b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0krlatnorde\xc4\x8da glavnica\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski cikel\n_START_PARAGRAPH_\nGliva se razvija kot parazit na plodnicah r\xc5\xbei. V njenem razvojnem krogu lo\xc4\x8dimo tri faze. Spomladi po\xc5\xbeenejo iz r\xc5\xbeenega ro\xc5\xbei\xc4\x8dka, ki je prezimil na tleh, sve\xc5\xbenji hif, na katerih se oblikujejo glavice \xc5\xa1krlatno rde\xc4\x8de barve. V glavici nastanejo \xc5\xa1tevilni trosi (askospore), ki jih veter zanese na cvetove r\xc5\xbei in tako pride do primarne infekcije. V drugi fazi askospore kalijo v hife, ki prodirajo v tkiva plodnic in oblikujejo rahel micelij. V tej fazi razvoja tvori gliva \xc5\xa1tevilne trose, ki so nanizani drug na drugem in jih imenujemo konidiji. Zreli konidiji se odcepljajo, vendar pa ostajajo v lepljivem, medu podobnem sekretu, ki ga izlo\xc4\x8da micelij. Ko \xc5\xbeu\xc5\xbeelke sesajo ta izlo\xc4\x8dek, prena\xc5\xa1ajo konidijske trose na druge, \xc5\xa1e neoku\xc5\xbeene cvetove r\xc5\xbei. Tako pride do sekundarne infekcije._NEWLINE_V tretji fazi, ki poteka v \xc4\x8dasu, ko za\xc4\x8dne r\xc5\xbe dozorevati, se hife rahlega micelija vse bolj razra\xc5\xa1\xc4\x8dajo in prepletajo in oblikuje se trda masa-r\xc5\xbeeni ro\xc5\xbei\xc4\x8dek, ki predstavlja trajno obliko v razvoju glive. Ro\xc5\xbei\xc4\x8dek prezimi na tleh in spomladi se za\xc4\x8dne nov razvojni krog._NEWLINE_Claviceps purpurea ima precej kompleksen \xc5\xbeivljenjski cikel, sestavljen iz spolne in nespolne faze. Pomladi se iz peritecijev, ki so znotraj trosi\xc4\x8d gliv, ki obi\xc4\x8dajno rastejo na tleh, sprostijo askospore (nastale s spolnim razmno\xc5\xbeevanjem), ki jih raznese veter ali insekti. Spore kalijo na pesti\xc4\x8dih trav in \xc5\xbeit, ki niso oplojeni. Infekcija z eno samo homokarionsko sporo zado\xc5\xa1\xc4\x8da za uspe\xc5\xa1en \xc5\xbeivljenjski cikel, saj je C. purpurea homotali\xc4\x8dna vrsta. Gliva penetrira kutikulo pri stigmati\xc4\x8dnih laskih in hifa kolonizira ovarijsko tkivo, prodira proti dnu ovarija in \xc5\xa1ele, ko predre vaskularno tkivo se za\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilni razvejani razrast micelija. Vzpostavi se specifi\xc4\x8den in trajen parazitski odnos. Micelijska stroma v ovariju za\xc4\x8dne proizvajati velike koli\xc4\x8dine konidiospor (nespolno razmno\xc5\xbeevanje). Konidiospore se izlo\xc4\x8dajo v teko\xc4\x8dino, ki pride iz floema in je zelo bogata s sladkorji. Pojav t. i. medene rose je prvi makroskopski znak uspe\xc5\xa1ne oku\xc5\xbebe in slu\xc5\xbei za privabljanje insektov, saj je polna sladkorja, poleg tega pa vsebuje tudi inhibitorje kaljenja tujih konidijev, ki zaviralno delujejo na druge vrste gliv.[8] Bodisi insekti razna\xc5\xa1ajo konidiospore, bodisi gre za kaplji\xc4\x8dno inokulacijo, nastane sekundarna oku\xc5\xbeba.[7] Pribli\xc5\xbeno dva tedna po oku\xc5\xbebi se proizvodnja medene rose zmanj\xc5\xa1a, nastajati za\xc4\x8dno sklerociji, ki so sestavljeni iz kompaktne mase heterokarionskega micelija.[9] Sklerociji dozorijo v pribli\xc5\xbeno petih tednih, slu\xc5\xbeijo kot prezimovalne strukture in so edini del glive, ki vsebuje alkaloide. [2] Sklerociji po petih tednih odpadejo z rastline in vzkalijo na ali pod povr\xc5\xa1ino zemlje, obi\xc4\x8dajno ob dvigu temperature na pribli\xc5\xbeno 20 \xc2\xb0C, spomladi. Rasti za\xc4\x8dno strome, ki se razvijejo v plodi\xc5\xa1\xc4\x8da. C. purpurea oku\xc5\xbei izklju\xc4\x8dno mlade, obi\xc4\x8dajno nefertilizirane ovarije trav in \xc5\xbeit. Najverjetneje gre za specifi\xc4\x8dno prepoznavanje stigmati\xc4\x8dne povr\xc5\xa1ine, vendar zanesljivih dokazov o mehanizmih specifi\xc4\x8dnosti oku\xc5\xbebe ni. Za\xc4\x8detni stadiji infekcije so zelo podobni fertilizacijskemu procesu \xe2\x80\x93 adhezija peloda in rast pelodnih cevk v tkivo pesti\xc4\x8da. Gliva torej opona\xc5\xa1a pelod in uporablja celo signalne komponente tipi\xc4\x8dne za interakcije med pelodom in stigmo, kar ji omogo\xc4\x8di da je rastlina na prepozna kot tujek. V ovariju tako ob infekciji ne zasledimo nikakr\xc5\xa1nega obrambnega odziva vse dokler gliva ne "zapusti" poti peloda pri dnu ovarija, takrat pa je seveda prepozno. Za enkrat \xc5\xa1e pri nobeni kulturni rastlini niso odkrili genov za rezistenco na C. purpurea.[2]\n_START_SECTION_\nHabitat\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc5\xbeeni ro\xc5\xbei\xc4\x8dki so pogosti na r\xc5\xbei premalo negovanih njiv, posebno v mokrih letih._NEWLINE_C. purpurea najdemo povsod, izvzem\xc5\xa1i polarna obmo\xc4\x8dja. Najve\xc4\x8d je najdemo na velikih travnatih povr\xc5\xa1inah, saj so njeni gostitelji prete\xc5\xbeno trave in \xc5\xbeita. Glede na habitat C. purpurea delimo v tri skupine, G1, G2 in G3. Prva je najbolj splo\xc5\xa1na in vklju\xc4\x8duje vse travnate povr\xc5\xa1ine, druga vklju\xc4\x8duje glive, ki \xc5\xbeivijo na travah v vla\xc5\xbenem in temnej\xc5\xa1em okolju in tretja zajema tiste, ki \xc5\xbeivijo v slanih habitatih.[10] C. purpurea ne povzro\xc4\x8da nekroze in ne ubija gostiteljskih celic pred kolonizacijo. Rast glive med kolonizacijo je intercelularna[5] in nedavno so poro\xc4\x8dali celo o intracelularni rasti znotraj \xc5\xbeivih celic[6]. C. purpurea je torej biotrof v pravem pomenu besede, obligatni patogen in v naravi pridobiva hrano le iz tkiv \xc5\xbeivega gostitelja. V nasprotju z veliko ve\xc4\x8dino ostalih biotrofov je C. purpurea mogo\xc4\x8de gojiti v akseni\xc4\x8dni kulturi. [2]\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinkovine\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc5\xbeeni ro\xc5\xbei\xc4\x8dki vsebujejo do 0,8\xc2\xa0% celokupnih alkaloidov, ki so derivati lizergne ali izolizergne kisline. Alkaloidi lizergne kisline so aktivni in levosu\xc4\x8dni, alkaloidi izolizergne kisline pa so desnosu\xc4\x8dni in neaktivni. V vodni raztopini levosu\xc4\x8dni alkaloidi izomerizirajo do neaktivnih desnosu\xc4\x8dnih alkaloidov._NEWLINE_Alkaloide, amide lizergne kisline, lahko razdelimo v dve skupini: v vodotopne (ergometrin) in nevodotopne. Slednje lahko razvrstimo \xc5\xa1e v dve skupini, in sicer ergotaminska skupina (ergotamin in ergozin) in ergokristinska skupina (ergokristin, ergokriptin, ergokornin).\n_START_SECTION_\nDelovanje in uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc5\xbeeni ro\xc5\xbei\xc4\x8dki se kot droga v terapiji ne uporabljajo, predstavljajo pa nezamenljiv vir za izolacijo nekaterih terapevtsko pomembnih alkaloidov, derivatov lizerginske kisline. Med \xc5\xa1tevilnimi alkaloidi velja omeniti kot najpomembnej\xc5\xa1a ergometrin in ergotamin._NEWLINE_Ergometrin se uporablja v ginekologiji za zaustavljanje krvavitev iz maternice ter za pospe\xc5\xa1evanje porodnih kr\xc4\x8dev. V maternici stisne \xc5\xbeile, hkrati pa kr\xc4\x8di njene mi\xc5\xa1ice._NEWLINE_Ergotamin se zaradi simpatoliti\xc4\x8dnega delovanja uporablja predvsem kot zdravilo proti migreni. Deluje neposredno na gladke mi\xc5\xa1ice arterij in tako povzro\xc4\x8da vazokonstrikcijo. V ve\xc4\x8djih odmerkih je blokator \xce\xb1 adrenergi\xc4\x8dnih receptorjev. Za dolgotrajno terapijo ni primeren, u\xc5\xbeivati pa ga ne smejo bolniki z okvarami o\xc5\xbeilja. Tudi ergotamin stimulira gladke mi\xc5\xa1ice uterusa, vendar lahko povzro\xc4\x8di tetani\xc4\x8dne kontrakcije in dolgotrajno spazmo, zato je kontraindiciran v nose\xc4\x8dnosti. Nasprotno kot omenjena alkaloida pa delujejo nekateri polsintetski derivati (dihidroergotamin, dihidroergotoksin). So manj toksi\xc4\x8dni, skoraj nimajo vpliva na uterus in \xc5\xbeile, imajo pa izrazitej\xc5\xa1e simpatoliti\xc4\x8dno delovanje in zato nekoliko zni\xc5\xbeujejo krvni pritisk._NEWLINE_V prevelikih koli\xc4\x8dinah so r\xc5\xbeeni ro\xc5\xbei\xc4\x8dki in njihovi alkaloidi mo\xc4\x8den strup: povzro\xc4\x8dajo splav, gnitje in odpadanje udov, kr\xc4\x8de, celo blaznost)._NEWLINE_Klini\xc4\x8dne raziskave:_NEWLINE__NEWLINE_Eden izmed derivatov ergot alkaloidov je bromokriptin, ki zavira izlo\xc4\x8danje hormona prolaktina. Pri bolnikih s pretiranim izlo\xc4\x8danjem hormona zmanj\xc5\xa1uje njegovo spro\xc5\xa1\xc4\x8danje._NEWLINE_V nekaterih \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih poteh v osrednjem \xc5\xbeiv\xc4\x8devju spodbuja nastajanje dopamina.\n_START_SECTION_\nBromokriptin\n_START_PARAGRAPH_\nBromokriptin je namenjen zdravljenju bolnikov z visoko vrednostjo prolaktina v krvi, prepre\xc4\x8duje ali zaustavlja nastajanje materinega mleka in dojenje, uporablja se tudi za zdravljenje Parkinsonove bolezni._NEWLINE_V \xc5\xa1tudiji, ki je zajemala okoli 4000 bolnikov, se je bromokriptin izkazal tudi kot u\xc4\x8dinkovito dodatno sredstvo pri obvladovanju sladkorne bolezni tipa 2. Mehanizem delovanja je \xc5\xa1e nejasen, predvideva pa se, da naj bi zaradi vezave na D2 receptorje uravnaval cirkadiani ritem sladkornih bolnikov (tip 2). Ker se bromokriptin pri obvladovanju sladkorne bolezni uporablja v veliko manj\xc5\xa1ih odmerkih, kot pri zdravljenju Parkinsonove bolezni, ga bolniki dobro prena\xc5\xa1ajo in poleg slabosti ne bele\xc5\xbeijo huj\xc5\xa1ih ne\xc5\xbeelenih u\xc4\x8dinkov._NEWLINE_Zanimivosti: V srednjem veku so ljudje pogosto zbolevali za boleznijo, ki so jo imeli za bo\xc5\xbejo kazen in so jo zato imenovali sveti ogenj. Bolnikom so odmirali udje in imeli so hude kr\xc4\x8de. Kasneje so znoreli ali pa umrli. To bolezen ali bolje te bolezenske znake so povzro\xc4\x8dali v kru\xc5\xa1no moko zmleti r\xc5\xbeeni ro\xc5\xbei\xc4\x8dki, ena od oblik glive Claviceps Purpurea (Ascomycetes). Alkaloidi v ro\xc5\xbei\xc4\x8dkih kr\xc4\x8dijo \xc5\xbeile v okon\xc4\x8dinah, blaznost pa je posledica njihovega delovanja na centralni \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem. Kot zanimivost velja omeniti, da je tudi znano mamilo oziroma hipnotik LSD sintetski derivat lizerginske kisline (dietilamid lizerginske kisline). Njegovo odkritje je povezano z raziskavami farmakolo\xc5\xa1kih u\xc4\x8dinkov r\xc5\xbeenih ro\xc5\xbei\xc4\x8dkov in polsintetskih derivatov lizerginske kisline. R\xc5\xbeeni ro\xc5\xbei\xc4\x8dki vsebujejo mnogo razli\xc4\x8dnih alkaloidov, navzo\xc4\x8dnost posameznih u\xc4\x8dinkovin in njihova koli\xc4\x8dina pa je iz leta v leto in od polja do polja razli\xc4\x8dna, zato gojijo posebne zvrsti r\xc5\xbeenih ro\xc5\xbei\xc4\x8dkov z u\xc4\x8dinkovinami, ki jih \xc5\xbeelijo izlo\xc4\x8diti iz njih. Ker je danes poraba r\xc5\xbeenih ro\xc5\xbei\xc4\x8dkov v farmacevtski industriji zelo velika, se izvaja inficiranje r\xc5\xbei umetno. Uporablja se v laboratorijih pridobljene trose izselekcioniranih zvrsti glive, ki vsebujejo v ro\xc5\xbei\xc4\x8dkih ve\xc4\x8djo koli\xc4\x8dino alkaloidov. Inficiranje in \xc5\xbeetev ro\xc5\xbei\xc4\x8dkov se v celoti izvaja strojno. V zadnjem \xc4\x8dasu se uveljavlja \xc5\xbee tudi gojenje glivice v posebnih tankih, podobno kot se proizvajajo antibiotiki. Proces pa je razmeroma dolg in zahteven, saj je te\xc5\xbeko zagotoviti glivi vse pogoje, ki jih potrebuje za svoj razvoj in tvorbo alkaloidov.'