b'\n_START_ARTICLE_\nJakob \xc5\xa0olar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n31. maja 1915 je maturiral na prvi klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Ljubljani. Med letoma 1915 in 1919 je \xc5\xa1tudiral bogoslovje in bil leta 1918 posve\xc4\x8den v duhovnika. Od 1919 do 1924 je bil prefekt na zavodu \xc5\xa1kofijske gimnazije v \xc5\xa0entvidu, isto\xc4\x8dasno je na Filozofski fakulteti v Ljubljani \xc5\xa1tudiral sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino in franco\xc5\xa1\xc4\x8dino in leta 1922 iz teh dveh predmetov opravil filozofsko-pedago\xc5\xa1ki izpit. V Strasbourgu se je izpopolnjeval v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini, v Mostarju se je u\xc4\x8dil srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dine, zatem pa se strokovno izpopolnjeval in specializiral v Parizu. V vseh teh letih je opravljal razli\xc4\x8dne foneti\xc4\x8dne raziskave na Coll\xc3\xa8ge de France, Institut catholique litt\xc3\xa9raire in Sorboni, kjer se je ukvarjal z jezikoslovnim zemljepisom, primerjalnim jezikoslovjem in zgodovinsko slovnico. Leta 1944 je bil aretiran in odpeljan v Dachau, od koder se je vrnil 11. junija 1945. Decembra leta 1945 ga je SAZU predlagala za profesorja na katedri ljubljanskih gimnazij, hkrati pa je na SAZU tudi delal, kjer naj bi bil glavni ekscerptor za veliki Slovar slovenskega knji\xc5\xbenega jezika in glavni pomo\xc4\x8dnik pri redakciji predelanega in dopolnjenega Pleter\xc5\xa1nikovega slovarja. 1929 je bil odlikovan z redom zlatih palm, ki mu ga je dodelilo francosko ministrstvo za prosveto, 1965 pa je postal \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije. Stolni kanonik v Ljubljani je postal leta 1958, nato leta 1965 dekan stolnega kapitlja in pape\xc5\xbeev hi\xc5\xa1ni prelat. Umrl je nekaj mesecev pred zlato ma\xc5\xa1o v Ljubljani, pokopan pa je pri sv. Kri\xc5\xbeu.\n_START_SECTION_\nZnanstveni in jezikoslovni prispevki\n_START_PARAGRAPH_\nV glasoslovju je na podlagi kimografskih zapisov v glavnem svojega izgovora ugotovil nazalizacijski vpliv nosnikov na njihovo glasovno, posebno samoglasni\xc5\xa1ko okolje in priporni\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj glasu n pred s in \xc5\xa1. S priporni\xc5\xa1kim zna\xc4\x8dajem glasu n je razlagal nekatere pojave iz Ramov\xc5\xa1evega Konzonantizma. V posebni razpravi je zagovarjal foneti\xc4\x8dni razvoj zobni\xc5\xa1kih zapornikov in pripornikov v \xc5\xa1umnike oziroma nebnike. \xc5\xbde v tretji izdaji Breznikove slovnice (1924) je opisal tvorbo slovenskih knji\xc5\xbenih glasov in obravnaval naravo besednih tonemov. Glasoslovje je obravnaval tudi v slovnicah iz 1940, 1947, 1956 ter v Slovenskem pravopisu 1962, deloma tudi \xc5\xbee v SP 1950._NEWLINE_V oblikoslovju mu pripisujejo prislov v Slovenski slovnici 1947, v manj\xc5\xa1i meri tudi \xc5\xa1tevnik in zaimek, pri glagolu pa ob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1o obdelavo dele\xc5\xbenika, namenilnika in glagolnika. Za izdajo 1956 je pripravil poglavje Besedne prvine in obdelal splo\xc5\xa1ne oblikoslovne kategorije, kot so besedne vrste, sklon, \xc5\xa1tevilo, spol, oseba in glagolski vid. V SP 1950 je obdelal predlog, za izdajo 1962 pa nekatere veznike._NEWLINE_S skladnjo se je bolj malo ukvarjal, je pa poleg razprave o vezniku napisal \xc5\xa1e nekaj o nikalnici.\n_START_SECTION_\nJezikoslovna dela\n_START_PARAGRAPH_\nSkupaj z Breznikom je ocenil Ramov\xc5\xa1ev Konzonantizem, sam pa je ocenil Dialektolo\xc5\xa1ko karto slovenskega jezika, Bezlajev Oris slovenskega knji\xc5\xbenega izgovora in Baj\xc4\x8devo Besedotvorje slovenskega jezika. Poro\xc4\x8dal je \xc5\xa1e o Breznikovih Slovenskih slovarjih, o Mu\xc5\xa1i\xc4\x87evi Negaciji ni in Mahni\xc4\x8devi \xc5\xbdivi sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Bil je urednik Detelovih izbranih spisov. Pomembna je njegova obdelava Fin\xc5\xbegarjevega \xc5\xa0tudent naj bo in uvoda k Sovretovemu prevodu Avgu\xc5\xa1tinovih Izpovedi ter k \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8devemu prevodu Hofmannsthalovega Slehernika._NEWLINE_Napisal je pribli\xc5\xbeno 40 kraj\xc5\xa1ih ocen, poro\xc4\x8dal o doma\xc4\x8dih in tujih slovstvenih delih in dogodkih. Zlasti redno je poro\xc4\x8dal o zbirki Cvetje iz doma\xc4\x8dih in tujih logov._NEWLINE_Posebno poglavje so pri \xc5\xa0olarju \xc5\xbeivljenjepisi, kjer je pisal o Brezniku, Jegli\xc4\x8du, \xc5\xa0krabcu, Fin\xc5\xbegarju, Preglju, Porenti, Debevcu in Ramov\xc5\xa1u._NEWLINE_Bil je glavni sodelavec in organizator za pisanje slovenskih \xc4\x8ditank za ni\xc5\xbeje razrede srednjih \xc5\xa1ol in za me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo. Odlo\xc4\x8dno se je bojeval proti poskusom, da bi se izdaja \xc5\xa1olskih knjig dr\xc5\xbeavno poenotila, s \xc4\x8dimer bi slovenske knjige izgubile narodno-vzgojni slovenski zna\xc4\x8daj. Prizadeval si je za lo\xc4\x8ditev pouka slovenske in srbohrva\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti v vi\xc5\xa1jih razredih srednje \xc5\xa1ole. Kot profesor sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in franco\xc5\xa1\xc4\x8dine na gimnaziji je oblikoval duhovni lik dijaka v smislu personalizma. V zvezi s tem je urejal revijo Kri\xc5\xbe in se tudi druga\xc4\x8de udejstvoval v mladinskem gibanju._NEWLINE_Pred vojno je organiziral zbiranje jezikovnega gradiva za slovar slovenskih krajevnih imen in bil ve\xc4\x8dkrat svetovalec pri raznih strokovnih terminologijah.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olar-Fabijanov proces\n_START_PARAGRAPH_\nKot stolni kanonik in \xc4\x8dlan SAZU je bil Jakob \xc5\xa0olar tudi \xc5\xbertev enega vidnej\xc5\xa1ih montiranih procesov, s katerimi je partija po vojni utrjevala svojo oblast. Decembra 1952 je bil - osem let po dachauski izku\xc5\xa1nji - znova aretiran. Na tako imenovanem \xc5\xa0olar-Fabijanovem procesu, ki se je za\xc4\x8del konec istega leta in kon\xc4\x8dal na Silvestrovo, je bil pred Okro\xc5\xbenim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Ljubljani skupaj z njim obto\xc5\xbeen dr. Janez Fabijan, profesor na Teolo\xc5\xa1ki fakulteti. Za tiste \xc4\x8dase zna\xc4\x8dilna obto\xc5\xbenica je \xc5\xa0olarju o\xc4\x8ditala\xc2\xa0\xc2\xbbizdajalsko delo med vojno\xc2\xab, po vojni pa\xc2\xa0\xc2\xbbpovezovanje z emigrantskimi agenti\xc2\xab, zlasti z disidentskim novinarjem Francem Jezo, ki je prav tako pre\xc5\xbeivel Dachau in je leta 1948 iz Ljubljane pobegnil v Trst. Proces so spremljali orwellovsko intonirani \xc4\x8dlanki v Slovenskem poro\xc4\x8devalcu -\xc2\xa0\xc2\xbbIzdajalec Jakob \xc5\xa0olar kon\xc4\x8dno razkrit,\xc2\xab\xc2\xa0SP 7. 9. 1952;\xc2\xa0\xc2\xbbKaj je z izdajalcem \xc5\xa0olarjem?\xc2\xab\xc2\xa0SP 30. 9. 1952;\xc2\xa0\xc2\xbbKombinacije zagrizenega sovra\xc5\xbenika,\xc2\xab\xc2\xa0SP 23. 11. 1952;\xc2\xa0\xc2\xbbIzdajalec Jakob \xc5\xa0olar pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem,\xc2\xab\xc2\xa0SP 30. 12. 1952;\xc2\xa0\xc2\xbbObsodba Jakoba \xc5\xa0olarja in ostalih obto\xc5\xbeencev,\xc2\xab\xc2\xa0SP 31. 12. 1952 - ter javnost prepri\xc4\x8devali, da je \xc5\xa0olar v svoje delo vpeljal tudi Fabijana, ki pa je na koncu vse skupaj celo\xc2\xa0\xc2\xbbpriznal in se zahvalil Upravi dr\xc5\xbeavne varnosti, da mu je pomagala pri prekinitvi stikov s temi agenti.\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa0olar je bil\xc2\xa0\xc2\xbbobsojen\xc2\xab\xc2\xa0na 10 let strogega zapora, Fabijan pa na 6 let; kasneje so jima kazen zmanj\xc5\xa1ali za polovico. Pod politi\xc4\x8dnimi pritiski je klonila tudi SAZU, kjer je bil \xc5\xa0olar do takrat zaposlen, in je enega svojih najvidnej\xc5\xa1ih slavistov, naslednika profesorja Ramov\xc5\xa1a, preprosto\xc2\xa0\xc2\xbbodslovila\xc2\xab\xc2\xa0(SP 23. 11. 1952).'