b'\n_START_ARTICLE_\nGeostacionarna orbita\n_START_PARAGRAPH_\nGeostacionarna orbita (geostacionarna tirnica), GSO, je okrogla (cirkularna) orbita 35786 km nad zemeljskim ekvatorjem (inklinacija najve\xc4\x8dkrat 0 stopinj) in telesa v njej kro\xc5\xbeijo v isti smeri kot Zemlja. \xc4\x8cas ene orbite je enak \xc4\x8dasu vrtenja Zemlje okrog svoje osi \xe2\x80\x93 en dan (to\xc4\x8dneje zvezdni dan). Lega satelita v GSO je vedno v isti to\xc4\x8dki nad ekvatorjem, saj se giblje s tirni\xc4\x8dno hitrostjo 3,07 km/s. \xc4\x8cas tirnice je 1 436 minut oziroma 23 ur 56 minut in 4,09 sekunde oziroma 23,934461223 ur, kar je isto kot zvezdni dan. Geostacionarna orbita je podrazred geosinhrone orbite._NEWLINE_Prvo zamisel za telekomunikacijske satelite v GSO je imel Herman Poto\xc4\x8dnik leta 1928. Orbita GSO se uporablja za telekomunikacijske satelite, za prenos satelitske TV in radia in nekatere vremenske satelite. Prednost orbite GSO je vedno ista lega na nebu, zato so antene lahko fiksno pozicionirane, ni potrebe po sledenju. Slabost orbite GSO je oddaljenost od Zemlje pribli\xc5\xbeno 35.000 km, zato imajo telefonski klici zamik pribli\xc5\xbeno 0,253 sekunde._NEWLINE_Vsake toliko \xc4\x8dasa morajo sateliti v GSO ohranjati to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno lego, kar dose\xc5\xbeejo s pomo\xc4\x8djo majhnih raketnih motorjev. Na leto je potrebna delta v pribli\xc5\xbeno 50 m/s. Ko pote\xc4\x8de \xc5\xbeivljenjska doba satelita, se po navadi uporabi raketni motor, ki po\xc5\xa1lje satelit v odpadno ali pokopali\xc5\xa1ko orbito, da ne bi motil delujo\xc4\x8dih satelitov. \xc5\xbdivljenjska doba satelitov je po navadi omejena s koli\xc4\x8dino goriva, ki je potrebna za ohranjanje lege. Elektronske naprave pa lahko delujejo ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa, zato se nekateri sateliti uporabljajo \xc5\xa1e naprej tudi, ko niso ve\xc4\x8d v GSO._NEWLINE_Za istrelitev satelite v GSO je potrebno ve\xc4\x8d energije, kot npr. v nizkozemeljsko orbito. Raketa Ariane, Proton, Delta IV Heavy bi lahko v NZO istrelilepribli\xc5\xbeno 20 ton, v GSO pa le tretjnino tega \xe2\x80\x93 pribli\xc5\xbeno 6 ton._NEWLINE_Visokoelipti\xc4\x8dna orbita molnija je v nekaterih pogledih podobna GSO, ko je satelit v prizemlju se premika zelo po\xc4\x8dasi (kljub temu potrebna je sledilna antena) in se zato uporablja za telekomunikacije. Dr\xc5\xbeave nekdanje Sovjetske zveze imajo veliko severno zemljepisno \xc5\xa1irino, zato imajo \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i signal od satelitov GSO, kot npr. evropske dr\xc5\xbeave. Za pokritost so potrebni trije sateliti, vsak deluje 8 ur. Izstrelitev satelitov v molnijo zahteva precej manj energije kot GSO.'