b'\n_START_ARTICLE_\nAleksandar Flaker\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV Zagreb, kjer je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo, je pri\xc5\xa1el leta 1931. Maturiral je v Senju. Med 2. svetovno vojno je sodeloval v narodnoosvobodilni borbi. Leta 1949 je diplomiral iz slavistike na zagreb\xc5\xa1ki Filozofski fakulteti in tu do 1989 deloval kot profesor za rusko knji\xc5\xbeevmost. Za docenta je bil izvoljen leta 1958, izredni profesor je postal 1962, redni pa 1965. Doktoriral je leta 1954 v Zagrebu z disertacijo Prava\xc5\xa1tvo i ruska knji\xc5\xbeevnost. Strokovno se je izpopolnjeval v Moskvi (1956-1957). Uveljavil se je kot rusist, a tudi kot preu\xc4\x8devalec hrva\xc5\xa1ke in drugih ju\xc5\xbenoslovanskih knji\xc5\xbeevnosti. Leta 1957 je bil med ustanovitelji revije Umetnost rije\xc4\x8di; 1984 je pri\xc4\x8del uresni\xc4\x8devati enega od najpomembnej\xc5\xa1ih slavisti\xc4\x8dnih projektov 20. stoletja Pojmovnik ruske avangarde (Zagreb, 1984-1990). Kot predavatelj je gostoval na mnogih svetovnih univerzah in sodeloval pri urejanju revij Russian Literature (Amsterdam), in Neohelicon (Budimpe\xc5\xa1ta). Ukvarjal se je tudi z raziskovanjem slovenske knji\xc5\xbeevnosti. Pri nas je sodeloval na mednarodnih simpozijih Obdobja v slovenskem jeziku, knji\xc5\xbeevnosti in kulturi in med drugim posvetil posebno pozornost ustvarjanju Sre\xc4\x8dka Kosovela (Kosovelova konstruktivna poezija i jugoslovenski kontekst, 1984) in sodobni umetnosti (Neue slowenische Kunst). Flaker je bil \xc4\x8dlan Poljske akademije znanosti in umetnosti, leta 1975 je postal \xc4\x8dlan JAZU, 1976 \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Mad\xc5\xbearske akademije znanosti in umetnosti, 1987 pa dopisni \xc4\x8dlan SAZU.'