b"\n_START_ARTICLE_\nVerona\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8dnega podatka o izvoru imena in letnici nastanka ni. Veronia je bila evgansko mesto \xc5\xbee leta 550 pr. n. \xc5\xa1t. Okoli leta 300 pr. n. \xc5\xa1t. je pri\xc5\xa1la pod rimsko oblast. V 1. stoletju pr. n .\xc5\xa1t. je bila Verona \xc5\xbee rimska kolonija, del tega pa je postala leta 49 pr. n. \xc5\xa1t. Po padcu Vzhodnega rimskega cesarstva je bila pod razli\xc4\x8dnimi vplivi (Langobardi, Franki itd.), predvsem zaradi svoje lege._NEWLINE_Mesto je postalo pomembno, ker je bilo na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du ve\xc4\x8d poti. Flavius Stilicho je premagal Alarica I., kralja Vizigotov v letu 403. Leta 489 so Verono zasedli Ostrogoti. Ostrogotski kralj Teodorik Veliki (* 454 - \xe2\x80\xa0 526) je zgradil pala\xc4\x8do in jo po irski legendi imenoval Verona. Ostrogoti so vladali obmo\xc4\x8dju vse do prihoda Langobardov._NEWLINE_Leta 569 je Verono zavzel Alboin (*530 \xe2\x80\x93 \xe2\x80\xa0 28. junij 572), kralj Langobardov in je bilo drugo najpomembnej\xc5\xa1e mesto v kraljestvu. Adalgisus, sin Desideriusa, se je v letu 774 brezupno branil pred Karlom Velikim, ki je uni\xc4\x8dil Lombardsko kraljestvo. Verona postane prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de kraljev Italijanskega kraljestva, sede\xc5\xbe vlade pa mesto postane z dru\xc5\xbeino grofa Miloja, mati\xc4\x8dnih grofov San Bonifacio. Od leta 880 - 951 sta bivala v Veroni dva Berengarija._NEWLINE_V 12. stoletju je Verona postala svobodno mesto, zavarovano z 48 obrambnimi stolpi. V letih 1226 \xe2\x80\x93 1259 je bilo mesto v rokah samodr\xc5\xbeca Ezzelina da Romana; ta je leta 1257 na ravnici pred Verono pobil 11000 prebivalcev Padove. Po njegovi smrti je oblast prevzela dru\xc5\xbeina Scaligeri, ki so mestu vladali med letoma 1260 in 1387. Bili so veliki podporniki umetnosti in meceni tedanjim umetnikom. Z vojnimi gro\xc5\xbenjami ali napadi je Verona dobila oblast nad Padovo (1328), Trevisom (1308) in Vicenzo. Alberta (1277-1302), kapetana, ki se je nenehno boril proti grofom San Bonifacio, je podpirala dru\xc5\xbeina d'Este. Njegovi sinovi, Bartolomeo, Alboino in Cangrande I., si razdelijo oblast (1308). Slednji je bil velik bojevnik, princ in mecen, bil je za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik Danteja, Petrarce in Giotta. Alberta je nasledil Mastino II. (1329-1351), sin Alboina, ki je nadaljeval stri\xc4\x8devo politiko. Osvojil je \xc5\xa1e Brescio leta 1332, Parmo 1335 in Lucco 1339. Za francoskim kraljem je bil najbogatej\xc5\xa1i v tistem \xc4\x8dasu. Vendar se je proti njemu za\xc4\x8dela postavljati mo\xc4\x8dna koalicija \xe2\x80\x93 leta 1337 predvsem Benetke in Firence oziroma Visconti, d'Este in Gonzaga. Po triletni vojni je bila vladavina dru\xc5\xbeine Scaligeri omejena samo na Verono in Vicenzo._NEWLINE_Mastinov sin Cangrande II. (1351-1359) je vladal kot tiran. Ubil ga je njegov brat Cansignorio (1359-1375), ki je olep\xc5\xa1al mesto s pala\xc4\x8dami, uredil akvadukte in mostove ter ustanovil mestno zakladnico. Cansignorio je ubil starej\xc5\xa1ega brata, njega samega pa je ubil brat Antonio (1375-87). S tem je razburil prebivalce in ko mu je Gian Galeazzo Visconti napovedal vojno, so mu obrnili hrbet. 19. oktobra 1387 (to je leto znamenite bitke za Castagnaro) je pobegnil in s tem je bilo konec nadvlade dru\xc5\xbeine Scaligeri. Antoniov sin Canfrancesco della Scala se je neuspe\xc5\xa1no hotel vrniti v Verono leta 1390. _NEWLINE_Guglielmo (1404), sin Cangrandeja II. je imel ve\xc4\x8d sre\xc4\x8de, ob podpori ljudi je Verono popeljal izpod Milana, vendar je umrl deset dni po tem  uspehu, Verona je nato pripadla Benetkam (1405). Do leta 1405 so Veroni vladali milanski Viscontiji._NEWLINE_Od leta 1508-1517 je bilo v mestu, ki mu je vladal cesar Maksimilijan I. veliko izbruhov kuge, najhuj\xc5\xa1e je bilo med letoma 1629-1633. V Veroni naj bi med letoma 1630-1631 umrlo 33.000 ljudi (od skupno 54.000). _NEWLINE_Leta 1776 se je v Veroni razvila umetnost zvonjenja z zvonovi imenovana Sistema Veronese._NEWLINE_Leta 1797 je Verono okupiral Napoleon, a ga je na velikono\xc4\x8dni ponedeljek ljudstvo pregnalo. Napoleon je po tem prekinil vladavino Bene\xc5\xa1ke republike. Verona je postala del avstrijskega ozemlja, ko je Napoleon podpisal pogodbo v Campo Formio v oktobru leta 1797. Avstrijci so prevzeli nadzor nad mestom na 18. januarja 1798. Leta 1805 je s pogodbo iz Pressburga dobil del od Avstrije, ki pa se je ponovno vrnil Avstrijcem po porazu Napoleona leta 1814, ko je postala del Avstroogrske tudi Kraljevina Lombardija - Bene\xc4\x8dija. Leta 1866 po \xc5\xa1estih tednih vojne (bitka pri K\xc3\xb6nigr\xc3\xa4tzu), je Verona, skupaj s preostalim delom Bene\xc4\x8dije, postala del Italije._NEWLINE_Vzpon fa\xc5\xa1izma je dodal \xc5\xa1e eno temno poglavje v zgodovino Verone. Serija antisemitskih zakonov iz leta 1938 in po invaziji nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije leta 1943, so se vr\xc5\xa1ile deportacije v nacisti\xc4\x8dna koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Avstrijska trdnjava (danes cerkev Santuario della Madonna di Lourdes), se je uporabljala za zapor in mu\xc4\x8denje zavezni\xc5\xa1kih vojakov, Judov in antifa\xc5\xa1istov, posebej po 1943, ko je Verona postala del italijanske republike. Nasilje se je kon\xc4\x8dalo \xc5\xa1ele z osvoboditvijo s strani zavezni\xc5\xa1kih vojakov in partizanov leta 1945._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni, ko je Italija postala \xc4\x8dlanica NATO pakta, je Verona ponovno pridobila svoj strate\xc5\xa1ki pomen zaradi bli\xc5\xbeine \xc5\xbeelezne zavese. Mesto je postalo sede\xc5\xbe SETAF (Ju\xc5\xbeno evropske zavezni\xc5\xa1ke kopenske sile), zato je bila tukaj med celotnim obdobjem hladne vojne mo\xc4\x8dna voja\xc5\xa1ka prisotnost, \xc5\xa1e posebej ameri\xc5\xa1ke vojske, ki se zmanj\xc5\xa1uje \xc5\xa1ele v zadnjih letih. _NEWLINE_Zdaj je Verona pomembno in dinami\xc4\x8dno mesto, zelo dejavna na podro\xc4\x8dju gospodarstva. Zaradi svoje zgodovine je zelo pomembna turisti\xc4\x8dna atrakcija, kjer Rimska preteklost \xc5\xbeivi z ramo ob rami z Verono iz srednjega veka.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nVerona ima vla\xc5\xbeno subtropsko podnebje, zna\xc4\x8dilno za severno italijansko notranjo ravnico, z vro\xc4\x8dimi poletji in mrzlimi, vla\xc5\xbenimi zimami. Delno vpliva na mesto skoraj sredozemsko podnebje Gardskega jezera. Relativna vla\xc5\xbenost je visoka skozi vse leto, \xc5\xa1e posebej v zimskem \xc4\x8dasu, ko pogosto nastaja megla.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2009 je v Veroni prebivalo 265.368 ljudi, od tega 47,6\xc2\xa0% mo\xc5\xa1kih in 52,4\xc2\xa0% \xc5\xbeensk. Mladoletnih oseb (otroci, stari 0-17) je bilo skupaj 16,05\xc2\xa0% prebivalstva v primerjavi z upokojenci, ki jih je bilo 22,36\xc2\xa0%. To se lahko primerja z italijanskim povpre\xc4\x8djem 18,06\xc2\xa0% (mladoletniki) in 19,94\xc2\xa0% (upokojenci). Povpre\xc4\x8dna starost prebivalcev Verone je 43 let, v primerjavi z italijanskim povpre\xc4\x8djem 42 let. Med letoma 2002 in 2007 se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev pove\xc4\x8dalo za 3,05\xc2\xa0%, medtem ko se je v Italiji pove\xc4\x8dalo za 3,85\xc2\xa0%.  Sedanja stopnja rodnosti v Veroni je 9,24 rojstev na 1000 prebivalcev, v primerjavi z italijanskim povpre\xc4\x8djem 9,45 rojstev._NEWLINE_Leta 2009 je 87\xc2\xa0% prebivalstva Italijanov. Najve\xc4\x8dja skupina priseljencev prihaja iz drugih evropskih dr\xc5\xbeav (najve\xc4\x8dji iz Romunije) 3,60\xc2\xa0%, Ju\xc5\xbene Azije 2,03\xc2\xa0% in Podsaharske Afrike 1,50\xc2\xa0%. Mesto je prete\xc5\xbeno katoli\xc5\xa1ko, vendar je zaradi priseljevanja zdaj nekaj pravoslavnih kristjanov, muslimanov in hindujcev.\n_START_SECTION_\nGlavne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi vrednosti in pomena \xc5\xa1tevilnih zgodovinskih zgradb, je bila Verona uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena na UNESCO-v seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Verona je ohranila \xc5\xa1tevilne anti\xc4\x8dne rimske spomenike. Mnogo njenih zgodnjih srednjeve\xc5\xa1kih zgradb je bilo uni\xc4\x8denih ali mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovanih v potresu 3. januarja 1117, kar je imelo za posledico obse\xc5\xbeno obnovo romanske arhitekturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Iz Karolin\xc5\xa1kega obdobja Versus de Verona vsebuje pomembne opise Verone v za\xc4\x8detku srednjega veka.\n_START_SECTION_\nRimska arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Rimske vojske, ki je zdaj sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta, se je gradilo iz pravokotnih ulic v smereh cardi (sever-jug) in decumani (vzhod-zahod). Ta struktura je danes jasno vidna iz zraka. Staro rimsko mesto je s svojimi kamnitimi cestami ve\xc4\x8dinoma skrito pred pogledi saj le\xc5\xbei skoraj nedotaknjeno pribli\xc5\xbeno 6 m pod povr\xc5\xa1jem. Ve\xc4\x8dina pala\xc4\x8d in hi\xc5\xa1 je zgrajena na rimskih ostankih in so le redko dostopni javnosti. Danes je na tem mestu Piazza delle Erbe._NEWLINE_Verona je znana po rimskem amfiteatru. Arena je na najve\xc4\x8djem trgu na Piazza Bra. Zgrajena okoli leta 30 n. \xc5\xa1t., je tretja najve\xc4\x8dja v Italiji po rimskem Koloseju in Areni v Capui (Neapelj). Meri 139 m v dol\xc5\xbeino in 110 m v \xc5\xa1irino in je lahko sprejela 25.000 gledalcev na 44 vrstah marmornih sede\xc5\xbeev. Gladiatorske igre Ludi so pritegnile gledalce tudi izven mesta. V 5. st. je cesar Honorij prepovedal tovrstne igre. Pomembno obnovo je do\xc5\xbeivela \xc5\xbee v 16. stoletju. Sedanja dvonadstropna fasada je pravzaprav notranja podpora vrstam s sede\xc5\xbei. Je le del prvotnega zunanjega obodnega zidu v belem in ro\xc5\xbenatem apnencu iz Valpolicella. Notranjost je zelo impresivna in prakti\xc4\x8dno nedotaknjena in je v uporabi \xc5\xa1e danes za javne prireditve, sejme, gledali\xc5\xa1ke predstave in operne predstave poleti. Leta 1913 so v njej izvedli Verdijevo Aido._NEWLINE_V mestu je tudi rimsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. To gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bilo zgrajeno v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., dolga stoletja ni bilo aktivno in je bilo predelano za zagotavljanje stanovanj. V 18. stoletju je Andrea Monga, bogat Veron\xc4\x8dan, kupil vse hi\xc5\xa1e, ki so bile zgrajene v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du in jih poru\xc5\xa1il ter ohranil spomenik. Nedale\xc4\x8d od njega je Ponte di Pietra, kamniti rimski most ohranjen do danes._NEWLINE_Arco dei Gavi (slavolok Gavi) je bil zgrajen v 1. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Znano je tudi ime graditelja (arhitekt Lucius Vitruvij Cordone) vgravirano na njem, kar je redek primer v arhitekturi tega \xc4\x8dasa. Prvotno je skozi vodila glavna rimska cesta v mesto, zdaj je to Corso Cavour. Poru\xc5\xa1ilo so ga francoski vojaki leta 1805 in je bil obnovljen leta 1932._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini je Porta dei Borsari, slavolok na koncu Corso Porta Borsari. To je pro\xc4\x8delje vrat iz 3. stoletja, del prvotnega rimskega mestnega obzidja. Napis je datiran 245 n. \xc5\xa1t. in ka\xc5\xbee tudi ime mesta, kot Colonia Verona Augusta. Cesta Corso Porta Borsari gre skozi slavolok in je original Via Sacra rimskega mesta. Danes je obzidana z ve\xc4\x8d renesan\xc4\x8dnimi pala\xc4\x8dami in starodavno cerkvijo Sv. Apostolov, le nekaj metrov od Piazza delle Erbe._NEWLINE_Porta Leoni iz 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. predstavlja del vrat rimskega mesta. Znaten dele\xc5\xbe \xc5\xa1e stoji kot del stene stavbe iz srednjega veka. Ulica sama je odprto arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de z ostanki prvotne rimske ulice, ki je vidna nekaj metrov pod nivojem dana\xc5\xa1nje ceste. Vrata imajo majhen dvor varovan s stolpi.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ka in kasnej\xc5\xa1a arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nPiazza delle Erbe v bli\xc5\xbeini rimskega foruma sta prezidala Cangrande I. in Cansignorio della Scala, veronski vojvoda, pri \xc4\x8demer sta uporabila material iz rimskih term in vil (marmorne bloke in kipe). Danes je to osrednji dru\xc5\xbeabni trg poln najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih lokalov, tudi mestna tr\xc5\xbenica. Trg je obdan z reprezentan\xc4\x8dnimi pala\xc4\x8dami, na njem stoji tudi nekaj spomenikov (Markov steber z bene\xc5\xa1kim levom - 1528) in vodnjak imenovan Madona Verona in je anti\xc4\x8dnega izvora. Na severu je baro\xc4\x8dna pala\xc4\x8da Maffei (1668) okra\xc5\xa1ena z balustrado s kipi._NEWLINE_Arco della Costa lo\xc4\x8di Piazza dei Signori od trga Erbe. Na sredini Piazza dei Signosi je Dantejev spomenik iz leta 1865. Trg zapira sodna pala\xc4\x8da (Palaco dela Ragione) iz 14. stoletja z zunanjim stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem iz obdobja renesanse (1446-50) in 84 m visok stolp Torre dei Lamberti. Druga stavba je renesan\xc4\x8dna Loggia del Consiglio, ki je zgoraj okra\xc5\xa1ena s freskami in kipi pomembnih Rimljanov (Katul, Plinij in arhitekt Vitruvij). Pomembna zgradba je \xc5\xa1e Palazzo del Capitano in zraven romanska cerkev Santa Marina Antica, ki je v 13. st. postala cerkev Scaligerijev, v njej je tudi \xc5\xa1est grobnic, lep primer gotskega kiparstva.  _NEWLINE_Majhna romanska bazilika San Lorenzo je ena izmed najlep\xc5\xa1ih in najpomembnej\xc5\xa1ih v mestu. Izvira iz okoli leta 1177 in je zgrajena na mestu starokr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve, katere nekateri fragmenti so e vidni. Cerkev je zgrajena iz izmeni\xc4\x8dnih skladov opeke in kamna in ima dva valjasta stolpa in spiralno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de do \xc5\xbeenske galerije. Notranja atmosfera je precej stroga, vendar \xc5\xa1e vedno tiha in mirna. Progasti pasovi iz kamna in opeke in ljubki oboki dopolnjujejo ambient._NEWLINE_Castelvecchio je trdnjava s pala\xc4\x8do, ki jo je dogradil Casagrande II. (1355-75) in stoji na desnem bregu Adi\xc5\xbee. Na re\xc4\x8dni strani pala\xc4\x8de je originalni spomenik Casagrandeja I. na konju iz 14. stoletja. V gradu je v izgnanstvu kot gost med letoma 1301-1304 \xc5\xbeivel Dante in napisal tretji del Bo\xc5\xbeanske komedije - Raj._NEWLINE_Z razponom 48,70 m je bil segmentni lo\xc4\x8dni most Ponte Scaligero, ob njegovem nastanku v letu 1356 - 1376, najve\xc4\x8dji lo\xc4\x8dni most na svetu. Povezuje pala\xc4\x8do in levi breg Adi\xc5\xbee. Zanimivo je, da je vsak obok manj\xc5\xa1i oziroma ni\xc5\xbeji. V bli\xc5\xbeini je bil med letoma 1840 - 1861) avstrijski Arzenal.  Med drugo svetovno vojno, to je leta 1945 so ga Nemci razstrelili. Obnova je bila precej te\xc5\xbeavna, saj so morali za\xc4\x8dasno premakniti tok reke.\n_START_SECTION_\nDuomo\n_START_PARAGRAPH_\nDuomo (Stolnica) le\xc5\xbei prav na okljuku reke Adi\xc5\xbee, posve\xc4\x8dena Sveti Mariji Vnebovzeti. Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1139. V \xc4\x8dasu Rimskega imperija je na tem mestu stala vila s termalnim kopali\xc5\xa1\xc4\x8dem, morda tudi manj\xc5\xa1i tempelj. Prva kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev je stala tam, kjer je danes cerkev Sv. Elene. Sveti Zeno, veronski nad\xc5\xa1kof, je med letoma 362 - 380 zgradil ve\xc4\x8djo baziliko, ki je bila poru\xc5\xa1ena v 7. stoletju verjetno zaradi po\xc5\xbeara ali potresa. Ahidiakon Pacifico jo je rekonstruiral in pove\xc4\x8dal med 8 in 9. stoletjem in jo imenoval katedrala Sv. Marije Matricolare in je stala nekoliko ju\xc5\xbeneje od dana\xc5\xa1nje. Ta je bila po\xc5\xa1kodovana ob potresu leta 1117. Obnova je trajala 20 let in dobila je romanski portal, ki ga je oblikoval arhitekt Nicolo. Poleg vitezov Oliverja in Rolanda stojijo bradati svetniki in evangelisti. Na ju\xc5\xbenem romanskem portalu je Jonas in groteskne kariatide. Notranjost je bila v celoti obnovljena v drugi polovici 15. in prvi polovici 16. stoletja. Leta 1880 je bil zgrajen nov marmorni tlak. Zvonik je bil obnavljan \xc5\xbee leta 1913 a nikoli dokon\xc4\x8dan. Notranjost je posvetil pape\xc5\xbe Janez Pavel II. leta 1988. Freske in leseni deli so bili restavrirani in dela kon\xc4\x8dana leta 2002. V cerkvi je najve\xc4\x8dja znamenitost Tizianova slika Marijino vnebovzetje (1535-50).\n_START_SECTION_\nSanta Anastasia\n_START_PARAGRAPH_\nSanta Anastasia je ogromna in visoka cerkev zgrajena v gotskem stilu ob reki Adi\xc5\xbei v letih 1290-1481. Zgradili so jo dominikanci po zasnovi dominikanskih bratov FRA Benvenuto da Imoli in FRA Nicola da Imoli. V lasti dominikancev je bila do leta 1808. Ima 72 m visok zvonik, ki je imel \xc5\xa1tiri zvonove iz leta 1460, peti je bil dodan leta 1650. V letu 1839 so ulili 9 zvonov veronske umetni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole. Ladja ima obliko latinskega kri\xc5\xbea._NEWLINE_Fasada je razdeljena na tri dele, ki ustrezajo notranjim ladjam in velja za nedokon\xc4\x8dano. Portal iz 15. stoletja ima dvoje vrat in je gotsko oblikovan (1330), z loki z okrasnimi stebri v rde\xc4\x8di, \xc4\x8drni in beli barvi marmorja. Loki tvorijo tri lunete: v ve\xc4\x8dji je predstavitev Svete Trojice z dvema angeloma, ki obdajata Svetega Jo\xc5\xbeefa in Marijo. O\xc4\x8de sedi na gotskem na prestolu s Kri\xc5\xbeanim na kolenih in Kristusom na njegovi strani kot golob. V dveh manj\xc5\xa1ih lunetah je upodobljen \xc5\xa1kof, ki vodi veronske ljudi in Sveti Peter veronski, ki vodi menihe z belo-\xc4\x8drno zastavo dominikancev. Pet delov gotskega oboka je okra\xc5\xa1eno s \xc5\xa1estimi kronolo\xc5\xa1kimi prizori Jezusovega \xc5\xbeivljenja: Oznanjenje, Rojstvo, Poklon treh kraljev, Pot proti Kalvariji, Kri\xc5\xbeanje in Vstajenje. Osrednji steber med vrati ima kip Sv. Dominika, desno in levo pa sta Sv. Peter veronski in Sv. Toma\xc5\xbe._NEWLINE_Med loki nad stebri so trije kipi: osrednji in ve\xc4\x8dji je Marija z detetom (bene\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola), druga dva  predstavljata Sv. Anastasio in Katarino._NEWLINE_Stranski deli pro\xc4\x8delja, ki ustrezajo ladjam, imajo velika okna, ki ju obdajata dva kvadratna zvonika._NEWLINE_Notranjost je triladijska. Stranske ladje so lo\xc4\x8dene s \xc5\xa1estimi pari stebrov povezanih z lokovi v beli ali rde\xc4\x8di barvi veronskega marmorja, z gotskimi kapitoli. Na \xc5\xa1tirih stebrih so grbi dru\xc5\xbeine Castelbarco iz Trenta, ki je zaslu\xc5\xbena za izgradnjo cerkve. Na levi strani apside, ki je bila dokon\xc4\x8dana leta 1432 (Vincenzo di Stefano da Veroni) je Cortes\xc3\xado, ki jaha na konju v oklepu in s poveljni\xc5\xa1ko palico. Konj se nahaja v vrezanem sarkofagu, ki je bil vedno prazen. Freska predstavlja oznanjenje, Sv. Petra veronskega in Dominika. Znamenit je tudi krstilni kamen, ki ga nosita grbasti figuri dveh bera\xc4\x8dev iz rde\xc4\x8dega kamna rosso verona in naj bi bili iz razli\xc4\x8dnih obdobij. Leva iz leta 1495, pripisujejo jo Gabrielu de Cagliariju, desna je mlaj\xc5\xa1a._NEWLINE_Pellegrinijeva  kapela je znana po freskah svetega Jurija in princese Trebizond  (1433-38) slikarja Antonia Pisanella, kot tudi grobu Wilhelma von Bibra.\n_START_SECTION_\nOmemba\n_START_PARAGRAPH_\nTri izmed Shakespearovih dram so ume\xc5\xa1\xc4\x8dene v Verono: Romeo in Julija, Dva viteza iz Verone in Ukro\xc4\x8dena trmoglavka.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nMesto ima dve profesionalni nogometni ekipi. Zgodovinsko gledano je velika mestna ekipa Hellas Verona, ki je zdaj v prvi italijanski nogometni ligi Serie A, druga ekipa je Chievo Verona. Hellas Verona je osvojila italijansko prvenstvo leta 1984-1985 in igral na evropskem prvenstvu naslednje leto. Dva kluba si delita 38.402 sede\xc5\xbeev na Stadio Marc'Antonio Bentegodi, ki je bil uporabljen tudi kot prizori\xc5\xa1\xc4\x8de svetovnega prvenstva leta 1990._NEWLINE_Verona je dom odbojkarskega mo\xc5\xa1tva Marmi Lanza Verona (zdaj v Serie A1), rugby reprezentance Franklin in Marshall Cus Verona Rugby (zdaj v Serie A1) in ko\xc5\xa1arkarske ekipe Scaligera Basket (zdaj v Legadue)._NEWLINE_Mesto je dvakrat gostilo UCI cestno svetovno prvenstvo leta 1999 (pri Trevisu, kot soorganizator ) in v letu 2004. Verona je gostila baseballski svetovni pokal v letu 2009 in svetovno prvenstvo v odbojki september-oktober 2010.\n_START_SECTION_\nAvtobusi\n_START_PARAGRAPH_\nAvtobuse upravlja de\xc5\xbeelna dru\xc5\xbeba javnega prevoza, Azienda Trasporti Verona (ATV).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznice\n_START_PARAGRAPH_\nVerona le\xc5\xbei ob glavni progi sever-jug od prelaza Brenner v Rim in progi z vzhoda proti zahodu med Milanom in Benetkami, kar pomeni \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki dostop do ve\xc4\x8dine krajev Evrope. Mesto torej slu\xc5\xbei od mednarodnih, regionalnih in lokalnih storitev._NEWLINE_Glavna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja je Verona Porta Nuova in le\xc5\xbei ju\xc5\xbeno od mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Velja za deveto najbolj obremenjeno \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo v Italiji in odpravi pribli\xc5\xbeno 68.000 potnikov na dan ali 25 milijonov potnikov na leto._NEWLINE_Obstajajo \xc5\xa1e manj\xc5\xa1a postaja na vzhodu mesta na Porta Vescovo, ki je bila v\xc4\x8dasih glavna postaja v Veroni, zdaj pa sprejme le vlake med Benetkami in Porta Nuova.\n_START_SECTION_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de Verona se nahaja 5,0 km jugozahodno od Verone. Oskrbi okoli 3 in pol milijona potnikov na leto. Povezano je z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo Porta Nuova._NEWLINE_Nekateri direktni leti med Verono in drugimi letali\xc5\xa1\xc4\x8di so: med rimskim letali\xc5\xa1\xc4\x8dem Fiumicino, M\xc3\xbcnchnom, Neapljem, Frankfurtom, Catanio, pari\xc5\xa1kim letali\xc5\xa1\xc4\x8dem Charles de Gaulle, Londonskim Gatwickom, Palermom, Manchestrom, Dunajskim Schwechatom in Cagliarijem."