b'\n_START_ARTICLE_\nBronhoskopija\n_START_PARAGRAPH_\nBronhoskop\xc3\xadja je pregled sapnika in bronhialnega vejevja z bronhoskopom. Bronhoskop je opti\xc4\x8dna naprava za opazovanje notranjosti sapnika in bronhusov, ki omogo\xc4\x8da tudi aspiracijo izlo\xc4\x8dkov, odstranjevanje tujkov ter biopsijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBronhoskopija je ena najstarej\xc5\xa1ih preiskovalnih metod v pulmologiji. Prvi poseg je opravil Gustav Killian s togim kovinskim instrumentom leta 1897. V Sloveniji so prve preiskave opravili na Golniku; prvo bronhoskopijo s togim bronhoskopom so opravili leta 1952, prvo bronhoskopijo z upogljivim bronhoskopom pa leta 1974.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nBronhoskopija se uporablja bodisi v diagnosti\xc4\x8dne bodisi terapevtske namene. Diagnosti\xc4\x8dna bronhoskopija se opravlja pri sumu na plju\xc4\x8dnega raka, pri ponavljajo\xc4\x8dih se plju\xc4\x8dnicah v istem predelu plju\xc4\x8d, pri atelektazah (kolapsih plju\xc4\x8d), hemoptizah (izka\xc5\xa1ljevanju krvi), kroni\xc4\x8dnem ka\xc5\xa1lju ali ka\xc5\xa1lju spremenjenega zna\xc4\x8daja, pri siganju (stridorju \xe2\x80\x93 sikajo\xc4\x8dih in piskajo\xc4\x8dih \xc5\xa1umih pri dihanju) ali piskanju med dihanjem, pri difuznih intersticijskih plju\xc4\x8dnih spremembah in pri po\xc5\xa1kodbah dihalnih poti. Za terapevtske namene se bronhoskopija uporablja za odstranjevanje tumorskih mas, krvi ali tujkov, kar se la\xc5\xbeje opravlja skozi \xc5\xa1iroki delovni kanal togega bronhoskopa. Z upogljivim bronhoskopom se opravljajo te\xc5\xbeavne intubacije in odstranjuje zaostala sluz. Dihalne poti terapevtsko izpirajo z bronhoskopom pri alveolerni proteinozi in redkeje pri astmi.\n_START_SECTION_\nZapleti\n_START_PARAGRAPH_\nBronhoskopija je varna diagnosti\xc4\x8dna preiskava, ki ni bole\xc4\x8da, vendar pa je nekoliko neprijetna, saj povzro\xc4\x8da dra\xc5\xbeenje na ka\xc5\xa1elj. Zapleti so redki in obi\xc4\x8dajno nenevarni. Nekaj ur po preiskavi se lahko pojavi povi\xc5\xa1ana telesna temperatura. To se zgodi pri manj kot 10\xc2\xa0% bolnikov, traja nekaj ur in spontano mine. Redko se pojavi bakterijsko vnetje, ki zahteva zdravljenje z antibiotiki. Sledove krvi v izme\xc4\x8dku lahko bolnik opazi \xc5\xa1e dan ali dva po preiskavi, posebno takrat, ko so odvzeti ko\xc5\xa1\xc4\x8dki tkiva. Take krvavitve niso nevarne. V primeru izka\xc5\xa1ljevanja ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine krvi in bole\xc4\x8din v prsnem ko\xc5\xa1u mora bolnik obiskati izbranega zdravnika. Zelo redko pride do vdora zraka v prsno votlino \xe2\x80\x93 pnevmotoraksa. Pojavi se lahko tudi prehodna hripavost. Zapleti v delovanju srca so izjemno redki.'