b"\n_START_ARTICLE_\nHildesheim\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSeverno od Hildesheima, na severnem robu Harsuma, so odkrili eno najstarej\xc5\xa1ih kme\xc4\x8dkih naselij v severni Nem\xc4\x8diji. Poleti 2017 se je za\xc4\x8delo izkopavanje, v katerem je pri\xc5\xa1lo do odkritja petih najstarej\xc5\xa1ih hi\xc5\xa1 na visokem 78,5 m hribu iz obdobja  kulture linearne trakaste keramike starih okoli 5700 pr. n. \xc5\xa1t.. Hi\xc5\xa1e velikosti 30 krat 9 metrov so usmerjene severozahod in jugovzhod in tvorijo polkro\xc5\xbeno naselbino, ki je bila odprta proti jugu. _NEWLINE_Na to\xc4\x8dki, kjer je zahodno-vzhodna trgovska pot Hellweg (zdaj Zvezna cesta \xc5\xa1t. 1) pre\xc4\x8dkala Innerste, je verjetno obstajalo v predfrankovskih \xc4\x8dasih, naselje in sveti\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Hildesheim, eno najstarej\xc5\xa1ih mest v severni Nem\xc4\x8diji, je leta 815 postal sede\xc5\xbe Hildesheimske \xc5\xa1kofije in je bil ustanovljen, ko se je \xc5\xa1kof preselil iz Elza v Innerste, ki je bil pomemben trg na trgovski poti Hellweg. Naselje okrog stolnice se je zelo hitro razvilo v mesto, ki mu je leta 983 kralj Oton III. podelil tr\xc5\xbene pravice . Prvotno je trg potekal v ulici imenovani Alter Markt, ki \xc5\xa1e danes obstaja. Prvi trg je bil postavljen okoli cerkve svetega Andreja. Ko se je mesto pove\xc4\x8dalo, je postala potreba po ve\xc4\x8dji tr\xc5\xbenici. Sedanje trg Hildesheima je bil postavljen v za\xc4\x8detku 13. stoletja, ko je mesto imelo okoli 5000 prebivalcev. Ko je leta 1249 dobilo status mesta, je bilo to eno najve\xc4\x8djih mest v severni Nem\xc4\x8diji. \xc5\xa0tiri stoletja je duhovni\xc5\xa1tvo vladalo Hildesheimu, preden je bila zgrajena mestna hi\xc5\xa1a in so dr\xc5\xbeavljani dobili nekaj vpliva in neodvisnosti. Gradnja sedanje mestne hi\xc5\xa1e se je za\xc4\x8dela leta 1268 . Leta 1367 je Hildesheim postal \xc4\x8dlan Hanzeatske lige. Vojna med dr\xc5\xbeavljani in njihovim \xc5\xa1kofom se je bila v letih 1519\xe2\x80\x9323. Hildesheim je leta 1542 postal luteranski, v imperialnih (katoli\xc5\xa1kih) rokah pa je ostala le stolnica in nekaj drugih zgradb. Nekaj vasic po mestu je ostalo katoli\xc5\xa1kih. Leta 1813, po napoleonskih vojnah, je mesto postalo del kraljestva Hannover, ki ga je po avstrijsko-pruski vojni leta 1866 priklju\xc4\x8dila Kraljevina Prusija kot provinco. Leta 1868 so pruski vojaki odkrili zelo dragocen Hildesheimski zaklad, pribli\xc5\xbeno 70 rimskih srebrnih posod za hrano in pija\xc4\x8do_NEWLINE_Mesto je bilo mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovano zaradi zra\xc4\x8dnih napadov leta 1945, zlasti 22. marca. \xc4\x8ceprav ni bilo voja\xc5\xa1ko pomembno, je bilo dva meseca pred koncem vojne v Evropi, zgodovinsko mesto bombardirano kot del direktive o bombnem napadu na obmo\xc4\x8dje, da bi spodkopalo moralo nem\xc5\xa1kega ljudstva. 28,5% hi\xc5\xa1 je bilo popolnoma uni\xc4\x8denih, 44,7% po\xc5\xa1kodovanih. Center, ki je do takrat ohranil srednjeve\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj, je bil skoraj zravnan. Kot v mnogih mestih je bila prednost dana hitri gradnji zelo potrebnih stanovanj, betonske konstrukcije pa so zavzele mesto uni\xc4\x8denih stavb. Ve\xc4\x8dina ve\xc4\x8djih cerkva, od katerih sta dve zdaj Unescovem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, sta bili kmalu po vojni obnovljeni v prvotnem slogu. Med vojno so bili dragoceni predmeti svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine skriti v kleti mestnega obzidja. _NEWLINE_Leta 1978 je bila ustanovljena Univerza v Hildesheimu. _NEWLINE_V osemdesetih letih se je za\xc4\x8dela rekonstrukcija zgodovinskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Nekatere neprivla\xc4\x8dne betonske stavbe okoli trga so bile poru\xc5\xa1ene in zamenjane z replikami prvotnih zgradb. Jeseni leta 2007 je bila sprejeta odlo\xc4\x8ditev za rekonstrukcijo Umgest\xc3\xbclpter Zuckerhut ('narobe obrnjena sladkorna \xc5\xa1truca'), ikona pollesene hi\xc5\xa1e, ki je znana po svoji nenavadni obliki. _NEWLINE_Leta 2015 je mesto praznovalo 1200 letnico z dnevom Spodnje Sa\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nHildesheim le\xc5\xbei na meji Innerstebergland in Hildesheimer B\xc3\xb6rde predvsem na desnem bregu reke Innerste, vzhodnega pritoka Leine. Mesto je tudi severno od gozda Hildesheimerjevega gozda in zahodno-severozahodno od grebena Vorholz. Na severozahodnem obrobju meji na hribovje Giesen._NEWLINE_Meje mesta Hildesheim segajo na severu in vzhodu do manj kot 15 km do Hannovra (Bockmerholz) in Salzgitterja (Osterlinde) in do manj kot 30 km do mestne meje Braunschweig (Ellernbruch). Razdalje do naslednjih ve\xc4\x8djih mest na jugu in zahodu le\xc5\xbeijo v obsegu 50-100 km (G\xc3\xb6ttingen na jugu Spodnje Sa\xc5\xa1ke ter Paderborn in Bielefeld v Severnem Porenju-Vestfaliji).\n_START_SECTION_\nNaravni rezervati\n_START_PARAGRAPH_\nNa mestnem obmo\xc4\x8dju je sedem naravnih rezervatov: Am roten Steine, Finkenberg/Lerchenberg, Gallberg, Giesener Teiche, Haseder Busch, Lange Dreisch und Osterberg und Mastberg und Innersteaue.\n_START_SECTION_\nSosednje ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nNaslednje ob\xc4\x8dine mejijo na mesto Hildesheim. V smeri urinega kazalca na severu in vsi pripadajo okro\xc5\xbeju Hildesheim: Harsum, Schellerten, Bad Salzdetfurth, Diekholzen, Despetal in Betheln (skupna ob\xc4\x8dina Gronau (Leine)), Nordstemmen in Giesen.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\n1. marca 1974 je prebivalstvo v okviru teritorialne reforme v Spodnji Sa\xc5\xa1ki preseglo mejo 100.000, zaradi \xc4\x8desar je Hildesheim postal glavno mesto. Isto\xc4\x8dasno je prebivalstvo doseglo zgodovinsko vi\xc5\xa1ino 107.629 prebivalcev. V skladu s posodobitvijo statisti\xc4\x8dnega urada zvezne dr\xc5\xbeave Spodnje Sa\xc5\xa1ke (od marca 2008 LSKN) je konec septembra 2005 \xc5\xbeivelo 102.654 ljudi z glavnim prebivali\xc5\xa1\xc4\x8dem v mestu. Z nekaj manj kot 100.000 prebivalci v popisu EU 2011 je Hildesheim leta 2013 izgubil status mesta.  31. decembra 2014 je mestna uprava navedla 103.634 prebivalcev s primarnim ali sekundarnim prebivali\xc5\xa1\xc4\x8dem v Hildesheimu.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1542 je ve\xc4\x8dina prebivalcev postala luteranov. Danes se 28,5% prebivalcev opredeli kot rimoskokatoliki (Hildesheimska \xc5\xa1kofija) in 38,3% kot protestanti (Evangeli\xc4\x8danska luteranska cerkev v Hannovru). 33,0% prebivalcev je pripadnikov drugih religij ali sploh ni vernih. Srbski pravoslavni \xc5\xa1kof iz Frankfurta in vsa Nem\xc4\x8dija ima sede\xc5\xbe v Himmelsth\xc3\xbcr (v Hildesheimu)."