b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8ci\xc4\x8darija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ci\xc4\x8darija je kra\xc5\xa1ka pokrajina v severovzhodnem delu Istre. Na severu meji na Podgrajsko podolje, na jugu na Podgorski kras ali Belo Istro. Vle\xc4\x8de se v jugovzhodni smeri od Kozine v Sloveniji do Reke na Hrva\xc5\xa1kem. _NEWLINE_Preko \xc4\x8ci\xc4\x8darije se vle\xc4\x8deta dva vzporedna hrbta. Osrednji in najvi\xc5\xa1ji del pokrajine je Slavni\xc5\xa1ko pogorje, ki se razteza v dinarski smeri, to je od SV proti JV. Preko 1000 m nad morjem segajo poleg Slavnika \xc5\xa1e Glavi\xc4\x8dorka-Razsu\xc5\xa1ica (1083 m), O\xc5\xa1tri\xc4\x8d-\xc5\xbdabnik (1056 m) in Ribnik (1023 m), pri \xc4\x8demer je slednji vrh najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i slovenski tiso\xc4\x8dak. Razen Slavnika so omenjeni vrhovi na meji s Hrva\xc5\xa1ko. Na hrva\xc5\xa1kem delu je najvi\xc5\xa1ji Orljak (1106 m nm). _NEWLINE_Slavni\xc5\xa1ko pogorje je sestavljeno iz krednih apnencev v katere mestoma bo\xc4\x8dno segajo pleocenski apnenci._NEWLINE_Vi\xc5\xa1je vzpetine so polne kra\xc5\xa1kih vrta\xc4\x8d in brezen. V celoti je to pusta pokrajina z veliko sredozemskega grmi\xc4\x8devja, nad 800 mnm prevladujeta bukev in jesen, pod to vi\xc5\xa1ino pa tudi drugi listavci (hrast puhavec, \xc4\x8drni in beli gaber, leska)._NEWLINE_Poletja so razmeroma hladna, zime pa ostre, saj je burja tukaj pogost pojav v mesecih od oktobra do marca. V kotanjah prihaja predvsem pozimi do jezer hladnega zraka, ki se lahko obdr\xc5\xbeijo ve\xc4\x8d dni. Padavine so izdatne, ponekod na jugozahodnih pobo\xc4\x8djih tudi do 2000 mm letno, vendar zaradi kra\xc5\xa1ke sestave tal voda hitro ponikne in se nato pojavlja v podoljih kra\xc5\xa1kih izvirih. V vi\xc5\xa1jih legah je tudi precej snega. Kra\xc5\xa1ka tla so za kmetijstvo preskromna. Na prsti vplivajo kamnine, nadmorska vi\xc5\xa1ina in relief. Sloj prsti je zelo tanek, \xc5\xa1e ta je pokarbonatna, ve\xc4\x8d je je v uvalah in vrta\xc4\x8dah. \xc4\x8ci\xc4\x8darija s Slavnikom je ana najrevnej\xc5\xa1ih pokrajin s prstjo._NEWLINE_\xc4\x8ci\xc4\x8darija je ena najskromnej\xc5\xa1ih slovenskih pokrajin, kar je predvsem posledica pomanjkanja vode. Samostojnih kmetij ni, vse vasi le\xc5\xbeijo pod 700 m nmv. Prebivalci, ki se imenujejo \xc4\x8ci\xc4\x8di, so \xc5\xbee od nekdaj iskali zaposlitev v krajih od Trsta do Pulja in Reke. Najve\xc4\x8d prebivalcev je v \xc4\x8ci\xc4\x8dariji \xc5\xbeivelo leta 1910 - okoli 1050, ob popisu 1991 le \xc5\xa1e 135. Naselja so zna\xc4\x8dilno sredozemska - gru\xc4\x8dasta, v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu pa hi\xc5\xa1e gradijo ob cestah, kar jim daje videz obcestnega naselja. Starej\xc5\xa1e hi\xc5\xa1e so pritli\xc4\x8dne, v\xc4\x8dasih nadstropne, zidane iz kamna in krite s korci._NEWLINE_Na pobo\xc4\x8dju Slavnika le\xc5\xbei Brezno pod kotlom, globoko 404 m in je najglobje brezno na Krasu. Vr\xc5\xa1ni del Slavni\xc5\xa1kega pogorja predstavlja za\xc5\xa1\xc4\x8diteno obmo\xc4\x8dje Naravni spomenik Slavnik.'