b'\n_START_ARTICLE_\nNesteroidna protivnetna u\xc4\x8dinkovina\n_START_PARAGRAPH_\nNesteroidne protivnetne u\xc4\x8dinkovine,  nesteroidni antirevmatiki ali nesteroidna protivnetna zdravila (NSPVZ) (angl. kratica NSAID) so u\xc4\x8dinkovine za laj\xc5\xa1anje simptomov vnetja, navadno tudi z izra\xc5\xbeenim protibole\xc4\x8dinskim in antipireti\xc4\x8dnim delovanjem, ki strukturno niso steroidi in sintezno ne izhajajo iz opiatov ali opioidov. Gre za ene najpogosteje uporabljanih zdravil. Mednje sodijo na primer: acetilsalicilna kislina (aspirin), ibuprofen, naproksen, diklofenak, indometacin, meloksikam ... Paracetamol ne sodi v to skupino zdravil, ker nima znatno izra\xc5\xbeenega protivnetnega delovanja, deluje pa protibole\xc4\x8dinsko in antipireti\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nMehanizem delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nVnetje povzro\xc4\x8dajo snovi, ki se sprostijo iz celic prizadetega tkiva in migrirajo\xc4\x8dih celic. Najpomembnej\xc5\xa1i so prostaglandini, levkotrieni, histamin, bradikinin, trombocite aktivirajo\xc4\x8di faktor in levkotrien 1. Nesteroidna protivnetna zdravila, na primer aspirin, zavirajo encim ciklooksigenazo, ki omogo\xc4\x8da pretvorbo arahidonske kisline v prostanoide (levkotrien, prostaglandini). Encim ciklooksigenaza obstaja v dveh izooblikah: ciklooksigenaza 1 (COX-1) je konstitutivni encim, pomemben za razli\xc4\x8dne fiziolo\xc5\xa1ke funkcije, ciklooksigenaza 2 (COX-2) pa je inducibilni encim, vklju\xc4\x8den v procese vnetja. Zaviranje COX-2 je odgovorno za terapevtske u\xc4\x8dinke, zaviranje COX-1 pa povzro\xc4\x8da ne\xc5\xbeelene u\xc4\x8dinke. Kasneje so odkrili \xc5\xa1e tretjo izoobliko encima, poimenovano COX-3, ki je v ve\xc4\x8dji meri prisoten v mo\xc5\xbeganih. Pomembno je vpleten v posredovanje bole\xc4\x8dine in vro\xc4\x8dine. Sklepajo, da je COX-3 mo\xc5\xbeno mesto delovanja paracetamola, vendar tudi drugi analgetiki in antipiretiki v in vitro poskusih zavirajo COX-3, torej bi lahko raz\xc5\xa1irili njihov mehanizem delovanja tudi na zaviranje COX-3._NEWLINE_Prostanoidi so vklju\xc4\x8deni v \xc5\xa1tevilne fiziolo\xc5\xa1ke in patofiziolo\xc5\xa1ke procese (vnetje, hemostaza, tromboza, citoprotektivno delovanje, ulceracija, hemodinamika, uravnavanje ledvi\xc4\x8dne funkcije) in zaviranje sinteze le-teh, zlasti pri neselektivnem zaviranju COX-1, se pojavljajo poleg \xc5\xbeelenih tudi ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki. Zni\xc5\xbeanje ravni prostanoidov v \xc5\xbeelodcu zaradi zaviranja konstitutivnega encima COX-1 lahko vodi do nastanka \xc5\xbeelod\xc4\x8dnih razjed, krvavitev in predrtja \xc5\xbeelodca. _NEWLINE_Selektivni zaviralci ciklooksigenaze 2 (koksibi) zavirajo specifi\xc4\x8dno le ciklooksigeno 2, ki jo inducirajo provnetni dra\xc5\xbeljaji in za katero domnevajo, da je odgovorna za sintezo mediatorjev bole\xc4\x8dine, vnetja in vro\xc4\x8dine. Ker koksibi ne zavirajo ciklooksigenaze-1, ne vplivajo na tvorbo prostaglandinov v \xc5\xbeelodcu in na delovanje krvnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic. Posledi\xc4\x8dno v manj\xc5\xa1i meri povzro\xc4\x8dajo gastrointestinalne ne\xc5\xbeelene u\xc4\x8dinke in vplivajo na strjevanje krvi, povezujejo pa jih z ledvi\xc4\x8dnimi in sr\xc4\x8dno\xc5\xbeilnimi te\xc5\xbeavami, kar zelo omejuje njihovo uporabo.\n_START_SECTION_\nNe\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nNesteroidna protivnetna zdravila so relativno varna zdravila, povzro\xc4\x8dajo pa lahko tudi resne ne\xc5\xbeelene u\xc4\x8dinke, zlasti na prebavila in ledvice. Izkazujejo tudi ne\xc5\xbeelene u\xc4\x8dinke na jetra, vranico, kri in kostni mozeg.\n_START_SECTION_\nNe\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki na prebavila\n_START_PARAGRAPH_\nNesteroidne protivnetne u\xc4\x8dinkovine zavirajo tudi prostaglandine, prisotne v \xc5\xbeelodcu, ki uravnavajo kislost \xc5\xbeelod\xc4\x8dnega soka, tvorbo sluzi in bikarbonata. V prebavilih (in tudi v ledvicah in krvnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dicah) je namre\xc4\x8d prisoten konstitutivni encim ciklooksigenaza 1 (COX 1), ki je potreben za tvorbo prostaglandinov in tromboksana iz arahidonske kisline. Zaviranje COX 1 zato povzro\xc4\x8da ne\xc5\xbeelene u\xc4\x8dinke na prebavilih. Ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki na prebavila so mo\xc4\x8dneje izra\xc5\xbeeni pri tistih NSAID, ki neselektivno zavirajo tudi COX 1.\xcb\x99Ne gre le za neposredno delovanje zdravila na sluznico \xc5\xbeelodca in dvanajstnika po zau\xc5\xbeitju, pomembno je zlasti sistemsko delovanje, torej zaviranje nesteroidnih protivnetnih u\xc4\x8dinkovin ciklooksigenaze 1, ko so le-te \xc5\xbee absorbirane v sistemski krvni obtok. Raziskave so pokazale, da je nevarnost za predrtje \xc5\xbeelodca in krvavitev najmanj\xc5\xa1a pri bolnikih, zdravljenih z ibuprofenom in diklofenak, veliko ve\xc4\x8dje tveganje pa predstavljata ketoprofen in piroksikam.\n_START_SECTION_\nKo\xc5\xbene reakcije\n_START_PARAGRAPH_\nNe\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki NSAID na ko\xc5\xbeo se ka\xc5\xbeejo kot izpu\xc5\xa1\xc4\x8daj, koprivnica ali pa kot fotosenzibilnost. Lahko se pa pojavijo tudi \xc5\xbeivljenjsko ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8di ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki na ko\xc5\xbeo, ki pa so zelo redki. Ko\xc5\xbeni ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki so drugi najpogostej\xc5\xa1i za u\xc4\x8dinki na prebavila; pojavljajo se zlasti pri mefenaminski kislini in sulindaku.\n_START_SECTION_\nDrugi ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki so redkej\xc5\xa1i in vklju\xc4\x8dujejo motnje delovanja kostnega mozga in jeter. Tveganje za pojav ne\xc5\xbeelenih u\xc4\x8dinkov na jetra je ve\xc4\x8dje pri bolnikih z \xc5\xbee izra\xc5\xbeenim motenim delovanjem ledvic. Pri uporabi acetilsalicilne kisline se lahko pri ob\xc4\x8dutljivih posameznikih pojavi astma.'