b'\n_START_ARTICLE_\nMonte Rosa\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav Rosa kot tudi Rose pomeni "roza" v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini in franco\xc5\xa1\xc4\x8dini oziroma, ime je napa\xc4\x8dno sorodni izhaja iz nare\xc4\x8dju besedo francosko-provansalski Vald\xc3\xb4tain rou\xc3\xa9se pomeni "ledenik". Na starih zemljevidih \xc5\xa1ele leta 1740, je bila gora z imenom Monte Bosa in celo Monte Biosa, ki so jih prebivalci Val Sesia. Ime po Boso, ki se pojavi v zvezke Leonardo da Vinci je zelo verjetno imenovala isto goro. Iz Zermatta je gora prej znana pod imenom Gornerhorn (v Walliser nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, sveti Large / strong rog). Ime G\xc3\xb6rner se \xc5\xa1e vedno uporablja za zahodni greben, ki se oddvoji iz glavne mase (Gornergrat) in ledenik, ki le\xc5\xbei ob vzno\xc5\xbeju (Gornergletscher), vendar se ne uporablja ve\xc4\x8d za goro samo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMonte Rosa pokriva podro\xc4\x8dja na obeh straneh meje med \xc5\xa1vicarskim kantonom Valais in italijanskima de\xc5\xbeelama Piemont in Dolina Aoste. Glavni vrh Monte Rosa, Dufourspitze, pa je v celoti \xc5\xa0vici in le\xc5\xbei na ozemlju ob\xc4\x8dine Zermatt, pribli\xc5\xbeno 13 km jugovzhodno od centra mesta in 3.000 m nad njim. Najbli\xc5\xbeje naselja se nahaja na italijanski strani masiva: vas Macugnaga v Valle Anzasca se nahaja 9 km severovzhodno od vrha, medtem ko se vasi Alagna Valsesia v Valsesia in Gressoney-La-Trinit\xc3\xa9 v Val de Gressoney nahajata 11 km jugovzhodo in 13 km jugozahodno od vrha. Razli\xc4\x8dne strani gore se zelo razlikujejo med seboj. \xc5\xa0vicarska zahodna stran je skoraj v celoti pokrita z velikimi ledeniki, pritoki 57 km2 velikega ledenika G\xc3\xb6rner, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo postopno v ne\xc5\xbenih pobo\xc4\x8djih in tvorijo veliko nenaseljeno ledeni\xc5\xa1ko dolino. Italijanska vzhodna stran je sestavljena iz 2.400 m visoke stene s pogledom na vas Macugnaga, kjer se kon\xc4\x8da sne\xc5\xbena krma ledenika Belvedere. Jugovzhodni obraz, ki se zaklju\xc4\x8di na Signalkuppe, gleda na piemontsko Valsesio (italijansko: Valle della Sesia) in Val de Gressoney v avtonomni pokrajini Dolina Aoste._NEWLINE_Gora je ve\xc4\x8dinoma pokrita z ve\xc4\x8dnim snegom in ledom, razen njenega vrha, ki je kamnit greben usmerjen zahod-vzhod, v bli\xc5\xbeini in pravokotno na glavno razvodje med \xc5\xa0vico (pore\xc4\x8dje Rone) in Italijo (pore\xc4\x8dje Pada). Sti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka med njimi je Grenzgipfel tik ob meji in s tem tudi najvi\xc5\xa1ji vrh na italijanski strani. Tako je Monte Rosa najvi\xc5\xa1ja gora v Alpah, katere vrh ni na glavnem alpskem razvodju, od njega je oddaljena le 150 metrov. Sedli Silbersattel in Grenzsattel sta prevala, ki se nahajata severno in ju\xc5\xbeno do vrha. Trije glavni sekundarni vrhovi Monte Rosa so (od severa proti jugu): Nordend (4609 m, severno od Dufourspitze),  Zumsteinspitze (4563 m, ju\xc5\xbeno od Dufourspitze) in Signalkuppe (4554 m, italijansko Punta Gnifetti), vsi se nahajajo prav na \xc5\xa1vicarsko-italijanski meji. Drugi sekundarni vrhovi so \xc5\xa1e Parrotspitze (4432 m), Ludwigsh\xc3\xb6he (4341 m) in Vincentpiramid (4215 m). Vsi izmed njih so prvotno imeli nem\xc5\xa1ka imena, saj so tudi italijanske doline bile v\xc4\x8dasih z nem\xc5\xa1kimi Walserji naseljene doline._NEWLINE_Ve\xc4\x8d pravokotnih sekundarnih grebenov je povezanih z osrednjim masivom, ki jih lo\xc4\x8dujejo ledeniki, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo proti dolini. Greben imenovan Weissgrat povezuje Nordend z Schwarzberghorn (italijansko Corno Nero) in predstavlja stena s fenomenalnimi prepadi proti vzhodu, na zahod pa s polo\xc5\xbenej\xc5\xa1imi vzpetinami. Nekaj kilometrov \xc5\xa1iroka zgornja sne\xc5\xbena polja  Weissgrata le\xc5\xbeijo skoraj nepo\xc5\xa1kodovana na tem pobo\xc4\x8dju, vendar, ko se za\xc4\x8dnejo spu\xc5\xa1\xc4\x8dati proti dolini Matter se razdelijo v dva ledena tokova (zgornji ledenik G\xc3\xb6rner in ledenik Findel) z grebenom, ki se za\xc4\x8dne postopoma in kon\xc4\x8da s precej drzno steno do ledenikov na obeh straneh. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka tega grebena, ki se pojavlja kot nepomemben glede na velikane okoli, je Stockhorn (3532 m) in spodnjo Gornergrat na 3.090 m. Na njihovi ju\xc5\xbeni strani je spodnji ledenik G\xc3\xb6rner, nastal ob soto\xc4\x8dju obeh ve\xc4\x8djih (Gornergletscher in Grenzgletscher) in manj\xc5\xa1ih pritokov, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo s severa, zahoda in juga osrednjega masiva Monte Rosa, medtem ko se na severni strani ledenik Findel spu\xc5\xa1\xc4\x8da v bli\xc5\xbeino zaselka Findeln._NEWLINE_Monte Rosa je ena od visokih gora okoli 40 km dolge doline Mattertal ju\xc5\xbeno od Staldena. Od jugozahoda do zahodu so Liskamm, dvoj\xc4\x8dka Castor in Pollux, Breithorn in Matterhorn; na severu sta Weisshorn in Dom. Vrh Gornergrat, ki le\xc5\xbei 8 km severozahodno na vi\xc5\xa1ini 3.100 metrov, je priljubljena razgledna to\xc4\x8dka na masiv, saj je dostopen z vlakom iz Zermatta, z najvi\xc5\xa1jo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo na odprtem v Evropa.\n_START_SECTION_\nOpis obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nIz velikega masiva Monte Rosa, za katerega se zdi da izvira v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du dveh osi na veliki nadmorski vi\xc5\xa1ini, \xc5\xa1trli ve\xc4\x8d grebenov, ki segajo dale\xc4\x8d in postopoma izginejo v ravnini severne Italije, in zajemajo precej veliko obmo\xc4\x8dje. Ne obstaja primeren na\xc4\x8din \xc4\x8dlenitve obmo\xc4\x8dja, vendar je naravne meje okro\xc5\xbeja mogo\xc4\x8de opredeliti na severni strani z obema vejama hudournika Visp. Slede\xc4\x8d zahodni veji skozi Mattertal, pre\xc4\x8dka prelaz Theodul, pada v Valtournanche da Ch\xc3\xa2tillon in Ivreo in poteka okrog vzno\xc5\xbeja gora pri Aroni, ob jezeru Maggiore in gor do doline Toce, do Vogogna, potem se dviga skozi Val Anzasca na prelaz Monte Moro, kjer se spusti skozi Saastal v Stalden. V tej smeri, ki presega 450 km v dol\xc5\xbeino, spadajo grebeni v to skupino._NEWLINE_Smer grebenov in depresij ponuja izrazito nasprotje, od vseh sosednjih regij v Alpah. Razen v majhnem delu italijanskih dolin, je smer tukaj bodisi vzporedna ali pravokotna na poldnevnik. Monte Rosa sama le\xc5\xbei ob sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du velikega severnega in ju\xc5\xbenega grebena, ki se razteza od Balfrina skozi Mischabelh\xc3\xb6rner in najvi\xc5\xa1jih vrhov gore same, do Vincent Pyramide in od tam po obmo\xc4\x8dju, ki meji na Valle di Gressoney, skoraj da Ivrea, s pre\xc4\x8dnim obmo\xc4\x8djem, ki le\xc5\xbei med Dent d\'H\xc3\xa9rens in Pizzo Bianco v bli\xc5\xbeini Macugnaga. Manj\xc5\xa1i grebeni na severni strani meje so vzporedni slednjemu obmo\xc4\x8dju, skupaj z njihovimi dolinami z ledenikoma G\xc3\xb6rner in Findelen._NEWLINE_Ob jasnem vremenu gorski masiv Monte Rosa ponuja osupljiv pogled iz Padske ni\xc5\xbeine, zlasti v zgornjem toku v zahodni Lombardiji in vzhodnem Piemontu. Dominira nad obzorjem, visoko nad drugimi manj\xc5\xa1imi alpskimi vrhovi kot pomembna, multi-koni\xc4\x8dasta, ostra izboklina, s stalnimi ledeniki sije pod soncem._NEWLINE_Masiv je meja med \xc5\xa0vico in Italijo, \xc4\x8deprav topljenje ledenikov povzro\xc4\x8da nekaj sprememb le-te. Te spremembe sta ratificirali obe dr\xc5\xbeavi v letu 2009 in bodo \xc5\xa1e naprej predmet sprememb kot se bo taljenje nadaljevalo.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nCeloten masiv je sestavljen predvsem iz granita in gnajsa (metamorfnih kamnin s foliacijo (foliacija \xe2\x80\x93 plastnata tekstura metamorfnih kamnin, ki vsebujejo listaste silikate)). Monte Rosa pokrov le\xc5\xbei pod cono Zermatt-Saas in je del Peninskega pokrovova v obmo\xc4\x8dju Brian\xc3\xa7onnais mikrokontinenta, \xc4\x8deprav je njegov paleografski izvor sporen in je v\xc4\x8dasih dodeljen Sub-Peninskemu pokrovovu. Kamnine v paragnajskem Monte Rosa pokrovu vsebujejo eklogit.  Deformacija granitov na Monte Rosi ka\xc5\xbee na globino subdukcije pribli\xc5\xbeno 60 km. To ga je prineslo na povr\xc5\xa1je s tektonskim dvigom, ki se nadaljuje \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Vrh je oster, nazob\xc4\x8dan rob iz sljudastega skrilavca povezan z robom z Nordendom, ampak odrezan od Zumsteinspitze na jug s skoraj navpi\xc4\x8dnimi stenami visokimi pribli\xc5\xbeno 120 m.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka \xc5\xa0vice je tudi med najbolj ekstremnimi kraji. Povpre\xc4\x8dni zra\xc4\x8dni tlak je pribli\xc5\xbeno polovico tistega na morski gladini (56%), temperatura lahko dose\xc5\xbee do -40 \xc2\xb0 C.  Zaradi pogostega mo\xc4\x8dnega vetra z vzhoda ali severovzhoda in po\xc4\x8dasne hoje proti vrhu, je potrebna za\xc5\xa1\xc4\x8dita proti mrazu, \xc5\xa1e posebej pri plezanju.  Sneg se nahaja na pribli\xc5\xbeno 3000 m.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nMasiv Monte Rosa je priljubljen za planinarjenje, pohodni\xc5\xa1tvo, smu\xc4\x8danje in deskanje na snegu. Tu je ve\xc4\x8d smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d z dolgimi progami. Plateau Rosa na okoli 3.500 m je znano poletno smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, s stalnim snegom vse leto. Plateau Rosa je povezan z gondolsko \xc5\xbei\xc4\x8dnico s Cervinio in Zermattom preko Malega Matterhorna. Zahodni obrobni deli masiva so smu\xc4\x8darski raj Zermatta. Gressoney, Champoluc, Alagna Valsesia in Macugnaga so glavna gorska in smu\xc4\x8darska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki obkro\xc5\xbeajo Monte Rosa vzdol\xc5\xbe ju\xc5\xbene strani. Na Monte Roso se tehni\xc4\x8dno ni te\xc5\xbeko povzpeti, kljub nekaterim precej impresivnim grebenom, lahko pa je precej nevarno zaradi velikih vi\xc5\xa1in in nenadnih vremenskih sprememb, kot tudi razpok v obse\xc5\xbenih ledenikih.\n_START_SECTION_\nTreking\n_START_PARAGRAPH_\nTour Monte Rosa lahko pohodniki opravijo v pribli\xc5\xbeno 10 dneh. Pot sledi \xc5\xa1tevilnim starodavnim potem, ki so povezovale \xc5\xa1vicarske in italijanske doline stoletja. Pot poteka skozi macesnove gozdove, alpske travnike, razgledne poti in preko ledenikov. Povezuje sedem dolin razli\xc4\x8dnih kultur: nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih prebivalcev visokega Valaisa, Arpitancev z govorico Doline Aoste in dolin Lombardije in Piemonta. Dobra kondicija je potrebna za obhod masiva. Potem ko se dose\xc5\xbee Saint-Jacques preko prelazov Theodul in Col des Cimes Blanches, pohodnik, pred prihodom v Gressoney-La-Trinit\xc3\xa9, pre\xc4\x8dka prelaz Bettaforca. Potem pre\xc4\x8dka \xc5\xa1e dva prelaza na poti do Macugnaga, Col d\'Olen in Colle del Turlo. Od Macugnaga pohodnik dose\xc5\xbee dolino Saastal preko prelaza Monte Moro in gre okoli Mischabelh\xc3\xb6rner preden kon\xc4\x8da svojo pot v Zermattu. Vseh \xc5\xa1est prelazov je visokih med 2700 in 3300 m na relativno zahtevnem terenu.\n_START_SECTION_\nLedeniki\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dajno so del masiva Monte Rosa naslednji ledeniki:_NEWLINE_Gorner, Monte Rosal, Grenz, Findel, Lys, Endre, Bors, Piode, Sesia, Vigne, ju\xc5\xbeni Loccie, severni Loccie, Signal, M. Rosa, Nordend, Belvedere.'