b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8capljica\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa predstavnika \xc4\x8dapelj je \xc4\x8dapljica zelo majhna, dose\xc5\xbee 33 do 38 cm v dol\xc5\xbeino in meri med 49 ter 58 cm \xc4\x8dez krila. V letu so odrasle \xc4\x8dapljice enostavno prepoznavne po veliki lisi kremno rjave barve na zgornjem delu sicer \xc4\x8drnih peruti, podobne barve so tudi po preostanku telesa. Samci imajo \xc4\x8drno perje po vrhu glave in vratu, ki je mo\xc4\x8dno kontrastno napram svetlim delom peruti, prsi in vratu. Pri samicah je kontrast manj opazen, saj so deli, ki so pri samcih \xc4\x8drni, tu bolj rjavkasti, po grlu in prsih pa so progaste. Mladi\xc4\x8di izgledajo kot \xc5\xa1e nekoliko manj kontrastne samice, pri \xc4\x8demer imajo temnorjav progast cel vrat in liso na perutih.\n_START_SECTION_\nEkologija in vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrehrana se razlikuje med obmo\xc4\x8dji in letnimi \xc4\x8dasi. \xc4\x8capljica je prete\xc5\xbeno \xc5\xbeu\xc5\xbekojeda, prehranjuje se z ob vodi \xc5\xbeive\xc4\x8dimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, ob\xc4\x8dasno pa tudi s pajki, raki, \xc5\xa1koljkami, ribami, dvo\xc5\xbeivkami in manj\xc5\xa1imi pti\xc4\x8di ter sesalci. Gnezdijo poleti, posami\xc4\x8d ali v manj\xc5\xa1ih skupinah v obre\xc5\xbenem rastju. So pla\xc5\xa1ne ptice, ki zbe\xc5\xbeijo skozi obre\xc5\xbeno rastlinje kot kak\xc5\xa1na tukalica kadar jih kaj vznemiri.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nVrsta je raz\xc5\xa1irjena v Starem svetu; ima ogromen areal, ki sega od tropskega dela Afrike vklju\xc4\x8dno z Madagaskarjem, preko Sredozemlja severno do Srednje Evrope in vzhodno prek Zahodne in Ju\xc5\xbene Azije. Vezana je na mokri\xc5\xa1\xc4\x8da, porasla z gosto vegetacijo, v kateri gnezdi. V obmo\xc4\x8djih s tropskim podnebjem se osebki zadr\xc5\xbeujejo vse leto in se selijo le na kraj\xc5\xa1e razdalje v iskanju ustreznih habitatov (odvisno od nihanja vodne gladine), od drugje pa se po gnezditvi mno\xc5\xbei\xc4\x8dno selijo prezimovat proti jugu._NEWLINE_V Sloveniji je \xc4\x8dapljica redka gnezdilka.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost in varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV globalnem merilu se vrsta ne \xc5\xa1teje za ogro\xc5\xbeeno zaradi ogromnega obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti in velike populacije, ki jo ocenjujejo na 76.000 do 610.000 odraslih osebkov. V Evropi jo ogro\xc5\xbea predvsem izginjanje ustreznih habitatov; med 1970. in 1990. leti je evropska populacija drasti\xc4\x8dno upadla, od takrat pa je sicer stabilna oz. v rahlem porastu, a \xc5\xa1e ni dosegla \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti izpred upada. Kot vse prosto\xc5\xbeive\xc4\x8de avtohtone vrste ptic v Evropski uniji je predmet t. i. pti\xc4\x8dje direktive, uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena pa je tudi v Prilogo I, ki izrecno prepoveduje trgovino z \xc5\xbeivimi ali mrtvimi osebki. V Sloveniji je \xc4\x8dapljica mo\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeena in se uporablja kot kvalifikacijska vrsta za razglasitev obmo\xc4\x8dij Natura 2000.'