b'\n_START_ARTICLE_\nE-uprava\n_START_SECTION_\nDefinicije e-uprave\n_START_PARAGRAPH_\nE-uprava niti v mednarodni niti v slovenski rabi ni enotno definirana. Je relativno nov pojem, uporabljen od konca devetdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja, ki se razvija in spreminja v \xc4\x8dasu s samim razvojem e-uprave, ozna\xc4\x8duje pa vklju\xc4\x8denost organizacijske, pravne in procesne podlage. Definicije e-uprave se razlikujejo predvsem v sami \xc5\xa1irini razumevanja samega pojma ter v tem, kako avtorji sami vidijo e-upravo. Gre za uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije ter elektronskega poslovanja za izvajanje upravnih poslovnih procesov. _NEWLINE_Mirko Vintar definira e-upravo kot upravo, katere celotno delovanje temelji na uporabi elektronskih dokumentov, e-poslovanja in interneta v njenem notranjem in poslovanju navzven, uvajanju novih sistemskih in organizacijskih re\xc5\xa1itev ter novih modelov upravljanja.  Torej gre za poslovanje brez papirja z intenzivno uporabo interneta ter poudarek je na storitvah._NEWLINE_Evropska komisija nadalje razlaga, da je e-uprava uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij v javni upravi, skupaj z organizacijskimi spremembami in novimi spretnostmi, da bi se izbolj\xc5\xa1ale javne storitve in demokrati\xc4\x8dni procesi ter pove\xc4\x8dala podpora javnim politikam.  _NEWLINE_Marin Sili\xc4\x8d obravnava v SEP-2004 e-upravo mnogo \xc5\xa1ir\xc5\xa1e. V o\xc5\xbejem smislu gre za nabor upravnih storitev za civilne in pravne osebe, vezanih na informacijsko tehnologijo. \xc5\xa0ir\xc5\xa1e pa je uprava javna uprava kot zdru\xc5\xbeba, ki v svoje ute\xc4\x8deno poslovanje na\xc4\x8drtno vklju\xc4\x8duje na\xc4\x8dela e-poslovanja in izbolj\xc5\xa1anje u\xc4\x8dinkovitosti storitev preko informacijsko podprte javne uprave, infrastrukture, elektronskega poslovanja, sodelovanja z delavci z znanjem in sodobno tehni\xc4\x8dno industrijo ter vi\xc5\xa1anja \xc5\xbeivljenjskega standarda.  Medtem ko je v strate\xc5\xa1kem dokumentu Strategija e-uprave RS (SEP-2010), e-uprava opredeljena kot oblika izvajanja poslovnih procesov v organih javne uprave, ki temelji na uporabi sodobne informacijsko-komunikacijske tehnologije in je usmerjena h kon\xc4\x8dnim uporabnikom (dr\xc5\xbeavljani, poslovni subjekti, zaposleni v javni upravi). Njen namen je dosegati ve\xc4\x8djo razpolo\xc5\xbeljivost, preglednost in kakovost storitev za uporabnike ter bolj\xc5\xa1o notranjo u\xc4\x8dinkovitost dela. _NEWLINE_Podobno opredelitev so navedli Ale\xc5\xa1 Groznik, Peter Trkman in Jaka Lindi\xc4\x8d, ki pravijo da e-upravo razumemo kot uvajanje uporabe sodobne tehnologije in elektronskega poslovanja v upravi, ki se ka\xc5\xbee znotraj uprave med upravnimi organi, navzven z ob\xc4\x8dinami, podjetji in drugimi organizacijami. Vse to ima namen izbolj\xc5\xa1ati upravne storitve, kar prina\xc5\xa1a korist dr\xc5\xbeavljanom, partnerjem in zaposlenim.\n_START_SECTION_\nNormativni akti\n_START_PARAGRAPH_\nOd za\xc4\x8detka 1990 poteka v najbolj razvitih dr\xc5\xbeavah po svetu strate\xc5\xa1ko na\xc4\x8drtovanje razvoja e-uprave. V Sloveniji se je razvoj e-uprave za\xc4\x8del s sprejetjem zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu (ZEPEP), ki predstavlja temelj za razvoj e-uprave v Sloveniji ter ureja normativno podlago na podro\xc4\x8dju delovanja e-uprave. Leta 2001 je bil sprejet prvi strate\xc5\xa1ki dokument Strategija e-poslovanja v javni upravi RS za obdobje od leta 2001 do 2004 (SEP-2004), ki ga je izdal Center Vlade RS za informatiko, v katerem so bili predstavljeni projekti, naloge, aktivnosti, ki naj bi pomagali javni upravi vstopiti v e-poslovanje. Cilj SEP-2004 je bil da bi dosegli da bi ve\xc4\x8dino upravnih storitev opravljali preko spleta, kar se na koncu ni uresni\xc4\x8dilo, zaradi slabo zastavljenih in opredeljenih ciljev in samega izvajanja nalog. Aprila 2001 je bil predstavljen prvi dr\xc5\xbeavni portal RS za ponudbo storitev uprave, kjer je bilo vse \xc4\x8dim bolj centralizirano na enem mestu. V istem letu je pri\xc5\xa1lo do sprememb klju\xc4\x8dnih zakonov, to so Zakon o varstvu osebnih podatkov (ZVOP-1), Zakon o splo\xc5\xa1nem upravnem postopku (ZUP) ter Nova uredba o pisarni\xc5\xa1kem poslovanju. Leta 2002 je vlada sprejela Akcijski na\xc4\x8drt e-uprave do leta 2004 za izvajanje strategije. Leto kasneje je bil sprejet Zakon o dostopu do informacij javnega zna\xc4\x8daja (ZDIJZ), ki je omogo\xc4\x8dal dostop do informacij javnega zna\xc4\x8daja in vpogled v dr\xc5\xbeavne organe, organe lokalnih skupnosti, javne agencije, javne sklade in druge osebe javnega prava, nosilce javnih pooblastil in izvajalce javnih slu\xc5\xbeb. Istega leta je bil prenovljen dr\xc5\xbeavni portal RS za ponudbo storitev uprave (E-uprava) preko katerega so imeli dostop do svojih osebnih podatkov v Centralnem registru prebivalstva samo imetniki digitalnega potrdila SIGEN-CA in SIGOV-CA. Marca 2003 je za\xc4\x8del delovati enotni portal upravnih enot, katerega namen je bil olaj\xc5\xa1ati dr\xc5\xbeavljanom zamudna opravila na upravnih enotah. Z vidika zakonske podlage je bilo leto 2004 pomembno zato, ker je pri\xc5\xa1lo v Zakonu o splo\xc5\xa1nem upravnem postopku do dokon\xc4\x8dne vgraditve e-poslovanja, saj zakon dovoljuje elektronske vloge dr\xc5\xbeavljanov, hranjene elektronskega gradiva in izdajanje elektronskih odlo\xc4\x8db. Leta 2006 je Vlada sprejela e-uprave Republike Slovenije za obdobje 2006 do 2010, za izvajanje strategije ter Akcijski na\xc4\x8drt e-uprave do leta 2010. _NEWLINE_Za nadaljnji razvoj e-uprave sta pripomogla tudi  Strategija razvoja e-poslovanja ter izmenjave podatkov iz uradnih evidenc (SREP), ki je bila sprejeta leta 2009, ter leto kasneje sprejeti Akcijski na\xc4\x8drt e-uprave do leta 2010. Ker se e-uprava \xc5\xa1e naprej razvija, je za nadaljnji razvoj le te, potrebno upo\xc5\xa1tevati predloge in potrebe uporabnikov e-uprave ter poskrbeti za njihovo zadovoljstvo, samo kakovost in dostopnost storitev.\n_START_SECTION_\nStopnje razvoja e-uprave:\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj e-uprave za\xc4\x8dne najprej s prvo stopnjo in sicer z informacijami, katere se v kasnej\xc5\xa1ih stopnjah nadgrajujejo in vklju\xc4\x8dujejo v sistem e-uprave, ter so na za\xc4\x8detku nedostopne na spletu. Naslednja stopnja pri razvoju je enosmerna interakcija, kjer so na razpolago zgolj prenosljive datoteke na spletni strani, ter na kateri zgolj najdemo dolo\xc4\x8dene informacije. Tretja stopnja je nadgradnja do tak\xc5\xa1nega obsega, da je lahko interakcija dvosmerna in sicer na spletni strani lahko najdemo tudi elektronske obrazce, katere izpolnjuje uporabnik, vendar samo obrazci niso zadostni za dokon\xc4\x8danje uradnega postopka. Naslednja stopnja pa \xc5\xbee preide v popolni formalni postopek, ki poteka zgolj preko spleta, ter dodatna urejanja dokumentacije s strani vlagatelja niso ve\xc4\x8d potrebna. Zadnja stopnja pa zadeva \xc5\xa1e dodatno personalno prilagoditev celotnega postopka.\n_START_SECTION_\nInstitucije e-uprave\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija je leta 2003, natan\xc4\x8dneje januarja, ustanovila institucijo na dr\xc5\xbeavni ravni Center Vlade RS za informatiko (1993-1994), ki je skrbel za razvoj informacijske tehnolo\xc5\xa1ke infrastrukture, pripravo vseh strate\xc5\xa1kih dokumentov ter za vodenje in izvajanje ve\xc4\x8dine vladnih informacijskih projektov. Glavne naloge Centra Vlade RS za informatiko (CVI) so bile opredeljene v 2. \xc4\x8dlenu Sklepa o organizaciji in delovnem podro\xc4\x8dju Centra Vlade RS za informatiko, ki so se nana\xc5\xa1ale predvsem na pripravo in spremljanje izvajanja strategije elektronskega poslovanja javne uprave Republike Slovenije, na izdelavo strate\xc5\xa1kih planov skupnih funkcij uprave, na pripravo, izdelavo in realizacijo usklajenega skupnega letnega na\xc4\x8drta informatizacije, ipd. _NEWLINE_Organ, ki je skrbel za usmerjanje razvoja informacijske dru\xc5\xbebe v Republiki Sloveniji je bil za informacijsko dru\xc5\xbebo (2000-2004). Naloge Ministrstva za informacijsko dru\xc5\xbebo so bile da se omogo\xc4\x8di dr\xc5\xbeavljanom enakopraven dostop do informacijskih tehnologij in storitev, spodbuja e-poslovanje v upravi, spodbuja in omogo\xc4\x8di \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji obseg upravnih in drugih javnih storitev preko e-poslovanja, spodbuja izobra\xc5\xbeevanje in usposabljanje za informacijsko dru\xc5\xbebo, da se izvajajo upravni postopki v skladu z zakoni, ipd. _NEWLINE_Ker je pri\xc5\xa1lo do ukinitve zgornjih dveh organov, je nastal novi organ na MJU - Direktorat za upravne procese in e-upravo (2004-danes), ki je prevzel del funkcij nekdanjega organa Centra Vlade RS za informatiko. Kasneje je pri\xc5\xa1lo do spremembe imena organa, ki se danes imenuje Ministrstvo za javno upravo - Direktorat za e-upravo in upravne procese. Nekatere izmed nalog direktorata na podro\xc4\x8djih so da vodi in koordinira strategijo razvoja e-poslovanja v javni upravi in pripravlja ter izvaja akcijski na\xc4\x8drt, spremlja svetovni razvoj informacijske infrastrukture in pripravlja usmeritev in standarde iz svojega podro\xc4\x8dja delo, zagotavlja prenovo upravnih procesov in pospe\xc5\xa1en razvoj e-uprave s ciljem pribli\xc5\xbeevanja storitev dr\xc5\xbeavljanom in gospodarstvu, ipd.'