b'\n_START_ARTICLE_\nVelika nagrada Francije 1914\n_START_SECTION_\nPred dirko\n_START_PARAGRAPH_\nLista prijavljenih dirka\xc4\x8dev, ki je bila omejena na tovarni\xc5\xa1ka mo\xc5\xa1tva, je vsebovala francoske konstruktorje Alda, Delage, Peugeot in Schneider, britanska, Vauxhall in Sunbeam, italijanske Fiat, Nazzaro in Aquila, nem\xc5\xa1ka Opel in Mercedes ter \xc5\xa1vicarsko Pichard-Pictet, skupno sedemintrideset dirkalnikov trinajstih konstruktorjev iz \xc5\xa1estih dr\xc5\xbeav. Pravila za sezono 1914 so omejevala prostornino motorjev na 4,5 litra, minimalno maso dirkalnikov pa na 1100 kilogramov. Na tej dirki je bila prvi\xc4\x8d v zgodovini Grand Prix dirk omejena prostornina motorjev. Sicer so v sezoni potekale \xc5\xa1e druge dirke, toda ta je bila po slavi in statusu dale\xc4\x8d najpomembnej\xc5\xa1a v sezoni._NEWLINE_Peugeot je pred dirko veljal za favorita, saj so imeli v mo\xc5\xa1tvu tudi Georgesa Boillota, ki je zmagal na dirki za Veliko nagrado Francije v letih 1912 in 1913. Tudi nova pravila so \xc5\xa1la Peugeotu na roko, saj so imeli veliko izku\xc5\xa1enj z dirkanjem v razredu Voiturette. Za to dirko je Peugeot izdelal nov dirkalnik L45, ki je imel nekatere napredne tehnolo\xc5\xa1ke re\xc5\xa1itve, tudi zavore na vseh \xc5\xa1tirih kolesih in motor z dvojno odmi\xc4\x8dno gredjo v glavi motorja. Daimler-Motoren-Gesellschaft (Mercedes) je v \xc5\xbeelji, da bi premagal francoske konstruktorje, izdelal nov razmeroma majhen in lahek motor z visokimi obrati na minuto. Pred tem noben od Mercedesovih dirkalnikov ni presegel 1500 rpm, zdaj pa so \xc5\xbeeleli to vrednost podvojiti. Poleg tega pa so se skrbno pripravili na dirko tako, da so se mo\xc4\x8dno poglobili v vsako podrobnost. DMG je imel \xc5\xbee izku\xc5\xa1nje z izgradnjo motorjev za letala, zato sta se Paul Daimler, lastnik ustanovitelja tovarne, in Fritz Nalliger odlo\xc4\x8dila izdelati letalski motor za dirkalnik. 4-cilindri\xc4\x8dni motor M93654 je bil izdelan z individualnimi jeklenimi cilindri, ki so imeli privarjene vodne mehe ter vhodne in izpu\xc5\xa1ne module. Ogrodje motorja je bilo izdelano iz posebnega jekla, ki je bilo dobavljeno iz Avstrije. Preizkusili so tako \xc5\xbeelezne, kot tudi aluminijaste bate, kon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8ditev pa so prepustili dirka\xc4\x8dem. Peugeot je \xc5\xbee leta 1912 izdelal motor z dvojno odmi\xc4\x8dno gredjo, toda DMG se je konzervativno odlo\xc4\x8dil za enojno odmi\xc4\x8dno gred. Kot prvi Mercedesov motor je imel \xc5\xa1tiri ventile na cilinder, imel je tudi tri platinaste sve\xc4\x8dke, prostor pa je bil \xc5\xa1e za \xc4\x8detrto. Motor je imel delovno prostornino 4,483\xc2\xa0cm\xc2\xb3 in je lahko proizvajal 105 KM pri 3100 rpm. Motor je izdelal avtomobilski oddelek tovarne, testiral pa ga oddelek za letalske motorje._NEWLINE_\xc5\xa0asija je bila evolucija dirkalnika iz leta 1913. Izdelana je bila iz pre\xc5\xa1anega jekla s pol-elipti\xc4\x8dnimi vzmetmi na vseh \xc5\xa1tirih kolesih. Namesto obi\xc4\x8dajnih bla\xc5\xbeilnikov so na vsako kolo dodali pomo\xc5\xbene vzmeti. Hladilnik je bil sto\xc5\xbe\xc4\x8daste oblike, kar je pripomoglo k aerodinamiki dirkalnika. Diralnik je bil opremljen s pnevmatikami Continental in plati\xc5\xa1\xc4\x8di Rudge-Withworth. DMG je bil blizu izbiri veri\xc5\xbenega pogona, toda na koncu so se odlo\xc4\x8dili za obi\xc4\x8dajni prenos preko gredi. Dirkalnik je bil opremljen s \xc5\xa1tiri-stopenjskih menjalnikom in 13,5 in\xc4\x8dnimi zavornimi bobni na zadnjih kolesih. DMG je pripravil dirkalnike zelo skrbno s pazljivostjo za vsako podrobnost. Tako so dvigalko in kladivo namestili med sede\xc5\xbea, na rezervoarju za gorivo pa je bila termo steklenica z osve\xc5\xbeilnim napitkom. Dva nova dirkalnika sta bila kon\xc4\x8dana do odhoda mo\xc5\xa1tva na testiranje v Lyona april, ko ceste za dirko tam \xc5\xa1e niso bile zaprte. Steza je bila dolga 37,631\xc2\xa0km, vsebovala je tako dolgo 10-kilometrsko ravnino, kot tudi po\xc4\x8dasne in zavite ovinke, zato je mo\xc5\xa1tvom povzro\xc4\x8dala te\xc5\xbeave. Po obse\xc5\xbenih testiranjih se je mo\xc5\xa1tvo Mercedesa odlo\xc4\x8dilo, da steza zahteva pet-stopenjski menjalnik. Tako pro\xc5\xa1njo je tovarna zavrnila, zato so le nastavili prestavna razmerja na 3,00 za prvo prestavo, 1,50 za drugo in 1,20 za tretjo. \xc4\x8cetrta prestava pa je bila nastavljena na 2,70 ali 3,00. Medosna razdalja dirkalnika je bila skraj\xc5\xa1ana na 2844,8\xc2\xa0mm, odstranili so tudi nekaj te\xc5\xbee dirkalnika. Mercedesove priprave na dirko so bile zelo obse\xc5\xbene in kvalitetne ter so kasneje postale zna\xc4\x8dilne na nem\xc5\xa1ko tovarno. Za dirko so izdelali pet dirkalnikov in \xc5\xa1e dodaten testni dirkalnik. Vsak dirkalnik je bil izdelan posebej po merah posameznega dirka\xc4\x8da. Mo\xc5\xa1tvo je celo pobarvalo rezervoarje za gorivo, olje in vodo v razli\xc4\x8dnih barvah, da ob postanku v boksih ne bi pri\xc5\xa1lo do zmede._NEWLINE_Ko so mo\xc5\xa1tva prihajala na lyonsko dirkali\xc5\xa1\xc4\x8de je bil v zraku ob\xc4\x8dutek, da bo to posebna dirka, ki bo zaznamovala konec neke ere. Le nekaj dni pred tem, 28. junija, je bil v Sarajevu ubit avstro-ogrski prestolonaslednik Franc Ferdinand. Avstro-Ogrska je Srbijo zaprosila za polno preiskavo, Rusija se je postavila na stran Srbije, Francija na stran Rusije, Nem\xc4\x8dija pa je bil s pogodbo povezana z Avstro-Ogrsko. Sovra\xc5\xa1tvo med Nem\xc4\x8dijo in Francijo je bilo \xc5\xbee starej\xc5\xa1e, saj Nemci \xc5\xa1e niso pozabili Napoleonovih vojnih pohodov, Francozi pa ne poraza leta 1870. Nem\xc4\x8dija je imela na\xc4\x8drte na napad na Francijo prek Belgije, Britanci pa so videli to kot gro\xc5\xbenjo delom ob Rokavskem prelivu. Vse je bilo pripravljeno na izbruh.\n_START_SECTION_\nDirka\n_START_PARAGRAPH_\nDirka je bila na\xc4\x8drtovana za dvajset krogov, kar je pomenilo sedem ur dirkanja. Vsi Mercedesovi dirka\xc4\x8di so na\xc4\x8drtovali po en postanek v boksih na polovici dirke za menjavo pnevmatik, ne glede na njihovo obrabljenost, kar je bila noviteta na dirkah. Kot obi\xc4\x8dajno za dirka iz tega obdobja, je \xc5\xa1tart potekal v parih dirkalnikov, ki so \xc5\xa1tartali na pol minute. Glavni favorit dirke. Georges Boillot, Peugeot, ki je veljal za najhitrej\xc5\xa1ega dirka\xc4\x8da svoje dobe, je imel \xc5\xa1tevilko 5, Jules Goux, zmagovalec dirke Indianapolis 500 1913 je imel \xc5\xa1tevilko 19, tretji Peugeotov dirka\xc4\x8d, Victor Rigal, pa 32. Mercedesovi dirka\xc4\x8di so imeli naslednje \xc5\xa1tevilke, Max Sailer 14, Christian Lautenschlager 28, Otto Salzer 39, Louis Wagner 40 in Theodore Pilette 41._NEWLINE_\xc5\xbde pred \xc5\xa1tartom je bil v te\xc5\xbeavah Pilette zaradi okvare menjalnika. Uspel je \xc5\xa1tartati, toda po uri dirkanja je moral odstopiti. \xc5\xbde kmalu se je dirka razvila v boj med Peugeotom in Mercedesom oziroma Francijo in Nem\xc4\x8dijo. \xc5\xbde kmalu je Boillota uspel prehiteti Sailer, ki je \xc5\xa1tartal dve minuti za njim. Zaradi tega je Boillot, ki je veljal za arogantnega dirka\xc4\x8da in na doma\xc4\x8di dirki ni mogel trpeti takega poni\xc5\xbeanja, pospe\xc5\xa1il za Sailerjem. Pogosto je omenjeno, da je bil Sailer \xc5\xbertveno jagnje v Mercedesovi strategiji za zmagi, toda verjetneje je, da je Sailer zaradi neizku\xc5\xa1enosti za\xc4\x8del prehitro. Ne glede na razlog, je Boillot pet krogov lovil Sailerja, ko je postalo jasno, da je Peugeotovo mo\xc5\xa1tvo naredilo napako pri izbiri pnevmatik. Ob tem je dolg rep dirkalnika z dvema te\xc5\xbekima rezervnima kolesoma slabo vplival na vodljivost Peugeotovih dirkalnikov. V petem krogu je moral Sailer po tem, ko je postavil rekord steze s \xc4\x8dasom 20:06,0 in vodil s prednostjo dveh minut in pol, odstopiti zaradi okvare vzmetenja, s tem je vodstvo prevzel Boillot, ki sta mu sledila Lautenschlager in Wagner, ostali Peugeotovi dirka\xc4\x8di pa so se vbadali s te\xc5\xbeavami._NEWLINE_Boillot je s hitrim dirkanjem uspel zadr\xc5\xbeati vodstvo v naslednjih dvanajstih krogih, kljub ve\xc4\x8d postankom v boksih za menjavo pnevmatik. Lautenschlagerjev postanek v enajstem krogu se je izjalovil kljub skrbnem treniranju postankov, izgubil je tri minute. Zdaj je za\xc4\x8del loviti vodilnega Wagner, ki je povi\xc5\xa1al svoj tempo, zato je moral Boillot \xc5\xa1e vedno dirkati na polno. V petnajstem krogu je moral Wagner zaradi preve\xc4\x8d obrabljenih pnevmatik opraviti dodaten postanek v boksih. Toda Boillotov motor ni ve\xc4\x8d zdr\xc5\xbeal hitrega tempa in v osemnajstem krogu je Lautenschlager prehitel Boillota za vodstvo, Peugeotov dirka\xc4\x8d pa je odstopil prav v zadnjem krogu. S tem so Mercedesovi dirka\xc4\x8di osvojili trojno zmago, Lautenschlager pred Wagnerjem in Salzerjem, na tribunah pa je zavladala smrtna ti\xc5\xa1ina.\n_START_SECTION_\nPo dirki\n_START_PARAGRAPH_\nPo tem, ko je bil zmagovalni dirkalnik razstavljen v Berlinu, je bil poslan \xc5\xa1e v London, kamor je pri\xc5\xa1el ravno ob za\xc4\x8detku Prve svetovne vojne. Na pobudo Bentleya so motor dirkalnika skrbno preu\xc4\x8dili in podobnega \xc5\xbee kmalu uporabili za britanska letala pod znamko Rolls Royce. Po vojni se je Bentley za svoj prvi dirkalnik v ve\xc4\x8d podrobnostih zgledoval po zase\xc5\xbeenem Mercedesu. Lautenschlagerjev dirkalnik je bil po vojni prodan, z njim je v za\xc4\x8detku dvajsetih let nastopal grof Louis Zborowski na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du Brooklands. V za\xc4\x8detku sedemdesetih let je bil dirkalnik obnovljen. Drug Mercedesov dirkalnik s te dirke je kon\xc4\x8dal v ZDA, kjer je z njim nastopal Ralph de Palma, tretji bil obarvan rde\xc4\x8de, z njim pa je nastopal Giulio Masetti na dirki Targa Florio v dvajsetih letih. Lautenschlager ni nikoli ve\xc4\x8d dirkal, umrl je leta 1954, Boillot pa 12. aprila 1916 v letalski bitki nad Verdunom.'