b'\n_START_ARTICLE_\nSitula\n_START_PARAGRAPH_\nSitula (latinsko vedro) je izraz, ki se nana\xc5\xa1a na starodavno okra\xc5\xa1eno kovinsko (najve\xc4\x8dkrat bronasto) posodo v obliki vedra ali vaze, zna\xc4\x8dilno za \xc4\x8das od 8. do 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Situlska umetnost se nana\xc5\xa1a tudi na figuralno upodabljanje na drugih predmetih: pasnih sponah, no\xc5\xbenicah me\xc4\x8dev, \xc4\x8deladah, itd._NEWLINE_Situlska umetnost je nastala v \xc4\x8dasu starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe (7. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.), v hal\xc5\xa1tatskem obdobju. Najti jo je mo\xc4\x8d na ozemlju, ki se razteza od Bologne (Italija) preko Slovenije do Avstrije. Najpogostej\xc5\xa1e so upodobitve \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih in \xc5\xbeivalskih figur, okrasnih elementov in razli\xc4\x8dnih prizorov iz takratnega \xc5\xbeivljenja. Pri nas so jih odkrili okoli 22, predvsem v Novem mestu, pri Grosuplju in Va\xc4\x8dah._NEWLINE_Situla z Va\xc4\x8d pri Litiji je iz 6.st. pr. n. \xc5\xa1. in je iz bronaste plo\xc4\x8devine, visoka 23,8 cm. Izdelana je v tehniki torevtike (to je tehnika vrezovanja in tol\xc4\x8denja v kovino). Odkrili so jo v 19.st. Izkopal jo je kmet Janez Grilc leta 1882 in takrat jo je Karel De\xc5\xbeman zadr\xc5\xbeal v Sloveniji. Sedaj jo hranijo v Narodnem muzeju v Ljubljani.'