b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Ro\xc5\xbenovenske Matere Bo\xc5\xbeje, Stopno\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je bila najverjetneje zgrajena v 1. polovici 15. stoletja, v \xc4\x8dasu, ko je Vikariat \xc5\xa0kocjan spadal pod \xc5\xbdupnijo Belo Cerkev. Ko je bila slednja leta 1454 zaupana v oskrbo Samostanu Sti\xc4\x8dna, je cerkev dobila tudi freske. Delo je opravil Janez Ljubljanski, verjetno na naro\xc4\x8dilo samostana, saj je bil on tisti, ki je za samostan opravil ve\xc4\x8dino tovrstnih naro\xc4\x8dil. Cerkev nadalje omenja Valvasor, ki pravi, da k njej romajo celo ljudje iz Hrva\xc5\xa1kega. Leta 1696 je cerkev hudo prizadel po\xc5\xbear. Obnova, ki je sledila, je odstranila precej gotskih prvin in prinesla barokizacijo notranj\xc5\xa1\xc4\x8dine, h kateri je spadal nov banjasti obok ladje, predelava obokov v prezbiteriju, gradnja zakristije in stranske kapele sv. Antona. Cerkev je takrat dobila tudi nove oltarje. \xc5\xa0e ena prenova je bila izvedena v sredini 18. stoletja, ko so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni novi kamniti portali. Na zunanji strani je bila zgrajena kamnita pri\xc5\xbenica in prizidana stranska kapela Ro\xc5\xbenovenske Matere Bo\xc5\xbeje, katere oltar nosi letnico 1751. Zadnja prenova je potekala v letih 1990\xe2\x80\x931993.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nCelotna cerkev je zgrajena dokaj pompozno, kar ka\xc5\xbee na to, da je bila zgrajena kot zelo obiskan romarski kraj. Na to namigujejo tudi zunanji gotski oporniki prezbiterija, ki so sicer pri dolenjskih cerkvah redko zastopani. Zvonik se nahaja na zahodni strani, kapela sv. Antona na ju\xc5\xbeni, zakristija in kapela Ro\xc5\xbenovenske Matere Bo\xc5\xbeje pa na severni strani. Prvotno je bila na zunanji strani tudi freska svetega Kri\xc5\xa1tofa, katere ostanki so bili ob prenovi uni\xc4\x8deni._NEWLINE_Kapela Ro\xc5\xbenovenske Matere Bo\xc5\xbeje vsebuje kip Marije v sede\xc4\x8dem polo\xc5\xbeaju z Detetom Jezusom, ob njej pa svetega Dominika, ki mu Marija izro\xc4\x8da ro\xc5\xbeni venec. Spodaj na desni se nahajajo predstavniki cerkvenih stanov, na levi pa svetnih. Prezbiterij je poslikan s freskami Janeza Ljubljanskega, ki pa so le delno ohranjene in vsebinsko predstavljajo prezbiterij kranjskega tipa. V glavnem oltarju se nahaja kip Marije z Detetom Jezusom, ki je novej\xc5\xa1ega datuma. V zgornjem delu sta kipa svetega Joahima in svete Ane ter \xc5\xa1e dveh neznanih kipov, skupaj s putti. Levi stranski oltar je posve\xc4\x8den svetemu Roku, ob katerem se nahajata Kozma in Damijan. Desni stranski oltar je posve\xc4\x8den svetemu Alojziju, ob katerem se nahajata sveti Janez Nepomuk in sveti Bo\xc5\xa1tjan. Bo\xc5\xbejepotni kip Matere Bo\xc5\xbeje, ki sicer izvira iz 17. stoletja in je najstarej\xc5\xa1i kip v cerkvi, se je prvotno nahajal v glavnem oltarju, sedaj pa je name\xc5\xa1\xc4\x8den v ni\xc5\xa1i ju\xc5\xbene stene prezbiterija. Kri\xc5\xbeev pot je delo baro\xc4\x8dnega slikarja Antona Postla, freske oboka ladje pa je leta 1930 poslikal dunajski slikar Josef Edgar Kleinert.'