b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovinski roman\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinski roman je dalj\xc5\xa1a pripovedna proza z zgodovinsko snovjo. Izpri\xc4\x8dane zgodovinske osebe, dogodki in atmosfera so lahko v ospredju ali pa so samo za kuliso fiktivnemu dogajanju.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek zgodovinskega romana bele\xc5\xbeijo Nemci, popularen pa je postal po zaslugi \xc5\xa1kotskega pisatelja Walterja Scotta (1771\xe2\x80\x931832). Zgodovinski roman je utemeljil s snovmi iz \xc5\xa1kotske zgodovine (Waverly, Starinar, Rob Roy). V romanu Ivanhoe (1819) je opisal sijaj srednjeve\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja. Avtorja zgodovinskega romana v romantiki sta \xc5\xa1e Victor Hugo in Alessandro Manzoni), v realizmu pa Lev Nikolajevi\xc4\x8d Tolstoj, Gustave Flaubert, Henryk Sienkiewicz. Pri Srbih in Hrvatih Ivo Andri\xc4\x87, Milo\xc5\xa1 Crnjanski, Avgust \xc5\xa0enoa idr. Utemeljitelj slovenskega zgodovinskega romana je Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d z delom Ivan Erazem Tattenbach. Pisci so zgodovinski roman na njegovih za\xc4\x8detkih poimenovali razli\xc4\x8dno: \xc2\xbbhistori\xc4\x8dna novela\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbhistori\xc5\xa1ki roman\xc2\xab. Izraz zgodovinska povest se je pojavil v 60. letih 19. stoletja, ko je zgodovinski roman do\xc5\xbeivel silovit vzpon  v ustvarjalnosti in priljubljenosti. Pogosto je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pustolovsko-ljubezenska zgodba (zna\xc4\x8dilno za histori\xc4\x8dni roman v romantiki), pa tudi realni zgodovinsko-socialni procesi (realisti\xc4\x8dni zgodovinski roman) z nacionalno tendenco, ki izpri\xc4\x8duje voljo do avtenti\xc4\x8dnega orisa oseb, dru\xc5\xbebe, kulture in dogodkov.\n_START_SECTION_\nZgodovinski roman - \xc4\x8dasovni roman - kronikalni roman\n_START_PARAGRAPH_\nPogoj za oznako zgodovinski roman je, da avtor romana ni osebno do\xc5\xbeivel obdobja, o katerem pripoveduje v romanu._NEWLINE_Literarnemu zgodovinarju zato podatek o avtorjevi rojstni letnici in podatek o morebitni vpletenosti v dogodke, o katerih avtor poro\xc4\x8da, pomaga pri uvrstitvi romana med zgodovinske._NEWLINE_Poseben primer zgodovinskega romana v slovenski knji\xc5\xbeevnosti je roman o NOB (avtorji Tone Svetina, Mi\xc5\xa1ko Kranjec, Vladimir Kav\xc4\x8di\xc4\x8d), kjer gre za tematiko vojne, vendar avtorji nimajo osebne izku\xc5\xa1nje le-te, za razliko od avtorjev vojnih romanov, ki so podzvrst \xc4\x8dasovnega romana (nem\xc5\xa1ko Zeitroman)._NEWLINE_Pripovedovalec, ki prevzame vlogo nami\xc5\xa1ljenega najditelja, izdajatelja, urednika ali komentatorja kronike ali rokopisa ali dnevnika, ki naj bi jih napisal star kronist, je zna\xc4\x8dilnost kronikalnega romana, ki je posebna oblika zgodovinskega romana, posnemajo\xc4\x8dega \xc4\x8dasovni roman._NEWLINE_\xc4\x8ce \xc4\x8dasovni roman opisuje do\xc5\xbeivetja dolo\xc4\x8dene generacije, ne le avtorja samega, ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med generacijski roman ali "zgodovinski roman sedanjosti".\n_START_SECTION_\nAvtorji slovenskih zgodovinskih pripovedi\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju od leta 1845 do leta 2009 je slovenske zgodovinske pripovedi ustvarjalo 152 avtorjev. Po obsegu opusa v besedah si najbolj ustvarjalni slovenski avtorji sledijo v naslednjem vrstnem redu:  Mimi Malen\xc5\xa1ek, Ivan Sivec, Anton Slodnjak, France Bevk, Ilka Va\xc5\xa1te, Bogdan Novak, Sa\xc5\xa1a Vuga, Oskar Hudales, Miroslav Malovrh, Alojz Rebula, Ivan Pregelj, Jo\xc5\xbee Dular, Vinko Koro\xc5\xa1ak, Ivan Lah, Tita Kova\xc4\x8d, Anton Gri\xc4\x8dnik, Du\xc5\xa1an Merc, Janez Jalen, Andrej Hieng, Slavko Dokl, Anton Ingoli\xc4\x8d, O\xc5\xbebalt Ilaunig, Jo\xc5\xbea Lovren\xc4\x8di\xc4\x8d, Lev Detela, Peter Bohinjec, Franc Hrastelj, Jo\xc5\xbee Pahor, Jo\xc5\xbeef Urbanija, Ivan Zorec, Ivan Tav\xc4\x8dar, Ferdo Ko\xc4\x8devar, Jo\xc5\xbee Hudales, Lea Fatur, Josip Lavti\xc5\xbear, Karel Mauser, Metod Turn\xc5\xa1ek, Mira Miheli\xc4\x8d, Zora Pi\xc5\xa1\xc4\x8danc, Fran Jakli\xc4\x8d, Fran Sale\xc5\xa1ki Fin\xc5\xbegar, Fran Detela, Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Jerant, Vladimir Kav\xc4\x8di\xc4\x8d, Matija Prelesnik, idr.\n_START_SECTION_\nNajdalj\xc5\xa1e slovenske zgodovinske pripovedi\n_START_PARAGRAPH_\nNajdalj\xc5\xa1e zgodovinske pripovedi v slovenskem literarnem prostoru so: Anton Slodnjak: Pogine naj \xe2\x80\x93 pes! (1946), Neiztrohnjeno srce (1938), Sa\xc5\xa1a Vuga: Krtov kralj (1987), Mimi Malen\xc5\xa1ek: Pojo\xc4\x8di labodi, Anton Gri\xc4\x8dnik, Jurij Vodovnik: Jaz ho\xc4\x8dem bit`fraj (2008), Franc Hrastelj: Otrok lu\xc4\x8di (1999), Sa\xc5\xa1a Vuga: Erazem Predjamski ali vsa drzna in predrzna dejanja (1978), Mimi Malen\xc5\xa1ek: Poslu\xc5\xa1aj, zemlja (1968), Mar\xc4\x8dni veter (1988), Inkvizitor (1964), Nori\xc5\xa1ka Rapsodija (1968), Plamenica (1957), Oskar Hudales: Med dvema svetovoma (1962), Karel Mauser: Le eno je potrebno (1981).'