b'\n_START_ARTICLE_\nHiksi\n_START_SECTION_\nPoreklo\n_START_PARAGRAPH_\nPoreklo Hiksov je predmet ve\xc4\x8d hipotez. Ve\xc4\x8dina arheologov jih opisuje kot multietni\xc4\x8dno skupnost, v katero so bila vklju\xc4\x8dena vsa zahodnoazijska ljudstva ali njihova me\xc5\xa1anica, ki so sodelovala v zasedbi Nilove delte. Termin \xc2\xbbAzijci\xc2\xab, ki se pogosto uporablja za Hikse, je v Starem Egiptu pomenil vsa ljudstva vzhodno od Egipta. Zahodnoazijsko poreklo Hiksov dokazujejo predvsem osebna imena, na primer Hajan in Sakirhar, in lon\xc4\x8denina, podobna tisti, ki so jo arheologi izkopali v sodobnem Izraelu.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz Hiks/Hiksos izhaja iz egip\xc4\x8danskega izraza hekau khaswet (al heqa-khaset, vladarji tujih de\xc5\xbeel), ki se je na primer na Torinskem seznamu kraljev uporabljal za opis vladarje sosednjih dr\xc5\xbeav. Izraz se je za\xc4\x8del pojavljati \xc5\xbee v poznem Starem kraljestvu za razli\xc4\x8dne nubijske poglavarje, v Srednjim kraljestvu pa za semitsko govore\xc4\x8de poglavarje iz Sirije in Kanaana._NEWLINE_Beseda Hiks v pomenu \xc2\xbbvladarji tujih de\xc5\xbeel\xc2\xab (heqa-khaset) se je skoraj zagotovo nana\xc5\xa1al samo na tuje dinaste in ne na celo ljudstvo.\n_START_SECTION_\nSelitve\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ki egiptolog Wolfgang Helck je neko\xc4\x8d trdil, da so bili Hiksi del masovnih in zelo raz\xc5\xa1irjenih huritskih in indoarijskih selitev na Bli\xc5\xbenji vzhod. Hiksi so bili po Helkovem mnenju Huriti in del Huritskega cesarstva, ki je v tistem obdobju obsegalo ve\xc4\x8dino zahodne Azije. Ve\xc4\x8dina znanstvenikov je njegovo teorijo zavrnila. Leta 1993 jo je opustil tudi njen avtor._NEWLINE_Hiksi so bili verjetno Semiti, ki so pri\xc5\xa1li iz vzhodnega Sredozemlja. Kamoz, zadnji faraon iz tebanske Sedemnajste dinastije, na steli omenja Apepija kot \xc2\xbbpoglavarja Retenuja\xc2\xab (Kanaan in Sirija), kar ka\xc5\xbee na kanaansko poreklo hi\xc5\xa1kega kralja. Napis je hkrati najtrdnej\xc5\xa1i dokaz za kanaansko poreklo Hiksov. Na Hajanovo ime se na splo\xc5\xa1no gleda kot na egip\xc4\x8dansko obliko amoritskega imena \xc2\xbbHajanu\xc2\xab (bere se  h-ya-a-n), ki je vsekakor pravilna. Kim Ryholt je razen tega opazil, da je ime Hajanu dokumentirano tudi na seznamu asirskih kraljev in se nana\xc5\xa1a na  \xc2\xbbdaljnega naslednika\xc2\xab \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adada I. Asirskega (okoli 1813 pr. n. \xc5\xa1t.), kar ka\xc5\xbee, da se je ime uporabljalo ve\xc4\x8d stoletij pred Hajanovo vladavino v Egiptu._NEWLINE_Zahodnosemitskega ali kanaanskega izvora je tudi ime enega od treh najzgodnej\xc5\xa1ih dinastov Petnajste dinastije Sakirharja._NEWLINE_Na hi\xc5\xa1ke osvajalce nekateri zgodovinarji gledajo kot na \xc2\xbbhorde s severa, ki so na hitrih bojnih vozovih preplavile Kanaan in Egipt\xc2\xab. Drugi zagovarjajo \xc2\xbbplaze\xc4\x8de osvajanje\xc2\xab, se pravi postopno infiltracijo nomadov ali pol nomadov, ki so bodisi po\xc4\x8dasi prevzeli oblast v dr\xc5\xbeavi bodisi v hitrem dr\xc5\xbeavnem udaru odstavili obstoje\xc4\x8dega vladarja. Britanski Arheolog Jacquetta Hawkes je leta 1963 v Svetu preteklosti (stran 444) izjavil: \xc2\xbbNa hi\xc5\xa1ke vladarje se ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d ne gleda kot na poglavarje osvajalskih azijski hord, ker so potujo\xc4\x8de skupine Semitov \xc5\xbee dolgo pred tem prihajale v Egipt zaradi trgovanja in z miroljubnimi nameni\xc2\xab. Egiptologi od takrat menijo, da so \xc5\xa0tirinajsto dinastijo ustanovili trgovci, Petnajsto pa po vojni hi\xc5\xa1ki osvajalci.\n_START_SECTION_\nJo\xc5\xbeef Flavij\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbeef Flavij, zgodovinar iz 1 stoletja n. \xc5\xa1t., v svojem delu Proti Apionu zazpravlja o hkratnosti svetopisemskega eksodusa Izraelcev iz Egipta in dveh eksodusu podobnih dogodkov, ki jih je domnevno omenil zgodovinar Maneton okoli leta 300 pr. n. \xc5\xa1t. Kaj je napisal Maneton in kaj je Jo\xc5\xbeefovo ozioma Apionovo tolma\xc4\x8denje Manetona, je te\xc5\xbeko ugotoviti. Jo\xc5\xbeef svetopisemski eksodus ena\xc4\x8di s prvim Manetonovim eksodusom, v katerem je kak\xc5\xa1nih 480.000 hi\xc5\xa1kih pastirskih kraljev (v razpravi tudi samo pastirjev, kraljev in ujetih pastirjev) zapustilo Egipt in se odpravilo v Jeruzalem. Prvi eksodus naj bi bil torej v hi\xc5\xa1kem obdobju, se pravi v 16. stoletju pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Jo\xc5\xbeef je prvi zapisal kasneje ve\xc4\x8dkrat ponovljeno napa\xc4\x8dno etimologijo termina Hyksos, helenizirano obliko egip\xc4\x8danskega izraza hekw \xc5\xa1asu, ki pomeni pastirski kralji. Egiptologi so \xc5\xa1ele pred kratkim dokazali, da ime Hiksi izhaja iz izraza heqa-khase, ki pomeni vladarji tujih de\xc5\xbeel._NEWLINE_Apionov drugi eksodus se je zgodil, ko se je odpadni\xc5\xa1ki egip\xc4\x8danski sve\xc4\x8denik Osarsef na \xc4\x8delu 80.000  \xc2\xbbgobavcev\xc2\xab\xc2\xa0uprl Egiptu. Apion v nasprotju z Manetonom ta eksodus ena\xc4\x8di s svetopisemskim in celo trdi, da se je sve\xc4\x8denik imenoval Mojzes. Veliko znanstvenikov izraza gobavi sve\xc4\x8deniki ne jemlje dobesedno, ampak v njem vidijo neko novo versko prepri\xc4\x8danje.\n_START_SECTION_\nSodobna znanost\n_START_PARAGRAPH_\nNa hi\xc5\xa1ko osvojitev Egipta nekateri arheologi gledajo kot na prihod \xc2\xbbhord s severa, ki so s hitrimi bojnimi vozovi poleteli skozi Palestino in Egipt\xc2\xab. Drugi zagovarjajo \xc2\xbbplaze\xc4\x8de osvajanje\xc2\xab, se pravi po\xc4\x8dasno infiltriranje potujo\xc4\x8dih nomadskih in polnomadskih plemen, ki so postopoma miroljubno ali na silo z dr\xc5\xbeavnim udarom prevzeli oblast v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no velja, da so bili Hiksi verjetno semiti, ki so pri\xc5\xa1li iz Levanta. Kamozova izrecna trditev, da je bil Apofis azijskega porekla, je najtrdnej\xc5\xa1i dokaz za kanaansko poreklo ve\xc4\x8dine Hiksov, vendar so mogo\xc4\x8de tudi druge razlage.\n_START_SECTION_\nHuriti ali Indoevropejci\n_START_PARAGRAPH_\nVzporedno s selitvijo Hiksov so se dogajale tudi obse\xc5\xbene selitve indo-arijcev v osrednji in ju\xc5\xbeni Aziji. Hiksi so uporabljali enako bojne vozove kot indo-arijci. Egip\xc4\x8dani omenjajo da je bilo hi\xc5\xa1ko osvajanje hitro._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki egiptolog Wolfgang Helck je neko\xc4\x8d trdil, da so bili Hiksi del obse\xc5\xbenih huritskih in indoarijskih selitev na Bli\xc5\xbenji vzhod. Po Helcku so bili Hiksi Huriti iz Huritskega cesarstva, ki je takrat obsegalo velik del zahodne Azije. V \xc4\x8dlanku iz leta 1993 je priznal, da za obse\xc5\xbeno huritsko invazijo ni nobenega dokaza in dopustil mo\xc5\xbenost pomorske invazije indoevropskih ljudstev, predvsem iz Anatolije. Ve\xc4\x8dina egiptologov njegove teorije ne podpira.\n_START_SECTION_\nAmoriti ali zahodni semiti\n_START_PARAGRAPH_\nKamoz, zadnji faraon tebanske Sedemnajste dinastije, na svoji steli omenja Apofisa kot poglevarja Retenjuja, kar ka\xc5\xbee na njegovo kanaansko poreklo. Hajanovo ime se na splo\xc5\xa1no ena\xc4\x8di z amoritskim imenom Hajanu, ki se bere  h-ya-a-n. Ryholt je razen tega opazil, da je na seznamu asirskih kraljev omenjen Hajanu, ki je bil daljni prednik kralja \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adada I. Asirskega (vladal okoli 1800 pr. n. \xc5\xa1t.), kar ka\xc5\xbee, da se je ime uporabljalo \xc5\xbee ve\xc4\x8d stoletij pred Hajanovo vladavino._NEWLINE_Na kanaansko poreklo hi\xc5\xa1kih vladarjev, \xc4\x8de ne tudi na poreklo Hiksov samih, ka\xc5\xbee tudi etimologija imena kralja Sakirharja, enega od treh najzgodnej\xc5\xa1ih vladarjev iz Petnajste dinastije. Po Ryholtovem mnenju element hr ustreza kanaanski besedi harru, ki pomeni gora. Sveti ali bo\xc5\xbeanski gori sta dokazani \xc5\xa1e najmanj v dveh imenih hi\xc5\xa1kih vladarjev - Jakubherja in Anetharja. Obe imeni bi sta zahodnosemitski, zato bi lahko bilo zahodnosemitsko tudi Sakirharjevo ime._NEWLINE_Zgleda, da je element skr istoveten elementu \xc5\x9bkr, ki pomeni najeti ali nagraditi in se pojavlja v \xc5\xa1tevilnih amoritskih imenih. \xc4\x8ce ima element \xc5\x9bkr v imenih obliko sa-ki-ru-um ali  sa-ka-\xc5\x95u-um, bi se ime lahko pre\xc4\x8drkovalo v Sakirhar ali Sakarhar. Obe imeni bi lahko pomenili nagrada ali Harova nagrada.\n_START_SECTION_\nFenicija-Palestina v bronasti dobi II\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Van Seters v svoji knjigi Hiksi: Nove raziskave trdi, da Ipuverjev papirus ni iz prvega vmesnega obdobja (okoli 2300-2200 pr. n. \xc5\xa1t., kot se je domnevalo, ampak iz drugega vmesnega obdobja Egipta (okoli 1700-1600 pr. n.\xc5\xa1t.)._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ke raziskave so pokazale, da so Egip\xc4\x8dani v bronasti dobi II za tujce \xc5\xa1teli prebivalce Fenicije-Palestine z visoko razvito urbano kulturo. Civilizacija v Levantu je imela svoje korenine v starobabilonskem amoritskem svetu Sirije in Mezopotamije in neposrednega naslednika v tako imenovanem kanaanskem svetu pozne bronaste dobe. Pozna boronasta doba se je za\xc4\x8dela v Srednjem egip\xc4\x8danskem kraljestvu. Do konca Dvanajste dinastije je pri\xc5\xa1la cela Fenicija-Palestina pod vpliv Egipta. Med vladarji tamkaj\xc5\xa1njih mestnih dr\xc5\xbeav in vladarji Egipta so se vzpostavile tesne diplomatske in gospodarske vezi. Med zgodnjo Trinajsto dinastijo so imeli tujci bolj svoboden vstop v Egipt. Mnogo tujcev se je v Egiptu povzpelo tudi na visoke dr\xc5\xbeavne polo\xc5\xbeaje.\n_START_SECTION_\nSekenenre Tao\n_START_PARAGRAPH_\nUpor, ki se je kon\xc4\x8dal z izgonom Hiksov iz Gornjega Egipta, se je za\xc4\x8del v Tebah v zadnjih letih Sedemnajste dinastije. V knji\xc5\xbeevnosti kasnej\xc5\xa1ega Novega kraljestva je omenje eden od tebanskih faraonov, Sekenenre Tao, ki se je na severu ob\xc4\x8dasno spopadal z Apepijem, znanim tudi kot Apofis. Izro\xc4\x8dilo ima obliko zgodbe, v kateri je hi\xc5\xa1ki kralj Apepi poslal Sekenenreju v Tebe sporo\xc4\x8dilo z zahtevo, naj Tebanci s harpunami pobijejo nilske konje, ker zaradi njihovega glasnega ogla\xc5\xa1anja celo v daljnem Avarisu ne more spati. Resni\xc4\x8dni razlog je bil verjetno glavni tebanski bog Set, katerega so upodabljali delno kot mo\xc5\xbea, delno kot nilskega konja. Set je bil bog pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in manifestacija zla. Edini zgodovinski podatek, ki ga je mo\xc4\x8d razbrati iz zgodbe, je, da so hi\xc5\xa1ki kralji vladali samo v severnem Egiptu, davke pa so jim verjetno morali pla\xc4\x8devati tudi na jugu._NEWLINE_Sekenenre je imel tudi pomembno diplomatsko vlogo, ki je verjetno presegala golo izmenjavanje \xc5\xbealjivk z azijskim vladarjem na severu. Sode\xc4\x8d po po\xc5\xa1kodbah na njegovi mumificirani glavi v Kairskem muzeju je umrl morda v enem od spopadov s Hiksi. Njegov sin in namestnik Kamoz, zadnji vladar iz Sedemnajste dinastije, je verjetno prvi dosegel pomembne zmage v vojni s Hiksi.\n_START_SECTION_\nKamoz\n_START_PARAGRAPH_\nKamoz je v svojem tretjem vladarskem letu na \xc4\x8delu svoje vojske napadel hi\xc5\xa1ki sever Egipta. Presenetil in uni\xc4\x8dil je najbolj ju\xc5\xbeno hi\xc5\xa1ko garnizijo v Nefrusiju blizu sodobnega Asjuta. Mesta samega ni osvojil, opusto\xc5\xa1il pa je okoli\xc5\xa1ka polja. Na steli, odkriti v Tebah, se nadaljuje pripoved o vojni, ki je bila prekinjena na Carnarvonovi tablici I. Zgodba opisuje, kako so prestregli in ujeli kurirja, ki je nosil pismo vladarja Ku\xc5\xa1a (Nubija)  njegovemu zavezniku Apepiju v Avaris. V pismu je bila vladarjeva pro\xc5\xa1nja, da ga Apepi podpre proti Kamozovim gro\xc5\xbenjam, ki ogro\xc5\xbeajo obe kraljestvi. Kamoz je takoj ukazal oddelku svoje vojske, da zasede oazo Baharija v Libijski pu\xc5\xa1\xc4\x8davi in blokira pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko pot proti jugu. Kamoz z vzdevkom Mo\xc4\x8dni, je nato odplul po Nilu navzgor do Teb, da bi proslavil zmago, potem pa se je verjetno odpravil samo na roparski pohod, da bi ujel hi\xc5\xa1ko predstra\xc5\xbeo. Njegovo tretje leto vladanja je edini dokazan Kamozov datum. Zaradi ran, ki jih je dobil v bitki s Hiksi, je verjetno kmalu zatem umrl._NEWLINE_Do konca vladanja Apepija, morda predzadnjega kralja hi\xc5\xa1ke Petnajste dinastije, so bili Hiksi pregnani iz Srednjega Egipta. Umaknili so se proti severu in se v Atfihu pri vhodu v Faijum pregrupirali. Apepi je pre\xc5\xbeivel svojega egip\xc4\x8danskega sodobnika Sekenenre Taa II. in se obdr\xc5\xbeal na prestolu v zelo zmanj\xc5\xa1anem kraljestvu do konca Kamozovega vladanja. Zadnji hi\xc5\xa1ki faraon iz Petnajste dinastije, Hamudi, je vladal nedvomno relativno malo \xc4\x8dasa. Njegova vladavina je sovpadala s prvo polovico vladavine Ahmoza I., Kamozovega naslednika in ustanovitelja Osemnajste dinastije.\n_START_SECTION_\nAhmoz I.\n_START_PARAGRAPH_\nAhmoz I., ki se \xc5\xa1teje za prvega faraona Osemnajste egip\xc4\x8danske dinnastije, je bil na tebanskem prestolu verjetno \xc5\xbee nekaj \xc4\x8dasa pred nadaljevanjem vojne proti Hiksom._NEWLINE_Podrobnosti vojnih pohodov so znane iz besedil na zidovih grobnice Ahmoza, sina Ebana, vojaka iz El Kaba v ju\xc5\xbenem Egiptu, \xc4\x8digar o\xc4\x8de je slu\xc5\xbeil pod Sekenenre Taom, iz njegove dru\xc5\xbeina pa so izhajali nomarhi tega okro\xc5\xbeja. Zgleda, da je bilo za osvojitev Avarisa in dokon\xc4\x8den izgon Hiksov iz Spodnjega Egipta potrebnih ve\xc4\x8d pohodov. Natan\xc4\x8den datum izgona ni zanesljiv. Nekateri avtorji trdijo, da se je to zgodilo v \xc4\x8detrtem letu Ahmozovega vladanja, medtem ko Donald B. Redford dogodek ume\xc5\xa1\xc4\x8da v petnajsto leto njegovega vladanja. Napis v Ahmozovi grobnici pravi, da je na pohod krenil pe\xc5\xa1, medtem ko se je faraon peljal na vojnem vozu. Na zapisu je prvi\xc4\x8d omenjena raba bojnega voza s konjsko vprego v egip\xc4\x8danski vojski. V bitkah okoli Avarisa je ujel ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1kih vojakov in kot dokaz s seboj odnesel ve\xc4\x8d odsekanih rok, za kar je bil trikrat nagrajen z  \xc2\xbbZlatom za juna\xc5\xa1tvo\xc2\xab. Padec Avarisa je omenjen zelo na kratko: \xc2\xbbAvaris je bil nato izropan. Moj plen so bili mo\xc5\xbe in tri \xc5\xbeenske, skupaj \xc5\xa1tiri osebe. Njegovo veli\xc4\x8danstvo mi jih je nato dalo za su\xc5\xbenje\xc2\xab._NEWLINE_Po padcu Avarisa je egip\xc4\x8danska vojska zasledovala begunce skozi seveni Sinaj in ju\xc5\xbeni Levant. V Negevski pu\xc5\xa1\xc4\x8davi med Rafahom in Gazo so po dolgih treh letih obleganja osvojili utrjeno mesto \xc5\xa0aruhen. Kako dolgo je pohod trajal, ni znano.'