b'\n_START_ARTICLE_\nAlbrecht Kossel\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nKossel je hotel \xc5\xa1tudirati botaniko, toda njegov o\xc4\x8de v tem ni videl nobene prihodnosti, zato je Kossel za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati medicino. Na Univerzi v Strassbourgu je pri\xc5\xa1el pod vpliv nem\xc5\xa1kega biokemika Felixa Hoppe-Seylera, vodilne osebnosti v biokemiji tistega \xc4\x8dasa. Leta 1877 je postal njegov asistent in tako ostal \xc5\xa1tiri leta pri njem. Pozneje je delal pri Emilu du Bois-Reymondu, nem\xc5\xa1kemu fiziologu. Leta 1879 je za\xc4\x8del raziskovati snov, imenovano nuklein, ki jo je deset let prej izlo\xc4\x8dil \xc5\xa1vicarski biokemik Johann Friedrich Miescher, Hoppe-Seylerjev \xc5\xa1tudent, s poskusi pa je nadeljeval Hoppe-Seyler sam; pred Kosselovim raziskovanjem je bila ta snov slabo opisana.\n_START_SECTION_\nRaziskave nukleinskih kislin in beljakovin\n_START_PARAGRAPH_\nKosselove raziskave so se za\xc4\x8dele z dokazom, da je nuklein sestavljen iz beljakovinskega oz. proteinskega dela in nebeljakovinskega dela, tako da lahko govorimo o nukleo-proteinu, kjer je prosteti\xc4\x8dna skupina, v tem primeru tesno vezan neproteinski del, nukleinska skupina. Beljakovinski del je bil zelo podoben kot druge beljakovine, medtem ko nukleinska kislina ni bila podobna nobenemu do takrat znanemu naravnemu produktu. Kossel je ugotovil, da so pri razbitju nukleinskih kislin med razpadlimi produkti purini in pirimidini. Ti dve sestavini vsebujejo tudi du\xc5\xa1ik, atomi pa so pri pirimidinih razporejeni v enem obro\xc4\x8du, pri purinih pa v dveh obro\xc4\x8dih. Kossel je izlo\xc4\x8dil dva razli\xc4\x8dna purina, adenin in gvanin, ter vse tri razli\xc4\x8dne pirimidine, timin, citozin in uracil. Prav tako je med razpadlimi produkti prepoznal ogljikov hidrat, vendar je slednje natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dil \xc5\xa1ele Phoebus Levene, rusko-ameri\xc5\xa1ki kemik._NEWLINE_Ker vsebujejo spermatozoji oz. spermiji obilo nukleinskih kislin, je za\xc4\x8del Kossel raziskovati beljakovine v teh celicah. Odkril je histidin, esencialno aminokislino, ki jo spermatozoji vsebujejo zelo veliko. Izkazalo se je, da so te beljakovine precej bolj preproste kot beljakovine v navadnih celicah. Kossel je izdelal dokaj popolno teorijo, kako nastajajo navadne beljakovine iz preprostih sestavin, ki jih lahko vidimo v spermatozojih. S tem pa se je njegovo raziskovanje ustavilo, sa ni spoznal, da so bistvene sestavine spermatozojev in sploh vseh celic nukleinske kisline, ne pa beljakovine, in da so v spermijih vse nukleinske kisline._NEWLINE_Za profesorja fiziologije so ga imenovali leta 1895 v Marburgu, leta 1901 pa je nasledil Willya K\xc3\xbchna v Heidelbergu. Leta 1910 je dobil za svoje delo z beljakovinami in nukleinskimi kislinami Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino. Umrl je v starosti 71 let, 5. julija 1927 v Heidelbergu.'