b'\n_START_ARTICLE_\nMax Planck\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPlanck velja za enega najpomembnej\xc5\xa1ih nem\xc5\xa1kih fizikov poznega 19. in zgodnjega 20. stoletja. Po kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli v M\xc3\xbcnchnu je \xc5\xa1tudiral pri Helmholtzu in Kirchhoffu v Berlinu. Doktoriral je tudi v M\xc3\xbcnchnu, zaposlil pa se je leta 1885 kot profesor za teoreti\xc4\x8dno fiziko na Humboldtovi univerza v Berlinu._NEWLINE_Spo\xc4\x8detka se je ukvarjal s termodinamiko. Prvi zakon termodinamike je bil \xc5\xbee splo\xc5\xa1no znan, drugega zakona pa ve\xc4\x8dina fizikov ni docela razumela. Poudaril je, da za ireverzibilno spremembo ni zna\xc4\x8dilno to, da ne more potekati v obrnjeni smeri, temve\xc4\x8d to, da po njej nikakor ne moremo vzpostaviti razmer, kakr\xc5\xa1ne so bile pred njo. Z raziskovanjem entropijskega zakona je nadaljeval in izpeljal vrsto ena\xc4\x8db za kemi\xc4\x8dne reakcije za disociacijo plinov ter za razred\xc4\x8dene raztopine. Tako se je spoznal z fizikom Ostwaldom, in kasneje sta s \xc5\xa1e ostalimi fiziki trdila, da atomi ne obstajajo. Nastal je spor z zagovorniki obstoja atomov, ki se je dokon\xc4\x8dno polegel \xc5\xa1ele na za\xc4\x8detku 20. stoletja._NEWLINE_Proti koncu 19. stoletja ga je pritegnila nova snov, in sicer sevanje \xc4\x8drnega telesa. Njegov model so kot prvega uporabnega izdelali na berlinski univerzi in z njim to\xc4\x8dno merili sevanje. Preprosto re\xc4\x8deno: \xc4\x8drno telo vse vpadlo (absorbirano) sevanje vpije in pri dani temperaturi od vseh teles najmo\xc4\x8dneje seva. Za to sevanje velja Stefan-Boltzmannov zakon. V zvezi s to temo se je za\xc4\x8del ukvarjati s spektralno gostoto ter jo po neuresni\xc4\x8denih pri\xc4\x8dakovanjih za\xc4\x8del raziskovati \xc5\xa1e s stali\xc5\xa1\xc4\x8da entropijskega zakona termodinamike. Pri ena\xc4\x8dbi za spektralno gostoto je izhajal iz nekega izraza, ki je zadeval entropijo in ki je veliko naravneje pripeljal do nove spektralne gostote. Tako je nastal Planckov zakon._NEWLINE_\xc5\xbde Boltzmann je odkril zvezo med entropijo in verjetnostjo. Da bi Planck smiselno izrazil verjetnost, je moral vpeljati poleg prve \xc5\xa1e drugo. Leta 1918 je prejel Nobelovo nagrado za fiziko za vlo\xc5\xbeeno delo v napredek fizike z odkritjem energijskih kvantov. S tem  se je pri\xc4\x8delo obdobje kvantne fizike, ki se je uveljavilo \xc5\xa1ele leta 1922. Danes se kvant imenuje foton._NEWLINE_Zanimiva se mu je zdela tudi Einsteinova teorija relativnosti, v katere okviru je obravnaval termodinamiko. Nadaljnji korak pri tem pa je naredil Niels Bohr._NEWLINE_Po njem se imenuje Planckova konstanta .'