b'\n_START_ARTICLE_\nAktivni varnostni sistemi\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1978 je pri\xc5\xa1el na trg Boschev sistem ABS, prvi sistem proti blokiranju koles med zaviranjem na svetu, primeren za serijsko proizvodnjo. Ta sistem je bil najprej na voljo samo za dopla\xc4\x8dilo pri avtomobilih najvi\xc5\xa1jega razreda. Danes pa varno zaviranje spada v standardno ponudbo \xc5\xbee v vseh avtomobilskih razredih. Od leta 2004 so s sistemom ABS opremljeni \xc5\xbee vsi osebni avtomobili, izdelani v Evropski uniji.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nVozila brez sistema ABS (Anti-Lock Braking System) lahko ob nenadnem mo\xc4\x8dnem zaviranju na spolzkem cesti\xc5\xa1\xc4\x8du za\xc4\x8dnejo drseti ali se celo zavrtijo. Kolesa zaradi mo\xc4\x8dnega zaviranja zablokirajo in upravljanje z volanom postane nemogo\xc4\x8de. Da bi se temu izognili, je treba izmenoma pritiskati in popu\xc5\xa1\xc4\x8dati zavorni pedal. Tak\xc5\xa1nemu zaviranju pravimo tudi zaporedno zaviranje. V kriti\xc4\x8dnih situacijah pogosto ni dovolj \xc4\x8dasa za tak na\xc4\x8din zaviranja. Zato pri vozilih, opremljenih s sistemom ABS, ra\xc4\x8dunalnik nadzoruje vrtenje koles in ob premo\xc4\x8dnem zaviranju samodejno izvede serijo pritiskov in popu\xc5\xa1\xc4\x8danj na zavore. Tako kolesa ne blokirajo, s tem vozilo ne drsi, volan pa ostane dovolj odziven, da lahko voznik varno zavije in ustavi._NEWLINE_Pri zaviranju \xc5\xa1tevilo vrtljajev kolesa upada. Hitrost vrtenja kolesa se zmanj\xc5\xa1a od hitrosti vozila,kar imenujemo zdrs. Ta deluje med pnevmatiko in podlago. Glede na oprijemljivost med pnevmatiko in cesti\xc5\xa1\xc4\x8dem se je na \xc5\xa1tevilnih testih pokazalo,da najve\xc4\x8djo zaviralno mo\xc4\x8d dose\xc5\xbeemo pri 8% - 35% zdrsu koles. Zato je sistem ABS programiran tako,da deluje ravno v tem obmo\xc4\x8dju. Z ve\xc4\x8danjem zdrsa nam mo\xc4\x8dno upade tudi vodljivost vozila oziroma odziv na zasuk volana. Delovanje sistema ABS pa je neu\xc4\x8dinkovito kadar se vozilo premika prepo\xc4\x8dasi_NEWLINE_ter takrat ko se oprijemljivost med gumo in podlago hitro spreminja._NEWLINE_Oprijemljivost posameznega kolesa se ves \xc4\x8das vo\xc5\xbenje izra\xc4\x8dunava na podlagi hitrosti vrtenja ostalih koles.\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nProizvajalec avtomobilov Mercedes-Benz leta 1959 patentira napravo, ki prepre\xc4\x8duje zdrs pogonskih koles s posredovanjem menjalnika, motorja in zavore. Leta 1987 sistem nadgradijo z uvedbo regulacije zdrsa pogonskih koles ASR (Anti-Slip Regulation).\n_START_SECTION_\nDelovanje sistema ASR\n_START_PARAGRAPH_\nDeluje obratno kot ABS,vsi sklopi sistema pa so skoraj identi\xc4\x8dni. U\xc4\x8dinek je podoben kot pri mehanski zapori diferenciala, le da se tu navor na osi ne razdeli na polovico na vsakem kolesu, ampak se prilagaja glede na stanje podlage, na kateri stoji posamezno pogonsko kolo._NEWLINE_\xc4\x8ce se pogonska kolesa za\xc4\x8dnejo vrteti na mestu, regulacija zdrsa pogonskih koles zmanj\xc5\xa1a navor in zagotavlja bolj\xc5\xa1i oprijem. Pri posameznih valjih v motorju se sistemati\xc4\x8dno prekine dovod goriva, kar zni\xc5\xbea mo\xc4\x8d motorja in s tem prenos pogonske mo\xc4\x8di._NEWLINE_Regulacija zdrsa pogonskih koles zagotavlja ve\xc4\x8d udobja in varnosti med vo\xc5\xbenjo na vseh vrstah cesti\xc5\xa1\xc4\x8da. Kolesa ne zdrsavajo niti na spolzkem cesti\xc5\xa1\xc4\x8du, tako da je pospe\xc5\xa1evanje kar najbolj harmoni\xc4\x8dno in udobno. V mejnem obmo\xc4\x8dju pri vo\xc5\xbenji v ovinkih ASR zagotavlja aktivno varnost in takoj ko pride do podkrmiljenja, ustrezno posreduje. Vozilo ostane stabilno, voznik ohrani nadzor nad njim. Z zmanj\xc5\xa1evanjem zdrsavanja pogonskih koles se zmanj\xc5\xa1uje obraba pnevmatik. Ko se sistem vklju\xc4\x8di, se pri\xc5\xbege ustrezna kontrolna lu\xc4\x8dka. Nekatere izvedbe so opremljene tudi z elektronsko zaporo diferenciala EDS. ASR je sestavni del elektronskega programa stabilnosti ESP.\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nElektronski program stabilnosti bolj poznan pod kratico ESP (Electronic Stability Program). Razvilo ga je nem\xc5\xa1ko podjetje Robert Bosch v sodelovanju z avtomobilskim proizvajalcem Mercedes Benz. Leta 1993 se je ta sistem kot dodatna oprema za\xc4\x8del vgrajevati v limuzine vi\xc5\xa1jega cenovnega razreda. Prvi proizvajalec, ki je ESP serijsko ponudil pri srednjem razredu (razred C) leta 1999, nato pa \xc5\xa1e pri ostalih osebna vozilih leta 2001 je bil Mercedes Benz. Danes je ta sistem serijsko vgrajen tudi v nekatere modele srednjega ter ni\xc5\xbejega cenovnega razreda ve\xc4\x8djih prozvajalcev avtomobilov._NEWLINE_Razli\xc4\x8dni proizvajalci uporabljajo nekatere druge oznake kot sta ESC in VSC.\n_START_SECTION_\nDelovanje sistema ESP\n_START_PARAGRAPH_\nElektronski sistem za nadzor stabilnosti vozila vozniku pomaga obdr\xc5\xbeati nadzor nad vozilom v kriti\xc4\x8dnih oziroma nepredvidenih dogodkih na cesti. V tak\xc5\xa1nih primerih mora voznik praviloma zelo ostro zavreti in zaviti, pri tem pa lahko vozilo za\xc4\x8dne zana\xc5\xa1ati. Vozilo uspe obvladati le redkim voznikom. Ta sistem prispeva k ve\xc4\x8dji varnosti tudi na spolzkih cestah. ESP povezuje dva sistema, in sicer sistem proti blokiranju  koles (ABS) in sistem proti zdrsu koles (ASR). Uravnava delovanje motorja in porazdeli zavorno mo\xc4\x8d na vsako posamezno kolo._NEWLINE_Sistem sestavljata dva ra\xc4\x8dunalnika, ki vsakih 20 milisekund prera\xc4\x8dunavata signale iz senzorjev. Ti senzorji so: senzor kota zasuka volana, senzor pre\xc4\x8dnih pospe\xc5\xa1kov in \xc5\xa1tirje kolesni senzorji. Na osnovi njihovih informacij krmilnik prepozna odstopanja med predvidenim in dejanskim stanjem in nato poskrbi za izvedbo potrebnih posegov v zavorni sistem. (Moj evro)_NEWLINE_Ra\xc4\x8dunalnik tako preverja hitrost vozila, pritisk na zavorni pedal, smer oziroma polo\xc5\xbeaj volanskega droga in razliko hitrosti vrtenja posameznih koles. Poleg tega pa, glede na navpi\xc4\x8dno os vozila, spremlja pre\xc4\x8dni pospe\xc5\xa1ek ter zasuk vozila._NEWLINE_Sistem za nadzor stabilnosti vozila ESP je v manj kot desetih letih postal eden od najpomembnej\xc5\xa1ih sodobnih varnostnih pripomo\xc4\x8dkov in danes je na voljo \xc5\xbee v avtomobilih prav vseh razredov. \xc4\x8ceprav je \xc5\xbee ne\xc5\xa1tetokrat dokazal svojo vrednost, je \xc5\xa1e veliko prostora za izbolj\xc5\xa1ave. Sodobni sistem je hitrej\xc5\xa1i in odzivnej\xc5\xa1i, lahko ga tudi natan\xc4\x8dneje nastavijo. \xc5\xbde danes sistem ESP ni ve\xc4\x8d omejen samo na zaviranje posameznih koles. Povezan je s prilagodljivim zra\xc4\x8dnim vzmetenjem in aktivnimi bla\xc5\xbeilniki,ter z aktivnim volanskim mehanizmom, tako lahko sistem brez pomo\xc4\x8di voznika popravlja napake, ki nastanejo recimo pri zaviranju na neenaki podlagi ali pri hitrem izogibu oviri. _NEWLINE_To\xc4\x8dnih analiz, ki bi ponazorila, koliko ta sistem pomaga v varnosti ni. Vsekakor pa tako proizvajalci kot tudi avtomobilisti\xc4\x8dne zveze priznavajo koristnosti ESP-ja, zato se \xc5\xbee pojavljajo pobude, da bi v bli\xc5\xbenji prihodnosti bil ta sistem obvezen v novih vozilih. \xc5\xa0tudije dokazujejo, da sistem ESP re\xc5\xa1uje \xc5\xbeivljenja. Po podatkih znanstvene \xc5\xa1tudije, ki jo je izvedlo Splo\xc5\xa1no zdru\xc5\xbeenje nem\xc5\xa1kih zavarovalnic, pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtino prometnih nesre\xc4\x8d s hudimi telesnimi po\xc5\xa1kodbami povzro\xc4\x8di zdrs vozila. 60\xc2\xa0% vseh nesre\xc4\x8d s smrtnim izidom vklju\xc4\x8duje bo\xc4\x8dni trk, ki je posledica zdrsa vozila. V okviru te \xc5\xa1tudije je vrsta proizvajalcev vozil, zavarovalnic in dr\xc5\xbeavnih ustanov iz \xc5\xa1tevilnih dr\xc5\xbeav preu\xc4\x8devala u\xc4\x8dinkovitost sistema ESP. Rezultati so nedvoumni: z uporabo sistema ESP je mogo\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo nesre\xc4\x8d s hudimi po\xc5\xa1kodbami ali smrtnim izidom zmanj\xc5\xa1ati do 80\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nPodkrmiljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce uhaja sprednji del vozila govorimo o podkrmiljenju. Sprednji kolesi izgubita stik s cesti\xc5\xa1\xc4\x8dem, vozilo se zavrti okrog svoje navpi\xc4\x8dne osi in pri tem drsi proti zunanji strani ovinka. Pri nevarnosti podkrmiljenja ESP zavira zadnje kolo na notranji strani, s \xc4\x8dimer vozilo znova usmeri v \xc5\xbeeleno smer. Po potrebi se zmanj\xc5\xa1a tudi mo\xc4\x8d motorja.\n_START_SECTION_\nPrekrmiljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce uhaja zadek govorimo o prekrmiljenju. Zadnji kolesi izgubita stik s cesti\xc5\xa1\xc4\x8dem, vozilo se malenkostno zavrti okrog svoje navpi\xc4\x8dne osi proti notranji strani ovinka. ESP s programiranim zaviranjem posameznih koles korigira voznikove napake, zaradi katerih bi lahko pri\xc5\xa1lo do prekrmiljenja ali podkrmiljenja. \xc4\x8ce obstaja nevarnost prekrmiljenja, ESP rahlo zavira sprednje kolo na zunanji strani ovinke \xc5\xa0e preden zadek za\xc4\x8dne odna\xc5\xa1ati proti zunanjemu robu ovinka.'