b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Keenan Seyfert\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nSeyfert je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v Clevelandu. Od leta 1929 je \xc5\xa1tudiral na Univerzi Harvard, kjer je diplomiral in leta 1933 tam kon\xc4\x8dal magistrski \xc5\xa1tudij. Leta 1936 je doktoriral iz astronomije z dizertacijo Raziskave zunanjih galaksij (Studies of the External Galaxies) pod Shapleyjevim mentorstvom. V tezi se je ukvarjal z barvami in navideznim sijem galaksij._NEWLINE_Leta 1936 se je pridru\xc5\xbeil osebju novega Observatorija McDonald blizu Fort Davisa v Teksasu, kjer je pomagal pri zagonu observatorija. Tu je ostal do leta 1940 in delal s Popperjem o zna\xc4\x8dilnostih \xc5\xa1ibkih zvezd vrste B in nadaljeval svoje delo o barvah v spiralnih galaksijah._NEWLINE_V letu je od\xc5\xa1el na Observatorij Mount Wilson kot \xc4\x8dlan Nacionalnega raziskovalnega sveta (NRC). Tu je ostal do leta 1942 in raziskoval vrsto aktivnih galaksij, sedaj imenovanih Seyfertove galaksije. V njih je jedro zelo majhno in svetlo, navidez podobno zvezdi, medtem ko so spirale razmeroma nerazlo\xc4\x8dne in tesno navite. \xc5\xa0iroke sevalne (emisijske) \xc4\x8drte v njihovem spektru in mo\xc4\x8dno infrarde\xc4\x8de sevanje odkrivajo obilico vro\xc4\x8dega plina v njihovih jedrih, kjer verjetno potekajo burne spremembe. Seyfertove galaksije sevajo tudi radijske valove. Izredno lep primer Seyfertove galaksije je M77 v Kitu. Njeno skupno maso cenijo na 800.000 milijonov Son\xc4\x8devih. Narlikar in njegov sodelavec K. M. V. Apparao s Tatovega in\xc5\xa1tituta za temeljne raziskave v Bombaju menita, da so Seyfertove galaksije v resnici ogromne bele luknje z milijonkratno maso Sonca, ki izginjajo v snovi Vesolja, to snov pa je po\xc5\xberla navadna \xc4\x8drna luknja._NEWLINE_Leta 1942 se je Seyfert vrnil v Cleveland na In\xc5\xa1titut Case, kjer je u\xc4\x8dil navigacijo voja\xc5\xa1kemu osebju in sodeloval pri skrivnih voja\xc5\xa1kih raziskavah. Poleg tega je raziskoval v astronomiji na Obsevatoriju Warnerja in Swaseyja In\xc5\xa1tituta Case._NEWLINE_V letu 1946 je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati na Univerzi Vanderbilt v Nashvilleu. Program astronomije je bil na Vanderbiltu tedaj \xc5\xa1e majhen. Univerza je imela le majhen observatorij s 6 pal\xc4\x8dnim (150\xc2\xa0mm) refraktorjem in skromen pou\xc4\x8devalski program._NEWLINE_Seyfert je delal marljivo, da bi izbolj\xc5\xa1al pou\xc4\x8devalski program in pove\xc4\x8dal denarna sredstva za gradnjo novega observatorija. V nekaj letih je v nashvillski skupnosti pridobil veliko javno podporo. Kot rezultat tega so decembra 1953 dokon\xc4\x8dali Dyerjev observatorij s 24 pal\xc4\x8dnim (610\xc2\xa0mm) reflektorjem. Postal je njegov predstojnik in bil na tem delovnem mestu vse do svoje smrti. Umrl je v avtomobilski nesre\xc4\x8di.'