b'\n_START_ARTICLE_\nFrancosko-slovenski literarni stiki\n_START_SECTION_\nSlovenija v francoski literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nJanez Vetrinjski, verjetno po rodu iz Lorene oz. iz Lotaringije, ki je \xc5\xbeivel v Vetrinju na Koro\xc5\xa1kem, je v 13. stoletju v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini opisal Koro\xc5\xa1ko zgodovino v dveh delih: De inthronizacione ducis Meynhardi et cosuetudine Karinthianorum in Liber certarum historiarum._NEWLINE_Pierre Bayale je v Dictionnaire historique et critique (1603) napisal gesli o Primo\xc5\xbeu Trubarju in Juriju Dalmatinu ter omenil Adama Bohori\xc4\x8da in Janeza Mandelca._NEWLINE_Charles Nodier je 1813 v Ljubljani postal knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar in urednik glasila Ilirskih provinc T\xc3\xa9l\xc3\xa9graphe officiel des Provinces Illyriennes. Po vrnitvi v Pariz je napisal nekaj del z balkansko motiviko. Najbolj znan je Jean Sbogar (1818). V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je preveden dvakrat; prvi\xc4\x8d 1886 kot Ivan Zbogar, izhajal je v Slovenskem narodu 1886, in drugi\xc4\x8d 1932 kot Janez \xc5\xbdbogar. Delo govori o slovenskem razbojniku. V neprevedenih delih Smarra (1821) in Mademoiselle de Marsan (1832) omenja slovenske znamenitosti, med drugim tudi Ljubljano, ki jo ozna\xc4\x8di kot prijetno in rado\xc5\xbeivo. Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino ima za dialekt. Po njem se imenuje Francoski in\xc5\xa1titut v Ljubljani._NEWLINE_Prvi prevod slovenskega dela v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino je Vodnikova pesem iz leta 1873 Ilirija o\xc5\xbeivljena, ki jo je prevedel L. L\xc3\xa9ger v reviji Le Monde Slave. Prvi prevod pesmi Franceta Pre\xc5\xa1erna v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino pa je bil objavljen 1918 v pari\xc5\xa1ki reviji Partie Serbe._NEWLINE_Lucien Tesni\xc3\xa8r je bil prvi lektor francoskega jezika, francoski jezikoslovec in dopisni \xc4\x8dlan SAZU. V Parizu je doktoriral s tezo o slovenski dvojini (Les Formes du duel en slov\xc3\xa8ne, 1925). Napisal je delo Oton Joupantchitch, Po\xc3\xa8te Slov\xc3\xa8ne\xc2\xa0: l\xe2\x80\x99homme et l\xe2\x80\x99\xc5\x93uvre., 1931, ki je antologija \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8deve poezije. Prevodi so dobesedni, pred vsako zbirko je napisal dolg uvod, prvi\xc4\x8d so kronolo\xc5\xa1ko preu\xc4\x8devani tuji vplivi na nekega literata._NEWLINE_Pred 2. svetovno vojno je bilo v prevedeno delo Josipa Jur\xc4\x8di\xc4\x8da, Jurij Kozjak, ki je bilo ve\xc4\x8dkrat ponatisnjeno v Franciji in Kanadi. Zbirka Po\xc3\xa8tes d\'aujourd\'hui (1965) je najve\xc4\x8dji prodor slovenske poezije v Francijo in Evropo. V tej knjigi je bilo nekaj Kosovelovih pesmi objavljenih prej v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini kot v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Spro\xc5\xbeila je prevajanje Kosovela v romun\xc5\xa1\xc4\x8dino. V tem \xc4\x8dasu ima v Parizu pomembno vlogo Dru\xc5\xa1tvo France-Yougoslavie. Leta 1973 je bil na pari\xc5\xa1kem Dr\xc5\xbeavnem in\xc5\xa1titutu za orientalske jezike in kulture ustanovljen lektorat slovenskega jezika. Vodil ga je nekdanji lektor franco\xc5\xa1\xc4\x8dine v Ljubljani Claude Vincenot, ki je napisal slovensko slovnico v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini Essai de grammaire slov\xc3\xa8ne. Velik uspeh je do\xc5\xbeivel prevod romana Alamut (1988) Vladimirja Bartola , ki je bil nekaj mesecev med najbolje prodajanimi knjigami v Franciji._NEWLINE_Andr\xc3\xa9 Lacaze interniranec v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Ljubelj je svoje spomine opisal v dnevniku Predor (Le Tunnel, 1978)._NEWLINE_Julien Green Pari\xc5\xbean ameri\xc5\xa1kega porekla je bil 1995 v Sloveniji. Svoje po\xc4\x8ditnice je opisal dnevniku Zakaj sem jaz jaz? (Pourquoi suis-je moi?, 1996)._NEWLINE_Brina Svit od 1980 \xc5\xbeivi v Parizu in pravi da je evropska pisateljica, slovenskega rodu, ki pi\xc5\xa1e v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini. Napisala je pet romanov, od tega tri v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini, kasneje prevedeni v sloven\xc4\x8d\xc5\xa1ino.\n_START_SECTION_\nZamejsko slovenski - francoski literarni stiki\n_START_PARAGRAPH_\nMed znamenite avstrijsko koro\xc5\xa1ke nem\xc5\xa1ke avtorje, ki tematizira svojo slovensko poreklo po materini strani in koro\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebeno realnost po eni strani, in ki po drugi strani \xc5\xbeivi v Parizu in tako recipira evropske in zlasti francoske kulturne in miselne tokove, je Peter Handke._NEWLINE_Med izvirne sodobne frankofonske in hkrati slovenske avtorje-pesnike lahko \xc5\xa1tejemo dunajskega koro\xc5\xa1kega Slovenca  Bojana-Ilijo Schnabla, ki je obiskoval francosko \xc5\xa1olo na Dunaju in mdr. \xc5\xa1tudiral v Parizu. V Bosni-Hercegovini je leta 2007 iz\xc5\xa1la Schnablova francoska oz. ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dna pesni\xc5\xa1ka zbirka\xc2\xa0\xc2\xbbVoyages d\xe2\x80\x99amour \xe2\x80\x93 Potovanja ljubezni\xc2\xab\xc2\xa0(z izbranimi besedili tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini in srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dini). V njej sublimira tako svojo francosko kulturno ozadje, kot dunajsko do\xc5\xbeivetje, koro\xc5\xa1ko slovenske inspiracije in bosansko-hercegovska dojemanja okolja. To stori ali v smislu teze in sinteze (pesmi o umetnikih, o umetninah, sentimentalne pesmi, izrazito protivojne pesmi), ali pa nasprotno kot antiteza do\xc5\xbeivetemu (lahkotne pesmi o navidezno povr\xc5\xa1nih temah, ki so pa vendar nastale med ru\xc5\xa1evinami in minskimi polji raznih vrst, ki pa v teh pesmih niso niti tematizirane)._NEWLINE_Francoske pesmi so bile poleg tega objavljene v dunajskem francoskem listu Le Monde des Anciens.   _NEWLINE_V zbirki pripovedi Magnolija in tulipani, Pripovedi in resni\xc4\x8dne pavljice s Celov\xc5\xa1kega polja je pesni\xc5\xa1ko globoko zakoreninjena v doma\xc4\x8dem okolju, hkrati pa v pripovedih lahko najdemo sodobne mednarodne trende meditativno anga\xc5\xbeirane literature in na raznih mestih povezavo s francoskimi viri inspiracije. Zbirka je iz\xc5\xa1la pri zalo\xc5\xbebi Drava v Celovcu leta 2014. Samostojna zbirka francoskih pesmi o notranjem dialogu s slikami velikih mojstrov, umetnostnimi strujami (dadaizem, surealizem) ter o mojstrovinah pokrajinske arhitekture je iz\xc5\xa1la leta 2015 pod naslovom "Tableaux et paysages, Rencontres po\xc3\xa9tiques avec peintres et artistes"\n_START_SECTION_\nFrancija v slovenski literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nHrva\xc5\xa1ki plemi\xc4\x8d Fran Kri\xc5\xa1tof Frankopan je leta 1670 v dunajski je\xc4\x8di prevedel nekaj odlomkov iz Moli\xc3\xa8rovega dela Georges Dandin, kar velja za prvi prevod francoskega literarnega besedila v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Anton Toma\xc5\xbe Linhart si je s svojim prijateljem Martinom Kuraltom dopisoval v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini. Linhartova komedija Ta veseli dan ali Mati\xc4\x8dek se \xc5\xbeeni je priredba Beaumarchaisove komedije (La folle journ\xc3\xa9e ou le mariage de Figar) iz leta 1784._NEWLINE_Oda Valentina Vodnika Ilirija o\xc5\xbeivljena je bila, z vzporednim latinskim prevodom in oceno zbirke Pesme za poku\xc5\xa1ino, objavljena 1811 v T\xc3\xa9l\xc3\xa9graphe officiel. Napisal je prvi francoski u\xc4\x8dbenik za Slovence Po\xc4\x8detki gramatike, to je pismenosti francozke za latinske \xc5\xa1ole v Iliriji (1811), sestavil je slovensko-nem\xc5\xa1ko-francoski abecednik z dodanim slovar\xc4\x8dkom (1812), izhajal je v T\xc3\xa9l\xc3\xa9graphe officiel._NEWLINE_Ciglerjeva povest Deteljica ali \xc5\xbeivljenje treh kranjskih bratov, francoskih soldatov (1863) se dogaja v francoskih mestih Toulon, Besan\xc3\xa7on in Pariz._NEWLINE_Ko je bilo 1867 ustanovljeno Dramati\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo, so za\xc4\x8deli so prevajati francoska gledali\xc5\xa1ka besedila, predvsem burke in komedije._NEWLINE_Ob stoletnici Ilirskih provinc so ustanovili Francosko-ilirski kro\xc5\xbeek, s svojo knji\xc5\xbenico, predavanji in te\xc4\x8daji. 1921 je za\xc4\x8del delovati Francoski in\xc5\xa1titut z direktorjem Lucienom Tesni\xc3\xa8rom in predsednikom Otonom \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8dem. Prvi francosko-slovenski slovar je napisal Janko Pretnar (1924) in prvi slovensko-francoski slovar Janko Kotnik (1925). V Ljubljanskem zvonu in Modri ptici so bili objavljeni prevodi in poro\xc4\x8dila o so\xc4\x8dasni francoski knji\xc5\xbeevnosti. 1967 se je odprl Francoski kulturni center, pozneje poimenovan po Charles Nodierju. 1988 je v Parizu iz\xc5\xa1el zbornik slovenskih avtorjev Tout ce que vous avez toujours voulu savoir sur Lacan sans jamais oser le demander \xc3\xa0 Hitchcock.\n_START_SECTION_\nKulturne in literarne prireditve\n_START_PARAGRAPH_\nV 30. letih 20. stoletja je bil Pariz za slovenske pisatelje in slikarje priljubljeno mesto, kjer se je odvijalo kulturno, dru\xc5\xbeabno in bohemsko \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Leta 2011 sta v okviru programa Ljubljana svetovna prestolnica knjige, Francoski in\xc5\xa1titut in Kino \xc5\xa0i\xc5\xa1ka priredila Mesec francoskega stripa, razstavo Strip v Louvru, Louvre v \xc5\xa0i\xc5\xa1ki. Leta 2007 je bil na Trgu Francoske revolucije  organiziran Francoski vrt, kjer je bila Knji\xc5\xbenica pod kro\xc5\xa1njami. Slovenijo obiskujejo francoski avtorji ob izidu prevodov npr. Andre\xc3\xaf Makine, avtor romana Francoski testament (Le testament fran\xc3\xa7ais, 2009). V Ljubljani in Mariboru se je sre\xc4\x8dal z gimnazijskimi maturanti in imel dva literarna ve\xc4\x8dera. Val\xc3\xa8re Novarina je v MGL bral odlomke svojega dela Govorjeno telo. Jean-Luc Marion je imel na teolo\xc5\xa1ki fakulteti predavanje  L\'impossibilit\xc3\xa9 de l\'impossible: Dieu (Nemo\xc5\xbenost nemogo\xc4\x8dega: Bog). Annie Ernaux je na Francoskem in\xc5\xa1titutu predstavila in brala odlomke iz svoje knjige Leta (Les Ann\xc3\xa9es, 2010). Muriel Barbery je imela, ob izidu njenega romana Eleganca je\xc5\xbea, v Ljubljani tiskovno konferenco, v Kopru in Mariboru pa literarni ve\xc4\x8der.'