b"\n_START_ARTICLE_\nJakob Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Zupan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjska pot slovenskega poznobaro\xc4\x8dnega skladatelja Zupana je po dosedanjih raziskavah \xc5\xa1e vedno zavita v meglo. O njegovi mladosti je bore malo znanega, ve se samo kraj in datum rojstva. Tudi glede Zupanovega u\xc4\x8diteljevanja v Kamniku in Komendi se podatki iz raznih strani ne ujemajo med seboj. Iz ohranjenih virov pa si lahko vsaj v glavnih potezah ustvarimo sliko Zupanovega \xc5\xbeivljenja. Rodil se je v vasi Schr\xc3\xb6tten pri St.Lorenzenu am Hensberg v okraju Wildon na Gornjem \xc5\xa0tajerskem. Kako je pre\xc5\xbeivljal otro\xc5\xa1ko dobo ni nobenega vira. Prav tako ni ni\xc4\x8d znanega o Zupanovem \xc5\xa1olanju in glasbenem izobra\xc5\xbeevanju, vse do leta 1757 ko pride v Kamnik. V mestu, ki je bilo v kulturnem in gospodarskem pogledu precej \xc5\xbeivahno, je Zupan kmalu zaslovel kot izvrsten glasbenik. Na domu \xc5\xbeupnijskega organista Valentina G\xc3\xb6tzla, ki je pou\xc4\x8deval kamni\xc5\xa1ko mladino v petju in glasbi, se je seznanil z njegovo h\xc4\x8derko Jo\xc5\xbeefo, s katero se je kmalu o\xc5\xbeenil. Za talentiranega mladega mo\xc5\xbea je zvedel komendski \xc5\xbeupnik Peter Pavel Glavar in ga zvabil v Komendo. Kamni\xc4\x8danom je bilo \xc5\xbeal, da jih je Zupan zapustil, premi\xc5\xa1ljevali so, kako bi spretnega glasbenika spet pridobili v svoje mesto. Ponudili so mu slu\xc5\xbebo organista in naslov zborovodje z letnim dohodkom 310 goldinarjev in 16 krajcarjev. Zaradi bolj\xc5\xa1ih eksisten\xc4\x8dnih pogojev in ker se mu je dru\xc5\xbeina pove\xc4\x8dala za enega \xc4\x8dlana - rodila se je h\xc4\x8di Cilka - je ponudbo sprejel in se leta 1765 vrnil v Kamnik._NEWLINE_Ko se je drugi\xc4\x8d naselil v Kamniku je bil star 31 let in je v mestu ostal do svoje smrti. V tem mestu je slu\xc5\xbeboval kot organist in 'regens chori' (zborovodja) v \xc5\xbeupnijski cerkvi Matere Bo\xc5\xbeje na \xc5\xa0utni poleg tega je deloval tudi v tamkaj\xc5\xa1njem zdru\xc5\xbeenju sv. Cecilije (Accademische Confoederation St. Caeciliae). To dru\xc5\xa1tvo je gojilo prosvetno in cerkveno glasbo ter prirejalo na vsak praznik ali vsaj enkrat na mesec instrumentalne ma\xc5\xa1e. Du\xc5\xa1a dru\xc5\xa1tva je bil zborovodja Jakob Zupan. V razgibanem glasbenem \xc5\xbeivljenju je na\xc5\xa1el mnogo spodbud za ustvarjanje: njegove kompozicije in pesmi so imele pri ob\xc4\x8dinstvu velik uspeh, tako da je Zupanovo ime kmalu zaslovelo tudi zunaj ozkega lokalnega okvira. Zato je bilo njegovo po vsej priliki dokaj plodno ustvarjanje usmerjeno predvsem na sakralno podro\xc4\x8dje. Seveda je to ustvarjanje ohranjeno le v manj\xc5\xa1em obsegu in z izjemo Te Deuma, ki je eden najstarej\xc5\xa1ih rokopisov ljubljanske stolnice, so vse Zupanove skladbe v Novem mestu, kjer jih hranita arhiv fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega samostana in kapiteljski arhiv. Ker pa je Zupan deloval v skromnih razmerah, je razumljivo, da ni komponiral monumentalnih in tehni\xc4\x8dno zahtevnih del, ki predpisujejo obse\xc5\xbeen izvajalski aparat. Navadno se je zadovoljil s spremljavo godal (prve in druge violine) in continua, katerim je v\xc4\x8dasih pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e par klarinov ali rogov. Ne glede na to nam njegova doslej znana kompozicijska zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina razodeva tehni\xc4\x8dno dovolj ve\xc5\xa1\xc4\x8dega in prav domiselnega ustvarjalca. Marko Pohlin ga je imenoval\xc2\xa0\xc2\xbbegregius Compositor et Musicus\xc2\xab. Stilno je Zupan izrazit predstavnik prehodnega obdobja, ko je odmiral barok in se porajale osnove klasicizma, zato ni ljubil te\xc5\xbeke patetike in zapletenega kontrapunkta. Njegova glasba je jasna in enostavna."