b'\n_START_ARTICLE_\nThubten Gyatsho\n_START_SECTION_\nPovezava z Agvanom Dorzhievom\n_START_PARAGRAPH_\nAgvan Dorzhiev ( 1854 -1938 ) je bil mongolskih korenin ( Bil je Khori- Buryat), a ruski dr\xc5\xbeavljan. Rojen je bil v vasi Khara-Shibir blizu Ulan Ude, vzhodno od Balkajskega jezera. Dom je zapustil leta 1873, ko je bil star 19 let, z namenom \xc5\xa1tudija v Gelagup\xc5\xa1kem samostanu, blizu Lhase. Uspe\xc5\xa1no je zaklju\xc4\x8dil verske \xc5\xa1tudije ter nato nadaljeval z izobra\xc5\xbeevanjem. Pridobil si je t.i. doktorat budisti\xc4\x8dne filozofije, kasneje pa je postal \xc5\xa1e t.i. mojster budisti\xc4\x8dne filozofije. Postal je u\xc4\x8ditelj in partner debatiranja, mlademu dalajlami s katerim sta postala prijatelja. Kasneje je opravljal slu\xc5\xbebo dalajlamovega odposlanca v Rusiji.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nTrinajsti dalajlama je bil rojen v vasi Thakpo Langdun , ki je od glavnega mesta Lhase oddaljen pribli\xc5\xbeno dan vo\xc5\xbenje proti jugovzhodu. Rojen je bil Junija 1876 v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini, v provinci Tak-po, star\xc5\xa1ema Kunga Rinchenu and Lobsang Dolmi.\n_START_SECTION_\nVzpon na oblast\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1895, je Thubten Gyatso prevzel oblast in zmanj\xc5\xa1al mo\xc4\x8d samostanom, ki so prej vladali Tibetu. Do\xc5\xbeivel je tudi dva obdobja izgnanstva med letoma 1904-1909 in 1910-1913. Leta 1904 je bil primoran zapustiti dr\xc5\xbeavo zaradi Britanskega vdora, leta 1910, pa zaradi kitajske invazije. \xc5\xa0tejemo ga med prvega dalajlamo, ki se je za\xc4\x8del zavedati pomembnosti mednarodnih odnosov. Ob prvem vdoru je Dalajlami, ki ga je spremljalo \xc5\xa1est ministrov in manj\xc5\xa1a spremljevalna skupina, uspelo pobegniti preko prelaza Jelep La v mestece Skikim ter Darjeeling, ki se nahajata v Indiji. Tam so ostali skoraj dve leti. V tem obdobju ga je v Calcutto povabil Generalni guverner Indije\xc2\xa0\xc2\xbbLord Minto\xc2\xab, ki je pomagal obnoviti dobre odnose med dalajlamo in Britanci. Thubten Gyatso se je iz Darjeelinga v Lhaso vrnil januarja 1913 v dru\xc5\xbebi svojega zaupnika, diplomata in pomembne voja\xc5\xa1ke figure Tsaronga Dzase. Tam sta prebivala v \xc4\x8dasu izgnanstva. Nova kitajska vlada se je opravi\xc4\x8dila za dejanja dinastije Qing, ter dalajlami njegovo predhodno vlogo v dr\xc5\xbeavi. Dalajlama za kakr\xc5\xa1nokoli delovanje v povezavi s Kitajsko ni kazal zanimanja, kar je tudi jasno poudaril. Raje je prevzel vlogo duhovnega in politi\xc4\x8dnega vodje Tibeta. Po povratku iz izganstva leta 1913, je Thubten Gyarso prevzel vajeti tibetanskih mednarodnih odnosov v svoje roke in za\xc4\x8del komunikacijo z Maharajo, britanskim politi\xc4\x8dnim uradnikom v Sikkimu ter z Nepalskim kraljem. Tako je onemogo\xc4\x8dal vme\xc5\xa1avanje Kashaga ali parlamenta. Thubten Gyatso je neodvisnost od Kitajske razglasil trinajstega februarja leta 1913, potem ko je tri leta pre\xc5\xbeivel v izgnanstvu v Indiji. Nato je standardiziral Tibetansko zastavo v obliko, kot jo poznamo \xc5\xa1e danes. Konec leta 1912 so bili predstavljene prve tibetanske po\xc5\xa1tne znamke in bankovci. Thubten Gyatso je leta 1913 tudi dal sezidati medicinsko fakulteto, ki je stala na mestu, kjer je prej stala porevolucionarna tradicionalna bolni\xc5\xa1nica blizu Jokhanga. Uvedel je tudi zakonodajo, ki je bila namenjena zmanj\xc5\xa1evanju korupcije med uradniki. Uvedel je tudi dav\xc4\x8dni sistem in policijo. Reforme je upeljal tudi v zaporni\xc5\xa1ki sistem in tako izbolj\xc5\xa1al pogoje v zaporih. \xc5\xa0olstvo je razdelil na dve veji in na tak na\xc4\x8din lo\xc4\x8dil vero in dr\xc5\xbeavo tudi v \xc5\xa1olah. Thubten Gyatso je \xc5\xa1tiri u\xc4\x8dence poslal v Anglijo z namenom, da tam \xc5\xa1tudirajo, hkrati pa je tudi sam sprejemal tujce med drugim tudi Japonce, Angle\xc5\xbee in Ameri\xc4\x8dane. Posledica potovanj in povezav z drugimi dr\xc5\xbeavami in njihovimi predstavniki, je dalajlama za\xc4\x8del kazati interes v mednarodne zadeve ter v doma\xc4\x8do dr\xc5\xbeavo prinesel elektriko, telefon in prvi avto. Kljub temu je proti koncu svojega \xc5\xbeivljenja, leta 1933 napovedal, da bo Tibet ostal izoliran od zunanjega sveta. Leta 1930 je Tibetanska vojska napadla Xikang in Qinghai v okviru Sino-Tibetanskih vojn. Leta 1932 je muslimanska Qinghai in Han-kitajska Sichuan vojska pod poveljem Kitajskega muslimanskega generala Ma Bufanga in generala Liua Wenhuia porazila tibetansko vojsko. Ma Bufang je ponovno zavzel ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav v provinci Xikang. Tibetance so potisnili na drugi konec reke Jinsha. Ma in Liu sta tibetanske uradnike opozorila, naj si ne drznejo zopet pre\xc4\x8dkati reke. Ma Bufang je Tibetance dokon\xc4\x8dno porazil pri Dan-u Chokorgon-u. Ve\xc4\x8d tibetanskih generalov se je predalo, zato jim je dalajlama odvzel nazive. Do avgusta so Tibetanci izgubili toliko ozemlja, da je dalajlama bil prisiljen zaprositi tedanjo britansko vlado Indije za pomo\xc4\x8d. Britanski pritisk je bil mo\xc4\x8dan, zato sta leta 1933 Ma in Liu podpisala premirje z Tibetanci.\n_START_SECTION_\nPrerokba in smrt\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbZelo kmalu bo na tej zemlji ( s harmoni\xc4\x8dno me\xc5\xa1anico religije in politike ) pri\xc5\xa1lo do varljivih dogodkov odznotraj in odzunaj. \xc4\x8ce si v tistem \xc4\x8dasu ne bomo upali braniti svojega ozemlje, bodo na\xc5\xa1e duhovne osebe vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d O\xc4\x8deta in Sina ( Dalajlamo in Panchen Lamo ) izbrisane brez sledu, lastnina in avtoriteta Lakang-ov ( Rezidenca reinkarniranih lam) in menihov, pa bo odvzeta. Na\xc5\xa1 politi\xc4\x8dni sistem, ki so ga razvili trije veliki Dharma kralji ( Tri Songtsen Gampo, Tri Songdetsen and Tri Ralpachen ) bo bil izbrisan brez ostankov. Lastnina vseh ljudi, bogatih in revnih, bo zaplenjena in ljudje bodo postali su\xc5\xbenji. Vsa \xc5\xbeiva bitja bodo primorana trpeti neskon\xc4\x8dne dni trpljenja in bodo trpeli v strahu. Tak \xc4\x8das bo pri\xc5\xa1el.\xc2\xab 20 let kasneje je Kitajska invazija Tibeta pripeljala do ve\xc4\x8dinske uresni\xc4\x8ditve dane prerokbe. Med tako imenovanim Velikim Kitajskim skokom naprej, je umrlo pribli\xc5\xbeno 200 000 do 1 000 000 tibetancev. Pribli\xc5\xbeno 6000 sveti\xc5\xa1\xc4\x8d je bilo uni\xc4\x8denih v \xc4\x8dasu kulturne revolucije, s \xc4\x8dimer so uni\xc4\x8dili tudi ve\xc4\x8dino zgodovinske tibetanske arhitekture.'