b'\n_START_ARTICLE_\nVazodilatator\n_START_PARAGRAPH_\nVazodilat\xc3\xa1tor, tudi vazodil\xc3\xa1tor je snov ali u\xc4\x8dinkovina, ki \xc5\xa1iri \xc5\xbeile oziroma povzro\xc4\x8di relaksacijo gladkih mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih celic v steni \xc5\xbeil, pove\xc4\x8da pretok krvi skozi \xc5\xbeile in zni\xc5\xbea arterijski krvni tlak.\n_START_SECTION_\nEndogeni vazodilatatorji\n_START_PARAGRAPH_\nPomembna endogena (telesu lastna) vazodilatatorja sta du\xc5\xa1ikov oksid (NO) in prostaciklin (PGI2), v zadnjem \xc4\x8dasu pa vse ve\xc4\x8dji pomen pripisujejo endotelijskemu hiperpolarizirajo\xc4\x8demu dejavniku (EDHF), katerega kemijska zgradba in vloga pri \xc4\x8dloveku \xc5\xa1e nista pojasnjeni.\n_START_SECTION_\nMehanizem delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nVazodilatatorji povzro\xc4\x8dijo dilatacijo (\xc5\xa1irjenje) \xc5\xbeil z razli\xc4\x8dnimi mehanizmi. Dolo\xc4\x8deni vazodilatatorji povzro\xc4\x8dijo dilatacijo zlasti venskega \xc5\xbeilja (na primer nitrati), drugi u\xc4\x8dinkoviteje delujejo na arterije (na primer zaviralci kalcijevih kanal\xc4\x8dkov, dihidralazin, zaviralci endotelinskih receptorjev), nekatere skupine vazodilatatorjev pa delujejo na obe skupini \xc5\xbeilja (zaviralci angiotenzin pretvarjajo\xc4\x8dega encima, zaviralci angiotenzinskega receptorja II, zaviralci renina, zaviralci \xce\xb1\xe2\x82\x81, natrijev nitroprusid). Z vensko vazodilatacijo se zmanj\xc5\xa1a pritok krvi v srce in s tem se zni\xc5\xbea utripni volumen srca, z arterijsko vazodilatacijo pa se zmanj\xc5\xa1a upor v arterijskih \xc5\xbeilah; oboje posledi\xc4\x8dno vodi v padec krvnega tlaka.'