b'\n_START_ARTICLE_\nManganova skupina\n_START_SECTION_\nKemijske lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVsi elementi imajo na valen\xc4\x8dnih orbitalah po 7 elektronov (2 na orbitali s in 5 na orbitali f) in temu primerno veliko \xc5\xa1tevilo oksidacijskih stanj: -1, +2, +3, +4, +6 in +7. Mangan je najbolj stabilen v oksidacijskih stanjih +2, +4 in +7, drugi elementi pa v stanjih +3, +4 in +7._NEWLINE_Tehnecij in renij nimata stabilnih izotopov in sta si zelo podobna. Vzrok za njuno podobnost je lantanoidna kontrakcija, zaradi katere imata enaka ionska polmera. Tehnecij je poleg prometija edini element pred svincem, ki nima stabilnega izotopa.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nMangan in renij se uporabljata predvsem za legiranje jekel, v spojinah pa kot katalizatorja.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nTehnecij in renij sta radioaktivna elementa s kratko zazpolovno dobo in ju zato v naravi ni. Renij je izjemno redek in se nahaja v sledovih v drugih mineralih. Edini bolj pogost element je mangan, katerega je zemeljski skorji pribli\xc5\xbeno 0,1%. Letna proizvodnja mangana je 11 milijonov ton (2007), proizvodnja renija pa med 40 in 50 ton._NEWLINE_Mangan in renij se uporabljata predvsem za legiranje jekel, v spojinah pa kot katalitzatorja.'