b"\n_START_ARTICLE_\nPropileje\n_START_PARAGRAPH_\nPropileje (gr\xc5\xa1ko: \xce\xa0\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x80\xcf\x8d\xce\xbb\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb1, lat. propylon 'pred vrati') so vsak slavnostni vhod, ki temelji na izvirnih propilejah in se je uporabljal kot vhod na Akropolo v Atenah. Znane so bile tudi v Perziji. Brandenbur\xc5\xa1ka vrata v Berlinu in propileje v M\xc3\xbcnchnu posnemajo osrednji del atenskih propilej.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ka beseda \xcf\x80\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x80\xcf\x8d\xce\xbb\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd (propylaeon) (latinsko: propylaeum) dobesedno pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbvrata pred vrati\xc2\xab\xc2\xa0ali stavba z vrati pred gr\xc5\xa1kim tempeljskim kompleksom - temenosom. Pozneje pomenijo propileje vstopni objekt v urbanisti\xc4\x8dni kompleks posebne vsebine.\n_START_SECTION_\nPropileje na atenski Akropoli\n_START_PARAGRAPH_\nKot monumentalni prehod do Akropole so bile zgrajene propileje pod vodstvom atenskega voditelja Perikleja, Fidija pa je bil ob koncu perzijskih vojn odgovoren za na\xc4\x8drtovanje obnove Akropole kot celote. Po Plutarhu je propileje zasnoval arhitekt Mnesikles, vendar ne vemo ni\xc4\x8d o njem. Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 437 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in se je kon\xc4\x8dala leta 432, ko stavba \xc5\xa1e ni bila dokon\xc4\x8dana._NEWLINE_Propileje so bile zgrajene iz belega marmorja in sivega elevsininskega apnenca, ki je bil uporabljen samo za poudarke. Uporabljena je bila tudi \xc5\xbeelezna struktura, ki pa je po mnenju Williama Bella Dinsmoorja , ki je analiziral strukturo, oslabila stavbo. Objekt je sestavljen iz osrednje stavbe z dvema lopama s \xc5\xa1estimi dorskimi stebri na fasadi na zahodni (zunanji) strani, eno na severu in eno na jugu._NEWLINE_Osrednja stavba med lopama ima pet razli\xc4\x8dno visokih in \xc5\xa1irokih vrat s \xc5\xa1estimi dorskimi stebri na fasadi na zahodu za tiste, ki vstopajo na Akropolo, in na vzhodu za tiste, ki odhajajo. Stebri so v enakem razmerju (ne po velikosti) kot stebri Partenona. Stavba je pravi prehod iz posvetnega v posve\xc4\x8deni prostor. Kiparski ostanki v pedimentu niso ohranjeni._NEWLINE_Skozi osrednji naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i prehod je vodila klan\xc4\x8dina, namenjena prehodu obrednih \xc5\xbeivali._NEWLINE_Vhod v Akropolo je bil pod nadzorom Propilej, saj dostop do sveti\xc5\xa1\xc4\x8da ni bil omogo\xc4\x8den._NEWLINE_Zunanje (zahodno) krilo na desno in levo od osrednje stavbe je stalo na isti plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi kot zahodni del osrednje stavbe. Tako kot osrednja stavba so tudi krila imela dorske stebre. Notranjost vhodne lope delijo trije pari jonskih stebrov v tri ladje. To je torej prva znana stavba, ki ima dorski in jonski slog hkrati. To je tudi prva monumentalna stavba v klasi\xc4\x8dnem obdobju, ki je bolj zapletena kot preprost kvader ali valj._NEWLINE_Vhodu v sredini sta bili levo in desno priklju\xc4\x8deni krili s posebno vlogo: v enem je bil prostor za tempeljsko stra\xc5\xbeo, v drugem pa pinakoteka (sistemati\xc4\x8dno urejena zbirka umetni\xc5\xa1kih slik - SSKJ)._NEWLINE_Kot posledica izbruha pelopone\xc5\xa1ke vojne med Atenami in \xc5\xa0parto leta 431 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem Propileje niso bile nikoli kon\xc4\x8dane. Ne le, da vzhodno krilo manjka, stenske povr\xc5\xa1ine niso odrezane do svojih kon\xc4\x8dnih oblik, saj so izbokline ostale na mnogih blokih.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xa1kodbe\n_START_PARAGRAPH_\nPropileje so ostale nepo\xc5\xa1kodovane celotno gr\xc5\xa1ko, rimsko in bizantinsko obdobje. V obdobju vojvodine Atene so se uporabljale kot pala\xc4\x8da dru\xc5\xbeine Acciaioli, ki je vladala vojvodini med letoma 1388 in 1458. Leta 1656 pa so bile mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovane zaradi eksplozije skladi\xc5\xa1\xc4\x8da smodnika. Frankovski stolp, postavljen na ju\xc5\xbenem krilu, so poru\xc5\xa1ili leta 1874.\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nDanes so delno obnovljene. Obnova je potekala od leta 1984 pod vodstvom Tasosa Tanoulasa in se uporablja kot glavni vhod na Akropolo za tiso\xc4\x8de turistov, ki vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo obmo\xc4\x8dje. V obdobju pred olimpijskimi igrami v Atenah leta 2004 so bile zavite v gradbene odre zaradi obnovitvenih del. Ob koncu leta 2009 so bili vsi odri odstranjeni in stavba je zdaj v celoti na ogled. Obnova osrednjega poslopja je prejela nagrado Evropske unije za kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino / Europa Nostra Award leta 2013.\n_START_SECTION_\nBrandenbur\xc5\xa1ka vrata\n_START_PARAGRAPH_\nBrandenbur\xc5\xa1ka vrata v Berlinu naj bi se zgledovala po propilejah. Stojijo kot slavnostni vhod na bulvarju Unter den Linden, ki vodi proti kraljevi pala\xc4\x8di. Zgrajena so bila v letih 1789 do 1793 in so delo C. G. Langhansa._NEWLINE_Objekt je osno simetri\xc4\x8den z glavnim prehodom na sredini. Ob straneh so ni\xc5\xbeje lope. Na zunanjih fasadah je \xc5\xa1est dorskih stebrov, povezani so z arhitravom, nad njim je friz s triglifi in metopami. Horizontalni venec zaklju\xc4\x8duje ogredje, nad njim je timpanon. Na podstavku v sredini je bronasta skulptura, konjska \xc4\x8detverovprega. Ni\xc5\xbeji lopi skupaj z glavnim objektom v tlorisu sestavljajo \xc4\x8drko U.\n_START_SECTION_\nPle\xc4\x8dnikove propileje na ljubljanskih \xc5\xbdalah\n_START_PARAGRAPH_\nVhodni portal Centralnega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbdale v Ljubljani predstavljajo tudi Ple\xc4\x8dnikove propileje. Slavnostni vhod je povezal z upravno stavbo in drugimi prostori, vse pa povezal s konkavno uslo\xc4\x8denim stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem po anti\xc4\x8dnem zgledu. Oba dela stebri\xc5\xa1\xc4\x8da sta povezana s slavolokom. Nad njim stoji dvojni kip Kristusa in Marije. Skozi ta vhod zunanji profani prostor prehaja v prostor vseh svetih."