b'\n_START_ARTICLE_\nTrdkova\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nTrdkova le\xc5\xbei na severu Gori\xc4\x8dkega v stranskih grapah, po sosednjih slemenih in v dolini na obeh straneh potoka Lukaja. Hi\xc5\xa1e so ob asfaltirani cesti Martinje - Kuzma in ob mnogih stranskih kolovozih.\n_START_SECTION_\nImena delov naselja\n_START_PARAGRAPH_\nV dolini so Ves\xc3\xa1rdje, L\xc3\xa9ve, Gl\xc3\xb3cova Graba, \xc5\xa0\xc3\xbajstrov Breg in P\xc3\xa9trova Graba. Na pobo\xc4\x8djih in \xc5\xa1irokih rtih le\xc5\xbeijo Sl\xc3\xa1marin Breg, K\xc3\xb3ucov Breg, Gjurcev Breg, L\xc3\xa9po\xc5\xa1ov Breg in Vukin Breg. _NEWLINE_Prebivalci dolinskega dela vasi so Ves\xc3\xa1rdje, vzpetinskega pa Vr\xc3\xb3\xc5\xa1\xc4\x8darje. Ob dr\xc5\xbeavni meji so na razvodnici med Muro in Rabo vse vi\xc5\xa1je vzpetine, kot sta Slamarin breg (388 m) in Tromejnik (390 m). Srebrni Breg (404 m) je \xc5\xbee na obmo\xc4\x8dju  naselja Martinje. Na severovzhodu te\xc4\x8de Seni\xc5\xa1ki potok.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVas se v pisnih dokumentih prvi\xc4\x8d omenja leta 1387 z imenom Trekwlgh, ko je spadala pod grofijo Dobra v Avstriji, leta 1388 pa z imenom Terkulge. Naslednjo omembo vasi zasledimo leta 1499 kot Therekwelghye. V letu 1698 se v pogodbi o \xc5\xa1kofiji Raab/Gy\xc3\xb6r omenja kot T\xc3\xbcrke._NEWLINE_Leta 1890 so zdru\xc5\xbeili vas Trdkova s sosednjim Martinjem. Vas se je imenovala Magasfok in \xc5\xa1tela 707 prebivalcev, od tega 701 Slovencev, v vasi pa je prebivalo tudi pet Nemcev in en Mad\xc5\xbear. Kraj je pripadal okro\xc5\xbeju Mono\xc5\xa1ter. _NEWLINE_Leta 1919 je kraj pripadel Kraljevini SHS.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje neko\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1860 je bila v Martinju zgrajeno \xc5\xa1olsko poslopje. Tamkaj\xc5\xa1njo osnovno \xc5\xa1olo so obiskovali u\xc4\x8denci iz Trdkove, Martinja in Bore\xc4\x8de. Leta 1914 je \xc5\xa1ola \xc5\xa1tela 134 \xc5\xa1oloobvezujo\xc4\x8dih otrok. U\xc4\x8ditelji so za pou\xc4\x8devanje po u\xc4\x8dencu dobili 15 do 30 krajcarjev letno in drva za kurjavo. Od leta 1945 naprej je bila tu osemletka. Pouk je bil leta 1975 ukinjen, otroci pa od takrat naprej obiskujejo \xc5\xa1oli v Kuzmi ali v Gornjih Petrovcih.  _NEWLINE_Osnovna \xc5\xa1ola se je nekdaj imenovala Trdkova, kasneje je bila preimenovana v Martinje. Med drugo svetovno vojno je zaradi mad\xc5\xbearske oblasti potekal pouk v mad\xc5\xbearskem jeziku. Stavba nekdanje \xc5\xa1ole je bila poru\xc5\xa1ena leta 1987, na njenem mestu pa danes stoji \xc5\xa1portno igri\xc5\xa1\xc4\x8de. Ob igri\xc5\xa1\xc4\x8du je bila obnovljena tudi ve\xc4\x8dnamenska zgradba, v kateri so urejene sla\xc4\x8dilnice.\n_START_SECTION_\nPomembnej\xc5\xa1e organizacije in ustanove v vasi\n_START_PARAGRAPH_\nProstovoljno gasilsko dru\xc5\xa1tvo Trdkova (PGD Trdkova) je bilo ustanovljeno 18. decembra 1933. Ustanovnega ob\xc4\x8dnega zbora, ki je potekalo na Osnovni \xc5\xa1oli Trdkova se je udele\xc5\xbeilo 19 \xc4\x8dlanov. \xc4\x8clani so se seznanili z Zakonom o organizaciji gasilstva iz leta 1933 in izvolili naslednje vodstvo v sestavi: predsednik Jakob Me\xc5\xa1ko, poveljnik \xc5\xa0tefan \xc4\x8cerpnjak, podpoveljnik Karel Kolman, tajnik Heinrik Melhmaurer, blagajnik Janez Ember\xc5\xa1i\xc4\x8d in orodjar \xc5\xa0tefan Lang. Prostovoljna gasilska \xc4\x8deta Trdkova je pripadala \xc5\xbeupi sreza Murska Sobota in Dravski banovini.  _NEWLINE_V vasi Trdkova se nahajajo Avtocenter Andrejek, gostilna Suki\xc4\x8d, trgovina z gradbenim materialom Gori\xc4\x8danka Kalamar, pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de in kapela sv. Cirila in Metoda. V vasi trenutno delujeta PGD Trdkova in \xc5\xa0portno dru\xc5\xa1tvo Trdkova.'