b'\n_START_ARTICLE_\nInercialni opazovalni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nInerci\xc3\xa1lni opazov\xc3\xa1lni sist\xc3\xa9m (tudi n\xc3\xa8pospe\xc5\xa1\xc3\xaani opazov\xc3\xa1lni sist\xc3\xa9m ali galil\xc3\xa9jevski ~) je v fiziki tak\xc5\xa1en opazovalni sistem, v katerem na opazovalca ne delujejo nobene sistemske sile. V limiti klasi\xc4\x8dne mehanike lahko za inercialni opazovalni sistem vzamemo vsak sistem, ki se giblje nepospe\xc5\xa1eno, torej sistem, ki ne pospe\xc5\xa1uje ali zavira in se ne vrti.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dna mehanika\n_START_PARAGRAPH_\nV klasi\xc4\x8dni mehaniki lahko za inercialni opazovalni sistem vzamemo vsak opazovalni sistem, ki se giblje s konstantno hitrostjo, a pod pogojem, da je ta hitrost zanemarljiva v primerjavi s hitrostjo svetlobe. V inercialnem opazovalnem sistemu veljajo Newtonovi zakoni gibanja._NEWLINE_Opis gibanja v poljubnem inercialnem opazovalnem sistemu se z Galilejevo transformacijo prevede v opis gibanja v drugem inercialnem opazovalnem sistemu, ki se giblje s stalno hitrostjo glede na prvega.\n_START_SECTION_\nPosebna teorija relativnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPosebna teorija relativnosti se ukvarja s primeri, ko hitrost gibanja ni zanemarljiva v primerjavi s hitrostjo svetlobe. Opis gibanja v poljubnem inercialnem opazovalnem sistemu se prevede v opis gibanja v drugem inercialnem opazovalnem sistemu, ki se giblje s stalno hitrostjo glede na prvega, z Lorentzevo transformacijo, ki je raz\xc5\xa1iritev Galilejeve transformacije.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1na teorija relativnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1na teorija relativnosti postavlja dodaten pogoj, ki ga mora sistem izpolnjevati, da je inercialen: sistem mora biti dovolj dale\xc4\x8d od teles z veliko maso, tako da v njem ni gravitacijskega polja.'