b'\n_START_ARTICLE_\nSevernojadranski Veneti\n_START_PARAGRAPH_\nSevernojadranski Ven\xc3\xa9ti so bili Italcem sorodno anti\xc4\x8dno indoevropsko ljudstvo. \xc5\xbdiveli so v severni Italiji, na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje pokrajine Veneto, ki se (podobno kot v antiki rimska provinca Venetia et Histria) tudi imenuje po njih. V italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini se za to ljudstvo uporablja izraz Paleoveneti zaradi lo\xc4\x8devanja od dana\xc5\xa1njih prebivalcev pokrajine Veneto, ki se v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini imenujejo Veneti.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav legenda o izvoru Venetov trdi, da so njihovi predniki na ozemlje severne Italije pri\xc5\xa1li iz de\xc5\xbeele Paflagonskih Venetov pod vodstvom trojanskega junaka Antenorja, so njihovi predniki na ozemlje severne Italije v resnici verjetno pri\xc5\xa1li iz vzhoda, iz smeri Poso\xc4\x8dja, od koder naj bi prinesli tudi obi\xc4\x8daj upepeljevanja oziroma \xc5\xbearnega pokopa. Vsekakor je bila pomembna podlaga oblikovanja zgodovinskih Venetov protovillanovska kultura, iz katere so se sicer oblikovali tudi Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani. _NEWLINE_Na tej osnovi se je na obmo\xc4\x8dju Venetov razvila \xc5\xbeeleznodobna atestinska ali estenska kultura (900-182 pr. n. \xc5\xa1t.). Ta kultura nosi ime po mestu Ateste (dana\xc5\xa1nji Este), ki je znano tudi po sveti\xc5\xa1\xc4\x8du venetskega bo\xc5\xbeanstva Reitije (Reitia), pomembnej\xc5\xa1e sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pa je bilo tudi mesto Patavium (dana\xc5\xa1nja Padova). Pripadniki estenske kulture so bili spretni v obdelavi kovin, v izdelovanju oro\xc5\xbeja in v oblikovanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bronastih figuric. Ta kultura je sicer znana predvsem po \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Veneti so \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 1. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. imeli zametke specializirane obrti, ki se je \xc5\xbee kmalu usmerila tudi v izvoz, v 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. pa pri njih pride do izrazite poklicne diferenciacije, ki ji v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. sledi razvoj mestnih naselij. V  6. in 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. postane podro\xc4\x8dje Venetov eno poglavitnih podro\xc4\x8dij situlske umetnosti. Situle ali vedrice so zna\xc4\x8dilne visoke bakrene kovinske posode, ki so na zunanji strani okra\xc5\xa1ene z vzorci voj\xc5\xa1\xc4\x8dakov, \xc5\xbeivali in prizorov iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, in so bile prvotno namenjene za hranjenje vina in ostalih teko\xc4\x8din, kasneje pa so jih uporabljali tudi kot \xc5\xbearne posode. V 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so se pojavili tudi napisi v venetskem jeziku; ohranjenih je ve\xc4\x8d kot 200 napisov v njihovi lastni venetski abecedni pisavi, ki se je oblikovala na osnovi etru\xc5\xa1\xc4\x8danske predloge. Pisanja so se verjetno u\xc4\x8dili predvsem v sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih, Veneti sami pa so abecedno pisavo raz\xc5\xa1irili med sosednje Retijce. _NEWLINE_V 4. stoletju so na obmo\xc4\x8dje severne Italije pri\xc5\xa1li Galci pod njihovimi vplivi so se zna\xc4\x8dilnosti estenske kulture spremenile. O kakem konfliktu med Rimljani in Veneti ni poro\xc4\x8dil. Kot ka\xc5\xbee, sta imeli obe ljudstvi skupne sovra\xc5\xbenike, zaradi \xc4\x8desar so postali zavezniki, kar je omogo\xc4\x8dilo integracijo venetske dru\xc5\xbebe v nastajajo\xc4\x8di rimski imperij. Leta 182 pr. n. \xc5\xa1t. so priznali nadoblast Rimljanov, od tedaj so se zna\xc5\xa1li v procesu romanizacije. Leta 181 pr. n. \xc5\xa1t. so Rimljani v bli\xc5\xbeini obmo\xc4\x8dja Venetov ustanovili mesto Aquileia (dana\xc5\xa1nji Oglej) z namenom, da bi prepre\xc4\x8dili vpade keltskih Galcev z druge strani Alp. Tako so to ozemlje postopno vklju\xc4\x8dili v rimsko provinco Gallia Cisalpina. Leta 49 pr. n. \xc5\xa1t. so Veneti postali rimski dr\xc5\xbeavljani in s tem se je za\xc4\x8del proces njihove romanizacije. Njihovo ozemlje je postalo del 10. avgustejske regije (Venetia et Histria).\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nVenetska dru\xc5\xbeba je z razvojem obrti in mestnega \xc5\xbeivljenja ustvarila mo\xc4\x8dno poklicno diferenciacijo dru\xc5\xbebenih vlog,  vendar pa stopnja razslojenosti na bogate in revne glede na grobne dodatke morda ni bila velika. Venetska dru\xc5\xbeba izstopa s pomembnostjo, ki so jo v njej imele \xc5\xbeenske, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo primeri skupnih  pokopov, po drugi strani pa se to ka\xc5\xbee v neobdelanih kosih kovine (aes rude), ki so pred uvedbo denarja slu\xc5\xbeili za pla\xc4\x8dilno sredstvo, in ki jih najdemo le v \xc5\xbeenskih grobovih. Obstaja pa tudi mo\xc5\xbena razlaga, da se je vloga \xc5\xbeensk pri Venetih pove\xc4\x8dala, ker naj bi se bojevanje kot izrazito mo\xc5\xa1ka funkcija, pri njih umaknilo v ozadje. O slednjem morda kljub prisotnosti me\xc4\x8dev pri\xc4\x8duje odsotnost defenzivnega oro\xc5\xbeja  v mo\xc5\xa1kih grobovih.\n_START_SECTION_\nVerovanje Venetov\n_START_PARAGRAPH_\nPoglavitna bo\xc5\xbeanstva starih Venetov so bila Reitia, Trumusiat in morda boginja, ki je bila gospodarica \xc5\xbeivali. Rimski viri omenjajo \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje boginje Junone, v resnici pa se zadaj skriva \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje doma\xc4\x8de Reitie oziroma Pore. Pora ali Reitia, katere vzdevek je verjetno tudi Loudera, naj bi bila porodna boginja, hkrati pa tudi boginja zdravja.  Med Veneti je bilo \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8deno tudi bo\xc5\xbeanstvo Trumusiat s trojno naravo, pri katerem danes ne moremo ugotoviti ali gre za mo\xc5\xa1ko ali \xc5\xbeensko bo\xc5\xbeanstvo; v kasnej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu pa ga je nadomestilo \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje Apolona. Poleg teh dveh bo\xc5\xbeanstev je imela poudarjeno vlogo neka po imenu neznana boginja, ki je veljala za gospodarico \xc5\xbeivali. Veneti so se radi posve\xc4\x8dali vzreji konj in v ustju reke Timav so v \xc4\x8dast Diomeda \xc5\xbertvovali belega konja. Ohranili so se tudi primeri lokalnih kultov, npr.  kult bo\xc5\xbeanstva  Aponusa, ki je bil bo\xc5\xbeanstvo voda, bogatih z \xc5\xbeveplovodikom. _NEWLINE_Veneti so poznali tudi kulturnega junaka. Med njimi se je namre\xc4\x8d raz\xc5\xa1irilo verovanje, da so potomci dela Paflagonskih Venetov, ki jih je v \xc4\x8dasu trojanske vojne njihov  voditelj Antenor popeljal v Trakijo, od tam pa v de\xc5\xbeelo Venetov na severnem delu Jadrana, kjer je ustanovil kraljestvo s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Pataviumu, poznan pa je bil tudi po tem, da naj bi uvedel vzrejo konj.  Obstajata dve razli\xc4\x8dici zgodbe o Antenorju- po starej\xc5\xa1i razli\xc4\x8dici je bil prednik mesta Pataviuma, po kasnej\xc5\xa1i pa je postal prednik vseh Venetov. Pripovedi o maloazijskem kulturnem predniku ne gre jemati dobesedno, temve\xc4\x8d predvsem kot mit, ki je ustrezal tedanjim politi\xc4\x8dnim razmeram: prednik Rimljanov naj bi bil Enej, prednik Daunijcev Diomed, prednik Venetov pa Enejev kapitan Antenor, trojanski junaki pa so na simbolni ravni predstavljali  zavezni\xc5\xa1tvo z Rimljani.'