b'\n_START_ARTICLE_\nRazredni boj\n_START_PARAGRAPH_\nRazredni boj ozna\xc4\x8duje sovra\xc5\xbeen odnos in boj med izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskim ter izkori\xc5\xa1\xc4\x8danim razredom. Odnos med izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalcem in izkori\xc5\xa1\xc4\x8danim se razlikuje glede na obravnavano obliko razredne dru\xc5\xbebe: v su\xc5\xbeenjstvu je to boj med su\xc5\xbenjem in su\xc5\xbenjelastnikom, v fevdalizmu med odvisnim kmetom in fevdalcem, v kapitalizmu pa med kapitalistom kot lastnikom produkcijskih sredstev in mezdnim delavcem, ki je iz vidika produkcije lastnik edinole svoje delovne sile._NEWLINE_Konkretne zna\xc4\x8dilnosti razrednega boja se ne razlikujejo le od oblike razredne dru\xc5\xbebe, ampak se razlikujejo tudi med posameznimi de\xc5\xbeelami, saj sama razredna dru\xc5\xbeba ni povsod enako razvita, niti se ne razvija v enakih pogojih (zaradi imperializma). V de\xc5\xbeelah, kjer je ve\xc4\x8dina prebivalstva kme\xc4\x8dkega in se kapitalizem \xc5\xa1ele uveljavlja, so na primer druga\xc4\x8dne razmere kot v de\xc5\xbeeli, kjer kapitalisti\xc4\x8dni na\xc4\x8din produkcije nima resne konkurence.\n_START_SECTION_\nRazredni boj v kapitalizmu\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalisti\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba je razdeljena na dva velika, medsebojno sovra\xc5\xbena tabora. Prvi tabor je bur\xc5\xbeoazija oziroma kapitalisti\xc4\x8dni razred, ki ima monopol nad dru\xc5\xbebenimi produkcijskimi sredstvi in si zato tudi prisvaja dru\xc5\xbebeni prese\xc5\xbeni produkt. Na drugi strani je proletariat oziroma razred mezdnih delavcev, ki zaradi omenjenega bur\xc5\xbeoaznega monopola nad produkcijskimi sredstvi niso zmo\xc5\xbeni realizirati svoje lastne delovne sile in jo morajo stalno oddajati v najem bur\xc5\xbeoaziji. To sta tudi edina tabora, ki imata v razrednem boju na dolgi rok lastne neodvisne pozicije; vsi ostali razredi morajo z eskalacijo (in posledi\xc4\x8dno radikalizacijo) razrednega boja podpreti bodisi proletariat bodisi bur\xc5\xbeoazijo._NEWLINE_To ne pomeni, da v kapitalizmu ni nobenih drugih razredov. Obstaja na primer malome\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, ki bodisi razpolaga z lastnimi produkcijskimi sredstvi bodisi zaseda vmesno mesto med bur\xc5\xbeoazijo in preostankom proletariata. \xc5\xa0e posebej v drugem primeru malome\xc5\xa1\xc4\x8danstvo je me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo strogo gledano del delavskega razreda (prejema, na primer, mezdo); kljub temu pa zaradi vloge malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva v kapitalisti\xc4\x8dni produkciji (so nadzorniki in agentje bur\xc5\xbeoazije) tak\xc5\xa1na poenostavitev ni vedno upravi\xc4\x8dena. Malome\xc5\xa1\xc4\x8danstvo se tako z razvojem razrednega boja razcepi na dve opciji; prva podpira bur\xc5\xbeoazijo, druga pa proletariat._NEWLINE_Pri opredelitvi malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva do razrednega boja je pomemben faktor njegova tako imenovana proletarizacija. S tem ozna\xc4\x8dujemo tendenco, da kapital s svojo koncentracijo pri\xc4\x8denja vplivati tudi na dru\xc5\xbebeni (in ekonomski) polo\xc5\xbeaj malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva. V primeru drobne bur\xc5\xbeoazije (ki imajo v lasti produkcijska sredstva in dejansko lahko sami realizirajo lastno delovno silo) le-ta propada v konkuren\xc4\x8dnem boju z velikim kapitalom; alternativni scenarij je, da tako kot mali kapitalist postane (de facto) podizvajalec velikega kapitala, s \xc4\x8dimer postane le bolje pla\xc4\x8dan uslu\xc5\xbebenec kapitala. Dodatno gro\xc5\xbenja malome\xc5\xa1\xc4\x8danstvu je nadaljnji razvoj produktivnih sil. Ta namre\xc4\x8d ne poenostavi le fizi\xc4\x8dnega, temve\xc4\x8d tudi umsko delo. V kombinaciji z mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim izobra\xc5\xbeevanjem to tudi pomeni, da umsko delo izgublja polo\xc5\xbeaj kvalificirane delovne sile. Polo\xc5\xbeaj malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva postane, tako kot za ostale delavce, odvisen od stanja na trgu delovne sile; pove\xc4\x8da se, na primer, pritisk rezervne armade delovne sile, saj visoko izobra\xc5\xbeena delovna sila postane bolj zastopana (tj. bolj prisotna) tudi v vrstah brezposelnega prebivalstva._NEWLINE_Dokler je mo\xc5\xbeno, je odziv malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva na proletarizacijo reformizem (s poudarkom na ohranjanju lastnega polo\xc5\xbeaja); uveljavljanje lastnih interesov v okvirih kapitalizma. Ko tak\xc5\xa1en pristop dose\xc5\xbee svoje meje, je odziv malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva na proletarizacijo, pa tudi razredni boj nasploh, me\xc5\xa1an. Prva skupina preide pod ideolo\xc5\xa1ko vodstvo proletariata in se radikalizira; svoje interese uskladi z dolgoro\xc4\x8dnimi cilji delavskega razreda (komunizmom). Druga skupina se zdrsa v vrste proletariata (ter poistovetenju interesov z njim) in se temu upira z vsemi mo\xc4\x8dmi. Re\xc5\xa1itev iz svojega nestabilnega polo\xc5\xbeaja nasprotno vidi v tesnem sodelovanju s kapitalom nasproti proletariatu v upanju, da si bo s tem uspela zavarovati svoj lastni dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj. Ta skupina malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva tudi postane ideolo\xc5\xa1ki vodja kontrarevolucionarnega razrednega boja. Med obema skupinama se nahaja sloj neodlo\xc4\x8denega malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva, ki pa tak\xc5\xa1ne pozicije nevtralnosti ne morejo trajno vzdr\xc5\xbeevati; bli\xc5\xbeje, kot je vpra\xc5\xa1anje revolucije in kontrarevolucije, manj\xc5\xa1i je obseg neodlo\xc4\x8denih.\n_START_SECTION_\nRazredni boj v de\xc5\xbeelah z ostanki fevdalizma\n_START_PARAGRAPH_\nV de\xc5\xbeelah, kjer kapitalisti\xc4\x8dni na\xc4\x8din produkcije \xc5\xa1e ni dosegel absolutne prevlade, je v razrednem boju treba upo\xc5\xa1tevati \xc5\xa1e polo\xc5\xbeaj in mo\xc4\x8d kmetov. Ti nadalje niso homogena skupina, ampak so ravno tako notranje razslojeni; med dninarjem in premo\xc5\xbenim kmetom (kulakom) so na primer ravno tako razredna nasprotja. Kljub temu pa kmetje v primeru, da je kapitalizem \xc5\xbee vsaj delno razvit, v razrednem boju, ki na\xc4\x8denja vpra\xc5\xa1anje revolucije, niso zmo\xc5\xbeni postaviti pozicije, ki bi bila samostojna alternativa bur\xc5\xbeoaziji ali proletariatu; vrhunec kme\xc4\x8dkega boja je namre\xc4\x8d kme\xc4\x8dka privatna lastnina, ki pa je zaradi \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de kapitalisti\xc4\x8dne privatne lastnine konzervativna pozicija. Kmetje se tako pove\xc5\xbeejo s proletariatom in nastopajo pod njegovim ideolo\xc5\xa1kim vodstvom proti bur\xc5\xbeoaziji in ostankom fevdalizma._NEWLINE_V tak\xc5\xa1nem okolju moramo upo\xc5\xa1tevati \xc5\xa1e plemstvo, ki se bori proti bur\xc5\xbeoaziji, proletariatu in kmetom; ko so vse te gro\xc5\xbenje dovolj oslabljene, pa \xc5\xa1e proti duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini. Plemstvo in bur\xc5\xbeoazija pa imata me\xc5\xa1ane odnose; oba se ho\xc4\x8deta medsebojno uni\xc4\x8diti, a morata za to mobilizirate dru\xc5\xbebene sile, ki lahko pokopljejo tudi njiju._NEWLINE_To je najbolj razvidno pri vlogi bur\xc5\xbeoazije, \xc4\x8de je treba fevdalizem \xc5\xa1ele dokon\xc4\x8dno odpraviti; \xc4\x8de je, druga\xc4\x8de re\xc4\x8deno, potrebna tudi demokrati\xc4\x8dna revolucija. Bur\xc5\xbeoazija igra glede na fevdalizem progresivno vlogo, v kapitalizmu, njenem lastnem dru\xc5\xbebenem redu, pa kontrarevolucionarno vlogo. V de\xc5\xbeeli, kjer mo\xc4\x8d plemstva \xc5\xa1e ni bila dokon\xc4\x8dno uni\xc4\x8dena, isto\xc4\x8dasno pa obstaja \xc5\xa1e kapitalizem, se bur\xc5\xbeoazija tako znajde v paradoksnem polo\xc5\xbeaju, da mora biti isto\xc4\x8dasno revolucionarna in kontrarevolucionarna; revolucionarna glede na fevdalizem, kontrarevolucionarna glede na kapitalizem. Da se polasti oblasti, mora bur\xc5\xbeoazija zru\xc5\xa1iti aristokracijo; za to pa mora na pomo\xc4\x8d poklicati delavce in kmete, ki lahko demokrati\xc4\x8dno revolucijo nadaljujejo v komunisti\xc4\x8dno revolucijo. \xc4\x8ce so delavci in kmetje dovolj mo\xc4\x8dni, da je slednja tudi realna mo\xc5\xbenost, bur\xc5\xbeoazija opusti demokrati\xc4\x8dno revolucijo in se zdru\xc5\xbei s plemstvom v boju proti skupnemu sovra\xc5\xbeniku. Za re\xc5\xbeim, ki izhaja iz tak\xc5\xa1ne zveze vladajo\xc4\x8dih razredov, se uporablja tudi izraz bonapartizem; zgodovinski primer je neuspela nem\xc5\xa1ka revolucija iz leta 1848, ime pa izhaja iz dr\xc5\xbeavnega udara Ludvika Bonaparta (Napoleona III), ki se je v Franciji zgodil leta 1853 (dogodek je imel enako razredno ozadje)._NEWLINE_Plemstvo ima podoben pragmati\xc4\x8den pristop do bur\xc5\xbeoazije. Po eni strani ga slednja ogro\xc5\xbea in si jo posledi\xc4\x8dno prizadeva oslabiti. Po drugi strani pa je sodelovanje z bur\xc5\xbeoazijo in sprejetje manj\xc5\xa1ih liberalnih reform v njen prid za plemstvo manj\xc5\xa1e zlo kot uspe\xc5\xa1na revolucija od spodaj (tj. revolucija delavcev in kmetov). A dolgotrajno nezaupanje in konflikt med bur\xc5\xbeoazijo in plemstvom sta obojestranska. Bur\xc5\xbeoazija na trenutke sodeluje s plemstvom in je ob mo\xc4\x8dnem pritisku od spodaj pripravljena sklepati kompromise, ampak si bur\xc5\xbeoazija isto\xc4\x8dasno prizadeva nadomestiti plemstvo kot vladajo\xc4\x8di razred. Iz tega razloga za plemstvo bur\xc5\xbeoazija ostaja gro\xc5\xbenja in posledi\xc4\x8dno plemstvo izkoristi vsako prilo\xc5\xbenost, da jo oslabi (na svoj ra\xc4\x8dun), \xc4\x8de obeh ne ogro\xc5\xbea skupni razredni sovra\xc5\xbenik._NEWLINE_Zavezni\xc5\xa1tvo med plemstvom in bur\xc5\xbeoazijo je tako kratkotrajno, predvsem pa pragmati\xc4\x8dnega zna\xc4\x8daja; ko je skupna gro\xc5\xbenja premagana, zavezni\xc5\xa1tvo razpade, oba vladajo\xc4\x8da razreda pa se spet osredoto\xc4\x8data na oslabitev drug drugega. \xc4\x8ce morata pri tem ponovno mobilizirati kmete in delavce, ti pa ponovno postanejo gro\xc5\xbenja za oba razreda, se za\xc4\x8dasno zavezni\xc5\xa1tvo obnovi in nato ponovno razpade.'