b'\n_START_ARTICLE_\nRadiotelevizija Slovenija\n_START_SECTION_\nZgodovina RTV Slovenija\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina zavoda sega v leto 1928, ko je 1. septembra za\xc4\x8dela delovati Radijska postaja Ljubljana, predhodnica Radia Ljubljana. Njena prva namestitev je bila v upravi prosvetne zveze, prvi tehni\xc4\x8dni vodja je bil in\xc5\xbeenir Marij Osana. Postaja je oddajala na radijskem valu 578 m, z mo\xc4\x8djo 2,5 KW. Postaja je imela \xc5\xbee v letu 1938 19.406 naro\xc4\x8dnikov. Marij Osana je \xc5\xbee leta 1924 za\xc4\x8del v Ljubljani s poskusnimi oddajami z lastnoro\xc4\x8dno izdelanim oddajnikom. Naslednji korak naprej se je zgodil 8. marca 1925, ko so radioamaterji iz Ljubljane prena\xc5\xa1ali preko svojega oddajnika program na Bled. Sledil je prenos koncerta Glasbene matice iz Ljubljane, ki ga je 26. januarja 1926 organiziral Marij Osana. Po ve\xc4\x8dletnih poizkusih in zapletenih meritvah s pomanjkljivo merilno opremo je Marij kon\xc4\x8dno lahko dolo\xc4\x8dil najprimernej\xc5\xa1o lokacijo za postavitev antene oddajnika v bli\xc5\xbeini Dom\xc5\xbeal. _NEWLINE_Antena je bila zgrajena leta 1931 in oddajnik s pove\xc4\x8dano mo\xc4\x8djo 5 KW so vklju\xc4\x8dili v mesecu decembru istega leta. Leta 1939 je bilo na\xc4\x8drtovano pove\xc4\x8danje mo\xc4\x8di oddajnika. Nov oddajnik bi moral imeti po \xc5\xbee sklenjeni pogodbi oddajno mo\xc4\x8d 20 KW, vendar zaradi za\xc4\x8detka vojnih razmer v Evropi do realizacije te pogodbe ni nikoli pri\xc5\xa1lo._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ko letalstvo je 11. aprila 1941 bombardiralo oddajnik radijske postaje Ljubljana v Dom\xc5\xbealah in postaja ni bila sposobna za nadaljnje oddajanje programa. Po italijanski zasedbi Ljubljane je radijsko postajo Ljubljana prevzela italijanska dru\xc5\xbeba EIAR. Osvobodilna fronta je uspela v okupirani Ljubljani organizirati od 17. novembra leta 1941, delovanje ilegalnega oddajnika, imenovanega Kri\xc4\x8da\xc4\x8d, katerega tehni\xc4\x8dni vodja je bil Milan Osredkar. Oddajal je trikrat tedensko in sicer ob ponedeljkih, sredah in sobotah ob 20. uri, na valovni dol\xc5\xbeini 27 m, samo petnajstminutni program s pozivanjem k odporu proti okupatorju. Oddajnik se je moral nenehoma seliti iz ene v drugo stavbo zaradi nevarnosti odkritja, uporabil je v \xc4\x8dasu svojega delovanja kar 23 razli\xc4\x8dnih lokacij in ni bil nikoli odkrit. Avgusta leta 1944 je bil oddajnik prepeljan na osvobojeno ozemlje v Belo Krajino, kjer je kot Radio Osvobodilne fronte (ROF) deloval do konca vojne. Radijska postaja je bila nato preko Gorskega Kotarja in Trsta prepeljana v Ljubljano, kjer se je na dan osvoboditve, 9. maja 1945, ponovno oglasila kot Radio svobodna Ljubljana, kmalu nato pa je bila preimenovana v Radio Ljubljana._NEWLINE_Neposredno po koncu vojne je bil leta 1945 ustanovljen Radio Maribor in postal sestavni del Radia Ljubljana, zdaj Radia Slovenija. Istega leta je bil ustanovljen Plesni orkester RTV, danes Big Band RTV Slovenija, saj so bile programske zahteve po zo\xc4\x8dnih posnetkih in \xc5\xbeivih izvedbah velike. Leta 1946 so bili obnovljeni \xc5\xa1e ostali glasbeni sestavi, simfoni\xc4\x8dni orkester in zabavni orkester. _NEWLINE_1. aprila 1949 je bil ustanovljen prvi televizijski laboratorij v Ljubljani. 14. februarja 1957 je nova TV izvedla prvi neposredni prenos programa RAI, 4. marca pa vzpostavila zvezo Ljubljana-Krvavec-Zagreb. 12. maja 1957, je slovenska televizija gostujo\xc4\x8da v studiu TV Zagreb za\xc4\x8dela z lastnim poskusnim programom, oddajo TV prihaja scenarista Rada Cilen\xc5\xa1ka. Oddaja je predstavila prihodnost televizije, slovenske pokrajine, glavno mesto in dose\xc5\xbeke socializma. Nastopali so Frane Mil\xc4\x8dinski Je\xc5\xbeek, Rudolf Hleb\xc5\xa1, Jelka Cvete\xc5\xbear in \xc4\x8dlani PORL po vodstvom Bojana Adami\xc4\x8da. Prvi napovedovalci so bili radijci Sa\xc5\xa1a Vuga, Du\xc5\xa1ica Erzin in Draga Rogl, ki je tudi vodila prvo oddajo iz zagreb\xc5\xa1kega studia \xe2\x80\x93 prva profesionalna napovedovalka je postala Helena Koder. 15. maja je oddajnik na Krvavcu posredoval prvi javni prenos nogometne tekme - med Jugoslavijo in Italijo. 23. junija 1957 je iz TV Zagreb potekala druga poskusna oddaja. Oddajanje iz prvega slovenskega improviziranega studia je potekalo od 7. do 15. decembra iz Gospodarskega razstavi\xc5\xa1\xc4\x8da (med drugim z Ansamblom bratov Avsenik). 28. novembra 1958 pa je za\xc4\x8dela oddajati redna postaja, vendar kot \xc4\x8dlanica skupnega jugoslovanskega tv programa, pri \xc4\x8demer je imela Televizija Ljubljana 30 odstotni dele\xc5\xbe sporeda. Ob ustanovitvi Televizije Ljubljana je zdru\xc5\xbeeno podjetje dobilo ime RTV Ljubljana in se nato leta 1990 preimenovalo v RTV Slovenija. Zavod je neposredni nadaljevalec razvoja slovenske radiodifuzije in tudi osnovatelj muzejske zbirke tehnolo\xc5\xa1kih naprav s tega podro\xc4\x8dja. Ustanovitelj zavoda je Republika Slovenija. Ob zdru\xc5\xbeitvi radia in televizije se je leta 1959 formirala funkcija generalnega direktorja. Prvi je bil Drago Seliger (1959-1963), doslej zadnji pa Marko Filli. RTV je ustanovna \xc4\x8dlanica Evropske radiodifuzne zveze (EBU) (1950), sodelovala pa je tudi z vzhodnoevropsko radiodifuzno zvezo Intervizijo. Zavod si je za svoj praznik (dan RTV Slovenija) izbral 28. november._NEWLINE__NEWLINE_Leta 1960 je Televizija Ljubljana prvi\xc4\x8d snemala za EBU, in sicer prenos smu\xc4\x8darskih skokov iz Planice. Ker je Televizija Ljubljana zavra\xc4\x8dala unitaristi\xc4\x8dne in centralisti\xc4\x8dne te\xc5\xbenje po enotni Jugoslovanski radioteleviziji, ki jezikovno ni ustrezala potrebam slovenskih gledalcev, je uvedla informativno oddajo TV Dnevnik. Prvi\xc4\x8d je bil predvajan 15. aprila 1968. Odtlej so doma\xc4\x8di gledalci lahko poslu\xc5\xa1ali redne televizijske informativne oddaje v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Leta 1965 je Radio Slovenija prvi\xc4\x8d oddajal v stereo tehniki, leta 1966 pa Televizija Slovenija poskusno prvi\xc4\x8d v barvah. Televizija redno oddaja v barvni tehniki od leta 1974 dalje. _NEWLINE_Leta 1970 je za\xc4\x8del postopno oddajati 2. program Televizije Ljubljana. Sprva so ga sestavljale ve\xc4\x8dinoma osrednje oddaje drugih \xc4\x8dlanic JRT, predvsem Televizije Zagreb in Beograd. _NEWLINE_Leta 1971 je za\xc4\x8dela oddajati Televizija Koper/Capodistria v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki se je uveljavila kot prva dvojezi\xc4\x8dna televizijska postaja v Sloveniji. Leto kasneje je nastal Val 202, drugi radijski program Radia Slovenija. Leta 1975 je bila v Ljubljani zgrajena stavba Televizije Slovenija na Kolodvorski, nekdaj Mo\xc5\xa1a Pijadejevi ulici, kamor so se televizijske ekipe preselile iz bli\xc5\xbenje radijske stavbe, kjer so gostovale od nastanka Televizije Ljubljana dalje. _NEWLINE_Leta 1984 je bila dodana nova storitev - teletekst, ki je v treh desetletjih svojega delovanja ostal med najbolj branimi slovenskimi mediji. Po podatkih RTV naj bi pribli\xc5\xbeno 500.000 uporabnikov vsaj enkrat dnevno preverilo novice, vremensko napoved, spored oddaj itd. Leta 1989 je za\xc4\x8del Radio Ljubljana oddajati signal RDS. _NEWLINE_Do leta 1992 je bila RTV v tujini obravnavana kot kolektivna \xc4\x8dlanica Jugoslovanske radiotelevizije (JRT), pri \xc4\x8demer je bilo njeno \xc4\x8dlanstvo v komisijah EBU porazdeljeno po nacionalnem klju\xc4\x8du. Od leta 1992 dalje je obravnavana kot polnopravna \xc4\x8dlanica Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) in hkrati tudi EBU. _NEWLINE_Leta 2001 je bil ustanovljen MMC (Multimedijski center), ki predstavlja interaktivno spletno podporo oddajam oz. programom RTV Slovenija, ustvarja pa tudi svoje lastne vsebine izobra\xc5\xbeevalne ter informataivne narave, ki jih na svojem internetnem in mobilnem portalu deli z javnostjo._NEWLINE_Od leta 2010 dalje vsi radijski in televizijski programi komunicirajo z javnostmi tudi preko Facebook-a in Twitterja._NEWLINE_V letu 2018 je imela RTV Slovenija 2299 redno zaposlenih in okoli 50 pogodbenih sodelavcev, od tega med drugim 900 na TV Slovenija, 327 na Radiu Slovenija, 262 na Regijskem centru Koper, 201 na Regijskem centru Maribor in 112 v glasbeni produkciji.\n_START_SECTION_\nSimboli\n_START_PARAGRAPH_\nGrafi\xc4\x8dni logotip RTV Slovenija je silhueta \xc2\xbbde\xc4\x8dka s pi\xc5\xa1\xc4\x8dalko\xc2\xab\xc2\xa0oz. \xc2\xbbpastir\xc4\x8dka\xc2\xab, katerega izvirnik iz leta 1942 je istoimenski kip slovenskega kiparja Zdenka Kalina (1911-1990). Kip stoji pred vhodom v glavno zgradbo na Kolodvorski 2-4 v Ljubljani, na prostem obstajata \xc5\xa1e njegovi repliki v ljubljanskem Tivoliju in pred gradom Brdo pri Kranju. Od septembra 1990 dalje, ko se je RTV Ljubljana preimenovala v RTV Slovenija, sestavlja grafi\xc4\x8dno podobo logotipa de\xc4\x8dek s pi\xc5\xa1\xc4\x8dalko, sledita pa mu dve razli\xc4\x8dici imena, dalj\xc5\xa1a \xc2\xbbRADIOTELEVIZIJA SLOVENIJA\xc2\xab\xc2\xa0ali kraj\xc5\xa1a \xc2\xbbRTV SLO\xc2\xab_NEWLINE_Poleg zvo\xc4\x8dnega logotipa, ki opona\xc5\xa1a petje kukavice in je v uporabi od ustanovitve Radia Ljubljana leta 1928 do danes (navadno pred osrednjimi informativnimi oddajami), je v uporabi \xc5\xa1e zvo\xc4\x8dni aviso Televizije Slovenija. Predvaja se pred za\xc4\x8detkom televizijskih prenosov in je prav tako kakor Kalinov kipec imenovan Pastir\xc4\x8dek, njegov avtor pa je skladatelj Uro\xc5\xa1 Krek. _NEWLINE_Osrednja zgradba Radia Slovenije se nahaja na Tav\xc4\x8darjevi 17 v Ljubljani, njena avtorja (1939-1952) sta arhitekta Oton Gaspari in Toma\xc5\xbe \xc5\xa0trukelj. Do za\xc4\x8detka 70. let 20. stoletja so imeli v zgradbi svoje prostore tako radijski kot televizijski delavci, nato pa se je za\xc4\x8dela gradnja novega RTV centra, ki je \xc5\xa1e danes domicil Televizije Slovenija ter nekaterih skupnih slu\xc5\xbeb. Stoji v neposredni bli\xc5\xbeini nekdanje skupne, sedaj pa ponovno le radijske hi\xc5\xa1e in je z njo povezan preko podzemnega hodnika pod Kolodvorsko ulico. Arhitekt nove zgradbe je France Riechter.\n_START_SECTION_\nFinanciranje zavoda\n_START_PARAGRAPH_\nZavod se v najve\xc4\x8dji meri financira s pomo\xc4\x8djo RTV-prispevka, ki je z Zakonom o Radioteleviziji Slovenija predpisana posebna oblika javne dajatve. V skladu s tem je zavezanec za pla\xc4\x8dilo RTV-prispevka \xc2\xbbvsak, ki ima oz. uporablja radijski ali televizijski sprejemnik oz. katerokoli drugo napravo, ki omogo\xc4\x8da sprejem radijskih oz. televizijskih programov na obmo\xc4\x8dju Republike Slovenije, kjer so zagotovljeni tehni\xc4\x8dni pogoji za sprejem vsaj enega programa RTV Slovenija\xc2\xab. V manj\xc5\xa1i meri se RTV financira s pomo\xc4\x8djo ogla\xc5\xa1evanja v okviru svojih programov. Ogla\xc5\xa1evalni \xc4\x8das je zakonsko omejen. RTV tr\xc5\xbei tudi nekatere storitve, ki niso del javne slu\xc5\xbebe, to so storitve ostalim radiodifuznim organizacijam v okviru organizacijske enote Oddajniki in zveze, minimalen je zaslu\xc5\xbeek od prodaje zgo\xc5\xa1\xc4\x8denk s strani zalo\xc5\xbebe._NEWLINE_Zavod RTV je tudi investitor v posamezne projekte. Zaradi nastanitvenih potreb in velikega zanimanja \xc5\xa1portnega novinarstva ob rednih letnih prenosih smu\xc4\x8darskih skokov iz Planice je vlagatelj v objekt plani\xc5\xa1kega doma, ki nosi ime Dom RTV Planica. Najve\xc4\x8dja nalo\xc5\xbeba zavoda RTV je bila namenjena gradnji kulturnega in kongresnega centra Cankarjev dom v Ljubljani med letoma 1978 in 1982. RTV je bil poleg IS SRS ter podjetij Emona, Iskra in Ljubljanske banke glavni investitor v izgradnjo objekta, pri katerem ima tudi lastni\xc5\xa1ki dele\xc5\xbe. Ta dele\xc5\xbe se kompenzira z vsakoletno nekajkratno mo\xc5\xbenostjo brezpla\xc4\x8dne uporabe dvoran za potebe kulturnih prireditev v organizaciji RTV.\n_START_SECTION_\nGlasbena produkcija\n_START_PARAGRAPH_\nV skladu z zakonom morajo vsebine lastne produkcije obsegati najmanj 30% dnevnega oddajnega \xc4\x8dasa vsakega radijskega programa. Glasbene vsebine v okviru radijskih programov zasedajo najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe, pri \xc4\x8demer je zakonska obveznost RTV predvajanje 40% glasbe slovenskih avtorjev. Glasbena produkcija RTV Slovenija oskrbuje tako radijske kot televizijske programe s kvalitetnimi novimi glasbenimi vsebinami in hkrati polni fonote\xc4\x8dni arhiv z vsebinami, ki so tako v interesu javnega zavoda kot v interesu slovenske kulture v splo\xc5\xa1nem. Fonoteka Radia Slovenija vsebuje pribli\xc5\xbeno 260.000 trakov resne in zabavne glasbe, zgo\xc5\xa1\xc4\x8denk, vinilnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d oz. kaset, ter je bila v \xc4\x8dasu SFR Jugoslavije najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a izmed fonotek \xc4\x8dlanic Jugoslovanske Radiotelevizije. Zaradi potrebe po glasbenih vsebinah je \xc5\xbee ob ustanovitvi Radia Ljubljana leta 1928 za\xc4\x8del nastajati radijski orkester, ki se je do leta 1948, ko je bil razpu\xc5\xa1\xc4\x8den, v popolnosti razvil. Orkestrski glasbeniki so tako leta 1948 sestavili novo ustanovljeni orkester Slovenske filharmonije. Leta 1955 je Radio Ljubljana zaradi programskih potreb po lastni glasbeni produkciji ponovno ustanovil svoj simfoni\xc4\x8dni orkester, ki deluje do danes. Pred tem je bil leta 1937 ustanovljen Komorni zbor Radia Ljubljana, ki je eden najstarej\xc5\xa1ih evropskih radijskih zborov, vendar od leta 2005 deluje kot projektni, tj. najemni\xc5\xa1ki zbor brez stalne zasedbe. V okviru glasbenih sestavov zavoda deluje Big Band RTV Slovenija, ena najstarej\xc5\xa1ih tovrstnih zasedb na svetu, saj deluje nepretrgano \xc5\xbee od leta 1945. Otro\xc5\xa1ki in mladinski zbor sta na pobudo nekdanjega urednika, skladatelja Janeza Bitenca, nastala leta 1957. V petdesetih letih delovanja sta posnela ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d zborovskih skladb. Janez Bitenc je bil med drugim tudi prvi urednik radijske oddaje \xc4\x8cetrtkov ve\xc4\x8der doma\xc4\x8dih pesmi in napevov, ki neprekinjeno deluje od leta 1953 do danes. S to oddajo je nastal koncept narodnozabavne \xc2\xbbOberkrain\xc2\xab\xc2\xa0glasbe, ki se je za\xc4\x8dela razvijati v Sloveniji in potem hitro dobila posnemovalce po vseh alpskih dr\xc5\xbeavah. Tudi sicer je bil v vsej svoji zgodovini zavod RTV najdejavnej\xc5\xa1i promotor za nastanek novih slovenskih skladb, tako zabavnega kot resnega \xc5\xbeanra. Med zaposlenimi v radijskih vrstah so bili \xc5\xa1tevilni avtorji danes zimzelenih slovenskih melodij, Mojmir Sepe, Jure Robe\xc5\xbenik, Jo\xc5\xbee Priv\xc5\xa1ek, Tadej Hru\xc5\xa1ovar, De\xc4\x8do \xc5\xbdgur, Marijan Vodopivec, Bojan Adami\xc4\x8d, Vlado Kreslin, Frane Mil\xc4\x8dinski Je\xc5\xbeek, itd., pevci, npr. Ditka Haberl, pa tudi tekstopsci, npr. Elza Budau, Du\xc5\xa1an Velkaverh, itd. _NEWLINE_Na RTV, predvsem pa na Radiu Slovenija, je bila zaposlena vrsta danes priznanih ustvarjalcev, pesnikov, pisateljev, pre\xc5\xa1ernovih nagrajencev in akademikov. Mednje sodijo Ervin Fritz, Veno Taufer, Sa\xc5\xa1a Vuga, Lojze Krakar, Vitan Mal, Milan Dekleva, Anton Nanut, Janez Menart, Ciril Zlobec, Lojze Lebi\xc4\x8d, Tone Pav\xc4\x8dek, idr.\n_START_SECTION_\nArhivi RTV Slovenija\n_START_PARAGRAPH_\nRadijski arhivi hranijo poleg 260.000 enot zabavne in resne glasbe tudi okrog 50.000 enot (trakov) s podro\xc4\x8dja govora, to so radijske igre, oddaje, interpretacije dramskih igralcev, zgodovinski posnetki znanih Slovencev. Leta 2008 je bila ustanovljena mediateka, ki skrbi za digitalizacijo analognih zvo\xc4\x8dnih arhivskih vsebin. _NEWLINE_V arhivu Televizije Slovenija je shranjena vsebina, ki je nastajala od 12. maja leta 1957 do danes. Ta zajema za okrog 30.000 ur filmov lastne produkcije, neobjavljeno filmsko gradivo ter gradivo tujih agencij (okrog 2.000.000 metrov filmskega traku), fotografsko zbirko pribl. 400.000 fotografij, arhiv prispevkov dnevno-informativnega programa (1.650.300 m filmskega traku), oddaje na kasetah in magnetoskopskih trakovih (23.380 enot ali pribl. 23.000 ur programa), oddaje na videokasetah (okrog 7.000 ur programa), arhiv TV Dnevnikov, register oddaj TV Ljubljana/Slovenija od za\xc4\x8detkov oddajanja do danes (ve\xc4\x8d kot 790 tiso\xc4\x8d dokumentov), itd. Nekateri so dostopni tudi na spletnem portalu Euscreen. \xc4\x8casopisna dokumentacija RTV Slovenija hrani ve\xc4\x8d kot 100.000 \xc4\x8dasopisov in revij, ve\xc4\x8d kot 2.000.000 \xc4\x8dlankov z vseh podro\xc4\x8dij, v \xc4\x8dasu svojega 55-letnega delovanja pa je ustvarila okvirno 5.000 bro\xc5\xa1ur in 20.000 knjig. Izposoja tovrstnih \xc4\x8dlankov s strani zunanjih interesentov je pribli\xc5\xbeno 3.000 enot na mesec._NEWLINE_RTV ima tudi lastno muzejsko zbirko tehnolo\xc5\xa1kih naprav s podro\xc4\x8dja oddajanja in snemanja avdio-vizualnih vsebin. Od leta 1971 dalje izhaja \xc4\x8dasopis javnega zavoda RTV Slovenija, imenovan Kri\xc4\x8da\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nOddajniki in zveze\n_START_PARAGRAPH_\nOrganizacijska enota Oddajniki in zveze upravlja 170 oddajnih objektov po vsej Sloveniji. Ti so namenjeni oskrbovanju gledalcev in poslu\xc5\xa1alcev z RTV programi. Najve\xc4\x8dji oddajni centri so na izpostavljenih vi\xc5\xa1inskih to\xc4\x8dkah, na gorah Nanos, Krvavec, Ple\xc5\xa1ivec (Ur\xc5\xa1lja gora), Krim, Kum, Trdinov vrh ter na Pohorju, oddajni center na Belem Kri\xc5\xbeu pa je trenutno v fazi prenove. V \xc4\x8dasu slovenske osamosvojitvene vojne so letala JLA so med 26. junijem in 2. julijem uni\xc4\x8dila ali po\xc5\xa1kodovala oddajnike na Nanosu, Kumu, Krvavcu, Bo\xc4\x8du, Pohorju in v Dom\xc5\xbealah. Ob pomo\xc4\x8di EBU so bile tako med vojno uvedene prve satelitske oddaje. Leta 1997 je steklo redno oddajanje RTV programov preko satelita Hot Bird 3, leta 2006 pa se je se preselilo na satelit Hot Bird 8.'