b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Owen\n_START_SECTION_\nKomunisti\xc4\x8dni projekt New Harmony\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1825 je ustanovil kolonijo New Harmony v Indiani, ZDA. Projekt je bil popoln fiasko, saj je Owen zaradi kritja stro\xc5\xa1kov delovanja te komune izgubil skoraj 80\xc2\xa0% svojega kapitala in se je moral re\xc5\xa1evati z odprodajo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Zaradi komunisti\xc4\x8dnih idej odprave zasebne lastnine, religije in zakonske zveze je v veliki meri zapravil naklonjenost medijev, razumnikov in politikov._NEWLINE_Delavska kolonija New Harmony je idejno temeljila na predpostavkah, da bi odprava religije, lastnine in zakonske zveze omogo\xc4\x8dili produkcijo in organizacijo, ki bi izhajala iz vzpodbud med samimi delavci, ne pa tradicionalnimi zunanjimi in hkrati prisilnimi dejavniki, ki so vodili v izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih nad \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1imi. Menil je, da bi v taki komunisti\xc4\x8dni skupnosti denarna nagrada morala temeljiti na egalitarnem na\xc4\x8delu\xc2\xa0\xc2\xbbvsakomur po njegovih potrebah\xc2\xab, ne pa po sposobnostih. Ponovno so se izkazale nekatere slabosti iz prvega eksperimenta na \xc5\xa0kotskem s sebi\xc4\x8dnostjo nekaterih posameznikov, dodaten razlog za neuspeh pa gre iskati v sestavi prostovoljcev, ki v ve\xc4\x8dini primerov niso izhajali iz delavskega sloja in jim je bilo fizi\xc4\x8dno delo v kmetijstvu in obrti popolnoma tuje. Kolektivizem, ki naj bi bil merilo dru\xc5\xbebenih odnosov v tej koloniji, je hitro zamenjal sebi\xc4\x8dni individualizem in niti pogoste Owenove intervencije niso mogle te skupnosti obvarovati pred propadom._NEWLINE_Skoraj\xc5\xa1nji bankrot in razo\xc4\x8daranje nad realizacijo je pomenilo tudi konec njegovega sodelovanja s projektom New Lanark (1828).\n_START_SECTION_\nUdele\xc5\xbeba v delavskem socialnem gibanju v Angliji\n_START_PARAGRAPH_\nKljub omejeni finan\xc4\x8dni zmo\xc5\xbenosti tudi po letu 1829 ni odnehal s svojimi dejavnostmi v dobrobit delavcev. Za sredi\xc5\xa1\xc4\x8de svojega dru\xc5\xbebenega anga\xc5\xbeiranja je izbral London.\n_START_SECTION_\nMenjalna borza 1832-33\n_START_PARAGRAPH_\nS prvimi leti v Londonu je povezan \xc5\xa1e en neuspe\xc5\xa1en projekt blagovne borze, na kateri bi delavci na prostem trgu zamenjavali izdelke v protivrednosti vlo\xc5\xbeenega dela. Delavec je na borzi oddal svoj proizvod, strokovnjaki pa so ocenili delovni \xc4\x8das potreben za proizvodnjo izdelka in mu izdali ustrezno delovno potrdilo (bank note), ki ga je lahko zamenjal za druge, na isti na\xc4\x8din ovrednotene proizvode. Tako je delavcu pripadla vsa vrednost njegovega vlo\xc5\xbeenega dela brez udele\xc5\xbebe trgovskih posrednikov in me\xc5\xa1etarjev._NEWLINE_Zaradi enostranskega zvajanja vrednosti proizvedenih dobrin zgolj na delo, ki ga dokazujemo s potrdilom za opravljeno \xc5\xa1tevilo ur, ne pa tudi z upo\xc5\xa1tevanjem potrebe in povpra\xc5\xa1evanja po teh izdelkih je ta ustanova propadla, ker se je prenasi\xc4\x8dila z ni\xc4\x8dvrednimi in nekonkuren\xc4\x8dnimi izdelki, ki so jih nekateri iznajdljive\xc5\xbei zamenjali za uporabne izdelke.\n_START_SECTION_\nObdobje uspehov v socialisti\xc4\x8dnem gibanju\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od Fourierja in Saint-Simona je razvijal prakti\xc4\x8dne in uresni\xc4\x8dljive zahteve v pridobivanju politi\xc4\x8dnih in socialnih pravic delavskega sloja. Pod vplivom \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega \xc4\x8dartisti\xc4\x8dnega delavskega gibanja je zahteval enakopravne politi\xc4\x8dne pravice, odpravo premo\xc5\xbeenjskega cenzusa in enakovrednost volilnih okro\xc5\xbeij, ker so bila po starem sistemu nova in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna industrijska okro\xc5\xbeja skromno zastopana._NEWLINE_Owen je spodbujal organiziranje delavcev v delavske zveze (trade-unione), spodbujal ustanavljanje zadrug brez me\xc5\xa1etarskih posrednikov, za\xc4\x8del kampanjo za omejitev delovnika in si prizadeval za vzgojo novih generacij delavcev v solidarnostnem duhu. S svojimi reformami industrijske organizacije dela, v kateri blagostanje za delavca pomeni tudi znatno korist za podjetje, je verjetno eden od razlogov, da angle\xc5\xa1ki delavci nikoli niso Marxa in ostale borce za delavske pravice s Celine vzeli za svoje._NEWLINE_Proti koncu \xc5\xbeivljenja je podobno kot \xc5\xa1tevilni utopi\xc4\x8dni socialisti spremenil mnenje o religiji in religioznosti. Tradicionalne religije, najprej seveda kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, je \xc5\xa1e vedno obsojal, zatekel pa se je v spiritualisti\xc4\x8dna gibanja, ki so postajala tisti \xc4\x8das moderna. Do smrti pa je vztrajal kot glasnik delavskega gibanja in socialni reformator. Umrl je 17. novembera 1858 rodnem kraju. Leto dni pred svojo smrtjo je izdal avtobiografijo s pogledom nazaj na svoje pretekle dose\xc5\xbeke in zgre\xc5\xa1ene poti ter prihodnje izzive.'