b'\n_START_ARTICLE_\nDaoizem\n_START_PARAGRAPH_\nDaoizem (Wade\xe2\x80\x94Giles: Taoizem) je starokitajska tradicija in miselnost, ki se deli na klasi\xc4\x8dni oziroma filozofski (\xe9\x81\x93\xe5\xae\xb6; pinyin: D\xc3\xa0oji\xc4\x81) in ljudski ali religiozni daoizem (\xe9\x81\x93\xe6\x95\x99; pinyin: D\xc3\xa0oji\xc3\xa0o). Med obema strujama so velike razlike, vendar obstaja v zahodnih jezikih (vklju\xc4\x8dno s sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino) kljub temu samo en izraz, ki poimenuje obe. _NEWLINE_Osrednji pojem v daoizmu je dao (\xe9\x81\x93; pinyin: d\xc3\xa0o), neviden in vseobsegajo\xc4\x8d praprincip vsega obstoje\xc4\x8dega, s katerim se je po daoizmu treba uskladiti za harmoni\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Poleg daota, ki v prevodu pomeni \xc2\xbbpot\xc2\xab, se v daoizmu pojavijo \xc5\xa1e drugi koncepti, kot so \xc2\xbbnedelovanje\xc2\xab\xc2\xa0(\xe7\x84\xa1\xe7\x82\xba; pinyin: w\xc3\xba w\xc3\xa9i), \xc2\xbbkrepost\xc2\xab\xc2\xa0(\xe5\xbe\xb7; pinyin: d\xc3\xa9) ter \xc2\xbbspontanost\xc2\xab\xc2\xa0(\xe8\x87\xaa\xe7\x84\xb6; z\xc3\xacr\xc3\xa1n). Od svojih zametkov pa vse do danes je daoizem spremljal in mo\xc4\x8dno vplival na kitajsko dru\xc5\xbebeno in kulturno \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nFilozofski daoizem\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofski daoizem se je podobno kot konfucijanstvo kot dru\xc5\xbebeno relevantna miselnost pojavil v obdobju stoterih \xc5\xa1ol, v \xc4\x8dasu postopnega razpada fevdalne dru\xc5\xbebe konec 5. in v za\xc4\x8detku 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Kot odgovor na nevzdr\xc5\xbene razmere, so nekateri \xc5\xbeeleli zapustiti svet uradnih hierarhij in so uteho na\xc5\xa1li v idejah individualisti\xc4\x8dno-anarhisti\xc4\x8dnega filozofa Yang Zhuja (\xe6\xa5\x8a\xe6\x9c\xb1; pinyin: Y\xc3\xa1ng Zh\xc5\xab). Yang Zhu ima v svoji filozofiji sicer mnogo daosti\xc4\x8dnih potez, ampak mnogi sinologi so mnenja, da je bil ustanovitelj svoje lastne posebne \xc5\xa1ole, ki je bila lo\xc4\x8dena od daoizma. Je prvi, ki je posku\xc5\xa1al relativizirati splo\xc5\xa1no veljavna merila o vrednosti dru\xc5\xbebe in posameznika. Problematiko svobode, ki je osrednji predmet njegovih razprav, sta obravnavala tudi oba najbolj znana utemeljitelja daoisti\xc4\x8dne filozofije, Laozi (\xe8\x80\x81\xe5\xad\x90; pinyin: L\xc7\x8eoz\xc7\x90) in Zhuangzi (\xe8\x8e\x8a\xe5\xad\x90; pinyin: Zhu\xc4\x81ngz\xc7\x90). _NEWLINE_Glavni pojem v daoisti\xc4\x8dnem nauku je dao (\xe9\x81\x93; pinyin: d\xc3\xa0o), katerega etimolo\xc5\xa1ki pomen je \xc2\xbbpot\xc2\xab. Dao je nevidna in neoprijemljiva, a vendar povsod prisotna, ve\xc4\x8dna in vseobsegajo\xc4\x8da manifestacija narave oziroma vsega obstoje\xc4\x8dega, kar lahko \xc4\x8dlovek ob\xc4\x8duti v poti zvezd, menjavi dneva in no\xc4\x8di, letnih \xc4\x8dasih, itd. Dao kot simboli\xc4\x8dno, a tudi dejansko manifestacijo teh zakonitosti najdemo tudi v konfucijanskih klasikih. Zna\xc4\x8dilnost tega nauka je, da poudarja organsko povezavo med zakonitostmi zunanje narave in zakonitostmi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega oziroma dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja, kjer so daoisti svoj svet dojemali kot naravno dano svobodo. Bolj kot eti\xc4\x8dna kategorija, ki je zna\xc4\x8dilna za konfucijanski dao, je pri daoistih isti pojem uporabljen predvsem kot holisti\xc4\x8dni kozmogoni\xc4\x8dni termin \xe2\x80\x94 gre za naravno dano pot (zakonitost) ve\xc4\x8dnih premen vesoljstva in vsega bivajo\xc4\x8dega. Za daoisti\xc4\x8dno miselnost je zna\xc4\x8dilna odsotnost vsega absolutnega, ki se odseva v ve\xc4\x8dnosti daota._NEWLINE_Daoistom so zaradi daota kot vseobsegajo\xc4\x8da, odlo\xc4\x8dilna ter zaokro\xc5\xbeena sila, ki v sebi in prek sebe dolo\xc4\x8da vse bivanje, vsi nasilni posegi v svet odve\xc4\x8d in so tudi najvi\xc5\xa1jim vladarjem predlagali, naj se \xc4\x8dim manj dejavno vme\xc5\xa1avajo v naravni in posledi\xc4\x8dno dru\xc5\xbebeni tok \xc5\xbeivljenja. Zagovarjali so koncept nedelovanja wu wei (\xe7\x84\xa1\xe7\x82\xba; pinyin: w\xc3\xba w\xc3\xa9i). Proces wu wei ne pomeni pasivnosti, saj posamezniku, dru\xc5\xbebi ali naravi omogo\xc4\x8da, da se skozi njih izrazi edina dejavnost, ki zmore ustvariti resni\xc4\x8dno so\xc5\xbeitje med vsem obstoje\xc4\x8dim. Ta dejavnost je de (\xe5\xbe\xb7; pinyin: d\xc3\xa9), naravno dana in osnovna krepost.\n_START_SECTION_\nReligiozni daoizem\n_START_PARAGRAPH_\nKlasiki filozofskega daoizma, kamor spadata Laozi in Zhuangzi, se niso nikoli ukvarjali z nesmrtnostjo, temve\xc4\x8d so se zavzemali za ideal mirne smrti po izpolnjenem \xc5\xbeivljenju. Od obdobja dinastije Han (\xe6\xbc\xa2; pinyin: H\xc3\xa0n) (206 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x93220) naprej, se je vse ve\xc4\x8d daoistov ukvarjalo z raziskovanjem metod podalj\xc5\xa1evanja \xc5\xbeivljenja in nesmrtnosti. Iz nauka prvega znanega daoisti\xc4\x8dnega alkimista Liu Shaojuna (\xe5\x8a\x89\xe7\x87\x92\xe5\x90\x9b; pinyin: Li\xc3\xba Sh\xc4\x81oj\xc5\xabn) se je tako razvilo pravo religiozno gibanje. Religiozni ali ljudski daoizem je svoj duhovni potencial \xc4\x8drpala iz kultov agrarne mitologije, simboli\xc4\x8dnih prvin daoisti\xc4\x8dne filozofije in populariziranih ina\xc4\x8dic budisti\xc4\x8dne religije. Religija je \xc5\xbee v obdobju Han imela svoje najvi\xc5\xa1je bo\xc5\xbeanstvo Huang Laojuna (\xe9\xbb\x83\xe8\x80\x81\xe5\x90\x9b; pinyin: Hu\xc3\xa1ng L\xc4\x83oj\xc5\xabn) (me\xc5\xa1anica med \xc2\xbbRumenim cesarjem\xc2\xab\xc2\xa0Huang dijem (\xe9\xbb\x83\xe5\xb8\x9d; pinyin: Hu\xc3\xa1ng D\xc3\xac) in Laozijem), ki je opisan celo kot inkarnacija daota. V nekaterih primerih se je pojavil tudi le sam Laozi, ki so ga \xc4\x8dastili kot bo\xc5\xbeanstvo. Alkimisti so najbr\xc5\xbe \xc5\xa1e starej\xc5\xa1emu daoisti\xc4\x8dnemu \xc2\xbbbogu \xc5\xa1tedilnika\xc2\xab\xc2\xa0Zao Jun (\xe7\x81\xb6\xe5\x90\x9b; pinyin: Z\xc3\xa0o J\xc5\xabn) pred eksperimenti, kjer so delali zvarke za podalj\xc5\xa1evanje \xc5\xbeivljenja, \xc5\xbertvovali na oltar._NEWLINE_Mojstrice in mojstri daoisti\xc4\x8dne religije so s\xc4\x8dasoma razvili pravo znanost o na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja, ki naj bi privedel do nesmrtnosti. Ti nauki izhajajo iz dveh lo\xc4\x8denih \xc5\xa1ol: alkimisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole wai dan (\xe5\xa4\x96\xe4\xb8\xb9; pinyin: w\xc3\xa0i d\xc4\x81n), katere glavni predstavnik je Ge Hong (\xe8\x91\x9b\xe5\xae\x8f; pinyin: G\xc4\x95 H\xc3\xb3ng) ter ezoteri\xc4\x8dne \xc5\xa1ole nei dan (\xe5\x85\xa7\xe4\xb8\xb9; pinyin: n\xc3\xa8i d\xc4\x81n). Nauki ezoteri\xc4\x8dne \xc5\xa1ole priporo\xc4\x8dajo posebne telesne vaje za doseganje nesmrtnosti, npr. \xc2\xbbembrionalno dihanje\xc2\xab\xc2\xa0tai xi (\xe8\x83\x8e\xe5\x90\xb8; pinyin: t\xc4\x81i x\xc4\xab)), s katerim naj bi \xc4\x8dlovek postal neodvisen od zunanjega zraka. Vsi praktikanti (\xc4\x8de so si lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili) bi se morali dr\xc5\xbeati stroge diete, se obredno son\xc4\x8diti in uriti telesno gib\xc4\x8dnost, poleg tega bi pa mo\xc5\xa1ki morali var\xc4\x8devati s spermo, saj se pri izlivu izgublja \xc5\xbeivljenjska energija._NEWLINE_Ob nara\xc5\xa1\xc4\x8danju vpliva budizma se je daoisti\xc4\x8dnemu panteonu pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e mnogo razli\xc4\x8dnih malikov. Najpomembnej\xc5\xa1a bo\xc5\xbeanstva so tvorila trojico \xc2\xbbnebo-zemlja-\xc4\x8dlovek\xc2\xab\xc2\xa0tian di ren (\xe5\xa4\xa9\xe5\x9c\xb0\xe4\xba\xba; pinyin: ti\xc4\x81n d\xc3\xac r\xc3\xa9n). Daoisti\xc4\x8dna religija je iz tradicionalnih ljudskih verovanje prevzela tudi vrsto obrednih praks in tehnik, npr. geomanti\xc4\x8dni sistem \xc2\xbbvetra in vode\xc2\xab\xc2\xa0feng shui (\xe9\xa2\xa8\xe6\xb0\xb4; pinyin: f\xc4\x93ng shu\xc7\x90), ki na podlagi kozmi\xc4\x8dnih dejavnikov dolo\xc4\x8da naprimernej\xc5\xa1a mesta in razmere za postavitev objektov ali izvedbo obredov in je po svetu ohranjen \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nNeodaoizem\n_START_PARAGRAPH_\nNeodaoizem (kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina: \xe6\x96\xb0\xe9\x81\x93\xe5\xae\xb6, pinyin: X\xc4\xabn d\xc3\xa0oji\xc4\x81) je termin, s katerim mnogi sodobni teoretiki ozna\xc4\x8dujejo kitajsko miselnost, ki je bila raz\xc5\xa1irjena v politi\xc4\x8dno in gospodarsko nestabilnem obdobju \xc5\xa0estih dinastij (poenostavljena kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina: \xe5\x85\xad\xe6\x9c\x9d, pinyin: Li\xc3\xb9 ch\xc3\xa1o, 220 ali 222\xe2\x80\x93589), in sicer med pripadniki vi\xc5\xa1jih slojev. To novo idejno gibanje se je izra\xc5\xbealo predvsem v dveh, pogosto medsebojno prepletajo\xc4\x8dih se strujah. V receptivni zgodovini kitajske filozofije sta znani pod imeni \xc4\x8cisti pogovori (poenostavljena kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina: \xe6\xb8\x85\xe8\xb0\x88, tradicionalna kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina: \xe6\xb8\x85\xe8\xab\x87, pinyin: Q\xc4\xabng t\xc3\xa1n) in \xc5\xa0ola misterijev (poenostavljena kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina: \xe7\x8e\x84\xe5\xad\xa6, tradicionalna kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina: \xe7\x8e\x84\xe5\xad\xb8, pinyin: Xu\xc3\xa1n xu\xc3\xa9). Lahko bi rekli, da je \xc5\xa1lo pri le-teh v bistvu za dve razli\xc4\x8dni metodi iskanja in posredovanja \xc2\xbbresnice\xc2\xab. Marsikateri u\xc4\x8denjak je pripadal obema strujama hkrati.  _NEWLINE_Osrednji in najpomembnej\xc5\xa1i predstavniki:_NEWLINE_W\xc3\xa1ng B\xc3\xac \xe7\x8e\x8b\xe5\xbc\xbc (226\xe2\x80\x93249)_NEWLINE_H\xc3\xa9 Y\xc3\xa0n \xe4\xbd\x95\xe6\x99\x8f (190 /?/\xe2\x80\x93249)_NEWLINE_Gu\xc5\x8d Xi\xc3\xa0ng \xe9\x83\xad\xe8\xb1\xa1 (252 /?/\xe2\x80\x93312)_NEWLINE_\xc4\x8cisti pogovori so bili nekak\xc5\xa1no anti-intelektualno gibanje, ki je temeljilo na (pogosto paradoksalnih) disputih in debatah, ter s tem mo\xc4\x8dno vplivalo na nastanek anti-literarnega chana. Izobra\xc5\xbeenci so ve\xc4\x8dinoma prakticirali in razvijali logi\xc4\x8dne metode klasi\xc4\x8dnih disputov, kakr\xc5\xa1ne poznamo iz nomenalisti\xc4\x8dne in dialekti\xc4\x8dne tradicije. S pomo\xc4\x8djo teh metod so posku\xc5\xa1ali prese\xc4\x8di omejenost jezika in izkusiti poslednjo resni\xc4\x8dnost. Med pripadniki te struje je bila najbolj znana skupina t.i. \xc2\xbbSedmih modrecev iz bambusovega gozdi\xc4\x8dka (poenostavljena kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina: \xe7\xab\xb9\xe6\x9e\x97\xe4\xb8\x83\xe8\xb4\xa4, tradicionalna kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina: \xe7\xab\xb9\xe6\x9e\x97\xe4\xb8\x83\xe8\xb3\xa2, pinyin: Zh\xc3\xbal\xc3\xadn q\xc4\xab xi\xc3\xa1n)\xc2\xab, na \xc4\x8delu katere sta bila utopist J\xc4\xab K\xc4\x81ng \xe5\xb5\x87\xe5\xba\xb7 (223\xe2\x80\x93262) in literat Ru\xc4\x83n J\xc3\xad \xe9\x98\xae\xe7\xb1\x8d (210\xe2\x80\x93263). Predstavnika \xc4\x8cistih pogovorov pa sta bila tudi filozofa W\xc3\xa1ng B\xc3\xac in H\xc3\xa9 Y\xc3\xa0n._NEWLINE_\xc5\xa0ola misterijev pa je za razliko od zgoraj predstavljene struje temeljila na zapisanih virih. Bila je stro\xc5\xbeja in manj bohemska, vendar v filozofskem pogledu zanimivej\xc5\xa1a od (ohranjenih) idejnih prebliskov struje \xc4\x8cistih pogovorov. Predstavniki so v svojih komentarjih k razli\xc4\x8dnim klasikom (Laozi, Zhuangzi in Yi jing) sestavljali traktate, ki so mo\xc4\x8dneje vplivali na kasnej\xc5\xa1i razvoj osrednjih kitajskih filozofskih teorij. Ena najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1ih potez \xc5\xa0ole misterijev je sinkretizem. Le-ta se ka\xc5\xbee v integraciji daoizma v sistem konfucijanstva, na katerega so se \xc5\xa1e vedno opirali v svojih temeljnih vrednotah, pa tudi v absorbciji in transformaciji budizma. Zato se ta \xc5\xa1ole v\xc4\x8dasih ozna\xc4\x8duje tudi z izrazom \xc2\xbbStruja, ki zdru\xc5\xbeuje tri nauke (kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina: \xe4\xb8\x89\xe6\x95\x99\xe5\x90\x88\xe6\xb5\x81, pinyin: S\xc4\x81n ji\xc3\xa0o h\xc3\xa9 l\xc3\xadu)\xc2\xab. V nasprotju s prevladujo\xc4\x8do miselnostjo dinastije Han, ki se je osredoto\xc4\x8dala na korelacije in vzajemne interakcije med \xc4\x8dlovekom in naravo, so \xc4\x8dlani \xc5\xa0ole misterijev iskali poslednjo, absolutno resni\xc4\x8dnost, ki naj bi se skrivala za refleksijami pojavnosti. Menili so jo odkriti v daoisti\xc4\x8dnem konceptu odstotnosti (poenostavljena kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina: \xe6\x97\xa0, tradicionalna kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina: \xe7\x84\xa1, pinyin: w\xc3\xba), katerega so opremili z novo vsebino, zato jih precej sodobnih teoretikov ozna\xc4\x8duje tudi z izrazom neodaoisti. Viri ve\xc4\x8dinoma \xc5\xa1tejejo W\xc3\xa1ng B\xc3\xacja in H\xc3\xa9 Y\xc3\xa0na k ustanoviteljem in osrednjim predstavnikom te struje, pomemben \xc4\x8dlan le-te pa je bil tudi Gu\xc5\x8d Xi\xc3\xa0ng.\n_START_SECTION_\nLaozi\n_START_PARAGRAPH_\nLaozi (ok. 6. do 5. stol. pr. n. \xc5\xa1t.) \xe2\x80\x94 Stari mojster ali Stari mojstri, ki morda sploh ni bil resni\xc4\x8dno obstoje\xc4\x8da zgodovinska osebnost, velja za avtorja znamenitega dela\xc2\xa0\xc2\xbbDao de jing\xc2\xab (\xe9\x81\x93\xe5\xbe\xb7\xe7\xb6\x93; pinyin: D\xc3\xa0o d\xc3\xa9 j\xc4\xabng) (Klasik poti in njene krepostne sile). Dao de jing velja kot eno najpomembnej\xc5\xa1ih in verjetno tudi najstarej\xc5\xa1ih klasi\xc4\x8dnih del filozofskega daoizma in je na Kitajskem \xc5\xa1e danes aktualen. Ima svoj natan\xc4\x8den in v sebi zaklju\xc4\x8den logi\xc4\x8dni ustroj. Razdeljen je na dva dela, namre\xc4\x8d na del, ki obravnava ontolo\xc5\xa1ke dimenzije samega daota, ter na del, ki obravnava pojem kreposti de. Temeljna principa te filozofije sta tudi prisotnost you (\xe6\x9c\x89; pinyin: y\xc7\x92u) in odsotnost wu (\xe7\x84\xa1; pinyin: w\xc3\xba), ki sta z zna\xc4\x8dilno komplementarno dinamiko mo\xc4\x8dno prepletena tudi s pojmom dao \xe9\x81\x93. V \xe2\x80\x98pozahodenih\xe2\x80\x99 interpretacijah in prevodih pogosto pride do napak v razumevanju tovrstnih besedil. Dao (kot ustvarjalna sila \xc5\xbeivljenja) v Dao de jingu tako ne sodi le na raven metafizike, ampak je tudi prisoten v vsaki konkretni stvari, ki biva tudi na ravni fizikalnega in dojemljivega. Tako tudi pismenka\xc2\xa0\xc2\xbbchang\xc2\xab (\xe5\xb8\xb8; pinyin: ch\xc3\xa1ng), ki v besedilu pomeni ve\xc4\x8dno, za razliko od npr. \xc2\xbbBo\xc5\xbeje besede\xc2\xab\xc2\xa0v ve\xc4\x8dini interpretacij starega evangelija, v sistemu starokitajske miselnosti pomeni ve\xc4\x8dno premeno, ki se manifestira skozi neprekinjeno rojevanje in smrt, nastajanje in spreminjanje pojavnih oblik. Laozi ugotavlja, da jezik ni\xc4\x8d ne prispeva k razjasnitvi kompleksnih vsebin daotove esence. V njegovi spoznavni teoriji mehanizmi jezikovnega izra\xc5\xbeanja kve\xc4\x8djemu zavirajo spoznanje.\n_START_SECTION_\nZhuangzi\n_START_PARAGRAPH_\nZhuangzi (ok. 380 do 300 pr. n. \xc5\xa1t.), s polnim imenom Zhuang Zhou (\xe8\x8e\x8a\xe5\x91\xa8; pinyin: Zhu\xc4\x81ng Zh\xc5\x8du), je bil rojen v dana\xc5\xa1nji provinci Hunan (\xe6\xb9\x96\xe5\x8d\x97; pinyin: H\xc3\xban\xc3\xa1n). Najprej je deloval kot ni\xc5\xbeji uradnik, nato pa se je naveli\xc4\x8dan odpravil na pode\xc5\xbeelje in \xc5\xbeivel skromno \xc5\xbeivljenje modreca. Dvakrat je odklonil ponudbo za visoko dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ko pozicijo. Filozofska zbirka, ki jo pogosto po njenem avtorju imenujemo\xc2\xa0\xc2\xbbZhuangzi\xc2\xab, nosi naslov\xc2\xa0\xc2\xbbNan hua zhen jing\xc2\xab\xc2\xa0(\xe5\x8d\x97\xe8\x8a\xb1\xe7\x9c\x9f\xe7\xb6\x93; pinyin: N\xc3\xa1n hu\xc4\x81 zh\xc4\x93n j\xc4\xabng) (\xc2\xbbResni\xc4\x8dni klasik Ju\xc5\xbenega cvetovja\xc2\xab). Nastala je\xc2\xa0 v 4. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, njen avtor naj bi bil pa ravno Zhuangzi. V delu je veliko bolj kot dr\xc5\xbeava v ospredju osvoboditev \xc4\x8dloveka izpod jarma njegove individualnosti, ki se ka\xc5\xbee v materialnem po\xc5\xbeelenju in duhovnih ambicijah. S tem, ko je dosledno nedejaven in se ni\xc4\x8demur ne upira, je postavljen v neranljivi polo\xc5\xbeaj sredi\xc5\xa1\xc4\x8da vsega obstoje\xc4\x8dega, ki mu nudi vpogled v nere\xc5\xa1ljiva in nedeljiva \xc5\xbeivljenjska nasprotja. Njegova nihilisti\xc4\x8dna, a nikakor ne fatalisti\xc4\x8dna filozofija se ka\xc5\xbee v znamenitih zgodbah o \xc2\xbbkoristi brezkoristnosti\xc2\xab\xc2\xa0Wu yong zhi yong (\xe7\x84\xa1\xe7\x94\xa8\xe4\xb9\x8b\xe7\x94\xa8; pinyin: W\xc3\xba y\xc3\xb2ng zh\xc4\xab y\xc3\xb2ng). Hkrati je v njegovih zgodbah (npr. v \xc2\xbbSanjah o metulju\xc2\xab\xc2\xa0Hudie meng (\xe8\x9d\xb4\xe8\x9d\xb6\xe5\xa4\xa2; pinyin: H\xc3\xbadi\xc3\xa9 m\xc3\xa8ng), kjer se Zhuangzi spra\xc5\xa1uje o tem, ali je \xc4\x8dlovek, ki sanja, da je metulj, ali metulj, ki sanja, da je \xc4\x8dlovek, prisoten tudi njegov odpor do vsakr\xc5\xa1ne nadvlade \xc4\x8dloveka nad \xc4\x8dlovekom ali naravo, poudarjanje enakovrednosti in medsebojne neodvisnosti \xc5\xbeivljenja in smrti, iluzornosti kakr\xc5\xa1nega koli zunanjega ali neodvisnega \xc2\xbbjaza\xc2\xab\xc2\xa0nad katero koli obliko zavedanja ter vpra\xc5\xa1anja o zaznavanju in dojemanju resni\xc4\x8dnosti.\n_START_SECTION_\nLiezi in Huainanzi\n_START_PARAGRAPH_\nKnjiga \xc2\xbbLiezi\xc2\xab\xc2\xa0(\xe5\x88\x97\xe5\xad\x90; pinyin: Li\xc3\xa8z\xc7\x90) istoimenskega avtorja naj bi po nekaterih virih nastala \xc5\xbee v 5. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, vendar so raziskave pokazale, da so bili vsaj nekateri deli napisani \xc5\xa1ele v 3. in 4. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Liezi je bil \xc5\xa1e bolj nihilisti\xc4\x8den kot Zhuangzi in v njegovem delu so prisotni vplivi budizma. Osrednji pojem njegovega nauka je praznina xu (\xe8\x99\x9b; pinyin: x\xc5\xab) kot nekak\xc5\xa1na odpoved potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvu in navezanosti na materialne ali duhovne dobrine, hkrati pa kot zavest, ki je sprijaznjena z ni\xc4\x8devostjo vsega bivajo\xc4\x8dega in lastnega sebstva. _NEWLINE_V 2. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem naj bi kot plod dela ve\xc4\x8d avtorjev nastalo \xc4\x8detrto klasi\xc4\x8dno delo daoisti\xc4\x8dne filozofije, enciklopedija\xc2\xa0\xc2\xbbHuai nanzi\xc2\xab (\xe6\xb7\xae\xe5\x8d\x97\xe5\xad\x90; pinyin: Hu\xc3\xa1i n\xc3\xa1nz\xc7\x90) (Mojstri de\xc5\xbeele Huainan), katere urednik je bil kralj Liu An (\xe5\x8a\x89\xe5\xae\x89; pinyin: Li\xc3\xba \xc4\x80n). Delo vsebuje mnogo legalisti\xc4\x8dnih elementov, v daoisti\xc4\x8dni nauk pa vpelje nov pojem \xc2\xbbresni\xc4\x8dnega \xc4\x8dloveka\xc2\xab\xc2\xa0zhen ren\xc2\xa0 (\xe7\x9c\x9f\xe4\xba\xba; pinyin: zh\xc4\x93n r\xc3\xa9n) \xe2\x80\x94 idealnega \xc4\x8dloveka, katerega modrost je v tem, da iz nepregledne raznovrstnosti najde pot nazaj v veliko preprostost celote, ki je sestavljena iz obeh nasprotujo\xc4\x8dih si, a hkrati medsebojno soodvisno povezanih in prepletenih principov yin (\xe9\x99\xb0; pinyin: y\xc4\xabn) in yang (\xe9\x99\xbd; pinyin: y\xc3\xa1ng).'