b'\n_START_ARTICLE_\nVeld\n_START_PARAGRAPH_\nVeld, tudi veldt (/v\xc9\x9blt/ ali /f\xc9\x9blt/), je vrsta \xc5\xa1iroke odprte ravninske krajine v Ju\xc5\xbeni Afriki, ravno obmo\xc4\x8dje je pokrito s travo ali nizkim grmi\xc4\x8devjem, zlasti v dr\xc5\xbeavah Republika Ju\xc5\xbena Afrika, Lesoto, Svazi, Zimbabve, Bocvana in Namibija. Poseben status ima subtropski gozd ekoregije Ju\xc5\xbene Afrike, ki ga je uradno opredelil Svetovni sklad za naravo kot bushveld (grmi\xc4\x8dasti ali nizki veld).  Drevesa najdemo le v redkih krajih, pozeba, po\xc5\xbeari in pa\xc5\xa1a \xc5\xbeivali omogo\xc4\x8dajo rast trave, prepre\xc4\x8dujejo pa rast dreves.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda veld (nizozemska izgovarjava [f\xc9\x9blt]) izhaja iz afrikanske besede za polje._NEWLINE_Etimolo\xc5\xa1ki izvor besede je starej\xc5\xa1a nizozemska beseda veldt, ki so jo pri \xc4\x8drkovanju v 19. stoletju v nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dini poenostavili v veld  v desetletjih pred prvo navedbo v afrikanskem slovarju.  Dodatna \xc4\x8drka "t" nakazuje angle\xc5\xa1ko zmedo pri \xc5\xbee zastareli nizozemski uporabi; to ni nikoli bila afrikanska oblika.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v veldu je zelo spremenljivo, vendar je njegov splo\xc5\xa1ni vzorec mila zima, od maja do septembra, in vro\xc4\x8de ali zelo vro\xc4\x8de poletje od novembra do marca z zmernimi ali precej\xc5\xa1njimi razlikami v dnevnih temperaturah in obilico sonca. Padavine so ve\xc4\x8dinoma v poletnih mesecih kot zelo mo\xc4\x8dne nevihte._NEWLINE_V ve\xc4\x8dini ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1kega visokega velda je povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin med 380 in 760 mm, zmanj\xc5\xa1ana na pribli\xc5\xbeno 250 mm v bli\xc5\xbeini zahodne meje, v nekaterih delih Lesotskega vi\xc5\xa1avja se pove\xc4\x8da na skoraj 1000 mm, ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki nizki veld prejme ve\xc4\x8d padavin kot visoki veld. Temperatura je tesno povezana z nadmorsko vi\xc5\xa1ino. Na splo\xc5\xa1no so povpre\xc4\x8dne julijske (zimske) temperature med 7 \xc2\xb0C v Lesotskem vi\xc5\xa1avju in 16 \xc2\xb0C v nizkem veldu. Januarske (poletne) temperature se gibljejo med 18 \xc2\xb0C in 27 \xc2\xb0C._NEWLINE_V Zimbabveju so padavine v povpre\xc4\x8dju okoli 760\xe2\x80\x93900 mm v visokem veldu in manj kot 150 mm v najni\xc5\xbejih predelih nizkega velda. Temperature so nekoliko vi\xc5\xa1je kot v Ju\xc5\xbeni Afriki._NEWLINE_V celotnem veldu so sezonske in letne spremembe povpre\xc4\x8dnih koli\xc4\x8din padavin do 40 odstotkov. \xc5\xa0kodljiva su\xc5\xa1a vpliva najmanj na polovici povr\xc5\xa1ine pribli\xc5\xbeno enkrat v treh ali \xc5\xa1tirih letih; zelo se tudi zmanj\xc5\xa1a \xc5\xa1tevilo rastlin in \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nOpredelitev pojma\n_START_PARAGRAPH_\nVeld lahko primerjamo z avstralskim izrazom outback ali s prerijo v Severni Ameriki, pampo v ni\xc5\xbeinah Ju\xc5\xbene Amerike ali stepo v Srednji Aziji._NEWLINE_Najenostavnej\xc5\xa1a razlaga za besedo "veld" je "naravno rastlinje" brez mo\xc4\x8dvirja in gozdov, ne vklju\xc4\x8duje gora z rastlinstvom, pu\xc5\xa1\xc4\x8dav ali gora brez naravnega rastlinja._NEWLINE_Veld so razli\xc4\x8dna naravna okolja, vla\xc5\xbena in suha, obalne ravnice, obalne prerije, poplavni travniki in savane, travniki, prerije, stepe, pa tudi kmetijska obmo\xc4\x8dja in obmo\xc4\x8dja z grmi\xc4\x8devjem. Obmo\xc4\x8dje se imenuje bosveld za bushveld, kar je ohlapna botani\xc4\x8dna razvrstitev in poseben geografski del tega, za kar se uporablja Transvaal, kot je opisano v zgodbi Percyja FitzPatricka z naslovom Jock of the bushveld.\n_START_SECTION_\nVisoki veld\n_START_PARAGRAPH_\nVelik del notranjosti Ju\xc5\xbene Afrike je visoka planota, vi\xc5\xa1ja od 1500 do 2100 m, na kateri so znani visoki veldi, ki se za\xc4\x8dnejo na robu Zmajevega gorovja, 220 km vzhodno od Johannesburga, in so nagnjeni postopoma navzdol na zahod in jugozahod, pa tudi na sever, \xc4\x8dez bushveld do reke Limpopo.  Za ta vi\xc5\xa1ja, hladna obmo\xc4\x8dja (na splo\xc5\xa1no ve\xc4\x8d kot 1500 m nad morjem) so zna\xc4\x8dilni raven ali rahlo valovit teren, prostrani travniki in spremenljivo tropsko ali subtropsko podnebje. Na vzhodu mejo visokega velda zaznamuje Veliki rob ali mpumalan\xc5\xa1ko Zmajevo gorovje, v drugi smeri pa meja ni o\xc4\x8ditna. Antilopa vrste Damaliscus pygargus phillipsi in vrsta konja Equus quagga quagga sta neko\xc4\x8d mno\xc5\xbei\xc4\x8dno naseljevala visoki veld. Danes \xc5\xbeivi na nekaterih obmo\xc4\x8djih veliko skokonogih gazel,  \xc4\x8deprav je velik del obmo\xc4\x8dja namenjen za komercialno gojenje, tu je tudi provinca Gauteng, najve\xc4\x8dje somestje Ju\xc5\xbene Afrike.\n_START_SECTION_\nNizki veld\n_START_PARAGRAPH_\nNi\xc5\xbeine pod okoli 500 m nadmorske vi\xc5\xa1ine ob severni meji Ju\xc5\xbene Afrike z Bocvano in Zimbabvejem, kjer 180 milijonov let stara riftna dolina prere\xc5\xbee osrednjo planoto Ju\xc5\xbene Afrike in lokalno poru\xc5\xa1i Veliki rob,  so znane kot nizki veld.  Reki Limpopo in Save te\xc4\x8deta z osrednjega afri\xc5\xa1kega vi\xc5\xa1avja \xc4\x8dez nizki veld v Indijski ocean na vzhodu. Limpopojski nizki veld se razteza proti jugu, vzhodno od roba Zmajevega gorovja, skozi provinco Mpumalanga in na koncu v vzhodni Svazi. Ta ju\xc5\xbeni del nizkega velda je omejen z mejo med Ju\xc5\xbeno Afriko in Mozambikom na vzhodu in severovzhodu ter Zmajevim gorovjem na zahodu. To obmo\xc4\x8dje je na splo\xc5\xa1no bolj vro\xc4\x8de in manj mo\xc4\x8dno obdelano kot visoki veld.\n_START_SECTION_\nPe\xc5\xa1\xc4\x8deni in kamniti veld\n_START_PARAGRAPH_\nPe\xc5\xa1\xc4\x8deni veld je vrsta suhega velda s pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi tlemi, zna\xc4\x8dilen za nekatera obmo\xc4\x8dja v ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki regiji. Sicer vpije vso vodo sezonskega de\xc5\xbeevja, predvsem sezonsko pa lahko naletimo tudi na vodne habitate. Tu uspevajo samo nekatere odporne rastlinske vrste, zlasti trave v \xc5\xa1opih in nekatere vrste dreves in grmovnic. Rastline pe\xc5\xa1\xc4\x8denega velda imajo poseben vzorec rasti, redko pokrivajo celoten teren, izstopajo zaplate pe\xc5\xa1\xc4\x8denih tal, izpostavljene na povr\xc5\xa1ini. Nekatere zna\xc4\x8dilne vrste so Acacia haematoxylon, A. luederitzii, Boscia albitrunca, Terminalia sericea, Lonchocarpus nelsii, Bauhinia petersiana in Baphia massiliensis._NEWLINE_Kamniti veld je izraz, ki se uporablja za nekatera obmo\xc4\x8dja kamnitih tal v Bocvani, ki so predvsem v vzhodnem delu dr\xc5\xbeave. Pokrajina je valovita z raztresenimi skalnatimi hribi. Obmo\xc4\x8dja kamnitega velda so tudi v Ju\xc5\xbeni Afriki v goratem osrednjem Kamiesu na Severnem rtu s hribovitimi bre\xc5\xbeinami in globokimi re\xc4\x8dnimi dolinami. Tla v kamnitem veldu so zna\xc4\x8dilni skalnati izdanki, je tudi izobilje kamna in kamen\xc4\x8dkov razli\xc4\x8dnih oblik in velikosti._NEWLINE_Rastlinstvo je zna\xc4\x8dilno za skalnate savane z gostej\xc5\xa1im rastjem in z manj ogoljenimi zaplatami kot v pe\xc5\xa1\xc4\x8denem veldu, pa tudi vi\xc5\xa1jimi drevesi.  Zato je tu ve\xc4\x8dja pestrost vrst, kot so Peltophorum africanum, Acacia nigrescens, A. tortilis, Combretum apiculatum in Colophospermum mopane.'