b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Anton von Steinberg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nFranc Anton Steinberg se je rodil na Kalcu pri Zagorju na Krasu gra\xc5\xa1\xc4\x8daku Volku Ernestu. Ko je bil star tri leta, je dru\xc5\xbeina prodala gra\xc5\xa1\xc4\x8dino in se preselila v Cerknico. Osnovno izobrazbo je najverjetneje prejel doma, gimnazijo je obiskoval pri jezuitih v Ljubljani, kasneje pa na Dunaju do\xc5\xa1tudiral zemljemerstvo in mehaniko ter nato potoval po Nem\xc4\x8diji in Italiji._NEWLINE_Leta 1712 je postal cesarsko kraljevi komisar za rudnike, gozdove in ceste na Kranjskem (oz. Notranjskem), takrat pa se je tudi stalno naselil na pristavi pri Cerknici, imenovani po kapeli in poto\xc4\x8dku Marije Magdalene. Izjemni pojav na jezeru, ko to polnih sedem let - od 1707 do 1714 - ni odteklo, ga je spodbudil k sistemati\xc4\x8dnemu zapisovanju vseh jezerskih pojavov, ter tudi kot slikarja. Leta 1716 je izdelal in sam vrezal v baker zemljevid Kranjske._NEWLINE_Kot navdu\xc5\xa1en matematik in mehanik se je ukvarjal tudi z razli\xc4\x8dnimi mehani\xc4\x8dnimi problemi in poskusi. Leta 1717 se mu je posre\xc4\x8dilo izbolj\xc5\xa1ati napravo za topografsko na\xc4\x8drtovanje, ki jo je poimenoval Compositum. Istega leta ga je de\xc5\xbeelna vlada poslala kot nadzornika v idrijski rudnik, leta 1718 pa je bil imenovan za de\xc5\xbeelnega komisarja pri oskrbovanju in popravilu cest na Notranjskem. Kot nadzornik de\xc5\xbeelnih cest jih je za\xc4\x8del urejevati in izbolj\xc5\xa1evati in pod njegovim nadzorstvom so uredili ceste proti Trstu in Reki. L. 1723 je izdelal vzorno navodilo za gradbo in ohranjevanje cest, \xc5\xa1e mnogo let veljavno v Avstriji in inozemstvu. V tem \xc4\x8dasu je za\xc4\x8del pisati prvo verzijo svojega poro\xc4\x8dila o Cerkni\xc5\xa1kem jezeru. Naslednje leto je raziskoval jame okoli Postojne in Predjame, leta 1720 pa se je preselil v Ljubljano._NEWLINE_Ukvarjal se je s problemom plovnosti reke Ljubljanice in njene razbremenitve ob poplavah. Leta 1723 je bil imenovan za nadzornika vodnih poti pri trgovinski komisiji na Ogrskem, opravil je obse\xc5\xbeno potovanje in preu\xc4\x8deval plovnost ve\xc4\x8dine slovenskih rek. \xc5\xbde naslednje leto je moral ponovno v Idrijo, kjer je prevzel upravljanje rudnika._NEWLINE_Uvedel je nekaj izbolj\xc5\xa1av na rudni\xc5\xa1kih napravah, izna\xc5\xa1el nov na\xc4\x8din izpiranja (modus lutendi), pri katerem \xc5\xbeivo srebro ni preve\xc4\x8d izhlapevalo, izpopolnil lastne zamisli o merilnih instrumentih, med temi napravo za topografsko merjenje, ki jo je poimenoval Universal geometricum ter za uporabo le-te sestavil matemati\xc4\x8dne merilne tabele - Tabulae praectorianae specialae. V Idriji je napravil tudi natan\xc4\x8dno maketo idrijskega rudnika z vsemi napravami, ki jo je poimenoval Idmographia Metalli fodinarum Hydricarum mechanica, kar ga je proslavilo v tujini. Maketo je posvetil Karlu VI. Pod njegovo upravo so v Idriji odprli ve\xc4\x8d ja\xc5\xa1kov, med njimi tudi Terezijinega, v prostem \xc4\x8dasu pa se je ukvarjal s statiko, hidrostatiko, zemljemerstvom, jamomerstvom in drugimi rudarskimi strokami. Upravnik rudnika je ostal do leta 1748, potem pa se je zaradi bolehnosti upokojil._NEWLINE_V pokoju je ponovno prou\xc4\x8deval Cerkni\xc5\xa1ko jezero, dokon\xc4\x8dal rokopis ter risbe s prizori jezera in okolice, ter delo pripravil za tisk. Finan\xc4\x8dno mu je pri izdaji pomagal de\xc5\xbeelni glavar, grof Janez Karl Filip pl. Kobencl. Kasneje je sodeloval \xc5\xa1e kot svetovalec pri gradnji ceste od Postojne do Logatca prek Kalc in Hru\xc5\xa1ice. Naslovnica njegovega dela Gr\xc3\xbcndliche Nachricht von dem in dem Inner-Crain liegenden Czirknizer See nosi letnico 1758, ko se je za\xc4\x8dela tiskati, vendar je bila zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav in menjave lastni\xc5\xa1tva tiskarne do konca stiskana \xc5\xa1ele leta 1761._NEWLINE_Zaradi svoje vsestranskosti in zaslug je bil nagrajen z naslovom dvornega komornika in zlato medaljo. Pokopan je bil na \xc5\xa1enklav\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani, ki ga ni ve\xc4\x8d, na tem mestu je danes Vodnikov trg.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 18. stoletja in v njegovi drugi polovici je bila Steinbergova dru\xc5\xbeina znana kar dale\xc4\x8d naokoli. Leta 1703 se je poro\xc4\x8dil s Cerkni\xc4\x8danko Marijo Ivano Cecilijo Logar, kar je bil tudi razlog njegovega bivanja ob Cerkni\xc5\xa1kem jezeru. Izmed njegovih petih sinov je Jo\xc5\xbeef postal stotnik, Karel zastavnik, Franc in Wolfgang sta bila petrinarja (svetna duhovnika), Anton pa se je posvetil rudarstvu in prebival tudi na Dunaju. Izmed \xc5\xa1tirih h\xc4\x8dera se je Zalka (Salerle) poro\xc4\x8dila s Haassom, nekdanjim rudarskim mojstrom v Transilvaniji, pozneje v Idriji, njene tri sestre pa so se vse poro\xc4\x8dile v Gorico: Marija Ana je po poroki prevzela priimek Marinelli, Cecilija priimek Radeucich, Katarina pa se je omo\xc5\xbeila s sinom znanega zdravnika Busicha.\n_START_SECTION_\nSteinbergovo Temeljito poro\xc4\x8dilo o na Notranjskem le\xc5\xbee\xc4\x8dem Cerkni\xc5\xa1kem jezeru\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi osnutek svojega temeljitega poro\xc4\x8dila Gr\xc3\xbcndliche Nachricht von dem in dem Inner-Crain liegenden Czirknizer See je Steinberg napisal kot komisar za oskrbovanje in popravila de\xc5\xbeelnih cest na Notranjskem v letih 1718 - 1720, kasneje, med stalnim bivanjem ob jezeru in v Ljubljani, pa ga je \xc5\xa1e dopolnil. 235 strani obsegajo\xc4\x8de in s 34. bakrorezi ilustrirano poro\xc4\x8dilo, je skoraj 70 let po Valvasorju prvo obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e delo, posve\xc4\x8deno izklju\xc4\x8dno temu kra\xc5\xa1kemu fenomenu. Delo je do\xc5\xbeivelo izid v Ljubljani, natis v Gradcu in natis izvle\xc4\x8dka v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini tudi v Bruslju - Le lac merveilleux ou description du Lac Czirknizen Carniole avec figures._NEWLINE_Valvasorjeva Slava vojvodine Kranjske mu je slu\xc5\xbeila kot okviren uredni\xc5\xa1ki zgled, v opisovanju jezera in okolice pa je Steinberg znatno iz\xc4\x8drpnej\xc5\xa1i od svojega predhodnika. Uvodni hvalospev, posvetilo pokrovitelju, nato pa opis lege in okolice jezera, okoli\xc5\xa1kih cerkva, jezerskih dotokov, odto\xc4\x8dnih jam, natekanja in odtekanja, nara\xc5\xa1\xc4\x8danja jezera ter obsega in globine. Nadalje opisuje lov in ribolov na jezeru v vseh \xc5\xa1tirih letnih \xc4\x8dasih, nekdanje in tedanje gra\xc5\xa1\xc4\x8dinske pravice pri tem ter tudi lov na polhe. Popi\xc5\xa1e prazno in suho jezersko dno, bruhalnika Vranjo jamo in Suhadolico, mo\xc4\x8dvirja, ki ne presahnejo, opi\xc5\xa1e Malo in Veliko Bobnarico, votline pri Malenskem dolu, planinski Mali grad in Predjamo, jamo Pijavice. Svoje poro\xc4\x8dilo sklene z nekaterimi navedki iz svojega \xc5\xbeivljenja. Monografija je rezultat vztrajnega in \xc5\xbee skoraj znanstveno sistematskega dolgoletnega dela, ki pa \xc5\xbeal vsebuje tudi vrsto nedoslednosti, ki se jim avtor \xc5\xa1e ni mogel zavestno izogniti._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica Jo\xc5\xbeeta Udovi\xc4\x8da Cerknica je leta 2015, ob Steinbergovi 250-letnici smrti, izdala slovenski prevod Temeljitega poro\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\nKartografija\n_START_PARAGRAPH_\nSteinberg je najprej izdelal poseben zemljevid Notranjske, imenovan Karta kameralnih cest proti Trstu in Reki, ki se v kartografski izvedbi in maniri ne razlikuje bistveno od Valvasorjevega zemljevida Kranjske. Gre za zemljevid cest in je to pravzaprav tematska karta, saj so na karti ozna\xc4\x8dene karakteristi\xc4\x8dne to\xc4\x8dke na cestah, ki so v dodanem poro\xc4\x8dilu tudi opisane in te ozna\xc4\x8dbe dajejo zna\xc4\x8daj opisanega pre\xc4\x8dnega profila ceste._NEWLINE_Leta 1723 izdela Karto kranjskih in spodnje\xc5\xa1tajerskih voda, na kateri je predstavil tudi mo\xc5\xbenosti brodarske povezave med Savo, Dravo in Muro. Pet let kasneje je izdelal \xc5\xa1e Zemljevid \xc5\xbeivosrebrnega rudnika v Idriji in njegovih objektov. Svojo pozornost pa je posve\xc4\x8dal tudi rudnim nahajali\xc5\xa1\xc4\x8dem na Koro\xc5\xa1kem, v Karavankah in v Zasavju ter mo\xc5\xbenostim njihovega prikaza na zemljevidih. Leta 1761 izide kot velika priloga v njegovem Temeljitem poro\xc4\x8dilu tudi zemljevid cerkni\xc5\xa1kega jezera._NEWLINE_Kot upravitelj rudnika je \xc5\xbee leta 1728 ustanovil v Idriji tehni\xc5\xa1ko in zemljemersko \xc5\xa1olo in opravljal tako tehni\xc5\xa1ka kot tudi pedago\xc5\xa1ka dela v ustanovi, kjer je vzgojil zelo pomembne jamomerce, zemljemerce, tehni\xc4\x8dne risarje in kartografe. To je bila prva in takrat edina strokovna \xc5\xa1ola te vrste pri nas. Iz te \xc5\xa1ole izhaja med drugimi tudi Jo\xc5\xbeef Mrak, najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i jamomerski kartograf te dobe pri nas.\n_START_SECTION_\nLov\n_START_PARAGRAPH_\nKot strasten lovec se je Steinberg vpisal v zgodovino tudi kot prvi, ki je iz\xc4\x8drpno opisal lov in ribolov v na\xc5\xa1ih krajih. V svojem delu, polnem lovskih prigod, opisuje iskanje, opazovanje, zasledovanje, vabljenje in \xc4\x8dakanje divjadi v vseh letnih \xc4\x8dasih, lov s pu\xc5\xa1kami, palicami, pastmi, z lovskimi psi, z mre\xc5\xbeami, z golimi rokami, sokolarjenje ... Opisuje lov na medveda, divje pra\xc5\xa1i\xc4\x8de, jelene, zajce, srnjad, \xc4\x8daplje, drozge, golobe, jerebice, kljuna\xc4\x8de, prepelice, celo na veliko uharico in labode. Najbolj natan\xc4\x8dno pa popisuje vse vrste lova na race.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSteinbergov dar za opazovanje \xc5\xbeivega sveta okoli sebe odseva v njegovih risbah in slikah. \xc5\xbdal pa so njegove v baker vrezane risbe jezerskih jam in votlin manj uspele, deloma tudi zaradi nespretnosti njegovega bakrorezca Jo\xc5\xbeefa Weimmanna. Slikal je ve\xc4\x8dinoma z oljnimi barvami, ena izmed njegovih slik - Ribolov na Cerkni\xc5\xa1kem jezeru - je razstavljena v Narodnem muzeju. Nekaj njegovih slik je bilo nekdaj v polhograjskem gradu, naslikal pa je tudi sv. Egidija za oltar \xc5\xbeupnijske cerkev sv. Tilna v Vi\xc5\xa1nji Gori.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nV Ljubljani ima hi\xc5\xa1a na Salendrovi ulici 6, v kateri je nekdaj prebival, \xc5\xa1e vedno ime Steinbergova hi\xc5\xa1a. Nikjer v Sloveniji pa ni po njem poimenovana nobena ulica, ne trg in ne ustanova.'