b'\n_START_ARTICLE_\nSkor\xc5\xa1\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSkor\xc5\xa1 se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med vrste,  ki rasejo predvsem v ni\xc5\xbejih legah. Ustrezajo mu obmo\xc4\x8dja z blagimi temperaturami, \xc4\x8deprav dobro prenese zimski mraz do -30\xc2\xb0C. Dobro uspeva tam, kjer je najmanj 1400 son\xc4\x8dnih ur letno. Uspeva na zra\xc4\x8dnih tleh, ki so bogata z apnencem in glino in hranilnimi snovmi. Spomladi odganja zgodaj in je zato precej ob\xc4\x8dutljiv za pozno slano. Pomlajuje se s semeni ni poganjki iz korenin._NEWLINE_Skor\xc5\xa1 je 15-20 m visoko drevo ali samo 2-3 m visok grm. Lubje mladih dreves je rjavo in gladko, starih dreves pa sivo, delno odlu\xc5\xa1\xc4\x8deno in vzdol\xc5\xbeno razpokano. Zimski brsti so zeleni, prekriti z lepljivim smolnatim premazom. Listi so sestavljeni, dolgi 15-25 cm. Imajo 13-21 podolgovatih, na bazi celorobih, na gornji polovici ali dveh tretjinah pa ostro narezanih listi\xc4\x8dev. Vrhovi listi\xc4\x8dev so koni\xc4\x8dasti. _NEWLINE_Drevo cveti maja do junija. Kremasto beli cvetovi imajo pet ven\xc4\x8dnih listov in premer 13-18 mm. Cvetovi tvorijo \xc4\x8de\xc5\xa1uljo s premerom 10-14 cm. So hermafrofiti, opra\xc5\xa1ujejo pa jih tudi \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. Plod je rumen, na oson\xc4\x8deni strani tudi rde\xc4\x8d, podoben 2-4 cm dolgi hru\xc5\xa1ki (f. pyrifera (Hayne) Rehder)  ali jabolku (f. pomifera  (Hayne) Rehder).\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nSkor\xc5\xa1 velja za redko drevo. V \xc5\xa0vici in Avstriji je razgla\xc5\xa1en za ogro\xc5\xbeeno vrsto. V Sloveniji se najdejo posamezna samonikla drevesa samo \xc5\xa1e na  Primorskem, Beli krajini, Podravju in Pomurju. Na Kozjanskem je skor\xc5\xa1 \xc5\xa1e pred nekaj desetletji veljal za hi\xc5\xa1no drevo._NEWLINE_V Sloveniji je najve\xc4\x8dji Mrazov  skor\xc5\xa1 na \xc5\xbdalerjevi doma\xc4\x8diji v Loki pri \xc5\xbdusmu na Kozjanskem. Star je pribli\xc5\xbeno 200 let in visok 18 m. Premer debla na prsni vi\xc5\xa1ini je 102 cm. Zavod za gozdove Republike Slovenije ga je leta 2011 razglasil za Drevo leta na Celjskem in izdal poseben plakat in razglednico._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji im morda najstarej\xc5\xa1i skor\xc5\xa1 v Evropi  raste v bli\xc5\xbeini kraja Str\xc3\xa1\xc5\xbenice v jugovzhodni Moravski, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka republika. Drevo je visoko 18 m, kro\xc5\xa1nja 11 m, obseg debla pa meri 462 cm. Njegova starost se ocenjuje na 450 let.\n_START_SECTION_\nRaba\n_START_PARAGRAPH_\nIz ne povsem zrelih plodov se ponekod po Evropi \xc5\xa1e vedno proizvaja jabol\xc4\x8dniku podobna pija\xc4\x8da. Ne povsem zreli plodovi so zelo astringentni, \xc4\x8deprav vsebujejo zelo veliko sladkorjev. Zelo zreli plodovi postanejo sladki in prijetnega okusa. _NEWLINE_V moravski regijii Slovacko so skor\xc5\xa1u posve\xc4\x8deni muzej, u\xc4\x8dna pot in letni festival. Doma\xc4\x8dini iz sadja proizvajajo d\xc5\xbeem, skok in \xc5\xbeganje. \xc5\xbdganje iz skor\xc5\xa1a so ob obilnih letinah proizvajali tudi na Primorskem. Veljalo je za zdravilo za \xc5\xbeelod\xc4\x8dne in prebavne te\xc5\xbeave. Enako je veljalo tudi za kompot iz suhih sade\xc5\xbeev._NEWLINE_Skor\xc5\xa1 je omenjen tudi v Babilonskem Talmudu v razpravi Ketubot, str. 79a. Omenjen je kot gozdno drevo z imenom zardasa. Uporabljal se je predvsem njegov les, ker sadje ni bilo tr\xc5\xbeno zanimivo. Iz aramejske besede zardasa se je morda razvil latinski izras sorbus._NEWLINE_Stari Grki so sade\xc5\xbee razpolovili in marinirali._NEWLINE_Skor\xc5\xa1ev les je rahlo pe\xc5\xa1\xc4\x8dene barve. Je zelo gost, morda najgostej\xc5\xa1i v Evropi. V preteklosti je bil zelo iskan, ker se lepo gladi, malo poka in je elasti\xc4\x8den. Uporabljali so ga za osi koles, vijake za stiskalnice, \xc5\xbeitne mline in kopita pu\xc5\xa1k. Danes se  uporablja za izdelavo glasbil, palic za biljard in dragega pohi\xc5\xa1tva.'