b'\n_START_ARTICLE_\nRodo\xc5\xa1ki kolos\n_START_PARAGRAPH_\nRodo\xc5\xa1ki kolos (starogr\xc5\xa1ko \xe1\xbd\x81 \xce\x9a\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x83\xcf\x83\xe1\xbd\xb8\xcf\x82 \xe1\xbf\xac\xcf\x8c\xce\xb4\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82 ho Koloss\xc3\xb2s Rh\xc3\xb3dios)  je bil kip gr\xc5\xa1kega boga sonca Helija, postavljenega v mestu Rodos, na istoimenskem gr\xc5\xa1kem otoku, kiparja Haresa iz Lindosa, leta 280. pr. n. \xc5\xa1t.. Eden od sedmih \xc4\x8dudes anti\xc4\x8dnega sveta je bil zgrajen v \xc4\x8dast zmage Rodosa nad ciprskim vladarjem Antigonom I. Monofthalmom, katerega sin je neuspe\xc5\xa1no oblegal Rodos leta 305 pr. n. \xc5\xa1t.. Po ve\xc4\x8dini sodobnih opisov je bil kolos pribli\xc5\xbeno 70 laktov ali 33 metrov visok (pribli\xc5\xbena vi\xc5\xa1ina Kipa svobode) od stopal do krone, zato je bil najvi\xc5\xa1ji kip starega sveta.  Uni\xc4\x8den je bil med potresom leta 226 pr. n. \xc5\xa1t. in ni bil nikoli obnovljen._NEWLINE_Od leta 2015 obstajajo za\xc4\x8dasni na\xc4\x8drti za izgradnjo novega Kolosa v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Rodos, \xc4\x8deprav dejanska lokacija izvirnika ostaja sporna.\n_START_SECTION_\nObleganje Rodosa\n_START_PARAGRAPH_\n{{glavni| Obleganje Rodosa (305 pr. n. \xc5\xa1t.) V poznem 4. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Rodos, povezan s Potemejem I. Soterjem, prepre\xc4\x8dil mno\xc5\xbei\xc4\x8dno invazijo, ki jo je povzro\xc4\x8dil njihov skupni sovra\xc5\xbenik Antigon I. Monofthalm._NEWLINE_Leta 304 pr. n. \xc5\xa1t. je prispela pomo\xc4\x8d ladij, ki jih je poslal Ptolemej in Antigonova vojska je opustila obleganje in zapustila ve\xc4\x8dino svoje oblegovalne opreme. Da bi praznovali zmago, so Rodo\xc5\xa1ani prodali opremo za 300 talentov  in se odlo\xc4\x8dili, da denar porabijo za izgradnjo ogromnega kipa svojega pokrovitelja boga Helija. Gradnja je bila prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena vodstvu Haresa, po rodu iz Lindosa na Rodosu, ki je pred tem sodeloval pri velikih kipih. Njegov u\xc4\x8ditelj, kipar Lizip, je zgradil 22 m visok kip Zevsa pri Tarentumu.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja se je za\xc4\x8dela leta 292 pr. n. \xc5\xa1t. Anti\xc4\x8dni opisi, ki se v dolo\xc4\x8deni meri razlikujejo, opisujejo strukturo, ki je bila zgrajena iz \xc5\xbeeleznih palic, na katere so bile pritrjene medeninaste plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so tvorile ko\xc5\xbeo. Notranjost zgradbe, ki je stala na 15 m visokem belem marmornem podstavku, blizu pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Mandraki, je bila potem, ko je gradnja napredovala, napolnjena s kamnitimi bloki . Drugi viri postavljajo kolos na valobran v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du. Po ve\xc4\x8dini sodobnih opisov je bil sam kip pribli\xc5\xbeno 70 lakta ali 33 metrov visok. Veliko \xc5\xbeeleza in brona je bilo pretopljeno iz raznega oro\xc5\xbeja, ki ga je pustila Demetrieva vojska, zapu\xc5\xa1\xc4\x8den oblegovalni stolp pa se je med gradnjo uporabil za odre. Zgornji deli so bili zgrajeni s pomo\xc4\x8djo velike zemeljske klan\xc4\x8dine. Med gradnjo so delavci ob straneh kolosa nabirali zemlja. Po zaklju\xc4\x8dku je bila vsa zemlja odstranjena in kolos je ostal samostojen. Po dvanajstih letih, leta 280 pr. n. \xc5\xa1t., je bil kip dokon\xc4\x8dan. Ohranjeno v gr\xc5\xa1kih antologijah poezije je tisto, za kar se domneva, da je resni\xc4\x8dno pristno besedilo za Kolos. _NEWLINE_Za vas, o Sonce, so ljudje dorskega Rodosa postavili ta bronasti kip, ki je dosegel Olimp, ko so umirili vojne in kronali svoje mesto z plenom, ki so ga vzeli od sovra\xc5\xbenika. Ne le nad morjem, temve\xc4\x8d tudi na kopnim so pri\xc5\xbegali \xc4\x8dudovito baklo svobode in neodvisnosti. Kajti potomci Herakleja pripadajo morju in kopnem._NEWLINE_Sodobni in\xc5\xbeenirji so podali verodostojno hipotezo o konstrukciji kipa, ki temelji na tehnologiji tistega \xc4\x8dasa (in ni temeljila na sodobnih na\xc4\x8delih potresnega in\xc5\xbeenirstva) in na opisih Fila in Plinija, ki sta videla in opisala ru\xc5\xa1evine. _NEWLINE_Spodnji podstavek naj bi bil premera najmanj 18 metrov in kro\xc5\xbene ali osmerokotne oblike. Noge so bile klesane iz kamna in pokrite s tankimi bronastimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, zakovi\xc4\x8denimi skupaj. Osem kovanih \xc5\xbeeleznih palic, nastavljenih v sevajo\xc4\x8dem horizontalnem polo\xc5\xbeaju, je oblikovalo gle\xc5\xbenje in se zmanj\xc5\xa1ale, ko so sledile linijam nog. Posami\xc4\x8dne zakrivljene bronaste plo\xc5\xa1\xc4\x8de debele 1,5 mm so bile spojene z zakovicami skozi luknje, ki so nastale med litjem in tvorile serijo obro\xc4\x8dev. Spodnje plo\xc5\xa1\xc4\x8de so bile do 25 mm debele do kolena in 19 mm od kolena do trebuha, medtem ko so bile zgornje plo\xc5\xa1\xc4\x8de debele od 6 do 12 mm, razen kjer je bila potrebna dodatna trdnost pri sklepih, kot so ramena, vrat, itd.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nPristani\xc5\xa1\xc4\x8de Kolos je bilo plod srednjeve\xc5\xa1ke domi\xc5\xa1ljije, ki je temeljila na dvoumnem besedilu\xc2\xa0\xc2\xbbnad zemljo in morjem\xc2\xab\xc2\xa0in zapisi italijanskega obiskovalca, ki so leta 1395 opozorili, da je krajevna tradicija pokazala, da je desna noga stala tam, kjer je cerkev sv. Janeza. \xc5\xa0tevilne poznej\xc5\xa1e ilustracije prikazujejo kip z eno nogo na obeh straneh ustja pristani\xc5\xa1\xc4\x8da z ladjami, ki plujejo pod njim. Sklicevanja na to pojmovanje najdemo tudi v literarnih delih (Shakespeare v Juliju Cezarju (I, ii, 136-38) na primer)._NEWLINE_New Colossus (1883) je sonet Emme Lazarus, vrezan na bronasto plo\xc5\xa1\xc4\x8do in postavljen na podstavek Kipa svobode leta 1903, in omenja gr\xc5\xa1kega velikana._NEWLINE_Medtem ko te navidezne podobe napajajo napa\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje, mehaniki situacije razkrivajo, da Kolos ni mogel priti do pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, kot je opisano v Lempri\xc3\xa8rovem Klasi\xc4\x8dnem slovarju. \xc4\x8ce bi dokon\xc4\x8dani kip pri\xc5\xa1el v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, bi bilo celotno ustje pristani\xc5\xa1\xc4\x8da dejansko zaprta med konstrukcijo in Rodo\xc5\xa1ani niso imeli sredstev, da bi ga po gradnji vrnili in ponovno odprli pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Tudi padel kip bi blokiral pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in ker Rodo\xc5\xa1ani niso imeli mo\xc5\xbenosti, da bi odstranili padel kip iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, ne bi ostal viden na kopnem v naslednjih 800 letih, kot je bilo \xc5\xbee povedano. Kljub zanemarjanju teh ugovorov je bil kip izdelan iz brona, in\xc5\xbeenirske analize pa ka\xc5\xbeejo, da ga ni bilo mogo\xc4\x8de zgraditi z nogami, ne da bi se zru\xc5\xa1il pod lastno te\xc5\xbeo. Mnogi raziskovalci so razmi\xc5\xa1ljali o alternativnih polo\xc5\xbeajih kipa, ki bi ga pri starej\xc5\xa1ih izdelovalcih naredili bolj izvedljive.  Prav tako ni nobenega dokaza, da je kip dr\xc5\xbeal baklo; opis preprosto pravi, da so po zaklju\xc4\x8dku Rodo\xc5\xa1ani v\xc5\xbegali "svetilko svobode". Relief v bli\xc5\xbenjem templju ka\xc5\xbee, da si Helij z eno roko \xc5\xa1\xc4\x8diti o\xc4\x8di in je povsem mogo\xc4\x8de, da je bil kolos zgrajen v istem polo\xc5\xbeaju. Medtem ko ne vemo, kak\xc5\xa1en je kip, imamo dobro predstavo o tem, kako sta izgledala glava in obraz, saj je bila takrat standardna podoba. Glava bi imela skodrane lase z enakomerno razmaknjenimi konicami iz bronastih ali srebrih pramenov, podobno slikam na sodobnih rodo\xc5\xa1kih kovancih.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xbena lokacija\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko se raziskovalci na splo\xc5\xa1no strinjajo, da anekdotske upodobitve Kolosa, ki stoji na vstopu v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, nimajo nobene zgodovinske ali znanstvene podlage, je dejanska lokacija kipa \xc5\xa1e vedno predmet razprav. Tla trdnjave sv. Nikolaja v bli\xc5\xbeini pristani\xc5\xa1kega vhoda, vsebujejo krog iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denskih blokov neznanega izvora ali namena. Zakrivljeni bloki marmorja, ki so bili vgrajeni v strukturo trdnjave, se preve\xc4\x8d zapletajo, da bi bili ostanki marmorne osnove za Kolos, ki bi stal na temeljih iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakovih blokov._NEWLINE_Arheologinja Ursula Vedder pravi, da Kolos sploh ni bil na obmo\xc4\x8dju pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, temve\xc4\x8d je bil del akropole, ki je stala na gri\xc4\x8du, in gleda na pristani\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje. Razvaline velikega templja, za katerega so mislili, da so bile posve\xc4\x8dene Apolonu, so na najvi\xc5\xa1ji to\xc4\x8dki hriba. Vedderjeva verjame, da bi bila zgradba pravzaprav Helijevo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, del njegovih ogromnih kamnitih temeljev pa bi lahko slu\xc5\xbeil kot podporna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad Kolosu.\n_START_SECTION_\nNovi kolos\n_START_PARAGRAPH_\nDecembra 2015 je skupina evropskih arhitektov napovedala na\xc4\x8drte za izgradnjo sodobnega Kolosa, ki bi povezal dva pomola pristani\xc5\xa1kega vhoda, kljub prevladi dokazov in mnenju znanstvenikov, da prvotni spomenik ni mogel stati tam. Novi kip, visok 150 metrov (petkratna vi\xc5\xa1ina izvirnika), bi stal pribli\xc5\xbeno 283 milijonov dolarjev, ki bi se financiral iz zasebnih donacij in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih virov. Kip bi vklju\xc4\x8deval kulturni center, knji\xc5\xbenico, razstavno dvorano in svetilnik, ves oble\xc4\x8den v solarne plo\xc5\xa1\xc4\x8de.'