b'\n_START_ARTICLE_\nJustin I.\n_START_SECTION_\nZgodnja kariera\n_START_PARAGRAPH_\nJustin je bil kmet in pra\xc5\xa1i\xc4\x8derejec iz Dardanije, ki je spadala v Prefekturo Ilirik. Rojen je bil z zaselku Bederiana pri Scupiju, sedanjem Skopju,  Makedonija. Bil je tra\xc4\x8dansko-rimskega  ali ilirsko-rimskega porekla. Govoril je gr\xc5\xa1ko. On in vsi \xc4\x8dlani njegove dru\xc5\xbeine so imeli tra\xc4\x8danska imena:  Zimarh, Ditivist, Boraid, Biglenica, Sebatij in druga.  _NEWLINE_Kot mladostnik je z dvema tovari\xc5\xa1ema pobegnil pred napadi barbarov v Konstantinopel in kmalu zatem vstopil v bizantinsko vojsko. Zaradi svojih sposobnosti je hitro napredoval in pod cesarjem Anastazijem I. dosegel \xc4\x8din generala in vpliven polo\xc5\xbeaj comesa excubitorum, poveljnika pala\xc4\x8dne stra\xc5\xbee ekskubitorjev.\n_START_SECTION_\nCesar\n_START_PARAGRAPH_\nJustin si je s polo\xc5\xbeajem poveljnika edine voja\xc5\xa1ke enote v Konstantinoplu  (ekskubitorjev) in denarnih daril leta 518 zagotovil izvolitev za bizantinskega cesarja. Kot karierni vojak ni imel nobenega znanja za vodenje dr\xc5\xbeavnih poslov, vendar je okoli sebe zbral ve\xc4\x8d zaupanja vrednih svetovalcev. Najvidnej\xc5\xa1i med njimi je bil njegov ne\xc4\x8dak Fravij Peter Sabatij, katerega je posinovil in ga preimenoval v Justinijana. Justinovo vladanje  je spo\xc5\xa1tovanja vredno zaradi re\xc5\xa1itve  Akacijeve shizme med vzhodno in zahodno vejo kr\xc5\xa1\xc4\x8danske Cerkve. Kot iskren katolik je potrdil rimski pogled na dvojno naravo Jezusa Kristusa in bolj splo\xc5\xa1na na\xc4\x8dela rimske nadvlade. Uklonitev vzhodne Cerkve zahodni Cerkvi ni trajala dolgo. _NEWLINE_Sklicujo\xc4\x8d se na zapise zgodovinarja  Prokopija je bilo pogosto re\xc4\x8deno, da je namesto Justina v resnici vladal ne\xc4\x8dak Justinijan, vendar obstaja veliko dokazov o nasprotnem. Prokopijeva Tajna zgodovina (gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x88\xcf\x80\xcf\x8c\xce\xba\xcf\x81\xcf\x85\xcf\x86\xce\xb7 \xe1\xbc\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb1 [Ap\xc3\xb3kryphe Istor\xc3\xada]) je iz\xc5\xa1la po njegovi smrti in razkriva avtorjevo globoko razo\xc4\x8daranje nad njegovimi vladarji. Delo je zelo pristransko, jedko  in celo opolzko ter brez omemb drugih virov, zato ga zgodovinarji nimajo za objektivno. V nasprotju z navedki v Tajni zgodovini je bil Justinijan imenovan za naslednika \xc5\xa1ele leto pred Justinovo smrtjo in je za proslavo leta 520 porabil 3.700 liber zlata._NEWLINE_Justin je leta 525 razveljavi zakon, ki je \xc4\x8dlanom senatorskega razreda prepovedoval poro\xc4\x8danje  z \xc5\xbeenskami iz ni\xc5\xbejih dru\xc5\xbebenih razredov in obiskovanje gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, kar je bilo v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1kandalozno. Odprava zakona je utrla pot Justinijanovo poroki  nekdanjo igralko Teodoro in kasneje zmanj\xc5\xa1ala  razredne razlike na bizantinskem dvoru. Teodora se je izena\xc4\x8dila z Justinijanom in imela velik vpliv na vodenje dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nPozna leta\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja  leta Justinove vladavine so zaznamoval spori z Ostrogoti in Sasanidskim cesarstvom. Leta 526 se mu je zdravje poslab\xc5\xa1alo, zato je za svojega socesarja imenoval Justinijana I.. 1. aprila 527 ga je imenoval za cesarja in 1. avgusta istega leta umrl.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nJustinu v \xc4\x8dast so  leta 525 kilikijsko mesto Anazarb preimenovali v Justinopolis.'