b'\n_START_ARTICLE_\nFulgencij iz Ruspe\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFabius Claudius Gordianus Fulgentius je bil rojen in vzgojen v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski senatorski dru\xc5\xbeini. O\xc4\x8deta je izgubil kmalu po rojstvu, mati mu je priskrbela odli\xc4\x8dno izobrazbo in ga nau\xc4\x8dila gr\xc5\xa1ko in latinsko. Postal je tudi prokurator Bizancene (rimska provinca, danes Tunizija). Ob branju sv. Avgu\xc5\xa1tina in njegove pridige o psalmu 36, se je odlo\xc4\x8dil za meni\xc5\xa1tvo. Odrekel se je svojemu premo\xc5\xbeenju, opustil javno slu\xc5\xbebo in prosil za sprejem v samostan. Ker je bil slabega zdravja, ga \xc5\xa1kof Faust najprej ni sprejeti, saj se je bal, da Fulgencij ne bo kos te\xc5\xbekemu \xc5\xbeivljenju v samostanu. Zaradi njegovega vztrajanja pa ga je kasneje za\xc4\x8dasno sprejel v svoj samostan. Njegovo mater je ta novica zelo razburila, saj se ni strinjala s sinovo odlo\xc4\x8ditvijo za meni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Fulgencij je postal duhovnik, predstojnik samostana in bil kasneje leta 507 imenovan za \xc5\xa1kofa mesta Ruspe (v dana\xc5\xa1nji Tuniziji). S svojimi sposobnostmi in vrlinami je napravil mo\xc4\x8dan vtis na ljudi iz svoje \xc5\xa1kofije, vendar ga je vandalski kralj Trasamund skupaj \xc5\xa1e z ostalimi 60 \xc5\xa1kofi pregnal na Sardinijo._NEWLINE_Ko je zvedel, da so egiptovski menihi za\xc5\xa1li v zmoto monofizitov, se je leta 523 po kraljevi smrti vrnil v domovino. Tam je zgradil samostan, sebe pa je zaprl v celico. Vse do smrti 1. januarja 533 se je posvetil pisanju in apostolski slu\xc5\xbebi._NEWLINE_Njegovi posmrtni ostanki so bili leta 714 preneseni v Bruge (Francija) in so bili med francosko revolucijo uni\xc4\x8deni.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dino pisanja je Fulgencij posvetil nasprotovanju arianizmu in pojasnjevanju nauka o Kristusovem u\xc4\x8dlove\xc4\x8denju. Napisal je razpravo O veri in dve knjigi: Odgovor na deset vpra\xc5\xa1anj in Tri knjige za kralja Trasamunda. Zapustil nam je tudi pisma in odli\xc4\x8dne govore ter 8 pridig. Iz njegovih del lahko razberemo njegovo dobro poznavanje gr\xc5\xa1\xc4\x8dine in navdu\xc5\xa1enje nad deli Avgu\xc5\xa1tina Hiponskega.\n_START_SECTION_\nNauk\n_START_PARAGRAPH_\nFulgencij je bil eden izmed najbolj u\xc4\x8denih teologov tistega \xc4\x8dasa. Znal je tudi gr\xc5\xa1ko. Bil je velik prista\xc5\xa1 nauka sv. Avgu\xc5\xa1tina, njegove nauke o milosti je branil pred napadi Favsta Rie\xc5\xa1kega. Z veliko vnemo si je prizadeval za skrbno in prepri\xc4\x8dljivo razlago verskih resnic in sam veliko krivovercev (arijancev in semipelagijancev) privedel nazaj v Cerkev. Govoril je kratko, udarno in nazorno. Mo\xc4\x8d in u\xc4\x8dinkovitost njegovega pridiganja sta bili tak\xc5\xa1ni, da se je nad\xc5\xa1kof Bonifacij iz Kartagine vsak dan javno zahvaljeval Bogu, da je njihovi Cerkvi dal tak\xc5\xa1nega pridigarja._NEWLINE_Sveti Fulgencij goduje 1. januarja.'