b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Podbev\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo v Novem mestu je obiskoval skupaj z Miranom Jarcem in Leonom \xc5\xa0tukljem, v mladosti pa je sodeloval tudi z Bo\xc5\xbeidarjem Jakcem, Franom Albrehtom, Marijem Kogojem, ki ga je v\xc4\x8dasih ob recitacijskih nastopih spremljal na klavirju (Podbev\xc5\xa1ek ga je ob takih prilo\xc5\xbenostih predstavil kot\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dloveka z rde\xc4\x8dimi mo\xc5\xbegani\xc2\xab), in drugimi._NEWLINE_Pesniti je za\xc4\x8del \xc5\xbee zgodaj ter se kmalu oddaljil od klasi\xc4\x8dnih oblik poezije (edini pesnikovi klasi\xc4\x8dni pesmi sta posve\xc4\x8deni pesnikovi soprogi in spadata v zasebno sfero), s svojim nastopom pa je provokativno prelomil pre\xc5\xbeiveto knji\xc5\xbeevno tradicijo. Leta 1920 je bil eden glavnih pobudnikov in sodelavcev Novome\xc5\xa1ke pomladi. Sodeloval je pri izdajanju avantgardnih revij Trije labodi in Rde\xc4\x8di pilot; njegova edina pesni\xc5\xa1ka zbirka \xc4\x8clovek z bombami je leta 1925 iz\xc5\xa1la v samozalo\xc5\xbebi, kljub temu, da je bila dokon\xc4\x8dana in pripravljena \xc5\xbee leta 1921._NEWLINE_Po izidu zbirke je Podbev\xc5\xa1ek pesni\xc5\xa1ko umolknil do srede 60. let 20.stoletja, ko je o\xc4\x8ditno navdahnjen od rojstva slovenskega modernizma, za\xc4\x8del znova pisati in snovati na\xc4\x8drte za ponovno izdajo \xc4\x8cloveka z bombami. Na\xc4\x8drte je kasneje opustil, verjetno zaradi prigovarjanja Josipa Vidmarja, ki se je kljub prvotnem pozitivnem mnenju kasneje javno izrekel proti avantgardizmu in se od njega oddaljil. Umrl je leta 1981 v Ljubljani._NEWLINE_Po njem se v Novem mestu imenujeta gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Anton Podbev\xc5\xa1ek teater ter Podbev\xc5\xa1kova ulica.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Podbev\xc5\xa1ek je za\xc4\x8detnik in hkrati osrednji predstavnik prve, radikalne faze slovenskih zgodovinskih avantgard. Oddaljil se je od ustaljenih pesni\xc5\xa1kih postopkov in v svojih pesmih je uporabljal svobodni verz, nominalni ali telegrafski slog ter nevsakdanjo metaforiko. Postopoma je prehajal od relativno preprostih pesmi k vedno dalj\xc5\xa1im, likovno oblikovanim himnam v prozi. Dotikal se je pesni\xc5\xa1ke, bivanjske in vojne, pa tudi ljubezenske tematike._NEWLINE_Za njegove pesmi je zna\xc4\x8dilen t. i. titanski lirski subjekt, ki izhaja iz novoromanti\xc4\x8dnega lirskega subjekta, s potezami Nietzschejevega nad\xc4\x8dloveka in Whitmanovega panteizma. Poleg tega so pesmi mo\xc4\x8dno ekspresionisti\xc4\x8dno obarvane, od za\xc4\x8detne navdu\xc5\xa1enosti nad futurizmom pa proti koncu ostane le \xc5\xa1e slavljenje tehnike ter nekateri tehnopoetski elementi, ki pa bi jih pravzaprav lahko pripisali porajajo\xc4\x8demu se ekspresionizmu. Zanimivo je, da je bil Podbev\xc5\xa1kov odnos do vojne za razliko od futuristov v najbolj\xc5\xa1em primeru ambivalenten - verjetno je temu botrovalo do\xc5\xbeivetje I. svetovne vojne, ko je bil leta 1917 vpoklican na fronto._NEWLINE_S svojim delom je Anton Podbev\xc5\xa1ek mo\xc4\x8dno vplival na drugo avantgardno generacijo, zlasti na Sre\xc4\x8dka Kosovela in slovenske konstruktiviste (ti so se kasneje zavestno oddaljili od njega), ter kasneje na slovenske moderniste s Toma\xc5\xbeem \xc5\xa0alamunom na \xc4\x8delu.\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\n(od za\xc4\x8detkov do \xc5\xbdoltih pisem)_NEWLINE_Podbev\xc5\xa1ek je po lastnih besedah v mladih letih napisal in se\xc5\xbegal ve\xc4\x8d pesni\xc5\xa1kih zbirk, v katerih je preizku\xc5\xa1al tradicionalne oblike, po lastnih navedbah pa je ostal nekje pri baro\xc4\x8dni likovni pesmi, ki je o\xc4\x8ditno precej vplivala na njegovo kasnej\xc5\xa1e delo. Prva Podbev\xc5\xa1kova ohranjena pesem (Hipoteza bolnega kraljevi\xc4\x8da) je datirana na leto 1912, ko je bilo pesniku komaj 14 let._NEWLINE_Njegov prvi poskus objave kak\xc5\xa1nega lastnega dela pa velja za za\xc4\x8detek slovenskih zgodovinskih avantgard. Gre za cikel izrazito futuristi\xc4\x8dnih pesmi \xc5\xbdolta pisma, ki jih je pesnik leta 1915 poslal uredni\xc5\xa1tvu Ljubljanskega zvona, takratni urednik Janko \xc5\xa0lebinger pa je objavo njegovega dela zavrnil in ga ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbnesramno bagatelizacijo jezika\xc2\xab\xc2\xa0ter\xc2\xa0\xc2\xbbzbirko rebusov\xc2\xab\xc2\xa0._NEWLINE_Sam cikel je sestavljen iz kratkih dvodelnih pesmi, v katerih pesnik v prvem delu postavi tezo, v drugem pa jo preu\xc4\x8di in zanika. Klju\xc4\x8d ponudi v zadnji pesmi, ki je nekako dodana ciklu (\xc2\xbbBeseda njegovih svetlih in \xc5\xbeoltih pisem ki me je vsega pretresla pa je bila: skep... ti... ci... zem...\xc2\xab). Stilno so pesmi pod mo\xc4\x8dnim vplivom futurizma (ki se je v njegovih kasnej\xc5\xa1ih objavah precej zmanj\xc5\xa1al), saj se pesnik izogiba pretirani uporabi pridevnikov in izpu\xc5\xa1\xc4\x8da celo predloge, verz je svoboden (pesmi so sicer rimane, a so rime prikrite in namenoma nelogi\xc4\x8dne), pesnik si izmi\xc5\xa1lja nove besede, ki so v\xc4\x8dasih tudi nesmiselne, da bi zadostil namenoma izsiljeni rimi (npr. bi\xc4\x8dev \xe2\x80\x93 kri\xc4\x8dev, prsi \xe2\x80\x93 frzi, hori \xe2\x80\x93 mori). Cikel predstavlja pismo vojaka s fronte.\n_START_SECTION_\nObdobje aktivnega avantgardnega delovanja\n_START_PARAGRAPH_\n(od prvih objav do Rde\xc4\x8dega pilota)_NEWLINE_Prvo dejansko objavo je Podbev\xc5\xa1ek do\xc4\x8dakal s pesmijo No\xc4\x8dna tragedija na Kaptolski ulici, ki je bila objavljena v zagreb\xc5\xa1ki avantgardni reviji Plamen. Od leta 1916 je prirejal recitacijske nastope, na katerih je recitiral svoje pesmi, ob\xc4\x8dasno pa ga je na klavirju spremljal prijatelj Marij Kogoj._NEWLINE_Leta 1920 je z ostalimi novome\xc5\xa1kimi kulturniki sodeloval pri t. i. Novome\xc5\xa1ki pomladi, kasneje pa je s svojim programom nastopil tudi v Ljubljani. Ob tej prilo\xc5\xbenosti je neko podjetje zanj natisnilo in po mestu nalepilo plakate, ki so promovirali njegov nastop \xe2\x80\x93 prvi primer tak\xc5\xa1nega ogla\xc5\xa1evanja pesni\xc5\xa1kega recitala pri nas. Na omenjenih nastopih je po poro\xc4\x8danju \xc4\x8dasopisov v slogu pravih evropskih avantgardistov bral nekak\xc5\xa1en manifest, ki pa je \xc5\xbeal ohranjen le fragmentarno, preko \xc4\x8dasopisnih \xc4\x8dlankov in poro\xc4\x8danj._NEWLINE_V za\xc4\x8detku naslednjega leta je tudi \xc5\xbee predlo\xc5\xbeil rokopis pesni\xc5\xa1ke zbirke \xc4\x8clovek z bombami Jugoslovanski knjigarni, njen predstavnik, pater Angelik Tominc, pa je od njega v obliki pisma zahteval pozitivni recenziji vsaj dveh literarnih kritikov. V pismu je izrazil bojazen, da bi se lahko zalo\xc5\xbeba z izdajo te zbirke izpostavila posmehu, in postavil vpra\xc5\xa1anje, ali je slovenski narod sploh pripravljen za razumevanje tak\xc5\xa1ne poezije. Podbev\xc5\xa1ek je za recenziji zaprosil dr. Jo\xc5\xbeo Lovren\xc4\x8di\xc4\x8da in dr. Alojzija Remca, in \xc4\x8deravno sta bili obe pozitivni, je Jugoslovanska knjigarna natis zbirke zavrnila, menda zato, ker je leta 1921 Podbev\xc5\xa1ek sprejel mesto urednika socialisti\xc4\x8dnega glasila Naprej. Na tem mestu je potrebno izpostaviti dejstvo, da se Podbev\xc5\xa1ek v svojih pesmih nikdar ni politi\xc4\x8dno anga\xc5\xbeiral, po politi\xc4\x8dnem prepri\xc4\x8danju pa je bil najprej anarhist, kasneje pa se je za\xc4\x8del pribli\xc5\xbeevati socializmu._NEWLINE_Leta 1922 je za\xc4\x8dela izhajati revija Trije labodi, ki jo je Podbev\xc5\xa1ek urejal skupaj z Josipom Vidmarjem in Marijem Kogojem, glavni sodelavec pa je bil Bo\xc5\xbeidar Jakac. Revija naj bi Podbev\xc5\xa1ku slu\xc5\xbeila kot odsko\xc4\x8dna deska za izgradnjo lastne generacije, a se je \xc5\xbee kmalu po izidu prve \xc5\xa1tevilke sprl z Vidmarjem, ki si je prizadeval za uveljavitev in objavljanje\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8diste umetnosti\xc2\xab, izstopil iz uredni\xc5\xa1tva ter ustanovil lastno revijo Rde\xc4\x8di pilot. Iz\xc5\xa1li sta dve \xc5\xa1tevilki, v njej pa so poleg Podbev\xc5\xa1ka (ki je v reviji objavil nekaj \xc4\x8dlankov) objavljali \xc5\xa1e bodo\xc4\x8da socialna realista Tone Seli\xc5\xa1kar in Angelo Cerkvenik ter Podbev\xc5\xa1kova bodo\xc4\x8da \xc5\xbeena, \xc5\xa0tefanija Ravnikar. Po Podbev\xc5\xa1kovem odhodu je Tri labode doletela enaka nesre\xc4\x8dna usoda, saj je bila naslednja \xc5\xa1tevilka kljub temu, da je Vidmar k sodelovanju povabil nekaj \xc5\xbee uveljavljenih slovenskih knji\xc5\xbeevnikov (npr. Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da, hkrati tudi zadnja.\n_START_SECTION_\nPozno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\n(\xc4\x8clovek z bombami in kasnej\xc5\xa1e delo)_NEWLINE_Leta 1925 v samozalo\xc5\xbebi kon\xc4\x8dno izide zbirka \xc4\x8clovek z bombami. Natisnjena je v nenavadno velikem formatu, naslovne strani so rde\xc4\x8de, na njih pa so objavljene razne kritike na Podbev\xc5\xa1ka, med drugim tudi izjava psihiatra dr. Alfreda \xc5\xa0erka, v kateri je avtorjeva dela primerjal z deli svojih pacientov. Sama zbirka je vsebovala 9 pesmi ter en cikel pesmi, kar je glede na \xc5\xa1tevilo pesmi, predhodno objavljenih v publikacijah, relativno malo._NEWLINE_Po izidu \xc4\x8cloveka z bombami je Podbev\xc5\xa1ek pesni\xc5\xa1ko povsem utihnil (od leta 1919 ni bil napisal nobene nove pesmi) do konca \xc5\xa1estdesetih let, ko je verjetno z nastopom slovenskih neoavantgardistov dobil nov zagon in znova za\xc4\x8del pisati ter na\xc4\x8drtoval poizdajo omenjene pesni\xc5\xa1ke zbirke. Nastopil pa je tudi na njemu posve\xc4\x8denem radijskem ve\xc4\x8deru 10. aprila 1958, na katerem so poleg \xc5\xbee znanega \xc4\x8carovnika iz pekla odrecitirane tudi tri nove pesmi, ki pa na \xc5\xbealost niso bile nikoli izdane. Dve leti kasneje je nastopil pred dijaki kranjske gimnazije z esejem O ekspresionizmu ter z literarnim programom._NEWLINE_Glede poizdaje svoje pesni\xc5\xa1ke zbirke si je kasneje premisli, verjetno na prigovarjanje Josipa Vidmarja, ki se je kljub prvotnem pozitivnem mnenju kasneje izrekel proti avantgardizmu in se od njega oddaljil. Podbev\xc5\xa1ek je kasneje pasivno deloval na kulturnem podro\xc4\x8dju: leta 1944 je uredil in izdal izbor slovenske lirike, ter pisal eseje o slovenskih impresionisti\xc4\x8dnih slikarjih. Ponatis njegove pesni\xc5\xa1ke zbirke je z uvodno \xc5\xa1tudijo Denisa Poni\xc5\xbea kon\xc4\x8dno iz\xc5\xa1el leta 1991.'