b'\n_START_ARTICLE_\nDvor Ma\xc4\x8derole\n_START_PARAGRAPH_\nDvor Ma\xc4\x8derole (nem\xc5\xa1ko Matscherolhoff) je neko\xc4\x8d stal v naselju Le\xc5\xa1\xc4\x8devje na obmo\xc4\x8dju sedanje doma\xc4\x8dije Le\xc5\xa1\xc4\x8devje 11 v ob\xc4\x8dini Ivan\xc4\x8dna gorica.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDvor Ma\xc4\x8derole je po Valvazorju stal \xc5\xbee leta 1254. Dvor je bil sede\xc5\xbe plemi\xc4\x8dev Ma\xc4\x8derolov ("Matscherol"), ki so dvor - neznano kdaj - zgradili in se po njem imenovali oziroma obratno. Navedenega leta se namre\xc4\x8d v pisnih virih prvi\xc4\x8d pojavi vitez Oto pl. Ma\xc4\x8derol, ki sta ga nasledila sinova Emerik in Henrik. Sto let kasneje se v virih kot dobrotnik Sti\xc5\xa1kega samostana pojavi spet Henrik pl. Ma\xc4\x8derol. V popisu kranjskih de\xc5\xbeelanov iz leta 1421 najdemo Nixa, Mateja in Ulrika pl. Ma\xc4\x8derola. Hans pl. Ma\xc4\x8derol se pojavi 1446 med kranjskimi de\xc5\xbeelani, ki so pomagali cesarju Frideriku III. v njegovem sporu z bratom Albrehtom VI. ob njegovem obleganju Dunaja. Pred koncem 15. stoletja so dvor upravljali Lapryacherji. Brata Andrej in Janez sta ga leta 1505 prodala sti\xc5\xa1kemu opatu Janezu. Dvor so kasneje znova pridobili Ma\xc4\x8deroli, saj je leta 1515, ko so dvor napadli uporni kmetje, na pomo\xc4\x8d Ulriku pl. Ma\xc4\x8derolu pri\xc5\xa1el s svojimi oboro\xc5\xbeenimi hlapci Bolte\xc5\xbear Rauber z bli\xc5\xbenjega gradu Kravjek. Zadnji\xc4\x8d se \xc4\x8dlan plemi\xc5\xa1ke rodbine Ma\xc4\x8derolov pojavi v dokumentu iz leta 1522, nato pa je rod izumrl in imena ve\xc4\x8d ne zasledimo._NEWLINE_Nadalje je bil dalj \xc4\x8dasa v lasti Turja\xc5\xa1kih do leta 1608, ko sta brata Hervard in Ditrik Turja\xc5\xa1ka dvor prodala Kri\xc5\xa1tofu pl. Semeni\xc4\x8du, \xc4\x8dlanu plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Semeni\xc4\x8d. Leta 1689 ga je podedoval Volf pl. Semeni\xc4\x8d. Leta 1791 so dvor kupili plemi\xc4\x8di Fodransbergi, ki so ga posedovali do 1861. Takrat ga je kupil odvetnik Ott. Leta 1880 je po\xc5\xbegani objekt kupil ljubljanski trgovec Franc Fortuna, ki je dal stavbo podreti.'