b'\n_START_ARTICLE_\nBa\xc5\xa1ar al Asad\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBa\xc5\xa1ar, ki je v Londonu \xc5\xa1tudiral oftalmologijo, spo\xc4\x8detka ni imel politi\xc4\x8dnih ambicij, saj je bil za naslednika o\xc4\x8deta Hafeza predviden njegov brat Basil. Ko se je ta leta 1994 smrtno ponesre\xc4\x8dil v avtomobilski nesre\xc4\x8di, je Ba\xc5\xa1ar sprejel vlogo naslednika, se vrnil v Sirijo, opravil voja\xc5\xa1ko akademijo in bil dejaven v diplomaciji._NEWLINE_Po o\xc4\x8detovi smrti 10. junija 2000 so najprej morali spremeniti ustavo, ki je najmanj\xc5\xa1o dovoljeno predsednikovo starost s 40 zmanj\xc5\xa1ala na 34 let (kolikor je bi Ba\xc5\xa1ar takrat star), 18. junija je bil izbran za generalnega sekretarja stranke Baath, ki ga je nominirala kot predsedni\xc5\xa1kega kandidata, 10. julija je bil izvoljen s 97,29\xc2\xa0% glasov, 17. julija pa je postal predsednik s 7-letnim mandatom._NEWLINE_Zaradi politi\xc4\x8dne neizku\xc5\xa1enosti ga ve\xc4\x8dkrat ozna\xc4\x8dujejo kot nespretnega predsednika, nekateri celo menijo, da je le lutka v rokah trde linije iz o\xc4\x8detove administracije. Delno mu je uspelo izpolniti obljube o politi\xc4\x8dnih reformah, saj so se nehala preganjanja obi\xc4\x8dajnih ljudi zgolj zaradi neprimernega omenjanja oblasti, kot navdu\xc5\xa1enec nad ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvom je tudi dovolil neomejeno uporabo interneta. Zato pa v dr\xc5\xbeavi \xc5\xa1e vedno ni prave demokracije, po trditvah zahoda Sirija \xc5\xa1e vedno podpira mednarodni terorizem, obljubljene ekonomske reforme ravno tako \xc5\xa1e vedno niso obrodile sadov. Njegove predloge o pogajanjih glede mirovnega sporazuma in vrnitvi Golanske planote Izrael trenutno zavra\xc4\x8da, ker naj ne bi bili dovolj iskreni._NEWLINE_Od o\xc4\x8deta je podedoval tudi prisotnost sirske vojske v Libanonu. V \xc4\x8dasu njegovega vladanja se je \xc5\xa1tevilo vojakov po tihem nekoliko zmanj\xc5\xa1alo, zato pa je leta 2004 uspel izsiliti dopolnilo k libanonski ustavi, ki je omogo\xc4\x8dilo \xc5\xa1e tretji mandat prosirskega predsednika \xc3\x89mila Lahouda, pri \xc4\x8dimer naj bi s smrtjo grozil tedanjemu libanonskemu predsedniku vlade Rafiku Haririju in vplivnemu druzovskemu politiku Validu D\xc5\xbeumblatu, \xc4\x8de bi nasprotovala temu dopolnilu. Do takrat prosirski Hariri je odstopil in za\xc4\x8del zagovarjati protisirska stali\xc5\xa1\xc4\x8da, dokler ni bil 14. februarja 2005 nanj izvr\xc5\xa1en atentat, za katerega naro\xc4\x8dilo obto\xc5\xbeujejo Asada. Po mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih protisirskih demonstracijah v Libanonu, ki so sledile atentatu (\xc2\xbbrevolucija ceder\xc2\xab) in poostrenem mednarodnem (zlasti ameri\xc5\xa1kem in francoskem) pritisku je hitro popustil in do 26. aprila umaknil vso vojsko in obve\xc5\xa1\xc4\x8devalce iz Libanona.'