b'\n_START_ARTICLE_\nEstera (gr\xc5\xa1ka)\n_START_PARAGRAPH_\nEstera (gr\xc5\xa1ka) je gr\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica izvirne hebrejske svetopisemske Esterine knjige. Spada pod devterokanoni\xc4\x8dne knjige Stare zaveze, \xc4\x8deprav se ne \xc5\xa1teje kot ena izmed 73 knjig. Zanjo je zna\xc4\x8dilno, da se od hebrejske Estere precej razlikuje, saj ne gre za prevod, temve\xc4\x8d za predelavo. Razlikuje pa se tudi po tem, da vsebuje devet dodatkov, ki jih hebrejska nima._NEWLINE_Besedilo je po vsej verjetnosti nastalo v obdobju poznega helenizma, ko je gr\xc5\xa1\xc4\x8dina postala vsakdanji ob\xc4\x8devalni jezik med heleniziranimi Judi, katerih ve\xc4\x8dina sploh ni ve\xc4\x8d razumela hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ker nekateri motivi in zgodovinski podatki ka\xc5\xbeejo precej sorodnega z motiviko in podatki v knjigah Makabejcev, se zdi upravi\xc4\x8dena domneva, da so te knjige nastale pribli\xc5\xbeno ob istem \xc4\x8dasu in v podobnem okolju. Vseeno je gr\xc5\xa1ko Estero te\xc5\xbeko zanesljivo datirati. V strokovni literaturi se pojavljajo razli\xc4\x8dni poskusi datacije, ki segajo od leta 167 pr. Kr. do leta 77 pr. Kr.. Po vsej verjetnosti je delo nastalo nekako v vmesnem \xc4\x8dasovnem obdobju._NEWLINE_V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je bila prvi\xc4\x8d prevedena ob izdaji Slovenskega standardnega prevoda Svetega pisma (SSP), medtem ko so bili v prej\xc5\xa1njih izdajah oziroma prevodih Svetega pisma vklju\xc4\x8deni le njena dopolnila (dodatki). Kot prva jih vsebuje Dalmatinova Biblija. Za primer, Chr\xc3\xa1skovo Sveto pismo ne vsebuje devterokanoni\xc4\x8dnih knjig, tako so tudi gr\xc5\xa1ki dodatki Estere iz njega izostali.'