b'\n_START_ARTICLE_\nWalter Benjamin\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in izobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nBenjamin je bil rojen v poslovni judovski dru\xc5\xbeini, ki je trgovala z umetninami. O\xc4\x8de Emil Benjamin je delal kot bankir v Parizu. Kasneje se je preselil iz Francije v Nem\xc4\x8dijo, kjer je delal kot starinar v Berlinu in se poro\xc4\x8dil z Pauline Sch\xc3\xb6nflies. Leta 1902 se je desetletni Walter vpisal v Gimnazijo Cesarja Friderika v Charlottenburgu, kjer je 10 let kasneje zaklju\xc4\x8dil svoj srednje\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij. Benjamin Walter je bil \xc5\xa1ibkega zdravja, zato ga je dru\xc5\xbeina vmes leta 1905 poslala v internat in sicer na turin\xc5\xa1ko pode\xc5\xbeelje. Po dveh letih se je vrnil v Berlin, kjer je nadaljeval \xc5\xa1olanje na omenjeni gimnaziji._NEWLINE_Leta 1912 se je v svojem 20. letu starosti vpisal na Univerzo Alberta Ludwiga v Freiburgu, a se je po koncu semestra vrnil v Berlin. Da bi nadaljeval \xc5\xa1tudij filozofije, se je vpisal na Humboldtovi univerzi v Berlinu. Tukaj je prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1el v stik z idejami sionizma, ki ni bil del njegove liberalne vzgoje. Ta izpostavljenost sionizmu mu je dala prilo\xc5\xbenost oblikovanja svojih idej o pomenu judovstva. Benjamin se je namesto razvijanja svojega razmi\xc5\xa1ljanja oddaljil od politi\xc4\x8dnega in nacionalisti\xc4\x8dnega sionizma. V Walterjevi definiciji judovstvo pomeni predanost pospe\xc5\xa1evanju evropske kulture. Bil je izvoljen za predsednika "Proste \xc5\xa1tudentske organizacije" (Frei Studentenschaft). Benjamin je pisal eseje, v katerih je zagovarjal izobra\xc5\xbeevalne in splo\xc5\xa1ne kulturne spremembe. Ker ni bil ponovno izvoljen za predsednika, se je vrnil nazaj na Univerzo v Freiburgu, da bi se izobra\xc5\xbeeval na predavanjih novokantovca Heinricha Rickerta._NEWLINE_Leta 1914, ob izbruhu prve svetovne vojne, je Benjamin za\xc4\x8del prevajati dela francoskega pesnika Charlesa Baudelaira. Naslednje leto se je preselil v M\xc3\xbcnchen na Bavarsko, kjer je nadaljeval s \xc5\xa1tudijem na tamkaj\xc5\xa1nji Univerzi Ludwiga Maximilliana. Tam je spoznal Rilkeja in Gershoma Scholema. Postali so prijatelji. V tistem letu je Benjamin tudi veliko pisal o romanti\xc4\x8dnem pesniku Friedrichu H\xc3\xb6lderlinu._NEWLINE_Leta 1917 so ga premestili na Univerzo v Bernu, kjer je naslednje leto spoznal marksista Ernsta Blocha in Doro Sophie Pollak, s katero se je kasneje tudi poro\xc4\x8dil. Imela sta sina Stefana Rafaela. Leta 1919 je doktoriral z literarnozgodovinskim delom Pojem umetnostne kritike v nem\xc5\xa1ki romantiki (Begriff der Kunstkritik in der Deutschen Romantik). Kasneje pa se je zaradi nezmo\xc5\xbenosti pre\xc5\xbeivljanja samega sebe in dru\xc5\xbeine vrnil v Berlin, kjer je stanoval s star\xc5\xa1i. Leta 1921 je objavil spis Kritika nasilja (Kritik der Gewalt). Takrat je bil Benjamin tudi dru\xc5\xbebeno seznanjen s politi\xc4\x8dnim filozofom Leom Straussem, \xc4\x8digar obo\xc5\xbeevalec je bil celo \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1923, ko je bil ustanovljen In\xc5\xa1titut za socialne raziskave (Institut f\xc3\xbcr Sozialforschung), ki je kasneje postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zahodno marksisti\xc4\x8dne Frankfurtske \xc5\xa1ole, je Benjamin objavil analizo dela Charlesa Baudelaireja, ki je imelo naslov Tableaux parisiens. V tistem \xc4\x8dasu se je seznanil s Theodorom Adornom in se spoprijateljil z Georgom Luk\xc3\xa1csom, ki je s svojim delom Teorija romana precej vplival nanj. Zaradi inflacije v Weimarski republiki in prve svetovne vojne je o\xc4\x8de Emil Benjamin le ste\xc5\xbeka podpiral dru\xc5\xbeino svojega sina. Ob koncu leta 1923 je Benjaminov najbolj\xc5\xa1i prijatelj Gerschom Scholem emigriral v Palestino, vendar Benjamina mu kljub ve\xc4\x8d vabilom ni uspelo prepri\xc4\x8dati, da zapusti celino._NEWLINE_Leta 1924 je Hugo von Hofmannsthal, v reviji Novi nem\xc5\xa1ki prispevki (Neue Deutsche Beitr\xc3\xa4ge), objavil Benjaminovo analizo dela Izbirne sorodnosti, ki ga je napisal nem\xc5\xa1ki pisatelj Goethe. Kasneje istega leta, ko sta Benjamin in Ernst Bloch prebivala na italijanskem otoku Capri, je Benjamin pisal delo Izvor nem\xc5\xa1ke tragedije (Ursprung des deutschen Trauerspiels), z namenom da bi la\xc5\xbeje pridobil delovno mesto univerzitetnega profesorja v Nem\xc4\x8diji. Leto kasneje je Goethejeva univerza v Frankfurtu v Frankfurtu zavrnila njegovo delo in pro\xc5\xa1njo za polo\xc5\xbeaj profesorja._NEWLINE_Leta 1926 je za\xc4\x8del pisati za nem\xc5\xa1ka \xc4\x8dasopisa Frankfurtski dnevnik (Frankfurter Zeitung) in Literarni svet (Die Literarische Welt), s \xc4\x8dimer je zaslu\xc5\xbeil dovolj, da je lahko nekaj mesecev \xc5\xbeivel v Parizu. Leta 1927 je za\xc4\x8del pisati delo Arkadni projekt (Das Passagen-Werk), njegov nedokon\xc4\x8dan opus \xc5\xa1tudije pari\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja v 19. stoletju. Leta 1928 je objavil deli Enosmerna ulica (Einbahnstra\xc3\x9fe) in Izvor nem\xc5\xa1ke tragedije (Ursprung des Deutschen Trauerspiels). V tem \xc4\x8dasu je deloval tudi kot in\xc5\xa1truktor na Univerzi v Heidelbergu.\n_START_SECTION_\nIzgnanstvo in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1932, v \xc4\x8dasu Adolfa Hitlerja, je Walter Benjamin zapustil Nem\xc4\x8dijo in sprva za nekaj mesecev od\xc5\xa1el na \xc5\xa1panski otok Ibizo in kasneje v Nico. Zaradi dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dnega in kulturnega pomena po\xc5\xbeiga nem\xc5\xa1kega Reichstaga in zaradi preganjanja Judov se je preselil v Pariz, kjer je spoznal druge nem\xc5\xa1ke umetnike in intelektualce. Ko mu je zmanjkalo denarja, je Benjamin sodeloval z Maxom Horkheimerjem in prejel sredstva iz In\xc5\xa1tituta za dru\xc5\xbebene raziskave, vendar pa je kasneje vseeno moral v izgnanstvo._NEWLINE_Leta 1937 je Benjamin spoznal Georgesa Batailleja in se pridru\xc5\xbeil skupini francoskih intelektualcev, ki se je imenovala "College de Sociologie". Medtem je nacisti\xc4\x8den re\xc5\xbeim nem\xc5\xa1kim Judom v skladu z n\xc3\xbcrenber\xc5\xa1kimi zakoni sistemsko odrekel njihovo dr\xc5\xbeavljanstvo, zato je tudi Benjamin ostal brez dr\xc5\xbeavljanstva in francoska vlada ga je aretirala in zaprla za tri mesece v zapor v bli\xc5\xbeini tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Nevers, v osrednji Burgundiji._NEWLINE_Ob vrnitvi v Pariz januarja 1940, je napisal delo Filozofsko-zgodovinske teze (Thesen \xc3\xbcber den Begriff der Geschichte). Ko so 13. junija istega leta nem\xc5\xa1ke oboro\xc5\xbeene sile premagale francosko obrambo, sta Benjamin in njegova sestra pobegnila v mesto Lourdes. Le en dan kasneje so Nemci vkorakali v Pariz, z naro\xc4\x8dilom, da ga aretirajo v njegovem stanovanju. V avgustu je pridobil vizum za potovanje v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, medtem ko se je izmikal Gestapu in na\xc4\x8drtoval svoj pobeg._NEWLINE_Zgodovinski viri trdijo, da je varno pre\xc4\x8dkal mejo med Francijo in \xc5\xa0panijo in prispel v obalno mesto Portbou, v Kataloniji. A Francoska vlada je preklicala vizume in naro\xc4\x8dila \xc5\xa1panski policiji, da tak\xc5\xa1ne osebe vrne Franciji, vklju\xc4\x8dno z judovsko begunsko skupino, ki se ji je Benjamin pridru\xc5\xbeil. Benjamina bi bilo treba deportirali nazaj v Francijo, kar bi uni\xc4\x8dilo njegove na\xc4\x8drte za potovanje v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. V pri\xc4\x8dakovanju, da ga bodo vrnili nacisti\xc4\x8dnim rokam, se je Walter Benjamin ubil s prevelikim odmerkom morfina pono\xc4\x8di 25. septembra 1940. Uradno je njegova smrt registrirana 26. septembra 1940. Nekateri menijo, da je pred smrtjo v svojem kov\xc4\x8dku imel zaklju\xc4\x8den rokopis dela Arkadni projekt (Das Passagen-Werk), vendar omenjenega rokopisa niso nikoli na\xc5\xa1li, zato je njegova vsebina vpra\xc5\xa1ljiva.\n_START_SECTION_\nReproduktivna umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nBenjamin svoje ideje \xc5\xa1e najbolje prika\xc5\xbee v delu Umetnina v \xc4\x8dasu, ko jo je mogo\xc4\x8de tehni\xc4\x8dno reproducirati (Das Kunstwerk im Zeitalter seiner technischen Reproduzierbarkeit), kjer je opisal splo\xc5\xa1ne spremembe v umetnosti v \xc4\x8dasu moderne dobe. V skladu z marksizmom dojema spremembe v umetnosti kot posledice gospodarskega in tehnolo\xc5\xa1kega razvoja;\xc2\xa0\xc2\xbbGospodarski razvoj se odra\xc5\xbea v umetnosti navkljub zamudnemu tempu.\xc2\xab\xc2\xa0Pred bliskovitim tehnolo\xc5\xa1kim razvojem je umetnost imela\xc2\xa0\xc2\xbbsijaj\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93 izgled magi\xc4\x8dne, nadnaravne mo\xc4\x8di, ki je izvirala iz njihove edinstvenosti, toda kasneje, poudarja Benjamin, je umetnost izgubila omenjeno mo\xc4\x8d, saj je umetnost v moderni dobi s tehnolo\xc5\xa1kim razvojem postala reproduktivna._NEWLINE_Benjamin je trdil, da je\xc2\xa0\xc2\xbbsijaj\xc2\xab\xc2\xa0efekt umetnine, ki je edinstveno predstavljena v \xc4\x8dasu in prostoru, s \xc4\x8dimer je \xc5\xbeelel poudariti pomen izvirnosti, ki pa v kopijah originalov enostavno ne obstaja. Avtenti\xc4\x8dnosti se ne da reproducirati in hkrati tudi izginja, ko se vsako umetnino lahko reproducira. Prav tako tudi originalno delo izgubi svoje vrednost, ker ob mno\xc5\xbeici kopij enostavno ni ve\xc4\x8d edinstveno. \xc4\x8clove\xc5\xa1tvo je v \xc4\x8dasu razvoja mno\xc5\xbei\xc4\x8dno prispeva k izgubi avtenti\xc4\x8dnosti umetnosti, saj je sku\xc5\xa1alo pribli\xc5\xbeati umetnost vsakmeu posamezniku. Benjamin je razmi\xc5\xa1ljal, da je avtor umetnine pred razvojem imel dominanto vlogo in da je njegova umetnina pritegnila pozornost javnosti. \xc4\x8cim pa je umetnost postala reproduktivna, je bila javnost tista, ki je pritegnila umetnine. Benjamin je\xc2\xa0\xc2\xbbsijaj\xc2\xab, avtenti\xc4\x8dnost in edinstvenost umetnosti tesno povezal z umestitvijo v tradicijo, pri \xc4\x8demer je izlo\xc4\x8dil reprodukcije, ki po njegovem mnenju izstopijo iz tradicije._NEWLINE_Umetnost originalno izvira iz enostavnih obredov in obi\xc4\x8dajev, kot na primer jamske poslikave in indijanski totem, toda v moderni je umetnost izgubila povezavo z obi\xc4\x8daji in tradicijo, saj je umetnost pridobila povsem druga\xc4\x8den namen. Nov izgled umetnosti je omogo\xc4\x8dil vklju\xc4\x8ditev umetnosti v realno \xc5\xbeivljenje ljudi, ki so dobili zmo\xc5\xbenost lastne in edinstvene interpretacije umetnosti.\n_START_SECTION_\nVpliv filma\n_START_PARAGRAPH_\nV svojem \xc4\x8dasu je Benjamin prav tako menil, da ima kot umetnost tudi film podoben u\xc4\x8dinek na kulturo in da se je pribli\xc5\xbeal neprimernim vrednotam, ki jih je poprej zagovarjal dadaizem. Dadaizem je umetni\xc5\xa1ko gibanje, ki je postavilo pod vpra\xc5\xa1aj celotno dotedanjo umetnost. Njeno abstraktnost oziroma estetiko je popa\xc4\x8dilo s satiri\xc4\x8dnim pretiravanjem in tako ustvarilo nesmiselna umetni\xc5\xa1ka dela. Benjamin je menil, da je imel film zelo podobno vlogo. Umetnost se je vedno dalo reproducirati, vendar mehanska reprodukcija je bila vseeno nova. Kriti\xc4\x8dno obsodi igralce, ki so namesto, da bi igrali za mno\xc5\xbeico ljudi, igrali za novo tehnologijo, ki je bila dejansko le posrednik med igralci in ljudmi. Nov na\xc4\x8din igranja je Benjamin ozna\xc4\x8dil kot nenavaden in nepristen, saj\xc2\xa0\xc2\xbbsijaj\xc2\xab\xc2\xa0in karakter, ki ga portretira igralec izgine, saj so gledalci zamenjani s kamero. Benjamin je menil, da ljudje nimajo ve\xc4\x8d pristnega stika s karakterjem igralcev, ki je v filmih zakrit in idealiziran. Umetnost tako ni ve\xc4\x8d samostojna, temve\xc4\x8d se spoji z realnostjo.\n_START_SECTION_\nVpliv informacij in obse\xc5\xbene publikacije\n_START_PARAGRAPH_\nBenjamin v delu Enosmerna ulica (Einbahnstra\xce\xb2e) naznanja dana\xc5\xa1nje skrbi o preveliki koli\xc4\x8dini informacij. Meni, da so bili otroci, \xc5\xa1e preden so znali brati, pod velikim vplivom takrat nove tehnologije, ki je onemogo\xc4\x8dila prvoten stik s knjigami. Prav tako je komentiral vpliv vedno bolj obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e publikacije, ki je omogo\xc4\x8dala, da je prakti\xc4\x8dno vsak lahko nekaj objavil, kar je povsem zabrisalo razliko med avtorji in publiko. Avtor je bil torej kdorkoli, ki je karkoli pisal v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu. Vsak bralec je lahko postal pisatelj. Menil je, da je to dalo ljudem pravico, da so\xc2\xa0\xc2\xbbreproducirani\xc2\xab\xc2\xa0oziroma da jih je mogo\xc4\x8de opona\xc5\xa1ati in kopirati.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din pisanja\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova dela so te\xc5\xbeko berljiva zaradi specifi\xc4\x8dnosti njegovega jezika. Cilj njegovih kasnej\xc5\xa1ih del je uporaba intertekstualnosti za razkrivanje pogledov preteklosti, ki ne morejo ali naj ne bi bili razumljeni znotraj ve\xc4\x8djega zgodovinskega razumevanja._NEWLINE_Walter Benjamin je modernist pri katerem se filozofija staplja z literaturo; logi\xc4\x8dno-filozofsko sklepanje ni razlaga za vse izku\xc5\xa1nje, \xc5\xa1e posebej ne samopredstavitev preko umetnosti. Svoje stilisti\xc4\x8dne pomisleke je prestavil v delu Naloga prevajalca, kjer predpostavlja, da dobesedno prevajanje lahko privede do popa\xc4\x8denj in napa\xc4\x8dnega razumevanja besedila. Povrh tega lahko v deformiranem besedilu razlo\xc5\xbeen skrit vidik originalnega jezika po definiciji privede do deformacijepopa\xc4\x8denja in nerazumevanja originalnega besedila, medtem ko pa prvotno skrit vidik postane neberljiv. Tako prevajalsko poni\xc5\xbeanje izvornega besedila je produktivno le, kadar je postavljeno v specifi\xc4\x8dno sovisnost del in idej, na novo razkritih razmerij med zgodovinskimi objekti in se pojavijo, kadar proizvajajo filozofsko resnico.\n_START_SECTION_\nBenjaminova zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu svojega \xc5\xbeivljenja je bilo Benjaminovo ustvarjanje dokaj neopazno in brez ve\xc4\x8djega uspeha, kar pa se je zelo spremenilo po 2. svetovni vojni, \xc5\xa1e posebej pa med letoma 1970 in 1989, ko je iz\xc5\xa1la popolna zbirka njegovih del (Gesammelte Schriften). Za njegovo dizertacijo leta 1920 strokovna javnost ni pokazala nobenega zanimanja, njegova habilitacija na univerzi v Frankfurtu pa je bila celo zavrnjena. \xc5\xa0ele po svoji smrti velja za pobudnika razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbeboslovnih in dru\xc5\xbebenih predmetov, ki so se ponovno lotili njegove dru\xc5\xbebenokriti\xc4\x8dne razlage. Da pa je \xc5\xa1e vedno tako zelo popularen v dru\xc5\xbeboslovju, je zagotovo posledica tega, da je bil prepri\xc4\x8dan o instrumentalnem odnosu med subjektom in razli\xc4\x8dnimi tehnologijami.'