b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Illich\n_START_SECTION_\nDuhovni\xc5\xa1ko delo\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Illich je bil rojen na Dunaju katoli\xc5\xa1kemu hrva\xc5\xa1kemu o\xc4\x8detu in nem\xc5\xa1ko-judovski materi spreobrnjeni v protestantstvo. Zgodnje otro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivel v Splitu, nakar se je dru\xc5\xbeina leta 1932 preselila na Dunaj, kjer so ostali vse do leta 1942. O\xc4\x8detovo aristokratsko poreklo in politi\xc4\x8dne zveze so omilile nacisti\xc4\x8dno nasilje med vojno, vendar je zaradi judovskega porekla svoje matere moral leta 1941 \xc5\xa1olanje kot uradno kategorizirani \xc2\xbbpol-\xc5\xbdid\xc2\xab\xc2\xa0bil prisiljen prekiniti. Po skrivnem pobegu dru\xc5\xbeine iz Avstrije je \xc5\xa1tudij \xc5\xa1e isto leto nadaljeval na Univerzi v Firencah, kjer je komaj petnajst leten za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati kemijo, a se je zaradi pomanjkanja zanimanja kmalu preusmeril v \xc5\xa1tudij teologije in filozofije na Pape\xc5\xa1ki univerzi v Rimu. Tam je sre\xc4\x8dal tudi kasnej\xc5\xa1ega francoskega katoli\xc5\xa1kega filozofa Jacquesa Maritaina, s katerim se je spoprijateljil. Leta 1951 je bil star 24 let posve\xc4\x8den v duhovnika, istega leta pa je tudi promoviral s temo o takrat popularnem britanskegm zgodovinarju Arnoldu Toynbeeju na Teolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu v Salzburgu._NEWLINE_Leta 1951 je bil napoten za duhovnika v New York. Ker je med bivanjem v New Yorku videl, da je duhovna oskrba med katoli\xc5\xa1ko portori\xc5\xa1ko priseljensko skupnostjo skromna, je izkazal zanimanje, da bi med njimi \xc5\xa1iril duhovno oskrbo in izobra\xc5\xbeevalno dejavnost. Njegova priljubljenost je med Portori\xc4\x8dani z leti nara\xc5\xa1\xc4\x8dala, zato mu je pape\xc5\xbe na poziv vernikov podelil \xc4\x8dastni naziv monsignor. Leta 1956 je postal prorektor Katoli\xc5\xa1ke univerze na Portoriku, kjer se je za\xc4\x8del njegov osebni konflikt z Vatikansko politiko do Latinske Amerike, posebej njene mla\xc4\x8dnosti do interesov Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav pri zagotavljanju odvisnosti Portorika, kakor nasploh celotne Latinske Amerike, od ZDA. Tako so ga kot levi\xc4\x8darja nagnali s te univerze.\n_START_SECTION_\nKritika dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nNezadovoljen s politi\xc4\x8dnim polo\xc5\xbeajem in intelektualno pasivnim okoljem se je leta 1961 preselil v Mehiko, kjer ga je v mestu Cuernavaca From postavil za direktorja In\xc5\xa1tituta za interkulturno dokumentacijo za misijonarsko dejavnost v Latinski Ameriki. Nasproti izvornemu namenu \xc5\xa1irjenja evangelija je center v naslednjih letih postal na pol formalni dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dni seminar, na katerem so udele\xc5\xbeenci iz celega sveta razpravljali o dru\xc5\xbebenih, politi\xc4\x8dnih in ekonomskih problemih sveta. Illich je bil zelo izobra\xc5\xbeen. Imel je \xc5\xa1est doktoratov. \xc4\x8ceprav si je Illich delovanje tega centra zamislil kot podro\xc4\x8dje svobodnega intelektualnega raziskovanja, ga je, nezadovoljen z neizpolnjevanjem prvotno namenjene naloge, po desetih letih delovanja leta 1976 zaprl. V \xc4\x8dasu delovanja izobra\xc5\xbeevalnega centra je napisal svoja najbolj znana libertarna dru\xc5\xbebeno kriti\xc4\x8dna dela  \xc2\xbbRaz\xc5\xa1olanje dru\xc5\xbebe\xc2\xab\xc2\xa0(1971),\xc2\xa0\xc2\xbbOrodja dru\xc5\xbeabnosti\xc2\xab\xc2\xa0(1973) in\xc2\xa0\xc2\xbbMeje medicine\xc2\xab\xc2\xa0(1974). V tem obdobju je tudi dal odpoved od aktivnega opravljanja duhovni\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe. _NEWLINE_Naslednjih nekaj let je potoval in \xc5\xa1tudiral orientalske jezike, da bi v katerem od orientalskih filozofskih jezikov, npr. sanskrtu ali kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini, napisal zgodovino zahodne filozofije, vendar je ugotovil, da je naloga zanj prezahtevna. Po vrnitvi v Evropo se je za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das ustalil na Univerzi v Marburgu v Nem\xc4\x8diji, kjer je utrdil znanje medievalistike, posebej okrog nastajanja modernih institucij, kot so univerze. Poleg tega je podro\xc4\x8dje zanimanj in kritik s splo\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih tem, s katerimi si je ukvarjal v \xc4\x8dasu delovanja izobra\xc5\xbeevalnega centra v Mehiki, zoo\xc5\xbeil na o\xc5\xbeje, uporabnej\xc5\xa1e teme, kot so opismenjevanje, skrb za rodovitno zemljo, onesna\xc5\xbeevanje, delitev vlog med spoloma, ipd... Na za\xc4\x8detku devetdesetih je nekaj let kot gostujo\xc4\x8di profesor pou\xc4\x8deval na Pennsylvanijski dr\xc5\xbeavni univerzi in nasploh veliko potoval ter predaval._NEWLINE_Zadnjih deset let \xc5\xbeivljenja je \xc5\xbeivel v Cuernavaci v Mehiki, kjer se je ustalil zaradi napredujo\xc4\x8de bolezni. V skladu s svojim u\xc4\x8denjem je zavra\xc4\x8dal moderno medicinsko oskrbo pri zdravljenju rakastega tumorja na obrazu.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1olanje dru\xc5\xbebe (1971)\n_START_PARAGRAPH_\nV delu\xc2\xa0\xc2\xbbRaz\xc5\xa1olanje dru\xc5\xbebe\xc2\xab\xc2\xa0kritizira liberalni pogled na izobra\xc5\xbeevanje, po katerem bi morala izobrazba razviti poln intelektualni in ustvarjalni potencial pri ljudeh. Illich trdi, da so moderne institucije izobra\xc5\xbeevanja, od \xc5\xa1ol do univerz, ravno nasprotne liberalnim izobra\xc5\xbeevalnim idealom. Poleg formalnega kurikuluma, ki zagotavlja idealizirane cilje, na\xc4\x8drte in metode pou\xc4\x8devanja, obstaja \xc5\xa1e t. i. skriti kurikulum, ki deluje na na\xc4\x8din, da cilji iz uradnega kurikuluma dose\xc5\xbeejo zgolj po represivnih in vsiljeno konformisti\xc4\x8dnih metodah dela skritega kurikuluma. Pravi cilj modernega izobra\xc5\xbeevanja tako po Illichu ni u\xc4\x8denje za \xc5\xbeivljenje, pa\xc4\x8d pa u\xc4\x8denje za konformno sprejemanje interesov nosilcev dru\xc5\xbebene mo\xc4\x8di, kamor poleg podrejenosti posameznika v razmerju do politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di in trga dela \xc5\xa1e pri\xc5\xa1teva sprejemanje uslug zdravnikov, socialnih delavcev, odvetnikov, ipd... Te profesionalizirane organizacije strokovnjakov kljub liberalno naivnim programom pogosto pomno\xc5\xbeijo socialne probleme, namesto da bi jih re\xc5\xa1ile. Na globalni ravni je to razmerje \xc5\xa1e bolj opazno, ko razviti svet prisiljuje nerazviti, Tretji svet v gospodarsko, politi\xc4\x8dno in kulturno odvisnost._NEWLINE_Illich predlaga ukinitev sedanjega sistema izobra\xc5\xbeevanja in nadomestitev z bolj humanisti\xc4\x8dnim na\xc4\x8dinom pou\xc4\x8devanja, ki bi se samoiniciativno izvajal skozi u\xc4\x8dne mre\xc5\xbee posameznikov s podobnimi interesi. Npr. ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva ne bi pou\xc4\x8devali samo profesionalno iz\xc5\xa1olani u\xc4\x8ditelji in strokovnjaki, pa\xc4\x8d pa bi ga lahko pou\xc4\x8deval vsak, ki bi znotraj mre\xc5\xbee posameznikov izkazal optimalno strokovnost in izku\xc5\xa1enost, \xc4\x8detudi brez formalnega potrdila o izobrazbi kot je diploma.\n_START_SECTION_\nMedicinska nemneza\n_START_PARAGRAPH_\nV prav tako provokativnem delu\xc2\xa0\xc2\xbbOmejitve medicine\xc2\xab\xc2\xa0(Medical Nemesis, 1975) je obto\xc5\xbeil moderno medicino iatrogenije, kar pomeni, da sodobna medicina raje ohranja in ustvarja dolgotrajne bolezni, kot pa jih zdravi.'