b'\n_START_ARTICLE_\nJudeja (rimska provinca)\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nRimska republika  je na Bli\xc5\xbenjem vzhodu prvi\xc4\x8d intervenirala leta 63 pr. n. \xc5\xa1t. po tretji mitridatski vojni, ko je ustanovila provinco Sirijo. Za vzdr\xc5\xbeevanje  miru je bil imenovan vojskovodja Gnej Pompej Veliki. _NEWLINE_Regija v tistem \xc4\x8dasu ni bila mirna. Judejska kraljica Saloma Aleksandra je malo pred tem umrla in njena sinova Hirkan in Aristobul II. sta se za\xc4\x8dela med seboj vojskovati za izpraznjeni prestol. Ko je Aristobula je leta 63 pr. n. \xc5\xa1t. v Jeruzalemu oblegala bratova vojska, je poslal svoje odposlance k Pompejevemu zastopniku Marku Emiliju Skavru in ga zaprosil za pomo\xc4\x8d. Za svojo re\xc5\xa1itev je ponudil veliko podkupnino. Pompej je njegovo ponudbo sprejel, Aristobul pa je Skavra zatem obto\xc5\xbeil oderu\xc5\xa1tva. Ker je bil Skaver Pompejev svak in varovanec, se mu je Pompej ma\xc5\xa1\xc4\x8deval in za etnarha in velikega duhovnika imenoval njegovega brata Hirkana, naslova kralja pa mu ni priznal. Ko je Julij Cezar porazil Pompeja, je Hirkana zamenjal z njegovim dvorjanom Antipatrom Idumejcem,  poznanim tudi kot Antipa, ki je postal prvi judovski rimski prokurator. _NEWLINE_Leta 57-55 pr. n. \xc5\xa1t. je sirijski prokonzul Avl Gabinij razdelil nekdanje hazmonejsko Izraelsko kraljestvo na pet okro\xc5\xbeij, katerim so na\xc4\x8delovali okro\xc5\xbeni sanhedrini. _NEWLINE_Leta 44 pr. n. \xc5\xa1t. sta bila Cezar in Antipater ubita in rimski senat je leta 40 pr. n. \xc5\xa1t. za kralja Judov razglasil Antipatrovega sina Idumejca Heroda Velikega, ki je voja\xc5\xa1ko oblast dobil \xc5\xa1ele leta 37 pr. n. \xc5\xa1t.. Med njegovim vladanjem so bili odstranjeni \xc5\xa1e zadnji predstavniki Makabejcev in zgrajeno veliko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Caesarea Maritima.  Herodovo kraljestvo so si po njegovi smrti leta 4 pr. n. \xc5\xa1t.  razdelil njegovi \xc5\xa1tirje sinovi (Judejska tetrarhija).  Ena od \xc4\x8detrtin je bila Judeja, ki se je pribli\xc5\xbeno ujemala z nekdanjim Judejskim kraljestvom. V njej je do leta 6 n. \xc5\xa1t. vladal Herodov sin Herod Arhelaj, katerega je cesar Avgust zaradi prito\xc5\xbeb podlo\xc5\xbenikov in slabega vladanja odstavil. Njegovega brata Heroda Antipa, ki je od leta 4 pr. n. \xc5\xa1t. vladal v Galileji in Pereji, je leta 39 n. \xc5\xa1t. odstavil cesar Kaligula.\n_START_SECTION_\nJudeja kot rimska provinca\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 6 n. \xc5\xa1t. je Judeja postala del ve\xc4\x8dje rimske province Judeje (Iudaea), ki je bila sestavljena iz prave (bibli\xc4\x8dne) Judeje, Samarije in Idumeje, bibli\xc4\x8dnegai Edoma. V provinco niso bile vklju\xc4\x8dene pokrajine Galileja, Golan (Gaulanitis) in Pereja (Dekapolis). Tak\xc5\xa1na ureditev je imela zelo majhen pomen za rimski dr\xc5\xbeavni prora\xc4\x8dun, dobro pa je obvladovala ozemlje in obalne ceste do rimske \xc5\xbeitnce Egipta. Poleg tega je mejila s Partskim cesarstvom, ki je bilo po izgonu Judov vmesno ozemlje med Judejo in Judi v babilonskem izgnanstvu. Upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province je bila Cezarea Maritima in ne Jeruzalem, ki je bil prestolnica kraljev Davida, Ezekija in Josija, Makabejcev in Heroda Velikega. Legat (guverner) province je postal guverner Sirije Kvirinij, ki je izvedel prvi popis prebivalstva v Siriji in Judeji in bil nasprotnik zelotov. Judeja ni bila niti senatska niti prava cesarska provinca, ampak nekak\xc5\xa1en  "satelit Sirije ". Guverner je bil vitez konjeni\xc5\xa1kega reda (ordo equeaster), tako kot v Egiptu, in ne biv\xc5\xa1i konzul, pretor ali senator.  V letih 26-36 n. \xc5\xa1t. je bil judejski prefekt Poncij Pilat. Eden od velikih duhovnikov Herodovega templja je bil Kajfa, poznan zlasti po sodelovanju pri Jezusovi aretaciji in usmrtitvi. Za velikega duhovnika ga je imenoval prefekt Valerij Grat leta 18. Leta 36 je sirijski legat Lucij Vitelij oba odstavil. _NEWLINE_Do prvega odkritega razkola med Rimom in Judi je pri\xc5\xa1lo v "krizi pod Kaligulo" (37-41). Judeja je ponovno dobila avtonomijo v letih 41-44 n. \xc5\xa1t., ko je cesar Klavdij za kralja Judov imenoval Heroda Agripo I. in na oblast ponovno postavil Herodsko dinastijo. Provinca je kljub temu, da ni ve\xc4\x8d imela prefekta, o\xc4\x8ditno ostala rimska provinca._NEWLINE_Cesar Klavdij je sklenil, da bo prokuratorje, ki so bili pogosto cesarjevi osebni poobla\xc5\xa1\xc4\x8denci in provincijalni dav\xc4\x8dni in finan\xc4\x8dni ministri, po celem cesarstvu povi\xc5\xa1al na polo\xc5\xbeaj magistratov s polnimi pooblastili za vzdr\xc5\xbeavanje miru.  Ker sirski legat za Judejce ni bil sprejemljiv, je svojega zaupnega judejskega prokuratorja povi\xc5\xa1al na polo\xc5\xbeaj cesarskega prokuratorja. Po Agripovi smrti leta 44 n. \xc5\xa1t. se je provinca za nekaj \xc4\x8dasa vrnila pod neposredno rimsko oblast, dokler ni bil leta 48 za kralja Judov imenovan Agripov sin  Mark Julij Agripa. Agripa je bil sedmi in zadnji kralj iz herodske dinastije. Od leta 70 do 135  so morali zaradi upornosti Judov provinco upravljati rimski legati, ki so bili tudi sposobni voja\xc5\xa1ki poveljniki. Agripa, ki bil zvest rimski podlo\xc5\xbenik, se je na prestolu obdr\xc5\xbeal do svoje smrti leta 93/94 ali leta 100, potem pa se je njegovo kraljestvo vrnilo pod popolno rimsko oblast.'