b'\n_START_ARTICLE_\nHiperravnina\n_START_SECTION_\nOpis hiperravnine\n_START_PARAGRAPH_\nHiperravnina v n-razse\xc5\xbenem prostoru V je ravninska podmno\xc5\xbeica z razse\xc5\xbenostjo n-1. Lahko tudi re\xc4\x8demo, da je korazse\xc5\xbenost v V enaka 1. Prostor V je lahko evklidski prostor ali afini prostor ali vektorski prostor ali projektivni prostor. V vseh primerih lahko hiperravnino podamo v koordinatah kot re\xc5\xa1itvah ene algebrske ena\xc4\x8dbe prve stopnje. Kadar je V vektorski prostor lahko lo\xc4\x8dimo "vektorske hiperravnine" (so podprostori in morajo te\xc4\x8di skozi izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de) in "afine hiperravnine" (ni potrebno, da te\xc4\x8dejo skozi izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de, dobimo pa jih s translacijo vektorske hiperravnine). Hiperravnina v evklidskem prostoru deli ta prostor na dva podprostora.\n_START_SECTION_\nPosebne vrste hiperravnin\n_START_PARAGRAPH_\nUporablja se ve\xc4\x8d vrst hiperravnin, ki so namenjene posebni uporabi.\n_START_SECTION_\nVektorske hiperravnine\n_START_PARAGRAPH_\nV vektorskem prostoru je vektor hiperravnine linearni podprostor s korazse\xc5\xbenostjo 1. Tak\xc5\xa1na hiperravnina je re\xc5\xa1itev samo ene homogene linearne ena\xc4\x8dbe.\n_START_SECTION_\nProjektivne hiperravnine\n_START_PARAGRAPH_\nProjektivna geometrija se lahko obravnava kot afina geometrija z dodatno izginjajo\xc4\x8do to\xc4\x8dko (to je to\xc4\x8dka v neskon\xc4\x8dnosti). Afina hiperravnina skupaj s to\xc4\x8dko v neskon\xc4\x8dnosti tvori projektivno hiperravnino. Posebni primer projektivne hiperravnine je neskon\xc4\x8dna ali idealna hiperravnina, ki je definirana kot mno\xc5\xbeica vseh to\xc4\x8dk v neskon\xc4\x8dnosti.'