b"\n_START_ARTICLE_\nMarsovi naravni sateliti\n_START_PARAGRAPH_\nMars ima dva  naravna satelita  Deimos in Fobos, ki sta verjetno zajeta asteroida\n_START_SECTION_\nOdkrivanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde pred Galilejevim odkritjem \xc5\xa1tirih velikih naravnih satelitov Jupitra v letu 1610 je Johannes Kepler predvideval, da ima Mars dva satelita. Ker ima Zemlja samo enega, Mars pa se nahaja med Zemljo in Jupirom, bi moral po njegovem sklepanju imeti dva satelita_NEWLINE_._NEWLINE_V decembru leta 1877 je bil Mars v opoziciji. Asaph Hall je v 12. avgusta odkril najprej luno Deimos, potem pa 18. avgusta \xc5\xa1e luno Fobos s pomo\xc4\x8djo Clarkovega 660 milimetrskega zrcalnega daljnogleda. Imenoval ju je po Fobosu (gr\xc5\xa1ko\xc2\xa0: \xce\xa6\xcf\x8c\xcf\x90\xce\xbf\xcf\x82, Fobos ali strah) in Deimosu (gr\xc5\xa1ko: \xce\x94\xce\xb5\xe1\xbf\x96\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82, Deimos ali groza) iz gr\xc5\xa1ke mitologije. Fobos in Deimos sta spremljala o\xc4\x8deta boga vojne Aresa v vojno. V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu so opravili dodatne raziskave, da bi na\xc5\xa1li nove naravne satelite Marsa. Tako sta Scott S. Sheppard in David C. Jewitt kljub te\xc5\xbeavam z odbito svetlobo s planeta, raziskovala v podro\xc4\x8dju znotraj Hillove krogle. Novih satelitov nista na\xc5\xa1la, \xc4\x8deprav sta iskala tudi satelite z magnitudo 23,5, kar odgovarja nebesnim telesom s polmerom 90 m pri albedu 0,07 _NEWLINE_. _NEWLINE_Predvidevajo, da Mars nima ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila naravnih satelitov, ker so bili pogoji ob nastajanju planeta popolnoma druga\xc4\x8dni kot pogoji ob nastajanju velikih planetov (Jupiter, Saturn,..). Pri velikih planetih se je Hillova krogla s \xc4\x8dasom zaradi privla\xc4\x8dnih sil ve\xc4\x8dala, kar se pa ni v tolik\xc5\xa1ni meri zgodilo pri Marsu. Zaradi tega tudi nima velikih naravnih satelitov._NEWLINE__NEWLINE_Po odkritju dveh satelitov Marsa sta Hallov asistent in ameri\xc5\xa1ki amaterski astronom Henry Draper objavila odkritje tretjega satelita, potem pa \xc5\xa1e \xc4\x8detrtega. Kasneje se je pokazalo, da nista v tirnici okoli Marsa. Predlog za imeni obeh satelitov je dal Henry Madan po imenih iz Iliade.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGibanje Fobosa in Deimosa je popolnoma druga\xc4\x8dno od gibanja Lune okoli Zemlje. Fobos se giblja zelo hitro, je bli\xc5\xbee Marsu in \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo maso ima kot Deimos. Vzhaja na zahodu in zaide na vzhodu, ponovno se pojavi \xc5\xbee \xc4\x8dez 11 ur. Na nebu je samo 4,5 ur. Ker je njegova tirnica nagnjena samo za 1\xc2\xb0, le\xc5\xbei skoraj v ekvatorialni ravnini Marsa. Mrk Fobosa se lahko zgodi tudi 1330- krat v enem Marsovem letu. Opazovalec nad 70 \xc2\xb0 severne (marsove) \xc5\xa1irine (ali pod 70 \xc2\xb0 ju\xc5\xbene) nikoli ne bo videl Fobosa, ker se na nebu ne pojavi_NEWLINE_._NEWLINE_\xc4\x8ce gledamo s povr\xc5\xa1ine Marsa, je Fobos velik kot 1/3 Lune, kot jo vidimo s povr\xc5\xa1ine Zemlje. Deimos izgleda velik kot je velika Venera, gledana s povr\xc5\xa1ine Zemlje (ima kotni premer 2'. Na Marsu tudi nikoli ni popolnega son\xc4\x8devega mrka, ker sta luni premajhni, da bi popolnoma zakrili Sonce. Se pa popolni lunin mrk (z luno Fobos) zgodi skoraj vsak dan._NEWLINE__NEWLINE_Obe Marsovi luni sta plimsko povezani s planetom. Vedno ka\xc5\xbeeta isto stran proti Marsu. Ker se Fobos vrti hitreje kot Mars, plimske sile po\xc4\x8dasi manj\xc5\xa1ajo polmer njegove tirnice. Neko\xc4\x8d v prihodnosti, ko bo tirnica manj\xc5\xa1a od Rochejeve meje, bo Fobos razpadel zaradi mo\xc4\x8dnih plimskih sil. Deimos kro\xc5\xbei malo nad sinhrono tirnico, vzhaja na vzhodu in zahaja na zahodu, za en obhod potrebuje 30 ur, na nebu je 2,7 dni in prav toliko potrebuje za ponovno vzhajanje.\n_START_SECTION_\nRaziskovanja\n_START_PARAGRAPH_\nFobos in Deimos so posnele \xc5\xa1tevilne vesoljske sonde, katerih osnovni clj je bil raziskovanje Marsa. Prvi posnetek Fobosa je naredila v letu 1969 sonda Mariner 7. \xc5\xa0ele sonda Mariner 9 je v letu 1971 poslala na Zemljo kakovostnej\xc5\xa1e posnetke. Ko je pre\xc5\xa1la sonda Mariner 9 v tirnico okrog Marsa, je bil na planetu pe\xc5\xa1\xc4\x8deni vihar, ki je onemogo\xc4\x8dal opazovanje planeta. Zaradi tega so se odlo\xc4\x8dili za opazovanje lun. V letu 1977 sta Viking 1 in Viking 2 pri\xc5\xa1la na razdaljo 100 km od Fobosa in 30 km od Deimosa. Dala sta posnetke povr\xc5\xa1ine s precej veliko lo\xc4\x8dljivostjo . Sondi Mars Global Surveyor je v letu 1998 in 2003 ter Mars Express v 2004 sta prav tako poslali pomembne podatke o Marsovih lunah._NEWLINE_Sovjetski sondi Fobos 1 in Fobos 2 v letu 1989 sta bili namenjeni za raziskovanje Fobosa. Prva je bila izgubljena na poti, druga je vrnila 37 posnetkov preden se je pokvarila._NEWLINE_V letu 2009 Rusija planira misijo proti Fobosu z imenom Fobos grunt (\xd0\xa4\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xbe\xd1\x81-\xd0\x93\xd1\x80\xd1\x83\xd0\xbd\xd1\x82), ki bi naj vrnila vzorce s Fobosa."