b'\n_START_ARTICLE_\nCitadela (Gozo)\n_START_SECTION_\nPrazgodovina in antika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav imamo le omejene dokaze o neolitskih ostankih, je verjetno, da je bilo obmo\xc4\x8dje naseljeno od kamene dobe glede na njegovo velikost in strate\xc5\xa1ko lego. Arheolo\xc5\xa1ki ostanki ka\xc5\xbeejo, da je bilo gotovo naseljeno \xc5\xbee v bronasti dobi, kar dokazujeta pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de Tarxien in obdobje Bor\xc4\xa1 in-Nadur v malte\xc5\xa1ki prazgodovini. _NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Victorie je ostalo glavno naselje na Gozu v obdobju Feni\xc4\x8danov in Rimljanov, ki se je imenovalo Gaulos ali Glauconis Civitas. Mesto sta sestavljala akropola, kjer je zdaj citadela, in utrjeno mesto na obmo\xc4\x8dju, na katerem je zdaj del Victorie. Tempelj, posve\xc4\x8den Junoni, naj bi stal tam, kjer je zdaj stolnica. Ohranjenih je veliko arhitekturnih fragmentov iz Gaulosa , tudi latinski napis iz 2. stoletja n. \xc5\xa1t. na apnen\xc4\x8dastem bloku, ki je bil ponovno uporabljen v glavnih vratih citadele._NEWLINE_Najdenih je bilo ve\xc4\x8d ostankov zidov, ki bi lahko bili del punsko-rimske utrdbe Gaulos. Leta 1969 so med gradbenimi deli na ulici Main Gate (malte\xc5\xa1ko Triq Putirjal), ju\xc5\xbeno od citadele, odkrili sledove masivnih zidov. Nadaljnji ostanki so bili odkriti tik pred citadelo med arheolo\xc5\xa1kim izkopavanjem leta 2017.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjeve\xc5\xa1kem obdobju je bilo rimsko mesto zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno, akropolo pa so spremenili v grad. Prvi\xc4\x8d je bil castrum Gozo omenjen leta 1241. Leta 1274 so ga oplenili Genov\xc4\x8dani in o njem poro\xc4\x8dali dve leti pozneje. V tem \xc4\x8dasu je tretjina prebivalstva Goza \xc5\xbeivela v citadeli ali okoli nje, drugi prebivalci otoka pa so v njej pre\xc5\xbeiveli le no\xc4\x8d. Do konca 13. stoletja jo je obiskalo kar nekaj sicilijanskih ali italijanskih plemi\xc4\x8dev, ki so predstavljali grofijo Malto. Do sredine 14. stoletja se je imenovala terra, leta 1350 pa je bil ustanovljen upravni svet (universit\xc3\xa0)._NEWLINE_S\xc4\x8dasoma je postala premajhna za nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de prebivalstvo. V 15. stoletju se je iz rimskega mesta razvilo predmestje Rabat. To naselje je obkro\xc5\xbealo obzidje s tremi vhodi, imenovanimi Putirjal, Bieb il-G\xc4\xa7ajn in Bieb il-G\xc4\xa7arb. V tem \xc4\x8dasu so Malti in Gozu vladali Aragonci, fortifikacija citadele pa je bila okrepljena.\n_START_SECTION_\nVladavina malte\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega reda\n_START_PARAGRAPH_\nMalta in Gozo sta bila prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena redu svetega Janeza leta 1530. V tem \xc4\x8dasu je bila citadela \xc5\xa1e vedno srednjeve\xc5\xa1ki grad, ki je pred osmanskimi ali gusarskimi napadi zagotavljal zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de prebivalcem Goza._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji napad na citadelo je bil julija 1551, ko je velika osmanska sila pod vodstvom admirala pa\xc5\xa1e Sinana napadla Gozo in oblegala trdnjavo. Guverner Gelatian de Sessa je ponudil pogoje za predajo, vendar so bili zavrnjeni in grad je padel v nekaj dneh. Mesto je bilo oplenjeno in ve\xc4\x8dina 6000 prebivalcev odpeljana v su\xc5\xbeenjstvo. Po napadu je bil grad v ru\xc5\xa1evinah. Kmalu zatem je bil obnovljen, \xc4\x8deprav prvotno ni bilo prizadevanj za njegovo posodobitev. _NEWLINE_Med velikim obleganjem Malte leta 1565 Citadele niso napadli. \xc4\x8ceprav so nameravali poru\xc5\xa1iti grad in evakuirati prebivalce na Sicilijo, je imel grad med obleganjem pomembno vlogo, saj je ohranil povezavo med obleganim Birgujem in kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi ladjami, redu pa je poro\xc4\x8dal o osmanskem gibanju._NEWLINE_Po obleganju sta veliki mojster Jean Parisot iz Valette in voja\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir Francesco Laparelli obiskala citadelo, da bi jo posodobila, vendar se ni ni\xc4\x8d zgodilo, saj je bila takrat pomembnej\xc5\xa1a naloga zgraditi novo glavno mesto Valletta na otoku Malta. Citadelo so leta 1583 znova napadli gusarji._NEWLINE_Leta 1599 se je za\xc4\x8dela glavna rekonstrukcija citadele po na\xc4\x8drtih voja\xc5\xa1kega in\xc5\xbeenirja Giovannija Rinaldinija in pod vodstvom Vittoria Cassarja. Ju\xc5\xbeno obzidje mesta je bilo povsem obnovljeno z enim bastijonom in dvema polbastijonoma, povezanimi s kurtinami, skupaj z dvema kavalirjema, jarkom in zunanjimi objekti. Malte\xc5\xa1ki vitezi so obnovili tudi dele severnega obzidja, \xc4\x8deprav so ohranili srednjeve\xc5\xa1ko obliko. Obzidje okoli predmestja Rabat je bilo verjetno poru\xc5\xa1eno. Obnova je bila kon\xc4\x8dana okoli leta 1622._NEWLINE_Prebivalci otoka Gozo so ostajali v trdnjavi med mrakom in zoro, dokler ta sistem 15. aprila 1637 ni bil odpravljen.  Grad je ostal edino utrjeno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pred napadi na prebivalce otoka, dokler ni bila sredi 18. stoletja zgrajena Fort Chambray. _NEWLINE_Kmalu po kon\xc4\x8dani rekonstrukciji je bila obramba citadele ponovno kritizirana. V 1640-ih so obstajali na\xc4\x8drti za njeno ru\xc5\xa1enje in gradnjo nove trdnjave pri Marsalfornu. Pod bastijoni so bili dejansko zgrajeni rovi, da bi jih po potrebi uni\xc4\x8dili, vendar ru\xc5\xa1enje ni bilo nikoli izvedeno. In\xc5\xbeenir Antonio Maurizio Valperga je predlagal obnovo obzidja okoli predmestja, da bi \xc5\xa1e bolj okrepil citadelo, vendar za ta predlog ni bilo sredstev._NEWLINE_Do za\xc4\x8detka 18. stoletja je citadela prevzela vlogo trdnjave, pri \xc4\x8demer so mnoge hi\xc5\xa1e propadle ali bile v slabem stanju. Gozo je bil ponovno napaden leta 1708. Leta 1715 je in\xc5\xbeenir Louis Fran\xc3\xa7ois d\'Aubign\xc3\xa9 de Tign\xc3\xa9 predlagal izbolj\xc5\xa1ave, vendar je pomanjkanje sredstev onemogo\xc4\x8dalo izvedbo vsakega dela.\n_START_SECTION_\nFrancoska zasedba in britanska vladavina\n_START_PARAGRAPH_\nJunija 1798 so malte\xc5\xa1ke otoke zasedli Francozi, vendar so se Malte\xc5\xbeani po nekaj mesecih francoske vladavine uprli. Prebivalci Goza so se uprli 3. septembra, francoski garnizon se je umaknil v citadelo, dokler niso 28. oktobra po pogajanjih kapitulirali. Dan kasneje so Britanci prenesli nadzor na prebivalce Goza, ki so ustanovili za\xc4\x8dasno vlado in jo je vodil Saverio Cassar. Nekaj \xc4\x8dasa je bil otok neodvisna dr\xc5\xbeava La Nazione Gozitana. _NEWLINE_Utrdbe citadele so  Britanci nehali uporabljati 1. aprila 1868. Utrdbe in uni\xc4\x8dene stavbe v mestu so bile uvr\xc5\xa1\xc4\x8dene na seznam starin 1925. _NEWLINE_V citadeli je bilo med drugo svetovno vojno izkopanih ve\xc4\x8d zaveti\xc5\xa1\xc4\x8d proti letalskim napadom.\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUtrdbe citadele, vklju\xc4\x8dno z delom srednjeve\xc5\xa1kega obzidja, so nedotaknjene. Ju\xc5\xbeni del mesta, kjer so stolnica in druge stavbe, je prav tako v dobrem stanju, severni del pa je ve\xc4\x8dinoma v ru\xc5\xa1evinah. Veliko teh ru\xc5\xa1evin sega v srednjeve\xc5\xa1ko obdobje in so arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Leta 2006 so bili narejeni prvi na\xc4\x8drti za obnovo v okviru projekta, ki je vklju\xc4\x8deval tudi obnovo utrdb Valletta, Birgu in Mdina na otoku Malta. Restavriranje se je za\xc4\x8delo leta 2008, ponovno so bile odprte leta 2016._NEWLINE_Med obnovo so bile odkrite razli\xc4\x8dne arhitekturne zna\xc4\x8dilnosti in arheolo\xc5\xa1ki ostanki, tudi izvirni vhod v mesto. Zato je bilo treba nekatere prvotne na\xc4\x8drte spremeniti.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCitadela je zgrajena na skalnem rtu s pogledom na dana\xc5\xa1nje mesto Victoria. Prvotno je bil ta kraj izbran zato, ker je naravno za\xc5\xa1\xc4\x8diten hrib, dvignjen nad okolico, z njega je lep pogled na velik del obale.\n_START_SECTION_\nFortifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nFortifikacijo sestavlja polkro\xc5\xbeno obzidje na severnem koncu mesta in bastijoni, povezani s kurtinami na jugu. Severno obzidje je zgrajeno na obrobju naravne planote, zato so ga te\xc5\xbeko napadli. Prvotno je bilo zgrajeno v 15. stoletju, kasneje pa so velik del obnovili malte\xc5\xa1ki vitezi ali v sodobnem \xc4\x8dasu. Severno obzidje vsebuje ostanke poru\xc5\xa1enega srednjeve\xc5\xa1kega stolpa, varovan vhod, razgledne plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi in nekaj oken. Zidane bre\xc5\xbeine so bile zgrajene v ni\xc5\xbejem delu skalnega pobo\xc4\x8dja pod severnim obzidjem._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Ju\xc5\xbeni obod mesta sestavlja obzidje z bastijoni iz 17. stoletja, ki so jih zgradili vitezi. Velik bastijon, znan kot sveti Mihael, je zgrajen na skrajnem jugu mesta, medtem ko sta sveti Martin in sveti Janez dva polbastijona \xe2\x80\x93 na zahodnem in vzhodnem delu mesta. Vogalni stolpi\xc4\x8di z ravno streho so zgrajeni na vrhu vsakega polbastijona. Bastijon svetega Mihaela je imel tudi stolpi\xc4\x8d, vendar ga je leta 1858 zamenjal stolp z uro. Na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du med svetim Janezom in srednjeve\xc5\xa1kim obzidjem je majhno skladi\xc5\xa1\xc4\x8de smodnika._NEWLINE_Bastijoni so povezani s kurtinami. Med svetim Martinom in svetim Mihaelom so glavna vrata, sodobna obokana odprtina in stolp z uro. Stena med svetim Mihaelom in svetim Janezom je znana kot kurtina svetega Filipa, zgornji del pa vsebuje re\xc5\xbee, podobne odprtinam, ki se odpirajo v vrsto skladi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki se zdaj uporabljajo kot obrtne trgovine. Ti prostori oskrbujejo sprehajali\xc5\xa1\xc4\x8de vzdol\xc5\xbe obzidja._NEWLINE_Blizu vsakega polbastijona so bili zgrajeni kavalirji. Kavalir svetega Martina je med srednjeve\xc5\xa1kim obzidjem in polbastijonom svetega Martina in je delno neokrnjen, njegov zgornji del pa je bil podrt. Kavalir pri polbastijonu svetega Janeza in zadnjem delu stolnice je bil kon\xc4\x8dan leta 1614. Leta 1701 je bila na strehi zgrajena samostojna soba kot skladi\xc5\xa1\xc4\x8de smodnika._NEWLINE_Pentagonska topni\xc5\xa1ka baterija, znana kot Low Battery, je bila postavljena pod zidom na vzhodnem skrajnem delu trdnjave blizu polbastijona svetega Janeza. Ju\xc5\xbeni obod citadele je obkro\xc5\xbeen z jarkom, ki se je prvotno \xc5\xa1iril od polbastijona svetega Martina do baterije, zdaj pa se za\xc4\x8dne pri bastijonu svetega Mihaela zaradi sprememb v 19. stoletju. Vzdol\xc5\xbe jarka je pokrita pot z enim prostorom za zbiranje vojakov. Strma glasija je zunaj pokrite poti in je bila pozidana pozneje._NEWLINE_Majhen trikotni revelin je stal blizu vhoda v mesto, vendar je izgubil ve\xc4\x8dino kamna in je bil spremenjen v vrt.\n_START_SECTION_\nCerkve\n_START_PARAGRAPH_\nEna glavnih znamenitosti v Citadeli je stolnica Marijinega vnebovzetja, ki je sede\xc5\xbe rimskokatoli\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije Gozo. Po tradiciji stoji na kraju rimskega templja, posve\xc4\x8denega Junoni, ki je bil verjetno spremenjen v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko cerkev. Ko so malte\xc5\xa1ke otoke osvojili Arabci, je bila uni\xc4\x8dena. V srednjem veku je bila zgrajena druga cerkev. Najstarej\xc5\xa1a omemba \xc5\xbeupnijske cerkve sega v 13. stoletje. Cerkev je bila raz\xc5\xa1irjena v 15. in 16. stoletju. Po\xc5\xa1kodovana je bila leta 1551 ter v nekaj letih popravljena. Spet je bila po\xc5\xa1kodovana med potresom v Siciliji leta 1693, nato pa poru\xc5\xa1ena. Med letoma 1697 in 1711 je bila zgrajena sedanja baro\xc4\x8dna cerkev. Zasnoval jo je  Lorenzo Gaf\xc3\xa0, malte\xc5\xa1ki arhitekt. Med gradnjo so na\xc5\xa1li veliko ostankov rimskega templja, nekateri ostanki iz te dobe so \xc5\xa1e vedno ohranjeni pod stolnico. Ko je bila leta 1864 ustanovljena \xc5\xa1kofija Gozo, je postala stolnica. Danes je stavba najbolj znana po izrednem iluzionisti\xc4\x8dno poslikanem stropu, ki prikazuje notranjost kupole, ki ni bila nikoli zgrajena. To je delo sicilijanskega umetnika Antonia Manueleja. V manj\xc5\xa1i stavbi za stolnico je muzej. _NEWLINE_V citadeli sta tudi dve kapeli. Kapela svetega Jo\xc5\xbeefa, znana kot ta\' fuq is-sur (\'na bastijonih\'), je bila prvotno zgrajena okrog 11. stoletja, posve\xc4\x8dena pa je bila Nikolaju iz Mire. Sedanja stavba je bila zgrajena leta 1625, verjetno po zasnovi Vittoria Cassarja in vklju\xc4\x8duje dele izvirne kapele._NEWLINE_Druga kapela je posve\xc4\x8dena sveti Barbari in je znana kot "znotraj zidov". Prvotno je bila tu kapela Janeza Krstnika, vendar je bila leta 1575 deposve\xc4\x8dena. Sveti Barbari so jo posvetili leta 1598. Sedanjo kapelo so zgradili v za\xc4\x8detku 17. stoletja med magistraturo Alofa de Wignacourta in pribli\xc5\xbeno ob istem \xc4\x8dasu, ko so bile obnovljene utrdbe. Stoji ob stolnici._NEWLINE_V srednjem veku sta bili tudi cerkvi, posve\xc4\x8deni svetemu Lovrencu in Odre\xc5\xa1eniku, a sta bili ukinjeni po obisku inkvizitorja Pietra Dusine leta 1575. Od njiju ni ostalo ni\xc4\x8d.'