b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina slovenskega slovstva (Karol Glaser)\n_START_SECTION_\nO nastanku in razlogih zanj\n_START_PARAGRAPH_\nS pisanjem Zgodovine slovenskega slovstva je Karel Glaser za\xc4\x8del leta 1887 v Trstu, kjer je slu\xc5\xbeboval kot gimnazijski profesor sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. Jeseni 1892 je delo poslal uredniku Slovenske Matice Franu Levcu. Levec se je po pogovoru s predsednikom zalo\xc5\xbebe Josipom Marnom odlo\xc4\x8dil, da delo \xc5\xa1e ni primerno za objavo in da ga brez revizije strokovnjakov ni mogo\xc4\x8de izdati. Glaser je v strahu, da bi njegovo delo ostalo brez objave, pisal Levcu, da je pripravljen ugoditi vsem opombam popravljalcev. Po strokovnem pregledu Levca, zgodovinarja Simona Rutarja in gra\xc5\xa1kega slavista Vatroslava Oblaka so aprila 1894 na SM objavo potrdili, prvotni na\xc4\x8drt treh zvezkov pa se je pove\xc4\x8dal na \xc5\xa1tiri, ki so izhajali od 1894 do 1900._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se je Glaser zavedal, da je za pisanje slovstvene zgodovine najbolj sposoben prav Levec, se je za avtorstvo odlo\xc4\x8dil sam. Tako delo je bilo nujno potrebno za pou\xc4\x8devanje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in strokovno javnost, saj je bila Kleinmayrjeva Zgodovina slovenskega slovstva iz 1881. leta \xc5\xa1estkrat manj\xc5\xa1ega obsega. Pri zbiranju gradiva je v Trstu imel veliko te\xc5\xbeav, zapletalo se je tudi pri iskanju v ljubljanskih knji\xc5\xbenicah in pozneje zaradi \xc5\xa1tevilnih popravkov pri tiskarjih. Veliko gradiva je pridobil z dopisovanjem in osebnimi pogovori, pri novej\xc5\xa1em slovstvu so mu pomagali celo dijaki. Pri neliterarnih podro\xc4\x8djih so mu pomagali \xe2\x80\x93 Josip Benkovi\xc4\x8d pri filozofiji, bogoslovju in cerkveni umetnosti, Jernej Ravnikar pri vzgojeslovju in Danilo Majaron pri pravoslovju in dr\xc5\xbeavoznanstvu. Opiral se je predvsem na \xc4\x8cop-\xc5\xa0af\xc3\xa1rikovo Geschichte der S\xc3\xbcdslavischen Literatur (1864) in literarnozgodovinske \xc4\x8dlanke v Marnovem Jezi\xc4\x8dniku (1863\xe2\x80\x931892).\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nKritiki so se ob izidu strinjali, da je pisec zajel preve\xc4\x8d snovi, jo nepregledno razvrstil in zagre\xc5\xa1il veliko stvarnih napak. Upo\xc5\xa1teval je stroke, ki ne sodijo v slovstvo, preve\xc4\x8d je ob\xc5\xa1irnih zgodovinskih pregledov, bibliografskih podatkov, nepomembnih malenkosti, premalo pa odkrivanja medsebojnih zvez in avtorjevega vrednotenja. Najhuj\xc5\xa1a kritika sta bila mlada slavista Vatroslav Oblak in Fran Vidic v Ljubljanskem zvonu \xe2\x80\x93 biografski in bibliografski podatki so nesorazmerni in premalo pretehtani glede na pomen posameznih pisateljev, pisec ne podaja du\xc5\xa1evnega \xc5\xbeivljenja (literarna zgodovina ni zgodovina knjig, temve\xc4\x8d zgodovina idej). V oceni zadnjega zvezka je spravo med avtorjem in kritiki posku\xc5\xa1al dose\xc4\x8di Josip Tomin\xc5\xa1ek, ki je delu zaradi velikega obsega in natan\xc4\x8dnosti priznal velik pomen, ki pa bi se ga dalo pove\xc4\x8dati s preureditvijo kazal._NEWLINE_Dva od poznej\xc5\xa1ih avtorjev Ivan Grafenauer in Ivan Prijatelj o delu ne razglabljata, France Kidri\xc4\x8d pa meni, da ne ustreza idealu literarne zgodovine, a da kljub temu daje obilo gradiva in znatno olaj\xc5\xa1a delo nasledniku. Prve sodobnej\xc5\xa1e kritike je zaslediti \xc5\xa1ele v 60. letih pri Marji Bor\xc5\xa1nik, Jo\xc5\xbei Mahni\xc4\x8du, Antonu Slodnjaku. Mahni\xc4\x8da moti, da delo ne poudarja kontinuitete razvoja v dobah in da se preve\xc4\x8d ukvarja z znanostmi in splo\xc5\xa1no zgodovino, po kateri dolo\xc4\x8da tudi slovstveno periodizacijo. Slodnjak pravi, da pri zgodovinsko-sociolo\xc5\xa1ki metodi nastajanja Glaser ni lo\xc4\x8dil bistvenega od nebistvenega, bil pa je kolikor mogo\xc4\x8de iz\xc4\x8drpen. Bor\xc5\xa1nikova meni, da avtor v mno\xc5\xa1tvu vseh mogo\xc4\x8dih politi\xc4\x8dnih, znanstvenih, upravnih, cerkvenih in drugih pismenskih podatkov komaj lo\xc4\x8di med besedno umetnostjo in neumetnostnimi besedili. Vsi pa mu priznavajo pionirstvo prve vidnej\xc5\xa1e literarne zgodovine pri nas in delo opi\xc5\xa1ejo kot bogato najdi\xc5\xa1\xc4\x8de podatkov, ki pa jih je treba kriti\xc4\x8dno preveriti.'