b'\n_START_ARTICLE_\nTrajnostna energija\n_START_PARAGRAPH_\nTrajnostna energija (angl. sustainable energy) je dolo\xc4\x8dena energija, namenjena zadovoljitvi sedanjih potreb, ne da bi s tem vplivala na potrebe na\xc5\xa1ih zanamcev. Viri trajnostne energije najpogosteje vklju\xc4\x8dujejo vse vrste obnovljivih virov, kot so son\xc4\x8dna energija, vetrna energija (eolska energija), energija valovanja, geotermalna energija, energija biomase. Navadno vklju\xc4\x8duje tehnologijo izbolj\xc5\xa1ane energetske u\xc4\x8dinkovitosti. Konvencionalna jedrska energija se v\xc4\x8dasih ozna\xc4\x8duje za trajnostno, vendar je to politi\xc4\x8dno sporna zaradi dose\xc5\xbeene stopnje najve\xc4\x8dje znosne proizvodnje urana, sevajo\xc4\x8dih odpadkov in tveganja povzro\xc4\x8ditve nesre\xc4\x8d zaradi naravnih stihij in napadov teroristi\xc4\x8dnih skrajne\xc5\xbeev.\n_START_SECTION_\nTehnologija prvega rodu\n_START_PARAGRAPH_\nTehnologija prvega rodu je najbolj konkuren\xc4\x8dna na podro\xc4\x8dju kjer so viri obilni. Njihova prihodnost je odvisna od razpolo\xc5\xbeljivih virov, \xc5\xa1e posebno pa v dr\xc5\xbeavah v razvoju._NEWLINE_Med obnovljivimi viri energije so v prednosti hidroelektrarne, ker imajo dolgo \xc5\xbeivljenjsko dobo, veliko obstoje\xc4\x8dih in delujo\xc4\x8dih hidroelektrarn \xc5\xa1e vedno obratuje, prav tako so hidroelektrarne dolge \xc5\xbeivljenjske dobe tudi zelo \xc4\x8diste in imajo zelo malo strupenih izpustov. Pripombe glede hidroelektraren so predvsem usmerjene na podro\xc4\x8dje gradnje samih poslopij, saj porabijo velike koli\xc4\x8dine goriva za izgradnjo ter znatno spremenijo videz pokrajine. Splo\xc5\xa1no re\xc4\x8deno hidroelektrarne proizvajajo veliko ni\xc5\xbeje oz\xc5\xa1iste kot drugi viri pretvarjanja energije._NEWLINE_Geotermalne elektrarne lahko obratujejo stalno, zagotavljajo pa lahko osnovno in svetovno mogo\xc4\x8dostno zmogljivost za geotermalno energijo z mo\xc4\x8djo 85 GW za naslednjih 30 let, vendar je geotermalne elektrarne mo\xc5\xbeno izrabljati samo na nekaterih krajih na svetu: ZDA, Medmorska Amerika, Indonezija, Vzhodna Azija, \xc5\xa0vedska, Filipini. Stro\xc5\xa1ki pri pridobivanju geotermalne energije so se bistveno zmanj\xc5\xa1ali od leta 1970. Geotermalna energija je lahko tr\xc5\xbeno u\xc4\x8dinkovita v ve\xc4\x8djih dr\xc5\xbeavah, ki proizvajajo geotermalno energijo, ali pa drugje, kjer so hkrati tudi ukrep za manj\xc5\xa1e segrevanje ozra\xc4\x8dja._NEWLINE_BIOMASA V OBLIKI STISNJENCA_NEWLINE_Stisnjenci (t. i. briketi) se vse bolj uporabljajo v dr\xc5\xbeavah, ki so v razvoju kot nadomestilo za oglje. Ta tehnika je zmo\xc5\xbena pretvorbe skoraj vsake rastline v stisnjenec, ki ima okoli 70 odstotkov kalori\xc4\x8dne vrednosti oglja. Na svetu obstaja razmeroma malo primerov velike proizvodnje stisnjencev. Izjema je Severni Kivu v vzhodni DR Kongo, kjer se gozd uporablja v namene izdelovanje oglja in je najve\xc4\x8dja gro\xc5\xbenja habitatu gori Gorilla. Uslu\xc5\xbebenci narodnega parka Virunga so uspe\xc5\xa1no usposobljeni za izdelavo stisnjenca kot biomase, ki lahko nadomesti oglje in posledi\xc4\x8dno protizakonito iztrebljanje nedotaknjenih gozdov.\n_START_SECTION_\nTehnologija drugega rodu\n_START_PARAGRAPH_\nTrg za tehnologijo drugega rodu je mo\xc4\x8dan in raste, vendar samo v nekaterih dr\xc5\xbeavah. Te\xc5\xbeki se k raz\xc5\xa1iritvi in pove\xc4\x8danju pokritosti trga po vsem svetu. Ustroji son\xc4\x8dnega ogrevanja so najbolj poznani izdelek tehnologije drugega rodu in so na splo\xc5\xa1no sestavljeni iz kolektorjev s teko\xc4\x8dino, ki lahko prena\xc5\xa1a to toploto do razli\xc4\x8dnih zalogovnikov. Ti ustroji se ve\xc4\x8dinoma uporabljajo za ogrevanje sanitarne vode, bazenske vode in za ogrevanje prostorov. Toplota se prav tako lahko uporabi za industrijsko uporabo. V ve\xc4\x8dini podnebij z zadostno son\xc4\x8dno obsijanostjo predstavlja ustroj son\xc4\x8dnega gretja visok dele\xc5\xbe (50\xe2\x80\x9370 odstotkov) virov za ogrevanje sanitarne vode._NEWLINE_Energija, ki jo zemlja sprejema od sonca, je elektromagnetno sevanje. Najve\xc4\x8dja mo\xc4\x8d sevanja prihaja iz vidne svetlobe. Son\xc4\x8dna energija je zahteva za zbiranje zaradi spremembe letnih \xc4\x8dasov, menjave dneva in no\xc4\x8di. Prav tako se veliko son\xc4\x8dnega sevanja izgubi v zemljini atmoseri  med oblaki in raznimi plini. Nekateri obnovljivi viri drugega rodu, kot so vetrne elektrarne, imajo velike mo\xc5\xbenosti za izkoristek in so \xc5\xbee poznane po razmeroma nizkih stro\xc5\xa1kih proizvodnje. Ob koncu leta 2008, je bila zmogljivost vetrnih elektraren po svetu 120.791 megavatov (MW), kar pomeni pove\xc4\x8danje za 28,8 odstotka v letu dni. Vetrna energija proizvede pribli\xc5\xbeno 1,3 odstotka svetovne elektri\xc4\x8dne energije, predstavlja pribli\xc5\xbeno 20 odstotkov rabe elektri\xc4\x8dne energije na Danskem, 9 odstotkov v \xc5\xa0paniji, in 7 odstotkov v Nem\xc4\x8diji, vendar pa je te\xc5\xbeko, da bi bile postavitve veternice na nekaterih mestih odobrene, zaradi spremembe videza pokrajine in morda bi jih bilo ponekod te\xc5\xbeko vklju\xc4\x8diti v ustroj elektroenergetskega omre\xc5\xbeja._NEWLINE_Brazilija ima enega najve\xc4\x8djih na\xc4\x8drtov za pove\xc4\x8danje obnovljivih virov energije na svetu, ki vklju\xc4\x8duje proizvodnjo etanola za gorivo iz sladkornega trsa. Etanol zdaj zagotavlja 18 odstotkov dr\xc5\xbeavnega goriva za vozila. Kot posledica tega, skupaj z uporabo doma\xc4\x8dih virov nafte, je Brazilija, ki je bila pred leti velik uvoznik nafte za doma\xc4\x8do porabo, pred kratkim dosegla popolno samozadostnost pri olju. Ve\xc4\x8dina vozil na cestah ZDA danes lahko deluje na me\xc5\xa1anice do 10 odstotkov etanola, proizvajalci motornih vozil pa \xc5\xbee proizvajajo vozila, ki delujejo na precej vi\xc5\xa1jo me\xc5\xa1anico etanola.\n_START_SECTION_\nTehnologija tretjega rodu\n_START_PARAGRAPH_\nTretji rod tehnologije \xc5\xa1e ni splo\xc5\xa1no dokazana oziroma se \xc5\xa1e ne prodaja, vendar se uveljavljajo in so lahko morebitno primerljive z drugimi tehnologijami obnovljive energije. Ti vklju\xc4\x8dujejo najnovej\xc5\xa1e tehnologije za napredno uplinjanje biomase, son\xc4\x8dne elektrarne in energijo oceanov._NEWLINE_Po podatkih Mednarodne agencije za energijo, bi nove bioenergije (biogoriva), predvsem biorafinerije celuloznega etanola, lahko omogo\xc4\x8dile biogorivu veliko ve\xc4\x8dji pomen v prihodnosti, kot so sprva predvidevali. Ostanki pridelkov, na primer koruzna stebla, slame p\xc5\xa1enice in ri\xc5\xbea, lesnih odpadkov in komunalnih odpadkov, so mo\xc5\xbeni viri biomase._NEWLINE_V zvezi z energijo oceanov, \xc5\xa1e eno tehnologijo tretjega rodu, ima Portugalska od leta 2008 prvo uporabno elektrarno, ki izkori\xc5\xa1\xc4\x8da energijo valov (angl. wave farm). Leta 2007 se pojavi prve elektrarna na svetu z uporabo energije plimovanja, name\xc5\xa1\xc4\x8dena v o\xc5\xbeini Strangford Lough na Irskem. \xc4\x8ceprav je generator dovolj mo\xc4\x8dan za prenos energije do tiso\xc4\x8d domov, ima vijak zelo majhen vpliv na okolje, saj je skoraj popolnoma pod vodno gladino in se vrti dovolj po\xc4\x8dasi, da ne predstavlja sprememb ali nevarnosti za \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nEnergetska u\xc4\x8dinkovitost\n_START_PARAGRAPH_\nNa poti k trajnostni energiji bodo potrebne spremembe, ne le pri na\xc4\x8dinih dobavljanja, temve\xc4\x8d tudi pri koli\xc4\x8dinah porabljene energije za delovanje porabnikov, zato je zmanj\xc5\xa1evanje koli\xc4\x8dine energije, potrebne za zagotavljanje vrst proizvodov ali storitev, bistvenega pomena. Prilo\xc5\xbenosti za izbolj\xc5\xa1ave na strani povpra\xc5\xa1evanja po energiji so bogate in raznovrstne, kot tiste na strani ponudbe in pogosto ponujajo ob\xc4\x8dutne gospodarske koristi._NEWLINE_Za obnovljive vire energije in energetsko u\xc4\x8dinkovitost so v\xc4\x8dasih rekli, da sta soodvisna stebra (twin pillars) trajnostne energetske politike. Oba vira se morata razvijati za uravnove\xc5\xa1enje in zmanj\xc5\xa1anje izpustov ogljikovega dioksida v ozra\xc4\x8dje. U\xc4\x8dinkovitost upo\xc4\x8dasni rast povpra\xc5\xa1evanja po energiji, tako da lahko zaloge \xc4\x8diste energije nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo, isto\xc4\x8dasno pa se precej zmanj\xc5\xa1uje poraba fosilnih goriv. \xc4\x8ce bo poraba energije rastla prehitro, bo razvoj obnovljive energije lovil umikajo\xc4\x8de se cilje. Kakr\xc5\xa1ni koli resni na\xc4\x8drti trajnostnega energetskega gospodarstva zahtevatjo zaveze obnovljivim virom energije in u\xc4\x8dinkovitosti._NEWLINE_Obnovljivi viri energije in energetske u\xc4\x8dinkovitosti niso ve\xc4\x8d le tr\xc5\xbena ni\xc5\xa1a in edini, ki bi jih spodbujale vlade in okoljevarstveniki. Pove\xc4\x8dana raven nalo\xc5\xbeb in dejstvo, da velik del dobi\xc4\x8dka, ki prihaja iz bolj konvencionalnih finan\xc4\x8dnih udele\xc5\xbeencev ka\xc5\xbeejo na to, da so trajnostne energetske mo\xc5\xbenosti zdaj postajajo prevladujo\xc4\x8de te\xc5\xbenje politi\xc4\x8dnih usmeritev.\n_START_SECTION_\nZelena energija\n_START_PARAGRAPH_\nZelena energija vklju\xc4\x8duje naravne postopke pretvarjanja energije, ki se jih lahko izvaja brez pretiranega onesna\xc5\xbeevanja. K tej vrsti spadajo geotermalna energija, energija vetra, vode, sonca, biomasa in energija valovanja, nekateri uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo sem tudi energijo, nastalo pri se\xc5\xbeiganju odpadkov, drugi, vklju\xc4\x8duno z Georgeom Monbiotom in Jamesom Lovelockom so uvrstili sem tudi jedrsko energijo, \xc4\x8demur okoljevarstvene ustanove, kot je Greenpeace, temu oporekajo, saj trdijo, da so potem te\xc5\xbeavni radioaktivni odpadki, ki nastanejo ob pridobivanju te energije in tako politiko krivijo nesre\xc4\x8d, kot je bila \xc4\x8cernobilska 1986._NEWLINE_V veliko dr\xc5\xbeavah zelena energija trenutno predstavlja zelo majhen dele\xc5\xbe elektrike v omre\xc5\xbeju, nekje med 2 in 5 odstotki._NEWLINE__NEWLINE_Kjub vsemu prav vsak vir energije povzro\xc4\x8da dolo\xc4\x8deno stopnjo onesna\xc5\xbeenja iz proizvedene tehnologije.\n_START_SECTION_\nSonce\n_START_PARAGRAPH_\nSonce, ve\xc4\x8dni jedrski reaktor, je skoraj neiz\xc4\x8drpen, \xc4\x8dist in donosen vir energije, ki lahko zadosti velikemu dele\xc5\xbeu potreb za na\xc5\xa1e razmere. Energija, s katero Sonce \xc5\xbear\xc4\x8di in oseva na Zemljo v danem trenutku, je 15.000-krat ve\xc4\x8dja od energije, ki jo isti hip potrebuje \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo. Dostopna je skoraj povsod po svetu, v manj\xc5\xa1i odvisnosti od podnebnih razmer in zemljepisne \xc5\xa1irine. Na son\xc4\x8den dan, obseva Zemljo energija z mo\xc4\x8djo 1000 watt na kvadratni meter povr\xc5\xa1ine. Seveda popolnega izkoristka ne moremo dose\xc4\x8di, trenutno izkori\xc5\xa1\xc4\x8damo nekje od 15 do 30 odstotkov. Izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje son\xc4\x8dne svetlobe je \xc5\xa1e v velikem razvoju in izbolj\xc5\xa1ave dosegamo po\xc4\x8dasi._NEWLINE_Klju\xc4\x8dni sestavni del son\xc4\x8dnega kuhala je zrcalo paraboli\xc4\x8dne oblike, z nalogo zbrati snop svetlobe v eno samo to\xc4\x8dko oz. fokus. Za refleksijo svetlobe se uporabljajo razli\xc4\x8dni materiali, npr. ALU-folija, samolepilna zrcalna prevleka, ko\xc5\xa1\xc4\x8dki zrcala, polirane kovine itn.\n_START_SECTION_\nVeter\n_START_PARAGRAPH_\nVeter je posredna oblika son\xc4\x8dne energije, saj do pojava vetra pride zaradi razlike v toploti na dveh mestih v ozra\xc4\x8dju. Ljudje smo energijo te vrste za\xc4\x8deli uporabljati za pogon plovil z jadri, in sicer vse do iznajdbe goriva. Danes je najpogostej\xc5\xa1a oblika pridobivanje energije iz vetra vetrnica, vijak za zajemanje sile vetra v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih izvedbah. Vetrnica pretvarja kineti\xc4\x8dno energijo vetra neposredno v elektri\xc4\x8dno energijo. Koliko energije proizvede vetrnica, je odvisno od velikosti lopatic._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino polj z elektrovetrnicami so postavili na podro\xc4\x8djih s stalnim vetrom. Njihova slaba plat je sprememba pokrajine, vendar je zemlja na poljih vetrnic \xc5\xa1e zmeraj uporabna. Drug na\xc4\x8din so vetrni vijaki v obliki velike \xc4\x8drke H, ki se vrte okoli navpi\xc4\x8dne osi. Njihova prednost je, da jih ni treba usmerjati po vetru. \xc4\x8ceprav vetrna energija predstavlja le pribl. 1 odstotek svetovne proizvodnje elektri\xc4\x8dne energije, ta dele\xc5\xbe hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Vetrna energija \xc5\xbee predstavlja 20 odstotkov elektri\xc4\x8dne energije na Danskem, 9 odstotkov v \xc5\xa0paniji ter 7 odstotkov v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nEnergija biomase\n_START_PARAGRAPH_\nVse zelene rastline imajo mo\xc5\xbenost, da son\xc4\x8dno obsevanje s pomo\xc4\x8djo fotosinteze pretvarjajo v kemi\xc4\x8dno energijo in tako posredno delujejo kot son\xc4\x8dni kolektorji. V steblu rastline je najve\xc4\x8d son\xc4\x8dne energije shranjeno v obliki celuloze, a jo skladi\xc5\xa1\xc4\x8dijo tudi v obliki \xc5\xa1kroba. Najstarej\xc5\xa1i na\xc4\x8din uporabe biomase je kurjava s se\xc5\xbeiganjem drv. Iz biomase s kurjenjem pridobivamo toploto, ki jo lahko nato po potrebi pretvorimo v mehansko in elektri\xc4\x8dno energijo. Biomaso predstavljajo les, trave, energetske rastline, rastlinska olja itn. Energijo, pridobljeno iz biomase, imenujemo bioenergijo. Izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje gozdov, ki so glavni vir biomase, je danes ponekod doseglo tolik\xc5\xa1no mero, da so \xc5\xbee celotna podro\xc4\x8dja ekolo\xc5\xa1ko ogro\xc5\xbeena._NEWLINE_V 20. stoletju smo biomaso marsikje nadomestili s fosilnimi viri energije (premog, nafta, zemeljski in naftni plin itn.) zaradi njihove nizke cene in udobja pri uporabi. Slabost teh virov energije je onesna\xc5\xbeevanje, predvsem zastrupljanje zraka, povrh pa so na voljo v omejenih koli\xc4\x8dinah. Lesne biomase ni neomejeno mnogo, a je v primerjavi s fosilnimi gorivi obnovljiv vir energije, torej je ob pravilni rabi ne zmanjka, se obnavlja, in ne onesna\xc5\xbeuje okolja, saj se po dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu povrne v prvotno obliko._NEWLINE_V Sloveniji je les veliko narodno bogastvo, saj je kar 54 odstotkov de\xc5\xbeele pora\xc5\xa1\xc4\x8da gozd. Za energetske namene se porabi okoli 1,2 milijona m\xc2\xb3 lesa, kar predstavlja 4 odstotke potreb po prvobitni (primarni) energiji. Ocenjujejo, da zna\xc5\xa1a dele\xc5\xbe biomase pribli\xc5\xbeno 13 odstotkov celotne prvobitne energije v svetu. Danes je biomasa v svojem \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu \xc4\x8detrti najve\xc4\x8dji vir energije na svetu.\n_START_SECTION_\nBiogoriva\n_START_PARAGRAPH_\nBiogoriva so teko\xc4\x8da goriva, proizvedena iz rastlinske biomase in se uporabljajo kot nadomestilo za fosilna goriva v motorjih z notranjim zgorevanjem, vendar niso popolni nadomestek fosilnih goriv, temev\xc4\x8d le eno izmed mo\xc5\xbenih re\xc5\xa1itev za zadovoljitev tr\xc5\xbenih potreb. Repna ogr\xc5\xa1\xc4\x8dica je trenutno najprisotnej\xc5\xa1a vrsta rastline, ki se uporablja za biogorivo; biogoriva se uporabljajo na osnovi rastlinskega olja. \xc4\x8ceprav se je jedilno olje za\xc4\x8delo uporabljati za izdelavo goriva v zadnjem desetletju, na\xc4\x8delo izdelave tega goriva ni nova iznajdba._NEWLINE_Leta 1900 je v Parizu Rudolf Diesel francoski izumitelj predstavil zasnovo svojega novega motorja, ki je deloval na pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deno jedilno olje, ki so ga pridobili iz kikirikija, dovolj\xc5\xa1nje zmogljivosti, da je deloval na \xc4\x8disto jedilno olje. Glavna te\xc5\xbeava \xc4\x8distega jedilnega olja je vo\xc5\xa1\xc4\x8denost (viskoznost), ki pa jo danes re\xc5\xa1ujejo z dodajanjem navadnega dizelskega goriva. Najpogostej\xc5\xa1a me\xc5\xa1anica dizelskega goriva in rastlinskega olja je 1\xc2\xa0: 1. Nekaterim mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im motorjem zadostuje \xc5\xbee me\xc5\xa1anica 7 delov jedilnega olja proti 3 delom dizelskega goriva._NEWLINE_Pri jedilnem (rastlinskem) olju je pomembno, da olje ni sve\xc5\xbee in novo. Nekatere raziskave so pokazale, da je bolj\xc5\xa1e \xc5\xbee izrabljeno olje, npr. pre\xc5\xbegano pri cvrtju._NEWLINE_\xc4\x8ce se za izdelavo biogoriva uporablja jedilno olje, je najpomembnej\xc5\xa1i del predelave dobra filtracija in preverba njegove viskoznosti.\n_START_SECTION_\nBiodizel\n_START_PARAGRAPH_\nGorivo, ki se proizvaja iz novega in uporabljenega jedilnega olja s pomo\xc4\x8djo kemijske modifikacije, imenujemo biodizel. Namen kemijskega postopka ali modifikacije je razbiti molekule ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe v olju in zmanj\xc5\xa1ati oljno viskoznost.\n_START_SECTION_\nEtanol\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko se biodizel uporablja za dizelske motorje, se za bencinske motorje uporablja etanol, kot medicinski alkohol s kemijsko ena\xc4\x8dbo CH\xe2\x82\x83CH\xe2\x82\x82OH. Najpogosteje se proizvaja iz rastlin, ki vsebujejo veliko \xc5\xa1kroba, kot so \xc5\xbeitarice in krompir.'