b'\n_START_ARTICLE_\nGravitacijska konstanta\n_START_SECTION_\nSpremenljivost glede na snov\n_START_PARAGRAPH_\nBarrow in Scherrer sta predlagala spremenljivost gravitacijske konstante glede na obi\xc4\x8dajno barionsko snov (protoni, nevtroni) ali na svetlobno energijo (fotoni). \xc4\x8ce bi za fotone veljala manj\xc5\xa1a vrednost, bi lahko njun model pojasnil zakaj je bilo v zgodnjem Vesolju manj helija kot ga predvideva teorija. \xc5\xa0irjenje zgodnjega Vesolja in njegova energijska gostota naj bi bila odvisna od gravitacijske konstante. V mladem Vesolju je bilo ve\xc4\x8d fotonov kot snovi. \xc4\x8ce za fotone velja manj\xc5\xa1a vrednost gravitacijske konstante, se je prostor \xc5\xa1iril po\xc4\x8dasneje, tako da je bilo za tvorbo helija na voljo manj nevtronov. Problem pa je tvorba litija, saj ni odvisna od prostih nevtronov kot pri heliju, tako da je njun predlog vpra\xc5\xa1ljiv. \xc4\x8ce bi gravitacija razlikovala med delci, bi bila nepopolna tudi Einsteinova splo\xc5\xa1na teorija relativnosti. Gravitacijska konstanta naj bi se po nekaterih predlogih razlikovala tudi med fermioni in bozoni, ali za snov in antimaterijo.'