b'\n_START_ARTICLE_\nBistrica na Zilji\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega\n_START_PARAGRAPH_\nBistrica le\xc5\xbei v spodnji Ziljski dolini, v bli\xc5\xbeini tromeje med Slovenijo, Avstrijo in Italijo. Severno mejo ob\xc4\x8dine predstavlja reka Zilja, na jugu pa sega ob\xc4\x8dina vse do glavnega grebena Karnijskih Alp. Na jugovzhodu je meja ob\xc4\x8dine ve\xc4\x8dinoma dolo\xc4\x8dena ob Bistri\xc5\xa1kem grabnu.\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina sestoji iz ene same katastrske ob\xc4\x8dine, Bistrica na Zilji, ki je hkrati tudi edino naselje v ob\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi so Ziljsko dolino verjetno naselili zgodnji Slovenci oz. njihovi predniki za \xc4\x8dasa kne\xc5\xbeevine Karantanije. Od tedaj imamo neprekinjeno prisotnost sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v kraju._NEWLINE_Bistrica se v pisnih virih prvi\xc4\x8d omenja leta 1119. Po katastrofalnem potresu in zlomu Dobra\xc4\x8da leta 1348 so postala tla v spodnji Ziljski dolini kisla in neprimerna za kmetovanje, zato so se za\xc4\x8deli kmetje ukvarjati z rejo nori\xc5\xa1kih konj. Konjeni\xc5\xa1ka tradicija kraja se odra\xc5\xbea tudi v znamenitem in starodavnem obi\xc4\x8daju \xc5\xa1tehvanja, ki je sicer skupna zna\xc4\x8dilnost celotne zgodovinsko slovenske spodnje Ziljske doline._NEWLINE_Srednja Ziljska dolina je bila dolgo \xc4\x8dasa v lasti \xc5\xa1kofije v Bambergu, dokler ni pri\xc5\xa1lo v 13. stoletju do sporov z Gori\xc5\xa1kimi grofi. Okoli leta 1500 je Zilja pri\xc5\xa1la pod oblast Habsbur\xc5\xbeanov._NEWLINE_V vasi stoji \xc5\xbeupnijska cerkev sv. Martina, postavljena na temeljih 1182 postavljene kapelice. Dana\xc5\xa1nja cerkev je poznogotska stavba. V po\xc5\xbearu 1885 je bila uni\xc4\x8dena stara cerkvena oprema, ohranil se je le lesen kip Marija z detetom na prestolu izdelan okoli leta 1440. Pri obnovitvenih delih leta 1948 so v prezbiteriju odkrili freske, delo mojstrov iz kroga Friderika Belja\xc5\xa1kega._NEWLINE_Leta 1850 so bile ustanovljene v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji ob\xc4\x8dine sodobnega tipa. \xc5\xa0e do leta 1849 je bilo dana\xc5\xa1nje obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine podeljeno na \xc5\xa1est gospostev, kasneje je Bistrica na Zilji spadala pod ob\xc4\x8dino Straja vas. Med letoma 1906 in 1973 je bila Bistrica samostojna ob\xc4\x8dina, do leta 1991 je zopet pripadala Straji vasi, takrat pa je ponovno postala samostojna ob\xc4\x8dina._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine Bistrica na Zilji je bilo vse od \xc4\x8dasov Karantanije do konca 1. svetovne vojne poseljeno s skoraj izklju\xc4\x8dno slovensko govore\xc4\x8dim prebivalstvom. Zato je bila tudi \xc5\xbeupnija Bistrica \xc5\xa1e leta 1924, torej v prvi avstrijski republiki, uradno po cerkvenih pravilih povsem slovenska.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva iz leta 2001 je Bistrica na Zilji najmanj\xc5\xa1a ob\xc4\x8dina na Koro\xc5\xa1kem. Imela je 661 prebivalcev, od tega 98,3% z avstrijskim dr\xc5\xbeavljanstvom. 7,9\xc2\xa0% prebivalstva se je izreklo za pripadnike slovenske narodne skupnosti._NEWLINE_Za katolike se opredeljuje 94,3\xc2\xa0% ob\xc4\x8dinskega prebivalstva, za evangeli\xc4\x8dane 2,7\xc2\xa0%, brez uradne veroizpovedi pa sta 2,0\xc2\xa0% prebivalstva.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nPo statisti\xc4\x8dnih podatkih iz leta 2001 je na ozemlju ob\xc4\x8dine 20 podjetij z 59 zaposlenimi. 199 ljudi se vozi na delo v sosednje ob\xc4\x8dine, 23 pa jih prihaja na delo iz sosednjih ob\xc4\x8din. Ob\xc4\x8dina \xc5\xa1teje tudi 75 kmetij z gozdarskimi povr\xc5\xa1inami, ki skupaj zavzemajo okoli 2.876 hektarov._NEWLINE_Prometna povezava poteka po tako imenovani "Ziljski cesti", ki povezuje Ziljsko dolino z Ro\xc5\xbeem in Beljakom.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nGrb Bistrice se naslanja na lokalno izro\xc4\x8dilo in tradicijo \xc5\xa1tehvanja. Na rde\xc4\x8dem \xc5\xa1\xc4\x8ditu je tako prikazan zlat pokon\xc4\x8den drog, na katerem stoji lesen \xc4\x8deber oz. bariglica. \xc4\x8cez oba je pre\xc4\x8dno postavljena zlata sulica (kole\xc4\x8d), s katero se med \xc5\xa1tehvanjem razbije \xc4\x8deber. Grb in zastava sta bila ob\xc4\x8dini podeljena 8. oktobra leta 1992. Zastava je rde\xc4\x8de-rumena, z vklju\xc4\x8denim grbom.'