b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Janez VIII.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJanez VIII., 872-882. Bil je bil \xc5\xbee od mladosti dolga leta v cerkveni slu\xc5\xbebi kot rimski arhidiakon od 852 pod Leonom IV.. Tesno je sodeloval s pape\xc5\xbeem Nikolajem, kjer se je izkazal z veliko diplomatsko spretnostjo in tudi posredoval, da je bil izvoljen za pape\xc5\xbea Hadrijan II.. To svojo dolgotrajno slu\xc5\xbebo ve\xc4\x8dkrat omenja v svojih pismih, kakor tudi, da je bil \xc5\xa1ibkega zdravja. Zato smemo sklepati, da je bil \xc5\xbee v letih \xe2\x80\x93 rojen je bil torej okoli leta 800, ko so ga \xe2\x80\x93 kljub nasprotovanju bizantinskega cesarja Bazilija \xe2\x80\x93 enoglasno izvolili za pape\xc5\xbea in posvetili za rimskega \xc5\xa1kofa._NEWLINE_Na zahodu je karolin\xc5\xa1ko cesarstvo vse bolj razpadalo. 880 je razpadlo na pet delov: Nem\xc4\x8dijo, Fran\xc2\xaccijo, Italijo, Zgornjo in Spodnjo Lotaringijo. Pape\xc5\xbe je sicer kronal dva cesarja: leta 875 Karla II. Ple\xc5\xa1astega  in 881 Karla III. Debelega, vendar mu ne eden ne drugi ni pomagal v boju proti Saracenom, ki so se na Siciliji mo\xc4\x8dno utrdili in stalno napadali Rim._NEWLINE_Po smrti svetorimskega cesarja Ludvika II. je pape\xc5\xbe prisodil cesarstvo frankovskemu kralju Karlu Ple\xc5\xa1astemu. Ko ga je pape\xc5\xbe pregovoril, da se je odpovedal posebnim pravicam, ki mu jih je dajala \xc5\xbee od Evgena II. naprej Constitutio Lothariana, ga je kronal za svetorimskega cesarja. Stranka nem\xc5\xa1kega kralja Ludvika pa je proti njemu zato skovala zaroto, ki pa se je izjalovila. Ko se je namre\xc4\x8d nem\xc5\xa1ka stranka za\xc4\x8dela vtikati v pape\xc5\xa1ke zadeve, se je lahko re\xc5\xa1il le z begom v Francijo._NEWLINE__NEWLINE_Potem je pape\xc5\xbe sam organiziral mo\xc4\x8dno ladjevje, ki je Saracene sicer porazilo, ni pa odstranilo nevarnosti ponovnih vpadov. Hudo ga je prizadelo poni\xc5\xbeanje, da si je \xe2\x80\x93 zaradi nesloge kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih vladarjev - od Saracenov, ki so \xc5\xa1e vedno ogro\xc5\xbeali Rim, lahko zagotovil mir le z letnim pla\xc4\x8devanjem davka 25.000 mark.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeave z Vzhodom\n_START_PARAGRAPH_\nGlede jurisdikcije nad Bolgarijo se ni postavil na cesarjevo stran \xe2\x80\x93 proti pape\xc5\xbeu - le Fotij, ampak enako tudi Ignacij, \xc4\x8deprav je to podro\xc4\x8dje prej sicer spadalo pod Rim kot del Solunskega eksarhata. Razmere so se zapletale in Fotij je to spretno izkoristil._NEWLINE__NEWLINE_V 8. in 9. stoletju so se zgodile va\xc5\xbene svetovnopoliti\xc4\x8dne spremembe, ki so \xc5\xa1e pove\xc4\x8dale prepad med vzhodom in zahodom. Ugled in vpliv bizantinskih cesarjev je v Italiji zelo padel. Pape\xc5\xbei so morali iskati varstva pri frankovskih kraljih. Leta 800 je Karla Velikega v Rimu pape\xc5\xbe razglasil in kronal za rimskega cesarja. Bizantinski cesar ni bil ve\xc4\x8d edini kr\xc5\xa1\xc4\x8danski cesar. Umevno je, da so bili Bizantinci presene\xc4\x8deni in u\xc5\xbealjeni. Njihovo svetovno kulturno in dr\xc5\xbeavno gospostvo je bilo uni\xc4\x8deno. 866 je nastal \xc5\xa1e boj za cerkveno nadoblast nad Bolgarijo. Nekateri zgodovinarji mislijo, da bi se bila pape\xc5\xbe Nikolaj - kakor tudi pape\xc5\xbe Janez - lahko izognila prepiru zaradi Bolgarije; tako bi bila dobri stvari in ugledu rimskega sede\xc5\xbea ve\xc4\x8d koristila._NEWLINE_Po smrti patriarha Ignacija 877 je v vzhodni cerkvi znova zasedel patriar\xc5\xa1ki sede\xc5\xbe Fotij. _NEWLINE_ _NEWLINE_Na nasvet ve\xc4\x8d \xc5\xa1kofov je pape\xc5\xbe sklenil, da bo zaradi spremenjenih razmer prizanl Fotija kot \xc2\xbbbrata in \xc5\xa1kofovskega tovari\xc5\xa1a\xc2\xab\xc2\xa0pod naslednjimi pogoji: da ne bo preganjal pripadnikov svojega predhodnika, da bo dal javno zado\xc5\xa1\xc4\x8denje, da ne bo ve\xc4\x8d izvoljen za patriarha kak laik in da ne bo raz\xc5\xa1iril svojih pristojnosti na Bolgarijo, ki je dotlej spadala pod rimski patriarhat. _NEWLINE_ _NEWLINE_Tozadevna pisma je poslal po legatu kardinalu Petru in drugih odposlancih v Carigrad. Na koncilu so imeli te\xc5\xbeaven polo\xc5\xbeaj, ker oni niso znali gr\xc5\xa1ko, Fotij in drugi \xc5\xa1kofje pa ne latinsko. Ko so prevajali pape\xc5\xbeeva pisma v gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, so zahteve po opravi\xc4\x8dilu razvodeneli in odlo\xc4\x8ditev glede Bolgarije zvito prepustili cesarjevi odlo\xc4\x8ditvi._NEWLINE__NEWLINE_Koncil je novembra 879 odprl sam Fotij, ki je s cesarevo podporo privabil kar 393 vzhodnih \xc5\xa1kofov. Na sinodi so obsodili tiste, ki spreminjajo nicejsko-carigrajsko veroizpoved ter zavrgli Leonovo dopolnilo Filioque. Iz prevoda odlokov, ki so ga v Rimu napravili iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, je pape\xc5\xbe razbral le toliko, da so odposlanci prestopili svoja pooblastila ter jih je zato odstavil; v Carigrad je poslal nove odposlance. \xc5\xa0kof Marin je \xc5\xa1ele tam zvedel celo resnico. _NEWLINE_ _NEWLINE_Ko se je vrnil in o resni\xc4\x8dnem poteku sinode obvestil pape\xc5\xbea, je pape\xc5\xbe Janez VIII. stopil na pri\xc5\xbenico in z evangelijem v roki izob\xc4\x8dil Fotija, \xc2\xbbki si je drznil apostolski sede\xc5\xbe na razne na\xc4\x8dine preslepiti in k prej\xc5\xa1njim prevaram dodal \xc5\xa1e nove\xc2\xab. Fotij pa je odgovoril, da ima pape\xc5\xbeevo izvolitev za neveljavno in je pape\xc5\xbea izob\xc4\x8dil. Cesar pa je Fotija obsipal z naklonjenostjo, saj mu je pesni\xc5\xa1ko nadarjeni Fotij pel hvalospeve. Dal se je pa tudi na pisanje polemi\xc4\x8dnih teolo\xc5\xa1kih razprav, kjer je zavra\xc4\x8dal Filioque in druge \xe2\x80\x93 kot jih je imenoval \xe2\x80\x93 zahodne novotarije. To so bile sicer zakonite razlike, ki doslej niso motile edinosti. Prvi\xc4\x8d v zgodovini pa jih je Fotij ozna\xc4\x8dil kot krivoverske, in sicer: sobotni post, duhovni\xc5\xa1ki celibat, obhajilo pod eno podobo \xe2\x80\x93 najbolj pa \xc2\xbbFilioque\xc2\xab. Razkol je nato trajal tudi pod Marinom. _NEWLINE_Ko je Fotijev za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik Bazilij umrl, ga je naslednik, cesar Leon Modri 886-912), takoj po prihodu na prestol odstavil in poslal v samostan._NEWLINE_ _NEWLINE_Cerkvena enotnost je bila za nekaj \xc4\x8dasa zopet vzpostavljena;  vendar so bile razpoke \xc5\xbee pregloboke, da bi obstala.\n_START_SECTION_\nMetodovo delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nMetoda je na pro\xc5\xa1njo slovenskega panonskega kneza Koclja Hadrijan II. posvetil v nad\xc5\xa1kofa in vzpostavil panonsko-moravsko nad\xc5\xa1kofijo za Slovane s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Sremski Mitrovici, nekdanjem Sirmiumu. Bogoslu\xc5\xbeja v narodnem jeziku in cerkvena nedovisnost sta privedla do spora z bavarskimi \xc5\xa1kofi. Nemci so Metoda so ujeli, obsodili in zaprli. Blatenski kostel je postal med letoma 870 in 873 poglavitno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de staroslovanske knji\xc5\xbeevnosti in pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de za begunce iz Velike Moravske. Kocelj je med nad\xc5\xa1kofovo odsotnostjo skrbel za cerkveno organizacijo in disciplino. Znani sta dve pismi Janeza VIII., ki ju je leta 873 poslal Koclju kot odgovor na njegova vpra\xc5\xa1anja, kako naj ravna z mo\xc5\xbemi, ki so svoje prve \xc5\xbeene zavrgli in vzeli druge._NEWLINE_Vdrugem pismu je pape\xc5\xbe za Koclja uporabil \xc4\x8dastni naziv \xc2\xbbprudentissimus vir\xc2\xab\xc2\xa0- premodri mo\xc5\xbe. _NEWLINE_Ko je pape\xc5\xbe zvedel, kaj se dogaja z Metodom, je v pismih kralju Ludviku, njegovemu sinu Karlmannu, salzbur\xc2\xac\xc5\xa1kemu nad\xc5\xa1kofu Adalvinu in drugim nem\xc5\xa1kim \xc5\xa1kofom maja 873 je zahteval, da morajo nad\xc5\xa1kofa Metoda takoj izpustiti in mu omo\xc2\xacgo\xc4\x8diti nemoteno delovanje v njegovi nad\xc5\xa1kofiji. Po letu 874, ko je moravski knez Svetopolk sklenil mir z Nemci za Kocljem izgine vsaka sled. V de\xc5\xbeelo so pri\xc5\xa1li nem\xc5\xa1ki duhovniki in ponovno rovarili proti Metodu ter v Rimu to\xc5\xbeili krivoverstva. Pape\xc5\xbe je v pismu leta 879 Metoda pa poklical v Rim, da bi se osebno prepri\xc4\x8dal o njegovem ravnanju. Metod je spet izpri\xc4\x8dal svojo pravovernost in zvestobo rimski Cerkvi; pape\xc5\xbe mu je odslej zaupal in ga \xc5\xa1\xc4\x8ditil pred spletkami nasprotnikov, kar je poudaril v pismu Metodu 23. marca 881. Velikopotezni na\xc4\x8drti glede slovanskega bogoslo\xc5\xbeja in samostojne nad\xc5\xa1kofije so se pa izjalovili, ker jih ni podpiral knez Svetopolk. Nem\xc5\xa1ki vpliv pa se je vedno bolj krepil.\n_START_SECTION_\nDolo\xc4\x8dbe\n_START_PARAGRAPH_\nDolo\xc4\x8dil je, da duhovniki in diakoni rimskih glavnih cerkva (titulum) dvakrat tedensko razpravljajo o skupnih cerkvenih zadevah; ker so na ta na\xc4\x8din postali oni upravitelji cerkvenih dobrin, kakor te\xc4\x8daji (cardo) pri vratih, so jih od takrat za\xc4\x8deli imenovati kardinale (cardinal).\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Janez VIII. je imel hude nasprotnike v samem Rimu; hudo so mu nasprotovale nekatere plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. Ve\xc4\x8dina zgodovinarjev zastopa mnenje, da je bil umorjen. Najstarej\xc5\xa1i viri ne omenjajo nasilne smrti. Po eni ina\xc4\x8dici so se nekateri sorodniki hoteli polastiti nekaterih cerkvenih dragocenosti in so ga zastrupljali. Ko pa je strup deloval prepo\xc4\x8dasi, so ga umorili s kladivom. Po drugi ina\xc4\x8dici je pa umrl v boju s Saraceni. \xc4\x8ce so poro\xc4\x8dila to\xc4\x8dna, je torej bil prvi izmed osmih srednjeve\xc5\xa1kih pape\xc5\xbeev, ki so umrli nasilne smrti. Pape\xc5\xa1tvo so vse bolj premetavali vrtinci bojev za oblast med posameznimi srednjeitalijanskimi in rimskimi rodbinami. Zgodovinarji to obdobje imenujejo mra\xc4\x8dno stoletje._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Janez je torej umrl 16. decembra 882 v Rimu._NEWLINE_ _NEWLINE_Pokopan je v Baziliki svetega Petra v Vatikanu.'