b'\n_START_ARTICLE_\nHeinrich Mann\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHeinrich Mann se je rodil leta 1871 kot prvi otrok l\xc3\xbcbe\xc5\xa1kega trgovca Thomasa Johanna Heinricha Manna in njegove \xc5\xbeene Julije. Kasneje so se jima rodili \xc5\xa1e Heinrichov brat Thomas (1875-1955), sestri Julia (1877-1927) in Carla (1881-1910) ter najmlaj\xc5\xa1i brat Viktor (1890-1949). Heinrich je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v premo\xc5\xbeni dru\xc5\xbeini v L\xc3\xbcbecku. Njegov o\xc4\x8de je bil od leta 1877 pa vse do smrti leta 1891 senator za gospodarstvo in finance. Potem ko je Heinrich Mann 1889 zapustil Katharineum v 8.razredu, je oktobra pri\xc4\x8del z u\xc4\x8denjem knjigotr\xc5\xa1tva v Dresdnu, ki pa ga je po malo ve\xc4\x8d kot letu dni prekinil. Nato je od avgusta 1890 do leta 1892 delal kot prostovoljec v Berlinu pri zalo\xc5\xbebi S. Fischer. V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xa1tudiral na Univerzi Friedrich-Wilhelm (kasnej\xc5\xa1a Humboldtova univerza). Leta 1892 je imel vnetje plju\xc4\x8d, zaradi katerega je bil na zdravljenju v Wiesbadnu in Lausanni._NEWLINE_1893 se je dru\xc5\xbeina Mann preselila v M\xc3\xbcnchen, od koder je Heinrich odhajal na \xc5\xa1tevilna potovanja, tako kot pred tem, ko je leta 1884 \xc5\xbee obiskal Sankt Petersburg. Od 1889 in vse do izbruha prve svetovne vojne se je zadr\xc5\xbeeval v razli\xc4\x8dnih krajih. Med drugim, v\xc4\x8dasih tudi v spremstvu brata Thomasa, dlje \xc4\x8dasa v mestecu Palestrina blizu Rima, ve\xc4\x8dinoma pa v sanatoriju v Rivi del Gardi ob Gardskem jezeru, ki ga je upravljal njegov prijatelj zdravnik Christoph Hartung von Hartungen._NEWLINE_Njegovo znano delo Profesor Nesnaga ali Konec tirana (nem. Professor Unrat oder Das Ende eines Tyrannen) je nastalo leta 1904 in iz\xc5\xa1lo leto kasneje. V Mannovem doma\xc4\x8dem mestu L\xc3\xbcbeck so bili odzivi zelo negativni. Roman so prakti\xc4\x8dno prepovedali. Kljub temu je s prevodi v \xc5\xa1tevilne jezike in s filmom Modri Angel, ki je bil po njem posnet leta 1930, dosegel svetovno slavo. Leta 1910 je umrla najmlaj\xc5\xa1a sestra Carla, ki je storila samomor. To je bila izguba, ki jo je avtor le s te\xc5\xbeavo prebolel._NEWLINE_Heinrich Mann se je nato leta 1914 poro\xc4\x8dil s pra\xc5\xa1ko igralko Mario Kanovo (1886-1947). Njegovo bivali\xc5\xa1\xc4\x8de je ponovno postal M\xc3\xbcnchen. Dve leti kasneje je pri\xc5\xa1el na svet njegov edini otrok: h\xc4\x8derka Leonie Mann (1916-1986)._NEWLINE_Po izidu knjige Misli v vojni (nem. Gedanken im Kriege) brata Thomasa Manna leta 1905, v kateri je ta izra\xc5\xbeal nem\xc5\xa1ka nacionalna \xc4\x8dustva, je Heinrich prekinil stik z bratom. Heinrichu je bila bli\xc5\xbeje komunisti\xc4\x8dna ideja in zato je udele\xc5\xbebo Nem\xc4\x8dije v prvi svetovni vojni odlo\xc4\x8dno zavrnil. Skupaj s Kathe Kollwitz in Albertom Einsteinom je dvakrat, leta 1932 in 1933, podpisal nujno zahtevo po enotni akciji komunisti\xc4\x8dne partije Nem\xc4\x8dije in social-demokratske partije Nem\xc4\x8dije proti nacionalsocialistom. Leta 1917 je Thomasova \xc5\xbeena Katia poskusila vzpostaviti stik s Heinrichom, sprava bratov pa je sledila \xc5\xa1ele leta 1922. Po zaklju\xc4\x8dku vojne je iz\xc5\xa1lo Heinrichovo najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e delo Podlo\xc5\xbenik (nem. Der Untertan), \xc4\x8digar izhajanje v podlistku je bilo leta 1914, ob za\xc4\x8detku vojne, prekinjeno. V prvih tednih po izidu dela je bilo prodanih skoraj sto tiso\xc4\x8d izvodov._NEWLINE_Leta 1923 je umrla njegova mati, \xc5\xa1tiri leta kasneje si je vzela \xc5\xbeivljenje \xc5\xa1e sestra Julia. Po razhodu s prvo \xc5\xbeeno Mario je leta 1930 sledila \xc5\xa1e uradna lo\xc4\x8ditev. Mann je odpotoval v Berlin, Maria Kanova pa je z njuno h\xc4\x8derko od\xc5\xa1la nazaj v Prago. Od leta 1940 do 1944 je bila zaradi svojega judovskega izvora zaprta v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Theresienstadt. Leta 1947 pa je umrla za posledicami tamkaj\xc5\xa1njega mu\xc4\x8denja. Heinrich je svojo drugo \xc5\xbeeno Nelly Kr\xc3\xb6ger spoznal \xc5\xbee leta 1929._NEWLINE_Leta 1931 je Heinrich Mann postal predsednik sekcije za pesni\xc5\xa1ko umetnost na Pruski akademiji za umetnost, katere \xc4\x8dlan je bil od leta 1926. Istega leta sta tako on kot tudi Albert Einstein v odprtem pismu za New York Times opozorila na umor hrva\xc5\xa1kega modreca Milana \xc5\xa0ufflaja._NEWLINE_Leta 1933, tik pred februarskim po\xc5\xbeigom vladne pala\xc4\x8de, je Mann zapustil Nem\xc4\x8dijo in emigriral preko Sanary-sur-Mer v Nico, kjer je \xc5\xbeivel do leta 1940. Zaradi ponovnega podpisa nujne zahteve po enotni akciji 14. februarja 1933 so ga nacionalsocialisti izklju\xc4\x8dili iz akademije umetnosti, avgusta 1933 pa mu je bilo odvzeto \xc5\xa1e nem\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo. Istega leta je bil Mann uvr\xc5\xa1\xc4\x8den na prvo listo izgnancev nem\xc5\xa1kega rajha._NEWLINE_V letih od 1935 do 1938 je napisal zgodovinski roman v dveh knjigah Mladost kralja Henrika IV. in Zrela leta kralja Henrika IV. Leta 1936 je prejel \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo. Med emigracijo je Mann postal predsednik pripravljalnega odbora nem\xc5\xa1ke Ljudske fronte Lutetia-Kreis in bil poleg tega izbran \xc5\xa1e za \xc4\x8dastnega predsednika nem\xc5\xa1ke stranke SPD._NEWLINE_Leta 1939 se je poro\xc4\x8dil z Nelly Kr\xc3\xb6ger. Skupaj z njo, Golom Mannom in zakoncema Werfel je leta 1940 zbe\xc5\xbeal prek \xc5\xa0panije in Portugalske v ZDA. De\xc5\xbeela njegovega izgnanstva in njena kultura sta mu ostali tuji, finan\xc4\x8dno pa ga je moral podpirati brat Thomas. 1944 si je Heinrichova druga \xc5\xbeena Nelly, ki je trpela zaradi te\xc5\xbeav z alkoholom, vzela \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Leta 1949 je bil izbran za predsednika Nem\xc5\xa1ke akademije umetnosti v vzhodnem Berlinu. Umrl je leta 1950 v Santa Monici (tam je bil tudi pokopan) \xc5\xa1e pred na\xc4\x8drtovano vrnitvijo v Nem\xc4\x8dijo (v bli\xc5\xbeini, v Pacific Palisades je \xc5\xbeivel njegov brat Thomas z dru\xc5\xbeino); 1961 so njegovo \xc5\xbearo pripeljali v Nem\xc4\x8dijo in jo polo\xc5\xbeili na mestno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de (Dorotheenst\xc3\xa4dtischer Friedhof) v Berlinu._NEWLINE_Po njem je bila imenovana nagrada Heinricha Manna.\n_START_SECTION_\nLiterarno ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\n1885 objava prvega pripovednega in 1887 prvega poeti\xc4\x8dnega besedila. 1891 izidejo prve kritike v \xc4\x8dasopisih Die Gesellschaft in 1892 tudi v Die Gegenwart._NEWLINE_Njegov prvi roman V neki dru\xc5\xbeini (In einer Familie) je bil objavljen leta 1894. Od marca 1895 do julija 1896 je bil Heinrich Mann izdajatelj narodno konzervativnega in mo\xc4\x8dno antisemitisti\xc4\x8dnega mese\xc4\x8dnika Das Zwanzigste Jahrhundert. Bl\xc3\xa4tter f\xc3\xbcr deutsche Art und Wohlfahrt._NEWLINE_Leta 1897 je iz\xc5\xa1lo delo \xc4\x8cudovito in druge novele (Das Wunderbare und andere Novellen) in leto kasneje Zlo\xc4\x8din in druge zgodbe (Ein Verbrechen und andere Geschichten). V \xc4\x8dasu wilhelmisti\xc4\x8dne kraljevine so nastali politi\xc4\x8dni in kulturno kriti\xc4\x8dni \xe2\x80\x93 delno tudi antisemitisti\xc4\x8dni \xe2\x80\x93 eseji, in sicer leta 1900 esej Indija Koromandija. Roman med prijetnimi ljudmi (Ein Roman unter feinen Leuten) leta 1903 Boginje ali trije romani kraljice Assy (Die G\xc3\xb6ttinnen oder die drei Romane der Herzogin von Assy) in roman Lov za ljubeznijo (Die Jagd nach Liebe) ter 1905 roman Profesor Nesnaga ali Konec tirana in drugi._NEWLINE_Med letoma 1910 in 1913 so bile v Berlinu oddigrane praizvedbe gledali\xc5\xa1kih iger Heinricha Manna._NEWLINE_Leta 1912 je Heinrich Mann za\xc4\x8del pisati roman Podlo\xc5\xbenik, ki je izhajal v podlistku v \xc4\x8dasopisu Zeit im Bild. Kmalu so ga cenzurirali, tiskanje so z za\xc4\x8detkom druge svetovne vojne ustavili. Delo je iz\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele leta 1915 najprej v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini in po letu 1916 kot zasebna izdaja tudi v nem\xc5\xa1kem jeziku. \xc5\xa0ele po koncu vojne, leta 1918, je bil roman v Nem\xc4\x8diji izdan v omembe vredni nakladi.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nV njegovih zgodnjih romanih Boginje ali trije romani kraljice Assy (nem. Die G\xc3\xb6ttinnen oder Die drei Romane der Herzogin von Assy) in Malo mesto (nem. Die kleine Stadt) so zapisani vtisi, ki jih je pridobil v \xc4\x8dasu dalj\xc5\xa1ega skupnega bivanja z bratom Thomasom v Italiji in tudi med bivanjem v Rivi ob Gardskem jezeru. Malo mesto opisuje razmere v manj\xc5\xa1em italijanskem mestu. Boginje ali trije romani kraljice Assy (nem. Die G\xc3\xb6ttinnen oder Die drei Romane der Herzogin von Assy) je postal roman celotne generacije: Gottfried Benn, Ren\xc3\xa9 Schickele in Otto Flake so bili nad njim navdu\xc5\xa1eni. \xe2\x80\x9eTo so dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine velike dame iz Dalmacije. V prvem delu \xc5\xbeari od hrepenenja po svobodi, v drugem delu po umetnosti, v tretjem jo razganja od strasti. Je izredna oseba, ki jo moramo jemati resno. Ve\xc4\x8dina ostalih figur je sme\xc5\xa1nih pojav, kot v Indiji Koromandiji (nem. Im Schlaraffenland). Dogajanje je razgibano, razprostira se na obmo\xc4\x8dju Zare, Pariza, Dunaja, Rima, Benetk in Neaplja. \xc4\x8ce delo kot celota uspe, bo prvi del eksoti\xc4\x8dno pisan, drugi prepojen z umetnostjo, tretji razdudran, opolzek.\xe2\x80\x9c (Heinrich Mann (v pismu) svojemu zalo\xc5\xbeniku Albertu Langenu 2. decembra 1900)._NEWLINE_Romana Profesor Nesnaga ali Konec tirana in Podlo\xc5\xbenik sta druga\xc4\x8dne narave. V teh delih je Mann ostro in marsikdaj duhovito kritiziral politi\xc4\x8dne in moralne razmere v wilhelmisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji, servilnost me\xc5\xa1\xc4\x8danstva in socialne nepravi\xc4\x8dnost. Moralno ogor\xc4\x8denje, ki se je v njem spro\xc5\xbeilo zaradi \xc2\xbbhinavske blaginje\xc2\xab\xc2\xa0takratnih tovari\xc5\xa1ev, njihovega \xc2\xbbzamol\xc4\x8danega nacionalizma\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbbrezobzirnega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja\xc2\xab\xc2\xa0delovne sile je mnogokrat osrednja tema njegovih pripovedi. Prav tako je Mann ostro kritiziral ideje predstavnikov sindikatov in socialdemokratov o materialni izbolj\xc5\xa1avi polo\xc5\xbeaja delavcev in njihove zahteve po ve\xc4\x8dji svobodi. Prav tako Mann ni skoparil s kritikami na ra\xc4\x8dun \xc2\xbbneduhovne bur\xc5\xbeoazije\xc2\xab, pa \xc4\x8deprav se je tudi sam \xc4\x8dutil kot del nje in je priznaval njene pozitivne vrednote ter voljo po izobrazbi in napredku.\xc2\xab_NEWLINE_Portret Heinricha Manna, lahko vidimo tudi na nem\xc5\xa1ki po\xc5\xa1tni znamki iz \xc4\x8dasa Nem\xc5\xa1ke demokrati\xc4\x8dne republike (1971), in sicer iz serije znanih osebnosti._NEWLINE_Obe knjigi, Mladost kralja Henrika IV (nem. Die Jugend des K\xc3\xb6nigs Henri Quatre 1935) in Zrela leta kralja Henrika IV (nem. Die Vollendung des K\xc3\xb6nigs Henri Quatre 1938), veljata za njegovi najpomembnej\xc5\xa1i deli. Prvi na\xc4\x8drti teh del so nastali leta 1925 (Wysling/Schmidlin 1994). Komentar brata Thomasa Manna (zapisek iz dnevnika 25.9.1935): \xe2\x80\x9eZve\xc4\x8der sem kon\xc4\x8dal Heinricha Henrija IV., nenavadno knjigo, ki preka\xc5\xa1a vse, kar danes nastaja v Nem\xc4\x8diji, obilje in gibkost umetni\xc5\xa1kih sredstev, vzvi\xc5\xa1en in poglobljen pogled na zgodovino zaradi dana\xc5\xa1njega stanja, mo\xc4\x8dan in opogumljajo\xc4\x8d v rezkem duhovno-moralnem zani\xc4\x8devanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih zmot in neumnosti; ganljivi pesni\xc5\xa1ki/poeti\xc4\x8dni trenutki, kot so smrt in dojilja in zadnja bitka. Skupen vtis o knjigi: delo, ki slavi zalo\xc5\xbebo emigrantov in celotno emigrantstvo in ki bo po preobratu zadev v Nem\xc4\x8diji po\xc5\xbeelo visoko slavo.\xcb\x9d'