b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Pe\xc4\x8djak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi razred gimnazije je v \xc5\xa1olskem letu 1903/04 obiskoval v Novem mestu, nato pa je \xc5\xa1olanje nadaljeval v Ljubljani, kjer je v letu 1809/09 obiskoval pripravljalni razred trgovske \xc5\xa1ole, od 1909 do 1913 pa u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de. V \xc5\xa1olskem letu 1919/20 pa je opravljal te\xc4\x8daj za me\xc5\xa1\xc4\x8dansko\xc5\xa1olske u\xc4\x8ditelje v Mariboru in leta 1921 opravil izpit.  _NEWLINE_Kot u\xc4\x8ditelj je slu\xc5\xbeboval v Ribnici (1913\xe2\x80\x931917), v Mostah pri Ljubljani (1917\xe2\x80\x931920), na de\xc5\xa1ki me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli v Ljubljani (1920\xe2\x80\x931921) in na me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du (1921\xe2\x80\x931928), do leta 1928 kot okrajni \xc5\xa1olski nadzornik v Kranju, za tem pa je postal ravnatelj me\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xa1ole v \xc5\xa0entvidu v Ljubljani (istega leta je bil tudi glavni urednik knjige Na\xc5\xa1a me\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc5\xa1ola), dokler ni 27. 12. 1940 preminil zaradi kapi. _NEWLINE_Je o\xc4\x8de pisatelja in psihologa Vida Pe\xc4\x8djaka.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nDve kritiki dela Rudolfa Pe\xc4\x8djaka se nana\xc5\xa1ata na njegovo dramo Kralji\xc4\x8dna z mrtvim srcem._NEWLINE_Drama govori o trpljenju dvorjanov, katerim vlada neusmiljena, brezsr\xc4\x8dna kralji\xc4\x8dna. Ko pa \xc4\x8darobna vila za\xc4\x8dara grad, se vse obrne na glavo \xe2\x80\x94 kralji\xc4\x8dna je postala slu\xc5\xbeabnica, ki mora stre\xc4\x8di njenim nekdanjim slu\xc5\xbeabnikom, ki so prevzeli njeno trdosr\xc4\x8dnost. To kralji\xc4\x8dni odpre o\xc4\x8di. Zave se, da se je prav ona tako obna\xc5\xa1ala do njih. Ko se vse preobrazi nazaj, postane prijazna in mila._NEWLINE_Anton Debeljak je zapisal, da je ideja igre sprejeta iz angle\xc5\xa1kega pravlji\xc4\x8dnega sveta. Pohvalil je jezik, a hkrati trdil, da bi se Pe\xc4\x8djak lahko izognil germanizmom, kot so: cof, kregati, packati ter \xc5\xbeugati. France Koblar pa pravi, da je kljub motivom iz angle\xc5\xa1kega sveta komedija dobra izjema v bledoli\xc4\x8dnosti na\xc5\xa1e takratne mladinske literature. Ima prijetno \xc5\xbeivahno humornost, ki ni pretirana, re\xc5\xbeijska navodila, ki predpisujejo otro\xc5\xa1ki balet, pa da so skoraj odve\xc4\x8d.'