b'\n_START_ARTICLE_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de je podro\xc4\x8dje igralskih umetnosti, ki se ukvarja z igranjem zgodb pred ob\xc4\x8dinstvom s pomo\xc4\x8djo govora, giba, glasbe, plesa, zvoka in z razko\xc5\xa1no predstavo oziroma z enim ali ve\xc4\x8d elementi drugih igralskih umetnosti. Poleg standardnega pogovornega sloga se lahko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de izvaja tudi v druga\xc4\x8dnih oblikah, kot so opera, balet, mimika, kabuki, kitajska opera, lutkovno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, gluma\xc5\xa1ka igra, improvizacijsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, kabaret ali pantomima._NEWLINE_Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je predvsem kraj predstave, praznovanja, rituala, a hkrati tradicija in \xc5\xa1ola o tem, kako prena\xc5\xa1ati ideje, pripovedi in izro\xc4\x8dilo mno\xc5\xbei\xc4\x8dnem ob\xc4\x8dinstvu.\n_START_SECTION_\nZgodnje tradicije gledali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnje izro\xc4\x8dilo se prena\xc5\xa1a preko besed in podob. Besedilo se pomni preko rim ali ritmi\xc4\x8dnega pripovedovanja, pomagajo si tudi s podobami. Magi\xc4\x8dnost razlage sveta je klju\xc4\x8dna, zato je interpret sveta polverska figura, vra\xc4\x8d. Besedila so praviloma predvsem izro\xc4\x8dilo. Tako se prena\xc5\xa1a besedilo Homerja, Vede, sumerski Ep o Gilgame\xc5\xa1u. Tudi tehnolo\xc5\xa1ke najdbe se ohranjajo z zvestim ohranjanjem nekdanjih dose\xc5\xbekov. Predstave verskega zna\xc4\x8daja so tako namenjene ohranjanju obstoje\xc4\x8dega in tako se prepletajo tako z znanostjo, vero in zdravljenjem. Primer so Hopi Indijanci, kjer so bi\xc4\x8dali plesalce plemena in jih tako zdravili revme in podobnim obolenj staranja._NEWLINE_Obstajajo bogati viri predstav plesa in predstav za gledalce v Majski kulturi, ki so predstavljali ljudska izro\xc4\x8dila. Predstave so bile interaktivne, plesalca in igralca sta uprizorila legendo ob ritmu in glasbi, ob\xc4\x8dinstvo pa ju je spremljalo s plesom in ploskanjem in tako pomagalo pri izvedbi. Podobni razvoj pridobijo nemi igralci mimiki v 4.stoletju._NEWLINE_Podobne elemente imajo ma\xc5\xa1karade, prebivalstvo se preoble\xc4\x8de, spremeni videz in tako prevara smrt ali zimo. Ko uprizarjanje besedil in dogajanja postane tudi dejanska predstava, govorimo o rojstvu gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. V Egiptu tako gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ponuja predstave v imenu boga Ozirisa, Grki izvajajo predstave za bogova Dioniza, Apolona, ali celo za cel Olimpus. Pomemben del prebujanja gledali\xc5\xa1\xc4\x8da so bila pisne kulture, ki so omogo\xc4\x8dale prenos prej ustnih izro\xc4\x8dil v besedila na voljo vsem, tudi brez avtoritarne razlage, a v \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje bogov. Besedila je pripovedovala ena sama oseba, kasneje v dialogu z zborom, nato pa so sledili pogovori med igralci samimi in zborom. Tu se razvijajo tudi gledali\xc5\xa1ki festivali in razlikovanje med komedijo in tragedijo._NEWLINE_Anti\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je nastalo s preu\xc4\x8devanjem akustike in glasu, prvi\xc4\x8d so napravljeni tudi prostori namenjeni prav predstavi. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8da so bila mnogokrat prizori\xc5\xa1\xc4\x8da spektakla ali prostor javne razprave. \xc4\x8ce so vladarji imeli v lasti prizori\xc5\xa1\xc4\x8de, so bila lahko celo ekskluzivno prizori\xc5\xa1\xc4\x8de in zato politi\xc4\x8dno podrejena.\n_START_SECTION_\nDvorno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nZ uvedbo rimskega cesarstva poznamo gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki postanejo uradno cesarska in tako prebijejo svojo uli\xc4\x8dno ali versko dimenzijo. Posledi\xc4\x8dno je tudi igralec in njegov poklic predmet vsaj delnega presti\xc5\xbea, kar je bilo dose\xc5\xbeeno vsaj deloma z gledali\xc5\xa1kimi festivali, ki so bili vsaj deloma anti\xc4\x8dni dogodek enakovreden Olimpijskim igram. V Rimskih \xc4\x8dasih postane igralec tisti del spektakla, ki ni pogre\xc5\xa1ljiv. Rim tako gradi objekte namenjene gledali\xc5\xa1ki dejavnosti in so tudi namenjeni ozna\xc4\x8devanju posebno spo\xc5\xa1tovanja vrednim ljudem. Visoko se ceni pantomima. Zaradi raznolikega spektakla iger in bojev v katerih je vladar kot organizator bil pomemben del \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja in celo bog, je ob Konstantinovem prehodu v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo teater bil prene\xc5\xa1en v cerkve, nasilje pa minimizirano. Kolosej in podobni objekti so bili proti koncu cesarstva vedno manj uporabni._NEWLINE_Indija je poznala v tem \xc4\x8dasu kate, pripovedi, epe, resni\xc4\x8dne zgodbe ali anekdote z moralo, naukom ali premislekom. Te zgodbe iz sanskrta so bile pripovedovane in razlagane v velikem obsegu, mnoge so izhajale iz Ved in podobnih virov, lahko pa so bile tudi prilagojene, skraj\xc5\xa1ane in spremenjene za potrebe poslu\xc5\xa1alstva. \xc4\x8cas namenjen poslu\xc5\xa1anju teh pripovedi je bil pomemben del vzgoje, zaradi razli\xc4\x8dnih kast pa so bile Vede tudi pomemben del dr\xc5\xbeavljanske vzgoje. Natjasastra je pomemben enciklopedi\xc4\x8dni vir tradicije gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Indiji, praviloma so igre amaterske, igralci nosijo maske in pripovedujejo tekste. Kasneje iste igre odigravajo za kralja v templjih, gre za zaprte zgradbe, pomemben del igre pa so opombe in razlage med samo igro. Ob\xc4\x8dinstvo tako dobi kratko obnovo in zgodovino lika, njegova reakcije in celo objasnila v lokalnem jeziku. Vedno bolj so dovoljena odstopanja od teksta zaradi la\xc5\xbeje manj naporne razlage. Ker so bile predstave za kralja, so pomembno razvoj gledali\xc5\xa1\xc4\x8da spreminjale razlage o tem, kaj je lepo in koristno za samo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Kitajsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je podobno kot japonsko razvijalo umetnost v pomembno tradicijo v zgodnjem obdobju. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo sredstvo pogovora z vladajo\xc4\x8dimi in obvladovanimi, tematike pa so bile raznovrstne, podpiranje dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8din, sodne drame, nadnaravne bitke, banditi v sporu s pokvarjenimi uradniki. Japonsko zgodnje gledali\xc5\xa1\xc4\x8de se naslanja na \xc5\xa1intoizem._NEWLINE_Nekatere gledali\xc5\xa1ke tradicije prvi\xc4\x8d preme\xc5\xa1ajo spolne identitete med vloge in igralce, kar \xc5\xa1e posebej velja za japonsko tradicijo. Z uporabo mask in zapletenih vlog so sprva odlo\xc4\x8dali, da vse vloge, \xc5\xbeenske ali mo\xc5\xa1ke odigrajo mo\xc5\xa1ki. Kasneje pa so spremenili ideje in so mo\xc5\xa1ki lahko igrali \xc5\xbeenske in obratno \xc5\xbeenske igrale mo\xc5\xa1ke. Podobno velja za zgodnje anti\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de kot tudi za zgodnje renesan\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nOb slabi pismenosti prebivalstva in latinskih spisih relativne zahtevnosti so uprizarjali igre v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini za prebivalstvo, ki je poznalo zgodbe, tu pa so lahko ponotranjili te zgodbe. Podobno so bile odigrane zgodbe o nekaterih bibli\xc4\x8dnih osebah ali svetnikih. Izvajale so se tudi procesije in bo\xc5\xbei\xc4\x8dne igre, ki so bile povezane z zimskim po\xc4\x8ditkom. Srednjeve\xc5\xa1ko muslimansko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de se je v nekaterih primerih razvilo v spominsko odigravanje vojn, bitk in mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno so bili odigrani pasijoni, po celem svetu pa se razvija mo\xc4\x8dna \xc5\xbeelja po upodobitveni umetnosti besedil predvsem v podobi pisemske umetnosti ali kaligrafije. Spektakel v cerkvenem obredju se je pokazal predvsem v arhitekturi, okrasju in glasbi, tu \xc5\xa1e posebej v zborovskem petju. Besedila so se tako brala in pri tem je bralec uzrl besedilo posebej okra\xc5\xa1eno in prvobitno. Taka tradicija je bila \xc5\xa1e posebej vidna v muslimanskem in kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem svetu srednjega veka, azijski del je gledali\xc5\xa1ke tradicije tedaj \xc5\xa1e izrazito ohranil nedotaknjene.\n_START_SECTION_\nPoklicno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Evrope\n_START_PARAGRAPH_\nOb izumu tiska in renesansi se pri\xc4\x8dne eksplozivno \xc5\xa1irjenje idej in tehnologij. Obujanje anti\xc4\x8dnih tradicij gledali\xc5\xa1\xc4\x8da pa tudi rimskih tradicij je pomenilo veliko kvaliteto za zabave \xc5\xbeeljne prebivalce. Tako se razvije v Italiji Commedia dell\' arte, v Angliji renesan\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Williama Shakespeara, obe vrste gledali\xc5\xa1\xc4\x8d so bile svojstvene, predvsem commedia pa je izhaja iz jezikovne enotnosti izobra\xc5\xbeenega prebivalstva, ki so vsi poznali latin\xc5\xa1\xc4\x8dino na visoki ravni. Tako se razvije 12 \xc4\x8dlanska gledali\xc5\xa1ka skupina z jasno dolo\xc4\x8denimi vlogami in maskami in razponom. Skupina odigrava omejen razpon iger, kjer uporabljajo izkrivljen jezik in praviloma popa\xc4\x8dene namene igralcev za primerni vir komedije. Le redko se ukvarjajo z zgodovino, a praviloma je zgodovina vir komedije. Vsi liki so tipski in se ne spreminjajo med potovanjem._NEWLINE_Dotedaj je bilo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v mnogo\xc4\x8dem amatersko, ob\xc4\x8dasno in namenjeno dolo\xc4\x8denem praznovanju ali dogodku. Le redko se je zanj pla\xc4\x8devalo ali ga ocenjevalo, commedia dell\' arte pa je prvi\xc4\x8d gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je pla\xc4\x8dljivo in izrazito neustvarjalno, saj je temeljilo na omejenem \xc5\xa1tevilu likov in zapletov. Ob uspehu gledali\xc5\xa1kih skupin se tako i\xc5\xa1\xc4\x8de gledali\xc5\xa1ke pisce, ustvarjalce. Izstopajo tako Lope de Rueda, Thomas Kyd, Lope Felix de Vega y Carpio, Christopher Marlowe, William Shakespeare. Pisci sami sicer niso bili pomembne osebnosti, pla\xc4\x8dljivo ob\xc4\x8dinstvo pa je bilo glasen in pomemben kritik za gledali\xc5\xa1ko skupino, ki je morala zapolniti stole. \xc5\xa0pansko renesan\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de izstopa v tem \xc4\x8dasu predvsem po inovacije gradnje teh gledali\xc5\xa1\xc4\x8d. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8da so razmeroma poceni z malo udobja in slabo varnostjo, a ob visoki gledanosti razmeroma uspe\xc5\xa1en poslovni model renesan\xc4\x8dnega podjetnika. Kmalu postane skupina tudi vi\xc5\xa1je cenjena zaradi sponzorstva dvora. Pisci \xc5\xa1e vedno cenijo improvizacijo, a zaradi mehanike in tehnolo\xc5\xa1kih inovacij morajo igralci vedno bolj poznati besede dosledno, saj so le tako zagotovili, da so v zaodrju pravilno odreagirali z efekti in vzvodi._NEWLINE_Evropski prostor tako vedno bolj oblikujejo raznolike zgodbe in zgodovinski teksti, kralji pa vedno bolj podpirajo te kulturne dejavnosti, da bi pridobili na svojo stran prebivalstvo ob vedno bolj uspe\xc5\xa1nem me\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, trgovcih in plemstvu. Podobno kot v Indiji postane pomembno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za igro teorija gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in estetike. Igre so bile lahko dolge in bogate, izpostavljenost takim zgodbam pa je imela tudi stranske u\xc4\x8dinke._NEWLINE_Italija je prvi\xc4\x8d pri\xc4\x8dela z gledali\xc5\xa1ko kritiko, Francija pa je ob kritiki El Cida pri\xc4\x8dela dejansko s kaznovanjem iger, ki so kr\xc5\xa1ile dolo\xc4\x8dene norme in tako dejansko pri\xc4\x8dela z gledali\xc5\xa1ko kritiko kot politi\xc4\x8dnim pritiskom. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de vedno bolj uporablja tudi scene kot likovno ozadje, naslikana perspektiva tako nadome\xc5\xa1\xc4\x8da sicer\xc5\xa1nje ozadje. V zgodnji dobi renesan\xc4\x8dnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da so igralci igrali na odprtem prostoru in izrabljali dejanske gradove in obzidja za videz gra\xc5\xa1\xc4\x8din in dvora. Vedno bolj se je \xc5\xa1telo, da so obiskovalci gledali\xc5\xa1\xc4\x8d predvsem gledalci in komajda poslu\xc5\xa1alci. Renesan\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ponovno praviloma igrajo mo\xc5\xa1ki igralci, tudi \xc5\xbeenske vloge, zato postaja vedno bolj pomembno, da se s podobo gledalci prepoznajo.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska nagnjenost k cenzuri gledali\xc5\xa1kih podjetij se je za\xc4\x8dela s kardinalom Richeliujem, ki se je sprl s Francosko akademijo v zvezi z izpravnostjo Corneillejevega El Cida, a zaostrila s cenzuro kralja Ludvika XIV, sicer ljubitelja gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Sam je namre\xc4\x8d podprl tedaj ustanavljajo\xc4\x8do Pari\xc5\xa1ko Opero in okoli 5 gledali\xc5\xa1kih skupin, a je na drugi strani cenzuriral Molierovo komedijo Tartuffe. Ob vedno manj\xc5\xa1em ob\xc4\x8dinstvu in dr\xc5\xbeavnih cenzurah so tekmovale mnoge skupine za naziv kraljevske gledali\xc5\xa1ke skupine, a le redke so pre\xc5\xbeivele velike stro\xc5\xa1ke in vedno upajo\xc4\x8de iskali sponzorstvo krone, saj niso imeli v lasti ne gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, ob\xc4\x8dinstvo pa se je mo\xc4\x8dno naslanjalo na politiko krone._NEWLINE_Razvoj trgovine je na Japonskem pomenilo razvoj kibuki gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de bilo kraj plesa, igre in glasbe pa tudi satiri\xc4\x8dne in smele \xc5\xa1ale. Ob sicer skorajda voja\xc5\xa1ki ureditvi samurajev in kmetijskih fevdalnih vasi je bilo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de kraj, kjer so bili zaposleni spolni delavci obeh spolov (gej\xc5\xa1a in podobni nazivi), pa tudi mnogi plesalci. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de se je ohranjalo zaradi ocene, da to pomeni mir in manj\xc5\xa1i kriminal ob sicer\xc5\xa1nji gospodarski rasti. Samuraji so se bali predvsem izgube \xc4\x8dasti ob pripovedi o samuraju, ki je izgubil \xc4\x8dast zaradi zveze s kibuki spolnim delavcev ali delavko. Kibuki gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je tako \xc5\xa1ogunat reguliral z omejitvijo zaposlenih v kibuki gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, tak\xc5\xa1ni igralci so morali biti stari mo\xc5\xa1ki, v javnosti so morali biti oble\xc4\x8deni bolj preprosto. Kasneje so jim celo dolo\xc4\x8dili kje lahko prebivajo. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je sicer imelo visok status, ki ga pa je zlahka izgubil s \xc5\xa1kandalom neprimernega vedenja igralcev._NEWLINE_V Veliki Britaniji je profesionalno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, nekaj \xc4\x8dasa celo pod sponzorstvom Krone, postalo od leta 1642 za \xc4\x8dasa puritanske vlade celo prepovedano, nato uvedejo celo kraljevski monopol nad gledali\xc5\xa1kim ustvarjalnim delom._NEWLINE_Neoklasi\xc4\x8dne norme estetike in francoski absolutizem je podredil gledali\xc5\xa1\xc4\x8de morali. Jean Racine in tragedije so zaznamovale francoski absolutizem, cenzorji in podpora kraljevine razli\xc4\x8dnim gledali\xc5\xa1kim skupinam je omogo\xc4\x8dila nadzor kralja nad dolo\xc4\x8denimi projekti in dr\xc5\xbeavno sponzorirano umetnost. Uli\xc4\x8dna karnivalna umetnost postaja pomembno nasprotje kraljevi oblastni poziciji, kar izpostavi Moliera, komediografa, ki je sramotil poleg avtoritarnih me\xc5\xa1\xc4\x8danskih in dru\xc5\xbeinskih pozicij tudi strokovnjake na podro\xc4\x8dju medicine, kar pa je ogro\xc5\xbealo strokovnost oblastnega poklica.\n_START_SECTION_\nSpektakularno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in nacionalizem\n_START_PARAGRAPH_\nSentimentalno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de porajajo\xc4\x8dega me\xc5\xa1\xc4\x8danstva in melodrame ob obstoje\xc4\x8di cenzuri ponujajo le vedno bolj \xc4\x8dustvene nastope igralcev in vedno manj hladnokrvno razumevanje \xc5\xbeivljenja in okolice. Igralec je tako vedno bolj zvezda, oseba vredna pozornosti in premisleka zaradi lastne karizme in nastopa in je zato sama po sebi pomembna. Ker so gledali\xc5\xa1\xc4\x8da podprta od dr\xc5\xbeave, pomembno pa obiskana in dru\xc5\xbebeno pomembna in\xc5\xa1titucija, so tudi igralci postali del dru\xc5\xbebenega dogajanja. Njihova zmo\xc5\xbenost nastopa in dramati\xc4\x8dnega zanosa je postala izrazita, saj so posli in delovanje bili manj dramati\xc4\x8dni po sami naravi. Nacionalisti\xc4\x8dna prizadevanja vsaj deloma to razrahljajo z zanosi revolucij in dru\xc5\xbebenih gibanj. Sentimentalno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de nasprotuje literaturi ljudske modrosti in srednjeve\xc5\xa1kih dobrih nasvetov, ki preplavlja tisk v istem \xc4\x8dasu, na primer Benjamin Franklin je kot tiskar z velikim uspehom tiskal in pisal predvsem tak\xc5\xa1no pisanje pred revolucijo._NEWLINE_Podobno sentimentalno vlogo igrajo tudi romanti\xc4\x8dno pisci, skladatelji in igralci, ki se postavljajo celo za mislece gibanja ali pa jih kot take postavljajo drugi. Igre se tako podrejajo izklju\xc4\x8dno klasi\xc4\x8dnim zahtevam po enotnem kraju, \xc4\x8dasu in dogajanju, ki obsega najve\xc4\x8d 24 ur, kar je predpisal Aristotel in je naslavljal v kritiki kardinal Richelieu, a igralce poganja predvsem \xc5\xbeelja po idealu, slavni preteklosti, upanju na sanje, ljubezni in se obna\xc5\xa1ajo izrazito \xc4\x8dustveno. Igre so tudi vedno manj komedije in tragedije, temve\xc4\x8d drame ali melodrame, nastopajo me\xc5\xa1\xc4\x8dani, ki so pretirano raz\xc4\x8dustvovani, kar zbuja ali smeh ali \xc5\xbealost ob\xc4\x8dinstva. Vse bolj gledali\xc5\xa1\xc4\x8da investirajo v operne dvorane, tehniko, scenografijo, eksponate in posebne efekte za vi\xc5\xa1jo dodatno vrednost gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de postane celo izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za politi\xc4\x8dna in dru\xc5\xbebena gibanja.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de za mno\xc5\xbeice\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem 19.stoletju postane izrazito zanimivo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de idej, kjer izstopata Henrik Ibsen, \xc4\x8cehov in Strindberg. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de po\xc4\x8distijo nepotrebnih idej, kostumov, predmetov in eksponatov. Dogodki na odru zagotavljajo jasno obrazlo\xc5\xbeeno idejo ali vsaj jasen in obrazlo\xc5\xbeljiv zaplet, ki bi morebiti sicer bil psiholo\xc5\xa1ko zapletena situacija._NEWLINE_Pomembno se razvija tudi teorija igre, kjer se izpostavi \xc5\xa1olo Stanislavskega, igralec skrbi za psiholo\xc5\xa1ki realizem in tako poskrbi za gledalca, da izkusi kar se da resni\xc4\x8dno izku\xc5\xa1njo \xc4\x8dustev igralca._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni se gledali\xc5\xa1\xc4\x8de izrazito spremeni v prostor rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in pomanjkanja. Posebni efekti in izum elektrike pomenijo velike spremembe pri ozvo\xc4\x8denju in lu\xc4\x8deh, igralci lahko pridobijo ve\xc4\x8djo pozornost ob\xc4\x8dinstva. Kultura zvezdni\xc5\xa1tva se vedno bolj razvija in nadome\xc5\xa1\xc4\x8da kulturno avtenti\xc4\x8dnost s komercializacijo. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de uporablja vse vrste virov in navdihov za svoje delovanje, opira se na tuje tradicije in vedno bolj uporablja elemente drugih umetnosti za svoje delovanje. Ob izumu filma se prenos znanja drugih umetnosti prenese tudi v filmsko umetnost._NEWLINE_Socialni realizem, pripovedi o vsakdanjih zgodbah, prizadevanje in igralske tehnike namenjene avtenti\xc4\x8dnosti igralca zaznamujejo pomemben del teatra na obeh straneh Hladne vojne. Predvsem v ZDA se gledali\xc5\xa1\xc4\x8de pri\xc4\x8denja ukvarjati tudi s fantazijo, muzikali in drugo tradicijo izpred druge svetovne vojne. Na podro\xc4\x8dju Evrope gledali\xc5\xa1\xc4\x8de raziskuje absurd, nesmisel, eksistencialne teme, improvizacijsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in ostalo tradicijo._NEWLINE_V nekaterih dr\xc5\xbeavah postaja gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ni\xc5\xa1no tr\xc5\xbeeno in nima ve\xc4\x8d nacionalnih te\xc5\xbeenj. Tako naslavlja partikularne interese in nima prave \xc5\xbeelje po nacionalnem pomenu. V nekaterih dr\xc5\xbeavah raziskujejo pomen kolonialnih vplivov na lastno kulturo gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in tako izpra\xc5\xa1ujejo identiteto, a mnoge dr\xc5\xbeave prisegajo na globalizem pri gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, kar pomeni sposojanje iz vseh tradicij pri gledali\xc5\xa1kem ustvarjanju in neobremenjenost pri predstavljanju tradicionalnih pripovedi in gledali\xc5\xa1kih tehnik. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8da bi tako predstavljala kot samostojne projekte tako kibuki, italijansko opero, broadwayski muzikal ali angle\xc5\xa1ko melodramo. Ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav \xc5\xa1e vedno ohranja tako nacionalne kulturne hi\xc5\xa1e, opere in gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki praviloma poslujejo zelo uspe\xc5\xa1no.\n_START_SECTION_\nTradicija teatra v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbZa\xc4\x8detki slovenskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da segajo v \xc4\x8das baroka, ko so na ve\xc4\x8d mestih na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Slovenije igrali predstave z nabo\xc5\xbeno vsebino.\xc2\xab\xc2\xa0(\xc4\x8copi\xc4\x8d in Tomc, 1997:165) V slovenskem prostoru je predvsem v obdobju po prvi svetovni vojni ustanovljenih precej gledali\xc5\xa1\xc4\x8d, nekatera veljajo tudi za nacionalno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Ker gre za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de z relativno mlado tradicijo, je pomen igre in tradicije zelo pomemben del same gledali\xc5\xa1ke kulture. Brez odzivanja na odigrano je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de mrtvo, okostenelo in brez du\xc5\xa1e. Mnogi se tako opirajo na gledali\xc5\xa1ko kritiko kot odziv, a v mnogo\xc4\x8dem je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de predalo tradicijo in umetnost televiziji in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim ob\xc4\x8dilom, ki gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v veliki meri tudi prepu\xc5\xa1\xc4\x8da osami in zapu\xc5\xa1\xc4\x8denim tradicijam. Zaradi nizkih stro\xc5\xa1kov in preprosto odigrane izvedbe se razvija v Sloveniji tudi uli\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de s svojim poletnim festivalom._NEWLINE_Ljubiteljska kultura ima sicer dalj\xc5\xa1o tradicijo. Zgodovina enega najstarej\xc5\xa1ih \xc5\xa1e delujo\xc4\x8dih ljubiteljskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d v Evropi se je za\xc4\x8dela leta 1921. V gostilni Pri Lozarju v predelu okrog ljubljanske cerkve sv. Jakoba so takrat odigrali nekaj komi\xc4\x8dnih to\xc4\x8dk s petjem in glasbo. Ustanovljen je bil dramatski odsek kulturnega dru\xc5\xa1tva za \xc5\xa0entjakobski okraj. Prvi \xc5\xa0entjakobski oder je za\xc5\xbeivel v hi\xc5\xa1i na Gornjem trgu. Izraz \xc5\xa0entjakob je s\xc4\x8dasoma izgubil krajevni pomen in je postal sinonim za \xc5\xa0entjakobsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Leto po ustanovitvi je mesto re\xc5\xbeiserja prevzel Milan Skrbin\xc5\xa1ek, njegovo obdobje pa se je leta 1929 kon\xc4\x8dalo, ker je moral zaradi nerazumevanja takratnega vodstva Narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da odpovedati sodelovanje. V sezoni 1932/33 se je oder preselil v Mestni dom, kjer domuje \xc5\xa1e danes. V \xc4\x8dasu druge svetovne vojne so italijanski okupatorji poru\xc5\xa1ili oder in ostale prostore spremenili v spalnice za svoje vojake. Po vojni so oder obnovili in gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je dobilo polpoklicni status.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8delo se je z \xc5\xbdupanovo Micko\n_START_PARAGRAPH_\nZa prvi mejnik v zgodovini na\xc5\xa1ega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da se \xc5\xa1teje 28.december 1789, ko je bila uprizorjena \xc5\xbdupanova Micka, avtorja Antona Toma\xc5\xbea Linharta. Komedija z elementi razsvetljenstva pa tudi elementi ljudske komedije se vidno naslanja tudi na Figarovo svatbo. Kasneje se za\xc4\x8dne razcvet \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kega gibanja, ki podpira kulturno sodelovanje, zborovsko petje, igre in branje med prebivalstvom. S tem gibanjem je slovensko me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo pri\xc5\xa1lo do svoje dru\xc5\xbebene podobe, v drugi vrsti pa vsaj do delne kulturne in zasilno tudi do gledali\xc5\xa1ke podobe. Pomen \xc4\x8ditalnic je bil v ponujanju kvalitetnih kulturnih vsebin, ki so jih izvedli v slovenskem jeziku.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek profesionalizacije gledali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi mejnik je ustanovitev Dramati\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva v Ljubljani leta 1867. To je prvi poskus priti do temeljev za slovensko poklicno dramsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, lahko re\xc4\x8demo, da je to za\xc4\x8detek profesionalizacije gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. \xc4\x8cas med letoma 1867 in 1941 (45) lahko ozna\xc4\x8dimo za \xc4\x8das postopne in na\xc4\x8drtne institucionalizacije in profesionalizacije v Ljubljani, Mariboru in Trstu. Fran Levstik je Dramati\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo organiziral v nekak\xc5\xa1en gledali\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut s tremi bistvenimi elementi: dramatur\xc5\xa1ki oddelek, igralska \xc5\xa1ola in stalni gledali\xc5\xa1ki oder.\n_START_SECTION_\nLeto 1892 ugoden \xc4\x8das za slovensko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nZa naslednji mejnik \xc5\xa1tejemo leto 1892, ko je pri\xc5\xa1lo do sorazmerno primernih mo\xc5\xbenosti za uprizarjanje slovenskih predstav. Ignacij Bor\xc5\xa1tnik je tega leta tekstovno priredil in zre\xc5\xbeiral Jur\xc4\x8di\xc4\x8devo Veroniko Deseni\xc5\xa1ko. Nato so odprli De\xc5\xbeelno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani, kjer je dana\xc5\xa1nja stavba Opere in Baleta, pod umetni\xc5\xa1kim vodstvom Ignacija Bor\xc5\xa1tnika. Pred prvo svetovno vojno pa je bil ravnatelj, tedaj \xc5\xbee Slovenskega narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d. Po letu 1919 se za\xc4\x8dne tudi ambiciozno delovanje Drame Slovenskega narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Mariboru, leta 1920 pa se podr\xc5\xbeavi Slovensko narodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani. Leta 1907 se sprejme tudi sklep, da se v Trstu ustanovi\xc2\xa0\xc2\xbbredno slovensko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de na umetni\xc5\xa1ki podlagi\xc2\xab\xc2\xa0z imenom Slovensko stalno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Ob tem se \xc5\xa1irijo gledali\xc5\xa1ke predstave tudi v ve\xc4\x8dje vasi, gre za obdobje izrazite amaterizacije kulturnih dru\xc5\xa1tev, ki so jih tedaj imenovali "gledali\xc5\xa1ki diletanti". Kot aktiven promotor gledali\xc5\xa1ke aktivnosti \xc5\xa1teje France Koblar.\n_START_SECTION_\nMed 1920 in 1945 zaradi oblasti molk gledali\xc5\xa1\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1920 in 1945 so gledali\xc5\xa1\xc4\x8da umolknila po ukazu fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih in nacisti\xc4\x8dnih oblasti, po letu 1945 pa se je nadaljevalo bogato izro\xc4\x8dilo gledali\xc5\xa1ke dejavnosti. Ob porastu zahtevnej\xc5\xa1ega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da gledali\xc5\xa1\xc4\x8de obiskujejo predvsem \xc5\xa1tudenti, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de do\xc5\xbeivlja precej\xc5\xa1njo krizo ob gospodarski krizi, a dru\xc5\xa1tva ohranjajo tako diletantsko gledali\xc5\xa1ko kulturo kot tudi poklicna dru\xc5\xa1tva, kjer za mesta ohranjajo razmeroma zahteven gledali\xc5\xa1ki repetoar.\n_START_SECTION_\nLeta 1952 \xc5\xa1e sedem stalnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nOkrog leta 1952 je bilo v skladu z vizijo ustanovljenih \xc5\xa1e 7 stalnih poklicnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d (v Ljubljani \xe2\x80\x93 Mestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ljubljansko, Slovensko mladinsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je sprva namenjeno zgolj mladim; v Celju Slovensko ljudsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de; v Kranju Pre\xc5\xa1ernovo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de; Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de slovenskega Primorja s prvotnim sede\xc5\xbeem v Postojni, kasneje v Kopru; Primorsko narodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Novi Gorici in okrajno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de na Ptuju). Pomembno je omeniti tudi ustanovitev Lutkovnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Ljubljana, ki pri\xc4\x8denja lutkarsko tradicijo gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Sloveniji na organizirani ravni.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek neodvisnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d v 50ih in 60ih letih 20.stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nV petdesetih in \xc5\xa1estdesetih letih 20. stoletja so se za\xc4\x8dela pojavljati prva neodvisna, eksperimentalna gledali\xc5\xa1\xc4\x8da z bolj drznimi in manj akademskimi uprizoritvami (EG Glej, Oder 57), v katerih so sodelovali igralci iz poklicnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d. Pomembno je omeniti tudi Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Ane Monro kot eno prvih za\xc4\x8detnikov improvizacije in uli\xc4\x8dnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nKomercialno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1997 pa se pojavi tudi zasebno-komercialno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa0pas teater. Ur\xc5\xa1ka Ali\xc4\x8d je orala ledino pri uveljavljanju tovrstnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Po vidnem uspehu tega komercialnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da je sledil val gledali\xc5\xa1\xc4\x8d, ki delujejo po podobnem principu (BTC Teater itd.). V Ljubljani in Mariboru razvijejo festival uli\xc4\x8dnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Ana Desetnica.'