b'\n_START_ARTICLE_\nLjubljansko barje\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljansko barje meri 163 km\xc2\xb2 oziroma 0,8\xc2\xa0% slovenskega ozemlja. Ob vsakoletnih poplavah, je poplavljena povr\xc5\xa1ina obmo\xc4\x8dja do 80 km\xc2\xb2 - Ljubljansko barje postane najve\xc4\x8dje slovensko jezero. _NEWLINE_Z geolo\xc5\xa1kega stali\xc5\xa1\xc4\x8da je to ve\xc4\x8d kot 200 m globoka poznopliocenska udornina izpred dveh milijonov let, nastala na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du alpskega in dinarskega sveta.\n_START_SECTION_\nDruga poimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nDo druge polovice 19. stoletja je bilo v rabi za na\xc5\xa1e najve\xc4\x8dje mo\xc4\x8dvirje ime Ljubljansko mo\xc4\x8dvirje. Potem pa ga je pisatelj Fran Levstik preimenoval v Ljubljansko barje, ker naj bi sli\xc5\xa1al I\xc5\xbeance govoriti, da gredo na borje, to je med borovce, s katerimi se je mo\xc4\x8dvirje zara\xc5\xa1\xc4\x8dalo. Ljubljanskemu barju \xc5\xa1e danes pravijo Mah, po mahovih, ki so zna\xc4\x8dilni za de\xc5\xbeevni\xc4\x8dno mo\xc4\x8dvirje.  V lokalnem govoru pa se je ohranilo tudi poimenovanje marost.\n_START_SECTION_\nKamnine, povr\xc5\xa1je in vode\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljansko barje le\xc5\xbei v Ljubljanski kotlini, ki je nastala s tektonskim pogrezanjem od prehoda pliocena v pleistocen. V kotlini so se akumulirale velike koli\xc4\x8dine sedimentov, ki ponekod presegajo debelino 100 m. Kamninsko podlago v ju\xc5\xbenem delu Barja gradijo triasni dolomiti, ki kot barjanski osamelci molijo iz sedimentov. Na triasne dolomite osamelcev so narinjene tudi karbonske kamnine. Na ju\xc5\xbenem robu Barja izvira iz ve\xc4\x8d kra\xc5\xa1kih izvirov reka Ljubljanica, ki ne prina\xc5\xa1a velikih koli\xc4\x8din naplavin, zato pa so nekra\xc5\xa1ki pritoki, predvsem I\xc5\xa1ka na jugovzhodu in Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica na severu, nasuli ob\xc5\xa1irne vr\xc5\xa1aje, tako da je povr\xc5\xa1je Barja najni\xc5\xbeje v sredini in se polagoma dviguje proti robovom. Ljubljanica je v barjanske naplavine vrezala ve\xc4\x8d metrov globoko strugo, vendar ima na svojem 20\xc2\xa0km dolgem toku izredno malo padca (dno struge pri Verdu 285.31 m, pod Tromostovjem v Ljubljani 284m), kar povzro\xc4\x8da stalne poplave. Sedanje Barje je po koncu zadnje ledene dobe prekrivala obse\xc5\xbeno, plitvo jezero, ki se je zamo\xc4\x8dvirilo. Rimljani so izkopali umetno strugo Ljubljanice, kar dokazuje sedanji tok reke. Do 19. stoletja, ko so se za\xc4\x8dela na Barju obse\xc5\xbena melioracijska dela, je mo\xc4\x8dno narasla plast \xc5\xa1ote, ki pa so jo v zadnjih desetletjih porezali za kurjavo in potrebe vrti\xc4\x8dkarstva. Ostanki visokega barja so le \xc5\xa1e v okolici Bevk (Gori\xc4\x8dica in Kostanjevica).\n_START_SECTION_\nPoplave\n_START_PARAGRAPH_\nSpomladanske in jesenske poplave, pri katerih je pod vodo lahko tudi do polovice povr\xc5\xa1ine Barja, so vsakoleten pojav in zato ena najve\xc4\x8djih zna\xc4\x8dilnosti tega dela Slovenije. V preteklosti so se ljudje vodnim ujmam prilagodili tako, da so osnovali svoja bivali\xc5\xa1\xc4\x8da na vi\xc5\xa1insko izpostavljenih to\xc4\x8dkah. Dandanes pa vse ve\xc4\x8d \xc4\x8dlovekovih prebivali\xc5\xa1\xc4\x8d nastaja tudi v osr\xc4\x8dju barja (\xc4\x8crna vas, Lipe, naselje ob I\xc5\xbeanki). Cena za navidezno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko neuklonljivost pred naravo so pogoste poplave v pritli\xc4\x8dnih prostorih.\n_START_SECTION_\nKoli\xc5\xa1\xc4\x8darji\n_START_PARAGRAPH_\nV starej\xc5\xa1em odseku holocena je obmo\xc4\x8dje prekrivalo plitvo jezero, ki se je v tiso\xc4\x8dletjih zaraslo v barje. Pred pribli\xc5\xbeno 6500 leti so na to obmo\xc4\x8dje pri\xc5\xa1li prvi poljedelci. V poplavnih ravnicah okoli jezera so si postavljali manj\xc5\xa1e naselbine, ki jim pravimo koli\xc5\xa1\xc4\x8da. Leta 1875 so pri Igu odkrili prvo koli\xc5\xa1\xc4\x8darsko naselbino. Danes poznamo \xc5\xbee okoli 40 najdi\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer so si v pradavnini koli\xc5\xa1\xc4\x8darji postavljali bivali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Ostanki dveh naselbin pri Igu so bili leta 2011 vpisani v register Unescove kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v sklopu serijske nominacije\xc2\xa0\xc2\xbbPrazgodovinska koli\xc5\xa1\xc4\x8darska naselja okrog Alp\xc2\xab, ki zdru\xc5\xbeuje koli\xc5\xa1\xc4\x8darska bivali\xc5\xa1\xc4\x8da in druge ostanke iz neolitika ter bronaste dobe v Avstriji, Franciji, Nem\xc4\x8diji, Italiji, Sloveniji in \xc5\xa0vici.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKosec je vrsta travni\xc5\xa1ke ptice in je edina v svetovnem merilu ogro\xc5\xbeena vrsta, ki gnezdi na Ljubljanskem barju. \xc5\xa0e pred desetimi leti je na barju gnezdila \xc5\xa1e ena globalno ogro\xc5\xbeena vrsta ptice, ju\xc5\xbena postovka, ki pa je danes tam ni ve\xc4\x8d._NEWLINE_\xc4\x8ceprav Ljubljansko barje obsega le odstotek celotne povr\xc5\xa1ine Slovenije ima zaradi izjemnosti habitatov na njem svoj dom tudi do 20 odstotkov populacije nekaterih vrst travni\xc5\xa1kih ptic. Med njimi predvsem veliki \xc5\xa1kurh, katerega deset parov na Barju predstavlja edino stalno slovensko gnezditveno populacijo, s pomembnim dele\xc5\xbeem pa so zastopane tudi druge vrste: prepelica, priba, poljski \xc5\xa1krjanec, repalj\xc5\xa1\xc4\x8dica, mo\xc4\x8dvirska trstnica, postovka. Na Ljubljanskem barju najdemo \xc5\xa1e nekatere ogro\xc5\xbeene vrste gozdnih ptic in mo\xc4\x8dvirskih ptic, vsega skupaj kar 107 vrst rednih in ob\xc4\x8dasnih gnezdilcev, obenem pa je to obmo\xc4\x8dje, pomembno za prezimovanje in selitvene prelete \xc5\xa1tevilnih drugih vrst ptic._NEWLINE_Na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju Ljubljanskega barja \xc5\xbeivi okoli 45 vrst sesalcev, med najbolj ogro\xc5\xbeenimi pa je vidra, ki jo je mogo\xc4\x8de ob\xc4\x8dasno zaslediti ob Ljubljanici in I\xc5\xa1\xc4\x8dici. Pomemben \xc4\x8dlen barjanskega ekosistema so \xc5\xa1tevilne voluharice, ki \xc5\xbeivijo izklju\xc4\x8dno na travnikih.  Zelo redka je postala mo\xc4\x8dvirskemu svetu prilagojena \xc5\xbeelva mo\xc4\x8dvirska sklednica. Dvo\xc5\xbeivk (zelena rega, urh, rjava in zelena \xc5\xbeabe) in nevreten\xc4\x8darjev je na barju \xc5\xa1e v izobilju, kar je tudi eden izmed razlogov za pestrost in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost ptic.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMed rastlinskimi vrstami na barju prevladujejo vrste travni\xc5\xa1kih rastlin, ki jih \xc5\xbeivopisano dopolnjujejo vijoli\xc4\x8dne mo\xc4\x8dvirske logarice, ro\xc5\xbenate kukavi\xc4\x8dje lu\xc4\x8dce, rumene zlatice in kalu\xc5\xbenice ter bele travni\xc5\xa1ke penu\xc5\xa1e. Na ostankih visokega barja je mogo\xc4\x8de najti tudi ogro\xc5\xbeene vrste \xc5\xa1otnega maha, okroglolisto rosiko, ro\xc5\xbemarinko in jesenske vrese._NEWLINE_Na zara\xc5\xa1\xc4\x8denem delu barja prevladujejo jel\xc5\xa1a, hrast, rde\xc4\x8di bor in breza. Za barje so zna\xc4\x8dilni neskon\xc4\x8dno dolge, do dva metra \xc5\xa1iroki pasovi lesene vegetacije (\xc4\x8drna jel\xc5\xa1a), ki podobno kot odto\xc4\x8dni kanali fizi\xc4\x8dno razmejujejo parcele razli\xc4\x8dnih lastnikov in so razpredene po celem Ljubljanskem barju.\n_START_SECTION_\nStatus in varstvo obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dji, ki sta na Barju zaradi naravnih kvalitet prvi u\xc5\xbeili formalno varstvo dr\xc5\xbeave, sta bili Kozlerjeva go\xc5\xa1\xc4\x8da, s statusom gozdnega rezervata in Ribniki v Dragi pri Igu, ki so zavarovani kot naravni spomenik. Z iniciativo in pomo\xc4\x8djo lokalnih prebivalcev je bilo kasneje zavarovano tudi mo\xc4\x8dvirje v Kostanjevici, imenovano Mali plac._NEWLINE_Leta 2008 je bilo Ljubljansko barje s strani dr\xc5\xbeave in ob sodelovanju ob\xc4\x8din razgla\xc5\xa1eno za krajinski park. Znotraj krajinskega parka so kot o\xc5\xbeja zavarovana obmo\xc4\x8dja zavarovani naravni spomeniki Ljubljanica, Mo\xc4\x8dilnik, Retovje, Ljubija, izviri Bistre - Zupanov, Galetov in Grajski izvir, Jezero pri Podpe\xc4\x8di in Jur\xc4\x8devo \xc5\xa1oti\xc5\xa1\xc4\x8de, ter naravni rezervati Mali plac, Strajanov breg, Gori\xc5\xa1ki mah, Kozlerjeva go\xc5\xa1\xc4\x8da, Ribniki v dolini Drage pri Igu in I\xc5\xa1ki morost._NEWLINE_Celoten krajinski park pa je razdeljen na tri varstvena obmo\xc4\x8dja, ki se med seboj razlikujejo po ohranjenosti narave in stopnji za\xc5\xa1\xc4\x8dite._NEWLINE_Struga reke Ljubljanice in pritoka, potoka Ljubije, sta zaradi izjemnih arheolo\xc5\xa1kih, zgodovinskih in kulturnozgodovinskih lastnosti razgla\xc5\xa1ena za kulturni spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena.'