b'\n_START_ARTICLE_\nBoris II. Bolgarski\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nBoris je bil najstarej\xc5\xa1i \xc5\xbeive\xc4\x8di sin cesarja Petra I. Bolgarskega in Marije (Irene) Lekapene, vnukinje bizantinskega cesarja Romana I. Lekapena. Rojen je bil okoli leta 931 med obiskom njegove matere v Konstantinoplu._NEWLINE_O njem ni ni\xc4\x8d znanega do leta 968, ko je od\xc5\xa1el v Konstantinopel na mirovna pogajanja s cesarjem Nikiforjem II. Fokasom. Na pogajanjih je bil domnevno \xc4\x8dastni talec. Sprti strani sta s pogajanji posku\xc5\xa1ali kon\xc4\x8dati dolgoletne spore in se skupaj obrniti proti knezu Svjatoslavu I. Kijevskemu katerega je bizantinski cesar na\xc5\xa1\xc4\x8duval proti Bolgarom. Leta 969 so Rusi ponovno porazili Bolgare. Peter I. se je odpovedal prestolu in se umaknil v samostan. Okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine njegovega odstopa niso povsem jasne. Borisu II. so dovolili vrnitev v domovino in zasesti o\xc4\x8detov prestol. Kasnej\xc5\xa1i bizantinski zgodovinar Ivan Skilica trdi, da sta Boris in brat Roman pobegnila iz Konstantinopla po tako imenovanem uporu Komitopulov v Makedoniji._NEWLINE_Boris II. se ni mogel ustaviti kijevskega prodiranja in bil zato prisiljen sprejeti Svjatoslava Kijevskega za svojega zaveznika, prevzeti vlogo marionetnega vladarja in se obrniti proti Bizantincem. Kijevski pohod v bizantinsko Trakijo se je kon\xc4\x8dal s porazom pri Arkadiopolu in bizantinskim protiudarom proti severu. Bizantinci so vdrli v Mezijo in oblegali bolgarsko prestolnico Preslav. Trdnjavo so kljub temu, da so jo branili Bolgari in Kijev\xc4\x8dani, uspeli osvojiti. Cesar Ivan I. Cimisk je Borisa II. ujel in nadaljeval zasledovanje kijevske vojske. V Dr\xc4\x83st\xc4\x83ru (Silistra) je oblegal Svjatoslava in se razglasil za Borisovega zaveznika in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika. Do bolgarskega monarha se je vedel z dol\xc5\xbenim spo\xc5\xa1tovanjem. Po Svjatoslavovem umiku v Kijev, se je bizantinski cesar leta 971 zmagoslavno vrnil v Konstantinopel. Bolgariji ni dal svobode, ki jo je obljubljal, ampak je s seboj pripeljal Borisa II., njegovo dru\xc5\xbeino in bolgarsko dv\xc5\xbeavno zakladnico. Boris je na javni slovesnosti obredno odlo\xc5\xbeil svoje cesarske insignije in v zameno dobil bizantinski dvorni naslov magister. Bolgarsko ozemlje v Trakiji in spodnji Meziji je postalo bizantinsko in dobilo bizantinske guvernerje._NEWLINE_Slovesnost leta 971 naj bi pomenila simboli\xc4\x8den konec Bolgarskega cesarstva. Bizantincem kljub temu ni uspelo vzpostaviti svoje oblasti v zahodnih bolgarskih provincah. V njih so \xc5\xa1e vedno vladali bolgarski guvernerji, med katerimi so izstopali bratje Komitopuli (gr\xc5\xa1ko Kometopouloi, grofovi sinovi): David, Mojzes, Aron in Samuel. Njihovo gibanje so imeli bizantinski cesarji za upor, sebe pa za regente ujetega Borisa II.. Ker so bratje za\xc4\x8deli vdirati na ozemlje pod bizantinsko oblastjo, so Bizantinci preko svojih guvernerjev posku\xc5\xa1ali kompromitirati vodje upora. V ta namen so dovolili Borisu II. in njegovemu bratu Romanu pobeg iz \xc4\x8dastnega ujetni\xc5\xa1tva v upanju, da bo njun prihod v Bolgarijo povzro\xc4\x8dil razkol med Komitopuliji in drugimi bolgarskimi voditelji. Boris in Roman sta leta 977 posku\xc5\xa1ala prestopiti bolgarsko mejo. Borisa so imeli gluhi in nemi bolgarski obmejni stra\xc5\xbearji za Bizantinca in ga ubili. Romanu se je uspelo predstaviti neki drugi stra\xc5\xbei in Bolgari so ga sprejeli za svojega carja.'