b'\n_START_ARTICLE_\nUho\n_START_SECTION_\nStruktura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ko uho sestavljajo trije deli \xe2\x80\x93 zunanje uho, srednje uho in notranje uho. Sluhovod zunanjega u\xc5\xa1esa je lo\xc4\x8den od z zrakom napolnjene bobni\xc4\x8dne votline v srednjem u\xc5\xa1esu z bobni\xc4\x8dem. Srednje uho vsebuje tri majhne ko\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki sodelujejo pri prenosu zvoka, preko u\xc5\xa1esne troblje oziroma Evstahijeve cevi pa je povezano tudi z grlom na nivoju nazofarinksa. V notranjem u\xc5\xa1esu so otolitski organi (utrikulus, sakulus in polkro\xc5\xbeni organi), ki predstavljajo ravnote\xc5\xbeni sistem, in kohlea, ki predstavlja slu\xc5\xa1ni sistem.\n_START_SECTION_\nZunanje uho\n_START_PARAGRAPH_\nZunanje uho predstavlja zunanji del u\xc5\xa1esa. Vklju\xc4\x8duje vidni uhelj (imenovan tudi aurikula), sluhovod in zunanjo plast bobni\xc4\x8da (imenovanega tudi timpani\xc4\x8dna membrana)._NEWLINE_Uhelj je sestavljen iz ukrivljenega zunanjega roba, ki se imenuje helix, in ukrivljenega notranjega roba, ki se imenuje antihelix in se odpira v sluhovod. Tragus je \xc5\xa1trle\xc4\x8di del, ki delno zapira sluhovod, prav tako tudi nasprotni del antitragus. Votli del pred sluhovodom se imenuje konha. Sluhovod je dolg pribli\xc5\xbeno 2,5 cm. Prvi del je obkro\xc5\xbeen s hrustancem, notranji del blizu bobni\xc4\x8da pa s kostjo. Ta kostni del se imenuje tudi auditorna bula in jo tvori timpani\xc4\x8dni del temporalne kosti. Ko\xc5\xbea, ki obdaja sluhovod, vsebuje ceruminozne \xc5\xbeleze in lojnice, ki proizvajajo za\xc5\xa1\xc4\x8ditni u\xc5\xa1esni vosek. Sluhovod se kon\xc4\x8da na zunanji povr\xc5\xa1ini bobni\xc4\x8da._NEWLINE_Z zunanjim u\xc5\xa1esom sta povezani dve skupini mi\xc5\xa1ic, notranje in zunanje. Pri nekaterih sesalcih lahko vplivajo na smer, kamor je obrnjen uhelj. Pri ljudeh te mi\xc5\xa1ice nimajo u\xc4\x8dinka ali pa ga imajo zelo malo. \xc5\xa0tevilni sesalci lahko uhlje premikajo in s tem osredoto\xc4\x8dijo svoje poslu\xc5\xa1anje na dolo\xc4\x8deno smer, podobno kot lahko obra\xc4\x8dajo o\xc4\x8di. Ljudje smo to lastnost ve\xc4\x8dinoma izgubili. U\xc5\xa1esne mi\xc5\xa1ice o\xc5\xbeiv\xc4\x8duje facialni (obrazni \xc5\xbeivec), ki o\xc5\xbeiv\xc4\x8duje tudi ko\xc5\xbeo uhlja in sluhovod. Veliki aurikularni \xc5\xbeivec, aurikularni \xc5\xbeivec, aurikulotemporalni \xc5\xbeivec ter veliki in majhni okcipitalni \xc5\xbeivci iz cervikalnega plekususa o\xc5\xbeiv\xc4\x8dujejo preostale predele zunanjega u\xc5\xa1esa in okolice._NEWLINE_Uhelj je sestavljen iz elasti\xc4\x8dnega hrustanca z zapleteno obliko na notranji povr\xc5\xa1ini in precej gladko in nezapleteno obliko na zadnji strani. V\xc4\x8dasih je prisoten tuberkul, imenovan tudi Darwinov tuberkul, ki le\xc5\xbei v spodnjem delu helixa in ustreza u\xc5\xa1esni konici sesalcev. Uhelj vsebuje tudi areolo in ma\xc5\xa1\xc4\x8dobno tkivo. Vloga uhlja je zbiranje zvo\xc4\x8dnega valovanja. Simetri\xc4\x8dna razporeditev u\xc5\xa1es omogo\xc4\x8da lociranje zvoka. Mo\xc5\xbegani to dose\xc5\xbeejo s primerjavo \xc4\x8dasov prihoda in intenzivnosti zvoka v vsakem u\xc5\xa1esu preko poti, ki vodijo v zgornji olivarni kompleks in preko trapezoidnih teles, ki so povezana z obema u\xc5\xa1esoma._NEWLINE_Iz uhlja vstopa zvo\xc4\x8dno valovanje v sluhovod, ki deluje kot resonator in oja\xc4\x8duje zvok s frekvencami v obmo\xc4\x8dju med 3 kHz in 12 kHz.\n_START_SECTION_\nSrednje uho\n_START_PARAGRAPH_\nSrednje uho se nahaja med zunanjim in notranjim u\xc5\xa1esom. Sestavljeno je iz bobni\xc4\x8dne votline, ki je napolnjena z zrakom in vsebuje tri slu\xc5\xa1ne ko\xc5\xa1\xc4\x8dice vklju\xc4\x8dno z njihovimi pritrdilnimi vezmi, Evstahijeve cevi ter okroglega in ovalnega okenca. Slu\xc5\xa1ne ko\xc5\xa1\xc4\x8dice so tri majhne kosti, ki sprejmejo, oja\xc4\x8dajo in prenesejo zvok iz bobni\xc4\x8da v notranje uho. To so malleus (kladivce), incus (nakovalce) in stapes (stremence). Stapes je najmanj\xc5\xa1a kost v telesu. Srednje uho je povezano z zgornjim delom grla na nivoju nazofarinksa preko Evstahijeve cevi, ki se odpira na \xc5\xberelu._NEWLINE_Slu\xc5\xa1ne ko\xc5\xa1\xc4\x8dice posredujejo zvok iz zunanjega u\xc5\xa1esa v notranjega. Malleus sprejme vibracije zvo\xc4\x8dnega tlaka na bobni\xc4\x8du preko svojega najdalj\xc5\xa1ega dela (ro\xc4\x8daja), ki je pritrjen z vezjo. Vibracije se prenesejo na incus, ki jih nadalje prenese na stapes. \xc5\xa0iroka podlaga stapesa le\xc5\xbei na ovalnem okencu. Vibracije se s stapesa prenesejo preko ovalnega okenca, to pa spro\xc5\xbei premikanje teko\xc4\x8dine znotraj kohlee._NEWLINE_Okroglo okence omogo\xc4\x8da gibanje teko\xc4\x8dine znotraj notranjega u\xc5\xa1esa. Ko stapes potisne sekundarno timpani\xc4\x8dno membrano, se teko\xc4\x8dina v notranjem u\xc5\xa1esu premakne in potisne membrano okroglega okenca za ustrezno koli\xc4\x8dino v srednje uho. Ko\xc5\xa1\xc4\x8dice oja\xc4\x8dajo zvo\xc4\x8dne valove za skoraj 15-20-krat.\n_START_SECTION_\nNotranje uho\n_START_PARAGRAPH_\nNotranje uho pa sestavljajo organ za ravnote\xc5\xbeje, pol\xc5\xbe in slu\xc5\xa1ni \xc5\xbeivec.\n_START_SECTION_\nKako zaznamo zvok?\n_START_PARAGRAPH_\nKo zvo\xc4\x8dne zgo\xc5\xa1\xc4\x8dine ali razred\xc4\x8dine zanihajo bobni\xc4\x8d, se valovanje prenese na slu\xc5\xa1ne ko\xc5\xa1\xc4\x8dice (kladivce, nakovalce, stremence) in prek teh do pol\xc5\xbea. V pol\xc5\xbeu so \xc5\xa1tevilne slu\xc5\xa1ne \xc4\x8dutnice z mnogimi dla\xc4\x8dnicami, ki se s pomo\xc4\x8djo pretakanja teko\xc4\x8dine v pol\xc5\xbeu vzdra\xc5\xbeijo. Te dra\xc5\xbeljaji se prenesejo na \xc4\x8dutilna \xc5\xbeiv\xc4\x8dna vlakna in potujejo po VIII. mo\xc5\xbeganskem \xc5\xbeivcu (nervus vestibulocochlearis) do sredi\xc5\xa1\xc4\x8da za sluh v mo\xc5\xbeganih.\n_START_SECTION_\nUho rib\n_START_PARAGRAPH_\nPri ribah so u\xc5\xa1esa pomembna zaradi ocene polo\xc5\xbeaja telesa in gibanja. V posebnih votlinicah imajo ribe majhne kamen\xc4\x8dke, imenovane ooliti, katerih gibanje ribam omogo\xc4\x8da, da \xc4\x8dutijo pospe\xc5\xa1ek in presojajo svojo lego glede na te\xc5\xbenost.'