b'\n_START_ARTICLE_\nFrakcija rde\xc4\x8de armade\n_START_PARAGRAPH_\nFrakcija rde\xc4\x8de armade (tudi Baader-Meinhof; nem\xc5\xa1ko Rote Armee Fraktion, RAF) je bila teroristi\xc4\x8dna skupina, ki je delovala v Zvezni republiki Nem\xc4\x8diji med letoma 1968 in 1998. Sodila je med ve\xc4\x8d skrajnih levi\xc4\x8darskih, teroristi\xc4\x8dnih skupin, ki so pretresale evropski dru\xc5\xbebeni prostor v za\xc4\x8detku 70. let dvajsetega stoletja, in je pustila mo\xc4\x8dan pe\xc4\x8dat na politi\xc4\x8dnem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du tistega obdobja. Najvidnej\xc5\xa1a politi\xc4\x8dna kriza, ki jo je skupina povzro\xc4\x8dila, je bila t. i. Nem\xc5\xa1ka jesen leta 1977, ko so med drugim teroristi iz Palestine v povezavi z Baader-Meinhof ugrabili letalo dru\xc5\xbebe Lufthansa. Teroristi\xc4\x8dna skupina je po 30 letih delovanja domnevno odgovorna za 34 smrtnih \xc5\xbertev, med katerimi je bilo mnogo nenamenskih, kakr\xc5\xa1ne so vozniki ali telesni stra\xc5\xbearji.\n_START_SECTION_\nOzadje in zgodnje delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nFrakcija je nastala iz treh razli\xc4\x8dnih levo usmerjenih skupin, ki so igrale pomembno vlogo na politi\xc4\x8dnem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du Zahodne Nem\xc4\x8dije ob koncu 60. in na za\xc4\x8detku 70. let. Znane so bile pod imeni Frakcija rde\xc4\x8de armade, Gibanje 2. junij in Revolucionarne celice._NEWLINE_Zasnova teroristi\xc4\x8dne skupine pa je bilo Gibanje 2. junij; to je nastalo po dogodkih leta 1967 v okviru vseevropskih \xc5\xa1tudentskih protestov, ki so pri\xc5\xa1li do izraza tudi v Zahodni Nem\xc4\x8diji. Sicer mirni protesti so se sprevrgli v izgrede med obiskom iranskega \xc5\xa1aha Mohameda Reze Pahlavija v Zahodnem Berlinu, ko so se v Nem\xc4\x8diji \xc5\xbeive\xc4\x8di izgnani Iranci skupaj s \xc5\xa1tudentskim gibanjem spopadli s policijo, pri \xc4\x8demer je bil 2. junija ubit Benno Ohnesorg. Vietnamska vojna ter policijsko nasilje, ki je povzro\xc4\x8dilo smrt tega nem\xc5\xa1kega \xc5\xa1tudenta, sta motivirali mno\xc5\xbeico mladih ljudi, da so se zdru\xc5\xbeili v gibanje Nove levice, izmed katerih je v tistem \xc4\x8dasu izstopalo anarhisti\xc4\x8dno zasnovano ekstremno Gibanje 2. junij. Ravno tako so ti dogodki v politi\xc4\x8dni dejavnosti zdru\xc5\xbeili Thorwalda Prolla, Horsta S\xc3\xb6hnleina, Gudrun Ensslin in Andreasa Baaderja._NEWLINE_Aprila leta 1968 sta Baader, Ensslinova in \xc5\xa1e dva tovari\xc5\xa1a iz protesta proti vojni v Vietnamu zanetila po\xc5\xbear v dveh veleblagovnicah v Frankfurtu. Dejanje samo po sebi niti ni bilo tako pomembno, a je spro\xc5\xbeilo veri\xc5\xbeno reakcijo dogodkov, ki so pustili veliko ve\xc4\x8dji pe\xc4\x8dat. Baader in Ensslinova sta bila za napad obsojena in poslali so ju na prestajanje kazni, a sta leta 1970 ob pomo\xc4\x8di Ulrike Meinhof uspela pobegniti, kar velja za za\xc4\x8detek RAF-a. Skupina Baader-Meinhof se je nato usposabljala v kampu Palestinske osvobodilne organizacije (PLO) v Jordaniji. V naslednjih dveh letih je bila omenjena trojica skupaj z Janom Carlom Raspejem in Holgerjem Meinsom na begu, v tem \xc4\x8dasu so ropali banke in podstavljali bombe po razli\xc4\x8dnih zgradbah. Njihova prva smrtna \xc5\xbertev, policist v Hamburgu, je padla leta 1971._NEWLINE_To obdobje se je kon\xc4\x8dalo z velikim strelskim obra\xc4\x8dunom v Frankfurtu junija 1972, ko je policija aretirala Baadra, Raspeja in Meinsa. V naslednjih treh tednih je policiji uspelo prijeti tudi Gudrun Ensslin, ko je v nekem butiku kupovala obleke, in kmalu za tem \xc5\xa1e Ulrike Meinhof. \xc4\x8clani Frakcije so prebivali v samicah, obiski sorodnikov pa so bili dovoljeni le vsaka dva tedna. Zaradi slabega ravnanja je skupina izvedla ve\xc4\x8d gladovnih stavk, v katerih je 9. novembra 1974 umrl Meins. Policija pa je bila prepri\xc4\x8dana, da ji je uspelo razbiti jedro teroristi\xc4\x8dne skupine. Vendar je kmalu za aretacijami na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de stopila druga generacija teroristov RAF, ki so jih iz zapora usmerjali Baader, Meinhofova in tovari\xc5\xa1i. Reorganizirali so udarne teroristi\xc4\x8dne celice ter jih pripravili na dejavnost. Vse to je trajalo precej \xc4\x8dasa, zaradi \xc4\x8desar je druga generacija teroristov udarila \xc5\xa1ele spomladi leta 1975. V \xc4\x8dasu, ko so jedru skupine Baader-Meinhof pripravljali sojenje, je gibanje 27. februarja tega leta ugrabilo Petra Lorenza, ki je bil takrat predsednik kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-demokratske unije in kandidat za berlinskega \xc5\xbeupana. Oblasti so temu pritisku popustile in izpustile \xc5\xa1est teroristov. Horst Mahler je zavrnil ponudbo za izpustitev in za javnost izjavil, da raje ostane v zaporu, kajti take re\xc4\x8di prav ni\xc4\x8d ne prispevajo k revolucionarnemu vrenju v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Sledila je teroristi\xc4\x8dna okupacija zahodnonem\xc5\xa1kega veleposlani\xc5\xa1tva v Stockholmu 24. aprila 1975, v kateri so umrle \xc5\xa1tiri osebe, od teh 2 pripadnika Frakcije rde\xc4\x8de armade. Tako se je 21. maja 1975 za\xc4\x8delo t. i. Stammheimsko sojenje Baaderju, Ennslinovi, Meinhofovi in Raspeju, imenovano po okro\xc5\xbeju Stuttgarta, kjer je bilo izvedeno. Ve\xc4\x8dkrat je to sojenje ozna\xc4\x8deno za najbolj odmevno sojenje v Nem\xc4\x8diji. 9. maja 1976 je bila v svoji celici najdena obe\xc5\xa1ena Ulrike Meinhof. Zaklju\xc4\x8dek uradne preiskave je bil, da je Meinhofova izvedla samomor, kljub temu pa je vzniknilo ve\xc4\x8d teorij zarote. V \xc4\x8dasu sojenja, ki se je po 192 dneh kon\xc4\x8dalo 28. aprila 1977 in obto\xc5\xbeence zaradi ve\xc4\x8d umorov in njih naklepov ter teroristi\xc4\x8dne dejavnosti obsodilo na dosmrtno zaporno kazen, se je odvilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d akcij teroristi\xc4\x8dne skupine.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ka jesen 1977\n_START_PARAGRAPH_\nVrhunec dogajanja v zvezi s Frakcijo rde\xc4\x8de armade je pomenila Nem\xc5\xa1ka jesen 1977, ki je mo\xc4\x8dno zamajala dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dni prostor takratne Zahodne Nem\xc4\x8dije. 5. septembra 1977 so \xc4\x8dlani skupine v K\xc3\xb6lnu ugrabili predsednika Zveze delodajalcev Martina Schleyerja. Medtem ko je njegov voznik prisilno zaviral pred otro\xc5\xa1kim vozi\xc4\x8dkom, ki se je iznenada pojavil na cesti, se je spremljevalno policijsko vozilo zaletelo v zadnji del njegovega avtomobila. Teroristi so izkoristili na\xc4\x8drtovano zmedo in ubili \xc5\xa1oferja ter policiste, Schleyerja pa odvedli. Na zvezno vlado v Bonnu je zatem prispelo pismo z zahtevo po izpustitvi 11 pripadnikov teroristi\xc4\x8dne skupine. Kot odgovor na to je bil oblikovan krizni \xc5\xa1tab, ki ga je vodil Helmut Schmidt; ta je zadr\xc5\xbeeval pogajanja, da bi s tem pridobil \xc4\x8das za iskanje ugrabljenca, kar se je vleklo ve\xc4\x8d kot mesec dni. V tem \xc4\x8dasu so bili jetnikom popolnoma onemogo\xc4\x8deni vsi stiki z zunanjim svetom._NEWLINE_Situacija se je \xc5\xa1e dodatno mo\xc4\x8dno zaostrila 13. oktobra, ko so palestinski zavezniki Frakcije ugrabili letalo Lufthanse s 86 potniki na poti iz Mallorce proti Frankfurtu ter pri tem ubili pilota. Zahtevali so izpustitev Baaderja in Ensslinove, zraven tega pa pomilostitev nekaj palestinskih zapornikov v Tur\xc4\x8diji in 15 milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Toda nem\xc5\xa1ke protiteroristi\xc4\x8dne policijske enote so v somalskem Mogadi\xc5\xa1u izvedle napad na letalo ter osvobodile potnike. Ko sta terorista izvedela, da so njuni na\xc4\x8drti propadli, sta si sama vzela \xc5\xbeivljenje, z njima pa tudi nekaj drugih \xc4\x8dlanov skupine. Domnevni skupinski samomor, kot je to zapisano v rezultatih uradne preiskave, je pre\xc5\xbeivela sicer ranjena Irmgrad M\xc3\xb6ller. Naslednji dan so v prtlja\xc5\xbeniku nekega avtomobila na\xc5\xa1li tudi Schleyerjevo truplo._NEWLINE_Maja 1978 je bila \xc4\x8detverica teroristov druge generacije RAF-a, vpletenih v zlo\xc4\x8dine, na \xc4\x8delu z \xc2\xbb\xc5\xbeelezno lady\xc2\xab\xc2\xa0Brigitte Mohnhaupt aretirana v Zagrebu. Pol leta pozneje so bili izpu\xc5\xa1\xc4\x8deni, domnevno zato, ker Nem\xc4\x8dija ni hotela izpolniti jugoslovanske zahteve po izro\xc4\x8ditvi sovra\xc5\xbene emigracije. Odpotovali so v ju\xc5\xbeni predel Jemena in nato nadaljevali akcije do aretacije leta 1982.\n_START_SECTION_\nIdeologija\n_START_PARAGRAPH_\nTeroristi\xc4\x8dna skupina je zagovarjala filozofijo, ki je bila me\xc5\xa1anica marksizma in maoizma, mnogokrat pa je zagovarjana teza, da je \xc5\xa1lo za golo uporni\xc5\xa1tvo srednjega razreda. Skupina se je pojavila v obdobju, ko je bilo politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje v Zahodni Nem\xc4\x8diji najbolj razburkano. \xc4\x8ce izvzamemo Francijo, je bilo nem\xc5\xa1ko \xc5\xa1tudentsko gibanje v tistem \xc4\x8dasu najbolj radikalno v Evropi. Nekateri vodilni \xc4\x8dlani tedanjega \xc5\xa1tudentskega gibanja so svoje delo nadaljevali z ustanovitvijo nem\xc5\xa1ke radikalne stranke Zelenih, ki je sedaj zastopana tudi v nem\xc5\xa1kem parlamentu. Teroristi so smrtno obsodbo kapitalisti\xc4\x8dnemu sistemu napovedali zato, ker naj bi nasprotovali vietnamski vojni in nacizmu generacije svojih star\xc5\xa1ev ter upali na lep\xc5\xa1o prihodnost \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Njihovi nekdanji sodelavci pa zatrjujejo, da so bili samo na vse pripravljeni egoisti in igralci ruske rulete._NEWLINE_Pripadniki Frakcije rde\xc4\x8de armade so zagovarjali tudi ideologijo, ki je temeljila na anarhizmu; njihova predstava svobode je temeljila na zavra\xc4\x8danju demokrati\xc4\x8dnega centralizma. RAF je bila tipi\xc4\x8den predstavnik marksisti\xc4\x8dnega gibanja tistega \xc4\x8dasa, na katera so imeli velik vpliv predstavniki Tretjega sveta (Mao Zedong, Che Guevara in Marighella)._NEWLINE_Na drugi strani je bilo Gibanje 2. junij brezkompromisna anarhisti\xc4\x8dna skupina, ki ni imela tako kot RAF marksisti\xc4\x8dnih ciljev. V \xc4\x8dasu svojega obstoja ni izdala niti enega ideolo\xc5\xa1kega dokumenta. Ve\xc4\x8dina njenih aktivistov je prihajala iz anarhisti\xc4\x8dnih krogov, po zdru\xc5\xbeitvi z RAF so popolnili njihove anarhisti\xc4\x8dne celice. Skupino Revolucionarne celice bi lahko opisali kot svobodno federacijo revolucionarjev, ravno tako ne marksisti\xc4\x8dno-leninisti\xc4\x8dne usmeritve. Eden od vodilnih aktivistov je skupino Revolucionarne celice definiral kot nasprotje leninisti\xc4\x8dnim na\xc4\x8delom nem\xc5\xa1kega \xc5\xa1tudentskega gibanja, ki je postalo oku\xc5\xbeeno z dogmatizmom in strankarstvom. Ideologija RAF je bila tako izrazit komunizem z mo\xc4\x8dnimi anarhisti\xc4\x8dnimi primesmi._NEWLINE_Andreas Baader se s politiko do sre\xc4\x8danja Gudrun Ensslin ni ukvarjal, politika ga sploh ni zanimala. Nasprotno pa je menila Ennslinova in po \xc5\xa1tirinajstih dneh poznanstva z njo je svoje mi\xc5\xa1ljenje spremenil tudi Andreas Baader. Podobnega mi\xc5\xa1ljenja je bila tudi Ulrike Meinhof, ki je bila tedaj \xc5\xbee precej znana osebnost v nem\xc5\xa1kem gibanju Nove levice in novinarka pri ugledni reviji. Bila je mati dvoj\xc4\x8dic, ki se je gibala v visokih krogih nem\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, kasneje pa se odlo\xc4\x8dila zamenjati lagodno \xc5\xbeivljenje in se presiliti v Berlin, kjer se je pridru\xc5\xbeila revolucionarnim \xc5\xa1tudentskim krogom Svobodne univerze. V Berlinu je spoznala Baadra, Ensslinovo in odvetnika Horsta Mahlerja._NEWLINE_Kasneje se je pokazalo, da je bila Meinhofova predvsem orodje v rokah para Baader in Ensslin. Gudrun Ensslin je Meinhofovo prepri\xc4\x8dala, da je \xc5\xa1e kot novinarka pomagala k Baaderjevi osvoboditvi po prvi aretaciji v Berlinu. Nekdanji soborec, ki je RAFovce spremljal med voja\xc5\xa1kim urjenjem v palestinskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih, je poro\xc4\x8dal celo o pi\xc5\xa1toli, s katero naj bi Baader odpravil dvome Meinhofove v pravilnost njihovega po\xc4\x8detja. Prav tako se je za Baaderja govorilo, da je bil nadarjen, a je zaradi lenobe za\xc4\x8del drseti v kriminal \xc5\xbee pred politizacijo svojega delovanja. Ensslinova pa naj bi z revolucionarno gore\xc4\x8dnostjo odgovorila na strogo evangeli\xc4\x8dansko vzgojo v svoji dru\xc5\xbeini.\n_START_SECTION_\nPrakti\xc4\x8dno delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nSkupina je imela v za\xc4\x8detku sedemdesetih let od 20 do 50 stalnih \xc4\x8dlanov. Teroristi\xc4\x8dna skupina se je od vsega za\xc4\x8detka pre\xc5\xbeivljala z ropanjem bank in podjetij. Njeni \xc4\x8dlani so izvajali bombne napade in po\xc5\xbeigali predvsem stavbe zahodnonem\xc5\xa1kih dru\xc5\xbeb ter nem\xc5\xa1ke in ameri\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke objekte v ZRN. Med drugim so ugrabljali in morili pomembne politike in poslovne\xc5\xbee. Sredi sedemdesetih let se je dejavnost skupine raz\xc5\xa1irila na mednarodno prizori\xc5\xa1\xc4\x8de - ob\xc4\x8dasno je RAF sodelovala tudi s palestinskimi teroristi\xc4\x8dnimi skupinami._NEWLINE_Zaradi delovanja Frakcije je bilo ubitih 34 in ranjenih 93 ljudi, 162 pa zajetih za talce. Preden so njeni voditelji v zaporu v Stammheimu naredili samomor, je skupina skoraj spravila dr\xc5\xbeavo v globoko politi\xc4\x8dno krizo. Med mladimi do tridesetega leta starosti v Nem\xc4\x8diji je bilo v tistem \xc4\x8dasu okoli 25 odstotkov simpatizerjev, okoli 10 odstotkov pa bi jih bilo pripravljenih nuditi zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ali sodelovati v teroristi\xc4\x8dnih akcijah.\n_START_SECTION_\nUsposabljanje\n_START_PARAGRAPH_\nZelo malo je poznanega, kako so se za\xc4\x8dele povezovati nem\xc5\xa1ke in palestinske teroristi\xc4\x8dne skupine. Znano je le dejstvo, da je veliko \xc5\xa1tevilo teroristov iz takratne Zvezne republike Nem\xc4\x8dije po ilegalnih kanalih potovalo na usposabljanje v palestinska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Eden od razlogov je bil, da je Nem\xc4\x8dija v 70. letih zaradi svoje velikodu\xc5\xa1nosti imela najve\xc4\x8djo koncentracijo palestinskih \xc5\xa1tudentov v Evropi. Fatah je imel v njihovih vrstah infiltrirane svoje agente, ki so vplivali na palestinsko \xc5\xa1tudentsko skupnost v Nem\xc4\x8diji. Ti so vzpostavljali vezi tudi z lokalnimi radikalnimi levi\xc4\x8darskimi \xc5\xa1tudentskimi organizacijami. Nem\xc5\xa1ke teroristi\xc4\x8dne skupine so bile aktivne predvsem na podro\xc4\x8djih, ki so jih poseljevale muslimanske, predvsem tur\xc5\xa1ke imigrantske skupnosti. Muslimanske skupnosti so bile uporaben kanal za povezave z Bli\xc5\xbenjim vzhodom. Pomo\xc4\x8d palestinskih teroristi\xc4\x8dnih skupin se je odra\xc5\xbeala na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov: oskrbovali so nem\xc5\xa1ke teroriste z oro\xc5\xbejem, nudili so jim logisti\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d, usposabljali so jih v svojih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih v Libanonu in ju\xc5\xbenem delu Jemna ter izvajali skupne akcije, kjer so nem\xc5\xa1ki teroristi dobili bogate izku\xc5\xa1nje. Na drugi strani je bila pomo\xc4\x8d RAF znatno manj\xc5\xa1a. Palestincem je zagotavljala logisti\xc4\x8dno podporo v Evropi predvsem v obliki oro\xc5\xbeja, varnih zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d in pomo\xc4\x8di pri begu.\n_START_SECTION_\nFinanciranje\n_START_PARAGRAPH_\nFrakcija rde\xc4\x8de armade se je financirala predvsem z ropanjem bank. Na ta na\xc4\x8din so si zagotavljali sredstva za nadaljnje delovanje in na\xc4\x8drtovana potovanja na Bli\xc5\xbenji vzhod. Skupina je oropala 35 bank in odnesla ve\xc4\x8d kot milijonov nem\xc5\xa1kih mark. Manj\xc5\xa1i del sredstev so pridobili z ugrabitvami bogatih poslovne\xc5\xbeev in politi\xc4\x8dnih osebnosti. Po zlomu komunizma v Nem\xc5\xa1ki demokrati\xc4\x8dni republiki so odkrili, da je skupino usposabljala, logisti\xc4\x8dno oskrbovala in dajala zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de njenim \xc4\x8dlanom tudi komunisti\xc4\x8dna tajna policija Stasi.'