b'\n_START_ARTICLE_\nGugol\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xbagol (angle\xc5\xa1ko googol) je \xc5\xa1tevilo 10^{100}\\,\\!, se pravi \xc5\xa1tevilo, zapisano s \xc5\xa1tevko 1, ki ji sledi sto ni\xc4\x8del. Izraz je leta 1938 skoval devetletni Milton Sirotta, ne\xc4\x8dak ameri\xc5\xa1kega matematika Edwarda Kasnerja. \xc5\xa0tevilo gugol v matematiki ni posebej pomembno, niti nima posebne rabe. Kasner ga je v knjigi Mathematics and the Imagination uporabil za ilustracijo razlike med nepredstavljivo velikim \xc5\xa1tevilom in neskon\xc4\x8dnostjo, za kar ga v\xc4\x8dasih \xc5\xa1e vedno uporabijo pri pou\xc4\x8devanju matematike._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki spletni iskalnik Google (izgovori g\xc3\xbagl) je svoje ime dobil kot parodijo na gugol; nekateri pravijo, da je bila ta parodija sprva prava pravopisna napaka. Pa tudi domena googol.com je bila tedaj \xc5\xbee zasedena._NEWLINE_To \xc5\xa1tevilo predstavlja najve\xc4\x8djo \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno vrednost, ki je zaznamovana z imenom; z izjemo: 10g\xc3\xbagol, tj. 10 \xc2\xbbna\xc2\xab g\xc3\xbagol, ki se imenuje tudi gugolpleks._NEWLINE_Gugol je\xc2\xa0\xc2\xbbpribli\xc5\xbeno\xc2\xab\xc2\xa0enak 70!. V dvoji\xc5\xa1kem sistemu bi zasedal 333 bitov.\n_START_SECTION_\nZapis\n_START_PARAGRAPH_\nV deseti\xc5\xa1kem zapisu:_NEWLINE_10.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000.000'