b"\n_START_ARTICLE_\nGantogram\n_START_PARAGRAPH_\nGantogram je organizacijski pripomo\xc4\x8dek, ki poenostavi pregled nad izvajanji dela pri delovnem procesu (npr. popravilo ra\xc4\x8dunalnika). Posamezne delovne faze (npr. sestavljanje, razstavljanje ne\xc4\x8desa ali nekoga) ume\xc5\xa1\xc4\x8damo v \xc4\x8dasovno logi\xc4\x8dno zaporedje. Razvidno je tudi, kako dolgo neka faza poteka in kak\xc5\xa1na delovna sredstva (kladivo, \xc5\xbeaga, ...) potrebujemo pri delu v fazi._NEWLINE_Gantogram je operacijsko tehni\xc4\x8dno orodje izvedbene dokumentacije vsakega projekta, ki je \xc4\x8dasovno omejen.\n_START_SECTION_\nZgodovina organizacije dela\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek razvoja organizacije dela, sega v pradavnino, v \xc4\x8das, ko je bilo skupno delo nekega plemena ljudi \xc5\xa1e relativno preprosto organizirati in nadzorovati. Kasneje skozi zgodovino, se pojavljajo razli\xc4\x8dni tipi oblasti in oblike dru\xc5\xbebenega zdru\xc5\xbeevanja za dosego ciljev. Zna\xc4\x8dilno za obdobje pred 19. stoletjem je, da ni bilo sistemati\xc4\x8dnega zbiranja podatkov in metod, ampak je bolj ali manj vsak \xc2\xbbdvorni\xc2\xab\xc2\xa0ali kak\xc5\xa1en drugi organizator, dolo\xc4\x8dal pravila sam in po svojem ob\xc4\x8dutku._NEWLINE_Po 1. svetovni vojni se je pri\xc4\x8del razvoj organizacije dela tudi v za to ustanovljenih zdru\xc5\xbeenjih, tovarni\xc5\xa1kih oddelkih za \xc5\xa1tudij dela ter na univerzah in in\xc5\xa1titutih. Iz teh prou\xc4\x8devanj so se rodile \xc5\xa1ole ali sistemi organizacije dela. _NEWLINE_REFA (Reichsausschuss fur Arbeitszeitermittlung) se je leta 1924 osnovala kot dr\xc5\xbeavna komisija za \xc5\xa1tudij \xc4\x8dasa v nem\xc5\xa1ki industriji. Leta 1936 se je preimenovala v Reichsausschuss fur Arbeitsstudien. Iz prvotnega cilja, ki je obsegal le \xc5\xa1tudij \xc4\x8dasa, so takrat raz\xc5\xa1irili svoje prou\xc4\x8devanje tudi na oblikovanje in vrednotenje dela. Do danes je REFA razvila vrsto metod \xc5\xa1tudija dela in je postala ena vplivnej\xc5\xa1ih \xc5\xa1ol organizacije dela v svetu._NEWLINE_Mednarodna organizacija dela (ILO) je bila ustanovljena leta 1919 v Parizu pod okriljem novonastalega Dru\xc5\xa1tva narodov. Sede\xc5\xbe ima v \xc5\xbdenevi. Naloge sistema so zvi\xc5\xa1evanje proizvodnosti dela, izbolj\xc5\xa1evanje organizacije dela, \xc5\xa1tudij in oblikovanje dela ter pou\xc4\x8devanje \xc5\xa1tudija dela. Posebno pozornost posve\xc4\x8dajo pomo\xc4\x8di nerazvitim \xc4\x8dlanicam te mednarodne skupnosti._NEWLINE_Sistem BTE (Bureau des Temps Elementaires) se je pri\xc4\x8del razvijati v Franciji (1938, Pariz) z nalogo, da poenoti metode analize in \xc5\xa1tudija dela za potrebe industrije, ter skrbi tudi za izobra\xc5\xbeevanje strokovnjakov za organizacijo dela._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju Filadelfije (1934-1938, ZDA) se je razvil prvi sistem 'vnaprej dolo\xc4\x8denih \xc4\x8dasov' - Work Factor (WF). Razvili so objektivni sistem dolo\xc4\x8devanja \xc4\x8dasov za osnovne elemente dela. \xc4\x8casovne vrednosti so ugotavljali v ve\xc4\x8d vejah industrijske dejavnosti s filmsko kamero. Izdelali so zamotan na\xc4\x8din ocenjevanja porabe \xc4\x8dasa za posamezne vrste del, ki omogo\xc4\x8da ob doslednem spo\xc5\xa1tovanju na\xc4\x8del oblikovanja dela in delovnega mesta, zelo zanesljive norme. Kasneje so osnovni postopek poenostavili in danes pozna WF \xc5\xa1tiri razli\xc4\x8dne postopke za dolo\xc4\x8danje delovnih \xc4\x8dasov: osnovni, poenostavljeni, hitri in kratki.\n_START_SECTION_\nRazvoj \xc5\xa1tudija dela in pojav gantograma\n_START_PARAGRAPH_\nProti koncu 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja je v ZDA deloval eden od najpomembnej\xc5\xa1ih mo\xc5\xbe iz zgodovine organizacije dela - Frederick Winston Taylor. Bil je prvi, ki je preizkusil znanstveni pristop k \xc5\xa1tudiju dela. Delo je razdelil na elemente in prou\xc4\x8deval vsakega posebej. Henry Ford (1863 - 1947) je bil Taylorjev sodobnik. Kot lastnik tovarn in poslovne\xc5\xbe je hitro spoznal pomen racionalnega, \xc4\x8de ne kar znanstvenega pristopa k poenostavljanju dela na poti do ve\xc4\x8djih u\xc4\x8dinkov in dobi\xc4\x8dkov. Njegov izum je delo na teko\xc4\x8dem traku, kjer je delo raz\xc4\x8dlenil in razdelil tako, da je posamezen delavec opravljal le en gib. Med njegove uspehe sodi tudi zavestno normiranje dela in tipiziranje orodja, standardizacija surovin, kar vseh proizvodov, temeljita priprava proizvodnje, podroben nadzor proizvodnje in uvajanje mehanizacije in avtomatizacije. \xc5\xa0e v \xc4\x8dasu Taylorjevega \xc5\xbeivljenja so mnogi znanstveniki sledili njegovim zamislim, jih izbolj\xc5\xa1evali in izpopolnili. Tak\xc5\xa1en je bil tudi Henry Gantt, ki se je leta 1887 pridru\xc5\xbeil Taylorju pri nekaterih njegovih \xc5\xa1tudijah. Za razliko od Taylorja je Gantt pokazal ve\xc4\x8d ob\xc4\x8dutka in zanimanja za delavce. Razvil je poseben na\xc4\x8din nagrajevanja, pri katerem je delavec dobil poseben bonus, \xc4\x8de je dosegel predvideni dnevni u\xc4\x8dinek, \xc4\x8de pa tega ni mogel storiti, ni bil kaznovan, temve\xc4\x8d je dobil zagotovljeno pla\xc4\x8do. Z uvedbo tega sistema je storilnost porasla, zato je bil Gantt prepri\xc4\x8dan o vrednosti svojih moralnih na\xc4\x8del. Razvil je tudi poseben grafi\xc4\x8dni na\xc4\x8din spremljanja dnevnih u\xc4\x8dinkov, ki je postal znan kot gantogram in je omogo\xc4\x8dal u\xc4\x8dinkovit in preprost nadzor nad proizvodnjo. Posledice teh dognanj so izzvale revolucionaren odziv na trgu izdelkov. Leta 1903 je obstajalo 3000 podjetij, ki so se ukvarjala s proizvodnjo avtomobilov. Leta 1930 jih je bilo le \xc5\xa1e okoli 30. Racionalizacija proizvodnje je pomenila ve\xc4\x8d proivedenih avtomobilov na \xc4\x8dasovno enoto. Ponudba na trgu se je drasti\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala in le najbolj\xc5\xa1i proizvajalci so na koncu lahko prodajali po najni\xc5\xbejih cenah. Pri tem pa so jim pomagala sredstva vlo\xc5\xbeena v organizacijo dela."