b'\n_START_ARTICLE_\nTigurini\n_START_PARAGRAPH_\nTigurini (latinsko: Tigurini, gr\xc5\xa1ko: \xce\xa4\xce\xb9\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x81\xce\xaf\xce\xbd\xce\xbf\xce\xb9 [Tigour\xc3\xadnoi]), eno od \xc5\xa1tirih plemen (pagus) keltskih Helvetov. Njihov poselitveni prostor je bila okolica Avenchesa v zahodni \xc5\xa0vici.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Tigurini je keltskega izvora in pomeni gospodje ali gospodarji (irsko: tigern) oziroma gospod (vali\xc5\xbeansko: teyrn).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTigurini so leta 109 pr. n. \xc5\xa1t. skupaj s Helveti pre\xc4\x8dkali Ren in napadli Galijo. Leta 107 pr. n. \xc5\xa1t. so se preselili na jug v rimsko regijo Provanso in pri Agenu porazili rimsko vojsko pod poveljstvom Lucija Kasija Longina._NEWLINE_Po letu 103 pr. n. \xc5\xa1t. so se naselili v Jurskem pogorju severno od \xc5\xbdenevskega jezera._NEWLINE_Leta 58 pr. n. \xc5\xa1t. so se skupaj z drugimi helvetskimi plemeni nameravali preseliti na bogato ozemlje Santonov v jugozahodni Galiji. Cezarjeva rimska armada jih je prestregla in v bitkah pri Ararju in Bibrakti porazila in pobila 228.000 Tigurinov.  Bitki sta bili uvod v galske vojne, ki so trajale od leta 58 do 49 pr. n. \xc5\xa1t..\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoski teolog in reformator Jean Calvin je leta 1549 v Z\xc3\xbcrichu napisal Consensus Tigurinus (Tigurinski konsenz), s katerim je poslu\xc5\xa1al poenotiti doktrine protestantskih cerkva glede njihovih sakramentov._NEWLINE_V 17. stoletju je \xc5\xa1vicarski livar topov Jean-Jacques Keller, ki je bil v slu\xc5\xbebi francoske krone, samega sebe imenoval Kelleri Tiguro, se pravi Keller Tigurin.'