b'\n_START_ARTICLE_\nKralj Matja\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0krat Matia\xc5\xa1 (tudi Mattja\xc5\xa1, M\xc3\xa1ty\xc3\xa1s - mad\xc5\xbearsko, Matthias - nem\xc5\xa1ko, Maty\xc3\xa1\xc5\xa1 - \xc4\x8de\xc5\xa1ko) je osrednji junak ljudskih pripovedk z zgodovinskim ozadjem, ki so jih po ustnem izro\xc4\x8dilu zapisali najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1i zbiratelji, \xc4\x8deprav z zgodovinsko neto\xc4\x8dnim poimenovanjem z imenom Matja\xc5\xbe. Kralj Matia\xc5\xa1 je nepogre\xc5\xa1ljiv lik, ne samo mad\xc5\xbearskega, ampak tudi slovenskega, hrva\xc5\xa1kega, srbskega, ukrajinskega, slova\xc5\xa1kega, \xc4\x8de\xc5\xa1kega in rusinskega, delno pa tudi nem\xc5\xa1kega izro\xc4\x8dila._NEWLINE_Legenda pravi, da pod goro Peco na Koro\xc5\xa1kem spi Kralj Matia\xc5\xa1. V neposredni bli\xc5\xbeini Doma na Peci je Votlina tega kralja z bronastim kipom, ki je urejena za turiste in pohodnike.\n_START_SECTION_\nLegenda o dobrem vladarju\n_START_PARAGRAPH_\nFurlanski zgodovinar Marcantonio Nicoletti (\xe2\x80\xa01596) je prvi poro\xc4\x8dal o tem, da Tolminci pojejo tudi pesmi o kralju Matiji Korvinu. To so bile verjetno voja\xc5\xa1ke hvalnice, ki so jih raz\xc5\xa1irjali pre\xc5\xbeiveli udele\xc5\xbeenci zmagovitih bojnih pohodov ogrskega kralja Matije Korvina. Tudi danes ve\xc4\x8dina tolma\xc4\x8denj pripovedke o tem kralju navaja, da je pravzaprav le eden izmed likov za zelo priljubljenega ogrskega kralja Matijo Korvina (izvorno mad\xc5\xbearsko: M\xc3\xa1ty\xc3\xa1s Hunyadi, poznan kot Matthias Corvinus), ki je v poznem srednjem veku (od leta 1458-1490) vladal tudi Koro\xc5\xa1ki. Pomagal je vsem, ki so ga prosili za pomo\xc4\x8d. Dal je kovati zlatnike in med njegovim vladanjem so na Koro\xc5\xa1kem vladali dobri \xc4\x8dasi. Drugi vladarji so se zdru\xc5\xbeili proti njemu. S pre\xc5\xbeivelimi vojaki se je skril v votlino pod Peco, ki se mu je sama odprla in ga skrila. V votlini je ta kralj za mizo zaspal. Ko se bo njegova brada devetkrat ovila okoli kamnite mize, se bo prebudil. Takrat naj bi se na Koro\xc5\xa1ko vrnili dobri \xc4\x8dasi. Ta kralj bo s svojimi vojaki premagal vse sovra\xc5\xbenike, pregnal krivico s sveta in spet zavladal. Skupna zna\xc4\x8dilnost izro\xc4\x8dila tega kralja je izra\xc5\xbeanje spo\xc5\xa1tovanja do kralja, poveli\xc4\x8devanje njegove dobrote, pravi\xc4\x8dnosti ter prikazovanje idealizirane podobe fevdalnega vladarja, ki je pripravljen za za\xc5\xa1\xc4\x8dito podlo\xc5\xbenikov kaznovati tudi gospodo. V slovenskem ljudskem izro\xc4\x8dilu vse do 16. stoletja predstavlja ta kralj glavnega junaka, njegov lik uporabljajo \xc5\xa1tevilne pravljice, pripovedke, balade ter pesmi in nekatere med njimi so po strukturi in motiviki v primerjavi z izro\xc4\x8dilom drugih narodov prav specifi\xc4\x8dne. Najti je mogo\xc4\x8de \xc5\xa1e likovna upodobitve, kakr\xc5\xa1na je \xc5\xa0antlova na pro\xc4\x8delju hi\xc5\xa1e na Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki cesti v Ljubljani. _NEWLINE_Raziskovalci slovenske matja\xc5\xbeevske tradicije lo\xc4\x8dijo zgodbe o \xc2\xbbdobrem Kralju Matja\xc5\xbeu\xc2\xab. Zgodovinsko ozadje za drugi tip zgodb o \xc2\xbbbogobornem\xc2\xab\xc2\xa0(tj. \xc2\xbbborilcu z Bogom\xc2\xab) Kralju Matja\xc5\xbeu je usoden spor med pape\xc5\xbeem Gregorjem IX. (\xe2\x80\xa01241) in nem\xc5\xa1kim cesarjem Friderikom II. (\xe2\x80\xa01250). Za nobeno matja\xc5\xbeevsko pesem ni mogo\xc4\x8de trditi, da bi se v njej Kralj Matja\xc5\xbe pojavljal \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka, ampak je po vzoru palimpsesta Kralj Matja\xc5\xbe v njih zamenjal junake druga\xc4\x8dnih imen.'