b'\n_START_ARTICLE_\nFrance Cesar - Ferko\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomiral je 1937 na ljubljanski Pravni fakulteti in nadaljeval \xc5\xa1tudij politi\xc4\x8dnih ved v Parizu. Kot odlo\xc4\x8den nasprotnik komunizma je bil od 1931 \xc4\x8dlan katoli\xc5\xa1kega akademskega kluba, ki se je zbiral okoli lista Stra\xc5\xbea v viharju. Vzornika sta mu bila Lambert Ehrlich in Anton Koro\xc5\xa1ec. Med internacijo slednjega sta s Cirilom \xc5\xbdebotom zbrala skupino \xc5\xa1tudentov, ki je delovala kot tajni kro\xc5\xbeek ilegalne Slovenske ljudske stranke. Na Koro\xc5\xa1\xc4\x8devo \xc5\xbeeljo je Casar postal pomo\xc4\x8dnik Franca Kulovca v tajni\xc5\xa1tvu slovenske veje Jugoslovanske radikalne zajednice (Jugoslovanske radikalne skupnosti) v Ljubljani. Po okupaciji 1941 je deloval v protirevolucionarnem taboru; med drugim sta z \xc5\xbdebotom pisala letake proti Osvobodilni fronti in 29. septembra 1941 sporazum, katerega so sklenili \xc4\x8dlani Stra\xc5\xbee, Zarje in Dija\xc5\xa1ke katoli\xc5\xa1ke akcije, izro\xc4\x8dila Marku Natla\xc4\x8denu v Londonu. Po usmrtitvi Lamberta Erlicha maja 1942 je postal \xc4\x8dlan t. i. eksekutive Stra\xc5\xbee; nekateri so ga imeli celo za Erlichovega lai\xc4\x8dnega naslednika in za najo\xc5\xbejega sodelavca poveljnika Prostovoljne protikomunisti\xc4\x8dne milice Ernesta Peterlina. Dne 10. septembra 1943 se je udele\xc5\xbeil sestanka politikov protirevolucionarnega tabora v Ljubljani, nato je \xc5\xa1e z nekaterimi drugimi \xc4\x8dlani Stra\xc5\xbee od\xc5\xa1el na grad Turjak in se tu udele\xc5\xbeil posveta voja\xc5\xa1kih voditeljev. Med vo\xc5\xbenjo po navodila v Ljubljano je bil na \xc5\xa0kofljici ujet in pri poskusu bega hudo ranjen. Umrl je med prevozom k zdravniku.'