b'\n_START_ARTICLE_\nLimbur\xc5\xa1ka stolnica\n_START_SECTION_\nPrva zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nKdaj je bila zgrajena prva cerkev na "Limbur\xc5\xa1ki pe\xc4\x8dini" nad Lahnom, ni mogo\xc4\x8de to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti. Glede na sklic v osmrtnici v baziliki svetega Kastorja v Koblenzu je nad\xc5\xa1kof Hetto iz Trierja (814\xe2\x80\x93847) v "Lympurgensisu" blagoslovil cerkev svetega Jurija._NEWLINE_Na podlagi arheolo\xc5\xa1ko izkopanih pokopov pod dana\xc5\xa1njo cerkvijo v bli\xc5\xbeini Mihaelove kapele je bila tu cerkev \xc5\xbee v 9. stoletju v karolin\xc5\xa1ki dobi. Toda ostankov zgradbe ni, ni znana to\xc4\x8dna lokacija in ni podatkov o patrociniju. Posvetitev je bila prvi\xc4\x8d zapisana v 16. stoletju, zato ni to\xc4\x8dno znano, kdaj je bila cerkev zgrajena._NEWLINE_10. februarja 910 je kralj Ludvik Otrok izdal darilno listino za ustanovitev kolegijskega samostana, za kar si je prizadeval pokrajinski grof Niederlahngausa Konrad Kurzbold (okoli 885\xe2\x80\x93948). Cerkev so verjetno za\xc4\x8deli graditi takoj zatem, kar potrjuje tudi omemba patrocinija svetega Jurija v darovnici cesarja Otona I. iz leta 940. V tistem \xc4\x8dasu je bila cerkev zelo verjetno \xc5\xbee kon\xc4\x8dana._NEWLINE_Pod dana\xc5\xa1njo ladjo so med izkopavanji v 20. stoletju na\xc5\xa1li ostanke te prve sakralne zgradbe \xe2\x80\x93  steber bazilike. Ladja s sedmimi arkadami, odprtinami na kvadratnih stebrih, izvira iz tega obdobja; njen transept in kvadratni kor sta bila dodana pozneje. oratorij, povezan s to strukturo, je bil verjetno posve\xc4\x8den 1058, kot je zapisano. Tega napisa danes ni ve\xc4\x8d zaznati._NEWLINE_V zvezi s tem je nejasno povezana svin\xc4\x8dena relikvija iz 11. stoletja v shematski obliki cerkve, ki je bila leta 1776 v takrat \xc5\xa1e obstoje\xc4\x8dem poznoromanskem oltarju. Kos zdaj hranijo v stolni\xc4\x8dni zakladnici, napis navaja ustanovitelja in graditelja novega templuma grofa Heinricha, kar do zdaj ni bilo jasno potrjeno z raziskavami.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nja zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nDatum utemeljitve dana\xc5\xa1nje stolnice ni znan, vendar dendrokronolo\xc5\xa1ke raziskave in kriti\xc4\x8den pogled na najni\xc5\xbeji ravni obstoje\xc4\x8dega arhitekturnega kiparstva osvetlijo za\xc4\x8detek gradnje, ki je bil v letih 1180/90. Odprta je bila leta 1235, odprl jo je trierski nad\xc5\xa1kof Theodoric von Wied. Posve\xc4\x8dena je bila svetemu Juriju in Nikolaju. Tudi graditelj sedanje stolnice ni ve\xc4\x8d znan, verjetno so limbur\xc5\xa1ki trgovci pomembno prispevali h gradnji._NEWLINE_Znano je, da je bila stolnica zgrajena v \xc5\xa1tirih fazah. Prva faza je bila zahodna fasada, ju\xc5\xbeni oltar, kor in pre\xc4\x8dna ladja z emporo. V to fazo gradnje je bila vklju\xc4\x8dena tudi Konradinijeva ni\xc5\xa1a. Druga faza je vklju\xc4\x8devala namestitev notranjih stebrov ju\xc5\xbene ladje. V tej fazi je bil uveden samo vezan sistem (vezan sistem je zna\xc4\x8dilno ozek na\xc4\x8drtovan prostor bazilike, ki je bil zna\xc4\x8dilen za romanske cerkve zlasti v Nem\xc4\x8diji). V tretji fazi gradnje je bila zgrajena empora ju\xc5\xbene ladje. \xc4\x8cetrta gradbena faza je obsegala severno stran transepta in pevsko emporo, pri \xc4\x8demer je  najbolj jasen gotski vpliv._NEWLINE_Delni model za tretjo in \xc4\x8detrto gradbeno fazo je bila stolnica v Reimsu. _NEWLINE_Ob sekularizaciji je samostan tako kot mnogo drugih leta 1802 ukinil princ grofije Nassau-Usingen. Zaseg in ukinitev sta bila izvedena v pri\xc4\x8dakovanju nem\xc5\xa1ke priklju\xc4\x8ditve ozemelj (Reichsdeputationshauptschluss \xe2\x80\x93 teritorialno prestrukturiranje, ki je potekalo med 1802 in 1814 v Nem\xc4\x8diji in sosednjih regijah), saj ga je dru\xc5\xbeina Nassau dobila kot nadomestilo za izgubo grofije Saarbr\xc3\xbccken. Po sekularizaciji se je stolnica uporabljala kot \xc5\xbeupnijska cerkev. Leta 1827 je bila po vztrajanju vojvodine Nassau ustanovljena neodvisna \xc5\xa1kofija Limburg. Zajemala je obmo\xc4\x8dje vojvodine in svobodno mesto Frankfurt. Sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofa je bil v Limburgu. Nekdanja kolegijska cerkev svetega Jurija je bila povzdignjena v stolnico.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica je triladijska bazilika, ki zdru\xc5\xbeuje pozne romanske in zgodnje gotske elemente. Ima zahodno preddverje in polkro\xc5\xbeen kor s kornim obhodom. Zunaj ni videti velika: dolga je 54,5 metra in \xc5\xa1iroka 35,4 metra. Zgradba je bogato \xc4\x8dlenjena; iz nje raste sedem stolpov. Sedem je \xc5\xa1tevilo zakramentov. Najve\xc4\x8dja od teh stolpov se dvigata 37 metrov visoko na zahodni strani in sestavljata zna\xc4\x8dilno fasado. Taka dvojna stolpa je mogo\xc4\x8de v Porenju najti pogosto, na primer v Xantnu, Andernachu ali Koblenzu. Konica osrednjega stolpa sega v vi\xc5\xa1ino 66 metrov in stoji v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zgradbe. To vi\xc5\xa1ino je dobil po udaru strele leta 1774, ko je bil stolp dvignjen za 6,5 metra. Vogalni stolpi v ju\xc5\xbeni pre\xc4\x8dni ladji so bili zgrajeni 1863._NEWLINE_Zahodna fasada je razdeljena na pet nadstropij. V neokusnem slogu je veliko rozetno okno obdano z osmimi majhnimi rozetami, ki zahodni fasadi daje jasen center. Rozeta simbolizira \xc5\xa1tiri evangeliste. Kljub obstoje\xc4\x8di simetriji dvoj\xc4\x8dkov so bogate razli\xc4\x8dice oblik in komponent, na primer okrogli in za\xc5\xa1iljeni lo\xc4\x8dni frizi, pilastri, stebri\xc4\x8dki, arhivolt, okna in slepe arkade. V zgornjem nadstropju severnega stolpa je \xc5\xbee gotsko krogovi\xc4\x8dje._NEWLINE_Leta 1872, 1873 je bila med obnovo odstranjena ve\xc4\x8dbarvna zunanjost stolnice (njene barve so bile bela, rde\xc4\x8da, oker, \xc4\x8drna in malo zelene) in nekaj kamnite . Med letoma 1968 in 1972 so zunanjo fasado stolnice ponovno pobarvali v teh barvah; ostanke barve iz obdobja pred 1872 je bilo mogo\xc4\x8de rekonstruirati.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nV notranjosti stolnice (ladja in kor) izstopa pravo pomanjkanje okrasja opor, katerih stebri segajo do stropa. V emporah nad stranskima ladjama je skrit del sistema opornih lokov. Razmeroma preprosta svetla notranjost je zna\xc4\x8dilna za ozko visoko ladjo. Razdeljena je na \xc5\xa1tiri nadstropja: arkade, empora, triforij in svetlobno nadstropje.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nOrgle so bile dokumentirane \xc5\xbee leta 1331; leta 1443 so imeli \xc5\xbee dvoje orgel . Po nekaj popravilih v 16. in 17. stoletju so glavne orgle leta 1749 odpovedale in slavni Johann Christian K\xc3\xb6hler je ustvaril nove (1750\xe2\x80\x931752). A. in M. Keller iz Limburga sta med letoma 1872 in 1877 nadomestila baro\xc4\x8dno ohi\xc5\xa1je z neoromanskim, Kohlerjeve registre so ve\xc4\x8dinoma ohranili. Johannes Klais je leta 1912 naredil skoraj popolnoma nove v ozadju neoromanske \xc4\x8delne strani, leta 1935 so jih nadgradili in 1960 raz\xc5\xa1irili v neobaro\xc4\x8dnem slogu.  Dana\xc5\xa1nje orgle so iz leta 1978 na zahodni empori v ozadju sodobne \xc4\x8delne strani. Imajo 60 registrov, \xc5\xa1tiri manuale in pedal. Pogon je mehanski in elektri\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nLimbur\xc5\xa1ka stolnica je bila upodobljena na hrbtni strani bankovca za 1000 nem\xc5\xa1kih mark tretje serije. Bankovci z limbur\xc5\xa1kim motivom so bili izdani konec julija 1964 do leta 1992, ko je iz\xc5\xa1la \xc4\x8detrta (in zadnja) serija._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka po\xc5\xa1ta je 7. maja 1985 ob jubileju, 750-letnici limbur\xc5\xa1ke stolnice, izdala spominsko znamko za 60 pfeningov z naklado 28,8 milijona enot. Leta 1989 jo je Svetovna po\xc5\xa1tna zveza razglasila za "najlep\xc5\xa1o znamko na svetu"._NEWLINE_Skupaj s starim mostom \xc4\x8dez Lahn v Limburgu je stolnica najbolj fotografirana limbur\xc5\xa1ka znamenitost._NEWLINE_Pri glasovanju na hessenskem radiu je bila stolnica leta 2011 izbrana za najlep\xc5\xa1o cerkev v de\xc5\xbeeli Hessen.'