b'\n_START_ARTICLE_\nPihala\n_START_PARAGRAPH_\nPih\xc3\xa1la so glasbila, ki ustvarjajo zvok tako, da glasbenik pihne zrak v ustnik. S tem zra\xc4\x8dni steber v notranjosti pihala zaniha. \xc4\x8ce je frekvenca nihanja enakomerna, zasli\xc5\xa1imo to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den ton.\n_START_SECTION_\nNastanek zvoka v pihalih in trobilih\n_START_PARAGRAPH_\nPri pihalih pihamo v ustnik, po katerem zrak potuje po tanki re\xc5\xbei do jezi\xc4\x8dka. Tam se curek zraka cepi, tako da izmeni\xc4\x8dno potuje po pihalu in ven, kar ustvarja ton. Preostali del pihala slu\xc5\xbei le kot resonator, s pritiskanjem na luknjice pa resonan\xc4\x8dno cev kraj\xc5\xa1amo ali dalj\xc5\xa1amo in s tem dobimo razli\xc4\x8dne tone. \xc5\xbde stari Grki so poznali dejstvo, da podalj\xc5\xa1anje cevi za faktor dva da za oktavo (to je 6 tonov) ni\xc5\xbeji ton. To je tudi razvidno iz velikosti instrumentov, saj je na primer bas saksofon veliko ve\xc4\x8dji od alt saksofona. Poleg tega, da moramo v pihala in trobila pihati, je razlika med njimi in strunskimi glasbili tudi v tem, da tu zvok nastane zaradi razlike v tlakih med razred\xc4\x8dinami in zgo\xc5\xa1\xc4\x8dinami, ki se pojavijo v ceveh; torej za razliko od vibracij, ki jih izkori\xc5\xa1\xc4\x8damo pri strunah (transverzalno valovanje), pri zra\xc4\x8dnih instrumentih izkori\xc5\xa1\xc4\x8damo longitudinalno gibanje zraka.\n_START_SECTION_\nZasedbe pihal\n_START_PARAGRAPH_\nPihala najdemo v pihalnih orkestrih in pihalnih godbah ter simfoni\xc4\x8dnih orkestrih. Sekcijo pihal v simfoni\xc4\x8dnem orkestru sestavljajo flavte, oboe, klarineti in fagoti. Pihalci po navadi sedijo v dveh vrstah \xe2\x80\x93 flavtisti in oboisti v sprednji, klarinetisti in fagotisti pa za njimi._NEWLINE_Saksofon sodi med najpomembnej\xc5\xa1a jazzovska glasbila. V big bandih poznajo sekcijo petih saksofonov \xe2\x80\x93 dveh altovskih, dveh tenorskih in enega baritonskega saksa._NEWLINE_Pihala tvorijo tudi pihalni kvintet, ki je sestavljen iz flavte, oboe, fagota, klarineta in roga.'