b'\n_START_ARTICLE_\nLiebnova nagrada\n_START_PARAGRAPH_\nLiebnova nagrada (oziroma Nagrada Ignaza Liebna; nem\xc5\xa1ko Ignaz-Lieben-Preis) je avstrijska nagrada, ki jo podeljujejo mladim znanstvenikom s podro\xc4\x8dja molekularne biologije, kemije in fizike._NEWLINE_Nagrado so imenovali avstrijska Nobelova nagrada. Ima podoben namen, je pa nekoliko starej\xc5\xa1a. Avstrijski trgovec Ignaz L. Lieben, katerega dru\xc5\xbeina je podpirala ve\xc4\x8d \xc4\x8dlovekoljubnih dejavnosti, je v svoji oporoki dolo\xc4\x8dil naj 6000 goldinarjev uporabijo\xc2\xa0\xc2\xbbza splo\xc5\xa1no dobro\xc2\xab. Leta 1863 so ta denar dali Avstrijski kraljevi akademiji znanosti, in ustanovili Nagrado Ignaza Liebna. Vsake tri leta naj bi dali 900 goldinarjev avstrijskemu znanstveniku s podro\xc4\x8dja kemije, fizike ali fiziologije. Ta vsota je v grobem odgovarjala 40\xc2\xa0% letnega prihodka univerzitetnega profesorja._NEWLINE_Od leta 1900 so nagrado podeljevali vsako leto. Denarno podporo je Liebnova dru\xc5\xbeina povi\xc5\xa1ala dvakrat. Ko je zaradi inflacije po 1. svetovni vojni pomo\xc4\x8d izgubila svojo vrednost, je dru\xc5\xbeina prenesla ustrezno vsoto vsako leto Avstrijski akademiji znanosti. Ker so dru\xc5\xbeino preganjali nacisti, so leta 1938 po priklju\xc4\x8ditvi Avstrije Tretjemu rajhu prenehali s podelitvijo nagrade._NEWLINE_Leta 2004 so za\xc4\x8deli nagrado ponovno podeljevati s pomo\xc4\x8djo Isabel Bader in Alfreda Baderja, ki sta leta 1938 pri \xc5\xa1tirinajstih uspe\xc5\xa1no pobegnila iz Avstrije v Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo. Sedaj nagrada ustreza 18.000 ameri\xc5\xa1kim dolarjem. Podeljujejo jo vsako leto mladim znanstvenikom, ki delujejo v Avstriji, Bosni in Herecgovini, \xc4\x8ce\xc5\xa1ki, Hrva\xc5\xa1ki, Mad\xc5\xbearski, Slova\xc5\xa1ki ali Sloveniji (v dr\xc5\xbeavah s podro\xc4\x8dja nekdanje Avstro-Ogrske sto let pred tem), in na podro\xc4\x8dju molekularne biologije, kemije ali fizike.'