b'\n_START_ARTICLE_\nZvi\xc5\xa1anje vreli\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nZvi\xc5\xa1anje vreli\xc5\xa1\xc4\x8da je pojav, da je vreli\xc5\xa1\xc4\x8de raztopine z nehlapnim topljencem vi\xc5\xa1je od vreli\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8distega topila.\n_START_SECTION_\nRazlaga\n_START_PARAGRAPH_\nZvi\xc5\xa1anje vreli\xc5\xa1\xc4\x8da je koligativna lastnost raztopine, se pravi, da je odvisna samo od \xc5\xa1tevila raztopljenih delcev in neodvisna od njihove identitete. Topilo se z dodajanjem topljenca red\xc4\x8di. Pojav je opazen pri vseh topljencih in v vseh raztopinah, tudi idealnih, in ni odvisen od nobene specifi\xc4\x8dne interakcije med topilom in topljencem. Zvi\xc5\xa1anje vreli\xc5\xa1\xc4\x8da se zgodi tudi \xc4\x8de je topljenec elektrolit, kakr\xc5\xa1ne so na primer ionske soli. S termodinamskega stali\xc5\xa1\xc4\x8da je izvor zvi\xc5\xa1anja vreli\xc5\xa1\xc4\x8da entropijski in se lahko razlo\xc5\xbei s spremembo parnega tlaka topila oziroma spremembo njegovega kemijskega potenciala. Razlaga v obeh primerih temelji na predpostavki, da je topljenec prisoten samo v teko\xc4\x8di fazi in ne preide v plinsko fazo, razen pri izredno visokih temperaturah, se pravi da je nehlapen._NEWLINE_\xc4\x8ce se pojav razlaga s parnimi tlaki, bo topilo zavrelo, ko bo njegov parni tlak dosegel tlak okolice. Topljenec topilo razred\xc4\x8di in s tem zni\xc5\xbea njegov parni tlak. Ker je parni tlak nehlapnega topljenca enak ni\xc4\x8d, bo raztopina dosegla tlak okolice pri vi\xc5\xa1ji temperaturi, se pravi, da se bo vreli\xc5\xa1\xc4\x8de zvi\xc5\xa1alo._NEWLINE_\xc4\x8ce se pojav razlaga s kemijskimi potenciali, ki so odvisni od temperature, imata pri vreli\xc5\xa1\xc4\x8du teko\xc4\x8da in plinska faza topila enaka kemijska potenciala, se pravi da sta energijsko enakovredna. \xc4\x8ce topilu dodamo topljenec, se bo topilo razred\xc4\x8dilo. Temu primerno se bo zmanj\xc5\xa1al njegov kemijski potencial v teko\xc4\x8di fazi, v plinski fazi pa bo ostal nespremenjen. To hkrati pomeni, da se do ravnote\xc5\xbeje med njima vzpostavilo pri vi\xc5\xa1ji temperaturi, oziroma da se bo vreli\xc5\xa1\xc4\x8de zvi\xc5\xa1alo._NEWLINE_Pojav zvi\xc5\xa1anja vreli\xc5\xa1\xc4\x8da je analogen zni\xc5\xbeanju tali\xc5\xa1\xc4\x8da. Zni\xc5\xbeanje tali\xc5\xa1\xc4\x8da iste raztopine je ve\xc4\x8dje od zvi\xc5\xa1anja njenega vreli\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nIz zadnje ena\xc4\x8dbe in izmerjenega zvi\xc5\xa1anja vreli\xc5\xa1\xc4\x8da se lahko izra\xc4\x8duna molsko maso ali stopnjo disociacije topljenca. Tovrstne meritve se imenujejo ebulioskopija (iz latinskega bulla \xe2\x80\x93 vreti in gr\xc5\xa1kega \xcf\x83\xce\xba\xce\xbf\xcf\x80\xce\xad\xcf\x89 [skop\xc3\xa9o] \xe2\x80\x93 opazovati). Natan\xc4\x8dno merjenje \xce\x94T\xe1\xb5\xa5 je te\xc5\xbeko opraviti zaradi pregrevanja, kateremu se delno izognemo z uporabo Beckmannovega termometra. Namesto ebulioskopije se zato pogosto uporablja merjenje zni\xc5\xbeanja tali\xc5\xa1\xc4\x8da (krioskopija), ki ima to prednost, da je krioskopska konstanta ve\xc4\x8dja od ebulioskopske in da je tali\xc5\xa1\xc4\x8de pogosto mogo\xc4\x8de mnogo la\xc5\xbee in natan\xc4\x8dneje izmeriti kot vreli\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Med legende, povezane z zvi\xc5\xa1anjem vreli\xc5\xa1\xc4\x8da, spada prepri\xc4\x8danje, da se bodo testenine (in druga hrana) skuhale prej, \xc4\x8de se vodi, ko zavre, doda sol. Prepri\xc4\x8danje je napa\xc4\x8dno, ker dodatek 10 g soli na liter vode dvigne njeno vreli\xc5\xa1\xc4\x8de samo za pribli\xc5\xbeno 0,17 \xc2\xb0, kar nima nobenega prakti\xc4\x8dnega pomena.'