b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina matematike\n_START_PARAGRAPH_\nZgodov\xc3\xadna matem\xc3\xa1tike je podro\xc4\x8dje, ki se prvenstveno ukvarja z izvorom novih odkritij v matematiki in v manj\xc5\xa1i meri s standardnimi matemati\xc4\x8dnimi metodami in zapisi v preteklosti._NEWLINE_Pred razpr\xc5\xa1itvijo vsesplo\xc5\xa1nega znanja po svetu, se je ohranilo ve\xc4\x8d zapisanih primerkov razvoja matematike na nekaterih posameznih krajih._NEWLINE_Zahtevnej\xc5\xa1a dru\xc5\xbebena organizacija in dr\xc5\xbeavna uprava sta vplivali tudi na za\xc4\x8detke razvoja znanosti. Dose\xc5\xbeki znanosti so bili ustrezni stopnji razvitosti tedanje civilizacije in glede na to primerljivi z dana\xc5\xa1njimi znanstvenimi dose\xc5\xbeki. Zna\xc4\x8dilnosti tedanje znanosti sta preprostost in uporabnost. Zanimalo jih je, kako postopek poteka, razumskih vzrokov za ta postopek pa niso iskali, ampak so jih pripisali delu nadnaravnih sil. Prav tako niso bili sposobni posameznih podatkov povezati v celoto ali celo v pravilo. Znanstveni dose\xc5\xbeki so bili plod poskusov, opazovanja in prou\xc4\x8devanja.\n_START_SECTION_\nZgodnja matematika\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo risbe, ki izvirajo iz \xc4\x8dasa veliko pred pismenimi zapisi z nakazanim znanjem o matematiki in merjenju \xc4\x8dasa na podlagi navideznih leg zvezd na no\xc4\x8dnem nebu. Paleontologi so na primer odkrili okraste skale v jami v Ju\xc5\xbeni Afriki, okra\xc5\xa1ene z izpraskanimi geometri\xc4\x8dnimi vzorci, katerih izvor sega 70.000 let v preteklost. Prazgodovinski artefakti, odkriti v Afriki in Franciji izpred 35.000 do 20.000 let, prav tako ka\xc5\xbeejo zgodnje poskuse merljivosti \xc4\x8dasa._NEWLINE_Obstajajo dokazi, da so zgodnje ra\xc4\x8dunanje uporabljale \xc5\xbeenske za ohranjanje zapisov o mese\xc4\x8dnih biolo\xc5\xa1kih ciklih: \xc5\xa1tevila 28, 29 ali 30 izrezljana v kosteh ali izprazkana v skale, ki so jim sledile zna\xc4\x8dilne sledi. Tudi zgodnji lovci so pri razlo\xc4\x8devanju \xc5\xa1tevila \xc4\x8dred \xc5\xbeivali poznali pojem ena, dve in ve\xc4\x8d, kakor tudi predstavo o ni\xc4\x8dli._NEWLINE_Kost iz I\xc5\xa1anga, najdena leta 1960 na podro\xc4\x8dju gornjega toka Nila v severovzhodnem Kongu, je nastala nekako pred 20.000 leti. Ena razlaga pomena kosti je, da predstavlja eno najzgodnej\xc5\xa1ih znanih nazornih prikazov zaporedja pra\xc5\xa1tevil in staroegip\xc4\x8danskega mno\xc5\xbeenja, ter je morda predstavljala \xc5\xa1estmese\xc4\x8dni Lunin koledar, katere avtor je bila morda \xc5\xbeenska._NEWLINE_V neolitiku so se postopoma razvijale osnovne obrti kot so lon\xc4\x8darstvo, tesarstvo in tkalstvo. V poznem neolitiku so za\xc4\x8deli taliti kovine in obdelovati baker in bron. Nastali so prvi izumi kot sta lon\xc4\x8darsko ali vozno kolo. Ko so raz\xc5\xa1irili pojem \xc5\xa1tevila, so ljudje oblikovali vi\xc5\xa1ja \xc5\xa1tevila naprej s se\xc5\xa1tevanjem. Razvoj obrti in trgovine je vzpodbudil, da je postajal pojem \xc5\xa1tevila jasnej\xc5\xa1i. Tako je po\xc4\x8dasi nastalo ve\xc4\x8d \xc5\xa1tevilskih sestavov, ki so imeli razli\xc4\x8dne osnove, na primer 5, 10, 20 ali njihove kombinacije._NEWLINE_V preddinasti\xc4\x8dnem Egiptu v 5. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. so s slikami predstavljali geometri\xc4\x8dne prostorske vzorce. Megalitski spomeniki v Angliji in na \xc5\xa0kotskem iz 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. naj bi vsebovali geometri\xc4\x8dne pojme kot so krogi, elipse in pitagorejske trojice._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e sledi matematike v stari Indiji segajo v obdobje med 3000 do 2600 pr. n. \xc5\xa1t. za \xc4\x8dasa indske civilizacije v Severni Indiji in Pakistanu. Tu so razvili in naredili sistem ute\xc5\xbei in mer z deseti\xc5\xa1kim \xc5\xa1tevilskim sestavom, presenetljivo napredno tehnologijo opek, ki je izkori\xc5\xa1\xc4\x8dala razmerja, tlakovanje cest s popolnimi pravimi koti, mnogo geometri\xc4\x8dnih oblik in zasnov kot so kvadri, sodi, sto\xc5\xbeci, valji ter slike istosredi\xc5\xa1\xc4\x8dnih in sekajo\xc4\x8dih krogov in trikotnikov. Izna\xc5\xa1li so priprave za matemati\xc4\x8dno uporabo kot so natan\xc4\x8dno deseti\xc5\xa1ko ravnilo z majhnimi in to\xc4\x8dnimi razdelbami, lupinasto napravo, ki je slu\xc5\xbeila kot kompas za merjenje kotov na ravnih povr\xc5\xa1inah ali na obzorju z ve\xc4\x8dkratniki od 40 do 360 stopinj, lupinasto napravo za merjenje odsekov na obzorju in nebu od 8 do 12 in pripravo za merjenje leg zvezd v navigacijske namene. Indske pisave \xc5\xa1e niso razvozlali, zato zelo malo vemo o pisanih oblikah indske matematike. Arheolo\xc5\xa1ka odkritja so vodila nekatere zgodovinarje v prepri\xc4\x8danje, da je ta civilizacija uporabljala osmi\xc5\xa1ki \xc5\xa1tevilski sestav in je posedovala znanje o razmerju dol\xc5\xbeine obsega kroga in njegovega premera ter s tem vrednost za \xcf\x80._NEWLINE_Zapis datumov iz obdobja dinastije \xc5\xa0ang (1600 - 1046 pr. n. \xc5\xa1t.) kot najstarej\xc5\xa1e pri\xc4\x8devanje o matematiki na Kitajskem vsebuje \xc5\xa1tevila vrezljana na \xc5\xbeelvje oklepe. \xc5\xa0tevila so podana v deseti\xc5\xa1kem sestavu, tako da je \xc5\xa1tevilo 123 zapisano (od zgoraj navzdol) kot znak 1, ki mu sledi znak za 100, nato znak za 2, znak za 10 in nazadnje znak za 3. To je bil tedaj najbolj napreden \xc5\xa1tevilski sestav, s katerim je bilo mo\xc4\x8d ra\xc4\x8dunati na suanpan, kitajsko razli\xc4\x8dico abaka. Datum iznajdbe suanpana ni to\xc4\x8dno znan, najstarej\xc5\xa1i zapisi o njem segajo v leto 190 prek dela Dopolnilni zapiski o umetnosti likov, ki ga je napisal Ksu Jue.'