b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Anastazij IV.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetrti dan po smrti vsesplo\xc5\xa1no objokovanega Evgena so kardinali izvolili njega popolnoma vrednega naslednika v osebi sina Rimljana Benedetta della Suburra \xe2\x80\x93 Konrada (Corrado della Suburra). _NEWLINE__NEWLINE_Ob posvetitvi, 12. julija 1153, si je izbral ime Anastazij IV. Konrad, ne\xc4\x8dak pape\xc5\xbea Honorija II., je bil prej regularni kanonik pri San Rufo di Velletri ter prior samostana svetega Anastazija, kar je vplivalo pozneje tudi na izbiro pape\xc5\xa1kega imena. Honorij II. ga je imenoval za kardinala-\xc5\xa1kofa z naslovom pri Sv. Sabini, Evgen III. pa za svojega vikarja.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nV tistih nemirnih rimskih \xc4\x8dasih je bila njegova prednost rimsko poreklo, njegova pomanjkljivost pa, da je bil \xc5\xbee zelo v letih, saj jih je ob izvolitvi imel \xc5\xbee osemdeset. Tuja so mu bila pere\xc4\x8da mednarodna vpra\xc5\xa1anja, ker se je ves posvetil duhovnim vpra\xc5\xa1anjem in ureditvi odnosov z rimsko komuno, s katero se ni nikoli sprl; tako je mogel celo svoje kratko vladanje mirno prebiti v Rimu. Bil je izrazit humanist, miroljuben in spravljiv. _NEWLINE__NEWLINE_To je pokazal zlasti do svetorimskega cesarja Friderika Barbarossa ter se je strinjal z njegovim prenosom nad\xc5\xa1kofa Wichmanna  \xe2\x80\x93 po drugih virih je bilo nad\xc5\xa1kofu ime Guitmann \xe2\x80\x93 _NEWLINE_iz Naumburga v Magdeburg; izgnanega yor\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa Viljema   pa je vrnil na njegov sede\xc5\xbe. _NEWLINE_V stiski je Rimljanom, ki so ga imenovali \xc2\xbbdobrotnika\xc2\xab, delil \xc5\xbeito. Ivanovce in lateranske kanonike je obdaril z mnogimi izrednimi pravicami. _NEWLINE__NEWLINE_Poleg Panteona je zgradil pala\xc4\x8do, Lateranu pa je podaril cerkev Santa Maria Imperatrice s celo vrsto hi\xc5\xa1. _NEWLINE__NEWLINE_Ohranjeno je nekaj njegovih pisem in razprava o Sveti Trojici\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov pontifikat je trajal le 18 mesecev. Umrl je 3. decembra 1154 v Rimu._NEWLINE_Anastazij IV. je dal prenesti v Lateran porfirni sarkofag svete Helene, matere Konstantina Velikega, da bi ga v njem pokopali. Gre za izredno dragocen sarkofag iz poldragega kamna porfirja, ki so ga rimski cesarji uporabljali le za najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e osebnosti. Danes je izpostavljen ta sarkofag v Vatikanskih muzejih na ogled za obiskovalce.\n_START_SECTION_\nHelenin sarkofag\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki okus je torej vodil Anastazija, da je zase izbral \xc4\x8disto posebno grobnico. Kot poro\xc4\x8dajo stari viri, so mater Konstantina Velikega sveto Heleno pokopali v grobnico na Via Labicana, ki so jo neko\xc4\x8d imenovali \xc2\xbbAd duas Lauros\xc2\xab, dandana\xc5\xa1nji pa\xc2\xa0\xc2\xbbTorrpignattara\xc2\xab. Ime prihaja od lon\xc4\x8denih posod (pignatte), ki so vgrajene v obokani strop, da bi zmanj\xc5\xa1ale njegovo te\xc5\xbeo. Truplo cesarice je po\xc4\x8divalo v velikem sarkofagu iz porfirja, ki so ga pokrivali veliki vdolbeni reliefi rimskih konjenikov vzpenjajo\xc4\x8dih se v zrak in teptajo\xc4\x8dih \xc5\xa1tevilne ujetnike; sarkofag je bil zelo dragocen, zlasti kot umetni\xc5\xa1ko delo tistega \xc4\x8dasi, ki je pokazalo resni\xc4\x8dno umetni\xc5\xa1ko lepoto. Zdi se, da so ostanke telesa svete Helene prenesli v porfirno \xc5\xbearo, ki se sedaj nahaja na oltarju njej posve\xc4\x8dene kapele v vzhodni pre\xc4\x8dnici cerkve Santa Maria in Ara Coeli. Vsekakor: Anastazij je pri\xc5\xa1el v posest sarkofaga in ga je dal prenesti v Lateransko baziliko, da naj bi slu\xc5\xbeil za njegov grob. Postavil ga je blizu oltarja v cerkvi Santa Maria del Riposo na koncu severne pre\xc4\x8dnice, torej blizu vhoda v Orsinijevo kapelo. _NEWLINE__NEWLINE_Ko je Anastazij umrl, so njegovo truplo polo\xc5\xbeili v to veli\xc4\x8dastno grobnico. \xc2\xbbZdi se, da so ga hudo po\xc5\xa1kodovale roke neprevidnih romarjev, ko ga je Pij VI. prestavil k \xc4\x8dudesom Vatikanskih muzejev; 25 kamnorezcev ga je namre\xc4\x8d obnavljalo skozi devet let.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nMalahijeva prerokba\n_START_PARAGRAPH_\nOpat iz Suburre (latinsko Abbas Suburranus; angle\xc5\xa1ko Abbot from Subbura). Pape\xc5\xbe Anastazij IV. je izhajal De familia Suburra (Iz dru\xc5\xbeine Suburra). Po izro\xc4\x8dilu je bil opat regularnih kanonikov pri Sv. Rufu v Avignonu; po novej\xc5\xa1ih dognanjih pa je pripadal posvetnim duhovnikom.'