b'\n_START_ARTICLE_\nLymska borelioza\n_START_SECTION_\nPovzro\xc4\x8ditelj in \xc5\xa1irjenje bolezni\n_START_PARAGRAPH_\nPovzro\xc4\x8ditelj borelioze je po Gramu negativna Borrelia burgdorferi sensu lato iz reda spirohet. To so izredno gibljive, spiralno zavite bakterije z bi\xc4\x8dki, ki so velikosti 5-30 \xce\xbcm \xc3\x97 0,2-0,3 \xce\xbcm. Generacijski \xc4\x8das bakterije, tj. \xc4\x8das, ki je potreben, da iz ene bakterije v optimalnih pogojih nastaneta dve h\xc4\x8derinski celici, niha pri boreliji med 7 in 20 ur. Izraz sensu lato (v splo\xc5\xa1nem pomenu) zdru\xc5\xbeuje tri vrste borelij, in sicer B. afzelii, B. garinii ter B. burgdoferi sensu stricto (v ozkem pomenu)._NEWLINE_Bolezen je zoonoza, kar pomeni, da jo prena\xc5\xa1ajo \xc5\xbeivali. Raz\xc5\xa1irjena je po vsem svetu med 33\xc2\xb0in 65\xc2\xb0 severne geografske \xc5\xa1irine oziroma tam, kjer so raz\xc5\xa1irjeni \xc5\xa1\xc4\x8ditasti klopi; v Evropi je to predvsem I. ricinus, v Aziji I. persulcatus, v ZDA pa I. scapularis in I. pacificus. Slovenija je endemska za bolezen, kar pomeni, da je z dolo\xc4\x8deno incidenco stalno navzo\xc4\x8da; na izbranih podro\xc4\x8djih je oku\xc5\xbeenih povpre\xc4\x8dno 41\xc2\xa0% klopov in 60\xc2\xa0% malih sesalcev (dele\xc5\xbei se razlikujejo v razli\xc4\x8dnih raziskavah)._NEWLINE_Rezervoar B. burgdorferi so razli\xc4\x8dne divje in doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali, predvsem mi\xc5\xa1i in drugi glodavci, srnjad, ovce, doma\xc4\x8de govedo, konji in psi, pri katerih poteka oku\xc5\xbeba ve\xc4\x8dinoma brez bolezenskih znakov, \xc4\x8deprav so bili klini\xc4\x8dni znaki opa\xc5\xbeeni pri ovcah, konjih in psih. _NEWLINE_Klopi se oku\xc5\xbeijo s sesanjem krvi oku\xc5\xbeene \xc5\xbeivali na katerikoli stopnji razvoja (kot li\xc4\x8dinke, nimfe ali odrasli klopi). Ve\xc4\x8dino oku\xc5\xbeb povzro\xc4\x8dajo nimfe, saj se zaradi svoje majhnosti lahko neopa\xc5\xbeeno hranijo dalj\xc5\xa1e \xc4\x8dasovno obdobje. K neopaznosti ugriza pri vseh stopnjah razvoja prispevajo tudi sekrecije klopa, ki prepre\xc4\x8dujejo ali zavirajo zaznavo srbenja ali bole\xc4\x8dine na mestu ugriza. Klopi prena\xc5\xa1ajo bakterije z ene \xc5\xbeivalske vrste na drugo, mo\xc5\xbeen pa je tudi transovarialen prenos, se pravi prek jaj\xc4\x8dnikov na potomce. Borelije lahko prena\xc5\xa1ajo tudi \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, ki sesajo kri, kot so mu\xc5\xa1ice, obadi in komarji vendar je njihova vloga v primerjavi s klopi obstranska.\n_START_SECTION_\nRazvoj bolezni in patofiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nBorelije pridejo v ko\xc5\xbeo ve\xc4\x8dinoma s pikom oku\xc5\xbeenega klopa in najbr\xc5\xbe le izjemoma po piku drugih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Klopova slina, ki spremlja borelije pri vnosu v ko\xc5\xbeo, vsebujejo snovi, ki zavirajo imunski odziv na mestu ugriza. To ustvari za\xc5\xa1\xc4\x8ditno okolje za borelije, kjer se lahko razmno\xc5\xbeujejo. Borelije nato potujejo navzven od tega mesta v usnjici. Vnetni odziv gostitelja na bakterijo povro\xc4\x8di zna\xc4\x8dilni migrirajo\xc4\x8d eritem. Zaradi zavrtja delovanja nevtrofilcev, ki so zelo pomembni v za\xc4\x8detnih fazah obrambe, borelije pre\xc5\xbeivijo in se nemoteno razmno\xc5\xbeujejo ter potujejo v razli\xc4\x8dne dele telesa._NEWLINE_V dnevih ali tednih po ugrizu se borelije razsejejo preko krvnega in limfnega obtoka po drugih organih, kot so srce in sklepi ter obkrajno in osrednje \xc5\xbeiv\xc4\x8devje, kjer povzro\xc4\x8dijo razli\xc4\x8dne simptome diseminirane oku\xc5\xbebe. Za patogenezo so pomembne predvsem specifi\xc4\x8dne beljakovine na zunanji strani membrane OspA do OspF (iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine outer surface protein), ki so nosilke poglavitnih antigenov. K razsoju bakterije prispeva tudi vezava proteaze plazmin na povr\xc5\xa1ino. Vse omenjeno prispeva k visoki invazivnosti bakterije. V primeru nezdravljenja so lahko bakterije prisotne v telesu ve\xc4\x8d mesecev ali celo let navkljub proizvodnji protiteles, predvsem v nekaterih predelih v sklepih, ko\xc5\xbei in \xc5\xbeiv\xc4\x8devju. Slednja za\xc4\x8dnejo nastajati razmeroma pozno: nastanek protiteles IgM dose\xc5\xbee vrh med tretjim in \xc5\xa1estim tednom po oku\xc5\xbebi, protitelesa IgG pa se postopoma razvijejo v obdobju nekaj mesecev. Kljub aktivnemu imunskemu odzivu pa lahko borelije pre\xc5\xbeivijo v nekaterih predelih v sklepih, ko\xc5\xbei in \xc5\xbeiv\xc4\x8devju. Borelije se lahko izognejo imunskemu sistemu preko zmanj\xc5\xa1anja izra\xc5\xbeanja povr\xc5\xa1inskih beljakovin, na katere se ve\xc5\xbeejo protitelesa, variabilnosti povr\xc5\xa1inske beljakovine V1sE, deaktivacije klju\xc4\x8dnih imunskih komponent, ko je sistem komplementa, ter skrivanja v zunajceli\xc4\x8dnem matriksu, kar lahko moti delovanje imunskih dejavnikov._NEWLINE_V mo\xc5\xbeganih lahko borelije spro\xc5\xbeijo astrogliozo, tj. proliferacijo astrocitov, kateri sledi apoptoza, kar prispeva k okvari \xc5\xbeiv\xc4\x8devja. Poleg tega lahko vplivajo na gostiteljske celice na ta na\xc4\x8din, da za\xc4\x8dnejo izlo\xc4\x8dati kvinolinsko kislino in razli\xc4\x8dne citokine, kar se klini\xc4\x8dno odra\xc5\xbea kot utrujenost in slabost. Primera takih celic so mikrogialne celice in astrociti, ki izlo\xc4\x8dajo interlevkin 6 (IL-6) in tumorje nekrotizirajo\xc4\x8di faktor \xce\xb1 (TNF-\xce\xb1). Citokini verjetno tudi prispevajo k oslabitvi kognicije._NEWLINE_Domnevano je, da kroni\xc4\x8dno izlo\xc4\x8danje stresnih hormonov kot odgovora na oku\xc5\xbebo z borelijami zmanj\xc5\xa1a u\xc4\x8dinek \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih prena\xc5\xa1alcev (nevrotransmiterjev) ali receptorjev v mo\xc5\xbeganih preko s celicami posredovanimi provnetnimi potmi, kar povzro\xc4\x8di motnje v uravnavanju nevrohormonov, specifi\xc4\x8dno glukokortikoidov in kateholaminov, ki so glavni stresni hormoni. Poleg tega je koli\xc4\x8dina triptofana, prekurzorja serotonina, zmanj\xc5\xa1ana. Kroni\xc4\x8dno izlo\xc4\x8danje stresnih hormonov naj bi bilo vzrok za nevropsihiatri\xc4\x8dne simptome, opa\xc5\xbeene pri nekaterih bolnikih z Lymsko boreliozo.\n_START_SECTION_\nLymska borelioza in avtoimunost\n_START_PARAGRAPH_\nPri oku\xc5\xbebi z borelijami je mo\xc5\xbeno, da pride do dolgotrajnega in \xc5\xa1kodljivega vnetnega odziva. Le-ta naj bi bil posledica zaradi t. i. molekularne mimikrije, s pomo\xc4\x8djo katere se borelije izognejo imunskemu sistemu preko posnemanja normalnih delov tkiv. Tak\xc5\xa1na reakcija naj bi predstavljala obliko s patogenom spro\xc5\xbeeno avtoimunsko bolezen. Omenjena hipoteza bi lahko pojasnila, zakaj se nekateri simptomi prisotni tudi po uni\xc4\x8denju borelij (npr. kroni\xc4\x8dni artritis po antibioti\xc4\x8dni terapiji).\n_START_SECTION_\nEpidemiologija in ekologija\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj endemi\xc4\x8dni predeli za lymsko boreliozo se nahajajo na severni polobli. V Evropi in ZDA je lymska borelioza najpogostej\xc5\xa1a bolezen, ki jo prena\xc5\xa1ajo klopi. V Evropi je pojavnost ve\xc4\x8dja v Srednji in Vzhodni Evropi in pada proti zahodu. V obdobju od leta 1990 do 2001 je bilo v Sloveniji prijavljenih slabih 30.000 primerov lymske borelioze; letna pojavnost je od 100\xe2\x80\x93200 primerov na 100.000 prebivalcev._NEWLINE_Na pojavnost bolezni vplivajo \xc5\xbeivljenjsko okolje in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, gostota klopov ter \xc5\xbeivalski rezervoar, predvsem glodavci in srnjad. Kot pomemben dejavnik lahko obravnavamo tudi urbanizacijo ter druge \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke (antropogene) dejavnike. Ti so spro\xc5\xbeili zaporedje dejavnikov, ki so v kon\xc4\x8dni fazi privedli do pojava in \xc5\xa1irjenja bolezni. Primer tega je zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila plenilcev, ki lovijo srne in glodavce, glavne rezervoarje, kar je pove\xc4\x8dalo mo\xc5\xbenost za prenos povzro\xc4\x8ditelja._NEWLINE_Obolevajo ljudje vseh starosti, vrhova pojavljanj pa sta med prvim in \xc4\x8detrtim ter 35. in 65. letom starosti. V svetovnem merilu sta oba spola enako pogosto prizadeta. V Sloveniji je 11\xc2\xa0% obolelih mlaj\xc5\xa1ih od 15 let, obolevnost \xc5\xbeensk pa je za 20\xc2\xa0% ve\xc4\x8dja kot pri mo\xc5\xa1kih.\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nNajprej se po piku klopa pojavi majhna rde\xc4\x8da lisa (makula) ali drobna bun\xc4\x8dica (papula), ki po nekaj dnevih izgine. _NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a sprememba v zgodnjem obdobju je migrirajo\xc4\x8di eritem (erythema migrans, dobesedno \xe2\x80\x93 premikajo\xc4\x8da se rde\xc4\x8dina).  Migrirajo\xc4\x8di eritem je tudi najpogostej\xc5\xa1i klini\xc4\x8dni znak borelijske oku\xc5\xbebe. Ka\xc5\xbee se kot bolj ali manj pravilen rde\xc4\x8d kolobar, velik pribli\xc5\xbeno 5 cm ali ve\xc4\x8d, ko\xc5\xbea v sredini pa je na videz nespremenjena. Ta sprememba se na ko\xc5\xbei pojavi po enem ali ve\xc4\x8d tednih po oku\xc5\xbebi. Poleg tipi\xc4\x8dne obro\xc4\x8daste spremembe se lahko pojavijo \xc5\xa1e manj zna\xc4\x8dilne spremembe, kot je erythema migrans diffusum, kjer je tudi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pordelo, in ostale spremembe (erythema purpuricum, nodulare itd.). Sprememba je prisotna nekaj dni do ve\xc4\x8d mesecev, navadno nekaj tednov. Migrirajo\xc4\x8di eritem lahko srbi, pe\xc4\x8de in/ali boli. Pri otrocih se pogosto pojavi na obrazu ali v okolici spolovil, pri odraslih pa kjerkoli po telesu. Polovica bolnikov ima tudi splo\xc5\xa1ne te\xc5\xbeave, kot so slabo po\xc4\x8dutje, utrujenost, glavobol ter bole\xc4\x8dine v mi\xc5\xa1icah in sklepih. Prisotnost teh znakov nakazuje, da oku\xc5\xbeba ni omejena samo na ko\xc5\xbeo, ampak da je verjetno pri\xc5\xa1lo do razsoja bakterij po telesu. Dokaz za razsoj je tudi pojav dodatnih (sekundarnih) ko\xc5\xbenih sprememb, ki so podobne prvotni (primarni). Spremembe so lahko ovalne, okrogle ali nepravilnih oblik. Velike so nekaj cm do ve\xc4\x8d kot meter.  Gre za razsejani (diseminirani) migrirajo\xc4\x8di eritem._NEWLINE_Mnogo redkej\xc5\xa1a sprememba kot migrirajo\xc4\x8di eritem je borelijski limfocitom. Drugi izrazi za to spremembo so: borelijski psevdolimfom, lymphocytoma in lymphadenitis benigna cutis. To je modrikasto rde\xc4\x8dkasta, do nekaj cm velika zatrdlina, ki jo sestavljajo limfociti. Limfocitom pa se lahko pojavi tudi kot plo\xc5\xa1\xc4\x8da rde\xc4\x8de ali lividno rde\xc4\x8de barve. Pribli\xc5\xbeno pri \xc4\x8detrtini prizadetih, so pove\xc4\x8dane tudi regionalne bezgavke.  Pri otrocih se najve\xc4\x8dkrat pojavi na u\xc5\xa1esni me\xc4\x8dici, pri odraslih pa v predelu prsne bradavice. Pojavi se kasneje kot migrirajo\xc4\x8di eritem in traja dlje. Izgine spontano, vendar v\xc4\x8dasih \xc5\xa1ele po letu dni ali kasneje.\n_START_SECTION_\nPozno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d let po piku klopa se lahko pojavi kroni\xc4\x8dni atrofi\xc4\x8dni akrodermatitis (acrodermatitis chronica atrophicans). To je napredujo\xc4\x8da bolezen ko\xc5\xbee, ki pa je sedaj postala redkej\xc5\xa1a, ker se posve\xc4\x8da ve\xc4\x8d pozornosti pravo\xc4\x8dasnemu odkrivanju in zdravljenju borelioze. Pri teh spremembah je ko\xc5\xbea najprej otekla ter temno rde\xc4\x8da ali lividno rde\xc4\x8da. Pogosto so prizadete okon\xc4\x8dine. Kasneje, v kroni\xc4\x8dnem stadiju, se ko\xc5\xbea mo\xc4\x8dno stanj\xc5\xa1a in postane podobna cigaretnemu papirju. Skozi stanj\xc5\xa1ano ko\xc5\xbeo  prosevajo vene in tudi lasni me\xc5\xa1i\xc4\x8dki. Zelo stanj\xc5\xa1ano je tudi podko\xc5\xbeje. Ta ko\xc5\xbena sprememba ne izgine sama po sebi.\n_START_SECTION_\nPrizadetost \xc5\xbeiv\xc4\x8devja\n_START_PARAGRAPH_\nPrizadetost \xc5\xbeiv\xc4\x8devja pri lymski boreliozi ali nevroboreliozo delimo v zgodnjo in pozno. Pri obeh sta lahko prizadeta osrednje in obkrajno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje.\n_START_SECTION_\nZgodnja nevroborelioza (2. stadij)\n_START_PARAGRAPH_\nGarin-Bijadoux-Bannwathov sindrom je zgodnja oblika nevroborelioze, za katero so zna\xc4\x8dilne bole\xc4\x8dine, ki se selijo in so najizrazitej\xc5\xa1e pono\xc4\x8di. Lahko so edini klini\xc4\x8dni simptom. Zna\xc4\x8dilno je pove\xc4\x8dano \xc5\xa1tevilo limfocitov v likvorju. Mo\xc5\xbena je tudi ohromitev (pareza) mo\xc5\xbeganskih \xc5\xbeivcev ali prizadetost obkrajnega \xc5\xbeivca. Bole\xc4\x8dine ne izginejo ob jemanju sredstev proti bole\xc4\x8dinam (analgetikov)._NEWLINE_Limfocitni meningitis je najpogostej\xc5\xa1a oblika nevroborelioze. Gre za vnetje mo\xc5\xbeganskih ovojnic zaradi oku\xc5\xbebe, ki se ka\xc5\xbee z razli\xc4\x8dno mo\xc4\x8dnim glavobolom, slabostjo, bruhanjem, v\xc4\x8dasih tudi z vro\xc4\x8dino. Meningealni znaki (otrdel vrat) praviloma niso izra\xc5\xbeeni._NEWLINE_Encefalitis (vnetje mo\xc5\xbeganov) se pojavlja redkeje. Ka\xc5\xbee se z motnjami spanja, nezmo\xc5\xbenostjo koncentracije, motnjami spomina, razdra\xc5\xbeljivostjo in \xc4\x8dustveno neuravnove\xc5\xa1enostjo.\n_START_SECTION_\nPozna nevroborelioza (3. stadij)\n_START_PARAGRAPH_\nPozna prizadetost \xc5\xbeiv\xc4\x8devja je stalno (kontinuirano) vnetje osrednjega ali obkrajnega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja, ki traja ve\xc4\x8d kot pol leta (6 mesecev). Ka\xc5\xbee se kot kroni\xc4\x8dni limfocitni meningitis, za katerega so zna\xc4\x8dilni glavobol, utrujenost in izgubljanje telesne te\xc5\xbee (huj\xc5\xa1anje). Encefalomielitis (vnetje mo\xc5\xbeganov in hrbtenja\xc4\x8de) se ka\xc5\xbee kot po\xc4\x8dasi napredujo\xc4\x8da para- ali tetrapareza (ohromitve od pasu navzdol ali od vratu navzdol), motnje ravnote\xc5\xbeja (ataksija), naglu\xc5\xa1nost, spoznavne (kognitivne) motnje, slabost, utrujenost in glavobol.\n_START_SECTION_\nObrobna (periferna) ohromitev (pareza) obraznega \xc5\xbeivca\n_START_PARAGRAPH_\nPogost in v\xc4\x8dasih edini znak zgodaj v poteku lymske borelioze je okvara mo\xc5\xbeganskih \xc5\xbeivcev. Prizadet je lahko katerikoli \xc5\xbeivec, najpogosteje pa obrazni. Prizadetost je pogostej\xc5\xa1a pri otrocih. Pogosto je pridru\xc5\xbeena tudi prizadetost osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja. Ohromitev je perifernega (obrobnega) tipa, prizadete pa so vse tri veje obraznega \xc5\xbeivca. Ohromitev je najve\xc4\x8dkat enostranska, redkeje obojestranska. Lahko je delna ali popolna. Prizadeta oseba ne more nagubati \xc4\x8dela, zapreti o\xc4\x8desa in ima pove\xc5\xa1en ustni kot. Pri nekaterih bolnikih se pojavijo \xc5\xa1e lokalne (motnje ob\xc4\x8dutenja, bole\xc4\x8dina, oteklina obraza) in sistemske (glavobol, utrujenost, vrtoglavica, bole\xc4\x8dine v mi\xc5\xa1icah) te\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nLymski artritis\n_START_PARAGRAPH_\nLymski artritis je pogost v ZDA, v Evropi in pri nas pa je redkej\xc5\xa1i. Zna\xc4\x8dilno je, da bolnik zboli nenadoma, z otekanjem enega ali ve\xc4\x8d sklepov. Sklep je otekel, ko\xc5\xbea v okolici pa je topla, ni pa pordela. Bolezen prizadene predvsem velike sklepe; koleno, ramemski sklep, kolk, gle\xc5\xbeenj in tudi \xc4\x8deljustni sklep. Sklepi praviloma, ne pa vedno, bolijo. Bolniki so utrujeni, telesna temperatura pa ni povi\xc5\xa1ana. Spremembe na posameznem sklepu trajajo nekaj dni do nekaj tednov, lahko tudi nekaj mesecev, in se ponavljajo. Obdobja vnetih sklepov (artritisa) se izmenjavajo z obdobji bole\xc4\x8din v sklepih (artalgijami), ki jih spremlja \xc5\xa1e vnetje mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih kit (tendinitis) in sluznikov (burzitis). V pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0% primerov so sklepi kroni\xc4\x8dno prizadeti, z razjedami kosti in hrustanca. Borelije lahko povzro\xc4\x8dijo tudi reaktivno vnetje sklepov (artritis) zaradi bakterij, ki vztrajajo v sinovijski sklepni ovojnici ali zaradi imunogenov, ki spodbujajo nastanek limfocitov T.\n_START_SECTION_\nPrizadetost mi\xc5\xa1ic, srca in o\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nPrizadetost mi\xc5\xa1ic se pri boreliozi pojavlja zelo redko. Akutno vnetje ene ali ve\xc4\x8d mi\xc5\xa1ic se lahko pojavi v zgodnjem ali poznem obdobju borelioze. Najpogosteje so prizadete mi\xc5\xa1ice ramenskega obro\xc4\x8da. Bolnike prizadeta mi\xc5\xa1ica mo\xc4\x8dno boli, mo\xc4\x8d je oslabljena. _NEWLINE_Srce je prizadeto pri 0,3\xe2\x80\x934\xc2\xa0% bolnikov v Evropi in pri 4\xe2\x80\x9310\xc2\xa0% bolnikov v ZDA. Zbolijo osebe vseh starosti in obeh spolov. Bolniki zaznajo svoj sr\xc4\x8dni utrip (palpitacije), lahko ob\xc4\x8dutijo bole\xc4\x8dino v prsih, ali pa so brez simptomov. Znaki prizadetosti srca so prevodne motnje, motnje ritma, vnetje osr\xc4\x8dnika (perikarditis), vnetje sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnine (miokarditis) ali raz\xc5\xa1irjeno srce (dilativna kardiomiopatija)._NEWLINE_O\xc4\x8di so pri boreliozi prizadete redko, prizadete pa so lahko v vseh stadijih bolezni. Ka\xc5\xbee se kot vnetje raznih o\xc4\x8desnih struktur (veznice, ro\xc5\xbeenice, vidnega \xc5\xbeivca ...).\n_START_SECTION_\nOku\xc5\xbebe ploda\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xbeen je prenos borelij preko posteljice (transplacentaren prenos). Oku\xc5\xbeba nose\xc4\x8dnice lahko povzro\xc4\x8di prezgodnji porod, smrt ploda v maternici ali razli\xc4\x8dne nepravilnosti v razvoju (anomalije), kot so slepota, sr\xc4\x8dne napake in podobno. Okvare so mo\xc5\xbene tako pri nezdravljenih kot pri zdravljenih nose\xc4\x8dnicah.\n_START_SECTION_\nDiagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nMigrirajo\xc4\x8di eritem je edini znak, ki omogo\xc4\x8da zanesljivo diagnozo borelioze, za vse ostale oblike je potrebna potrditev borelijske oku\xc5\xbebe z laboratorijskimi preiskavami. Laboratorijsko se lahko oku\xc5\xbeba doka\xc5\xbee neposredno, z dokazom povzro\xc4\x8ditelja, ali posredno, z dokazom protiteles proti boreliji. Najpogostej\xc5\xa1i na\xc4\x8din je dokazovanje specifi\xc4\x8dnih protiteles. Ker protitelesa nastajajo zelo po\xc4\x8dasi, je odsotek pozitivnih testov odvisen od \xc4\x8dasa trajanja oku\xc5\xbebe. V za\xc4\x8detnem obdobju, ko je prisoten migrirajo\xc4\x8di eritem, je pozitivna le \xc4\x8detrtina bolnikov. Pri kroni\xc4\x8dni obliki, kot je kroni\xc4\x8dni atrofi\xc4\x8dni akrodermatitis, pa so pozitivni skoraj vsi bolniki. Nekateri bolniki pa se na oku\xc5\xbebo ne odzovejo s tvorbo specifi\xc4\x8dnih protiteles. Vendar pa je diagnosti\xc4\x8dno pomemben le test, pri katerem so protitelesa v dovolj visokih koncentracijah (titer protiteles). V endemi\xc4\x8dnih krajih so namre\xc4\x8d protitelesa prisotna tudi v krvi zdravih ljudi, ampak v ni\xc5\xbejih titrih._NEWLINE_Same borelije se lahko za neposredno laboratorijsko diagnostiko osami iz razli\xc4\x8dnih klini\xc4\x8dnih vzorcev (ko\xc5\xbea, kri, likvor, sinovijska teko\xc4\x8dina, \xc5\xa1arenica in sr\xc4\x8dna mi\xc5\xa1ica) tako pri zgodnji kot tudi pri kroni\xc4\x8dni obliki oku\xc5\xbebe. Borelije se goji na modificiranem Kellyjevem goji\xc5\xa1\xc4\x8du, izolirane bakterije pa se nato identificira morfolo\xc5\xa1ko z mikroskopom s temnim poljem (oblika, velikost, gibljivost). Za dolo\xc4\x8ditev vrste borelij je potrebna analiza molekul DNK (v prvi vrsti PCR).\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nV vseh stadijih bolezni je smiselno zdravljenje z antibiotiki, ki je najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e zgodaj v poteku bolezni, saj se lahko z veliko verjetnostjo prepre\xc4\x8di razsoj borelij in pojav poznej\xc5\xa1ih klini\xc4\x8dnih znakov bolezni. Uporabljajo se antibiotiki, ki delujejo proti borelijam in vitro in ki so se izkazali za u\xc4\x8dinkovite v klini\xc4\x8dnih raziskavah; to so azitromicin, doksiciklin ter amoksiciklin. \xc5\xa0e vedno pa lahko borelije vstopijo v celice ali preidejo v predele, ki so za antibiotike in za imunski sistem nedostopni. Najpogostej\xc5\xa1a klini\xc4\x8dna slika, to je migrirajo\xc4\x8di eritem, se lahko pozdravi brez zdravljenja z antibiotiki, vendar je slednje hitrej\xc5\xa1e. Raz\xc5\xa1irjene in kroni\xc4\x8dne oblike bolezni se zdravi najpogosteje s ceftriaksonom, penicilinom G, azitromicinom, doksiciklinom ali amoksiciklinom.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrepre\xc4\x8devanje pikov klopov je najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e. To lahko dose\xc5\xbeemo z uporabo ustreznih obla\xc4\x8dil, repelentov (odganjal), rednim pregledovanjem ko\xc5\xbee in takoj\xc5\xa1njim odstranjevanjem klopov, pri \xc4\x8demer je idealna odstranitev celotnega klopa (tj. skupaj z glavo) brez zdrobljenja njegovega telesa v prvih 24-ih urah. Encim bradikinaza v klopovi slini razgrajuje vnetne mediatorje in klopu omogo\xc4\x8di, da ostane neopa\xc5\xbeen, zaradi \xc4\x8desar je potrebno redno pregledovanje ko\xc5\xbee in obisk zdravnika ob sumu na boreliozo. Uporaba antibiotikov po piku se ne priporo\xc4\x8da. V Evropi potekajo tudi raziskave za razvoj cepiva, v ZDA pa je bilo cepivo proizvajalca GlaxoSmithKline umaknjeno zaradi domnevnih avtoimunskih stranskih u\xc4\x8dinkov. Trenutno potekajo raziskave za razvoj novih cepiv na osnovi beljakovine OspC in glikolipidov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBolezen je dobila ime po pokrajini Lyme v Connecticutu (ZDA), kjer so v 70. letih prej\xc5\xa1njega stoletja ugotavljali porast primerov juvenilnega revmatoidnega artritisa pri otrocih; v skladu s tem so bolezen sprva poimenovali Lymski artritis. Po obse\xc5\xbenih raziskavah je bilo ugotovljeno, da se je bolezen pojavila po ugrizu klopa, in sicer najprej v obliki migrirajo\xc4\x8dega eritema. Povzro\xc4\x8ditelja je leta 1982 prvi opisal Willy Burgdofer, klasificiran pa je bil leta 1984. V Evropi so sicer nekatere klini\xc4\x8dne slike bolezni opisovali \xc5\xbee pred ve\xc4\x8d kot 100 leti. V Sloveniji je bolezen prvi opisal J. Le\xc5\xa1ni\xc4\x8dar._NEWLINE_Znani ljudje, ki so preboleli Lymsko boreliozo, so Samantha Stosur, avstralska tenisa\xc4\x8dica, Wyatt Sexton, biv\xc5\xa1i igralec ameri\xc5\xa1kega nogometa ter George W. Bush, biv\xc5\xa1i predsednik ZDA.'