b'\n_START_ARTICLE_\nKarel Mauser\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKarel Mauser je leta 1939 v Ljubljani pri\xc4\x8del s \xc5\xa1tudijem teologije, ki pa ga ni dokon\xc4\x8dal, saj je 1944 izstopil iz semeni\xc5\xa1\xc4\x8da. Medtem je bil kot bolni\xc4\x8darski stre\xc5\xbenik posadke va\xc5\xa1kih stra\xc5\xbe zajet na turja\xc5\xa1kem gradu ter odpeljan v ko\xc4\x8devske zapore in v ujetni\xc5\xa1tvo v Sti\xc4\x8dno, od koder je pobegnil v Ljubljano in tam delal kot sourednik Sloven\xc4\x8deve knji\xc5\xbenice. Po dvakratnem izgonu iz domovine (konec leta 1945 in v za\xc4\x8detku 1946) je preko koro\xc5\xa1kih begunjskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8d leta 1950 od\xc5\xa1el v ZDA in tam do 1976 delal v tovarni svedrov v Clevelandu.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nMauser je pri\xc4\x8del prvo prozo in pesmi objavljati 1938 v listih Dom in svet, Mentor, Mlada setev in Vrtec, po izgnanstvu pa najve\xc4\x8d pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi v Celovcu in Slovenski kulturni akciji v Buenos Airesu, pa tudi v zdomskem in izseljeni\xc5\xa1kem tisku v ZDA in Kanadi._NEWLINE_Tradicijo doma\xc4\x8dijske povesti je nadaljeval z zgodbami iz va\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja z zna\xc4\x8dilno \xc4\x8dustveno poudarjenimi zgodbami in moralno opredeljenimi literarnimi osebami. Mauserjevi najbolj\xc5\xa1i deli sta novela Sin mrtvega in roman Ljudje pod bi\xc4\x8dem. Obe deli se ukvarjata s tematiko 2. svetovne vojne in prvih let po njej. Ob zgodovinski podobi \xc4\x8dasa prikazujeta predvsem moralne in \xc4\x8dustvene pretrese, ki spremljajo usode pripovednih oseb. Na tradicionalno slovensko prozo se Mauser navezuje tudi s temo duhovni\xc5\xa1kega poklica, ki je podana v drami Kaplan Klemen, ter z nedokon\xc4\x8danim \xc5\xbeivljenjepisem o \xc5\xa1kofu I. F. Baragi Le eno je potrebno. Mauserjeva proza je prevedena v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_V zbirki Zemlja sem in ve\xc4\x8dnost je posmrtno izla pesni\xc5\xa1ka zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki vsebuje religiozno poezijo in razpolo\xc5\xbeenjske pesmi o naravi ter filozofsko-himni\xc4\x8dne in refleksivne pesmi.'