b'\n_START_ARTICLE_\nRokopis\n_START_PARAGRAPH_\nRokopis ima v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini ve\xc4\x8d pomenov. Lahko je ro\xc4\x8dno napisano besedilo iz dobe pred iznajdbo tiska. V tekstni kritiki pomeni tekst, ki je namenjen zalo\xc5\xbeniku ali lektorju v pripravo za tiskanje. Naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i pomen je tekst, napisan z roko. Medijsko specifiko rokopisom dajejo naslednje lastnosti: unikatnost, omejen recepcijski domet, starost, zasebnost in avtenti\xc4\x8dnost.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV 2. stoletju pred \xc5\xa1tetjem so Grki izna\xc5\xa1li pergament. Pergamentne liste so zbrali v snopi\xc4\x8de in jih za\xc5\xa1ili. Pergament, zvezan v kodeks, je postal najbolj raz\xc5\xa1irjena podlaga za pisanje in ko ga je zamenjal papirus, je oblika zvitka tako reko\xc4\x8d odpadla. V primerjavi s papirusovim zvitkom je imel kodeks ve\xc4\x8d prednosti, in sicer mo\xc5\xbenost pisanja po obeh straneh listov, ve\xc4\x8djo trajnost in la\xc5\xbejo uporabnost._NEWLINE_\xc4\x8ce so \xc5\xbeeleli besedilo ohraniti, da bi bilo dostopno \xc5\xa1e prihodnjim generacijam, ga je bilo potrebno izdelati v \xc4\x8dim ve\xc4\x8d izvodih.V anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji in Rimu je bilo prepisovanje dol\xc5\xbenost su\xc5\xbenjev. V srednjem veku je bila to naloga menihov. Prepisovali so besedila na pergament z o\xc5\xa1iljenimi pali\xc4\x8dkami stilusi, ki so jih namakali v \xc4\x8drnilo, in te rokopise so tudi okrasili z risbicami, zato govorimo o iluminiranih rokopisih. Samostan je imel za prepisovanje poseben prostor imenovan skriptorij. Za prepis posameznega dela se je porabilo ve\xc4\x8d mesecev._NEWLINE_Okrog leta 1480 so po\xc4\x8dasi pri\xc4\x8deli rokopisno literaturo izpodrivati prvi tiski, imenovani inkunabule. Na Slovenskem se je doba rokopisov zaklju\xc4\x8dila s 1. slovensko knjigo (Primo\xc5\xbe Trubar, 1550).\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenice, ki hranijo rokopise\n_START_PARAGRAPH_\nRokopisi se navadno poimenujejo po vsebini (evangeliar, psalter, kartular, fevdna knjiga), po naro\xc4\x8dniku (evangeliar vojvode Ernesta Avstrijskega), po posebnih zna\xc4\x8dilnostih (codex aureus, argenteus) ali po zdaj\xc5\xa1njem hrani\xc5\xa1\xc4\x8du (codex Vaticanus, Vienensis). V Sloveniji je ohranjenih ve\xc4\x8d kot 100 srednjeve\xc5\xa1kih iluminiranih rokopisov, ve\xc4\x8dinoma so latinski, nekaj je latinsko-nem\xc5\xa1kih, cirilskih in glagolskih. Najve\xc4\x8d jih hranijo v NUK-u v Ljubljani (35), Cerkvenem arhivu (12) in kartuziji Pleterje (6), posamezne pa v Nad\xc5\xa1kofijskem arhivu in Semeni\xc5\xa1ki knji\xc5\xbenici v Ljubljani, v fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskih samostanih v Novem mestu, Piranu in Ljubljani, v \xc5\xbeupnijskem arhivu v Izoli in Starem trgu blizu Slovenj Gradca ter v Univerzitetni knji\xc5\xbenici v Mariboru._NEWLINE_Vse pomembnej\xc5\xa1e knji\xc5\xbenice v Sloveniji imajo posebne rokopisne oddelke, v katerih hranijo rokopisno gradivo od srednjeve\xc5\xa1kih kodeksov do korespondence pisateljev in javnih delavcev.\n_START_SECTION_\nSodobne oblike rokopisa\n_START_PARAGRAPH_\nDanes rokopis ozna\xc4\x8dujemo kot katerikoli ro\xc4\x8dno napisan dokument v knji\xc5\xbenici ali arhivu, na primer zbirka pisem ali dnevnika._NEWLINE_V zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvu in uredni\xc5\xa1tvu rokopis pomeni kakr\xc5\xa1nokoli predlogo za razmno\xc5\xbeevanje, tudi \xc4\x8de ni napisano z roko. V knji\xc5\xbenem, revijalnem in glasbenem zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvu beseda rokopis pomeni originalni izvod dela, ki ga je naredil avtor, ki obi\xc4\x8dajno sledi standardiziranim tipografskim in oblikovalskim pravilom. _NEWLINE_Papir za ro\xc4\x8dno notni zapis se iz tega razloga imenuje rokopisni papir. Filmski rokopis je scenarij, televizijski rokopis je televizijski scenarij, rokopis za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de dramsko delo in rokopis za glasbeno produkcijo radijsko delo.'