b'\n_START_ARTICLE_\nPapagaj Bine\n_START_PARAGRAPH_\nPapagaj Bine je literarni lik istoimenski sodobni pravljici Mihe Mateta. Iz\xc5\xa1la je leta 1991 v zbirki Cicibanov vrtiljak pri zalo\xc5\xbebi Mladinska knjiga, in sicer v slikanici, ki jo je ilustrirala Marjanca Jemec Bo\xc5\xbei\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nO pisatelju\n_START_PARAGRAPH_\nMiha Mate se je rodil leta 1942 v Gori\xc4\x8di vasi pri Ribnici na Dolenjskem. Diplomiral je na ljubljanski slavistiki iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dine. Njegove pripovedi bogatita humor in domi\xc5\xa1ljija, snov za svoja dela pa je na\xc5\xa1el tudi v spominih na svoja do\xc5\xbeivetja iz otro\xc5\xa1tva. Znane so njegove pripovedke, kot so na primer: \xc5\xa0iroka usta (1970), Bosopeta dru\xc5\xa1\xc4\x8dina (1982), \xc5\xa0krlatna vrtnica, Babica v supergah (1994), Pobegla kolebnica, Kurja vojska (1985) ter Smeh in solze moje doline (2000)_NEWLINE_Njegova najbolj znana pripoved je Babica v supergah, ki je pritegnila mnogo mladih bralcev. V njej opisuje, kako je Len\xc4\x8da Pi\xc5\xa1kur, 55-letna babica dveh fanti\xc4\x8dev, Tin\xc4\x8da in Bin\xc4\x8da, \xc5\xa1la na izlet v hribe in na\xc5\xa1la par zavr\xc5\xbeenih superg. V njih pa sta bivala dva mravljin\xc4\x8dka, ki ji dajeta mo\xc4\x8d, da zmore vse \xc5\xa1porte in jih opravi izvrstno. S to pripovedjo se je mladim bralcem zelo prikupil, saj ima izredno domi\xc5\xa1ljijo, hkrati pa pripoveduje iz lastnih izku\xc5\xa1enj._NEWLINE_Miha Mate je neko\xc4\x8d izjavil:\xc2\xa0\xc2\xbbPisanje se mi zdi kot ve\xc4\x8dno iskanje lepote.\xc2\xab\xc2\xa0Misel ga je vodila pri pisanju vseh pripovedi. Miha Mate je umrl 17. 10. 2006.\n_START_SECTION_\nO ilustratorju\n_START_PARAGRAPH_\nIlustratorka slikanice Papagaj Bine je Marjanca Jemec Bo\xc5\xbei\xc4\x8d. Rodila se je v Mariboru, 16. septembra 1928. Tam je pre\xc5\xbeivela prva tri leta, nato se je dru\xc5\xbeina preselila v Ljubljano._NEWLINE_Stanovali so blizu poljanske gimnazije, ki jo je kasneje tudi obiskovala. Za zanimivost lahko povem, da si je Marjanca v \xc4\x8cetrti gimnaziji prislu\xc5\xbeila popravni izpit ravno iz risanja, ki ga je odli\xc4\x8dno opravila in na koncu izvedela, zakaj si ga je pravzaprav prislu\xc5\xbeila. U\xc4\x8ditelj ji je povedal, da ji ni verjel, da je sama za doma\xc4\x8do nalogo narisala take pre\xc4\x8dudovite slike. Marjanca Jemec Bo\xc5\xbei\xc4\x8d je kon\xc4\x8dala Akademijo za likovno umetnost in kasneje dobila delo pri \xc4\x8dasopisu Delovska enotnost. Zanje je risala pomembne osebe, pa tudi preproste delavce in delo v tovarnah, na primer \xc5\xbeelezarje na Jesenicah, kamor so jo poslali kar za teden dni. Dandanes tako delo opravljajo fotografi, v tistih \xc4\x8dasih pa so \xc4\x8dasopise krasile ilustracije. Knjigo, ki jo je prvo ilustrirala je bila Franca izpod klanca Kajetana Kovi\xc4\x8da. Na splo\xc5\xa1no pa ni slovenskega pesnika ali pisatelja, za katerega ne bi Marjanca ilustrirala, \xc4\x8de ne v knjigi, pa v prispevkih v revijah Ciciban, Kekec (neko\xc4\x8d Kurir\xc4\x8dek) in Galeb (ta izhaja v Trstu) ali v katerem od beril in u\xc4\x8dbenikov. lustratorka svoja dela razstavlja v galerijah: sodelovala je na mnogih skupinskih razstavah, pohvali se lahko tudi z okrog dvajsetimi samostojnimi razstavami._NEWLINE_Med nagradami je najbolj ponosna na Levstikovo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo, ki jo je prejela leta 2003. Prejela je \xc5\xa1e Prix Japon 1971 za televizijsko ilustracijo \xc4\x8carobna no\xc4\x8d v prodajalni instrumentov, Kajuhovo in Levstikovo nagrado leta 1981 ter leta 1974 priznanje za UNICEF-ovo vo\xc5\xa1\xc4\x8dilnico Otroci na vasi. Njena vo\xc5\xa1\xc4\x8dilnica, ki jo \xc5\xa1e danes lahko ob\xc4\x8dudujete na spletnih straneh \xce\xa1o\xc5\xa1te Slovenije (motiv te vo\xc5\xa1\xc4\x8dilnice je bil natisnjen tudi na znamki), je bila v tistem letu najbolje prodajana UNICEF-ova vo\xc5\xa1\xc4\x8dilnica, ne le pri nas, temve\xc4\x8d na vsem svetu. Tudi Suhodol\xc4\x8danova knjiga Piko Dinozaver je do\xc5\xbeivela svojevrsten rekord: natisnili so jo v ve\xc4\x8d tujih jezikih, med drugimi tudi v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini in \xc5\xa1e mnogih jezikih, ki so jih govorili na obmo\xc4\x8dju nekdanje Sovjetske zveze.\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedovalec v pravljici je prvoosebni, in sicer kar sam papagaj Bine, ki ga je njegov gospodar Toma\xc5\xbe dobil od strica Marka, ta pa ga je kupil od nekega gusarja. Bine je bil poseben papagaj, ki je znal tudi govoriti. V majhnem stanovanju je imel veliko prijateljev s katerimi se je kar dobro razumel. Gospodar Toma\xc5\xbe je imel hr\xc4\x8dka po imenu Zlatko. S tem je Bine prav rad poklepetal in skupaj sta kramljala o tem, kako je Toma\xc5\xbe dober do njiju in kako jima omogo\xc4\x8da prijetno bivanje v njihovem malem stanovanju. Njegova tri leta starej\xc5\xa1a sestra pa je imela morskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8dka Bajsija ter ma\xc4\x8dko Bibo, ki pa ni bila najbolj prijazna. Bine je imel zelo rad svojega gospodarja in celo dru\xc5\xbeino Korenovih. Bil je tudi pravi \xc4\x8duvaj, saj je nekega dopoldneva, ko ni bilo nikogar doma, ugnal dva lopova, ki sta udrla v stanovanje Korenovih. Bine je bil tudi zadol\xc5\xbeen za Toma\xc5\xbeevo jutranjo budnico. Toma\xc5\xbe je bil namre\xc4\x8d zaspane, ki ga budilka ni dvignila iz postelje, zato je Bine uporabil svoje \xc4\x8dare, da je Toma\xc5\xbe vstal in se odpravil v \xc5\xa1olo. Ko pa so se za\xc4\x8dele po\xc4\x8ditnice, je dru\xc5\xbeina od\xc5\xa1la na morje, Bineta pa je pustila v oskrbo Toma\xc5\xbeevi babici, ki je ubogega papagaja pustila cele dneve zaprtega v kletki. Ni mu bilo prijetno, saj se je po\xc4\x8dutil utesnjenega. Babica tudi oken ni odpirala, saj se je bala, da Bine uide iz kletke in zleti skozi okno, zato je bilo v stanovanju zelo zatohlo in vro\xc4\x8de. Tudi babica se tedaj ni po\xc4\x8dutila najbolje, saj jo je zaradi vro\xc4\x8dine bolela glava in venomer govorila:\xc2\xa0\xc2\xbbKako me boli glava!\xc2\xab. Te besede si je Bine zapomnil in jih ponavljal. Ko je Toma\xc5\xbe pri\xc5\xa1el z morja, je Bine takoj povedal besede, ki se jih je nau\xc4\x8dil in takrat se je njegov skrbni gospodar ustra\xc5\xa1il, da je uboga zelena \xc5\xbeival zbolela. Takrat mu je babica razlo\xc5\xbeila, da se Bine le ob\xc4\x8dasno malo ponor\xc4\x8duje iz nje, saj je imela zaradi vro\xc4\x8dine hude glavobole. Takrat se je Toma\xc5\xbe odlo\xc4\x8dil, da Bineta nikoli ve\xc4\x8d ne pusti samega doma. Kmalu se je dru\xc5\xbeina Koren odpravila v brunarico na pode\xc5\xbeelje in s seboj vzela tudi papagaja. Njegovo kletko so obesili zunaj na hrastovo vejo, kjer je Bine opazoval trop ptic, ki so svobodno letale nad kro\xc5\xa1njo. Takrat je doumel, kako zelo pogre\xc5\xa1a svobodo. Spominjal se je Velike reke, kjer je letal \xc5\xa1e pred ujetni\xc5\xa1tvom, s svojimi prijatelji papagaji. Prvi dan dopusta pri brunarici pa se je za\xc4\x8delo pribli\xc5\xbeevati neurje. Mama Koren je Toma\xc5\xbeevi sestri \xc5\xa0peli naro\xc4\x8dila, naj Bineta prinese v zavetje, saj je Toma\xc5\xbe od\xc5\xa1el po mleko v mesto. \xc5\xa0pela je vzela Binetovo kletko z veje in se na poti do brunarice spotaknila, tako da je kletka padla na tla in se odprla. Ko je Bine zagledal, da ima prilo\xc5\xbenost biti svoboden je odletel v nebo. Letel je nad polji, si poiskal hrano in se nau\xc4\x8dil \xc5\xbeiveti v divjini. Jadral je z jato ptic in se z njimi namenil oditi v tople kraje, ki jih je tako pogre\xc5\xa1al tukaj._NEWLINE_Nauk te zgodbe je, da tropske \xc5\xbeivali, ki so navajene svobode, ne prena\xc5\xa1ajo ujetni\xc5\xa1tva v malih prostorih. Tega se Bine prej ni zavedal, ko je bil omejen le na majhno stanovanje, \xc5\xa1ele ko je videl, kako druge ptice na svobodi letajo prosto, brez omejenosti so se mu v glavo prikradli spomini, iz njegovega pravega doma\xc4\x8dega okolja, kjer je lahko letal iz drevesa na drevo in se pogovarjal s svojimi prijatelji iste vrste. \xc4\x8ceprav nekatere \xc5\xbeivali ne bi bile ve\xc4\x8d sposobne za\xc5\xbeiveti na novo in se pre\xc5\xbeivljati same, brez lastnikov, so tudi \xc5\xbeivali, med katerimi je tudi papagaj Bine, ki se nau\xc4\x8dijo pre\xc5\xbeiveti in si poiskati hrano same.\n_START_SECTION_\nSlikanica Papagaj Bine in \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nSlikanico Papagaj Bine spoznajo u\xc4\x8denci v drugem in tretjem razredu osnovne \xc5\xa1ole pri bralni zna\xc4\x8dki. Bralna zna\xc4\x8dka je gibanje, ki spodbuja branje v osnovni in srednji \xc5\xa1oli, za prebrana dela pa si bralci prislu\xc5\xbeijo zna\xc4\x8dko ali knji\xc5\xbeno nagrado. Pri samem pouku knjig s seznama bralne zna\xc4\x8dke pogosto ne obravnavajo, saj so obi\xc4\x8dajno u\xc4\x8dencem zanimivej\xc5\xa1a od predpisanih del. Miha Mate pa spada med tiste avtorje, ki jih osnovno\xc5\xa1olci pobli\xc5\xbee spoznajo v 5 razredu preko odlomka iz povesti Babica v supergah. S slikanico o papagaju Binetu bi lahko pribli\xc5\xbeali otroku, kako se po\xc4\x8duti \xc5\xbeival v ujetni\xc5\xa1tvu, ali pa \xc4\x8de ima u\xc4\x8denec \xc5\xbee kak\xc5\xa1no malo \xc5\xbeival, kako skrbeti za hi\xc5\xa1nega ljubljen\xc4\x8dka. Marsikateri otrok si nemre\xc4\x8d za\xc5\xbeeli hi\xc5\xa1nega ljubljen\xc4\x8dka, kmalu pa nanj \xc4\x8disto pozabi in preneha skrbeti zanj.\n_START_SECTION_\nVir\n_START_PARAGRAPH_\nMate, Miha. Papagaj Bine, Zalo\xc5\xbeba Mladinska knjiga, Ljubljana 1992'