b"\n_START_ARTICLE_\nEnakost spolov na delovnem mestu\n_START_SECTION_\nEnakost spolov\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbEnakost spolov je enakost mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk. Pomeni, da tako \xc5\xbeenske kot mo\xc5\xa1ki lahko razvijajo svoje ve\xc5\xa1\xc4\x8dine in sprejemajo odlo\xc4\x8ditve, brez omejitev v obliki stereotipov, spolnih vlog in predsodkov. \xc4\x8cetudi imajo mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske druga\xc4\x8dne cilje in potrebe, ter se druga\xc4\x8de vedejo, so vseeno obravnavani enakovredno. Ne pomeni pa, da morajo mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske postati enaki. Cilj enakosti med spoloma je izena\xc4\x8diti pravice, odgovornosti in prilo\xc5\xbenosti tako, da le-te niso odvisne od spola s katerim se je oseba rodila. To dose\xc5\xbeemo ali tako, da z obema spoloma ravnamo enako; ali pa druga\xc4\x8de z upo\xc5\xa1tevanjem enakosti pravic, dol\xc5\xbenosti in prilo\xc5\xbenosti.\xc2\xab_NEWLINE_Prevedeno iz - \xe2\x80\x89ABC Of Women Worker's Rights And Gender Equality, ILO, 2000. p. 48._NEWLINE_Enakost med spoloma je torej ideja, ki stremi k enakosti prilo\xc5\xbenosti in pravic vseh ljudi, ne glede na njihov spol in se zavzema za enakopravno ravnanje z osebami obeh spolov. Je eden izmed 17 razvojnih ciljev Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov \xe2\x80\x93 na\xc5\xa1e doseganje tega cilja vsako leto izmeri oddelek Organizacije zdru\xc5\xbeenih Narodov za razvoj \xc4\x8dlovekovih pravic.\n_START_SECTION_\nEnakost spolov na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce enakost spolov postavimo v kontekst delovnega mesta, lahko na\xc5\xa1tejemo naslednje cilje:_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Enaka pla\xc4\x8da za enakovredno delo_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Odstranitev ovir, ki bi \xc5\xbeenskam onemogo\xc4\x8dale zaposlitev_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Dostop do vseh delovnih mest, ne glede na spol_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Odstranitev diskriminacije na podlagi spola, predvsem v povezavi z dru\xc5\xbeinskimi obveznostmi_NEWLINE_Enakost spolov na delovnem mestu, oziroma ekonomska enakost spolov je predvsem pomembna, ker je dober indikator splo\xc5\xa1nega ekonomskega blagostanja dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nNeenakost spolov na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nDandanes je veliko iniciativ, ki si prizadeva dose\xc4\x8di zgoraj omenjene cilje. Kljub vsem prizadevanjem, pa ostaja veliko poklicev mo\xc4\x8dno spolno segregiranih. V skupino ve\xc4\x8dinsko mo\xc5\xa1kih poklicov spadajo poklici delavskega razreda ter poklici povezani s tehnologijo in strojni\xc5\xa1tvom. Prete\xc5\xbeno \xc5\xbeenski pa so poklici iz podro\xc4\x8dja nege, svetovanja in drugih storitev, ki so namenjene osebam._NEWLINE_Posebej se poudarja prav skupek naravoslovnotehni\xc5\xa1kih poklicov, ki jih lahko imenujemo z angle\xc5\xa1ko kratico STEM in \xc2\xa0na vodstvene polo\xc5\xbeaj v podjetjih, kjer kljub prizadevanju izena\xc4\x8ditve \xc5\xa1e vedno primanjkuje \xc5\xbeenskih zaposlenih. Pomembno je izpostaviti da je podro\xc4\x8dje STEM unikatno v skupini znanosti \xe2\x80\x93 ostale discipline so veliko manj spolno segregirane, v nekaterih celo prevladujejo \xc5\xbeenske. \xc2\xa0_NEWLINE_Razlag za ta dva fenomen je veliko, nekatere se opirajo na fenomen seksizma in spolne diskriminacije; druge pa na razlike v interesih med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami.\n_START_SECTION_\nPomanjkanje \xc5\xbeensk v STEM in vodilnih polo\xc5\xbeajih - Trenutni konsenz\n_START_PARAGRAPH_\nV zahodnem svetu se poudarja sociolo\xc5\xa1ke razlage tega fenomena, pri \xc4\x8demer naj bi bila sistemati\xc4\x8dna diskriminacija nad \xc5\xbeenskami s strani mo\xc5\xa1kih na vodstvenih polo\xc5\xbeajih in seksisti\xc4\x8dni predsodki glavni dejavnik vpliva na nizko zastopanost \xc5\xbeensk. Primer te diskriminacije naj bi bila:_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0U\xc4\x8dinek steklenega stropa (ang. Glass Ceiling effect), ki predpostavlja, da na karierni poti obstaja navidezna pregrada v obliki sistematske diskriminacije (stekleni strop), ki ve\xc4\x8dini \xc5\xbeensk onemogo\xc4\x8da vertikalno napredovanje prek nje._NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Gender pay gap \xe2\x80\x93 Pokazalo se je, da v povpre\xc4\x8dju \xc5\xbeenske zaslu\xc5\xbeijo zgolj 77% mo\xc5\xa1kega povpre\xc4\x8dnega zaslu\xc5\xbeka. Ta figura pa ne upo\xc5\xa1teva razli\xc4\x8dnih delovnih mest, razlike v \xc5\xa1tevilu ur pre\xc5\xbeivetih v slu\xc5\xbebi in drugih faktorjev, ki ob kontroliranju zmanj\xc5\xa1ajo razliko na par procentov._NEWLINE_Stekleni strop naj bi bil posledica \xc5\xbeenskega vstopa v delovno silo \xe2\x80\x93 Delovni trg, ki je bil veliko \xc4\x8dasa prete\xc5\xbeno mo\xc5\xa1ko okolje je sedaj veliko bolj spolno heterogen. To pa vodi mo\xc5\xa1ke do strahu pred izgubo mo\xc4\x8di in posledi\xc4\x8dno oviranja \xc5\xbeensk pri doseganju kariernih ciljev._NEWLINE_Problem metafore steklenega stropa je v tem, da nam prepre\xc4\x8duje ustrezno raziskovanje realnih vzrokov, ki stojijo za pomanjkanjem oseb \xc5\xbeenskega spola na najvi\xc5\xa1jih mestih v kariernem svetu. To, da je manj \xc5\xbeensk na vplivnih polo\xc5\xbeajih, \xc5\xa1e ne pomeni da podjetja in njihovi zaposleni diskriminirajo proti \xc5\xbeenskam in jim onemogo\xc4\x8dajo dostop do teh polo\xc5\xbeajev. Obstaja \xc5\xa1e veliko drugih mo\xc5\xbenih razlag, ki pa jih ne razi\xc5\xa1\xc4\x8demo zaradi preokupacije s\xc2\xa0\xc2\xbbsteklenim stropom\xc2\xab._NEWLINE_\xc2\xbbWage gap\xc2\xab\xc2\xa0se velikokrat uporablja kot dokaz sistemati\xc4\x8dne diskriminacije nad \xc5\xbeenskami, toda razlika v povpre\xc4\x8dnem zaslu\xc5\xbeku med mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk je ravno to \xe2\x80\x93 razlika med zaslu\xc5\xbekom povpre\xc4\x8dnega mo\xc5\xa1kega in povpre\xc4\x8dne \xc5\xbeenske. Ni\xc4\x8d nam pa ne pove o razliki med pla\xc4\x8do mo\xc5\xa1kega in \xc5\xbeenske, ki sta zaposlena na istem delovnem mestu, opravita enako \xc5\xa1tevilo delovnih ur in enako kvalitetno delo. Te razlike pa ne sme biti, saj je dolo\xc4\x8danje pla\xc4\x8de glede na spol zaposlenega protizakonito. Ob nadzorovanju raznih faktorjev, ki vplivajo na zaslu\xc5\xbeek, pridemo do ugotovitve da se razlika med pla\xc4\x8do mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk zni\xc5\xbea na par procentov. To seveda ne pomeni, da diskriminacija ni prisotna, vidimo pa da ni primarni vzrok za razliko v pla\xc4\x8dilu. Posledi\xc4\x8dno, razlika v pla\xc4\x8dilu ne more biti dokaz za prisotnost diskriminacije._NEWLINE_Sploh pa spolna diskriminacija ne pojasni zakaj je spolna segregacija ogromna pri poklicih, ki so povezani s strojni\xc5\xa1tvom in tehnologijo pri drugih, enako presti\xc5\xbenih (pravo, medicina) pa je ni.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nSkratka, novej\xc5\xa1e \xc5\xa1tudije vedno bolj nakazujejo, da diskriminacija ni poglavitni razlog za kontinuirano neenako zastopanost mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk v dolo\xc4\x8denih poklicnih sferah. Ve\xc4\x8d poudarka se daje predvsem interesom, ki se med posamezniki obeh spolov mo\xc4\x8dno razlikujejo. Faktor pa so tudi \xc5\xbeivljenjske vrednote, pri \xc4\x8demer \xc5\xbeenske pogosteje ve\xc4\x8dji pomen pripisujejo pre\xc5\xbeivljanju \xc4\x8dasa z dru\xc5\xbeino kot maksimizaciji zaslu\xc5\xbeka."