b'\n_START_ARTICLE_\nAleksandrija\n_START_SECTION_\nMohamedovo obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi stik islamskega preroka Mohameda z ljudmi iz Egipta se je zgodil leta 628 med ekspedicijo Zaid ibn Haritha v Hismo. Poslal je Hatib bin Abi Baltaeha s pismom k egiptovskemu kralju (v resnici cesarju Herakliju) in Aleksandriji, imenovanem Al-Muqawqis . V pismu Mohamed pi\xc5\xa1e: \xc2\xbbVabim vas, da sprejmete islam, Alah vzvi\xc5\xa1eni, vas bo nagradil dvojno. \xc4\x8ce pa to zavrnete, boste nosili breme prestopka vseh Koptov\xc2\xab. Med to ekspedicijo je bil napaden eden od Mohamedovih odposlancev Dihyah bin Khalifa Kalbi. Mohamed je poslal Zayd ibn Haritha na pomo\xc4\x8d. Dihyah je prestopil k Banu Dubayb (pleme, ki je pre\xc5\xa1l v islam in imelo dobre odnose z muslimani). Ko je novica pri\xc5\xa1la do Mohameda, je takoj odposlal Zayd ibn Haritha s 500 mo\xc5\xa1kimi v boj. Muslimanska vojska se je borila z Banu Judhamom, nekaj jih je ubila (povzro\xc4\x8dila velike \xc5\xbertve), vklju\xc4\x8dno z njihovim glavnim, Al-Hunayd ibn Aridom in njegovim sinom ter ujeli 1000 kamel, 5000 govedi in 100 \xc5\xbeensk in fantov. Novi vodja Banu Judham, ki je sprejel islam, je pozval Mohameda, naj izpusti \xc4\x8dlane plemena in ta jih je izpustil. .\n_START_SECTION_\nIslamsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 619 je Aleksandrija padla pod Sasanide. \xc4\x8ceprav jo je bizantinski cesar Heraklij pridobil nazaj leta 629, so jo 641 Arabci pod generalom Amr ibn al-\'As zasedli med muslimanskim osvajanjem Egipta po obleganju, ki je trajalo 14 mesecev._NEWLINE_Po bitki pri Ridaniii leta 1517 so mesto osvojili osmanski Turki in je ostalo pod osmanskim vladanjem do leta 1798. Aleksandrija je v devetem in osemnajstem stoletju izgubila velik del svojega nekdanjega pomena kot egiptovsko pristani\xc5\xa1ko mesto Rosetta in povrnila pomembnost z gradnjo kanala Mahmoudiyah leta 1807._NEWLINE_Aleksandrija se je uveljavila v voja\xc5\xa1kih operacijah Napoleonove ekspedicije v Egipt leta 1798. Francoska vojska je 2. julija 1798 napadla mesto in ga zadr\xc5\xbeala do prihoda britanske ekspedicije leta 1801. Britanci so zmagali nad francosko vojsko v bitki za Aleksandrijo 21. marca 1801, v kateri so oblegali mesto, ki je padlo 2. septembra 1801. Mohamed Ali, osmanski guverner Egipta, je za\xc4\x8del obnovo in sanacijo okoli leta 1810, do leta 1850 pa se je Aleksandrija vrnila v nekaj podobnega svoji nekdanji slavi . Julija 1882 so mesto bombardirale britanske pomorske sile in ga zasedle . Egipt se je obrnil na Evropo v prizadevanjih za modernizacijo dr\xc5\xbeave. Grki, ki so jim sledili drugi Evropejci in ostali, so se za\xc4\x8deli seliti v mesto. V za\xc4\x8detku 20. stoletja je mesto postalo dom za romanopisce in pesnike._NEWLINE_Julija 1954 je bilo mesto tar\xc4\x8da izraelske bombne akcije, ki je kasneje postala znana kot Lavonova afera. 26. oktobra 1954 je bil trg Mansheya kraj neuspe\xc5\xa1nega atentata na Gamal Abdel Naserja. _NEWLINE_Evropejci so zapustili Aleksandrijo po Sue\xc5\xa1ki vojni leta 1956, ki je privedla do izbruha arabskega nacionalizma. Naserjeva nacionalizacija premo\xc5\xbeenja, ki je dosegla vi\xc5\xa1ek leta 1961, je izgnala skoraj vse ostale.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandrija le\xc5\xbei v dr\xc5\xbeavi Egipt, na ju\xc5\xbeni obali Sredozemlja.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nIma mejno vro\xc4\x8de pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podnebje (K\xc3\xb6ppnova podnebna klasifikacija: BWh) , ki se pribli\xc5\xbeuje vro\xc4\x8demu polsuhemu podnebju (BSh). Kot ostala severna obala Egipta prevladujo\xc4\x8di severni veter, ki piha po Sredozemlju, daje mestu manj hude podnebne razmere kot pu\xc5\xa1\xc4\x8davi v ozadju. Rafah in Aleksandrija sta najbolj vla\xc5\xbeni mesti v Egiptu. Na podnebje v mestu vpliva Sredozemsko morje, zni\xc5\xbea temperature, povzro\xc4\x8da razli\xc4\x8dne de\xc5\xbeevne zime in zmerno vro\xc4\x8de poletje, ki je v\xc4\x8dasih lahko zelo vla\xc5\xbeno; januar in februar sta najhladnej\xc5\xa1a meseca, pri \xc4\x8demer maksimalne dnevne temperature segajo od 12 do 18 \xc2\xb0 C in minimalne temperaturedo 5 \xc2\xb0 C. Aleksandrija v hladnej\xc5\xa1ih mesecih do\xc5\xbeivlja nasilne nevihte, de\xc5\xbe in v\xc4\x8dasih sne\xc5\xbeenje, sodro in to\xc4\x8da; ti dogodki v povezavi s slabim odvodnjavanjem so bili odgovorni za ob\xc4\x8dasne poplave v mestu . Julij in avgust sta najbolj vro\xc4\x8da in suha meseca, s povpre\xc4\x8dno dnevno maksimalno temperaturo 30 \xc2\xb0 C. Povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin je okoli 200 mm, a je bila celo do 417 mm.\n_START_SECTION_\nZgodovinske lokacije in znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi nenehne navzo\xc4\x8dnosti vojne v Aleksandriji v anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih je zelo malo starega mesta pre\xc5\xbeivelo v dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa. Veliko kraljevih in dr\xc5\xbeavnih \xc4\x8detrti je pod pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem zaradi potresa leta 365, preostanek pa je bil pozidan v sodobnem \xc4\x8dasu._NEWLINE_Pompejev steber, rimski triumfalni steber, je med najbolj znanimi anti\xc4\x8dnimi spomeniki danes v Aleksandriji. Stoji na starodavni akropoli, skromnem hribu ob mestnem arabskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du in je bil prvotno del templja kolonad. Vklju\xc4\x8dno s podstavkom je visok 30 m; je iz poliranega rde\xc4\x8dega granita, 2,7 m v premeru na dnu, na vrhu pa 2,4 m. Sam steber je visok 27 metrov in je izdelan iz enega kosa kamna. Prostornina je 132 kubi\xc4\x8dnih metrov in masa pribli\xc5\xbeno 396 ton . Pompejev steber so lahko postavili z uporabo enakih metod, s katerimi so postavili starodavne obeliske. Rimljani so imeli \xc5\xbeerjave, vendar niso bili dovolj mo\xc4\x8dni, da bi to te\xc5\xbeo dvignili. Roger Hopkins in Mark Lehrner sta izvedla ve\xc4\x8d eksperimentov, da bi postavila obelisk, vklju\xc4\x8dno z uspe\xc5\xa1nim poskusom postavitve 25-tonskega obeliska leta 1999. To je sledilo dvema poskusoma, da bi postavili manj\xc5\xa1e obeliske in dva neuspe\xc5\xa1na poskusa postavitve obelisk te\xc5\xbee 25 ton . Struktura je bila oropana in poru\xc5\xa1ena v 4. stoletju, ko je \xc5\xa1kof odredil, da je treba poganstvo odpraviti. "Pompejev steber" je napa\xc4\x8dno ime, saj nima nobene zveze s Pompejem, ker je bil postavljen leta 293 v \xc4\x8dasu Dioklecijana, verjetno v spomin na upor Domitiusa Domitianusa. Pod akropolo so podzemeljski ostanki Serapeuma, kjer so se uresni\xc4\x8dile skrivnosti boga Serapisa in za katere so verjeli, da so izrezljane zidne ni\xc5\xa1e priskrbele preto\xc4\x8dni prostor za shranjevanje anti\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice. V zadnjih letih so v okoli\xc5\xa1kem morju odkrili \xc5\xa1tevilne starodavne predmete, ve\xc4\x8dinoma kose stare keramike._NEWLINE_Aleksandrijske katakombe, znane pod imenom Kom El Shoqafa, so jugozahodno v bli\xc5\xbeini stebra, sestavljene iz ve\xc4\x8dstopenjskega labirinta, ki ga dose\xc5\xbeemo po velikem spiralnem stopni\xc5\xa1\xc4\x8du. Tu je desetine komor, okra\xc5\xa1enih z okra\xc5\xa1enimi stebri, kipi in drugimi sinkreti\xc4\x8dnimi rimsko-egip\xc4\x8danskimi verskimi simboli, pokopne ni\xc5\xa1e in sarkofagi ter velika banketna dvorana v rimskem slogu, kjer so sorodniki pokojnika prirejali spominske pojedine. Katakombe so bile pozabljene dokler jih leta 1900 niso slu\xc4\x8dajno odkrili ._NEWLINE_Najintenzivnej\xc5\xa1a izkopavanja, ki se trenutno izvajajo v Aleksandriji, so znana kot Kom El Deka. Odkrito je dobro ohranjeno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de anti\xc4\x8dnega mesta in ostanki kopali\xc5\xa1\xc4\x8da iz rimskih \xc4\x8dasov._NEWLINE_Obstajajo stalna prizadevanja za raziskovanje starin Aleksandrije. Lokalno arheolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo spodbuja in pomaga, pa tudi \xc5\xa1tevilni posamezniki, zlasti Grki, ponosni na mesto. Tako v preteklosti kot sedanji direktorji muzeja ob\xc4\x8dasno omogo\xc4\x8dajo sistemati\xc4\x8dno izkopavanje, kadar koli se ponudi prilo\xc5\xbenost; D. G. Hogarth je opravil poskusne raziskave v imenu Egip\xc4\x8danskega raziskovalnega sklada in Dru\xc5\xa1tva za spodbujanje gr\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij leta 1895; nem\xc5\xa1ka ekspedicija je delala dve leti (1898-1899). Z dvema te\xc5\xbeavama se spopadajo pri izkopavanjih v Aleksandriji: pomanjkanje prostora za izkopavanje in podvodna lokacija nekaterih interesnih podro\xc4\x8dij._NEWLINE_Ker veliko in rasto\xc4\x8de sodobno mesto stoji takoj nad starodavnim, je skoraj nemogo\xc4\x8de najti kak\xc5\xa1en prostora za kopanje, razen za ogromne stro\xc5\xa1ke. Kraljeve \xc4\x8detrti Kleopatre VII. so bile preplavljeni zaradi potresov in cunamija, zato se je v 4. stoletju za\xc4\x8delo postopno opu\xc5\xa1\xc4\x8danje . Ta podvodni del, ki je vseboval \xc5\xa1tevilne najbolj zanimive dele helenisti\xc4\x8dnega mesta, vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8detrtjo pala\xc4\x8d, je bil raziskan leta 1992 in ga \xc5\xa1e vedno preu\xc4\x8duje francoski podvodni arheolog Franck Goddio in njegova ekipa . Dvignil je glavo Cesariona. Najbolj odprti prostori so nizko v tleh proti severovzhodu in jugozahodu, kjer je prakti\xc4\x8dno nemogo\xc4\x8de priti pod rimske plasti._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i so bili dose\xc5\xbeki, ki jih je dosegel dr. G. Botti, direktor muzeja, v okolici "Pompejevega stebra", kjer je veliko odprtih prostorov. Tu so izpostavljene podstrukture velike stavbe ali skupine stavb, ki so morda del Serapeuma. V bli\xc5\xbeini so bile ogromne katakombe in columbaria, ki so bile morda del templja. Vsebujejo zelo izjemen obok z nenavadno pobarvanimi reliefi, ki so zdaj umetno osvetljeni in odprti za obiskovalce._NEWLINE_Objekti, ki jih najdemo v teh raziskavah, so v muzeju, najpomembnej\xc5\xa1i pa je velik bazaltni bik, verjetno nekdaj predmet kulta v Serapeumu. Druge katakombe in grobnice so odprli tudi v Kom El Shoqafa in Ras El Tin (poslikane)._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka ekipa je odkrila ostanke ptolemajske kolonade in ulic na severovzhodu mesta, a malo drugega. Hogarth je raziskoval del ogromne strukture iz opeke pod gomilo Kom El Deka, ki je morda del Paneuma, mavzoleja ali rimska utrdba._NEWLINE_Izdelava novega kopnega je pripeljala do izkopavanja ostankov patriarhalne cerkve; temelji modernih stavb pa so redko postavljeni ne da bi odkrili nekaj predmetov iz antike. Bogastvo pod zemljo je brez dvoma ogromno, vendar kljub vsem prizadevanjem ni veliko arheologov, da bi jih videli v Aleksandriji zunaj muzeja in soseski "Pompejevega stebra".\n_START_SECTION_\nTempelj Taposiris Magna\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj je bil zgrajen v \xc4\x8dasu Ptolemajcev in posve\xc4\x8den Ozirisu. Stoji v Abusiru, zahodnem predmestju Aleksandrije v mestu Borg el Arab. Ostala je le stena in piloni. Obstajajo dokazi, da so tam \xc4\x8dastili svete \xc5\xbeivali. Arheologi so blizu templja na\xc5\xa1li \xc5\xbeivalsko nekropolo. Ostanki kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve ka\xc5\xbeejo, da je bil tempelj v poznih stoletjih uporabljen kot cerkev. Tudi na istem obmo\xc4\x8dju so ostanki javnih kopali\xc5\xa1\xc4\x8d, ki jih je zgradil cesar Justinijan I., zidove ob morju, pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in most. V bli\xc5\xbeini obale na pla\xc5\xbei so ostanki stolpa, ki ga je zgradil Ptolemaj II. Filadelf. Stolp je bil natan\xc4\x8dna replika uni\xc4\x8denega svetilnika Faros.\n_START_SECTION_\nQaitbayjeva citadela\n_START_PARAGRAPH_\nQaitbayjeva citadela je obrambna utrdba iz 15. stoletja na obali Sredozemskega morja. Ustanovljena je bila leta 1477 v zalivu sultana Al-Ashraf Sayf al-Din Qa\'ita. Citadela stoji na vzhodni strani severne konice otoka Faros na ustju Vzhodnega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Velja za eno najpomembnej\xc5\xa1ih obrambnih trdnjav, ne le v Egiptu ampak celem Sredozemskem bazenu. Svojemu namenu je slu\xc5\xbeila do leta 1882, ko jo je uni\xc4\x8dilo bombardiranje britanske flote. Po revoluciji leta 1952 so egiptovske voja\xc5\xa1ke \xc4\x8dete spremenile stavbo v pomorski muzej. Najve\xc4\x8dja obnovitvena dela izvirajo iz leta 1984, ko je Egip\xc4\x8danska organizacija za starine naredila ambiciozne na\xc4\x8drte za obnovo utrdbe'