b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Afrike\n_START_PARAGRAPH_\nAfrika je stara in slabo raz\xc4\x8dlenjena celina, ki je ostanek Pangee. Njena povr\xc5\xa1ina je 30368609 km\xc2\xb2, kar jo uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na 2. mesto, takoj za Azijo._NEWLINE_Le\xc5\xbei na severni, ju\xc5\xbeni in vzhodni polobli. Na severu meji na Sredozemsko morje, na zahodu na Atlantik, na jugovzhodu na Indijski ocean ter na severovzhodu na Rde\xc4\x8de morje.\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1je\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji del celine sestavljajo kamnine iz najstarej\xc5\xa1ega obdobja zemljine zgodovine, ki so ostanek nekdanje velike ju\xc5\xbene celine Gondave. Afrika je neraz\xc4\x8dlenjena, edini ve\xc4\x8dji otok je Madagaskar, vsi ostali otoki in oto\xc4\x8dja so precej manj\xc5\xa1i. Med polotoki je najve\xc4\x8dji Somalski polotok, med zalivi pa Gvinejski zaliv.\n_START_SECTION_\nVi\xc5\xa1avja in gorstva\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1avja in gorstva zavzemajo precej\xc5\xa1en del povr\xc5\xa1ja Afrike. Najve\xc4\x8dja so Atlas, Zmajeve gore, Kapsko gorovje, Etiopsko vi\xc5\xa1avje in Vzhodnoafri\xc5\xa1ko vi\xc5\xa1avje.\n_START_SECTION_\nPlanote\n_START_PARAGRAPH_\nZa povr\xc5\xa1je v Afriki je zna\xc4\x8dilno menjavanje kotlin in vi\xc5\xa1avij. Uravnan je tudi ve\xc4\x8dji del Sahare. V Afriki je ve\xc4\x8d kot tretjina vsega povr\xc5\xa1ja pu\xc5\xa1\xc4\x8dava. najve\xc4\x8dje so Sahara, Kalahari in Namib.\n_START_SECTION_\nVode\n_START_PARAGRAPH_\nNajdalj\xc5\xa1e reke v Afriki so Nil (najdalj\xc5\xa1a na svetu), Kongo, Oranje, Niger in Zambezi.\n_START_SECTION_\nKotline\n_START_PARAGRAPH_\nNi\xc5\xbein je v Afriki malo, zato je pa tam veliko kotlin. Najve\xc4\x8dje so \xc4\x8cadska kotlina, Kongovska kotlina, Kalaharijska kotlina, ter Nigrska kotlina.'