b'\n_START_ARTICLE_\nPalazzo Vecchio\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1299 so se komuna in ljudje v Firencah odlo\xc4\x8dili, da zgradijo pala\xc4\x8do, ki bi bila vredna mestnega pomena in da bi bila v \xc4\x8dasu turbulence za sodnike varnej\xc5\xa1a. Arnolfo di Cambio, arhitekt Firen\xc5\xa1ke stolnice in cerkve Santa Croce, je za\xc4\x8del graditi na ru\xc5\xa1evinah Palazzo dei Fanti in Palazzo dell\'Esecutore di Giustizia, neko\xc4\x8d v lasti dru\xc5\xbeine Uberti. Giovanni Villani (1276-1348) je v svoji Nuova Cronica zapisal, da so Ubertiji \xc2\xbbuporniki Firence in gibelinov\xc2\xab, ki navajajo, da je bila pala\xc4\x8da zgrajen zato, da se dru\xc5\xbeinski domovi Ubertijev nikoli ne bodo ponovno zgradili na isti lokaciji._NEWLINE_Kockasta zgradba je izdelana iz trdnega, rustikalnega klesanca, z dvema vrstama dvojnih gotskih oken, vsako s trilistnim lokom. V 15. stoletju je Michelozzo Michelozzi dodal dekorativne bas-reliefe kri\xc5\xbea in florentinske lilije v spandrel med triliste. Stavba je okronana s prsobranom, podprtim z majhnimi loki in zvonikom. Pod loki je ponavljajo\xc4\x8da vrsta devetih pobarvanih grbov Florentinske republike. Nekateri od teh lokov se lahko uporabljajo kot ma\xc5\xa1ikule (spiombati) za spu\xc5\xa1\xc4\x8danje segretih teko\xc4\x8din ali kamnov na napadalce._NEWLINE_Trdna masivna stavba je okrepljena s preprostim stolpom z uro. Giovanni Villani je zapisal, da je Arnolfo di Cambio vgradil v star stolp dru\xc5\xbeine Foraboschi novega, kot njegovo podstrukturo, (stolp, ki je bil takrat znan kot "La Vacca") zato pravokotni stolp vi\xc5\xa1ine 94 m ni v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du stavbe. Ta stolp vsebuje dve majhni celici, v katerih sta bila v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih zaprta Cosimo de\' Medici Starej\xc5\xa1i (1435) in Girolamo Savonarola (1498). Stolp je poimenovan po njegovem oblikovalcu Torre d\'Arnolfo. Velika, enoro\xc4\x8dna stolpna ura je bila prvotno zgrajena leta 1353, delo Nicol\xc3\xb2ja Bernarda, vendar je bila leta 1667 zamenjana z repliko Georga Lederleja iz nem\xc5\xa1kega mesta Augsburg (Italijani se sklicujejo nanj kot Giorgio Lederle iz Augusta), ki jo je namestil Vincenzo Viviani._NEWLINE_Vojvpda Cosimo I. de \'Medici (pozneje je postal veliki vojvoda) je v maju 1540 preselil svoj uradni sede\xc5\xbe iz pala\xc4\x8de Medici v Via Larga v Palazzo della Signoria, ki je zagotavljala varnost oblasti Medi\xc4\x8dejcev v Firencah. Ko je bil Cosimo kasneje premaknil v pala\xc4\x8do Pitti, je uradno preimenoval svojo nekdanjo pala\xc4\x8do v Palazzo Vecchio, "Stara pala\xc4\x8da", \xc4\x8deprav soseda mestnega trga, Piazza della Signoria, \xc5\xa1e vedno nosi originalno ime. Cosimo je naro\xc4\x8dil Giorgiu Vasariju izgradnjo nadzemnega koridorja, med Palazzo Vecchio, preko Uffizi, preko Ponte Vecchio do pala\xc4\x8de Pitti. Cosimo I. je preselil tudi sede\xc5\xbe vlade na Uffizi._NEWLINE_Pala\xc4\x8da je pridobila nov pomen kot sede\xc5\xbe zdru\xc5\xbeene italijanske za\xc4\x8dasne vlade od leta 1865 do leta 1970, ko so Firence postale za\xc4\x8dasna prestolnica Kraljevine Italije. \xc4\x8ceprav je ve\xc4\x8dina Palazzo Vecchio zdaj muzej, ostaja kot simbol in sredi\xc5\xa1\xc4\x8de lokalne uprave. Od leta 1872 je bila v njej pisarna \xc5\xbeupana Firenc in je sede\xc5\xbe mestnega sveta. Stolp ima trenutno tri zvonove, najstarej\xc5\xa1i je iz 13. stoletja.\n_START_SECTION_\nVhod\n_START_PARAGRAPH_\nNad prednjimi vhodnimi vrati je marmorni okras (frontispiz) iz leta 1528. Na sredi, obrobljen z dvema pozla\xc4\x8denima levoma, je kristogram, obdan s slavo nad besedilom (v latinici): \xc2\xbbRex Regum et Dominus Dominantium\xc2\xab\xc2\xa0(prevod: \xc2\xbbKralj kraljev in gospod gospodov\xc2\xab). To besedilo izvira iz leta 1851 in ne nadome\xc5\xa1\xc4\x8da prej\xc5\xa1njega besedila Savonarole [3], kot je omenjeno v vodnikih. Med letoma 1529 in 1851 sta bila obdana velikim \xc5\xa1\xc4\x8ditom z velikim vojvodskim grbom._NEWLINE_Michelangelov David je prav tako stal pred vhodom od njegovega dokon\xc4\x8danja leta 1504 do leta 1873, ko je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v galerijo Accademia. Replika, postavljena leta 1910, zdaj stoji na istem mestu, obdan s Herkulom in Kakom, Baccio Bandinellija.\n_START_SECTION_\nPrvo dvori\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je leta 1453 izdelal Michelozzo. V lunetah, visoko okoli dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, so vrhovi cerkev in mestnih cehov. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je vodnjak iz porfirja Battiste del Tadda. Putto z delfinom na vrhu je kopija izvirnika Andrea del Verrocchia (1476), ki je zdaj na ogled v drugem nadstropju pala\xc4\x8de. Ta majhen kip je bil prvotno postavljen na vrtu vile Medici pri Careggi. Voda, ki te\xc4\x8de skozi nos delfina, je pripeljana s cevmi iz vrtov Boboli._NEWLINE_V ni\xc5\xa1i pred vodnjakom stoji Samson in Filistin, Pierino da Vincija._NEWLINE_Freske na stenah so vedute mest avstrijske habsbur\xc5\xa1ke monarhije, ki jih je leta 1565 naslikal Giorgio Vasari za poro\xc4\x8dno slavje Francesca I. de \'Medici, najstarej\xc5\xa1ega sina Cosima I. de\' Medici, z nadvojvodino Johanno Avstrijsko, sestro cesarja Maksimilijana II. Med upodobljenimi mesti so Gradec, Innsbruck, Linz, Dunaj, Hall in Tirol, Freiburg im Breisgau in Konstanca. Nekateri so bili s\xc4\x8dasoma po\xc5\xa1kodovani. [4]_NEWLINE_Harmoni\xc4\x8dno sorazmerni stebri, so spodaj gladki in \xc5\xbelebi\xc4\x8deni, zgoraj pa bogato okra\xc5\xa1eni z zlatim \xc5\xa1tukom._NEWLINE_Banjasti oboki so opremljeni z grotesknimi okraski.\n_START_SECTION_\nDrugo dvori\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, imenovano tudi "Carina", ima ogromne stebre, ki jih je leta 1494 zgradil Cronaca, da bi v drugem nadstropju podpirali velik Salone dei Cinquecento.\n_START_SECTION_\nTretje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nTretje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de se je uporabljalo predvsem za pisarne mesta. Med prvim in drugim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem masivno in veli\xc4\x8dastno Vasarijevo stopni\xc5\xa1\xc4\x8de vodi do Salone dei Cinquecento.\n_START_SECTION_\nStudiolo Francesca I.\n_START_PARAGRAPH_\nNa koncu dvorane je majhna stranska soba brez oken. Studiolo je bila majhna skrivnostna sobica, ki jo je Vasari izdelal v manieristi\xc4\x8dnem slogu (1570-1575). Stene in banjast obok so napolnjene s slikami, \xc5\xa1tukaturo in kipi. Ve\xc4\x8dina slik je iz Vasarjeve \xc5\xa1ole in predstavlja \xc5\xa1tiri elemente: vodo, ogenj, zemljo in zrak. Portret Cosima. I. in njegove \xc5\xbeene Eleonore iz Toleda je izdelal Bronzino. Ne\xc5\xbene bronaste skulpture so izdelali Giambologna in Bartolomeo Ammanati. Iz luknje Francesco gleda svoje ministre in \xc4\x8dastnike med sestanki v Salone dei Cinquecento. Razstavljen v desetletju izgradnje, je bil ponovno sestavljen v 20. stoletju._NEWLINE_Druge sobe v prvem nadstropju so Quartieri monumentali. Te sobe, stanovanje priorjev in del Leona X., je uporabljal \xc5\xbeupan kot pisarne in sprejemne prostore. Niso dostopni javnosti.\n_START_SECTION_\nDrugo nadstropje\n_START_PARAGRAPH_\nStopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga je oblikoval Vasari, vodi v drugo nadstropje. V nadstropju so apartmaji Elementov, Priorjev in Eleonore iz Toleda\n_START_SECTION_\nSala degli Elementi\n_START_PARAGRAPH_\nTe apartmaje (Sala degli Elementi) sestavlja pet sob in dve lo\xc5\xbei. Naro\xc4\x8dilo za te sobe je prvotno podaril Cosimo I. Giovanniju Battisti del Tasso. Po njegovi smrti so jih okrasili Vasari in njegovi pomo\xc4\x8dniki, ki so prvi\xc4\x8d delali za Medi\xc4\x8dejce. Te sobe so bile zasebni del Cosima I._NEWLINE_Soba elementov z alegori\xc4\x8dnimi freskami Allegories of Water, Fire in Earth in na stropu predstavlja Saturn_NEWLINE_Saturnova terasa imenovana po freski na stropu. Ima bajen pogled na Firence. Na jugovzhodu je Piazzale Michelangelo in trdnjava Belvedere. Vidni so tudi ostanki cerkve San Piero Scheraggio_NEWLINE_Herkulova soba (the Sala di Ercole) je dobila ime po sliki na stropu. Tudi v tapiserijah so prikazane zgodbe o Herkulu. V sobi je Matija in otrok ter ebenovinasta skrinja, imenovana stipo z modrimi poldragimi kamni._NEWLINE_Hi\xc5\xa1a levov; Cosimo starej\xc5\xa1i je imel v pala\xc4\x8di levjo hi\xc5\xa1o. Pogosto jih je uril ali jih vabil z drugimi \xc5\xbeivalmi na velikih praznovanjih ob obisku pape\xc5\xbea ali dostojanstvenikov._NEWLINE_Jupitrova soba imenovana po freski na stropu. Na stenah so florentinske tapiserije nareje po predlogah Stradana (16. stoletje). _NEWLINE_Kibelina soba; na stropu je \xe2\x80\x98\xe2\x80\x99Triumf Kibele in \xc5\xa0tirje letni \xc4\x8dasi. Ob stenah so omarice s \xc5\xa1koljkami in bronom. Tla so bila izdelana leta 1556. Iz okna se vidi tretje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Soba Cere; motiv na stropu, ki ga je izdelal Doceno, Vasarijev u\xc4\x8denec. Na stenah so florentinske tapiserije z lovskimi prizori, po predlogah Stradana.\n_START_SECTION_\nApartma Eleonore iz Toleda\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku leta 1540, ko je Cosimo sem preselil sede\xc5\xbe vlade, so bili prostori prenovljeni in bogato opremljeni za bivalne prostore Eleonore iz Toleda._NEWLINE_Zelena soba je slu\xc5\xbeila kot Eleonorina spalnica in je imela zelene barve sten. Okras na stropu je delo Ridolfa del Ghirlandaija. Majhna vrata v sobi ozna\xc4\x8dujejo za\xc4\x8detek Vasarijevega koridorja, prehoda v pala\xc4\x8do Pitti, ki ga je zgradil Vasari za Cosima I._NEWLINE_Kapela; mjhna, bogato okra\xc5\xa1ena kapela, ki meji z zeleno sobo, je v freski poslikal Mad\xc5\xbear Angelo Bronzino in vsebuje nekatere njegove mojstrovine kot je Pre\xc4\x8dkanje Rde\xc4\x8dega morja. Tasso je zgradil kot zasebno Eleonorino kapelo._NEWLINE_Soba Sabink imenovan po dekoraciji stropa. Neko\xc4\x8d je bila uporabljena za dvorne dame na dvoru Eleonore di Toledo. Vsebuje Portreti medi\xc4\x8dejskih princev, delo Sustermana, kipov florentinske umetni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole in tapiserije Fev\xc3\xa8reja._NEWLINE_Jedilnica; na stropu je Kronanje Estere, ki ga je okrasil Stradano, z napisom v \xc4\x8dast Eleonore di Toledo. V sobi je umivalnik in dve tapiseriji Van Assela, ki predstavljata Pomlad in Jesen._NEWLINE_Penelopina soba; na stropu je Prete\xc4\x8da Penelopa, v frizu pa Epizode iz Odiseje. Na stenah: Marija in otrok ter Marija in otrok s sv. Janezom, delo Botticellija._NEWLINE_Gualdradova soba je posve\xc4\x8dena Vrlini, kot personifikaciji Gualdrada. Stropna slika Gualdrada je flamskega slikarja Jana Stradana, bolj znan pod italijanskim imenom Stradano. Ob steni je omara z modrimi mozaiki.\n_START_SECTION_\nApartmaji priorijev\n_START_PARAGRAPH_\nTe sobe so uporabljali priori (predstojniki) , ki so predstavljali firen\xc5\xa1ke cehe.\n_START_SECTION_\nSala dell\'Udienza\n_START_PARAGRAPH_\nV sejni dvorani ali dvorani pravosodja so se sre\xc4\x8devali priorji. Ima najstarej\xc5\xa1e dekoracije v pala\xc4\x8di._NEWLINE_Strop je izrezan kaseten, laminiran s \xc4\x8distim zlatom, delo Giuliana da Maiana (1470-1476). Na portalu kapele Signorie je napis v \xc4\x8dast Kristusa (1529). Vhod v dvorano lilij ima marmorne obloge, ki sta jih izklesala brata Giuliano in Benedetto da Maiano. Intarziran les (intarzija) na vratih je delo Del Francioneja in prikazuje portrete Danteja in Petrarke._NEWLINE_Velike freske na stenah, ki prikazujejo zgodbe o Furiusu Camillusuu, delo Francesca Salviata, so bile izdelane sredi 16. stoletja. Ker je bil Salviati \xc5\xa1olan v krogu okoli Rafaela v Rimu, te freske temeljijo na rimskih modelih in niso zna\xc4\x8dilne za umetnost v Firencah. Marcus Furius Camillus je bil rimski general, omenjen v pisanjih Plutarha.\n_START_SECTION_\n= Kapela Signorije\n_START_PARAGRAPH_\nMajhna vrata vodijo v sosednjo majhno kapelo, posve\xc4\x8deno sv. Bernardu, ki vsebuje relikvijo svetnika Tu so si priorji pomagali pri zagotavljanju bo\xc5\xbeanske pomo\xc4\x8di pri opravljanju svojih dol\xc5\xbenosti. V tej kapeli je Girolamo Savonarola izrekel svoje zadnje molitve, preden je bil obe\xc5\xa1en na Piazza della Signoria in njegovo telo za\xc5\xbegano._NEWLINE_Freske na stenah in stropu ozadju, ki posnemajo zlat mozaik, so delo Ridolfa Ghirlandaija. Posebno zanimanje je Sveta Trojica na stropu in Oznanjenje na steni nasproti oltarja. Na oltarju je bila slika, ki je predstavlja Sveto dru\xc5\xbeino, Mariana Graziadei da Pescia, u\xc4\x8denca Ridolfa Ghirlandaija. Zdaj je na razstavi v koridorju galerije Uffizi. Namesto tega je dobra slika svetega Bernarda neznanega umetnika.\n_START_SECTION_\nSala dei Gigli\n_START_PARAGRAPH_\nIzrezljan strop dvorane lilij, kot se obi\xc4\x8dajno imenuje ta soba, je okra\xc5\xa1en s fleur-de-lys in kipom sv. Janeza Krstnika in Putti, delo Benedetta da Maiana in njegovega brata Giuliana. Zlata dekoracija fleur-de-lys na modrem ozadju na stropu in treh stenah se nana\xc5\xa1a na (kratkotrajne) dobre odnose med Firencami in francosko krono._NEWLINE_Na steni so freske Domenica Ghirlandaija, poslikane leta 1482. Apoteoza svetega Zenobija, prvega svetnika za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika Firenc, je bila naslikana s perspektivno iluzijo ozadja. V tem ozadju si lahko ogleda stolnico z Giottovo prvotno fasado in zvonikom. V luneti zgoraj je bas-relief Marija in otrok. Fresko obkro\xc5\xbeajo freske znanih Rimljanov: na levi Brut, Gaj Mucij Scaevola in Camill ter desno Decij, Scipio in Cicero. Medaljoni rimskih cesarjev polnijo spandrile med odseki._NEWLINE_Po dolgotrajni obnovi je leta 1988 v tem prostoru dobil pomembno mesto (izvirni) Donatellov kip Judit in Holofernes._NEWLINE_Vrata na vzhodni steni vodijo do Stanza della Guardaroba (dvorana geografskih zemljevidov). Ta vrata so obkro\xc5\xbeena z dvema temnima marmornima stebroma, prvotno iz rimskega templja\n_START_SECTION_\nStanza delle Mappe geografiche ali Stanza della Guardaroba\n_START_PARAGRAPH_\nDvorana geografskih zemljevidov ali Guardaroba je bila ambiciozna soba, ki je predstavljala znani svet 16. stoletja z razstavljanjem zbirke artefaktov in fresk kartografije, vse v zvezi z znanstvenimi instrumenti \xc4\x8dasa in astronomije. Iz razli\xc4\x8dnih razlogov ni bila dokon\xc4\x8dana, vendar so ra\xc4\x8dunovodski izkazi Giorgia Vasarija, oblikovalca sob, podrobneje opisali predlagan namen in vizualizacijo prostora. Guardarobo je naro\xc4\x8dil Cosimo I. de\' Medici, veliki vojvoda Toskane med njegovo ve\xc4\x8djo obnovo notranjosti pala\xc4\x8de. Gradnja Guardarobe se je za\xc4\x8dela leta 1563._NEWLINE_Zamisel guardarobe je podobna konec srednjeve\xc5\xa1kih studioli, ki so bili majhni zasebni u\xc4\x8dni prostori, ki so vsebovali dragocene zbrane artefakte. Veliko dvornih rezidenc je imelo podobne prostore, vendar je Guardaroba Palazzo della Signoria eden prvih primerov, ki kartografijo integrira v svoje dekorativne elemente._NEWLINE_Guardaroba najbolje prevede na vrsto prostora za shranjevanje ali \'garderobo\', njen namen pa je bil zbirka; zgodnja vrsta wunderkammer. O\xc4\x8ditno so zbirke artefaktov in natan\xc4\x8dnih predmetov obstajale pred renesanso, vendar pa do renesanse ni bilo dosledno videti zbirk, ki bi bile ohranjene in interpretirane, znane kot wunderkammer. Vasarijev zapis o programu za guardarobo Cosima I. je namenjen ustvarjanju prostora za nekatere dragocene predmete v zbirki. Vasariju je prav tako naro\xc4\x8dil, da oblikuje prostor, ki naj bi bil primeren za obiskovalce, v kon\xc4\x8dni fazi pa postane pol-javni galerijski prostor._NEWLINE_Mojster tesar Dionigi di Matteo Nigetti (aktiven v Firencah 1565-79) je izdelal fino oblikovane in izrezljane orehove omare in stropne plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki jih je danes \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de najti v sobi. Vsaka od vrat je bilo treba okrasiti s posodobljenim zemljevidom dolo\xc4\x8dene regije. Vasari jih je imenoval murali, Ptolemajeve table, ki priznavajo  Klavdiju Ptolemaju (rojen 127- umrl 145) pomemben prispevek k zgodovini in napredku kartografije. Odgovornost slikanja tabel je bila zaupana uglednemu kozmografu Egnaziu Dantiju, ki je bil kasneje odgovoren za zemljevide v Vatikanski galeriji, dvorani zemljevidov. Vsaka karta, skupaj 57, je bila naslikana neposredno na vrata kabineta, 53 od teh muralov je ohranjenih. Regije, prikazane na zemljevidu, bi ustrezale zbirki predmetov in artefaktov znotraj tega kabineta. Murali so bili razporejeni po vratih omar v dveh vodoravnih vrstah, ki predstavljajo hemisfere in so krmarile ve\xc4\x8dino oboda prostora, prekinjene le na vratih in oknih. Postavitev zemljevidov na ta na\xc4\x8din je bila znana kot \xc2\xbbcikel zemljevidov\xc2\xab, izraz Cosima I.. Morda je cikel razdeljen na dele tedaj znanih \xc5\xa1tirih kontinentov, Evrope, Azije, Afrike in Amerike. Guardaroba je bil eden izmed bolj nenavadnih projektov, ki jih je naro\xc4\x8dil Cosimo I., zato je Vasari napisal kratek zapis o svojem programu in njegovem napredku._NEWLINE_Poleg zemljevidov v omarah so krasile sobo \xc5\xa1e druge slike. Do 300 portretov tedaj znanih ljudi je obkro\xc5\xbealo najvi\xc5\xa1je dele zidov in bi se razkrili pod zelenimi zavesami. Med vrati v omare je bilo treba vgraditi naravoslovne risbe rastlinstva in \xc5\xbeivalstva, ki bi bila, kot je navedel Vasari, na zemljevidih v skladu z ustreznimi regijami podobno kot predmeti, ki so razkriti pod ustreznimi regijami. Zbrane predmete so uredili in vzdr\xc5\xbeevali kustosi in konzervatorji, imenovani guardarobiere, podobno kot v sodobnih muzejih._NEWLINE_Predmeti iz Amerike ali Novega sveta, kot so bili takrat omenjeni, so bili \xc5\xa1e posebej dragoceni, ker Italijanom ni bilo dovoljeno potovati brez dovoljenja \xc5\xa0panije ali Portugalske. Namesto tega so to obmo\xc4\x8dje preu\xc4\x8devali skozi predmete in Medi\xc4\x8dejci so imeli pomembno zbirko artefaktov iz Amerike, tudi veliko zbirko perjanic._NEWLINE_Digitalno rekonstrukcijo prostora, kot ga je zasnoval in opisal Giorgio Vasari, lahko najdete tukaj ()\n_START_SECTION_\nMezanin\n_START_PARAGRAPH_\nMezanin je med prvim in drugim nadstropjem. V teh prostorih so renesan\xc4\x8dni in srednjeve\xc5\xa1ki predmeti, ki jih dal Charles Loeser, ameri\xc5\xa1ki zbiratelj in u\xc4\x8denjak. Ta zbirka je ena najbolj dragocenih ob\xc4\x8dinskih zbirk umetni\xc5\xa1ke in zgodovinske vrednosti. Sobe so v stari pala\xc4\x8di in so bile v sredini 15. stoletja obnovljene. Je edini del pala\xc4\x8de, kjer so stropi iz 14. in 15. stoletja \xc5\xa1e vedno popolnoma vidni. Mati Cosima I., Maria Salviati, je \xc5\xbeivela v teh prostorih, ko se je Cosimo preselil dru\xc5\xbeino iz Palazzo Medici v Palazzo Vecchio.'