b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdenska literatura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenska literatura ali \xc5\xbeenska knji\xc5\xbeevnost (tudi \xc5\xbeenska pisava) je  leposlovje, ki jo pi\xc5\xa1ejo \xc5\xbeenske ali pa so v ospredju \xc5\xbeenski liki.\n_START_SECTION_\nNastanek in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nV 18. stoletju je s terminom \xc5\xbeenska literatura mi\xc5\xa1ljena predvsem literatura za \xc5\xbeenske, pri \xc4\x8demer so jo le v\xc4\x8dasih \xc5\xbeenske tudi pisale kot tolerirane izjeme v okviru patriarhalne dru\xc5\xbebe. Od razsvetljenstva dalje so bile \xc5\xbeenske pomembno literarno ob\xc4\x8dinstvo. Ker je zaradi \xc5\xa1ablonskega izraza (doktorski roman, ljubezenski roman) veljala za trivialno, ni bila predmet znanstvenega opazovanja. Feministi\xc4\x8dno razpolo\xc5\xbeene avtorice in raziskovalke izraza \xc5\xbeenska literatura ne marajo, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je literatura lahko samo dobra ali slaba, ne pa mo\xc5\xa1ka ali \xc5\xbeenska. Razlik med mo\xc5\xa1kim in \xc5\xbeenskim na\xc4\x8dinom pisanja vendarle ne moremo zanikati, saj jih poka\xc5\xbee \xc5\xbee statisti\xc4\x8dna besedilna analiza, ki z 80-odstotno verjetnostjo dolo\xc4\x8di spol avtorja pojubnega besedila.\n_START_SECTION_\nVpliv feminizma na \xc5\xbeensko knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nOd konca 18. stoletja je mno\xc5\xbeica spisov in pamfletov pripravljala vstop \xc5\xbeensk v politi\xc4\x8dno javnost, vplivali pa so tudi na nastanek in razvoj literature, ki so jo vedno bolj pogosto pri\xc4\x8denjale pisati tudi \xc5\xbeenske. Bistvena vpra\xc5\xa1anja so bila o \xc5\xbeenski podrejenosti, zahtevi \xc5\xbeensk po politi\xc4\x8dnih pravicah, po pravici do dela, pravica do \xc5\xa1tudija na univerzi. Feminizem kot gibanje za enakopravnost \xc5\xbeensk z mo\xc5\xa1kimi je vzpodbudilo delo francoske znanstvenice in pisateljice Simone de Beauvoir, \xc5\xa1e posebej njena knjiga Drugi spol iz leta 1949. Olympe de Gouges, pisateljica in borka za \xc4\x8dlovekove pravice, se je prva zavzela za \xc5\xbeensko pravico do svobodnega izra\xc5\xbeanja misli, za njihove politi\xc4\x8dne pravice, za pravico do javnega nastopanja, za pravico do opravljanja poklicev, polo\xc5\xbeajev in imenovanj v nazive. V Sloveniji so se \xc5\xa1ele v 80. letih pri\xc4\x8dele pojavljati skupine, kakr\xc5\xa1ne so se v zahodnoevropskem prostoru oblikovale \xc5\xbee zgodaj po letu 1960 (Vlasta Jalu\xc5\xa1i\xc4\x8d).\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki slovenske \xc5\xbeenske knji\xc5\xbeevnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPri Slovencih se prve prozaistke pojavijo v 19. stoletju. To so Josipina Turnograjska, Pavlina Pajkova in Luiza Pesjakova. Josipina Turnograjska je prva slovenska pisateljica. Roman Luize Pesjak Beatin dnevnik je pod mo\xc4\x8dnim estetskim in tematskim vplivom nem\xc5\xa1kega \xc5\xbeenskega romana. Luiza Pesjak je sicer za\xc4\x8dela s pisanjem otro\xc5\xa1kih pesmi, pisala pa je tudi dramska dela. _NEWLINE_Pavlina Pajk je napisala 6 \xc5\xbeenskih romanov, 8 novel in 8 povesti, ki so veljali za trivialno \xc5\xbeensko literaturo in bili v kritiki slabo ocenjeni.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8casopis Slovenka: pojav slovenskih pisateljic-intelektualk\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenka je za\xc4\x8del izhajati leta 1897 v Trstu kot priloga Edinosti. Urejala ga je Marica Nadli\xc5\xa1ek-Bartol, za njo pa Ivanka An\xc5\xbei\xc4\x8d Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d. _NEWLINE_V Slovenki sta najve\xc4\x8d objavljali Ivanka An\xc5\xbei\xc4\x8d Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d in Zofka Kveder. V \xc4\x8dasopisu so bila obljavljena \xc5\xa1tevilna besedila o \xc5\xbeenskih vpra\xc5\xa1anjih, kot so izbolj\xc5\xa1anje izobrazbene ravni \xc5\xbeensk in enako pla\xc4\x8dilo mo\xc5\xa1kim in \xc5\xbeenskam za enako opravljeno delo._NEWLINE_Zofka Kveder velja za prvo avtorico \xc5\xbeenske umetni\xc5\xa1ke, feministi\xc4\x8dno obarvane literature. V ospredju njenega zanimanja so \xc5\xbeenske in njihove usode. Z njenimi deli se je v slovenski knji\xc5\xbeevnosti prvi\xc4\x8d pojavila \xc5\xbeenska kot upornica proti tradiciji. Njeno literarno ustvarjanje je spro\xc5\xbealo veliko napadov in diskusij o \xc5\xbeivljenju \xc5\xbeensk v tedanjem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nPripovedna proza po 2. svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nMira Miheli\xc4\x8d sodi med pomembnej\xc5\xa1e pisateljice tega obdobja. Njeni \xc5\xbeenski liki so umetni\xc5\xa1ko razviti in pogosto avtobiografski._NEWLINE_Mimi Malen\xc5\xa1ek je pisala drame (Svet brez sovra\xc5\xa1tva, Ogenj in pepel, Operacija) ter veliko obse\xc5\xbenih zgodovinskih in biografskih romanov. _NEWLINE_Ljuba Prenner je avtorica prve slovenske kriminalke (Neznani storilec).\n_START_SECTION_\nSedemdeseta leta\n_START_PARAGRAPH_\nSvetlana Makarovi\xc4\x8d s pesni\xc5\xa1ko zbirko Na zeleni strehi vetra za\xc4\x8denja novo poglavje slovenske \xc5\xbeenske lirike. Pesnica je proti delitvi na mo\xc5\xa1ko in \xc5\xbeensko literaturo. Na podro\xc4\x8dju oblikovanja \xc5\xbeenskih likov ostaja zvesta mitolo\xc5\xa1ki osnovi, iz katere izvirajo kresnice, pehtre babe, sojenice, vilinska bitja, \xc5\xbealik \xc5\xbeene.     _NEWLINE_Milka Hartman je pristna ljudska pesnica, izhaja iz tradicije koro\xc5\xa1kih bukovnikov.\n_START_SECTION_\nOsemdeseta leta\n_START_PARAGRAPH_\nMarjeta Novak-Kajzer prina\xc5\xa1a nov \xc5\xbeenski pogled na erotiko in \xc4\x8dutnost._NEWLINE_Berta Bojetu-Boeta  pripoveduje o tabuiziranih temah in o \xc5\xbeenskem do\xc5\xbeivljanju odnosa z mo\xc5\xa1kim. _NEWLINE_Maja Novak je napisala najbolj postmodernisti\xc4\x8dno slovensko kriminalko Izza kongresa ali umor v teritorialnih vodah (1993). V tem obdobju so romane pisale Katarina Marin\xc4\x8di\xc4\x8d, Nada Gaborovi\xc4\x8d, Zlata Voka\xc4\x8d, Nedeljka Pirjevec, Marija Vogri\xc4\x8d, Lidija Asta, Marinka Fritz-Kunc._NEWLINE_Lela B. Njatin pi\xc5\xa1e kratko prozo in eseje. _NEWLINE_Mijolka \xc5\xbdi\xc5\xbemond Kofol ima novelisti\xc4\x8dni zbirki Polovica \xc5\xbeenske (1990) in Levitve (1991). _NEWLINE_Tamara Doneva je napisala \xc4\x8drtice Lenorina jahalna \xc5\xa1ola (1990) in roman Dnevnik gospe Angele (1994)._NEWLINE_Lidija Ga\xc4\x8dnik je izdala zbirko Magdalena._NEWLINE_Alenka Puhar je sodobna slovenska esejistka. Eseje so pisale tudi Spomenka Hribar, Manca Ko\xc5\xa1ir, Jolka Mili\xc4\x8d, Silvija Borovnik, Tea \xc5\xa0toka, Ignacija Fridl idr.\n_START_SECTION_\nDevetdeseta leta\n_START_PARAGRAPH_\nv tem desetletju so objavljale Evelina Umek, Desa Muck, Janja Vidmar, Taja Kramberger, Sa\xc5\xa1a Vegri, Vanja Strle, Vida Mokrin Pauer, Maja Haderlap, Nata\xc5\xa1a Velikonja, Lucija Stupica, Petra Kolman\xc4\x8di\xc4\x8d idr.\n_START_SECTION_\nPo letu 2000\n_START_PARAGRAPH_\nV letih od 2000 do 2010 so objavljale Stanka Hrastelj, Erica Johnson Debeljak, Nina Kokelj, Barbara Korun, Maru\xc5\xa1a Krese, Mojca Kumerdej, Vesna Lemai\xc4\x87, Katarina Marin\xc4\x8di\xc4\x8d, Eva Petri\xc4\x8d, Barbara Poga\xc4\x8dnik, Ifigenija Simonovi\xc4\x8d, Lucija Stepan\xc4\x8di\xc4\x8d, Breda Smolnikar, Veronika Simoniti, Suzana Tratnik, Ur\xc5\xa1ka Sterle, Barica Smole, Brina Svit, Ana Pepelnik, Lili Potpara, Vesna Vuk Godina idr.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdenske v nem\xc5\xa1kem zgodovinskem romanu\n_START_PARAGRAPH_\nNemke so pri produkciji zgodovinskega romana udele\xc5\xbeene s 17\xc2\xa0%, napisale pa so 21\xc2\xa0% romanov, kar je ve\xc4\x8d kot pri drugih \xc5\xbeanrih in v tem smislu podobno interesu slovenskih pisateljic za ta \xc5\xbeanr. \xc4\x8ceprav sta bili v prvem obdobju dve zelo poznani, je bil tedaj \xc5\xbeenski dele\xc5\xbe zgolj 3\xc2\xa0%, potem je dolga leta 15\xc2\xa0% in se med 1874 in 1903, v  t. i. \xc5\xbeenski \xc4\x8detrtini stoletja, dvignil na 27\xc2\xa0%. V prvi polovici dvajsetega stoletja je bil povpre\xc4\x8dni dele\xc5\xbe \xc5\xbeenskega avtorstva okrog 21\xc2\xa0%. \xc5\xbdenske so bile enako uspe\xc5\xa1ne kot mo\xc5\xa1ki, ponatiskovali pa so v glavnem mo\xc5\xa1ke avtorje; med ponatisi je \xc5\xbeenski dele\xc5\xbe le 5\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nKresnik\n_START_PARAGRAPH_\nMed nagrajenci za najbolj\xc5\xa1i slovenski roman kresnik je zastopanost \xc5\xbeensk 10\xc2\xa0%, med nominiranci pa 15\xc2\xa0%; v splo\xc5\xa1nem je \xc5\xbeenski dele\xc5\xbe med sodobnimi slovenskimi romanopisci blizu 40\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nNajbolj brane avtorice\n_START_PARAGRAPH_\nIz podatkov v Cobissu je razvidno, da so bile v letu 2010 na Slovenskem najbolj brane prevedene knjige naslednjih avtoric: _NEWLINE_Kathleen E. Woodiwiss (11.000 izposoj letno na posamezni naslov), Sandra Brown, Julie Garwood, Stephenie Meyer, Amande Quick, J. K. Rowling, Suzanne Enoch._NEWLINE_Najpopularnej\xc5\xa1e slovenske avtorice se z na\xc5\xa1tetimi ne morejo kosati, saj se med prvimi stotimi po izposoji pojavijo le tiste, ki pi\xc5\xa1ejo otro\xc5\xa1ko in mladinsko knji\xc5\xbeevnost (Desa Muck, 50.000 izposoj letno, Svetlana Makarovi\xc4\x8d, Janja Vidmar, Mojiceja Podgor\xc5\xa1ek, Ela Peroci), tudi zato, ker so del \xc5\xa1olskega berila, avtorice popularnih ljubezenskih ali ljubezensko-kriminalnih romanov pa imajo izposojo 6000-12.000 izvodov letno: Darja Ho\xc4\x8devar oz. Stella Norris, Azra \xc5\xa0irovnik, Romana Berni, Aksinja Kermauner, Ma\xc5\xa1a Modic.'