b'\n_START_ARTICLE_\nMehmed Pa\xc5\xa1a Sokolovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nO Mehmedovem rojstvu in otro\xc5\xa1tvu ni nobenega zanesljivega podatka. Osmanski kronisti in zgodovinarji ga prvi\xc4\x8d omenjajo \xc5\xa1ele, ko je dosegel visok polo\xc5\xbeaj v dr\xc5\xbeavni hierarhiji. Njegovo mladost zameglujejo tudi razne legende, ki zgodovinarjem ote\xc5\xbeujejo ugotavljanje resnice._NEWLINE_Rojen je bil v pravoslavni dru\xc5\xbeini v kraju Sokolovi\xc4\x87i (tur\xc5\xa1ko Sokul ali Sokollu) ali njegovi bli\xc5\xbenji okolici pri dana\xc5\xa1njem Rudu v vzhodni Bosni. Nekateri viri trdijo, da se je rodil v skromni pastirski dru\xc5\xbeini, drugi pa, da je potomec bosanskih plemi\xc4\x8dev. Zadnje raziskave ka\xc5\xbeejo, da druga trditev ni to\xc4\x8dna._NEWLINE_Mehmedovo krstno ime je bilo verjetno Bajica, o\xc4\x8detovo ime pa Dimitrij. Imel je dva brata in sestro in najmanj enega strica, sicer pa so podatki o dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanih zelo nezanesljivi. Leta 1516 so ga osmanski zbiralci otrok kot krvni davek odpeljali od doma in tudi njegov odhod je obdan z legendami. Ena od legend pravi, da so ga preprosto odpeljali od doma, druga, da ga je kot posebno nadarjenega izbral poveljujo\xc4\x8di Je\xc5\x9fil\xc3\xa7e Mehmed Bej, tretja pa, da ga je stric posku\xc5\xa1al na vsak na\xc4\x8din odkupiti in je zanj ponujal visoko odkupnino.\n_START_SECTION_\nTretji vezir\n_START_PARAGRAPH_\nMehmedovi uspehi so na sultana Sulejmana I. naredili tako mo\xc4\x8dan vtis, da ga je leta 1555 imenoval za tretjega vezirja in \xc4\x8dlana Cesarskega sveta. Polo\xc5\xbeaj rumelijskega beglerbega je prepustil jani\xc4\x8darskemu agi Pertev Pa\xc5\xa1i, s katerim sta skupaj slu\xc5\xbebovala v Bagdadu pri Iskenderju \xc3\x87elebiju._NEWLINE_Kmalu po prevzemu polo\xc5\xbeaja je moral zatreti upor, ki je izbruhnil v okolici Soluna. Upor je spro\xc5\xbeil Mustafa Bej, ki je trdil, da je sultanov sin Mustafa. Mehmed Pa\xc5\xa1a je s 4.000 konjeniki in 3.000 jani\xc4\x8darji upor zatrl in Mustafo obesil._NEWLINE_Mehmeda je leta 1557 v Istanbulu obiskal brat Topuzli-Makarij Sokolovi\xc4\x87, ki je bil predstojnik (iguman) srbskega samostana Hilandar na Atosu. Pogovarjala sta se o mo\xc5\xbenostih za obnovitev Srbske pravoslavne cerkve. Mehmed Pa\xc5\xa1a je \xc5\xa1e istega leta izdal dekret (berat), s katerim je ukazal obnovitev Pe\xc5\xa1ke patriarhije, katere patriarh je postal Makarij I. Sokolovi\xc4\x87.  Berat se ni nana\xc5\xa1al samo na Srbe, ampak je zagotovil versko svobodo vsem prebivalcem Osmanskega cesarstva._NEWLINE_Leta 1559 je general in dr\xc5\xbeavnik Lala Mustafa Pa\xc5\xa1a nahujskal Sulejmanovega sina Bajazida, beglerbega Karamana, naj se upre bratu Selimu, ki je bil kandidat za bodo\xc4\x8dega sultana. Mehmed Pa\xc5\xa1a je z vojsko od\xc5\xa1el v Konyo, maja 1559 zatrl upor in popolnoma uni\xc4\x8dil Bajazidovo vojsko. Bajazid je po porazu pobegnil v Perzijo. Mehmed Pa\xc5\xa1a je zato ostal v Anatoliji in se \xc4\x8dez zimo pogajal s perzijskom \xc5\xa1ahom o Bajazidovi izro\xc4\x8ditvi. \xc5\xa0ah je nazadnje popustil in za veliko podkupnino izro\xc4\x8dil Bajazida in njegove \xc5\xa1tiri sinove. Po izro\xc4\x8ditvi so vse usmrtili.\n_START_SECTION_\nDrugi vezir\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1561 je veliki vezir R\xc3\xbcstem Pa\xc5\xa1a umrl. Nasledil ga je drugi vezir Semiz Ali Pa\xc5\xa1a, za drugega vezirja pa so imenovali Mehmed Pa\xc5\xa1o Sokolovi\xc4\x87a. Mesto tretjega vezirja je dobil Mehmedov dober prijatelj Pertev Pa\xc5\xa1a._NEWLINE_17. avgusta 1562 se je Mehmed Pa\xc5\xa1a poro\xc4\x8dil z vnukinjo sultana Selima I. Ismihan Sultan (ali Esma Han Sultan). Naslednjih nekaj let je pre\xc5\xbeivel v miru in se posve\xc4\x8dal predvsem dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1kim poslom._NEWLINE_Leta 1564 je Mehmedov ne\xc4\x8dak Sokollu Mustafa Bej  postal podkralj Bosne.\n_START_SECTION_\nVeliki vezir\n_START_PARAGRAPH_\nJunija 1565 je veliki vezir Semiz Ali Pa\xc5\xa1a umrl in sultan Sulejman je njegovo mesto zaupal Mehmed Pa\xc5\xa1i Sokolovi\xc4\x87u._NEWLINE_Konec leta 1565 so se za\xc4\x8dele napetosti med cesarjem Svetega Rimskega cesarstva Maksimilijanom II. \xc4\xb0n sultanom Sulejmanom I. zaostrovati. Maksimilijan je zahteval, da mu sultan vrne ozemlja, ki jih je osvojil Gazi Hasan Pa\xc5\xa1a Predojevi\xc4\x87. Pogajanja so bila neuspe\xc5\xa1na in Maksimilijan je Sulejmanu napovedal vojno. Veliki vezir je takoj ukazal svojemu ne\xc4\x8daku Sokollu Mustafa Beju, naj napade Maksimilijana in njegova vojski je uspelo osvojiti osvojiti Krupo in Dvor na Uni. Medtem je Sulejman zbral ve\xc4\x8djo vojsko, ki je z Mehmedom na \xc4\x8delu prvi\xc4\x8d po 50 letih pri\xc5\xa1la pred Beograd._NEWLINE_Del vojske je nadaljeval pohod ob Donavi, napadel Eger in od\xc5\xa1el naprej proti Dunaju. Hrva\xc5\xa1ko-ogrski plemi\xc4\x8d Nikola Zrinski je medtem porazil sand\xc5\xbeak bega Mohameda Tirhala, usmrtil njega in njegovega sina in zaplenil 17.000 dukatov. Sulejman je za povra\xc4\x8dilo za\xc4\x8del z 90.000 vojaki in 300 topovi oblegati Siget, ki ga je branil Nikola Zrinski in po dolgem obleganju je mesto padlo. Sultan Sulejman I. je v no\xc4\x8di med 5. in 6. septembrom, samo dan pred osvojitvijo mesta, nenadoma umrl, Nikolo Zrinskega pa so po osvojitvi  mesta usmrtili._NEWLINE_Mehmed Pa\xc5\xa1a se je ustra\xc5\xa1il, da bo zaradi Sulejmanove smrti pri\xc5\xa1lo v vojski do nemirov, zato je njegovo smrt zamol\xc4\x8dal in dal usmrtiti vse pri\xc4\x8de sultanove smrti. Vojski je razglasil, da je sultan preslaboten, da bi osebno poveljeval vojski in sam prevzel poveljstvo. Novica o sultanovi smrti se je kljub temu razvedela, zato je Sokollu Mustafa Bej pisno obvestil Sulejmanovega sina Selima o o\xc4\x8detovi smrti. Selim se je z vojsko nemudoma odpravil v Srem, pri\xc5\xa1el je do Vukovarja in se nato vrnil v Beograd, da bi lahko u\xc4\x8dinkoviteje prevzel oblast v cesarstvu.  Sultanovo smrt so uradno objavili \xc5\xa1ele 48 dni po njegovi smrti. Mehmed Pa\xc5\xa1a Sokolovi\xc4\x87 je zatem prisegel zvestobo novemu sultanu in ostal na polo\xc5\xbeaju velikega vezirja._NEWLINE_Selimov prihod na oblast ni potekal povsem brez zapletov. Ko se je z vojsko vra\xc4\x8dal iz Beograda v Istanbul, je v Istanbulu izbruhnil upor, ker so jani\xc4\x8darji in uradniki zahtevali vi\xc5\xa1je pla\xc4\x8dilo za svoje pretekle zasluge. Vse ceste so bile blokirane in Mehmed Pa\xc5\xa1a in  Ahmed Pa\xc5\xa1a sta samo s podkupovanjem uspela priti do prestolnice. Upor so pomirili tako, da so jani\xc4\x8darjem poleg redne pla\xc4\x8de \xc5\xa1tiridesetih dukatov izpla\xc4\x8dali dodatnih dvajset dukatov. Kmalu zatem so se uprli \xc5\xa1e drugi voja\xc5\xa1ki oddelki, spahije in najemniki, vendar je Mehmed tokrat ukrepal druga\xc4\x8de: aretiral in zamenjal je njihove poveljnike in upor se je kon\xc4\x8dal._NEWLINE_Dve leti po Selimovem prihodu na prestol je Mehmed Pa\xc5\xa1a Sokolovi\xc4\x87 17. februarja 1568 v Istanbulu s cesarjem Maksimilijanom podpisal mirovno pogodbo, po kateri je cesar pla\xc4\x8deval 30.000 dukatov davka letno._NEWLINE_V Rusiji je imel manj sre\xc4\x8de in \xc5\xbee prvi spopad s severnim sosedom se je sprevrgel v katastrofo. V Istanbulu so nameravali Volgo in Don povezati s prekopom, zato so poleti leta 1569 v Rusijo poslali veliko vojsko jani\xc4\x8darjev in konjenice. Za\xc4\x8deli so oblegati Astrahan in kopati prekop, medtem pa je njihova vojna mornarica napadla Azov. Branilci Astrahana so z izpadom iz mesta odbili oblegovalce, potem pa jim je pri\xc5\xa1la na pomo\xc4\x8d ruska vojska s 15.000 vojaki. Rusi so napadli in razgnali delavce na prekopu in tatarsko vojsko, ki jih je branila, za name\xc4\x8dek pa je bila zatem v viharju uni\xc4\x8dena \xc5\xa1e osmanska flota. Na za\xc4\x8detku leta 1570 je ambasador ruskega carja Ivana IV. Groznega v Istanbulu podpisal mirovno pogodbo, s katero so obnovili mir med Osmanskim in Ruskim cesarstvom._NEWLINE_Selim II. je bil \xc5\xa1ibek vladar in vsa mo\xc4\x8d in dr\xc5\xbeavna uprava  je bila zaradi uspe\xc5\xa1nih reform Sulejmana I. v rokah velikega vezirja. Mehmed Pa\xc5\xa1i je kljub Selimovim slabostim uspelo raz\xc5\xa1iriti meje Osmanskega cesarstva. Leta 1570 je Sinan Pa\xc5\xa1a osvojil Arabijo, s \xc4\x8demer je zaklju\xc4\x8dil uspe\xc5\xa1en voja\xc5\xa1ki pohod v Hid\xc5\xbeaz in Jemen._NEWLINE_Leta 1571 je osmanska vojska zasedla Ciper, ki je bil v posesti Bene\xc4\x8danov. Osvojitev Cipra je imela za posledico ustanovitev Svete lige, v kateri so se zdru\xc5\xbeili pape\xc5\xbe, \xc5\xa0panija z Neapljem in Sicilijo, Bene\xc5\xa1ka republika, Genova, Toskana in Malta. 7. oktobra 1571 je koalicijska flota pod poveljstvom Ivana (Don Juana) Avstrijskega v pomorski bitki pri Lepantu povsem uni\xc4\x8dila osmansko floto._NEWLINE_Po porazu je Mehmed Pa\xc5\xa1a zadol\xc5\xbeil Pijale Pa\xc5\xa1o in novega velikega admirala Kili\xc3\xa7 Ali Pa\xc5\xa1o, da obnovita razbito floto. Do julija 1572 je imela nova flota \xc5\xbee 250 popolnoma opremljenih vojnih ladij, med njimi osem najve\xc4\x8djih, \xe2\x80\xb3ki so kdaj plule po Mediteranu\xe2\x80\xb3. Tur\xc5\xa1ki kronisti pravijo, da ja Mehmed Pa\xc5\xa1a takrat izjavil bene\xc5\xa1kemu ambasadorju, da so \xe2\x80\xb3Osmani z osvojitvijo Cipra Benetkam odsekali roko, Sveta liga pa je Osmanskemu cesarstvu v bitki pri Lepantu samo obrila brado. Odsekana roka nikoli ve\xc4\x8d ne sraste, obrita brada po zraste \xc5\xa1e gostej\xc5\xa1a\xe2\x80\xb3. Ladje Svete lige so se resni\xc4\x8dno morale kmalu umakniti v svoja pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, ker je osmanska flota ponovno postala vladar Mediterana. Leta 1573 je admiral Kili\xc3\xa7 Ali Pa\xc5\xa1a na poti v Francijo opusto\xc5\xa1il obale Sicilije in ju\xc5\xbene Italije in leta 1574 zasedel Tunizijo, v kateri so s \xc5\xa1pansko pomo\xc4\x8djo vladali berberski Hafsidi._NEWLINE_3. marca 1573  je Bene\xc5\xa1ka republika podpisala z Osmanskim cesarstvom mirovno pogodbo, s katero je pristala na izgubo Cipra in vi\xc5\xa1je davke in Sveta liga je razpadla. Osmansko cesarstvo je nato za osem let podalj\xc5\xa1alo mirovno pogodbo \xc5\xa1e s Svetim Rimskim cesarstvom in vzdr\xc5\xbeevalo dobre odnose s Francijo, Poljsko in Rusijo. Mehmed Pa\xc5\xa1a se je za\xc4\x8del pripravljati na nov napad na Benetke, vendar je njegove na\xc4\x8drte prekri\xc5\xbeala sultanova smrt._NEWLINE_Premo\xc5\xbeenje Mehmed Pa\xc5\xa1e Sokolovi\xc4\x87a je okrog leta 1573 doseglo svoj vi\xc5\xa1ek in je bilo vredno 18 milijonov dukatov. Poleg redne pla\xc4\x8de velikega vezirja, ki je zna\xc5\xa1ala 20 dukatov na dan, mu je moral vsak novoimenovani vezir pla\xc4\x8dati 50.000-60.000 dukatov, vsak novoimenovani beglerbeg pa 15.000-20.000, v\xc4\x8dasih celo 40.000 dukatov in samo guverner Egipta v Kairu mu je pla\xc4\x8deval po 100.000 dukatov letno. V svoji dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ki karieri je sklenil \xc5\xa1tevilne dr\xc5\xbeavne pogodbe, ki so prina\xc5\xa1ale koristi tudi njemu osebno:  Avstrija mu je pla\xc4\x8devala 9.000, Transilvanija 3.000, Vla\xc5\xa1ka 7.000 in Moldavija 3.000 dukatov letno. Pla\xc4\x8devala mu je celo Bene\xc5\xa1ka republika - po 4.000 dukatov letno. Samo ti davki so mu prinesli 31.000 zlatih dukatov na leto._NEWLINE_30. avgusta 1574 je veliki vezir imenoval svojega ne\xc4\x8daka Antonija Sokolovi\xc4\x87a, metropolita Hercegovine, za novega pravoslavnega nad\xc5\xa1kofa Ohrida. Ko je 23. oktobra istega leta umrl pe\xc5\xa1ki patriarh Makarij, je Antonij postal njegov naslednik. Naslednje leto je umrl tudi Antonij in na njegovo mesto je pri\xc5\xa1el drug Mehmedov ne\xc4\x8dak Gerasim Sokolovi\xc4\x87._NEWLINE_Ko je Selim II. leta 1574 umrl, je Mehmed Pa\xc5\xa1a spet zamol\xc4\x8dal sultanovo smrt, dokler ni iz Manise pri\xc5\xa1el njegov sin Murat III. Tudi pri novem sultanu je ostal na polo\xc5\xbeaju velikega vezirja, vendar se je moral zdaj veliko ukvarjati s spletkami vplivnih dvornih dam. Najvplivnej\xc5\xa1i sta bili sultanova mati Nurbanu Sultan in sultanova prva \xc5\xbeena Safiye Sultan, po poreklu Bene\xc4\x8danka. Tudi Murat III. se je dobro zavedal Mehmedove ogromne mo\xc4\x8di, zato je naredil vse, da bi njegov vpliv \xc4\x8dim bolj zmanj\xc5\xa1al. Mehmedove zaveznike je za\xc4\x8del umikati z visokih dr\xc5\xbeavnih polo\xc5\xbeajev: dr\xc5\xbeavnega sekretarja Feriduna, veterana iz obleganja Sigeta, so iz Istanbula premestili v Beograd, zvestega prijatelja in guvernerja Cipra pa so ubili uporni\xc5\xa1ki vojaki. Mehmedova najve\xc4\x8dja tekmeca, Hamid Efendi in Pijale Pa\xc5\xa1a sta organizirala usmrtitev Mehmedovega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika Mihaela Kantakuzena, 10. oktobra 1578 pa so v Budimu usmrtili \xc5\xa1e Mehmedovega ne\xc4\x8daka in generalnega guvernerja Sokollu Mustafa Beja._NEWLINE_11. oktobra 1579 je mentalno moten dervi\xc5\xa1 prosil za obisk pri Mehmed Pa\xc5\xa1i in ga med obiskom zabodel. Tri ure kasneje je Mehmed Pa\xc5\xa1a umrl. Kasneje so trdili, da je bil morilec jani\xc4\x8dar v slu\xc5\xbebi Muratove \xc5\xbeene Safiye Sultan. Mehmeda so pokopali na njegovem posestvu v Istanbulu v grobnici, ki jo je zgradil slavni arhitekt Mimar Sinan. Na majhnem vrtu so v njegovi bli\xc5\xbeini kasneje pokopali tudi \xc5\xbeeno Ismihan in njegove potomce._NEWLINE_Mehmed Pa\xc5\xa1a Sokolovi\xc4\x87 je bil kar \xc5\xa1estdeset let v slu\xc5\xbebi Osmanskega cesarstva. Bil je edini veliki vezir, ki v vsej svoji karieri ni bil nikoli odstavljen z nobenega polo\xc5\xbeaja, na katerega je bil imenovan in je do drugega najvi\xc5\xa1jega polo\xc5\xbeaja v cesarstvu napredoval samo zaradi svojih izjemnih sposobnosti.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nMehmed Pa\xc5\xa1a Sokolovi\xc4\x87 je po vsem Osmanskem cesarstvu zapustil \xc5\xa1tevilne arhitekturne spomenike, ki so ve\xc4\x8dinoma delo cesarskega arhitekta Sinana Mimarja._NEWLINE_V mestni \xc4\x8detrti Kadirga v Istanbulu je mo\xc5\xa1eja z njegovim imenom, ki velja za najlep\xc5\xa1o malo mo\xc5\xa1ejo v Istanbulu. V \xc4\x8detrti Ejub je kompleks Sokollu Mehmed Pa\xc5\x9fa Kulliyesi, v katerem je njegova rezidenca, \xc5\xa1ola (medresa) in njegova grobnica. Na cesti med Istanbulom in Odrinom je v L\xc3\xbcleburgazu podoben kompleks z njegovim imenom, v katerem je karavanasaraj, kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, mo\xc5\xa1eja, medresa, tr\xc5\xbenica in sultanova privatna rezidenca. Kompleks je bil zgrajen leta 1549 in raz\xc5\xa1irjen leta 1569. Podobna komplesa sta tudi v Havsi in Pajasu v ju\xc5\xbeni Anatoliji. Sinan je v Mehmedovem imenu zgradil tudi mostove v Havsi, Yesildireku (Istanbul), Odrinu in L\xc3\xbcleburgazu._NEWLINE_Ju\xc5\xbenoslovanski narodi se ga spominjajo predvsem po njegovih gradnjah. Najbolj znana zgradba je vsekakor njegov most v Vi\xc5\xa1egradu, ki je del svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Poleg tega mostu je dal zgraditi tudi Arslanagi\xc4\x87ev most v Trebinju, Vezirjev most v Podgorici, most v \xc5\xbdepi in Kozjo \xc4\x86uprijo v Sarajevu.  V svoji rojstni vasi Sokolovi\xc4\x87i je zgradil mo\xc5\xa1ejo, osnovno \xc5\xa1olo (mekteb), gosti\xc5\xa1\xc4\x8de (musafirhana) in javno kopali\xc5\xa1\xc4\x8d\xc4\x8de. Na cesti med Vi\xc5\xa1egradom in Sarajevom je v Glasincu postavil Mehmed Sokolovi\xc4\x87a han, od katerega je ostala samo pipa s pitno vodo._NEWLINE_Srbi se ga najbolj spominajo po tem, da je leta 1557, ko je bil tretji vezir, obnovil Srbsko pravoslavno cerkev in patriarhat v Pe\xc4\x87i in za prvega patriarha imenoval svojega sorodnika Makarija Sokolovi\xc4\x87a.'