b'\n_START_ARTICLE_\nSamostan Steingaden\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1055 je obmo\xc4\x8dje na zgornjem Lechu igralo pomembno vlogo v rodbini Welfov. Za njihovo za\xc5\xa1\xc4\x8dito so bili zgrajeni gradovi na Schlossbergu pri Peitingu in Veste pri Alt-Schongau (Altenstadt). Leta 1073 je Welf IV. ustanovil sosednji samostan Rottenbuch, ki je hitro postal glavni avgu\xc5\xa1tinski samostan._NEWLINE_Janezu Krstniku posve\xc4\x8den samostan Steingaden je leta 1147 ustanovil mejni grof Welf VI., sin vojvode Henrika \xc4\x8crnega, kot premonstratenski samostan kanonikov, hi\xc5\xa1ni samostan in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de Welfov. Prvi kanoniki in prvi opat so pri\xc5\xa1li iz premonstratenske opatije Rot an der Rot, leta 1176 pa je bila posve\xc4\x8dena romanska cerkev. 1470-1491 je bil samostan preoblikovan pod opatom Caspar Suiterja v slogu pozne gotike. Leta 1525 je sledilo plenjenje in ropanje v kme\xc4\x8dki vojni. Uni\xc4\x8denju v tridesetletni vojni je do leta 1663 sledila rekonstrukcija pod opatom Augustinom Bonenmayrom v slogu za\xc4\x8detka baroka. Od 1740 do 1750 je bila cerkvena ladja opremljena v rokokoju._NEWLINE_Druga pomembna kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki je povezana s samostanom Steingaden, je bli\xc5\xbenja Wieskirche. Zgrajena je bila leta 1745 pod opatom Marinusom Mayerjem in hitro postala ena najpomembnej\xc5\xa1ih romarskih cerkva na Bavarskem._NEWLINE_Nedosegljiva lokacija cerkve in izpopolnjen arhitekturni slog sta opatom prinesla v velike finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Stro\xc5\xa1ki gradnje so se dvignili s prvotno ocenjenih 39.000 guldnov na kon\xc4\x8dnih 180.000 guldnov; poleg tega je bilo za preoblikovanje samostanske cerkve potrebnih \xc5\xa1e 100.000 guldnov. Nazadnje opat Augustin Bauer ni videl drugega izhoda, kot da je leta 1783 volilnega kneza Karla Theodorja zaprosil za odpravo samostana, vendar je ta zavrnil. Ko je Augustin umrl leto kasneje, je Karl Teodor prepovedal izvolitev novega opata. Tako je bil Gilbert Michl 24. oktobra 1784 imenovan za upravnika samostana. V naslednjih letih je Michl bistveno zmanj\xc5\xa1al dol\xc5\xbeni\xc5\xa1ko breme samostana, tako da je Tajni svet dve leti kasneje odobril izvolitev novega opata. 26. novembra 1786 je bil za zadnjega opata Steingadna izvoljen Gilbert Michl. _NEWLINE_V naslednjih letih je uspel izbolj\xc5\xa1ati finan\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj samostana. Vendar je ostalo napeto, \xc4\x8deprav so napoleonske vojne ve\xc4\x8dkrat povzro\xc4\x8dile dodatne obremenitve v obliki posebnih davkov, selitve in izsiljevanja vojakov._NEWLINE_Kljub slabemu finan\xc4\x8dnemu stanju si je samostan \xc5\xa1e vedno mogel privo\xc5\xa1\xc4\x8diti strukturne nalo\xc5\xbebe. Tako je pod opatom Gilbertom zgrajena od 1787 do 1790, 75-metrska nova stavba za samostansko pivovarno, ki je bila za takrat opremljena moderno in je \xc5\xa1e danes ohranjena. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu sekularizacije so leta 1803 konvent in samostan ukinili. 1804-1813 je samostan pripadal \xc5\xa1vicarskemu proizvajalcu svilenih trakov, za\xc5\xa1\xc4\x8ditniku, filantropu in revolucionarju Johannu Rudolfu Meyerju (1739-1813) iz Aaraua, njegovega sina Johanna Rudolfa Meyerja (1768-1825), enega od prvih pristopnikov na Jungfrau. Slednji ga je leta 1816 prodal bavarski dr\xc5\xbeavi in je postal voja\xc5\xa1ka \xc5\xbereb\xc4\x8darna.  Leta 1819 so poru\xc5\xa1ili samostanske zgradbe, razen krila, ki vsebuje romanski samostan. Samostansko posestvo 213 ha je leta 1965 daroval lastnik \xc5\xbeupniji Steingaden.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbeni hodnik\n_START_PARAGRAPH_\nMed samostanskimi stavbami je le zahodno krilo (zdaj \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de) pre\xc5\xbeivelo sekularizacijo. Dvonadstropna stavba v pritli\xc4\x8dju hrani zadnje ostanke nekdanjega samostana. V pozni gotiki je bilo obokanih devet romanskih pol. Zunaj se kri\xc5\xbeni hodnik odpre v sedmih tridelnih in dveh dvodelnih arkadah, ki so \xc5\xa1e vedno obrobljene z baro\xc4\x8dnim slepimi loki. Kapiteli stebrov ka\xc5\xbeejo razli\xc4\x8dne okraske, kot so rozete in listje. V \xc5\xa1esti poli iz zidu sko\xc4\x8di kapelica z vodnjakom, ki je bila posve\xc4\x8dena svetemu Silvestru. Na stenah so poznogotske freske, ki prikazujejo Kri\xc5\xbeanje, prizore iz \xc5\xbeivljenja svetega Silvestra, prt sv. Veronike in druge. Poznogotski obok prikazuje bogato mre\xc5\xbeasto konfiguracijo kri\xc5\xbenega hodnika.\n_START_SECTION_\nPokopali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nNa pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du je grob Dominikusa Zimmermanna, glavnega graditelja Wieskirche\n_START_SECTION_\nJanezova kapela\n_START_PARAGRAPH_\nRomanska rotunda iz obi\xc4\x8dajnega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka je bila po tradiciji zgrajena okoli 1154 v imenu vojvode Welfa VI. in spominja na Sveti grob v Jeruzalemu. Pod opatom Ulrichom III. Griespeitel (1501-1523) naj bi bila preseljena na sedanjo lokacijo ob zahodnem vhodu pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Sklepnik mre\xc5\xbee obo\xc4\x8dnih reber je ozna\xc4\x8den z "1511". Zunaj je na to rekonstrukcijo poudarjeno le gotsko zaokro\xc5\xbeeno okno na vzhodni strani. Visokosrednjeve\xc5\xa1ka \xc4\x8dlenitev je sestavljena iz zidnih \xc5\xa1ablon s polstebri, katerih kapiteli podpirajo okrogel friz. Nad njim okoli stavbe poteka zobat trak. Vendar pa je zahodna stran skrita od leta 1589, ko so postavili vrata. Severni portal z okroglimi loki ima \xc5\xa1e vedno svoj stari timpanonov relief s pol-figuro Odre\xc5\xa1enika med Marijo in Janezom. Levo od portala sta v zidui dva reliefa levov._NEWLINE_Po sekularizaciji je moral sveti prostor slu\xc5\xbeiti kot lesen pod. Leta 1845 je grof von Eckbrecht  D\xc3\xbcrckheim-Montmartin kupil kapelo in jo leta 1853 preoblikoval v dru\xc5\xbeinsko grobnico, v kateri je bil pokopan grof Karlfried D\xc3\xbcrckheim. Neoromanski kamnit oltar je kreacija Ludwiga Foltza (1853), napis na zahodni steni je iz 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nSamostanski muzej\n_START_PARAGRAPH_\nV nekdanjem lekarni\xc5\xa1kem krilu samostana, v neposredni bli\xc5\xbeini samostanske cerkve, stoji v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du samostanski muzej.'