b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef Ulaga (1815-1892)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju, nato gimnazijo v Celju (1831-1837), ter filozofijo v Gradcu (1837-1839) in bogoslovje v Celovcu (1839-1843). Kaplanoval je na Spodnji Polskavi (1843-1844), v \xc5\xbdalcu (1844-1861) od 15. maja 1861 do smrti pa je bil \xc5\xbeupnik v \xc5\xa0entvidu pri Grobelnem, kjer je kot \xc4\x8dlan ob\xc4\x8dinskega odbora posebno pospe\xc5\xa1eval \xc5\xa1olstvo. Med \xc5\xa1tudijem v Gradcu se je seznanil s S. Vrazom in se pod njegovim vplivom za\xc4\x8del zanimati za narodnostna vpra\xc5\xa1anja, vseslovansko in ilirsko gibanje ter bil 1838\xe2\x80\x931839 (po Vrazovem odhodu iz Gradca) tajnik Slovanske \xc4\x8ditalnice, katero je ustanovil D. Trstenjak._NEWLINE_Leta 1841 ga je Vraz obiskal v Celovcu ter ga pridobil za zbiranje ljudskega blaga. Narodno zavest in slovansko rodoljubje si je utrjeval tudi v svoji po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki dija\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi z J. Drobni\xc4\x8dem, J. Sor\xc4\x8di\xc4\x8dem, ki sta bila povezana s \xc5\xa0. Ko\xc4\x8devarjem v Pod\xc4\x8detrtku. Zato je Ulaga v \xc5\xbdalcu 1844 sprejel Ko\xc4\x8devarjevo vabilo, naj sodeluje pri sestavljanju slovensko\xe2\x80\x93ilirskega slovarja, ki so ga na ustanovnem sestanku v Celju sklenili izdati Ko\xc4\x8devar (organizator), J. Mur\xc5\xa1ec in S. Vraz. Del gradiva je Ko\xc4\x8devar prihranil zase, ostalo razdelil pa abecedi med sodelavce (J. Drobni\xc4\x8d, J. Mur\xc5\xa1ec, V. Oro\xc5\xbeen, \xc5\xbeupnik A. Wolf idr.), vendar ni znano, katere \xc4\x8drke je obdeloval ter koliko gradiva je zbral Ulaga. Ker je delo le po\xc4\x8dasi napredovalo, je \xc5\xa1e nedokon\xc4\x8dani slovar Ko\xc4\x8devar 1849 poslal Slovenskemu dru\xc5\xa1tvu v Ljubljano in F. Levstik ga je vklju\xc4\x8dil v slovensko\xe2\x80\x93nem\xc5\xa1ki slovar, prav tako M. Pleter\xc5\xa1nik, slov.\xe2\x80\x93nem. slovar I-del (Lj. 1894)._NEWLINE_Ulagova navdu\xc5\xa1enost za ilirsko usmerjenost (kljub prijateljstvu z Vrazom) je bila bolj izraz narodnostnega navdu\xc5\xa1enja kakor na\xc4\x8delne jasnosti, zato se je kmalu, ko so mu to dopu\xc5\xa1\xc4\x8dale okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, vklju\xc4\x8dil v slovensko kulturno ozra\xc4\x8dje, se 1845 naro\xc4\x8dil na Kmetijske in rokodelske novice, 1850 pomagal J. Drobni\xc4\x8du pri prvem slovenskem polleposlovnem listu Slovenska \xc4\x8dbela, v katerem je tudi objavljal in za\xc4\x8del sodelovati A. M. Slom\xc5\xa1kom: obdelal svetni\xc5\xa1ke godove v mesecu januarju za knjigo Djanja svetnikov bo\xc5\xbejih (Gradec, 1853) in napisal Zgodovino svete vere v podobah novega zakona (Celovec 1855).'