b'\n_START_ARTICLE_\nOpatija F\xc3\xa9camp\n_START_SECTION_\nPrva ustanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 658 je gradnjo za\xc4\x8del [[Merovingi|merovin\xc5\xa1ki]g grof Waningus za redovnice.  \xc5\xa0e en samostan, ki ga je blizu mesta ustanovil leta 660 za dragocene relikvije Svete krvi, so Vikingi uni\xc4\x8dili leta 842. Okrog vojvodske pala\xc4\x8de so na\xc5\xa1li temelje dveh kapelic.\n_START_SECTION_\nDruga ustanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nPo ve\xc4\x8d vikin\xc5\xa1kih napadih je Rihard I. Normandijski (tudi Rihard Neustra\xc5\xa1ni) obnovil cerkev. Rihard II. Normandijski je leta 1001 povabil Viljema Volpianskega (Guglielmo da Volpiano), da znova obudi \xc5\xbeivljenje samostana po benediktinskih pravilih.  Ta dva normanska vladarja, ki sta bila prvotno pokopana zunaj , je pozneje leta 1162 pokopal Henrik II. Angle\xc5\xa1ki znotraj ju\xc5\xbenega transepta gotske samostanske cerkve . Njihove posmrtne ostanke so ve\xc4\x8dkrat premaknili in jih na ve\xc4\x8d mestih pokopali, na koncu pa jih leta 1956 ponovno shranili v svin\xc4\x8dene zaboje in ponovno pokopali v ju\xc5\xbeni transept._NEWLINE_Februarja 2016 so francoski, danski in norve\xc5\xa1ki raziskovalci odprli svin\xc4\x8dene zaboje, da bi opravili analizo ostankov DNK. Radiokarbonsko datiranje posmrtnih ostankov je pokazalo, da nobeno okostje ne more od  Riharda I. ali Riharda II. Eno okostje je bilo iz 3. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, drugo pa iz 8. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, oba \xc5\xbee pred rojstvom obeh Rihardov. _NEWLINE_Guillaume de Volpiano je pokopan v eni od severnih kapelic.\n_START_SECTION_\nSredina 11. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan pri F\xc3\xa9campu je bil pomemben pri normanskem osvajanju Anglije. Edvard Spoznavalec je podelil naziv kraljevi minster cerkvi v Steyningu za samostan, v zahvalo svojim normanskim za\xc5\xa1\xc4\x8ditnikom. Zaradi velikih, bogatih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in uspe\xc5\xa1nih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d naj bi ta donacija za\xc4\x8dela veljati po smrti Aelfwina, \xc5\xa1kofa Winchestra, ki je bil zadol\xc5\xbeen za Steyning. \xc5\xa0kof je umrl leta 1047 in cerkvena pristojnost je nato pre\xc5\xa1la neposredno na pape\xc5\xbea Klemena II.. Na enak na\xc4\x8din samostan F\xc3\xa9camp ni bil odgovoren nobenemu normanskemu \xc5\xa1kofu, temve\xc4\x8d samo pape\xc5\xbeu. Darilo je pozneje potrdil tudi Viljem Osvajalec._NEWLINE_V bli\xc5\xbenjem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du s kopnim okoli Rya, Winchelsea in Hastingsa je kralj Knut Veliki \xc5\xbee dal isti samostan, da bi izpolnil obljubo dano po njegovi \xc5\xbeeni Emmi Normandijski, prvemu mo\xc5\xbeu norve\xc5\xa1kemu kralju Ethelredu. Menihi se skoraj niso imeli \xc4\x8dasa usesti, ko jih je leta 1052 Godwin, grof Wessex\xc5\xa1ki izgnal iz Steyninga in ga zasegel. Njegov sin Harold Godwinson se je odlo\xc4\x8dil, da ga bo ob vzponu obdr\xc5\xbeal, namesto da bi ga obnovil. To je imelo komercialni in strate\xc5\xa1ki smisel (Harold ni \xc5\xbeelel normanskega pristanka na morebitnem invazijskem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du), Viljem pa se je odzval prisegajo\xc4\x8d na no\xc5\xbe, preden se je odpravil v Anglijo, da bi ga osvojil za menihe. _NEWLINE_To mu je pridobilo ladjo iz samostana in ob zmagi pri Hastingsu je izpolnil obljubo in vrnil Steyning samostanu, s katerim je ostal do 15. stoletja._NEWLINE_Listina je podelila jamstvo oprostitve vse zemeljske slu\xc5\xbebe in pokornost baronom, knezom in drugim ter jim podelila vse kraljeve svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine, navade in pravi\xc4\x8dnost za vse zadeve, ki se pojavljajo na njihovi zemlji in grozila vsem, ki bi morda kr\xc5\xa1ili te svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine z zneskom 100 funtov zlata. _NEWLINE_Ostanke lokalnega svetnika, Cuthmana iz Steyninga, so premestili v materinski samostan v F\xc3\xa9campu. Samostanu je Viljem priskrbel tudi Remigiusa de F\xc3\xa9camp, benediktinskega meniha, prvi \xc5\xa1kof v Lincolnu.\n_START_SECTION_\nSamostanska cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nSamostanska cerkev Svete Trojice je bila zgrajena med letoma 1175 in 1220 iz kamna v kremni barvi iz Caena. Pod Plantageneti je skriptorij v F\xc3\xa9campu ustvaril \xc5\xa1tevilne iluminirane rokopise._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja cerkev, zgrajena okoli leta 1170\xe2\x80\x931220, je eden najpomembnej\xc5\xa1ih zgodovinskih in zanimivih primerov prehoda iz romanike v zgodnjo gotiko v Normandiji. Od predhodnic, posve\xc4\x8denih leta 990 in 1099, je ostalo le malo: od slednje, ki je leta 1168 pogorela, sta na severni strani kora dve kapeli (posve\xc4\x8deni 1106, najstarej\xc5\xa1i na Normandiji). Takoj zatem se je za\xc4\x8dela gradnja nove stavbe v slogu zgodnje gotike. Bogastvo samostana, ki so ga zbrali romarji, je omogo\xc4\x8dilo gradbeni napredek, ki je bil hiter za srednjeve\xc5\xa1ki \xc4\x8das. Pred letom 1219 so s petimi zahodnimi oboki ladje z vitkimi oblikami v prerezih stebrov in arkadami empor razvitej\xc5\xa1i v slogu kot pet vzhodnih obokov. Gradnja je bila s tem v bistvu kon\xc4\x8dana. Nenavadno dol\xc5\xbeino ladje (cerkev je dva metra dalj\xc5\xa1a od Notre Dame v Parizu) in arhitekturne elemente, kot je ambulatorij, je mogo\xc4\x8de razlo\xc5\xbeiti tudi z vlogo stavbe kot romarske cerkve. Kor in transept sta \xc5\xa1e iz 12. stoletja.  _NEWLINE_Marijino kapelo v kornem delu so obnovili proti koncu 15. stoletja. Leta 1748 je zahodno stavbo zamenjala fasada v klasi\xc4\x8dnem slogu francoskega baroka. Vhod je obdan s kipoma vojvodov Riharda I. in Riharda II. kot najpomembnej\xc5\xa1ima donatorjema za samostan, ki sta v cerkvi, v ju\xc5\xbenem transeptu, tudi pokopana. Zna\xc4\x8dilno za normanske gradbene navade je 65 metrov visok stolp nad kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem. Oprema prihaja iz razli\xc4\x8dnih obdobij. Vitraji iz 13. stoletja so bili sestavljeni v Marijini kapeli, vitraji, iz 16. stoletja pa prikazujejo sv. Trojico, sv. Taurina in Suzano. Njihov ustvarjalec je bil Arnold von Nijmwegen, pomemben slikar na steklo iz Rouena. Glavni oltar sega v renesanso. V 18. stoletju so v kor postavili baldahin in korne klopi.'