b'\n_START_ARTICLE_\nKakav\n_START_SECTION_\nZgodovina kakava\n_START_PARAGRAPH_\nPo nekaterih podatkih naj bi bil Kri\xc5\xa1tof Kolumb prvi Evropejec, ki se je sre\xc4\x8dal z grmom kakavovca, in sicer leta 1502 v Ameriki. Tamkaj\xc5\xa1ni prebivalci so plod tega grma imenovali cacahuatl, iz plodov te rastline so pripravljali pija\xc4\x8de, pripravljene pija\xc4\x8de pa so se priljubile \xc5\xa1panskim osvajalcem._NEWLINE_Kakav je  v zgodovini igral veliko vlogo, saj so znani zapisi \xc5\xa1panskih kronistov o osvajalskem pohodu Hernana Cortesa po Mehiki, ki so opisovali nenavadne obi\xc4\x8daje Montezuma II, vladarja Aztekov. Ta je dnevno zau\xc5\xbeil okoli 50 kakavovih obrokov, za\xc4\x8dinjenih z vanilijo ali drugimi za\xc4\x8dimbami, bodisi kot pija\xc4\x8do ali pa hrano postre\xc5\xbeeno v zlatih kelihih in zau\xc5\xbeitih z zlatimi \xc5\xbelicami. Kakavov obrok naj bi bil stepen v rahlo peno, ki se je kar stopila v ustih._NEWLINE_V Evropo je \xc4\x8dokolada prispela s pohodi \xc5\xa0pancev in postala priljubljeno \xc5\xbeivilo do sredine 17. stoletja. . \xc5\xa0panci so grme kakava ponesli tudi v Zahodno Indijo in Filipine.\n_START_SECTION_\nPredelava kakava\n_START_PARAGRAPH_\nKakav je resni\xc4\x8dno koncentrirana hrana, saj 100 gramov zagotavlja pribli\xc5\xbeno 400 kalorij energije- odvisno od stopnje ma\xc5\xa1\xc4\x8dob. Najbolj raz\xc5\xa1irjena oblika u\xc5\xbeivanja kakava je gotovo \xc4\x8dokolada. Za izdelavo 1\xc2\xa0kg \xc4\x8dokolade je potrebno 300 do 600 zrn, odvisno od \xc5\xbeelene vsebnosti kakava.\n_START_SECTION_\nPostopek obiranja\n_START_PARAGRAPH_\nKo sade\xc5\xbei kakavovca dozorijo, jih z upognjenimi no\xc5\xbei na dolgih palicah posekajo z debla in vej grma. Zreli sade\xc5\xbei so zelene barve, lahko tudi rde\xc4\x8de ali oran\xc5\xbene, vendar pa ti veljajo kot manj kvalitetni zaradi manj\xc5\xa1e vsebnosti arom in okusa. Obi\xc4\x8dajno so rde\xc4\x8di in oran\xc5\xbeni sade\xc5\xbei namenjeni industrijski proizvodnji \xc4\x8dokolade. Iz sade\xc5\xbeev bodisi takoj odstranijo semena, ki jih fermentirajo, lahko pa fermentacijskemu procesu izpostavijo celoten sade\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nPostopek su\xc5\xa1enja\n_START_PARAGRAPH_\nObrane sade\xc5\xbee po navadi odprejo z ma\xc4\x8detami, odlu\xc5\xa1\xc4\x8dijo in zavr\xc5\xbeejo skorjo, meso in semena pa ve\xc4\x8d dni izpostavljajo vro\xc4\x8dini. Pri tem poteka tako imenovano "znojenje", kjer se sicer gosto sadno meso zaradi fermentacije uteko\xc4\x8dini, odkaplja pro\xc4\x8d, za sabo pa pusti semena, ki jih pridelovalci shranijo za nadaljnje postopke predelave. V nekaterih dr\xc5\xbeavah uporabijo tudi uteko\xc4\x8dinjeno meso (pri destilaciji alkohola)._NEWLINE_Za samo kvaliteto semen ima postopek "znojenja" velik pomen \xe2\x80\x93 semena imajo prvotno mo\xc4\x8dan trpek, grenak okus, \xc4\x8de pa se znojenje prekine, se kvaliteta zmanj\xc5\xa1a, kar se ka\xc5\xbee v okusu, ki postane podoben surovemu krompirju, postane pa tudi bolj dovzeten za napadanje plesni._NEWLINE_Fermentirana zrna su\xc5\xa1ijo na velikih povr\xc5\xa1inah pod \xc5\xbego\xc4\x8dim soncem ali umetno vro\xc4\x8dino, pri tem pa jih ves \xc4\x8das grabijo, obra\xc4\x8dajo, terejo in tla\xc4\x8dijo, na manj\xc5\xa1ih planta\xc5\xbeah pogosto kar z bosimi nogami. V\xc4\x8dasih semena med samim transportom po\xc5\xa1kropijo z rde\xc4\x8do glino zme\xc5\xa1ano z vodo, s \xc4\x8dimer ohranijo finej\xc5\xa1o barvo in lesk ter jih tako za\xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred plesnijo v \xc4\x8dasu transporta.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cokolada za doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi visoke vsebnosti ksantinov, predvsem teobromina, je \xc4\x8dokolada v visokih dozah za mnoge \xc5\xbeivali, tudi pse in ma\xc4\x8dke, lahko \xc5\xa1kodljivo. Razlog je v neu\xc4\x8dinkovitem metabolizmu teh snovi pri \xc5\xbeivalih, ki vodi do sr\xc4\x8dnih in nevrolo\xc5\xa1kih te\xc5\xbeav. _NEWLINE_Danes \xc5\xbee izdelujejo \xc4\x8dokolade, ki so varne za doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali, iz kakavovih derivatov z ni\xc5\xbejim dele\xc5\xbeem ksantinov, sladkorja in drugih ogljikovih hidratov, predvsem pa z vi\xc5\xa1jim dele\xc5\xbeem vlaknin in proteinov.'