b'\n_START_ARTICLE_\nStarogr\xc5\xa1ka arhitektura\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nCelina in gr\xc5\xa1ki otoki so skalnati, imajo zelo raz\xc4\x8dlenjeno obalo in visoke gore z nekaj malega gozdov. Najdostopnej\xc5\xa1i gradbeni material je kamen. Apnenec je bil vedno na voljo in lahek za obdelavo.  Veliko je visokokakovostnega belega marmorja na celini in otokih, zlasti na Parosu in Naksosu. Ta fino granulirani material je pomemben dejavnik, ki je prispeval k natan\xc4\x8dnosti  arhitekturnih in kiparskih detajlov, ki krasijo starogr\xc5\xa1ko arhitekturo.  Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da visokokakovostne lon\xc4\x8darske gline so po vsej Gr\xc4\x8diji in na otokih, glavna so v bli\xc5\xbeini Aten. Uporabljali so jo ne le za kerami\xc4\x8dno posodo, ampak tudi za stre\xc5\xa1nike in arhitekturno dekoracijo. _NEWLINE_Gr\xc5\xa1ko podnebje je primorsko s hladnimi zimami in poletno vro\xc4\x8dino, ki jih kroji morski veter. To je vzrok, da je na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in dejavnosti potekal ve\xc4\x8dinoma na prostem. Zato so bili templji na vrhovih gri\xc4\x8dev, njihova zunanjost zasnovana kot vizualni poudarek sre\xc4\x8danj in procesij, medtem ko so gledali\xc5\xa1\xc4\x8da pogosto izkori\xc5\xa1\xc4\x8dala naravno nagnjen teren, da so ljudje lahko sedeli. Kolonade, ki so obdajale stavbe ali okoli\xc5\xa1ka dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, so dajale zavetje pred soncem in nenadnimi neurji._NEWLINE_Svetloba je \xc5\xa1e en pomemben dejavnik pri razvoju posebne narave anti\xc4\x8dne gr\xc5\xa1ke arhitekture. Svetloba je pogosto zelo ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8da zaradi neba in \xc5\xbeivo modrega morja. Jasna svetloba in ostre sence omogo\xc4\x8dajo natan\xc4\x8dnost in podrobnost pokrajine, belih kamnitih izdankov in morske obale. Ta jasnost se izmenjava z obdobji meglic, ki se spreminjajo v barve svetlobe. V tem zna\xc4\x8dilnem okolju so starogr\xc5\xa1ki arhitekti gradili objekte, ki so bili zelo natan\xc4\x8dni. Ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de marmorne povr\xc5\xa1ine so gladke, ukrivljene, nagubane ali bogato vrezane in odsevajo sonce, oddajajo razli\xc4\x8dne sence in spreminjajo barve ob nenehno spreminjajo\xc4\x8di se svetlobi dneva.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinarji so razdelili starogr\xc5\xa1ko civilizacijo v dve obdobji, helensko obdobje (od okoli 900 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem do smrti Aleksandra Velikega leta 323 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) in helenisti\xc4\x8dno obdobje (323 pr. n. \xc5\xa1t. do 30 n. \xc5\xa1t.) . V helenskem gr\xc5\xa1kem obdobju so se dela, bistvena za arhitekturo, za\xc4\x8dela pojavljati okrog 600 pr. n. \xc5\xa1t. V kasnej\xc5\xa1em (helenisti\xc4\x8dnem) obdobju se je gr\xc5\xa1ka kultura raz\xc5\xa1irila sprva zaradi Aleksandrove osvojitve drugih de\xc5\xbeel in kasneje kot posledica nastanka rimskega imperija, ki je sprejel velik del gr\xc5\xa1ke kulture._NEWLINE_Pred helenisti\xc4\x8dnim obdobjem sta v regiji prevladovali dve veliki kulturi: minojska (okoli 2800\xe2\x80\x931100 pr. n. \xc5\xa1t.) in mikenska (okoli 1500\xe2\x80\x931100 pr. n. \xc5\xa1t.). Minojska je ime, ki so ga sodobni zgodovinarji ozna\xc4\x8dili za kulturo ljudstva anti\xc4\x8dne Krete, ki je znana po svojih dovr\xc5\xa1enih in bogato okra\xc5\xa1enih pala\xc4\x8dah in pobarvani keramiki z rastlinskimi in morskimi motivi. Mikenska kultura, ki je cvetela na Peloponezu, je povsem druga\xc4\x8dne narave. Njeni ljudje so gradili citadele, utrdbe in grobnice namesto pala\xc4\x8d in krasili svojo keramiko s pasovi, v katerih korakajo vojaki namesto hobotnice in morske trave. Civilizaciji sta se kon\xc4\x8dali okoli 1100 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, na Kreti verjetno zaradi vulkanskega opusto\xc5\xa1enja in Mikenah zaradi vdorov Dorcev, ki so \xc5\xbeiveli na gr\xc5\xa1ki celini. Po teh dogodkih je bilo obdobje, iz katerega je \xc5\xa1e vedno le malo znakov kulture, zato se pogosto omenja kot temna doba.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nUmetnostna zgodovina helenske dobe je obi\xc4\x8dajno razdeljena na \xc5\xa1tiri obdobja: protogeometri\xc4\x8dno (1100\xe2\x80\x93900 pr. n. \xc5\xa1t.), geometri\xc4\x8dno (900\xe2\x80\x93700 pr. n. \xc5\xa1t.), arhai\xc4\x8dno (700\xe2\x80\x93500 pr. n. \xc5\xa1t.) in klasi\xc4\x8dno (500\xe2\x80\x93 323 pr. n. \xc5\xa1t.) [ 10] s skulpturami, ki se nadalje delijo na klasi\xc4\x8dno, visokoklasi\xc4\x8dno in pozno klasi\xc4\x8dno umetnost. Prvi znaki umetni\xc5\xa1kega sloga, ki dolo\xc4\x8dajo starogr\xc5\xa1ko arhitekturo, so v lon\xc4\x8darstvu dorskih Grkov iz 10. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. \xc5\xbde takrat so ustvarjali z ob\xc4\x8dutkom za proporce, simetrijo in uravnote\xc5\xbeenost, kar ni o\xc4\x8ditno na podobni lon\xc4\x8denini s Krete in Miken. Okras je natan\xc4\x8dno geometri\xc4\x8den, dolo\xc4\x8den za polo\xc5\xbeaj glede na vrsto posode. Te lastnosti so se kazale ne le v tiso\xc4\x8dletjih gr\xc5\xa1kega lon\xc4\x8darstva, ampak tudi v arhitekturi v 6. stoletju.  Pomembna je bila vse ve\xc4\x8dja uporaba \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke figure kot velik okrasni motiv in pove\xc4\x8danje gotovosti, s katero je \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo upodabljalo mitologijo, dejavnosti in strasti. _NEWLINE_Razvoj pri upodabljanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke oblike v lon\xc4\x8darstvu je spremljal podoben razvoj v kiparstvu. Droben stiliziran bron v geometri\xc4\x8dnem obdobju se je umaknil naravni velikosti zelo formalizirane monolitne predstave v arhai\xc4\x8dnem obdobju. Klasi\xc4\x8dno obdobje je zaznamoval hiter razvoj v smeri idealizirane, a bolj realisti\xc4\x8dne upodobitve bogov v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki obliki.  Ta razvoj je neposredno vplival na kiparsko dekoracijo templjev ter mnoge ohranjene deli gr\xc5\xa1kega kiparstva, ki so neko\xc4\x8d krasili templje, ter mnoge najve\xc4\x8dje opisane kipe, ki so se izgubili, kot sta krizelefantinski kip Zevsa v Zevsovem templju v Olimpiji in Atena na Partenonu v Atenah, ki sta bila ve\xc4\x8d kot 40 metrov visoka.\n_START_SECTION_\nReligija in filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nReligija anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije je bila oblika narave \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, ki je zrasla iz prepri\xc4\x8danja zgodnej\xc5\xa1ih kultur. V primerjavi z njimi \xc4\x8dlovek ni bil ve\xc4\x8d razumljen,  kot da ga ogro\xc5\xbea narava, ampak kot njen vzvi\xc5\xa1eni izdelek. Naravni elementi so bili poosebljeni kot bogovi v povsem \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki obliki in zelo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega vedenja._NEWLINE_Mislili so, da je dom bogov Olimp, najvi\xc5\xa1ja gora v Gr\xc4\x8diji. Najpomembnej\xc5\xa1a bo\xc5\xbeanstva so bila: Zevs, vrhovni bog in vladar neba; Hera, njegova \xc5\xbeena in boginja zakonske zveze; Atena, boginja modrosti; Pozejdon, bog morja; Demetra, boginja zemlje; Apolon, bog sonca, prava, razuma, glasbe in poezije; Artemida, boginja lune, lova in pu\xc5\xa1\xc4\x8dav; Afrodita, boginja ljubezni; Ares, bog vojne; Hermes, bog trgovine in medicine; Hefajst, bog ognja in kovine, in Dioniz, bog vina in plodonosnih rastlin. \xc4\x8castili so jih tako kot mnoge druge dejavnosti v skupnosti in na prostem. Do 600 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so bogove pogosto predstavljali veliki kipi in zanje je bilo treba zagotoviti stavbo, v kateri bi lahko vsak od njih bival. To je privedlo do razvoja templjev. _NEWLINE_Stari Grki so red dojemali v vesolju in po drugi strani so uporabljali red in razum pri svojih stvaritvah. Njihova humanisti\xc4\x8dna filozofija je dala \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de stvari in spodbujala red v dru\xc5\xbebi in razvoj demokracije. Ob istem \xc4\x8dasu so za\xc4\x8deli spo\xc5\xa1tovati \xc4\x8dlovekov razum, spodbujali strast za raziskovanje, logiko, izzive in obvladovanje problemov. Arhitektura starih Grkov in zlasti tempeljska arhitektura sta odgovor na te izzive strasti za lepoto ter za red in simetrijo, ki je posledica nenehnega iskanja popolnosti, ne pa enostavne uporabe vrste delovnih postopkov.\n_START_SECTION_\nZgodnji razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nMed arhitekturo prej\xc5\xa1nje mikenske in minojske kulture ter te starogr\xc5\xa1ke so jasne razlike, tehnike in razumevanje njunega sloga so se izgubili, ko sta civilizaciji propadli. _NEWLINE_Mikenska umetnost je ozna\xc4\x8dena s svojimi kro\xc5\xbenimi strukturami in sto\xc5\xbe\xc4\x8dastimi kupolami s ploskimi temelji, konzolnimi te\xc4\x8daji. Ta arhitekturna oblika se ni prenesla v arhitekturo anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije, vendar se je ponovno pojavila pribli\xc5\xbeno 400 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem v notranjosti velikih monumentalnih grobnic, kot je Lev iz grobnice v Knidu (okoli 350 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem). Malo je znano o mikenski leseni ali stanovanjski arhitekturi in vse nadaljnje tradicije bi lahko  v zgodnjih stavbah uporabljali Dorci._NEWLINE_Minojska arhitektura Krete je bolj uporabljala nosilce in preklade kot kultura anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije. Uporabljali so lesene stebre z velikimi kapiteli, toda stebri so zelo druga\xc4\x8dni od dorskih stebrov, ozki so na dnu in se razpirajo navzgor. Najzgodnej\xc5\xa1e oblike stebrov v Gr\xc4\x8diji so se razvile neodvisno. Kot pri minojski arhitekturi je anti\xc4\x8dna gr\xc5\xa1ka stanovanjska arhitektura osredoto\xc4\x8dena na odprt prostor ali dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, obdano s stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem. Ta oblika je prilagojena gradnji hipostilnih dvoran v ve\xc4\x8djih templjih. Razvoj, ki je zajel arhitekturo, je bil predvsem v javnih stavbah, predvsem templjih, ne pa v veliki stanovanjski arhitekturi, ki se je razvila na Kreti.\n_START_SECTION_\nDomovi\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ka beseda za dru\xc5\xbeino ali gospodinjstvo, oikos, je tudi ime za hi\xc5\xa1o. Hi\xc5\xa1e so bile razli\xc4\x8dne. Verjetno so mnoge zgodnje hi\xc5\xa1e enostavne zgradbe z dvema prostoroma z odprto verando (pronaos), nad katero se je \xc5\xa1iril nizek po\xc5\xa1even zatrep ali pediment. Ta oblika naj bi prispevala k tempeljski arhitekturi._NEWLINE_Zidovi mnogih hi\xc5\xa1 so bili zgrajeni iz lesa ali glinene opeke, posu\xc5\xa1ene na soncu, napolnjene z vlaknastim materialom, kot je slama ali morske alge, ometani z glino ali blatom, hi\xc5\xa1e so imele kamnite temelje, ki so za\xc5\xa1\xc4\x8ditili ranljivej\xc5\xa1e elemente pred vlago. Strehe so bile verjetno slamnate z napu\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki je visel prek zidu. Veliko ve\xc4\x8dje hi\xc5\xa1e, kot so bile na Delosu, so bile zgrajene iz kamna in so bile ometane. Kritina za tako hi\xc5\xa1o so bile plo\xc5\xa1\xc4\x8dice. Hi\xc5\xa1e bogatih so imele na tleh mozaik in kazale klasi\xc4\x8den slog._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne hi\xc5\xa1e ob \xc5\xa1irokih prehodih (pasta), ki so potekali vzdol\xc5\xbe hi\xc5\xa1, so bile na eni strani odprte na majhno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de zaradi svetlobe in zraka. Ve\xc4\x8dje hi\xc5\xa1e so imele popolnoma razvito peristilno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de v sredini s prostori, razporejenimi okoli njega. Nekaj hi\xc5\xa1 je imelo tudi nadstropje, ki se zdi, da je bilo namenjeno \xc5\xbeenskam v dru\xc5\xbeini. _NEWLINE_Mestne hi\xc5\xa1e so bile zgrajene druga ob drugi in razdeljene v manj\xc5\xa1e bloke z ozkimi ulicami. V prostorih proti ulici so bile v\xc4\x8dasih trgovine. Mestne hi\xc5\xa1e so bile navznoter obrnjene z velikimi odprtinami na osrednje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in ne na ulico.\n_START_SECTION_\nJavne zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nPravokotni tempelj je najpogostej\xc5\xa1a in najbolj znana oblika gr\xc5\xa1ke javne arhitekture. Tempelj ni imel enake vloge kot sodobna cerkev, saj je bil oltar pod odprtim nebom v temenosu ali sveti\xc5\xa1\xc4\x8du, pogosto neposredno pred templjem. Templji so bili obredni kraji in prostor za shranjevanje darov ali  zakladnico, ki je bila povezana s kultom posameznega boga, in kraj darovanja, saj so ljudje v njih pustili svoje votivne darove, kot so kipi, \xc4\x8delade in oro\xc5\xbeje. Zdi se, da so nekateri gr\xc5\xa1ki templji usmerjeni astronomsko.  Tempelj je bil ve\xc4\x8dinoma del religioznega okro\xc5\xbeja, znanega kot akropola. Po mnenju Aristotela bi moral biti tempelj "kraj, ki ga vidimo od dale\xc4\x8d in na \xc5\xa1iroko ter oplemeniti odli\xc4\x8dnost in se dviga v vi\xc5\xa1ino nad sose\xc5\xa1\xc4\x8dino". Prav tako so bili zgrajeni majhni kro\xc5\xbeni templji, tolosi, pa tudi majhne tempeljske zgradbe, ki so se uporabljale kot zakladnice za posamezne skupine darovalcev._NEWLINE_Pozno v 5. in 4. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je postal pomemben dejavnik gr\xc5\xa1kih gradbenikov urbanizem z mesti, kot sta Pestum in Priena, ki so urejena s pravokotno mre\xc5\xbeo tlakovanih ulic in agoro ali osrednjim mestnim trgom, ki ga obdaja stebri\xc5\xa1\xc4\x8de ali stoa. Popolnoma obnovljeno Atalovo stoo je mogo\xc4\x8de videti v Atenah. Kraji so imeli tudi javni vodnjak, v katerem so dobili vodo za uporabo v gospodinjstvu. Razvoj pravih mestnih na\xc4\x8drtov je povezan s Hipodamom iz Mileta, Pitagorovim u\xc4\x8dencem, ki velja za za\xc4\x8detnika geometri\xc4\x8dne zasnove mesta. _NEWLINE_Javne zgradbe so postale "spodobne in lahkotne strukture" in so bile postavljene tako, da so med seboj arhitekturno povezane. Propileje ali portik, ki oblikuje vhod v tempelj sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in druga pomembna mesta, najbolje ka\xc5\xbeejo Propileje na Akropoli v Atenah. Bulevterij je bila velika javna stavba s hipostilno dvorano, ki se je uporabljal kot sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de mestnega sveta (bule). Ostanki bulevterija so ohranjeni v Atenah, Olimpiji in Miletu, slednji je lahko sprejel do 1200 ljudi._NEWLINE_Vsako gr\xc5\xa1ko mesto je imelo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de na prostem. Namenjena so bila javnim sre\xc4\x8danjem ter dramskim predstavam. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je navadno postavljeno v pobo\xc4\x8dje zunaj mesta in je imelo vrste vzporednih sede\xc5\xbeev v polkrogu okoli osrednjega obmo\xc4\x8dja (orkestra). Za orkestro je bila nizka stavba, imenovana skena, ki se je uporabljala kot shramba, garderoba in tudi kot ozadje za prizore v orkestri. Ohranjenih je ve\xc4\x8d gr\xc5\xa1kih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so skoraj nedotaknjena, najbolj znano je v Epidavru, ki je delo arhitekta Poliklejta mlaj\xc5\xa1ega._NEWLINE_Ve\xc4\x8dja gr\xc5\xa1ka mesta so imela tudi palestro ali gimnazij, dru\xc5\xbeabni center za mo\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavljane, ki je imel tudi prostor za gledalce, kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, strani\xc5\xa1\xc4\x8da in klubske prostore. \xc5\xa0portu sta bila namenjena tudi hipodrom za konjske dirke, nekaj je ohranjenih, in stadion za teka\xc5\xa1ka tekmovanja, ki je bil dolg 600 metrov, znani so v Olimpiji, Delfih, Epidavru in Efezu, medtem ko je bil stadion Panatinajko v Atenah s 45.000 sede\xc5\xbei  obnovljen v 19. stoletju. Leta 1896, 1906 in 2004 so bile na njem olimpijske igre.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ki arhitekturi dajejo posebno vrednost modularna zasnova, proporcija, kanoni ter opti\xc4\x8dni in perspektivni popravki._NEWLINE_Modul je spodnji premer stebra v gr\xc5\xa1kih antropometri\xc4\x8dnih merah ali razmik med stebri. S poznavanjem razmerja med premerom in obodom so razporedili stebre tako, da so bili razmiki izmerljivi s \xc4\x8distimi merami ali njihovimi mnogokratniki._NEWLINE_Proporcija je skladno razmerje med celoto in posameznimi deli, ki se v raznih velikostih stalno ponavlja. Bistvo je jasno izrazil Platon. Gr\xc5\xa1ka arhitektura pozna razli\xc4\x8dne proporcije, ki so matemati\xc4\x8dno enostavno izra\xc5\xbeene. V tlorisih in narisih zasledimo zlati rez in proporcije, ki izhajajo iz oktagrama. Osni interkolumnij z vi\xc5\xa1ino stebra ustvarja pravokotnik, ki uravnava proporcijo celotne kompozicije._NEWLINE_Kanon je idealno harmoni\xc4\x8dno razmerje. V razli\xc4\x8dnih obdobjih gr\xc5\xa1ke arhitekture je bil razli\xc4\x8den: dorski tempelj ima mo\xc4\x8dno in te\xc5\xbeko naravo, klasi\xc4\x8den ka\xc5\xbee umirjen izraz dostojanstva, helenisti\xc4\x8den te\xc5\xbei k eleganci. Grki so vedeli za pomanjkljivosti, ki jih povzro\xc4\x8da perspektiva, zato so bili potrebni matemati\xc4\x8dni in geometrijski popravki zasnove, da bi bila arhitektura videti urejeno. Opti\xc4\x8dni popravki so zajemali naklone stebrov, ki so nagnjeni navznoter, da bi pri pogledu navzgor bili videti navpi\xc4\x8dno. Razdalja med vogalnimi stebri je manj\xc5\xa1a, ker bi bili sicer videti tanj\xc5\xa1i od drugih. Posebnost je tudi konkavna uslo\xc4\x8denost horizontal. Linija arhitrava in stilobata je rahlo napeta, saj bi se sicer ob frontalnem pogledu zdela ukrivljena navzdol.\n_START_SECTION_\nSteber in preklada\n_START_PARAGRAPH_\nArhitektura anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije gradi na obliki "nosilca in preklade", se pravi, da je sestavljena iz pokon\xc4\x8dnih nosilcev, ki podpirajo preklade. \xc4\x8ceprav so neobstoje\xc4\x8de zgradbe iz te dobe zgrajene v kamnu, je jasno, da izvor sloga le\xc5\xbei v preprostih lesenih konstrukcijah z nosilci, ki podpirajo tramove, ki sestavljajo dvokapno streho. Stebri in nosilci so razdelili stene v enake dele, ki so jih lahko pustili odprte ali napolnjene z opeko, su\xc5\xa1eno na soncu, trsti\xc4\x8djem ali slamo in ometane z glino ali drugim ometom. Verjetno je, da je bilo veliko zgodnjih hi\xc5\xa1 in templjev zgrajenih z odprto verando ali "pronaosom", nad katerim se je dvigal nizek po\xc5\xa1even zatrep ali pediment._NEWLINE_Prvi templji, zgrajeni za hrambo kipov bo\xc5\xbeanstev, so bili verjetno lesena konstrukcija, kasneje nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z bolj trpe\xc5\xbenimi kamnitimi templji, od katerih so mnogi \xc5\xa1e vedno vidni. Znaki prvotne narave lesene arhitekture so se ohranili v kamnitih zgradbah._NEWLINE_Nekaj teh templjev je bilo zelo velikih, dolgih tudi ve\xc4\x8d kot 100 m, kot je Zevsov tempelj v Olimpiji, ve\xc4\x8dina pa manj kot polovico te velikosti. Da so nekateri veliki templji nastali kot lesene konstrukcije, v katerih so stebre postopoma nadome\xc5\xa1\xc4\x8dali s kamnitimi, je razlagal Pavzanij, ko je videl Herin tempelj v Olimpiji v 2. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja._NEWLINE_Kamniti stebri so narejeni iz vrste monolitnih kamnitih valjev, ki po\xc4\x8divajo drug na drugem brez malte, vendar so povezani z zati\xc4\x8dem iz raznih vrst materiala. Stebri so \xc5\xa1ir\xc5\xa1i na bazi in se proti vrhu zo\xc5\xbeujejo s pasivno krivuljo, znano kot entaza. Vsak steber ima kapitel iz dveh delov, zgornjega dela, na katerem sloni preklada, pri \xc4\x8demer je kvadraten in se imenuje abakus. Del kapitela, ki se dviga iz stebra in je okrogel, pa se imenuje ehinus. Kapiteli se razlikujejo glede na slog (red). Dorski in po navadi jonski imajo navpi\xc4\x8dne utore, znane kot kanelure in so elementi prvotne lesene strukture. Jonska baza ima na stiku s tlemi plo\xc5\xa1\xc4\x8do (plinto), v za\xc4\x8detku kvadratno, kasneje okroglo, nad njo pa polkro\xc5\xbeni zvitek (torus).\n_START_SECTION_\nOgredje in pediment\n_START_PARAGRAPH_\nStebri templja podpirajo strukturo, ki se dviga v ogredje in pediment._NEWLINE_Ogredje je glavni vodoravni strukturni element, ki podpira streho in obkro\xc5\xbea celotno stavbo. Sestavljeno je iz treh delov. Na stebrih po\xc4\x8diva arhitrav z vrsto kamnitih preklad, ki zapirajo  prostor med stebri in se stikajo med seboj nad osjo vsakega stebra._NEWLINE_Nad arhitravom je drugi vodoravni del, ki se imenuje friz. Friz je eden izmed glavnih dekorativnih elementov stavbe, na njem so reliefi. V jonski in korintski arhitekturi relief poteka v neprekinjenem pasu, pri dorskem slogu je razdeljen na odseke, imenovane metope, ki zapolnijo prostore med navpi\xc4\x8dnimi pravokotnimi bloki, imenovanimi triglifi. V triglifih so navpi\xc4\x8dni utori, podobni kot v dorskih stebrih in podobni, kot so bili v lesenih tramovih, ki so podpirali streho._NEWLINE_Zgornji del ogredja se imenuje venec, ki je na splo\xc5\xa1no bogato okra\xc5\xa1en v spodnjem robu. Prav tako izhaja iz neko\xc4\x8d lesenih elementov strehe. Na sprednji in zadnji strani vsakega templja ogredje podpira trikotno strukturo, imenovano pediment ali zatrep. Trikotni prostor, ki ga obkro\xc5\xbea okvir, je prostor najpomembnej\xc5\xa1ega kiparskega okrasa na zunanjosti stavbe._NEWLINE_Drugi elementi so \xc5\xa1e: posnet rob pri zidovih (faza); trakasta letev med arhitravom in frizom je  (tenija); \xc5\xbelebina (trohil); \xc5\xbelebina z neenakima polmeroma, skotija pokon\xc4\x8dna ali zvrnjena; polizboklina (ovolo); pol\xc5\xbelebina (cavetto); karnisa (dvigajo\xc4\x8da, padajo\xc4\x8da, zaklju\xc4\x8dna, nosilna), \xc5\xbeleb ali zaklju\xc4\x8dek venca je sima in zidni venec (sims). Povr\xc5\xa1ine posameznih profilov so plasti\xc4\x8dno ali slikarsko obdelane. Pogosti vzorci so: meander, valovnica, astragal (kolobar) in pas s sr\xc4\x8dastimi ali jaj\xc4\x8dastimi listi (jaj\xc4\x8devnik ali jonski kimation).\n_START_SECTION_\nTemelji in zidovi\n_START_PARAGRAPH_\nVsak tempelj stoji na zidani bazi, imenovani krepidom, sestavljen navadno iz treh stopenj, od katerih zgornja nosi stebre, imenovana stilobat. Zidane stene so bile uporabljene za templje od pribli\xc5\xbeno 600 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem naprej. Za zidove vseh vrst so uporabljali razli\xc4\x8dne vrste materiala, tudi ru\xc5\xa1evine, najbolj\xc5\xa1i tesanec ali klesanec pa za tempeljske zidove, pravokotnih natan\xc4\x8dno klesanih velikih oblik. Grobo so kamen oblikovali \xc5\xbee v kamnolomu in ga nato zelo natan\xc4\x8dno obdelali na kraju samem, obi\xc4\x8dajno so zidali brez malte. Nosilni bloki so bili v\xc4\x8dasih pritrjeni ali okrepljeni z \xc5\xbeeleznimi sponkami, klini in palicami iz lesa, brona ali \xc5\xbeeleza, ulitimi v svinec, da se zmanj\xc5\xa1a korozija.\n_START_SECTION_\nOdprtine\n_START_PARAGRAPH_\nVrata in okenske odprtine so bili premo\xc5\xa1\xc4\x8deni s preklado, katere razpon je bil pri kamniti stavbi omejen. Razdalja med stebri je bila odvisna od oblike preklade, stebri na zunanjosti stavbe in izvedba kamnitih preklad je spet podobna prej\xc5\xa1njim lesenim.  Vrata in okenske odprtine so se manj\xc5\xa1ale proti vrhu. Templji so bili zgrajeni brez oken, svetloba v naos je vstopala skozi vrata. Nekatere templje so osvetljevale luknje v strehi. Vrata v jonskem slogu na Erehtejonu (5,2 m visoka in 2,15 m \xc5\xa1iroka na vrhu) so ohranila veliko zna\xc4\x8dilnosti, tudi ornamente in ogredje.\n_START_SECTION_\nStreha\n_START_PARAGRAPH_\nNaj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i razpon tempeljske strehe je prek cele ali notranjega prostora. V veliki zgradbi ima ta prostor stebre za podporo strehe, arhitekturna oblika je znana kot hipostil. Zdi se, \xc4\x8deprav je bila arhitektura anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije sprva z lesenimi konstrukcijami, da v zgodnjem obdobju graditelji niso imeli pojma o konceptu diagonalnega okvirja kot nosilne konstrukcije. To je razvidno iz narave gradnje templja v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., ko se vrste stebrov, ki podpirajo streho nad celo, dvigajo vi\xc5\xa1je od zunanjih sten, kar je nepotrebno, \xc4\x8de je ostre\xc5\xa1je sestavni del lesene strehe. Verjetno so na za\xc4\x8detku tramovi podpirali neposredno ogredje, stene in hipostil, namesto lesen okvir, ki se je v gr\xc5\xa1ki arhitekturi za\xc4\x8del uporabljati \xc5\xa1ele v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Starogr\xc5\xa1ke lesene zgradbe iz gline in ometa so bile verjetno pokrite s slamo. Z vzponom kamnite arhitekture so se za\xc4\x8deli uporabljati kerami\xc4\x8dni stre\xc5\xa1niki. Te zgodnje stre\xc5\xa1ne plo\xc5\xa1\xc4\x8de so imele S-obliko, ki so s ponvijo in pokrivnim delom sestavljale en kos. Bili so veliko ve\xc4\x8dji od sodobnih stre\xc5\xa1nikov, do 90 cm dolgi, 70 cm \xc5\xa1iroki in 3\xe2\x80\x934 cm debeli, en kos je tehtal okoli 30 kg. Samo kamnite stene, ki so nadomestile prej\xc5\xa1nje ope\xc4\x8dne iz ne\xc5\xbegane gline, in lesene stene so dovolj mo\xc4\x8dne, da podpirajo te\xc5\xbeo ope\xc4\x8dnate strehe.  _NEWLINE_Prve najdbe stre\xc5\xa1nikov iz arhai\xc4\x8dnega obdobja v Gr\xc4\x8diji so dokumentirane z zelo omejenega  obmo\xc4\x8dja okoli Korinta, kjer so \xc5\xbegane plo\xc5\xa1\xc4\x8dice za\xc4\x8dele zamenjavati slamnate strehe na Apolonovem in Pozejdonovem templju med 700 in 650 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Da so se v petdesetih letih stre\xc5\xa1niki hitro \xc5\xa1irili, dokazuje veliko lokacij po vzhodnem Sredozemlju, vklju\xc4\x8dno s celinsko Gr\xc4\x8dijo, zahodno Malo Azijo, ju\xc5\xbeno in srednjo Italijo. Ker so \xc5\xbegane plo\xc5\xa1\xc4\x8dice dra\xc5\xbeje kot slama in jih je zahtevneje izdelati, lahko njihovo uvedbo pojasnimo s tem, da so \xc5\xbeeleli, da so dragi templji odporni proti ognju. Stranski u\xc4\x8dinek uvedbe stre\xc5\xa1nika je tudi izvedba previsne kapi v gr\xc5\xa1ki arhitekturi, ki je podalj\xc5\xa1ala streho, da bi jo za\xc5\xa1\xc4\x8ditila pred de\xc5\xbejem._NEWLINE_Obokov in lokov na splo\xc5\xa1no niso uporabljali, vendar so v grobnicah (kot \xc4\x8debelnjak ali nepravi obok, kot se je uporabljal v Mikenah) in ob\xc4\x8dasno imajo zunanjo vlogo, eksedra, v 5. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Kupola in obok nista bila nikoli pomembna strukturna zna\xc4\x8dilnost, kot sta postala v rimski arhitekturi.\n_START_SECTION_\nArhitekturno okrasje\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnje lesene konstrukcije, predvsem templjev, so bile ornamentirane in delno za\xc5\xa1\xc4\x8ditene z \xc5\xbegano in pobarvano glineno oblogo v obliki pravokotnih in okrasnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Veliko fragmentov je pre\xc5\xbeivelo stavbe, ki so jih krasile, in prikazujejo \xc5\xa1tevilne formalne oblike geometri\xc4\x8dnih vijug, prekrivajo\xc4\x8dih se vzorcev in rastlinskih motivov. Z uvajanjem kamnitih templjev ni bilo potrebe po za\xc5\xa1\xc4\x8diti, pogostej\xc5\xa1i so bili klesani okrasi._NEWLINE_Glineni okraski so bili omejeni na strehe stavb, krasili so vogale, vence in pedimente. Na koncih pedimentov so jih imenovali akroterij in ob straneh stavbe antefiks. Zgodnji dekorativni elementi so bili v glavnem polkro\xc5\xbeni, pozneje pa pribli\xc5\xbeno trikotne oblike z okrasjem, pogosto palmetami. Jonski venci so bili pogosto okra\xc5\xa1eni z vrsto levjih mask z odprtimi usti, ki so bruhali de\xc5\xbeevnico. Od poznega klasi\xc4\x8dnega obdobja so akroterij v\xc4\x8dasih oblikovale figure._NEWLINE_V treh slogih anti\xc4\x8dne gr\xc5\xa1ke arhitekture je bistvenega pomena kiparsko okrasje, naj bo to preprost astragal, friz iz stiliziranega listja ali pediment, bogat s kipi. V dorskem slogu ni nobene razlike v umestitvi. Reliefi nikoli ne krasijo sten poljubno. Skulptura je vedno na \xc5\xbee vnaprej dolo\xc4\x8denih obmo\xc4\x8djih, metopah in pedimentu. V poznej\xc5\xa1i jonski arhitekturi je ve\xc4\x8dja raznovrstnost pri vrstah in \xc5\xa1tevilnih oblikah in dekoracijah, zlasti pri vratih, kjer se v\xc4\x8dasih pojavljajo volutni nosilci, ki podpirajo okra\xc5\xa1ene vogale na vratih, kot je npr. v Erehtejonu. Veliko je oblik, ki se imenujejo kroglice in tuljave in so simetri\xc4\x8dne, kar izhaja iz lesenih prototipov. \xc5\xa0iroke letve so poudarjene z oblikami listov, ki so \xc5\xbelebljeni in v\xc4\x8dasih obrnjeni navzgor s pecljem in s sr\xc4\x8dastimi ali jaj\xc4\x8dastimi listi (jaj\xc4\x8devnik ali jonski kimation).\n_START_SECTION_\nArhitekturno kiparstvo\n_START_PARAGRAPH_\nArhitekturna skulptura se je razvijala iz zgodnjih arhai\xc4\x8dnih primerov skozi strogo klasi\xc4\x8dno, visoko klasi\xc4\x8dno, pozno klasi\xc4\x8dno in helenisti\xc4\x8dno obdobje. Ostanki arhai\xc4\x8dne arhitekturne skulpture (700\xe2\x80\x93500 pr. n. \xc5\xa1t.) so \xc5\xbee od zgodnjega 6. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., pri \xc4\x8demer je najstarej\xc5\xa1a ohranjena pedimentna skulptura, ki je bila fragment Gorgone, ki sta jo obkro\xc5\xbeala heraldi\xc4\x8dna panterja iz sredine pedimenta Artemidinega templja na Krfu. Metope s templja, znanega kot tempelj C v Selinuntu na Siciliji, v bolj ohranjenem stanju ka\xc5\xbeejo, kako Perzej ubija Gorgono Meduzo. Obe sliki sta vzporedni s stiliziranim prikazom Gorgone na \xc4\x8drnofiguralni vazi, ki jo je poslikal slikar z Nesosa (okoli 600 pr. n. \xc5\xa1t.), pri \xc4\x8demer so obraz in ramena obrnjeni \xc4\x8delno,  noge so v teka\xc5\xa1kem polo\xc5\xbeaju ali pokleku. V tistem \xc4\x8dasu so podobe grozljivih po\xc5\xa1asti prevladovale nad \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko podobo, ki se je razvila s humanisti\xc4\x8dno filozofijo. _NEWLINE_Strogi klasi\xc4\x8dni slog (500\xe2\x80\x93450 pr. n. \xc5\xa1t.) predstavljajo pedimentne skulpture Zevsovega templja v Olimpiji (470\xe2\x80\x93456 pr. n. \xc5\xa1t.). Vzhodni pediment ka\xc5\xbee trenutek ti\xc5\xa1ine in "bli\xc5\xbeajo\xc4\x8de se drame" pred za\xc4\x8detkom dirke s ko\xc4\x8dijo, figure Zevsa in tekmovalcev so resne in idealizirane predstavitve \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke oblike. Zahodni pediment ima Apolonovo osrednjo figuro, "veli\xc4\x8dastno" in "oddaljeno", ki predseduje bitki Lapitov in Kentavrov, in je v mo\xc4\x8dnem nasprotju z vzhodnim pedimentom, ki prikazuje nasilno delovanje, ki ga je D. E. Strong opisal kot "najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i del ilustracije" v stoletjih. _NEWLINE_Nizki reliefi in tridimenzionalna skulptura, ki je krasila frize in pedimente, posebej na Partenonu,  so bili izdelki v naravni velikosti visokega klasi\xc4\x8dnega sloga (450\xe2\x80\x93400 pr. n. \xc5\xa1t.) in so bili ustvarjeni pod vodstvom kiparja Fidije. Pedimentna skulptura predstavlja bogove Olimpa, friz pa panatenajsko procesijo in sve\xc4\x8dane dogodke, ki so se odvijali vsaka \xc5\xa1tiri leta v \xc4\x8dast boginji v Atenah. Friz in preostale figure vzhodnega pedimenta ka\xc5\xbeejo globoko razumevanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa, razlikuje se glede na polo\xc5\xbeaj in obremenitve, ki jih povzro\xc4\x8dajo dejavnosti in \xc4\x8dustva. Benjamin Robert Haydon je opisal naslonjeno figuro Dioniza kot "... najbolj herojski slog umetnosti skupaj z vsemi bistvenimi podrobnostmi dejanskega \xc5\xbeivljenja". _NEWLINE_Imena mnogih znanih kiparjev iz poznega klasi\xc4\x8dnega obdobja (400\xe2\x80\x93323 pr. n. \xc5\xa1t.) so znana, med njimi tudi Timotej, Praksitel, Leohar in Skopas, a so njihova dela znana predvsem iz rimskih kopij. Majhna arhitekturna skulptura obdobja ostaja nedotaknjena. Asklepijev tempelj v Epidavru je imel Timotejevo skulpturo, ko je delal z arhitektom Teodotom. Fragmenti vzhodnega pedimenta so ohranjeni in ka\xc5\xbeejo Ropanje Troje. Videti je, da je prostor zapolnil s figurami, ki so bile skrbno razporejene tako, da ustrezajo obmo\xc4\x8dju in obliki kot pri prej\xc5\xa1njem vzhodnem pedimentu Zevsovega templja v Olimpiji. Toda figure so nasilnej\xc5\xa1e v akciji, osrednjega prostora ne prevzema poveljujo\xc4\x8di Bog, temve\xc4\x8d dinami\xc4\x8dna figura Neoptolema, ko zagrabi starega kralja Priama in ga zabode. Preostali fragmenti dajejo vtis celotne palete \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc4\x8dustev, strahu, groze, krutosti in \xc5\xbeelje po osvajanju. Akroterij je izdelal Timotej, razen tistega v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vzhodnega pedimenta, ki je delo arhitekta. Palmetni akroteriji so tukaj zamenjani z majhnimi figurami, vzhodni pediment obvladuje krilata Nike, ki je kljubovala vetru. _NEWLINE_Helenisti\xc4\x8dna arhitekturna skulptura (323\xe2\x80\x9331 pr. n. \xc5\xa1t.) je postala razko\xc5\xa1nej\xc5\xa1a pri izrisovanju izraza in gibanja, pogosto je poudarjena s teko\xc4\x8dimi draperijami Nike Samotra\xc5\xa1ke, ki je krasila spomenik v obliki znane ladje. Pergamonski oltar (180\xe2\x80\x93160 pr. n. \xc5\xa1t.) ima friz (dolg 120 metrov in 2,3 metra visok) figur v zelo visokem reliefu. Friz predstavlja bitko za prevlado med bogovi in titani in uporablja \xc5\xa1tevilne dramske u\xc4\x8dinke: blaznost, vznesenostF in zmago, da se izrazi ob\xc4\x8dutek spopada.'