b'\n_START_ARTICLE_\nZanos\n_START_PARAGRAPH_\nZanos je stanje popolnega osredoto\xc4\x8danja in usmerjene pozornosti na izvajanje  dolo\xc4\x8dene mentalne ali fizi\xc4\x8dne aktivnosti. Je trenutna, subjektivna izku\xc5\xa1nja, pri \xc4\x8demer je bistvenega pomena posameznikovo dojemanje naloge, sebe in okolja. V stanju zanosa posameznik v celoti izkori\xc5\xa1\xc4\x8da svoj potencial, je notranje motiviran za opravljanje naloge, zmanj\xc5\xa1a se njegova stopnja samozavedanja in ob\xc4\x8dutek za \xc4\x8das.\n_START_SECTION_\nZgodovina razvoja pojma\n_START_PARAGRAPH_\nPojem zanosa je prvi opredelil Mihaly Csikszentmihalyi (1975) z namenom, da bi bolje razlo\xc5\xbeil mehanizem motivacije. Njegovo za\xc4\x8detno raziskovanje je temeljilo na podatkih, zbranih z uporabo metode intervjuja. Pri svojih \xc5\xa1tudijah se je prvotno osredoto\xc4\x8dal na prou\xc4\x8devanje zanosa le na podro\xc4\x8dju prostovoljnih aktivnostih; izvajal je \xc5\xa1tudije s slikarji, plezalci, plesalci in glasbeniki. Kasneje je Csikszentmihalyi oblikoval posebno metodo imenovano ESM (Experience sampling method), s katero je prou\xc4\x8deval posameznikovo trenutno motivacijo za opravljanje naloge s pomo\xc4\x8djo lestvice Likertovega tipa. Odgovore posameznikov je bele\xc5\xbeil tekom tedna, pri \xc4\x8demer je vsak dan opravil ve\xc4\x8d meritev in ugotavljal katere so tiste aktivnosti, ki spro\xc5\xbeijo in vzdr\xc5\xbeujejo stanje zanosa.\n_START_SECTION_\nDvodimenzionalni model zanosa\n_START_PARAGRAPH_\nNa podlagi ugotovitev, pridobljenih v \xc5\xa1tudijah, sta Jackson in Csikszentmihalyi (1999) oblikovala dvodimenzionalni model zanosa. Ugotovila sta, da lahko posameznik stanje zanosa dose\xc5\xbee le takrat, ko svoje sposobnosti visoko ocenjuje, hkrati pa nalogo dojema kot izziv. Posledica nizkih sposobnosti in do\xc5\xbeivljanje naloge kot te\xc5\xbeavne vzpostavi stanje anksioznosti, nizke sposobnosti in odsotnost do\xc5\xbeivljanja naloge kot izziva spro\xc5\xbeita ob\xc4\x8dutja apatije, visoke sposobnosti in zaznana nizka te\xc5\xbeavnost naloge pa dolg\xc4\x8das.\n_START_SECTION_\nZanos: stanje ali osebnostna lastnost?\n_START_PARAGRAPH_\nPomembno vpra\xc5\xa1anje pri opredeljevanju pojma je vpra\xc5\xa1anje o njegovi naravi. Pojem zanosa lahko opredelimo kot stanje ali osebnostno lastnost. Razlika med stanjem in osebnostno lastnostjo je v tem, da  slednja opredeljuje posameznikovo ponavljajo\xc4\x8de se vedenje kot posledico njegove dedne dispozicije za to vedenje. Gre za relativno trajno lastnost posameznika. Pojem stanja pa pomeni, da se dolo\xc4\x8deno vedenje pojavlja le ob\xc4\x8dasno, v specifi\xc4\x8dnih situacijah in ni pod tolik\xc5\xa1nim vplivom delovanja genov. Zanos kot stanje lahko razumemo v smislu trenutnega miselnega stanja, ki ga oseba do\xc5\xbeivi med izvajanjem neke specifi\xc4\x8dne aktivnosti. To pomeni, da je njegovo do\xc5\xbeivljanje bolj situacijsko pogojeno in ga v splo\xc5\xa1nem ne do\xc5\xbeivi pogosto. Csikszentmihalyi (1990) zagovarja, da je zanos mogo\xc4\x8de dojeti tudi kot trajno osebnostno lastnost. Pod pojem avtoteli\xc4\x8dne osebnosti avtor uvr\xc5\xa1\xc4\x8da tiste osebe, ki imajo ve\xc4\x8djo tendenco k do\xc5\xbeivljanju zanosa neodvisno od situacije. Tem osebam pripisuje zna\xc4\x8dilnosti kot so pogostej\xc5\xa1e iskanje izzivov, sposobnost dobre koncentracije, sposobnost ignoriranja nerelevantnih dra\xc5\xbeljajev v okolju, nizko izra\xc5\xbeena anksioznost, visoko samospo\xc5\xa1tovanje in visoka notranja motivacija.\n_START_SECTION_\nRaziskave o zanosu na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1tudiji, ki sta jo izvedla Bryce in Haworth (2002) se je izkazalo, da \xc5\xbeenske na delovnem mestu do\xc5\xbeivljajo zanos pri aktivnostih, ki so povezane z re\xc5\xa1evanjem problemov, organizacijo pri delu in sodelovanju s sodelavci, medtem ko mo\xc5\xa1ki zanos pogosteje do\xc5\xbeivijo pri izvajanju nalog, ki so \xc4\x8dasovno omejene, izvajanju projektov in iskanju novega posla._NEWLINE_Bakker (2005) je ugotovil, da u\xc4\x8ditelji glasbe do\xc5\xbeivijo zanos, \xc4\x8de ob\xc4\x8dutijo ve\xc4\x8djo avtonomnost pri delu, dobijo ve\xc4\x8d povratnih informacij in so dele\xc5\xbeni ve\xc4\x8dje socialne podpore ter supervizij. _NEWLINE_Raziskava med srednje\xc5\xa1olskimi u\xc4\x8ditelji ka\xc5\xbee na pomembne vplive socialne podpore, spodbujanja kreativnosti, jasnih pravil in norm ter jasnih ciljev na do\xc5\xbeivljanje zanosa._NEWLINE_Raziskava, v katero so bili vklju\xc4\x8deni razli\xc4\x8dni sektorji v desetih razli\xc4\x8dnih delovnih organizacijah je pokazala na pomemben vpliv ob\xc4\x8dutka avtonomnosti, povratne informacije, identificiranja z nalogo, pomena naloge in pestrega nabora spretnosti, ki so potrebne za opravljanje naloge, na pove\xc4\x8dano do\xc5\xbeivljanje zanosa med delom. _NEWLINE_Slednje ka\xc5\xbee na to, da na do\xc5\xbeivljanje zanosa na delovnem mestu pomembno vpliva tako narava aktivnosti, v katero je posameznik vpleten kot tudi njegovo do\xc5\xbeivljanje le-te.'