b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Kodeljevo\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec je bil zgrajen v prvi polovici 17. stoletja ob velikem okljuku takratne toka reke Ljubljanice, ki je bila kasneje regulirana. Leta 1640 je bil lastnik Burkhard pl. Hitzigkh, leta 1654 janez Ferdinand Hoffman pl. Hoffental, za njim vdova Marija Magdalena, kasneje poro\xc4\x8dena Edling. Ta ga je prodala oskrbniku idrijskega rudnika Ga\xc5\xa1perju baronu pl. Lichtenturnu, leta 1677 so ga dobile klarise in 1678 Franc pl. Zergollen. Njegov sin ga je leta 1700 prodal Petru Antonu Codelliju, priseljenemu iz Bergama. _NEWLINE_Rodbina Codelli je bila pomemben zemlji\xc5\xa1ki posestnik. V \xc4\x8dasu Francozov (med letoma 1811 do 1832) je bil baron Anton Franc Ksaver Pavel Codelli ljubljanski mer (\xc5\xbeupan). Zadnji lastnik, Anton Codelli, pa je znan po tem, da je leta 1898 v Ljubljano pripeljal prvi avto. Bil je izumitelj in lastnik ve\xc4\x8d patentov. Najpomembnej\xc5\xa1a so bila njegova odkritja povezana z elektroniko (daljnozor). Po 2. svetovni vojni se je Codelli preselil v \xc5\xa0vico._NEWLINE_Po koncu vojne je bil grad nacionaliziran in v njem urejena stanovanja, kasneje pa mladinski vzgojno pobolj\xc5\xa1evalni dom, partijska \xc5\xa1ola in dom upokojencev. Leta 1973 je bila stavba prenovljena, nakar jo je prevzelo gostinsko podjetje Figovec ter jo oddajalo razli\xc4\x8dnim najemnikom._NEWLINE_Danes je na obmo\xc4\x8dju posestva zgrajen \xc5\xa1portni park Kodeljevo, zraven je tudi Fakulteta za \xc5\xa1port. _NEWLINE_Trenutno je grad v denacionalizacijskem postopku. V pritli\xc4\x8dju sta gostilna in picerija.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec je pravokotna dvonadstropna stavba s strmo \xc5\xa1tirikapno streho, zidana v renesan\xc4\x8dnem slogu. Na vzhodu je enonadstropni stolpi\xc4\x8dasti izzidek z odprtim pritli\xc4\x8djem na dveh stebrih. Glavni vhod je polkro\xc5\xbeen kamnit portal s \xc5\xa1irokima bazama, kapiteloma in sklepnikom v temenu. Naknadno je bil vzidan \xc5\xa1e Codellijev grb. Pritli\xc4\x8dna okna so manj\xc5\xa1a in vzdol\xc5\xbeno pravokotna, v nadtropjih pa ve\xc4\x8dka in pokon\xc4\x8dna, s profiliranimi karnisami in policami. Na fasadi so leta 1995 vzidali spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do zadnjemu lastniku baronu Antonu Codelliju._NEWLINE_V notranjosti je zavito stopni\xc5\xa1\xc4\x8de s kovano ograjo ter nekaj baro\xc4\x8dnih portalov.Samo v pritli\xc4\x8dju so ohranjeni prvotn oboki s sovodnicami, ostali so novej\xc5\xa1i._NEWLINE_Leta 1738 je dal Avgu\xc5\xa1tin Codelli dvorcu prizidati baro\xc4\x8dno kapelo posve\xc4\x8deno Brezmade\xc5\xbeni Devici Mariji, s tremi marmornatimi oltarji in veliko baro\xc4\x8dno kupolo. Vhod v kapelo je rizalitno poudarjen portal z ravno preklado, levo in desno sta ni\xc5\xa1i v katerih sta bila v preteklosti kipa sv. Avgu\xc5\xa1tina in sv. Ambrozija. Kapela, ki jo krasijo razli\xc4\x8dne poslikave Frana Jelov\xc5\xa1ka je v celoti poslikana. Trije baro\xc4\x8dni oltarji so iz kararskega marmorja. Na velikem je osrednja figura Brezmade\xc5\xbene, ki jo spremljajo \xc5\xa1tiri svetni\xc5\xa1ke plastike, delo kiparja Jacopa Contierija. O pozidavi kapele lahko preberemo napis s kronogramom pod korom._NEWLINE_Na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du stoji baro\xc4\x8dni vodnjak s kovanim vretenom, z grbom Avgu\xc5\xa1tina Codellija pl. Fahnenfel ter letnico 1753. Stoji ob mogo\xc4\x8dni lipi._NEWLINE_Na baro\xc4\x8dnem gospodarskem poslopju je vidna letnica 1706._NEWLINE_Grad se v stoletjih ni bistveno spremenil, so pa Codellijevi gradili gospodarska poslopja in uredili park, ki je lepo viden na mapnem listu franciscejskega katastra.\n_START_SECTION_\nPark Antona Codellija\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nji park je manj\xc5\xa1i ostanek nekdajega velikega grajskega parka. Segal je od stare struge Ljubljanice (pri sedanjem letnem kopali\xc5\xa1\xc4\x8du) \xc4\x8dez celotno, sedaj pozidano Kodeljevo, do nekdanje struge Ljubljanice. Od gradu do reke je bila speljana ravna \xc5\xa1iroka cesta s kostanjevim drevoredom in rondojem na koncu. park je bil razdeljen v pravokotno mre\xc5\xbeo poti in gred._NEWLINE_Leta 1828 so Ljubljanico regulirali in zravnali okljuk ob Zalo\xc5\xa1ki cesti in pred Selom. Opu\xc5\xa1\xc4\x8deno re\xc4\x8dno korito je bilo delno zasuto ob izgradnji teni\xc5\xa1kih igri\xc5\xa1\xc4\x8d, nekaj ohranjenih brestov pa \xc5\xa1e ka\xc5\xbee potek stare struge._NEWLINE_Park Antona Codellija, prej park Kodeljevo je gosto zasajen z drevjem in deluje kot gozd. Ob otro\xc5\xa1kem igri\xc5\xa1\xc4\x8du rastejo gabri, bresti, smreke, lipe, breze, macesni in platana. Ob vodnjaku stoji lipa, nedale\xc4\x8d stran pa velika bukev. Do gradu vodita dva drevoreda kostanjev, eden od Litijske ceste in drugi od Pov\xc5\xa1etove ulice. \xc5\xa0portna igri\xc5\xa1\xc4\x8da so precej mote\xc4\x8da za park in mu jemljejo celovitost.'