b'\n_START_ARTICLE_\nBela murva\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nBela murva zraste od 10 do 18 metrov visoko in ima nepravilno razvejano \xc5\xa1iroko kro\xc5\xa1njo. Skorja drevesa je sprva siva, nato pa postane podolgem razpokana in rjava. _NEWLINE_Listi so na veje name\xc5\xa1\xc4\x8deni premenjalno, nasajeni pa so na \xc5\xbelebastem peclju, ki ima na bazi podporni list. Obe strani lista sta gladki in \xc5\xbeivo zeleni, oblika listov pa je jaj\xc4\x8dasto koni\xc4\x8dasta in trikrpa. Rob je nazob\xc4\x8dan. Na mladih vejah so listi lahko dolgi do 30 cm, na starej\xc5\xa1ih vejah pa so obi\xc4\x8dajno dolgi med 5 in 15 cm. _NEWLINE_Cvetovi so enospolni. Mo\xc5\xa1ki so zdru\xc5\xbeeni v valjasta socvetja - ma\xc4\x8dice, \xc5\xbeenski pa v kroglaste ma\xc4\x8dice. Mo\xc5\xa1ke so dolge med 2 in 3,5 cm, \xc5\xbeenske pa med 1 in 2 cm. Oplojeni cvetovi se razvijejo v bela, ro\xc5\xbenata ali vijoli\xc4\x8dna soplodja, dolga med 1 in 2,5 cm, ki so sladka \xc5\xbee, ko \xc5\xa1e niso zrela.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nBelo murvo so v Evropo najverjetneje zanesli v 12. stoletju, predvsem zaradi sviloprejk, ki se prehranjujejo samo z murvinim listjem.  Danes izjemno dobro uspeva v sredozemskih dr\xc5\xbeavah, saj ima rada son\xc4\x8dne lege. Razmno\xc5\xbeuje se s semeni in s potaknjenci. Semena naokrog razna\xc5\xa1ajo ptice, ki se rade hranijo s sladkimi sade\xc5\xbei.'