b'\n_START_ARTICLE_\nUrbanizem\n_START_PARAGRAPH_\nUrban\xc3\xadzem je dejavnost, ki se ukvarja z na\xc4\x8drtovanjem novih naselij in mest in s smotrnim vzdr\xc5\xbeevanjem, prilagajanjem in urejanjem obstoje\xc4\x8dih naselij in mest. Cilji sodobnega urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drtovanja so zagotoviti maksimalno kakovost \xc5\xbeivljenja za me\xc5\xa1\xc4\x8dane, mo\xc4\x8dno in konkuren\xc4\x8dno gospodarsko vlogo mest in zdravo okolje. Priprava urbanisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8drtov je zahteven postopek, ki obsega usklajevanje pobud javnih ustanov in zasebnih podjetij in posameznikov. V pripravi se obravnavajo razli\xc4\x8dne strokovne podlage, ki so vnaprej pripravljene \xc5\xa1tudije s podro\xc4\x8dja gospodarskega razvoja, naravnih danosti prostora, ekolo\xc5\xa1kih omejitev, socialnih potreb, prenove nepremi\xc4\x8dne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, zagotavljanja kakovosti nove arhitekture, razvoja vodooskrbne, elektro, telekomunikacijske, komunalne in prometne infrastrukture in drugih podro\xc4\x8dij, pomembnih za delovanje mesta.\n_START_SECTION_\nUrbanizem v \xc4\x8dasu tranzicije\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski urbanizem se je po letu 1991 zna\xc5\xa1el v te\xc5\xbeavah, ki so bile v tem obdobju zna\xc4\x8dilne v tranzicijskih dr\xc5\xbeavah. Medtem, ko se sta se gospodarski in politi\xc4\x8dni sistem po letu 1991 temeljito spremenila, je urbanisti\xc4\x8dno na\xc4\x8drtovanje vse do leta 2002, ko je Drnov\xc5\xa1kova vlada sprejela novi Zakon o urejanju prostora (ZUreP-1), urejala stara, \xc5\xa1e jugoslovanska zakonodaja. Ob\xc4\x8dine, ki so po slovenski zakonodaji pristojne za na\xc4\x8drtovanje prostorskega razvoja, vse do sprejema tega zakona niso pristopile k izdelavi novih urbanisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8drtov. V praksi je to pomenilo, da so uporabljale stare prostorske plane, ki so jih sprejele skup\xc5\xa1\xc4\x8dine nekdanjih ob\xc4\x8din leta 1986. Ti zastareli urbanisti\xc4\x8dni na\xc4\x8drti niso ve\xc4\x8d odgovarjali novi gospodarski in politi\xc4\x8dni realnosti in so bili po letu 1991 dele\xc5\xbeni pogostega krpanja, s katerim so ob\xc4\x8dine sku\xc5\xa1ale omogo\xc4\x8diti izvedbo razli\xc4\x8dnih tr\xc5\xbeno naravnanih gradenj za razvijajo\xc4\x8di se zasebni sektor. Prostorske ureditve in zgradbe, ki so nastale kot posledica tega krpanja, pogosto ne prispevajo k skladnosti in ve\xc4\x8dji kvaliteti mestnega in pode\xc5\xbeelskega prostora. Novi urbanisti\xc4\x8dni na\xc4\x8drti, ki naj bi nastali na podlagi Zakon o urejanju prostora (ZUreP-1) bi prvi\xc4\x8d po letu 1986 zopet celovito obdelali celoten prostor in postali orodje, s katerim bi ponovno zagotovili skladnej\xc5\xa1i prostorski razvoj._NEWLINE_Zato so \xc5\xa1ele po letu [2002] ob\xc4\x8dine pri\xc4\x8dele pripravljati nove urbanisti\xc4\x8dne dokumente. Zakon o urejanju prostora (ZUreP-1) je predvidel strate\xc5\xa1ke in podrobne urbanisti\xc4\x8dne na\xc4\x8drte, da bi dolgoro\xc4\x8dno ob\xc4\x8dinam omogo\xc4\x8dil ve\xc4\x8d manevrskega prostora pri ume\xc5\xa1\xc4\x8danju nameravanih gradenj. Vendar je nova Jan\xc5\xa1eva vlada takoj po zmagi na volitvah leta 2004 napovedala spremembo tega zakona. Ob\xc4\x8dine so po navodilu Ministrstva za okolje in prostor zaustavile delo na novih na\xc4\x8drtih vse do leta 2007, ko je vlada sprejela nov Zakon o prostorskem na\xc4\x8drtovanju (ZPNa\xc4\x8drt). V strokovnih krogih urbanistov in prostorskih na\xc4\x8drtovalcev so ponovno spreminjanje zakonodaje, pa tudi novi Zakon o prostorskem na\xc4\x8drtovanju skoraj soglasno ocenili kot poslab\xc5\xa1anje razmer za razli\xc4\x8dne, tako javne kot zasebne nalo\xc5\xbebe, ki bodo v prihodnje povezane s posegi v prostor.\n_START_SECTION_\nIzzivi sodobnega urbanizma\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji izziv sodobnega urbanizma predstavlja uravnote\xc5\xbeen in trajnosten prostorski razvoj. Po eni strani mora vzpodbuditi prenovo in zagotavljati vitalnost v zgodovinskih mestnih jedrih, po drugi strani pa omogo\xc4\x8dati rast in razvoj razli\xc4\x8dnih novih dejavnosti. Razviti svet se v \xc4\x8dasu informacijske dru\xc5\xbebe po eni strani soo\xc4\x8da s staranjem prebivalstva, spremenjenimi delovnimi in socialnimi navadami in ve\xc4\x8djo okoljsko zavestjo, po drugi pa s selitvijo tradicionalne industrijske proizvodnje v tretje dr\xc5\xbeave in razvojem novih storitev. Posledica tega so tudi obse\xc5\xbena opu\xc5\xa1\xc4\x8dena industrijska in voja\xc5\xa1ka obmo\xc4\x8dja. Zaradi teh razli\xc4\x8dnih vzrokov v razvitih dr\xc5\xbeavah na podro\xc4\x8dju urbanizma zasledujemo trend prenove in razvoja naselij navznoter, ter urbano regeneracijo tako imenovanih sivih con in ekolo\xc5\xa1ko ter socialno degradiranih obmo\xc4\x8dij. Nove \xc5\xa1iritve mest ter naselij so v razvitem svetu danes vse manj pogoste, o njih pa se nacionalne in lokalne vlade odlo\xc4\x8dajo strogo racionalno.'