b'\n_START_ARTICLE_\nMars\n_START_SECTION_\nMars in njegova lega\n_START_PARAGRAPH_\nNa Marsu so skoraj najugodnej\xc5\xa1i pogoji za \xc5\xbeivljenje poleg Zemlje. Je tudi zadnji notranji planet. Ti so v nasprotju z zunanjimi gosti in trdi, vrtijo se po\xc4\x8dasneje ter so toplej\xc5\xa1i. Izjema je Pluton. Razdalja med Marsom in Zemljo se ob\xc4\x8dutno spreminja, prav tako tudi njegova vidljivost. V nekaterih trenutkih je tretje najbolj svetlo telo na no\xc4\x8dnem nebu, prekosita ga le Venera in Luna. Mars se nam je leta 2003 najbolj pribli\xc5\xbeal. V taki legi je bil nazadnje pred 60.000 leti. Mars se okoli svoje osi vrti nagnjen za 25,19\xc2\xb0, v nasprotni smeri urinega kazalca.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v prazgodovini so ljudstva poznala Mars. Egip\xc4\x8dani so Marsu rekli Rde\xc4\x8di, nekaj stoletij kasneje v Babilonu pa Zvezda smrti, Grki so ga poimenovali po bogu vojne Ares, Rimljani pa so mu dali dana\xc5\xa1nje ime po rimskem bogu vojne Marsu._NEWLINE_Marsov simbol izhaja iz astronomskega znaka, ki predstavlja rimskega boga vojne Marsa za \xc5\xa1\xc4\x8ditom (krog), izza katerega gleda sulica (pu\xc5\xa1\xc4\x8dica). Ta simbol se uporablja tudi kot znamenje mo\xc5\xa1kega spola.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nMars je trden planet, ki ga sestavljajo kovinska sredica, ki jo obdajata kamniti pla\xc5\xa1\xc4\x8d in zunanja skorja. Relief je zelo pester. Na njem so velike pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, s pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi sipinami in skalami, visoke gore, ogromne doline, vulkanski kraterji, kanjoni... Na povr\xc5\xa1ju so dobro vidne posledice padcev meteoritov. Na Marsu je tudi najve\xc4\x8dji kanjon v Oson\xc4\x8dju (Valles Marineris).\n_START_SECTION_\nAtmosfera\n_START_PARAGRAPH_\nMars je pred pribli\xc5\xbeno 4 milijardami let izgubil magnetosfero. Zato lahko son\xc4\x8dev veter direktno vpliva na njegovo ionosfero in odna\xc5\xa1a atome iz tega sloja, s tem pa stanj\xc5\xa1uje atmosfero. Tlak na povr\xc5\xa1ini Marsa je zelo nizek (manj kot 1\xc2\xa0% Zemeljskega). _NEWLINE_Atmosfera je sestavljena iz 95\xc2\xa0% ogljikovega dioksida, 3\xc2\xa0% du\xc5\xa1ika, 1,6\xc2\xa0% argona, in manj\xc5\xa1ih dele\xc5\xbeev kisika in vode. Hkrati vsebuje tudi dosti prahu, delce s premerom pribli\xc5\xbeno 1.5\xc2\xa0\xc2\xb5m, zaradi katerih ima Marsovo nebo, gledano iz povr\xc5\xa1ja, rjavkasto-rumeno barvo.\n_START_SECTION_\nOblaki\n_START_PARAGRAPH_\nOblaki nastajajo poleti nad ve\xc4\x8djimi ognjeniki. Tam  nastanejo zato, ker se topli zrak dviga in ohlaja. Tvorijo se tudi nad polarnima kapama. Mars je suh in mrzel planet, zato tam nikoli ne de\xc5\xbeuje. Oblaki odlagajo ivje, morda pa tudi sne\xc5\xbei. Znanstveniki tega ne vedo, ker pozimi Severno polarno kapo prekrivajo oblaki. V Marinerjevih dolinah je zjutraj pogosto megla. Poznamo \xc5\xa1e dve vrsti oblakov na Marsu: progasti in valoviti. Progasti lahko nastanejo kjerkoli, valoviti pa le ob ovirah (gore, grebeni, ognjeniki). Na takih podro\xc4\x8djih \xc2\xbbvalovijo\xc2\xab, kot morje na zemlji.\n_START_SECTION_\nPretekle odprave\n_START_PARAGRAPH_\nPrva uspe\xc5\xa1na orbitalna sonda, ki je prispela do Marsa, je bil Nasin Mariner 4, izstreljen leta 1964. Prvi uspe\xc5\xa1ni sondi, ki sta pristali na Marsu, sta bili sovjetski Mars 2 in Mars 3, izstreljeni v letu 1971, vendar je ob pristajanju obeh Nadzorni center izgubili stik z njima. Leta 1975 je NASA za\xc4\x8dela s programom Viking.\n_START_SECTION_\nSedanje odprave\n_START_PARAGRAPH_\nPo neuspe\xc5\xa1ni misiji Mars Observer je NASA leta 1996 izstrelila Mars Global Surveyor. Odprava je bila zelo uspe\xc5\xa1na. Mesec pozneje je NASA izstrelila \xc5\xa1e robotsko vozilo Mars Pathfinder, ki je pristalo v dolini Ares Vallis na Marsu. Odprava je bil naslednji velik uspeh Nase, saj je vozilce poslalo zelo veliko barvnih slik povr\xc5\xa1ja Marsa._NEWLINE_Evropska vesoljska agencija je leta 2003 izstrelila plovilo Mars Express s pristajalnim modulom Beagle 2. Stik z Beaglom 2 je ESA dokon\xc4\x8dno izgubila februarja 2004. Orbiter Mars Express je bil uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i. _NEWLINE_V letu 2003 je tudi NASA izstrelila dvoj\xc4\x8dka, imenovana Spirit (MER-A) in Opportunity  (MER-B). Obe vozili sta na Marsu uspe\xc5\xa1no pristali januarja 2004 in za\xc4\x8deli opravljati svoje naloge. Uspe\xc5\xa1no delujeta \xc5\xbee skoraj 3 leta, na Zemljo sta poslali zelo veliko slik in dokazali prisotnost metana v marsovskih kamninah._NEWLINE_12. avgusta 2005 je bil izstreljen Nasin Mars Reconnaissance Orbiter. Cilj odprave je predvsem najti mo\xc5\xbene lokacije za pristajanje naslednjih NASinih. V orbito se je utirila 10. marca 2006._NEWLINE_Najnovej\xc5\xa1a odprava na Mars je Phoenix, ki so ga izstrelili leta 2007, na severnem polu Marsa pa je pristal 25. maja 2008, od koder je \xc5\xbee isti dan poslala prve fotografije medtem, ko je glavni cilj odprave najti vodo pod povr\xc5\xa1jem (predvidoma bo izpolnjen v roku 90 dni, kolikor bo odprava lahko trajala - med mrzlim obdobjem bo sondi najverjetneje zmanjkalo energije).\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovane odprave\n_START_PARAGRAPH_\nRover Mars Science Laboratory naj bi bil proti Marsu poslan leta 2009, v tem \xc4\x8dasu pa naj bi Rusi izstrelili tudi sondo Phobos-Grunt, ki naj bi se vrnila na Zemljo in prinesla primer kamenja iz marsove lune Phobos. Evropska vesoljska agencija \xc5\xbeeli na Mars poslati \xc4\x8dloveka med letoma 2030 in 2035. \xc4\x8clove\xc5\xa1ko raziskovalno odpravo na Mars na\xc4\x8drtujejo tudi Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, odpravo pa naj bi poslali po letu 2020 in Mars One'