b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Jordanije\n_START_PARAGRAPH_\nJordanija geografsko le\xc5\xbei v jugozahodni Aziji, ju\xc5\xbeno od Sirije, zahodno od Iraka, severozahodno od Saudove Arabije ter vzhodno od Izraela in Zahodnega brega; politi\xc4\x8dno se to obmo\xc4\x8dje imenuje tako Zahodni kot tudi Srednji ali Bli\xc5\xbenji vzhod. Ozemlje Jordanije zdaj obsega pribli\xc5\xbeno 91.880 kvadratnih kilometrov._NEWLINE_Med letoma 1950 in \xc5\xa1estdnevno vojno leta 1967 je Jordanija zahtevala in upravljala dodatnih 5.880 kvadratnih kilometrov, ki zajemajo Zahodni breg; leta 1988 in z nadaljevanjem izraelske okupacije se je kralj Husein odpovedal zahtevku Jordanije na Zahodnem bregu v korist Palestincev._NEWLINE_Jordanija nima morja, razen na njenem ju\xc5\xbenem robu, kjer skoraj 26 kilometrov obale ob Akabskem zalivu zagotavlja dostop do Rde\xc4\x8dega morja._NEWLINE_Geografske koordinate: 31\xc2\xb000\xe2\x80\xb2N 36\xc2\xb000\xe2\x80\xb2E\n_START_SECTION_\nMeje\n_START_PARAGRAPH_\nRazen majhnih odsekov meja z Izraelom in Sirijo mednarodne meje Jordanije ne sledijo dobro opredeljenim naravnim danostim terena. Meje dr\xc5\xbeave so bile dolo\xc4\x8dene z razli\xc4\x8dnimi mednarodnimi sporazumi, z izjemo meje z Izraelom pa v za\xc4\x8detku leta 1989 ni bil sporen noben._NEWLINE_Meje Jordanije s Sirijo, Irakom in Savdsko Arabijo nimajo posebnega pomena, kot ga ima meja z Izraelom; te meje niso vedno ovirale plemenskih nomadov v njihovem gibanju, vendar so meje za nekaj skupin lo\xc4\x8dile od tradicionalnih pa\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8dij in jih omejile z nizom sporazumov med Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom in vlado, ki je s\xc4\x8dasoma postala Savdska Arabija, v sporazumu iz Hadda iz leta 1925._NEWLINE_Leta 1965 sta Jordanija in Savdska Arabija sklenili sporazum, ki je mejo prilagodil in razmejil. Jordanija je pridobila 19 kilometrov kopna v Aqabskem zalivu in 6.000 kvadratnih kilometrov ozemlja v notranjosti, 7.000 kvadratnih kilometrov od Jordanije upravljanega ozemlja pa ji je bilo odstopljeno. Nova meja je Jordaniji omogo\xc4\x8dila \xc5\xa1iritev pristani\xc5\xa1kih zmogljivosti in vzpostavila cono, v kateri sta se obe strani strinjali, da si bosta prihodke od nafte enakovredno delili, \xc4\x8de bi odkrili nafto. Sporazum je varoval tudi pa\xc5\xa1nike in pravice nomadskih plemen na izmenjanih ozemljih.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeava je sestavljena predvsem iz planote, visoke med 700 in 1200 m, razdeljene na grebene z  dolinami in soteskami ter nekaj gorskih obmo\xc4\x8dij. Zahodno od planote se teren spu\xc5\xa1\xc4\x8da z vzhodnega brega riftne doline reke Jordan. Dolina je del  Jordanskega tektonskega jarka v smeri sever-jug, njegove zaporedne depresije pa so Tiberijsko ali Galilejsko jezero (dno je pribli\xc5\xbeno \xe2\x88\x92258 metrov), dolina Jordana, Mrtvo morje (njegovo dno je pribli\xc5\xbeno \xe2\x88\x92829 metrov), Arabah in Aqabski zaliv pri Rde\xc4\x8dem morju. Jordanska zahodna meja sledi dnu jarka. \xc4\x8ceprav je obmo\xc4\x8dje nagnjeno k potresom, \xc5\xbee nekaj stoletij ni bilo zabele\xc5\xbeenih hudih sunkov._NEWLINE_Dale\xc4\x8d najve\xc4\x8dji del Vzhodnega brega je pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, ki ka\xc5\xbee kopenske oblike in druge zna\xc4\x8dilnosti, povezane z veliko suhostjo. Ve\xc4\x8dji del te pokrajine je del Sirijske pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in severnih pu\xc5\xa1\xc4\x8dav Saudove Arabije. Obstajajo \xc5\xa1iroka prostranstva peska in sipin, zlasti na jugu in jugovzhodu, skupaj s solnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. Ob\xc4\x8dasni vlo\xc5\xbeki pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakovih gri\xc4\x8dev ali nizkih gora je le borno in omejeno pora\xc5\xa1\xc4\x8deno, rastlinje uspeva le kratek \xc4\x8das po redkem zimskem de\xc5\xbeevju. Ta obmo\xc4\x8dja imajo malo \xc5\xbeivljenja in so najmanj poseljena obmo\xc4\x8dja Jordanije._NEWLINE_Vodna mre\xc5\xbea je groba in vrezana. Na mnogih obmo\xc4\x8djih relief ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8da izliva v morje, tako da se sedimenti nabirajo v bazenih, kjer vlaga izhlapi ali se absorbira v tla. Proti depresiji na zahodnem delu Vzhodnega brega se pu\xc5\xa1\xc4\x8dava postopoma dviga v jordansko visokogorje - stepsko de\xc5\xbeelo visokih, globoko razrezanih apnen\xc4\x8dastih planot s povpre\xc4\x8dno nadmorsko vi\xc5\xa1ino pribli\xc5\xbeno 900 metrov. Ob\xc4\x8dasni vrhovi v tej regiji dose\xc5\xbeejo 1200 metrov na severnem delu in presegajo 1700 metrov v ju\xc5\xbenem delu; najvi\xc5\xa1ji vrh je Jabal Ramm s 1754 metri (\xc4\x8deprav je najvi\xc5\xa1ji vrh v celotni Jordaniji Jabal Umm al Dami s 1854 metri in je v odro\xc4\x8dnem delu ju\xc5\xbene Jordanije. Ta visokogorja so obmo\xc4\x8dja vasi s pradavno poselitvijo._NEWLINE_Zahodni rob te planote tvori \xc5\xa1karpo (pe\xc4\x8dino) ob vzhodni strani depresije reke Jordan\xe2\x80\x94Mrtvo morje ter njeno nadaljevanje ju\xc5\xbeno od Mrtvega morja. Ve\xc4\x8dina vadijev, ki zagotavljajo odtok iz planote v depresijo, prena\xc5\xa1a vodo le v kratkem \xc4\x8dasu zimskega de\xc5\xbeja. Mo\xc4\x8dno zarezane z globokimi stenami, podobnimi kanjonom, ne glede na to ali so preto\xc4\x8dni ali suhi vadiji, so lahko resna ovira za potovanje._NEWLINE_Reka Jordan je kratka, vendar se iz njenih gorskih vod (pribli\xc5\xbeno 160 kilometrov severno od ustja reke pri Mrtvem morju) struga spusti z nadmorske vi\xc5\xa1ine pribli\xc5\xbeno 3000 metrov na ve\xc4\x8d kot 400 metrov pod morsko gladino. Preden pride do jordanskega ozemlja, reka tvori Galilejsko jezero, katerega povr\xc5\xa1ina je 212 metrov pod morsko gladino. Glavni pritok reke Jordan je reka Jarmuk. V bli\xc5\xbeini sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da obeh rek, Jarmuk tvori mejo med Izraelom na severozahodu, Sirijo na severovzhodu in Jordanijo na jugu. Reka Zarka, drugi glavni pritok reke Jordan, te\xc4\x8de in se v celoti izliva na Vzhodnem bregu._NEWLINE_380 kilometrov dolga riftna dolina, te\xc4\x8de od reke Jarmuk na severu do Al Aqabe na jugu. Severni del, od reke Jarmuk do Mrtvega morja, je splo\xc5\xa1no znan kot dolina reke Jordan. Reka Jordan jo deli na vzhodni in zahodni del. Na vzhodni in zahodni strani meji s strmimi pe\xc4\x8dinami, na nekaterih mestih dose\xc5\xbee najve\xc4\x8djo \xc5\xa1irino dvaindvajset kilometrov. Dolina je pravilno znana kot Al Ghawr ali Al Ghor (depresija ali dolina)._NEWLINE_Riftna dolina na ju\xc5\xbeni strani Mrtvega morja je znana kot ju\xc5\xbeni Ghawr in Wadi al Jayb (popularno znan kot Wadi al Arabah). Ju\xc5\xbeni Ghawr poteka od Wadi al Hammah na ju\xc5\xbeni strani Mrtvega morja do Ghawr Faya, pribli\xc5\xbeno 25 kilometrov ju\xc5\xbeno od Mrtvega morja. Wadi al Jayb je dolg 180 kilometrov, od ju\xc5\xbene obale Mrtvega morja do Al Aqabe na jugu. Dolinsko dno se spreminja po vi\xc5\xa1ini. Na jugu dose\xc5\xbee najni\xc5\xbejo raven pri Mrtvem morju (ve\xc4\x8d kot 400 metrov pod morsko gladino), na severu pa se dviga tik nad morsko gladino. Izhlapevanje iz morja je ekstremno zaradi celoletnih visokih temperatur. Voda vsebuje pribli\xc5\xbeno 250 gramov raztopljenih soli na liter na povr\xc5\xa1ini in dose\xc5\xbee to\xc4\x8dko nasi\xc4\x8denja na 110 metrih._NEWLINE_Mrtvo morje zaseda najglobljo depresijo na kopenski povr\xc5\xa1ini zemlje. Globino depresije poudarjajo okoli\xc5\xa1ke gore in visokogorja, ki se dvigajo na nadmorske vi\xc5\xa1ine med 800 in 1200 metri. Najve\xc4\x8dja globina morja je pribli\xc5\xbeno 430 metrov in tako dose\xc5\xbee to\xc4\x8dko ve\xc4\x8d kot 829 metrov pod morsko gladino. Padec gladine morja je nekdanji polotok Lisan spremenil v kopenski most, ki razdeli morje na lo\xc4\x8dena severni in ju\xc5\xbeni bazen.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna zna\xc4\x8dilnost podnebja je kontrast med relativno de\xc5\xbeevno sezono od novembra do aprila in zelo suhim vremenom za preostali del leta. Z vro\xc4\x8dimi, suhimi, enakomernimi poletji in hladnimi, spremenljivimi zimami, med katerimi se pojavljajo prakti\xc4\x8dno vse padavine, ima dr\xc5\xbeava sredozemsko podnebje._NEWLINE_Dlje od Sredozemskega morja kot je dolo\xc4\x8den del dr\xc5\xbeave, ve\xc4\x8dji so sezonski kontrasti temperature in manj je padavin. Zra\xc4\x8dni tlaki v poletnih mesecih so sorazmerno enakomerni, medtem ko zimski meseci prina\xc5\xa1ajo vrsto obmo\xc4\x8dij z nizkim tlakom in spremljajo\xc4\x8de hladne fronte. Te ciklonske motnje se obi\xc4\x8dajno ve\xc4\x8dkrat na mesec premikajo proti vzhodu od Sredozemskega morja in vodijo do sporadi\xc4\x8dnih padavin._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina Vzhodnega brega prejme manj kot 120 milimetrov de\xc5\xbeja na leto in ga je mogo\xc4\x8de uvrstiti med suho pu\xc5\xa1\xc4\x8davo ali stepsko obmo\xc4\x8dje. Ko se tla dvignejo v visokogorje vzhodno od doline Jordana, se padavine pove\xc4\x8dajo na pribli\xc5\xbeno 300 milimetrov na jugu in 500 milimetrov ali ve\xc4\x8d na severu. Dolina Jordana, ki le\xc5\xbei vi\xc5\xa1je na Zahodnem bregu, tvori ozek klimatski pas, ki letno sprejme do 300 milimetrov de\xc5\xbeja v severnem toku; de\xc5\xbe pade na manj kot 120 milimetrov na \xc4\x8delu Mrtvega morja._NEWLINE_Dolgo poletje v dr\xc5\xbeavi avgusta dose\xc5\xbee vrhunec. Januar je po navadi najbolj hladen mesec. Dokaj \xc5\xa1iroki temperaturni razponi v obdobju \xc5\xa1tiriindvajsetih ur so najve\xc4\x8dji v poletnih mesecih in se pove\xc4\x8dujejo z nadmorsko vi\xc5\xa1ino in oddaljenostjo. Dnevne temperature v poletnih mesecih pogosto presegajo 36 \xc2\xb0 C in povpre\xc4\x8dne pribli\xc5\xbeno 32 \xc2\xb0 C. Nasprotno pa zimski meseci - od novembra do aprila - prina\xc5\xa1ajo zmerno hladno in v\xc4\x8dasih hladno vreme, v povpre\xc4\x8dju okoli 13 \xc2\xb0 C. Razen v riftni depresiji je mraz v zimskem \xc4\x8dasu dokaj pogost, na vi\xc5\xa1jih vi\xc5\xa1inah severozahodnega visokogorja lahko pade sneg. Obi\xc4\x8dajno sne\xc5\xbei nekajkrat letno v zahodnem Amanu._NEWLINE_Mesec dni pred in po poletni su\xc5\xa1ni sezoni vro\xc4\x8d in suh zrak iz pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, ki ga vle\xc4\x8de nizki tlak, ustvarja mo\xc4\x8dan veter z juga ali jugovzhoda, ki v\xc4\x8dasih dose\xc5\xbee silo viharja. Na Bli\xc5\xbenjem vzhodu ga poznajo po razli\xc4\x8dnimi imeni, vklju\xc4\x8dno s khamsinom, ta suh veter podoben \xc5\xa1iroku obi\xc4\x8dajno spremljajo veliki oblaki prahu. Za\xc4\x8detek se ka\xc5\xbee kot nejasno nebo, padajo\xc4\x8d barometer in padec relativne vla\xc5\xbenosti na pribli\xc5\xbeno 10 odstotkov. V nekaj urah lahko pride do zvi\xc5\xa1anja temperature od 5,6 \xc2\xb0 C do 8,3 \xc2\xb0 C. Te vetrovne nevihte trajajo en dan ali ve\xc4\x8d, povzro\xc4\x8dajo veliko nelagodja in uni\xc4\x8dujejo kmetijske pridelke, tako da jih su\xc5\xa1ijo._NEWLINE_\xc5\xa0amal, \xc5\xa1e en pomemben veter, prihaja s severa ali severozahoda, navadno v presledkih med junijem in septembrom. \xc4\x8cez dan miruje in piha pono\xc4\x8di, lahko celo devet dni do deset dni, nato se postopek ponovi. Izvira kot suha celinska masa polarnega zraka, ki se segreva, ko prehaja evrazijsko kopno. Suhost omogo\xc4\x8da intenzivno segrevanje zemeljske povr\xc5\xa1ine s soncem, kar ima za posledico visoke dnevne temperature, ki se po son\xc4\x8dnem zahodu zmerno zni\xc5\xbeajo.\n_START_SECTION_\nPodatki\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1ina:  _NEWLINE_skupaj: 89.342 km\xc2\xb2 _NEWLINE_kopno: 88.802 km\xc2\xb2 _NEWLINE_vode: 540 km\xc2\xb2 _NEWLINE_Kopenske meje:  _NEWLINE_skupaj: 1.744 km _NEWLINE_dr\xc5\xbeava: Irak 179 km, Izrael 307 km, Savdova Arabija 731 km, Sirija 379 km, Zahodni breg 148 km _NEWLINE_Obala:  26 km _NEWLINE_opomba: Jordanija ima mejo tudi na Mrtvem morju: 50 km _NEWLINE_Pomorske zahteve:  _NEWLINE_teritorialno morje: 3 nmi (5.556 km) _NEWLINE_Vi\xc5\xa1inski ekstremi:  _NEWLINE_najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka: Mrtvo morje \xe2\x88\x92408 m (gladina)_NEWLINE_najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka: Jabal Umm ad Dami 1854 m\n_START_SECTION_\nViri in raba tal\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni viri:  fosfat, pepelika, oljni skrilavci _NEWLINE_Raba tal:  _NEWLINE_njive: 2,41% _NEWLINE_trajni nasadi: 0,97% _NEWLINE_drugo: 96,62% (2012) _NEWLINE_Namakane povr\xc5\xa1ine:  788,6 km\xc2\xb2 (2004) _NEWLINE_Skupni obnovljivi vodni viri:  0,94 km3 (2011) _NEWLINE_Odvzem sladke vode (gospodinjski / industrijski / kmetijski):  _NEWLINE_skupaj: 0,94 km3/leto (31\xc2\xa0% / 4\xc2\xa0% / 65\xc2\xa0%) _NEWLINE_per capita: 166 m3/leto (2005)\n_START_SECTION_\nOkoljski pomisleki\n_START_PARAGRAPH_\nSu\xc5\xa1e; ob\xc4\x8dasni manj\xc5\xa1i potresi na obmo\xc4\x8djih blizu doline reke Jordan._NEWLINE_Okolje - aktualna vpra\xc5\xa1anja:  omejeni naravni viri sladke vode in vodni stres; kr\xc4\x8denje gozdov; prekomerna pa\xc5\xa1a; erozija tal; dezertifikacija._NEWLINE_Okolje - mednarodni sporazumi: _NEWLINE_pogodbenica: Biotska raznovrstnost, Podnebne spremembe, Kjotski protokol o podnebnih spremembah, Dezertifikacija, Ogro\xc5\xbeena vrsta (IUCN), Nevarne snovi, Pomorsko pravo, Morsko odlagali\xc5\xa1\xc4\x8de, Za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred ozonskim pla\xc5\xa1\xc4\x8dem, Ramsarska konvencija.'