b'\n_START_ARTICLE_\nRazlike v pla\xc4\x8di med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami\n_START_SECTION_\nPla\xc4\x8dilne razlike med spoloma v \xc4\x8dasu\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutno velja, da mo\xc5\xa1ki delavec v Evropski uniji v povpre\xc4\x8dju zaslu\xc5\xbei 16,2\xc2\xa0% ve\xc4\x8d kot \xc5\xbeenska delavka podatki iz leta 2011).  Skupaj z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem poudarjanja pravic \xc5\xbeensk ter enakosti med spoloma so se v zadnjih desetletjih pla\xc4\x8dilne razlike ve\xc4\x8dinoma zmanj\xc5\xa1evale, vendar to ne velja za vse dr\xc5\xbeave._NEWLINE_V letu 2012 je bilo razmerje \xc5\xbeenskih proti mo\xc5\xa1kim pla\xc4\x8dam tedenskega osemurnega dela v ZDA 80,9\xc2\xa0%, kar je ve\xc4\x8d kot en odstotek slab\xc5\xa1e kot leto prej, ko je bilo razmerje 82,2\xc2\xa0%. \xc2\xa0 Kljub vsemu\xc2\xa0 postopno zmanj\xc5\xa1evanje pla\xc4\x8dilnih razlik med spoloma, ki se je za\xc4\x8delo okoli 1890, o\xc4\x8ditno napreduje. \xc5\xa0tudije optimisti\xc4\x8dno predvidevajo, da bodo, \xc4\x8de se razlike \xc5\xa1e naprej manj\xc5\xa1ajo s podobno hitrostjo, do leta 2056 mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske dosegli\xc2\xa0 pla\xc4\x8dilno enakopravnost.  Med tem ko je bila v Sloveniji po podatkih Evropske komisije leta 2013 razika v pla\xc4\x8di med \xc5\xbeenskami in mo\xc5\xa1kimi najmanj\xc5\xa1a v Evropi; dosegala je 3,2%, med tem ko je povpre\xc4\x8dna Evropska razlika 16,3%. Povpre\xc4\x8dna skupna razlika v dohodkih v Sloveniji pa je dosegala 12,8%, med tem ko je v Evropski Uniji ta vrednosti zna\xc5\xa1ala 41,4%._NEWLINE__NEWLINE_Zmanj\xc5\xa1evanje pla\xc4\x8dilnih razlik ni primer dobi\xc4\x8dka-izgube; izbolj\xc5\xa1anje polo\xc5\xbeaja \xc5\xbeensk ne pomeni poslab\xc5\xa1anje polo\xc5\xbeaja za mo\xc5\xa1ke. Da bi se razlike v pla\xc4\x8da med spoloma zaprle, bi morale \xc5\xbeenske pla\xc4\x8de nara\xc5\xa1\xc4\x8dati hitreje kot mo\xc5\xa1ke, z izbolj\xc5\xa1anjem splo\xc5\xa1ne ekonomije pa se pla\xc4\x8de dvigujejo za oba spola. To se odra\xc5\xbea tudi v vse ve\xc4\x8dji finan\xc4\x8dni pomembnosti \xc5\xbeensk v dru\xc5\xbeinskih prihodkih.  Velikost pla\xc4\x8dilnih razlik med spoloma se spreminja skupaj z ekonomijo; v ekonomsko slabih \xc4\x8dasih se zmanj\xc5\xa1uje,\xc2\xa0dobrih pa pove\xc4\x8duje, saj je takrat izpla\xc4\x8danih najve\xc4\x8d bonusov in nadur, ki gredo nesorazmerno k mo\xc5\xa1kim. \xc2\xa0\n_START_SECTION_\nMerjenje pla\xc4\x8dilnih razlik med spoloma\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropski Uniji so razlike v pla\xc4\x8dilu med spoloma izra\xc5\xbeene kot odstotek zaslu\xc5\xbeka mo\xc5\xa1kih ter predstavlja razliko med povpre\xc4\x8dnim bruto pla\xc4\x8dilom na uro mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk. Pri tem je bruto zaslu\xc5\xbeek pla\xc4\x8da, izpla\xc4\x8dana neposredno zaposlenemu, preden se od nje odbijejo davek in dohodek in prispevki za socialno varnost. V EU so podatki o razlikah v pla\xc4\x8dilu med spoloma pridobljeni z metodologijo raziskave o strukturi prejemnikov (SES)._NEWLINE_Uradno poimenovanje za razliko v pla\xc4\x8dilu med spoloma v EU je \xe2\x80\x9eneprilagojena razlika v pla\xc4\x8dilu med spoloma\xe2\x80\x9c, saj pri izra\xc4\x8dunu niso upo\xc5\xa1tevani vsi dejavniki, ki vplivajo na razliko v pla\xc4\x8dilu, na primer razlike v izobrazbi, izku\xc5\xa1njah na trgu dela, \xc5\xa1tevilu delovnih ur, vrsti delovnega mesta itd. Ker se kot osnova za izra\xc4\x8dun razlike v pla\xc4\x8dilu med spoloma uporablja urna postavka, ostajajo prikrite in ne zabele\xc5\xbeene specifi\xc4\x8dne razlike v pla\xc4\x8dah, na primer razni dodatki in nagrade za uspe\xc5\xa1nost oziroma sezonska pla\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\nGlavni vzroki\n_START_PARAGRAPH_\nVzroki za pla\xc4\x8dilne razlike med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami so ve\xc4\x8dplastni in kompleksno prepleteni. Razlike se ve\xc4\x8dinoma pojavljajo zaradi dejavnikov, ki niso neposredno povezani s spolno diskriminacijo. Obi\xc4\x8dajno je prisoten vpliv razlik med osebnostmi lastnostmi, spolno determinirano vzgojo v dru\xc5\xbebi in splo\xc5\xa1nej\xc5\xa1e dru\xc5\xbebene in ekonomske neenakosti med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami. Tu so predstavljeni najve\xc4\x8dji vzroki, seveda pa jih je \xc5\xa1e mnogo ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nIzbira poklica in sektorja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske se pogosteje odlo\xc4\x8dajo oziroma se zaposlujejo v sektorjih in poklicih, ki so \xc5\xbee v osnovi manj pla\xc4\x8dani. \xc5\xbdenske prevladujejo v poklicih kot so izobra\xc5\xbeevalni sektor, socialno delo, zdravstveni sektor in negovanje, medtem ko mo\xc5\xa1ki dominirajo bolj pla\xc4\x8dane pravne, mened\xc5\xbeerske poklice, finan\xc4\x8dne svetovalce, visoke upravne polo\xc5\xbeaje itd. Vendar pa najve\xc4\x8dje razlike v pla\xc4\x8dah \xc5\xa1e vedno izhajajo iz razlik znotraj istega poklica, ne med poklici._NEWLINE_Analiza pla\xc4\x8d po delovnih mestih poka\xc5\xbee, da so razlike ve\xc4\x8dje med pla\xc4\x8dami mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk v bolj pla\xc4\x8danih slu\xc5\xbebah in manj\xc5\xa1e v manj pla\xc4\x8danih slu\xc5\xbebah.  Kirurginje tako (\xc4\x8de nadzorujemo starost, raso, ure dela in izobrazbi) zaslu\xc5\xbeijo 71\xc2\xa0% pla\xc4\x8de mo\xc5\xa1kega kirurga, pri finan\xc4\x8dnih specialistih pa odstotek pade na 66\xc2\xa0%._NEWLINE_Strokovnjaki trdijo, da bi se pla\xc4\x8dilne razlike znatno zmanj\xc5\xa1ale, \xc4\x8de bi podjetja nehala neproporcionalno nagrajevati\xc2\xa0 posameznike, ki delajo dlje ter specifi\xc4\x8dne delovne ure (ki jih \xc5\xbeenske zaradi dru\xc5\xbeinskih in gospodinjskih obveznosti doma obi\xc4\x8dajno delajo manj).\n_START_SECTION_\nUsklajevanje delovnih in dru\xc5\xbeinskih obveznosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske obi\xc4\x8dajno opravljajo manj delovnih ur in so pogosto zaposlene s kraj\xc5\xa1im delovnim \xc4\x8dasom, da pla\xc4\x8dano delo la\xc5\xbeje uskladijo z dru\xc5\xbeinskimi obveznostmi.\xc2\xa0 Dru\xc5\xbeinske obveznosti ter otroci vplivajo tudi na mo\xc5\xbenost napredovanja na delovnem mestu ter bolj\xc5\xa1ega pla\xc4\x8dila, saj nadrejeni pogosto menijo, da se z vsemi dru\xc5\xbeinskimi obveznostmi ne morajo tako posvetiti delu kot mo\xc5\xa1ki.\xc2\xa0 _NEWLINE_Mo\xc5\xa1ki obi\xc4\x8dajno zaslu\xc5\xbeijo ve\xc4\x8d z vsakim otrokom, ki ga imajo, medtem ko se \xc5\xbeenski z vsakim novim otrokom pla\xc4\x8da zni\xc5\xbeuje.  To je delno posledica tega, da si matere ve\xc4\x8dkrat vzamejo dela proste dni ali ure zaradi otrok, kar delno zni\xc5\xbeuje pla\xc4\x8dilno postavko, bolj pogosto pa je to posledica neprilagodljivosti delovnih mest materam ter njihovim obveznostim._NEWLINE_Tu govorimo tudi o t.i.\xc2\xa0\xc2\xbbmaterinski kazni\xc2\xab\xc2\xa0(motherhood penalty), fenomenom, ki izvira iz prepri\xc4\x8danja da so \xc5\xbeenske manj predane slu\xc5\xbebi ter manj kompetentne in u\xc4\x8dinkovite zaspolene, kar se odra\xc5\xbea v manj\xc5\xa1i pla\xc4\x8di \xe2\x80\x93 v ZDA so bile 2008 matere pla\xc4\x8dane povpre\xc4\x8dno 7 \xe2\x80\x93 14\xc2\xa0% manj kot \xc5\xbeenske brez otrok za enako delo  Prav tako je za \xc5\xbeenske z otroki te\xc5\xbeje najti novo zaposlitev po izgubi slu\xc5\xbebe. \xc2\xa0\n_START_SECTION_\nZakonska ureditev v Sloveniji in EU\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je enakost med spoloma urejena z Zakonom o enakih mo\xc5\xbenostih \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih (Uradni list RS, \xc5\xa1t. 59/02, 61/07 \xe2\x80\x93 ZUNEO-A in 33/16 \xe2\x80\x93 ZVarD), ki pri nas v najnovej\xc5\xa1i obliki velja od leta 2002. V zakonu je dolo\xc4\x8dena enakost med spoloma, ki pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbda so \xc5\xbeenske in mo\xc5\xa1ki enako udele\xc5\xbeeni na vseh podro\xc4\x8djih javnega in zasebnega \xc5\xbeivljenja, da imajo enak polo\xc5\xbeaj ter enake mo\xc5\xbenosti za u\xc5\xbeivanje vseh pravic in za razvoj osebnih potencialov, s katerimi prispevajo k\xc2\xa0 dru\xc5\xbebenemu razvoju, ter enako korist od rezultatov, ki jih prina\xc5\xa1a razvoj\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Zakon omenja enakost spolov na ekonomskem podro\xc4\x8dju ter prepoveduje kakr\xc5\xa1nokoli diskriminiranje ali preferiranje enega spola pred drugim. Zato med drugim uveljavlja tudi spolno uravnote\xc5\xbeeno strukturo parlamenta ter drugih javnih slu\xc5\xbeb. Nikjer neposredno ne omenja ter dolo\xc4\x8da enakosti pla\xc4\x8d med spoloma._NEWLINE_EU si \xc5\xbee dolgo prizadeva za odpravo razlik v pla\xc4\x8dilu med spoloma. Prvi\xc4\x8d si je ta cilj zastavila \xc5\xbee z Rimsko pogodbo leta 1957. Danes imajo ukrepi EU pravno podlago v Lizbonski pogodbi, k enakosti spolov pa se je EU zavezala tudi z Listino o temeljnih pravicah. _NEWLINE_Enakost med spoloma ter bolj\xc5\xa1i izkoristek sposobnosti in spretnosti \xc5\xbeensk sta osrednjega pomena za odpravo razlike v pla\xc4\x8dilu med spoloma in dosego ciljev strategije Evropa 2020, s katero \xc5\xbeeli EU v tem desetletju dose\xc4\x8di rast. Strategija predvideva ustvarjanje \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1ih in bolj\xc5\xa1ih delovnih mest ter vi\xc5\xa1jo stopnjo zaposlenosti \xc5\xbeensk v okviru splo\xc5\xa1nega cilja 75% zaposlenosti celotnega prebivalstva v starostni skupini od 20 do 64 let, stremi pa tudi k temu, da bi bilo rev\xc5\xa1\xc4\x8dini in socialni izklju\xc4\x8denosti do leta 2020 izpostavljeno oziroma zaradi njiju ogro\xc5\xbeeno 20 milijonov oseb manj._NEWLINE_Zmanj\xc5\xa1evanje razlik v pla\xc4\x8dilu med spoloma je za mnoge prednostna naloga, ki zahteva hitro zakonsko ureditev, na primer:_NEWLINE_\xe2\x80\x9e Evropski pakt za enakost spolov, ki so ga voditelji EU sprejeli leta 2011._NEWLINE_\xe2\x80\x9e Okvir ukrepov za enakost spolov, ki so ga evropski socialni partnerji sprejeli leta 2005. _NEWLINE_Evropska unija od leta 2011 vsako leto obele\xc5\xbeuje tudi Evropski dan enakega pla\xc4\x8dila. To je vsakoletni dogodek, namenjen osve\xc5\xa1\xc4\x8danju o dejstvu, da razlika v pla\xc4\x8dilu \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih \xc5\xa1e vedno obstaja in da morajo \xc5\xbeenske za enak zaslu\xc5\xbeek delati dlje kot mo\xc5\xa1ki. Datum se spreminja vsako leto glede na povpre\xc4\x8dno razliko v pla\xc4\x8dilu med spoloma v EU. Spremembe v datumu evropskega dneva enakega pla\xc4\x8dila predstavljajo rahlo zmanj\xc5\xa1anje razlike v pla\xc4\x8dilu med spoloma.'