b'\n_START_ARTICLE_\nVicenza\n_START_SECTION_\nRimska doba\n_START_PARAGRAPH_\nVicentia je bila naseljena z italskimi Euganei (Lat. Euganei, Euganeorum) plemeni, v 3. in 2. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so sledila plemena Paleo-Veneti. Rimljani so se povezali s Paleo-Veneti v njihovem boju proti keltskim plemenom, ki so poseljevali severozahodno Italijo. Rimska prisotnost se je na tem obmo\xc4\x8dju hitro pove\xc4\x8dala in Paleo-Veneti (\xc4\x8digar kultura odseva etru\xc5\xa1\xc4\x8danske in gr\xc5\xa1ke vrednote bolj kot keltske), so bili postopoma asimilirani. Leta 157 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bilo mesto de facto rimski center in je dobil ime Vicetia ali Vincentia, kar pomeni "zmagali"._NEWLINE_Prebivalstvo Vicentie je prejelo rimsko dr\xc5\xbeavljanstvo leta 49 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Mesto je imelo dolo\xc4\x8den pomen kot postaja na pomembni poti od Mediolanuma (Milano) do Ogleja, v bli\xc5\xbeini Tergeste (Trst), in zasen\xc4\x8dila svojo sosedo Patavium (Padova). Ostankov rimskega mesta je malo, rimskega izvora so trije mostovi \xc4\x8dez reki Bacchiglione in Retrone in osamljeni loki rimskega akvadukta zunaj Porta Santa Croce._NEWLINE_V zatonu Zahodnega rimskega cesarstva so tod pusto\xc5\xa1ili Heruli, Vandali, Vizigoti, kakor tudi Huni, vendar se je mesto obnovilo po osvojitvi Ostrogotov v letu 489, preden padlo pod Bizanc. Prav tako je bilo pomembno langobardsko mesto in nato Frankovski center. \xc5\xa0tevilni benediktinski samostani so bili zgrajeni na obmo\xc4\x8dju Vicenze od za\xc4\x8detka 6. stoletja dalje.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 899 so Vicenzo poru\xc5\xa1ili mad\xc5\xbearski konjeniki. Leta 1001, Otto III., Sveti rimski cesar, preda vladanje nad mestom \xc5\xa1kofu. Mestna oblast, ki je imela prilo\xc5\xbenost za razvoj, se je kmalu lo\xc4\x8dila od \xc5\xa1kofovske oblasti. Aktivno so sodelovali v ligi z Verono in predvsem z Langobardsko ligo (1164-1167) proti cesarju Frideriku I. Barbarossi, ter prepri\xc4\x8dali Padova in Treviso, da se pridru\xc5\xbeita: njihov podest\xc3\xa0t, Ezzelino II. il Balbo je bil kapetan lige. Ko je bil mir obnovljen so na dan privrela stara rivalstva s Padovo, Bassano in drugimi mesti, poleg tega so bile tudi notranja trenja med frakcijo iz Vivaresi (Gibelini) in Maltraversi (Gvelfi)._NEWLINE_Tiranski Ezzelino III. iz Bassana je odpeljal Gvelfe iz Vicenze in nastavil svojega brata, Alberica, za podest\xc3\xa0 (1230). Samostojna komuna se je pridru\xc5\xbeila drugi langobardski ligi proti cesarju Frideriku II. in je bila odpu\xc5\xa1\xc4\x8dena iz monarhije (1237), po tem pa pridru\xc5\xbeena h gospostvu Ezzelina. Po njegovi smrti je bila obnovljena stara oligarhi\xc4\x8dna republi\xc5\xa1ka politi\xc4\x8dna struktura consiglio maggiore ("veliki svet"), \xc5\xa1tiristo \xc4\x8dlanov in consiglio minore ("mali svet") s \xc5\xa1tirideset \xc4\x8dlani - in oblikovana liga s Padovo, Trevisom in Verono. Tri leta kasneje Vicentinci zaupajo za\xc5\xa1\xc4\x8dito mesta Padovi, da bi zagotovili republikansko svobodo; vendar ta protektorat (custodia) hitro postane gospostvo in iz tega razloga se Vicenza leta 1311 podredi Scaligerijem iz Verone, ki jo utrdijo proti Viscontijem iz Milana._NEWLINE_Vicenza je pri\xc5\xa1la pod vladavino Benetk leta 1404, zato se njena kasnej\xc5\xa1a zgodovina odvija v sklopu te. Oblegana je bila od cesarja Sigismunda, Maximilian I. jo je okupiral med letoma 1509 in 1516 a se je po miru v Noyonu vrnila k Benetkam.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nVicenza je bila kandidat za gostitelja tridentinskega koncila._NEWLINE_16. stoletje je bil \xc4\x8das Andrea Palladija, ki je zapustil veliko izjemnih primerov umetnosti pala\xc4\x8d in vil na obmo\xc4\x8dju mesta, ki je bilo pred prihodom Palladija verjetno najbolj zatirano in estetsko grdo mesto v Bene\xc4\x8diji._NEWLINE_Leta 1976 so jo osvojili Francozi in po petih letih negotovosti, ter \xc5\xa1tirih letih avstrijske dominacije, preide leta 1805 v sestav Kraljevine Italije, kjer je postala glavno mesto pokrajine Bacchiglione. Leta 1815 je bila vklju\xc4\x8dena v Kraljestvo Lombardije-Benetke, in je po tretji vojni za neodvisnost Italije, leta 1866 pripadla Italiji._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Vicenze je bilo podro\xc4\x8dje velikih bojev tako v prvi svetovni vojni (na Asiago planoti), kot v drugi svetovni vojni (sredi\xc5\xa1\xc4\x8de italijanskega odpora), in je bila najbolj po\xc5\xa1kodovano mesto v Bene\xc4\x8diji zaradi zavezni\xc5\xa1kih bombnih napadov. Leta 1960 je bil celoten osrednji del Bene\xc4\x8dije pri\xc4\x8da mo\xc4\x8dnemu gospodarskemu razvoju s pojavom malih in srednje velikih dru\xc5\xbeinskih podjetij s \xc5\xa1iroko paleto izdelkov, ki je bil znan pod imenom Miracolo del Nord-est (\xc4\x8dude\xc5\xbe na severovzhodu)._NEWLINE_Vicenza je sede\xc5\xbe Kopenske vojske Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike Caserma Ederle, znana tudi kot US Army Garrison Vicenza. Leta 1965 je Caserma Ederle postala sede\xc5\xbe za ju\xc5\xbeno evropsko delovno skupino, ki vklju\xc4\x8duje 173. pehotno brigado (ZDA) (173d Airborne Brigade). V januarju 2006 je bila v Vicenzi odprta Eurogendfor (Evropean Gendarmerie Force).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOkolica Vicenze je prete\xc5\xbeno kmetijska. Glavni izdelki so vino, p\xc5\xa1enica, koruza, olj\xc4\x8dno olje (v obmo\xc4\x8dju Barbarano), \xc4\x8de\xc5\xa1nje in belu\xc5\xa1i sta posebnost Bassana. Obstajajo tudi kamnolomi marmorja, rudnik \xc5\xbevepla, bakra in srebrna in le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da lignita in kaolina; na pretek je mineralnih vrelcev, najbolj znan pa je Recoaro. Velika industrijska obmo\xc4\x8dja obkro\xc5\xbeajo mesto in v veliki meri potekajo v zahodnem in vzhodnem zaledju, s \xc5\xa1tevilnimi tovarnami jekla in tekstila, ki se nahajajo na obmo\xc4\x8dju Montecchio Maggiore, Chiampo in Sovizzo na zahodu in Camisano Vicentino in Torri di Quartesolo na vzhodu. Elitna sektorja sta nakit in obla\xc4\x8dila. Gold Exposition je svetovno znan in poteka v Vicenzi trikrat letno (januar, maj, september). Ostale panoge so \xc5\xa1e volna in svila, keramika in glasbila.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2007 je 114.268 ljudi prebivalo v Vicenzi, od katerih je bilo 47,6% mo\xc5\xa1kih in 52,4% \xc5\xbeensk. Povpre\xc4\x8dna starost prebivalcev Vicenze je 43 v primerjavi z italijanskim povpre\xc4\x8djem 42. V petih letih, med letoma 2002 in 2007 se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev pove\xc4\x8dalo za 3,72 odstotka, medtem ko je v Italiji kot celota zrasel za 3,85 odstotka._NEWLINE_V letu 2010 je bilo 83,5% prebivalcev Italijanov. Danes skoraj 100.000 dr\xc5\xbeavljanov Vicenze \xc5\xbeivi in dela v tujini. Najve\xc4\x8dja priseljenska skupina prihaja iz drugih evropskih dr\xc5\xbeav (najve\xc4\x8d iz Srbije, Romunije in Moldavije), Ju\xc5\xbene Azije (najve\xc4\x8d iz Banglade\xc5\xa1a in Pakistana), podsaharske in Severne Afrike (najve\xc4\x8d iz Maroka). Mesto je prete\xc5\xbeno katoli\xc5\xa1ko, zaradi priseljevanja ima zdaj nekaj pravoslavnih in muslimanskih privr\xc5\xbeencev in Sikhov.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1994 je UNESCO vpisal "Vicenza, Palladijevo mesto" na svoj seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Leta 1996 je bil ta raz\xc5\xa1irjen na paladijevske vile izven osrednjega obmo\xc4\x8dja in v skladu s tem preimenovan vpis v "City of Palladio and Palladian Villas Veneta".'