b'\n_START_ARTICLE_\nCestni promet\n_START_SECTION_\nPredpisi\n_START_PARAGRAPH_\nPredpisi za cestni promet predstavljajo uveljavljeno prakso in postopke, in  ki zahtevajo da jih uporabniki cest spo\xc5\xa1tujejo. Ta pravila obi\xc4\x8dajno veljajo za vse uporabnike cest, \xc4\x8de to ni posebej dolo\xc4\x8deno in dolo\xc4\x8dajo predvsem razmerje med vozili in pe\xc5\xa1ci. Osnovni prometni predpisi so bili dolo\xc4\x8deni z mednarodno pogodbo pod okriljem Zdru\xc5\xbeenih narodov leta 1968 - Dunajska konvencija o cestnem prometu. Niso vse dr\xc5\xbeave na svetu  podpisnice konvencije.  Tudi med podpisniki konvencije so lahko v praksi lokalne razlike. Obstajajo tudi nepisana pravila v prometu, ki so na splo\xc5\xa1no razumljiva lokalnim voznikom. Kot splo\xc5\xa1no velja pravilo, da naj bi se vozniki izognili tr\xc4\x8denju z drugim vozilom in s pe\xc5\xa1cem ne glede na to ali veljavna pravila v prometu  omogo\xc4\x8dajo, da se to zgodi. _NEWLINE_Poleg pravil, prometne signalizacije in opreme, se mora upo\xc5\xa1tevati tudi navodila policistov in to obvezno v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du ali kot nadzor cestnega prometa v okolici gradbi\xc5\xa1\xc4\x8d, nesre\xc4\x8d ali drugih motenj na cesti. Ta pravila je treba razlikovati od postopkov, potrebnih za delovanje posameznikovega vozila.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dela cestnega prometa\n_START_PARAGRAPH_\nUdele\xc5\xbeenci cestnega prometa morajo ravnati tako, da poteka promet nemoteno, umirjeno in varno in da ne ovirajo ali ogro\xc5\xbeajo drugih udele\xc5\xbeencev ali jim povzro\xc4\x8dajo \xc5\xa1kode. Prav tako pa udele\xc5\xbeenci  v cestnem prometu pri\xc4\x8dakujejo, da bodo vsi, ki so dol\xc5\xbeni skrbeti za ceste in prometno ureditev na cestah, ravnali v skladu s predpisi o pravilih cestnega prometa, voznikih, motornih vozilih ter s predpisi o cestah.  Z uporabo vozila se ne sme povzro\xc4\x8dati \xc4\x8dezmernega hrupa oziroma ropota ali kako druga\xc4\x8de onesna\xc5\xbeevati okolja. Iz vozila je prepovedano odmetavati kakr\xc5\xa1nekoli stvari (cigaretni ogorki, papir, plastenke itd.).\n_START_SECTION_\nOdgovornost  za varen in nemoten promet\n_START_PARAGRAPH_\nZa varen in nemoten promet v Sloveniji skrbijo: za dr\xc5\xbeavne ceste Direkcija RS za ceste in Dru\xc5\xbeba za avtoceste v RS, za ob\xc4\x8dinske ceste pa ob\xc4\x8dine._NEWLINE_Star\xc5\xa1i, skrbniki ter rejniki so dol\xc5\xbeni skrbeti ali izvajati nadzor nad otrokom, ko je ta udele\xc5\xbeen v cestnem prometu. Lastnik vozila je odgovoren za varnost v prometu \xc4\x8de ni mogo\xc4\x8de dokazati kdo je povzro\xc4\x8ditelj prekr\xc5\xa1ka. Pravne osebe in posamezniki, ki  opravljajo dejavnost morajo zagotoviti, da vozniki vozil, s katerimi opravljajo javni prevoz potnikov ali blaga oziroma prevoz oseb ali izpolnjujejo vse predpisane pogoje.  Vozniki morajo imeti pri sebi listino, s katero doka\xc5\xbee, da sme voziti vozilo v cestnem prometu, veljavno prometno dovoljenje, listine o tovoru, \xc4\x8de preva\xc5\xbea blago, dovoljenje za vo\xc5\xbenjo v \xc4\x8dasu prepovedi prometa, pri opravljanju prevoza skupine otrok pa tudi potrdilo o poklicnih vozni\xc5\xa1kih izku\xc5\xa1njah._NEWLINE_V pravilih je tudi dolo\xc4\x8den na\xc4\x8din izlo\xc4\x8danja vozil iz prometa,  odstranitev parkiranega ali zapu\xc5\xa1\xc4\x8denega vozila in drugi ukrepi za zagotavljanje prometne varnosti.\n_START_SECTION_\nNaprave za urejanje cestnega prometa\n_START_PARAGRAPH_\nUdele\xc5\xbeenci v cestnem prometu morajo ravnati v skladu z omejitvami, prepovedmi in obveznostmi, predpisanimi s prometno signalizacijo.  To pomeni  upo\xc5\xa1tevati: barvo lu\xc4\x8di na semaforju, vozila s prednostjo in spremstvo, vozila s posebno (rumeno) opozorilno svetilko.\n_START_SECTION_\nInteligentni transportni sistem (ITS)\n_START_PARAGRAPH_\nInteligentni prometni sistem (ITS) je sistem strojne,  programske opreme in operaterjev, ki omogo\xc4\x8dajo bolj\xc5\xa1e spremljanje in nadzor prometa, da bi optimizirali pretok prometa. Ker se \xc5\xa1tevilo vozil in potovanj na leto skokovito ve\xc4\x8da in z izgradnja cest ne sledi temu pove\xc4\x8danju, prihaja do vse ve\xc4\x8djih prometnih zastojev. ITS tehnologija predstavlja  stro\xc5\xa1kovno u\xc4\x8dinkovito re\xc5\xa1itev za optimizacijo prometa in za zmanj\xc5\xa1evanje zastojev. S spremljanjem prometnih tokov z uporabo senzorjev in kamer v \xc5\xbeivo in analizo podatkov, se preusmerja promet po potrebi z uporabo spremenljive prometne signalizacije, s poro\xc4\x8dili na radiu, na navigacijskih napravah in drugimi sistemi. Poleg tega so cestna omre\xc5\xbeja vse bolj opremljena z dodatno komunikacijsko infrastrukturo za nadzor prometa, da lahko operativno osebje spremljanje vremenske razmere. Tako la\xc5\xbeje razporeja vzdr\xc5\xbeevalne posadke za odpravljanje poledice in snega. Z inteligentnimi sistemi, kot so avtomatski sistem za odstranjevanje ledu na mostovih lahko prispevajo k prepre\xc4\x8devanju prometnih nesre\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nPrometna politika EU\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega cestnega prometa se dr\xc5\xbeave predvsem pa mesta sre\xc4\x8dujejo z velikimi te\xc5\xbeavami pri urejanju prometnih razmer. Ker je Slovenija \xc4\x8dlanica EU, je podlaga za uresni\xc4\x8devanje prometne politike v tako imenovani beli knjigi o dokon\xc4\x8dnem oblikovanju notranjega trga iz leta 1985, ki je med drugim predvidela izgradnjo prometne infrastrukture v interesu Skupnosti, poenostavitev pregledov in formalnosti ob prehodu \xc4\x8dez mejo ter izbolj\xc5\xa1anje varnosti in v beli knjigi o prihodnjem razvoju skupne prometne politike iz leta 1992. Slednja \xc5\xbee predvideva tudi integriran, vse na\xc4\x8dine prevoza vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d pristop na osnovi zgleda trajnostne mobilnosti. V beli knjigi Komisije iz 1998 Po\xc5\xa1tene uporabnine za infrastrukturo je predviden  postopni pristop za skupni okvir uporabnin za prometno infrastrukturo v EU (COM(98) 466) Komisija je opozorila na velike razlike med dr\xc5\xbeavami \xc4\x8dlanicami pri zara\xc4\x8dunavanju uporabnin za prometne poti. Cilj te knjige je glede na skupni obseg prometa ustaliti dele\xc5\xbe okolju prijaznej\xc5\xa1ih vrst prometa na ravni iz leta 1998. Pomembno podro\xc4\x8dje obravnava pravice in dol\xc5\xbenosti uporabnikov prometnih sistemov, akcijski program za izbolj\xc5\xa1anje varnosti v cestnem prometu, izbolj\xc5\xa1anje pravic potnikov. Leta 2003 je Evropski parlament sprejel resolucijo o beli knjigi Komisije Evropska prometna politika do leta 2010. V njej je poudarjeno merilo trajnost. Z resolucijo iz leta 2008 je oblikoval \xc5\xa1tevilna priporo\xc4\x8dila za ukrepanje na podro\xc4\x8dju okoljske, podnebne in energetske politike v povezavi z evropsko prometno politiko. Leta 2008 je Evropski parlament sprejel resolucijo k zeleni knjigi Komisije Za novo kulturo mobilnosti v mestih. Parlament je zahteval oblikovanje celovitega pristopa za mobilnost v mestih, ki bi slu\xc5\xbeil kot skupni referen\xc4\x8dni okvir za evropske, nacionalne, regionalne in lokalne uporabnike.\n_START_SECTION_\nPrometna politika SLO\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1ni cilji prometne politike na nacionalni ravni sledijo zahtevam EU in so med drugim: pove\xc4\x8danje prometne varnosti in varovanje, u\xc4\x8dinkovita raba energije in \xc4\x8disto okolje, pove\xc4\x8danje obsega in kakovosti javnega potni\xc5\xa1kega prometa, usklajeno delovanje celotnega transportnega sistema, zagotavljanje ustrezne prometne infrastrukture, in drugi. Pomemben ukrep prometne politike bo uvedba sistema pla\xc4\x8devanja uporabe prometne infrastrukture po na\xc4\x8delu stro\xc5\xa1kov, ki jih uporabnik infrastrukture povzro\xc4\x8di sebi, drugim in dru\xc5\xbebi. V Resoluciji o prometni politiki so predvideni tudi ukrepi kot: izdelava celovitega prometnega modela in dr\xc5\xbeavnega razvojnega na\xc4\x8drta prometnega sistema, razvoj prometne infrastrukture, razvoj tehnik in tehnologij v prometu, spodbujanje uporabe var\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih in ekolo\xc5\xa1ko sprejemljivej\xc5\xa1ih vozi, odprava \xc4\x8drnih to\xc4\x8dk na cestah, umirjanje prometa v naseljih, in druge. Prometna politika predvideva tudi ukrepe za izbolj\xc5\xa1anje mobilnosti prebivalstva ter ukrepe na podro\xc4\x8dju javnega potni\xc5\xa1kega prometa, navedeni so tudi ukrepi s podro\xc4\x8dja tovornega prometa._NEWLINE_Za prometno politiko sta pomembni \xc5\xa1e Alpska konvencija , ki jo se Slovenija ratificirala v letu 1995 in Deklaracija iz Z\xc3\xbcricha, ki jo je novembra 2001 podpisala skupina ministrov dr\xc5\xbeav Avstrije, Italije, Francije, Nem\xc4\x8dije in \xc5\xa0vice, v prisotnosti Evropske komisije. Bistven prispevek te skupine je sprejem Evropske direktive o varnosti v cestnih predorih. Ministri za promet so se dogovorili, da bodo sledili trem ciljem: izbolj\xc5\xa1anju varnosti pri prehodu Alp, obvladovanju cestnega prevoza blaga na prometnih poteh v Alpah in spodbujanju tak\xc5\xa1nih na\xc4\x8dinov prevoza, ki pomenijo alternativo cestnemu prometu. Vsi ti cilji so usmeritve v Alpski konvenciji in njenem protokolu o prometu.'