b'\n_START_ARTICLE_\nOkavangova delta\n_START_SECTION_\nPoplave\n_START_PARAGRAPH_\nOkavango se napaja s sezonskimi poplavami, poletnimi padavinami (januar\xe2\x80\x93februar) v visokogorju Angole. V pribli\xc5\xbeno enem mesecu prete\xc4\x8de 1200 kilometrov. Vode se nato v naslednjih \xc5\xa1tirih mesecih (marec\xe2\x80\x93junij) raz\xc5\xa1irijo na 250 km do 150 km \xc5\xa1irokem obmo\xc4\x8dju delte. Visoke temperature v delti povzro\xc4\x8dajo hitro transpiracijo in izhlapevanje, kar v ciklu vzponov in padcev nivoja vode ni bilo v celoti razumljeno do za\xc4\x8detka 20. stoletja. Poplavni vrh med junijem in avgustom, v Bocvani v suhih zimskih mesecih, ko je delta narasla do trikratne stalne velikosti, privablja \xc5\xbeivali iz ve\xc4\x8dkilometrske okolice in ustvari eno najve\xc4\x8djih koncentracij prosto\xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivali v Afriki._NEWLINE_Delta je zelo ravno obmo\xc4\x8dje z manj kot dvema metroma razlike v vi\xc5\xa1ini na svojih 15.000 km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nKam te\xc4\x8de voda\n_START_PARAGRAPH_\nVsako leto okoli 11 kubi\xc4\x8dnih kilometrov vode prite\xc4\x8de v delto. Pribli\xc5\xbeno 60\xc2\xa0% je porabijo s transpiracijo rastline, 36\xc2\xa0% je izhlapi, 2\xc2\xa0% je ponikne v sistem vodonosnika; 2\xc2\xa0% pa se izliva v jezero Ngami. Ta ogromni odtok pomeni, da delta ne more splakovati mineralov, ki jih prinese reka in bi lahko postala bolj slana in neprimerna za bivanje, vendar pa se ta u\xc4\x8dinek zmanj\xc5\xa1a zaradi nizke vsebnosti soli, ki se zbira okrog korenin rastlin. Nizka slanost vode pomeni tudi, da poplave ne obogatijo preve\xc4\x8d poplavne ravnice s hranili.\n_START_SECTION_\nSlani otoki\n_START_PARAGRAPH_\nAglomeracija soli okoli rastlinskih korenin pomeni ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d otokov neplodnih belih lis v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, ki so postali preve\xc4\x8d slani za rastline, razen za \xc4\x8dudno proti soli odporni palmi (Arecaceae). Drevesa in trave rastejo v pesku blizu robov otokov, ki \xc5\xa1e niso preve\xc4\x8d slani._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 70\xc2\xa0% otokov je nastalo kot termitne gomile (pogosto Macrotermes spp.), ko se drevo nato ukorenini v ta kup\xc4\x8dek zemlje.\n_START_SECTION_\nPoglavarjev otok\n_START_PARAGRAPH_\nPoglavarjev otok je najve\xc4\x8dji otok v delti in je nastal ob prelomu, ko se je dvignila povr\xc5\xa1ina, ki je ve\xc4\x8d kot 70 km dolga in 15 km \xc5\xa1iroka. V preteklosti je bil izklju\xc4\x8dno lovno obmo\xc4\x8dje za poglavarja. Zdaj zagotavlja \xc5\xbeivljenjsko povr\xc5\xa1ino za stalno naseljene divje \xc5\xbeivali, ko se dvigne voda.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nObilno zelenje ni posledica mokrega podnebja, ampak je oaza v su\xc5\xa1ni dr\xc5\xbeavi. Povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin je 450 mm (pribli\xc5\xbeno ena tretjina angolskega povodja) in ve\xc4\x8dina pade med decembrom in marcem v obliki mo\xc4\x8dnih popoldanskih neviht._NEWLINE_Od decembra do februarja so vro\xc4\x8di mokri meseci z dnevnimi temperaturami, visokimi do 40 \xc2\xb0C, toplimi no\xc4\x8dmi in visoko stopnjo vla\xc5\xbenosti, ki niha med 50\xc2\xa0% in 80\xc2\xa0%. Od marca do maja temperatura postane prijetnej\xc5\xa1a z najve\xc4\x8d 30 \xc2\xb0C podnevi in blagimi no\xc4\x8dmi. De\xc5\xbeevje se hitro izsu\xc5\xa1i v suhih, hladnih zimskih mesecih od junija do avgusta. Dnevne temperature v tem letnem \xc4\x8dasu so blage do tople, a se temperatura zni\xc5\xbea po son\xc4\x8dnem zahodu. No\xc4\x8di so lahko presenetljivo hladne, s temperaturami komaj nad ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem._NEWLINE_Od septembra do novembra se toplota in atmosferski tlak ponovno dvigneta. Oktober je najzahtevnej\xc5\xa1i mesec za obiskovalce \xe2\x80\x93 dnevne temperature se pogosto dvignejo nad 40 \xc2\xb0C in su\xc5\xa1o le ob\xc4\x8dasno ubla\xc5\xbei nenadna ploha.\n_START_SECTION_\nProsto\xc5\xbeive\xc4\x8de \xc5\xbeivali in rastline\n_START_PARAGRAPH_\nDelta je trajen in sezonski dom razli\xc4\x8dnih divjih \xc5\xbeivali in je danes priljubljena turisti\xc4\x8dna zanimivost._NEWLINE_\xc5\xbdivalske vrste so: afri\xc5\xa1ki savanski slon, afri\xc5\xa1ki bivol ( Syncerus caffer ), veliki povodni konj, antilopa Kobus leche , antilope sasabi (Damaliscus lunatus lunatus), mo\xc4\x8dvirna antilopa sitatunga (Tragelaphus spekii), navadni gnu (Connochaetes taurinus), angolska ali namibijska \xc5\xbeirafa (Giraffa camelopardalis angolensis), nilski krokodil (Crocodylus niloticus), jugozahodno afri\xc5\xa1ki lev (Panthera leo bleyenberghi), ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki gepard (Acinonyx jubatus jubatus), afri\xc5\xa1ki leopard (Panthera pardus pardus), rjava hijena (Hyaena brunnea, prej Parahyaena brunnea), pegasta hijena (Crocuta crocuta), skokonoga gazela, ve\xc4\x8dji kudu (Tragelaphus strepsiceros), antilopa (Hippotragus niger), nosorog (Diceros bicornis minor ) in ( Ceratotherium simum simum ), burchellova zebra (Equus quagga burchellii), svinja ( Phacochoerus africanus) in pavijan (Papio ursinus). Najnevarnej\xc5\xa1i je kapski divji pes, ki \xc5\xbeivi v  Okavangovi delti, in je ena najbogatej\xc5\xa1ih vrst v Afriki. V delti \xc5\xbeivi tudi ve\xc4\x8d kot 400 vrst ptic, med njimi afri\xc5\xa1ki ribji orel (Haliaeetus _NEWLINE_vocifer), ribja sova ( Scotopelia peli ), \xc4\x8dopasti \xc5\xbeerjav (Balearica regulorum), zlatovranka (Coracias caudatus), \xc5\xa1torklja (Scopus umbretta), noj in afri\xc5\xa1ki sveti ibis (Threskiornis aethiopicus)._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina 200.000 velikih sesalcev v delti in okoli nje ne \xc5\xbeivi tu vse leto. Zapustijo jo ob poletnem de\xc5\xbeevju, da bi na\xc5\xa1li o\xc5\xbeivela polja trave za pa\xc5\xa1o in drevesa za brskanje, nato se vrnejo. V velikih \xc4\x8dredah bivolov in slonov je okoli 30.000 \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nRibe\n_START_PARAGRAPH_\nV delti \xc5\xbeivi 71 vrst rib, tudi tigrasta riba ( Hydrocynus vittatus ), tilapija ( Oreochromis ) in razne vrste somov ( Siluriformes ). Ribe so velike od 1,4 m (afri\xc5\xa1ki ostrozobi som  Clarias gariepinus ) do 3,2 cm  Barbus haasianus . Iste vrste je mogo\xc4\x8de najti v reki Zambezi, kar ka\xc5\xbee na zgodovinsko povezavo med re\xc4\x8dnima sistemoma.\n_START_SECTION_\nVodne antilope\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj raz\xc5\xa1irjen veliki sesalec je vodna antilopa ( Kobus leche ), jih je ve\xc4\x8d kot 60.000. Je malo ve\xc4\x8dja od impale ( Aepyceros melampus ) s podalj\xc5\xa1animi kopiti, odpornimi proti vodi, ki ji omogo\xc4\x8dajo hitro gibanje v \xc4\x8dez koleno globoki vodi. Pasejo vodne rastline in kot mo\xc4\x8dvirska antilopa ( Kobus ellipsiprymnus ) sko\xc4\x8dijo v vodo, ko jim grozijo plenilci. Rogove imajo samo samci.\n_START_SECTION_\nRastline\n_START_PARAGRAPH_\nPapirus in druge plavajo\xc4\x8de rastline so velik del rastlinstva v delti. Kadar reka poplavlja, plavajo precej nad pe\xc5\xa1\xc4\x8deno strugo in s koreninami prosto bingljajo v vodi. To vrzel med dnom in koreninami kot zavetje uporabljajo krokodili. Rastline igrajo pomembno vlogo pri zagotavljanju kohezije v pesku. V sami delti zaradi \xc4\x8diste vode Okavanga skoraj ni blata in reko skoraj v celoti sestavlja pesek. Rastline zajamejo pesek, ki deluje kot lepilo, s tem dopolnijo pomanjkanje blata in ustvarjajo nove otoke, na katerih se lahko rastline ukoreninijo._NEWLINE_Ta postopek ni pomemben pri nastajanju premo\xc4\x8drtnih otokov. So dolgi in tanki in pogosto ukrivljeni kot ne\xc5\xbeno zasanjane reke. Razlog za to je, da so v resnici naravno obre\xc5\xbeje starih re\xc4\x8dnih kanalov, ki so s\xc4\x8dasoma postali previsoki za rast rastlin in pe\xc5\xa1\xc4\x8dene usedline, ki nastanejo zaradi spreminjajo\xc4\x8dega se toka reke, in stari re\xc4\x8dni nasipi postajajo otoki. Zaradi ploskosti delte in velike mase peska, ki prite\xc4\x8de vanjo iz reke Okavango, se tla v delti po\xc4\x8dasi, a nenehno dvigujejo. Kjer so danes kanali, bodo jutri otoki in potem jih bodo lahko odplavili novi kanali.\n_START_SECTION_\nNamestitev\n_START_PARAGRAPH_\nBocvanski Okavango Game Lodge (2011) poskrbi za manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo gostov, hi\xc5\xa1ice so na zasebnih koncesijskih obmo\xc4\x8djih. Trudijo se za ohranjanje okolja.\n_START_SECTION_\nLjudje\n_START_PARAGRAPH_\nV delti \xc5\xbeivi pet etni\xc4\x8dnih skupin, vsaka s svojo identiteto in jezikom. To so Hambuku\xc5\xa1i (znani tudi kot Mbuku\xc5\xa1i, Buku\xc5\xa1i, Bukusi, Mabuku\xc5\xa1i, Ghuvi, Haghuvi), Dceriki (Dxeriki, Diriki, Gciriki, Gceriki, Giriki, Niriki), Vajeji (Bajeji, Jeji), Bugakhvi (Ksoji, Khveji, Kvengi, Barakveni, G/anda) in ||anikhvi (Gsanekvi, //tanekvie, re\xc4\x8dni Bu\xc5\xa1mani, mo\xc4\x8dvirski Bu\xc5\xa1mani, G//ani, / ani, Ksanekvi). Hambuku\xc5\xa1i, Dceriki in Vajeji se tradicionalno ukvarjajo z me\xc5\xa1anim gospodarstvom, pridelujejo proso/sirek, z ribolovom, lovom in zbiranjem divjih rastlinskih \xc5\xbeivil ter pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvom._NEWLINE_Bugakhvi in ||anikvhi so Bu\xc5\xa1mani, ki tradicionalno ribarijo, lovijo in nabirajo divje rastline, ki jih uporabljajo kot \xc5\xbeivila; Bugakhvi izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo gozd in re\xc4\x8dne vire, medtem ko so ||anikhvi ve\xc4\x8dinoma osredoto\xc4\x8deni na re\xc4\x8dne vire. Hambuku\xc5\xa1i, Dceriki in Bugakhvi \xc5\xbeivijo vzdol\xc5\xbe reke Okavango v Angoli in v Caprivijevem pasu v Namibiji, nekaj Hambuku\xc5\xa1ev in Bugakhvov je v Zambiji. V delti so v zadnjih 150 letih Hambuku\xc5\xa1i, Dceriki in Bugakhvi poselili Panhandle in obmo\xc4\x8dje Magvegkvana v severovzhodni Delti. ||anikhvi so poselili Panhandle in obmo\xc4\x8dje ob reki Boro \xc4\x8dez delto, pa tudi obmo\xc4\x8dje ob reki Boteti._NEWLINE_Wajeji so naseljeni na obmo\xc4\x8dju okoli Seronga, pa tudi v ju\xc5\xbeni Delti okoli Mauna, nekaj jih \xc5\xbeivi v njihovi domnevni domovini prednikov v Caprivijevem pasu. V zadnjih 20 letih se je veliko ljudi z vsega obmo\xc4\x8dja Okavango preselilo v Maun, v poznih 1960-ih in za\xc4\x8detku 1970-ih se je ve\xc4\x8d kot 4000 hambuku\xc5\xa1kih beguncev iz Angole naselilo v okolici Etsha v zahodnem Panhandlu._NEWLINE_Delta Okavango je pod politi\xc4\x8dnim nadzorom Batavancev (ljudstvo Tsvana) od poznega 18. stoletja.   Vodi jih dru\xc5\xbeina Matiba I., vodja Bangvatove veje. Batavanci so imeli popoln nadzor nad delto v 1850-ih, ko je bila zelo uspe\xc5\xa1na regionalna trgovina s slonovino. Ve\xc4\x8dina Batavancev je tradicionalno \xc5\xbeivela na robovih Delte zaradi  muhe cece, ki ogro\xc5\xbea govedo. V kak\xc5\xa1nih \xc5\xa1tiridesetih letih se je muha cece umaknila in Batavanci so od 1896 do poznih 1930-ih \xc5\xbeiveli v mo\xc4\x8dvirjih. Od takrat na robu delte \xc5\xbeivi zelo veliko ljudi in \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nNevarnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNamibijska vlada je predstavila na\xc4\x8drte za gradnjo hidroelektrarne v regiji Zambezi, ki bi urejala pretok Okavanga. Medtem ko zagovorniki trdijo, da bi bil u\xc4\x8dinek majhen, okoljevarstveniki trdijo, da bi ta projekt uni\xc4\x8dil ve\xc4\x8dino bogatega \xc5\xbeivalskega in rastlinskega \xc5\xbeivljenja v delti. Druga nevarnost je lokalno poseganje \xc4\x8dloveka in regionalno \xc4\x8drpanje vode v Angoli in Namibiji. _NEWLINE_Nagrajeni ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki re\xc5\xbeiser in konzervator Rick Lomba je v 1980-ih svaril pred mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim prodiranjem \xc5\xbeivine na to obmo\xc4\x8dje. Njegov dokumentarec The End of Eden nazorno prikazuje prizadevanje za ohranitev delte.'