b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Kastelic\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v \xc5\xa0entvidu pri Sti\xc4\x8dni. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v doma\xc4\x8dem kraju, maturiral pa je leta 1932 na ljubljanski klasi\xc4\x8dni gimnaziji. Tu se je tudi za\xc4\x8del u\xc4\x8diti klasi\xc4\x8dnih jezikov (gr\xc5\xa1\xc4\x8dino pri Antonu Sovretu in latin\xc5\xa1\xc4\x8dino pri Josipu Osani) ter se navdu\xc5\xa1il za klasi\xc4\x8dno filologijo.  Na Filozofski fakulteti se je leta 1932 vpisal na \xc5\xa1tudij klasi\xc4\x8dnih jezikov, a ga je kmalu bolj pritegnila arheologija anti\xc4\x8dnih realij. Diplomiral je leta 1939. Doktoriral je leta 1943 z disertacijo Anti\xc4\x8dni snovni elementi v Pre\xc5\xa1ernovem delu, vendar njegovo delo ni bilo ne arheolo\xc5\xa1ko ne epigrafsko, ampak filolo\xc5\xa1ko \xe2\x80\x93 nastal je prvi \xc4\x8dlen v verigi razprav in esejev na temo Franceta Pre\xc5\xa1erna. Od leta 1940 je slu\xc5\xbeboval kot tajnik najprej na realni, potem pa na klasi\xc4\x8dni gimnaziji. Leta 1942 je pri\xc5\xa1el v Narodni muzej Slovenije, kjer je bil najprej kustos, leta 1945 pa je postal direktor. 1947\xe2\x80\x931958/1959 je bil \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kega odbora Zgodovinskega \xc4\x8dasopisa, v katerem je objavil vrsto prispevkov. Bil je \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva slovenskih pisateljev in \xc4\x8dlan slovenske sekcije PEN. Njegovo \xc5\xa1iroko tematsko delovanje se za\xc4\x8denja z mladostnimi pesni\xc5\xa1kimi objavami od leta 1926 dalje. Svoje pesmi je objavljal v revijah Mladika, Dom in svet in Sodobnost. Svoje pesni\xc5\xa1ko ustvarjanje je zaklju\xc4\x8dil s pesni\xc5\xa1ko zbirko Ode (2003), ki je iz\xc5\xa1la mesec pred njegovo smrtjo.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKastel\xc4\x8devo ve\xc4\x8d kot polstoletno raziskovalno, organizacijsko in publicisti\xc4\x8dno delovanje na podro\xc4\x8dju anti\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij lahko delimo v tri dalj\xc5\xa1a obdobja:_NEWLINE_V triindvajsetletno obdobje vodenja Narodnega muzeja (1945\xe2\x80\x931968), petnajstletno profesuro na Ljubljanski univerzi (1968\xe2\x80\x931983) in skoraj dvajsetletno dobo po upokojitvi (1983\xe2\x80\x932003), ko je zaklju\xc4\x8dil ve\xc4\x8d svojih raziskovalnih in publicisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8drtov. Poleg dol\xc5\xbenosti muzejskega ravnatelja je Kastelic prevzel vrsto drugih zadol\xc5\xbeitev v arheolo\xc5\xa1ki in muzeolo\xc5\xa1ki stroki v slovenskem, jugoslovanskem in mednarodnem okviru, ob tem pa je bil vseskozi aktiven kot kulturni delavec, kritik in publicist. Zasnoval je tri serijske publikacije, Narodnega muzeja Slovenije:  leta 1955 so za\xc4\x8deli izhajati Arheolo\xc5\xa1ki katalogi Slovenije (kasneje Katalogi in monografije), leta 1957 Situla (razprave Narodnega muzeja v Ljubljani) in leta 1962 informativna in predvsem muzeolo\xc5\xa1kim vpra\xc5\xa1anjem namenjena revija Argo.  Kot raziskovalec je v tem \xc4\x8dasu dosegel najve\xc4\x8dje uspehe na podro\xc4\x8dju  prazgodovinske arheologije in umetnosti in v arheolo\xc5\xa1kih raziskavah zgodnjega srednjega veka.  Velik mednarodni uspeh pomenijo njegove \xc5\xa1tudije o umetnosti situl. V to obdobje spadajo tudi njegova prazgodovinska izkopavanja v Sti\xc4\x8dni in na Bledu. Jeseni 1968 je nastopil na Filozofski fakulteti, kjer je kot izredni (od 1979 redni) profesor prevzel zadol\xc5\xbeitve na treh oddelkih. Poleg arheologije, umetnostne zgodovine in klasi\xc4\x8dne filologije, je na Oddelku za zgodovino predaval gr\xc5\xa1ko in rimsko zgodovino, po odhodu v pokoj pa je \xc5\xa1e nekaj let predaval kot pogodbeni profesor (1985-89 tudi na Pedago\xc5\xa1ki fakulteti v Mariboru). Leta 1994 mu je ljubljanska univerza podelila naziv zaslu\xc5\xbenega profesorja._NEWLINE_Leta 1985 je postal honorarni redni profesor za zgodovino starega veka na Pedago\xc5\xa1ki fakulteti Univerze v Mariboru. Poleg znanja klasi\xc4\x8dnih jezikov je obvladoval \xc5\xa1e tista podro\xc4\x8dja arheolo\xc5\xa1kih znanosti, ki so pomembna za raziskovanje anti\xc4\x8dne zgodovine: klasi\xc4\x8dno in rimsko provincialno arheologijo, epigrafiko in numizmatiko. Njegovo poglavitno delo je prevod ob\xc5\xa1irnega izbora iz Mommsenove Rimske zgodovine s spremno besedo o avtorju. Po upokojitvi leta 1983 je \xc5\xa1e nekaj let opravljal svoje pedago\xc5\xa1ke obveznosti. Ukvarjal se je z literaturo, posebej poezijo, kritiko, prevajanjem, kulturno zgodovino, umetnostno zgodovino. Za Enciklopedijo Slovenije je napisal okrog sedemdeset gesel, ki se nana\xc5\xa1ajo na izbrane anti\xc4\x8dne teme. Vrh Kastel\xc4\x8devega znanstvenega dela pomeni velika monografija z naslovom Simbolika mitov na rimskih nagrobnih spomenikih: \xc5\xa0empeter v Savinjski dolini (725 strani).'