi v obi\xc4\x8dajni repertoar mnogih tenorjev kot so npr. Luciano Pavarotti, Pl\xc3\xa1cido Domingo, Andrea Bocelli in Roberto Alagna, pa tudi sopranistk kot so Charlotte Church, Kathleen Battle in skupin Celtic Woman in Il Divo. Zaradi svoje popularnosti je spev postal priljubljen tudi pri cerkvenih porokah, \xc4\x8deprav liturgi\xc4\x8dno in po vsebini ne ustreza najbolje tej prilo\xc5\xbenosti.'