b'\n_START_ARTICLE_\nSinhronizacija\n_START_SECTION_\nSinhronizacija\n_START_PARAGRAPH_\nGlagol sinhronizirati pomeni "narediti, da se dejanja, pojavi \xc4\x8dasovno med seboj ujemajo, potekajo isto\xc4\x8dasno" (SSKJ). \xc4\x8ce to prenesemo na podro\xc4\x8dje filmske produkcije pomeni narediti, da se slika in zvok v filmu med seboj \xc4\x8dasovno ujemata, to je seveda omogo\xc4\x8deno z dodatnim tonskim snemanjem in monta\xc5\xbenim nadomestkom izvirnega govora. Sinhronizirane so razne animacije, filmi, risanke in reklame, te imajo zvo\xc4\x8dno ali vidno sporo\xc4\x8dilo._NEWLINE_Sinhronizacija je bila prvotno ustvarjena zgolj za sporazumevalne namene, kasneje pa za komercialne. Med razloge za nastanek sinhronizacije in njene klju\xc4\x8dne zna\xc4\x8dinosti so: potreba da bi ob\xc4\x8dinstvo razli\xc4\x8dnih narodnosti razumelo govorjeno izvirno besedilo, posoja glasu likom iz animiranih filmov (predvsem za otro\xc5\xa1ko populacijo), dodaja glasu dolo\xc4\x8denim reklamam, zamenjava glasu profesionalnih igralcev z ne-profesionalnimi zaradi bolj\xc5\xa1e interpretacije besedila in scenarija.\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZ letom 1927 in izidom prvega zvo\xc4\x8dnega filma se pojavi problem kako dolo\xc4\x8deni film prirediti tako, da bi ga lahko distribuirali v razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah. Produkcijske hi\xc5\xa1e, kot so Warner Bros, MGM, Paramount, so se odlo\xc4\x8dile za uporabo nove metode, film so z isto, v\xc4\x8dasih celo z druga\xc4\x8dno igralsko zasedbo posneli ve\xc4\x8dkrat v raznih jezikih, da bi pokrili vse trge stare celine. Na za\xc4\x8detku leta 1933 pa so izumili sinhronizacijo in s to je izginilo snemanje raznovrstnih verziji specifi\xc4\x8dnega filma. Filmi so torej po novem sistemu, s sinhronizacijo, menjali le zvo\xc4\x8dni aspekt na podlagi enega originalnega posnetka. S sinhronizacijo so za\xc4\x8deli najprej v dr\xc5\xbeavah kot so \xc5\xa0panija, Francija, Nem\xc4\x8dija in Italija._NEWLINE_Sinhronizacije so bile najbolj uporabljene prav pri promocijskih besedilih kot so reklame, ker je prav ogla\xc5\xa1evanje najbolj pla\xc4\x8dana oblika tr\xc5\xbenega komuniciranja in je zelo dober na\xc4\x8din za pove\xc4\x8danje povpra\xc5\xa1evanja, prepoznavnosti. Pomembna dejavnika na tem podro\xc4\x8dju sta cena in zamenljivost, pri tem pa igra pomembno vlogo tudi jezik v katerem je ciljna publika nagovorjena. Presenetljivo je, da so \xc5\xbee s Programom za obnovo Evrope financirali dosti sinhronizacij samo zato, da bi Ameri\xc4\x8dani s svojo filmsko industrijo dosegli \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1i finan\xc4\x8dni donos, da bi prodali \xc4\x8dim ve\xc4\x8d svojih filmov v tujino.\n_START_SECTION_\nPostopek\n_START_PARAGRAPH_\nZa dosego uspe\xc5\xa1ne sinhronizacije je klju\xc4\x8dnega pomena dober prevod, kar je lahko zelo problemati\xc4\x8dno, saj mora biti slednji vsaj pribli\xc5\xbeek originala, pri \xc4\x8demer pa lahko pride do te\xc5\xbeav pri ohranjanju polnega pomena in prvotnega sloga ter sporo\xc4\x8dilnosti. Upo\xc5\xa1tevati je treba tudi kulturni kontekst naroda, drugo jezikovno okolje, pregovore, dolo\xc4\x8deno rabo besednih zvez in drugih posebnosti, ki jih je zelo te\xc5\xbeko dobesedno prevesti. Zaradi sinhronizacije se dostikrat pravi pomen izgubi, saj dolo\xc4\x8den skupek besed preprosto nima pomenske ustreznice v drugem jeziku, zato se originalom poi\xc5\xa1\xc4\x8de alternativni izbor besed, ki najbolje ustreza izvirniku (z vsakim prevodom se namre\xc4\x8d izgubi avtenti\xc4\x8dnost besedila, noben prevod pa ne more biti dobeseden)._NEWLINE__NEWLINE_Dobra sinhronizacija je zelo koherentna, kjer se zvo\xc4\x8dnost ujema s sliko na zaslonu, upo\xc5\xa1tevana je tudi ritmi\xc4\x8dnost povedi, gestikulacija, telesna govorica in obrazna mimika igralcev. Posebna pozornost gre tudi koli\xc4\x8dini zlogov v posameznem prevodu povedi, saj se mora ta \xc4\x8dasovno ujemati z dol\xc5\xbeino originalne, prvotne izjave._NEWLINE__NEWLINE_Najprej se izbere osebo, ki bi s svojo barvo glasu najbolje posnemala dolo\xc4\x8deni lik, nato sledi razdelitev filma na posamezne sekcije, ki se na koncu ponovno zdru\xc5\xbeijo. Vsaka oseba ima na razpolago mikrofon in zaslon, na katerem se so\xc4\x8dasno projicira scena filma, ki jo je treba sinhronizirati. Na koncu se posamezne sinhronizirane dele ponovno sestavi skupaj, prilagodi se tudi zvo\xc4\x8dna podlaga. Enaki postopki so uporabljeni tudi pri sinhronizaciji dokumentarcev, televizijskih serij, risank in oddaj.'