b'\n_START_ARTICLE_\nTurki (pripovedka)\n_START_SECTION_\nO avtorju\n_START_PARAGRAPH_\nPavel Medve\xc5\xa1\xc4\x8dek se je rodil 8. avgusta 1933 v Anhovem, v delavski dru\xc5\xbeini. Nekaj let je s star\xc5\xa1i \xc5\xbeivel v Mariboru. Po osnovni \xc5\xa1oli v doma\xc4\x8dem kraju in ni\xc5\xbeji gimnaziji v \xc5\xa0empetru pri Gorici je \xc5\xa1tudiral na \xc5\xa1oli za oblikovanje, kjer je tudi diplomiral leta 1955. Kot pedagog je bil strokovni u\xc4\x8ditelj risanja na ni\xc5\xbeji gimnaziji v Vipavi, na osnovni \xc5\xa1oli v Kojskem in na osnovni \xc5\xa1oli v Desklah. Leta 1960-61 je obiskoval dva semestra pedago\xc5\xa1ke akademije v Ljubljani. Od 1967 dalje je svoboden umetnik, ki se tudi aktivno ukvarja z uporabno grafiko (knji\xc5\xbena oprema, plakati, prospekti, itd.) in slikarstvom, imel je \xc4\x8dez sto samostojnih in skupinskih razstav doma in v tujini. Poleg tega je kot publicist in poznavalec ljudskega blaga, objavil ve\xc4\x8d \xc4\x8dlankov in monografskih publikacij.\n_START_SECTION_\nAnaliza\n_START_PARAGRAPH_\nGod svetega Petra je bil \xc5\xbee mimo, p\xc5\xa1eni\xc4\x8dna polja pa \xc5\xa1e niso bila po\xc5\xbeeta, ker je tako mo\xc4\x8dno de\xc5\xbeevalo, so se klasi pod te\xc5\xbeo vode \xc5\xbee polegli. Kon\xc4\x8dno je posijalo sonce in na plja so prihiteli ljudje, da bi \xc4\x8dim prej po\xc5\xbeeli \xc5\xbeito. Zadnji dan \xc5\xbeetve pa so na polja pridrveli tur\xc5\xa1ki konjenjki. Me\xc4\x8di so se kar bliskali v soncu in najbli\xc5\xbejim \xc5\xbeanjicam so kar v diru posekali glave. Tedaj pa je iz svoje dupline priletel \xc5\xa0trped. V trenutku so se vsem tur\xc5\xa1kim vojakom zlomile konice me\xc4\x8dev. Od strahu so zbe\xc5\xbeali. \xc5\xbdanjice so za njimi pobrale konice me\xc4\x8dev in kova\xc4\x8di so naredili nove srpe.\n_START_SECTION_\nKraj in \xc4\x8das dogajanja\n_START_PARAGRAPH_\nMatarsko podolje je \xc5\xa0trpedova de\xc5\xbeela. Tako se imenujeta kar dva hriba v tej suhi kra\xc5\xa1ki dolini. Pa \xc5\xa1e eno naselje, a to je \xc5\xbee v hrva\xc5\xa1ki Istri. V osrednjem delu Matarskega podolja le\xc5\xbei gru\xc4\x8dasta vas Markov\xc5\xa1\xc4\x8dica. Na severni strani se dviga Brkinsko hribovje, na jugu pa Slavnik in vrhovi \xc4\x8ci\xc4\x8darije. Zna\xc4\x8dilna kra\xc5\xa1ka gmajna je porasla z gostim brinjem, ki v\xc4\x8dasih zraste v prava drevesa. Polno je vrta\xc4\x8d, kotanj in brezen. Nekje po drugi svetovni vojni, ko so bili Brkini, \xc5\xa1e dokaj odmaknjen predel, v katerem se je ohranjalo veliko starega izro\xc4\x8dila. Ljudje so si kraj\xc5\xa1ali \xc4\x8das s pripovedovanjem pripovedk._NEWLINE_Pripoved naj bi se dogajala nekje okrog godu sv. Petra, junija. Peter je bil preprost ribi\xc4\x8d, doma v Betsajde pri Genezare\xc5\xa1kem jezeru in je na Jezusov klic pustil ribi\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee ter hodil za njim.'