b'\n_START_ARTICLE_\nJuana In\xc3\xa9s de la Cruz\n_START_SECTION_\nPrva leta\n_START_PARAGRAPH_\nDo sredine 20. stoletja je kritika "sorjuanista" o Juaninem datumu rojstva sprejela v veljavo terorijo Diega Callega, njenega prvega \xc5\xbeivljenjepisca. Po mnenju Calleja se je Sor Juana rodila 12. novembra leta 1651 v San Miguel de Nepantla. Leta 1952 so na\xc5\xa1li krstni list, ki je domnevno pripadal Sor Juani in s tem se je njen rojstni datum zamaknil na leto 1648. Skladno z Alejandrom Sorianom Vall\xc3\xa9som, je najprimernej\xc5\xa1a letnica ravno 1651, zato ker je bila Josefa Mar\xc3\xada, ena izmed Sor Juaninih sester, rojena 19. marcca 1649, zaradi \xc4\x8desar je nemogo\xc4\x8de, da bi bila Juana rojena novembra leta 1648._NEWLINE_\xc4\x8ceprav ni veliko podatkov o njenih star\xc5\xa1ih, je znano, da nikoli nista bila v zakonski zvezi. Juana je bila najmlaj\xc5\xa1a izmed treh h\xc4\x8dera\xe2\x80\x94Mar\xc3\xada Josefa in Juana In\xc3\xa9s\xe2\x80\x94 star\xc5\xa1ev Pedra Manuela de Asbaje in Isabel Ram\xc3\xadrez de Santillana. O\xc4\x8de naj bi bil \xc5\xa1panski vojak, po rodu iz baskovske de\xc5\xbeele Guip\xc3\xbazcoa, nastanjen v San Miguel Nepantla._NEWLINE_Otro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivljala med Amecameco, Yecapixtlo, Panoayo \xe2\x80\x94kjer je bilo posestvo njenega dedka \xe2\x80\x94 in Nepantlom. Tam se je nau\xc4\x8dila jezika n\xc3\xa1huatl od su\xc5\xbenjev s posestva njenega dedka, kjer so sadili p\xc5\xa1enico in koruzo. Sor Juanin dedek je preminil leta 1656, s tem pa je vodstvo kmetije prevzela njena mati. Nau\xc4\x8dila se je brati in pisati pri treh letih, ko sta s starej\xc5\xa1o sestro, za materinim hrbtom imeli u\xc4\x8dne ure._NEWLINE_\xc2\xa0Kmalu se ji je prebudil u\xc5\xbeitek za literaturo, saj je odkrila knji\xc5\xbenico svojega dedka in s tem se je navdu\xc5\xa1ila nad branjem. Nau\xc4\x8dila se je vsega, kar je bilo tedaj znanega, se pravi, brala je gr\xc5\xa1ke in rimske klasike ter teologijo tistega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nMladostna doba\n_START_PARAGRAPH_\nJuana In\xc3\xa9s je \xc5\xbeivela s teto Mar\xc3\xado Ram\xc3\xadrez in njenim mo\xc5\xbeem Juanom de Mata. Z njima je \xc5\xbeivela pribli\xc5\xbeno osem let od 1656 do 1664. Po tem pa se za\xc4\x8dne njeno obdobje na dvoru, ki se zaklju\xc4\x8di z vstopom v pobo\xc5\xbeno \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Med letoma 1664 in 1665 je vstopila na dvor kraljevega namestnika Antonia Sebasti\xc3\xa1na de Toleda, markiza iz Mancere. Samo okolje in varstvo podkralja sta odlo\xc4\x8dilno vplivala na Juanino literarno ustvarjalnost._NEWLINE_Kot dvorna dama podkraljici, je mlada Juana razvijala svoje intelektualne in pisateljske sposobnosti. Dostikrat je pisala sonete, pesmi in pogrebne elegije, ki so bile dobre sprejete na dvoru.\n_START_SECTION_\nZrelo obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko kritikov in \xc5\xbeivljenjepiscev je njen odhod z dvora pripisovalo razo\xc4\x8daranju v ljubezni, \xc4\x8deprav je sama ve\xc4\x8dkrat poudarila, da je ljubezen ne pritegne in da ji lahko zgolj samostansko \xc5\xbeivljenje omogo\xc4\x8da, da se lahko posveti intelektualnim \xc5\xa1tudijam._NEWLINE_Napisala je duhovne in posvetne verze, vilancicos, dramska zakramentalna dela (El divino Narciso, El cetro de Jos\xc3\xa9 in El m\xc3\xa1rtir del sacramento) in dve komediji (Los empe\xc3\xb1os de una casa in Amor es m\xc3\xa1s laberinto). Bila je tudi spretna skrbnica samostana, prav tako je izvajala znanstvene poskuse.\n_START_SECTION_\nZadnje \xc5\xbeivljenjsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV pesnici je pri\xc5\xa1lo do nenavadne spemembe: okoli leta 1693 je nehala pisati in posvetila se je samostanskemu delu._NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 1695 je izbruhnila epidemija, ki je pusto\xc5\xa1ila po celotni prestolnici, najhuje pa je bilo ravno v samostanu Sv. Hieronima. Ob \xc4\x8detrti uri zjutraj, 17. aprila, pri triin\xc5\xa1tiridesetih letih je Juana In\xc3\xa9s de Asbaje Ram\xc3\xadrez umrla. Pokopali so jo na isti dan s prisotnostjo stolnega kapitela katedrale.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti njenih del\n_START_PARAGRAPH_\nNapisala je veliko \xc5\xa1tevilo dramskih del. Njena najbolj znana\xc2\xa0komedija je Los empe\xc3\xb1os de una casa, ki v nekaterih prizorih spominja na dela Lope de Vege. \xc5\xa0e eno izmed bolj znanih dramskih del je Amor es m\xc3\xa1s laberinto, kjer je navdu\xc5\xa1ila z izoblikovanostjo dramskih likov, \xc5\xa1e posebej glavnega junaka Tezeja._NEWLINE_Prav tako je pomembna njena pesni\xc5\xa1ka ustvarjalnost; ljubezenske pesmi, v katerih je razo\xc4\x8daranje odre\xc5\xa1ilno zavetje in ob\xc4\x8dasni sestavki v \xc4\x8dast osebnostim tistega \xc4\x8dasa. Med pomembnej\xc5\xa1imi deli Sor Juane so tudi villancicos in tocot\xc3\xadn, neke vrste izpeljava te zvrsti, ki vrinja prehode v avtohtona nare\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nTeme\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju komedij vztraja pri uvedbi osebnih dru\xc5\xbeinskih te\xc5\xbeav (Los empe\xc3\xb1os de una casa), ki se v \xc5\xa1panskem baro\xc4\x8dnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du pojavljajo \xc5\xbee z Guill\xc3\xa9nom de Castrom pa vse do Calderonovih komedij, kot so La dama duende, Casa con dos puertas mala es de guardar in drugih del s podobno tematiko._NEWLINE_Ena od njenih razse\xc5\xbenih tem je analiza resni\xc4\x8dne ljubezni ter celovitost vrednot in vrlin, kar se odra\xc5\xbea v eni od njenih mojstrskih del, Amor es m\xc3\xa1s laberinto. Poudarja tudi (kar prikazujejo tudi vsa njena dela) obravnavanje \xc5\xbeenske kot mo\xc4\x8dne osebnosti, ki je zmo\xc5\xbena obvladovati namere obro\xc5\xbeajo\xc4\x8dih oseb in nit lastne usode._NEWLINE_Opazimo, kar je priznala tudi sama, stalno posnemanje poezije Luisa de G\xc3\xb3ngore in njegove zbirke Soledades.\n_START_SECTION_\nStil\n_START_PARAGRAPH_\nPrevladujo\xc4\x8d slog njenih del je baro\xc4\x8dni. Sor Juana je bila nagnjena k besedni igri, kot je ubesediti samostalnike in utemeljiti glagole, nakopi\xc4\x8diti tri pridevnike na en sam samostalnik in jih raz\xc5\xa1iriti po celotnem stavku ter drugim slovni\xc4\x8dnim svobo\xc5\xa1\xc4\x8dinam, ki so bile takrat priljubljene. Prav tako je bila mojstrica soneta in baro\xc4\x8dnih struktur._NEWLINE_Poezija Sor Juane, dokaz konca \xc5\xa1panskega baroka, ima na dosegu vse vire, ki so jih v svojih delih uporabljali veliki pesniki Zlatega veka. Da bi dala svoji poeziji nov pridih, uvaja nekatere tehni\xc4\x8dne novosti. Njena poezija ima tri glavne \xc4\x8dlene: verzifikacijo, povezavo z mitom in\xc2\xa0 hiperbaton.\xc2\xa0_NEWLINE_Njeno prozo sestavljajo kratki in neodvisni stavki, lo\xc4\x8deni z lo\xc4\x8dili- piko, vejico in podpi\xc4\x8djem- in ne s podrejenimi besednimi zvezami. Prevladujeta soredje in priredje. Poglobljenost je vidna v zasnovi in ne toliko v skladnji.\n_START_SECTION_\nFeministi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije\n_START_PARAGRAPH_\nMed preu\xc4\x8devalci Sor Juane je pri\xc5\xa1lo do razprave o domnevnem feminizmu, ki ji ga pripisujejo nekateri kritiki. Podporniki feminizma so \xc5\xbeeleli v delih Respuesta a Sor Filotea in v \xc5\xa1tirivrsti\xc4\x8dni kitici (redonilla) Hombres necios, najti pristne dokaze o osvoboditvi \xc5\xbeensk. Drugi u\xc4\x8denjaki, predvsem Antonio Alatorre pa zavr\xc5\xbeejo to teorijo. Po njegovem mnenju, satiri\xc4\x8dna redondilla nima sledov feminizma, temve\xc4\x8d gre za moralni napad hinav\xc5\xa1\xc4\x8dine mo\xc5\xa1kih zapeljivcev, kar lahko najdemo \xc5\xbee pri avtorjih, kot je Juan Ruiz de Alarc\xc3\xb3n: v povezavi z \xc5\xbeenskami, ni bilo v literaturi ni\xc4\x8d novega napasti moralne hinav\xc5\xa1\xc4\x8dine mo\xc5\xa1kih. La Respuesta se osredoto\xc4\x8da zgolj na zahtevo za priznanje pravice do izobra\xc5\xbeevanja \xc5\xbeensk, vendar v skladu s tedanjimi navadami.\n_START_SECTION_\nDramatika\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg komedij Los empe\xc3\xb1os de una casa in Amor es m\xc3\xa1s laberinto, ki jo je napisala skupaj z Juanom de Guevara, se ji pripisuje avtorstvo morebitnega konca komedije Agust\xc3\xadna de Salazarja: La segunda Celestina.\n_START_SECTION_\nDramska zakramentalna dela\n_START_PARAGRAPH_\nV Novi \xc5\xa0paniji so se dramska zakramentalna dela (los autos sacramentales) za\xc4\x8dela predstavljati takoj po \xc5\xa1panski osvojitvi Ju\xc5\xbene Amerike, ker so slu\xc5\xbeila kot koristno sredstvo za pokristjanjevanje doma\xc4\x8dinov. Sor Juana je po naro\xc4\x8dilu madridskega dvora napisala tri zakramentalna dela \xe2\x80\x94El divino Narciso, El cetro de Jos\xc3\xa9 in El m\xc3\xa1rtir del sacramento\xe2\x80\x94 ki se tematsko ukvarjajo z evropsko kolonizacijo Amerike.\n_START_SECTION_\nLjubezenska poezija\n_START_PARAGRAPH_\nLjubezenska poezija Juane povzame dolgo tradicijo srednjeve\xc5\xa1kih modelov strme\xc4\x8dih k \xc5\xa1panski renesansi, ki se brez prekinitve nadaljujejo v barok. Tako lahko v njeni ustvarjalnosti zasledimo tipi\xc4\x8dne petrarkisti\xc4\x8dne antiteze ter tarnanje in to\xc5\xbebe dvorne ljubezni._NEWLINE_Njeno poezijo lahko razporedimo v tri skupine pesmi: o prijateljstvu, o osebnem zna\xc4\x8daju in o kazuistiki ljubezni.\n_START_SECTION_\nPrimero sue\xc3\xb1o\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju kritikov je to njena najpomembnej\xc5\xa1a pesnitev. Glede na pri\xc4\x8devanja pesnice naj bi bila to edina pesem, ki jo je napisala iz u\xc5\xbeitka. Objavljena je bila leta 1692. Kot je potrdila tudi sama pesnica, je naslov pesnitve poklonitev G\xc3\xb3ngori in njegovima pesnivitvama Soledades.'