b'\n_START_ARTICLE_\nKro\xc5\xbeenje fosforja\n_START_PARAGRAPH_\nKro\xc5\xbeenje fosforja je ve\xc4\x8dkratno preme\xc5\xa1\xc4\x8danje fosforja med zemeljsko skorjo in organizmi. Spro\xc5\xa1\xc4\x8da se v obliki topnih fosfatov med preparevanjem in izpiranjem magmatskih in sedimentnih kamnin na kopnem, v litoralu ter v morskih in oceanskih globinah._NEWLINE_Fosfor rastline vsrkavajo in vgrajujejo v razli\xc4\x8dne organske spojine. Slednje izrabljajo konzumenti oz. porabniki prvega reda (rastlinojedci) ter reducenti oz. razkrojevalci (bakterije in glive). Bakterije iz organskih snovi spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo fosfate v obliki, ki je topna, preostali del fosfatov pa se odlaga v globinskih usedlinah._NEWLINE_Skoraj ves fosfor, kar ga najdemo v biosferi, je v obliki fosfatov (kalcijev ali kalijev fosfat), t. i. soli ali estrovfosforjeve kisline (H\xe2\x82\x83PO\xe2\x82\x84). Kovinske soli fosforjeve kisline (npr. kalcijeve, \xc5\xbeelezove ali aluminijeve soli) so v vodi zelo slabo topne, zato je ve\xc4\x8dina fosforja vezana v kamninah, v tleh ali v sedimentih, tako da je fosfor dokaj enakomerno razporjen povsod po svetu. Le ponekod so se v zemeljski preteklosti nakopi\xc4\x8dila obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da fosfor vsebujo\xc4\x8dega minerala apatita, ki je naravna zaloga fosforja in ki jo je \xc4\x8dlovek zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de porabe tega elementa \xc5\xbee mo\xc4\x8dno na\xc4\x8del. Rastline sprejemajo fosfor iz tal v obliki fosfatnih ionov (PO\xe2\x82\x84\xc2\xb3\xe2\x81\xbb in HPO\xe2\x82\x84\xc2\xb2\xe2\x81\xbb) oziroma fosfatnih ostankov. Ker so fosfati v vodi slabo topni, je njihovih ionov v vodi, ki jo rastlina \xc4\x8drpa iz tal, razmeroma malo. Dostopnost fosforja za rastlino je odvisna od pH zemlje in od oblike v kateri je fosfor v prsti. \xc4\x8cim bolj so tla kisla, tem ni\xc5\xbeja je topnost \xc5\xbeelezovih in aluminijevih fosfatov. V bazi\xc4\x8dnih tleh pa se kopi\xc4\x8di kalcijev fosfat, katerega topnost pada z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do vsednostjo pH zemlje. Rastline lahko \xc5\xa1e najve\xc4\x8d fosfata sprejmejo iz pribli\xc5\xbeno nevtralnih tal.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da fosforja\n_START_PARAGRAPH_\nFosfor najdemo tudi v razli\xc4\x8dnih aerosolih v atmosferi. Vendar so njegove koli\xc4\x8dine pomembnej\xc5\xa1e le ob pe\xc5\xa1\xc4\x8denih viharjih ali vulkanskih izbruhih. S\xc4\x8dasoma se pra\xc5\xa1ni delci iz zraka posedejo na zemeljsko povr\xc5\xa1je. Vodni tokovi (potoki, reke ipd.), ki erodirajo povr\xc5\xa1je zemlje, odna\xc5\xa1ajo z delci prsti tudi fosfor. Nekaj se ga v vodi raztopi in postane tako dostopen za v vodi \xc5\xbeive\xc4\x8de rastline, ve\xc4\x8dina fosforja pa se odlo\xc5\xbei skupaj z erodiranimi delci prsti.\n_START_SECTION_\nPomembnost\n_START_PARAGRAPH_\nKro\xc5\xbeenje fosforja je pomembno za rast in razmno\xc5\xbeevanje vseh organizmov, (ATP), DNA, RNA organizmi dobijo fosfor anorgansko._NEWLINE_Pomembno pri sintezi organofosfornih spojinah. Fosfat PO43-pretvarjajo v organske fosfate (pomembno za metabolizem ogljikovih hidratov, lipidov, nukleinskih kislin), fosfati v umetnih gnojilih, pra\xc5\xa1kih.\n_START_SECTION_\nVodni cikel fosforja\n_START_PARAGRAPH_\nVodni cikel fosforja je pomembno hranilo za rastline in \xc5\xbeivali v obliki ionov. Fosfor oblikuje dele pomembnih molekul za ohranjanje \xc5\xbeivljenja, vendar ni zelo pogost v biosferi. Fosfor ne vstopi v ozra\xc4\x8dje - atmosfero, ve\xc4\x8dinoma ostane na kopnem in v kamninah ter mineralih. 80 odstotkov fosforja se uporablja za izdelavo gnojil in vrsto fosforja poznano kot razred\xc4\x8dena fosforjeva kislina, ki se uporablja v brezalkoholnih pija\xc4\x8dah. Fosfati so lahko u\xc4\x8dinkoviti, lahko pa tudi povzro\xc4\x8dajo onesna\xc5\xbeevanje v jezerih in potokih. Obogatitev fosfata v jezerih lahko privede do evtrofikacije, zaradi prese\xc5\xbeka hranil. To povzro\xc4\x8da pove\xc4\x8dano rast alg in bakterij v velikih koli\xc4\x8dinah. Alge in bakterijo lahko porabijo vso zalogo kisika v vodi, zato zaradi tega veliko rib pogine.\n_START_SECTION_\nFosfor v naravi\n_START_PARAGRAPH_\nFosfor se obi\xc4\x8dajno pojavi v naravi kot del fosfatnih ionov, ki ga sestavljajo atom fosforja in nekaj ve\xc4\x8d kisikovih atomov, najbolj obilne oblike (imenovane ortofosfat). Ve\xc4\x8dina fosfatov se nahajaja v soli, v usedlinah, v oceanskem dnu ali v skalah. S\xc4\x8dasoma lahko geolo\xc5\xa1ki procesi prinesejo oceanske usedline na povr\xc5\xa1je, kjer vremenski vplivi pospe\xc5\xa1ijo prenos v kopenske habitate. Rastline absorbirajo fosfate iz tal, nato pa ve\xc5\xbeejo fosfate v organske spojine. Rastline nato skozi prehranjevalno verigo porabijo rastlinojede \xc5\xbeivali, ki pa jih po\xc5\xberejo ve\xc4\x8dje zveri. Po smrti \xc5\xbeivali ali rastline razpadejo in fosfat se vrne v tla. \xc5\xbdivali spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo fosfor tudi z se\xc4\x8dem in iztrebki. Mnogo fosforja se nalaga v pti\xc4\x8djem in netopirskem gvanu. Znano je gvano kormoranov, pelikanov, strmoglavcev in drugih pti\xc4\x8dev na obalah \xc4\x8cila in Peruja. Manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine gvana se kopi\xc4\x8dijo tudi v slovenskih podzemnih jamah, kjer se zbirajo mno\xc5\xbeice netopirjev.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ki pomen fosfatov\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarni biolo\xc5\xa1ki pomen fosfatov je kot sestavni del nukleotidov, ki slu\xc5\xbeijo za shranjevanje energije v celicah (ATP), ali \xc4\x8de so povezani skupaj, tvorijo nukleinski kislini DNK in RNK. Fosfor je tudi v kosteh, katerih mo\xc4\x8d izvira iz kalcijevega fosfata in fosfolipid (najdemo ga v vseh biolo\xc5\xa1kih membranah)._NEWLINE_Fosfati se \xc5\xa1irijo/premikajo zelo hitro preko rastlin in \xc5\xbeivali, vendar je proces premikanja skozi tla ali oceane zelo po\xc4\x8dasen, zaradi \xc4\x8desar je fosforjev cikel splo\xc5\xa1no ena najpo\xc4\x8dasnej\xc5\xa1ih ciklov v biogeokemiji.\n_START_SECTION_\nFosfor ni v zraku kot plin\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od ciklov materijskih spojin, fosforja ni mogo\xc4\x8de najti v zraku kot plin. To pa zato, ker je pri normalni temperaturi in okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah, v trdni obliki rde\xc4\x8dega in belega fosforja. Po navadi prehaja skozi vodo, tla in usedline. Fosfor obi\xc4\x8dajno najdemo v potokih, jezerih in ostalih vodnih podro\xc4\x8djih. Ko se kamnine in usedline postopoma obrabijo se fosfor sprosti. V ozra\xc4\x8dju po navadi najdemo fosfor v majhnih delcih prahu.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ko onesna\xc5\xbeevanje s fosforjem\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ke motnje v fosforjevem ciklu prihajajo s prekomerno uporabo fosfornih gnojil. To ima za posledico ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine fosforja, kot onesna\xc5\xbeevalca v vodnih telesih, ki izhajajo iz evtrofikacije, ki opusto\xc5\xa1i vodni ekosistem. Ekolo\xc5\xa1ko bolj sprejemljiva kot prekomerna uporaba fosforja v gnojilih, v namen izbolj\xc5\xa1anje \xc5\xbeivalske pa\xc5\xa1e poznamo alternativno izrabo zmogljivosti de\xc5\xbeevnikov, saj se hitro razmno\xc5\xbeujejo in so zelo "produktivni", kar pomeni, da se zmogljivost pa\xc5\xa1nika z njihovo pomo\xc4\x8djo lahko pove\xc4\x8da do 25 odstotkov. Za samo vsebnost fosforja pa to pomeni, da izlo\xc4\x8dki ali glistine, kot jih tudi imenujemo, vsebujejo 7 krat ve\xc4\x8d fosforja, kot zemlja v kateri deluje.\n_START_SECTION_\nVra\xc4\x8danje fosforja v naravo\n_START_PARAGRAPH_\nV naravnih ekosistemih se fosfor vra\xc4\x8da v biosfero s preperevanjem kamnin, ki vsebujejo fosfate. V dolo\xc4\x8denih primerih imajo rastline precej ve\xc4\x8d fosforja kot obi\xc4\x8dajno, ker se na njhovih rasti\xc5\xa1\xc4\x8dih v obdobju poplav odlaga veliko blata, ki vsebujejo tudi fosfate. Na drugi strani pa so izjemno su\xc5\xa1na podro\xc4\x8dja z revno vegetacijo in mo\xc4\x8dno erozijo, s katerih se odna\xc5\xa1ajo pomembne koli\xc4\x8dine fosfatov.'