b'\n_START_ARTICLE_\nCiril Cesar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nCiril Cesar je bil rojen v Mozirju v dru\xc5\xbeini, kjer je bilo oblikovanje dru\xc5\xbeinska tradicija. O\xc4\x8de Ivan je namre\xc4\x8d vodil podobarsko delavnico, ki jo je prevzel po dedu Andreju; le-ta se je v Mozirje priselil \xc5\xbee leta 1853._NEWLINE_Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v Mozirju, me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo pa v letih 1935-1937 v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju. Neposredno pred 2. svetovno vojno je obiskoval tudi obrtno \xc5\xa1olo v Mozirju in delal v doma\xc4\x8di kiparski delavnici. Leta 1940 se je vpisal na Umetno obrtno \xc5\xa1olo v Ljubljani, v oddelek Franceta Kralja, v letih 1943-1944 pa se je \xc5\xa1olal na Mojstrski \xc5\xa1oli nem\xc5\xa1ke obrti v Gradcu, vendar izobra\xc5\xbeevanje prekine vojno dogajanje. V letih 1946-1950 kot eden najbolj nadarjenih \xc5\xa1tudentov svoje generacije zaklju\xc4\x8di \xc5\xa1tudij na Akademiji likovnih umetnosti v Ljubljani in na isti akademiji tri leta asistiral pri spomeni\xc5\xa1kem delu kiparju Smerduju ter pri njem_NEWLINE_opravi 1952 tudi podiplomsko specialko. \xc5\xbde zgodaj se je odvrnil od socialisti\xc4\x8dnega realizma in za\xc4\x8del ustvarjati ekspresionisti\xc4\x8dne plastike, ki so z mo\xc4\x8dnimi deformacijami izra\xc5\xbeale protivojno razpolo\xc5\xbeenje. Naredil je ve\xc4\x8d kipov za spomenike posve\xc4\x8dene narodnoosvobodilni borbi (npr. Mozirje, 1952) in se uveljavil tudi kot portretist (doprsja kulturnih delavcev za foyer celjskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da). V za\xc4\x8detku 60-tih let nastanejo njegove prve steklene skulpture, v Frankfurtu pa prou\xc4\x8duje industrijsko tehnologijo stekla. Leta 1962 se preizkusi v industrijskem oblikovanju, celjska tovarna tehtnic Libela odkupi licenco za njegovo tehtnico, kar postane eden od razlogov za avtorjevo usmeritev v to podro\xc4\x8dje. \xc5\xa0tipendija Pre\xc5\xa1ernovega sklada mu omogo\xc4\x8di, da v \xc5\xa1tudijskem letu 1963/1964 \xc5\xa1tudira na znani oblikovalski \xc5\xa1oli v nem\xc5\xa1kem Ulmu, v letih 1964-1967 pa dela celo kot pedago\xc5\xa1ki asistent pri docentu Walterju Zeischeggu in v letih 1967-1970 kot strokovni sodelavec na Razvojnem in\xc5\xa1titutu v Ulmu._NEWLINE_Generalni direktor Gorenja Ivan Atel\xc5\xa1ek je znal ceniti njegove reference, zato ga prepri\xc4\x8da, da leta 1970 v tovarni prevzame vodenje oddelka za projektiranje in oblikovanje. Z izku\xc5\xa1njami iz Ulma ob pomo\xc4\x8di tima uspe\xc5\xa1no za\xc4\x8drta moderno oblikovalsko vizijo proizvodnje, po\xc5\xbeanje veliko priznanj in sku\xc5\xa1a design center nadgraditi v design in\xc5\xa1titut. To prepre\xc4\x8di premestitev Atel\xc5\xa1ka v Ljubljano, tako leta 1983 tudi sam zapusti Gorenje in se upokoji.'