b'\n_START_ARTICLE_\nKronikalni roman\n_START_PARAGRAPH_\nKronikalni roman je oblika zgodovinskega romana, kjer je preteklo dogajanje predstavljeno tako, kakor da bi se dogajalo v pripovedoval\xc4\x8devi neposredni \xc4\x8dasovni bli\xc5\xbeini. Avtor nastopa v vlogi fiktivnega najditelja, izdajatelja, urednika ali komentatorja kronike ali rokopisa ali dnevnika, ki naj bi jih napisal star kronist._NEWLINE_Kronikalna pripoved je v nem\xc5\xa1ki literaturi oznaka za pripovedni \xc5\xbeanr, ki bralcu posreduje ohranjene ali ponovno najdene spise, kar je pogosto napovedano \xc5\xbee v naslovu. Da bi vzbudil vtis avtenti\xc4\x8dnosti, avtor uporablja jezikovna sredstva takratnega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nZgodovina kronikalne pripovedi\n_START_PARAGRAPH_\nKronikalna pripoved se za\xc4\x8dne pri Nemcih med 16. in 18. stoletjem. Za za\xc4\x8detnika velja Brentano, s svojim fragmentom Aus der Chronika eines fahrenden Sch\xc3\xbclers (1803/1817). Razcvet se je zgodil v \xc5\xa0vici po objavi romana Die Bernsteinhexe [Bernsteinska \xc4\x8darovnica] pisatelja Wilhelma Meinholda (1826, obj. 1843). Kronikalna pripoved ka\xc5\xbee romanti\xc4\x8dno veselje do falsificiranja oz. mistificiranja, ki se artikulira v neznanstveni in samovoljni rekonstrukciji nekdanjega jezika.\n_START_SECTION_\nSlovenska kronikalna pripoved\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski kronikalni pisci so se zgledovali po nem\xc5\xa1kih. Ivan Tav\xc4\x8dar se je pri pisanju Viso\xc5\xa1ke kronike zgledoval po romanih  Wilhelma Raabeja Lorenz Scheibenhart (1858) in Theodorja Storma Renate (1878). Kroniko pri Tav\xc4\x8darju pi\xc5\xa1e kmet, kar za Nemce ni zna\xc4\x8dilno, in iz tega izhaja nacionalna relevantnost besedila, ki presega psevdohistori\xc4\x8dni zna\xc4\x8daj nem\xc5\xa1kih zgledov. Viso\xc5\xa1ka kronika ne sledi maniri sistemati\xc4\x8dnega arhaiziranja jezika, ampak se osredoto\xc4\x8di na posami\xc4\x8dna sredstva, predvsem vrstni red in ponavljanja. Najbolj arhai\xc4\x8dno u\xc4\x8dinkuje uporaba biblijskega jezika oz. pre\xc5\xbeetost z religiozno miselnostjo.'