b'\n_START_ARTICLE_\nKapela, Slovenske gorice\n_START_PARAGRAPH_\nKapela (312 mnm) je hrib v Radgonsko-kapelskih goricah, ki le\xc5\xbei med Zgornjim Murinim poljem in \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc5\xa1ko dolino._NEWLINE_Na razglednem vrhu stoji \xc5\xbeupnijska cerkev sv. Marije Magdalene, ki se v starih zapisih prvi\xc4\x8d omenja 1617. Sedanja cerkev je bila zgrajena 1824. Na gri\xc4\x8du okoli vrha se razprostira razlo\xc5\xbeena vas Kapelski Vrh._NEWLINE_iz \xc5\xbeupnijske kronike:_NEWLINE_"Prvi zgodovinski podatek o verskem znamenju na tukaj\xc5\xa1njem 314 metrov visokem gri\xc4\x8du je iz leta 1280. Legenda opisuje, da je na gri\xc4\x8du od Radgone proti Ljutomeru postavljena majhna kapelica na \xc4\x8dast sv. Mariji Magdaleni. Tedaj je bil gri\xc4\x8d pokrit z gozdom. Bil je prijeten kraj, zato so ljudje hodili na sprehode in izlete h Kapeli. Omemba leta 1280 je v urbariju iz dobe Alberta I. Kapela je omenjena med kraji, ki so imeli skrb za grajsko stra\xc5\xbeo v Radgoni. Kraj se imenuje leta 1300 Capell, nato leta 1371 Dorf Capellen ligt bei Rakospurckh, leta 1441 je omenjen Kapellen, leta 1459 Capelln, leta 1462 Kapeln \xe2\x80\x93 Capelln in leta 1480 Zuder Kapellen. Kraj je dobil ime po kapelici, ki je stala sredi gozda. Pozneje so postavili ve\xc4\x8djo kapelico, katero \xc5\xbee poimenujejo cerkev. Ta cerkvica je imela zvonik in v njem dva zvona. Ob \xc4\x8dasu vizitacij \xc5\xa1kofa Jakoba Eberlina je \xc5\xbee zabele\xc5\xbeena v vizitacijskih spisih kot podru\xc5\xbena cerkev Sv. Janeza v Radkersburgu. Redno je prihajal kaplan ma\xc5\xa1evat trikrat na leto in v spomin na to \xc5\xbeupnija \xc5\xa1e danes obhaja \xc5\xbeegnanja. Pogosto so prihajali tudi o\xc4\x8detje kapucini iz Radgone in poleti pogosto tudi benediktinci iz sv. Pavla na Koro\xc5\xa1kem in pozneje iz Admonta, ker so imeli tu ve\xc4\x8d posestev. Ve\xc4\x8d natan\xc4\x8dnih podatkov ni, ker je leta 1805 pogorelo \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de z vsemi knjigami in takrat je \xc5\xbeupnija \xc5\xa1tela 1518 vernikov. Leta 1763 je kapelski vikariat postal samostojna \xc5\xbeupnija in v letih 1823/24 so zgradili sedanjo cerkev. Postaviti jo je dal tukaj\xc5\xa1nji rojak, \xc5\xbeupnik Martin Kau\xc4\x8di\xc4\x8d (1735-1826). Posvetil jo je sekovski knezo\xc5\xa1kof Roman Sebastjan Z\xc3\xa4ngerle 19. septembra 1835. Obenem je posvetil vse tri oltarje. Glavnega \xe2\x80\x93 posve\xc4\x8den sv. Mariji Magdaleni in na oltarju sta \xc5\xa1e kipa sv. Petra (levo) in kip sv. Pavla (desno); levi stranski oltar, ki je posve\xc4\x8den sv. Ani - na vrhu je slika sv. Jo\xc5\xbeefa, na sredini slika sv. Ane iz leta 1835, levo od slike je kip sv. Janeza Krstnika, desno pa kip sv. Urbana; desni stranski oltar je posve\xc4\x8den sv. Kri\xc5\xbeu in na tem oltarju je slika sv. Martina. Cerkev je zgrajena v neoromanskem slogu s tlorisom v obliki kri\xc5\xbea. Osrednja kupola ji daje centralno zasnovo. Zvonik cerkve sega v vi\xc5\xa1ino 35 metrov. Opeko za cerkev so farani \xc5\xbegali sami. Kamen za temelje so deloma vozili, deloma nosili iz bli\xc5\xbenje \xc5\xa0\xc3\xbctjove grabe s tako zvenaga Atilovega gradu. Imenovali so ga tudi grad kacijanarjev. Les so darovali \xc5\xbeupljani in prav tako pesek vozili iz reke Mure. V letih gradnje je ob sedanjem \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du bila postavljena kapelica, ki so jo ob dokon\xc4\x8danju cerkve podrli. Prva slika sv. Marije Magdalene je bila narejena leta 1763 in je bila shranjena v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du. Sedanjo sliko pa je podaril gra\xc5\xa1ki knezo\xc5\xa1kof Roman Sebastjan Z\xc3\xa4ngerle kot darilo ob posvetitvi cerkve, naslikala pa jo je slikarka Krescencija Stadler v M\xc3\xbcnchnu leta 1832. Istega leta je orglarski mojster Jo\xc5\xbeef Ottonisch, orglarski mojster iz Maribora napravil orgle, ki so bile opus 97._NEWLINE_Leta 1856 v prezbiteriju dodajo kipa sv. Jo\xc5\xbeefa na desni strani in kip Marije Brezmade\xc5\xbene na levi strani. Leta 1861 so dokon\xc4\x8dali stranske oltarje (marmonizacija) in dokon\xc4\x8dno uredili pri\xc5\xbenico. Ta dela je blagoslovil knezo\xc5\xa1kof Anton Martin Slom\xc5\xa1ek. Ob tej prilo\xc5\xbenosti so farani kupili tudi kelih in pateno._NEWLINE_Leta 1867 Joseph Eisenb\xc3\xbchler izdela glavni lestenec._NEWLINE_20. novembra 1868 je g. kanonik Lovrenc Vogrin blagoslovil tri nove zvonove, katere je v Ljubljani vlil Albet Samata. Najve\xc4\x8dji tehta 22 centov, srednji 7 centov in najmanj\xc5\xa1i skoraj 3 cente._NEWLINE_Leta 1884 je Dominik Kakterlj iz Maribora orgle preuredil; meh na dva rezervoarja, dodal manual za en register, predelal klaviaturo, pedala in nadomestil manjkajo\xc4\x8de pi\xc5\xa1\xc4\x8dali._NEWLINE_22. aprila 1885 slikar Jakob Brollo iz Cremone v Italiji skupaj z dvema pomo\xc4\x8dnikoma za\xc4\x8dne s poslikavo cerkve. Cerkev je bila slikana v fresko slikariji. Oder so darovali farani in kasneje so se iz teh desk naredila tla pod klopmi. Delo je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1e istega leta. V prezbiteriju je naslikano Marijino vnebovzetje in ob straneh \xc5\xa1tirje evangelisti. Levo pa sveta brata Ciril in Metod. V glavni kupoli pa so upodobljeni vsi \xc5\xa1tirje zahodni cerkveni o\xc4\x8detje in med vsakim je en izmed svetopisemskih prizorov, ki nam poro\xc4\x8dajo o Mariji Magdaleni. Ob vhodu levo je freska sv. Barbare in desno sv. Antona Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika. V levem kraku je naslikana zadnja ve\xc4\x8derja in v desnem Jezus z otroki._NEWLINE_Leta 1886 je Jakob Brollo svoje delo dopolnil \xc5\xa1e s kri\xc5\xbeevim potom._NEWLINE_Leta 1888 postavijo oltar sv. Dru\xc5\xbeine. Na zgornjem delu so trije svetniki: sv. Izidor levo, na sredini zgoraj sv. Sebastjan in desno sv. Notburga._NEWLINE_Leta 1925 \xc5\xbeupnijo prevzamejo Salezijanci._NEWLINE_Leta 1956 nabavijo lestenec pod korom._NEWLINE_Leta 1969 v skladu z liturgi\xc4\x8dno prenovo novi daritveni oltar z ambonom in sede\xc5\xbei in leto kasneje \xe2\x80\x93 1970 nabavijo dva zvona (670 kg \xe2\x80\x93 ton fis in 390 kg \xe2\x80\x93 ton a) in istega leta prof. Jakob nad pri\xc5\xbenico naslika fresko sv. Pavla v Atenah._NEWLINE_Leta 1975 pred oltarjem svete Dru\xc5\xbeine uredijo krstilnik._NEWLINE_Leta 2002 orgle zamenjajo z novimi orglami, ki jih izdela \xc5\xa1kofijska orglarska delavnica v Mariboru opus 56."'