b'\n_START_ARTICLE_\nAnna Freud\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAnna Freud je bila \xc5\xa1esti in zadnji otrok Sigmunda Freuda ter Marthe Bernays. V dru\xc5\xbeini je veljala za najbolj problemati\xc4\x8dno. Imela je nesre\xc4\x8dno otro\xc5\xa1tvo, brez bli\xc5\xbenjega odnosa s svojo mamo, vzgojena pa je bila s strani katoli\xc5\xa1ke bolni\xc5\xa1ke sestre Josephine. Ni se najbolje ujela s svojo sestro Sophie, s katero sta stalno tekmovali za o\xc4\x8detovo naklonjenost. Morda je trpela tudi za depresijo in posledi\xc4\x8dno anoreksijo. _NEWLINE_Pomanjkanje o\xc4\x8detove pozornosti je sku\xc5\xa1ala nadoknaditi na intelektualnem podro\xc4\x8dju ter mu je v pismih razlagala vse vrste te\xc5\xbeav in Sigmund Freud se ji je posvetil kot klientki v dveh ve\xc4\x8dletnih obdobjih - med letoma 1918 in 1922, ter med letoma 1924 in 1929. Obravnavo h\xc4\x8dere opisuje Jacques Van Rillaer kot "incestuozno analizo". _NEWLINE_Zaradi tekmovalnosti in te\xc5\xbeav so jo ve\xc4\x8dkrat poslali na zdravljenje. Kljub temu je bila po Freudovo zelo \xc5\xbeivahen in navihan otrok. Pouk v \xc5\xa1oli je ni preve\xc4\x8d zanimal, so jo pa toliko bolj zanimala razpredanja njenega o\xc4\x8deta s svojimi kolegi. Tako se je tudi nau\xc4\x8dila hebrejsko, angle\xc5\xa1ko, francosko in italijansko. Svoje \xc5\xa1olanje je zaklju\xc4\x8dila na Cottage Lyceumu leta 1912. Sigmund Freud naj bi jo v svojih dnevnikih omenjal veliko ve\xc4\x8d kot ostale \xc4\x8dlane dru\xc5\xbeine. _NEWLINE_Po zaklju\xc4\x8dku \xc5\xa1olanja je trpela za depresijo in tesnobo, zato je od\xc5\xa1la na oddih v Italijo k svoji babici. Leta 1914 je opravila izpit za u\xc4\x8ditelje in dobila polo\xc5\xbeaj na svoji stari \xc5\xa1oli Cottage Lyceum. U\xc4\x8diteljevala je le do 1920, ko je morala zaradi svojih te\xc5\xbeav kon\xc4\x8dati svojo u\xc4\x8diteljsko kariero._NEWLINE_Leta 1923 je predstavila \xc4\x8dlanek\xc2\xa0\xc2\xbbPremagovati fantazije in sanjarjenja\xc2\xab\xc2\xa0Dunajskemu psihoanaliti\xc4\x8dnem zdru\xc5\xbeenju in posredno postala tudi \xc4\x8dlanica zdru\xc5\xbeenja. 1923 je za\xc4\x8dela svoje lastno psihoanaliti\xc4\x8dno pot s preu\xc4\x8devanjem du\xc5\xa1evnih problemov pri otrocih._NEWLINE_Dve leti kasneje je dobila u\xc4\x8diteljsko pozicijo na Dunajskem psihoanaliti\xc4\x8dnem in\xc5\xa1titutu na temo otro\xc5\xa1ke analize. _NEWLINE_V letih 1925\xe2\x88\x921934 je bila sekretarka Mednarodnega psihoanaliti\xc4\x8dnega zdru\xc5\xbeenja, medtem ko se je \xc5\xa1e zmeraj ukvarjala z otro\xc5\xa1ko psihoanalizo. 1935 je postala direktorica Dunajskega psihoanaliti\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta.\n_START_SECTION_\nLondon\n_START_PARAGRAPH_\nPo uspehih so sledila te\xc5\xbeka leta za dru\xc5\xbeino Freud, saj so morali prebegniti iz Avstrije v Anglijo, kjer je njen o\xc4\x8de, Sigmund, umrl za posledicami raka na \xc4\x8deljusti. Anne to ni zmotilo, saj je kmalu za\xc4\x8dela predavati o otro\xc5\xa1ki analizi v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini. Tistega \xc4\x8dasa je bilo delo otro\xc5\xa1ke analize raziskovano samo s strani Anne in Melanie Klein, ki je bila Annina mentorica. Njen prihod v London je povzro\xc4\x8dil delitev \xc5\xa1ole v tri veje: Freudovska, Kleinina in kombinacija obeh pristopov. Konflikt je bil re\xc5\xa1en z vzporednim sprejemom obeh gibanj._NEWLINE_Anna pa se v Angliji ni le poglabljala v svoje raziskave, ampak je tudi pomagala otrokom, ki jih je prizadela vojna in za njih ustanovila posebni center. Hkrati je opazovala vpad star\xc5\xa1evske skrbi za otroke in jim s svojim centrom tudi pomagala. Za\xc5\xbeeleno je bilo, da jih matere obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo \xc4\x8dim bolj pogosto. Glavna ideja je bila, da otroci ohranijo navezanost na nekoga s tem, ko poskrbijo za nadaljevanje razmerij. _NEWLINE_Od 1950 pa do svoje smrti 1982 je redno potovala v ZDA, kjer je imela predavanja in postala tudi \xc4\x8dastna \xc4\x8dlanica Ameri\xc5\xa1ke akademije za znanost in umetnost. Vmes se je \xc5\xa1e ukvarjala s problemi o \xc4\x8dustveno in socialno prizadetih otrocih ter raziskovala odklone in zaostajanja v njihovem razvoju. Na Yalu je predavala o kriminalu in dru\xc5\xbeini. Temu je sledilo sodelovanje med njo, Josephom Goldsteinom in Albertom J. Solnitom na temo o otrokovih potrebah in zakonu, spisanem v treh delih: Preko najbolj\xc5\xa1ega interesa otroka (1973), Pred najbolj\xc5\xa1im interesom otroka (1979) in V najbolj\xc5\xa1em interesu otroka (1986)._NEWLINE_Freudova je umrla v Londonu 9. oktobra 1982. Leto po njeni smrti so objavili njena dela in po njej poimenovali prej imenovano Hampsteadsko kliniko, kjer je skrbela za otroke, v Center Anne Freud. 1986 so njen dom , kjer je \xc5\xbeivela zadnjih 40 let, spremenili na njeno \xc5\xbeeljo v Freudov muzej, ki je bil posve\xc4\x8den njenemu o\xc4\x8detu in Britanskem psihoanaliti\xc4\x8dnem zdru\xc5\xbeenju.\n_START_SECTION_\nRaziskave\n_START_PARAGRAPH_\nFreudova se je ukvarjala predvsem z otro\xc5\xa1ko psihologijo in temu posvetila dobr\xc5\xa1en del svoje kariere. Ko je bila v Angliji, se je _NEWLINE_zapletla v spor z Melanio Klein, saj je vsaka imela svojo teorijo o pristopu k analizi otroka. Razlika je bila v tem, da je Kleinina teorija slonela na tem, da je treba otroke obravnavati enako kot odrasle in na njih uporabljati enake metode, ker naj bi otroci imeli superego (nadjaz). Freudova pa je zagovarjala, da otroci (\xc5\xa1e) nimajo superega in, da bi njihov terapevt moral biti z njimi in jim biti pomembna figura. Zaradi njunih razli\xc4\x8dnih pogledov se je smer otro\xc5\xa1ke psihologije razdelila na Freudino smer, Kleinino smer ter na kombinacijo obeh._NEWLINE_Ko je bila v Angliji je ustanovila center za otroke, ki jih je prizadela vojna in za katere star\xc5\xa1i niso mogli skrbeti. To ji je dalo idejo za raziskovanje vpliva stresa na otroke iz koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8d in kako otroci iz teh tabori\xc5\xa1\xc4\x8d nadomestijo pomanjkanje pozornosti s strani svojih star\xc5\xa1ev s pomo\xc4\x8djo svojih vrstnikov._NEWLINE_Freudova se je tudi ukvarjala tudi s prou\xc4\x8devanjem ega (jaza). Ego je pravzaprav lastna predstava posameznika o samem sebi, ki je zgre\xc5\xa1ena. Na temo ega je leta 1935 objavila tudi vplivno \xc5\xa1tudijo o poteh in smereh, pri katerih ego odra\xc5\xbea tesnobo in nelagodje,\xc2\xa0\xc2\xbbEgo in mehanizem obrambe\xc2\xab. Njeno delo je postalo temelj raziskovanja ega in ji pridobilo ugled pionirske teoreti\xc4\x8darke.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e na Dunaju je sre\xc4\x8dala bodo\xc4\x8do sodelavko in prijateljico, Ameri\xc4\x8danko Dorothy Tiffany-Burlingham, ki je tja pripeljala svoje otroke, da bi sinu pozdravili psihosomatske te\xc5\xbeave s ko\xc5\xbeo - pri \xc4\x8demer ji je pomagala Anna Freud. Skupaj z dru\xc5\xbeino Freudovih so se pred nacisti\xc4\x8dnim antisemitizmom preselili v novo domovanje v Londonu. Po smrti o\xc4\x8deta, sta za\xc5\xbeiveli v skupnem gospodinjstvu in partnerstvu za nadaljnjih \xc5\xa1tirideset let do njene smrti.'