b'\n_START_ARTICLE_\nZoa (bizantinska cesarica)\n_START_SECTION_\nObdobje do prihoda na prestol (okoli 978\xe2\x80\x931028)\n_START_PARAGRAPH_\nZoa je bila ena od redkih bizantinskih cesaric, ki je bila Porfirogeneta, se pravi rojena kot h\xc4\x8derka vladajo\xc4\x8dega cesarja in njegove zakonite \xc5\xbeene. O\xc4\x8de Konstantin VIII. je postal socesar leta 962 in samostojen cesar leta 1025. Kot samostojen cesar je vladal manj kot tri leta do 15. novembra 1028. _NEWLINE_Leta 996 so na Zoo kot zakonito princeso Bizantinskega cesarstva prvi\xc4\x8d  gledali kot na  morebitno nevesto cesarja Svetega rimskega cesarstva Otona III.. Drugo rimsko odposlanstvo, ki je imelo nalogo izbrati za Otonovo nevesto eno od Konstantinovih treh h\xc4\x8dera, je leta 1001 vodil milanski nad\xc5\xa1kof Arnulf. Najstarej\xc5\xa1a h\xc4\x8derka, Evdokija, je bila iznaka\xc5\xbeena zaradi vodenih koz, medtem ko je bila najmlaj\xc5\xa1a, Teodora, preve\xc4\x8d preprosta, zato je Arnulf izbral privla\xc4\x8dno triindvajsetletno Zoo. Njen stric Bazilij II. se je s tem strinjal. Januarja 1002 je Zoa z Arnulfom odpotovala v Italijo in v Bariju izvedela, da je Oton III. medtem umrl. Zoo so prisilili, da se je vrnila domov. Naslednjo prilo\xc5\xbenost za poroko ji je delegacija Svetega rimskega cesarstva ponudila  leta 1028. Ko se je izkazalo, da je \xc5\xbeenin Henrik, sin cesarja Konrada II., star komaj deset let, sta Konstantin VIII. in petdeset let stara Zoa ponudbo zavrnila._NEWLINE_Zaskrbljen zaradi mo\xc5\xbenosti, da se bo v cesarsko hi\xc5\xa1o pri\xc5\xbeenil kak\xc5\xa1en mo\xc5\xa1ki iz bizantinskega plemstva, je Bazilij do smrti odlagal poroke svojih ne\xc4\x8dakinj. Zoa je zato \xc5\xbeivela odmaknjeno v cesarski pala\xc4\x8di, dokler je niso okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine  \xe2\x80\x93 stri\xc4\x8deva smrt in o\xc4\x8de, ki je umiral brez mo\xc5\xa1kega naslednika \xe2\x80\x93 potisnile v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeavne politike._NEWLINE_Prvi kandidat za njenega soproga je bil plemi\xc4\x8d in nekdanji antio\xc5\xa1ki dux  Konstantin Delasen, vendar se je odlo\xc4\x8dila za konstantinopelskega mestnega prefekta Romana Argira, \xc4\x8deprav sta bila tretja bratranca. Poro\xc4\x8dila sta se 10. novembra 1028 in dva dni kasneje zasedla cesarski prestol.\n_START_SECTION_\nOd Romana III. do Mihaela V. (1028-1042)\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi dolgih let skupnega \xc5\xbeivljenja  v osami je Zoa zasovra\xc5\xbeila svojo sestro Teodoro. Sestri nikoli ni odpustila, da je o\xc4\x8de poroko z Romanom Argirom ponudil najprej njej, zato je Romana prepri\xc4\x8dala, da je za vodjo Teodorinega dvora imenoval svojega \xc4\x8dloveka z nalogo, da vohuni za njo. Teodoro so kmalu zatem obto\xc5\xbeili, da kuje zaroto za  prevzem  bizantinskega prestola, najprej s Presijanom Bolgarskim in nato s sirmijskim arhontom Konstantinom Diogenom leta 1031, in jo na silo jo zaprli v samostan Petrion na Prin\xc4\x8devih otokih v Marmarskem morju. Zoa jo je kasneje obiskala v samostanu in jo prisilila, da je opravila verske zaobljube. _NEWLINE_Zoa je bila obsedena z nadaljevanjem Makedonske dinastije in kljub starosti posku\xc5\xa1ala zanositi.  Pomagati si je posku\xc5\xa1ala s \xc4\x8darobnimi izreki, amuleti in napitki, vendar brez uspeha. Neuspeh ju je popolnoma odtujil. Roman je nanjo za\xc4\x8del gledati sovra\xc5\xbeno in omejil njene prihodke, vendar je strpno prena\xc5\xa1al njene afere. Leta 1033 je za\xc4\x8dela odkrito ljubimkati s svojim dvorjanom Mihaelom in mu obljubljati cesarski naslov. Roman je Mihaela zasli\xc5\xa1al, on pa je vse obto\xc5\xbebe zanikal._NEWLINE_11. aprila 1034 so Romana na\xc5\xa1li mrtvega v njegovi kopalni kadi. Med ljudmi so se za\xc4\x8dele \xc5\xa1iriti govorice, najprej da sta ga Zoa in Mihael zastrupila, potem pa da sta ga zadavila ali utopila. Zoa in Mihael sta se \xc5\xa1e isti dan poro\xc4\x8dila. Zoa je bila prepri\xc4\x8dana, da ji bo Mihael bolj vdan kot Roman, vendar se je grdo zmotila. Mihael, zaskrbljen, da ga bo doletela enaka usoda kot njegovega predhodnika, jo je popolnoma izklju\xc4\x8dil iz politike in vso mo\xc4\x8d prenesel na svojega brata Ivana Evnuha. Zoo je priprl v pala\xc4\x8do ginacej in jo imel pod stalnim nadzorom. Njuni stiki so postali vedno bolj redki. Nezadovoljna cesarica je leta 1037 ali 1038 organizirala proti Mihaelu zaroto, ki je spodletela._NEWLINE_Leta 1042 je postalo o\xc4\x8ditno, da Mihael IV. umira. Ivan Evnuh si je zato pohlepno prizadeval, da bi oblast ostala v njegovih rokah, zato je Zoo prisilil, da je posinovila Mihaelovega ne\xc4\x8daka Mihaela V.. 10. decembra 1041 je Mihael IV. umrl. Zoine \xc5\xbeelje, da bi ga pred smrtjo \xc5\xa1e enkrat obiskala, ni hotel izpolniti. Na bizantinskem prestolu ga je nasledil ne\xc4\x8dak  Mihael V.. _NEWLINE_Novi cesar je kljub temu, da ji je obljubil spo\xc5\xa1tovanje, Zoo takoj izgnal v samostan Principus na Prin\xc4\x8devih otokih  pod obto\xc5\xbebo, da ga je nameravala umoriti. Slabo ravnanje z zakonito naslednico Makedonske dinastije je v Konstantinoplu spro\xc5\xbeilo ljudsko vstajo, ki se je kon\xc4\x8dala  19. aprila 1042 z Mihaelovo odstavitvijo.  Prebivalci niso podprli samo Zoe, ampak tudi sestro Teodoro. Mihael V., ki je na vsak na\xc4\x8din hotel obdr\xc5\xbeati prestol, je najprej pripeljal Zoo s Prin\xc4\x8devih otokov in jo pokazal ljudstvu, njegovo vztrajanje na prestolu pa je ljudstvo kljub temu zavrnilo. Najvplivnej\xc5\xa1i dvorjani so sklenili, da Zoa potrebuje sovladarja in na njegovo mesto imenovali Teodoro. Delegacija na \xc4\x8delu s patricijem Konstantinom Kabasilom je od\xc5\xa1la v samostan Petrion, da bi prepri\xc4\x8dala Teodoro, naj postane sestrina sovladarka. Na zboru v Hagiji Sofiji  so Teodoro in Zoo razglasili za cesarici. Po Teodorinem kronanju je besna  mno\xc5\xbeica vdrla v cesarsko pala\xc4\x8do in prisilila Mihaela V., da je pobegnil  v samostan.\n_START_SECTION_\nVladanje s Teodoro in Konstantinom IX. (1042-1050)\n_START_PARAGRAPH_\nZoa je takoj prevzela oblast in posku\xc5\xa1ala prisiliti Teodoro, da se vrne v samostan, vendar so  senat in ljudje zahtevali, da sestri vladata skupaj. Prva poteza, ki jo je opravila Teodora in je Zoa ne bi, je bilo ravnanje z Mihaelom V.. \xc5\xa0ibka in zmanipulirana Zoa ga je \xc5\xbeelela pomilostiti in osvoboditi, Teodora pa je ostala jasna in neomajna. Sprva mu je zagotovila varnost, potem pa je ukazala, naj ga oslepijo in ga prisilila, da je ostanek \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivel kot menih. Ko je opravila z Mihaelom, ni hotela zapustiti Hagije Sofije, dokler ni kak\xc5\xa1nih 24 po kronanju dobila Zoine \xc4\x8dastne besede, da je ne bo poslala v samostan. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bila Teodora uradno mlaj\xc5\xa1a cesarica in je njen prestol na javnih prireditvah stal malo za Zoiinim, je bila ona gonilna sila dr\xc5\xbeavne uprave. Obe sestri sta potem skupaj upravljali cesarstvo in se osredoto\xc4\x8dali predvsem na brzdanje  prodaje javnih polo\xc5\xbeajev v dr\xc5\xbeavni upravi in pravosodju. Mihael Psel je trdil, da je bila njuna vladavina popoln neuspeh, Ivan Skilica pa je v nasprotju z njim zapisal, da sta bili zelo vestni pri odpravljanju zlorab predhodnih vladarjev._NEWLINE_\xc4\x8ceprav sta se Teodora in Zoa na sejah senata in javnih sprejemih pojavljali skupaj, je bilo kmalu jasno, da so med njima  precej\xc5\xa1nje napetosti. Zoa je bila \xc5\xa1e vedno ljubosumna na Teodoro in ni imela nobene \xc5\xbeelje po upravljanju cesarstva, vendar sestri ni dovolila, da bi dr\xc5\xbeavne posle opravljala sama. Dvor se je za\xc4\x8del cepiti na prista\xc5\xa1e ena ali druge cesarice. Po dveh mesecih vedno ve\xc4\x8dje  napetosti se je Zoa odlo\xc4\x8dila, da si bo poiskala novega mo\xc5\xbea \xe2\x80\x93 tretjega in zadnjega, ki so ga \xc5\xa1e dovoljevali predpisi pravoslavne cerkve. S svojo odlo\xc4\x8ditvijo je Teodori onemogo\xc4\x8dila prilo\xc5\xbenost, da pove\xc4\x8da svoj vpliv, ker je imela  za vladanje o\xc4\x8diten talent._NEWLINE_Zoina prva izbira je bil Konstantin Dalasen, ki je bil tudi o\xc4\x8detova prva izbira leta 1028. Konstantina je zaradi njegovega prezira zavrnila. Njena naslednja izbira je bil poro\xc4\x8den dvorni uradnik Konstantin Atroklin,  s katerim naj bi ljubimkala med vladavino Romana III.. Atroklin je nekaj dni pred poroko v skrivnostnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah umrl, ker ga je morda zastrupila njegova prej\xc5\xa1nja \xc5\xbeena. _NEWLINE_Zoa se je nato spomnila na svojega nekdanjega postavnega in uglajenega ljubimca Konstantina Monomaha, s katerim se je 11. junija 1042 poro\xc4\x8dila. Konstantinopelski patriarh Aleksej I. se obreda ni udele\xc5\xbeil, ker se ni strinjal s tretjo poroko obeh zakoncev. Konstantin je bil naslednji dan razgla\xc5\xa1en za Zoinega in Teodorinega socesarja._NEWLINE_Zoa je dobila ve\xc4\x8d kot  je pri\xc4\x8dakovala, potem pa se je Konstantin odlo\xc4\x8dil, da bo na dvor s seboj pripeljal svojo dolgoletno ljubico Marijo Skleraino. Vztrajal je, da njuna zveza postane javna in da Sklaraina dobi ustrezen  dvorni polo\xc5\xbeaj. Presenetljivo je, da 64 let stara Zoa ni nasprotovala delitvi postelje in prestola. Sestri sta ji podelili naziv sebaste (avguste) in polo\xc5\xbeaj tik pod njima. Naslavljali so jo despotinja ali cesarica, tako kot obe sestri, na uradnih procesijah in ceremonijah pa je stala tik za njima._NEWLINE_V o\xc4\x8deh javnosti je bilo Konstantinovo prednostno obravnavanje njegove prile\xc5\xbenice \xc5\xa1kandalozno. Kmalu so se za\xc4\x8dele \xc5\xa1iriti govorice, da namerava Skleraina Zoo in Teodoro zastrupiti. Govorice so leta 1044 prerasle v ljudsko vstajo v Konstantinoplu. Ogor\xc4\x8dene me\xc5\xa1\xc4\x8dane sta z balkona cesarske pala\xc4\x8de uspeli pomiriti Zoa  in Teodora z izjavo, da jima ne grozi nobena nevarnost.\n_START_SECTION_\nZadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nZoa je po poroki vso cesarsko oblast in odgovornost  z veseljem prenesla na Konstantina in do smrti leta 1050 u\xc5\xbeivala lagodno dvorno \xc5\xbeivljenje. _NEWLINE_Ko se je prvi\xc4\x8d poro\xc4\x8dila, je imela petdeset let, potem pa se je kljub starosti poro\xc4\x8dila \xc5\xa1e dvakrat. Najbolj sposoben mo\xc5\xbe, ki je bil najmanj pripravljen za vladarski polo\xc5\xbeaj,  je bil Mihael IV.. Zoa je bila osupljivo lepa, Mihael Psel pa je v svoji Kroniki komentiral, da je \xc2\xbbvsak njen del trden in v dobrem stanju\xc2\xab. Zoa se je zavedala svojih \xc4\x8darov in jih posku\xc5\xa1ala ohraniti tako dolgo, kot je mogo\xc4\x8de. Z zna\xc4\x8dilno bizantinsko iznajdljivostjo je veliko svojih sob pretvorila v prave laboratorije  za pripravo tajnih mazil, s katerimi je do \xc5\xa1estdesetega leta ohranila obraz brez gub.'