b'\n_START_ARTICLE_\nPsusenes I.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8dna dol\xc5\xbeina Psusenesovega vladanja ni znana, ker mu razli\xc4\x8dni prepisi  Manetonovega seznama faraonov pripisujejo 41 ali 46 let. Nekateri egiptologi so predlagali, da se 41 let pove\xc4\x8da na 51 let, da bi bila vladavina bolj usklajena z anonimnima vladarskima letoma 48 in 49 v Gornjem Egiptu. Nem\xc5\xa1ki egiptolog Karl Jansen-Winkeln je predlagal, da bi se ta leta morala pripisati slu\xc5\xbebovanju visokega Amonovega sve\xc4\x8denika Menkheperreja, ki je izrecno dokumentiran v zapisih iz leta 48. Jansen-Winkeln omenja, da so imeli v prvi polovici Enaindvajsete dinastije sve\xc4\x8deniki Herihor, Pined\xc5\xbeem I. in Menkheperre razli\xc4\x8dno dolgo vladarske atribute in vladarske naslove, medtem ko se prvi trije tani\xc5\xa1ki faraoni Smendes, Amenemnisu in Psusenes I.  v Gornjem Egiptu skoraj nikoli ne omenjajo po imenu. Izjema je grafit na Smendesovi skalni steli. V nasprotju z njimi so nasledniki Psusenesa I.,  na primer Amenemope, Osorkon starej\xc5\xa1i in Siamun, v dokumentih iz Gornjega Egipta pojavljajo dokaj pogosto, medtem ko njihovemu sodobniku, tebanskemu visokemu sve\xc4\x8deniku Pined\xc5\xbeemu II., v celi karieri niti enkrat ne pripisujejo vladarskih atributov ali naslovov._NEWLINE_Vladarski leti 49, ki izhajata iz Teb in Kom Omba, bi se lahko pripisali visokemu sve\xc4\x8deniku Menkheperreju v Tebah in ne Psusenesu I., vendar je to \xc5\xa1e vedno negotovo. Uredniki Priro\xc4\x8dnika za staro egiptovsko kronologijo (Handbook to Ancient Egyptian Chronology) so vladavino Psusenesa I.  ocenili na  46 let. _NEWLINE_Psusenes je bil o\xc4\x8ditno v dobrih odnosih z Amonovimi sve\xc4\x8deniki v Tebah, ker je veliki sve\xc4\x8denik Smendes II. svojemu vladarju daroval nekaj grobnih pridatkov, ki so jih odkrili v Psusenesovi grobnici._NEWLINE_Psusenes je  med svojo dolgo vladavino zgradil osrednji del Velikega templja v Tanisu, posve\xc4\x8denega triadi Amon, Mut in Honsu,  in obzidje okoli njega.\n_START_SECTION_\nPokop\n_START_PARAGRAPH_\nProfesor Pierre Montet je leta 1949 v Tanisu odkril nedotaknjeno grobnico faraona Psusenesa I. (No.3 ali NRT III). Na \xc5\xbealost so zaradi vlage skoraj vsi leseni predmeti v grobnici strohneli. Ohranila se je mogo\xc4\x8dna faraonova posmrtna maska iz zlata in lapisa lazuli z vstavki iz belega in \xc4\x8drnega stekla za o\xc4\x8di in obrvi. Mojstrovina tani\xc5\xa1kega zlatarstva ima dimenzije 38 x 48 cm in je na ogled v Kairskem muzeju. Faraonovi prsti rok in nog so bili v zlatih naprstnikih z dodelanimi nohti, na nogah pa so bile zlate sandale. Na vseh prstih so bili tudi zlati prstani z vdelanim lapisom lazuli ali kak\xc5\xa1nim drugim poldragim kamnom._NEWLINE_Psusenesov notranji in zunanji sarkofag sta izvirala iz ene od starih grobnic v Dolini kraljev, kar v Tretjem vmesnem obdobju ni bilo ni\xc4\x8d neobi\xc4\x8dajnega. Kartu\xc5\xa1a na rde\xc4\x8dem zunanjem sarkofagu ka\xc5\xbee, da je bila prvotno narejen za faraona Merneptaha, naslednika Ramzesa II.  iz Devetnajste dinastije. Psusenesova notranja krsta je bila srebrna z zlatimi vstavki. Ker je bilo v Egiptu srebro mnogo bolj redko in zato dragocenej\xc5\xa1e od zlata, je Psusenesova krsta pomenila veliko razko\xc5\xa1je v sicer propadajo\xc4\x8dem Egiptu._NEWLINE_Douglass Derry, ki je na Oddelku za anatomijo Kairske univerze leta 1940 preu\xc4\x8deval  Psusenesovo glavo, je ugotovil, da je bil faraon ob smrti star mo\xc5\xbe. Njegovi zobje so bili zelo obrabljeni in v slabem stanju. Trpel je tudi zaradi artritisa in bil zato v zadnjih letih \xc5\xbeivljenja verjetno invalid.'