b'\n_START_ARTICLE_\nStres na delovnem mestu\n_START_SECTION_\nKaj je stres na delovnem mestu?\n_START_PARAGRAPH_\nStres na delovnem mestu ima, tako kot stres v splo\xc5\xa1nem, veliko definicij. Mo\xc5\xbeno ga je razlagati kot nekompatibilnost med osebo ter njenim delovnim okoljem . NIOSH (1999)  stres na delovnem mestu definira kot \xc5\xa1kodljiv fizi\xc4\x8dni ali emocionalni odziv, ki se dogodi, ko zahteve delovnega mesta ne ustrezajo zmo\xc5\xbenostim, sredstvom ali potrebam delavca. Lazarus (1991)  je ponudil \xc5\xa1e druga\xc4\x8den pogled na pojem, in sicer pravi, da je stres na delovnem mestu proces, ki vsebuje povezavo med osebo in njenim delovnim okoljem. Odgovor na stres na delovnem mestu je lahko psiholo\xc5\xa1ki, fizi\xc4\x8dni ali pa oboje in se lahko karakterizira kot akutni, posttraumati\xc4\x8dni ali kroni\xc4\x8dni .\n_START_SECTION_\nKaj je stresor?\n_START_PARAGRAPH_\nStresorji so psiholo\xc5\xa1ke ali fizi\xc4\x8dne zahteve okolja, na katere se posameznik odzove) . Primeri pogostih fizi\xc4\x8dnih stresorjev na delovnem mestu so vro\xc4\x8dina, hrup in svetloba. Med pogoste psiholo\xc5\xa1ke stresorje pa uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tudi medosebni konflikt, pomanjkanje kontrole in nejasnost delovne funkcije. Reakcije na te stresorje so pogosto opisane kot obremenitve, ki lahko posledi\xc4\x8dno privedejo do izgorelosti, tesnobe, visokega krvnega pritiska in sr\xc4\x8dnih bolezni Na drugi strani pa poznamo tudi razli\xc4\x8dne strategije spoprijemanja s stresom. Na problem osredoto\xc4\x8deno soo\xc4\x8danje je usmerjeno na odpravljanje izvora stresne situacije in zajema definiranje problema, oblikovanje razli\xc4\x8dnih re\xc5\xa1itev in iskanje njihovih pozitivnih oziroma negativnih dejavnikov ter akcijo, ki zajema re\xc5\xa1itev problema. Na \xc4\x8dustva osredoto\xc4\x8deno re\xc5\xa1evanje problema vklju\xc4\x8duje emocionalen odziv na stresno situacijo, ki lahko zajema izogibanje, minimaliziranje in distanciranje od samega problema .\n_START_SECTION_\nFizi\xc4\x8dni dejavniki\n_START_PARAGRAPH_\nPod fizi\xc4\x8dne dejavnike sodijo energetske spremembe v delovnem okolju ali pa hitro in nepri\xc4\x8dakovano delovanje mehani\xc4\x8dnih ali fizi\xc4\x8dnih dejavnikov, kot npr. udarci, hrup, temperatura, ergonomske zna\xc4\x8dilnosti delovnega prostora ._NEWLINE_Poleg fizi\xc4\x8dnih stresorjev pa pomembno vlogo igrajo tudi psiholo\xc5\xa1ki. Potrebno pa je poudariti, da je u\xc4\x8dinek pojavljanja multiplih stresorjev na enkrat lahko kumulativen.\n_START_SECTION_\nPsiholo\xc5\xa1ki dejavniki\n_START_PARAGRAPH_\nOmenimo lahko osebnostno ranljivost, zahteve delovnega mesta (npr. preobremenjenost, pomanjkanje kontrole, \xc4\x8dasovni pritisk, pritisk u\xc4\x8dinkovitosti, nejasne vloge, konflikti, emocionalna zahtevnost dela), organizacijsko klimo, skladnost med osebo in delovnim okoljem, percepcijo in oceno delavca, kulturo in socializacijski proces, prakse kadrovskega managementa, medicinske, zakonske in legalne procese, management po\xc5\xa1kodb in prakso vra\xc4\x8danja na delo .\n_START_SECTION_\nPosledice stresa na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nStres ni vedno negativen, pozitiven stres namre\xc4\x8d povi\xc5\xa1a raven energije posameznika in pove\xc4\x8da posameznikovo pozornost na specifi\xc4\x8dno dejavnost, zaradi \xc4\x8desar la\xc5\xbeje opravi zadane naloge, kar lahko dobro opazimo na \xc5\xa1portnih tekmovanjih ali pa javnih nastopih . Blag stres pri posamezniku pove\xc4\x8da vnemo, spodbuja ustvarjalnost in delavnost . Zaradi stresa je lahko posameznik bolj zavzet za delo, torej v delo vlaga ve\xc4\x8d energije in je aktivnej\xc5\xa1i v dejavnostih, ki vodijo do napredovanja in strokovnega razvoja posameznika .\n_START_SECTION_\nPosledice stresa na ravni posameznika\n_START_PARAGRAPH_\nPrevelik stres preobremeni in poru\xc5\xa1i posameznikov fiziolo\xc5\xa1ki in mentalni sistem, kar rezultira v bolezenskem stanju, nezadovoljstvu, neeti\xc4\x8dnem vedenju, napakah, zmanj\xc5\xa1anem delovanju in absentizmu .\n_START_SECTION_\nPosledice na ravni kognitivnega delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbeave s spominom, te\xc5\xbeave s pozornostjo, te\xc5\xbeave pri odlo\xc4\x8danju, negativizem, zaskrbljenost  in samoobto\xc5\xbebe\n_START_SECTION_\nPosledice na ravni mo\xc5\xbeganov\n_START_PARAGRAPH_\nKroni\xc4\x8dni stres spreminja mo\xc5\xbegane na nivoju genov na tri na\xc4\x8dine: spremeni velikost mo\xc5\xbeganov, strukturo mo\xc5\xbeganov in delovanje mo\xc5\xbeganov. Stresni odziv se pri\xc4\x8dne z odzivom sistema, ki vklju\xc4\x8duje endokrine \xc5\xbeleze, mo\xc5\xbegane (hipotalamus in hipofiza) in ledvice. Kot je posameznik v stresni situaciji, se omenjeni sistem aktivira in sprosti kortizol, ki pripravi telo na takoj\xc5\xa1en odziv. Kroni\xc4\x8dni stres povi\xc5\xa1a stopnjo aktivnosti in pove\xc4\x8da \xc5\xa1tevilo nevrolo\xc5\xa1kih povezav v amigdali. Z visoko stopnjo kortizola v krvi slabijo nevrolo\xc5\xa1ki signali in povezave v hipokampusu, ki ga povezujemo z u\xc4\x8denjem, spominom in kontrolo nad stresnimi situacijami. Posameznikova sposobnost nadzora stresnih situacij slabi. Kortizol lahko povzro\xc4\x8di, da se mo\xc5\xbegani zmanj\xc5\xa1ajo, izgubo sinapti\xc4\x8dnih povezav v mo\xc5\xbeganih in zmanj\xc5\xa1anje velikosti prefrontalnega korteksa, kjer so mo\xc5\xbeganski centri za koncentracijo, inhibicijo, odlo\xc4\x8danje, presojanje situacij, socialne interakcije, osebnost itd. Povzro\xc4\x8di, da mo\xc5\xbegani tvorijo manj novih celic v hipokampusu, kar povzro\xc4\x8di te\xc5\xbeave z u\xc4\x8denjem in spominom. S \xc4\x8dasom pove\xc4\x8da verjetnost za razvoj depresije ali alzheimerjeve demence .\n_START_SECTION_\nPosledice na ravni organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi stresa na delovnem mestu lahko pride do finan\xc4\x8dnih izgub in upada produktivnosti in s tem uspe\xc5\xa1nosti podjetja (Leka idr., 2009). Posledice stresa na ravni organizacije so posredne, in sicer se zaradi stresa, ki ga do\xc5\xbeivljajo posamezniki na delovnem mestu pove\xc4\x8dajo stro\xc5\xa1ki organizacije zaradi absentizma, interes zaposlenih za delo upade, upadeta produktivnost in u\xc4\x8dinkovitost podjetja, prihaja do prezgodnjih upokojitev, nadome\xc5\xa1\xc4\x8danja postanejo pogostej\xc5\xa1a, pogosto se pove\xc4\x8dajo sodni stro\xc5\xa1ki organizacije. Na splo\xc5\xa1no se zmanj\xc5\xa1at donosnost in konkuren\xc4\x8dnost organizacije ter se zni\xc5\xbea ugled organizacije (Hoel idr., 2001).\n_START_SECTION_\nPosledice na ravni dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeava nosi posledice stresa na delovnem mestu v obliki stro\xc5\xa1kov. Stres, kateremu je posameznik izpostavljen na delovnem mestu, pove\xc4\x8duje verjetnost za nastanek zdravstvenih te\xc5\xbeav, kar pove\xc4\x8duje odsotnost z dela in zni\xc5\xbeuje produktivnost ter konkuren\xc4\x8dnost drugim dru\xc5\xbebam. Verjetno se premalo zavedamo dejstva, da so stro\xc5\xa1ki povezani z ni\xc5\xbejo produktivnostjo in slab\xc5\xa1o konkuren\xc4\x8dnostjo ter pove\xc4\x8dano odsotnostjo z dela veliko vi\xc5\xa1ji kot stro\xc5\xa1ki intervencij, ki bi zni\xc5\xbeevale stres na delovnem mestu. Dr\xc5\xbeava nosi stro\xc5\xa1ke absentizma, stro\xc5\xa1ke zdravljenja, ki vklju\xc4\x8dujejo stro\xc5\xa1ke obiska zdravnika, stro\xc5\xa1ke bolni\xc5\xa1ke oskrbe, stro\xc5\xa1ke zdravil, stro\xc5\xa1ke rehabilitacije in stro\xc5\xa1ke prezgodnjih upokojitev zaradi zdravstvenega stanja zaposlenih (Hoel idr., 2001). Iz na\xc5\xa1tetih posledic je razvidno, da imajo delodajalci in dr\xc5\xbeava podobne razloge za prizadevanje zmanj\xc5\xa1evanja stresa na delovnem mestu, saj posledice stresa posredno pomembno zvi\xc5\xa1ujejo stro\xc5\xa1ke tako organizacije kot tudi delodajalcev. Predvsem se zaradi absentizma, ki je posledica stresa na delovnem mestu, pove\xc4\x8dajo neposredni stro\xc5\xa1ki, ki se pojavijo v obliki izpla\xc4\x8dil nadomestil zaposlenim, ko so za\xc4\x8dasno zadr\xc5\xbeani z dela, pla\xc4\x8dilo nadur delavcem, ki delajo namesto odsotnih sodelavcev in pla\xc4\x8dilo za\xc4\x8dasno zaposlenim osebam.\n_START_SECTION_\nUkrepi proti stresu na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nStres na delovnem mestu je eden izmed klju\xc4\x8dnih problemov sodobnega \xc5\xbeivljenja. Zaradi njegove stalne prisotnosti in vztrajnosti je dobro definirati neke mehanizme spoprijemanja, s katerimi lahko ta stres prepre\xc4\x8dimo, omilimo ali se mu celo preventivno izognemo in tako prepre\xc4\x8dimo dolgotrajne negativne posledice, ki jih s seboj prina\xc5\xa1a ._NEWLINE_Ukrepov proti stresu na delovnem mestu se lahko lotimo na ve\xc4\x8d ravneh: najpogosteje avtorji lo\xc4\x8dijo med individualno ravnjo in organizacijsko, nekateri pa lo\xc4\x8dijo \xc5\xa1e ukrepe na ravni posameznega poklica/delovnega mesta, ukrepe na ravni zakonov in pravilnikov, ukrepe na ravni dr\xc5\xbeave in ukrepe na ravni Evropske unije. Znotraj vsake ravni poznamo ukrepe, ki so lahko primarni, sekundarni ali terciarni . Primarni ukrepi se nana\xc5\xa1ajo na poskuse za\xc5\xa1\xc4\x8dite zdravja ljudi, ko stres na njih \xc5\xa1e ni pustil posledic. Sekundarni ukrepi zajemajo zgodnjo zaznavo te\xc5\xbeav povezanih s stresom in u\xc4\x8dinkovite poskuse odprave za\xc4\x8detnih znakov bolezni. Terciarni ukrepi pa zajemajo rehabilitacijske poskuse zmanj\xc5\xa1anja ali odstranitve dolgotrajnih posledic stresa .\n_START_SECTION_\nPrimarne intervencije (usmerjene k stresorju)\n_START_PARAGRAPH_\nUkrepi proti stresu na ravni posameznika so lahko primarni oz. preventivni .To konkretno pomeni, da posameznik na primer upravlja s tistimi pogoji dela, na katere ima vpliv (npr. na\xc4\x8drtuje svoj \xc4\x8das za delo in druge aktivnosti, razvrsti naloge po pomembnosti, naredi dnevni na\xc4\x8drt dela, opravi najprej te\xc5\xbeje naloge in nato la\xc5\xbeje, si zastavi dosegljive cilje)  . Primer primarne intervencije je tudi posameznikovo nadzorovanje osebnih pogledov in reakcij na stresorje ter stres (npr. kognitivno prestrukturiranje, izogibanje nepremi\xc5\xa1ljenemu in agresivnemu odzivanju, pogled na spremembe s pozitivnega stali\xc5\xa1\xc4\x8da, zavra\xc4\x8danje nestvarnih zahtev, sprejemanje problemov kot izzivov in ne kot gro\xc5\xbeenj, samonagrajevanje za dobro opravljeno delo) .\n_START_SECTION_\nTerciarne intervencije (usmerjene k simptomom)\n_START_PARAGRAPH_\nK simptomom usmerjene terciarne intervencije so potrebne, ko je stres na posamezniku \xc5\xbee pustil dolgoro\xc4\x8dne negativne posledice in jih \xc5\xbeeli le-ta odpraviti . Glede na to, zakaj posameznik uporabi terciarno intervencijo in kaj \xc5\xbeeli z njo dose\xc4\x8di, lahko uporabi razli\xc4\x8dne ukrepe, na primer karierno svetovanje, v te\xc5\xbejih primerih pa tudi predelavo travmatske izku\xc5\xa1nje (npr. s pomo\xc4\x8djo psihoterapije) ali medicinsko oskrbo._NEWLINE_Posameznik lahko pri spoprijemanju s stresom, ki ga do\xc5\xbeivlja zaradi slu\xc5\xbebe, uporabi razli\xc4\x8dne strategije, ki so v razli\xc4\x8dnih primerih lahko razli\xc4\x8dno u\xc4\x8dinkoviti. Na problem osredoto\xc4\x8deno soo\xc4\x8danje je usmerjeno na odpravljanje izvora stresne situacije in zajema definiranje problema, oblikovanje razli\xc4\x8dnih re\xc5\xa1itev in iskanje njihovih pozitivnih oziroma negativnih dejavnikov ter akcijo, ki zajema re\xc5\xa1itev problema. Na \xc4\x8dustva osredoto\xc4\x8deno re\xc5\xa1evanje problema vklju\xc4\x8duje emocionalen odziv na stresno situacijo, ki lahko zajema izogibanje, minimaliziranje in distanciranje od samega problema .\n_START_SECTION_\nOrganizacijski ukrepi proti stresu na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nIntervencije spopadanja s stresom na individualni ravni lahko pomagajo posamezniku pri spopadanju z neizogibnimi pritiski, vendar pa se ukvarjajo le z enim delom problema, zato je potrebno, da so kot dodatek k organizacijskim programom, ki si prizadevajo za spremembe in se ukvarjajo z globljimi vzroki za stres in nezdravim delovnim okoljem. Organizacije iz razli\xc4\x8dnih razlogov uvajajo razne metode za upravljanje s stresom za svoje zaposlene. Na eni strani je lahko razlog za to potreba po zmanj\xc5\xa1anju stro\xc5\xa1kov organizacije zaradi s stresom povezanih bolezni, absentizmom in odpovedmi. Na drugi strani pa je lahko razlog humanitarna \xc5\xbeelja po izbolj\xc5\xa1anju delovnih pogojev .\n_START_SECTION_\nSekundarne intervencije\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave ugotavljajo visoko uspe\xc5\xa1nost preventivnih programov organizacij, vendar pa se po ve\xc4\x8dini evropskih dr\xc5\xbeav uporablja predvsem sekundarne in terciarne intervencije . Sekundarne intervencije se ka\xc5\xbeejo predvsem kot pridobivanje novih znanj in ve\xc5\xa1\xc4\x8din delavcev, ki je organizirano in financirano s strani organizacij. Veliko raziskav je tudi potrdilo, da je mo\xc5\xbeno izbolj\xc5\xa1ati prilagodljiva tveganja za zdravje, kot je stres, s pomo\xc4\x8djo s strani organizacije financirane preventivne medicine in programov promocije zdravja . Obstajajo \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilni drugi programi, ki jih lahko organizacije ponudijo, med katere spadajo programi za prenehanje kajenja, dietno prehranjevanje, sprostitveni in fizi\xc4\x8dni/gibalni te\xc4\x8daji, kontrole zdravja posameznika , programi, ki se ukvarjajo z odnosom delo-dru\xc5\xbeina, kamor se lahko vklju\xc4\x8dijo tudi partnerji zaposlenih . Posebej v zadnjem \xc4\x8dasu so veliko pozornosti namenili ugotavljanju u\xc4\x8dinkovitosti treningov \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti  ._NEWLINE_Organizacija lahko posamezniku ponudi tudi svetovanje zaposlenim s strani PPZ \xe2\x80\x93 Programa podpore zaposlenim (ang. EAP \xe2\x80\x93\xc2\xa0\xc2\xbbemployee assistance programme\xc2\xab), ki ga v Sloveniji ponuja In\xc5\xa1titut za razvoj in inovacije Ljubljana, d.o.o. Program se loteva kompleksnih te\xc5\xbeav zaposlenih, ki so pod stresom in naslavlja tako problem spopadanja s stresom v slu\xc5\xbebi, kot tudi izven slu\xc5\xbebe ter v interakciji med slu\xc5\xbebo in drugimi vlogami, v katerih delujejo zaposleni. Svetovalec zaposlenim in njihovim o\xc5\xbejim dru\xc5\xbeinskim \xc4\x8dlanom pomaga pri re\xc5\xa1evanju stisk, nadrejenim pri delu z zaposlenimi, vodstvu podjetja zastaviti medosebne odnose in klime v delovnih skupinah, pri zmanj\xc5\xa1evanju stresa zaposlenih na delovnem mestu ali zasebnem \xc5\xbeivljenju ter delovanju v kriznih situacijah. Prav tako s sprotnimi poro\xc4\x8dili omogo\xc4\x8da sprotno spremljanje in usmerjanje aktivnosti na podro\xc4\x8dju ohranjanja in izbolj\xc5\xa1anja tako fizi\xc4\x8dnega kot tudi psihosocialnega zdravja zaposlenih. Lotevajo se torej stresa v organizaciji v naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu .\n_START_SECTION_\nTerciarne intervencije\n_START_PARAGRAPH_\nTerciarni ukrepi, ki jih zagotovi organizacija, so namenjeni kot pomo\xc4\x8d zaposlenim (npr. svetovanje in psihoterapija), ki trpijo za kroni\xc4\x8dnim stresom. Cilj je izbolj\xc5\xa1anje zdravja posameznika in postopna vrnitev na delovno mesto. Po navadi so ti ukrepi zagotovljeni predvsem s strani specialistov medicine. \xc4\x8ceprav \xc5\xa1e ni standardiziranih pristopov k tretmaju/zdravljenju te\xc5\xbeav povezanih s stresom na delovnem mestu, se \xc5\xbee ka\xc5\xbeejo neke smernice in pristopi, ki so se izkazali za u\xc4\x8dinkovite, npr. kognitivno-vedenjska terapija, sistemati\xc4\x8dna desenzitizacija, vizualizacija. Pri tem je potreben bolj celosten pristop k obravnavi delavca, kjer se vklju\xc4\x8di mre\xc5\xbea slu\xc5\xbeb (specialist medicine dela, zavarovalni\xc4\x8dar, slu\xc5\xbebe, ki zagotavljajo rehabilitacijo) ._NEWLINE_Ne glede na to, kak\xc5\xa1no intervencijo organizacija uporabi, pa je pomembno, da na koncu preveri, \xc4\x8de je bila le-ta sploh u\xc4\x8dinkovita . Pri tem se lahko zana\xc5\xa1a \xc5\xbee na lastno presojo, pa tudi na presojo svojih zaposlenih. Organizacija lahko oblikuje ocenjevalne mehanizme, ki bodo to\xc4\x8dno izmerili klju\xc4\x8dne vidike delovnega okolja in simptomov stresa pred, med in po izvajanju intervencije .\n_START_SECTION_\nUkrepi na ravni zakonov\n_START_PARAGRAPH_\nStres na delovnem mestu je isto\xc4\x8dasno problem posameznika kakor tudi organizacije in dru\xc5\xbebe, zato je tudi dru\xc5\xbebi v interesu, da ta stres prepre\xc4\x8di. V ta namen obstajajo tudi smernice EU in obveze za varovanje zdravja in varnosti  ._NEWLINE_Problematike stresa na delovnem mestu se dotaknejo tudi nekateri zakoni in kolektivne pogodbe. Nov zakon iz leta 2011, Zakon o varnosti in zdravju pri delu (ZVZD-1)  nalaga nekatere obveznosti delodajalcem v zvezi z varovanjem du\xc5\xa1evnega zdravja zaposlenih. Iz 6. \xc4\x8dlena izhaja, da mora delodajalec na\xc4\x8drtovati in izvajati promocijo zdravja na delovnem mestu. Iz 24. \xc4\x8dlena izhaja, da mora delodajalec sprejeti ukrepe za prepre\xc4\x8devanje, odpravljanje in obvladovanje primerov nasilja, trpin\xc4\x8denja, nadlegovanja in drugih oblik psihosocialnega tveganja na delovnih mestih, ki lahko ogrozijo zdravje delavcev. Iz 32. \xc4\x8dlena istega zakona pa izhaja, da mora delodajalec promocijo zdravja na delovnem mestu na\xc4\x8drtovati in zanjo zagotoviti potrebna sredstva, pa tudi na\xc4\x8din spremljanja njenega izvajanja. V zakonih lahko najdemo tudi dolo\xc4\x8dbe o povpre\xc4\x8dnem tedenskem delovnem \xc4\x8dasu, o obveznih odmorih, o no\xc4\x8dnem delu.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinkovitost ukrepov proti stresu na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina avtorjev kot najbolj u\xc4\x8dinkovite ukrepe proti stresu na delovnem mestu navaja primarne oziroma preventivne intervencije zagotovljene s strani organizacij, seveda pa lahko proti stresu na delovnem mestu najbolje delujemo, \xc4\x8de razpolagamo tako s primarnimi kot tudi s sekundarnimi in terciarnimi intervencijami ter spodbujamo in usposabljamo zaposlene za razvijanje lastnih u\xc4\x8dinkovitih strategij spoprijemanja s stresom. Potrebno je vedno znova razvijati, preizku\xc5\xa1ati in ocenjevati nove strategije in ukrepe, ki bi lahko doprinesli k bolj\xc5\xa1emu delovnemu okolju zaposlenih in s tem tudi njihovemu zdravju. Pri tem je potrebno prisluhniti tudi zaposlenim o njihovih skrbeh, te\xc5\xbeavah in potencialnih re\xc5\xa1itvah .'