b'\n_START_ARTICLE_\nU\xc4\x8dinek tople grede\n_START_PARAGRAPH_\nPri u\xc4\x8dinku tople grede gre za proces, pri katerem toplotno sevanje iz planetove povr\xc5\xa1ine absorbirajo atmosferski toplogredni plini, zaradi tega se absorbirana toplota ponovno \xc5\xa1iri v vse smeri. Ker se del tega toplotnega sevanja vrne nazaj proti povr\xc5\xa1ini, se prena\xc5\xa1a energija na povr\xc5\xa1je atmosfere in v ni\xc5\xbeje plasti ozra\xc4\x8dja. Kot rezultat je temperatura vi\xc5\xa1ja, kot bi bila, \xc4\x8de bi bilo ogrevanje zemljinega povr\xc5\xa1ja samo s son\xc4\x8dnim sevanjem, ki pa je edini ogrevalni vir Zemlje._NEWLINE_Mehanizem ogrevanja s samo son\xc4\x8dno energijo bi bil bistveno druga\xc4\x8den, \xc4\x8de ne bi bilo plinov, ki druga\xc4\x8de delujejo kot izolatorji zraka v notranjosti strukture tako, da se toplota ne izgubi zaradi konvekcije. Plini tople grede so pogoj za \xc5\xbeivljenje saj bi se druga\xc4\x8de toplotno sevanje, ki ga zemlja prejema od sonca hitro izsevalo._NEWLINE_U\xc4\x8dinek tople grede je odkril Joseph Fourier leta 1824, nakar je prvi zanesljivi preizkus u\xc4\x8dinka tople grede naredil John Tyndall leta 1858 in prvi\xc4\x8d je kvantitativno poro\xc4\x8dal o tem Svante Arrhenius leta 1896._NEWLINE_Idealna termi\xc4\x8dna prevodnost \xc4\x8drnega telesa, ki je enako oddaljen od Sonca kot Zemlja, bi morala biti temperatura pribli\xc5\xbeno 5,3\xc2\xa0\xc2\xb0C. Ker pa Zemlja odra\xc5\xbea pribli\xc5\xbeno 30% ali 28% od prihajajo\xc4\x8de son\xc4\x8dne svetlobe, je za planet u\xc4\x8dinkovite temperature, temperatura \xc4\x8drnega telesa, da bi oddajal enako koli\xc4\x8dino sevanja je pribli\xc5\xbeno za -18 oziroma - 19\xc2\xa0\xc2\xb0C in je za okoli 33\xc2\xa0\xc2\xb0C ni\xc5\xbeja od dejanske temperature na povr\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno 14\xc2\xa0\xc2\xb0C ali 15\xc2\xa0\xc2\xb0C, mehanizem, ki ga proizvaja ta razlika med dejansko temperaturo povr\xc5\xa1ine in u\xc4\x8dinkovito temperaturo je posledica atmosfere in je znana kot u\xc4\x8dinek tople grede._NEWLINE_Globalno segrevanje je segrevanje zemljine atmosfere v ni\xc5\xbejih plasteh ozra\xc4\x8dja. Hitrej\xc5\xa1emu segrevanju in pove\xc4\x8danim izpustom toplogrednih plinov prispeva predvsem \xc4\x8dlovek zaradi pove\xc4\x8dane uporabe fosilnih goriv.\n_START_SECTION_\nVloga pri podnebnih spremembah\n_START_PARAGRAPH_\nKrepitev tople grede skozi \xc4\x8dlovekove dejavnosti je znan kot okrepljeni ali antropogeni u\xc4\x8dinek tople grede, saj je iz \xc4\x8dlovekove dejavnosti mogo\xc4\x8de pripisati predvsem pove\xc4\x8dane ravni atmosferskega ogljikovega dioksida(CO\xe2\x82\x82). Ogljikov dioksid se pridobiva iz se\xc5\xbeiganja fosilnih goriv in drugih aktivnosti kot so proizvodnja cementa, predelave svinca in kr\xc4\x8denjem tropskih gozdov. Trenutna izmerjena koli\xc4\x8dina CO\xe2\x82\x82 presega geolo\xc5\xa1ki zapis maksimuma to je 300 ppm iz podatkov pridobljenih iz ledenih jedrov._NEWLINE_Meritve ogljikovega dioksida iz opazovalnice Mauna loa, ki je atmosferska izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dna postaja na vulkanu Mauna Loa, na velikem otoku Hawaii ka\xc5\xbeejo, da so se koncentracije pove\xc4\x8dale od okrog 313 ppm v leto 1960 na pribli\xc5\xbeno 389 ppm v letu 2010. Svante Arrhenius, ki je tudi prvi poro\xc4\x8dal o u\xc4\x8dinku tople grede, je ta u\xc4\x8dinek poimenoval Koledarski u\xc4\x8dinek._NEWLINE_Iz zadnjih 800.000-letnih podatkov v ledenih jedrih podatki nedvoumno ka\xc5\xbeejo, da se je ogljikov dioksid CO\xe2\x82\x82 spreminjal od tako nizke vrednosti kot je 180 delcev na milijon ppm na pred industrijsko raven 270 ppm.\n_START_SECTION_\nRealno razlikovanje med toplo gredo in rastlinjaki\n_START_PARAGRAPH_\nToplogredni plini ogrevajo Zemljo tako, da ponovno \xc5\xa1irijo nekaj energije nazaj proti zemljini povr\xc5\xa1ini, ta proces lahko obstaja tudi v realnih rastlinjakih, ampak so toplogredni plini bolj kot ne relativno nepomembni tam. V topli gredi, se toplota ohrani in tudi fizi\xc4\x8dno prepre\xc4\x8dujejo gibanje zraka._NEWLINE_U\xc4\x8dinek tople grede, je dobil ime po analogiji na rastlinjakih, kar pa je napa\xc4\x8dno ime. U\xc4\x8dinek tople grede in pravih plinov so podobni v tem, da omejujejo stopnjo toplotne energije, ki izhaja iz sistema, ampak mehanizmi, s katerimi se hrani toplota, so razli\xc4\x8dni. Plin deluje predvsem tako, da prepre\xc4\x8duje, da bi absorbirana toplota zapustila strukture s konvekcijo, kar pa je smiselni toplotni transport. U\xc4\x8dinek tople grede segreva zemljo, ker toplogredni plini absorbirajo odhodne sevalne energije in ponovno oddajajo nekaj te energije nazaj proti zemlji._NEWLINE_Topla greda je lahko zgrajena iz kakr\xc5\xa1nega koli materiala, kjer pa mora seveda prehajati skozi son\xc4\x8dna svetloba, najve\xc4\x8dkrat uporabljen material za rastlinjake je navadno steklo, ali plasti\xc4\x8dna folija. V glavnem pride do segrevanja v zaprti notranjosti, ker sonce segreva tla v notranjosti in tako se segreje tudi zrak v rastlinjaku. Zrak se \xc5\xa1e napraj segreva, \xc4\x8de je rastlinjak zaprt, saj je toplota ujeta. Za razliko od okolja, kjer se topel zrak v bli\xc5\xbeini zemeljske povr\xc5\xa1ine dviga in me\xc5\xa1a s hladnej\xc5\xa1im zgornjim zrakom in ozra\xc4\x8djem. To se lahko doka\xc5\xbee tudi tako, da odprete majhno okno v bli\xc5\xbeini strehe pri rastlinjaku, temperatura se bo znatno zmanj\xc5\xa1ala, saj je topli zrak la\xc5\xbeji od okoli\xc5\xa1kega, kateri je hladnej\xc5\xa1i in tako se topli zrak dvigne nad hladnej\xc5\xa1ega, kar se vidi tudi pri balonih za letenje, ko z ognjem segrevajo ujet zrak v balonu. Eksperimentalno je dokazano tudi (R.W. Wood, 1909), da toplogredni plin s kritjem kamene soli, ki je pregledna za rde\xc4\x8de infra \xc5\xbearke, segreje ohi\xc5\xa1je, podobno kot se segreje s steklenim pokrovom, vendar taki rastlinjaki delujejo tako da, predvsem prepre\xc4\x8dujejo konvekcijsko hlajenje.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinek tople grede na drugih planetih na\xc5\xa1ega oson\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nV na\xc5\xa1em son\xc4\x8dnem sistemu so planeti, kot so Mars, Venera in luna Titan, ki imajo prav tako imenovane razstavne toplogredne u\xc4\x8dinke. Luna Titan ima u\xc4\x8dinek anti-plinov. Njena atmosfera absorbira son\xc4\x8dno sevanje, vendar je relativno pregledna za infrarde\xc4\x8de sevanje (IR). Pluton ka\xc5\xbee podobno povr\xc5\xa1no obna\xc5\xa1anje u\xc4\x8dinka anti-plinov._NEWLINE_Topla greda, uidena nadzoru, nastane taka, da \xc4\x8de pozitiven povratnik povzro\xc4\x8di izhlapevanje vseh toplogrednih plinov v ozra\xc4\x8dje. Tak pobegli primer u\xc4\x8dinka tople grede, ki vklju\xc4\x8duje tudi plin ogljikov dioksid CO\xe2\x82\x82 in vodno paro H\xe2\x82\x82O se je zgodil na planetu Venera, kjer temperature na povr\xc5\xa1ju in atmosferi dose\xc5\xbeejo tudi preko 400\xc2\xb0celzija.'