b'\n_START_ARTICLE_\nPridevnik\n_START_PARAGRAPH_\nPrid\xc3\xa9vnik ali adjekt\xc3\xadv je pregibna beseda, ki izra\xc5\xbea kakovost (lep, mlad, pravi), mero oziroma koli\xc4\x8dino (majhen), vrsto (zadnji) ali svojino (o\xc4\x8detov) in spada med pridevni\xc5\xa1ke besede. Pridevniku lahko praviloma dolo\xc4\x8dimo sklon, spol in \xc5\xa1tevilo, ki se ujema s samostalnikom, na katerega se pridevnik nana\xc5\xa1a. V manj\xc5\xa1ini so pridevniki, ki se ne pregibajo z glasovnimi kon\xc4\x8dnicami (npr. lila krilo, lila cvet)._NEWLINE_V stavku opravlja vlogo levega prilastka (ljubezniv otrok); v \xc4\x8dustveno poudarjenih zvezah  (strela bo\xc5\xbeja) in ob zaimkih (jaz sam) lahko opravlja tudi vlogo desnega prilastka, ob pomo\xc5\xbeniku pa se prevra\xc4\x8da v povedkovnik in opravlja vlogo povedkovega prilastka (Sava te\xc4\x8de motna.).\n_START_SECTION_\nPregibanje\n_START_PARAGRAPH_\nPridevniki se po navadi ujemajo s samostalni\xc5\xa1ko besedo v spolu, sklonu in \xc5\xa1tevilu (na primer ljubezniv, ljubeznivega). Nekateri pridevniki pa se ne pregibajo z glasovnimi kon\xc4\x8dnicami in ostajajo v vseh oblikah enaki (na primer poceni --, lila --).\n_START_SECTION_\nDolo\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nLastnostni pridevniki, ki se kon\xc4\x8dujejo na soglasnik, imajo v imenovalniku ednine in to\xc5\xbeilniku, kadar je enak imenovalniku, poleg neglasovne kon\xc4\x8dnice \xc5\xa1e kon\xc4\x8dnico -i za dolo\xc4\x8dnost (npr. ljubezniv, ljubeznivi). Nedolo\xc4\x8dna oblika se uporablja pri predmetih/dogodkih/stanjih, ki jih prvi\xc4\x8d opisujemo, dolo\xc4\x8dna oblika pa v primerih, ko govorimo o \xc5\xbee prej omenjeni zadevi. Dolo\xc4\x8dnost se izra\xc5\xbea tako, da kakovostnim pridevnikom mo\xc5\xa1kega spola ednine v imenovalniku (in pri samostalnikih s kategorijo ne\xc5\xbeivosti \xc5\xa1e v to\xc5\xbeilniku) doda -i (mlad \xe2\x80\x93 mladi, ponoven \xe2\x80\x93 ponovni ...), v\xc4\x8dasih se spremeni tudi mesto in/ali vrsta naglasa (st\xc3\xa0r \xe2\x80\x93 st\xc3\xa1ri, d\xc3\xaabel \xe2\x80\x93 deb\xc3\xa9li, v\xc3\xaalik \xe2\x80\x93 vel\xc3\xadki ...) ali pa celo osnova (majhen \xe2\x80\x93 mali). Svojilni pridevniki, \xc5\xa1tevniki ter primerniki in prese\xc5\xbeniki, so \xc5\xbee po definiciji dolo\xc4\x8dni (npr. bratov, prvi, lep\xc5\xa1i, najlep\xc5\xa1i ...).'