b'\n_START_ARTICLE_\nMlaj (Luna)\n_START_PARAGRAPH_\nV astronomiji je mlaj ali nova luna prva lunina faza, ko imata Luna in Sonce enako eklipti\xc4\x8dno dol\xc5\xbeino. Takrat se Lune s prostim o\xc4\x8desom ne vidi, razen ob son\xc4\x8devem mrku kot silhueto. Luna je obsevana samo s svetlobo zvezd in odbojem svetlobo s Sonca od Zemlje podnevi. Faza v resnici izgleda kot zelo tanek srp._NEWLINE_Izvirno ime nova luna izhaja iz ne-astronomskih besedil, ko so ljudje po dolgem \xc4\x8dasu spet na nebu videli Luno po konjunkciji s Soncem. Mlada Luna se takrat lepo vidi nizko nad zahodnim obzorjem tik za son\xc4\x8devim zahodom in tik pred luninim zahodom._NEWLINE_Lunacija je povpre\xc4\x8dni \xc4\x8das od prve nove lune do naslednje. V epohi J2000.0 je povpre\xc4\x8dna dol\xc5\xbeina lunacije enaka 29,530588 dni (ali 29 dni, 12 ur, 44 minut in 2,8 sekund). Kakorkoli, dol\xc5\xbeina enega sinodskega meseca se lahko spreminja od 29,26 dni do 29,80 dni zaradi perturberacijskih u\xc4\x8dinkov Son\xc4\x8deve gravitacije na Lunino ekscentri\xc4\x8dno orbito. V luninem koledarju vsak mesec predstavlja eno lunacijo. Vsak lunarni cikel lahko unikatno identificiramo s \xc5\xa1tevilko.\n_START_SECTION_\nLunacijsko \xc5\xa1tevilo\n_START_PARAGRAPH_\nLunacijsko \xc5\xa1tevilo ali lunacijski cikel je \xc5\xa1tevilo, ki pripada vsaki lunaciji od dolo\xc4\x8dene to\xc4\x8dke v zgodovini. V rabi je ve\xc4\x8d konvencij._NEWLINE_Najbolj znana je Brownovo lunacijsko \xc5\xa1tevilo (BLN), ki definira lunacijo 1 kot za\xc4\x8detek prvega mlaja leta 1923, leta, ko je bila Ernest William Brownova lunarna teorija predstavljena ve\xc4\x8djim astronomskim almanahom. Lunacija 1 se je zgodila pribli\xc5\xbeno ob 02:41 UTC, 17. januarja 1923. Mlaj se zgodi na julijanski datum , z dano nenata\xc4\x8dnostjo zaradi vplivov Sonca._NEWLINE_Naslednje zelo popularno lunacijsko \xc5\xa1tevilo je vpeljal Jean Meeus, ki definira lunacijo 0 kot za\xc4\x8detek prvega mlaja leta 2000 (to se je zgodilo pribli\xc5\xbeno ob 18:14 UTC, 6. januarja 2000). Formula, ki povezuje to lunacijsko \xc5\xa1tevilo in Brownovo lunacijsko \xc5\xa1tevilo je: BLN = LN +953._NEWLINE_Goldstinovo lunacijsko \xc5\xa1tevilo je vpeljal Herman Goldstine leta 1973 v knjigi Prazne in polne lune: 1001 pr. n. \xc5\xa1t. do 1651 n. \xc5\xa1t. z lunacijo 0, ki se zgodi 11. januarja 1001 pr. n. \xc5\xa1t., in se jo lahko izra\xc4\x8duna po formuli GLN = LN + 37105._NEWLINE_Hebrejsko lunacijsko \xc5\xa1tevilo je \xc5\xa1tevilo lunacij v Hebrejskem koledarju z lunacijo 1, ki se za\xc4\x8dne 7. oktobra 3761 pr. n. \xc5\xa1t. Izra\xc4\x8duna se jo po formuli HLN = LN +71234. Islamsko lunacijsko \xc5\xa1tevilo je \xc5\xa1tevilo lunacij v islamskem koledarju z lunacijo 1 16. julija 622. Izra\xc4\x8duna se jo po formuli ILN = LN + 17038. Tajsko lunacijsko \xc5\xa1tevilo se imenuje "\xe0\xb8\xa1\xe0\xb8\xb2\xe0\xb8\xaa\xe0\xb9\x80\xe0\xb8\x81\xe0\xb8\x93\xe0\xb8\x91\xe0\xb9\x8c" (Maasa-Kendha) in definira lunacijo 0 kot za\xc4\x8detek Juhovzhodnega-azijskega koledarja na nedeljo 22. marca 638 (po julijanskem koledarju). Izra\xc4\x8duna se ga po formuli TLN = LN + 16843.'