b'\n_START_ARTICLE_\nTempelj Artemide Ortije\n_START_SECTION_\nTempelj\n_START_PARAGRAPH_\nKult Ortije (gr\xc5\xa1ko \xe1\xbd\x88\xcf\x81\xce\xb8\xce\xaf\xce\xb1 = pokon\xc4\x8dna)  je bil skupen za \xc5\xa1tiri naselja, iz katerih je nastala najstarej\xc5\xa1a \xc5\xa0parta: Limne, Pitana, Kinosura in Mesana. Kronolo\xc5\xa1ko gledano se je kult verjetno razvil po kultu Atene Polio\xc5\xa9chos (\xce\xa0\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf\xe1\xbf\xa6\xcf\x87\xce\xbf\xcf\x82 = "za\xc5\xa1\xc4\x8ditnica mesta") ali kot Chalk\xc3\xadoikos (\xce\xa7\xce\xb1\xce\xbb\xce\xba\xce\xaf\xce\xbf\xce\xb9\xce\xba\xce\xbf\xcf\x82 = "iz bronaste hi\xc5\xa1e")._NEWLINE_Tempelj je v naravni kotlini med naseljem Limne in zahodno obalo reke Evrotas, zunaj anti\xc4\x8dne \xc5\xa0parte, skoraj povsem zunaj poplavnih vod reke. Najstarej\xc5\xa1e najdbe, fragmenti keramike iz pozne temne dobe ka\xc5\xbeejo, da je bilo to kultno mesto v 10. st. pr. n. \xc5\xa1t. in ne prej.  Kult so prvotno \xc4\x8dastili na pravokotnem zemeljskem oltarju, vzdignjenem od tal, nastalem iz slojev pepela po dolgoletnem \xc5\xbertvovanju na istem kraju. Na za\xc4\x8detku 8. st. pr. n. \xc5\xa1t. je bil postavljen poseben temenos, oblo\xc5\xbeen s kamenjem iz reke Evrotas in obkro\xc5\xbeen s trapezoidnim zidom. Tedaj je bil postavljen tudi \xc5\xbertvenik iz lesa in kamenja, zgrajen je bil tudi tempelj._NEWLINE_Drugi tempelj je bil zgrajen 570 pr. n. \xc5\xa1t., ko sta vladala \xc5\xa1partanska kralja Leon in Agazikles, saj so voja\xc5\xa1ki uspehi zagotovili potrebna sredstva. Zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo dvignjeno in utrjeno. Na podlagi iz peska iz reke sta bila iz apnenca zgrajena \xc5\xbertvenik in tempelj, obrnjen proti isti smeri kot starej\xc5\xa1a zgradba. Ta drugi tempelj je bil v celoti obnovljen v 2. st. pr. n. \xc5\xa1t., \xc5\xbertvenik pa zamenjan \xc5\xa1ele v 3. st. n. \xc5\xa1t., ko so Rimljani tukaj zgradili amfiteater za "turiste", ki so prihajali gledat obred bi\xc4\x8danja (diamastigosis).\n_START_SECTION_\nPrimitivni elementi v kultu\n_START_PARAGRAPH_\nKult Ortije prvotno ni bil antropomorfen in je starej\xc5\xa1i od olimpske religije. Na najstarej\xc5\xa1ih napisih se omenja samo Orthia. _NEWLINE_Ortijin kult se je razvil okoli hoanona, tj. prastarega lesenega kipa ("idola"), ki je bil "\xc5\xbeejen ljudske krvi", izvira iz Tavride, od koder sta ga po Evripidu odnesla Orest in Ifigenija. Tam, kje je bil tempelj, so na\xc5\xa1li podobe, izrezane iz slonovine v orientalskem slogu, ki ka\xc5\xbeejo krilato boginjo, ki v vsaki roki dr\xc5\xbei po eno \xc5\xbeival ali ptico kot gospodarica \xc5\xbeivali (\xce\xa0\xcf\x8c\xcf\x84\xce\xbd\xce\xb9\xce\xb1 \xce\x98\xce\xb7\xcf\x81\xe1\xbf\xb6\xce\xbd); menijo, da so artefakti lokalne izdelave. _NEWLINE_Pavzanias opisuje, kako je nastal obi\xc4\x8daj ritualnega bi\xc4\x8danja (diamastigosis):_NEWLINE_In naslednja dejstva so zame dokaz, da je Ortija iz Lakedajmona prav ta leseni kip, ki so ga prinesli barbari.  Prvi\xc4\x8d, Astrabak in Alopek, sinova Irbe, ki je bil sin Amfistena in vnuk Amfikla, Agidovega sina, sta znorela, ko sta na\xc5\xa1la ta kip. Drugi\xc4\x8d, ko so \xc5\xa1partanski Limne\xc4\x8dani, Kinosurijci in prebivalci Mesane in Pitane \xc5\xbertvovali daritve Artemidi, so se sprli in prelila se je kri. Ker so bili mnogi ubiti na oltarju, so pre\xc5\xbeiveli zboleli. Zaradi teh te\xc5\xbeav so dobili sporo\xc4\x8dilo iz prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da, naj boginjin oltar po\xc5\xa1kropijo s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko krvjo. \xc5\xbdrtve so dolo\xc4\x8dali z \xc5\xberebom, a je Likurg spremenil ta obi\xc4\x8daj v bi\xc4\x8danje fantov in na ta na\xc4\x8din so oltar po\xc5\xa1kropili s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko krvjo. Poleg teh mladih fantov je stala sve\xc4\x8denica, ki je dr\xc5\xbeala lesen kip: kip je bil lahek zato, ker je bil majhen. Toda \xc4\x8de so bi\xc4\x8darji udarjali zadr\xc5\xbeano in premi\xc5\xa1ljeno zaradi lepote mladeni\xc4\x8da ali njegovega ugleda, je kip nemudoma postal te\xc5\xbeji in sve\xc4\x8denica ga je s te\xc5\xbeavo dr\xc5\xbeala. Za to je obto\xc5\xbeila bi\xc4\x8darje in govorila, da se zaradi njih upogiba pod obremenitvijo. Tako se je neprestano, \xc5\xa1e od \xc5\xbertev na Tavridi, kipa nenehno dr\xc5\xbeala \xc5\xbeelja po \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki krvi. Klicali so jo ne samo Ortija (pokon\xc4\x8dna), temve\xc4\x8d tudi Ligodesma (\xce\x9b\xcf\x85\xce\xb3\xce\xbf\xce\xb4\xce\xad\xcf\x83\xce\xbc\xce\xb1 "z vrbo zvezana"), ker so jo na\xc5\xa1li v vrbovi kro\xc5\xa1nji in vrbova veja, ki se je ovijala okoli kipa, ga je dr\xc5\xbeala pokonci."_NEWLINE_\xe2\x80\x93 Pavzanias, Opis Helade, III, 16, 9\xe2\x80\x9311, prev. Ljiljana Vuli\xc4\x87evi\xc4\x87 _NEWLINE_Plutarh meni, da je ta obred posledica dogodka iz gr\xc5\xa1ko-perzijskih vojn:_NEWLINE_Nekateri pripovedujejo, da so tudi kralja Pavzanija, ki je dale\xc4\x8d od bojnih vrst daroval \xc5\xbertev in molil, nenadoma napadli neki Lidijci in za\xc4\x8deli krasti in razmetavati darove, a on in njegovo spremstvo, ki niso imeli oro\xc5\xbeja, so jih za\xc4\x8deli udarjati s palicami in bi\xc4\x8di. Od tod izhaja tudi dana\xc5\xa1nji mimeti\xc4\x8dni prikaz tega napada, ki ka\xc5\xbee bi\xc4\x8danje mladcev okoli \xc5\xbertvenika (Artemidinega) v \xc5\xa0parti in potem v sprevodu Lidijcev._NEWLINE_\xe2\x80\x93 Plutarh, Uporedni \xc5\xbeivotopisi, "Aristid", 17. 8, prev. Milo\xc5\xa1 N. \xc4\x90uri\xc4\x87 _NEWLINE_Razen obrednega bi\xc4\x8danja je kult vklju\xc4\x8deval tekmovanje v plesu med posameznimi mladeni\xc4\x8di in dekli\xc5\xa1kim zborom. Mladeni\xc4\x8di so za nagrado dobili srpe, kar ka\xc5\xbee poljedelski izvor kulta._NEWLINE_Votivni darovi pri\xc4\x8dajo o priljubljenosti tega kulta: najdene so glinene maske, ki predstavljajo like starih in grdih \xc5\xbeensk  ali hoplitov, pa tudi kipce iz svinca in terakote, ki prikazujejo mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske like, kako igrajo na pi\xc5\xa1\xc4\x8dal, liro ali \xc4\x8dinele ali kako jezdijo konja.\n_START_SECTION_\nKrilata Artemida\n_START_PARAGRAPH_\nArhajska krilata Artemida je prikazana na mnogih votivnih darilih od 8. do 6. st. pr. n. \xc5\xa1t., najdlje se je zadr\xc5\xbeala tukaj v liku Artemide Ortije. Napisi na votivnih darilih so namenjeni Ortiji ali Artemidi Ortiji, nikoli pa samo Artemidi.\n_START_SECTION_\nDiamastigosis\n_START_PARAGRAPH_\nKult Ortije je povod za \xce\xb4\xce\xb9\xce\xb1\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x83\xcf\x84\xce\xaf\xce\xb3\xcf\x89\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82 /diamastigosis (od \xce\xb4\xce\xb9\xce\xb1\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb9\xce\xb3\xe1\xbf\xb6 / diamastig\xc3\xb4, "za oster bi\xc4\x8d"), ko so bi\xc4\x8dali \xc3\xa9f\xc4\x93beje (gr\xc5\xa1ka beseda za adolescenta), kot pi\xc5\xa1ejo Plutarh, Ksenofont, Pavzanias in Platon. Sir, ki je bil zlo\xc5\xbeen na oltarju, so varovali odrasli z bi\xc4\x8di. Mladeni\xc4\x8di naj bi ga posku\xc5\xa1ali dobiti med bi\xc4\x8danjem. Vsaj do rimskega obdobja je sve\xc4\x8denica nadzorovala mo\xc4\x8d bi\xc4\x8danja; po Pavzaniasu je med obredom nosila hoanon in \xc4\x8de je postal prete\xc5\xbeek, je okrivila bi\xc4\x8darje, da bi\xc4\x8dajo prene\xc5\xbeno._NEWLINE_V rimskem obdobju je po Ciceru obred postal krvav spektakel, v\xc4\x8dasih do smrti, a gledalci so prihajali iz vsega cesarstva. V ta namen je bil v 3. stoletju zgrajen amfiteater za gledalce. Libanij je zapisal, da je spektakel privabljal radovedne\xc5\xbee \xc5\xa1e v 4. stoletju.\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nNajdi\xc5\xa1\xc4\x8de je izkopala Britanska arheolo\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola (British School of Archaeology) med svojimi izkopavanji v Lakoniji v letih 1906\xe2\x80\x931910. Ko se je za neizkopano zdelo, da je le uni\xc4\x8deno rimsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, so kraj oplenili po ustanovitvi sodobne \xc5\xa0parte leta 1834. Arheologi pod vodstvom R.M. Dawkinsa so hitro na\xc5\xa1li dokaze gr\xc5\xa1ke naselitve. Dawkins pi\xc5\xa1e: "Rimsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo enostavno za za\xc5\xa1\xc4\x8dito ... velika koli\xc4\x8dina starih predmetov, ki so zagledali lu\xc4\x8d, so iz anti\xc4\x8dne \xc5\xa0parte, in imajo velik pomen." Dolgo, neprekinjeno zaporedje arheolo\xc5\xa1kih slojev je bilo razkrito. Medtem ko je ve\xc4\x8dina pomembnih najdb v lokalnem in narodnem muzeju v Atenah, je pomemben del izkopanega materiala kon\xc4\x8dal v Britanskem muzeju. _NEWLINE_Po petletnem izkopavanju je Dawkins leta 1910 objavil A History of the Sanctuary. Mo\xc4\x8dan poudarek je bil na stratigrafiji. 1924\xe2\x80\x931928 je bilo v raziskovanje v \xc5\xa0parti vklju\xc4\x8deno tudi \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje tega obmo\xc4\x8dja.'