b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJosip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d se je rodil 4. marca 1844 na Muljavi kot sin revnih kme\xc4\x8dkih star\xc5\xa1ev. V otro\xc5\xa1tvu je poslu\xc5\xa1al zgodbe svojega deda, ki ga je navdu\xc5\xa1il za literaturo. Po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli v Vi\xc5\xa1nji Gori je obiskoval gimnazijo v Ljubljani, kjer se je seznanjal z doma\xc4\x8do in tujo literaturo. Pri sedemnajstih letih je objavil svojo prvo pripovedko Pripovedka o beli ka\xc4\x8di, 1861. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji je od\xc5\xa1el na Dunaj, kjer je \xc5\xa1tudiral slavistiko in klasi\xc4\x8dno filologijo. \xc5\xa0tudija zaradi pomanjkanja denarja ni dokon\xc4\x8dal. Leta 1868 je z Josipom Stritarjem in Franom Levstikom izdal zbornik Mladika ter v njem objavil povest Sosedov sin. 9. avgusta 1868 je sodeloval na prvem taboru v Ljutomeru. Istega leta je dobil slu\xc5\xbebo pomo\xc4\x8dnika glavnega urednika pri \xc4\x8dasniku Slovenski narod v Mariboru, \xc5\xa1tiri leta kasneje pa je postal njegov glavni urednik in se preselil v Ljubljano. Tu je postal ob Franu Levstiku osrednja oseba v slovenskem politi\xc4\x8dnem in kulturnem \xc5\xbeivljenju. Po dveh letih zdravljenja jetike je umrl v Ljubljani._NEWLINE_V njegov spomin so poimenovali Jur\xc4\x8di\xc4\x8dev trg v Ljubljani ter ulico v Novem mestu. Prav tako se po njem imenuje Jur\xc4\x8di\xc4\x8deva pot, ki poteka v dveh odsekih od Vi\xc5\xa1nje Gore do reke Krke. Hi\xc5\xa1a je obnovljena in je ena od spomenikov kme\xc4\x8dkega stavbarstva na Slovenskem. Kulturno dru\xc5\xa1tvo Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d poleg te doma\xc4\x8dije tradicionalno uprizarja Jur\xc4\x8di\xc4\x8deva dela na prostem.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nJosip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d je pri\xc4\x8del ustvarjati v dija\xc5\xa1kih letih, ko si je zapisoval sli\xc5\xa1ane zgodbe in drugo ljudsko gradivo. Kot rezultat zbiranja le-tega je iz\xc5\xa1la Pripovedka o beli ka\xc4\x8di (1861). Na njegovo ustvarjanje so vplivale pravljice, anekdote in pripovedke ljudskega izro\xc4\x8dila, ki mu jih je pripovedoval njegov ded. Pripovedi je zbral in izdal v zbirki Spomini na deda (1863) in v kratki povesti Prazna vera (1863)._NEWLINE_Leta 1864 je Mohorjeva dru\xc5\xbeba izdala in s stotimi goldinarji nagradila zgodovinsko povest Jurij Kozjak, slovenski jani\xc4\x8dar in \xc4\x8drtico Jesenska no\xc4\x8d med slovenskimi polharji. V literarni reviji Slovenski glasnik pa sta bili izdani povesti Domen (1864) in Jurij Kobila (1865)._NEWLINE_V gimnazijskih letih je najraje prebiral angle\xc5\xa1kega romanopisca Walterja Scotta. Na njegovo ustvarjanje pa so prav tako vplivala dela Frana Levstika, predvsem delo Popotovanje iz Litije do \xc4\x8cate\xc5\xbea (1858), Napake slovenskega pisanja (1858) in Martin Krpan (1858). Tako je postal Jur\xc4\x8di\xc4\x8d najpomembnej\xc5\xa1i uresni\xc4\x8devalec Levstikovega literarnega programa._NEWLINE_Leta 1869 je posku\xc5\xa1al v Mariboru ustanoviti nov \xc4\x8dasnik Glasnik, list za zabavo, knji\xc5\xbeevnost in pouk, vendar je \xc4\x8dasnik do\xc5\xbeivel le eno izdajo. Leta 1880 je Josip Stritar napovedal prenehanje izdajanja Zvona, zato je Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d skupaj z Jankom Kersnikom, Franom Levcem in Ivanom Tav\xc4\x8darjem ustanovil nov leposlovni list v Ljubljani, z naslovom Ljubljanski zvon. Prva \xc5\xa1tevilka je iz\xc5\xa1la leta 1881. Jur\xc4\x8di\xc4\x8d je za \xc4\x8dasnik napisal Rokovnja\xc4\x8de (1881), vendar je zaradi bolezni dodelal le enajst poglavij, ostala poglavja pa je po Jur\xc4\x8di\xc4\x8devemu na\xc4\x8drtu spisal Janko Kersnik. Hkrati je za Ljubljanski zvon pisal zgodovinsko tragedijo Veronika Deseni\xc5\xa1ka (1886), le-to je dokon\xc4\x8dal, popraviti pa mu je zaradi bolezni ni uspelo._NEWLINE_Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d je bil eden izmed prvih slovenskih pripovednikov in realisti\xc4\x8dnih pisateljev. V slovensko literaturo je uvedel nove pripovedne oblike: \xc4\x8drtice (Jesenska no\xc4\x8d med slovenskimi polharji, 1864), pripovedke (Spomin na deda, 1863), povesti (Domen, 1864) in romane. Jur\xc4\x8di\xc4\x8dev Deseti brat (1866) velja za prvi slovenski roman, dramsko delo Tugomer (1876) pa za prvo slovensko tragedijo. V svojih delih je kot najpogostej\xc5\xa1o pripovedno obliko uporabljal dialog. Tematika njegovih del so nevsakdanji dogodki in ljudski posebne\xc5\xbei. V svoja dela je vpletal kme\xc4\x8dke zna\xc4\x8daje in slovensko narodno vpra\xc5\xa1anje.\n_START_SECTION_\nMladinska knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nJosip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d ni znan po tipi\xc4\x8dnih mladinskih delih, saj njegova snov zajema predvsem \xc5\xbeivljenje in prigode starej\xc5\xa1ih kme\xc4\x8dkih ljudi, tematike tur\xc5\xa1kih vpadov na Slovensko, voja\xc5\xa1kih beguncev, ljubljanske mestne zgodovine, kme\xc4\x8dkih uporov, francoske okupacije in pokristjanjevanja. Zaradi zanimivega dogajanja in predvsem sme\xc5\xa1ne vsebine in ravnanj glavnih knji\xc5\xbeevnih oseb, pa sodita v mladinsko knji\xc5\xbeevnost humoreski Vrban Smukova \xc5\xbeenitev (1865) in Kozlovska sodba v Vi\xc5\xa1nji Gori (1867). Med mladinsko knji\xc5\xbeevnost se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da tudi povest Jurij Kozjak (1864)._NEWLINE_Jur\xc4\x8di\xc4\x8devo najbolj prevajano delo je Kozlovska sodba v Vi\xc5\xa1nji Gori, ki je bila prevedena v \xc5\xa1est evropskih jezikov, na\xc4\x8drtujejo pa prevode v deset jezikov.'