b'\n_START_ARTICLE_\nRoberto Bola\xc3\xb1o\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nBola\xc3\xb1o se je rodil u\xc4\x8diteljici matematike in statistike ter vozniku tovornjaka in amaterskemu boksarju. Dru\xc5\xbeina se je veliko selila, tako da je ve\xc4\x8dino otro\xc5\xa1tva pre\xc5\xbeivel v mestih Vi\xc3\xb1a del Mar, Quilpu\xc3\xa9 in Cauquenes. \xc5\xbde kot otrok je veliko bral, kljub temu, da je bil dislektik._NEWLINE_Leta 1968 se njegova dru\xc5\xbeina preseli v Mexico City in le nekaj mesecev po selitvi prestolnico zajame \xc5\xa1tudentsko gibanje, ki ga le nekaj tednov pred olimpijskimi igrami mehi\xc5\xa1ka vojska z masakrom zatre. Bola\xc3\xb1o pri \xc5\xa1estnajstih letih pusti \xc5\xa1olo in se pre\xc5\xbeivlja kot novinar, priklju\xc4\x8di se levi\xc4\x8darskemu gibanju, predvsem pa se postveti pisanju poezije in branju._NEWLINE_Pri dvajsetih se leta 1973 kot trockist vrne v \xc4\x8cile z namenom, da bi sodeloval v gledali\xc5\xa1kem projektu in podprl demokrati\xc4\x8dno izvoljenega predsednika Salvadorja Allendeja, a nekaj mesecev po njegovi vrnitvi, 11. septembra 1973, Augusto Pinochet izvede voja\xc5\xa1ki udar. V enem od intervjujev Bola\xc3\xb1o opi\xc5\xa1e, da je na dan dr\xc5\xbeavnega udara stra\xc5\xbeil ulico, ko so ga zaprli policisti. Sam je bil prepri\xc4\x8dan da udar proti Allendeju ne bo uspel, saj so se po mestu \xc5\xa1irile govorice, da bo general Carlos Prats z redno vojsko zatrl upornike, vendar se je kasneje izkazalo, da ga je Pinochetova vojska \xc5\xbee zaprla. Roberto Bola\xc3\xb1o je izjavil, da ga v zaporu niso mu\xc4\x8dili, sli\xc5\xa1al pa naj bi mu\xc4\x8denja drugih. Po osmih dneh zapora sta ga na prostost spravila dva policista, njegova biv\xc5\xa1a so\xc5\xa1olca, kar opi\xc5\xa1e tudi v kratki zgodbi Detektiva iz zbirke Telefonski klici.\n_START_SECTION_\nInfrarealisti\xc4\x8dno gibanje\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu za tem se vrne v mehiko in napi\xc5\xa1e infrarealisti\xc4\x8dni manifest, v katerem pesnike poziva, naj zapustijo kavarne in se podajo na pot literarne gverile, in s tem ustanovi infrarealisti\xc4\x8dno gibanje. V manifestu vzpostavi distanco od magi\xc4\x8dnega realizma in znamenitega booma ter izrazi svoje stali\xc5\xa1\xc4\x8de do elite:\xc2\xa0\xc2\xbbBur\xc5\xbeuji in mali bur\xc5\xbeuji imajo zabavo. Vsak konec tedna. Proletariat pa se ne zabava. On ima samo pogrebe v svojem ritmu. To se bo spremenilo. Tudi izkori\xc5\xa1\xc4\x8dani bodo pri\xc5\xa1li do svoje velike zabave.\xc2\xab\xc2\xa0Po Bola\xc3\xb1evem mnenju je bil pravi pesnik le tisti, ki se tako kot gverilci, stalno izmika. \xc4\x8clani gibanja so izivali velika imena tamkaj\xc5\xa1nje literature, na \xc4\x8delu z Octaviom Pazom. Paza so sicer cenili kot pesnika in esejista, menili pa so, da se je okrog njega nabralo preve\xc4\x8d literarne mafije, ki se gre elitno kulturo, zaprto pred mno\xc5\xbeicami in realnim \xc5\xbeivljenjem. \xc5\xa0lo je za neke vrste literarni terorizem, ali kot je dejal Mario Santiago, \xc2\xbbkulturni terorizem\xc2\xab._NEWLINE_Pisatelj je v intervjuju leta 2001 o gibanju dejal naslednje:\xc2\xa0\xc2\xbbBil sem en tepec. In infrarealisti\xc4\x8dno gibanje je bilo neke vrste dada po mehi\xc5\xa1ko. V infrarealizmu je bilo veliko pesnikov in slikarjev, vendar sva zares edina infrarealista bila ustanovitelja skupine: Mario Santiago in jaz\xc2\xab. Infrarealizem pa je poleg umetnikov zdru\xc5\xbeeval \xc5\xa1e razne postopa\xc4\x8de in priseske, ki so sebe smatrali za infrarealiste._NEWLINE_V infrarealizmu gre iskati elemente evropskega dadaizma in nadrealizma, vendar so ti zna\xc4\x8dilno latinoameri\xc5\xa1ko obarvani. Za za\xc4\x8detek gibanja se \xc5\xa1teje leto 1975, ko se je Bola\xc3\xb1o iz \xc4\x8cila vrnil v Mehiko, njegov zaton pa leto 1977, ko se odseli v Evropo. Gre za zelo kratko dru\xc5\xbebeno in literarno gibanje, ki pa je v zgodovini, predvsem zaradi svojih osrednjih osebnosti pustila mo\xc4\x8dne posledice. Leta 1979 ga je Mario Santiago sicer posku\xc5\xa1al obnoviti, vendar ni nikoli ve\xc4\x8d za\xc5\xbeivelo v svoji nekdanji intenzivnosti. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sestajanja infrarealistov je bila kavarna Havana v mehi\xc5\xa1ki prestolnici, v kateri naj bi se, po legendi, v petdesetih letih sestajala Fidel Castro in Che Guevara ter skupaj na\xc4\x8drtovala kubansko revolucijo._NEWLINE_Med drugimi pomembnej\xc5\xa1imi \xc4\x8dlani gibanja pa je bila tudi pesnica Carmen Boullosa, Bola\xc3\xb1eva sovrstnica in prijateljica vse do njegove smrti, ki infrarealizem razlo\xc5\xbei tako:_NEWLINE_Obstajala sta dva bloka, v prvem so bili ob\xc4\x8dudovalci pesnika Efra\xc3\xadna Huerte, znamenitega po svojih humornih in predrznih pouli\xc4\x8dnih mini pesmih, nasprotni blok pa se je zbiral okoli revije Plural, ki jo je izdajal Octavio Paz. Pazovi sledilci so efraince zmerjali s stalinisti, efrainci pa so pazovce obmetavali z reakcionarji. A ne oziraje na medsebojne odbojnosti in sovra\xc5\xbenosti so si bili tudi podobni. Dolgolasi pesniki obeh taborov so v sandalih in z usnjenimi torbami preko ramen postopali po mestu, se selili od ene do druge pesni\xc5\xa1ke delavnica, po knjigarnah na veliko kradli knjige in ob sosednjih kavarni\xc5\xa1kih mizah strastno razpravljali o poeziji. Najbojevitej\xc5\xa1a struja med efrainci so bili prav infrarealisti, strah in trepet literarnih krogov, ki so vpadali na literarne ve\xc4\x8dere in jih znali z \xc5\xbealjivimi komentarji sprevrniti v \xc4\x8disto katastrofo._NEWLINE_Prav infrarealisti so, sicer pod imenom vicerealni realisti, tudi protagonisti prvega dela Bola\xc3\xb1evega romana Divji detektivi, ki po avtorjevih besedah pomeni \xc2\xbbljubezensko pismo moji generaciji\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nOdhod v Evropo in bivanje v \xc5\xa0paniji\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1977 Bola\xc3\xb1o s honorarjem od objave v dveh revijah kupi letalsko karto in se preseli v Evropo, kjer se po kraj\xc5\xa1em potovanju ustali v Barceloni. Lahko bi rekli, da v duhu svojega manifesta zapusti Mehiko in kolektivisti\xc4\x8dno umetni\xc5\xa1ko delovanje, se odre\xc4\x8de javni podobi, ki si jo je za\xc4\x8del ustvarjati in se pome\xc5\xa1a med barcelonske anonimne\xc5\xbee. V Barceloni se pre\xc5\xbeivlja z ob\xc4\x8dasnimi deli, kot pomivalec posode, smetar, sezonski delavec, no\xc4\x8dni varnostnik in \xc5\xbeivi v hudi rev\xc5\xa1\xc4\x8dini. Vmes pi\xc5\xa1e, zlasti poezijo pa tudi kratke zgodbe, ki pa jih nobena od zalo\xc5\xbeb no\xc4\x8de zalo\xc5\xbeiti. Leta 1982 se poro\xc4\x8di s katalonko Carolino L\xc3\xb3pez in se iz Bracelone preseli, najprej v Girono, nato pa v Blanes na obali Costa Brave. Z Carolino imata dva ortoka, pri triin\xc5\xa1tiridesetih pa se razideta in istega leta Bola\xc3\xb1o izve za diagnozo njegove jetrne bolezni, po vsej verjetnosti oku\xc5\xbebe s hepatitisom C, kar v njemu spro\xc5\xbei pravo ustvarjalno eksplozijo. V slabem desetletju tako spi\xc5\xa1e ve\xc4\x8dji del svojega obse\xc5\xbenega opusa in ga od sredine devetdesetih let izda ve\xc4\x8dinoma pri barcelonski zalo\xc5\xbebi Anagrama. Leta 2003 zavrne operacijo presaditve jeter, ker \xc5\xbeeli dokon\xc4\x8dati svoj veliki roman z naslovom 2666. Odlo\xc4\x8ditev je zanj usodna, saj po zaklju\xc4\x8dku prve verzije romana, 15. julija istega leta umre v barcelonski bolni\xc5\xa1nici.\n_START_SECTION_\nStil\n_START_PARAGRAPH_\nBola\xc3\xb1o se je literarno navdu\xc5\xa1eval nad deli pisateljev Joregeja Luisa Borgesa, Adolfa Bioya Casaresa, Julio Cort\xc3\xa1zar pa mu je bil blizu zaradi svojega anga\xc5\xbeiranega \xc5\xbeivljenja. Raje kot velika imena, kot so na primer Mario Vargas Llosa, Gabriel Garc\xc3\xada M\xc3\xa1rquez in Carlos Fuentes, je bral \xc4\x8dilenskega pesnika Nicanorja Parro, C\xc3\xa9sarja Valleja, francoske simoliste, pesnike avantgarde, Hemana Melvilla, Marka Twaina in Jamesa Joycea. Sonarodnjaka Pabla Nerudo je imel kot pesnika rad, vendar je o njem dejal, da je, kot ve\xc4\x8dina pesnikov, tudi on v zmoti. V Mehiki je kritiziral predvsem Octavia Paza, za sonarodnjakinjo Isabel Allende pa je dejal, da je slaba preprosta pisunka. _NEWLINE_V svoji literaturi se upre predvsem fantastiki magi\xc4\x8dnega realizma, ekoti\xc4\x8dnim stereotipom diktatorjev, kurb, patriarhov in duhov. Predvsem v njegovih kratkih zgodbah velikokrat beremo o osebah in dogodkih, ki spominjajo na avtorjevo resni\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Ve\xc4\x8dkrat je izjavil, da je to kar pi\xc5\xa1e tudi zares do\xc5\xbeivel. V delih tako zasledimo ogromno likov pisateljev, pesnikov, ljubiteljev filma, filsmkih ustvarjalcev in detektivov. Detektiv je verjetno najzanimivej\xc5\xa1i Bola\xc3\xb1ev alter ego in za revijo Playboy je izjavil, da bi raje kot pisatelj bil detektiv. Detektiv je za Bola\xc3\xb1a pomenil utele\xc5\xa1enje iskalca, tistega ki bolje od drugih bolje opa\xc5\xbea stvari in \xc4\x8digar oko ne trzne niti ob najhuj\xc5\xa1ih prizorih. Detektiv se recimo pojavlja kot pripovedovalec zgodbe v Oddaljeni zvezdi, v romanu 2666 pa je lik detektiva oblikoval na osnovi mehi\xc5\xa1kega preiskovalnega novinarja Gonz\xc3\xa1leza Rodr\xc3\xadgueza, ki je kljub gro\xc5\xbenjam preiskoval izginotja \xc5\xbeensk in Bola\xc3\xb1u pomagal pri natan\xc4\x8dni uporabi forenzi\xc4\x8dne terminologije. Tudi v kratkih zgodbah je lik detektiva pogost, na primer v kratki zgodbi El policia de las ratas iz zbirke El gaucho insufrible, kjer je protagonist Jos\xc3\xa9 detektiv, ki posku\xc5\xa1a ujeti serijskega morilca.\n_START_SECTION_\nPrevodi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\nV slovens\xc5\xa1\xc4\x8dino je prevedenih \xc5\xa1est Bola\xc3\xb1evih del. Prvi prevod smo slovenci dobili leta 2009. Roman No\xc4\x8d v \xc4\x8cilu je zalo\xc5\xbeila slovenska zalo\xc5\xbeba Beletrina, prevedla pa ga je Irena Levi\xc4\x8dar, enako kot roman Nacisti\xc4\x8dna literatura v Amerikah dve leti kasneje. Pri Beletrini so sledile izdaje, v prevodih Veronike Rot, 2012 - Divji detektivi, 2013 - Telefonski klici in 2014 - Oddaljena zvezda. Leta 2013 je pri Cankarjevi zalo\xc5\xbebi iz\xc5\xa1el roman 2666 v dveh volumnih. Prevedla ga je Irena Levi\xc4\x8dar.\n_START_SECTION_\nIzdana dela v \xc5\xa1panskem jeziku\n_START_PARAGRAPH_\nSeznam zajema le samostojne izdaje, brez mnogih antologij in revij v katerih je Bola\xc3\xb1o objavljal svoja dela.'