b'\n_START_ARTICLE_\n1. oklepna divizija (ZDA)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n15. julija 1940 je bila v Fort Knoxu ustanovljena prva oklepna divizija._NEWLINE_Prvo bojno udejstvovanje je divizija do\xc5\xbeivela med operacijo Bakla v severni Afriki; hkrati je bila prva ameri\xc5\xa1ka oklepna divizija, ki je bila v boju. Divizija je znatno pripomogla k uni\xc4\x8denju Rommlovega Nem\xc5\xa1kega afri\xc5\xa1kega korpusa in izgonu sil osi iz Afrike._NEWLINE_Po padcu Sicilije je divizija v sestavi 5. armade izvedla invazijo na italijanski \xc5\xa1korenj. Novembra 1943 je napadla znamenito zimsko linijo. Nato je sodelovala v bitki za Ancio in osvoboditvi Rima 4. junija 1944. Po koncu druge svetovne vojne je ostala v Nem\xc4\x8diji, dokler ni bila aprila 1946 preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v ZDA, kjer je bila razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena._NEWLINE_7. marca 1951 je bila divizija ponovno aktivirana za potrebe korejske vojne v Fort Hoodu; tako je postala prva ameri\xc5\xa1ka enota, ki je bila opremljena z tanki M48 Patton. Leta 1956 je bila preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v Fort Polk (Louisiana)._NEWLINE_Med kubansko raketno krizo je bila preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v Teksas, Florido in Georgio; v tem \xc4\x8dasu je divizijo obiskoval tudi John F. Kennedy. Nekaj enot divizije je sodelovalo tudi v vietnamski vojni. 3. brigada je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena v Chicagu (Illinois), kjer je vzdr\xc5\xbeevala red med in po Martin Luther Kingovem govoru. Divizijski novi dom je postal Fort Hood (Teksas)._NEWLINE_1971 je bila divizija preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v Nem\xc4\x8dijo, kjer je zamenjala 4. oklepno divizijo. V Evropi je ostala ve\xc4\x8d kot 20 let kot del ameri\xc5\xa1kih sil pri Natu._NEWLINE_Med operacijo Pu\xc5\xa1\xc4\x8davska nevihta je bila divizija v sestavi VII. korpusa, ki je imel pod seboj 4 oklepne divizije. 1. oklepna divizija je v 89 urah vojne premagala razdaljo 250 km in uni\xc4\x8dila 768 vozil ter zajela 1.065 vojakov, pri \xc4\x8demer so padli \xc5\xa1tirje pripadniki divizije. 8. maja 1991 se je divizija vrnila v Nem\xc4\x8dijo, kjer jo je obiskal podpredsednik Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike._NEWLINE_Od 14. decembra 1995 je sodelovala v operaciji Skupni trud kot poveljni\xc5\xa1ki del Task Force Eagle (poveljstvo je bilo nastanjeno v Eagle Base, Tula); 10. novembra 1996 je predala dol\xc5\xbenost 1. pehotni diviziji in se iz Bosne vrnila nazaj v Nem\xc4\x8dijo. 1999 je sodelovala v operacijah Zavezni\xc5\xa1ka sila in Skupni varuh na Kosovu._NEWLINE_Potem je bila spet prestavljena nazaj v Nem\xc4\x8dijo, kjer so izvajali obse\xc5\xbene, realisti\xc4\x8dne vaje. Nekatere enote iz sestave divizije so bile preme\xc5\xa1\xc4\x8dene v Irak in na Bli\xc5\xbenji vzhod, kjer so sodelovali v vojni proti terorizmu._NEWLINE_Divizija ni sodelovala v napadu na Irak leta 2003, ampak je bila v prvem valu okrepitev za okupacijo Iraka; 4. marca 2003 je dobila ukaz, da se premakne pod poveljstvo USCENTCOM; premik se je za\xc4\x8del 15. aprila. V Iraku so jo nastanili v Bagdadu, kjer je prestavljala glavnino najve\xc4\x8dje Task Force v zgodovini KOV ZDA - Task Force 1st Armored Division. Ta Task Force je imela v svoji sestavi poleg enot 1. oklepne divizije \xc5\xa1e brigadne skupine iz 82. zra\xc4\x8dnoprevozne, 3. pehotne in 1. konjeni\xc5\xa1ke divizije ter 2. oklepno-konjeni\xc5\xa1ki polk, 124. pehotni bataljon,... Skupaj je bilo v sestavi ve\xc4\x8d kot 39.000 vojakov (kar je \xc5\xbee v mo\xc4\x8di okrepljenega korpusa).'