b"\n_START_ARTICLE_\nSocialna demokracija\n_START_SECTION_\nRazcep med socialdemokrati in komunisti\n_START_PARAGRAPH_\nSocialne demokracije v prvotnem pomenu besede ne smemo ena\xc4\x8diti s socialno demokracijo v dana\xc5\xa1njem pomenu besede. Socialna demokracija se je prvotno pojavila kot dopolnitev in nasprotovanje liberalni demokraciji. Slednja se je zadovoljila s pravno enakostjo dr\xc5\xbeavljanov, torej enakostjo teh dr\xc5\xbeavljanov pred zakonom; pri tem je pozabila na razredne razlike med temi dr\xc5\xbeavljani, pozabila pa je tudi, da samo pravo te razredne razlike priznava, legitimira in utrjuje. Pridevnik \xc2\xbbsocialna\xc2\xab\xc2\xa0v socialni demokraciji (v prvotnem pomenu besede) tako izhaja iz upo\xc5\xa1tevanja razrednih razlik med pravno enakimi dr\xc5\xbeavljani. Opozarja, da je ravno ta razredna razlika temeljna ovira, ki prepre\xc4\x8duje dru\xc5\xbebeno enakost; vzpostavitev dru\xc5\xbebene enakosti iz tega vidika zahteva tudi odpravo razredne dru\xc5\xbebe kot take.\n_START_SECTION_\nVpliv socialnega \xc5\xa1ovinizma na razredni boj\n_START_PARAGRAPH_\nIz vidika razrednega boja, torej konflikta med delavskim razredom in kapitalom, je socialna demokracija zavzela pozicijo, da je to vpra\xc5\xa1anje neprimerno nasloviti v \xc4\x8dasu vojne. Vpra\xc5\xa1anja, kot na primer imperializem, militarizem (vpliv vojske v dru\xc5\xbebenem \xc5\xbeivljenju ter naslavljanje njene dru\xc5\xbebene vloge nasploh) in produkcija prese\xc5\xbene vrednosti ter razredni boj nasploh, so bila v o\xc4\x8deh socialne demokracije drugotnega pomena; bila so celo neza\xc5\xbeelena motnja \xc2\xbbnarodne enotnosti proti sovra\xc5\xbeniku\xc2\xab. _NEWLINE_Zmerna in sporazuma\xc5\xa1ka narava socialne demokracije je pri\xc5\xa1la najbolj do izraza tekom neuspele nem\xc5\xa1ke revolucije leta 1918-1919. Socialna demokracija ne le, da ni podprla delavskih vstaj (npr. v Berlinu), ampak je tudi podprla desni\xc4\x8darske milice (Freikorps enote), ki so redni vojski pomagale pri zadu\xc5\xa1itvi vstaje; pri tem je treba \xc5\xa1e dodati, da je tekom nem\xc5\xa1ke revolucije minister za obrambo bil socialdemokrat Gustav Noske. Socialna demokracija je revoluciji nasprotovala tudi v bodo\xc4\x8dih letih; pri tem se je sklicevala na vrsto argumentov, kot na primer, da \xc2\xbbrazmerje mo\xc4\x8di\xc2\xab\xc2\xa0ni ugodno za revolucijo, kot tudi, da slednja uporablja nasilje, da se brani pred svojimi sovra\xc5\xbeniki. Primer tak\xc5\xa1ne linije je Karl Kautsky, ki je leta 1919 izdal kritiko Oktobrske revolucije z naslovom \xc2\xbbTerorizem in komunizem\xc2\xab; na to delo je leto kasneje Lev Trocki odgovoril z istoimensko polemiko._NEWLINE_Tak\xc5\xa1en razcep med zmernim in revolucionarnim socialdemokratskim krilom ni bil posledica nenadnih sprememb ali spontanih odlo\xc4\x8ditev; reformisti\xc4\x8dne in oportunisti\xc4\x8dne tendence so v socialni demokraciji bile prisotne in se krepile \xc5\xbee dalj\xc5\xa1e obdobje, odkrita podpora kapitalizmu ob izbruhu vojne pa je bila le iskra v sod smodnika. Iz Nem\xc4\x8dija sta primera del, ki naslavljata vpra\xc5\xa1anje, \xc2\xbbSocialna reforma ali revolucija\xc2\xab iz leta 1899 ter \xc2\xbbMno\xc5\xbei\xc4\x8dna stavka, partija in sindikati\xc2\xab\xc2\xa0iz leta 1906. V Rusiji je do  razkola med revolucionarnim in reformisti\xc4\x8dnim (dana\xc5\xa1njim socialdemokratskim) krilom pri\xc5\xa1lo \xc5\xbee na drugem kongresu socialdemokratske stranke leta 1903; predlog za preimenovanje v komunisti\xc4\x8dno partijo je bolj\xc5\xa1evikom Lenin podal \xc5\xa1ele v Aprilskih tezah leta 1917 (v Nem\xc4\x8diji je revolucionarno krilo socialne demokracije bilo izob\xc4\x8deno in se je preoblikovalo v Spartakovo zvezo (Spartakusbund) \xc5\xbee leta 1914, ob izbruhu vojne).\n_START_SECTION_\nNew Deal in Zahod po drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nVelika gospodarska kriza, ki se je za\xc4\x8dela z zlomom ameri\xc5\xa1ke borze leta 1929 in je trajala \xc5\xa1e naslednjo desetletje (raz\xc5\xa1irila se je tudi na vse dr\xc5\xbeave, ekonomske povezane z ZDA, vklju\xc4\x8dno z ve\xc4\x8dino evropskih dr\xc5\xbeav), je bila velik udarec stabilnosti kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe. Liberalne ekonomske pozicije, kot na primer laissez-faire kapitalizem, so izgubile ve\xc4\x8dino svoje avtoritete. Njihova trditev, da je tr\xc5\xbeno gospodarstvo zmo\xc5\xbeno samo razre\xc5\xa1iti ekonomske probleme, se je izkazala za problemati\xc4\x8dno, saj so ravno za tr\xc5\xbeno gospodarstvo (in kapitalisti\xc4\x8dno ekonomijo) zna\xc4\x8dilne periodi\xc4\x8dne krize, vklju\xc4\x8dno s takrat aktualno krizo. _NEWLINE_Nadalje se je delavski boj razvil do mere, kjer je predstavljal relevantno gro\xc5\xbenjo bur\xc5\xbeoazni politiki. Ve\xc4\x8dji sindikati, kot na primer Ameri\xc5\xa1ka zveza dela (American Federation of Labor, AFL), so sicer zavzemali reformisti\xc4\x8dne pozicije; je pa kot radikalna alternativa bila relevantna politi\xc4\x8dna sila tudi Komunisti\xc4\x8dna partija ZDA (CPUSA). Ta je pod svojim okriljem, na primer, organizirala tudi \xc4\x8drnce in \xc5\xbeenske, ki so jih zmerni sindikati zapostavljali, v nekaterih primerih pa so se tudi aktivno borili proti njihovi emancipaciji._NEWLINE_Kot posebno zgodovinsko okoli\xc5\xa1\xc4\x8dino je treba omeniti \xc5\xa1e obstoj Sovjetske Zveze kot politi\xc4\x8dne sile, ki je predstavljala alternativo kapitalizmu. To je za delavski boj v kapitalisti\xc4\x8dnih de\xc5\xbeelah imelo pomembne posledice; dokler je obstajala Sovjetska Zveza, je obstajal tudi prakti\xc4\x8den odgovor na vpra\xc5\xa1anje, kaj naj bi bilo alternativa kapitalizmu (ki je pogosto postavljen kot \xc2\xbbnaravno stanje\xc2\xab\xc2\xa0in nespremenljiv, kot nekaj, \xc4\x8demur ni alternative). Ta argument je dobil toliko ve\xc4\x8djo te\xc5\xbeo, ker Sovjetske Zveze zaradi (vsiljene) trgovske izolacije kriza ni prizadela._NEWLINE_Nadalje navkljub protikomunisti\xc4\x8dni propagandi povezanost gibanja s Sovjetsko Zvezo (obto\xc5\xbeba, da je agitator \xc2\xbbsovjetski agent\xc2\xab), ampak je ta propaganda lahko bila celo kontraproduktivna. \xc4\x8ce se je za gibanje smatralo, da je povezano s Sovjetsko Zvezo (ali Kominterno), je to lahko celo pove\xc4\x8dalo avtoriteto gibanja; \xc4\x8de u\xc5\xbeiva materialno in ideolo\xc5\xa1ko podporo tuje socialisti\xc4\x8dne de\xc5\xbeele, ima po tak\xc5\xa1ni logiki toliko ve\xc4\x8dje mo\xc5\xbenosti, da uspe._NEWLINE_Model socialne demokracije, ki se je vzpostavil tekom gospodarske krize, v zahodnih evropskih dr\xc5\xbeavah pa po koncu druge svetovne vojne, je tako treba razumeti kot odgovor na gro\xc5\xbenjo komunisti\xc4\x8dne revolucije. Keynesianizem kot ekonomski model, kjer dr\xc5\xbeava zapolni pomanjkanje povpra\xc5\xa1evanja na trgu, hkrati pa nadzoruje nivo brezposelnosti, je postal \xc5\xa1ir\xc5\xa1e uveljavljen, ker se je moral vzpostaviti sistem, v katerem lahko kapitalizem vsaj delno obvlada svoja lastna protislovja. V nasprotnem primeru bi ta bil odpravljen, nadomestil pa bi ga komunizem; za bur\xc5\xbeoazijo je izguba v profitu manj\xc5\xa1e zlo kot odprava njenega obstoja, zato je na ta model tudi pristala. Nadalje je tak\xc5\xa1en ekonomski model na kratki in srednji rok bil ugoden za bur\xc5\xbeoazijo, saj so dr\xc5\xbeavni izdatki predstavljali dodatne investicijske mo\xc5\xbenosti._NEWLINE_V Zahodni Evropi je vzrok za uvedbo socialdemokratskega modela zelo podoben. Glavna razlika je v tem, da je Sovjetska Zveza imela toliko ve\xc4\x8djo vlogo (tudi zaradi geografske bli\xc5\xbeine); vpliv komunisti\xc4\x8dnih gibanj (in politi\xc4\x8dnih strank) je nadalje pove\xc4\x8dal njihov prispevek k zlomu fa\xc5\xa1izma. Na tem obmo\xc4\x8dju je narava socialne demokracije kot zmerne, reformisti\xc4\x8dne alternative komunizmu bila toliko bolj o\xc4\x8ditna. To toliko bolj dr\xc5\xbei, ker sta socialna demokracija in socializem bila medsebojno izklju\xc4\x8dujo\xc4\x8da; ZDA so, na primer, dr\xc5\xbeavam, kjer so komunisti imeli \xc2\xbbpreveliko\xc2\xab\xc2\xa0politi\xc4\x8dno vlogo, zagrozila, da jim bo odtegnila finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d, \xc4\x8de situacije ne \xc2\xbbpopravijo\xc2\xab\xc2\xa0in postavijo na oblast zmernej\xc5\xa1e opcije._NEWLINE_V de\xc5\xbeelah, kjer situacija ni bila tako delikatna, kjer bur\xc5\xbeoaziji ni bilo treba delovati \xc2\xbbv rokavicah\xc2\xab, da bi zavarovala svoje interese, je situacija bila druga\xc4\x8dna. Primer je Latinska Amerika, ki po Monroe doktrini spada v interesno sfero ZDA. Tukaj ZDA niso zatirale le komunistov, ki so odkrito podpirali Sovjetsko Zvezo, ampak tudi politi\xc4\x8dne pozicije, ki so se od Sovjetske Zveze distancirale; primer iz \xc4\x8cila je demokrati\xc4\x8dni socializem Salvadora Allendeja, ki je padel pod voja\xc5\xa1kim udarom (s podporo obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne agencije CIA) leta 1973. Tak\xc5\xa1na usoda je doletela tudi socialdemokratske re\xc5\xbeime; tak\xc5\xa1en primer je bil v Gvatemali, kjer je leta 1954 z dr\xc5\xbeavnim udarom bil odstavljen takratni predsednik dr\xc5\xbeave Jacobo \xc3\x81rbenz.\n_START_SECTION_\nVzpon neo-liberalizma\n_START_PARAGRAPH_\nSocialdemokratski model ne odpravi tr\xc5\xbenega gospodarstva in kapitalisti\xc4\x8dne privatne lastnine, s \xc4\x8dimer obdr\xc5\xbei tudi dovzetnost za gospodarsko krizo. Do te je v za\xc4\x8detku 70' let tudi pri\xc5\xa1lo; delno je k temu pripomogel tudi dvig cen nafte (tako imenovana naftna kriza leta 1974), pomembno pa je bilo tudi splo\xc5\xa1no pregrevanje gospodarstva. _NEWLINE_Za razliko od gospodarske krize v 30' letih, kjer je kapitalisti\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava zaradi pritiska delavskega razreda vzpostavila socialdemokratski model (opis spodaj), pa je tokrat ta pritisk bil nesorazmerno manj\xc5\xa1i. Sovjetska Zveza je pod Nikito Hru\xc5\xa1\xc4\x8dom razvijala politiko mirne koeksistence; pod Leonidom Bre\xc5\xbenjem je sicer zavzela bolj intervencionisti\xc4\x8dno dr\xc5\xbeo, a je de facto ta bila defenzivna. V samih kapitalisti\xc4\x8dnih de\xc5\xbeelah je revolucionarna politika izgubila iniciativo reformisti\xc4\x8dnim sindikatom; ti so sicer bili mo\xc4\x8dni, a so svoje zahteve omejili na mezdni boj (tj. rast pla\xc4\x8d) in omejevanje brezposelnosti._NEWLINE_Oba faktorja sta bila pomembna pri dolo\xc4\x8danju ekonomske politike; zaradi teh sprememb odgovor na krizo ni bil nadaljnje vzdr\xc5\xbeevanje socialdemokratskega modela, ampak liberalizacija gospodarstva. Dva pomembna ukrepa liberalizacije gospodarstva sta deregulacija in privatizacija. Deregulacija se nana\xc5\xa1a tako na finan\xc4\x8dne trge kot delavske pravice; oboje se je za\xc4\x8delo spreminjati v prid kapitalu. Privatizacija se je izvajala tako na podro\xc4\x8dju storitev socialne dr\xc5\xbeave (npr. privatizacija dr\xc5\xbeavnih stanovanj, \xc5\xa1olstva in zdravstva) kot v ostalih ekonomskih sektorjih.\n_START_SECTION_\nMe\xc5\xa1ana ekonomija\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna demokracija ne napada kapitalisti\xc4\x8dne privatne lastnine; v slednji in v tr\xc5\xbenem gospodarstvu ne vidi problema, \xc4\x8de sta regulirani. Tipi\xc4\x8dni ekonomski model socialne demokracije je tako me\xc5\xa1ana ekonomija. V takem modelu so klju\xc4\x8dni ekonomski sektorji v dr\xc5\xbeavni lasti; pod te klju\xc4\x8dne sektorje poleg javnih storitev, kot na primer javnega \xc5\xa1olstva in zdravstva, spadajo prometna in telekomunikacijska infrastruktura ter ostali ekonomski sektorji, klju\xc4\x8dni za delovanje dru\xc5\xbebe (npr. industrija klju\xc4\x8dnih izvoznih artiklov, pa tudi del voja\xc5\xa1ko-industrijskega kompleksa). Dr\xc5\xbeava ravno tako mno\xc5\xbei\xc4\x8dno financira raziskovalne laboratorije, ki v zastavljanju raziskovalnih ciljev niso obremenjeni z zahtevami po kratkoro\xc4\x8dnih povrnitvah investicij; rezultati raziskav so nato splo\xc5\xa1no dostopni dru\xc5\xbebenemu kapitalu._NEWLINE_Poudarek pa je, da so v dr\xc5\xbeavni lasti le klju\xc4\x8dni ekonomski sektorji, ne celotna dru\xc5\xbebena ekonomija. Dele\xc5\xbe dr\xc5\xbeavnega lastni\xc5\xa1tva v me\xc5\xa1ani ekonomiji tako praviloma zna\xc5\xa1a med 20% in 30%; preostanek nadalje funkcionira v tr\xc5\xbenem gospodarstvu pod kapitalisti\xc4\x8dno privatno lastnino.\n_START_SECTION_\nProblemi socialne demokracije\n_START_PARAGRAPH_\nSocialdemokratski model do kapitalizma ni sovra\xc5\xbeen; z izjemo dr\xc5\xbeavnega sektorja v me\xc5\xa1ani ekonomiji ne predvideva razlastitev bur\xc5\xbeoazije niti vzpostavitve planskega gospodarstva (\xc5\xa1e najve\xc4\x8dji pribli\xc5\xbeek slednjemu so nezavezujo\xc4\x8de direktive privatnemu sektorju). To tudi pomeni, da produkcija prese\xc5\xbene vrednosti, temelj kapitalisti\xc4\x8dnega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja in profita, ni odpravljena, saj ostanejo temelji kapitalisti\xc4\x8dnih produkcijskih odnosov (mezdno delo in kapitalisti\xc4\x8dni monopol nad produkcijskimi sredstvi) nedotaknjeni. Nadalje to pomeni, da kot glavni na\xc4\x8din organizacije dru\xc5\xbebene ekonomije ostane trg; v me\xc5\xa1ani ekonomiji dr\xc5\xbeavni sektor ni alternativa tr\xc5\xbenemu gospodarstvu, ampak je vanj integriran. Povedano ima dve pomembni posledici._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d:  z ohranitvijo kapitalisti\xc4\x8dne privatne lastnine se razredne strukture, zna\xc4\x8dilne za kapitalizem, ohranjajo. Najve\xc4\x8dja sprememba v teh je, da se opazno pove\xc4\x8da sloj med bur\xc5\xbeoazijo in proletariatom (malome\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, pa tudi nekateri kvalificirani delavci); temeljne zna\xc4\x8dilnosti kapitalisti\xc4\x8dne razredne strukture pa ostanejo enake. Nadalje: ker je dru\xc5\xbebena delovna sila \xc5\xa1e vedno organizirana po kapitalisti\xc4\x8dnem na\xc4\x8dinu produkcije (glej industrijska rezervna armada), brezposelnost \xc5\xa1e vedno obstaja._NEWLINE_Drugi\xc4\x8d: z ohranitvijo tr\xc5\xbenega gospodarstva me\xc5\xa1ana ekonomija ostane dovzetna za periodi\xc4\x8dne gospodarske krize, ki so zna\xc4\x8dilnost kapitalisti\xc4\x8dne ekonomije; zgodovinski primer tak\xc5\xa1ne krize je gospodarska kriza med letoma 1973 in 1975,relevantna je tudi gospodarska kriza, ki se je za\xc4\x8dela leta 2007.\n_START_SECTION_\nSocialna demokracija danes\n_START_PARAGRAPH_\nIdeali socialne demokracije so danes pogosto zapisani v temeljne pravne listine kapitalisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav. Ustava Republike Slovenije na primer opredeljuje Slovenijo kot demokrati\xc4\x8dno in socialno dr\xc5\xbeavo in se tako okvirno istoveti z ideali socialne demokracije. Podobno velja za Evropsko Unijo, ki v svoji ustavi ravno tako vklju\xc4\x8duje socialdemokratske ideje."