b'\n_START_ARTICLE_\nRuda, Koro\xc5\xa1ka\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje ob\xc4\x8dine le\xc5\xbei v vzhodnem delu Podjune, severno od reke Drave, med Va\xc5\xa1injami, Lisno goro in Vi\xc5\xa1nja\xc5\xa1ko goro.\n_START_SECTION_\nGrad Viv\xc5\xa1nik\n_START_PARAGRAPH_\nSeverovzhodno od Rude le\xc5\xbeijo na gozdnati planoti ru\xc5\xa1evine dvojnega gradu Viv\xc5\xa1nik (nem\xc5\xa1ko Wei\xc3\x9fenegg), katerega starej\xc5\xa1i del izhaja vsaj iz 12. stoletja. Od \xc5\xa1tirih gradov z enakim imenom, ki le\xc5\xbeijo raztreseni po Vzhodnih Alpah, je verjetno ravno Rudenski tisti, iz katerega izvira plemi\xc5\xa1ka rodbina Viv\xc5\xa1nikov (nem\xc5\xa1ko Wei\xc3\x9fenegger). Kot najstarej\xc5\xa1i izmed Viv\xc5\xa1nikov se v pisnih virih pojavi neki W\xc3\xbclfing iz \xe2\x80\x9eWizzenecka\xe2\x80\x9c. \xc5\xbdivel naj bi okoli leta 1120._NEWLINE_Leta 1278 se je eden od Viv\xc5\xa1nikovih boril na strani takrat \xc5\xa1e malo znanega habsbur\xc5\xa1kega pretendenta na avstrijske de\xc5\xbeele, Rudolfa Habsbur\xc5\xa1kega, proti \xc4\x8de\xc5\xa1kemu kralju Otokarju II in padel v Bitki na Moravskem polju. Iz tega dejstva se sklepa, da je bila rodbina Viv\xc5\xa1nikovih v tistih \xc4\x8dasih mo\xc4\x8dna in vplivna koro\xc5\xa1ka plemi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina._NEWLINE_\xc5\xbde v 13. stoletju je bil grad Viv\xc5\xa1nik sede\xc5\xbe de\xc5\xbeelnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, pod katerega pristojnost je spadala tudi Ruda._NEWLINE_Leta 1363 sta grad podedovala Celjska grofa Ulrik in Herman. Leta 1425 je grof Herman II. poklonil grad Viv\xc5\xa1nik bamber\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofiji, za kar je v zameno dobil grad na Muti._NEWLINE_Do leta 1759 je ostal grad v bamber\xc5\xa1ki lasti, nakar je po jo\xc5\xbeefinskih reformah pripadel avstrijski dr\xc5\xbeavi. Grad je nato \xc5\xa1e nekajkrat zamenjal lastnike. Danes se nahaja v zasebni lasti.\n_START_SECTION_\nOstala zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine Ruda je bila vsaj od 12. stoletja naprej izpri\xc4\x8dana predelava srebra, predvsem v vaseh Led in Sv. Miklav\xc5\xbe. Mo\xc5\xbeno je, da sega tradicija te obrti na Rudenskem vsaj 2000 let nazaj v preteklost; leta 1858 izkopani keltski srebrniki iz 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. verjetno nakazujejo na lokalno pridobivanje in obdelavo srebra \xc5\xbee v tistih \xc4\x8dasih. Jasno je, da je bilo rudarjenje za razli\xc4\x8dnimi kovinami v okolici Rude prisotno skozi celo zgodovino, po \xc4\x8demer je kraj tudi dobil svoje slovensko ime._NEWLINE_Leta 1521 je postala Ruda samostojna \xc5\xbeupnija. \xc5\xbdupnijska cerkev Sv. Magdalene je zgrajena v poznogotskem slogu in izvira iz 15. stoletja._NEWLINE_V Rudi obstaja tudi staro vinogradno podro\xc4\x8dje, ki je izpri\xc4\x8dano \xc5\xbee v 17. stoletju, in nosi ime Vinograd (nem\xc5\xa1ko \xe2\x80\x9eWeingarten\xe2\x80\x9c). Z veliko gotovostjo se domneva, da je vinogradni\xc5\xa1tvo na obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine prisotno \xc5\xbee vse od srednjega veka._NEWLINE_V kraju Led pri Rudi je med letoma 1789 in 1874 obratoval po\xc5\xa1tni urad. Po\xc5\xa1tni urad Led, ki je le\xc5\xbeal na eni od glavnih poti v Me\xc5\xbei\xc5\xa1ko dolino, je imel kot postaja za menjavo konjev sredi 18. stoletja velik pomen za vzdr\xc5\xbeevanje komunikacij v tem delu Koro\xc5\xa1ke._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja ob\xc4\x8dina Ruda ima svoje za\xc4\x8detke v letu 1850, ko sta bili ustanovljeni ob\xc4\x8dini Ruda in Led. Slednja se je \xc5\xbee leta 1854 razdelila na dva dela, od katerih je bil tisti, ki je spadal pod Velikov\xc5\xa1ki okraj, pripojen ob\xc4\x8dini Ruda. Leta 1869 je bila Ruda pripojena ob\xc4\x8dini Grebinj, vendar se je \xc5\xbee leta 1876 ponovno osamosvojila.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu iz leta 2001 je imela ob\xc4\x8dina Ruda 1600 prebivalcev, od tega jih je imelo 98,1\xc2\xa0% avstrijsko dr\xc5\xbeavljanstvo. 3,9\xc2\xa0% prebivalstva se je izreklo za Koro\xc5\xa1ke Slovence._NEWLINE_94,0\xc2\xa0% prebivalstva ob\xc4\x8dine se pri\xc5\xa1teva h katoli\xc5\xa1ki veroizpovedi, 1,1% pa k evangeli\xc4\x8danski. 2,8\xc2\xa0% prebivalstva se ni izreklo za nobeno od uradnih veroizpovedi.\n_START_SECTION_\nSlovenska narodna skupnost\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Ruda z okolico je \xc5\xbee vse od \xc4\x8dasov kne\xc5\xbeevine Karantanije del zgodovinsko slovensko govore\xc4\x8dega ozemlja Ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke. Ruda, ki je imela leta 1920 \xc5\xa1e slovensko govore\xc4\x8do ve\xc4\x8dino, je bila po sklepu mirovne komisije za Koro\xc5\xa1ko vklju\xc4\x8dena v plebiscitno obmo\xc4\x8dje. 10. oktobra 1920 so se prebivalci Rude s pribli\xc5\xbeno 63% glasov ve\xc4\x8dinsko opredelili za nedeljeno Koro\xc5\xa1ko v okviru republike Avstrije, medtem ko je okoli 37% prebivalcev glasovalo za spojitev Koro\xc5\xa1kih Slovencev z mati\xc4\x8dnim narodom oz. za priklju\xc4\x8ditev k Jugoslaviji._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Ruda spada v obmo\xc4\x8dje podjunskega nare\xc4\x8dja koro\xc5\xa1ke nare\xc4\x8dne skupine slovenskega jezika.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalstvo ob\xc4\x8dine se tradicionalno ukvarja predvsem s kmetijstvom. Visok dele\xc5\xbe prebivalstva se vozi na delo v druge kraje (po popisu prebivalstva iz leta 2001 je bilo v ob\xc4\x8dini 545 dnevnih migrantov, 667 pa je bilo zaposlenih v doma\xc4\x8dem kraju)._NEWLINE_Skozi Rudo poteka v smeri zahod-vzhod cesta do Labota, od katere se na sever odcepi cesta, ki kraj povezuje s sosednjo ob\xc4\x8dino Grebinj, na jug pa cesta do Pliberka, ki pre\xc4\x8dka Dravo na mostu pri Lipici._NEWLINE_Ruda le\xc5\xbei ob podjunski \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nGrb se oblikovno naslanja na najdbo keltskih srebrnikov iz 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., katerih hrbtna stran je prikazovala podobo v obliki kri\xc5\xbea. Ta naj bi izhajala iz stilizirane vrtnice anti\xc4\x8dne gr\xc5\xa1ke trgovske kolonije Rhoda v ju\xc5\xbeni Franciji, kjer je okoli leta 300 pr. n. \xc5\xa1t. \xc5\xbeivelo galsko pleme Tektosagov. Rde\xc4\x8di deli grba torej spominjajo na rde\xc4\x8do vrtnico iz Rhode, rojstni kraj tektosa\xc5\xa1kega kri\xc5\xbea, tri zelene \xc4\x8drte na njen rastlinski izvor, srebrno ozadje pa na zgodovinsko pridobivanje srebrove rude na podro\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine._NEWLINE_Grb in zastava sta bila ob\xc4\x8dini Ruda podeljena 14. junija 1960. Zastava Rude je rde\xc4\x8de-belo-zelena, z vklju\xc4\x8denim ob\xc4\x8dinskim grbom.'