b'\n_START_ARTICLE_\nHipokrat\n_START_SECTION_\nHipokratova medicina\n_START_PARAGRAPH_\nHipokratova medicina je temeljila na predpostavkah, da je zdravje odvisno od skladnosti \xc4\x8dlovekovega telesa, od pravilne porazdelitve in uravnote\xc5\xbeenosti prvin, ki ga sestavljajo. Te prvine so zemlja, zrak, voda in ogenj, vsaka pa ima svojo zna\xc4\x8dilnost - suhoto, mraz, vla\xc5\xbenost in vro\xc4\x8dino - in svoj\xc2\xa0\xc2\xbbtelesni sok\xc2\xab. _NEWLINE_Vsak \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki organizem je bil torej po Hipokratovem mnenju sestavljen iz \xc5\xa1tirih telesnih sokov: krvi, sluzi, \xc5\xbeol\xc4\x8da in \xc4\x8drnega \xc5\xbeol\xc4\x8da. Glede na prevlado enega od njih v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem telesu je nastal prvi psiholo\xc5\xa1ki nauk o zna\xc4\x8dajih: pri koleriku prevladuje \xc5\xbeol\xc4\x8d, pri melanholiku \xc4\x8drni \xc5\xbeol\xc4\x8d, pri sangviniku kri, pri flegmatiku pa sluz. \xc4\x8ce so sokovi v pravem razmerju (evkrazija), je posameznik zdrav, v nasprotnem primeru (diskrazija) pa ne. Hipokrat je opisal tudi znake nekaterih bolezni, denimo epilepsije in malarije. Pomembno je prispeval tudi k razvoju kirurgije, \xc4\x8deprav ni sistemati\xc4\x8dno eksperimentiral v fiziologiji, patologiji in anatomiji.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nji \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je najbolj znan po Hipokratovi prisegi, imenovani po njem. Opraviti jo mora vsakdo, ki postane zdravnik. S tem se zave\xc5\xbee k moralnim in eti\xc4\x8dnim na\xc4\x8delom zdravni\xc5\xa1kega poklica. Pripisujejo mu tudi na\xc4\x8delo Primum non nocere (Najprej, ne \xc5\xa1kodi!) in geslo Ars longa, vita brevis (Umetnost traja dolgo, \xc5\xbeivljenje je kratko) (v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini).'