b'\n_START_ARTICLE_\nBoleslav I. Poljski\n_START_SECTION_\nV \xc4\x8dasu o\xc4\x8detovega vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nBoleslav I. je bi najstarej\xc5\xa1i sin poljskega kneza Mje\xc5\xa1ka I. in njegove prve \xc5\xbeene, \xc4\x8de\xc5\xa1ke princese Dubravke, po katere o\xc4\x8detu je dobil ime. Njegov o\xc4\x8de ga je s prera\xc4\x8dunljivimi \xc5\xbeenitvami \xc5\xbee kot mladeni\xc4\x8da vklju\xc4\x8dil v svoje politi\xc4\x8dne na\xc4\x8drte. Osemnajstletnega je poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derko meissen\xc5\xa1kega mejnega grofa Rikdaga. Vendar je po Meissnu pogledoval tudi \xc4\x8de\xc5\xa1ki vojvoda Boleslav II., Mje\xc5\xa1kov svak; z dovoljenjem bavarskega vojvode Henrika II. Prepirljivca je \xc5\xa1e isto leto z vojsko zasedel mesto Meissen. Grof Rikdag je \xc5\xbee leta 985 umrl in Bolesalavova poroka je za poljsko vladarsko hi\xc5\xa1o postale politi\xc4\x8dno nepomembna. Mje\xc5\xa1ko je razdrl sinov zakon in Bolesalva (985/86) poro\xc4\x8dil z arpadsko princeso Judito, da bi skupaj z Ogrsko pritisnil na \xc4\x8cehe z dveh strani. A o\xc4\x8ditno tudi ta zakon Poljski ni prinesel \xc5\xbeelenih politi\xc4\x8dnih koristi in Boleslav je leta 978 razdrl tudi ta zakon._NEWLINE_Tretji\xc4\x8d se je Boleslav poro\xc4\x8dil (987/89) z Emnildo, h\xc4\x8derko vplivnega slovanskega plemi\xc4\x8da Dobromira (najverjetneje vladarja Lu\xc5\xbeice). S tem so v ospredje poljskih osvajalnih interesov pri\xc5\xa1la ozemlja mejnih grofij Svetega rimskega cesarstva: Lu\xc5\xbeice, Meissna in Severne marke.\n_START_SECTION_\nPo prevzemu vladarskih dol\xc5\xbenosti\n_START_PARAGRAPH_\nKako je Boleslav I. po o\xc4\x8detovi smrti (992) zavzel njegovo mesto, ni povsem jasno. Glede na to, da je izgnal drugo Mje\xc5\xa1kovo \xc5\xbeeno Odo z njenimi tremi sinovi, svojimi polbrati, v njeno rodno Sa\xc5\xa1ko, nastop vladanja ni bil enostaven. Zgleda, da je prva leta vladanja uporabil za utrjevanje svoje oblasti proti doma\xc4\x8di opoziciji._NEWLINE_Leta 995 je pomagal cesarju Otonu III. pri pohodu na Lu\xc5\xbeico in si s tem pridobil njegovo zaupanje. Naklonjenost \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega sveta si je pridobil, ko je od Prusov odkupil posmrtne ostanke nekdanjega prvega pra\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa Vojteha (Adalberta), ki je ob pokristjanjevanju Prusov mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko umrl (997) vzhodno od Visline delte. Boleslav je dal truplo prepeljati v Gniezno in ga tam pokopati. (Vojteh je kasneje postal patron \xc4\x8cehov, Poljakov, Mad\xc5\xbearov in Prusov.)_NEWLINE_Leta 1000 je Gniezno in Vojtehov grob obiskal cesar Oton III., nekdanji Vojtehov u\xc4\x8denec, ki je v Poljski videl obetajo\xc4\x8do, voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8dno in pro\xc5\xbeno zaveznico. V svojem politi\xc4\x8dnem programu reorganizacije cesarstva ji je namenil pomembno vlogo, ki bi bila primerljiva z vlogami nem\xc5\xa1kega, italijanskega in burgundskega kraljestva._NEWLINE_Cesar in Boleslav sta si ob obisku izmenjala \xc4\x8dasti in darila. S soglasjem pape\xc5\xbea Silvestra II. so Poljaki dobili nad\xc5\xa1kofijo v Gnieznu, podrejeno neposredno Svetemu sede\xc5\xbeu v Rimu in metropolijo (cerkveno provinco), kateri so bile podrejene nove \xc5\xa1kofije v Vroclavu, Ko\xc5\x82obrzegu in Krakovu. Boleslavu so bile dodeljene nekatere pravice, ki priti\xc4\x8dejo samo kraljem, kot npr. imenovanje \xc5\xa1kofov. Verjetno so se tedaj dogovorili tudi za poroko med Boleslavovim sinom Mje\xc5\xa1kom II. in Richenzo, h\xc4\x8derko lotarin\xc5\xa1kega palatina Herenfrieda Ezzona in ne\xc4\x8dakinjo Ota III. Zaradi skoraj\xc5\xa1nje smrti Otona III. je bil zakon sklenjen, na zahtevo Boleslava, \xc5\xa1ele leta 1012._NEWLINE_S smrtjo Otona III. so propadli tudi njegovi na\xc4\x8drti. Po uboju meissen\xc5\xa1kega grofa Eckarda I., kandidata za novega nem\xc5\xa1kega kralja, ki ga je podpiral tudi Boleslav, je Boleslav podprl izvolitev Henrika IV. Bavarskega (sina Henrika II. Prepirljivca), ki je postal nem\xc5\xa1ki kralj in cesar Henrik II. Po zahrbtnem poskusu uboja Bolesalva, za katerim naj bi stal novi cesar, je pri\xc5\xa1lo med njima do odkritega sovra\xc5\xa1tva. Da bi zavaroval meje \xc5\xa0lezije proti zahodu, je Boleslav zavzel mejni grofiji Milsko (Zgornjo Lu\xc5\xbeico) in Lu\xc5\xbeico (Spodnjo Lu\xc5\xbeico)._NEWLINE_Po smrti \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja Vladivoja (\xe2\x80\xa01003) je Boleslav zavzel \xc4\x8ce\xc5\xa1ko z Moravsko (in morda tudi Slova\xc5\xa1ko) in v njej vladal dobro leto kot \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj Boleslav IV., dokler mu cesar \xc4\x8ce\xc5\xa1ke ni iztrgal, medtem ko je Boleslav zadr\xc5\xbeal Moravsko in morda Slova\xc5\xa1ko kot nekak\xc5\xa1ni poljski mejni grofiji do leta 1018. Med tem je potekala med cesarjem in Boleslavom vojna v treh etapah, 1004-05, 1007-13 in 1015-18. Kon\xc4\x8dala se je z mirom v Budzisynu (1018), s katerim je Boleslav obdr\xc5\xbeal Meissen in Lu\xc5\xbeico. Mir je bil potrjen s poroko ovdovelega Boleslava z Odo, h\xc4\x8derko meissen\xc5\xa1kega grofa Eckarda I._NEWLINE_Boleslav je leta 1018 v Kijevu uspe\xc5\xa1no izvedel voja\xc5\xa1ko posredovanje v korist svojega zeta, kijevskega velikega kneza Svjatopolka I. in Poljski priklju\xc4\x8dil dotlej sporno obmejno ozemlje ob Wieprzu in gornjem Bugu ter ob gornjem Sanu s Przemy\xc5\x9blom. Za kratek \xc4\x8das je bil najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vladar srednje iz vzhodne Evrope._NEWLINE_Prav na kraju \xc5\xbeivljenja je Boleslav leta 1025 izkoristil negotov notranji polo\xc5\xbeaj Nem\xc4\x8dije in si po smrti cesarja Henrika II. (\xe2\x80\xa01024) nadel kraljevsko krono; kronal ga je pape\xc5\xbeev odposlanec._NEWLINE_Boleslava II. je nasledil njegov sin iz zakona z Emnildo, Mje\xc5\xa1ko II.'