b'\n_START_ARTICLE_\nKanalska dolina\n_START_PARAGRAPH_\nKanalska dolina (v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini Val Canale, v furlan\xc5\xa1\xc4\x8dini Val Cjan\xc3\xa2l, in Kanaltal v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini) je ozka dolina v vzhodnih Alpah na severovzhodu Italije v avtonomni de\xc5\xbeeli Furlanija - Julijska krajina ob avstrijsko-slovenski meji. Sega od vasi Kokovo / Coccau blizu Trbi\xc5\xbea / Tarvisio tik ob avstrijsko-italijanski meji do \xc5\xbeele\xc5\xbeni\xc5\xa1kega sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da Tablja / Pontebba na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du \xc5\xa1tirih kultur: slovenske, avstrijsko-nem\xc5\xa1ke, italijanske in furlanske.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKanalska dolina le\xc5\xbei v Karnijskih Alpah; vzhodno in jugovzhodno so Karavanke in Julijske Alpe. Njeno glavno os tvorita v vzhodno-zahodni smeri reka Bela (italijansko Fella), ki je pritok reke Tilment (italijansko Tagliamento in Tiliment v  furlan\xc5\xa1\xc4\x8dini) katera se izliva v Jadran ter reka Ziljica (italijansko Slizza, v furlan\xc5\xa1\xc4\x8dini la Slize ter Gailitz v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini), ki se izliva v Ziljo in Dravo ter v \xc4\x8crno morje. Med obema je \xc5\xbeabni\xc5\xa1ka razvodnica._NEWLINE_Zelo iz\xc4\x8drpno je obdelal Janez Turk toponime Karnijskih Alp.\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko je Kanalska dolina pripadala de\xc5\xbeeli Koro\xc5\xa1ka naslednici Karantanije na tem ozemlju. Od tod tudi njena posebna jezikovna podoba. Do konca prve svetovne vojne oz. do podpisa Saintgermainske mirovne pogodbe  leta 1919 je spadala skupaj z Rabeljsko dolino pod Avstroogrsko monarhijo, kasneje pod Italijo. Do prve svetovne vojne je bil asimilacijski oz. germanizacijski pritisk usmerjen proti Slovencem, kasneje, leta 1939, je na osnovi dogovora o "optantih" med Hitlerjem in Mussolinijem pri\xc5\xa1lo do izselitve preostalih Nemcev zlasti na preostalo Koro\xc5\xa1ko s ciljem utrditve germanizacije le-te. Priblji\xc5\xbeno 80\xc2\xa0% Nemcev se je takrat odselilo, ki se po vojni v glavnem niso ve\xc4\x8d vrnili. _NEWLINE_V dolini danes \xc5\xbeivijo ve\xc4\x8dinoma Italijani, poleg njih tudi Furlani ter po nekaterih podatkih 20\xc2\xa0% Slovencev in Nemcev/staro-Avstrijcev. _NEWLINE_Romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za celotno dolino oz. vseslovensko romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu ve\xc4\x8dnacionalno romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de so Vi\xc5\xa1arje.\n_START_SECTION_\nJezikovna geografija\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina, zlasti pa naravna geografija s prelazom Megvarje pri Vratah na Zilji in s prehodi \xc4\x8dez planine, ve\xc5\xbeeta Kanalsko dolino na Ziljo do te mere, da tvorita obe dolini enotno slovensko nare\xc4\x8dno podro\xc4\x8dje oz. podro\xc4\x8dje zilj\xc5\xa1\xc4\x8dine ali ziljskega nare\xc4\x8dja. \xc4\x8clove\xc5\xa1ke vezi in skupni jezik so v medvojnem \xc4\x8dasu omogo\xc4\x8dali tihotapstvo in trgovanje s Trstom.\n_START_SECTION_\nGozdni muzej - Museo della Foresta\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1988 je bil ustanovljen gozdni muzej ob avtocesti A23 Videm-Trbi\xc5\xbe. V njem se predstavlja trbi\xc5\xa1ki gozd, ki ima povr\xc5\xa1ino 24.000 hektarjev. Botani\xc4\x8dni vrtova ob njem pa prikazujeta tipi\xc4\x8dno doma\xc4\x8de rastlinstvo.\n_START_SECTION_\nSlovensko kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Planika - Centro Culturale Sloveno Stella Alpina\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovljeno je bilo leta 1997 na pobudo skupine Slovencev v Kanalski dolini (\xc4\x8dlanov Slovenskega dru\xc5\xa1tva Planika, podru\xc5\xbenice Glasbene matice, Glasbene \xc5\xa1ole Toma\xc5\xbea Holmarja v Kanalski dolini, Sklada za slovensko kulturo Ponce ter nekaj posameznikov) Cilj je bil \xc5\xa1irjenje delovanja in izbol\xc5\xa1anje ponudbe ter bolj\xc5\xa1e medsebojno povezovanje in omogo\xc4\x8danje medkulturnega dialoga v Kanalski dolini in v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i regiji ter preko dr\xc5\xbeavnih meja. Od 21.06.2002 je Slovensko kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Planika v Kanalski dolini s strani De\xc5\xbeele Furlanije - Julijske Krajine priznano kot ustanova primarnega interesa slovenske manj\xc5\xa1ine.'