b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph Louis Fran\xc3\xa7ois Bertrand\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBertrand je bil \xc4\x8dude\xc5\xbeni otrok. Njegov o\xc4\x8de Alexandre Jacques Fran\xc3\xa7ois Bertrand (1795\xe2\x80\x931831) je bil zdravnik. Leta 1856 je Joseph postal profesor na \xc3\x89cole Polytechnique in leta 1862 na Francoskem kolegiju (Coll\xc3\xa8ge de France). Leta 1878 je prenehal pou\xc4\x8devati na Francoskem kolegiju, osem let kasneje pa je za\xc4\x8del spet pou\xc4\x8devati tam._NEWLINE_V teoriji \xc5\xa1tevil je leta 1845 postavil Bertrandovo domnevo, ki jo je dokazal leta 1850 \xc4\x8cebi\xc5\xa1ov._NEWLINE_Bertrand je deloval tudi na podro\xc4\x8dju diferencialne geometrije in verjetnostnega ra\xc4\x8duna. Leta 1852 je raz\xc5\xa1iril Jacobijevo delo o poenostavitvi kro\xc5\xbeenja dveh planetov okrog Sonca s kro\xc5\xbeenjem dveh to\xc4\x8dkastih teles iz 1843. _NEWLINE_V franco\xc5\xa1\xc4\x8dino je leta 1855 prevedel Gaussovo delo o teoriji napak in metodo najmnaj\xc5\xa1ih kvadratov. Napisal je veliko zapisov iz teorije verjetnosti in o obdelavi podatkov iz opazovanj. Te zapise je za\xc4\x8del objavljati okoli leta 1875. Po kratkem premoru je leta 1884 za\xc4\x8del objavljati nadaljnje zapiske iz verjetnosti._NEWLINE_Njegova knjiga Verjetnostni ra\xc4\x8dun (Calcul des probabilities) iz leta 1888 vsebuje paradoks o zveznih verjetnostih, znan kot Bertrandov paradoks._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dlan Akademije znanosti v Parizu in njen tajnik od leta 1874 do svoje smrti.'