b'\n_START_ARTICLE_\nEgejsko morje\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nZa ime Egejskega morja so razli\xc4\x8dne razlage. Lahko je bilo imenovano po gr\xc5\xa1kem mestu Egej ali po Egeji, kraljici Amazonk, ki je umrla v morju, ali po ajgajon  "morska koza", drugo ime za Briareja, ki je bil eden od arhai\xc4\x8dnih Hekatonhejrijev ali zlasti med Atenci po Ajgeju, Tezejevem o\xc4\x8detu, ki se je utopil v morju, ker je mislil, da je njegov sin umrl._NEWLINE_Mo\xc5\xbena etimologija je izpeljanka iz gr\xc5\xa1ke besede \xce\xb1\xe1\xbc\xb6\xce\xb3\xce\xb5\xcf\x82  aiges = "valovi" (slovni\xc4\x8dar Hesihij iz Aleksandrije, metafori\xc4\x8dno uporablja \xce\xb1\xe1\xbc\xb4\xce\xbe (aix) "koza"), torej "valovito morje", tudi \xce\xb1\xe1\xbc\xb0\xce\xb3\xce\xb9\xce\xb1\xce\xbb\xcf\x8c\xcf\x82 (Aigialos = aiges (valovi) + hals (morje)) , kar pomeni "morska obala"._NEWLINE_Bene\xc4\x8dani, ki so obvladovali \xc5\xa1tevilne gr\xc5\xa1ke otoke v visokem in poznem srednjem veku, so uporabljali ime arhipelag (gr\xc5\xa1ko za "glavno morje"), ime, ki je veljalo v mnogih evropskih dr\xc5\xbeavah do zgodnjega obdobja moderne._NEWLINE_V nekaterih ju\xc5\xbenoslovanskih jezikih se Egej pogosto imenuje Belo morje (\xd0\x91\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xbe \xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb5 v srb\xc5\xa1\xc4\x8dini in makedon\xc5\xa1\xc4\x8dini in \xd0\x91\xd1\x8f\xd0\xbb\xd0\xbe \xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb5 v bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dini).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSedanja obala je iz 4000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Pred tem \xc4\x8dasom, na vrhuncu zadnje ledene dobe (pribli\xc5\xbeno 16.000 pr. n. \xc5\xa1t.) je bila morska gladina povsod 130 metrov ni\xc5\xbeja, bile so velike dobro vodnate obalne ravnice namesto velikega dela severnega Egejskega morja. Ko so bili prvi\xc4\x8d zaliti, so bili dana\xc5\xa1nji otoki vklju\xc4\x8dno Milos s pomembno proizvodnjo obsidiana, verjetno \xc5\xa1e vedno povezani s kopnim. Dana\xc5\xa1nja obalna ureditev se je pojavila pribli\xc5\xbeno 7000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem s postglacialnim morjem, ki je \xc5\xa1e vedno nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo naslednjih 3000 let. _NEWLINE_Poznej\xc5\xa1e bronastodobne civilizacije Gr\xc4\x8dije in Egejskega morja so povod za splo\xc5\xa1en izraz egejske civilizacije. V starih \xc4\x8dasih je morje rojstni kraj dveh starih civilizacij - Minojske na Kreti in Mikenske na Peloponezu.  _NEWLINE_Pozneje so nastale mestne dr\xc5\xbeavice Anti\xc4\x8dne Atene in \xc5\xa0parta med mnogimi drugimi, ki so sestavljale atenski imperij in helensko civilizacijo. Platon je opisal Grke, ki \xc5\xbeivijo okrog Egejskega morja  "kot \xc5\xbeabe okoli ribnika".  Egejsko morje so pozneje napadli Perzijci in Rimljani, zasedlo ga je bizantinsko cesarstvo, Bolgari, Bene\xc4\x8dani, Genove\xc5\xbeani, Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki Turki in Osmansko cesarstvo. Egejsko morje je bilo kraj prve demokracije, njegove morske poti so bile sredstvo stika med ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnimi civilizacijami vzhodnega Sredozemlja._NEWLINE_Apostol Pavel v Apostolskih delih poro\xc4\x8da o potovanju s tovari\xc5\xa1i okoli leta 57 od Asosa v sodobni Tur\xc4\x8diji prek otokov Rodosa in naprej do Jeruzalema. (Apd 20: 14-21: 3). V 21. stoletju je severno Egejsko morje igralo pomembno vlogo pri prehodu priseljencev iz Tur\xc4\x8dije do gr\xc5\xa1kih otokov.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in politika\n_START_PARAGRAPH_\nMnogi otoki v Egejskem morju imajo varna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in zalive. V starih \xc4\x8dasih je bila plovba po morju la\xc5\xbeja kot potovanje po grobem terenu gr\xc5\xa1ke celine (in do neke mere obalnih obmo\xc4\x8djih Anatolije). Mnogi otoki so vulkanski, na nekaterih pridobivajo marmor in \xc5\xbeelezo. Ve\xc4\x8dji otoki imajo nekaj rodovitnih dolin in ravnice. Glavni otoki v Egejskem morju, dva pripadata Tur\xc4\x8diji - Bozcaada (Tenedos - \xce\xa4\xce\xad\xce\xbd\xce\xb5\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x82) in G\xc3\xb6k\xc3\xa7eada (Imbros - \xce\x8a\xce\xbc\xce\xb2\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82), drugi pripadajo Gr\xc4\x8diji. Med dr\xc5\xbeavama so politi\xc4\x8dni spori o razli\xc4\x8dnih vidikih politi\xc4\x8dnega nadzora nad egejskim prostorom, vklju\xc4\x8dno z velikostjo teritorialnih voda, nadzorom zra\xc4\x8dnega prostora in razmejitev ekonomskih pravic do epikontinentalnega pasu.'