b'\n_START_ARTICLE_\nVitamin K\n_START_PARAGRAPH_\nVitamin K je v ma\xc5\xa1\xc4\x8dobah topni vitamin, ki je pomemben za posttranslacijske modifikacije dolo\xc4\x8denih proteinov, predvsem vpliva na koagulacijo krvi. V naravi je prisoten v dveh oblikah- vitamin K\xe2\x82\x81- filokinon (najve\xc4\x8d ga je v solati, \xc5\xa1pina\xc4\x8di, cveta\xc4\x8di, brokoliju, ohrovtu, zelju, soji in jetrih, nekaj pa tudi v sojinem in olivnem olju) in vitamin K\xe2\x82\x82- menakinon (nahaja se v \xc5\xbeivalskih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobah, v organizmu pa ga proizvajajo \xc4\x8drevesne bakterije). Poleg teh dveh poznamo \xc5\xa1e sinteti\xc4\x8dne oblike, ki imajo oznake od K\xe2\x82\x83 do K\xe2\x82\x87. Od teh je najaktivnej\xc5\xa1i vitamin K\xe2\x82\x83 oziroma menadion, ki se v organizmu pretvori v obliko K\xe2\x82\x82. Vsi so derivati 2-metil-1,4-naftokinona.\n_START_SECTION_\nKemijska struktura\n_START_PARAGRAPH_\nVse oblike vitamina K vsebujejo metiliran naftokinonski obro\xc4\x8d, razlikujejo pa se v alifatskih stranskih verigah na mestu 3. Filokinon (znan kot vitamin K\xe2\x82\x81) vsebuje v stranski verigi 4 izoprenoidne ostanke, eden od teh je nenasi\xc4\x8den._NEWLINE_Menakinon (vitamin K\xe2\x82\x82) ima stransko verigo sestavljeno z razli\xc4\x8dnim \xc5\xa1tevilom nenasi\xc4\x8denih izoprenoidnih ostankov. Splo\xc5\xa1no jih poimenujemo kot MK-n, kjer nam n pove \xc5\xa1tevilo izoprenoidnih enot._NEWLINE_Sprejeto je bilo dejstvo, da je naftokinonski obro\xc4\x8d funkcionalna skupina, ki je pomembna za vezavo na receptor, zato je mehanizem delovanja podoben za vse oblike vitamina K, ne glede na alifatsko stransko verigo. Vzrok za raznolikost med oblikami vitamina K pa najdemo v razli\xc4\x8dni lipofilnosti stranskih verig ter v tem v kateri hrani se nahajajo. Bistvene razlike so povezane s \xc4\x8drevesno absorpcijo, prena\xc5\xa1anjem, razporeditvijo po tkivu in biolo\xc5\xa1ko vlogo.\n_START_SECTION_\nToksi\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nToksi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinki tega vitamina so zelo redki in so izklju\xc4\x8dno posledica predoziranja ali preob\xc4\x8dutljivosti na obliko K\xe2\x82\x83. Do teh reakcij lahko prihaja pri novorojen\xc4\x8dkih ali nedono\xc5\xa1en\xc4\x8dkih, katerim se aplicira vi\xc5\xa1je koncentracije oziroma so preob\xc4\x8dutljivi na vitamin K\xe2\x82\x83 potreben za prepre\xc4\x8ditev hemoragi\xc4\x8dna obolenja. _NEWLINE_Pri otrocih, ki so jim intravensko aplicirali 5-25\xc2\xa0\xc2\xb5g/dan vodotopnih analogov menadiona, so pogosto opazili hemoliti\xc4\x8dno anemijo, hiperbilirubinemijo in ikterus. _NEWLINE_Toksi\xc4\x8dni efekti visokih doz menadiona naj nebi bili posledica aktivnosti vitamina K, ampak bi naj bili stranski u\xc4\x8dinek nefiziolo\xc5\xa1kih oblik preparatov. Menadion reducira reven glutationa v krvi in interagira z redoks sistemom v eritrocitu, to pa ima za posledico methemoglobinemijo in destabilizacijo eritrocita, kar na koncu vodi v hemolizo. Ta proces pa vodi tudi v hiperbilirubinemijo in ikterus. Citotoksi\xc4\x8den efekt menadiona je opisan kot rezultat enoelektronske reakcije v semikinonski radikal. To redukcijo katalizirajo \xc5\xa1tevilni flavoproteini. Nadaljnjo se semikinonski radikal v prisotnosti kisika reoksidira v kinon, tvori pa se tudi superoksidni anion, temu pa sledijo veri\xc5\xbene citotoksi\xc4\x8dne reakcije. Filokinon (K\xe2\x82\x81) velja za netoksi\xc4\x8dnega. Kljub vsemu je znanih nekaj stranskih u\xc4\x8dinkov, kot je reakcija na ko\xc5\xbei na mestu vboda, alergijske reakcije, hipertenzija in bole\xc4\x8dine v srcu po intravenski aplikaciji.\n_START_SECTION_\nInterakcije z zdravili\n_START_PARAGRAPH_\nAntibiotiki: Antibiotiki, predvsem iz razreda cefalosporinov, vplivajo na absorpcijo vitamina K v telo. Pri dalj\xc5\xa1i uporabi antibiotikov (ve\xc4\x8d kot 10 dni) lahko \xc5\xbee opazimo znake hipovitaminoze vitamina K, saj zdravilo ne uni\xc4\x8di le \xc5\xa1kodljivih bakterij pa\xc4\x8d pa tudi koristne bakterije, ki sintetizirajo melakinon. _NEWLINE_Fenitoin: Fenitoin ovira sposobnost telesa, da porablja vitamin K. Jemanje antikonvulzivov (kot je fenitoin) v \xc4\x8dasu nose\xc4\x8dnosti in dojenja lahko \xc5\xa1kodljivo vpliva na vitamin K pri novorojen\xc4\x8dkih._NEWLINE_Varfarin - antikoagulanti: Varfarin se ve\xc5\xbee na mesto, kamor bi se moral vitamin K in s tem prepre\xc4\x8di strjevanje krvi. Ve\xc4\x8dje koncentracije vitamina zmanj\xc5\xa1ujejo u\xc4\x8dinke red\xc4\x8denja krvi, ki ga dose\xc5\xbeemo z varfarinom. Pacient, ki  jemlje to zdravilo, ne sme jesti \xc5\xbeivil bogatih z vitaminom K oziroma prehranskih dopolnil z dodatkom tega vitamina._NEWLINE_Zdravila, ki prepre\xc4\x8dujejo absorpcijo ma\xc5\xa1\xc4\x8dob: primera: Orlistat - pripravek za huj\xc5\xa1anje in Olestra - to snov dodajajo nekaterim prehranskim izdelkom, ki prepre\xc4\x8dujejo absorpcijo ma\xc5\xa1\xc4\x8dob in s tem zmanj\xc5\xa1ajo tudi absorpcijo v ma\xc5\xa1\xc4\x8dobah topnih vitaminov (A, D, E, K). FDA zato sedaj priporo\xc4\x8da, da se \xc5\xbeivilom, ki vsebujejo Olestro, dodajajo v ma\xc5\xa1\xc4\x8dobah topne vitamine (dodatek vitamina K pa vpliva na jemanje varfarina - potrebna pozornost na take izdelke). Zdravniki pogosto predpi\xc5\xa1ejo dodatek multavitaminskih preparatov med jemanjem Orlistata._NEWLINE_Adsorbenti \xc5\xbeol\xc4\x8dnih kislin: ta zdravila se uporabljajo za zni\xc5\xbeevanje holesterola, zmanj\xc5\xa1ujejo absorpcijo prehranskih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob in s tem tudi zmanj\xc5\xa1ajo absorpcijo v ma\xc5\xa1\xc4\x8dobi topnih vitaminov. Ob jemanju teh zdravil priporo\xc4\x8dljiv dodatek vitamina K._NEWLINE_Salicilati, Barbiturati: mehanizem delovanja ni poznan, je pa  pri dalj\xc5\xa1i uporabi priporo\xc4\x8dljiv dodatek vitamina K.\n_START_SECTION_\nPomanjkanje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina diet ne izklju\xc4\x8duje vitamina K in zato je njegovo primarno pomanjkanje redko pri zdravih osebah. Pove\xc4\x8dano tveganje pomanjkanja za tem vitaminom je pri novorojen\xc4\x8dkih in pri posameznikih, ki trpijo zaradi po\xc5\xa1kodbe ali bolezni ledvic (alkoholiki) bodisi imajo cisti\xc4\x8dno fibrozo, celiakijo, vnetje \xc4\x8drevesja ali pa so pred kratkim prestali operacijo abdomna. _NEWLINE_Osebe, ki trpijo za sekundarnim pomanjkanjem vitamina K, so bulimi\xc4\x8dne osebe, ki se dr\xc5\xbeijo strogih diet ali pacienti, ki jemljejo antikoagulante. S pomanjkanjem vitamina K pa so povezana tudi ostala zdravila kot so salicilati, barbiturati in cefamandol, \xc4\x8deprav je mehanizem delovanja \xc5\xa1e nepoznan. Salicilati ne inhibirajo vitamina K\xe2\x82\x82 zato lahko menakinonska dopolnila ubla\xc5\xbeijo kroni\xc4\x8dno pomanjkanje vitamina K povzro\xc4\x8deno zaradi dolgotrajne uporabe aspirinov. Pri pomanjkanju vitamina K pa ni razlike med spoloma, mo\xc5\xa1kega in \xc5\xbeensko prizadene enako. _NEWLINE_Simptomi so anemije,  modrice, krvavitve dlesni in iz nosu, mo\xc4\x8dne menstrualne krvavitve, lahko pa pomanjkanje privede do koagulopatije. _NEWLINE_Osteoporoza in koronarne sr\xc4\x8dne bolezni so mo\xc4\x8dno povezane z nizko vsebnostjo menakinona (vitamina K\xe2\x82\x82).\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1929 je danski znanstvenik Henrik Dam raziskoval vlogo holesterola. Pi\xc5\xa1\xc4\x8dance je hranil s hrano brez holesterola. Po nekaj tednih so za\xc4\x8deli krvaveti in tega ni mogel popraviti z dodajanjem pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denega holesterola v dieto. Pokazalo se je, da je bila iz hrane izlo\xc4\x8dena poleg holesterola \xc5\xa1e  neka druga spojina, ki jo je poimenoval koagulacijski vitamin. Od tod tudi ime vitaminu K (iz nem\xc5\xa1ke besede Koagulationsvitamin). Edward Adelbert Doisy je izoliral in dolo\xc4\x8dil strukturo vitaminu K. Leta 1943 sta Dam in Doisy prejela Nobelovo nagrado za medicino za njuno delo na vitaminu K\xe2\x82\x81 in K\xe2\x82\x82. _NEWLINE_To\xc4\x8dna funkcija vitamina K je bila odkrita 1974, ko so v treh laboratorijih (Stenflo et al, Nelsestuen et al, and Magnusson et al.) izolirali od vitamina K odvisen koagulacijski faktor protrombin (faktor II) iz krav, ki so prejele visoke doze antagonista vitamina K - varfarin. V kravah, ki so prejele varfarin, je bila oblika protrombina, ki je vsebovala 10 glutaminskih ostankov okoli aminskega centra tega proteina. Pri kontrolni skupini krav pa so odkrili 10 neobi\xc4\x8dajnih ostankov, ki so bili kemi\xc4\x8dno identificirani kot gama-karboksiglutamat (Gla). Dodatna karboksi skupina v Gla je dokazala, da igra vitamin K pomembno vlogo v karboksilaciji Glu v Gla.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna naloga vitamina K v celici je pretvorba glutamata (v proteinih) v gama-karboksiglutamat (Gla)._NEWLINE_V celici se oksidirana oblika vitamina K pretvarja v reducirano obliko (vitamin K hidrokinon) s pomo\xc4\x8djo encima vitamin K epoksid reduktaza (VKOR), ki je kofaktor encima gama- glutamil karbiksilaze (GGCX). Slednji pretvarja Glu v Gla. Reakcija karboksilacije je uspe\xc5\xa1na v primeru, \xc4\x8de encim karboksilaza isto\xc4\x8dasno oksidira vitamin K hidrokinon do vitamina K epoksid. Torej reakciji karboksilacije in epoksidacije pote\xc4\x8deta naenkrat. Vitamin K epoksid reduktaza pretvori vitamin K epoksid do vitamina K. Reakcije potekajo v ciklu, kar je tudi eden izmed razlogov, da imamo redko kdaj pomanjkanje vitamina K, ker se le-ta nenehno obnavlja v na\xc5\xa1ih celicah._NEWLINE_Varfarin in ostali kumarini prepre\xc4\x8dijo delovanje encima vitamin K epoksid reduktaze. Varfarin tako prepre\xc4\x8duje aktivacijo od vitamina K odvisnih faktorjev strjevanja krvi, s tem pa zavira nastajanje krvnih strdkov in zmanj\xc5\xa1uje tveganje za mo\xc5\xbeganski ali sr\xc4\x8dni infarkt. Varfarin je znan po svoji ozki terapevtski \xc5\xa1irini ter po velikih razlikah v vi\xc5\xa1ini dnevnega odmerka med bolniki. \xc4\x8ce bolnik jemlje previsoke odmerke varfarina, se lahko pojavijo hude krvavitve, ob prenizkem odmerku varfarina pa ni za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega u\xc4\x8dinka pred trombozo.\n_START_SECTION_\nDelovanje v bakterijah\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko bakterij, kot je primer Echerichia coli v debelem \xc4\x8drevesju, sintetizira vitamin K\xe2\x82\x82 (menakinon), ne pa tudi vitamina K\xe2\x82\x81 (filokinon). _NEWLINE_V procesu anaerobne respiracije menakinon v teh bakterijah prenese 2 elektrona med dvema razli\xc4\x8dnima majhnima molekulama. Majhne molekule z odve\xc4\x8dnimi elektroni, imenovane tudi elektron donorji (laktat, formiat ali NADH), s pomo\xc4\x8djo encima podajo 2 elektrona menakinonu. Ta pa nato s pomo\xc4\x8djo drugega encima poda ista elektrona primernemu oksidantu, imenovanemu elektron akceptor. To sta fumarat ali nitrat, ki se po sprejetju elektronov pretvorita v sukcinat ali nitrit, pri slednjem nastaja \xc5\xa1e voda. Pri nekaterih od teh reakcij nastaja vir celi\xc4\x8dne energije ATP podobno kot pri evkariontski celi\xc4\x8dni aerobni respiraciji. Razlika je, da kon\xc4\x8dni elektron akceptor ni molekularni kisik (ta sprejme 4 elektrone od elektron donorja NADH in se pretvori v vodo) ampak fumarat ali nitrat. _NEWLINE_Escherichia coli lahko izvede aerobno respiracijo in tudi menakinonsko posredovano anaerobno respiracijo.\n_START_SECTION_\nInjekcije vitamina K pri novorojen\xc4\x8dkih\n_START_PARAGRAPH_\nNovorojen\xc4\x8dki imajo ni\xc5\xbeje vrednosti faktorjev strjevanja krvi (dose\xc5\xbeejo 30 do 60% odraslih vrednosti). To je posledica zmanj\xc5\xa1ane sinteze prekurzorskih proteinov ali sterilnosti njihovih prebavil (\xc5\xa1e nimajo \xc4\x8drevesnih bakterij), poleg tega pa vpliva na nizko raven vitamina K tudi majhen prehod vitamina skozi placento pred rojstvom. Materino mleko vsebuje le med 1 in 4\xc2\xa0\xc2\xb5g/l vitamina K\xe2\x82\x81, medtem ko mle\xc4\x8dna formula lahko vsebuje do 100\xc2\xa0\xc2\xb5g/l. Koncentracije vitamina K\xe2\x82\x82 v materinem mleku pa so veliko ni\xc5\xbeje od koncentracij vitamina K\xe2\x82\x81. _NEWLINE_Pri novorojen\xc4\x8dkih lahko pride v prvem tednu po rojstvu do hemoragi\xc4\x8dne bolezni - krvavitve zaradi pomanjkanja vitamina K (raz\xc5\xa1irjenost 2-10 primerov na 100000 novorojen\xc4\x8dkov). \xc5\xa0e bolj pa so nagnjeni k tej bolezni nedono\xc5\xa1en\xc4\x8dki. Da bi se zmanj\xc5\xa1al pojav hemoragi\xc4\x8dne bolezni, se danes v nekaj urah po rojstvu aplicira vitamin K v obliki vitamina K\xe2\x82\x83. Najpogosteje se aplicira intramuskularno (0,5 \xe2\x80\x93 1,0\xc2\xa0mg menadiona - podatek za USA in Kanado), redkeje pa se poslu\xc5\xbeujemo peroralne aplikacije (2,0\xc2\xa0mg menadiona - podatek za USA in Kanado), ker ve\xc4\x8dina novorojen\xc4\x8dkov prve ure po rojstvu bljuva plodovnico in s tem bi izbljuvali tudi vitamin K.\n_START_SECTION_\nPrehranska dopolnila z vitaminom K in vpliv na kosti\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo fiziolo\xc5\xa1ki dokazi in dokazi, ki temeljijo na opazovanju, da igra vitamin K pomembno vlogo pri izgradnji kosti in vzdr\xc5\xbeevanju kostne gostote. Vendar so se prehranska dopolnila z vitaminom K izkazala za neu\xc4\x8dinkovita pri odlo\xc5\xbeitvi pojava osteoporoze._NEWLINE_Biofizikalne \xc5\xa1tudije navajajo, da vitamin K spodbuja procese izgradnje kosti (vpliv na osteoblaste) in upo\xc4\x8dasnuje osteoklasti\xc4\x8dne procese. Nekatere \xc5\xa1tudije so dokazale, da antagonisti vitamina K (antikoagulanti) vodijo do zgodnej\xc5\xa1e kalcifikacije epifize in epifizne linije pri mi\xc5\xa1ih in drugih \xc5\xbeivalih ter zmanj\xc5\xa1ajo izgradnjo kosti. To je posledica napake v osteokalcinu in matriksnem gla proteinu, njuna glavna naloga je prepre\xc4\x8ditev kalcifikacije kosti in hrustanca. Vitamin K pa je pomemben v procesu karboksilacije glutaminske kisline do gama-karboksiglutaminske kisline, ki je nujna za njuno normalno delovanje._NEWLINE_Opazovalna \xc5\xa1tudija iz leta 1998 \xc2\xbbNurses Health Study\xc2\xab\xc2\xa0je razlo\xc5\xbeila obratnosorazmerno povezavo med vitaminom K in zlomom kolka. \xc5\xbdenske, ki so vzele 110\xc2\xa0\xc2\xb5g vitamina K na dan in so zau\xc5\xbeile zeleno solato enkrat ali ve\xc4\x8dkrat na dan so imele manj\xc5\xa1o mo\xc5\xbenost za zlom kolkov kot \xc5\xbeenske, ki so zau\xc5\xbeile zeleno solato enkrat ali manjkrat na teden. Poleg tega pa naj bi veliki vnosi vitamina D in nizki vnosi vitamina K predstavljali ve\xc4\x8dje tveganje za zlom kolkov._NEWLINE_Velika randomizirana placebo kontrolirana \xc5\xa1tudija je preu\xc4\x8devala vpliv prehranskih dopolnil z vitaminom K pri \xc5\xbeenskah po postmenopavzi z osteopenijo. Kljub velikim dozam vitamina K niso dokazali razlik v kostni gostoti med skupino, ki je jemala vitamin K in placebo skupino.\n_START_SECTION_\nVitamin K in Alzheimerjeva bolezen\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave o antioksidativnih lastnostih vitamina K so pokazale, da je pri potovanju APOE4 gena zni\xc5\xbeana koncentracija vitamina K in nedavne \xc5\xa1tudije navajajo njegovo zmo\xc5\xbenost inhibiranja propada \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih celic zaradi oksidativnega stresa. Znanstveniki domnevajo, da lahko vitamin K zmanj\xc5\xa1a nevronske po\xc5\xa1kodbe in da naj bi prehranska dopolnila imela koristi pri zdravljenju Alzheimerjeve bolezni. Vendar je na tem podro\xc4\x8dju potrebnih \xc5\xa1e ve\xc4\x8d raziskav.\n_START_SECTION_\nTopikalna uporaba vitamina K\n_START_PARAGRAPH_\nVitamin K lahko uporabljamo topikalno, po navadi v obliki 5% kreme za zmanj\xc5\xa1evanje postoperativnih modric po kozmeti\xc4\x8dnih operacijah ali injekcijah, pri popokanih kapilarah (mre\xc5\xbeaste vene), za zdravljenje Rosacea, za pomo\xc4\x8d pri hiperpigmentaciji in temnimi podo\xc4\x8dnjaki.\n_START_SECTION_\nVitamin K in rak\n_START_PARAGRAPH_\nMed japonsko raziskavo preu\xc4\x8devanja vloge vitamina K\xe2\x82\x82 pri prepre\xc4\x8devanju izgube kostne mase pri \xc5\xbeenskah z jetrno boleznijo so zasledili nov mo\xc5\xbeen u\xc4\x8dinek rastlinske hranilne snovi. Dvoletna \xc5\xa1tudija je zajemala 21 \xc5\xbeensk z virusno cirozo jeter in \xc5\xbeenske, ki so jemale prehranska dopolnila z vitaminom K so imele kar 90% manj mo\xc5\xbenosti za nastanek raka na jetrih. _NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka \xc5\xa1tudija, zasnovana na mo\xc5\xa1kih z rakom na prostati, pa je odkrila obratno sorazmerje med porabo vitamina K\xe2\x82\x82 in napredovanjem raka na prostati._NEWLINE_Potrebne bodo \xc5\xa1e dodatne \xc5\xa1tudije na tem podro\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nVitamin K kot protistrup pri zastrupitvah z 4-hidroksikumarinskimi zdravili\n_START_PARAGRAPH_\n4-hidroksikumarini delujejo kot antagonist vitaminu K zaradi \xc4\x8desar je v jetrih zavrta sinteza koagulacijskih faktorjev ll (protrombin), Vll, lX in X. Stopnjo antikoagulacije merimo z dolo\xc4\x8danjem protrombinskega \xc4\x8dasa, ki ga navadno izra\xc5\xbeamo kot \xe2\x80\x9cInternational normalized ratio\xe2\x80\x9d (INR- normalna vrednost: 0,8-1,2). Razen pri prosteti\xc4\x8dnih sr\xc4\x8dnih zaklopkah naj bi pri ve\xc4\x8dini stanj, kjer je potrebno kroni\xc4\x8dno antikoagulacijsko zdravljenje, INR zna\xc5\xa1al med 2 in 3. Po prenehanju jemanja 4-hidroksikumarina se INR po navadi normalizira v 3 dneh. \xc4\x8ce je potrebno u\xc4\x8dinek 4-hidroksikumarina prekiniti hitreje, se poslu\xc5\xbeujemo intravenskih ali intramuskularnih injekcij vitamina K. V primeru hude krvavitve in potrebe po takoj\xc5\xa1nji normalizaciji koagulacije je potrebna sve\xc5\xbea zmrznjena plazma.'