b'\n_START_ARTICLE_\nAnanda Kentish Coomaraswamy\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAnanda Kentish Coomaraswamy se je rodil v Colombu na Cejlonu (dana\xc5\xa1nja \xc5\xa0rilanka), o\xc4\x8detu Muthu Coomaraswamyju, pripadniku cejlonskih Tamilov in materi Elizabethi Beeby, ki je bila po narodnosti Angle\xc5\xbeinja. Coomaraswamyjev o\xc4\x8de je umrl, ko je bil Coomaraswamy star deset let, zato je ve\xc4\x8dino svojega otro\xc5\xa1tva in prav tako \xc5\xa1olanja pre\xc5\xbeivel v tujini._NEWLINE_Leta 1879 se je Coomaraswamy preselil v Anglijo, kjer je obiskoval Wycliffov kolid\xc5\xbe, nato pa je izobra\xc5\xbeevanje nadaljeval na Univerzi v Londonu, kjer je leta 1900 diplomiral iz geologije in botanike. Devetnajstega junija 1902 se je Coomaraswamy poro\xc4\x8dil z angle\xc5\xa1ko fotografinjo Ethel Mary Partridge. Njuna zveza je trajala vse do leta 1913._NEWLINE_Coomaraswamyjevo terensko delo med leti 1902 in 1906 mu je prineslo naziv doktorja znanosti za \xc5\xa1tudijo cejlonske mineralogije. Leta 1906 je ustanovil Dru\xc5\xa1tvo socialnih reform Cejlon, v katerem je imel funkcijo predsednika, hkrati pa je bil dru\xc5\xa1tvena vodilna sila. Glavni namen dru\xc5\xa1tva je bilo ohranjanje in o\xc5\xbeivljanje ne le tradicionalne umetnosti in obrti, ampak tudi socialnih vrednost in obi\xc4\x8dajev, kateri so pripomogli k razvoju prav teh. Coomaraswamy si je zastavil cilj, da bo izobrazil Zahod o indijski umetnosti. Zato se je z veliko zbirko fotografij vrnil v London, kjer je \xc5\xbeelel poiskati umetnike, katere bi lahko pritegnil s svojo idejo. Zavedal se je, da se pri svojem raziskovanju ne bo mogel zanesti ali obrniti na muzejske konservatorje ali druge \xc4\x8dlane kulturnih ustanov, kajti menil je, da se indijska umetnost lahko raziskuje le skozi o\xc4\x8di umetnika in ne zgodovinarja. Umetniki so tisti, ki lahko postavijo kritiko o tem, katera dela sodijo v kategorijo umetnosti._NEWLINE_Leta 1909 se je Coomaraswamy povezal z Jacobom Epsteinom in Eric Gillom, ki sta bila ena izmed prvih izredno pomembnih modernistov. Kmalu je oba navdu\xc5\xa1il s svojim delom in pritegnil k sodelovanju. V svoja dela sta za\xc4\x8dela vklju\xc4\x8devati elemente indijske umetnosti. Njune skulpture danes predstavljajo za\xc4\x8detek modernizma v Angliji._NEWLINE_Coomaraswamy je nato spoznal Alice Ethel Richardson, s katero se je kasneje poro\xc4\x8dil. Skupaj sta odpotovala v Indijo, kjer sta nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivela v mestu Srinagar v Ka\xc5\xa1mirju. Coomaraswamy je \xc5\xa1tudiral slikarstvo rad\xc5\xbeputanskih dinastij v severni Indiji, medtem ko je njegova \xc5\xbeena \xc5\xa1tudirala indijsko glasbo z Abdulom Rahimom  iz Kapurthala. Po vrnitvi v Anglijo je s svojimi pesmi nastopala pod umetni\xc5\xa1kim imenom Ratan Devi. Vmes sta se jima rodila sin Narada in h\xc4\x8derka Rohini._NEWLINE_Coomaraswamy je sodeloval tudi pri indijskem gibanju za neodvisnost, zato so njegov domov pogosto obiskovali posamezniki, ki so \xc5\xa1e vedno imeli interese povezane z osvobodilnim gibanjem. Med prvo svetovno vojno je zavrnil slu\xc5\xbeenje v britanski vojski, dokler bo Indija pod britanskim vplivom, zaradi \xc4\x8desar so ga izgnali iz Anglije. Z \xc5\xbeeno sta se preselila v Ameriko, kjer je Coomaraswamy ostal do smrti leta 1947. \xc5\xbdena je v Ameriki nadaljevala svojo glasbeno pot, Coomaraswamy pa je dobil povabilo Umetnostnega muzeja v Bostonu, kjer se je zaposlil._NEWLINE_Coomaraswamy se je kmalu po prihodu v Ameriko lo\xc4\x8dil od svoje \xc5\xbeene in se 22. novembra 1922 v tretje poro\xc4\x8dil z Ameri\xc4\x8danko Stelllo Bloch. Z \xc5\xbeeno sta postala \xc4\x8dlana bohemskih umetni\xc5\xa1kih krogov v New Yorku. Coomaraswamy je med drugim za\xc4\x8del preu\xc4\x8devati indijske svete spise v jezikih sanskrt in pali ter zahodno religijsko literaturo. Za Umetnostni muzej v Bostonu je napisal razli\xc4\x8dne bro\xc5\xa1ure in kataloge, ter izdal knjigo Zgodovina indijske in indonezijske umetnosti (History of Indian and Indonesian Art, 1927)._NEWLINE_Leta 1930 se je lo\xc4\x8dil od svoje tretje \xc5\xbeene, s katero pa sta ostala v dobrih odnosih. Kmalu po lo\xc4\x8ditvi se je \xc5\xa1e v \xc4\x8detrto poro\xc4\x8dil z Argentinko Luiso Runstein, ki je delala kot fotografinja pod imenom Xlata Llamas. Skupaj sta imela enega otroka, sina Rama Ponnambalama. _NEWLINE_Leta 1933 je Coomaraswamy postal glavni vodja raziskovanja indijske, perzijske in islamske umetnosti v Muzeju lepih umetnosti (Museum of Fine Arts) v Bostonu, kjer je postavil prvo razstavo indijske umetnosti v ZDA. Sodeloval pa je tudi z drugimi muzeji, po njegovi smrti je vodenje raziskav indijske umetnosti nadaljevala njegova \xc5\xbeena.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ki indolog Heinrich Zimmer ga je opisal kot "plemenitega u\xc4\x8denjaka, na \xc4\x8digar ramah \xc5\xa1e vedno stojimo". Ko je v poznej\xc5\xa1em delu svojega \xc5\xbeivljenja delal kot kustos v Bostonskem muzeju umetnosti, je posvetil svoje delo razlaganju tradicionalne metafizike in simbolizma. V delih iz svojega prvega obdobja pisanja se velikokrat sklicuje na znane filozofe, kot so Platon, Plotin, Klemen Aleksandrijski, Filon Aleksandrijski, Avgu\xc5\xa1tin Avrelij, Adi \xc5\xa0ankara, Mojster Eckhart in Rumi. Imel se je za metafizika, z nana\xc5\xa1anjem na ve\xc4\x8dno filozofijo (Sophia Perennis)._NEWLINE_Coomaraswamy je bil poleg Ren\xc3\xa9ja Gu\xc3\xa9nona in Frithjofa Schuona eden izmed treh utemeljiteljev perenializma, pogleda, ki smatra, da vse svetovne religije in filozofije vsebujejo eno ve\xc4\x8dno resnico. Veliko Coomaraswamyjevih \xc4\x8dlankov na temo hinduizma in perenializma je bilo po njegovi smrti objavljenih v \xc5\xa1tiriletni reviji Studies in comparative religions._NEWLINE_Pri estetiki je bil zelo pozoren, napisal pa je na ducate \xc4\x8dlankov o tradicionalni umetnosti in mitologiji. \xc4\x8ceprav je bil rojen kot hindujec, je zelo dobro poznal zahodno tradicijo, zelo pa se je zanimal za gr\xc5\xa1ke metafizike, \xc5\xa1e posebej za Plotina, utemeljitelja novoplatonizma._NEWLINE_Med drugim so njegova metafizi\xc4\x8dna pisanja prikazovala enotnost Vedante in platonizma. Prav tako si je prizadeval rehabilitirati budisti\xc4\x8dno filozofijo, ki jo je Gu\xc3\xa9non interpretiral zgolj kot upor k\xc5\xa1atrij proti avtoriteti brahmanov._NEWLINE_Prispevki_NEWLINE_Coomaraswamy je imel velik vpliv na tradicionalno umetnost, literaturo in religijo. Z \xc5\xbeeno Ethel sta naredila inovativno raziskavo o umetnosti in kulturi Sri Lanke. V Indiji je bil del bengalskega literarnega kroga, ki ga je vodil Rabindranath Tagore. Veliko je tudi pripomogel k Swadeshi v prvi fazi osamosvajanja Indije. V 20ih letih 19. stoletja je pri\xc5\xa1el do veliko odkritij v zgodovini indijske umetnosti. \xc5\xa0e posebej se je posvetil razlikam med slogi rad\xc5\xbeputanskega in mogulskega slikarstva. V tistem \xc4\x8dasu je zbral veliko  slik, ki jih je podaril Bostonskemu muzeju umetnosti, v katerem je za\xc4\x8del delati leta 1917. Njegove knjige in eseji o umetnosti, kulturi, simbolizmu, metafiziki, mitih in drugih temah nudijo izobrazbo bralcem, ki so pripravljeni sprejeti izziv njegove perspektive in njegovega vztrajanja, da vsako svoje stali\xc5\xa1\xc4\x8de pove\xc5\xbee z razli\xc4\x8dnimi tradicijami. Poleg globokih in pogosto zahtevnih del, je napisal tudi nekaj primernih za \xc5\xa1ir\xc5\xa1e ob\xc4\x8dinstvo. Eden izmed takih je so eseji Zakaj razstavljati umetnine? (1943).\n_START_SECTION_\nEstetika\n_START_PARAGRAPH_\nV svoji razlagi teorije umetnosti, se je Coomaraswamy odmaknil od priznanih pisateljev o moderni estetiki. Tudi sam se ni mogel to\xc4\x8dno opredeliti glede mnenja o takratnih vodilnih idejah kritike umetnosti. Po njegovo je beseda \'estetika\' neustrezna oznaka. Ena izmed metod, ki jo je uvajal v svojih interpretacijah je, da se zatekamo k temeljnim in neokrnjenim pomenom besed. Beseda estetika izhaja iz gr\xc5\xa1ke besede \'aisthesis\', ki pomeni \'ob\xc4\x8dutek\' in \'reakcijo na zunanji dra\xc5\xbeljaj\', hkrati pa se nana\xc5\xa1a na umetnost kot intelektualno vrlino. Estetiko, kot jo poznamo danes, ena\xc4\x8di z materializmom in meni, da je tisto, \xc4\x8demur kritiki pravijo estetika le povr\xc5\xa1insko, namesto da bi bilo neko bistvo ali resnica. Strinjal se je s Platonom, da umetnost ne moremo re\xc4\x8di ni\xc4\x8demur iracionalnemu.'