b'\n_START_ARTICLE_\nAvstralska ka\xc4\x8djevratka\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nAvstralska ka\xc4\x8djevratka je doma na kopnem in v vodi. Njen glavni \xc5\xbeivljenjski prostor so potoki, reke, mo\xc4\x8dvirja in lagune. Najraje ima po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8da, pogosto muljasta vodovja, v\xc4\x8dasih pre\xc4\x8dkajo tudi male brzice. Na jugu svojega podro\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti zapade veliko \xc5\xbeelv v zimsko otrplost in to pod vodo ali na suhem, na kopnem._NEWLINE_Ta vrsta je znana po tem, da se rada naseli v umetno narejenih ribnikih, in sicer najve\xc4\x8dkrat v \xc4\x8dasu dveh let. Avstralska ka\xc4\x8djevratka uporablja poti po kopnem in pri najmanj\xc5\xa1ih ovirah enostavno menja smer poti. Kakor hitro zaznajo v daljavi vodo, za\xc4\x8dnejo te\xc4\x8di do vode.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nAvstralska ka\xc4\x8djevratka je \xc4\x8dista mesojedka, ki \xc4\x8dez dan lovi po vodi male nevreten\xc4\x8darje. Mednje spadajo rakovica, rde\xc4\x8di raki, li\xc4\x8dinke \xc5\xbeu\xc5\xbeelk in mehku\xc5\xbeci, ob\xc4\x8dasno tudi \xc5\xbeabe. Na lovu ji ob\xc4\x8dasno dobro slu\xc5\xbei za ulov plena dolg mi\xc5\xa1i\xc4\x8dast vrat._NEWLINE_\xc5\xbdelva se priplazi do plena tako, da po\xc4\x8dasi plava med travo, v\xc4\x8dasih pa sledi ve\xc4\x8djemu plenu z mo\xc4\x8dnimi plavalnimi zamahi. V obeh primerih potegne v pravilni oddaljenosti vrat in glavo v\xc2\xa0\xc2\xbbS\xc2\xab\xc2\xa0obliki nazaj in nato sunkovito naprej, kot to po\xc4\x8dne ka\xc4\x8da. Namesto da bi zgrabila plen, nenadoma obstane poleg plena z glavo obrnjeno proti njemu in \xc5\xa1iroko odpre gobec. Voda ste\xc4\x8de takoj v gobec in iztiska vodo iz gobca, plen pa ostane v njem._NEWLINE_\xc4\x8celjusti avstralske ka\xc4\x8djeglavke niso primerne za ugriz. Velik plen ubije in zdrobi z drgnjejo\xc4\x8dimi gibi prednjih nog. Z enakimi gibi postavi plen na pravo mesto, da ga lahko pogoltne.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nParjenje se odvija pod vodo. Samec ves \xc4\x8das plava za samico, in sicer tako dolgo, da lahko polo\xc5\xbei svojo brado na oklep samice. nato se potisne naprej in spleza na samico, rob njenega oklepa zgrabi s sprednjimi nogami in potisne rep pod oklep samice._NEWLINE_Dva meseca pozneje odide samica na kopno in si skoplje v skromno porasli zemlji luknjo s pomo\xc4\x8djo zadnjih nog. Poi\xc5\xa1\xc4\x8de si neko pobo\xc4\x8dje, s katerega odte\xc4\x8de de\xc5\xbeevnica, kajti \xc5\xbee nekaj ur poplave lahko uni\xc4\x8di jajca. Mlade \xc5\xbeelve se izvalijo po \xc5\xa1estih mesecih. Imajo temno barvo z rahlim rumeno-oran\xc5\xbenim vzorcem in se odpravijo takoj na pot do vode, kar pa je za \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeelve prva in zadnja pot.\n_START_SECTION_\nSovra\xc5\xbeniki\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko gnezd \xc5\xbeelv oropajo druge \xc5\xbeivali, preden se sploh uspejo izvaliti mlade \xc5\xbeelve. Tudi izvaljene \xc5\xbeelve so na poti do vode v stalni nevarnosti, da jih po\xc5\xberejo plenilci, v vodi pa so plen rib in vodnih pti\xc4\x8dev._NEWLINE_Odrasle \xc5\xbeivali nimajo toliko sovra\xc5\xbenikov kot mladi\xc4\x8di, saj so ve\xc4\x8dje in za\xc5\xa1\xc4\x8ditene s svojim oklepom. Kljub temu jih napadajo pelikani, \xc5\xa1torklja, dingi in ptice ujede.'