b'\n_START_ARTICLE_\nNaklju\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nNaklju\xc4\x8dje (slu\xc4\x8daj) je to, \xc2\xbbkar povezuje, povzro\xc4\x8da sovpad nepri\xc4\x8dakovanih, med seboj vzro\xc4\x8dno nepovezanih dejanj, dejstev\xc2\xab. Zanimanje za izjemna in nenavadna naklju\xc4\x8dja je povezano z zanimanjem za nadnaravno, paranormalno in okultno. V nekaterih primerih se naklju\xc4\x8dje povezuje z usodo, tj. kar dolo\xc4\x8da potek \xc4\x8dlovekovega \xc5\xbeivljenja tako, da se nanj ne da vplivati. V o\xc4\x8deh statistike so naklju\xc4\x8dja predvidljivej\xc5\xa1a, kot se nam obi\xc4\x8dajno zdi. Mo\xc5\xbenost, da imata dve osebi hkrati rojstni dan, je npr. v skupini 23 ljudi \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 50-odstotna.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor besede naklju\xc4\x8dje Slovenski etimolo\xc5\xa1ki slovar razlaga:  \xc2\xbbslovan. ali pslovan. *kl\'u\xc4\x8di\xcc\x8bti s\xc4\x99 je prvotno verjetno pomenilo *\xe2\x80\x9bprilegati se (kot klju\xc4\x8d v klju\xc4\x8davnici)\xe2\x80\x99, nato *\xe2\x80\x9bustrezno se najti ob istem \xc4\x8dasu na istem mestu\xe2\x80\x99 in kon\xc4\x8dno \xe2\x80\x9bzgoditi se\xe2\x80\x99. Besedna dru\xc5\xbeina je torej verjetno izpeljana iz pslovan. *kl\'u\xc4\x8d\xd1\x8c\xcc\x8f, sloven. klj\xc3\xba\xc4\x8d. Razmerje do let. kl\'\xc5\xabt \xe2\x80\x9buspeti, dose\xc4\x8di\xe2\x80\x99, kl\'\xc5\xabtas \xe2\x80\x9busoda\xe2\x80\x99, lit. kli\xc3\xa1utis \xe2\x80\x9bskladati se, ujemati se\xe2\x80\x99, kar je izpeljano iz istega ide. korena kot pslovan. *kl\'u\xc4\x8d\xd1\x8c\xcc\x8f, ni pojasnjeno (Be II, 43 s.)\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nSo\xc4\x8dasnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vicarski psihiater in psihoanalitik Carl Jung je s Paulijem razvil teorijo, po kateri do izjemnih naklju\xc4\x8dij (uporabljal je izraz sinhroniciteta) pride zaradi odsotnosti vzro\xc4\x8dne povezave med re\xc4\x8dmi, ki sovpadejo. Naslonila sta se na knjigo Das Gesetz der Serie (Zakon serije) avstrijskega biologa Paula Kammererja, ki prina\xc5\xa1a sto anekdot o naklju\xc4\x8djih v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju. Status naklju\xc4\x8dja dobi dogodek, za katerega se nam zdi, da ni verjetno, da bi se zgodil hkrati z drugim. \xc4\x8ceprav dogodka med seboj nista povezana, v njunem sovpadanju i\xc5\xa1\xc4\x8demo pomen. Do Jungove teorije je kriti\xc4\x8dna statisti\xc4\x8dna teorija verjetnosti.\n_START_SECTION_\nVzro\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nNaklju\xc4\x8dnost dogodka se meri z verjetnostnim ra\xc4\x8dunom: z ve\xc4\x8djo verjetnostjo se zgodijo vzro\xc4\x8dno-posledi\xc4\x8dno povezani dogodki. Dalj\xc5\xa1i ko je niz naklju\xc4\x8dij, ve\xc4\x8dja je njihova verjetnost in bolj se zdi, da so med seboj nekako povezani. V o\xc4\x8deh statistike dalj\xc5\xa1a serija naklju\xc4\x8dij ka\xc5\xbee na to, da zanje obstaja neki vzrok.\n_START_SECTION_\nNaklju\xc4\x8dje v literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nNaklju\xc4\x8dnost je ena od mo\xc5\xbenih motivacij literarnega dogajanja. Taka motiviranost je zna\xc4\x8dilna za popularno literaturo, ki s tem odstopa od zahteve po vzro\xc4\x8dno-posledi\xc4\x8dni motiviranosti dogajanja v realisti\xc4\x8dni poetiki in od kake druga\xc4\x8dne (ideolo\xc5\xa1ke, umetni\xc5\xa1ke, verske) predvidljivosti dogajanja. Sovpad nepredvidljivih dogodkov bralca primora k iskanju alternativnih povezav med njimi. Ve\xc4\x8d ko je naklju\xc4\x8dij, ve\xc4\x8dja je verjetnost, da do njih prihaja po nekem \xc5\xa1e neodkritem pravilu, ki pogosto dobi ime usoda. V literarnih delih naklju\xc4\x8dja slu\xc5\xbeijo razlagi, da osebe niso gospodar nad svojim \xc5\xbeivljenjem, ampak se preko naklju\xc4\x8dij razkriva, kako o \xc5\xbeivljenju odlo\xc4\x8da usoda. Besede naklju\xc4\x8dje, slu\xc4\x8daj in usoda rade zaidejo v naslove literarnih del: Slu\xc4\x8daji usode, \xc5\xa0pijonova usoda, Mo\xc5\xbe usode; Igra o ljubezni in naklju\xc4\x8dju, Va\xc5\xa1ko naklju\xc4\x8dje,  Prst bo\xc5\xbeji ali izgledi bo\xc5\xbejih kazni, oziroma slu\xc4\x8daji, ki niso slu\xc4\x8daji ..., na podobno razumevanje sveta ka\xc5\xbeejo tudi naslovne besede "nenavadni" ali "\xc4\x8dudoviti" (Robinzon star\xc5\xa1i: njegove vo\xc5\xbenje in \xc4\x8dudovite dogodbe). V kme\xc4\x8dki povesti katoli\xc5\xa1ke smeri se skozi nepri\xc4\x8dakovane dogodke ka\xc5\xbee "bo\xc5\xbeja previdnost", tj. predvidljivost dogodkov. Pregelj pravi, da je \xc2\xbbdeus ex machina, ki v koncu pripovedi kaznuje gre\xc5\xa1nike, za antropocentrike res primer naklju\xc4\x8dja, za vernega \xc4\x8dloveka pa je tak slu\xc4\x8daj v svetu, ki ga modro vodi bog, ne samo verjeten, ampak celo nujen\xc2\xab. V povestih Marjetica, Krka umira, Gadje gnezdo do razpletov pride zaradi to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene ideje, npr. \xc2\xbbzveza med bogatim fantom in revno deklico ne more biti uspe\xc5\xa1na, ker revni sloji nimajo pre\xc5\xbeivetvene sposobnosti, tj. energije za tako zvezo\xc2\xab. Naklju\xc4\x8dnost oz. predvidljivost dogodkov se od \xc5\xbeanra do \xc5\xbeanra razlikuje. Dogodek, ki se v nekem tekstu zdi golo naklju\xc4\x8dje, je lahko iz perspektive kakega \xc5\xbeanra ali ideologije popolnoma predvidljiv ali celo nujen.   _NEWLINE_V literarni zgodovini se pojem naklju\xc4\x8dja pojavlja v sintagmi \xc2\xbbsre\xc4\x8dno personalno naklju\xc4\x8dje\xc2\xab, s katero Boris Paternu razlaga pojav Franceta Pre\xc5\xa1erna in rojstvo slovenske umetni\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti.'