b"\n_START_ARTICLE_\nBudizem\n_START_SECTION_\nBudisti\xc4\x8dni pojmi\n_START_PARAGRAPH_\nPisanje je bilo v Indiji v \xc4\x8dasu Gavtame redek obi\xc4\x8daj, zato so si vse, kar danes vemo o njem, njegovi u\xc4\x8denci skrbno zapomnili. To znanje se se je nato ohranjalo preko ustnega izro\xc4\x8dila, dokler ga niso zapisali\xe2\x80\x94verjetno med 1. stoletjem n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Beseda \xc2\xbbbudizem\xc2\xab\xc2\xa0je relativno nova. Prvi\xc4\x8d se je pojavila leta 1801 v britanskem slovarju Oxford English Dictionary (zapisana kot \xc2\xbbboudhism\xc2\xab). Pred tem je bil tudi na zahodu budizem znan predvsem po izvornem imenu, buddha-dharma (\xc2\xbbBudova dharma\xc2\xab)._NEWLINE_Trije dragulji, tj. Buda, dharma in sangha, so poleg pojmov, kot so karma, ponovno rojstvo (reinkarnacija) in izvajanje joge, obstajali \xc5\xa1e pred rojstvom Gavtame, vendar so kasneje postali del budizma.\n_START_SECTION_\nKarma\n_START_PARAGRAPH_\nKarma (iz sanskrta: 'dejanje, delo(vanje)') je v budizmu gonilna sila samsare\xe2\x80\x94kroga trpljenja in ponovnega rojstva posameznih bitij. Dobra, ve\xc5\xa1\xc4\x8da dejanja (pali: kusala) in slaba, neve\xc5\xa1\xc4\x8da dejanja (pali: akusala) v umu obrodijo \xc2\xbbsemena\xc2\xab, ki dozorijo (vipaka') v tem \xc5\xbeivljenju ali pa v slede\xc4\x8dih. Izogibanje nemoralnih dejanj in gojenje pozitivnih dejanj se imenuje \xc5\xa1ila (iz sanskrta: \xc2\xbbeti\xc4\x8dno ravnanje\xc2\xab)._NEWLINE_V budizmu se karma nana\xc5\xa1a na tista dejanja (telesa, govora in uma), ki izvirajo iz namere uma (sanskrt: cetana) in ki povzro\xc4\x8dijo posledico (ali sad; sanskrt: phala), oziroma rezultat (vip\xc4\x81ka)._NEWLINE_V theravadskem budizmu ne obstaja bo\xc5\xbeanske odre\xc5\xa1itve ali odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja za osebno karmo, ker je karma popolnoma neoseben proces, ki je del ustroja vesolja. V mahajanskem budizmu besedila nekaterih suter (Lotosova sutra, Angulimalija sutra in Nirvana sutra) zatrjujejo, da recitiranje ali zgolj poslu\xc5\xa1anje teh suter lahko odstrani velik del negativne karme. V nekaterih oblikah budizma (npr. v vad\xc5\xberajani) velja recitacija manter za metodo odstranjevanja slabe karme. Japonski u\xc4\x8ditelj budizma \xc4\x8ciste de\xc5\xbeele, Gen\xc5\xa1in, je u\xc4\x8dil, da ima Buda Amida sposobnost uni\xc4\x8diti karmo, ki bi sicer posameznika vezala na samsaro.\n_START_SECTION_\nNarava obstoja\n_START_PARAGRAPH_\nBudisti\xc4\x8dni u\xc4\x8denjaki so osnovali izjemno koli\xc4\x8dino intelektualnih teorij, filozofij in pojmov o razlagi sveta, ki jih okvirno imenujemo Abhidharma, poljubno pa budisti\xc4\x8dna filozofija. Nekatere budisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole odvra\xc4\x8dajo pripadnike od pretiranega preu\xc4\x8devanja doktrin, za druge pa je to bistvenega pomena; kljub temu ve\xc4\x8dina \xc5\xa1ol sprejema \xc5\xa1tudij doktrin kot sestavni del budisti\xc4\x8dne prakse na dolo\xc4\x8denih stopnjah poti._NEWLINE_V zgodnjih budisti\xc4\x8dnih u\xc4\x8denjih, ki si jih do neke mere delijo vse dana\xc5\xa1nje \xc5\xa1ole, je pojem odre\xc5\xa1itve (sanskrt: nirv\xc4\x81\xe1\xb9\x87a)\xe2\x80\x94cilj budisti\xc4\x8dne duhovne poti\xe2\x80\x94tesno povezan s pravilnim razumevanjem vzrokov za pojav umskega trpljenja in neudobja. S spoznanjem prave narave navezanosti razvijemo ravnodu\xc5\xa1je do predmetov navezanosti ter se na ta na\xc4\x8din odre\xc5\xa1imo od trpljenja (dukkha) in od ciklov ponovnih rojstev (sa\xe1\xb9\x83s\xc4\x81ra). S tem namenom je Buda svojim u\xc4\x8dencem priporo\xc4\x8dal, da v vseh stvareh vidijo zna\xc4\x8dilnosti treh znamenj obstoja, ki so navedena v nadaljevanju.\n_START_SECTION_\nTri znamenja obstoja\n_START_PARAGRAPH_\nTri znamenja obstoja so minljivost, trpljenje in ne-jaz._NEWLINE_Minljivost (sanskrt: anitya; pali: anicca) izra\xc5\xbea budisti\xc4\x8dno idejo, da so vsi sestavljeni ali pogojeni pojavi (sanskrt: sankhara), vse stvari in izku\xc5\xa1nje, nestalni, nestanovitni in minljivi. Vse, kar lahko izkusimo preko na\xc5\xa1ih \xc4\x8dutil, je sestavljeno iz delov, obstoj teh pojavov pa je odvisen od zunanjih pogojev. Vse je v nenehnem plimovanju, zato se pogoji, kot tudi pojavi, nenehno spreminjajo. Stvari se nenehno pojavljajo in izginjajo. Ker ni\xc4\x8d ne traja, tudi objekti ali izku\xc5\xa1nje nimajo stalne narave. Po doktrini minljivosti se ta tok \xc5\xbeivljenje utele\xc5\xa1a v procesih staranja, cikla ponovnih rojstev (sa\xe1\xb9\x83s\xc4\x81ra) in v vseh izku\xc5\xa1njah izgube. Doktrina zatrjuje, da je navezanost na stvari jalova in vodi v trpljenje (dukkha), ker je njihova narava nestalna._NEWLINE_Trpljenje (pali: dukkha; sanskrt: du\xe1\xb8\xa5kha) je eden izmed osrednjih pojmov budizma. Beseda v paliju in sanskrtu se nana\xc5\xa1a na \xc5\xa1ir\xc5\xa1i sklop izrazov v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki ozna\xc4\x8dujejo stanja kot so: trpljenje, bole\xc4\x8dina, nezadovoljstvo, \xc5\xbealost, beda, anksioznost, nezadostnost, neudobje, du\xc5\xa1evna stiska, stres, frustracija itd. \xc4\x8ceprav izraz dukkha v zahodnih jezikih pogosto prevajamo kot \xc2\xbbtrpljenje\xc2\xab, je njegov filozofski pomen bolj analogen \xc2\xbbnemiru\xc2\xab\xc2\xa0(v smislu stanja vznemirjenosti). Kot tak je \xc2\xbbtrpljenje\xc2\xab\xc2\xa0preozek prevod z \xc2\xbbnegativnimi \xc4\x8dustvenimi konotacijami\xc2\xab, ki lahko dajejo napa\xc4\x8den vtis, da je budizem pesimisti\xc4\x8den. Budizem ne \xc5\xbeeli biti niti pesimisti\xc4\x8den niti optimisti\xc4\x8den, temve\xc4\x8d realisti\xc4\x8den. V budisti\xc4\x8dni literaturi, ki je iz palija prevedena v nekatere zahodne jezike, besedo dukkha prevajalci pustijo v\xc4\x8dasih neprevedeno, da je ne bi oropali polnega spektra njenega pomena._NEWLINE_Ne-jaz (sanskrt: an\xc4\x81tman; pali: anatta) je tretje znamenje obstoja. Po skrbnem preiskovanju spoznamo, da ni pojava, ki bi ga lahko ozna\xc4\x8dili kot \xc2\xbbjaz\xc2\xab\xc2\xa0ali ne\xc4\x8desa, kar je \xc2\xbbmoje\xc2\xab; te pojme ustvari na\xc5\xa1 um. V zgodnje budisti\xc4\x8dnih besedilih ne-jaz ni metafizi\xc4\x8dna trditev, temve\xc4\x8d pristop za odre\xc5\xa1itev od trpljenja. Pravzaprav je Buda ovrgel metafizi\xc4\x8dni trditvi \xc2\xbbimam jaz\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbnimam jaza\xc2\xab\xc2\xa0kot ontolo\xc5\xa1ka stali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki nas ve\xc5\xbeejo na trpljenje. Ko so Budo vpra\xc5\xa1ali ali je jaz identi\xc4\x8den telesu, ni \xc5\xbeelel odgovoriti. S pomo\xc4\x8djo analize nenehno spreminjajo\xc4\x8dih se fizi\xc4\x8dnih in umskih elementov (skandh) osebe ali objekta, budist pride do zaklju\xc4\x8dka, da se jaz ne nahaja v \xc4\x8dloveku kot celoti, niti v njegovih posameznih delih.\n_START_SECTION_\nDobe bud\n_START_PARAGRAPH_\nBudisti verjamejo, da je bil Gavtama Buda prvi, ki je dosegel razsvetljenje v tej budovi dobi, zato mu pripisujejo ustanovitev budizma. Doba bude je \xc4\x8dasovno razdobje med katerim se ljudje spominjajo in izvajajo u\xc4\x8denje prvega znanega bude. Ta budova doba se bo kon\xc4\x8dala, ko bodo izginili vsi dokazi, znanje in u\xc4\x8denja Gavtama Bude. To prepri\xc4\x8danje zagovarja, da je bilo v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zgodovini veliko budovih dob. Gavtama Buda je torej buda trenutne dobe, ki je neposredno ali posredno u\xc4\x8dil vse druge bude v njej._NEWLINE_Vrh tega, mahajanski budisti verjamejo, da v vesolju obstaja ne\xc5\xa1teto drugih bud. Theravadski komentar pravi, da se bude na tem svetu pojavijo posamezno, v drugih pa sploh ne. Sklepi o tej temi med raznimi budisti\xc4\x8dnimi \xc5\xa1olami odra\xc5\xbeajo zelo raznolike interpretacije temeljnih izrazov, ko so na primer \xc2\xbbsfere sveta\xc2\xab._NEWLINE_Ideja o upadu in postopnemu izginotju u\xc4\x8denj je imela precej\xc5\xa1en vpliv v vzhodnoazijskemu budizmu. Prista\xc5\xa1i budizma \xc4\x8diste de\xc5\xbeele menijo, da so propadla do te mere, da so le redki zmo\xc5\xbeni slediti poti, zato naj bi se bilo verjetno najbolj\xc5\xa1e zana\xc5\xa1ati na mo\xc4\x8d Amitabha Bude.\n_START_SECTION_\nPobo\xc5\xbenost\n_START_PARAGRAPH_\nPobo\xc5\xbenost je pomemben del prakse ve\xc4\x8dine budistov. Pobo\xc5\xbene prakse vklju\xc4\x8dujejo poklone, daritve, romanja in recitiranje svetih besedil ter manter. V budizmu \xc4\x8ciste de\xc5\xbeele je glavna praksa vdanost Budi Amitabhi, v budizmu Ni\xc4\x8diren pa je poglavitna praksa vdanost Lotosovi sutri.\n_START_SECTION_\nJoga\n_START_PARAGRAPH_\nBudizem \xc5\xbee od nekdaj v svoje prakse vklju\xc4\x8duje stanja meditativne absorpcije (pali: jh\xc4\x81na; sanskrt: dhy\xc4\x81na). Najstarej\xc5\xa1i nepretrgan izraz jogijskih idej najdemo v zgodnjih pridigah Bude. Eno od klju\xc4\x8dnih inovativnih u\xc4\x8denj Bude je bilo tudi, da moramo meditativno absorpcijo zdru\xc5\xbeiti z osvobajajo\xc4\x8dim znanjem ali uvidom. Razlika med Budovim naukom in jogo iz zgodnjih brahmanskih besedil je zelo o\xc4\x8ditna. Meditativna stanja sama po sebi niso cilj in po mnenju Bude nas celo najvi\xc5\xa1je meditativno stanje ne more odre\xc5\xa1iti. Namesto da dose\xc5\xbeemo popolno ustavitev misli, moramo manifestirati dolo\xc4\x8deno umsko dejavnost: odre\xc5\xa1ilni uvid, ki temelji na praksi pozornega zavedanja._NEWLINE_Meditacija je bila ena izmed praks jogijev \xc5\xbee stoletja pred Budo \xc5\xa0akjamunijem. Buda je nadgradil jogijsko zanimanje za introspekcijo in \xc5\xa1e dodatno razvil njihove meditacijske tehnike, hkrati pa je ovrgel njihove teorije o odre\xc5\xa1itvi. V budizmu naj bi nenehno razvijali pozornost in jasno v\xc3\xa9denje (sanskrt: sampaja\xc3\xb1\xc3\xb1a); v predbudisti\xc4\x8dnih jogijskih praksah takega predpisa ni. Na primer: jogi v bharmanski tradiciji naj ne bi izvajal duhovne vadbe med iztrebljanjem, medtem ko naj bi budisti\xc4\x8dni redovniki to po\xc4\x8deli._NEWLINE_Rezultat meditacije tako znotraj kot zunaj budisti\xc4\x8dnega okvira je religiozno znanje ali \xc2\xbbvizija\xc2\xab. Sode\xc4\x8d po Sama\xc3\xb1\xc3\xb1aphala sutti, ta vrsta vizije v adeptu vznikne kot rezultat izpopolnitve meditacije skupaj z izpopolnitvijo discipline (pali: s\xc4\xabla; sanskrt: \xc5\x9b\xc4\xabla). Nekatere Budove meditacijske tehnike najdemo tudi v drugih tradicijah njegovega \xc4\x8dasa, kljub temu pa je bila ideja, da je etika vzro\xc4\x8dno povezana z dose\xc5\xbekom transcendentne modrosti (pali: pa\xc3\xb1\xc3\xb1\xc4\x81; sanskrt: praj\xc3\xb1\xc4\x81), izvirna._NEWLINE_Budisti\xc4\x8dni spisi so verjetno najzgodnej\xc5\xa1a besedila, ki navajajo meditacijske tehnike. Opisujejo meditacijske prakse in stanja, ki so jih poznali \xc5\xbee pred Budo, kot tudi tiste, ki so se prvi\xc4\x8d pojavile v budizmu. \xc5\xa0ele dve Upani\xc5\xa1adi, ki sta bili napisani po vzponu budizma, vsebujeta natan\xc4\x8dne opise joge kot metode za odre\xc5\xa1itev._NEWLINE_\xc4\x8ceprav v predbudisti\xc4\x8dnih, zgodnjebrahmanskih besedilih ni prepri\xc4\x8dljivih dokazov za meditacijo, Wynne zatrjuje, da brezobli\xc4\x8dna meditacija izvira iz brahmanske ali \xc5\xa1ramanske tradicije; to trditev podpira z mo\xc4\x8dnimi vzporednicami med upani\xc5\xa1adskimi kozmolo\xc5\xa1kimi navedbami ter z meditacijskimi cilji dveh Budovih u\xc4\x8diteljev, ki so navedeni v zgodnjih budisti\xc4\x8dnih besedilih. Omenja tudi manj verjetne mo\xc5\xbenosti. V razpravi, da kozmolo\xc5\xa1ke navedbe v Upani\xc5\xa1adah nakazujejo na kontemplativno tradicijo, trdi tudi, da Nasadija sukta vsebuje dokaze za tak\xc5\xa1no kontemplativno tradicijo, ki se je pojavila \xc5\xbee celo v rigvedskem obdobju,  kar pa je drzna trditev, saj se nana\xc5\xa1a na obdobje med 16. in 10. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t., ko je v okviru ustne, nezapisane tradicije nastajalo omenjeno besedilo.\n_START_SECTION_\nSamostansko \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVinaja (sanskrt: vinaya) je zbirka posebnih moralnih predpisov za menihe in nune. Vsebuje pratimok\xc5\xa1o (sanskrt: pr\xc4\x81timok\xe1\xb9\xa3a), niz 227 pravil za menihe theravadske \xc5\xa1ole. To\xc4\x8dna vsebina Vinaja pitake (spisov o vinaji) se med posameznimi \xc5\xa1olami nekoliko razlikuje, vrh tega pa imajo posamezne \xc5\xa1ole in pod\xc5\xa1ole razli\xc4\x8dne standarde za stopnjo vdanosti vinaji. Novici se dr\xc5\xbeijo desetih predpisov, ki so osnovna pravila za redovnike._NEWLINE_Kar se ti\xc4\x8de redovni\xc5\xa1kih pravil, je Buda nenehno opominjal svoje u\xc4\x8dence, da je najbolj pomembna motivacija. Po drugi plati pa so pravila sestavljena tako, da zagotavljajo zadovoljivo \xc5\xbeivljenje ter omogo\xc4\x8dajo popolno odsko\xc4\x8dno desko za vi\xc5\xa1je dose\xc5\xbeke. Buda je menihe in nune u\xc4\x8dil naj \xc5\xbeivijo kot \xc2\xbbsamostojni otoki\xc2\xab. V tem pogledu je \xc5\xbeivljenje po zgledu vinaje, kot pravi neki u\xc4\x8denjak, \xc2\xbbve\xc4\x8d kot le sredstvo za kon\xc4\x8dni cilj: skorajda je \xc5\xbee samo po sebi cilj.\xc2\xab_NEWLINE_Za vzhodni budizem je zna\xc4\x8dilna vinaja in etika iz mahajanske Brahmad\xc5\xbeala sutre (ne me\xc5\xa1aj z istoimenskim palijskim besedilom), ki je namenjena bodhisattvam. Ta vinaja, na primer, ne odobrava mesojedstva ter aktivno vzpodbuja vegetarijanstvo (glej Vegetarijanstvo v budizmu). Na Japonskem so ta pravila, ki duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo poroko, skoraj popolnoma nadomestila redovni\xc5\xa1ko vinajo.\n_START_SECTION_\nSamadhi: meditacija \xc5\xa1amatha\n_START_PARAGRAPH_\nV jeziku plemenite osem\xc4\x8dlene poti sanskrtski izraz samyaksam\xc4\x81dhi pomeni \xc2\xbbpravilno zbranost\xc2\xab. Glavna metoda za gojenje samadhija je meditacija. Ko razvijemo samadhi, se um o\xc4\x8disti ne\xc4\x8disto\xc4\x8d ter postane miren, tih in jasen._NEWLINE_Ko meditant dose\xc5\xbee stanje trdne in mo\xc4\x8dne zbranosti (sanskrt: dhy\xc4\x81na), njegov um postane pripravljen za prejetje uvida (vipassana) v najvi\xc5\xa1jo naravo resni\xc4\x8dnosti, kar na koncu privede do odre\xc5\xa1itve od vsega trpljenja. Vadba zavedanja je bistvenega pomena za umsko zbranost, ta pa je nujna za uvid._NEWLINE_Meditacija \xc5\xa1amatha se pri\xc4\x8dne, ko se meditant za\xc4\x8dne zavedati predmeta meditacije ali ideje, kar nato raz\xc5\xa1iri na celo telo, um in okolje; to ga privede v stanje popolne zbranosti in miru (d\xc5\xbehana). Pri tej vrsti meditacije obstaja veliko variacij, ki se razlikujejo po polo\xc5\xbeaju nog, recitiranju manter, hoji itd. Najbolj pogosta metoda je osredoto\xc4\x8danje na dih (anapanasati), saj ta praksa lahko vodi tako do \xc5\xa1amathe kot tudi do vipassane._NEWLINE_V budisti\xc4\x8dni tradiciji pravijo, da \xc5\xa1amatha sicer umiri um, vendar lahko le vipassana razkrije, kako je um sploh postal nemiren, to pa vodi meditanta do znanja (sanskrt: j\xc3\xb1\xc4\x81na; pali: \xc3\xb1\xc4\x81\xe1\xb9\x87a) in razumevanja (sanskrt: praj\xc3\xb1\xc4\x81; pali: pa\xc3\xb1\xc3\xb1\xc4\x81), oboje zdru\xc5\xbeeno pa lahko meditanta privede do nirvane. Ko se posameznik nahaja v stanju d\xc5\xbehane, vse ne\xc4\x8disto\xc4\x8de uma za\xc4\x8dasno poniknejo. Le razumevanje (pragnja ali vipassana) za vedno izkorenini umske ne\xc4\x8disto\xc4\x8de. D\xc5\xbehane se nana\xc5\xa1ajo tudi na stanja, v katerih arhati bivajo med po\xc4\x8ditkom.\n_START_SECTION_\nV theravadi\n_START_PARAGRAPH_\nV theravadskem budizmu je vzrok za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki obstoj in trpljenje povezan s hrepenenjem, ki s sabo prina\xc5\xa1a razne umske ne\xc4\x8disto\xc4\x8de. Te ne\xc4\x8distosti tradicionalni viri povzamejo kot pohlep, sovra\xc5\xa1tvo in zabloda, te pa naj bi bile globoko zakoreninjene umske tegobe, ki soustvarjajo trpljenje in stres. Da bi se osvobodili trpljenja in stresa, moramo ne\xc4\x8disto\xc4\x8de za vedno izkoreniniti s pomo\xc4\x8djo raziskovanja svojega uma, analize, izkustva ter razumevanja prave narave ne\xc4\x8disto\xc4\x8d\xe2\x80\x94to je mo\xc4\x8d storiti z uporabo d\xc5\xbehane, tehnike, ki je del plemenite osem\xc4\x8dlene poti. To bo meditanta vodilo do razumevanja \xc5\xa1tirih plemenitih resnic, razsvetljenja in nirvane. Za theravadske budiste je nirvana (pali: nibbana) najvi\xc5\xa1ji cilj.\n_START_SECTION_\nPragnja (modrost)\n_START_PARAGRAPH_\nPragnja (sanskrt: praj\xc3\xb1\xc4\x81; pali: pa\xc3\xb1\xc3\xb1\xc4\x81) pomeni modrost, ki temelji na realizaciji soodvisnega nastanka, \xc5\xa1tirih plemenitih resnic in treh znamenj obstoja. Pragnja je modrost, ki je sposobna pozdraviti tegobe in meditanta pripeljati do stanja bodhi. Pragnja je glavna metoda za dose\xc5\xbeek nirvane s pomo\xc4\x8djo razkritja narave vseh stvari, ki je nezadovoljstvo ali trpljenjedukkha, minljivost in ne-jaz, hkrati pa je tudi \xc5\xa1esta od \xc5\xa1estih mahajanskih paramit._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku se pragnja predrami na pojmovnemu nivoju preko poslu\xc5\xa1anja pridig (u\xc4\x8denj dharme), branja, preu\xc4\x8devanja, v\xc4\x8dasih pa tudi s pomo\xc4\x8djo recitacije budisti\xc4\x8dnih spisov in diskurza. Ko posameznik prebudi pojmovno razumevanje, ga nato vnese v vsakodnevno \xc5\xbeivljenje; to mu omogo\xc4\x8di, da potrdi Budova u\xc4\x8denja na prakti\xc4\x8dnem nivoju. V teoriji bi lahko dosegli nirvano na kateremkoli nivoji prakse, ne glede na to ali smo globoko v meditaciji, poslu\xc5\xa1amo u\xc4\x8denje, smo zaposleni z vsakodnevnimi dejavnostmi ali s kakr\xc5\xa1nokoli drugo aktivnostjo.\n_START_SECTION_\nFilozofske korenine\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko gledano korenine budizma le\xc5\xbeijo v verski filozofiji starodavne Indije, v drugi polovici prvega tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. To je bilo obdobje dru\xc5\xbebenih in verskih nemirov, ko ljudje niso bili zadovoljni z \xc5\xbertvovanjem in obredi vedskega brahmanizma, ki so mu kljubovale \xc5\xa1tevilne nove asketske verske in filozofske skupine ter u\xc4\x8denja, ki so se razhajala z brahmansko tradicijo in zavra\xc4\x8dala avtoriteto ved ter brahmansko kasto. Te skupine, katerih \xc4\x8dlani so se imenovali \xc5\xa1ramane, so bile nadaljevanje nevedske veje indijske filozofije, ki se je razlikovala od indoarijskega brahmanizma. U\xc4\x8denjaki upravi\xc4\x8deno verjamejo, da ideje, kot so samsara, karma (v smislu vpliva morale na reinkarnacijo) in mok\xc5\xa1a, izvirajo iz \xc5\xa1ramanske kulture, kasneje pa jih je posvojila brahmanska ortodoksija._NEWLINE_To stali\xc5\xa1\xc4\x8de podpira tudi \xc5\xa1tudija regije, kjer ti pojmi izvirajo. Budizem je nastal na obmo\xc4\x8dju Velike Magadhe, kraljestva, ki se je raztezalo od Sravasti, prestolnice Kosale na severozahodu, do Rad\xc5\xbeagrhe na jugovzhodu. Ta de\xc5\xbeela vzhodno od Arjavarte (sanskrt: \xc4\x80ry\xc4\x81varta, staro sanskrtsko ime za severno Indijo), de\xc5\xbeele arijcev, je bila nevedska. Druga vedska besedila razkrivajo odpor arijcev do ljudstva Magadhe, po vsej verjetnosti zato, ker se tedaj Magadhe \xc5\xa1e niso navzeli brahmanizma. \xc5\xa0ele v 2. in 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je vzhodno \xc5\xa1irjenje brahmanizma v Veliko Magadho postalo pomenljivo. Ideje, ki so se bile razvile v Veliki Magadhi pred tem \xc4\x8dasom, niso bile kazale vedskega vpliva. To so pojmi, kot sta reinkarnacija in karmi\xc4\x8dni dolg, ki jih lahko zasledimo v \xc5\xa1tevilnih gibanjih Velike Magadhe, vklju\xc4\x8dno z budizmom. Ta gibanja pa so ideje o karmi in ponovnem rojstvu podedovala od zgodnej\xc5\xa1e kulture._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno je na ta gibanja vplivala filozofija vedske tradicije, kar se, na primer, odra\xc5\xbea v Upani\xc5\xa1adah, iz katerih izhaja \xc5\xa1est pravovernih hindujskih teolo\xc5\xa1ko-filozofskih sistemov (samkhja, vai\xc5\xa1e\xc5\xa1ika, joga, njaja, mimamsa, vedanta), okvirno poimenovanih astika.  Poleg budizma so obstajala \xc5\xa1e ne-Vedska in do bramanskih tradicij kriti\xc4\x8dna gibanja, h katerim pri\xc5\xa1tevamo \xc5\xa1e razne skeptike (kot je bil Sand\xc5\xbeaja Belatthiputta), atomiste (npr. Pakudha Ka\xc4\x8d\xc4\x8dajana), materialiste (npr. Ad\xc5\xbeita Kesakambali) in antinomiste (npr. Purana Kassapa). V 5. stol. pr. n. \xc5\xa1t. so bili najbolj pomembni ad\xc5\xbeivike, ki so idejo karme prignali do fatalisti\xc4\x8dnega determinizma (Makkhali Gosala), lokajate (materialisti), agnjane (agnostiki) in d\xc5\xbeainisti (Mahavira), ki so poudarjali, da moramo du\xc5\xa1o osvoboditi od materije. Na\xc5\xa1tete tradicije, ki vklju\xc4\x8dujejo budizem, se v razmerju do hindujskih astika sistemov, ki izhajajo iz Ved, imenujejo nastika, ker gre za izro\xc4\x8dila po bistvu nekompatibilna z Vedami. Razen budizma in d\xc5\xbeainizma so bila omenjena nastika gibanja kratkotrajma, pa \xc5\xa1e budizem se je raz\xc5\xa1iril zunaj Indije, medtem ko je v sami Indiji do 12. stoletja po\xc4\x8dasi izginil._NEWLINE_\xc5\xa0tevilna izmed teh novih gibanj so si delila tudi isto pojmovno besedi\xc5\xa1\xc4\x8de \xe2\x80\x94 atman (\xc2\xbbjaz\xc2\xab), buda (\xc2\xbbprebujeni\xc2\xab), dharma (\xc2\xbbpravilo\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbzakon\xc2\xab), karma (\xc2\xbbdejanje\xc2\xab), nirvana (\xc2\xbbpogasitev\xc2\xab), samsara (\xc2\xbbve\xc4\x8dno vra\xc4\x8danje\xc2\xab) in joga (\xc2\xbbzdru\xc5\xbeitev\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbduhovna praksa\xc2\xab). \xc5\xa0ramane so zavra\xc4\x8dali vede ter avtoriteto brahmanov, ki so zatrjevali, da z izvajanjem zapletenih obredov posedujejo razkrite resnice, do katerih ni mogo\xc4\x8de priti s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi metodami. \xc5\xa0ramane so vrh tega trdili, da je bil celoten brahmanski sistem sleparski: brahmanska zarota, s katero so bogateli na ra\xc4\x8dun dajatev za izvajanje la\xc5\xbenih obredov in za brezplodne nasvete._NEWLINE_Buda je \xc5\xa1e zlasti kritiziral vedsko \xc5\xbertvovanje \xc5\xbeivali. Izjavil je, da so sve\xc4\x8deniki, ki recitirajo vede, kot slepci, ki vodijo slepce. Po njegovem mnenju, sve\xc4\x8deniki, ki so vede znali na pamet, pravzaprav niso vedeli ni\xc4\x8d. Nor\xc4\x8deval se je tudi iz vedske\xc2\xa0\xc2\xbbhimne kozmi\xc4\x8dnega \xc4\x8dloveka\xc2\xab Izjavil je, da atman, glavni cilj upani\xc5\xa1adske filozofije, pravzaprav ne obstaja ter razlo\xc5\xbeil, da so brahmanski poizkusi dose\xc4\x8di razsvetljenje ob smrti jalovi, zato je predlagal svojo novo idejo o razsvetljenju za \xc4\x8dasa tega \xc5\xbeivljenja. V tistem \xc4\x8dasu pa so se tudi v brahmanski religiji dogajale globoke spremembe, ki so jo preoblikovale v to, kar poznamo kot zgodnji hinduizem. Brahmani so tedaj razvili \xc2\xbbsvoj filozofski sistem in se z novimi idejami spopadli tako, da so prilagodili svoje doktrine.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nPredsekta\xc5\xa1ki budizem\n_START_PARAGRAPH_\nPredsekta\xc5\xa1ki budizem predstavlja najzgodnej\xc5\xa1o fazo budizma, ki jo priznavajo skoraj vsi u\xc4\x8denjaki. Pripadajo mu sveta besedila, kot so Vinaja pitaka in \xc5\xa1tiri glavne nikaje ali agame. Nekatera temeljna u\xc4\x8denja se pojavljajo na mnogih mestih v zgodnjih besedilih, zato se ve\xc4\x8dina u\xc4\x8denjakov strinja, da je Gavtama Buda u\xc4\x8dil nekaj podobnega trem znamenjem obstoja, petim agregatom, soodvisnemu nastanku, karmi, reinkarnaciji, \xc5\xa1tirim plemenitim resnicam, in nirvani. Nekateri akademiki pa se s tem ne strinjajo in predlagajo \xc5\xa1tevilne druge teorije.\n_START_SECTION_\nPozni mahajanski budizem\n_START_PARAGRAPH_\nMed obdobjem poznega mahajanskega budizma so se razvile \xc5\xa1tiri glavne filozofske veje: madhjamaka, joga\xc4\x8dara, tathagatagarbha, nazadnje pa \xc5\xa1e budisti\xc4\x8dna logika. V Indiji sta bili glavni mahajanski filozofski \xc5\xa1oli madhjamaka in kasneje joga\xc4\x8dara. Po mnenju Dana Lusthausa imata obe \xc5\xa1oli veliko skupnega, ta skupnost pa izvira iz zgodnjega budizma. S tathagatagarbha filozofijo ni bilo povezanih nobenih ve\xc4\x8djih indijskih u\xc4\x8diteljev.\n_START_SECTION_\nIndijski neobudisti\n_START_PARAGRAPH_\nNeobudisti ali nava - bauddha so privr\xc5\xbeenci B. R. Ambedkarja, Indijca, ki se je spreobrnil v budisti\xc4\x8dno vero leta 1956. Ambedkar je pozval dalite, pripadnike najni\xc5\xbejega kastnega razreda v Indiji, naj se mu pridru\xc5\xbeijo in postanejo budisti ter se na ta na\xc4\x8din re\xc5\xa1ijo kastnega sistema, v katerem so veljali za \xc2\xbbnedotakljive\xc2\xab. Budisti\xc4\x8dni preporod se je pri\xc4\x8del v Indiji leta 1891, ko je \xc5\xa1rilan\xc5\xa1ki budisti\xc4\x8dni vodja Anagarika Dharmapala ustanovil Dru\xc5\xa1tvo Maha Bodhi, vendar je dru\xc5\xa1tvo, za razliko od dalitskih budistov, privabljalo predvsem privr\xc5\xbeence iz vi\xc5\xa1jih kast.\n_START_SECTION_\nBudisti\xc4\x8dna besedila\n_START_PARAGRAPH_\nRaznolikost budisti\xc4\x8dnih svetih spisov in drugih besedil je zelo velika. Razne budisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole ne pripisujejo preu\xc4\x8devanju svetih besedil enake pomembnosti. Nekatere \xc5\xa1ole cenijo dolo\xc4\x8dena besedila kot religiozne predmete \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, druge \xc5\xa1ole pa zavzemajo bolj akademski pristop. Tradicionalna budisti\xc4\x8dna besedila so ve\xc4\x8dinoma napisana v jeziku pali, tibetan\xc5\xa1\xc4\x8dini, mongol\xc5\xa1\xc4\x8dini in v kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini. Nekaj besedil \xc5\xa1e vedno lahko najdemo tudi v sanskrtu in v budisti\xc4\x8dnem hibridnem sanskrtu. Leta 2009 je ustanova Khyentse Foundation osnovala projekt \xc2\xbb84000: Translating the Words of the Buddha\xc2\xab, katerega namen je prevesti tradicionalna budisti\xc4\x8dna besedila, \xc5\xa1e zlasti tibetanski budisti\xc4\x8dni kanon, v sodobne jezike in omogo\xc4\x8diti vsem ljudem dostop do njih. Prevajanje besedil temelji na donacijah in sponzorstvu._NEWLINE_Za razliko od mnogih drugih verstev, budizem nima osrednjega besedila, po katerem bi se zgledovale vse tradicije. Kljub temu imajo nekateri preu\xc4\x8devalci Vinaja pitako in prve \xc5\xa1tiri Nikaje iz Sutta pitake za skupno jedro vseh budisti\xc4\x8dnih tradicij. To je lahko zavajajo\xc4\x8de, saj so v mahajani ta besedila le pripravljalne narave in ne glavna u\xc4\x8denja. Tibetanski budisti sploh niso prevedli ve\xc4\x8dino agam (\xc4\x8deprav jih teoreti\xc4\x8dno priznavajo), ki prav tako nimajo nobene vloge v verskem \xc5\xbeivljenju redovnikov ali laikov na Kitajskem in na Japonskem. Spet druge \xc5\xa1ole trdijo, da ne obstaja univerzalno skupno jedro. Veli\xc4\x8dino in zapletenost budisti\xc4\x8dnih kanonov nekateri (vklju\xc4\x8dno z budisti\xc4\x8dnim dru\xc5\xbebenim reformatorjem B. R. Ambedkarjem) vidijo kot oviro za \xc5\xa1ir\xc5\xa1e razumevanje budisti\xc4\x8dne filozofije._NEWLINE_Za privr\xc5\xbeence theravadskega budizma so besedila palijskega kanona kon\xc4\x8dnoveljavna in avtoritativna, medtem ko vera in filozofija mahajanskih budistov ve\xc4\x8dinoma temelji na mahajanskih sutrah ter na mahajanski vinaji. Palijske sutre, skupaj z drugimi tesno povezanimi besedili, preostale \xc5\xa1ole poznajo kot agame._NEWLINE_Tekom let je bilo mnogo poizkusov sestaviti sintezo, ki bi vsebovala vsa glavna na\xc4\x8dela budizma in jih zdru\xc5\xbeila v enem besedilu. V theravadi so na primer napisali zgo\xc5\xa1\xc4\x8dene u\xc4\x8dbenike, ki so zdru\xc5\xbeili priljubljene ali vplivne svete spise v en sam zvezek, ki so ga lahko preu\xc4\x8devali novici. Kasneje je na \xc5\xa0rilanki Dhammapada velja kot poenoteno besedilo._NEWLINE_Dwight Goddard je v knjigi Budisti\xc4\x8dna biblija zbral vzorec budisti\xc4\x8dnih besedil s poudarkom na zenu, skupaj z drugimi klasikami vzhodne filozofije, kot je Tao Te \xc4\x8cing. Kasneje je dr. Ambedkar poizku\xc5\xa1al ustvariti dokument The Buddha and His Dhamma, ki bi zdru\xc5\xbeeval budisti\xc4\x8dna na\xc4\x8dela. Tudi drugi so posku\xc5\xa1ali sestaviti podobna besedila, vendar do dandanes \xc5\xa1e ni bilo napisane knjige, ki bi spojila in predstavljala vse budisti\xc4\x8dne tradicije.\n_START_SECTION_\nPalijska tipitaka\n_START_PARAGRAPH_\nPalijska tipitaka (dobesedno \xc2\xbbtri ko\xc5\xa1are\xc2\xab) se nena\xc5\xa1a na Vinaja pitako, Sutta pitako in Abhidhamma pitako. Vinaja pitaka vsebuje disciplinarna pravila za budisti\xc4\x8dne menihe in nune, kot tudi razlage o razlogih za nastanek teh pravih, oporna besedila in doktrinarne razlage. Sutta pitaka vsebuje razprave Gavtama Bude. Abhidhamma pitaka vsebuje material, ki je pogosto opisan kot \xc2\xbbsistemati\xc4\x8dne razlage Budovih u\xc4\x8denj\xc2\xab._NEWLINE_Palijska tipitaka (sanskrt: tripi\xe1\xb9\xadaka) je edina izmed zgodnjih tipitak, ki so nedotaknjene pre\xc5\xbeivele v izvirnem jeziku. \xc5\xa0tevilne zgodnje \xc5\xa1ole so imele svoje recenzije tipitake, ki so si bile bolj ali manj podobne. Deli tipitake iz sarvastivada, dharmaguptaka, sammitja, mahasanghika, ka\xc5\xa1japija in mahi\xc5\xa1asaka \xc5\xa1ol so se ohranili le v kitajskih prevodih. Sode\xc4\x8d po nekaterih virih so imele nekatere zgodnje budisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole pet ali sedem pitak._NEWLINE_Po opisih iz svetih spisov so kmalu po Budovi smrti zbrali prvi budisti\xc4\x8dni koncil, ki mu je predsedoval menih Mahaka\xc5\xa1japa (sanskrt: Mah\xc4\x81k\xc4\x81\xc5\x9byapa; pali: Mah\xc4\x81kassapa). Namen koncila je bil zbrati Budova u\xc4\x8denja. Upali je recitiral vinajo; Ananda, Budov osebni pomo\xc4\x8dnik, pa je zrecitiral dharmo. Ta besedila so postala temelj tipitake. Zbirko so na za\xc4\x8detku pou\xc4\x8devali le preko ustnega izro\xc4\x8dila (v obliki petja), zapisali pa so jo \xc5\xa1ele v zadnjem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Tako sutre kot tudi vinaje vseh budisti\xc4\x8dnih \xc5\xa1ol vsebujejo \xc5\xa1irok spekter u\xc4\x8denj, kot so razprave o dharmi, komentarji in druga u\xc4\x8denja, kozmolo\xc5\xa1ka in kozmogoni\xc4\x8dna besedila, zgodbe o preteklih \xc5\xbeivljenjih Gavtama Bude ter razne druge tematike._NEWLINE_Veliko snovi v palijskem kanonu ne izvira le iz theravadske tradicije, temve\xc4\x8d predstavlja zbirko u\xc4\x8denj, ki jih je ta \xc5\xa1ola ohranila iz zgodnjega, nesekta\xc5\xa1kega korpusa naukov. Po mnenju Petra Harveyja vsebuje snov, ki je v protislovju s kasnej\xc5\xa1o theravadsko pravovernostjo: \xc2\xbbTheravadini so potemtakem morda nekaj \xc4\x8dasa dodajali besedila v kanon, vendar ne izgleda, da bi spreminjali to, kar so \xc5\xbee imeli iz zgodnej\xc5\xa1ega obdobja.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nPrimerjalne \xc5\xa1tudije\n_START_PARAGRAPH_\nBudizem nudi veliko prilo\xc5\xbenosti za primerjalni \xc5\xa1tudij z raznolikim obsegom tem. Na primer, soodvisen nastanek(Pratitja-samutpada) bi lahko \xc5\xa1teli kot prispevek budizma k metafiziki. Poleg tega poudarek budizma na srednji poti ni le edinstven ka\xc5\xbeipot etike, temve\xc4\x8d budizmu, v zgodovinsko budisti\xc4\x8dnih de\xc5\xbeelah, omogo\xc4\x8da tudi miren soobstoj z drugimi verami, obi\xc4\x8daji in ustanovami. Opravili so tudi \xc5\xbee nekatere raziskave o moralnih in duhovnih vzporednicah budizma z drugimi filozofskimi sistemi\xe2\x80\x94na primer z razli\xc4\x8dnimi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi doktrinami."