b'\n_START_ARTICLE_\nFran Detela\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDetela je po kon\xc4\x8dani gimnaziji v Ljubljani (bil je so\xc5\xa1olec Ivana Tav\xc4\x8darja) na Dunaju \xc5\xa1tudiral klasi\xc4\x8dne jezike in franco\xc5\xa1\xc4\x8dino. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je bil med drugim profesor na Dunaju in od 1890 do 1906 ravnatelj gimnazije v Novem mestu._NEWLINE_Detela je pripadal krogu katoli\xc5\xa1kih knji\xc5\xbeevnikov. Njegovo prvo objavljeno delo je bila povest Malo \xc5\xbeivljenje, ki je iz\xc5\xa1la 1882 v Ljubljanskem zvonu. Tako kot v Malem \xc5\xbeivljenju tudi v naslednjih dveh povestih Prihaja\xc4\x8d (1888) in Gospod Lisec (1894) realisti\xc4\x8dno prikazuje \xc5\xbeivljenje na kmetih in zna\xc4\x8dilne pojave za\xc4\x8detnega kapitalizma na vasi. Pisatelj, ki je poznal francoske realiste je sicer po njihovem zgledu slikal milje (okolje, ki koga obdaja ali v katerem \xc5\xbeivi), toda njegovi nazori se niso skladali z nazori kriti\xc4\x8dnega realizma, zavzemal se je za tradicijo in patriarhalnost na vasi._NEWLINE_V svojem najbolj\xc5\xa1em delu Trojka (1897) je prikazal va\xc5\xa1ke gra\xc5\xa1\xc4\x8dake in tri dolenjske visoko\xc5\xa1olce , ki so \xc5\xa1tudirali na Dunaju. Zaupljivi Lovro Bojanec do\xc5\xbeivi mnogo preizku\xc5\xa1enj in najde pot v urejeno \xc5\xbeivljenje, marljivi in vzorni dr. Vladimir Dragan tragi\xc4\x8dno propade, gizdalinski izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalec Radivoj \xc4\x8cuk pa bo \xc5\xa1e nadalje razgla\xc5\xa1al gostobesedno rodoljubje in posedal po dunajskih kavarnah. Med \xc5\xbeenskim svetom je osrednja oseba koketa Irma Majerjeva, ki je\xc2\xa0\xc2\xbbtrojki\xc2\xab\xc2\xa0me\xc5\xa1ala glave, a jo ustreli njen zapeljevalec, baron Berger._NEWLINE_Detela je imel smisel tudi za sme\xc5\xa1ne strani \xc5\xbevljenja, vendar njegova satira ni bila bridka. V ve\xc4\x8dini svojih del je bil bolj vzgojitelj kot umetnik. Razli\xc4\x8dna aktualna vpra\xc5\xa1anja s pou\xc4\x8dno tendenco ali rahlo ironijo obravnavajo povesti Rodoljubje na de\xc5\xbeeli (1908), Novo \xc5\xbeivljenje (1908), Delo in denar (1910), So\xc5\xa1olci (1911), Tujski promet (1912), Svetloba in senca (1916), Vest in zakon (1927). Najbolj\xc5\xa1e Detelove humoreske in satire so: Kislo grozdje (1883), \xc5\xbdrtva razmer (1912), Spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da (1914), Trpljenje zna\xc4\x8dajnega mo\xc5\xbea (1916), Nova metoda (1917), Kapitalist Rak (1923)._NEWLINE_Detela je napisal dva zgodovinska romana iz zadnjih let celjskih grofov: Veliki grof ([1885]) in Pegam in Lambergar (1891). Zadnji je dolgo let veljal za najbolj\xc5\xa1i slovenski zgodovinski roman, vendar je v njem premalo psiholo\xc5\xa1ke utemeljitve in plasti\xc4\x8dnih opisov. Napisal je tudi zgodovinski povesti Hudi \xc4\x8dasi (1894, iz francoskih \xc4\x8dasov) in Tak\xc5\xa1ni so ([1900], o katoli\xc5\xa1kih mu\xc4\x8dencih v protestantskih \xc4\x8dasih), ki pa sta vsebinsko \xc5\xa1ibki._NEWLINE_S prizanesljivo grajo ka\xc5\xbee Detela sme\xc5\xa1ne strani \xc5\xbeivljenja v veseloigrah U\xc4\x8denjak (1902), Dobrodu\xc5\xa1ni ljudje (1908) in Dobrodelnost (1919)._NEWLINE_Za Detelo je zna\xc4\x8dilna satiri\xc4\x8dna hudomu\xc5\xa1nost, dobrohotna kritika \xc5\xbeivljenja in kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vzgojnost. S svojimi deli je izpopolnil galerijo oseb iz kme\xc4\x8dkega in delavskega ljudstva, malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva in izobra\xc5\xbeenstva. Osebe, ki nastopajo na eni strani slika kot dobre in vztrajne, po\xc5\xa1tene in marljive, na drugi strani pa kot zajedalce, koristolovce, la\xc5\xbene rodoljube, \xc5\xa1pekulante, umetni\xc5\xa1ke stremuhe in pobo\xc5\xbenjake. Nikdar pa ne pozabi dodati nekaj moralnih nasvetov._NEWLINE_Po njem se danes imenuje ulica v Novem mestu.'