b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica sv. Janeza Krstnika, Maribor\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina mariborske stolnice sega vsaj pred leto 1150. Najverjetneje je bila cerkev sprva zunaj tedanje tr\xc5\xa1ke naselbine. Leta 1185 je kot \xc5\xbeupnik omenjen neki Corradus (Konrad), ki je uradoval \xc5\xa1e leta 1243, ko je podpisal listino sub munimine sigillorum Chonradi venerabilis de Marchpurg plebani fratrisque sui domini G. honorabilis ac discreti - torej sta ga odlikovala dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj (stan) in sorodstvo. V tem \xc4\x8dasu je bil Maribor del Podravske mejne grofije (marke) Svetega rimskega cesarstva. Sede\xc5\xbe mejne grofije je bil stari mariborski grad na PIramidi, mejni grof pa Otokar III. \xc5\xa0tajerski. Ob Konradu so bili v Mariboru prisotni drugi duhovniki in diakon, kar pomeni, da Maribor ni bil majhno naselje, temve\xc4\x8d \xc5\xbee uveljavljena naselbina, ki se leta 1209 prvi\xc4\x8d omenja kot trg. Zgodovinarji sklepajo, da takratna cerkev ni mogla biti pode\xc5\xbeelska, temve\xc4\x8d ve\xc4\x8dja in ugledna cerkev.   _NEWLINE_Prvotna cerkev je bila posve\xc4\x8dena svetemu Toma\xc5\xbeu. Leta 1254 so cerkev posvetili novemu svetniku in zavetniku - svetemu Janezu Krstniku. Cerkev je grajena iz grobo obdelanega kamna in izklesanih kvadrov iz sivega in rumenkastega slovenjegori\xc5\xa1kega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. Cerkveno jedro je romansko, sledile so dozidave in prezidave v gotiki, baroku in arhitekturi 20. stoletja. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1kofovanja Jakoba Stepi\xc5\xa1nika in Mihaela Napotnika (po letu 1862) je bila cerkev regotizirana, tako da je od baro\xc4\x8dne opreme ostalo zelo malo. Zvonik je bil zgrajen med letoma 1623 in 1624._NEWLINE_Ena najstarej\xc5\xa1ih upodobitev stolnice je prikazana v knjigi Topografija vojvodine \xc5\xa0tajerske (Topographia Ducatus Stiriae) Jurija Matev\xc5\xbea Vi\xc5\xa1erja iz leta 1681. Bakrorez Vi\xc5\xa1erjeve slike Maribora prikazuje mesto z (nekdanjim) mestnim obzidjem in stolnico v neposredni bli\xc5\xbeini obzidja. Dobro je vidna tudi cerkev na mestnem gri\xc4\x8du Kalvarija ter leseni most, ki stoji na mestu dana\xc5\xa1njega starega mostu \xc4\x8dez Dravo.\n_START_SECTION_\nRomanika\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotna romanska cerkev je bila verjetno enoslopna bazilika z nekoliko vi\xc5\xa1jim stropom, pri \xc4\x8demer so se graditelji zgledovali po tradicionalni bazilikalni gradnji. Razprostirala se je od dana\xc5\xa1njega gotskega slavoloka, ki lo\xc4\x8di osrednjo ladjo od prezbiterija, do pevske empore. V dol\xc5\xbeino je merila 28,75 metrov, v \xc5\xa1irino 22,75 metra. O vi\xc5\xa1ini lahko sklepamo iz starega pravila o gradnji ve\xc4\x8dladijskih romanskih cerkva, da mora biti osrednja ladja dvakrat vi\xc5\xa1ja od stranske ladje. V 13. stoletju  so dogradili stranski ladji, katerih vi\xc5\xa1ina je do danes nespremenjena in zna\xc5\xa1a 6 metrov. Prvotna vi\xc5\xa1ina glavne ladje je zna\xc5\xa1ala pribli\xc5\xbeno 12 metrov. Od prvotne romanske bazilike sta do danes ohranjena zgolj obok v vzhodnem zaklju\xc4\x8dku severne stranske ladje ter venec, ki mol\xc3\xad iz vzhodnih treh nosilcev obokov severne ladje. Romanska cerkev je skozi stoletja do\xc5\xbeivela najve\xc4\x8d sprememb. Romanski oboki med glavno ladjo in stranskima ladjama, so bili kasneje pozidani in predrti, vanje so bila vgrajena in ponovno odstranjena vrata, poru\xc5\xa1en je bil celo steber na jugovzhodnem delu cerkve in kasneje na novo zgrajen. Oboki so bili prezidani iz romanskih v gotske in zatem spet prezidani v romanske, kot jih vidimo \xc5\xa1e danes. To je vna\xc5\xa1alo v zgradbo neregularnosti.\n_START_SECTION_\nGotika\n_START_PARAGRAPH_\nV sredini 15. stoletja so k prvotni romanski cerkveni osnovi dogradili nov oltarni prostor (prezbiterij) v gotskem slogu, z visokimi stenami, kot ga lahko vidimo \xc5\xa1e danes. Ker se visok gotski prezbiterij ni ujemal z nizko romansko glavno ladjo, so slednjo leta 1520 povi\xc5\xa1ali in tako dobili vi\xc5\xa1ji enotni prostor, \xc5\xa1e danes obstoje\xc4\x8de osrednje ladje, ki so jo v \xc4\x8dasu gotike \xc5\xa1e dodatno nadzidali. Prav tako sta v 15. stoletju prvotno romanski stranski ladji dobili gotski strop. S prihodom renesanse so prenehali graditi v gotskem slogu, \xc4\x8deprav se je gotska gradnja v stolnici ohranila sorazmerna dolgo v \xc4\x8das renesanse.\n_START_SECTION_\nBarok\n_START_PARAGRAPH_\nBaro\xc4\x8dno obdobje se pri\xc4\x8dne po po\xc5\xbearih, ki so prizadeli stolnico v 16. stoletju. Takrat se je na ve\xc4\x8d mestih udrl strop in cerkev je potrebovala povsem novo streho. Leta 1797 so odstranili stari pokopali\xc5\xa1ki zid. V baroku so k cerkevi prizidali stranski kapeli. Okna v prezbiteriju so posodobili in jih na sredini vi\xc5\xa1ine razpolovili, da so postala \xc5\xa1tirivogelna in razdeljena kakor na dvoje nadstropij. S tem so popravili kriva gotska razmerja, tako da je bila vi\xc5\xa1ina okna sorazmerna z njegovo \xc5\xa1irino. V okna na vrhu glavne ladje so vzidali nova stekla. V prezbiteriju je bil postavljen nov, baro\xc4\x8dni oltar s sliko Jezusovega krsta in tudi drugi oltarji, vklju\xc4\x8dno s tistima v stranskih kapelah, tako da jih je bilo skupaj 14. Po teh spremembah je bila cerkev na videz povsem gotsko-baro\xc4\x8dna gradnja. Tak\xc5\xa1na \xc5\xbeupnijska cerkev je 4. septembra 1859 postala stolnica ob prenosu \xc5\xa1kofijskega sede\xc5\xbea v Maribor.\n_START_SECTION_\nRegotizacija stolne cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu Slom\xc5\xa1kovega naslednika, \xc5\xa1kofa Jakoba Stepi\xc5\xa1nika se je vnela razprava, ali je obstoje\xc4\x8da cerkev primerna za stolnico. V tej razpravi se je na eni strani oblikovala skupina zagovornikov ohranitve stolnice, kjer je bil najbolj dejaven zgodovinar Ignacij Oro\xc5\xbeen. Druga skupina je zagovarjala ru\xc5\xa1enje stolnice in gradnjo povsem nove cerkve. Obveljalo je stali\xc5\xa1\xc4\x8de Oro\xc5\xbenove skupine zagovornikov ohranitve obstoje\xc4\x8de cerkve, s tem, da se obstoje\xc4\x8da cerkev regotizira, torej, da se iz nje odstrani ves baro\xc4\x8dni okras. S tem naj bi cerkev dobila bolj katedralno podobo. Regotizacija se je pri\xc4\x87ela leta 1885 in je cerkvi povzro\xc4\x8dila ogromno \xc5\xa1kode. Od 13 oltarjev (brez glavnega) so ostali samo trije, 10 jih je bilo iztrganih in uni\xc4\x8denih. "Vandalizem" \xc5\xa1kofov Stepi\xc5\xa1nika in Napotnika se je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1ele v za\xc4\x8detku 20. stoletja, ko so hoteli postaviti ro\xc5\xbenovenski oltar, za kar bi morali odstraniti predhodni baro\xc4\x8dni oltar sv. Miklav\xc5\xbea, na katerem sta bili dve sliki Weisskirchnerja, ob tem pa je bil na njem 200 let star zgodovinski napis. Ob tej prilo\xc5\xbenosti se je odstranitvi prej\xc5\xa1njega oltarja postavila po robu Cesarsko-kraljeva Centralna komisija na Dunaju, ki je naposled, po dalj\xc5\xa1em pogajanju, vendarle privolila v odstranitev starega oltarja, vendar le, \xc4\x8de ga prestavijo v \xc5\xa1kofijski muzej in takoj prenehajo z gotiziranjem stolnice.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica je 20. stoletje do\xc4\x8dakala kot neogotska cerkev. V 20. stoletju ni bilo opravljenih dograditev na stavbi stolnice, vse spremebe so bile zgolj v glavni ladji in deloma v stranskih ladjah. (Glej poglavji o prezbiteriju in stranskih ladjah).\n_START_SECTION_\nZunanjost cerkve in okolica\n_START_PARAGRAPH_\nV neposredni bli\xc5\xbeini stolnice se nahaja \xc5\xa1kofijski dvorec, kjer je \xc5\xa1kofijski sede\xc5\xbe, ob njem bogoslovje z novim prizidkom teolo\xc5\xa1ke fakultete, \xc5\xa1kofijsko in teolo\xc5\xa1ko knji\xc5\xbenico, Slom\xc5\xa1kovo knjigarno in \xc5\xa1kofijskim arhivom. Okoli cerkve je bilo v srednjem veku mestno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de (ukinjeno konec 18. stoletja), kjer je bilo pokopanih mnogo znamenitih mariborskih dru\xc5\xbein. Od nekdanjega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da so se ohranili nagrobniki, ki so jih ob ukinitvi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da vzidali v zunanje stene cerkve. Na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1e vedno spominja pokopali\xc5\xa1ki svetilnik. Nasproti glavnega vhoda v cerkev so leta 1991 postavili Slom\xc5\xa1kov spomenik arhitekta Marjana Dreva, na katerem sedi na \xc5\xa1kofovskem prestolu s \xc5\xa1kofovsko palico. Na zadnji strani prestola je upodobljen \xc5\xa1kofov grb. _NEWLINE_V bli\xc5\xbeini cerkve najdemo kip leva iz rimske dobe, iz 1. ali 2. stoletja, ki naj bi ga na\xc5\xa1li pri vasi Star\xc5\xa1e v dravski strugi ter pri bazenu na pol razdalje med stolnico in rektoratom univerze, tudi kip otroka z vr\xc4\x8dem (Karlek), delo arhitekta Gabrijela Kolbi\xc4\x8da. Na trgu so pred stavbo univerze postavili doprsja pomembnih osebnosti iz vzhodne Slovenije: Franu Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8du, Hermanu Poto\xc4\x8dniku Noordnungu, Matiji Murku in Pavlu Turnerju.\n_START_SECTION_\nNotranjost cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno enoladijsko cerkev so v 13. stoletju raz\xc5\xa1irili v triladijsko in ji okoli leta 1400 prizidali prezbiterij. V za\xc4\x8detku 18. stoletja sta bili prizidani stranski kapeli: ob severni ladji kapela z baro\xc4\x8dnim oltarjem iz leta 1716, na katerem je upodobljen sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ku Ksaveriju, eden prvih jezuitov. To kapelo krasi \xc5\xa1tukatura iz istega obdobja. Ob ju\xc5\xbeni ladji je kapela bl. Antona Martina Slom\xc5\xa1ka (neko\xc4\x8d kapela sv. Kri\xc5\xbea), v kateri se nahaja baro\xc4\x8dni oltar enega vodilnih baro\xc4\x8dnih kiparjev na slovenskem \xc5\xa0tajerskem, Jo\xc5\xbeefa Holzingerja iz leta 1775, in so\xc4\x8dasne freske. _NEWLINE_Slom\xc5\xa1ek je ob prihodu leta 1859 v cerkvi postavil nove orgle in \xc5\xa1kofovski sede\xc5\xbe (\xc5\xa1kofovski prestol), ki se ni ohranil. Glavni, veliki in mogo\xc4\x8dni baro\xc4\x8dni oltar je bil iz stolnice odpeljan v \xc5\xbeupnijsko cerkev sv. Kri\xc5\xbea v kraju Heiligenkreuz am Waasen na avstrijskem \xc5\xa0tajerskem, kjer je \xc5\xa1e danes. Oltarna slika s tega oltarja je bila pred odvozom odstranjena iz oltarja in danes visi na steni v glavni ladji. Od baro\xc4\x8dnih elementov se je ohranila lesena pri\xc5\xbenica iz 17. stoletja, lesene korne klopi Jo\xc5\xbeefa Holzingerja iz 18. stoletja, ki prikazujejo prizore iz \xc5\xbeivljenja zavetnika cerkve, sv. Janeza Krstnika. V baro\xc4\x8dnem slogu sta se ohranili tudi obe stranski kapeli in oltar sv. Florijana iz leta 1699, ki stoji v ju\xc5\xbeni ladji. Po regotizaciji so leta 1890 cerkev znova odprli in na novo posvetili. Za to prilo\xc5\xbenost je dal  \xc5\xa1kof Mihael Napotnik izdelati dva sve\xc4\x8dnika ob glavnem oltarju._NEWLINE_Po letu 1960 so bile v cerkvi izvedene nekatere arhitekturne spremembe po II. Vatikanskem koncilu. VV glavni ladji je bil po drugem vatikanskem cerkvenem zboru (koncilu) spremenjen oltarni prostor (prezbiterij), pri \xc4\x8demer je bila odstranjena zgolj ograja pod velikim gotskim slavolokom, kot je to zapovedal koncil, v sredini cerkve pa je bil postavljen nov daritveni oltar. S postavitvijo tega oltarja so prezbiterij nekoliko podalj\xc5\xa1ali. Kasneje je najve\xc4\x8dje dograditve do\xc5\xbeivela Slom\xc5\xa1kova kapela v ju\xc5\xbeni ladji, ko so vanjo prenesli posmrtne ostanke bl. \xc5\xa1kofa Slom\xc5\xa1ka in na stene obesili spominske napise, ki spominjajo na pape\xc5\xbeeve obiske v stolnici. Dodane so bile tudi stranske klopi ob zunanjih stenah. Zaradi dotrajanosti so bile zamenjane zgolj orgle ter vstavljeno ozvo\xc4\x8denje in nova razsvetljava. Od leta 1978 stolnico tudi ogrevajo.\n_START_SECTION_\nSrednja ladja z oltarnim prostorom\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki baro\xc4\x8dni slavolok deli glavno ladko na dva dela. Na oltarni prostor ali prezbiterij in na preostali del srednje ladje, kjer pri bogoslu\xc5\xbeju sedijo obiskovalci. Oltarni prostor ali prezbiterij je najsevernej\xc5\xa1i del srednje ladje, \xc4\x8detudi je bil v \xc4\x8dasu po drugi svetovni vojni nekoliko spremenjen. Prvotni vitra\xc5\xbei, kot jih je mo\xc5\xbeno videti na sliki desno so bili ob zavezni\xc5\xa1kem bombardiranju Maribora ob koncu druge svetovne vojne povsem uni\xc4\x8deni in zato so jih nadomestili z novimi, ki oltarni prosto krasijo \xc5\xa1e danes. So delo slovenskega slikarja Staneta Kregarja in so bili izdelani v letih 1961 in 1969. V istem obdobju so bile zaradi reform 2. vatikanskega cerkvenega zbora (koncila) odstranjene ograje, ki so lo\xc4\x8devale oltarni prostor (prezbiterij) od ostalega prostora. Glavni oltar je skozi zgodovino do\xc5\xbeivel ve\xc4\x8d sprememb. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1kofovanja SLom\xc5\xa1kovega naslednika Jakoba Stepi\xc5\xa1nika, so dotedanji baro\xc4\x8dni glavni oltar iz 17. stoletja povsem odstranili, ohranili pa zgolj oltarno sliko, ki so jo prenesli na steno ob (baro\xc4\x8dni) pri\xc5\xbenici, kjer visi \xc5\xa1e danes. Sredstva za novogotski oltar je prispeval \xc5\xa1kof Stepi\xc5\xa1nik. Tudi ta novogotski oltar je bil kasneje odpeljan na avstrijsko \xc5\xa0tajersko, kjer stoji \xc5\xa1e danes, v mariborsko stolnico pa so namestili dana\xc5\xa1nji glavni oltar, ki so ga v ta namen pripeljali iz avstrijske \xc5\xa0tajerske. Po drugem vatikanskem koncilu je bilo treba postaviti daritveni oltar in ambon. Oltar je po na\xc4\x8drtih Jo\xc5\xbeeta Kregarja leta 1978 izdelalo pasarstvo \xc5\xbdmuc, reliefi na njem pa so delo kiparja Gabrijela Kolbi\xc4\x8da iz leta 1981. Ob tej prilo\xc5\xbenosti so izdelali tudi nov \xc5\xa1kofov sede\xc5\xbe, prej\xc5\xa1nji \xc5\xa1kofovski prestol iz leta 1891, narejenega iz lu\xc5\xbeenega hrastovega lesa pa postavili ob severno steno, kjer stoji \xc5\xa1e danes levo od glavnega oltarja. Slom\xc5\xa1kov \xc5\xa1kofovski prestol je bil leta 1891 odstranjen in se ni ohranil. _NEWLINE_Prezbiterij krasijo predvsem korne klopi z reliefi prizorov iz \xc5\xbeivljenja sv. Janeza Krstnika, delo Jo\xc5\xbeefa Holzingerja iz leta 1771 in vitra\xc5\xbei Staneta Kregarja (1961 in 1969). Prvotni vitra\xc5\xbei, prikazani na sliki desno, so bili uni\xc4\x8deni ob zavezni\xc5\xa1kem bombardiranju Maribora ob koncu 2. svetovne vojne. _NEWLINE_Med sodobnej\xc5\xa1o opremo cerkve spadajo nov daritveni oltar, ambon in \xc5\xa1kofov sede\xc5\xbe. Oltar je po na\xc4\x8drtih Jo\xc5\xbeeta Kregarja leta 1978 izdelalo pasarstvo \xc5\xbdmuc, reliefi pa so delo kiparja Gabrijela Kolbi\xc4\x8da iz leta 1981. _NEWLINE__NEWLINE_V srednji ladji ob obi\xc4\x8dajnih prvinah gotske cerkve (visoke stene, krogovi\xc4\x8dje, okna) v stolnici izstopa baro\xc4\x8dna pri\xc5\xbenica in dve sliki, vsaka na eni strani pred glavnim slavolokom. _NEWLINE__NEWLINE_Pri\xc5\xbenica je najstarej\xc5\xa1i baro\xc4\x8dni element v cerkvi in je skoraj nedotaknjena pre\xc5\xbeivela regotizacijo v drugi polovici 19. stoletja. Balustarda je sorazmerno nizka, po njej pa se vijejo vitice vinske trte z velikimi listi in grozdi. Med stebri so plitve polkro\xc5\xbene ni\xc5\xa1e, v njih pa na lesene skulpture \xc5\xa1tirih evangelistov in skulpturi apostolov sv. Petra in Pavla. Apostola in evangelisti so oble\xc4\x8deni v bibli\xc4\x8dna obla\xc4\x8dila. Apostola sta obrnjena drug proti drugemu z obrazoma, evengelisti so upodobljeni v razmi\xc5\xa1ljajo\xc4\x8di pozi. Stranice baldahina nad pri\xc5\xbenico so okra\xc5\xa1ene s pozla\xc4\x8denim okrasjem. Na vrhu je velika angelska postava. Desno od pri\xc5\xbenice je na steno severne stranske ladje pritrjena slika Krsta v Jordanu iz 17. stoletja in je tudi edini ohranjeni del nekdanjega baro\xc4\x8dnega oltarja, ki je bil ob regotizaciji leta 1889 iz cerkve umaknjen. _NEWLINE__NEWLINE_Druga slika, pritrjena na steno ju\xc5\xbene stranske ladje je baro\xc4\x8dna kopija Rubensovega Snemanja s kri\xc5\xbea iz antwerpenske katedrale. _NEWLINE__NEWLINE_V glavni ladji so \xc5\xa1e trije kovinski lestenci iz leta 1670, ki so ga takratni mestni \xc5\xbeupnijski cerkvi darovali mesarski, pekovski in zlatarski ceh. Na glavnem slavoloku je tudi kip Vstalega zveli\xc4\x8darja, ki je obrnjen proti prostoru srednje ladje.\n_START_SECTION_\nStranski ladji\n_START_PARAGRAPH_\nV 13. stoletju so cerkev raz\xc5\xa1irili v triladijsko baziliko s po \xc5\xa1tirimi arkadnimi loki med glavno ladjo in stranskima ladjama. Osi arkadnih lokov na obeh straneh se ne ujemajo, kot je razvidno iz slike tlorisa. Arkada severne strani zaostaja za vrsto ju\xc5\xbene arkade, vendar te neskladnosti v prostoru samem ne opazimo, \xc4\x8de nismo na to posebno pozorni. Posledica te neskladnosti so nepravilnosti v konstrukciji oboka srednje ladje, tako da je prvotni (gotski) stavbar uspel brezhibno konstruirati samo prvo obo\xc4\x8dno polo na zahodu pred korom, vse druge pa so \xc4\x8dedalje bolj nepopolne, tembolj se bli\xc5\xbeamo prednjemu slavoloku, ki lo\xc4\x8di oltarni prostor od preostale glavne ladje. Najbolj nepravilna oblika je oblika zadnje obo\xc4\x8dne pole pred slavolokom. \xc4\x8cetudi so vsi oboki gotski, pa je France Stele opazil, da so oblike njihovih mre\xc5\xbe v vsakem delu druga\xc4\x8dne. Iz tega je sklepal, da tudi gotske sestavine v cerkvi niso istodobne:_NEWLINE_"Od enostavnega kri\xc5\xbenega oboka v zakristiji je zastopanih do najbogatej\xc5\xa1ega mre\xc5\xbeastega oboka v ladji \xc5\xa1estero razli\xc4\x8dnih tipov, med katerimi sta si najbolj sorodna oboka severne ladje in podkorne lope ter oboka zakristije in prezbiterija, vse ostalo pa je \xc5\xbee po tipu mre\xc5\xbee tako razli\xc4\x8dno, da bi bilo te\xc5\xbeko domnevati, da gre za isto\xc4\x8dasno nastale stavbne dele. Tipolo\xc5\xa1ko najstarej\xc5\xa1i obok je obok zakristije, toda z ostalim zidom prezbiterija neskladna mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a debelost stene na mestu, kjer se ta stavba stika s prezbiterijem, nas svari pred prenaglenimi sklepi; ker je \xc5\xbee iz tlorisa preve\xc4\x8d verjetno, da je po tipu oboka starej\xc5\xa1a zakristija prizidek k obstoje\xc4\x8demu prezbiteriju, smo prisiljeni s kito reber na temenu komplicirane kri\xc5\xbene oboke sveti\xc5\xa1\xc4\x8da domnevati za najstarej\xc5\xa1o gotsko sestavino te cerkve. Da je najbogatej\xc5\xa1a mre\xc5\xbea obokov v ladji najmlaj\xc5\xa1a, nam potrdi posebno zna\xc4\x8dilno igra\xc4\x8dkasto oblikovanje _NEWLINE_njihovih podno\xc5\xbeij. ... Tloris (nam) pove predvsem \xc4\x8detvero, za razlago stavbnega razvoja stolnice va\xc5\xbenih dejstev:_NEWLINE_1. Nemogo\xc4\x8de je, da bi bili istodobno nastali pritli\xc4\x8dni arkadi v ladji in konstruktivno k njima prislonjena gotska obo\xc4\x8dna konstrukcija srednje ladje;_NEWLINE_2. nedvomno je, da je danost teh, po svojih oseh neskladnih arkad povzro\xc4\x8dila nepravilnost v sestavu obokov, kar dokazuje, da pripadata arkadi siarej\xc5\xa1i, v gotsko obliko prezidani stavbi; _NEWLINE_3. izredna dol\xc5\xbeina in srednji ladji skoraj popolnoma enaka \xc5\xa1irina prezbiterija dokazuje, da je bil sedanji prezbiterij na mestu manj\xc5\xa1ega, po velikosti ladji ustreznega starej\xc5\xa1ega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da prizidan in da so na ta na\xc4\x8din hoteli pove\xc4\x8dati \xc5\xbee premajhno notranj\xc5\xa1\xc4\x8dino cerkve; _NEWLINE_4. razli\xc4\x8dnost obokov v posameznih delih stavbe dokazuje, da so posamezne dele v gotski dobi v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasovnih presledkih obokali in da je najdalje vztrajala pri prvotnem lesenem stropu ladja._NEWLINE_ _NEWLINE_V splo\xc5\xa1nem tako lahko \xc5\xbee po razboru tlorisa in notranj\xc5\xa1\xc4\x8dine zaklju\xc4\x8dimo, da gre za prvotno romansko, pozneje gotsko pove\xc4\x8dano in prezidano stavbo." _NEWLINE_Ju\xc5\xbeno stransko ladjo so povi\xc5\xa1ali in obokali leta 1442, severno okoli leta 1467. V severni stranski ladji najdemo kamnose\xc5\xa1ki okras, angele z orodji Kristusovega trpljenja, upodobljenimi na konzolah. Po po\xc5\xbearih v letih 1648 in 1650 so obnovili streho in vzidali tri vhodne ve\xc5\xbee, dve od teh na vsaki stranski ladji, kjer sta \xc5\xa1e danes. Stranski kapeli (vsaka v eni od stranskih ladij) sta bili zgrajeni v letih 1714 in 1715, posve\xc4\x8deni pa med 1724 in 1727. Kapela v ju\xc5\xbeni ladji je posve\xc4\x8dena sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ku Ksaveriju. Leta 1873 jo je poslikal Jakob Broll s prizori iz \xc5\xbeivljenja sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka, slikani okni pa predstavljata motive iz svetovnega potopa ter sv. Duha, in sta delo Staneta Kregarja. Leta 1967 je okna izdelalo podjetje "Staklo" iz Zagreba.  V ju\xc5\xbeni ladji je \xc5\xa1e baro\xc4\x8dni oltar Franca Kri\xc5\xa1tofa Reissa iz leta 1699. _NEWLINE_Kapela v ju\xc5\xbeni ladji je posve\xc4\x8dena bl. \xc5\xa1kofu Antonu Martinu Slom\xc5\xa1ku. V njej je tudi pokopan. Slikana okna v tej kapeli so bila vstavljena tik ped njegovo beatifikacijo, med letoma 1996 in 1999. Mojster Marko Jerman je na njih upodobil Slom\xc5\xa1ka pri pouku Bla\xc5\xbea in Ne\xc5\xbee, Slom\xc5\xa1ka kot \xc5\xa1kofa v Mariboru in Slom\xc5\xa1kovo beatifikacijo ter Slom\xc5\xa1ka v Zboru svetih. V \xc4\x8detrtem oknu sta upodobljena slovanska misijonarja, sveta Ciril in Metod.   _NEWLINE_V severni stranski ladji sta dva oltarja: ob vzhodni steni je novogotski oltar Srca Jezusovega v obliki gotskega poliptiha iz leta 1898, ki ga je daroval \xc5\xa1kof Mihael Napotnik. Marmorna menza (oltarna miza) je delo kamnoseka Karla Kocijan\xc4\x8di\xc4\x8da iz Maribora. Ob steni severne stranske ladje je Ro\xc5\xbenovenski oltar iz leta 1904. Tudi to oltarno mizo (menzo) je izdelal kamnosek Kocijan\xc4\x8di\xc4\x8d. Kip Kri\xc5\xbeanega na tem oltarju je starej\xc5\xa1i in naj bi nekdaj stal na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du pri stolnici.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kof Slom\xc5\xa1ek in stolnica\n_START_PARAGRAPH_\nV stolnici je pokopan bla\xc5\xbeeni \xc5\xa1kof Anton Martin Slom\xc5\xa1ek Njegov grob se nahaja v oltarju stranske, danes Slom\xc5\xa1kove kapele, nekdanje kapele svetega Kri\xc5\xbea. Njegovi posmrtni ostanki so bili na to mesto prene\xc5\xa1eni 7. oktobra 1978. Po smrti leta 1862 je bil sprva pokopan v grobni kapeli na starem mariborskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer je danes stadion Ljudski vrt. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1kofa Toma\xc5\xbei\xc4\x8da so ob opustitvi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da leta 1941 njegove posmrtne ostanke prepeljali v fran\xc4\x8di\xc5\xa1kansko cerkev, od tam pa v \xc4\x8dasu \xc5\xa1kofa Dr\xc5\xbee\xc4\x8dnika leta 1978, v lu\xc4\x8di beatifikacijskega procesa, v stolnico (sprva v kripto pod prezbiterijem, po beatifikaciji pa v stransko Slom\xc5\xa1kovo kapelo). S Slom\xc5\xa1kovo kapelo je povezana tudi Bo\xc5\xbeja slu\xc5\xbeabnica Cvetana Priol, saj se je v njej spomladi 1939 darovala Jezusu, kot \xc5\xbertev ljubezni._NEWLINE_Slom\xc5\xa1kov grob je dvakrat obiskal tudi pape\xc5\xbe Janez Pavel II in molil na njegovem grobu. 19. septembra 1999 je pape\xc5\xbe \xc5\xa1kofa ob svojem drugem obisku Maribora \xc5\xa1kofa Slom\xc5\xa1ka razglasil za bla\xc5\xbeenega, proces za njegovo kanonizacijo (svetni\xc5\xa1tvo) pa je v teku. _NEWLINE_V prezbiteriju stolnice je postavljen tudi Slom\xc5\xa1kov kip iz leta 1878 in je delo ljubljanskega kiparja Zajca, na trgu pred stolnico pa stoji Slom\xc5\xa1kov kip akademskega kiparja Marjana Dreva iz leta 1991, \xc4\x8digar mav\xc4\x8dni osnutek se nahaja v \xc5\xa1kofovi doma\xc4\x8di cerkvi na Ponikvi. Zaj\xc4\x8dev spomenik v stolnici je naro\xc4\x8dil tedanji \xc5\xa1kof Stepi\xc5\xa1nik, zunanji kip pa je bil postavljen po nate\xc4\x8daju v \xc4\x8dasu \xc5\xa1kofovanja Franca Krambergerja. Spomenik \xc5\xa1kofu Slom\xc5\xa1ku na javnem trgu je \xc5\xbee v 19. stoletju zahtevala mariborska \xc4\x8ditalnica, kot spomenik zaslu\xc5\xbenemu narodnemu buditelju in s tem tudi kot nacionalni spomenik Slovencev, vendar so ga zaradi takratnih mariborskih politi\xc4\x8dnih razmer postavili v stolni cerkvi in ga formalno pribli\xc5\xbeali nagrobniku.'