b'\n_START_ARTICLE_\nSora\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nDolvodno od \xc5\xa0kofje Loke, kjer se obe povirni reki (Poljanska Sora, Sel\xc5\xa1ka Sora) zdru\xc5\xbeita v Soro, se je reka vrezala 5\xe2\x80\x9310 m globoko v ve\xc4\x8dinoma prodne nanose Sor\xc5\xa1kega polja in izdelala 200\xe2\x80\x93500 m \xc5\xa1iroko dolinsko dno, ki ga na obeh straneh omejujeta izraziti je\xc5\xbei vi\xc5\xa1jih teras. Na skrajni ju\xc5\xbeni rob Sor\xc5\xa1kega polja je Soro potisnila Sava, ki je v zadnjih ledenih dobah izpod ledenikov nana\xc5\xa1ala velike koli\xc4\x8dine proda, po koncu zadnje ledene dobe pa se je Sora vrezala v savske in lastne prodne naplavine. Neko\xc4\x8d je vijugala po poplavni ravnici, pozneje so jo pod \xc5\xa0kofjo Loko in dolvodno od Rete\xc4\x8d regulirali in ji izravnali tok, le pri Rete\xc4\x8dah napravi dva izrazitej\xc5\xa1a zavoja in \xc5\xa1e vedno precej \xc5\xbeivahno erodira ter dela lepa prodi\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nO izvoru imena reke sta dve razli\xc4\x8dni razlagi. Po prvi naj bi ime izviralo iz ob\xc4\x8dne slovanske besede s\xc5\x91v\xd1\x8cra, ki bi nastala iz glagola s\xd1\x8a-v\xd1\x8cr\xc4\x95ti, to pa bi lahko pomenilo privreti, prikipeti (po tej razlagi bi lahko ime reke pomenilo hudournik), lahko pa bi pomenilo tudi skupaj vreti oziroma skupaj se zlivati, kar bi se lahko nana\xc5\xa1alo na soto\xc4\x8dje obeh Sor v \xc5\xa0kofji Loki. Argument za to domnevo je lahko ime Sovra, kakor se \xc5\xa1e danes imenuje eden od povirnih potokov Poljanske Sore nad \xc5\xbdirmi. Za jezikoslovca M. Snoja je ta razlaga verjetnej\xc5\xa1a, medtem ko se starej\xc5\xa1i jezikoslovec F. Bezlaj bolj ogreva za drugo razlago, po kateri naj bi ime reke izhajalo iz predslovanskega imena Sarus, to pa iz latinskega vodnega imena Savara, podobno kot ime francosko-nem\xc5\xa1ke reke Saar (fr. Sarre). V zgodovinskih virih se ime reke pojavlja v razli\xc4\x8dnih oblikah, mdr. Zuora (973), Zoura (989), Zevra (1263), Zaevra (1291), v 15. st. pa kot Zeier, Zewr, Seyricz; poznej\xc5\xa1a nem\xc5\xa1ka oblika imena je Zeier.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je skoraj celotno pore\xc4\x8dje Sore v Predalpskem hribovju, ima reka izrazit dinarski de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim s prvim vi\xc5\xa1kom pozno jeseni (novembra in decembra) in drugim vi\xc5\xa1kom spomladi (marec, april). Jesenski vi\xc5\xa1ek je posledica obilnih jesenskih padavin, ki pogosto padajo v obliki ve\xc4\x8ddnevnih de\xc5\xbeevij, in manj\xc5\xa1ega izhlapevanja zaradi ni\xc5\xbejih temperatur, drugi vi\xc5\xa1ek pa je posledica spomladanskih padavin in taljenja snega v hribovju. Zelo izrazit je poletni ni\xc5\xbeek, ko je v reki  povpre\xc4\x8dno za polovico manj vode kot v zimskih mesecih._NEWLINE_Sora in oba njena povirna dela (Poljanska in Sel\xc5\xa1ka Sora) so izraziti hudourniki, saj se jim lahko ob mo\xc4\x8dnih padavinah, bodisi ob jesenskih de\xc5\xbeevjih ali ob neurjih, hitro in mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da pretok, tako da prestopijo bregove in lahko povzro\xc4\x8dajo hude poplave. Za tak\xc5\xa1ne vodotoke so zna\xc4\x8dilne zelo velike razlike med najmanj\xc5\xa1imi in najve\xc4\x8djimi pretoki: v obdobju 1981\xe2\x80\x932010 so na vodomerni postaji Suha namerili najmanj\xc5\xa1i pretok ob poletni su\xc5\xa1i 2003, in sicer 31. avgusta (1,84\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), najve\xc4\x8dji pretok pa ob jesenskih poplavah 19. septembra 2010 (467\xc2\xa0m\xc2\xb3/s). Nekoliko manj\xc5\xa1i pretok je imela Sora ob poplavah v Sel\xc5\xa1ki dolini 18. septembra 2007 (431\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), podoben pretok pa tudi ob poplavah 5. novembra 2012 (426\xc2\xa0m\xc2\xb3/s). Najve\xc4\x8dja pretoka doslej so izmerili ob poplavah 1. novembra 1990 (687\xc2\xa0m\xc2\xb3/s) in poplavah v Poljanski dolini 28. septembra 1926 (649\xc2\xa0m\xc2\xb3/s). V obdobju 1981\xe2\x80\x932010 je bila razlika med najmanj\xc5\xa1im in najve\xc4\x8djim pretokom 373-kratna, kar nesporno dokazuje hudourni\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj reke._NEWLINE_Ker si je Sora dolvodno od \xc5\xa0kofje Loke vrezala \xc5\xa1iroko dolino v prodne naplavine Sor\xc5\xa1kega polja in ker je ve\xc4\x8dina naselij vstran od reke in na vi\xc5\xa1jih terasah na obeh straneh, ta del doline ni tako poplavno ogro\xc5\xbeen kot ob obeh povirnih vodotokih. Ob poplavah se Sora vse od Suhe navzdol sicer na \xc5\xa1iroko razlije po poplavni ravnici, ki v tem delu opravlja pomembno vlogo naravnega zadr\xc5\xbeevalnika poplavnih voda, nekaj te\xc5\xbeav povzro\xc4\x8da samo v spodnjem toku od Gori\xc4\x8dan navzdol in v Medvodah.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nSora je po podatkih stalnega monitoringa tudi v spodnjem toku v dobrem kemijskem in zelo dobrem ekolo\xc5\xa1kem stanju, kar pomeni, da v vodi ni te\xc5\xbekih kovin, mineralnih olj in ostankov pesticidov ter obilo \xc5\xbeivljenja. K temu je v zadnjih letih veliko prispevala izgradnja kanalizacijskih omre\xc5\xbeij in \xc4\x8distilnih naprav (mdr. v \xc5\xbdireh, Poljanah, \xc5\xbdeleznikih in \xc5\xa0kofji Loki). Najve\xc4\x8dja med njimi je centralna \xc4\x8distilna naprava \xc5\xa0kofja Loka na levem bregu Sore z zmogljivostjo 45.600 enot, ki so jo povsem prenovljeno in pove\xc4\x8dano odprli 3. julija 2015.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti ljudje niso veliko posegali v strugo Sore, saj je bila odmaknjena od naselij in kot hudournik tudi nevarna. Med _NEWLINE_\xc5\xa0kofjo Loko in Medvodami je \xc4\x8deznjo vodilo le nekaj brvi. Pozneje so jo deloma regulirali, pri Gori\xc4\x8danah, kjer je reka dosegla \xc5\xbeivoskalno podlago in se precej zo\xc5\xbei, pa je \xc5\xbee pred stoletji stal jez z mlinom. Na njegovem mestu je Johann Schwerer leta 1787 postavil tovarno papirja, ki obratuje \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nCelotna struga Sore od soto\xc4\x8dja v \xc5\xa0kofji Loki do jezu v Gori\xc4\x8danah spada v varstveno obmo\xc4\x8dje Natura 2000 (Sora \xc5\xa0kofja Loka \xe2\x80\x93 jez Gori\xc4\x8dane), skupaj s poplavnim gozdom na obeh re\xc4\x8dnih bregovih med Gode\xc5\xa1i\xc4\x8dem in Rete\xc4\x8dami. Tak\xc5\xa1na grmi\xc5\xa1\xc4\x8da in nizki listnati gozdovi so bili neko\xc4\x8d pionirsko rastje na obmo\xc4\x8djih, po katerih so hudourni\xc5\xa1ke reke prestavljale svoje struge, danes so pomembni zaradi velike ekolo\xc5\xa1ke vrednosti, saj sodijo med vse bolj ogro\xc5\xbeene habitate z veliko biotsko raznovrstnostjo. Prevladujejo vrbovja, ki najprej zarastejo prodi\xc5\xa1\xc4\x8da, kasneje se naselijo \xc5\xa1e druge grmovne in drevesne vrste, v najbolj mokrotnih delih se zaraste jel\xc5\xa1evje, predvsem \xc4\x8drna jel\xc5\xa1a (Alnus glutinosa)._NEWLINE_Sora pripada skupini salmonidnih voda, saj je razmeroma \xc4\x8dista in hitro teko\xc4\x8da z dobro ohranjenimi mikrohabitati. V njej \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d ribjih vrst, zaradi katerih je tudi uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena v Naturo 2000, mdr. sulec (Hucho hucho), blistavec (Leuciscus souffia), zvezdogled (Gobio uranoscopus) in pohra (Barbus meridionalis)._NEWLINE_Je tudi ribolovna reka, v njej \xc5\xbeivijo poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta), lipan  (Thymallus thymallus), sulec (Hucho hucho), navadna mrena (Barbus barbus) in klen (Leuciscus cephalus cephalus) ter umetno vne\xc5\xa1ena \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss). Od soto\xc4\x8dja obeh Sor v \xc5\xa0kofji Loki do jezu v Gori\xc4\x8danah sodi reka v revir ribi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Sora, dolvodno od jezu do izliva v Savo pa ribi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Medvode.'