b"\n_START_ARTICLE_\nGeografija Irske\n_START_PARAGRAPH_\nIrska je otok v severozahodni Evropi v severnem Atlantskem oceanu, ki le\xc5\xbei na evropski kontinentalni polici, delu evrazijske plo\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Glavne geografske zna\xc4\x8dilnosti otoka so osrednje rahlo valovito ni\xc5\xbeavje, obkro\xc5\xbeeno z obalnimi gorami, \xc5\xa1tevilnimi barji in jezeri. Proti vzhodu in Irskemu morju se \xc5\xa1iri ni\xc5\xbeavje, ponekod obdano z nesklenjenim obro\xc4\x8dem ni\xc5\xbejih hribov. Hribovja na severu in severozahodu spadajo h Kaledonskemu gorstvu. Najvi\xc5\xa1ji vrh je Carrauntoohil (irsko Corr\xc3\xa1n Tuathail), ki je visok 1041 metrov in je del Armorikanskega gorstva. Zahodna obala je zelo raz\xc4\x8dlenjena, ima mnogo otokov, polotokov, rtov in zalivov (riasov) in klifov._NEWLINE_Otok deli reka Shannon, ki je dolga 386 km, od tega je estuarija 102,1 km, in je najdalj\xc5\xa1a reka na Irskem. Te\xc4\x8de ju\xc5\xbeno od okro\xc5\xbeja Cavan v Ulstru, da bi se sre\xc4\x8dala z Atlantikom ju\xc5\xbeno od Limericka. Poleg rek so \xc5\xa1tevilna jezera, od katerih je Lough Neagh najve\xc4\x8dje._NEWLINE_Politi\xc4\x8dno je otok sestavljen iz Republike Irske, ki zavzema pribli\xc5\xbeno pet \xc5\xa1estin otoka, in Severne Irske, ki je dr\xc5\xbeava v sestavi Zdru\xc5\xbeenega kraljestva in zavzema preostalo \xc5\xa1estino. Le\xc5\xbei zahodno od otoka Velike Britanije pribli\xc5\xbeno na 53\xc2\xb0N 8\xc2\xb0W. Ima skupno povr\xc5\xa1ino 84.421 km\xc2\xb2. Od Velike Britanije jo lo\xc4\x8duje Irsko morje in od celinske Evrope  Keltsko morje. Irska in Velika Britanija sta skupaj z bli\xc5\xbenjimi otoki splo\xc5\xa1no znani kot Britanski otoki; ker je zaradi Irske izraz sporen, je vse bolj priljubljeno poimenovanje Velika Britanija in Irska.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nGeologija Irske je raznolika. Razli\xc4\x8dne regije sestavljajo kamnine, ki pripadajo razli\xc4\x8dnim geolo\xc5\xa1kim obdobjem v razponu skoraj 2 milijardi let. Najstarej\xc5\xa1a znana irska kamnina je stara pribli\xc5\xbeno 1,7 milijarde let in le\xc5\xbei na otoku Inishtrahull ob severni obali polotoka Inishowen  in na kopnem pri Annagh Head na polotoku Mullet . Novej\xc5\xa1e formacije so drumlin (ena izmed oblik talne morene, ki jo je ledenik ob napredovanju odlo\xc5\xbeil v obliki elipti\xc4\x8dno oblikovanih hrbtov v smeri ledeni\xc5\xa1kega toka) in ledeni\xc5\xa1ke doline, ki so posledica zadnje ledene dobe, ter vrta\xc4\x8de in jamske formacije na apnen\xc4\x8dastih obmo\xc4\x8djih Clare. _NEWLINE_Irska geolo\xc5\xa1ka zgodovina obsega vse od vulkanizma in tropskih morij do zadnjega ledeni\xc5\xa1kega obdobja. Oblikovana je bila v dveh razli\xc4\x8dnih delih in se po\xc4\x8dasi zdru\xc5\xbeila pred pribli\xc5\xbeno 440 milijoni let. Zaradi tektonike in u\xc4\x8dinka ledu se je nivo morja vi\xc5\xa1al in ni\xc5\xbeal. V vseh delih dr\xc5\xbeave so tako nastale kamnine posledica teh procesov. Nazadnje so na dana\xc5\xa1njo pokrajino vplivali ledeniki . Take variacije na obeh obmo\xc4\x8djih skupaj z razlikami med vulkanskimi obmo\xc4\x8dji in plitvimi morji dajejo Irski tudi raznolika tla. _NEWLINE_Ju\xc5\xbeni del otoka se je nagubal v obdobju hercinske orogeneze. Hribovja so del Armorikanskega gorstva in so zgrajena iz paleozoiskih pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov in apnencev, najvi\xc5\xa1ji vrhovi so iz kvarcita. Ve\xc4\x8dina preostalega dela se je dvignila v obdobju kaledonske orogeneze. Tako je Kaledonsko gorstvo zgrajeno iz predkambrijskih magmatskih in metamorfnih kamnin. Gore so iz granita, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, apnenca s kra\xc5\xa1kimi obmo\xc4\x8dji in bazaltne formacije.  Veliko je obse\xc5\xbenih barij (12.000 km\xc2\xb2), zna\xc4\x8dilna je tudi dobro odcedna rjava zemlja._NEWLINE_Pred okoli 65 milijoni let je bil severni del Irske izpostavljen vulkanom. Te kamnine so bile s\xc4\x8dasoma odstranjene z denundacijo, razen prostrane 4000 km\xc2\xb2 velike Antrimske planote (Antrim Plateau) v Severni Irski. Bazaltni stebri na obali, imenovani Velikanova pot (Giant's Caiseway, tudi Velikanove stopinje), so znamenita turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji del Irske je bil v zadnjih 60 milijonih let ve\xc4\x8dinoma nad morsko gladino. Tako je bila pokrajina oblikovana z erozijo in vremenskimi vplivi na kopnem . Dolgotrajna erozija tudi pomeni, da je ve\xc4\x8dina paleogenskih in neogenskih sedimentov izginila ali je, kot je znano v nekaj primerih, zakopana pod kvartarnimi sedimenti. Pred kvartarno poledenitvijo je bila pokrajina prekrita z debelim slojem regolita na vi\xc5\xa1avju in v ni\xc5\xbeinah na krasu. Bilo je nekaj polemik o prete\xc5\xbeno ravnih povr\xc5\xa1inah, ki so bile najdene na Irskem . Medtem ko so nekateri trdili, da so nastale zaradi morskih usedlin, drugi vidijo te povr\xc5\xa1ine kot planote, ki so jih povzro\xc4\x8dile vremenske razmere in re\xc4\x8dna erozija. Ne le da je njihov izvor sporen, sporna sta tudi njihov dejanski obseg in vloga sprememb na morju in tektonike pri njihovem oblikovanju. Ve\xc4\x8dina re\xc4\x8dnih sistemov na Irskem je nastala v kenozoiku pred kvartarno poledenitvijo. Reke ve\xc4\x8dinoma sledijo strukturnim zna\xc4\x8dilnostim geologije Irske. Morska erozija od miocena naprej je morda oblikovala obalo Irske in jo preselila ve\xc4\x8d kot 100 km zahodno. Predkvartarni relief je bil bolj dramati\xc4\x8den kot dana\xc5\xa1nja od ledu zglajena krajina.\n_START_SECTION_\nGorovja\n_START_PARAGRAPH_\nIrska je sestavljena iz ve\xc4\x8dinoma planotastih nizko le\xc5\xbee\xc4\x8dih hribovij na srednjem vzhodu, obkro\xc5\xbeenih z gorskimi obmo\xc4\x8dji, kot so (za\xc4\x8den\xc5\xa1i z okro\xc5\xbejem Kerry in v nasprotni smeri urnega kazalca) Macgillycuddy's Reeks, pogorja Comeragh, Blackstairs, Wicklow, Mournes, Glens of Antrim, Sperrin, Bluestack, Derryveagh, Ox, Nephinbeg in skupina Twelve Bens Maumturksa. Nekatere gorske verige so \xc5\xa1e bolj v notranjosti na jugu Irske, kot so pogorje Galtee (najvi\xc5\xa1je pogorje v notranjosti), Silvermine in Slieve Bloom. Najvi\xc5\xa1ji vrh je Carrauntoohil, 1038 m,  v MacGillycuddy Reeks, ledeni\xc5\xa1ko preoblikovanem pogorju iz paleozojskih pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov in apnencev. Irske gore niso visoke, samo trije vrhovi so vi\xc5\xa1ji od 1000 m , 457 jih presega vi\xc5\xa1ino 500 m.\n_START_SECTION_\nReke in jezera\n_START_PARAGRAPH_\nReke te\xc4\x8dejo po\xc4\x8dasi, imajo enakomerne pretoke in te\xc4\x8dejo po \xc5\xa1irokih, plitvih in zamo\xc4\x8dvirjenih obmo\xc4\x8djih._NEWLINE_Glavna reka na Irskem je Shannon. S 360,5 km je najdalj\xc5\xa1a reka na Irskem, lo\xc4\x8duje notranjost (midlands) od zahodnega dela otoka. Reka te\xc4\x8de skozi tri jezera: Lough Allen (61 km\xc2\xb2), Lough Ree (105 km\xc2\xb2) in Lough Derg (118 km\xc2\xb2). Od tega je Lough Derg najve\xc4\x8dje. Shannon se izliva v Atlantski ocean za mestom Limerick v 110 km dolgem estuariju. _NEWLINE_Druge ve\xc4\x8dje reke so \xc5\xa1e Liffey, Lee, Blackwater, Nore, Suir, Barrow, Bann, Fojla, Erne in Boyne._NEWLINE_Lough Neagh v Ulstru je najve\xc4\x8dje jezero (irsko lough) na Irskem in v Veliki Britaniji. Drugi veliki jezeri sta Lough Erne in Lough Corrib (168 km\xc2\xb2)._NEWLINE_Po pokrajini so \xc5\xa1tevilna manj\xc5\xa1a jezera, mo\xc4\x8dvirja in barja (najve\xc4\x8dje je Bog of Allen, nekdaj 958 km\xc2\xb2).\n_START_SECTION_\nZalivi\n_START_PARAGRAPH_\nLough Swilly (irsko lough = zaliv) v grofiji Donegal lo\xc4\x8duje eno stran polotoka Inishowen. Lough Foyle na drugi strani je eden ve\xc4\x8djih irskih zalivov in le\xc5\xbei med grofijama Donegal in Londonderry. Sledi Belfastski zaliv med grofijama Antrim in Down. V grofiji Down je tudi Strangfordski zaliv, ki delno lo\xc4\x8duje polotok Ards od celine. Sledi \xc5\xa1e Carlingfordski zaliv med grofijama Down in Louth._NEWLINE_Dublinski zaliv je naslednji pomemben zaliv, medtem ko je vzhodna obala Irske ve\xc4\x8dinoma neraz\xc4\x8dlenjena do pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Wexford pri ustju reke Slaney. Na ju\xc5\xbeni obali je zaliv Waterford v ustju reke Suir (v katerega te\xc4\x8deta dve od Treh sester (reka Nore in reka Barrow)). Naslednji ve\xc4\x8dji zaliv je pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Cork ob izlivu reke Lee, v katerem je otok Great Island._NEWLINE_Dunmanski zaliv, estuarij Kenmare in zaliv Dingle so vsi zalivi med polotoki grofije Kerry. Severno od teh je estuarij reke Shannon. Med severnim delom grofije Clare in grofijo Galway je zaliv Galway. Clew Bay le\xc5\xbei na obali grofije Mayo, ju\xc5\xbeno od otoka Achill, medtem ko so zalivi Broadhaven, Blacksod in Sruth Fada Conn na severozahodu Connachta v Severnem Mayu. Zaliv Killala je na severovzhodni obali Mayo. Donegalski zaliv  je glavni zaliv med grofijama Donegal in Sligo.\n_START_SECTION_\nRti\n_START_PARAGRAPH_\nMalin Head (irsko Cionn Mh\xc3\xa1lanna) (55\xc2\xb023\xe2\x80\xb2N 7\xc2\xb022\xe2\x80\xb2W) je najsevernej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka na Irskem in le\xc5\xbei na polotoku Inishowen, medtem ko je Mizen Head (irsko Carn U\xc3\xad N\xc3\xa9id) (51\xc2\xb027\xe2\x80\xb21\xe2\x80\xb3N 9\xc2\xb049\xe2\x80\xb210\xe2\x80\xb3W) najju\xc5\xbenej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka na polotoku Kilmore, zato se izraz Malin head to Mizen head (ali obratno) uporablja za vse, kar se nana\xc5\xa1a na otok Irska kot celoto. Carnsore Point (irsko Carn tS\xc3\xb3ir ali Ceann an Chairn) (52\xc2\xb010\xe2\x80\xb214\xe2\x80\xb3N 6\xc2\xb021\xe2\x80\xb220\xe2\x80\xb3W) je \xc5\xa1e ena skrajna to\xc4\x8dka Irske in je ju\xc5\xbena mejna to\xc4\x8dka Irskega morja. Dalje vzdol\xc5\xbe obale je Hook Head (irsko Rinn Du\xc3\xa1in) (52\xc2\xb007\xe2\x80\xb225.68\xe2\x80\xb3N 6\xc2\xb055\xe2\x80\xb244.76\xe2\x80\xb3W), ki le\xc5\xbei v bli\xc5\xbeini zgodovinskega mesteca Loftus Hall, medtem ko je Old Head of Kinsale (irsko An Seancheann) (51\xc2\xb036.287\xe2\x80\xb2N 8\xc2\xb032.018\xe2\x80\xb2W) najbli\xc5\xbeja to\xc4\x8dka celini (18 km), kjer je bila RMS Lusitania potopljena leta 1915. Tukaj je v 17. stoletju prvi svetilnik zgradil Robert Reading._NEWLINE_Loop Head (irsko Ceann L\xc3\xa9ime) (52\xc2\xb033\xe2\x80\xb239.5\xe2\x80\xb3N 9\xc2\xb055\xe2\x80\xb254.3\xe2\x80\xb3W) je rt na severni strani estuarija reke Shannon, kjer ima grofija Clare najbolj zahodno to\xc4\x8dko obale Irske z Atlantikom. Na nasprotni strani estuarija je Kerry Head. Hag's Head (52\xc2\xb056\xe2\x80\xb210\xe2\x80\xb3N 9\xc2\xb028\xe2\x80\xb215\xe2\x80\xb3W) je \xc5\xa1e en zanimiv rt na severozahodni obali grofije Clare, je najbolj ju\xc5\xbena to\xc4\x8dka Moherskih klifov, kjer so pe\xc4\x8dine nenavadno oblikovane in spominjajo na \xc5\xbeensko glavo, ki gleda na morje._NEWLINE_Erris Head (irsko Ceann Iorrais) (54.30128\xc2\xb0N 9.9972\xc2\xb0W) je najbolj severozahodna to\xc4\x8dka Connachta. Je dobro znan in priznan mejnik, ki ga uporabljajo mornarji in vremenski napovedovalci, ter tudi razgledi\xc5\xa1\xc4\x8de z neoviranim pogledom na Atlantski ocean in s strmimi skalnimi stenami.\n_START_SECTION_\nOtoki in polotoki\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg glavnega otoka Irske je otok Achill na severozahodu najve\xc4\x8dji otok v skupini. Otok je naseljen in je povezan s kopnim z mostom. Nekateri drugi ve\xc4\x8dji otoki so: Aranski otoki ob obali ju\xc5\xbenega Connachta oziroma nasproti zaliva Galway, kjer \xc5\xbeivi irsko govore\xc4\x8da skupnost (gaeltacht), otok Valentia, sorazmerno naseljen, povezan z mostom na jugovzhodnem koncu, in otok Omey ob obali Connemara, ki je plimski otok._NEWLINE_Nekateri najbolj znani polotoki na Irskem so v ob\xc4\x8dini Kerry; polotok Dingle, Iveragh in Beara. Polotok Ards je eden ve\xc4\x8djih polotokov zunaj Kerryja. Polotok Inishowen v grofiji Donegal ima najsevernej\xc5\xa1o to\xc4\x8dko Irske Malin Head in \xc5\xa1tevilna pomembna mesta in jezera. Najsevernej\xc5\xa1a irska zna\xc4\x8dilnost je najbolj severni otok Inishtrahull nasproti rta Malin Head. Njegov status je sporen, saj ga zahtevajo Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Irska, Danska (za Ferske otoke) in Islandija. Najbolj ju\xc5\xbena to\xc4\x8dka je Rocknet Fastnet (51\xc2\xb023\xe2\x80\xb23\xe2\x80\xb3N 9\xc2\xb036\xe2\x80\xb21\xe2\x80\xb3W)._NEWLINE_Hebridi, danes \xc5\xa1kotski, in Anglesey v Walesu so spadali pod Irsko (Hibernija) po mnenju gr\xc5\xa1ko-rimskega geografa Ptolemaja .\n_START_SECTION_\nKras\n_START_PARAGRAPH_\nBurren (irsko Boireann, kar pomeni velika skala) je okoljsko pomembna regija v severozahodni grofiji Clare na Irskem, kjer prevladuje ledeni\xc5\xa1ko preoblikovan kras (ali v\xc4\x8dasih glaciokra\xc5\xa1ka [1] krajina). Odvisno od opredelitve meri 250 km\xc2\xb2 in 560 km\xc2\xb2. Del Burrna je tudi Narodni park Burren, najmanj\xc5\xa1i od \xc5\xa1estih narodnih parkov na Irskem, celotno obmo\xc4\x8dje Burren in sosednje ozemlje, vklju\xc4\x8dno z Moherskimi klifi, pa je del geoparka.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nIrsko podnebje je blago, vla\xc5\xbeno, z veliko padavinami in pomanjkanjem temperaturnih skrajnosti. Opredeljeno je kot zmerno oceansko podnebje ali Cfb v sistemu K\xc3\xb6ppnove podnebne klasifikacije.  Dr\xc5\xbeava ima na splo\xc5\xa1no topla poletja in blage zime. Je precej topleje od drugih obmo\xc4\x8dij na isti zemljepisni \xc5\xa1irini na drugi strani Atlantika, kar je posledica toplote, ki jo spro\xc5\xbei Atlantski tok s Severnoatlantskim in Zalivskim tokom._NEWLINE_Vpliv Severnoatlantskega toka zagotavlja tudi, da obala Irske ostane pozimi brez ledu. Podnebje na Irskem ne do\xc5\xbeivlja skrajnih vremenskih razmer, pri \xc4\x8demer so tornadi in podobne vremenske zna\xc4\x8dilnosti redki, vendar pa je nagnjena k ciklonom na vzhodu, ki prihajajo s severnega Atlantika._NEWLINE_Prevladujo\xc4\x8di veter piha od jugozahoda in vpliva na erozijo na zahodni obali. Padavine so zato \xc5\xa1e posebej pomemben del irskega \xc5\xbeivljenja na zahod, z otokom Valentia ob zahodni obali grofije Kerry, kjer je skoraj dvakrat toliko letnih padavin kot v Dublinu na vzhodu (1400 mm v primerjavi s 762 mm). _NEWLINE_Januar in februar sta najhladnej\xc5\xa1a meseca v letu, povpre\xc4\x8dna dnevna temperatura zraka pa med 4 in 7 \xc2\xb0C. Julij in avgust sta najtoplej\xc5\xa1a, povpre\xc4\x8dna dnevna temperatura pa od 14 do 16 \xc2\xb0C, medtem ko je dnevna najvi\xc5\xa1ja vrednost v juliju in avgustu od 17 do 18 \xc2\xb0C blizu obale, od 19 do 20 \xc2\xb0C v notranjosti. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav so skrajni vremenski dogodki na Irskem razmeroma redki v primerjavi z drugimi dr\xc5\xbeavami na evropski celini, se pojavljajo. Atlantska depresija, ki se pojavlja predvsem v decembru, januarju in februarju, lahko ob\xc4\x8dasno prinese vetrove do 160 km/h do zahodnih obal dr\xc5\xbeave, medtem ko se v poletnih mesecih, zlasti okoli konca julija/zgodnjega avgusta, lahko razvijejo neurja.\n_START_SECTION_\nBarja\n_START_PARAGRAPH_\nIrska ima 12.000 km\xc2\xb2 barij , ki so sestavljena iz dveh razli\xc4\x8dnih vrst, nizko barje in visoko barje. Nizka barja so obmo\xc4\x8dja \xc5\xa1oti\xc5\xa1\xc4\x8d, ki nastajajo tam, kjer je veliko padavin in nizka stopnja evapotranspiracije, kar omogo\xc4\x8da, da se \xc5\xa1ota razvije ne samo v vla\xc5\xbenih votlinah, temve\xc4\x8d na velikih povr\xc5\xa1inah valovitih tal; so bogatej\xc5\xa1a od obeh vrst. Oblikovala so se na obmo\xc4\x8djih, na katerih so kmetje \xc5\xbee v neolitiku o\xc4\x8distili drevesa za poljedelstvo. Ker so tako o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da s\xc4\x8dasoma postala neuporabna, so se tla za\xc4\x8dela izsu\xc5\xa1evati in postala bolj kisla, kar je ustvarilo primerno okolje za rast vresja (Calluna vulgaris) in razli\xc4\x8dne vrste lo\xc4\x8dja (Juncaceae). Iz ostankov teh rastlin je nastal sloj \xc5\xa1ote. Ena najve\xc4\x8djih povr\xc5\xa1in atlantske \xc5\xa1ote na Irskem je v grofiji Mayo. _NEWLINE_Visoka barja so najpogostej\xc5\xa1a v kotlini reke Shannon. Nastala so, ko so se po ledeni dobi nekateri deli napolnili z vodo, da so nastala jezera. Drobci trstja v teh jezerih so oblikovali plast na dnu. Ta je s\xc4\x8dasoma zadu\xc5\xa1ila jezero, se dvignila nad povr\xc5\xa1ino in oblikovala dvignjeno barje. _NEWLINE_Od 17. stoletja so \xc5\xa1oto rezali za gorivo za ogrevanje in kuhanje v gospodinjstvih. Postopek se je pospe\xc5\xa1il, ko se je za\xc4\x8delo gospodarsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje barij. V 40. letih prej\xc5\xa1njega stoletja so uvedli stroje za rezanje \xc5\xa1ote in omogo\xc4\x8dili ve\xc4\x8dje izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje. Poleg doma\xc4\x8de uporabe se komercialno pridobljena \xc5\xa1ota uporablja v \xc5\xa1tevilnih industrijskih panogah, zlasti pri pridobivanju elektri\xc4\x8dne energije [52], \xc4\x8deprav se \xc5\xa1ota povezuje z biomaso za pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije z dvojnim spro\xc5\xa1\xc4\x8danjem [53]._NEWLINE_V zadnjih letih je bilo z rezanjem uni\xc4\x8dene preve\xc4\x8d \xc5\xa1ote, pove\xc4\x8dala pa se je tudi skrb za okolje. Te\xc5\xbeava je \xc5\xa1e posebej akutna na dvignjenih barjih, saj dajejo gorivo vi\xc5\xa1je kakovosti. Na Irskem in na Severnem Irskem so zdaj narejeni na\xc4\x8drti za ohranitev ve\xc4\x8dine preostalih dvignjenih barij na otoku.\n_START_SECTION_\nNafta, zemeljski plin in minerali\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovanje zemeljskega plina na morju se je za\xc4\x8delo leta 1970. Prvo ve\xc4\x8dje odkritje je bilo plinsko polje Kinsale Head leta 1971. Naslednje je bilo manj\xc5\xa1e polje Ballycotton leta 1989 in plinsko polje Corrib leta 1996. Plin s teh polj se \xc4\x8drpa na kopnem in se uporablja v doma\xc4\x8de in industrijske namene. Naftno polje Helvick, ki naj bi vsebovalo ve\xc4\x8d kot 28 milijonov sod\xc4\x8dkov (4.500.000 m\xc2\xb3) nafte, je odkritje leta 2000. Irska je najve\xc4\x8dji evropski proizvajalec cinka s tremi delujo\xc4\x8dimi rudniki cinka v Navanu, Galmoyu in Lisheenu. Druge mineralne zaloge z dejansko ali morebitno komercialno vrednostjo vklju\xc4\x8dujejo zlato, srebro, sadro, smukec, kalcit, dolomit, stre\xc5\xa1ni skrilavec, agregat apnenca, gradbeni kamen, pesek in gramoz._NEWLINE_Na kopnem sta tudi nafta in zemeljski plin, na primer kotlina Lough Allen, 270 km\xc2\xb3 plina ter 1,5 milijarde sod\xc4\x8dkov (240.000.000 m\xc2\xb3) nafte. \xc5\xbde nekaj obmo\xc4\x8dij se izkori\xc5\xa1\xc4\x8da, na primer \xc5\xa1pansko polje s 35 km\xc2\xb3 plina in 206 milijonov sod\xc4\x8dkov (32.800.000 m\xc2\xb3) nafte. Zaloge kotline Corrib so prav tako precej velike, plinsko polje Dunquin vsebuje zemeljski plin v vi\xc5\xa1ini 710 km\xc2\xb3 in 4,13 milijarde sodov (657.000.000 m\xc2\xb3) nafte. [60]_NEWLINE_Marca 2012 je bila prva komercialna naftna vrtina izvrtana 70 km od obale Cork. Naftna vrtina Barryroe prina\xc5\xa1a 3500 sod\xc4\x8dkov na dan."