b'\n_START_ARTICLE_\nAlojz Kova\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval pri Sv. Luciji (sedaj Most na So\xc4\x8di), nato se je izu\xc4\x8dil za kova\xc4\x8da. Med opravljanem kova\xc5\xa1kega poklica je v doma\xc4\x8di vasi sodeloval v Prosvetnem dru\xc5\xa1tvu, v Sv. Luciji pa se je pridru\xc5\xbeil ilegalni celici, ki se je borila proti fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnemu nasilju. Ilegalno protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno dejavnost je opravljal po vseh okoli\xc5\xa1kih vaseh. Prena\xc5\xa1al je prepovedano slovensko literaturo \xc4\x8dez dr\xc5\xbeavno mejo in iz Grahovega ob Ba\xc4\x8di ter pogosto vodil politi\xc4\x8dne in druge ube\xc5\xbenike \xc4\x8dez dr\xc5\xbeavno mejo iz Italije v Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev. Leta 1927 je kupil kova\xc4\x8dijo na Grahovem ob Ba\xc4\x8di ter postal vodja ilegalne dejavnosti v Ba\xc5\xa1ki grapi. Sodeloval je z ilegalnimi celicami na Grahovem, v Rutu in na Koritnici, Temljinah in Kne\xc5\xbei. Po njegovi zaslugi so tigrovci raznosili protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne letake, ki so pozivali k nesodelovanju na volitvah 24. marca 1929 v vsako slovensko dru\xc5\xbeino v Ba\xc5\xa1ki grapi. Leta 1933 je pred aretacijo z \xc5\xbeeno in tremi otroki pobegnil v Kraljevino Jugoslavijo. Pri Sti\xc4\x8dni je odprl samostojno kova\xc4\x8dijo. Po napadu na Jugoslavijo se je najprej pridru\xc5\xbeil legiji primorskih izseljencev, nato pa je kot gospodarski referent sodeloval v narodnoosvobodilni borbi. Po italijanski kapitulaciji je od\xc5\xa1el v partizane. Pozno jeseni 1944 je bil v bitki z Nemci pri \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku te\xc5\xbeko ranjen. Imel je prestreljeno stegno. Nemci so ga ujeli in brez zdravni\xc5\xa1ke oskrbe poslali v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de pri Linzu, kjer je po 4. mesecih telesno iz\xc4\x8drpan sredi marca 1945 umrl.'