b'\n_START_ARTICLE_\nDecibel\n_START_PARAGRAPH_\nDecib\xc3\xa9l (okraj\xc5\xa1ava dB) je enota brez dimenzije, s katero izra\xc5\xbeamo razmerje med spremenljivo koli\xc4\x8dino in fiksno referenco. Uporabljamo ga pri meritvah v akustiki, fiziki, elektrotehniki in sorodnih podro\xc4\x8djih. Ker se za izra\xc4\x8dun uporablja logaritem, je z njim mo\xc5\xbeno izra\xc5\xbeati zelo velik razpon razmerij z relativno majhnimi \xc5\xa1tevili._NEWLINE_Decibel ni enota po standardu SI, ga je pa Mednarodni urad za ute\xc5\xbei in mere (BIPM) uvrstil v klasifikacijo ne-SI enot, ki so sprejemljive za uporabo s sistemom SI. Po dogovoru se d kot okraj\xc5\xa1ava za SI predpono \xc2\xbbdeci-\xc2\xab\xc2\xa0pi\xc5\xa1e z malo, B pa z veliko, ker je okraj\xc5\xa1ava za enoto, ki izvira iz imena. Poimenovana je po kanadskem izumitelju Alexandru Grahamu Bellu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEnoto bel so vpeljali in\xc5\xbeenirji v Bellovem telefonskem laboratoriju za kvantifikacijo izgub pri prenosu zvoka \xc4\x8dez 1 miljo (1.6\xc2\xa0km) standardnega telefonskega kabla. Najprej so ji dali ime \xc2\xbbenota prenosa\xc2\xab\xc2\xa0(angle\xc5\xa1ko Transmission unit oz. TU), a so jo leta 1923 ali 1924 preimenovali v \xc4\x8dast Alexandra Grahama Bella, pionirja na podro\xc4\x8dju telekomunikacij in ustanovitelja laboratorija. Za vsakdanjo uporabo je bil bel prevelik, zato je v splo\xc5\xa1no uporabo pre\xc5\xa1el decibel (dB), desetina bela (B).\n_START_SECTION_\nAkustika\n_START_PARAGRAPH_\nDecibel se najve\xc4\x8dkrat uporablja za izra\xc5\xbeanje glasnosti zvoka v primerjavi z referen\xc4\x8dno vrednostjo 0 dB, ki predstavlja najni\xc5\xbejo jakost zvoka, ki ga \xc5\xa1e lahko zazna \xc4\x8dlovek. Po standardu ANSI S1.1-1994, zna\xc5\xa1a referen\xc4\x8dna jakost 20 \xc2\xb5Pa v zraku in 1 \xc2\xb5Pa v vodi.\n_START_SECTION_\nElektrotehnika\n_START_PARAGRAPH_\nElektrotehniki raje uporabljajo decibel kot aritmeti\xc4\x8dna razmerja ali odstotke. Ko so vezja, kot so oja\xc4\x8devalci in atenuatorji, vezana zaporedno, se lahko mo\xc4\x8d v decibelih enostavno se\xc5\xa1teva ali od\xc5\xa1teva. Uporaba decibela je pogosta tudi v elektroakustiki, ker se logaritemski opis lastnosti signala ujema z ob\xc4\x8dutljivostjo u\xc5\xa1esa._NEWLINE_V radijski in telekomunikacijski tehniki se decibeli uporabljajo za opis razmerja med meritvami elektri\xc4\x8dne mo\xc4\x8di. V kombinaciji s pripono postane absolutna enota. V kombinaciji z\xc2\xa0\xc2\xbb-m\xc2\xab\xc2\xa0(miliwatt) nastane enota dBm - v tem primeru je 1\xc2\xa0mW enako 0 dB. 1 dBm je decibel ve\xc4\x8d od 0 dBm, pribli\xc5\xbeno 1,259\xc2\xa0mW._NEWLINE_Profesionalni zvo\xc4\x8dni tehniki uporabljajo enoto dBu. 0 dBu je napetost, pri kateri 600 ohmski upornik proizvede 1\xc2\xa0mW mo\xc4\x8di. Vrednost je bila izbrana iz zgodovinskih razlogov - 600 ohmov je bila standardna referen\xc4\x8dna upornost pri skoraj vseh nizkoupornostnih akusti\xc4\x8dnih vezjih._NEWLINE_Decibeli se uporabljajo za izra\xc5\xbeanje izgube ali oja\xc4\x8danja signala, ki potuje med oddajnikom in sprejemnikom. Vrednost v dB je absolutna takrat, kadar je referen\xc4\x8dna vrednost (0 dB) natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena. Sicer predstavlja vrednost v dB samo razmerje, recimo oja\xc4\x8danje signala v oja\xc4\x8devalniku.\n_START_SECTION_\nSeizmologija\n_START_PARAGRAPH_\nVrednosti Rihterjeve lestvice so izra\xc5\xbeene v belih.'