b'\n_START_ARTICLE_\nWiki\n_START_PARAGRAPH_\nWiki oziroma viki je spleti\xc5\xa1\xc4\x8de, ki uporabnikom omogo\xc4\x8da urejanje, spreminjanje in brisanje vsebine prek spletnega brskalnika. Pri tem se obi\xc4\x8dajno uporablja poenostavljen ozna\xc4\x8devalni jezik ali spletni urejevalnik obogatenega besedila. Wikije poganja wikiprogramje. Ve\xc4\x8dinoma se tvorijo kolaborativno._NEWLINE_Wikiji slu\xc5\xbeijo \xc5\xa1tevilnim namenom, npr. upravljanju znanja in zapisovanju zapiskov. Wikiji so lahko tudi spletne strani skupnosti in intraneti. Nekateri dovoljujejo uporabo na razli\xc4\x8dnih ravneh dostopa. Pravice urejanja lahko npr. obsegajo spreminjanje, dodajanje in odstranjevanje gradiva. Drugi dovoljujejo dostop brez omejitev. Za organizacijo vsebine se lahko dolo\xc4\x8dijo tudi druga\xc4\x8dna pravila._NEWLINE_Ward Cunningham, razvijalec prvega wikiprogramja, imenovanega WikiWikiWeb, je wiki prvotno opisal kot\xc2\xa0\xc2\xbbnajpreprostej\xc5\xa1o spletno podatkovno zbirko, ki bi \xc5\xa1e lahko delovala\xc2\xab.\xc2\xa0\xc2\xbbWiki\xc2\xab\xc2\xa0je havajska beseda, ki pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbhiter\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nUrejanje wikistrani\n_START_PARAGRAPH_\nNa razpolago so \xc5\xa1tevilni na\xc4\x8dini urejanja vsebine wikijev. Obi\xc4\x8dajno se struktura in oblika wikistrani dolo\xc4\x8dita s poenostavljenim ozna\xc4\x8devalnim jezikom, v\xc4\x8dasih poimenovanim wikibesedilo (npr. za\xc4\x8detek vrstice z zvezdico pogosto za\xc4\x8dne grafi\xc4\x8dno ozna\xc4\x8deni vrsti\xc4\x8dni seznam). Slog in skladnja wikibesedil se lahko med implementacijami wikijev, od katerih nekateri podpirajo tudi oznake HTML, zelo razlikujeta. Oblikovalci wikijev ta pristop uporabljajo pogosto, saj je HTML te\xc5\xbeje berljiv in zato manj primeren za urejanje. Wikiji torej dajejo prednost golemu besedilu z manj in preprostej\xc5\xa1imi slogovnimi in strukturnimi dogovori, kot jih obsega HTML. \xc4\x8ceprav omejitev dostopa do HTML in prekrivni slogi (CSS) wikijev omejujejo mo\xc5\xbenosti za prilagajanje strukture in oblike wikivsebine, ima to tudi nekatere prednosti. Omejen dostop do prekrivnih slogov prispeva h konsistentnosti videza in ob\xc4\x8dutja strani, onemogo\xc4\x8den JavaScript pa uporabnikom prepre\xc4\x8duje vnos kode, ki bi omejila dostopnost drugim uporabnikom._NEWLINE_Wikiji vse bolj uporabljajo urejanje WYSIWYG, obi\xc4\x8dajno podprt z JavaScriptom ali kontrolnikom ActiveX, ki grafi\xc4\x8dno vnesena navodila za oblikovanje prevede v ustrezne HTML-oznake ali wikibesedilo. Pri takih implementacijah se ozna\xc4\x8devanje na novo urejenje, ozna\xc4\x8dene razli\xc4\x8dice strani ustvari in predlo\xc5\xbei stre\xc5\xbeniku transparentno, pri \xc4\x8demer se uporabniku tehni\xc4\x8dne podrobnosti skrijejo. Kontrolniki WYSIWYG pa ne podpirajo vedno vseh mo\xc5\xbenosti, ki jih omogo\xc4\x8da wikibesedilo, zato nekateri uporabniki WYSIWYG-urejevalnika ne uporabljajo. Wikiji zato pogosto omogo\xc4\x8dajo tudi neposredno urejanje wikibesedila. Primer WYSIWYG-urejevalnika je vizualni urejevalnik Mediawikija, ki je na razpolago za urejanje Wikipedije._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina wikijev spremembe wikistrani bele\xc5\xbei. Pogosto se shrani vsaka razli\xc4\x8dica strani. To pomeni, da lahko uporabniki, kadar je to treba storiti zaradi vnesene napake ali vandalizma, stran vrnejo na starej\xc5\xa1o razli\xc4\x8dico. \xc5\xa0tevilne implementacije, npr. tudi MediaWiki, podpirajo vnos povzetkov urejanja. To so kratki povzetki vnesenih sprememb, ki jih uporabniki uporabijo za razlago sprememb, ki so jih vnesli, in se ne shranijo v \xc4\x8dlanku, temve\xc4\x8d v podatkih o razli\xc4\x8dicah strani.\n_START_SECTION_\nNavigacija\n_START_PARAGRAPH_\nV besedilu ve\xc4\x8dine strani je obi\xc4\x8dajno veliko \xc5\xa1tevilo nadbesedilnih povezav na druge strani. Ta oblika nelinearne navigacije je bolj zna\xc4\x8dilna za wiki kot za strukturirane oz. formalizirane navigacijske sheme. Ob tem pa lahko uporabniki ustvarjajo tudi strani z vlogo imenskih ali stvarnih kazal s hierarhi\xc4\x8dno kategorizacijo ali drugo \xc5\xbeeleno organiziranostjo. Te so za vzdr\xc5\xbeevanje lahko zahtevne, saj ve\xc4\x8d avtorjev pi\xc5\xa1e in bri\xc5\xa1e strani na ad hoc na\xc4\x8din. Wikiji v splo\xc5\xa1nem za vzdr\xc5\xbeevanje tovrstnih kazal omogo\xc4\x8dajo en ali ve\xc4\x8d na\xc4\x8din za kategorizacijo ali ozna\xc4\x8devanje strani. Ve\xc4\x8dina wikijev lahko prika\xc5\xbee tudi povratne povezave, tj. povezave na dano stran z druge strani.\n_START_SECTION_\nPovezovanje in ustvarjanje strani\n_START_PARAGRAPH_\nPovezave se ustvarjajo z uporabo t. i. vzorca povezovanja. Prvotno je ve\xc4\x8dina wikijev za poimenovanje strani in ustvarjanje povezav uporabljala pristop CamelCase. Pri tem so se povezave ustvarjale s pisanjem besed v besedni zvezi z veliko za\xc4\x8detnico in odstranitvijo presledkov med njimi (zgled je sama beseda\xc2\xa0\xc2\xbbCamelCase\xc2\xab). CamelCase omogo\xc4\x8da zelo preprosto ustvarjanje povezav, vendar pomeni tudi, da se povezave pi\xc5\xa1ejo v obliki, ki se razlikuje od standardnega \xc4\x8drkovanja. Za povezavo na stran z enobesednim naslovom je treba z veliko zapisati eno od \xc4\x8drk v besedi (npr.\xc2\xa0\xc2\xbbWiKi\xc2\xab\xc2\xa0namesto\xc2\xa0\xc2\xbbWiki\xc2\xab). Wikije, ki uporabljajo CamelCase, je mogo\xc4\x8de takoj prepoznati, ker imajo \xc5\xa1tevilne povezave z imeni kot npr.\xc2\xa0\xc2\xbbTableOfContents\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbBeginnerQuestions\xc2\xab. Wiki lahko sidro tovrstnih povezav prika\xc5\xbee v obi\xc4\x8dajni obliki s ponovno vstavitvijo presledkov in v nekaterih primerih tudi z malimi \xc4\x8drkami. Vendar ve\xc4\x8djo berljivost sidra omejuje izguba podatkov o pisanju velikih \xc4\x8drk. Tako bi se npr. besedna zveza\xc2\xa0\xc2\xbbRichardWagner\xc2\xab\xc2\xa0morala prikazati kot\xc2\xa0\xc2\xbbRichard Wagner\xc2\xab, medtem ko bi se morala\xc2\xa0\xc2\xbbPopularnaGlasba\xc2\xab\xc2\xa0prikazati kot\xc2\xa0\xc2\xbbpopularna glasba\xc2\xab. Na preprost na\xc4\x8din ni mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti, katere velike \xc4\x8drke bi morale ostati velike, zato \xc5\xa1tevilni wikiji uporabljajo\xc2\xa0\xc2\xbbprosto povezovanje\xc2\xab\xc2\xa0z oklepaji, pri nekaterih pa je CamelCase po privzetem izklopljen.\n_START_SECTION_\nIskanje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina wikijev omogo\xc4\x8da vsaj iskanje po naslovu, nekateri pa tudi iskanje po vsem besedilu. Skalabilnost iskanja je odvisna od tega, ali wikipogon uporablja podatkovno bazo. Nekateri wikiji, npr. PmWiki, uporabljajo nepovezane datoteke. Nepovezane datoteke so uporabljale tudi prve razli\xc4\x8dice programja MediaWiki, vendar je bilo v zgodnjih 2000. letih programje popravljenjo, tako da je zdaj to aplikacija s podatkovno bazo. Za hitro iskanje v velikih wikijih je potreben indeksiran dostop do podatkovne baze. Za iskanje v wikiju pa se lahko uporabijo tudi zunanji iskalniki, npr. Google Search.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi wiki je bil WikiWikiWeb. WikiWikiWeb je leta 1994 za\xc4\x8del razvijati v Portlandu (v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike) Ward Cunningham. Na internetno domeno c2.com pa ga je namestil 25. marca 1995, poimenoval pa ga je po avtobusu Wiki Wiki Shuttle, ki povezuje letali\xc5\xa1ke terminale in mu ga je na Mednarodnem letali\xc5\xa1\xc4\x8du Honolulu priporo\xc4\x8dil eden od zaposlenih. Cunningham je pozneje povedal, da je ime\xc2\xa0\xc2\xbbwiki-wiki izbral kot aliterativni nadomestek za \'hitro\' in se s tem izognil poimenovanju hitri-splet."_NEWLINE_Cunninghama je deloma navdihnila Appleova kartica HyperCard. Apple je izdelal sistem, ki je uporabnikom omogo\xc4\x8dal ustvarjanje virtualnih\xc2\xa0\xc2\xbbkupov kartic\xc2\xab\xc2\xa0za povezave razli\xc4\x8dnih kartic. To zamisel je Cunningham dopolnil tako, da je uporabnikom omogo\xc4\x8dil\xc2\xa0\xc2\xbbmedsebojno komentiranje in spreminjanje besedila\xc2\xab_NEWLINE_V zgodnjih 2000. letih so se wikiji vse ve\xc4\x8d uporabljali v podjetni\xc5\xa1tvu kot kolaborativno programje. Pogosto so se uporabljali za projektno komuniciranje, intranete in dokumentiranje, sprva za tehni\xc4\x8dne uporabnike. Danes wikije nekatera podjetja uporabljajo kot edino kolaborativno programje in kot zamenjavo za stati\xc4\x8dne intranete, nekatere \xc5\xa1ole in univerze pa za skupinsko u\xc4\x8denje. Uporaba wikijev je morda ve\xc4\x8dja za po\xc5\xbearnimi zidovi kot na javnem internetu._NEWLINE_15. marca 2007 se je beseda wiki pojavila v spletnem slovarju angle\xc5\xa1\xc4\x8dine Oxford English Dictionary. Med slovenskimi slovarji jo je prvi vklju\xc4\x8dil Bibliotekarski terminolo\xc5\xa1ki slovar, ki je iz\xc5\xa1el avgusta 2012.'