b'\n_START_ARTICLE_\nOgljikovodik\n_START_PARAGRAPH_\nOgljikovodik (skovanka iz besed ogljik in vodik) je organska spojina, ki je zgrajena izklju\xc4\x8dno iz ogljika in vodika. Ogljikovodiki se v grobem delijo na acikli\xc4\x8dne ogljikovodike, katerih molekule imajo obliko bolj ali manj razvejane verige in cikli\xc4\x8dne ogljikovodike, katerih molekule imajo obliko obro\xc4\x8da. V prvo skupino spadajo alkani, alkeni in alkini, v drugo skupino pa cikloalkani, cikloalkeni in cikloalkini ter aromatski ogljikovodiki. Ogljikovodiki nimajo funkcionalnih skupin._NEWLINE_Ogljik tvori v organskih spojinah \xc5\xa1tiri kovalentne vezi, ki so lahko enojne, dvojne ali trojne. Veliko \xc5\xa1tevilo spojin, v Beilsteinovi bazi podatkov je trenutno 9,8 milijona spojin, je posledica njegove lastnosti, da se lahko ve\xc5\xbee sam s seboj v teoreti\xc4\x8dno neomejeno dolge verige (katenacija) in obro\xc4\x8de, pa tudi v bolj zapletene strukture. Tak\xc5\xa1na sposobnost je posledica popolnoma nepolarne kovalentne vezi C-C in skoraj nepolarne vezi C-H, ker je razlika elektronegativnosti ogljika in vodika samo 0,35. Izrazita nepolarnost daje ogljikovodikom tudi kemi\xc4\x8dno stabilnost, kar potrjuje nafta, ki je stara ve\xc4\x8d milijonov let._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino ogljikovodikov na Zemlji najdemo v surovi nafti in zemeljskem plinu, prisotni pa so tudi v atmosferah drugih planetov na\xc5\xa1ega Oson\xc4\x8dja, na njihovih lunah, repih meteorjev in ogljikovih hondritih. Na najve\xc4\x8dji Saturnovi luni Titanu so odkrili cela jezera teko\xc4\x8dega metana, kar je kasneje potrdila vesoljska sonda Cassini-Huygens._NEWLINE_Spojine, ki poleg ogljika in vodika vsebujejo tudi druge elemente, na primer \xc5\xbeveplo ali du\xc5\xa1ik, ne spadajo med prave ogljikovodike.\n_START_SECTION_\nFizikalne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa temperaturi tali\xc5\xa1\xc4\x8da in vreli\xc5\xa1\xc4\x8da velja splo\xc5\xa1no pravilo, da z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dim \xc5\xa1tevilom ogljikovih atomov nara\xc5\xa1\xc4\x8data. Spojine z majhnim \xc5\xa1tevilom ogljikovih atomov so plini, npr. metan, eten in etin , z malo ve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom teko\xc4\x8dine, na primer oktan in benzen), s \xc5\xa1e ve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom ogljikovih atomov pa trdne snovi, na primer parafinski voski in naftalen.\n_START_SECTION_\nKemijske lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1ne kemijske lastnosti ogljikovodikov so odvisne od njihove zgradbe. Najmanj reaktivni so alkani, ker imajo samo enojne vezi, z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem \xc5\xa1tevila dvojnih ali celo trojnih vezi pa njihova reaktivnost nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Vsi ogljikovodiki s kisikom zgorijo v ogljikov dioksid in vodo. Pri segrevanju brez prisotnosti kisika razpadejo v ogljikovodike z manj\xc5\xa1o molekulsko maso.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nPlinasti in teko\xc4\x8di ogljikovodiki, predvsem alkani, so eden od najpomembnej\xc5\xa1ih virov energije. Uporabljajo se predvsem kot viri toplote, goriva za bencinske in dizelske motorje, maziva in surovina za proizvodnjo asfalta. Uporabljajo se tudi kot potisni plini za pr\xc5\xa1ila in topila._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i polimerizirani ogljikovodiki so polietilen in polipropilen, iz katerih se izdelujejo folije, cevi in predmeti za vsakdanjo rabo, na primer nakupovalne vre\xc4\x8dke, polibutadien in poliizopren (2-metilpentadien), ki sta nadomestek za naravni gumij in polistiren, iz katerega se izdeluje stiropor.'