b'\n_START_ARTICLE_\nPala\xc4\x8da Cotroceni\n_START_SECTION_\nSamostan Cotroceni (1679\xe2\x80\x931682)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1679 je \xc5\x9eerban Cantacuzino v prvem letu svojega vladanja zgradil samostan na hribu Cotroceni, na katerem je bilo leseno pu\xc5\xa1\xc4\x8davni\xc5\xa1ko bivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Na\xc4\x8drti tega novega samostana so ohranili \xc5\xa1tevilne tradicionalne arhitekturne elemente, ki so se v tistem \xc4\x8dasu pojavili v kne\xc5\xbeevini Romuniji. Samostan je bil kon\xc4\x8dan leta 1682, od takrat pa so ga pogosto obiskovali \xc5\xa1tevilni romarji in je omenjen v razli\xc4\x8dnih kronikah.\n_START_SECTION_\nKraljeva pala\xc4\x8da (1883\xe2\x80\x931895)\n_START_PARAGRAPH_\nHrib Cotroceni je bil do leta 1883 tudi prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de mnogih romunskih vladarjev, nato pa ga je prevzel romunski kralj Karel I. in ga ukazal poru\xc5\xa1iti ter zgraditi precej ve\xc4\x8djo zgradbo, namenjeno prihodnjim dedi\xc4\x8dem na njegovem prestolu._NEWLINE_Gradnja te nove kraljeve pala\xc4\x8de se je za\xc4\x8dela leta 1893, projekt je vodil francoski arhitekt Paul Gottereau.\n_START_SECTION_\nSeverno krilo (1915\xe2\x80\x931926)\n_START_PARAGRAPH_\nKo je vladal kralj Ferdinand I. s kraljico Marijo, so kraljevo pala\xc4\x8do \xc5\xa1e izbolj\xc5\xa1ali. Na zahtevo kraljice Marije je bilo severno krilo pala\xc4\x8de zaklju\xc4\x8deno s prostorom, ki se je uporabljal za hi\xc5\xa1o dru\xc5\xbeic in pribo\xc4\x8dnikov v dvojnih stanovanjih. V polkleti je bila zgrajena telovadnica, predvideno je bilo, da bo kapela v pritli\xc4\x8dju. Oktobra 1915 so prostor uporabili za centralno ogrevanje._NEWLINE_Leta 1925 je Grigore Cerchez v prvem nadstropju dodal dnevno sobo s paviljonom. V drugem nadstropju je dodal majhno teraso na severni strani in dodaten paviljon. Cerchez je nadaljeval delo dveh sosednjih salonov v prvem nadstropju severnega krila, pa tudi velike sprejemne dvorane, ki je ta del stavbe zaznamovala do leta 1926. _NEWLINE_Leta 1929 je Grigore Cerchez kon\xc4\x8dal severovzhodni vogal pala\xc4\x8de, naredil je lo\xc5\xbeo na knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni ravni. Nad knji\xc5\xbenico je bilo zgrajeno veliko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de kot prizidek h kraljevemu domu.\n_START_SECTION_\n1947\xe2\x80\x931948\n_START_PARAGRAPH_\n30. maja 1947 je bil kralj Mihael I. prisiljen odstopiti. Nova vlada je prevzela nadzor nad pala\xc4\x8do, ki jo je kraljeva dru\xc5\xbeina zapustila._NEWLINE_13. februarja 1948 je imela nova vlada sre\xc4\x8danje, na katerem naj bi odlo\xc4\x8dila o usodi pala\xc4\x8de. Bilo je ve\xc4\x8d predlogov. 26. maja istega leta je bil izdan sklep \xc5\xa1t. 38, v katerem je predsedstvo velike narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Ljudske republike Romunije odlo\xc4\x8dilo, da\xc2\xa0\xc2\xbbvse blago in posestva, ki so bila 6. marca 1945 v lasti nekdanjega kralja Mihaela in drugih pripadnikov nekdanje kraljeve dru\xc5\xbeine, preide v posest romunske dr\xc5\xbeave\xc2\xab.  Kasneje so razne dragocene predmete razdelili med razli\xc4\x8dna ministrstva.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da pionirjev (1949)\n_START_PARAGRAPH_\n30. aprila 1949 je \xc5\xa1olski otro\xc5\xa1ki program, imenovan Pionirji, dobil pala\xc4\x8do Cotroceni v uporabo za otroke. Preimenovali so jo v Palatul Pionierilor \xe2\x80\x93 pala\xc4\x8do pionirjev._NEWLINE_Nadgradnja je potekala v \xc5\xa1tirih fazah, med katerimi so v stavbi namenili ve\xc4\x8d prostora knji\xc5\xbenici, delavnicam za \xc5\xa1ah, miniaturnih letal, za radiofonijo, fotografijo, slikarstvo, koreografijo in ples, zgodovino in keramiko._NEWLINE_Uporabljali so jo tudi za kino in gledali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nSpremembe socialisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima (1949\xe2\x80\x931976)\n_START_PARAGRAPH_\nPo odstopu kralja Mihaela I. je nova vlada pala\xc4\x8do zelo spremenila in to tudi natan\xc4\x8dno dokumentirala:_NEWLINE_v pritli\xc4\x8dju: vise\xc4\x8de svetilke z glavnega vhoda so bile snete, mav\xc4\x8dni okraski so bili odstranjeni ali zlomljeni, pilastri in \xc5\xa1tuko plo\xc5\xa1\xc4\x8de prekrite z glino in barvo. Prav tako so bile preluknjane za monta\xc5\xbeo elektri\xc4\x8dnih kablov ali cevi za toplovod;_NEWLINE_v prvem nadstropju: dnevna soba v neogotskem slogu in Zlati salon sta bila uni\xc4\x8dena, vsi kamniti stebri iz Belega salona (znan kot salon Cerchez) so bili pobarvani s temno barvo, preoblikovana sta bila ves prostor v novi dnevni sobi (na\xc4\x8drtoval Grigore Cerchez) in kuhinja;_NEWLINE_v drugem nadstropju: vsi prostori, ki so jih uporabljali otroci kraljeve dru\xc5\xbeine, pa tudi lo\xc5\xbee proti glavnemu dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, so bili izpraznjeni, spalnica Ferdinanda I. je bila popolnoma uni\xc4\x8dena, vsi prostori med spalnico in Marijinim slikarskim salonom, razen stopnic iz \xc4\x8de\xc5\xa1njevega lesa, so bili razstavljeni;_NEWLINE_v tretjem nadstropju: prostori v tem nadstropju so bili mo\xc4\x8dno spremenjeni._NEWLINE_Leta 1976 je pala\xc4\x8da med vladanjem Nicolaeja Ceau\xc8\x99esca po prenosu na dr\xc5\xbeavni protokol (Protocolul de Stat), ponovno spremenila svoj namen. Postala je stanovanjska stavba \xe2\x80\x93 gosti\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPotres 1977\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1977 je potres 7,2 stopnje po Richterjevi lestvici prizadel okro\xc5\xbeje Vrancea in po\xc5\xa1kodoval ve\xc4\x8d zgradb v Bukare\xc5\xa1ti. Pala\xc4\x8da je bila zelo po\xc5\xa1kodovana, potreben je bil projekt za obnovo in utrditev.\n_START_SECTION_\nNarodni muzej Cotroceni\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1991 je pala\xc4\x8da postala sede\xc5\xbe romunskega predsedstva, staro krilo pa je bilo odprto za javnost kot Narodni muzej Cotroceni, zasnovan kot vpogled v pretekle dobe._NEWLINE_Tu so \xc5\xa1tevilne vsebinske sobe, ki jih je okrasila Marija, angle\xc5\xa1ka \xc5\xbeena Karlovega dedi\xc4\x8da, ne\xc4\x8daka prestolonaslednika Ferdinanda. Prav tako je tukaj njena presenetljiva umetni\xc5\xa1ka zbirka._NEWLINE_V osemnajstih letih 20. stoletja je bila Dvorana \xc4\x8dasti zgrajena v francoskem slogu Napoleona III., ki se pona\xc5\xa1a z izvirnim italijanskim marmornim stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem. Dekoracijo je navdihnila francoska opera Garnier._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka dnevna soba je okra\xc5\xa1ena v nem\xc5\xa1kem neorenesan\xc4\x8dnem slogu in je bila prostor za vsakodnevna sre\xc4\x8devanja kraljeve dru\xc5\xbeine. Kralj Karel I. je bil najbolj navdu\xc5\xa1en zagovornik tega sloga in ga je brez dvoma \xc5\xbeelel uporabiti v prostorih pala\xc4\x8de._NEWLINE_Leta 1926 je bila zgrajena Lovska soba pod vodstvom \xc4\x8de\xc5\xa1kega arhitekta Karla Limana, v kateri je nekaj osebnih trofej kralja Ferdinanda._NEWLINE_Cvetli\xc4\x8dna soba je bila v obdobju kraljice Marije imenovana Zlata soba. Bogato dekoracijo cvetov za \xc5\xa1tukature so v tistem \xc4\x8dasu pozlatili._NEWLINE_V zasebni u\xc4\x8dilnici kralja Ferdinanda knji\xc5\xbenica \xc5\xa1e vedno posnema izvirno belo leseno oblogo in \xc5\xa1e danes hrani del zbirke knjig kralja Ferdinanda._NEWLINE_Velika sprejemna dvorana, ki jo je zgradil arhitekt Grigore Cerchez v neoromunskem slogu, je danes namenjena posebnim dejavnostim muzeja, kot so koncerti, predstavitve knjig ali umetni\xc5\xa1ke razstave._NEWLINE_Kraljeva jedilnica je v krilu, ki ga je oblikoval Grigore Cerchez v neoromunskem slogu in ima neobizantinsko okroglo mizo, po zasnovi kraljice Marije._NEWLINE_V drugem nadstropju so zasebni apartmaji \xc4\x8dlanov kraljeve dru\xc5\xbeine, kot so stanovanje kralja Ferdinanda, apartma kraljice Marije ali nem\xc5\xa1ki apartma.\n_START_SECTION_\nZbirke\n_START_PARAGRAPH_\nZbirka Narodnega muzeja Cotroceni, ki je sestavljena iz pribli\xc5\xbeno 20.000 predmetov, se stalno bogati s prenosi iz drugih ustanov in muzejev (Dr\xc5\xbeavna komisija za upravljanje dr\xc5\xbeavne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, Narodni muzej Peles, Narodni muzej umetnosti Romunije), zlasti s prevzemi in velikodu\xc5\xa1nimi zasebnimi donacijami._NEWLINE_Zbirka je razdeljena na likovno umetnost (romunske in mednarodne slike, grafi\xc4\x8dna umetnost, romunske in tuje skulpture, verska umetnost), dekorativno umetnost (keramika, steklo, kovina, tekstil, pohi\xc5\xa1tvo), numizmatiko, medalje, zgodovino, arheologijo._NEWLINE_Likovna umetnost je razdeljena na verske umetnosti (lesene poslikane ikone) iz poznega obdobja romunskih verskih umetnosti (18.\xe2\x80\x9319. stoletje) in ruske delavnice._NEWLINE_Romunska slikarska zbirka hrani slike slavnih romunskih slikarjev konca 19. stoletja do danes. Velika ve\xc4\x8dina teh slikarjev se je izobra\xc5\xbeevala na ugledni umetni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Bukare\xc5\xa1ti in Ia\xc8\x99iju, medtem ko se so drugi u\xc4\x8dili v tujini v znanih evropskih \xc5\xa1olah. Po vrnitvi so nekateri postali profesorji in prispevali k izbolj\xc5\xa1anju likovne umetnosti in izobra\xc5\xbeevanju nove generacije slikarjev._NEWLINE_Zbirka grafi\xc4\x8dnih umetnosti vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilne risbe, akvarele in gravure iz 19. in 20. stoletja in japonske odtise. Ta zbirka je bila raz\xc5\xa1irjena s pridobitvijo in donacijami romunske in druge sodobne grafike._NEWLINE_Dekorativna umetnost je dobro zastopana na stalnih razstavah in vklju\xc4\x8duje pohi\xc5\xa1tvo, keramiko, steklo, kovine in tekstil. Zbirka pohi\xc5\xa1tva je dober opomnik na raznovrstnost evropskih slogov in razvijajo\xc4\x8dih se tehnik. V notranjih kosih pohi\xc5\xa1tva so lesene mize in stoli (neoromanski slog), posebni slogi (empir, Napoleona III., Ludvika XIV.\xe2\x80\x93XVI. in orientalsko pohi\xc5\xa1tvo)._NEWLINE_V kerami\xc4\x8dni zbirki so dragoceni deli znanih delavnic iz Nem\xc4\x8dije, Francije, Italije, Nizozemske in Rusije. Porcelan iz Sevresa, Meissna in Kuznetza je resni\xc4\x8dno izjemen._NEWLINE_Zbirka stekla vsebuje dragocene umetni\xc5\xa1ke in zgodovinske predmete: mizo kraljice Marije (neobizantinski slog) ter predmeti italijanskih in francoskih delavnic._NEWLINE_V tekstilni zbirki so preproge znanih delavnic iz Buhare, perzijske preproge._NEWLINE_Zbirka ima tudi \xc5\xa1tevilne predmete art nouveauja, ki jih je ustvarilo umetni\xc5\xa1ko gibanje v 19. in za\xc4\x8detku 20. stoletja.'