b'\n_START_ARTICLE_\nLumpenproletariat\n_START_PARAGRAPH_\nLumpenproletariat ozna\xc4\x8duje najni\xc5\xbeje sloje delavskega razreda, ki so potisnjeni na obrobje dru\xc5\xbebe. Tak\xc5\xa1en polo\xc5\xbeaj vpliva tako na njihov materialni polo\xc5\xbeaj kot na opredelitev do razrednega boja._NEWLINE_Iz vidika materialnega polo\xc5\xbeaja je lumpenproletariat pahnjen na rob pre\xc5\xbeivetja; nemali dele\xc5\xbe lumpenproletariata se je prisiljen pre\xc5\xbeivljati z bera\xc4\x8denjem, prostitucijo ali uli\xc4\x8dnim kriminalom. Najpomembnej\xc5\xa1a zna\xc4\x8dilnost lumpenproletariata pa je njegova vloga v razrednem boju, ki je predvsem oportunisti\xc4\x8dnega zna\xc4\x8daja in velikokrat vodi do podpore kontrarevolucionarnih sil.\n_START_SECTION_\nVloga lumpenproletariata v razrednem boju\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi faktor, ki vpliva na vlogo lumpenproletariata v razrednem boju, je njegov materialni polo\xc5\xbeaj. Ker je to sloj prebivalstva, ki je potisnjen na rob dru\xc5\xbebe in na rob pre\xc5\xbeivetja, je njegov polo\xc5\xbeaj toliko te\xc5\xbeji; obljube za izbolj\xc5\xa1anje kratkoro\xc4\x8dnih interesov imajo nasproti (dolgoro\xc4\x8dnim) razrednim interesom toliko ve\xc4\x8djo te\xc5\xbeo._NEWLINE_Dru\xc5\xbebena izklju\xc4\x8ditev lumpenproletariata ima vlogo na njegovo razredno zavest oziroma na poznavanje zna\xc4\x8dilnosti razrednega boja ter lastne vloge v njem. Ta faktor ima pomembno vlogo pri izoblikovanju oportunisti\xc4\x8dnega pristopa lumpenproletariata do razrednega boja. Po eni strani la\xc5\xbeje nasede obljubam vladajo\xc4\x8dega razreda, po drugi strani pa je toliko bolj dovzeten za prevzem ksenofobije (npr. antisemitizem, rasizem, nacionalizem...); zaradi obojega je toliko bolj dovzeten za manipulacije vladajo\xc4\x8dega razreda in ga je zaradi pomanjkanje razredne odsotnosti pripravljen podpreti._NEWLINE_Ta oportunisti\xc4\x8den pristop ne pomeni, da lumpenproletariat nikoli ne podpre revolucije, je pa ta podpora nestabilna. To vpliva na splo\xc5\xa1no stanje delavskega gibanja; v ve\xc4\x8dji meri, kot sestoji iz lumpenproletariata (in postane s tem prevladujo\xc4\x8d element), bolj nestabilno je gibanje._NEWLINE_Nestabilnost podpore lumpenproletariata izhaja iz njegovega oportunisti\xc4\x8dnega pristopa do razrednega boja; \xc4\x8de dobi s strani kontrarevolucije bolj\xc5\xa1o ponudbo, bo zamenjal strani. V tem primeru vrste lumpenproletariata sestavljajo udarne enote kontrarevolucije, ki jih slednja porabi za uni\xc4\x8denje kontrarevolucionarnih sil. Zgodovinski primer tak\xc5\xa1ne vloge lumpenproletariata je dr\xc5\xbeavni udar Napoleona III v Franciji leta 1851.\n_START_SECTION_\nLumpenproletariat v dr\xc5\xbeavnem udaru Napoleona III\n_START_PARAGRAPH_\nNapoleon III svojemu vzponu na oblast leta 1851 dolguje stanju razrednega boja, ki je potekal v Franciji. Pri tem sta bila klju\xc4\x8dno stanje znotraj samega vladajo\xc4\x8dega razreda ter militantnost delavcev nasproti temu vladajo\xc4\x8demu razredu._NEWLINE_V tem obdobju francoske zgodovine se je vladajo\xc4\x8di razred delil na dva dela: prvi del so bili ostanki aristokracije, drugi pa bur\xc5\xbeoazija. Ta razkol znotraj vladajo\xc4\x8dega razreda je imel odsev v francoski politi\xc4\x8dni sliki. Vladajo\xc4\x8da politika se je namre\xc4\x8d delila na frakcijo legitimistov, ki je zastopala aristokracijo, ter frakcijo orleanistov, ki je zastopala bur\xc5\xbeoazija. Ti dve frakciji vladajo\xc4\x8dega razreda sta bili v medsebojnem sporu zaradi konflikta njunih materialnih interesov; natan\xc4\x8dneje, zaradi vpra\xc5\xa1anje razdelitve prese\xc5\xbenega produkta med obema frakcijama. To je bila tudi materialna podlaga za republiko kot dr\xc5\xbeavno ureditev; ta je obstajala, da sta lahko obe frakciji delno uveljavili svoje interese, hkrati pa nobena stran ni bila dovolj mo\xc4\x8dna, da bi dokon\xc4\x8dna prevladala nad drugo in obdr\xc5\xbeala oblast._NEWLINE_To je bilo tudi obdobje nemira v vrstah delavskega razreda, ki je leta 1848 eskaliral v vstajo; v za\xc4\x8detnih fazah je k militantnosti pripomogla tudi montanja, stranka radikalnega malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva, ki pa je tekom dogodkov izgubila radikalni naboj. Po zadu\xc5\xa1eni vstaji je Napoleon III iz vrst lumpenproletariata ustanovil svojo paravoja\xc5\xa1ko enoto z imenom Dru\xc5\xbeba 10. decembra; ta je za Napoleona ostala relevantna sila tudi po njegovem dr\xc5\xbeavnem udaru._NEWLINE_Za vzpon Napoleona III na oblast je tako bil klju\xc4\x8den konflikt interesov znotraj vladajo\xc4\x8dega razreda ter gro\xc5\xbenja delavskih vstaj. Napoleon se je prikazoval kot sila, ki lahko za\xc5\xa1\xc4\x8diti vsakega pred vsem; zdru\xc5\xbeeni vladajo\xc4\x8di razred pred delavci in kmeti, slednje pred plenjenjem bur\xc5\xbeoazije, isto\xc4\x8dasno pa je vse te razrede zdru\xc5\xbeil pod skupno oznako francoskega naroda. Njegova baza do vzpona na oblast je gradila na kmetih in paravoja\xc5\xa1kih enotah lumpenproletariata.\n_START_SECTION_\nMarksizem in lumpenproletariat\n_START_PARAGRAPH_\nZnotraj marksizma je mnenje glede mobilizacije lumpenproletariata v razredni boj deljeno. Marx in Engels sta izpostavljala njegov oportunisti\xc4\x8dni zna\xc4\x8daj, ki vodi v mo\xc4\x8dno tendenco prebega na stran reakcije. Marx je to prikazal na opisanem primeru Napoleona III v Franciji. Engelsov zgodovinski primer pa sega v 16. stoletje, v nem\xc5\xa1ke kme\xc4\x8dke vojne, kjer opisuje, kako so ljudje, ki so se pribli\xc5\xbeevali polo\xc5\xbeaju lumpenproletariata (npr. brezpravni delavci v mestih in potepuhi), nedosledno podpirali kme\xc4\x8dke upore (da so npr. prosto prihajali in odhajali iz uporni\xc5\xa1kih vrst); navaja tudi pomanjkanje discipline v njihovih vrstah, kar je vplivalo na disciplino celotnega kme\xc4\x8dkega in delavskega gibanja. Iz razloga, da lumpenproletariat neredko podpre vladajo\xc4\x8di razred, sta ga Marx in Engels v Komunisti\xc4\x8dnem manifestu tudi imenovala\xc2\xa0\xc2\xbbnevarni dru\xc5\xbebeni razred\xc2\xab._NEWLINE_Mao Zedong je marksisti\xc4\x8dno tezo o vlogi lumpenproletariata dopolnil. Sicer je opozoril na njegovo te\xc5\xbenjo k destruktivnosti, a je menil, da lahko pod ustreznim vodstvom postane revolucionarna sila; poudarek pa je na tem, da lumpenproletariat ne prevzema vodilne vloge v revolucionarnem boju, ampak se podredi vodstvu delavcev in kmetov, vodilnima razredoma komunisti\xc4\x8dne revolucije.'