b"\n_START_ARTICLE_\nPosidonij\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPosidonij je bil u\xc4\x8denec Panetija z otoka Rod in je bil stoik z mnogimi vplivnimi prijatelji. Med njegovimi u\xc4\x8denci sta bila Cicero in Pompej. Nekatera med njegovimi raziskovanji so bila dragocena. Njegova dela so ohranjena le v drobcih. Kot Piteas je verjel, da bibavico povzro\xc4\x8da Luna. Potoval je na zahod do Atlantskega oceana, Britanije in Nem\xc4\x8dije, na Iberski polotok in Balearske otoke, do de\xc5\xbeel ob Jadranskem morju, na Sicilijo in Sardinijo do Francije in \xc5\xa1e posebej do Masilije v Galiji (danes Marseille). Na svojih potovanjih je sistemati\xc4\x8dno zbiral geografske podatke. Poleg Strabona ga je navajal tudi leksikografski priro\xc4\x8dnik Suda (Suidas) iz 10. stoletja.\n_START_SECTION_\nVelikost Sonca\n_START_PARAGRAPH_\nIzra\xc4\x8dunal je velikost Sonca, ki je bila ve\xc4\x8dja, in zato bli\xc5\xbee resnici kot so jo predlagali drugi gr\xc5\xa1ki astronomi in Aristarh.\n_START_SECTION_\nZemljin obseg\n_START_PARAGRAPH_\nPo podobnem postopku kot Eratosten je (okoli) leta 100 pr. n. \xc5\xa1t. meril Zemljin obseg in njen polmer. Opazil je da se svetla zvezda Kanop, \xce\xb1 Gredlja (Car) z 0,7\xe1\xb5\x90, zelena nadorjakinja pri prehodu skozi nebesni poldnevnik Roda, z zemljepisno \xc5\xa1irino +36\xc2\xb0 20', natan\xc4\x8dno dotakne obzorja, saj tam komaj da vzide. V tem trenutku je meril njeno zenitno vi\xc5\xa1ino v Aleksandriji, z zemljepisno \xc5\xa1irino +31\xc2\xb0 30', in za njo na\xc5\xa1el h = 7\xc2\xb0 30' ali 1/48 polnega kota, kar je kar razlika v njuni zemljepisni \xc5\xa1irini, ki je v resnici h = 4\xc2\xb0 50'. Pravilno je zaklju\xc4\x8dil, da sredi\xc5\xa1\xc4\x8dni kot, ki ga oklepata Zemljina polmera, potegnjena k Aleksandriji in Rodu, zna\xc5\xa1a 1/48 polnega kota. Razdaljo med Aleksandrijo in Rodom je ocenil iz \xc4\x8dasa plovbe ladij s 5000 stadiji, pa je za Zemljin obseg na\xc5\xa1el 5000 \xc2\xb7 48 = 240.000 stadijev, oziroma za Zemljin polmer  = 6570 km, \xc4\x8de je 1 srednji stadij pribli\xc5\xbeno 172 m._NEWLINE_Njegova vrednost polmera je prevelika od prave vrednosti za 199\xc2\xa0km. Pozabil pa je upo\xc5\xa1tevati, da se je polo\xc5\xbeaj zvezde zaradi uklona svetlobnih \xc5\xbearkov v ozra\xc4\x8dju premaknil in tudi razdaljo med mestoma slabo ocenil, saj je bilo verjetno samo okoli 3100 stadijev. Tako je dobil premajhno vrednost in je le slu\xc4\x8dajno pravilneje od Eratostena izra\xc4\x8dunal Zemljin polmer. Morda ga je pozneje Strabon tudi napa\xc4\x8dno navajal, saj je Posidonij prvi upo\xc5\xa1teval uklon svetlobnih \xc5\xbearkov v ozra\xc4\x8dju in njegova dela se niso ohranila._NEWLINE_Za Zemljin ravnik je vzel vzporednik Roda in zanj navedel dol\xc5\xbeino 180.000 stadijev, oziroma 32.000\xc2\xa0km. Iz te navedbe izhaja srednji stadij 177,8 m. Pri Aristotelu je stadij zna\xc5\xa1al 185 m, po navadi pa ati\xc5\xa1ki stadij 185,4 m. Arhimed je na primer v svojem delu O \xc5\xa1tevilu pe\xc5\xa1\xc4\x8denih zrn (Pe\xc5\xa1\xc4\x8deni ra\xc4\x8dun - De Arenae Numero) navedel vrednost za Zemljin obseg 300.000 stadijev._NEWLINE_Posidonij je menil, da so obmo\xc4\x8dja ob Zemljinem ravniku naseljena.\n_START_SECTION_\nAstronomska enota\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 90 pr. n. \xc5\xa1t. je ocenil astronomsko enoto na  = 9893, (oziroma v dana\xc5\xa1njih enotah 65 \xc2\xb7 10\xe2\x81\xb9 m), kar je bilo \xc5\xa1e za dobro polovico premalo.\n_START_SECTION_\nDrugi dose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nPosidonij je moral poznati delo svojega starej\xc5\xa1ega predhodnika Hiparha, ki je dolgo \xc4\x8dasa opazoval in delal tako na Rodu kot v Aleksandriji._NEWLINE_Izdelal je globus. Zemljino povr\xc5\xa1ino in nebesno kroglo je razdelil na pet obmo\xc4\x8dij. Opazoval je potrese in ognjenike. Opazoval je izbruhe ognjenikov na Eolskih otokih v Tirenskem morju, severno od Sicilije._NEWLINE_Leta 85 pr. n. \xc5\xa1t. je izumil urni mehanizem._NEWLINE_Kakor pred njim Aristotel in Eratosten je sku\xc5\xa1al obvladati vse tedanje znanje. Bil pa je manj uspe\xc5\xa1en od Aristotela, saj se je v tem \xc4\x8dasu nabralo veliko novega znanja. Poleg Aristotela so ga primerjali tudi z Demokritom._NEWLINE_Pomagal je \xc5\xa1iriti astrologijo. Njen pogubni vpliv je trajal vse tja do Keplerja."