b'\n_START_ARTICLE_\nWallensteinova pala\xc4\x8da, Praga\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSprva je bil to grad, ki ga je med letoma 1623 in 1630 zgradil Albrecht von Wallenstein, vojvoda Mecklenbur\xc5\xa1ki (1583\xe2\x80\x931634). Svoje ime in bogastvo si je pridobil kot poveljnik cesarskih sil v tridesetletni vojni. Cesar Ferdinand II. Habsbur\xc5\xa1ki se je bal njegovega spletkarskega uma in ga je dal leta 1634 umoriti v mestu Eger (zdaj Cheb). V pala\xc4\x8di je \xc5\xbeivel samo eno leto pred smrtjo. Njegova vdova jo je prodala svojemu ne\xc4\x8daku, tako da je ostala v dru\xc5\xbeini Wallenstein do leta 1945. Po drugi svetovni vojni je pala\xc4\x8da postala \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavno premo\xc5\xbeenje in je bila prenovljena za vladne urade. Danes je v pala\xc4\x8di senat Parlamenta \xc4\x8ce\xc5\xa1ke republike. Jahalna \xc5\xa1ola je podru\xc5\xbenica pra\xc5\xa1ke Narodne galerije. Zahtevna obnova glavne stavbe se je za\xc4\x8dela sredi leta 1999. Najdragocenej\xc5\xa1i deli te stavbe v zgodovinskem in umetni\xc5\xa1kem smislu so glavna dvorana, vite\xc5\xa1ka dvorana, preddverje, sprejemna dvorana, mitolo\xc5\xa1ki in astronomski hodniki._NEWLINE_Albrecht Wallenstein je potoval po Italiji. Ko so med letoma 1623 in 1630 gradili pala\xc4\x8do, je povabil italijanske arhitekte in obrtnike, tudi Andrea Spezzo (verjetno glavni arhitekt) in leta 1628 Niccola Sebregondija. Notranjost so okrasili Firen\xc4\x8dani, Baccio del Bianco (1604\xe2\x80\x931656) je kon\xc4\x8dal stropno fresko v glavni dvorani, figure na sliki v kapeli sv. Ven\xc4\x8deslava in najpomembnej\xc5\xa1e dele okrasja mitolo\xc5\xa1kega hodnika v prvem letu gradnje. Giovanni de Galliano Pieroni (1586\xe2\x80\x931654), in\xc5\xbeenir in voja\xc5\xa1ki polkovnik, je pri gradnji igral pomembno vlogo. Pieronijev o\xc4\x8de Alessandro (1550\xe2\x80\x931607) je bil arhitekt pri Medi\xc4\x8dejcih. Pieroni je \xc5\xa1tudiral oblikovanje novega dela gradu Wallenstein v Ji\xc4\x8d\xc3\xadnu in tamkaj\xc5\xa1nji cerkvi svetega Jakoba, pripisujejo mu tudi vrt, salo terreno in jahalno \xc5\xa1olo. Pieroni je poskrbel tudi za astrolo\xc5\xa1ko in astronomsko okrasje mitolo\xc5\xa1kega hodnika in drugih prostorov. Po njegovi smrti je bila skupna vrednost notranje opreme 70.000 zlatnikov, 134.000 zlatnikov pa so vlo\xc5\xbeili v dragulje in jedilni pribor, narejen iz plemenitih kovin._NEWLINE_Da bi naredil prostor za pala\xc4\x8do, je Wallenstein poru\xc5\xa1il 26 hi\xc5\xa1, \xc5\xa1est vrtov in dve opekarni. Pala\xc4\x8da je tekmovala s pra\xc5\xa1kim gradom. \xc5\xa0tiri dvori\xc5\xa1\xc4\x8da oblikujejo postavitev pala\xc4\x8de. Kompleks vklju\xc4\x8duje razli\xc4\x8dne vrtove, avenijo skulptur, hleve in veliko jahalno \xc5\xa1olo. Monumentalna lo\xc5\xbea s tremi arkadami na dvojnih stebrih opozarja na baro\xc4\x8dni slog. Italijanski slog vrta ima pti\xc4\x8dnico, jamo in vodnjak, delo Adriana de Vriesa (okrog 1545\xe2\x80\x931626). Po letih zanemarjanja po vojni so bili vrtovi prenovljeni. Wallenstein bi obedoval v veliki sali terreni (vrtni paviljon), ki gleda proti vodnjaku in vrstam bronastih kipov. Sala terrena in njeno bogato \xc5\xa1tukaturno okrasje je narejeno po zgledu portika livornske cerkve. Danes so tu kopije del holandskega kiparja Adriaena de Vriesa. Izvirnike je izropala \xc5\xa1vedska vojska leta 1648 in jih je danes mogo\xc4\x8de videti ob Drottningholmski pala\xc4\x8di, zasebni rezidenci \xc5\xa1vedske kraljeve dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Film Nesmrtno ljubljena (Immortal Beloved) o Beethovnovem \xc5\xbeivljenju je bil leta 1994 posnet v vrtovih Wallensteinove pala\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nGlavno krilo\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno krilo Wallensteinove pala\xc4\x8de je bilo prenovljeno v Tr\xc4\x8dkovo rezidenco 60 metrov vzdol\xc5\xbe pala\xc4\x8de. Fasada ima tri vrste enakih oken, ki osvetljujejo glavno dvorano. Ta vklju\xc4\x8duje pozno renesanso in nordijski manierizem, ki je izra\xc5\xbeen v portalih in nizozemskih mansardnih oknih. V skladu s slogom je bila sprva glavna dvorana okra\xc5\xa1ena s tapiserijami in pohi\xc5\xa1tvom iz Italije in Nizozemske. Veliko izvirnega pohi\xc5\xa1tva so leta 1648 izropali \xc5\xa0vedi in leta 1742 Francozi. V zahodnem krilu kompleksa je glavna dvorana, ki se dviga do vi\xc5\xa1ine dveh eta\xc5\xbe. Vojvoda je upodobljen v srednji stropni freski kot bog vojne Mars, ki jezdi v bojnem vozu in ga vle\xc4\x8de skupina konj. Na sliki vojvoda dr\xc5\xbei vajeti \xc5\xa1tirih konj, medtem ko je Mars obi\xc4\x8dajno prikazan le s tremi. To je \xc5\xa1e en primer Wallensteinove ne\xc4\x8dimrnosti. \xc5\xa0tukature prikazujejo oro\xc5\xbeje, vojne trofeje, glasbila in so najbr\xc5\xbe delo Santina Gallija in Domenica Canevalleja. To ka\xc5\xbee na kariero vojvode v vojski. Po \xc5\xa1panski dvorani na pra\xc5\xa1kem gradu je bila zgrajena druga najve\xc4\x8dja dvorana s povr\xc5\xa1ino 288 kvadratnih metrov in vi\xc5\xa1ino 10,5 metra. Prvotna fasada je bila spremenjena sredi 19. stoletja in vklju\xc4\x8duje marmorne portale iz pala\xc4\x8de Cerninsky, celotna dvorana pa je bila obnovljena kot voja\xc5\xa1nica._NEWLINE_Klju\xc4\x8dna zna\xc4\x8dilnost pala\xc4\x8de je sistem hodnikov, ki povezujejo vse dele pala\xc4\x8de. V \xc5\xa1tevilnih pala\xc4\x8dah tistega obdobja so bile sobe prehodne, hodniki pa so omogo\xc4\x8dali nemoteno hojo od glavne dvorane do zasebnih prostorov in nato po vrtovih v hlev na severnem koncu kompleksa pala\xc4\x8de._NEWLINE_Prvotno so pala\xc4\x8do ogrevali z lon\xc4\x8denimi pe\xc4\x8dmi. V preddverju so pozneje uporabljali kamin. V preddverju so gostje \xc4\x8dakali na avdienco. Zaradi prilagoditve v 19. stoletju je to neke vrste dvorana ogledal, dve bene\xc5\xa1ki ogledali iz 18. stoletja sta z italijanskega otoka Murano. Izvirni predmeti v sobi je vrsta \xc5\xa1tirih skrinj, ki jih je vojvoda uporabljal za svojo garderobo. Italijanske skrinje so iz preloma 17. stoletja.\n_START_SECTION_\nSprejemna dvorana\n_START_PARAGRAPH_\nSprejemnica je majhen kro\xc5\xbeni prostor, ki meji na preddverje in mitolo\xc5\xa1ki hodnik. Vrata vodijo na stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki se je ohranilo iz enega od izvirnih elementov pala\xc4\x8de Tr\xc3\xa8kovsk\xc3\xbd Dum. \xc5\xa0tevilni so tudi drugi ohranjeni arhitekturni elementi. \xc5\xa0tukature in slike prikazujejo Ovidove \xc5\xa0tiri starosti in portrete \xc5\xa0tirih obdobij dneva. \xc5\xa0tukature v baro\xc4\x8dni kupoli sprejemne dvorane se zrcalijo v mitolo\xc5\xa1kem hodniku. Mitolo\xc5\xa1ki hodnik ima tudi freske, ki prikazujejo motive planetov in legende, kot so Merkur in Argos, Diana in Aktajon, Perzej ubija Meduzo, Kalisto se preobrazi v medveda in Posilstvo Evrope. Ovidove Metamorfoze so navdihnile Baccia del Bianca za freske v tem hodniku.\n_START_SECTION_\nKapela\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8dna kapela je dve eta\xc5\xbei visoka in bogato okra\xc5\xa1ena s prizori iz legende o sv. Ven\xc4\x8deslavu. Mojster in rezbar Arnost Jan Heidelberger je leta 1630 za kapelo izdelal oltar. Njeno gradnjo je zaznamoval prvi baro\xc4\x8dni spomenik te vrste v Pragi in na za\xc4\x8detku dobe baroka v \xc4\x8de\xc5\xa1kih de\xc5\xbeelah. Na zahodni steni kapele so tri molilnice. Za prisostvovanje obredom je vojvoda uporabljal prvo nadstropje, medtem ko je njegova \xc5\xbeena sedela v drugem nadstropju, slu\xc5\xbeabniki pa v tretjem nadstropju. Baccio del Bianco je odgovoren za poslikave v tej kapeli. Sv. Evzebij je bil kot smrt upodobljen v prvem oratoriju. Pozneje je vojvodinja oratorij okrasila z obi\xc4\x8dajno Marijino ikonografijo. Freske v kapeli se zgledujejo po stolnici svetega Vida na pra\xc5\xa1kem gradu. Ernest Heidelberger naj bi bil avtor skulpture za kapelo.'