b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdarnica\n_START_SECTION_\nZgodnje, predkomercialno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1802, je Humphry Davy imel tedaj nekaj, kar je veljalo kot najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a elektri\xc4\x8dna baterija na svetu v  Kraljevem znanstvenem institutu Velike Britanije. Tega leta je prvi\xc4\x8d izdelal \xc5\xbearilni element, katerega je aktiviral s to baterijo. Kot grelno telo je uporabil material platino, in sicer zaradi njenega izredno visokega tali\xc5\xa1\xc4\x8da. \xc5\xbdarnica ni bila svetla kakor tudi ne trajna, a vendar je bila precedens ostalim izumiteljem v nadaljnjih 75 letih._NEWLINE_Leta 1809 je Davy uspel proizvesti tudi prvo svetilko s pomo\xc4\x8djo oblo\xc4\x8dnega plamena z dvema   grafitnima palicama, priklopljenima na 2000 \xc4\x8dlensko baterijo, predstavljeno na Kraljevem znanstvenem zavodu leta 1810._NEWLINE_V naslednjih 7 letih 19 stoletja je mnogo izumiteljev ter eksperimentatorjev delalo z razli\xc4\x8dnimi kombinacijami materialov ter oblikami svetil. Veliko proizvodov je bilo predstavljenih ter tudi patentiranih.  Leta 1835, je James Bowman Lindsay v Dundee-ju (\xc5\xa0kotska) predstavil svetilko, pri kateri si na 50 centimetrih lahko bral knjigo. \xc5\xbdal je med izpopolnjevanjem naletel na drug izziv, namre\xc4\x8d prevzela ga je  brez\xc5\xbei\xc4\x8dna telegrafija ter ni nadaljeval z razvojem svetilke. Njegovi prispevki niso dobro zapisani, vseeno pa je omenjen v Challoner etal   kot izumitelj "Svetilke z \xc5\xbearilno nitjo.". _NEWLINE_Leta 1840, je Britanski znanstvenik Warren de la Rue zaprl  spiralno zvito platinasto \xc5\xbeico v vakumsko posodo in ji dovedel elektri\xc4\x8dno napetost, in sicer z namenom zmanj\xc5\xa1ati \xc5\xa1tevilo reakcij med vro\xc4\x8do kovino ter kisikom, ter s tem pove\xc4\x8dati \xc5\xbeivljenjsko dobo kovine. Kljub efektivnemu designu, je bila cena platine prevelika za serijsko komercialno izdelavo._NEWLINE_1841 je Frederick de Moleyns iz Anglije prijavil prvi patent za svetilko, sestavljeno iz \xc5\xbeice platine, vstavljene v steklen balon. 1845 je Ameri\xc4\x8dan John W. Starr  pridobil patent za uporabo ogljikovih vlo\xc5\xbekov._NEWLINE_<refname=Derry&Williams>T.K. Derry &, Trevor Williams (1960). A Short History of Technology. Oxford University Press. ISBN\xc2\xa00486274721.</ref>_NEWLINE_\xc5\xbdal je umrl kmalu po pridobitvi patenta, njegov proizvod pa se komercialno ni nikoli uveljavil. Biografija. _NEWLINE_1851 je Jean Eug\xc3\xa8ne Robert-Houdin javno prezentiral svetilko z \xc5\xbearilno nitko na njegovem posestvu v Bloisu v Franciji. Njegove svetilke so na ogled v muzeju na gradu Blois._NEWLINE_1872 je Rus Aleksander Lodigin izumil nov tip svetilke ter za njo pridobil ruski patent v letu 1874. Uporabil je dve zelo pribli\xc5\xbeani palici grafita v stekleni bu\xc4\x8dki, napolnjeni z nitrogenom. Kasneje je \xc5\xbeivel v ZDA, spremenil je ime v Alexander de Lodyguine, izumil ter patentiral pa je \xc5\xa1e svetilko na \xc5\xbearilno nitko z molibdenskim ter volframskim polnjenjem (US Patent No. 575,002 Illuminant for Incandescent Lamps, January 19, 1897), Ti patenti so bili prakti\xc4\x8dno prikazani v  Svetovni razstavi leta 1900 v Parizu._NEWLINE_Heinrich G\xc3\xb6bel, ki je uporabljal ime Henry Goebel v ZDA, je izdal leta 1893 zahtevek po ponovnem licenciranju Edison-ovega patenta ker je v letu 1854, dizajniral prvo svetilko na \xc5\xbearilno nitko z ogljikovim polnilom, platinastimi priklju\xc4\x8dnimi \xc5\xbeicami ter steklenim okovom z visokim vakumom s procesom po Torricelli-ju, ter s tem kreiral prakti\xc4\x8dno svetilko. Vendar so sodniki dvomili v njegove navedbe, a tudi zaradi izteka Edisonovega patenta spor nikoli ni bil zaklju\xc4\x8den. Raziskave, objavljene 2007 leta so zaklju\xc4\x8dile, da je zgodba G\xc3\xb6belsove \xc5\xbearnice iz leta 1850 resni\xc4\x8dna, legendarna ter avtenti\xc4\x8dna. _NEWLINE_V severni Ameriki je potekalo ve\xc4\x8d hkratnih razvojev tehnologije, dokler nista 24. julija 1874 v Torontu v Kanadi medicinski elektri\xc4\x8dar Henry Woodward in njegov kolega Mathew Evans patentirala produkt, ki je vseboval ve\xc4\x8d ogljikovih vlaken povezanih med elektrodama v \xc4\x8distem vodiku. Woodward in Evans sta poizkusila komercializirati njun produkt, vendar sta bila neuspe\xc5\xa1na. Njuna zgodba se je kon\xc4\x8dala s prodajo patenta Thomasu Edisonu leta 1879.\n_START_SECTION_\nKomercializacija\n_START_PARAGRAPH_\nJoseph Swan (1828\xe2\x80\x931914) je bil britanski fizik ter kemik. Leta 1850 je pri\xc4\x8del delo z ogljikovimi nanosi na papirju v vakuumski stekleni \xc4\x8da\xc5\xa1i. V letu 1860 je \xc5\xbee lahko izvedel prikaz delujo\xc4\x8de \xc5\xbearnice, vendar pa ta ni bila obstojna zaradi slabega vakuma ter pomanjkanja elektri\xc4\x8dnega generatorja. V letu 1870 so se pojavile bolj\xc5\xa1e vakuumske \xc4\x8drpalke, takrat pa se je Swan vrnil k svojim eksperimentom._NEWLINE_Z pomo\xc4\x8djo Charlesa Stearna, strokovnjaka za vakumske \xc4\x8drpalke, je Swan v letu 1878 razvil metodo prepre\xc4\x8devanja po\xc4\x8drnitve steklenega okova v zgodnjem obdobju delovanja svetilke, kar je patentiral v letu 1880 (Patent \xc5\xa1tevilka 8) _NEWLINE__NEWLINE_18 Decembra 1878 je bila prikazana svetilka z uporabo tanke ogljikove pali\xc4\x8dice na zboru Newcastelskega kemi\xc4\x8dnega zdru\xc5\xbeenja in Swan je izvedel ponovno delujo\xc4\x8do prezentacijo 17 Januarja 1879. Prav tako je bila demonstracija prikazana 700 obiskovalcem Literarnega in filozofskega zdru\xc5\xbeenja v Newcastlu  3 Februarja 1879. Te svetilke so uporabljale grafitne pali\xc4\x8dice v povezavi z oblo\xc4\x8dnim plamenom. Zaradi na\xc4\x8dina delovanja so imele nizko upornost ter so za svoje delovanje potrebovale debele vodnike, zatorej niso bile komercialno uspe\xc5\xa1ne, so pa naznanile ter prikazale mo\xc5\xbenosti umetne osvetlitve s svetilkami z visokim vakumom, grafitnim prevodnikom ter platinastimi priklju\xc4\x8dnimi \xc5\xbeicami. Poleg tega so imele kratko \xc5\xbeivljenjsko dobo. S tem je Swan opozoril nase ter na svoje izume, s tem pa si je omogo\xc4\x8dil nadaljnje delo na tem odro\xc4\x8dju. Izna\xc5\xa1el je metodo priprave bomba\xc5\xbea za obdelavo usnja ter ga tudi patentiral (British patent 4933 leta 1880). S tem letom je pri\xc4\x8del instalirati svetilke v domovih v Angliji. Njegova hi\xc5\xa1a je bila prva na svetu osvetljena, ter prva na svetu napajan s hidroelektrarne. V letih 1880 je ustanovil svoje podjetje. Leta 1881 je bilo kot prvo na svetu, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Savoy v Westminstru, London osvetljeno s strani Swanovega podjetja Thomas Edison je pri\xc4\x8del z resnimi raziskavami na podro\xc4\x8dju uporabe svetilke leta 1878. Edison je izpolnil prvo patentno prijavo "Improvement In Electric Lights" 14 Oktobra 1878. Po raziskavah z razli\xc4\x8dnimi kovinskimi polnili se je vrnil k ogljiku. Prvi uspe\xc5\xa1en test je bil izveden 22 Oktobra 1879, ter je trajal 13,5 ure. Edison je nadaljeval z izpopolnitvijo tega izdelka in 4 Novembra 1879 je vpisal U.S. patent za svetilko ki uporablja "a carbon filament or strip coiled and connected ... to platina contact wires." \xc4\x8ceprav patent opisuje ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov izdelave ter oblikovanja polnila, so \xc5\xa1ele nekaj mesecev ugotovili da enostavno polnilo iz bambusa traja tudi do 1200 ur. 1878 Hiram S. Maxim je ustanovil podjetje za raziskavo njegovih ter patentov Williama Sawyerja. Njegov United States Electric Lighting Company je bilo drugo podjetje, po Edisonu, katero je proizvajalo elektri\xc4\x8dne svetilke. Njihova prva instalacija je bila leta 1880, v New Yorku. Oktobra 1880, je Maxim patentiral metodo oja\xc4\x8danja ogljika s hidroogljikom, z namenom podalj\xc5\xa1anja \xc5\xbeivljenjske dobe. V tem \xc4\x8dasu je njegov zaposleni, Lewis Latimer, razvil metodo obdelave ogljika s toploto, kar je dovoljevalo oblikovanje nitke v poljubni obliki, kot na primer v obliki \xc4\x8drke "M" po Maxim-ovem za\xc5\xa1\xc4\x8ditnem znaku. 17 Januarja leta 1882 je Latimer prejel patent za opisani postopek. Ta patent je prodal podjetju "The United States Electric Light Company". V Veliki Britaniji, sta Edisonovo in Swanovo podjetje bili zdru\xc5\xbeeni v novo po imenu "The Edison and Swan United Electric Company" (later known as Ediswan, katero pa je bilo dokon\xc4\x8dno zdru\xc5\xbeeno v Thorn Lighting Ltd). Edison sicer ni predvideval te poteze, vendar je popustil po sodnih postopkih, vendar je kasneje odkupil cel Swanov dele\xc5\xbe v podjetju. To se je zgodilo leta 1882. _NEWLINE_Glede na razvoj tehnologije je bilo tudi veliko sporov glede patentov. Tako je eden od glavnih akterjev, Edison bil neprestano v to\xc5\xbebah, izgubil nekaj patentov, vendar mu je ostal najpomembnej\xc5\xa1i, to je za polnilo iz ogljika z visoko upornostjo. _NEWLINE_1890 je Austrijski Carl Auer von Welsbach izdeloval razli\xc4\x8dne prototipe svetilk s kovinskimi nitmi, najprej iz platine zatem pa tudi z  osmija. Izdelal je operativno verzijo v letu 1898, kar je tudi patentiral, pri\xc4\x8del s komercializacijo svetilke z \xc5\xbearilno kovinsko nitjo.1897 je Nem\xc5\xa1ki fizik in kemik Walther Nernst razvil Nernst lamp, obliko svetilke ki je uporabljala kerami\xc4\x8dni  vlo\xc5\xbeek in ni zahtevala za\xc5\xa1\xc4\x8dite v vakumu ali drugi atmosferi. Nernstova svetilka je bila dvakrat bolj efikasna kot svetilka z ogljikovo nitko, vendar je bila nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena s svetilko s kovinsko \xc5\xbearilno nitjo. _NEWLINE_Leta 1903 je Willis Whitnew izumil na\xc4\x8din kako prepre\xc4\x8diti potemnitev svetilke._NEWLINE_Leta 1904 sta Mad\xc5\xbear S\xc3\xa1ndor Just in Hrvat Franjo Hanaman prejela md\xc5\xbearski patent (\xc5\xa1t. 34541) za volframovo polnjenje, ki je omogo\xc4\x8dilo dalj\xc5\xa1o \xc5\xbeivljenjsko dobo ter svetlej\xc5\xa1o svetlobo od ogljikovega polnila. Tungsten polnjenje je bilo prvi\xc4\x8d reklamirano s strani Mad\xc5\xbearskega podjetja Tungsram leta 1905, zatorej je ta tip svetilke pogosto klican kar Tungsramova \xc5\xbearnica._NEWLINE_Leta 1906, je General Electric Company patentirala metodo izdelave polnila iz sintiranega volframa. Tungsten polnjenje je preka\xc5\xa1alo vsa ostala polnjenja. Leta 1913 je Irving Langmuir odkril da menjava vakuma z inertnim plinom podvoji svetilnost ter prepre\xc4\x8duje po\xc4\x8drnitev \xc5\xbearnice. Leta 1924 je Marvin Pipkin, Ameri\xc5\xa1ki kemik patentiral proces za nana\xc5\xa1anje premaza znotraj svetilke. Leta 1930 je mad\xc5\xbearski znanstvenik Imre Br\xc3\xb3dy napolnil svetilko s kriptonom oziroma ksenonom. Razvil je tudi metodo proizvajanja kriptona iz zraka. Proizvodnja svetilk polnjenih s kripotonom je startala v Ajki leta 1937, v tovarni zgrajeni skupaj z Egon Orowan._NEWLINE_Do leta 1964 so raziskave in razvoj oklestile ceno svetilke na samo tridesetino cene, primerjano z Edisonovim svetlobnim sistemom _NEWLINE_Poraba svetilk je naglo porasla, od 300.000 name\xc5\xa1\xc4\x8denih svetilk leta 1885 do 88,5 milijona leta 1914 in 795 milijonov leta 1945.\n_START_SECTION_\nDejstva za prenehanje uporabe\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi velike energijske potratnosti so mnoge vlade uvedle direktive za menjavo svetilk na \xc5\xbearilno nitko oziroma postavile standarde za efektivnost, ki jo ne morejo dose\xc4\x8di svetilke na \xc5\xbearilno nitko.\n_START_SECTION_\nPrizadevanja za izbolj\xc5\xa1anje izkoristka\n_START_PARAGRAPH_\nKljub razvoju, ki je svetilko na \xc5\xbearilno nitko pripeljal do neke to\xc4\x8dke, se vseeno znanstveniki trudijo izbolj\xc5\xa1ati tehnologijo. Leta 2007 je skupina podjetja General Electric napovedala tako imenovano "high efficiency incandescent" (HEI) svetilko, ki naj bi imela 4 kratnik izkoristka klasi\xc4\x8dne svetilke. \xc5\xbdal je bil program ukinjen zaradi prepo\xc4\x8dasnega razvoja._NEWLINE_Zaradi zakonskih regulativ, so bile nove "hibridne" svetilke z \xc5\xbearilno nitjo predstavljene s strani podjetja Phillips. To je halogenski tip svetilk, katere imajo cca 40% izkoristek, zahvaljujo\xc4\x8d IR reflektorju ki IR svetlobo vra\xc4\x8da nazaj na \xc5\xbeare\xc4\x8do nitko.\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nPrva proizvodnja je bila laboratorijska, z veliko napakami ter nezanesljiva. Glede na povpra\xc5\xa1evanje, se je pri\xc4\x8del razvoj linij za proizvodnjo svetilk z \xc5\xbearilno nitjo. "Ribbon machine" je bila prva, ki je iz traku stekla izdelala v kalupih tudi do 50.000 steklenih bu\xc4\x8dk na uro.\n_START_SECTION_\nPolnilo\n_START_PARAGRAPH_\nPolnilo je bilo prvotno iz ogljika (carbon), snovi, katere ime zanimivo izhaja iz besed "carbonized paper of bamboo" . Z letom 1902, je Siemens pri\xc4\x8del z tantalovim polnilom. Z enakim postopkom je v Ameriki pri\xc4\x8del tudi General Electric ter jih izdeloval do 1913._NEWLINE_Z letom 1906, se je uveljavil tudi volfram. Ker je volfram zelo te\xc5\xbeko oblikovati, je proizvodnja pri\xc4\x8dela z iskanlem na\xc4\x8dina obdelave, katera jse je imenovala sintranje (stiskanje prahu pod visokim pritiskom)._NEWLINE_Za dvig efektivnosti svetilke je polnilo po navadi sestavljeno iz spiralno zavitega volframa (glej sliko). Tako je dol\xc5\xbeina \xc5\xbeice pri npr 60 Wattni svetilki 22,8 in\xc4\x8dev (580 mm), njegov diameter pa je 0,0018 in\xc4\x8dev (0.046 mm). . Prednost je tudi v hitrosti izparevanja samega volframa, ki je pri spiralni obliki bistveno po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1a kot pri ravni obliki. _NEWLINE_V proizvodnji poznamo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih oblik polnila z razli\xc4\x8dnimi karakteristikami, katere so proizvajalci ozna\xc4\x8dili s kodami:_NEWLINE_C-6, CC-6, C-2V, CC-2V, C-8, CC-88, C-2F, CC-2F, C-Bar, C-Bar-6, C-8I, C-2R, CC-2R, in Axial-no._NEWLINE_Enaka polnila kot v svetilki z \xc5\xbearilno nitjo se uporabljajo tudi v svetilkah z vro\xc4\x8do katodo, fluorescentnih ceveh, ter  vakumskih ceveh kot generatorji elektronov.\n_START_SECTION_\nZmanj\xc5\xa1evanje izparevanja materiala\n_START_PARAGRAPH_\nEn od problemov v razvoju je bil izparevanje materiala ter posledi\xc4\x8dno male lokalne spremembe upornosti samega polnil, kar povzro\xc4\x8di toplej\xc5\xa1e to\xc4\x8dke ter posledi\xc4\x8dno zopet ve\xc4\x8dje izparevanje. Kot primer, sprememba premera za samo 1% povzro\xc4\x8di 25% kraj\xc5\xa1o dobo delovanja \xc5\xbearnice. Irving Langmuir je ugotovil da polnitev s plinom namesto z vakumom prepre\xc4\x8di izparevanje. Dandanes so svetilke polnjene z me\xc5\xa1anico plinov, ki jo sestavljajo predvsem argon ter nekaj nitrogen, ali v\xc4\x8dasih krypton. Xenon je precej dra\xc5\xbeji, zato se uporablja le pri manj\xc5\xa1ih svetilkah (npr \xc5\xbeepne svetilke). Ker se pri prekinitvi polnila lahko pojavi  oblo\xc4\x8dni plamen, ki se lahko raz\xc5\xa1iri na priklju\xc4\x8dne terminale, je v steklenem nosilcu po navadi vgrajena tudi varovalka za enkratno uporabo._NEWLINE_Ve\xc4\x8d nitrogena prepre\xc4\x8duje pojav oblo\xc4\x8dnega plamena._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna \xc5\xbeivljenjska doba svetilke je kopromis s svetilnostjo. Ve\xc4\x8dja svetilnost, kraj\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenjska doba. Tipi\xc4\x8dno je danes ta \xc4\x8das 2000 ur za generalno osvetljevanje. Tipi\xc4\x8dno, fotografske ali projekcijske \xc5\xbearnice imajo \xc5\xbeivljenjsko dobo le par 10 ali 100 ur. Svetilke z dolgo \xc5\xbeivljenjsko dobo imajo manj\xc5\xa1o efektivnost, se pa uporabljajo predvsem v te\xc5\xbeko dostopnih lokacijah._NEWLINE_Stopni\xc4\x8denje polnila opisuje \xc5\xa1e en fenomen ki kraj\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenjsko dobo svetilke. Na svetilkah katere poganjamo z enosmerno napetostjo, se s\xc4\x8dasoma pojavijo naklju\xc4\x8dne "stopni\xc4\x8daste" po\xc5\xa1kodbe, katere zopet skraj\xc5\xa1ujejo \xc5\xbeivljenjsko dobo, v primerjavi z izmeni\xc4\x8dno napetostjo celo za polovico._NEWLINE_V slu\xc4\x8daju pu\xc5\xa1\xc4\x8danja za\xc5\xa1\xc4\x8ditene atmosfere vro\xc4\x8di volfram reagira s kisikom v zraku, kar se izra\xc5\xbea kot nanos  volframovega nitrida, rjave barve volframov dioksid, vijoli\xc4\x8dno-modri barvi volframov pentoksid,ali rumeni barvi volframovega trioksida ki se nana\xc5\xa1a na notranji strani svetilke.\n_START_SECTION_\nTemnjenje steklene bu\xc4\x8dke\n_START_PARAGRAPH_\nV klasi\xc4\x8dni svetilki, izpareli volfram kondenzira na notranji strani balona ki s tem potemni. Svetilke, ki vsebujejo vakum, je temnjenje enakomerno po celotni povr\xc5\xa1ini. e se za polnjenje uporabi inretni plin, se nanos ustvari na toplotni poti, kar je tipi\xc4\x8dno na zgornji stani stekla. Podatek ka\xc5\xbee, da svetilka po svojih 75% \xc5\xbeivljenjske dobe izseva le \xc5\xa1e 93% svetlobe, ki jo proizvaja. _NEWLINE_ Mimogrede so \xc5\xa1tudije tega problema privedle do iznajdbe  vakumske elektronke.._NEWLINE_Pri proizvodnji je potrebno paziti tudi na istost polnila, saj npr. prisotnost 1 kapljice vode (seveda v obliki zra\xc4\x8dne vla\xc5\xbenosti povzro\xc4\x8di zaradi procesa elektrolize zelo pospe\xc5\xa1eno temnjenje stekla. _NEWLINE_Zatorej se dodajajo \xc5\xa1e druge primesi (npr. zirkonij).\n_START_SECTION_\nHalogenske svetilke\n_START_PARAGRAPH_\nHalogenska svetilka eleiminira izparevanje polnila ter temnjenje stekla s halogenskim plinskim polnjenjem pod nizkim pritiskom. Specifika je, da zaradi tega halogenska svetilka lahko deluje na vi\xc5\xa1ji temperaturi, kar pomeni tudi ve\xc4\x8dji izkoristek.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdarilno oblo\xc4\x8dna svetila\n_START_PARAGRAPH_\nVerzija svetilke, kjer se ne uporablja \xc5\xbei\xc4\x8dno telo, ampak oblo\xc4\x8dni plamen na sferi\xc4\x8dni elektrodi. Sama elektroda se zato zelo segreje ter pri\xc4\x8dne svetiti, prav tako pa malo doda \xc5\xa1e sam oblok._NEWLINE_Uporaba je na podro\xc4\x8djih, kjer potrebujemo mo\xc4\x8dno osvetlitev, delujejo pa na nizkih napetostih. Uporabljajo volfram kot material za elektrode. Po letu 1915 je bil kot polnilo uporabljan predvsem plin \xc5\xbdivosrebrne pare ali pa Ksenon, kar se uporablja \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nElektri\xc4\x8dne karakteristike\n_START_PARAGRAPH_\nSvetilke z \xc5\xbearilno nitjo so \xc4\x8disti ohmski porabniki elektri\xc4\x8dne energije. Njihova upornost ima temperaturno odvisnost PTK, kar pomeni da s temperaturo nara\xc5\xa1\xc4\x8da upornost. Kot primer ima hladna 100 Watna svetilka ima 9.5 Ohma, ko sveti pa ima 144 Ohmov. Ker so svetilke na \xc5\xbearilno nit ohmski porabniki, so mo\xc5\xbeni enostavni regulacijski sklopi z triac-i. Problem je le zagonski tok, ki je lahko v za\xc4\x8detnem obdobju cca 0.1 sekunde tudi 10-kratnik nazivnega toka. Polno svetilnost dose\xc5\xbee po cca 0.15 sekunde.\n_START_SECTION_\nLu\xc4\x8dna podno\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nZelo male \xc5\xbearnice imajo lahko podporo izvedeno tudi tako, da so priklju\xc4\x8ditvi namenjene tudi samo \xc5\xbeice, katers se priklju\xc4\x8dijo direktno v terminal. Nekatere reflektorske \xc5\xbearnice imajo posebne priklju\xc4\x8dne sponke za priklop. Ve\xc4\x8dina pa jih ima metalno podno\xc5\xbeje z integriranimi kontakti. V letih po pri\xc4\x8detku serijske proizvodje se je pojavilo ogromno razli\xc4\x8dnih tipov priklju\xc4\x8dkov ter pritrditev. Zato je leta 1909 General Electric predstavil sandardne velikosti podno\xc5\xbeij za volframove svetilke pod blagovnim imenom Mazda trademark in 1909. Ta standard se je prijel po vsem svetu. Tako dandanes glavnino priklju\xc4\x8dkov predstavljata Edisonov priklop ter bajonetni vstavek. Bajonetni priklop se uporablja predvsem v avtomobilski industriji zaradi vibracij._NEWLINE_Svetilke namenjene uporabi v opti\xc4\x8dnih sistemih (npr projektorji, mikroskopi, odrska tehnika) imajo posebne mehanizme za to\xc4\x8dno nastavitev pozicije vira svetlobe.\n_START_SECTION_\nZdravstveni vplivi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav nekateri viri navajajo da so svetila na \xc5\xbearilno nitko prijaznej\xc5\xa1a za \xc4\x8dloveka kot je fluoresentna osvetlitev pri preosvetlitvi, je potrebno po\xc4\x8dakati na ve\xc4\x8d rezultatov raziskav. Po podatkih Evropske komisije Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks (SCENIHR) iz leta 2008, je edini razlog ki bi lahko vplival na zdravje \xc4\x8dloveka pove\xc4\x8dana emisija ultravijoli\xc4\x8dne ter modre svetlobe v spektru fluorescentne svetilke\n_START_SECTION_\nRadijske motnje\n_START_PARAGRAPH_\nSvetilke z \xc5\xbearilno nitjo ne povzro\xc4\x8dajo motenj v radiofrekven\xc4\x8dnem spektru.'