b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Kasijan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBil je u\xc4\x8ditelj zahodnega meni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Po rodu je bil Skit, se pravi Romun. Prejel je trdno klasi\xc4\x8dno izobrazbo. Kot mladeni\xc4\x8d je od\xc5\xa1el (leta 380) v Betlehem, kjer je postal menih. Nato je deset let \xc5\xbeivel v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi med egiptovskimi o\xc4\x8deti. Od njih se lo\xc4\x8di v \xc4\x8dasu origenisti\xc4\x8dnih sporov in odide k Janezu Krizostomu (znanemu tudi kot Janez Zlatousti) v Carigrad, kjer je posve\xc4\x8den v diakona. Nato odide v Rim in nekaj \xc4\x8dasa biva tam. Okrog leta\xc2\xa0??? se naseli v Marseillu, kjer ustanovi mo\xc5\xa1ki samostan svetega Viktorja in \xc5\xbeenski samostan.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nJanez Kasijan prenavlja zahodno meni\xc5\xa1tvo z vzhodnimi zgledi. Dvoje njegovih del, napisanih v klasi\xc4\x8dnem jeziku, Instituta coenobiorum (Uredbe ali Statuti za samostane) in Collationes (Pogovori ali Dialogi), ki so jim sledili, predstavlja temeljno listino meni\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja in duhovnosti. V prvem delu je menihovo \xc5\xbeivljenje do potankosti opisano (recimo meni\xc5\xa1ka obleka, no\xc4\x8dna molitev, skupno \xc5\xbeivljenje in druge). Opisane so tudi pregrehe, in sicer osem pregreh (to je predvsem povzel od Pontskega; sorodno s katoli\xc5\xa1kimi sedmimi grehi). Najve\xc4\x8dja od njih je naveli\xc4\x8danost ali akedia. Drugo omenjeno Kasijanovo delo pa je pravzaprav dialog s prijatelji menihi. Gre za odmeve resni\xc4\x8dnih pogovorov - to Kasijan naredi za teologijo meni\xc5\xa1tva oziroma kar znanost. Obe deli sta namenjeni tako \xc5\xa1ir\xc5\xa1i mno\xc5\xbeici bralcev kot izbranim asketom. Sta temeljni deli tistega \xc4\x8dasa, so pa Kasijanova dela nasploh veliko prispevala k organizaciji in razvoju meni\xc5\xa1tva na Zahodu.'