b'\n_START_ARTICLE_\nMladostni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nMladostni\xc5\xa1tvo ali adolescenca je razvojno obdobje pri \xc4\x8dloveku med otro\xc5\xa1tvom in odraslostjo. Kronolo\xc5\xa1ke opredelitve in stroka pri dolo\xc4\x8danju spodnje in zgornje meje adolescence niso enotne. Za\xc4\x8dne se z nastopom pubertete in kon\xc4\x8da z vstopom v odraslost, torej pribli\xc5\xbeno med 11. (za de\xc4\x8dke 13.) in 20.- 24. letom starosti. Beseda \xc2\xbbadolescenca\xc2\xab izvira iz latinskega pridevnika \xc2\xbbadolescens\xc2\xab, dora\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di\n_START_SECTION_\nRazvojne naloge\n_START_PARAGRAPH_\nZa uspe\xc5\xa1en socialni razvoj in subjektivno zadovoljstvo mora mladostnik v obdobju adolescence obvladati skupek znanj, spretnosti in na\xc4\x8dinov vedenja, da bi se kot posameznik razvil v zrelega odraslega. Med pomembne razvojne naloge, ki jih mora mladostnik usvojiti sodi sprejemanje hitrih telesnih sprememb, doseganje \xc4\x8dustvene neodvisnosti, oblikovanje socialne spolne vloge, oblikovanje odnosov z vrstniki, razvoj odgovornega vedenja, poklicni cilji, partnerstvo in dru\xc5\xbeina, vrednostne usmeritve.\n_START_SECTION_\nRazvoj identitete v mladostni\xc5\xa1tvu\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje je, da je adolescenca razvojno obdobje, \xc4\x8das, ko mladostnik oblikuje svojo identiteto. Oblikovanje identitete je psiholo\xc5\xa1ki proces, v katerem se posameznik opredeli glede lastnosti in zna\xc4\x8dilnosti, za katere verjame, da predstavljajo njega samega. S poudarkom na razumevanju samega sebe in razumevanju lastnih usmeritev v prihodnosti. Mladostnik v tem obdobju kot pomemben del v strukturi identitete oblikuje\xc2\xa0\xc2\xbbpojem o sebi\xc2\xab, ki zdru\xc5\xbeuje vrsto zna\xc4\x8dilnosti, lastnosti, stali\xc5\xa1\xc4\x8d, vrednot, sposobnosti za katere je prepri\xc4\x8dan, da ga opredeljujejo. Pri mlaj\xc5\xa1ih mladostnikih\xc2\xa0\xc2\xbbpojem o sebi\xc2\xab\xc2\xa0vsebuje predvsem socialne in zna\xc4\x8dajske lastnosti (sem lepa, sem pameten), pri starej\xc5\xa1ih mladostnikih pa so izpostavljeni individualni cilji in na\xc4\x8drti za prihodnost._NEWLINE_Vrednostni vidik pojma o sebi je\xc2\xa0\xc2\xbbsamospo\xc5\xa1tovanje\xc2\xab, ki v povezavi s \xc4\x8dustvi izra\xc5\xbea odnos do lastne vrednosti. V adolescenci se samospo\xc5\xa1tovanje kot vrednostna sodba nana\xc5\xa1a na lastno u\xc4\x8dno uspe\xc5\xa1nost, telesne sposobnosti, socialno vrednost, na v\xc5\xa1e\xc4\x8dnost do nasprotnega spola, raznovrstna prijateljstva. Stopnja samospo\xc5\xa1tovanja med mladostniki je zelo razli\xc4\x8dna. V \xc5\xa1oli manj uspe\xc5\xa1ni mladostniki imajo ni\xc5\xbeje samospo\xc5\xa1tovanje, vi\xc5\xa1je pa mladostniki iz materialno dobro stoje\xc4\x8dih dru\xc5\xbein. V razvojnem obdobju adolescence mladostnik potrebuje \xc4\x8das, da kot opazovalec lastnih sprememb, psiholo\xc5\xa1kih in na svojem telesu, vse te spremembe pove\xc5\xbee v celoto, v identiteto jaza. Mladostniki sprejme samega sebe, lastno individualnost._NEWLINE_Dose\xc5\xbeene identiteta mladostnika ni nekaj kon\xc4\x8dnega, vsebuje zmo\xc5\xbenost ponovne opredelitve. Lahko se dopolni, popravi, spremeni glede na dru\xc5\xbebeno vlogo in pojmovanje samega sebe kot posameznika v dru\xc5\xbebi. Ponovno opredeljevanje pa je v tesni povezavi z uspe\xc5\xa1nostjo obvladovanja identitetne krize v mladostni\xc5\xa1tvu.\n_START_SECTION_\nOdnosi v mladostni\xc5\xa1tvu\n_START_PARAGRAPH_\nMladostnik v obdobju adolescence koli\xc4\x8dinsko in kakovostno spremeni odnose z vrstniki, drugimi \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine, star\xc5\xa1i in z ljudmi v okolju v katerem \xc5\xbeivi. V komunikacijo s \xc5\xa1ir\xc5\xa1im okoljem vlaga veliko energije in koncentracije. Prednostna razvojna naloga mladostnika je osamosvajanje od star\xc5\xa1ev in ustvarjanje odnosov z vrstniki. V ospredju so prijateljstva in intimnimi odnosi s partnerji. \xc5\xa0tevilo in intenzivnost konfliktov med mladostnikom in star\xc5\xa1i je v obdobju mladostni\xc5\xa1tva ve\xc4\x8dje. Razumljivo je, da mladostnik in star\xc5\xa1i ne delita istih pogledov na razli\xc4\x8dne \xc5\xbeivljenjske situacije. Obi\xc4\x8dajno so razli\xc4\x8dna mnenja in razhajanja ob\xc4\x8dasna do zmerna in imajo pozitivno vlogo pri osamosvajanju mladostnika. Vzporedno pa oblikovanje odnosov z vrstniki pomembno vpliva na mladostnikovo osamosvajanje od dru\xc5\xbeine in na oblikovanje lastne identitete, na njegovo vedenje, socialne spretnosti, zmanj\xc5\xa1anje mladostni\xc5\xa1kega egocentrizma in na razvijanje njegovih odnosov z nasprotnim spolom. Prijateljstva v tem obdobju temeljijo na zaupanju, iskrenosti, odprtosti, \xc4\x8dustveno so zelo nabita in intenzivna. V zgodnjem obdobju mladostni\xc5\xa1tva so na prvem mestu telesna privla\xc4\x8dnost in prvi vtis, ki ga naredijo na vrstnika, v srednjem prijateljstvo, intimnost, ljubezen, spolne izku\xc5\xa1nje, v poznem obdobju adolescence pa razumevanje, skupni interesi, intimnost in podobni na\xc4\x8drti za prihodnost.\n_START_SECTION_\nOsamosvajanje od star\xc5\xa1ev\n_START_PARAGRAPH_\nMladostnik v procesu osamosvajanja od star\xc5\xa1ev preizku\xc5\xa1a lastne vzorce vedenja. Spremembe v odnosu mladostnik in star\xc5\xa1i se odra\xc5\xbeajo v izmenjavi konfliktov in \xc4\x8dustvene povezanosti. Svojo razli\xc4\x8dnost od star\xc5\xa1ev mladostnik med drugim dokazuje z odklanjanjem star\xc5\xa1evskih nasvetov in zavra\xc4\x8danjem njihovih stali\xc5\xa1\xc4\x8d. Svojo voljo izra\xc5\xbea z lastnimi vzorci vedenja, z izbiro glasbe, ki jo poslu\xc5\xa1a, z uporabo slenga, govorice mladih, s spremenjenim zunanjim, videzom, ki ga poudarja z druga\xc4\x8dno pri\xc4\x8desko ali modnim slogom. Mladostnik odnose z vrstniki ume\xc5\xa1\xc4\x8da na prvo mesto. Na \xc4\x8dustvenem podro\xc4\x8dju se v obdobju osamosvajanja mladostnikova potreba po \xc4\x8dustveni opori in psiholo\xc5\xa1ki bli\xc5\xbeini star\xc5\xa1ev zmanj\xc5\xa1uje. Vzporedno pa se pove\xc4\x8duje mladostnikovo hotenje po oblikovanju lastnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d, lastnega sistema vrednot, ki se razlikuje od star\xc5\xa1evskega. Pomemben del osamosvajanja mladostnika od star\xc5\xa1ev je njegovo spoznanje, da so star\xc5\xa1i osebnosti, ki imajo svoja prepri\xc4\x8danja, dobre in slabe lastnosti, da niso idealni in da je star\xc5\xa1evstvo le ena od socialnih vlog, ki jih star\xc5\xa1i kot posamezniki opravljajo.\n_START_SECTION_\nOdnosi z vrstniki\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju mladostni\xc5\xa1tva postajajo odnosi mladostnika s posamezniki podobne starosti, podobnih pogledov in prepri\xc4\x8danj vse bolj pomembni. Za mladostnika je zna\xc4\x8dilno, da si z vrstniki izmenjuje \xc4\x8dustva, razpolo\xc5\xbeenja in do\xc5\xbeivljaje. Mladostnika z vrstniki povezujejo osebnostne zna\xc4\x8dilnosti, skupni interesi in \xc5\xbeelje, z njimi razpravlja o prihodnosti in svojih ciljih. Z vrstniki si deli in pridobiva informacije o tistih podro\xc4\x8djih svojega \xc5\xbeivljenja o katerih se s star\xc5\xa1i bolj malo ali redko pogovarja. Mladostnik z vrstniki veliko komunicira. \xc5\xa0tevilni telefonski pogovori brez konca in kraja so ena najpomembnej\xc5\xa1ih mladostnikovih socialnih dejavnosti. Pogovori na daljavo, mno\xc5\xbeica elektronskih sporo\xc4\x8dil so pokazatelj priljubljenosti posameznika in hkrati dokaz kako visoko je mladostnik uvr\xc5\xa1\xc4\x8den v skupini vrstnikov. Mladostnik z vrstniki pre\xc5\xbeivi veliko prostega \xc4\x8dasa, skupaj sodelujejo v razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1portnih in drugih aktivnostih. Skupno dru\xc5\xbeenje in pre\xc5\xbeivljanje prostega \xc4\x8dasa mo\xc4\x8dno vpliva na mladostnikov socialni razvoj._NEWLINE_Vrstniki lahko tudi negativno vplivajo na mladostnika, \xc4\x8de ga zavra\xc4\x8dajo, odrivajo iz dru\xc5\xbebe ali mu namenjajo \xc5\xbealjive opazke in se iz njega nor\xc4\x8dujejo.\n_START_SECTION_\nPrijateljstva\n_START_PARAGRAPH_\nPomemben del mladostnikovega \xc5\xbeivljenja so prijatelji in prijateljstva. Prijateljske zveze so obi\xc4\x8dajno \xc4\x8dustveno tesne in psiholo\xc5\xa1ko mo\xc4\x8dne. Prijateljstva v razvojnem obdobju mladostni\xc5\xa1tva so omejena na istospolna prijateljstva, na dekli\xc5\xa1ka in fantovska. Prijateljske povezave temeljijo na podobnih osebnostnih lastnostih, zna\xc4\x8dilnostih, podobnih interesih in pogledih na prihodnost. Mladostnikovi pogovori s prijatelji so odkriti, zaupni, iskreni. Prijatelji se pogovarjajo o do\xc5\xbeivljanju in razumevanju lastnih \xc4\x8dustev, dojemanju in spoznavanju intimnih plati \xc5\xbeivljenja, razmi\xc5\xa1ljajo o prihodnosti, o konfliktnih situacijah, delijo si nasvete in izmenjujejo informacije o tem kak\xc5\xa1en vtis o mladostniku imajo prijatelji._NEWLINE_Dekli\xc5\xa1ka prijateljstva v razvojnem obdobju mladostni\xc5\xa1tva so tesna, notranje povezana in intimna. Prijateljstva med fanti, povezujejo jih skupno zanimanje in skupne dejavnosti, so v primerjavi z dekli\xc5\xa1kimi bolj \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nAdolescenca skozi zgodovino\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina tradicionalnih dru\xc5\xbeb mladostnikom kot osebam v te\xc5\xbeavnem obdobju ne namenja veliko pozornosti. Prehod iz otro\xc5\xa1ke dobe v odraslost je pogosto pospremljen z rituali, ki simbolno ozna\xc4\x8dujejo prehod iz enega starostnega obdobja v drugo. Prehod z rituali je reintegracija - ponovno doseganje ravnovesja osebnosti - mladostnika v dru\xc5\xbebo, vendar z novim spremenjenim statusom._NEWLINE_Proti koncu 18. stoletja je tudi v "zahodnih" dru\xc5\xbebah veljalo, da otrok prestopi v odraslo dobo s prevzemom obveznosti in dol\xc5\xbenosti, ki mu jih narekuje dru\xc5\xbebeni razred kateremu pripada. V tem \xc4\x8dasu umetnostne, literarne in slikarske, upodobitve prikazujejo otroke kot "majhne odrasle" oble\xc4\x8dene v enaka obla\xc4\x8dila kot odrasli._NEWLINE_Ob izteku 19. stoletja so v nekaterih evropskih dr\xc5\xbeavah, predvsem v Nem\xc4\x8diji, Angliji, Franciji, globoke ekonomske in socialne spremembe vplivale na polo\xc5\xbeaj in \xc5\xbeivljenjske pogoje odra\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dih. Spremeni se pogled na pomen izobra\xc5\xbeevanja, ki postaja vse bolj pomembno. Pove\xc4\x8duje se \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1ol in razli\xc4\x8dnih izobra\xc5\xbeevalnih ustanov, podalj\xc5\xa1uje se obdobje u\xc4\x8dnih praks in izobra\xc5\xbeevanja. Vzporedno do\xc5\xbeivljamo razcvet literature o adolescenci in za adolescente, nastajajo nove institucije, zdru\xc5\xbebe in organizacije namenjene samo mladim in za mlade, taborniki, skavti ... ._NEWLINE_Kot odgovor na nujnost ustvarjanja identitete v novem \xc5\xbeivljenjskem razvojnem obdobju adolescenca dobi druga\xc4\x8den dru\xc5\xbebeni pomen. Del strokovne javnosti se s tak\xc5\xa1no opredelitvijo adolescence ne strinja, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je faza adolescence izum moderne dru\xc5\xbebe, ki negativno vpliva na mlade, v smislu podalj\xc5\xa1evanja obdobja dozorevanja.'