b'\n_START_ARTICLE_\nPoplava\n_START_PARAGRAPH_\nPoplava je za\xc4\x8dasno prekritje zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da z vodo, ki obi\xc4\x8dajno ni prekrito z vodo. To je obi\xc4\x8dajno naravni pojav, ki nastane zaradi izredno mo\xc4\x8dnih ali dolgo trajajo\xc4\x8dih padavin, naglega taljenja snega ali medsebojnega skupnega delovanja. Naravni dejavniki, ki vplivajo na nastanek poplav so \xc5\xa1e predhodna nasi\xc4\x8denost tal z vodo in visoka podzemna voda, odto\xc4\x8dne razmere na obmo\xc4\x8dju padavin (visok odto\xc4\x8dni koeficient), kot so goloseki v gozdovih in gozdne vlake, nepropustne tlakovane povr\xc5\xa1ine v urbanih obmo\xc4\x8djih. Do poplavljanja lahko pride tudi zaradi zajezenega odtoka na kra\xc5\xa1kih poljih, zaradi zajezitev povzro\xc4\x8denih s sne\xc5\xbenim ali zemeljskim plazom, zaradi delovanja hudournikov, zaradi naravnega posedanja tal ali posedanja povzro\xc4\x8denega z gospodarsko dejavnostjo (rudarstvo), dviga gladine podtalnice ali zaradi visoke morske plime. Poplava je najpogostej\xc5\xa1a zvrst naravne katastrofe, ki prizadene razvite dr\xc5\xbeave in dr\xc5\xbeave v razvoju._NEWLINE_Poplave se lahko pojavljajo skoraj vsako leto, to so poplave z veliko verjetnostjo nastanka (50\xc2\xa0% in ve\xc4\x8d) ter poplave z verjetnostjo nastanka 10\xc2\xa0% (poplave s 10 letno povratno dobo), 5\xc2\xa0% verjetnosti (20 letne poplave), 1\xc2\xa0% verjetnost (100 letne poplave), 0,1\xc2\xa0% verjetnosti (katastrofalne poplave s povratno dobo 1000). Poplave so ene izmed prevladujo\xc4\x8dih naravnogeografskih preoblikovalcev pokrajine v ravninsko-ni\xc5\xbeinskih predelih in neposredno vplivajo na namembnost prostora in rabo tal. Od rabe poplavnega prostora je odvisno ali so poplave negativen ali pozitiven naravni pojav (npr. ve\xc4\x8dja rodovitnost tal) in imajo pomembno vlogo pri ohranjanju dolo\xc4\x8denih ekosistemov, poleg tega pa so bile redne poplave v\xc4\x8dasih klju\xc4\x8dnega pomena za razvoj prvih visokih civilizacij, kot je Stari Egipt._NEWLINE_V hidrologiji sta pojma poplava in pov\xc3\xb3denj lo\xc4\x8dena. Poplava je pogostej\xc5\xa1i in periodi\xc4\x8den pojav, medtem ko je povodenj ujma, ki se dogodi redkeje in zapusti katastrofalne posledice.\n_START_SECTION_\nVrste poplav\n_START_PARAGRAPH_\nLo\xc4\x8diti moramo obi\xc4\x8dajne in redne poplave, ki se pojavljajo skoraj vsako leto, poplave s povratno dobo 10 do 20 let in katastrofalne poplave s povratno dobo 100 in ve\xc4\x8d let.\n_START_SECTION_\nHudourni\xc5\xa1ke poplave\n_START_PARAGRAPH_\nPojavljajo se v gorskem in hribovitem svetu ter ob nekaterih ve\xc4\x8djih rekah. Kadar pride do hudourni\xc5\xa1kih poplav vode najprej zelo hitro narastejo in potem hitro upadejo. So kratkotrajne in silovite, povzro\xc4\x8dajo pa jih razmeroma kratkotrajne in intenzivne padavine. Trajajo lahko od nekaj ur do nekaj deset ur. Imajo veliko ru\xc5\xa1ilno mo\xc4\x8d in povzro\xc4\x8dajo veliko \xc5\xa1kodo. Vode prena\xc5\xa1ajo veliko proda, peska, mulja in drugi erozijski drobir, ki ga odlagajo na ravnini. Zaradi erozije v zgornjem toku in transporta gradiva lahko pride do mo\xc4\x8dnega nasipanja v spodnjem toku. Prihaja do zama\xc5\xa1itve pretoka in nato preboja ter nastanka mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih poplavnih valov._NEWLINE_Hudourniki z veliko erozijsko mo\xc4\x8djo spodjedajo bregove, prestavljajo struge, odna\xc5\xa1ajo jezove in mostove ter uni\xc4\x8dujejo cela naselja. Zaradi naplavljanja gradiva na ravnice zmanj\xc5\xa1uje rodovitnost obdelovalnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Ker hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo prihaja do \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev.\n_START_SECTION_\nNi\xc5\xbeinske poplave\n_START_PARAGRAPH_\nPoplave ob rekah so naravni dogodek. Ni\xc5\xbeinske poplave so zna\xc4\x8dilnost spodnjega toka ve\xc4\x8djih rek in nastanejo zaradi razlike v hitrosti dotekanja visokih vod ter preto\xc4\x8dnih zmogljivosti re\xc4\x8dnih strug. Obi\xc4\x8dajno se pojavljajo sezonsko, ko se sneg tali in zdru\xc5\xbeuje s spomladanskim de\xc5\xbejem. Vode hitro prite\xc4\x8dejo iz vi\xc5\xa1jega sveta, prehitro zapolnijo struge in se razlijejo po ravnini, nato pa po\xc4\x8dasi odte\xc4\x8dejo.\n_START_SECTION_\nPoplave na kra\xc5\xa1kih poljih\n_START_PARAGRAPH_\nKra\xc5\xa1ke poplave so posebna vrsta poplav, ki so zna\xc4\x8dilna za kra\xc5\xa1ki svet Slovenije. Nastopajo na kra\xc5\xa1kih poljih, kadar je dotok na kra\xc5\xa1ko polje ve\xc4\x8dji kot podzemni odtok prek po\xc5\xbeiralnikov. Pojavljajo se redno, nastopijo po\xc4\x8dasi, voda pa stoji ve\xc4\x8d dni ali tednov in po\xc4\x8dasi odte\xc4\x8de skozi kra\xc5\xa1ko podzemlje.\n_START_SECTION_\nMorske poplave\n_START_PARAGRAPH_\nMorske poplave nastanejo ob kombinaciji visoke plime, nizkega zra\xc4\x8dnega tlaka, ko se gladina morja za kratek \xc4\x8das dvigne nad vi\xc5\xa1ino obi\xc4\x8dajne visoke plime in preplavi obre\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nMestne poplave\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed najve\xc4\x8djih sprememb pri \xc4\x8dlovekovem spreminjanju pokrajine je uporaba asfalta in betona, ki vode ne absorbirata. Skoraj vsa de\xc5\xbeevnica postane povr\xc5\xa1insko odtekajo\xc4\x8da se voda. V urbanih okoljih, kjer ni dobrega odvodnega sistema, lahko pride do poplav, ker sistem ne po\xc5\xbeira zadostnih koli\xc4\x8din meteornih vod. Pojavljajo se ob kratkotrajnih ekstremnih padavinah. Njihova posledica so predvsem poplavljeni podvozi, podhodi in kleti ter vdor vode v kanalizacijske sisteme._NEWLINE_Podoben problem lahko nastane z re\xc4\x8dnimi nasipi, ki prepre\xc4\x8dujejo poplavljanje. Te gradnje raz\xc5\xa1irjajo naravne bregove rek, tako da lahko mimo njih ste\xc4\x8de veliko ve\xc4\x8d vode. U\xc4\x8dinkoviti so pri prepre\xc4\x8devanju razlivanja vode na enem obmo\xc4\x8dju, kar pa po navadi povzro\xc4\x8di probleme v ni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8dih obmo\xc4\x8djih kjer ni ve\xc4\x8d nasipov. To obmo\xc4\x8dje dobi vse poplavne vode, ki bi se druga\xc4\x8de \xc5\xbee razlile v vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih obmo\xc4\x8djih. Druga nevarnost je, da se lahko re\xc4\x8dni nasipi poru\xc5\xa1ijo. Ko se to zgodi, velika koli\xc4\x8dina vode v kratkem \xc4\x8dasu ste\xc4\x8de na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de. To pa lahko povzro\xc4\x8di nevarne posledice poplav.\n_START_SECTION_\nPoplave zaradi poru\xc5\xa1itve pregrad\n_START_PARAGRAPH_\nPri poru\xc5\xa1enju umetne pregrade (jez) nastane poplavni val. Razlita voda zaradi velike energije spro\xc5\xa1\xc4\x8dene vodne mase povzro\xc4\x8di v prostoru veliko \xc5\xa1kodo in erozijo._NEWLINE_Na potresno ogro\xc5\xbeenih obmo\xc4\x8djih ali ob obilnih padavinah lahko pride do zemeljskih plazov in skalnih podorov, zlasti v ozkih dolinah v gorskem svetu. Ustvari se plazovna pregrada, za katero \xc5\xbee v nekaj dneh nastane jezero. Tako nastane dvojna nevarnost - jezero lahko zalije naselje nad njimi, ogro\xc5\xbeena pa so tudi obmo\xc4\x8dja pod pregrado, saj se le-ta lahko poru\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nPosledice poplav\n_START_PARAGRAPH_\nIzhajajo\xc4\x8d iz dejstva, da je poplava naravni pojav lo\xc4\x8dujemo tudi posledice poplav v prostoru. Lo\xc4\x8dimo obmo\xc4\x8dja poplavne nevarnosti (angl.: flood hazard) in obmo\xc4\x8dja poplavne ogro\xc5\xbeenosti (angl.: flood risk). O poplavni nevarnosti govorimo, kot o naravnem procesu, ki sicer preoblikuje prostor, ne ogro\xc5\xbea pa ljudi ali njihovega premo\xc5\xbeenja. O poplavni ogro\xc5\xbeenosti pa govorimo takrat, ko je na obmo\xc4\x8dju poplavne nevarnosti prisoten \xc4\x8dlovek (poselitev, intenzivno kmetijstvo, industrija). Stopnje ogro\xc5\xbeenosti merimo, glede na \xc5\xa1tevilo prebivalcev, intenzivnost gospodarskih dejavnosti, prisotnost okoljsko problemati\xc4\x8dnih objektov, ter na prisotnost objektov pomembne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine na obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_Jakost poplave ocenjujemo glede na dva dejavnika in njuno sou\xc4\x8dinkovitost: vi\xc5\xa1ino vode (h) na obmo\xc4\x8dju, hitrost vode (v) na obmo\xc4\x8dju ter glede na njuno razmerje (h/v).\n_START_SECTION_\nZdravstveni vidik poplav\n_START_PARAGRAPH_\nPoplave spadajo glede na \xc5\xa1tevilo smrti med najhuj\xc5\xa1e in hkrati med najpogostej\xc5\xa1e naravne katastrofe. Stopnja smrtnosti je ve\xc4\x8dja pri dr\xc5\xbeavah v razvoju zaradi goste poseljenosti na poplavnih ravnicah in v bli\xc5\xbeini nevarnih obalnih obmo\xc4\x8djih. Kljub temu povzro\xc4\x8dijo poplave relativno malo resnih po\xc5\xa1kodb. Najpogostej\xc5\xa1e po\xc5\xa1kodbe so zlomi, zvini in raztrganine, zaradi samega mehanizma po\xc5\xa1kodb mehkih tkiv in kosti pa so mo\xc5\xbeni sekundarni zapleti, \xc5\xa1e posebej oku\xc5\xbebe (infekcije). Ogro\xc5\xbeene skupine ljudi so predvsem starej\xc5\xa1i ljudje, otroci ter ljudje z razli\xc4\x8dnimi stopnjami invalidnosti, pa tudi nose\xc4\x8dnice. Vplive poplav na zdravje ljudi lahko v grobem razdelimo na neposredne in posredne u\xc4\x8dinke._NEWLINE_Med neposredne u\xc4\x8dinke uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo predvsem samo delovanje dero\xc4\x8de vode, kar je odvisno od njene hitrosti in vi\xc5\xa1ine ter objektov, ki jih prena\xc5\xa1a s sabo (podrta drevesa, kamni in drugi ve\xc4\x8dji objekti) in samih topografskih lastnosti okolja. Tovrstno delovanje lahko povzro\xc4\x8di utopitve ter razne mehanske po\xc5\xa1kodbe. Drugi ve\xc4\x8dji u\xc4\x8dinek je stik z vodo, kar lahko privede do podhladitve, vnetij dihal, zapletov pri prebavilih ter raznih oku\xc5\xbeb. Pomembno je upo\xc5\xa1tevati tudi fizi\xc4\x8dni in \xc4\x8dustveni stres, kar se odra\xc5\xbea v obliki psihosocialnih motenj in poslab\xc5\xa1anj sr\xc4\x8dno\xc5\xbeilnih bolezni, ter nerazumno obna\xc5\xa1anje ljudi v smislu neupo\xc5\xa1tevanja opozoril oz. navodil (npr. ostajanje v osebnem avtomobilu navkljub opozorilu po radiu)._NEWLINE_Med posredne u\xc4\x8dinke uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v prvi vrsti razli\xc4\x8dne oku\xc5\xbebe in pretrganje logisti\xc4\x8dnih povezav, predvsem uni\xc4\x8denje vodovodnih sistemov in transportnih sistemov v smislu dobave hrane in zdravil (npr. insulina zaradi diabetikov ter tetanusnega antitoksina za splo\xc5\xa1no zdravljenje), poleg tega pa tudi ote\xc5\xbeeno dostopnost ali nedostopnost nujne medicinske pomo\xc4\x8di in drugih re\xc5\xa1evalnih slu\xc5\xbeb do ponesre\xc4\x8dencev. K pove\xc4\x8danju \xc5\xa1tevilu oku\xc5\xbeb prispeva ve\xc4\x8d dejavnikov, in sicer po\xc5\xa1kodbe kanalizacije, zaradi \xc4\x8desar izteka umazana vsebina v vodo, stoje\xc4\x8de vode, ki predstavljajo ugodno okolje za razmno\xc5\xbeevanje \xc5\xa1tevilnih prena\xc5\xa1alcev bolezni, migracije oku\xc5\xbeenih glodavcev, bli\xc5\xbenji stik z ve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom ljudi zaradi izrednih razmer ter oslabljeni imunski sistem (npr. zaradi jemanja imunosuspresivov, bolezni jeter idr.). Zaradi zau\xc5\xbeitja oku\xc5\xbeene vode in/ali hrane pride do pove\xc4\x8danja primerov leptospiroze, giardioze in kampilobakterioze ter oku\xc5\xbeb z enteropatogeno E. coli, hepatitisom A, Shigello ter Vibrio vulnificus, gramnegativno halofilno bakterijo. Posebna primera predstavljata legioneloza, ki se pojavi zaradi okvare prezra\xc4\x8devalnih in toplovodnih sistemov ter plesni, ki se razrastejo v poplavljenih hi\xc5\xa1ah in zalogah hrane ter so nevarne zaradi razli\xc4\x8dnih mikotoksinov._NEWLINE_Pri poplavah, ki nastanejo zaradi tsunamijev, so posebnosti te, da prizadenejo tovrstne poplave prvenstveno obalna obmo\xc4\x8dja, imajo veliko ru\xc5\xa1ilno mo\xc4\x8d, zaradi \xc4\x8desar ostane veliko ljudi brez domov, s tem pa so bolj izpostavljeni nevarnim \xc5\xbeu\xc5\xbeelkam, vro\xc4\x8dini in drugim okoljnim nevarnostim ter so poleg oku\xc5\xbeb, ki izvirajo iz kopenskih voda, mo\xc5\xbene \xc5\xa1e oku\xc5\xbebe s patogenimi mikrobi, ki jih prina\xc5\xa1a s sabo morska voda (npr. Mycobacterium marinum in Aeromonas).\n_START_SECTION_\nSanacija posledic poplav\n_START_PARAGRAPH_\nDejavnosti \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja po poplavah pogosto predstavljajo nevarnosti za delavce in prostovoljce, saj so le-ti zaradi po\xc5\xa1kodb infrastrukture in industrijskih objektov potencialno izpostavljeni razli\xc4\x8dnim nevarnim snovem, nestabilnim konstrukcijam, elektri\xc4\x8dnemu toku ter po\xc5\xbearu in z njo povezano zastrupitvijo z ogljikovim monoksidom (CO), poleg tega pa \xc5\xa1e obstaja nevarnost razli\xc4\x8dnih oku\xc5\xbeb zaradi morebitnih trupel \xc5\xbeivali in ljudi ter po\xc5\xa1kodovane kanalizacije. Pri neprevidnih oz. neizku\xc5\xa1enih prostovoljcih obstajata seveda \xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti podhladitve ter utopitve.\n_START_SECTION_\nKoristnost poplav\n_START_PARAGRAPH_\nPoplave imajo veliko slabih vplivov na poselitev ljudi in gospodarsko dejavnost. Vendar pa lahko poplave, zlasti pogostej\xc5\xa1e in manj\xc5\xa1e, prinesejo tudi veliko prednosti kot so npr.: polnitev podtalnice, ve\xc4\x8dja rodovitnost tal, zemlji prina\xc5\xa1a manjkajo\xc4\x8da hranila. Poplavne vode so tudi klju\xc4\x8dnega pomena za nekatere ekosisteme, saj zagotavljajo napolnitev vodnih virov, zlasti v su\xc5\xa1nih in polsu\xc5\xa1nih regijah, kjer so padavine \xc4\x8dez vse leto neenakomerno porazdeljene. Sladkovodne poplave imajo pomembno vlogo pri ohranjanju re\xc4\x8dnih ekosistemov in so klju\xc4\x8dni dejavnik pri ohranjanju biotske raznovrstnosti poplavnih ravnic. Tako so npr. nekatere vrste rib odvisne od poplav zaradi naplavljenja votlih ostankov lesa, saj jim le-ti nudijo u\xc4\x8dinkovito skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de, po drugi strani pa ribam poplave ponujajo ugodne pogoje za drstenje, drugim vrstam organizmov pa zagotavljajo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, vir hrane in \xc5\xbeivljenjski prostor (habitat) ter pripomorejo k \xc2\xbbprevladi\xc2\xab\xc2\xa0nativnih vrst nad tujimi, invazivnimi vrstami. Poleg na\xc5\xa1tetega poplave naplavljajo prst in drugi material na re\xc4\x8dne delte in priobalna mo\xc4\x8dvirja ter tako zagotavljajo njihovo ohranjanje._NEWLINE_Upravljanje poplavnih obmo\xc4\x8dij je eno od ukrepov, za obnovo nekega obmo\xc4\x8dja, tj. vrnitev nekega ekosistema v prej\xc5\xa1no naravno stanje, in pripomorejo k odkritju novih znanstvenih spoznanj podro\xc4\x8dju u\xc4\x8dinka poplav. Znana primera tega sta obmo\xc4\x8dji ob rekah Kissimmee v Floridi in Rio Grande v Novi Mehiki._NEWLINE_Periodi\xc4\x8dne poplave so bile v\xc4\x8dasih klju\xc4\x8dnega pomena za razvoj prvih visokih civilizacij ob rekah Tigris, Evfrat, Nil, Ind, Ganges, Rumena reka, ...'