b"\n_START_ARTICLE_\nBojanska cerkev\n_START_SECTION_\nZgodovina in arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nBojanska cerkev je bila zgrajena v treh korakih: v poznem 10. ali zgodnjem 11. stoletju, sredi 13. in sredi 19. stoletja.  _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i je vzhodni del, ki je majhna enoladijska kri\xc5\xbeno obokana cerkev z vzidanimi  kri\xc5\xbeastimi  podporniki. _NEWLINE_Drugi del je prizidan k prvemu. Zgradila sta ga  sebastokrator Kalojan in njegova \xc5\xbeena Desislava sredi 13. stoletja. Zgradba spada med dvonadstropne grobne cerkve. V spodnjem nadstropju je dru\xc5\xbeinska grobnica s polkro\xc5\xbenim obokom in dvema arkosolijema na severnem in ju\xc5\xbenem zidu. V zgornjam nadstropju je  dru\xc5\xbeinska kapela, slogovno enaka  cerkvi. Zunanjost je okra\xc5\xa1ena s kerami\xc4\x8dnimi ornamenti._NEWLINE_Najmlaj\xc5\xa1i del je bil zgrajen sredi 19. stoletja z donacijami lokalne skupnosti. Leta 1954 je bila zaradi konzervatorskih in obnovitvenih del zaprta za javnost. Del cerkve je bil ponovno odprt leta 2006._NEWLINE_V cerkvi so vgrajene klimatske naprave, ki vzdr\xc5\xbeujejo teperaturo 17-18 \xc2\xb0C, in razsvetljva, ki seva zelo malo toplote. Skupine obiskovalcev se v cerkvi lahko zadr\xc5\xbeijo najve\xc4\x8d 15 minut. Cerkev, katero upravlja bolgarski Narodni zgodovinski muzej, je v celoti odprl za javnost minister za kulturo Stefan Danilov 2. oktobra. 2008.\n_START_SECTION_\nFreske\n_START_PARAGRAPH_\nPreko prvega sloja fresk iz 11. in 12. stoletja, od katerih so se ohranili samo fragmenti, je bil leta 1259 naslikan  slavni drugi sloj  stenskih podob iz leta 1259. Razen njih je v cerkvi tudi nekaj fresk iz 14. in 16.-17. stoletja in leta 1882. Freske so v letih 1912-1915 o\xc4\x8distili in restavrirali avstrijski in bolgarski strokovnjaki. Freske so ponovno restavrirali leta 1934 in 1944. _NEWLINE_Cerkev je slavna predvsem zaradi fresk iz leta 1259, ki so eden  od najbolj popolnih in dobro ohranjenih spomenikov srednjeve\xc5\xa1ke umetnosti na Balkanu. V pokritem preddverju cerkve je osemnajst prizorov iz \xc5\xbeivljenja svetega Nikolaja. Slikar je nekatere prizore nekoliko posodobil. V \xc4\x8cude\xc5\xbeu na morju, na primer, so ladje in pokrivala mornarjev bene\xc5\xa1ki.  Med najbolj impresivne in kot \xc5\xbeive freske spadajo portreti cerkvenih dobrotnikov  \xe2\x80\x93 sebastokratorja Kalojana in njegove \xc5\xbeene Desislave in bolgarskega carja Konstantina Tiha in carice Irene.  Vsi omenjeni portreti so na severni steni cerkve.\n_START_SECTION_\nAvtorstvo fresk na drugem sloju\n_START_PARAGRAPH_\nFreske je naslikala skupina neznanih slikarjev s skupnim imenom Bojanski mojster  iz t\xc4\x83rnovske slikarske \xc5\xa1ole. Bojana je edina v celoti ohranjena mojstrovina te slikarske \xc5\xa1ole iz 13. stoletja. Mnogo vodilnim sodobnih strokovnjakov meni, da so imele svetovno znane freske v Bojanski cerkvi pomembno vlogo v razvoju srednjeve\xc5\xa1kega bolgarskega in evropskega slikarstva. _NEWLINE_Med restavratorskimi deli leta 2006-2008 so odkrili ime, ki bi lahko bilo avtorjevo. Direktor Narodnega zgodovinskega muzeja Bo\xc5\xbeidar Dimitrov je po odkritju izjavil: \xc2\xbbRestavratorska dela so pod slojem malte na eni od cerkvenih  sten razkrila redek napis 'Jaz, Vasilij, sem napisal'.  Bojanski mojster iz 13. stoletja je bil edini slikar med kralji in plemstvom, katerih imena so se redno omenjala med cerkvenimi pridigam,\xc2\xab  restavrator Grigorij Grigorov pa: \xc2\xbbKr\xc5\xa1\xc4\x8danska pravoslavna vera prepoveduje slikarju, da bi se dokazoval, ker je v o\xc4\x8deh duhovnikov bog tisti, ki je vodil njegovo roko. Slikar je vseeno napisal svoje ime v prepri\xc4\x8danju, da ga verniki ne bodo mogli videti.\xc2\xab  Drugi arheologi in zgodovinarji so manj prepri\xc4\x8dani, da je napis slikarjev, ker bi ga lahko napisal tudi kateri od njegovih pomo\xc4\x8dnikov.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1e freske\n_START_PARAGRAPH_\nV nekaterih delih cerkve so bile preko starih fresk  naslikane nove, ki so se ve\xc4\x8dinoma ohranile. Na njih so, med drugim, Obdaritev Device iz 14. stoletja,  portret svetega Nikolaja iz 16.-17. stoletja in portreta zavetnikov Bojanske cerkve,  svetega Nikolaja in svetega Pantelejmona, iz leta 1882."