b"\n_START_ARTICLE_\nPlasti\xc4\x8dna vre\xc4\x8dka\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPatentne prijave v zvezi z proizvodnjo plasti\xc4\x8dne nakupovalne vre\xc4\x8dke segajo v za\xc4\x8detek leta 1950 v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike in Evropo. Lahko nakupovalno vre\xc4\x8dko, kot jo poznamo danes, je izumil \xc5\xa0vedski in\xc5\xbeenir Sten Gustaf Thulin. Ideja za oblikovanje plasti\xc4\x8dne vre\xc4\x8dke iz enega kosa, se mu je porodila pri varjenju in izsekovanju stanovanjskih cevi iz plasti\xc4\x8dnih mas, v za\xc4\x8detku leta 1960 pri podjetju za pakiranje Celloplast v Norrk\xc3\xb6pingu na \xc5\xa0vedskem. Njegova ideja proizvaja preproste, mo\xc4\x8dne vre\xc4\x8dke z visoko nosilnostjo in je bila patentirana na svetovni ravni leta 1965 (kopija patenta 5669504). Celloplast je bil uveljavljen proizvajalec celulozne folije in pionir v predelavi plasti\xc4\x8dnih mas. Dru\xc5\xbeba je imela skoraj monopolni polo\xc5\xbeaj na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du, vendar so druga podjetja videla uspeh v proizvodnji plasti\xc4\x8dnih vre\xc4\x8dk in leta 1977 s pomo\xc4\x8djo podjetja Mobil razveljavili patent. Od sredine leta 1980 naprej pa je nastopila vojna glede izdelave in porabe plasti\xc4\x8dnih vre\xc4\x8dk. Plasti\xc4\x8dne vre\xc4\x8dke veljajo danes za enega najbolj izrazitih znakov potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva na svetu. Najdemo jih tako reko\xc4\x8d vsepovsod. Prakti\xc4\x8dnost in uporabnostjim dajejo lastnosti kot so: lahkost, cenovna dostopnost, vodoodpornost, enostavna uporaba.\n_START_SECTION_\nProizvodnja in surovine\n_START_PARAGRAPH_\nSurovina za proizvodnjo plasti\xc4\x8dne nakupovalne vre\xc4\x8dke je lahko nafta, naravni plin ali drugi petrokemi\xc4\x8dni derivat, ki so v tovarnah plastike pretvorjeni v verige vodika in ogljika, bolj znanih kot polimeri. Polietilen je nato nadaljnjo toplotno obdelan in stisnjen v \xc5\xbeeleno obliko. Tipi\xc4\x8dna vre\xc4\x8dka je te\xc5\xbeka le nekaj gramov.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeave zaradi proizvodnje\n_START_PARAGRAPH_\nPoraba samih nakupovalnih vre\xc4\x8dk zna\xc5\xa1a od 500 \xe2\x80\x93 1000 milijard vre\xc4\x8dk na leto, kar je ve\xc4\x8d kot milijon vre\xc4\x8dk na minuto. Najve\xc4\x8dji porabnik sta v 80-ih odstotkih Severna Amerika in Evropa. Ocenjuje se da so Evropske dr\xc5\xbeave med ve\xc4\x8djimi uporabniki le teh (ocene za Slovenijo zna\xc5\xa1ajo 300-600 milijonov vre\xc4\x8dk na leto oziroma 150-300 na osebo). Pribli\xc5\xbeno 60 do 100 milijonov sodov nafte, je letno potrebne za proizvodnjo plasti\xc4\x8dnih vre\xc4\x8dk. Zaradi proizvodnje plasti\xc4\x8dnih vre\xc4\x8dk, se letno v ozra\xc4\x8dje spusti na tone emisij ogljikovega dioksida. \xc4\x8ce bi na primer: v Veliki Britaniji prepovedali plasti\xc4\x8dne vre\xc4\x8dke, bi bil u\xc4\x8dinek enak, kot \xc4\x8de bi iz prometa vzeli 18 tiso\xc4\x8d avtomobilov. Center za ohranjanje morja ocenjuje, da so plasti\xc4\x8dne vre\xc4\x8dke med dvanajst najpogosteje najdenimi predmeti na obali. Ameri\xc4\x8dani na leto odvr\xc5\xbeejo 100 milijard plasti\xc4\x8dnih vre\xc4\x8dk, v Tajvanu porabijo 20 milijard vre\xc4\x8dk, Avstralci 6,9 milijarde na leto oziroma 326 na osebo.\n_START_SECTION_\nPosledice v gospodarstvu\n_START_PARAGRAPH_\nUvedba davka, oziroma prepoved uporabe vre\xc4\x8dk pa ima na\xc5\xbealost tudi \xe2\x80\x9cstranske u\xc4\x8dinke\xe2\x80\x9d. Pove\xc4\x8dala se je poraba vre\xc4\x8dk za zelenjavo in sadje, ter papirnatih vre\xc4\x8dk, katerih izdelava in potem recikla\xc5\xbea je okolju \xc5\xa1e bolj \xc5\xa1kodljiva. Prav tako papirnate vre\xc4\x8dke pri razkrajanju v ozra\xc4\x8dje izpu\xc5\xa1\xc4\x8dajo CO\xe2\x82\x82.Na Kitajskem je prepoved plasti\xc4\x8dnih vre\xc4\x8dk doprineslo k izgubi zaposlitve ve\xc4\x8d kot 20.000 delavcev.\n_START_SECTION_\nVpliv na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nV okolju plasti\xc4\x8dne vre\xc4\x8dke potrebujejo od 20 pa tudi do 1000 let, da razpadejo. Vendar pri tem ne zgnijejo, saj niso biorazgradljive. Razpadejo na nekak\xc5\xa1en manj\xc5\xa1i prah in neglede na velikost, ti delci ostanejo za vedno neprebavljivi v \xc5\xbeivljennskem ekosistemu. Vre\xc4\x8dke predstavljajo veliko gro\xc5\xbenjo za okolje. Na tiso\xc4\x8de morskih \xc5\xbeivali na leto pogine zaradi plasti\xc4\x8dnih vre\xc4\x8dk. Te\xc5\xbeava je v tem, da ve\xc4\x8dina plasti\xc4\x8dnih vre\xc4\x8dk nikoli ne pride do odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da, ampak jih ljudje odvr\xc5\xbeemo \xc5\xbee prej \xe2\x80\x93 tako potem 'krasijo' ograje, drevesa ob rekah, ma\xc5\xa1ijo jarke in kanalizacijo ter re\xc4\x8dne struge. \xc5\xbdelve, kiti in drugi morski sesalci, ter ptice zamenjajo vre\xc4\x8dke za hrano in jih pogoltnejo, te vre\xc4\x8dke pa jim nato zama\xc5\xa1ijo prebavni sistem, zaradi \xc4\x8desar \xc5\xbeivali poginejo. Ve\xc4\x8dkrat se tudi zgodi, da se \xc5\xbeivali (npr. ptice) tako zapletejo vanje, da se zadu\xc5\xa1ijo. Ne le za \xc5\xbeivali, velik vpliv imajo tudi na zdravje ljudi. Plasti\xc4\x8dne vre\xc4\x8dke, ki se znajdejo na divjih odlagali\xc5\xa1\xc4\x8dih, se namre\xc4\x8d nikoli v resnici ne razgradijo, temve\xc4\x8d v njih poteka svetlobni razkroj v vedno manj\xc5\xa1e in manj\xc5\xa1e strupene delce, ki onesna\xc5\xbeujejo zemljo in vodne vire. Tako predstavljajo gro\xc5\xbenjo podtalnici, ki je glavni vir pitne vode v Sloveniji in svetu. Preko podtalnice voda prehaja v na\xc5\xa1a telesa in nas zastruplja. Zato je divja odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da treba nujno sanirati.\n_START_SECTION_\nEkonomija\n_START_PARAGRAPH_\nPodatki agencije za za\xc5\xa1\xc4\x8dito okolja ka\xc5\xbeejo, da se vsako leto porabi od 500 do 1000 milijard plasti\xc4\x8dnih vre\xc4\x8dk.Obstaja pa tudi nerazumljiva ekonomija recikliranja vre\xc4\x8dk: Proizvodnja in razgradnja ene tone plasti\xc4\x8dnih vre\xc4\x8dk stane 4.000 dolarjev, na trgu pa so prodane za 32 dolarjev."