b'\n_START_ARTICLE_\nTajnik (pti\xc4\x8d)\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme naj bi dobil po dolgih peresih v perjanici, ki spominjajo na peresa za pisanje oz. tajnike, ki so imeli v\xc4\x8dasih navado, da so si jih zatikali za u\xc5\xa1esa. Po drugi razlagi je pri\xc5\xa1la beseda secretaire v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino kot popa\xc4\x8denka arabske fraze saqr-et-tair \xe2\x80\x93 \xc2\xbbpti\xc4\x8d-lovec\xc2\xab._NEWLINE_Rodovno ime Sagittarius v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni \xc2\xbblokostrelec\xc2\xab, morda ker peresa na glavi spominjajo na pu\xc5\xa1\xc4\x8dice, vrstno ime serpentarius pa se nana\xc5\xa1a na pti\xc4\x8devo spretnost pri lovu na plazilce.\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nJe nezamenljiv, z velikim, orlovskim trupom na izredno dolgih nogah, na ra\xc4\x8dun katerih dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ino 1,3\xc2\xa0m ali ve\xc4\x8d. Tudi oblika glave je tipi\xc4\x8dna za ujede, peruti pa so zaobljene. Telesna vi\xc5\xa1ina zna\xc5\xa1a 90 do 137 cm, dol\xc5\xbeina telesa 112 do 152 cm in razpon peruti 191 do 220 cm. Primerki tehtajo 2,3 do 5\xc2\xa0kg, obi\xc4\x8dajno okrog 4\xc2\xa0kg. K izjemni vi\xc5\xa1ini prispeva kost kra\xc4\x8dnica (tarsus) v stopalu, ki je dolga okrog 31\xc2\xa0cm, pa tudi telesna dol\xc5\xbeina presega ostale ujede, predvsem na ra\xc4\x8dun 57 do 85\xc2\xa0cm dolgega repa. Po drugi strani tajnikov vrat ni posebej dolg, zato se mora pti\xc4\x8d pripogniti, kadar \xc5\xbeeli pobrati kaj s tal ali piti._NEWLINE_Na dale\xc4\x8d ali v letu spominja bolj na \xc5\xbeerjava kot na ujedo. Srednji dve peresi repa sta podalj\xc5\xa1ani in v letu segata bolj nazaj od nog. Zna\xc4\x8dilna so \xc4\x8drna peresa na glavi, ki tvorijo neurejeno perjanico. \xc4\x8crna so tudi letalna peresa in perje po stegnih, medtem ko je ve\xc4\x8dina krovnih peres sivih do belih. Samci in samice so si zelo podobni, pri \xc4\x8demer imajo samci le nekoliko dalj\xc5\xa1o perjanico in repna peresa. Mladi\xc4\x8de prepoznamo po rumeni ko\xc5\xbei na neoperjenem obrazu, ki je pri odraslih rde\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nTajnik je raz\xc5\xa1irjen po vsej podsaharski Afriki od Mavretanije do Somalije ter ju\xc5\xbeno do Rta dobrega upanja. Ni selivka, posamezne populacije pa se lahko selijo na kraj\xc5\xa1e razdalje v iskanju hrane. _NEWLINE_Pojavlja se v \xc5\xa1irokem razponu nadmorskih vi\xc5\xa1in, od obalnih planjav do visokogorij. Preferirajo odprta travi\xc5\xa1\xc4\x8da in savane, saj gostej\xc5\xa1e rastje v gozdovih ovira njihov na\xc4\x8din lova. Pono\xc4\x8di po\xc4\x8divajo na akacijah, ve\xc4\x8dino dneva pa prebijejo na tleh in se vrnejo na drevesa le tik preden se stemni.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od ve\xc4\x8dine ujed tajniki ne letijo veliko, namesto tega lovijo plen pe\xc5\xa1. Odrasli lovijo v parih ali ob\xc4\x8dasno v ohlapnih jatah, tako, da po\xc4\x8dasi hodijo naokrog in oprezajo za manj\xc5\xa1imi \xc5\xbeivalmi. Prehranjujejo se z raznolikim plenom, med katerim so \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, manj\xc5\xa1i sesalci po velikosti od mi\xc5\xa1i do zajcev in mungov, raki, ku\xc5\xa1\xc4\x8darice, ka\xc4\x8de, \xc5\xbeelve, manj\xc5\xa1i pti\xc4\x8di in pti\xc4\x8dja jajca ter ob\xc4\x8dasno mrhovina \xc5\xbeivali, ki so poginile v po\xc5\xbearih. Ve\xc4\x8djih rastlinojedov se ne lotevajo, obstajajo pa anekdoti\xc4\x8dna poro\xc4\x8dila o tajnikih, ki so uplenili mlade gazele in celo mladi\xc4\x8de gepardov. V preteklosti so precenjevali pomen ka\xc4\x8d v prehrani vrste nasploh, ka\xc4\x8de imajo znaten pomen le lokalno, na nekaterih delih obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti._NEWLINE_Imajo specializiran na\xc4\x8din lova, plen ubijejo ali vsaj onesposobijo s tem, da ga poteptajo in zbrcajo, najve\xc4\x8dkrat to po\xc4\x8dnejo pri lovu na ku\xc5\xa1\xc4\x8darice in ka\xc4\x8de. Manj\xc5\xa1e \xc5\xbeivali onesposobijo neposredno z udarcem s kljunom in jih po\xc5\xberejo. Noge, ki so dvakrat dalj\xc5\xa1e kot pri nelete\xc4\x8dih pti\xc4\x8dih podobne mase, naj bi bile prilagoditev prav na ta na\xc4\x8din lova, pri samem premikanju pa so zaradi dol\xc5\xbeine manj u\xc4\x8dinkovite. Tajniki pogosto s topotanjem po tleh pre\xc5\xbeenejo plen iz gostega rastlinja, v\xc4\x8dasih pa tudi \xc4\x8dakajo ob robu travni\xc5\xa1kih po\xc5\xbearov in planejo na manj\xc5\xa1e \xc5\xbeivali, ki posku\xc5\xa1ajo uiti ognju. Ve\xc4\x8dje in nevarnej\xc5\xa1e \xc5\xbeivali, kot so strupenja\xc4\x8de, poskusijo onesposobiti tako, da jim zlomijo hrbtenico s skokom za vrat. Plen ve\xc4\x8dinoma po\xc5\xberejo v enem kosu, le ob\xc4\x8dasno ga raztrgajo z nogami kot druge ujede._NEWLINE_Mladi\xc4\x8de sprva hranijo s prebavljenimi in izbljuvanimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami neposredno v kljun, starej\xc5\xa1im mladi\xc4\x8dem pa pustijo izbljuvane kose manj\xc5\xa1ih sesalcev in plazilcev v gnezdu. Hrano za mladi\xc4\x8de hranijo v gol\xc5\xa1i. V primerjavi z drugimi velikimi afri\xc5\xa1kimi pti\xc4\x8di imajo razmeroma kratek prebavni trakt. Sprednji del prebavne cevi je prilagojen za prebavljanje ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8din mesa v kratkem \xc4\x8dasu, zato ni potrebe po dalj\xc5\xa1em \xc4\x8drevesu, v katerem bi se hrana razkrajala dlje \xc4\x8dasa. Imajo raztegnjeno gol\xc5\xa1o, mlin\xc4\x8dek pa za razliko od drugih pti\xc4\x8dev ni omi\xc5\xa1i\xc4\x8den. Ker ne prebavljajo rastlinske hrane s fermentacijo, je njihovo debelo \xc4\x8drevo brez slepi\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nTajniki se zdru\xc5\xbeujejo v monogamne pare. Med dvorjenjem se postavljajo z letenjem visoko v zrak v valoviti \xc4\x8drti in z grlenim krakanjem. Samci in samice se lahko med dvorjenjem lovijo tudi po tleh z dvignjenimi perutmi, podobna dr\xc5\xbea kot med lovom na plen. Obi\xc4\x8dajno se parijo na tleh, v\xc4\x8dasih pa tudi v kro\xc5\xa1njah akacij. Par ostane skupaj tudi po tistem, ko se mladi\xc4\x8d osamosvoji. Gnezda gradijo 5\xe2\x80\x937 metrov visoko v kro\xc5\xa1njah akacij. Oba partnerja se zadr\xc5\xbeujeta v bli\xc5\xbeini skoraj pol leta preden samica izle\xc5\xbee jajca. Gnezdo ima pribli\xc5\xbeno 2,5 m premera in 30 cm globine, zgrajeno je v obliki plitve kotanje iz pali\xc4\x8dic._NEWLINE_Samica izle\xc5\xbee dve do tri ovalna, bledo zelena jajca. Vali jih v glavnem ona, na njih sedi pribli\xc5\xbeno mesec in pol dokler se ne izle\xc5\xbeejo mladi\xc4\x8di. Med temi prilo\xc5\xbenostno prihaja do bratomora ali vsaj izob\xc4\x8denja; neposrednih dokazov za agresivnost med mladi\xc4\x8di v gnezu sicer ni, a najmlaj\xc5\xa1i od treh skoraj vedno pogine od lakote._NEWLINE_Puhasti mladi\xc4\x8di pri\xc4\x8dnejo samostojno jesti v starosti 40 dni, a jih star\xc5\xa1i tudi po tem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e hranijo. Skrb za zarod prevzameta oba. Po dveh mestecih pri\xc4\x8dnejo plahutati s perutmi in se speljejo pri 65\xe2\x80\x9380 dneh od izvalitve. Takrat preprosto sko\xc4\x8dijo iz gnezda, nakar se z opazovanjem star\xc5\xa1ev hitro nau\xc4\x8dijo lova in so kmalu po tem samostojni.\n_START_SECTION_\nOgla\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nOgla\xc5\xa1ajo se malo, najpogosteje ob sre\xc4\x8danju dveh ali ve\xc4\x8d osebkov. Obi\xc4\x8dajno grleno zakrakajo, \xc4\x8demur sledi glasen jek, v\xc4\x8dasih ob tem nagnejo glavo nazaj. Ta klic spustijo denimo med dvorjenjem v letu, med spopadi na tleh in ob vrnitvi enega od partnerjev v gnezdo. Starej\xc5\xa1i mladi\xc4\x8di v gnezdu zakrakajo z nekoliko vi\xc5\xa1jim tonom tudi v odziv na nevarnost. Partnerja se poleg tega v gnezdu v\xc4\x8dasih sporazumevata z ne\xc5\xbenim kokodakanjem in tihimi \xc5\xbevi\xc5\xbegi._NEWLINE_Mladi\xc4\x8di sprva prosja\xc4\x8dijo za hrano z ne\xc5\xbenim \xc4\x8divkanjem, kasneje pa njihov repertoar obsega kokodakanje, cviljenje in trobljenje. Starej\xc5\xa1i mladi\xc4\x8di, ki so ves \xc4\x8das la\xc4\x8dni, se v\xc4\x8dasih tako ogla\xc5\xa1ajo tudi vso no\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nNaravni sovra\xc5\xbeniki\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli nimajo znanih plenilcev, na mladi\xc4\x8de pa pre\xc5\xbeijo vrani, \xc4\x8devljekljuni, ve\xc4\x8dje sove in \xc5\xa1karniki, saj so izpostavljeni na vrhovih akacij, kjer odrasli gradijo gnezda.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nVrsto v glavnem ogro\xc5\xbea izguba habitata, zlasti zaradi pogozdovanja savan v komercialne namene in hitrej\xc5\xa1ega zara\xc5\xa1\xc4\x8danja travi\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer lovi plen, kar je morda posledica nara\xc5\xa1\xc4\x8danja koncentracije CO\xe2\x82\x82 v ozra\xc4\x8dju. Neposreden dejavnik smrtnosti so tudi udari v elektri\xc4\x8dne vode. Tajnik je od leta 1968 za\xc5\xa1\xc4\x8diten po Afri\xc5\xa1ki konvenciji o naravi in naravnih virih. Kljub gro\xc5\xbenjam je \xc5\xa1e vedno pogost po ve\xc4\x8djem delu Afrike, v za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8djih in tudi na obdelanih povr\xc5\xa1inah, kjer se namno\xc5\xbeijo glodavci, ki prav tako predstavljajo njegov plen. Zaradi hitrej\xc5\xa1ega upada populacije v zadnjih letih ga Svetovna zveza za varstvo narave opredeljuje kot ranljivo vrsto.\n_START_SECTION_\nTaksonomija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi zahodnjak, ki je opisal tajnika, je bil angle\xc5\xa1ki ilustrator John Frederick Miller leta 1779. Kmalu ga je francoski prirodoslovec Johann Hermann v svojem delu Tabula Affinitatum Animalium uvrstil v lasten rod, leta 1935 pa so mu dodelili lastno dru\xc5\xbeino, lo\xc4\x8deno od vseh ostalih ujed, kar je kasneje potrdila tudi molekularna analiza. _NEWLINE_Sode\xc4\x8d po filogenetski analizi je dru\xc5\xbeina Sagittariidae starej\xc5\xa1a veja dnevno aktivnih ujed od jastrebov (Accipitridae) in sokolov (Falconidae), a mlaj\xc5\xa1a od jastrebov Novega sveta (Cathartidae). Skrivnostni fosilni rod Eremopezus nekateri obravnavajo kot zgodnjega sorodnika tajnika, a je ta razlaga negotova, saj je tisti rod znan le po nekaj fosilnih fragmentih. Najzgodnej\xc5\xa1i potrjeno sorodni fosili pripadajo dvema vrstama iz rodu Pelargopappus, ki sta \xc5\xbeiveli v oligocenu in miocenu, a ne v Afriki, temve\xc4\x8d na ozemlju dana\xc5\xa1nje Francije. Imata noge, bolj podobne jastrebom, zato ni verjetno, da sta tajnikova prednika.\n_START_SECTION_\nKulturne reference\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno je tajnik v Afriki ob\xc4\x8dudovan zaradi vpadljive podobe in dejstva, da lovi \xc5\xa1kodljivce ter nevarne \xc5\xbeivali, kar pa se z zatonom tradicionalne kulture v sodobnem \xc4\x8dasu spreminja._NEWLINE_Kot simbol je vklju\xc4\x8den na grba Sudana in Republike Ju\xc5\xbene Afrike. Je tudi pogost motiv na po\xc5\xa1tnih znamkah, znanih je ve\xc4\x8d kot sto izdaj od 36 izdajateljev znamk, vklju\xc4\x8dno z Organizacijo zdru\xc5\xbeenih narodov in nekaterimi dr\xc5\xbeavami, kjer pti\xc4\x8d sploh ne \xc5\xbeivi.'