b'\n_START_ARTICLE_\nFilippo Brunelleschi\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nBrunelleschi se je rodil v Firencah. Malo je znano o njegovem zgodnjem \xc5\xbeivljenju, edini viri sta Antonio Manetti in Giorgio Vasari. Po teh virih je bil Filipov o\xc4\x8de Brunellesco di Lippo, notar, njegova mati pa Giuliana Spini. Filippo je bil srednji med tremi otroki. Mladi Filippo je dobil literarno in matemati\xc4\x8dno izobrazbo, ki mu je omogo\xc4\x8dila, da je sledi stopinjam svojega o\xc4\x8deta, javnega uslu\xc5\xbebenca. Bil je nagnjen k umetnosti, a se je kljub temu vpisal v Arte della Seto, trgovski ceh svilarjev, ki je vklju\xc4\x8deval tudi zlatarje, kovinarje in delavce z bronom. Leta 1398 je postal mojster zlatar. Zato ni bilo naklju\xc4\x8dje, da je njegovo prvo pomembno gradbeno naro\xc4\x8dilo, Ospedale degli Innocenti, pri\xc5\xa1lo iz ceha kateremu je pripadal._NEWLINE_Leta 1401 se je Brunelleschi prijavil na nate\xc4\x8daj za oblikovanje novega sklopa bronastih vrat za  Baptisterij svetega Janeza. Sedem tekmovalcev je izdelalo pozla\xc4\x8deno bronasto plo\xc5\xa1\xc4\x8do, ki prikazuje Izakovo \xc5\xbertev. Brunelleschijev predlog, skupaj s predlogom  Lorenza Ghibertija, je eden od le dveh ohranjenih, je prikazoval gr\xc5\xa1ko-rimski prizor [[De\xc4\x8dek si izdira trn. Brunelleschijeva plo\xc5\xa1\xc4\x8da je sestavljen iz ve\xc4\x8d kosov, pritrjenih nanjo.\n_START_SECTION_\nPojav humanizma\n_START_PARAGRAPH_\nBrunelleschi velja za za\xc4\x8detnika renesanse. Malo biografskih podatkov o Brunelleschovem \xc5\xbeivljenju obstaja, ki bi pojasnili njegov prehod od zlatarja do arhitekta ali o njegovem usposabljanju na gotski ali srednjeve\xc5\xa1ki na\xc4\x8din ali njegov prehod na klasiko v arhitekturi in urbanizmu. Pribli\xc5\xbeno leta 1400 se je pojavilo kulturno gibanje humanitas ali humanizem, ki je idealiziralo umetnost gr\xc5\xa1ko-rimske antike nad formalno in manj \xc5\xbeivahnim slogom srednjega veka. Vendar je bil ta interes omejen na nekaj u\xc4\x8denjakov, pisateljev in filozofov, preden je za\xc4\x8del vplivati na vizualne umetnosti. V tem obdobju (1402-1404) sta Brunelleschi in njegov prijatelj Donatello obiskala Rim, da bi prou\xc4\x8dila starodavne ru\xc5\xa1evine. Donatello, kot Brunelleschi, je bil usposobljen kot zlatar, \xc4\x8deprav je pozneje delal v studiu takrat znanega slikarja Ghibertija. \xc4\x8ceprav je bila slava starega Rima takrat priljubljena tema se zdi, da nih\xc4\x8de ni podrobneje preu\xc4\x8deval fizi\xc4\x8dne strukture ru\xc5\xa1evin, dokler to nista naredila Brunelleschi in Donatello.\n_START_SECTION_\nNaro\xc4\x8dila\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo arhitekturno naro\xc4\x8dilo Brunelleschiju je bila Ospedale degli Innocenti (1419 \xe2\x80\x94 ca.1445) ali bolni\xc5\xa1nica nedol\xc5\xbenih. Njena dolga lo\xc5\xbea je imela redek pogled na tesne in ukrivljene ulice  Firenc, da ne omenjamo impresivnih lokov, vsak okoli 8 metrov visok. Stavba je bila dostojanstvena in trezna; ni bilo finega marmorja ali dekorativnih vlo\xc5\xbekov . Bila je tudi prva stavba v Firencah, ki je v svojih stebrih in kapitelih jasno ozna\xc4\x8devala klasi\xc4\x8dno anti\xc4\x8dno obdobje._NEWLINE_Kmalu so pri\xc5\xa1la tudi druga naro\xc4\x8dila, kot je Ridolfijeva kapela v cerkvi San Jacopo sopr\'Arno, ki je zdaj izgubljena in Barbadorijeva kapela v Santa Felicita, prav tako spremenjena od prvotne stavbe. Za obe je Brunelleschi oblikoval elemente, ki so se \xc5\xbee uporabljali v Ospedale degli Innocenti in ki bi se uporabljali tudi v Pazzijevi kapeli in Stari zakristiji (Sagrestia Vecchia). Hkrati je uporabljal manj\xc5\xa1a dela kot nekak\xc5\xa1no \xc5\xa1tudijo izvedljivosti za njegovo najbolj znano delo, kupolo Firen\xc5\xa1ke stolnice.\n_START_SECTION_\nFiren\xc5\xa1ka stolnica\n_START_PARAGRAPH_\nSanta Maria del Fiore je bila nova mestna stolnica, do leta 1418 pa je bila zgrajena tudi kupola. Ko je bila stavba zasnovana v prej\xc5\xa1njem stoletju, nih\xc4\x8de ni vedel, kako naj bi se zgradila tak\xc5\xa1na kupola, saj bi bila \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja od kupole Panteona v Rimu in da od antike ni bila zgrajena nobena kupola te velikosti. Ker so mestni o\xc4\x8deti prepovedali zunanje opornike in ker ni bilo mogo\xc4\x8de dobiti lesa za odre, dovolj dolgega in dovolj mo\xc4\x8dnega (in v zadostni koli\xc4\x8dini) za to nalogo, ni bilo jasno, kako bi se lahko zgradila kupola te velikosti in lastne te\xc5\xbee. Poleg tega napetosti stiskanja niso bile jasno razumljene in malte, uporabljene v tem obdobju, bi se strdile \xc5\xa1ele po nekaj dneh, pri \xc4\x8demer bi se obremenitev odrov zelo dolgo zadr\xc5\xbeevala ._NEWLINE_Leta 1418 je ceh Arte della Lana organiziral nate\xc4\x8daj za re\xc5\xa1itev problema. Dva glavna tekmovalca sta bila Ghiberti in Brunelleschi in Brunelleschi je zmagal in prejel naro\xc4\x8dilo. Konkurenti so bili veliki arhitekti, ki so posku\xc5\xa1ali postaviti pokon\xc4\x8dno jajce na kosu marmorja. Nih\xc4\x8de ni mogel tega storiti, le Brunelleschi, ki je po Vasariju: [...]\xc2\xa0\xc2\xbb... enem koncu udaril na ravno podlago marmorja in je ostalo pokon\xc4\x8dno ... Arhitekti so protestirali, da bi lahko storili enako; Filippo pa se je smejal, da bi lahko naredili kupolo, \xc4\x8de bi videli njegovo zasnovo\xc2\xab\xc2\xa0. (Ta re\xc5\xa1itev je bila pripisana tudi Kolumbu. (glej Kolumbovo jajce)._NEWLINE_Kupola, lanterna (zgrajena 1446-ca.1461) in eksedra (zgrajena 1439-1445) bi okupirala ve\xc4\x8dino Brunelleschijevega \xc5\xbeivljenja . Brunelleschijev uspeh se lahko pripisuje njegovemu tehni\xc4\x8dnemu in matemati\xc4\x8dnemu geniju. Pri gradnji osmerokotne kupole je porabil ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiri milijone opek. Zapustil ni nobenih gradbenih na\xc4\x8drtov ali diagramov, ki bi podrobno opisovali strukturo kupole. _NEWLINE_Brunelleschi je izumil nov stroj za dviganje materiala, ki je bil potreben za kupolo, nalogo pa je nedvomno navdihnila Vitruvijeva De Architectura, ki opisuje rimske stroje, ki so se uporabljali v prvem stoletju, da bi zgradili velike strukture, kot so Panteon in Dioklecijanove kopeli, strukture, ki \xc5\xa1e vedno stojijo in joh je sam videl._NEWLINE_Svoje delavce je med odmori zadr\xc5\xbeeval v zgradbi in prine\xc5\xa1al hrano in razred\xc4\x8deno vino, podobno tistemu, ki so ga tedaj dajali nose\xc4\x8dnicam. \xc4\x8cutil je, da bi jih hoja navzgor in navzdol po stotinah stopnic iz\xc4\x8drpala in zmanj\xc5\xa1ala njihovo produktivnost.\n_START_SECTION_\nBrunelleschijev patent in cehi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1421 je Brunelleschi dobil tudi tisto, kar naj bi bil eden prvih sodobnih patentov za njegov izum re\xc4\x8dne prometne plovbe, ki naj bi \xc2\xbbprinesla kakr\xc5\xa1no koli blago in obremenitev na reki Arno itd. za manj denarja kot obi\xc4\x8dajno in z ve\xc4\x8d druge koristi\xc2\xab. Namenjen je bil za prevoz marmorja. V zgodovini patentnega prava ima Brunelleschi poseben prostor [20]. V kulturnem in politi\xc4\x8dnem smislu je bila podelitev patenta del Brunelleschijevega poskusa delovanja kot ustvarjalnega in komercialnega posameznika zunaj omejitev cehov in njihovih monopolov. Kljub statusu arhitekta je bil Brunelleschi pravzaprav \xc4\x8dlan zlatarskega zdru\xc5\xbeenja, leta 1434 pa so ga dejansko aretirali po ukazu Mojstrov kamna in lesa, ker je napadel njihov monopol. Vendar so ga takoj izpustili in cehovski konzuli so bili preganjani zaradi la\xc5\xbenega zapora.\n_START_SECTION_\nDruga dela\n_START_PARAGRAPH_\nBrunellescha so zanimali matematika in in\xc5\xbeenirstvo ter \xc5\xa1tudij starodavnih spomenikov. Izumil je hidravli\xc4\x8dne stroje in izdelal uro, ni\xc4\x8d ni pre\xc5\xbeivelo._NEWLINE_Oblikoval utrdbe, ki so jih Firence uporabile v svojih voja\xc5\xa1kih borbah proti Pisi in Sieni. Leta 1424 je delal v Lastra a Signa, vasi, ki je \xc5\xa1\xc4\x8ditila pot v Piso in leta 1431 na jugu Italije na obzidju vasi Staggia. To je \xc5\xa1e vedno ohranjeno, toda ali je izrecno Brunelleschijevi ni zagotovo._NEWLINE_Prav tako je bil kratek \xc4\x8das aktiven v svetu ladjedelni\xc5\xa1tva, ko je leta 1427 zgradil ogromno ladjo z imenom Il Badalone za prevoz od Pise v Firence, ko je po reki Arno preva\xc5\xbeal marmor. Ladja je potonila na svojem prvem potovanju skupaj s precej\xc5\xa1njim delom brunelleschijevega osebnega bogastva [21], vendar je naredil pomemben napredek v zgodovini patentnega prava. Poleg njegovih dose\xc5\xbekov v arhitekturi, mu prav tako pripada izum linearne perspektive z eno to\xc4\x8dko, ki je predstavljala revolucijo v slikarstvu in utrla pot naravnih slogov, ko se je renesansa oddaljila od stiliziranih figur srednjeve\xc5\xa1ke umetnosti. Poleg tega je bil nekoliko vpleten v urbano na\xc4\x8drtovanje: strate\xc5\xa1ko je postavil ve\xc4\x8d svojih stavb glede na bli\xc5\xbenje kvadrate in ulice za \xc2\xbbbolj\xc5\xa1o vidljivost\xc2\xab. Na primer, ru\xc5\xa1enja pred svetim Lovrencom so bila odobrena leta 1433, da bi ustvarili trg s pogledom na cerkev. V Santo Spirito je predlagal, da se fasada obrne proti Arnu, tako da bi jo potniki videli ali na sever, da bi se soo\xc4\x8dila z velikim trgom.\n_START_SECTION_\nOdkritje linearne perspektive\n_START_PARAGRAPH_\nBrunelleschi je znan po dveh panelnih slikah, ki prikazujeta geometrijsko opti\xc4\x8dno linearno perspektivo, izdelano v za\xc4\x8detku 15. stoletja. Njegov biograf Antonio Manetti je opisal ta znameniti eksperiment, v katerem je Brunelleschi naslikal dve plo\xc5\xa1\xc4\x8di: prva je bila Firen\xc5\xa1ka krstilnica, gledano frontalno od zahodnega portala nedokon\xc4\x8dane stolnice, druga pa Palazzo Vecchio vidna po\xc5\xa1evno iz njenega severozahodnega vogala. Vendar to niso bile prve slike z natan\xc4\x8dno linearno perspektivo, saj je Ambrogio Lorenzetti to uporabil v svoji Predstavitvi v templju leta 1342._NEWLINE_Prva plo\xc5\xa1\xc4\x8da krstilnice je imela luknjo, ki se je vrtela skozi sredi\xc5\xa1\xc4\x8dno to\xc4\x8dko izginotja. Zanimivo je, da je Brunelleschi \xc5\xbeelel, da ga opazovalec opazuje le iz krstilnice, ki gleda skozi luknjo na plo\xc5\xa1\xc4\x8di, na neposlikani hrbtni strani. Ker je bilo ogledalo premaknjeno v in izven pogleda, je opazovalec videl izrazito podobnost med dejanskim pogledom na krstilnico in zrcaljenim pogledom na njeno poslikano podobo. Brunelleschi je \xc5\xbeelel, da se njegova nova perspektiva "realizma" preizku\xc5\xa1a ne tako, da bi primerjali poslikano podobo z dejansko krstilnico, temve\xc4\x8d njegovim odsevom v ogledalo v skladu z evklidovimi zakoni geometrijske optike. Ta podvig je umetnikom jasno pokazal, kako lahko barvajo svoje slike, ne samo kot ravne dvodimenzionalne oblike, temve\xc4\x8d bolj kot tridimenzionalne strukture, tako kot jih odra\xc5\xbeajo zrcala. Obe plo\xc5\xa1\xc4\x8di sta bili izgubljeni. _NEWLINE_V tem obdobju se je linearna perspektiva, kot novo umetni\xc5\xa1ko orodje, raz\xc5\xa1irila ne samo v Italiji, temve\xc4\x8d tudi v zahodni Evropi. Hitro je postala in ostala standardna studijska praksa.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1ki stroji\n_START_PARAGRAPH_\nBrunelleschi je zasnoval tudi mehanizme za uporabo v cerkvah med gledali\xc5\xa1kimi verskimi predstavami, ki so ponovno uresni\xc4\x8dile biblijske \xc4\x8dude\xc5\xbene zgodbe. Izmislili so si napade, v katerih so bili posebne\xc5\xbei in angeli narejeni za letenje po zraku med spektakularnimi eksplozijami svetlobe in ognjemetov. Ti dogodki so potekali med dr\xc5\xbeavnimi in cerkvenimi obiski. Ni znano, koliko teh je oblikoval Brunelleschi, vendar vsaj eno za cerkev San Felice, potrjeno v zapisih.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nBrunelleschi le\xc5\xbei v kripti Firen\xc5\xa1ke stolnice. Kot je pojasnil Antonio Manetti, ki je poznal umetnika in ki je napisal njegovo biografijo, je Brunelleschi \xc2\xbbdobil tak\xc5\xa1no \xc4\x8dast, da je pokopan v baziliki Santa Maria del Fiore in ima marmorno poprsje, ki naj bi bilo izklesano za \xc5\xbeivljenja in stoji tam v  ve\xc4\x8dnem spominu s tako \xc4\x8dudovitim epitafom\xc2\xab\xc2\xa0. Notranjost stolnice je ta epitaf: \xc2\xbbVeli\xc4\x8dastna kupola te slavne cerkve in \xc5\xa1tevilne druge naprave, ki jih je izumil arhitekt Filippo, pri\xc4\x8dajo o njegovemu vrhunskemu znanju. V spomin na njegove izjemne talente, hvale\xc5\xbena de\xc5\xbeela, ki se bo vedno spominjala pokopanega v tleh spodaj.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nV popularni kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nBrunelleschija je predstavil leta 2016 Alessandro Preziosi v televizijski seriji Medici: Masters of Florence.'