b'\n_START_ARTICLE_\nKoruza\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nKoruza spada v dru\xc5\xbeino trav in je enoletna rastlina, ki jo ljudje gojijo za prehrano in za \xc5\xbeivalsko krmo. Steblo je okroglo, ravno in votlo, sestavljeno pa je iz 8 - 21 \xc4\x8dlenkov. Iz vsakega kolenca poganjata po dva nasprotna ozka in proti koncu za\xc5\xa1iljena lista. Posamezen list je dolg med 30 in 100 cm in je vzporedno o\xc5\xbeiljen. Po sredini lista poteka glavna \xc5\xbeila. Rastlina ima \xc5\xbeenske in mo\xc5\xa1ke cvetove, ki so med seboj lo\xc4\x8deni. Mo\xc5\xa1ki cvetovi se nahajajo na vrhu rastline, \xc5\xbeenski pa po\xc5\xbeenejo izza najni\xc5\xbejih listov rastline. Oplojeni \xc5\xbeenski cvetovi razvijejo zrna, ki so zbrana v stroke, v katerih je lahko od 30 do 1000 semen.Ta so lahko razli\xc4\x8dnih barv, od rumene ali bele do rde\xc4\x8de ali \xc4\x8drne.\n_START_SECTION_\nKoruzno zrno\n_START_PARAGRAPH_\nKoruzno zrno se po obliki in velikosti precej razlikuje od zrn ostalih vrst \xc5\xbeit. Po barvi lo\xc4\x8dimo belo, rde\xc4\x8do in rumeno koruzo, po velikosti zrn pa drobno in debelozrnato. Kal\xc4\x8dek je precej ve\xc4\x8dji kot pri drugih \xc5\xbeitih, saj zajema 9 - 16\xc2\xa0% zrna. _NEWLINE_Vsebnost ma\xc5\xa1\xc4\x8dob v koruzi je zatorej nekoliko vi\xc5\xa1ja kot pri ve\xc4\x8dini ostalih \xc5\xbeit. Glede na zgradbo zrna lo\xc4\x8dimo zobanko, poltrdinko, trdinko in pokovko. To pogojuje njeno uporabno vrednost. Poltrdinka in trdinka sta najprimernej\xc5\xa1i za mletje v zdrobe in moko ter izdelavo koruznih kosmi\xc4\x8dev. Zobanke so primernej\xc5\xa1e za t. i. mokro mletje pri katerem pridobivamo koruzni \xc5\xa1krob, ki ga lahko naprej hidroliziramo do dekstroze, koruznega sirupa ali glukoze, ali pa ga uporabljamo kot sredstvo za zgo\xc5\xa1\xc4\x8devanje.\n_START_SECTION_\nZgradba koruznega zrna\n_START_PARAGRAPH_\nLo\xc4\x8dimo ve\xc4\x8d vrst koruze, ki se razlikujejo tako po obliki kot tudi po sestavi zrnja. Glavni sestavni deli koruznega zrna so meljak (endosperm), kal\xc4\x8dek in luska. Za predelavo je najva\xc5\xbenej\xc5\xa1i del endosperm iz katerega dobimo drobljenec, zdrob in moko. Neza\xc5\xbeelen pa je kal\xc4\x8dek, ki lahko predstavlja od 9 - 16\xc2\xa0% mase zrna in ga v procesu predelave koruze izdvajamo. Vsebuje dosti ma\xc5\xa1\xc4\x8dob, pa tudi beljakovin, sladkorjev in pepela. V njem najdemo \xc5\xa1e vitamine in encime._NEWLINE_ENDOSPERM je sestavljen iz t. i. moknatega in klenega endosperma. Tik ob luski je alevronski sloj (ca. 3\xc2\xa0%), ki se izdvaja z lusko._NEWLINE_KLENI ENDOSPERM se nahaja ob zunanjem delu zrna. Dele\xc5\xbe klenega endosperma je zelo va\xc5\xbeen pokazatelj tehnolo\xc5\xa1ke kvalitete, saj je od njega odvisen dele\xc5\xbe zdrobov in drobljenca pri predelavi. Pri zobankah je to razmerje 2:1 v korist klenega endosperma, pri trdinkah pa je endosperm v celoti klen. Ta kleni del endosperma vsebuje ve\xc4\x8d beljakovin in ima bolj zbita \xc5\xa1krobna zrnca. Ta del je mehansko zelo odporen in se te\xc5\xbeko drobi. Dobljeni drobljenec je sipek in delci imajo pravilno poliedri\xc4\x8dno obliko._NEWLINE_MOKNATI ENDOSPERM zapolnjuje prostor med kal\xc4\x8dkom in klenim endospermom. Beljakovinske matrice okoli granul \xc5\xa1kroba so tanke, z zra\xc4\x8dnimi medprostori. Zato je ta del mehansko neodporen in se pri mletju prvi drobi v drobne delce moke in delno v delce zdroba. Za predelavo je poleg razmerja kleni - moknati endosperm pomemben pokazatelj kvalitete tudi koli\xc4\x8dina lomljenih in napokanih zrn. Na odprtih delih zrn se rade zaredijo plesni, ki s svojimi \xc5\xa1kodljivimi produkti (mikotoskini) kvarijo surovino.\n_START_SECTION_\nPridelava koruze v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je bila po statisti\xc4\x8dnih podatkih Statisti\xc4\x8dnega urada RS leta 2010 koruza posejana na 36.433 hektarjih, leta 2011 na 40.185 hektarjih in leta 2012 na 39.166 hektarjih kmetijskih povr\xc5\xa1in. Leta 2010 je bilo v Sloveniji po istih podatkih pridelano 311.117 ton koruze za zrnje, leta 2011 nekoliko ve\xc4\x8d (349.030 ton), leta 2012 pa le 277.358 ton. Povpre\xc4\x8den pridelek je torej zna\xc5\xa1al leta 2010 8,5 t/ha, leta 2011 8,7 t/ha, leta 2012 pa le  7,1 t/ha.\n_START_SECTION_\nPrehranska vrednost\n_START_PARAGRAPH_\nKoruzno zrno vsebuje veliko tiamina B1, 150 miligramov na 100g koruze. Ta vitamin je pomemben pri Krebsovemu ciklu za tvorbo energije, saj pri presnovi pomaga razgraditi molekule ogljikovih hidratov v molekule glukoze. Glukoza pa je vir energije za mo\xc5\xbeganske in \xc5\xbeiv\xc4\x8dne celice. Vsebuje tudi mangan, ki skrbi za mentalno vitalnost, izbolj\xc5\xa1uje spomin in koncetracijo. \xc5\xa0e ostali vitamini in minerali, ki jih najdemo v koruzi: biotin, niacin, pantotenska kislina, folna kislina, \xc5\xbeelezo, magnezij, cink, selen.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kodljivci in bolezni na koruzi\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji \xc5\xa1kodljivci koruze so li\xc4\x8dinke (strune) hro\xc5\xa1\xc4\x8dev pokalic (Agriotes ustulatus, Agriotes sputator, Agriotes obscurus, Agriotes lineatus), ki ob\xc5\xbeirajo seme, korenine in pritlehni del stebla koruze. Poleg strun so pomembni \xc5\xa1kodljivci koruze tudi Koruzna ve\xc5\xa1\xc4\x8da (Ostrinia nubilalis), katere gosenice vrtajo rove po steblih in stor\xc5\xbeih in koruzni hro\xc5\xa1\xc4\x8d (Diabrotica virgifera virgifera), ki se hrani na koruznih listih, njihove li\xc4\x8dinke pa se sprva prehranjujejo na ne\xc5\xbenej\xc5\xa1em zunanjem koreninskem tkivu oziroma na koreninskih laskih, kasneje pa vrtajo rove v korenine._NEWLINE_Med najpomembnej\xc5\xa1e bolezni koruze spadajo glivi\xc4\x8dne oku\xc5\xbebe povzro\xc4\x8dene od gliv iz rodu H. turcicum, H. carbonum, H. mayd, ki povzro\xc4\x8dajo listno pegavost in progavost, oku\xc5\xbebe z glivami iz rodu Fusarium (F. graminearum, F. moniliforme, F. culmorum, F. sambucinum, F. lateritium), koruzna rja (Puccina maydis), koruzna plesen (Sclerophthora macrosperma) ter koruzna snet (Ustilago maydis)._NEWLINE_Koruzna snet je gliva, ki je mlada u\xc5\xbeitna, njeno meso pa je sladkasto in aromati\xc4\x8dno. Tudi sicer velja koruzna snet za odli\xc4\x8dno, vsestransko uporabno glivo, dokler je mlada in trdna. Zrel trosni prah pa lahko povzro\xc4\x8di zastrupitve. Prav zaradi okusnosti koruzne sneti so se ponekod lotili umetne gojitve, saj iz vsakega zrna oku\xc5\xbeene koruze zraste nova rastlina, na kateri se razvije trosnjak glive. Tako lahko kmet, ki goji oku\xc5\xbeeno koruzo s prodajo sneti zaslu\xc5\xbei veliko ve\xc4\x8d kot bi zaslu\xc5\xbeil s prodajo koruze. Gliva najbolje uspeva pri temperaturah med 25 in 34\xc2\xa0\xc2\xb0C in sicer v \xc4\x8dasu zurenja koruze. Pri nekaterih plemenih ameri\xc5\xa1kih staroselcev so koruzno snet uporabljali za spodbujanje popadkov pri nose\xc4\x8dnicah.\n_START_SECTION_\nPridobivanje bioetanola iz koruze\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih letih se proizvodnja bioetanola iz koruze pove\xc4\x8duje, kar koruzi dviga ceno na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du. Energijska u\xc4\x8dinkovitost pridobivanja etanola iz sladkorja ali drugih nizkopolimernih ogljikovih hidratov iz zrn koruze je sicer nizka. O pridobivanju iz koruze poteka celo razprava, ali se pridobi ve\xc4\x8d energije kot jo je potrebno vlo\xc5\xbeiti, ali ne.'