b'\n_START_ARTICLE_\nSogdija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 392 pr. n. \xc5\xa1t. je po napornem pohodu skozi pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Sogdijo osvojil Aleksander Veliki. Reko Amu Darjo je njegova vojska pre\xc4\x8dila na splavih, si so jih naredili iz \xc5\xa1otorov. Po dveh letih bojev je Aleksandru uspelo pokoriti Sogdijce, potem pa se je leta 327 pr. n. \xc5\xa1t. odpravil v Indijo. Pred odhodom se je poro\xc4\x8dil z Oksiartovo h\xc4\x8derko Roksano. _NEWLINE_Med bivanjem v Sogdiji je ustanovil mesto Aleksandrijo Eshate, kar pomeni "Najbolj oddaljena Aleksandrija". Aleksandrija je stala na mestu dana\xc5\xa1njega Khodjenda (biv\xc5\xa1ega Leninabada) v severnem Tad\xc5\xbeikistanu. Mesto je ustanovil kmalu potem, ko je ob reki Jaxartes poru\xc5\xa1il sedem sogdijskih "mest", med njimi tudi Kiropolis, ki ga je (baje) ustanovil Kir Veliki. Mesta so se ob njegovem prihodu v Sogdijo mirno vdala, potem pa so se uprla in presekala Aleksandrove oskrbovalne poti. Aleksander se je zato zna\xc5\xa1el v zelo te\xc5\xbekem polo\xc5\xbeaju in se je Sogdijcem hitro in brez milosti ma\xc5\xa1\xc4\x8deval. _NEWLINE_Sogdija je igrala pomembno vlogo pri omogo\xc4\x8danju trgovine med Kitajsko in Srednjo Azijo vzdol\xc5\xbe Svilne ceste. Ve\xc4\x8dina trgovcev ni potovala po celotni Svilni cesti, temve\xc4\x8d je trgovsko blago potovalo prek posrednikov s sede\xc5\xbeem v oazah oziroma mestih, kot so bili Khotan ali Dunhuang. V Sogdiji so vzpostavili preko 1500 milj dolgo trgovsko mre\xc5\xbeo poti od Sogdije do Kitajske \xc5\xbee v 1. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Njihov jezik je postal skupni jezik (lingua franca) na Svilni poti in so imeli pomembno vlogo v kulturnih gibanjih, filozofiji in religiji, kot so manihejstvo, zaratustrstvo in budizem. Iz virov, kot so dokumenti Sira Aurela Steina in drugi, je bilo ugotovljeno, da je v 4. stoletju Sogdija monopolizirala trgovino med Indijo in Kitajsko. Poleg tega je v letu 568 tur\xc5\xa1ko-sogdijska delegacija odpotovala k rimskemu cesarju v Konstantinopel, da bi pridobila dovoljenja za trgovino in v naslednjih letih je komercialna dejavnost med dr\xc5\xbeavami cvetela. Poenostavljeno povedano je Sogdija obvladovala trgovino vzdol\xc5\xbe Svilne ceste od 2. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem do 10. stoletja._NEWLINE_V 10. stoletju je bila Sogdija vklju\xc4\x8dena v Ujgursko cesarstvo, ki je do leta 840 obvladovalo severni del Srednje Azije. Ta kaganate je pridobival iz Kitajske ogromne koli\xc4\x8dine svile v zameno za konje.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nSogdija je igral pomembno vlogo v verskem in kulturnem razvoju osrednje Azije. Glavna religija je bil zoroastrizem. To vemo zaradi nekaterih primerov materialnih dokazov. Na primer, odkritje fresk z motivi \xc4\x8dastilcev v sveti\xc5\xa1\xc4\x8du ognja in kostnici iz Samarkanda, Panjikenta in Er-Kurgana, kjer ka\xc5\xbee pokop mrtvih v skladu z zoroastrskim ritualom._NEWLINE_Vendar pa v Sogdiji vlada verski pluralizem vzdol\xc5\xbe trgovskih poti. Najve\xc4\x8dja sogdijska besedila so budisti\xc4\x8dna in Sogdijci so bili med glavnimi prevajalci budisti\xc4\x8dnih sutr v kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dino. Vendar pa se budizem ni ukoreninil v Sogdiji. Poleg tega so v samostanu Bulayiq severno od Turpana na\xc5\xa1li kr\xc5\xa1\xc4\x8danska besedila in obstajajo \xc5\xa1tevilna manihejska besedila iz Qocha._NEWLINE_Muslimanski geografi iz 10. stoletja \xc4\x8drpajo iz sogdijskih zapisov, ki segajo do let 750-840. Po koncu Uigurskega cesarstva, je sogdijska trgovina do\xc5\xbeivela krizo. Iz muslimanske Srednje Azije so pri\xc5\xa1li Samanidi, in trgovina se je nadaljev6ala po severozahodni cesti, ki je vodila do Hazari in Urala in po severovzhodni smeri do bli\xc5\xbenjih tur\xc5\xa1kih plemen.\n_START_SECTION_\nJezik in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nZa 6. stoletje menijo, da je bil vrhunec sogdijske kulture, sode\xc4\x8d po njeni zelo razviti umetni\xc5\xa1ki tradiciji._NEWLINE_Ta regija je imela ve\xc4\x8dplastne povezave z Indijo. Omenjajo pogrebne obrede med plemeni, vedsko tradicijo, kult \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja ognja in mitraizem, legendo o Gandharvasu (bo\xc5\xbeanstvo vode) in Ganges. Krajevna imena, kot so Kanka ali Ganga, se pojavljajo tudi v osrednji Aziji. V Sogdiji so \xc4\x8dastili pet hindujskih bogov: Brahma, Indra, Mahadeva (\xc5\xa0iva), Narayana in Vaishravana, ki so imela sogdijska imena Zravan, Adabad in Veshparkar. Prenosni ognjeni oltarji so povezani z bo\xc5\xbeanstvi Mahadeva-Veshparkar, Brahma-Zravan in Indra-Abdab, kar je vidno na freski iz 8. stoletja v Panjakent._NEWLINE_V Sogdiji so bili zelo strpni do razli\xc4\x8dnih verskih prepri\xc4\x8danj. Zoroastrizem je bila prevladujo\xc4\x8da religija med Sogdijci, po Islamski osvojitvi je to postopoma postal islam. Na Kitajskem so na\xc5\xa1li sogdijska verska besedila, datirana v severno dinastijo Sui in Tang. Ve\xc4\x8dinoma so budisti\xc4\x8dni teksti. Obstajajo tudi manihejska in nestorijanska ter le majhno \xc5\xa1tevilo zoroastrskih besedil. Grobnice sogdijskih trgovcev na Kitajskem, datirane v zadnjo tretjino 6. stoletja, ka\xc5\xbeejo prete\xc5\xbeno zoroastrske motive ali zoroastrsko-manihejski sinkretizem, medtem ko arheolo\xc5\xa1ke ostaline iz Sogdije ka\xc5\xbeejo dokaj iransko in konzervativno zoroastrsko poreklo._NEWLINE_V Sogdiji so govorili sogdij\xc5\xa1\xc4\x8dino, vzhodnoiranski jezik, ki je tesno soroden z baktrij\xc5\xa1\xc4\x8dino, drugim pomembnim jezikom v ju\xc5\xbenem delu osrednje Azije v starodavnih \xc4\x8dasih. Sogdij\xc5\xa1\xc4\x8dina se je pisala v razli\xc4\x8dnih pisavah, vse izhajajo iz aramejske abecede._NEWLINE_Tudi v srednjem veku, v dolini Zaraf\xc5\xa1an okoli Samarkanda, so ohranili sogdijsko ime Samarkand. V Jagnobistanu, v provinci Sughd v Tad\xc5\xbeikistanu, \xc5\xa1e vedno govorijo nare\xc4\x8dje sogdij\xc5\xa1\xc4\x8dine. V letu 819 n. \xc5\xa1t. je bil ustanovljen Samanidski imperij v regiji in postopoma je za\xc4\x8dela prevladovati perzij\xc5\xa1\xc4\x8dina. To so bili predniki sodobnih Tad\xc5\xbeikov. \xc5\xa0tevilne besede sogdij\xc5\xa1\xc4\x8dine je mogo\xc4\x8de najti v sodobnem tad\xc5\xbei\xc5\xa1kem jeziku.'