b"\n_START_ARTICLE_\nFerrante I. Gonzaga\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v Mantovi kot tretji sin Francesca II. Gonzage in Isabelle d'Este. Ko je bil star 16 let, so ga poslali na \xc5\xa1panski dvor za pa\xc5\xbea prihodnjega cesarja Karla V., ki mu je ostal zvest vse \xc5\xbeivljenje. Leta 1527 je sodeloval pri plenjenju Rima in se leta 1530 udele\xc5\xbeil Karlovega zmagoslavnega kronanja v Bologni: ob smrti Karla III. Burbonskega (1527) je bil imenovan za glavnega poveljnika cesarske vojske v Italiji. Leta 1531 je postal vitez reda zlatega runa._NEWLINE_Neapelj je branil pred napadom francoskih vojakov pod poveljstvom francoskega mar\xc5\xa1ala Odeta Lautreca in dosegel predajo firen\xc5\xa1ke republike. Za ta podvig ga je pape\xc5\xbe Klemen VII. iz dru\xc5\xbeine Medi\xc4\x8dejcev, ki so ga izgnali iz tega mesta, imenoval za pape\xc5\xa1kega guvernerja Beneventa. \xc5\xa0e enkrat se je boril za Karla V. proti Turkom v Tunisu leta 1535 in Al\xc5\xbeiru leta 1543 s 3000 konjeniki. Karlu je slu\xc5\xbeil kot podkralj Sicilije (1535\xe2\x80\x931546). V njegovo \xc4\x8dast se trdnjava v Messini imenuje Forte Gonzaga.  Cesarja je spremljal v Nem\xc4\x8dijo leta 1543 in se boril proti odlo\xc4\x8dni kampanji, ki je uveljavila pogodbo iz Cr\xc3\xa9pyja. Nato je bil guverner Milanske vojvodine (1546\xe2\x80\x931554) in se v vojni boril za Parmo._NEWLINE_Leta 1534 se je Ferrante poro\xc4\x8dil z Isabello di Capua in s tem dobil zemlji\xc5\xa1ki posesti v Molfetti in Giovinazzu. Leta 1539 je kupil grofijo Guastalla na desnem bregu Pada za 22.280 zlatih skudov, ki mu jo je prodala grofica Ludovica Torelli. To je bil strate\xc5\xa1ki nakup, saj je Guastalla blizu Ferrare, ki jo je Karel \xc5\xbeelel odvzeti dru\xc5\xbeini Este._NEWLINE_Ferrantejeva vila pri Milanu, Gualtiera, se zdaj imenuje Simonetta. Ferrante jo je leta 1550 obnovil in naro\xc4\x8dil delo toskanskemu arhitektu Domenicu Giuntallodiju iz Prate.  Ferrante je bil pokrovitelj in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik kiparja in medaljerja Leoneja Leonija, ki mu je okoli leta 1555 izdelal bronasto medaljo. Na hrbtni strani sta Heraklej z dvignjeno gorja\xc4\x8do, ki se bori z nemejskim levom, in napis TU NE CEDE MALIS: Ne prina\xc5\xa1aj zla , ki namiguje na njegovo oprostitev po obto\xc5\xbebi zaradi zlorabe denarja in korupcije. Njegov sin Cesare je pri Leoneju naro\xc4\x8dil bronasti javni spomenik Zmagoslavje Ferranteja Gonzage nad zavistjo (1564), ki stoji na Rimskem trgu (Piazza Roma) v Guastalli. Kot vsi iz dru\xc5\xbeine Gonzaga je tudi Ferrante podpiral izdelovalce tapiserij: zanj je bila stkana serija Fructus Belli (Sadovi vojne) in la\xc5\xbeja serija putov._NEWLINE_Umrl je v Bruslju zaradi padca s konja in utrujenosti v bitki pri St. Quentinu. Pokopan je bil v zakristiji milanske stolnice._NEWLINE_Ferranteja je v Guastalli nasledil njegov sin Cesare._NEWLINE_Leta 1543 je bil veleposlanik angle\xc5\xa1kega kralja Henrika VIII.\n_START_SECTION_\nVladar Guastalle\n_START_PARAGRAPH_\nFerrante I. je bil ustanovitelj kadetske podru\xc5\xbenice Gonzaga v Guastalli, mestu, ki ga je leta 1539 kupil od grofice Ludovice Torelli. V primerjavi z drugimi fevdi, pridobljenimi za zasluge ali s porokami, je grofija Guastalla u\xc5\xbeivala precej\xc5\xa1njo avtonomijo v Svetem rimskem cesarstvu; zato je Ferrante postal vodja majhne neodvisne dr\xc5\xbeave blizu Mantove, ki je dala \xc5\xbeivljenje avtonomni dinastiji vladarjev.\n_START_SECTION_\nSionski prior\n_START_PARAGRAPH_\nFerrante Gonzaga je bil po prvem seznamu, ki ga je sestavil Pierre Plantard, 14. veliki mojster  (od 1527 do 1575) legendarnega sionskega priorstva."