b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeko Bratu\xc5\xbe\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini delavca Franca Bratu\xc5\xbea. Ljudsko \xc5\xa1olo in gimnazijo je obiskoval je v letih 1902\xe2\x88\x921914 v rojstnem kraju. Po maturi je vstopil v bogoslovje: I. letnik je kon\xc4\x8dal v Gorici. II. v samostanu v Sti\xc4\x8dni, ko je zaradi bolezni prenehal s \xc5\xa1tudijem. Od jeseni 1916 je bil nekaj \xc4\x8dasa prefekt v videmskem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du. Po koncu vojne je vstopil v gori\xc5\xa1ko bogoslovje, tu kon\xc4\x8dal III. letnik, zadnjega pa 1920 v Ljubljani. Zaradi moralnih na\xc4\x8del se ni dal posvetiti v duhovnika. Ko so leta 1923 v Gorici ponovno odprli Alojzijevi\xc5\xa1\xc4\x8de je postal najprej prefekt, kasneje pa vodja. Ko je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna oblast 24. januarja 1931 imenovala za prefekturnega komisarja italijanskega duhovnika je moral zavod zapustiti. Gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof ga je imenoval za profesorja gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in peta za italijanske gojence v nad\xc5\xa1kofijski gimnaziji in malem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du. Po vstopu Italije v 2. svetovno vojno je nad\xc5\xa1kof preselil malo semeni\xc5\xa1\xc4\x8de v Videm in Bratu\xc5\xbe je izgubil tudi to slu\xc5\xbebo. Do smrti se je nato pre\xc5\xbeivljal kot zasebni u\xc4\x8ditelj._NEWLINE_Bratu\xc5\xbeevo delo je bilo plodovito na treh podro\xc4\x8djih. Imel je prirojene mo\xc4\x8dno poudarjene vzgojiteljske sposobnosti. Alojzijevi\xc5\xa1\xc4\x8de je pod njegovim vodstvom zaslovelo po vsej de\xc5\xbeeli kot odli\xc4\x8den vzgojni zavod, kot profesor je \xc5\xbeel lepe uspehe, bil pa je tudi dober solist. Kot tenorist je bil vabljen na razne cerkvene slovesnosti. Veliko zaslug pa ima tudi kot sourednik \xc5\xa1tirih cerkvenih pesmaric katere je izdala Gori\xc5\xa1ka Mohorjeva dru\xc5\xbeba: Bo\xc5\xbeji spevi (1929), Gospodov dan (1930), Svete pesmice (1932) in Zdrava Marija (1933) ter ljudske pesmarice Bar\xc4\x8dica (1930). Bil pa je tudi odbornik Gori\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe od njene ustanovitve 1924 do smrti ter spodbujevalec in mentor pri za\xc4\x8detnih pesni\xc5\xa1kih korakih Ljubke \xc5\xa0orli.'