b'\n_START_ARTICLE_\nPovirni studen\xc4\x8dar\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli samci dose\xc5\xbeejo 69 do 78 mm v dol\xc5\xbeino, samice pa 74 do 83, s \xc4\x8demer je povirni studen\xc4\x8dar eden najmanj\xc5\xa1ih studen\xc4\x8darjev. Natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8danje je te\xc5\xbeavno, saj ta rod sestavljata dva kompleksa vrst, znotraj katerih so si vrste zelo podobne in \xc5\xa1e ni dovolj podatkov, da bi bilo jasno, kateri znaki so zares zanesljivi. Vsi imajo \xc4\x8drno obarvanost oprsja in zadka z rumenimi lisami, lo\xc4\x8dijo pa se po velikosti in \xc5\xa1tevilu teh lis. Od ostalih dveh vrst kompleksa \xc2\xbbbidentata\xc2\xab, C. helladica in C. insignis, je povirnega studen\xc4\x8darja mo\xc5\xbeno lo\xc4\x8diti po tem, da so rumene pre\xc4\x8dne proge na zadku majhne in se na trebu\xc5\xa1ni strani srednjih \xc4\x8dlenov zadka ne stikajo ter imajo od strani trikotno obliko, in \xc4\x8drnem trikotniku za o\xc4\x8dmi._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti povirnega studen\xc4\x8darja se delno prekriva tudi s podobnim studen\xc4\x8darjem (C. boltonii) iz kompleksa \xc2\xbbboltonii\xc2\xab, ki je prav tako te\xc5\xbeaven za razlo\xc4\x8devanje; povirni studen\xc4\x8dar je v povpre\xc4\x8dju manj\xc5\xa1i, uporabni pa so tudi splo\xc5\xa1ni znaki za razlo\xc4\x8devanje med kompleksoma: pri povirnem studen\xc4\x8darju je denimo rumena lisa ob strani prvega \xc4\x8dlena oprsja po\xc5\xa1evna, pri podobnem studen\xc4\x8darju pa v obliki obrnjene \xc4\x8drke C.\n_START_SECTION_\nEkologija in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nLa\xc5\xbeje kot po anatomskih znakih je studen\xc4\x8darje mo\xc5\xbeno lo\xc4\x8diti po raz\xc5\xa1irjenosti in habitatu. Ostali dve vrsti iz kompleksa \xc2\xbbbidentata\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbeivita na skrajnem jugovzhodu Evrope oz. v Anatoliji, podobni studen\xc4\x8dar pa preferira ve\xc4\x8dja vodna telesa, zato se zadr\xc5\xbeuje v ni\xc5\xbejih predelih, medtem ko je povirni studen\xc4\x8dar sredogorska vrsta. Je evropski endemit in ima najve\xc4\x8dje obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti med vsemi evropskimi endemiti, ki se razteza po ve\xc4\x8dini Zahodne in Srednje Evrope do Karpatov na vzhodu ter na Apeninskem polotoku in Balkanu do juga. Na Siciliji in v Kalabriji \xc5\xbeivi podvrsta C. b. sicilica._NEWLINE_Razmno\xc5\xbeujejo se v izvirih in po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8dih potokih sredogorja, v Alpah in Pirenejih do 1400 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Odrasli potrebujejo svetle me\xc5\xa1ane ali listopadne gozdove v pasu zmernega ali sredozemskega podnebja._NEWLINE_V Sloveniji je povirni studen\xc4\x8dar splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjen, a redek. Zaradi izginjanja primernih habitatov je uvr\xc5\xa1\xc4\x8den med ranljive vrste.'