b'\n_START_ARTICLE_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8davnik (hro\xc5\xa1\xc4\x8d)\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe eden najvpadljivej\xc5\xa1ih prebivalcev dupel v Evropi. Odrasli merijo 20 do 35 mm v dol\xc5\xbeino in imajo temnorjavo do temnovijoli\xc4\x8dno obarvan zunanji skelet, na pogled podoben usnju. Samci imajo na oprsju par vzdol\xc5\xbenih grebenov, ki tvorita kanal v sredini, pri samicah pa so te strukture mnogo manj izrazite. Poleg tega samci oddajajo zna\xc4\x8dilen vonj, podoben vonju marelic ali sliv, ki ga lahko \xc4\x8dlovek zavoha na ve\xc4\x8d metrov od dupla. Gre dejansko za isto snov, dekalakton, ki daje vonj tudi marelicam in slivam, pri pu\xc5\xa1\xc4\x8davniku pa deluje kot spolni feromon, ki privablja samice. Poleg tega jih je mo\xc5\xbeno prepoznati po zna\xc4\x8dilni obliki iztrebkov._NEWLINE_Pravkar izlegle li\xc4\x8dinke so dolge 6 mm, do konca razvoja pa dose\xc5\xbeejo tudi do 6 cm in te\xc5\xbeo 12 g. Pred preobrazbo v odraslo \xc5\xbeival si zgradijo kamrico iz odmrlega lesa in iztrebkov, zlepljenih s slino. Razvoj traja od dve do \xc5\xa1tiri leta, odvisno od kakovosti hrane in drugih pogojev. Odrasli najaktivneje letajo od julija do septembra, se razmno\xc5\xbeijo in poginejo, prezimijo nato li\xc4\x8dinke.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nDale\xc4\x8d najpomembnej\xc5\xa1i habitat predstavljajo stari, a \xc5\xa1e \xc5\xbeivi listavci oz. njihova votla debla. Preferirajo predvsem hraste, pa tudi lipe, vrbe, bukve in sadna drevesa (slive, hru\xc5\xa1ke in jablane), kjer raje izbirajo nekoliko vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8da dupla vsaj nekaj metrov nad tlemi. V njih li\xc4\x8dinke rijejo po drevesnem mulju in se prehranjujejo z razpadajo\xc4\x8dim lesom ob stenah (saproksilno). Tudi odrasli pa se v ve\xc4\x8dini zadr\xc5\xbeujejo v duplu, kjer so se izlegli, in njegovi okolici, zato je njihova sposobnost raz\xc5\xa1irjanja omejena. V najve\xc4\x8djih duplih lahko najdemo tudi do 150 osebkov._NEWLINE_Predvsem na severu je izrazita povezanost s tradicionalno kulturno krajino, kot so pa\xc5\xa1niki s posami\xc4\x8dnimi velikimi drevesi, prisoten pa je tudi v starih sadovnjakih in mestnih parkih ter drevoredih. Ju\xc5\xbeneje \xc5\xbeivi tudi v gostej\xc5\xa1ih drevesnih sestojih._NEWLINE_Vrsto je opisal idrijski prirodoslovec Giovanni Antonio Scopoli po primerku, nabranem prav na Kranjskem, vendar na ozemlju dana\xc5\xa1nje Slovenije pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik verjetno nikoli ni bil zelo pogost, \xc4\x8detudi je raz\xc5\xa1irjen prakti\xc4\x8dno po vsej dr\xc5\xbeavi. Trenutna raz\xc5\xa1irjenost je zelo slabo poznana, tudi v oziru na problemati\xc4\x8den taksonomski status; po novej\xc5\xa1ih spoznanjih naj bi bil v resnici prisoten le na zahodu dr\xc5\xbeave, preostale najdbe pa naj bi pripadale bli\xc5\xbenje sorodni vrsti Osmoderma barnabita.\n_START_SECTION_\nVarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi zelo specifi\xc4\x8dnih \xc5\xbeivljenjskih zahtev in slabe mobilnosti vrsto ogro\xc5\xbea izguba habitata, denimo zaradi opu\xc5\xa1\xc4\x8danja tradicionalne rabe prostora, pomlajevanja dreves v parkih in sadovnjakih ipd. Hkrati je uporabna kot indikator primernih razmer in tudi t. i. krovna vrsta, saj velja prepri\xc4\x8danje, da bo njena ohranitev pripomogla tudi k ohranitvi preostale favne saproksilnih nevreten\xc4\x8darjev v starih drevesih. Zato je ena od prioritetnih vrst v evropski politiki varstva narave. S tem je povezan razmeroma velik raziskovalni napor, saj je zaradi prikritega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja te\xc5\xbeko opazna, kar ote\xc5\xbeuje spremljanje prisotnosti in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti. Posledi\xc4\x8dno so bili razviti razli\xc4\x8dni inovativni pristopi za preu\xc4\x8devanje, kot so feromonske pasti, kemi\xc4\x8dna identifikacija dekalaktona v vzorcih zraka iz dupel, sesanje drevesnega mulja iz dupel in dolo\xc4\x8danje po ostankih (deli skeleta, iztrebki)._NEWLINE_Varstvena prizadevanja ote\xc5\xbeuje tudi nejasen taksonomski status vrste. Po morfolo\xc5\xa1kih razlikah je opisanih ve\xc4\x8d form: eremita, barnabita, lassallei, italica in cristinae. Te starej\xc5\xa1i avtorji obravnavajo kot podvrste, v novej\xc5\xa1i taksonomski reviziji pa jim je bil dodeljen status lo\xc4\x8denih vrst, \xc4\x8deprav molekularni podatki \xc5\xa1e niso dovolj ob\xc5\xa1irni za dokon\xc4\x8den zaklju\xc4\x8dek. V varstvene namene \xc5\xa1e vedno vse populacije obravnavajo kot eno vrsto._NEWLINE_Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik je torej prednostna vrsta po evropski Direktivi o habitatih, ki je podlaga za vzpostavitev za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8dij Natura 2000, in za\xc5\xa1\xc4\x8ditena tudi po Bernski konvenciji o varstvu prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dega evropskega rastlinstva in \xc5\xbeivalstva ter njunih naravnih \xc5\xbeivljenjskih prostorov. Poleg tega je v Sloveniji in ve\xc4\x8d drugih dr\xc5\xbeavah pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik uvr\xc5\xa1\xc4\x8den v nacionalne rde\xc4\x8de sezname ogro\xc5\xbeenih vrst.'