b'\n_START_ARTICLE_\nKurdistan\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nNa ozemlju Kurdistana so v antiki prebivala razli\xc4\x8dna ljudstva. Kraljestvo Corduene, ki se je pojavilo po zatonu Selevkidskega imperija, je le\xc5\xbealo ju\xc5\xbeno in jugovzhodno od jezera Van, med Perzijo in Mezopotamijo, in je vladalo severni Mezopotamiji in jugovzhodni Anatoliji od leta 189 do 384 kot vazal Partskega in Rimskega cesarstva. Na zenitu svoje mo\xc4\x8di je Rim vladal ve\xc4\x8djemu delu s Kurdi poseljenega ozemlja, zlasti zahodnemu in severnemu delu na Srednjem vzhodu. Corduene je postal vazalna dr\xc5\xbeava Rimske republike leta 66 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in ostala zaveznik Rimljanov do leta 384 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. V tem \xc4\x8dasu je ve\xc4\x8dkrat pre\xc5\xa1la v roke Perzijskemu cesarstvu in nazaj._NEWLINE_Eden najstarej\xc5\xa1ih zapisov de\xc5\xbeele Kurdov je bil najden v dokumentu asirskih kristjanov iz pozne antike, ki je opisoval zgodbe asirskih svetnikov na Srednjem vzhodu, kot je bil Abdi\xc5\xa1o (298-354). Slednji je o svojem poreklu pravil sasanidskemu marzbanu, voja\xc5\xa1kemu mejnemu poveljniku, da njegovi star\xc5\xa1i izhajajo iz asirske vasi Hazza, ki pa so jo morali kasneje zapustiti in se naseliti v Tamanonu, ki je bil po Abdi\xc5\xa1u v de\xc5\xbeeli Kurdov. Tamanon le\xc5\xbei danes v Tur\xc4\x8diji tik ob meji z Irakom, medtem ko Hazza le\xc5\xbei 12\xc2\xa0km jugozahodno od ira\xc5\xa1kega Arbila. V drugem delu istega dokumenta se pokrajina ob reki Khabur v severovzhodni Siriji prav tako opredeljuje kot de\xc5\xbeela Kurdov.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV 10. in 11. stoletju je v regiji vzniknilo ve\xc4\x8d kurdskih kne\xc5\xbeevin: na severu Shaddadid (951\xe2\x80\x931174; vzhodna Transkavkazija med rekami Kura in Araxes) in Rawadid (955\xe2\x80\x931221; sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Tabriz, vladal celotnemu Azerbajd\xc5\xbeanu), na vzhodu Hasanwayhid (959\xe2\x80\x931015; Zagros med \xc5\xa0ahrizorom in Khuzistanom) in Annazid (990\xe2\x80\x931116; sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Hulwan), na zahodu Marwanid (990\xe2\x80\x931096; med Diyarbak\xc4\xb1rom na severu in zgornjo Mezopotamijo na jugu)._NEWLINE_Kurdistan v srednjem veku so sestavljale pol samostojne in neodvisne dr\xc5\xbeave, imenovane emirati.Formalno so bile pod posrednim politi\xc4\x8dnim ali verskim vplivom kalifov oz. \xc5\xa1ahov. Celovita zgodovina teh dr\xc5\xbeav in njihovih odnosov s sosedami je bila podana v besedilu "\xc5\xa0arafnama", ki ga je napisal princ \xc5\xa0araf al-Din Bitlisi v letu 1597._NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1e srednjeve\xc5\xa1ko potrdilo o toponimu Kurdistan je najti v armenskem zgodovinskem besedilu iz 12. stoletja, ki ga je napisal Matteos Urhayeci (\xe2\x80\xa01144), v katerem je bila opisana bitka pri Amidu in Sivereku v letu 1062, ki se je odvijala v Kurdistanu. Drugi zapis se pojavi v molitvi iz armenskega manuskripta evangelijev, napisanega v letu 1200. Kasnej\xc5\xa1o uporabo termina Kurdistan je najti v Nuzhat-al-Qulub Hamdollaha Mostowfija iz leta 1340.'