b'\n_START_ARTICLE_\nAvtomobilisti\xc4\x8dno dirkanje\n_START_PARAGRAPH_\nAvtomobilisti\xc4\x8dno dirkanje (tudi znan kot avtomobilsko dirkanje ali avto\xc5\xa1port ) je \xc5\xa1port, ki vsebuje dirkanje avtomobilov.\n_START_SECTION_\nZametki dirk\n_START_PARAGRAPH_\nAvtomobilisti\xc4\x8de dirke so se pojavile kmalu po iznajdbi prvi uspe\xc5\xa1nih bencinskih avtomobilov. Prvo organizirano tekmovanje je potekalo 27. aprila 1887, priredil ga je Monsieur Fossier, glavni urednik pari\xc5\xa1ke revije Le V\xc3\xa9locip\xc3\xa8de. Potekalo je na dvokilometrski progi od mostu Neuilly do Bois de Boulogne. Zmagal je Georges Bouton iz tovarne De Dion-Bouton v avtomobilu, ki ga je izdelal skupaj z Julesom-Albertom de Dionom, toda ker je bil edini prijavljeni tekmovalec, ni \xc5\xa1lo za pravo dirko._NEWLINE_Drugo tekmovanje z le enim dirka\xc4\x8dem je potekalo leta 1891, ko sta Auguste Doriot in Louis Rigoulot iz Peugeota nastopila z bencinskim dirkalnikom Type 3 Quadricycle na kolesarski dirki Pariz\xe2\x80\x93Brest\xe2\x80\x93Pariz. Ko sta dosegla Brest, je bil zmagovalni kolesar Charles Terront \xc5\xbee nazaj v Parizu. Za javno predstavitev zanesljivosti in zmogljivosti Quadricycla je Armand Peugeot prepri\xc4\x8dal organizatorja Pierra Giffarda iz revije Le Petit Journal, da je uporabil mre\xc5\xbeo nadzornikov in sodnikov za zbiranje zanesljivih poro\xc4\x8dil o dirki. Predvidene razdalje dirke 1200 km \xc5\xa1e nikoli ni prevozilo motorizirano vozilo, saj je bila pribli\xc5\xbeno trikrat dalj\xc5\xa1a od rekorda Leona Serpolleta postavljenega na relaciji Pariz-Lyon.\n_START_SECTION_\nPariz\xe2\x80\x93Rouen 1894\n_START_PARAGRAPH_\n23. julija 1894 je pari\xc5\xa1ka revija Le Petit Journal organizirala, kot velja danes, prvo avtomobilisti\xc4\x8dno dirko na svetu, Pariz-Rouen. \xc5\xa0portni dogodki so bila \xc5\xbee dobro preizku\xc5\xa1ena oblika reklamiranja in pospe\xc5\xa1evanja prodaje. Urednik revije Pierre Giffard je dirko ozna\xc4\x8dil kot\xc2\xa0\xc2\xbbtekmovanje za ne-vpre\xc5\xbeene ko\xc4\x8dije\xc2\xab\xc2\xa0(francosko Concours des Voitures sans Chevaux), ki\xc2\xa0\xc2\xbbniso nevarne, so enostavne za vo\xc5\xbenjo in poceni med potovanjem\xc2\xab. Zaradi tega je zabrisana meja med vzdr\xc5\xbeljivostjo dirko, reklamnim dogodkom in hitrostno dirko. Na dirko sta se prijavila sto dva tekmovalca, \xc5\xa1tartnina je zna\xc5\xa1ala deset frankov._NEWLINE_Devetin\xc5\xa1estdeset avtomobilov se je udele\xc5\xbeilo petdeset kilometrske kvalifikacijske dirke, na podlagi katere so dolo\xc4\x8dilu udele\xc5\xbeence glavne dirke med Parizom in Rouenom v dol\xc5\xbeini 127 km. Prijavljeni dirkalniki so bil od resnih proizvajalcev Peugeot, Panhard in De Dion, vse do amaterskih lastnikov; na dirko se jih je uvrstilo le petindvajset._NEWLINE_\xc5\xa0tart dirke je bil na Porte Maillotu, nadaljevala se je skozi Bois de Boulogne. Grof Jules-Albert de Dion je prvi pripeljal v Rouen po \xc5\xa1estih urah in 48 minutah s povpre\xc4\x8dno hitrostjo 19\xc2\xa0km/h. Sledili so mu Albert Lema\xc3\xaetre (Peugeot) z zaostankom 3:30, Doriot (Peugeot) 16:30, Ren\xc3\xa9 Panhard (Panhard) 33:30 in \xc3\x89mile Levassor (Panhard) 55:30. Uradna zmagovalca dirke sta bila Peugeot in Panhard, saj so avtomobile ocenjevali glede na njihovo hitrost, vodljivost in varnost. De Dionov parni avtomobil je potreboval kurja\xc4\x8da, kar je bilo prepovedano.\n_START_SECTION_\nZgodnje dirke\n_START_PARAGRAPH_\nTudi dirko Pariz\xe2\x80\x93Bordeaux\xe2\x80\x93Pariz junija 1895 nekateri ozna\xc4\x8dujejo za prvo avtomobilisti\xc4\x8dno dirko, kljub dirki Pariz\xe2\x80\x93Rouen leto prej. Zmagal je \xc3\x89mile Levassor z avtomobilom Panhard-Levassor 1205 cm\xc2\xb3. Progo dolgo 1.178 km je odpeljal v \xc5\xa1estih urah in 47 minutah ter kon\xc4\x8dal \xc5\xa1est ur pred drugouvr\xc5\xa1\xc4\x8denim. Vseeno je bil uradni zmagovalec Paul Koechlin s Peugeotom. Devet od dvaindvajsetih dirka\xc4\x8dev je doseglo cilj.._NEWLINE_Prva ameri\xc5\xa1ka dirka je Chicago Times-Herald, ki je potekala 28. novembra 1895. Medijska pozornost je vzbudila ameri\xc5\xa1ki javni interes za avtomobile. Proga dolga 87,48 km je potekala od ju\xc5\xbenega dela mesta mimo jezera do Evanstona in nazaj. Zmagal je Frank Duryea v desetih urah in 23 minutah ter premagal ostalih pet nastopajo\xc4\x8dih._NEWLINE_Prvo stalno dirka\xc5\xa1ko prizori\xc5\xa1\xc4\x8de je bila Nica, kjer je marca 1897 potekal\xc2\xa0\xc2\xbbTeden hitrosti\xc2\xab. Za popolnitev prireditve so izna\xc5\xa1li ve\xc4\x8d tipov dirkanja, tudi gorske dirke (Nice\xc2\xa0\xe2\x80\x93 La Turbie), \xc5\xa1printe in dirke v pospe\xc5\xa1evanju._NEWLINE_Mednarodno tekmovanje, kjer so se med sabo borile dr\xc5\xbeave, ne posamezniki, se je za\xc4\x8delo z dirko Gordon Bennet Cup._NEWLINE_Pari\xc5\xa1ki umetnik Ernest Montaut je z \xc5\xbeeno Marguerite dokumentiral hitro spreminjajo\xc4\x8di obraz motoriziranega transporta v Evropi. Izdelala sta veliko \xc5\xa1tevilo plakatov in grafik, objavljenih v Mabileau et Cie, ki so prikazovale dirke avtomobilov, letal, zrakoplovov in gliserjev. Te slike pomenijo velik doprinos k zgodovini transporta, \xc5\xa1e posebej dirkanja.\n_START_SECTION_\nDirke med mesti\n_START_PARAGRAPH_\nKer je Francija prevladovala po proizvodnji avtomobilov in dirkanju, je francoski avtomobilisti\xc4\x8dni klub ACF priredil ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo mednarodnih dirk, obi\xc4\x8dajno so potekale med Parizom in drugim ve\xc4\x8djim mestom, v Franciji ali druge v Evropi. Zelo uspe\xc5\xa1ne zgodnje evropske reli dirke so se nehale leta 1903, ko se je Marcel Renault smrtno ponesre\xc4\x8dil pri Angoul\xc3\xaamu na dirki Pariz-Madrid. Zaradi devetih smrtnih \xc5\xbertev med dirka\xc4\x8di in gledalci je francoska vlada ustavila dirko pri Bordeauxu in prepovedala dirkanje na odprtih cestah._NEWLINE_Leta 1906 sta bili ustanovljeni Targa Florio (93 milj po sicilskih cestah) in v kraju Le Mans prva Velika nagrada. Slednje se je udele\xc5\xbeilo 32 dirka\xc4\x8dev na 105 km dolgi progi, ki so jo pretekli povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1estkrat dnevno. Skupnih 1260 km je prvi pretekel Mad\xc5\xbear Ferenc Szisz na dirkalniku Renault._NEWLINE_Leta 1907 je potekala dirka Peking - Pariz v dol\xc5\xbeini okoli 16.000 km preko enega najte\xc5\xbejih terenov. Tekmovalo je pet avtomobilov, zmagal je princ Scipione Borghese z Italo (7.433 cm\xc2\xb3, 35/45 KM)._NEWLINE_Najdalj\xc5\xa1a avtomobilisti\xc4\x8dna dirka v zgodovini, ki se je kon\xc4\x8dala v Parizu, je bila dirka New York-Pariz leta 1908. \xc5\xa0est ekip iz Francije, Italija, Nem\xc4\x8dije in ZDA je tekmovalo, v Pariz pa so se pripeljale tri ekipe. Zmagal je George Schuster s Thomas Flyerjem, ki je 35.500 km dolgo pot kon\xc4\x8dal v 169-ih dneh.\n_START_SECTION_\nPrva namenska dirkali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ko dirkali\xc5\xa1\xc4\x8de Brooklands v Surreyu je prvo namensko zgrajeno dirkali\xc5\xa1\xc4\x8de na svetu, odprto je bilo junija 1907. Dolgo je bilo 4,43 km z betonsko povr\xc5\xa1ino in nagnjenima ovinkoma. Leta 1939 je bilo zaradi vojne zaprto, zaradi po\xc5\xa1kodb med vojno pa ni nikdar ve\xc4\x8d gostilo dirk._NEWLINE_Leta 1909 je bilo zgrajeno dirkali\xc5\xa1\xc4\x8de Indianapolis Motor Speedway v ZDA, leta 1922 Autodromo Nazionale Monza v Italiji, leta 1925 Circuit de Spa-Francorchamps v Belgiji in leta 1927 N\xc3\xbcrburgring v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nOd leta 1950\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni se je za\xc4\x8delo Svetovno prvenstvo Formule 1, dirke \xc5\xa1portnih avtomobilov pa so se uveljavile kot posebna serija in od leta 1953 FIA organizira prvenstvo. NASCAR je za\xc4\x8del s prvenstvom Grand National leta 1950. Do sredine \xc5\xa1estdesetih let so dovolili izbolj\xc5\xa1ave dirkalnikov za varnost in bolj\xc5\xa1o zmogljivost, zato je od serijskih avtomobilov ostala le \xc5\xa1e \xc5\xa1asija. Leta 1962 je FIA za\xc4\x8dasno nadomestila prvenstvo \xc5\xa1portnih avtomobilov prvenstvo GT. V \xc5\xa1estdesetih letih se je zmanj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo dirk na pesku, ker so asfaltirali ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo nekdaj pe\xc5\xa1\xc4\x8denih dirkali\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_V petdesetih in \xc5\xa1estdesetih letih so se v Evropi in ZDA pojavili hibridni dirkalniki z evropsko \xc5\xa1asijo in ameri\xc5\xa1kimi motorji, od prvih dirkalnikov Allard do Lotus 19 in AC Cobra. Kombinacija ve\xc4\x8dinoma angle\xc5\xa1kih \xc5\xa1asij in ameri\xc5\xa1kih motorjev V8 je dala zagon novi seriji Can-Am v \xc5\xa1estdesetih in sedemdesetih letih. V seriji, ki je potekala v ZDA in Kanadi, so lahki prototipni \xc5\xa1portni avtomobili z mo\xc4\x8dnimi serijskimi motorji dosegali hitrosti nad 300 km/h. GT4 in GT5 je postala prevladujo\xc4\x8da oblika dirk \xc5\xa1portnih avtomobilov od leta 1976, prototipni dirkalniki so bili v zatonu, le Porsche 936 je \xc5\xa1e naprej zmagoval na dirki 24 ur Le Mansa. Leta 1972 se je za\xc4\x8delo moderno obdobje serije NASCAR s formatom 31-48 dirk na sezono._NEWLINE_V Evropi je FIA prevzela skoraj nespremenjena pravila ACO GTP za prvenstvo \xc5\xa1portnih avtomobilov kategorije C, kjer so nastopali visoko tehnolo\xc5\xa1ki prototipi z zaprtimi \xc5\xa1asijami. FIA je kategorijo C \xc5\xbeelela spremeniti v dvosede\xc5\xbeni format Formule 1, s podobnimi pravili, razdaljami in koledarjem dirk. Svetovno prvenstvo turnih avtomobilov kategorije A se je za\xc4\x8delo leta 1987 kot konkuren\xc4\x8dna serija prvenstva ETCC. FISA je reli razdelila v tri razrede, razred N za serijske avtomobile, razred A za predelane serijske avtomobile in razred B za predelane \xc5\xa1portne avtomobile. Razred B je FIa uvedla leta 1982 kot zamenjavo za predhodna razreda 4 in 5. Za\xc4\x8dela se je vzdr\xc5\xbeljivostna serija Le Mans Series, s prototipnimi dirkalniki in avtomobili GT.\n_START_SECTION_\nFormula\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znana razli\xc4\x8dica enosede\xc5\xbenih dirk je Formula 1, ki se odvija v obliki vsakoletnega svetovnega prvenstva za dirka\xc4\x8de in konstruktorje._NEWLINE_V enosede\xc5\xbenih dirkalnikih so kolesa odkrita, dirkalniki pa so opremljeni z aerodinami\xc4\x8dnimi prednjimi in zadnjimi krilci, ki povzro\xc4\x8dajo podtlak in s tem pove\xc4\x8dujejo stik dirkalnika s podlago. V Evropi in Aziji so serije dirkalnikov z odprtimi kolesi poimenovane\xc2\xa0\xc2\xbbFormula\xc2\xab, s primernim hierarhi\xc4\x8dnim dodatkom. V Severni Ameriki se izraz\xc2\xa0\xc2\xbbFormula\xc2\xab\xc2\xa0ne uporablja. Serije lahko potekajo po svetovnem formatu (kot Formula 1), regionalnem formatu (kot Evropska Formula 3) ali dr\xc5\xbeavnem formatu (kot Nem\xc5\xa1ka Formula 3)._NEWLINE_V severnoameri\xc5\xa1kem dr\xc5\xbeavnem prvenstvu (trenutno IndyCar, pred tem CART) so dirkalniki \xc5\xbee tradicionalno podobni kot v Formuli 1, le manj soficsticirani in z ve\xc4\x8d tehnolo\xc5\xa1kimi omejitvami zaradi zmanj\xc5\xa1anja stro\xc5\xa1kov. Najbolj znana dirka serije je Indianapolis 500._NEWLINE_Druga pomembnej\xc5\xa1a mednarodna enosede\xc5\xbena dirka\xc5\xa1ka serija je GP2 (pred tem Formula 3000 in Formula 2). Regionalne dirka\xc5\xa1ke serije so Formula Nippon in Formula V6 Asia v Aziji ter World Series by Renault, Formula 3, Formula Palmer Audi in Formula Atlantic drugje. Leta 2009 je FIA obudila Svetovno prvenstvo Formule 2. Dr\xc5\xbeavne serije najpogosteje vklju\xc4\x8dujejo Formulo 3, Formulo Renault, Formulo Ford ali Formulo BMW._NEWLINE_Ena od serij enosede\xc5\xbenih dirkalnikov je tudi karting, kjer se na majhnih stezah dirka s poceni in majhnimi dirkalniki. Veliko trenutno najbolj\xc5\xa1ih dirka\xc4\x8dev je svojo kariero za\xc4\x8delo v kartingu. Formula Ford je nekdaj predstavljala najbolj priljubljeno enosede\xc5\xbeno serijo za mlade dirka\xc4\x8de po kartingu, zdaj je to vlogo prevzela Formula BMW, ker so dirkalniki bolj podobni Formuli 1._NEWLINE_\xc5\xa0tudenti na kolid\xc5\xbeih in univerzah lahko sodelujejo v enosede\xc5\xbeni seriji preko tekmovanja Formula SAE, ki vsebuje dizajn in izdelavo enosede\xc5\xbenega dirkalnika ter dirkanje z njim. Tovrstno tekmovanje hkrati spodbuja ekipni duh ter reklamira moto\xc5\xa1port in in\xc5\xbeenirstvo._NEWLINE_Decembra 2005 je FIA potrdila serijo Superleague Formula, ki se je za\xc4\x8dela leta 2008 in v kateri so mo\xc5\xa1tva v lastni znanih \xc5\xa1portnih klubov, kot sta AC Milan in Liverpool F.C..\n_START_SECTION_\nTurni avtomobili\n_START_PARAGRAPH_\nDirkanje turnih avtomobilov je serija cestnega dirkanja s predelanimi cestnimi avtomobili. Pogosto vsebuje kontaktno dirkanje zaradi majhnih razlik v hitrosti med dirkalniki in velikem \xc5\xa1tevilu dirka\xc4\x8dev na dirki._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e serije prvenstva turnih avtomobilov je V8 Supercars (Avstralija), Britansko prvenstvo turnih avtomobilov, Deutsche Tourenwagen Masters (DTM) in Svetovno prvenstvo turnih avtomobilov. Evropski pokal turnih avtomobilov je enodnevna dirka za turne avtomobile Super 2000 iz evropskih dr\xc5\xbeavnih prvenstev._NEWLINE_V Severni Ameriki Sports Car Club of America prireja prvenstvi SPEED World Challenge za turne in GT dirkalnike, ki je najpomembnej\xc5\xa1e na celini. Zgodovinska serija Trans-Am Series je izgubila na pomenu, vseeno pa je najstarej\xc5\xa1a \xc5\xa1e aktivna serija cestnega dirkanja v ZDA.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0portni dirkalniki\n_START_PARAGRAPH_\nV serijah \xc5\xa1portnih dirkalnikov, predelane cestne razli\xc4\x8dice \xc5\xa1portnih dirkalnikov (GT) in namensko zgrajeni \xc5\xa1portni prototipi tekmujejo na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8dih v ve\xc4\x8d dirka\xc5\xa1kih razredih. Najpomembnej\xc5\xa1e tekmovanje za dirkalnike GT je Svetovno prvenstvo GT1, potekata pa tudi Svetovno prvenstvo GT3 in Evropski pokal GT4. Obstajalo je tudi Evropsko prvenstvo GT2, ki ga je FIA opustila zaradi velikih stro\xc5\xa1kov. Ostala pomembnej\xc5\xa1a prvenstva so japonski Super GT in International GT Open za dirkalnike GT2 in GT3. Dr\xc5\xbeavna prvenstva obi\xc4\x8dajno potekajo v razredih GT3 in GT4._NEWLINE_\xc5\xa0portni prototipi, za razliko od dirkalnikov GT, nimajo osnove v legalnih cestnih avtomobilih. So namensko zgrajeni dirkalniki predvsem za vzdr\xc5\xbeljivostne dirke z zaprtimi kolesi in \xc5\xa1koljkami. V primerjavi z dirkalniki GT so precej la\xc5\xbeji, z ve\xc4\x8d podtlaka in posledi\xc4\x8dno hitrej\xc5\xa1i. Nastopajo v prvenstvih Le Mans v Evropi, Azijski seriji Le Mans in Evropski seriji Le Mans. Znani so tudi po kratici LMP (angle\xc5\xa1ko Le Mans Prototype), z dirkalniki razreda LMP1 nastopajo proizvajalci, z nekaj \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1imi LMP2 pa privatne ekipe. Vse tri serije obenem potekajo tudi za dirkalnike GT, ki pa nimajo enakih omejitev kot serija FIA._NEWLINE_Dirke pogosto potekajo na velikih razdaljah, nad 1000 km, med dirko se dva ali ve\xc4\x8d dirka\xc4\x8dev menjava za volanom dirkalnikov na nekaj ur. Zaradi razlik v zmogljivosti razli\xc4\x8dnih dirkalnikov LMP in GT, se na posamezni dirki v razli\xc4\x8dnih razredih dirka\xc4\x8di borijo v ve\xc4\x8d prvenstvih. Leta 2000 se je v ZDA za\xc4\x8dela serija Rolex Sports Car Series pod zvezo Grand-Am, kjer nastopajo cenej\xc5\xa1i in manj zmogljivi dirkalniki v primerjavi z dirkalniki LMP in GT._NEWLINE_Znamenite dirke \xc5\xa1portnih dirkalnikov so 24 ur Le Mansa, 24 ur Daytone, 24 ur Spaja, 12 ur Sebringa in Petit Le Mans. Poteka tudi dirka za 24 ur N\xc3\xbcrburgringa, kjer na znameniti stezi Nordschleife profesionalni in polprofesionalni dirka\xc4\x8di nastopajo v razredih GT3 in ni\xc5\xbejih.\n_START_SECTION_\nProdukcijski avtomobili\n_START_PARAGRAPH_\nDirkanje s produkcijskimi dirkalniki je cenej\xc5\xa1a razli\xc4\x8dica dirk turnih avtomobilov s strogimi pravili, ki zmanj\xc5\xa1ujejo stro\xc5\xa1ke tekmovanja. Razli\xc4\x8dne kategorije dirk temeljijo na posameznih tipih avtomobilov. Ve\xc4\x8dina serij sledi pravilom Group N, obstaja pa tudi nekaj izjem. Po svetu poteka ve\xc4\x8d serij, najbolj znani sta na Japonskem Super Taikyu in v ZDA Firehawk Series (IMSA), ki je potekala v osemdesetih v devetdesetih letih.\n_START_SECTION_\nEnotni avtomobili\n_START_PARAGRAPH_\nSerije dirk omejujejo nastopanje na avtomobile posameznega proizvajalca ali celo posameznega modela avtomobila. Poteka ve\xc4\x8d odmevnih tovrstnih regionalnih in dr\xc5\xbeavnih prvenstev, kot sta Porsche Supercup in nekdaj IROC. Serije omejene na posamezne modele avtomobilov, ki mo\xc4\x8dno omejujejo predelave, obi\xc4\x8dajno potekajo na ni\xc5\xbejih klubskih nivojih. Najdlje trajajo\xc4\x8de tovrstno tekmovanje je Prvenstvo Mini 7, potekajo tudi serije Radical European Masters, John Cooper Mini Challenge, Clio Cup, Ginettas, Caterhams, BMW, in MX5. Podobna pravila imajo tudi nekarere enosede\xc5\xbene serije Formul, kot sta Formula Renault in Formula BMW, ki slu\xc5\xbeita kot prvenstvi za razvoj mlaj\xc5\xa1ih dirka\xc4\x8dev.\n_START_SECTION_\nSerijski dirkalniki\n_START_PARAGRAPH_\nV Severni Ameriki so dirke serijskih dirkalnikov najpopularnej\xc5\xa1a dirka\xc5\xa1ka kategorija. Dirke potekajo prete\xc5\xbeno na ovalnih dirkali\xc5\xa1\xc4\x8dih, dirkalniki spominjajo na produkcijske avtomobile, toda v resnici so namensko zgrajeni dirkalniki, ki ustrezajo strogim pravilom._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a zveza kategorije je NASCAR (angle\xc5\xa1ko National Association for Stock Car Auto Racing). Njena najpomembnej\xc5\xa1a serija je Sprint Cup Series, z najbolj znanimi dirkami Daytona 500, Southern 500, Coca-Cola 600 in Brickyard 400. NASCAR organizira tudi ve\xc4\x8d serij na ni\xc5\xbejem nivoju, kot sta Nationwide Series in Camping World Truck Series. Vse te serije potekajo v ZDA, NASCAR Canadian Tire Series v Kanadi in NASCAR Corona Series v Mehiki.\n_START_SECTION_\nReli\n_START_PARAGRAPH_\nReli na mednarodnih in ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeavnih prvenstvih poteka v dveh razredih homogeniziranih cestnih dirkalnikov; Razred N produkcijskih dirkalnikov in Razred A bolj predelanih dirkalnikov. Dirke potekajo na zaprtih javnih cestah v formatu od to\xc4\x8dke do to\xc4\x8dke, kjer dirka\xc4\x8di in sovozniki tekmujejo za to\xc4\x8dke, \xc5\xa1tartajo z zamikom eden po eden. Reli obi\xc4\x8dajno poteka v ve\xc4\x8d etapah po razli\xc4\x8dnih terenih, tekmovalci si lahko progo pred tem pri ni\xc5\xbeji hitrosti ogledajo in pripravijo na\xc4\x8drt vo\xc5\xbenje. Med dirko sovoznik dirka\xc4\x8du bere na\xc4\x8drt, kar omogo\xc4\x8di hitrej\xc5\xa1e dirkanje. Posamezno tekmovanje temelji na najni\xc5\xbejem se\xc5\xa1tevku \xc4\x8dasov posameznih etap, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d \xc4\x8dasovne kazenske pribitke._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a serija je Svetovno prvenstvo v reliju (WRC), potekajo pa tudi regionalna in dr\xc5\xbeavna prvenstva. Najbolj znane dirke so Reli Monte Carlo, Reli Argentina, Reli Finska in Reli VB, znan je tudi Reli Pariz - Dakar. Ostala pomembnej\xc5\xa1a prvenstva so Britansko prvenstvo v reliju, Mednarodni izziv v reliju, Afri\xc5\xa1ko prvenstvo v reliju in Azijsko-pacifi\xc5\xa1ko prvenstvo v reliju._NEWLINE_Targa Tasmania, ki poteka v Avstraliji in na Tasmaniji od leta 1992, je poimenovani po znameniti dirki Targa Florio, ki je potekala na Siciliji. Koncept tekmovanja je povzet po dirkah Mille Miglia, Coupe des Alpes in Tour de Corse. Sorodna tekmovanja potekajo tudi drugod, Targa Newfoundland v Kanadi, Targa West v zahodni Avstraliji in Targa New Zealand na Novi Zelandiji.\n_START_SECTION_\nPospe\xc5\xa1evanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa dirkah v pospe\xc5\xa1evanju je cilj premagati nasprotnika na ravni progi iz stoje\xc4\x8dega \xc5\xa1tarta. Tradicionalno je proga dolga \xc2\xbc milje (400 m), od devetdesetih let je pogosta tudi \xe2\x85\x9b milje (200 m). Dirkalniki varirajo od cestnih avtomobilov do namensko zgrajenih dirkalnikov. Hitrosti in \xc4\x8dasi se razlikujejo glede na tekmovalni razred. Cestni dirkalniki \xc2\xbc milje prevozijo v \xc4\x8dasu 12 - 16 sekund, namenski dirkalnik pa v manj kot 4,5 sekunde s hitrostni prek 530 km/h. Namenski dirkalniki ob \xc5\xa1tartu pospe\xc5\xa1ujejo s 3,4 G (33\xc2\xa0m/s\xc2\xb2), ob zaviranju pa s padali dose\xc5\xbeejo 4 G (39\xc2\xa0m/s\xc2\xb2). Najbolj\xc5\xa1e namenske dirkalnike je mogo\xc4\x8de sli\xc5\xa1ati 13 km dale\xc4\x8d in povzro\xc4\x8dijo tresljaje med 1,5 in 3,9 po rihterjevi lestvici._NEWLINE_Na dirki se na enkrat pomerita dva dirkalnika na vzporedni stezi, zmagovalec napreduje v naslednji krog tekmovanja. V profesionalnih razredih vedno zmaga prvi, ki pre\xc4\x8dka ciljno \xc4\x8drto, v ni\xc5\xbejih razredih pa pravila \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1im dirkalnikom lahko dajo \xc4\x8dasovno prednost.\n_START_SECTION_\nIzven cest\n_START_PARAGRAPH_\nDirkanje izven cest je razdeljeno v razli\xc4\x8dne razrede, kjer posebej prirejeni dirkalniki tekmujejo preko zahtevnih odprtih terenov. V Severni Ameriki dirke pogosto potekajo v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, kot znana dirka Baja 1000. V Evropi oznaka offroad pomeni serije, kot sta avtokros ali relikros, pu\xc5\xa1\xc4\x8davske dirke kot sta Reli Pariz - Dakar in Master Rallye pa so ozna\xc4\x8dene kot reli na odprtem terenu.\n_START_SECTION_\nKarting\n_START_PARAGRAPH_\nModerni karting je izna\xc5\xa1el Art Ingels, in\xc5\xbeenir konstruktorja Kurtis-Kraft, leta 1956 v Kaliforniji. Ingels je motor iz motorne \xc5\xbeage namestil v enostavno in lahko cevno \xc5\xa1asijo. Ingels in ostali, ki so dirkalnik preizkusili, so bili presene\xc4\x8deni nad njegovo zmogljivostjo. Hitro se je karting raz\xc5\xa1iril po Kaliforniji in kmalu tudi po svetu. \xc4\x8ceprav velja le kot vstopno serijo za mlade dirka\xc4\x8de, pa karting nudi tudi poceni mo\xc5\xbenosti amaterjem, da se preizkusijo v dirkanju, in je avtonomna dirka\xc5\xa1ka serija. Veliko najbolj\xc5\xa1ih dirka\xc4\x8dev je svojo profesionalno dirka\xc5\xa1ko pot za\xc4\x8delo v kartingu, tudi Michael Schumacher in Fernando Alonso. Kot ena najcenej\xc5\xa1ih dirka\xc5\xa1kih serij, je karting postal priljubljen po vsem svetu.\n_START_SECTION_\nZgodovinski dirkalniki\n_START_PARAGRAPH_\nModerni moto\xc5\xa1port bazira na moderni tehnologiji z veliko vpletenih korporacij kot sponzorji in lobisti, zgodovinske dirke pa delujejo druga\xc4\x8de. Ker temeljijo na dolo\xc4\x8denem zgodovinskem obdobju, delujejo na ravni hobija, brez sponzorstva in lobiranja korporacij. Na dirkah lahko nastopijo le dirkalniki iz dolo\xc4\x8denega obdobja. Edina dovoljena moderna oprema je povezana z varnostjo in merjenjem \xc4\x8dasa. Isto\xc4\x8dasne lahko nastopajo avtomobili v ve\xc4\x8d dirka\xc5\xa1kih kategorijah. Najbolj znana tekmovanja so Goodwood Festival of Speed in Goodwood Revival v Angliji ter Monterey Historic v ZDA. Prvenstva potekajo od serije Austin Seven do prvenstva FIA za klasi\xc4\x8dne dirkalnike Formule 1. \xc4\x8ceprav nastopa nekaj profesionalnih ekip in dirka\xc4\x8dev, pa je ve\xc4\x8dina bogatih lastnikov dirkalnikov, zato so dirke bolj revialnega kot tekmovalnega zna\xc4\x8daja.'