b'\n_START_ARTICLE_\nAtila\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek\n_START_PARAGRAPH_\nVideti je, da so bili Huni ena izmed vej rodu Xiongnu, nomadsko pleme, ki se je s \xc4\x8dasom razvilo v \xc5\xa1tevilne druge, kot so Mongoli, Turki in Kitajci. Zaradi svoje spretnosti v bojevanju, svojega hitrega premikanja ter svojemu oro\xc5\xbeju, so Huni podjarmili mnogo narodov, ki so bili bolj civilizirani. _NEWLINE_Atila se je rodil okoli leta 406, o\xc4\x8de mu je umrl, ko je bil ta \xc5\xa1e majhen otrok. Pravijo, da se je nau\xc4\x8dil jahati konja, preden bi se nau\xc4\x8dil hoditi brez pomo\xc4\x8di. Pri petem letu starosti pa je \xc5\xbee znal streljati z lokom. V za\xc4\x8detku petega stoletja je Rua, Atilov stric, podpisal mirovno pogodbo z rimsko dr\xc5\xbeavo. V pogodbi je bilo dogovorjeno, da mora Rim vsako leto pla\xc4\x8devati dav\xc5\xa1\xc4\x8dino (160\xc2\xa0kg zlata) in da, bodisi Rim kot Huni, lahko dr\xc5\xbeijo talce kot jamstvo. Med talci je bil tudi Atila. \xc5\xbdivel je v Ravenni in je z lastnimi o\xc4\x8dmi videl propad zahodnorimskega cesarstva._NEWLINE_Ko je bil star dvajset let se je vrnil spet domov. Po smrti strica Rua je zavladal Atilov starej\xc5\xa1i brat Bleda. V tem obdobju so se Huni domenili z veleposlanci Teodozija II, naj se ube\xc5\xbeenci, ki so se zatekli v Bizantinsko cesarstvo, vrnejo nazaj. Leto kasneje sta se Atila in Brat sre\xc4\x8dala s cesarskimi odposlanci v Margusu (dana\xc5\xa1nja Po\xc5\xbearevac) in na konju, kot je bila navada, odlo\xc4\x8dila, da jim bodo Rimljani vrnili ube\xc5\xbeence, ter da jim bodo podvojili prej\xc5\xa1nji davek. Ko so se Huni umaknili proti notranjim teritorijem, je Teodozij izkoristil trenutek, da bi okrepil mestna obzidja Konstantinopla. _NEWLINE_Huni so ciljali na Perzijo, a ker so bili pora\xc5\xbeeni v Armeniji, so opustili te namene. Okoli leta 440 so se spet prikazali na rimskem teritoriju in z izgovorom, da Rimljani niso spo\xc5\xa1tovali domene, so hoteli za\xc4\x8deti novo vojno. Leto kasneje so Huni vdrli na Balkan preko Ilirije in tam oropali razna mesteca (Margus in Viminacium) in zasedli Sigindunum (dana\xc5\xa1nji Beograd). Teodozij je nazaj poklical \xc4\x8dete iz severne Afrike, da bi se borile proti Hunom. Atila in Bleda sta zato poru\xc5\xa1ila in zasedla mnogo mest, premagala sta rimsko vojsko, a zaradi pomanjkanja oro\xc5\xbeja sta se morala ustaviti pred Konstantinoplom. Teodozij je priznal poraz in prosil za mirovno pogodbo._NEWLINE_Leta 445 je Bleda umrl in tako je postal Atila vladar. Nekateri menijo, da je bil sam Atila morilec a, ker ni dokazov, se ne razpravlja o tem. Po odhodu Hunov, je Konstantinopel prizadelo veliko nesre\xc4\x8d. Hude epidemije, lakota, potresi, ki so poru\xc5\xa1ili velik del mesta so za seboj pustili veliko \xc5\xbertev. Atila se je spet napotil proti jugu in se ponovno spopadel z rimsko vojsko. Pri reki Utus jo je premagal. Huni so tako z lahkoto nadaljevali pot proti Balkanu.\n_START_SECTION_\nAtila na zahodu\n_START_PARAGRAPH_\nAtila je jasno povedal, da \xc5\xbeeli napasti kraljestvo Vizigotov. Onorija, sestra Valentiniana, je prosila Atilo za pomo\xc4\x8d in mu podarila prstan, namre\xc4\x8d se ni nameravala poro\xc4\x8diti s senatorjem. Atila si je to razlagal kot \xc5\xbeenitno ponudbo, \xc4\x8deprav ni bila. Poro\xc4\x8dil se je z Onorijo in za doto vzel polovico zahodnega imperija. Valentinian je to zvedel, hotel je ubiti sestro, a ga je mati Galla Placidia ustavila. Atila je nato poslal poslanca v Ravenno, da bi pojasnil, da Onorija nima nikakr\xc5\xa1ne krivde. Poroka je bila vsekakor veljavna in si je zato vzel domenjeno ozemlje. _NEWLINE_Med tem \xc4\x8dasom, je Teodozij II umrl, padel je s konja. Sledil mu je Marcijan, ki je ukinil dav\xc5\xa1\xc4\x8dino za Hune. Po smrti frankovskega kralja, je spor za dedovanje lo\xc4\x8dil Atilo in Ecija._NEWLINE_Atila je \xc5\xbeelel raz\xc5\xa1iriti lastni imperij, celo do Atlantskega morja, zato je zdru\xc5\xbeil vse podlo\xc5\xbene narode, Gepide, Ostrogote, Erule, Ruge, Scire, Turinge, Alane in Burgunde ter se zdru\xc5\xbeil z Vizigoti in Rimljani. Z vojsko, ki je \xc5\xa1tela od 300.000 do 700.000 vojakov, je pre\xc4\x8dkal Germanijo in poru\xc5\xa1il vse kar mu je bilo na poti. Zasedel je tudi razna mesta, pravi se, da je v Koloniji (zasedeno mesto) spoznal Orsolo. Zadela ga je strela z jasnega. Zaljubil se je vanjo in v njeno lepoto. To jo je sprva re\xc5\xa1ilo smrti, a ko ga je odvrnila, jo je najprej trpin\xc4\x8dil nato pa ubil. _NEWLINE_Tudi Ecij je zbral vojsko: Franki, Burugundi in Kelti. Teodorik, kralj Vizigotov se je zdru\xc5\xbeil z Rimljani. Ecij in Teodorik sta pri\xc5\xa1la v Orleans pred Atilo. Ko je tudi ta pri\xc5\xa1el, se je za\xc4\x8dela zelo divja vojna. Zgodovinarji menijo, da je bila ta vojna ena izmed petnajstih najbolj va\xc5\xbenih v zgodovini. Vojno ni zmagal nih\xc4\x8de. Obe vojski sta se umaknili. Legende pravijo, da je bila bitka tako kruta in krvolo\xc4\x8dna, da so reke postale rde\xc4\x8de barve in da so \xc5\xbeejni vojaki morali piti kar iz teh.\n_START_SECTION_\nVdor v Italijo in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nAtila se je vrnil spet v Italijo v letu 452, da bi se ponovno poro\xc4\x8dil z Onorijo. Vojska sestavljena v glavnem iz germanskih \xc4\x8det se je bli\xc5\xbeala Trstu, a so jo ustavili pri Ogleju. Ker je bilo mesto Oglej dobra strate\xc5\xa1ka to\xc4\x8dka, ga je Atila tri mesece oblegal in kon\xc4\x8dno zasedel ter do konca poru\xc5\xa1il. Napotil se je proti Padovi, katero je \xc4\x8dakala enaka usoda. Mnogo ljudi se je zateklo v laguno, kjer so nato nastale Benetke. Nadaljeval je z mar\xc5\xa1iranjem do Milana. Bival je v kraljevi pala\xc4\x8di. Znano je, da je bil v tej pala\xc4\x8di afresk, ki je prikazoval cesarje, ki so sedeli na prestolih in prince ob njihovih nogah. Atila je spremenil afresk tako, da je nanj dal naslikati cesarje, ki so stresali mo\xc5\xa1nje zlata pred Atilov prestol. Hotel je namre\xc4\x8d pokazati svojo mo\xc4\x8d in vzvi\xc5\xa1enost. _NEWLINE_Med tem \xc4\x8dasom je Valentinian zbe\xc5\xbeal iz Ravenne v Rim. Ecij je bil \xc5\xa1e na boji\xc5\xa1\xc4\x8du in je imel premalo mo\xc5\xbe za napad, a je to\xc4\x8dno vedel kaj je potrebno storiti. Atilova vojska je potrebovala dosti \xc5\xbeive\xc5\xbea in krme, nevarno je bilo zaradi epidemij, ki so se z veliko lahkoto \xc5\xa1irile. Huni so se ustavili pri reki Pad, kjer so se sre\xc4\x8dali s pape\xc5\xbeem Leonom I. Pravijo, da je prav ta ustavil Atilo tako, da mu je pokazal kri\xc5\xbe. Atila se je umaknil iz Italije, a je hotel ponovno napasti Konstantinopel, saj Marcijan ni spo\xc5\xa1toval domen._NEWLINE_Umrl je leta 453. Prisk pi\xc5\xa1e, da je po poro\xc4\x8dni zabavi (poro\xc4\x8dil se je s Krimhildo) umrl, ker se je zadu\xc5\xa1il zaradi krvavenja iz nosu. Pokopali so ga v trojni krsti (ena v drugi) sestavljeni iz zlata, srebra in \xc5\xbeeleza. Tiste, ki so ga pokopali, so nato ubili, da ne bi nih\xc4\x8de ne vedel za kraj pokopa. Tako se je poru\xc5\xa1il imperij Hunov in je umrl njegov vodja.'