b'\n_START_ARTICLE_\nGregor Strni\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGregor Marija Strni\xc5\xa1a se je rodil Gustavu in Alojziji kot \xc4\x8detrti otrok. Strni\xc5\xa1eva mati je bila sodna uradnica, o\xc4\x8de Gustav Strni\xc5\xa1a (1887\xe2\x80\x931970) pesnik, mladinski pisatelj, uslu\xc5\xbebenec na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, igralec v Ljubljani in Mariboru ter svobodni knji\xc5\xbeevnik. Gregor je o\xc4\x8detu ilustriral tri knji\xc5\xbeice za otroke: Ribo Feroniko, Slike in Pravljice. Med letoma 1937 in 1941 je v Ljubljani obiskoval osnovno \xc5\xa1olo. _NEWLINE_\xc5\xa0olanje je nadaljeval na klasi\xc4\x8dni gimnaziji. Maja 1949 je bil aretiran skupaj z mamo in o\xc4\x8detom, v avgustu na sodnem procesu obsojen zaradi pomo\xc4\x8di pobeglim politi\xc4\x8dnim emigrantom in izdajanja dr\xc5\xbeavnih skrivnosti. 5. oktobra je bil obsojen najprej na dve leti odvzema prostosti in izgubo dr\xc5\xbeavljanskih pravic. Po prito\xc5\xbebi so ga obsodili na \xc5\xa1tiri leta prisilnega dela, ki ga je, kljub \xc5\xbee ob rojstvu po\xc5\xa1kodovani desni roki, pogumno opravljal. V zaporu je poskusil narediti samomor. V zadnjem obdobju v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du je za\xc4\x8del \xc5\xbee povsem resno in zavestno z literarnim ustvarjanjem. Pogojno je bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den junija 1951, istega leta je bil opro\xc5\xa1\xc4\x8den slu\xc5\xbeenja voja\xc5\xa1\xc4\x8dine kot stalno nesposoben zaradi roke in slabega vida. Po maturi 1952 se je vpisal na germanistiko Filozofske fakultete v Ljubljani, kjer je leta 1961 diplomiral iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine ter prejel \xc5\xa1tudentsko Pre\xc5\xa1ernovo nagrado. Med \xc5\xa1tudijem je obiskoval predavanja iz akadologije (osnove sumerskega in asirsko-babilonskega jezika) in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine. Leta 1957 je bil med ustanovitelji Revije 57 in bil vklju\xc4\x8den v delo uredni\xc5\xa1kega odbora. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju se ni zaposlil, ampak je ostal svobodni knji\xc5\xbeevnik vse do smrti. Leta 1963 je spoznal Svetlano Makarovi\xc4\x8d, ki je nastopala v prvih uprizoritvah njegovih poeti\xc4\x8dnih dram in mu pomagala pri pisanju popevkarskih besedil. V njeni poeziji je po letu 1964 opazen mo\xc4\x8dan Strni\xc5\xa1ev vpliv._NEWLINE_Z denarjem od avtorskih honorarjev je leta 1963 odkupil lastno zaplenjeno hi\xc5\xa1o v Ro\xc5\xbeni dolini. Leta 1967 je prejel prvo ve\xc4\x8dje priznanje z uvrstitvijo v antologijo Slovenska lirika (1945\xe2\x80\x931965). _NEWLINE_Leta 1974 se je poro\xc4\x8dil s Theo Skinder in \xc5\xa1est let kasneje se jima je rodila h\xc4\x8derka Erna. Leta 1985 se je kot kandidat za Fulbrightovo \xc5\xa1tipendijo pripravljal na odhod v ZDA. Ker ni maral potovanj, je odhod najprej prelo\xc5\xbeil na jesen 1986, potem pa je njegova dokumentacija obti\xc4\x8dala v Beogradu. Tega ni nikoli izvedel. Ljubljano je sicer le redko zapustil._NEWLINE_Istega leta je dobil Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za "zaokro\xc5\xbeen pesni\xc5\xa1ki opus".  _NEWLINE_Leta 1987 je umrl. Vzrok smrti je bila odpoved srca zaradi deliri\xc4\x8dnosti, oslabelosti in telesne iz\xc4\x8drpanosti. Ve\xc4\x8dkrat se je zdravil zaradi depresije in dipsomanije, oblike alkoholne odvisnosti, kjer se obdobja \xc4\x8dezmernega popivanja izmenjujejo z obdobji treznosti._NEWLINE_Za svoje delo je prejel nagrado mesta Ljubljane, \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8devo nagrado, nagrado Sterijevega pozorja in druge, je zavrnil.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSvoje pesmi je za\xc4\x8del objavljati \xc5\xbee s svojimi 12 leti v mladinskem mese\xc4\x8dniku Na\xc5\xa1 rod. Najbolj aktiven je bil v letih od 1950 do 1960. Mlaj\xc5\xa1i rod pesnikov je naredil mo\xc4\x8dan premik v intimizem. Takrat so ustvarjali Dane Zajc, Veno Taufer in Gregor Strni\xc5\xa1a. Zanimala jih je psiha malega mestnega \xc4\x8dloveka. Teme in motivi so absurd, odtujenost, raz\xc4\x8dlove\xc4\x8denje, iskanje smisla, smrt. Izra\xc5\xbeajo besen odpor in obup, \xc5\xbeelijo osmisliti svoje ob\xc4\x8dutenje groze. Ta poezija je nastajala kot posledica vojnih travm, kot odraz povojnega dogajanja, kot reakcija na porabni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo in njene konflikte s kulturo. Jezik je pogosto neestetski, nelogi\xc4\x8den in te\xc5\xbeje razumljiv. Zavra\xc4\x8dajo skladenjska in pravopisna pravila, trgajo stavke in osvobajajo verz.\n_START_SECTION_\nStrni\xc5\xa1eva poetika\n_START_PARAGRAPH_\nNjegove pesmi so oblikovno stroge, po navadi v tri- in \xc5\xa1tirivrsti\xc4\x8dnih kiticah, namesto rime je uporabljal asonanco. Teme njegovih del so bivanjske, ukvarja se z obsedenostjo, trpljenjem, smrtjo, \xc5\xbeivljenjem na robu propada, blaznostjo. V vseh delih je prisotna metafizika vesoljstva, ki se postavlja nasproti antropocentrizmu. \xc4\x8clovek ni sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sveta, je le del vesoljstva (Mozaiki, 1959); sam pravi temu kozmi\xc4\x8dna zavest. \xc4\x8clovekov svet na zemlji je le eden od svetov, ki se \xc4\x8dloveku razodevajo, obstaja pa jih \xc5\xa1e veliko ve\xc4\x8d. Skrajno stopnjo v kozmi\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju delovanja predstavlja zbirka Oko (1974). Opira se na anti\xc4\x8dne mite, srednjeve\xc5\xa1ke zgodbe in pravlji\xc4\x8dne like. Uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo ga v strujo postsimbolistov.\n_START_SECTION_\nPopevke\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj dvajset let je pisal besedila za zabavno glasbo in leta 1962 prejel nagrado za najbolj\xc5\xa1e besedilo na 1. festivalu Slovenske popevke na Bledu za besedilo pesmi Zemlja ple\xc5\xa1e. K temu pisanju ga je pripravil so\xc5\xa1olec Jure Robe\xc5\xbenik, s katerim sta naredila kar nekaj popevk. Marijanca Vojnovi\xc4\x8d pripoveduje: "Dvignil je slovensko popevko na raven, ki je dandana\xc5\xa1nja glasba ne dosega. Ne samo kot pesnik in dramatik, tudi s popevkami je veliko prispeval k splo\xc5\xa1ni kulturi naroda." Strni\xc5\xa1a je besedila pisal tudi zaradi zaslu\xc5\xbeka. O tem pripoveduje Majda Sepe: "Ko je za\xc4\x8del pisati besedila, je bil v finan\xc4\x8dni stiski, ni mogel prav veliko objavljati in zaslu\xc5\xbeiti." Gri\xc5\xa1ka, tako so ga klicali, je najve\xc4\x8d pisal v za\xc4\x8detku \xc5\xa1estdesetih. Pisanje besedil je zaradi pomanjkanja programa v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini spodbudil Radio Ljubljana. Sprva so prevajali tuje hite. "V tem je bil Gri\xc5\xa1ka pravi mojster," se spomni Sepetova. Obvladal je rime, govoril je angle\xc5\xa1ko in nem\xc5\xa1ko, razumel italijansko, zato je prevajal vse. "Znal je pisati pesmi in misli voditi prav tudi v butastih tekstih." In \xc5\xa1e Majdina anekdota: "Leta 1962 sem posnela Come fly with me Franka Sinatre, fajn \xc5\xa1tikelc o nekem pilotu, ki se z dekletom vrne na zemljo, stopi v sobo ... in \'make a pizza\'. Takrat se nam \xc5\xa1e sanjalo ni, kaj je to pica. Zmazali smo se kar tako, da \'ostaneva tukaj\'. Tako smo bili izobra\xc5\xbeeni, vse smo vedeli, ko si mlad, seveda vse ve\xc5\xa1, ampak tega pa nismo vedeli, kaj je pica."_NEWLINE_Uspe\xc5\xa1ne so postale marsikatere popevke: Bele ladje, Ne pri\xc5\xbeigaj lu\xc4\x8di v temi, Na Zmajskem mostu, Spomin\xc4\x8dica, Na Ljubljanskem gradu, Vagabund, Lonec brez medu, Leti, leti lastovka, Utrinek, Na vrhu neboti\xc4\x8dnika (pogosto napa\xc4\x8dno naslovljena kot Mala terasa), Ko bo\xc5\xa1 pri\xc5\xa1el, zmeraj prinesi mi ro\xc5\xbee, Zemlja ple\xc5\xa1e ... _NEWLINE_Strni\xc5\xa1a je napisal okoli \xc5\xa1tiristo besedil za popevke, \xc5\xa1ansone in narodnozabavne skladbe.'