b'\n_START_ARTICLE_\nFidelis Terpinc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFidelis Terpinc se je rodil 24. aprila 1799 v Kranju trgovcu Bla\xc5\xbeu in Elizabeti, rojeni Grilc. Po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli v Kranju, je med letoma 1813-1814 obiskoval ni\xc5\xbejo gimnazijo v Ljubljani. Pri 16 letih se je zaposlil v o\xc4\x8detovi trgovini. Leta 1820 je z o\xc4\x8detovim kapitalom ustanovil  valjalnico za koce. Kmalu je za\xc4\x8del trgovati tudi s slamniki in s tem spodbudil razvoj slamnikarske obrti najprej v Ihanu, nato pa \xc5\xa1e v dom\xc5\xbealski in menge\xc5\xa1ki okolici do Vodic ter Komende. S tem je postavil temelje za razvoj slamnikarske industrije v teh krajih._NEWLINE_Leta 1825 je kupil gra\xc5\xa1\xc4\x8dino in gospostvo Fu\xc5\xbeine pri Ljubljani, tja se je tudi preselil, ter se je poro\xc4\x8dil z Josipino Zeschko, ki je predtem veljala za dekle Andreja Smoleta. Na Fu\xc5\xbeinah ob reki Ljubljanici je postavil velike mline s skupno zmogljivostjo vodnih koles 330 KM in z moko zalagal velik del Kranjske in tudi Trst._NEWLINE_V \xc5\xbeelji po napredku je prepotoval pol Evrope, obiskoval mednarodne kmetijske in obrtne razstave ter spoznaval nove tehni\xc4\x8dne pridobitve, jih doma koristno uvajal. Leta 1830 je kupil prvo mlatilnico in mikalnico za slamo na Kranjskem, prav tako je uvozil in redil \xc5\xa1vicarsko pasmo goveda. Razvil je veletrgovino s kmetijskimi pridelki, pospe\xc5\xa1eval napredno kmetijstvo in \xc5\xbeivinorejo ter predsednikoval Kmetijskemu dru\xc5\xa1tvu za Kranjsko (1848-1868). Ustanovil je prvo podkovsko in \xc5\xbeivinozdravni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo na Slovenskem. Njegova dejavnost je pridobivala mednarodne razse\xc5\xbenosti in priznanja, tako na kmetijskih in obrtnih razstavah na Dunaju, v Berlinu, Parizu, Londonu in postal je tudi \xc4\x8dlan Kmetijske akademije v Parizu._NEWLINE_Po letu 1836 je opustil trgovanje s kmetijskimi pridelki in se posvetil industriji. Tako je mlina na desnem bregu Ljubljanice preuredil v \xc5\xbeage, tretji mlin  pa ohranil za lastne potrebe; 1840 je kupil mlin na \xc5\xa0umu, ga preuredil v oljarno (obratovala je do 1845), tik nad njim pa je 1842 ustanovil tovarno za papir. Za njen nadaljnji razvoj je skupaj s svakom Valentinom Zeschkom, Francom Galetom in Jo\xc5\xbeefom  Bischofom ustanovil delni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo in jo registriral kot privilegirano mehani\xc4\x8dno tovarno olja, papirja in barvnega lesa. Dru\xc5\xbeba je v naslednjih letih kupila \xc5\xa1e tako imenovani sekretarjev mlin na desnem bregu Save, podrla kova\xc4\x8dnico kmetijskega orodja na otoku ter tam zgradila tovarno strojil in barvil. _NEWLINE_Leta 1850 je kupila \xc5\xa1e \xc5\xa0imnov mlin na levem bregu, do 1851 zgradila tovarno papirja, ki so jo po obisku in dovoljenju nadvojvode Janeza 1852 poimenovali Janezija. Iz obeh obratov se je razvila papirnica Vev\xc4\x8de, ki je bila prva strojna papirnica na Slovenskem. V za\xc4\x8detku 50. let 19. stoletja je njegova papirnica zaposlovala 200 delavcev. S proizvodnjo 36 centov papirja je Terpinc pokrival de\xc5\xbeelne potrebe in izva\xc5\xbeal na Hrva\xc5\xa1ko, v Slavonijo in na Mad\xc5\xbearsko, prek Trsta pa se je vklju\xc4\x8deval tudi v pomorsko trgovino._NEWLINE_Leta 1861 je podjetje na njegovo pobudo kupilo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de in slap v Verjah pri Medvodah, kjer so zgradili tovarno za umetno volno in brusilnico lesa (po po\xc5\xbearu 1880 preurejena v papirnico). Nazadnje je 1868 Terpinc kupil in preuredil papirnico v Gori\xc4\x8danah, od 1872 so tu izdelovali papir neposredno iz lesovine, tako je imel Terpinc skupaj z dru\xc5\xbeabniki v lasti vse papirnice okrog Ljubljane. Leta 1870, v \xc4\x8dasu kratkotrajnej\xc5\xa1e gospodarske krize pa je papirnice prodal delni\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi Leykam & Josefsthal iz Gradca._NEWLINE_Z lastnim kapitalom je Terpinc je leta 1862 ustanovil \xc5\xa1e tovarno za sukno in odeje, ki je delovala na vodni in parni pogon in na za\xc4\x8detku zaposlovala 130 delavcev. Njegov najpomembnej\xc5\xa1i poslovni partner je bil svak Valentin Zeschko. Leta 1862 sta dru\xc5\xbeabnika kupila \xc5\xa1e mlin v Zgornji Hru\xc5\xa1ici in ga preuredila v obrat za su\xc5\xa1enje sukna in kocev. Terpinc je 1870 kupil \xc5\xa1e \xc5\xa1kofjelo\xc5\xa1ki grad, 1871 pa grad Zaprice pri Kamniku._NEWLINE_Politi\xc4\x8dno je Terpinc pripadel  pripadal Bleiweisovemu o\xc5\xbejemu krogu. Leta 1848 je ob revoluciji na Dunaju natisnil poseben koloriran lepak v nem\xc5\xa1kem jeziku, na katerem je prihod vesti o za\xc4\x8detku revolucije poimenoval za najlep\xc5\xa1i dan Ljubljane, bil je tudi prvi komandant prve \xc4\x8dete ljubljanske narodne stra\xc5\xbee. Leta 1865 je postal \xc4\x8dastni me\xc5\xa1\xc4\x8dan Ljubljane. Fidelis Terpinc je bil leta 1866 izvoljen v de\xc5\xbeelni zbor in bil nato dve leti kot prvi Slovenec namestnik kranjskega de\xc5\xbeelnega glavarja. Leta 1868 je pa se je zaradi bolezni odpovedal vsem javnim funkcijam._NEWLINE_Podpiral je slovenska dru\xc5\xa1tva in institucije (\xc4\x8ditalnice, Slovensko matico, Sokol). Na lastne stro\xc5\xa1ke je dal urediti planinsko pot na Triglav. Poskusil se je v pesni\xc5\xa1tvu. V Novice in pratike je pisal sestavke o gospodarskih zadevah. _NEWLINE_Umrl je 15. februarja 1875 v Ljubljani.'