b'\n_START_ARTICLE_\nBiotska raznovrstnost\n_START_PARAGRAPH_\nBiotska raznovrstnost, tudi biolo\xc5\xa1ka raznovrstnost ali s tujko biodiverziteta, je stopnja raznolikosti vseh oblik \xc5\xbeivljenja v nekem okolju, bodisi ekosistemu, biomu ali celotni Zemlji. Biotska raznovrstnost se nana\xc5\xa1a na vrste, njihove genetske lastnosti in ekosisteme. Poenostavljeno gledano gre za \xc5\xa1tevilo razli\xc4\x8dnih vrst organizmov, ki \xc5\xbeivijo v dolo\xc4\x8denem prostoru in raznolikost ekosistemov nekega obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Beseda biodiverziteta je sestavljenka iz \xc2\xbbbio\xc2\xab\xc2\xa0(iz gr\xc5\xa1kega bios \xe2\x80\x93 \xc5\xbeivljenje) in \xc2\xbbdiverziteta\xc2\xab\xc2\xa0(iz angle\xc5\xa1ke diversity \xe2\x80\x93 raznovrstnost). Dobeseden prevod bi bil torej \xc2\xbbraznovrstnost \xc5\xbeivljenja\xc2\xab. V anglosa\xc5\xa1kem svetu pogosto govorijo o \xc2\xbbbiolo\xc5\xa1ki raznovrstnosti\xc2\xab\xc2\xa0(biological diversity), v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini pa je priporo\xc4\x8den izraz \xc2\xbbbiotska raznovrstnost\xc2\xab._NEWLINE_Je relativno nov pojem, ki so ga prvi\xc4\x8d uporabili \xc5\xa1ele leta 1986. Odtlej, \xc5\xa1e posebej pa po sprejetju konvencije o biotski raznovrstnosti v Riu de Janeiru leta 1992, se je \xc5\xa1tevilo temeljnih raziskav na tem podro\xc4\x8dju znatno pove\xc4\x8dalo, vzporedno pa so se zvrstile \xc5\xa1tevilne \xc5\xa1tudije o ravnanju z biodiverziteto. Leto 2010 je bilo razgla\xc5\xa1eno za mednarodno leto biotske raznovrstnosti._NEWLINE_Biotska raznovrstnost s stali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8dloveka omogo\xc4\x8da smotrno izrabo biolo\xc5\xa1kih virov (za hrano, farmacevtska sredstva, turizem) in razumevanje pomena posameznih ekosistemov v biosferi. Hkrati pa je v\xc3\xa9denje o biodiverziteti pomembno, ker daje argumente za u\xc4\x8dinkovito varstvo narave.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz "biolo\xc5\xa1ka diverziteta" (ang. biological diversity) je prvi uporabil okoljevarstvenik Raymond F. Dasmann leta 1968 v knjigi A Different Kind of Country. Izraz je bil \xc5\xa1iroko sprejet \xc5\xa1ele po ve\xc4\x8d kot desetletju, ko je leta 1980 pri\xc5\xa1el v splo\xc5\xa1no rabo v znanstveni in okoljski politiki. Thomas Lovejoy je v predgovoru knjige Conservation Biology izraz vpeljal tudi v znanstveni skupnosti. Do takrat je bil v uporabi izraz "naravna pestrost" (ang. natural diversity), ki ga je vpeljala The Science Division of The Nature Conservancy v \xc5\xa1tudiji leta 1975, "The Preservation of Natural Diversity"._NEWLINE_Leta 1988 sta entomolog E. O. Wilson in F.M.Peter, po sre\xc4\x8danju ameri\xc5\xa1kega dr\xc5\xbeavnega foruma v Washingtonu (National Forum on Biological Diversity, 1986) in pod pokroviteljstvom ameri\xc5\xa1ke Dr\xc5\xbeavne akademije za znanost in umetnost in Ustanove Smithsonian, izdala zbornik BioDiversity, ki je takoj postal tr\xc5\xbena uspe\xc5\xa1nica.\n_START_SECTION_\nRavni biotske raznovrstnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBiotska raznovrstnost je bogastvo celotne biosfere, ki se odra\xc5\xbea v genetski raznovrstnosti organizmov, v razli\xc4\x8dnosti vrst \xc5\xbeivih bitij in v raznovrstnosti sistemov, ki jih organizmi sestavljajo. Ker je biotska raznovrstnost kompleksna, se jo lahko razstavi na ve\xc4\x8d enot \xe2\x80\x93 pri tem se izhaja iz koncepta hierarhi\xc4\x8dne organizacije \xc5\xbeivljenja od molekule do celotne biosfere.\n_START_SECTION_\nBiotska raznovrstnost skozi \xc4\x8das \xe2\x80\x93 evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nDanes \xc5\xbeive\xc4\x8de vrste so verjetno samo med 2 in 4\xc2\xa0% bitij, ki so kdaj koli \xc5\xbeivela na Zemlji. Dana\xc5\xa1ja biotska raznovrstnost je rezultat ve\xc4\x8d milijonov let razvoja razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivljenjskih oblik. Po podatkih IUCN (2000) je okoli 11.000 vrst pred izumrtjem, za 816 taksonov pa je izumrtje v zadnjih desetletjih tudi dokazano._NEWLINE_Zgodovina biotske raznovrstnosti v fanerozoiku (zadnjih 540 milijonov let) se za\xc4\x8dne s hitro rastjo med kambrijsko eksplozijo \xe2\x80\x93 obdobje, v katerem se najprej pojavi skoraj vsako deblo ve\xc4\x8dceli\xc4\x8dnih organizmov. V naslednjih 400 milijonih letih je razmolikost nevreten\xc4\x8darjev le malo napredovala, raznolikost vreten\xc4\x8darjev pa je rasla eksponentno. Ta dramati\xc4\x8den porast raznolikosti je zaznamovalo periodi\xc4\x8dno, veliko zmanj\xc5\xa1anje raznolikosti v razmeroma kratkem \xc4\x8dasu, imenovano kot mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izumiranje. Do velikega mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega izumiranja je pri\xc5\xa1lo, ko so v karbonu propadli pragozdovi. Proces zajame ve\xc4\x8d taksonomsko razli\xc4\x8dnih skupin. Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e je bilo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izumrtje v obdobju trias-perm, pred 251 milijoni leti. Vreten\xc4\x8darji so potrebovali 30 milijonov let, da si opomogli od tega dogodka. Zgodornjekredno izumiranje, v katerem so izginili dinozavri, je bilo glede na \xc5\xa1tevilo izumrlih dru\xc5\xbein, razmeroma majhno._NEWLINE_Fosilni ostanki ka\xc5\xbeejo, da je v zadnjih nekaj milijonih letih pri\xc5\xa1lo do najve\xc4\x8dje biotske raznovrstnosti v zgodovini. Vendar pa vsi znanstveniki ne potrjujejo tak\xc5\xa1nega pogleda, ker so podatki o ohranjenih fosilih nezanesljivi. Nekateri znanstveniki verjamejo, da dana\xc5\xa1nja biotska raznovrstnost ni dosti druga\xc4\x8dna od biotske raznovrstnosti pred 300 milijoni leti, medtem ko nekateri drugi menijo, da raznolikost fosilov odra\xc5\xbea raznolikost \xc5\xbeivljenja. Ocene sedanje svetovne makroskopske raznolikosti \xc5\xbeivalskih vrst variira od 2-10 milijonov, z najbolj\xc5\xa1o pribli\xc5\xbeno oceno 13-14 milijonov, velika ve\xc4\x8dina katerih je \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev. Videti je, da se raznovrstnost nenehno pove\xc4\x8duje v odsotnosti naravne selekcije.\n_START_SECTION_\nStanje raziskanosti biotske raznovrstnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAristotel (3. stol. pr. n. \xc5\xa1t.) v svojem delu Zgodovina \xc5\xbeivih bitij (Historia Animalium) omenja 520 \xc5\xbeivalskih vrst, Linne (18. stol) jih navaja nekaj \xc4\x8dez 4000. Danes se ocene o \xc5\xa1tevilu razli\xc4\x8dnih vrst organizmov razhajajo \xe2\x80\x93 prevladuje mnenje, da je znanih in opisanih vrst okoli 1,75 milijona, vendar je to le manj\xc5\xa1i del. Ocenjujejo, da je raziskanih ne ve\xc4\x8d kot 10-15% dejanskega \xc5\xa1tevila, medtem ko nekateri celo menijo, da je ugotovljenih komaj 1-3% vrst. Vedno ve\xc4\x8d ocen se giblje okoli \xc5\xa1tevilke 14 milijonov vrst.\n_START_SECTION_\nPomembnost biotske raznovrstnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBiotska raznolikost je pomembna iz razli\xc4\x8dnih razlogov. Je intrizi\xc4\x8dna vrednota, kar pomeni, da se nana\xc5\xa1a na eti\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje, da je biotska raznolikost vrednota sama po sebi in ne zaradi ne\xc4\x8desa ali nekoga. Te\xc5\xbeko jo je dolo\xc4\x8diti in opisati, saj vsebuje eti\xc4\x8dne in filozofske dimenzije odnosa med naravo in dru\xc5\xbebo. Ker je to naravna danost, le-to pomeni, da je ne smemo izrabljati brez ustreznega moralnega razloga, ki odtehta slabost dejanja._NEWLINE_Biotska raznovrstnost je temelj \xc5\xbeivljenja \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva na Zemlji, saj uravnava delovanje ekosistemov, uravnava sestavo atmosfere (razmerje med kisikom in ogljikovim dioksidom), pretvarjanje son\xc4\x8deve energije v kemi\xc4\x8dno (hrana), itd. Ima tudi neposredne uporabne koristi kot je rast lesa in plodovi rastlin. Delujo\xc4\x8di ekosistemi omogo\xc4\x8dajo za\xc5\xa1\xc4\x8dito tal pred spiranjem, samo\xc4\x8distilno funkcijo voda, ... Prav tako pa \xc4\x8dlovek potrebuje stik z ohranjeno naravo za vzpostavljanje psihi\xc4\x8dnega in fizi\xc4\x8dnega ravnovesja.\n_START_SECTION_\nProsti \xc4\x8das, kulturne in estetske vrednosti\n_START_PARAGRAPH_\nBiotska raznovrstnost bogati prosto\xc4\x8dasne dejavnosti, kot so pohodni\xc5\xa1tvo, opazovanje ptic, itd. Biotska raznovrstnost navdihuje glasbenike, slikarje, kiparje, pisatelje in druge umetnike. Mnoge kulture se vidijo kot sestavni del naravnega sveta, ki od njih zahteva, da spo\xc5\xa1tujejo druge \xc5\xbeive\xc4\x8de organizme. Splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjene dejavnosti kot so vrtnarjenje, akvaristika in zbiranje primerkov so mo\xc4\x8dno odvisne od biotske raznovrstnosti.\n_START_SECTION_\nIzumiranje, ki ga povzro\xc4\x8da \xc4\x8dlovek\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku \xc4\x8dlovekovega vzpona je bil glavni razlog za pove\xc4\x8dano izumiranje neposreden lov. Kasneje so eksoti\xc4\x8dne vrste, ki jih je v novo okolje zanesel \xc4\x8dlovek, vzpostavile z avtohtonimi \xc5\xbeivimi bitji nove biotske povezave, ki so pripeljale do izumiranja slednjih. Danes je glavni vidik izumiranja globalno poseganje v biosfero, ki ima za posledico nazadovanje in uni\xc4\x8denje ekosistemov velikih razse\xc5\xbenosti._NEWLINE_V zadnjem stoletju so zmanj\xc5\xa1anjevanje biotske raznovrstnosti vedno bolj opazovali. Leta 2007 je nem\xc5\xa1ki zvezni okoljski minister Sigmar Gabriel navedel, da bo do leta 2050 izumrlo 30% vseh vrst. Izmed teh grozi izumrtje eni osmini znanih rastlinskih vrst. Nekatere ocene ka\xc5\xbeejo izgubo do 140.000 vrst na leto. Skoraj vsi znanstveniki na podro\xc4\x8dju biodiverzitete priznavajo, da je stopnja izgube vrst zdaj ve\xc4\x8dja kot kadarkoli v zgodovini \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nNazadovanje in izguba habitatov\n_START_PARAGRAPH_\nHabitat je okolje z \xc5\xbeivo in ne\xc5\xbeivo naravo, v kateri \xc5\xbeivi osebek, populacija, vrsta ali skupina vrst. Pod ekosistem pa razumemo skupino organizmov v njihovem ne\xc5\xbeivem okolju. Nazadovanje habitata je proces, ki zmanj\xc5\xa1uje kakovost habitata. \xc4\x8ce habitat za nadaljnji obstoj vrste ni primeren, pa govorimo o izgubi habitata. Kadar se spremeni kakovost ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila habitatov, lahko govorimo o nazadovanju ekosistema oz. o izgubi ekosistema. Eden glavnih vzrokov upadanja biotske raznovrstnosti zaradi izgube ekosistemov je uni\xc4\x8devanje gozdov. Proces dosega najhuj\xc5\xa1i obseg na obmo\xc4\x8dju tropskega de\xc5\xbeevnega gozda.\n_START_SECTION_\nOnesna\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dinki onesna\xc5\xbeevanja so lahko neposredni, v nekaterih primerih pa nastopijo \xc5\xa1ele po dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu, ko dose\xc5\xbeejo strupeni u\xc4\x8dinek zaradi akumulacije. Pove\xc4\x8dana smrtnost je najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1i kazalec onesna\xc5\xbeevanja. Drugi kazalci onesna\xc5\xbeenja so padec odpornosti, dovzetnost za bolezni in zajedavce, zmanj\xc5\xa1anje rodnosti, presnovne motnje, itd. Prizadeta populacija postaja manj uspe\xc5\xa1na in njena gostota za\xc4\x8dne padati.\n_START_SECTION_\nMehanizmi ohranjanja biotske raznovrstnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVarstvo biotske raznovrstnosti se nana\xc5\xa1a na vse njene sestavine iz \xc5\xbeivega in ne\xc5\xbeivega sveta. Ne\xc5\xbeivi del narave je kot \xc5\xbeivljenjski prostor z \xc5\xbeivim delom nelo\xc4\x8dljivo povezan. Na\xc4\x8din varstva je za posamezne sestavine specifi\xc4\x8den; v primeru varstva osebkov, populacij in genskega materiala je poudarek na neposrednem varstvu vrst (vrstni vidik varstva), v primeru varstva \xc5\xbeivljenjskega prostora in ekosistemov pa na posrednem varstvu vrst prek varstva prostora oziroma obmo\xc4\x8dij (prostorski vidik varstva).:\n_START_SECTION_\nRaziskovanje biotske raznovrstnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKonvencija o biotski raznovrstnosti izpostavlja spodbujanje raziskovanja, ki prispeva k ohranjanju biotske raznovrstnosti in trajnostni rabi njenih komponent, ter taksonomskega raziskovanja. Pomembno je tudi povezovanje raziskovanja in strokovnega usposabljanja ljudi. V Sloveniji dr\xc5\xbeava podpira raziskovanje biotske raznovrstnosti s financiranjem raziskovalnih kadrov in projektov, npr: Biotska raznovrstnost mikrogliv v vodah solin; Naravna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina ogro\xc5\xbeenih mokri\xc5\xa1\xc4\x8dnih habitatov; Trajnost gozda in biotska raznovrstnost; program Zoolo\xc5\xa1ke in speleobiolo\xc5\xa1ke raziskave; ...'