b'\n_START_ARTICLE_\nMakedonija (rimska provinca)\n_START_SECTION_\nOrganizacija\n_START_PARAGRAPH_\nPo Dioklecijanovih reformah konec 3. stoletja n. \xc5\xa1t. se je od Makedonije odcepil Stari Epir (Epirus Vetus), v 4. stoletju pa je bila razdeljena na Prvo Makedonijo (Macedonia Prima) na jugu in Drugo Makedonijo (Macedonia Secunda ali Macedonia Salutaris) na severu.  Obe provinci sta spadali v diocezo Makedonijo, eno od treh diocez v pretorski prefekturi Ilirik, ki je bila ustanovljena leta 318.  Ko se je prefektura Ilirik leta 379 razdelila med Zahodno in Vzhodno rimsko cesarstvo, je bila Makedonija vklju\xc4\x8dena v Vzhodni Ilirik. Po dokon\xc4\x8dni delitvi cesarstva leta 395, je Makedonija pripadla Vzhodnemu cesarstvu, iz katerega se je razvilo Bizantinsko cesarstvo.\n_START_SECTION_\nStari Epir\n_START_PARAGRAPH_\nStari Epir ali Epirus vetus je bil provinca Rimskega cesarstva na ozemlju sedanjega Epira. Od leta 146 pr. n. \xc5\xa1t. do leta 395 je spadal v rimsko provinco Makedonijo. Upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province je bil Nikopol (Actia Nicopolis), ki ga je ustanovil cesar Oktavijan v spomin na svojo zmago nad Markom Antonijem in Kleopatro v Akciju.\n_START_SECTION_\nNovi Epir\n_START_PARAGRAPH_\nNovi Epir (Epirus nova ali Illyria Graeca) je bil provinca Rimskega cesarstva, ki jo je ustanovil Dioklecijan s svojimi reformami konec 3. stoletja. Epir je pred tem spadal v provinco Makedonijo. Kasneje je postala tema Bizantinskega cesarstva. Njeno upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bil Dra\xc4\x8d (Dyrrachium ali Epidamnus). Novi Epir je obsegal del Ilirije, ki je bila delno helenska in delno helenizirana. _NEWLINE_Leta 479 so v Epir vdrli Vzhodni Goti kralja Teodorika, kjer  jih je zaustavil  bizantinski general Sabijinan. Goti so v Epiru ostali do leta 482.\n_START_SECTION_\nPrva Makedonija\n_START_PARAGRAPH_\nPrva Makedonija (Macedonia prima) je obsegala ve\xc4\x8dino nekdanjega Makedonskega kraljestva, ki se je pribli\xc5\xbeno ujemalo s sedanjo gr\xc5\xa1ko regijo Makedonijo. Njeno upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bil Solun.\n_START_SECTION_\nDruga Makedonija\n_START_PARAGRAPH_\nDruga Makedonija (Macedonia secunda ali Macedonia salutaris) je bila rimska provinca, ki je obsegala del Dardanije in celo Peonijo, ki je sedaj del Severne Makedonije.  Njeno upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bil Stobi na soto\xc4\x8dju Crne reke (Erig\xc3\xb3n) in Vardarja (Aksios), ki je bil pred tem upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Peonije.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nS prihodom cesarja Avgusta na rimski prestol se je v Makedoniji za\xc4\x8delo dolgo obdobje miru, razcveta in bogastva, \xc4\x8deprav je bila njena gospodarska vloga zelo majhna v primerjavi s sosednjo Malo Azijo._NEWLINE_K razvoju gospodarstva so mnogo pripomogli izgradnja ceste Via Egnatia od Dra\xc4\x8da do Konstantinopla, prihod  rimskih trgovcev v makedonska mesta in ustanavljanje rimskih koloniij. Od nove rimske oblasti so imeli koristi tako vladajo\xc4\x8di razred kot ni\xc5\xbeji dru\xc5\xbebeni razredi. Velike orne in pa\xc5\xa1ne povr\xc5\xa1ine so omogo\xc4\x8dile velikim vladajo\xc4\x8dim dru\xc5\xbeinam pridobiti veliko bogastvo v dru\xc5\xbebi, ki je temeljila na su\xc5\xbeenjskem delu._NEWLINE_Izbolj\xc5\xa1anje \xc5\xbeivljenjskih razmer je v regijo pritegnilo tudi veliko umetnikov in obrtnikov. V trgovini in obrti je dobilo delo veliko kamnosekov, rudarjev, kova\xc4\x8dev in drugih obrtnikov, Grke pa so v rimskem svetu veliko zaposlovali tudi kot vzgojitelje, u\xc4\x8ditelje in zdravnike.  _NEWLINE_Gospodarstvo in trgovina sta temeljila predvsem na poljedelstvu in \xc5\xbeivinoreji ter izvozu \xc5\xbeeleza, bakra, zlata, lesa, smole, katrana, konoplje, lanu in rib. Velik vir bogastva so bila pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, predvsem Dion, Pella, Solun in Kasandrija.'