b"\n_START_ARTICLE_\nLombardija\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje je ni\xc5\xbeinsko (47\xc2\xa0%) in gorato (41\xc2\xa0%), v manj\xc5\xa1i meri (12\xc2\xa0%) tudi gri\xc4\x8devnato. Morfolo\xc5\xa1ka razdelitev predvideva \xc5\xa1tiri lo\xc4\x8dena podro\xc4\x8dja: visokogorsko (Alpe), vi\xc5\xa1insko (Predalpe in gri\xc4\x8devje), visokoravninsko in nizkoravninsko ob reki Pad. V Alpah so na italijanski strani skupina Adamello (3539 m), Bernina (Pizzo Zup\xc3\xb2 (3996 m), Ortles (Cevedale 3764 m, ledenik Forni 12\xc2\xa0km\xc2\xb2) in druge. Predalpe, ki dose\xc5\xbeejo malo \xc4\x8dez 2500 m, so po ve\xc4\x8dini nastale z geolo\xc5\xa1kimi sedimentacijami, kar je dovolilo nastanek globokih ledeni\xc5\xa1kih dolin, po katerih potekajo ve\xc4\x8dje reke (Pad, Adda, Oglio, Mincio, Ticino). Ob vzno\xc5\xbeju Alp in Predalp se nahajajo velika jezera (Garda 370\xc2\xa0km\xc2\xb2, Lago Maggiore 212\xc2\xa0km\xc2\xb2, Lago di Como 146\xc2\xa0km\xc2\xb2, Lago d'Iseo 65\xc2\xa0km\xc2\xb2), pa tudi ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih (Ceresio, Eridio, Annone, Varese)._NEWLINE_Kot vsa severna Padska ni\xc5\xbeina sploh, se ravninski predeli Lombardije razlikujejo med visoko in nizko ravnino (alta in bassa pianura), in sicer glede na nadmorsko vi\xc5\xa1ino, ki opredeljuje dve popolnoma razli\xc4\x8dni ozemlji. Vi\xc5\xa1ji predeli so aluvionalnega (naplavinskega) zna\xc4\x8daja in torej mo\xc4\x8dno prepustni: padavine pronicajo globoko v teren do neprepustnih ilovnatih plasti, ki sestavljajo dno Padske ni\xc5\xbeine in nizko ravnino ob reki. Na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du naplavinskega terena z glinastim, podzemni tokovi pridejo na plano kot kra\xc5\xa1ke fontane in zaradi majhnega padca ustvarjajo mokri\xc5\xa1\xc4\x8da in posebno rodovitna zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Onstran Pada se nizka ravnina dvigne naravnost v prve obronke Apeninov.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je v glavnem celinsko, z ob\xc4\x8dutnimi odstopi glede na lokalne geografske lastnosti ozemlja. V nizki Padski ni\xc5\xbeini, kjer je obilo vode, je normalno megla. Zimske temperature lahko padejo tudi pod -10\xc2\xa0\xc2\xb0C, poletja pa so soparna, s temperaturami nad 30\xc2\xa0\xc2\xb0C in preko 90\xc2\xa0% vlage. V Predalpah je podnebje zmerno hladno in pozimi rado sne\xc5\xbei. Posebno ugodno je podnebje okoli jezer, kjer je skoraj sredozemsko, z milimi zimami in sicer toplimi, a ne vla\xc5\xbenimi poletji. Ti ugodni klimatski pogoji dovoljujejo celo, da se na primer ob Gardskem jezeru gojijo oljke in agrumi._NEWLINE_Nasprotno vplivajo negativno na podnebne razmere veliki mestni agregati, v katerih je zaradi industrializacije in visoke gostote prebivalstva onesna\xc5\xbeenje zraka zelo visoko. Temperatura je v mestih povpre\xc4\x8dno za 2\xc2\xa0\xc2\xb0C vi\xc5\xa1ja kot v bli\xc5\xbenji mestni okolici, a negativni vpliv velemest sega na splo\xc5\xa1no \xc5\xa1iroko naokoli. Po podatkih ESA (European Space Agency)  je Padska ni\xc5\xbeina na \xc4\x8detrtem mestu v seznamu svetovno najbolj onesna\xc5\xbeenih podro\xc4\x8dij, skupno s podro\xc4\x8djem Beneluks - Porurje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi znaki \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega bivanja v teh krajih segajo dale\xc4\x8d v prazgodovino, v mezolitik. O tem pri\xc4\x8dajo velika najdi\xc5\xa1\xc4\x8da petroglifov (prazgodovinskih stenskih poslikav) nad jezerom Iseo, kjer so v prvih letih dvajsetega stoletja odkrili ve\xc4\x8d kot 350.000 slik. Gre za bogate dokaze o bivanju plemena Kamunov v dolini Valcamonica (izg. Valkam\xc3\xb2nika) od prazgodovinskih \xc4\x8dasov do leta 16 pr. n. \xc5\xa1t., ko so de\xc5\xbeelo zasedli Rimljani. V preostali Padski ni\xc5\xbeini so bivali Kelti (Galci), ki so se podali Rimu leta 194 pr. n. \xc5\xa1t. Zaradi ugodne lege se je celotno podro\xc4\x8dje \xc5\xbee tedaj naglo razvijalo. Leta 313 je prav v Milanu cesar Konstantin Veliki razglasil edikt, s katerim je zagotavljal nevtralnost cesarstva v verskih zadevah. Po padcu imperija so si de\xc5\xbeelo lastili Ostrogoti in Bizantinci, dokler jih niso premagali leta 569 Langobardi. Ti so postavili svojo prestolnico v mesto Pavia in ostali na oblasti do leta 774, ko jih je na pape\xc5\xbeev poziv napadel in premagal frankovski kralj Karel Veliki. Ta je uvedel fevdalno ureditev de\xc5\xbeele, ki je trajala dolgo v srednji vek. Med dvanajstim in \xc5\xa1tirinajstim stoletjem so se uveljavile sinjorije, od katerih sta bili najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dru\xc5\xbeina Gonzaga v Mantovi in dru\xc5\xbeina Sforza v Milanu. Ob koncu petnajstega stoletja je Lombardija spet pri\xc5\xa1la v tuje roke, najprej francoske, nato \xc5\xa1panske. De\xc5\xbeela je po\xc4\x8dasi propadala in obdobne epidemije kuge so stanje \xc5\xa1e slab\xc5\xa1ale. Skozi vse osemnajsto stoletje so bili na oblasti Avstrijci, nato za dvajset let Napoleon, nato spet Avstrijci. A \xc4\x8dasi so se spreminjali: po hudih bojih se je leta 1859 Lombardija osamosvojila in se postopoma do leta 1861 priklju\xc4\x8dila Kraljevini Italiji.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZ industrijsko revolucijo v devetnajstem stoletju se je Lombardija uveljavila kot najbolj razvita italijanska de\xc5\xbeela. Pozneje je bil tudi povojni pospe\xc5\xa1eni razvoj Italije dvajsetega stoletja pravtako tukaj najbolj viden. \xc4\x8ceprav se ostale de\xc5\xbeele severne Italije naglo pribli\xc5\xbeujejo lombardskim standardom, velja \xc5\xa1e vedno Lombardija za najbogatej\xc5\xa1o italijansko de\xc5\xbeelo in med najbogatej\xc5\xa1imi v svetovnem merilu. Eurostat  jo glede na bruto dohodek postavlja na 22. mesto, to je pred dr\xc5\xbeave, kot so na primer Saudova Arabija, Norve\xc5\xa1ka ali Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ka republika._NEWLINE_Ekonomski razvoj de\xc5\xbeele je v glavnem odvisen od raznolikosti gospodarskih podro\xc4\x8dij, saj so dobro zastopani tako kmetijstvo in \xc5\xbeivinoreja, kot vsaka vrsta industrije in storitev. Dana\xc5\xa1nja visoka razvojna stopnja izhaja seveda v veliki meri iz ugodnih pogojev za kmetijstvo, ki se je prvo poslu\xc5\xbeilo strojev in s tem podprlo industrijo. Ekonomsko blagostanje je potem omogo\xc4\x8dilo popolno bonifikacijo Padske ni\xc5\xbeine in nastanek edinstvenega so\xc5\xbeitja med kmetijstvom in industrijo, ki je zna\xc4\x8dilno za moderna gospodarstva. Poljedelski proizvodi so predvsem \xc5\xbeita, povrtnine, sadje in vino, pa tudi krma za prehrano \xc5\xa1tevilnih glav goveda in pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev. Industrija je razvita na vseh podro\xc4\x8djih: izstopa strojna, elektronska, tekstilna, kemi\xc4\x8dna in petrokemi\xc4\x8dna, farmacevtska, \xc5\xbeivilska, pa tudi industrija obutve, pohi\xc5\xa1tva in tiska. Skoraj polovica lombardske industrije je strjena okoli Milana. Na podro\xc4\x8dju uslug je treba omeniti finan\xc4\x8dno dejavnost, saj je Milanska borza med najvplivnej\xc5\xa1imi v Evropi. Prav tako je va\xc5\xbeen Milanski velesejem, ki ima trenutno najve\xc4\x8dje razstavi\xc5\xa1\xc4\x8de v Evropi._NEWLINE_Omembe vreden je vodni promet v Lombardiji, \xc4\x8deprav de\xc5\xbeela nima izhoda na morje. Ima pa odli\xc4\x8dno urejeno re\xc4\x8dno in jezersko plovbo, ki s prekopi in kanali povezuje blagovna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da od Casale Monferrata (v Piemontu) skozi vso Padsko ni\xc5\xbeino do Benetk (v Bene\xc4\x8diji)."