b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina kolesarstva\n_START_SECTION_\nRazvoj kolesa\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1690 je Francoz Comte de Sivrac izna\xc5\xa1el dvokolesno prevozno sredstvo gnano s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko mo\xc4\x8djo, pri \xc4\x8demer je uporabnik izum porival z eno nogo, medtem ko je druga noga varno po\xc4\x8divala na hrbti\xc5\xa1\xc4\x8du, katero je povezovalo obe kolesi. Sivrac je svojo iznajdbo poimenoval celerifere (slovensko \xc2\xbbhitroido\xc4\x8di\xc2\xab). Mnogo ina\xc4\x8dic Sivracovega \xc2\xbbkolesa\xc2\xab\xc2\xa0je bilo razvitih, med drugimi tudi znani velociped, ki je bil ergonomi\xc4\x8dno oblikovan kot \xc2\xbbmajhen lesen konj\xc2\xab. Toda prvi viden napredek v razvoju je bil dose\xc5\xbeen \xc5\xa1ele leta 1816, ko je baron Karl Drais von Sauerbronn \xc2\xbbkolesu\xc2\xab\xc2\xa0dodal udoben sede\xc5\xbe in vodljivo sprednje kolo._NEWLINE_Mlad \xc5\xa1kotski kova\xc4\x8d, Kirkpatrick Macmillan, je leta 1839 biciklu dodal pedala, v naslednjih letih pa \xc5\xa1e nekaj izbolj\xc5\xa1av, toda kljub veliki u\xc4\x8dinkovitosti njegovega kolesa so ozna\xc4\x8dili njegove ideje za nore. Tako je njegov prispevek neupravi\xc4\x8deno od\xc5\xa1el v pozabo na smeti\xc5\xa1\xc4\x8de zgodovine. Macmillan je bil na pravi poti, toda imel je premalo vpliva na prihodnost kolesa. Tako je bil naslednji veliki korak naprej v razvoju pravzaprav korak nazaj v razvoju kolesa, saj so pedala pritrdili kar na prednje kolo. Tovrstna re\xc5\xa1itev je bila neustrezna saj se je pri enemu obratu pedal kota\xc4\x8d zavrtel zgolj za toliko, torej za en obrat. V \xc5\xbeelji po \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji prevo\xc5\xbeeni dol\xc5\xbeini z enim vrtljajem pedal, so sprednja kolesa postajala vedno ve\xc4\x8dja in ve\xc4\x8dja. Tako so sprednja kolesa dosegla premer tudi do 1,5 metra in ve\xc4\x8d, medtem ko je bilo zadnje kolo veliko samo 30 centimetrov (kolo so poimenovali penny-farthing; farthing je stara denarna enota Velike Britanije, vredna \xc4\x8detrt penija)._NEWLINE_Dva mehanika v Coventryu, Anglija, sta ustvarila posodobljeno kolo v dveh lo\xc4\x8denih korakih. Leta 1870 je James Starley ustanovil dru\xc5\xbebo Ariel in prvi izdelek je bilo kolo po imenu Ariel, ki je imelo prestavo, kar je omogo\xc4\x8dilo dve revoluciji kolesa pri enem obratu pedala. \xc5\xa0tiri leta kasneje, leta 1874, je Henry Lawson uvedel veri\xc5\xbeni pogon. Njegov izum je postal zelo priljubljen, saj je kolo postalo mnogo bolj u\xc4\x8dinkovito in stabilno kot prej\xc5\xa1nje ina\xc4\x8dice kolesa. Njegova najve\xc4\x8dja slabost so bile gumijaste gume, zaradi \xc4\x8desar je bila vo\xc5\xbenja neudobna. Te\xc5\xbeavo je uspe\xc5\xa1no re\xc5\xa1il ustanovitelj dru\xc5\xbebe Dunlop, John Boyd Dunlop, leta 1888, ko je patentiral pnevmati\xc4\x8dno kolo, s \xc4\x8dimer je vo\xc5\xbenja s kolesom postala mnogo bolj priljubljena._NEWLINE_Fotografiral Benjamin J. Falk.|opis=Eugen Sandow na kolesu._NEWLINE_Fotografiral Benjamin J. Falk.}}_NEWLINE_Bostonski proizvajalec ko\xc4\x8dij, Albert Pope, je leta 1876 obiskal prvi mednarodni sejem v ZDA, kjer je videl prvo javno predstavljeno kolo v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah. Kmalu zatem se je odpravil v Anglijo, da bi obiskal tamkaj\xc5\xa1nje proizvajalce koles in tako je za\xc4\x8del uva\xc5\xbeati kolesa v ZDA. Leta 1877 je nato postavil svojo prvo proizvodnjo koles v Hartfordu, Connecticut. Njegov model kolesa Kolumbija, ki je vseboval vse angle\xc5\xa1ke izbolj\xc5\xa1ave kolesa, poleg tega pa je Pope dodal tudi nekaj svojih, je postalo najbolje prodajano kolo na svetu leta 1893. Cena kolesa je zna\xc5\xa1ala 313 takratnih ameri\xc5\xa1kih dolarjev, pribli\xc5\xbeno enako kot dober konj, torej so si kolesa lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili zgolj premo\xc5\xbenej\xc5\xa1i ljudje. Kolesa vse do konca prve svetovne vojne niso izdelovali in tr\xc5\xbeili za otroke, nato pa je povpre\xc4\x8dna cena koles mo\xc4\x8dno padla, hkrati pa je povojni \xc4\x8das prinesel veliko gospodarsko rast._NEWLINE_Kljub visoki ceni kolesa je bilo v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike leta 1896 v uporabi milijon koles, ki so bila izdelana v 250 podjetjih, pri \xc4\x8demer je vodilno podjetje Alberta Popea za\xc4\x8delo leta 1895 prevzemati konkuren\xc4\x8dna podjetja, kar je privedlo do spojitve ve\xc4\x8d kot 75 proizvodnih podjetij v trust American Bicycle Company (Ameri\xc5\xa1ka kolesarska dru\xc5\xbeba)._NEWLINE_Mnogim izbolj\xc5\xa1avam, kot je bil npr. desetstopenjski prestavni mehanizem, navkljub, je bilo tedanje sodobno cross-country gorsko kolo, s sprednjim in zadnjim vzmetenjem, ter sprednjimi in zadnjimi bobnastimi zavorami, zgrajeno na osnovi ina\xc4\x8dice iz leta 1890.\n_START_SECTION_\nZlata doba kolesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nPrva organizirana kolesarska dirka je bila prirejena 31. maja 1868, blizu Pariza. Zmagovalec 1200 metrov dolge preizku\xc5\xa1nje je bil Angle\xc5\xbe James Moore. \xc5\xbde naslednji dan je bila v Hendonu prva angle\xc5\xa1ka kolesarska tekma. James Moore je leta 1869 osvojil tudi prvo enodnevno dirko Rouen-Pariz, dol\xc5\xbeine pribli\xc5\xbeno 134 kilometrov._NEWLINE_V sedemdesetih letih devetnajstega stoletja je bilo ustanovljenih mnogo koleskarskih klubov \xc5\xa1irom Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike. Klubi so za\xc4\x8deli kot dru\xc5\xa1tva, ki so organizirala mno\xc5\xbei\xc4\x8dne dirke, vendar  je ve\xc4\x8dina kolesarskih klubov \xc5\xbee kmalu po nastanku pri\xc4\x8dela prirejati zaprte kolesarske dirke. Tako je bila prva zabele\xc5\xbeena dirka prirejena 24. maja 1878 v Bostonu, kar je spro\xc5\xbeilo razmah raznovrstnih kolesarskih tekmovanj. Leta 1881 so bostonski \xc4\x8dlani Zveze ameri\xc5\xa1kih kolesarjev celo paradirali po mestu._NEWLINE_Zveza ameri\xc5\xa1kih kolesarjev je bila ustanovljena v osemdesetih letih 19. stoletja, ko so se njeni ustanovitelji zbrali v Newportu, na Rhode Islandu. Organizacija je \xc5\xbee leta 1898 \xc5\xa1tela 102.600 \xc4\x8dlanov. Glavni cilj te zveze je bila spodbujanje in promocija rekreacijskega kolesarstva z zavzemanjem za bolje urejene in varnej\xc5\xa1e ceste, ter kolesarjem prijazne zakone. Zveza je bila tudi krovno organizacijsko telo za prirejanje amaterskih dirk._NEWLINE_Mednarodno krovno telo je bilo leta 1892 ustanovljeno s strani Belgije, Kanade, Danske, Anglije, Francije, Nem\xc4\x8dije, Nizozemske in ZDA. Leta 1900 je njegovo mesto prevzela Mednarodna kolesarska zveza, ki je \xc5\xa1e danes krovno mednarodno kolesarsko telo._NEWLINE_Cestno in dirkali\xc5\xa1\xc4\x8dno kolesarstvo, glavni disciplini kolesarstva, sta se razvili zelo zgodaj. Na stari celini, katere ceste so bile razmeroma dobro vzdr\xc5\xbeevane, je prevladovalo predvsem cestno kolesarstvo. V Angliji pa so se, zaradi mnogo slab\xc5\xa1ih prometnih cest, raje bavili z dirkali\xc5\xa1\xc4\x8dnim kolesarstvom, medtem ko sta bili obe disciplini v ZDA precej bolj izena\xc4\x8deni, \xc4\x8deprav je bila ve\xc4\x8dina profesionalnih dirk prirejenih na velodromskih stezah._NEWLINE_Kolesarska podjetja so kmalu za\xc4\x8dela najemati kolesarske dirka\xc4\x8de, da bi le-ti predstavljali in propagirali model kolesa. Zveza ameri\xc5\xa1kih kolesarjev, predana amaterskim dirkam, je zato za\xc4\x8dela identificirati profesionalne kolesarje in jih izlo\xc4\x8devati iz kolesarskih dirk. Zveza je imela celo pravilo, ki je prepovedalo nedeljske dirke, ko bi namre\xc4\x8d lahko profesionalni dirka\xc4\x8di privabili najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo gledalcev na dirko. Prav zaradi nadzora in sankcij profesionalnega dirkanja je bila leta 1898 ustanovljena Mednarodna kolesarska zveza._NEWLINE_Kmalu so bile vse profesionalne dirke prirejene na zaprtih progah, kjer so lahko zara\xc4\x8dunali \xc5\xa1tartnino, medtem ko je bila ve\xc4\x8dina amaterskih tekmovanj opravljenih na cesti, \xc4\x8deprav je bilo nekaj amaterskih dirk organiziranih tudi na velodromih._NEWLINE_Sprva so bile kolesarske dirke prirejene na \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih progah namenjenih konjskim dirkam, toda z razvojem priljubljenosti kolesarstva se je razvijala tudi infrastruktura in tako so kmalu bile zgrajene posebne proge, velodromi. Obi\xc4\x8dajen velodrom je bil lesene konstrukcije, s kro\xc5\xbeno, nagnjeno progo dol\xc5\xbeine od 200 do 500 metrov (najbolj pogosta je bila dol\xc5\xbeina 333 metrov). Leta 1895 je bilo v ZDA zgrajenih \xc5\xbee okoli 100 velodromov, kjer so se odvijale dirkali\xc5\xa1\xc4\x8dne dirke. Zgrajen je bil tudi tako imenovana \xc2\xbbVelika steza\xc2\xab, prenosna proga, ki je bila namenjena vrhunskim kolesarjem, in je skozi leto, od maja do novembra, potovala od severovzhoda ZDA proti Kaliforniji._NEWLINE_Fenomen \xc5\xa1estdnevnih dirk se je za\xc4\x8del v Angliji leta 1878, z zgolj eno dirko, ki ni pritegnila mnogo pozornosti. Toda ko so na stadionu Madison Square Garden za\xc4\x8deli prirejati \xc5\xa1estdnevne dirke je zvrst postala ena izmed najbolj priljubljenih ameri\xc5\xa1kih \xc5\xa1portov. Izvirno so tekmovali individualno s ciljem v \xc5\xa1estih dneh prevoziti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d kilometrov, pri \xc4\x8demer so si sami odrejali odmore, ko so \xc4\x8dutili potrebo. Dirke, kjer so kolesarji nastopali individualno, so bile prepovedane leta 1898, zato so v Madison Square Garden za\xc4\x8deli prirejati \xc5\xa1estdnevno dirkanje z dueli oziroma medsebojnim tekmovanjem \xc5\xa1tirih kolesarjev, z dvema na vsaki strani. Kolesarja iste ekipe sta si tako razdelila gara\xc5\xa1ko delo. Medtem se je priljubljenost \xc5\xa1estdnevnega dirkanja raz\xc5\xa1irila dale\xc4\x8d okoli New Yorka, na velodrome v Chicagu, Detroitu, San Franciscu in mnogih ostalih glavnih mestih._NEWLINE_\xc5\xbde pred za\xc4\x8detkom dvajsetega stoletja je iz kolesarstva pri\xc5\xa1lo kar nekaj ameri\xc5\xa1kih herojev in tudi prvi mednarodni znani temnopolti atlet. Prvi junak kolesarstva je bil George Hendee, ki je postavil svetovni rekord na pol milje leta 1886 in petkrat zapovrstjo osvojil dr\xc5\xbeavno prvenstvo preden se je upokojil pri 29 letih. Kasneje je postal proizvajalec motorjev._NEWLINE_Charles \xc2\xbbMilja na minuto\xc2\xab Murphy postavil sedem svetovnih rekordov do leta 1899. Tistega leta si je prislu\xc5\xbeil svoj vzdevek, saj je eno miljo prevozil v 57,8 sekunde, pri \xc4\x8demer je vozil za lokomotivo na Long Islandu. Zgodovinska vo\xc5\xbenja je potrdila tudi Murphyevo prepri\xc4\x8danje, da se hitrost pove\xc4\x8da z vo\xc5\xbenjo za drugim vozilom (angle\xc5\xa1ko drafting)._NEWLINE_August \xc2\xbbZimmie\xc2\xab Zimmerman je za\xc4\x8del kolesariti kot amater pri newyor\xc5\xa1kem atletskem klubu in je bil kasneje povabljen na dirko v Anglijo leta 1892. Osvojil je vsa \xc5\xa1tiri angle\xc5\xa1ka prvenstva, dol\xc5\xbein ene, petih, 25 in 50 milj. Prav tako je osvojil obe svetovni prvenstvi 1893 in kasneje postal profesionalec. Zimmerman je bil pravi magnet za gledalce, saj se je ob njegovih nastopih na velodromske dirke v Evropi in ZDA zgrinjalo po 30.000 gledalcev._NEWLINE_Mednarodna temnopolta zvezda pa je bil Marshall \xc2\xbbMajor\xc2\xab Taylor iz Indianapolisa, ki je imel enega najbolj\xc5\xa1ih velodromskih stadionov, Newby Oval, s kapaciteto 20.000 sede\xc5\xbeev. Petnajstletni Taylor je postavil svetovni stezni rekord na miljo leta 1894 in bil kasneje izklju\xc4\x8den iz kolesarstva. Lokalni proizvajalec koles, Louis Munger, je selil svoje podjetje v Worcester in leta 1895 s seboj vzel Taylorja. Mladeni\xc4\x8d je osvojil \xc5\xa1tevilni lokalne in regionalne amaterske dirke in postal profesionalni dirka\xc4\x8d decembra 1896. Kmalu je slu\xc5\xbeil 850 dolarjev za en dan dirkanja. Leta 1899 je osvojil profesionalno svetovno prvenstvo na eno miljo v Montrealu. Leta 1901 je Taylor od\xc5\xa1el na evropsko turnejo, ki je dosegla svoj vrhunec z zmago nad svetovni prvakom Edmundom Jacquelinom in nagrado 7.500 ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Samo v letu 1902 je s turnejo po ZDA in Evropi zaslu\xc5\xbeil 35.000 ameri\xc5\xa1kih dolarjev ter kasneje od\xc5\xa1el \xc5\xa1e na uspe\xc5\xa1no turnejo v Avstralijo. Taylor ni bil nikoli dele\xc5\xbeen zaslu\xc5\xbeenega priznavanja v ZDA zaradi barve ko\xc5\xbee, toda bil je proslavljen na ostalih dveh kontinentih.\n_START_SECTION_\nVzpon in padec kolesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nKolesarstvo je po letu 1903 izgubilo nekaj svoje privla\xc4\x8dnosti. Tistega leta je bilo ustanovljeno podjetje Ford Motor Company, s \xc4\x8dimer se je za\xc4\x8dela avtomobilska doba. Trg je bil precej nasi\xc4\x8den s kolesi in tudi morebitni bodo\xc4\x8di kupci so se za\xc4\x8deli ozirati po avtomobilih. Mnogo proizvajalcev koles se je preusmerilo v proizvodnjo avtomobilov in prodaja koles je vztrajno padala._NEWLINE_Zanimanje za kolesarske dirke je prav tako upadlo, mnogo velodromov je \xc5\xa1lo v ste\xc4\x8daj, kot posledica tega pa je padala tudi vrednost nagradnih skladov za preostale. Mnogo ameri\xc5\xa1kih kolesarjev je od\xc5\xa1lo po kruh v Evropo, kjer je bilo zanimanje ve\xc4\x8dje in nagrade bogatej\xc5\xa1e._NEWLINE_Popularnost v ZDA se je pove\xc4\x8dala s pojavom Johna Chapmana, ki je s podporo lastnika newar\xc5\xa1kega velodroma na severovzhodu ZDA postavil novo stezo in ponudil bistveno bolj bogate nagradne sklade in s tem privabil najbolj\xc5\xa1e evropske in avstralske dirka\xc4\x8de. Gledalci so se vra\xc4\x8dali na steze. Chapman se je leta 1920 povezal Texom Richardom s katerim sta o\xc5\xbeivila \xc5\xa1estdnevno dirkanje v Madison Square Gardenu in naslednje leto je Chapman prevzel newyor\xc5\xa1ki velodrom, kjer je prav tako obogatil spored dirk. Postavil je tudi mnogo prog za \xc5\xa1estdnevno dirkanje v vseh ve\xc4\x8djih mestih severovzhoda in srednjega zahoda, kjer so nastopali vrhunski tuji kolesarji. Po Chapmanovi zaslugi so bili kolesarji najbolje pla\xc4\x8dani atleti v ZDA. Ko se je Frank Kramer, legenda ameri\xc5\xa1kega kolesarstva, upokojil leta 1922, je v 22 letih dirkanja zaslu\xc5\xbeil 500.000 takratnih ameri\xc5\xa1kih dolarjev, medtem ko so najbolj\xc5\xa1i igralci bejzbola zaslu\xc5\xbeili samo 10.000 dolarjev na leto._NEWLINE_Amatersko dirkanje je bilo zaradi ogromne priljubljenosti profesionalcev in porasta avtomobilskega prometa postavljeno na stranski tir. Zveza ameri\xc5\xa1kih kolesarjev je leta 1920 povsem opustila amatersko dirkanje iz svojega programa, tako je nad neprofesionalci sedaj bedela Ameri\xc5\xa1ka zveza amaterskega kolesarstva (kratica ABLA), ki je gostila prvo dr\xc5\xbeavno cestno prvenstvo leta 1921, k \xc4\x8demur je leta 1937 dodala \xc5\xa1e \xc5\xbeensko prvenstvo. Toda vse dirke so bile prirejene na lokalnih, bolj neprometnih cestah in zaradi izogibanja motoriziranega prometa tudi ob zgodnjih urah, zaradi \xc4\x8desar so bile tovrstne prireditve nepoznane \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti in medijski pozornosti._NEWLINE_Velika kriza je spodnesla vse dose\xc5\xbeke in pridobitve poklicnega kolesarstva. \xc5\xa0estdnevno dirkanje je na Madison Square Gardenu vztrajalo vse do 1939, ko so ga dokon\xc4\x8dno opustili zaradi ob\xc4\x8dutnega padanja gledanosti.\n_START_SECTION_\nPovojno obujenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc4\x8dasu druge svetovne vojne so se s kolesarjenjem rekreativno bavili samo najstniki in mladi ljudje. Pe\xc5\xa1\xc4\x8dica Ameri\xc4\x8danov, ki se je resno ukvarjala s tem \xc5\xa1portom je od\xc5\xa1la v Evropo, meko kolesarstva._NEWLINE_Ted Smith je leta 1950 postal prvi Ameri\xc4\x8dan, ki je tekmoval na svetovnem cestnem prvenstvu. Jack Heid je prav tako istega leta nastopil na svetovnem dvoranskem prvenstvu. Nancy Neiman Baranet je od\xc5\xa1la v Evropo leta 1955. Naslednje leto je postala prvi udele\xc5\xbeenec evropske etapne dirke z ameri\xc5\xa1kim dr\xc5\xbeavljanstvom. Na etapi od Lyona do Auvergneja je zasedla 14. mesto._NEWLINE_Skupaj s tekom je bilo kolesarstvo predstavljeno kot zdrav na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in tako je vse ve\xc4\x8d odraslih za\xc4\x8delo v poznih petdesetih za\xc4\x8delo kolesariti. Nekateri od njih so se spontano za\xc4\x8deli vklju\xc4\x8devati v dirke. Tudi pove\xc4\x8dano zanimanje za olimpijske igre je pripomoglo k rasti kolesarstva._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ka zveza amaterskega kolesarstva je dodajala vse ve\xc4\x8d dirk v svoj program dr\xc5\xbeavnega prvenstva v poznih \xc5\xa1estdesetih. \xc5\xa0tevilo njenih \xc4\x8dlanov se je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8devalo in je naraslo s 3.000 leta 1968 na 8.000 pet let kasneje. Vzporedno s \xc5\xa1tevilom \xc4\x8dlanov je raslo \xc5\xa1tevilo lokalnih in regionalnih dirk, ki  so bila predpogoj za nastopanje na dr\xc5\xbeavnem prvenstvu._NEWLINE_Porast zanimanja za tekmovanje je blagodejno vplival predvsem na \xc5\xbeensko kolesarstvo. Audrey McElmury je leta 1968 postala prva Ameri\xc4\x8danka, ki je osvojila cestno svetovno prvenstvo. Sheila Young je na svetovnem dvoranskem prvenstvu zmagala v kategoriji \xc5\xa1printa, kar je dve leti kasneje storila tudi Sue Novara. Naslednje leto je Youngova osvojila prvo, Novara pa je pristala na drugem mestu._NEWLINE_Z reorganizacijo Olimpijskega komiteja ZDA leta 1976, je bila ustanovljena Kolesarska zveza ZDA (USCF), kateri je postala podrejena tudi Ameri\xc5\xa1ka zveza amaterskega kolesarstva. S pove\xc4\x8danimi vlaganji podjetji v kolesarstvo, se je prora\xc4\x8dun Kolesarske zveze ZDA pove\xc4\x8dal za ve\xc4\x8d kot 600 odstotkov, z 38.500 dolarjev na 235.000. Eddie Borysewicz je bil postavljen za prvega, polno zaposlenega, trenerja zveze. Deloval je v olimpijskem vadbenem centru in med njegovimi najbolj\xc5\xa1imi vajenci je bil Greg LeMond, ki je kasneje postal prvi ameri\xc5\xa1ki zmagovalec najbolj presti\xc5\xbene dirke, Tour de France, v letih 1986, 1989 in 1990._NEWLINE_Razvojni program je obrodil sadove tudi na Olimpijskih igrah 1984, ko so \xc5\xa1tirje kolesarji ZDA osvojili zlato: Connie Carpenter-Phinney v \xc5\xbeenski cestni dirki, Alexi Grewal v cestni dirki mo\xc5\xa1kih, Steve Hegg v individualnem zasledovanju in Mark Gorski v \xc5\xa1printu._NEWLINE_Uspehi so privedli do ve\xc4\x8d kot 1.600 delegiranih dirk leta 1988 v ZDA in preko 1.000 registriranih kolesarskih klubov ter 30.000 licenciranih dirka\xc4\x8dev Kolesarske zveze ZDA. Vse ve\xc4\x8d podjetij se je vklju\xc4\x8devalo v kolesarstvo, tako na lokalni, regionalni kot na dr\xc5\xbeavni ravni._NEWLINE_Dve novi zvrsti kolesarstva, BMX in gorsko kolesarstvo, sta bili zaslu\xc5\xbeni za nadaljnjo rast in \xc5\xa1iritev kolesarstva v devetdesetih letih. Dr\xc5\xbeavna obstezna kolesarska zveza (NORBA), prvotno krovno telo gorskega kolesarstva, je leta 1989 pre\xc5\xa1lo pod okrilje Kolesarske zveze ZDA. Zveza je leta 1997 prav tako prevzela Dr\xc5\xbeavno kolesarsko zvezo, nadzorno telo BMX panoge, s \xc4\x8dimer je Kolesarska zveza ZDA postala krovno telo vseh treh glavnih zvrsti tekmovalnega kolesarstva.'