b"\n_START_ARTICLE_\nArhai\xc4\x8dna Gr\xc4\x8dija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda arhai\xc4\x8den izvira iz gr\xc5\xa1ke besede archaios, kar pomeni 'star' in se v starogr\xc5\xa1ki zgodovini nana\xc5\xa1a na obdobje pred klasi\xc4\x8dnim. Trajalo je od za\xc4\x8detka 8. stoletja do za\xc4\x8detka 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., mejnika sta prve olimpijske igre leta 776 pr. n. \xc5\xa1t. in drugi perzijski vdor v Gr\xc4\x8dijo leta 480 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ki sta za\xc4\x8detni in kon\xc4\x8dni datum tega obdobja. Za arhai\xc4\x8dno obdobje je dolgo \xc4\x8dasa veljalo, da je bilo manj pomembno in zgodovinsko zanimivo kot klasi\xc4\x8dno obdobje ter so ga prou\xc4\x8devali kot predhodnika slednjega. V zadnjem \xc4\x8dasu pa so arhai\xc4\x8dno Gr\xc4\x8dijo za\xc4\x8deli \xc5\xa1tudirati zaradi njenih dose\xc5\xbekov. S to ponovno presojo pomembnosti arhai\xc4\x8dnega obdobja so nekateri znanstveniki nasprotovali izrazu arhai\xc4\x8den, ker v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni primitivno in zastarelo. Noben predlagani izraz ni dobil \xc5\xa1iroke podpore, zato je izraz \xc5\xa1e vedno v uporabi. _NEWLINE_O arhai\xc4\x8dnem gr\xc5\xa1kem obdobju nimamo veliko pisnih dokazov. Nekaj opisov takratnega \xc5\xbeivljenja je v poeziji in epigrafskih zapisih, pa tudi v zakonikih, napisih na votivnih darilih in epigramih na grobnicah. Vendar po koli\xc4\x8dini jih ne moremo primerjati z zapisi za klasi\xc4\x8dno obdobje. Kar manjka v pisnih dokazih, nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo bogate arheolo\xc5\xa1ke najdbe iz arhai\xc4\x8dnega gr\xc5\xa1kega sveta. Velik del na\xc5\xa1ega znanja o klasi\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki umetnosti izvira iz kasnej\xc5\xa1ih rimskih kopij, kar pa je ohranjeno iz arhai\xc4\x8dnega obdobja, je izvirna gr\xc5\xa1ka umetnost. _NEWLINE_Drugi viri za to obdobje so opisi pri poznej\xc5\xa1ih gr\xc5\xa1kih pisateljih, kot je Herodot, vendar pa niso del kakr\xc5\xa1ne koli oblike zgodovine, kot bi jo prepoznali danes, saj jim ni vedno verjeti. Herodot ni nikoli zapisal nobenega datuma pred 480 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPoliti\xc4\x8dno se je v arhai\xc4\x8dnem obdobju razvil polis (ali mestna dr\xc5\xbeava) kot prevladujo\xc4\x8da enota politi\xc4\x8dne organiziranosti. \xc5\xa0tevilnim mestom po vsej Gr\xc4\x8diji so vladali avtokratski voditelji, ki so se imenovali tirani. V obdobju sta se razvila tudi pravo in sistem skupnega odlo\xc4\x8danja, kar dokazujejo najzgodnej\xc5\xa1i zakoniki in ustavni ustroj. Zdi se, da sta se do konca arhai\xc4\x8dnega obdobja atenska in \xc5\xa1partanska ustava razvili v svoji klasi\xc4\x8dni obliki.\n_START_SECTION_\nKolonizacija\n_START_PARAGRAPH_\nV 8. in 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so se Grki za\xc4\x8deli \xc5\xa1iriti po Sredozemlju, Marmarskem morju in \xc4\x8crnem morju, ne le kot trgovci, ampak so se tudi naseljevali. Te gr\xc5\xa1ke kolonije niso bile kot rimske kolonije odvisne od mati\xc4\x8dnega mesta, ampak so bile neodvisne mestne dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Grki so se naseljevali zunaj Gr\xc4\x8dije na dva razli\xc4\x8dna na\xc4\x8dina: ustanavljali so stalna naselja, ki so bila oblikovana kot neodvisni polisi, ter trgovske postojanke, kar zgodovinarji imenujejo emporij, ki so jih zasedali Grki in drugi. V prvi vrsti so se ukvarjali z izdelavo in prodajo blaga. Tako naselje so na\xc5\xa1li na vzhodu v dana\xc5\xa1nji severni Siriji Al Mina in na zahodu na otoku Ischia (Pitekuza) v Tirenskem morju._NEWLINE_Prve gr\xc5\xa1ke kolonije so bile na Siciliji. Mnoge so ustanovili ljudje iz Halkide, pa tudi iz drugih gr\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav, kot sta bili Korint in Megara, in so bile zgodnje kolonije na tem obmo\xc4\x8dju. Do konca 8. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so bila gr\xc5\xa1ka naselja v ju\xc5\xbeni Italiji \xc5\xbee uveljavljena. V 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so se gr\xc5\xa1ki kolonisti raz\xc5\xa1irili na obmo\xc4\x8dja, ki so bila naseljena. Na zahodu so kolonije ustanavljali skoraj do Marseilla, na vzhodu ob severnem Egejskem morju, Marmarskem in \xc4\x8crnem morju. Prevladujo\xc4\x8di kolonizator v teh krajih je bil Milet. Ob istem \xc4\x8dasu so zgodnje kolonije, kot so Sirakuze in Megara Hiblaja, za\xc4\x8dele tudi same ustanavljati kolonije. _NEWLINE_Sicilija in ju\xc5\xbena Italija sta bili med najve\xc4\x8djimi obmo\xc4\x8dji gr\xc5\xa1ke kolonizacije. V ju\xc5\xbeni Italiji je bilo dejansko toliko gr\xc5\xa1kih naselij, da je bila v antiki znana kot Magna Graecia \xe2\x80\x93 Velika Gr\xc4\x8dija. Ugotovljeno je bilo, da je v zadnjem \xc4\x8detrtletju 8. stoletja nastala povpre\xc4\x8dno ena kolonija vsako drugo leto in gr\xc5\xa1ke koloniste \xc5\xa1e vedno najdemo mestih v Italiji do srede 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nTiranija\n_START_PARAGRAPH_\nArhai\xc4\x8dna Gr\xc4\x8dija se je od sredine 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. v\xc4\x8dasih imenovala doba tiranov. Beseda \xcf\x84\xcf\x8d\xcf\x81\xce\xb1\xce\xbd\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82 (tyrannos, od tod ime 'tiran') se je prvi\xc4\x8d pojavila v gr\xc5\xa1ki literaturi v Arhilohovi pesmi, ki v lidijski pisavi opisuje vladarja Gigesa. Najstarej\xc5\xa1i gr\xc5\xa1ki tiran je bil Kipsel, ki je prevzel oblast z dr\xc5\xbeavnim udarom leta 655 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Sledila je vrsta drugih sredi 7. stoletja, kot sta Ortagora v Sikionu in Teagen iz Megare. [43]_NEWLINE_Znane so razli\xc4\x8dne razlage za vzpon tiranije v 7. st. pr. n. \xc5\xa1t.. Najbolj priljubljena od teh razlag sega do Aristotela, ki je trdil, da so bili tirani vladarji, ki so jih ustoli\xc4\x8dili ljudje v odgovor na to, da je plemstvo postajalo vse manj strpno. Ker ni dokazov o tem, da je bilo v tistem obdobju plemstvo vedno bolj o\xc5\xa1abno, so sodobne razlage tiranije posku\xc5\xa1ale najti druge razloge za nemire med ljudmi. Drews trdi, da so tirane postavili posamezniki, ki so imeli zasebno vojsko, in da zgodnji tirani niso potrebovali podpore ljudi, medtem ko Hammond meni, da so tirani posledica notranjih spopadov med tekmovalnimi oligarhi, ne pa med oligarhi in ljudmi._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu pa so zgodovinarji za\xc4\x8deli dvomiti o obstoju obdobja tiranov v 7. st. pr. n. \xc5\xa1t. V arhai\xc4\x8dnem obdobju gr\xc5\xa1ka beseda tyrannos po mnenju Victorja Parkerja ni imela negativnega pomena, dobila ga je, ko je Aristotel napisal svojo ustavo za Atence. Ko je Arhiloh uporabil besedo tiran, je bil to sinonim za anax (arhai\xc4\x8dna gr\xc5\xa1ka beseda za 'kralj'). Parker datira prvo uporabo besede tyrannos v negativnem smislu v prvi polovici 6. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., vsaj petdeset let po tem, ko je Kipsel prevzel oblast v Korintu. \xc5\xa0ele v \xc4\x8dasu Tukidida so besedi tyrannos in basileus ('kralj') dosledno razlikovali. Podobno je Greg Anderson trdil, da arhai\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki tirani niso veljali za nezakonite vladarje in jih ni mogo\xc4\x8de razlikovati od drugih vladarjev v istem obdobju.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ko prebivalstvo se je v 8. stoletju podvojilo, kar je povzro\xc4\x8dilo ve\xc4\x8d naselij in tudi ve\xc4\x8dja so bila kot prej. To je bila posledica rasti prebivalstva v celotni sredozemski regiji v tem \xc4\x8dasu, vzrok so bile lahko vremenske spremembe med 850 in 750 pr. n. \xc5\xa1t., ki so regiji prinesle hladnej\xc5\xa1e in bolj mokro podnebje. Prebivalstvo se je \xc5\xa1irilo na neobdelana zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v Gr\xc4\x8diji, kar je bil vzrok za kolonizacijo v tujini. _NEWLINE_\xc4\x8clove\xc5\xa1ki ostanki ka\xc5\xbeejo, da se je povpre\xc4\x8dna starost ob smrti v arhai\xc4\x8dnem obdobju pove\xc4\x8dala, vendar niso jasni drugi ukrepi zdravja. Velikost hi\xc5\xa1 ka\xc5\xbee na blaginjo v dru\xc5\xbebi; v 8. in 7. stoletju je povpre\xc4\x8dna velikost hi\xc5\xa1e ostala nespremenjena \xe2\x80\x93 okoli 45\xe2\x80\x9350 m\xc2\xb2, vendar se je \xc5\xa1tevilo zelo velikih in zelo majhnih hi\xc5\xa1 pove\xc4\x8dalo, kar ka\xc5\xbee na vse ve\xc4\x8djo gospodarsko neenakost. Od konca 7. stoletja se je to spremenilo, hi\xc5\xa1e so bile grajene tesno skupaj.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV arhai\xc4\x8dnem obdobju \xc5\xa1e niso bile vse primerne njive v Gr\xc4\x8diji obdelane. Zdi se, da so bile majhne, kohezivne enote, skoncentrirane v bli\xc5\xbeini naselij. Bile so zelo razpr\xc5\xa1ene, isto\xc4\x8dasno je raslo veliko razli\xc4\x8dnih pridelkov, da bi zagotovili njihovo uporabo vse leto in da ne bi bilo preve\xc4\x8d hudo, \xc4\x8de bi kak\xc5\xa1en pridelek propadel. Kolobarjenje je bilo v navadi, izmeni\xc4\x8dno so gojili stro\xc4\x8dnice in \xc5\xbeito (je\xc4\x8dmen in zdrob), vsako drugo leto je bilo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de v prahi. Kmetje so gojili tudi vinsko trto, oljke, sadje in zelenjavo ter polj\xc5\xa1\xc4\x8dine za prodajo v lokalnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih in tujini. \xc5\xbdivinoreja je bilo drugotnega pomena. Ovce in koze so gojili za meso, mleko, volno in gnojilo, vendar jih je bilo te\xc5\xbeko vzdr\xc5\xbeevati, velike \xc4\x8drede so bile znak izjemnega bogastva. Skupina volov je precej pove\xc4\x8dala kmetijsko pridelavo, vendar je bila draga za vzdr\xc5\xbeevanje. Konji in velike \xc4\x8drede goveda so bili domena zelo bogatih._NEWLINE_Ta vzorec se je verjetno razvil pred za\xc4\x8detkom obdobja in ostal razmeroma dosledno ves \xc4\x8das. Ideja, da je sledilo obdobje pastirstva in da je kmetijstvo postalo prevladujo\xc4\x8de v arhai\xc4\x8dnem obdobju, ni podprto z arheolo\xc5\xa1kimi ali literarnimi dokazi. Nobene tehnolo\xc5\xa1ke novosti v kmetijstvu se niso pojavile, razen morda pove\xc4\x8dana uporaba \xc5\xbeeleznega orodja in intenzivnej\xc5\xa1a uporaba gnojil. _NEWLINE_Glavni vir o kmetijstvu v tem obdobju je Heziodovo delo Dela in dnevi z napotki za poljedelska opravila. Daje vtis, da so poznali zelo majhna samooskrbna gospodarstva, na katerih je lastnik opravil ve\xc4\x8dino dela sam; natan\xc4\x8dno branje razkriva, da je bilo veliko izdelkov namenjenih za prodajo, da so imeli su\xc5\xbenje (douloi ali dmoes) in da je lastnik veliko \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel stran od kmetije. Delo su\xc5\xbenjev so dopolnili z delavci, ki so delali za pla\xc4\x8de kot zakupniki (hektemoroi v Atenah) ali za odpla\xc4\x8dilo dolgov; zdi se, da se je ta praksa v 8. stoletju pove\xc4\x8dala z rastjo prebivalstva in pove\xc4\x8danim \xc5\xa1tevilom del, ki so bila na voljo, ter se okrepila v 7. stoletju z razvojem pravno obvezujo\xc4\x8dih dolgov; status delavcev je vse bolj postajal vir socialnih nemirov.\n_START_SECTION_\nTrgovina\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem 8. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je arhai\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki svet postal del trgovinske mre\xc5\xbee po vsem Egejskem morju. Trgovina je bila vir orientalskih vplivov na gr\xc5\xa1ko umetnost v zgodnjem arhai\xc4\x8dnem obdobju. Na zahodu je bila medtem v razcvetu trgovina med Korintom in Veliko Gr\xc4\x8dijo v ju\xc5\xbeni Italiji in na Siciliji._NEWLINE_Vzhodna trgovina je zajemala predvsem gr\xc5\xa1ke otoke, Ajgina na primer je bila posrednica med vzhodom in gr\xc5\xa1ko celino. Vzhodne gr\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave so postale zelo uspe\xc5\xa1ne po 6. stoletju zaradi trgovine z Azijo in Egiptom. Od celinskih mest so bila pomembna obalna mesta, predvsem Korint._NEWLINE_V zgodnjem arhai\xc4\x8dnem obdobju Atene \xc5\xa1e najbr\xc5\xbe niso bile posebej dejavno vklju\xc4\x8dene v to vzhodno trgovino, saj je bilo do za\xc4\x8detka 7. stoletja najdenih zelo malo uvo\xc5\xbeenih izdelkov. Po drugi strani pa je bilo v bli\xc5\xbeini Evboje teh trgovinskih povezav z vzhodom veliko \xc5\xbee v prvi polovici 8. stoletja, najstarej\xc5\xa1a lon\xc4\x8denina z gr\xc5\xa1kih otokov v Al Mini v sodobni Siriji je z Evboje. _NEWLINE_Od 6. stoletja je bila Gr\xc4\x8dija del trgovske mre\xc5\xbee, ki je obsegala celotno Sredozemlje. Lakonijska keramika je bila najdena celo v Marseillu in Kartagini na zahodu, Kreti na jugu in Sardah na vzhodu. [71]\n_START_SECTION_\nDenar\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku arhai\xc4\x8dnega obdobja kovancev \xc5\xa1e niso izumili. Grki so za vrednotenje predmetov ali glob uporabljali nekatere dragocene predmete, kot so vol, tripod in kovinsko bodalo. Kot na Bli\xc5\xbenjem vzhodu so na za\xc4\x8detku 6. stoletja uporabljali kot menjalno sredstvo plemenite kovine, najprej zlato, predvsem pa srebro. Te\xc5\xbea teh plemenitih kovin je bila izmerjena z uporabo standardnih enot, imenovanih po vrednosti v smislu kovinskih ko\xc5\xa1\xc4\x8dkov (obeloi) in pesti (drachmai); ti izrazi so se kasneje uporabljali kot imena za gr\xc5\xa1ke apoene kovancev. _NEWLINE_Kovance so izumili v Lidiji okoli 650 pr. n. \xc5\xa1t. Gr\xc5\xa1ka skupnost v zahodni Mali Aziji jih je hitro sprejela, \xc4\x8deprav je starej\xc5\xa1i sistem plemenitih kovin ostal v uporabi \xc5\xa1e po tem. Otok Ajgina je za\xc4\x8del izdajati svoje zna\xc4\x8dilne kovance, \xc5\xbeelve, pred 550 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Od tam so se kovanci raz\xc5\xa1irili v Atene, Korint in na Kiklade v 540-ih pr. n. \xc5\xa1t., v ju\xc5\xbeno Italijo in na Sicilijo pred 525 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in Trakijo pred 514 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ve\xc4\x8dina teh kovancev je bila zelo majhna in so se ve\xc4\x8dinoma uporabljali le v skupnosti, ki jih je izdala, le \xc5\xbeelve iz Ajgine (od 530 ali 520 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) in sove v Atenah (od 515 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem), so bile izdane v veliki koli\xc4\x8dini in so jih izva\xc5\xbeali po vsem gr\xc5\xa1kem svetu. _NEWLINE_Podobe na kovancih so se sprva hitro spreminjale, vsaka skupnost je imela eno ali ve\xc4\x8d podob. Nekatere so bile simboli ali podobe pomembnega bo\xc5\xbeanstva v mestu ali vizualna besedna igra imena mesta, vendar je v mnogih primerih njihov pomen nejasen, morda tudi niso bile izbrane zaradi kak\xc5\xa1nega posebnega razloga. _NEWLINE_Razlogi za hitro in splo\xc5\xa1no sprejetje kovancev niso povsem jasni. Ena od mo\xc5\xbenosti je pove\xc4\x8dana enostavnost poslovanja, ki jo omogo\xc4\x8dajo kovanci. Kovanci so bili standardiziranih ute\xc5\xbei, kar je pomenilo, da se njihova vrednost dolo\xc4\x8da brez tehtanja. Poleg tega ni bilo treba uporabnikom ugotavljati \xc4\x8distosti srebra. Kovanec, ki ga je skupnost izdala, je bila obljuba, da je bila vrednost zajam\xc4\x8dena. Druga mo\xc5\xbenost je, da je bil kovanec sprejet zato, da je omogo\xc4\x8dil skupnosti izpla\xc4\x8dilo dr\xc5\xbeavljanom, pla\xc4\x8dancem in obrtnikom pregledno, po\xc5\xa1teno in u\xc4\x8dinkovito. Podobno je bilo, ko so morali premo\xc5\xbeni \xc4\x8dlani skupnosti prispevati bogastvo skupnosti za festivale in opremo mornarice. Tretja mo\xc5\xbenost je, da je bilo sprejetje kovancev izraz neodvisnosti in identitete skupnosti, a se zdi ta mo\xc5\xbenost zastarela."