b'\n_START_ARTICLE_\nPitagora\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPitagora je bil Talesov sodobnik. \xc5\xbde v mladih letih naj bi zaradi ostre, samodr\xc5\xa1ke vladavine samo\xc5\xa1kega vladarja Polikrata zapustil Samos. Ozna\xc4\x8dili bi ga lahko za verskega odpadnika, ki je Samos zapustil, da bi drugod ustanovil sekta\xc5\xa1ko kolonijo._NEWLINE_Zdi se, da se je s Samosa preselil v dorsko kolonijo Kroton v ju\xc5\xbeni Italiji, ki je veljala za eno najbolj najbolj veli\xc4\x8dastnih v tistem delu sveta. To naj bi bilo leta 529 pr. n. \xc5\xa1t. Ustanovil je \xc5\xa1olo, ki je do\xc5\xbeivela velikanski uspeh, saj je pitagorejsko sporo\xc4\x8dilo prina\xc5\xa1alo nov, misti\xc4\x8dni in asketski pogled na \xc5\xbeivljenje. Najbr\xc5\xbe je \xc5\xa1ola kmalu dobila opazno politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d, kar je povzro\xc4\x8dilo upor. Napadli naj bi stavbo, v kateri je \xc5\xa1ola imela sede\xc5\xbe, in umorili naj bi skoraj vse najpomembnej\xc5\xa1e \xc4\x8dlane bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Pitagora naj bi se \xc4\x8dude\xc5\xbeno re\xc5\xa1il z begom v Lokre, od tod naj bi se nato preselil v Tarant, kasneje pa v Metapont, kjer naj bi umrl._NEWLINE_U\xc4\x8dil naj bi se pri Anaksimandru ali celo pri Talesu. \xc5\xbdivel in se u\xc4\x8dil naj bi se tudi v Egiptu in potoval po Vzhodu, toda o njegovih poteh nimamo trdnega dokaza. Zaradi \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, ki so ga u\xc4\x8denci izkazovali Pitagoru, so se o njem za\xc4\x8dele spletati \xc5\xa1tevilne legende, tako da so se zgodovinske poteze njegovega lika kmalu zabrisale.\n_START_SECTION_\nAkustika\n_START_PARAGRAPH_\nKot matematik se je ukvarjal tudi z akustiko in zvokom. Spoznal je, da je vi\xc5\xa1ina glasu ob isti napetosti strun obratno sorazmerna z njihovo dol\xc5\xbeino. Odkril je, da se strune na glasbilih ogla\xc5\xa1ajo vi\xc5\xa1je, \xc4\x8de jih skraj\xc5\xa1amo. Odkril je tudi, da se lahko vi\xc5\xa1ina tona preprosto primerja z dol\xc5\xbeino strune. \xc4\x8ce je bila, na primer, struna dvakrat dalj\xc5\xa1a od druge, je bil zvok, ki ga je oddajala, ravno za oktavo ni\xc5\xbeji. \xc4\x8ce je bilo razmerje strun 3/2, se je sli\xc5\xa1al glasbeni interval, imenovan kvinta, in \xc4\x8de je bilo razmerje 4/3, je bilo sli\xc5\xa1ati kvarto. Ton je bil vi\xc5\xa1ji tudi, \xc4\x8de so struno bolj napeli._NEWLINE_S filozofskim razglabljanjem o glasbi je na\xc5\xa1el tako imenovano harmonijo sfer - u\xc4\x8dil je, da se deset svetov na nebu stalnic med ubranim zvenenjem su\xc4\x8de drug okoli drugega, da pa \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko uho te \xc4\x8dudovite godbe ne sli\xc5\xa1i._NEWLINE_Po zaslugi teh opa\xc5\xbeanj je prou\xc4\x8devanje zvoka edino poglavje v fiziki, kjer se gr\xc5\xa1ki pogledi niso spremenili do danes. Iz teh prou\xc4\x8devanj je izhajalo njegovo prepri\xc4\x8danje, da temelji vse stvarstvo na \xc5\xa1tevilih in njihovih razmerjih.\n_START_SECTION_\nAstronomija\n_START_PARAGRAPH_\nPitagora je prvi spoznal, da sta zvezdi Danica (Phosphorus) in Ve\xc4\x8dernica (Hesperus) ena zvezda. Po tem so ji nadeli ime Afrodita, danes pa jo poznamo kot planet Venero. Prvi je tudi opazil, da Lunin tir ne le\xc5\xbei v ravnini Zemljinega ekvatorja, ampak le\xc5\xbei po\xc5\xa1evno nanj. Prvi je trdil, da je Zemlja okrogla. Prvi je tudi opozoril, da se Sonce, Luna in takrat znani planeti ne gibljejo z nepremi\xc4\x8dnimi zvezdami, ampak gredo vsak po svoji poti. Tako se je rodila misel, da so poleg nebesne krogle, ki jo je vzel Anaksimander, potrebne \xc5\xa1e dodatne krogle za razli\xc4\x8dne planete. \xc5\xa0tevilo krogel za opis gibanj planetov je pri razli\xc4\x8dnih avtorjih pozneje 700 let nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo, dokler se jih ni Kepler znebil.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPitagorova verska na\xc4\x8dela so upo\xc5\xa1tevali tudi pri prehranjevanju. Njegovo osrednje vodilo je bilo koncept metempsihoze, kar pomeni transmigracija du\xc5\xa1e, ki lahko po smrti preide z enega na drugega \xc4\x8dloveka ali z osebe na \xc5\xbeival. Zato je nasprotoval bo\xc5\xbejemu darovanju \xc5\xbeivali in je zagovarjal uporabo di\xc5\xa1av in za\xc4\x8dimb. Za\xc4\x8dimbe so bile potemtakem povezava z nebesi, medtem ko fi\xc5\xbeol, zlasti bob, povezava s Hadesom, podzemljem. Zlasti zastran oblike teh rastlin, ki so jih pitagorejci videli kot nekak\xc5\xa1no lestev iz podzemlja._NEWLINE_\xc5\xbdivali so delili po koristnosti. Medtem ko so pra\xc5\xa1i\xc4\x8de in koze ozna\xc4\x8dili za \xc5\xa1kodljive okolju in dovolili prehranjevanje z njimi, so za, na primer, ovce in vole menili, da so koristni, ker dajejo volno oziroma pomagajo pri obdelavi polj, zato je bilo u\xc5\xbeivanje njih mesa prepovedano._NEWLINE_Tako je Empidokles iz Akragasa po sloviti zmagi na olimpijskih igrah leta 496 pr. n. \xc5\xa1t. zavrnil bo\xc5\xbeje darovanje goveda in je namesto tega se\xc5\xbegal sliko vola, ki so jo naslikali z uporabo olja in zeli\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Pitagorejci so verjeli, da je prehranjevanje sestavni del etike.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nKombinacija matematike in teologije, ki se je za\xc4\x8dela s Pitagoro, je zaznamovala filozofijo v Gr\xc4\x8diji, v srednjem veku in v sodobnem \xc4\x8dasu, vklju\xc4\x8dno, z denimo, Kantom. Orfeizem pred njim je bil podoben azijski misti\xc4\x8dnosti. Toda tako Platon kot Sveti Avgu\xc5\xa1tin, Toma\xc5\xbe Akvinski, Descartes, Spinoza in Leibniz so predstavniki intimne zmesi med religijo in razumom, moralne aspiracije ob spogledovanju z logiko ve\xc4\x8dnega, kar izvira od Pitagore in lo\xc4\x8di intelektualisti\xc4\x8dno teologijo Evrope od omenjenega azijskega misticizma. Mo\xc5\xbeno je oceniti, da je tudi platonizem v osnovi pitagorejski.'