b"\n_START_ARTICLE_\nQaitbayjeva citadela\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nQaitbayjeva citadela v Aleksandriji velja za eno najpomembnej\xc5\xa1ih obrambnih trdnjav, ne le v Egiptu, temve\xc4\x8d tudi ob obali Sredozemskega morja in pomemben del sistema utrdb Aleksandrije v 15. stoletju.\n_START_SECTION_\nUtrdbe  iz 15. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno 1480. leta je \xc4\x8derke\xc5\xa1ki mamelu\xc5\xa1ki sultan Al-Ashraf Qaitbay utrdil mesto kot del obalnih obrambnih objektov proti Turkom, ki so takrat grozili Egiptu. Izgradil je trdnjavo in v njej postavil mo\xc5\xa1ejo. Citadela je delovala v ve\xc4\x8dini obdobja Mamelukov, osmanskem obdobju in sodobnem \xc4\x8dasu, a po britanskem bombardiranju mesta Aleksandrija leta 1882 je ostala brez pozornosti. Ostala je zanemarjena do 20. stoletja, ko jo je ve\xc4\x8dkrat obnovil Egiptovski Vrhovni svet starin._NEWLINE_Ustanovitelj citadele Qaitbay je bil \xc4\x8derke\xc5\xa1ki sultan z imenom Al-Ashraf Abou Anasr Saif El-Din Qaitbay El-Jerkasy Al-Zahiry (1468-1496), rojen okoli leta 1423 (826 AH). Bil je Mameluk, ki je v Egipt pri\xc5\xa1el kot mladeni\xc4\x8d, star manj kot 20 let. Kupil ga je Al-Ashraf Bersbay, ostal med njegovimi spremljevalci, dokler Al-Ashraf Bersbay ni umrl. Potem je sultan Djaqmaq kupil Qaitbaya in mu kasneje dal svobodo. Qaitbay je nato nadaljeval z zasedbo razli\xc4\x8dnih delovnih mest. Ko je vladal sultan Tamar Bu\xc4\x9fa, je postal na\xc4\x8delnik vojske (Atabec Al-Askar). Ko je bil sultan vr\xc5\xbeen s prestola, je bil Qaitbay imenovan za sultana, z nazivom Almalek Al-Ashraf na ponedeljek 26. Ragab, 872 AH (leto 1468). Bil je eden najpomembnej\xc5\xa1ih in uglednih mamelu\xc5\xa1kih sultanov, ki je vladal okoli 29 let. Bil je pogumen kralj, ki je posku\xc5\xa1al z Osmani za\xc4\x8deti novo obdobje z izmenjavo veleposlani\xc5\xa1tev in daril. Bil je navdu\xc5\xa1en nad potovanji in opravil \xc5\xa1tevilna pomembna potovanja.\n_START_SECTION_\nGraditelj\n_START_PARAGRAPH_\nQaitbay je bil mecen umetnosti in arhitekture, ustvaril je tudi pomembno mesto med upravnim sistemom in dr\xc5\xbeavo. Bil je graditelj (Shady Al-Ama'er). V Meki, Medini in Jeruzalemu je zgradil \xc5\xa1tevilne koristne stavbe. V Egiptu mu je pripisanih okoli 70 obnovljenih objektov, med njimi so mo\xc5\xa1eje, medrese, uradi, javne vodnjake (sebil), osnovne \xc5\xa1ole (mekteb, arabsko kutab), hi\xc5\xa1e, voja\xc5\xa1ke zgradbe, kot so citadela v Aleksandriji in Rosetti (danes mesto Rashid). Te citadele so bile zgrajene za za\xc5\xa1\xc4\x8dito severa Egipta, ve\xc4\x8dinoma proti Osmanom, katerih mo\xc4\x8d se je v Sredozemlju pove\xc4\x8devala._NEWLINE_Qagmas Al-Eshaqy je bil arhitekt Citadele. Pred prihodom v Egipt je bil Mameluke iz Djakmaka v Siriji. V \xc4\x8dasu vladavine Qaitbayja je postal graditelj in nato Aleksandrijski podkralj. Bil je imenovan za guvernerja Sirije (Damaska), zgradil je mo\xc5\xa1ejo zunaj vrat Ra\xc5\xa1ida (Bab Rashid), kot tudi kenotaf in han. Prav tako je prenovil mo\xc5\xa1ejo El-Sawary pred vrati Sadrah (Bab Sadrah)._NEWLINE_Qagmas je bil inteligenten in skromen, kot tudi nadzornik \xc5\xa1tevilnih konstrukcij v \xc4\x8dasu Qaitbayja. Leta 882 AH (1477 n. \xc5\xa1t.) je sultan Qaitbay obiskal stari svetilnik v Aleksandriji in ukazal na njegovih temeljih zgraditi trdnjavo. Gradnja je trajala pribli\xc5\xbeno 2 leti in re\xc4\x8deno je, da je Qaitbay za delo na Citadeli porabil ve\xc4\x8d kot sto tiso\xc4\x8d zlatih dinarjev\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nIbn Ayas je omenil, da se je gradnja te utrdbe za\xc4\x8dela v mesecu Rabi Alawal 882 H. Rekel je, da je sultan Qaitbay odpotoval v Aleksandrijo, skupaj z nekaterimi drugimi mamelu\xc5\xa1kimi knezi, obiskal kraj starega svetilnika in med tem obiskom naro\xc4\x8dil gradnjo Citadele._NEWLINE_V mesecu Shaban 884 H je sultan Qaitbay ponovno od\xc5\xa1el v Aleksandrijo, ko je bila gradnja kon\xc4\x8dana. Trdnjavi je dal hrabro legijo vojakov in razno oro\xc5\xbeje. Prav tako je, kot je omenil Ibn Ayas, namenil ve\xc4\x8d vakufov, iz katerih je financiral gradbena dela in pla\xc4\x8de vojakov._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Mamelukov in zaradi svoje strate\xc5\xa1ke lokacije, je bila Citadela dobro vzdr\xc5\xbeevana od vseh vladarjev, ki so pri\xc5\xa1li za Qaitbayjem.\n_START_SECTION_\nKrepitev garnizije\n_START_PARAGRAPH_\nSultan Qansuh Al-Ghouri je Citadeli namenil posebno pozornost. Obiskal jo je ve\xc4\x8dkrat in pove\xc4\x8dal mo\xc4\x8d garnizona, ki mu je omogo\xc4\x8dil razli\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje in opremo. Imela je velik zapor za kneze in dr\xc5\xbeavnike, ki jih je sultan iz nekega razloga zadr\xc5\xbeeval stran od njihovih koristi. V epizodah leta 920 H, je sultan sultan Qansuh Al-Ghouri obiskal Aleksandrijo z drugimi knezi.\n_START_SECTION_\nOsmanska gro\xc5\xbenja\n_START_PARAGRAPH_\nOd\xc5\xa1li so v Qaitbayjevo citadelo, kjer so videli nekaj manevrov in voja\xc5\xa1ko usposabljanje v obrambnem oro\xc5\xbeju tega obdobja. Ko je za\xc4\x8dutil osmansko gro\xc5\xbenjo, je izdal voja\xc5\xa1ki odlok o prepovedi odna\xc5\xa1anja oro\xc5\xbeja iz Citadele, celo napovedal, da bo s smrtno kaznijo kaznovan tisti, ki bi sku\xc5\xa1al karkoli ukrasti iz Citadela in naro\xc4\x8dil napis tega odloka na marmorno plo\xc5\xa1\xc4\x8do, pritrjeno na vrata pred dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem. Pi\xc5\xa1e: b-ismi-l\xc4\x81\xc4\x81hi r-ra\xe1\xb8\xa5m\xc4\x81ni r-ra\xe1\xb8\xa5\xc4\xabmi \xd8\xa8\xd8\xb3\xd9\x85 \xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x84\xd9\x87 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb1\xd8\xad\xd9\x85\xd9\x86 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb1\xd8\xad\xd9\x8a\xd9\x85  - 'v imenu Boga, Najmilej\xc5\xa1ega, Najljub\xc5\xa1ega'._NEWLINE_Ko so osmanski Turki osvojili Egipt, so celo skrbeli za to edinstveno Citadelo. Uporabili so jo za zavetje, kot so to storili s Saladinovo citadelo v Kairu in Citadelo Damieta, Rosetta, Al Borollos in El-Arish. Vzdr\xc5\xbeevali so jo v dobrem stanju in namestili s pehoto, artilerijo, dru\xc5\xbebo bobnarjev in trobenta\xc4\x8dev, zidarjev in tesarjev.\n_START_SECTION_\nOsmanska gro\xc5\xbenja je minila\n_START_PARAGRAPH_\nKer je osmanska vojska postala \xc5\xa1ibka, je Citadel za\xc4\x8del izgubljati svoj voja\xc5\xa1ki pomen. Leta 1798  je med francosko odpravo v Egipt padla v roke francoskih vojakov, predvsem zaradi \xc5\xa1ibkosti garnizona v Citadeli in mo\xc4\x8di francoskega sodobnega oro\xc5\xbeja v tistem \xc4\x8dasu. V notranjosti so Francozi na\xc5\xa1li nekaj oro\xc5\xbeja kri\xc5\xbearjev iz obdobja Ludvika IX. To je bil morda plen iz bitke in ujetja El-Mansoura.\n_START_SECTION_\nObnova v 19. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Mohamed Ali pa\xc5\xa1a leta 1805 postal vladar Egipta, je obnovil staro Citadelo, obnovil in popravil zunanje obzidje, ter je opremil trdnjavo z najsodobnej\xc5\xa1im oro\xc5\xbejem tega obdobja, zlasti obalnimi topovi. Mohameda Alija in njegovo vladanje velja za drugo zlato obdobje za Citadelo.\n_START_SECTION_\nOrabijev upor\n_START_PARAGRAPH_\nCitadela je ohranila zanimanje naslednikov Mohameda Alija do leta 1882, ko je pri\xc5\xa1lo do upora, ki ga je vodil polkovnik Ahmed 'Urabi. Britanska flota je bombardirala Aleksandrijo 11. julija 1882 in po\xc5\xa1kodovala velik del mesta, zlasti na obmo\xc4\x8dju Citadele. Ta napad je poru\xc5\xa1il utrdbo in povzro\xc4\x8dil veliko \xc5\xa1kodo. Severna in zahodna fasada sta bili mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovane zaradi topovskih eksplozij, usmerjenih neposredno v konstrukcijo. Zahodna fasada je bila popolnoma uni\xc4\x8dena, tako da je v njej nastala velika vrzel.\n_START_SECTION_\nObnova v 20. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nCitadela je nato ostala zanemarjena do leta 1904, ko je Ministrstvo za obrambo obnovilo zgornje nadstropje. Kralj Faruk je \xc5\xbeelel spremeniti Citadelo v kraljevo po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko hi\xc5\xa1o, zato je naro\xc4\x8dil hitro obnovo._NEWLINE_Po revoluciji leta 1952 so egiptovske voja\xc5\xa1ke \xc4\x8dete spremenile stavbo v pomorski muzej. Najve\xc4\x8dja obnovitvena dela izvirajo iz leta 1984, ko je Egip\xc4\x8danska organizacija za starine naredila ambiciozne na\xc4\x8drte za obnovo utrdbe."