b'\n_START_ARTICLE_\nAlain Badiou\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 17. januarja 1937 v Rabatu, v francoskem Maroku. Najprej se je izobra\xc5\xbeeval na pari\xc5\xa1kem liceju Louis-le-Grand, med letoma 1957 in 1961 je \xc5\xa1olanje nadaljeval na pari\xc5\xa1ki fakulteti \xc3\x89cole Normale Sup\xc3\xa9rieure. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je od leta 1963 dalje pou\xc4\x8deval na gimnaziji v Reimsu, kjer je spoznal dramatika in filozofa Fran\xc3\xa7oisa Regnaulta, s katerim sta postala dobra prijatelja. V tem \xc4\x8dasu je objavil tudi nekaj romanov. Prvega z naslovom Almagestes je objavil leta 1964, nato pa so sledili \xc5\xa1e drugi. Leta 1969 je zapustil gimnazijo v Reimsu in od\xc5\xa1el predavat na pari\xc5\xa1ko Univerzo Vincennes-Saint Denis (Universit\xc3\xa9 Paris-VIII)._NEWLINE_Badiou je bil zelo aktiven tudi na politi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju. Bil je eden od ustanovnih \xc4\x8dlanov Zdru\xc5\xbeene socialisti\xc4\x8dne partije (Parti Socialiste Unifi\xc3\xa9, PSU), ki je bila zelo pomembna pri dekolonizaciji Al\xc5\xbeirije. Majski \xc5\xa1tudentski protesti leta 1968 so ponovno zbudili Badioujevo zvestobo skrajni levici, saj je sodeloval v upornih skupinah, kot je Zveza komunistov marksisti\xc4\x8dno-leninisti\xc4\x8dne Francije (Union des communistes de France marxiste-l\xc3\xa9niniste). Po pridru\xc5\xbeitvi pari\xc5\xa1ki univerzi Vincennes-Saint Denisu je sodeloval tudi v intelektualnih debatah s sodelavci in profesorji, kot sta Gilles Deleuze in Jean-Fran\xc3\xa7ois Lyotard._NEWLINE_V osemdesetih letih je Badiou napisal \xc5\xa1e nekaj del. Med pomembnej\xc5\xa1a spada (Th\xc3\xa9orie du sujet, 1982) in Bit in dogodek (L\'\xc3\x8atre et l\'\xc3\x89v\xc3\xa9nement, 1988)._NEWLINE_Po letu 1999 se je zaposlil na pari\xc5\xa1ki fakulteti \xc3\x89cole Normale Sup\xc3\xa9rieure, kot univerzitetni profesor, kjer je zaposlen \xc5\xa1e danes. Kot gostujo\xc4\x8di profesor jesodeloval tudi z drugimi univerzami. Do leta 2007 je bil \xc4\x8dlan organizacije "L\'Organisation Politique", ki jo je skupaj s tovari\xc5\xa1i ustanovil leta 1985, leta 2002 pa je postal soustanovitelj Centre International d\'Etude de la Philosophie Fran\xc3\xa7aise Contemporaine. Preizkusil se je tudi kot dramatik (drama Ahmed le Subtil)._NEWLINE_V zadnjem desetletju je bilo prevedenih veliko njegovih del, prav tako pa je objavljal tudi v ameri\xc5\xa1kih in angle\xc5\xa1kih \xc4\x8dasnikih, kot so Lacanian Ink, New Left Review, Radical Philosophy, Cosmos and History in Parrhesia. Njegova dela so zelo priljubljena tudi v Indiji, Demokrati\xc4\x8dni republiki Konga in Ju\xc5\xbeni Afriki. Njegove ideje in dela so visoko cenjena tudi v Evropi. Leta 2009 so se tako na Londonski konferenci zbrali radikalni intelektualci, med njimi tudi slovenski filozof Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek, kot odziv na Badioujevo \'komunisti\xc4\x8dno hipotezo\', ki jo je razlo\xc5\xbeil v svojem delu Ideja komunizma (L\'hypoth\xc3\xa8se communiste, 2009).\n_START_SECTION_\nKonceptualizacija resnice\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clovek ne spoznava niti ne ustvarja univerzalne resnice, marve\xc4\x8d je vselej na sledi zgolj singularnim (posameznim) resnicam. Badiou lo\xc4\x8di \xc5\xa1tiri podro\xc4\x8dja oz. postopke/procedure resnic: umetnost, znanost, politiko in ljubezen. Filozofija pa opredeli kot tisti miselni kraj, ki reflektira te razli\xc4\x8dne procese resnic, medtem ko jih sama ne ustvarja, ker ni v neposrednem stiku z realnostjo, ampak zgolj v refektivnem ali posrednem. Toda ta refleksija ne sme biti njihovo vzvi\xc5\xa1eno poenotenje, ker bi to vodilo v transcendenco, v platonsko resnico o resnici, ki je zgubila stik z realno produkcijo vednosti. Filozofija torej ni neki megleni diskurz o totaliteti ali splo\xc5\xa1na interpretacija vsega, kar je, marve\xc4\x8d se mora vselej zamejiti z mi\xc5\xa1ljenjem neke dolo\xc4\x8dene vednosti, z njenim postopkom proizvajanja resnice. Od tod Badioujeva klju\xc4\x8dna teza, da je filozofija zgolj posred(oval)no mi\xc5\xa1ljenje singularnih in imanentnih procesov resnic, ki so posebne in lastne dolo\xc4\x8denemu polju vednosti. Kolikor govorimo o potencialni univerzalnosti resnice, gre zgolj za refleksijo nekega singularnega, mno\xc5\xa1tva posameznih resnic, znotraj nekega imanentnega postopka. Resnica je torej univerzalna zgolj znotraj svojega singularno dolo\xc4\x8denega polja ali pa \xc5\xa1e to ne. Ni resnice kot take, ni Resnice z veliko za\xc4\x8detnico, ki bi veljala za vse razli\xc4\x8dne postopke._NEWLINE_Badiou \xc5\xbeeli na novo definirati filozofijo, in sicer z razlo\xc4\x8ditvijo filozofije od tistega, kar filozofija ni, zlasti od Platona dalje, in obenem izpostaviti misel, ki je filozofiji zelo podobna, vendar pa to ni, kar je sofistika. Toda bolj kot zgodovinski potek starogr\xc5\xa1ke sofisti\xc4\x8dne misli (Gorgija, Protagora) ga zanimajo predvsem sodobni sofisti (Wittgenstein, Lyotard, Deleuze,...). Moderni sofisti so tisti, za katere temeljno nasprotje ni med resnico na eni strani in zmoto ali blodnjo na drugi, temve\xc4\x8d med govorom in ti\xc5\xa1ino, med tistim, kar je lahko izre\xc4\x8deno, in tistim, kar je nemogo\xc4\x8de izre\xc4\x8di. Ali med izjavami, ki imajo smisel, in tistimi, ki so ga oropane. Sodobni sofist sku\xc5\xa1a nadomestiti idejo resnice z idejo pravila: _NEWLINE_\xc2\xbbKajti sofist, naj bo anti\xc4\x8dni ali moderni, ho\xc4\x8de uveljaviti natanko to, da resnice ni, da je pojem resnice neuporaben in negotov, saj obstajajo zgolj konvencije, pravila, oblike diskurzov ali jezikovne igre.\xc2\xab_NEWLINE_Sofist torej trdi, da resnic ni, obstajajo zgolj tehnike za izjavljanje. Badiou, ki je trdno prepri\xc4\x8dan o svoji poziciji filozofa, bo za resnico zatrdil prav nasprotno: _NEWLINE_\xc2\xbbKategorija resnice je osrednja kategorija, \xc4\x8detudi pod kak\xc5\xa1nim imenom, vsake mo\xc5\xbene filozofije.\xc2\xab_NEWLINE_Badiou se zavzema za rehabilitacijo Platona, ker je trdno zagovarjal najvi\xc5\xa1ji pomen resnice v filozofiji: _NEWLINE_\xc2\xbbFilozofija je konstrukcija misli, kjer se proti sofistiki razgla\xc5\xa1a, da obstajajo resnice. Toda to osrednje razgla\xc5\xa1anje pred neko filozofsko kategorijo v strogem pomenu, ki je kategorija Resnice. Resnica z velikim R hkrati ozna\xc4\x8duje pluralno stanje re\xc4\x8di (obstajajo heterogene resnice) \'in\' enotnost misli.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_V \xc5\xbeelji, da bi se izmaknil transcendentni misli, Badiou zatrdi, da je filozofska kategorija Resnice sama po sebi prazna. Filozofija sama ni produkcija resnice, marve\xc4\x8d je postopek, ki izhaja iz resnic, operacija, ki misli njihovo sestavljivost, pluralnost v smeri nekega enotnega zajetja. Praznina filozofske kategorije Resnice ni praznina biti, ker ne gre za ontolo\xc5\xa1ko, ampak za povsem logi\xc4\x8dno praznino. Filozofijo oz. mi\xc5\xa1ljenje si lahko zamislimo kot nekak\xc5\xa1ne kle\xc5\xa1\xc4\x8de, t. i. kle\xc5\xa1\xc4\x8de Resnice: njihova naloga je zajeti, ali bolje, zgrabiti resnice:_NEWLINE_\xc2\xbbOdnos (filozofske) Resnice do (znanstvenih, politi\xc4\x8dnih, umetni\xc5\xa1kih ali ljubezenskih) resnic je odnos zgrabitve. Z \'zgrabitvijo\' razumem ujetje, prijetje, pa tudi ganjenost, osuplost. Filozofija je mesto misli, kjer so (nefilozofske) resnice zgrabljene kot take in nas zgrabijo ... Resnice se \'skupaj\' pustijo zgrabiti s kle\xc5\xa1\xc4\x8dami, ki jih je filozofija izgradila pod imenom Resnice (ali pod kak\xc5\xa1nim drugim ekvivalentnim imenom; samo funkcija zgrabitve je tista, ki \xc5\xa1teje). Pri tem, namre\xc4\x8d med Resnico in resnicami, ne gre za odnos krovnosti, subsumpcije, utemeljitve ali garancije, temve\xc4\x8d za odnos zgrabitve: filozofija je \xc5\xa1\xc4\x8depec resnic.\xc2\xab\xc2\xa0 _NEWLINE_Filozofija se torej vselej nana\xc5\xa1a na neke \xc5\xbee proizvedene resnice, ne pa na izkustvo samo. V tem smislu je filozofija vselej le re-fleksija ali re-prezentacija neke prezence. Lahko pa se zgodi katastrofa, \xc4\x8de filozofija podle\xc5\xbee sku\xc5\xa1njavi, da bi operacijo prazne kategorije Resnice izena\xc4\x8dila s postopki za produkcijo resnic, ali \xc5\xa1e, \xc4\x8de opusti svojo vlogo kle\xc5\xa1\xc4\x8d, zgolj zgrabitve resnic, in se predstavlja, kot da je sama postopek resnice. Da se torej sama predstavlja kot umetnost, znanost, patos ali politika. Vsemu temu je zgodovina filozofije \xc5\xbee bila pri\xc4\x8da:_NEWLINE_- Nietzschejev filozof umetnik;_NEWLINE_- Husserlova zahteva, naj bo filozofija stroga znanost;_NEWLINE_- Pascalova ali Kierkegaardova \xc5\xbeelja, da bi filozofija izpri\xc4\x8devala ali celo \xc5\xbeivela skozi neki patos;_NEWLINE_- Platonov filozof vladar._NEWLINE_Vse to so znotraj filozofske sheme, ki zapolnijo praznino, na katero se opira dejavnost Resnice, kar pa je nepovratna pot v katastrofo. Br\xc5\xbe ko filozofija razglasi, da obstaja le ena Resnica, le en, tj. njen topos Resnice, bo le ona tista, ki bo poznala pot, dostop do nje, kar Badiou poimenuje ekstaza mesta. In \xc4\x8de Resnica je, obstaja le eno samo resni\xc4\x8dno ime, in to ime je nujno \'sveto\'. Ta sakralizacija podvoji ekstazo mesta. Ko pa si domi\xc5\xa1lja, da proizvaja resnico, filozofija popusti glede svoje zmernosti in samokriti\xc4\x8dnosti. Postane tesnobna preskripcija, obskurna in tiranska zapoved, ki ho\xc4\x8de izni\xc4\x8diti vse, kar ni ona sama; kaj pa ona sama je, ve spet le ona. Tako filozofija postane dogmatizem: _NEWLINE_\xc2\xbbKatastrofa imenujem natanko ta trojni prepleteni u\xc4\x8dinek: ekstaze, svetega in terorja. Gre za katastrofo, lastno misli. Vsaka katastrofa ima v svojem korenu substancializacijo Resnice, namre\xc4\x8d \'ilegalni\' prehod Resnice kot prazne operacije k resnici kot poprisotenju same praznine.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nVpliv inestetike na postmoderno estetiko\n_START_PARAGRAPH_\nPrav tako ima umetnost ima v Badioujevi misli pomembno mesto: je eden od postopkov mi\xc5\xa1ljenja in pogojev filozofije, hkrati pa se Badiou v svoji filozofski misli pogosto ukvarja z umetni\xc5\xa1kimi deli. Ob tezi, da je umetnost svobodno ustvarjanje, ki si merila in zahteve lahko postavlja le samo. Badiou pravi, da je \xc2\xbbumetnost vedno \xc5\xbee tu in mislecu zastavlja nemo in iskre\xc4\x8de se vpra\xc5\xa1anje o svoji identiteti, medtem pa s svojim stalnim izumljanjem, preobra\xc5\xbeanjem razgla\xc5\xa1a razo\xc4\x8daranje nad vsem, kar filozof izjavlja v zvezi z njo\xc2\xab\xc2\xa0. Shemati\xc4\x8dno predstavi tri ambivalentne odnose, ki jih je filozofija v svoji zgodovini vzpostavljala do umetnosti._NEWLINE_- didakti\xc4\x8dna shema (Platon) goji zavra\xc4\x8dajo\xc4\x8d odnos filozofi je do umetnosti, ki se ka\xc5\xbee kot resnica, vendar dejansko ni zmo\xc5\xbena resnice. Umetnost naj pod normo filozofije opravlja vzgojno funkcijo; _NEWLINE_- romanti\xc4\x8dna shema (Parmenid) poveli\xc4\x8duje umetnost kot utele\xc5\xa1enje resnice. Umetnost je edina zmo\xc5\xbena resnice, filozofija jo lahko le naka\xc5\xbee. Umetnost vzgaja sama; _NEWLINE_- klasi\xc4\x8dna shema (Aristotel) sku\xc5\xa1a vzpostaviti premirje. Iz didakti\xc4\x8dne paradigme izpelje, da resnica sploh ni namen umetnosti. Umetnost meri na verjetnost in opravlja terapevtsko, katarzi\xc4\x8dno funkcijo. Filozofija ima vlogo estetike, ki razpravlja o pravilih ugajanja. Dvajseto stoletje je v Badioujevih o\xc4\x8deh eklekti\xc4\x8dno: marksizem je didakti\xc4\x8den, hermenevtika romanti\xc4\x8dna, psihoanaliza klasi\xc4\x8dna, avantgarde pa so nihale med didaktizmom in romantizmom._NEWLINE_Badiou \xc5\xbeeli zastaviti novo shemo odnosa med filozofijo in umetnostjo, ki jo poimenuje inestetika.\xc2\xa0\xc2\xbbZ \xe2\x80\x9cinestetiko\xe2\x80\x9d razumemo odnos filozofije do umetnosti, ki ob domnevi, da umetnost sama proizvaja resnice, te nikakor ne posku\xc5\xa1a postavljati za objekt filozofije.\xc2\xab V nasprotju z estetsko spekulacijo inestetika opisuje strogo znotraj filozofske u\xc4\x8dinke, ki jih proizvaja neodvisni obstoj nekaterih umetni\xc5\xa1kih del. Umetnost je avtonomen postopek mi\xc5\xa1ljenja. Ustvarja imanentne in singularne resnice in je eden od pogojev filozofije. Odnos filozofije do umetnosti kot postopka resnice je v tem,\xc2\xa0\xc2\xbbda jo poka\xc5\xbee kot tako\xc2\xab. Postopka umetnosti in filozofije sta jasno lo\xc4\x8dena: umetnost ustvarja singularno in imanentno, filozofija pa do nje vzpostavlja distanco, ki ji dovoljuje le refleksijo. Filozofija opozori na resnice, razlo\xc4\x8diti jih mora od mnenj, lahko jih tudi zasluti in napove. Filozofija in umetnost sta zato soodgovorni za resnice. _NEWLINE_Osnovna \xe2\x80\x9cenota\xe2\x80\x9d umetnosti je umetni\xc5\xa1ka konfiguracija. Konfiguracija je sekvenca, ki proizvede \xe2\x80\x9cneko resnico-umetnost\xe2\x80\x9d. Gre za potencialno neskon\xc4\x8dno mno\xc5\xa1tvo del; resnica je mno\xc5\xa1tvo. Izvor konfiguracije je dogodek, njena nasi\xc4\x8denost pa naznanja nastop nove konfiguracije. Dogodek je skupina umetni\xc5\xa1kih del, singularno mno\xc5\xa1tvo del._NEWLINE_Filozofija potrebuje umetnost kot enega svojih pogojev za zagotovitev lastne eksistence. Ta teza ne implicira, da velja tudi obratno, da torej umetnost prav tako potrebuje filozofijo. Umetnost v svojih konfiguracijah premi\xc5\xa1lja lastno ustvarjalnost, vendar po Badiouju pri tem ne gre za samorefleksijo, ki bi lahko zavzela funkcijo filozofske refleksije umetnosti. Mo\xc4\x8d umetnosti lahko misli le filozofija. Filozofija tega ne po\xc4\x8dne zaradi umetnosti in zanjo, temve\xc4\x8d zaradi sebe in zase. Umetnost bi lahko obstajala brez filozofije, lahko bi ustvarjala in pri tem proizvajala resnice, \xc4\x8detudi te ne bi postale eksplicitne. Zdi se, da je zanjo vidik razvidnosti njenih resnic kot resnic preko filozofske refleksije sam po sebi irelevanten. Da so resnice odstrte, je pomembno za filozofijo. Umetnost je torej svobodno, neodvisno ustvarjanje, ki (prav zato) nikogar in ni\xc4\x8desar ne potrebuje, niti nikomur in ni\xc4\x8demur ni\xc4\x8desar ne dolguje. Zdi se, da z nasprotovanjem filozofski zapovedi umetnosti tak\xc5\xa1no razumevanje umetnosti zastavlja tudi Badiou. _NEWLINE_Umetnostno samorazumevanje je vedno nastajalo tudi v razmerju s filozofsko refleksijo. Iz tega ne sledi, da umetnost potrebuje filozofijo, ker ni res, da brez nje ne bi mogla svobodno ustvarjati (resnic) in misliti tega ustvarjanja. Filozofija ni poklicana misliti umetnosti.  \xc4\x8ce se umetnost \xc5\xbeeli kakorkoli povezovati s filozofijo, je to povsem legitimno v domeni njene svobodne izbire. Umetnost je torej do filozofije lahko ravnodu\xc5\xa1na, filozofija pa zanjo je in mora biti zainteresirana. Zato ima filozofija do umetnosti odgovornost: pustiti jo mora biti tak\xc5\xa1na kot je; ne sme povzdigovati ene same resnice, podajati kriterijev ustvarjanja in soditi umetnosti. Na tej to\xc4\x8dki izpostavitve neodvisnosti umetnosti se Badioujeva shema ka\xc5\xbee kot mo\xc5\xbena redukcija filozofije. Filozofija je sama po sebi prazna, misli tisto, kar pride vanjo od zunaj in se mora omejiti na refleksijo. Inestetika pa po svoji definiciji pu\xc5\xa1\xc4\x8da malo prostora za dejavnost filozofije. Na tak\xc5\xa1ni poziciji je te\xc5\xbeko obstati \xe2\x80\x93 ob tem se je vredno vpra\xc5\xa1ati, ali bi bilo tako stali\xc5\xa1\xc4\x8de pravzaprav destruktivno za samo filozofijo \xe2\x80\x93 to ne uspe niti Badiouju.\n_START_SECTION_\nOhromelost sodobne filozofije\n_START_PARAGRAPH_\nBadiou trdi, da je sodobna filozofija zapadla v ohromelost, kar naj bi bila povezano s konstantno pesimisti\xc4\x8dnim odnosom filozofije do preteklosti, ki pa je za Badiouja, v nasprotju, denimo, z Heideggrom, slavna in nanjo gleda, kljub vsej kriti\xc4\x8dnosti, afirmativno. Prevladuje ideja, nadaljuje Badiou, da je metafizika zgodovinsko iz\xc4\x8drpana, da pa nam tisto, kar naj bi ji sledilo, oz. to, kar naj bi filozofija poslej mislila, ni povsem jasno. Filozofija vse bolj postaja le \xc5\xa1e zgodovina filozofije ali historiografija._NEWLINE_Pri\xc4\x8da smo nekak\xc5\xa1nemu nelagodju v filozofiji in ne\xc4\x8demu, kar Badiou imenuje de-lokalizacija:\xc2\xa0\xc2\xbbFilozofija ne ve ve\xc4\x8d, ali ima svoje lastno mesto. Posku\xc5\xa1a se oprijeti obstoje\xc4\x8dih dejavnosti: umetnosti, poezije, znanosti, politi\xc4\x8dnega dejanja, psihoanalize\xe2\x80\xa6 Ali \xc5\xa1e, filozofija ni ve\xc4\x8d drugega kakor svoja lastna zgodovina, postala je muzej same sebe. Temu nihanju med historiografijo in delokalizacijo pravim ohromelost filozofije.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nFilozofska dela\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2Le concept de mod\xc3\xa8le (1969, 2007)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Th\xc3\xa9orie du sujet (1982)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Peut-on penser la politique? (1985)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2L\'\xc3\x8atre et l\'\xc3\x89v\xc3\xa9nement (1988)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Manifeste pour la philosophie (1989)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Le nombre et les nombres (1990)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2D\'un d\xc3\xa9sastre obscur (1991)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Conditions (1992)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2L\'\xc3\x89thique (1993)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Deleuze (1997)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Saint Paul. La fondation de l\'universalisme (1997, 2002)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Abr\xc3\xa9g\xc3\xa9 de m\xc3\xa9tapolitique (1998)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Court trait\xc3\xa9 d\'ontologie transitoire (1998)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Petit manuel d\'inesth\xc3\xa9tique (1998)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Le Si\xc3\xa8cle (2005)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Logiques des mondes. L\'\xc3\xaatre et l\'\xc3\xa9v\xc3\xa9nement, 2 (2006)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Petit panth\xc3\xa9on portatif (2008)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Second manifeste pour la philosophie (2009)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2L\'Antiphilosophie de Wittgenstein (2009)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2\xc3\x89loge de l\'Amour (2009)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Heidegger. Le nazisme, les femmes, la philosophie napisano skupaj z Barbaro Cassin (2010)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Il n\'y a pas de rapport sexuel napisano skupaj z  Barbaro Cassin (2010)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2La Philosophie et l\'\xc3\x89v\xc3\xa9nement intervjuji z Fabien Tarbyom (ed.) (2010)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Cinq le\xc3\xa7ons sur le cas Wagner (2010)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Le Fini et l\'Infini (2010)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2La Relation \xc3\xa9nigmatique entre politique et philosophie (2011)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2La R\xc3\xa9publique de Platon (2012)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2L\'aventure de la philosophie fran\xc3\xa7aise (2012)\n_START_SECTION_\nKriti\xc4\x8dni eseji\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2L\'autonomie du processus esth\xc3\xa9tique (1966)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Rhapsodie pour le th\xc3\xa9\xc3\xa2tre (1990)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Beckett, l\'increvable d\xc3\xa9sir (1995)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Cin\xc3\xa9ma (2010)\n_START_SECTION_\nDramska dela in ostala literatura\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2Almagestes (1964)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Portulans (1967)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2L\'\xc3\x89charpe rouge (1979)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ahmed le subtil (1994)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ahmed Philosophe, sledi \xc5\xa1e Ahmed se f\xc3\xa2che (1995)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Les Citrouilles, komedija (1996)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Calme bloc ici-bas (1997)\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni eseji\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2Th\xc3\xa9orie de la contradiction (1975)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2De l\'id\xc3\xa9ologie z F. Balm\xc3\xa8s (1976)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Le Noyau rationnel de la dialectique h\xc3\xa9gelienne z L. Mossot in J. Bellassen (1977)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Circonstances 1: Kosovo, 11 September, Chirac/Le Pen (2003)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Circonstances 2: Irak, foulard, Allemagne/France (2004)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Circonstances 3: Port\xc3\xa9es du mot " juif " (2005)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Circonstances 4: De quooi Sarkozy est-il le nom\xc2\xa0? (2007)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Circonstances 5: L\'hypoth\xc3\xa8se communiste (2009)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Circonstances 6: Le R\xc3\xa9veil de l\'Histoire (2011)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Circonstances 7: Sarkozy: pire que pr\xc3\xa9vu, les autres\xc2\xa0: pr\xc3\xa9voir le pire (2012)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Mao. De la pratique et de la contradiction z Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeekom (2008)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2D\xc3\xa9mocratie, dans quel \xc3\xa9tat\xc2\xa0? Z Giorgio Agamben, Daniel Bensa\xc3\xafd, Wendy Brown, Jean-Luc Nancy, Jacques  Ranci\xc3\xa8re, Kristin Ross in Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek (2009)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2L\'Id\xc3\xa9e du communisme vol. 1 (London Conference, 2009) (Alain Badiou in Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek eds.), z Judith Balso, Bruno Bosteels, Susan Buck-Morss, Terry Eagleton, Peter Hallward, Michael Hardt, Minqi Li, Jean-Luc Nancy, Toni Negri, Jacques Ranci\xc3\xa8re, Alessandro Russo, Roberto Toscano, Gianni Vattimo, Wang Hui in Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek (2010)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2L\'Explication, conversation avec Aude Lancelin z Alain Finkielkraut (2010)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2L\'Antis\xc3\xa9mitisme partout. Aujourd\'hui en France z Eric Hazan (2011)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2L\'Id\xc3\xa9e du communisme, vol. 2 (Berlin Conference, 2010), (Alain Badiou in Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek eds.) z Glyn Daly, Saroj Giri, Gernot Kamecke, Janne Kurki, Artemy Magun, Kuba Majmurek, Kuba Mikurda, Toni Negri, Frank Ruda, B\xc3\xbclent Somay, Janek Sowa, G. M. Tam\xc3\xa1s, Henning Teschke, Jan V\xc3\xb6lker, C\xc3\xa9cile Winter in Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek (2011)\n_START_SECTION_\nBro\xc5\xa1ure in serijske publikacije\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2Contribution au probl\xc3\xa8me de la construction d\'un parti marxiste-l\xc3\xa9niniste de type nouveau, z Jancovici, Menetrey, and Terray (Maspero 1970)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Jean Paul Sartre (\xc3\x89ditions Potemkine 1980)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Le Perroquet. Quinzomadaire d\'opinion (1981\xe2\x80\x931990)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2La Distance Politique (1990\xe2\x80\x93?)\n_START_SECTION_\nFilozofska dela\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2Ni spolnega razmerja, prevedeno 2012, \xc5\xbderjav, Ana. Ljubljana. Dru\xc5\xa1tvo za teoretsko psihoanalizo. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2Deleuze, hrumenje Biti; Drugi manifest za filozofijo, prevedeno 2012, Ben\xc4\x8din, Rok. Ljubljana: Zalo\xc5\xbeba ZRC, ZRC SAZU, 2012. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2Kratka razprava o prehodni ontologiji; O\xc4\x8drt metapolitike, prevedeno 2010, Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, Samo. Ljubljana: Zalo\xc5\xbeba ZRC, ZRC SAZU, 2010._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Hvalnica ljubezni, prevedeno 2010, Pelko, Stojan. Ljubljana: Dru\xc5\xa1tvo za teoretsko psihoanalizo._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ime \xc4\x8desa je Sarkozy?, prevedeno 2008, Bobnar, Miranda. Ljubljana: Sophia, 2008._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Pogoji, prevedeno 2006, Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, Samo. \xc5\xbderjav, Ana. Ljubljana: Zalo\xc5\xbeba ZRC, ZRC SAZU, 2006. _NEWLINE_\xe2\x80\xa220. stoletje, prevedeno 2005, \xc5\xbderjav, Ana. Ljubljana: Dru\xc5\xa1tvo za teoretsko psihoanalizo, 2005._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ali je mogo\xc4\x8de misliti politiko?; Manifest za filozofijo, prevedeno 2004, Riha, Rado. Ljubljana: Zalo\xc5\xbeba ZRC, ZRC SAZU, 2004._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Mali priro\xc4\x8dnik o inestetiki, prevedeno 2004, Koncut, Suzana. Ljubljana: Dru\xc5\xa1tvo Apokalipsa, 2004._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Etika: razprava o zavesti o Zlu, prevedeno 1996, \xc5\xa0umi\xc4\x8d-Riha, Jelica. Ljubljana: Dru\xc5\xa1tvo za teoretsko psihoanalizo, 1996. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2Sveti Pavel: utemeljitev univerzalnosti, prevedeno 1998, Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Alenka. Ljubljana: Dru\xc5\xa1tvo za teoretsko psihoanalizo, 1998.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clanki in intervjuji\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2Alain Badiou in procedura resnice, prevedeno 1998, \xc5\xa0umi\xc4\x8d-Riha, Jelica. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Razgledi: tako reko\xc4\x8d intelektualni tabloid. Leto 1998, str. 4-11. _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Figure subjekta in formule seksuacije, prevedeno 2013, Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, Samo. \xc5\xbderjav, Ana. \xc4\x8clanek-sestavni del: Problemi: revija za kulturo in dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja. Letn. 51, \xc5\xa1t. 9/10 (2013), str. 105-110._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Volitve in parlamentarizem: Sarkozy: slab\xc5\xa1e od predvidevanj, prevedeno 2012, Pelko, Stojan. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Delo ISSN: 0350-7521. \xe2\x80\x93 Letno 54, \xc5\xa1t. 93 (21. apr. 2012) =Sobotna priloga (21. apr. 2012). \xe2\x80\x93 str. 14-16._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Prelom s starimi oblikami politike: intervju z Alainom Badioujem, prevedeno 2007, Kirn, Gal. Prevod uredila Gabrov\xc5\xa1ek, Mili. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Agregat: revija za sodobno dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dno polemiko.- Letn. 5, \xc5\xa1t. 11/12 (okt. 2007), str. 88-93. _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Dana\xc5\xa1nja ideologija je dezorientacija: Alain Badiou, filozof. Pogovarjala se je Kre\xc4\x8di\xc4\x8d, Jela. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Delo.-Leto 51, \xc5\xa1t. 67 (21. mar. 2009) = TI=Sobotna priloga (21. mar. 2009).- str. 22-23. _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Tretji osnutek za manifest afirmacionizma, prevedeno 2004, Koncut, Suzana. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Maska,- Letn. 19, \xc5\xa1t. 3/4 = \xc5\xa1t. 86/87  (poletje 2004), str. 5-8. _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ontologija in politika, prevedeno 2005, Hajdini, Simon. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Problemi: revija za kulturo in dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja. Letn. 43, \xc5\xa1t. 1/2 (2005), str. 193-214._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Francoski filozof odgovarja poljskemu pesniku, prevedeno 2004, Koncut, Suzana. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Literatura.- Letn. 16, \xc5\xa1t. 157/158 (jul.-avg. 2004), str. 187-195._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Etika in politika, prevedeno 1994, \xc5\xa0imenc, Marjan. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Problemi, Eseji.- \xc5\xa0t. 4/5 (1994) = TI=Problemi\xc2\xa0: revija za kulturo in dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja, str. 227-232.- Let. 32, \xc5\xa1t. 7/8 (1994)._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ples kot metafora misli. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Problemi\xc2\xa0: revija za kulturo in dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja.- 31, \xc5\xa1t. 7 (1993), str. 137-152 = Problemi. Eseji. - ISSN 0353-4030. - \xc5\xa0t. 4 (1993)._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Lacan in Platon: ali je matem ideja?, prevedeno 1994, Per\xc5\xa1ak, Mateja. Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Mateja. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Problemi, Eseji .- \xc5\xa0t. 2/3 (1994) = TI=Problemi\xc2\xa0: revija za kulturo in dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja, str. 145-165.- Letn. 32, \xc5\xa1t. 3/4 (1994)._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Pornografija sedanjega \xc4\x8dasa, prevedeno 2014, Kos, Janina. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Problemi\xc2\xa0: revija za kulturo in dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja.- Letn. 52, \xc5\xa1t. 5/6 (2014), str. 27-39._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Filozofija v prime\xc5\xbeu sodobnosti: pogovor s francoskim filozofom Alainom Badioujem, pogovor pripravila Ostrou\xc5\xa1ka, Irena. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Slovenec\xc2\xa0: \xc4\x8dasopis za politiko, gospodarstvo, kulturo in religijo.- 76, \xc5\xa1t. 245 (22.X.1992), str. 21 = Kulturna priloga._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Umetnost in matematika, prevedeno 2011, Ben\xc4\x8din, Rok. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Letn. 32, \xc5\xa1t. 3 (2011), str. 23-34._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Na poti k novemu mi\xc5\xa1ljenju Absoluta, prevedeno 2011, Ben\xc4\x8din, Rok. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Letn. 32, \xc5\xa1t. 3 (2011), str. 7-22._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Lacan in realno, prevedeno 2011, Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, Samo. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Problemi\xc2\xa0: revija za kulturo in dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja.- Letn. 49, \xc5\xa1t. 3/4 (2011), str. 51-59._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ideja komunizma, prevedeno 2009, Klepec, Peter. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni: Filozofski vestnik.- Letn. 30, \xc5\xa1t. 3 (2009), str. 7-20._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Formule iz l\'\xc3\x89tourdit, prevedeno 2007, Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, Samo. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Letn. 28, \xc5\xa1t. 3 (2007), str. 189-199._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Bit in pojav, prevedeno 2007, Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, Samo. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Letn. 28, \xc5\xa1t. 3 (2007), str. 51-63._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Onstran formalizacije: intervju z Alainom Badioujem, prevedeno 2006, Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, Samo. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Problemi\xc2\xa0: revija za kulturo in dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja.- Letn. 44, \xc5\xa1t. 7/8 (2006), str. 111-144._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Definicija filozofije, prevedeno 2004, Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, Samo. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Letn. 25, \xc5\xa1t. 3 (2004), str. 37-39. _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2(Spre)vrnitev filozofije same, prevedeno 2004, Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, Samo. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Letn. 25, \xc5\xa1t. 3 (2004), str. 21-36._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Umetnost in filozofija, prevedeno 2004, Koncut, Suzana. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Letn. 25, \xc5\xa1t. 1 (2004), str. 187-199._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Kriza seksualnosti, prevedeno 2002, Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Alenka. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Problemi\xc2\xa0: revija za kulturo in dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja.- Let. 40, \xc5\xa1t. 3/4 (2002), str. 51-63._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Varovanje jutra, prevedeno 2003, Klepec, Peter. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestni.- Letn. 24, \xc5\xa1t. 1 (2003), str. 81-89. _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Kaj je ljubezen?, prevedeno 2002, \xc5\xbderjav, Ana. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Letn. 23, \xc5\xa1t. 1 (2002), str. 181-196. _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Kinematografsko zajetje spolov, prevedeno 2001, \xc5\xbderjav, Ana. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Letn. 22, \xc5\xa1t. 3 (2001), str. 189-197._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Zgodovino sveta prelomiti na dvoje?, prevedeno 2000, Klepec, Peter. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Letn. 21, \xc5\xa1t. 3 (2000), str. 103-119._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2O matematiki, logiki in filozofiji, prevedeno 2000, Klepec, Peter. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Letn. 21, \xc5\xa1t. 1 (2000), str. 113-130. _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Scena dvojega, prevedeno 1999, Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Ana. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Razpol\xc2\xa0: glasilo Freudovskega polja\xc2\xa0: une publication du Champ freudien.- \xc5\xa0t. 11 (1999) = TI=Problemi\xc2\xa0: revija za kulturo in dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja, str. 57-67.- Letn. 37, \xc5\xa1t. 7-8 (1999)._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Osem tez o univerzalnem, prevedeno 1999, \xc5\xa0umi\xc4\x8d-Riha, Jelica. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Letn. 20, \xc5\xa1t. 1 (1999), str. 167-175._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Alain Badiou in procedura resnice, prevedeno 1998, \xc5\xa0umi\xc4\x8d-Riha, Jelica. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Razgledi\xc2\xa0: tako reko\xc4\x8d intelektualni tabloid.- \xc5\xa1t. 8(1111) (15. apr. 1998), str. 4-11. _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ali je mo\xc5\xbeno misliti politi\xc4\x8dno?, prevedeno 1988, Riha, R. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Vestnik.- Let. 9, \xc5\xa1t. 2 (1988), str. 59-79._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Politika kot postopek resnice, prevedeno 1998, \xc5\xa0umi\xc4\x8d-Riha, Jelica. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Filozofski vestnik.- Let. 19, \xc5\xa1t. 1 (1998), str. 67-75. _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Etika razprava o zavesti o Zlu, prevedeno 1996, \xc5\xa0umi\xc4\x8d-Riha, Jelica. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Problemi\xc2\xa0: revija za kulturo in dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja .- Let. 34, \xc5\xa1t. 1 (1996), 69 str._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Tri negacije, prevedeno 2010, Zakraj\xc5\xa1ek, Katja. \xc4\x8clanek \xe2\x80\x93 sestavni del: Problemi\xc2\xa0: revija za kulturo in dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja.- Letn. 48, \xc5\xa1t. 8/9 (2010), str. 95-104.'