b'\n_START_ARTICLE_\nBrez\xc5\xbei\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nBrez\xc5\xbei\xc4\x8dno lokalno omre\xc5\xbeje (angl. Wireless LAN) je povezava dveh ali ve\xc4\x8d ra\xc4\x8dunalnikov brez uporabe kablov. WLAN za komunikacijo med napravami v omejenem podro\xc4\x8dju izkori\xc5\xa1\xc4\x8da tehnologijo raz\xc5\xa1irjenega spektra (spread-spectrum) na podlagi radijskih valov. To omogo\xc4\x8da uporabnikom da so kljub premikanju znotraj obmo\xc4\x8dja pokritosti povezave \xc5\xa1e vedno povezani v omre\xc5\xbeje._NEWLINE_Ta tehnologija zelo hitro pridobiva na popularnosti, \xc5\xa1e posebej z naglim razvojem majhnih prenosnih naprav, kot so osebni organizatorji. Za doma\xc4\x8dega uporabnika je WLAN uporaben zaradi nekomplicirane namestitve in zaradi popularnosti prenosnih ra\xc4\x8dunalnikov, tudi prostega premikanja po stanovanju. Nekateri lokali in veleblagovnice svojim strankam \xc5\xbee nudijo brez\xc5\xbei\xc4\x8den dostop do interneta, nekateri to ponujajo celo brezpla\xc4\x8dno. V veliko glavnih mestih potekajo projekti velikanskih brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih mre\xc5\xbe, tako Google ponuja brezpla\xc4\x8dno storitev v Mountain View v Kaliforniji, brez\xc5\xbei\xc4\x8dni dostop pa naj bi ponudil tudi v San Franciscu in New Yorku, v Ljubljani pa nastaja odprto brez\xc5\xbei\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje wlan ljubljana.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1971 so raziskovalci na Havajski Univerzi razvili prvo brez\xc5\xbei\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje na svetu, imenovano ALOHAnet. Sistem je vklju\xc4\x8deval sedem ra\xc4\x8dunalnikov na \xc5\xa1tirih otokih, ki so z glavnim ra\xc4\x8dunalnikom na otoku Oahu komunicirali brez uporabe telefonskih \xc5\xbeic._NEWLINE_Prvotno je bila strojna oprema za WLAN zelo draga, zato se je uporabljala za alternativo klasi\xc4\x8dnemu lokalnemu omre\xc5\xbeju tam, kjer je bilo le-to nemogo\xc4\x8de. Zgodnji razvoj je vklju\xc4\x8deval re\xc5\xa1itve specifi\xc4\x8dne za eno industrijo in lastninske protokole, toda ti so bili ob koncu devetdesetih let nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni s standardi, najve\xc4\x8d z razli\xc4\x8dicami IEEE 802.11 (WiFi). Alternativna 5\xc2\xa0GHz standardizirana tehnologija HIPERLAN na trgu ni uspela, in z izdajo hitrej\xc5\xa1ih 54 Mbit/s standardov 802.11a (5\xc2\xa0GHz) in 802.11g (2.4\xc2\xa0GHz) skoraj zagotovo tudi nikoli ne bo.\n_START_SECTION_\nPostaje\n_START_PARAGRAPH_\nVse naprave, ki se pove\xc5\xbeejo v omre\xc5\xbeje, imenujemo postaje. Vse postaje so opremljene z brez\xc5\xbei\xc4\x8dno omre\xc5\xbeno kartico. Postaje delimo v dve kategoriji: Odjemalci in dostopne to\xc4\x8dke.\n_START_SECTION_\nDostopne to\xc4\x8dke\n_START_PARAGRAPH_\nDostopne to\xc4\x8dke (angl. access point) so osnovne postaje brez\xc5\xbei\xc4\x8dnega omre\xc5\xbeja. Oddajajo in prejemajo radijske frekvence za komunikacijo z brez\xc5\xbei\xc4\x8dnimi napravami.\n_START_SECTION_\nOdjemalci\n_START_PARAGRAPH_\nOdjemalec (angl. client) je lahko prenosna naprava, kot je prenosni ra\xc4\x8dunalnik, osebni organizator, IP-telefon, ali stati\xc4\x8dna naprava, kot so namizni ra\xc4\x8dunalniki ali delovne postaje, ki so opremljeni z brez\xc5\xbei\xc4\x8dno omre\xc5\xbeno kartico.\n_START_SECTION_\nBasic Service Set\n_START_PARAGRAPH_\nBasic service set (BSS) je mno\xc5\xbeica vseh postaj, ki lahko druga z drugo komunicirajo. Poznamo dva tipa BSS: neodvisni in infrastrukturni. Vsak BSS ima svojo izkaznico, ki jo imenujemo BSSID, sestavljena pa je iz naslova MAC dostopne to\xc4\x8dke._NEWLINE_Neodvisni Basic Service Set je ad-hoc omre\xc5\xbeje, ki ne vsebuje dostopnih to\xc4\x8dk. Ker nima dostopnih to\xc4\x8dk, se ne more povezati na drug Basic Service Set._NEWLINE_Infrastrukturni Basic Service Set lahko preko dostopnih to\xc4\x8dk komunicira s postajami, ki niso v istem BSS.\n_START_SECTION_\nExtended Service Set\n_START_PARAGRAPH_\nExtended Service Set (ESS) je mno\xc5\xbeica povezanih BSS. Dostopne to\xc4\x8dke v ESS so povezane s pomo\xc4\x8djo distributivnega sistema. Vsak ESS ima izkaznico, ki jo imenujemo SSID. Ta predstavlja najve\xc4\x8d 32 bajtov dolg niz znakov. Primer: linksys (privzet SSID za Linksys-ove usmerjevalnike).\n_START_SECTION_\nDistributivni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nDistributivni sistem povezuje dostopne to\xc4\x8dke v ESS. Distributivni sistem je obi\xc4\x8dajno realiziran z obi\xc4\x8dajnim omre\xc5\xbejem, lahko pa tudi z brez\xc5\xbei\xc4\x8dnim.\n_START_SECTION_\nDostopna to\xc4\x8dka\n_START_PARAGRAPH_\nAP-na\xc4\x8din delovanja je namenjen infrastrukturnemu postavljanju brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih omre\xc5\xbeij, kjer je sama dostopna to\xc4\x8dka priklopljena na o\xc5\xbei\xc4\x8deno omre\xc5\xbeje, sama pa tako slu\xc5\xbei za prehod odjemalcem v to o\xc5\xbei\xc4\x8deno omre\xc5\xbeje. Ta na\xc4\x8din delovanja podpira tudi enkripcijo, avtentikacijo in avtorizacijo povezave med to\xc4\x8dko in odjemalcem, kar pripomore k ve\xc4\x8dji varnosti omre\xc5\xbeja, hkrati pa tudi zahteva ve\xc4\x8djo usklajenost (recimo poznavanje gesla za dostop do omre\xc5\xbeja) med to\xc4\x8dko in odjemalcem._NEWLINE_Ta usklajenost se odra\xc5\xbea tudi v sami usklajenosti brez\xc5\xbei\xc4\x8dne komunikacije, ki lahko zato dosega hitrej\xc5\xa1i in kvalitetnej\xc5\xa1i prenos podatkov v primerjavi z ad-hoc na\xc4\x8dinom delovanja._NEWLINE_To je na\xc4\x8din delovanja, ki je splo\xc5\xa1nim uporabnikom najbolj znan.\n_START_SECTION_\nPeer-to-peer ali ad-hoc\n_START_PARAGRAPH_\nAd hoc (na horuk) na\xc4\x8din delovanja brez\xc5\xbei\xc4\x8dnega omre\xc5\xbeja omogo\xc4\x8da vsem brez\xc5\xbei\xc4\x8dnim napravam v obmo\xc4\x8dju enostavno in neposredno komunikacijo med seboj brez centralizirane dostopne to\xc4\x8dke. Ker so vse naprave v tem na\xc4\x8dinu delovanja enakovredne, ne zahteva veliko usklajenosti med WiFi to\xc4\x8dko in odjemalcem in zato predstavlja skupni imenovalec za naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i nabor brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih omre\xc5\xbenih naprav._NEWLINE_Zaradi svojega preprostega delovanja omogo\xc4\x8da tudi medsebojno povezovanje ve\xc4\x8d mre\xc5\xbenih naprav (to\xc4\x8dk in odjemalcev, saj med njimi ne razlikuje), ki se tako mre\xc5\xbeijo med seboj. Po navadi se uporablja, kadar se dva ra\xc4\x8dunalnika pove\xc5\xbeeta in tvorita omre\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nNadzorna postaja\n_START_PARAGRAPH_\nBolj\xc5\xa1e brez\xc5\xbei\xc4\x8dne omre\xc5\xbene kartice se lahko nastavi za nadzor omre\xc5\xbeja brez povezave na dostopno to\xc4\x8dko. Ta lastnost se lahko uporabi za diagnosticiranje in odpravljanje te\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nVarnostna tveganja\n_START_PARAGRAPH_\nS popularnostjo brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih omre\xc5\xbeij raste tudi tveganje. Ko je bila tehnologija predstavljena, je bilo nevarnosti le malo, vendar pa je danes z brez\xc5\xbei\xc4\x8dno tehnologijo povezanih veliko varnostnih tveganj, nekatera bolj o\xc4\x8ditna, nekatera manj. Napadalci so v trenutnih brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih protokolih, metodah kriptiranja podatkov in brezbri\xc5\xbenosti uporabnikov odkrili veliko ranljivosti. S prihodom brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih tehnologij so metode vdiranja postale veliko bolj inovativne in enostavne, saj je v brez\xc5\xbei\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje mogo\xc4\x8de vdreti z brezpla\xc4\x8dnimi programi, prosto dostopnimi na internetu.\n_START_SECTION_\nUporaba za vdor v obi\xc4\x8dajna omre\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere organizacije, ki nimajo name\xc5\xa1\xc4\x8denih brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih dostopnih to\xc4\x8dk, ne \xc4\x8dutijo potrebe za osnovne varnostne ukrepe. Problem nastane, ko se v omre\xc5\xbeje priklju\xc4\x8di prenosni ra\xc4\x8dunalnik, ki ima delujo\xc4\x8do brez\xc5\xbei\xc4\x8dno mre\xc5\xbeno kartico. Napadalec si lahko preko te kartice pridobi dostop do obi\xc4\x8dajnega omre\xc5\xbeja in s tem tudi dostop do potencialno zaupnih informacij.\n_START_SECTION_\nNaklju\xc4\x8dna povezava\n_START_PARAGRAPH_\nDo nepoobla\xc5\xa1\xc4\x8denega dostopa v brez\xc5\xbei\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje lahko pride na veliko na\xc4\x8dinov, z razli\xc4\x8dnimi metodami in nameni. Ena izmed njih je naklju\xc4\x8dna povezava. Do te pride, ko uporabnik pri\xc5\xbege prenosni ra\xc4\x8dunalnik znotraj dosega signala brez\xc5\xbei\xc4\x8dnega omre\xc5\xbeja. Uporabnik se tega najbr\xc5\xbe niti ne zaveda, vendar pa je to zelo resna varnostna pomanjkljivost omre\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nZlonamerna povezava\n_START_PARAGRAPH_\nZa zlonamerno povezavo napadalec ustvari brez\xc5\xbei\xc4\x8dno napravo, da se v omre\xc5\xbeje pove\xc5\xbee preko svojega prenosnega ra\xc4\x8dunalnika, namesto preko omre\xc5\xbene dostopne to\xc4\x8dke. Te vrste prenosnikov so znane kot \xe2\x80\x9emehka dostopna to\xc4\x8dka\xe2\x80\x9c in z razli\xc4\x8dnimi programi dose\xc5\xbeejo, da njihova brez\xc5\xbei\xc4\x8dna mre\xc5\xbena kartica izgleda kot dostopna to\xc4\x8dka. Ko napadalec dobi dostop do omre\xc5\xbeja, lahko ukrade gesla, izvr\xc5\xa1i napad na obi\xc4\x8dajno omre\xc5\xbeje ali pa podtakne trojanskega konja.\n_START_SECTION_\nOmre\xc5\xbeja Ad-hoc\n_START_PARAGRAPH_\nOmre\xc5\xbeja Ad-Hoc zaradi neposredne povezave med ra\xc4\x8dunalniki brez vmesnih dostopnih to\xc4\x8dk predstavljajo veliko varnostno gro\xc5\xbenjo. Ker tovrstna omre\xc5\xbeja navadno niso za\xc5\xa1\xc4\x8ditena, je priporo\xc4\x8dljiva uporaba metod za kriptiranje podatkov.\n_START_SECTION_\nNetradicionalna omre\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nTudi netradicionalna omre\xc5\xbeja, kot je omre\xc5\xbeje Bluetooth, niso varna pred napadi. Za\xc5\xa1\xc4\x8dito potrebujejo celo osebni organizatorji in brez\xc5\xbei\xc4\x8dni omre\xc5\xbeni tiskalniki in fotokopirni stroji. Ta netradicionalna omre\xc5\xbeja so pogosto spregledana, saj se ljudje osredoto\xc4\x8dajo le na prenosne ra\xc4\x8dunalnike in dostopne to\xc4\x8dke.\n_START_SECTION_\nKraja identitete\n_START_PARAGRAPH_\nDo kraje identitete pride, ko ima napadalec mo\xc5\xbenost opazovanja omre\xc5\xbenega prometa in identifikacije naslova MAC ra\xc4\x8dunalnika, ki ima v omre\xc5\xbeju visoke privilegije. Ve\xc4\x8dina brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih sistemov omogo\xc4\x8da filtriranje naslovov MAC, zato da lahko le dolo\xc4\x8deni ra\xc4\x8dunalniki dostopajo do nastavitev omre\xc5\xbeja. Kljub temu pa se da s \xc5\xa1tevilnimi programi MAC naslov ponarediti, tako da lahko napadalec, \xc4\x8de pozna MAC naslov privilegiranega ra\xc4\x8dunalnika, poljubno spreminja nastavitve omre\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nDenial of Service\n_START_PARAGRAPH_\nNapad Denial of Service (Dos) je ime za napad, pri katerem napadalec dostopne to\xc4\x8dke nenehoma obsipava z la\xc5\xbenimi zahtevami in ukazi. Tako po\xc4\x8detje drugim uporabnikom onemogo\xc4\x8di dostop do omre\xc5\xbeja, v dolo\xc4\x8denih primerih pa povzro\xc4\x8di celo sesutje omre\xc5\xbeja. Tovrstni napadi se opirajo na zlorabo protokolov.\n_START_SECTION_\nNapad Man-In-The-Middle\n_START_PARAGRAPH_\nNapad Man-In-The-Middle je eden bolj izpopolnjenih napadov, ki jih uporabljajo napadalci. Vrti se okrog nezavarovanega ra\xc4\x8dunalnika, preko katerega se napadalec pove\xc5\xbee na svoj ra\xc4\x8dunalnik, ki je nastavljen kot mehka dostopna to\xc4\x8dka. Ko je to opravljeno se napadalec s pomo\xc4\x8djo druge brez\xc5\xbei\xc4\x8dne kartice, ki ponuja stabilen tok podatkov skozi transparenten ra\xc4\x8dunalnik, uporabljen za napad, pove\xc5\xbee na pravo dostopno to\xc4\x8dko. Napadalec lahko nato prestreza uporabni\xc5\xa1ka imena, gesla, \xc5\xa1tevilke kreditnih kartic itd.\n_START_SECTION_\nNetwork Injection\n_START_PARAGRAPH_\nPri napadu Network Injection napadalec izkoristi dostopne to\xc4\x8dke, ki so izpostavljene nefiltriranemu prometu. Napadalec v promet vstavi la\xc5\xbene zahteve in ukaze, ki vplivajo na usmerjevalnike in stikala. S to metodo se lahko zru\xc5\xa1i celotno omre\xc5\xbeje, zato je potreben ponoven zagon ali celo ponovno nastavljanje vseh omre\xc5\xbenih naprav.\n_START_SECTION_\nVarnostni ukrepi\n_START_PARAGRAPH_\nGro\xc5\xbenja vdora bo vedno z nami, vse kar lahko storimo, je da smo vedno korak pred napadalci. Spoznavati moramo nove vrste napadov in tudi na\xc4\x8dine, kako se jih ubraniti.\n_START_SECTION_\nFiltriranje MAC ID\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih dostopnih to\xc4\x8dk vklju\xc4\x8duje mo\xc5\xbenost filtriranje MAC ID, ki administratorju omogo\xc4\x8di omejevanje dostopa do omre\xc5\xbeja le na ra\xc4\x8dunalnike z dolo\xc4\x8denim MAC ID. To je lahko v velikansko pomo\xc4\x8d, vendar pa ne smemo pozabiti, da je MAC ID prek omre\xc5\xbeja mogo\xc4\x8de ponarediti. Orodja za tako po\xc4\x8detje so prosto dostopna, nekaterim ra\xc4\x8dunalnikom pa lahko MAC ID celo prosto dolo\xc4\x8dimo v BIOS-u.\n_START_SECTION_\nStati\xc4\x8dni naslovi IP\n_START_PARAGRAPH_\nOnemogo\xc4\x8danje funkcije avtomatske dodelitve naslova IP stre\xc5\xbenika DHCP, ter nato ro\xc4\x8dna dodelitev naslovov IP, bo manj izku\xc5\xa1enemu napadalcu povzro\xc4\x8dilo precej preglavic, \xc5\xa1e posebej \xc4\x8de je velikost podmre\xc5\xbee zmanj\xc5\xa1ana iz privzete nastavitve na le nujno potrebno in \xc4\x8de so v po\xc5\xbearnem zidu dostopne to\xc4\x8dke blokirani dovoljeni, a ne uporabljeni naslovi IP.\n_START_SECTION_\nWEP\n_START_PARAGRAPH_\nTa standard je izviren standard kriptiranja brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih omre\xc5\xbeij. Sode\xc4\x8d po imenu (Wired Equivalent Privacy) je bil njegov namen postaviti raven varnosti brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih omre\xc5\xbeij na raven navadnih. Vendar pa mu to na \xc5\xbealost ni uspelo, saj so bile napake hitro najdene in izkori\xc5\xa1\xc4\x8dene. Na voljo je precej odprtokodnih programov, ki jih napadalci uporabljajo za vlom z iskanjem vzorcev v enkripciji. WEP delimo glede na velikost klju\xc4\x8dev. Pogosti dol\xc5\xbeini sta 128 in 256 bitov. Dalj\xc5\xa1i kot je klju\xc4\x8d, bolj ote\xc5\xbeimo delo napadalcu.\n_START_SECTION_\nWPA2\n_START_PARAGRAPH_\nWPA2 je ime za dokon\xc4\x8dan standard 802.11i. Glavna razlika med WPA2 in WPA je polna podpora algoritmu AES-CCMP. Oba WPA in WPA2 podpirata avtentikacijske metode EAP, ki uporabljajo stre\xc5\xbenike RADIUS in klju\xc4\x8de PSK.\n_START_SECTION_\nPametne kartice\n_START_PARAGRAPH_\nTo je zelo visoka oblika zavarovanja. V kombinaciji s stre\xc5\xbeni\xc5\xa1ko programsko pametna kartica uporabi svojo identifikacijsko kodo kombinirano z uporabnikovo kodo PIN za generiranje algoritma, ki v dolo\xc4\x8denih \xc4\x8dasovnih intervalih generira novo enkripcijsko geslo. Stre\xc5\xbenik je sinhroniziran s pametno kartico. To je najvarnej\xc5\xa1i na\xc4\x8din za opravljanje brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih prenosov.'