b'\n_START_ARTICLE_\nMarmorirana smrdljivka\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nKot ostale predstavnice dru\xc5\xbeine ima, gledano z vrha, obliko \xc5\xa1\xc4\x8dita. V dol\xc5\xbeino meri 12 do 17\xc2\xa0mm in je lisasto rjave barve (\xc2\xbbmarmorirana\xc2\xab). Od nekaterih podobno obarvanih stenic jo je mo\xc5\xbeno lo\xc4\x8diti po beli progi na tipalnicah. Tak\xc5\xa1no progo imajo tudi li\xc4\x8dinke, ki so podobno obarvane, le v prvih stadijih kmalu po izvalitvi so \xc4\x8drne. Drugi predstavniki evropske favne stenic so zelo podobni in lahko povzro\xc4\x8dajo zmedo, predvsem sivi smrdljivec (Rhaphigaster nebulosa), ki je skoraj enako obarvan. Razlikujeta se po tem, da ima marmorirana smrdljivka oglato konico glave, sivi smrdljivec pa zaokro\xc5\xbeeno, poleg tega ima sivi smrdljivec na prsnem delu med narasti\xc5\xa1\xc4\x8di nog izrazit naprej obrnjen trn, ki pri marmorirani smrdljivki manjka._NEWLINE_Smrdljiv izlo\xc4\x8dek, ki ga \xc5\xbeival spusti kadar je vznemirjena, je tako kot pri ostalih stenicah sestavljen iz me\xc5\xa1anice hlapnih ogljikovodikov, pri tej vrsti prevladujejo tridekan, 2(5H)-furanon 5-etil in (E)-2-decenal. Opisujejo ga kot\xc2\xa0\xc2\xbbjedek, podoben koriandru\xc2\xab.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog in ekologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzvorno obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti obsega Japonsko, Kitajsko, Korejski polotok in Tajvan. V tem okolju se obi\xc4\x8dajno razvije ena generacija letno (pravimo, da je vrsta univoltina), v ugodnej\xc5\xa1ih predelih pa lahko celo do \xc5\xa1tiri. Ko pade povpre\xc4\x8dna dnevna temperatura jeseni pod 9\xc2\xa0\xc2\xb0C, se odrasli osebki zberejo v primernih skrivali\xc5\xa1\xc4\x8dih za prezimovanje in preidejo v stanje diapavze, spomladi pa se razpr\xc5\xa1ijo in pri\xc4\x8dnejo razmno\xc5\xbeevati._NEWLINE_Pri dvorjenju imajo \xe2\x80\x93 tako kot pri vseh stenicah \xe2\x80\x93 pomembno vlogo feromoni, pa tudi vibracijski signali, ki jih \xc5\xbeivali obeh spolov proizvajajo s tresenjem zadka. Na podlagi signalov se samec in samica prepoznata in najdeta. Posebnost vibracijskih signalov te vrste je njihova nizka frekvenca, pa tudi izredna dol\xc5\xbeina enega od sam\xc4\x8devih tipov signalov, ki presega vse doslej opisane signale stenic. Pomen teh posebnosti \xc5\xa1e ni razjasnjen._NEWLINE_Samice se parijo ve\xc4\x8dkrat zapovrstjo, parjenje traja okrog 10 minut, kar je bistveno kraj\xc5\xa1e od sorodnih vrst. V plodnem obdobju izle\xc5\xbeejo med 100 in 500 jaj\xc4\x8dec, v povpre\xc4\x8dju okrog 250. \xc4\x8cas razvoja do odraslih \xc5\xbeivali je odvisen od temperature in prehrane, v laboratorijskih pogojih traja okrog 50 dni._NEWLINE_Stenica je rastlinojeda in izrazito polifaga, kar pomeni, da se prehranjuje z mnogo vrstami rastlin; obstajajo podatki o ve\xc4\x8d kot 100 vrstah gostiteljskih rastlin iz 45 dru\xc5\xbein, od tega je najve\xc4\x8d metuljnic in ro\xc5\xbenic. Osebki potrebujejo za optimalen razvoj ve\xc4\x8d vrst gostiteljev.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irjenje in pomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nV Vzhodni Aziji je vrsta pomemben \xc5\xa1kodljivec na kmetijskih rastlinah, predvsem sadnih drevesih, kot so jablane, hru\xc5\xa1ke, breskve in ebenovci (kaki). Ob sesanju rastlinskih sokov na plodovih povzro\xc4\x8da razbarvanje ali pojav \xc4\x8drnih pik na povr\xc5\xa1ini ter deformacije (predvsem pri nezrelih plodovih), kar zni\xc5\xbeuje njihovo ekonomsko vrednost. Poleg tega predstavlja nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnost jeseni, ko v velikih gru\xc4\x8dah sili v \xc4\x8dlovekova prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da prezimovat._NEWLINE_Izven izvornega obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti so jo prvi\xc4\x8d opazili v Pensilvaniji na severovzhodu ZDA, od takrat se je hitro raz\xc5\xa1irila po ve\xc4\x8djem delu regije, leta 2005 pa so jo opazili tudi v Kaliforniji na drugi strani celine. Zaradi \xc5\xa1irokega nabora gostiteljev povzro\xc4\x8da veliko skrbi kmetovalcem, vendar zaenkrat predstavlja le manj pomembnega \xc5\xa1kodljivca na okrasnih rastlinah in nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnost ob iskanju zaveti\xc5\xa1\xc4\x8d za prezimovanje v \xc4\x8dlovekovih bivali\xc5\xa1\xc4\x8dih._NEWLINE_\xc5\xa0e novej\xc5\xa1ega datuma je vnos v Evropo. Prvi\xc4\x8d so vrsto opazili poleti 2007 blizu Z\xc3\xbcricha v \xc5\xa0vici, od takrat se je ustalila in raz\xc5\xa1irila po ve\xc4\x8d \xc5\xa1vicarskih kantonih ter sosednjih dr\xc5\xbeavah: posamezne osebke so na\xc5\xa1li v Nem\xc4\x8diji (2011), Franciji (2012) in Italiji (2012). V Italiji se je v roku nekaj let namno\xc5\xbeila do te mere, da je za\xc4\x8dela povzro\xc4\x8dati opazno \xc5\xa1kodo v kmetijstvu, predvsem v pridelavi breskev v pokrajini Modena (Padska ni\xc5\xbeina). Preko vzhoda Italije je s\xc4\x8dasoma prodrla tudi do Slovenije, kjer so spomladi 2017 v okolici Nove Gorice na\xc5\xa1li prve primerke.'