b'\n_START_ARTICLE_\nPlacebo\n_START_PARAGRAPH_\nPlacebo (latinsko ugajal bom, iz placere ugajati) je snov ali poseg, za katerega je prejemnik (ali izvajalec zdravljenja) prepri\xc4\x8dan, da bo nanj u\xc4\x8dinkoval blagodejno. Pri\xc4\x8dakovane spremembe na bolje se lahko v dolo\xc4\x8denih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah tudi uresni\xc4\x8dijo, kljub odsotnosti dolo\xc4\x8denih kemi\xc4\x8dnih vplivov placebo snovi. Razlog za nekatere u\xc4\x8dinke placeba le\xc5\xbei v vplivu mo\xc5\xbeganov na telo preko \xc5\xa1tevilnih telesnih mehanizmov (uravnavanje hormonov in ob\xc4\x8dutka bole\xc4\x8dine). Placebo u\xc4\x8dinek se najbolj izrazi pri osebnem do\xc5\xbeivljanju znakov bolezni (stopnja bole\xc4\x8dine, splo\xc5\xa1no po\xc4\x8dutje, glavoboli, depresija itd.) ter pri spremembi stanj, na katere imajo mo\xc5\xbegani mo\xc4\x8dan vpliv (krvni pritisk, velika zaskrbljenost, dojemanje bole\xc4\x8dine). Po drugi strani je placebo u\xc4\x8dinek odsoten pri stanjih na katere mo\xc5\xbegani nimajo vpliva oz. je ta vpliv zanemarljiv (zlomi, hude po\xc5\xa1kodbe, oku\xc5\xbebe, rakava obolenja).\n_START_SECTION_\nNocebo\n_START_PARAGRAPH_\nPojem noceba (lat. \xc5\xa1kodoval bom) je bil prvi\xc4\x8d opisan leta 1961 in predstavlja nasprotje placeba. Strah pred znanimi ne\xc5\xbeelenimi u\xc4\x8dinki zdravila ali splo\xc5\xa1en slab odnos bolnikov do terapije, lahko oja\xc4\x8da ne\xc5\xbeelene u\xc4\x8dinke in tako slabo vpliva na zdravljenje. Bolnik, ki ne verjame v u\xc4\x8dinkovitost terapije, lahko ob\xc4\x8duti poslab\xc5\xa1anje simptomov. Nocebo u\xc4\x8dinek se lahko raziskuje na enak na\xc4\x8din kot placebo u\xc4\x8dinek, tj. kadar pripadniki kontrolne skupine, ki prejemajo nedejavno snov, poro\xc4\x8dajo o poslab\xc5\xa1anju simptomov.\n_START_SECTION_\nPlacebo u\xc4\x8dinek\n_START_PARAGRAPH_\nPlacebo u\xc4\x8dinek je kakr\xc5\xa1enkoli telesno-du\xc5\xa1even u\xc4\x8dinek, ki ga povzro\xc4\x8di placebo preko simbolnega pomena izvedene terapije. Stanje bolnika se lahko ob uporabi placeba izbolj\xc5\xa1a \xc5\xbee zato, ker ta izbolj\xc5\xa1anje pri\xc4\x8dakuje. Pri\xc4\x8dakovanje igra pomembno vlogo pri placebo u\xc4\x8dinku \xe2\x80\x93 bolj kot posameznik verjame v dobre u\xc4\x8dinke zdravljenja, bolj verjetno je, da bo ob\xc4\x8dutil izbolj\xc5\xa1anje. V 60. letih 19. stoletja je bilo ugotovljeno, da placebo izkazuje tudi merljive telesne (fiziolo\xc5\xa1ke) u\xc4\x8dinke. V primeru, ko so preiskovanci mislili, da so vzeli po\xc5\xbeivilo, se jim je pospe\xc5\xa1il sr\xc4\x8dni utrip in povi\xc5\xa1al krvni tlak. U\xc4\x8dinek placeba je bil nasproten v primeru, ko naj bi preiskovanci vzeli uspavalo. \xc5\xa0e danes ostaja veliko vpra\xc5\xa1anj o medsebojnem vplivu du\xc5\xa1evnih in telesnih mehanizmov, ki prispevajo k placebo u\xc4\x8dinku, neodgovorjenih. Dana\xc5\xa1nje tehnike slikanja mo\xc5\xbeganov odpirajo vrata teoriji, ki pravi, da posameznikov na\xc4\x8din razmi\xc5\xa1ljanja in njegova prepri\xc4\x8danja ne vplivajo le na njegovo du\xc5\xa1evno stanje, temve\xc4\x8d da lahko tudi povzro\xc4\x8dijo dejanske biolo\xc5\xa1ke spremembe v telesu.Besedna zveza placebo odziv (ang. placebo response) se navadno uporablja kot merilo za obseg placebo u\xc4\x8dinka v klini\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah. Hr\xc3\xb3bjartsson in G\xc3\xb8tzsche sta pred leti objavila rezultate \xc5\xa1tudije, ki so v nasprotju s trenutnim splo\xc5\xa1nim mnenjem o mo\xc4\x8di placebo u\xc4\x8dinka. Raziskovalca sta analizirala vseh 156 klini\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij, v katerih so zdravljenje primerjali s skupino, ki je prejemala placebo, in nezdravljeno skupino. Zanimalo ju je, ali je v placebo skupini pri\xc5\xa1lo do pomembnega izbolj\xc5\xa1anja v primerjavi z nezdravljeno skupino. Ugotovila sta, da v \xc5\xa1tudijah, kjer so izid opredelili kot izbolj\xc5\xa1ano ali neizbolj\xc5\xa1ano stanje, ni bilo statisti\xc4\x8dno ve\xc4\x8dje razlike med obema skupinama. Tudi v primerih, kjer so preiskovali objektivne izide (npr. krvni tlak), ni bilo zna\xc4\x8dilnega placebo u\xc4\x8dinka. Slednjega so opazili le v \xc5\xa1tudijah, kjer so pacienti sami poro\xc4\x8dali o tem, ali se je stanje izbolj\xc5\xa1alo ali ne. Raziskovalca tako poro\xc4\x8data, da nista na\xc5\xa1la dokazov o mo\xc4\x8dnem u\xc4\x8dinku placeba\n_START_SECTION_\nMehanizem delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1no sprejeto je, da mora za nastop placebo u\xc4\x8dinka bolnik verjeti v u\xc4\x8dinkovitost zdravila oz. terapije. Tako razmi\xc5\xa1ljanje ni nujno pri uporabi zdravilnih u\xc4\x8dinkovin, kjer bo do u\xc4\x8dinka pri\xc5\xa1lo ne glede na bolnikov odnos. Vpra\xc5\xa1anje, zakaj in kako pride do placebo u\xc4\x8dinka, ni le teoreti\xc4\x8dne narave, temve\xc4\x8d je mo\xc4\x8dno vpleteno v klini\xc4\x8dno prakso in eksperimentalno vrednotenje terapevtskih posegov. Predlaganih je bilo ve\xc4\x8d hipotez za razlago placebo u\xc4\x8dinka. \xc4\x8ceprav je njihov predmet poudarka lahko razli\xc4\x8den, se med sabo ne izklju\xc4\x8dujejo.\n_START_SECTION_\nTeorija pri\xc4\x8dakovanja\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija pravi, da pacientova pri\xc4\x8dakovanja in prepri\xc4\x8danost v dober rezultat spro\xc5\xbeijo placebo u\xc4\x8dinek. Dolo\xc4\x8dena pri\xc4\x8dakovanja, ki so povezana z znanjem o pri\xc4\x8dakovanem zdravilu, na\xc4\x8dinu njegovega dajanja in zdravljeni bolezni, naj bi bila neposredno povezana s placebo u\xc4\x8dinkom. Mo\xc4\x8d pri\xc4\x8dakovanja je bila prikazana v \xc5\xa1tevilnih raziskavah. V eni izmed njih so preiskovancu v vse \xc5\xa1tiri okon\xc4\x8dine subkutano (podko\xc5\xbeno) injicirali alkaloid kapsaicin, ki povzro\xc4\x8da \xc5\xbego\xc4\x8d ob\xc4\x8dutek bole\xc4\x8dine. Pri\xc4\x8dakovanje zmanj\xc5\xa1anja bole\xc4\x8dine so spodbudili z nanosom placebo kreme na enega od prizadetih delov, ob tem pa je bilo preiskovancem re\xc4\x8deno, da je v kremi mo\xc4\x8dan lokalni anestetik. Preiskovanci so ob\xc4\x8dutili zmanj\xc5\xa1anje bole\xc4\x8dine le na namazanem delu, drugje pa sprememb v ob\xc4\x8dutju bole\xc4\x8dine ni bilo.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dno pogojevanje\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija predvideva, da je placebo u\xc4\x8dinek pogojni refleks zaradi ponavljajo\xc4\x8dih se povezav med pogojnim dra\xc5\xbeljajem (nevtralna komponenta npr. barva ali oblika u\xc4\x8dinkovitega zdravila) in brezpogojnim dra\xc5\xbeljajem (aktivni element, ki spro\xc5\xbei terapevtski odziv). Na primer, bolniki z migrenami, ki navadno vzamejo aspirin (brezpogojni dra\xc5\xbeljaj) za odpravo bole\xc4\x8dine (brezpogojni odziv), lahko barvo, obliko, celo okus tablete (pogojni dra\xc5\xbeljaj) pove\xc5\xbeejo z zmanj\xc5\xa1anjem bole\xc4\x8dine. \xc4\x8ce bodo po ve\xc4\x8dkratnih takih povezavah prejeli placebo (po obliki in barvi enak aspirinu) ter navodilo, da jemljejo aspirin, se bo bole\xc4\x8dina lahko resni\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala (pogojni odziv). Druge pogojne dra\xc5\xbeljaje lahko predstavljajo tudi injekcijske brizge, stetoskopi, bolni\xc5\xa1nice, zdravniki... \xc4\x8ce so ti ve\xc4\x8dkrat povezani z brezpogojnimi dra\xc5\xbeljaji, kot je npr. u\xc4\x8dinkovita terapija, lahko izzovejo klini\xc4\x8dno izbolj\xc5\xa1anje tudi, kadar so pacientu predstavljeni posamezno.\n_START_SECTION_\nBiokemi\xc4\x8dno posredovanje u\xc4\x8dinka\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci so \xc5\xbeeleli ugotoviti, kak\xc5\xa1no dogajanje sledi na biokemijski ravni, potem ko pri\xc4\x8dakovanje ali klasi\xc4\x8dno pogojevanje opravita svoje delo pri izvabljanju placebo u\xc4\x8dinka. Pri tem dogajanju bi lahko bili udele\xc5\xbeeni hormoni, \xc5\xbeiv\xc4\x8dni prena\xc5\xa1alci in druge snovi. Mo\xc5\xbeni kandidati so endorfini, dopamin, holecistokinin, serotonin in kateholamini. Trenutni dokazi potrjujejo le vlogo endorfinov in dopamina.Vloga ostalih je \xc5\xa1e slabo raziskana. Bilo je pokazano, da lahko protibole\xc4\x8dinski u\xc4\x8dinek placeba izni\xc4\x8dimo z uporabo opioidnega antagonista naloksona, kar potrjuje domnevo, da placebo zmanj\xc5\xa1uje bole\xc4\x8dino s spro\xc5\xa1\xc4\x8danjem endorfinov. Druga raziskava je z uporabo pozitronske emisijske tomografije (PET) dokazala, da se kot odgovor na placebo v mo\xc5\xbeganih bolnikov s Parkinsonovo boleznijo spro\xc5\xa1\xc4\x8da dopamin._NEWLINE_Placebo u\xc4\x8dinek se pojavlja prakti\xc4\x8dno v vseh medicinskih panogah, zato je malo verjetno, da bi lahko ena sama univerzalna teorija pojasnila vse te u\xc4\x8dinke. Nedavne raziskave ka\xc5\xbeejo, da je placebo u\xc4\x8dinek zapleten psihobiolo\xc5\xa1ki pojav, ki je posledica \xc5\xa1tevilnih nevrobiolo\xc5\xa1kih mehanizmov. Tako se mehanizem dolo\xc4\x8denega odziva (npr. zmanj\xc5\xa1anje bole\xc4\x8dine) razlikuje v odvisnosti od situacije.\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dinkovitost posameznega (novega) zdravila se pogosto ugotavlja z uporabo naklju\xc4\x8dnih, dvojno slepih, s placebom nadzorovanih klini\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij. Del oseb, ki sodeluje v raziskavi, prejme zdravilo, katerega u\xc4\x8dinkovitost se preiskuje, del pa placebo. S tako raziskavo se \xc5\xbeeli ugotoviti, ali je eksperimentalno zdravljenje bolj\xc5\xa1e od \xc2\xbbnespecifi\xc4\x8dnega\xc2\xab, ki ga predstavlja placebo. Razliko med izmerjeno u\xc4\x8dinkovitostjo v obeh skupinah lahko pripi\xc5\xa1emo delovanju zdravila. Dokaz, da je razlika med zdravilom in placebom statisti\xc4\x8dno dovolj velika in v prid zdravila, je eden najpomembnej\xc5\xa1ih pogojev, ki se upo\xc5\xa1teva pri izdaji dovoljenja za prodajo zdravila. V naklju\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah se posameznike naklju\xc4\x8dno (npr. z \xc5\xberebom) razdeli v skupine, da se zmanj\xc5\xa1a vpliv razli\xc4\x8dnih znanih in neznanih dejavnikov, ki bi lahko spremenili izid. \xc5\xa0tudija je dvojno slepa, kadar poleg pacienta niti zdravnik ne ve, ali pacient prejema zdravilo ali placebo. Na ta na\xc4\x8din se zmanj\xc5\xa1a vpliv pristranskosti (bias) na rezultat.\n_START_SECTION_\nTerapija\n_START_PARAGRAPH_\nPlacebo u\xc4\x8dinek predstavlja tako manj\xc5\xa1i kot ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe v vsaki uspe\xc5\xa1ni terapiji. V primerjavi z odsotnostjo zdravljenja ima placebo mnogo ve\xc4\x8dji u\xc4\x8dinek, ki pa je \xc5\xa1e vedno mnogo manj\xc5\xa1i od u\xc4\x8dinka "pravega", delujo\xc4\x8dega zdravila. Vpra\xc5\xa1anje, ali je terapija s placebom sploh eti\xc4\x8dna, ostaja odprto.Placebo u\xc4\x8dinka po mnenju \xc5\xa1tevilnih znanstvenikov ne gre ena\xc4\x8diti s spontanim izbolj\xc5\xa1anjem simptomov (ozdravitvijo), \xc4\x8deprav se domneva, da v obeh primerih potekajo podobni biokemi\xc4\x8dni procesi. Pri spontani ozdravitvi organizem odstrani bolezen brez znane zunanje pomo\xc4\x8di. Pri placebo u\xc4\x8dinku zunanji vplivi vzpodbudijo telo in pove\xc4\x8dajo mo\xc4\x8d zdravljenja. Tej teoriji nasprotuje mnenje, da je placebo u\xc4\x8dinek le posledica naklju\xc4\x8dnih sprememb, naravnega nihanja simptomov in osebnostnega vpliva na rezultate s strani bolnika in zdravnika.'