b'\n_START_ARTICLE_\nAranjuez\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d teorij o izvoru imena. Naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1e sprejeta navaja, da prihaja iz baskovskega jezika, za arantza (glog)._NEWLINE_Antonio de Nebrija meni, da je izvor imena v arabskem Ibn Arankej ("mesto orehov"), o\xc4\x8de Sarmiento pa predlaga latinski toponim Ara Iovis ("Jupitrov oltar\xc2\xab), ki se nana\xc5\xa1a na morebitno tempelj posve\xc4\x8den Jupitru Pluvio. _NEWLINE_Naselje Almuz\xc3\xbandica se omenja v enajstem stoletju, kar bi lahko ustrezalo Aranjuez. V srednjem veku se pojavlja v besedilih kot Arauz ali Aranz (12. stoletje), Aranzuel, Aranzuech (13. stoletje), Aranzueque, Aranzugue, Aranzuet ali Aran\xc3\xa7uex dokler kon\xc4\x8dno le Aranjuez \xc5\xbee v 15.stoletju.\n_START_SECTION_\nMariblanca\n_START_PARAGRAPH_\nTo je bila prva raz\xc5\xa1iritev onstran kraljeve pala\xc4\x8de, ob ju\xc5\xbenem bregu reke Tajo. Kraljeva cerkev San Antonio, ki jo je zgradil Filip IV. \xc5\xa0panski za javno in kraljeve uporabo, stoji na ju\xc5\xbenem koncu Plaza San Antonio, popularno znana kot Mariblanca, (morda zaradi "morja" belega peska ali mar de arena blanca ali pa namiguje na \xc5\xbeenski kip vodnjaka na skrajnem koncu, ki ka\xc5\xbee Venero kiparja Juan Reyna iz leta 1762). Cerkev je od leta 2003 na seznamu Bien de Inter\xc3\xa9s Cultural v \xc5\xa0paniji. _NEWLINE_To je zdaj prostor za ob\xc4\x8dasne prireditve, ki le\xc5\xbei zahodno od \xc4\x8detrti oficirjev (Casa de Oficios) in vitezov (Casa de Caballeros zdaj Juzgardos ali sodni dvor) in zahodno od Casa de las Infantas (zgradil jo je Karel II. \xc5\xa0panski za svoja sinova Gabriela in Antonia, kjer je zdaj turisti\xc4\x8dni urad)._NEWLINE_Na severu je tlakovano kro\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de Santiago Rusi\xc3\xb1ol, ki povezuje Madrid po cesti (M305 / A4) s Calle de la Reina in dvema velikima ulicama avenida del Principe in avenida de las Infantas kot tudi s cesto ob strani Plaza San Antonio / Mariblanca, na jug je povezava na calle Florida in severno Antigua Carretera de Andaluc\xc3\xada.\n_START_SECTION_\nPlaza de Toros\n_START_PARAGRAPH_\nEna od zgodnej\xc5\xa1ih izvirnih stavb v \xc5\xa0paniji, zgrajena leta 1760 po ukazu kralja Karla IV, in prenovljena odprta 14. maja 1797, za njegovo \xc5\xbeeno Mario Luiso Parma. Imela je kapaciteto 9000 gledalcev v \xc4\x8dasu, ko je bilo samo 4226 prebivalcev. Ima dvanajst vhodov, ki vodijo do treh kro\xc5\xbenih galerij, vsaka z 10 kamnitimi klopi. kraljeva dru\xc5\xbeina in njihovi gostje u\xc5\xbeivajo zaseben vhod s stopnic, ki vodijo neposredno na kraljevo galerijo._NEWLINE_Po po\xc5\xbearu leta 1809, jo je kralj Ferdinand VII. prezidal in podaril mestu, ki je uredilo majhen muzej.'