b'\n_START_ARTICLE_\nPredor Simplon\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovanje\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po tem, ko je vlak za\xc4\x8del svoj zmagoviti pohod skozi \xc5\xa0vico, je vsaka regija \xc5\xbeelela svojo sever-jug povezavo preko Alp do Italije. Vzhodna je videla pot skozi Spl\xc3\xbcgen ali Lukmanier, Osrednja \xc5\xa0vica v Z\xc3\xbcrichu je dajala prednost Gotthardu, in zahodna \xc5\xa0vica je zagovarjala Simplon._NEWLINE_V 1870 se je \xc5\xbee za\xc4\x8del projekt za "Ligne d\'Italie" s predorom iz doline Rone v Val d\'Ossola._NEWLINE_1. julija 1878 je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba Compagnie du chemin de fer du Simplon (S) dosegla svojo kon\xc4\x8dno to\xc4\x8dko Brig in se leta 1881 povezala z dr\xc5\xbeavnimi Chemins de fer de la Suisse Occidentale (SO) na Suisse-Occidentale-Simplon (SOS). Francoski finan\xc4\x8dniki iz SOS so pokazali veliko zanimanje za predor Simplon in bi lahko zagotovili leta 1886 financiranje predora Simplon s posojili. Od 31 projektov so se odlo\xc4\x8dili za izgradnjo povsem v \xc5\xa0vici le\xc5\xbee\xc4\x8dega predora od Glisa do Gondoja. Od tam bi naredili odcep skozi Val Divedro (dolina Simplon) do Domodossola._NEWLINE_Na \xc5\xa1vicarsko-italijanski konferenci julija 1889 so se strinjali, da mora biti skoraj 20 km dolg bazni predori, na podro\xc4\x8dju obeh dr\xc5\xbeav. Za zavarovanje posojila za predor, se je SOS zdru\xc5\xbeil z Jura-Bern-Luzern, v katerem je sodeloval tudi konzorcij z Jura-Simplon \xc5\xbeeleznice._NEWLINE_Zahvaljujo\xc4\x8d za sodelovanje konzorcija je bila z Italijo, dne 25. novembra leta 1895, podpisana dr\xc5\xbeavni sporazum za gradnjo in delovanje \xc5\xbeeleznice skozi Simplon od Briga do Domodossole, ki je urejal gradnjo in licenciranje Jura-Simplon \xc5\xbeeleznic. Trasa predora je bila izbran iz strate\xc5\xa1kih voja\xc5\xa1kih razlogov, tako da je meja med Italijo in \xc5\xa0vico potekala to\xc4\x8dno v sredini tunela._NEWLINE_1. maja 1903 je bila Jura-Simplon \xc5\xbeeleznica nacionalizirana in bo integrirana v mre\xc5\xbeo \xc5\xa1vicarskih zveznih \xc5\xbeeleznic (SBB), ko bodo zaklju\xc4\x8dili gradnjo predora.\n_START_SECTION_\nGradnja predora Simplon I.\n_START_PARAGRAPH_\nGradbena dela na predoru so bila prenesena na in\xc5\xbeenirsko dru\xc5\xbebo Hamburg Brandt & Brandau Karl Brandau in Alfred Brandt._NEWLINE_V povpre\xc4\x8dju je vsak dan na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8du delalo 3.000 ljudi. Tam so bili predvsem Italijani, ki so trpeli v zelo slabih delovnih pogojih. 67 delavcev je v nesre\xc4\x8dah umrlo, \xc5\xa1tevilni so umrli zaradi posledic kasneje. Med delom so bilo stavke, ki jih mirila tudi vojska._NEWLINE_Ker je bila pri\xc4\x8dakovana temperatura v notranjosti gore v predoru do 42 \xc2\xb0 C, zaradi skalnega nadkritja do 2135 m, je bil predviden nov na\xc4\x8dinu gradnje. Poleg enotirnega glavnega predora I., so zgradili na osni razdalji 17 m \xc5\xa1e vzporedni predor, ki je bil s pre\xc4\x8dnimi prehodi na razdalji 200 m povezan z glavnim predorom. Skozi vzporedno predorsko cev so dovajali sve\xc5\xbe zrak v glavni predor do gradbenih delavcev. Namenjen je bil tudi za kasnej\xc5\xa1o \xc5\xa1iritev v drugo cev oziroma drugi tir. Za pridobitev mo\xc5\xbenosti prehoda v dolgem predoru, je bil vzporedni predor \xc5\xbee raz\xc5\xa1irjen z lokalno postajo v sredini predora, v dol\xc5\xbeini 500 m._NEWLINE_Predor Simplon I. (dol\xc5\xbeina 19.803 m) je v premi, le na obeh koncih predora poteka v kratkih lokik._NEWLINE_24. februarja 1905 je bila cev prebita; odklon je bil postrani 20,2 cm in po vi\xc5\xa1ini 8,7 cm. Zaradi te\xc5\xbeav med gradnjo (pu\xc5\xa1\xc4\x8danje vode, stavke), je bila gradnja podalj\xc5\xa1ana od 5\xc2\xbd do 7\xc2\xbd let.\n_START_SECTION_\nObratovanje\n_START_PARAGRAPH_\n19. maj 1906 bi predor lahko za\xc4\x8del obratovati. Predvsem zaradi njegove dol\xc5\xbeine je bila dolo\xc4\x8dena elektri\xc4\x8dna vleka namesto parne. Uradna odlo\xc4\x8ditev o tem je bila sprejeta le pol leta pred za\xc4\x8detkom takrat nastajajo\xc4\x8de SBB. Elektrifikacijo je naro\xc4\x8dila Brown, Boveri & Cie (BBC). Ta je izbrala iz Italije uvo\xc5\xbeen iz leta 1904, trifazni sistem 3000 voltov, 15 Hz, z dvema voznima vodoma in progo, kot tretji vodnik. Zaradi pomanjkanja lastne opreme si je BBC prve tri lokomotive RA 361-363 sposodila od Valtelina, njihov lastnik Rete Adriatica. Z njimi je bilo zagotovljeno obratovanje v predoru Simplon do leta 1908. 2. marca 1930 je bil predor Simplon predor pretvorjen v enofazni izmeni\xc4\x8dni sistemom s 15KV 16\xe2\x85\x94 Hz.\n_START_SECTION_\nGradnja predora Simplon II.\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1912 in 1921 so vzporedno cev predora kon\xc4\x8dno prevrtali in raz\xc5\xa1irili kot drugo pogonsko cev z imenom Simplon II. (dol\xc5\xbeina 19.823 m). 7. januarja 1922 je severni del za\xc4\x8del obratovati od severnega portala do kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dne postaje, 16. oktobra 1922 pa je sledil \xc5\xa1e ju\xc5\xbeni del od kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dne postaje do ju\xc5\xbenega portala.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nMed drugo svetovno vojno je bilo na obeh straneh meje pripravljeno vse za potrebe morebitne razstrelitve predorov. \xc5\xbde name\xc5\xa1\xc4\x8den eksploziv pod tiri v \xc5\xa1vicarskem odseku predora, je bil odstranjen do 2001. V Italiji je nem\xc5\xa1ka vojska na\xc4\x8drtovala kot del svojega umika leta 1945 eksplozijo, ki so jo prepre\xc4\x8dili italijanski partizani s pomo\xc4\x8djo dveh \xc5\xa1vicarskih uradnikov in avstrijskih dezerterjev. Skupaj z Nemci so uspeli v kraju Varzo uni\xc4\x8diti 64 ton TNT ob \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem nasipu.\n_START_SECTION_\nIztirjenje 28. avgusta 1971\n_START_PARAGRAPH_\n28. avgusta 1971 je vlak pripeljal na postajo v sredini tunela pri 100 km / h, 50 km / h ve\xc4\x8d kot bi smel. Zadnji vagon se je odpel, obrnil na stran in se naslonil na steno predora. Iztirjenje je zahtevalo pet mrtvih in 29 ranjenih.\n_START_SECTION_\nIztirjenje 23. julija 1976\n_START_PARAGRAPH_\n23. julija 1976 je Riviera-Express Ventimiglia-Amsterdam / -Dortmund iztiril v krivini na severnem izhodu iz predora zaradi prehitre vo\xc5\xbenje. Lokomotiva Re 6/6 se je odpela, padla na stran in obrusila steno predora. Tako je blokirala preostale vagone. Nesre\xc4\x8da je zahtevala \xc5\xa1est \xc5\xbeivljenj._NEWLINE_Odsek je bil kasneje opremljen z nadzorom hitrosti, izveden s pomo\xc4\x8djo sistema Integra-Signum.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xbear 9. junija 2011\n_START_PARAGRAPH_\n9. junija 2011 je ve\xc4\x8d avtomobilov tovornega vlaka zajel ogenj, po tem ko se je nepoobla\xc5\xa1\xc4\x8den onesposobljen polpriklopnik preva\xc5\xbeal z vlakom. Ponjava od polpriklopnika se je raztopila pri prehodu skozi predor Simplon. Zaradi vetra je ve\xc4\x8dkrat udarila po vodu, povzro\xc4\x8dila kratek stik, ki je spro\xc5\xbeil po\xc5\xbear na delu vlaka._NEWLINE_Po\xc5\xbear je uni\xc4\x8dil enega od dveh 132 kV napajalnih linij Kraftwerk Massaboden, uni\xc4\x8dena je bila podpostaja Varzo. V primeru izpada druge linije bi bil na voljo samo vir elektri\xc4\x8dne energije za vleko na vodu. Da bi se izognili \xc4\x8dezmernemu padcu napetosti v tem primeru, sta od julija 2011, dve lokomotivi 185 za Railpool v Domodossoli uporabljeni kot nadzorovanje jalove mo\xc4\x8di. _NEWLINE_Naslednji sistem je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den zaradi nesre\xc4\x8de pri izhodu iz postaje Domodossola v smeri Simplona, ki ali za tovorne vlake spro\xc5\xbei alarm, v primeru kateregakoli v profil \xc5\xa1trle\xc4\x8dega dela, tako da se prizadeti vlak ustavi na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postajo Preglia, preden dose\xc5\xbee prvo predorsko cev.\n_START_SECTION_\nRazmi\xc5\xa1ljanja o baznem predoru\n_START_PARAGRAPH_\nV poznih 1980-ih je nastala ideja o gradnji pribli\xc5\xbeno 35,4 km dolgega baznega predora Simplon med Brigom in Domodossolo.\n_START_SECTION_\nOprtni prevoz\n_START_PARAGRAPH_\nNa osi projekta L\xc3\xb6tschberg-Simplon je bil v zgodnjih 1990-ih razvit projekt \xc4\x8dezalpskega tovornega prometa, RoLa (Rollenden Landstra\xc3\x9fe). Zaradi obstoje\xc4\x8dega profila predora Simplon, je bila mo\xc4\x8dno omejena zmogljivost. Za prevoz tovornjakov s potrjeno najve\xc4\x8djo vi\xc5\xa1ino do \xc5\xa1tiri metre, je bil prenizek. Zato je bilo treba zni\xc5\xbeati tirnice. Zelo zapletena dela, da bi zni\xc5\xbeali tla predora, so se za\xc4\x8dela leta 1995 in so trajala osem let. Hkrati je bil obnovljen obok predora, pa tudi odvodnjavanje predora. Skupno je bilo 200.000 m\xc2\xb3 kamnin razbitih s hidravli\xc4\x8dnimi kladivi. Poleg tega je bil s posebno obliko nadome\xc5\xa1\xc4\x8den daljnovod za dosego potrebne svetle vi\xc5\xa1ine 4,90 m. \xc5\xbdeleznica je z omejitvami delovala v celotnem obdobju gradnje.\n_START_SECTION_\nGradnja dovoznih cest\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc5\xa1iritev osi L\xc3\xb6tschberg-Simplon v mo\xc4\x8dno tranzitno poto v zadnjih letih in desetletjih, so nastajale razli\xc4\x8dne raz\xc5\xa1iritve razli\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinov dostopa (iz Berna in Lausanne na severu in Novare in Milana na jugu). Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i projekt je povezan z vhodom v severom, Basel-Bern preko L\xc3\xb6tschberga. Ta je bil med 1976-2007 trikrat zaporedoma bistveno preoblikovan. Prvi\xc4\x8d, preostali del enotirnega odseka med Spiezom in Brigom so raz\xc5\xa1irili na dva tira. Pozneje so bile izvedene prilagoditve profila za oprtni promet (v nekaterih primerih samo en tir). Nazadnje je bil v letu 2007 odprt (delno enotiren) L\xc3\xb6tschberg bazni predor._NEWLINE_Raz\xc5\xa1iritve za oprtni prevoz so bile narejene tudi za dele, ki so v italijanski pristojnosti Simplona in zajemajo ju\xc5\xbeno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad. Ju\xc5\xbeno od Domodossole je bila enotirna proga Novara ob jezeru Orta elektrificirana in posodobljena.'