b'\n_START_ARTICLE_\nLazaristi\n_START_PARAGRAPH_\nLazaristi, tudi Misijonska dru\xc5\xbeba ali vincentinci ali pavlinci (lat. Congregatio Missionis, kratica CM), so pripadniki dru\xc5\xbebe apostolskega \xc5\xbeivljenja svetnih duhovnikov in redovnih bratov, ki skrbijo za ljudske in zunanje misijone, duhovne vaje, vzgojo duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine ter pomagajo ljudem v stiski._NEWLINE_Misijonsko dru\xc5\xbebo je leta 1625 ustanovil Vincencij Pavelski in 1632 potrdil pape\xc5\xbe Urban VIII. Ime ima po prvi redovni hi\xc5\xa1i Saint-Lazare v Parizu.\n_START_SECTION_\nLazaristi v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nNa pobudo \xc5\xa1kofa Antona Martina Slom\xc5\xa1ka so se Lazaristi v Sloveniji naselili 1852 v Celju, 1879 v Mariboru (do 1911) in v Ljubljani; tu so postavili cerkev Srca Jezusovega in 1890 odprli dija\xc5\xa1ki dom. Delovali so kot kurati v bolni\xc5\xa1nicah, v misijonih pa na Madagaskarju in na Kitajskem. Leta 1919 ustanovljena jugoslovanska viceprovinca je bila 1926 povzdignjena v provinco s sede\xc5\xbeem v Ljubljani. Nastale so stalne ali ob\xc4\x8dasne postojanke Miren (1913), Groblje, Rodica (1917), Rade\xc4\x8de (1926), Ponikve, Dobrepolje (1941), \xc5\xa0martno ob Savi (1962) in \xc5\xa0entjakob ob Savi (1965). Redovne hi\xc5\xa1e so \xc5\xa1e v Argentini, Avstriji, Italiji in Kanadi. V misijoni\xc5\xa1\xc4\x8du v Grobljah pri Dom\xc5\xbealah so od 1929 tiskali mese\xc4\x8dnik Katoli\xc5\xa1ki misijoni; Misijonski koledar in drugo misijonarsko literaturo, pa tudi publikacije Katoli\xc5\xa1ke akcije. Leta 1931 so v Ljubljani ustanovili Konferenco sv. Vincencija Pavelskega za prostovoljno oskrbovanje siromakov ter varstvo mladine, 1932 pa kuhinjo za reve\xc5\xbee.'