b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cSD-serija 498.1\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSerija 498.1 predstavlja izbolj\xc5\xa1ano varianto lokomotive serije 498.0, pri kateri so uporabili tedaj najnovej\xc5\xa1e konstrukcijske re\xc5\xa1itve. Serija 498.1 skupaj s francosko serijo 242P Andr\xc3\xa9ja Chapelona predstavlja vrh evropskega razvoja parnih vlek._NEWLINE_Lokomotive je proizvajala tovarna \xc5\xa0koda v Plze\xc5\x88u, od leta 1952 do 1954 je bilo narejenih 15 lokomotiv za potrebe \xc4\x8cSD. Na za\xc4\x8detku so bile lokomotive razporejene v \xc5\xbdilini, Pragi in P\xc5\x99erov, pozneje so bile nastanjene v kotlovnici Bratislava. Uporabljali so jih za vleke do 1.000 ton te\xc5\xbekih mednarodnih ekspresnih vlakov._NEWLINE_Predvidena najve\xc4\x8dja hitrost vlakov te\xc5\xbee 600 t na ravnem je 116 km/h in na vzponu 14 \xe2\x80\xb0 do 30 km/h. Razmeroma nizka je bila najve\xc4\x8dja mo\xc5\xbena hitrost, in sicer 120 km/h, kar je zadostovalo progam po gri\xc4\x8devnatem terenu. Najzmogljivej\xc5\xa1a lokomotiva 498.106 je 27. avgusta leta 1964 pri poskusni vo\xc5\xbenji dosegla hitrost 162 km/h._NEWLINE_Z elektrifikacijo glavnih \xc4\x8de\xc5\xa1kih prog so lokomotive izgubile svoj primat, do poletja 1973 so bile izlo\xc4\x8dene iz uporabe. Ohranjene so ostale lokomotive 498.104 (nahaja se v muzeju v Bratislavi V\xc3\xbdchod), 498.106 se nahaja v Brnu in ohranjeni torzo 498.112 v Lounyjem.'