b'\n_START_ARTICLE_\nGredelj (ozvezdje)\n_START_SECTION_\nZgodovina in mitologija\n_START_PARAGRAPH_\nGredelj je bil neko\xc4\x8d del ozvezdja Argo Navis, velike ladje Jazona in Argonavtov, ki so iskali zlato runo. Prvi\xc4\x8d se pojavi \xc5\xbee v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji. Zaradi ogromne velikosti in velikega \xc5\xa1tevila zvezd je bilo ozvezdje smotrno razdeliti na manj\xc5\xa1e dele. Nicolas-Louis de Lacaille da je leta 1763 razdelil na tri dele (Gredelj, Krmo in Jadro). V 19. stoletju so se uveljavili, leta 1930 pa jih je priznala tudi Mednarodna astronomska zveza kot tri izmed 88 sodobnih ozvezdij. Lacaille je ohranil en set gr\xc5\xa1kih \xc4\x8drk za celoten Argo, tako so v gredlju zvezde \xce\xb1, \xce\xb2 in \xce\xb5, v Jadru \xce\xb3 in \xce\xb4, v Krmi pa\xc2\xa0\xce\xb6, in tako naprej.\n_START_SECTION_\nMeteorski roji\n_START_PARAGRAPH_\nZnotraj ozvezdja le\xc5\xbeita radianta Eta Karinidov z vrhuncem okoli 21. januarja in Alfa Karinidov z vrhuncem okoli 19. januarja.\n_START_SECTION_\nUstrezniki\n_START_PARAGRAPH_\nIz Kitajske (zlasti severne Kitajska) so zvezde v Gredlju slabo vidne. Alfa Gredlja (v kitajski astronomiji ju\xc5\xbena polarna zvezda) spada v asterizem Ju\xc5\xbena cinoberna prica (\xe5\x8d\x97\xe6\x96\xb9\xe6\x9c\xb1\xe9\x9b\x80, N\xc3\xa1n F\xc4\x81ng Zh\xc5\xab Qu\xc3\xa8). Ostale zvezde je astronom Xu Guanggi v \xc4\x8dasi dinastije Ming razvrstil glede na zahodnja\xc5\xa1ke zvezdne karte v Ju\xc5\xbene asterizme (\xe8\xbf\x91\xe5\x8d\x97\xe6\xa5\xb5\xe6\x98\x9f\xe5\x8d\x80, J\xc3\xacnn\xc3\xa1nj\xc3\xadx\xc4\xabng\xc5\x8du)._NEWLINE_Polinezijska ljudstva niso imela imena za ozvezdje, ampak samo za Kanop. Maori ga imenujejo Ariki ("visokorojeni"), Havajci pa Ke Alii-o-kona-i-ka-lewa ("poglavar ju\xc5\xbenih prostranosti"), kar ka\xc5\xbee na njegovo pomembnost na ju\xc5\xbenem nebu. Maorski Atutahi ("prva svetkoba") in Tuamotski Te Tau-rari in Marere-te-tavahi ("on, ki stoji sam") pa na njegovo samotarsko naravo. Ime Kapae-poto ("kratko obzorje") je nastalo, ker iz gledi\xc5\xa1\xc4\x8da Nove Zelandije nikoli ne zaide, Kauanga ("samoten") pa ker je zadnja zvezda, ki se vidi pred son\xc4\x8dnim vzhodom\n_START_SECTION_\nPrihodnost\n_START_PARAGRAPH_\nCarina se nahaja na ju\xc5\xbenem nebu blizu ju\xc5\xbenega nebesnega te\xc4\x8daja, zaradi \xc4\x8desar je za ve\xc4\x8dino ju\xc5\xbene poloble vedno viden na nebu. Zaradi precesije Zemljine osi bo leta 4700 ju\xc5\xbeni nebesni pol v ozvezdju Gredlja. Tri svetle zvezde v Gredlju bodo manj kot stopnjo oddaljene od nebesnega pola: Omega Gredlja (navidezni sij 3,29) leta 5600, Ipsilon Gredlja (navidezni sij 2,97) leta 6700 in Jota Gredlja (navidezni sij 2,21) leta 7900. Okoli leta 13860 bo svetli Kanop (navidezni sij -0.7) manj kot osem stopinj od nebesnega pola, zaradi \xc4\x8desar bo vedno na nebu celo na Baliju.'