b'\n_START_ARTICLE_\nPovr\xc5\xa1inska te\xc5\xbenost\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1\xc3\xadnska t\xc3\xa9\xc5\xbenost (oznaka g) fizikalnega telesa je te\xc5\xbeni pospe\xc5\xa1ek na njegovi povr\xc5\xa1ini. Povr\xc5\xa1insko te\xc5\xbenost se lahko predstavlja kot pospe\xc5\xa1ek, ki ga povzro\xc4\x8da te\xc5\xbenost na povr\xc5\xa1ini telesa na drugo telo, ki ima zanemarljivo majhno maso in tako ne vpliva na ve\xc4\x8dje telo. To je pravzaprav tudi jakost gravitacijskega polja na povr\xc5\xa1ini telesa._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno se povr\xc5\xa1inska te\xc5\xbenost podaja za kraje na ekvatorju nebesnega telesa. Za hitro se vrte\xc4\x8da nebesna telesa je treba za ekvatorialno povr\xc5\xa1insko te\xc5\xbenost upo\xc5\xa1tevati \xc5\xa1e centripetalno silo, ki zmanj\xc5\xa1uje te\xc5\xbeni pospe\xc5\xa1ek.\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1inska te\xc5\xbenost za razli\xc4\x8dna telesa\n_START_PARAGRAPH_\nZa nebesna telesa, ki imajo trdno povr\xc5\xa1ino je povr\xc5\xa1inska te\xc5\xbenost odvisna od polmera in mase telesa. Za telesa, ki nimajo okrogle oblike, se vzame povpre\xc4\x8dni polmer. Tak\xc5\xa1na telesa lahko imajo zelo razli\xc4\x8dne povr\xc5\xa1inske te\xc5\xbenosti na ekvatorju in polu. Za plinske velikane se povr\xc5\xa1inska te\xc5\xbenost izra\xc4\x8duna tako kot, da bi bila trdna povr\xc5\xa1ina na vrhu atmosfere. V astrofiziki se povr\xc5\xa1inska te\xc5\xbenost obi\xc4\x8dajno podaja kot log g. Najprej se izra\xc4\x8duna, oziroma dolo\xc4\x8di povr\xc5\xa1inska te\xc5\xbenost v sistemu enot CGS (centimeter/gram/sekunda) (enota za pospe\xc5\xa1ek je centimeter na kvadratno sekundo), nato pa se dolo\xc4\x8di logaritem z osnovo 10 za dobljeno povr\xc5\xa1insko te\xc5\xbenost. Tako izra\xc4\x8dunana povr\xc5\xa1inska te\xc5\xbenost je posebno uporabna za zvezde ali zelo masivna nebesna telesa.'