b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0u\xc5\xa1ko\n_START_SECTION_\nO delu\n_START_PARAGRAPH_\nPravljica \xc5\xa0u\xc5\xa1ko in gozdni dan je kratka sodobna pravljica. Upo\xc5\xa1teva vse prvine pravlji\xc4\x8dnih elementov: stopnjuje napetost, se zaplete, a na koncu sre\xc4\x8dno, kot se za pravljico spodobi, tudi razplete. Po obsegu je dolga nekaj deset strani. Dogaja se v sodobnem, dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu, in sicer v vrtni utici, kjer mora de\xc4\x8dek napisati doma\xc4\x8do nalogo. Potem pa se pravljica prenese v gozd, kamor de\xc4\x8dka popeljejo sanje. Glavna knji\xc5\xbeevna oseba je sodobni mestni otrok, ki zaradi dolgo\xc4\x8dasja ob pisanju naloge zaspi. Odrasli liki v pravljici ne nastopajo, razen mama na koncu, ko de\xc4\x8dka vpra\xc5\xa1a, \xc4\x8de je \xc5\xbee naredil doma\xc4\x8do nalogo. Ostale \xc5\xbeivali, ki nastopajo v pravljici so personificirane, saj se z de\xc4\x8dkom \xc5\xa0u\xc5\xa1kom pogovarjajo. Prav tako pa lahko re\xc4\x8demo, da so antropomorfizirane, saj imajo lastnosti \xc4\x8dloveka (se prepirajo, pretepajo, preklinjajo in kri\xc4\x8dijo). Pravljica prav tako v ospredje postavi problem odnosa med ljudmi, sprejemanje in upo\xc5\xa1tevanje pravice do druga\xc4\x8dnosti. V njej nastopajo tudi pravlji\xc4\x8dna oz. mitolo\xc5\xa1ka bitja in sicer \xc5\xa1krat Kuzma. Svetlanine \xc5\xbeivalske zgodbice so zna\xc4\x8dilne predvsem po humorju. Prav tako pa se v vsaki, kot tudi v tej pravljici, skriva neka pou\xc4\x8dna misel, ki vzpodbuja otroka k razmi\xc5\xa1ljanju. Lastnosti Svetlaninih literarnih likov so obi\xc4\x8dajno razposajenost, nagajivost, radovednost, igrivost in predvsem druga\xc4\x8dnost. Pravljica je primerna za otroke, ki so na za\xc4\x8detku spoznavanja osnovnih elementov branja, saj so stavki v pravljici kratki in jasni. Prav tako pa otroka lahko ta pravljica malce domi\xc5\xa1ljijsko vznemiri, na koncu pa ga sre\xc4\x8den konec \xc4\x8dustveno pomiri.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0u\xc5\xa1ko je prijazen, majhen fanti\xc4\x8d, ki se nekega toplega majskega popoldneva odlo\xc4\x8di, da v vrtni utici napi\xc5\xa1e doma\xc4\x8do nalogo. Napisati mora spis z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbKaj se dogaja v gozdu\xc2\xab. Nenadoma pa njegove veke postajajo zmeraj te\xc5\xbeje, glava mu omahne na prazno stran v zvezku in \xc5\xa0u\xc5\xa1ko odpotuje v svet sanj. Vanj ga povabi govore\xc4\x8da mi\xc5\xa1ka \xe2\x80\x93 Saprami\xc5\xa1ka. \xc5\xa0u\xc5\xa1ko, \xc5\xbee po naravi zelo radoveden fantek, ste\xc4\x8de za njo, a ta brez sledu izgine. De\xc4\x8dek jo za\xc4\x8dne iskati in ugotovi, da je v gozdu nekaj zelo hudo narobe. \xc5\xbdivali se prepirajo, pretepajo, preklinjajo in kri\xc4\x8dijo. \xc5\xa0u\xc5\xa1ko jih posku\xc5\xa1a pomiriti, ker pa ni\xc4\x8d ne zale\xc5\xbee, se odpravi naprej iskat Saprami\xc5\xa1ko. Sre\xc4\x8da razjarjeno veverico, ki se jezi sama nase, ker se ne spomni, kam je skrila svojo zalogo \xc5\xbeira. Na poti po gozdu sre\xc4\x8da \xc5\xa1e veliko \xc5\xbeivali, ki pa se vse prepirajo med seboj. Pti\xc4\x8di se s kljuni tol\xc4\x8dejo po glavah, je\xc5\xbei posku\xc5\xa1ajo nabosti drug drugega na bodice, lisica ho\xc4\x8de odgrizniti lisjaku rep, polhi se kot obsedeni klofutajo ... Ves prestra\xc5\xa1en in \xc5\xbealosten se \xc5\xbeeli vrniti domov, a v gozdu se je \xc5\xbee stemnilo. \xc5\xa0u\xc5\xa1ka postane po\xc5\xa1teno strah, saj je gozd vse temnej\xc5\xa1i in gostej\xc5\xa1i, on pa je le navaden, \xc4\x8disto majhen, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki mladi\xc4\x8dek. Naenkrat izza ko\xc5\xa1ate smreke zasli\xc5\xa1i \xc5\xa1kodo\xc5\xbeeljen smeh. Zagleda slavnega \xc5\xa1krata Kuzmo, ki kadi lon\xc4\x8deno pipo, iz katere se vali oran\xc5\xbeen dim. Ugotovi, da je \xc5\xa1krat kriv za zmedo v gozdu. \xc5\xbdivali so se mu zamerile, ker so ga zmerjale z opazkami, da smrdi, ker se ne umiva. Za talko si privo\xc5\xa1\xc4\x8di Saprami\xc5\xa1ko. Z obla\xc4\x8dkom oran\xc5\xbenega dima po gozdu \xc5\xa1iri jezo, sovra\xc5\xa1tvo in zamerljivost. \xc5\xbdivalim puha strupeni dim v kljun\xc4\x8dke in smr\xc4\x8dke in tako so vse sprte med seboj. \xc5\xa0u\xc5\xa1ko se odlo\xc4\x8di, da bo temu naredil konec. Tudi gozdnim mravljam \xc5\xa1krat Kuzma ni v\xc5\xa1e\xc4\x8d, saj jim neprestano podira mravlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Zberejo se skupaj in se kot reka mravelj zgrnejo nad \xc5\xa1krata. \xc5\xa0krat prosi \xc5\xa0u\xc5\xa1ka naj ga re\xc5\xa1i, a de\xc4\x8dek mu ne pomaga dokler ne obljubi, da ne bo ve\xc4\x8d razdiral mravlji\xc5\xa1\xc4\x8d, in da bo od\xc4\x8daral zaroto. Kuzma izpusti Saprami\xc5\xa1ko in med \xc5\xbeivali puhne protistrupni obla\xc4\x8dek modrega dima. Vsi v trenutku postanejo dobre volje in se objamejo. \xc5\xbdivali se \xc5\xa1kratu opravi\xc4\x8dijo zaradi nor\xc4\x8devanja. V gozdu zavlada veselje in vsi postanejo dobre volje, na de\xc4\x8dka pa pozabijo. \xc5\xa0u\xc5\xa1ko se nato prebudi z licem na zvezku, \xc4\x8dez nos mu mol\xc4\x8de\xc4\x8de leze mravlja, ki pa ni\xc4\x8d ne re\xc4\x8de, saj mravlje ne govorijo.\n_START_SECTION_\nO glavnem literarnem liku\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni lik je majhen fantek z imenom \xc5\xa0u\xc5\xa1ko. Kot je zna\xc4\x8dilno za Svetlano Makarovi\xc4\x8d je tudi temu liku dodelila nenavadno ime. Tak\xc5\xa1no ime naj bi pisateljica izbrala zato, ker izgovorjava \xc5\xa1umnikov najmlaj\xc5\xa1im bralcem povzro\xc4\x8da te\xc5\xbeave. Tudi sama je omenila, da je ta knjiga ena izmed redkih, ki je napisana izklju\xc4\x8dno za otroke. Zato je zgodba idealna vaja za otroke, ki te\xc5\xbeje izgovarjajo \xc5\xa1umnike. \xc5\xa0u\xc5\xa1ko je prijazen, po naravi radoveden junak, ki ima rad \xc5\xbeivali. Ima same dobre lastnosti. Prijazen je do \xc5\xbeivali, rad se umiva, na vsak na\xc4\x8din posku\xc5\xa1a re\xc5\xa1iti svojo prijateljico Saprami\xc5\xa1ko in ostale gozdne \xc5\xbeivali. To pa mu na koncu tudi uspe. Celo hudobnega \xc5\xa1krata z ukano spreobrne v dobrega in bolj \xc4\x8distega. Vsak otrok se lahko hitro v\xc5\xbeivi v \xc5\xa0u\xc5\xa1ka, saj predstavlja navadnega de\xc4\x8dka, ki ni niti najmanj hudoben. Je tudi zelo ranljiv, saj je le navaden\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dlove\xc5\xa1ki mladi\xc4\x8d\xc2\xab. Ko ga postane strah se tako kot vsak otrok zjo\xc4\x8de. Mo\xc4\x8dno je tudi prizadet, ko se \xc5\xbeivali nor\xc4\x8dujejo iz njega in ko na koncu nanj celo pozabijo. Nekako ga ne sprejmejo medse, saj je le navaden \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki mladi\xc4\x8d. Celotni svet je obrnjen na glavo, saj so \xc5\xbeivali v ve\xc4\x8dini in se med seboj prepirajo ter so hudobne, ljudje pa so v manj\xc5\xa1ini in so prijazni \xe2\x80\x93 torej \xc5\xa0u\xc5\xa1ko. V resni\xc4\x8dnem svetu pa je druga\xc4\x8de in so obi\xc4\x8dajno ravno ljudje nesramni do \xc5\xbeivali. V pravljici je vsekakor poudarjen odnos ljudi do \xc5\xbeivali, oz. vsaj kak\xc5\xa1en bi moral biti in pa tudi odnos med \xc5\xbeivalmi, ki pa predstavljajo ljudi v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu. Celotna gozdna se zgodba odvija v de\xc4\x8dkovih sanjah. Na koncu je zopet v realnem svetu, kjer mravlje ne govorijo in mora na \xc5\xbealost napisati doma\xc4\x8do nalogo.'