b'\n_START_ARTICLE_\nKontinuitetna ena\xc4\x8dba\n_START_PARAGRAPH_\nKontinuit\xc3\xa9tna en\xc3\xa1\xc4\x8dba je parcialna diferencialna ena\xc4\x8dba, ki povezuje prvi odvod koli\xc4\x8dine z zna\xc4\x8dajem gostote po \xc4\x8dasu z divergenco oziroma prvim odvodom koli\xc4\x8dine z zna\xc4\x8dajem toka po kraju. Ker se masa, energija, gibalna koli\xc4\x8dina, elektri\xc4\x8dni naboj in druge naravne koli\xc4\x8dine pri posameznih ustreznih stanjih ohranjajo, lahko s kontinuitetno ena\xc4\x8dbo opi\xc5\xa1emo razli\xc4\x8dne fizikalne pojave. Razli\xc4\x8dne kontinuitne ena\xc4\x8dbe so v diferencialni obliki zapisani ohranitveni zakoni in so njihova stro\xc5\xbeja, krajevna oblika._NEWLINE_Velja na primer, da\xc2\xa0\xc2\xbbse celotna energija v Vesolju ohranja\xc2\xab. Ta izjava takoj ne izklju\xc4\x8duje mo\xc5\xbenost, da lahko energija z Zemlje izginja in isto\xc4\x8dasno nastaja v drugi galaksiji. Stro\xc5\xbeja izjava je, da se energija ohranja krajevno: energija ne more nastati ali se izni\xc4\x8diti, ne more se\xc2\xa0\xc2\xbbprenesti\xc2\xab\xc2\xa0z enega mesta na drugo mesto - lahko se le giblje s stalnim tokom. Kontinuitetna ena\xc4\x8dba je matemati\xc4\x8dni na\xc4\x8din izrazitve in zapisa tak\xc5\xa1ne vrste izjave.'