b'\n_START_ARTICLE_\nRadensko polje, Grosuplje\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nRadensko polje ima dinarsko slemenitev; dolgo je pribli\xc5\xbeno 4 in \xc5\xa1iroko 1 kilometer, njegova skupna povr\xc5\xa1ina pa zna\xc5\xa1a 4\xc2\xa0km\xc2\xb2. Kra\xc5\xa1ko polje le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 324 metrov._NEWLINE_Ima skledasto obliko z izravnanim dnom ter izrazito vi\xc5\xa1jim obrobjem, vode pa z njega odtekajo v kra\xc5\xa1ko podzemlje. Prisotna je tudi mno\xc5\xbeica drugih kra\xc5\xa1kih pojavov, kot so izviri, ponori in estavele. Polje napajajo trije lo\xc4\x8deni vodotoki, izmed katerih prvi, reka Dobravka, prite\xc4\x8de z nekra\xc5\xa1kega povr\xc5\xa1ja, medtem ko sta Zelenka in \xc5\xa0ica pravi kra\xc5\xa1ki reki. Sredi polja se 70 metrov nad ravnino dviguje dolomitni osamelec Kopanj. Dno polja je prekrito s 5 do 10 metrov debelimi nanosi gline, ki le\xc5\xbei na zelo \xc4\x8distih jurskih apnencih. Le posamezne zaplate povr\xc5\xa1ja sestojijo iz triasnih, bolj ali manj vododr\xc5\xbenih dolomitov. V pleistocenu oziroma zadnji ledeni dobi je bilo Radensko polje jezero, voda je tako odtekala v kra\xc5\xa1ko podzemlje skozi danes suhe ponorne jame vi\xc5\xa1je na pobo\xc4\x8djih ob robu obmo\xc4\x8dja; Kopanj je bil v tistem \xc4\x8dasu otok._NEWLINE_Hidrologijo obmo\xc4\x8dja sestavljajo zlasti tri reke. Reka Dobravka je nadaljevanje dveh nekra\xc5\xa1kih potokov Grosupelj\xc5\xa1\xc4\x8dice in Podlom\xc5\xa1\xc4\x8dice; vije se slab kilometer preko kra\xc5\xa1kega polja ter nato ponikne. Obe pravi kra\xc5\xa1ki reki, Zelenka in \xc5\xa0ica, izvirata v kra\xc5\xa1kih izvirih na robu ter pre\xc4\x8dkata Radensko polje od zahoda proti vzhodu. Zelenka se preko polja vije 2 kilometra ter v su\xc5\xa1nih obdobjih presahne. \xc5\xa0ica pa izvira v dveh izvirih ter s svojimi okljuki napravi 3 kilometre dolgo pot. Ob visokih vodah se vsi trije tokovi polja zdru\xc5\xbeijo ter odtekajo v Zato\xc4\x8dne jame v jugovzhodnem kotu, v nekaterih primerih, ko odtok ni dovolj hiter, pa nastane kra\xc5\xa1ko jezero, ki sega vse do prvih hi\xc5\xa1 v vasi Velika Ra\xc4\x8dna. Ve\xc4\x8dkrat povzro\xc4\x8di poplavo ceste, ki obmo\xc4\x8dje povezuje z Grosupljem, 24. oktobra 1993 pa je tri tedne trajajo\xc4\x8da visoka voda poplavila gasilski dom v Veliki Ra\xc4\x8dni. Vse vodovje, ki ponika na vzhodnih robovih polja, zatem podzemno potuje do izvirov reke Krke, ki so po zra\xc4\x8dni liniji oddaljeni okoli 5 kilometrov. Ker te vode del leta prekrivajo potencialno kmetijsko uporabne povr\xc5\xa1ine, so bile na oba ponorna vhoda v Zato\xc4\x8dno jamo name\xc5\xa1\xc4\x8dene prepreke, ki naj bi zadr\xc5\xbeevale vejevje in druge ovire ter s tem omogo\xc4\x8dale hitrej\xc5\xa1e ponikanje voda. Kasnej\xc5\xa1e \xc5\xa1tudije kra\xc5\xa1ke hidrologije pa so pokazale, da so bistveni dejavnik pri hitrosti odtekanja skozi ponore o\xc5\xbeine v jamskih globinah, ki so \xc4\x8dloveku nedostopne._NEWLINE_Radensko polje premore ve\xc4\x8d estavel, lokalno imenovanih retja (derivat besede \xc2\xbbvretje\xc2\xab). Najve\xc4\x8dji izmed teh sta retji Srednjice in Kote. Drugi zna\xc4\x8dilen pojav tega kra\xc5\xa1kega polja so kotanje, imenovane mo\xc4\x8dila, v katerih se zadr\xc5\xbeuje voda skozi vse leto; pomembna je za \xc5\xbeivljenje vodnih rastlin in \xc5\xbeivali, pa tudi kot vodna zaloga za preostali \xc5\xbeivalski svet v \xc4\x8dasu sicer\xc5\xa1nje su\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa Radenskem polju obstaja ve\xc4\x8d habitatov, izmed katerih so nekateri evropskega pomena. Prete\xc5\xbeno je teren zaznamovan s travi\xc5\xa1\xc4\x8di, sem in tja pa je opaziti zaplato gozda ali grmi\xc4\x8devja. Slednje je zlasti bujno ob strugah rek, tako kot tudi \xc5\xa1a\xc5\xa1je in lo\xc4\x8dje. Med spomladansko cvetje se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo barjanska vijolica, mo\xc4\x8dvirska logarica, poletna kronica, prstasta kukavica ter ogro\xc5\xbeena mo\xc4\x8dvirska kukavica. Zmanj\xc5\xa1uje se \xc5\xa1tevilo primerkov zaenkrat \xc5\xa1e prisotnih mo\xc4\x8dvirskega u\xc5\xa1ivca in mo\xc4\x8dvirskega svi\xc5\xa1\xc4\x8da, vsled gnojenja pa sta v zadnjem desetletju \xc5\xbee izginili srednja rosika ter bela kljunka. Podro\xc4\x8dje je tudi domovanje mo\xc4\x8dvirskega petoprstnika ter trilistnega mrzli\xc4\x8dnika, sicer pa se na nekoliko bolj su\xc5\xa1nih vresavah skrivajo tudi manj vlagoljubne rastline._NEWLINE_Razmeroma temeljito so lokalno favno raziskali strokovnjaki Centra za kartografijo favne in flore. Zabele\xc5\xbeili so 27 vrst ka\xc4\x8djih pastirjev, od teh 5 vrst ogro\xc5\xbeenih. Ka\xc4\x8dje pastirje gre iskati na prvem mestu na obmo\xc4\x8djih po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8de vode. Dnevni metulji \xc5\xa1tejejo 68 vrst predstavnikov, izmed katerih 14 vrst velja za ogro\xc5\xbeene. Ekolo\xc5\xa1ki pomen polja pa osvetljuje dejstvo, da 12 od skupno 19 vrst dvo\xc5\xbeivk Slovenije \xc5\xbeivi tudi na Radenskem polju. Nekatere izmed teh so vsako pomlad, ko preko lokalne ceste potujejo do svojih mresti\xc5\xa1\xc4\x8d, podvr\xc5\xbeene mno\xc5\xbei\xc4\x8dnemu poboju zaradi avtomobilov. Popisanih je tudi 78 vrst ptic, ki si tu ustvarjajo svoja gnezda, ter \xc5\xa1e dve vrsti, ki se na podro\xc4\x8dju polja le zadr\xc5\xbeujeta; na rde\xc4\x8di seznam ogro\xc5\xbeenih vrst jih je uvr\xc5\xa1\xc4\x8denih 24. Ogro\xc5\xbeeno vidro je sem ter tja opaziti le preko severnih robov polja.\n_START_SECTION_\nKulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj pri vhodu v Radensko polje s severa je videti srednjeve\xc5\xa1ki bo\xc5\xa1tanjski grad oziroma njegove razvaline. Nekoliko bolj vzdr\xc5\xbeevana je podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev Svetega Martina ob vzno\xc5\xbeju gri\xc4\x8da z gradom. Osamelec Kopanj, ki premore strate\xc5\xa1ko lego in je vsled tega nekdaj, tako v prazgodovini kot v \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov, varoval prebivalce krajev, je danes priljubljena izletni\xc5\xa1ka in kulturna to\xc4\x8dka. V leto 1433 sega najstarej\xc5\xa1i znani zapis o Marijini cerkvi, ki ozna\xc4\x8duje vrh gri\xc4\x8da. Njen kaplan je bil med drugim v 19. stoletju stric slovenskega pesnika Franceta Pre\xc5\xa1erna Jo\xc5\xbeef Pre\xc5\xa1eren. Na vzpetino pa je postavljena tudi grosupeljska podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna osnovna \xc5\xa1ola, delujo\xc4\x8da od leta 1865. Severno pobo\xc4\x8dje Kopanja je mesto izvira Marijinega studen\xc4\x8dka, ki naj bi imel po ljudskem prepri\xc4\x8danju nadnaravne mo\xc4\x8di. Studenec naj bi presahnil le v \xc4\x8dasu velikih katastrof (npr. med 2. svetovno vojno). Tudi vas, ki le\xc5\xbei ob vzno\xc5\xbeju hriba, Velika Ra\xc4\x8dna, je kulturnozgodovinsko zaznamovana, in sicer z veliko baro\xc4\x8dno kapelo, ki je nastala pod upravo gradu \xc4\x8cu\xc5\xa1perk.'