b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Vajkard Valvasor\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJanez Vajkard Valvasor se je rodil na Starem trgu v Ljubljani. Njegova star\xc5\xa1a sta bila Ana Marija Ravbar in de\xc5\xbeelni odbornik Jernej Valvasor, potomec stare plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine iz Bergama. Valvasorjev o\xc4\x8de je bil lastnik gospostev Gamberk in Medija na Izlakah, kjer je mladi Valvasor pre\xc5\xbeivel svoje otro\xc5\xa1tvo skupaj s 16 brati in sestrami. Baronski naslov si je po mnenju zgodovinarja Borisa Golca Valvasor pripisal kar sam._NEWLINE_Gimnazijo je kon\xc4\x8dal pri jezuitih v Ljubljani. O njegovi izobrazbi in bogastvu pa pri\xc4\x8da tudi mogo\xc4\x8dna knji\xc5\xbenica, v kateri je imel vsa takrat pomembna znanstvena dela. Zbiral je instrumente, star denar in razne zanimivosti. V svojih delih si je prizadeval pisati objektivno, vendar ga je mo\xc4\x8dno zaznamovala vera v hudi\xc4\x8da, \xc4\x8darovnice. Po tedanji plemi\xc5\xa1ki navadi je izpopolnjeval svoje znanje in si nabiral izku\xc5\xa1nje na potovanjih po tujini (Nem\xc4\x8dija, Severna Afrika, Francija, \xc5\xa0vica) in v voja\xc5\xa1kih slu\xc5\xbebah, v letih 1663 in 1664 se je udele\xc5\xbeil vojne proti Osmanom. Ko se je leta 1672 vrnil, je kupil gradova Bogen\xc5\xa1perk, \xc4\x8crni potok in \xc5\xbee poru\xc5\xa1eni grad Lichtenberg, ter hi\xc5\xa1o v Ljubljani. Vse to premo\xc5\xbeenje je kasneje zaradi stro\xc5\xa1kov njegovih dejavnosti moral prodati, saj so le ti presegli Valvasorjeve denarne vire. Na Bogen\xc5\xa1perku si je uredil delavnico-bakroreznico in dal pripeljati avstrijskega mojstra Andreja Trosta, ki je prej delal na \xc5\xa0tajerskem, pri Vischerju. Valvasor mu je ponudil ve\xc4\x8djo pla\xc4\x8do, kar je bil vzrok, da je sprejel delo na Valvasorjevem gradu. Z njim so sodelovali \xc5\xa1e drugi slikarji in grafiki na Kranjskem, med najbolj znanimi je bil Almanach. _NEWLINE_Leta 1692 je ostal brez ve\xc4\x8dine svojega premo\xc5\xbeenja, ker ga je vlo\xc5\xbeil v potovanja, grafike in natise knjig. Istega leta, kot je kupil vse premo\xc5\xbeenje, se je tudi poro\xc4\x8dil s trinajstletno Ano Rozino Graffenweger, s katero je imel devet otrok, med njimi h\xc4\x8der Marijo Sidonijo, Maksimiljano Kordulo, Ivano, Ano Terezio, Janeza Ludviga, Volka Engelberta, Franca Jo\xc5\xbeefa. Pet otrok je umrlo zelo zgodaj, nakar je umrla ob porodu zadnjega otroka leta 1687 \xc5\xa1e \xc5\xbeena Rozina. Le tri mesece po njeni smrti se je poro\xc4\x8dil \xc5\xa1e z baronico Ano Maksimilo Zetschker iz Vrhovega. Z njo je imel \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri otroke, dva izmed njih sta bila h\xc4\x8di Katarina Franciska in sin Franc Engelbert. Istega leta, ko je bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den zadnji njegov otrok Franc Engelbert, je Valvasor umrl, in sicer leta 1693 v 52. letu starosti v Kr\xc5\xa1kem. Pokopan naj bi bil v dru\xc5\xbeinski grobnici v grajski kapeli na Mediji.\n_START_SECTION_\nPolihistor\n_START_PARAGRAPH_\nValvasor je bil vsestransko izobra\xc5\xbeena osebnost (t. i. polihistor). Njegovo delo ni bilo omejeno samo na eno podro\xc4\x8dje ali znanost, ampak je obsegalo ve\xc4\x8d raznovrstnih podro\xc4\x8dij. \xc4\x8ceprav je bil po poklicu vojak, je ve\xc4\x8dino svojega \xc5\xbeivljenja zapisal znanosti, zbirateljstvu in preu\xc4\x8devanju Kranjske, osrednjega dela dana\xc5\xa1nje Slovenije. Tako je zapustil ob\xc5\xa1irno znanstveno delo. Valvasor je bil eden prvih sistemati\xc4\x8dnih kartografov pri nas. Bil je prvi, ki se je pri\xc4\x8del v ve\xc4\x8djem obsegu ukvarjati z bakrotiskom in je ustanovil svoje grafi\xc4\x8dno podjetje. O njegovi izobrazbi in bogastvu pa pri\xc4\x8da tudi mogo\xc4\x8dna knji\xc5\xbenica, v kateri je imel vsa takrat pomembna znanstvena dela. Zbiral je instrumente, star denar in razne zanimivosti. V svojih delih si je prizadeval pisati objektivno, vendar ga je vera v hudi\xc4\x8da, \xc4\x8darovnice ipd. mo\xc4\x8dno zaznamovala. Stro\xc5\xa1ki njegovih dejavnosti so presegli Valvasorjeve denarne sposobnosti, zato je leta 1692 razprodal ve\xc4\x8dino svojega premo\xc5\xbeenja. _NEWLINE_Valvasor je zaradi svojega prispevka k slovenski znanost in kulturi ena klju\xc4\x8dnih osebnosti slovenske zgodovine. Upodobljen je bil na bankovcu za 20 SIT.\n_START_SECTION_\nRaziskava Cerkni\xc5\xa1kega jezera\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskava Cerkni\xc5\xa1kega jezera pomeni enega vrhuncev Valvasorjevega znanstvenega dela. Cerkni\xc5\xa1ko jezero je zaradi svojega presihajo\xc4\x8dega delovanja \xc5\xbee od nekdaj burilo duhove in zbujalo ugibanja o ustroju svojega delovanja, privabilo je tudi Valvasorja. Iz opazovanja in raziskav je nastal tudi dalj\xc5\xa1i zapis v 4. poglavju Slave vojvodine Kranjske. Raziskava o delovanju jezera je Valvasorju prinesla edino priznanje v \xc5\xbeivljenju. Leta 1687 je bil namre\xc4\x8d izvoljen za \xc4\x8dlana angle\xc5\xa1ke Kraljeve dru\xc5\xbebe (Royal Society) v Londonu, poleg tega pa so njegov spis objavili v dveh tujih znanstvenih zbirkah.\n_START_SECTION_\nSlava vojvodine Kranjske\n_START_PARAGRAPH_\nSlava vojvodine Kranjske predstavlja vrh njegovega dela. Iz\xc5\xa1la je v N\xc3\xbcrnbergu leta 1689. Napisana je bila v nem\xc5\xa1kem jeziku, da bi bila razumljiva \xc4\x8dim \xc5\xa1ir\xc5\xa1i mno\xc5\xbeici. S sodelavci je zbral podatke, ki so danes neprecenljivi vir za prikaz \xc5\xbeivljenja dana\xc5\xa1nje Slovenije ob koncu 17. stoletja. S tem delom je \xc5\xbeelel predstavitvi svojo domovino tujcem. Slava Vojvodine Kranjske je zelo obse\xc5\xbena knjiga, saj zajema 15 poglavij in ima 3532 strani. Opremljena je s 528 grafikami, ki jih je risal sam Valvasor. Bil je pravi mojster risanja. Na vsako pot sta ga spremljala svin\xc4\x8dnik in skicirna knjiga. V 11. knjigi je Valvasor opisal tudi takrat 300 najpomembnej\xc5\xa1ih mest, gradov in samostanov. \xc4\x8ceprav je bila knjiga uspe\xc5\xa1nica, Valvasorju ni prinesla dobi\xc4\x8dka. Prevod tega monumentalnega dela iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine so med letoma 2009 in 2012 opravili Doris, Bo\xc5\xbeidar in Primo\xc5\xbe Debenjak, iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine Ale\xc5\xa1 Maver, pobudnik, urednik in vodja projekta pa je bil Toma\xc5\xbe \xc4\x8ce\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drt za predor pod Ljubeljem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1575 je bil tik pod vrhom prelaza Ljubelj zgrajen kraj\xc5\xa1i predor (dol\xc5\xbeina 100 m), ki je bil eden prvih gorskih predorov v Evropi. Ta predor je bil v uporabi vse do leta 1728, ko so odkopali strop predora in ga tako spremenili v usek. S tem se je cesta raz\xc5\xa1irila, vendar prehod pozimi zaradi obilice snega \xc5\xa1e vedno ni bil mogo\xc4\x8d. Valvasor se je zavedal pomembnosti te prometne povezave med Kranjsko in ostalimi severnimi de\xc5\xbeelami. Iz tega se je najbr\xc5\xbe tudi porodil njegov na\xc4\x8drt o gradnji novega dalj\xc5\xa1ega predora. Za koliko je prehitel \xc4\x8das pove dejstvo, da je dana\xc5\xa1nji predor (dol\xc5\xbeina 1,8\xc2\xa0km) bil odprt \xc5\xa1ele leta 1964. Predor so med drugo svetovno vojno, do leta 1945, izkopali tabori\xc5\xa1\xc4\x8dniki v podru\xc5\xbenici tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Mauthausen, ki so bivali na obeh straneh sedanje dr\xc5\xbeavne meje.'