b'\n_START_ARTICLE_\nWolfgang Ernst Pauli\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nWolfgang Pauli se je rodil o\xc4\x8detu Josefu in materi Berti Camilli rojeni Sch\xc3\xbctz. Drugo ime Ernst je dobil v \xc4\x8dast krstnemu botru, fiziku in filozofu Ernstu Machu._NEWLINE_Pauli je obiskoval D\xc3\xb6blin\xc5\xa1ko gimnazijo na Dunaju in jo kon\xc4\x8dal z odliko leta 1918. Le dva meseca po zaklju\xc4\x8dku je objavil svoj prvi znanstveni \xc4\x8dlanek na temo Einsteinove splo\xc5\xa1ne teorije relativnosti. Vpisal se je na Univerzo Ludwiga-Maximiliana v M\xc3\xbcnchnu, kjer je delal v Sommerfeldovi skupini in doktoriral julija 1921 z delom o kvantni teoriji ionizirane molekule vodika._NEWLINE_Na Sommerfeldovo pro\xc5\xa1njo je Pauli prevzel urejanje poglavja o relativnosti za nem\xc5\xa1ko enciklopedijo Encyklopaedie der mathematischen Wissenschaften. Delo - naraslo je na 237 strani - je kon\xc4\x8dal dva meseca po uspe\xc5\xa1no obranjenem doktorskem delu. Ugodno ga je ocenil sam Einstein in je bilo objavljeno tudi kot samostojna monografija, ki \xc5\xa1e do danes ostaja eno temeljnih del na tem podro\xc4\x8dju._NEWLINE_Po doktoratu je leto dni pre\xc5\xbeivel na Univerzi v G\xc3\xb6ttingenu kot Bornov asistent, naslednje leto pa na in\xc5\xa1titutu za teoreti\xc4\x8dno fizko v K\xc3\xb8benhavnu, danes znanem kot In\xc5\xa1titutu Nielsa Bohra za teoreti\xc4\x8dno fiziko. Med letoma 1923 in 1928 je predaval fiziko na Univerzi v Hamburgu. V tem obdobju je Pauli opravil svoj klju\xc4\x8dni prispevek k razvoju sodobne kvantne mehanike, med katerim je treba posebej izpostaviti Paulijevo izklju\xc4\x8ditveno na\xc4\x8delo in teorijo nerelativisti\xc4\x8dnega spina._NEWLINE_Maja 1929 je Pauli izstopil iz rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve, decembra istega leta pa se je poro\xc4\x8dil z K\xc3\xa4the Margarethe Deppner. Zakon se je kon\xc4\x8dal z lo\xc4\x8ditvijo nepolno leto pozneje._NEWLINE_Leta 1928 je Pauli dobil mesto rednega profesorja za teoreti\xc4\x8dno fiziko na Zveznem tehnolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu v Z\xc3\xbcrichu. Leto 1931 je pre\xc5\xbeivel kot gostujo\xc4\x8di profesor na Univerzi Michigana v Ann Arborju, Michigan v ZDA, leto 1935 pa na In\xc5\xa1titutu za vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1tudij v Princetonu, New Jersey, ZDA._NEWLINE_Leta 1934 se je poro\xc4\x8dil s Francisko Bertram. Zakon, v katerem nista imela otrok, je trajal do njegove smrti._NEWLINE_Z nem\xc5\xa1ko priklju\xc4\x8ditvijo Avstrije leta 1938 je Pauli postal nem\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljan, kar mu je z izbruhom 2. svetovne vojne leto pozneje nakopalo te\xc5\xbeave. Leta 1940 se je preselil v ZDA, kjer je v Princetonu dobil mesto profesorja za teoreti\xc4\x8dno fiziko. Ob koncu vojne leta 1945 se je vrnil v Z\xc3\xbcrich, kjer je ostal do smrti._NEWLINE_Leta 1945 je prejel Nobelovo nagrado za fiziko za svoj\xc2\xa0\xc2\xbbodlo\xc4\x8dilni prispevek, opravljen leta 1925 z odkritjem novega zakona narave, izklju\xc4\x8ditvenega na\xc4\x8dela ali Paulijevega na\xc4\x8dela\xc2\xab. Za nagrado ga je predlagal Einstein._NEWLINE_Pauli je umrl v Z\xc3\xbcrichu.\n_START_SECTION_\nAnekdote\n_START_PARAGRAPH_\nPauli je bil znan po svoji nenavadni sposobnosti po\xc5\xa1kodovanja eksperimentalne opreme zgolj s svojo navzo\xc4\x8dnostjo, kar so imenovali Paulijev pojav. Tega se je dobro zavedal in se vsakokrat, ko se je to zgodilo, razveselil._NEWLINE_V fiziki je stremel za popolnostjo. To se ni odra\xc5\xbealo samo v njegovem delu, temve\xc4\x8d tudi v delu njegovih sodelavcev. V fizikalni srenji so ga ozna\xc4\x8dili kot\xc2\xa0\xc2\xbbfizikalno vest\xc2\xab\xc2\xa0in njegovi sodelavci so se zaradi tega \xc4\x8dutili odgovorne. Za vsakr\xc5\xa1no teorijo, ki jo je odklanjal, jo je pove\xc4\x8dini neusmiljeno ozna\xc4\x8deval kot povsem napa\xc4\x8dno, ganz falsch. Znana je tudi njegova sodba o nekem \xc4\x8dlanku, za katerega je dejal:\xc2\xa0\xc2\xbbTo ni pravilno. In tudi napa\xc4\x8dno ni.\xc2\xab_NEWLINE_Po znani zgodbi iz fizikalnega sveta ga je po smrti leta 1958 uradno sprejel Bog. Pauli ga je vpra\xc5\xa1al, zakaj je konstanta fine strukture enaka ravno 1/(137,036...). Bog je pokimal, od\xc5\xa1el do table in z divjimi potezami za\xc4\x8del \xc4\x8de\xc4\x8dkati ena\xc4\x8dbe. Pauli ga je sprva opazoval z velikim navdu\xc5\xa1enjem, kmalu pa je za\xc4\x8del odlo\xc4\x8dno odkimavati...'