b'\n_START_ARTICLE_\nHumoristi\xc4\x8dna povest\n_START_PARAGRAPH_\nHumoristi\xc4\x8dna povest je ena izmed pripovednoproznih form, v sorodstvu s humoresko, \xc5\xa1aljivo zgodbo, satiro, grotesko, parodijo, pamfletom in drugimi. Smeh je po svoji naravi kratek, zato dalj\xc5\xa1a pripovedna proza ni najprimernej\xc5\xa1a zanj. Komi\xc4\x8dne scene se v njej izmenjavajo z resnimi._NEWLINE_Sinonim za slovenski humor je priimek Mil\xc4\x8dinski, najsi imamo v mislih o\xc4\x8deta Frana (1867\xe2\x80\x931932) ali sina Franeta, radijskega \xc2\xbbJe\xc5\xbeka\xc2\xab. Humor se je v slovenski literaturi za\xc4\x8del pojavljati z Linhartovima deloma \xc5\xbdupanova Micka in Mati\xc4\x8dek se \xc5\xbeeni.\n_START_SECTION_\nTipi humorja\n_START_PARAGRAPH_\nHumor se odra\xc5\xbea v kompleksnej\xc5\xa1ih \xc5\xbeanrih, kot so: satira, groteska, parodija, ki jih dolo\xc4\x8dajo jeza, kritika, ironija, resignativni nasme\xc5\xa1ek, sarkazem, na drugi strani pa so preprostej\xc5\xa1i: \xc5\xa1ala (vic, dovtip), burka, \xc5\xa1vank in burleska. Tip humorja ni odvisen toliko od avtorja kot od snovi, ki si jo je izbral za sme\xc5\xa1enje. Nekateri motivi in dru\xc5\xbebeni sloji so primerni le za sme\xc5\xa1nice in \xc5\xa1ale oziroma za nizke oblike humornosti, npr. pijan\xc4\x8devanje, voja\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje, lik ta\xc5\xa1\xc4\x8de, fantovanje na vasi, drugi za humoreske. Vrste komike so \xc5\xa1e situacijska (nizka), kjer je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du sme\xc5\xa1na situacija, karakterna, kjer so sme\xc5\xa1ne osebe in njihov jezik in besedna, tukaj pa je bistveno sme\xc5\xa1no pripovedovanje. Humoristi\xc4\x8dna literatura se odlo\xc4\x8da med dvema ponujenima tipoma glavne osebe: med tep\xc4\x8dkom in zvitim poredne\xc5\xbeem, ki je povzro\xc4\x8ditelj sme\xc5\xa1nih situacij, nor\xc4\x8dav junak.'