b'\n_START_ARTICLE_\nTevta\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Tevta je sorodno z galsko besedo *touta-, ki pomeni ljudstvo, in irsko-gelsko besedo tuath, ki pomeni pleme. Njeno ime bi se torej lahko prevedlo kot ljudska kraljica.\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nTevtini rojstni podatki niso znani. Poro\xc4\x8dena je bila z ilirskim kraljem Agronom, ki se je zaradi nje lo\xc4\x8dil od svoje prve \xc5\xbeene Tritevte, s katero je imel sina Pineja. Ko je Agron leta 230 pr. n. \xc5\xa1t. umrl, je bil Pinej \xc5\xa1e otrok,zato je oblast v kraljestvu de facto  prevzela njegova ma\xc4\x8deha Tevta. V nasprotju z Liburni, katerim so vladale \xc5\xbeenske, sta v ju\xc5\xbeni Iliriji vladali samo dve kraljici: Tevta in njena manj znana predhodnica Cerija._NEWLINE_Tevta je zaradi \xc5\xa1tevilnih notranjih nemirov svojim podlo\xc5\xbenikom podelila pravico do  piratstva, s katero je njihovo dejavnost preusmerila proti tujcem.\n_START_SECTION_\nPriklju\xc4\x8ditev Epirja\n_START_PARAGRAPH_\nAgron je zelo pove\xc4\x8dal in utrdil mo\xc4\x8d svojega kraljestva, uspehi pa so se nadaljevali tudi po Tevtinem prihodu na prestol. Njen prvi ukrep je bil napad na gr\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. Svoje ladjevje je poslala pred obalo Etolije, kjer je po\xc4\x8dakalo na prihod kopenske vojske, potem pa je skupaj z njo napadlo Elido in Mesenijo na Peloponezu. Na poti domov so Iliri v prestolnici Epirja Feniki  zahtevali oskrbo svoje vojske. Garnizon 800 galskih najemnikov se jim je predal in Iliri so zasedli mesto. Epirci, ki do tedaj dokazano niso bili vpleteni v vojno v Gr\xc4\x8diji, so na hitro zbrali svojo vojsko, da bi osvobodili zasedeno mesto. Zaradi novic, da se je general Skerdilajd na Tevtin ukaz odpravil skozi prelaz Antigonija proti jugu, so Epirci del svoje vojske poslali proti severu, da bi ga zaustavila.  Epirci v Feniki so zato postali brezskrbni. Iliri so pono\xc4\x8di obnovili most, ki je bil delno poru\xc5\xa1en med obleganjem, pobegnili iz mesta in zasedli ugodne polo\xc5\xbeaje za bitko. Naslednji dan so premagali Epirce, potem pa so se borbe za\xc4\x8dele stopnjevati. Epirci so zaprosili za pomo\xc4\x8d Gr\xc5\xa1ko zvezo, ilirska vojska, kateri se je pridru\xc5\xbeil Skerdilajd, pa se je odpravila proti Halikranu globoko na epirskem ozemlju in se pripravili na odlo\xc4\x8dilno bitko z Gr\xc5\xa1ko zvezo. Zasedla je ugodne polo\xc5\xbeaje in \xc5\xa1e pred bitko dobila Tevtin ukaz, naj se vrne v domovino. Nekaj ilirskih plemen je namre\xc4\x8d pre\xc5\xa1lo na dardansko stran, zato je bilo treba ilirsko severno mejo zavarovati pred morebitnim  napadom Dardancev.\n_START_SECTION_\nPiratstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu, ko je Tevta zasedla ilirski prestol, je bilo med lokalnimi plemeni mnogo nesoglasij. Da bi umirila notranje spore, je dovolila ilirskim ladjam, da plenijo gr\xc5\xa1ke in rimske ladje. Notranji nemiri so bili morda tudi eden od motivov za napad na Epir. Ko je nevarnost napada Dardancev minila, je nadaljevala svoje ekspanzionisti\xc4\x8dne napade na gr\xc5\xa1ke kolonije v Iliriji, med njimi na Dra\xc4\x8d in Apolonijo na jugu in Isos ob izlivu Drima.  _NEWLINE_Ilirski pirati so najprej pred obalo Sarande prestregli in oropali nekaj rimskih ladij, potem pa podro\xc4\x8dje svojega delovanja raz\xc5\xa1irili proti jugu na Jonsko morje, s \xc4\x8demer so presekali trgovske poti med Gr\xc4\x8dijo in gr\xc5\xa1kimi kolonijami v Italiji. Kmalu so postali strah in trepet ju\xc5\xbenega Jadrana. Glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de trgovanja z Italijo je bilo mesto Foiniki v Epirju, zato je po njegovi zasedbi Ilirsko kraljestvo postalo glavna voja\xc5\xa1ka sila na vzhodni jadranski obali. Rimljani so se zavedali nevarnosti pomorskega napada na svoja jadranska mesta, zato je bil spopad med Rimsko republiko in Ilirskim kraljestvom neizbe\xc5\xbeen._NEWLINE_Leta 246 pr. n. \xc5\xa1t. je bila v ju\xc5\xbeni Italiji ustanovljena rimska kolonija Brundisium, da bi nadzirala pomorski promet v Jonskem morju. Med ilirsko okupacijo Foinikija se je \xc5\xa1tevilo napadov na italijanske trgovce zelo pove\xc4\x8dalo in rimski senat, ki se pred tem ni zmenill za prito\xc5\xbebe trgovcev, je uvidel, da mora nekaj ukreniti. K Ilirom je kot svoja ambasadorja poslal brata L. in G. Korunkanija. Ob njunem prihodu je Tevta ravno proslavljala konec upora v Iliriji in se pripravljala na obleganje Isosa, zadnjega mesta, ki se je \xc5\xa1e upiralo Tevitnim osvajalcem. Ambasadorja  sta Tevti svetovala, naj \xc4\x8dim prej spremeni ilirske zakone o piratstvu. Tevta je obljubila, da ilirske kraljeve ladje trgovcev ne bodo napadale in obenem trdila, da tradicionalnega privatnega piratstva ne more prepre\xc4\x8diti. Eden od ambasadorjev je izgubil \xc5\xbeivce in obljubil, da bo sam izbolj\xc5\xa1al odnose med vladarico in njegovimi podlo\xc5\xbeniki, kar je kraljica sprejela "z \xc5\xbeenskim izbruhom besa in nerazumno jezo" in ukazala, naj nesramnega odposlanca na poti domov umorijo.  Novica o poslan\xc4\x8devi smrti je spro\xc5\xbeila rimske priprave na vojno. Za\xc4\x8dele so se zbirati legije in vojno ladjevje in v Republiki se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti splo\xc5\xa1no ogor\xc4\x8denje zaradi "kralji\xc4\x8dinih kr\xc5\xa1itev mednarodnih zakonov".\n_START_SECTION_\nPomorske odprave\n_START_PARAGRAPH_\nTevta se je zavedala, da bo vojna potekala predvsem na morju, zato je ukazala zgraditi \xc5\xa1e ve\xc4\x8d vojnih ladij in zavarovati obalo okoli Dra\xc4\x8da in Apolonije v sedanji Albaniji, ki je bila lo\xc4\x8dena od mati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave. Takoj, ko je dovoljevalo vreme, je poslala na jug vojno ladjevje, \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje od tistega v prej\xc5\xa1njih letih, da bi osvojilo otok  Krf. _NEWLINE_Spomladi leta 229 pr. n. \xc5\xa1t. je ilirsko ladjevje priplulo do Dra\xc4\x8da. Nekaj ilirskim mornarjem se je z izgovorom, da potrebujejo vodo, uspelo pretihotapiti v mesto z oro\xc5\xbejem, skritim v amforah.  Polibij pravi, da so pobili stra\xc5\xbeo in odprli mestna vrata. Mesto je pred ilirskimi osvajalci re\xc5\xa1il hiter protinapad me\xc5\xa1\xc4\x8danov._NEWLINE_Ladje izpred Dra\xc4\x8da so se zatem pridru\xc5\xbeile glavnemu ladjevju v obleganju Krfa. Prebivalci Krfa so skupaj z Apolonijci in Dra\xc4\x8dani prosili za pomo\xc4\x8d Gr\xc5\xa1ko zvezo. _NEWLINE_Ilirsko ladjevje se je z desetimi ahajskimi in sedmimi akarnijskimi vojnimi ladjami spopadlo pred otokom Paksom ju\xc5\xbeno od Krfa. Polibij poro\xc4\x8da, da so Iliri napadli v strnjeni formaciji  s po \xc5\xa1tirimi ladjami v vrsti. Spopad je bil tako silovit, da so se ladje komaj premikale. Iliri so poskakali na mostove ahajskih ladij in premagali manj \xc5\xa1tevilne Ahajce. Zajeli so \xc5\xa1tiri trireme in potopili eno kvinkveremo, ostalim gr\xc5\xa1kim ladjam pa je uspelo pobegniti. Po tej pomorski zmagi so Iliri osvojili Krf in osnovali voja\xc5\xa1ko posadko pod poveljstvom kralji\xc4\x8dinega svetovalca Demetrija Hvarskega. Glavnina ilirske vojske je nato odplula proti severu, da bi ponovno napadla Dra\xc4\x8d. _NEWLINE_Iliri so zdaj obvladovali vso obalo severno od Korintskega zaliva, vklju\xc4\x8dno s pomorskimi potmi, ki so potekale preko Krfa proti Siciliji in Italiji.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nApolonija, Dra\xc4\x8d in njuno zaledje ter koinona Atintaini in Partini so pri\xc5\xa1li pod rimsko za\xc5\xa1\xc4\x8dito, kar je zadalo uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d udarec ilirski dr\xc5\xbeavi. Rimski senat je po vojni meje republike umaknil na reko Ardaksan (sedanja Mati v severni Albaniji). Iliri so morali Rimu prepustiti vsa osvojena ozemlja ju\xc5\xbeno od Drima, na katerih so Rimljani ustanovili svoj protektorat z avtonomnimi enotami Apolonija, Dra\xc4\x8d, Partini and Atintani. Protektorat je slu\xc5\xbeil kot pregrada med Ilirijo in njenima balkanskima zaveznikoma Makedonijo in Epirjem, ker je presekal poti med Ilirijo in Makedonijo, ki je bila njena pokroviteljica in zaveznica proti Gr\xc5\xa1ki zvezi._NEWLINE_Tevto je na ilirskem prestolu nasledil Demetrij Hvarski, ki je prekr\xc5\xa1il mirovno pogodbo z Rimom in spro\xc5\xbeil drugo ilirsko vojno.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nTevtina dejanja se v letopisih sedanjih balkanskih regij obravnavajo kot juna\xc5\xa1ka dejanja.  Nanjo se kljub piratstvu gleda s spo\xc5\xa1tovanjem kot na utele\xc5\xa1enje upora in svobodne volje proti  tujim preganjalcem._NEWLINE_Tevta je upodobljena na reverzu albanskega kovanca za 100 lekov, izdanega leta 2000.'