b'\n_START_ARTICLE_\nDr\xc5\xbeava in revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nDelo\xc2\xa0\xc2\xbbDr\xc5\xbeava in revolucija\xc2\xab, ki ga je Vladimir Lenin napisal leta 1917, vsebuje tri ve\xc4\x8dje teme. Prva tema je polemika tako proti reformistom kot anarhistom glede vloge dr\xc5\xbeave v razrednem boju. Druga tema je poskus poljudne predstavitve marksisti\xc4\x8dne teorije dr\xc5\xbeave ter njene vloge v razrednem boju. Tretja tema je obrazlo\xc5\xbeitev, kak\xc5\xa1no vlogo bo igrala dr\xc5\xbeava v bodo\xc4\x8di komunisti\xc4\x8dni revoluciji; v tem kontekstu Lenin tudi obrazlo\xc5\xbei in nadalje razvija koncepta odmiranja dr\xc5\xbeave ter nizke in vi\xc5\xa1je stopnje komunizma, isto\xc4\x8dasno pa poudarja, da proletariat ne more zgolj prevzeti starih dr\xc5\xbeavnih struktur, ampak jih mora radikalno preobraziti, da ustrezajo njegovim namenom (z druga\xc4\x8dnimi besedami: da vzpostavi diktaturo proletariata)._NEWLINE_Nadalje je pri samem delu treba \xc5\xa1e upo\xc5\xa1tevati \xc4\x8dasovni kontekst, v katerem je bilo napisano; natan\xc4\x8dneje, med avgustom in septembrom leta 1917. To je obdobje po februarski revoluciji in mandata za\xc4\x8dasne vlade, ki je v februarski revoluciji odstavila carja Nikolaja II. Lenin je za\xc4\x8dasni vladi nasprotoval \xc5\xbee v Aprilskih tezah, kjer je postavil stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da morata delavski razred in kmetje pod vodstvom bolj\xc5\xa1evikov prevzeti oblast in vzpostaviti diktaturo proletariata. Delo\xc2\xa0\xc2\xbbDr\xc5\xbeava in revolucija\xc2\xab\xc2\xa0je imelo tako tudi prakti\xc4\x8den vidik; naslavljalo je vpra\xc5\xa1anje, kaj storiti po prevzemu oblasti (kar se je z oktobrsko revolucijo tudi zgodilo).\n_START_SECTION_\nPolemika nasproti reformistom in anarhistom\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjem delu Dr\xc5\xbeave in revolucije Lenin neposredno naslavlja polemiko med marksisti\xc4\x8dnim pojmovanjem dr\xc5\xbeave na eni strani ter reformisti\xc4\x8dnim (te v delu imenuje tudi oportunisti; kot primer navaja nem\xc5\xa1kega socialdemokrata Karla Kautskija) in anarhisti\xc4\x8dnim pojmovanjem na drugi strani._NEWLINE_Pri reformisti\xc4\x8dni strani izpostavlja, da priznavanje obstoja razredne dru\xc5\xbebe ter razrednega boja, ki iz nje izhaja, \xc5\xa1e ni zadosten pogoj za marksizem. Marksizma od vseh razli\xc4\x8dic utopi\xc4\x8dnega socializma ne razlikuje opazka, da razredni konflikt obstaja, temve\xc4\x8d odgovor na vpra\xc5\xa1anje, ali je ta konflikt razre\xc5\xa1ljiv v okviru kapitalizma._NEWLINE_Utopi\xc4\x8dni socializem (z izjemo reakcionarnega utopi\xc4\x8dnega socializma) odgovori pritrdilno; bur\xc5\xbeoazni utopi\xc4\x8dni socializem enostavno ena\xc4\x8di interese bur\xc5\xbeoazije z interesi celotne dru\xc5\xbebe (torej vklju\xc4\x8dno z interesi proletariata), medtem ko kriti\xc4\x8dno-utopi\xc4\x8dni socializem zavzame stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da bodo njegovi ukrepi koristili vsem, torej tako bur\xc5\xbeoaziji kot proletariatu._NEWLINE_Marksizem zavzame nasprotno pozicijo. Postavlja trditev, da razredni boj med bur\xc5\xbeoazijo in proletariatom ni razre\xc5\xa1ljiv v okviru kapitalizma, saj ta razredni konflikt izhaja iz temeljnih mehanizmov kapitalisti\xc4\x8dne produkcije. Izhaja iz bur\xc5\xbeoaznega monopola nad produkcijskimi sredstvi, iz \xc4\x8desar izhaja tudi njeno prisvajanje dru\xc5\xbebenega bogastva. To omogo\xc4\x8da bur\xc5\xbeoaziji (s prila\xc5\xa1\xc4\x8danjem prese\xc5\xbene vrednosti), da bogati na ra\xc4\x8dun proletariata. Brez tega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja kapitalisti\xc4\x8dna produkcija ne more delovati; brez prese\xc5\xbene vrednosti profit ne more obstajati, ravno profit pa je prvi in glavni cilj cirkulacije kapitala._NEWLINE_Izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje, ki izhaja iz bur\xc5\xbeoaznega monopola nad dru\xc5\xbebeno produkcijo, je tako osnovni element kapitalisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina produkcije. Ker iz tega izhaja tudi razredni boj kot boj za nadzor nad ustvarjenim dru\xc5\xbebenim bogastvom, iz tega tudi sledi, da razrednega boja ni mo\xc5\xbeno trajno pomiriti v okviru kapitalisti\xc4\x8dnih produkcijskih (in s tem tudi lastninskih) odnosov._NEWLINE_To je tudi glavni o\xc4\x8ditek Lenina reformizmu; da priznavanje razrednega boja ne zadostuje, ampak se je potrebno tudi razjasniti, ali je ta boj pomirljiv v okviru kapitalizma. Reformisti, ki podajo pritrdilni odgovor, vidijo dr\xc5\xbeavo kot sredstvo, ki brzda opisani razredni boj in ga, v optimisti\xc4\x8dnem primeru, uspe trajno umiriti. Reformisti dr\xc5\xbeavo torej vidijo kot zadovoljiv in konstruktiven na\xc4\x8din pomiritve razrednih nasprotij. Lenin tak\xc5\xa1ni poziciji nasprotuje; zakaj, bo obrazlo\xc5\xbeeno v nadaljevanju._NEWLINE_Anarhiste, kot na primer Plehanova, Lenin sicer pohvali (glede na pozicije reformistov), da poudarjajo nepomirljivost razrednega boja ter stali\xc5\xa1\xc4\x8da, da dr\xc5\xbeava ni na strani proletariata, ampak bur\xc5\xbeoazije. Nadalje se Lenin strinja z anarhisti, da je dr\xc5\xbeavo potrebno odpraviti; kritizira jih pri vpra\xc5\xa1anju, kako to storiti. Anarhisti zavzemajo stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da mora revolucija takoj odpraviti dr\xc5\xbeavo. Lenin temu oporeka s stali\xc5\xa1\xc4\x8dem, da proletarska revolucija \xc5\xa1e potrebuje dr\xc5\xbeavo, da izvaja svojo oblast; poleg uvedbe novega dru\xc5\xbebenega reda (vklju\xc4\x8dno z na\xc4\x8dinom produkcije) sem spada tudi zatiranje kontrarevolucionarnega upora, ki je nujno za pre\xc5\xbeivetje revolucionarne oblasti. Anarhisti\xc4\x8dni trditvi, daje treba dr\xc5\xbeavo odpraviti, nasprotuje, da te ni mo\xc5\xbeno odpraviti z enim zamahom, ampak da lahko le odmre, ko ni ve\xc4\x8d potrebna za varovanje delavske oblasti.\n_START_SECTION_\nTeorija dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nLenin dr\xc5\xbeave v delu ne obravnava kot nad-zgodovinski pojav, torej kot nekaj, kar je vedno obstajalo. Nadalje dr\xc5\xbeave ne ena\xc4\x8di z vsakr\xc5\xa1nim kolektivnim delovanjem in organizacijo. Nasprotno dr\xc5\xbeavo definira v njenem odnosu glede na konflikte, ki izhajajo iz razredne dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Naloga dr\xc5\xbeave je poskrbeti, da protislovja razredne dru\xc5\xbebe te ne bodo zru\xc5\xa1ila, da se, druga\xc4\x8de re\xc4\x8deno, ohranja obstoje\xc4\x8di, razredni dru\xc5\xbebeni red. Njena naloga je torej, da brzda razredni boj, da ta ne dose\xc5\xbee revolucionarnih razse\xc5\xbenosti, ki bi ogro\xc5\xbeale produkcijske odnose, ki bi, druga\xc4\x8de re\xc4\x8deno, ogrozile vladajo\xc4\x8di razred. To lahko dose\xc5\xbee bodisi z represijo (policijski re\xc5\xbeimi in voja\xc5\xa1ke diktature), bodisi s kombinacijo ideolo\xc5\xa1kega bojevanja in pristanka na reformisti\xc4\x8dne kompromise (kot je zna\xc4\x8dilno za socialno demokracijo); drugi pristop pa je mo\xc5\xbeen le, dokler revolucija ni realna gro\xc5\xbenja. \xc4\x8ce je ta pogoj izpolnjen, se tudi demokrati\xc4\x8dni re\xc5\xbeimi ne bojijo pose\xc4\x8di po represivnih sredstvih in terorju, da ohranjajo polo\xc5\xbeaj bur\xc5\xbeoazije._NEWLINE_Iz obstoja dr\xc5\xbeave, ki mora miriti razredna nasprotja, torej prepre\xc4\x8diti eskalacijo v revolucijo, Lenin izpelje tri pomembne sklepe. Prvi\xc4\x8d: da razredni boj ni stvar individualnih in slu\xc4\x8dajnih sporov, ampak govorimo o konfliktu sistemskih razse\xc5\xbenosti. Drugi\xc4\x8d: da se ti boji ne morejo sami pomiriti (s tak\xc5\xa1nim ali druga\xc4\x8dnim izidom), ampak mora vanje pose\xc4\x8di dr\xc5\xbeava. Tretji\xc4\x8d: da ravno zato, ker ne izhajajo iz individualnih sporov, ampak iz temeljnih zna\xc4\x8dilnosti dru\xc5\xbebenih produkcijskih odnosov, brez katerih slednji ne morejo obstajati, tudi ne morejo biti dokon\xc4\x8dno razre\xc5\xa1eni znotraj teh odnosov._NEWLINE_Druga\xc4\x8de: razredni konflikt med proletariatom in bur\xc5\xbeoazijo v okviru kapitalizma ne more biti razre\xc5\xa1en, ker brez tega konflikta kapitalizem ne more obstajati. Isto velja za boj med fevdalcem in tla\xc4\x8danom ter su\xc5\xbenjem in su\xc5\xbenjelastnikom. Ravno zato, ker so vsi razredni odnosi izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalski, ker si manj\xc5\xa1ina z monopolom nad produkcijo podredi ve\xc4\x8dino, ki so producenti, iz razredne dru\xc5\xbebe sledi razredni boj; dr\xc5\xbeava se pojavi kot sila, ki re\xc5\xa1i razredno dru\xc5\xbebo pred njeno lastno destruktivnostjo, da pa to lahko stori, pa mora v\xc4\x8dasih tudi poteptati neposredne in kratkoro\xc4\x8dne interese vladajo\xc4\x8dega razreda (kot na primer s sprejetjem reformisti\xc4\x8dnih ukrepov). Dr\xc5\xbeava tako izhaja iz razredne dru\xc5\xbebe, isto\xc4\x8dasno pa je nad njo v smislu, da se ubada z reprodukcijo razredne dru\xc5\xbebe kot take._NEWLINE_Lenin tako postavi, da dr\xc5\xbeava kot sila, ki izhaja iz razredne dru\xc5\xbebe in slednjo brzda, do komunisti\xc4\x8dne revolucije ni nevtralna, ampak si jo bo prizadevala zatreti. Iz tega zaklju\xc4\x8di dvoje. Prvi\xc4\x8d: da dr\xc5\xbeava ni sila, ki bi pomagala pri dokon\xc4\x8dni razre\xc5\xa1itvi razrednega boja, da se bo torej morala revolucija boriti tudi proti dr\xc5\xbeavi. Drugi\xc4\x8d: ko bodo odpravljeni sistematski dru\xc5\xbebeni mehanizmi izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja, bo odpravljena tudi dr\xc5\xbeava. S tem, ko bo odpravljen vir sistemati\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih konfliktov, bo odpravljena tudi potreba po sili, ki te konflikte nadzoruje z zatiranjem. Druga\xc4\x8de: Lenin zaklju\xc4\x8di, da odprava razredne dru\xc5\xbebe pomeni tudi odprava dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeava in revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nNavkljub zaklju\xc4\x8dkom marksisti\xc4\x8dne teorije dr\xc5\xbeave, da odprava razredne dru\xc5\xbebe pomeni tudi odpravo dr\xc5\xbeave, pa Lenin ne zavzame stali\xc5\xa1\xc4\x8da, da je dr\xc5\xbeavo treba odpraviti takoj po strmoglavljenju bur\xc5\xbeoaznega re\xc5\xbeima. Nasprotno. Izpostavlja, da je obstoj dr\xc5\xbeave nujen za pre\xc5\xbeivetje revolucije. Pri tem pa razvije tri pomembne koncepte._NEWLINE_Prvi je vpra\xc5\xa1anje, ali lahko revolucija enostavno prevzame stare dr\xc5\xbeavne strukture in jih uporabi sebi v prid. Leninov odgovor na vpra\xc5\xa1anje je odklonilen. Bur\xc5\xbeoazne (ali fevdalne) dr\xc5\xbeave zmagoviti proletariat ne more zgolj prevzeti in uporabiti, ampak mora radikalno preobraziti, da njeni mehanizmi delovanja ustrezajo ciljem in zahtevam bodo\xc4\x8dega dru\xc5\xbebenega reda (komunizma). Z drugimi besedami: komunisti\xc4\x8dna revolucija mora dr\xc5\xbeavo razredne dru\xc5\xbebe nadomestiti z diktaturo proletariata. Ta sprememba zadeva vsa podro\xc4\x8dja dr\xc5\xbeave. Vojska, na primer, ne more pre\xc5\xbeiveti revolucije nedotaknjena; njena hierarhija mora propasti, sama vojska pa mora biti iztrgana iz rok bur\xc5\xbeoazije. Nadalje je Lenin kriti\xc4\x8den do delitve oblasti, za katero meni, da je le povr\xc5\xa1inska, dokler glavno poslanstvo dr\xc5\xbeave ostaja ohranjanje bur\xc5\xbeoazne oblasti nad proletariatom. Glede same birokracije Lenin poda tri zahteve: vsi dr\xc5\xbeavni uradniki so voljeni, prejemajo povpre\xc4\x8dno delavsko mezdo in so vsak trenutek odstavljivi._NEWLINE_Drugi pomemben koncept, ki ga Lenin dopolni, je koncept odmiranje dr\xc5\xbeave. V tem se Lenin razlikuje od anarhistom, ki jim oporeka, da dr\xc5\xbeave ni mo\xc5\xbeno nenadno odpraviti, ampak da lahko ta le odmre. Lenin izpostavi, da se revolucija ne zaklju\xc4\x8di s strmoglavljenjem bur\xc5\xbeoazne oblasti, ampak da mora na novo vzpostavljeno proletarsko oblast za\xc5\xa1\xc4\x8diti pred povratnim udarcem kontrarevolucije. Tega pa brez dr\xc5\xbeave kot sile, ki zatira gro\xc5\xbenje obstoje\xc4\x8demu dru\xc5\xbebenemu redu, v tem primeru proletarski oblasti, ni mo\xc5\xbeno storiti. To je prvi del odmiranja dr\xc5\xbeave; potreba po njenem obstoju po strmoglavljenju starega dru\xc5\xbebenega reda._NEWLINE_Drugi del odmiranja dr\xc5\xbeave obrazlo\xc5\xbei njeno odmiranje. Kontrarevolucionarni odpor ni ve\xc4\x8den. V za\xc4\x8detnih obdobjih revolucije obstaja, ker starega dru\xc5\xbebenega reda ni mo\xc5\xbeno odpraviti \xc4\x8dez no\xc4\x8d. S tem ima kontrarevolucija tudi materialno podlago za delovanje; pomanjkljivosti, ki izhajajo iz ostankov starega reda, pripisuje neuspehom nove dru\xc5\xbebe. A z razvojem revolucije ta materialna podlaga trohni. Kontrarevolucija izgubi vsakr\xc5\xa1no ideolo\xc5\xa1ko strelivo proti revoluciji; postane marginalna, ni ve\xc4\x8d resna gro\xc5\xbenja komunizma. S tem, ko gro\xc5\xbenja kontrarevolucija slabi, peha tudi potreba po dr\xc5\xbeavi, ki jo nadzira in zatira. Potreba po \xc5\xbeelezni roki nad sovra\xc5\xbeniki revolucije slabi, saj ti izgubljajo vsakr\xc5\xa1no dru\xc5\xbebeno relevantnosti; postanejo izolirani posamezniki, popolnoma lo\xc4\x8deni od dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Lenin koncept odmiranja dr\xc5\xbeave ni povsem na novo zasnoval, ampak je dopolnil Engelsovo obrazlo\xc5\xbeitev vloge diktature proletariata v revoluciji, kot jo je podal v Anti-D\xc3\xbchringu._NEWLINE_Tretji pomemben koncept je razlikovanje med ni\xc5\xbejo in vi\xc5\xa1jo stopnjo komunizma. To razlikovanje izhaja iz stali\xc5\xa1\xc4\x8da, da razredne dru\xc5\xbebe ni mo\xc5\xbeno odpraviti \xc4\x8dez no\xc4\x8d, da bodo v prvotnih obdobjih gradnje novega dru\xc5\xbebenega reda obstajali \xc5\xa1e ostanki stare dru\xc5\xbebe. Tako kot odmiranje dr\xc5\xbeave Lenin tega ni postavil povsem na novo; podobno opazko je za obdobje, ki ga je Lenin ozna\xc4\x8dil za ni\xc5\xbejo stopnjo komunizma, podal \xc5\xbee Marx v Kritiki gothskega programa:_NEWLINE_\xc2\xbbDru\xc5\xbeba, s katero imamo tu opraviti, je komunisti\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba, ki se ni razvila na lastnih temeljih, temve\xc4\x8d se, narobe, \xc5\xa1ele poraja iz kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe, ki se je torej v vseh pogledih, ekonomsko, moralno in duhovno, \xc5\xa1e dr\xc5\xbee materina znamenja stare dru\xc5\xbebe, iz neder katere izhaja.\xc2\xab_NEWLINE_Vi\xc5\xa1ja stopnja komunizma je dose\xc5\xbeena, ko so sleherni ostanki starih razrednih dru\xc5\xbeb dokon\xc4\x8dno odpravljeni. Ni\xc5\xbeja stopnja komunizma tako ni mi\xc5\xa1ljena kot zadovoljivo stanje, ampak le kot faza tranzicije iz razredne dru\xc5\xbebe v komunizem (brezrazredno in brez-dr\xc5\xbeavno dru\xc5\xbebo). Ni\xc5\xbejo stopnjo komunizma lahko tako grobo ena\xc4\x8dimo s socializmom._NEWLINE_Ni\xc5\xbeja stopnja komunizma je eden izmed pomembnej\xc5\xa1ih razlogov, zakaj dr\xc5\xbeava ne more biti odpravljena, ampak lahko le odmre. V tej stopnji namre\xc4\x8d kontrarevolucija \xc5\xa1e ni povsem iz\xc4\x8drpala svoje materialne podlage. \xc5\xa0e vedno namre\xc4\x8d obstajajo ostanki razredne dru\xc5\xbebe, ki jih lahko kontrarevolucija uporabi sebi v prid, kot je opisano pod odmiranjem dr\xc5\xbeave.'