b'\n_START_ARTICLE_\nRuska revolucija (1905)\n_START_PARAGRAPH_\nRuska revolucija (1905) je bila protest delavskih in kme\xc4\x8dkih mno\xc5\xbeic proti nevzdr\xc5\xbenim delovnim in \xc5\xbeivljenjskim razmeram in vzporedno poskus naprednih intelektualcev, delavcev in kmetov, da bi prisilili carja Nikolaja II. k uvedbi ustavne monarhije._NEWLINE_Revolucija leta 1905 je bila val mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih in socialnih nemirov, delavskih stavk, kme\xc4\x8dkih vstaj in voja\xc5\xa1kih uporov, ki so se po "krvavi nedelji" raz\xc5\xa1irili po vsem ruskem imperiju. Mnogi med njimi so bili naperjeni proti vladi. Stavkajo\xc4\x8di so od vlade med drugim zahtevali osebne svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine in sklic narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine na nivoju dr\xc5\xbeave. Neodzivnost oblasti je nemire stopnjevala do splo\xc5\xa1ne stavke, ki je carja prisilila, da je izdal Oktobrski manifest, v katerem je dal nekatere obljube. Obljube so zadovoljile tisti del stavkajo\xc4\x8dih, ki je zahteval le politi\xc4\x8dne in demokrati\xc4\x8dne spremembe, t. j. liberalce, medtem ko je delavsko revolucijo, ki so jo vodili socialisti, ruska vojska krvavo zadu\xc5\xa1ila.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1891 po mrzli zimi brez snega in hudi su\xc5\xa1i prakti\xc4\x8dno ni bilo pridelka. V zimi, ki je sledila, je pri\xc5\xa1lo do hude lakote, ki so jo spremljale mno\xc5\xbei\xc4\x8dne bolezni. Stisko kmetov je \xc5\xa1e poglobila dr\xc5\xbeavna birokracija, ki je pokazala popolno brezbri\xc5\xbenost do ljudstva. Stradajo\xc4\x8dim kmetom so prisko\xc4\x8dili na pomo\xc4\x8d nekateri liberalni plemi\xc4\x8di, kot Lev Tolstoj in intelektualci (u\xc4\x8ditelji, zdravniki, in\xc5\xbeenirji), kot zdravnik in pisatelj Anton \xc4\x8cehov. Trpljenje ljudi je prebudilo civilno dru\xc5\xbebo, postala je odzivnej\xc5\xa1a in si je za\xc4\x8dela prizadevati za ve\xc4\x8djo vlogo v vodenju dr\xc5\xbeavnih zadev. Gonilna sila prizadevanj za spremembe so bili ljudje, ki so delali v lokalni samoupravi (t. i. zemstvih, ki so bila ustanovljena v \xc4\x8dasu carja Aleksandra II., a jim je bila birokracija Aleksandra III. sila nenaklonjena), in \xc5\xa1tudentje._NEWLINE_Ljudje iz zemstev, ki so se izkazali pri organizaciji pomo\xc4\x8di la\xc4\x8dnim kmetom, so zahtevali ustanovitev lokalne uprave tudi na nivoju okrajev ter sklic narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine na nivoju dr\xc5\xbeave. Peticijo s tak\xc5\xa1nimi zahtevami so predlo\xc5\xbeili mlademu carju Nikolaju II. ob njegovem kronanju (1894), a ta jo je omalova\xc5\xbeujo\xc4\x8de zavrnil kot "nesmiselne sanje" ter poudaril svojo "trdno in neomajno podporo na\xc4\x8delu samovladja". Liberalni zagovorniki ustavne ureditve so ustanovili tajni debatni kro\xc5\xbeek Beseda in kot "ljudje iz zemstva" postali vodilna sila ustavnega gibanja. Leta 1900 se je vlada znova lotila preganjanja zemstev in izzlo\xc4\x8danja liberalcev iz njihovih odborov._NEWLINE_Univerzitetna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila opozicija vladnemu re\xc5\xbeimu \xc5\xbee od \xc5\xa1estdesetih let devetnajstega stoletja. Pojem "\xc5\xa1tudent" je bil skorajda sopomenka pojmu "revolucionar". Novembra 1890 so na univerzi v Kijevu in na drugih univerzah izbruhnile demonstracije. Minister za \xc5\xa1olstvo Nikolaj Pavlovi\xc4\x8d Bogolepov je dal vpoklicati v vojsko 200 \xc5\xa1tudentskih voditeljev. Mesec kasneje ga je nek \xc5\xa1tudent s strelom v vrat smrtno ranil, s \xc4\x8demer se je za\xc4\x8del nov val teroristi\xc4\x8dnih dejanj. Umoru je sledila (4. marca) mno\xc5\xbei\xc4\x8dna demonstracija, v kateri je bilo 13 mrtvih, kakih 1.500 \xc5\xa1tudentov pa so oblasti zaprle. Mnogi med njimi so se prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dali z dr\xc5\xbeavno prisilo, kar je radikaliziralo njihova stali\xc5\xa1\xc4\x8da. Tiso\xc4\x8di \xc5\xa1tudentov so se pridru\xc5\xbeili Stranki socialisti\xc4\x8dnih revolucionarjev (eserov, ustanovljeni leta 1901) in Stranki socialnih demokratov (ustanovljeni leta 1898 in leta 1903 razcepljeni na manj\xc5\xa1evike in bolj\xc5\xa1evike). Demokrati\xc4\x8dni \xc5\xa1tudentje pa so se najbolje po\xc4\x8dutili v Osvobodilni zvezi, ustanovljeni leta 1903, predhodnici Stranke ustavnih demokratov - kadetov._NEWLINE_Stavkali so tudi delavci. Stavke industrijskih delavcev in \xc5\xbeelezni\xc4\x8darjev, ki so se za\xc4\x8dela marca 1902 na Kavkazu, so novembra kulminirale v veliko stavko v Rostovu na Donu, ko je 15-20 tiso\xc4\x8d delavcev prvi\xc4\x8d izrazilo revolucionarne zahteve in je stavkajo\xc4\x8de razgnal \xc5\xa1ele masaker. V juniju in juliju 1903 je bila pokonci vsa ju\xc5\xbena Rusija. Spomladi 1904 so bile mno\xc5\xbei\xc4\x8dne stavke v Odesi, julija v Kijevu in decembra v Bakuju._NEWLINE_Bojevito krilo eserov je prevzelo vodilno vlogo v valu terorja, ki je kmalu (april 1902) zahteval \xc5\xbeivljenje notranjega ministra Dmitrija Sergejevi\xc4\x8da Sipjagina. Zamenjal ga je minister Vja\xc4\x8deslav Konstantinovi\xc4\x8d Pleve, ki pa je \xc5\xbee julija 1904 postal \xc5\xbertev peklenskega stroja. Da bi pomiril duhove, je car za novega notranjega ministra imenoval liberalca Petra Dmitrievi\xc4\x8da Svjatopolk-Mirskega. Ta je ob\xc5\xa1el carjevo prepoved in je dovolil "ljudem iz zemstev", da so se sestali v zasebnih stanovanjih "ob skodelici \xc4\x8daja"; sre\xc4\x8danje 103 predstavnikov zemstev v Sankt Peterburgu v dneh 6.-9. novembra 1904 je bila prva narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina v ruski zgodovini. Mirski je carju predlo\xc5\xbeil skrbno predelan izvle\xc4\x8dek njenih predlogov in zahtev, ki pa jih je car, tudi pod vplivom carice in svojih svetovalcev, zavrnil._NEWLINE_12. decembra je car izdal odlok, ki je obljubljal krepitev vladavine zakona, ve\xc4\x8djo svobodo tiska in \xc5\xa1ir\xc5\xa1a pooblastila za zemstva. V odloku pa ni bilo niti besede o skup\xc5\xa1\xc4\x8dini, katere sklic bi car nujno moral dovoliti, \xc4\x8de bi se hotel izogniti revoluciji.\n_START_SECTION_\nKrvava nedelja\n_START_PARAGRAPH_\nMed 3. in 8. januarjem 1905 je v Sankt Peterburgu za\xc4\x8delo stavkati kakih 120.000 delavcev. Govorili so, da bodo od\xc5\xa1li k carju "iskat resnico in pravico" in o\xc4\x8de Jurij Gapon, pridigar v delavski \xc4\x8detrti, ki je staromodno verjel v zvezo med carjem in ljudstvom, je postal glasnik njihovih zahtev. Sestavil je peticijo in objavil, da jo bodo v nedeljo, med mno\xc5\xbei\xc4\x8dnimi demonstracijami, mirno predali carju._NEWLINE_Vlada je 7. januarja Gaponu ukazala, naj pohod prekli\xc4\x8de. Pisatelj Maksim Gorki je sluti nesre\xc4\x8do in je 8. januarja z delegacijo intelektualcev od\xc5\xa1el v urad prvega ministra grofa Vitteja in notranjega ministra Mirskega, kjer so ju zaman sku\xc5\xa1ali prepri\xc4\x8dati, naj se pogovorita z demonstranti._NEWLINE_Tako so se 9. januarja zjutraj pomikale od vseh strani proti sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta kolone demonstrantov. Na \xc4\x8delu najve\xc4\x8dje kolone je, nose\xc4\x8d razpelo, hodil o\xc4\x8de Gapon. Za njim so delavci nosili carjevo sliko in bel prapor za napisom. "Vojaki ne streljajte na ljudstvo!" Rde\xc4\x8de zastave so bile prepovedane._NEWLINE_Vojska je sku\xc5\xa1ala kolone zaustaviti, a ko ji to ni uspelo in so se demonstranti preve\xc4\x8d pribli\xc5\xbeali Zimskemu dvorcu, so dobili vojaki ukaz, da streljajo v mno\xc5\xbeico. Ocene \xc5\xbertev so razli\xc4\x8dne, Orlando Figes kot verjetni navaja \xc5\xa1tevilki 200 ubitih in 800 ranjenih._NEWLINE_Ogor\xc4\x8deni zaradi odziva oblasti so se delavci izdivjali v elitnih \xc4\x8detrteh okrog Zimskega dvorca. Razbijali so izlo\xc5\xbebe, se spopadali z \xc5\xbeandarji in vojaki, vlamljali v hi\xc5\xa1e premo\xc5\xbenih, postavljati barikade. Tolpe so plenile \xc5\xbeganjarije in trgovine z oro\xc5\xbejem. Zaplapolale so prve rde\xc4\x8de zastave. Vendar demonstranti niso imeli voditeljev in pono\xc4\x8di jih je ve\xc4\x8dina od\xc5\xa1la domov._NEWLINE_Maksima Gorkega in delegacijo intelektualcev je oblast zaprla v Petropavlovsko trdnjavo z obto\xc5\xbebo, da pripadajo "revolucionarni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini", ki naj bi se polastila oblasti in ustanovila "za\xc4\x8dasno vlado". Gorkega so izpustili, potem ko so se zanj zavzeli evropski intelektualci, med njimi Auguste Rodin, Anatole France in Marie Curie. Na prostosti se je gore\xc4\x8de posvetil politiki in novinarstvu. Nasprotno plemi\xc4\x8d Lev Tolstoj ni bil navdu\xc5\xa1en nad krvavo revolucijo.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1iritev nemirov po vsem imperiju\n_START_PARAGRAPH_\nV tednih po krvavi nedelji se je spontano dvignil orja\xc5\xa1ki val stavk in uporov po vsem imperiju. Samo v januarju 1905 je nehalo delati 400.000 delavcev, kar je bil dotlej najve\xc4\x8dji delavski protest v ruski zgodovini. Socialisti\xc4\x8dne stranke so bile \xc5\xa1e pre\xc5\xa1ibke, da bi prevzele vodilno vlogo. Njihovi glavni voditelji Lenin, Martov, Trocki, Plehanov in \xc4\x8cernov so bili v izgnanstvu, od koder se jim ni preve\xc4\x8d mudilo domov._NEWLINE_Po vsej dr\xc5\xbeavi so za\xc4\x8deli stavkati \xc5\xa1tudentje in univerzitetne predavalnice so postale sredi\xc5\xa1\xc4\x8de politi\xc4\x8dne agitacije. Do konca februarja je vlada za preostanek akademskega leta zaprla vse visoko\xc5\xa1olske ustanove. Poklicna zdru\xc5\xbeenja, ki so se zdru\xc5\xbeila v Zvezo zvez in \xc5\xa1tevilna zemstva so po\xc5\xa1iljala vladi peticije z zahtevami po politi\xc4\x8dnih reformah._NEWLINE_Uporni\xc5\xa1ko razpolo\xc5\xbeenje je hitro zajelo pode\xc5\xbeelje. Ko so kmetje za\xc4\x8dutili slabost oblasti, so organizirali stavke dninarjev, vdirali so na plemi\xc5\xa1ka posestva, na njih sekali drevje in pobirali pridelke; zgodaj poleti, ko je bilo jasno, da bo letina slaba, so za\xc4\x8deli na veliko napadati plemi\xc5\xa1ka posestva, po\xc5\xbeigati gra\xc5\xa1\xc4\x8dine, ropati premo\xc5\xbeenje (glej poglavje 8)._NEWLINE_Najbolj mno\xc5\xbei\xc4\x8dne in posebno ostre so bile stavke in protesti v neruskih obmejnih de\xc5\xbeelah, posebno na Poljskem in ob balti\xc5\xa1ki obali, kjer je politi\xc4\x8dne napetosti dodatno krepilo vsesplo\xc5\xa1no sovra\xc5\xa1tvo do ruske oblasti. 13. januarja 1905 je v Rigi protestiralo 15.000 delavcev; vojaki so streljali v mno\xc5\xbeico, 90 demonstrantov je bilo ubitih, 200 ranjenih. V desetih poljskih gubernijah je bilo spomladi in poleti 1905 ve\xc4\x8d stavk kot v vseh drugih delih carstva skupaj. V Var\xc5\xa1avi se je po krvavi nedelji udele\xc5\xbeilo demonstracij skoraj 100.000 delavcev; vojaki so streljali v mno\xc5\xbeico in ubili 93 ljudi. Sredi junija je bilo zelo nemirno v tekstilnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Lod\xc5\xbe, delavci so se pet dni na barikadah spopadali s policijo. Poleti je poraz z Japonsko v Var\xc5\xa1avi izzval nove demonstracije, nacionalisti so povsod pozdravljali ruski poraz._NEWLINE_Na Finskem, kjer je bila odpravljena avtonomija, je inteligenca vodila mno\xc5\xbei\xc4\x8dni pasivni odpor. V Gruziji so narodno revolucijo vodili manj\xc5\xa1eviki. Njihovo gibanje je bilo prvo marksisti\xc4\x8dno narodnoosvobodilno gibanje v zgodovini in je v zahodni Gruziji v letih 1904-1906 uspe\xc5\xa1no vladalo namesto carske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Disciplina se je za\xc4\x8dela krhati tudi v vojski, ki je od januarja do oktobra 1905 posredovala 2.700 krat. 14. junija so se uprli mornarji na kri\xc5\xbearki Potemkin.\n_START_SECTION_\nOdziv oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nCarja so svetovalci prepri\xc4\x8dali, da so za krvavo nedeljo odgovorni tuji agenti. Nikolaj II. je za guvernerja Sankt Peterburga postavil Trepova, nekdanjega pripadnika carjeve osebne garde, zagovornika strogega reda in discipline, ki je postal najvplivnej\xc5\xa1a osebnost na dvoru. Car je odstavil notranjega ministra Mirskega in na njegovo mesto imenoval upogljivega Aleksandra Grigorevi\xc4\x8da Buligina, ki mu je v resnici ukazoval Trepov._NEWLINE_17. februarja 1905 je eserski atentator vrgel bombo v ko\xc4\x8dijo carjevega strica Sergeja Aleksandrovi\xc4\x8da in ga ubil. Naslednji dan se je Nikolaj II. odlo\xc4\x8dil, da bo privolil v koncesije. Dovolil je objavo t. i. Buliginovega odloka, v katerem je obsodil nemire in pozval ljudi dobre volje vseh stanov, naj se zdru\xc5\xbeijo okrog prestola in podajo predloge za izbolj\xc5\xa1ave v dr\xc5\xbeavni upravi. V naslednjih tednih je dobil v odgovor na deset tiso\xc4\x8de reformnih peticij, a zahteve v njih so bile za Nikolaja preve\xc4\x8d radikalne. Po njegovem okusu je Buligin 6. avgusta objavil predlog, po katerem bi imela skup\xc5\xa1\xc4\x8dina le posvetovalno vlogo in bi bila izvoljena iz zelo zo\xc5\xbeenega kroga volivcev. Liberalci so hitro izra\xc4\x8dunali, da bi v Sankt Peterburgu lahko volilo manj kot 1\xc2\xa0% prebivalcev, drugod pa \xc5\xa1e manj. Socialdemokrati in liberalci v Zvezi zvez so bili sedaj \xc5\xa1e bolj odlo\xc4\x8deni, da bodo z mno\xc5\xbei\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavljansko neposlu\xc5\xa1nostjo prisilili carja k popu\xc5\xa1\xc4\x8danju.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1na stavka\n_START_PARAGRAPH_\nSeptembra in oktobra 1905 se je dogodila prva splo\xc5\xa1na stavka v ruski zgodovini. 20. septembra so moskovski tiskarji, najbolj izobra\xc5\xbeena skupina delavcev, zahtevali vi\xc5\xa1je pla\xc4\x8de in bolj\xc5\xa1e delovne pogoje. Povezali so se s \xc5\xa1tudenti in organizirali mno\xc5\xbei\xc4\x8dne demonstracije, med katerimi jih je napadla policija. V za\xc4\x8detku oktobra so prekinili delo tiskarji v Sankt Peterburgu in ve\xc4\x8d drugih mestih. Sledili so jim \xc5\xbeelezni\xc4\x8darji, v\xc4\x8dlanjeni v Zvezi zvez. 10. oktobra je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki promet popolnoma zastal. Stavko je podprl milijon drugih delavcev in uslu\xc5\xbebencev. Prihajalo je do spopadov s silami oblasti. \xc5\xbdivljenje v mestih je obstalo. Za\xc4\x8delo je zmanjkovati hrane. Razpasli so se roparski napadi in plenjenje. Zaradi usklajevalne vloge Zveze zvez ter vedno ve\xc4\x8dje discipliniranosti in organiziranosti delavcev so bile zahteve demonstrantov nenavadno enotne; na prvem mestu je bila zahteva po sklicu ustavodajne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, izvoljene na podlagi splo\xc5\xa1ne volilne pravice._NEWLINE_Na pobudo Zveze zvez in po zaslugi manj\xc5\xa1evikov , ki so ve\xc4\x8dinoma organizirali delavce po tovarnah v sovjete, se je 17. oktobra v poslopju Svobodne gospodarske dru\xc5\xbebe zbralo 562 tovarni\xc5\xa1kih delegatov, po ve\xc4\x8dini kovinarjev. Izvolili so petdeset\xc4\x8dlanski izvr\xc5\xa1ni odbor, ki je postal delavska vlada. Peterbur\xc5\xa1kemu zgledu so sledila druga mesta. V ozadju sovjetov je deloval Lev Trocki, ki se je prvi od revolucionarnih voditeljev vrnil v domovino. Sestavljal je resolucije in pisal uvodnike. 26. novembra, po aretaciji prvega predsednika, odvetnika G. S. Hrustaljov- Nosarja, je postal predsednik izvr\xc5\xa1nega odbora peterbur\xc5\xa1kega sovjeta.\n_START_SECTION_\nOktobrski manifest\n_START_PARAGRAPH_\nMed splo\xc5\xa1no stavko se je car mudil na lovu. Ko je 9. oktobra vendarle sprejel prvega ministra grofa Vitteja v Zimskem dvorcu, mu je ta dal na razpolago dve mo\xc5\xbenosti: da uvede voja\xc5\xa1ko diktaturo ali privoli v bistvene reforme, ki mu jih je predlo\xc5\xbeil \xc5\xbee pripravljene kot osnutek carskega manifesta. Obenem je poudaril, da je lojalnost vojske zelo vpra\xc5\xa1ljiva in lahko vojska tudi razpade, \xc4\x8de bi jo uporabili za zatrtje splo\xc5\xa1ne stavke. Z Vittejem so se strinjali tudi drugi ministri. _NEWLINE_Nikolaj se za reforme ni mogel odlo\xc4\x8diti in je prosil svojega strica, velikega kneza Nikolaja, da prevzame vlogo diktatorja. Razdra\xc5\xbeljivi in odkritosr\xc4\x8dni veliki knez pa je izvlekel revolver in zagrozil, da se bo ustrelil, \xc4\x8de car ne bo hotel odobriti Vittejevega memoranduma. \xc5\xa0ele tedaj se je carju posvetilo, da upora ni ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de zadu\xc5\xa1iti s silo in je pristal na podpis manifesta._NEWLINE_17. oktobra 1905 je vlada izdala Oktobrski manifest, ki je obljubljal podelitev dr\xc5\xbeavljanskih pravic, ustavno ureditev, vlado ministrskega kabineta, ki bo odgovoren parlamentu, demokrati\xc4\x8dno izvoljeno ustavodajno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino. V resnici je \xc5\xa1lo za povzetje politi\xc4\x8dnega programa Gibanja za osvoboditev. Vitte je o\xc4\x8ditno nameraval pomiriti liberalce in tako osamiti delavsko levico, kar mu je tudi uspelo. _NEWLINE_Ob razglasitvi manifesta se je na ulicah za kratek \xc4\x8das pojavilo veselje zmagoslavja. V Moskvi se je pred Bol\xc5\xa1oj teatrom zbralo 50.000 ljudi. Nevski prospekt v Peterburgu je postal nekaka svobodna tribuna, ljudski uli\xc4\x8dni parlament. Splo\xc5\xa1no stavko so preklicali. Oblast je razglasila delno amnestijo politi\xc4\x8dnih obsojencev in raz\xc5\xa1irilo se je ob\xc4\x8dutje, da je Rusija vstopila v novo obdobje ustavne ureditve po zahodnem vzoru.\n_START_SECTION_\nZadu\xc5\xa1itev revolucije\n_START_PARAGRAPH_\nA \xc5\xbee nekaj ur po objavi manifesta je pri\xc5\xa1lo do novih pouli\xc4\x8dnih bojev. Skrajni desni\xc4\x8darji so za\xc4\x8deli pouli\xc4\x8dno vojno proti revolucionarjem. Do smrti so pretepli pravkar izpu\xc5\xa1\xc4\x8denega bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1kega aktivista Baumana. Postal je mu\xc4\x8denik revolucije. Po njegovi zaslugi so si bolj\xc5\xa1eviki prvi\xc4\x8d pridobili naklonjenost mno\xc5\xbeic. Desettiso\xc4\x8di so se udele\xc5\xbeili Baumanovega pogrebnega sprevoda, ki se je ves dan ceremonialno pomikal po moskovskih ulicah in se zaklju\xc4\x8dil ob baklah s \xc4\x8dustvenimi in kljubovalnimi pogrebnimi govori._NEWLINE_Lenin se je v za\xc4\x8detku novembra vrnil iz \xc5\xbdeneve. Petrbur\xc5\xa1ki sovjet se je pripravljal na spopad, ki naj bi vlado \xc5\xa1e mo\xc4\x8dneje pretresel. A do preobrata je pri\xc5\xa1lo 3. decembra, ko so oblasti voditelje sovjeta aretirale._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so bili moskovski socialdemokrati slabo pripravljeni za boj, so razglasili splo\xc5\xa1no stavko in za\xc4\x8deli delavcem deliti oro\xc5\xbeje. Maksim Gorki je glavnemu poveljstvu dal na razpolago svoje stanovanje. Moskva se je v kratkem spremenila v boji\xc5\xa1\xc4\x8de. Uporni\xc5\xa1ke milice so prevzele nadzor v ve\xc4\x8d \xc4\x8detrteh in zavzele vse \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje v mestu. Postavljali so barikade. Delavska stavka se je spremenila v splo\xc5\xa1no pouli\xc4\x8dno vojno proti oblastem. Moskovski okraj Presnja, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de tekstilne industrije, so spremenili v delavsko republiko z lastno policijo in revolucionarnim svetom._NEWLINE_15. decembra je oblast iz Sankt Peterburga dobila okrepitve. Semjonovski polk je v dveh dneh s topovi razru\xc5\xa1il Presnjo. Umrlo je tiso\xc4\x8d civilistov. Sledile so mno\xc5\xbei\xc4\x8dne aretacije in hitre usmrtitve. Socialisti\xc4\x8dne stranke so se morale umakniti v ilegalo._NEWLINE_Po zatrtju vstaje je Vitte izgubil vsak vpliv na carja. Notranji minister Peter Nikolajevi\xc4\x8d Durnovo se je iz\xc5\xbeivljal v krutih, neupravi\xc4\x8denih represivnih ukrepih. Tiso\xc4\x8de ljudi so usmrtili in na desettiso\xc4\x8de zaprli in izgnali. Ponovno so vzpostavili stari policijski re\xc5\xbeim.\n_START_SECTION_\nKme\xc4\x8dka revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nV uporih, ki so na pode\xc5\xbeelju izbruhnili po krvavi nedelji in so trajali do julija 1906, so uporni kmetje uni\xc4\x8dili skoraj 3.000 gra\xc5\xa1\xc4\x8din (15\xc2\xa0%), najve\xc4\x8d na osrednjem obmo\xc4\x8dju Rusije, kjer so bili kmetje najrevnej\xc5\xa1i, posestva pa najve\xc4\x8dja. Krajevne uradnike so zamenjali s svojimi ljudmi in se niso ve\xc4\x8d menili za dr\xc5\xbeavne zakone in davke. Ob pomo\xc4\x8di krajevnih u\xc4\x8diteljev in druge inteligence so ustanavljali kme\xc4\x8dka zdru\xc5\xbeenja, poljedelske dru\xc5\xbebe in zadruge. Ponekod so ustanovili neodvisne kme\xc4\x8dke republike npr. Republiko Sumi v harkovski guberniji in Republiko Markovo v volokolamskem okro\xc5\xbeju. V Markovem so kot temeljno politi\xc4\x8dno telo ustanovili kme\xc4\x8dko zvezo in izvolili republi\xc5\xa1ko vlado. Carskim oblastem so postavili zahteve po sklicu narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, izvoljene na tajnih in splo\xc5\xa1nih volitvah, polne dr\xc5\xbeavljanske pravice za kmete, dodelitev zemlje tistim kmetom, ki so brez nje, brezpla\xc4\x8dno \xc5\xa1olanje za vse, svobodo gibanja in amnestijo za politi\xc4\x8dne zapornike. Odklonili so pla\xc4\x8devanje davkov, dokler njihove zahteve ne bodo izpolnjene._NEWLINE_Caristi\xc4\x8dna oblast je bila nekaj mesecev proti kmetom nemo\xc4\x8dna, saj je na de\xc5\xbeeli premogla le posamezne oro\xc5\xbenike. \xc5\xa0ele julija 1906, \xc5\xa1est mesecev po zadu\xc5\xa1itvi revolucije v mestih, je ruska vojska preplavila kme\xc4\x8dko republiko. Z vodko opiti kozaki so uni\xc4\x8dili cele vasi, se zna\xc5\xa1ali nad kmeti in jih na vse mogo\xc4\x8de na\xc4\x8dine poni\xc5\xbeevali. Ko ni bilo ve\xc4\x8d prostora v je\xc4\x8dah, so kmete, ki naj bi bili krivi za nerede, enostavno postrelili.'