b'\n_START_ARTICLE_\nKvaternion\n_START_PARAGRAPH_\nKvaterni\xc3\xb3ni (mno\xc5\xbeico kvaternionov se ozna\xc4\x8duje s ) so v matematiki sistem hiperkompleksnih \xc5\xa1tevil in so nekomutativna raz\xc5\xa1iritev kompleksnih \xc5\xa1tevil. Najprej so imeli kvaternione za patolo\xc5\xa1ke, ker zanje ne velja zakon komutativnosti ab = ba, in so jih zato posku\xc5\xa1ali \xc4\x8dim bolj nadomestiti z vektorji. Danes se jih uporablja na mnogih podro\xc4\x8djih teoreti\xc4\x8dne in uporabne matematike. Kvaternione je vpeljal irski matematik, fizik in astronom sir William Rowan Hamilton leta 1843.\n_START_SECTION_\nSkalarni in vektorski del kvaterniona\n_START_PARAGRAPH_\nKvaternion oblike  (a je realno \xc5\xa1tevilo), se imenuje realni del kvaterniona. Kvaternion, ki ima obliko  (b, c in d so realna \xc5\xa1tevila), se imenuje \xc4\x8disti imaginarni kvaternion. \xc4\x8ce je  kvaternion, se potem imenuje  skalarni del kvaterniona in  se imenuje vektorski del. \xc4\x8ceprav je vsak kvaternion vektor v \xc5\xa1tirirazse\xc5\xbenem vektorskem prostoru, se lahko definira vektor kot \xc4\x8disti imaginarni kvaternion. S tem postane vektor isto kot element vektorskega prostora ._NEWLINE_Hamilton je imenoval imaginarne kvaternione kot prave kvaternione , realna \xc5\xa1tevila pa so bila zanj skalarni kvaternioni.'