b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crta iz \xc5\xbeivljenja politi\xc4\x8dnega agitatorja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crta iz \xc5\xbeivljenja politi\xc4\x8dnega agitatorja je kraj\xc5\xa1e prozno delo Josipa Jur\xc4\x8di\xc4\x8da. Delo je iz\xc5\xa1lo v \xc4\x8dasopisu Slovenski narod, 8. in 11. avgusta leta 1868.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nRevolucionarno dogajanje leta 1848 je odmevalo tudi na Slovenskem. Odprlo je o\xc4\x8di narodu, mnogi so se zavedli, da so Slovenci, a mnogi to tudi kmalu pozabili. Z Dunaja so v Ljubljano pri\xc5\xa1li domoljubni \xc5\xa1tudentje, ki so zagovarjali idejo zavezni\xc5\xa1tva Slovencev in Italijanov. Eden teh \xc5\xa1tudentov je pri\xc5\xa1el svojo idejo razlagat v ljubljansko Krakovo._NEWLINE_Tu okrog velike mize sedi ducat me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Pijejo vino, poslu\xc5\xa1ajo mladeni\xc4\x8da, ki jim govori o Slovanih, njih pravicah. Mladeni\xc4\x8da pisatelj imenuje Jerebica, je visok, suh, z o\xc4\x8dali. Mo\xc5\xbeje menijo, da je prav, da je zapisano, da so Slovenci. Ni po\xc5\xa1teno, da bi vse le Nemci imeli. Ti jim le davke pobirajo in otroke v vojsko jemljejo. Mladeni\xc4\x8d se ustra\xc5\xa1i, ko vidi, da mo\xc5\xbeje Nemce ena\xc4\x8dijo z dr\xc5\xbeavnimi mo\xc5\xbemi in o njih tako veleizdajno govore. Za\xc4\x8dne razlagati, da so pri nas le slovenski odpadniki, ki vle\xc4\x8dejo z Nemci, Nemcev ni._NEWLINE_Mo\xc5\xbeje so \xc4\x8dedalje bolj okajeni, \xc4\x8dedalje bolj poslu\xc5\xa1ajo, \xc4\x8deprav stvari ne razumejo ravno tako, kot bi hotel mladeni\xc4\x8d. Za\xc4\x8dne govoriti o zdru\xc5\xbeitvi z Italijani. A mo\xc5\xbeje se uprejo, za\xc4\x8dno la\xc5\xa1ke grehe na\xc5\xa1tevati. Mladeni\xc4\x8d za\xc4\x8dne zagovarjati Italijane, me\xc5\xa1\xc4\x8dane \xc5\xa1e bolj razburi. Obto\xc5\xbeijo ga, da je la\xc5\xa1ki vohun, med vpitjem se nanj usujejo pesti. Mladeni\xc4\x8da odnesejo ven, na travnik, kjer oble\xc5\xbei s pobito idejo._NEWLINE_Ko vstane, si obljubi, da ne bo ve\xc4\x8d hodil brez razloga agitirat. A \xc5\xa1e je agitiral in idejo o zdru\xc5\xbeitvi z Italijani opustil \xc5\xa1ele, ko je sli\xc5\xa1al, kako so v Trstu proti Slovencem hudobni. Do takrat je tudi vedno obmolknil ob omembi Krakov\xc4\x8danov, a zdaj so mu prijatelji povedali, da so to vse druga\xc4\x8dni mo\xc5\xbeje, ko so bili leta 48.'