b'\n_START_ARTICLE_\nSklop\n_START_PARAGRAPH_\nSklopi so tvorjenke, ki nastajajo iz govorne podstave. Postopek tvorjenja sklopov se imenuje sklapljanje, kjer enote ve\xc4\x8ddelne podstave enostavno sklopimo v novo besedo. Pri tem velja pretvorbena enakost vseh besednih sestavin podstavne besedne zveze. To pomeni, da se vse izrazno ohranijo in postanejo sestavina tvorjenke, npr. ne-bodi-ga-treba. Ravno zaradi teh lastnosti je sklapljanje edina besedotvorna vrsta, ki je vezana na naklju\xc4\x8dne besedne zveze iz govora, zato tu lahko upravi\xc4\x8deno govorimo o govorni podstavi._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno ima sklop toliko naglasov, kot jih imajo besede, ki jih tvorimo v novo besedo. Kljub temu se lahko pri sklapljanju izgubi kateri izmed naglasov podstave, npr. b\xc3\xb4ja \xc5\xbe\xc3\xaaljen \xe2\x86\x92 boja\xc5\xbe\xc3\xaaljen. V redkih primerih se lahko sklopljena beseda spremeni tudi na kak\xc5\xa1en druga\xc4\x8den na\xc4\x8din, npr. sklop prmejd\xc3\xba\xc5\xa1 je sklopljen iz besed pri m\xc3\xb4ji d\xc3\xba\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nSklapljanje pridevni\xc5\xa1ke besede\n_START_PARAGRAPH_\nTopori\xc5\xa1i\xc4\x8d pravi, da je\xc2\xa0\xc2\xbbsklopnih pridevnikov v slovenskem knji\xc5\xbenem jeziku malo, pa \xc5\xa1e te ve\xc4\x8dinoma zavra\xc4\x8damo.\xc2\xab\xc2\xa0(Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d 1991, str. 157). Navaja primera hvalevr\xc3\xa9den in boja\xc5\xbe\xc3\xaaljen. Te besede ob\xc4\x8dutimo kot sklope, \xc4\x8de imajo en sam naglas. Kadar pa imajo sestavine takega navideznega sklopa dva naglasa, gre v bistvu za navadno besedno zvezo z dopolnilom pred pridevnikom. V Slovenski slovnici so navedeni primeri: v\xc3\xb4de \xc5\xbe\xc3\xaaljen, n\xc3\xa1de p\xc3\xb3ln, m\xc3\xadlosti p\xc3\xb3ln, hv\xc3\xa1le vr\xc3\xa9den. Povsod pri teh primerih je bolj obi\xc4\x8dajno govoriti: \xc5\xbe\xc3\xaaljen v\xc3\xb4de, p\xc3\xb3ln n\xc3\xa1de, p\xc3\xb3ln m\xc3\xadlosti, vr\xc3\xa9den hv\xc3\xa1le. Vendar pa Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d opozarja, da nekateri pi\xc5\xa1ejo take primere kot sklope, npr. nadepoln, milostipoln.  Sklapljanje je bolj obi\xc4\x8dajno pri \xc5\xa1tevnikih. Sklopno so tvorjeni izrazi za enice, od ene do druge desetice, in sicer od dvajset naprej. Prav tako pa so sklopno tvorjeni izrazi za desetice od trideset naprej in za stotice od dvesto naprej, npr. \xc3\xaanaidv\xc3\xa1jset, tr\xc3\xaddeset, dv\xc3\xa9sto ... Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d zapi\xc5\xa1e, da so\xc2\xa0\xc2\xbbprvotno bile tako tvorjene enice od enajst do devetnajst in izraz dvajset; danes ob\xc4\x8dutimo \xe2\x80\x93najst kot obrazilo, in prav tako \xe2\x80\x93jset.\xc2\xab\xc2\xa0(Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d 1991, str. 157). Blizu sklopom pa so tudi zveze stotic in enic oz. tiso\xc4\x8dic in enic, npr. sto eden, tiso\xc4\x8d in dva.\n_START_SECTION_\nSklapljanje vezni\xc5\xa1ke besede in medmeta\n_START_PARAGRAPH_\nPri nekaterih veznikih opazimo, da so sklopljeni, npr. zak\xc3\xa1j, zat\xc3\xb3, zat\xc3\xb3rej, \xc4\x8depr\xc3\xa0v, \xc4\x8det\xc3\xbadi, \xc4\x8der\xc3\xa1vno, akor\xc3\xa1vno, dasir\xc3\xa1vno ... Prvi del takega veznika je lahko predlog, drugi pa zaimek, npr. za + k\xc3\xa1j, za + t\xc3\xb3 + rej, ali pa je prvi del veznik, drugi pa poudarni \xc4\x8dlenek, npr. \xc4\x8de + pr\xc3\xa0v, dasi + ravno._NEWLINE_Tudi medmeti so lahko sklopljeni, najve\xc4\x8dkrat se krepijo z drugimi ali istimi medmeti, npr. ojoj, ehej, jejhata.'