b'\n_START_ARTICLE_\nSin-\xc5\xa1ar-i\xc5\xa1kun\n_START_PARAGRAPH_\nSin-\xc5\xa1ar-i\xc5\xa1kun je bil eden od zadnjih kraljev Asirskega cesarstva, ki je vladal od okoli 627 do 612 pr. n. \xc5\xa1t., * ni znano, \xe2\x80\xa0 612 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Za njim je vladal samo \xc5\xa1e A\xc5\xa1ur-ubalit II. (612-609 pr. n. \xc5\xa1t.). Sin-\xc5\xa1ar-i\xc5\xa1kun je po nekih \xc5\xa1pekulacijah ista oseba kot Sar\xc3\xa0kos (Saracus) v besedilih babilonskega sve\xc4\x8denika in astronoma Berosa.\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nSin-\xc5\xa1ar-i\xc5\xa1kun je bil sin kralja Asurbanipala in morda brat zadnjega asirskega kralja A\xc5\xa1ur-ubalita II. Bil je zadnji asirski kralj, katerega leta vladavine so dokumentirana v ve\xc4\x8dini babilonskih zapisov. Zaradi pomanjkanja virov je o njem zelo malo znanega. Zgleda, da je prestol nasledil okoli leta 627 pr. n. \xc5\xa1t. Po smrti mo\xc4\x8dnega vladarja Asurbanipala je za\xc4\x8delo ob\xc5\xa1irno Asirsko cesarstvo razpadati, predvsem zaradi niza dr\xc5\xbeavljanskih vojn za oblast. Sin-\xc5\xa1ar-i\xc5\xa1kunu je uspelo priti na prestol z veliko nasilja, hrome\xc4\x8do dr\xc5\xbeavljansko vojno in prevratom znotraj Asirskega cesarstva. S prestola je moral vre\xc4\x8di uzurpatorja Sin-\xc5\xa1umu-li\xc5\xa1irja, ki je odstavil Sin-\xc5\xa1ar-i\xc5\xa1kunovega starej\xc5\xa1ega brata A\xc5\xa1ur-etil-ilanija. Ve\xc4\x8d asirskih kolonij in marionetnih dr\xc5\xbeav je izkoristilo kaos v cesarstvu in se osvobodilo asirske nadoblasti, po drugi strani pa so cesarstvo za\xc4\x8deli ogro\xc5\xbeati Kaldejci, Babilonci, Medijci, Perzijci, Skiti in Kimerijci.\n_START_SECTION_\nZadnji udar proti Babiloncem\n_START_PARAGRAPH_\nPo za\xc4\x8dasnem porazu rivalov se je moral Sin-\xc5\xa1ar-i\xc5\xa1kun soo\xc4\x8diti z mnogo ve\xc4\x8djo gro\xc5\xbenjo. Babilonija, ki je bila ve\xc4\x8d kot tri stoletja asirska vazalna dr\xc5\xbeava, je izkoristila anarhijo v Asiriji in se leta 626 pr. n. \xc5\xa1t. na \xc4\x8delu z dotlej neznanim Nabopolasarjem uprla. Nebopolasar je bil vodja Kaldejcev iz jugovzhodne Mezopotamije._NEWLINE_Sledila je dolga vojna v osr\xc4\x8dju Mezopotamije. Nabopolasar je posku\xc5\xa1al zasesti Nipur, glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de asirske mo\xc4\x8di v Babiloniji, vendar ga je okrepljena asirska vojska porazila. Nabopolasarju je s pomo\xc4\x8djo me\xc5\xa1\xc4\x8danov kljub temu uspelo zasesti mesto Babilon in se okoli leta 625 pr. n. \xc5\xa1t. okronati za babilonskega kralja._NEWLINE_Sin-\xc5\xa1ar-i\xc5\xa1kun, oslabljen zaradi dr\xc5\xbeavljanske vojne v sami Asiriji, je izgubil veliko ozemlja preden mu je okoli leta 624 pr. n. \xc5\xa1t. uspelo ponovno zasesti Uruk na skrajnem jugu Asirije, vendar ga je kmalu spet izgubil. Leta 623 pr. n. \xc5\xa1t. je povedel veliko vojsko v Babilonijo in kon\xc4\x8dno strl babilonske in kaldejske upornike, medtem pa je v Asiriji izbruhnil nov velik upor. Vojska, ki jo je poslal na sever, da zatre upor, se je takoj pridru\xc5\xbeila upornikom, brez odpora zasedla Ninive in zahtevala kraljev odstop. Kronik za naslednjih nekaj let zaradi anarhije v dr\xc5\xbeavi skoraj ni, vendar je Sin-\xc5\xa1ar-i\xc5\xa1kunu uspelo zadu\xc5\xa1iti upor v Asiriji, za re\xc5\xa1evanje te\xc5\xbeav v Babiloniji pa mu je zmanjkalo dragocenega \xc4\x8dasa. Napopolasar je medtem utrdil svoj polo\xc5\xbeaj vladarja skoraj cele Babilonije in leta 620 ali 619 pr. n. \xc5\xa1t. osvojil Nipur. Sin-\xc5\xa1ar-i\xc5\xa1kunova vojska je kljub temu ostala v osr\xc4\x8dju Babilonije in se naslednja \xc5\xa1tiri leta trudila, da bi ga strmoglavila.\n_START_SECTION_\nVojna v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Asirije\n_START_PARAGRAPH_\nNeodlo\xc4\x8den polo\xc5\xbeaj se je kon\xc4\x8dal leta 616 pr. n. \xc5\xa1t., ko je Nabopolasar sklenil zvezni\xc5\xa1tvo z medijskim kraljem Kjaksarjem, ki je nameraval neprestane dr\xc5\xbeavljanske vojne v Asiriji izkoristiti za osvoboditev svojih iranskih ljudstev - Medijcev, Perzijcev in Partov iz asiskega jarma in jih pretvoriti v mo\xc4\x8dno silo. Ko so se zaveznikoma pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e Skiti in Kimerijci, sta postala dovolj mo\xc4\x8dna, da sta sredi\xc5\xa1\xc4\x8de voja\xc5\xa1kih operacij pomaknila proti severu in opusto\xc5\xa1ilo osr\xc4\x8dje Asirije. V naslednjih letih so zavezniki z obleganjem osvojili A\xc5\xa1ur, Kalhu in Ninive in jih med ostrimi boji uni\xc4\x8dili._NEWLINE_Sin-\xc5\xa1ar-i\xc5\xa1kunovs usoda ni povsem znana, ker je tisti del Babilonske kronike, v katerem je opis obleganja Niniv, po\xc5\xa1kodovan. Kralja so med obrambo Niniv leta 612 pr. n. \xc5\xa1t. ubili Babilonci, Kaldejci, Medijci/Perzijci ali Skiti. Asirija je kljub temu, da je izgubila prestolnico, ostala neodvisna pod zadnjim kraljem A\xc5\xa1ur-ubalitom II., ki je vladal iz Harana. Leta 608 pr. n. \xc5\xa1t. so zavezniki osvojili tudi Haran. Kon\xc4\x8dno zmago je dosegel Karkemi\xc5\xa1 leta 605 pr. n. \xc5\xa1t.'