b"\n_START_ARTICLE_\nFerdinando I. de' Medici\n_START_SECTION_\nKardinal v Rimu\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinando I. je od\xc5\xa1el v Rim 1563 kot petnajstletni kardinal. V desetih leti je postal vpliven \xc4\x8dlan svetega kolegija. Imel je malo smisla za religiozno \xc5\xbeivljenje, dobro pa je deloval kot upravitelj. Ustanovil je tiskarno za orientalske jezike in pisave, ki naj bi odprla mo\xc5\xbenosti za katoli\xc5\xa1ko misijonsko delovanje na orientu. Zanimal se je za klasi\xc4\x8dno kiparstvo in zbral veliko zbirko v glavnim rimskih kopij gr\xc5\xa1kih kipov, ki jih je razstavil v vili Medici v Rimu.\n_START_SECTION_\nNadvojvoda Toskanski\n_START_PARAGRAPH_\nKo je osemintridesetleten prevzel vodenje dr\xc5\xbeave, se je izkazal kot razumen voditelj, neodvisen v svojih odlo\xc4\x8ditvah. Prenovil je sodni sistem in se resni\xc4\x8dno zavzel za blaginjo dr\xc5\xbeavljanov. Vlada je postala manj koruptivna, finance stabilnej\xc5\xa1e, trgovina in poljedelstvo sta zacvetela. Medi\xc4\x8dejska banka je spet prina\xc5\xa1ala velike dobi\xc4\x8dke. Firence so se razvijale, podro\xc4\x8dje okrog Pise je z melioracijami postalo uporabno. V Firencah je dal zgraditi trdnjavo  Forte di Belvedere (arhitekt  Bernardo Buontalenti). Pove\xc4\x8dal je mornarico, naprej razvijal Livorno, ki ga je razglasil za versko tolerantno obmo\xc4\x8dje, s \xc4\x8dimer je privabil protestante in Jude, ki jih je v Livornu \xc5\xa1e danes ve\xc4\x8d kot drugod po Italiji. Vpeljal je nove prijazne obi\xc4\x8daje, kot vsakoletno poklanjanje dot revnim nevestam v cerkvi San Lorenzo. 1589 je ob poplavi reke Arno osebno delil poplavljencem kruh in s \xc4\x8dolnom obiskal prizadete vasi in jim obljubil pomo\xc4\x8d._NEWLINE_Podpiral je bodo\xc4\x8dega francoskega kralja Henrika IV. v hugenotskih vojnah z denarjem in zastavil besedo pri pape\xc5\xbeu ob njegovi spreobrnitvi v katoli\xc5\xa1tvo. 1600, ko je Henrik \xc5\xbee bil kralj, je z njim poro\xc4\x8dil Marijo de' Medici, h\xc4\x8derko brata Francesca. A Henrik mu naklonjenosti ni vra\xc4\x8dal in zveza se je ohladila. Podprl je Filipa III. \xc5\xa0panskega pri pohodu v Al\xc5\xbeirijo, cesarja Svetega rimskega cesarstva v borbah proti Turkom. Z mornarico je sodeloval v bojih proti piratom in Turkom. Pridobil je formalno oblast v Sieni, ki jo je zavzel njegov o\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nUmetnost in naravoslovje\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinando I. je veliko vlagal v povrnitev nekdanje slave Medi\xc4\x8dejcev in umetniki so bili tisti, ki so mu pri tem pomagali. Buontalentiju je naro\xc4\x8dil na\xc4\x8drt za Tribuno, osmerokotno sobo v pala\xc4\x8di Uffizi, kjer je razstavil najpomembnej\xc5\xa1e anti\xc4\x8dne in renesan\xc4\x8dne umetnine iz medi\xc4\x8dejske zbirke. Naro\xc4\x8dil mu je preureditev srednjeve\xc5\xa1kega gradu Petraia v \xc4\x8dudovito vilo z vrtom, izgradnjo lovske lo\xc5\xbee pri vili Ferdinandi. Investiral je v pala\xc4\x8do Pitti in vrtove Boboli. Gianbologni je naro\xc4\x8dil kip Cosima I. na konju. Po zamisli svojega o\xc4\x8deta je ob cerkvi San Lorenzo za\xc4\x8del z gradnjo mavzoleja Medi\xc4\x8dejcev._NEWLINE_Kupoval je redke rokopise iz Perzije in Egipta. Porabil je ogromno denarja za pozla\xc4\x8deni model vesolja, ki naj bi dokazal, da je imel Ptolemaj prav, ko je trdil, da se luna, sonce in zvezde gibljejo okrog zemlje. Umetnike vseh vrst, arhitekte, slikarje, glasbenike, igralce je zaposlil ob velikih praznikih in slavjih, med katerimi so vsekakor izstopale njegova poroka s Cristino di' Lorena in poroka ne\xc4\x8dakinje Marije de Medici s francoskim kraljem Henrikom IV. Ob teh prilo\xc5\xbenostih sta bili izvedeni tudi prvi operi  Jacopa Perija Daphne in Euridice."