b'\n_START_ARTICLE_\nFritz Zwicky\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nZwicky je \xc5\xa1tudiral na \xc5\xa0vicarski dr\xc5\xbeavni tehni\xc5\xa1ki visoki \xc5\xa1oli (ETH) v Z\xc3\xbcrichu in leta 1922 doktoriral. Leta 1925 je pri\xc5\xa1el v ZDA in pou\xc4\x8deval na Tehni\xc5\xa1ki visoki \xc5\xa1oli Caltech v Pasadeni in deloval na observatorijih Mt. Wilson in Mt. Palomar. V ZDA je ostal do konca \xc5\xbeivljenja in ohranil \xc5\xa1vicarsko dr\xc5\xbeavljanstvo._NEWLINE_Odkril je strnjene (kompaktne) galaksije. Imajo zelo mo\xc4\x8dan izsev po povr\xc5\xa1inski enoti in jih le s te\xc5\xbeavo lo\xc4\x8dimo od zvezd. Raziskoval je supernove. Neodvisno od Walterja Baadeja je podal domnevo o obstoju nevtronskih zvezd. Te bi oddajale kozmi\xc4\x8dne \xc5\xbearke. Astronomi so do takrat odkrili \xc5\xbee mnogo navadnih nov, leta 1885 pa so v Andromedini galaksiji M31 (ali meglici, kakor so jo imenovali tedaj) opazili neko novo z 7\xe1\xb5\x90, tako da je bila vidna \xc5\xbee skoraj s prostim o\xc4\x8desom. Ko je Hubble ocenil oddaljenost Andromedine galaksije na 800.000 svetlobnih let, so spoznali, da mora biti ta nova ve\xc4\x8d kot milijonkrat svetlej\xc5\xa1a od navadnih zvezd. Supernova je potemtakem zvezda, ki se popolnoma razleti v veliki eksploziji, medtem ko navadna nova odpihne morda samo 1/100 svoje mase, nato pa spet za\xc5\xbeivi kot navadna zvezda. Izredno svetli novi, ki sta ju opazila de Brahe in Kepler, sta morali biti supernovi, ki sta se pojavili v na\xc5\xa1i Galaksiji. Prav tako je morala biti tak\xc5\xa1na tudi nova iz leta 1054, ki je kon\xc4\x8dala kot Rossejeva Rakova meglica._NEWLINE_Zwicky je raziskoval tudi jate galaksij. Leta 1932 je uporabil hitrost galaksij, zbranih v jati v Berenikinih kodrih, za merjenje celotne mase jate. Ko je tako dobljeno maso primerjal z izsevano svetlobo jate, je dobil osupljivo razmerje, ki je kar 1000-krat ve\xc4\x8dje od istega razmerja za Sonce. Na vsak Son\xc4\x8dev izsev pride v tej galakti\xc4\x8dni jati 1000 Son\xc4\x8devih mas. Uporabljal pa je desetkrat manj\xc5\xa1o razdaljo do jate, zato ni dobil pravega rezultata. Med tem je odkril tudi nekaj nenavadnega. Medsebojne hitrosti posameznih galaksij v jati so prevelike, da bi jih lahko zadr\xc5\xbeala skupaj le njihova te\xc5\xbenost. Zanj sta bili mo\xc5\xbeni dve re\xc5\xa1itvi. Ali je jata zelo kratko\xc5\xbeiva in je le naklju\xc4\x8dni skupek galaksij, ali pa vsebuje veliko ve\xc4\x8d snovi, kot je lahko vidimo. Od takrat so odkrili \xc5\xa1e veliko podobnih jat in izkazalo se je, da je pojav preve\xc4\x8d pogost, da bi \xc5\xa1lo le za naklju\xc4\x8dje. Tako je veliko bolj verjetno, da tak\xc5\xa1ne jate galaksij vsebujejo ve\xc4\x8d snovi in jih gravitacija ve\xc5\xbee mo\xc4\x8dneje, kot pa bi zaklju\xc4\x8dili le na podlagi vidnih galaksij._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno kot Zwicky je Oort odkril nekaj podobnega o na\xc5\xa1i Galaksiji. Tudi v njej se skriva ve\xc4\x8d, kot je videti. Leta 1942 je Zwicky kon\xc4\x8dno pokazal, da je porazdelitev galaksij v jati statisti\xc4\x8dno podobna porazdelitvi plinskih molekul v toplotnem ravnovesju._NEWLINE_Leta 1937 je Zwicky na podlagi izra\xc4\x8dunov uvidel, da bi prek nekaterih galaksij lahko opazili pojav gravitacijskega le\xc4\x8denja, pojav, ki ga je napovedala Einsteinova splo\xc5\xa1na teorija relativnosti._NEWLINE_Med prvimi je za\xc4\x8del s pridom uporabljati Schmidtove daljnoglede. Med letoma 1961 in 1968 je izdelal Katalog galaksij in jat galaksij (Catalogue of Galaxies and of Clusters of Galaxies, (CGCG)), ki vsebuje 9134 jat galaksij._NEWLINE_Zwicky je bil znan kot zelo osorna osebnost.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1972 mu je Kraljeva astronomska dru\xc5\xbeba (RAS) podelila zlato medaljo.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid 1803 Zwicky in udarni krater Zwicky na Luni.'