b'\n_START_ARTICLE_\nOperacija Hrast\n_START_PARAGRAPH_\nOperacija Hrast (nem\xc5\xa1ko Unternehmen Eiche) je bila nem\xc5\xa1ka re\xc5\xa1evalna operacija med drugo svetovno vojno, v kateri je skupina nem\xc5\xa1kih padalcev pod poveljstvom Otta Skorzenyja z gore Gran Sasso re\xc5\xa1ila italijanskega fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega voditelja Benita Mussolinija.\n_START_SECTION_\nPredhodni dogodki\n_START_PARAGRAPH_\nPo zavezni\xc5\xa1kem izkrcanju na Siciliji 9. julija 1943 je v Italiji 25. julija pri\xc5\xa1lo do nepri\xc4\x8dakovanega in tihega dr\xc5\xbeavnega udara. Badoglieva vlada je ukazala aretirati do takrat nespornega voditelja fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne Italije, Benita Mussolinija, ki je kar enaindvajset let gospodaril v Italiji in jo na koncu pahnil v vojno in bedo. Aretacija se je zgodila pod pretvezo da se na Mussolinija pripravlja atentat in da ga \xc5\xbeelijo z aretacijo re\xc5\xa1iti pred smrtjo. Ta je temu verjel in se Badogliu zahvalil za pomo\xc4\x8d. Po Mussolinijevi aretaciji je Italija nameravala nadaljevati vojno na strani Nemcev. Dva dni po aretaciji so Mussolinija poslali na kaznjenski otok Ponza v bli\xc5\xbeini Neapelja. Tam je 29. julija klavrno praznoval svoj 60. rojstni dan. \xc5\xa0estega avgusta je vlada v strahu, da bi Nemci odkrili njegovo bivali\xc5\xa1\xc4\x8de, dala Mussolinija premestiti na otok La Maddalena pri Sardiniji._NEWLINE_Ko je Hitler izvedel za aretacijo svojega fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega prijatelja in zaveznika se je odlo\xc4\x8dil nemudoma ukrepati saj se je zavedal da se kaj podobnega lahko zgodi tudi njemu. V Berlin je nemudoma poklical Otta Skorzenyja, \xc4\x8dastnika v enotah SS, ki je v svoji voja\xc5\xa1ki preteklosti izvedel ne\xc5\xa1teto drznih akcij na sovra\xc5\xbenikovem ozemlju, ter mu ukazal da naj na kakr\xc5\xa1en koli na\xc4\x8din re\xc5\xa1i Mussolinija iz ujetni\xc5\xa1tva svojega lastnega naroda.\n_START_SECTION_\nPriprave na operacijo\n_START_PARAGRAPH_\nPriprave na operacijo so se za\xc4\x8dele \xc5\xbee naslednji dan po sestanku z Hitlerjem. Re\xc5\xa1evalna akcija naj bi bila le del ve\xc4\x8dje operacije Student, katere cilj je bil da bi v Rimu organizirali profa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni pu\xc4\x8d, operacija je propadla saj so pu\xc4\x8diste pravo\xc4\x8dasno odkrili in aretirali. Po tem so za\xc4\x8deli Nemci pripravljati novo operacijo. Operacija za re\xc5\xa1itev Mussolinija je dobila kodno ime Hrast. Po dolgem in mu\xc4\x8dnem iskanju so ugotovili da je ta zaprt na otoku La Maddalena. Priprave za akcijo so nemudoma stekle, nato pa so Mussolinija ponovno premestili neznano kam in re\xc5\xa1evalna akcija je ponovno propadla. 8. septembra, pet dni po zavezni\xc5\xa1kem izkrcanju na apeninskem polotoku je Italija kapitulirala. Kot pogoj za sklenitev premirja so zavezniki zahtevali izro\xc4\x8ditev Mussolinija. Zdaj je za\xc4\x8dela Nemcem te\xc4\x8di voda v grlo saj so morali najti fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega diktatorja \xc5\xa1e preden ga Italijani izro\xc4\x8dijo zaveznikom. Nato pa je nem\xc5\xa1ki na\xc4\x8delnik policije v Rimu prestregel sporo\xc4\x8dilo namenjenemu italijanskemu notranjemu ministrstvu. V sporo\xc4\x8dilu je pisalo da je Mussolini zaprt v smu\xc4\x8darskemu sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Gran Sasso v Apeninih. Nemci so nemudoma poslali izvidnike. Italijani so to opazili in Mussolinija premestili iz vasi v bli\xc5\xbenji hotel Campo Imperatore visoko v hribih. Do hotela je bilo mo\xc5\xbeno priti le z \xc5\xbei\xc4\x8dnico in pe\xc5\xa1. Po letalskem izvidovanju so Nemci ugotovili, da je do hotela mo\xc5\xbeno priti tudi iz zraka zato so nemudoma stekle priprave. Na\xc4\x8drt je bil zaradi omejenega prostora pristanka ter zra\xc4\x8dnih tokov izredno tvegan in drzen._NEWLINE_Na\xc4\x8drt za napad je bil tak. Sto dvanajst nem\xc5\xa1kih padalcev naj bi pred hotelom pristalo z dvanajstimi jadralnimi letali. \xc5\xa0estindvajset padalcev naj bi po pristanku nemudoma napadlo hotel, medtem ko bi se druga skupina padalcev z avtomobilom spustila v vas v dolini in zasedla spodnjo postajo \xc5\xbei\xc4\x8dnice. Da bi prepre\xc4\x8dili upiranje italijanskih karabinjerov, ki so stra\xc5\xbeili Mussolinija, so Nemci s seboj vzeli \xc5\xa1e italijanskega generala Soletija.\n_START_SECTION_\nOperacija se za\xc4\x8dne\n_START_PARAGRAPH_\n12. septembra 1943 ob 13.00 so se iz rimskega letali\xc5\xa1\xc4\x8da Pratica di Mare dvignila jadralna letala in poletela proti svojemu cilju. Med pristankom na gori se je eno letalo razletelo tako da je bila ve\xc4\x8dina njegove posadke ranjena, druga\xc4\x8de pa je operacija potekala po na\xc4\x8drtih. Medtem je druga skupina padalcev brez upiranja zavzela spodnjo postajo \xc5\xbei\xc4\x8dnice. Po pristanku vseh letal so se padalci nemudoma pognali proti hotelu. Italijanski stra\xc5\xbearji so bili tako presene\xc4\x8deni da so odvrgli oro\xc5\xbeje in se predali, ne da bi bil izstreljen en sam strel. Pozneje se je izkazalo da so italijanske oblasti karabinjerom ukazale naj se ne upirajo, \xc4\x8de bi Nemci poizku\xc5\xa1ali osvoboditi Mussolinija. Glavnega dela akcije je bilo konec, sledila je evakuacija Mussolinija. Poleg jadralnih letal je pred hotelom pristalo tudi majhno letalo fieseler-storch, ki je imelo nalogo evakuirati Mussolinija iz gore. Med vzletom iz gore je majhno letalo na strmem pobo\xc4\x8dju gore premetavalo kot list v vetru, vendar se je le-ta kljub temu uspelo odlepiti od tal in poleteti proti Rimu. Od tam je italijanski voditelj odpotoval najprej na Dunaj nato pa v M\xc3\xbcnchen, kjer se je sre\xc4\x8dal z Hitlerjem.\n_START_SECTION_\nDogodki po operaciji\n_START_PARAGRAPH_\nTeden dni po osvoboditvi se je Mussolini iz M\xc3\xbcnchna vrnil v Italijo in v Veroni razglasil republiko. Za\xc4\x8delo se je 600 Mussolinijevih dni. V tem obdobju je nastala t. i. Italijanska socialna republika (Republica Sociale Italiana), marionetna dr\xc5\xbeava pod nenehnim nadzorom esesovcev, njeno ozemlje pa se je zaradi nem\xc5\xa1ke priklju\xc4\x8ditve Ju\xc5\xbene Tirolske ter zavezni\xc5\xa1kega prodiranja z juga nenehno kr\xc4\x8dilo. Mussolini je tako postal le lutka v rokah Hitlerja. Tako je ostalo vse do njegove klavrne smrti leta 1945.'