b'\n_START_ARTICLE_\nSkrinja svetega Simona, Zadar\n_START_SECTION_\nPrihod relikvije v Zadar\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodno rimski cesarji, ki so imeli sede\xc5\xbe v Carigradu, so od 6. stoletja dalje zbirale ne le dragocene umetnine, temve\xc4\x8d tudi relikvije svetnikov, da bi se tako lahko postavljali ob bok s prvim Rimom. Tako je bilo v Carigradu iz Palestini preneseno truplo sv. Simona. Ohranjen dokument dokazuje, da so leta 1200, Daniel in Anton Novgorod videli v Carigradu Simonov grob, kar dokazuje, da so relikvije sv. Simon do 13. stoletja bile \xc5\xa1e vedno v Carigradu. Glede na napis v gotskem napisu na skrinji sv. Simona, lahko z veliko verjetnostjo sklepajo, da je bilo svetnikovo telo iz Carigrada v Zadar preneseno leta 1203._NEWLINE_Po legendi je nek kri\xc5\xbear, verjetno bene\xc5\xa1ki plemi\xc4\x8d, ki se je vra\xc4\x8dal z ladjo iz Sirije v svoje mesto, nosil telo sv. Simona. V bli\xc5\xbeini Zadra jih je prizadelo hudo neurje in njegova ladja, ki je bila mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana, je morala ostati v Zadru. Medtem ko so ladjo popravljali, je zbolel in se je zatekel med pu\xc5\xa1\xc4\x8davnike na koncu pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Zadru, kjer je bila \xc5\xbeupnijska cerkev sv. Ivana. Da pu\xc5\xa1\xc4\x8davniki ne bi izvedeli za svetnikovo telo, jim je povedal, da je to telo njegovega mrtvega brata, ki ga nese domov. Do odhoda iz Zadra, so ga pokopali na bli\xc5\xbenjem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du. Kri\xc5\xbearjevo zdravstveno stanje se je poslab\xc5\xa1alo in ko je uvidel, da ne bo ozdravel, je dejal menihom, da naj po njegovi smrti pregledajo vse njegove dokumente v katerih bodo na\xc5\xa1li nekaj zelo zanimivega. Dejansko so okoli vratu pokojnika na\xc5\xa1li zapiske o \xc4\x8dude\xc5\xbeih sv. Simona, ki jih je prinesel s seboj. Menihi so takoj ob zori za\xc4\x8deli odkopavati truplo svetnika in isto no\xc4\x8d so bili s \xc4\x8dudnimi vizijami opozorjeni trije mestni rektorji, \xc4\x8de\xc5\xa1 da so v omenjenem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du izkopali truplo velikega svetnika. Zgodaj zjutraj so se odpravili na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de in drug drugemu povedali, kaj se jim je prikazalo. Potem so jim menihi odkrili, kako so oni izvedeli, da je na njihovem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du pokopano telo svetnika. Kmalu je za vse to izvedelo celotno mesto in od takrat so v Zadru za\xc4\x8dela javno \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje sv. Simon Pravi\xc4\x8dnika.\n_START_SECTION_\nZgodovina izdelave skrinje\n_START_PARAGRAPH_\nSkrinja sv. Simona je dala izdelati hrva\xc5\xa1ko-mad\xc5\xbearska kraljica Elizabeta, h\xc4\x8derko bosanskega bana Stjepana II. Kotromani\xc4\x87a in \xc5\xbeena Ludvika I. An\xc5\xbeujskega. Razlog za odlo\xc4\x8ditev je nedvomno bila predvsem velika kralji\xc4\x8dina predanost in \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje svetnika. Vendar je treba upo\xc5\xa1tevati tudi tedanje politi\xc4\x8dne razmere. Kralj Ludvik je vodil ogor\xc4\x8den boj z Bene\xc4\x8dani zaradi Zadra. 18. februarja 1358 je bil v Zadru, v zakristiji cerkve sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka podpisan z Bene\xc4\x8dani znameniti Zadrski mir. Zadar je dobil dolgo \xc5\xbeeleno svobodo in Ludvik I., ki je \xc5\xbeelel Zadr\xc4\x8dane tesneje povezati s svojo mo\xc4\x8djo, je omogo\xc4\x8dil izvr\xc5\xa1itev kralji\xc4\x8dine zaobljube - izdelavo skrinje sv. Simona. Zadr\xc4\x8dani so ga zato \xc4\x8dastili na poseben na\xc4\x8din._NEWLINE_Delo je leta 1380, iz tol\xc4\x8denega srebra izdelal zlatar Franjo iz Milana, ki je imel v Zadru svojo delavnico. Pomagali so mu tudi lokalni obrtniki Peter Bla\xc5\xbeev iz Ra\xc4\x8de, Stjepan Prib\xc4\x8dev, Mihovil Damjanov in Andrija Markov iz Zagreba. Mojster Franjo je na hrbtni strani skrinje z lepimi gotskimi \xc4\x8drkami vklesan napis v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki se glasi: "Tukaj, v tej skrinji, ki jo je, da izvr\xc5\xa1i svojo zaobljubo, darovala mogo\xc4\x8dna, slavna in vzvi\xc5\xa1ena Elizabeta mlaj\xc5\xa1a, kraljica Mad\xc5\xbearske, po\xc4\x8diva v miru Simon Pravi\xc4\x8dnik, ki je na svojih rokah dr\xc5\xbeal Jezusa, rojen iz Device Marije. To delo je naredil Franjo iz Milana leta 1380"._NEWLINE_Za to delo redke umetni\xc5\xa1ke vrednosti, je kraljica dala na voljo okoli 250 kilogramov srebra in pooblastila pet zadrskih plemi\xc4\x8dev, da sklenejo pogodbo z mojstrom o roku izdelave. Pogodba je bila podpisana v Mestni dvorani 5. julija 1377, s katero se je Franjo obvezal, da kon\xc4\x8da delo v enem letu. Toda naloga je bila tako velika, da je dela tri leta, da ga je dokon\xc4\x8dal. Skrinja z dvojnim pokrovom je izdelana iz cedrovine in popolnoma oblo\xc5\xbeena z debelimi srebrnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, ki so delno pozla\xc4\x8dene. Zunaj in znotraj je okra\xc5\xa1ena z reliefnimi prizori s tehniko\n_START_SECTION_\nDimenzije\n_START_PARAGRAPH_\nPravokotne srebrna skrinja sv. Simona, ki stoji 2,3 m nad tlemi na glavnem oltarju cerkve z istim imenom, meri v dol\xc5\xbeino 1,92 m, je 62,5 cm \xc5\xa1iroka in vklju\xc4\x8dno s 56 cm visokim pokrovom, sedlasto oblikovanim, 1,27 m visoka.  Na prednji strani pokrova prevladujejo izrezljane pokon\xc4\x8dne figure svetnika oble\xc4\x8denega v obleko in pla\xc5\xa1\xc4\x8d in bogato okra\xc5\xa1ena z rastlinskimi motivi, ki so pritrjeni na skrinji z zaponko. Sprednja plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se odpira s pomo\xc4\x8djo te\xc4\x8dajev, ki se nahajajo na dnu, ka\xc5\xbee figure, ki merijo 66,5 cm. Te so postavljene na iztegnjenih rokah \xc5\xa1tirih bronastih angelov ulitih v sedemnajstem stoletju (1648) iz tur\xc5\xa1kih topov, ki so bili zase\xc5\xbeeni v vodah Zadra leta 1648. _NEWLINE_Prekrita znotraj in zunaj s tankimi listi\xc4\x8di od 240 kg \xc4\x8distega srebra in tudi znatno koli\xc4\x8dino zlata, ka\xc5\xbee zapletene podrobnosti, vklesane na cedrovino, ki se je uporabila za oblikovanje skrinje. Vse proste povr\xc5\xa1ine skrinje so zapolnjene z bolj ali manj standardnimi vinskimi viticami, listjem in valujo\xc4\x8dimi rozetami, ki dajejo mo\xc5\xbenost okra\xc5\xa1evanja z zlatom.\n_START_SECTION_\nPrizori\n_START_PARAGRAPH_\nSprednji del skrinje prikazuje v tehniki reliefa prizore zgodnjih let svetnika kot pridigarja, smrt in vstajenje, kot tudi svetopisemske in zgodovinske dogodke njegovega \xc4\x8dasa. Notranji del vsebuje relief, ki ga je izdelal zlatar Stjepan Martini\xc4\x87 iz Zadra in predstavlja za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika z mestom v ozadju. Prizor je zelo slikovito prikazan z nizom podrobnosti, obzidje s stolpi, ljudi in ladje z zastavami. Na sprednjem pokrovu skrinje je v visokem reliefu prikazano telo svetnika v uniformi. Na levi strani prizori\xc5\xa1\xc4\x8da je ladja v nevihti, ki re\xc5\xa1uje sv. Simona._NEWLINE_Znotraj pokrova je \xc4\x8dudovita ilustracija s tremi \xc4\x8dude\xc5\xbei pripisanimi svetniku. Njegov sveti-menih kot figura in dva v naro\xc4\x8dju sede\xc4\x8da An\xc5\xbeujca se pojavljajo kot visoki relief na obeh podro\xc4\x8djih trikotnika pokrova. Oba sta bogato okra\xc5\xa1ena na enak na\xc4\x8din, skupaj z grbom mad\xc5\xbearskih vladarjev in zna\xc4\x8dilnim An\xc5\xbeujskim fleur-de-lis, ogrinjalo in \xc4\x8delada s krono. Nad krono raste noj  razprtimi krili in podkvijo v kljunu. Okoli grba so reliefi akantovih listov, poleg njih za\xc4\x8detnice kralja: LR (Latinsko: Lodovicus Rex). _NEWLINE_Latinski napis na osrednji plo\xc5\xa1\xc4\x8di na hrbtni strani skrinje, ki ustreza vsebini na sprednji strani, nosi zlatarjev podpis z Ludvikovim grbom v kotih, bogato delo vinskega krogovi\xc4\x8dja, ki dopolnjuje relief. Razdeljen je na dva dela, pri \xc4\x8demer je ve\xc4\x8dji glavni napis z gotskimi \xc4\x8drkami v visokem reliefu: "SYMEON: HI.C.IVSTVS.YEXVM.DE.VIRGINE.NATVM.VLNIS: QVI.TENVITHAC.ARCHA. PACE.QVIESCIT.HVNGARIE.REGINA.POTENS: ILLVSTRIS: ED.ALTA: ELYZABET.IUNIOR:QVAM.VOTO:CONTVLIT. ALMO.ANNO.MILLENO: TRECENO: OCTVAGENO ". Spodaj, gravirano s stiliziranimi miniaturnimi \xc4\x8drkami, se zdi zlatarjev podpis: \xc2\xbbhoc.opus.fecit: franciscus.d.mediolano\xc2\xab._NEWLINE_Znan v srednjeve\xc5\xa1kih latinskih hexametrih, se prevod napisa glasi: \xc2\xbbSimeon Righteous, ki \xc4\x8dasti Jezusa, rojenega iz device, v njegovih rokah, po\xc4\x8diva v miru, v tej skrinji, ki ga je naro\xc4\x8dila kraljica Mad\xc5\xbearske, mogo\xc4\x8dna, sijajna in veli\xc4\x8dastna Elizabeta mlaj\xc5\xa1a, v letu 1380. To je delo Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka iz Milana.\xc2\xab_NEWLINE_Leva scena na notranji strani ka\xc5\xbee kraljico Elizabeto s tremi h\xc4\x8derami kako svetniku daje kon\xc4\x8dano skrinjo. Desno od napisa je prikazana smrt bosanskega bana Stjepana II. Kotromani\xc4\x87a v prisotnosti sv. Simona. Na hrbtni povr\xc5\xa1ini pokrova so prikazani \xc5\xa1e trije ve\xc4\x8dji \xc4\x8dude\xc5\xbei svetnika. V osrednjem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du je prikazan kle\xc4\x8de\xc4\x8di lik z zlatarskim orodjem, kar je  mogo\xc4\x8de avtorjev avtoportret._NEWLINE_Pred oltarjem na sredini sveti\xc5\xa1\xc4\x8da se nahaja kamnit sarkofag z likom sv. Simona iz 13. stoletja, v katerem se do izdelave skrinje hranili svetnikovo telo._NEWLINE_\xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje sv. Simona, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika Zadra je \xc5\xa1e danes zelo \xc5\xbeivo. Obiskovalci Zadra se o tem lahko prepri\xc4\x8dajo na 8. oktobra, ko Zadar na najbolj slovesen na\xc4\x8din praznuje zavetnika. Mnogi verniki iz mesta in okolice na ta dan napolnijo cerkev sv. Simona, kar pri\xc4\x8da o globoki veri in predanosti sv. Simonu Pravi\xc4\x8dniku. Skrinjo je mogo\xc4\x8de videti vsak dan, telo svetnika pa na dan 8. oktobra in v posebnih cerkvenih praznovanjih, ko se skrinja odpre za javnost.'