b'\n_START_ARTICLE_\nBayerjevo poimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nBayerjevo poimenovanje je zvezdno poimenovanje, kjer je vsaka posamezna zvezda dolo\xc4\x8dena samo z eno gr\xc5\xa1ko ali latini\xc4\x8dno \xc4\x8drko, ki ji sledi latinsko ime pripadajo\xc4\x8dega ozvezdja v rodilniku. Originalni seznam zvezd z Bayerjevim poimenovanjem vsebuje 1 564 zvezd. Svetlej\xc5\xa1e zvezde so bile prvi\xc4\x8d sistemati\xc4\x8dno poimenovane s strani nem\xc5\xa1kega astronoma Johanna Bayerja leta 1603, v njegovem atlasu Uranometria. Bayer je katalogiziral le nekaj zvezd, ki so bile preve\xc4\x8d ju\xc5\xbeno za opazovanje iz Nem\xc4\x8dije, a so jih na koncu poimenovali kasnej\xc5\xa1i astronomi, kot sta Lacaille in Gould.\n_START_SECTION_\nShema\n_START_PARAGRAPH_\nBayer je vsaki zvezdi, ki jo je katalogiziral, dodelil malo gr\xc5\xa1ko \xc4\x8drko (alfa (\xce\xb1), beta (\xce\xb2), gama (\xce\xb3), itd.) ali latini\xc4\x8dno \xc4\x8drko (A, b, c, itd.) in latinsko ime pripadajo\xc4\x8dega ozvezdja v rodilniku. Ime ozvezdja se pogosto kraj\xc5\xa1e pi\xc5\xa1e v tri\xc4\x8drkovni IAU obliki. Na primer, Aldebaran v ozvezdju Bika ima originalno oznako \xce\xb1 Tauri (kraj\xc5\xa1e \xce\xb1 Tau), kar Slovenci pi\xc5\xa1emo kot Alfa Bika._NEWLINE_Bayer je uporabljal gr\xc5\xa1ke \xc4\x8drke za svetlej\xc5\xa1e zvezde, a gr\xc5\xa1ka abeceda ima le 24 \xc4\x8drk, posamezno ozvezdje pa lahko vsebuje tudi 50 ali ve\xc4\x8d zvezd, vidnih s prostim o\xc4\x8desom. Ko je gr\xc5\xa1kih \xc4\x8drk zmanjkalo, je Bayer nadaljeval z uporabo latini\xc4\x8dnih \xc4\x8drk: veliki A, mali b, mali c, pa vse do z (brez j in v). S tem je pridobil \xc5\xa1e novih 24 \xc4\x8drk._NEWLINE_Bayer ni ozna\xc4\x8deval zvezd z velikimi \xc4\x8drkami (razen A, kar je storil zato, da se a ne bi zame\xc5\xa1al z \xce\xb1). Kakorkoli, nekaj zvezd na ju\xc5\xbeni nebesni polobli ima poimenovanja z velikimi \xc4\x8drkami, na primer B Kentavra in G \xc5\xa0korpijona. Te \xc4\x8drke so dodali kasnej\xc5\xa1i astronomi, kot na primer Lacaille v Coelum Australe Stelliferum in Gould v njegovi Uranometria Argentina. Lacaille je sledil Bayerjevi uporabi malih gr\xc5\xa1kih \xc4\x8drk, a \xc4\x8drk je bilo kljub malim latini\xc4\x8dnim \xc4\x8drkam premalo. Zato je najprej ozna\xc4\x8deval z malim a, \xc4\x8de pa je potreboval ve\xc4\x8d \xc4\x8drk, pa je za\xc4\x8del z uporabo velikih \xc4\x8drk, najprej A, potem B, itd. Lacaille je uporabil latini\xc4\x8dno abecedo trikrat zaporedoma v zastarelem ozvezdju Ladja Argo, ki se je kasneje razdelila na tri kose, Gredelj, Krma in Jadro. \xc5\xa0e vedno pa je bilo preve\xc4\x8d zvezd, zato je uporabil tudi velike latini\xc4\x8dne \xc4\x8drke, kot N Jadra in Q Krme. Lacaille je tudi dodal \xc4\x8drke med R in Z v ve\xc4\x8d ozvezdij, a so bile kasneje nekatere spu\xc5\xa1\xc4\x8dene za poimenovanje spremenljivk, nekatere pa so se kasneje celo same izkazale za spremenljivke.\n_START_SECTION_\nRazporeditev po magnitudah\n_START_PARAGRAPH_\nV ve\xc4\x8dini ozvezdij je Bayer dal gr\xc5\xa1ke in latini\xc4\x8dne \xc4\x8drke zvezdam po nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di magnitudi, od najsvetlej\xc5\xa1e do najtemnej\xc5\xa1e. Ker je ve\xc4\x8dina najsvetlej\xc5\xa1ih zvezd poimenovanih z imenom Alfa (\xce\xb1), veliko ljudi verjame, da so Bayerjeve zvezde razporejene samo po svetlosti. A v Bayerjevih \xc4\x8dasih se magnitude ni dalo zelo natan\xc4\x8dno izmeriti. Zvezde so bile zato razporejene v 6. svetlostnih razredov (svetlej\xc5\xa1e zvezde -> prva magnituda, temnej\xc5\xa1e zvezde -> \xc5\xa1esta magnituda). Bayer je vse zvezde v enem razredu obravnaval kot vse skupaj, tako so bile prve \xc4\x8drke gr\xc5\xa1ke abecede dodeljene prvo-magnitudnim zvezdam, druge drugo-magnitudnam, itd.) V enem magnitudnem razredu ni delal nobenih razlik med pripadajo\xc4\x8dimi zvezdami. Rezultat tega je, da najsvetlej\xc5\xa1a zvezda ozvezdja ni vedno prva na Bayerjevem seznamu. \xc4\x8ceprav izgleda to kot te\xc5\xbeko razumljivo, je izvrsten primer Oriona napisan spodaj._NEWLINE_Da bo \xc5\xa1e te\xc5\xbeje, Bayer ni vedno sledil magnitudam, saj je v\xc4\x8dasih ime Alfa dal zvezdi samo zaradi lokacije, zgodovinskih razlogov ali vrstnega reda vzhoda. Razpored zato izgleda malo nelogi\xc4\x8den._NEWLINE_Od 88 modernih ozvezdij Alfa ni najsvetlej\xc5\xa1a zvezda v 30, 4 od njih pa sploh nimajo zvezde Alfe. Ozvezdja brez zvezde Alfe vklju\xc4\x8dujejo tudi med drugim Jadro in Krmo - obe sta v\xc4\x8dasih tvorili ozvezdje Ladje Argo, kjer je bila le ena glavna zvezda Alfa v dana\xc5\xa1njem ozvezdju Gredlja, kjer je tudi ostala. \xce\xb1 Arg je Kanopus in le\xc5\xbei v ozvezdju Gredlja.'