b'\n_START_ARTICLE_\nPozna \xc4\x8dremsa\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGre za listopadno drevo z nekoliko brezobli\xc4\x8dno, a dokaj gosto kro\xc5\xa1njo ter \xc4\x8drno rjavo, svetle\xc4\x8do skorjo. \xc5\xbde ime pove, da se drevo pozno olista, v jeseni pa tudi pozno porumeni. Skorja drevesa zgodaj razpoka in se mo\xc4\x8dno lu\xc5\xa1\xc4\x8di, na starih drevesih pa postane hrapava. Rde\xc4\x8de rjavi poganjki so ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8di. Listi so ovalno suli\xc4\x8dasti, usnjati, dolgi okoli 12 in \xc5\xa1iroki okoli 4 cm. Listna ploskev je ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8da, spodnja stran je gola. Drobni beli cvetovi so zdru\xc5\xbeeni v gosta grozdasta socvetja. Plodovi so sprva \xc5\xa1krlatne, nato purpurno \xc4\x8drne u\xc5\xbeitne jagode. Prve plodove pozna \xc4\x8dremsa rodi pri starosti okoli 10 let, bujno pa za\xc4\x8dne roditi \xc5\xa1ele pri 30 letih. Seme proizvaja vse do starosti 100 in ve\xc4\x8d let. Seme je lahko kaljivo, razna\xc5\xa1ajo pa ga ptice, ki se hranijo s plodovi. _NEWLINE_Najbolje uspeva na kisli pe\xc5\xa1\xc4\x8deni do ilovnati podlagi. Je srednje dolgo\xc5\xbeivo drevo. Najstarej\xc5\xa1i zabele\xc5\xbeen primerek je bil star 258 let. Kljub temu pozna \xc4\x8dremsa slabo prena\xc5\xa1a mo\xc4\x8dan veter, saj so njene veje krhke in se hitro lomijo.'