b'\n_START_ARTICLE_\nViso\xc5\xa1ka kronika\n_START_SECTION_\nPobude za nastanek\n_START_PARAGRAPH_\nKer je avtor delo posvetil \xc2\xbbsvoji \xc5\xbeeni Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ki, sedanji Viso\xc5\xa1ci\xc2\xab\xc2\xa0in se v posvetilu podpisal z mladostnim psevdonimom Emil Leon ter dodal letnico 1695, se je v literarni vedi oblikovala domneva, da je roman nastal kot Tav\xc4\x8darjevo darilo \xc5\xbeeni Franji ob njeni petdesetletnici. Franja je bila znana kot narodno dejavna gospa in je med prvo svetovno vojno navdu\xc5\xa1eno podprla majni\xc5\xa1ko deklaracijo o avtonomiji ju\xc5\xbenih Slovanov pod habsbur\xc5\xa1ko krono, zato je logi\xc4\x8den sklep, da je Viso\xc5\xa1ka kronika delo, ki naj bi bilo v oporo Slovencem na novi politi\xc4\x8dni poti. _NEWLINE_V nekem zapisku Tav\xc4\x8dar priznava, da pi\xc5\xa1e iz ne\xc4\x8dimrnosti in ker je vse preve\xc4\x8d energije doslej porabil v politiki. V pozno ustvarjalno obdobje so ga ve\xc4\x8d ali manj \xc2\xbbpahnili\xc2\xab\xc2\xa0politi\xc4\x8dni nagibi, ko je ob\xc4\x8dutil, da so ga njegovi mlaj\xc5\xa1i strankarski kolegi zaradi starosti \xc5\xbee odpisali. _NEWLINE_Morda ga je najbolj pekel o\xc4\x8ditek star\xc4\x8devske nesposobnosti, in prav ta je neposredno spro\xc5\xbeil oblikovanje Viso\xc5\xa1ke kronike, kot sam priznava Izidorju Cankarju: \xc2\xbbNekaj mesecev je na\xc5\xa1e slovstvo posebno \xc4\x8dvrsto poganjalo takozvane \'misli\' oziroma \'aforizme\'. V \'Domu in svetu\' \xc4\x8ditam nekega dne aforizme g. dr. Preglja, ki ga osebno ne poznam. Prio\xc4\x8dil je svoje \'misli\', in med drugim priob\xc4\x8dil tudi to \'misel\', "da naj ga Bog obvaruje, \xc4\x8de je enkrat dosegel petdeseto leto svojega \xc5\xbeivljenja, da bi \xc5\xa1e kaj pisal ali pisaril". Ta \'misel\' me je zopet podkurila \xe2\x88\x92 in par dni pozneje sem \xc5\xbee za\xc4\x8del pisati ali pisariti \'Viso\xc5\xa1ko kroniko\'. Z g. Pregljem se morda ne bova prepirala: \xc4\x8de bo moj spis potrdil resnico njegove slovstvene dogme, mu to gotovo ne bo v \xc5\xa1kodo; \xc4\x8de ne, sodim o g. profesorju, da radi tega ne postane nesre\xc4\x8den, ker vsako pravilo dopu\xc5\xa1\xc4\x8da to ali ono izjemo!\xc2\xab_NEWLINE_Neposreden razlog za raziskovanje viso\xc5\xa1kih arhivov pa je dejstvo, da je leta 1893 postal lastnik viso\xc5\xa1kega dvorca in pripadajo\xc4\x8dega posestva. Na posestvo se je navezal in z zanimanjem prebiral stare listine iz arhiva, ki je bil tako obse\xc5\xbeen, da mu je zagotovil dovolj zgodovinskega gradiva za kroniko.\n_START_SECTION_\nObnova zgodbe\n_START_PARAGRAPH_\nRoman je postavljen v 17. stoletje na Visoko nad \xc5\xa0kofjo Loko. Zapisovalec kronike je Izidor Kalan (oz. Khallan). Izidor pripoveduje o svojem o\xc4\x8detu Polikarpu Khallanu, o njegovi trdi osebnosti, o tem, kako si je posestvo pridobil z zlo\xc4\x8dinom. Polikarp se je namre\xc4\x8d bojeval v 30-letni vojni in je s kameradoma Luke\xc5\xbeem in Jo\xc5\xa1tom Schwarzkoblerjem ukradel voja\xc5\xa1ko blagajno. Plen naj bi si razdelili, vendar sta Polikarp in Jo\xc5\xa1t Luke\xc5\xbea ogoljufala, Schwarzkoblerja pa je Polikarp kasneje po poti domov ubil. Kupil je obe viso\xc5\xa1ki kmetiji, Luke\xc5\xbea pa vzel za hlapca. V zakonu sta se mu rodila dva sinova, Izidor in Jurij. Izidor se je izu\xc4\x8dil kova\xc5\xa1tva, Jurija pa so poslali v jezuitsko \xc5\xa1olo v Ljubljano, a so ga tam po \xc5\xa1tirih letih zavrnili. Ko je bil Izidor star 26 let, mu je o\xc4\x8de povedal, da ga je namenil za dedi\xc4\x8da in mu za nevesto izbral Margareto Wulffing iz Dav\xc4\x8d, ki je bila Izidorjeva sestri\xc4\x8dna._NEWLINE_Na Visoko pride stara Pasaverica in prosi za preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Morala je od doma za zaslu\xc5\xbekom, da bi lahko pre\xc5\xbeivljala vnukinjo Agato; njenega mo\xc5\xbea Jo\xc5\xa1ta Schwarzkoblerja so namre\xc4\x8d na\xc5\xa1li umorjenega blizu doma\xc4\x8de vasi pri kraju Passau. Ko prekolne morilca svojega mo\xc5\xbea, Polikarp obnemi in se zgrudi. Drugo jutro Pasaverica umre. _NEWLINE_O\xc4\x8de po njeni smrti Izidorju razkrije svojo \xc5\xbeivljenjsko zgodbo in mu naro\xc4\x8di, naj prekine zaroko z Margareto in odide na Nem\xc5\xa1ko po Agato ter se z njo poro\xc4\x8di, \xc4\x8de ga bo hotela za mo\xc5\xbea, v nasprotnem primeru naj ji izpla\xc4\x8da polovico od obeh kmetij. Zatem tudi on umre._NEWLINE_Z Agatinim prihodom se je za\xc4\x8delo na Visokem novo \xc5\xbeivljenje. V Agato, ki je namenjena za \xc5\xbeeno Izidorju, se zaljubita njegov brat Jurij in Marks Wulffing, brat prej\xc5\xa1nje Izidorjeve zaro\xc4\x8denke Margarete, ki je na Visokem slu\xc5\xbeil kot hlapec. Ker je Agata Marksa zavrnila s klofuto, se ji je ta ma\xc5\xa1\xc4\x8deval tako, da jo je obto\xc5\xbeil \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva in jo naznanil na lo\xc5\xa1kem gradu. Na binko\xc5\xa1ti (3. junija) so pri\xc5\xa1li na Visoko biri\xc4\x8di in odgnali Agato v Loko._NEWLINE_Izidor je \xc5\xa1el na lo\xc5\xa1ki grad, da bi glede Agate govoril s \xc5\xa1kofom Joannesom Franciscusom (oz. Janezom Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kom). \xc5\xa0kof ga je vpra\xc5\xa1al, ali veruje v \xc4\x8darovnice. Izidor pritrdi. Na koncu mu \xc5\xa1kof pojasni, da bodo poskusili z vodo in \xc4\x8de Agata na kateri koli na\xc4\x8din pride \xc5\xbeiva iz vode, je njena nedol\xc5\xbenost dokazana._NEWLINE_Sodbo so pripravili pod mestom, ob soto\xc4\x8dju obeh Sor. Sodniki so zasli\xc5\xa1ali Izidorja in Jurija. Jurij je pri\xc4\x8dal, da ne veruje v \xc4\x8darovnice, saj \xc5\xa1e nobene ni videl. Naslednji dan ob enajstih dopoldne se je za\xc4\x8del preizkus z vodo. Agata je zabredla v vodo, ko pa jo je spodneslo in je izginila pod gladino, je Jurij sko\xc4\x8dil v vodo in jo re\xc5\xa1il. Njeno nedol\xc5\xbenost je potrdila \xc5\xa1e Margareta, ki je pri\xc4\x8dala proti bratu Marksu. Agata je kasneje o\xc4\x8ditala Izidorju, ker se ni zavzel zanjo in je celo verjel, da je \xc4\x8darovnica. Domov jo je na konju peljal Jurij in Izidor je spoznal, da jo je izgubil zaradi svoje \xc2\xbbposvetne o\xc5\xa1abnosti\xc2\xab._NEWLINE_Agata je bila v postelji mesec dni. Nato je Izidor njej in Juriju izro\xc4\x8dil obe posestvi in od\xc5\xa1el v vojsko. Sam si je vzel le gornjo hi\xc5\xa1o in toliko denarja, kot bi ga moral dobiti brat Jurij. Leta 1695 sta se Jurij in Agata poro\xc4\x8dila, dve leti kasneje pa se Izidor vrne iz vojske (od doma je bil 12 let). Po\xc5\xa1kodovanemu Izidorju je pri\xc5\xa1la stre\xc4\x8d Margareta Wulffing, ki je \xc5\xa1e vedno gojila \xc4\x8dustva do njega. Tako se z njo Izidor tudi o\xc5\xbeeni. Izidor je umrl 20. decembra 1710._NEWLINE_Izidorjev sin Georgius Postumus, ki se je rodil po o\xc4\x8detovi smrti, je pripisal, kaj se je v tem \xc4\x8dasu zgodilo na Visokem. Leta 1716 je ku\xc5\xbena bolezen pobrala gospodarja Jurija in najstarej\xc5\xa1ega otroka. Na Visokem \xc5\xbeivita obe materi, Jurijeva h\xc4\x8di Suzana in on, Izidorjev sin. Dve leti starej\xc5\xa1a sestri\xc4\x8dna ga v\xc4\x8dasih preseneti s pogledom, ki skoraj "ni dovoljen med najbli\xc5\xbejimi sorodniki". On pa se \xc5\xbeeli posvetiti oltarju in opravljati slu\xc5\xbebo za du\xc5\xa1e tistih, ki so na viso\xc5\xa1kem dvorcu umrli pred njim in \xc5\xa1e vedno i\xc5\xa1\xc4\x8dejo bo\xc5\xbejega usmiljenja.\n_START_SECTION_\nKarakterizacija oseb\n_START_PARAGRAPH_\nGlavne osebe v romanu so iz treh dru\xc5\xbein, ki so se med seboj usodno povezale: Kalanova dru\xc5\xbeina z Visokega (Polikarp, Izidor, Jurij), Wulffingova dru\xc5\xbeina iz Suhe (od koder je bila Polikarpova \xc5\xbeena Barbara) in iz Dav\xc4\x8d (od koder sta bila Marks in Margareta) ter Schwarzkoblerjeva iz vasi Passau (od koder sta bila Jo\xc5\xa1t in njegova vnukinja Agata). Pomembno vlogo imata \xc5\xa1e hlapec Luke\xc5\xbe in \xc5\xa1kof Joannes Franciscus (Janez Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek)._NEWLINE_O\xc4\x8de Polikarp_NEWLINE_Polikarp je bil nezakonski otrok, saj svojega o\xc4\x8deta ni poznal, mati pa je slu\xc5\xbeila na gradu na Brdu. Ko je mati umrla, je postal samotar, kar pomeni, da ni imel skoraj nobenega prijatelja. Od\xc5\xa1el je po svetu in se leta 1630 vklju\xc4\x8dil v tridesetletno vojno. Tam so morili, po\xc5\xbeigali, kradli, posiljevali \xc5\xbeenske ... Smrti se ni bal. Bojeval se je na tisti strani, kjer se mu je bolje godilo. V vojni je bil osemnajst let, kar je vplivalo nanj in na njegove vrednote. Med vojno se ga je polastila lakomnost. Polikarp je za\xc4\x8del var\xc4\x8devati svoje zlatnike, ko si je nek general, ki ga je zajel, \xc5\xbeivljenje odkupil z zlatniki. Kasneje je umoril Jo\xc5\xa1ta Schwarzkoblerja povsem iz koristoljubja. Po vojni si je s pridobljenim denarjem na Visokem zagotovil lepo prihodnost. Tudi ko je na Visoko pri\xc5\xa1el Luke\xc5\xbe, z njim ni hotel deliti plena iz voja\xc5\xa1ke blagajne; raje se mu je zlagal, da je njegov dele\xc5\xbe vzel Jo\xc5\xa1t. Vendar pa Polikarpa vest ni zelo preganjala, saj je njegovo \xc5\xbeivljenje temeljilo na spoznanju, da je \xc5\xbeivljenje boj, da je \xc4\x8dlovek \xc4\x8dloveku volk. Venomer je bil zakopan v delo in gospodarjenje, kot \xc4\x8dlovek, ki bi rad nekaj pozabil in tudi bli\xc5\xbenje je gnal kot \xc5\xbeivino. Po nekaj letih miru je za\xc4\x8del umorjeni Jo\xc5\xa1t Polikarpa preganjati v sanjah. Preselil se je v klet, da ne bi motil ostale dru\xc5\xbeine. Resnica o Schwarzkoblerju in Pasaveri\xc4\x8dina kletev Polikarpa streta. Tudi fizi\xc4\x8dno propade, saj ga zadene kap in za\xc4\x8dne se dolgotrajno in mu\xc4\x8dno umiranje. Po tem dogodku se celo obrne na protestantskega duhovnika (za razliko od katoli\xc5\xa1ke \xc5\xbeene in sina Izidorja je bil protestant), \xc4\x8deprav prej ni imel posebnega odnosa do Boga. Na smrtni postelji se mu za\xc4\x8dne pojavljati vpra\xc5\xa1anje, kaj bo z njegovo du\xc5\xa1o na onem svetu. Zato odgovornost za svoja dejanja polo\xc5\xbei na Izidorjeva ramena. \xc4\x8ce bo sin poravnal njegovo krivico, sme Polikarp upati na bo\xc5\xbeje usmiljenje._NEWLINE_Izidor_NEWLINE_Izidor je \xc4\x8dlovek z bojazljivo du\xc5\xa1o. Na oblikovanje njegove osebnosti je vplivala premo\xc4\x8dna o\xc4\x8detova osebnost (ni vedel, ali bi se ga bal ali bi ga ob\xc4\x8dudoval), njegovo neomajna vera v Boga in v svet, kot ga je uredil Bog (stroga hierarhi\xc4\x8dnost fevdalne dru\xc5\xbebene ureditve) ter ponosna dr\xc5\xbea zaradi svojega imetja in imena. \xc5\xbde kot otrok je bil Izidor \xc5\xa1ibak, krhek in plah. V otro\xc5\xa1tvu sta ga kruto zaznamovala kazen, ko mu je o\xc4\x8de odsekal mezinec, in obisk lo\xc5\xa1ke mu\xc4\x8dilnice, ki mu je v kosti nagnal strah pred oblastjo. Prepri\xc4\x8dan je, da za vsak greh sledi kazen, tako v posvetnem \xc5\xbeivljenju kot tudi pred Bogom. Izidor se v vsakdanjih situacijah zato veliko obra\xc4\x8da na Boga in veliko moli. Mirno in popolnoma pokorno sprejema vse o\xc4\x8detove odlo\xc4\x8ditve v zvezi z njegovo \xc5\xbeenitvijo in ostalimi opravki na posestvu. Ko o\xc4\x8de umre, postane lastnik posestva, ki naj bi ga delil z Agato. Z omenjenim lastni\xc5\xa1tvom postane bolj ponosen, o\xc5\xa1aben in skrbi za svoj ugled. Ugled viso\xc5\xa1kih kmetij pa zamaje postopek proti Agati in ob tem se izka\xc5\xbee \xc5\xa1ibkost njegovega zna\xc4\x8daja. Izidor ni sposoben racionalnega premisleka, ne zaupa Agati, temve\xc4\x8d sledi mnenju mno\xc5\xbeice in oblasti. Izka\xc5\xbee se njegovo praznoverje, kajti \xc5\xa1kofu prizna, da verjame v \xc4\x8darovnice. Na tehtnico postavi ljubezen do Agate in svojo vero v \xc4\x8darovnice. Ker se boji za lasten ugled, je na sojenju distanciran in hladen do Agate, ne ka\xc5\xbee nikakr\xc5\xa1nega so\xc4\x8dutja. \xc5\xa0ele na koncu dojame, da je bilo njegovo razumevanje bo\xc5\xbejih naukov nekoliko preozko. A takrat je \xc5\xbee prepozno, saj Agato kot \xc5\xbeivljenjsko sopotnico izgubi. Izidor se izka\xc5\xbee za narodno zavednega, saj ima vcepljeno o\xc4\x8detovo idejo o asimilaciji Nemcev, ki pravi, da se je treba poro\xc4\x8dati z Nemkami, da bodo te rojevale slovenske otroke. Njegova narodna zavest, ki se ji pridru\xc5\xbei \xc5\xa1e kme\xc4\x8dki ponos, je najbolj izrazita, ko se v Loki po neuspe\xc5\xa1ni sklenitvi zaroke z Margareto stepe z Wulffingovima sinovoma. Takrat namre\xc4\x8d ni hotel poklekniti pred grajskim glavarjem in je bil za kazen vklenjen v klado. Poleg nacionalnega ponosa se na tem mestu poka\xc5\xbee tudi ponos lastnika, ki pa se s tem, ko ga ljudje sprejemajo kot uglednega in premo\xc5\xbenega \xc4\x8dlana dru\xc5\xbebe, vedno bolj krepi. Opazi se, da je gotov in varen samo v ekonomskih zadevah, saj se \xc5\xbeene le za ugledom, denarjem in dobi\xc4\x8dkom. Izidor se izka\xc5\xbee za nesvobodnega \xc4\x8dloveka, katerega \xc5\xbeivljenje je nesre\xc4\x8dno, mu\xc4\x8dno in grenko. Izidor se s takim \xc5\xbeivljenjem sprijazni in se tako izogiba odgovornosti za lastna dejanja._NEWLINE_Jurij_NEWLINE_Jurij je povpre\xc4\x8den kme\xc4\x8dki fant. Je vesel in rado\xc5\xbeiv, v svoji mladosti je rad veselja\xc4\x8dil, plesal in kaj popil. Star\xc5\xa1i so ga poslali v jezuitsko \xc5\xa1olo v Ljubljano, vendar je imel ve\xc4\x8d v rokah kot pa v glavi in \xc5\xa1olanja ni zaklju\xc4\x8dil. Vseeno pridobljeno znanje uspe\xc5\xa1no uporabi na sojenju, ko je povedal, da je u\xc4\x8den jezuit v knjigi napisal in dokazal, da \xc4\x8darovnic ni. Jurijeva in Agatina obojestranska naklonjenost se velikokrat poka\xc5\xbee, za razliko od Izidorjeve naklonjenosti, ki je izrazito neeroti\xc4\x8dna. Na sojenju se Jurij vede zelo odraslo, odlo\xc4\x8dno in so\xc4\x8dutno. Agato prinese iz vozi\xc4\x8dka na sodni oder in jo na koncu tudi re\xc5\xa1i iz vode. Na morebitno sramovanje niti ne pomisli, temve\xc4\x8d je zanjo pripravljen tudi poklekniti pred grajskim glavarjem, da bi ji omogo\xc4\x8dil znosnej\xc5\xa1e bivanje v je\xc4\x8di. Na zasli\xc5\xa1anju pove, da ne verjame v \xc4\x8darovnice, ker \xc5\xa1e nobene ni videl, kar ka\xc5\xbee na njegovo razumsko ravnanje. Jurij ne podle\xc5\xbee splo\xc5\xa1nemu praznoverju. V nasprotju z Izidorjem je Jurij svoboden \xc4\x8dlovek. Pri njegovem ravnanju ga ljubezen do Agate in s svojim samozavestnim in odlo\xc4\x8dnim nastopom ter prepri\xc4\x8danjem v njeno nedol\xc5\xbenost, si zaslu\xc5\xbeeno pridobi njeno ljubezen. Kar se ti\xc4\x8de odlo\xc4\x8dnosti in razboritosti, je Jurij veliko bolj podoben o\xc4\x8detu Polikarpu kot pa Izidor. Na koncu zaradi odkrite naklonjenosti, odlo\xc4\x8dnosti in razumnega pogleda na svet Jurij dobi vse tisto, kar je Izidorju pomenilo najve\xc4\x8d: Agato in Visoko._NEWLINE_Mati Barbara_NEWLINE_Barbara je bila tiha, a rahlo\xc4\x8dutna \xc5\xbeenska. V zakon je pri\xc5\xa1la neizku\xc5\xa1ena in neizobra\xc5\xbeena ter na posestvu, kakr\xc5\xa1no je bilo viso\xc5\xa1ko, se je vsega priu\xc4\x8dila in veliko postorila. Njen zakon ob tako trdem in robatem \xc4\x8dloveku je bil brez ljubezni in upanja na sre\xc4\x8do. V zgornji hi\xc5\xa1i je spala sama z obema sinovoma, Polikarp pa je spal v kleti. Nemalokrat je bila dele\xc5\xbena udarcev, ko se je mo\xc5\xbe spozabil in jo udaril vpri\xc4\x8do otrok in slu\xc5\xbein\xc4\x8dadi. Pri hi\xc5\xa1i je morala podpirati tri vogale, a druga\xc4\x8de ni imela nobene besede. Poleg tega, da je bila veliko mlaj\xc5\xa1a od mo\xc5\xbea in je bila Nemka, sta si bila druga\xc4\x8dna tudi po veri, kajti Barbara je bila katoli\xc4\x8danka. Ker pri mo\xc5\xbeu ni dobila dobre besede - bolj mu je bila dekla kot pa \xc5\xbeivljenjska sopotnica - se je raje oklenila svojih dveh otrok ter ju tola\xc5\xbeila in bodrila, ko se je Polikarp lotil tudi njiju._NEWLINE_Agata_NEWLINE_Agata je na Visoko pri\xc5\xa1la v svojem sedemnajstem letu, torej v letih, ko ni bila ve\xc4\x8d otrok, pa tudi \xc5\xbeenska \xc5\xa1e ne. Je vesela, krotka in dru\xc5\xbeabna. Do ljudi je dobra in zaupljiva, ne mara pa krivice. Zna se postaviti zase, kar se poka\xc5\xbee, ko pijanemu Marksu prisoli klofuto. Njena ljubezen do Izidorja je bila sestrska, do Jurija pa malo ve\xc4\x8d kot le-to. Agata je znala biti tudi vihrava in ljubosumna, sploh ko je Jurij na plesu cel ve\xc4\x8der plesal z Ano Renato. Obdobje obsodbe, je\xc4\x8de in sodbe je na njej pustilo velik pe\xc4\x8dat. Ne samo, da jo je fizi\xc4\x8dno iz\xc4\x8drpalo, temve\xc4\x8d je uplahnilo tudi njeno veselje do \xc5\xbeivljenja. Postala je bolj resna, ta izku\xc5\xa1nja jo je postarala._NEWLINE_Margareta_NEWLINE_Margareta je pravo poosebljenje dobrote. \xc5\xbde ko sta se z Izidorjem prvi\xc4\x8d zagledala v Dav\xc4\x8dah, se je vanj zaljubila. \xc5\xbde takrat je bila pridna in delovna, tudi na videz \xc5\xbeenska, ki ji nobeno delo ni tuje. Ko sta brata hotela Izidorja pretepsti, je ona zgladila spor in se potegnila za Izidorja. Bila je dobra, po\xc5\xa1tena in znala je odpu\xc5\xa1\xc4\x8dati. Kljub temu, da je Izidor razdrl zaroko in je bil nato zaradi pretepa vklenjen v klado, mu je ona obrisala potno \xc4\x8delo in dala piti. Izidorja je vseskozi iskreno ljubila, saj se ni poro\xc4\x8dila z drugim, kljub temu da je imela nekaj snubcev. Ko se je po dvanajstih letih vrnil domov s prestreljeno nogo, mu je nesebi\xc4\x8dno pri\xc5\xa1la stre\xc4\x8d. Na koncu je bila njena vztrajnost popla\xc4\x8dana, saj jo je Izidor pri njenih 37 letih kon\xc4\x8dno vzel za \xc5\xbeeno._NEWLINE_\xc5\xa0kof Janez Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek_NEWLINE_\xc5\xa0kof je v zgodbi ena najbolj razsvetljenih in pozitivno karakteriziranih oseb. Janez Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek se izka\xc5\xbee za preudarnega in previdnega oblastnika. \xc4\x8ceprav je deloval trd in ukazovalen (preden je prestopil v Cerkev, naj bi bil oficir), je najprej \xc5\xbeelel vedeti, kako in kaj mislijo njegovi podrejeni, \xc5\xa1ele nato je pri\xc5\xa1el na dan s svojo besedo. V \xc4\x8darovnice \xc5\xa1kof ne verjame in v to sku\xc5\xa1a racionalno prepri\xc4\x8dati tudi Izidorja. Sam si zato izmisli preizkus z vodo in s pomo\xc4\x8djo Jurija Izidorju in ostali mno\xc5\xbeici doka\xc5\xbee zmotnost njihovega verovanja. \xc5\xa0kof tudi graja zbrano mno\xc5\xbeico na sojenju in jim o\xc4\x8dita, da niso kristjani, ko so se pri\xc5\xa1li naslajat nad tujo nesre\xc4\x8do. Agato prika\xc5\xbee kot \xc5\xbertev za vse ostale, ki so se skozi njeno trpljenje prepri\xc4\x8dali, da \xc4\x8darovnic ni. \xc5\xa0kof je pokazal, kako so ljudje \xc5\xa1e vedno obremenjeni s predsodki svoje dobe in kako niso prav ni\xc4\x8d razumni. \xc5\xbdeli si vernike, ki bodo znali svobodno in razumsko presojati svet okoli sebe.\n_START_SECTION_\nInterpretacije\n_START_PARAGRAPH_\nZlo\xc4\x8din, krivda, pokora, greh_NEWLINE_Motiv zlo\xc4\x8dina in kazni se v romanu nenehno prepleta. Moralno najbolj sporen je Polikarp, ki v dolgi vojni po\xc4\x8dne vse grozote, ki so obi\xc4\x8dajno prisotne v vojnah. Poleg tega menja strani bojevanja, saj ga zanimajo le njegove ugodnosti in dobi\xc4\x8dek. Njegov najve\xc4\x8dji zlo\xc4\x8din pa je umor voja\xc5\xa1kega kolega Jo\xc5\xa1ta, kar stori iz \xc4\x8diste lakomnosti. Kasneje s tem "krvavim" denarjem kupi posestvi na Visokem, kjer se sicer izka\xc5\xbee za dobrega gospodarja. Breme krivde pa ga podzavestno obremenjuje in ga napravi mrkega, grobega, odljudnega. Ker je bil obremenjen s svojim zlo\xc4\x8dinom, je nezavedno delal krivico svojim najbli\xc5\xbejim, predvsem Izidorju. Kajti ko Izidor vzame v kleti zlatnik, ga ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko kaznuje. Kazen je nepravi\xc4\x8dna zlasti zato, ker je Polikarp prav zaradi teh zlatnikov moril, zdaj pa zaradi kraje enega zlatnika nemo\xc4\x8dnemu otroku odseka prst. Zanimivo je, da Polikarp s tako trdo vzgojo sku\xc5\xa1a obvarovati sina podobne usode, kot je doletela njega; \xc5\xbeeli ga obvarovati pohlepa pred tujim imetjem. Nauk, ki ga Izidor spozna tekom odra\xc5\xa1\xc4\x8danja, je jasen: usmiljenja ni, je le kazen, stra\xc5\xa1na in poni\xc5\xbeujo\xc4\x8da. _NEWLINE_Polikarpa na smrtni postelji skrbi za svojo onostransko \xc5\xbeivljenje, skrbi ga, da za svoj greh ni opravil pokore. Zato sebi\xc4\x8dno prelo\xc5\xbei breme svoje pokore na Izidorjeva ramena. Naro\xc4\x8di mu, kako naj popravi krivico, ki jo je on storil. Izidor mu prise\xc5\xbee, da bo izpolnil njegovo voljo in z odpla\xc4\x8devanjem o\xc4\x8detove krivde na ta na\xc4\x8din simboli\xc4\x8dno vzdr\xc5\xbeuje vez z o\xc4\x8detom oziroma mu tako izkazuje svojo brezpogojno privr\xc5\xbeenost. Izka\xc5\xbee se, da je Izidor zaradi tuje krivde, ki jo sedaj nosi on sam, nesre\xc4\x8den. Sprijaznil se je s svojo nesre\xc4\x8do, trpljenjem in brezizhodnostjo, kar je zna\xc4\x8dilno za ljudi, ki fanati\xc4\x8dno verujejo. Izidorju se zdi popolnoma normalno, da je njegov \xc5\xbeivljenjski projekt postalo odpla\xc4\x8devanje krivde svojih prednikov in to tudi navaja kot razlog, zakaj njegovo \xc5\xbeivljenje ni polno, radostno, sre\xc4\x8dno. _NEWLINE_Kaj pa pravi Sveto pismo o dedovanju krivde? "Gospod, gospod, usmiljen in milostljiv Bog, po\xc4\x8dasen v jezi in bogat v dobroti in zvestobi, ki ohranja dobroto tiso\xc4\x8dem, odpu\xc5\xa1\xc4\x8da krivdo, upornost in greh, toda nikakor ne oprosti krivde, ampak obiskuje krivdo o\xc4\x8detov na sinovih in na sinov sinovih, na tretjih in na \xc4\x8detrtih." (Mz, 2, 34). V 5. Mojzesovi knjigi \xc5\xa1e nekaj o kazni: "O\xc4\x8detje naj ne bodo usmr\xc4\x8deni zaradi sinov in sinovi ne zaradi o\xc4\x8detov: vsak naj bo usmr\xc4\x8den za svoj greh." (Mz, 5, 24). Sveto pismo torej zagovarja dedovanje krivde in pokore, vendar pa se pri primeru smrtne kazni od te ideologije distancira: vsak naj bo usmr\xc4\x8den za svoj greh._NEWLINE_Kasneje se Izidor spopade tudi z lastno krivdo, ko zataji Agato v sodnem postopku. Njegova lastna krivda nima ve\xc4\x8d pridiha stra\xc5\xa1ljivosti in prekletstva, temve\xc4\x8d se ti\xc4\x8de njegovega konkretnega obstoja in njegove prihodnosti. Njegova kazen je pri\xc4\x8dakovana in racionalna: izguba Agate. Nato se Izidor poglobi vase in se odpove vsem materialnim dobrinam, gre v vojsko. \xc5\xa0ele ta klju\xc4\x8dna dejanja v njegovem \xc5\xbeivljenju lahko razumemo kot resni\xc4\x8dno njegova, plod njegove svobodne volje. Da \xc5\xbeivljenje na koncu le poskrbi za eti\xc4\x8dno izravnavo lahko razberemo tudi iz Marksove usode. Umre v mukah, brez roke, s katero je pred pri\xc4\x8devanjem Agati krivo prisegel, in brez noge, ki si jo je bil v ta namen po\xc5\xa1kodoval._NEWLINE_Viso\xc5\xa1ka kronika trdo zagovarja na\xc4\x8delo eti\xc4\x8dne izravnave: v \xc5\xbeivljenju je \xc4\x8dlovek za zlo dejanje kaznovan, vendar ne sme dopustiti, da nanj prelagajo krivdo drugi, saj si vsak zaslu\xc5\xbei biti sre\xc4\x8den. Tav\xc4\x8dar je jasno ponazoril svojo kritiko deterministi\xc4\x8dnega fatalizma, saj je dodelano izrazil princip \xc4\x8dlovekove polne odgovornosti zase, za svoja dejanja in za svoje uresni\xc4\x8denje. Nih\xc4\x8de drug ni "kriv" tvojega osebnega poraza kakor ti sam in po drugi strani je vedno nekje kan\xc4\x8dek upanja, da ni vse izgubljeno, da bi se dalo z dolo\xc4\x8denim dejanjem (konkretno, z dolo\xc4\x8deno odpovedjo) popraviti._NEWLINE_Avtobiografskost_NEWLINE_Vsako delo lahko dojamemo kot odraz avtorjeve osebnosti, njegove ideologije. Tudi pri Viso\xc5\xa1ki kroniki se najde marsikatera vzporednica z avtorjem, kar sta \xc5\xa1e posebej izrabila Marijan Kramberger in Marja Bor\xc5\xa1nikova, ki sta v svojih interpretacijah mo\xc4\x8dno povezala Tav\xc4\x8darja in Izidorja. Marijan Kramberger se je posvetil Tav\xc4\x8darjevemu odnosu do kmetstva in religioznosti._NEWLINE_Tav\xc4\x8darjev odnos do kmetstva je bil precej kompleksen. Rojen je bil kot kmet in je ostal \xc4\x8dustveno navezan na svoj rod in mladost. Vendar pa je pisatelj v Viso\xc5\xa1ki kroniki do slovenskega kmeta subjektivno polemi\xc4\x8dno in brezkompromisno kriti\xc4\x8den. Kronist Viso\xc5\xa1ke kronike je kot tipi\xc4\x8den slovenski kmet nedejaven, neodlo\xc4\x8den, nesamozavesten, poln tradicionalnih predsodkov, vdan v svojo usodo, omejen, nedomiseln, neizku\xc5\xa1en in v glavnem nesposoben za funkcioniranje med ljudmi. Ta kritika najverjetneje izvira iz Tav\xc4\x8darjevega liberalizma, saj so omenjene lastnosti nesprejemljive in nedopustne ravno liberalno usmerjenemu posamezniku. Kritika tipi\xc4\x8dnega slovenskega kmeta predstavlja eno od osrednjih pisateljevih dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnih \xc5\xbeivljenjskih izku\xc5\xa1enj. Kajti vse \xc5\xbeivljenje se je zaman trudil tudi na pode\xc5\xbeelju, kjer prevladuje klerikalizem, uveljaviti liberalisti\xc4\x8dni ideal dejavnega \xc4\x8dloveka brez predsodkov. Tako je za kronista v romanu zna\xc4\x8dilen skrajni konformizem, ni se sposoben odlo\xc4\x8dati in ravnati po svoji osebni vesti in prepri\xc4\x8danju in nikakor ne \xc5\xbeeli zaiti v nasprotje z javnim mnenjem, konvencijo, dru\xc5\xbebenimi tabuji itd. Glede na to, da na koncu Izidor moralno zmaga, se rehabilitira in prerodi, lahko sklepamo, da kljub hudi kritiki kmeta, pisatelj ne obupa nad njim. Tav\xc4\x8dar zdru\xc5\xbei element navezanosti na kmetstvo po rodu in mladosti in element kasnej\xc5\xa1e liberalisti\xc4\x8dne kritike. Viso\xc5\xa1ka kronika je tekst, kjer se uravnovesi Tav\xc4\x8darjev pogled na slovenskega kmeta, saj zdru\xc5\xbei trezen in kriti\xc4\x8den pogled na dejansko stanje in ob tem poudarja mo\xc4\x8dno vero v \xc4\x8dloveka oziroma njegovo moralno-regenerativno mo\xc4\x8d._NEWLINE_Tav\xc4\x8dar se je v svojem intimnem in dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju z religioznostjo sre\xc4\x8deval na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Kot \xc5\xa1tudent je prebival v Alojzovi\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer ga je podpiral stric \xc5\xbeupnik in sam celo omeni, da je pomagal pisati \xc5\xa0marnice (preprost pobo\xc5\xbeen tekst). Kasneje je kot strog liberalec \xc5\xbeivel v nenehnem politi\xc4\x8dnem in literarnem prepiru s svojim stricem in ostalimi klerikalci. Tav\xc4\x8dar je v svojem aktivnem politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju religioznost pojmoval kot nekaj, \xc4\x8desar \xc5\xbee davno ne bi smelo ve\xc4\x8d biti, nekaj kar se upira "zdravi pameti" in nekaj, kar zavira napredek. Kljub temu, da je bil klerikalcem mo\xc4\x8dan politi\xc4\x8dni nasprotnik, ga je z marsikom izmed njih vezalo osebno prijateljstvo._NEWLINE_Po mnenju M. Krambergerja lahko v Tav\xc4\x8darjevem zadnjem delu opazimo na nek na\xc4\x8din njegovo starostno vrnitev k religioznosti. Ne gre sicer za preprosto "vra\xc4\x8danje" k mladostnim pogledom na svet, temve\xc4\x8d za razvoj in sintezo, v kateri je upo\xc5\xa1teval tudi svoje liberalne izku\xc5\xa1nje. O\xc4\x8ditno je njegov politi\xc4\x8dni poraz, ki je pomenil hkrati polom osebnega \xc5\xbeivljenjskega projekta, eden od razlogov, da je v Viso\xc5\xa1ki kroniki indirektno preklical vse svoje prej\xc5\xa1nje napade na klerikalce in se z njimi na nek na\xc4\x8din celo spravil. V romanu je v ospredje postavil religioznega fanatista, ki je po njegovem mnenju tipi\xc4\x8dni predstavnik determiniranega in mra\xc4\x8dnja\xc5\xa1kega slovenskega ljudstva, predvsem slovenskega kmeta. Za konec romana prav temu religioznemu fanatiku ponudi mo\xc5\xbenost za rehabilitacijo, za re\xc5\xa1itev, ki se konkretno ponuja v idealisti\xc4\x8dni eti\xc4\x8dni svobodi odpovedi in kontemplacije, s katero prostovoljno tako odlo\xc4\x8dno sprejme in potrdi svoj determinirani poraz. Poraz negira in prese\xc5\xbee ter tako izide iz spopada kljub vsemu kot zmagovalec. Prav religiozno prepri\xc4\x8danje, ki temelji na fanatizmu, je tisti element, ki je v romanu Izidorju to prese\xc5\xbeenje omogo\xc4\x8dal in tudi sama zamisel rehabilitacije se o\xc4\x8ditno opira na pojmovni in izrazni svet kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. _NEWLINE_Dvom v Izidorjevo rehabilitacijo in moralno o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje_NEWLINE_Temeljno vpra\xc5\xa1anje, ki se pojavlja pri ve\xc4\x8dini interpretacije je, ali Izidor po sojenju Agati do\xc5\xbeivi osebni pretres in prelomi s svojim prej\xc5\xa1njim \xc5\xbeivljenjem ali ne. Za razliko od Marijana Krambergerja in Marje Bor\xc5\xa1nik Marija Mitrovi\xc4\x87 kon\xc4\x8dno Izidorjevo "spreobrnitev" razume precej druga\xc4\x8de. Mitrovi\xc4\x87eva dvomi v popolno eti\xc4\x8dno o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje in osebno svobodo kronista._NEWLINE_Georgius Postumus, sin o\xc4\x8deta Izidorja v pripisu napi\xc5\xa1e: "skoraj se zavedamo, da pred bo\xc5\xbejo milostjo \xc5\xa1e ni zado\xc5\xa1\xc4\x8deno krvi, po Polikarpu preliti", kar nakazuje na to, da se Izidor o\xc4\x8ditno ni spokoril za o\xc4\x8detove grehe in ni postal notranje svobodna osebnost. Georgius na\xc5\xa1teva nesre\xc4\x8de, ki so se zgodile po Izidorjevi smrti, kar prav tako potrjuje, da kazni \xc5\xa1e ni konec. Izidorjev sin pa namerava svojo du\xc5\xa1o posvetiti Bogu, saj bo tako la\xc5\xbeje izprosil milost, za Viso\xc4\x8dane, ki so umrli pred njim. Ob tem se \xc5\xbee napoveduje nesvobodna osebnost Georgiusa. _NEWLINE_\xc4\x8ce bi se Izidor s tem, ko je predal posestvo, res potopil v svojo notranjo svobodo, mu ne bi bilo treba v boj, po o\xc4\x8detovih stopinjah. Bojevanje nikakor ni v skladu z religioznostjo, a Izidor je religiozen \xc4\x8dlovek. Vojska s svojo strogo hierarhijo in redom prav gotovo ne more biti prostor, kjer bi \xc4\x8dlovek lahko iz\xc5\xbeivljal svojo duhovno svobodo. Kljub temu, da Izidor najprej pravi, da je v vojski ostal zvest svoji slu\xc5\xbebi, \xc5\xbee v nadaljevanju pa se pohvali, koliko Turkov so pobili, kar ka\xc5\xbee, da v vojni ni dosegel svojega namena. V vojno je namre\xc4\x8d od\xc5\xa1el, da bi se spokoril, da bi \xc5\xa1e enkrat pla\xc4\x8dal za o\xc4\x8detov pohlepni zlo\xc4\x8din, domov pa prav tako pride s kupom pridobljenega blaga. Ko so ga v vojski poimenovali za desetnika je u\xc5\xbeival v lastni \xc4\x8dasti, pomanj\xc5\xa1eval in podcenjeval je svojega sovra\xc5\xbenika, povzdigoval pa je lastno, suvereno in grobo obna\xc5\xa1anje. Iz na\xc5\xa1tetih razlogov, bi te\xc5\xbeko potrdili tezo o t. i. Izidorjevem eti\xc4\x8dnem o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju._NEWLINE_Izidor se vrne domov kot invalid, umret na doma\xc4\x8do zemljo. Ko le\xc5\xbei na doma\xc4\x8di zemlji, kar naj bi bil odlo\xc4\x8dilen prelomni trenutek za junaka, se do svoje stre\xc5\xbenice Margarete vede izrazito pasivno in popolnoma ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko. \xc5\xa0ele po Agatinem prigovarjanju Margareto kon\xc4\x8dno vzame za \xc5\xbeeno. Tako zopet poka\xc5\xbee, da nikakor ni do\xc5\xbeivel radikalnega, popolnega eti\xc4\x8dnega preporoda. O preporodu le govori, vede pa se \xc5\xa1e vedno enako: kot nesamostojna, avtoriteti podrejena osebnost. Dejstvo, da Izidor pi\xc5\xa1e kroniko, ka\xc5\xbee na njegov le navidezen preporod. S pisanjem kronike se spet javno izpoveduje in progla\xc5\xa1a za krivega, ker o\xc4\x8ditno \xc5\xa1e vedno \xc4\x8duti potrebo po opravljanju pokore tudi po vseh teh transformacijah, ki jih je, kot sam trdi, pre\xc5\xbeivel ob vrnitvi posestva, odhodu k vojakom in panteisti\xc4\x8dni spojitvi z zemljo._NEWLINE_Simbolen pomen imen literarnih oseb_NEWLINE_Tav\xc4\x8dar je ve\xc4\x8dino imen za literarne like prevzel iz zgodovinskih virov. Pome\xc5\xa1al je le imena, priimke, zna\xc4\x8dajske lastnosti in tako ustvaril kompleksne literarne like. Izmislil si le je imena Polikarp, Izidor, Agata Schwarzkobler in Othinrih._NEWLINE_Zanimivo je, da se romanu pojavita 2 Jurija, poleg Izidorjevega brata tudi njegov sin Georgius. Georgius je namre\xc4\x8d latinska oblika imena Jurij. Sveti Jurij je na na\xc5\xa1ih tleh dokaj \'priljubljen\' svetnik, saj mu je posve\xc4\x8deno pribli\xc5\xbeno 70 cerkva. Bil je vojak v Mali Aziji, zato ga upodabljajo kot vojaka, ki s sulico prebada zmaja. Je zavetnik vojakov, kmetov, rudarjev, kova\xc4\x8dev, popotnikov, zapornikov in \xc5\xa1e nekaterih drugih poklicev. Ime izhaja iz gr\xc5\xa1kega georgos, kar pomeni \'poljedelec\', \'vinogradnik\', kar se ujema s pomenom imena Polikarp. Zato bi lahko Jurija razumeli kot \'bolj\' Polikarpovega potomca kot pa Izidorja. Jurij je odlo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i in bolj vro\xc4\x8dekrven od Izidorja in zato bolj podoben o\xc4\x8detu. _NEWLINE_Ime Izidor izhaja iz gr\xc5\xa1kega isidoros in pomeni \'dar boginje Izide\'. Sveti Izidor goduje 15. maja. Bil je kme\xc4\x8dki hlapec v Madridu in se je odlikoval po zvestobi gospodarju, veliki delavnosti in pobo\xc5\xbenosti. Upodobljen je s kme\xc4\x8dkim orodjem in ro\xc5\xbenim vencem. Poleg omenjenega svetnika, pa bi Tav\xc4\x8darja pri oblikovanju lika Izidorja lahko navdihnil tudi Izidor Seviljski, ki goduje 4. aprila. Izidor Seviljski je bil velik u\xc4\x8denjak, ukvarjal se je z enciklopedi\xc4\x8dnim delom. Popisal je tudi zgodovino od stvarjenja do leta 615 in jo naslovil Chronica majora. Mogo\xc4\x8de je sklepati, da je Tav\xc4\x8dar lastnosti obeh zdru\xc5\xbeil v liku Izidorja.   _NEWLINE_Polikarp je na Slovenskem redko ime. Polykarpos je iz gr\xc5\xa1kega polys \'\xc5\xa1tevilen, velik, mo\xc4\x8dan\' in karpos \'sade\xc5\xbe, \xc5\xbeetev, uspeh, korist\'. Slovenski prevod imena bi bil Grozdan, kar je pomensko podobno imenu Jurij. Polikarp je bil smirnski \xc5\xa1kof in je umrl mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ke smrti. Dosojena mu je bila smrt na grmadi, vendar ga ogenj ni hotel zajeti, zato so ga ubili z no\xc5\xbeem. Upodobljen je kot starec, na grmadi, z ognjem in bodalom. Goduje 23. februarja in naj bi pomagal pri bole\xc4\x8dinah v u\xc5\xa1esih. _NEWLINE_Agathe v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni \'dobra\'. Na na\xc5\xa1ih tleh je to redko ime, prav tako je sveti Agati posve\xc4\x8dena samo ena cerkev. Ker je bila Agata zalo in premo\xc5\xbeno dekle, jo je snubil \xc5\xbeupan Cantine na Siciliji. Ker ga je zavrnila, jo je za kazen najprej dal v javno hi\xc5\xa1o, nato pa jo je dal \xc5\xa1e mu\xc4\x8diti. Odrezali so ji namre\xc4\x8d prsi, zato je na slikah upodobljena s pladnjem, na katerem nosi svoje prsi. Bog je njeno trpljenje ma\xc5\xa1\xc4\x8deval s potresom, zato je pripro\xc5\xa1njica v molitvah proti naravnim nesre\xc4\x8dam in po\xc5\xbearom. Ker so ljudje, ki niso vedeli za svetni\xc5\xa1ko legendo, na pladnju prepoznali dva hleb\xc4\x8dka, so jo imeli za boginjo poljske rodovitnosti in kru\xc5\xa1no svetnico. Agatino drugo ime je Ema. Hema Kr\xc5\xa1ka je ena redkih svetnic slovenskega rodu. Po legendi ji naj bi rudarji, ki so bili kaznovani zaradi nemoralnega obna\xc5\xa1anja, iz ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja ubili oba sinova. Ko je ovdovela, je veliko premo\xc5\xbeenja in posesti podarila novim faram in samostanom. Je zavetnica Koro\xc5\xa1ke, pripro\xc5\xa1njica molitev za sre\xc4\x8den porod in proti boleznim o\xc4\x8di.  _NEWLINE_Narodno v romanu_NEWLINE_Ob analizi Viso\xc5\xa1ke kronike nikakor ne moremo mimo ve\xc4\x8dkrat poudarjene nacionalne dimenzije. O Izidorju ne moremo govoriti kot o zavednem Slovencu, saj je bilo v 17. stoletju \xc5\xa1e brezpredmetno govoriti o slovenski nacionalni zgodovini, lahko pa govorimo o de\xc5\xbeelni zavesti. Izraz \'kranjski\' je v romanu uporabljen \xc5\xa1estkrat._NEWLINE_Narodna zavest je \xc5\xa1e bolj izrazita zaradi o\xc4\x8ditne protinem\xc5\xa1ke naravnanosti. Poleg izraza Nemec se v romanu pojavlja tudi izraz Taj\xc4\x8dar. Polikarp pravi, da so Taj\xc4\x8darje imenovali tiste, ki so pri\xc5\xa1li z Nem\xc5\xa1kega v na\xc5\xa1e kraje in nam odvzeli najbolj\xc5\xa1e kmetije. O\xc4\x8dita jim, da so la\xc4\x8dni zemlje, surovi, privo\xc5\xa1\xc4\x8dljivi, egoisti\xc4\x8dni, napihjeni; njihovemu govoru pravi \'lajanje\'. Ker so bili Nemci gospodarsko uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i, je imel Polikarp posebno strategijo, kako obvladati njihovo mo\xc4\x8d. Bil je namre\xc4\x8d mnenja, da je treba omo\xc5\xbeiti Nemko, da ta ne bo imela nem\xc5\xa1kih otrok, temve\xc4\x8d slovenske. Tako bomo Nemce obvladali z asimilacijo. _NEWLINE_V romanu se narodna zavest prepleta tudi s kme\xc4\x8dkim, gruntarskim ponosom. Ko grajski glavar po pretepu med Wulffingovima sinovoma in Izidorjem Nemca razglasi za nedol\xc5\xbena, Izidorja pa vtakne v klado, ker ta ni hotel poklekniti pred njim, Izidor pravi: "Ali \xc4\x8de bi mi glavo odrezali, v tistem hipu ne bi pokleknil, tako zelo se je v meni uprla poljanska kri! In \xc4\x8de bi bil morda sam \xc5\xa1kof stal pred mano, bi ne bil hotel poklekniti, nikdar pa pred njegovim oskrbnikom, ki je \xc5\xbeivel od desetine in dav\xc5\xa1\xc4\x8din, katere je moral pri nas pobrati, \xc4\x8de je hotel \xc5\xbeiveti" (str. 84, 85/108).\n_START_SECTION_\nZgradba, slog in jezik\n_START_PARAGRAPH_\nViso\xc5\xa1ka kronika je zgrajena premi\xc5\xa1ljeno; ima 14 poglavij in pripis. Ima simetri\xc4\x8dno dvodelno zgradbo. Prvih sedem poglavij je v znamenju osrednje osebnosti, Polikarpa, njegova zgodba je analiti\xc4\x8dna in razlaga vzroke za trenutno stanje. Drugi del prav tako sestavlja sedem poglavij, osrednja oseba je Izidor. Pripoved o Izidorju je sinteti\xc4\x8den in poteka od vzroka k posledici. _NEWLINE_Delo je tako romanti\xc4\x8dno kot tudi realisti\xc4\x8dno. Sama forma kronike izhaja iz romantike. Nekateri literarni liki so bolj realisti\xc4\x8dni, drugi bolj romanti\xc4\x8dni oz. so skupek realisti\xc4\x8dnih in romanti\xc4\x8dnih zna\xc4\x8dilnosti. Polikarp je realisti\xc4\x8den lik, ker ima tako dobre kot slabe lastnosti, za razliko od matere Barbare, ki je idealizirana in je zato romanti\xc4\x8dni lik. Veliko pa je romanti\xc4\x8dnih motivov, npr. skrivnostna preteklost, ciganska prerokba, skrivnostni in kontrastni dogodki, naklju\xc4\x8dna sre\xc4\x8danja po dolgih letih ipd._NEWLINE_Za kroniko je zna\xc4\x8dilen kronikalni slog. Tega pisatelj \xc5\xa1e posebej dovr\xc5\xa1i s pomo\xc4\x8djo jezika. Jezika ni sistemati\xc4\x8dno arhaiziral, temve\xc4\x8d se je omejil samo na nekatera sredstva, v veliki meri na besedni red in ponavljanja. Malo je arhai\xc4\x8dnih besed, le nekaj latinizmov, precej je tujk, ki se nana\xc5\xa1ajo na voja\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje (kamerad, batalja ipd.) in na sodstvo (asesor). Veliko uporablja pasiv, baro\xc4\x8dno kopi\xc4\x8dene pridevnike in ekspresivne glagole. Oblikuje dolge povedi, primere jemlje iz kme\xc4\x8dkega \xc5\xbeivljenja in biblijske snovi, kar u\xc4\x8dinkuje \xc5\xa1e bolj arhai\xc4\x8dno. Navaja datume (datira redno s svetni\xc5\xa1kimi godovi), uporablja latinski zapis starih imen. Iz arhivskega gradiva se je spoznal s titularnim fevdalnim slogom (Jaz, Georgius Postumus, sin o\xc4\x8deta Izidorja, rojen ...). Element arhaiziranja je tudi besedilo ob robu, ki ima funkcijo podnaslova, povzetka ali komentarja.'