b'\n_START_ARTICLE_\nNabu\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNabuja so \xc4\x8dastili Babilonci in Asirci. V sumerskem panteonu se je imenoval Nisaba. Babilonci so ga za\xc4\x8deli \xc4\x8dastiti v 1. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t., ko so ga prepoznali kot sina boga Marduka.  _NEWLINE_Njegovo kultno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo v Babilonovem sestrskem mestu Borsipa. Njegov kip so vsako Novo leto prinesli v Babilon, da bi lahko izkazal \xc4\x8dast svojemu o\xc4\x8detu. Nabujeva simbola sta bila glinasta tablica in pisalo, polo\xc5\xbeeno na tablico. V Nabujevem templju se je za darovanje uporabljala posebna, kaligrafsko izpisana tablica. Njegova \xc5\xbeena je bila asirska boginja Ta\xc5\xa1metu._NEWLINE_Nabu je bil zavetnik pisarjev, pismenosti in modrosti, iznajditelj pisave, prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de in pokrovitelj racionalnih umetnosti (znanosti). V vlogi prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da je bil povezan z mezopotamsko boginjo lune Sin._NEWLINE_Nosil je za\xc5\xa1iljeno pokrivalo. \xc4\x8ce je stal, je imel roke sklenjene kot starodavni duhovniki. Jezdil je krilatega zmaja Siru\xc5\xa1a, ki je izvorno pripadal njegovemu o\xc4\x8detu Marduku. V babilonski astrologiji so ga istovetili s planetom Merkurjem._NEWLINE_\xc4\x8castili so ga do 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ko je klinopis od\xc5\xa1el v pozabo.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje izven Mezopotamije\n_START_PARAGRAPH_\nNabujev kult se je raz\xc5\xa1iril tudi v Egipt, kjer postal eden od petih neegip\xc4\x8danskih bogov, ki so jih \xc4\x8dastili na Elefantini._NEWLINE_V Bibliji  (Izaija 46:1, Jeremija 48:1) je omenjen kot Neb\xc3\xb3. V helenisti\xc4\x8dnem obdobju so ga ena\xc4\x8dili z bogom Apolonom._NEWLINE_Kot bog pismenosti in  modrosti so ga povezovali z rimskim bogom Merkurjem in egip\xc4\x8danskim bogov Totom.\n_START_SECTION_\nUpodobitve\n_START_PARAGRAPH_\nNabujev kip iz Nimruda, postavljen med vladanjem asirskega kralja Tiglat-Pileserja III., je razstavljen v Britanskem muzeju v Londonu.'