b'\n_START_ARTICLE_\nProkopij iz Cezareje\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRazen njegovih lastnih del je glavni vir o njegovem \xc5\xbeivljenju vpis v Sudi, bizantinski enciklopediji iz 10. stoletja, ki ne pove ni\xc4\x8desar o njegovem zgodnjem \xc5\xbeivljenju. Bil je doma\xc4\x8din Cezareje v Palestini (sedaj Izrael). Njegova konvencionalna izobrazba se je osredoto\xc4\x8dala na gr\xc5\xa1ke klasike in retoriko. Morebiti se je \xc5\xa1olal v slavni \xc5\xa1oli v Gazi, lahko pa je obiskoval pravno \xc5\xa1olo v Berytusu (sedaj Bejrut) ali Konstantinoplu in postal rhetor (odvetnik). _NEWLINE_Dokazano je, da je znal nekaj latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, kar je bilo za pri\xc4\x8dakovati pri \xc4\x8dloveku, ki se je v tistem \xc4\x8dasu ukvarjal z zakoni in pravom. Leta 527, prvo leto vladanja vzhodnorimskega cesarja Justinijana I., je postal adsessor (pravni svetovalec) za Belizarja, Justinijanovega glavnega voja\xc5\xa1kega poveljnika, ki je takrat za\xc4\x8denjal svojo briljantno kariero._NEWLINE_Prokopij je leta 531 stal Belizarju ob strani med bitko pri Kalinikumu, ki se je kon\xc4\x8dala s hudimi \xc5\xbertvami na obeh straneh. Belizarja so tedaj poklicali nazaj v Konstantinopel. Prokopij je januarja 532 do\xc5\xbeivel tudi Ni\xc5\xa1ki upor, ki ga je Belizar skupaj s svojim sodelavcem generalom Mundusom zatrl s pokolom na Hipodromu v Konstantinoplu. Leta 533 je pospremil Belizarja na njegov zmagoviti pohod po vandalskem kraljestvu v Severni Afriki, sodeloval je tudi pri zavzetju Kartagine. Ko se je Belizar vrnil v Konstantinopel, je ostal pri njegovem nasledniku v Afriki, generalu Salomonu. Prokopij je prav tako popisal ekstremne vremenske dogodke v letih 535-536, \xc4\x8deprav jih je nato predstavil kot ozadje za bizantinske voja\xc5\xa1ke dejavnosti, med katere sodi upor v Kartagini in njeni okolici._NEWLINE_Belizarju se je Prokopij ponovno pridru\xc5\xbeil ob njegovih vojnah z Ostrogoti v Italiji in do\xc5\xbeivel tudi gotsko obleganje Rima, ki je trajalo leto in devet dni \xe2\x80\x93 kon\xc4\x8dalo se je sredi marca 538. Leta 540 je pospremil tudi Belizarjev vstop v prestolnico Gotov, Raveno. V osmi knjigi Justinijanovih vojn in v Tajni zgodovini je mo\xc4\x8d zaslutiti, da se je po Belizarjevem zmagoslavju v Raveni njun medsebojni odnos ohladil. Ko se je tako Belizar leta 544 vrnil v Italijo, da bi \xc5\xa1e enkrat ve\xc4\x8d poravnal ra\xc4\x8dune z Goti, ki jih je tedaj vodil sposobni kralj Totila, se zdi, da Prokopij ni bil ve\xc4\x8d med Belizarjevimi sodelavci._NEWLINE_Kdaj je Prokopij umrl, ni to\xc4\x8dno znano. Mnogi zgodovinarji (James Howard-Johnson, Averil Cameron, Geoffrey Greatrex) njegovo smrt postavljajo v leto 554. To teorijo postavljajo pod vpra\xc5\xa1aj viri, ki trdijo, da je bil leta 562 mestni prefekt mesta Konstantinopel \xc4\x8dlovek po imenu Prokopij. V tistem letu se je Belizar tudi zapletel v zaroto in so ga potem pripeljali pred tega prefekta.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nProkopijeva dela danes velja za primarni vir informacij o vladavini cesarja Justinijana. Proslavil se je kot avtor osmih knjig o Justinijanovih vojnah z naslovom Justinijanove vojne in panegirika o graditeljstvu v Justinijanovi dobi z naslovom Justinijanove zgradbe. Njegovo morebiti najslavnej\xc5\xa1e delo je Tajna zgodovina, ki domnevno poro\xc4\x8da o \xc5\xa1kandalih, ki jih Prokopij ni smel vklju\xc4\x8diti v svoje uradne zgodovinske knjige.'