b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Ksaver Gmeiner\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIVLJENJE IN DELO:\n_START_PARAGRAPH_\nFranc Gmeiner, rojen 6. januarja 1752 v Studenicah pri Polj\xc4\x8danah, je bil slovenski filozof in teolog. \xc5\xbdivel je v Habsbur\xc5\xa1ki monarhiji in ve\xc4\x8dno svojih del je napisal v Nem\xc5\xa1kem jeziku. Leta 1777 se je zaposlil kot odvetnik cerkvenega prav, kasneje, leta 1784, pa kot profesor cerkvene zgodovine. Leta 1804 je bil povi\xc5\xa1an v vodjo filozofskega \xc5\xa1tudija. Umrl je 27. februarja leta 1824 v Gradcu, nekdanje Avstrijsko cesarstvo._NEWLINE_Bil je zagovornik jo\xc5\xbeefizma in v skladu z reformami Jo\xc5\xbeefa II. se je zavzemal za uveljavitev poenotenega, narodnega jezika na podro\xc4\x8dju literature in znanosti. Kljub slovenskim koreninam, pa je za skupni narodni jezik sprejel nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, saj je menil, da je bolje razvita in ima ve\xc4\x8djo zalogo izrazoslovja s katerim se je potrebno izra\xc5\xbeati v umetnosti in filozofiji._NEWLINE_Zanimivo je, da se Gmeiner ni nikoli zanimal za Kantovo filozofijo, ki je bila v tistem \xc4\x8dasu mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irjena povsod po Evropi. Bila je temelj razmi\xc5\xa1ljanja \xc5\xa1tevilnih mlaj\xc5\xa1ih filozofov, ki so svojo mi\xc5\xa1ljenje naravnali z deli takrat \xc5\xbee znanega Kanta. Kljub raz\xc5\xa1irjenosti Kantove filozofije se jo je Gmeiner izogibal in se dr\xc5\xbeal svojega lastnega razmi\xc5\xa1ljanja.\n_START_SECTION_\nFILOZOFIJA:\n_START_PARAGRAPH_\nV obse\xc5\xbenem delu Liter\xc3\xa4rgeschichte des Ursprungs und Fortganges der Philosophie Gmeiner raziskuje zgodovino filozofije od samega za\xc4\x8detka, se pravi od pojava \xc4\x8dloveka, do filozofije, ki je bila aktualna v 18. stoletju. _NEWLINE_S pojavom \xc4\x8dloveka se pojavijo osnovne potrebe, ki pa so po Gmeinerju izvor vseh umetnosti. Prvotne potrebe so bile najbolj osnovne in primitivne in sicer potrebe po vodi, hrani, za\xc5\xa1\xc4\x8diti pred naravo, zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de... Zadovoljevanje teh osnovnih potreb (beseda potreba v najo\xc5\xbejem smislu) pa je izvor mehani\xc4\x8dnih umetnosti, ki bi jih danes poimenovali ve\xc5\xa1\xc4\x8dine oziroma proizvodni na\xc4\x8dini. takoj za zadovoljevanjem osnovnih potreb pa je zadovoljevanje udobja, ki pa je potreba v nekem \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu. _NEWLINE_Predmet prijetnega je po Gmeinerju zadovoljstvo in to je izvor lepih ali bogatih umetnosti. \xc5\xbde iz tega Gmeiner sklepa, da je izvir vseh iznajdb potreba v o\xc5\xbejem kakor tudi v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu._NEWLINE_Gmeiner svojo pozornost preusmeri na \xc4\x8dlovekov odnos z dru\xc5\xbebo. Meni, da lahko le z nemotenim sodelovanjem zagotovi vse svoje materialne in duhovne potrebe. To sodelovanje pa omogo\xc4\x8di klju\xc4\x8dna \xc4\x8dlovekova pridobitev, ki ustvari znanost in filozofijo, in to je govor. Le ta nam omogo\xc4\x8di prenos informacij in idej. Omogo\xc4\x8di pa nam prenos umetnosti (tj. ve\xc5\xa1\xc4\x8din) iz ene generacije v drugo, kar pa eksponentno pospe\xc5\xa1i u\xc4\x8denje ter pove\xc4\x8da napredek v znanosti znotraj vsake generacije. Gmeiner trdi, da je \xc4\x8dlovek sam izna\xc5\xa1el govor, kar po njegovem mnenju potrjujejo dejstva, da so pojmi v naravi vedno med seboj povezani (slu\xc5\xa1ni vtisi so povezani z vidnimi). Posnemanje naravnih zvokov in njihovo povezovanje z drugimi \xc4\x8dutnimi vtisi pa je osnova vseh jezikov, to pa je opazno skoraj pri vseh Evropskih jezikih._NEWLINE_Jezik je omogo\xc4\x8dil razvoj izkustva, znanosti in vse u\xc4\x8denosti. Pogosto ponavljajo\xc4\x8de pojave so lahko izra\xc5\xbeali in iz njih potegniti splo\xc5\xa1na na\xc4\x8dela. Znanost je torej primerjanje ve\xc4\x8djih predmetov med seboj, kar pa poka\xc5\xbee nekatere skupne zna\xc4\x8dilnosti in druge po katerih se razlikujejo. Iz teh spremenljivk pa je bil \xc4\x8dlovek sposoben tvoriti abstraktne pojme ter celotno logi\xc4\x8dno pojmovno mehaniko._NEWLINE_Za Gmeinerja je filozofsko spoznanje vpogled v temeljne vzroke re\xc4\x8di ter sistemati\xc4\x8dna povezanost vsega spoznanja. Opi\xc5\xa1e jo tudi sistem vrednosti o temeljnih vzrokih vseh re\xc4\x8di torej o svetu.\n_START_SECTION_\nIMPLIKACIJA GMEINERJEVE UTEMELJITVE ZGODOVINE FILOZOFIJE:\n_START_PARAGRAPH_\nZ modelom razvoja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega mi\xc5\xa1ljenja, razumevanja, filozofije in znanosti je Gmeiner pregledal in opredelil posamezna obdobja \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zgodovine. Pri tem se je osredoto\xc4\x8dil na iskanje filozofskih misli, ki sistemati\xc4\x8dno in objektivno opisujejo svet. Nerad se je zatikal za pripovedi in anekdote, ki v realnem in materialnem svetu nimajo korenitih utemeljitev. Osredoto\xc4\x8dil se je na filozofije, ki so opazovale ponavljajo\xc4\x8de se kompleksne pojave v naravi in jih sku\xc5\xa1ale poenotiti in opisati tako, da postanejo predvidljivi in nadzorljivi._NEWLINE_Anti\xc4\x8dno Gr\xc4\x8dijo je opredelil, kot rojstvo prave pojmovne filozofije, ki se je spopadla z razlaganjem sveta. Zametke znanosti je na\xc5\xa1el \xc5\xbee v pitagorejskem razumevanju \xc5\xa1tevil, atomisti\xc4\x8dni zasnovi zgradbe sveta in tudi v klasi\xc4\x8dni Gr\xc5\xa1ki filozofiji, kjer so znani misleci kot so Sokrat, Aristotel in Platon razvili osnove logike in objektivne resnice ter ustalili metode s katerimi so tudi v kasnej\xc5\xa1ih obdobjih raziskovali \xc5\xa1tevilna podro\xc4\x8dja znanosti._NEWLINE_\xc4\x8ceprav pa je bil sam teolog je trdil, da po Kristusovem rojstvu filozofija popolnoma spremeni smer prot utemeljevanju \xc5\xa1tevilnih verskih idej in dogem ter se neha ukvarjati z razvijanjem kulture in znanosti. Sledilo je namre\xc4\x8d \xc5\xa1est stoletij skoraj popolne teme, brez filozofije in znanosti. Kritiziral je mistiko in sholastiko. \xc5\xa0tevilna dela so se mu po vsebini in na\xc4\x8dinu razvijanja teme zdela "sme\xc5\xa1na". Vsakdo, ki je bil dovolj zgovoren, je lahko zastavljal vpra\xc5\xa1anja, odgovarjanje katerih pa je mo\xc4\x8dno zavirala cerkev in njena etika. Logika je bila povsem zatrta, vsiljene pa so bile preproste ideje, ki so cerkvi omogo\xc4\x8dale usmerjanje dru\xc5\xbebe in tudi dr\xc5\xbeave. Znanosti, ki so preu\xc4\x8devale naravo so skoraj da povsem izginile._NEWLINE_\xc5\xa0ele v humanizmu in renesansi pa se zopet pojavi razum. Osredje preu\xc4\x8devanja postane \xc4\x8dlovek, ne pa bog. Pojavijo se nove znanosti ter izumi kot so tiskarstvo, ki so omogo\xc4\x8dili razvoj novih filozofskih mi\xc5\xa1ljenj. \xc4\x8clovek se poda tudi v nova odkrivanja, npr. odkritje novega sveta- Amerike. Pojavijo se \xc5\xa1tevilne osebe med katerimi so Kopernik, Luther... ki stopijo direktno nasproti sholasti\xc4\x8dni filozofiji. U\xc4\x8denjaki za\xc4\x8dnejo slediti \xc4\x8dlove\xc5\xa1kemu razumu ter naravne pojave za\xc4\x8dnejo razlagati z izkustvenimi dokazi, kasneje pa tudi s to\xc4\x8dnimi izmerjenimi podatki. Filozofija, ki se je v tem in v nadaljnjih obdobjih razvijala poleg znanosti, se je na njo mo\xc4\x8dno opirala, dolo\xc4\x8dala raziskovalne metode, ter pred pojavom sociologije raziskovala \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo._NEWLINE_Gmeiner se v svojem \xc5\xbeivljenju ni seznanil s filozofijo svojega \xc4\x8dasa \xe2\x80\x93 usmerjenost v preu\xc4\x8devanje zgodovine filozofije. _NEWLINE_V tem delu so najbolj razviden na\xc4\x8din filozofskega mi\xc5\xa1ljenja, ki ga je razvil Franc Gmeiner. Njegova dela so izjemno sistemati\xc4\x8dna in podrobna. Osredoto\xc4\x8dijo se na iskanje vzrokov ter utemeljitev na vse tudi \xc4\x8de se to zdi samoumevno. Dela so zelo analiti\xc4\x8dna in po navadi je razmi\xc5\xa1ljanje prikazano linearno, tako da si dogodki, ideje in utemeljitve logi\xc4\x8dno sledijo ena za drugo in se smiselno povezujejo. _NEWLINE_        Za slovenski prostor je Gmeiner izredno pomemben, saj je slovenske Filozofe seznanil s podrobno zgodovino filozofije. Postavil je visok standard iskanja resnice z utemeljevanjem vzrokov vseh stvari. Slovenski in tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1i Evropski prostor je seznanil z opisovanjem zgodovine z \xc5\xbeivljenjepisom (sistemati\xc4\x8dno, vsak dogodek ima svoj \xc4\x8das in mu sladi naslednji dogodek). Bil je tudi vnet privr\xc5\xbeenec vpeljevanja narodnega jezika v filozofijo (v mislih pa je na \xc5\xbealost imel nem\xc5\xa1\xc4\x8dino). Svojo filozofijo je postavil na razsvetljenska, racionalisti\xc4\x8dna na\xc4\x8dela, ki jih je prenesel tudi na slovenski prostor.'