b"\n_START_ARTICLE_\nElektron (zlata zlitina)\n_START_PARAGRAPH_\nElektron (latinsko electrum iz gr\xc5\xa1kega \xe1\xbc\xa4\xce\xbb\xce\xb5\xce\xba\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd \xc3\xa8lektron) je samorodna zlitina zlata in srebra s sledovi  bakra in drugih kovin. Proizvede se lahko tudi umetno. Kot tak je pogosto znan kot zeleno zlato. Stari Grki so ga, v nasprotju z 'rafiniranim zlatom', imenovali 'zlato' ali 'belo zlato'. Barva elektrona je svetlo do  \xc5\xbeivo rumena in odvisna od razmerja med zlatom in srebrom._NEWLINE_Vsebnost zlata v samorodnem elektronu iz sedanje zahodne Anatolije je 70-90%. Elektron, ki so ga za kovanje denarja uporabljali v Lidiji, ki spada v isto geografsko podro\xc4\x8dje, je vseboval samo 45\xe2\x80\x9355% zlata. Iz tega je razvidno, da so \xc5\xbee takrat pove\xc4\x8devali dobi\xc4\x8dke s kovanjem denarja z ni\xc5\xbejo vsebnostjo zlata, kot je bila obi\xc4\x8dajna. _NEWLINE_V Starem Egiptu so elektron uporabljali \xc5\xbee v 3. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. za prevleke piramidionov piramid in obeliskov in izdelavo pivske posode. Elektron je bil tudi prva kovina, iz katere se je proti koncu 7. in na za\xc4\x8detku 6. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. koval prvi znani denar. Iz pozla\xc4\x8denega zelenega so bile ve\xc4\x8d desetletij izdelane tudi medalje, ki so jih prejemali Nobelovi nagrajenci.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme elektron je poslovenjena oblika gr\xc5\xa1ke besede \xe1\xbc\xa4\xce\xbb\xce\xb5\xce\xba\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd (\xc3\xa8lektron). Ime je poznal \xc5\xbee Odisej za kovino, sestavljeno iz zlata in srebra. Grki so isto besedo uporabljali tudi za jantar, verjetno zaradi njegovih razli\xc4\x8dnih odtenkov rumene barve.  Ker ima jantar elektrostatske lastnosti, sta se iz njegovega imena izpeljala sodobna izraza elektron in elektrika. V Stari Gr\xc4\x8diji so elektron imenovali tudi 'belo zlato'. Bolj primeren naziv bi bil 'bledo zlato', ker je obi\xc4\x8dajno bledo rumen ali rumenkasto bel. Sodobni izraz belo zlato se obi\xc4\x8dajno nana\xc5\xa1a na zlitino zlata z nikljem, srebrom, platino ali paladijem, ki ima srebru podoben videz.\n_START_SECTION_\nSestava\n_START_PARAGRAPH_\nSamorodni elektron je sestavljen predvsem iz zlata in srebra. V\xc4\x8dasih vsebuje sledove platine, bakra in drugih kovin. Naziv elektron se uporablja praviloma za zlitine s pribli\xc5\xbeno 20\xe2\x80\x9380% zlata in 80\xe2\x80\x9320% srebra. Naziv 'zlati' ali 'srebrni elektron' je odvisen od tega, kateri element prevladuje. Kemijske analize starogr\xc5\xa1kih kovancev iz obdobja okoli 600 pr. n. \xc5\xa1t. so pokazale, da so vsebovali okoli 55,5% zlata. Kovanci, ki so jih v tistem \xc4\x8dasu kovali drugod, so v Fokaji vsebovali 46%, v Mitileni  pa 43% zlata. Kasnej\xc5\xa1i kovanci na tem ozemlju so leta 326 pr. n. \xc5\xa1t. vsebovali povpre\xc4\x8dno 40-41% zlata. Karta\xc5\xbeanski kovanci so bili \xc5\xa1e bolj siroma\xc5\xa1ni. V Bizantinskem cesarstvu se je vsebnost zlata v zlatnikih \xc5\xa1e zmanj\xc5\xa1ala. Bizantinski so bili prvi, ki za\xc4\x8deli proizvajati in uporabljati zlitino, ki bi se lahko imenovala elektron.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV Starem Egiptu je elektron omenjen v opisu odprave faraona Sahureja iz Pete dinastije. Omenja ga tudi Plinij starej\xc5\xa1i v  svojem delu Naturalis Historia. V hebrejski Bibliji ga omenja prerok Ezekiel, ki pravi, da je imel videnje Jahveja na nebe\xc5\xa1kem vozu (Ezekiel 1:4)."