b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Stanonik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji 1940 v Celju je med nem\xc5\xa1ko okupacijo delal na \xc5\xbeeleznici. Od poletja 1944 do konca druge svetovne vojne je delal v NOV kot vojni dopisnik pri 14. diviziji in Bra\xc4\x8di\xc4\x8devi brigadi. Na Filozofski fakulteti v Ljubljani je 1949 diplomiral iz angle\xc5\xa1kega in nem\xc5\xa1kega jezika s knji\xc5\xbeevnostma, 1953 pa doktoriral z nalogo Ostanki nem\xc5\xa1kega srednjeve\xc5\xa1kega slovstva na Kranjskem (COBISS). 1959 je bil habilitiran za docenta, 1965 za izrednega, 1972 za rednega profesorja za angle\xc5\xa1ko in ameri\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost._NEWLINE_Znanstveno se je izpopolnjeval na britanski Univerzi Leeds (1950\xe2\x80\x9351), ameri\xc5\xa1kih univerzah Berkeley in Harvard (1959\xe2\x80\x9360, 1983\xe2\x80\x9384), nem\xc5\xa1ki Univerzi v Heidelbergu ter z raziskovalnim delom v Britanskem muzeju (1958, 1979), knji\xc5\xbenici American Antiquarian Society v Worcestru (1960), Bodleian Library v Oxfordu (1978) ter znanstvenih ustanovah na Dunaju._NEWLINE_1961\xe2\x80\x9384 je bil predstojnik Oddelka za germanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti, 1970\xe2\x80\x9372 prodekan, 1972\xe2\x80\x9374 dekan Filozofske fakultete. 1977\xe2\x80\x9384 je opravljal funkcijo predsednika Odbora za mednarodne stike Univerze v Ljubljani, 1981\xe2\x80\x9386 pa upravnika In\xc5\xa1tituta za slovensko izseljenstvo SAZU. 1983\xe2\x80\x9389 je bil \xc4\x8dlan sveta Slovenske izseljenske matice. 1981 je bil izvoljen za dopisnega, 1987 za rednega \xc4\x8dlana SAZU. 1990 je postal \xc4\x8dlan \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega uredni\xc5\xa1kega odbora Slovenskega biografskega leksikona. Je redni \xc4\x8dlan osrednjih evropskih in ameri\xc5\xa1kih strokovnih zdru\xc5\xbeenj anglistov in amerikanistov ter germanisti\xc4\x8dnih zdru\xc5\xbeenj za prou\xc4\x8devanje srednjega veka. Upokojil se je leta 1990.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskoval je angle\xc5\xa1ko in ameri\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost 19. in 20. stoletja. Posebno pozornost je posve\xc4\x8dal literaturi v stiku z drugimi umetnostmi in z ljudskim izro\xc4\x8dilom. Preu\xc4\x8deval je knji\xc5\xbeevnost slovenskih izseljencev v ZDA od za\xc4\x8detkov do 20. stoletja ter zgodovino kulturnih vezi med Slovenijo in Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom ter ZDA. V jezikoslovju je obravnaval etimolo\xc5\xa1ke paralele med slovenskim in angle\xc5\xa1kim jezikom, na podro\xc4\x8dju germanistike pa srednjeve\xc5\xa1ko nem\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost v stiku s Slovenijo._NEWLINE_Kot gostujo\xc4\x8di profesor je imel dalj\xc5\xa1e serije predavanj na Univerzi v Mariboru (1988, Starej\xc5\xa1a ameri\xc5\xa1ka knji\xc5\xbeevnost), Univerzi v Celovcu (1988, Ruskin in predrafaeliti) ter na Juniata College v Pensilvaniji (1983, Ameri\xc5\xa1ka knji\xc5\xbeevnost in literarna teorija). 1968 je zasnoval revijo Acta neophilologica in jo do 1999 tudi urejal. 1981 je v Ljubljani pripravil in vodil mednarodni simpozij o Louisu Adami\xc4\x8du ter uredil njegov zbornik (COBISS). Z mnogimi prispevki o slovenskih emigrantih je sodeloval pri Slovenskem biografskem leksikonu, Enciklopediji Slovenije in drugih publikacijah._NEWLINE_Odlikovan je bil z redom dela z zlatim vencem (1982), malo plaketo Univerze v Ljubljani (1981), priznanjem Medrepubli\xc5\xa1kega koordinacijskega odbora za kulturno in prosvetno sodelovanje z inozemstvom (Sarajevo, 1982), plaketo Filozofske fakultete (1989) in veliko plaketo Slovenske izseljenske matice (1992).'