b'\n_START_ARTICLE_\nJakobova pot\n_START_SECTION_\nNastanek Santiaga\n_START_PARAGRAPH_\nLegenda pravi, da je leta 813 pastir iz Galicije opazil zvezdo, ki je sijala samo na neko polje. Po ukazu \xc5\xa1kofa Teodomira je bilo mesto raziskano in odkrita je bila marmornata grobnica. Napis na kamnu je razodel, da gre za posmrtne ostanke "Jakoba sina Zebedeja in Salome". Od tedaj se kraj imenuje Compostela [Kompostela], kar naj bi izviralo iz latinskega campus stellae (zvezdino polje) ali campus tellure (polje z grobi\xc5\xa1\xc4\x8dem)._NEWLINE_Ozemlje je tedaj pripadalo kraljevini Asturiji pod vlado Alfonza II., ki je bil spreten vojskovodja in politik in se je zapisal v zgodovino kot Alfonz \xc4\x8cisti. Kralj je takoj izrabil priliko, da se je oprl na ljudsko verovanje in samozavest proti arabskim "nevernikom". Zaupanje v prisotnost tako pomembne relikvije naj bi ljudem okrepila duha in jih posvetila v branike kr\xc4\x8danske tradicije pred islamom. Zato je dal zgraditi nad Jakobovo grobnico sveti\xc5\xa1\xc4\x8de in samostan, kamor so se \xc5\xbee leta 893 vselili benediktinci. Baje je sam kralj bil prvi romar do svetega kraja. Sledili so mu vedno bolj \xc5\xa1tevilni romarji iz vseh krajev polotoka in nato iz vse Evrope. Compostela je postal alternativa za pobo\xc5\xbena romanja, ki so se dotlej odvijala samo proti Jeruzalemu in Rimu. Razvilo se je ve\xc4\x8d poti (itinerarijev), ki so iz raznih krajev vodile do Compostele. Na vseh so zrasla preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da za popotnike in razna pobo\xc5\xbena znamenja in kapelice, ki so jih romarji spotoma gradili kot spokorno opravilo. Tako so nastale prve romarske poti, ki so bile vzor poznej\xc5\xa1im bo\xc5\xbejim potem po raznih krajih Francije in Italije ter delno tudi pri nas._NEWLINE_Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Santiago de Compostela je prav zaradi romarske poti, ki je vodila do njega, postalo va\xc5\xbeno kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za vso Evropo, \xc4\x8deprav le\xc5\xbei na njenih skrajnih robovih. Ko so ga leta 997 Arabci uni\xc4\x8dili, se je ves tedanji kr\xc5\xa1\xc4\x8danski svet zavzel za njegovo obnovo. Pravi vzpon je mesto do\xc5\xbeivelo po letu 1100, ko je bilo povzdignjeno v nad\xc5\xa1kofijo. Izredne va\xc5\xbenosti je sinoda, ki jo je sklical leta 1124 prvi nad\xc5\xa1kof Diego Xelm\xc3\xacrez in ki postavlja na isto raven padle v bojih proti Arabcem s padlimi kri\xc5\xbearji. Po tem nauku sta se obe skupini borili proti nevernikom, zato zaslu\xc5\xbeita enaka priznanja, na primer popolno odvezo grehov. Zadeva, sicer izrecno doktrinalnega zna\xc4\x8daja, je imela pomemben politi\xc4\x8dni odmev, saj je priklicala pozornost na dotedaj skoraj neznani del Evrope, ki je s tem postajal enakovreden slavnim kri\xc5\xbearskim pobudam. Nad\xc5\xa1kof Xelm\xc3\xacrez je vodil Santiago kot pravi vladar in ga povzdignil do visoke va\xc5\xbenosti. Dal je zgraditi nove cerkve in restavrirati stare, med katerimi katedralo, s \xc4\x8dimer je hotel postaviti mesto v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de monarhije.\n_START_SECTION_\nJakobova pot danes\n_START_PARAGRAPH_\nSrednjeve\xc5\xa1ka romanja so s \xc4\x8dasom prenehala in po nad\xc5\xa1kofu Xelm\xc3\xacrezu ni bilo ve\xc4\x8d sposobnih voditeljev, tako je Santiago izgubil vso svojo veli\xc4\x8dino. Po odkritju Amerike se je tudi trgovina osredoto\xc4\x8dila bolj na ju\xc5\xbenih krajih polotoka. \xc5\xa0ele v sedemnajstem stoletju je za\xc4\x8delo mesto spet rasti, a ne ve\xc4\x8d zaradi dotoka romarjev. Po Jakobovi poti ni hodil ve\xc4\x8d nih\xc4\x8de. _NEWLINE_Leta 1985 je UNESCO vklju\xc4\x8dil Jakobovo pot med svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Leta 1987 je Svet Evrope priznal kulturno pomembnost poti, ki pre\xc4\x8dkajo vso Evropo s ciljem v Santiagu, in jih imenoval "evropska pot pobo\xc5\xbenosti". Isto\xc4\x8dasno je bil odobren stro\xc5\xa1ek za ustrezno opremo poti, predvsem za informativne table in mejnike z oznako poti._NEWLINE_Ta in podobna priznanja, ki ne poudarjajo verske plati, temve\xc4\x8d kulturno in zgodovinsko va\xc5\xbenost Jakobove poti, so spet obudila zanimanje zanjo. V zadnjih dveh desetletjih \xc5\xa1tevilo obiskovalcev stalno nara\xc5\xa1\xc4\x8da in \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8d je tujcev, predvsem Nemcev in Italijanov. Leta 1989 je na primer priromalo v Santiago 5.760 oseb (od teh 2.391 tujcev), leta 2009 pa kar 145.877 oseb (66.870 tujcev). Omeniti je treba tudi izredni dotok romarjev v tako imenovanih Jakobovih letih, ko svetnikov praznik pade na nedeljo. Tako je bilo leta 1993 prisotnih 99.436 (5.093) romarjev, leta 1999 so zabele\xc5\xbeili 154.613 (20.403) romarjev in leta 2010 celo 272.135 (84.046) romarjev.\n_START_SECTION_\nRomarski potni list\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina romarjev ima pri sebi dokument, imenovan romarski potni list (t. i. Kredencial). Kupi se ga v \xc5\xa1panski turisti\xc4\x8dni agenciji (\xc4\x8de pri\xc4\x8dnete pot v St. Jean Pied de Port in v drugih ve\xc4\x8djih mestih ob poti), lahko pa tudi v Ljubljani v Dru\xc5\xa1tvu prijateljev poti svetega Jakoba v Sloveniji. Omogo\xc4\x8da dostop do poceni, v\xc4\x8dasih brezpla\xc4\x8dnih no\xc4\x8ditev v  zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dih po poti. V potni list romar vnese uradne \xc5\xbeige preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d (imenovane albergue ali refugio na \xc5\xa1panskem delu poti). Zagotavlja romarju evidenco, kje je jedel ali spal in kot dokaz o prehojeni poti. Izpolnjeni \xc5\xbeigi v romarskem potnem listu so potrebni tudi, \xc4\x8de romar \xc5\xbeeli ob koncu poti pridobiti potrdilo o opravljenem romanju (za potrdilo je potrebno prehoditi najmanj 100 km).'