b'\n_START_ARTICLE_\nLeon III. Izavrijec\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nLeon, s pravim imenom Konon, je bil rojen v Germanikeji (Mara\xc5\x9f) v sirijski provinci Komageni. Nekateri avtorji, med njimi tudi bizantinski kronist Teofan Spovednik, so trdili, da se je Kononova dru\xc5\xbeina preselila iz Sirije v Trakijo, kjer je vstopila slu\xc5\xbebo cesarja Justinijana II.. Ko je Justinijan z vojsko kak\xc5\xa1nih 15.000 konjenikov, ki mu jih je dal na razpolago car Tervel Bolgarski, leta 705 napadel Konstantinopel, je z njim od\xc5\xa1la tudi Leonova dru\xc5\xbeina. _NEWLINE_Po Justinijanovi zmagi in prevzemu oblasti je Leon od\xc5\xa1el na diplomatsko misijo v Alanijo in Laziko, kjer naj bi sklenil zavezni\xc5\xa1tvo proti Umajadskemu kalifatu Al-Valida I.. _NEWLINE_Cesar Anastazij II. ge je imenoval za komandanta (stratega) Anatolske teme. Po Anastazijevi odstavitvi se je Leon povezal s strategom Armenske teme Artabazdom in za\xc4\x8del kovati zaroto proti novemu cesarju Teodoziju III.. V njun dogovor je spadala tudi Artabazdova zaroka z Leonovo h\xc4\x8derko Ano.\n_START_SECTION_\nReforma dr\xc5\xbeavne uprave\n_START_PARAGRAPH_\nLeon je po umiku Arabcev nadaljeval z reformami dr\xc5\xbeavne uprave, ki je bila zaradi notranjih sporov v preteklem obdobju v popolnem razsulu. Leta 718 je zatrl upor na Siciliji, leta 719 pa upor odstavljenega cesarja Anastazija II.. Meje cesarstva je zavaroval tako, da je pozval slovanska plemena, naj se naselijo na razseljenih podro\xc4\x8djih, in pove\xc4\x8dal u\xc4\x8dinkovitost svoje armade. Ko je Umajadski kalifat leta 726 in 739 ponovno napadel Bizantinsko cesarstvo, so bili Arabci prepri\xc4\x8dljivo pora\xc5\xbeeni, \xc5\xa1e posebno pri Akoinonu leta 740. Leon je mo\xc4\x8d svoje vojske pove\xc4\x8dal z zavezni\xc5\xa1tvom s Hazari in Gruzinci._NEWLINE_Leon je v dr\xc5\xbeavi uvedel niz reform, med katere so spadale odprava predpla\xc4\x8dila davkov, ki je obremenjevalo predvsem bolj premo\xc5\xbene prebivalce, povi\xc5\xa1anje tla\xc4\x8danov v razred svobodnih zakupnikov in preoblikovanje dru\xc5\xbeinskega, pomorskega in kazenskega prava, ki je smrtno kazen v mnogih primerih zamenjalo s pohabljenjem. Vse nove ukrepe je objavil leta 726 v zakoniku Ekloga (Izbor), ki je naletel na nekaj odpora v delu plemstva in visokega klera. Delno je reorganiziral tudi sistem upravnih enot (tem) in ustanovil novo upravno enoto v Egejski regiji.\n_START_SECTION_\nIkonoklazem\n_START_PARAGRAPH_\nLeonove najbolj udarne reforme so se nana\xc5\xa1ale na verske zadeve, predvsem na ikonodulstvo. Po navidezno uspe\xc5\xa1nem poskusu prisilnega pokristjanjenja vseh Judov in montanistov leta 722 je v letih 726-729 izdal vrsto odredb proti \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju svetih podob (ikon). Namen prepovedi \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja je bil prepre\xc4\x8diti zlorabe in izbolj\xc5\xa1ati javno moralo. Odredbe so dobile podporo aristoracije in dela klera, ve\xc4\x8dina teologov in vsi menihi pa so jim nepopustljivo oporekali. Prebivalstvo zahodnega dela cesarstva je tem odredbam odreklo poslu\xc5\xa1nost. _NEWLINE_Upor, ki je predvsem zaradi verskih zadev izbruhnil v Gr\xc4\x8diji, je leta 727 zadu\xc5\xa1ila cesarska mornarica. Konstantinopelski patriarh German I. leta 730 ni hotel podpisati cesarskih ikonoklasti\xc4\x8dnih odredb in je raje odstopil. Leon je na njegovo mesto imenoval patriarha Anastazija, ki je glede \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja ikon poslu\xc5\xa1no stal na cesarjevi strani. Leon je s tem zadu\xc5\xa1il vso opozicijo v prestolnici._NEWLINE_V Italiji je kljubovalna dr\xc5\xbea pape\xc5\xbeev Gregorja II. in Gregorja III. glede \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja podob pripeljala do ostrega spora s cesarjem. Pape\xc5\xbea sta leta 730 in 732 v Rimu sklicala cerkvena zbora, da bi preklela in izob\xc4\x8dila ikonoklaste. Leon se jima je ma\xc5\xa1\xc4\x8deval tako, da je \xc5\xa1kofije v ju\xc5\xbeni Italiji in Iliriku prenesel v pristojnost konstantinoplskega patriarha. Spore med pape\xc5\xbeema in cesarjem je spremljal oboro\xc5\xbeen upor v ravenskem eksarhatu leta 727, katerega je Leon zatrl s svojim mo\xc4\x8dnim ladjevje. Njegovo ladjevje je bilo zatem uni\xc4\x8deno v neurju in politi\xc4\x8dno stanje se je obrnilo proti njemu: podlo\xc5\xbeniki v ju\xc5\xbeni Italiji so uspe\xc5\xa1no kljubovali njegovim odredbam, ravenski eksarhat pa se je dokon\xc4\x8dno odcepil od cesarstva. _NEWLINE_Leon III. je umrl 18. junija 741 zaradi vodenice.'