b'\n_START_ARTICLE_\nKrona Svetega rimskega cesarstva\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKrona je bila narejena verjetno nekje v zahodni Germaniji, bodisi pod Otonom I. (z dodatki Konrada II.) , Konradom II. ali Konradom III. v poznem 10. in za\xc4\x8detku 11. stoletja. Prva ohranjena omemba je iz 12. stoletja - ob predpostavki, da gre za isto krono, kar se zdi zelo verjetno._NEWLINE_Z njim je bila okronana ve\xc4\x8dina rimsko-nem\xc5\xa1kih kraljev Svetega rimskega cesarstva. Poleg cesarskega kri\xc5\xbea (nem\xc5\xa1ko: Reichskreuz), cesarskega me\xc4\x8da (nem\xc5\xa1ko: Reichsschwert) in svetega verige (nem\xc5\xa1ko: Heilige Lanze) je bila krona najpomembnej\xc5\xa1i del cesarskih regalij (nem\xc5\xa1ko: Reichskleinodien). Med kronanjem jo je dobil novi kralj skupaj s \xc5\xbeezlom (nem\xc5\xa1ko: Reichszepter) in cesarskim jabolkom (nem\xc5\xa1ko: Reichsapfel). Cesarske regalije Svetega rimskega cesarstva, zlasti cesarska krona, so bile v letih 1349\xe2\x80\x931421 na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, kjer je bil zanjo zgrajen grad Karl\xc5\xa1tejn. Med letoma 1424\xe2\x80\x931796 so vse hranili v N\xc3\xbcrnbergu, Frankovska - in so lahko mesto zapustile samo za kronanje._NEWLINE_Trenutno jo krona in preostale cesarske regalije razstavljene v Hofburgu na Dunaju._NEWLINE_Enaka kopija je v nem\xc5\xa1kem Aachnu v nekdanji pala\xc4\x8di Kr\xc3\xb6nungssaal Karla Velikega, zdaj mestni hi\xc5\xa1i. V zgodovinskem frankfurtskem muzeju so tudi kopije krone in regalij, saj je bila ve\xc4\x8dina kasnej\xc5\xa1ih cesarjev okronana v mestni stolnici, pa tudi v gradu Trifels v volilnem okro\xc5\xbeju Palatinat, kjer je bila cesarska krona shranjena v srednjeve\xc5\xa1kih \xc4\x8dasih. Najnovej\xc5\xa1a poobla\xc5\xa1\xc4\x8dena kopija se hrani na \xc4\x8de\xc5\xa1kem gradu Karl\xc5\xa1tejn skupaj s kopijo krone svetega Vaclava.\n_START_SECTION_\nVidez\n_START_PARAGRAPH_\nCesarska krona ni videti kot ve\xc4\x8dina sodobnej\xc5\xa1ih kron. Krona nima okrogle oblike, ampak osmerokotno. Namesto obro\xc4\x8da ima osem povezanih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, ki imajo na vrhu obok. Dva trakova iz \xc5\xbeeleza, zakovi\xc4\x8dena z zlatimi zakovicami na plo\xc5\xa1\xc4\x8dice, dr\xc5\xbeijo krono skupaj in ji dajeta osmerokotno obliko. V katerem trenutku so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni ti \xc5\xbeelezni trakovi, ni znano. Pred dodajanjem obro\xc4\x8dev so plo\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeali skupaj z dolgimi zlatimi zati\xc4\x8di, s \xc4\x8dimer je bilo mogo\xc4\x8de lo\xc4\x8diti plo\xc5\xa1\xc4\x8de in lok za la\xc5\xbeji transport._NEWLINE_Vsaka plo\xc5\xa1\xc4\x8dica krone je narejena iz visoko karatnega zlata, pribli\xc5\xbeno 22 karatov, kar daje kroni \'masleno\' barvo in je posuta z biseri in dragimi kamni. Kamni niso razrezani v fasete (tehnika \xc5\xa1e ni bila znana, ko je bila krona izdelana), temve\xc4\x8d so polirani v zaobljene oblike. Ta tehnika je starodavna in dragi kamni so opisani kot en cabochon, ki se izdelujejo \xc5\xa1e danes. Biseri in kamni so bili postavljeni v odprtine, ki so jih zarezali v kovino in jih pritrdili s tankimi \xc5\xbeicami. U\xc4\x8dinek je bil, da so kamni videti, kot da bi sijali od znotraj, ko je zasijala svetloba._NEWLINE_Krona je okra\xc5\xa1ena s 144 dragocenimi kamni (vklju\xc4\x8dno s safirji, smaragdi in ametisti) (zeleni in modri dragi kamni, ki ustrezajo cesarjem v bizantinskem cesarskem protokolu) in pribli\xc5\xbeno enakim \xc5\xa1tevilom biserov. Podobni okraski s plemenitimi slogi so bili v tem obdobju uporabljeni za dragocene predmete \xc5\xa1tevilnih vrst, zlasti religiozne, kot so relikviariji, crux gemmata ali procesijski ali oltarni kri\xc5\xbei, kot je Lotarjev kri\xc5\xbe in platnice za knjige, kot so tiste v Codex Aureus Emmeram in v Codex Aureus Echternach._NEWLINE_Na \xc5\xa1tirih manj\xc5\xa1ih plo\xc5\xa1\xc4\x8dicah so slikovne upodobitve figur in prizorov iz Biblije ter napisi v cloisonn\xc3\xa9 emajlu v bizantinskem slogu senkschmelz. Na \xc5\xa1tirih plo\xc5\xa1\xc4\x8dicah, imenovanih \'plo\xc5\xa1\xc4\x8dice s slikami\' (Bildplatten), so prikazane podobe iz Stare zaveze. Vsaka od teh emajliranih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic je obdana z modrimi safirji in biseri v dvignjenih filigranskih nastavkih. Sprednja desna plo\xc5\xa1\xc4\x8dica prikazuje Kristusa v slavi med dvema keruboma pod napisom v rde\xc4\x8dem emajlu P [er] ME REGENANT (\'Po meni kraljujejo kralji\') (Pregovori 8:15) . Na zadnji desni plo\xc5\xa1\xc4\x8dici je prikazan prerok Izaija, ki stoji in govori s kraljem Ezekijo, ki je prikazan, da sedi na svoji postelji. Izaija dr\xc5\xbei svitek z besedami: \'Glej, dodal bom petnajst let v va\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje\' (II. Kralji 20: 6). Nad Izaijo in Ezekijem je napis v rde\xc4\x8dem emajlu ISAIAS P [ro] PHETA \xc2\xb7 EZECHIAS REX (\'Prerok Izaija - kralj Ezekija\'). Sprednja leva plo\xc5\xa1\xc4\x8dica prikazuje kralja Salomona, ki dr\xc5\xbei svitek z besedami: \'Bojte se Gospoda in be\xc5\xbeite pred zlom\' (Pregovori 3:7), pod napisom v rde\xc4\x8dem emajlu REX SALOMON (\'Kralj Salomon\'). Na hrbtni levi plo\xc5\xa1\xc4\x8dici je prikazan kralj David, ki dr\xc5\xbei svitek z besedami: \'Slavni kralj u\xc5\xbeiva v pravi\xc4\x8dnosti\' (Psalm 99:4), pod napisom v rde\xc4\x8dem emajlu REX DAVID (\'Kralj David\')._NEWLINE_Ostale \xc5\xa1tiri plo\xc5\xa1\xc4\x8dice, imenovane \'kamnite plo\xc5\xa1\xc4\x8de\' (Steinplatten), so razli\xc4\x8dnih velikosti in so okra\xc5\xa1ene izklju\xc4\x8dno z dragimi kamni in biseri v dvignjenih filigranskih postavitvah. Dvanajst kamnov na sprednji in zadnji plo\xc5\xa1\xc4\x8di je verjetno neposredna omemba dvanajstih kamnov na prsnici judovskega velikega duhovnika (Eksodus 39: 9-14) in dvanajstih temeljnih kamnov Novega Jeruzalema v Razodetju Janezu (Razodetje 21: 19\xe2\x80\x9321)._NEWLINE_Zgornji osrednji kamen sprednje plo\xc5\xa1\xc4\x8dice je trikotni safir, ki nadome\xc5\xa1\xc4\x8da znameniti kamen, zdaj izgubljen, ki je bil znan kot Waise (tj.\'sirota\' zaradi svoje edinstvenosti), verjetno velik beli opal z vinsko-ognjeno rde\xc4\x8dim ali morda edinstveno sijajen granat ali rde\xc4\x8d cirkon in predmet ve\xc4\x8d legendarnih srednjeve\xc5\xa1kih izro\xc4\x8dil. O njem je leta 1250 pisal srednjeve\xc5\xa1ki teolog in filozof Albert Veliki:_NEWLINE_ _NEWLINE_Sirota je dragulj v kroni rimskega cesarja. Ker podobnega nikjer drugje ni bilo, ga imenujemo \'sirota\'. Ima barvo vina, ne\xc5\xbenega rde\xc4\x8dega vina in kot da ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8da, bela sneg prodira v svetlo vinsko rde\xc4\x8do in vendar v tej rde\xc4\x8dini ostaja zaspan. Dragulj sije mo\xc4\x8dno in govori se, da je neko\xc4\x8d celo zasijal pono\xc4\x8di, vendar ne v na\xc5\xa1em \xc4\x8dasu, ampak naj bi ohranil \xc4\x8dast cesarstvu. _NEWLINE_Kako ali zakaj so ga odstranili iz cesarske krone, ni znano. Zadnja omemba tega zapisa je v popisu, ki ga je leta 1350 naro\xc4\x8dil Karl IV._NEWLINE_Krona ima en lok od spredaj do zadnje plo\xc5\xa1\xc4\x8dice z imenom in imperialnim slogom Konrada II. v zrnatih biserih Na levi strani tega loka ti biseri izpisujejo besede CHUONRADUS DEI GRATIA (\'Konrad, milost bo\xc5\xbeja\'), medtem ko na desni strani pi\xc5\xa1e ROMANORU (M) IMPERATOR AUG (USTUS) (\'Cesar Rimljanov (in) Avgust\'). Nad sprednjo plo\xc5\xa1\xc4\x8dico in pred lokom je okra\xc5\xa1en kri\xc5\xbe, prvotno je bil prsni kri\xc5\xbe, ki naj bi pripadal Henriku II.  in \xc5\xa1ele kasneje pritrjen na cesarsko krono. Na obeh stranskih kamnitih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah so tudi tri majhne luknje, iz katerih so verjetno visele verige z obe\xc5\xa1enimi dragulji, znane kot pendilije, kot tiste, ki jih \xc5\xa1e vedno najdemo na mad\xc5\xbearski sveti kroni svetega \xc5\xa0tefana. _NEWLINE_Sedanja rde\xc4\x8da \xc5\xbeametna kapa na notranji strani venca izvira iz 17. stoletja. Pred tem so cesarsko krono nosili nad mitro. \xc4\x8ce bi prvotno obliko mi\xc5\xa1ke cesarsko krono nameravali nositi, \xc4\x8de bi bila oblika bizantinskega "camelaucuma", bi lok potisnil sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zdaj strnjenega notranjega pokrova, kar bi povzro\xc4\x8dilo, da bi se na obeh straneh izbo\xc4\x8dil toliko, kot je vezal trakovi od spredaj do zadaj na mitrih \xc5\xa1kofov iz 11. stoletja so povzro\xc4\x8dili, da se je njihova lanena tkanina na obeh straneh zvi\xc5\xa1ala. Tako se zdi, da je cesarska krona najstarej\xc5\xa1a oblika kro\xc5\xa1enj, ki so jih nosili sveti rimski cesarji kot poseben privilegij njihovega cesarskega urada. _NEWLINE_Cesarska krona je bila tudi navdih za heraldi\xc4\x8dno krono, ki je bila leta 1871 sprejeta za grb nem\xc5\xa1kega cesarja in cesarstva, \xc4\x8deprav je imela slednja krona \xc5\xa1tiri polovice, ki podpirajo majhno kroglo in kri\xc5\xbe, namesto enega loka kot izvirnik.\n_START_SECTION_\nSpominski kovanec\n_START_PARAGRAPH_\nCesarska krona Svetega rimskega cesarstva je bila izbrana za glavni motiv spominskega kovanca visoke vrednosti, spominskega kovanca za 100 \xe2\x82\xac (slika), kovanega leta 2008. Na sprednji strani je prikazana cesarska krona Svetega rimskega cesarstva. Na hrbtni strani je prikazan cesar Oton I. s staro baziliko svetega Petra v Rimu v ozadju, kjer je potekalo njegovo kronanje.'