b'\n_START_ARTICLE_\nParanoidna osebnostna motnja\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa to motnjo je zna\xc4\x8dilno neupravi\xc4\x8deno vsesplo\xc5\xa1no nezaupanje ljudem v okolici in bli\xc5\xbenjim. To je \xc5\xa1e posebno o\xc4\x8ditno takrat, ko preraste v globalno razmi\xc5\xa1ljanje o zaroti in slabih namenih. Medosebni odnosi paranoidne osebe z njenimi bli\xc5\xbenjimi postanejo te\xc5\xbeki. Malenkosti, kot so zvonenje na vratih, hupanje avta za hi\xc5\xa1o, pred vhodna vrata odvr\xc5\xbeena vre\xc4\x8dka, dobijo za osebo z motnjo nenavaden, groze\xc4\x8d in usoden pomen. Osebe so pogosto napete, na robu izbruha, ob\xc4\x8dutljive za kritiko. Na prigovarjanje odreagirajo \xc5\xa1e z ve\xc4\x8djo nezaupljivostjo in jezo.\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nJasni vzoki motnje niso znani. Do sedaj so uspeli odkriti le oddaljeno povezavo s shizofrenijo pri sorodnikih. K motnji zagotovo prispevajo tudi okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine doma, kjer v odnosih prevladujejo nezaupanje in tudi neprepoznano sovra\xc5\xa1tvo, vendar o tem ni zanesljivih dokazov._NEWLINE_Posebej so k tej motnji zaradi izku\xc5\xa1enj in izpostavljenosti nagnjene dolo\xc4\x8dene skupine ljudi, kot so zaporniki, begunci, ljudje s slu\xc5\xa1nimi te\xc5\xbeavami in starej\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKer osebe s to motnjo ne i\xc5\xa1\xc4\x8dejo pomo\xc4\x8di (razen \xc4\x8de imajo so\xc4\x8dasno \xc5\xa1e kak\xc5\xa1no drugo motnjo, npr. tesnobo ali depresijo, je zdravljenje zelo negotovo. Pri terapiji ne vztrajajo. Do sedaj ni dokazov, da bi zanje bila u\xc4\x8dinkovita katera koli oblika zdravljenja.'