b'\n_START_ARTICLE_\nMatja\xc5\xbe Miko\xc5\xa1\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo univerzitetni diplomi 1983 na Fakulteti za arhitekturo, gradbeni\xc5\xa1tvo in geodezijo (FAGG) Univerze v Ljubljani (UL), se je leta 1983 zaposlil na Vodnogospodarskem in\xc5\xa1titutu (VGI) v Ljubljani. Na Univerzi v Ljubljani je leta 1988 magistriral na podro\xc4\x8dju gradbeni\xc5\xa1tva (hidrotehnika), leta 1993 pa doktoriral na Oddelku za gradbeni\xc5\xa1tvo na Zvezni visoki tehni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli (Eidgen\xc3\xb6ssiche Technische Hochschule ETH) v Z\xc3\xbcrichu, \xc5\xa0vica z disertacijo "Fluvial Abrasion of Gravel Sediments: Field investigation of the River Alpine Rhine, experimental study in the abrasion set-up and mathematical modeling of the laboratory processes._NEWLINE_Leta 1994 se je zaposlil na Fakulteti za gradbeni\xc5\xa1tvo in geodezijo Univerze v Ljubljani (UL FGG) in sicer na Katedri za splo\xc5\xa1no hidrotehniko (KSH). Tam je leta 1994 postal docent, leta 1999 izredni profesor, leta 2006 redni profesor za podro\xc4\x8dje in\xc5\xbeenirske hidrotehnike in leta 2010 redni profesor za podro\xc4\x8dje hidrologije. Leta 2014 je postal predstojnik Raziskovalnega in\xc5\xa1tituta za geo in hidro tveganja (RIGHT) na UL FGG. Leta 2016 je na Univerzi v Ljubljani postal predstojnik UNESCO katedre za zmanj\xc5\xa1anje tveganj ob vodnih ujmah._NEWLINE_Strokovno se je izpopolnjeval kot strokovni sodelavec Vodnogospodarskega in\xc5\xa1tituta v Ljubljani (1994\xe2\x80\x932001), raziskovalno in pedago\xc5\xa1ko pa na univerzah v Italiji (Padova, Trento), Nem\xc4\x8diji (Freie Universit\xc3\xa4t Berlin, Univerza zvezne nem\xc5\xa1ke vojske v M\xc3\xbcnchnu), Avstriji (BOKU, Dunaj), Franciji (Univerza Joseph Fournier, Grenoble), Veliki Britaniji (Glasgow, Heriot-Watt), na Danskem (KVL) in na Japonskem (Niigata, Kyoto), v tujini je tudi imel \xc5\xa1tevilna predavanja (Johns Hopkins U, U Minnesota, U Glasgow, U Bologna, U Padova, U Trento, Freie Universit\xc3\xa4t Berlin, U Niigata, Kyoto U, Japan SABO Association)._NEWLINE_V letih 1999\xe2\x80\x932009 je bil na UL FGG \xc5\xa1tirikrat izvoljen za prodekana UL FGG za podro\xc4\x8dje raziskovalne dejavnosti. Od leta 2009 je dekan UL FGG (1. mandat 2009\xe2\x80\x932013, 2. mandat 2013\xe2\x80\x932017), 3. mandat 2017-2021). Na Univerzi v Ljubljani je opravljal razli\xc4\x8dne funkcije, bil je \xc4\x8dlan Komisije za raziskovalno in razvojno delo in podpredsednik Strate\xc5\xa1ke komisije, od leta 2009 je \xc4\x8dlan Senata UL in od leta 2013 \xc4\x8dlan Komisije za pripravo izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d in spremljanje financiranja visokega \xc5\xa1olstva in za delitev sredstev na UL pri Upravnem odboru UL._NEWLINE_Organiziral je \xc5\xa1tevilna doma\xc4\x8da in mednarodna strokovna in raziskovalna posvetovanja, nazadnje 4. Svetovni forum o zemeljskih plazovih (Ljubljana, 2017) in je \xc4\x8dlan ve\xc4\x8d uredni\xc5\xa1kih odborov uglednih mednarodnih znanstvenih revij (Hydrology and Earth System Sciences), Landslides, Open Engineering (formerly Central European Journal of Engineering) in recenzent za \xc5\xa1tevilne ugledne mednarodne revije (CATENA, Cold Regions Science and Technology, Geomorphology, Global and Planetary Change, Hydrology and Earth System Sciences, Hydrological Sciences Journal, Landslides, Natural Hazards, Natural Hazards and Earth System Sciences, River Research and Applications). V letih 1996\xe2\x80\x932012 je bil glavni in odgovorni urednik in od leta 2013 dalje \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kega sveta znanstvene revije Acta hydrotechnica (izdajatelj UL FGG), od leta 2004 je \xc4\x8dlan izdajatelskega sveta revije Gradbeni vestnik (izdajatelja ZDGITS in IZS, Ljubljana) in od leta 2014 \xc4\x8dlan Mednarodnega uredni\xc5\xa1kega odbora revije Igra ustvarjalnosti._NEWLINE_Strokovno aktivno deluje v \xc5\xa1tevilnih doma\xc4\x8dih in mednarodnih strokovnih in raziskovalnih (znanstvenih) zdru\xc5\xbeenjih, tako je \xc4\x8dlan Slovenskega akademijskega tehni\xc5\xa1ko-naravoslovnega dru\xc5\xa1tva SATENA (1999-), \xc4\x8dlan New York Academy of Sciences (1996-), \xc4\x8dlan Mednarodnega raziskovalnega zdru\xc5\xbeenja INTERPRAEVENT (Celovec, Avstrija, 1998-; 2001\xe2\x80\x932008 predsednik Znanstveno-tehni\xc5\xa1kega odbora) in \xc4\x8dlan Mednarodnega konzorcija za zemeljske plazove (ICL - International Consortium on Landslides, Kyoto, Japonska, 2008-; izvoljeni podpredsednik 2015\xe2\x80\x932017 in 2018-2020). Leta 1996 je bil ustanovni \xc4\x8dlan In\xc5\xbeenirske zbornice Slovenije; je poobla\xc5\xa1\xc4\x8deni gradbeni in\xc5\xbeenir s strokovnim izpitom gradbene stroke._NEWLINE_Po drobirskem toku 17. novembra 2000, ki je prizadel Log pod Mangartom, je sodeloval kot \xc4\x8dlan strokovnih odborov pri in\xc5\xbeenirski sanaciji ve\xc4\x8djih zemeljskih plazov v Sloveniji (med drugim Sto\xc5\xbee, Strug, Slano blato, Macesnik). Od leta 2014 je predsednik Sveta Vlade Republike Slovenije za varstvo pred naravnimi in drugimi nesre\xc4\x8dami. Marca 2015 se je aktivno kot \xc4\x8dlan uradne dr\xc5\xbeavne delegacije Republike Slovenije udele\xc5\xbeil 3. Svetovne konference Zdru\xc5\xbeenih narodov o zmanj\xc5\xa1anju tveganja nesre\xc4\x8d (WCDRR) v Sendaiju na Japonskem. Novembra 2015 je postal \xc4\x8dlan Sveta za vode (Sava Water Council) pri Mednarodni Savski komisiji (International Sava River Basin Commission). Od leta 2014 je zunanji \xc4\x8dlan Strokovnega sveta In\xc5\xa1tituta za vode Republike Slovenije in od leta 2016 \xc4\x8dlan Strate\xc5\xa1kega sveta za politiko graditve in urejanje prostora pri Gospodarski zbornici Slovenije (GZS)._NEWLINE_Matja\xc5\xbe Miko\xc5\xa1 je priznani mednarodni strokovnjak na podro\xc4\x8dju in\xc5\xbeenirske hidrotehnike in hidrologije. Skrbi za in\xc5\xbeenirski nara\xc5\xa1\xc4\x8daj (mentor in somentor preko 80 diplomantom) in raziskovalni nara\xc5\xa1\xc4\x8daj (mentor 11 mladim raziskovalcem, mentor in somentor 14 doktorjem znanosti, mentor in somentor 11 magistrom znanosti).'