b'\n_START_ARTICLE_\nMurska Sobota\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nNaziv Sobota naj bi izviral iz osebnega imena. V dokumentih iz 14. stoletja je omenjena z dodatkom Mura in z razli\xc4\x8dnimi oblikami imena. Te so dobile mad\xc5\xbearsko kon\xc4\x8dnico -szombath v 15. stoletju. Ime brez pridevnika se je ponovno pojavilo v 19. stoletju, in sicer kot Sobota. To je v mad\xc5\xbearskem \xc4\x8drkopisu zapisana slovenska oblika imena. Druga, ljudsko najbolj znana verzija pravi, da naziv Sobota izhaja iz dneva sobota, saj so ob sobotah prirejali sejme, po katerih je bilo mesto znano od konca srednjega veka. \xc5\xa0tajerci in Hrvati so tako morali v soboto prek Mure, temu dnevu so \xc5\xa1aljivo rekli murska sobota._NEWLINE_Mesto je prvi\xc4\x8d omenjeno kot Murazombatha v listini z datumom 16. julij 1348. Na ta dan ob\xc4\x8dina praznuje ob\xc4\x8dinski praznik. Izjemne pravice je Murski Soboti dodelil cesar Ferdinand II.. V tem dokumentu se kraj imenuje Olchincz.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMurska Sobota le\xc5\xbei na suhem prodnatem terenu na nadmorski vi\xc5\xa1ini 190 m. Njena sredi\xc5\xa1\xc4\x8dna lega med avstrijsko in mad\xc5\xbearsko mejo ji daje vlogo prometnega vozli\xc5\xa1\xc4\x8da. Iz mesta potekajo ceste \xc5\xbearkasto na vse strani Prekmurja in v sosednje dr\xc5\xbeave. Z Mad\xc5\xbearsko je povezana tudi z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo preko Hodo\xc5\xa1a. Ta proga je bila sicer leta 1968 ukinjena, a zgrajena na novo in odprta 16. maja 2001._NEWLINE_Mesto le\xc5\xbei tudi med reko Ledavo in razbremenilnim kanalom Ledava-Mura, kar ji zagotavlja poplavno varnost. Je sede\xc5\xbe najsevernej\xc5\xa1e mestne ob\xc4\x8dine, ki je nastala leta 1995 in ima malo manj kot 20.000 prebivalcev. V ob\xc4\x8dino sodijo \xc5\xa1e naselja: Bakovci, \xc4\x8cernelavci, Krog, Kup\xc5\xa1inci, Marki\xc5\xa1avci, Nem\xc4\x8davci, Polana, Pu\xc5\xa1\xc4\x8da, Raki\xc4\x8dan, Satahovci in Ve\xc5\xa1\xc4\x8dica._NEWLINE_Podnebje je celinsko z malo padavinami, vro\xc4\x8dimi poletji in mrzlimi zimami.\n_START_SECTION_\nZgodovina mesta\n_START_PARAGRAPH_\nMurska Sobota in njena okolica je bila poseljena \xc5\xbee v prazgodovini. V okviru arheolo\xc5\xa1kih izkopavanja za avtocesto so ju\xc5\xbeno od mesta ugotovili poselitev skozi ve\xc4\x8d obdobij. Na\xc5\xa1li so grobi\xc5\xa1\xc4\x8de iz bakrene dobe (okrog 3500 pr. n. \xc5\xa1t.) med Mursko Soboto in Krogom (najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Pod Kotom), iz starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe (800 do 400 pr. n. \xc5\xa1t.) je ve\xc4\x8dje grobi\xc5\xa1\xc4\x8de z obodnimi jarki na Novi tabli in Kotare ter \xc5\xa1tevilne naselbine iz obdobja 2500 do 100 pr. n. \xc5\xa1t. Prav tako so na\xc5\xa1li naselja in grobi\xc5\xa1\xc4\x8da iz rimskega obdobja iz Nove table ter nagrobnik, ki je sedaj vzidan v steno rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve sv. Nikolaja. Odkrili o tudi rimsko vilo iz 2. do 3. stoletja pri Raki\xc4\x8danu. Na ju\xc5\xbenem robu mesta zemljanke, ognji\xc5\xa1\xc4\x8da, vodnjaki in zna\xc4\x8dilna lon\xc4\x8denina pri\xc4\x8dajo o zgodnji slovanski poselitvi med letoma 600 in 800._NEWLINE_O srednjeve\xc5\xa1ki podobi mesta pri\xc4\x8dajo najdbe ob gradu in v parku. Mesto sta dolo\xc4\x8dali via magna - velika cesta - danes ulica \xc5\xa0tefana Kova\xc4\x8da, ki je vodila iz Radgone naprej v Sombarhely in via regna - kraljevska - dana\xc5\xa1nja Ti\xc5\xa1inska cesta. Prvo naselje je nastalo v okolici cerkve. Cerkev je bila prvi\xc4\x8d omenjena leta 1297, zrasla pa je sredi ozemlja Belmura, z njo pa srednjeve\xc5\xa1ka naselbina, ki se z imenom Murazombatha prvi\xc4\x8d omenja 16. julija 1348. Na lokaciji dana\xc5\xa1njega gradu se je v 13. st. razvil dvor in sede\xc5\xbe zemlji\xc5\xa1kega gospostva Belmura. Kot mesto pa je bila Murska Sobota omenjena leta 1366, vendar je po svojem izgledu ostala pode\xc5\xbeelski trg vse do konca 19. stoletja._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bila Murska Sobota mesto \xc5\xbee v srednjem veku, je za\xc4\x8dela svojo urbano podobo dobivati \xc5\xa1ele v drugi polovici 19.stoletja. Mesto je dobilo nove javne stavbe, banko, me\xc5\xa1\xc4\x8danske hi\xc5\xa1e. Leta 1856 je bilo ustanovljeno ve\xc4\x8dje trgovsko podjetje, sledili pa so hranilnica, kazino s knji\xc5\xbenico, tiskarna in bolni\xc5\xa1nica. Najve\xc4\x8djo rast je mesto do\xc5\xbeivelo v 1960-ih zaradi industrije, ki je privabila prebivalce v nova blokovska naselja._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Sobote je bilo v 9. stoletju del slovanske kne\xc5\xbeevine Spodnja Panonija in del salzbur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije, v \xc4\x8dasu frankovsko-mad\xc5\xbearskih vojn pa je obmo\xc4\x8dje postalo interes Mad\xc5\xbearske. \xc5\xbde v 12. stoletju je  Sobota postala del \xc5\xbdelezne \xc5\xbeupanije (mad\xc5\xbe. Vas megye) in to ostala v Kraljevini Mad\xc5\xbearski do leta 1918. Cerkvena uprava je bila 1094 priklju\xc4\x8dena \xc5\xa1kofiji v Zagrebu, ki jo je leta 1176 zamenjal Gy\xc3\xb6r. Belmuro je kralj Andrej II. leta 1217 spremenil v kronski fevd. V nadaljevanju se je lastni\xc5\xa1tvo hitro spreminjalo do leta 1365, ko je bilo dodeljeno Nikolaju Szechyju. Zemlji\xc5\xa1ki gospodje Sz\xc3\xa9chyji so 1476 me\xc5\xa1\xc4\x8dane oprostili vseh tla\xc4\x8danskih obveznosti, tri leta pozneje pa jim je ogrski kralj Matija Korvin podelil sejemske pravice. V \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov 17.stoletja so mesto obdali z zunanjim obrambnim zidom, jarkom in obrambnimi okopi. Leta 1687 je rodbina Sz\xc3\xa9chy izumrla, del mesta pa je kupil Peter Szap\xc3\xa1ry in leta 1690 s kraljevim dovoljenjem postal novi lastnik Sobote. Rodbina je imela oblast nad mestom vse do konca 1. svetovne vojne._NEWLINE_Ob koncu 1. svetovne vojne leta 1918 je ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo zahtevalo pravico do samoodlo\xc4\x8dbe. Soboto so za kratek \xc4\x8das zasedli jugoslovanski prostovoljci, a so jih Mad\xc5\xbeari premagali v sobo\xc5\xa1ki bitki. Spomenik padlim iz Sokolske legije je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du. Razgla\xc5\xa1ena je bila Murska republika, ki je trajala le nekaj dni. 12. avgusta 1919 so v Soboto vkorakale \xc4\x8dete Kraljevina Srbov, Hrvatov in Slovencev. Leta 1941 so mesto ponovno zasedli Mad\xc5\xbeari. 3. aprila 1945 je mesto osvobodila Rde\xc4\x8da armada.\n_START_SECTION_\nJudovska skupnost\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna judovska skupnost je bila opusto\xc5\xa1ena v \xc4\x8dasu nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije. Natan\xc4\x8den datum prvih poselitev Judov ni znan, prva sinagoga je bila urejena v 18. stoletju. 31. avgusta 1908 so slavnostno odprli sodobnej\xc5\xa1o in ve\xc4\x8djo sinagogo. Ta je bila poru\xc5\xa1ena leta 1954 s strani lokalnih komunisti\xc4\x8dnih oblasti._NEWLINE_26. aprila 1944 so se morali vsi mestni Judje zglasiti z manj\xc5\xa1o osebno prtljago v sinagogi, kjer so bili zaprti \xc4\x8dez no\xc4\x8d brez hrane, naslednji dan pa internirani v \xc4\x8cakovec ter preko Nagykanizsa v koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da, ve\xc4\x8dina v Auschwitz._NEWLINE_Zadnji sobo\xc5\xa1ki rabin je bil Lazar Roth, rojen v Jal\xc5\xa1vi na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. Umrl je v Auschwitzu._NEWLINE_Bil je zelo priljubljen \xc4\x8dlovek, saj je znal diskutirati z ljudmi, predvsem na podro\xc4\x8dju filozofije. Verouk je opravljal za sinagogo, kjer je imel tudi bogato knji\xc5\xbenico. _NEWLINE_Judovske dru\xc5\xbeine so \xc5\xbeivele na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Slovenske ulice, kjer so bile trgovine, tiskarna, gostilne in lekarna. Bili so med vodilnimi veletrgovci v Murski Soboti.'