b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdledolom\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdledol\xc3\xb2m je lomljenje delov dreves ali celih dreves zaradi \xc5\xbeleda (obloge ledu na vejah in deblih)._NEWLINE_\xc5\xbdledolom nastane, kadar se na drevesih nabere toliko ledu (\xc5\xbeleda), da popustijo pod te\xc5\xbeo. \xc5\xbdled nastaja v specifi\xc4\x8dnih vremenskih razmerah. Obi\xc4\x8dajno mora biti v vi\xc5\xa1inah topel zrak, v ni\xc5\xbeinah pa hladen zrak s temperaturami pod ni\xc4\x8dlo. Veje dreves imajo temperaturo nekoliko pod 0 \xc2\xbaC in, ko nanje padejo de\xc5\xbene kapljice, zmrznejo. Ledeni oklep se pove\xc4\x8duje, dokler ne postane prete\xc5\xbeak. Takrat pride do lomljenja vej. Zaradi ve\xc4\x8dje povr\xc5\xa1ine vej, na katere se prijema \xc5\xbeled, so po\xc5\xa1kodbe pogostej\xc5\xa1e pri listavcih, med iglavci je po \xc5\xbeledu zaradi krhkih vej najpogosteje po\xc5\xa1kodovan rde\xc4\x8di bor. Ob zmernem \xc5\xbeledenju so po\xc5\xa1kodbe omejene predvsem na lomljenje posameznih vej, pri huj\xc5\xa1em \xc5\xbeledenju pa so prizadeti ve\xc4\x8dji deli ali c\xc3\xa9lo drevo. Od \xc5\xbeleda po\xc5\xa1kodovano drevje je treba \xc4\x8dim prej odstraniti iz gozda, da se ne razvijejo \xc5\xa1kodljivci. Se\xc4\x8dnja in spravilo tak\xc5\xa1nega lesa sta bolj zahtevna in nevarna.'