b'\n_START_ARTICLE_\nVrbnice\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVrbnice so srednje velike \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, dolge po nekaj milimetrov do nekaj centimetrov, z dvema paroma membranskih kril, od katerih je zadnji par ve\xc4\x8dji. Njihovo telo je nekoliko dorziventralno splo\xc5\xa1\xc4\x8deno. Spodnja krila so pahlja\xc4\x8dasto zlo\xc5\xbeena pod zgornja, le-ta pa vodoravno ob telo, kar \xc5\xa1e poudarja splo\xc5\xa1\xc4\x8den videz. Imajo dolge, nitaste tipalnice in dva dolga cerka na koncu zadka, \xc4\x8deprav so cerki pri nekaterih vrstah precej reducirani. Po obliki telesa lahko spominjajo na kobilice, \xc5\xa1\xc4\x8durke ali enodnevnice; od prvih dveh skupin se lo\xc4\x8dijo po tem, da nimajo odebeljenega prvega para kril, od enodnevnic pa po dolgih tipalnicah in na\xc4\x8dinu zlaganja kril. Imajo tudi precej reducirane obustne okon\xc4\x8dine, nekatere vrste tudi krila._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke so podobne odraslim \xc5\xbeivalim (hemimetabolne li\xc4\x8dinke), le kril nimajo. Njihovo splo\xc5\xa1\xc4\x8deno telo je prilagojeno \xc5\xbeivljenju na dnu hitro teko\xc4\x8dih vodotokov. Po tej lastnosti so podobne li\xc4\x8dinkam enodnevnic, vendar se od njih razlikujejo po tem, da imajo samo dva cerka na koncu zadka. Dihajo ve\xc4\x8dinoma z izmenjavo plinov skozi telesno povr\xc5\xa1ino, le nekatere vrste imajo \xc5\xa1krge v obliki \xc5\xa1opov drobnih dlak na razli\xc4\x8dnih delih telesa (baza nog ali na vratu).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamice odlo\xc5\xbeijo po nekaj sto jaj\xc4\x8dec na povr\xc5\xa1ino vode, ki se nato usedejo na dno. Iz njih se po nekaj tednih izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke, ki \xc5\xbeivijo na dnu med kamni in vodnim rastlinjem. Prehranjujejo se ve\xc4\x8dinoma z algami in mahovi, le nekatere ve\xc4\x8dje vrste so plenilske in lovijo li\xc4\x8dinke drugih vodnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Plavajo z bo\xc4\x8dnim zvijanjem, kar je posebnost med nevreten\xc4\x8darji. Imajo nepopolno preobrazbo - dokler ne odrastejo se ve\xc4\x8dkrat (ve\xc4\x8dje vrste tudi do tridesetkrat) levijo, pri \xc4\x8demer se postopoma ve\xc4\x8dajo. Ko dose\xc5\xbeejo kon\xc4\x8dno velikost, se pono\xc4\x8di splazijo na breg in preobrazijo v odraslo \xc5\xbeival. Nekatere vrste se preobrazijo pozimi, ko je voda \xc5\xa1e prekrita z ledom. Skozi luknjice v ledu zlezejo na povr\xc5\xa1ino, temna barva pa jim pomaga, da absorbirajo dovolj toplote za pre\xc5\xbeivetje._NEWLINE_Odrasle \xc5\xbeivali \xc5\xbeivijo dva do tri tedne. V tem \xc4\x8dasu se osebki mnogih vrst sploh ne hranijo, drugi pa strgajo alge s kamnov in drevesnih debel ali jedo cvetni prah. So slabi letalci, zato jih najdemo v bli\xc5\xbeini voda, kjer so se izlegle. Parijo se na kamnih ali rastlinju, samice le enkrat v \xc5\xbeivljenju. Vrbnice ne komunicirajo z zvokom; za prepoznavanje, izbiro in iskanje spolnih partnerjev uporabljajo vibracije podlage. Eden od spolnih partnerjev (navadno samec) za\xc4\x8dne s konico zadka udarjati po podlagi; signali imajo za vrsto zna\xc4\x8dilen vzorec in frekvenco, po podlagi se prena\xc5\xa1ajo do sprejemnika. Ta zazna vibracije s \xc4\x8dutnicami v nogah. Ko prepozna spolnega partnerja, se pri\xc4\x8dne usmerjeno gibati proti izvoru vibracij in odgovarjati s svojim bobnanjem. Ko se \xc5\xbeivali najdeta, pride do parjenja._NEWLINE_Razvoj zaklju\xc4\x8dijo ve\xc4\x8dinoma v eni sezoni, le ve\xc4\x8dje vrste \xc5\xbeivijo ve\xc4\x8d let.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nLi\xc4\x8dinke vrbnic \xc5\xbeivijo v mrzlih teko\xc4\x8dih vodah - le malo vrst \xc5\xbeivi ob po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8dih ali stoje\xc4\x8dih vodnih telesih. Najraje imajo kamnito ali prodnato dno, zato ve\xc4\x8dino vrst najdemo v hribovitih predelih. Tako li\xc4\x8dinke kot odrasle \xc5\xbeivali so pomemben vir hrane za ribe, zaradi \xc4\x8desar njihovo obliko pogosto posnemajo z vabami za muharjenje._NEWLINE_Vrbnice so zaradi vezanosti li\xc4\x8dink na vodno okolje tudi pomembni bioindikatorji pri ugotavljanju \xc4\x8distosti vodotokov. So zelo ob\xc4\x8dutljive na onesna\xc5\xbeenost vodotokov, zato jih upo\xc5\xa1tevajo saprobni indeks ter bioti\xc4\x8dni indeksi. Odsotnost vrbnic je prvi znak, da je voda onesna\xc5\xbeena ali da v njej primanjkuje kisika.\n_START_SECTION_\nVrbnice v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPri nas \xc5\xbeivi okoli 100 vrst vrbnic iz 19 rodov, ki sodijo v 7 dru\xc5\xbein. Vse seveda uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v podred Arctoperlaria. \xc5\xa0tevilo vrst je v primerjavi z drugimi dr\xc5\xbeavami visoko, predvsem na ra\xc4\x8dun geografske lege in razmeroma dobre ohranjenosti vodotokov.'