b'\n_START_ARTICLE_\nTorinski seznam kraljev\n_START_PARAGRAPH_\nTorinski seznam kraljev, Torinski kraljevski kanon ali Torinski papirus je staroegip\xc4\x8danski hieratski papirus, napisan med vladanjem faraona Ramzesa II. (vladal 1279\xe2\x80\x931213 pr. n. \xc5\xa1t., Devetnajsta dinastija). Hrani ga Museo Egizio (Egip\xc4\x8danski muzej) v Torinu. Papirus vsebuje najob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1i seznam staroegip\xc4\x8danskih kraljev in je osnova za ve\xc4\x8dino kronologij pred vladavino Ramzesa II.\n_START_SECTION_\nNastanek in raba\n_START_PARAGRAPH_\nSeznam kraljev je bil napisan med vladavino Ramzesa II. sredi obdobja Novega kraljestva oziroma vladavine Devetnajste dinastije. Za\xc4\x8detek in konec papirusa sta izgubljena. Uvoda zato ni, zapisi pa se z Devetnajsto dinastijo kon\xc4\x8dajo, \xc4\x8deprav so se morda nadaljevali._NEWLINE_Na papirusu so imena vladarjev in dol\xc5\xbeina njihove vladavine v letih, mesecih in dneh. V nekaterih primerih so zdru\xc5\xbeeni po dru\xc5\xbeinah, ki pribli\xc5\xbeno ustrezajo dinastijam v Manetovi Egiptiki (Aegyptiaca). Seznam vklju\xc4\x8duje imena rednih vladarjev ali tistih, ki so vladali na majhnih ozemljih in v drugih virih morda niso omenjeni. Seznam naj bi vseboval tudi kralje iz Petnajste dinastije, se pravi Hiksov, ki so vladali v Spodnjem Egiptu in delti Nila. Hi\xc5\xa1ki vladarji nimajo kartu\xc5\xa1, k njihovemu imenu pa je pripisan znak, da so tujci. Tujci na sezname kraljev praviloma niso uvr\xc5\xa1\xc4\x8dali._NEWLINE_Seznam je bil prvotno dav\xc4\x8dni svitek, na katerega so kasneje hrbtni strani napisali seznam kraljev, vklju\xc4\x8dno z mitskimi kralji, kot so bogovi, polbogovi in duhovi. Uporaba \xc5\xbee rabljenega papirusa ka\xc5\xbee, da seznam za avtorje ni imel velikega uradnega pomena, \xc4\x8deprav je bil njegov namen pomo\xc4\x8d dr\xc5\xbeavni upravi. Kot tak je bil zato do nekaterih vladarjev morda manj pristranski in je verjetno vseboval vse znane kralje do Devetnajste ali celo Dvajsete dinastije.\n_START_SECTION_\nOdkritje in rekonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nPapirus je leta 1820 v Luksorju (Tebe) odkril italijanski popotnik Bernardino Drovetti in ga leta 1824 kupil z Egiptovski muzej v Torinu v Italiji. V muzeju je dobil oznako Papirus \xc5\xa1t. 1874. \xc5\xa0katla s papirusom je bila med prevozom odprta in svitek je razpadel. Jean-Francois Champollion je med njegovim preu\xc4\x8devanjem na nekaterih ve\xc4\x8djih fragmentih prepoznal imena kraljev in naredil risbo, po kateri bi se lahko rekonstruiral._NEWLINE_Fragmente, od katerih so nekateri merili samo en kvadratni centimeter, je za njim preu\xc4\x8dil sa\xc5\xa1ki raziskovalec Gustav Seyffarth (1796\xe2\x80\x931885) in ustvaril bolj popolno rekonstrukcijo, ki je temeljila samo na papirusovih vlaknih, ker pomena hieratskih znakov \xc5\xa1e ni znal de\xc5\xa1ifrirati. Papirus je kasneje preu\xc4\x8deval tudi m\xc3\xbcnchenski egiptolog Jens Peter Lauth in potrdil ve\xc4\x8dino Seyffarthove rekonstrukcije._NEWLINE_In 1997 je prominentni egiptolog Kim Ryholt v knjigi Politi\xc4\x8dno stanje v Egiptu v Drugem vmesnem obdobju od okoli 1800 do 1550 pr. n. \xc5\xa1t. objavil novo in bolj\xc5\xa1o interpretacijo seznama. Po \xc5\xa1e eni \xc5\xa1tudiji je seznam \xc5\xa1e dopolnil. Egiptolog Donald Redford je med preu\xc4\x8devanjem papirusa ugotovil, da se \xc5\xa1tevilna imena na seznamu ujemajo z imeni na spomenikih in drugih dokumentih, druga pa ne, kar je vneslo nekaj dvoma v absolutno zanesljivost podatkov._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 50% papirusa vsem naporom navkljub \xc5\xa1e vedno manjka. Trenutne analize ka\xc5\xbeejo, da je bil dolg 1,7 m in \xc5\xa1irok 0.41 m in razdrobljen na ve\xc4\x8d kot 160 fragmentov. Leta 2009 je bilo objavljenih nekaj do takrat neobjavljenih fragmentov, odkritih v skladi\xc5\xa1\xc4\x8du torinskega muzeja. Fragmenti so v dobrem stanju,  zato se pri\xc4\x8dakujeta nova analiza in objava Torinskega papirusa._NEWLINE_Na dveh mestih se pojavlja ime Hud\xc5\xbeefa, kar pomeni manjkajo\xc4\x8d ali izbrisan. Hud\xc5\xbeefa I. bi lahko bil Sneferka iz Druge dinastije, Hud\xc5\xbeefa II. pa morda Sed\xc5\xbees iz Tretje dinastije.'