b'\n_START_ARTICLE_\nSamoupravne oblasti v Kraljevini Jugoslaviji\n_START_SECTION_\nSamoupravne oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nRazmerje vidovdanske ustave je bilo do narodnostnega vpra\xc5\xa1anja Slovencev unitaristi\xc4\x8dno. Predvsem se je unitarizem kazal v urejanju pokrajinskega vpra\xc5\xa1anja. Ustava je zavrnila kakr\xc5\xa1no koli mo\xc5\xbenost za zdru\xc5\xbeitev pod narodnostnim ozemljem. Dr\xc5\xbeava se je razdelila na upravne enote, ki so smele \xc5\xa1teti le 800.000 prebivalcev. Oblasti so bile organizirane po na\xc4\x8delu birokratskega centralizma in so imele del samouprave. Upravno oblast je izvr\xc5\xa1eval kralj preko ministrstev, ki jih je postavljal in razre\xc5\xa1eval kralj._NEWLINE_Leta 1922 je bil jugoslovanski del Slovenije razdeljen na Ljubljansko in Mariborsko oblast, ki je politi\xc4\x8dno za\xc5\xbeivela leta 1924. Slednja je obsegala jugoslovanski del \xc5\xa0tajerske, brez okrajev Sevnica, La\xc5\xa1ko in Bre\xc5\xbeice. Zavzemala pa je Prevalje, Prekmurje in Med\xc5\xbeimurje (kraja \xc4\x8cakovec in Prelog). Dejansko funkcijo so oblasti prevzele \xc5\xa1ele po volitvah v oblastne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine leta 1927. Zadnja velika \xc5\xbeupana sta bila dr. Marko Natla\xc4\x8den  \xe2\x80\x93 Ljubljanska oblast in dr. Josip Leskovar  \xe2\x80\x93 Mariborska oblast. Prvi veliki \xc5\xbeupan Mariborske oblasti je bil imenovan 31. decembra 1922, oblastna uprava pa je za\xc4\x8dela opravljati dol\xc5\xbenosti \xc5\xa1ele junija 1924. leta. Velikega \xc5\xbeupana so potrdili na ministrstvu za notranje zadeve. Centralisti\xc4\x8dne stranke in centralna oblast so prepre\xc4\x8devale normalno delovanje oblasti vse do leta 1927. SLS pa je leta 1927 na volitvah zahtevala pove\xc4\x8danje pristojnosti samouprave v oblasteh, torej popolno avtonomijo in zdru\xc5\xbeitev Ljubljanske in Mariborske samouprave. Z zakonom o delitvi dr\xc5\xbeave iz leta 1929 je bila Mariborska oblast odpravljena in zdru\xc5\xbeena z Ljubljansko oblastjo v Dravsko banovino.  _NEWLINE_Vidovdanska ustava je s \xc4\x8dleni 95, 96, 97, 98, 99, 100 in 101 uzakonila na\xc4\x8dela oblastne samouprave. Zakon iz 26. aprila 1922 je dorekel ustavne \xc4\x8dlene o oblastni in sreski samoupravi.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dela oblastne samouprave\n_START_PARAGRAPH_\nZ zakonom o oblastni samoupravi iz leta 1922 je bilo delovanje samouprave dore\xc4\x8deno, tako da je pod njeno pristojnost spadalo \xc5\xa1e: \xc2\xbb1. podpiranje obrti, industrije in zadru\xc5\xbeni\xc5\xa1tva v oblasti; 2. sodelovanje pri pospe\xc5\xa1evanju pomorskega ribarstva v oblasti; 3. zbiranje in urejanje statisti\xc4\x8dnih podatkov za potrebe oblastne samouprave in 4. vob\xc4\x8de skrb za pospe\xc5\xa1evanje gospodarskih in kulturnih nalog \xc4\x8disto oblastnega interesa.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nOrgana oblastne samouprave\n_START_PARAGRAPH_\nOrgana oblastne samouprave sta bila oblastna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina in oblastni odbor. Predsednika je izvolila skup\xc5\xa1\xc4\x8dina za vso dobo. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina se je sklicala s kraljevim ukazom na predlog ministra za notranje zadeve vsako leto 5. novembra na redno zasedanje. Zasedanje je odpiral in zaklju\xc4\x8dil veliki \xc5\xbeupan v kraljevem imenu. Oblastna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je imela pravico izdajati uredbe, ki so bile v njeni pristojnosti.\n_START_SECTION_\nProra\xc4\x8dun\n_START_PARAGRAPH_\nOblasti so imele svoj prora\xc4\x8dun. Prora\xc4\x8dun se je poslal velikemu \xc5\xbeupanu na vpogled, \xc4\x8de oblastne doklade niso presegale 50\xc2\xa0%. Za vi\xc5\xa1je doklade je bila potrebna odobritev finan\xc4\x8dnega ministrstva. Obra\xc4\x8dun je re\xc5\xa1evala glavna kontrola. V \xc4\x8dl. 74 zakona o oblastnih in okrajnih samoupravah predvideni zakon o samostojnih oblastnih davkih in taksah ni nikoli iz\xc5\xa1el. Pomanjkanje zakona o samoupravnem gospodarstvu je slabo vplivalo na razmah delovanja oblasti.\n_START_SECTION_\nVeliki \xc5\xbeupan\n_START_PARAGRAPH_\nPo odredbi \xc4\x8dlen 12 zakona o splo\xc5\xa1ni upravi je moral veliki \xc5\xbeupan o vseh va\xc5\xbenih stvareh lokalnega pomena, kamor so spadale tudi policijske odredbe, razen tistih za vzdr\xc5\xbeevanje javnega reda in miru, zasli\xc5\xa1ati oblastni odbor. Nadzor oblastne uprave je bil podeljen velikemu \xc5\xbeupanu, ki mu je bilo potrebno po\xc5\xa1iljati sklepe oblastne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Veliki \xc5\xbeupan je mogel v roku osmih dni sklep zadr\xc5\xbeati. Zoper odlo\xc4\x8dbo velikega \xc5\xbeupana je bila mo\xc5\xbena prito\xc5\xbeba v 15 dneh na dr\xc5\xbeavni svet.\n_START_SECTION_\nVolilna pravica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bila pristojnost oblastnih samouprav manj\xc5\xa1a od pristojnosti de\xc5\xbeelnih zborov in de\xc5\xbeelnih odborov, bi jih lahko primerjali z biv\xc5\xa1imi de\xc5\xbeelnimi samoupravami v AO, pri \xc4\x8demer pa treba poudariti, da je splo\xc5\xa1na, enaka in neposredna volilna pravice bila zelo podobna volilni pravici na dr\xc5\xbeavni ravni.\n_START_SECTION_\nAvtonomija in decentralizacija\n_START_PARAGRAPH_\nZa Slovenijo sta postala avtonomija in centralizem osnovni politi\xc4\x8dni vpra\xc5\xa1anji, ob katerih sta se delili mnenji desnega in levega politi\xc4\x8dnega bloka v takratni Sloveniji. Ve\xc4\x8dina slovenskih politikov je Slovenijo videlo kot celoto, ki je bila avtonomisti\xc4\x8dna od ostalega dela Kraljevine SHS. Pri\xc4\x8dakovanje avtonomije znotraj Kraljevine SHS je bilo samoumevno glede na obljube s strani Srbije \xc5\xbee v letu 1915, ko je iz Ni\xc5\xa1a pri\xc5\xa1el dr. Vo\xc5\xa1njak in je imel zagotovilo, da se ohrani znotraj neke nove dr\xc5\xbeave (Kraljevine SHS, po letu 1918) avtonomija delov, pripojenih od AO. Tudi na Krfu je dr. Vo\xc5\xa1njak zagovarjal enovitost Slovenije, vendar ne znotraj plemenskih meja. Te meje so \xc5\xbee temeljile na \xc5\xa1tevilu prebivalstva in mo\xc4\x8di posameznih gospodarstev v novi dr\xc5\xbeavi.  _NEWLINE_Vsi ti razlogi so jasno in vzpodbudno kazali na enotnost Slovenije znotraj novonastale Kraljevine SHS. 14. to\xc4\x8dka Krfskega pakta je dajala Slovencem ob\xc4\x8dutek, da bo ustava dala narodu mo\xc5\xbenost, da razvije svoje energije v samoupravnih enotah, ozna\xc4\x8denih po naravnih, socialnih in gospodarskih razmerah. Kon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8ditev so vsi prepustili notranji ureditvi dr\xc5\xbeave s konstituanto. Nih\xc4\x8de se ni zavedal mogo\xc4\x8de majorizacije , saj je Krfski pakt zahteval \xc2\xbb\xc5\xa1tevil\xc4\x8dno kvalificirano\xc2\xab\xc2\xa0ve\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek razprave v skup\xc5\xa1\xc4\x8dini Kraljevine SHS\n_START_PARAGRAPH_\nAprila leta 1920 se je za\xc4\x8dela v skup\xc5\xa1\xc4\x8dini razprava o ustavi. Centralisti so zastopali vladni na\xc4\x8drt z malimi upravnimi enotami. Ljuba Jovanovi\xc4\x87 je bil edini, ki je izra\xc5\xbeal mnenje, da so enote lahko ve\xc4\x8dje in da naj Slovenija ostane nedeljena. Pa\xc5\xa1i\xc4\x87  je zasebno bil mnenja, da naj Slovenija tvori celoto zaradi njene jezikovne posebnosti, da pa pri tem vpra\xc5\xa1anju niso enotni niti slovenski poslanci. Glavni govornik Slovenskih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih socialistov dr. Vo\xc5\xa1njak se je zavzemal za decentralizacijo, bil pa je tudi proti plemenski delitvi dr\xc5\xbeave. Tudi slovenski socialisti so zanikali vse zgodovinske meje in plemenske vidike znotraj novonastale dr\xc5\xbeave, komunisti so \xc5\xbeeleli dr\xc5\xbeavo urediti po sovjetskem vzoru. Jugoslovanski klub je predlo\xc5\xbeil o vladnem na\xc4\x8drtu lo\xc4\x8deno mnenje. Dr\xc5\xbeavo so \xc5\xbeeleli deliti na 6 pokrajin: Srbija, Hrva\xc5\xa1ka \xe2\x80\x93 Slavonija, Bosna \xe2\x80\x93 Hercegovina z Dalmacijo (mo\xc5\xbenost zdru\xc5\xbeitve tudi s Hrva\xc5\xa1ko \xe2\x80\x93 Slavonijo, \xc4\x8crna gora, Vojvodina in Slovenija. Pokrajine bi imele \xc5\xa1iroko samoupravo in bi bile podrejene vladi in ministrstvom v Beogradu. _NEWLINE_Jugoslovanski klub je ves \xc4\x8das stal za na\xc4\x8deli federalizacije dr\xc5\xbeave in avtonomizma Slovenije. Slovenski demokrati so opozarjali na \xc5\xa1kodljivost takih na\xc4\x8del, saj bi se Slovenija obdala s \xc2\xbbkitajskim zidom\xc2\xab\xc2\xa0in se popolnoma osamila. Svoje poglede so dokazovali s \xc5\xa1ibkostjo vojvodine Kranjske znotraj AO monarhije. _NEWLINE_Ju\xc5\xbene pokrajine so si obetale gospodarski napredek na ramenih Slovenije, to so utemeljevale z velikimi \xc5\xbertvami, ki so jih imele med I. svetovno vojno. Prav tako so zahtevale pokrajinsko enakost in izena\xc4\x8denje vseh delov dr\xc5\xbeave. Centralisti\xc4\x8dne stranke so samo v malenkostih ustregle opoziciji in niso odstopale od za\xc4\x8drtanih ciljev. _NEWLINE_17. januarja 1922 je dr. Josip Hohnjec  podal na\xc4\x8delno mnenje v imenu Jugoslovanskega kluba, da ostaneta Hrva\xc5\xa1ka in Slovenija dve nedeljivi pokrajini. 18. januarja 1922 je v polemiki z ministrom Markovi\xc4\x87em dejal, da je predlagana samouprava s strani vlade  samo navidezna in ne prava samouprava. _NEWLINE_S temi besedami je \xc5\xbeelel povedati, da se je dr\xc5\xbeava razlikovala po svoji mentaliteti glede na sever in jug, oz. da so ljudje na severu dr\xc5\xbeave druga\xc4\x8de dojemali samoupravo kot pa Beograd. To je utemeljeval z dejstvom, da so bili sodni okraji v Sloveniji manj\xc5\xa1i kot v Srbiji in da naj bi taki ostali, ker ljudje niso mogli hoditi dale\xc4\x8d po sodnih opravkih. Izrazil je tudi bojazen, kaj bodo delale oblasti, ki niso imele izgrajene upravne infrastrukture za vodenje svojih teritorij. To je primerjal s hi\xc5\xa1o brez pohi\xc5\xa1tva. Tako strukturiranje samouprave se po mnenju Hohnjeca ni obneslo, ne v Avstro-Ogrski, ne v Rusiji, ne v Franciji in Italiji.  _NEWLINE_Taka samouprava je bila centralisti\xc4\x8dna in ni bila uspe\xc5\xa1na ter se je v Avstro-Ogrski pokazala kot neu\xc4\x8dinkovita. Izjavil je tudi: \xc2\xbbGospodje! Jaz bi povdarjal, da je treba dati narodu \xe2\x80\x93 in tu mislim tudi na srbskega seljaka \xe2\x80\x93 vse pravice. Mislim, da bodo tudi v Srbiji pri\xc5\xa1li na krmilo ljudje oziroma stranke, ki bodo to zahtevale. Ne bo dobro, \xc4\x8de damo vso oblast v dr\xc5\xbeavi v roke birokracije.\xc2\xab\xc2\xa0 _NEWLINE_Zakonodajni odbor je zasedal 7. februarja 1922. leta v Beogradu z dnevnim redom: volitve pododbora za upravno razdelitev dr\xc5\xbeave, za samoupravne oblasti in sresko samoupravo. Ve\xc4\x8d govornikov je v svojem nastopu predlagalo, da se izvoli o\xc5\xbeji odbor. Ta odbor bi preu\xc4\x8dil vse gradivo za kasnej\xc5\xa1e razpravo. Poslanca Lazi\xc4\x8d in Gjonovi\xc4\x8d sta predlagala, da plenum  odbora takoj razpravlja o predlogu samoupravnih oblasti in sreske samouprave. \xc5\xbdelela sta tudi, da se takoj izdela na\xc4\x8drt.  _NEWLINE_Poslanec dr. Josip Hohnjec je v imenu Jugoslovanskega kluba izjavil: \xc2\xbbSmatramo, da je v zmislu ustavnega na\xc4\x8drta na\xc5\xa1ega kluba samo razdelitev dr\xc5\xbeave na pokrajine, katerim se mora dati \xc5\xa1iroka samouprava in zakonodajna avtonomija, primerna za pomirjenje na\xc5\xa1ega troimenskega naroda. Radi tega smo stavili te zahteve v interesu dr\xc5\xbeave. Ugotavljamo, da velika ve\xc4\x8dina Hrvatov in Slovencev ter pravtako tudi mnogo uglednih srbskih politikov obsoja vladni na\xc4\x8drt o upravni razdelitvi dr\xc5\xbeave kot nepravilen in nesposoben, da uredi notranje razmere na\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave.\xc2\xab _NEWLINE_Obsodbo glede delitve dr\xc5\xbeave je izrekel tudi odbor za razdelitev dr\xc5\xbeave na oblasti, v katerem je prevladalo mnenje, da je razdelitev neizvedljiva zaradi gospodarskih in socialnih razmer in razmerji med predlaganimi oblastmi. Odbor je podal mnenje, da je vladni predlog tehni\xc4\x8dno nemarno in nezadostno dodelan. Odbor je zahteval, da se mu predlo\xc5\xbei zemljevid razdelitve dr\xc5\xbeave. Porajalo se je vpra\xc5\xa1anje, ali bo tak zemljevid tudi odgovarjal geografskim zna\xc4\x8dilnostim dr\xc5\xbeave. Tak zemljevid se verjetno ne bi niti ujemal na gospodarskem, trgovskem in prometnem podro\xc4\x8dju, bil bi verjetno tudi zelo nepravi\xc4\x8den glede na vsa tri plemena znotraj dr\xc5\xbeave. Odbor je zaklju\xc4\x8dil sejo z zaklju\xc4\x8dkom, da se mora to vpra\xc5\xa1anje re\xc5\xa1iti na resen na\xc4\x8din. Na poslance pa je apeliral z upanjem, da bodo ponovno in trezneje preu\xc4\x8dili predlagani predlog o razdelitvi dr\xc5\xbeave.  _NEWLINE_Statistika, ki je bila dana poslancem, je bila nezadostna in nedodelana in je predstavljala zmotno sliko o gospodarstvu, poseljenosti in socialnem napredku posameznih oblasti. _NEWLINE_Predlog zakona je odklonil tudi poseben odbor parlamenta, vendar je isti zakon pri\xc5\xa1el ponovno na obravnavo iz zakonodajnega odbora. Jugoslovanski klub je predlagal, da se zakon vrne vladi, da bi ga ta dodelala in popravila. _NEWLINE_Minister Trifkovi\xc4\x87 je pojasnjeval nekatere to\xc4\x8dke in ugotovil, da ustava predvideva rok do 28. marca, do takrat je morala skup\xc5\xa1\xc4\x8dina sprejeti zakon o oblastni in sreski samoupravi. Na njegovo pobudo je zakonodajni odbor sprejel predlog vlade, da se izvoli o\xc5\xbeji odbor. O\xc5\xbeji odbor je imel 11 poslancev iz vseh politi\xc4\x8dnih strank.  _NEWLINE_Odbor je imel 12 dni, da je izdelal predlog o oblastni in sreski samoupravi. V odbor je bil izvoljen iz Jugoslovanskega kluba poslanec dr. Ante Dulbi\xc4\x87, kot namestnik pa dr. Josip Hohnjec. _NEWLINE_Dr. Ante Dulbi\xc4\x87 je trdil, da je \xc5\xa1lo za delikatno vpra\xc5\xa1anje, ki bi lahko imelo pri slabi re\xc5\xa1itvi nepredstavljive posledice za vodenje in utrditev na\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave. Trdil je, da odbor ne more tega re\xc5\xa1iti v 12 dneh, ker se tega s strani posebnega odbora ni dalo re\xc5\xa1iti v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasu. Dr. Dulbi\xc4\x87 je trdil, da mora vlada odstopiti ali pa podati nov predlog, ki bo za poseben parlamentarni odbor sprejemljiv. Tako vladno po\xc4\x8detje, odla\xc5\xa1anje in \xc4\x8dakanje pa je bilo, po njegovem mnenju, samo na \xc5\xa1kodo dr\xc5\xbeave in dr\xc5\xbeavne uprave. _NEWLINE_Poslanec Kristan  je trdil, da je potrebno \xc4\x8dim prej re\xc5\xa1iti nastalo situacijo. Elaborat  pododbora naj bi dobil v roke finan\xc4\x8dni pododbor, da bi lahko potem o njem razpravljala skup\xc5\xa1\xc4\x8dina. Z odla\xc5\xa1anjem pa bi vlada uveljavila predlog z odlo\xc4\x8dbo. _NEWLINE_Izvolili so tri poro\xc4\x8devalce: Ljuba Jovanovi\xc4\x8d \xe2\x80\x93 upravna razdelitev, Kosta Timotijevi\xc4\x87 \xe2\x80\x93 samouprava in Mile Simonovi\xc4\x87 \xe2\x80\x93 ob\xc4\x8dinska samouprava. Ljuba Jovanovi\xc4\x8d je poro\xc4\x8dal o zakonskem na\xc4\x8drtu za upravno razdelitev dr\xc5\xbeave naslednji dan, 9. februarja 1922. Odbor je najprej razpravljal o samoupravi in ob\xc4\x8dinski samoupravi, nato \xc5\xa1e o razdelitvi dr\xc5\xbeave.  _NEWLINE_Poslanec Anton Su\xc5\xa1nik je v narodni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini 25. januarja 1922 govoril o avtonomiji za vse pokrajine. Narodni klub je izro\xc4\x8dil svoj ustavni predlog. V njem je bilo iz tretjega \xc4\x8dlena razvidno, iz katerih pokrajin naj bo dr\xc5\xbeava sestavljena. Zahteve narodnega kluba so bile: Srbija z Makedonijo; Hrva\xc5\xa1ka, Slavonija in Dalmacija z Med\xc5\xbeimurjem, Istra in otoki; \xc4\x8crna gora; Bosna in Hercegovina; Vojvodina in Slovenija.  _NEWLINE_Poslanec Anton Su\xc5\xa1nik je govoril tudi o predlogu Radi\xc4\x8da , ki je \xc5\xbeelel v okviru Kraljevine SHS izoblikovati Nevtralno kme\xc4\x8dko republiko Hrva\xc5\xa1ko, ki bi obsegala 8 \xc5\xbeupanij banske Hrva\xc5\xa1ke. Peti \xc4\x8dlen je govoril o odnosu republik Hrva\xc5\xa1ke do sosednjih pokrajin. Meje te republike bi bile dose\xc5\xbeene na medsebojnih dogovorih. _NEWLINE_\xc5\xa0esti \xc4\x8dlen je dajal Hrvatom v Dalmaciji mo\xc5\xbenost, da se samostojno odlo\xc4\x8dijo na plebiscitu, \xc4\x8de bodo \xc5\xbeiveli v kme\xc4\x8dki republiki. _NEWLINE_G. Stojan Proti\xc4\x87  je bil na srbski strani najbli\xc5\xbeje razumevanju slovensko-hrva\xc5\xa1kega vpra\xc5\xa1anja oz. problema. Zahteval je revizijo ustave in bil zelo rezerviran. Proti\xc4\x87 je bil pripravljen pristati na izjemno zahtevo Hrva\xc5\xa1ke po svoji kme\xc4\x8dki republiki. Proti\xc4\x87 je imel v planih svoje ustave 9 pokrajin. Njegove pokrajine so bile za\xc4\x8drtane, a nih\xc4\x8de ni vedel, koliko avtonomnosti naj bi imele. _NEWLINE_De\xc5\xbeeli\xc4\x87 je trdil, da se strinja s stali\xc5\xa1\xc4\x8dem avtonomije Hrva\xc5\xa1ke, vendar imajo potem to pravico tudi Slovenija in vse ostale pokrajine. Njegov nastop se je kazal v lu\xc4\x8di nezadovoljstva vseh \xc5\xbeive\xc4\x8dih plemen oz. narodov, od muslimanov, \xc4\x8crnogorcev pa do Slovencev. Re\xc5\xa1itev avtonomije enega dela dr\xc5\xbeave bi prinesla dodatno nezadovoljstvo in nerazumevanje. Potrebno bi bilo avtonomijo dodeliti vsem pokrajinam v dr\xc5\xbeavi. _NEWLINE_\xc4\x8casnik Slovenec je centralistom v poduk zapisal, da je potrebno za \xc4\x8dvrstost dr\xc5\xbeave dati pokrajinam avtonomijo in takrat bi bili ljudje sre\xc4\x8dni. _NEWLINE_10. februarja 1922 se je v pododboru za upravno razdelitev dr\xc5\xbeave vr\xc5\xa1ila razprava za sresko, oblastno in okrajno samoupravo. Dr. Ante Dulibi\xc4\x87 je v imenu Jugoslovanskega kluba poudaril, da ne stoji pravi temelj za razpravo tega zakonskega na\xc4\x8drta o oblastnih samoupravah, saj vlada ni pripravila zakona glede vsebine delovanja oblasti in njihovih finan\xc4\x8dnih sredstev. Potrebno bi bilo prikazati njihovo kompetenco  in obseg financ za vzdr\xc5\xbeevanje oblasti. Tak vladni predlog ni pojmoval niti najmanj\xc5\xa1ih predpostavk njihovega delovanja. Dr. Dulibi\xc4\x87 je zatrdil, da naj dr\xc5\xbeava pusti oblastem dolo\xc4\x8dene davke, od katerih bi lahko oblasti delovale. Proti je glasoval dr. Dulibi\xc4\x8d in noben od ostalih zastopnikov pododbora. _NEWLINE_Dr. Hohnjec je v imenu Jugoslovanskega kluba v zakonodajnem pododboru ostro napadel vidovdansko ustavo in predloge o oblastnih samoupravah. Dr. Hohnjec in Ljubo Jovanovi\xc4\x87 sta se ostro sporekla, ko je dr. Hohnjec za\xc4\x8del govoriti o balkanizmu v kraljevini. Zoper zakona sta glasovala samo dr. Hohnjec in Moskovljevi\xc4\x87. _NEWLINE_Poslanec dr. Hohnjec je na seji zakonodajnega pododbora 9. februarja leta 1922 dejal, da je vidovdanska ustava bila velika nesre\xc4\x8da za dr\xc5\xbeavo, skliceval se je na mit, da je 13 nesre\xc4\x8dna \xc5\xa1tevilka in ravno toliko je bilo potrebno za ve\xc4\x8dino, da se je ustava izglasovala. In ravno ta ustava je bila vzrok za upravno razdelitev dr\xc5\xbeave na oblasti. Pododbor za oblastno samoupravo je zaradi vidovdanske ustave sprejel sklepe, ki so po mnenju dr. Hohnjeca bile slabe za dr\xc5\xbeavo in za njeno upravno delitev na oblasti.  _NEWLINE_Demokratsko-radikalna koalicija je \xc5\xbeelela upravni razdelitvi dr\xc5\xbeave vdihniti duh centralizma. Po Hohnjecevem mnenju so bile v dr\xc5\xbeavi sposobne za \xc5\xbeivljenje le take institucije in organizacije, ki so zgrajene v duhu demokracije. Demokracija pa je vladavina ljudstva in kot taka mora biti izvedena na temeljih avtonomije v pokrajinah. Prave demokrati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave pa so organizirane na temelju mo\xc4\x8dne in obse\xc5\xbene samouprave, kot recimo Anglija, ki je razdeljena na ve\xc4\x8dje teritorialne enote. Zato je pojem demokracija, po Hohnjecevem mnenju, pravzaprav bil istoveten s pojmom samouprava. Dr. Hohnjec primerja Kraljevino SHS tudi s \xc5\xa0vico in ZDA. U\xc4\x8dinkovitost teritorialne enote je utemeljeval, da mora imeti preko 2 mio. prebivalcev. Centralisti pa so z majhnimi teritoriji onemogo\xc4\x8dili normalno delovanje oblasti in dr\xc5\xbeave. Svoje interese so iskali samo v politi\xc4\x8dnem kup\xc4\x8dkanju in dobivanju glasov. Ljudje v Sloveniji so takrat bili v bojazni, da se bo uprava balkanizirala.  _NEWLINE_Vidne razlike med tremi plemeni jugoslovanskega naroda na podlagi vere, kulture in zgodovine so obstajale in se niso mogle poenotiti znotraj dr\xc5\xbeave. Nasilno zdru\xc5\xbeevanje bi pripeljalo do \xc5\xa1e ve\xc4\x8djih nasprotovanj med tremi plemeni enega naroda.  _NEWLINE_To je pri\xc5\xa1lo do izraza z medetni\xc4\x8dnim nasiljem v Jugoslaviji med II. svetovno vojno in med letoma 1991 in 1995 ter kasneje na Kosovu._NEWLINE_Pododbor za upravno razdelitev dr\xc5\xbeave je 15. februarja 1922 kon\xc4\x8dal razpravo zakona o oblastni in sreski samoupravi in je pre\xc5\xa1el v pregled zakona o splo\xc5\xa1ni upravi. Pododbor je imel \xc4\x8das do 18. februarja istega leta, da je predal predlog zakona v narodno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino. Zaradi zapletov pri tiskanju zakona je pri\xc5\xa1lo do podalj\xc5\xa1anja \xc4\x8dasa do vro\xc4\x8ditve zakona narodni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini. _NEWLINE_Dopoldne 16. februarja 1922 se je v pododboru za upravno razdelitev dr\xc5\xbeave pri\xc4\x8dela razprava o splo\xc5\xa1ni upravi. Poslanec dr. Dulbi\xc4\x87 je v na\xc4\x8delnem nastopu poudaril, da v zakonskem predlogu o oblastni samoupravi ni dolo\xc4\x8dena stvarna kompetenca, kakor tudi ni v zakonskem na\xc4\x8drtu o splo\xc5\xa1ni upravi subjektivne kompetence. Iz zakona ni razvidno, kaj naj re\xc5\xa1uje veliki \xc5\xbeupan in kaj sreski poglavar, kak\xc5\xa1na je kompetenca oblastne in kak\xc5\xa1na sreske uprave. Zato je po dr. Dulbi\xc4\x8devem mnenju prezgodaj predlagati zakon o samoupravi, dokler niso urejene te podrobnosti glede pristojnosti. Poslanec dr. Dulbi\xc4\x87 se je odlo\xc4\x8dil, da bo zaradi tega glasoval proti. _NEWLINE_Pri razpravi o \xc4\x8dlenu 6 je predlagal, da okraji v Dalmaciji in Sloveniji ostanejo tudi nadalje v istem obsegu kot sreske oblasti. Pododbor je ta predlog sprejel za Dalmacijo, za Slovenijo je odlo\xc4\x8ditev prelo\xc5\xbeil. _NEWLINE_Pri \xc4\x8dlenu 15 je dr. Dulbi\xc4\x87 nastopil proti predlogu poslanca Wilderja, da smejo biti veliki \xc5\xbeupani le odvetniki in drugi sposobni ljudje, ki imajo v upravi nad 15 let delovne dobe. To je poslanec Wilder utemeljeval s tem, da taki \xc5\xbeupani ne bi bili koruptivni in ne bi klecali pred strankarskimi interesi. Predlog Wilderja so zavrgli in sprejeli predlog dr. Dulbi\xc4\x87a.     _NEWLINE_Generalna debata o splo\xc5\xa1ni samoupravi se je pri\xc4\x8dela v zakonodajnem odboru 7. marca 1922. V imenu Jugoslovanskega kluba sta govorila poslanec dr. Hohnjec in prof. Su\xc5\xa1nik. Dr. Hohnjec je zahteval princip demokratizma, da se ljudstvu da neposreden vpliv na zakonodajo in upravo. Za tak zakon je podal mnenje, da daje prevelika pooblastila upravnim organom, velikim \xc5\xbeupanom in ob\xc4\x8dinskim in sreskim na\xc4\x8delnikom. Poslanec Su\xc5\xa1nik pa je navajal principe splo\xc5\xa1ne uprave v Angliji in Franciji ter kak\xc5\xa1na je centralisti\xc4\x8dna ureditev. Navajal je, da gre za razli\xc4\x8dne kulture v kraljevini in da mora narod sodelovati pri oblikovanju uprave. Ljudi je potrebno pritegniti k politi\xc4\x8dni odgovornosti in prepre\xc4\x8diti korupcijo in partizanstvo. Na koncu je zahteval avtonomisti\xc4\x8dno ureditev dr\xc5\xbeave in decentralizacijo ter demokratizacijo.\n_START_SECTION_\nZasedanje J.M.O.\n_START_PARAGRAPH_\nMed 14. in 16. aprilom 1922 je v Sarajevu zasedala Jugoslovanska muslimanska organizacija, ki je tretji - torej zadnji dan zasedanja - sprejela resolucijo:\xc2\xbb1. Osrednji odbor ugotavlja, da ne obstaja v J.M.O. nikak razcep in da organizacija vztraja na svojem programu. 2. Poziva poslanca dr. Kulenovi\xc4\x87a, ki je vstopil v Hrvatski blok, da se takoj vrne  v svoj klub in se strogo dr\xc5\xbei programa, na podlagi katerega je bil izvoljen. 3. vsi poslanci se morajo strogo dr\xc5\xbeati programa J.M.O. in po njem uravnavati vse svoje delovanje. Poslanci, ki tega ne bi hoteli, naj nosijo tudi posledice. 4. Obsoja se na\xc4\x8din javne borbe, ki so ga uvedli nekateri poslanci, ki so dajali v obliki intervjujev neke izjave, v katerih so se omalova\xc5\xbeevali drugi poslanci. 5. Centralni odbor je prepri\xc4\x8dan, da politika dr. Spahe in njegove struje ne vodi k Radi\xc4\x87u ali pa preko Save. 6. J.M.O. stoji na stali\xc5\xa1\xc4\x8du popolne plemenske enakopravnosti. Kar se ti\xc4\x8de narodnega obile\xc5\xbeja muslimanov, je to stvar kulturnega delovanja dru\xc5\xa1tva, ne spada pa v dnevno politiko. J.M.O. je proti vsakemu nasilnemu zbli\xc5\xbeevanju.7. Poslanci se morajo dr\xc5\xbeati vseh sklepov. 8. Poziva poslance na slo\xc5\xbeno in skupno delo na podlagi programa, ki ga more menjati samo velika pokrajinska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Vsi poslanci JMO so morali izstopiti iz koalicije oz. so morali izvajati konsekvence. Sklepi odbora so bili sprejeti z veliko ve\xc4\x8dino. Za je glasovalo 36, proti pa 13 zastopnikov. Ministra Vilovi\xc4\x87 in Omerovi\xc4\x87 sta podala odstop zaradi sklepov JMO. Take sklepe je JMO sprejel, ker je bosansko-hercegovsko prebivalstvo proti centralizmu. _NEWLINE_JMO za Bosno in Hercegovino je imela 15. junija 1922 zborovanje, na katerem se je odlo\xc4\x8dalo o zaupnici vladi. 111 zastopnikov od 116 se je udele\xc5\xbeilo zborovanja JMO. Zadr\xc5\xbeanih je bilo le 5 zastopnikov. Po razpravi, ki je med vladno in nevladno stranjo trajala skoraj ves dan, je poslanec Miljkovi\xc4\x87 ob podpori generalne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine JMO predlagal, da se pozove vse poslance JMO v narodni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini, da se podredijo sklepu. Vsi, ki se sklepu nebi podredili bi se smatrali, da so izdajalci. _NEWLINE_Za resolucijo je glasovalo 91 zastopnikov od 111 navzo\xc4\x8dih. 3 so glasovali proti, 7 se jih je umaknilo iz dvorane. Sprejeti sklepi JMO so bili, da preidejo iz koalicije v opozicijo in da zastopajo svoja stara na\xc4\x8dela avtonomizma. _NEWLINE_Taka odlo\xc4\x8ditev je na Beograd delovala uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de, saj je srbska politika smatrala Bosno kot vazalni teritorij Srbije. Prehod muslimanov k stali\xc5\xa1\xc4\x8dem Hrva\xc5\xa1kega bloka oz. Hrvatom pa je delovalo na tako politiko uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de. Zaradi obrata v muslimanski politiki je pri\xc5\xa1lo tudi do ve\xc4\x8dine muslimansko-hrva\xc5\xa1kega prebivalstva zoper Srbov v Bosni. Tako delovanje JMO je vplivalo tudi na vpra\xc5\xa1anje Makedonije in Makedoncev, ki so te\xc5\xbeili k avtonomiji Makedonije. Vse to je \xc5\xa1e dodatno zamajalo vladno koalicijo.\n_START_SECTION_\nKonferenca o ustavnem zakonu\n_START_PARAGRAPH_\n20. aprila 1922 je bila konferenca o ustavnem zakonu o razdelitvi dr\xc5\xbeave na oblasti. Udele\xc5\xbeil se je je predsednik vlade Nikola Pa\xc5\xa1i\xc4\x87 in ministri Svetozar Pribi\xc4\x8devi\xc4\x87, Marko Trifkovi\xc4\x87 in dr. Voja Marinkovi\xc4\x87. Razpravljali so o zakonu glede razdelitve dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelja \xc4\x8dasnika Slovenec o koncu centralizma\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8casnik Slovenec je podal upanje in prepri\xc4\x8danje, da se bli\xc5\xbea konec centralizma v Kraljevini SHS in da nastopa \xc4\x8das avtonomizma in politike samoodlo\xc4\x8dbe. _NEWLINE_Prepirali so se, ali naj bo na Slovenskem samo ena oblast ali naj bosta dve oblasti. Pri tem je Slovenski narod trdil, da avtonomisti nimajo pred o\xc4\x8dmi bodo\xc4\x8dega ustroja dr\xc5\xbeavne uprave. V bistvu je dolo\xc4\x8dala zadevo ustava v \xc4\x8dlenih 95 do 99. \xc4\x8clen 95 je ustanavljal, da se izvr\xc5\xa1uje uprava v Kraljevini: 1. po oblasti, 2. po okro\xc5\xbejih, 3. po okrajih in 4. po ob\xc4\x8dinah. \xc4\x8clen 98 pa \xc5\xbee ni ve\xc4\x8d vseboval teh \xc5\xa1tirih upravnih stopenj in je pravil, da je oblastna in okrajna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina volila predsednika in vsaka svoj odbor. Okroga torej \xc5\xbee ve\xc4\x8d ni bilo, ob\xc4\x8dina pa se ni upo\xc5\xa1tevala. V Slovenskem narodu so se vpra\xc5\xa1evali, da ni razumljivo, zakaj bi morale biti \xc5\xa1tiri upravne stopnje, \xc4\x8de pa je lahko okro\xc5\xbena stopnja najvi\xc5\xa1ja.\n_START_SECTION_\nSlabi ob\xc4\x8dutki pred velikimi \xc5\xbeupani\n_START_PARAGRAPH_\nOblasti z velikimi \xc5\xbeupani, katero Hrva\xc5\xa1ka in Slavonija z Mad\xc5\xbearsko \xc5\xbee poznata, ne moreta pohvaliti, marve\xc4\x8d jih imajo v spominu samo kot dragega dr\xc5\xbeavnega uradnika, ki mnogokrat skoraj ni\xc4\x8d ne koristi in jih tudi ne razume, pa\xc4\x8d pa ima nalogo usmerjati upravo po \xc5\xbeelji ministrstva. To bi pa lahko, po mnenju Slovenskega naroda, opravil tudi skromen predstojnik okroga.\n_START_SECTION_\nGospodarsvo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo samih upravnih enot je bilo nadzorovano s strani ministrstva za finance in glavne kontrole po \xc4\x8dlenu 97. Po mnenju Slovenskega naroda, bi torej ne pri\xc5\xa1lo skoraj do nobenega nadzora, ampak je pri\xc5\xa1el odposlanec ministrstva, sprejel poklone uradni\xc5\xa1tva in izvoljenih predsednikov, vzel dnevnice in od\xc5\xa1el. Za nadzor pa naj bi zadostovalo, da ob\xc4\x8dine nadzoruje okraj, okraje okrog in tega \xc5\xa1ele nato ministrstvo. Ureditev in pristojnost ob\xc4\x8din, okrajev in oblasti bi predpisoval poseben zakon, torej narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina. Okrogov pa ve\xc4\x8d ne bi bilo.  _NEWLINE_Zadostovale naj bi ob\xc4\x8dine, okrajna in okro\xc5\xbena zastopstva. Oblasti z velikimi \xc5\xbeupani, ki ne bi ni\xc4\x8desar delali ali pa delali malo, naj bi po mnenju Slovenskega naroda izginili iz dogovorov. Hrvatje so jih v dobi pod Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87em  odpravili in bi imeli samo pod\xc5\xbeupanije s pod\xc5\xbeupani, ki so bili uradniki in so tudi delali. \xc4\x8ce bi imeli ob\xc4\x8dine, okrajne in okro\xc5\xbene zastope in bi izhajali z dosedanjimi mo\xc4\x8dmi pri delu, morda \xc5\xa1e vseh teh ne bi bilo treba.\n_START_SECTION_\nKak\xc5\xa1na naj bo delitev\n_START_PARAGRAPH_\nUstava v \xc4\x8dlenu 95 in \xc4\x8dlenu 13 je odrejala, da se mora razdelitev dr\xc5\xbeave izvr\xc5\xa1iti po naravnih, socialnih in gospodarskih razmerah. To na\xc4\x8delo je bilo takoj v ustavi poru\xc5\xa1eno z odredbo - \xc4\x8dlen 95, po kateri so se postavile oblastne meje prebivalstva do 800.000 in nato z odredbo - \xc4\x8dlen 135, po kateri se Bosna in Hercegovina razdeli v oblasti po svojih sedanjih mejah. _NEWLINE_Ta odredba , ki se je nana\xc5\xa1ala na Bosno in Hercegovino, je bila ubla\xc5\xbeena z dodatkom, da se lahko posamezne ob\xc4\x8dine ali okraji izlo\xc4\x8dijo iz svojih oblasti in zdru\xc5\xbeijo z drugo oblastjo v takratnih mejah Bosne in Hercegovine ali izven njih, \xc4\x8de je na to pristalo njihovo samoupravno predstavni\xc5\xa1tvo z odlo\xc4\x8ditvijo 3/5 ve\xc4\x8dine glasov in \xc4\x8de je to odlo\xc4\x8ditev odobrila narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina. S tem se ni dopu\xc5\xa1\xc4\x8dalo, da bi se vice versa mogli okraji in ob\xc4\x8dine zunaj meja Bosne in Hercegovine pripojiti oblastem, ki bi nastale na teritoriju Bosne in Hercegovine. Razen tega je bila ta koncesija tudi omejena, ker se je zahtevala kvalificirana 3/5 ve\xc4\x8dina in odobritev narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. _NEWLINE_135. \xc4\x8dlen ustave je dal tudi Hrva\xc5\xa1ki, Slavoniji in \xc4\x8crni gori na\xc4\x8dela razdelitve za slu\xc4\x8daj, da bi se razdelitev ne izvr\xc5\xa1ila parlamentarnim potom, ampak s kraljevo uredbo. V tem slu\xc4\x8daju bi se na Hrva\xc5\xa1kem in v Slavoniji osnovale \xc5\xa1tiri oblasti, a \xc4\x8crna gora iz leta 1913, z Boko-Kotorskim okrajem pa brez plevaljskega in belopoljskega okro\xc5\xbeja, bi naj veljala kot ena oblast. Po tem se je ravnal tudi zakonski na\xc4\x8drt za razdelitev dr\xc5\xbeave na oblasti, ki ga je 27. oktobra 1921 narodni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini v re\xc5\xa1itev predlo\xc5\xbeila vlada. _NEWLINE_\xc4\x8ce se je \xc5\xbee z ustavo samo omejila razdelitev po zemljepisnih momentih, se je v zakonskem na\xc4\x8drtu \xc5\xa1lo \xc5\xa1e v podajanje zgodovinskih in politi\xc4\x8dnih ozirov. Zaradi teh razlogov se je tudi dolo\xc4\x8dilo tako \xc5\xa1tevilo oblasti (26), kakor tudi to, da so bile posamezne oblasti zasnovane tako male, da niso bile sposobne za \xc5\xbeivljenje in da niso mogle odgovarjati vsem nalogam oblastne samouprave, niti prena\xc5\xa1ati njenih finan\xc4\x8dnih bremen. A vendar, kjer bi morali odlo\xc4\x8dati narodno-politi\xc4\x8dni razlogi, kakor v novih narodnostno me\xc5\xa1anih krajih, tam se niso v zadostni meri upo\xc5\xa1tevali ti razlogi. Enako bi bilo treba zaradi \xc4\x8dim hitrej\xc5\xa1ega in varnej\xc5\xa1ega narodnega izena\xc4\x8denja mnogo bolj in mo\xc4\x8dneje pome\xc5\xa1ati srbske kraje z novimi. Vladin predlog, razen izjeme z ju\xc5\xbenim Banatom, tega nikakor ni upo\xc5\xa1teval, marve\xc4\x8d je tudi naprej pustil podro\xc4\x8dje Srbije povsem zase oddeljeno, \xc4\x8deprav je bilo v dr\xc5\xbeavnem in narodnem interesu, da se to podro\xc4\x8dje \xc4\x8dim bolj izena\xc4\x8di z novimi kraji, kar so ponekod narekovali tudi gospodarsko-prometni razlogi. _NEWLINE_Razlagajo\xc4\x8d pobudo za zakonski na\xc4\x8drt, je vlada trdila, da je posku\xc5\xa1alo okrog centrov najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e gospodarske in kulturne privla\xc4\x8dnosti grupirati po mo\xc5\xbenosti vse one kraje, ki jih je zaobjemal gospodarski in kulturni krog posameznega centra. Pri tem je bilo treba ponekod napraviti kompromis med sedanjostjo in bli\xc5\xbenjo prihodnostjo. Pri grupiranju krajev v oblasti je bilo torej treba upo\xc5\xa1tevati tudi smer, v kateri se bodo posamezni kraji v gospodarskem in prometnem oziru gibali v bli\xc5\xbenji ali daljni prihodnosti. _NEWLINE_Nepoznavanje gravitacije nekaterih krajev, je vlada v njih ustvarila ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih oblasti, prepu\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8d jim, da bi se lahko zdru\xc5\xbeile v ve\xc4\x8dje oblasti v mejah zakonskega \xc4\x8dlena 95. Toda ta \xc4\x8dlen je ra\xc4\x8dunal samo z zdru\xc5\xbeitvijo celih oblasti, a ne, kar je bilo naravnej\xc5\xa1e in za kar se bi takoj po razdelitvi pokazala potreba, s cepljenjem oblasti in z odcepljenjem posameznih ob\xc4\x8din in okrajev od ene oblasti in s pripajanjem k drugi oblasti.  _NEWLINE_Toda poleg vseh teh napak je bila storjena \xc5\xa1e osnovna napaka, da niso upo\xc5\xa1tevali interesov prebivalstva, zlasti ne onega v obmejnih krajih posameznih oblasti.  _NEWLINE_To bi lahko storila komisija, ki je bila dolo\xc4\x8dena za to te\xc5\xbeavo. Isto bi bilo tudi treba poslu\xc5\xa1ati nasvete priznanih geografskih strokovnjakov, kot je bil dr. Jovana Cviji\xc4\x87.  _NEWLINE_Popovi\xc4\x87 Vasilij je zapisal, da je na\xc4\x8delo razdelitve po zemljepisnih momentih, ki je obsegalo naravne, gospodarske, prometne in socialne zadeve, kakor je to zahtevala ustava, zato je Popovi\xc4\x87 po tem na\xc4\x8delu poskusil podvre\xc4\x8di kriti\xc4\x8dnemu razmisleku ta zakonski na\xc4\x8drt. Pri tem je Popovi\xc4\x87 Vasilij upo\xc5\xa1teval \xc5\xbeivljenjsko sposobnost posameznih oblasti za samostojen obstanek v gospodarskem in finan\xc4\x8dnem oziru. Narodno politi\xc4\x8dni moment je upo\xc5\xa1teval samo v toliko, v kolikor se ne zoperstavi izra\xc5\xbeenemu na\xc4\x8delu v ustavi. _NEWLINE_Pisec je na to navajal in utemljeval svoj predlog, da se dr\xc5\xbeava razdeli na: \xc2\xbb18 oblasti, in sicer: 1.) na splitsko oblast, s centrom v Splitu, 2.) na zetsko-zemunsko oblast s sede\xc5\xbeem na Cetinju, 3.) kraji\xc5\xa1ko oblast s sede\xc5\xbeem v Karlovcu, 4.) zagreb\xc5\xa1ko oblast s sede\xc5\xbeem v Zagrebu, 5.) oblast Slovenijo s sede\xc5\xbeem v Ljubljani, 6.) Vrbasko oblast s centrom v Banjaluki, 7.) Osje\xc5\xa1ko oblast s sede\xc5\xbeem v Osjeku, 8.) tuzlansko oblast s sede\xc5\xbeem v Tuzli, 9.) sarajevsko oblast sede\xc5\xbeem v Sarajevu, 10.) savsko-dunavsko oblast s sede\xc5\xbeem v Novem Sadu, 11.) beogradsko oblast, 12.) \xc5\xa1umadijsko oblast s sede\xc5\xbeem v Kragujevcu, 13.) ni\xc5\xa1ko oblast s centrom v Ni\xc5\xa1u, 14.) kosovsko-ra\xc5\xa1ko oblast s sede\xc5\xbeem v Pri\xc5\xa1tini, 15.) skopsko oblast s centrom v Skopju, 16.) bitolsko oblast s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Bitolju, 17.) oblast mesto Beograd in 18.) oblast mesto Zagreb.\xc2\xab_NEWLINE_Oblast Slovenijo s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Ljubljani je utemeljval takole: \xc2\xbbVpra\xc5\xa1anje, dali so bili kak\xc5\xa1ni drugi razlogi za razdelitev Slovenije v 2 oblasti merodajni, razen fiksirnega \xc5\xa1tevila prebivalstva, se na tem mestu ne bomo spu\xc5\xa1\xc4\x8dali. Vsekakor na istovetnost kulturnih, gospodarskih in socialnih razmer ne upravi\xc4\x8duje tega cepljenja, zato bi vsa Slovenija lahko tvorila eno samo slovensko oblast.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nPredlog zakona v skup\xc5\xa1\xc4\x8dini SHS\n_START_PARAGRAPH_\nVlada je v dolo\xc4\x8denem roku, to je zadnji dan 28. oktobra predlo\xc5\xbeila skup\xc5\xa1\xc4\x8dini zakonski na\xc4\x8drt o razdelitvi kraljevine na oblasti. Ta na\xc4\x8drt je dolo\xc4\x8dal razdelitev dr\xc5\xbeave, ki je naletela na veliko nezadovoljstvo med poslanci. Ta vladni predlog je bil izro\xc4\x8den posebnemu odboru narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Dolo\xc4\x8deni rok za re\xc5\xa1itev tega zakonskega predloga v narodni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini je bil 28. januar 1922 leta. In vse je kazalo, da ga skup\xc5\xa1\xc4\x8dina ne bo re\xc5\xa1ila.  _NEWLINE_Po diskusijah se je videlo, da so bile te\xc5\xbeave za razdelitev dr\xc5\xbeave na oblasti nepremagljive. Razen nasprotovanja med Hrvati je vladalo zelo veliko negativno razpolo\xc5\xbeenje tudi v strankah, ki so tvorile vlado. Malenkostni interesi so prevladovali. Interesi so v veliki meri nasprotovala sami ideji in vsi znaki so kazali na to, da ne bi mogla priti niti narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina niti zakonodajni odbor do soglasnih zaklju\xc4\x8dkov. \xc4\x8ce nebi pri\xc5\xa1lo do zaklju\xc4\x8dkov v narodni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini bi vlada uporabila pravico, ki ji ga je dajala ustava, da ona uveljavi zakon o razdelitvi dr\xc5\xbeave na oblast, je zapisal Slovenski narod. _NEWLINE_Porajalo se je mnenje SLS, da bi se moralo oblikovati dr\xc5\xbeava avtonomisti\xc4\x8dno, v neke vrste federacijo. Ustavni na\xc4\x8drt Narodnega kluba pa je predvideval ureditev dr\xc5\xbeave v konfederacijo. Stjepan Radi\xc4\x87 pa je zahteval hrva\xc5\xa1ko nevtralno republiko. Nobena od teh treh politi\xc4\x8dnih opcij ni \xc5\xbeelela sprejeti oz. se pogovarjati o ustavnem na\xc4\x8drtu delitve dr\xc5\xbeave na oblasti, ki ga je izdelal g. Stojan Proti\xc4\x87. Vlada se je pogovarjala le s tistimi, ki so \xc5\xbeeleli sprejeti ta na\xc4\x8drt, druge pa je pustila ob strani. Mnenje centralisti\xc4\x8dnih poslancev je bilo, da ni potrebno v ospredje postavljati hrva\xc5\xa1kega vpra\xc5\xa1anja. _NEWLINE_30. januarja 1922 je dr. Ivan Ribar , predsednik narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, odprl sejo, na kateri so se poslanci seznanili s poro\xc4\x8dilom odbora o administrativni delitvi dr\xc5\xbeave. Odbor je navedel vzroke, zakaj ni mogel izvr\xc5\xa1iti naloge, ki mu je bila dodeljena. Zakonodajni odbor je vrnil mandat za re\xc5\xa1itev vpra\xc5\xa1anja narodni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini, ker je bila njegova naloga preobse\xc5\xbena in je ni mogel kon\xc4\x8dati v dolo\xc4\x8denem roku, ki je bil kratek. _NEWLINE_23. marca 1922 je bil dose\xc5\xbeen kompromis med radikalci in demokrati glede \xc4\x8dlena 44 volilnega zakona za oblastne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Predsednik vlade Nikola Pa\xc5\xa1i\xc4\x87 je posredoval pri radikalnem klubu in ta je opustil svoja stali\xc5\xa1\xc4\x8da in pristal na kompromis. Pristali so na kompromis poslanca Kurbegovi\xc4\x87a, ki je v imenu muslimanskega poslanskega kluba predlagal, da se rezultat volitev v volilnih enotah, v katerih se volita dva ali ve\xc4\x8d \xc4\x8dlanov oblastne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, dolo\xc4\x8di na slede\xc4\x8d na\xc4\x8din: skupno \xc5\xa1tevilo glasov bi se razdelilo s skupnim \xc5\xa1tevilom poslancev, ki bi pripadali dolo\xc4\x8deni volilni enoti. Dobljeno \xc5\xa1tevilo se bi vzelo za koli\xc4\x8dnik. Liste, ki so dobile toliko glasov, da njihovo \xc5\xa1tevilo ne bi zneslo niti 2/3 volilnega koli\xc4\x8dnika, se ne bi upo\xc5\xa1tevale pri razdelitvi \xc4\x8dlanov oblastne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. V primeru, da niti ena lista nebi imela celega koli\xc4\x8dnika, se bi ra\xc4\x8dunalo na naslednji na\xc4\x8din: skupno \xc5\xa1tevilo, ki ga je dobila lista, se bi delilo z ena , dve , tri, torej vse do najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilke poslancev, ki so bili izvoljeni v dolo\xc4\x8deni volilni enoti. \xc4\x8clen 44 je dolo\xc4\x8dal tudi, kaj se bi storilo, \xc4\x8de bi dobili dve ali ve\xc4\x8d list enako \xc5\xa1tevilo glasov. Takrat bi odlo\xc4\x8dal \xc5\xbereb. _NEWLINE_27. marca 1922 je bil z veliko ve\xc4\x8dino sprejet zakon o oblastni in sreski samoupravi. Poslanci JMO so nenadoma in nepri\xc4\x8dakovano prestopili k avtonomisti\xc4\x8dnemu bloku. Opozicija je \xc5\xbeelela prepre\xc4\x8diti sprejetje zakona. Poslanec dr. Spaho  je najprej od poslancev muslimanskega kluba zahteval, da se glasovanja vzdr\xc5\xbee, nato pa je zahteval, da glasujejo proti, vendar je ve\xc4\x8dina to odklonila. Poslanec Brodar iz klerikalnega kluba je izjavil, da bo glasoval proti sprejetju zakona. Podobne izjave so dali \xc5\xa1e nekateri drugi poslanci. Poslanec Benin pa je izjavil, da bo njegov klub glasoval za sprejetje zakona. Pred izjavo muslimanskega kluba je pri\xc5\xa1lo do desetminutne pavze, da se je klub posvetoval glede glasovanja. Ve\xc4\x8dino v klubu je dobil dr. Karamehmedovi\xc4\x87, ki je zastopal stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da se mora izvesti zakon glede na ustavno podlago. Poslanec Salih Baji\xc4\x87 je v imenu manj\xc5\xa1ine znotraj muslimanske skupine izjavil, da \xc5\xbeelijo avtonomijo. Pojasnil je, zakaj je pri\xc5\xa1lo do spremembe stali\xc5\xa1\xc4\x8da nekaterih poslancev. Razmere v gospodarstvu in na denarnem trgu so bile vse slab\xc5\xa1e. Nesoglasja med tremi plemeni so bila vse ve\xc4\x8dja, zato je po njegovem mnenju nemogo\xc4\x8de \xc5\xa1e nadalje zagovarjati stali\xc5\xa1\xc4\x8de centralizma. Zato je Spaho pozval na sporazum s Slovenci in Hrvati. Minister za izena\xc4\x8denje zakonov Marko Trifkovi\xc4\x87 je zatrdil, da je bila Slovenija pred I. svetovno vojno razdeljena na \xc5\xa1est pokrajin in da sedaj ni izvedena delitev Slovenije. Nato je Ribar odredil glasovanje. Za zakon je glasovalo 142 poslancev, proti pa 40, od 182 prisotnih. Za zakon so glasovali radikalci, demokrati, poslanci SKS, ve\xc4\x8dina muslimanskih poslancev in narodna socialca. Proti so glasovali klerikalci, kmetje, republikanci, socialni demokrati in 6 Spahovcev. _NEWLINE_Ker poro\xc4\x8dilo o pokrajinski razdelitvi dr\xc5\xbeave ni bilo kon\xc4\x8dano do 28. marca 1922. leta in ker je pri\xc5\xa1lo do delitev med radikalci glede re\xc5\xa1itve vpra\xc5\xa1anja delitev stare Kraljevine Srbije, je vlada nato morala sama re\xc5\xa1iti problem pokrajinske razdelitve do 23. aprila 1922. Vlada se je na\xc4\x8deloma strinjala s pododborom glede razdelitve dr\xc5\xbeave na oblasti, vendar je pri\xc5\xa1lo do ostre razprave glede razdelitve stare Kraljevine Srbije. Radikalci so vztrajali, da se stara okro\xc5\xbeja spremenijo v pokrajinske oblasti. _NEWLINE_Na seji vlade 20. aprila 1922. leta je bila razprava o zakonskem na\xc4\x8drtu glede pokrajinske razdelitve dr\xc5\xbeave. Uradno poro\xc4\x8dilo seje vlade se je glasilo: \xc2\xbbNa dana\xc5\xa1nji seji je ministrski svet po pre\xc4\x8ditanih poro\xc4\x8dilih o genovski konferenci pre\xc5\xa1el v razpravo o uredbi k zakonom za razdelitev dr\xc5\xbeave na pokrajinske oblasti. Na seji ministrskega sveta je sodeloval tudi radikalni poslanec in predsednik pododbora zakonodajnega odbora Ljuba Jovanovi\xc4\x87. Ministrski svet je seznanil, na kak na\xc4\x8din se je vr\xc5\xa1ila razprava glede pokrajinske razdelitve dr\xc5\xbeave na oblasti znotraj pododbora.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Do 28. aprila mora biti razprava kon\xc4\x8dana glede \xc4\x8dlena 135 ustave Kraljevine SHS. \xc4\x8ce ne, bi morala vlada zakon o oblastni in sreski upravi spraviti v veljavo z odlo\xc4\x8dbo. Vlada je upala, da bi razpravo v vladi kon\xc4\x8dala do 28. aprila 1922. leta.\n_START_SECTION_\nObjava v uradnem listu\n_START_PARAGRAPH_\nV Uradnem listu so dne 28. aprila 1922 objavili zakon o oblastni in sreski samoupravi. Zakon je predvidel, da se morajo volitve za oblastno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino izvr\xc5\xa1iti v treh mesecih, sreski odbori in sreske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine pa bi se morale sestati v petih mesecih od razglasitve zakona. Po mnenju Steske je bila samouprava tako pomembna odlo\xc4\x8ditev, ki bi doprinesla h gospodarskemu, zdravstvenemu in prosvetnemu napredku vseh slojev prebivalstva. Dr\xc5\xbeava je prepustila javne in upravne naloge oblastem, torej samoupravi. Prve so bile teritorialne enote, ki so obsegale ob\xc4\x8dine, srese in oblasti, k drugim, poklicnim enotam pa so se \xc5\xa1tele zbornice trgovcev, obrtnikov, industrialcev, poljedelcev, delavcev in zasebnih uradnikov. Razlog za tako delitev je bila, da se dr\xc5\xbeava najprej ni zanimala za nekatere javne zadeve oz. spoznanje, da za nekatere zadeve bolje skrbijo manj\xc5\xa1e enote kot pa dr\xc5\xbeava. V interesu izbolj\xc5\xa1anja uprave je bilo, da za nekatere stvari skrbijo zastopniki dolo\xc4\x8denih poklicev in socialnih skupin. Zaradi prepu\xc5\xa1\xc4\x8danja uprave manj\xc5\xa1im enotam bi - po mnenju avtorja \xc4\x8dlanka - pri\xc5\xa1lo do javnega interesa pri sodelovanju z upravo, ki ka\xc5\xbee interes po ljudeh. Oblasti in sresi pa so seveda bili najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a upravna oblika v dr\xc5\xbeavi. Kot taki so z velikim \xc5\xbeupani in sreskimi poglavarji skrbeli za nemoteno in \xc4\x8dim bolj u\xc4\x8dinkovito upravo.\n_START_SECTION_\nVolitve in sestajanje\n_START_PARAGRAPH_\nOblastna in sreska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina sta se volili s splo\xc5\xa1nim, enakim, neposrednim in tajnim glasovanjem za \xc5\xa1tiri leta, in sicer na na\xc4\x8din kakor narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina. Volilna pravica je bila dana vsakomur, ki jo je imel za volitve narodnih poslancev in volilne imenike za narodno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino so uporabljali za volitve oblastnih in sreskih skup\xc5\xa1\xc4\x8din. Volilno pravico niso imele dolo\xc4\x8dene poklicne skupine, kot recimo uradniki v dr\xc5\xbeavnih slu\xc5\xbebah in sodniki ter \xc5\xa1e nekateri. V oblastno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino so lahko kandidirale osebe, ki so \xc5\xbeivele v oblasti \xc5\xbee najmanj \xc5\xa1tiri leta. Volilne enote sresov in oblasti so bile enote z ve\xc4\x8d kot 5000 prebivalci. Na vsakih 10.000 prebivalcev se je volil en \xc4\x8dlan oblastne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Pri sresih pa je bil en sres ena sama volilna enota. _NEWLINE_Oblastna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina se je na kraljev ukaz sestala vsako leto 5. novembra v glavnem mestu oblasti. Sklical jo je oblastni veliki \xc5\xbeupan, po potrebi tudi na izrednih zasedanjih. Veliki \xc5\xbeupan je odprl zasedanje in tudi kon\xc4\x8dal zasedanje v imenu kralja. Oblastna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina si je za dobo svojega mandata izvolila predsednika, podpredsednika in tajnike, ki vodijo zasedanje in pomagajo vodstvu. Oblastna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina izvoli iz svojih predstavnikov \xc5\xa1e oblastni odbor, ki je \xc5\xa1tel pet do osem \xc4\x8dlanov. Odbor in skup\xc5\xa1\xc4\x8dina oblasti sta bila stalna, dokler novoizvoljeni organi niso prevzeli nalog.  _NEWLINE_Oblastna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila sklep\xc4\x8dna, \xc4\x8de je bila vsaj 1/3 \xc4\x8dlanov prisotna na zasedanju, oblastni odbor pa, \xc4\x8de je bilo prisotnih ve\xc4\x8d kot 1/2 \xc4\x8dlanov odbora. Sklepi so bili lahko sprejeti le z absolutno ve\xc4\x8dino glasov prisotnih \xc4\x8dlanov. Seje oblastne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine so bile javne, volitve pa so se vr\xc5\xa1ile na tajnem glasovanju. Za besedo so se javili k predsedniku seje oblastne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Dnevnice so dobili le prisotni \xc4\x8dlani oblastne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Za oblastni odbor pa je bila dodeljena stalna pla\xc4\x8da, ki jo je dolo\xc4\x8dila oblastna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina za dobo mandata. Seja je trajala najve\xc4\x8d 15 dni. Izredna zasedanja pa niso smela trajati nad pet dni. Sreski odbor se je sestal le na zahtevo predsednika odbora. \xc4\x8clani oblastne in sreske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine niso u\xc5\xbeivali nobene imunitete glede kaznivih dejanj. Predsednik skup\xc5\xa1\xc4\x8dine jim je lahko odvzel besedo in jih izklju\xc4\x8di s seje oz. za najve\xc4\x8d osem sej.\n_START_SECTION_\nVodenje\n_START_PARAGRAPH_\nUpravne posle je izvr\xc5\xa1eval v oblasti veliki \xc5\xbeupan s pomo\xc4\x8djo pravnih in strokovnih referentov ter pomo\xc5\xbenega osebja. Veliki \xc5\xbeupan je vr\xc5\xa1il nadzor nad vso splo\xc5\xa1no upravo v oblasti. Veliki \xc5\xbeupan je imel tudi dokaj velik nadzor nad policijskimi odredbami. Poglavar za okro\xc5\xbeja za Slovenijo in Dalmacijo je bil brez vrednosti, saj obe obmo\xc4\x8dji nista poznali okro\xc5\xbeji. Ustava pa je s posebnim zakonom predvidevala ukinjanje okro\xc5\xbeij in njenih glavarjev v zelo kratkem \xc4\x8dasu. Sreski na\xc4\x8delnik oz. okrajni poglavar je bil neposreden izvr\xc5\xa1evalec splo\xc5\xa1ne upravne oblasti v okraju ter stoji pod nadzorstvom velikega \xc5\xbeupana. Pod pristojnost poglavarja so spadali vsi posli splo\xc5\xa1ne uprave, razen onih, ki so dodeljeni drugim pristojnim organom v dr\xc5\xbeavi. Pod njuno pristojnost je spadala veterina, tehnika, prosveta, ekonomija in ra\xc4\x8dunovodstvo. Okrajni poglavar se je imenoval od ministrstva za notranje zadeve. Za delovno mesto poglavarja ali \xc5\xbeupana je moral kandidat imeti najmanj pet let delovne dobe v dr\xc5\xbeavni upravi in poseben prakti\xc4\x8dni izpit, ki se je lahko polagal po dveh letih dela v dr\xc5\xbeavni upravi. Te\xc5\xbeave so nastale pri jasni delitvi pristojnosti sresov in oblasti. Avtor \xc4\x8dlanka pa je izrazil mnenje, da je uprava v dr\xc5\xbeavi dobra, ker izpolnjuje svoje osnovno poslanstvo, torej da je blizu ljudi. Zato je bila uprava prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena ni\xc5\xbejim strukturam oblasti - okrajem in se je povezovala postopoma z zahtevnej\xc5\xa1imi nalogami vi\xc5\xa1je po hierarhi\xc4\x8dni lestvici. Tako so bile v dr\xc5\xbeave za\xc5\xbeeljene manj\xc5\xa1e upravne enote, ki bi la\xc5\xbeje delovale. Zakon je predvideval rok tri mesece od uveljavitve zakona do razglasitve velikega \xc5\xbeupana za posamezno oblast. _NEWLINE_Po postopku nastopa velikega \xc5\xbeupana je bil, se je vsa infrastruktura pokrajinske uprave in vse osebje, ki je delovalo v pokrajinski upravi, dodelilo velikemu \xc5\xbeupanu. Tiste funkcije oblasti in uprave, ki pa so pripadle neposrednemu nadzoru ministrstva, so bile odvzete oblastem in samoupravi. Tam, kjer ni bilo pokrajinske uprave, so velikemu \xc5\xbeupanu dodelili del pristojnega pokrajinskega aparata za delovanje oblasti. Zakon je predvideval za\xc4\x8detek poslovanja pokrajinske uprave v \xc4\x8detrtem mesecu po njenem nastopu. Posamezni oddelki ministrstev, ki so sodili pod pokrajinsko upravo, so bili preme\xc5\xa1\xc4\x8deni pod nadzor oblastnih organov in velikega \xc5\xbeupana.\n_START_SECTION_\nMariborska in Ljubljanska oblast\n_START_PARAGRAPH_\n29. januarja 1922. leta je bila razprava glede imenovanja velikih \xc5\xbeupanov za ljubljansko in mariborsko oblast in imenovanje pokrajinskih namestnikov za Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko. Pokrajinski namestnik za hrva\xc5\xa1ko je bil izbran profesor in nekdanji banski svetnik dr. Ernest Cimi\xc4\x87, za njegovega namestnika pa Gavrila Gojkovi\xc4\x87. Pokrajinski namestnik za Slovenijo je \xc5\xa1e vedno ostal Ivan Hribar. Ljubljanski veliki \xc5\xbeupan je postal dr. Vilko Balti\xc4\x8d, mariborski pa dr. Miroslav Ploj.'