b"\n_START_ARTICLE_\nAl-Kindi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAl-Kindi je \xc5\xbeivel v Bagdadu v \xc4\x8dasu vladanj abasidskih kalifov al-Mamuna (vladal 813-833) in al-Mu'tasima (vladal 833-842) in delal z Al-Hvarizmijem. Njegovo \xc4\x8disto arabsko poreklo mu je prineslo naziv\xc2\xa0\xc2\xbbarabski filozof\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbFilozof Arabcev\xc2\xab. Navadno so v abasidskem kalifatu v filozofiji, medicini in znanostih (arab. falsifa) prevladovali Perzijci, medtem ko so Arabci v tolma\xc4\x8denju Korana in v arabski slovnici. Ena redkih izjem v tem smislu je bil Al-Kindi._NEWLINE_Al-Kindi velja za za\xc4\x8detnika in popularizatorja falsife, arabske oziroma islamske helenisti\xc4\x8dne filozofije, ki so jo od Starih Grkov preko novoplatonistov posredovali sirski nestorijanci. V svojem filozofskem sestavu je bil eklektik, vendar je zaslu\xc5\xbeen za vpeljavo filozofske terminologije v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini. Posku\xc5\xa1al je v smislu novoplatonizma spojiti Platonove in Aristotelove poglede. Menil je, da je novopitagorejska matematika postavila temelje znanosti v splo\xc5\xa1nem. Poleg uva\xc5\xbeanja falsife se je ukvarjal \xc5\xa1e z matematiko, astronomijo in astrologijo, alkimijo, optiko, glasbo, medicino, logiko, kriptografijo, arabsko slovnico in izdelovanjem parfumov. Pripisujejo mu 265 ali celo ve\xc4\x8d kot 270 del, v glavnem kratke razprave, ki pa so izvirne v ve\xc4\x8dini izgubljene. Obstaja pa precej latinskih prevodov. Njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo o geometrijski in fiziolo\xc5\xa1ki optiki, zasnovano na Evklidovi Optiki v Teonovi recenziji, se je veliko uporabljalo na Vzhodu in na Zahodu, dokler ga ni izpodrinilo ve\xc4\x8dje Ibn al-Haitamovo delo. Latinski prevod tega dela, ki se je pojavil pod naslovom De aspectibus, je vplivalo na Rogerja Bacona. Pomembno je prispeval tudi v kriptografiji in razbijanju kod s kriptoanalizo._NEWLINE_Al-Kindijeve tri ali \xc5\xa1tiri razprave o glasbeni teoriji so najzgodnej\xc5\xa1a arabska dela, ki ka\xc5\xbeejo vpliv gr\xc5\xa1kih piscev na to temo. V eni od teh razprav je al-Kindi opisal ritem (iqa) kot sestavni del arabske glasbe. Ritmi\xc4\x8dno petje ali menzuralna glasba, je moralo po temu biti znano muslimanom nekoliko stoletij prej preden so ga uvedli v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko Evropo. Prevajal je Aristotelove spise. Gibanje je bilo zanj vzrok vsem pojavom, bog pa je gibalo sveta, zaradi \xc4\x8desar je bil pregnan kot heretik. Mnogo njegovih prevodov je poznano po latinskih prevodih, vklju\xc4\x8dno z Gerardovimi prevodi."