b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Klemen I.\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1kofovstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKlemen  se je rodil v Rimu okrog leta 50 po Kr. o\xc4\x8detu Favstinu. Bil je raziskovalec, ki je pri filozofih sku\xc5\xa1al najti dokaz za neumrljivost du\xc5\xa1e. Ko je neko\xc4\x8d poslu\xc5\xa1al pridigo apostola Barnaba, je ne samo poveroval v neumrljivost du\xc5\xa1e, ampak tudi v Kristusovo vstajenje in se dal krstiti. Barnaba ga je predlagal za rimskega \xc5\xa1kofa, vendar je baje to slu\xc5\xbebo dvakrat prepustil drugim: Linu in Anakletu; tretji\xc4\x8d pa se ni mogel ve\xc4\x8d izogniti.\n_START_SECTION_\nIrenejevo poro\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\nKo sta bla\xc5\xbeena apostola ustanovila in uredila Cerkev, sta prenesla \xc5\xa1kofovstvo na Lina za oblast nad Cerkvijo. Tega Lina omenja Pavel v pismu Timoteju. Njemu je sledil Anaklet. Za njim je na tretjem mestu prejel \xc5\xa1kofovstvo Klemen, ki je apostole \xc5\xa1e videl in imel z njimi stike. On je poslu\xc5\xa1al s svojimi u\xc5\xa1esi njihovo oznanjevanje in u\xc4\x8denje; sploh so takrat \xc5\xbeiveli \xc5\xa1e mnogi, ki sta jih pou\xc4\x8dila o veri apostola._NEWLINE_Omenjenemu Klemenu je sledil Evarist, Evaristu Aleksander; kot \xc5\xa1esti je bil postavljen za apostoloma Sikst. Za njim je pri\xc5\xa1el Telesfor, slavni mu\xc4\x8denec, nato Higin, nato Pij, nato Anicet. Za Anicetom je nato sledil Soter, kot dvanajsti pa je sprejel \xc5\xa1kofovstvo Elevter. Po tej ureditvi in po tem vrstnem redu je pri\xc5\xa1lo do nas cerkveno apostolsko izro\xc4\x8dilo. Zato je popolnoma zanesljivo dokazano, da je taista o\xc5\xbeivljajo\xc4\x8da vera, ki jo je Cerkev sprejela od apostolov, ohranjena do danes in nam izro\xc4\x8dena v resnici. _NEWLINE_Tako poro\xc4\x8da sveti Irenej, rojen leta 115 po Kr., potem lyonski \xc5\xa1kof, v tretji knjigi obse\xc5\xbenega dela \xe2\x80\x9eProti herezijam\xe2\x80\x9d. Ta znameniti Irenejev \xe2\x80\x9eSeznam pape\xc5\xbeev\xe2\x80\x9d je bil napisan za \xc4\x8dasa vladanja cesarja Komodija (180 \xe2\x80\x93 192 po Kr.). To je najstarej\xc5\xa1i dokument nesporne avtenti\xc4\x8dnosti, ki potrjuje neprekinjeno vrsto pape\xc5\xbeev od Petra do Elevterija, torej do leta 189._NEWLINE_Irenej iz Lyona  torej poro\xc4\x8da, da je bil Klemen tretji naslednik apostola Petra v Rimu in da je \xc5\xa1e osebno sodeloval z velikima apostoloma Petrom in Pavlom. Nekateri kasnej\xc5\xa1i kr\xc5\xa1\xc4\x8danski pisatelji (Origen, Evzebij iz Cezareje in Hieronim) so domnevali, da je najbr\xc5\xbe pape\xc5\xbe Klemen tisti Klemen, ki ga omenja Pavel. Odli\xc4\x8dno je poznal Sveto pismo Stare zaveze, a ni gotovo, \xc4\x8de je bil spreobrnjenec iz judovstva._NEWLINE_Klemen I. torej velja za \xc4\x8detrtega pape\xc5\xbea, saj je opravljal \xc5\xa1kofovsko slu\xc5\xbebo v Rimu med leti 88 in 99. Velja tudi za prvega izmed apostolskih o\xc4\x8detov ter za prvega naslednika svetega Petra, o katerem so se ohranili zanesljivi podatki.\n_START_SECTION_\nKlemenovo pismo in njegov pomen\n_START_PARAGRAPH_\nOhranjeno je tudi eno njegovo pismo: Klemenovo pismo Korin\xc4\x8danom._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Klemen je posebej znan po pismu, ki ga je leta 95/96 pisal kristjanom v Korint. V tamkaj\xc5\xa1nji krajevni cerkvi je pri\xc5\xa1lo do notranjih sporov in nemirov. Klemen je v pismu najprej pohvalil nekdanje zgledno \xc5\xbeivljenje Korin\xc4\x8danov, navedel zglede poslu\xc5\xa1nosti in neposlu\xc5\xa1nosti iz Stare zaveze, spregovoril o bo\xc5\xbeji previdnosti in vstajenju, nazadnje pa zahteval poravnavo vseh sporov. Nekateri poznavalci ozna\xc4\x8dujejo to pismo kot \xc2\xbbrazgla\xc5\xa1enje rimskega primata\xc2\xab. Rimski \xc5\xa1kof namre\xc4\x8d avtoritativno ureja cerkveno anarhijo v Korintu. Njegov poseg ni zgolj pomo\xc4\x8d bratskega \xc5\xa1kofa, ker Klemen zapoveduje korintski Cerkvi kot podrejeni in to \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu, ko je apostol Janez \xc5\xbeivel v Efezu. To dejstvo predpostavlja njegovo jasno zavest o pravicah rimske Cerkve.\n_START_SECTION_\nDolo\xc4\x8dba\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Rim je razdelil na sedem okrajev in vsakemu dolo\xc4\x8dil pisarja; le-ta naj bi zapisoval dela, kreposti in trpljenje tistih, ki so med preganjanji prelili kri za Kristusa, da bi kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko potomstvo, ko bi to bralo, imelo zgled in spodbudo za posnemanje.\n_START_SECTION_\nLegende\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo legendo sestavlja ve\xc4\x8d delov, ki so med seboj organsko povezani. Obstajajo pa tudi razli\xc4\x8dice, ki se malo razlikujejo.\n_START_SECTION_\nSpreobrnjenje pogana\n_START_PARAGRAPH_\nNjegove pridige so bile tako ganljive, da je vsak dan ve\xc4\x8d poganov spreobrnil na kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Med njimi je bila tudi Flavija Domitila, ena od sester cesarja Domicijana, ki ni postala le gore\xc4\x8da kristjanka, ampak je zavrnila imenitne snubce ter zaobljubila Bogu devi\xc5\xa1ko \xc4\x8distost. Sicinija (Sitinnius), enega izmed odli\xc4\x8dnih me\xc5\xa1\xc4\x8danov, je s \xc4\x8dude\xc5\xbeem spreobrnil na kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero. Kot pogan se je ta potuhnjeno odpravil v skrito kapelo, v kateri so bili zbrani kristjani, da bi videl, kaj po\xc4\x8dnejo na tem sestanku in ali ni morebiti med njimi tudi njegova \xc5\xbeena; toda Bog ga je nenadoma oslepil na obe o\xc4\x8desi. Tedaj je zavpil na pomo\xc4\x8d, naj bi ga kdo izpeljal ven in se dal spoznati. Sveti Klemen, ki je bil ravno navzo\xc4\x8d, se mu je pribli\xc5\xbeal, po kratki molitvi mu vrnil lu\xc4\x8d o\xc4\x8di in s tem dobil prilo\xc5\xbenost, da mu razlo\xc5\xbei resnice kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere. Sicinij se je dal prepri\xc4\x8dati in krstiti. Njegov zgled so posnemali mnogi pogani.\n_START_SECTION_\nPregon na Herson in \xc4\x8dude\xc5\xbe z vodo\n_START_PARAGRAPH_\nKo je za uspe\xc5\xa1no apostolsko Klemenovo delovanje zvedel cesar Trajan, je takoj ukazal, naj svetega Klemena, ki je \xc5\xa1tevilo kristjanov pove\xc4\x8dal, \xc4\x8de se ne bo odlo\xc4\x8dil darovati poganskim bogovom, pre\xc5\xbeenejo na divji otok Herson na polotoku Krimu.. Tja je bilo pregnanih \xc5\xbee okrog dva tiso\xc4\x8d kristjanov, ki so morali opravljati te\xc5\xbeka dela v rudnikih, kamnolomih in drugod. Kakor hitro je prispel na omenjeni otok, so tudi njega tako kot druge prisilili na najte\xc5\xbeja dela. Najprej mu je to bilo te\xc5\xbeko, ker ni bil nanja navajen; kljub temu pa ga je spodbujala misel na to, da so ga prisilili zaradi Kristusa. Z isto mislijo je spodbujal tudi druge sojetnike k potrpe\xc5\xbeljivosti, kadar je opazil, da so zaradi utrujajo\xc4\x8dega dela slabe volje. Omenjal jim je ve\xc4\x8dkrat tisto pla\xc4\x8dilo, ki ga bomo u\xc5\xbeivali neko\xc4\x8d v nebesih. Na otoku pa je primanjkovalo pitne vode, ki so jo morali prina\xc5\xa1ati ve\xc4\x8d milj dale\xc4\x8d. Kristjani so zato poleg te\xc5\xbekega dela trpeli \xc5\xa1e neznosno \xc5\xbeejo. Sveti Klemen jih je resni\xc4\x8dno pomiloval in se je zato zatekel k molitvi. Takrat je opazil na visoki skali jagnje, ki je imelo desno nogo dvignjeno, kakor da bi hotelo z njo pokazati, kje se nahaja \xc5\xbeelena voda. Sveti mo\xc5\xbe, napolnjen z zaupanjem v Boga, je zgrabil motiko in z njo rahlo udaril po skali in takoj je na dan pritekla kristalno \xc4\x8dista, okusna voda tako obilno, da je nastal potok, ki je vsem oto\xc5\xa1kim prebivalcem, zlasti pa kristjanom, rabil za osve\xc5\xbeilo. Po tem so se mnogi pogani spreobrnili; \xc4\x8dez leto dni so skoraj vse poganske templje razdrli in namesto njih postavili kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\n._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina virov navaja kot datum njegove smrti 23. november okrog leta 100. _NEWLINE_Legenda v \xc3\x89rdy-c\xc3\xb3dexu pravi: _NEWLINE_Cesarjev \xc5\xbeupan je dal privezati pape\xc5\xbeu Klemenu okoli vratu velik kamen in ga dal vre\xc4\x8di v morje\xe2\x80\xa6 Ko se je morje umaknilo, so tam na\xc5\xa1li po Bo\xc5\xbeji mo\xc4\x8di lepo iz kamna zidano kapelo, v njej krasno kamnito rakev, v njej telo svetega mu\xc4\x8denca, tik zraven pa velik kamen. Naro\xc4\x8deno jim je bilo tudi, naj svetega trupla ne nosijo od tam.\n_START_SECTION_\nSveta brata Ciril in Metod preneseta Klemenove ostanke v Rim\n_START_PARAGRAPH_\nSv. Ciril je skupaj z bratom Metodom \xc5\xa1el leta 860 kot misijonar med Hazare; takrat se je ustavil tudi na Krimu ob \xc4\x8crnem morju in tam na\xc5\xa1el, kot je bil prepri\xc4\x8dan, relikvije pape\xc5\xbea Klemena. Leta 863 sta jih brata prinesla s seboj na Moravsko, 867 pa v Rim, kjer so ju prav zaradi tega \xc5\xa1e posebej prijazno sprejeli; pape\xc5\xbe Hadrijan II. je podprl njuno misijonsko delovanje med Slovani in slovesno potrdil slovanske bogoslu\xc5\xbene knjige. Nekateri domnevajo, da cerkve sv. Klemena na Slovenskem (Mojstrana, Rodine v brezni\xc5\xa1ki \xc5\xbeupniji in Bukov\xc5\xa1\xc4\x8dica) zaznamujejo pot, koder sta \xc5\xa1la sveta brata, ko sta skozi na\xc5\xa1e de\xc5\xbeele potovala v Rim._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Hadrijan II. je del Klemenovih relikvij dal prenesti v samostan v votlini blizu Salerna._NEWLINE_Sveti Hieronim poro\xc4\x8da, da so zgradili cerkev na mestu, kjer je stala Klemenova hi\xc5\xa1a. Leta 1888 so odkrili njene dele, znotraj katerih je pape\xc5\xbe Pashal II. (1099-1118) zgradil baziliko. To dokazuje, da je stara bila ve\xc4\x8dja od sedanje sijajne baziliki. Iz arheolo\xc5\xa1kih ostankov se vidi, da je bila bazilika zgrajena kmalu po Konstantinovem (306-337 po Krist.) obdobju. Zraven so na\xc5\xa1li ostanke prastarega oratorija in poganskih hi\xc5\xa1. Vse to ka\xc5\xbee na to, da je rimska Cerkev svetemu pape\xc5\xbeu Klemenu izkazovala izredno \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje.'