b'\n_START_ARTICLE_\nKominterna\n_START_PARAGRAPH_\nKominterna (dalj\xc5\xa1e Komunisti\xc4\x8dna internacionala; rusko \xd0\x9a\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xbc\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x82\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbd, Komintern - \xd0\x9a\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xbc\xd1\x83\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\x98\xd0\xbd\xd1\x82\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x86\xd0\xb8\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xbb, Kommunisti\xc4\x8deskij Internacional; tudi: Tretja internacionala) je bila mednarodna zveza komunisti\xc4\x8dnih strank in sorodnih gibanj z vsega sveta. Leta 1919 jo je v Moskvi ustanovil Lenin. Kominterna je posegala v notranje \xc5\xbeivljenje posameznih KP: komunisti\xc4\x8dne partije po vsem svetu, v razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah, so lastno politiko usmerjale, glede na zahteve in potrebe Kominterne. Zagotavljala je finan\xc4\x8dno in organizacijsko pomo\xc4\x8d komunisti\xc4\x8dnim funkcionarjem, ki so se borili za oblast in komunisti\xc4\x8dnim strankam po vsem svetu, s ciljem izvedbe svetovne komunisti\xc4\x8dne revolucije. Podpirala je dr\xc5\xbeavne prevrate komunistov v razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah, vendar zahtevala, da so vse komunisti\xc4\x8dne partije v svojem delovanju strogo podrejene Moskvi. \xc4\x8clani Kominterne so tesno sodelovali s sovjetsko tajno policijo NKVD, ki so jo oskrbovali z informacijami iz tujine. \xc4\x8ceprav je imela Kominterna svoje predsednike, je bila v letih od 1919 do 1924 pod neposrednim vodstvom voditelja Lenina. Po Leninovi smrti je vodstvo nad Kominterno prevzel Stalin. Slednji je na zahtevo Zahodnih zaveznikov, ZDA in Zdru\xc5\xbeenega kraljestva, s ciljem zavezni\xc5\xa1tva proti nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji leta 1943 razpustil Kominterno, skrivoma pa \xc5\xa1e vedno ohranil nadrejen polo\xc5\xbeaj nad voditelji komunisti\xc4\x8dnih strank v drugih dr\xc5\xbeavah. Med slovenskimi \xc4\x8dlani Kominterne so bili tudi Edvard Kardelj, Matija Ma\xc4\x8dek, Dragotin Gustin\xc4\x8di\xc4\x8d, Franc Lesko\xc5\xa1ek in drugi.'