b'\n_START_ARTICLE_\nSelevk\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nSelevk je bil verjetno po rodu Grk. Bil je Hiparhov in Hipsiklejev sodobnik ter edini ugledni astronom tistega \xc4\x8dasa, ki je cenil Aristarhove zamisli o tem, da je Sonce sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Oson\xc4\x8dja. Mo\xc5\xbeno je, da sta se s Hiparhom celo poznala. Selevk je domneval, da se Zemlja v enem dnevu zavrti okoli svoje osi in da se vrti okoli Sonca. Skoraj se je dokopal do razlage, kako nastane plima. Zdelo se mu je, da jo povzro\xc4\x8da Luna, in opazil, da plima ne prihaja isto\xc4\x8dasno ali enako v razli\xc4\x8dnih delih sveta. Verjel je, da vpliv Lune na plimo ni neposreden, temve\xc4\x8d poteka preko ozra\xc4\x8dja. Pri razlagi ga je oviralo tudi njegovo odklanjanje Eratostenovega pogleda, da sestavljajo zemeljski oceani povezano celoto. V tem pogledu se je pridru\xc5\xbeil Hiparhu in bil v zmoti. O njem so pisali Plutarh, Strabon in Aetij.'