b'\n_START_ARTICLE_\nBlagajev vol\xc4\x8din\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nBlagajev vol\xc4\x8din je nizek grmi\xc4\x8dek, ki zraste do vi\xc5\xa1ine 30 cm, nekateri viri omenjajo tudi do 60 cm. Listi so zimzeleni, enostavno cele oblike s celim robom ter usnjati. Na steblu so name\xc5\xa1\xc4\x8deni premenjalno oz. spiralno. Na koncu poganjkov so ovr\xc5\xa1na socvetja rumenkastobelih cvetov, ki mo\xc4\x8dno di\xc5\xa1ijo. Cvetovi so kratkopecljati, imajo \xc5\xa1tiri zrasle ven\xc4\x8dne liste z osmimi pra\xc5\xa1niki in so brez \xc4\x8da\xc5\xa1nih listov. Cveti od marca do maja, razmno\xc5\xbeuje pa se prete\xc5\xbeno z razra\xc5\xa1\xc4\x8danjem stebel (tj. na vegetativen na\xc4\x8din), redko s semeni.\n_START_SECTION_\nRasti\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nRaz\xc5\xa1irjen je skorajda po celotnem Balkanskem polotoku, tako da ga poleg Slovenije najdemo \xc5\xa1e v Albaniji, Bolgariji, Bosni in Hercegovini, \xc4\x8crni gori, Gr\xc4\x8diji, Severni Makedoniji, Romuniji, Srbiji ter na Hrva\xc5\xa1kem in v severozahodni Italiji._NEWLINE_V Sloveniji raste na apnen\xc4\x8dastih in dolomitnih tleh v svetlih gozdovih bukve in \xc4\x8drnega bora. Najbolj je raz\xc5\xa1irjen v alpskem in predalpskem svetu, raste pa vse do 1.900 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Tipi\xc4\x8dna rasti\xc5\xa1\xc4\x8da so tako Polhograjsko hribovje, okolica Idrije in Zaplane, dolina Trebu\xc5\xa1e, hribi nad spodnjim tokom Savinje (npr. Kopitnik), najdemo pa ga tudi v okolici Ko\xc4\x8devja, ob Kolpi in na Kozjanskem.\n_START_SECTION_\nOdkritje in zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBlagajev vol\xc4\x8din je 20. maja 1837 odkril slovenski botanik in grof Rihard Blagaj na Polhograjski gori oz. Gori sv. Lovrenca (824 m). Blagaj je do tedaj neznano rastlino poslal Henriku Freyerju, dobremu poznavalcu doma\xc4\x8de flore in kustosu takratnega de\xc5\xbeelnega muzeja v Ljubljani, ki jo je prvi natan\xc4\x8dno opisal in jo poimenoval Daphne blagayana v \xc4\x8dast njenemu najditelju. Suhe primerke je poslal \xc5\xa1e nem\xc5\xa1kemu botaniku H.G.L. Reichenbachu v Dresden ter uredni\xc5\xa1tvu znanstvenega zbornika Flora. Kasneje so ugotovili, da je bila rastlina \xc5\xbee odkrita v Romuniji pribli\xc5\xbeno 50 let prej, vendar je bila napa\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena._NEWLINE_13. maja 1838 je Ljubljano obiskal takratni sa\xc5\xa1ki volilni knez Friderik Avgust II., kateremu je Freyer pokazal primerke redkih rastlin na Slovenskem in mu priporo\xc4\x8dal obisk Polhovega Gradca ter vzpon na Goro. Dan zatem se je knez, ki je bil navdu\xc5\xa1en botanik in mineralog, res povzpel na Goro, ki je bila dotlej edino znano rasti\xc5\xa1\xc4\x8de blagajevega vol\xc4\x8dina, zato je grof Blagay v spomin na visoki obisk dal postaviti spomenik, rastline pa se je zaradi tega obiska prijelo tudi ljudsko ime \xc2\xbbkraljeva ro\xc5\xbea\xc2\xab._NEWLINE_Doma\xc4\x8dini so kne\xc5\xbeji obisk pripisali domnevni \xc2\xbbte\xc5\xbeki bolezni\xc2\xab, katero bi lahko pozdravil le blagajev vol\xc4\x8din, zato so pri\xc4\x8deli rastlino mno\xc5\xbei\xc4\x8dno nabirati za kuhanje zdravilnih \xc4\x8dajev. Kakor pri vseh vol\xc4\x8dinih so tudi semena blagajevega vol\xc4\x8dina strupena, zaradi \xc4\x8desar je umrl vsaj en doma\xc4\x8din, posledi\xc4\x8dno pa je zanimanje za zdravilne u\xc4\x8dinke dokaj hitro upadlo.\n_START_SECTION_\nZavarovanost\n_START_PARAGRAPH_\nBlagajev vol\xc4\x8din je hitro postal ogro\xc5\xbeen zaradi nenadzorovanega nabiranja, saj je bila v 19. stoletju najbolj znana slovenska ro\xc5\xbea v Evropi; nekateri nem\xc5\xa1ki botaniki so pred prvo svetovno vojno celo trdili, da se Slovence od ostalih narodov lahko lo\xc4\x8di po tem, da bivajo na obmo\xc4\x8dju rasti\xc5\xa1\xc4\x8d blagajevega vol\xc4\x8dina. Slovensko planinsko dru\xc5\xa1tvo je zaradi ogro\xc5\xbeenosti vlo\xc5\xbeilo pro\xc5\xa1njo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito rastline na Kranjski de\xc5\xbeelni zbor, ki je istega leta sprejel zakon. Ta je sicer prepovedoval izkopavanje in izruvanje ro\xc5\xbee, ne pa tudi trganja; predvidena kazen je zna\xc5\xa1ala do 10 goldinarjev, za ponovitev prekr\xc5\xa1ka do 25 goldinarjev. Blagajev vol\xc4\x8din je bil tako poleg planike prva zavarovana rastlina na Slovenskem._NEWLINE_V Uredbi o zavarovanih prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih rastlinskih vrstah iz leta 2004 je blagajev vol\xc4\x8din ozna\xc4\x8den z opombo H, kar pomeni, da mora dr\xc5\xbeava zagotoviti ukrepe za ohranjanje ugodnega stanja habitata rastlinske vrste. Tako je prepovedano vsakr\xc5\xa1no zavestno uni\xc4\x8devanje, kot je trganje, rezanje, ruvanje in odvzem iz narave ter nasploh ogro\xc5\xbeanje obstoja zavarovane vrst na njenem naravnem obmo\xc4\x8dju raz\xc5\xa1irjenosti.'