b'\n_START_ARTICLE_\nMarie von Ebner-Eschenbach\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nNjeno zgodnje otro\xc5\xa1tvo je bilo zaznamovano s smrtjo matere kmalu po porodu, sedem let kasneje \xc5\xa1e ma\xc4\x8dehe Evgenije Bartenstein, do katere je imela Marie zelo topel odnos. Njena naslednja ma\xc4\x8deha grofica Ksaverina Kolowrat-Krakowsky je odkrila njen pisateljski talent in jo podpirala._NEWLINE_Poletja je Marie pre\xc5\xbeivljala na gradu Zdislawitz s svojo dru\xc5\xbeino, pozimi je prebivala na Dunaju. Pri njeni vzgoji je sodelovalo veliko ljudi, babica po materini strani, po o\xc4\x8detovi strani teta Helena, obe ma\xc4\x8dehi, \xc4\x8de\xc5\xa1ke dekle in hi\xc5\xa1ne guvernante. Marie je teko\xc4\x8de govorila nem\xc5\xa1ko, \xc4\x8de\xc5\xa1ko in francosko.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje po poroki\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1848, z 18 leti, se je poro\xc4\x8dila s 15 let starej\xc5\xa1im bratrancem Moritzem von Ebner-Eschenbachom, sinom tete Helene. Moritz je bil izobra\xc5\xbeen in kulturen \xc4\x8dlovek, ki je svojo soprogo podpiral v njeni pisateljski strasti. Bil je tudi profesor in eden izmed ustanoviteljev Dunajske akademije za fiziko in kemijo, pozneje pa je postal terenski mar\xc5\xa1al drugi poro\xc4\x8dnik in \xc4\x8dlan voja\xc5\xa1ke akademije. Marie in Moritz nista imela otrok.\n_START_SECTION_\nRazcvet na Dunaju\n_START_PARAGRAPH_\nNjeno prvo delo je bilo objavljeno \xc5\xbee leta 1858, popolnoma se je literarnemu ustvarjanju predla \xc5\xa1ele v letih po selitvi na Dunaj, kjer se iz\xc5\xa1olala za urarko in objavila delo z naslovom Urarka Lotti._NEWLINE_Do leta 1876 je pisala izklju\xc4\x8dno drame, za kar so jo navdu\xc5\xa1ila dela Friedricha Schillerja. Kljub trudu na njena dela ni bilo pravega odziva, zato je 1876. sklenila, da se preskusi \xc5\xa1e v prozi. Prvi kratki roman z naslovom Bo\xc5\xbeena, ki je iz\xc5\xa1el v \xc4\x8dasopisu Deutsche Rundschau, je med bralci takoj zbudil veliko zanimanje. Dokon\xc4\x8dno se je uveljavila po letu 1880._NEWLINE_Njeno najbolj znano delo je novela Krambabuli, ki je iz\xc5\xa1la leta 1883 v zbirki Zgodbe iz vasi in gradu. Delo govori o psu po imenu Krambabuli, ki je ujet med dva gospodarja (biv\xc5\xa1ega in sedanjega), ko se le ta spopadeta, se mora reve\xc5\xbe odlo\xc4\x8diti, komu bo izkazal zvestobo._NEWLINE_Marie von Ebner-Eschenbach je bila tudi borka za socialne pravice in enakopravnost \xc5\xbeensk. Zavzemala se je za aktivno delovanje \xc5\xbeensk. Pisateljevanja se je bolj kot iz finan\xc4\x8dne potrebe lotevala iz idealizma, saj je verjela, da lahko njena dela spremenijo nekatera prepri\xc4\x8danja tedanje dru\xc5\xbebe ter iz didakti\xc4\x8dnih namenov._NEWLINE_Po letu 1890 je razvila dramati\xc4\x8den na\xc4\x8din pisanja z uporabo dialogov v novelah.\n_START_SECTION_\nOdlikovanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1898 je prejela najvi\xc5\xa1je \xc4\x8dastno civilno odlikovanje Avstro-Ogrske Ehrenkreuz f\xc3\xbcr Kunst und Literatur (\xc4\x8castni kri\xc5\xbe za umetnost in literaturo). Leta 1900 je kot prva \xc5\xbeenska prejela naziv \xc4\x8dastne doktorice Univerze na Dunaju. Po smrti so ji na Dunaju na pobudo Univerze postavili spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do, po njej so poimenovali tudi park v nekem predelu Dunaja.'