b'\n_START_ARTICLE_\nIzsev\n_START_PARAGRAPH_\nIzs\xc3\xa9v (tudi s\xc3\xadj in redkeje lumin\xc3\xb3znost, ter nepravilno svetlost ali svetilnost) (oznaka L) je v astronomiji koli\xc4\x8dina energije, ki jo astronomsko telo izseva na enoto \xc4\x8dasa, oziroma oddana mo\xc4\x8d sevanja v obliki fotonov. Izsev v fizikalnem merilu ustreza svetlobnemu toku, oziroma skupnemu izsevanemu svetlobnemu toku. Najve\xc4\x8dkrat, \xc5\xa1e posebej zgodovinsko gledano, v astronomiji govori o izsevu zvezd, izraz pa velja tudi na primer za galaksije ali druga telesa.\n_START_SECTION_\nMerjenje izseva\n_START_PARAGRAPH_\nIzsev zvezd se meri na dva na\xc4\x8dina: navidezno, ki vklju\xc4\x8duje le vidno svetlobo, in bolometri\xc4\x8dno (skupno izsevano energijo). Bolometer je merilna priprava, ki meri izsevano energijo na \xc5\xa1irokem pasu z absorpcijo in merjenjem toplote. Kadar ni nazna\xc4\x8deno, izsev pomeni bolometri\xc4\x8dni izsev, katerega izpeljana enota SI je watt ali je izra\xc5\xbeen s Son\xc4\x8devim izsevom L\xe2\x8a\x99, ki je enak 3,827 \xc2\xb7 10\xc2\xb2\xe2\x81\xb6 W._NEWLINE_Izsev je resni\xc4\x8dna konstanta, neodvisna od razdalje. Meri se kot absolutni izsev, ki odgovarja navideznem siju, oziroma bolometri\xc4\x8dna magnituda odgovarja bolometri\xc4\x8dnemu izsevu. Za razliko je navidezni sij obratno kvadratno odvisen od razdalje. Vidni sij se po navadi meri z magnitudami navideznega sija, ki so logaritmi\xc4\x8dne.'