b"\n_START_ARTICLE_\nMezoameri\xc5\xa1ki koledar dolgega \xc5\xa1tetja\n_START_PARAGRAPH_\nMezoameri\xc5\xa1ki koledar dolgega \xc5\xa1tetja je necikli\xc4\x8dni dvajseti\xc5\xa1ki koledar, ki ga je uporabljalo ve\xc4\x8d mezoameri\xc5\xa1kih civilizacij, od katerih so najbolj znani Maji. Zaradi tega se ta koledar imenuje tudi majevski koledar dolgega \xc5\xa1tetja. Z uporabo prirejenega nepopolnega dvajseti\xc5\xa1kega ra\xc4\x8duna koledar dolgega \xc5\xa1tetja dolo\xc4\x8da dan s \xc5\xa1tetjem \xc5\xa1tevila dni, ki so pretekli od ponedeljka 11. avgusta 3114 pr. n. \xc5\xa1t. (prolepti\xc4\x8dni gregorijanski koledar). Ker se koledar dolgega \xc5\xa1tetja ne ponavlja, so ga veliko uporabljali na spomenikih. Ve\xc4\x8dina mezoameri\xc5\xa1kih ljudstev je poznala v glavnem cikli\xc4\x8dni koledar, koledarski sestav, ki ga danes obi\xc4\x8dajno ozna\xc4\x8dujejo z imenom dolgo \xc5\xa1tetje, se je prvi\xc4\x8d pojavil vzdol\xc5\xbe ju\xc5\xbene obale Mehi\xc5\xa1kega zaliva, kjer so v predklasi\xc4\x8dnem obdobju \xc5\xbeiveli predniki dana\xc5\xa1njih ljudstev Mixe in Zoque, ustvarjalci prve velike mezoameri\xc5\xa1ke civilizacije, za katero uporabljamo ime Olmeki. Kasneje so ta sestav uporabljali le Maji. Koledarski krog 52-letnega cikla je bil dale\xc4\x8d najpomembnej\xc5\xa1i za ve\xc4\x8dino mezoameri\xc5\xa1kih ljudstev, z navidezno izjemo majevske elite vse do konca klasi\xc4\x8dnega obdobja, ko je bi enako pomemben tudi koledar dolgega \xc5\xa1tetja.\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nMed koledarji v rabi v pred\xc5\xa1panski Mezoameriki so najve\xc4\x8d uporabljali 365-dnevni Son\xc4\x8dev koledar (haab') in 260-dnevni obredni koledar z 20 periodami po 13 dni. Ta 260-dnevni koledar se je pri Majih imenoval tzolk'in in tonalpohualli pri Aztekih._NEWLINE_Koledarja haab' in tzolk'in sta ozna\xc4\x8devala in poimenovala dneve, leto pa se je imenovalo po datumu tzolkina, ki je ustrezal dolo\xc4\x8denemu dnevu leta (obi\xc4\x8dajno prvemu ali zadnjemu). Kombinacija datumov v koledarjih haab' in tzolk'in je bila dovolj za ustrezno dolo\xc4\x8ditev posameznega datuma, saj se kombinacija ni znova pojavila naslednjih 52 let, kar je skoraj \xc5\xbeivljenjska doba \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Ker sta koledarja temeljila na 365 in 260 dnevih, se je celotni cikel ponovil natan\xc4\x8dno vsakih 52 let v koledarju haab'. Ta perioda je znana kot koledarski krog. Majevskega imena za to obdobje ne poznamo, pri Aztekih in drugih ljudstvih, ki so govorila jezik nahuatl, pa se je imenoval xiuhmolpilli, in so ga za\xc4\x8denjali z letom 2 acatl (2 ben pri Majih)._NEWLINE_Za dolo\xc4\x8devanje dalj\xc5\xa1ih \xc4\x8dasovnih obdobij od 52 let, so mezoameri\xc5\xa1ki prebivalci razdelali koledar dolgega \xc5\xa1tetja.\n_START_SECTION_\nMezoameri\xc5\xa1ke \xc5\xa1tevilke\n_START_PARAGRAPH_\nDatumi dolgega \xc5\xa1tetja so zapisani z mezoameri\xc5\xa1kimi \xc5\xa1tevilkami kot je prikazano v preglednici. Pika predstavlja 1, \xc4\x8drta pa 5. Glif za \xc5\xa1koljko  je ozna\xc4\x8deval sistem ni\xc4\x8dle. Koledar dolgega \xc5\xa1tetja je potreboval ni\xc4\x8dlo za razlo\xc4\x8devanje in predstavlja eno najzgodnej\xc5\xa1ih predstav o ni\xc4\x8dli kot \xc5\xa1tevilu v zgodovini \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nLeto 2012 in dolgo \xc5\xa1tetje\n_START_PARAGRAPH_\nPo knjigi Popol Vuh, ki vsebuje podrobnosti o poro\xc4\x8dilih nastanka sveta pri Majih K'iche' z vi\xc5\xa1avij v kolonialnem \xc4\x8dasu, sedaj \xc5\xbeivimo v \xc4\x8detrtem svetu. Popol Vuh opisuje prve tri nastanke, ki so bogovom spodleteli, in \xc4\x8detrtem uspelem nastanku, v katerem se je pojavil \xc4\x8dlovek. V majevskem dolgem \xc5\xa1tetju se je predhodna stvaritev kon\xc4\x8dala na za\xc4\x8detku 13. b'ak'tuna._NEWLINE_Predhodna stvaritev se je v dolgem \xc5\xa1tetju kon\xc4\x8dala 12.19.19.17.19. Naslednji 12.19.19.17.19 se bo pojavil 20. decembra 2012, ki mu bo sledil za\xc4\x8detek trinajstega b'ak'tuna, 13.0.0.0.0 21. decembra 2012. V mnogih \xc4\x8dlankih in knjigah o new ageu so razlagali, da bo to konec te stvaritve, naslednja sprememba te\xc4\x8dajev ali nekaj \xc4\x8disto drugega (glej teorija novosti, galakti\xc4\x8dna poravnava). V tej dobi se pribli\xc5\xbeujemo istemu \xc5\xa1tetju, le da si pri tem majevskega obi\xc4\x8daja kraj\xc5\xa1anja njihovih datumov na 5 decimalnih mest napa\xc4\x8dno predstavljajo. Po Majih se bo baktun kon\xc4\x8dal leta 2012, pomemben dogodek konca 13. 400-letne dobe, ne pa konec sveta.\n_START_SECTION_\nNapisi za letom 2012\n_START_PARAGRAPH_\nMajevske stele ob\xc4\x8dasno prikazujejo datume za letom 2012. Ve\xc4\x8dina ima obliko\xc2\xa0\xc2\xbboddaljenih datumov\xc2\xab, kjer je datumu dolgega \xc5\xa1tetja treba dodati oddaljeni datum. Na tikalski steli 10 je na primer naveden naslednji datum dolgega \xc5\xa1tetja: 9.8.9.13.0 8 ahau 13 pop (24. marec 603 gregorijansko) z oddaljenim datumom 10.11.10.5.8. Izvedeni datum je 1.0.0.0.0.8 5 lamat 1\xc2\xa0mol, ali 21. oktober 4772 \xe2\x80\x93 skoraj 3000 let v prihodnost. Kralj Pacal iz Palenquea je predvidel, da bodo na ta dan 18. koledarskega cikla praznovali obletnico za\xc4\x8detka njegove vladavine, kar nakazuje, da ni verjel o koncu sveta leta 2012.\n_START_SECTION_\nPovzetek\n_START_PARAGRAPH_\nNavkljub objavam, ki jih je povzro\xc4\x8dil datum iz leta 2012, je Susan Milbraath, skrbnica Oddelka za latinsko-ameri\xc5\xa1ko umetnost in arheologijo Floridskega prirodoslovnega muzeja, izjavila:\xc2\xa0\xc2\xbb[arheolo\xc5\xa1ka skupnost] nima zapisov ali vedenja da so [Maji] mislili, da bo konec sveta\xc2\xab\xc2\xa0leta 2012._NEWLINE_\xc2\xbbZa starodavne Maje je bil konec celotnega cikla veliko slavje,\xc2\xab\xc2\xa0pravi Sandra Noble, izvr\xc5\xa1na direktorica Fundacije za napredek mezoameri\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij v Crystal Riverju, Florida. V zvezi z 21. decembrom 2012, kot o sodnem dnevu ali trenutku kozmi\xc4\x8dne spremembe pravi, da je:\xc2\xa0\xc2\xbbpopolna izmi\xc5\xa1ljotina in prilika za veliko ljudi, da jo unov\xc4\x8dijo.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nPiktuni in vi\xc5\xa1ji redi\n_START_PARAGRAPH_\nKot je omenjeno v razdelku o skladnji koledarja, obstajajo tudi \xc5\xa1tiri redkokdaj rabljene periode vi\xc5\xa1jih redov nad b'ak'tunom: piktun, kalabtun, k'in\xc4\x8diltun in alautun._NEWLINE_Ni natan\xc4\x8dno znano ali se prvi piktun pojavi za 13. ali za 20. b'ak'tunom. Ve\xc4\x8dina majanistov meni, da se v ve\xc4\x8dini napisov, kjer se uporablja le zadnjih pet mest dolgega \xc5\xa1tetja, cikel ponavlja pri 13. b'ak'tunih. \xc4\x8ce se uporabljajo dalj\xc5\xa1i cikli, se \xc5\xa1tetje nadaljuje do konca 20. b'ak'tuna (b'ak'tun 19) preden se za\xc4\x8dne nov piktun. Na isti na\xc4\x8din dejstvo, \xc4\x8de se uporablja cikel 13. katunov, ne nasprotuje dejstvu, da v b'ak'tunu obstaja 20 katunov._NEWLINE_Napis na steli F ali 6 iz Quirigue prikazuje datum dolgega \xc5\xa1tetja 9.16.10.0.0 1 ahau 3 zip (15. marec 761 gregorijansko). Velikanski oddaljeni datum 1.8.13.0.9.16.10.0.0 se od\xc5\xa1teje in dani datum da (18.)13.0.0.0.0.0.0.0 1 ahau 13 jakskin, kar je enako dnevu ve\xc4\x8d kot 90 milijonov let v preteklosti. Obstaja pa tudi drug oddaljeni datum na steli D ali 4 iz Quirigue, ki da datum 9.16.15.0.0 7 ahau 18 pop (17. februar 766 gregorijansko), kateremu je pri\xc5\xa1tet datum 6.8.13.0.9.16.15.0.0, kar da (13.)13.0.0.0.0.0.0.0. To je ve\xc4\x8d kot 400 milijonov let za \xc4\x8dasom, ko so stelo postavili! Z ra\xc4\x8dunanjem \xc5\xa1tevila teh oddaljenih datumov je lahko Eric Thompson dolo\xc4\x8dil, da je datum za\xc4\x8detka sedanjega cikla v letu 3114 pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x93 13.0.0.0.0 je bil dejansko 0.1.13.0.0.0.0.0.0 v raz\xc5\xa1irjeni razli\xc4\x8dici datuma._NEWLINE_V Yaxchilanu je na stopni\xc5\xa1\xc4\x8du templja napis, ki vsebuje \xc5\xa1tiri nivoje nad alautuni. Napis se glasi: 13.13.13.13.13.13.13.13.9.15.13.6.9 3 muluk 17 mak. To je enakovredno 19. oktobru 744, vi\xc5\xa1ji redovi pa se ne prilegajo Thompsonovemu ra\xc4\x8dunu. Podobno nakazuje spomenik iz poznega klasi\xc4\x8dnega obdobja iz Coba, stela 1. Datum stvaritve cikla je izra\xc5\xbeen kot 13.13.13.13.13.13.13.13.13.13.13.13.13.13.13.13.13.13.13.13.0.0.0.0, kjer so enote 13-tice na devetnajstih mestih ve\xc4\x8dje kot b'ak'tun."