b'\n_START_ARTICLE_\nLuitzen Egbertus Jan Brouwer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de je bil skromen nizozemski va\xc5\xa1ki u\xc4\x8ditelj. O vrednosti matemati\xc4\x8dnih dognanj je razmi\xc5\xa1ljal:\xc2\xa0\xc2\xbbDobri in vse pozornosti vredni so tisti matemati\xc4\x8dni izsledki, ki \xc4\x8dloveka, ko se seznani z njimi, nekako razsvetlijo, ga privzdignejo, mu raz\xc5\xa1irijo obzorje. \xc4\x8clovek za\xc4\x8denja globlje dihati, pred njim se odpirajo nove dalje ...\xc2\xab\xc2\xa0Pravil je, da se je za\xc4\x8del ukvarjati z matematiko iz splo\xc5\xa1nih filozofskih interesov in vzpodbud. Po njegovem je matematika nujni sestavni del filozofskega spoznavanja sveta._NEWLINE_Brouwer je diplomiral na Univerzi v Amsterdamu. Od leta 1909 do 1951 je bil tam tudi profesor matematike. Svoje najpomembnej\xc5\xa1e rezultate iz topologije je prispeval v letih od 1909 do 1913. Obiskovala sta ga ruska topologa Luzin in Urison._NEWLINE_Skupaj z Weylom je zaoral novo brazdo v osnove matematike, intuicionizem, ki priznava izklju\xc4\x8dno samo konstruktivne dokazovalne postopke. V svojem doktorskem delu O osnovah matematike (Over de grondslagen der wiskunde) iz leta 1907 se je dotaknil logi\xc4\x8dnih osnov matematike in je podal za\xc4\x8detke intuicionizma. Istega leta je v delu O nezanesljivosti logi\xc4\x8dnih na\xc4\x8del (Over de onbetrouwbaarheid der logische principes) zavrnil uporabo matemati\xc4\x8dnih dokazov na osnovi na\xc4\x8dela izklju\xc4\x8denega srednjega (ali izklju\xc4\x8denega tretjega). Po tem na\xc4\x8delu je vsaka matemati\xc4\x8dna trditev bodisi resni\xc4\x8dna bodisi neresni\xc4\x8dna. Nobena druga mo\xc5\xbenost ni dovoljena. Leta 1907 je za\xc4\x8del raziskovati Hilbertovo delo in je odkril izrek o premiku ravnine, ki je ozna\xc4\x8deval topolo\xc5\xa1ko kartiranje kartezi\xc4\x8dne ravnine. Raziskoval je tudi izreke o negibni to\xc4\x8dki, ki so pomembni pri osnovah nekaterih osnovnih izrekih v matemati\xc4\x8dnih vejah, kot so diferencialne ena\xc4\x8dbe in teorija iger._NEWLINE_Leta 1911 je odkril svoje izreke o topolo\xc5\xa1kih invariantah, nespremenljivih lastnostih topolo\xc5\xa1ke razporeditve pri spremembah s poljubno operacijo. Leta 1912 je na\xc5\xa1el drug dokaz izreka o negibni to\xc4\x8dki v topologiji, ki ga je dve leti prej 1910 v splo\xc5\xa1nem dokazal Jacques Salomon Hadamard. Poleg tega je zdru\xc5\xbeil metode, ki jih je razvil Georg Cantor z metodami analiti\xc4\x8dnega ra\xc4\x8duna, predhodnika topologije. Zaradi njegovega dela ga mnogi matematiki imajo za ustanovitelja topologije. Svoje zamisli je podal istega leta v delu Dokaz Jordanovega izreka za N razse\xc5\xbenosti (Beweis des Jordanschen Satzes f\xc3\xbcr N Dimensionen)._NEWLINE_Leta 1918 je objavil teorijo mno\xc5\xbeic. Leta 1919 je objavil teorijo mere in leta 1923 teorijo funkcij. Vse teorije je razvil brez uporabe na\xc4\x8dela izklju\xc4\x8ditve srednjega. Nadaljeval je s svojim delom vse do leta 1954. V tem \xc4\x8dasu ga drugi niso sprejeli. Za intuicionizem so se za\xc4\x8deli zanimati \xc5\xa1ele po letu 1945, predvsem zaradi dela in prispevkov Stephena Kleeneja._NEWLINE_Brouwer je bil posredno \xc4\x8dlan skupine Significs group, ki je zdru\xc5\xbeevala somi\xc5\xa1ljenike na podro\xc4\x8dju novokantovske filozofije. Skupina je nastala med zgodnjim razvojem semiotike in \xc5\xa1e posebej na pobude angle\xc5\xa1ke neodvisne u\xc4\x8denjakinje Victorie, Lady Welby (1837-1912).\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem in po astronomu in geofiziku Dirku Brouwerju se imenuje krater Brouwer na Luni.'