b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0kofija Trst\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Trst je postalo sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije \xc5\xbee v \xc5\xa1estem stoletju, a leta 948 so \xc5\xa1kofje pri\xc5\xa1li na oblast ne samo kot predstavniki Cerkve, temve\xc4\x8d tudi v politi\xc4\x8dnem smislu. To obdobje, ki se zaklju\xc4\x8di leta 1295, je va\xc5\xbeen trenutek v razvoju mesta, \xc4\x8deprav se osebno ti \xc5\xa1kofje niso posebno odlikovali. Pa\xc4\x8d pa je vredno omeniti nekaj poznej\xc5\xa1ih \xc5\xa1kofov, bodisi zaradi njihove osebnosti, kakor tudi v  zvezi z nekaterimim zgodovinskimi okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinami._NEWLINE_Mirovna pogodba v Aachnu iz leta 810 med Franki in Bizantinci (Vzhodnim Rimskim Cesarstvom) je med drugim za\xc4\x8drtala dokon\xc4\x8dno mejo med evropskim vzhodom in zahodom. Tako se je Trst zna\xc5\xa1el na skrajnem robu zapadne Evrope in prvi\xc4\x8d v svoji zgodovini med dvema svetovnima taboroma. Frankovska upravna ureditev je bila fevdalna, kar je pomenilo za vso Istro, s Trstom vred, podlo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo tujcem. Prej svobodni me\xc5\xa1\xc4\x8dani in istrski\xc2\xa0\xc2\xbbka\xc5\xa1telirji\xc2\xab\xc2\xa0so postali fevdalni podlo\xc5\xbeniki Frankov. Prekinitev pomorskih zvez z Vzhodom je povzro\xc4\x8dila zastoj trgovine, ki se je do tedaj nemoteno razvijala v mestu. _NEWLINE_Vsepovsod v tem delu Evrope je frankovska oblast pre\xc5\xa1la v roke germanskih plemi\xc4\x8dev in cerkvenih predstavnikov, ki so se bili takoj postavili na stran novih gospodarjev. Zaradi \xc5\xa1ibkosti centralne vlade se je oblast plemi\xc4\x8dev v kratkem tako raz\xc5\xa1irila, da so kralji celo zaprosili duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino za pomo\xc4\x8d in s tem odprli poglavje cerkvene nadoblasti v Evropi.\n_START_SECTION_\n948 - 1295\n_START_PARAGRAPH_\nO tej dobi imamo na Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem malo podatkov. O zmedi, ki je nastala po smrti Karla Velikega, pri\xc4\x8da na primer listina iz leta 847, ki navaja \xc5\xa1e bizantinske zakone, \xc4\x8deprav je bilo mesto z Italijo vred \xc5\xbee \xc5\xa1estdeset let pod Franki. Zato ni \xc4\x8duda, da se je ohranilo le malo zapisov._NEWLINE_Leta 948 je kralj Lotar II. podelil tr\xc5\xbea\xc5\xa1kemu \xc5\xa1kofu Janezu III. in njegovim naslednikom neodvisnost od prestola. Oblast je segala v razdaljo treh milj od mestnega obzidja. Ker druge istrske \xc5\xa1kofije niso prejele takega priznanja, je ta datum prelomnica v zgodovini Istre, kateri se poslej Trst ve\xc4\x8d ne pripisuje. Isto\xc4\x8dasno pomeni zgodovinski za\xc4\x8detek neodvisnosti mesta samega. _NEWLINE_Seveda je bilo treba najprej utrditi meje \xc5\xa1kofije, zato so se v prvih \xc4\x8dasih vrstili spopadi z vsemi ve\xc4\x8djimi in manj\xc5\xa1imi sosedi. To so bili Devinski gospodje, Gori\xc5\xa1ki grofje, Oglejski patriarhat, Istrski ka\xc5\xa1telirji in mesto Milje._NEWLINE_\xc5\xa0kofovo posvetno oblast so dopolnjevali mestni predstavniki, ki so \xc5\xa1e iz predfrankovske dobe upravljali mesto na podlagi rimske zakonodaje. O tem pri\xc4\x8da na primer listina iz naslednjega stoletja, ki jo je podpisala \xc2\xbbComunitas tergestinae civitatis\xc2\xab, sestavljena iz dvanajstih veljakov, treh sodnikov in mestnega poglavarja. Iz tega se da sklepati, da je v dvanajstem stoletju  - poleg \xc5\xa1kofov, ki jih je imenovala centralna vlada, \xe2\x80\x93 upravljala mesto \xc2\xbbcomunitas\xc2\xab, kar bi danes prevedli z besedo\xc2\xa0\xc2\xbbob\xc4\x8dina\xc2\xab. Zanimivo je tudi, da tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje v tej dobi niso imeli kne\xc5\xbejega naslova, kar je bila sicer navada drugod po Evropi. _NEWLINE_V dobrih treh stoletjih \xc5\xa1kofovskega upravljanja se mesto ni moglo dosti razviti, saj se je stalno borilo proti Bene\xc4\x8danom. Edini vidni ostanek kulturnega zanimanja tiste dobe je katedrala. Nekateri zgodovinarji menijo, da je tudi trdnjava Svetega Justa bila zasnovana v tej dobi kot zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pred Bene\xc4\x8dani, a za to nimamo dokazov. Bolj verjetno je, da so prav Bene\xc4\x8dani za\xc4\x8deli postavljati trdnjavo v naslednjem stoletju._NEWLINE_V trinajstem stoletju je bila ve\xc4\x8dina tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov furlanskega porekla in za \xc4\x8dasa njih vlade se je mesto pribli\xc5\xbealo patriarhatu v bli\xc5\xbenjem Ogleju, tudi z namenom, da se izogne direktni oblasti cesarja. Ko so se proti koncu stoletja vsa istrska mesta predala Bene\xc4\x8danom, se jim je nasprotno Trst zoperstavil z uradnim zavezni\xc5\xa1tvom z Oglejem. S sprejemom patriarhove nadoblasti so se \xc5\xa1kofje \xc5\xbeeleli otresti vojn z Benetkami, a premirje ni dolgo trajalo. Razen tega se je doba \xc5\xa1kofovske oblasti bli\xc5\xbeala koncu, in to zgolj iz gmotnih razlogov.\n_START_SECTION_\nOblast preide v lai\xc4\x8dne roke\n_START_PARAGRAPH_\nKer takratni zakoni niso od me\xc5\xa1\xc4\x8danov zahtevali, da prispevajo za kritje vojnih stro\xc5\xa1kov, je pri\xc5\xa1lo do zgodovinskega preobrata. Medtem ko so \xc5\xa1kofje popolnoma obubo\xc5\xbeali, so me\xc5\xa1\xc4\x8dani obogateli._NEWLINE_Ob\xc4\x8dinski mo\xc5\xbeje, ki so pod \xc5\xa1kofovsko oblastjo bili le nekak\xc5\xa1na administrativna slu\xc5\xbeba mesta, so spri\xc4\x8do finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav \xc5\xa1kofije za\xc4\x8deli oblast dobesedno kupovati. Leta 1236 je na primer \xc5\xa1kof Janez IV. prodal ob\xc4\x8dini nekatere pravice in z izkupi\xc4\x8dkom kril dolgove, ki so bili nastali pri sporih s koro\xc5\xa1kimi grofi. Leta 1253 se je za dolo\xc4\x8deno vsoto denarja \xc5\xa1kof Volrih De Portis odpovedal vsaki pravici do sojenja in do volitve mestnih sodnikov ter dohodkom, ki jih je do tedaj prejemal od kmetov; celo kovanju svojega denarja se je odpovedal. Tako je postopoma pre\xc5\xa1la oblast od \xc5\xa1kofa na mestno upravo. Dokon\xc4\x8dno se je uradno odpovedal vsaki politi\xc4\x8dni oblasti \xc5\xa1kof Brissa De Toppo leta 1295, za dvesto srebrnikov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kofje\n_START_PARAGRAPH_\nKakor je razvidno iz spodnjega seznama, poznamo za ve\xc4\x8dino \xc5\xa1kofov, ki so se vrstili na kapitolu Svetega Justa v Trstu, le ime, iz \xc4\x8desar se da sklepati, da niso veliko pripomogli k razvoju mesta in blaginji prebivalstva. Sicer moramo upo\xc5\xa1tevati, da so sprva morali uveljaviti oblast nad sosedi, pozneje pa je dvestoletna vojna z Bene\xc4\x8dani zahtevala vso pozornost gosposke, medtem ko je moralo prebivalstvo skrbeti za golo pre\xc5\xbeivetje. Zato moramo dobo \xc5\xa1kofovske oblasti razumeti kot utrjevanje mestne samozavesti in zasnutek prepri\xc4\x8danja Tr\xc5\xbea\xc4\x8danov o pravici do neodvisnosti._NEWLINE_Pro\xc4\x8delje bazilike Svetega Justa v Trstu je okra\xc5\xa1eno z raznimi ostanki iz rimske dobe in s tremi bronastimi doprsnimi kipi iz leta 1862. Te kipe je izdelal Albert Brestyanszky v delavnici, ki jo je takrat slove\xc4\x8di tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki kipar Giuseppe Capolino imel v mestu. Postavljeni so na tri kamnite podstavke, ki so ostanki starih rimskih polic. \xc5\xa0kofje, ki se jih je mestna uprava hotela na ta na\xc4\x8din spomniti, so Enea Silvio Piccolomini, poznej\xc5\xa1i pape\xc5\xbe Pij II., Rinaldo Scarlicchio, ki je odkril relikvije svetega Justa, in Andrea Rapicio, humanist iz \xc5\xa1estnajstega stoletja. V zvezi s prezidavo katedrale se omenja \xc5\xa1kof Rodolfo Pedrazzani da Robecco. Omembe vredni so pa tudi nekateri drugi \xc5\xa1kofje, na primer Nicolo' de Coret, Pietro Bonomo, Antonio Marenzi in drugi.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1829 je bil pape\xc5\xbe Pij VII. zdru\xc5\xbeil tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofijo s koprsko, kar je vsaj na papirju trajalo vse do leta 1977, a v resnici sta zaradi vojn \xc5\xa1kofiji delovali lo\xc4\x8deno \xc5\xbee nekaj desetletij. Prav zaradi vojnih posledic in meje, ki je bila v tem \xc4\x8dasu utrjena med tr\xc5\xbea\xc5\xa1kim in koprskim podro\xc4\x8djem, je pape\xc5\xbe Pavel VI. v sedemdesetih letih spet uvedel koprsko stolico."