b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xb6ln\n_START_SECTION_\nRimski K\xc3\xb6ln\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo urbano naselje na mestu dana\xc5\xa1njega K\xc3\xb6lna je bil Oppidum Ubiorum, ustanovljen leta 38 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ki so ga ustanovili Ubiji, germani cisrhenani, germansko ljudstvo. V letu 50 n. \xc5\xa1t. so Rimljani ustanovili kolonije ob Renu in je leta 85 mesto postalo pokrajinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Spodnje Germanije.  Mesto je dobilo ime Colonia Claudia Ara Agrippinensium. V dana\xc5\xa1njem K\xc3\xb6lnu najdemo precej rimskih ostankov, \xc5\xa1e posebej v bli\xc5\xbeini obmo\xc4\x8dja pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer je bilo konec leta 2007 opazno odkritje 1900 let stare rimske ladje.  Od 260 do 271 je bil K\xc3\xb6ln glavno mesto galskega cesarstva pod Postumom, Marijem in Viktorinom. V 310 pod Konstantinom je bil zgrajen most \xc4\x8dez Ren. Rimski cesarski guvernerji so prebival v mestu, zato je postalo eno najpomembnej\xc5\xa1ih trgovskih in proizvodnih centrov v rimskem cesarstvu severno od Alp._NEWLINE_Maternus, ki je bil izvoljen za \xc5\xa1kofa leta 313, je bil prvi znani \xc5\xa1kof v K\xc3\xb6lnu. Mesto je bilo glavno mesto rimske province, dokler ga niso leta 462 zasedli Franki pod vodstvom Ripuariana. Pod mestom so ohranjeni deli prvotne rimske kanalizacije, z novim kanalizacijskim omre\xc5\xbejem, ki so ga za\xc4\x8deli graditi leta 1890.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnjesrednjeve\xc5\xa1ki K\xc3\xb6ln je bil del  Avstrazije v frankovskem cesarstvu. K\xc3\xb6ln je bil sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofa od rimske dobe dalje. Pod Karlom Velikim, leta 795, je bil \xc5\xa1kof Hildebold povi\xc5\xa1an v nad\xc5\xa1kofa. Leta 843 je v Verdunski pogodbi postal mesto  Vzhodnofrankovske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Leta 953 so nad\xc5\xa1kofje K\xc3\xb6lna prvi\xc4\x8d dobili posvetno oblast, ko je \xc5\xa1kofa Bruna za vojvodo imenoval njegov brat Otto I., nem\xc5\xa1ki kralj. Da bi oslabili posvetno plemstvo, ki je grozilo s svojo mo\xc4\x8djo, je Otto I. obdaril Bruna in njegove naslednike s pristojnostmi posvetnih knezov, s \xc4\x8dimer so postali volilni knezi novega volilnega okro\xc5\xbeja K\xc3\xb6ln, sestavljenega iz premo\xc5\xbeenja nad\xc5\xa1kofije in na koncu pasu ozemlja ob levem bregu Rena, vzhodno od J\xc3\xbclicha, kot tudi vojvodstva Vestfalija na drugi strani Rena, onstran grofij Berg in Mark. Do konca 12. stoletja je bil nad\xc5\xa1kof v K\xc3\xb6lnu eden od sedmih volilnih knezov Svetega rimskega cesarstva. Poleg tega je bil knezo\xc5\xa1kof tudi nad-kancler Italije, tehni\xc4\x8dno od 1238 in trajno od 1263 do 1803._NEWLINE_Po bitki pri Worringenu leta 1288 je K\xc3\xb6ln dobil svojo neodvisnost od nad\xc5\xa1kofov in postal svobodno cesarsko mesto. Nad\xc5\xa1kof Sigfried II. von Westerburg je bil prisiljen v izgnanstvo v Bonn.  Nad\xc5\xa1kof pa je ohranil pravico do smrtne kazni. Tako se je ob\xc4\x8dinski svet (stroga politi\xc4\x8dna opozicija proti nad\xc5\xa1kofu) zanesel nanj v vseh zadevah kazenskega pravosodja. To pravno stanje je trajalo do francoske osvojitve K\xc3\xb6lna._NEWLINE_Poleg gospodarskega in politi\xc4\x8dnega pomena, je K\xc3\xb6ln postal tudi pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de srednjeve\xc5\xa1kega romanja, ko je nad\xc5\xa1kof Rainald iz Dassla leta 1164 (po tem, ko so bile zajeti iz Milana) prinesel relikvije treh modrecev v stolnico v K\xc3\xb6lnu. Poleg treh kraljev K\xc3\xb6ln ohranja \xc5\xa1e relikvije sv. Ur\xc5\xa1ule in Albertusa Magnusa. _NEWLINE_Lokacija K\xc3\xb6lna ob reki Ren je postavljena na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du glavnih trgovskih poti med vzhodom in zahodom, kakor tudi glavne trgovske poti Zahodne Evrope, od juga do severa od severne Italije do Flandrije. Ti dve trgovski poti sta bili osnova za rast mesta. Leta 1300 je imelo mesto \xc5\xbee 50.000-55,000 prebivalcev. \xc4\x8clan hanzeatske zveze je postal leta 1475, ko je Friderik III. potrdil cesarsko neposrednost.\n_START_SECTION_\nZgodnja moderna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarske strukture srednjeve\xc5\xa1kega in novove\xc5\xa1kega K\xc3\xb6lna je bila zna\xc4\x8dilna za mesto kot glavnega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in prometnega vozli\xc5\xa1\xc4\x8da na Renu. Obrtniki so bili organizirani v cehe, ki so jih samostojno upravljali, nekateri so bili izklju\xc4\x8dno za \xc5\xbeenske._NEWLINE_Kot svobodno cesarsko mesto, je bil K\xc3\xb6ln suverena dr\xc5\xbeava v Svetem rimskem cesarstvu in kot tak imel pravico (in dol\xc5\xbenost), da ima svojo voja\xc5\xa1ko silo. Ker so nosili rde\xc4\x8do uniformo, so bili ti vojaki znan kot Rote Funken (rde\xc4\x8de iskre). Ti vojaki so bili del vojske Svetega rimskega cesarstva (Reichskontingent) in so se borili v vojnah v 17. in 18. stoletja, vklju\xc4\x8dno z vojnami proti revolucionarni Franciji, ko je bila majhna sila skoraj popolnoma uni\xc4\x8dena. Tradicija teh vojakov je ohranjena kot voja\xc5\xa1ka persifla\xc5\xbea (sme\xc5\xa1enje) najbolj izstopajo\xc4\x8de pustne skupine, Rote Funken.  _NEWLINE_Svobodno mesto K\xc3\xb6ln se ne sme zamenjati z nad\xc5\xa1kofijo K\xc3\xb6ln, ki je bila dr\xc5\xbeava znotraj Svetega rimskega cesarstva. Od druge polovice 16. stoletja so bili nad\xc5\xa1kofje sestavljen iz Bavarske dinastije Wittelsbach. Zaradi svobodnega statusa K\xc3\xb6lna, nad\xc5\xa1kofom obi\xc4\x8dajno niso dovolili vstopa v mesto. Tako so se naselili v Bonnu in kasneje v Br\xc3\xbchlu po Renu. Kot \xc4\x8dlani vplivne in mo\xc4\x8dne dru\xc5\xbeine in podpore njihovega izjemnega statusa volilnih knezov, so nad\xc5\xa1kofje K\xc3\xb6lna v 17. in 18. stoletju ve\xc4\x8dkrat izpodbijali in grozili svoboden status K\xc3\xb6lna, kar je postalo zelo zapleteno, pritisk so izvajali po diplomatski poti in s propagando kot tudi preko Vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Svetega rimskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nOd 19. stoletja do druge svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6ln je izgubil svoj status svobodnega mesta v obdobju francoske okupacije. Po mirovni pogodbi iz Lunevilla (1801) so bila vsa ozemlja Svetega rimskega cesarstva na levem bregu Rena uradno vklju\xc4\x8dena v Francosko prvo republiko (ki je \xc5\xbee zasedla K\xc3\xb6ln leta 1794). Tako je ta regija kasneje postala del Napoleonovega imperija. K\xc3\xb6ln je bil del francoskega departmaja Roer (imenovan po reki Roer, nem\xc5\xa1ko Rur) z Aachnom (francosko Aix-la-Chapelle) kot glavnim mestom. Francoska posodobitev javnega \xc5\xbeivljenje, na primer z uvedbo Code civil in odstranjevanje mo\xc4\x8di stare elite. Napoleonova code civil je ostala v uporabi na levem bregu Rena do leta 1900, ko je bil uveden enoten civilni zakonik (B\xc3\xbcrgerliches Gesetzbuch) v nem\xc5\xa1kem cesarstvu. Leta 1815 na kongresu na Dunaju, je K\xc3\xb6ln postal del Kraljevine Prusije, najprej v provinci J\xc3\xbclich-Cleves-Berg in nato Renski provinci._NEWLINE_Stalne napetosti med rimskokatoli\xc5\xa1kim Porenjem in ve\xc4\x8dinoma protestantsko prusko dr\xc5\xbeavo se je znova zaostril in K\xc3\xb6ln je bil v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du spora. Leta 1837 je bil k\xc3\xb6lnski nad\xc5\xa1kof, Clemens Avgust von Droste-Vischering aretiran in zaprt za dve leti po sporu glede pravnega statusa zakonskih zvez med protestanti in katoliki (Mischehenstreit). Leta 1874, v \xc4\x8dasu Kulturkampfa je bil nad\xc5\xa1kof Paul Melchers zaprt pred odhodom v zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de na Nizozemskem. Ti spori so odtujili katoli\xc5\xa1ko prebivalstvo od Berlina in prispevali h globoki proti pruski zameri, ki je bila \xc5\xa1e vedno velika, po drugi svetovni vojni, ko je nekdanji \xc5\xbeupan K\xc3\xb6lna, Konrad Adenauer, postal prvi zahodnonem\xc5\xa1ki kancler._NEWLINE_V 19. in 20. stoletju je K\xc3\xb6ln absorbiral \xc5\xa1tevilna okoli\xc5\xa1ka mesta in se pred prvo svetovno vojno \xc5\xbee pove\xc4\x8dal na 700.000 prebivalcev. Industrializacija je spremenila mesto in spodbudila njegovo rast. Proizvodnja vozil in motorjev je bila \xc5\xa1e posebej uspe\xc5\xa1na, \xc4\x8deprav je bila te\xc5\xbeka industrija manj vseprisotna kot v Porurju. Stolnico so za\xc4\x8deli graditi leta 1248, vendar so jo opustili so okoli 1560 in na koncu kon\xc4\x8dali leta 1880, ne le kot kraj \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, ampak tudi kot nem\xc5\xa1ki nacionalni spomenik v po\xc4\x8dastitev novoustanovljenega nem\xc5\xa1kega cesarstva in kontinuitete nem\xc5\xa1kega naroda \xc5\xbee od srednjega veka. Nekatera obmo\xc4\x8dja zgodovinske mestne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine so poru\xc5\xa1ili (na primer mestno obzidje ali je obmo\xc4\x8dje okoli stolnice) in v\xc4\x8dasih nadomestili s sodobnimi stavbami._NEWLINE_K\xc3\xb6ln je bila imenovan za eno od utrdb nem\xc5\xa1ke konfederacije.  To ga je spremenilo v mo\xc4\x8dno oboro\xc5\xbeeno trdnjavo (nasprotno francoskim in belgijskim utrdbam iz Verduna in Li\xc3\xa8ga) z dvema linijama utrdb okoli mesto, ostanke katerih je mogo\xc4\x8de videti vse do danes.  To je predstavljalo veliko oviro za razvoj mesta, saj so utrdbe, bunkerji in \xc5\xa1iroki obrambni strelski jarki popolnoma obkro\xc5\xbeali mesto in prepre\xc4\x8devali \xc5\xa1irjenje. To je povzro\xc4\x8dilo zelo gosto naseljeno obmo\xc4\x8dje v mestu samem._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je bil K\xc3\xb6ln tar\xc4\x8da \xc5\xa1tevilnih manj\xc5\xa1ih zra\xc4\x8dnih napadov, vendar ni utrpel znatne \xc5\xa1kode. Zasedala ga je britanska vojska do leta 1926, v skladu s pogoji iz premirja in kasnej\xc5\xa1e versajske mirovne pogodbe.  _NEWLINE_V nasprotju s krutim obna\xc5\xa1anjem francoskih okupacijskih sil v Nem\xc4\x8diji, so bile britanske sile milej\xc5\xa1e za lokalno prebivalstvo. Konrad Adenauer, \xc5\xbeupan K\xc3\xb6lna od leta 1917 do leta 1933 in kasneje zahodnonem\xc5\xa1ki kancler je priznal politi\xc4\x8dni vpliv tega pristopa, zlasti zato, ker je Britanija nasprotovala francoskim zahtevam po stalni okupaciji celotnega Porenja._NEWLINE_Kot del demilitarizacije Porenja so mestne utrdbe razstavili. To je bila prilo\xc5\xbenost za oblikovanje dveh zelenih pasov (Gr\xc3\xbcng\xc3\xbcrtel) po mestu s spremembo utrdb in njihovih strelskih polj v velike javne parke. To ni bilo kon\xc4\x8dano do leta 1933. Leta 1919 je bila Univerza v K\xc3\xb6lnu, ki so jo Francozi zaprli leta 1798, ponovno odprta. Nadomestila je izgubo Univerze v Strasbourgu, na zahodnem bregu reke Ren, ki se je vrnila v Francijo z ostalo Alzacijo. K\xc3\xb6ln je bil sre\xc4\x8den v \xc4\x8dasu Weimarske republike (1919-33), Dose\xc5\xbeen je bil napredek zlasti v javnem upravljanju, urbanizmu, stanovanjskih in socialnih zadevah. Projekt socialnih stanovanj je bil obravnavan zgledno in posnemal druga nem\xc5\xa1ka mesta. K\xc3\xb6ln je tekmovali za gostitelja olimpijskih iger, sodoben stadion je bil postavljen v M\xc3\xbcngersdorfu. Ko se je britanska zasedba kon\xc4\x8dala, je prepoved civilnega letalstva dvignila letali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je kmalu postalo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za nacionalni in mednarodni zra\xc4\x8dni promet, drugo v Nem\xc4\x8diji za letali\xc5\xa1\xc4\x8dem Berlin Tempelhof._NEWLINE_Demokrati\xc4\x8dne stranke so izgubile na lokalnih volitvah v K\xc3\xb6lnu marca 1933 za nacisti\xc4\x8dno stranko in drugimi desno usmerjenimi strankami. Nacisti so nato aretirali \xc4\x8dlane komuniste in socialne demokrate, \xc5\xbeupan Adenauer je bila zavrnjen. V primerjavi z nekaterimi drugimi ve\xc4\x8djimi mesti pa so nacisti nikoli niso dobili odlo\xc4\x8dilne podpore. Do leta 1939 je \xc5\xa1tevilo prebivalcev naraslo na 772.221.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nMed drugo svetovno vojno je bil K\xc3\xb6ln sede\xc5\xbe komande voja\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja (Milit\xc3\xa4rbereichshauptkommandoquartier) za voja\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje (Wehrkreis) VI M\xc3\xbcnster. K\xc3\xb6ln je bil pod poveljstvom general-Lieutenanta Freiherr Roeder von Diersburga, ki je bil odgovoren za voja\xc5\xa1ke operacije v Bonnu, Siegburgu, Aachenu, J\xc3\xbclichu, D\xc3\xbcrenu in Monschau. K\xc3\xb6ln je bil sede\xc5\xbe 211. pehotnega polka in 26. artilerijskega polka._NEWLINE_V bombnem napadu na K\xc3\xb6ln v drugi svetovni vojni je utrpel 262 zra\xc4\x8dnih napadov  zahodnih zaveznikov, ki so povzro\xc4\x8dili pribli\xc5\xbeno 20.000 civilnih \xc5\xbertev in skoraj popolnoma uni\xc4\x8dili osrednji del mesta. V no\xc4\x8di na 31. maja 1942, je bil K\xc3\xb6ln tar\xc4\x8da operacije "Millennium", prvih 1000 bombnikov Royal Air Force. 1046 te\xc5\xbekih bombnikov je napadlo svoj cilj s 1455 tonami eksploziva, pribli\xc5\xbeno dve tretjini od tega za\xc5\xbeigalnega.  Ta napad je trajal pribli\xc5\xbeno 75 minut, uni\xc4\x8denih je bilo 243 ha pozidanega obmo\xc4\x8dja, ubitih 486 civilistov in 59.000 ljudi je ostalo brez strehe nad glavo._NEWLINE_K\xc3\xb6ln je zavzela ameri\xc5\xa1ka prva armada v za\xc4\x8detku marca 1945.  Do konca vojne je bila populacija v K\xc3\xb6lnu zmanj\xc5\xa1a za 95 odstotkov. Ljudje so mno\xc5\xbei\xc4\x8dno be\xc5\xbeali predvsem na bolj pode\xc5\xbeelska obmo\xc4\x8dja. Enako se je zgodilo v mnogih drugih nem\xc5\xa1kih mestih v zadnjih dveh letih vojne. Do konca leta 1945 pa se je prebivalstvo \xc5\xbee povzpelo na pribli\xc5\xbeno 500.000._NEWLINE_Do konca vojne je bilo 11000 Judov v K\xc3\xb6lnu deportiran ali je umrl pod Nacisti. \xc5\xa0est sinagog v mestu je bilo uni\xc4\x8denih. Sinagoga na Roonstrasse je bila obnovljena leta 1959.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xb6ln danes\n_START_PARAGRAPH_\nKljub statusu K\xc3\xb6lna kot najve\xc4\x8djega mesta v regiji, je bil bli\xc5\xbenji D\xc3\xbcsseldorf izbran kot politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zvezne de\xc5\xbeele Severno Porenje-Vestfalija. Bonn je bil izbran kot za\xc4\x8dasno zvezno glavno mesto (provisorische Bundeshauptstadt) in sede\xc5\xbe vlade Zvezne republike Nem\xc4\x8dije (takrat neformalno Zahodna Nem\xc4\x8dija). K\xc3\xb6lnu je koristilo, da je bil v sendvi\xc4\x8du med dvema pomembnima politi\xc4\x8dnima centroma. Mesto je postalo - in \xc5\xa1e vedno je - sede\xc5\xbe \xc5\xa1tevilnih zveznih organov in organizacij. _NEWLINE_Leta 1945 je arhitekt in urbanist Rudolf Schwarz imenoval K\xc3\xb6ln \xc2\xbbnajve\xc4\x8dji kup ru\xc5\xa1evin na svetu\xc2\xab. Schwarz je oblikoval glavni na\xc4\x8drt za obnovo leta 1947, ki je vklju\xc4\x8deval gradnjo ve\xc4\x8d novih prometnih poti skozi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta, zlasti cesto "sever-jug". Glavni na\xc4\x8drt je upo\xc5\xa1teval dejstvo, da bi se lahko kmalu po vojni pove\xc4\x8dal avtomobilski promet. Na\xc4\x8drti za nove ceste so \xc5\xbee, do neke mere, razvili pod upravo Nacistov, vendar je dejanska gradnja postalo la\xc5\xbeja, ko je bila ve\xc4\x8dina centra mesta v ru\xc5\xa1evinah._NEWLINE_Uni\xc4\x8denje 95% centra mesta, vklju\xc4\x8dno znanih dvanajst romanskih cerkva, kot so St. Gereon, Veliki sv. Martin, St. Maria im Kapitol in ve\xc4\x8d drugih spomenikov, je pomenila ogromno izgubo kulturnih zakladov. Obnova teh cerkva in drugih znamenitosti, kot je dvorana G\xc3\xbcrzenich, ni bilo sporno med vodilnimi arhitekti in umetnostni zgodovinarji, vendar v ve\xc4\x8dini primerov je prevladal civilni namen. Rekonstrukcija je trajala do leta 1990, ko je bila kon\xc4\x8dana romanska cerkev sv. Kuniberta._NEWLINE_Leta 1959 je mesto spet doseglo predvojne \xc5\xa1tevilke. Nato je enakomerno raslo na ve\xc4\x8d kot 1 milijon, od leta 1975 do sredine leta 2010 je spet preseglo 1 milijon prebivalcev.\n_START_SECTION_\nPo zdru\xc5\xbeitvi\n_START_PARAGRAPH_\nV 1980-ih in 1990-ih je K\xc3\xb6ln gospodarsko napredoval iz dveh glavnih razlogov. Prvi je bila rast \xc5\xa1tevila medijskih podjetij, tako v zasebnem in javnem sektorju; \xc5\xa1e posebej je bilo poskrbljeno za novo razvit Media Park, ki ustvarja mo\xc4\x8dno vizualno kontaktno to\xc4\x8dko v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du K\xc3\xb6lna in vklju\xc4\x8duje K\xc3\xb6ln Turm, eno najvidnej\xc5\xa1ih visokih zgradb. Drugi je bilo stalno izbolj\xc5\xa1evanje raznolike prometne infrastrukture, zaradi \xc4\x8desar je K\xc3\xb6ln eno od najbolj enostavno dostopnih mestnih obmo\xc4\x8djih v srednji Evropi._NEWLINE_Zaradi gospodarske uspe\xc5\xa1nosti K\xc3\xb6lnskega sejma, mesto organizira veliko sejmov. Prvotne zgradbe iz leta 1920 so v najemu RTL, najve\xc4\x8dje nem\xc5\xa1ke zasebne televizijske hi\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMetropolitansko obmo\xc4\x8dje obsega ve\xc4\x8d kot 405 kvadratnih kilometrov, ki poteka okoli osrednjo to\xc4\x8dke, ki le\xc5\xbei na 50\xc2\xb0 56\' 33 \xc5\xa1irine in 6\xc2\xb0 57\' 32 dol\xc5\xbeine. Najvi\xc5\xa1ja mestna to\xc4\x8dka je 118 m nad morsko gladino (Monte Troodel\xc3\xb6h), najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka je 37,5 m nad morsko gladino (v Worringer Bruch). Mesto K\xc3\xb6ln se nahaja v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju v K\xc3\xb6lnske ni\xc5\xbeine, ki ima obliko sto\xc5\xbeca na obmo\xc4\x8dju jugovzhodne Vestfalije, med Bonnom, Aachnom in D\xc3\xbcsseldorfom.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6ln je eno najtoplej\xc5\xa1ih mest v Nem\xc4\x8diji. Ima zmerno-oceansko podnebje s hladnimi zimami in toplimi poletji. Je tudi eno najbolj obla\xc4\x8dnih mest v Nem\xc4\x8diji, s samo 1427 urami sonca na leto. Njegova povpre\xc4\x8dna letna temperatura je 10,3 \xc2\xb0C: 14,8 \xc2\xb0C \xc4\x8dez dan in 5,8 \xc2\xb0C pono\xc4\x8di. V januarju je povpre\xc4\x8dna temperatura je 2,6 \xc2\xb0C, medtem ko je povpre\xc4\x8dna temperatura v juliju je 18,8 \xc2\xb0C. Padavine so enakomerno porazdeljene skozi vse leto.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita pred poplavami\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6ln je redno prizadet zaradi poplav od Rena in velja za najbolj poplavno evropsko mesto. Mestna agencija (Stadtentw\xc3\xa4sserungsbetriebe K\xc3\xb6ln) upravlja obse\xc5\xbeen sistem za nadzor poplav, ki vklju\xc4\x8duje tako stalne in mobilne za\xc5\xa1\xc4\x8ditne zidove, varstvo pred dvigom vode za zgradbe v bli\xc5\xbeini re\xc4\x8dnih bregov, spremljanje in napovedovanje sistema, \xc4\x8drpalne postaje in programe za ustvarjanje in za\xc5\xa1\xc4\x8dito poplavnih povr\xc5\xa1in in re\xc4\x8dnih nasipov. Sistem je bil preoblikovan po poplavi leta 1993, ki je povzro\xc4\x8dil ve\xc4\x8dje po\xc5\xa1kodbe.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nV rimskem imperiju je bilo mesto veliko in bogato s populacijo 40.000 med letoma 100-200. Mesto je imelo leta 1200 \xc5\xbee 50.000 prebivalcev. _NEWLINE_K\xc3\xb6ln je \xc4\x8detrto najve\xc4\x8dje mesto v Nem\xc4\x8diji v smislu \xc5\xa1tevila prebivalcev po Berlinu, Hamburgu in M\xc3\xbcnchnu. 30. junija 2011 je bilo uradno 1.010.269 prebivalcev. Je jedro metropolitanskega obmo\xc4\x8dja K\xc3\xb6ln / Bonn z okoli 3 milijone prebivalci._NEWLINE_17,2 odstotka prebivalstva v K\xc3\xb6lnu je nenem\xc5\xa1ka. Najve\xc4\x8dja skupina, 6,3 odstotka celotnega prebivalstva, je tur\xc5\xa1ka. Septembra 2007 je bilo pribli\xc5\xbeno 120.000 muslimanov, ve\xc4\x8dinoma tur\xc5\xa1kega izvora. K\xc3\xb6ln ima tudi eno izmed najstarej\xc5\xa1ih in najve\xc4\x8djih judovskih skupnosti v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nPodoba mesta\n_START_PARAGRAPH_\nNotranja mesto K\xc3\xb6ln je bilo popolnoma uni\xc4\x8deno med drugo svetovno vojno. Obnova mesta je sledila slogu 1950-ih, ob upo\xc5\xa1tevanju stare postavitve in poimenovanja ulic. Tako so danes zna\xc4\x8dilne preproste in skromne povojne zgradbe, z nekaj vmes le\xc5\xbee\xc4\x8dimi predvojnimi zgradbami, ki so bile obnovljene zaradi svojega zgodovinskega pomena. Nekatere zgradbe v "Wiederaufbauzeit" (era obnove), na primer operna hi\xc5\xa1a, delo Wilhelma Riphahna, se danes obravnava kot klasika moderne arhitekture. Vendar je brezkompromisni slog operne hi\xc5\xa1e in drugih sodobnih zgradb ostal sporen._NEWLINE_Zelene povr\xc5\xa1ine predstavljajo ve\xc4\x8d kot \xc4\x8detrtino K\xc3\xb6lna, s pribli\xc5\xbeno 75 m2 javnih zelenih povr\xc5\xa1in na vsakega prebivalca.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ke zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6lnska mestna hi\xc5\xa1a (K\xc3\xb6lner Rathaus), zgrajena v 12. stoletju, je najstarej\xc5\xa1a mestna dvorana v Nem\xc4\x8diji \xc5\xa1e vedno v uporabi.  Lo\xc5\xbea v renesan\xc4\x8dnem slogu in stolp sta bila dodana v 15. stoletju. Druge znane zgradbe so \xc5\xa1e G\xc3\xbcrzenich, hi\xc5\xa1a Saaleck in Overstolzenhaus\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ka mestna vrata\n_START_PARAGRAPH_\nOd 12 srednjeve\xc5\xa1kih mestnih vrat stojijo \xc5\xa1e samo Eigelsteintorburg na Ebertplatz, Hahnentor na Rudolfplatz in Severinstorburg na Chlodwigplatz.\n_START_SECTION_\nMostovi\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d mostov pre\xc4\x8dka Ren v K\xc3\xb6lnu. To so (od juga proti severu): most Rodenkirchen, Ju\xc5\xbeni most (\xc5\xbeeleznica), most Severin, most Deutz, most Hohenzollern (\xc5\xbeeleznica), Zoo most (Zoobr\xc3\xbccke) in most M\xc3\xbclheim. Zlasti \xc5\xbeelezni lo\xc4\x8dni most Hohenzollern (Hohenzollernbr\xc3\xbccke) obvladuje nabre\xc5\xbeje. Prehod posebne vrste zagotavlja \xc5\xbei\xc4\x8dnica (K\xc3\xb6lner Seilbahn), ki te\xc4\x8de \xc4\x8dez Ren med \xc5\xbdivalskim vrtom v Riehlu in Rheinpark v Deutzu.\n_START_SECTION_\nNeboti\xc4\x8dniki\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1ja zgradba v K\xc3\xb6lnu je Colonius telekomunikacijski stolp z 266 m. Opazovalno nadstropje je zaprto od leta 1992. Drugi taki objekti so \xc5\xa1e Hansahochhaus (ki ga je zasnoval arhitekt Jacob Koerfer in je bil zgrajen leta 1925, takrat najvi\xc5\xa1ja evropska poslovna stavba), Kranhaus na Rheinauhafen in Messeturm.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6ln ima ve\xc4\x8d muzejev. Slavni Rimsko-germanski muzej umetnosti in arhitekture iz oddaljene mestne preteklosti. Muzej Ludwig ena najpomembnej\xc5\xa1ih zbirk sodobne umetnosti v Evropi, vklju\xc4\x8dno z zbirko Picassa, ki tekmuje le z muzeji v Barceloni in Parizu. Muzej Schn\xc3\xbctgen verske umetnosti se deloma nahaja v sv. Ceciliji, eni od dvanajstih romanskih cerkva. Ve\xc4\x8d umetnostnih galerij v K\xc3\xb6lnu u\xc5\xbeiva svetovni sloves, kot npr. Galerie Karsten Greve, ena izmed vodilnih galerij za povojno in sodobno umetnost._NEWLINE_V mestu deluje ve\xc4\x8d orkestrov, med njimi G\xc3\xbcrzenich Orchestra in WDR Simfoni\xc4\x8dni orkester K\xc3\xb6ln, oba v stavbi K\xc3\xb6lnske filharmonije. Drugi orkestri so \xc5\xa1e Musica Antiqua K\xc3\xb6ln in WDR Rundfunkorchester K\xc3\xb6ln, kot tudi Opera in ve\xc4\x8d zborov, vklju\xc4\x8dno z WDR Rundfunkchor K\xc3\xb6ln._NEWLINE_Velik letni literarni festival Lit. K\xc3\xb6ln ima regionalnih in mednarodnih avtorjev. Glavni literarni lik povezan s K\xc3\xb6lnom je pisatelj Heinrich B\xc3\xb6ll, dobitnik Nobelove nagrade za knji\xc5\xbeevnost._NEWLINE_K\xc3\xb6ln je znan po pivu imenovanem K\xc3\xb6lsch. K\xc3\xb6lsch je tudi ime lokalnem nare\xc4\x8dju. To je privedlo do \xc5\xa1ale da je K\xc3\xb6lsch edini jezik, ki lahko pije._NEWLINE_K\xc3\xb6ln je znan tudi po kolonjski vodi (K\xc3\xb6lnisch Wasser), parfumu, ki ga je ustvaril Italijan Johann Maria Farina na za\xc4\x8detku 18. stoletja. V 18. stoletju je ta parfum postal tako priljubljen, da so ga izva\xc5\xbeali po vsej Evropi in Farina je postalo ime Eau de Cologne. Leta 1803 je Wilhelm M\xc3\xbchlens sklenil pogodbo z nepovezano osebo iz Italije z imenom Carlo Francesco Farina, ki mu je podelil pravico do uporabe svojega priimka in M\xc3\xbchlens je odprl majhno tovarno v Glockengasse v K\xc3\xb6lnu. V kasnej\xc5\xa1ih letih in po raznih sodnih bitkah, je bil njegov vnuk Ferdinand M\xc3\xbchlens prisiljen opustiti ime Farina za podjetja in njihove izdelke. Odlo\xc4\x8dil se je za uporabo hi\xc5\xa1ne \xc5\xa1tevilke tovarno na Glockengasse v \xc4\x8dasu francoske okupacije v za\xc4\x8detku 19. stoletja, 4711. Danes se originalna Eau de Cologne \xc5\xa1e vedno proizvaja v K\xc3\xb6lnu, tako dru\xc5\xbeina Farina, ki je trenutno v osmi generaciji in Maurer & Wirtz, ki je kupil blagovno znamko 4711 leta 2006\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6ln je sede\xc5\xbe \xc5\xa1tevilnih univerz in visokih \xc5\xa1ol in gostitelj okoli 72.000 \xc5\xa1tudentov. Najstarej\xc5\xa1a univerza je Univerza v K\xc3\xb6lnu (prvi\xc4\x8d ustanovljena leta 1388), je najve\xc4\x8dja univerza v Nem\xc4\x8diji, kot je K\xc3\xb6lnska Univerza uporabnih znanosti najve\xc4\x8dja univerza uporabnih znanosti v dr\xc5\xbeavi. Univerza za glasbo in ples je najve\xc4\x8dji konservatorij v Evropi.\n_START_SECTION_\nAsteroid\n_START_PARAGRAPH_\nOdkrili leta 2009 asteroida (243440) Colonia je dobil ime po rimskem nazivu mesta.'