b'\n_START_ARTICLE_\nOrnament\n_START_PARAGRAPH_\nOrnament (latinsko ornare - okrasiti, opremiti) je v likovni umetnosti posamezen okras sestavljen iz rastlinskih, \xc5\xbeivalskih, geometrijskih ali antropomorfnih motivov. Ima vlogo komentatorja ideje monumentalne zgradbe na kateri se nahaja, slike, ki jo obdaja in podobno. Pogosto ima svojo vsebino in nosi dolo\xc4\x8deno alegoriji in simboliko._NEWLINE_Ornamentika je skupina ornamentov, ki pripadajo dolo\xc4\x8denemu kulturnemu krogu, slogu ali obdobju._NEWLINE_Sistem ornamentov na enem objektu kot celoti imenujemo dekoracija._NEWLINE_Ornament je bil razvit in uporabljan v vseh kulturah in obdobjih, moderne civilizacije pa so ga najve\xc4\x8d uporabljale v arhitekturi in pri proizvodnji uporabne umetnosti. V marsikateri primitivni kulturi je bil ornament edini na\xc4\x8din likovnega izra\xc5\xbeanja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSloge ornamentalnega okrasja lahko prou\xc4\x8dujemo na osnovi kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je razvijala originalne vzorce dekoracij ali spreminjala vzorce iz drugih kultur. O poreklu ornamenta obstajata dve teoriji. Ena pravi (G. Semper, A. Conze), da je ornament ozko vezan na tehniko izdelovanja in material. Po drugi (H.Stolpe, H. Schurtz, W. Worringer) je ornament\xc2\xa0\xc2\xbbpri\xc4\x8devanje duhovnega \xc5\xbeivljenja in je ozko vezan na mi\xc5\xa1ljenje in ob\xc4\x8dutenje naroda, ki ga izvaja.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nStarodavni Bli\xc5\xbenji vzhod\n_START_PARAGRAPH_\nNa starodavnem Bli\xc5\xbenjem vzhodu so preprosti geometrijski ornamenti stari do 10.000 let, na\xc5\xa1li so jih na keramiki in jamskih stenah. Palmete in rozete, spirale in linijski vzorci so bili za okra\xc5\xa1evanje v uporabi ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8dletij pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Stari Egipt je prva civilizacija, ki je uporabljala ornamente na svojih zgradbah in poslikavah in so nastali iz oblik rastlin iz okolice Nila, kot sta papirus kot cvet ali palma, ki ju lahko prepoznamo v obliki kapitelov na stebrih in lotos v obliki lista, kali ali cveta. Poleg tega so okrasni motivi tudi \xc5\xbeivali (npr. bik), ljudje, znaki in geometrijski vzorci. Predmeti so razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v vrste ali so povezani z linijami (npr. spiralne vrste). Drugi raz\xc5\xa1irjeni motivi iz \xc4\x8dasov pred staro antiko so \xc5\xa1e stor\xc5\xbei in granatna jabolka. Trojna spirala in triskelion sta tudi stara motiva, ki sta se jima pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e vorteks (vrtinec) in svastika._NEWLINE_Mezopotamski ornamenti, posebej Asirski, so nastali pod vplivom egip\xc4\x8danske umetnosti, vendar imajo tudi originalne oblike inspirirane pri rastlinah in \xc5\xbeivalih iz Mezopotamije.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dna Antika\n_START_PARAGRAPH_\nUmetnost Stare Gr\xc4\x8dije je najprej kopirala egip\xc4\x8danske in asirske elemente, ker pa so bili Grki kreativni, so izumili mnoge nove oblike ornamentov, ki so variirali od dorskega, jonskega ni korintskega reda v arhitekturi. Razvili so najprej br\xc5\xa1ljanov okras nato akant in palmete, kasneje pa \xc5\xa1e prostorske ornamente z valovito vinsko trto. Motive so razvijali bolj diagonalno. Ornamenti so bili v vlogi vsebine._NEWLINE_Umetnost Starega Rima je preoblikovala ornamente \xc4\x8distih gr\xc5\xa1kih redov in jih prilagodila svojim potrebam. Niso se omejevali samo na okra\xc5\xa1evanje templjev, poznani po svojih hedonisti\xc4\x8dkih na\xc4\x8delih, so krasili tudi svoje pala\xc4\x8de, gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, akvadukte in druge javne zgradbe. Rimljani so, za razliko do Grkov, malo pretiravali v povr\xc5\xa1inski dekoraciji. Motivi listja niso ve\xc4\x8d samo linijsko razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni ampak se preklapljajo in ustvarjajo povsem nove sklope. Zlasti na Zahodu ka\xc5\xbeejo prostorsko - naturalisti\xc4\x8dne te\xc5\xbenje, kopi\xc4\x8dijo se \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke in \xc5\xbeivalske predstavitve (puti, nami\xc5\xa1ljena bitja ali ptice). Tipi\xc4\x8dno anti\xc4\x8dni rimski motivi so lovorjev list, grozdje in listi trte._NEWLINE_Bizantinska umetnost je poznana je po geometrijskih oblikah, ki jih spaja z liki \xc5\xbeivali, redkeje ljudi._NEWLINE_Najve\xc4\x8dje mojstrstvo v ustvarjanju ornamentov pa so nedvomno dosegli arabski umetniki. Ker jim vera prepoveduje upodabljati boga in dogodke iz \xc5\xbeivljenja, so bo\xc5\xbeansko neskon\xc4\x8dnost izra\xc5\xbeali z abstraktnimi ornamenti v obliki prepletajo\xc4\x8dih se stiliziranih listov trte, ki jim pravimo arabeske. Izjemnost linij \xc5\xa1e poudarijo skopo in skrbno izbrane barve. Najve\xc4\x8d je modre barve, ki simbolizira neskon\xc4\x8dnost in zlate s katero slavijo Alahovo ime.\n_START_SECTION_\nVzhodne civilizacije\n_START_PARAGRAPH_\nPo svojih posebnostih je poznana indijska ornamentika. Indijci so poudarjali floralne elemente. Vloga ornamenta kot okrasa je pogosto delovala ki\xc4\x8dasto. Pogosto slikajo na zlati podlagi, pa vendar pazijo, da podlaga ne preglasi ornamenta na njej, zato med podlago in motiv o\xc4\x8drtajo \xc4\x8drne okvire._NEWLINE_Kitajci svoje umetnine najpogosteje ka\xc5\xbeejo v obliki linearnih ornamentov. Poleg teh najdemo poslikana vrata, okna in svilo. Minimalisti\xc4\x8dni Kitajci se po svoji ornamentiki zelo razlikujejo od Indijcev ali Arabcev. Specifi\xc4\x8dna Kitajska kultura te\xc5\xbei k prikazu takega cvetja, ki je znan v njihovem okolju.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nKarolin\xc5\xa1ka umetnost je prevzela v ornament poznoanti\xc4\x8dne palmete in akanta, iz keltske in germanske tradicije pa \xc5\xbeivali in prepletene trakove. Srednji vek je specifi\xc4\x8den po stebrih z zunanje strani okra\xc5\xa1enih z listjem, ki se spaja proti vrhu in tako ustvarja obliko cveta. Ta na\xc4\x8din okra\xc5\xa1evanja se pogosto ponavlja._NEWLINE_\xc5\xa0e danes najdemo v knjigah prvo \xc4\x8drko teksta zelo pove\xc4\x8dano in okra\xc5\xa1eno z rastlinskimi in \xc5\xbeivalskimi simboli (Iluminacija. Najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo primerov rastlinskega okrasja najdemo v gotski ornamentiki; primerke z \xc5\xbeivalskimi motivi pa v kulturah anglosaksonske in skandinavske kulture._NEWLINE_Popolnoma neodvisno od anti\xc4\x8dnih modelov se je s krogovi\xc4\x8djem razvil najpomembnej\xc5\xa1i \xc5\xbeanr gotskega ornamenta. Izkazalo se je kot arhitekturni element na zgradbah in imelo stati\xc4\x8dno funkcijo pri velikih steklenih oknih. Postalo je neodvisen okras, obogaten s pomo\xc4\x8djo okrasnih elementov, kot so izklesani oltarji, pozla\xc4\x8dene mon\xc5\xa1trance ali pobarvane knji\xc5\xbene strani. V nasprotju s temi geometri\xc4\x8dnimi in abstraktnimi lastnostmi krogovi\xc4\x8dja, je skoraj naturalisti\xc4\x8den rastlinski okras. V glavnem je klasi\xc4\x8den akant zamenjalo listje vinske trte in listje avtohtonih rastlin. Zna\xc4\x8dilno za srednjeevropsko listno okrasje 14. stoletja in nato v poznem 15. stoletju, je osat. Tako kot so pentlje bolj zapletene in je ornament poln \xc4\x8dustev, so koni\xc4\x8dasti loki oblikovani kot plamen, kar ka\xc5\xbeejo tudi sestavljanke iz treh ribjih mehurjev.\n_START_SECTION_\nRenesansa\n_START_PARAGRAPH_\nRenesansa je obdobje, ki je zelo zanimivo tudi v ornamentiki. Uporabljeni motivi so podobni anti\xc4\x8dnim. Tako najdemo morska bitja (sirene), glasbene in\xc5\xa1trumente, maske. Pogosto je v ornamentu slika obrobljena z nizom motivov. Ornament na ta na\xc4\x8din sporo\xc4\x8da zgodbo in ni samo okras ampak izra\xc5\xbea tudi simboliko.\n_START_SECTION_\nSodobni ornamenti\n_START_PARAGRAPH_\nSodobni ornamenti so narejeni iz lesa, plastike, itd. v veliko razli\xc4\x8dnih barvah in oblikah. Moderna arhitektura, ki je zasnovana brez ornamentov na ra\xc4\x8dun funkcionalnosti, je pustila odprto vpra\xc5\xa1anje kako okrasiti sodobno arhitekturo. Tega sta se lotila arhitekta, kot sta Louis Sullivan in njegov u\xc4\x8denec Frank Lloyd Wright ali edinstveni Antoni Gaud\xc3\xad. Art Nouveau si je zavestno prizadevala razviti\xc2\xa0\xc2\xbbnaravno\xc2\xab\xc2\xa0okrasje._NEWLINE_Bolj radikalno pot opu\xc5\xa1\xc4\x8danja ornamenta v celoti je predstavljal Christopher Dresser. Iz tega obdobja so tak\xc5\xa1ni neornamentirani predmeti v industrijskem oblikovanju keramike na Finskem._NEWLINE_Ta zadnji pristop, ki ga je opisal arhitekt Adolf Loos v svojem manifestu 1908, preveden v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino leta 1913, s polemi\xc4\x8dnim naslovom Ornament and Crime, v katerem je izjavil, da je pomanjkanje dekoracije znak razvite dru\xc5\xbebe. Njegov argument je bil, da je ornament gospodarsko neu\xc4\x8dinkovit in moralno izrojen in da je opu\xc5\xa1\xc4\x8danje okra\xc5\xa1evanja znak napredka._NEWLINE_Z delom Le Corbusierja in Bauhausa med letoma 1920 in 1930, je opu\xc5\xa1\xc4\x8danje dekorativnih podrobnosti postalo za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak moderne arhitekture in izena\xc4\x8ditev z moralnimi vrlinami po\xc5\xa1tenosti, preprostosti in \xc4\x8distosti. Leta 1932 sta Philip Johnson in Henry Russell Hitchcock to poimenovala International Style. Modernisti so razglasili to pot kot edini sprejemljiv na\xc4\x8din za izgradnjo. Kot slogovni hit v visoko razvitih povojnih delih Mies van der Rohe-ja, so na\xc4\x8dela modernizma 1950-ih postala tako stroga, da bi bila lahko celo izjemna arhitekta, kot sta Edward Durrell Stone in Eero Saarinen dele\xc5\xbena posmeha in u\xc4\x8dinkovito preganjana zaradi odstopanja od estetskih pravil._NEWLINE_Do sredine 1950-ih sta z modernisti\xc4\x8dnimi figurami Le Corbusier in Marcel Breuer prekr\xc5\xa1ila svoja lastna pravila in proizvajala visoko izrazno kiparsko okrasje._NEWLINE_Argument proti ornamentu je dosegel vrhunec leta 1959 v razpravah o neboti\xc4\x8dniku Seagram Building, kjer je Mies van der Rohe namestil serijo strukturno nepotrebnih vertikalnih I-profilov na zunanji strani stavbe. Leta 1984, ko je Philip Johnson zgradil AT & T stavbo na Manhattnu z okrasnim pink granitom neo-gruzijskega pedimenta, je bilo nasprotovanj dejansko konec. \xc4\x8ce pogledamo nazaj, so kritiki videli AT & T stavbo kot prvo postmodernisti\xc4\x8dno stavbo._NEWLINE_Glede na prvenstveno dekorativno funkcijo, materiale in tehnike, ki so pri tem uporabljene, se je zastavilo vpra\xc5\xa1anje ali lahko ornamenti obstanejo v abstraktni umetnosti. Da so ornamenti nesporni nosilci ritma glede na skladnost barv in oblike, so prepoznali tudi mnogi likovni umetniki kot so Kandinski, Paul Klee in Sclemmer. Andy Warhol, znan po svojih delih kjer kopira obraz Marilyn Monroe, bankovce ali etikete z modenih proizvodov, se poigrava z mo\xc4\x8djo reproduciranja karakteristi\xc4\x8dnega za ornament. Z njim predstavlja svoje ideje o masovni komunikaciji.'