b'\n_START_ARTICLE_\nMarino Fonovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nFonovi\xc4\x87 je znan opazovalec spremeljivk in astrofotograf. V sklopu opazovalnega programa The American Association of Variable Star Observers (AAVSO), Cambridge je od leta 1982 na svoji opazovalnici v Plominskem Zagorju v Istri opravil prek 30.000 fotometri\xc4\x8dnih opazovanj spremnljivk. Z daljnogledi s premeri 200, 250 in 350 mm \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot dvajset let iz no\xc4\x8di v no\xc4\x8d s kamero CCD in o\xc4\x8dno spremlja pribli\xc5\xbeno 550 spremenljivk in primerja njihov navidezni sij z okoli\xc5\xa1kimi primerjalnimi zvezdami. \xc5\xa0e posebej so odmevna njegova opazovanja nov in pritlikavih nov tipa U Dvoj\xc4\x8dkov (U Gem), lacertid, spremenljivk tipa R Severne krone (R CrB), Z Andromede (Z And) in supernov v drugih galaksijah. Vsa njegova opazovanja so vnesli v enotno mednarodno bazo podatkov AAVSO International database. Po podatkih Journal of the AAVSO Vol. 27 in AAVSO Newsletter No. 34 je leta 2006 kot edini opazovalec iz Hrva\xc5\xa1ke opravil 14.210 meritev, s \xc4\x8dimer se je hrva\xc5\xa1ka uvrstila nad dr\xc5\xbeavami z ve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom prebivalcev, kot so Rusija, Japonska in mnoge druge. Poleg fotometri\xc4\x8dnih opazovanj spremenljivk se je med letoma 1990 in 2000 intenzivno ukvarjal z astrofotografijo, \xc5\xa1e posebej s snemanjem deep sky teles, ki zahtevajo zelo dolge \xc4\x8dase osvetlitve. Fotografije oddaljenih meglic in galaksij je predstavil doma\xc4\x8di in tuji javnosti na nekaj samostalnih in skupinskih razstavah. Njegove posnetke so objavili na naslovnih straneh mnogih revij in \xc4\x8dasopisov. Posnetke je objavila tudi ugledna ameri\xc5\xa1ka revija Astronomy (27 (1999) 8). Zadnja leta je svetlobno onesna\xc5\xbeenje na istrskem podro\xc4\x8dju na \xc5\xbealost onemogo\xc4\x8dilo astrofotografska snemanja z dolgimi \xc4\x8dasi osvetljevanja._NEWLINE_Poleg opazovalnega dela se ukvarja tudi s popularizacijo astronomije. Objavil je ve\xc4\x8d sto del in obse\xc5\xbenih poljudnoznanstvenih \xc4\x8dlankov. Njegove tematske \xc4\x8dlanke kot so npr. \xc4\x8dlanki o \xc4\x8drnih luknjah, dvozvezdjih idr. \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot petnajst let redno objavljajo v reviji Priroda Hrva\xc5\xa1kega prirodoslovnega dru\xc5\xa1tva v Zagrebu, revijah Polaris, \xc4\x8covjek i svemir, Urania idr. V tujini redno objavlja v slovenski astronomski reviji Spika, beograjski reviji Vasiona in novosadski reviji Astronomija. Za svoje dolgoletno delo je prejel \xc5\xa1tevilna doma\xc4\x8da in tuja priznanja: Hrva\xc5\xa1kega prirodoslovnega dru\xc5\xa1tva za doprinos polularizaciji znanosti na Hrva\xc5\xa1kem (2002), Zveze AAVSO za opazovalno delo (1999) in druga. Od leta 1988 se profesionalno ukvarja z novinarstvom. Od leta 1989 je glavni in odgovorni urednik novic Ra\xc5\xa1ki rudar. Napisal je monografijo o rudarstvu v Istri Zadnja izmena (Zadnja smjena). V hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino je prevedel knjigo Problem vo\xc5\xbenje po Vesolju - Raketni motor (Problem vo\xc5\xbenje svemirom) iz leta 1929 Hermana Poto\xc4\x8dnika Noordunga, ki se je rodil v Puli. Prevod je iz\xc5\xa1el leta 2004 v izdaji Labin Art Press.'