b'\n_START_ARTICLE_\nVila Bled\n_START_PARAGRAPH_\nVila Bled, nekdaj protokolarni objekt, danes hotel s 4 zvezdicami v Mlinem na Bledu.\n_START_SECTION_\nSchloss Seebach\n_START_PARAGRAPH_\nKnez Ernest Ferdinand Weriand zu/von Windischgr\xc3\xa4tz, tedaj tudi poslanec v kranjskem de\xc5\xbeelnem zboru, je na ju\xc5\xbenem jezerskem bregu v zaselku Mlino od brixen\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije kupil zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de z oto\xc5\xa1ko pro\xc5\xa1tijo, gospodarskim poslopjem, kozolcem in pristanom, da bi po zgledu ve\xc4\x8d uglednih rodbin, ki so po\xc4\x8ditnikovale na Bledu, tu postavil po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki dvorec. Poimenovan je po iztoku iz jezera, potoku Jezernici (Seebach). Na\xc4\x8drte zanj je izdelal priznani dunajski arhitekt vitez Franz von Neumann mlaj\xc5\xa1i. Dela so trajala 1882-1886. Na\xc4\x8drti niso ohranjeni, saj so verjetno zgoreli v dru\xc5\xbeinskem arhivu ob po\xc5\xbeigu gradu Ho\xc5\xa1perk, po ohranjenih fotografijah in razglednicah pa je mogo\xc4\x8de rekonstruirati podobo dvorca: dvonadstopni dvorec \xc4\x8detverokotnega tlorisa s po tremi okni (osrednji s polkro\xc5\xbenim \xc4\x8delom) na nadstropje sredinske fasade so na vogalih krasili izstopajo\xc4\x8di oglati stolpi\xc4\x8di s po enim oknom (s trikotnim \xc4\x8delom) na nadstropje na dano stran, na jezerskem licu pa rizalit z izstopajo\xc4\x8do v dveh nadstropjih obokano loggio in valovito polkupolasto streho; preostala streha je bila strma, pri stolpi\xc4\x8dih in rizalitu \xc4\x8detverokapna, z mansardami okni z visokimi \xc4\x8delnimi zaklju\xc4\x8dki. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka dvorca je bilo ostre\xc5\xa1je rizalita, ki se je zaklju\xc4\x8devalo s svetlobnico. Stre\xc5\xa1ino je v spodnji tretjini krasil umetelen vzorec iz svetlej\xc5\xa1e kritine. Dvorec je bil svetlo rumeno ometan. K posestvu so spadali tudi pristan, drvarnica z ledenico in hlevom, ki jo je zasnoval Francesco Faleschini mlaj\xc5\xa1i, ter kapelica na nabre\xc5\xbeju z za tedanjo blejsko arhitekturo zna\xc4\x8dilno leseno vhodno lopo, znotraj pa je bila poslikana s podobami sv. Marije ter svetnikov sv. Bla\xc5\xbea, sv. Cirila in sv. Metoda. _NEWLINE_Knez Ernest Ferdinand Weriand Windischgr\xc3\xa4tz je v dvorcu pre\xc5\xbeivel vsaj mesec na leto, tu pa so po\xc4\x8ditnikovali tudi preostali dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani. Zelo odmeven je bil enotedenski obisk njegovega sina Otta Werianda Huga z \xc5\xbeeno, nadvojvodinjo Elizabeto, vnukinjo cesarja Franca Jo\xc5\xbeefa, takoj po poroki v januarju 1902.\n_START_SECTION_\nDvorec Suvobor\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu prve svetovne vojne si je knez Otto Weriand Hugo Windischgr\xc3\xa4tz kot upravitelj rodbinskih posesti pri novih oblasteh prizadeval za ohranitev le-teh v dru\xc5\xbeinski lasti. V pri\xc4\x8dakovanju agrarne reforme bi si lahko izbolj\xc5\xa1al pogajalski polo\xc5\xbeaj, \xc4\x8de bi se odrekel dvorcu: Ivan Hribar je \xc5\xbeelel dvorec odkupiti in ga v imenu slovenskega naroda podariti kralju Aleksandru Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87u za poroko (v ta namen je organiziral mno\xc5\xbei\xc4\x8dno zbiranje denarja za \xe2\x80\x9ckronski dar\xe2\x80\x9d). A Hribar je bil 1921 imenovan za pokrajinskega namestnika za Slovenijo in politi\xc4\x8dni nasprotniki so v njegovi potezi videli na\xc4\x8din, da pridobi kraljevo trajno naklonjenost, in so ga obto\xc5\xbeili samopromocije in sodelovanja s predstavniki nekdanjih oblasti. Ker so se unitaristi\xc4\x8dni politiki bali, da bi drago darilo lahko pomenilo ve\xc4\x8d samouprave za Slovence, posledi\xc4\x8dno pa porast federalisti\xc4\x8dnih zahtev pri Hrvatih in negodovanje nad razlikami pri Srbih, je kralj s svetovalci sklenil, da dvorec kupi sam, in sicer je 1. avgusta 1922 Aleksander Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87 posest kupil za 4 milijone dinarjev (hkrati pa \xc5\xa1e lovski dvorec v Bohinju od trgovske dru\xc5\xbeine Muhr). Prvi\xc4\x8d je dvorec sicer obiskal \xc5\xbee 9. junija 1922, dan po poroki. Dvorec so v spomin na bitko na Kolubari pod vrhom Suvobor preimenovali v Suvobor (tudi Suhobor). _NEWLINE_Leta 1924 so ga prvi\xc4\x8d preuredili. Drugo nadstropje je bilo namenjeno kralju z dru\xc5\xbeino ter kraljevemu stricu knezu Arsenu, prvo kraljevi sestri princesi Jeleni in princu Pavlu ter visokim gostom, pritli\xc4\x8dje pa visokim dvorjanom. Tapete, preproge in stilno pohi\xc5\xa1tvo so naro\xc4\x8dili pri pari\xc5\xa1ki izpostavi angle\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe Maple & Co., zelo priljubljeni pri tedanji britanski aristokraciji, tkanine pa pri A. H. C. Westermann S\xc3\xb6hne v Bielefeldu. Nekaj pohi\xc5\xa1tva je izdelala tudi mizarska delavnika Antona Rojine iz Ljubljane. Leta 1925 so lo\xc4\x8deno od dvorca zgradili novo dvorno kuhinjo, 1926 pa uredili novo kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, ledenico in drvarnico. Na posestvu je bilo tudi pe\xc5\xa1\xc4\x8deno teni\xc5\xa1ko igri\xc5\xa1\xc4\x8de.  _NEWLINE_Kraljeva dru\xc5\xbeina je na Bledu in v Bohinju pre\xc5\xbeivljala poletja. Leta 1929 se je na Bledu rodil najmlaj\xc5\xa1i kraljev sin, princ Andrej, ki so ga krstili v kapeli na posestvu. Kraljica Marija je 1930 tu priredila sprejem za romunske avtomobiliste. S svojim bivanjem je dru\xc5\xbeina pritegnila tudi politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje - na Bledu so tako sprejeli Blejski sporazum (1938) Male antante o nenapadanju Mad\xc5\xbearske ter sporazum Cvetkovi\xc4\x87-Ma\xc4\x8dek (1939) o ustanovitvi Banovine Hrva\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nNovi Blejski grad\n_START_PARAGRAPH_\nKer stari dvorec ni zadostil vseh potreb kraljevega spremstva, ga je kralj 1923 podaril soprogi, sam pa razmi\xc5\xa1ljal o novem dvorcu. Med obiskom \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kega predsednika Masaryka mu je ta za arhitekta svetoval Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika, ki si je posestvo ogledal 1922 in 1924 (tedaj temeljito z upravnikom Plemljem in in\xc5\xbe. Tav\xc4\x8darjem), 1927 pa je kralj Ple\xc4\x8dnika povabil v Beograd, da bi se podrobneje dogovorila o na\xc4\x8drtih. S kraljem sta se precej razlikovala v okusu, kar naj bi tudi zavleklo na\xc4\x8drtovanje. Leta 1933 so bili le gotovi, pri tem sta Ple\xc4\x8dniku pomagala Vinko Lenar\xc4\x8di\xc4\x8d in Marjan Tepina. Ple\xc4\x8dnik si je novi dvorec zamislil na vzpetini kot moderen pendant srednjeve\xc5\xa1kemu gradu s pogledom na cerkev na otoku, za katero naj bi kralj daroval novo uro po Ple\xc4\x8dnikovi zamisli. Zaradi strmega terena ga je postavil na tri visoke stebre, povezane z lokom, in ga uredil v ve\xc4\x8d nadstropjih, pri \xc4\x8demer bi bilo najvi\xc5\xa1je nadstropje namenjeno kraljevi dru\xc5\xbeini in dostopno neposredno z vrta, ni\xc5\xbeja pa po notranjem stopni\xc5\xa1\xc4\x8du ali po arkadni panoramski poti. Z deli so za\xc4\x8deli leta 1934, a jih je kraljica Marija v 1936 ustavila. Tako so izvedli le dovozno cesto,  panoramsko arkadno pot iz klesanega kamna iz blejskega Mlina ter tri podporne stebre za dvorec, ki jih \xc5\xa1e niso povezali z loki.\n_START_SECTION_\nNovi Suvobor\n_START_PARAGRAPH_\nKraljica se je odlo\xc4\x8dila za novi dvorec na mestu starega, saj je tega na\xc4\x8dela vlaga. Poru\xc5\xa1ili so ga 1939. Na\xc4\x8drte za novi dvorec je pripravil dvorni arhitekt Rajko Tati\xc4\x87. Izmed ve\xc4\x8d predlogov (obnova po izvirnem na\xc4\x8drtu; someren dvonadstropni dvorec s polo\xc5\xbeno streho nad teraso in z zna\xc4\x8dilno italijansko postavitvijo oken (tri nad dva); someren visok trinadstropni me\xc5\xa1\xc4\x8danski dvorec z rusti\xc4\x8dnim pritli\xc4\x8djem ...) je bil izbran predlog v gorenjskem slogu s tlorisom v obliki serifne \xc4\x8drke T s prizidkom, pri \xc4\x8demer ima podol\xc5\xbeno krilo pogled na jezero. Tati\xc4\x87 si je dvorec zamislil kot prostorno (masivno), a razgibano dvonadstropno arhitekturo z ve\xc4\x8d prevotlitvami, s strmo streho na \xc4\x8dop in fr\xc4\x8dadami, lesenim gankom in balkoni, lesenimi polkni ter kovanimi mre\xc5\xbeami v pritli\xc4\x8dju. Dela so se za\xc4\x8dela 1939: najprej so preuredili konju\xc5\xa1nico za potrebe dvorne gara\xc5\xbee za 28 osebnih avtomobilov in namestitev osebja, danes znano kot Pristava. Dvorec so do 1941 zgradili do strehe, ko je dela prekinila II. svetovna vojna.\n_START_SECTION_\nSchlosshotel Veldes\n_START_PARAGRAPH_\nOb nem\xc5\xa1ki zasedbi je Bled postal sede\xc5\xbe za\xc4\x8dasne pokrajinske uprave zasedenih obmo\xc4\x8dij Koro\xc5\xa1ke in Kranjske. Tretji rajh je \xc5\xbeelel dvorec preurediti v oficirski hotel, ki bi ga odprl po koncu vojne, v dvorne gara\xc5\xbee pa so namestili enoto psov nem\xc5\xa1kih ov\xc4\x8darjev (Polizei Diensthunde Abteilung S\xc3\xbcdost). Za kon\xc4\x8danje del sta bila izbrana belja\xc5\xa1ka arhitekta Kurt Moritz in Karl Hayek (za pomo\xc4\x8dnika oz. nadzornika gradnje pa jima je bil dodeljen dotedanji blejski mestni arhitekt Danilo F\xc3\xbcrst). Zasnove stavbe nista bistveno spremenila, pa\xc4\x8d pa sta jo povi\xc5\xa1ala za nadstropje ter si zamislila enotno neorenesan\xc4\x8dno fasado z visoko dvokapnico, krito z macesnovimi skodlami; edini okras stavbe je bila jasna lo\xc4\x8ditev pritli\xc4\x8dja od nadstropij, izstopajo\xc4\x8de kasete pod okni v prvem nadstropju, vogalni pilastri ter monumentalen balkonski portik z lo\xc4\x8dnim portalom z dvokrilnimi vrati, nad katerimi so bifore v vsakem nadstropju zrcalno delile stavbo. Vratni in okenski okvirji naj bi bili iz pera\xc4\x8di\xc5\xa1kega tufa. Hotel naj bi imel 110 le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d: v podol\xc5\xbenem delu manj\xc5\xa1e s pogledom na jezero, pre\xc4\x8dno pa ve\xc4\x8dje in apartmaje. Streha je bila dograjena do konca leta 1941, potem pa so dela zastala.\n_START_SECTION_\nVila Bled\n_START_PARAGRAPH_\nNova jugoslovanska oblast je nedokon\xc4\x8dano stavbo namenila za protokolarno rabo, zato je Ma\xc4\x8dkov pomo\xc4\x8dnik, arhitekt Marjan Tepina, \xc5\xbee pred nacionalizacijo vseh 39 parcel nekdanjega kraljevega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da 1947 izrisal na\xc4\x8drte za njeno prenovo. Ma\xc4\x8dek je nadaljnje na\xc4\x8drte verjetno poveril arhitektu Vinku Glanzu; ta je decembra 1946 po naro\xc4\x8dilu ministrstva od\xc5\xa1el v Beograd, da na\xc4\x8drte osebno predstavi Titu. Vodstvo je bilo zadovoljno, Tito je odredil, naj se dela nemudoma za\xc4\x8dno, saj naj bi jih kon\xc4\x8dali do poletja 1947, ko je bil napovedan obisk bolgarskega ministrskega predsednika Georgija Dimitrova. Za izvajalca del je bilo dolo\xc4\x8deno gradbeno podjetje Gradis, ki je svoje ime pustilo v tlaku terase. Dela so bila najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a spomladi 1947: takrat je delalo ok. 350 delavcev (od tega 300 Nemcev, vojnih ujetnikov, ki so pogosto prebegali z gradbi\xc5\xa1\xc4\x8da) po 12 ur na dan in tako stavno dokon\xc4\x8dali v roku. 13. julija 1947 so priredili likof za 1200 v gradnji sodelujo\xc4\x8dih oseb. \xc5\xa0e okoli poldrugo leto pa so urejali okolico vile, bre\xc5\xbeine in jezersko obre\xc5\xbeje, sprehajalne poti, dogradili paviljon Belvedere, Cvetli\xc4\x8dni paviljon (kotlovnico z rastlinjakom) ter postavili okoli kilometer dolg zid okoli posestva s stra\xc5\xbearnico ob vhodu. Vhod na posestvo sledi klasi\xc4\x8dnim vzorom, klesanci iz arkade pa so prevladujo\xc4\x8d element tudi v zidu. Sprehajalne poti so bile urejene po Ple\xc4\x8dnikovi predlogi, njegove nastavke za novi dvorec pa so smiselno uporabili pri nadaljnjem na\xc4\x8drtovanju, med drugim so nekatere zastrli z re\xc5\xa1etkami in tako pridobili kletke za divje \xc5\xbeivali, ki so jih ob\xc4\x8dasno izpustili, da so se prosto gibale po posestvu, Glanz pa je tudi dozidal ograjo Ple\xc4\x8dnikove arkadne poti . _NEWLINE_Poleg tega so odkupili bli\xc5\xbenje vile, da bi v njih lahko namestili goste: posest so raz\xc5\xa1irili z vilo Mirni dol, vilo Kajtimar (to so kasneje poru\xc5\xa1ili) in vilo Draga.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nArhitekt Glanz je za osrednjo stavbo predlagal ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dic, z ohranjeno strmo, polo\xc5\xbeno ali ravno streho, vsem pa je povi\xc5\xa1al rusti\xc4\x8dni pas ter dodal obhodne arkade. Vodstvo je strma lesena streha preve\xc4\x8d spominjala na okupatorja, zato so si za\xc5\xbeeleli ravno streho. Glanz je stavbo obdal s teraso na arkadah, oblo\xc5\xbeenih z grobim lomljencem. Z dvema rustikalnima slopoma in kamnitim obokom je poudaril vhod, iz varnostnih razlogov pa zazidal krajna okna in na obeh straneh dozidal pritli\xc4\x8dni gara\xc5\xbei, na katerih je uredil teraso, povezano z arkadnim obhodom. S tem je dobil monumentalen videz pro\xc4\x8delja, ki pa ni povsem simetri\xc4\x8dno, saj je sevevzhodni del, namenjen Titu, za okno \xc5\xa1ir\xc5\xa1i od jugovzhodnega. Pogled poudarja \xc5\xa1irok stre\xc5\xa1ni napu\xc5\xa1\xc4\x8d ter vodoravne rustikalne proge v prvem nadstropju. Okenski okvirji so preprosti, oglati in svetli, nad vhodom pa je ohranjen motiv bifore. _NEWLINE_Pri notranji razporeditvi prostorov je Glanz sledil Tepini: v pritli\xc4\x8dje podol\xc5\xbenega krila je ume\xc5\xa1\xc4\x8dena restavracija z izhodom na teraso (na atrij, ki ga zamejujejo arkade) in stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem proti jezeru, v prvem nadstropju se nahaja velika koncertna dvorana ter manj\xc5\xa1e sobe za varnostnike in spremstvo, v pre\xc4\x8dnih krilih pa so ve\xc4\x8dje sobe in apartmaji za goste. Severovzhodni del je bil namenjen izklju\xc4\x8dno predsedniku Titu in je bil iz varnostnih razlogov povsem lo\xc4\x8den od preostale stavbe, z lastnim dvigalom in lesenim povezovalnim stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem: v pritli\xc4\x8dju je bila gara\xc5\xbea, nad njo konferen\xc4\x8dna dvorana z izhodom na teraso, v drugem nadstropju pisarna s sprejemnico in jedilnica, v tretjem pa bivalni prostori, namre\xc4\x8d trisobni apartma (dnevni prostor, pisarna z garderobo, spalnica, kopalnica) za Tita in dvosobni za njegovo \xc5\xbeeno Jovanko, ob katerem je bila \xc5\xa1e soba za telesnega stra\xc5\xbearja. _NEWLINE_Tla in stene so prekrite z razli\xc4\x8dnim kamninami iz nekdanje Jugoslavije: najve\xc4\x8d je svetlega istrskega kamna iz Kanfanarja, okvirji vrat in stene vhodne avle pa so iz \xc4\x8drnega podpe\xc5\xa1kega marmorja; reprezentan\xc4\x8dno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de je iz svetlega bra\xc5\xa1kega kamna, tla iz ro\xc5\xbenatega hotaveljskega marmorja, v pritli\xc4\x8dju pa rjavkastega apnenca z Drenovega Gri\xc4\x8da. Posebej izbrana so svetila: v ve\xc5\xbei in v predsednikovem apartmaju se nahajajo kristalni lestenci, v dvorani kandelabri in posebne, v pasovih razvr\xc5\xa1\xc4\x8dena "kapni\xc4\x8dasta" svetila kvadratnega profila, iz belega in oran\xc5\xbenega stekla. Grelna telesa so zakrivale umetne mre\xc5\xbee kova\xc4\x8dev iz Krope. Namestili so ve\xc4\x8d preprog, satenastih in \xc5\xbeametnih zaves ter me\xc5\xa1anico modernega in stilnega pohi\xc5\xa1tva (za Titovo pisarno npr. neobaro\xc4\x8dno garnituro).\n_START_SECTION_\nLikovna oprema\n_START_PARAGRAPH_\nVodstvo si je za osrednjo dvorano zamislilo veli\xc4\x8dastno 52-metrsko fresko ter jo naro\xc4\x8dilo pri Slavku Pengovu. Motivi freske so: bombardiranje Beograda 6. aprila 1943, bitka pri Neretvi, bitka pri Sutjeski, proslavljanje zmage pod cveto\xc4\x8do \xc4\x8de\xc5\xa1njo maja 1945 ter zastavono\xc5\xa1a, ki vodi povojno izgradnjo domovine. Poudarjena je medsebojna pomo\xc4\x8d, tovari\xc5\xa1tvo in sloga med partizani. Upodobljenci so vedri, zdravi in polni zanosa, njihove obleke so \xc4\x8diste in urejene. Narodna in verska pripadnost je le obrobno nakazana, ni pa prezrta, npr. z obutvijo (opanke) ali podobami pokrajine v ozadju (minaret). Pogled pritegne zlasti zastavono\xc5\xa1a, podba zdrave matere z detetom na rami, ki v levci dviguje jugoslosvansko zastavo. V podobi je zdru\xc5\xbeen motiv sv. Kri\xc5\xa1ofa z Jezusom na rami in Svobode po Delacroixovem platnu Svoboda vodi ljudstvo. Gre za poosebljenje Jugoslavije ter globoko simbolno sporo\xc4\x8dilo. Podobe je Pengov ujel po znancih, \xc5\xa1tudentih, sorodnikih in tudi gradbenih delavcih - med drugimi so mu pozirali kipar Drago Tr\xc5\xa1ar, ne\xc4\x8dakinja Nives Kalin in pomo\xc4\x8dnik Tone \xc5\xbdnidar\xc5\xa1i\xc4\x8d. Pengov s fresko ni bil zadovoljen in v svoj dnevnik je napisal, da bi jo, \xc4\x8de bi jo mogel, naslikal \xc5\xa1e enkrat. Razlogov za to je bilo ve\xc4\x8d: zaradi \xc4\x8dasovne stiske je slikal v neprimernem \xc4\x8dasu, jeseni in pozimi (zaradi vlage in nizkih temperatur se je barva e po\xc4\x8dasi su\xc5\xa1ila), delal je ob umetni lu\xc4\x8di, kakovost pigmentov je bila slaba, zlasti zelena je mo\xc4\x8dno posvetlila, naro\xc4\x8dnik mu je odredil umirjene bravne tone, kar ni bilo zna\xc4\x8dilno za njegov slog.   _NEWLINE_Belvedere krasi mozai\xc4\x8dni friz po predlogi Slavka Pengova. Prikazuje motive iz delavskega vsakdana, kmete z \xc5\xbeitnimi snopi, de\xc4\x8dka, ki sadi drevo; zastopana sta oba spola. Nad vrati sta vr\xc4\x8d z grozjem in kitaro. Vse to odra\xc5\xbea cilje Jugoslavije, da enako obravnava mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbenske, da bo socializem trajna in stabilna dru\xc5\xbeba, ki bo omogo\xc4\x8dila tudi kulturno udejstvovanje in obilje. Mozaike je izdelal Alfio Tambosso - Ultra s pomo\xc4\x8dniki, med njimi je bil tudi njegov brat. Poleg friza so izdelali \xc5\xa1e mozai\xc4\x8dni tlak na terasi Belvedera (motivi dma\xc4\x8dih in eksoti\xc4\x8dnih \xc5\xbeivali), mozaike z motivom Meduze na klubskih mizicah, Pegaza in Eola v koncertni dvorani ter mozaike v rastlinjaku po partizanskih predlogah \xc4\x90or\xc4\x91a Andrejevi\xc4\x87a Kuna (Partizanski delavec in kmet; Partizanska dru\xc5\xbeina, Partizan - Stri\xc4\x8dek Vule, Partizan\xc4\x8dek - Kurir Jovica).  _NEWLINE_Bronasti kipi so stali na izpostavljenih mestih do velike dvorane: skupina Na \xc4\x8delu brigade (Boris Kalin), \xc5\xbdanjica in partizan (Zdenko Kalin), Bomba\xc5\xa1ica (Karel Putrih). Od kipov nepartizanske tematike sta bila tu dva akta - razli\xc4\x8dica Pastir\xc4\x8dka (Zdenko Kalin) in marmornati \xc5\xbeenski akt Jutro (Boris Kalin), ki je bil nagrajen s Pre\xc5\xa1ernovo nagrado.Na terasi so bili Partizanska dru\xc5\xbeina in Bomba\xc5\xa1 (Vanja Radau\xc5\xa1), povzet po razli\xc4\x8dici v zemunskem mestnem parku.\n_START_SECTION_\nCvetli\xc4\x8dni paviljon\n_START_PARAGRAPH_\nGlanz je 1948 v bli\xc5\xbeini vile zgradil Cvetli\xc4\x8dni paviljon. Spodaj je bila kotlovnica in sobe za kuhinjsko in stra\xc5\xbeno osebje, zgoraj pa steklen rastlinjak, ki ga je grel topel zrak iz spodnje eta\xc5\xbee. Sam rastlinjak je pregrajen s stebri, tako da je del namenjen gostinski dejavnosti, po veznem stopni\xc5\xa1\xc4\x8du do sob spodaj pa je mogo\xc4\x8d dostop na vrt. Glavno fasado krasita cementna reliefa Karla Putriha Kmetijstvo in Gradbeni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nPaviljon Belvedere\n_START_PARAGRAPH_\nGlanz je izkoristil Ple\xc4\x8dnikove podporne stebre, da bi na njih zgradil razglednik, ki bi hkrati slu\xc5\xbeil kot poletna \xc4\x8dajnica in zajtrkovalnica. Ohranjeni so na\xc4\x8drti za dve razli\xc4\x8dici: z lo\xc4\x8dnim zaklju\xc4\x8dkom pilotov in z ravno preklado. Izvedena je bila slednja, ki po preprostosti volumna ter rusti\xc4\x8dnem pla\xc5\xa1\xc4\x8du iz klesancev spominja na Ple\xc4\x8dnikov na\xc4\x8drt Blejskega gradu. Podporni slopi so povi\xc5\xa1ani; fasado razglednika ob straneh med okni uokvirjajo po \xc5\xa1tirje polstebri, na jezersko lice pa \xc5\xa1est stebrov na balkonu in \xc5\xa1tirje v notranjosti, za lesenim predeljem z okni. Nad njimi je izstopajo\xc4\x8d napu\xc5\xa1\xc4\x8d. Na tretjini iz hriba izstopajo\xc4\x8de globine je stavba podprta z dodatnimi slopi. Poleg osrednjega velikega salona z lesenim opa\xc5\xbeem in mozai\xc4\x8dnim frizom ter izhodom na teraso so zadaj \xc5\xa1e manj\xc5\xa1a soba za lovske trofeje in kuhinja. Salon je \xc5\xa1irok za dvoje oken.\n_START_SECTION_\nHotel Vila Bled\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1962 so lastni\xc5\xa1tvo vile prenesli z dr\xc5\xbeavne na republi\xc5\xa1ko raven. Ker je Tito vse redkeje obiskoval, so jo namenili kulturno-umetni\xc5\xa1kemu programu za glasbene, gledali\xc5\xa1ke in likovne dogodke ter tako odprli javnosti. Na predlog Zorana Kr\xc5\xbei\xc5\xa1nika, takratnega direktorja Moderne galerije, so v njej prirejali likovne razstave, npr. pregled ljubljanskega grafi\xc4\x8dnega bienala. V parku so \xc5\xbeeleli postaviti galerijo na prostem in v gara\xc5\xbeah urediti ateljeje, s \xc4\x8dimer bi Vila Bled postala pomembno likovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, vendar je vlada leta 1973 stavbo oddala podizvajalcem. Trgovsko podjetje Emona je v njej odprlo hotel ter narodno restavracijo. Po treh letih je vlada spet prevzela stavbo ter jo ob\xc4\x8dasno uporabljala za reprezentanco. 1984 je svet Socialisti\xc4\x8dne republike Slovenije vilo za 30 let izro\xc4\x8dil v upravo Hotelskemu turisti\xc4\x8dnemu podjetju Bled oz. Grand hotelu Toplice, ki je stavbo dokon\xc4\x8dno preuredil v hotel: prebil je stene Titovega apartmaja, odstranil leseno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, Titovo pisarno in jedilnico preuredil v apartma, pisarni\xc5\xa1ko pohi\xc5\xa1tvo, preproge in druge dragocenosti pa so prenesli na Brdo pri Kranju, od dr\xc5\xbeave pa so odkupili porcelan, kristal in srebrnino z vgraviranim monogramom VB (Vila Bled). Tudi kiparsko okrasje je bilo preme\xc5\xa1\xc4\x8deno v park gradu Brdo pri Kranju, razen Radau\xc5\xa1evih kipov, ki sta bila postavljena pred voja\xc5\xa1ki objekt v Polj\xc4\x8dah pri Begunjah. V pritli\xc4\x8dni gara\xc5\xbei so po na\xc4\x8drtih arhitekta Bo\xc5\xa1tjana Hafnerja uredili bar, ki je po \xc4\x8drnem pohi\xc5\xa1tvu in pali\xc4\x8dnem stenskem ogrodju dobil ime \xc4\x8crni salon. Salon odlikujejo svetli usnjeni fotelji in zlati poudarki (medeninaste svetilke). Ker je vila ostala brez nekdanje likovne opreme, jo je z grafikami, olji in akrili pomembnih sodobnih slovenskih umetnikov (Jo\xc5\xbee Ciuha, Janez Bernik, Lojze Spacal, France Miheli\xc4\x8d idr.) na novo opremil Zoran Kr\xc5\xbei\xc5\xa1nik, ob pomo\xc4\x8di Maru\xc5\xa1e Stupice.      _NEWLINE_1986 je bila Vila Bled kot prvi hotel iz katere socialisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav sprejet v skupino luksuznih hotelov Relais & Ch\xc3\xa2teaux in je veljal za najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1ega v Sloveniji (4 zvezdice, 31 sob in apartmajev), Vendar mu za dosego petih zvezdic manjka bazen, zato so 1989 predlagali izgradnjo bazena v Cvetli\xc4\x8dnem paviljonu, ki bi ga z vilo povezali s podzemnim hodnikom. Leta 2003 so predlagali, da bi Cvetli\xc4\x8dni paviljon preuredili v igralnico, bazen pa postavili v atriju. Nekateri so predlagali povi\xc5\xa1anje vile za nadstropje ter zasteklitev atrija. Ni\xc4\x8d od tega ni bilo izvedeno, deloma zaradi ugovora spomeni\xc5\xa1kovarstvene stroke, deloma pa zaradi pomanjkanja sredstev.   _NEWLINE_Leta 2004 je hotel za\xc4\x8dela upravljati dru\xc5\xbeba Sava d.d. S prenovo je vili povrnila pristnej\xc5\xa1i, bolj izvoren videz: odstranili so opremo z Brionov, naknadno name\xc5\xa1\xc4\x8dene tapisone in opa\xc5\xbee. Ohranjeno opremo so restavrirali ter jih postavili v prostore, kamor je bila namenjena. Z Brda in dvorca Strmol so prenesli nazaj Titovo pisarno ter jo razstavili ob hotelski recepciji, skupaj s Titovim portretom Gojmirja Antona Kosa. Nekdanjo gara\xc5\xbeo so preuredili v sprostitveni in lepotilni prostor.   _NEWLINE_Leta 2008 je vilo od dr\xc5\xbeave najelo nepremi\xc4\x8dninsko podjetje Condor Real, del Sportine, ki je napovedalo korenito prenovo, a zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav leta 2010 odstopilo od 50-letne pogodbe, pri \xc4\x8demer pa so odnesli ves od Save odkupljen inventar.  Leta 2012 se je Sportina dokon\xc4\x8dno umaknila, tedaj so zaprli tudi restavracijo, ki jo je vodil Igor Jagodic. Slovenska vlada je Vilo Bled predala v upravljanju Javnega gospodarskega zavoda Brdo, Protokolarne storitve Republike Slovenije, ki je vilo junija 2013 spet odprlo za turisti\xc4\x8dno dejavnost.'