b'\n_START_ARTICLE_\nAntonio de Nebrija\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme de Nebrija izhaja iz njegovega rojstnega imena Antonio Martinez de Cala. V \xc4\x8dasu renesan\xc4\x8dne humanistike je bilo zna\xc4\x8dilno, da so si svoja rojstna imena spremenili v latinska in tako se je Antonio Martinez de Cala preimenoval v Aeliusa Antoniusa Nebrissensisa. Aeliusa je vzel iz rimskih napisov svojega rojstnega mesta Lebrija, ki se je imenovalo Nebrissa Veneria. Svoja dela je ve\xc4\x8dkrat podpisal tudi z imenoma Antonius Lebrixen (1481) in Antonius Nebrissen (1501).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v \xc5\xa1panski provinci Sevilja, mestu Lebrija  o\xc4\x8detu Juanu Martinezu de Cala in materi Catalini de Xarava y Ojo , poznani tudi kot Catalina de Jaraba y Ojo. Njegov o\xc4\x8de je prihajal iz dru\xc5\xbeine Judov, ki so \xc5\xbeiveli na Iberskem polotoku med \xc5\xa1pansko inkvizicijo. Njegova mama je bila prav tako Judinja, ki se je kasneje spreobrnila v katoli\xc4\x8danko. Bil je drugi od petih otrok: bili so 3 bratje in 2 sestri. _NEWLINE_\xc5\xa0tudiral je na Univerzi v Salamanki. Ko je imel 19 let, se je preselil v Italijo, kar pove tudi v enem izmed svojih del Vocabulario (1494): <<assi que en edad de diez y nueve a\xc3\xb1os io fue a Italia>>, torej v prevodu: >> ko sem imel 19 let, sem od\xc5\xa1el v Italijo<<. Tam je za \xc5\xa1tudij teologije na Univerzi v Boloniji prejel \xc5\xa1tipendijo \xc5\xa1kofije v C\xc3\xb3rdobi. S \xc5\xa1tudijem je za\xc4\x8del leta 1463._NEWLINE_Ko se je vrnil v \xc5\xa0panijo, je v Sevilji za\xc4\x8del delati za nad\xc5\xa1kofa Fonseca. V \xc4\x8dasu med letoma 1470 in 1473 je pou\xc4\x8deval v katedrali v Sevilji. Na Univerzi v Salamanki je leta 1473 prejel naziv profesorja retorike in \xc5\xa1panske slovnice. Istega leta se je tudi poro\xc4\x8dil z Isabel Sol\xc3\xads de Maldonado, s katero sta kasneje imela 7 otrok. _NEWLINE_Nebrija je pisal o razli\xc4\x8dnih temah, med katere spadajo kozmologija, botanika in teologija. Eden izmed bolj prepoznavnih teolo\xc5\xa1kih del je zagotovo Quincuagenas, s podro\xc4\x8dja prava Lexicon juris civilis, s podro\xc4\x8dja arheologije pa Antig\xc3\xbcedades de Espa\xc3\xb1a. Leta 1481 je objavil slovnico z naslovom Introductiones latinae. 11 let kasneje, torej leta 1492, je objavil prvo slovnico \xc5\xa1panskega jezika, Gram\xc3\xa1tica castellana, ki jo posvetil kraljici Izabeli I. Kastiljski. V petih delih obravnava relativna vpra\xc5\xa1anja povezana s pravopisom, nagla\xc5\xa1evanjem, etimologijo, morfologijo in skladnjo. Vzpostavi tesno povezavo med politi\xc4\x8dno zavestjo ljudi in jezikom, ki ga uporabljajo. Po naro\xc4\x8dilu kardinala Cisnerosa je Nebrija sodeloval pri razvoju latinskega in gr\xc5\xa1kega dela Biblia pol\xc3\xadglota complutense. Umrl je leta 1522 v Madridu.\n_START_SECTION_\nLa gram\xc3\xa1tica espa\xc3\xb1ola, \xc5\xa1panska slovnica\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1492 je, v \xc4\x8dasu vrhunca rekonkviste in odkritja Amerike, Nebrijino delo kon\xc4\x8dno ugledalo lu\xc4\x8d sveta. Njegova Gram\xc3\xa1tica Castellana je iz\xc5\xa1la v petih delih. Prva knjiga, razdeljena na 10 poglavij, se osredoto\xc4\x8di na pravopis; druga na prozodi\xc4\x8dnost in slog; tretja se v 17 poglavjih ukvarja z etimologijo besed in slogom; \xc4\x8detrta, v 7 poglavjih, s skladnjo in deli stavka; in peta knjiga z uvodom \xc5\xa1panskega jezika, za vse tiste, ki se ga \xc5\xbeelijo nau\xc4\x8diti. _NEWLINE_Na za\xc4\x8detku nam avtor ponudi predgovor, ki je namenjen katoli\xc5\xa1ki kraljici, Izabeli I. Kastiljski. Na teh prvih straneh nam Nebrija predstavi svoje razloge za pisanje tega dela. Eden izmed njih, ki bi ga lahko imenovali kar razlog tehni\xc4\x8dne narave, je dolo\xc4\x8diti norme, ki bodo jeziku omogo\xc4\x8dile njegovo trajnost. Drugi razlog, bolj humanisti\xc4\x8dne narave, je olaj\xc5\xa1ati u\xc4\x8denje latinskega jezika. S tretjim razlogom pa se pribli\xc5\xbea politi\xc4\x8dnemu okolju, ki odra\xc5\xbea nacionalno nadvlado, ki se je zgodila ob predaji Granade. _NEWLINE_V za\xc4\x8detku 17. stoletja je Nebrijovo delo preoblikoval Juan Luis de la Cerda in mu podal celo nov naslov, Arte de Nebrija. Od takrat naprej je to delo prejelo kar nekaj novih urejanj razli\xc4\x8dnih literatov. \xc5\xa0ele leta 1946 se je v Madridu pojavila popravljena izdaja, katere avtorja sta Pascual Galindo Romeo in Ortiz Mu\xc3\xb1oz.\n_START_SECTION_\nKoncept slovnice po Antoniu Nebriji\n_START_PARAGRAPH_\nDe Nebrijovo delo o slovnici je v osnovi temeljilo na klasi\xc4\x8dnih latinskih avtorjih, kot so Prisciano, Diomedes Grammaticus in Elio Donato, vendar je na to podro\xc4\x8dje uvedel tudi svoje koncepte. Nebrija je bil mnenja, da ima slovnica pomembno vlogo na vseh podro\xc4\x8djih znanosti. Po njegovih idejah se je slovnica delila na pravopis, prozodi\xc4\x8dnost, etimologijo in skladnjo. Ta na\xc4\x8din delitve slovnice se je obdr\xc5\xbeal vse do moderne dobe. Do pred kratkim se je obdr\xc5\xbeala tudi njegova teorija, da obstaja 8 delov stavka: samostalnik, zaimek, \xc4\x8dlenek, glagol, predlog, prislov, dele\xc5\xbenik in veznik. V njegovih zapiskih je mogo\xc4\x8de zaslediti, da naj bi v to teorijo spadal tudi glagolnik (gerundij). _NEWLINE_Nebrija je latinski jezik razumel kot superioren drugim in je bil mnenja, da bolj kot se nek jezik pribli\xc5\xbea latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, bolj\xc5\xa1i je. Njegova najbolj znana slovnica La gram\xc3\xa1tica castellana je imela velik vpliv na univerze, predvsem v \xc5\xa1panskem in evropskem okolju.\n_START_SECTION_\nNebrija, tiskar\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg dose\xc5\xbekov na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1panskega jezikoslovja je bil Nebrija pomemben tudi za doprinos uporabe tiska v Salamanki. Njegova druga knjiga izdana v tem mestu so bili ravno Uvodi ali Introductiones in mogo\xc4\x8de je ravno s tem delom za\xc4\x8del usmerjati tisk, ki je do takrat posku\xc5\xa1al ostati skrit. Na to ka\xc5\xbee tudi podatek, da sta tako njegov sin in kasneje tudi vnuk postala tiskarja, hkrati pa je bila ve\xc4\x8dina izdanih del v Salamanki ravno od Nebrije ali avtorjev njegovega kroga. Prva tiskarna v Salamanki je bila na takrat imenovani calle de Libreros, kar bi lahko prevedli kot ulica  knji\xc5\xbeni\xc4\x8darjev. Nebrija velja tudi za prvega avtorja, ki je podal zahtevo za ureditev avtorskih pravic v \xc5\xa0paniji in na zahodu Evrope veliko pred statutom kraljice Anne iz leta 1709 v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu ali sporih iz leta 1662, v katere se je vme\xc5\xa1ala tudi Unija krone, t. i. Uni\xc3\xb3n de las Coronas.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2Introducciones latinas (1481)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Gram\xc3\xa1tica de la lengua castellana, 1492_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Latinsko-\xc5\xa1panski (1492) in \xc5\xa1pansko-latinski (1495) slovar_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Reglas de ortograf\xc3\xada espa\xc3\xb1ola (1517)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Po njegovi smrti se izdajo tudi njegova Reglas de ortograf\xc3\xada en la lengua castellana (1523)._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Artis rhetoricae compendiosa coaptatio (1529)_NEWLINE_Nebrija je napisal tudi nekaj del o pedagogiki, merskih enotah, meritvah, \xc5\xa1tevil\xc4\x8denju itd.'