b'\n_START_ARTICLE_\nKettejev drevored\n_START_SECTION_\nGeografski oris\n_START_PARAGRAPH_\nPoteka \xc4\x8dez gri\xc4\x8d Marof, prazgodovinsko naselbino iz prvega tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Drevored se za\xc4\x8denja na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du med Seidlovo in Rozmanovo ulico pri Novi ljubljanski banki. Poteka od centra mesta (mimo Cankarjeve ulice, Mestnih Njiv in Zwittrove ulice). Kon\xc4\x8da pa se v stiku s Ko\xc4\x8devarjevo cesto v Br\xc5\xa1ljinu. Istoimenska ulica, ki poteka \xc4\x8dez drevored, ima 13 hi\xc5\xa1nih \xc5\xa1tevilk.\n_START_SECTION_\nZgodovina drevoreda\n_START_PARAGRAPH_\nPred 19. stoletjem je po tej poti potekala glavna povezava med centrom mesta in Br\xc5\xa1ljinom. V 19. stoletju pa je v mesto pri\xc5\xa1la \xc5\xbeeleznica iz Ljubljane in z njo nova cesta (Ljubljanska cesta) med mestom in Br\xc5\xa1ljinom, zato je ta pot kot severna vpadnica v mesto izgubila svoj namen. Danes povezuje predmestje s starim mestnim jedrom, saj njegov za\xc4\x8detek sega skoraj do nekdanjih mestnih vrat (Ljubljanskih vrat). Kraj\xc5\xa1i del drevoreda, ki danes poteka ob poslovno-trgovski stavbi na Novem trgu, je tudi najstarej\xc5\xa1i. Zasajen je nekoliko pred preostalim delom, zasajenim leta 1891.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje drevoreda\n_START_PARAGRAPH_\nKettejev drevored se po pesniku slovenske moderne Dragotinu Ketteju imenuje od leta 1955. Pred tem se je v letih od 1930 do 1955 ta makadamska pot imenovala Tav\xc4\x8darjeva cesta (do leta 1930), pred tem pa Stara cesta (do leta 1892).\n_START_SECTION_\nDragotin Kette in Novo mesto\n_START_PARAGRAPH_\nDragotin Kette se je v Novem mestu \xc5\xa1olal po tem, ko je bil v \xc5\xa1estem razredu (leta 1896) izklju\xc4\x8den iz ljubljanske gimnazije, ker ni pla\xc4\x8dal \xc5\xa1olnine. Tako je v letih od 1896 do 1898 obiskoval gimnazijo v Novem mestu in si finan\xc4\x8dno pomagal tudi s pou\xc4\x8devanjem me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbeine Mogoli\xc4\x8d. Z Bojanom Drenikom je ustanovil skrivno dija\xc5\xa1ko Zadrugo po zgledu ljubljanske Zadruge. V njej je bil tajnik in prva pesni\xc5\xa1ka avtoriteta. Bral je svoje pesmi, imel govore in deloval tudi kot kritik. Njene zapiske hrani Knji\xc5\xbenica Mirana Jarca. Sestankovali so v njegovem stanovanju na Kandiji, saj je v \xc4\x8dasu Zadruge \xc5\xbeivel \xc5\xa1e tam (1896\xe2\x80\x931897). Naslednje \xc5\xa1olsko leto (1897\xe2\x80\x931898) pa je \xc5\xbeivel kot najemnik v hi\xc5\xa1i ob vzno\xc5\xbeju dana\xc5\xa1njega drevoreda (na zdaj\xc5\xa1njem naslovu Kettejev drevored 5). Ve\xc4\x8dkrat se je sprehajal po tej poti in dobil navdih za pisanje svojih pesmi ter pisal o ljudeh, ki jih je opazoval v novome\xc5\xa1kih gostilnah. Njegove balade med drugim tematizirajo pesnikovo osamljenost in povezanost z naravo._NEWLINE_Konec leta 1897 se je v kapiteljski cerkvi nesre\xc4\x8dno zaljubil v Angelo Smola, por. Vojska. Nedosegljiva Angela je bila Ketteju pesni\xc5\xa1ki ideal. Njena lepota je spodbudila Kettejeve ljubezenske pesmi, cikle sonetov, gazele in druge lirske pesmi. V tistem \xc4\x8dasu je dru\xc5\xbeina Smola \xc5\xbeivela na Glavnem trgu, zato je tam danes postavljen vodnjak z njegovimi verzi iz pesmi Na trgu, ki jo je namenil Angeli._NEWLINE_Po maturi pa je bil vpoklican v vojsko v Trst, zato je moral Novo mesto zapustiti.\n_START_SECTION_\nKettejeve novome\xc5\xa1ke pesmi\n_START_PARAGRAPH_\nZnano je, da je pesem Ljubici bral v novome\xc5\xa1ki Zadrugi. Iz tistega \xc4\x8dasa so \xc5\xa1e Poklon, V samotah, Zimska romanca, To vse ljubezen stori itd. Pesmi iz leta 1897 so namenjene neznani osebi, naslovljene pa so Pesmi nove ljubezni. Jasno pa je zapisal, da je Angeli Smola, h\xc4\x8derki sodnega svetnika v Novem mestu, napisal pesem Na trgu. Na novome\xc5\xa1ko reko Krko se nana\xc5\xa1a pesem Na Krki. V njej je Kette izrazil oto\xc5\xbenost, ko je kot sedmo\xc5\xa1olec izvedel, da bo moral za tri leta med vojake. Da je opazoval Novome\xc5\xa1\xc4\x8dane je razvidno v pesmih Pred kr\xc4\x8dmo in V gostilni. V nekaterih pesmih Kette oseva zapu\xc5\xa1\xc4\x8denost v Ljubljani, npr. v No\xc4\x8d na poljani in \xc5\xbdelje idealistove. Na novome\xc5\xa1ko okolico se nana\xc5\xa1a tudi pesem Podgorska svetnica. Idejo za njo je Kette dobil na podlagi dveh slik. V Novem mestu je nastalo tudi ve\xc4\x8d pesmi s skupnim naslovom Za spomin, izmed katerih je eno pesem namenil Josipini Repen\xc5\xa1ek, ki je bila najprej Cankarjeva znanka v Ljubljani, nato Kettejeva v Novem mestu.\n_START_SECTION_\nGri\xc4\x8d Marof\n_START_PARAGRAPH_\nKettejev drevored vodi do vrha hriba Marof (228 m), ki je eden izmed sedmih gri\xc4\x8dev Novega mesta. Na levem bregu Krke se poleg Marofa nahajata \xc5\xa1e Kapiteljski hrib (202 m) in Marof (228 m). Na desnem bregu pa so \xc5\xa1e Ragov log (218 m), Mrvarjev hrib (215 m), Recljev hrib (221 m), Grm (215 m) in Na Drski (225 m).\n_START_SECTION_\nRazgled\n_START_PARAGRAPH_\nNa Marof se iz mesta povzpnemo v nekaj minutah hoje. Pot poteka po Kettejevem drevoredu. Z vrha vidimo mesto, Krko, Ragov log, Gorjance,Tr\xc5\xa1ko goro in bli\xc5\xbenjo okolico.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNovo mesto sodi po \xc5\xa1tevilu izkopanin med najbogatej\xc5\xa1a arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da v Sloveniji. Zaradi ugodne geografske lege na zavarovanem, strmem skalnatem pomolu ob Krkinem zavoju je bilo naseljeno od konca bronaste dobe do konca rimskega imperija. Prazgodovinska naselbina je bila zgrajena na terasi severno nad dana\xc5\xa1njim mestnim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem \xe2\x80\x93 na Marofu. Nosilci kulture \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d so bili prvi prebivalci, ki so novome\xc5\xa1ki prostor intenzivno naselili. Njihovo etni\xc4\x8dno poreklo ni pojasnjeno, nekateri menijo, da so bili Veneti. Grobovi so iz 9. in 8. stoletja pred \xc5\xa1tetjem.\xc2\xa0_NEWLINE_Prazgodovinska gradi\xc5\xa1\xc4\x8da so na\xc5\xa1li na obeh bregovih Krke. Najdbe potrjujejo prepri\xc4\x8danje, da je bilo novome\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje okrog leta 500 pr. \xc5\xa1t. sredi\xc5\xa1\xc4\x8de situlske umetnosti. Mo\xc4\x8dno utrjeno prazgodovinsko gradbi\xc5\xa1\xc4\x8de na Marofu je elipti\xc4\x8dno-pravokotne oblike v izmeri pribli\xc5\xbeno 250 m v dol\xc5\xbeino in 100 m v \xc5\xa1irino ter okrog 600 m v obsegu. Na severovzhodni strani, levo od Kettejevega drevoreda, je utrjeni strmi rob \xc5\xa1e vedno dobro viden. Leta 1981 ga je raziskoval arheolog Tone Knez. Odkriti so bili ostanki nasipa in ostanki temeljev po\xc5\xbegane prazgodovinske ko\xc4\x8de iz najstarej\xc5\xa1e hal\xc5\xa1tatske dobe. V hal\xc5\xa1tatskih gomilah iz starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe so na\xc5\xa1li \xc5\xbeenski nakit in voja\xc5\xa1ko opremo mo\xc5\xa1kih. Nekatere ostanke so pripisali knezom. \xc2\xa0_NEWLINE_Za prazgodovino Novega mesta sta dalje od Marofa na desni strani od drevoreda \xc5\xa1e dve pomembni arheolo\xc5\xa1ki najdi\xc5\xa1\xc4\x8di, Kapiteljska njiva in Mestne njive (obmo\xc4\x8dje nad bloki na Mestnih njivah). Kapiteljska njiva na Marofu je najve\xc4\x8dje keltsko grobi\xc5\xa1\xc4\x8de v Sloveniji in eno najve\xc4\x8djih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d mlaj\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe Srednje Evrope, predvsem zaradi bronastih, figuralno okra\xc5\xa1enih situl. Tu so na\xc5\xa1li grobi\xc5\xa1\xc4\x8de z ve\xc4\x8d gomilami (posamezni gomile so vsebovale od 20 do 40 grobov in bile velike od 10 do 30 m), ki so danes \xc5\xbee popolnoma razorane.\xc2\xa0Veliko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de iz tega obdobja je bilo tudi na vrhu Mestnih njiv, kjer je bilo odkritih \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 200 grobov. V hal\xc5\xa1tatski dobi umrlih oseb niso se\xc5\xbeigali, temve\xc4\x8d so jih z osebno opremo in z obrednimi posodami vred pokopali v iztegnjeni legi na hrbtu, odli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e osebe tudi v lesenih krstah. Zaradi delovanja mo\xc4\x8dnih oksidov in jedkih kislin v ilovici se okostja pokopanih oseb niso ohranila, temve\xc4\x8d samo predmeti iz anorganskih snovi. Grobovi se med seboj po \xc5\xa1tevilu in vrednosti pridatkov mo\xc4\x8dno razlikujejo, kar pomeni, da je bila tedanja plemensko-rodovna skupnost \xc5\xbee razslojena. Poleg grobi\xc5\xa1\xc4\x8d iz mlaj\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe pa se tu nahajajo tudi grobi\xc5\xa1\xc4\x8da iz bronaste in starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe. To ka\xc5\xbee na zgodnjo in kontinuirano poselitev obmo\xc4\x8dja Novega mesta in na izredno velik pomen naselbine v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em prostoru._NEWLINE_Hal\xc5\xa1tatsko \xc5\xbeivljenje so v tretjem stoletju pred \xc5\xa1tetjem nasilno prekinili Kelti iz plemena Tavriskov in Latobikov. Zagospodovali so nad doma\xc4\x8dim prebivalstvom, uveljavili svoje navade in verovanja ter voja\xc5\xa1ke in obrtne spretnosti. Dobri so bili zlasti v \xc5\xbeelezarstvu in lon\xc4\x8darstvu. V bojih so uporabljali konje in bojne vprege. Mrtve so pokopavali upepeljene v grobne jame. Poznali in uporabljali so tudi \xc5\xbee denar. Tako je bilo vse do prihoda Rimljanov, ki so pridobili ozemlje Dolenjske leta 33 pr. \xc5\xa1t. To ozemlje je za\xc5\xbeivelo \xc5\xa1ele z njihovo cesto od Siscije (Siska) do Emone (Ljubljane). Udobno \xc5\xbeivljenje staroselcev je bilo presekano z vdiranjem, napadi in preseljevanjem tujih ljudstev, pred katerimi so se morale umikati tudi rimske legije. Rimskodobne najdbe iz grobov, nastalih v 4. stoletju, so najmlaj\xc5\xa1e. Kaj je iz naselja na Marofu okoli leta 400 pregnalo ljudi, se natan\xc4\x8dno ne ve. Vsepovsod prodirajo\xc4\x8da ljudstva so na svojih poteh sesula marsikaj, na kar so naletela, gotovo tudi naselje na Marofu. Najdbe keltskih in rimskih grobov so ohranjene v Narodnem muzeju v Ljubljani in v Dolenjskem muzeju.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nDejavnosti in dogodki\n_START_PARAGRAPH_\nDrevored se uporablja za rekreacijo (tek, sprehod in kolesarjenje) in piknik na travi, u\xc4\x8denje orientacije in u\xc4\x8dno pot pri naravoslovju, zgodovini in geografiji, je prostor za umetni\xc5\xa1ko izra\xc5\xbeanje (pisanje, fotografiranje, risanje in snemanje filmov) in prireditve (tu vsako leto poteka glasbena prireditev ob 1. maju in ob\xc4\x8dasno tudi kak\xc5\xa1na fotografska razstava; imel jo je tudi fotograf Jean-Marc Caracci)._NEWLINE_Leta 2015 je v javnost pri\xc5\xa1el projektni predlog Arheolo\xc5\xa1ki park Marof Novo mesto in regijska arheolo\xc5\xa1ka pot, zami\xc5\xa1ljen kot hibrid med muzejem na prostem (z izobra\xc5\xbeevalno funkcijo, ki temelji na znanstvenih raziskavah) in do\xc5\xbeivljajskim parkom.\xc2\xa0'