b"\n_START_ARTICLE_\nHerbicid\n_START_PARAGRAPH_\nHerbicid je substanca, ki uni\xc4\x8duje neza\xc5\xbeeleno rastlinje. Poznamo selektivne in neselektivne herbicide. Selektivni uni\xc4\x8dujejo dolo\xc4\x8dene vrste neza\xc5\xbeelenega rastja, medtem ko pusti ostale rastline relativno nepo\xc5\xa1kodovane. Nekatere rastline so sposobne proizvajati svoje naravne herbicide, kot na primer orehi (Juglans). Pove\xc4\x8dini se herbicidi uporabljajo v kmetijstvu, v manj\xc5\xa1em obsegu pa tudi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1tvo, ter v ostalih dejavnostih, ki se ukvarjajo z urejanjem ali poseganjem v okolje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e uporabljen herbicid je 2,4-diklorofenoksi\xc4\x8dna kislina ali 2,4-D. Propagiralo ga je podjetje Sherman-Williams paint company v zgodnjih 40'. Pridobivanje in proizvodnja je bila zelo enostavna in poceni. U\xc4\x8dinkuje na ve\xc4\x8dino \xc5\xa1irokolistnih rastlin, medtem ko pusti travnate bilke relativno nepo\xc5\xa1kodovane. Zaradi nizke cene in enostavne izdelave je \xc5\xa1e vedno eden izmed najbolj raz\xc5\xa1irjenih herbicidov po svetu._NEWLINE__NEWLINE_V poznih 50' so predstavili novo dru\xc5\xbeino herbicidov Traizini, ki vsebujejo Atrazin. Ta dru\xc5\xbeina herbicidov je trenutno pod drobnogledom, saj naj bi imela velike vplive na onesna\xc5\xbeenje podtalnice.Glifosat je bil predstavljen 1974 za neselektivno kontrolo plevela. Sedaj se uporablja, tudi kot selektivni herbicid, saj so razvili rastline katere so odporne nanj._NEWLINE__NEWLINE_Dana\xc5\xa1nji razvoj herbicidov gre predvsem v smeri ohranjanja okolja in zmanj\xc5\xa1evanjem vpliva nanj. Prioriteta je, da se herbicid lahko razgradi v zemlji v relativno kratkem \xc4\x8dasovnem obdobju in ne pu\xc5\xa1\xc4\x8da za seboj kak\xc5\xa1in hudih posledic na okolju ali ljudeh.\n_START_SECTION_\nZdravstveni in okoljski u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nHerbicidi imajo \xc5\xa1irok razpon toksi\xc4\x8dnosti. Pri vi\xc5\xa1jih koncentracijah lahko pride do pojavov kancerogenosti ter pojavih drugih dolgoro\xc4\x8dnih zdravstvenih te\xc5\xbeav, kot je Parkinsonova bolezen. Herbicidi povzro\xc4\x8dajo \xc5\xa1iroko paleto u\xc4\x8dinkov na \xc4\x8dloveka vse od blagih dra\xc5\xbeenj ko\xc5\xbee do smrti. Fenoksi ehrbicidi so po navadi kontaminirani z dioksini kot npr.: TCDD. Raziskave so pokazale, da taka kontaminacija pove\xc4\x8duje tveganje rakastih obolenj. Izpostavljenost Triazinu je tesno povezano s pojavom raka na dojkah. Poleg splo\xc5\xa1no znanin tveganj pri uporabi herbicidov je v veliko tr\xc5\xbeno dostopnih herbicidih prisotno mnogo drugih kemikalij, katere imajo tudi negativen vpliv na \xc4\x8dloveka ter okolje. Negativno vplivajo herbicidi tudi na populacijo ptic. Ne toliko zaradi toksikolo\xc5\xa1ke narave samih herbicidov, ampak zaradi kr\xc4\x8dena dolo\xc4\x8denega rastlinja od katerih so nekatere ptice posredno ali neposredno odvisne.\n_START_SECTION_\nVrste herbicidov glede na obseg prodiranja in gibanja v rastlinah\n_START_PARAGRAPH_\nHerbicidne snovi najve\xc4\x8dkrat nana\xc5\xa1amo s postopki \xc5\xa1kropljenja. Kapljice \xc5\xa1kropilne brozge se ujamejo na povr\xc5\xa1ju organov plevelov. Nanesene herbicidne snovi lahko u\xc4\x8dinkujejo \xc5\xbee na celice povrhnjic, lahko pa vstopijo v notranjost organov, se porazdelijo po njih, in \xc5\xa1ele nato za\xc4\x8dnejo delovati v ciljnih tkivih. Najpogosteje so to rastni vr\xc5\xa1i\xc4\x8dki - Meristemi.\n_START_SECTION_\nDotikalni - kontaktni herbicid\n_START_PARAGRAPH_\nAktivne snovi dotikalnih herbicidov ne prodrejo globoko v notranjost rastlinskih tkiv in se ne prena\xc5\xa1ajo po njih s pomo\xc4\x8djo mehanizmov aktivnega transporta ali po prevodnih sistemih. Delujejo predvsem na tistem mestu, kjer so kapljice \xc5\xa1krobilne brozge zadele posamezne organe rastline.\n_START_SECTION_\nSistemi\xc4\x8dni - translokacijski herbicid\n_START_PARAGRAPH_\nSistemi\xc4\x8dni herbicidi po nanosu na organe rastlin preidejo skozi njihove povrhnjice v notranjost organov in se prena\xc5\xa1ajo po njihovih sokovih. Pri \xc5\xa1tevilnih herbicidih pride do kon\xc4\x8dnega mesta delovanja le 30 odstotkov snovi od celotne snovi, ki smo jo ob \xc5\xa1kropljenju nanesli na povr\xc5\xa1ine listov ali korenin. Sistemi\xc4\x8dnost nam omogo\xc4\x8da, da prizadenemo tudi podzemne organe, ki jih sicer pri \xc5\xa1kropljenju ne dose\xc5\xbeemo.\n_START_SECTION_\nTalni herbicid\n_START_PARAGRAPH_\nTalne herbicide najpogosteje uporabljamo pred vznikom plevelov in gojenih rastlin, lahko pa jih uporabimo tudi v zgodnjih razvojnih stadijih po vzniku. V trajnih nasadih jih uporabljamo pod kro\xc5\xa1njami dreves, grmov in trt. Ti herbicidi najpogosteje delujejo kot zaviralci kalitve plevelov. Njihovo delovanje v tleh je dolgotrajno - rezidualni u\xc4\x8dinek. Ta lastnost je s stali\xc5\xa1\xc4\x8da zatiranja plevelov dobrodo\xc5\xa1la, s stali\xc5\xa1\xc4\x8da ekologije pa manj primerna.\n_START_SECTION_\nListni herbicid\n_START_PARAGRAPH_\nListne herbicide ob \xc5\xa1kropljenju nanesemo na zelene nadzemne dele plevelov. Pri njih moramo upo\xc5\xa1tevati \xc5\xa1tevilne fiziolo\xc5\xa1ke, razvojne in vremenske dejavnike, ki odlo\xc4\x8dajo o uspehu. Na splo\xc5\xa1no velja, da je u\xc4\x8dinkovitost pri dotikalno delujo\xc4\x8dih herbicidih najve\xc4\x8dja pri ni\xc5\xbenih razvojnih stadijih plevelov. Z omenjenimi herbicidi sku\xc5\xa1amo plevele zatreti v stadiju kli\xc4\x8dnih listov in do stadija treh ali \xc5\xa1tirih listov. Pozneje se u\xc4\x8dinkovitost zmanj\xc5\xa1a. Po\xc5\xa1kropiti moramo \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji del povr\xc5\xa1ine listov tako, da se plevelu ne uspe obnoviti.\n_START_SECTION_\nHerbicidi s kombiniranim delovanjem\n_START_PARAGRAPH_\nTa skupina hebicidov ima kombinirane lastnosti. Lahko jih uporabljamo pred vzlikom ali po njem. Navadno imajo tudi sistemi\xc4\x8dne lastnosti. Obdobje za njihovo uporabo je dolgo, kar je za praktika (uporabnika) dobra lastnost. \xc4\x8ce se po uporabi po listju izperejo z organov plevelov, lahko \xc5\xa1e vedno deluje prek tal. Zna\xc4\x8dilne snovi iz te skupine herbicidov so na primer atrazin (uporaba v koruzi), metamitron (uporaba v sladkorni pesi) in metribuzin (uporaba v krompirju).\n_START_SECTION_\nNajbolj znani herbicidi\n_START_PARAGRAPH_\n2,4-D, Aminopiralid, Atrazin, Klopiralid, Dikamba, Metolaklor - u\xc4\x8dinek na \xc5\xa1irokolistnih rastlinah_NEWLINE_Imazapir, Pikloram, Pendimetalin - u\xc4\x8dinek na ve\xc4\x8dino zelenih rastlin"