b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbeba Jezusova\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeba Jezusova oziroma jezuiti ali jezusovci je skupnost mo\xc5\xa1kih redovnikov rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve. Leta 1534 jo je ustanovila skupina diplomirancev pari\xc5\xa1ke univerze, ki jo je vodil Ignacij Lojolski. Uradno ime skupnosti jezuitov je Dru\xc5\xbeba Jezusova iz latinskega Societas Iesu oz. Societatis Jesu._NEWLINE_Na svetu je danes okoli 21.000 jezuitov, katerih geslo je \xc2\xbbVse v ve\xc4\x8djo Bo\xc5\xbejo slavo\xc2\xab\xc2\xa0(latinsko Ad maiorem Dei gloriam).\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebo Jezusovo je leta 1534 ustanovil Ignacij Lojolski. S \xc5\xa1estimi somi\xc5\xa1ljeniki so v Parizu dali obljube ubo\xc5\xa1tva in \xc4\x8distosti. Odlo\xc4\x8dili so se, da grejo misijonarit v Sveto de\xc5\xbeelo. Vojna med Bene\xc4\x8dani in Turki jim je prepre\xc4\x8dila to namero, zato so za\xc4\x8deli delovati po mestih na severu Italije. Pridru\xc5\xbeilo se je ve\xc4\x8d novih \xc4\x8dlanov, zato so zaprosili pape\xc5\xbea Pavla III. za priznanje in usmeritev reda. Leta 1540 jo je pape\xc5\xbe potrdil kot red katoli\xc5\xa1kih duhovnikov. Edini vir dohodka je bila milo\xc5\xa1\xc4\x8dina. Za vrhovnega predstojnika (generala) je bil izvoljen Lojolski, ki je preostanek \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivel v Rimu. Tam je pisal Pravila reda (Konstitucije) in vodil hitro napredujo\xc4\x8di red.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa novi red je bila zna\xc4\x8dilna mo\xc4\x8dna centralizacija. Vse voditelje reda je imenoval general, \xc4\x8digar mandat je bil dosmrtni. Konstitucije niso predpisovale nobene posebne redovni\xc5\xa1ke obleke, telesne pokore, postov in skupnih kornih molitev pri vsakodnevnem bogoslu\xc5\xbeju. Lojolskemu so bili pomembni novinci, za katere je zahteval skrben izbor in trdo urjenje. \xc4\x8cez \xc4\x8das je postala obi\xc4\x8dajna priprava dolga 15 let. Poudarjal je pokor\xc5\xa1\xc4\x8dino in povezanost s pape\xc5\xa1tvom. Glavna skrb je bila namenjena notranjemu \xc5\xbeivljenju vsakega jezuita. To je temeljilo na meditaciji in Duhovnih vajah. Namen molitve naj bi bil, da \xc4\x8dloveka okrepi za oznanjevanje vere drugim.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irjenje reda\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bila Ignacijeva glavna skrb kakovost jezuitov, se je red mno\xc5\xbei\xc4\x8dno \xc5\xa1iril. Leta 1556 je bilo jezuitov ve\xc4\x8d kot 1000. Ve\xc4\x8dinoma so delovali v \xc5\xa0paniji, na Portugalskem in v Italija. Bili so tudi v Franciji, v Indiji, v Braziliji in v Afriki._NEWLINE_Leta 1626 jih je bilo ve\xc4\x8d kot 15.000. Naslednjih 130 let je njihovo \xc5\xa1tevilo nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo. Delovali so po vsem svetu.'