b"\n_START_ARTICLE_\nKognitivna ergonomija\n_START_PARAGRAPH_\nKognitivna ergonomija se po definiciji s strani Mednarodne Ergonomi\xc4\x8dne Zveze ukvarja z vplivom mentalnih procesov, kot so zaznavanje, spomin, vzro\xc4\x8dnost in motori\xc4\x8dni odzivi, na interakcije med ljudmi in drugimi elementi sistema. Pomembne teme so mentalna obremenitev, odlo\xc4\x8danje, spretnost predstavitve, \xc4\x8clovek-ra\xc4\x8dunalnik interakcija, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka zanesljivost, stres in trening, ki zadevajo model \xc4\x8dloveka in sistema. Kognitivna ergonomija raziskuje spoznavnost dela in operacijskih nastavitev v zvezi z optimizacijo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega blagostanja in zmogljivosti sistema. Je podpodro\xc4\x8dje ve\xc4\x8djega podro\xc4\x8dja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih faktorjev in ergonomije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje kognitivne ergonomije se je pojavilo v 70' v zvezi z osebnim ra\xc4\x8dunalnikom in novim napredkom na podro\xc4\x8djih kognitivne psihologije in umetne inteligence. John Long, profesor kognitivnega in\xc5\xbeeniringa na UCLIC, pravi, da kognitivna ergonomija nasprotuje tradiciji fizi\xc4\x8dne ergonomije, ker je kognitivna ergonomija aplikacija delujo\xc4\x8de psihologije, ki dosega optimizacijo med ljudmi in njihovim delom. Z vidika aplikativne znanosti, so se uporabljene metode z vztrajnim razvojem spremenile v zadnjih 27 letih. V 80' je bila svetovna tranzicija v metodolo\xc5\xa1kem pristopu k modelu. Gerrit C. Van der veer (2008) pravi, da so strokovnjaki za\xc4\x8deli razvijati sistemati\xc4\x8dne modelne metode z vidika uporabnika. Enid Mumford je bila ena od pionirjev interaktivnega sistemskega in\xc5\xbeeniringa in izpostavila uporabni\xc5\xa1ko centriran model, kjer je uporabnik mi\xc5\xa1ljen in vklju\xc4\x8den v vse faze modela. Obstaja kar nekaj razli\xc4\x8dnih modelov, ki opisujejo kriterije za razvoj uporabni\xc5\xa1ko prijazne tehnologije. \xc5\xa0tevilni modeli se osredoto\xc4\x8dajo na sistemski proces za model, z uporabo analize nalog za oceno kognitivnega procesa prisotnega v dani nalogi in za razvoj primernih vmesni\xc5\xa1kih zmo\xc5\xbenosti. Analiza nalog v preteklih raziskavah se je osredoto\xc4\x8dala na oceno zahtev kognitivne naloge, kontrole motorja in kognitivnost med vizualnimi nalogami kot je upravljanje strojev, ali ocena pozornosti preko analize o\xc4\x8des pilotov med letom. Nevroergonomija, podpodro\xc4\x8dje kognitivne ergonomije, cilja na krepitev interakcije med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom z uporabo nevronskih pribli\xc5\xbekov za bolj\xc5\xa1e razumevanje zahtev situacijskih nalog. Nevroergonomska raziskava na univerzi Iowa je trenutno vpletena v ocenjevanje protokola varne vo\xc5\xbenje, krepitev mobilnosti starej\xc5\xa1ih in analizo kognitivnih sposobnosti vklju\xc4\x8denih v navigacijo v abstraktnih virtualnih okoljih.\n_START_SECTION_\nMetodologija\n_START_PARAGRAPH_\nUspe\xc5\xa1na ergonomska intervencija na podro\xc4\x8dju kognitivnih nalog ne zahteva zgolj podrobnega razumevanja zahtev delovne situacije, ampak tudi uporabni\xc5\xa1kih strategij pri izvajanju kognitivnih nalog in omejitev v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kognitivnosti. V nekaterih primerih, predmeti ali orodja uporabljena pri nalogi lahko vsilijo lastne omejitve. Tako lahko orodja sodeterminirajo samo naravo naloge. V tem smislu, bi analiza kognitivnih nalog morala preu\xc4\x8diti interakcijo uporabnikov in njihovega dela ter uporabnikovo interakcijo s predmeti ali orodji; slednja so zelo pomembna ker sodobni predmeti postajajo zelo zahtevni. Poudarek je na tem kako razviti \xc4\x8dlovek-stroj vmesnike in kognitivne predmete tako da je lahko \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko delovanje nemoteno v delovnih okoljih, kjer so informacije nezanesljive, dogodki nepredvidljivi, ve\xc4\x8d simultanih ciljev v nasprotju in delovanje \xc4\x8dasovno omejeno.\n_START_SECTION_\nKognitivna analiza nalog\n_START_PARAGRAPH_\nCTA (Cognitive Task Analysis) je splo\xc5\xa1en izraz za nabor metod uporabnih za identifikacijo mentalnih zahtev in kognitivnih spretnosti potrebnih za dokon\xc4\x8danje naloge. GOMS priskrbi formalni nabor metod za identifikacijo mentalnih aktivnosti potrebnih za nalogo in predmet, kot je namizni ra\xc4\x8dunalnik. Z identifikacijo sekvence mentalnih aktivnosti uporabnika vpletenega v nalogo, kognitivni in\xc5\xbeenirji lahko identificirajo ozka grla in kriti\xc4\x8dne poti, ki lahko predstavljajo prilo\xc5\xbenosti za izbolj\xc5\xa1anje ali tveganja (kot je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka napaka), ki zaslu\xc5\xbeijo spremembe v treningu ali obna\xc5\xa1anju sistema."