b'\n_START_ARTICLE_\nRalph Cudworth\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nRalph je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v anglikanski in izobra\xc5\xbeeni dru\xc5\xbeini, namre\xc4\x8d njegov o\xc4\x8de Ralph Cudworth starej\xc5\xa1i je bil anglikanski duhovnik in \xc4\x8dlan fakultete Emmanuel College na univerzi Cambridge. Ralphova mati Mary Machell je bila varu\xc5\xa1ka princa Henryja, prvorojenca kralja Jakoba I. Angle\xc5\xa1kega. Ralph je bil eden od vsaj 5, verjetno 6 otrok. Ralpha starej\xc5\xa1ega je po smrti na delovnem mestu nasledil John Stoughton, prav tako u\xc4\x8denjak na fakulteti Emmanuel College, in se poro\xc4\x8dil z ovdovelo Mary. John Stoughton se je pozorno posve\xc4\x8dal izobrazbi mladih Cudworthov, kar je Ralph pozneje opisal kot \xc2\xbbKalvinska dieta\xc2\xab.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje in \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nRalph se je torej do \xc5\xa1tudija \xc5\xa1olal doma, njegov u\xc4\x8ditelj pa je bil njegov o\xc4\x8dim John Stoughton. Leta 1632 je pri\xc4\x8del \xc5\xa1tudij umetnosti na fakulteti Emmanuel College in \xc5\xa1olanje zaklju\xc4\x8dil leta 1639. Leta 1642 je objavil razpravi The Union of Christ and the Church ter A Discourse concerning the True Notion of the Lord\xce\x84s Supper, v katerih je pomemben vpliv karaitskega judovstva pod vplivom nem\xc5\xa1kega kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega hebraista Johanna Stephana Rittangela. Leta 1646 pa je prejel diplomo Bachelor of Divinity, ki so jo izdajale zahodne univerze za podro\xc4\x8dje teologije.\n_START_SECTION_\nPoklic, delo, zakon, otroci\n_START_PARAGRAPH_\nRalph je postal \xc4\x8dlan fakultete (kot njegov o\xc4\x8de in o\xc4\x8dim) ter uspe\xc5\xa1en profesor. Leta 1645 je postal profesor hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine in dekan fakultete Clare Hall na univerzi Cambridge. Leta 1650 je za\xc4\x8dasno zapustil univerzo in postal \xc5\xbeupnik. V tistem \xc4\x8dasu se je Ralph domnevno spopadal z rev\xc5\xa1\xc4\x8dino, zaradi katere je skoraj dokon\xc4\x8dno zapustil univerzo. Leto kasneje je prejel \xc4\x8dastni naziv doktor in akademsko diplomo Doctor of Divinity. Leta 1654 je bil dolo\xc4\x8den za dekana fakultete Christ\xce\x84s College na univerzi Cambridge. Ta dogodek je sovpadel z Ralphovo poroko, kar je utrdilo njegov polo\xc5\xbeaj na univerzi. Poro\xc4\x8dil je Damaris Cradock, h\xc4\x8di prvega guvernerja Massachusettsa Metthewa Cradocka. Ralph in Damaris sta imela 9 otrok, 5 jih je bilo iz Demarisine zakonske zveze z Thomasom Andrewsom. Ti otroci so bili John Cudworth, Charles Cudworth, Thomas Cudworth, Damaris Cudworth, Richard Andrewes, John Andrewes, Thomas Andrewes, Mathew Andrewes in Damaris Andrewes. John Cudworth je zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1olanje na fakulteti Christ\xce\x84s College, postal njen \xc4\x8dlan in profesor gr\xc5\xa1\xc4\x8dine. Thomas Cudworth je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1olanje na fakulteti Chirst\xce\x84s College. Damaris Cudworth (h\xc4\x8di) je prijateljevala z razsvetljenim filozofom in politi\xc4\x8dnim mislecem Johnom Lockem ter si izmenjevala pisma z nem\xc5\xa1kim filozofom in matematikom Gottfriedom Leibnizom. John Andrewes je zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1olanje na fakulteti Christ\xce\x84s College in postal njen \xc4\x8dlan. Mathew Andrewes je postal \xc4\x8dlan fakultete Queen\xce\x84s College na univerzi Cambridge. _NEWLINE_Ralph Cudworth je bil vodilna figura skupine teologov in filozofov, imenovane cambri\xc5\xa1ki platonisti.\n_START_SECTION_\nStarost in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nCudworth je leta 1678 izdal svoje najpomembnej\xc5\xa1e in svetovno slavno delo The True Intellectual System of the Universe: The First Part, Wherein, All the Reason and Philosophy of Atheism is Confuted, and Its Impossibility Demonstrated kot prvega od treh delov, od katerih preostala dva ni nikoli objavil. Razlog za to bi lahko bil v cerkvenih protestih proti delu, ki so se pojavili po objavi zaradi zasleditve hereti\xc4\x8dnih idej v predstavitvi Svete Trojice v delu. Vsi trije deli so bili objavljeni po njegovi smrti.  _NEWLINE_Umrl je 26. junija 1688 v Cambridgeu, pokopan je v kapeli fakultete Christ\xce\x84s College.\n_START_SECTION_\nCambri\xc5\xa1ki platonisti\n_START_PARAGRAPH_\nRalph Cudworth je bil vodilna figura skupine teologov in filozofov, imenovane cambri\xc5\xa1ki platonisti. Le ta se je formirala v 2. polovici 17. stoletja, zastopala ideje antike, predvsem Platona in renesanse, delovala za skupno dobro in kot prva objavljala predvsem v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini. Z renesan\xc4\x8dnimi humanisti o se strinjali v velikem pomenu anti\xc4\x8dne filozofije ter pomembnosti klasi\xc4\x8dne filozofije za \xc5\xbeivljenje. Podpirali so razvoj znanosti in se zanimali za znanstvene napredke. Nasprotovali so Descartesu, Thomasu Hobbesu in kot del filozofske revolucije v 17. stoletju iskali alternativno filozofsko teorijo (osnovo) aristotelianizmu. Vsi so imeli teolo\xc5\xa1ko ozadje, iz katerega so izhajali. Posve\xc4\x8dali so se verskim in moralnim problematikam, zagovarjali obstoj Boga in ve\xc4\x8dnost du\xc5\xa1e, moralnih principov in resnice, ter svobodo volje. Njihov cilj je bil, da upravi\xc4\x8dijo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki razum ter \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko moralno odgovornost. Zaradi izobra\xc5\xbeenosti in centra na univerzi in fakultetah je bila skupina vplivna in uspe\xc5\xa1na v svojih prizadevanjih. Razum je kot \xc2\xbbsve\xc4\x8da Gospoda\xc2\xab, odmev bo\xc5\xbeanskega (Boga) v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem (\xc4\x8dloveku) veljal za sodnika vseh sporov in konfliktov, zato je skupina nasprotovala cerkvenim dogmam in zagovoru z vero. \xc4\x8clani skupine so trdili, da naravne lo\xc4\x8dnice med filozofijo in teologijo ni. _NEWLINE_Ralph je verjel, da morata biti vera in razum v harmoniji, realnost pa ne sestoji samo iz fizi\xc4\x8dnih zaznavanj, temve\xc4\x8d tudi iz slutenj, senc razumljivih oblik za materialnim svetom vsakdanjega zaznavanja. Zato fizi\xc4\x8dni \xc4\x8duti niso zanesljivi vodniki do realnosti, resni\xc4\x8dnosti, resnice.\n_START_SECTION_\nThe True Intellectual System of the Universe\n_START_PARAGRAPH_\nAvtor v delu izpodbija fatalno potrebo in determinizem, ki pravi, da so vsi dogodki vnaprej dolo\xc4\x8deni. Dokazuje pa 1) obstoj Boga, 2) naravnost obstoja moralnih vrednot in 3) realnost osebne svobode. Vse tri sestavljajo (raz)umski sistem vesolja, ki se ne ena\xc4\x8di s fizi\xc4\x8dnim. Nasprotujejo pa jim napa\xc4\x8dni, neresni\xc4\x8dni principi ateizem, verski fatalizem, ki pravi, da vse dogodke vnaprej dolo\xc4\x8di Bog in so odvisni od Njegove volje, ter fatalizem anti\xc4\x8dnih stoikov, ki so Boga ena\xc4\x8dili z naravo. Cudworth kritizira dve glavni obliki materialisti\xc4\x8dnega ateizma. Prva je atomisti\xc4\x8dna in izhaja materializma, ki pravi, da ne obstaja ni\xc4\x8d razen telesa, in iz atomizma, ki pravi, da je vesolje tak\xc5\xa1no, kot ga zaznavajo \xc4\x8duti. To obliko so podpirali predsokratski starogr\xc5\xa1ki filozof Demokrit, starogr\xc5\xa1ki filozof Epikur, ki se je zgledoval po Demokritu, in Thomas Hobbes, predstavnik moderne politi\xc4\x8dne filozofije. Druga oblika ateizma pa je hilozoisti\xc4\x8dna in izhaja iz hilozoizma, ki pravi, da ima vsa materija \xc5\xbeivljenje. To obliko je podpiral starogr\xc5\xa1ki filozof Straton, ki se je zgledoval po Demokritu. Pri tem moramo razumeti, da materializem, atomizem in hilozoizem, iz katerih izhajata dve glavni obliki ateizma, sami po sebi niso ateisti\xc4\x8dni, temve\xc4\x8d teisti\xc4\x8dni, priznavajo Boga. Atomizem so namre\xc4\x8d predavali \xc5\xbee Pitagorejci in drugi starogr\xc5\xa1ki filozofi, v ateisti\xc4\x8dno obliko pa ga je pretvoril Demokrit. Cudworth je verjel, da je bil izvor atomizma \xc5\xbee pred Trojansko vojno v sidonskem mislecu Moschusu/Mochusu/Mojzesu iz Stare Zaveze. _NEWLINE_Cudworth v delu obravnava Boga kot popolnoma perfektno bitje, neskon\xc4\x8dno modro in dobro. Od njega prihajajo etika, resnica in moralna na\xc4\x8dela. Za njega, kot za Platona, je du\xc5\xa1a obstajala pred fizi\xc4\x8dnim svetom, saj misel in dejanje ne moreta biti razlo\xc5\xbeena z materialnimi delci, torej je moral obstajati izvirnik, du\xc5\xa1a ali duh.\n_START_SECTION_\nKoncept plasti\xc4\x8dne/oblikovne narave\n_START_PARAGRAPH_\nCudworth je koncept objavil kot odgovor na mehanisti\xc4\x8dno razlago narave, ki opisuje vesolje kot ogromen mehanizem, stroj. Koncept pojasnjuje obstoj naravnih zakonov ne povsem odvisno od Boga in Njegovega na\xc4\x8drta. Obstajajo nasprotja med filozofi, ali koncept podpira ali izpodbija ateizem. _NEWLINE_Oblikovna narava je posrednik med Bogom in materialnim, fizi\xc4\x8dnim svetom in skrbi za delovanje sveta v skladu z Bo\xc5\xbejim na\xc4\x8drtom. Je na\xc4\x8din, s katerim Bog vtisne Svojo prisotnost na Svojo stvaritev in manifestira Svojo modrost in dobroto v ustvarjeno naravo. Je nekak\xc5\xa1en duh, torej ima koncept povezavo s Platonovo anima mundi. S konceptom so se ukvarjali \xc5\xa1e Le Clerc, ki je koncept pripisal ateizmu, Pierre Bayle, ki je koncept pripisal teizmu, Cassier, Leibniz in Diderot.\n_START_SECTION_\nNasprotovanje filozofiji Thomasa Hobbsa\n_START_PARAGRAPH_\nRalph je mo\xc4\x8dno nasprotoval politi\xc4\x8dnim in filozofskim prepri\xc4\x8danjem Thomasa Hobbesa, predstavnika moderne politi\xc4\x8dne filozofije. V delu Teatrise on Eternal and Immutable Morality izpodbija Hobbsovo teorijo, da moralne vrednote formira dr\xc5\xbeava. Cudworth v delu opi\xc5\xa1e moralne vrednote kot ve\xc4\x8dne, samostojne, samozadostne in nadrejene materiji in razumnim bitjem, kot je modrost, znanje in razumevanje.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofi Cudworthove ideje pogosto ena\xc4\x8dijo s Platonovimi in jih ozna\xc4\x8dujejo za konstantne in nezmotne, take, ki imajo svojo entiteto. Cudworthov magnum opus nam sporo\xc4\x8da stanje verske misli po restavraciji, ko se je \xc5\xa1iril ateizem. Delu pa pripisujejo pompoznost, napolnjenost z nazadovanji in ob\xc5\xa1irnost, namre\xc4\x8d glavni argument je zakopan med kopico nekriti\xc4\x8dnega u\xc4\x8dnega gradiva, delo zagrizenega, vendar neoriginalnega uma. Za Cudwortha so sodobniki pravili, da: \xc2\xbbtoliko bere, da ne more dovolj razmi\xc5\xa1ljati, in toliko ob\xc4\x8duduje, da ne more svobodno misliti.\xc2\xab\xc2\xa0(Chisholm, c. 1910-1922, str. 613) Njegovo delo Teatrise on Eternal and Immutable Morality pa razlaga zgodovinski razvoj britanske moralne filozofije. _NEWLINE_\xc5\xa0e danes ga cenijo kot u\xc4\x8denjaka, izobra\xc5\xbeenca in misleca.'