b'\n_START_ARTICLE_\nAvlos\n_START_SECTION_\nVrste\n_START_PARAGRAPH_\nZnan je enojen ali dvojen avlos. Najpogostej\xc5\xa1e je bilo glasbilo z jezi\xc4\x8dkom. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe, ohranjena ikonografija in drugi dokazi potrjujejo dvojni jezi\xc4\x8dek, kot ga ima tudi sodobna oboa, vendar z ve\xc4\x8djim ustnikom, kot ga ima ohranjen armenski duduk.  Ena cev brez jezi\xc4\x8dka se je imenovala monavlos (\xce\xbc\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xb1\xcf\x85\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82, iz \xce\xbc\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82 "enojen"). Enocevni avlos se je igral vodoravno kot sodobna flavta in se je imenoval plagiavlos (\xcf\x80\xce\xbb\xce\xb1\xce\xb3\xce\xaf\xce\xb1\xcf\x85\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82, iz \xcf\x80\xce\xbb\xce\xac\xce\xb3\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82 "vstran"). Cev z vre\xc4\x8do, ki omogo\xc4\x8da neprekinjen zvok, to so dude, so bile askavlos (\xe1\xbc\x80\xcf\x83\xce\xba\xce\xb1\xcf\x85\xce\xbb\xcf\x8c\xcf\x82 iz \xe1\xbc\x80\xcf\x83\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82 askos "\xc4\x8dutara iz ko\xc5\xbee")._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je avlos pogosto napa\xc4\x8dno preveden kot "flavta", sta bila glasbilo z dvema jezi\xc4\x8dkoma in njegov zvok opisana kot "prodorna, vztrajna in vznemirljiva"  \xe2\x80\x93 je bil bolj podoben dudam z resonan\xc4\x8dno cevjo. Podobno kot \xc5\xa1kotske dude je bil avlos uporabljen za voja\xc5\xa1ko glasbo, vendar je pogosteje prikazan v drugih dru\xc5\xbebenih okoljih. Bil je standardna spremljava strastne elegi\xc4\x8dne poezije. Prav tako je spremljal fizi\xc4\x8dne dejavnosti, kot so rokoborba, skok v daljavo, metanje diska in dajanje ritma za veslanje na trierah, pa tudi pri \xc5\xbertvovanju in v dramah. Platon ga povezuje z ekstati\xc4\x8dnimi kulti Dioniza in koribantov, ki jih je prepovedal v svoji Republiki, vendar ponovno vpeljal v zakone._NEWLINE_Zdi se, da so bile nekatere izvedbe glasbila glasne, predirljive in zato zelo te\xc5\xbeke za pihanje. Usnjeni pas, ki se imenuje forbeja (\xcf\x86\xce\xbf\xcf\x81\xce\xb2\xce\xb5\xce\xaf\xce\xb1) v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini ali capistrum v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, je bil vodoravno okoli glave z luknjo za usta s strani avletai, da bi pomagal podpreti ustnice in se zaradi neprekinjenega pihanja izogibal \xc4\x8dezmernim obremenitvam obraza. V\xc4\x8dasih je bila na zgornjem delu glave uporabljena preventivna forbeja, ki je prepre\xc4\x8dila, da bi zdrsnil dol. Igralci avlosa so v\xc4\x8dasih upodobljeni z napihnjenimi lici. Tehnika igranja je skoraj gotovo uporabljala kro\xc5\xbeno dihanje, podobno kot sardinske lavnede in armenski duduk, in to naj bi avlosu dalo neprekinjen zvok._NEWLINE_Kljub temu da so aristokrati, ki so imeli dovolj prostega \xc4\x8dasa, v\xc4\x8dasih igrali avlos, pa tudi liro, je po 5. stoletju avlos postal povezan s profesionalnimi glasbeniki, pogosto su\xc5\xbenji. Kljub temu so taki glasbeniki lahko postali slavni. Rimsko-gr\xc5\xa1ki pisatelj Lukijan omenja avlos v dialogu, v katerem Timotej, avlist Aleksandra Velikega, s svojim u\xc4\x8dencem Harmonidom razpravlja o slavi. Timotej mu svetuje, naj naredi vtis na strokovnjake v svojem poklicu, namesto bi si prizadeval za ljudsko slavo na velikih javnih zborovanjih. \xc4\x8ce ga bodo ob\xc4\x8dudovali vodilni glasbeniki, bo postal priljubljen. Lukijan je zapisal, da je Harmonid umrl zaradi \xc4\x8dezmernega pihanja med vadbo.\n_START_SECTION_\nSodobna uporaba in popularna kultura\n_START_PARAGRAPH_\nZvoke avlosa so digitalno o\xc5\xbeivili v projektu Zvoki starodavnih glasbil (Ancient Instruments Sound / Timbre Reconstruction Application, ASTRA), ki uporablja sintezo fizi\xc4\x8dnega modeliranja za simulacijo zvokov avlosa. Projekt ASTRA zaradi zapletenosti uporablja omre\xc5\xbene ra\xc4\x8dunalnike za modeliranje zvokov na sto ra\xc4\x8dunalnikih po vsej Evropi hkrati._NEWLINE_Avlos je del Orkestra izgubljenih zvokov skupaj z drugimi starodavnimi glasbili, ki jih je ASTRA ustvarila z zvokom, skupaj z epigonijem, salpinksom, barbitonom in trstenkami (panova pi\xc5\xa1\xc4\x8dal)._NEWLINE_Avlos je bil prikazan v filmu Agora, v katerem oseba zaigra solo v amfiteatru.'