b'\n_START_ARTICLE_\nKlopni meningoencefalitis\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKlopni meningoencefalitis je prvi\xc4\x8d leta 1931 opisal avstrijski zdravnik Schneider, vendar je etiologija bolezni je ostala nepojasnjena do leta 1937. Takrat je skupini ruskih znanstvenikov na vzhodu Sibirije uspelo dokazati, da bolezen povzro\xc4\x8da virus. V Sloveniji so bolezen dokazali leta 1953 in sicer so takrat prvi\xc4\x8d pri izolirali virus iz krvi bolnika. S tem so potrdili, da je bolezen osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja, ki se je za\xc4\x8dela pojavljati v nekaterih delih Slovenije po drugi svetovni vojni in ki je do tedaj niso poznali, klopni meningoencefalitis.\n_START_SECTION_\nPrena\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nKlopi igrajo pomembno vlogo kot prena\xc5\xa1alci in naravni rezervoarji virusa. \xc5\xbdivljenjski krog navadnega klopa zajema tri stadije: larva, nimfa in odrasla \xc5\xbeival. Glavni gostitelji larv in nimf so mali glodavci, \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi in ptice, gostitelji odraslih klopov_NEWLINE_pa srnjad, je\xc5\xbei, lisice, govedo, ovce, koze, pra\xc5\xa1i\xc4\x8di, psi, ma\xc4\x8dke in \xc4\x8dlovek. V Evropi prena\xc5\xa1ajo virus KME klopi Ixodes ricinus, v Rusiji in na Daljnem vzhodu Ixodes persulcatus, na Japonskem pa Ixodes ovatus. V Evropi je znanih ve\xc4\x8d naravnih \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8d klopnega meningoencefalitisa, ki se razprostirajo od Skandinavije \xc4\x8dez Poljsko, Nem\xc4\x8dijo, \xc4\x8ce\xc5\xa1ko, Slova\xc5\xa1ko, Avstrijo, Mad\xc5\xbearsko, Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko. V Sloveniji so oku\xc5\xbeeni klopi predvsem v gozdovih Gorenjske in \xc5\xa0tajerske, nekoliko manj pa na Notranjskem, Ko\xc4\x8devskem in novome\xc5\xa1kem obmo\xc4\x8dju. Vendar pa ni mo\xc5\xbeno to\xc4\x8dno za\xc4\x8drtati oku\xc5\xbeenega obmo\xc4\x8dja in ne omejiti cepljenja le na ta obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Virus se lahko prenese tudi z u\xc5\xbeivanjem nepasteriziranega oku\xc5\xbeenega mleka, zlasti kozjega, in mle\xc4\x8dnih izdelkov.\n_START_SECTION_\nPatogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nVirus se razmno\xc5\xbeuje na mestu vboda klopa (ali v \xc4\x8drevesni sluznici, \xc4\x8de pride do oku\xc5\xbebe z zau\xc5\xbeitjem na primer mleka), nato se raz\xc5\xa1iri v lokalno in sistemsko mezgovni\xc4\x8dno tkivo. Na vstopnem mestu v dendriti\xc4\x8dnih celicah ko\xc5\xbee se virus KME razmno\xc5\xbeuje, raz\xc5\xa1iri se v bli\xc5\xbenje bezgavke, pride v mezgo, nato v kri in s krvjo v razne organe. S krvjo pride virus v endotelne celice mo\xc5\xbeganskih kapilar in vstopi v parenhim mo\xc5\xbeganov. Nekateri domnevajo, da virus lahko pride v osrednje \xc5\xbeiv\xc4\x8devje po \xc5\xbeiv\xc4\x8dni poti iz oku\xc5\xbeenih perifernih \xc5\xbeivcev ali z oku\xc5\xbebo dovzetnih vohalnih \xc5\xbeivcev.\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dna slika\n_START_PARAGRAPH_\nVelika ve\xc4\x8dina (70 do 98\xc2\xa0%) oku\xc5\xbeb z virusom KME poteka brezsimptomsko. Ni jasno, zakaj pa pri dolo\xc4\x8denem dele\xc5\xbeu oku\xc5\xbeenih povzro\xc4\x8di razmeroma blago obliko izra\xc5\xbeene bolezni, pri nekaterih pa celo izrazito hud potek. Zna\xc4\x8dilna bolezen poteka v_NEWLINE_dveh fazah; kratki nezna\xc4\x8dilni vro\xc4\x8dinski bolezni sledi prosto obdobje in nato meningitis (vnetje ovojnic osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja), meningoencefalitis (vnetje ovojnic in mo\xc5\xbeganov), meningoencefalomielits (vnetje ovojnic, mo\xc5\xbeganov in hrbtenja\xc4\x8de)  ali meningoencefaloradikulitis (vnetje ovojnic osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja, mo\xc5\xbeganov in hrbteni\xc4\x8dnih \xc5\xbeivcev). Dvofazni potek se pojavi pri pribli\xc5\xbeno dveh tretjinah bolnikov, oku\xc5\xbeenih z evropskim podtipom virusa KME, pri preostalih pa gre za enofazni potek. _NEWLINE_Za\xc4\x8detka faza, ki se ka\xc5\xbee z vro\xc4\x8dino, utrujenostjo, splo\xc5\xa1nim slabim po\xc4\x8dutjem, glavoboli in bole\xc4\x8dinami, sovpada s prisotnostjo virusa v krvi in traja 2 do 7 dni. V tej fazi znaki meningoencefalitisa \xc5\xa1e niso prisotni. Sledi obdobje izbolj\xc5\xa1anja, ki traja pribli\xc5\xbeno en teden, nato pa sledi druga faza bolezni. Obi\xc4\x8dajno se pojavi vi\xc5\xa1ja vro\xc4\x8dina kot v za\xc4\x8detni fazi, pridru\xc5\xbeijo pa se tudi znaki prizadetosti osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja. Klini\xc4\x8dna slika sega od razmeroma blagega meningitisa do hudega meningoencefalitisa, ki ga lahko spremljajo ohromitve. _NEWLINE_Meningitis se ka\xc5\xbee z vro\xc4\x8dino, glavobolom, bruhanjem. \xc4\x8ce se meningitisu pridru\xc5\xbei \xc5\xa1e encefalitis, se lahko pojavijo \xc5\xa1e zaspanost, tremor rok ali jezika, lahko tudi huj\xc5\xa1e motnje zavesti, govora, ravote\xc5\xbeja , vedenjske motnje motnje v delovanju vegetativnega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja. \xc4\x8ce je prizadeta tudi hrbtenja\xc4\x8da, lahko pride do omrtvelosti (parez) ali ohromitev razli\xc4\x8dnih mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih skupin, predvsem mi\xc5\xa1ic ramenskega obro\xc4\x8da in predela kolkov ter proksimalnih mi\xc5\xa1ic zgornjih in_NEWLINE_spodnjih udov. Pareze se pojavljajo asimetri\xc4\x8dno in se slabo popravljajo ter pogosto povzro\xc4\x8dajo trajno invalidnost. \xc4\x8ce so prizadete tudi dihalne mi\xc5\xa1ice, je potrebno umetno predihavanje in ti bolniki ostanejo pogosto vezani na pomo\xc4\x8d ventilatorja do konca \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Potek bolezni po zau\xc5\xbeitju oku\xc5\xbeenega mleka se nekoliko razlikuje od poteka bolezni po vbodu klopa. Inkubacijska doba je kraj\xc5\xa1a in traja 2 do 3 dni. Potek je dvofazen. Kratki nezna\xc4\x8dilni in gripi podobni vro\xc4\x8dinski bolezni sledi prosto obdobje., nato pa \xc4\x8dez 6 do 10 dni sledi druga faza bolezni, ki se ka\xc5\xbee s klini\xc4\x8dnimi simptomi in z znaki meningitisa, lahko tudi encefalitisa. Ohromelosti pri tej obliki niso opazili, ozdravljenje pa je popolno, brez trajnih posledic._NEWLINE_Po akutni bolezni ima dolo\xc4\x8den dele\xc5\xbe bolnik (dobra tretjina pri oku\xc5\xbebi z evropskim podtipom virusa) trajne posledice, ki jih imenujemo tudi postencefalitski sindrom.\n_START_SECTION_\nPrognoza\n_START_PARAGRAPH_\nBolezen lahko pusti trajne posledice, kot so glavobol, zmanj\xc5\xa1ana delovna sposobnost, zmanj\xc5\xa1ana sposobnost koncentracije, omrtvelosti (pareze) pa tudi ohromelost. Klopni meningoencefalitis je le redko smrtna bolezen._NEWLINE_Napovedni dejavniki za potek akutne bolezni in njenega izida niso povsem poznani. Pomembni so podtip virusa, bolnikova starost in verjetno tudi bolnikove genetske zna\xc4\x8dilnosti. Podatki ka\xc5\xbeejo, da v povpre\xc4\x8dju najla\xc5\xbejo obliko bolezni povzro\xc4\x8da evropski podtip virusa (smrtnost 0,5 do 2\xc2\xa0%), najte\xc5\xbejo pa daljnovzhodni podtip (smrtnost 10 do 20\xc2\xa0%). Bolezen v povpre\xc4\x8dju poteka v bla\xc5\xbeji obliki pri otrocih, najte\xc5\xbeje pa pri starostnikih. Huj\xc5\xa1a oblika akutne bolezni pomeni ve\xc4\x8djo verjetnost za pojav postencefalitskega sindroma\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nKlopni meningoencefalitis se pojavlja sezonsko, pri nas od maja do oktobra; najve\xc4\x8d obolenj je v juliju. Tveganju oku\xc5\xbebe so sicer izpostavljeni ljudje vseh starostnih skupin, v zadnjih letih pa nara\xc5\xa1\xc4\x8da pojavnost oku\xc5\xbeb pri starej\xc5\xa1ih. V letu 2013, na primer, je bila najve\xc4\x8dja pojavnost klopnega meningoencefalitisa v starostni skupini 65 do 74 let (26,3/100.000), sledila je starostna skupina 55 do 64 let (24,0/100.000)._NEWLINE_Sploh v zadnjih letih opa\xc5\xbeajo, da oboleva vedno ve\xc4\x8d starej\xc5\xa1ih oseb. Mo\xc5\xa1ki obolevajo pogosteje kot \xc5\xbeenske. Najve\xc4\x8dje tveganje za oku\xc5\xbebo je pri ljudeh, ki se za\xc4\x8dasno ali stalno zadr\xc5\xbeujejo na endemskih obmo\xc4\x8djih (gozdarski, gradbeni delavci, kmetovalci, ljudje, ki hodijo v gozd zaradi rekreacije, nabiranja gozdnih sade\xc5\xbeev ...). Endemsko obmo\xc4\x8dje je pri nas ve\xc4\x8dinski del dr\xc5\xbeave, razen predela ob morju. Najve\xc4\x8dja pojavnost oku\xc5\xbeb je na Gorenjskem in Koro\xc5\xa1kem. Slovenija se z baltskimi dr\xc5\xbeavami uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med evropske dr\xc5\xbeave z najve\xc4\x8djo pojavnostjo bolezni. \xc5\xa0tevilo prijavljenih primerov KME v Sloveniji iz leta v leto niha, v povpre\xc4\x8dju prijavijo okoli 250 oku\xc5\xbeb letno.\n_START_SECTION_\nDiagnostika\n_START_PARAGRAPH_\nKlini\xc4\x8dna slika klopnega meningoencefalitisa ni dovolj zna\xc4\x8dilna, zato diagnoza temelji na dokazovanju specifi\xc4\x8dnih protiteles. V zadnjih letih se uporablja encimsko-imunsko metodo, ki dokaz specifi\xc4\x8dnih protiteles razredov IgM in IgG v serumu bolnika. Protitelesa so v serumu bolnikov ve\xc4\x8dinoma prisotni od za\xc4\x8detka druge faze bolezni. V prvem obdobju bolezni se lahko oku\xc5\xbeba potrdi z neposrednim dokazom virusne RNK, za kar se ve\xc4\x8dinoma uporabljajo molekularne metode RT-PCR.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZdravila ne poznamo, zato je zdravljenje omejeno le na laj\xc5\xa1anje simptomov. Za zmanj\xc5\xa1evanje bole\xc4\x8din se uporabljajo protibole\xc4\x8dinska zdravila, potrebno je ustrezno uravnavanje elektrolitov in bolnikovih teko\xc4\x8dinskih potreb, zmanj\xc5\xa1evanje mo\xc5\xbeganskega edema in podpora \xc5\xbeivljenjskim funkcijam (uravnavanje krvnega obtoka in umetno predihavanje).\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrepre\xc4\x8devanje oku\xc5\xbebe s klopnim meningoencefalitisom zajema tradicionalne ukrepe za manj\xc5\xa1o izpostavljenost klopom, ki zajemajo izogibanje predelom, kjer so lahko klopi; uporabo odganjal (repelentov); no\xc5\xa1njo svetlih obla\xc4\x8dil, na katerih klope la\xc5\xbee opazimo; pokritje telesa z obleko (dolge hla\xc4\x8de s hla\xc4\x8dnicami v obuvalo, dolgi rokavi); zavestno iskanje klopov po izpostavitvi in \xc4\x8dimprej\xc5\xa1nja odstranitev; ter ukrepe, ki vplivajo na okolje (redna ko\xc5\xa1nja trave v okolici bivali\xc5\xa1\xc4\x8d, uporaba akaricidov, omejevanje populacije srnjadi).\n_START_SECTION_\nCepljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNaju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i ukrep za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred klopnim meningoencefalitisom je cepljenje, ki je varno in u\xc4\x8dinkovito. Ob cepljenju se redko pojavijo prehodne reakcije, kot na primer rde\xc4\x8dina in oteklina na mestu cepljenja, slabo po\xc4\x8dutje ali vro\xc4\x8dina, ki obi\xc4\x8dajno minejo v enem dnevu. Proti klopnemu meningoencefalitisu se ne smejo cepiti osebe z akutno vro\xc4\x8dinsko boleznijo in osebe s hudo alergi\xc4\x8dno reakcija po predhodnem odmerku cepiva ali s hudo alergijo na jaj\xc4\x8dne beljakovine. Priporo\xc4\x8dljivo je, da se cepljenje s prvima dvema odmerkoma opravi v zimskih mesecih z enomese\xc4\x8dnim razmakom, da se vzpostavi za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred boleznijo \xc5\xa1e pred aktivnostjo klopov. Tretji odmerek sledi \xc4\x8dez 9 do 12 mesecev, nato pa so potrebni po\xc5\xbeivitveni odmerki, prvi \xc4\x8dez 3 leta, kasneje pa na 5 let. \xc4\x8ce posameznik prejme prvi odmerek cepiva kasneje, npr. v poletnih mesecih, je priporo\xc4\x8dljivo dobiti drugi odmerek cepiva \xc5\xbee dva tedna po prvem, da se \xc4\x8dim prej dose\xc5\xbee za\xc5\xa1\xc4\x8ditna raven protiteles._NEWLINE_V Sloveniji je cepljenje proti KME od leta 1986 obvezno za tiste, ki so pri svojem delu izpostavljeni oku\xc5\xbebi z virusom KME, od leta 1990 pa tudi za dijake in \xc5\xa1tudente, ki so med \xc5\xa1olanjem in pri prakti\xc4\x8dnem pouku izpostavljeni mogo\xc4\x8di oku\xc5\xbebi. Infektologi in epidemiologi priporo\xc4\x8dajo cepljenje vsem osebam, ki \xc5\xbeivijo na endemskem obmo\xc4\x8dju ali tja prihajajo.'