b'\n_START_ARTICLE_\nGlavobol v skupkih\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nGlavobol v skupkih je enostranski, ponavljajo\xc4\x8d se glavobol. Bole\xc4\x8dina je obi\xc4\x8dajno zelo huda, globoka, vrtajo\xc4\x8da ali prebadajo\xc4\x8da. Po navadi se pojavi v rednih obdobjih, ob istem \xc4\x8dasu podnevi ali pono\xc4\x8di in pogosto zbudi bolnika. Pogosto ga spremljata solzenje in porde\xc4\x8ditev enega o\xc4\x8desa. Napad glavobola praviloma traja od 15 minut do treh ur, vendar ve\xc4\x8dina (okoli 75\xc2\xa0%) nezdravljenih napadov izzveni najkasneje v 60 minutah. Bole\xc4\x8dina se obi\xc4\x8dajno pojavi nenadno, brez predhodnih znanilnih znakov, kot na primer pri migreni. V nekaterih primerih se v predelu, ki ga kasneje prizadene glavobol v skupkih, sicer pojavi predhodno zaznavanje bole\xc4\x8dine, ki pa lahko vztraja tudi po kon\xc4\x8danem napadu ali celo do naslednjega napada. \xc4\x8ceravno je glavobol v skupkih strogo enostranski, lahko redko pride do zamenjave prizadete strani med posameznimi skupki, skrajno redko pa sta v obdobju istega skupka prizadeti obe strani glave. Brez zdravljenja se lahko napadi pojavljajo od enkrat na dva dni do osemkrat dnevno.\n_START_SECTION_\nBole\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nBole\xc4\x8dina zajame le eno polovico glave (gre za enostranski glavobol), skupaj z o\xc4\x8desno votlino na prizadeti strani, obmo\xc4\x8djem nad o\xc4\x8desom in/ali v sencih. Jakost bole\xc4\x8dine je znatno ve\xc4\x8dja kot pri drugih oblikah glavobola, tudi v primerjavi s hudo migreno. Bole\xc4\x8dino obi\xc4\x8dajno opisujejo kot peko\xc4\x8do, zbadajo\xc4\x8do, vrtajo\xc4\x8do ali stiskajo\xc4\x8do in izvira iz predela okoli o\xc4\x8desa ali za njim. Prizadeta oseba lahko zaradi hude bole\xc4\x8dine med napadom izkusi tudi samomorilske misli. Glavobol v skupkih opisujejo kot eno od najbolj bole\xc4\x8dih bolezenskih stanj.\n_START_SECTION_\nDrugi simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nGlavobol v skupkih spremlja \xc5\xa1e vsaj en od naslednjih simptomov prizadetosti avtonomskega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja: ptoza (pove\xc5\xa1enje veke), zo\xc5\xbeenje zenice, pordelost veznice, solzenje, smrkanje, redkeje pa pordelost obraza, zatekanje (zlasti oteklina veke) ali potenje v predelu \xc4\x8dela in obraza. Obi\xc4\x8dajno se na\xc5\xa1teti simptomi pojavljajo na isti strani glave kot glavobol._NEWLINE_Med napadom se lahko pojavijo tudi nemirnost, ob\xc4\x8dutljivost na svetlobo in neprena\xc5\xa1anje svetlobe (fotofobija) ali hrupa (fonofobija). Slabost se pojavi le redko. Sekundarni simptomi so lahko te\xc5\xbeave z organiziranjem misli in na\xc4\x8drtov, telesna utrujenost, zmedenost, razdra\xc5\xbeljivost, nasilnost, potrtost in tesnobnost._NEWLINE_Bolniki zaradi ob\xc4\x8dutka pretnje novega napada glavobola v nekaterih primerih zato mo\xc4\x8dno prilagajajo svoje telesne in socialne dejavnosti bolezni. Zaradi pogostnosti in hkrati nepredvidljivosti napadov se lahko izogibajo nekaterim nalogam. Vse to lahko vodi do generalizirane anksiozne motnje, pani\xc4\x8dnih napadov, hudih depresivnih motenj ter socialnega umika in osamitve.\n_START_SECTION_\nPonavljanje\n_START_PARAGRAPH_\nGlavobol v skupkih se obi\xc4\x8dajno pojavlja vedno ob istem \xc4\x8dasu, najpogosteje pono\xc4\x8di ali zjutraj. \xc4\x8ce se pojavljajo med spanjem, lahko bolnika prebudijo. Pojavljanje lahko ka\xc5\xbee tudi cirkaanualno periodi\xc4\x8dnost, kar pomeni, da se lahko glavoboli pojavljajo po dolo\xc4\x8denem vzorcu skozi leto. Napadi so na primer lahko pogostej\xc5\xa1i v \xc4\x8dasu enakono\xc4\x8dij in solsticijev. Pri drugih bolnikih pa so lahko povsem nepredvidljivi, brez vsakr\xc5\xa1ne periodi\xc4\x8dnosti. Zaradi opisanih zna\xc4\x8dilnosti je morda za patofiziologijo glavobolov v skupkih pomembna motnja v delovanju hipotalamusa, ki nadzira\xc2\xa0\xc2\xbbbiolo\xc5\xa1ko uro\xc2\xab\xc2\xa0in cirkadiani ritem.\n_START_SECTION_\nGenetika\n_START_PARAGRAPH_\nGlavoboli v skupkih se v redkih primerih pojavljajo v dru\xc5\xbeini; dovzetnost se deduje po avtosomno dominantnem dedovalnem vzorcu. Oseba s sorodnikom v prvem kolenu z boleznijo ima 14- do 48-krat ve\xc4\x8dje tveganje za pojav bolezni. Po ocenah ima 1,9 do 20\xc2\xa0% bolnikov z glavobolom v skupkih nekoga v dru\xc5\xbeini, ki prav tako boleha za boleznijo. Vendar pa gentski dejavniki, ki potencialno vplivajo na pojav bolezni, zahtevajo nadaljnje raziskave, saj so trenutno razpolo\xc5\xbeljivi dokazi omejeni.\n_START_SECTION_\nKajenje\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 65\xc2\xa0% ljudi z glavobolom v skupkih je trenutnih ali biv\xc5\xa1ih kadilcev. Prenehanje s kajenjem ne izbolj\xc5\xa1a bolezni, hkrati se pa bolezen pojavlja tudi pri ljudeh, ki niso nikoli kadili, tudi pri otrocih. Kajenje je zato manj verjeten vzrok. Verjetno so ljudje, pri katerih se pojavlja glavobol v skupkih, bolj dovzetni za kajenje in nekatere druge prvine \xc5\xbeivljenjskega sloga.\n_START_SECTION_\nHipotalamus\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere teorije zagovarjajo, da so glavoboli v skupkih posledica motnje v delovanju hipotalamusa. Temu potrjuje dejstvo, da se pogosto pojavljajo ob istem \xc4\x8dasu v dnevu in v dolo\xc4\x8denih obdobjih v letu. Hipotalamus ima namre\xc4\x8d pomembno vlogo pri uravnavanju \xc4\x8dlovekove\xc2\xa0\xc2\xbbbiolo\xc5\xa1ke ure\xc2\xab\xc2\xa0oziroma cirkadianega ritma. Slikanje s pozintronsko izsevno ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko tomografijo (PET) poka\xc5\xbee, kateri predeli mo\xc5\xbeganov so aktivirani v \xc4\x8dasu napada glavobola v skupkih. Aktivirani predeli so obarvani rumeno-oran\xc5\xbeno (glej zgornje slike v preglednici na desni). Aktivirano je podro\xc4\x8dje v sredini mo\xc5\xbeganov, kar ka\xc5\xbeejo vse tri slike (pogled iz razli\xc4\x8dnih smeri). Spodnje tri slike prikazujejo strukturne spremembe v mo\xc5\xbeganih pri bolniku z glavoboli v skupkih v primerjavi z osebo brez bolezni. Razlikuje se le del hipotalamusa.\n_START_SECTION_\nPatofiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti so glavobol v skupkih pri\xc5\xa1tevali med tako imenovane \xc5\xbeilne glavobole, ki jih povzro\xc4\x8di raz\xc5\xa1iritev \xc5\xbeil (vazodilatacija). Raz\xc5\xa1irjene \xc5\xbeile naj bi po tej razlagi pritiskale na trivejni \xc5\xbeivec. Ta teorija sicer razlo\xc5\xbei nastanek bole\xc4\x8dine, ne podaja pa razlage o pravem vzroku nastanka glavobola. Patofiziologija glavobola v skupkih ni dokon\xc4\x8dno znana in je \xc5\xa1e vedno predmet raziskav in debat.\n_START_SECTION_\nDiagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nBolniki z glavoboli v skupkih so pogosto napa\xc4\x8dno diagnosticirani in posledi\xc4\x8dno neustrezno zdravljeni ali pa ostanejo celo nediagnosticirani ve\xc4\x8d let. Pogosto se bolezen zamenjuje s sinuzitisom, migreno, glavobolom v skupkih podobnim stanjem (ki se obi\xc4\x8dajno opredelijo kot sekundarni glavoboli), drugimi oblikami primarnih ali celo sekundarnih glavobolov. Do nepravilnih diagnoz pride zlasti, ker bolniki navajajo tudi te\xc5\xbeave z vratom, zobmi, \xc4\x8deljustmi ali obnosnimi votlinami in so zato po nepotrebnem napoteni k specialistom, kot so otorinolaringologi (zlasti zaradi preiskav obnosnih votlin), zobozdravniki, kiropraktiki, pa tudi psihiatri in psihologi. V Evropi in ZDA traja v popre\xc4\x8dju sedem let, da bolniku postavijo ustrezno diagnozo._NEWLINE_Ker potrditveni test ne obstaja, je zdravniku pri postavljanju diferencialne diagnoze v veliko pomo\xc4\x8d pogovor z zdravnikom ter tako prejeta anamneza. Pri ugotavljanju vzorca, jakosti in trajanja pojavljanja glavobola lahko pomaga bolnikov dnevnik, v katerem spremlja svoje napade. Pri razpoznavi vrste glavobola so v pomo\xc4\x8d tudi podatki o tehnikah, ki jih bolnik uporablja za laj\xc5\xa1anje bolezni. Za postavitev prave diagnoze mora zdravnik poznati pogostnost pojavljanja glavobola ter njegovo jakost in trajanje._NEWLINE_Dodatna ovira pri za\xc4\x8detnem ugotavljanju diagnoze je tudi dejstvo, da bolnik v za\xc4\x8detku pride do zdravstvenega delavca, ki nima veliko izku\xc5\xa1enj z diagnosticiranjem tako redke in kompleksne bolezni. Vendar pa napadi glavobolov v skupkih ne predstavljajo \xc5\xbeivljenjsko ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8dega stanja.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje\n_START_PARAGRAPH_\nPreventivne oblike zdravljenja se uporabljajo z namenom zmanj\xc5\xa1anja pogostnosti oziroma popolne prepre\xc4\x8ditve napadov glavobola v skupkih.\n_START_SECTION_\nVerapamil\n_START_PARAGRAPH_\nZdravilo izbora za prepre\xc4\x8devanje glavobola v skupkih je verapamil, ki spada med zaviralce kalcijevih kanal\xc4\x8dkov  in prepre\xc4\x8di vstop kalcijevih ionov v celice gladkega mi\xc5\xa1i\xc4\x8dja, s \xc4\x8dimer se zmanj\xc5\xa1a dilatacija \xc5\xbeil, ki je verjetno vzrok hudega glavobola. Kalcijeve (in tudi kalijeve) kanal\xc4\x8dke zavira tudi v hipotalamusu. Zaradi ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov delovanja ni mo\xc5\xbeno dolo\xc4\x8diti posameznega mehanizma delovanja, po katerem verapamil prepre\xc4\x8duje napade glavobola v skupkih.\n_START_SECTION_\nSteroidi\n_START_PARAGRAPH_\nO dolgoro\xc4\x8dnih koristih uporabe steroidov pri prepre\xc4\x8devanju glavobola v skupkih je le malo dokazov, lahko se pa uporablja kratkoro\xc4\x8dno, preden za\xc4\x8dnejo delovati druga zdravila, saj u\xc4\x8dinek steroidov nastopi \xc5\xbee v roku treh dni. Po 8- do 10-dnevnem zdravljenj se njihova uporaba obi\xc4\x8dajno ukine.\n_START_SECTION_\nOperativni poseg\n_START_PARAGRAPH_\nPri manj\xc5\xa1em dele\xc5\xbeu bolnikov, pri katerih uporaba zdravil ni u\xc4\x8dinkovita, lahko pride v po\xc5\xa1tev stimulacija \xc5\xbeivcev. Uporabita se lahko dve metodi, globoka mo\xc5\xbeganska stimulacija in stimulacija okcipitalnega \xc5\xbeivca. Podatki ka\xc5\xbeejo o u\xc4\x8dinkovitosti pri okoli 60\xc2\xa0% bolnikov,26 u\xc4\x8dinek pa se praviloma pojavi \xc5\xa1ele po ve\xc4\x8d tednih ali mesecih. Preu\xc4\x8dujejo tudi uporabo neinvazivne metode, in sicer transkutane elektri\xc4\x8dne nevrostimulacije._NEWLINE_V nekaterih primerih lahko pridejo v po\xc5\xa1tev \xc5\xa1tevilni drugi operativni posegi, kot sta rizotomija (prekimitev korenine \xc5\xbeivca) in mikrovaskularna dekompresija (kirur\xc5\xa1ka razbremenitev mo\xc5\xbeganskega \xc5\xbeivca, na katerega pritiska \xc5\xbeila), vendar so podatki o njihovih koristih omejeni oziroma pride v nekaterih primerih celo do poslab\xc5\xa1anja.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nAlternativna priporo\xc4\x8dena zdravila za prepre\xc4\x8devanje glavobola v skupkih so litij, metisergid in topiramat, vendar je zlasti za uporabo topiramata in metisergida podatkov o u\xc4\x8dinkovitosti malo. Malo je tudi dokazov o u\xc4\x8dinkovitosti tianeptina, melatonina in ergotaminea. Valproat, sumatriptan in terapija s kisikom niso priporo\xc4\x8deni za preventivno zdravljenje. Terapija z injiciranjem botulina je izkazala le omejeni u\xc4\x8dinek. Dokazi o u\xc4\x8dinkovitosti baklofena in kapsaicina niso jasni.\n_START_SECTION_\nPrekinitveno zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZa akutno zdravljenje glavobola v skupkih se uporabljajo zdravila iz skupine triptanov in inhaliranje kisika, vendar pa se uporabljajo na splo\xc5\xa1no premalokrat, saj bolniki pogosto niso ustrezno diagnosticirani. V obdobju napadov glavobola v skupkih je priporo\xc4\x8deno, da se bolnik izogiba u\xc5\xbeivanju alkohola, uporabi nitroglicerina ter dreme\xc5\xbeem tekom dneva.\n_START_SECTION_\nKisik\n_START_PARAGRAPH_\nZdravljenje s kisikom lahko obla\xc5\xbei akuten napad glavobola, ni pa u\xc4\x8dinkovito pri prepre\xc4\x8devanju nadaljnjih epizod. Obi\xc4\x8dajno bolnik prejema kisik preko obrazne maske, in sicer 12 do 15 litrov na minuto v trajanju povpre\xc4\x8dno 12 do 15 minut. V prvih 15 minutah pride do izbolj\xc5\xa1anja pri okoli 70\xc2\xa0% pacientov.\n_START_SECTION_\nTriptani\n_START_PARAGRAPH_\nDruga priporo\xc4\x8dena oblika zdravljenja akutnega napada glavobola v skupkih je subkutana ali intranazalna uporaba sumatriptana, zdravila iz skupine triptanov. Poleg sumatriptana je tudi zolmitriptan izkazal u\xc4\x8dinkovitost pri laj\xc5\xa1anju simptomov med akutnim napadom, vendar je prvi u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i. Zaradi vazokonstriktivnih ne\xc5\xbeelenih u\xc4\x8dinkov triptanov je njihova uporaba pri bolnikih z ishemi\xc4\x8dno boleznijo srca kontraindicirana.\n_START_SECTION_\nOpioidi\n_START_PARAGRAPH_\nUporaba opioidnih analgetikov za laj\xc5\xa1anje akutnega napada glavobola v skupkih ni priporo\xc4\x8dljiva, saj lahko pride celo do poslab\xc5\xa1anja glavobola. Dolgotrajna uporaba opioidov je tudi povezana z zasvojenostjo in odtegnitvenim sindromom ob prekinitvi uporabe. Nadalje lahko njihova uporaba pri bolnikih s hudimi glavoboli ote\xc5\xbei diferencialno diagnozo in povzro\xc4\x8di posledi\xc4\x8dno neustrezno zdravljenje.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nUporabljajo se tudi vazokonstrikcijski alkaloidi r\xc5\xbeenih ro\xc5\xbei\xc4\x8dkov, vendar njihov u\xc4\x8dinek pri akutnih napadih ni dobro preu\xc4\x8den. Podko\xc5\xbena uporaba oktreotida je izkazala ve\xc4\x8djo u\xc4\x8dinkovitost pri laj\xc5\xa1anju akutnega napada glavobola v primerjavi s placebom.\n_START_SECTION_\nPremostitveno zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPremostitveno zdravljenje, ki je kratkotrajno in omogo\xc4\x8di prepre\xc4\x8devanje novih napadov v obdobju, dokler ne nastopi u\xc4\x8dinek pravega prepre\xc4\x8devalnega zdravljenja. Uvede se hkrati s preventivnimi zdravili, vendar u\xc4\x8dinek premostitvenega zdravila nastopi veliko hitreje. Naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i v premostitveni terapiji so steroidi, na primer prednizon ali deksametazon. Njihov u\xc4\x8dinek nastopi \xc5\xbee v roku 24 ur treh dni. Po 8- do 10-dnevnem zdravljenj se njihova uporaba obi\xc4\x8dajno ukine.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devalno zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPreventivne oblike zdravljenja se uporabljajo z namenom zmanj\xc5\xa1anja pogostnosti, jakosti in trajanja oziroma popolne prepre\xc4\x8ditve napadov glavobola v skupkih.\n_START_SECTION_\nVerapamil\n_START_PARAGRAPH_\nZdravilo izbora za prepre\xc4\x8devanje glavobola v skupkih je verapamil, ki spada med zaviralce kalcijevih kanal\xc4\x8dkov  in prepre\xc4\x8di vstop kalcijevih ionov v celice gladkega mi\xc5\xa1i\xc4\x8dja, s \xc4\x8dimer se zmanj\xc5\xa1a dilatacija \xc5\xbeil, ki je verjetno vzrok hudega glavobola. Kalcijeve (in tudi kalijeve) kanal\xc4\x8dke zavira tudi v hipotalamusu. Zaradi ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov delovanja ni mo\xc5\xbeno dolo\xc4\x8diti posameznega mehanizma delovanja, po katerem verapamil prepre\xc4\x8duje napade glavobola v skupkih.\n_START_SECTION_\nSteroidi\n_START_PARAGRAPH_\nO dolgoro\xc4\x8dnih koristih uporabe steroidov pri prepre\xc4\x8devanju glavobola v skupkih je le malo dokazov. Njihova dolgotrajna uporaba je odsvetovana tudi zaradi ne\xc5\xbeelenih u\xc4\x8dinkov.\n_START_SECTION_\nOperativni poseg\n_START_PARAGRAPH_\nPri manj\xc5\xa1em dele\xc5\xbeu bolnikov, pri katerih uporaba zdravil ni u\xc4\x8dinkovita, lahko pride v po\xc5\xa1tev stimulacija \xc5\xbeivcev. Uporabita se lahko dve metodi, globoka mo\xc5\xbeganska stimulacija in stimulacija okcipitalnega \xc5\xbeivca. Podatki ka\xc5\xbeejo o u\xc4\x8dinkovitosti pri okoli 60\xc2\xa0% bolnikov,26 u\xc4\x8dinek pa se praviloma pojavi \xc5\xa1ele po ve\xc4\x8d tednih ali mesecih. Preu\xc4\x8dujejo tudi uporabo neinvazivne metode, in sicer transkutane elektri\xc4\x8dne nevrostimulacije._NEWLINE_V nekaterih primerih lahko pridejo v po\xc5\xa1tev \xc5\xa1tevilni drugi operativni posegi, kot sta rizotomija (prekimitev korenine \xc5\xbeivca) in mikrovaskularna dekompresija (kirur\xc5\xa1ka razbremenitev mo\xc5\xbeganskega \xc5\xbeivca, na katerega pritiska \xc5\xbeila), vendar so podatki o njihovih koristih omejeni oziroma pride v nekaterih primerih celo do poslab\xc5\xa1anja.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nAlternativna priporo\xc4\x8dena zdravila za prepre\xc4\x8devanje glavobola v skupkih so litij, metisergid in topiramat, vendar je zlasti za uporabo topiramata in metisergida podatkov o u\xc4\x8dinkovitosti malo. Malo je tudi dokazov o u\xc4\x8dinkovitosti tianeptina, melatonina in ergotaminea. Valproat, sumatriptan in terapija s kisikom niso priporo\xc4\x8deni za preventivno zdravljenje. Terapija z injiciranjem botulina je izkazala le omejeni u\xc4\x8dinek. Dokazi o u\xc4\x8dinkovitosti baklofen in kapsaicina niso jasni.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nGlavoboli v skupkih prizadenejo okoli 0,2\xc2\xa0% splo\xc5\xa1ne populacije oziroma 56 do 326 na 100.000 prebivalcev. Mo\xc5\xa1ki so prizadeti pogosteje kot \xc5\xbeenske (razmerje med spoloma je od 2,5\xc2\xa0: 1 do 3,5\xc2\xa0: 1). Pojavi se lahko v katerem koli starostnem obdobju, najpogosteje med 20. in 50. letom starosti.'