b'\n_START_ARTICLE_\nMdina\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV nekem trenutku so bili po padcu zahodnega rimskega cesarstva v mestu zgrajeni dodatni okopi, kar je zmanj\xc5\xa1alo njegovo sedanjo velikost. To je bilo narejeno za bolj\xc5\xa1o za\xc5\xa1\xc4\x8dito mestnega obrobja. Podobna za\xc5\xa1\xc4\x8dita je bila v srednjem veku obi\xc4\x8dajna za sredozemsko obmo\xc4\x8dje. \xc4\x8ceprav tradicionalno domnevajo, da so jo zgradili Arabci, drugi menijo, da je delo bizantinskega cesarstva okoli 8. stoletja, ko se je gro\xc5\xbenja Arabcev pove\xc4\x8dala._NEWLINE_Leta 870 so bizantinsko Melite, ki ji je vladal guverner Amros (verjetno Ambrozij), oblegali Aglabidi, ki jih je vodil Halaf al H\xc4\x81dim. Ubit je bil v boju in po njegovi smrti je bil s Sicilije poslan Savada Ibn Mohamed, da nadaljuje obleganje, ki je verjetno trajalo nekaj tednov ali mesecev. Po padcu Melite so napadalci prebivalce pobili, mesto je bilo uni\xc4\x8deno in cerkve oropane. Marmor iz melitske cerkve je bil uporabljen za graditev gradu Sousse. _NEWLINE_Po mnenju Al Himjarija je Malta ostala skoraj nenaseljena, dokler je niso leta 1048 ali 1049 ponovno naselili muslimanska skupnost in njihovi su\xc5\xbenji, ki so zgradili naselje Mediana, kjer je bilo mesto Melite. Arheolo\xc5\xa1ko je dokazano, da je mesto \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 11. stoletja uspevalo kot muslimanska naselbina, zato je lahko 1048 ali 1049 letnica, ko je bilo mesto uradno ustanovljeno in zgrajeno.  Postavitev novega mesta se je popolnoma razlikovala od stare Melite. Mdina ima \xc5\xa1e zna\xc4\x8dilnosti, ki jih je imela Medina, zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino obdobja arabske vladavine._NEWLINE_Bizantinci so leta 1053 in 1054 oblegali Medino, vendar so jih branilci zavrnili. Mesto se je po kratkem obleganju leta 1091 miroljubno predalo Rogeriju I. Sicilskemu, Malta je bila kasneje vklju\xc4\x8dena v grofijo in nato v Kraljevino Sicilijo, ko je prevladovala naslednja fevdalna gospoda. Grad, znan kot Castellu di la Chitati, je bil zgrajen na jugovzhodnem koncu mesta blizu glavnega vhoda, verjetno tam, kjer je bila prej\xc5\xa1nja bizantinska utrdba._NEWLINE_V 15. stoletju je imela Malta okoli 10.000 prebivalcev, mestno \xc5\xbeivljenje pa je bilo omejeno na Mdino, Birgu in citadelo na Gozu. Mdina je bila razmeroma majhna in delno nenaseljena, do leta 1419 pa je \xc5\xbee raz\xc5\xa1irila svoja predmestja, imenovana Rabat.  Pod vlado Aragoncev so imele lokalne oblasti organ (universit\xc3\xa0) s sede\xc5\xbeem v Mdini, ki je pobiral davke in upravljal omejene vire otokov. V razli\xc4\x8dnih obdobjih v 15. stoletju se je ta organ prito\xc5\xbeil svoji aragonski gospodi, da so bili otoki na milost in nemilost prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni morju in Saracenom. _NEWLINE_Mesto so leta 1429 oblegali Hafsidi. Medtem ko je natan\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev ali Malte\xc5\xbeanov, ki so bili prepeljani v su\xc5\xbeenjstvo, neznano, se je ob tem napadu na otokih zelo zmanj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo prebivalcev.\n_START_SECTION_\nVladavina ivanovcev\n_START_PARAGRAPH_\nKo je leta 1530 Malto prevzel red svetega Janeza, so plemi\xc4\x8di sve\xc4\x8dano predali klju\xc4\x8de mesta velikemu mojstru Philippu Villiersu de L\'Isle-Adamu, vendar je imel red sede\xc5\xbe v Birguju in Mdina je izgubila status glavnega mesta.  V 1540-ih so med vladavino Juana de Homedesa y Coscona za\xc4\x8deli nadgrajevati utrdbe. Leta 1551 je mesto pre\xc5\xbeivelo kratek osmanski napad. _NEWLINE_Med velikim obleganjem Malte leta 1565 je bila Mdina opori\xc5\xa1\xc4\x8de konjenice reda svetega Janeza, ki je ob\xc4\x8dasno izgnala osvajalce. 7. avgusta 1565 je konjenica napadla neza\xc5\xa1\xc4\x8diteno osmansko poljsko bolni\xc5\xa1nico, ker so napadalci takrat napadli glavne utrdbe v kraju Birgu in Senglei. Osmani so septembra posku\xc5\xa1ali napasti Mdino, da bi tam prezimili, vendar so opustili svoje na\xc4\x8drte, potem ko je mesto streljalo s svojimi topovi, zaradi \xc4\x8desar so napadalci verjeli, da ima mesto na voljo dovolj streliva. Po obleganju je malte\xc5\xa1ki voja\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir Girolamo Cassar pripravil na\xc4\x8drte za zmanj\xc5\xa1anje velikosti Mdine za polovico in mesto preoblikoval v trdnjavo, vendar zaradi protesta mestnih plemi\xc4\x8dev projekta nikoli ni izvedel. Utrdbe so bile znova nadgrajene sredi 17. stoletja, ko je bil v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du obmo\xc4\x8dja s kopnega zgrajen velik obrambni zid De Redin. _NEWLINE_Mdina je bila zelo po\xc5\xa1kodovana med potresom na Siciliji 1693, \xc4\x8deprav ni poro\xc4\x8dil o \xc5\xbertvah. Stolnica svetega Pavla iz 13. stoletja je bila delno uni\xc4\x8dena in jo je Lorenzo Gafa obnovil med letoma 1697 in 1703 v baro\xc4\x8dnem slogu. _NEWLINE_3. novembra 1722 je novoizvoljeni veliki mojster Ant\xc3\xb3nio Manoel de Vilhena izdal ukaze za obnovo in rekonstrukcijo Mdine. Obnovo je zaupal francoskemu arhitektu in voja\xc5\xa1kemu in\xc5\xbeenirju Charlesu Fran\xc3\xa7oisu de Mondionu, ki je v \xc5\xa1e vedno srednjeve\xc5\xa1kem mestu uveljavil mo\xc4\x8dne francoske baro\xc4\x8dne prvine. V tem \xc4\x8dasu so bili veliki deli utrdb in vhod v mesto popolnoma obnovljeni. Ostanki Castellu di la Chitati so bili poru\xc5\xa1eni, da bi se pridobil prostor za Vilhenov dvorec, medtem ko so bila glavna vrata zazidana in v bli\xc5\xbeini zgrajena nova vrata v Mdino. Zgrajene so bile tudi \xc5\xa1tevilne javne zgradbe, tudi  Banca Giuratale (Mestna pala\xc4\x8da) in Corte Capitanale (sodi\xc5\xa1\xc4\x8de). Zadnji ve\xc4\x8dji dodatek utrdbam v Mdini je bil obrambni zid Despuig, ki je bil kon\xc4\x8dan leta 1746.\n_START_SECTION_\nFrancoska zasedba in britanska vladavina\n_START_PARAGRAPH_\n10. junija 1798 so Mdino med francoskim vdorom na Malto zajele francoske sile brez velikega upora. Francoski garnizon je ostal v mestu, vendar je 2. septembra istega leta izbruhnila malte\xc5\xa1ka vstaja. Naslednji dan so uporniki vstopili v mesto skozi pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Sally in pokon\xc4\x8dali garnizon 65 ljudi. Ti dogodki so zaznamovali za\xc4\x8detek dveletne vstaje in blokade, Malte\xc5\xbeani pa so ustanovili narodni zbor, ki se je sre\xc4\x8deval v stavbi Banca Giuratale (Mestni pala\xc4\x8di).  Uporniki so bili s pomo\xc4\x8djo Britanije uspe\xc5\xa1ni, leta 1800 se je Francija predala, Malta pa je postala britanski protektorat._NEWLINE_Od leta 1883 do 1931 je bila Mdina povezana z Valletto z \xc5\xbeeleznico.\n_START_SECTION_\nMdina danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je Mdina ena glavnih turisti\xc4\x8dnih znamenitosti Malte, ki jo obi\xc5\xa1\xc4\x8de pribli\xc5\xbeno 750.000 turistov letno. V Mdini niso dovoljeni  avtomobili (razen omejenega \xc5\xa1tevila prebivalcev, nujnih vozil, poro\xc4\x8dni in mrli\xc5\xa1ki avtomobili), tudi zato je dobila vzdevek "tiho mesto". V mestu je nenavadna me\xc5\xa1anica normanske in baro\xc4\x8dne arhitekture z ve\xc4\x8d pala\xc4\x8dami, od katerih je ve\xc4\x8dina zasebnih domov._NEWLINE_Mestno obzidje je bilo obnovljeno med letoma 2008 in 2016.'