b'\n_START_ARTICLE_\nVodnjan\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV ob\xc4\x8dini Vodnjan, ki jo sestavljajo \xc5\xa1e naselja Gajana, Gali\xc5\xbean in Peroj, stalno \xc5\xbeivi 6119 prebivalcev (popis 2001).\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti in znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nMestece je ohranilo zna\xc4\x8dilno obliko srednjeve\xc5\xa1kega naselja z gosto nepravilno razporeditvijo hi\xc5\xa1 znotraj zunanjega venca hi\xc5\xa1, ki so bile isto\xc4\x8dasno v funkciji obrambnega zidu. Ohranjenih je nekaj gotskih, renesan\xc4\x8dnih in baro\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1 iz obdobij od 15. do 18. stoletja. _NEWLINE_Od drugih istrskih naselij  se Vodnjan razlikuje po dolgi in ravni cesti (znani kot najdalj\xc5\xa1a ulica v Istri), ki poteka od odcepa z glavne ceste do starega mestnega trga. Ob ulici je tudi nekaj elegantih me\xc5\xa1\xc4\x8danskih pala\xc4\x8d z gotskimi detajli._NEWLINE_Stolnica sv. Bla\xc5\xbea na glavnem trgu je mogo\xc4\x8dna 56 m dolga cerkvena stavba, zgrajena v baro\xc4\x8dnem slogu (1760-1800), s tremi vzidanimi romanskimi reliefi in kupolo, katere vi\xc5\xa1ina dosega 25 m. Na\xc4\x8drte za lo\xc4\x8deni cerkveni zvonik, zgrajen 1815-1883, ki velja za najvi\xc5\xa1jega v Istri (60 m), je po vzoru bene\xc5\xa1kega na trgu sv. Marka izdelal piranski arhitekt Domenico Dongetti. Kipe sv. Lovrenca, sv. Petra, sv. Bla\xc5\xbea in sv. Kvirina na pro\xc4\x8delju je izdelal krajevni umetnik Giovanni Trevisano. Mumificirana trupla sv. Nicolose Bursa (u. 1512), Leoneja Bembo (u.1188) ter Giovannija Olinija, v stolni cerkvi, so popolnoma ohranjena. V muzeju stolnice hranijo ve\xc4\x8d kot 300 relikvij svetnikov, ki jih uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med najve\xc4\x8dje dragocenosti mesta. V \xc4\x8dasu francoskega pusto\xc5\xa1enja jih je s hrambo v svoji pala\xc4\x8di pred uni\xc4\x8denjem re\xc5\xa1il slikar Gaetan Gresler.    _NEWLINE_V ob\xc4\x8dinski novogotski stavbi je na ogled zbirka slik bene\xc5\xa1kih slikarjev iz obdobja od 16. do 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nIstriotski jezik\n_START_PARAGRAPH_\nV Istri so zastopani hrva\xc5\xa1ki jezik (\xc4\x8dakav\xc5\xa1\xc4\x8dina), slovenski in italijanski (istrobene\xc5\xa1ki) jezik. Manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo prebivalcev na posameznih obmo\xc4\x8djih pa govori \xc5\xa1e istroromunski (t.i. vla\xc5\xa1ki in \xc5\xbeejanski) ter romanski istriotski jezik. Ve\xc4\x8dina prebivalstva je dvo ali ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dna._NEWLINE_Romanski Istriotski jezik sodi med avtohtone jezike istrskega polotoka, ki se je v Istri obdr\xc5\xbeal \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov pred raz\xc5\xa1iritvijo istrobene\xc5\xa1kega jezika. Obmo\xc4\x8dje njegove uporabe je tvorilo jezikovni otok na jugu Istre. Do danes se je v Istri ohranil samo v \xc5\xa1estih mestih, ponekod v Rovinju, Vodnjanu, Balamu, Fa\xc5\xbeani, v Gali\xc5\xbeani in v \xc5\xa0i\xc5\xa1anu, vendar je bil v preteklosti bolj raz\xc5\xa1irjen. Danes ga v italijanski narodni skupnosti poleg Italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine neustavljivo nadome\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1e istrobene\xc5\xa1ki jezik. Govorniki so samo \xc5\xa1e starej\xc5\xa1e osebe. Po ocenah naj bi jezik imel v Istri samo \xc5\xa1e nekaj deset aktivnih govornikov in okoli 300 ljudi, ki ga razumejo in ga delno obvladajo. Govorijo ga \xc5\xa1e nekatere osebe v Trstu in morda \xc5\xa1e posamezniki v manj\xc5\xa1ih skupnostih nekdanjih istrskih ezulov v Fertiliji in Maristelli pri Algeru na Sardiniji._NEWLINE_Vsebina [skrij]'