b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbebena geografija\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebena geografija ali antropogeografija je veja geografske znanosti, ki obravnava antropogene dejavnike oblikovanja okolja. Njen osnovni predmet so odnosi med \xc4\x8dlovekom in naravo, ki v sodobnosti postajajo vse pomembnej\xc5\xa1i; \xc4\x8dlovek se namre\xc4\x8d na eni strani od narave oddaljuje, na drugi pa pribli\xc5\xbeuje, saj je njegovo gospodarstvo bolj in bolj vezano na naravne energijske in druge vire, zaradi \xc4\x8desar prihaja do po mnenju mnogih prekomernega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja in preoblikovanja geografskega okolja. Ta skupina geografskih ved je kontrastna skupini fizi\xc4\x8dne geografije._NEWLINE_Antropogeografija je tesno povezana z ve\xc4\x8d drugimi dru\xc5\xbebenimi vedami, ravno tako pa so v mo\xc4\x8dnem sodelovanju tudi razli\xc4\x8dne si dru\xc5\xbebenogeografske panoge, saj je v praksi nemogo\xc4\x8de lo\xc4\x8diti vzorce naseljenosti od politi\xc4\x8dnih ali gospodarskih razmer in posledi\xc4\x8dno demogeografijo od ekonomske in politi\xc4\x8dne geografije. To je vzrok za tesnej\xc5\xa1e sodelovanje dru\xc5\xbebenogeografskih ved v primerjavi s fizi\xc4\x8dnogeografskimi._NEWLINE_Dru\xc5\xbebena geografija je razmeroma mlada veja, ki sta ji zasnove postavila utemeljitelja moderne geografije Carl Ritter in Alexander von Humboldt. Njeno prvo vidnej\xc5\xa1e delo je napravil Fridrich Ratzel (Antropogeographie) in v njem med prvimi za\xc5\xa1el v geografski determinizem, ki po dana\xc5\xa1njem uveljavljenem mnenju precenjuje vpliv narave na \xc4\x8dlovekov razvoj in ga ozna\xc4\x8duje za tako reko\xc4\x8d usodnega. Za razvoj antropogeografije je bil pomemben dialekti\xc4\x8dni materializem v geografiji, ki poudarja avtonomijo \xc4\x8dloveka od narave - ta naj bi bila sorazmerno nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da z njegovo gospodarsko razvitostjo.'