b'\n_START_ARTICLE_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1je\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodni deli ZDA se nahajajo na geolo\xc5\xa1ko starih ni\xc5\xbeinah, medtem ko so zahodne regije mlaj\xc5\xa1e in neuravnane._NEWLINE_Priobalne ravnice Atlantika se proti zahodu dvigujejo v staro apala\xc5\xa1ko gorovje, ki je nizka, a pomembna naravna pregrada med obalo in osr\xc4\x8djem celine. Onkraj nje le\xc5\xbei rodovitno pore\xc4\x8dje Mississippija in Velika jezera, ogromna zaloga sladke vode ledeni\xc5\xa1kega nastanka. \xc5\xa0e dalje proti zahodu se le po\xc4\x8dasi dvigajo planjave Velikega ni\xc5\xbeavja, ki ob vzno\xc5\xbeju Skalnega gorovja na svojem zahodu dose\xc5\xbeejo nadmorsko vi\xc5\xa1ino dveh kilometrov. Ni\xc5\xbeavje je le mestoma prekinjeno z vzpetinami gorskih verig Ozark in Ouachita. Skalno gorovje s slemenitvijo sever-jug poteka prek dr\xc5\xbeave iz Kanade in do Mehike \xc4\x8dez celotne zahodne Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Ob zahodnih vzno\xc5\xbejih je najti medgorske planote, ki so kljub imenu razmeroma razgibane. Na njihovem jugu le\xc5\xbei pu\xc5\xa1\xc4\x8davski svet. Te predele od zahodne obale lo\xc4\x8dujeta verigi Kaskadskega gorovja in Sierre Nevade, v okviru katere se vzpenja tudi najvi\xc5\xa1ji vrh geografsko sole\xc5\xbenih ZDA. Med obema gorovjema je tudi nizka Velika kotlina z najglobljo to\xc4\x8dko 86 metrov pod morsko gladino. Povsem na zahodu se ob obalah Pacifika vle\xc4\x8dejo doline in manj\xc5\xa1a gorovja pacifi\xc5\xa1kega severozahoda._NEWLINE_Aljasko zaznamujejo visoka gorovja in nekoliko uravnjenih povr\xc5\xa1ij oziroma svet tundre; priobalni otoki so ognjeni\xc5\xa1kega nastanka. Tak\xc5\xa1en je tudi arhipelag Havaji v Tihem oceanu.\n_START_SECTION_\nVodovje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi evropski priseljenci so ameri\xc5\xa1ko celino na\xc5\xa1li ravno po potovanju prek morja. Od takrat dalje pa so bili \xc5\xbeivljenjsko in razvojno odvisni od mnogih rek ter jezer v Ameriki: Mississippi, Sveti Lovrenc, Velika jezera, Missouri itn. Vse velike reke dr\xc5\xbeave te\xc4\x8dejo prete\xc5\xbeno na jug in so tako za razliko od za primer sibirskih rek primerne za plovbo, saj v spodnjem toku niso zaledenele in tako prepu\xc5\xa1\xc4\x8dajo plavje, spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo vodotok in omogo\xc4\x8dajo uporabo plovil._NEWLINE_Mississippi je najdalj\xc5\xa1a reka Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav; pomembna je za nastanek mnogih mest kot posledice selitev prebivalcev od njenega ustja v notranjost celine. Njeni ve\xc4\x8dji pritoki so Ohio, Missouri, Tennessee, Rde\xc4\x8da reka in Illinois. V Mehi\xc5\xa1ki zaliv se pretaka tudi Rio Grande, reka, bistvena za su\xc5\xa1ne ju\xc5\xbene predele ZDA in Mehiko. V njenem pore\xc4\x8dju je ob sodobnem sodelovanju Mehike in ZDA pri\xc5\xa1lo do razcveta gospodarstva. Reka Kolorado se izliva v Kalifornijski zaliv, znana je po svojem oblikovanju geomorfolo\xc5\xa1ko zanimivih kanjonov na Koloradski planoti. Za bogato zvezno dr\xc5\xbeavo Kalifornijo sta pomembni reki Sacramento in San Joaquin. Vode severozahoda se odmakajo skozi vodotok Columbia in njegov pritok Snake River. Ti reki imata velik strmec in pretok, kar ju odlikuje z najve\xc4\x8djim hidroelektri\xc4\x8dnim potencialom v ZDA._NEWLINE_Jukon je velika reka na Aljaski, ki se izliva v Beringovo morje, \xc4\x8dloveku je slu\xc5\xbeila kot sredstvo zgodnjih potovanj rudosledcev v notranjost de\xc5\xbeele._NEWLINE_Velika jezera na srednjem zahodu ZDA so po povr\xc5\xa1ini najve\xc4\x8dje sladkovodno telo sveta. Njih kotanje so ostanki pleistocenske poledenitve. Jezera so z oceanom povezana prek reke Svetega Lovrenca, zgrajenih pa je tudi ve\xc4\x8d kanalov, najstarej\xc5\xa1i izmed njih kanal Erie. Veliko slano jezero je kotanja v Veliki kotlini na zahodu dr\xc5\xbeave, ravno tako pleistocenskega izvora. Zaradi neodto\xc4\x8dne kotanje je jezero znano po veliki vsebnosti soli._NEWLINE_Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike premorejo 19.924\xc2\xa0km obal, ki potekajo ob dveh oceanih in Mehi\xc5\xa1kem zalivu. Kopnino obdaja 12 morskih milj teritorialnega morja in 200 morskih milj gospodarskega pasu._NEWLINE_Ob celotnih vzhodnih ZDA se vle\xc4\x8de priobalna ravnica Atlantika z mnogo zemeljskimi kosami. To je prizori\xc5\xa1\xc4\x8de najzgodnej\xc5\xa1ih naselitev evropskih priseljencev, prve izmed njih v Jamestownu leta 1607. Vodna pot Atlantic Intracoastal Waterway po priobalnih vodah povezuje kraje od Bostona na severu do Key Westa na ju\xc5\xbenem, floridskem koncu atlantske obale. Na njenem severu pa se je skozi zgodovino ZDA oblikoval zajeten megalopolis BosWash. Ve\xc4\x8d kot 2.500 kilometrov dolga obala Mehi\xc5\xa1kega zaliva je nizka in lagunastega tipa, z izjemo obmo\xc4\x8dja Mississippijeve delte. Zaznamujejo jo dolge zemeljske kose, prete\xc5\xbeno znotraj katerih poteka vodna prometnica Gulf Intracoastal Waterway. Pred obalo le\xc5\xbeijo gospodarsko pomembne razse\xc5\xbene zaloge zemeljskega plina in nafte. Regija je bila mnogo \xc4\x8dasa pod nadzorom \xc5\xa0pancev in Francozov, kasneje so si ZDA priklju\xc4\x8dile Teksas. Za razliko od prej omenjenih je zelo razgibana dobrih 2 tiso\xc4\x8d kilometrov dolga pacifi\xc5\xa1ka obala s pripadajo\xc4\x8dim gorskim pasom. Nekoliko bolj uravnjena je na jugu, medtem ko jo na severu \xc4\x8dleni mno\xc5\xbeica zalivov, fjordov, polotokov in otokov. Naravnogeografska zna\xc4\x8dilnost te obale so silovite oceanske nevihte in velika namo\xc4\x8denost severozahodnih predelov dr\xc5\xbeave, pa tudi potresi zaradi lege na Pacifi\xc5\xa1kem ognjenem obro\xc4\x8du. Tamkaj\xc5\xa1nji svet je demografski razvoj do\xc5\xbeivel \xc5\xa1ele v 20. stoletju._NEWLINE_Obale Aljaske ob Pacifi\xc5\xa1kem in Arkti\xc4\x8dnem oceanu so globoko raz\xc4\x8dlenjene, ob njih le\xc5\xbei ve\xc4\x8dina naselij te zvezne dr\xc5\xbeave. Posebna lastnost obale Havajev so koralni grebeni in njen velik pomen v smislu prometnih povezav.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nVelika dr\xc5\xbeava in odmaknjenost nekaterih njenih predelov sestavljata pester mozaik razli\xc4\x8dnih podnebnih tipov: Aljaska je ena izmed svetovnih regij z najbolj ostrim in hladnim podnebjem, medtem ko je havajsko povpre\xc4\x8dno vreme vla\xc5\xbeno in tropsko. Slemenitev glavnih gorskih verig ZDA od severa proti jugu ne prepre\xc4\x8duje hladnim severnim zra\xc4\x8dnim masam na eni ter toplim ju\xc5\xbenim na drugi strani, da bi \xc4\x8desto prodirale dale\xc4\x8d v zase nezna\xc4\x8dilne geografske \xc5\xa1irine._NEWLINE_Najbolj poznana podnebna delitev Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je na vla\xc5\xbeni vzhod de\xc5\xbeele in suhi zahod, ki ju lo\xc4\x8duje \xc4\x8drta 100\xc2\xb0 z.g.\xc5\xa1. (mrtva \xc4\x8drta). V prvem podnebju so padavine obilne; v severnem delu je pozimi mnogo snega in mraz, medtem ko je ju\xc5\xbeni del zaznamovan z vro\xc4\x8dimi poletji in de\xc5\xbeevje skozi vse leto. Dovolj velika stopnja vlage je tu spodbudila tradicionalno ameri\xc5\xa1ko kmetijstvo, ki je iztrebilo ve\xc4\x8dino neko\xc4\x8d mogo\xc4\x8dnih gozdov; danes so ti ponekod obnovljeni, na drugih mestih pa se je prst posledi\xc4\x8dno degradirala in postala neprimerna za rast gozdov ali poljedelstvo. Temu vzhodnemu vla\xc5\xbenemu pasu sledi prehodni pas okoli mrtve \xc4\x8drte, kjer tradicionalno najdejo svoje mesto visokotravne prerije, te se proti zahodu spreminjajo v stepe z nizko travo. Naravnega rastja je danes tudi tu malo zaradi gojenja kulturnih rastlin, zlasti p\xc5\xa1enice. Suhi zahod dr\xc5\xbeave pa ni sposoben vzgajati kulturnih posevkov brez namakanja, saj nekateri (pu\xc5\xa1\xc4\x8davski) predeli dobijo manj od 125 milimetrov padavin letno. V tej regiji zato med kmetijskimi panogami prevladuje \xc5\xbeivinoreja. Podnebna izjema zahodnih ZDA je Kaskadsko gorovje in Pacifi\xc5\xa1ka gorska veriga, ki se napajata z zajetnimi orografskimi padavinami, izhajajo\xc4\x8dimi iznad Pacifika. Ta podro\xc4\x8dja zato zaznamujejo obse\xc5\xbeni iglasti gozdovi._NEWLINE_Lastnosti prsti so tesno povezane z razporeditvijo klimatskih pasov, kar \xc5\xa1e posebno velja za Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Nerodovitni podzoli so prisotni v hladnih celinskih podnebnih obmo\xc4\x8djih, ravno tako nerodovitne lateritske prsti je najti v bolj vla\xc5\xbenih in toplih podnebjih; \xc4\x8dernozjomi, ki so zelo bogati in rodovitni, pa prekrivajo tla zahodno od vla\xc5\xbenega vzhodnega dela dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Regionalizacija po tipih podnebja je praviloma oblikovana na slede\xc4\x8d na\xc4\x8din: vla\xc5\xbeno celinsko podnebje severovzhoda in vla\xc5\xbeno subtropsko jugovzhoda; polsuho podnebje v Velikem ni\xc5\xbeavju zahodno od mrtve \xc4\x8drte; suho pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podnebje jugozahoda; sredozemsko podnebje v Kaliforniji; oceansko podnebje ob zahodni obali severno od sredozemskega podnebnega pasu; subarkti\xc4\x8dno v notranjosti in polarno podnebje onkraj polarnega kroga na Aljaski; ter tropsko podnebje Havajev.\n_START_SECTION_\nPoselitev\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalstvo je v najve\xc4\x8dji meri naseljeno ob obalah oceanov: ve\xc4\x8d kot tretjina slednjega ob Atlantiku, pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1estina vzdol\xc5\xbe Pacifika in slaba sedmina ob obalah Mehi\xc5\xa1kega zaliva. Tudi megalopolis, najve\xc4\x8dja regija zgo\xc5\xa1\xc4\x8dene poselitve, le\xc5\xbei ob obali. Poselitev je najredkej\xc5\xa1a v agrarnem Velikem ni\xc5\xbeavju, saj tehnolo\xc5\xa1ko razvito kmetijstvo terja le malo delovne sile, medtem ko je ve\xc4\x8dina Ameri\xc4\x8danov zaposlenih v storitvenih dejavnostih urbanih podro\xc4\x8dij._NEWLINE_Za ameri\xc5\xa1ki narod je zna\xc4\x8dilna visoka stopnja mobilnosti. Posledi\xc4\x8dno se vzorci poselitve spreminjajo hitro, v drugi polovici minulega stoletja gre v tem smislu za zgo\xc5\xa1\xc4\x8devanje prebivalstva v jugovzhodnih podro\xc4\x8djih ZDA ter ob Pacifiku, medtem ko industrijska mesta starega severovzhoda in Velikih jezer izgubljajo tako svoj pomen kot prebivalstvo (pas rje). Tu izstopajo posamezna stara mesta, tako npr. New York in Chicago, ki so ohranila svojo pomembno vlogo ter so danes finan\xc4\x8dni centri dr\xc5\xbeave in sveta.\n_START_SECTION_\nUrbanizacija in suburbanizacija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi cenzus leta 1790 je zabele\xc5\xbeil ve\xc4\x8d kot 95\xc2\xa0% ruralnega prebivalstva. Razmah urbanih podro\xc4\x8dij se je pri\xc4\x8del po letu 1830, v prej neslutene vi\xc5\xa1ave pa ga je poslala intenzivna industrializacija poznega 19. stoletja, ki je do 1990. let v urbana sredi\xc5\xa1\xc4\x8da vodila ve\xc4\x8d kot tri \xc4\x8detrtine prebivalcev dr\xc5\xbeave. Za rast mest je bil resni\xc4\x8dno pomemben pritok tujih imigrantov, ki so polnili centre, posledica pa so bili prenaseljenost, nehigiena in kriminal. Mesta se razvijajo \xc5\xa1e danes, a so bile meje urbanih centrov v veliki meri za\xc4\x8drtane \xc5\xbee v zgodnjem 20. stoletju._NEWLINE_Premo\xc5\xbenej\xc5\xa1i sloji so se z za\xc4\x8detkom 19. stoletja in bolj\xc5\xa1imi prometnimi povezavami pri\xc4\x8deli umikati iz onesna\xc5\xbeenih in prebivalstveno nasi\xc4\x8denih mestnih jeder, kar je naznanilo val suburbanizacije z vi\xc5\xa1kom po drugi svetovni vojni, ko so se z boji\xc5\xa1\xc4\x8d vrnili mnogi vojni veterani in je zavladala blaginja. Tako so zrasle socialno razmeroma homogene predmestne soseske z mnogokrat identi\xc4\x8dnimi hi\xc5\xa1ami, kjer je bilo v \xc4\x8dasu t. i. baby booma opaziti mno\xc5\xbeice dru\xc5\xbein z otroki._NEWLINE_Ljudem so v predmestja sledile tudi storitvene dejavnosti \xe2\x80\x93 razvili so se veliki nakupovalni centri, zaradi ni\xc5\xbejih davkov in la\xc5\xbeje dostopnosti pa so se tja umaknila tudi mnoga podjetja. Dostopnost predmestnih sosesk z javnim prometom je bila nerazvita, zato je izbruh suburbanih okolij povzro\xc4\x8dil tudi razmah uporabe avtomobilov. Kljub vsemu imajo mestna jedra tudi danes ve\xc4\x8d pomembnih socialnih funkcij.\n_START_SECTION_\nOkolje in dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde prvi evropski priseljenci so se zavedali velikih mo\xc5\xbenosti, ki jih ponujajo naravna bogastva te de\xc5\xbeele. Tudi zato so se ZDA hitro razvile v vodilno agrikulturno in kasneje industrijsko silo. Tako je \xc4\x8dlovek s svojim delovanjem mo\xc4\x8dno preoblikoval povr\xc5\xa1je, gozdove severa in severovzhoda ter prerije Velikega ni\xc5\xbeavja spremenil v polja, z lovom pa iztrebil mnogo domorodnih \xc5\xbeivali. Izjemen negativen u\xc4\x8dinek na okolje sta imeli tudi sprva industrijska revolucija in nato demografska eksplozija._NEWLINE_Prvi znaki okoljevarstvene zavesti so se v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah pojavili v drugi polovici 19. stoletja, ko je vlada vzpostavila nekaj naravnih rezervatov. Kljub temu je trajalo do 60. letih 20. stoletja, preden je dru\xc5\xbeba ZDA \xc5\xa1ir\xc5\xa1e spregovorila o okoljskih problemih. Takrat so se dogajale nekatere konvencije, pove\xc4\x8dalo se je \xc5\xa1tevilo naravnih rezervatov, deklarirano varovanje ekosistemov ipd. Kljub temu ostajajo tako kot v ostalem industrializiranem svetu v sedanjosti ekolo\xc5\xa1ke te\xc5\xbeave problem ogromnih razse\xc5\xbenosti in smeri. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave za primer proizvedejo 20\xc2\xa0% svetovnih izpustov ogljikovega dioksida v atmosfero, a se kljub temu no\xc4\x8dejo zavezati Kjotskemu protokolu._NEWLINE_Indijanski naseljenci so imeli le minimalen vpliv pri spreminjanju podobe okolja \xe2\x80\x93 bili so nomadi in nekoliko kasneje \xc5\xbeiveli v majhnih vaseh. Prihod Evropejcev je pomenil naselitev vzhodne obale, od tod pa so lovci in avanturisti potovali v notranjost celine ter poro\xc4\x8dali o ogromnih rodovitnih povr\xc5\xa1inah, zlatu in srebru ter obilici divjadi. Vse je privabilo pionirske kmete in mno\xc5\xbeine lovcev, ki so izsekavali gozdove, drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1evali \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeivali ter gradili ve\xc4\x8d in ve\xc4\x8d naselbin._NEWLINE_V tridesetih letih 19. stoletja so bili pripadniki transcendentalizma tisti, ki so \xe2\x80\x93 navkljub neugodni dru\xc5\xbebeni miselnosti \xe2\x80\x93 spregovorili o okolju kot vrednoti. Ustanovitev prvega svetovnega narodnega parka Yellowstone 1872. leta je sicer terjala \xc5\xa1e precej \xc4\x8dasa, resni negativni u\xc4\x8dinki razuzdanega ravnanja z okoljem pa so se nato pokazali v obliki dolgotrajne su\xc5\xa1e in degradacije rodovitnih podro\xc4\x8dij v \xc4\x8dasu Dust Bowla tridesetih let minulega stoletja. Okolje je nadalje prizadel industrijski razmah po drugi svetovni vojni in hitro mno\xc5\xbeenje prebivalstva s fenomenom baby boom \xe2\x80\x93 posledice so bile koncentrirane koli\xc4\x8dine smoga, industrijski ter kmetijski odpadki idr., najbolj pere\xc4\x8de na industrijskem severovzhodu dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Leta 1962 je knjiga Tiha pomlad prevetrila miselnost ljudi, takisto neugodni rezultati znanstvenih raziskav. Svoj dele\xc5\xbe k zaskrbljenosti ljudi sta prispevali tudi \xc2\xbbgore\xc4\x8da reka\xc2\xab\xc2\xa0Cuyahoga leta 1969 in jedrska nesre\xc4\x8da na Otoku treh milj deset let kasneje. Od takrat dalje je mnogo razprave o okoljevarstvu, ki pa tudi danes ne obrodi u\xc4\x8dinkovitih sredstev boja proti degradaciji naravnega okolja. Neu\xc4\x8dinkovitost je v splo\xc5\xa1nem rezultat \xc4\x8dlovekove \xc5\xbeelje po \xc5\xbeivljenjskem udobju, posebej za ZDA pa so zna\xc4\x8dilni nenehni spori med gospodarstveniki in zagovorniki idej o varovanju okolja. Prvi namre\xc4\x8d v omejevanju eksploatacije naravnih virov vidijo oviro svojemu gospodarskemu razvoju in njihovo nasprotovanje je temeljito \xc5\xbee vse od pri\xc4\x8detkov sodobne ekolo\xc5\xa1ke zavesti v drugi polovici 20. stoletja: Sagebrush Rebellion na zahodu Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je podprl Ronalda Reagana, ki se je leta 1981 s konservativnimi idejami povzpel na predsedni\xc5\xa1ko mesto ter aktivno ukrepal v smer svobodnega kapitalizma in omejevanja ekolo\xc5\xa1ko usmerjenih dejavnosti. Danes je priljubljena ideja o trajnostnem razvoju, zaradi globalizacije pa prihaja do sicer neu\xc4\x8dinkovitega mednarodnega sodelovanja.\n_START_SECTION_\nNaravna bogatstva\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarski uspeh ZDA delno temelji na njihovih naravnih bogastvih. To pomeni zgodovinsko velike povr\xc5\xa1ine danes mo\xc4\x8dno skr\xc4\x8denih gozdov, bogata ribolovna obmo\xc4\x8dja in \xc5\xa1tevilo mineralnih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d prete\xc5\xbeno na zahodu dr\xc5\xbeave \xe2\x80\x93 ZDA so najve\xc4\x8dja proizvodnica fosfatov, pa velika proizvodnica zlata in srebra, zemeljskega plina in nafte ter tudi gradbenih materialov. Poleg vsega tega pa je veliko \xc5\xa1tevilo farm oziroma ran\xc4\x8dev, kjer na velikanskih povr\xc5\xa1inah pridelujejo kulturne rastline. ZDA je v notranjosti ve\xc4\x8dinoma ravna. Tam pihajo mo\xc4\x8dni vetrovi, ki jih uporabljajo za proizvodnjo elektrike za gospodinjstva. Cena tako pridobljene energije je nizka, kar pripomore k ve\xc4\x8dji izkori\xc5\xa1\xc4\x8denosti takih virov in ve\xc4\x8danju prebivalstva.\n_START_SECTION_\nNaravne nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nV vedno ve\xc4\x8dji meri gre za su\xc5\xa1e, zgodovinsko je tako znan Dust Bowl, medtem ko danes dolga obdobja brez padavin pre\xc5\xbeivljajo jugozahodne regije ZDA. V tem \xc4\x8dasu \xc4\x8desto prihaja do uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dih po\xc5\xbearov._NEWLINE_Tornadi pusto\xc5\xa1ijo po zemeljskem povr\xc5\xa1ju Velikega ni\xc5\xbeavja in srednjega zahoda, kjer se zlasti v pomladnem in poletnem \xc4\x8dasu sre\xc4\x8dajo o\xc4\x8ditno razli\xc4\x8dne si zra\xc4\x8dne mase \xe2\x80\x93 obmo\xc4\x8dje, znano kot Tornado Alley. \xc5\xa0e ena vremensko pogojena nevarnost so orkani, ki pusto\xc5\xa1ijo po obalah Mehi\xc5\xa1kega zaliva._NEWLINE_Zgodovina ZDA pomni nekaj ve\xc4\x8djih poplav in zemeljskih plazov, a so danes bolj pere\xc4\x8de lokalne poplave na goratem jugozahodu. V zimskem \xc4\x8dasu v hladnej\xc5\xa1ih predelih \xc5\xbeivljenje ohromijo tudi sne\xc5\xbeni mete\xc5\xbei._NEWLINE_Zahodna obala Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav in deli Aljaske so izpostavljeni ognjeni\xc5\xa1ki aktivnosti in potresom, saj so del pacifi\xc5\xa1kega Ognjenega obro\xc4\x8da. Vro\xc4\x8da to\xc4\x8dka z ognjeni\xc5\xa1ko aktivnostjo so neeksplozivni ognjeniki Havajev, medtem ko je eksplozivni vulkan Sveta Helena na severozahodu ZDA.\n_START_SECTION_\nPredkolonialna in kolonialna Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nDo danes raziskana zgodovina ameri\xc5\xa1kega prebivalstva se pri\xc4\x8dne pred okvirno 15 tiso\xc4\x8d leti, ko so ljudstva iz Azije pre\xc4\x8dkala Beringov preliv. Iz njih so iz\xc5\xa1li domorodni prebivalci Amerike, edini ljudje celine do prihoda Evropejcev v 15. stoletju. Bili so izolirani od pridobitev in vsakovrstnih bolezni starega sveta, ob prihodu zahodnih priseljencev pa je teh 10 do 112 milijonov ljudi govorilo okoli 350 jezikov. Vi\xc5\xa1ke teh kultur so pomenile civilizacije Aztekov in Inkov v Ju\xc5\xbeni Ameriki ter Misisipijcev in Pueblo v Severni._NEWLINE_Pred velikimi odkritji je pri\xc5\xa1lo le do be\xc5\xbenih stikov Vikingov s celino okoli leta 1.000 in morebiti \xc5\xa1e evropskih ribi\xc4\x8dev v bli\xc5\xbeini leta 1480. Vzpon Otomanskega imperija pa je spodbudil raziskovanja in z njimi dobo velikih odkritij, ki so jo na\xc4\x8deli Portugalci, in je dodobra ter za vedno spremenila svet. Kri\xc5\xa1tof Kolumb pod \xc5\xa1pansko zastavo je z nagibi najdbe zahodne poti v Indijo leta 1492 naletel na Karibske otoke, nedolgo za njim (1499) pa je Amerigo Vespucci ob plutju vzdol\xc5\xbe obal Ju\xc5\xbene Amerike potrdil, da gre za novo celino. Obilica raziskovalcev se je odpravila na raziskovanje novo odkritih zemlja._NEWLINE_To je bila katastrofalna prelomnica za ameri\xc5\xa1ke ter zahodnoafri\xc5\xa1ke staroselce, na drugi strani pa pri\xc4\x8detek mogo\xc4\x8dnega obdobja nadvlade in razvoja evropske in kasneje ameri\xc5\xa1ke kulture. Indijanci so enormne \xc5\xbertve (90-odstotni padec \xc5\xa1tevila prebivalstva) utrpeli zaradi vojn, \xc5\xa1e posebno pa zaradi epidemij evropskih bolezni, kar je sprostilo obilico ozemlja za evropska osvajanja. Sve\xc5\xbei novi svet je potreboval neiz\xc4\x8drpljive zaloge delovne sile, za katero so bili najbolj primerni zasu\xc5\xbenjeni in uvo\xc5\xbeeni staroselci Afrike._NEWLINE_Po letu 1519 so prve kolonije ustanovile \xc5\xa0panija, Portugalska, Francija, Nizozemska in Anglija. Vsaka izmed dr\xc5\xbeav je vodila svojo politiko: \xc5\xa0panija je odprla velike rudnike in agrikulturni sistem v Mehiki, Ju\xc5\xbeni Ameriki in na Karibih, Portugalska je posedovala su\xc5\xbeenjsko agrikulturno kolonijo v Braziliji, Francozi in Nizozemci pa so isto ustvarili v Severni Ameriki. Vse naveden kolonije so trgovale z domorodci. Zlasti Angle\xc5\xbei pa si za razliko od njih niso obetali toliko trgovanja kot ameri\xc5\xa1kega ozemlja. Ob prihodu preostalih kolonizatorjev v Ameriko so bile \xc5\xa1panske naselbine stare \xc5\xbee okoli 100 let._NEWLINE_Angle\xc5\xbei, ki so kasneje prevzeli pobudo pri naseljevanju Severne Amerike, so imeli druge razloge za imigracijo kot preostali narodi, ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbeeljni trgovanja z indijanci in kmetovanja v ju\xc5\xbenih kolonijah ter posledi\xc4\x8dno z malo rednega prebivalstva. Za razliko od njih so Angle\xc5\xbei v 17. stoletju v novi svet poslali 400 tiso\xc4\x8d svojih ljudi in v njem ustvarili redne kmetijske kolonije. Priseljevanje iz Anglije je bilo pospe\xc5\xa1eno zavoljo nestabilnih religiozno pogojenih dru\xc5\xbebenih razmer v doma\xc4\x8di de\xc5\xbeeli, kar je zlasti pestilo puritance; zraven tega se je Anglija ubadala tudi s prenaseljenostjo in rev\xc5\xa1\xc4\x8dino med prebivalci._NEWLINE_Razvoj angle\xc5\xa1kih kolonij se je za\xc4\x8del v zalivu Chesapeake (dana\xc5\xa1anja Virginija) leta 1607 in na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Massachusettsa leta 1620. Kolonija Jamestown v virginijskem Chesapeakeu je bila drzen poskus trgovske postojanke, medtem ko so bili naseljenci Massachusettsa puritanci z dru\xc5\xbeinami. Po propadu prvih dejavnosti zaradi nediscipliniranosti njenih prebivalcev je postala virginijska zemlja toba\xc4\x8dna planta\xc5\xbea z discipliniranimi su\xc5\xbenji in nekaj belskimi dru\xc5\xbeinami, ki so ustvarile prve zametke naroda in samostojne Amerike. Nova Anglija v kasnej\xc5\xa1em Massachusettsu pa je bila sekularna dru\xc5\xbeba s pre\xc5\xa1tevilno populacijo, kar je zaradi pomanjkanja zemlje vodilo do pojava rev\xc5\xa1\xc4\x8dine. Anglija je nadalje do leta 1640 ustanovila 6 od 13 kolonij, ki so kasneje postale ustanoviteljice suverenih ZDA. Ta \xc4\x8das zgodnjih kolonij je \xc5\xa1e posebno za Angle\xc5\xbee z njihovimi ozemeljskimi zahtevami pomenil veliko nevarnost napadov staroselcev.\n_START_SECTION_\nZgodnji politi\xc4\x8dni in geografski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nZaenkrat \xc5\xa1e redko prebivalstvo nove dr\xc5\xbeave, ki je \xc5\xa1telo 4 milijone oziroma 1,7 prebivalca na km\xc2\xb2, se je v obdobju po vojni na politi\xc4\x8dni ravni ukvarjalo zlasti z deljenjem zvezne in lokalne oblasti in z mo\xc4\x8djo oblasti nasploh._NEWLINE_Do oblikovanja mo\xc4\x8dne in \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1e vojske je pri\xc5\xa1lo v obdobju evropskih napoleonskih vojn, ko je ameri\xc5\xa1ka podpora Zdru\xc5\xbeenemu kraljestvu kot trgovskemu partnerju prinesla neprijateljske odnose s Francozi._NEWLINE_V obdobju predsednika Thomasa Jeffersona je pri\xc5\xa1lo do novih trenj tudi z Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom, ki ni spo\xc5\xa1tovalo trgovske suverenosti ZDA. Leta 1812 je naposled izbruhnila druga vojna z Britanijo. Oboro\xc5\xbeene sile ZDA so napadle angle\xc5\xa1ko kolonijo Kanado, ki bi bila njihov talec. Sprva so uspehe \xc5\xbeeli Britanci, nazadnje pa so odlo\xc4\x8dilne zmage dosegali Ameri\xc4\x8dani in vojne je bilo leta 1814, po Napoleonovem padcu in sklenitvi miru v Evropi, konec tudi v ZDA._NEWLINE_Obdobje po drugi vojni z Britanijo je znano kot doba dobrih \xc4\x8dustev (angle\xc5\xa1ko Era of Good Feelings). Leto 1815 je v Evropo prineslo dolgotrajni mir in posledi\xc4\x8dno se je enako zgodilo tudi z ZDA. Prvi\xc4\x8d po osamosvojitvi so ZDA tako imele \xc4\x8das, ki so ga lahko posvetile notranjim zadevam. To ni pomenilo ni\xc4\x8d dobrega za domorodce, saj so jih priseljenci do 1830 pospravili onkraj Mississippija in do njega raz\xc5\xa1irili svojo kulturno pokrajino._NEWLINE_Podro\xc4\x8dje Velikih jezer do 1780. let skorajda ni poznalo belih prebivalcev. Leta 1860 pa je tam \xc5\xbeivela petina vseh prebivalcev in geografski center populacije priseljencev se je premaknil v Ohio. Ti priseljenci so v regijo pri\xc5\xa1li v dveh migracijskih tokovih._NEWLINE_Za indijance, zlasti za tiste, naseljene vzhodno od Mississippija, je bilo obdobje po drugi angle\xc5\xa1ki vojni \xc4\x8drno. Irokezi v dr\xc5\xbeavi New York so bili omejeni na rezervate, mnogo pa jih je od\xc5\xa1lo v Kanado. Pripadniki plemena Shawnee, ki je vodilo odpor proti belcem na severozahodnih ozemljih, so bili razpr\xc5\xa1eni po obmo\xc4\x8dju. Preostanek staroselcev se je premaknil v Missouri ali Mehiko. Iz istega obdobja je znana prisilna delo\xc5\xbeacija indijanskih plemen na obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Oklahome, ko je na poti umrlo okoli 4 tiso\xc4\x8d indijancev (pot solza)._NEWLINE_Po letu 1803 je sledilo nezadr\xc5\xbeno raziskovanje sveta onkraj Mississippija, prva tamkaj\xc5\xa1nja dr\xc5\xbeava je bila Louisiana v letu 1812. Po\xc4\x8dasi so priseljenci naselili tudi sicer mehi\xc5\xa1ki Teksas, \xc5\xa1irjenje vse do Pacifika pa je spodbujala ideja \xc2\xbbjasne usode\xc2\xab\xc2\xa0(angle\xc5\xa1ko Manifest Destiny). Kongres je po uboju okoli deset ameri\xc5\xa1kih vojakov razglasil vojno tudi proti Mehiki (ameri\xc5\xa1ko-mehi\xc5\xa1ka vojna), njen oboro\xc5\xbeeni odpor pa kaj hitro zatrl. Za simboli\xc4\x8dnih 15 milijonov dolarjev so ZDA tako odkupile Teksas, Kalifornijo in Novo Mehiko.\n_START_SECTION_\nRazvoj industrije in svetovnega politi\xc4\x8dnega vpliva\n_START_PARAGRAPH_\nPo dr\xc5\xbeavljanski vojni je znova pri\xc5\xa1lo do vpra\xc5\xa1anj gospodarskega izbolj\xc5\xa1anja ZDA. V tem okviru so se odvile pospe\xc5\xa1ene migracije prek Mississippija v Veliko ni\xc5\xbeavje in Skalno gorovje, kjer so se priseljenci zopet spopadali z domorodci za kvalitetno zemljo. Do konca 19. stoletja so bile te regije \xc5\xbee oblikovane v zvezne dr\xc5\xbeave in vklju\xc4\x8dene v industriirajo\xc4\x8de se ZDA._NEWLINE_Pri osvajanju zahoda so nosile izreden pomen \xc5\xbeeleznice; prva tak\xc5\xa1na pot do Pacifika se je pri\xc4\x8dela graditi 1862. leta. Selitve na zahod so spodbudile tudi zlate mrzlice za\xc4\x8den\xc5\xa1i s kalifornijsko leta 1849. Razli\xc4\x8dne etni\xc4\x8dne in narodnostne skupine so se odseljevale proti zahodu v zase zna\xc4\x8dilne regije. Vse to je za indijance in njihov odpor pomenilo kon\xc4\x8dni udarec \xe2\x80\x93 bitka pri Wounded Kneeju leta 1890.\n_START_SECTION_\nIndustrijska revolucija in urbanizacija\n_START_PARAGRAPH_\nZadnjih 30 let 19. stoletja je ZDA poneslo na mesto vodilne industrijske sile sveta. Prednja\xc4\x8dila sta zlasti proizvodnja mesa in rudarstvo, poleg tega pa je bila v razmahu tudi organizacija poslov, kvaliteta vsakdanjega \xc5\xbeivljenja in dela nasploh. Tak\xc5\xa1ni ekspanziji so bili vzrok obilna naravna bogastva, nove tehnologije, poceni energija, hiter transport in obilica kapitala ter delovne sile v obliki mno\xc5\xbeic, ki so v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xbee imigrirale v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Novi postopki dela so pohitrili na\xc4\x8din proizvodnje, tako je bil pomemben princip manufaktur. Ko so se podjetniki priu\xc4\x8dili vodenja gospodarskih aktivnosti prek velikih geografskih razdalj, se je odprla mo\xc5\xbenost velikih gospodarskih tvrdk, ki so \xc5\xbee takrat imele nekatere lastnosti korporacij. Slednje - s pripadajo\xc4\x8dimi monopolnimi karteli - so se pospe\xc5\xa1eno razvijale ob koncu 19. stoletja._NEWLINE_Industrijski napredek je mo\xc4\x8dno spremenil \xc5\xbeivljenja Ameri\xc4\x8danov. Gospodarsko prizori\xc5\xa1\xc4\x8de so na novo zaznamovale velike in mo\xc4\x8dne korporacije. Pomno\xc5\xbeil se je izvoz in nekoliko tudi uvoz. Razvil se je upravni\xc5\xa1ki sektor. V tem obdobju so zrasla nova mesta, med njimi najbolj opazna Chicago, Atlanta, Minneapolis, Dallas idr. Pri\xc5\xa1lo je do skokovitega razvoja domov in transporta ter dviga \xc5\xbeivljenjskega standarda. Prakti\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje Ameri\xc4\x8danov pa je postalo nestabilno, stanje gospodarstva je pri\xc4\x8delo orja\xc5\xa1ko nihati med hiperprodukcijo in ekonomskimi depresijami. Oblikovale so se velike razlike med revnimi in bogatimi dr\xc5\xbeavljani, tako otroci kot odrasli so delali v nezdravih in sploh nevarnih tovarni\xc5\xa1kih okoljih brez tehni\xc4\x8dnih in pravnih za\xc5\xa1\xc4\x8dit. Industrijska revolucija je na\xc4\x8dela nesluteno degradacijo okolja. Korporacije so postale mo\xc4\x8dne in pri\xc4\x8dele dirigirati \xc5\xbeivljenje ter zaradi svoje obilne rasti pri\xc4\x8dele stremeti k raz\xc5\xa1iritvi ZDA na nova ozemlja oziroma trge._NEWLINE_Epohalen industrijski razvoj ZDA je bolj kot kdajkoli prej privla\xc4\x8dil imigrante. Med letoma 1865 in 1885 so ti na veliko izvirali v Zahodni Evropi (Anglija, Irska, Nem\xc4\x8dija in Skandinavija), medtem ko so po 1880. letih in vse tja do prve svetovne vojne prednja\xc4\x8dile mno\xc5\xbeice iz Ju\xc5\xbene, Vzhodne in Srednje Evrope (Slovaki in Judje iz Avstro-Ogrske ter Ruskega cesarstva in Grki, Romuni in Italijani ter drugi). V zadnjih dveh desetletjih 19. stoletja so priseljenci prebivalstvenemu \xc5\xa1tevilu ZDA tako dodali okoli 9 milijonov, med letoma 1900 in 1914 pa \xc5\xa1e 13 milijonov. Imigrante so v ZDA napotile zlasti nezavidljive gospodarske razmere v domovinah. Pot so olaj\xc5\xa1ale hitre parni\xc5\xa1ke prekooceanske linije, ki so dol\xc5\xbeino potovanja skraj\xc5\xa1ale s treh mesecev na okvirno dva tedna. Imigiranti so se udoma\xc4\x8devali v razli\xc4\x8dnih delih ZDA glede na poreklo: za primer Skandinavci so bili znani po postavljanju kmetij na srednjem zahodu, medtem ko so se kasnej\xc5\xa1i priseljenci gostili v mestih in se v njih zaposlovali kot nekvalificirana delovna sila. Chicago je leta 1910 zajemal 80\xc2\xa0% prebivalcev, ki so bili imigranti ali njih otroci._NEWLINE_Imigracije in spremembe funkcij mest ZDA za\xc4\x8den\xc5\xa1i z industrijsko revolucijo so spro\xc5\xbeile tudi silovito urbanizacijo. Tako so imela na prelomu stoletja tri najve\xc4\x8dja mesta New York po 3,5 milijona, Chicago 1,7 milijona in Filadelfija 1,3 milijona prebivalcev._NEWLINE_Vse te socialne spremembe so spro\xc5\xbeile reformizem zgodnjega 20. stoletja, katerega velik promotor je bil Theodore Roosevelt s svojim delom na podro\xc4\x8dju socialnih pravic idr. S tem v zvezi so bila tudi nekolik\xc5\xa1na prizadevanja \xc4\x8drncev ter osvojitev volilne pravice za \xc5\xbeenske v \xc5\xa1tirih zveznih dr\xc5\xbeavah do leta 1909.\n_START_SECTION_\nImperializem\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od svoje ustanovitve dalje so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave pisale pestro zgodovino \xc5\xa1iritve na tuje teritorije: v zgodnjem \xc4\x8dasu dr\xc5\xbeave so bile to Louisianski nakup 1803, ameri\xc5\xa1ko-mehi\xc5\xa1ka vojna in etni\xc4\x8dno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje med indijanskimi plemeni ter pripojitev njihovega teritorija. Vedno ve\xc4\x8dji pohlep po \xc5\xa1iritvi onkraj morja je bil zato samoumeven._NEWLINE_Glavno gonilo imperialisti\xc4\x8dnih te\xc5\xbeenj je bila potreba po \xc5\xa1irjenju trga za eksplozivno ameri\xc5\xa1ko gospodarstvo. Vse to je do konca 19. stoletja Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave vodilo v prikrito ali odkrito kolonizacijo Havajev, Kube, Filipinov in vzhodne Azije (Kitajska)._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki narod je bil \xc5\xbee v za\xc4\x8detku preteklega stoletja prepri\xc4\x8dan, da je kot velesila primoran po svetu deliti mir in svojo vizijo demokracije. \xc5\xa0e bolj prepri\xc4\x8dan je bil, da je nujno potrebno zagotavljanje neoviranega mednarodnega trga, a so bile tovrstne te\xc5\xbenje zavite v krinko bolj kot sprva omenjeno prepri\xc4\x8danje. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so v tem duhu dosegle podpis mirovne pogodbe med Rusijo in Japonsko (rusko-japonska vojna) leta 1905, zaradi lastnih interesov v zvezi z izgradnjo Panamskega prekopa pa so podprle panamsko revolucijo in osamosvojitev te dr\xc5\xbeave od Kolumbije.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc4\x8dani se sprva niso vpletali v evropske spore, a se je tak\xc5\xa1na izolacija kon\xc4\x8dala z nem\xc5\xa1ko agresijo na ameri\xc5\xa1ke civilne ladje in nem\xc5\xa1kim dogovarjanjem z Mehiko o zavezni\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Zahodna fronta v Evropi se je okrepila z dodatnimi nem\xc5\xa1kimi \xc4\x8detami po podpisu mirovne pogodbe z Rusijo, ko so nem\xc5\xa1ki vojaki lahko zapustili okope na vzhodni meji. Zna\xc4\x8dilne pozicijske bitke na zahodni fronti so tako postale \xc5\xa1e dodatno iz\xc4\x8drpljujo\xc4\x8de. Tu pa so udarec nasprotniku zadale oboro\xc5\xbeene sile ZDA, ki so sve\xc5\xbee v Francijo prispele junija 1918 pod poveljstvom Johna. J. Pershinga. Nem\xc5\xa1ke sile so pri\xc4\x8dele veliko ofenzivo marca 1918, ko so bile ameri\xc5\xa1ke \xc4\x8dete pod francoskim in angle\xc5\xa1kim poveljstvom \xc5\xbee na polo\xc5\xbeajih. Ameri\xc4\x8dani so odbili nem\xc5\xa1ki napad in septembra 1918 s svojimi zavezniki izvedli protiofenzivo pri Verdunu. Centralne sile so se tako zaradi oja\xc4\x8danih nasprotnih \xc4\x8det predale 11. novembra 1918. Vojska ZDA je izgubila le okoli 112 tiso\xc4\x8d ljudi, pa \xc5\xa1e mnogi izmed teh so zgolj podlegli epidemiji gripe 1918 namesto padca pod sovra\xc5\xbenikovim oro\xc5\xbejem._NEWLINE_Pomanjkanje mo\xc5\xa1ke delovne sile je v ameri\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe spravilo mnogo \xc5\xbeensk in \xc4\x8drncev, kar je bila podlaga za kasnej\xc5\xa1e socialne boje. Vojna je pomenila tudi rast ameri\xc5\xa1kega upravnega aparata in dr\xc5\xbeavno represijo, ki je botrovala ve\xc4\x8d politi\xc4\x8dno motiviranim sodnim procesom in obsodbam._NEWLINE_Predsednik ZDA Wilson je za zagotovitev prihodnjega miru predvidel svojih \xc5\xa1tirinajst to\xc4\x8dk, a so bile na Pari\xc5\xa1ki mirovni konferenci razmeroma neupo\xc5\xa1tevane. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so prispevale tudi k snovanju Dru\xc5\xa1tva narodov, h kateremu pa zaradi notranjih nesoglasij niso nikoli pristopile in so z Nem\xc4\x8dijo leta 1921 podpisale lo\xc4\x8deno mirovno pogodbo. Versajska pogodba je slabo re\xc5\xa1ila povojno stanje in prva svetovna vojna je postala izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za drugo. Slede\xc4\x8de obdobje pa je bilo znotraj ZDA \xc4\x8das rde\xc4\x8dega strahu zaradi zmage bolj\xc5\xa1evizma v Rusiji.\n_START_SECTION_\nMed vojnama: potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo in velika depresija\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko so se evropske sile bavile s povojno obnovo, so ZDA izkoristile naravna bogastva svoje zemlje in svojih kolonij ter do\xc5\xbeivele ekonomski razcvet. Vse to se je izkazovalo z dajanjem velikih ameri\xc5\xa1kih posojil in za razliko od preteklosti ne ve\xc4\x8d njih prejemanj, z masovno potro\xc5\xa1njo, za\xc4\x8detki produkcije na teko\xc4\x8dih trakovih in enostavnimi krediti za nove posle._NEWLINE_Prenehanje vojne industrije je zatrlo ekonomijo, a le za zelo kratek \xc4\x8das. Do leta 1922 je bila produkcija namre\xc4\x8d ve\xc4\x8dja kot kdajkoli prej. Nova, vodilna in prezentan\xc4\x8dna je bila proizvodnja avtomobilov, med letoma 1916 in 1929 potrojena. Revolucijo je spro\xc5\xbeil fordov model T, ki so ga zaposleni izdelovali po teko\xc4\x8dem traku, vsak izmed njih s svojim specializiranim opravilom, ter tako zagotavljali sestavo izdelka v 93 minutah. Ta avtomobil s posledi\xc4\x8dno nizko ceno je bil zato dosegljiv tudi povpre\xc4\x8dnim ljudem. Pove\xc4\x8dana mobilnost je \xc5\xbee nakazovala trend odseljevanja urbaniziranega prebivalstva v predmestja, kar je postalo vsesplo\xc5\xa1na zna\xc4\x8dilnost \xc4\x8dasa po drugi svetovni vojni. Razvoju avtomobilske industrije je sledil tudi razvoj drugih._NEWLINE_Tudi kultura Ameri\xc4\x8danov se je obrnila v smer potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva, saj je postala stvar industrije in ne ve\xc4\x8d amaterskih kulturnikov: to je bila industrija \xc4\x8dasopisov in radijskega programa, polnega reklam. Pomemben znanilec takratne kulture so postale \xc5\xbeenske, imenovane flapper. Bile so simbol nove svobode in novih pravic \xc5\xbeensk, a je bila na drugi strani njihova svoboda globoko omejena s \xc5\xa1tevilom potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1kih navad, ki so jih priklepale na usluge in izdelke \xe2\x80\x93 poleg uporabe kozmetike in urejanja pri\xc4\x8desk so tro\xc5\xa1ile tudi cigarete. Kultura se je razbohotila tudi med \xc4\x8drnim prebivalstvom, \xc4\x8desar krona je bila harlemska renesansa.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nSpomini iz prve svetovne vojne so pri ameri\xc5\xa1kem narodu vzbujali mo\xc4\x8dne antipatije do vklju\xc4\x8devanja v vihro nove svetovne vojne. Japonski in nem\xc5\xa1ki ekspanzionizem pa sta po za\xc4\x8detku vojne ameri\xc5\xa1ko izolacijo napravila vse manj verjetno. Japonski napad na ameri\xc5\xa1ko ladijsko opori\xc5\xa1\xc4\x8de Pearl Harbour in takrat \xc5\xa1e ameri\xc5\xa1ke Filipine decembra 1941 je tako spro\xc5\xbeil hitro vojno napoved Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Japonski, nedolgo zatem pa je vojno proti prvim razglasila Nem\xc4\x8dija._NEWLINE_Vojna je do\xc5\xbeivela svoj vrhunec leta 1944, ko so se Sile osi \xc5\xbee umikale. Tako so Sovjeti po predaji 200 tiso\xc4\x8d nem\xc5\xa1kih vojakov pri Stalingradu leta 1943 sile Tretjega rajha izrinili s svojega ozemlja ter zasedali Vzhodno Evropo. Ostali zavezniki so na \xc4\x8delu z Dwightom D. Eisenhowerjem pripravljali invazijo na okupirano Francijo, ki se je zgodila na t. i. dan D, 6. junija 1944 (izkrcanje v Normandiji). General George S. Patton je oboro\xc5\xbeene sile kasneje vodil prek Francije proti Parizu, ta je bil osvobojen 25. avgusta 1944. Zadnji nem\xc5\xa1ki napad je bil ardenska ofenziva 1944. Zavezniki so vstopili v Nem\xc4\x8dijo marca 1945 in s silami Sovjetske zveze obkolili Berlin ter dosegli predajo sil Tretjega rajha 8. maja 1945, po moskovskem \xc4\x8dasu 9. maja._NEWLINE_Zlasti za ZDA pa vojna \xc5\xa1e ni bila kon\xc4\x8dana: zahrbtne kopenske, morske in zra\xc4\x8dne bitke Pacifika so \xc5\xa1e vedno divjale. Japonska vojska je namre\xc4\x8d po za\xc4\x8detku agresije na Zdru\xc5\xbeenim dr\xc5\xbeavam priklju\xc4\x8dena ozemlja osvojila Filipine, Malajski polotok, nizozemske Vzhodne Indije in Burmo. Junija 1942 je pri\xc5\xa1lo do preobrata ob zavezni\xc5\xa1ki zmagi v bitki pri Midwayu in oboro\xc5\xbeene sile ZDA so izpod Japonske prevzemale otok po otok ter dokon\xc4\x8dno strle japonsko mornarico v bitki v Lejtskem zalivu na Filipinih oktobra 1944. Ker se japonski imperij kljub temu ni vdal, so ZDA po bridkih izku\xc5\xa1njah z Iwo Jime in Okinawe pri\xc4\x8dele razmi\xc5\xa1ljati o uporabi jedrskega oro\xc5\xbeja. Slednje je z bombardiranjem japonskih Hiro\xc5\xa1ime in Nagasakija septembra 1945 naposled kon\xc4\x8dalo svetovno vojno._NEWLINE_Iz priprav na vojno je izviralo obse\xc5\xbeno oja\xc4\x8danje mo\xc4\x8di in velikosti dr\xc5\xbeavne uprave, takisto je posko\xc4\x8dil zvezni prora\xc4\x8dun, kar je pomagalo k potrditvi Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav kot voja\xc5\xa1ke, gospodarske in politi\xc4\x8dne velesile. Druga svetovna vojna je bil tudi \xc4\x8das pove\xc4\x8danih regulacij dr\xc5\xbeave na politi\xc4\x8dnem in gospodarskem podro\xc4\x8dju, vojna pa je povzro\xc4\x8dila konec velike depresije z obse\xc5\xbenimi vlaganji dr\xc5\xbeave v vojno gospodarstvo. Na delovnih mestih se je zna\xc5\xa1lo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d afroameri\xc4\x8danov in \xc5\xbeensk, prvi so se v velikem \xc5\xa1tevilu preselili na industrijski sever. Svetovna vojna je bila tudi razlog sumni\xc4\x8davosti do japonskih Ameri\xc4\x8danov, ki so bili v velikih \xc5\xa1tevilih pridr\xc5\xbeani v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih zaledja zahodnih Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Nova tehnolo\xc5\xa1ka odkritja svetovne vojne so predruga\xc4\x8dila prihodnje \xc5\xbeivljenje, med drugim so oblikovale osnovo dana\xc5\xa1nji elektroniki.\n_START_SECTION_\nHladna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nZa ZDA sta \xc4\x8das po drugi svetovni vojni mo\xc4\x8dno zaznamovali hladna vojna na podro\xc4\x8dju zunanje politike in hiperpotro\xc5\xa1nja na notranji ravni._NEWLINE_\xc5\xbde pred koncem druge svetovne vojne je prihajalo do nepremostljivih nesoglasij med Zvezo sovjetskih republik in zahodnimi dr\xc5\xbeavami z ZDA na \xc4\x8delu. Slednje so \xc4\x8dutile ogro\xc5\xbeenost zavoljo sovjetskega ekspanzionizma, razhajanja so bila vedno ve\xc4\x8dja in britanski premier Churchill je marca 1946 prvi\xc4\x8d govoril o \xc5\xbeelezni zavesi._NEWLINE_Sovjeti so v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xbeeleli zavarovati svoje geopoliti\xc4\x8dne interese, zaradi \xc4\x8desar so s Tur\xc4\x8dijo, ki le\xc5\xbei na prehodu \xc4\x8crnega v Sredozemsko morje, \xc5\xbeeleli sodelovanja, a so si tega z radodarno pomo\xc4\x8djo naposled pridobile Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Trumanova doktrina ali z drugimi besedami podpiranje vsake oblasti, ki bi ji grozila komunisti\xc4\x8dna revolucija in ki bi se ji ta oblast uprla, je postala aktivna, ko so z jugoslovanskimi in sovjetskimi silami podprti gr\xc5\xa1ki komunisti grozili s strmoglavljenjem monarhi\xc4\x8dne vlade leta 1947. Takrat revna in nestabilna Evropa je bila namre\xc4\x8d za razvoj socialisti\xc4\x8dnih re\xc5\xbeimov ploden svet. To je bil povod za organizacijo \xc5\xa1e enega programa, Marshallovega na\xc4\x8drta, ki je v zahodne demokrati\xc4\x8dne re\xc5\xbeime vlil ve\xc4\x8d kot 13 milijard USD za pomo\xc4\x8d in v obrambo proti komunistom. Na to se je Stalin odzval z blokado Berlina, ki je bil tako kot preostala Nem\xc4\x8dija razdeljen na \xc5\xa1tiri cone, a pomaknjen globoko v sovjetski del Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Zaradi gro\xc5\xbenje napada Sovjetske zveze na zahodni blok se je 11 demokracij te regije zdru\xc5\xbeilo v voja\xc5\xa1ki pakt NATO in v njegovem okviru izdelalo doktrino, po kateri je napad na \xc4\x8dlanico napad na vse. Nastanek NATO je povzro\xc4\x8dil tudi ustanovitev Sveta za vzajemno ekonomsko pomo\xc4\x8d v vzhodnem bloku. Kasneje, avgusta 1949, je ZSSR uspe\xc5\xa1no preizkusila jedrsko bombo in se februarja 1950 povezala v zavezni\xc5\xa1tvo z novoustanovljeno komunisti\xc4\x8dno Ljudsko republiko Kitajsko. Politika zadr\xc5\xbeevanja je tako pridobila nove dimenzije, saj so tudi Rusi nastopili z gro\xc5\xbenjo uporabe atomskega oro\xc5\xbeja. Truman je nato naro\xc4\x8dil izdelavo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e vodikove bombe in ob tem tudi povi\xc5\xa1anje voja\xc5\xa1kega prora\xc4\x8duna na \xc5\xa1tirikratno prej\xc5\xa1njo vrednost ter organizacijo propagande za prepri\xc4\x8devanje naroda v potrebo po oboro\xc5\xbeevalni tekmi. Merjenje mo\xc4\x8di je nato potekalo v korejski vojni._NEWLINE_Leta 1958 so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave ustanovile vesoljsko agencijo NASA, ki je bila eden izmed bistvenih akterjev prihajajo\xc4\x8de vesoljske tekme. ZDA so nekoliko za Sovjetsko zvezo januarja 1958 v orbito spustile prvi umetni satelit Explorer 1, ravno tako za svojimi tekmeci pa \xc5\xa1e prvega \xc4\x8dloveka, Johna Glenna._NEWLINE_Hladna vojna je znotraj Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav povzro\xc4\x8dila \xc5\xbeiv\xc4\x8dno protikomunisti\xc4\x8dno paranojo: prebivalstvo je bilo aktivno pripravljeno na sovjetski jedrski napad, na prvem mestu levi\xc4\x8darski posamezniki in skupine pa so bili izpostavljeni represiji. Hladna vojna je v ameri\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi povzro\xc4\x8dila razprtije, saj je bila nekoliko bolj zmerna stran prepri\xc4\x8dana, da je bila sovjetska agresivna politika le posledica ostrih protikomunisti\xc4\x8dnih potez ZDA. Na drugi strani je vladala ideja, da je bila sovjetska politika \xc5\xa1irjenja presilovita in da je bila posledi\xc4\x8dna hladna vojna neizogibna, saj naj bi se komunizem \xc5\xa1iril v vse regije z vakuumom politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di._NEWLINE_Tako zunanjo politiko kot tudi \xc5\xbeivljenje Ameri\xc4\x8danov v de\xc5\xbeeli sami je v \xc5\xa1estdesetih letih mo\xc4\x8dno o\xc5\xbeigosala vietnamska vojna. ZDA so jo pri\xc4\x8dele za prepre\xc4\x8ditev \xc5\xa1irjenja komunizma po jugovzhodni Aziji, tja so po\xc5\xa1iljali ve\xc4\x8d in ve\xc4\x8d enot ter se naposled ujeli v zahrbtno d\xc5\xbeungelsko vojno. Ko so se pora\xc5\xbeeni umaknili iz de\xc5\xbeele, se je dru\xc5\xbebeno razpolo\xc5\xbeenje do vlade zaradi izgubljene vojne in neposredno zatem \xc5\xa1e afere Watergate zelo poslab\xc5\xa1alo._NEWLINE_John F. Kennedy je hladno vojno negoval dalje v \xc5\xa1estdeseta leta: Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so \xc5\xa1e dalje dovajale pomo\xc4\x8d nekomunisti\xc4\x8dnim dr\xc5\xbeavam, pove\xc4\x8dale so \xc5\xa1tevilo svojih vojakov in raket, ubadale so se tudi s problemati\xc4\x8dno Kubo. Revolucija v tej dr\xc5\xbeavi in njeno sodelovanje s Sovjetsko zvezo, ki je pripeljalo do skrite namestitve jedrskih konic na otoku, se je izrazilo v \xc5\xbeiv\xc4\x8dnem sporu in skoraj\xc5\xa1njem spopadu obeh svetovnih velesil.\n_START_SECTION_\nPovojno obdobje znotraj ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ko gospodarstvo povojnega \xc4\x8dasa je bilo zopet na nogah. Potro\xc5\xa1niki so zahtevali storitve in izdelke, proizvodnja se je slede\xc4\x8d temu obilno pove\xc4\x8dala in odprla mno\xc5\xbeine novih delovnih mest. Tudi Marshallov na\xc4\x8drt in njegovo nudenje obilice novih trgov ter dr\xc5\xbeavno zapravljanje za hladno vojno sta blagodejno vplivala na \xc5\xa1tevilo delovnih mest. V petdesetih letih je tako 6\xc2\xa0% svetovnega prebivalstva, \xc5\xbeive\xc4\x8dega v ZDA, proizvedlo polovico svetovnih dobrin. Bistvenega pomena je bil tehnolo\xc5\xa1ki napredek. Sicer je bila velika novost ve\xc4\x8dajo\xc4\x8di se storitveni sektor, ki je ob bok mno\xc5\xbeicam delavcev modrega ovratnika postavila mno\xc5\xbeice delavcev belega ovratnika: \xc5\xa1iril se je mo\xc4\x8dan srednji razred._NEWLINE_Standard \xc5\xbeivljenja se je neprimerno dvignil in omogo\xc4\x8dil ve\xc4\x8d in ve\xc4\x8d ljudem prestop v srednji razred, kamor se jih je po vojni kvalificiralo dve tretjini. To je bil rezultat medvojnega (vladno odpiranje tovarn itd.) in povojnega zapravljanja ter odpiranja novih delovnih mest. Leta 1944 je GI Bill of Rights dolo\xc4\x8dil ugodnosti za veterane, med temi tudi pomo\xc4\x8d v \xc4\x8dasu iskanja slu\xc5\xbebe in ugodna posojila za hi\xc5\xa1e._NEWLINE_\xc4\x8cas je zato zaznamovala suburbanizacija, pojav, ko se je v petdesetih letih od 13 milijonov novih hi\xc5\xa1 zgradilo 85\xc2\xa0% teh v predmestjih, s \xc4\x8dimer so mesta pridobila velike obro\xc4\x8de spalnih naselij. \xc5\xa0e en pomemben dru\xc5\xbebeni pojav je bilo drasti\xc4\x8dno pove\xc4\x8danje rojstev oziroma baby boom, ki je populacijo ZDA med letoma 1946 in 1964 pove\xc4\x8dal za 76 milijonov v Ameriki rojenih prebivalcev. Navkljub vsemu pa je do konca petdesetih let 20. stoletja pod pragom rev\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivelo 20 milijonov deprivilegiranih Ameri\xc4\x8danov._NEWLINE_Afera Watergate, kjer je \xc5\xa1lo za nepo\xc5\xa1teno dejavnost najvi\xc5\xa1jih dr\xc5\xbeavnih uradnikov s predsednikom na \xc4\x8delu, pa tudi za njegovo laganje pod prisego, je vodila do odstopa predsednika Nixona, pomenila pa je globok padec narodovega zaupanja oblastem.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeni boji 60. let\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0estdeseta leta preteklega stoletja so bila v ZDA obdobje liberalnih reform in dru\xc5\xbebenih gibanj._NEWLINE_Konvergenca dejavnosti za pravice \xc4\x8drncev je nastopila prav v 60. letih, \xc4\x8dasu mar\xc5\xa1ev, bojkotov, neupo\xc5\xa1tevanja segregacije in diskriminacije. Odvilo se je ve\xc4\x8d mirnih (Martin Luther King) in nasilnih protestov (Malcolm X) ter manifestacije razli\xc4\x8dnih vrst. \xc5\xbde od 1961. leta dalje se je delalo na registracijah afroameri\xc4\x8danov v volilni sistem, ukinjeni so bili namre\xc4\x8d testi pismenosti in volilni davki ter tako omogo\xc4\x8dena volilna udele\xc5\xbeba trikrat toliko \xc4\x8drnim ljudem._NEWLINE_Svoje pravice so zahtevali tudi ameri\xc5\xa1ki staroselci, katerih dejavnost je znana kot Red Power. Mehi\xc5\xa1ki priseljenci pa so se za udejanjenje svojih \xc5\xbeelja borili pod vodstvom C\xc3\xa9sarja Ch\xc3\xa1veza, predsednika United Farm Workers Organizing Committee._NEWLINE_\xc5\xbdenske so se pridru\xc5\xbeile reformam ameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe in organizirale vse vrste odpora proti spolni diskriminaciji. \xc5\xbdenske so zasedale vse ve\xc4\x8d sektorjev dela, njihovo gibanje \xc5\xa1estdesetih let pa je pustilo pomembno pravno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Generacija baby booma je odrasla in se zna\xc5\xa1la v visoko\xc5\xa1olskem sistemu ter njegovih kampusih, kjer je bila koncentrirana in imela svobodo razmi\xc5\xa1ljanja ter razpravljanja o zdravju svoje dru\xc5\xbebe. Iz obdobja so zlasti znani hipiji, ki so zavra\xc4\x8dali materializem, kritizirali oblast, \xc5\xbeiveli v komunah, poslu\xc5\xa1ali rock glasbo in imeli liberalna stali\xc5\xa1\xc4\x8da do spolnosti in drog. Zaznamovani so bili s svojim stilom obla\xc4\x8denja in vedenja ter protestiranjem. Avgusta 1969 je hipijevska subkultura dosegla svoj vi\xc5\xa1ek s festivalom Woodstock. Drugi del mladinskega gibanja so predstavljali \xc5\xa1tudentje, ki so v tem desetletju ustanovili Students for a Democratic Society (SDS). Ta je pod taktirko Toma Haydena spisala izjavo The Port Huron Statement, ki je zahtevala ve\xc4\x8d demokracije (ne le demokracija v elitnih krogih), grajala ameri\xc5\xa1ko usmerjenost v karierizem, materializem, militantno zunanjepoliti\xc4\x8dno razpolo\xc5\xbeenje ZDA in rasizem. V SDS je bilo vklju\xc4\x8denih ve\xc4\x8d kot 100 tiso\xc4\x8d mladih. Ti protesti so imeli mo\xc4\x8dan vpliv na takratno in nadaljnjo dru\xc5\xbebo ZDA, pa tudi drugih dr\xc5\xbeav Zahoda, kjer je \xc5\xa1tudentsko gibanje v istem obdobju ravno tako pokazalo svojo mo\xc4\x8d._NEWLINE_\xc5\xa0estdeseta leta so bila tudi obdobje vnovi\xc4\x8d zbujenih skrbi za okolje in za\xc4\x8detkov moderne naravovarstvene misli.\n_START_SECTION_\nKonec 20. stoletja in sedanjost: ZDA kot velesila\n_START_PARAGRAPH_\nBistveni dogodki za ZDA v zadnji \xc4\x8detrtini 20. stoletja so bili konec hladne vojne, zaton industrijskega sektorja ter pojav globalne ekonomije in politike._NEWLINE_Reagan je zopet pri\xc4\x8del s pogrevanjem hladne vojne ter oboro\xc5\xbeevalno tekmo. Sovjetsko zvezo je ozna\xc4\x8dil za zlobni imperij, prek agencije CIA pa podprl protikomuniste v Salvadorju ter v Nikaragvi organiziral in financiral gverilsko vojsko. Njegova ideja je bil tudi program Strategic Defense Initiative, bolj znan kot vojna zvezd. Nedolgo zatem pa je pri\xc5\xa1lo do serije revolucij, v katerih so komunisti v letih 1989 in 1990 izgubili mo\xc4\x8d v ZSSR ter kontrolo nad svojim blokom, ki je razpadel na mno\xc5\xbeico samostojnih dr\xc5\xbeav. Razpad vzhodnega bloka je mo\xc4\x8dno spremenil svetovno politiko. Reagan se je ve\xc4\x8dkrat sre\xc4\x8dal z Gorba\xc4\x8dovom in sklenil kulturno ter znanstveno sodelovanje, zmanj\xc5\xa1anje oboro\xc5\xbeitve ter umik raket iz Evrope. Ameri\xc5\xa1ki kapital je nato preplavil Vzhodno Evropo, kjer so se kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebene ureditve \xc5\xbee name\xc5\xa1\xc4\x8dale globoko v nova okolja._NEWLINE_George H. W. Bush je zaradi tamkaj\xc5\xa1njih zapletov med Irakom in Kuvajtom v regijo poslal sprva bombe, nato pa \xc5\xa1e \xc4\x8dete. Te so porazile ira\xc5\xa1ko vojsko, a so se umaknile, preden bi dosegle padec Huseinovega re\xc5\xbeima. Od takrat do najnovej\xc5\xa1e ira\xc5\xa1ke vojne je imel Irak stalne te\xc5\xbeave s svojo ekonomijo, politiko in Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_Oboro\xc5\xbeene sile ZDA so zatem posredovale v Jugoslaviji, ki se je soo\xc4\x8dala s krvavimi nasledstvenimi vojnami. Marca 1999 je zveza NATO pod ameri\xc5\xa1ko pobudo bombardirala Srbijo in Kosovo, kasneje pa so tega zasedle mednarodne enote Zdru\xc5\xbeenih narodov._NEWLINE_Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so bile tudi v tem \xc4\x8dasu prepri\xc4\x8dane, da se te\xc5\xbeave svetovnih narodov ti\xc4\x8dejo tudi njih, zato so se na svoj na\xc4\x8din pri\xc4\x8dele lotevati tudi prepada med revnim in bogatim svetom, ki je in \xc5\xa1e zija med industrijskimi dr\xc5\xbeavami Zahoda ter nerazvitimi dr\xc5\xbeavami tretjega sveta. Tudi \xc5\xa1e danes se problema lotevajo s politi\xc4\x8dnim ali v primeru sile voja\xc5\xa1kih posredovanjem, saj je 80\xc2\xa0% Ameri\xc4\x8danov prepri\xc4\x8danih, da njihova voja\xc5\xa1ka prisotnost po svetu vzpostavlja mir in stabilnost. Ker nevarnosti po koncu hladne vojne v Sovjetski zvezi ni bilo ve\xc4\x8d, so jo Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave na\xc5\xa1le drugje, tokrat predvsem v diktatorskih ali nestabilnih dr\xc5\xbeavah in izmikljivem pojmu terorizma._NEWLINE_V zadnji \xc4\x8detrtini stoletja je mo\xc4\x8dno zamiral industrijski sektor dela, medtem ko so obilen razcvet do\xc5\xbeivele storitvene dejavnosti. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so uveljavile mo\xc4\x8dan vpliv na raz\xc5\xa1irjenem kapitalisti\xc4\x8dnem mednarodnem trgu, s tega podro\xc4\x8dja je pomemben premik produkcijskih sredstev v manj razvite dr\xc5\xbeave oziroma outsourcing. Mednarodna trgovina je bila dodatno pospe\xc5\xa1ena z internacionalnimi trgovskimi povezavami, tj. za ZDA pomembnim sporazumom NAFTA in svetovno vplivno organizacijo WTO. Vse to so bila znamenja vsesplo\xc5\xa1ne globalizacije._NEWLINE_V poznem 20. stoletju in danes je za ZDA aktualen mo\xc4\x8dan val imigrantov iz Latinske Amerike.\n_START_SECTION_\n21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nTudi v 21. stoletje so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave vstopile kot edina svetovna velesila, katere ekonomija je cvetela. Kmalu je narod dobil zau\xc5\xa1nico z dejanji mednarodnega terorizma, ki je bil bodisi posredno sprovociran s strani ameri\xc5\xa1ke politike bodisi izveden z njeno pomo\xc4\x8djo. To je bila podlaga za sve\xc5\xbee represivne zakone in bolj agresivno zunanjo politiko._NEWLINE_George W. Bush je z izrazito konservativnimi stali\xc5\xa1\xc4\x8di osvojil sporno zmago na volitvah leta 2000. Sledilo je obdobje gospodarskega zatona. Bush je z agresivno politiko dr\xc5\xbeavne varnosti in boja proti terorizmu zmagal tudi na volitvah 2004._NEWLINE_Ugrabljena potni\xc5\xa1ka letala so 11. septembra 2001 napadla civilne cilje v vzhodnem delu Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav (teroristi\xc4\x8dni napadi 11. septembra 2001). Vlada je za izvajalca tega najve\xc4\x8djega napada na ZDA po japonskem bombardiranju Havajev v drugi svetovni vojni ozna\xc4\x8dila islamsko fundamentalisti\xc4\x8dno organizacijo Al Kaida, ki sicer nikoli ni prevzela odgovornosti za napade. Sicer naj bi bila ta odgovorna tudi za napade na ve\xc4\x8d ameri\xc5\xa1kih ciljev po Bli\xc5\xbenjem vzhodu v preteklih letih. Sledil je voja\xc5\xa1ki napad na Afganistan v poznem letu 2001 in dve leti kasneje \xc5\xa1e invazija na Irak. Razmere zaradi lokalnega partizanskega odpora niso bile stabilizirane, boj z mo\xc4\x8dnimi elementi dr\xc5\xbeavljanske vojne se je leta 2007 tako \xc5\xa1e nadaljeval, medtem ko je vlada ZDA \xc5\xbee globoko razmi\xc5\xa1ljala o mo\xc5\xbenih u\xc4\x8dinkovitih re\xc5\xa1itvah nezavidljivih razmer.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nVodstvo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav naj bi se tako dr\xc5\xbealo filozofskih na\xc4\x8del, da je dr\xc5\xbeava vladavina ljudstva, ki je za razliko od primerov monarhi\xc4\x8dnih oblasti (slednje so svojo avtoriteto utemeljevale z bo\xc5\xbejim poslanstvom) vir avtoritete teh. Tako je predstavni\xc5\xa1ka oblast mo\xc4\x8d na podlagi predstavljanja ljudi, ki vsak zase volijo te svoje predstavnike. Uravnote\xc5\xbeenje oblasti z delitvijo na posamezne veje naj bi prepre\xc4\x8devalo zlorabo oblasti, saj ima vsaka izmed njih pristojnost in mo\xc4\x8d nadzorovanja druge: predsednik republike je zmo\xc5\xbeen na zakone kongresa vlo\xc5\xbeiti veto, ob utemeljitvi na podlagi ustave pa jih lahko razveljavi tudi sodi\xc5\xa1\xc4\x8de; na drugi strani lahko kongres ob veliki ve\xc4\x8dini spremeni ustavo. Federalizem oziroma razslojevanje oblastni\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di na zveznem in dr\xc5\xbeavnih nivojih pa je mi\xc5\xa1ljen kot orodje za bolj\xc5\xa1e prilagajanje politi\xc4\x8dnega upravljanja lokalnim okoljem._NEWLINE_Oblastni\xc5\xa1ka telesa Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav se opirajo na ustavo ZDA, ki je temeljni zakonski dokument. Ta ustava naj bi bila po nekaterih pojmovanjih najstarej\xc5\xa1a listina z neprekinjeno uporabo, ki definira oblast. Sprejeta je bila neposredno po ameri\xc5\xa1ki revoluciji na Ustavni konvenciji leta 1787 ter postala veljavna leto kasneje, zatem, ko jo je ratificiralo prvih devet nekdanjih britanskih kolonij. Ima sedem osnovnih to\xc4\x8dk ter 27 amandmajev oziroma dopolnil. Listina je bila spisana z namenom jasnega dolo\xc4\x8danja pravic in dol\xc5\xbenosti vzpostavljajo\xc4\x8de se oblasti ter prepre\xc4\x8devanja zlorab politi\xc4\x8de mo\xc4\x8di. Pred ustavo je bila uprava dr\xc5\xbeave odgovorna to\xc4\x8dkam konfederacije, te so zvezni oblasti podeljevale neprimerno manj oblasti.\n_START_SECTION_\nZakonodajna oblast\n_START_PARAGRAPH_\nZakonodajno oblast dr\xc5\xbeave utele\xc5\xa1a kongres Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Ta je po ustavi razdeljen na dva doma, in sicer predstavni\xc5\xa1ki dom ter senat. Kongres je bil sprva mi\xc5\xa1ljen kot dominantno podro\xc4\x8dje oblasti, ki pa bi bilo ravno tako pod nadzorom drugih veja._NEWLINE_Kongres s svojimi 435 \xc4\x8dlani izpeljuje zakonodajne postopke, napoveduje vojne, skrbi za narodno obrambo, financira zvezne programe, nadzoruje davke, vodi postopke proti dr\xc5\xbeavnim uradnikom idr. Senat ima mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o nadzorno funkcijo.\n_START_SECTION_\nIzvr\xc5\xa1ilna oblast\n_START_PARAGRAPH_\nIzvr\xc5\xa1ilna komponenta oblasti v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah je na predsedniku dr\xc5\xbeave oziroma njegovem kabinetu. Predsednik in podpredsednik ZDA sta tudi edina uradnika, ki ju lahko neposredno volijo vsi dr\xc5\xbeavljani. Zakone sicer sprejema zakonodajna oblast, predsednik pa jih je dol\xc5\xbean izpolnjevati, a jih ta tudi ve\xc4\x8dinoma predlaga in lahko na njih izreka veto. Predsednik kot glava dr\xc5\xbeave in njegova politika sta bistvena pri mednarodnih odnosih in je tako de iure najbolj pomembna oseba v politi\xc4\x8dno, gospodarsko in voja\xc5\xa1ko najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dr\xc5\xbeavi sveta, kot taka pa ena najbolj vplivnih oseb v svetovni politiki. Na mo\xc4\x8d predsednika je mogo\xc4\x8de sklepati tudi po dejstvu, da imenuje svoj kabinet in ambasadorje ter osebje Bele hi\xc5\xa1e, skupno ve\xc4\x8d od 3 tiso\xc4\x8d uradnikov._NEWLINE_Osnovne zadol\xc5\xbeitve te predsedni\xc5\xa1ke funkcije so predlaganje zakonov in nekaterih drugih zadev, o katerih nato odlo\xc4\x8da zakonodajna oblast, tako tudi zveznega prora\xc4\x8duna; vodenje zunanje politike in poveljevanje oboro\xc5\xbeenim silam, pogajanje in podpisovanje mednarodnih pogodb ter zavezni\xc5\xa1tev; nenazadnje je predsednik ZDA simbol dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nSodna oblast\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1ji organ s podro\xc4\x8dja sodne oblasti v dr\xc5\xbeavi je vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ZDA. Vodi ga 9 vrhovnih sodnikov, ki jih na mesto postavi predsednik in potrdi senat. Osnovna naloga vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da je preverjanje skladnosti zakonov z ustavo. Ta pravica je bila v politi\xc4\x8dni sprva vpra\xc5\xa1ljiva, a jo je utemeljil in utrdil vrhovni sodnik John Marshall. Mo\xc5\xbenost razsojanja o ustavnosti zakonov sicer deluje bolj kot preventivna gro\xc5\xbenja njih snovalcem, od ustanovitve dr\xc5\xbeave do leta 1998 je bilo tako preklicanih le 127 zakonov. Vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de pa nastopa tudi kot najvi\xc5\xa1je stopenjsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v primeru drugih pravd, a na njegov nivo prispe le malo teh._NEWLINE_Sodni sistem ZDA je na zvezni ravni razdeljen na tri stopnje. Na dnu piramide je najti 94 okrajnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d v vseh 50 dr\xc5\xbeavah in odvisnih teritorijih, ki so pristojna za sojenje v primeru kr\xc5\xa1itve zveznih zakonov ali pravd med pripadniki razli\xc4\x8dnih zveznih dr\xc5\xbeav. Naslednjo vi\xc5\xa1jo stopnjo predstavlja 13 okro\xc5\xbenih prizivnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so namenjena le pregledovanju pravilnosti izpeljave postopka v smislu upo\xc5\xa1tevanja zakonov, ne pa tudi za obravnavanje samega primera. Vrh sodnega sistema predstavlja vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ZDA, ki je teoreti\xc4\x8dno zadol\xc5\xbeeno za prito\xc5\xbebe na odlo\xc4\x8dbe okro\xc5\xbenih prizivnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d, a se na seznamu njegovih obravnav znajdejo le zadeve ustavnega pomena. Poleg na\xc5\xa1tetih vrst sodi\xc5\xa1\xc4\x8d sodno vejo oblasti tvorijo tudi nekateri drugi sodni uradi, tako za primer ra\xc4\x8dunsko in dav\xc4\x8dno ter patentno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav so vedno bolj obremenjena s prevelikim \xc5\xa1tevilom primerov, saj se pove\xc4\x8duje tako \xc5\xa1tevilo prebivalcev kot \xc5\xa1tevilo pravd na prebivalca.\n_START_SECTION_\nVolitve in politi\xc4\x8dne stranke\n_START_PARAGRAPH_\nVolitve potekajo na redne presledke: predsedni\xc5\xa1ke volitve se odvijejo vsaka \xc5\xa1tiri leta, na dve leti smo pri\xc4\x8da kongresnim volitvam, medtem ko \xc4\x8das lokalnih volitev \xc4\x8desto sovpada z nacionalnimi predsedni\xc5\xa1kimi. Ti in oni lokalni referendumi so organizirani po potrebi._NEWLINE_Meje volilnih okrajev zari\xc5\xa1ejo dr\xc5\xbeavne zakonodaje, s \xc4\x8dimer je mo\xc4\x8d manipulirati in vplivati na izid volitev. Na to se nana\xc5\xa1a angle\xc5\xa1ki izraz gerrymandering, izhajajo\xc4\x8d iz 19. stoletja in imena massachusettskega guvernerja Elbridgea Gerryja, ki je v en volilni okraj (imel je obliko salamandra) zajel vse svoje nasprotnike in si s tem v njem prakti\xc4\x8dno zagotovil velik poraz, a zmago v vseh preostalih okrajih. Strate\xc5\xa1ko na\xc4\x8drtovanje okrajev se dogaja \xc5\xa1e danes v povezavi z bodisi prepre\xc4\x8devanjem bodisi zagotavljanjem enakomerne razporejenosti predstavnikov dru\xc5\xbebenih skupin v vzvodih oblasti \xe2\x80\x93 tako npr. v primerne okraje zajamejo \xc4\x8drnsko prebivalstvo in povi\xc5\xa1ajo verjetnost izvolitve njihovega predstavnika._NEWLINE_Politi\xc4\x8dne stranke v dr\xc5\xbeavi so bistveni del volitev in politi\xc4\x8dnega sistema, te namre\xc4\x8d rekrutirajo svoje kandidate in pi\xc5\xa1ejo politi\xc4\x8dne programe. V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah se je zavoljo ve\xc4\x8dinskega volilnega sistema, v katerem elektorski kolegij nakloni vse glasove najbolj priljubljenemu kandidatu svoje zvezne dr\xc5\xbeave, izrazito uveljavil dvostrankarski sistem. Pred tem, ob ustanovitvi republike, so bili snovalci dr\xc5\xbeave nenaklonjeni politi\xc4\x8dnim strankam. Te so kasneje \xc5\xbee z zgodnjim 19. stoletjem pridobile na svoji veljavi, od sredine 19. stoletja dalje pa se na oblasti izmenjujeta takrat ustanovljena republikanska in starej\xc5\xa1a demokratska stranka._NEWLINE_Demokrati so tvorci najstarej\xc5\xa1e politi\xc4\x8dne stranke v dr\xc5\xbeavi, ki je iz\xc5\xa1la iz Jeffersonove koalicije konca 18. stoletja, nasprotujo\xc4\x8de na\xc4\x8dinu vladanja Georgea Washingtona. Sprva je bilo njeno ime Demokratsko-republikanska stranka, a je kasneje razpadla na dva dela, ohranil pa se je le eden, in sicer demokratska stranka ZDA. V dana\xc5\xa1nji politi\xc4\x8dni kulturi je ta splo\xc5\xa1no ozna\xc4\x8dena za levosredinsko in kot tako vdano socialno liberalnim in druga\xc4\x8de naprednim idealom. Njen rival je republikanska stranka oziroma Grand Old Party, aktivna od sredine 19. stoletja. V tistem \xc4\x8dasu je bila napravljena iz politikov, ki so nasprotovali su\xc5\xbeenjstvu in kasneje tudi vodili dr\xc5\xbeavljansko vojno (Abraham Lincoln). Njen idejni sistem se je s \xc4\x8dasom preobrazil in vzpostavil desnosredinske oziroma dru\xc5\xbebeno konservativne in ekonomsko liberalne smernice.\n_START_SECTION_\nUpravna delitev dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nUpravnemu sistemu dr\xc5\xbeave in njegovim sicer razmeroma avtonomnim enotam oziroma podenotam na\xc4\x8deluje zvezna oblast. Pod to svojo notranjo suverenost prakticira 50 zveznih dr\xc5\xbeav (izvirno state, 4 izmed njih pa se imenujejo commonwealth, kar na prakti\xc4\x8dne zadeve nima vpliva), te pa so dalje deljene na okro\xc5\xbeja (v 48 dr\xc5\xbeavah izvirno county, medtem ko upravni sistem Aljaske uporablja ime samoupravno mesto oziroma izvirno borough ter sistem Louisiane ime \xc5\xbeupnija oziroma izvirno parish)._NEWLINE_Poseben status ima zvezno ozemlje District of Columbia, ki vklju\xc4\x8duje Washington, D.C. kot prestolnico Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Zvezno okro\xc5\xbeje ne premore svojih zastopnikov v kongresu, a ima svoj elektorski kolegij za udele\xc5\xbebo na volitvah predsednika dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Delno avtonomen status imajo \xc5\xa1e indijanski rezervati ter prekomorske odvisne politi\xc4\x8dne entitete, razdeljene na priklju\xc4\x8dena (izvirno incorporated territory, ki je lastnina ZDA) in nepriklju\xc4\x8dena ozemlja (izvirno unincorporated territory), slednja v razli\xc4\x8dnih primerih imenovana possession, overseas territory ali commonwealth. Ta odvisna ozemlja so lahko bodisi organizirana (lastna vlada po temeljnem zakonu ZDA) bodisi neorganizirana (ozemlja brez lastne vlade). Od 1959. leta dalje je priklju\xc4\x8den teritorij le Palmyra Atoll v Tihem oceanu, a Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave nadzorujejo ve\xc4\x8d organiziranih in neorganiziranih nepriklju\xc4\x8denih ozemelj.\n_START_SECTION_\nMednarodni odnosi\n_START_PARAGRAPH_\nZunanjo politiko zgodnje ameri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave je zaznamoval izolacionizem, manifestiran v Monroejevi doktrini avtonomije Amerik. Tudi o\xc4\x8de naroda George Washington se je zavzemal za sklepanje najmanj\xc5\xa1ega mo\xc5\xbenega \xc5\xa1tevila zavezni\xc5\xa1tev, kar pa seveda ni izklju\xc4\x8devalo nasilnega ali diplomatskega pridobivanja novih ozemelj ter trgovanja s trgi onkraj meja dr\xc5\xbeave. Tudi na pri\xc4\x8detek obeh svetovnih vojn se Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave v duhu izolacionizma niso odzivale. \xc5\xa0ele \xc4\x8das po 2. svetovni vojni, namre\xc4\x8d hladna vojna, je ZDA resni\xc4\x8dno postavil na mesto svetovne velesile in uvedel tudi neizmeren politi\xc4\x8dni, gospodarski in kulturni vpliv te dr\xc5\xbeave na svet. Seveda pa se je zunanja politika ZDA izra\xc5\xbeala \xc5\xbee v njihovi stalni vpletenosti v voja\xc5\xa1ke posege po svetu ter zbiranju kolonij od konca 19. stoletja dalje._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nji mednarodni odnosi in politika dr\xc5\xbeave so zlasti namenjeni zagotavljanju varnosti in uspeha ameri\xc5\xa1kega trgovskega ter politi\xc4\x8dnega vpliva v svetu._NEWLINE_Za svetovni kulturni Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je bistvenega pomena tamkaj\xc5\xa1nja kulturna industrija in njen izvoz. Najpomembnej\xc5\xa1o vlogo pri politi\xc4\x8dnem vplivu na tujino pa ima izvr\xc5\xa1ilna veja oblasti oziroma predsednik ter njegovo ministrstvo za zunanje zadeve (izvirno Department of State). Predsednik namre\xc4\x8d poseduje mo\xc4\x8d podpisovanja zavezni\xc5\xa1tev, upravljanja z vojsko ter izpeljevanja odlo\xc4\x8dnih in hitrih zunanjepoliti\xc4\x8dnih odlo\xc4\x8ditev. Nanj nekoliko vplivata komite senata za zunanje zadeve ter celoten kongres s svojim odlo\xc4\x8danjem o financah in uporabi voja\xc5\xa1ke sile, pa tudi javno mnenje, ki pridobi mo\xc4\x8d odlo\xc4\x8danja na naslednjih volitvah. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike svoje zunanjepoliti\xc4\x8dne interese uveljavljajo tudi z veliko pomo\xc4\x8djo mednarodnih organizacij, kjer so predstavniki ZDA mnogokrat v dominantnem polo\xc5\xbeaju. \xc5\xa0e en, razmeroma priljubljen instrument tkanja mednarodnih odnosov, ko propadejo diplomatski in gospodarski poskusi, so oboro\xc5\xbeene sile ZDA.\n_START_SECTION_\nOboro\xc5\xbeene sile\n_START_PARAGRAPH_\nOboro\xc5\xbeene sile Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav so po \xc5\xa1tevilu pripadnikov druga najve\xc4\x8dja voja\xc5\xa1ka sila ZDA za Kitajsko, a je \xc5\xa1e bolj zgovoren podatek o njenem prora\xc4\x8dunu: konec 90. let so oboro\xc5\xbeene sile potro\xc5\xa1ile 250 milijard dolarjev vsako leto in po mednarodnih teroristi\xc4\x8dnih napadih leta 2001 povi\xc5\xa1ale svoj letni prora\xc4\x8dun na 553 milijard leta 2007; znesek se stalno pove\xc4\x8duje in po prora\xc4\x8dunu za voja\xc5\xa1ke namene postavlja Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave dale\xc4\x8d na prvo mesto, zapravijo namre\xc4\x8d malone dvakrat toliko denarja kot vse \xc4\x8dlanice Evropske unije za oboro\xc5\xbeene sile skupaj.\n_START_SECTION_\nGospodarski sistem\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarski sistem je vsota mnogih ljudi in organizacij \xe2\x80\x93 posamezniki, gospodarske in delavske organizacije, socialne institucije \xe2\x80\x93 in dejavnikov \xe2\x80\x93 med drugim zakoni in regulacije. Tudi neprofitne organizacije, kakr\xc5\xa1ne so javne \xc5\xa1ole, so del gospodarstva, saj tako kot profitne ustanove zagotavljajo dolo\xc4\x8dene usluge ali dobrine. V gospodarski sistem sodijo tudi trgi. Profitabilne izdelke in usluge naj bi zagotavljali privatniki, dr\xc5\xbeava pa igra vlogo varuha tistih gospodarskih dejavnosti, ki so z vidika dobi\xc4\x8dka nesmiselne, jih privatni sektor zaradi drugih razlogov ne priskrbuje ali pa so nacionalnega pomena: obramba, socialni sistem, dr\xc5\xbeavna prometna omre\xc5\xbeja itd. Pomembna lastnost proizvodnje v ZDA in drugih razvitih dr\xc5\xbeavah je visoka mera specializacije. To je rezultat miselnosti, po kateri dr\xc5\xbeavljani namesto \xc5\xbertovanja \xc4\x8dasa za izdelavo \xc5\xbeelenih izdelkov raje \xc5\xbertvujejo denar za njih nakup._NEWLINE_Gospodarske dejavnosti napajajo \xc5\xa1tirje poglavitni elementi: naravni viri, delovna sila, kapital in podjetni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Naravni viri so lahko uporabljeni za izdelavo dobrin. Zlasti v tradicionalnej\xc5\xa1ih sistemih ti predstavljajo skoraj celoten dele\xc5\xbe ekonomije, bistvenega pomena pa so tudi danes. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave na svojem ozemlju premorejo obilico naravnih bogastev, kar pomeni velike povr\xc5\xa1ine rodovitne prsti, mnoge kilometre obal z ribami, obse\xc5\xbene gozdove in rudninska nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah je leta 2006 delovno silo \xe2\x80\x93 tj. vsi dr\xc5\xbeavljani, starej\xc5\xa1i od 16 let, ki so bodisi zaposleni bodisi preteklih 30 dni aktivno i\xc5\xa1\xc4\x8dejo zaposlitev \xe2\x80\x93 sestavljalo 151,4 milijona ljudi. Ti ljudje ustvarjajo trg delovne sile, na katerem so cene takisto dolo\xc4\x8dene na podlagi razmerja med ponudbo in povpra\xc5\xa1evanjem \xe2\x80\x93 bolj so cenjeni redki, praviloma bolj u\xc4\x8deni delavci, tisti bolj pogosto razpolo\xc5\xbeljivi in navadno slabo izobra\xc5\xbeeni pa manj._NEWLINE_Brezposelnost se pojavlja takisto v gospodarstvu Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Stopnja frikcijske brezposelnosti je nezanemarljiva \xe2\x80\x93 a tudi ne razlog za resnej\xc5\xa1o skrb \xe2\x80\x93 predvsem zavoljo visoke mobilnosti prebivalstva, ki pogosto menja delovna mesta. Cikli\xc4\x8dna brezposelnost je kot zna\xc4\x8dilnost obdobij gospodarske depresije in recesije v 20. stoletju dvakrat dosegla skrb vzbujajo\xc4\x8do stopnjo, in sicer prvi\xc4\x8d v obdobju velike depresije leta 1933 s 25\xc2\xa0% brezposelne delovne sile ter drugi\xc4\x8d v recesiji 1982-1983, malone 10\xc2\xa0%. Strukturna brezposelnost je ravno tako stalen pojav, ob premajhnem povpra\xc5\xa1evanju po dolo\xc4\x8denih kadrih; zna\xc4\x8dilna je za \xc4\x8das, ko so se ameri\xc5\xa1ka podjetja pospe\xc5\xa1eno selila v dr\xc5\xbeave s cenej\xc5\xa1imi produkcijskimi sredstvi. Stopnja nezaposlenosti izrazito niha tudi med skupinami razli\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeenih delavcev: leta 1998 je brez slu\xc5\xbebe \xc5\xbeivel 7,1 odstotek nematuriranih delavcev in le 1,8\xc2\xa0% diplomantov. Tudi to je eden izmed razlogov premo\xc5\xbeenjskih razlik in razlik v dohodkih med revnimi in bogatimi Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Vrhnjih 20 odstotkov gospodinjstev po premo\xc5\xbeenju v dr\xc5\xbeavi je svoj dele\xc5\xbe skupnih narodnih dohodkov pove\xc4\x8dalo z 42,2\xc2\xa0% leta 1948 na 47,3\xc2\xa0% leta 1998, medtem ko se je dohodek spodnje petine v istem obdobju zmanj\xc5\xa1al s 4,9\xc2\xa0% na 4,2\xc2\xa0%._NEWLINE_Kapital predstavljajo vsi objekti, infrastruktura in oprema, ki jih gospodarstvo uporablja za izdelavo dobrin oziroma nudenje storitev. Ves kapital Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je po ocenah konec 20. stoletja zna\xc5\xa1al ve\xc4\x8d od 11 trilijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev; od tega je polovico vrednosti zavzemala oprema, drugo polovico pa objekti oziroma infrastruktura.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in dr\xc5\xbeava\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu da je gospodarski sistem ZDA v osnovi podvr\xc5\xbeen zakonom prostega trga, dr\xc5\xbeava prevzema nekatere pomembne vloge. Tako sprejema in uveljavlja zakone o lastnini in kakovostne (varnostne, zdravstvene idr.) standarde, prepre\xc4\x8duje neprimerne ekonomske aktivnosti, skrbi za oboro\xc5\xbeene sile in druge zadeve strate\xc5\xa1kega pomena, pa tudi za javno pomo\xc4\x8d socialno in druga\xc4\x8de \xc5\xa1ibkim dr\xc5\xbeavljanom. Zraven tega se njena vpletenost v gospodarstvo izra\xc5\xbea v proizvajanju izdelkov in nudenju uslug, ki jih tr\xc5\xbena ekonomija zavoljo nedobi\xc4\x8dkonosnosti ne zagotavlja, pa so kljub temu bistvenega pomena za narod in dr\xc5\xbeavo: dr\xc5\xbeavne ceste, cepljenje proti nalezljivim boleznim, osnovno \xc5\xa1olanje itd. Na drugi strani tak\xc5\xa1nih regulacijskih dejavnosti pa zmanj\xc5\xa1uje produkcijo nekaterih izdelkov ali uslug (za primer alkohol) ali pa prepoveduje trgovino (v sodobnih ZDA je prepovedana trgovina z volilnimi glasovi ali su\xc5\xbenji). Nenazadnje pa je dr\xc5\xbeava ekonomsko pomembna zaradi svoje dru\xc5\xbebene oblasti, s katero je mo\xc4\x8d jasno definirati lastnino in pravila poslovanja ter stabilizirati finance.\n_START_SECTION_\nFinance\n_START_PARAGRAPH_\nDenar se v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeava danes nahaja v dveh glavnih oblikah: gotovini in \xc4\x8dekih, vezanih na ban\xc4\x8dne ra\xc4\x8dune. Obilico denarja tako predstavljajo le \xc5\xa1tevilke, ki jih ljudje prejmejo na svoj teko\xc4\x8di ra\xc4\x8dun in jih zatem s \xc4\x8deki ali karticami \xc2\xbbizbri\xc5\xa1ejo\xc2\xab\xc2\xa0s svojega ra\xc4\x8duna._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki dolar je bil pred \xc4\x8dasom, tako kot ve\xc4\x8dina drugih valut, vezan na dolo\xc4\x8deno koli\xc4\x8dino srebra oziroma zlata in bil s tem vedno zamenljiv za zlato. Papirnati denar je tako slu\xc5\xbeil le kot primerno sredstvo za zamenjavo, saj je bila njega no\xc5\xa1nja enostavna stvar. S \xc4\x8dasom pa je bilo ugotovljeno, da je hranjenje razse\xc5\xbenih koli\xc4\x8din dragocenih kovin, s katerimi je bilo mogo\xc4\x8de zamenjati papirnate nadomestke, zahtevno in drago, sploh pa je bil zahteven postopek prenosa teh dragocenosti v inozemstvo ob mednarodnih poslih. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so leta 1971 zato ukinile pla\xc4\x8devanje za ameri\xc5\xa1ki dolar z zlatom, tj. sistem, znan kot zlati standard. Ameri\xc5\xa1ki dolar je dandanes vezan le \xc5\xa1e na koli\xc4\x8dino dobrin in storitev, s katero je lahko zamenjan (kupna mo\xc4\x8d), ta pa se spreminja._NEWLINE_Inflacija je neugoden vpliv, ki ga regulacijski vzvodi gospodarstva sku\xc5\xa1ajo zajeziti. Za to posve\xc4\x8dena ustanova v ZDA je sistem zveznih rezerv oziroma banka zveznih rezerv, ki je centralna banka dr\xc5\xbeave. Sistem je pristojen za narekanje bankam glede zadr\xc5\xbeevanja financ v rezervah \xe2\x80\x93 niti komercialne banke namre\xc4\x8d ne morejo v vsakem trenutku razpolagati z vsemi svojimi financami, del njih je shranjen v sistemu zveznih rezerv in po tem vzorcu uravnava koli\xc4\x8dino denarja v obtoku. Ta sistem je tudi bankir dr\xc5\xbeavne uprave, \xc4\x8detudi dr\xc5\xbeava ni njegov lastnik. Zvezne rezerve so odgovorne tudi za naro\xc4\x8dila izdajanja bankovcev in kovancev, ki jih posredujejo ministrstvu za finance (angle\xc5\xa1ko Department of the Treasury). Sistem zveznih rezerv je sestavljen iz 12 regionalnih bank.\n_START_SECTION_\nProdukti in storitve\n_START_PARAGRAPH_\nV strukturi gospodarskih sektorjev je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1e zlasti v 20. stoletju do mno\xc5\xbeice sprememb. V prvi polovici stoletja so se s pode\xc5\xbeelja v urbana okolja selile \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne mno\xc5\xbeice, ki so se zaposlile v produkcijskem (industrijskem) sektorju. V njegovi drugi polovici pa se je izjemno pove\xc4\x8dalo povpra\xc5\xa1evanje po storitvenih dejavnostih in tehnolo\xc5\xa1kih prese\xc5\xbekih, kar je velik del gospodarstva usmerilo v storitveni sektor. Potro\xc5\xa1niki so zaradi dobrih gospodarskih prilo\xc5\xbenosti in dohodkov po drugi svetovni vojni imeli veliko kupno mo\xc4\x8d, ki so jo \xc5\xbeeleli uporabiti tudi za nebistvene produkte. V nebo pa je \xc5\xa1la tudi vrednost mednarodnega trgovanja._NEWLINE_Velikost dr\xc5\xbeave v primeru ZDA pomeni tudi obilico naravnih virov. Dr\xc5\xbeava na mnogih koncih premore rodovitno zemljo, katere kultivirane povr\xc5\xa1ine prekrivajo 19\xc2\xa0% celotnega povr\xc5\xa1ja ZDA \xe2\x80\x93 dejstvo, ki dr\xc5\xbeavo postavlja za agrikulturno najbolj bogat narod: Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so prve na svetu po pridelku koruze, soje, sorga, pa druge po pridelku p\xc5\xa1enice, ovsa, citrusov in tobaka. V okviru gojenja doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali obstaja mnogo \xc5\xbeivinorejskih in svinjerejskih dejavnosti. Izjemen pomen je kmetovanje imelo v preteklem ekonomskem razvoju ZDA, po 30. letih minulega stoletja pa je sektor rapidno izgubljal delavce._NEWLINE_Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so vodilna izdelovalka fosfatov (gnojila), na drugem mestu pa po pridobivanju zlata, srebra, bakra, svinca, naravnega plina in premoga. Tudi molibden in \xc5\xbeveplo sta pomembna industrijska minerala. Mnogo teh je najti v zahodnih zveznih dr\xc5\xbeavah. Rudarska dejavnost v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu zastopa manj od 2\xc2\xa0% nacionalnega BDP, a je bila v preteklosti izjemnega pomena za industrijski razvoj dr\xc5\xbeave in \xc5\xa1e danes s sicer malim dele\xc5\xbeom bistveno prispeva h gospodarstvu (energetiko kot nepogre\xc5\xa1ljiv del gospodarstva napajajo ravno industrijski minerali). Nafta je bistven sredstvo za veliko mobilnost prebivalcev ZDA, zato dr\xc5\xbeava zaradi velike porabe \xc5\xbee dolgo ni ve\xc4\x8d odvisna le od lastnih zalog._NEWLINE_Samostojno najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe svetovnega lesa pridobijo v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah. Mimo tega je uvoz \xc5\xa1e vedno nepogre\xc5\xa1ljiv, prete\xc5\xbeno iz Kanade._NEWLINE_V industrijskem gospodarskem sektorju je zaposlen dele\xc5\xbe 12\xc2\xa0% ameri\xc5\xa1ke delovne sile, ustvari pa 14\xc2\xa0% bruto dru\xc5\xbebenega proizvoda. Razmeroma majhen dele\xc5\xbe je tak\xc5\xa1en od druge polovice 20. stoletja, ko se je pomemben del 20,7 milijona delavcev (podatek za leto 1970) umaknil v drug sektor in v njem do leta 2004 pustil \xc5\xa1e 14,3 milijona ljudi. Pomembna lastnost sodobne ameri\xc5\xa1ke industrije je produkcija onkraj dr\xc5\xbeavnih meja: multinacionalne korporacije postavljajo svoje tovarne ali pa najemajo tuje izven Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, kjer so produkcijska sredstva, za primer delovna sila, cenej\xc5\xa1a. Tak\xc5\xa1no usmerjanje dela ven iz tovarne z namenom zmanj\xc5\xa1anja stro\xc5\xa1kov je z angle\xc5\xa1kim pojmom imenovano outsourcing._NEWLINE_Glede na dele\xc5\xbe celotnega dobi\xc4\x8dka v sektorju so vodilne kemi\xc4\x8dna industrija, proizvodnja transportne opreme, predelane hrane, ra\xc4\x8dunalnikov in druge elektronike, mehanizacije in kovinskih izdelkov._NEWLINE_V energetskem sistemu ZDA najpomembnej\xc5\xa1o vlogo igrajo fosilna goriva (41\xc2\xa0% vse energije). Nafta omogo\xc4\x8da prakti\xc4\x8dno ves transport in ogreva ne\xc5\xa1tevilno koli\xc4\x8dino objektov. Zemeljski plin je uporabljen za ogrevanje in kuho, v nekaterih obratih pa tudi za pridobivanje mo\xc4\x8di. Premog pa prete\xc5\xbeno slu\xc5\xbei za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije v termoelektrarnah. Hidroenergija prispeva 6\xc2\xa0% vse proizvedene energije, jedrska pa 8\xc2\xa0%._NEWLINE_V drugi polovici 20. stoletja je ekonomski sektor storitev zavzel velikove\xc4\x8dinski dele\xc5\xbe celotne strukture gospodarstva. Leta 1998 ga je zastopalo 75\xc2\xa0% predstavnikov delovne sile, ti so ustvarili 72\xc2\xa0% dr\xc5\xbeavnega BDPja. To so prete\xc5\xbeno delovna mesta belega ovratnika, ki v ve\xc4\x8dini primerov zahtevajo vi\xc5\xa1jo stopnjo znanja in usposobljenosti. Gre za dela na podro\xc4\x8dju financ in bankirstva, izobra\xc5\xbeevanja, zdravstva, pa tudi manj pla\xc4\x8dana storitvena dela, kamor sodijo pomo\xc4\x8dniki pri prodaji ali pa natakarji._NEWLINE_U\xc4\x8dinkovito trgovanje je Ameriko popeljalo v materialno blaginjo: leta 2007 je vrednost bruto dru\xc5\xbebenega proizvoda na prebivalca zna\xc5\xa1ala 44 tiso\xc4\x8d dolarjev. Moderna trgovina v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah je geografsko razpostavljena blizu svojim potro\xc5\xa1nikom, in sicer v obliki velikih nakupovalnih centrov v stanovanjskih predmestjih ali njihovih neposrednih bli\xc5\xbeinah._NEWLINE_Leta 2006 je vrednost izvoza iz ZDA zna\xc5\xa1ala 1,024 trilijona dolarjev in vrednost uvoza 1,869 trilijona dolarjev. Okoli 10\xc2\xa0% izvoznih artiklov so predstavljali kmetijski izdelki, preostanek drugi artikli. Za\xc4\x8den\xc5\xa1i v 70. letih 20. stoletja je pri\xc5\xa1lo do neravnovesja med izvozom in uvozom zaradi velikih koli\xc4\x8din uvo\xc5\xbeene nafte iz Bli\xc5\xbenjega vzhoda, pa tudi kon\xc4\x8dnih izdelkov iz Kanade in Azije._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavna uprava je velika porabnica gospodarskih sredstev, in to tako za svoje delovanje kot za izvajanje javnih storitev. V letu 2003 je dr\xc5\xbeavno upravo sestavljalo 21,3 milijona delavcev, ki so delovali v sistemih socialne oskrbe, oboro\xc5\xbeenih silah, policiji, izobra\xc5\xbeevalnem sistemu, urejanju prometnih povezav in ostale infrastrukture, zdravstvu, negovanju javnih parkov idr._NEWLINE_V okvir zabavne industrije se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da predvsem industrija, locirana v kalifornijskem Hollywoodu \xe2\x80\x93 vse odkar so podjetniki dognali, da je milo podnebje Kalifornije primerna lokacija za snemanje filmov, je to sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ameri\xc5\xa1ke zabavne industrije. Ta ima \xc5\xa1e posebno velik pomen pri ameri\xc5\xa1ki kulturni kolonizaciji sveta. Tudi drugi posli sodijo v zabavno industrijo, tako za primer \xc5\xa1tevilna gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v New Yorku in mnoge televizijske hi\xc5\xa1e v istem kraju._NEWLINE_Razvoj tehnologije je uveljavil poprej nepredstavljive mo\xc5\xbenosti uporabe ra\xc4\x8dunalnikov, uvedel satelite in \xc5\xa1e druga\xc4\x8de spremenil postmoderno dru\xc5\xbebo. Vsa spremljajo\xc4\x8da tehnologija in njena uporabnost odpira enormno \xc5\xa1tevilo novih delovnih mest na podro\xc4\x8dju raziskav in aplikacij tehnologij, kar se\xc5\xa1teto razpira povsem nove industrije. Zato nekateri strokovnjaki govorijo o samostojnem gospodarskem sektorju.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nPrometne storitve so pomembne za razvoz proizvodov ter po\xc5\xa1te in potnikov. Transportna mre\xc5\xbea je najgostej\xc5\xa1a v vzhodnih ZDA, kjer povezuje velika mestna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in konurbacije. Pri \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem prevozu potnikov ima najve\xc4\x8dji tr\xc5\xbeni dele\xc5\xbe dr\xc5\xbeavno subvencionirano podjetje Amtrak. Leta 1997 je prepeljalo 20,2 milijona potnikov._NEWLINE_Velika pomena so cestna motorizirana transportna sredstva, ki so se razvijala skozi 20. stoletje. S tem v zvezi sta pomembni prelomnici zakon Federal-Aid Road Act iz leta 1916, ki je subvencioniral gradnjo dr\xc5\xbeavnih cest, nato pa pri\xc4\x8detek udejanjanja ambicioznega na\xc4\x8drta izdelave dr\xc5\xbeavnega sistema avtocest (angle\xc5\xa1ko Interstate Highway System) leta 1956, kar je omogo\xc4\x8dilo dana\xc5\xa1njo povezanost vseh koncev dr\xc5\xbeave s kvalitetnimi cestami, na\xc4\x8drtovanimi za hitro in u\xc4\x8dinkovito potovanje na dolge razdalje._NEWLINE_Ravno tako nujen za obstoj ameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe in gospodarstva v dana\xc5\xa1nji obliki je zra\xc4\x8dni promet. V letu 2007 je letalski promet lahko koristil 14.947 letali\xc5\xa1\xc4\x8d v dr\xc5\xbeavi. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave zaradi pestrega zra\xc4\x8dnega prometa premorejo tudi nekatera najve\xc4\x8djih ali najbolj obremenjenih letali\xc5\xa1\xc4\x8d sveta.\n_START_SECTION_\nRast in starost\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalstvo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je skozi zgodovino raslo in raste \xc5\xa1e danes v veliki meri na podlagi \xc5\xa1tevilnih imigracij. Velika dr\xc5\xbeava z razse\xc5\xbenim ustvarjenim bogastvom kljub mnogim razlikam med domorodnimi Ameri\xc4\x8dani in sve\xc5\xbeimi priseljenci slednje \xc5\xa1e vedno privla\xc4\x8di._NEWLINE_[tabela o koli\xc4\x8dini letnega priseljevanja skozi zgodovino]_NEWLINE_Imigracija je poglavitni vir ve\xc4\x8danja prebivalstvenega \xc5\xa1tevila Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Same dr\xc5\xbeave so bile namre\xc4\x8d osnovane kot kolonija, torej dru\xc5\xbeba priseljencev. Najstarej\xc5\xa1i obstoje\xc4\x8di podatki veljajo za leto 1820, na njih podlagi pa gre sklepati, da je v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave od tistega \xc4\x8dasa emigriralo ve\xc4\x8d kot 65 milijonov ljudi; le v letu 1998 je bilo imigracij 660 tiso\xc4\x8d. Na popisu prebivalstva leta 1990 se je izklju\xc4\x8dno za Ameri\xc4\x8dane izreklo le 6\xc2\xa0% vseh udele\xc5\xbeencev, medtem ko je velika ve\xc4\x8dina dodala \xc5\xa1e drugo jezikovno skupino (tu prednja\xc4\x8dijo afro- in latinoameri\xc4\x8dani) ali nacionalno preteklost (najpogosteje Nemci, Angle\xc5\xbei, Irci ali Italijani)._NEWLINE_Na \xc5\xa1tevilo prebivalcev odlo\xc4\x8dilno vplivata rodnost in smrtnost oziroma naravni prirastek. Ta se je skozi zgodovino dr\xc5\xbeave mo\xc4\x8dno spreminjal: zaradi visoke smrtnosti je bil nizek v zgodnji kolonialni dobi, ustalitev \xc5\xbeivljenja je prinesla hitro mno\xc5\xbeitev \xc5\xa1tevila prebivalcev, zaradi industrijske revolucije in kasnej\xc5\xa1e majhne rodnosti pa je prirastek zopet upadel._NEWLINE_Danes naravni prirastek zna\xc5\xa1a 2,1 otroka na \xc5\xbeensko. Povpre\xc4\x8dna izmed teh je leta 1890 imela 4 otroke, sto let pred tem pa v primeru svojega dovolj dolgega \xc5\xbeivljenja 7._NEWLINE_Velikost naravnega prirastka je vrsto let krojila smrtnost. Ta je danes zaradi velike skrbi za zdravje in higieno majhna, medtem ko je pred sto leti povzro\xc4\x8dala, da je le 84\xc2\xa0% otrok do\xc5\xbeivelo svoj prvi rojstni dan; danes do njega pride 99,3\xc2\xa0% otrok. Leta 2004 je bila pri\xc4\x8dakovana starost 74,6 leta za mo\xc5\xa1ke in 80,4 leta za \xc5\xbeenske. To pomeni manj\xc5\xa1o vrednost kot v preostanku gospodarsko razvitega sveta, kar gre po mnenju mnogih poznavalcev pripisati velikim premo\xc5\xbeenjskim razlikam in omejenemu dostopu do zdravstvene nege za ni\xc5\xbeje sloje.\n_START_SECTION_\nPoselitveni vzorci\n_START_PARAGRAPH_\nPovpre\xc4\x8den sodobni Ameri\xc4\x8dan je prebivalec mesta. Najve\xc4\x8d mest le\xc5\xbei ob obalah in tako se 38\xc2\xa0% celotnega prebivalstva dr\xc5\xbeave nahaja ob Atlantiku, 16\xc2\xa0% ob Pacifiku in 12\xc2\xa0% v Mehi\xc5\xa1kem zalivu. Ljudje so najredkeje poseljeni med reko Mississippi in Skalnim gorovjem, \xc5\xa1e posebno malo jih je opaziti v su\xc5\xa1nem Velikem ni\xc5\xbeavju. Za populacijo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je zna\xc4\x8dilna tudi velika mobilnost. \xc5\xa0e ena zna\xc4\x8dilnost je prebivanje urbanega dela naroda v stanovanjskih predmestjih, v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini znanih kot suburb._NEWLINE_Po evropskem odkritju Amerik demografija bele\xc5\xbei tri poglavitne notranje migracije v zgodovini Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Prvi tak premik je bilo nasilno preseljevanje indijancev, nato pa \xc5\xa1e selitve priseljencev v iskanju bolj\xc5\xa1ih gospodarskih pogojev in ve\xc4\x8dje svobode. Na ta na\xc4\x8din je bil s \xc4\x8dasom osvojen ameri\xc5\xa1ki zahod, kasneje pa velik del \xc4\x8drnske populacije premaknjen z juga na industrializiran sever. Razen indijanskih so bile neprostovoljne tudi druge selitve, povzro\xc4\x8dene zavoljo rasizma ali odklanjanja manj\xc5\xa1ih etni\xc4\x8dnih skupin.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc4\x8dani so narod z obilico razli\xc4\x8dnih religij, \xc5\xa1tevilo teh namre\xc4\x8d nadvlada \xc5\xa1tevilo etni\xc4\x8dnih skupin. V verskem \xc5\xbeivljenju sodelujejo skoraj tri \xc4\x8detrtine prebivalcev._NEWLINE_Danes najve\xc4\x8dja verska skupina so kristjani (83\xc2\xa0%), od katerih jih okoli tretjina ni povezana z uradno cerkvijo. Najve\xc4\x8dja izmed kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih skupin so, v primeru zdru\xc5\xbeitve vseh denominacij, protestanti, katerih najve\xc4\x8dje skupine so baptisti, luterani in metodisti. Po \xc5\xa1tevilu pripadnikov najve\xc4\x8djo enotno skupino predstavljajo katoli\xc4\x8dani. Opazen dele\xc5\xbe pa imajo tudi pravoslavci, glede na nacionalnost sta najve\xc4\x8dji tovrstni skupini gr\xc5\xa1ka in ruska pravoslavna cerkev. Judaizem je religija 2\xc2\xa0% Ameri\xc4\x8danov in islam (leta 2001) pribli\xc5\xbeno 1\xc2\xa0%._NEWLINE_Verska podlaga je bila v tej dr\xc5\xbeavi mnogih religioznih skupin vzrok mnogih diskriminacij. Kot prvo so jo ob\xc4\x8dutili ameri\xc5\xa1ki staroselci, katerih zatiranje je bilo na priseljenski strani upravi\xc4\x8deno ravno zaradi njihovega animizma. Tudi danes je spodbujeno vklju\xc4\x8devanje indijancev v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko usmerjene angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de \xc5\xa1ole. Katoli\xc4\x8dani so bili kot neprvotna priseljenska skupina mnogokrat tar\xc4\x8da protestantskih napadov. Za pripadnike protestantske ideje je bil katolicizem namre\xc4\x8d preve\xc4\x8d avtoritaren oziroma hierarhi\xc4\x8den in zato tudi nedemokrati\xc4\x8den, Irci kot ena izmed katoli\xc5\xa1kih narodnih skupin pa so bili stereotipno ozna\xc4\x8deni za lenuhe in popiva\xc4\x8de. Naperjenost proti katoli\xc5\xa1kim vernikom je dosegla svoj vi\xc5\xa1ek v drugi \xc4\x8detrtini 19. stoletja, ko so bili mo\xc4\x8dni pozivi k prepovedi katoli\xc5\xa1kih imigracij in preklicu dr\xc5\xbeavljanstva za \xc5\xbee naseljene katoli\xc4\x8dane. Po dr\xc5\xbeavljanski vojni je bil ustanovljen Ku Klux Klan, ki je promoviral rasno \xc4\x8disto protestantsko Ameriko in izvajal nasilje nad katoli\xc4\x8dani, \xc5\xbeidi in \xc4\x8drnci. Drugi izmed teh so bili priljubljena tar\xc4\x8da napadov tudi drugih skupin vse do druge polovice 20. stoletja, ko so dru\xc5\xbebena gibanja in liberalne ideje omilila antisemitizem. Tudi muslimani so trpeli in trpijo posledice nepriljubljenosti, kar je bilo o\xc4\x8ditno predvsem v obdobju naftne krize in nadalje v zalivski vojni, najaktualnej\xc5\xa1a pa je po nekaterih virih represija nad njimi po teroristi\xc4\x8dnih napadih na newyor\xc5\xa1ki WTC v letih 1993 in 2001._NEWLINE_Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so v svojem na\xc4\x8delu sekularna dr\xc5\xbeava. \xc5\xa0e danes pa so stalno aktualna vpra\xc5\xa1anja o splavu in veljavnosti evolucijske teorije, kjer so zlasti republikanske oblasti izrazito privr\xc5\xbeene konservativnim idejam.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina in dohodek\n_START_PARAGRAPH_\nV zahodnem svetu je bila tradicionalna dru\xc5\xbeina motor za ekonomsko pridobivanje in razmno\xc5\xbeevanje. Danes je idealna dru\xc5\xbeina gonilo \xc4\x8dustvenega zadovoljevanja in varnosti. V skladu s tem primerom se je skozi zgodovino Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav mo\xc4\x8dno spreminjal odnos med partnerji, njihove vloge in odnos do otrok._NEWLINE_Leta 1998 je bilo v ZDA sklenjenih 2.256.000 zakonov, kar je manj od sklenjenih zvez v preteklih \xc4\x8dasih. Istega leta se je zgodilo 1.135.000 lo\xc4\x8ditev, katerih vrednost pada od 80. let preteklega stoletja dalje. Danes naj bi se z razvezo zaklju\xc4\x8dilo 50,3\xc2\xa0% vseh zakonov, kar je ena najvi\xc5\xa1jih stopenj na svetu. Eden izmed sodobnih trendov je tudi odlaganje porok in rojevanja zaradi kompetitivnosti sodobne ameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, ki terja dolgotrajno izobra\xc5\xbeevanje, usposabljanje in povzro\xc4\x8da nesigurnost, kar kroji, se\xc5\xa1teto s skopim socialnim sistemom ZDA, slabe pogoje za ustvarjanje dru\xc5\xbeine. Zaradi liberalnej\xc5\xa1ih pogledov na dru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje (vi\xc5\xa1ja pri\xc4\x8dakovanja in zavra\xc4\x8danje klasi\xc4\x8dnih zahtev po delovnem mo\xc5\xbeu in za gospodinjstvo ter otroke odgovorni \xc5\xbeeni) se povi\xc5\xa1uje \xc5\xa1tevilo alternativnih partnerstev in, kot omenjeno, lo\xc4\x8ditve. \xc5\xbdenske so dandanes bolj finan\xc4\x8dno in \xc4\x8dustveno avtonomne kot v preteklosti, otrok pa je manj kot v njej, ve\xc4\x8d jih je rojenih izven zakona, prebivalstvo ZDA pa tako nara\xc5\xa1\xc4\x8da zlasti s priseljevanjem iz inozemstva._NEWLINE_Medianski dohodek v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah za oba spola in vse rase (nad 25 let s slu\xc5\xbebami) za leto 2005 je zna\xc5\xa1al 32.140 ameri\xc5\xa1kih dolarjev letno. Ta podatek pa je nemerodajen brez dejstva, da se dohodki glede na socialno skupino izrazito razlikujejo. 42\xc2\xa0% dohodkovno spodnjega dela prebivalstva ima namre\xc4\x8d pod 25 tiso\xc4\x8d dolarjev letnih prilivov, medtem ko zgornjih 10\xc2\xa0% letno pridobi nad 75 tiso\xc4\x8d dolarjev.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nZa institucionalizirano izobra\xc5\xbeevanje naroda skrbi \xc5\xa1olski sistem ZDA. Je zelo razvejan in obse\xc5\xbeen, saj premore ob\xc5\xa1iren seznam organizacij od \xc5\xa1ol za najmlaj\xc5\xa1e oziroma na povsem osnovni ravni prek visokih \xc5\xa1ol do izobra\xc5\xbeevalnih ustanov za odrasle in upokojence. Zvezna vlada ima malo povezav z izobra\xc5\xbeevalnim sistemom in ga za razliko od drugih razvitih dr\xc5\xbeav tudi ne financira, \xc5\xa1olski sistem do neke mere namre\xc4\x8d organizirajo zvezne dr\xc5\xbeave, najbolj ugledne \xc5\xa1ole pa so zasebne. Zato ne presene\xc4\x8da dejstvo, da pri dostopnosti znanja obstajajo velike dru\xc5\xbebene razlike._NEWLINE_Osnovno\xc5\xa1olski sistem ZDA se je venomer spopadal z vpra\xc5\xa1anjem kulturne asimilacije imigrantov. Stalno se je namre\xc4\x8d moral prilagajati novim priseljenskim kulturnim vzorcem in na\xc4\x8drtoval na\xc4\x8dine ter mero asimilacije prek \xc5\xa1ole. Ravno tako iz tega sklopa je tudi danes zelo pomembno vpra\xc5\xa1anje u\xc4\x8dnega jezika. Uveljavilo se je dvojezi\xc4\x8dno u\xc4\x8denje, pa tudi ve\xc4\x8d kritik tega. Osnovno \xc5\xa1olstvo se spopada tudi s problemom nizke u\xc4\x8dinkovitosti, vrstniki v drugih dr\xc5\xbeavah razvitega sveta namre\xc4\x8d v izobrazbi nadvladajo ameri\xc5\xa1ke u\xc4\x8dence._NEWLINE_Kot alternativa se star\xc5\xa1i ve\xc4\x8dkrat odlo\xc4\x8dijo za izobra\xc5\xbeevanje na domu.\n_START_SECTION_\nBivanjske navade\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ko kulturo mo\xc4\x8dno zaznamuje \xc5\xa1irno ozemlje, katerega prostranosti niso utesnjevale zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeeljnih priseljencev. Ti so zlahka pri\xc5\xa1li do svoje zemlje, zaradi \xc4\x8desar je bila pozabljena marsikatera evropska navada ali vrednota, tako za primer primogenitura. Zaradi velike razprostranjenosti naselbin in izoliranosti njih so se pojavile tudi mnoge prilo\xc5\xbenosti za vznik novih kulturnih vzorcev, kakr\xc5\xa1ni so nove verske sekte idr. Ti dejavniki so globoko v kulturo ukoreninili vrednoto posedovanja zemlje in zasebnosti, ki se je razvila v povezavi z razprostranjenimi kmetijami na zahodu v tistem obdobju \xc5\xa1e neosvojene de\xc5\xbeele.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nNeusahljiva koli\xc4\x8dina obdelovalne zemlje je Ameri\xc4\x8danom omogo\xc4\x8dala pridelavo hrane, kar je narod \xe2\x80\x93 z izjemo prvih let kolonij \xe2\x80\x93 obvarovalo malone vsakr\xc5\xa1ne lakote. Sicer je klasi\xc4\x8dna ameri\xc5\xa1ka prehrana preprosta in hitra, zna\xc4\x8dilna tudi kot nezdrava. Razmi\xc5\xa1ljanja o zdravi hrani in problemu debelosti so se po\xc4\x8dasi pojavila \xc5\xa1ele v teku 20. stoletja. Vseenole je pestra kulturna tradicija ameri\xc5\xa1ke nacije izvor mnogih razli\xc4\x8dnih jedi, ki jih je poleg prevladujo\xc4\x8de preproste kuhinje mogo\xc4\x8de opaziti v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_ZDA so tradicionalno pomembna mednarodna \xc5\xbeitnica. Vedno zadostne koli\xc4\x8dine hrane so prepri\xc4\x8dale tudi velik del priseljencev v migracijo ravno zaradi lakote v mati\xc4\x8dnem okolju._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnost ameri\xc5\xa1ke kuhinje sta skozi 20. stoletje zaradi vse hitrej\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenjskega utripa ter konzerviranja postali omlednost in sterilnost, ko sta nepogre\xc5\xa1ljiv del zna\xc4\x8dilne ameri\xc5\xa1ke kuhinje postala tudi hladilnik in mikrovalovna pe\xc4\x8dica, pa tam ni bilo ve\xc4\x8d prostora za po\xc4\x8dasno in marsikdaj bolj kvalitetno pripravo hrane za dru\xc5\xbeinske obroke. Vse to je prineslo tudi negativne posledice: prekomerno maso je v 70. letih trpelo 25 odstotkov Ameri\xc4\x8danov, v zadnjem desetletju minulega stoletja pa 35\xc2\xa0%. Odnos do prehranjevanja se je pri\xc4\x8del nekoliko spreminjati \xc5\xa1ele nedavno, ko je po\xc4\x8dasi, neindustrijsko in kvalitetno pripravljena hrana zopet pridobila na ugledu._NEWLINE_Ker je bila enostavnost in priro\xc4\x8dnost poudarjena takisto pri ameri\xc5\xa1ki hrani in prehrani, sta tudi ti postali priljubljen predmet uvoza v tujih dr\xc5\xbeavah. Fran\xc5\xa1ize verig hitre prehrane s hamburgerji in drugimi zna\xc4\x8dilnimi jedmi so v 60. in 70. letih 20. stoletja postali eden najpomembnej\xc5\xa1ih izvoznih artiklov in so svoje mesto na\xc5\xa1le celo v komunisti\xc4\x8dni Kitajski in ZSSR.\n_START_SECTION_\nObla\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nV Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah ni mogo\xc4\x8de najti obleke ali celo narodne no\xc5\xa1e z veljavno tradicijo. Svoja zna\xc4\x8dilna obla\xc4\x8dila premorejo edinole indijanci, od katerih so zgodnji priseljenci prevzeli nekaj lastnosti, tako uporabo mokasinov in oblek iz ko\xc5\xbe._NEWLINE_Prebivalci ZDA so vedno prisegali na preprosto in udobno ter namenu primerno obleko. Tak\xc5\xa1na miselnost odlo\xc4\x8dilno vpliva celo na tamkaj\xc5\xa1njo modo, ki se ravna in navdihuje po tistem, kar je moderno med ljudmi na ulici, tu pa se zopet izrazito razhaja z evropsko kulturo oziroma modo v njenem okviru. V tak\xc5\xa1nem duhu lahko postanejo sprva vseameri\xc5\xa1ko in zatem vsesvetovno moderna obla\xc4\x8dila revnih \xc4\x8drncev iz getov. Dale\xc4\x8d najbolj zna\xc4\x8dilen kos ameri\xc5\xa1ke mode obla\xc4\x8denja pa je modri d\xc5\xbeins.'