b'\n_START_ARTICLE_\nOdbor za varstvo \xc4\x8dlovekovih pravic\n_START_PARAGRAPH_\nOdb\xc3\xb3r za v\xc3\xa1rstvo \xc4\x8dlov\xc3\xa9kovih prav\xc3\xadc je bila organizacija civilne dru\xc5\xbebe, ki je delovala v \xc4\x8dasu osamosvojitve Slovenije. _NEWLINE_Odbor je bil ustanovljen 3. junija 1988, nekaj dni po aretaciji Janeza Jan\xc5\xa1e in Ivana Bor\xc5\xa1tnerja 31. maja 1988. Prvotno se je odbor imenoval Odbor za varstvo pravic Janeza Jan\xc5\xa1e, preimenoval se je po aretacijah drugih obto\xc5\xbeenih v procesu proti \xc4\x8detverici, ki jim je sledil. Deloval je kot organizacija za varstvo pravic obto\xc5\xbeenih v t. i. Procesu proti \xc4\x8detverici, med katerim je zahteval, da se obto\xc5\xbeenim omogo\xc4\x8di obramba s prostosti in s civilnim zagovornikom, da proces poteka v slovenskem jeziku in javno, po njem pa opozarjal na neskladnost ustave in zakonov s standardi varovanja \xc4\x8dlovekovih pravic. Odboru se je pridru\xc5\xbeilo ve\xc4\x8d kot 1000 kolektivnih \xc4\x8dlanov in pribli\xc5\xbeno 111.000 individualnih (doseglo je \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost tedanjega \xc4\x8dlanstva v ZKS, ki je \xc5\xbee po\xc4\x8dasi upadalo). V Kolegiju Odbora, ki je bil poleg (o\xc5\xbejega) predsedstva vodil njegovo delo, so bili vklju\xc4\x8deni predstavniki vseh poglavitnih segmentov civilne dru\xc5\xbebe, od razli\xc4\x8dnih alternativnih gibanj in institucij ter skupin intelektualcev oz. "disidentov", posameznih dru\xc5\xa1tev (pisatelji, igralci), vse do Katoli\xc5\xa1ke cerkve. Odbor je deloval do volitev leta 1990 in je objavil nad 100 sporo\xc4\x8dil za javnost, organiziral demonstracije med sojenjem ter ve\xc4\x8d mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih zborovanj (prvo je bilo na Kongresnem trgu junija 1988, na najodmevnej\xc5\xa1em, 8. maja 1989, ki je kot javna seja predsedstva RK ZSMS potekala na istem mestu, pa je bila mdr. predstavljena Majni\xc5\xa1ka deklaracija (1989). Kljub mno\xc5\xbei\xc4\x8dnosti in vplivnosti v javnosti, Odbor ni postavljal neposrednih politi\xc4\x8dnih zahtev, imel pa je pomembno vlogo v procesih demokratizacije in pluralizacije slovenske dru\xc5\xbebe in politike konec 80. let 20. stoletja._NEWLINE_Predsednik odbora je bil Igor Bav\xc4\x8dar, medtem ko so kolegij Odbora sestavljali: Igor Bav\xc4\x8dar, Bojan Korsika, Igor Omerza, Alenka Puhar, Gregor Tomc, Spomenka Hribar, Tine Hribar, Lojze Peterle, Du\xc5\xa1an Keber, Franc Zago\xc5\xbeen, Ali \xc5\xbderdin, Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek, Sre\xc4\x8do Kirn, Pavle Gantar, France Bu\xc4\x8dar, Mile \xc5\xa0etinc, Matev\xc5\xbe Krivic, Anton Stres, Rastko Mo\xc4\x8dnik, Dare Vali\xc4\x8d, Marko Hren, Boris Cavazza, Alojz Kri\xc5\xbeman, Viktor Bla\xc5\xbei\xc4\x8d, Rado Riha, Braco Rotar, Toma\xc5\xbe Mastnak, Drago Dem\xc5\xa1ar, Veno Taufer, Igor Vidmar, Tone Remc, Franco Juri, Bojan Fink, Roman Lavtar (skupaj okoli 35 \xc4\x8dlanov).'