b'\n_START_ARTICLE_\nLIGO\n_START_PARAGRAPH_\nObservatorij gravitacijskega valovanja z laserskim interferometrom (izvirno angle\xc5\xa1ko Laser Interferometer Gravitational-Wave Observatory, okraj\xc5\xa1ano LIGO) je fizikalni poskus in observatorij za zaznavanje gravitacijskega valovanja in razvoj opazovanja gravitacijskega valovanja kot astronomskega orodja. V ZDA so zgradili dva velika observatorija z namenom zaznavanja gravitacijskega valovanja s pomo\xc4\x8djo laserske interferometrije. Zaznata lahko spremembo v premiku zrcal odmaknjenih za 4\xc2\xa0km manj kot 1/10.000 premera naboja protona, kar je enako merjenju razdalje med Soncem in zvezdo Proksima Kentavra s to\xc4\x8dnostjo manj\xc5\xa1o kot je premer preseka \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega lasu._NEWLINE_Za\xc4\x8detna observatorija LIGO je financirala Nacionalna znanstvena ustanova (NSF), zamislila, zgradila in upravljata pa ju Caltech in MIT. Med letoma 2002 in 2010 sta observatorija zbirala podatke, vendar brez zaznave gravitacijskega valovanja._NEWLINE_Projekt Napredni LIGO (Advanced LIGO) za izbolj\xc5\xa1avo izvrnih detektorjev LIGO je za\xc4\x8del z delom leta 2008, NSF pa ga \xc5\xa1e vedno financira s pomembnimi doprinosi Britanskega sveta za znanstvene in tehnolo\xc5\xa1ke mo\xc5\xbenosti, nem\xc5\xa1ke Dru\xc5\xbebe Maxa Plancka in Avstralskega raziskovalnega sveta. Izbolj\xc5\xa1ani detektorji so za\xc4\x8deli z delovanjem leta 2015. Prvo zaznavo gravitacijskega valovanja sta objavila leta 2016 LIGO Scientific Collaboration (LSC) in Virgo Collaboration z mednarodnim sodelovanjem znanstvenikov z ve\xc4\x8d univerz in raziskovalnih ustanov. Znanstveniki, ki so vklju\xc4\x8deni v projekt in analizo podatkov za gravitacijsko astronomijo, so organizirani prek LSC in pri tem sodeluje ve\xc4\x8d kot 1000 znanstvenikov po svetu, kakor tudi ve\xc4\x8d kot 440.000 dejavnih uporabnikov projekta distribuiranega ra\xc4\x8dunanja Einstein@Home od december 2016._NEWLINE_LIGO je najve\xc4\x8dji in najstremljivej\xc5\xa1i projekt, ki ga je kadarkoli financirala NSF._NEWLINE_Do sedaj so z LIGO zaznali 5 gravitacijskih valov od katerih so bili prvi \xc5\xa1tirje pari trkajo\xc4\x8dih \xc4\x8drnih lukenj. Peti zaznani dogodek (ozna\xc4\x8den kot GW170817) 17. avgusta 2017 je bila prva zaznava trka dveh nevtronskih zvezd, pri \xc4\x8demer so ga isto\xc4\x8dasno zaznali opti\xc4\x8dno s konvencionalnimi daljnogledi._NEWLINE_Ob\xc4\x8dutljivost detektorjev je pove\xc4\x8dana z zelo mo\xc4\x8dnim vhodnim laserjem, ki ima v tem primeru mo\xc4\x8d 200 W. S pomo\xc4\x8djo rekuperacije odbite svetlobe se mo\xc4\x8d pove\xc4\x8da preko 700 W. Poleg tega se primerno izbere laserski na\xc4\x8din pri \xc4\x8demer ima svetloba zelo to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno frekvenco. Laser deluje v infrarde\xc4\x8dem delu spektra z valovno dol\xc5\xbeino 1064 nm. Zaradi tega se stekla in zrcala ne pregrevajo. Interferometer lahko zazna gravitacijsko valovanje v obsegu od 43 do 10.000 km, kar odgovarja frekvencam od 30 do 7000 Hz.'