b'\n_START_ARTICLE_\nArkti\xc4\x8dni led\n_START_PARAGRAPH_\nArkti\xc4\x8dni led je pokrov ledu v Arkti\xc4\x8dnem Oceanu in okolici. Arkti\xc4\x8dni led je podvr\xc5\xbeen rednemu sezonskemu ciklu ko se spomladi in poleti led tali in do sredine septembra dose\xc5\xbee minimum, nato pa se pove\xc4\x8da debelina ledu v \xc4\x8dasu jeseni in zime. Poletni ledeni pokrov je manj\xc5\xa1i za 50% od zimskega pokrova. Nekaj ledu pre\xc5\xbeivi iz enega leta v drugo. Trenutno 28% arkti\xc4\x8dnega ledu je ve\xc4\x8dletni led, in je debelej\xc5\xa1i od sezonskega ledu: do 3-4 metrov (9,8-13,1 ft) debelej\xc5\xa1i na velikih obmo\xc4\x8djih, z grebeni do 20 metrov (65,6 ft) debele. Kot tudi redni sezonski cikel je bil temeljni trend upadanja ledu na Arktiki v zadnjih desetletjih.\n_START_SECTION_\nEnergetska bilanca\n_START_PARAGRAPH_\nMorski led ima pomemben vpliv na ravnovesje toplote polarnega oceana, saj izolira (relativno) toplo morje od hladnej\xc5\xa1i zrak kar zmanj\xc5\xa1uje toplotne izgube iz oceana. Morski led je visoko odseven, odbije 60% son\xc4\x8dnih sevanj ko ni pokrit s snegom in 80% ko je pokrit s snegom. To pomeni da je veliko ve\xc4\x8dja odbojnost ledu kot odbojnost morja ( okoli 10\xc2\xa0% ) in s tem prav tako vpliva na absorpcijo son\xc4\x8dne svetlobe na povr\xc5\xa1ini.\n_START_SECTION_\nHidrolo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nCikel morskega ledu je pomemben vir goste vode ( fiziolo\xc5\xa1ke raztopine) " Voda od spodaj". Medtem ko zmrzuje voda se izlo\xc4\x8di vsebnost soli in led je \xc4\x8dist. Preostala povr\xc5\xa1ina vode postane gosta z dodatno soljo, potone in vodi k proizvodnji gostih vodnih mas , kot so North Atlantic Deep Water. Ta proizvodnja goste vode je dejavnik pri ohranjanju termohalinske cirkulacije, in natan\xc4\x8den prikaz teh procesov je pomemben za podnebje.\n_START_SECTION_\nOdden (Norve\xc5\xa1ka beseda za povr\xc5\xa1ino)\n_START_PARAGRAPH_\nNa klju\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju Arktike , tvori prevladujo\xc4\x8di tip ledu nad celotno regijo , tako imenovani Odden ledeni jezik (led v obliki pala\xc4\x8dinke) v Grenlandskem morju. Odden (Norve\xc5\xa1ka beseda za povr\xc5\xa1ino) raste vzhodno od glavnega roba ledu grenlandskega morja v bli\xc5\xbeini 72-74\xc2\xb0 N pozimi zaradi zelo hladnih povr\xc5\xa1inskih hladnih vod v toku Jan Mayen, ki preusmerijo nekaj vode vzhodno od vzhodno grenlandskega toka na tej zemljepisni \xc5\xa1irini. Ve\xc4\x8dina starega ledu pot nadaljuje proti jugu, s pomo\xc4\x8djo pregona vetra, tako da se v izpostavljeni hladni vodni odprtini ustvarijo nove oblike ledu (kot so oblike pala\xc4\x8dink) v nemirnem morju.\n_START_SECTION_\nObseg in volumen ledu in njihovi trendi\n_START_PARAGRAPH_\nEvidence Arkti\xc4\x8dnega morskega ledu iz Hadley Centre Zdru\xc5\xbeenega kraljestva za podnebne napovedi in raziskave segajo na prelom 20. stoletja, \xc4\x8deprav je kakovost podatkov pred letom 1950 sporna. Zanesljive meritve morskega ledu so se za\xc4\x8dele v satelitski dobi. V poznih 1970-ih je Scanning Multichannel Microwave Radiometer (SMMR) na Seasat (1978) in Nimbus (1978-87) sta satelita pridobila informacije, neodvisne od son\xc4\x8dne svetlobe ali meteorolo\xc5\xa1kih razmer. Pogostost in natan\xc4\x8dnost meritve se je izbolj\xc5\xa1ala v leta 1987, z uvedbo DMSP F8 posebnega mikrovalovnega senzorja/ tipa SSMI. Tako so ocenili morsko obmo\xc4\x8dje ledu in obseg ledu na njem, pri \xc4\x8demer so ugotovili da vsaj 15% morja prekriva led._NEWLINE_\xc5\xa0tudija modeliranje za obdobje 52 let od 1947 do 1999 je pokazala statisti\xc4\x8dno zna\xc4\x8dilen trend v Arkti\xc4\x8dnem obsega ledu od -3% na desetletja: razlog tega je neugoden veter in extremne temperature. Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprt in \xc4\x8dasovno re\xc5\xa1en izra\xc4\x8dun obsega morskega ledu, potrdimo z razli\xc4\x8dnimi meritvami, ki poka\xc5\xbee, da je nadzor nad izgubo koli\xc4\x8dine ledu bolj pomemben kot ocenjevanje za ugotovitev \xc4\x8distega obmo\xc4\x8dja morja._NEWLINE__NEWLINE_Trendi iz leta 1979 do 2002 so bili statisti\xc4\x8dno zna\xc4\x8dilno zmanj\xc5\xa1anje arkti\xc4\x8dnega morskega ledu na -2,5% \xc2\xb1 0,9% na desetletje v 23 letih. Klimatski modeli simulira ta trend v letu 2002. Septembrski minimum ledu meri trend za obdobje 1979-2011, v 32 letih se je led zmanj\xc5\xa1al za 12% na desetletje. V letu 2007 se je obseg ledu zmanj\xc5\xa1al za ve\xc4\x8d kot milijon kvadratnih kilometrov. Po satelitskih podatkih je bila povr\xc5\xa1ina ledu 4,140,000 km2 ( 1.600.000 kvadratnih milj ). Nove raziskave ka\xc5\xbeejo da se Arkti\xc4\x8dni morski led topi hitreje od napovedih 18-ih ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih modelov Medvladnega foruma o Podnebnih Spremembah, ki se je uporabil pri pripravi za oceno leta 2007. V letu 2012 je bil dose\xc5\xbeen nov nizki rekord okoli 3.500.000 km2 ( 1.400.000 sq mi)._NEWLINE_V splo\xc5\xa1ni masni bilanci je obseg morskega ledu odvisen od debeline in ploskovnega obsega mase. Medtem ko je satelitska era omogo\xc4\x8dila bolj\xc5\xa1e merjenje trendov v ploskovni meri,so natan\xc4\x8dne meritve debeline ledu \xc5\xa1e vedno izziv. Kljub temu, skrajna izguba morskega ledu poleti in po\xc4\x8dasna zaledenitev, napoveduje ni\xc5\xbejo rast morskega ledu v jeseni in zimi, led ki nastaja pa je precej tanek. Ker je vedno ve\xc4\x8d tanj\xc5\xa1ih plasti ledu, imajo ve\xc4\x8dji vpliv zaradi obse\xc5\xbenih zlomov morskega ledu nastajajo nestabilne nevihte s turbulenco, ki izhajajo iz ve\xc4\x8djih ekstratropskih ciklonov .'