b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xbdvatn\n_START_SECTION_\nVulkanizem\n_START_PARAGRAPH_\nJezero M\xc3\xbdvatn je nastalo pred pribli\xc5\xbeno 2300 leti z velikim izbruhom, pri katerem je iz razpoke tekla bazaltna lava. Lava se je stekala po dolini Lax\xc3\xa1rdalur v ni\xc5\xbeinsko ravnino A\xc3\xb0aldalur, kjer se je pribli\xc5\xbeno 50 km od M\xc3\xbdvatn zlivala v Arkti\xc4\x8dni ocean. Vrsta kraterjev, ki je nastala z izbruhi nad razpoko, se imenuje \xc3\x9erengslaborgir (ali L\xc3\xbadentarborgir) in jo pogosto navajajo kot \xc5\xa1olski primer te vrste ognjeni\xc5\xa1ke dejavnosti. Tisti \xc4\x8das je bilo na tem obmo\xc4\x8dju veliko jezero, ki je bilo predhodnik dana\xc5\xa1njega M\xc3\xbdvatna. Ko je \xc5\xbeare\xc4\x8da lava dosegla jezero, se je pod njo ujelo nekaj jezerskih usedlin, pome\xc5\xa1anih z vodo. Pri\xc5\xa1lo je do eksplozij pare, ki so raztrgale lavo na drobne kosce in jo raznesle po zraku, skupaj z njo pa tudi del jezera._NEWLINE_Zaradi pogostih eksplozij na ve\xc4\x8d mestih so nastale skupine kraterjev, ki zdaj dajejo pe\xc4\x8dat pokrajini ob obali jezera M\xc3\xbdvatn in tudi tvorijo nekaj otokov v njem. Ta vrsta tvorb iz lave se imenuje tudi psevdokraterji ali sto\xc5\xbeci brez korena. Skupina tak\xc5\xa1nih kraterjev pri Sk\xc3\xbatusta\xc3\xb0irju na ju\xc5\xbeni obali jezera je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kot naravni spomenik. Druge skupine psevdokraterjev na tem polju lave so \xc5\xa1e v dolinah Lax\xc3\xa1rdalur in A\xc3\xb0aldalur. Na nekaterih mestih je nastanek psevdokraterjev zaustavil tok lave in nastala so za\xc4\x8dasna jezera lave. Lava je iz teh jezerc s\xc4\x8dasoma odtekla, ostali pa so gozdovi skalnatih stebrov. Najve\xc4\x8dja med temi tvorbami se imenuje Dimmuborgir. Ne nekem drugem kraju, H\xc3\xb6f\xc3\xb0i, stojijo stebri v jezerski vodi. Lava, ki je nastala ob \xc3\xberengslaborgirskem izbruhu, se imenuje tudi mlaj\xc5\xa1a lax\xc5\xa1ka lava._NEWLINE_Okro\xc5\xbeje M\xc3\xbdvatn le\xc5\xbei na zahodni meji vulkanskega obmo\xc4\x8dja, ki seka severovzhod Islandije od severa do juga in predstavlja podalj\xc5\xa1ek atlantskega srednjeoceanska hrbta. Vse geolo\xc5\xa1ke tvorbe so precej mlade, saj izvirajo iz ledene dobe ali \xc5\xa1e kasnej\xc5\xa1ih obdobij._NEWLINE_Trdno podlago pod mo\xc4\x8dvirji zahodno od jezera M\xc3\xbdvatn so ustvarili tokovi lave v medledenih dobah. Ve\xc4\x8dina okoli\xc5\xa1kih gora je nastala z izbruhi pod ledenim pokrovom v \xc4\x8dasu poledenitev. Tisti izbruhi, pri katerih se je led stopil vse do povr\xc5\xa1ja, so ustvarili mizaste gore (Bl\xc3\xa1fjall, Sellandafjall, B\xc3\xbarfell, G\xc3\xa6safj\xc3\xb6ll), drugi pa hialoklastitne grebene (Vindbelgjarfjall, N\xc3\xa1mafjall, Dalfjall, Hvannfell)._NEWLINE_Ob koncu ledene dobe, pred pribli\xc5\xbeno 10.000 leti, je dolino M\xc3\xbdvatn pokrival ledenik, ki je na koncu naril velike morene, ki jih lahko \xc5\xa1e danes vidimo na severni strani jezera. Ko se je za\xc4\x8del ledenik topiti, se je v m\xc3\xbdvatnski kotlini nabiralo ledeni\xc5\xa1ko jezero, dokler se ni ledenik umaknil od sedanjega toka reke Lax\xc3\xa1._NEWLINE_Vulkansko aktivnost v okro\xc5\xbeju M\xc3\xbdvatn po koncu ledenih dob lahko razdelimo na tri cikle. L\xc3\xbadentski cikel se je za\xc4\x8del kmalu po koncu ledene dobe. V ta \xc4\x8das sega eksplozijski krater (obro\xc4\x8d iz tefre) L\xc3\xbadent. Njegovemu izbruhu je sledilo ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih izbruhov iz razpok. Pred pribli\xc5\xbeno 3800 leti je nastal pribli\xc5\xbeno 25 km jugovzhodno od M\xc3\xbdvatna \xc5\xa1\xc4\x8ditasti vulkan Ketildyngja, iz katerega se je po ju\xc5\xbenem delu tega okro\xc5\xbeja razlil ogromen tok lave (t. i. starej\xc5\xa1a lax\xc5\xa1ka lava), ki je tekel po dolini Lax\xc3\xa1rdalur in skoraj dosegel morje. Ta lava je delovala kot jez, za katerim je nastalo prvotno jezero M\xc3\xbdvatn, ki je bilo skoraj tolik\xc5\xa1no kot dana\xc5\xa1nje._NEWLINE_Drugi ali hverfjallski vulkanski cikel se je za\xc4\x8del pred 2500 leti z orja\xc5\xa1kim, vendar kratkotrajnim izbruhom, ki je oblikoval eksplozijski krater (obro\xc4\x8d iz tefre) Hverfjall (imenovan tudi Hverfell). Sledil je izbruh na obmo\xc4\x8dju Jardbadsh\xc3\xb3lar, ki je ustvaril polje lave med Reykjahl\xc3\xad\xc3\xb0om in Vogarjem. Pribli\xc5\xbeno 200 let kasneje je izbruhnil \xc5\xa1e en velikanski tok lave, mlaj\xc5\xa1a lax\xc5\xa1ka lava. Lava je zajezila sedanje jezero M\xc3\xbdvatn, pa tudi jezera Sandvatn, Gr\xc3\xa6navatn in Arnarvatn._NEWLINE_Tretji vulkanski cikel se je za\xc4\x8del z izbruhi M\xc3\xbdvatnseldarja v letih 1724-1729. Prvi od teh izbruhov je ustvaril kratersko jezero V\xc3\xadti. Kasneje je lava tekla z Leirhnj\xc3\xbakurja proti severnemu koncu jezera M\xc3\xbdvatn in uni\xc4\x8dila dve kmetiji. M\xc3\xbdvatnseldarski izbruhi so precej podobni nedavni vulkanski aktivnosti blizu Krafle v letih 1975-1984. Oboje je povzro\xc4\x8dil osrednji vulkan, ki le\xc5\xbei med Kraflo in G\xc3\xa6safj\xc3\xb6llom. Znotraj vulkana je komora magme, iz katere teko\xc4\x8da magma ob\xc4\x8dasno bruhne skozi ve\xc4\x8d razpok, ki sekajo vulkan od severa proti jugu._NEWLINE_Za nedavno aktivnost so bila zna\xc4\x8dilna obdobja po\xc4\x8dasnega dvigovanja povr\xc5\xa1ja, ki so jih prekinjala kraj\xc5\xa1a obdobja hitrega posedanja, podzemeljskih izbruhov magme, nastajanja razpok, potresov in izbruhov (slednjih je bilo skupno devet). To je odli\xc4\x8den primer postopka premikanja tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d na Islandiji. Osrednji vulkan skupaj z okoli\xc5\xa1kimi razpokami tvori vulkanski sistem. Vulkanski sistem Krafla je eden od ve\xc4\x8d tak\xc5\xa1nih sistemov, ki skupaj tvorijo islandsko vulkansko obmo\xc4\x8dje._NEWLINE_Okrog osrednjega vulkana Krafla le\xc5\xbei \xc5\xa1e nekaj gora iz riolita (Hl\xc3\xad\xc3\xb0arfjall, J\xc3\xb6rundur, Hrafntinnuhryggur)._NEWLINE_Zaradi njegovega vulkanskega izvora so v jezeru kamnolomi kremena.\n_START_SECTION_\nVodne ptice\n_START_PARAGRAPH_\nJezero se napaja s hranili bogato izvirsko vodo in ima obilo vodnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk (Chironomidae in Cladocera), ki so glavna hrano za race. Tukaj gnezdi trinajst vrst rac. Gre za me\xc5\xa1anico evrazijskih in severnoameri\xc5\xa1kih tipov in severnih in arkti\xc4\x8dnih vrst. Ve\xc4\x8dina rac so selivke, ki prihajajo konec aprila ali v za\xc4\x8detku maja iz severozahodne Evrope. Najve\xc4\x8d je \xc4\x8dopaste \xc4\x8drnice (Aythya fuligula), ki je priletela na Islandijo ob koncu 19. stoletja. Druga najpogostej\xc5\xa1a je rjavka(Aythya marila)._NEWLINE_Druge pogoste vrste so \xc5\xa1e: islandski zvonec (Bucephala islandica), srednji \xc5\xbeagar (Mergus serrator), \xc5\xbevi\xc5\xbegavka (Anas penelope), konopnica (Anas strepera), mlakarica (Anas platyrhynchos), \xc4\x8drna raca (Melanitta nigra), zimska raca (Clangula hyemalis) in kreheljc (Anas crecca). Okoli reke Laxa je velika kolonija harlekinska raca (Histrionicus histrionicus) in ob ustju reke pribli\xc5\xbeno 50 km oddaljeno od jezera Myvatno \xc5\xa1e velika kolonija morskih rac (Somateria mollissima). Za islandskega zvonca je posebnost v tem, da je edina nearcti\xc4\x8dna raca na obmo\xc4\x8dju. Njegova populacija je pribli\xc5\xbeno 2000 ptic in je zelo odvisna od habitata, ki ga zagotavlja sistem Myvatn - reka Laxa in okoli\xc5\xa1ka polja lave. Ve\xc4\x8dina tusi prezimi tukaj. Ta vrsta je gnezdilka v luknjah, v Severni Ameriki v drevesih luknjah, na Myvatnu pa ptice uporabljajo za gnezdenje votline v lavi. Druge race mno\xc5\xbei\xc4\x8dno gnezdijo na \xc5\xa1tevilnih otokih na jezeru in okoli\xc5\xa1kem mo\xc4\x8dvirju. Iz okoli\xc5\xa1kih kmetij tradicionalno nabirajo ra\xc4\x8dja jajca za doma\xc4\x8do uporabo. Da bi zagotovili nov zarod velja staro pravilo, da morajo najmanj \xc5\xa1tiri jajca ostati v gnezdu._NEWLINE_Poleg navedenih tukaj \xc5\xbeivijo \xc5\xa1e: zlatouhi ponirek (Podiceps auritus), ozkokljuni liskono\xc5\xbeec (Phalaropus lobatus), ledni slapnik (Gavia immer), rde\xc4\x8degrli slapnik (Gavia stellata) in pojo\xc4\x8di labod (pronounced hooper)._NEWLINE_Stanje vodnih ptic vsako leto spremljajo \xc5\xbee od leta 1975 na raziskovalni postaji Myvatn.\n_START_SECTION_\nRastline\n_START_PARAGRAPH_\nJezero M\xc3\xbdvatn je eden redkih krajev na svetu, kjer raste zelena alga Marimo (Aegagropila linnaei), znan tudi kot Cladophora ball, Lake ball, or Moss Balls v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, vrsta nitaste zelene alge (Chlorophyta).\n_START_SECTION_\nDimmuborgir\n_START_PARAGRAPH_\nDimmuborgir le\xc5\xbei v bli\xc5\xbeini M\xc3\xbdvatna in predstavlja podro\xc4\x8dje zanimivih formacij iz lave. Te oblike so nastale pred 2000 leti ob izbruhu Laxa-lave iz \xc3\x9erengslaborgirja. Teorija nastanka teh formacij pravi, da je lava najprej zalila z vodo napolnjeno jezero oziroma depresijo, ustvarila lavino jezero, ki se je na povr\xc5\xa1ini hitro strdilo. Nato je vro\xc4\x8da magma na razli\xc4\x8dnih mestih predrla ta nov sloj in ustvarila nekak\xc5\xa1ne dimnike. Z vi\xc5\xa1anjem dimnikov se je ustvarila napetost na zgornjem strjenem sloju lave, ki je razpokal. Poleg dimnikov so tukaj \xc5\xa1e preduhi, votline in razne druge oblike._NEWLINE_Skozi te formacije so urejene razli\xc4\x8dno dolge sprehajalne poti, kro\xc5\xbeijo pa tudi zgodbe o \xc5\xa1kratih, ki naj bi tukaj prebivali.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa1maskar\xc3\xb0\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno 6 km od kraja Reykjahl\xc3\xad\xc3\xb0 ob jezeru M\xc3\xbdvatn v smei proti Egillssta\xc3\xb0irju se nahaja zanimivo geolo\xc5\xa1ko podro\xc4\x8dje. Podro\xc4\x8dje je zelo aktivno, tukaj so vro\xc4\x8di bazeni brbotajo\xc4\x8dega blata, solfatare, fumarole in drugi pojavi.\n_START_SECTION_\nKrafla\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji izbruh vulkana Krafla v letih 1975-1984 je pustil za seboj razli\xc4\x8dna obse\xc5\xbena prekrivajo\xc4\x8da lavina polja. Nekatera podro\xc4\x8dja so \xc5\xa1e vedno aktivna in tam so solfatare in razli\xc4\x8dne oblike strjene lave. V bli\xc5\xbeini (oddaljen pribli\xc5\xbeno 500 m) je eksplodiral velik krater imenovan Viti (ima isto ime kot podoben krater na vulkanu Askja), v katerem je tirkizno zelena voda. Okoli kraterja je speljana sprehajalna pot. V bli\xc5\xbeini je tudi geotermalna elektrarna.'