b'\n_START_ARTICLE_\nCiril Jegli\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini u\xc4\x8ditelja v Gabrovki pri Litiji. Leta 1916 je v Ljubljani maturiral na gimnaziji. Po enoletni voja\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi v avstro-ogrski vojski je \xc5\xa1tudiral agronomijo na Dunaju in v Zagrebu, kjer je leta 1922 diplomiral na Kmetijsko-gozdarski fakulteti. Nato je bil nekaj tednov v Vojvodini. Od 1. septembra 1922 je kot pomo\xc5\xbeni kmetijski uradnik in doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelj slu\xc5\xbeboval pri gra\xc5\xa1\xc4\x8daku Pongracu v Dornavi. Od 1. avgusta 1923 je bil zaposlen pri podjetju Vrt v Mariboru, od 5. novembra 1923 pri mestnem gospodarskem uradu v Ljubljani. Jeseni 1924 je postal suplent, po profesorskem izpitu pa 29. avgusta 1927 profesor na dr\xc5\xbeavni kmetijski \xc5\xa1oli na Grmu pri Novem mestu.  Od 1. aprila 1928 je bil profesor na srednji kmetijski \xc5\xa1oli v Mariboru. V \xc5\xa1olskem letu 1929/1930 se je strokovno izpopolnjeval na Tehni\xc5\xa1ki visoki \xc5\xa1oli v Berlinu._NEWLINE_Kot pedagog, ustanovitelj in upravitelj vrtnarskih \xc5\xa1ol v Bo\xc5\xbejakovini pri Zagrebu, Medlogu in Mariboru ter 1951\xe2\x80\x941957 kot profesor in predstojnik katedre za vrtnarstvo in krajinsko dendrologijo na ljubljanski Fakulteti za agronomijo, gozdarstvo in veterinarstvo je vzgojil prve strokovnjake za okoljsko na\xc4\x8drtovanje v Jugoslaviji in Sloveniji. Njegova asistentka je bila Juta Krulc. V letih 1957\xe2\x80\x941961 je predaval na oddelku za arhitekturo Fakultete za gradbeni\xc5\xa1tvo in geodezijo v Ljubljani. Uvedel je sodobno urejanje javnih nasadov. Znane so njegove urbanisti\xc4\x8dno-hortikulturne ureditve v Zagrebu, na Brionih, Beogradu, Skopju in Ohridu. Prenovil je Botani\xc4\x8dni vrt Alpinum Juliana v Trenti ter zasnoval in na novo oblikoval Arboretum Vol\xc4\x8dji Potok. Svoje knji\xc5\xbeevne poskuse je \xc5\xbee kot dijak ni\xc5\xbeje gimnazije po\xc5\xa1iljal v Vrtec, v vi\xc5\xa1jih razredih gimnazije pa je s pomo\xc4\x8djo Izidorja Cankarja svoje pesmi in \xc4\x8drtice objavljal v Dom in svetu. Kmetijska tiskovna zadruga mu je izdala zbirko \xc4\x8drtic Obrazi (1924). Strokovno knji\xc5\xbeevno delo je pri\xc4\x8del 1922 v Kmetovalcu, od 1923 je bil stalen sodelavec Sadjarja in vrtnarja; napisal je tudi ve\xc4\x8d sto \xc4\x8dlankov v dnevnem \xc4\x8dasopisju in kmetijskih strokovnih listih. Mnogo zanimanja so zbudili zlasti njegovi spisi in predavanja o cveticah npr. v Mladiki (od 1926). Objavil je okoli 1.500 \xc4\x8dlankov in 10 knjig. Pomemben je tudi njegov prispevek k strokovnemu izrazju. Leta 1984 je iz\xc5\xa1la kratka proza Iz mladih in poznih let.'