b'\n_START_ARTICLE_\nPlanina pri Sevnici\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbeno od Planine, na \xc5\xbdvegli\xc4\x8devem posestvu, so v 19. st. na\xc5\xa1li 150 bronastih rimskih kovancev. Naselje je prvi\xc4\x8d omenjeno \xc5\xbee leta 1190 in 1209 kot vinogradni\xc5\xa1ka vas, leta 1345 pa dobi status trga (kopija prangerja stoji \xc5\xa1e danes). Leta 1598 je omenjeno obzidje. Najprej je imel trg tri letne sejme, leta 1793 je dobil \xc5\xa1e tri. V letu 1494 so trg izropali Turki, leta 1646 je kraj zajela kuga na kar spominja kamnit steber na poti v Viso\xc4\x8de, po\xc5\xbear ga je uni\xc4\x8dil leta 1962. Zaradi mnogih po\xc5\xbearom ni ohranjena nobena tr\xc5\xa1ka arhitektura._NEWLINE_V 16., 17. in 18. st. je bila Planina prizori\xc5\xa1\xc4\x8de kme\xc4\x8dkih uporov. Leta 1573 je kme\xc4\x8dka vojska pod vodstvom Ilije Gregori\xc4\x8da zavzela Planino. Slovence je vodil klju\xc4\x8davni\xc4\x8dar \xc5\xa0terc iz Jurklo\xc5\xa1tra, ki je bil zaradi izdajstva zaprt v grajsko je\xc4\x8do. Med uporom leta 1635 so kmetje izropali planinski grad. Zadnji upor je bil leta 1790._NEWLINE_Pomemben kraj se je razvil tudi zaradi desetih \xc5\xbeivinskih sejmov na leto. Cesta Planina - Sevnica je bila zgrajena leta 1868. \xc5\xa0olo so dobili leta 1822, ustanovil jo je gra\xc5\xa1\xc4\x8dak Jo\xc5\xbeef Protasi, novo pa so zgradili leta 1972._NEWLINE_Na \xc4\x8dase NOB spominjajo: spomenik padlim (115 \xc5\xbertvam), spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da na stavbi Krajevne skupnosti, ki govori o tem, da je bil tam sede\xc5\xbe leta 1944 sede\xc5\xbe okrajnega odbora SKOJ-a za Kozjansko, na stari \xc5\xa1oli je plo\xc5\xa1\xc4\x8da, da je bil v \xc5\xa1oli partizanski pouk, na Ka\xc5\xa1ti pa plo\xc5\xa1\xc4\x8da v spomin bojem XIII. brige SNOU._NEWLINE_Po podatkih centralnega registra na dan 31. 10. 2010 ima Planina pri Sevnici 403 prebivalce.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nTrg Planina ima muzejski zbirki (zbirko etnolo\xc5\xa1kih predmetov Janeza \xc5\xa0mida in stalno razstavo \xc2\xbbKozjansko \xc5\xbeari\xc2\xab) in grad z grajsko ka\xc5\xa1\xc4\x8do ter grajskim parkom z za\xc5\xa1\xc4\x8diteno tur\xc5\xa1ko lipo._NEWLINE_V bli\xc5\xbenji gotski cerkvi sv. Vida naj bi se poro\xc4\x8dila Friderik II. Celjski in Veronika Deseni\xc5\xa1ka. _NEWLINE_Zanimiv je sprehod mimo kapelic kri\xc5\xbeevega pota do bli\xc5\xbenjega hriba Sv. Kri\xc5\xbe (733 m) ali po markirani planinski poti od Bohorja do Sedlarjevega in do slapov reke Gra\xc4\x8dnice.\n_START_SECTION_\nCerkev Svete Marjete\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev Svete Marjete je iz prve polovice 15. st., zvonik so ji prizidali v 17. st. Kapeli sta iz okoli 1700. Ladjo so podalj\xc5\xa1ali, vanjo vgradili dve empori in kostnico, ki so jo leta 1871 odstranili. Dana\xc5\xa1nja zakristija je iz leta 1878. Prezbiterij je gotsko obokan, na stenah so sledi poslikav iz konca 15. st. Veliki oltar je iz leta 1780, stranska pa verjetno iz 1735, napravil naj bi ju kipar Janez Poga\xc4\x8dnik iz Konjic. Jo\xc5\xbeefov oltar iz leta 1720 je bil prinesen iz grajske kapele. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kov oltar iz prve kapele je iz okoli 1730. V zakristiji je slika sv. Marjete iz okoli 1760, delo roga\xc5\xa1kega slikarja Antona Lerchingerja._NEWLINE_Cerkev je bila sede\xc5\xbe vikariata \xc5\xbee pred letom 1452, ki so ga po po\xc5\xbearu leta 1450 preselili v \xc5\xa0entvid pri Planini. Sede\xc5\xbe \xc5\xbeupnije je v Planini od leta 1909.\n_START_SECTION_\nCerkev Svetega Kri\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev Svetega Kri\xc5\xbea je prvi\xc4\x8d omenjena \xc5\xbee leta 1414. Sedanja stavba je iz za\xc4\x8detka 18. st. Leta 1737 so ji prizidali zvonik, leta 1847 pa zakristijo in kapelo. Veliki oltar je iz leta 1847. Zanimiv je gla\xc5\xbeutarski lestenec iz srede 19. st.. Kri\xc5\xbeev pot predstavlja 12 kapelic iz leta 1801. Anton Pavli\xc4\x8d iz Bu\xc4\x8d jih je poslikal leta 1929.\n_START_SECTION_\nGrad\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Planina le\xc5\xbei na 33 m visokem strmem skalnatem grebenu nad trgom. Graditi so ga za\xc4\x8deli v 10. ali 11. st., kon\xc4\x8dali pa verjetno v 12. stoletju. Prvi\xc4\x8d je omenjen leta 1190. Njegovi lastniki so bili Kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje oziroma Vitezi Planinski. V 13. st so jim sledili Ostrovrharji (1249), v 14. st. pa Celjski grofje (1345-1456). Sledili so razni de\xc5\xbeelni knezi in najemniki, med najbolj znanimi so bili Mosconi (1588-1768) in Protazi (1823). Leta 1884 so gradu odstranili streho, nakar je postal razvalina, ki se je ohranila vse do danes. _NEWLINE_Jedro gradu je bilo romansko, ju\xc5\xbena stran pa gotska. Na severni steni je zanimiva zidava v obliki ribje kosti, zna\xc4\x8dilna za antiko oziroma zgodnjo romaniko. Grad je imel podol\xc5\xbeno oblikovan palacij z velikimi kletmi. Imel je dve nadstropji in velike podstre\xc5\xa1ne prostore. Ob vhodu je stal visok okrogel stolp, na severu, 100 m vstran, pa \xc5\xa1e en stolp, ki je varoval dovozno cesto na grad. Grad je bil obzidan na zahodni, severni in vzhodni strani.'