b'\n_START_ARTICLE_\nDrenovci\n_START_PARAGRAPH_\nDrenovci, \xc5\xa1tudentska skupina planincev pred 1. svetovno vojno, ki je delovala izven okvirov SPD in si je prizadevala osvajati slovenske gore pred tujimi pristopniki. Bistveno so pripomogli k razvoju slovenske zimske alpinistike, alpskega turnega smu\xc4\x8danja in jamarstva.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentska skupina Dren se je osnovala leta 1908 in je delovala zunaj okvirjev Slovenskega planinskega dru\xc5\xa1tva in brez pomo\xc4\x8di gorskih vodnikov. Dru\xc5\xbeenje sta organizirala Bogumil Brin\xc5\xa1ek in Rudolf Badjura, ki sta se dru\xc5\xbeila \xc5\xbee leta 1906. Skupina je organizirala poletne in zimske izlete v Kamni\xc5\xa1ke planine, ukvarjali pa so se tudi z alpinizmom,smu\xc4\x8danjem ter fotografijo in preu\xc4\x8devanjem kra\xc5\xa1kega sveta in pojavov. Badjura je v Smu\xc4\x8darju navedel kot za\xc4\x8detek delovanja skupine leto 1907. Dru\xc5\xbeba je imela okoli 14 \xc4\x8dlanov, ve\xc4\x8dinoma so bili izobra\xc5\xbeenci iz Ljubljane: Rudolf Badjura, Bogumil Brin\xc5\xa1ek, Josip Cerk, Albin Hrovatin, Ivan Kova\xc4\x8d, Jo\xc5\xbee Kunaver, Pavel Kunaver, Ivan Michler, Stanko Ribnikar, Ivan Tav\xc4\x8dar, Sre\xc4\x8dko Vizjak in Wenig. Z osvajanjem slovenskih gora so \xc5\xbeeleli prepre\xc4\x8diti ponem\xc4\x8denje imen gora. Poleg narodne te\xc5\xbenje pa so \xc5\xbeeleli na gore pristopati brez gorskih vodnikov in ve\xc4\x8dinoma brez plezalnih pripomo\xc4\x8dkov. Na tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din so izvedli pomembne vzpone v Savinjskih in Julijskih Alpah._NEWLINE_Leta 1911 so preplezali Slovensko smer v severni steni Triglava. Opravili to tudi nekaj zimskih vzponov, ki takrat niso bili v navadi. Prvi organizator drenovske zimske ture je bil Brin\xc5\xa1ek, povzpeli so se na Kompotelo, vzpeli pa so se tudi na Kamni\xc5\xa1ko sedlo, Sv. Ahaca, Grintovec. Bogumil Brin\xc5\xa1ek je skrbel za fotografije, ki so bile pogosto objavljene, Josip Cerk pa je drenovce usmerjal predvsem v raziskovanje kra\xc5\xa1kega sveta. Drenovci so tako postali predhodniki leta 1910 ustanovljenega Dru\xc5\xa1tva za raziskovanje kra\xc5\xa1kih jam._NEWLINE_Leta 1905 so hojo s krpljami nadomestili s smu\xc4\x8dmi, ki jih je v Ljubljano prinesel Jo\xc5\xbee Kunaver, z njimi so se nato spu\xc5\xa1\xc4\x8dali z Ro\xc5\xbenika, uporabljala pa sta jih tudi Ivan Tav\xc4\x8dar in Pavel Kunaver. Badjura in Kunaver pa sta leta 1910 osvojila vrh Krvavca in Velikega Zvoha. Brin\xc5\xa1ek ju je spremljal z derezami in krpljami, da je la\xc5\xbeje fotografiral. Ohranila pa se zgodba o spustu v dolino: "Za pot nazaj so stavili, kdo bo hitreje pri\xc5\xa1el v Kri\xc5\xa1ki dol, s smu\xc4\x8dmi ali pe\xc5\xa1. Prvi je pri\xc5\xa1el Brin\xc5\xa1ek, ki se je spustil kar sede na svoji pelerini." Tura pa velja za prelomno v zgodovini slovenskega smu\xc4\x8danja in alpinizma.'