b'\n_START_ARTICLE_\nZgornja dolina Rena\n_START_PARAGRAPH_\nZgornja dolina Rena, Renska riftna dolina (nem\xc5\xa1ko Oberrheinische Tiefebene, Oberrheinisches Tiefland ali Oberrheingraben, francosko Vall\xc3\xa9e du Rhin) je velik geolo\xc5\xa1ki prelom, pribli\xc5\xbeno 350 kilometrov dolg in v povpre\xc4\x8dju 50 km \xc5\xa1irok, ki le\xc5\xbei med Baslom na jugu ter mestoma Frankfurt in Wiesbaden na severu. Njegov ju\xc5\xbeni del je meja med Francijo in Nem\xc4\x8dijo. Je sestavni del evropskega kenozojskega tektonskega sistema, ki se razteza po vsej srednji Evropi. Zgornjerenski graben je nastal v oligocenu kot odgovor na razvoj Alp na jugu in ostal dejaven vse do danes. Danes renska riftna dolina sestavlja podol\xc5\xbeno korito, skozi katero te\xc4\x8de reka Ren.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nZgornja dolina Rena je nastala v zgodnjem kenozoiku v obdobju poznega eocena. V tem \xc4\x8dasu je bila alpidska orogeneza, najve\xc4\x8dji dogodek nastanka gora, ki je ustvaril Alpe, na za\xc4\x8detni stopnji. Alpe so se oblikovale zaradi trka afri\xc5\xa1ke in evropske tektonske plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Domneva se, da je zaradi nepravilnega trka za\xc4\x8detni stik med dvema celinama povzro\xc4\x8dil nastanek dilationalnih (ekstenzijskih) struktur v kotlini severno od Alp. Posledice so bile precej\xc5\xa1nje stanj\xc5\xa1anje skorje, nastanek obse\xc5\xbenega grabna ter izolirana vulkanska dejavnost. Raztezni faktor je ocenjen na ~ 2.\n_START_SECTION_\nDvigovanje bo\xc4\x8dnih delov\n_START_PARAGRAPH_\nNa obeh straneh, vzhodni in zahodni, renske planote sta se oblikovali dve veliki hriboviti obmo\xc4\x8dji, ki potekata po celotni dol\xc5\xbeini bazena. Na zahodu, v Franciji, so ti hribi znani kot Vogezi in na vzhodu, v Nem\xc4\x8diji, hribi sestavljajo Schwarzwald. Verigi sestavljata iste vrste kamnin v svojih jedrih skupaj z globoko skorjo iz gnajsa. Ustrezata dvigu ve\xc4\x8d kot 2500 metrov, od katerih je bilo veliko erodiranih. Ta dvig je nastal zaradi izostati\xc4\x8dnega odziva, povezanega s tvorbo ekstenzijskega bazena. Zato so najvi\xc5\xa1je gore neposredno ob robu bazena in vedno ni\xc5\xbeje navzven. Meje med hribovitimi obmo\xc4\x8dji in renskim grabnom so velike normalne prelomne cone._NEWLINE_Severni del Renske planote je prav tako obkro\xc5\xbeen z nekoliko ni\xc5\xbejimi gorskimi verigami Pfal\xc5\xa1kega gozda (Pf\xc3\xa4lzerwald) na zahodni in Odenwalda na vzhodni strani.\n_START_SECTION_\nVulkansko delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nRaz\xc5\xa1iritev, povzro\xc4\x8dena zaradi nastajanja Alp, je bila dovolj, da se je stanj\xc5\xa1ala skorja in da so nastale ustrezne razmere za nastanek magmatskega in vulkanskega delovanja. To je povzro\xc4\x8dilo nastanek mafi\xc4\x8dnih dajkov, ki sledijo splo\xc5\xa1ni strukturni te\xc5\xbenji ekstenzijskih prelomov. Poleg tega so se oblikovali posamezni vulkani, kot je Kaiserstuhl.\n_START_SECTION_\nVulkan Kaiserstuhl\n_START_PARAGRAPH_\nKaiserstuhl (dobesedno Cesarjev prestol) je skupek vulkanskih hribov na severozahodu Freiburga v renskem grabnu. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka tega majhnega, osamljenega vulkanskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da je na hribu Totenkopf (557 metrov). Vulkansko delovanje je bilo najpogostej\xc5\xa1e v miocenu, pred pribli\xc5\xbeno 15 milijoni let. Danes je Kaiserstuhl ugasel vulkan.\n_START_SECTION_\nPotresi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1356 je bil na planoti Baselski potres. To je bil morda najbolj uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d potres do zdaj v severozahodni Evropi, uni\xc4\x8dil je mesto Basel in zravnal z zemljo vse zgradbe 200 km naokoli. To je bil najpomembnej\xc5\xa1i zgodovinski seizmolo\xc5\xa1ki dogodek v srednji Evropi. Epicenter je bil med Waldkirchnom in St. Petrom v Breisgau-Hochschwarzwaldu. \xc5\xa0e vedno je sporno, kaj je povzro\xc4\x8dilo potres: ali pretrg preloma ali pa je bil preprosto eden od mnogih narivnih sunkov, ki gradijo Alpe na jugu. Pomisleki so bili izra\xc5\xbeeni nad ustreznostjo potresnega vrednotenja in oblikovanja jedrske elektrarne Fessenheim, zgrajene na Renski planoti blizu prelomov.\n_START_SECTION_\nZgornjerenski vodonosnik\n_START_PARAGRAPH_\nPod planoto Zgornje Porenje je vodonosnik, ki je eden najve\xc4\x8djih v Evropi in ima po ocenah 450.000 km\xc2\xb3 sve\xc5\xbee vode. Oskrbuje pribli\xc5\xbeno 3 milijone ljudi v Franciji in Nem\xc4\x8diji. Od tega je 75\xc2\xa0% pitne vode in 50\xc2\xa0% vode za industrijo. Leta 1970 je bil resno onesna\xc5\xbeen z nitrati, pesticidi, kloridi in hlapnimi organskimi spojinami.'