b'\n_START_ARTICLE_\nAleksander I. Karad\xc5\xbeord\xc5\xbeevi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander Karad\xc5\xbeord\xc5\xbeevi\xc4\x87 je bil med prvo svetovno vojno vrhovni poveljnik srbske vojske. Z njo se je udele\xc5\xbeil napornega umika prek Albanije na otok Krf. Leta 1916 naj bi nanj na\xc4\x8drtovali prvi atentat, za katerega je bil obsojen srbski \xc4\x8dastnik Dragutin Dimitrijevi\xc4\x87-Apis._NEWLINE_Kot regent je dr\xc5\xbeavo vodil od leta 1918, kralj pa je postal leta 1921. Podpiral je idejo jugoslovanstva, dr\xc5\xbeavni centralizem in unitarizem. Leta 1922 se je poro\xc4\x8dil z romunsko princeso Marijo iz dinastije Hohenzollern-Sigmaringen. 6. januarja 1929 je izdal razglas, s katerim je ukinil ustavo z dne 28. junija 1921 (t. i. vidovdanska ustava) in razpustil narodno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino. Uvedel je t. i. \xc5\xa1estojanuarsko diktaturo. S tem je kot kralj hotel kon\xc4\x8dati vse ostrej\xc5\xa1i politi\xc4\x8dni boj med avtonomisti\xc4\x8dno-federalisti\xc4\x8dnimi narodnopoliti\xc4\x8dnimi zahtevami nesrbskih narodov z jugoslovanskim unitarizmom in centralizmom na eni ter velikosrbsko hegemonisti\xc4\x8dno politiko na drugi strani, ki je zaznamoval politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje v prvem desetletju Kraljevine SHS, in sicer v korist jugoslovanskega unitarizma in centralizma ter velikosrbskega hegemonizma. 3. oktobra 1929 je kralj Aleksander podpisal Zakon o nazivu in razdelitvi kraljevine na upravna obmo\xc4\x8dja, s katerim je Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev uradno preimenoval v Kraljevino Jugoslavijo, dr\xc5\xbeavo pa razdelil na nova upravna obmo\xc4\x8dja \xe2\x80\x93 banovine. 3. septembra 1931 je izdal oktroirano ustavo. Njegove domnevne na\xc4\x8drte za ponovno spremembno re\xc5\xbeima v demokrati\xc4\x8dni smeri je prepre\xc4\x8dil atentat nanj. \xc5\xbde leta 1933 so hrva\xc5\xa1ki usta\xc5\xa1i zaradi nasprotovanja njegovi unitaristi\xc4\x8dni politiki v Zagrebu na\xc4\x8drtovali izvedbo atentata nanj. Atentat nanj v Marseillu je leta 1934 uspe\xc5\xa1no izvedel makedonski nacionalist Vlado \xc4\x8cernozemski s pomo\xc4\x8djo hrva\xc5\xa1kih usta\xc5\xa1ev.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem so leta 1936 poimenovali \xc5\xa0olo vite\xc5\xa1kega kralja Aleksandra I. Zedinitelja, dana\xc5\xa1nja Osnovna \xc5\xa1ola dr. Vita Kraigherja Ljubljana._NEWLINE_V Mariboru so po njegovi smrti v njegov spomin zgradili novo \xc5\xa1olsko poslopje, ki so ga slovesno odprli 1. decembra 1936, tj. na dr\xc5\xbeavni praznik zedinjenja. Danes je v tem  \xc5\xa1olskem poslopju  Osnovna \xc5\xa1ola Franceta Pre\xc5\xa1erna._NEWLINE_Kraljev rojstni dan je bil v Kraljevini SHS in Kraljevini Jugoslaviji dr\xc5\xbeavni praznik. Za \xc4\x8dasa kralja Aleksandra I. Karad\xc5\xbeord\xc5\xbeevi\xc4\x87a je bil to 17. december (\xc4\x8deprav se je Aleksander v resnici rodil 16. decembra). Po njegovi nasilni smrti je vlogo dr\xc5\xbeavnega praznika prevzel rojstni datum njegovega sina Petra II., medtem ko so se pokojnega kralja Aleksandra vsako leto spomnili na obletnico njegove smrti 9. oktobra, ko so po dr\xc5\xbeavi izobe\xc5\xa1ali \xc5\xbealne zastave._NEWLINE_Nedavno je bilo razkrito tudi, da je imel kralj na prsih veliko tetova\xc5\xbeo orla s krono na glavi, ki pa je presenetljivo precej spominjal na nem\xc5\xa1ke imperialne simbole. Sicer pa tetova\xc5\xbee med tedanjimi evropskimi kronanimi glavami niso bile nobena redkost.'