b'\n_START_ARTICLE_\nMatija Randl\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1869 je maturiral na gimnaziji v Celju. Enoletni voja\xc5\xa1ki rok je slu\xc5\xbeil v Gradcu, kjer se je po kon\xc4\x8dani voja\xc5\xa1\xc4\x8dini vpisal na univerzo in tu opravil izpite za prvo leto bogoslovja. \xc5\xa0tudij je kon\xc4\x8dal 1873 v Celovcu. Kot kaplan in \xc5\xbeupnik je slu\xc5\xbeboval v raznih krajih na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem. Leta 1905 je postal pro\xc5\xa1t in dekan v Dobrli vasi, 1906 pa \xc5\xa1e konsistentni svetnik kr\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije ter \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan ob\xc4\x8dine \xc5\xbdvabek._NEWLINE_Ob koro\xc5\xa1kem plebiscitu je kot namestnik celov\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa na plebiscitnem ozemlju (za cono A in Me\xc5\xbei\xc5\xa1ko dolino) ter gore\xc4\x8d zagovornik in svetovalec slovenskega ljudstva na \xc5\xa1tirih tiskanih straneh izdal posebno poslanico Dol\xc5\xbenosti vernika na dan plebiscita sporo\xc4\x8da duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini in ljudstvu v preudarek generalni vikariat za Slovensko Koro\xc5\xa1ko v Dobrli vesi; z njo je kljub nasprotovanju nem\xc5\xa1ke in tudi nadrejene cerkvene oblasti (celov\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof dr. Adam Heftner je izdal in dal raz\xc5\xa1iriti zoper njega letak Koro\xc5\xa1kim katolikom, v katerem je Randlu o\xc4\x8dital, da se je pregre\xc5\xa1il\xc2\xa0\xc2\xbbzoper zapovedano objektivnost, kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko pravi\xc4\x8dnost in zakrivil proticerkveni prestopek\xc2\xab) sku\xc5\xa1al slovensko ljudstvo re\xc5\xa1iti raznarodovanja in opozoriti na dol\xc5\xbenost slehernega Slovenca, da glasuje za Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev.'