b'\n_START_ARTICLE_\nNavadni pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nIma hrbtno-trebu\xc5\xa1no splo\xc5\xa1\xc4\x8deno \xc4\x8dlenjeno telo, dolgo do 2\xc2\xa0cm. Na\xc4\x8deloma je sive barve (na trebu\xc5\xa1ni strani bolj blede), \xc4\x8deprav obstajajo tudi rjavkaste, rumenkaste in oran\xc5\xbenkaste razli\xc4\x8dice. Na eksopoditih zadkovih no\xc5\xbeic ima razvita 2 para nepravih dihalnic (psevdotraheje), podobnih tistim pri stonogah. Te vzdu\xc5\xa1nice so dobro vidne in spominjajo na nekak bel \xc5\xbeepek. Navadni pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek se ni sposoben povsem zviti v kroglico. Od pozidnega pra\xc5\xa1i\xc4\x8dka se lo\xc4\x8di po tem, da ima ob prvih krnastih tipalnicah druge tipalnice dvo\xc4\x8dlene, pozidni pra\xc5\xa1i\xc4\x8dek pa tro\xc4\x8dlene.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotna obmo\xc4\x8dje navadnega pra\xc5\xa1i\xc4\x8dka sta srednja in zahodna Evropa, s \xc4\x8dlovekom pa se je raz\xc5\xa1iril skoraj po vsem svetu; veliko jih lahko najdemo v Severni Ameriki, Ju\xc5\xbeni Afriki in Avstraliji, o njih pa poro\xc4\x8dajo tudi s Havajev in Otoka princa Edvarda. Ustreza mu zmerno topli pas. Na kopno je bolje prilagojen kot vodni osli\xc4\x8dek, zadr\xc5\xbeuje se predvsem pod suhim listjem in trohne\xc4\x8dimi debli, zlasti poleti lahko tudi pod skorjo.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nKer se ko\xc4\x8di\xc4\x8di prehranjujejo z mrtvimi rastlinskimi ostanki, so v vrtu potrebni zaradi naravnega kro\xc5\xbeenja snovi. V\xc4\x8dasih pa naj bi objedali rastline podobno kor pol\xc5\xbei; tedaj naj bi jih ulovili na prerezan krompir, s ploskvijo obrnjeno na tla._NEWLINE_Pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki za svoj oklep potrebujejo apnenec. Vir apnenca je tudi malta, kar naj bi bil poglavitni razlog, da je navadnega pra\xc5\xa1i\xc4\x8dka tako pogosto najti v naseljih.'