b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika v Krki, Avstrija\n_START_SECTION_\nZgodovina zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nV predkr\xc5\xa1\xc4\x8danskih \xc4\x8dasih je bil na mestu dana\xc5\xa1nje cerkve tempelj keltske konjske boginje Epone. Blok kamna z vgraviranim imenom je bil vstavljen v jugozahodnem stebru ladje. Sumijo, da je bila zgradba v \xc4\x8dasu Rimljanov namenjena rimskemu kultu. Med izkopavanji leta 1926 so na\xc5\xa1li fragment oltarja. _NEWLINE_Frankovski cesar Arnulf Koro\xc5\xa1ki je leta 898 \xc5\xa1vabskemu plemenita\xc5\xa1u Zwentiboldu, predniku svete Eme Kr\xc5\xa1ke, podaril G\xc3\xbcter v Krki in Metnitztal, tudi dvorec v Krki. To posest je podedovala Ema v prvi polovici 11. stoletja. V Krki je zgradila Janezovo cerkev, ki ji je salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Baldwin leta 1043 dodelil pravico \xc5\xbeupnije. Istega leta je ustanovila \xc5\xbeenski samostan s svojo Marijino cerkvijo. Samostan v Krki je leta 1070 izgubila, ko je pape\xc5\xbe Aleksander II. nad\xc5\xa1kofu Gebhardu dal dovoljenje za ustanovitev \xc5\xa1kofije na Koro\xc5\xa1kem. S samostanom povezana posest je bila salzbur\xc5\xa1ka in leta 1072 je nad\xc5\xa1kof ustanovil sufragansko \xc5\xa1kofijo \xe2\x80\x93 Kr\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofijo, \xc5\xa1kofijo brez lastne \xc5\xa1kofije in brez stolni\xc4\x8dnega kapitlja. Kot prvi je bil za \xc5\xa1kofa posve\xc4\x8den G\xc3\xbcnther von Krappfeld._NEWLINE_Kr\xc5\xa1ka \xc5\xbeupnija je iz leta 1162. Ema je Janezovo cerkev preuredila v \xc5\xbeupnijsko cerkev. Sestavljena je bila iz dvoranske ladje, kvadratnega prezbiterija in okrogle apside ter imela majhnega stre\xc5\xa1nega jezdeca. Bila je obdana s pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dem s kostnico, ki je bilo odstranjeno leta 1842. Cerkev je bila poru\xc5\xa1ena leta 1892._NEWLINE_Gradnja stolnice se je za\xc4\x8dela okoli leta 1140 pod \xc5\xa1kofom Romanom I. (1131\xe2\x80\x931167). Najprej je bila nekje na tem mestu nekdanja samostanska cerkev, \xc5\xa1e vedno ni to\xc4\x8dno znano, verjetno pa zahodno od nove zgradbe. \xc5\xa0e pred dokon\xc4\x8danjem cerkve so leta 1174 prenesli grob svete Eme v obstoje\xc4\x8do kripto. Glavni oltar \xc5\xa1kofovske cerkve je bil posve\xc4\x8den leta 1200. Stolnica in samostanske zgradbe so bile kon\xc4\x8dane pred 1220._NEWLINE_V 13. stoletju je cerkev po\xc5\xa1kodovalo ve\xc4\x8d po\xc5\xbearov. Po popravilih in obnovah je bila nato leta 1287 ponovno posve\xc4\x8dena. Okoli leta 1446 je bil v pre\xc4\x8dni ladji narejen mre\xc5\xbeast rebrast obok, leta 1500 pa zvezdast rebrast obok v koru. Nov po\xc5\xbear je leta 1525 uni\xc4\x8dil lesen strop v ladji. Leta 1563 je bila kon\xc4\x8dana skodlasta streha. Leta 1591 je bil zgrajen mre\xc5\xbeast rebrast obok v ladji._NEWLINE_Ko je bil predstojnik Vizdom (1617\xe2\x80\x931632), je bila poru\xc5\xa1ena romanska \xc5\xa1kofijska zgradba, zgrajena kapiteljska dvorana in v baro\xc4\x8dnem slogu preurejen predstojnikov dvorec. Postavil je tudi baro\xc4\x8dne oltarje. Zna\xc4\x8dilne baro\xc4\x8dne stolpne strehe je cerkev dobila leta 1678. Predstojnik Otto Kochler je na\xc4\x8drtoval temeljito spremembo stolnice. Dal je preurediti Emin grob v kripti ter zgraditi oltar in pri\xc5\xbenico. Leta 1744 je bilo delo prekinjeno zaradi velikih dolgov, ki so jih povzro\xc4\x8dili njegovi ukazi. Za\xc4\x8del je delati kot tesar pri zasnovi cerkve._NEWLINE_Leta 1788 je bil kapitelj preseljen v Celovec, sostolnica pa je postala \xc5\xbeupnijska cerkev in sostolnica. V po\xc5\xbearu leta 1808 so bili uni\xc4\x8deni streha in deli \xc5\xa1kofove kapele. Leta 1850 je cerkev "odkril" pruski kustos Ferdinand von Quast in jo v svoji publikaciji iztrgal pozabi. 1924\xe2\x80\x931933 so potekala obse\xc5\xbena obnovitvena dela. Druga svetovna vojna ji ni prizadejala \xc5\xa1kode, le \xc5\xa1est zvonov so morali pripeljati za predelavo. Leta 1950 je bila obnovljena baro\xc4\x8dna notranjost, ki je bila mo\xc4\x8dno oku\xc5\xbeena z lesenimi \xc5\xa1kodljivci. Kupola je bila pokrita s plo\xc4\x8devino.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je triladijska bazilika s petpolnim rebrastim obokom, pove\xc4\x8danim dvopolnim obokom nad korom, transeptom in tremi enakimi apsidami. Zahodni del stavbe obvladujeta dva stolpa, med katerima je nad notranjim in zunanjim preddverjem v galeriji \xc5\xa1kofovska kapela. Pod korom in transeptom je kripta. Samostanska poslopja (trakt kapitlja in \xc5\xa1kofijski dvorec) so blizu, severno od cerkve.\n_START_SECTION_\nStolpi\n_START_PARAGRAPH_\nZahodno od vgrajenega kamnitega bloka stoji nekaj 60 metrov visokih stolpov. Na stolpih so ozka romanska obokana okna, ki so delno zazidana, in v predzadnjem nadstropju baro\xc4\x8dna akusti\xc4\x8dna okna. \xc4\x8cebulna streha je mo\xc4\x8dna in ima lanterno. Zgrajena je bila leta 1678 in leta 1988 ponovno pokrita. Na severnem stolpu je stolpna ura. \xc5\xa0tevil\xc4\x8dnica z grbi stolnega kapitlja in predstojnik Ferdinand Litzlhofen (1789\xe2\x80\x931818) so bili naslikani po po\xc5\xbearu 1808.\n_START_SECTION_\nGlavni portal\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni vhod na zahodu med stolpoma je bil prvotno odprt. Preddverje je bilo kon\xc4\x8dano 1337/38, zaprto z gotskim zidom navzven. Obokane stene vrat se razprostirajo po celotni vi\xc5\xa1ini preddverja. Na obeh straneh je ozko okno s krogovi\xc4\x8djem. Od leta 1931 so na straneh portala znova izpostavljeni ostanki rimskih arkad (stebri, temelji in kapiteli). Figuralno stekleno okno v sredini nad vrati in stranska okna so \xc5\xa1e vedno delno iz obdobja gradnje portala. V srednjem oknu so od zgoraj navzdol: Bog O\xc4\x8de, sonce in luna, simboli evangelistov, Marija z detetom in \xc5\xbealosten \xc4\x8dlovek. V stranskih oknih so podobe dvanajstih svetnikov. Od leta 1988 so nova vrata iz brona, nerjave\xc4\x8dega jekla in hru\xc5\xa1kovega lesa Tomasa Hokeja. Nov portal se prilega strukturi gotske fasade. \xc5\xa0tirikrilna vrata lahko v celoti ali delno odprejo dve krili._NEWLINE_Nad glavnim portalom je od zunaj mogo\xc4\x8de videti dve obokani okni in okroglo okno, ki je nad preddverjem \xc5\xa1kofove kapele.\n_START_SECTION_\nVzdol\xc5\xbena stran\n_START_PARAGRAPH_\nZunanje stene stranskih ladij se rahlo vidijo izza stolpov. Z ve\xc4\x8djimi, druga\xc4\x8de rahlo obarvanimi kamnitimi bloki se jasno vidita dve fazi gradnje (cezura 1179\xe2\x80\x931180 in spremembe), prav tako kot visoko nastavljena okna: po dve pravokotni okni je mogo\xc4\x8de videti na zahodni strani, druga okna so ve\xc4\x8dja in si sledijo na ve\xc4\x8dji medsebojni razdalji._NEWLINE_Glavna ladja ima dvokapno streho, obe stranski pa enokapno. Transept in apside so prekriti s \xc4\x8drnim skrilavcem._NEWLINE_Ju\xc5\xbena stena stranske ladje ima profilirano bazo in pod streho polkro\xc5\xbeno obokan friz. Ju\xc5\xbeni portal izvira iz prve faze (1140/50), izveden v za ta \xc4\x8das starem slogu. Ima trojno stopni\xc4\x8dasto lice, ravne baze in enostavno profiliran pre\xc4\x8dnik. Timpanon ka\xc5\xbee polovi\xc4\x8dno reliefno figuro Kristus blagoslavlja z odprto knjigo: Ego sum hostium (Jaz sem vrata, Janez 10,9) in napisom.  Stranska ladja je zaprta z obokanim frizom. Friza v glavni ladji ve\xc4\x8dinoma ni._NEWLINE_Zunanja stena transepta ne se\xc5\xbee \xc4\x8dez steno stranske ladje, ker je bil transept verjetno predviden \xc5\xa1ele pozneje. Obokan friz stranske ladje je na enaki vi\xc5\xa1ini naprej na transept in dodatno okra\xc5\xa1en s palmetami in pletenicami . Dve obokani okni sta taki kot na stranski ladji. Nad frizom sta dve visoki vitki obokani okni. Fasada je razdeljena s tremi visokimi okroglimi stebri s kockastimi kapiteli in ati\xc5\xa1ko bazo. V sredini sedi kot zgornji konec, obro\xc4\x8d. To se ka\xc5\xbee skozi obokana okna. Zgornji rob zatrepa ima tudi obokan friz._NEWLINE_Severna stran je enostavnej\xc5\xa1a, saj sta bila tukaj prvotni kri\xc5\xbeni hodnik in samostan, ki je bil leta 1637 poru\xc5\xa1en. Nekdanji portal samostana je zazidan. Majhen prizidek (1775) v bli\xc5\xbeini stolpa so v preteklosti uporabljali kot kapiteljska vrata, danes so tu razstavljene Emine relikvije. Ostanki stenskega slikarstva so iz prve polovice 13. stoletja, ki je neko\xc4\x8d krasilo stene kri\xc5\xbenega hodnika. V zidu so odlomki reliefov in napisi iz rimskega obdobja. Preostanek zgradbe ka\xc5\xbee neobdelan zid iz marmorju podobnega apnenca, ki je rahlo rde\xc4\x8dkaste barve.\n_START_SECTION_\nVzhodna stran\n_START_PARAGRAPH_\nTri apside na vzhodni strani stojijo pred steno pre\xc4\x8dne ladje. Ob straneh apside so kro\xc5\xbeno obokana okna, nad glavno apsido dve majhni okrogli okni._NEWLINE_Apside imajo profilirane podstavke, pilastre s polstebri z bogatimi kapiteli in dvostopenjske slepe arkade. Vsaka apsida ima obokano okno, ki je v glavni apsidi ve\xc4\x8dje, \xc5\xa1iroke in slepe arkade, in je \xc5\xa1estkrat prebodeno. \xc4\x8cez to okno je ena od le dveh figuralnih arhitekturnih skulptur na zunanji strani cerkve: visokoromanski (1175) relief ka\xc5\xbee leva, ki se bori z baziliskom, simbol boja dobrega proti zlu. Na glavni apsidi so v zgornjem koncu obokan friz, nad njim okrasni trak in \xc5\xa1ahovnica. Stranski apsidi sta le pol tako \xc5\xa1iroki kot glavna, precej manj\xc5\xa1i in manj bogato okra\xc5\xa1eni.\n_START_SECTION_\nZunanje preddverje\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi glavni portal se pride v zunanje preddverje (ve\xc5\xbeo), velik, skoraj kvadraten prostor s sod\xc4\x8dkastim obokom. Skoraj v celoti je prekrit s freskami iz leta 1340. Na stranskih stenah so \xc5\xa1tiri vrste slik, od katerih je najni\xc5\xbeja delno uni\xc4\x8dena, in predstavljajo prizore iz Svetega pisma v obliki Biblije reve\xc5\xbeev (Biblia pauperum). Severna stena prikazuje prizore iz Stare zaveze, ju\xc5\xbena in del zahodne pa 26 slik, ki prikazujejo prizore iz Nove zaveze. Na oboku je zvezdno nebo, v sredini pa Jagnje bo\xc5\xbeje (Agnus Die)._NEWLINE_Zahodni portal je lijakast portal (iz okoli 1200), \xc5\xa1irok 5,5 m in 7 m visok, skoraj celotna vzhodna stena ve\xc5\xbee. Zaradi svoje za\xc5\xa1\xc4\x8ditene lege je med najbolje ohranjenimi romanskimi portali v Avstriji. Portal ima sedemstopenjsko steno in arhivolt, okra\xc5\xa1en s preprostimi okraski. Timpanon je gladek, verjetno je bil pobarvan s fresko (zadnje ostanke \xc4\x8drnila so odstranili leta 1912). \xc4\x8cez lok so medaljoni z doprsnim kipom Kristusa in apostolov (1340)._NEWLINE_Na vratih zahodnega portala so ostanki lesenih reliefov iz zgodnjega 13. stoletja. Izklesane so barvne vitice. Na levem vratnem krilu je Kristus obdan s \xc5\xa1tirimi evangelisti in angeli, preroki in apostoli. Zgoraj so trije (verjetno prvotno sedem) golobi, simboli sedem darov svetega Duha. Desno vratno krilo prikazuje prizore iz Jezusovega \xc5\xbeivljenja, ki drugo ob drugem tipolo\xc5\xa1ko ustrezajo prizorom iz Stare zaveze.\n_START_SECTION_\nNotranje preddverje\n_START_PARAGRAPH_\nPosebnost kr\xc5\xa1ke cerkve je notranja ve\xc5\xbea iz za\xc4\x8detka 13. stoletja. Povezuje zahodni portal in se razteza tri metre v notranjost ladje. Proti stranskima ladjama je omejena z licem. Ve\xc5\xbea je podpora \xc5\xa1kofovi kapeli, ki je dalj\xc5\xa1a od zunanje ve\xc5\xbee. Polstebri imajo razli\xc4\x8dne kapitele. \xc4\x8cez stebre so arkadam podobni loki, ki dajejo preddverju u\xc4\x8dinek slavolokov.\n_START_SECTION_\nGlavna ladja\n_START_PARAGRAPH_\nLadja je obokana in ima vitke kvadratne stebre z okroglim obokanimi arkadami. Okna ka\xc5\xbeejo, kje je bil neko\xc4\x8d raven romanski strop. Okna imajo pobarvane okvirje z grbovnimi \xc5\xa1\xc4\x8diti. Sod\xc4\x8dasti obok v gotskem slogu je bil zgrajen leta 1591, delo mojstrov graditeljev Leonharda Uttnerja iz Passaua in Steinmetza Philippa Wernerscona iz Celovca. Poslikave na oboku in repne groteske so delo mojstra Kr\xc3\xa4u\xc3\x9fla iz \xc5\xa0entvida ob Glini, njegovi so tudi \xc5\xa1\xc4\x8diti (predstojnika Grimminga, 1591) in mo\xc5\xbe v krogu (Kr\xc3\xa4u\xc3\x9fl) nad korom. _NEWLINE_Stranski ladji sta bili obokani leta 1525. V ju\xc5\xbeni je na zadnji steni dostop do \xc5\xa1kofove kapele, dve okni osvetljujeta stopnice, na levi strani je dostop do stolpa. V severni \xc4\x8delni steni je vhod na severni stolp.\n_START_SECTION_\nKor (prezbiterij)\n_START_PARAGRAPH_\nKor ima dva oboka in je bil zaradi gradnje transepta pove\xc4\x8dan za 1,75 metra, saj je pod njim kripta. Cerkev je razdeljena na spodnjo in zgornjo cerkev. Na zunanji strani stranske ladje so stopnice, ki vodijo do kora, v notranjosti pa stopnice vodijo v kripto. Stebri kora sestavljajo kvadrat, temelji so oja\xc4\x8dani s pravokotnimi bazami. Kvadratni kor ima zvezdast svod mojstra Hansa (1500) z grbom predstojnika Wilhelma Welzerja von Ebersteina. Osem poslikanih kamnitih reliefov prikazuje poprsja svetnic (Marije, Doroteje, Margarete, Barbare, Katarine, Ur\xc5\xa1ule, Agnes in Apolonije), v spandrilah so slike vitic. Stranske ladje so bile obokane med letoma 1526 in 1549, vsaka s tremi terakotnimi reliefi svetnikov.\n_START_SECTION_\nTransept (pre\xc4\x8dna ladja)\n_START_PARAGRAPH_\nPre\xc4\x8dna ladja je obokana in enako \xc5\xa1iroka kot ladja in kor. Prehod je skoraj kvadraten, stebri ka\xc5\xbeejo polstebre z razli\xc4\x8dnimi kapiteli: zahodni geometrijske palmete (pred 1200), vzhodni naturalisti\xc4\x8dno vinsko trto, \xc5\xbeivali in glave (za\xc4\x8detek 13. stoletja). Obok iz leta 1450 je najstarej\xc5\xa1i v cerkvi. Naslikane vitice na oboku so iz 16. stoletja in jih pripisujejo Antonu Blumenthalu._NEWLINE_Na severni steni je portal zakristije (okoli 1450) s profiliranim podbojem ter ogee z okrasjem in kri\xc5\xbeno ro\xc5\xbeo, ob straneh so polovi\xc4\x8dni stebri. Tik nad vhodom je majhno obokano okno. Na levi je ohranjen \xc4\x8drnozlat oratorij, zgrajen 1678, ko je bil predstojnik G\xc3\xb6sel von Thurn. Desno od portala sta marmorni epitaf za \xc5\xa1kofa Polikarpa, grofa Khuenburga (\xe2\x80\xa0 1675), in velika freska svetega Kri\xc5\xa1tofa._NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni steni so zgoraj \xc5\xa1tiri obokana okna. Tukaj so tudi freske (okoli 1390), ki so jih odkrili leta 1918 in 1924 in ka\xc5\xbeejo med drugim ustoli\xc4\x8denje sodnika Jezusa in Razodetje. Pri Jezusovih nogah kle\xc4\x8di par donatorjev s sedmimi otroki._NEWLINE_Vzhodna stena z apsido je iz leta 1598 s freskami Antona Blumenthala, ki pa so ve\xc4\x8dinoma skrite za baro\xc4\x8dnim oltarjem. Poleg tega so bile 1926/27 pri  obnovi mo\xc4\x8dno prebarvane. Na levi strani so kreposti in vrline ter pravi\xc4\x8dnost in previdnost, cerkvena o\xc4\x8deta Ambro\xc5\xbe in Avgu\xc5\xa1tin. V podpornem loku so kipi svetnikov. Na stebrih ju\xc5\xbeno od oltarja je sveta Ema._NEWLINE_V glavni apsidi je freska rojstvo in smrt Marije v staronem\xc5\xa1kem prostoru in oznanjenje in vnebovzetje z ozadjem Krke._NEWLINE_Na desni strani so freske svetega Petra, cerkvena o\xc4\x8deta Gregor in Hieronim, ob oknu sta sveti Bernard in Dominik, pa tudi glavne kreposti in vrline. V apsidi je mogo\xc4\x8de videti \xc5\xbeivljenje in mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo svetnikov Petra in Pavla, v oboku umor nedol\xc5\xbenih otrok.\n_START_SECTION_\nGlavni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oltar je delo sa\xc5\xa1kega kiparja Michaela H\xc3\xb6nela 1625\xe2\x80\x931632, ki ga je leta 1654 pozlatil Johann Seitlinger. Z vi\xc5\xa1ino 16 metrov in \xc5\xa1irino skoraj devet metrov v celoti zapolnjuje glavno apsido. Ima 72 postavnih kipov in 82 glav angelov. Menza je z rimskega oltarja in je opremljena s kozmatskim okrasjem (1200), ki je zunaj Italije redko. Stranici sta zgodnjebaro\xc4\x8dna struktura, razdeljena v tri dele. V spodnjem delu oltarja so poleg mize \xc5\xa1tirje evangelisti: sveti Matej, sveti Marko, sveti Luka in Janez (od leve proti desni). Obraz Luke ima zelo individualne lastnosti in bi lahko bil avtoportret umetnika.  V naslednjem nadstropju so od leve proti desni \xc5\xa1tirje cerkveni o\xc4\x8detje: Ambro\xc5\xbe, Gregor, Avgu\xc5\xa1tin in Hieronim. Za njimi stojita v ni\xc5\xa1ah med stebri levo cesar Henrik II., desno grof Viljem Kr\xc5\xa1ki. V tretjem nadstropju so skrajno levo sveti Jurij, desno sveti Florijan, v notranjosti med stebri na levi sveti Toma\xc5\xbe Becket, desno pape\xc5\xbe sveti Leon. Na ogredju sta kipa svete Katarine Sienske in Aleksandre, Barbare in Monike, na vrhu nadangeli Mihael, Gabriel in Rafael ter kipi upanja, vere, poguma in zmernosti. Osrednja struktura se za\xc4\x8dne z mo\xc4\x8dnim tabernakljem z mize, katerega knjiga prikazuje kri\xc5\xbeanje. Nad njim  je vklesana skupina z apostoli. Iz te skupine raste v nebesa devica Marija, obdana z ro\xc5\xbenim vencem. Od angelov jo spremlja navzgor sveta Trojica. Ve\xc4\x8d angelov ustvarja glasbo in nosi transparente z lavretanskimi litanijami. Na strani kle\xc4\x8dita svetnici Kunigunda in Ema, pred njima je darovanje cerkve (bamber\xc5\xa1ke ali kr\xc5\xa1ke)._NEWLINE_Pred glavnim oltarjem visi postni prt, velik okoli 80 m\xc2\xb2. Je najstarej\xc5\xa1i in najve\xc4\x8dji v Avstriji in je nastal leta 1458 po naro\xc4\x8dilu Konrada iz Bre\xc5\xbe za predstojnika Johanna Hinderircherja. Skupno ima 99 polj, leva polovica prikazuje prizore iz Stare zaveze, desno iz Nove zaveze.\n_START_SECTION_\nStranski oltarji\n_START_PARAGRAPH_\nStranska oltarja v stranskih apsidah sta tudi delo Michaela H\xc3\xb6nela in kr\xc5\xa1kega slikarja Johanna Seitlingerja (1638). Nameni so enaki. Levo je \xc5\xa0tefanov oltar, oltarna slika prikazuje kamenjanje svetega \xc5\xa0tefana. Predela prikazuje grad Emaus in Lovrenca. Poleg oltarja sta velika kipa svetnikov Martina in Miklav\xc5\xbea, v nastavku Vincenc in Lovrenc, v sredini angel z baklo, na dvojnem grebenu samostanski in cerkveni predstojnik. Ju\xc5\xbeni stranski oltar ka\xc5\xbee kri\xc5\xbeanje svetega Petra, v ozadju obglavljenje z me\xc4\x8dem svetega Pavla. Predela ka\xc5\xbee Petra na morju in spreobrnjenje Pavla zunaj Damaska. Kipa sta salzbur\xc5\xa1ka patrona Rupert in Virgil. Na oltarni kroni sta Peter in Pavel, v sredini dva angela z Veronikino tan\xc4\x8dico.\n_START_SECTION_\nOltar kri\xc5\xbeanega\n_START_PARAGRAPH_\nOltar kri\xc5\xbeanega stoji na koncu ladje pred njenim dvigom. Pieta je bila narejena leta 1740 kot zadnje delo Georga Raphaela Donnerja. Prikazuje Marijo z angeli in je iz 18 ton koro\xc5\xa1kega svinca. V ozadju stoji lesen kri\xc5\xbe. Slogovno delo uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med barok in klasicizem. Tabernakelj je leta 1766 naredil Donnerjev u\xc4\x8denec Balthasar Moll v nastajajo\xc4\x8dem rokokoju. Na miti je relief, ki predstavlja Kristusa v grobu. Kompozicija oltarja je taka, da bi lahko ovirala pogled na glavni oltar. Ob strani od leta 1995 stoji katedra (\xc5\xa1kofovski prestol) iz belega italijanskega marmorja, delo Wolfganga Strackeja.\n_START_SECTION_\nPri\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xbenico sta 1740/41 zasnovala dunajska gledali\xc5\xa1ka arhitekta Giuseppe in Antonio Bibiena. Pri\xc5\xbenica jasno ka\xc5\xbee program protireformacije: nad pri\xc5\xbenico je sveti Duh. Na akusti\xc4\x8dnem pokrovu so alegorije Cerkve, vere in upanja, kerub, ki nosi tiaro, medtem ko drugi s sulico satana bruha ka\xc4\x8de in hereti\xc4\x8dne knjige. Staromoden \xc4\x8dlovek, oble\xc4\x8den v \xc4\x8drno z belim ovratnikom, pada v globino. Ograjo pri\xc5\xbenice sestavlja \xc5\xa1est svin\xc4\x8denih reliefov Georga Raphaela Donnerja: popla\xc4\x8dilo dobrote, pridiga na gori, Janez v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, zakonodaja na gori Sinaj, vnebohod Elije, Pavlovo spreobrnjenje pred Damaskom in kaznovanje zla. Na stebru je \xc5\xa1e svin\xc4\x8dev relief dobrega pastirja.\n_START_SECTION_\nZvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nV obeh stolpih je velik zvon, ki velja za najbolj\xc5\xa1ega v povojnem obdobju. Zvo\xc4\x8dno je izjemno ugla\xc5\xa1en, visi posebej v ju\xc5\xbenem stolpu. Leseno ogrodje, oboki in majhne zvo\xc4\x8dne luknje prispevajo k dobri akustiki.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kofova kapela\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kofova kapela je v zahodni empori nad notranjo in zunanjo ve\xc5\xbeo med stolpoma. Zgrajena je bila pod \xc5\xa1kofom Waltherjem (1200\xe2\x80\x931213). Je vzdol\xc5\xbeen pravokoten prostor, razdeljen z lokom v dva kri\xc5\xbena oboka. Po po\xc5\xbearu je bila kapela 1264 obnovljena in opremljena s freskami v tako imenovanem prehodnem slogu od romanike do gotike._NEWLINE_V vzhodni steni je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du slavolok, ki je prvotno segal do apside. Odstranjen je bil med namestitvijo orgel leta 1779. Levo in desno od njega sta dva triforija s kapiteli na dvojnih stebrih iz leta 1779._NEWLINE_Freske so v vzhodnem delu namenjene Marijinemu poveli\xc4\x8danju. Vzhodna stena prikazuje Marijo na stopnici Salomonovega prestola. Na stranskih stenah je rojstvo Marije in oznanjenja. V oboku so bili prizori iz raja, ki so bili leta 1808 uni\xc4\x8deni v po\xc5\xbearu. Zahodni del je posve\xc4\x8den Kristusovi slavi. Na zidu z okni je mogo\xc4\x8de videti preobrazbo na gori Tabor, na stranskih stenah na jugu sprevod Treh kraljev, severno od vhoda Kristusa v Jeruzalemu. V oboku je nebe\xc5\xa1ki Jeruzalem, na vrhu Jagnje bo\xc5\xbeje._NEWLINE_V zahodni steni sta obokani in okrogli okni. Slednje vsebuje stekleno sliko kri\xc5\xbea iz 1260 do 1270, najstarej\xc5\xa1i ohranjen avstrijski vitraj.\n_START_SECTION_\nKripta\n_START_PARAGRAPH_\nKripta pod korom in pre\xc4\x8dna ladja sta bili kon\xc4\x8dani leta 1174 kot prvi del cerkve, kripta je bila verjetno od za\xc4\x8detka namenjena \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju Eme. Po Hartwagnerju je "najve\xc4\x8dja kripta na nem\xc5\xa1kem govornem obmo\xc4\x8dju".  Meri pribli\xc5\xbeno 20 x 20 metrov in stoji pribli\xc5\xbeno 1,75 m od tal. Vstop je z dveh stopni\xc5\xa1\xc4\x8d iz zgornje cerkve. 100-stebrno kripto sestavljajo v resnici 96 vitkih stebrov in dva dvojna stebra v sprednjem delu apside. Baze stebrov so okra\xc5\xa1ene s samorogom, listjem in figuralnim okrasjem, kapiteli pa so preprosti, kockasti, neokra\xc5\xa1eni. Je \xc5\xa1est pravokotnih stebrov. Nad stebri se pne strm, visok banjast obok._NEWLINE_Ob jugovzhodnem stebru je grob svete Eme, ki je bila v kripti pokopana leta 1174. Prvotna neokra\xc5\xa1ena kamnita krsta je bila sprva drugje, podprta na \xc5\xa1estih stebrih, od katerih so trije  ohranjeni. Stebri prikazujejo nenavadne vizije: dve \xc5\xbeenski in enega mo\xc5\xa1kega. Pod sarkofagom leze \xc5\xbeenska, ki prosi za blagoslov otrok. Leta 1721 je dekan Kochler Jochenstein krsto obdal z rde\xc4\x8dim marmorjem, da je to prikril. Italijan Antonio Corradini je izdelal marmorni relief Emine smrti in dve stranski marmorni figurici, alegoriji vere in upanja. Omembe vredna je figura vere s svojim zakritim obrazom. Leta 1925 so del marmorne obloge odstranili, tako da so romanski stebri ponovno vidni. Stene nad grobom krasi \xc5\xa1tukatura. Grob je obdan z re\xc5\xa1etko iz kovanega \xc5\xbeeleza. V kotu na stenah visijo votivne table._NEWLINE_Oltar gleda na jug in ga je leta 1167 posvetil sveti Toma\xc5\xbe Becket, na severni strani je od 1189 Janez Evangelist. Sem so ju preselili, ko je bil predstojnik Kochler. Stojita na \xc5\xa1tirih marmornatih stebrih s kockastimi kapiteli. Marijin oltar je v severovzhodnem vogalu in je bil narejen 1766. Ima Marijin kip, ki je bil po legendi v lasti svete Eme, in bil zanjo narejen. \xc5\xa0e en oltar je posve\xc4\x8den svetemu Janezu Nepomuku. Od na\xc4\x8drtovanega oltarja v apsidi stoji le marmor menza.'