b'\n_START_ARTICLE_\nAlbrecht D\xc3\xbcrer\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme D\xc3\xbcrer izvira iz mad\xc5\xbearske besede Ajt\xc3\xb3si. Albrecht D\xc3\xbcrer starej\xc5\xa1i, doma iz vasi Ajt\xc3\xb3s v bli\xc5\xbeini mesta Gyula na Mad\xc5\xbearskem, je bil znan kot Ajt\xc3\xb3si D\xc3\xbcrer Albrecht. V Nem\xc4\x8diji si je najprej nadel ime Th\xc3\xbcrer (Vratnik tj. izdelovalec vrat), kar je prevod mad\xc5\xbearske ajt\xc3\xb3s (ajt\xc3\xb3 = vrata)._NEWLINE_Albrecht D\xc3\xbcrer je od o\xc4\x8deta prevzeto pisanje priimka Th\xc3\xbcrer prilagodil na frankovsko nare\xc4\x8dje N\xc3\xbcrnberga, ki mehki T na za\xc4\x8detku imena izgovarja trdo kot D; novo ime D\xc3\xbcrer je bilo pogoj za njegov monogram, to je veliki A nad \xc4\x8drko D._NEWLINE_D\xc3\xbcrer je bil prvi umetnik, ki je svoje grafike na\xc4\x8drtno ozna\xc4\x8deval z monogramom. Ta navedba avtorja je kmalu postala potrdilo pristnosti, ki so ga kmalu za\xc4\x8deli posnemati tudi drugi. Tako je D\xc3\xbcrer od svojega zavetnika cesarja Maksimilijana dobil odlok, ki je njegove lesoreze in bakroreze za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pred posnemovalci.\n_START_SECTION_\nDo neodvisnosti 1497\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8de Albrecht D\xc3\xbcrer, tudi Albrecht po imenu, se je 1455 preselil iz Mad\xc5\xbearske v N\xc3\xbcrnberg in uspel kot zlatar. Leta 1467 je poro\xc4\x8dil Barbaro Holper (* 1452; \xe2\x80\xa0 16. V maju 1514), h\xc4\x8di Hieronymusa Holperja. V 25 letih zakona je rodila 18 otrok, od teh so pre\xc5\xbeiveli le trije. Kot tretji otrok iz te zakonske zveze se je 21. maja 1471 rodil Albrecht: "jaz, Albrecht D\xc3\xbcrer, sem se rodil na Prudencijev dan, bil je petek, in \xc5\xa1telo se je leto 1471, v svobodnem cesarskem mestu N\xc3\xbcrnbergu." Od leta 1475 dalje so D\xc3\xbcrerji \xc5\xbeiveli v hi\xc5\xa1i pod gradom (Burgstr. 27: hi\xc5\xa1a na vogalu Gasse unter der Vesten / danes: Obere Schmiedgasse). Albrecht D\xc3\xbcrer Jun., je svojo mater opisal kot marljivo obiskovalko cerkve, ki je svoje otroke "pridno" in pogosto kaznovala. Oslabljena zaradi mnogih nose\xc4\x8dnosti pa je bila pogosto bolna._NEWLINE_V zgodnji mladosti ga je o\xc4\x8de jemal s seboj v svojo delavnico, da ga sproti izu\xc4\x8di za zlatarsko obrt. Iz teh u\xc4\x8dnih let izvira doprsni portret, ki ga je 1484 s pomo\xc4\x8djo ogledala naslikal na pergament (zdaj v Albertini na Dunaju), in Mati bo\xc5\xbeja z angeloma iz 1485 (Kabinet bakrorezov, Berlin)._NEWLINE_Od konca leta 1486 do 1490 se je u\xc4\x8dil in delal pri N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kem slikarju Michaelu Wolgemutu; obstajajo dokazi, da je D\xc3\xbcrer bil vpleten v dela okoli leta 1493 izdane svetovne kronike Hartmanna Schedela. Poleg tega se je D\xc3\xbcrer u\xc4\x8dil s pomo\xc4\x8djo sodobnih bakrorezov, kot so bili izdelki Martina Schongauerja._NEWLINE_Od velike no\xc4\x8di 1490 do binko\xc5\xa1ti leta 1494 je D\xc3\xbcrer potoval po zgornjem Porenju; natan\xc4\x8den potek prvega od njegovih treh ve\xc4\x8djih potovanj tekom njegovega \xc5\xbeivljenja ni znan. Morda je bil najprej na Nizozemskem, kasneje v srednjem Porenju, preden je leta 1492 kon\xc4\x8dal v Alzaciji. Slikarja Martina Schongauerja, katerih dela so nanj zelo vplivala, v Colmarju ni ve\xc4\x8d uspel sre\xc4\x8dati, ker je \xc5\xbee 2. Februarja 1491 umrl. Kasneje je D\xc3\xbcrer deloval v Baslu. Tu so nastali slavni lesorezi na temo Ladje norcev Sebastiana Branta (prvi natis 1494)._NEWLINE_Leta 1494 je poro\xc4\x8dil Agnes Frey (1475 - 1539), h\xc4\x8di o\xc4\x8detovega prijatelja iz stare, spo\xc5\xa1tovane dru\xc5\xbeine v N\xc3\xbcrnbergu, ki pa je v zakon prinesla samo 200 cekinov dote. Zakon je ostal brez otrok._NEWLINE_V \xc4\x8dasu do leta 1500 je ustvaril vrsto malih krajinskih akvarelov z motivi iz N\xc3\xbcrnberga in s postaj na prvem potovanju v Italijo, kamor se je odpravil oktobra 1494, \xc5\xbee tri mesece po svatbi. To potovanje mu je okrepilo zanimanje za umetnost Quattrocenta. Maja leta 1495 se je vrnil v N\xc3\xbcrnberg._NEWLINE_Pogosto se \xc5\xa1pekulira, da ga je pot v Italijo v letih 1494/95 vodila v Benetke, dejstva pa govorijo proti temu: D\xc3\xbcrer sam v svoji dru\xc5\xbeinski kroniki v letu 1494/95 ne omenja potovanja v Benetke. Italijanske poteze v njegovih delih po 1497 razlagajo nekateri kot neposreden vpliv Padovanskega slikarja Andrea Mantegna, ki ga leta 1494/95 sicer v Padovi ni bilo, vendar pa si je D\xc3\xbcrer lahko njegova dela ogledal. Dokazano je D\xc3\xbcrer bil v Innsbrucku, Trentu in v Arcu ob jezeru Garda; o krajih ju\xc5\xbeno od Arca, torej tudi ne o Benetkah, v D\xc3\xbcrerjevih akvarelih ni sledu. Njegova pot poleg tega tudi ne podpira teorije o Benetkah: ko bi bil namenjen v Benetke, bi za D\xc3\xbcrerja bilo bolj smiselno ubrati "Via Norimbergi" prek Cortine in Trevisa, po kateri so N\xc3\xbcrnbe\xc5\xa1ki trgovci obi\xc4\x8dajno hodili v Benetke. Slike iz njegovega kasnej\xc5\xa1ega obdobja po letu 1505 ka\xc5\xbeejo bistveno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vpliv Benetk._NEWLINE_D\xc3\xbcrer se je leta 1497 osamosvojil in od 1503 je imel delavnico v starem delu N\xc3\xbcrnberga; v njej zaposleni so bili Hans Sch\xc3\xa4ufelein, Hans von Kulmbach , in Hans Baldung Grien. Svojim delom je posve\xc4\x8dal veliko \xc4\x8dasa. V tem prvem umetni\xc5\xa1kem obdobju so nastali predvsem portreti in nekaj avtoportretov: med drugimi portret njegovega o\xc4\x8deta (1497) (Narodna galerija v Londonu), avtoportret (1498) v Pradu v Madridu, slika poslovne\xc5\xbea Oswalda Krella iz Lindaua (Bavarska dr\xc5\xbeavna zbirka slik, M\xc3\xbcnchen), avtoportret (1500), tudi v M\xc3\xbcnchnu, portret Friderika Modrega (1494/97) v Berlinu (Dr\xc5\xbeavni muzeji, pruska kulturna lastnina). Iz leta 1500 izvira tudi mali Kristus na kri\xc5\xbeu v Dresdenski galeriji, sli\xc4\x8dica neverjetne finese pri izvedbi, in istega \xc4\x8dasa tudi "Dresdenski oltar" v Dresdnu ("Marija sedem \xc5\xbealosti" in Marija, ki \xc4\x8dasti otroka - osrednja slika v M\xc3\xbcnchnu), _NEWLINE_Osredoto\xc4\x8dal se je predvsem na bakrorez in na skice kot predloge za lesorez. Posebej z bakrorezom se je skusil \xc5\xbee zelo zgodaj; prvi datiran list je iz leta 1497, ki pa je gotovo imel raznorazne prednike. Iz tega \xc4\x8dasa izvirajo tudi: razodetje sv. Janeza (1498), serija 16 lesorezov, bakroreza Adam in Eva (1504) in bakrorez Izgubljeni sin s pra\xc5\xa1i\xc4\x8di (1496)_NEWLINE_D\xc3\xbcrerjevo povezanost s humanizmom je \xc4\x8dutiti med drugim v ilustracijah za Quatuor libri Amorum (1502) Conrad Celtisa, ki je \xc5\xbee pred tem D\xc3\xbcrerja slavil kot drugega Apela.\n_START_SECTION_\nPotovanje v Benetke (1505\xe2\x80\x931507)\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xbcrer je prvi umetnik, ki je svoje grafike na\xc4\x8drtno podpisoval s svojim monogramom. To potrdilo o avtorstvu je kmalu postalo pe\xc4\x8dat kakovosti, ki se ga je tudi posnemalo._NEWLINE_Leta 1505 se je dokazano odpravil na pot v Benetke, kjer so tedaj delovali najve\xc4\x8dji renesan\xc4\x8dni slikarji bene\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole Tizian, Giorgione, Palma il Vecchio. Pred vsem ga je navdu\xc5\xa1il Giovanni Bellini, ki ga je v pismu slavil kot "pest in gemell" (najbolj\xc5\xa1i med slikarji). \xc4\x8ceprav se je \xc5\xbee pred tem \xc5\xbee doma ob svoji zavzetosti, pridnosti in razgledanosti zavedal, kako pomembni za sliko sta njena pravilnost in odsev resni\xc4\x8dnosti, je tu naletel na nepri\xc4\x8dakovano mo\xc4\x8d in globino kolorita, ki sta nanj imeli trajen vpliv._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki trgovci v Benetkah (katerih stare\xc5\xa1ina je bil augsbur\xc5\xa1ki Fugger) so za cerkev sv. Bartolomeja naro\xc4\x8dili veliko sliko, Praznik ro\xc5\xbenega venca, ki jo je kasneje cesar Rudolf II. kupil za velike denarje in jo dal \xc5\xa1tirim mo\xc5\xbeem prenesti v Prago, kjer sedaj visi v Narodni galeriji - pred tem je bila v samostanu Strahov. Ka\xc5\xbee dva angela, ki kronata Madono. Devica nudi cesarju, Kristus otrok pa pape\xc5\xbeu ro\xc5\xbene vence, tudi sv. Dominik in angeli jih ponujajo osebam okoli sebe. Sliko so popravki ob\xc4\x8dutno po\xc5\xa1kodovali, \xc4\x8dutiti pa je jasno bene\xc5\xa1ki vpliv. V Benetkah je D\xc3\xbcrer naslikal nekaj portretov, kot na primer leta 1506 portret Burkharda iz Speyerja. \xc4\x8ceprav je D\xc3\xbcrer v Benetkah naletel na veliko priznanja in mu je Bene\xc5\xa1ki svet ponudil letno pla\xc4\x8do 200 dukatov, \xc4\x8de se preseli za stalno v mesto, se je vrnil nazaj v svoj doma\xc4\x8di kraj. Primerek leta 1505 v Benetkah izdane knjige Evklidovi elementi matematike nosi monogram D\xc3\xbcrerja skupaj z besedilom: Dz puch sem zw veno ste vm a Dugatn kawft v 1507 jor. Albrecht D\xc3\xbcrer ("To knjigo sem kupil leta 1607 v Benetkah za en dukat. Albrecht D\xc3\xbcrer").\n_START_SECTION_\n1507-1520\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1509 dalje je bil D\xc3\xbcrer poslanec v Raz\xc5\xa1irjenem svetu v N\xc3\xbcrnbergu, tako da lahko sklepamo, da je bil odlo\xc4\x8dilno vpleten v na\xc4\x8drte v zvezi z umetni\xc5\xa1kimi projekti mesta._NEWLINE_Od konca leta 1486 do 1490 se je u\xc4\x8dil in delal pri N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kem slikarju Michaelu Wolgemutu; obstajajo dokaz, da je D\xc3\xbcrer bil vpleten v pripravo leta 1493 izdane svetovne kronike Hartmanna Schedla. Poleg tega se je D\xc3\xbcrer izobra\xc5\xbeeval s pomo\xc4\x8djo sodobnih bakrorezov, kot so bili izdelki Martina Schongauerja. Iz tega \xc4\x8dasa izvirajo tudi D\xc3\xbcrerjevi poizkusi, baker obdelovati s hladno iglo; tako so nastali Sveta Veronika 1510, Trpljenje Odre\xc5\xa1enika in Sveti Hieronim pri pokori, obe 1512. Odtlej v delih D\xc3\xbcrerja prevladujeta lesorez in bakrorez, na slike spod njegovega \xc4\x8dopi\xc4\x8da naletimo redkeje._NEWLINE_Med iz leta 1512 znane slike spada slika Marije z rezino hru\xc5\xa1ke. Prete\xc5\xbeno v isto leto spada vrsta majhnih bakrorezov, med njimi tretja razli\xc4\x8dica Pasijona. D\xc3\xbcrer je tudi od svojega zavetnika cesarja Maksimilijana prejel odlok, ki je njegove lesoreze in bakroreze za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pred posnemovalci. Kot izjemna dela iz leta 1512, je vredno omeniti naslednje gravure: Maria na travnatem bregu, Kristus mu\xc4\x8denik, Hieronim v skalni soteski pred molilnikom, kot tudi Vstajenje, dalje 1513 Veronikin prt, ki ga dr\xc5\xbeita dva angela  (zelo podoben motiv je bil nastal leta 1516 kot jedkanica) in leta 1514 Duda\xc5\xa1._NEWLINE_D\xc3\xbcrer je ve\xc4\x8dkrat delal po naro\xc4\x8dilu cesarja Maksimilijana I. Najpozneje v letih 1510 ali 1511 je pri\xc5\xa1lo do stikov, ki jih je lahko da navezal Willibald Pirckheimer. Vsa dela so vsaj posredno imela namen \xc4\x8dastiti in slaviti cesarja \xe2\x80\x93 poleg D\xc3\xbcrerja so se v tem, t. j. umetni\xc5\xa1kem smislu odlikovali Hans Burgkmair, Hans Sch\xc3\xa4ufelin in Beck pa tudi Albrecht Altdorfer, Lucas Cranach in J\xc3\xb6rg Breu._NEWLINE_Albertina na Dunaju hrani rokopis knjige za sabljanje (Cod. HS 26-232) iz leta 1512. Ovitek nosi napis OPUS ALBERTI DURERI (delo Albrechta D\xc3\xbcrerja). Veliki pergamentni listi, 200 po \xc5\xa1tevilu, vsebujejo barvne perorisbe z rokoborskimi in sablja\xc5\xa1kimi temami. Ni jasno, ali so risbe bile mi\xc5\xa1ljene kot neodvisno delo ali kot predloga za nikoli uresni\xc4\x8deno tiskano knjigo. Da je naro\xc4\x8dnik bil cesar Maksimilijan, pa je verjetno._NEWLINE_Daljna dela: ilustracije za Hieroglife Horapolona v prevodu Willibalda Pirckheimerja; Triumf (slavolok Maksimilijana I. in Veliki slavnostni voz), za katerega so D\xc3\xbcrer in sodelavca iz njegove delavnice Hans Springinklee in Volk Traut prispevali najve\xc4\x8dji in najpomembnej\xc5\xa1i del za zagotavljanje (napisi so zasluga Johanna Neud\xc3\xb6rfferja); Molitvenik Maksimilijana I., morda mi\xc5\xa1ljen za Red sv. Jurija._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so vzporedno nastajale njegove slavne gravure: Vitez, smrt in hudi\xc4\x8d (1513), Sveti Hieronim v izbi (1514), Melencolia I (1514), kot tudi morda prvotno za n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ko cerkev sv. Katarine namenjen triptih Kristusovega rojstva z bratoma Paumgartner, ki ga lahko ob\xc4\x8dudujemo v m\xc3\xbcnchenski Pinakoteki.Dva meseca pred materino smrtjo (\xe2\x80\xa0 1514) je nastal njen portret v oglju, prvi portret na smrt bolnega \xc4\x8dloveka. Iz leta 1515 izvirajo tudi nekatere jedkanice D\xc3\xbcrerja.V letu 1515 je nastal lesorez Nosorog, eden najbolj znanih D\xc3\xbcrerjevih del. _NEWLINE_Poleti leta 1518 je bil kot predstavnik mesta N\xc3\xbcrnberg na Reichstagu v Augsburgu, kjer je ovekove\xc4\x8dil Jakoba Fuggerja in druge pomembne osebnosti. V tem \xc4\x8dasu se je tudi seznanil s spisi Lutra, "ki mi je pomagal iz velikih stisk".\n_START_SECTION_\nPotovanje na Nizozemsko (1520-1521)\n_START_PARAGRAPH_\n12. Julija 1520 je D\xc3\xbcrer s svojo \xc5\xbeeno prek Bamberga, (\xc5\xa0kofu George III, mu izro\xc4\x8di slikano Madono, \xc5\xbeivljenje Marije, Apokalipso, in za en goldinar grafik), Frankfurta, Mainza in K\xc3\xb6lna v Antwerpen in druga nizozemska mesta; od tam se je vrnil 15. Julija naslednje leto._NEWLINE_Pot na Nizozemsko je bil pravi triumf, in povsod so ga slavili in povzdigovali v nebo; magistrat v Antwerpnu mu je - zaman - ponujal letno pla\xc4\x8do 300 Filipovih goldinarjev, dav\xc4\x8dno svobodo, kot dar lepo hi\xc5\xa1o in brezpla\xc4\x8dno vzdr\xc5\xbeevanje, poleg tega pla\xc4\x8dilo vseh del za javnost, samo \xc4\x8de se odlo\xc4\x8di za stalno se preseliti v Antwerpen. Knezi, tuji veleposlaniki, umetniki, u\xc4\x8denjaki, med njimi Erasmus Rotterdamski, so ga \xc4\x8dastili in sprejeli v svojo sredo. _NEWLINE__NEWLINE_|_NEWLINE_20. Oktobra 1520 je D\xc3\xbcrer pripotoval v Aachen na kronanje Karla V. Novo izvoljeni cesar je 12. novembra D\xc3\xbcrerju potrdil prej podeljene pravice in z njimi povezano dosmrtno rento (to je bil dejanski namen potovanja) in svojo izrecno naklonjenost. Velikega pomena za umetnika je tudi bilo, da je spoznal zaklade nizozemske umetnosti in sre\xc4\x8dal z izjemnimi umetniki iz teh krajev. Dnevnik s tega potovanja je del Pisne zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki jo je objavil Rupprich. Tudi \xc5\xa1tevilni portreti duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, kne\xc5\xbejih oseb, umetnikov itd. so plod njegovega potovanja na Nizozemsko. 2. julija 1521 se je odpravil nazaj._NEWLINE_Po vrnitvi v rojstno mesto se je D\xc3\xbcrer spet predal svoji umetni\xc5\xa1ki ustvarjalnosti. V letih 1520/21 je vodil zdaj izgubljeno dekoracijo N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kega rotov\xc5\xbea, ki so poznamo na osnovi skic iz leta 1530, ki so na Dunaju v Albertina. Program za fasadne poslikave je Pirckheimerjevo delo._NEWLINE_Iz leta 1526 so \xc5\xa1tirje apostoli, dve monumentalni sliki, ki spadata med D\xc3\xbcrerjeva najbolj pomembna dela._NEWLINE_D\xc3\xbcrer ju je prvotno daroval N\xc3\xbcrnbergu, bile so razstavljene v mestni hi\xc5\xa1i. Iz leta 1526 je tudi oljni portret Hieronima Holzschuherja, ki jo mnogi imajo za najbolj\xc5\xa1o med slikami izpod D\xc3\xbcrerjevega \xc4\x8dopi\xc4\x8da, in pa portret Jakoba Muffela (prav tako v Berlinu). \xc5\xa0e posebej omembe vreden \xe2\x80\x93 ne nazadnje tudi zaradi nenavadne postavitve - je portret Johanna Kleebergerja, ki ga lahko vidimo v Umetnostno zgodovinskem muzeju na Dunaju. Pri sliki iz leta 1526 naj bi \xc5\xa1lo za poslednje delo, ki ga je Albrecht D\xc3\xbcrer naslikal._NEWLINE_Zadnja leta se je D\xc3\xbcrer vse bolj posve\xc4\x8dal umetnostni teoriji; pri tem prihaja do dognanj, ki se od spoznanj Italijanov razlikujejo.\n_START_SECTION_\nBolezen in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xbcrer je iz\xc4\x8drpan ("izsu\xc5\xa1en") od bolezni umrl 6. Aprila 1528, tik pred svojim sedeminpetdesetim rojstnim dnevom. Ve\xc4\x8dkrat je bilo predlagano, da je D\xc3\xbcrer po obisku na Nizozemskem (in zlasti po dneh na otoku Schouwen v provinci Zeeland) konec 1520 oboleval za malarijo, ki je prvi\xc4\x8d izbruhnila aprila 1521 v Antwerpnu, z jasnimi, z visoko vro\xc4\x8dino povezanimi znaki. Na skici brez datuma skica v pismu svojemu zdravniku ka\xc5\xbee na svojo vranico in pi\xc5\xa1e: "Do der gelb fleck ist und mit dem finger drawff dewt do ist mir we" ("Tam kjer je rumena pega, na katero ka\xc5\xbeem s prstom, me boli."). Gre lahko za simptom malarije, za tako imenovano splenomegaljo, vendar pa je risba nastala \xc5\xbee pred postankom na Nizozemskem. Tako vremenski pogoji med njegovim povratkom pozimi kot tudi zgodovina njegove bolezni (D\xc3\xbcrer je \xc5\xbee od leta 1507 dalje znova in znova, imel vro\xc4\x8dice) ter razvoj po 1520 se ne skladajo s tipi\xc4\x8dno sliko oku\xc5\xbebe s Plasmodium vivax._NEWLINE_Vse do svoje smrti je bil delaven, proti koncu je pripravljal za tisk teoreti\xc4\x8dno delo teoriji proporcev._NEWLINE_Pokopali so ga nedale\xc4\x8d od groba njegovega prijatelja, Willibalda Pirckheimerja so na n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du sv. Janeza (Sv. Janez I / 1414). D\xc3\xbcrerjevi zemeljski preostanki so dolgo \xc4\x8dasa po\xc4\x8divali pod preprosto kovinsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do, ki jo je njegov tast Frey dal narediti zase in za svojo dru\xc5\xbeino,, dokler leta 1681 Joachim von Sandrart ni razpadajo\xc4\x8dega groba obnovil (Sv. Janez I / 0649). Napis v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini je napisal Pirkheimer in se glasi: \xc2\xbbKar je bilo na Albrechtu D\xc3\xbcrerju umrljivega, po\xc4\x8diva v tem grobu.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nD\xc3\xbcrer kot matematik\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodovini matematike predstavlja renesansa obdobje, v katerem so za napredek matematike bili zaslu\xc5\xbeni predvsem praktiki, ko so bili in\xc5\xbeenir Simon Stevin, urar Jost B\xc3\xbcrgi, odvetnik Fran\xc3\xa7ois Vi\xc3\xa8te, kartograf Gerhard Mercator ali umetnik Piero della Francesca._NEWLINE_"Najbolj matemati\xc4\x8dna glava" med umetniki tistega \xc4\x8dasa pa je bil Albrecht D\xc3\xbcrer. Tako je leta 1507 kupil izvod prve izdaje Euklidovega dela  Elementi Evklida, ki ga je leta 1505 Zamberti prevedel v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in ga - prvi\xc4\x8d v zgodovini - izdal v knji\xc5\xbeni obliki. Po naro\xc4\x8dilu cesarja Maksimilijan I. je D\xc3\xbcrer leta 1515 sodeloval z dvornim astronomom Johannesom St\xc3\xb6bererjem pri izdelavi zemljevida zemeljske poloble ("Stabius-D\xc3\xbcrerjev zemljevid"). Njegov bakrorez Melencolia I vsebuje kar nekaj matemati\xc4\x8dnih namigov: po eni strani gre v sliki za magi\xc4\x8den kvadrat, katerega vrstice, stolpci, diagonale, \xc5\xa1tevilke v 4 kvadrantih, \xc5\xa1tiri \xc5\xa1tevilke v sredini in \xc5\xa1tiri v kotu dajo vedno isto vsoto 34 \xe2\x80\x93 v poljih na levi in na desni \xc5\xa1tevilki 4 in 1 namigujeta na D\xc3\xbcrerjev monogram (4 ustreza \xc4\x8drki D, 1 pa A)._NEWLINE_S stali\xc5\xa1\xc4\x8da zgodovine znanosti je pozornosti vredna njegova Underweysung der messung mit dem zirckel und richtscheyt in Linien ebnen unnd gantzen corporen (Navodilo za meritve s \xc5\xa1estilom in ravnilom na premicah, ravninah in polnih telesih), ki predstavlja prvo knjigo o matematiki v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in ki vsebuje pomembna nova dognanja. \xe2\x80\x9eMessung\xe2\x80\x9c v naslovu se naslanja na "Messkunst", tedaj obi\xc4\x8dajni prevod gr\xc5\xa1ke Geometrije; dandanes je izraz razumeti kot \xe2\x80\x9eKonstrukcija\xe2\x80\x9c. V Underweysung definira D\xc3\xbcrer posebne krivulje, tako prvi\xc4\x8d \xc5\xa1koljko in Pascalovega pol\xc5\xbea, za elipso odkrije novo mo\xc5\xbenost konstrukcije, elipso, parabolo in hiperbolo razume kot sto\xc5\xbenice (tako da ga imamo lahko za predhodnika Gasparda Mongea), predstavi novo in zelo natan\xc4\x8dno metodo zatretjinjenje kota in grafi\xc4\x8dno predstavi funkcijo tangens._NEWLINE_D\xc3\xbcrer postopa pri tem deduktivno in sistemati\xc4\x8dno, ves \xc4\x8das se zaveda temeljne razlike med eksaktnimi re\xc5\xa1itvami (imenuje jih\xe2\x80\x9edemonstrative\xe2\x80\x9c) in pribli\xc5\xbeki (\xe2\x80\x9emechanice\xe2\x80\x9c), kar ga razlikuje od ve\xc4\x8dine matematikov njegovega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nNajpomembnej\xc5\xa1a dela\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xbcrerja je vse \xc5\xbeivljenje spremljala grafika, v tej tehniki je dosegel vrh. Imel jo je za samostojno panogo, ki je razvila svoje tehnike in materiale (predvsem lesorez in bakrorez). Tudi sicer je pomembno \xc5\xa1irila njegovo umetnost. Marijino \xc5\xbeivljenje (1502) in Veliki pasijon (oba v lesu) in Mali pasijon (v bakru) in Apokalipsa so \xc5\xa1tudirali umetniki \xc5\xa1irom po Evropi._NEWLINE_D\xc3\xbcrer je bil vsestranski umetnik, uporabljal je razli\xc4\x8dne tehnike in materiale in se zavzemal za napredek. Posebej se je posve\xc4\x8dal portretu, posebej mo\xc5\xa1kih. Najprej je za\xc4\x8del z grafi\xc4\x8dno natan\xc4\x8dnostjo, kasneje je \xc5\xbee iskal izraz \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke du\xc5\xa1e. Vse te spremembe so bile posledica obiskov v Italiji, kjer je spoznal tudi Tiziana. Poznan je portret Oswolta Krela, ki odseva hudobijo in \xc5\xbeiv\xc4\x8dnost na vedri pokrajini v ozadju. Kot so bili portreti iz zgodnjega obdobja natan\xc4\x8dni, so v zrelej\xc5\xa1ih letih postali preprostej\xc5\xa1i. Posku\xc5\xa1al je ujeti podobnost s portretirancem, dodal pa tudi zna\xc4\x8dilnosti okolja tako v potezah kot barvi._NEWLINE_D\xc3\xbcrer je posebej \xc5\xa1tudiral mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenski akt (Adam in Eva - 1504), vedno pa je imel pred o\xc4\x8dmi tudi naravo. Risbe \xc5\xbeivali in rastlin ter krajino lahko tekmujejo z deli Da Vincija iz tistega obdobja. Zanimanje za \xc5\xbeivali je slikarja spremljalo celo \xc5\xbeivljenje. Za posebne primere je uporabil akvarelno tehniko, kar je dalo risbam posebno mehkobo._NEWLINE_Kot uspe\xc5\xa1en slikar in grafik, si je D\xc3\xbcrer ob\xc4\x8dasno privo\xc5\xa1\xc4\x8dil tudi zelo posebne sloge. Lotil se je okrasne miniature za knjige, risal in snoval je vodnjake, spomenike, lestence ter seveda izdelke iz zlata. Narisal je tudi okvirje za nekatere svoje oltarne podobe._NEWLINE_Ne glede na umetnikovo vsestranskost, pa se je D\xc3\xbcrerju en motiv vlekel skozi celotno poklicno \xc5\xbeivljenje: Marija z detetom. Izdelal je na ducate slik, risb ali tiskov Marij, iz \xc4\x8desar je mogo\xc4\x8de razbrati tudi razvoj slogov. Je pa veljala stalnica: globoka \xc4\x8dlove\xc4\x8dnost in ganljiva psiha Matere in Otroka, pri Mariji pa tudi \xc5\xbeenskost, tako materinska kot bo\xc5\xbeja._NEWLINE_D\xc3\xbcrer je izdelal okoli 350 lesorezov, ve\xc4\x8d kot 100 bakrorezov, suhih igel in radirank in ve\xc4\x8d kot 1000 risb in akvarelov. Delal je predvsem s srebrnim svin\xc4\x8dnikom, \xc4\x8dopi\xc4\x8dem, tu\xc5\xa1em, peresom in ogljem.'