b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d (duhovnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nZupan\xc4\x8di\xc4\x8d je v rojstnem mestu obiskoval gimnazijo (1856\xe2\x80\x931864) in \xc5\xa1tudiral bogoslovje (1864\xe2\x80\x931868). Kaplanoval je v \xc5\xa0martnem pri Litiji (1868-1871), Meng\xc5\xa1u (1871-1875), Cerkljah na Gorenjskem (1875-1877) in Ljubljani v \xc5\xa0entjakovski cerkvi (1877\xe2\x80\x931881), od koder ga je \xc5\xa1kof Poga\xc4\x8dar 1882 poklical za predavatelja na ljubljansko bogoslovje za predmete, ki so se tedaj edini pou\xc4\x8devali v slovenskem jeziku: pastoralko s katehetiko in pedagogiko. Leta 1909 je bil upokojen._NEWLINE_Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d je bil \xc5\xa1kofijski \xc5\xa1olski in\xc5\xa1pektor, prejel naslov \xc5\xa1kofijski konzistorni svetnik, leta 1898 tudi naslov pape\xc5\xbeevega komornika._NEWLINE_Kot bogoslovec in kaplan je objavljal leposlovne in pou\xc4\x8dne \xc4\x8drtice v raznih listih Prvi pri nas je pisal o vo\xc5\xbenji z balonom (Koledar Mohorjeve dru\xc5\xbebe, 1865; \xc4\x8dlanek je bil delno cenzuriran). V knjigi je iz\xc5\xa1el Zupan\xc4\x8di\xc4\x8dev nem\xc5\xa1ki prevod Fabiola ali cerkev v katakombah (1867). Bil je prvi predsednik Katoli\xc5\xa1kega tiskovnega dru\xc5\xa1tva (1887-1903). Organizacijsko in gospodarsko je razvil ter utrdil je Katoli\xc5\xa1ko tiskarno (predhodnico kasnej\xc5\xa1e tiskarne Ljudska pravica) s knjigoveznico in knjigarno, ki je izdajala verski tisk._NEWLINE_Ker ni bilo u\xc4\x8dbenikov, je v samozalo\xc5\xbebi po snopi\xc4\x8dih izdajal Duhovno pastirstvo (1884\xe2\x80\x931894), kjer se je mdr. zavzel za slovensko terminologijo; delo je sestavil po raznih predlogah tujih avtorjev, pri \xc4\x8demer je liturgi\xc4\x8dni del zasnoval zgodovinsko-razvojno, ne samo opisno. Pri 2. popravljeni izdaji je izlo\xc4\x8dil poglavje Katehetika in ga 1893 v samozalo\xc5\xbebi objavil kot samostojno delo.'