b'\n_START_ARTICLE_\nLe Mans\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei v zahodni Franciji ob reki Sarthe in njenem pritoku Huisne.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLe Mans, prvikrat omenjen v Ptolemejevi Geografiji kot rimski Vindinium, je bil glavno mesto plemena Aulerci. Le Mans je znan tudi kot Civitas Cenomanorum (mesto Cenomanov) ali Cenomanus. Njihovo mesto, ki so ga Rimljani zasegli leta 47 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, je bilo v rimski provinci Lugdunska Galija (Gallia Lugdunensis). Amfiteater iz 3. stoletja je \xc5\xa1e vedno ohranjen. Terme so v \xc4\x8dasu krize v tretjem stoletju podrli, ko so mobilizirali delavce za gradnjo obrambnih mestnih zidov. Starodavni zid okoli Le Mansa je ena izmed najbolj popolnih krogov galsko-rimskega obzidja, ki je ohranjen._NEWLINE_V franco\xc5\xa1\xc4\x8dini je bil Cenomanus v ljudski latin\xc5\xa1\xc4\x8dini nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z Celmans. Cel je bil v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini zamenjan z le in tako je nastal Le Mans._NEWLINE_Gregor Tourski omenja frankovskega podkralja Rigomerja, ki ga je bil ubil kralj Klovis I. v svojem pohodu za zdru\xc5\xbeitev frankovskega ozemlja._NEWLINE_Kot glavno naselje v provinci Maine je bil Le Mans prizori\xc5\xa1\xc4\x8de bojev v 11. stoletju med an\xc5\xbeujskimi grofi in normanskimi vojvodi. Normanski nadzor nad mestom je dovoljeval Viljemu Osvajalcu, da je uspe\xc5\xa1no zavojeval Anglijo (1066). Tri leta kasneje je sledil upor me\xc5\xa1\xc4\x8danov, ki so izgnali Normane iz Le Mansa, mesto pa je posledi\xc4\x8dno pristalo pod mainskimi grofi._NEWLINE_Geoffrey V. Anjouski se je poro\xc4\x8dil z Matildo Angle\xc5\xa1ko v stolnici. Tukaj je bil rojen njun sin Henrik II. Plantagenet, bodo\xc4\x8di kralj Anglije.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po tem, ko so 8. avgusta 1944  Le Mans osvobodili 79. ameri\xc5\xa1ki in 90. pehotni oddelek, so in\xc5\xbeenirji Ninth Air Force IX Engineering Command za\xc4\x8deli gradnjo za\xc4\x8dasnega letali\xc5\xa1\xc4\x8da izven mesta. Letali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo pripravljeno 3. septembra in ozna\xc4\x8deno kot "A-35". Ve\xc4\x8d ameri\xc5\xa1kih bojnih in transportnih enot ga je uporabljalo do konca novembra istega leta v dodatnih ofenzivah \xc5\xa1irom po Franciji. Letali\xc5\xa1\xc4\x8de je danes zaprto. _NEWLINE_Med letoma 1940 in 1944 so Le Mans zasedali nem\xc5\xa1ki vojaki. Vojna, ki je potekala v obmo\xc4\x8dju, je povzro\xc4\x8dila precej \xc5\xa1kode.\n_START_SECTION_\nPovojni \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nTradicija avtomobilskih dirk v mestu se je za\xc4\x8dela z ustanovitvijo prvega Grand Prix leta 1911. 1936 se je v Le Mans preselilo podjetje Renault, ki je v mestu \xc5\xa1e vedno najve\xc4\x8dji delodajalec. So pa tukaj tudi velike zavarovalnice. Visoko\xc5\xa1olsko izobra\xc5\xbeevanje, ki je bilo dolgo zanemarjeno, je bilo nagrajeno leta 1960 z ustanovitvijo univerze, ki je bila sprva odvisna od Univerze v Caenu. Bolj pomembna je Tehni\xc4\x8dna univerza, ustanovljena leta 1969.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je v \xc5\xa1portu najbolj znano po vsakoletni vzdr\xc5\xbeljivostni dirki 24 ur Le Mansa, ki \xc5\xbee od leta 1923 poteka na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du Circuit de la Sarthe in delno poteka po zaprtih javnih cestah. V mestu pa je \xc5\xa1e drugo manj\xc5\xa1e dirkali\xc5\xa1\xc4\x8de Bugatti Circuit, ki je v sezoni 1967 gostilo dirko Svetovnega prvenstva Formule 1 za Veliko nagrado Francije, ki jo je dobil Avstralec Jack Brabham z Brabhamom. \xc5\xbde prej pa je dirko za Veliko nagrado Francije trikrat potekala po javnih cestah Le Mansa. Prvi\xc4\x8d leta 1906, kar je bila sploh prva dirka za Veliko nagrado v zgodovini moto\xc5\xa1porta, dobil pa jo je mad\xc5\xbearski dirka\xc4\x8d Ferenc Szisz z Renaultom. Dirka je tu potekala \xc5\xa1e leta 1921, ko je zmagal Ameri\xc4\x8dan Jimmy Murphy z Duesenbergom, in leta 1929, ko je zmagal francosko-britanski dirka\xc4\x8d William Grover-Williams z Bugattijem T35B.'