b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenska matica\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska matica je znanstvena in kulturna ustanova, ki prireja znanstvena sre\xc4\x8danja in posvetovanja o najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih problemih slovenske kulture in dru\xc5\xbebe ter njene prihodnosti, in druga najstarej\xc5\xa1a slovenska zalo\xc5\xbeba, ki skrbi za izdajanje dobrih izvirnih del ter prevodov iz humanistike, naravoslovja in tehnike.\n_START_SECTION_\nNamen\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovljena je bila 17. februarja 1864 z namenom dvigniti slovensko kulturno zavest in razviti znanost ter literaturo. Ve\xc4\x8dina dotedanjih knjig je bila v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini pa je primanjkovalo strokovnega izrazja, zato je \xc5\xbeelela razviti slovenski jezik in ga osvoboditi nem\xc5\xa1kih izrazov. Njen pomen je bil narodotvoren. _NEWLINE_Prva slovenska zalo\xc5\xbeba Mohorjeva dru\xc5\xbeba je izdajala predvsem poljudne knjige. Slovenska matica je za\xc4\x8dela tiskati knjige s podro\xc4\x8dja znanstvene terminologije, ki so bile namenjene izobra\xc5\xbeencem. Prizadevala si je za \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji tisk doma\xc4\x8dega leposlovja. Na za\xc4\x8detku je izdajala koledarje, domoznanske knjige (knjige o opisu slovenskih pokrajin, zgodovini slovenskega slovstva, slovenskih ljudskih pesmih ), razli\xc4\x8dne zemljevide (slovenskih pokrajin, tudi Atlant \xe2\x80\x93 prvi svetovni atlas v slovenskem jeziku), znanstvene knjige in u\xc4\x8dbenike za srednje \xc5\xa1ole. Danes Matica nima ve\xc4\x8d splo\xc5\xa1no zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ke vloge (ne tiska vseh literarnih \xc5\xbeanrov), ampak se je osredoto\xc4\x8dila na zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko podporo znanstvenim delom z ni\xc5\xbejimi nakladami, to so umetnostna zgodovina, arhitektura, naravoslovje, filozofija ... V enem letu natisnejo dve literarni knjigi, s katerimi ohranjajo tradicijo redne zbirke stalnih \xc4\x8dlanov._NEWLINE_Do ustanovitve slovenske univerze v Ljubljani in Slovenske akademije znanosti in umetnosti, je bila Slovenska matica osrednja slovenska kulturna in znanstvena ustanova.\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nPobud za ustanovitev Slovenske matice je bilo v \xc4\x8dasu od 1845 do 1862 kar nekaj. Prvi, ki je \xc5\xbeelel ustanoviti podobno dru\xc5\xa1tvo, je bil Anton Martin Slom\xc5\xa1ek, ki je s pomo\xc4\x8djo Ivana \xc5\xa0ubica ustanovil Mohorjevo dru\xc5\xbebo. Mariborski \xc4\x8ditalni\xc4\x8darji pa so prvi za\xc4\x8deli oblikovati na\xc4\x8drt za tak\xc5\xa1no dru\xc5\xa1tvo, kot bi bila Matica. Po prazni\xc4\x8dni novoletnici 1863 Lovra Tomana, ki je zadnji\xc4\x8d pozvala k ustanovitvi, so se tudi povezali z ljubljanskimi izobra\xc5\xbeenci. 8. marca 1863, na predve\xc4\x8der tiso\xc4\x8dletnice prihoda sv. Cirila in Metoda na Moravsko, so na besedi ljubljanske \xc4\x8ditalnice razglasili rojstvo Slovenske matice. Po odgovoru z Dunaja, da cesar Franc Jo\xc5\xbeef I. dru\xc5\xa1tvo sprejema, so ta datum ohranili kot letnico ustanovitve.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV prvih \xc5\xa1estih mesecih delovanja je imela Slovenska matica le 157 dru\xc5\xbeabnikov. Prva dru\xc5\xa1tva, ki so pristopila, so bila \xc4\x8ditalnica v Mariboru, Ob\xc4\x8dina Razdrto, semeni\xc5\xa1\xc4\x8de v Trstu, Ob\xc4\x8dina Idrija, Leseverein v Bistrici, \xc4\x8ditalnica v Celovcu, \xc4\x8ditalnica v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xc4\x8ditalnica v Celju, \xc4\x8ditalnica v Ljubljani, \xc4\x8ditalnica v Trstu, Ju\xc5\xbeni Sokol in Kmetijska podru\xc5\xbenica v Celju. V sestrsko navezo pa so stopile: Dalmatinska matica iz Zadra, Gali\xc5\xa1ko-ruska matica iz Lvova, Slova\xc5\xa1ka matica sv. Martina in Srbska matica iz Novega Sada. \xc5\xa0tevilo \xc4\x8dlanov se je za\xc4\x8delo pove\xc4\x8devati, ko je Bleiweis v Kmetijskih in rokodelskih novicah objavil, da bo Koledarju Slovenske matice prilo\xc5\xbeen tudi Kozlerjev zemljevid slovenskih de\xc5\xbeel. Leta 1866 je bilo \xc4\x8dlanov \xc5\xbee 717._NEWLINE_Vrhunec je Slovenska matica do\xc5\xbeivela v \xc4\x8dasu predsednikovanja Frana Levca, ko so njene knjige za\xc4\x8dele izhajati v visokih nakladah in je vzdr\xc5\xbeevala stike s svetovnimi univerzami. V 1. svetovni vojni je pri\xc5\xa1la v konflikt z avstrijsko oblastjo zaradi izdaje knjige Gospodin Franjo Frana Maslja \xe2\x80\x93 Podlimbarskega, ki je govorila o ravnanju avstrijskega voja\xc5\xa1tva v okupirani Bosni, zaradi \xc4\x8desar so ji odvzeli posest. To odbornikov ni odvrnilo od delovanja, zato so po vojni pomagali ustanoviti Slovensko akademijo znanosti in umetnosti. _NEWLINE_Leta 1942 se je v Matici nezakonito sestal Kulturni plenum Osvobodilne fronte, po vojni pa je nova oblast nacionalizirala njeno premo\xc5\xbeenje, ki ga je dobila nazaj leta 1994.\n_START_SECTION_\nTajniki\n_START_PARAGRAPH_\nTajniki so skozi celotno zgodovino Matice prihajali iz literarnih vrst. Mnogi so sodelovali pri usmeritvah in programu ustanove. Prvi tajnik, ki je to poslal po naklju\xc4\x8dju, ker je ravno takrat izgubil slu\xc5\xbebo pri reviji Naprej, je bil Fran Levstik. Na tem mestu je bil dobri dve leti, potem pa ga je zamenjal Anton Lesar._NEWLINE_Za delo je kandidiral tudi pesnik Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d, vendar ga niso sprejeli. Pred prvo vojno je bil tajnik Milan Pugelj, nato pa tudi Ju\xc5\xa1 Kozak in Josip Vidmar. Po drugi svetovni vojni sta to funkcijo opravljala slavista France Bernik in \xc5\xa0tefan Barbari\xc4\x8d, dolga leta je bil tajnik pisatelj Drago Jan\xc4\x8dar.\n_START_SECTION_\nZalo\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nKnjige je izdajala s podro\xc4\x8dja znanosti, umetnosti, filozofije in zgodovine. V svojem dolgoletnem delovanju je izdala ve\xc4\x8d kot 650 del.\n_START_SECTION_\nIzdane knjige\n_START_PARAGRAPH_\nOb ustanovitvi niso to\xc4\x8dno vedeli, kak\xc5\xa1na dela bodo izdajali. Bleiweisov prijatelj g. Hicinger je predlagal, da bi enkrat letno izdajali Koledar slovenske Matice. S to potrditvijo so dobili svojo prvo publikacijo, ki so jo izdali leta 1864. Kmalu zatem so za\xc4\x8deli izhajati prevodi iz svetovne literature, tudi prvi slovenski prevodi Shakespearja. V okviru filozofskega podro\xc4\x8dja sta izhajali dve filozofski zbirki: Filozofska knji\xc5\xbenica in Slovenska filozofska misel, kjer je izdajala dela Platona, Sokrata, Schellinga, Nietzscheja, Bergsona idr. S podro\xc4\x8dja zgodovine je izdala 16 izvirnih zgodovinskih monografij, 9 ponatisov zgodovinskih del, 6 prevodov, 25 knjig spominov in 9 zbornikov, zgodovinske razprave Izidorja Cankarja, Naceta \xc5\xa0umija in Marjana Zadnikarja ter dela arhitekta Edvarda Ravnikarja idr. _NEWLINE_Med izdajami slovenskega leposlovja so romani, novele, antologije, eseji, potopisi, kritike in intervjuji s knji\xc5\xbeevniki. Tu so objavljali Ivan Cankar, France Bevk, Bratko Kreft, Boris Pahor, Alojz Rebula, Lojze Kova\xc4\x8di\xc4\x8d, Andrej Capuder in Vladimir Kav\xc4\x8di\xc4\x8d idr._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju literarne zgodovine je med drugim iz\xc5\xa1la ob\xc5\xa1irna Zgodovina slovenskega slovstva Franceta Kidri\xc4\x8da, po 2. svetovni vojni pa Slovenska lirika 1945\xe2\x80\x931965, Slovenska proza 1945\xe2\x80\x931965 in Slovenska dramatika 1945\xe2\x80\x931965 avtorjev: Helge Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d, Borisa Paternuja, Matja\xc5\xbea Kmecla, Jo\xc5\xbeeta Koruze, Franca Zadravca, Hermine Jug, Marka Kranjca in Franceta Bernika._NEWLINE_Nekaj knjig so izdali tudi o likovni in glasbeni zgodovini, naravoslovju, zdravstvu, fiziki in tehniki.'