b'\n_START_ARTICLE_\nDragotin Kette\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKo je bil star dve leti, se je dru\xc5\xbeina preselila na Col pri Vipavi, dve leti kasneje pa v Zagorje na Pivki, kjer mu je za posledicami tuberkuloze umrla mati, zato se je zelo navezal na o\xc4\x8deta. V Zagorju je obiskoval prve \xc5\xa1tiri razrede ljudske \xc5\xa1ole v enorazrednici. Peti razred je obiskoval v Ljubljani. Pri petnajstih letih je izgubil \xc5\xa1e o\xc4\x8deta (sonet Na ot\xc4\x8devem grobu), zato je skrb zanj prevzel materin stric Janez Valen\xc4\x8di\xc4\x8d. Leta 1888 se je vpisal na gimnazijo, jo po drugem letu zapustil in se jeseni vpisal na o\xc4\x8detovo \xc5\xbeeljo na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de. Stric ga je prenehal denarno podpirati in sledilo je obdobje pomanjkanja. Leta 1893 se je vrnil v gimnazijo, v tretji razred. Postal je \xc4\x8dlan in tajnik literarnega dija\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva Zadruga, v katerem so bili tudi Josip Murn, Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d in Ivan Cankar. Zaradi politi\xc4\x8dne pesmi Na\xc5\xa1 mesija proti \xc5\xa1kofu Missiu je bil leta 1893 v \xc5\xa1tiriurnem priporu. Predaval je o literaturah v drugih jezikih, pou\xc4\x8deval je ru\xc5\xa1\xc4\x8dino in prijateljeval z Ivanom Cankarjem. Ker ni pla\xc4\x8dal \xc5\xa1olnine, je bil leta 1895 kot \xc5\xa1esto\xc5\xa1olec izklju\xc4\x8den iz gimnazije. Pre\xc5\xbeivljal se je z in\xc5\xa1trukcijami in novinarstvom._NEWLINE_Jeseni leta 1896 je na pobudo Ivana Resmana od\xc5\xa1el v Novo mesto ter opravil sprejemni izpit za sedmi razred gimnazije. Osnoval je podobno dru\xc5\xa1tvo kot Zadruga, ki je kmalu razpadlo zaradi strahu pred \xc5\xa1olsko oblastjo. Nesre\xc4\x8dno se je zaljubil v Angelo Smola, ki mu je navdihnila njegove najlep\xc5\xa1e ljubezenske verze. Vanjo naj bi se zaljubil v Kapitlju, glavni novome\xc5\xa1ki cerkvi, ob koncu leta 1897 kot Pre\xc5\xa1eren v Julijo v trnovski cerkvi (sonet Zakaj sem bil v Kapitlju). Veliko je bral, znanje je dopolnjeval s prebiranjem gr\xc5\xa1kih, nem\xc5\xa1kih, rimskih in ruskih pesnikov. U\xc4\x8dil se je angle\xc5\xa1kega, italijanskega, francoskega in ruskega jezika. Objavljal je v Ljubljanskem zvonu, Angel\xc4\x8dku in Vrtcu. Maturiral je leta 1898 in od\xc5\xa1el v Trst, kjer so ga potrdili pri voja\xc5\xa1kem odboru. Tam je kmalu zbolel za tuberkulozo, bil odpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz vojske in se vrnil v Ljubljano, kjer je umrl pri prijatelju Josipu Murnu v Cukrarni.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPoznan je po svojih pesmih. V obdobju ustvarjanja v Ljubljani je pisal novoromanti\xc4\x8dno poezijo, ki je bila igriva in hudomu\xc5\xa1na. Dela, ki so nastala v tem obdobju, so npr. Ah, zapojte, Na blejskem otoku, Popotnica. V Novem mestu se je pesnikov odnos do narave spremenil. Temu je bila kriva neusli\xc5\xa1ana ljubezen. Opisuje kmetstvo in idili\xc4\x8dno pokrajino. Dela iz tega obdobja so npr. Na trgu, Lepa ro\xc5\xbea, Mlinarjeva H\xc4\x8derka, Dejal je Vlah Elija itd. Po kon\xc4\x8dani maturi odide v Trst, kjer pre\xc5\xbeivi nekaj mesecev. Poezija zato postane bolj \xc4\x8dutna in eroti\xc4\x8dna. Dela v tem ustvarjalnem obdobju so npr. Tihe no\xc4\x8di, Slovo, Adrija, Moj Bog itn._NEWLINE_Pisal je tudi kratko impresionisti\xc4\x8dno prozo ter dela za otroke (basni, pravljice, otro\xc5\xa1ke pesmi in povesti) v \xc4\x8dasu, ko je moral prekiniti \xc5\xa1olanje, ter v zadnjih dveh letih gimnazije v Novem mestu. Njegova najbolj znana pravljica je \xc5\xa0ivilja in \xc5\xa1karjice (1896). Mladinska dela je objavljal v mladinskih revijah Angel\xc4\x8dek in Vrtec pod psevdonimom Silu\xc5\xa1ka in v Ljubljanskem zvonu pod psevdonima Mihael Mihajlov ter Zvonoslav. Eroti\xc4\x8dno poezijo je objavljal v Novi Nadi._NEWLINE_Kettejeva mladinska dela so prevedena v \xc4\x8de\xc5\xa1ki, hrva\xc5\xa1ki, mad\xc5\xbearski, makedonski, slova\xc5\xa1ki in srbski jezik (D\xc4\x9btsk\xc3\xa9 poh\xc3\xa1dky , \xc5\xa0velja i \xc5\xa1karjice, A varr\xc3\xb3l\xc3\xa1ny meg a b\xc5\xb1v\xc3\xb6s oll\xc3\xb3)._NEWLINE_Nekatere njegove otro\xc5\xa1ke pesmi so napol lirske: Stankova smrt, Ton\xc4\x8dkove sanje, Jur\xc4\x8dek Zidar in \xc5\xbdalostinka. Bil je navezan na naravo, \xc5\xbeivali in otroke. Za mladino je napisal najve\xc4\x8d basni bodisi v prozi bodisi v verzih. V teh se nor\xc4\x8duje iz \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih napak in poveli\xc4\x8duje njihove vrline. V 19. stoletju je bil tretji pomembnej\xc5\xa1i predstavnik mladinske knji\xc5\xbeevnosti za Levstikom in Stritarjem. Vse pravljice, basni in pesmi za otroke so bile prvi\xc4\x8d zbrane v zbirki z naslovom Basni in pravljice, ki je bila izdana v Celju leta 1990. Izdala jo je Mohorjeva dru\xc5\xbeba._NEWLINE_V \xc4\x8dasu svojega \xc5\xbeivljenja ni ni\xc4\x8desar izdal v knji\xc5\xbeni obliki. Po njegovi smrti je njegove pesmi uredil Anton A\xc5\xa1kerc. Izdal jih je pod naslovom Poezije leta 1900, leta 1907 pa je iz\xc5\xa1la druga, pregledana izdaja Poezij. Ilustriral jo je Maksim Gaspari. Ostalo poezijo, pesmi in prozo za otroke, kratko prozo in pisma je v obliki Zbranega dela leta 1940 uredil France Koblar.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo Dragotinu Ketteju se imenujejo ulice v Bre\xc5\xbeicah, Celju, Diva\xc4\x8di, Dom\xc5\xbealah, Grosuplju (ni ulica, ampak cesta), Ilirski Bistrici, Izoli, Kamniku, Kopru, Ljubljani, Mariboru, Pivki, Postojni, Ptuju, Ribnici, Se\xc5\xbeani, Slovenski Bistrici, \xc5\xa0marju pri Jel\xc5\xa1ah, na Pragerskem in na Zgornji Polskavi. V Novem mestu se po njem imenuje drevored. Na za\xc4\x8detku Kettejevega drevoreda je na hi\xc5\xa1i, v kateri je ustvarjal in \xc5\xbeivel med letoma 1897 in 1898, spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da. V  Novem mestu najdemo tudi Kettejev vodnjak s kitico iz pesmi Na trgu in doprsni kip pred Mestno hi\xc5\xa1o. _NEWLINE_Po njem sta poimenovani dve osnovni \xc5\xa1oli, in sicer v Novem mestu in Ilirski Bistrici, ena v Ljubljani po njem in pesniku Murnu (Osnovna \xc5\xa1ola Ketteja in Murna), Literarni klub v Novem mestu in Mo\xc5\xa1ki pevski zbor v Ilirski Bistrici.\n_START_SECTION_\nUpodobitve in uglasbitve\n_START_PARAGRAPH_\nSlikarskih upodobitev pesnika je veliko. Slikarji so Ivan Vavpoti\xc4\x8d,  Avgust \xc4\x8cernigoj,  Bo\xc5\xbeidar Jakac,  Vladimir Lamut, Josip Germ in drugi._NEWLINE_Fran Grabjec je Ketteja fotografiral leta 1894. _NEWLINE_Doprsni kip v Novem mestu pred Mestno hi\xc5\xa1o je ustvaril kipar Jakob Savin\xc5\xa1ek,  drugi doprsni kip na Premu pa Marjan Ker\xc5\xa1i\xc4\x8d._NEWLINE_Ob stoletnici Kettejevega rojstva leta 1976 so izdali po\xc5\xa1tni \xc5\xbeig in ilustracijo na ovitku. Oblikovalec je bil Rastislav Pavlovsky. Drugi prilo\xc5\xbenostni po\xc5\xa1tni \xc5\xbeig in dotisk po\xc5\xa1tnega ovitka pa je nastal ob 120-letnici rojstva pesnika, oblikoval ga je Romeo Volk ._NEWLINE_Pesmi, ki so uglasbene, so npr. Pti\xc4\x8dka,  Na poljani, V samotah, Na trgu, Misli, V mlinu, V katedrali, Skozi gozd je \xc5\xa1el, Za\xc5\xa1lo je \xc5\xbearko solnce, De\xc4\x8dek in cvet, Pijanec itn.'