b'\n_START_ARTICLE_\nBek\xc5\xa1tanj\n_START_SECTION_\nGeografski polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xbena ob\xc4\x8dina Bek\xc5\xa1tanj le\xc5\xbei v ve\xc4\x8djem delu v Ba\xc5\xa1ko-Vrbski depresiji (oz. Ba\xc5\xa1ki kotlini oz. kotlini Ba\xc5\xa1kega jezera) med Belja\xc5\xa1kim poljem in Zgornjim Ro\xc5\xbeom. Na severu meji na reko Dravo, na jugu Karavanke. Najvi\xc5\xa1je gore so Malo\xc5\xa1ko poldne (1801 m), Trupejevo poldne (1.931) ter 2.145 m. visoka Jepa (ko jo gledamo s koro\xc5\xa1ko slovenske strani) in Kepa (ko jo gledamo z ju\xc5\xbene strani). Gozdnati predeli Dobrave in Huma tvorita mejo na severu in vzhodu. Med Spodnjem Dobju in Spodnjimi Rutami je Dobi\xc5\xa1ko jezero. Ob\xc4\x8dina Bek\xc5\xa1tanj zajame tudi ju\xc5\xbene predele Ba\xc5\xa1kega jezera vklju\xc4\x8dno otoka na njemu.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nVas Bek\xc5\xa1tanj se nahaja pribli\xc5\xbeno 4 kilometre jugozahodno od Ba\xc5\xa1kega jezera,oz. pribli\xc5\xbeno 4 kilometre od avtocestnega odcepa Beljak-Toplice. Ima pribli\xc5\xbeno 380 hi\xc5\xa1 in 1300 prebivalcev. Zgodovinski center Malo\xc5\xa1\xc4\x8de s katoli\xc5\xa1ko cerkvijo Sv. Margarete (\xc5\xbeupnija \xc5\xa0teben-Bek\xc5\xa1tanj) ob Ro\xc5\xbeanski cesti B85 danes imenujemo Malo\xc5\xa1ki trg. Na severu se razteza kraj do \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Beljak-Podro\xc5\xbeca (postaja Bek\xc5\xa1tanj).\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Bek\xc5\xa1tanj ima po ljudskem \xc5\xa1tetju 2001 8.190 prebivalcev, del se pri\xc5\xa1teje k Slovenski skupnosti, drugi jezik \xc5\xa1e govorijo, se pa ne priznavajo (po javni statistiki 5,6\xc2\xa0%)._NEWLINE_Slovenska stranka Enotna Lista ima vsekakor enega ob\xc4\x8dinskega odbornika, zeleni enako.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja ob\xc4\x8dina je poimenovana po gradu, ki je prvi\xc4\x8d omenjen v neki listini Bek\xc5\xa1tanjske gospode iz leta 1142, ki je pa izumrla v 15. stoletju. _NEWLINE_Slovenci oz. njihovi predniki Karantanci so se naselili za \xc4\x8dasa kne\xc5\xbeevine Karantanije. Od tedaj imamo neprekinjeno prisotnost sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v kraju. Zato je tudi \xc5\xbeupnija \xc5\xa1e leta 1924, torej v prvi avstrijski republiki, bila uradno po cerkvenih pravilih povsem slovenska (leta 750 se za\xc4\x8dne pokristjanevanje Karantancev, ki pa ohranijo svoje lokalne pravice in svoje pravo). _NEWLINE_Leta 1850 so bile ustanovljene v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji ob\xc4\x8dine sodobnega tipa. Takrat je ustanovljena ob\xc4\x8dina Bek\xc5\xa1tanj. Leta 1973 pa so ji bile priklju\xc4\x8dene stare ob\xc4\x8dine (Spodnje) Borovlje ter deli stare ob\xc4\x8dine Marija na Zilji . Leta 1979 postane ob\xc4\x8dina tr\xc5\xbena ob\xc4\x8dina, in leta 2000 se preimenuje v Bek\xc5\xa1tanj ob Ba\xc5\xa1kem jezeru.\n_START_SECTION_\nSlovensko Izobra\xc5\xbeevalno dru\xc5\xa1tvo Jepa\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki novodobnega kulturnega \xc5\xbeivljenja segajo v 19. stoletje. Toda prva svetovna vojna je mo\xc4\x8dno prizadela kulturno \xc5\xbeivljene v Bek\xc5\xa1tanju in tako tudi koro\xc5\xa1ki plebiscit leta 1920. Zato sta leta 1922 duhovnik Josip Ogris in Franc Aichholzer iz Spodnjega Dobja ustanovila Izobra\xc5\xbeevalno dru\xc5\xa1tvo \xc2\xbbJepa\xc2\xab, ki je pokrivalo \xc5\xbeupnijo Lo\xc4\x8de in Pe\xc4\x8dnica. Dru\xc5\xa1tvo je razvilo v starodavni bukovni\xc5\xa1ki tradiciji kulturnega dela med ljudstvom izredno \xc5\xa1iroko paleto aktivnosti. Pou\xc4\x8devali so otroke v materin\xc5\xa1\xc4\x8dini, igrali so gledali\xc5\xa1\xc4\x8de na \xc5\xbdiherjovem odru v Lo\xc4\x8dah, pri Hanj\xc5\xbeeletu v Ledenicah in pri Ro\xc4\x8di\xc4\x8dniku v Raten\xc4\x8dah. Tako so mdr. uprizorili Jur\xc4\x8di\xc4\x8devega Desetega brata ter zlasti znamenito Miklovo Zalo od Jakoba Sketa. Bogato slovensko kulturno \xc5\xbeivljenje je slonelo tudi na \xc5\xa1tevilnih zborih (mo\xc5\xa1ki pevski zbor v Malo\xc5\xa1\xc4\x8dah in v Brnci) ter tambura\xc5\xa1ki zbor. _NEWLINE_Med znamenite osebnosti tega \xc4\x8dasa \xc5\xa1tejemo zlasti slovenskega duhovnika, pisatelja in politika Jurija Mateja Trunka (1870-1973) iz Ba\xc4\x8d. Bil je predsednik Narodnega sveta za Ro\xc5\xbe, svetovalec jugoslovanske delegacije pri mirovnih pogajanjih v Parizu ter \xc4\x8dlan plebiscitne komisije leta 1920. Leta 1921 je moral emigrirati v Ameriko._NEWLINE_Tudi druga svetovna vojna je terjala ogromne \xc5\xbertve med dru\xc5\xa1tveniki in v slovenski skupnosti. Toda leta 1955 je organizirano kulturno \xc5\xbeivljenje spet za\xc5\xbeivelo. Ba\xc5\xa1ki fantje so postali steber kulturnega \xc5\xbeivljenja. Sedaj nosi Slovensko kulturno dru\xc5\xa1tvo Jepa-Ba\xc5\xa1ko jezero kulturno \xc5\xbeivljenje v ob\xc4\x8dini. _NEWLINE_\xc5\xa0e leta 1924 so vse \xc5\xbeupnije v Spodnji Ziljski dolini in v Ro\xc5\xbeu bile izklju\xc4\x8dno slovenske.)\n_START_SECTION_\nJezera\n_START_PARAGRAPH_\nV ob\xc4\x8dini se nahajata dva turisti\xc4\x8dno pomembna jezera:_NEWLINE_Ba\xc5\xa1ko jezero in_NEWLINE_Dobi\xc5\xa1ko jezero.'