b'\n_START_ARTICLE_\nAhten\n_START_SECTION_\nEtni\xc4\x8dna sestava prebivalstva\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva iz leta 1971 se je 20%  prebivalcev  v ob\xc4\x8dini Ahten opredelilo, da so Slovenci. Lokalne razli\xc4\x8dice sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, nare\xc4\x8dje terskih dolin govorijo predvsem v zaselkih  Maline / Forame,  Subid / Subit in Por\xc4\x8dinj / Porzus, pogosto ob furlan\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nReklu\xc5\xbe (Racchiuso)\n_START_PARAGRAPH_\nZaselek se nahaja na nadmorski vi\xc5\xa1ini 190 m, ima okoli 500 prebivalcev in je sestavljen iz glavnega naseljenega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in dveh lo\xc4\x8denih vasi: "Partistagno (Borgo Faris)" in "Poljana" (Poiana) ("Zgornja") in Spodnja).  V vasi Reklu\xc5\xbe (Racchiuso) je posebej zanimiv je starodavni zvonik v cerkvi Sv. Silvestra s fresko, ki jo je poslikal Gian Paolo Thanner iz leta 1518. V dolini, ki je oddaljena 1 km severozahodno, dominira pred kratkim obnovljen grad Parti\xc5\xa1tajn. Zanimiv je tudi samostan klaris v Parti\xc5\xa1tajnu.\n_START_SECTION_\nSubid (Subit)\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Subid italijansko Subit, ki se nahaja na vi\xc5\xa1ini 727 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine na pobo\xc4\x8djih gore Nagrad, na najju\xc5\xbenej\xc5\xa1ih delih Julijskih predalp, in ponuja \xc4\x8dudovit razgled na ve\xc4\x8dino Furlanske ni\xc5\xbeine, v jasnih dneh tudi do morja. Naselje je pribli\xc5\xbeno 9 kilometrov oddaljeno od glavnega mesteca Ahten in 10 kilometrov od italijansko-slovenske meje._NEWLINE_Nastanek naselja je verjetno mogo\xc4\x8de postaviti med 7. in 8. stoletjem, ko so se slovanski predniki Slovencevza\xc4\x8deli naseljevati na obmo\xc4\x8djih Terskih in Nadi\xc5\xa1kih dolin. Druga svetovna vojna se je globoko in ve\xc4\x8dkrat dotaknila naselja Subid, ki je bilo eno od najbolj aktivnih obmo\xc4\x8dij v  italijanski partizanski odpor.  Nemci so naselje po\xc5\xbegali dvakrat, in sicer 29. julija 1944 in 29. septembra 1944, ko so po\xc5\xbejgali ve\xc4\x8d kot 70 hi\xc5\xa1 in razstrelili cerkev._NEWLINE_Subid je tako kot vsi kraji v gorskih obmo\xc4\x8djih do\xc5\xbeivel drasti\xc4\x8dno izseljevanje, tako da je \xc5\xa1tevilo prebivalcev drasti\xc4\x8dno upadlo. Naselje je leta 1901 \xc5\xa1telo 577 prebivalcec, najve\xc4\x8d 700 prebivalcev leta 1930, 550 leta 1944, 210 leta 1974, danes pa kraj \xc5\xa1teje le \xc5\xa1e okoli 50 stalnih prebivalcev. Naselje je bilo mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovano v potresu leta 1976 in umrla sta dva prebivalca. _NEWLINE_Prebivalci Subida govorijo \xe2\x80\x9esubi\xc5\xa1ko\xe2\x80\x9c nare\xc4\x8dje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine ali \xe2\x80\x9cpo na\xc5\xa1en\xe2\x80\x9d, kakor sami pravijo.\n_START_SECTION_\nMalina (Forame)\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Malina  italijansko Forame  le\xc5\xbei na 353 m nadmorske vi\xc5\xa1ine in je raztreseno po dolini ob strugi potoka Malina. Ime verjetno izvira iz slovanske besede za gozdni sade\xc5\xbe, \xc4\x8deprav so tudi druge interpretacije, npr. po keltski besedi za potok. Vendar je mogo\xc4\x8de dati prednost prvi razlagi, saj ima kar nekaj zaselkov toponimski izvor v slovanskem jeziku. Najbli\xc5\xbeje centru ob\xc4\x8dine je zaselek Gravis, ki je priklju\xc4\x8den Ahtenu. Drugi pa so:  Pod Kl\xc3\xa0nac = Borgo Ponte, Fal\xc3\xb9nji\xc5\xa1ce  = Pradaroncs,  Minins, Bastian = Degano, Batudicji = Matteus, Cerman,  Malina = Molinars, Nj\xc3\xacvca = Mattielig, Repi = Rieppi, Tistran = Salandri, Skovertan = Scovertz, \xc4\x8celo = Pecol di sotto, Ta za \xc4\x8delam = Pecol di sopra,  Mi\xc5\xa1korcju = Bombardier.'