b'\n_START_ARTICLE_\nAlojzij Hrovat\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nHrovat je leta 1912 diplomiral na gradbenem oddelku Tehni\xc5\xa1ke visoke \xc5\xa1ole v Gradcu. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je sodeloval pri trasiranju proge Novo mesto-Metlika-Karlovac in jo kasneje tudi gradil. Med 1. svetovno vojno je bil na so\xc5\xa1ki fronti, kjer je sodeloval pri gradnji kavern, o katerih je napisal ob\xc5\xa1irno poro\xc4\x8dilo._NEWLINE_Leta 1922 je bil imenovan za izrednega, 1935 pa za rednega profesorja na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti ljubljanske univerze, na kateri je ustanovil katedro za ceste, \xc5\xbeeleznice in predore. Trikrat je bil dekan TF, jeseni 1941 ga je italijanski okupator odstavil. Po koncu vojne je bil ponovno dva mandata dekan in kot organizator nove Tehni\xc5\xa1ke visoke \xc5\xa1ole izvoljen za njenega prvega rektorja (1950\xe2\x80\x931952).\n_START_SECTION_\nStrokovno delo\n_START_PARAGRAPH_\nHrovat je strokovno sodeloval z dr\xc5\xbeavnimi in ljubljanskimi mestnimi organi, posebej z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko upravo v Ljubljani in med drugim predsedoval odboru za re\xc5\xa1itev ljubljanskega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega vozli\xc5\xa1\xc4\x8da. Z Maksom Klodi\xc4\x8dem je sodeloval pri \xc5\xa1tudijah za \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko povezavo z rapalsko pogodbo odrezanega osrednjega slovenskega ozemlja z morjem. Po 2. svetovni vojni je izdelal in objavil \xc5\xa1tevilne \xc5\xa1tudije mo\xc5\xbenih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog v Sloveniji, s posebno vnemo pa se je posve\xc4\x8dal vpra\xc5\xa1anjem dolenjskega krasa in o tem napisal vrsto strokovnih \xc4\x8dlankov.'