b'\n_START_ARTICLE_\nGozdna \xc5\xbeeleznica Jelendol\xe2\x80\x93Medvodje\n_START_PARAGRAPH_\nGozdna \xc5\xbeeleznica Jelendol - Medvodje je bila prometna pot za prevoz lesa po dolini Tr\xc5\xbei\xc5\xa1ke Bistrice od zaselkaMedvodje do naselja Jelendol v ob\xc4\x8dini Tr\xc5\xbei\xc4\x8d._NEWLINE_Karl Born je leta 1901 v Jelendolu postavil elektri\xc4\x8dno \xc5\xbeago, ki  je koristila elektriko iz doma\xc4\x8de male hidroelektrarne. Poleg \xc5\xbeage je zgradil \xc5\xa1e obrat za izdelavo dog za sode. Obrati so potrebovali vse ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine lesa, zato so se leta 1903 odlo\xc4\x8dili, da zgradijo 5,5 km dolgo gozdno \xc5\xbeeleznico. \xc5\xbdeleznica je bila grajena za tirno \xc5\xa1irino 60 cm. Tekla je po dolini Bistrice do Medvodja, kjer je bila glavna nakladalna postaja. Tja so iz gozdov izpod Ko\xc5\xa1ute in Stegovnika dova\xc5\xbeali les s konji in ga nato z \xc5\xbeeleznico prepeljali do \xc5\xbeage v Puterhofu, kakor se je Jelendol imenoval do leta 1955. Proga ni imela ve\xc4\x8djih vzponov. Sledila je toku Bistrice in jo ve\xc4\x8dkrat pre\xc4\x8dkala, zato je bilo na celotni dol\xc5\xbeini deset manj\xc5\xa1ih mostov._NEWLINE_Mostovi so bili leseni, vsak z dvema jeklenima I-profiloma, vgrajenima pod tirnicama. Podatki o vzponih in krivinah niso znani, vendar le-ti niso bili ostri, zato je \xc5\xbeeleznica ve\xc4\x8dinoma tekla naravnost. Zdaj po skoraj vsej trasi biv\xc5\xa1e proge poteka gozdna cesta._NEWLINE_Proga je bila grajena poceni in preprosto, vendar elektrificirana. Leseni pragovi niso bili impregnirani. Tirnice so bile standardne vrste te\xc5\xbeke 7 kg/m, in z \xc5\xbeeblji pribite na pragove. Posebnega spodnjega ustroja proga ni imela, nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal jo je kamnit teren, ki je bil dobra podlaga za progo._NEWLINE_Na progi je za vleko rabila le ena elektri\xc4\x8dna lokomotiva mo\xc4\x8di 15,6 KW, ki jo je poganjal enosmerni elektri\xc4\x8dni tok napetosti 550 V. Lokomotiva je bila dvoosna, vsako os je poganjal svoj elektromotor preko para zobnikov. Lokomotivo so zavirali ro\xc4\x8dno prek zavornjakov in elektri\xc4\x8dno z elektromotorji. Z lesom nalo\xc5\xbeene tovorne vagon\xc4\x8dke pa so zavirali zavira\xc4\x8di. Elektri\xc4\x8dni tok je lokomotiva prejemala iz voznega voda (bakrenih \xc5\xbeic), ki je visel z izoliranih konzol na lesenih drogovih._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so partizani \xc5\xbeago in ostala poslopja dvakrat po\xc5\xbegali. Lokomotivo pa pri drugem po\xc5\xbeigu 14. maja 1944 minirali in hudo po\xc5\xa1kodovali._NEWLINE_Po vojni so potrebe po rezanem lesu zelo narasle, zato so se odlo\xc4\x8dili, da bodo Bornove gozdove in gozdno \xc5\xbeeleznico ponovno aktivirali. Iz opu\xc5\xa1\xc4\x8denega gradbi\xc5\xa1\xc4\x8da predora, ki ga je nem\xc5\xa1ka vojska pri\xc4\x8dela 1943 graditi pod Ljubeljem so v Jelendol pripeljali dizelsko lokomotivo. S te\xc5\xbeo treh ton je bila nova lokomotiva nadvse primerna za jelendolsko gozdno \xc5\xbeeleznico in je popolnoma nadomestila prej\xc5\xa1no elektri\xc4\x8dno lokomotivo._NEWLINE_Po letu 1950 se je pri\xc4\x8del uveljavljati kamionski na\xc4\x8din transporta. \xc5\xbdeleznica je obratovala samo \xc5\xa1e ob\xc4\x8dasno, dokler se ni 1953 dokon\xc4\x8dno ustavila. Progo so demontirali in jo ve\xc4\x8dinoma, tako kot vagon\xc4\x8dke, prodali za staro \xc5\xbeelezo, del tirnic pa uporabili za ograje mostov na raz\xc5\xa1irjeni gozdni cesti. Tudi lokomotivo so prodali in je \xc5\xa1e nekaj let vozila na progi Mislinja - Komisija.'