b'\n_START_ARTICLE_\nLascaux\n_START_SECTION_\nZgodovina raziskovanj\n_START_PARAGRAPH_\n12. septembra 1940 je vhod v jamo Lascaux odkril 18-letni Marcel Ravidat. Vrnil se je s tremi prijatelji (Jacques Marsal, Georges Agnel in Simon Coencas) in vstopil v jamo po dolgem ja\xc5\xa1ku. Najstniki so odkrili, da so bile jamske stene prekrite z upodobitvami \xc5\xbeivali. Jama je bila odprta za javnost leta 1948. Do leta 1955, ko je ogljikov dioksid, vro\xc4\x8dina, vlaga in druga nesnaga 1200 obiskovalcev na dan, vidno po\xc5\xa1kodovala poslikave in so nastali li\xc5\xa1aji na stenah. Jama je bila zaprta za javnost leta 1963, da bi se umetnine ohranile. Poslikave so bile obnovljene v prvotno stanje in so pod nadzorom. Prostori v jami obsegajo dvorano bikov, hodnike, ja\xc5\xa1ke, ladje, apside in sobo ma\xc4\x8dk._NEWLINE_Lascaux II. je replika Velike dvorane bikov in poslikane galerije in se nahaja 200 metrov od izvirnika ter je bila odprta leta 1983. Tako si lahko obiskovalci ogledajo pobarvane prizore brez \xc5\xa1kode za originale. Reprodukcije drugih umetnine si lahko ogleda na Centru za prazgodovinske umetnosti v Le Thot v Franciji. _NEWLINE_Od leta 1998 se je za\xc4\x8dela jama spopadati z glivicami, za katere krivijo nov klimatski sistema, ki je name\xc5\xa1\xc4\x8den v jamah, uporabo mo\xc4\x8dnih lu\xc4\x8di in prisotnost prevelikega \xc5\xa1tevila obiskovalcev. Leta 2008 je bila jama kontaminirana s \xc4\x8drno plesnijo, ki jo znanstveniki \xc5\xa1e vedno posku\xc5\xa1ajo obdr\xc5\xbeati stran od slik. V januarju 2008 so organi jamo zaprli za tri mesece celo za znanstvenike in konzervatorje. Posamezniku je bil dovoljen vstop v jamo za 20 minut enkrat tedensko za spremljanje klimatskih pogojev. Zdaj lahko le nekaj strokovnjakov dela v jami,  samo za nekaj dni na mesec, saj si prizadevajo za odpravo plesni, temnih lis in po\xc5\xa1kodovanih pigmentov na stenah.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSedimentne plasti pore\xc4\x8dja V\xc3\xa9z\xc3\xa8re pokrivajo \xc4\x8detrtino departmaja Dordogne, najsevernej\xc5\xa1e regije \xc4\x8crnega P\xc3\xa9rigorda. Preden se pridru\xc5\xbei reki Dordogne v bli\xc5\xbeini Limeuila, V\xc3\xa9z\xc3\xa8re te\xc4\x8de v jugozahodni smeri. V srednjem toku njeno pot ozna\xc4\x8dujejo nizi meandrov, obdanih z visokimi \xc4\x8dermi apnenca, ki opredeljujejo krajino. Gorvodno od tega strmega reliefa, v bli\xc5\xbeini Montignaca in v bli\xc5\xbeini Lascauxa, se obrisi zemlje precej zmeh\xc4\x8dajo, dolina se raz\xc5\xa1iri in bregovi reke postanejo manj strmi. _NEWLINE_Dolina Lascaux se nahaja nekoliko oddaljena od ve\xc4\x8djih koncentracij kra\xc5\xa1kih jam in naseljenih obmo\xc4\x8dij, od katerih jih je bilo najve\xc4\x8d odkritih dolvodno. V okolici vasi Eyzies-de-Tayac Sireuil so na\xc5\xa1li ni\xc4\x8d manj kot 37 okra\xc5\xa1enih jam in zaveti\xc5\xa1\xc4\x8d, pa tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo bivalnih obmo\xc4\x8dij iz zgornjega paleolitika, ki se nahajajo na prostem, pod zavetnimi previsi ali na vhodu v eno izmed kra\xc5\xa1kih votlin. To je najve\xc4\x8dja koncentracija v zahodni Evropi.\n_START_SECTION_\nPodobe\n_START_PARAGRAPH_\nJama vsebuje skoraj 2.000 podob, ki jih je mogo\xc4\x8de razdeliti v tri glavne kategorije: \xc5\xbeivali, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke figure in abstraktni znaki. Podobe ne vsebujejo slik okoli\xc5\xa1ke pokrajine ali vegetacije tistega \xc4\x8dasa. Ve\xc4\x8dina ve\xc4\x8djih podob je naslikana na stene z uporabo mineralnih pigmentov, \xc4\x8deprav so nekatere tudi zarezane v kamen. Veliko podob je preve\xc4\x8d \xc5\xa1ibkih, da bi ji lahko prepoznali, nekatere so komaj vidne. _NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot 900 jih je mogo\xc4\x8de opredeliti kot \xc5\xbeivali, 605 od teh so jih natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dili. Od teh podob jih je 364 kopitarjev, 90 je jelenov. Prav tako so zastopani govedo in bizoni, vsaka skupina predstavlja 4 do 5% podob. Tu so \xc5\xa1e sedem ma\xc4\x8dk, ptica, medved, rhinoceros in \xc4\x8dlovek. Ni podob severnih jelenov, \xc4\x8deprav so bili glavni vir hrane takratnih prebivalcev. Geometrijske podobe so bile tudi dolo\xc4\x8dene na stenah. _NEWLINE_Najbolj znani del jame je Velika dvorana bikov, kjer so upodobljeni biki, konji in jeleni. \xc5\xa0tirje \xc4\x8drni biki ali aurochs prevladujejo med 36 \xc5\xbeivalmi, ki so tu zastopane. Eden od bikov je dolg 5,2 metrov in je najve\xc4\x8dja \xc5\xbeival odkrita doslej v jamski umetnosti. Poleg tega se zdi, kot da se biki gibajo. _NEWLINE_Podoba "prekri\xc5\xbeanih bizonov", ki se nahajajo v dvorani imenovani Ladja, se pogosto navaja kot primer spretnosti paleolitskih jamskih slikarjev. Prekri\xc5\xbeane zadnje noge ustvarijo iluzijo, da je en bizon bli\xc5\xbeje nam, kot drugi. Ta vizualna globina v prizoru dokazuje primitivno obliko perspektive, ki je bila \xc5\xa1e posebej napredna v tistem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nInterpretacija podob\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih letih nove raziskave ka\xc5\xbeejo, da bi lahko podobe Lascauxa vklju\xc4\x8devale prazgodovinsko zvezdno karto. Michael Rappenglueck iz Univerze v M\xc3\xbcnchnu trdi, da so nekateri ne-figurativni grozdi pik in pike v nekaterih podobah v korelaciji z ozvezdjem Bika,  Gostosevcev in skupine znane kot Poletni trikotnik.  Na podlagi \xc5\xa1tudija astronomskega pomena bronaste dobe petroglifov v Vall\xc3\xa9e des merveilles in obse\xc5\xbena raziskava drugih prazgodovinskih poslikanih jam v regiji, se ve\xc4\x8dini zdi, da so bile izbrane, ker je notranjost osvetljena z zahajajo\xc4\x8dim soncem na dan zimskega solsticija. Francoski raziskovalec Chantal J\xc3\xa8gues-Wolkiewiez nadalje meni, da galerija podob v Veliki dvorani predstavlja obse\xc5\xbeen zemljevid zvezd in da klju\xc4\x8dne to\xc4\x8dke na glavnih figurah v skupini ustrezajo zvezdam v glavnih ozvezdjih kot so se pojavile v paleolitiku. _NEWLINE_David Lewis-Williams in Jean Clottes menita, da so dela podobna umetnosti Grmi\xc4\x8darjev iz Ju\xc5\xbene Afrike, da je ta vrsta umetnosti duhovne narave, ki se nana\xc5\xa1a na vizije, ki se pojavijo med obrednim plesom. Te vizije so odvisne od \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih mo\xc5\xbeganov, zato so neodvisne od geografske lokacije. Nigel Spivey, profesor klasi\xc4\x8dne umetnosti in arheologije na Univerzi v Cambridgeu domneva v svoji seriji How Art Made the World, da pike in predal\xc4\x8dni vzorci prekrivajo podobe \xc5\xbeivali, ki so zelo podobne halucinacijam, ki jih povzro\xc4\x8di pomanjkanje ob\xc4\x8dutkov. Dodal je \xc5\xa1e domnevo, da so povezave med kulturno pomembnih \xc5\xbeivali in te halucinacije privedle do izuma podob ali umetnosti risanja. Nadaljnja raziskovanja obsegajo kasneje tudi prenos izdelovanja podob iz jam na megalitska mesta in posledi\xc4\x8dno izum kmetijstva. _NEWLINE_Nekateri antropologi in umetnostni zgodovinarji tudi pravijo, da bi lahko bile slike prikaz lovskega uspeha ali predstavlja misti\xc4\x8dni obred z namenom izbolj\xc5\xa1anja prihodnje lovske sre\xc4\x8de. Slednja teorija je podprta s prekrivajo\xc4\x8dimi podobami ene skupine \xc5\xbeivali na isti lokaciji z drugo skupino \xc5\xbeivali, kar pomeni, da je eno podro\xc4\x8dje jame bolj uspe\xc5\xa1no pri napovedovanju lovske sre\xc4\x8de. _NEWLINE_Z uporabo ikonografske metode analize podob v Lascaux (polo\xc5\xbeaj, smer in velikost figur, organizacija sestave, slikarske tehnike, porazdelitev barvnih ploskev,...), Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se Guiot-Houdart sku\xc5\xa1a doumeti simbolno funkcijo \xc5\xbeivali, prepoznati temo vsake podobe in kon\xc4\x8dno rekonstruirati mit prikazan na stenah. _NEWLINE_Julien d\'Huy in Jean-Lo\xc3\xafc Le Quellec sta pokazala, da lahko nekatere kotne ali nazob\xc4\x8dane znake v Lascaux analiziramo kot "oro\xc5\xbeje" ali "rane". Ti znaki so na nevarnih \xc5\xbeivalih - velike ma\xc4\x8dke, tur in bizon - ve\xc4\x8d kot na drugih in jih je mogo\xc4\x8de pojasniti s strahom pred animacijo podobe. Druga ugotovitev podpira hipotezo pol \xc5\xbeive podobe. V Lascaux so bizon, tur in kozorogi zastopani drug ob drugem. Nasprotno pa je mo\xc4\x8d opaziti sistem bizon-konji-levi in sistem turi-konji-jeleni-medvedi, te \xc5\xbeivali so pogosto povezane. Tak\xc5\xa1na razdelitev lahko ka\xc5\xbee na odnos med vrstami podob in njihovih okoljskih pogojev. Tur in bizon se bojujeta eden proti drugemu, konji in jeleni so zelo socialni z drugimi \xc5\xbeivalmi. Bizon in lev \xc5\xbeivita na odprtih ravnicah, turi, jeleni in medvedi so povezani z gozdovi in mo\xc4\x8dvirji, kozorogov habitat so skalnata obmo\xc4\x8dja, konji pa so zelo prilagodljivi. Dispozicijo podob v Lascaux lahko razlo\xc5\xbeimo z vero v resni\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje, kjer so umetniki poskusili dejanske okoljske razmere. _NEWLINE_Manj znano je obmo\xc4\x8dje podob imenovano Apsida (apsida), okroglasta, polkroglasta soba podobna apsidi v romanski baziliki. Ima pribli\xc5\xbeno 4,5 metra v premeru  in je pokrita na vsaki ploskvi stene (vklju\xc4\x8dno s stropom) z ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d zamotanimi, prekrivajo\xc4\x8dimi se, graviranimi skicami. Strop apside, ki sega 1,6 - 2,7 m visoko, merjeno od za\xc4\x8detne vi\xc5\xa1ine tal, je tako v celoti okra\xc5\xa1en s takimi grafikami, kar ka\xc5\xbee, da so prazgodovinski ljudje, ki so jih izdelali, najprej morali zgradili oder\n_START_SECTION_\nGro\xc5\xbenje\n_START_PARAGRAPH_\nOdprtje jame Lascaux po drugi svetovni vojni je spremenilo jamsko okolje. 1.200 obiskovalcev na dan, prisotnost svetlobe in sprememba v kro\xc5\xbeenju zraka, so ustvarili \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave. V poznih 1950-ih je pojav li\xc5\xa1ajev in kristalov na stenah pripeljal do zapiranja jam leta 1963. Omejili so dostop do jam na nekaj obiskovalcev vsak teden in ustvarili repliko jame za obiskovalce Lascaux . V letu 2001 so organi, pristojni za Lascaux spremenili klimatski sistem, kar je povzro\xc4\x8dilo regulacijo temperature in vla\xc5\xbenosti. Ko je bil sistem postavljen, je pri\xc5\xa1lo do oku\xc5\xbebe s Fusarium solani, belo plesnijo, ki se je za\xc4\x8dela naglo \xc5\xa1iriti po jamskem stropu in stenah.  Menijo, da so bile prisotne v zemlji in izpostavljene delu obrtnikov, kar je vodilo do \xc5\xa1irjenja glive. Leta 2007 se je pojavila nova gliva, ki je ustvaril sive in \xc4\x8drne made\xc5\xbee in se za\xc4\x8dela \xc5\xa1iriti v jami._NEWLINE_Organiziran je bil, na pobudo francoskega ministrstva za kulturo, mednarodni simpozij z naslovom "Lascaux in vpra\xc5\xa1anja ohranjanja v podzemeljskih okoljih", ki je potekal v Parizu 26. in 27. februarja 2009, pod vodstvom Jeana Clottesa. Zbralo je skoraj tristo udele\xc5\xbeencev iz sedemnajstih dr\xc5\xbeav s ciljem, da soo\xc4\x8dijo raziskave in posege v jami Lascaux od leta 2001 z izku\xc5\xa1enj, pridobljenimi v drugih dr\xc5\xbeavah na podro\xc4\x8dju konzerviranja v podzemeljskih okoljih. . Rezultati so bili objavljeni v letu 2011. \xc5\xa0tiriinsedemdeset specialistov na podro\xc4\x8djih, kot so biologija, biokemija, botanika, hidrologija, klimatologija, geologija, mehanika teko\xc4\x8din, arheologija, antropologija, obnavljanje in ohranjanje, iz \xc5\xa1tevilnih dr\xc5\xbeav (Francija, Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave, Portugalska, \xc5\xa0panija, Japonska, in drugi) so prispevali svoje prispevke. _NEWLINE_Prizadevanja za nadzor bakterijske in glivi\xc4\x8dne rasti v jami so v teku. Glivi\xc4\x8dne oku\xc5\xbebe so pripeljale do ustanovitve mednarodnega znanstvenega odbora za Lascaux in za premislek o tem, kako in koliko bi bilo treba dovoliti dostop v jame, ki vsebujejo prazgodovinske umetnosti.'