b'\n_START_ARTICLE_\nAlfred Hitchcock\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nAlfred Hitchcock je bil rojen 13. avgusta 1899 v Leytonstonu, predelu Londona, kot drugi sin in najmlaj\xc5\xa1i od treh otrok Williama Hitchcocka, prodajalca zelenjave, in njegove \xc5\xbeene Emme Jane Hitchcock. Dru\xc5\xbeina se je ve\xc4\x8dinoma dr\xc5\xbeala katoli\xc5\xa1ke vere, tako da se je mladi Hitchcock \xc5\xa1olal v katoli\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Londonu. Neko\xc4\x8d je izjavil, da je bil v otro\xc5\xa1tvu zelo osamljen in da so bili star\xc5\xa1i do njega zelo za\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki._NEWLINE_Zatrdil je, da ga je ob neki prilo\xc5\xbenosti, ko se je obna\xc5\xa1al precej otro\xc4\x8dje, o\xc4\x8de poslal na okro\xc5\xbeno policijsko postajo s pismom. Ko je dal pismo policaju, ga je ta zaklenil v celico za toliko \xc4\x8dasa, da je bil mladi Hitchcock \xc5\xbee \xc4\x8disto prestra\xc5\xa1en. Dogodek se mu je globoko vtisnil v spomin, saj je kasneje v filmih policaje upodabljal kot motene oz. negotove osebnosti. Pri 14. letih je umrl njegov o\xc4\x8de. Zapustil je jezuitsko \xc5\xa1olo in \xc5\xa1tudij nadaljeval na \xc5\xa1oli za in\xc5\xbeenirje in navigatorje. Po kon\xc4\x8dani \xc5\xa1oli se je zaposlil v oglasnem oddelku nekega podjetja in risal mehani\xc4\x8dne skice. Pribli\xc5\xbeno v tem \xc4\x8dasu se je navdu\xc5\xa1il nad fotografijo in tako se je leta 1920 zaposlil v podjetju Islington Studios, ki se je kasneje preimenovalo v Gainsborough Pictures. Tu je izdeloval napise za neme filme.\n_START_SECTION_\nPredvojni \xc4\x8dasi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1925 je kon\xc4\x8dno do\xc5\xbeivel mo\xc5\xbenost posneti film, ko je do njega pristopil Michael Balcon iz Gainsborough Pictures. Pleasure garden, kot je bilo naslov filmu, ni do\xc5\xbeivel komercialnega uspeha, in to bi skoraj zavrlo njegovo obetajo\xc4\x8do kariero. \xc5\xbde naslednji film pa je dokazal ravno nasprotno, po izzidu filma Lodger: A Story of the London Fog, njegove prve srhljivke, je do\xc5\xbeivel velik komercialen uspeh in izvrstne kritike. V filmu je uporabljal eksistencialisti\xc4\x8dne tehnike, hkrati velja za prvi\xc2\xa0\xc2\xbbHitchcockovski\xc2\xab\xc2\xa0film, saj je v njem uporabil zna\xc4\x8dilno temo\xc2\xa0\xc2\xbbnapa\xc4\x8dnega mo\xc5\xbea\xc2\xab._NEWLINE_Po Lodgerjevemu uspehu je Hitchcock kot ena najbolj obetavnih britanskih zvezd postal slaven. Poro\xc4\x8dil se je s svojo asistentko Almo Reville, s katero je imel leta 1928 h\xc4\x8di Patricijo. Kasneje je bila Alma njegova najbli\xc5\xbeja sodelavka, nekatere scenarije je napisala ona, sodelovala pa je prav pri vsakem kasnej\xc5\xa1em filmu._NEWLINE_Leta 1929 je za\xc4\x8del ustvarjati film Blackmail. Medtem ko je bil film v produkciji, se je studio odlo\xc4\x8dil, da ga bodo spremenili v zvo\xc4\x8dni film, ki je bil takrat \xc5\xa1e zelo vro\xc4\x8da novost. V zadnjem delu je uporabil posnetke Britanskega muzeja, kar je postalo skorajda praksa, saj so se najbolj napeti prizori velikokrat dogajali v znanih stavbah ali obmo\xc4\x8djih.'