b'\n_START_ARTICLE_\nLa Celestina\n_START_SECTION_\nAvtor\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1632 se na naslovnici ne pojavi nobeno ime avtorja. Oktave, ki spremljajo besedilo povezujejo Fernanda de Rojasa z avtorstvom knjige. V njih pi\xc5\xa1e, da je maturant Fernando de Rojas dokon\xc4\x8dal Komedijo Calista in Melibeje in je bil rojen v Puebla de Montalb\xc3\xa1n._NEWLINE_Posebna zgodovina nastajanja Celestine in njenih stopenj razvijanja je pripeljala do cele vrste teorij o \xc5\xa1tevilu in identiteti avtorjev.\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nTako v tekstu pred glavnim besedilom (avtorjevo pismo prijatelju), kot v oktavah, se omenja, da je avtor na\xc5\xa1el prvo dejanje in od tam naprej nadaljeval pisanje. Pri tem se postavljajo razli\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja: Ima knjiga enega ali dva avtorja? Kdo je napisal prvo dejanje? Je res avtor Fernando de Rojas? O tem se je v preteklosti veliko debatiralo in obstajajo dolo\xc4\x8dena mnenja in \xc5\xa1tudije, ki se strinjajo s tem, da avtor prvega in ostalih dejanj ni isti. Na drugi strani pa nekateri avtorstvo tega dejanja pripisujejo Rodrigu Coti in Juanu de Mena. V pismu Fernando de Rojas tudi trdi, da je delo dokon\xc4\x8dal v petnajstih dneh.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dice\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde odkar se je Celestina prvi\xc4\x8d pojavila se postavljajo vpra\xc5\xa1anja v zvezi z avtorjem in strukturo knjige. Pojavili sta se dve verziji:_NEWLINE_Komedija Calista in Melibeje, ki je prva natisnjena verzija teksta. Natisnjena naj bi bila leta 1499 v mestu Burgos. Ima 16 dejanj in nekoliko druga\xc4\x8dno razporeditev tekstov kot tragikomedija. V tej verziji naj bi manjkali listi na za\xc4\x8detku in koncu knjige, poznano pa ni bilo niti ime avtorja._NEWLINE_Tragikomedija Calista in Melibeje, je druga natisnjena verzija teksta in ima 21 dejanj. \xc5\xbde leta 1502 je bilo natisnjenih 5 izdaj s tak\xc5\xa1nim naslovom. Teksti pred in za glavnim besedilom se nekoliko spremenijo, spremeni pa se tudi samo glavno besedilo, saj se vstavi pet novih dejanj med \xc5\xa1tirinajsto in petnajsto dejanje. Vstavljen je bil tudi predgovor. Najstarej\xc5\xa1a izdaje te verzije naj bi bila iz leta 1507 (Jorge Cosi, Zaragoza). Tragikomedija je tista, ki je raz\xc5\xa1irila popularnost Celestine v Evropi._NEWLINE_Izdaji leta 1500 v Toledu in leta 1501 v Sevilji sta \xc5\xbee vsebovali avtorjevo pismo prijatelju, oktave, argument celotnega besedila, vseh 21 dejanj in besedilo Alonsa de Proaza, ki sporo\xc4\x8da kraj in izdajo ter daje napotke branja knjige.\n_START_SECTION_\nDvaindvajseto dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1526 je tiskar Ram\xc3\xb3n de Petras v Toledu izdal Tragikomedijo Calista in Melibeje z dvaindvajsetimi dejanji. Novo dejanje, ki je v tej verziji devetnajsto po vrsti, prejme ime "Auto de Traso". \xc5\xa0lo naj bi za izvle\xc4\x8dek iz komedije, ki jo je napisal Sanabria. Obstajalo naj bi vsaj 6 izdaj s tak\xc5\xa1nim \xc5\xa1tevilom dejanj. Kasneje pa je to dejanje izginilo iz nepoznanih razlogov.\n_START_SECTION_\nIme Celestina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bilo poimenovanje Celestina mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irjeno na Iberskem polotoku, se je tradicija tega poimenovanja za\xc4\x8dela v Italiji, leta 1519 v prevodu tragikomedije. Naslov se je, napisan z manj\xc5\xa1imi \xc4\x8drkami, pojavil nad orginalnim naslovom. Zaradi vpliva, ki ga je imela italijanska izdaja se je ime od tukaj raz\xc5\xa1irilo najprej v Francijo in drugam. Nekatere \xc5\xa1panske izdaje so kljub temu \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa obdr\xc5\xbeale samo orginalen naslov, npr. izdaja Jacoba Crombergerja (1518-1520) in izdaja Juana de Villanueve (1569). Leta 1595 pa je bila V Aberesu objavljena prva izdaja z naslovom Celestina na naslovnici.\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba se za\xc4\x8dne ko Calisto zasleduje sokola na vrt, kjer slu\xc4\x8dajno sre\xc4\x8da Melibeo, v katero se do u\xc5\xa1es zaljubi. Ker pa Melibea njegovo ljubezen zavra\xc4\x8da, se po nasvetu svojega slu\xc5\xbeabnika Sempronia odpravi po pomo\xc4\x8d k starej\xc5\xa1i zvodnici in prostitutki Celestini. Ta se pretvarja, da po hi\xc5\xa1ah prodaja razli\xc4\x8dne artikle, saj s tem lahko deluje kot posrednica in parom organizira zmenke. Tako Celestina z zvija\xc4\x8dami dose\xc5\xbee, da se Melibea zaljubi v Calista. P\xc3\xa1rameno, drugi Calistov slu\xc5\xbeabnik, ga sku\xc5\xa1a opozoriti na nevarnost, vendar ga Calisto no\xc4\x8de poslu\xc5\xa1ati. Zaradi tega se P\xc3\xa1rameno pridru\xc5\xbei Semproniu in Celestini, ki \xc5\xbeelita izvle\xc4\x8di koristi iz gospodarjeve zaljubljenosti. Calisto je namre\xc4\x8d Celestini obljubil zlato verigo, \xc4\x8de ji bo uspelo dose\xc4\x8di, da se Melibea zaljubi vanj. Ko ji to uspe, Celestina res prejme zlato verigo, ki postane predmet spora, saj je no\xc4\x8de deliti s Calistovimi slu\xc5\xbeabniki. Zaradi umora slu\xc5\xbeabnike zaprejo in obsodijo, kar Calisto izve naslednji dan. Prostitutki Elicia y Are\xc3\xbasa, ki sta skupaj s Celestino lastnici bordela, zaradi njenega umora na\xc4\x8drtujeta umor Calista. Tega naj bi izvedel baha\xc4\x8d Centurio, ki pa nemesto tega povzro\xc4\x8di nemir. V \xc4\x8dasu zmenka z Melibeo Calisto na ulici sli\xc5\xa1i nemire in se ustra\xc5\xa1i, da so njegovi slu\xc5\xbeabniki v nevarnosti. Posku\xc5\xa1a splezati na streho svoje ljubljene, vendar mu spodrsne in umre. Melibea, obupana zaradi smrti svojega dragega spleza na stolp in naredi samomor. \xc5\xa0e prej o\xc4\x8detu razkrije razloge svojega obupa. Zgodba se kon\xc4\x8da z \xc5\xbealovanjem in moralnimi razmisleki Melibeinega o\xc4\x8deta Pleberia.\n_START_SECTION_\nOsebe\n_START_PARAGRAPH_\nGlavne osebe so: Calisto, Melibea, Celestina, Sempronio, P\xc3\xa1rmeno, Are\xc3\xbasa, Elicia, Trist\xc3\xa1n y Sosia, Lucrecia y Centurio.\n_START_SECTION_\nCelestina\xc2\xa0 \xc2\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nCelestina je centralni lik zgodbe, \xc4\x8deprav se zgodba bolj osredoto\xc4\x8da na ljubezen in strast med Calistom in Melibeo. Celestina je biv\xc5\xa1a prostitutka, ki obvlada manipulacijo. Stara je okoli 70 let, bradata, brez zob z veliko brazgotino na obrazu in tatujem v obliki lune. V resnici je pretkana in kontrolirana \xc5\xbeenska, ki do potankosti pozna psihologijo vseh oseb v zgodbi. Konstantno iskanje koristi in pohlep jo na koncu pripeljeta do tragi\xc4\x8dnega konca. Sama sebe opi\xc5\xa1e kot \xc4\x8darovnico, ki ima neverjetno mo\xc4\x8d prepri\xc4\x8devanja. Mo\xc4\x8dno je naklonjena spolnosti in vinu, \xc4\x8duti se zadol\xc5\xbeeno za \xc5\xa1irjenje in olaj\xc5\xa1evanje spolnega \xc5\xbeivljenja. Ljudje iz vi\xc5\xa1jih dru\xc5\xbebenih razredov se ji zdijo egoisti\xc4\x8dni, do njih \xc4\x8duti veliko zamero. Celestina si \xc5\xbeeli zagotoviti varno in priskrbljeno starost. V\xc5\xa1e\xc4\x8d ji je vrteti mo\xc5\xa1ke, kot da so njene marionete.\n_START_SECTION_\nCalisto\n_START_PARAGRAPH_\nCalisto je egoisti\xc4\x8den, impulziven in muhast mladeni\xc4\x8d, ki izhaja iz vi\xc5\xa1jega dru\xc5\xbebenega razreda in edino kar ga skrbi je zadovoljitev svojih potreb. Za to je pripravljen iti preko vsega in vseh. Zaradi svoje pretirane ljubezni do Melibeje se ne ozira na svoje socialne obveznosti. Izkori\xc5\xa1\xc4\x8da svoje slu\xc5\xbeabnike in na nekak\xc5\xa1en na\xc4\x8din tudi Celestino samo da bi dosegel svoj cilj. Sredi svoje obsesije sploh ne pomisli na \xc4\x8dast svoje ljubljene. Njegov konec je zelo tragi\xc4\x8den, posebej zato, ker umre to\xc4\x8dno na svojo ljubezensko no\xc4\x8d z Melibeo.\n_START_SECTION_\nMelibea\n_START_PARAGRAPH_\nMelibea je simbol idealizirane ljubezni, vendar je njena nedol\xc5\xbenost prekinjena z vme\xc5\xa1avanjem Celestine in Calista. Predstavlja nedol\xc5\xbeno, lepo, bogato in inteligentno dekle. Ima trden, dinami\xc4\x8den in odlo\xc4\x8den karakter. Zagovarja mnenje, da naj si \xc5\xbeenske same izberejo mo\xc5\xa1kega svojega \xc5\xbeivljenja in same krojijo svojo usodo. Po drugi strani pa ni \xc4\x8disto odkrita \xc5\xbeenska, saj la\xc5\xbee svojim star\xc5\xa1em in se predaja strastem. Njena ljubezen je bolj realna in manj literarna od ljubezni njenega izbranca. Njena dejanja so posledica njene ljubezni, zato na koncu zaradi ljubezni tudi naredi samomor.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa1rmeno\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa1rmeno je eden od Calistovih slu\xc5\xbeabnikov. Ko sku\xc5\xa1a Calista opozoriti na nevarnost, se poka\xc5\xbee kot zvest svojemu gospodarju, vendar je zaradi tega poni\xc5\xbean s strani Calista. Je eden izmed najbolj tragi\xc4\x8dnih likov celotne zgodbe. Pozna Celestino, saj je bila njegova mati njena u\xc4\x8diteljica, njej pa ga vseeno uspe zlomiti in privabiti na svojo stran. Skupaj s Semproniom ubije Celestino, na koncu pa tudi sam umre, saj zaradi zasledovalcev sko\xc4\x8di skozi okno.\n_START_SECTION_\nSempronio\n_START_PARAGRAPH_\nSempronio je Calistov slu\xc5\xbeabnik, ki ga zanimajo samo koristi. Je ambiciozen, zamerljiv, zvit in cini\xc4\x8den. Ko Calistu svetuje naj se obrne na Celestino v resnici i\xc5\xa1\xc4\x8de samo koristi zase. Zaradi koristi in sovra\xc5\xa1tva tudi ubije Celestino.\n_START_SECTION_\nAre\xc3\xbasa\n_START_PARAGRAPH_\nAre\xc3\xbasa je Celestinina u\xc4\x8denka, prostitutka, inteligentna in hkrati zlobna. Ima se za prostitutko vi\xc5\xa1je kakovosti. Ima razmerje s Centuriom. Ne mara Melibeje, saj je nanjo ljubosumna. Ona je tista, ki naro\xc4\x8di umor Calista.\n_START_SECTION_\nElicia\n_START_PARAGRAPH_\nElicia je \xc5\xa1e ena od Celestininih u\xc4\x8denk, ki \xc5\xbeivi z njo v bordelu. Goji veliko zamero do \xc5\xbeensk iz vi\xc5\xa1jih slojev, posebej do Melibeje. I\xc5\xa1\xc4\x8de mesen u\xc5\xbeitek in je ne zanima kaj se dogaja okoli nje.\xc2\xa0 Nima \xc5\xbeivljenskih izku\xc5\xa1enj, saj je \xc5\xbee vse \xc5\xbeivljenje odvisna od Celestine. Ko ta umre ostane zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena, saj se ne zna znajti brez nje. Ljubimka s Centuriom, Critom in Semproniom. V razmerju s Semproniom ostaja samo zarardi denarja in koristi.\n_START_SECTION_\nLucrecia\n_START_PARAGRAPH_\nLucrecia je Melibejina slu\xc5\xbeabnica, ki na videz sovra\xc5\xbei Calista, v resnici pa je vanj zaljubljena. Melibeji zelo zavida, zato Celestina z njo zlahka manipulira. Po Melibejinem samomoru se Lucrecia po\xc4\x8duti krivo za njeno smrt.\n_START_SECTION_\nAlisa in Pleberio\n_START_PARAGRAPH_\nAlisa in Pleberio sta Melibejina star\xc5\xa1a. Alisa je bogata in o\xc5\xa1abna \xc5\xbeenska, ki meni, da noben mo\xc5\xa1ki ni dovolj dober za njeno h\xc4\x8der. Sama ji \xc5\xbeeli izbrati \xc5\xbeenina. Pleberio je ljubezniv in razumevajo\xc4\x8d o\xc4\x8de, ki ima svojo h\xc4\x8der neizmerno rad. Melibeji zaupa in ji ne \xc5\xbeeli vsiljevati snubcev.\n_START_SECTION_\nCenturio\n_START_PARAGRAPH_\nCenturio opravlja slu\xc5\xbebo vojaka. Zaljubljen je v Are\xc3\xbaso, hkrati pa je tudi njen zvodnik. Je len in strahopeten mo\xc5\xa1ki kateremu je naro\xc4\x8den umor Calista, vendar vse kar mu uspe je povzro\xc4\x8diti nemir.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nV celotni zgradbi imamo kontrast med ljubeznijo in smrtjo. Dvanajsto dejanje predstavlja vrh zgodbe, trenutek ko se njeno gibanje postavi na glavo. Lahko bi rekli, da je knjiga razdeljena na tri, sama zgodba pa na dva dela\xc2\xa0:_NEWLINE_- \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0Predgovor_NEWLINE_- \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0Prvi del (dejanja 1 \xe2\x80\x93 12)_NEWLINE_- \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0Drugi del (dejanja 12 \xe2\x80\x93 21)_NEWLINE_V prvem delu pride do sre\xc4\x8danja Calista in Melibeje, opisujejo se dogodki okoli sre\xc4\x8danja in Calistove zaljubljenosti. Calisto se zaradi ljubezenskih te\xc5\xbeav obrne na Celestino za pomo\xc4\x8d.\xc2\xa0 Njegovi slu\xc5\xbeabniki se spajda\xc5\xa1ijo s Celestino, saj \xc5\xbeelijo izkoristiti slepo zaljubljenost Calista. Celestina se spopade z dvojno misijo: prepri\xc4\x8dati P\xc3\xa1rmena, da se ji pridru\xc5\xbei in dose\xc4\x8di, da se Melibea zaljubi v Calista._NEWLINE_Drugi del se za\xc4\x8dne v dvanajstem dejanju z umorom Celestine. \xc5\xbde ve\xc4\x8dkrat omenjena smrt v prvem delu besedila postane v drugem delu glavni motor dogajanja. V trinajstem dejanju sta P\xc3\xa1rmeno in Sempronio obto\xc5\xbeena za umor Celestine. Devetnajsto dejanje opisuje ljubezensko no\xc4\x8d Melibeje in Calista in na koncu tudi njegovo tragi\xc4\x8dno smrt. V dvajsetem dejanju Melibea naredi samomor. Zgodba se zaklju\xc4\x8di z enaindvajsetim dejanjem, z zmago smrti nad ljubeznijo.\n_START_SECTION_\nZvrst\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav bi lahko rekli, da je Celestina zagotovo dramsko delo, zaradi strukture in odsotnosti pripovednih odstavkov, je bilo okoli njene zvrsti veliko debate. Te so bile posebej povezane z dol\xc5\xbeino knjige in posebne rabe \xc4\x8dasa, ki spominjata na roman. Iz tega izhaja ime dramski roman ali dialogni roman, s katerim je velikokrat ozna\xc4\x8dena. Struktura besedila je v veliki meri dramska, vendar na nek na\xc4\x8din presega model dramske zvrsti. Tragikomedija Calista in Melibeje ni bila napisana za predstavo, ampak za branje. Zaradi tega se povezuje s humanisti\xc4\x8dno komedijo, zvrst, ki je navdihnila Fernanda de Rojasa. Humanisti\xc4\x8dno komedijo je ustvaril Petrarca, zanjo pa je zna\xc4\x8dilen preprost argument z dolgim razvojem in zanimanje za revne predele dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nTematika in namen dela\n_START_PARAGRAPH_\nGlavne teme dela so ljubezen, pohlep in smrt. V pismu svojemu prijatelju Fernando de Rojas pravi, da knjiga opozarja na: posledice pretirane ljubezni, prilizovalne in zlobne slu\xc5\xbeabnike ter neiskrene \xc4\x8darovni\xc5\xa1ke \xc5\xbeenske._NEWLINE_Edini osebi, ki nista \xc5\xbertvi ljubezni sta Melibejina star\xc5\xa1a ,Pleberio in Alisa. V Clestini se prepletajo razli\xc4\x8dni tipi ljubezni npr. strastna ljubezen, kavalirska ljubezen, ljubezen kot spolni u\xc5\xbeitek. Ljubezen Calista in Melibeje naj bi bila vljudna, kavalirska, vendar v resnici bolj spominja na strastno in blazno. Za Celestino sta ljubezen in spolnost dva nelo\xc4\x8dljiva termina._NEWLINE_Vsi avtorjevi moralni nauki se v pesmi na koncu knjige \xc5\xa1e enkrat ponovijo. Ti naj bi v resnici prekrivali nereligiozno, pesimisti\xc4\x8dno in negativno vsebino. Vmes se prepleta \xc5\xa1e ena bolj globoka tema in sicer, da je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje neprestan boj mladih proti starej\xc5\xa1im, nedol\xc5\xbenih proti pokvarjenim, nevednih proti pametnim, revnih proti bogatim, slu\xc5\xbeabnikov proti gospodarjem, \xc5\xbeensk proti mo\xc5\xa1kim in obratno._NEWLINE_Na koncu drame se postavlja vpra\xc5\xa1anje, zakaj dva mlada zaljubljenca iz dobrih dru\xc5\xbein nista pomislila na poroko. Nikjer se ne omenja, da bi bili dru\xc5\xbeini skregani kot v drugih primerih. Kolumbijska pesnica Mar\xc3\xada Mercedes Carranza je sumila, da bi lahko bila kriva konservativno usmerjena Melibejina dru\xc5\xbeina.\n_START_SECTION_\nJezik in slog\n_START_PARAGRAPH_\nV Celestini se v enakovrednem razmerju prepletata srednjeve\xc5\xa1ki in renesan\xc4\x8dni ter izobra\xc5\xbeeni in popularni svet. Na eni strani imamo izobra\xc5\xbeen, kultni in umetni\xc5\xa1ki jezik z latinskimi izrazi, ns drugi strani pa popularen jezik z \xc5\xbeivahnimi in ljudskimi izrazi. \xc4\x8ceprav obstaja jasna delitev registrov, pa lo\xc4\x8ditev ni popolnoma jasna, saj dru\xc5\xbebeni sloji ne uporabljajo strogo le enega ali drugega. Oba stila se med seboj prepletata, v\xc4\x8dasih bolj v\xc4\x8dasih manj, odvisno od sporo\xc4\x8devalca, poslu\xc5\xa1alca in tudi od teme, ki se obravnava._NEWLINE_Izobra\xc5\xbeeni jezik predstavlja neke vrste modernizacijo, \xc4\x8deprav ponekod lahko \xc5\xa1e vedno opazimo glagol na koncu stavka, oja\xc4\x8devalce in uporabo latinizmov._NEWLINE_Popularni jezik je bogat, vendar vseeno izseva dolo\xc4\x8deno zmernost. Premi\xc5\xa1ljeno se uporabljajo frazemi, \xc5\xa1e vedno pa je v besedi\xc5\xa1\xc4\x8du prisotnih veliko pregovorov._NEWLINE_Nenazadnje pa je v delu tehnika dialoga uporabljena perfektno, saj lahko razlikujemo razli\xc4\x8dne tipe dialogov od zna\xc4\x8dilnih monolognih tipov, ki so zelo pomembni glede na to, da delo ni namenjeno za upodobitev, do bogatih kratkih dialogov.\n_START_SECTION_\nCenzura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde zelo zgodaj so moralisti za\xc4\x8deli napadati knjigo, ker naj bi spodbujala nedovoljena ljubezenska razmerja, namesto da bi se jim izognila. Prvi, ki je odsvetoval branje Celestine je bil Juan Luis Vives, saj jo je v svoji knjigi trdil, da naj bi prav tako kot vite\xc5\xa1ke knjige uni\xc4\x8devala ustaljene obi\xc4\x8daje._NEWLINE_Kljub tem kritikam se Celestina ni pojavila v Index-u (seznam prepovedanih knjig \xc5\xa1panske inkvizicije) vse do leta 1632. Tudi takrat so knjigo samo pre\xc4\x8distili in iz nje izlo\xc4\x8dili sporne odlomke. Leta 1792 pa so jo prepovedali v celoti.\n_START_SECTION_\nSocialni in zgodovinski kontekst\n_START_PARAGRAPH_\nCelestina je nastala v \xc4\x8dasu vlade katoli\xc5\xa1kih kraljev, ki se za\xc4\x8dne leta 1469 s kraljevo poroko in kon\xc4\x8da leta 1504 s smrtjo Izabele katoli\xc5\xa1ke. V \xc4\x8dasu te zdru\xc5\xbeitve pride leta 1492 do odkritja Amerike, osvojitve Granade in izgona Judov. V tem letu Antonio de Nebrija objavi prvo slovnico \xc5\xa1panskega jezika. Bil je docent na Univerzi v Salamanci, kjer je \xc5\xa1tudiral tudi Fernando de Rojas. Za\xc4\x8dne se prehod iz srednjega veka v renesanso. Prav v tem \xc4\x8dasu se pojavijo prve izdaje Komedije Calista in Melibeje._NEWLINE_V tem obdobju pride na Iberskem polotoku do zdru\xc5\xbeenja vseh teritorijev v eno kraljestvo, razen Portugalske. Glavno vlogo prevzeme kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, ki postane enotna vera celotnega kraljestva.'