b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Jerneja, Ko\xc4\x8devje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva kapela je bila zgrajena pred letom 1339 in prvi\xc4\x8d omenjena leta 1339. Stala je na mestu kasnej\xc5\xa1e kapele Sv. Kri\xc5\xbea na starem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du. Poru\xc5\xa1ena je bila leta 1872 po tem ko je ve\xc4\x8dkrat pogorela. _NEWLINE_Na mestu sedanje cerkve je najprej stala kapela sv. Jerneja, kapela Turja\xc4\x8danov. V listini iz leta 1363 je kapela sv. Jerneja, medtem pove\xc4\x8dana v cerkev, \xc5\xbee navedena v Ko\xc4\x8devju. Leta 1363 je postala tudi \xc5\xbeupnija._NEWLINE_Leta 1791 so cerkev sv. Fabijana in Bo\xc5\xa1tjana zgrajeno v neoromanskem slogu povzdignili v \xc5\xbeupnijsko cerkev. Zadnja ma\xc5\xa1a v tej cerkvi je bila junija 1900. Ker je postala premajhna so v letih 1901-1903 zgradili dana\xc5\xa1njo cerkev, ki je bila takrat med najve\xc4\x8djimi posve\xc4\x8denimi zgradbami v Sloveniji. Na\xc4\x8drte zanjo je leta 1887 izdelal dunajski arhitekt Friedrich Freiherr von Schmidt. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je \xc5\xbee julija 1903 posvetil knezo\xc5\xa1kof Anton Bonaventura Jegli\xc4\x8d. Zidovi so sestavljeni iz grobo klesanih kvadrov, ki so zlo\xc5\xbeeni v duhu pro\xc4\x8delij tedanje dobe. Cerkev ima dva zvonika.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je triladijska bazilika, \xc5\xa1iroka je 25 metrov, dolga 50 metrov in visoka pribli\xc5\xbeno 15 metrov. Nahaja se ob mostu \xc4\x8dez reko Rin\xc5\xbeo, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Ko\xc4\x8devja._NEWLINE_Posebnost v notranjosti je baldahinski in ciborijski veliki oltar. Notranjost je poslikal Peter \xc5\xbdeleznik, apsido in Kri\xc5\xbeev pot pa Slavka Pengova. Relief Kristusa in angelov v luneti nad vhodnimi vrati je izklesal kipar Ivan Zalar, kip sv. Jerneja je ob 600-letnici \xc5\xbeupnije leta 1993 naredil akademski slikar in doma\xc4\x8din Stane Jarm._NEWLINE_Orgle (1929) so bile ene najve\xc4\x8djih v stari Jugoslaviji in so prve ve\xc4\x8dje delo mojstra Franca Jenka iz \xc5\xa0entvida pri Ljubljani. Orgelsko omaro je leta 1927 na\xc4\x8drtoval arhitekt Ivan Vurnik. Korne in ladijske klopi so rezbarili v \xc5\xa1oli za lesno stroko v Ko\xc4\x8devju. Za kovinskimi vrati omarice v koru so trije kelihi. V srednjem je relikvija, morda srce umrlega vojvode.'