b'\n_START_ARTICLE_\nVelikono\xc4\x8dna kronika\n_START_PARAGRAPH_\nChronicon Paschale (slovensko Velikono\xc4\x8dna kronika, iz gr\xc5\xa1kega \xce\xa0\xce\xb1\xcf\x83\xcf\x87\xce\xac\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf \xcf\x87\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c [Pash\xc3\xa1loi hronik\xc3\xb3]), tudi Chronicum Alexandrinum (Aleksandrijska kronika), Chronicum Constantinopolitanum (Konstantinopelska kronika) in Fasti Siculi (Sicilski fasti) je dogovorjen naslov gr\xc5\xa1ke kr\xc5\xa1\xc4\x8danske kronike sveta iz 7. stoletja. Njen naslov izhaja iz sistema datiranja, ki temelji na kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem velikono\xc4\x8dnem ciklu. Gr\xc5\xa1ki avtor jo je naslovil s "Kratka vsebina dogodkov od prvega \xc4\x8dloveka Adama do 20. leta vladanja slavnega cesarja Heraklija"._NEWLINE_Velikono\xc4\x8dna kronika je povzetek in nadaljevanje starej\xc5\xa1ih kronik. Leta 600 do 627, se pravi zadnja leta vladanja cesarja Mavricija (582\xe2\x80\x93602), celotno vladavino cesarja Fokasa (602\xe2\x80\x93610) in prvih sedemnajst let vladanja cesarja Heraklija (610-641), avtor opisuje kot njihov sodobnik._NEWLINE_Avtor Velikono\xc4\x8dne kronike je, tako kot drugi letopisci, vanjo vnesel anekdote, opise glavnih osebnosti, ki so v nekaterih primerih pravi portreti, nenavadne dogodke, na primer potrese in pojave kometov, in povezal cerkveno zgodovino z domnevno svetopisemsko kronologijo. Rimski politik, zgodovinar in pisec Sempronij Azelion opozarja na njeno zgradbo, po kateri se letopisci (annales) razlikujejo od zgodovinarjev (historia) Vzhodnega rimskega cesarstva._NEWLINE_Velikono\xc4\x8dna kronika je ob\xc5\xa1irna zbirka podatkov, ki posku\xc5\xa1a v \xc4\x8dasovnem zaporedju nanizati dogodke od stvaritve Adama. Najpomembnej\xc5\xa1i rokopis, Codex Vaticanus gr\xc3\xa6cus 1941 iz 10. stoletja, je na za\xc4\x8detku in na koncu po\xc5\xa1kodovan in se na hitro kon\xc4\x8da leta 627. Na njegovem za\xc4\x8detku je uvod, ki vsebuje razmi\xc5\xa1ljanja o kr\xc5\xa1\xc4\x8danski kronologiji in izra\xc4\x8dunu velikono\xc4\x8dnega cikla. Dogodki so razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni po tako imenovanem bizantinskem ali starem julijanskem koledarju, ki se je v gr\xc5\xa1kem pravoslavnem kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu uporabljal do konca osmanske vladavine. Po tem koledarju je delo nastalo 21. marca 5507._NEWLINE_Avtor, ki ima samega sebe za sodobnika cesarja Heraklija, je bil morda klerik ekumenskega patriarha Sergija. Delo je bilo napisano verjetno v zadnjih desetih letih Heraklijeve vladavine._NEWLINE_Glavni viri, ki jih je uporabila Kronika, so bili Sekst Julij Afri\xc4\x8dan, Fasti consulares (Konzulski fasti), Evzebijeva Kronika in cerkvena zgodovina in razprava O merah in ute\xc5\xbeeh \xc5\xa1kofa Epifanija Ciperskega, ki je ustvarjal v 4. stoletju.'