b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezarska lirika\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nV Uvodni besedi, ki je iz razdelkov O nastajanju Antologije jeseni\xc5\xa1kih pesnikov in O \xc5\xbdelezarski liriki, urednik pojasnjuje svoje odlo\xc4\x8ditve. Razdelek Pesmi vsebuje kronolo\xc5\xa1ki prikaz avtorjev z letnicami rojstva in smrti ter njihove pesmi. Nekateri pesniki so zastopani z eno, drugi z ve\xc4\x8d pesmimi. V spremni besedi z naslovom Razpetost med mo\xc4\x8d in duha se literarnoteoretsko razglabljanje razvije v pregled skupin oziroma generacij jeseni\xc5\xa1kih pesnikov in biografskih podatkov obravnavanih avtorjev._NEWLINE_Antologijo v koherentno celoto ve\xc5\xbee motivno-tematski okvir, ki temelji na bivanjskih vpra\xc5\xa1anjih, smislu obstoja in eksistencialni stiski, razpadu sodobnega \xc4\x8dloveka in dru\xc5\xbebe, v kateri biva itd. Na trenutke se v molovsko dikcijo vrine upanje, ki se preko humorja in ironije prevesi v popolnoma obraten u\xc4\x8dinek, kot bi ga po definiciji moralo imeti. Celota je torej bitka posameznika s samim seboj. Urednikov glavni cilj je bil predstaviti kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino mesta, v katerem je bila kultura vedno v ozadju, za \xc5\xbeelezarsko industrijo in \xc5\xa1portom (predvsem hokejem).\n_START_SECTION_\nVsebina dela\n_START_PARAGRAPH_\nEnaintrideset avtorjev pesmi je urednik uvrstil, glede na obdobja, v katerih so se rodili, v \xc5\xa1est izrazno in vsebinsko specifi\xc4\x8dnih generacij._NEWLINE_Prva generacija (rojeni med letoma 1897 in 1922)_NEWLINE_Ker so ti avtorji delovali v medvojnem in vojnem \xc4\x8dasu, se jih je oprijelo poimenovanje vojne generacije. Najstarej\xc5\xa1i med njimi je Slavko Savin\xc5\xa1ek, ki je javnosti bolj znan kot prozaist, \xc4\x8deprav je napisal tudi pesni\xc5\xa1ko zbirko za otroke. Usmr\xc4\x8den je bil 11. avgusta 1942, na dan, ki se je v jeseni\xc5\xa1ko zgodovino zapisal kot\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8drni torek\xc2\xab. Isti dan, ko je v Beogradu preminul Savin\xc5\xa1ek, je bil nekoliko severneje po neuspelem poskusu pobega iz nem\xc5\xa1kega ujetni\xc5\xa1tva v Ljubljani ubit najve\xc4\x8dji jeseni\xc5\xa1ki dramatik Tone \xc4\x8cufar. Za to generacijo je zna\xc4\x8dilna partizanska (Cvetko Zagorski, Miha Klinar), delavska, socialna (Tone \xc4\x8cufar), religiozna (Emanuel Kolman) in otro\xc5\xa1ka poezija (Slavko Savin\xc5\xa1ek)._NEWLINE_Druga generacija (rojeni ob koncu 20. in v za\xc4\x8detku 30. let 20. stoletja)_NEWLINE_Druga generacija je svet, ki ga je vojna izropala \xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti, morala zgraditi iz ni\xc4\x8da. Socialnemu realizmu po vojni so se s svojo liriko postavili po robu pesniki: Marko Hudnik, Pavle Zidar in Valentin Cundri\xc4\x8d, ki so postavili trdne temelje jeseni\xc5\xa1ki kulturni zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini. V njihovem ustvarjanju so sledi pogori\xc5\xa1\xc4\x8da, ki ga je za seboj pustila vojna, take so, denimo, nadrealisti\xc4\x8dne pesmi Zidarja in Cundri\xc4\x8deva memoarska poezija, na drugi strani pa Hudnikove zgo\xc5\xa1\xc4\x8dene podobe trenutnih vtisov iz narave v obliki haikuja. To je vrh jeseni\xc5\xa1ke literature. Drugi avtorji: Mihael Cenc, Marjan Stare._NEWLINE_Tretja generacija (rojeni v 40. letih 20. stoletja)_NEWLINE_\xc5\xa0e vedno precej temno ozra\xc4\x8dje je s svojo humorno poezijo sku\xc5\xa1al razsvetliti Franci Tu\xc5\xa1ar, a spopadanja z bivanjskimi vpra\xc5\xa1anji in iskanjem smisla predhodnih, njegove in naslednjih generacij ni mogel preglasiti. Drugi avtorji: Benjamin Gracer, Bo\xc5\xbeidar Lakota, Jo\xc5\xbee Ko\xc5\xa1ir \xe2\x80\x93 Plantan, Toma\xc5\xbe Iskra, Sonja Koranter._NEWLINE_\xc4\x8cetrta generacija (rojeni v prvi polovici 50. let)_NEWLINE_Valentin Cundri\xc4\x8d je kot profesor slovenskega jezika na jeseni\xc5\xa1ki gimnaziji vplival na pesnjenje svojih dijakov. Zaradi mo\xc4\x8dnega vpliva lahko govorimo o\xc2\xa0\xc2\xbbCundri\xc4\x8devi \xc5\xa1oli\xc2\xab, iz katere izhajajo Marjan \xc4\x8cufer, pogojno tudi Sonja Koranter, in \xc5\xa1e nekateri drugi pesniki. Drugi avtorji: Damjan Jensterle, Milan Kristan, Iztok Saksida \xe2\x80\x93 Sax._NEWLINE_Peta generacija (rojeni med letoma 1956 in 1963)_NEWLINE_Peto generacijo sestavljajo kar \xc5\xa1tiri pesnice in dva pesnika; pesnic v prej\xc5\xa1njih generacijah jeseni\xc5\xa1kih literatov skorajda ni bilo. Avtorji: Dominika Hudnik, Marko Elsner Gro\xc5\xa1elj, Alenka Jensterle-Dole\xc5\xbeal, Bo\xc5\xa1tjan Sokli\xc4\x8d, Elizabeta \xc5\xbdnidar\xc5\xa1i\xc4\x8d, Valerija \xc4\x8cu\xc4\x8dnik._NEWLINE_\xc5\xa0esta generacija (rojeni od 80. let 20. stoletja naprej)_NEWLINE_Urednik knjige Jernej Kusterle jo imenuje\xc2\xa0\xc2\xbbprekerna generacija\xc2\xab, ker jo zaznamuje prekerno delo. Zaradi dvomov v prihodnost se pogosto odlo\xc4\x8da za migracijo v tujino, kjer je, vsaj na videz, prihodnost stabilnej\xc5\xa1a. To je obdobje razcveta tradicionalne in razvoja uli\xc4\x8dne regionalne poezije. Avtorji: Marko Arh, Jernej Kusterle, Jure \xc5\xa0tojs.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezarska lirika \xe2\x80\x93 Antologija jeseni\xc5\xa1kih pesnikov je bila na razpisu za najbolj\xc5\xa1o samozalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko knjigo izdano v letu 2014, ki ga je razpisal JSKD RS, med \xc5\xa1estindvajsetimi knjigami izbrana med najbolj\xc5\xa1e \xc5\xa1tiri in si s tem prislu\xc5\xbeila priznanje.'