b'\n_START_ARTICLE_\nVenet\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nJezikoslovna uvrstitev\n_START_PARAGRAPH_\nVenet\xc5\xa1\xc4\x8dina je indoevropski jezik kentumske oblike. Najbli\xc5\xbee je sorodna italskim jezikom, posebej latin\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Do okoli leta 1950 so jezikoslovci venet\xc5\xa1\xc4\x8dino povezovali z ilir\xc5\xa1\xc4\x8dino, kasneje pa sta se pojavili dve vzporedni teoriji. Prva se opira na nesporne podobnosti med venet\xc5\xa1\xc4\x8dino in latin\xc5\xa1\xc4\x8dino ter zagovarja uvrstitev venet\xc5\xa1\xc4\x8dine v italsko skupino. Druga opozarja na razlike med venet\xc5\xa1\xc4\x8dino in italskimi jeziki ter poudarja izoglose, ki jih venet\xc5\xa1\xc4\x8dina deli z drugimi indoevropskimi vejami, posebej z germanskimi jeziki, in zato \xc5\xa1teje venet\xc5\xa1\xc4\x8dino kot samostojen indoevropski jezik. _NEWLINE_Obe videnji imata zagovornike. Po hipotezi, ki jo podpirajo jezikoslovci Beeler, Porzig, Krahe, Hamp, Lejeune in Georgiev, tvorijo venet\xc5\xa1\xc4\x8dina ter latino-faliskijska jezika eno vejo italskih jezikov, ki jo zemljepisno lo\xc4\x8di druga, osko-umbrijska veja. Jezikoslovci Polom\xc3\xa9, Safarewicz, Hirunuma, Campanile pa venet\xc5\xa1\xc4\x8dino \xc5\xa1tejejo za samostojen indoevropski jezik. Vendar se podobnosti venet\xc5\xa1\xc4\x8dine z germanskimi jeziki pojavljajo samo v besedi\xc5\xa1\xc4\x8du in naj bi nastale v obdobju, ko je bila praitalska govorna skupnost v stiku s pragermansko._NEWLINE_Na podlagi onomasti\xc4\x8dnih virov jezikoslovci sklepajo, da je bil venet\xc5\xa1\xc4\x8dini soroden tudi liburnijski jezik na obmo\xc4\x8dju jadranske Hrva\xc5\xa1ke (Mallory 1989: 91). Hrva\xc5\xa1ki jezikoslovec Radoslav Kati\xc4\x8di\xc4\x87 ugotavlja, da antroponimi severovzhodnega ali po njegovem severnojadranskega  dela rimske province Ilirik, ki ustrezajo de\xc5\xbeeli Liburnov, pripadajo \xc5\xa1ir\xc5\xa1emu antroponomasti\xc4\x8dnemu obmo\xc4\x8dju, ki vklju\xc4\x8duje tudi de\xc5\xbeelo Venetov, Istro in vzhodne Alpe. Sosednje obmo\xc4\x8dje, ki ga imenuje dalmatinsko-panonsko in ustreza de\xc5\xbeelam Dalmatov in Japodov v \xc4\x8dasu rimskega zavzetja ter sega vse do Panonije, prav tako izpri\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilne podobnosti s prvim. Ta odkritja predstavljajo nov pogled na italske jezikovne zna\xc4\x8dilnosti, ki so morda segale vse do Srednje Evrope._NEWLINE_Podroben pregled o odnosu venet\xc5\xa1\xc4\x8dine do drugih indoevropskih jezikov ponuja Lejeune (1974: 163-173).\n_START_SECTION_\nPisava\n_START_PARAGRAPH_\nVenetska pisava spada skupaj z retijsko in lepontsko (imenovano tudi lugansko) pisavo v dru\xc5\xbeino severnoetru\xc5\xa1\xc4\x8danskih abeced, iz katere se je verjetno razvila tudi germanska pisava rune. Venetska pisava izhaja neposredno iz etru\xc5\xa1\xc4\x8danske abecede. Je punktirana pisava, kar pomeni, da vsebuje lo\xc4\x8dila (pike), ki omejujejo \xc4\x8drke po to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denih pravilih glede na njihov polo\xc5\xbeaj. Zna\xc4\x8dilnost venetske pisave so tudi znaki za zvene\xc4\x8de glasove [b], [d] in [g], ki jih etru\xc5\xa1\xc4\x8danski jezik ni poznal. _NEWLINE_Verjetno je venetska pisava nastala v sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih, kjer so jo tudi pou\xc4\x8devali, saj so razli\xc4\x8dice venetske pisave vezane prav na taka sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so bila pisarski centri. Posamezne razli\xc4\x8dice venetske pisave se razlikujejo v grafi\xc4\x8dnem izgledu nekaterih \xc4\x8drk, njihov sistem pa je enak. Najpomembnej\xc5\xa1i vpliv je imela razli\xc4\x8dica, sprejeta v sveti\xc5\xa1\xc4\x8du Reitije (Reitia) v mestu Este, ki je bilo kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Severnojadranskih Venetov (Isteni\xc4\x8d 1990: 76-77; Haarmann 2002: 206; Prosdocimi in Pellegrini 1967: 23-27).\n_START_SECTION_\nUporaba pik\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilnost venetske pisave (ki se posami\xc4\x8dno pojavlja tudi v nekaterih etru\xc5\xa1\xc4\x8danskih tekstih) je uporaba pik med dolo\xc4\x8denimi \xc4\x8drkami. S pikami so ozna\xc4\x8devali soglasnike, ki jim ni sledil samoglasnik (npr. zona.s.to, kjer s sledi t), oziroma samoglasnike, ki jim ni sledil soglasnik (npr. .o.p za glas o na za\xc4\x8detku besede). Ta navada pri\xc4\x8da o dejstvu, da je etru\xc5\xa1\xc4\x8dansko-venetska pismenost, ki preko gr\xc5\xa1kega posredovanja izvira iz feni\xc4\x8danske (tj. semitskega jezika), imela bolj zlogoven kot \xc4\x8drkoven zna\xc4\x8daj. To pomeni, da so vsako \xc4\x8drko razumeli kot zlog v smislu sestave soglasnik + samogalnik, zaradi \xc4\x8desar so glasove s samostojno vrednostjo (en sam samoglasnik ali soglasnik) razumeli kot edinstvene in jih tako tudi zapisovali. Pri najstarej\xc5\xa1em venetskem napisu iz okoli 550 pr. n. \xc5\xa1t. uporabe pik \xc5\xa1e ni zaslediti, kar nakazuje, da se ta grafi\xc4\x8dna tehnika razvila \xc5\xa1ele kasneje (Haarmann 2002: 206).\n_START_SECTION_\nNapisi\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i znanstveniki, ki so preu\xc4\x8dili in razlo\xc5\xbeili venetske napise, so Carl Pauli, Hans Krahe, Giovan Battista Pellegrini in Aldo Luigi Prosdocimi ter Michel Lejeune._NEWLINE_V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu se z venetskim jezikom in kulturo ukvarjata  Loredana Calzavara Capuis (bibliografija) in Anna Maria Chieco Bianchi._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a najdi\xc5\xa1\xc4\x8da venetskih napisov so na obmo\xc4\x8dju pokrajine Veneto v severovzhodni Italiji (mesta Este, Cadore, Padova in njihova okolica). Na ozemlju Slovenije so napisi v venetski pisavi znani z Va\xc4\x8d, \xc5\xbdenjaka (Negovska \xc4\x8delada), iz \xc5\xa0kocjana na Krasu in Idrije pri Ba\xc4\x8di (ES 14. zv. 2000: 183), na obmo\xc4\x8dju Avstrije pa se kot najdi\xc5\xa1\xc4\x8de venetskih napisov pojavlja Ziljska dolina (W\xc3\xbcrmlach, Gurina)._NEWLINE_Po vsebini so venetski napisi ve\xc4\x8dinoma nagrobni spomeniki in votivni izreki. Najstarej\xc5\xa1i napisi so iz 6. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Z ustanovitvijo mesta Aquileia (dana\xc5\xa1nji Oglej) leta 181 pr. n. \xc5\xa1t. se je za\xc4\x8dela romanizacija Venetov. Najmlaj\xc5\xa1i venetski napisi (v latinici) so iz 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. nato pa je venetski jezik zamenjala latin\xc5\xa1\xc4\x8dina.'