b'\n_START_ARTICLE_\nGozdna \xc5\xbeeleznica pri Gospodi\xc4\x8dni na Gorjancih\n_START_PARAGRAPH_\nGozdna \xc5\xbeeleznica pri Gospodi\xc4\x8dni na Gorjancih, na pobo\xc4\x8dju Trdinovega vrha, je bila prometna pot za prevoz lesa iz gozdov na Gorjancih do parne \xc5\xbeage pri Gospodi\xc4\x8dni._NEWLINE_V letih 1927 do 1928 so pri Gospodi\xc4\x8dni na Gorjancih (827 mnm) postavili parno \xc5\xbeago ter obrat za parjenje lesa in izdelavo parketa. Sprva so na \xc5\xbeagi predelovali bukov les iz bli\xc5\xbenje okolice, ki so ga s pomo\xc4\x8djo konskih vpreg vla\xc4\x8dili iz gozda. Ko pa je v bli\xc5\xbeinji okolici pri\xc4\x8delo primanjkovati lesa, so se odlo\xc4\x8dili za izgradnjo gozdne \xc5\xbeeleznice. Da bi stro\xc5\xa1ke gradnje kar se da zmanj\xc5\xa1ali, so se odlo\xc4\x8dili, da bodo progo v celoti zgradili iz lesa. Dolo\xc4\x8dili so tirno \xc5\xa1irino 60 cm in pri\xc4\x8deli z gradnjo od tovarni\xc5\xa1kega skladi\xc5\xa1\xc4\x8da imenovanega\xc2\xa0\xc2\xbbNa Plac\xc2\xab\xc2\xa0v gozd. Proga je potekala od\xc2\xa0\xc2\xbbPlaca\xc2\xab\xc2\xa0mimo Krvavega kamna (928 mnm) do \xc4\x8crnih lic, kjer se je kon\xc4\x8dala. Celotna dol\xc5\xbeina proge je bila 4 km in je imela enakomiren padec. Sredi proge na\xc2\xa0\xc2\xbbbekselnu\xc2\xab\xc2\xa0je bilo izogibali\xc5\xa1\xc4\x8de z dvema kovinskima kretnicama._NEWLINE_Pri gradnji so uporabljali slab\xc5\xa1i bukov les, iz katerega so \xc5\xbeagali tramove s presekom 10 x 10 cm, dolge 4 m. Te tramove-tirnice so z \xc5\xbeeblji pribili na pragove, dolge 1,2 m. Tirnice (\xc2\xbb\xc5\xa1ine\xc2\xab) so polo\xc5\xbeili v 5 cm globoke utore v pragovih (\xc2\xbb\xc5\xa1velerjih\xc2\xab), da so s tem obdr\xc5\xbeali tirno \xc5\xa1irino. Da se lesene tirnice ne bi prehitro obrabile, so tekalno povr\xc5\xa1ino oblo\xc5\xbeili z \xc5\xbeeleznimi kotnimi profili (L profil 30x30x3 mm) Pragovi so bili polo\xc5\xbeeni na prej izravnan teren v razdalji po en korak. Progo so gradili postopno, ve\xc4\x8d let. Prvi odsek je zgrajen 1928, drugi do Krvavega kamna 1929, zadnji do \xc4\x8crnega lica pa 1930._NEWLINE_Pri gradnji so delavci uporabljali ravne tramove, ker pa proga ni vedno potekala samo v ravni smeri, so morali tramove-tirnice kriviti. To delo so opravili tako, da so med dve drevesi vpeli bodo\xc4\x8do tirnico in jo s posebnim napenjoalom privezali na tretje drevo. Napenjalo so toliko \xc4\x8dasa napenjali, da so dosegli \xc5\xbeeleno krivino. Pod tramom so na razli\xc4\x8dnih mestih kurili manj\xc5\xa1e ognje. Po treh dneh so nehali kuriti in po\xc4\x8dakali, da se je les ohladil. Ko so tram sneli z dreves je bil ustrezno ukrivljen._NEWLINE_Na progo so od drugod pripeljali 20 rabljenih tovornih vagon\xc4\x8dkov. Vagon\xc4\x8dki so bili leseni, le osi, kolesa in le\xc5\xbeaji so bili kovinski. Kot na drugih gozdnih \xc5\xbeeleznicah sta bila tudi tu dva vagon\xc4\x8dka speta z verigo in tvorila eno celoto. Vagon\xc4\x8dek brez zavore se je imenoval\xc2\xa0\xc2\xbbpes\xc2\xab, vagon\xc4\x8dek z zavoro pa\xc2\xa0\xc2\xbbkuzla\xc2\xab. Vagonski par je bil sestavljen tako, da je bil vagon\xc4\x8dek z zavoro vedno drugi, to je zadaj. Vagon\xc4\x8dke so sprva v gozd vla\xc4\x8dili s konji. En konj je v gozd potegnil dva do \xc5\xa1tiri prazne vagon\xc4\x8dke, ki so se potem nalo\xc5\xbeeni samote\xc5\xbeno spu\xc5\xa1\xc4\x8dali do tovarni\xc5\xa1kega skladi\xc5\xa1\xc4\x8da. Z vagon\xc4\x8dki so upravljali zavira\xc4\x8di (\xc2\xabbremzarji\xc2\xab). Na vsak vagon\xc4\x8dek so nalo\xc5\xbeili 5 - 6 m\xc2\xb3 lesa. Vsak dan je obratovalo vseh 20 vagon\xc4\x8dkov._NEWLINE_Po nekaj letih se je promet tako pove\xc4\x8dal, da so konje zamenjali z dvema lokomotivama. Ker je bil zaradi lesenih tirnic osni pritisk omejen niso mogli uporabljati parnih lokomotiv, zato so v Nem\xc4\x8diji naro\xc4\x8dili posebne lokomotive, ki so delovale na sesalni plin (sauggas) Dvoosne lokomotive so imele motorje z notranjim zgorevanjem. V posebnem plinskem generatorju so zakurili in ga napolnili z ogljem. Razvil se je sesalni plin in poganjal motor._NEWLINE_Prometni re\xc5\xbeim na progi je bil tak, da je ena lokomotiva s hitrostjo 6 - 8 km/h rinila 10 vagon\xc4\x8dkov v gozd. Tam jih je odstavila in se sama vrnila v dolino. Druga lokomotiva, ki je z zakasnitvijo sledila prvi, je v tem \xc4\x8dasu pripeljala do izogibali\xc5\xa1\xc4\x8da na sredini proge in po\xc4\x8dakala, da se je prva vrnila, nato pa porinila vagon\xc4\x8dke do konca proge._NEWLINE_Obratovanje na tej gozdni \xc5\xbeeleznici je bilo presenetljivo varno. V vseh letih obratovanja proge ni pri\xc5\xa1lo do nobene nesre\xc4\x8de._NEWLINE_Izgotovljene izdelke s sprva vozili s konjsko vprego do Vahte in dalje v Novo mesto. Kasneje so nabavili velik kamion z nosilnostjo sedmih ton._NEWLINE_Konec tovarne in proge je pri\xc5\xa1el nenadno, leta 1937, ko je \xc5\xbeaga pogorela in podjetje propadlo. \xc5\xbdago so sicer delno obnovili, vendar \xc5\xbeeleznice niso ve\xc4\x8d uporabljali. Dokon\xc4\x8dno pa je tudi \xc5\xbeaga prenehala obratovati leta 1942, ko so jo po\xc5\xbegali partizani.'