b'\n_START_ARTICLE_\nProton\n_START_PARAGRAPH_\nProt\xc3\xb3n je stabilen jedrski delec z maso 1,6726 \xc2\xb7 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb2\xe2\x81\xb7 kg in pozitivnim elektri\xc4\x8dnim nabojem 1,6022 \xc2\xb7 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb9 As. Protoni skupaj z nevtroni sestavljajo atomska jedra (izjema je jedro v naravi najpogostej\xc5\xa1ega izotopa vodika \xc2\xb9H, ki ga sestavlja samo proton). Protone in nevtrone v jedru ve\xc5\xbee mo\xc4\x8dna jedrska sila. \xc5\xa0tevilo protonov v jedru je tisto, ki dolo\xc4\x8da, za kateri kemijski element gre._NEWLINE_Protone se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med barione. Sestavljeni so iz po treh kvarkov: dveh kvarkov \xc2\xbbgor\xc2\xab\xc2\xa0in enega kvarka \xc2\xbbdol\xc2\xab._NEWLINE_V kemiji in biokemiji se izraz \xc2\xbbproton\xc2\xab\xc2\xa0pogosto uporablja za vodikov ion v vodni raztopini, torej za hidronijev ion. V tem kontekstu je protonski donor kislina, protonski akceptor pa baza.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nProtone je odkril leta 1918 novozelandski fizik Ernest Rutherford. Pri opazovanju du\xc5\xa1ika v plinastem agregatnem stanju je v scintilacijskih merilnih napravah opazil sledi vodika pri trku dveh delcev alfa s plinom. Dognal je, da lahko vodik izhaja le iz du\xc5\xa1ika in zaradi tega mora du\xc5\xa1ik vsebovati vodikovo jedro. Na ta na\xc4\x8din je predlagal, da je vodikovo jedro, za katerega so vedeli, da ima vrstno \xc5\xa1tevilo 1, osnovni delec. Imenoval ga je proton, po gr\xc5\xa1ki [besedi protos, kar pomeni prvi.'