b'\n_START_ARTICLE_\nBene\xc5\xa1ka Slovenija\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme izhaja iz \xc4\x8dasov Bene\xc5\xa1ke republike, ki je Nadi\xc5\xa1ke doline imenovala Sclavonia zaradi \xc2\xbbslovansko\xc2\xab\xc2\xa0govore\xc4\x8dega prebivalstva; Sclavonia Veneta pomeni dobesedno Bene\xc5\xa1ka \xc2\xbbSlovanija\xc2\xab\xc2\xa0(o Slovencih takrat \xc5\xa1e ni bilo govora, bili so le\xc2\xa0\xc2\xbbSlovani\xc2\xab). Pozneje je ime obveljalo tudi za Terske doline in Kobari\xc5\xa1ke vasi. V preteklem stoletju so Italijani ustvarili skovanko Venezia Slavia, ki pa ni dolgo trajala, saj ozemlje nima imena po Benetkah (Venezia), pa\xc4\x8d pa po Bene\xc4\x8diji (Veneto); razen tega je \xc2\xbbSlavia\xc2\xab\xc2\xa0samostalnik (pomeni \xc2\xbbozemlje Slovanov\xc2\xab) in ne more biti prilastek drugega samostalnika. Zato je bil sprejet naziv Slavia Veneta, ki naj bi pomenil Ozemlje Slovanov v Bene\xc4\x8diji, a lahko bi pomenil celo Slovansko ozemlje Venetov. Da ne bi pri\xc5\xa1lo do nesporazumov, je bilo v zadnjih \xc4\x8dasih sprejeto ime Slavia Friulana, torej Slovansko ozemlje v Furlaniji. V\xc4\x8dasih se tudi sli\xc5\xa1i poimenovanje Slavia Italiana, ki je pa etimolo\xc5\xa1ko napa\xc4\x8dno, saj sta \xc2\xbbslovansko ozemlje v Italiji\xc2\xab\xc2\xa0tudi Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka in Gori\xc5\xa1ka pokrajina._NEWLINE_Omembe vredno je, da doma\xc4\x8dini imenujejo svoje ozemlje enostavno Bene\xc4\x8dija, pa naj govorijo slovensko, italijansko ali furlansko.\n_START_SECTION_\nZemljepis\n_START_PARAGRAPH_\nBene\xc5\xa1ka Slovenija zavzema gri\xc4\x8devje ju\xc5\xbenih Julijskih Predalp med \xc4\x8cedadom in Matajurjem in sestoji iz Nadi\xc5\xa1kih dolin, Terskih dolin in treh vasi na Slovenskem; v\xc4\x8dasih se pri\xc5\xa1teva Bene\xc5\xa1ki Sloveniji tudi Rezija._NEWLINE_Nadi\xc5\xa1ke doline (lokalno Nedi\xc5\xa1ke doline, furlansko Vals dal Nadison [vals dal nadiz\xc3\xb2n], it. Valli del Natisone [vali del natiz\xc3\xb2ne]) so pore\xc4\x8dja \xc5\xa1tirih rek: Nadi\xc5\xbee (it. Natisone [natiz\xc3\xb2ne]), Aborne (it. Alberone [alber\xc3\xb2ne]), Kozice (it. Cosizza [koz\xc3\xacca]) in Arbe\xc4\x8da (it. Erbezzo [erb\xc3\xa8co])._NEWLINE_Terske doline (furlansko Vals dal T\xc3\xb4r [vals dal tor], it. Valli del Torre [vali del t\xc3\xb2re]) so pore\xc4\x8dja reke Ter (Tor, Torre) in njenih manj\xc5\xa1ih pritokov._NEWLINE_Del Bene\xc5\xa1ke Slovenije, ki danes pripada Sloveniji, je sestavljen iz naselij v Breginjskem kotu (Breginj, Borjana, Stanovi\xc5\xa1\xc4\x8de, Podbela, Homec, Sedlo, Logje, Robidi\xc5\xa1\xc4\x8de) ter med Kolovratom in Matajurjem (Livek, Golobi, \xc5\xa0turmi, Plohi, Perati, Avsa, Piki, Jev\xc5\xa1\xc4\x8dek, Liv\xc5\xa1ke Ravne) v ob\xc4\x8dini Kobarid. (Glej sliko)_NEWLINE_Rezija le\xc5\xbei severno od Bene\xc5\xa1ke Slovenije, pod Kaninom, a se ji ve\xc4\x8dkrat pri\xc5\xa1teva prav zaradi prisotnosti slovensko govore\xc4\x8dega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSlovanska plemena so pri\xc5\xa1la v te kraje v sedmem stoletju, ko je bilo vse ozemlje v rokah Langobardov. Po raznih spopadih je bil sklenjen sporazum, ki je priznaval novim pri\xc5\xa1lecem pravico do bivanja na obmejnem gri\xc4\x8devnatem svetu, v zameno za nadzor in obrambo severovzhodnih predelov langobardske dr\xc5\xbeave. \xc4\x8ceprav je bila ta pravica do bivanja dejansko dol\xc5\xbenost bivanja, ker se prebivalci niso smeli odseliti brez izjemnega dovoljenja, je bil dogovor obojestransko koristen. Prebivalci Nadi\xc5\xa1kih in Terskih dolin so morali skrbeti za organizirane oboro\xc5\xbeene sile, ki so patruljirale vse obmejno ozemlje, zato so pa bili administrativno in pravno popolnoma neodvisni. Langobardi so namre\xc4\x8d smatrali, da mora biti oblast v rokah vojske, zato so predstavniki vojske volili kralja in odlo\xc4\x8dali v pomembnej\xc5\xa1ih politi\xc4\x8dnih, zakonodajnih in sodnih zadevah. Tako so bili prebivalci Nadi\xc5\xa1kih in Terskih dolin, ki so nudili uslugo voja\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja, dejansko izena\xc4\x8deni z ostalimi vojaki v kraljevini, torej niso pla\xc4\x8devali davkov, niso opravljali tlake in so bili podlo\xc5\xbeni samo direktno kralju._NEWLINE_Ko je pozneje oblast pre\xc5\xa1la najprej na Oglejski patriarhat in nato na Bene\xc5\xa1ko republiko, se je ta sporazum \xc5\xa1e izpopolnjeval, saj je bilo ozemlje na meji s Svetim rimskim cesarstvom strate\xc5\xa1ke va\xc5\xbenosti._NEWLINE_Pod patriarhatom (1077 - 1420) je bilo ozemlje del samostojne dr\xc5\xbeave Patrie dal Fri\xc3\xbbl , ki je bila formalno cesarski fevd, a prebivalstvo je imelo \xc5\xa1e vedno dol\xc5\xbenost, da brani mejo, kar je zgovoren primer velike politi\xc4\x8dne negotovosti tiste dobe. Pozneje, v okviru Bene\xc5\xa1ke republike (1445 - 1797), je bilo podro\xc4\x8dje spet na meji in torej spet v stalni vojni pripravljenosti._NEWLINE_Toda po padcu republike je ozemlje pre\xc5\xa1lo pod Habsbur\xc5\xbeane, ki niso potrebovali sodelovanja doma\xc4\x8dinov pri upravi de\xc5\xbeele. Vsakr\xc5\xa1en dotedanji dogovor z oblastmi je zapadel in prebivalci dana\xc5\xa1nje Bene\xc4\x8dije so izgubili vse privilegije. To je pomenilo med drugim tudi dav\xc4\x8dne dajatve, ki so bile za skromno lokalno gospodarstvo prete\xc5\xbeke. Prehod pod italijansko upravo (1866) ni spremenil \xc5\xbeivljenjskih pogojev, nastop fa\xc5\xa1izma pa jih je \xc5\xa1e zaostril. Re\xc5\xbeim ni priznaval jezikovnih manj\xc5\xa1in, posebno ne takih, ki so bile v preteklosti na istih ozemljih samostojne. Ekonomski stiski se je pridru\xc5\xbeilo poitalijan\xc4\x8devanje in prebivalstvo se je za\xc4\x8delo izseljevati. Najprej je od\xc5\xa1lo veliko \xc5\xa1tevilo fantov in mo\xc5\xbe, ki so se zaposlili v belgijskih rudnikih, in po ve\xc4\x8dini jim je v kratkem sledila vsa dru\xc5\xbeina. Malo se jih je vrnilo domov._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni so bile razmere v Bene\xc5\xa1ki Sloveniji med najte\xc5\xbejimi v Italiji. Podro\xc4\x8dje je bilo dejansko odrezano od ostale Furlanije in ni imelo nobenih povezav. Ljudstvo se je mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izseljevalo; kdor je ostal, v glavnem \xc5\xbeenske in otroci, se je moral boriti za pre\xc5\xbeivetje. \xc5\xa0ele v sedemdesetih in osemdesetih letih so se razmere izbolj\xc5\xa1ale._NEWLINE_Danes je Bene\xc5\xa1ka Slovenija ustrezno povezana z ostalo dr\xc5\xbeavo, bodisi v politi\xc4\x8dnem kot v gospodarskem smislu.\n_START_SECTION_\nProblem jezika\n_START_PARAGRAPH_\nRazen originalnih slovanskih plemen, ki so zavzela to ozemlje v sedmem stoletju, omenja zgodovina priseljence iz dana\xc5\xa1nje Slovenije, ki so pri\xc5\xa1li v desetem ali enajstem stoletju. Po razdejanju furlanske ni\xc5\xbeine s strani Mad\xc5\xbearov (899) je oglejski patriarh poselil opusto\xc5\xa1ene pokrajine s koloni slovenskega porekla, najve\xc4\x8d Kranjci in Koro\xc5\xa1ci. Prebivalci ni\xc5\xbeavja so se zelo hitro asimilirali, a tisti, ki so se naselili po gri\xc4\x8devju dana\xc5\xa1nje Bene\xc5\xa1ke Slovenije, so jezik ohranili, verjetno prav zaradi \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de sorodne govorice. To so pa bili tudi zadnji priseljenci v te kraje, zato se pogovorni jezik ni dosti spreminjal. Zaradi odro\xc4\x8dne lege krajev in nizke kulturne ravni prebivalstva se tudi ni razvila niti skromna elita izobra\xc5\xbeencev in celo folklora se je omejila na ples in cerkvene obrede. Ni zapisov in ni narodnih pesmi._NEWLINE_\xc5\xa0ele v devetnajsetem stoletju so se za\xc4\x8deli naseljevati najprej Nemci in nato Italijani, sicer ne mno\xc5\xbei\xc4\x8dno, a v zadostnem \xc5\xa1tevilu, da se je doma\xc4\x8da govorica ob\xc4\x8dutno spremenila, predvsem z vnosom tujk za vse nove pojme. Najhuj\xc5\xa1i udarec so italijanske oblasti zadale slovenskemu jeziku s \xc5\xa1olstvom, predvsem seveda s prepovedjo slovenskih \xc5\xa1ol, a \xc5\xa1e huj\xc5\xa1a je bila na\xc4\x8drtna propaganda v izobra\xc5\xbeenih krogih, ki je slovensko govore\xc4\x8de ena\xc4\x8dila z nepismenimi barbari. Da bi bili slovenski otroci zares nepismeni, so jim ote\xc5\xbeevali celo dostop do italijanskih \xc5\xa1ol. Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina se je govorila in skrivaj pou\xc4\x8devala le v cerkvah, dokler ni bila leta 1933 prepovedana tudi duhovnikom. _NEWLINE_Po drugi svetovni vojni so se evropska ljudstva razdelila na dva \xc2\xbbbloka\xc2\xab, ki nista razlikovala med politiko in narodnostjo, saj je slovanski svet sprejel socialisti\xc4\x8dno oziroma komunisti\xc4\x8dno ureditev dr\xc5\xbeav: Slovani, vsi brez izjeme, so bili torej komunisti. Slovenci v zamejstvu so se zna\xc5\xa1li v neprijetnem polo\xc5\xbeaju, da so morali dokazovati, da niso komunisti ali da niso Slovenci. V Trstu so bili dovolj \xc5\xa1tevilni, da so pre\xc5\xbeiveli kljub razdelitvi na \xc2\xbbbele\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbrde\xc4\x8de\xc2\xab, toda Bene\xc5\xa1ka Slovenija je bila pre\xc5\xa1ibka in predvsem popolnoma osamljena, saj so imeli Slovenci v Gorici, v Trstu in v Ljubljani dovolj svojih problemov. Tako so Bene\xc5\xa1ki Slovenci zapadli povojni propagandi, ki jih je popolnoma neupravi\xc4\x8deno o\xc5\xbeigosala za\xc2\xa0\xc2\xbbTitove \xc5\xa1pijone\xc2\xab\xc2\xa0in aktiviste. Kjer se je bil ustavil fa\xc5\xa1izem, je po vojni nadaljeval strah pred komunizmom._NEWLINE_Leta 2001 je italijanski zakon 38/01 o za\xc5\xa1\xc4\x8diti slovenske manj\xc5\xa1ine priznal Slovencem v Bene\xc5\xa1ki Sloveniji in v Reziji zgodovinsko pravico do rabe slovenskega jezika. V istem obdobju se je med doma\xc4\x8dini pojavilo gibanje, ki zavra\xc4\x8da slovensko poreklo prebivalcev Bene\xc5\xa1ke Slovenije in Rezije, ker zgodovinski podatki nikjer ne govorijo, da so Slovenci poselili to ozemlje. Gotovo slovenski naj bi bili priseljenci iz enajstega stoletja, nikakor pa ne originalna slovanska plemena, ki so tod bivala od sedmega stoletja dalje. Po tej teoriji je govorica v Bene\xc5\xa1ki Sloveniji in Reziji samostojen slovanski jezik, \xc5\xbee mo\xc4\x8dno pre\xc5\xbeet z italijanskimi in furlanskimi izrazi. Ker ni starih zapisov v tem jeziku ali nare\xc4\x8dju, je vpra\xc5\xa1anje \xc5\xa1e odprto. Izvedenci ugotavljajo, da je besedni zaklad skromen in mo\xc4\x8dno potuj\xc4\x8den, kar se opravi\xc4\x8duje z zgodovino tega ljudstva, da je pa skladnja \xc2\xbbmo\xc4\x8dno podobna sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini\xc2\xab, \xc4\x8deprav obstajajo svojstvene slovni\xc4\x8dne posebnosti (na primer aorist). Skrajna veja gibanja pa meni, da je zakon 38/01 prisilna uvrstitev med pripadnike druge etnije (slovenske), torej raznarodovanje oziroma legalizirano potuj\xc4\x8devanje.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znan predstavnik Bene\xc5\xa1kih Slovencev je Ivan Trinko, ki je dodal svojemu imenu prilastek Zamejski (1863 - 1954). Bil je pesnik, glasbenik, filozof in pisatelj, predvsem pa neumoren buditelj slovenske narodne zavesti v Bene\xc5\xa1ki Sloveniji. Isto\xc4\x8dasno je tudi pisal o svojih krajih v italijanskih knjigah in revijah. Kot leterat se seveda ne more kosati z velikimi slovenskimi avtorji, saj ni nikoli obiskoval \xc5\xa1ol s slovenskim u\xc4\x8dnim jezikom. Toda po njegovi zaslugi so prebivalci Nadi\xc5\xa1kih in Terskih dolin ohranili svoj jezik in se spoznali s slovenskim pripovedni\xc5\xa1tvom._NEWLINE_Ponekod v Bene\xc5\xa1ki Sloveniji so \xc5\xa1e danes \xc5\xbeivi nekateri obi\xc4\x8daji, ki izhajajo iz slovenske tradicije. Tako se v no\xc4\x8di na 24. junij (\xc2\xbbjanezovo\xc2\xab) pri\xc5\xbeigajo kresovi v raznih vaseh, kar je stara slovenska navada; najbolj znani kresovi so v vaseh Tr\xc4\x8dmun (it. Tercimonte), Ma\xc5\xa1era (Masseris) in Matajur (Montemaggiore). V oktobru se pa praznuje \xc2\xbbburnjak\xc2\xab, praznik kostanja, v Ma\xc5\xa1eri, Tr\xc4\x8dmunu in \xc4\x8ceple\xc5\xa1i\xc5\xa1\xc4\x8du (Cepletischis). Posebej je treba omeniti, da je v Bene\xc5\xa1ki Sloveniji veliko kozolcev, ki so povsem sli\xc4\x8dni slovenskim. Najve\xc4\x8d jih je v ob\xc4\x8dini Sovodnja (Savogna di Cividale) pri vaseh Jeroni\xc5\xa1\xc4\x8de (Ieronizza), Ma\xc5\xa1era, Dus (Dus), Jelina (Iellina), Tr\xc4\x8dmun in Gabrovica (Gabrovizza)._NEWLINE_Danes je glasnik Bene\xc5\xa1kih Slovencev tedenski \xc4\x8dasopis Novi Matajur, ki izhaja \xc5\xbee od leta 1950. List vsebuje \xc4\x8dlanke v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini, nadi\xc5\xa1ki govorici in rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dini. Vsebina je zelo pestra, od politike do kulture in stikov z bralci. Od vsega za\xc4\x8detka si je \xc4\x8dasopis zastavil tri naloge, ki jih \xc5\xa1e vedno odli\xc4\x8dno izpolnjuje. Prva je prikaz doma\xc4\x8de stvarnosti v \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih italijanskih in slovenskih krogih, druga pa posredovanje podatkov o lastni in sploh slovenski zgodovini in tradiciji. Tretji cilj je povezovanje razpr\xc5\xa1enih slovenskih vasi v Bene\xc5\xa1ki Sloveniji v kulturno enoto. Toda po skoraj \xc5\xa1estih desetletjih njegovega obstoja se \xc4\x8dasopis lahko ozna\xc4\x8di tudi kot glavni u\xc4\x8dbenik, slovnica in slovar slovenskega jezika za vse prebivalce teh dolin: brez tega lista bi bila slovenska beseda \xc5\xbee zdavnaj izginila iz mnogih bene\xc5\xa1kih vasi.'