b'\n_START_ARTICLE_\nVincenc Kern\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Gradcu kot sin priseljenega privatnega uradnika, baje iz ljubljanske rodbine Kern (trditev dunajskega kirurga Albrechta). Po kon\xc4\x8dani gimnaziji v Gradcu je vstopil kot vajenec v neko ranocelni\xc5\xa1ko oficino (oficina-nekdaj /obrtna/ delavnica), \xc5\xa1tudiral nato izven Gradca, slu\xc5\xbeil kot pomo\xc4\x8dnik-ranar v Salzburgu, Trstu in Benetkah ter se pre\xc5\xbeivljal s tem, da je spremljal bolne aristokrate na potovanjih in v zdravili\xc5\xa1\xc4\x8dih. Nato je od leta 1784 do 1789 na Dunaju \xc5\xa1tudiral medicino in opravil prakti\xc4\x8dni preizkus iz kirurgije. Po dveletnem slu\xc5\xbebovanju na dunajski gluhonemnici je bil 1797 imenovan za profesorja kirurgije in porodni\xc5\xa1tva na ljubljanskem liceju in je tu deloval 8 let. V Ljubljani je uveljavil vakcinacijo (cepljenje) proti osepnicam in je kljub odporu prebivalstva dosegel popoln uspeh. Leta 1799 na Dunaju doktoriral iz medicine in 1803 napravil \xc5\xa1tudijsko potovanje v Benetke, kjer se je seznanil z operativno tehniko za odstranitev kamnov v se\xc4\x8dnem mehurju. Leta 1805 je bil imenovan za profesorja prakti\xc4\x8dne kirurgije na dunajski univerzi in postal isto\xc4\x8dasno osebni kirurg cesarja Franca I. Z ustanovitvijo knji\xc5\xbenic na klinikah in operacijskega instituta je postal za dunajsko \xc5\xa1olo pomemben reformator, v kirurgiji pa si prislu\xc5\xbeil trajen pomen z reformo ravnanja z rano, predvsem pa s svojimi urolo\xc5\xa1kimi deli. Spisal je ve\xc4\x8d strokovnih knjig in \xc4\x8dlankov.'