b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Strle\n_START_SECTION_\nMladost in nova ma\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Strle se je rodil 21. januarja 1915 v naselju Osredek, \xc5\xbeupnija Sveti Vid nad Cerknico. V duhovnika ga je posvetil ljubljanski \xc5\xa1kof Gregorij Ro\xc5\xbeman leta 1941. Za svoje novoma\xc5\xa1no geslo si je izbral besedi iz znane pesmi\xc2\xa0\xc2\xbbPovsod Boga\xc2\xab. Leta 1944 je promoviral na univerzi v Ljubljani z disertacijo\xc2\xa0\xc2\xbbNaravno hrepenenje po nadnaravnem smotru po nauku sv. Toma\xc5\xbea Akvinskega\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPovojna leta po zaporih in na \xc5\xbeupniji\n_START_PARAGRAPH_\nNa koncu vojne se je skupaj z ve\xc4\x8d stotiso\xc4\x8di begunci raznih narodnosti umaknil na Koro\xc5\xa1ko pred partizani. Ko so ga vrnili, je bil najprej katehet v Novem mestu. Toda ni dolgo deloval: kmalu so ga zaprli. Vsega skupaj je z mnogimi drugimi duhovniki tudi Anton Strle ve\xc4\x8d kakor pet let pre\xc5\xbeivel v zaporu in na prisilnem delu. Kar trikrat je bil zaprt. Najprej je bil v je\xc4\x8di za tri mesece leta 1945, ko je bil vrnjen s Koro\xc5\xa1ke. Drugi\xc4\x8d od 1947 do 1952 v Ljubljani, Novem mestu, Mariboru in Medvodah. Vzrok: napisal je knjigo\xc2\xa0\xc2\xbbLojze Grozde, mladec Kristusa Kralja\xc2\xab\xc2\xa0(Ljubljana 1944). Tretji\xc4\x8d je bil kot planinski \xc5\xbeupnik 1957 ponovno obsojen na 6 mesecev, a pomilo\xc5\xa1\xc4\x8den na 2 meseca v Ljubljani. Njegovi sotrpini pri\xc4\x8dujejo, da je Strle tudi ta \xc4\x8das skrbno uporabljal za molitev in \xc5\xa1tudij.\n_START_SECTION_\nPredavatelj na Teolo\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nTrideset let, od 1956 do 1985, je predaval dogmatiko. Delno je predaval tudi teolo\xc5\xa1ko antropologijo in tudi patrologijo na Teolo\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani. Svoji zadnji ve\xc4\x8dji knjigi je dal pomenljiv naslov\xc2\xa0\xc2\xbbTeologi za prihodnost\xc2\xab. Ob njegovi 75-letnici je nad\xc5\xa1kof Alojzij \xc5\xa0u\xc5\xa1tar zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbNe samo ljudje, u\xc4\x8denci in sobratje prof. dr. Antona Strleta, in toliko drugih, ki so bili dele\xc5\xbeni njegovega duhovnega bogastva, njegove sr\xc4\x8dne dobrote in njegove pomo\xc4\x8di iz vere, upanja in ljubezni, ampak tudi njegove knjige in njegovi spisi bodo \xc5\xa1e dolgo govorili o \xc4\x8dloveku, duhovniku, znanstveniku in pisatelju.\xc2\xab\xc2\xa0 \xc4\x8ceprav je imel zadosti dela na teolo\xc5\xa1ki fakulteti, je ves ta \xc4\x8das dejavno sodeloval pri pastoralnem delu, najve\xc4\x8d v ur\xc5\xa1ulinski cerkvi Svete Trojice v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDruge slu\xc5\xbebe in odlikovanja\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo let je bil \xc4\x8dlan doktrinalne komisije pri Jugoslovanski \xc5\xa1kofovski konferenci in \xc4\x8dlan Mednarodne teolo\xc5\xa1ke komisije pri Svetem sede\xc5\xbeu v Vatikanu. \xc4\x8ceprav je v svoji poni\xc5\xbenosti na\xc4\x8delno odklanjal vse \xc4\x8dastne naslove, ga je leta 1977 pape\xc5\xbe Pavel VI. vendarle imenoval za svojega hi\xc5\xa1nega prelata.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nKot mentor je Strle spremljal 100 diplomantov, 13 kandidatov za magisterij in 13 kandidatov za doktorat. S skrajno osebno skromnostjo in neutrudnim delom je ustvaril skoraj nepregledno teolo\xc5\xa1ko delo. Seznam njegovih pisnih del je izredno obse\xc5\xbeen. Razdeljen je v naslednje enote:\n_START_SECTION_\nRazprave (75)\n_START_PARAGRAPH_\nPri razpravah gre za vrhunske znanstvene dose\xc5\xbeke, ki so ve\xc4\x8dinoma objavljeni v Bogoslovnem vestniku in presegajo obi\xc4\x8dajno dol\xc5\xbeino drugih razprav. Pregledi so zrcalo \xc4\x8dasa in dogajanj na teolo\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju doma in na tujem. Strle je redno in budno spremljal vse dogodke in vse publikacije v \xc5\xbeivljenju teologije in Cerkve. Kdor bo poslej uporabljal revije, knjige in leksikone v knji\xc5\xbenici Teolo\xc5\xa1ke fakultete (da o njegovih lastnih knjigah sploh ne govorimo), bo ob robu \xc4\x8dlankov in na koncu knjig na\xc5\xa1el z o\xc5\xa1iljenim svin\xc4\x8dnikom zapisane zaznamke in navedbe strani. To je zanesljivo njegova pisava. Nekaj tega mu je uspelo objaviti. Veliko njegovih skrbnih zapiskov, prevodov, povzetkov, konceptov in komentarjev je ostalo v rokopisu.\n_START_SECTION_\nRaziskave (65) in \xc4\x8dlanki (110)\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg obi\xc4\x8dajnih \xc4\x8dlankov je v tej skupini navedeno kar 50 mojstrskih predstavitev vseh Gospodovih in Marijinih praznikov v cerkvenem letu, objavljenih v dveh izdajah monumentalne knjige v \xc5\xa1tirih oziroma petih zvezkih Leto svetnikov. Tukaj je po soglasnem prepri\xc4\x8danju slovenskih bralcev strnjen Strletov genij. V teh\xc2\xa0\xc2\xbb50 \xc4\x8dlankih\xc2\xab\xc2\xa0je ves Strle: znanstvenik in svetnik.\n_START_SECTION_\nRecenzije (70)\n_START_PARAGRAPH_\nK tej skupini njegovega delovanja moramo dostaviti neizmerno \xc5\xa1tevilo zahtevnih teolo\xc5\xa1kih spisov, ki jih je Strle lektoriral z izjemno natan\xc4\x8dnostjo. Cela vrsta cerkvenih dokumentov, razprav in duhovnih spisov. Kot \xc5\xa1kofijski cenzor je lektoriral \xc5\xa1tevilne knjige in revije, posebej pa lahko izpostavimo Katekizem Katoli\xc5\xa1ke cerkve in mednarodno katoli\xc5\xa1ko revijo Communio.\n_START_SECTION_\nPrevodi (36)\n_START_PARAGRAPH_\nPomemben prispevek za teologijo v na\xc5\xa1em jezikovnem prostoru je tudi njegov izbor in prevod iz Denzinger-Sch\xc3\xb6nmetzerja s temeljitimi uvodi. Delo nosi naslov\xc2\xa0\xc2\xbbVera Cerkve\xc2\xab\xc2\xa0(Denzingerjev Enchiridion Symbolorum et Definitionum). Drugo, prav tako nepogre\xc5\xa1ljivo delo je njegov prenovljeni in izpopolnjeni prevod vseh dokumentov Drugega vatikanskega koncila s pripadajo\xc4\x8dimi strokovnimi uvodi in kazali. Tudi sicer si je Strle z vsemi mo\xc4\x8dmi prizadeval, da bi bil pristen razlagalec koncila. Zavzemal se je za resni\xc4\x8dno prenovo kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega \xc5\xbeivljenja v duhu koncila.\n_START_SECTION_\nSpremne besede (33)\n_START_PARAGRAPH_\nOcene in predstavitve teolo\xc5\xa1kih in duhovnih del iz tujih jezikov ter zlasti \xc5\xa1tevilni Strletovi prevodi cerkvenih dokumentov in drugih pomembnih spisov nam postavijo pred o\xc4\x8di veli\xc4\x8dino avtorja. Z eno besedo: bil je cerkveni \xc4\x8dlovek, anima ecclesiastica. Temu cilju so bile posve\xc4\x8dene \xc5\xa1tevilne \xc5\xa1tudije, komentarji, \xc4\x8dlanki in predavanja. Dodati je treba \xc5\xa1tevilne uvode, spremne besede in kazala, ki jih je Strle z izjemno natan\xc4\x8dnostjo sestavil s preprostimi listki, tako reko\xc4\x8d\xc2\xa0\xc2\xbbpe\xc5\xa1\xc2\xab, ko \xc5\xa1e ni bilo ra\xc4\x8dunalnikov.'