b"\n_START_ARTICLE_\nLuc Ferry\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLuc Ferry se je rodil 3. januarja 1951 v La Garenne-Colombesu, v Franciji. Njegov o\xc4\x8de je bil strokovnjak za mehaniko \xc5\xa1portnih avtomobilov Bugatti, Ferry pa je imel tri brate (vklju\xc4\x8dno s filozofom Jean-Marcom Ferryjem)._NEWLINE_Po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli (in pou\xc4\x8devanju doma) se je \xc5\xa1olal na gimnaziji v mestu Lyc\xc3\xa9e Saint-Exup\xc3\xa9ry Mantes (Yvelines), temu pa je sledil \xc5\xa1tudij na CNED-u, tj. javna \xc5\xa1ola v Franciji. Diplomiral je na univerziteti v Parizu in nato \xc5\xa1e na Heidelbergski univerziteti._NEWLINE_Leta 1975 je postal izredni profesor filozofije in za\xc4\x8del predavati v srednji \xc5\xa1oli v Les Mureauxu. Do leta 1982 je predaval na razli\xc4\x8dnih francoskih univerzitetah, leta 1980 pa je pridobil dr\xc5\xbeavni doktorat iz politi\xc4\x8dne filozofije na univerzi v Reimsu. Leta 1982 je postal redni univerzitetni profesor. Od leta 1982 do leta 1988 je pou\xc4\x8deval na institutu v Lyonu (nstitut d'\xc3\xa9tudes politiques de Lyon). Predmeta, ki ju je pou\xc4\x8deval sta politi\xc4\x8dno naravoslovje in politi\xc4\x8dna filozofija._NEWLINE_Leta 1987 je postal \xc5\xa1e kolumnist za tedenski \xc4\x8dasnik L'Express._NEWLINE_Od leta 1989 do leta 1996 je pou\xc4\x8deval tudi na fakulteti v Caen-u. Poleg tega je v istih letih opravljal raziskave na javni raziskovalni fakulteti Pantheon-Sorbonne University, znani tudi kot La Sorbonne. Od leta 1996 naj bi bil tudi profesor na pari\xc5\xa1ki fakulteti Paris Diderot University, vendar tam nikoli ni pou\xc4\x8deval._NEWLINE_Veliki karierni vzpon je predstavljala knjiga La pens\xc3\xa9e '68, ki sta jo skupaj z Alainom Renautom izdala leta 1985, v kateri esejisti\xc4\x8dno razpravljata o antihumanizmu. Sedem let kasneje, 1992, je objavil knjigo z naslovom Novi ekolo\xc5\xa1ki red, v kateri i\xc5\xa1\xc4\x8de odgovore na vpra\xc5\xa1anja kot so, kaj je pripomoglo k vzniku ekolo\xc5\xa1ke zavesti, kaj je tisto, kar jo dejansko \xc5\xbeene, kak\xc5\xa1ne posledice ima spremenjen odnos do narave za \xc4\x8dlovekov odnos do samega sebe in kak\xc5\xa1ne posledice in nevarnosti prina\xc5\xa1ajo te spremembe._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dlan skritega dru\xc5\xa1tva imenovanega Saint-Simon Foundation. To dru\xc5\xa1tvo je bilo ustanovljeno leta 1982 in je zdru\xc5\xbeevalo intelektualce, akademiste, novinarje, poslance in izobra\xc5\xbeence, ki so se zavzemali za demokracijo in liberalizem. Nasprotovali in kritizirali so totalitarizem. Zdru\xc5\xbeevali so se z namenom, da si izmenjajo mnenja, dobijo nove ideje in ustvarijo nekak\xc5\xa1en most ali povezavo med francoskimi fakultetami._NEWLINE_Minister za mladino, \xc5\xa1olstvo in raziskave je postal 7. maja 2002, med delovanjem vlade Jean-Pierrea Raffarina. Takoj po vstopu v vlado je Luc Ferry pri\xc4\x8del z ukrepi in bojem proti nepismenosti. Med \xc5\xa1tevilnimi ukrepi so tudi: podvojitev obsega ur programov, ki pripravljajo na fakultete; oblikovanje novih programov za dobro znanje primarnega jezika in \xc5\xa1tevilne druge reforme. Najbolj odmeven je bil zagotovo njegov predlog o odstranitvi vidnih verskih simbolov po \xc5\xa1olah, ki je dopolnilo francoskem Zakoniku o izobrazbi, ki raz\xc5\xa1iri principe obstoje\xc4\x8de ustave, \xc5\xa1e posebej ustavni zahtevi o lo\xc4\x8ditvi dr\xc5\xbeavnih in cerkvenih aktivnostih. Zakon je bil sprejet 15. marca 2004 in za\xc4\x8del veljati septembra 2004. Zakon ne omenja specifi\xc4\x8dnih vrst religioznih simbolov, temve\xc4\x8d prepoveduje vse: kr\xc5\xa1\xc4\x8danske, muslimanske, \xc5\xbeidovske itd. Vendar so kljub temu nekateri \xc5\xa1pekulirali, da zakon predvsem cilja na muslimanske naglavne rute, hijabe, ki so po verskem prepri\xc4\x8danju obvezen del obla\xc4\x8dil za muslimanske \xc5\xa1olarke. Prav zato je bil v tujih medijih ta zakon preimenovan v 'francosko prepoved naglavnih rut'. Veliko muslimanskih feministk podpira zakon, kajti naglavne rute zanje predstavljajo zatiranje \xc5\xbeensk in torej ne spadajo v posvetni prostor dr\xc5\xbeavnih \xc5\xa1olskih ustanov._NEWLINE_Luc Ferry je napisal veliko del, v katerih pojasnjuje svoje teorije, ideje in razmi\xc5\xa1ljanje. Pisal je predvsem o posvetnem humanizmu, politi\xc4\x8dni filozofiji, naravoslovju in \xc5\xbeivalskih pravicah. Nekatera dela je napisal skupaj ali s pomo\xc4\x8djo izobra\xc5\xbeencev takratnega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nNovi ekolo\xc5\xa1ki red\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo znano delo, Novi ekolo\xc5\xa1ki red, ki je iz\xc5\xa1el leta 1992 je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedla Simona Kri\xc5\xbeaj, s spremno \xc5\xa1tudijo pa ga je opremil Luka Omladi\xc4\x8d._NEWLINE_Novi ekolo\xc5\xa1ki red je sestavljen iz dveh delov. Prvi del ima naslov \xc5\xbdival ali nejasnost meja, drugi del pa Sen\xc4\x8dne plati zemlje. V knjigi govori o protinaravnemu \xc4\x8dloveku, o osvoboditvi \xc5\xbeivali oz. o \xc5\xbeivalskih pravicah. Govori tudi o dvoumnem bitju, ki ni niti \xc4\x8dlovek niti kamen. Razmi\xc5\xa1lja o globoki ekologiji in se spra\xc5\xa1uje o pravicah narave in demokrati\xc4\x8dni ekologiji."