b'\n_START_ARTICLE_\nTurkmenistan\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nTurkmenistan obsega Turansko ni\xc5\xbeavje s pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Karakum (\xc2\xbb\xc4\x8crni pesek\xc2\xab), kjer se pojavljajo manj\xc5\xa1a slana jezera in sipine, na severozahodu sega planota Ustjurt do Kaspijskega jezera. Proti meji z Iranom le\xc5\xbei pogorje Kopet Dag z najvi\xc5\xa1jim vrhom Reza (2942 m). Jugovzhodni del pokriva rodovitna polpu\xc5\xa1\xc4\x8davska ravnina._NEWLINE_Ob meji z Uzbekistanom te\xc4\x8de najve\xc4\x8dja reka Amu Darja, ki je dolga 2540\xc2\xa0km in je skoraj v celoti izkori\xc5\xa1\xc4\x8dena za namakanje. Velik del njenih voda je speljan v 1400\xc2\xa0km dolg umetni kanal T\xc3\xbcrkmenba\xc5\x9fy, zgrajen v letih 1954\xe2\x80\x9367 (prej imenovan Karakuumski kanal), kar ima za posledico skoraj osu\xc5\xa1eno Aralsko jezero. Na jugovzhodu se, 970\xc2\xa0km dolga reka Murgap, prav tako izgubi v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi._NEWLINE_Pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Karakum (tudi Kara-Kum, turkmensko: Garagum ali Gara Gum (\xc2\xbb\xc4\x8crni pesek\xc2\xab), rusko: Karakumy (\xd0\x9a\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xba\xd1\x83\xd0\xbc\xd1\x8b)), je velika pe\xc5\xa1\xc4\x8dena regija v Srednji Aziji. Zavzema okoli 70\xc2\xa0% obmo\xc4\x8dja Turkmenistana. Velika je 350.000\xc2\xa0km\xc2\xb2 in se razteza 800\xc2\xa0km v smeri zahod \xe2\x80\x93 vzhod in 500\xc2\xa0km v smeri sever \xe2\x80\x93 jug. Na severu meji na kotlino Sarykamysh, na severovzhodu in vzhodu na Amu Darjo (starodavno ime reka Oxus), na jugovzhodu na gorovje Garabil v stepski regiji Badkhyz. Na jugu in jugozahodu pu\xc5\xa1\xc4\x8davo omejuje gorovje Kopet Dag, na zahodu in severozahodu meji na dolino reke Uzboy. Razdeljena je na tri dele: vi\xc5\xa1ji severni Trans-Unguz Karakum, nizko le\xc5\xbee\xc4\x8di centralni Karakum in jugovzhodni Karakum, skozi katerega te\xc4\x8de veriga slanih mo\xc4\x8dvirij in kjer so od vetra preoblikovane kotanje. Vi\xc5\xa1ine, od vetra nakopi\xc4\x8denih in pol zara\xc5\xa1\xc4\x8denih pe\xc5\xa1\xc4\x8denih grebenov, se gibljejo od 75 do 90 metrov, odvisno od starosti in mo\xc4\x8di vetra. Nekaj manj kot 10% obmo\xc4\x8dja pokrivajo srpaste sipine, nekatere med njimi so visoke 9 m in ve\xc4\x8d. Pred pribli\xc5\xbeno 30 milijoni let je bila celotna regija Karakum pod morjem. Najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka pu\xc5\xa1\xc4\x8dave je -81 m. V ju\xc5\xbenem delu Turanske ni\xc5\xbeine so Orogenski (gorotvorni) procesi povzro\xc4\x8dili postopno upadanje morja in na koncu njegovo izginotje. Nato je Amu Darja stekla \xc4\x8dez Karakum, od \xc4\x8dasa do \xc4\x8dasa spreminjala svojo strugo in odlagala velike koli\xc4\x8dine aluvialnih sedimentov (ve\xc4\x8dinoma pesek in glino). Pesek Karakuma vsebuje ve\xc4\x8d kot 40 razli\xc4\x8dnih mineralov.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnjebje je pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko. Pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Karakum je ena izmed najbolj su\xc5\xa1nih pu\xc5\xa1\xc4\x8dav na svetu s samo 12\xc2\xa0mm padavin povpre\xc4\x8dno na leto. Najvi\xc5\xa1ja zabele\xc5\xbeena temperatura v A\xc5\xa1habadu je bila 48,0\xc2\xa0\xc2\xb0C, v mestu Kerka, ki le\xc5\xbei na bregovih reke Amu Darja pa celo 51,7\xc2\xa0\xc2\xb0C, vse v juliju 1983. Na obrobju pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, bli\xc5\xbeje goram, na leto pade popre\xc4\x8dno 80 \xe2\x80\x93 300\xc2\xa0mm padavin, pozimi pa sneg lahko zapade tudi v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Sicer zna\xc5\xa1ajo popre\xc4\x8dne temperature med 2,2\xc2\xa0\xc2\xb0C v januarju in 30,9\xc2\xa0\xc2\xb0C v juliju.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVegetacija je precej raznolika, sestavljajo jo predvsem trave in majhno grmi\xc4\x8devje. Vlaga zgodaj spomladi omogo\xc4\x8da rast efemernih (rastlina, ki hitro doraste in odmre) rastlin (glavne krme za \xc5\xbeivali), medtem ko je na sipinah vegetacija sestavljena iz trave, pelinovih grmov in dreves v vrste Ammodendron conollyi (to so pu\xc5\xa1\xc4\x8davski gozdovi, omejeni na nestabilni pesek v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Karakum \xe2\x80\x93 drevesa Ammodendron lahko rastejo do vi\xc5\xa1ine 10 m in \xc5\xbeivijo 60 let ali ve\xc4\x8d)._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava se trudi pogozdovati ozemlja v bli\xc5\xbeini naselij, da bi zadr\xc5\xbeala \xc5\xa1irjenje peska. Tako je \xc5\xbee posajenih 20 milijonov dreves predvsem bora, cipres in nekaterih listavcev. Z akcijo bo nadaljevala._NEWLINE_V pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Karakum ni veliko \xc5\xbeivali, vendar je veliko razli\xc4\x8dnih vrst. So \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, mravlje, termiti, klopi, ve\xc4\x8d vrst hro\xc5\xa1\xc4\x8dev in pajki kot tudi razli\xc4\x8dne vrste ku\xc5\xa1\xc4\x8darjev, ka\xc4\x8d in \xc5\xbeelv. Najpogostej\xc5\xa1e ptice so poljski \xc5\xa1krjanci in vrabci (Passer ammoderdri) in pastirice. Med glodavci so svizci in mi\xc5\xa1i. Sesalci pa so zajci, je\xc5\xbei, ma\xc4\x8dke in lisice ter gazele, ki navadno \xc5\xbeivijo na ravnicah.\n_START_SECTION_\nLjudje in zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina dr\xc5\xbeavljanov Turkmenistana so etni\xc4\x8dno Turkmenci; druge etni\xc4\x8dne skupine so ruska, uzbe\xc5\xa1ka in kaza\xc5\xa1ka. Uradni jezik v Turkmenistanu je turkmenski, \xc4\x8deprav \xc5\xa1e precej ljudi govori rusko kot "jezik medetni\xc4\x8dne komunikacije" (ustava iz leta 1992). Izobra\xc5\xbeevanje je splo\xc5\xa1no in obvezno do srednje \xc5\xa1ole, skupno pa traja 10 let._NEWLINE_Razna plemena, ki so pri\xc5\xa1la iz Perzije, Sirije in Anatolije \xc4\x8dez gorovje Altaj, so turkmenske konje vzrejala na ozemlju dana\xc5\xa1njega Turkmenistana in po obrobju pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Karakum \xc5\xbee v paleolitiku. Prve sledi kmetijstva v Srednji Aziji so odkrili okoli 32\xc2\xa0km severno od A\xc5\xa1habata v neolitski civilizaciji Jeitun, ki je datirana v 5. tiso\xc4\x8dletje p. n. \xc5\xa1t. Civilizaciji Jeitun je sledila vrsta drugih neolitskih kultur. V ju\xc5\xbenem Turkmenistanu je pri\xc5\xa1lo kulturno poenotenje v zgodnji bronasti dobi (2500\xe2\x80\x932000 pr. n. \xc5\xa1t.). V naslednjega pol tiso\xc4\x8dletja so nastala nekatera mestna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo ru\xc5\xa1evine Namazga-Tepe (velikost 60 hektarjev)._NEWLINE_Aleksander Veliki je ozemlje osvojil v 4. stoletju p. n. \xc5\xa1t. na poti v Indijo. Od 6. \xe2\x80\x93 4. stoletja pr.n.\xc5\xa1t. je bil Turkmenistan del ahemenidske Perzije, naslednje stoletje pa del partske dr\xc5\xbeave ter vladavine dinastije Sasanidov s sede\xc5\xbeem v Nisi, ki se danes nahaja v predmestju glavnega mesta A\xc5\xa1habat. V 7. stoletju so to regijo osvojili Arabci, uvedli islamsko vero in vklju\xc4\x8dili Turkmence v kulturo Bli\xc5\xbenjega vzhoda. V tem \xc4\x8dasu je Turkmenistan le\xc5\xbeal na glavni trgovski poti med Azijo in Evropo, na slavni Svilni cesti._NEWLINE_V sredini 11. stoletja Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki (1038-1194 Seljuq) Tur\xc5\xa1ki imperij osredoto\xc4\x8da svojo mo\xc4\x8d na ozemlju Turkmenistana in se posku\xc5\xa1a raz\xc5\xa1iriti v Afganistan. Imperij se sesuje v drugi polovici 12. stoletja, ko D\xc5\xbeingiskan, na svojem pohodu proti zahodu, prevzame nadzor nad vzhodno regijo ob Kaspijskem morju. Plemena Oguzov so mongolske vdore (13. stoletje) precej dobro prenesla, ju\xc5\xbena plemena so postala del imperija Il-Khanidov (1256\xe2\x80\x931353), severna plemena pa so pripadla Zlati hordi (1227\xe2\x80\x931395). V naslednjih sedmih stoletjih so ljudje \xc5\xbeiveli v razli\xc4\x8dnih imperijih in se stalno borili v vojnah._NEWLINE_Od 16. stoletja dalje, turkmenski jaha\xc4\x8di na konjskih hrbtih napadajo karavane, plenijo in ugrabljajo ljudi za trgovino s su\xc5\xbenji. Turkmensko ozemlje je del Hivskega kanata in Buharskega emirata, ki sta ji vladali dve uzbe\xc5\xa1ki rodbini \xc5\xa0ajbanidov. Leta 1868 Buharski emirat, leta 1873 pa Hivski kanat postaneta Ruska protektorata._NEWLINE_Po velikem turkmenskem uporu leta 1881 Rusija zasede Turkmenistan. V spopadih v pu\xc5\xa1\xc4\x8davski trdnjavi Gokdepe, v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega A\xc5\xa1habada, pobije 7.000 Turkmenov; drugih 8000 je bilo ubitih ko so posku\xc5\xa1ali pobegniti \xc4\x8dez pu\xc5\xa1\xc4\x8davo. Leta 1894 cesarska Rusija tako prevzame nadzor nad Turkmenistanom. Posledica Oktobrske revolucije je bila, da so leta 1920 ustanovljene: Buharska in Horezmska ljudska republika in Turkestanska ASSR. Nadaljnji politi\xc4\x8dni nemiri privedejo 27.10.1924 do ustanovitve Turkmenske SSR kot ene od 15 republik Sovjetske zveze. V tem \xc4\x8dasu so se oblikovale sodobne meje Turkmenistana._NEWLINE_6. oktobra 1948 je A\xc5\xa1habat prizadel mo\xc4\x8dan potres 7,3 Mw stopnje, ki je imel epicenter 25\xc2\xa0km JZ od glavnega mesta v vasi Gara-Gaudan. Potres je povzro\xc4\x8dil izjemno \xc5\xa1kodo v A\xc5\xa1habatu in bli\xc5\xbenjih vaseh, kjer so bile poru\xc5\xa1ene skoraj vse ope\xc4\x8dne stavbe, betonske konstrukcije so bile mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovane in iztirili so tovorni vlaki. O \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertvah so kro\xc5\xbeili razli\xc4\x8dni podatki, sporo\xc4\x8dilo za javnost 9. decembra 1988 je bilo, da je bilo 110.000 mrtvih kar je zna\xc5\xa1alo 10% vseh prebivalcev v dr\xc5\xbeavi. Poro\xc4\x8dilo iz leta 2007 tiskovne agencije dr\xc5\xbeave Turkmenistan pa govori o skupno do 176.000 mrtvih. Ta potres je terjal tudi smrt matere in celotne dru\xc5\xbeine (o\xc4\x8de je padel v 2. svetovni vojni) bodo\xc4\x8dega predsednika Saparmurata Niyazova._NEWLINE_Po koncu hladne vojne in razpadu Sovjetske Zveze, je Turkmenistan 27. oktobra 1991 razglasil svojo neodvisnost. Saparmurat Nijazov je postal prvi predsednik nove republike in je bil \xc2\xbbdosmrtni predsednik\xc2\xab\xc2\xa0do svoje smrti leta 2006.\n_START_SECTION_\nOaza Merv \xc4\x8dlanica zgodovinskih in kulturnih parkov\n_START_PARAGRAPH_\nMervu je najstarej\xc5\xa1e in najbolj ohranjeno azijsko mesto ob Svilni cesti v Srednji Aziji. Ostanki prikazujejo 4000 let \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zgodovine. \xc5\xa0tevilni spomeniki so \xc5\xa1e vedno vidni, \xc5\xa1e posebej tisti iz obdobja zadnjih dveh tiso\xc4\x8dletij. Mesta v oazi Merv so imela znaten vpliv na kulturo v tem delu sveta. Mesto Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki je predvsem znamenito po arhitekturi in arhitekturni dekoraciji in je predstavnik znanstvenega in kulturnega razvoja._NEWLINE_Oaza Merv v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Karakum je v 3. tiso\xc4\x8dletju pr.n.\xc5\xa1t. omogo\xc4\x8dala razvoj vrste mestnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d. Prvi bronastodobni centri (2500\xe2\x80\x931200 pr. n. \xc5\xa1t.) so se nahajali na severu oaze, kjer izvira reka Murghab in jo je bilo mogo\xc4\x8de brez te\xc5\xbeav izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati. Z razvojem naprednej\xc5\xa1ih namakalnih tehnik so se centri preselili ju\xc5\xbeneje, kjer je nastala vrsta pomembnih zgodnjih mest starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe._NEWLINE_Zgodovinsko mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de se je razvilo okoli 500 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem tudi na vzhodnem delu oaze. Sestavljeno je bilo iz niza manj\xc5\xa1ih enot povr\xc5\xa1ine okoli 1200 ha. Najstarej\xc5\xa1e med njimi, Erk Kala, je omenjeno v pisnih virih iz Achaemenianskega obdobja (519\xe2\x80\x93331 pr. n. \xc5\xa1t.), predvsem na znamenitem trojezi\xc4\x8dnem napisu Dareja Velikega v Bisitunu v zahodnem Iranu._NEWLINE_Oaza je bila tudi del imperija Aleksandra Velikega. Selevkidski kralj Antiochus I. Soter (281\xe2\x80\x93261 pr. n. \xc5\xa1t.) je mesto obnovil in ga poimenoval Margiana Antiochia; danes imenovano Erk Kala in Gyaur Kala. Gr\xc5\xa1ki in rimski vojaki so postali tla\xc4\x8dani po porazu Rimljanov v kraju Carrhae leta 53 pr. n. \xc5\xa1t. Mesto je obstajalo 1500 let v \xc4\x8dasu vladavine Partov in Sasanidov, to je v za\xc4\x8detku islamskega obdobja. Islam je postal prevladujo\xc4\x8da vera do smrti zadnjega Sasanida kralja Yazdigirda III. v letu 651._NEWLINE_Mervu je bilo industrijsko mesto od 8. do 10. stoletja, osrednja mo\xc5\xa1eja pa je bila v uporabi \xc5\xa1e v 11. in 12. stoletju._NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ko mesto so Seld\xc5\xbeuki razvili zahodno od Gyaur Kala, kamor so kasneje prestavili tudi mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Sultan Malik (1072\xe2\x80\x931092) ga je dal obzidati. Sultan Sanjar (1118\xe2\x80\x931157) je dal obzidati tudi primestne naselbine na severu in jugu. Mesto, veliko ve\xc4\x8d kot 600 ha, je bilo glavno mesto Velikega seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kega imperija (11.\xe2\x80\x9313. stoletju) in eno izmed pomebnih mest svojega \xc4\x8dasa. Njegove slavne knji\xc5\xbenice so privabljale znanstvenike z vsega islamskega sveta, vklju\xc4\x8dno z astronomi. Tukaj sta bivala tudi pesnik Omar Hajam in geograf Yaqut al Hamavi._NEWLINE_To cveto\xc4\x8de mesto je do\xc5\xbeivelo nasilni konec leta 1221\xe2\x80\x9322, ko so pri\xc5\xa1li Mongoli, ubili veliko prebivalcev in uni\xc4\x8dili vodni sistem. Mesto je pre\xc5\xbeivelo v precej zmanj\xc5\xa1anem obsegu kot del Timurskega imperija (1370\xe2\x80\x931405), danes znano kot Abdullah Khan Kala, zgrajeno na drugi lokaciji na jugu. Zgradil ga je naslednik Timurja, \xc5\xa1ah Rukh (1408\xe2\x80\x931447)._NEWLINE_V 16. stoletju je Mervu pri\xc5\xa1el pod nadvlado Turkov iz Uzbekistana, ki so vladali iz Buhare. Stoletje kasneje je bilo mesto vklju\xc4\x8deno v perzijski imperij. Pove\xc4\x8danje prebivalstva v 18. stoletju je pripomoglo k pove\xc4\x8danju mesta znanega pod imenom Bairam Ala Khan Kala, ki je danes ve\xc4\x8dinoma v ru\xc5\xa1evinah.\n_START_SECTION_\nKonje Urgen\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nKonje Urgen\xc4\x8d (turkmensko K\xc3\xb6ne\xc3\xbcrgen\xc3\xa7) se nahaja na severozahodnem delu Turkmenistana, na levem bregu reke Amu Darja, dobrih 100\xc2\xa0km SV od mesta Da\xc5\x9foguz. Urgen\xc4\x8d je bilo glavno mesto regije Horezm, ta pa del Ahemenidskega cesarstva. Staro mesto vsebuje vrsto spomenikov iz 11. do 16. stoletja: ostanki mo\xc5\xa1eje in mavzoleja iz 14. st., vrata v karavanseraj, utrdbe, ve\xc4\x8d drugih mavzolejev (med njimi pesnika Seida Ahmeda, sultana Teke\xc5\xa1a (1172\xe2\x80\x931200) in 60-m visok Kutluk Timurjev minaret. Spomeniki pri\xc4\x8dajo o izjemnih dose\xc5\xbekih v arhitekturi in gradnji, na katere sta vplivala Iran in Afganistan in ki je kasneje vplival tudi na arhitekturo Mogulskega cesarstva v 16. stoletju v Indiji._NEWLINE_Za\xc4\x8detki Konje Urgen\xc4\x8da segajo v 6. in 5. stoletje zgodnjega Ahemenidskega obdobja. Dokaz za to je trdnjava Kyrkmolla. Leta 712 je bil Konje Urgen\xc4\x8d naseljen z Arabci in se je imenoval Gurgand\xc5\xbe. Ker je mesto stalo na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du trgovskih poti, je bilo pomemben center od 10. do 14. stoletja. V 12. stoletju je postalo glavno mesto pokrajine Horezm in drugo mesto po pomembnosti za Buharo v Srednji Aziji._NEWLINE_Mesto je uni\xc4\x8dil D\xc5\xbeingiskan leta 1221. Kasneje so ga Turki obnovili in je veljalo kot najbolj\xc5\xa1e tur\xc5\xa1ko mesto z drobnimi bazarji in impresivnimi zgradbami. Precej\xc5\xa1nje uni\xc4\x8denje je spet utrpelo v \xc4\x8dasu Timurjevega zavojevanja med letoma 1372 in 1388 in si ni nikoli ve\xc4\x8d opomoglo. V 16. stoletju je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de gospodarstva preneseno v Hivo in mesto Konje Urgen\xc4\x8d je bilo dokon\xc4\x8dno opu\xc5\xa1\xc4\x8deno. Reka Amu Darja je svojo strugo v istem \xc4\x8dasu spremenila. Mesto je do\xc5\xbeivelo sodobni razvoj, ko so ga na novo kolonizirali Turkmeni leta 1831. Novi del je zgrajen zunaj starega mestnega jedra, stara lokacija pa je bila kasneje uporabljena kot pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTurkmenistan je pomemben dobavitelj surovin, zlasti zemeljskega plina, naftnih derivatov in surovega bomba\xc5\xbea. Z ocenjeno letino 2009 okoli 823.000 ton, je Turkmenistan druga najve\xc4\x8dja proizvajalka bomba\xc5\xbea v nekdanji Sovjetski zvezi za Uzbekistanom. Pridelek se po osamosvojitvi stalno zmanj\xc5\xa1uje zaradi slabega namakanja in upravljanja._NEWLINE_Zunanje ocene rezerv zemeljskega plina zna\xc5\xa1ajo 7,94 milijard km\xc2\xb3 in je med \xc5\xa1tirimi najve\xc4\x8djimi proizvajalkami plina. Leta 2008 je revizija, ki jo je izvedlo britansko podjetje Gaffney, Cline and Associates ugotovila, da so tri najbolj pomembna plinska polja v dr\xc5\xbeavi: Yoloten, Osman in Yashlar in vsebujejo med 4,25 in 15,5 milijard km\xc2\xb3 zemeljskega plina. V letu 2008 je bil Turkmenistan drugi najve\xc4\x8dji proizvajalec plina v nekdanji Sovjetski zvezi po Rusiji. Leta 2009 se je proizvodnja zni\xc5\xbeala, ko se je 9. aprila 2009 izvoz v Rusijo ustavil, zaradi po\xc5\xa1kodovanja cevovoda Centralna Asia-Center._NEWLINE_Od konca leta 2009, Turkmenistan izva\xc5\xbea zemeljski plin v treh smereh: v Rusijo, Iran in na Kitajsko. V letu 2010 je izvoz v Rusijo zna\xc5\xa1al 10-11 milijard kubi\xc4\x8dnih metrov in to po starem sistemu plinovoda, zgrajenem v sovjetskih \xc4\x8dasih. Plinski izvoz v Iran je po pri\xc4\x8dakovanjih dosegel 7-8 milijard kubi\xc4\x8dnih metrov v letu 2010 in se izva\xc5\xbea prek dveh cevovodov: Korpeje-Kurtkuyi (zgrajen leta 1997) in Dowletabat-Sarakhs-Khangiran (zgrajen leta 2009). Skupna zmogljivost obeh plinovodov je 25 milijard kubi\xc4\x8dnih metrov na leto in v prihodnosti zagotavlja mo\xc5\xbenost pove\xc4\x8danja izvoza. Ob koncu leta 2009 je turkmenski plin za\xc4\x8del te\xc4\x8di na Kitajsko preko novozgrajenega plinovoda Turkmenistan \xe2\x80\x93 Uzbekistan \xe2\x80\x93 Kazahstan \xe2\x80\x93 Kitajska. Izvoz na Kitajsko naj bi zna\xc5\xa1al skupaj 3-4 milijarde kubi\xc4\x8dnih metrov v letu 2010. Turkmenistan in Kitajska na\xc4\x8drtujeta pove\xc4\x8dati dobavo plina na 40 milijard kubi\xc4\x8dnih metrov v letih 2014-2015, ko bo cevovod dosegel polno kapaciteto._NEWLINE_Turkmenistanska proizvodnja nafte je leta 2009 zna\xc5\xa1ala okrog 10,3 milijona ton in naj bi zna\xc5\xa1ala 10,4 milijona ton v letu 2010. Turkmenistan predela skoraj vso svojo nafto za lastne potrebe in izva\xc5\xbea samo naftne derivate kot so uteko\xc4\x8dinjeni naftni plin (UNP) in polipropilen._NEWLINE_Turkmenistan je sprejel gospodarske reforme v upanju, da bo s prihodki od izvoza plina ohranil neu\xc4\x8dinkovitost gospodarstva. Motnje izvoza v Rusijo leta 2009 in poznej\xc5\xa1e zmanj\xc5\xa1anje globalnega povpra\xc5\xa1evanje po zemeljskem plinu je pokazalo mo\xc4\x8dno odvisnost gospodarstva od izvoza plina. Obstajajo znaki (Vir: CIA-the World Factbook), da Turkmenistanu primanjkuje trdih valutnih rezerv. Zunanji dolg dr\xc5\xbeave je bil ocenjen na 5 milijard EUR. Zasebni sektor je \xc5\xa1e vedno slabo razvit in se ukvarja predvsem z dejavnostjo predelave hrane, trgovino in storitvenim sektorjem. Poleg tega so statisti\xc4\x8dni podatki Turkmenistana dr\xc5\xbeavna skrivnost in je objavljeni BDP in druge \xc5\xa1tevilke predmet \xc5\xa1pekulacij. Cilj Turkmenistana, samozadostnost v kmetijstvu, umetno vzdr\xc5\xbeuje gojenje neu\xc4\x8dinkovitih pridelkov kot sta p\xc5\xa1enica in bomba\xc5\xbe. Poro\xc4\x8dilo o razvoju \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih virov iz leta 2006 (ZN Development Program (UNDP)) daje Turkmenistan v kategorijo \xc2\xbbsrednje razvit\xc2\xab, \xc4\x8deprav je verjetno stopnja brezposelnosti in podzaposlenosti tudi 70%. Turkmenistan \xc5\xa1e naprej sodeluje z mednarodno skupnostjo za prevoz humanitarne pomo\xc4\x8di Afganistanu.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nTurkmenski ljudje so po tradiciji nomadi in konjeniki. \xc5\xa0e vedno so razdeljeni v plemena, ki se razlikujejo tako po jeziku kot no\xc5\xa1i, \xc5\xa1e posebej pa po vzorcih na preprogah._NEWLINE_Turkmenistanski mo\xc5\xa1ki na pode\xc5\xbeelju nosijo tradicionalna telpek pokrivala, to so velike \xc4\x8drne ku\xc4\x8dme iz ov\xc4\x8djega krzna. Nosijo rde\xc4\x8de pla\xc5\xa1\xc4\x8de in bele srajce. V mestih tega prakti\xc4\x8dno ni, razen \xc5\xa1tirikotnih kap. \xc5\xbdenske nosijo dolge obleke in pod njimi ozke hla\xc4\x8de okra\xc5\xa1ene s \xc4\x8dipkami in trakom v gle\xc5\xbenju. Poro\xc4\x8dene \xc5\xbeenske nosijo na poseben na\xc4\x8din zavezane rute pod katero so skriti lasje, neporo\xc4\x8dene pa kite in posebne \xc4\x8depice. Zanimiv je srebrn nakit: zapestnice in bro\xc5\xa1ke s poldragimi kamni. Ljudje svoje bogastvo razkazukjejo z zlatimi zobmi. Poroke so \xc5\xa1e vedno tradicionalne s 500 in ve\xc4\x8d svati in stanejo celo premo\xc5\xbeenje (do 10.000 $ in ve\xc4\x8dina zbira denar celo \xc5\xbeivljenje samo za to). \xc5\xbdenske se morajo poro\xc4\x8diti do 21 leta in se nato preselijo k mo\xc5\xbeevi dru\xc5\xbeini, kjer skrbijo za njegove star\xc5\xa1e. Prakti\xc4\x8dno so brez osebne svobode, lahko so tepene, mo\xc5\xbe, \xc4\x8de je premo\xc5\xbeen, ima po muslimanski tradiciji, lahko ve\xc4\x8d \xc5\xbeena._NEWLINE_V turkmenski literaturi sta pomembna pesnika Magtymguly Pyragy in M\xc3\xa4mmetweli Kemine.\n_START_SECTION_\nRuhnama\n_START_PARAGRAPH_\nRuhnama je knjiga, ki jo je napisal Saparmurat Nijazov, prvi predsednik samostojnega Turkmenistana in vsebuje duhovne in moralne smernice za \xc5\xbeivljenje, je avtobiografija in revidira zgodovino. Besedilo vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilne zgodbe in pesmi, tudi pesmi pesnika Magtymguly-ja Pyragy-ja. Mi\xc5\xa1ljena je bila kot "duhovno vodstvo naroda" in temelj umetnosti in literature, ki jo ustvarjajo turkmenski ljudje. Za \xc5\xbeivljenja Nijazova je bila obvezno branje v \xc5\xa1olah, njeno poznavanje so morali dokazovati tisti, ki so \xc5\xbeeleli postati javni uslu\xc5\xbebenci. Danes ni ve\xc4\x8d obvezna v \xc5\xa1olah, jo pa sedanji predsednik Berdymukhamedov \xc5\xa1e vedno priporo\xc4\x8da in uporablja ob razli\xc4\x8dnih proslavah. V A\xc5\xa1habadu ji je postavljen tudi spomenik.\n_START_SECTION_\nCeste\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2001 je imel Turkmenistan po ocenah 22.000\xc2\xa0km cest, okoli 18.000\xc2\xa0km z utrjenim vozi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Ena glavnih cest poteka proti zahodu od meje z Iranom (Turghundi) preko Marye, do Turkmenbashija ob Kaspijskem morju. Druga te\xc4\x8de vzporedno z Amu Darjo od meje z Afganistanom preko Turkmenabata do Da\xc5\x9foguza in do meje z Uzbekistanom. V za\xc4\x8detku leta 2000 se je za\xc4\x8del ve\xc4\x8dji gradbeni projekt cestne izbolj\xc5\xa1ave odsekov ceste, ki povezuje A\xc5\xa1habad z Turkmenbashijem in Maryo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznice\n_START_PARAGRAPH_\nTurkmenistan ima 2440\xc2\xa0km \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov Sovjetske zveze. Najpomebnej\xc5\xa1i je 1930\xc2\xa0km dolg odsek transsibirske \xc5\xbeeleznice, ki poteka od Turkmenbashija preko A\xc5\xa1habada do Ta\xc5\xa1kenta in naprej. Leta 1995 so odprli nov 320\xc2\xa0km dolg odsek od v smeri proti Iranu.\n_START_SECTION_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nEdino mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de je v A\xc5\xa1habadu, za notranje lete pa uporabljajo \xc5\xa1e letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Turkmenbashiju, Da\xc5\x9foguzu, Turkmenabatu in Mary. Nacionalnemu prevozniku ni dovoljeno leteti na podro\xc4\x8dje EU zaradi varnostnih razlogov.'