b'\n_START_ARTICLE_\nA\xc5\xa1ur\n_START_SECTION_\nZgodovina raziskav\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave A\xc5\xa1urja so za\xc4\x8deli nem\xc5\xa1ki arheologi leta 1898. Izkopavanja je leta 1900 za\xc4\x8del nem\xc5\xa1ki asiriolog Friedrich Delitzsch. Od leta 1903 do 1913 so jih nadaljevala ekipe Nem\xc5\xa1ke orientalske dru\xc5\xbebe pod vodstvom nem\xc5\xa1kih arheologov, najprej Roberta Koldeweya in kasneje Walterja Andraeja. Odkrile so ve\xc4\x8d kot 16.000 tablic s klinopisnimi besedili. Veliko najdenih predmetov je kon\xc4\x8dalo v Pergamskem muzeju v Berlinu._NEWLINE_Leta 1990 je za Univerzo v M\xc3\xbcnchenu in Bavarsko ministrstvo za kulturo A\xc5\xa1ur raziskoval B.Hrouda. Malo pred tem (1988 in 1989) je v imenu Nem\xc5\xa1kega raziskovalnega sklada na najdi\xc5\xa1\xc4\x8du delal tudi R. Dittmann.\n_START_SECTION_\nZgodnja bronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nA\xc5\xa1ur je bil naseljen \xc5\xbee sredi 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t.. Njegovi za\xc4\x8detki segajo torej v sumersko obdobje, saj je Asirsko kraljestvo nastalo \xc5\xa1ele v 23.-21. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.. Najstarej\xc5\xa1e ostanke mesta so odkrili v temeljih I\xc5\xa1tarinega templja in Stari pala\xc4\x8di. Kasneje so mestu vladali kralji Akadskega cesarstva. V obdobju Tretje urske dinastije je mesto upravljal sumerski guverner.\n_START_SECTION_\nStara in srednja Asirija\n_START_PARAGRAPH_\nDo takrat, ko je novosumerska Tretje urska dinastija pribli\xc5\xbeno v 21. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. propadla zaradi vdora Elamitov, so se lokalni akadski kralji, vklju\xc4\x8dno z a\xc5\xa1urskim, otresli sumerske nadoblasti. Asirski kralj U\xc5\xa1pija, ki je vladal okoli 21. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., je zaslu\xc5\xbeen za gradnjo prvega templja boga A\xc5\xa1urja v svojem rojstnem mestu. Okoli leta 2000 pr. n. \xc5\xa1t. je Puzur A\xc5\xa1ur I. ustanovil novo dinastijo. Zapisi pri\xc4\x8dajo, da so njegovi nasledniki Ilu\xc5\xa1uma, Eri\xc5\xa1um I. in Sargon v mestu zgradili templje bogov A\xc5\xa1urja, Adada in boginje I\xc5\xa1tar. A\xc5\xa1ur se je hitro razvil v trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, iz katerega so vodile trgovske poti v Malo Azijo. Tam so trgovci iz A\xc5\xa1urja zgradili svoje trgovske kolonije, imenovane karum. Trgovalo se je predvsem s kositrom in volno. V A\xc5\xa1urju so zgradili prva velika templja, posve\xc4\x8dena mestnemu zavetniku A\xc5\xa1urju in bogu vremena Adadu. V tem \xc4\x8dasu so se zgradile tudi prve mestne utrdbe._NEWLINE_Pod \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adadom I. (vladal 1813-1781 pr. n. \xc5\xa1t.) je A\xc5\xa1ur postal prestolnica dr\xc5\xbeave, ki jo nekateri imenujejo Prvo asirsko cesarstvo. Njegovo ozemlje in vpliv sta se raz\xc5\xa1irila preko doline Tigrisa. V tem obdobju se je v mestu zgradila Velika cesarska pala\xc4\x8da, raz\xc5\xa1irili templji in pove\xc4\x8dal mestni zigurat. Cesarstvo je razpadlo, ko je amoritski kralj Hamurabi po smrti I\xc5\xa1me Dagana I. okoli 1756 pr. n. \xc5\xa1t. vklju\xc4\x8dil A\xc5\xa1ur v svoje kratko \xc5\xbeive\xc4\x8de cesarstvo. Naslednji trije a\xc5\xa1urski kralji so bili Hamurabijevi vazali. Okoli leta 1720 pr. n. \xc5\xa1t. je domorodni kralj Adasi pregnal Babilonce in Amorite iz A\xc5\xa1urja. O njegovih naslednikih je zelo malo znanega. Nekaj stoletij kasneje je med vladanjem doma\xc4\x8dega kralja Puzur A\xc5\xa1urja III. ponovno za\xc5\xbeivelo gradbeni\xc5\xa1tvo. Mesto se je ponovno utrdilo in v glavni obrambni sistem vklju\xc4\x8dilo tudi ju\xc5\xbene mestne \xc4\x8detrti. Sredi 15. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. sta se v mestu zgradila templja boga meseca Sina (Nana) in boga sonca \xc5\xa0ama\xc5\xa1a. Sredi 15. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je mesto podjarmil mitanski kralj \xc5\xa0au\xc5\xa1tatar in zlata in srebrna vrata templjev kot vojni plen odpeljal v svojo prestolnico Va\xc5\xa1ukani._NEWLINE_Kralj A\xc5\xa1ur Ubalit I. se je leta 1365 pr. n. \xc5\xa1t. otresel mitanske nadoblasti in zasedel vzhodni del Mitanskega cesarstva. Kasneje je osvojil tudi hetitsko, babilonsko, amoritsko in huritsko ozemlje. V naslednjih stoletjih so se v A\xc5\xa1urju obnovili stari templji in pala\xc4\x8de in mesto je bilo od leta 1365 do 1076 pr. n. \xc5\xa1t. ponovno prestolnica mo\xc4\x8dnega cesarstva. Tukulti Ninurta I. (vladal 1244\xe2\x80\x931208 pr. n. \xc5\xa1t.) je za\xc4\x8del graditi nov tempelj boginje I\xc5\xa1tar. Med vladavino Tiglat Pileserja I. (1115-1075 pr. n. \xc5\xa1t-) se je zgradil tudi Anu-Adadov tempelj. V strednjeasirskam obdobju je obzidani del mesta je meril pribli\xc5\xbeno 1,2 km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nNovoasirsko cesarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Novoasirskem cesarstvu (912\xe2\x80\x93608 pr. n. \xc5\xa1t.) se je kraljeva rezidenca prenesla v druga asirska mesta. A\xc5\xa1urnasirpal II. (vladal 884\xe2\x80\x93859 pr. n. \xc5\xa1t.) je imel prestolnico v Kalhuju (Kalah/Nimrud). A\xc5\xa1ur je zaradi velikih sveti\xc5\xa1\xc4\x8d, predvsem sveti\xc5\xa1\xc4\x8da nacionalnega boga A\xc5\xa1urja, ostal versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de cesarstva. Med vladanjem cesarja Senaheriba (705\xe2\x80\x93682 pr. n. \xc5\xa1t.) se je zgradila Hi\xc5\xa1a Novega leta (akitu) in v mestu so potekala sve\xc4\x8dana praznovanja. Pod Staro pala\xc4\x8do je bilo pokopanih ve\xc4\x8d asirskih vladarjev. Med medijskim, babilonskim in perzijskim osvajanjem je bilo mesto leta 612 pr. n. \xc5\xa1t. oplenjeno in v veliki meri poru\xc5\xa1eno.\n_START_SECTION_\nPerzijsko cesarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj stoletij kasneje so mesto ponovno osvojili Asirci. V partskem obdobju med letoma 100 pr. n. \xc5\xa1t. in 270 n. \xc5\xa1t. je bilo mesto pomembno upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de partske province Asirije (A\xc5\xa1uristan). Nekateri asiriologi domnevajo, da je bila provinca do neke mere avtonomna ali celo povsem neodvisna. Severno od starega mestnega jedra so se zgradile nove upravne zgradbe, ju\xc5\xbeno od njega pa zasebne pala\xc4\x8de. Obnovljen je bil tempelj nacionalnega boga A\xc5\xa1urja, kar ka\xc5\xbee, da so bili v mestu naseljeni domorodni Asirci. Ve\xc4\x8dji del mesta je poru\xc5\xa1il sasanidski kralj \xc5\xa0apur I. (vladal 241\xe2\x80\x93272 n. \xc5\xa1t.). Mesto je kljub temu ostalo naseljeno. Nekatera naselja v njegovi okolici so se ohranila do 14. stoletja n. \xc5\xa1t., ko je Timurlenk pobil domorodne asirske kristjane. Po tem pokolu ni od naselja ostala nobena arheolo\xc5\xa1ka ali numizmati\xc4\x8dna sled.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je zaradi na\xc4\x8drtovane gradnje velikega jezu na Tigrisu od leta 2003 na Unescovem seznamu ogro\xc5\xbeene svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Umetno jezero bi poplavilo starodavno arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de. Kmalu po napadu na Irak leta 2003 so projekt ustavili._NEWLINE_Leta 2015 je ozemlje okoli starodavnega mesta zasedla vojska Islamske dr\xc5\xbeave Irak in Levant (ISIL). Njena vojska, ki je uni\xc4\x8dila ve\xc4\x8d arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d, vklju\xc4\x8dno s Hatro, Horsabadom in Nimrudom, bi lahko uni\xc4\x8dila tudi A\xc5\xa1ur. Po nekaterih podatkih je leta 2015 z improviziranimi eksplozivnimi napravami \xc5\xbee razstrelila a\xc5\xa1ursko citadelo.'