b'\n_START_ARTICLE_\nPariz\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nPariz je glavno mesto Francije in kot tako sede\xc5\xbe francoske vlade. Predsednik dr\xc5\xbeave ima svojo rezidenco v Elizejski pala\xc4\x8di (Palais de l\'\xc3\x89lys\xc3\xa9e) v VIII. okro\xc5\xbeju, medtem ko ima ministrski predsednik svojo uradno rezidenco v H\xc3\xb4tel Matignon v VII. okro\xc5\xbeju Pariza. Vladni ministri so locirani v razli\xc4\x8dnih predelih mesta._NEWLINE_Zgornji dom oz. Senat se nahaja v Luksembur\xc5\xa1ki pala\xc4\x8di (Palais du Luxembourg) v VI. okro\xc5\xbeju, spodnji dom oz. Dr\xc5\xbeavni zbor pa v Bourbonski pala\xc4\x8di (Palais Bourbon) v VII. okro\xc5\xbeju. Predsednik Senata ima svojo rezidenco v Petit Luxembourgu poleg Luksembur\xc5\xa1ke pala\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPariz\n_START_PARAGRAPH_\nPariz ima svojo ob\xc4\x8dino od leta 1834, za kratek \xc4\x8das tudi v letih med 1790 in 1795. Pariz je imel ob razdelitvi Francije leta 1790 v \xc4\x8dasu francoske revolucije na ob\xc4\x8dine in ponovno v letu 1834 le polovico sedanje velikosti, leta 1860 pa je s pripojitvijo mejnih ob\xc4\x8din oblikoval novo administrativno ozemlje dvajsetih mestnih okro\xc5\xbeij, ki so spiralno v smeri ure porazdeljena navzven z za\xc4\x8detnim I. okro\xc5\xbejem v njegovem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Leta 1790 je Pariz postal prefektura novonastalega departmaja Seine, ki je pokrival precej\xc5\xa1en del pari\xc5\xa1kega ozemlja. V letu 1968 se je departma razdelil na \xc5\xa1tiri manj\xc5\xa1e. Sam Pariz je postal samosvoj, pri \xc4\x8demer je obdr\xc5\xbeal \xc5\xa1tevilko 75 (prvotno od departmaja Seine), medtem ko so novoustanovljeni departmaji Hauts-de-Seine, Seine-Saint-Denis in Val-de-Marne prejeli \xc5\xa1tevilke 92, 93 in 94. Rezultat te porazdelitve je, da so sedanje meje Pariza kot departmaja povsem take kot meje ob\xc4\x8dine, enkraten polo\xc5\xbeaj v Franciji.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina - Departma\n_START_PARAGRAPH_\nVsako okro\xc5\xbeje ima direktno izvoljen svet (conseil d\'arrondissement), ki izbira svojega \xc5\xbeupana. Izbor \xc4\x8dlanov svetov vseh dvajsetih okro\xc5\xbeij oblikuje Pari\xc5\xa1ki svet (conseil de Paris), ki ob svojem \xc4\x8dasu izbere pari\xc5\xa1kega \xc5\xbeupana._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bil ob\xc4\x8dinski svet obnovljen leta 1834, pa je Pariz pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dino 19. in 20. stoletja, tudi kot sede\xc5\xbe departmaja, pod direktnim nadzorom od dr\xc5\xbeave nastavljenega prefekta kot vodje departmaja, prav tako je bil postavljen od dr\xc5\xbeave prefekt policije kot vodja mestne policije. Pariz tako razen kraj\xc5\xa1ih obdobij ni imel svojega \xc5\xbeupana vse do leta 1977, medtem ko se prefekt policije \xc5\xa1e danes izbira s strani dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Kljub dvojni vlogi Pariza kot ob\xc4\x8dine in departmaja ima mesto enotni Pari\xc5\xa1ki svet, ki mu predseduje \xc5\xbeupan Pariza. Svet se zbira enkrat kot ob\xc4\x8dinski (conseil municipal), drugi\xc4\x8d kot departmajski svet (conseil g\xc3\xa9n\xc3\xa9ral), pa\xc4\x8d odvisno od problema, ki je dan na razpravo._NEWLINE_Sodobna administrativna organicacija Pariza \xc5\xa1e vedno vsebuje sledi pravosodja nekdanjega departmaja Seine. Tako ima policijska prefektura nadzor nad operacijami, kot so npr. gasilske,  tudi nad sosednjimi tremi departmaji, ki so nastali na ozemlju prvotnega - Seine. Pariz nima lastnih policijskih sil razen brigade prometnih \xc4\x8duvajev.\n_START_SECTION_\nRegija\n_START_PARAGRAPH_\nKot del administrativnih naporov za utrjevanje regijskih gospodarstev je leta 1961 Pariz postal glavno mesto nove regije, leta 1976 preimenovane v regijo \xc3\x8ele-de-France, ki zaobjema poleg pari\xc5\xa1kega departmaja \xc5\xa1e sedem najbli\xc5\xbejih departmajev. Prefekt pari\xc5\xa1kega departmaja je tudi prefekt regije \xc3\x8ele-de-France. Njegov urad je po ustanovitvi urada \xc5\xbeupana Pariza v letu 1977 izgubil precej\xc5\xa1en del mo\xc4\x8di odlo\xc4\x8danja.\n_START_SECTION_\nInterkomunaliteta\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj sprememb je pri\xc5\xa1lo tudi na ra\xc4\x8dun obstoja Pariza kot aglomeracije. V nasprotju z ve\xc4\x8dino francoskih glavnih mestnih ozemelj, kot sta Lille in Lyon, na pari\xc5\xa1kem metropolitanskem ozemlju ni medob\xc4\x8dinske zveze oz. sveta, ki bi se ukvarjal s problemi regijskega gosto naseljenega jedra kot celote. Odtujitev Pariza od njegovih predmestij je danes velik problem, od mnogih smatran kot glavni vzrok nemirov, kot so bili predmestni izgredi v letu 2005. Neposredni rezultat teh nemirov so bili predlogi za bolj u\xc4\x8dinkovito metropolitansko strukturo, ki bi pokrivala tako Pariz kot njegova predmestja, od levi\xc4\x8darske ideje ohlapne "metropolitanske konference" do desni\xc4\x8darskih idej o bolj strnjenem Velikem Parizu (\xc2\xbbGrand Paris\xc2\xab).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1a arheolo\xc5\xa1ka znamenja o stalni naselitvi ozemlja Pariza segajo v \xc4\x8das okoli leta 4200 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Parisii, pleme galskih Senonov, znani kot \xc4\x8dolnarji in trgovci, so naseljevali ozemlje ob reki Seni od okoli 250 pr. n. \xc5\xa1t. Rimljani so osvojili ozemlje pari\xc5\xa1ke kotline leta 52 pr. n. \xc5\xa1t., s stalno naselitvijo ob koncu tega stoletja na levem bregu Sene, med otokom \xc3\x8ele de la Cit\xc3\xa9 in hribom sv. Genovefe (Montagne Sainte-Genevi\xc3\xa8ve). Galo-rimska naselbina Lutetia Parisiorum, kasnej\xc5\xa1a Lut\xc3\xa8ce, se je v naslednjih dveh stoletjih precej raz\xc5\xa1irila in postala cveto\xc4\x8de mesto s forumom, pala\xc4\x8dami, kopali\xc5\xa1\xc4\x8di, templi, gledali\xc5\xa1\xc4\x8di in amfiteatrom. Leta 360 se je preimenovala v Pariz (Paris). Z zlomom rimskega imperija in prihodom germanskih plemen v 3. stoletju je mesto za\xc4\x8delo propadati in se v za\xc4\x8detku 4. stoletja omejilo le \xc5\xa1e na mo\xc4\x8dno utrjen otok sredi Sene._NEWLINE_Okoli leta 500 je Pariz postal sede\xc5\xbe frankovskega kralja Klodvika I. ki je posvetil prvo stolnico z opatijo njegovi sodobnici, kasnej\xc5\xa1i svetnici Genovefi._NEWLINE_Ob prihodu karolin\xc5\xa1ke dinastije na oblast v 9. stoletju je bil Pariz malo ve\xc4\x8dje opori\xc5\xa1\xc4\x8de fevdalne grofije. Njeni grofje so se postopno dvignili na vidno mesto in s\xc4\x8dasoma pridobili ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d od samega kralja Francie occidentalis. Odo, pari\xc5\xa1ki grof je bil izbran za vzhodnofrankovskega kralja namesto Karla Debelega zaradi slovesa, ki ga je pridobil pri obrambi Pariza v \xc4\x8dasu normanskega obleganja 885-886. Leta 987 je bil pari\xc5\xa1ki grof Hugo Capet izbran za francoskega kralja, z njim pa se je za\xc4\x8dela tudi dinastija kapetingov, ki je povi\xc5\xa1ala Pariz vse do glavnega mesta Francije. Konec 12. stoletja je bil Pariz pod Filipom Avgustom obdan z obzidjem, pod njim pa je bila sprejeta tudi ustanovna listina Pari\xc5\xa1ke univerze (1200). V tem \xc4\x8dasu je mesto razvilo prostorsko ureditev, ki je vidna \xc5\xa1e danes: osrednji otok z vladnimi in cerkvenimi ustanovami, levi breg z visoko\xc5\xa1olskimi ustanovami, desni breg kot trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Svoje mesto je Pariz izgubil v \xc4\x8dasu stoletne vojne, ko so ga osvojili Burgundijci kot zavezniki Angle\xc5\xbeev, ponovno pridobil pa ob vrnitvi pod francosko krono v \xc4\x8dasu Karla VII. leta 1437. Pariz je postal mo\xc4\x8dno opori\xc5\xa1\xc4\x8de Katoli\xc5\xa1ke lige med versko vojno, ki je svoj vrh do\xc5\xbeivela v \xc5\xa1entjernejski no\xc4\x8di 1572, leta 1594 pa ga je zasedel francoski kralj Henrik IV. V \xc4\x8dasu dr\xc5\xbeavljanske vojne sredi 17. stoletja je morala kraljeva dru\xc5\xbeina ob me\xc5\xa1\xc4\x8danski vstaji pobegniti v Versailles, ki je pod Ludvikom XIV. postal leta 1682 stalna rezidenca francoskih kraljev. Dobro stoletje kasneje je Pariz postal osrednje prizori\xc5\xa1\xc4\x8de francoske revolucije s padcem Bastilje 1789 in strmoglavljenjem monarhije 1792._NEWLINE_V obdobjih industrijske revolucije, Drugega cesarstva in Belle \xc3\x89poque je Pariz do\xc5\xbeivel najve\xc4\x8dji razvoj v svoji zgodovini. Mesto je bilo podvr\xc5\xbeeno masovni predelavi pod Napoleonom III. in njegovim prefektom Haussmannom, ki je dal izravnati celotna okro\xc5\xbeja in ustvariti omre\xc5\xbeje \xc5\xa1irokih avenij in neoklasicisti\xc4\x8dnih pro\xc4\x8delij modernega Pariza. Program \xc2\xbbHaussmannizacije\xc2\xab\xc2\xa0je bil narediti mesto bolj lepo in \xc4\x8disto za njegove prebivalce, kot tudi pridobiti na uporabi vojske pri zatiranju mo\xc5\xbenih kasnej\xc5\xa1ih uporov ali revolucij._NEWLINE_Epidemiji kolere 1832 in 1849 sta precej prizadeli prebivalstvo Pariza; prva je zahtevala 20.000 \xc5\xbeivljenj od takratnih 650.000 prebivalcev. Pariz je bil prav tako mo\xc4\x8dno prizadet med njegovim obleganjem (1870-71), ki je kon\xc4\x8dalo francosko-prusko vojno; v zmedi, povzro\xc4\x8deni s padcem vlade Napoleona III., je s Pari\xc5\xa1ko komuno bilo po\xc5\xbeganih ve\xc4\x8d administrativnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, medtem ko je bilo 20.000 me\xc5\xa1\xc4\x8danov pobitih v \xc4\x8dasu bojev med privr\xc5\xbeenci Komune in vladnimi silami, znanem kot semaine sanglante (\xc2\xbbkrvavi teden\xc2\xab)._NEWLINE_Pariz si je hitro opomogel od teh dogodkov kot gostitelj razstave Expo 1889, za katero je bil zgrajen znameniti Eifflov stolp, vse do leta 1930 najvi\xc5\xa1ja svetovna zgradba. Z gostitvijo naslednje razstave Expo leta 1900 je Pariz pridobil \xc5\xa1e metro._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je bila Parizu ob zavezni\xc5\xa1ki zmagi v prvi bitki na Marni 1914 pruzane\xc5\xa1ena nem\xc5\xa1ka okupacija. V letih 1918-19 je bil prizori\xc5\xa1\xc4\x8de mirovnih pogajanj. V obdobju med obema vojnama je bil poznan po kulturno-umetni\xc5\xa1kih skupnostih in no\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju. Mesto je postalo zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de umetnikov s celega sveta, od izgnanega ruskega skladatelja Stravinskega, \xc5\xa1panskih slikarjev Picassa in Dal\xc3\xadja do ameri\xc5\xa1kega pisatelja Hemingwaya. Junija 1940, pet tednov po za\xc4\x8detku bitke za Francijo, je Pariz padel v roke nem\xc5\xa1ke okupacijske vojske, ki je ostala v njem vse do njegove osvoboditve v avgustu 1944. Osrednji Pariz je ostal med drugo svetovno vojno skoraj brez po\xc5\xa1kodb zaradi kulturnega pomena, prav tako se v njem ni nahajal noben od strate\xc5\xa1kih ciljev, ki bi jih napadli zavezni\xc5\xa1ki bombniki. Voja\xc5\xa1ki poveljnik Pariza nem\xc5\xa1ki general Dietrich von Choltitz med umikom ni ukazal uni\xc4\x8diti vseh pari\xc5\xa1kih spomenikov, v nasprotju z ukazom Adolfa Hitlerja, ki je obiskal mesto leta 1940. _NEWLINE_V povojnem obdobju je Pariz do\xc5\xbeivljal svoj najve\xc4\x8dji razvoj od konca Belle \xc3\x89poque 1914. Predmestja so se znatno raz\xc5\xa1irila z izgradnjo velikih socialnih naselij - cit\xc3\xa9s in z za\xc4\x8detkom izgradnje gospodarskega obmo\xc4\x8dja La D\xc3\xa9fense. Zgrajeno je bilo obse\xc5\xbeno omre\xc5\xbeje hitre podzemne \xc5\xbeeleznice RER kot dopolnilo \xc5\xbee obstoje\xc4\x8demu pari\xc5\xa1kemu Metroju in je slu\xc5\xbeilo za povezavo z oddaljenimi predmestji. Mesto je pridobilo tudi cestni obro\xc4\x8d, Boulevard P\xc3\xa9riph\xc3\xa9rique. Od 70-ih let 20. stoletja so \xc5\xa1tevilna notranja zlasti vzhodna predmestja do\xc5\xbeivljala deindustrializacijo in postopno pre\xc5\xa1la v gete za priseljence in oaze nezaposlenosti. V istem \xc4\x8dasu je Pariz znotraj perifernega obro\xc4\x8da kot tudi zahodna in ju\xc5\xbena predmestja uspe\xc5\xa1no prestrukturiral tradicionalno predelovalno industrijo v industrijo visoko dodane vrednosti. \xc5\xa0iritev socialnih razlik med tema obmo\xc4\x8djema je vodila do obdobij nemirov, ki so se za\xc4\x8dela sredi 80-ih let, nazadnje leta 2005, skoncentrirana v severovzhodnih predmestjih.\n_START_SECTION_\nMestne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nTri najbolj znana pari\xc5\xa1ka znamenja so Notredamska stolnica iz 12. stoletja na otoku \xc3\x8ele de la Cit\xc3\xa9, Eifflov stolp iz 19. stoletja in Napoleonov Slavolok zmage. Eifflov stolp je bil zami\xc5\xa1ljen zgolj kot za\xc4\x8dasna zgradba Gustava Eiffela za \xc4\x8das svetovne razstave Expo 1889, vendar je stolp obstal in je danes za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak Pariza, viden dale\xc4\x8d naokoli.    _NEWLINE_Zgodovinsko os predstavlja vrsta spomenikov, ki se vrstijo v dokaj ravni \xc4\x8drti od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta proti zahodu. Za\xc4\x8denja se z Louvrom, nadaljuje pa skozi Tuilerije, Elizejske poljane do Slavoloka zmage na Trgu \xc3\x89toile. Od 60-ih let 20. stoletja je \xc4\x8drta podalj\xc5\xa1ana \xc5\xa1e bolj na zahod vse do _NEWLINE_gospodarskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Pariza La D\xc3\xa9fensa, v katerem dominira Grande Arche. V tem okro\xc5\xbeju se nahaja ve\xc4\x8dina najvi\xc5\xa1jih pari\xc5\xa1kih zgradb.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nPariz je gostil druge olimpijske igre moderne dobe in po tistem \xc5\xa1e poletne igre leta 1924. Predmestje Saint-Denis je leta 2003 gostilo Svetovno prvenstvo v atletiki. Med letoma 1939 in 1952 je devetkrat potekala avtomobilska dirka za Veliko nagrado Pariza, od tega petkrat v samem mestu._NEWLINE_Paris Saint-Germain FC z mati\xc4\x8dnim stadionom Parc des Princes v 16. okro\xc5\xbeju je eden najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih francoskih nogometnih klubov. Njihov stadion je bil v letih 1938, 1998 in 2016 tudi eno od prizori\xc5\xa1\xc4\x8d Svetovnega prvenstva v nogometu.'