b'\n_START_ARTICLE_\nKarlov most\n_START_SECTION_\nDo 19. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nKarlov most je utrpel ve\xc4\x8d nesre\xc4\x8d in bil pri\xc4\x8da \xc5\xa1tevilnim zgodovinskim dogodkom. \xc4\x8ce\xc5\xa1ka legenda pravi, da se je gradnja za\xc4\x8dela 9. julija 1357 ob 5.31 s temeljnim kamnom, ki ga je polo\xc5\xbeil sam Karel IV. To\xc4\x8den \xc4\x8das je bil zelo pomemben za svetega rimskega cesarja, ker je verjel numerologiji. Ta \xc4\x8das oziroma \xc5\xa1tevilke (1357, 9, 7, 5.31) naj bi podelile Karlovemu mostu dodatno mo\xc4\x8d. Glede na dolgo \xc5\xbeivljenjsko dobo mostu je imelo morda cesarjevo prepri\xc4\x8danje nekaj te\xc5\xbee, \xc4\x8deprav je most do\xc5\xbeivel svoj pravi\xc4\x8dni dele\xc5\xbe tragedij. Poplava leta 1432 je po\xc5\xa1kodovala tri stebre. Leta 1496 se je tretji lok (\xc5\xa1teto od Starega mesta) po\xc5\xa1kodoval, ko se je eden od stebrov posedel, spodkopala ga je voda (popravila so bila kon\xc4\x8dana leta 1503). Leto dni po bitki na Beli gori, ko je bilo 21. junija 1621 ubitih 27 voditeljev protihabsbur\xc5\xa1kega upora, je bil mostni stolp na strani Starega mesta kot zaslon odsekanih glav \xc5\xbertev, da bi \xc4\x8cehe odvrnili od nadaljnjega odpora. Ob koncu tridesetletne vojne leta 1648 so \xc5\xa0vedi zasedli zahodni breg Vltave in ko so posku\xc5\xa1ali prodreti v Staro mesto, so bili najhuj\xc5\xa1i spopadi prav na mostu. V bojih so bili hudo po\xc5\xa1kodovani ena stran stolpa v Starem mestu (stran, obrnjena proti reki) in skoraj vsi gotski okraski, ki so jih pozneje odstranili. V poznem 17. stoletju in v za\xc4\x8detku 18. stoletja je most dobil zna\xc4\x8dilno podobo z alejo baro\xc4\x8dnih kipov, name\xc5\xa1\xc4\x8denih na stebrih. V veliki poplavi leta 1784 je bilo pet stebrov hudo po\xc5\xa1kodovanih in \xc4\x8deprav loki niso bili po\xc5\xa1kodovani, je bil promet na mostu dolgo omejen._NEWLINE_Prvotno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de do otoka Kampa je bilo nadome\xc5\xa1\xc4\x8deno z novim leta 1844. Naslednje leto je \xc5\xa1e ena velika poplava ogro\xc5\xbeala most, a je bila povzro\xc4\x8dena le manj\xc5\xa1a \xc5\xa1koda. Leta 1848 med revolucijo most ni bil po\xc5\xa1kodovan kljub topovskemu streljanju, po\xc5\xa1kodovanih je bilo le nekaj kipov. Leta 1866 so na balustrade postavili psevdogotske plinske lu\xc4\x8di; pozneje so jih zamenjali z elektri\xc4\x8dno razsvetljavo. Leta 1870 je zapeljal prvi redni javni avtobus \xc4\x8dez most (uradno se je preimenoval v "Karlov most" po letu 1870), nato je bil zamenjan s tramvajem na konjsko vprego. Mostni stolpi so bili temeljito obnovljeni med letoma 1874 in 1883._NEWLINE_Med 2. in 5. septembrom 1890 je Prago zadela druga katastrofalna poplava in hudo po\xc5\xa1kodovala Karlov most. Tiso\xc4\x8di splavov, hlodov in drugega plavajo\xc4\x8dega materiala, ki se je nabral v krajih gorvodno, so postopoma oblikovali ogromno oviro, naslonjeno na most. Trije loki so se podrli pod velikim pritiskom in dva stebra je spodkopala voda, medtem ko so bili drugi delno po\xc5\xa1kodovani. S petega stebra sta v reko padla dva kipa: sv. Ignacij Lojolski in sveti Ksaver, oba delo Ferdinanda Brokoffa. Nekdanji kip je bil nadome\xc5\xa1\xc4\x8den s skulpturo Cirila in Metoda Karla Dvo\xc5\x99aka; slednji je bil nadome\xc5\xa1\xc4\x8den s kopijo izvirnika. Popravila so trajala dve leti (most je bil ponovno odprt 19. novembra 1892) in so stala 665.000 kron.\n_START_SECTION_\n20. stoletje do danes\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 20. stoletja se je promet \xc4\x8dez Karlov most mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal. Zadnji dan konjske vleke na mostu je bil 15. maj 1905, ko je bila zamenjana z elektri\xc4\x8dnim tramvajem in nato, leta 1908, z avtobusi. Ob koncu druge svetovne vojne je bila zgrajena barikada pri mostnem stolpu v Starem mestu. Obse\xc5\xbeno je bil obnovljen med letoma 1965 in 1978. Sodelovale so razli\xc4\x8dne znanstvene in kulturne ustanove. Zagotovljena je bila stabilnost stebrov, vsi po\xc5\xa1kodovani kamniti bloki so bili zamenjani in odstranjen je bil asfalt na vozi\xc5\xa1\xc4\x8du. Ves avtomobilski promet je bil izklju\xc4\x8den, dostopen je bil samo pe\xc5\xa1cem. Popravilo je stalo 50 milijonov kron._NEWLINE_V 1990-ih letih so nekateri ljudje za\xc4\x8deli kritizirati prej\xc5\xa1njo obnovo mostu in predlagali nadaljnje ukrepe. Na za\xc4\x8detku novega tiso\xc4\x8dletja se je ve\xc4\x8dini strokovnjakov zdelo, da prej\xc5\xa1nja rekonstrukcija ni bila brezhibna, vendar pa so zanikali potrebo po nadaljnjih ukrepih. Po katastrofalnih poplavah leta 2002 (bila je le manj\xc5\xa1a \xc5\xa1koda) je podpora celoviti obnovi mostu rasla. Odlo\xc4\x8deno je bilo, da se popravita in stabilizirata dva stebra na Mali Strani. To so edini re\xc4\x8dni stebri, ki niso bili popravljeni po poplavah 1890. Rekonstrukcija je postopen proces, ki zapira dele mostu, ne da bi ga povsem zaprli. Dela so potekala leta 2008 do leta 2010, in sicer obnova stebrov in gradnja nove hidroizolacije. Prav tako je vklju\xc4\x8devala zamenjavo mnogih kamnov v mostnih stenah, kar je bilo sporno zaradi te\xc5\xbekega pristopa. Kritike strokovnjakov za ohranjanje okolja po vsej Evropi so se kar vrstile (glej fotografije na zunanjih povezavah). Veliko novih nadomestnih kamnov se ne ujema z zgodovinskimi.\n_START_SECTION_\nKipi na mostu\n_START_PARAGRAPH_\nAvenija 30 ve\xc4\x8dinoma baro\xc4\x8dnih kipov in skulptur na balustradi je enkratna povezava umetni\xc5\xa1kih slogov z osnovnim gotskim mostom. Ve\xc4\x8dina skulptur je bila postavljena med letoma 1683 in 1714. Prikazujejo razli\xc4\x8dne svetnike in zavetnike, ki so jih \xc4\x8dastili v tistem \xc4\x8dasu. Najvidnej\xc5\xa1i \xc4\x8de\xc5\xa1ki kiparji tistega \xc4\x8dasa so sodelovali pri okrasitvi mostu, to so Matthias Braun, Jan Brokoff in njegova sinova Michael Brokoff in Ferdinand Brokoff._NEWLINE_Med najodmevnej\xc5\xa1imi skulpturami so kipi svetega Lutgarda, Sveti kri\xc5\xbe, Kalvarija in svetega Janeza Nepomuka. Znan je tudi kip viteza Bruncv\xc3\xadka, \xc4\x8deprav je bil zgrajen okoli 200 let pozneje in ne spada na glavno avenijo._NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 1965 so bili vsi kipi sistemati\xc4\x8dno nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni z replikami, izvirniki pa so bili razstavljeni v lapidariju Narodnega muzeja.'