b'\n_START_ARTICLE_\nGutenbergova nezveznost\n_START_PARAGRAPH_\nGutenbergova nezveznost (tudi D") je mejno obmo\xc4\x8dje v notranjosti Zemlje med pla\xc5\xa1\xc4\x8dem iz silicija v trdnem agregatnem stanju ter teko\xc4\x8dim zunanjim jedrom iz \xc5\xbeeleza in niklja. Nahaja se pribli\xc5\xbeno 2900 km pod Zemljinim povr\xc5\xa1jem. Obmo\xc4\x8dje nezveznosti in njegova oddaljenost je definirana po hitrostih seizmi\xc4\x8dnih valov, ki se pri \xc5\xa1irjenju tam razlo\xc4\x8dno spremenijo. Slednje se zgodi zaradi spremembe snovi iz silicija v \xc5\xbeelezo oziroma nikelj._NEWLINE_Meja se pogosto omenja tudi z oznako D". Slednjo je postavil matematik Keith Bullen, ki je z zaporednimi \xc4\x8drkami ozna\xc4\x8deval zemeljske plasti, pri \xc4\x8demer je bila\xc2\xa0\xc2\xbbA\xc2\xab\xc2\xa0zemeljska skorja in\xc2\xa0\xc2\xbbG\xc2\xab\xc2\xa0jedro. Sprva je po raziskavah leta 1942 z oznako\xc2\xa0\xc2\xbbD\xc2\xab\xc2\xa0poimenoval celoten pla\xc5\xa1\xc4\x8d, leta 1950 pa je dognal, da je slednjega mo\xc4\x8d razdeliti na dve razli\xc4\x8dni si plasti, zaradi \xc4\x8desar je zgornjo (debeline okoli 1800 km) ozna\xc4\x8dil z D\' in spodnjo (debeline okoli 200 km) z D\'\'.'