b'\n_START_ARTICLE_\nKroni\xc4\x8dna bole\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nNociceptivna bole\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nNociceptivna bole\xc4\x8dina je lahko povr\xc5\xa1inska ali globoka, globoko nociceptivno bole\xc4\x8dino pa nadalje delimo na somati\xc4\x8dno in visceralno. Povr\xc5\xa1insko bole\xc4\x8dino povzro\xc4\x8di aktivacija nociceptorjev v ko\xc5\xbei in drugih povr\xc5\xa1inskih tkivih. Globoka somati\xc4\x8dna bole\xc4\x8dina je posledica vzdra\xc5\xbeenja nociceptorjev v vezeh, kitah, kosteh, \xc5\xbeilju, mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih ovojnicah ali mi\xc5\xa1icah in je topa ter jo bolnik te\xc5\xbeko lokalizira, globoka visceralna bole\xc4\x8dina pa izvira v notranjih organih in je lahko dobro lokalizirana, pogosteje pa jo bolnik zelo te\xc5\xbeko lokalizira, hkrati pa lahko huj\xc5\xa1a visceralna bole\xc4\x8dina seva v druge dele telesa (govorimo o preneseni bole\xc4\x8dini).\n_START_SECTION_\nNevropatska bole\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nNevropatska bole\xc4\x8dina, ki je posledica okvare zgradbe in/ali delovanja obkrajnega ali osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja, je lahko obkrajna (obodna ali periferna; izvira iz obkrajnega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja) ali osrednja (centralna, izvira iz osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja). Obkrajna nevropatska bole\xc4\x8dina je pogosto peko\xc4\x8da, zbadajo\xc4\x8da, skele\xc4\x8da, v obliki mravljinscev ali kot tresenje elektrike.\n_START_SECTION_\nPatofiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nPri prehodu iz akutne bole\xc4\x8dine v kroni\xc4\x8dno so vpleteni razli\xc4\x8dni mehanizmi, ki so zapleteni in vklju\xc4\x8dujejo medsebojne odnose vreceptorskih sistemih, znotrajceli\xc4\x8dne spremembe koncentracije ionov in drugih snovi ter funkcionalne in anatomske spremembe v \xc5\xbeiv\xc4\x8dnem sistemu za zaznavanje bole\xc4\x8dine. Osnova prehoda akutne bole\xc4\x8dine v kroni\xc4\x8dno sta pojava periferne in centralne senzitizacije in posledi\xc4\x8dna patolo\xc5\xa1ka bole\xc4\x8dina. V mehanizem nastanka kroni\xc4\x8dne bole\xc4\x8dine je vklju\xc4\x8dena spremenjena aktivnosti receptorjev v zadaj\xc5\xa1njem rogu hrbtenja\xc4\x8de. Ob normalni stimulaciji v zadaj\xc5\xa1njem rogu hrbtenja\xc4\x8de se aktivirajo AMPA-receptorji, NMDA-receptorji pa se ne aktivirajo, ker jih zavira magnezij. V primeru, da je dra\xc5\xbeljaj dovolj mo\xc4\x8dan in ne preneha, se zaradi razli\xc4\x8dnih dejavnikov odstrani magnezijeva zapora in NMDA-receptorji se aktivirajo. V za\xc4\x8detku je aktivnost NMDA-receptorjev \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a, s \xc4\x8dasom pa se pove\xc4\x8da tako \xc5\xa1tevilo kot odziv nociciptivnih nevronov v zadaj\xc5\xa1njem rogu hrbtenja\xc4\x8de. Ta proces se lahko nadaljuje tudi po prenehanju stimulacije iz periferije._NEWLINE_Kroni\xc4\x8dna bole\xc4\x8dina razli\xc4\x8dnih etiologij tudi vpliva na strukturne in funkcionalne spremembe v mo\xc5\xbeganih. Raziskave s slikanjem z magnetno resonanco s pokazale spremembe v anatomskih in funkcionalnih povezavah v osrednjem \xc5\xbeiv\xc4\x8devju, pri \xc4\x8demer so prizadeti predeli mo\xc5\xbeganov, ki so sicer povezani s pro\xc5\xbeenjem bole\xc4\x8dine. Nadalje se vztrajna bole\xc4\x8dina povezuje z izgubo sive mo\xc5\xbeganovine, ki pa je reverzibilna in se stanje po prenehanju bole\xc4\x8dine lahko normalizira.'