b'\n_START_ARTICLE_\nJan Pato\xc4\x8dka\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPato\xc4\x8dka je imel v otro\xc5\xa1tvu intelektualno vzgojo, ki mu jo je nudil o\xc4\x8de kot klasi\xc4\x8dni filolog. V stik s filozofijo pa je pri\xc5\xa1el nekako takole:\xc2\xa0\xc2\xbb\xe2\x80\xa6 generacija, ki sem ji pripadal, ni pri\xc5\xa1la do filozofije zaradi interesov dobe na podlagi pere\xc4\x8dih aktualnih problemov, tudi ne zaradi gole spekulativne vloge filozofije \xe2\x80\x93 to je bilo prej iskanje nekak\xc5\xa1nega duhovnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeivljenja, ki pa se je s\xc4\x8dasoma poglabljalo pri sre\xc4\x8danju z \xc5\xbeivahnim strujanjem evropskega mi\xc5\xa1ljenja\xc2\xab._NEWLINE_Na Karlovi univerzi v Pragi je diplomiral iz filozofije, filologije in romanistike. Po kon\xc4\x8danih \xc5\xa1tudijih se je odpravil v Pariz, Berlin in Freiburg, kjer se je spoznal s Husserlovo in Heideggerjevo filozofijo. Na Pato\xc4\x8dka je velik vtis naredila pari\xc5\xa1ka Sorbona, \xc5\xa1e posebaj leta 1929. Tam je bil poudarek na \xc5\xa1tudiju filozofije, prou\xc4\x8devanju klasi\xc4\x8dnih tekstov in v kadrovskih predavanjih. Tega leta je imel svoja predavanja na Sorboni tudi Husserl in ta so Pato\xc4\x8dko naravnost fascinirala. V letih 1932-1933 je bil  Humbaldov \xc5\xa1tipendist. V Freiburgu je poslu\xc5\xa1al tudi Heideggerja, a zelo malo, saj je bil Heidegger preve\xc4\x8d zaposlen z retorskim delom. Pato\xc4\x8dka je bil Husserlu zelo pri srcu, kar nakazuje tudi njegovo pismo Masaryku iz leta 1935, v katerem je priporo\xc4\x8dal Pato\xc4\x8dka kot svojega nadarjenega u\xc4\x8denca._NEWLINE_Po vrnitvi je bil med organizatorji kro\xc5\xbeka Pari\xc5\xa1ke filozofije, ki ga je pomagal ustanoviti s slavnim profesorjem Utitzem, Husserlovim u\xc4\x8dencem in profesorjem na univerzi v Halleju. Kro\xc5\xbeek je bil sprva posve\xc4\x8den urejanju Husselove zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine, ob za\xc4\x8detku nem\xc5\xa1ke okupacije pa je bil celoten material prenesen v belgijski Louvan. Leta 1937 je bil del Descartesovega filozofskega kongresa v Pragi, kjer se je uradno predstavil s svojo dejavnostjo tudi kro\xc5\xbeek. Toda leta 1938 je bil sklenjen M\xc3\xbcnchenski sporazum in zdelo se je kot da je bilo vse delo pri Husserlovi zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini zaman. Nem\xc5\xa1ki \xc4\x8dlani kro\xc5\xbeka so ustanovo zapustili, samega Utitza pa so Nemci zaprli v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Terezin. Kro\xc5\xbeka je bilo takrat dokon\xc4\x8dno konec. _NEWLINE_Pato\xc4\x8dka se je posvetil u\xc4\x8diteljskemu delu na Filozofski fakulteti Karlove univerze v Pragi, kjer je deloval vse do leta 1949, ko je moral zaradi politi\xc4\x8dnih razlogov zapustiti docentsko mesto. Nenehno je deloval poklicno, a je doma lahko objavljal zelo malo, saj so ga oblasti po letu 1948 na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem preganjale, zato je mnogo ve\xc4\x8d objavljal na tujem. Leta 1968 je postal stalni profesor za filozofijo in njegova predavanja o fenomenologiji so mu prinesla sloves vrhunskega filozofa. Leta 1972 se je moral ponovno odpovedati svojemu u\xc4\x8diteljskemu mestu, a se filozofiji ni odpovedal. Na zasebnih seminarjih in predavanjih je za izbrane poslu\xc5\xa1alce razlagal svojo fenomenolo\xc5\xa1ko naravno filozofijo zgodovine.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nNe glede na razli\xc4\x8dne teme, ki jih je Pato\xc4\x8dka obravnaval v svojem \xc5\xbeivljenju, je vse njegovo filozofsko \xc5\xbeivljenje tesno povezano s Husserlovo fenomenologijo. To je razvidno tudi iz njegovega odgovora na dr. Zumrovo vpra\xc5\xa1anje o njegovem odnosu do fenomenologije:\xc2\xa0\xc2\xbbVsaka filozofija je: 1. dosledno mi\xc5\xa1ljenje, ki se ne sme bati razvijati misli v nasprotju s sprejetimi mnenji in prepri\xc4\x8danji, 2. dojemanje ne\xc4\x8desa vsebinskega, k \xc4\x8demur je to mi\xc5\xa1ljenje usmerjeno, kar je njegov cilj in kar obdeluje ... Husserlova filozofija je hotela biti filozofija napredujo\xc4\x8de intuicije\xe2\x80\xa6 Husserlove analize in opisne metode so za vsako filozofsko misel poduk; pri Husserlu se je mogo\xc4\x8de nau\xc4\x8diti videti ...\xc2\xab\xc2\xa0Pato\xc4\x8dka vidi fenomenologijo predvsem kot metodo refleksije in prav zato jo je mogo\xc4\x8de uporabiti v razli\xc4\x8dnih kontekstih. Kot filozof se je torej posvetil fenomenologiji, z njegovega zornega kota prek filozofije zgodovine in tudi politike. _NEWLINE_Od leta 1928 dalje je objavljal v \xc5\xa1tevilnih \xc4\x8de\xc5\xa1kih in tujih revijah. Prevajali so ga v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino in franco\xc5\xa1\xc4\x8dino. _NEWLINE_Pato\xc4\x8dka se je pri svojih razpravah o filozofiji zgodovine mnogokrat obrnil na anti\xc4\x8dno filozofijo in k svojemu najljub\xc5\xa1emu filozofu Platonu.'