b'\n_START_ARTICLE_\nAnemasova je\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nZgradba stoji v konstantinopelskem predmesju Blaherne med delom obzidja, ki ga je v 12. stoletju zgradil cesar Manuel I. Komnen (vladal 1143-1180) in starej\xc5\xa1im obzidjem, ki sta  ga zgradila cesarja Heraklij (vladal (610-641) in Leon V. Armenec (vladal 813-820). Zunanje obzidje je nenavadno visoko, saj meri kar 23 m, in debelo 11-20 m. Za zunanjim obrambnim zidom je zgradba, ki ima tri nadstropja s po dvanajstimi celicami. Njeno zunanje pro\xc4\x8delje tvorita dva pravokotna stolpa s skupnim vmesnim zidom.  Stolpa sta podprta z  mogo\xc4\x8dnim skoraj 8 m visokim in 6,5-9 m debelim obokanim podzidjem._NEWLINE__NEWLINE_Stolpa sta kljub temu, da stojita drug ob drugem, zelo razli\xc4\x8dna in sta bila o\xc4\x8ditno zgrajena v razli\xc4\x8dnih obdobjih.  Ju\xc5\xbeni stolp je nepravilno \xc5\xa1tirikotna dvonadstropna zgradba. Zidava je zelo povr\xc5\xa1na, vklju\xc4\x8dno z nekaj nepopolno vzidanimi stebri. Podporni stebri so sezidani iz majhnih, slabo prilegajo\xc4\x8dih se kamnov. Notranja ureditev s prostornim zgornjim nadstropjem, velikimi okni in balkonom na zahodni strani ka\xc5\xbee na to, da se je v stolpu prebivalo. Zelo verjetno gre za tako imenovani Stolp cesarja Izaka II. Angela (vladal 1185-1195 in 1203-1204), katerega je po pisanju Nikite Honiata zgradil Izak II. Angel kot trdnjavo in privatno rezidenco. Zgrajen je bil iz materialov iz poru\xc5\xa1enih cerkva. _NEWLINE_Severni stolp, ki naj bi bil prava Anemasova je\xc4\x8da,  je zgrajen zelo skrbno v zna\xc4\x8dilnem bizantinskem slogu, v katerem se izmenjujejo sloji kamenja in opeke. Podzidje je zgrajeno iz velikih, pravilnih in dobro prilegajo\xc4\x8dih se kamnitih blokov. Trdnost obzidja in podzidja ka\xc5\xbee na to, da je zgradba tvorila najzahodnej\xc5\xa1i obrambni zid velikega terasastega hriba, pod katerim so kasneje zgradili pala\xc4\x8do Blaherne._NEWLINE_Glavna zgradba ima trinajstih pre\xc4\x8dno obokananih podpornih zidov s tremi ope\xc4\x8dnatimi loki, ki tvorijo dvanajst prostorov, \xc5\xa1irokih 9-13 m. Vzdol\xc5\xbena zidova nista vzporedna, ampak se proti severu razmikata.  Na notranji strani vzhodnega zidu sta drug nad drugim dva prehoda s strelnimi linami. Kletni prostori nimajo oken, zgornji prostori pa imajo v zahodni steni majhne odprtine.   Glavna zgradba in stolpa so povezani s spiralnim stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem._NEWLINE_Neskladna razporeditev oken, ki so jih delno zakrile kasnej\xc5\xa1e prezidave, in druge kasnej\xc5\xa1e spremembe dokazujejo, da se je stavba gradila postopoma. Najstarej\xc5\xa1i je vzhodni zid, ki je obrnjen proti mestu in je bil enostaven obrambni zid z galerijami in linami za lokostrelce.  Drugi deli zgradbe so bili dozidani kasneje, morda kot  varovalni zid pala\xc4\x8dnega gri\xc4\x8da. Vloga bivalnih prostorov ni povsem jasna: lahko bi bili zaporni\xc5\xa1ke celice, po katerih je zgradba dobila ime, za kar ni prepri\xc4\x8dljivih dokazov. Prostori bi lahko bili skladi\xc5\xa1\xc4\x8de ali, vsaj zgornji nadstropji, voja\xc5\xa1nica._NEWLINE_Oba stolpa sta bila verjetno dozidana nazadnje, najprej ju\xc5\xbeni in nato \xc5\xa1e severni.  Imeni in \xc4\x8das njune graditve povzro\xc4\x8data nekaj zmede: Anemasov (mlaj\xc5\xa1i severni) stolp je omenjen \xc5\xbee v prvih letih 12. stoletja, se pravi ve\xc4\x8d kot 70 let pred zgraditvijo Stolpa Izaka Angela, ki je v resnici starej\xc5\xa1i. Vzroke neskladnosti posku\xc5\xa1a pojasniti ve\xc4\x8d hipotez. Prva trdi, da je gre za zamenjavo, ki je v ustnem izro\xc4\x8dilu dokaj pogosta, druga, da gre za isto zgradbo z dvema imenoma in tretja, da je Anemasov stolp stal bolj severno in je bil eden od stolpov Heraklijevega obzidja. Vsaka teorij ima kak\xc5\xa1no pomanjkljivosti, zato se za stolpa uporablja \xc5\xbee ute\xc4\x8deno poimenovanje.\n_START_SECTION_\nSlavni zaporniki\n_START_PARAGRAPH_\nPo pisanju Ane Komnene je bil prvi zapornik Mihael Anemas, ki je dal stolpu in je\xc4\x8di svoje ime.  Mihael je vodil neuspelo zaroto proti Aninemu o\xc4\x8detu Alekseju I. Komnenu, po kateri so zarotnike obsodili na oslepitev in je\xc4\x8do. Njegove pro\xc5\xa1nje za milost so med ljudmi in pri Ani Komneni naletele na naklonjenost in Ana je skupaj s svojo materjo pri Alekseju I. dosegla, da ga niso oslepili, ampak za nekaj let zaprli v stolp. _NEWLINE_Naslednji zapornik, ki je pri\xc5\xa1el v stolp celo pred Anemasom, je bil Gregorij Taratonit, vojvoda Haldije pri Trebizondu ob  jugovzhodni obali \xc4\x8crnega morja. Taratonit je leta 1004 izkoristil odmaknjenost svoje vojvodine in se posku\xc5\xa1al osamosvojiti. Po pisanju Ane Komnene je tudi v je\xc4\x8di ostal kljubovalen, zato je v njej pr\xc5\xbeivel mnogo let, preden so ga pomilostili in izpustili._NEWLINE_Taratonitu je sledil odstavljeni cesar Andronik I. Komnen (vladal 1183-1185), ki je bil v je\xc4\x8di ve\xc4\x8der pred javno usmrtitvijo na konstantinopelski hipodrom 12. septembra 1185. Naslednji znani zapornik je bil Ivan Bekk, kartofilaks (dokumentarist in arhivar) Hagije Sofije in bodo\xc4\x8di konstantinopelski patriarh Ivan XI.. Zaprt je bil zaradi nasprotovanja cesarju Mihaelu VII. Paleologu (vladal 1259-1282), ki je nameraval ponovno zdru\xc5\xbeiti vzhodno pravoslavno in zahodno katoli\xc5\xa1ko cerkev. Leta 1322 je bil v je\xc4\x8di Sirgijan Paleolog, ki je rovaril skupaj in proti cesarju Androniku II. Paleologu (vladal 1282-1328) in njegovemu vnuku in nasprotniku Androniku III. (vladal 1328-1341). Leta 1328 so ga osvobodili in mu vrnili prej\xc5\xa1nji polo\xc5\xbeaj.  _NEWLINE_Je\xc4\x8da je ponovno slu\xc5\xbeila svojemu namenu v 1370. letih v dinasti\xc4\x8dnih sporih med Paleologi. Ivan V. Paleolog (vladal 1341-1376 in 1379-1391) je tja po spodletelem uporu zaprl svojega najstarej\xc5\xa1ega sina Andronika IV. (vladal 1376-1379). Androniku je uspelo pobegniti in nato s pomo\xc4\x8djo Genove\xc5\xbeanov in Osmanov priti na prestol. Med njegovim vladanjem sta bila v Ademasovi je\xc4\x8di zaprta bodo\xc4\x8di cesar Manuel II. (vladal 1391-1425) in morejski despot Teodor I. Paleolog.'