b'\n_START_ARTICLE_\nHalikarnas\n_START_SECTION_\nMikenci\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbenji Musgebi ali Muskebi (Ortakent) so odkrili ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tirideset mikenskih grobov. Tur\xc5\xa1ki arheolog Yusuf Boysal trdi, da so iz obdobja od konca 15. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. do leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t. in dokazujejo prisotnost mikenskih naselbin. Bogata zbirka artefaktov iz teh grobov je razstavljena v bodrumskem gradu. Najdbe so pripomogle k dolo\xc4\x8danju meja starodavne pokrajine ali kraljestva Arzava, ki se je v pohetitskem obobju preimenovala v Lidijo, in Ahijave (Ahaje).\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitev Halikarnasa je zaradi razli\xc4\x8dnih izro\xc4\x8dil \xc5\xa1e vedno predmet razprav. Vsi zgodovinarji se kljub temu strinjajo, da je bila na tem mestu najprej dorska kolonija. Trditev dokazujejo podobe Meduze, Atene ali Pozejdona in trizoba na njihovih kovancih. Njihovi mati\xc4\x8dni mesti sta bili Troizena in Argos. Strabon omenja, da so prebivalci za legendarnega ustanovitelja sprejeli Pozejdonovega sina Antesa in mesto s ponosom imenovali Anteade. Iz napisov je razvidno, da so Karijci mesto imenovali Alos\xc5\x8dkarnos\xc5\x8d._NEWLINE_Halikarnas je bil v zgodnjem obdobju \xc4\x8dlan Dorskega heksapolisa, v katerem so bili poleg Halikarnasa \xc5\xa1e otok Kos, Knidos na maloazijski obali ter Lindos, Kameiros in Ialisos na Rodosu. Ko je halikarna\xc5\xa1ki me\xc5\xa1\xc4\x8dan Agasikles odnesel domov trizob, ki so ga podeljevali zmagovalcem Triopskih iger, namesto da bi ga posvetil Triopskemu Apolonu, kot je bilo v navadi, so Halikarnas izklju\xc4\x8dili iz heksapolisa. V zgodnjem 5. stoletju je bil Halikarnas pod oblastjo Artemizije I. Karijske, znane tudi kot Artemizija Halikarna\xc5\xa1ka, ki je zaslovela kot poveljnica v pomorski bitki pri Salamini leta 480 pr. n. \xc5\xa1t.. O njenem sinu in nasledniku Pisindalisu ni veliko znanega. Bolj znan je njegov neslavni naslednik Ligdamis, ki je dal usmrtiti pesnika Panjasisa in prisilil Herodota, verjetno najbolj znanega Halikarnasca, da je okoli leta 457 pr. n. \xc5\xa1t. zapustil rodno mesto.\n_START_SECTION_\nHekatomnidi\n_START_PARAGRAPH_\nKo so Malo Azijo osvojili Perzijci, je Karija postala perzijska satrapija. Njen satrap je postal Hekatomen, ki je imel de facto polo\xc5\xbeaj kralja. Vladal je od leta 404 do 358 pr. n. \xc5\xa1t. in ustanovil Hekatomnidsko dinastijo. Imel je tri sinove - Mavzola, Idrieja in Piksodarja, ki so ga nasledili kot karijski suvereni, in dve h\xc4\x8derki \xe2\x80\x93 Artemizijo in Ado, ki sta bili poro\xc4\x8deni s svojima bratoma Mavzolom in Idriejem._NEWLINE_Mavzol je prestolnico Karije preselil iz Milase v Halikarnas. V Halikarnasu so med njegovo vladavino poglobili mestno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in iz izkopanega peska zgradili valobrane, tlakovali ulice in trge in zgradili hi\xc5\xa1e za me\xc5\xa1\xc4\x8dane. Ob pristani\xc5\xa1\xc4\x8du so zanj zgradili veliko utrjeno pala\xc4\x8do, iz katere je bil dober razgled na morje in kopno v smereh, iz katerih bi jih lahko napadli. Zgradili so tudi stra\xc5\xbeni stolp, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in tempelj gr\xc5\xa1kega boga vojne Aresa._NEWLINE_Mavzol in Artemizija sta velik del davkopla\xc4\x8devalskega denarja porabila za kra\xc5\xa1enje mesta in postavila kipe, templje in zgradbe iz bleste\xc4\x8dega marmorja. Ko je Mavzol leta 353 pr. n. \xc5\xa1t. umrl, je njegova \xc5\xbeena, sestra in naslednica Artemizija II. Karijska za\xc4\x8dela na vzpetini nad mestom graditi zanj in zase mogo\xc4\x8dno grobnico. Umrla je leta 351 pr. n. \xc5\xa1t.. Ciceron trdi, da zaradi \xc5\xbealosti. Plinij starej\xc5\xa1i pi\xc5\xa1e, da so po njeni smrti gradnjo nadaljevali in jo dokon\xc4\x8dali leta 350 pr. n. \xc5\xa1t.. Njegova grobnica je postala znana kot mavzolej in je bila ena od sedem \xc4\x8dudes starega veka._NEWLINE_Artemizijo je nasledil brat Idriej, njega pa po njegovi smrti leta 344 pr. n. \xc5\xa1t. \xc5\xbeena in sestra Ada. Adino oblast je leta 340 pr. n. \xc5\xa1t. uzurpiral brat Piksodar. Po njegovi smrti leta 335 pr. n. \xc5\xa1t. je oblast prevzel njegov zet s perzijskim imenom Orontobat, kateremu je polo\xc5\xbeaj karijskega satrapa podelil cesar Darej III..\n_START_SECTION_\nAleksander Veliki in Ada Karijska\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Aleksander Veliki leta 334 pr. n. \xc5\xa1t. pri\xc5\xa1el v Karijo, mu je Ada Karijska predala svojo trdnjavo Alinda. Po osvojitvi Halikarnasa je oblast v Kariji vrnil Adi, ona pa ga je v zameno posinovila in mu s tem zagotovila nasledstvo. Halikarnas je bil po obleganju in umiku Perzijcev po\xc5\xbegan. Mestne citadele Aleksander ni mogel osvojiti, zato jo je blokiral in nadaljeval pohod proti vzhodu. Ostanki citadele in obrambnega jarka so zdaj ena od bodrumskih turisti\xc4\x8dnih zanimivosti.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMalo kasneje so me\xc5\xa1\xc4\x8dani od Aleksandrovega naslednika Ptolemeja dobili v dar gimnazium, zato so njemu v \xc4\x8dast zgradili stoo. Med egiptovsko nadoblastjo je leta 268 pr. n. \xc5\xa1t. halikarna\xc5\xa1ki me\xc5\xa1\xc4\x8dan Hermij postal neziarh Neziotske zveze v Kikladih._NEWLINE_Halikarnas si po Aleksandrovem obleganju ni ve\xc4\x8d opomogel. Ciceron (106-43 pr. n. \xc5\xa1t.) ga opisuje kot skoraj zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno mesto._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8danska in kasneje islamska zgodovina mesta se je nadaljevala v Bodrumu.'