b'\n_START_ARTICLE_\nOko\n_START_PARAGRAPH_\nOk\xc3\xb3 je organ vida, ki zaznava svetlobo. _NEWLINE_Pri razli\xc4\x8dnih vrstah organizmov najdemo razli\xc4\x8dne vrste na svetlobo ob\xc4\x8dutljivih organov. Najenostavnej\xc5\xa1e o\xc4\x8di zaznavajo le razliko med svetlim in temnim, bolje razvite pa lahko razlikujejo tudi med oblikami in barvami. Vidna polja nekaterih dobro razvitih o\xc4\x8di, npr. pri \xc4\x8dloveku, se med seboj v veliki meri prekrivajo in s tem omogo\xc4\x8dajo bolj\xc5\xa1e zaznavanje globine (binokularni vid). Pri zajcih in kameleonih pa so name\xc5\xa1\xc4\x8dene tako, da je prekrivanje kar se da majhno.\n_START_SECTION_\nSprednji in zadaj\xc5\xa1nji segment\n_START_PARAGRAPH_\nSesalsko oko lahko razdelimo tudi v dva segmenta: sprednji segment in zadaj\xc5\xa1nji segment.\n_START_SECTION_\nSprednji segment\n_START_PARAGRAPH_\nSprednji segment pomeni sprednjo tretjino o\xc4\x8desa, ki vklju\xc4\x8duje strukture pred steklovino: ro\xc5\xbeenica, \xc5\xa1arenica, ciliarnik in le\xc4\x8da. V sprednjem segmentu sta dva s teko\xc4\x8dino napolnjena prostora: sprednji o\xc4\x8desni prekat in zadaj\xc5\xa1nji o\xc4\x8desni prekat. Sprednji prekat je prostor med zadaj\xc5\xa1njo povr\xc5\xa1ino ro\xc5\xbeenice (tj. ro\xc5\xbeeni\xc4\x8dni endotelij) in \xc5\xa1arenico, zadaj\xc5\xa1nji prekat pa le\xc5\xbei med \xc5\xa1arenico in sprednjo stranjo steklovine._NEWLINE_Ro\xc5\xbeenica in le\xc4\x8da usmerjata svetlobne \xc5\xbearke v \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de na mre\xc5\xbenici. Le\xc4\x8da, ki le\xc5\xbei za \xc5\xa1arenico, je  bikonveksen, pro\xc5\xbeen disk, ki usmerja svetlobo skozi steklovino na mre\xc5\xbenico. S suspenzornimi ligamenti je pritrjena na ciliarnik. Pri gledanju na dale\xc4\x8d je ciliarna mi\xc5\xa1ica spro\xc5\xa1\xc4\x8dena, tako da so vlakna, ki jo povezujejo z le\xc4\x8do, napeta in se le\xc4\x8da splo\xc5\xa1\xc4\x8di. Kadar se ciliarna mi\xc5\xa1ica skr\xc4\x8di, se napetost vlaken zmanj\xc5\xa1a (ponazoritev: trikotnik, pri katerem je razdalja med vrhom in osnovnico kraj\xc5\xa1a od razdalje med vrhom in ostalima dvema ogli\xc5\xa1\xc4\x8dema), zato se le\xc4\x8da vrne v bolj izbo\xc4\x8deno in okroglo obliko. Pri \xc4\x8dloveku se s staranjem tovrstna pro\xc5\xbenost zmanj\xc5\xa1a, zato se oko ni ve\xc4\x8d sposobno osredoto\xc4\x8diti na bli\xc5\xbenje predmete; temu pravimo prezbiopija ali starostna daljnovidnost. Iz oblike ro\xc5\xbeenice in le\xc4\x8de ter iz dol\xc5\xbeine zrkla izvirajo tudi druge refrakcijske napake o\xc4\x8desa: miopija (kratkovidnost), hiperopija (daljnovidnost) in astigmatizem. \xc5\xa0arenica, ki le\xc5\xbei med le\xc4\x8do in prekatno vodico, je pigmentiran obro\xc4\x8d vezivno\xc5\xbeilnega tkiva in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih vlaken. Svetloba vstopi v oko skozi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1arenice, imenovano zenica. Velikost zenice dejavno prilagajata kro\xc5\xbena in radialna mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnina in s tem ohranjata razmeroma konstantno raven svetlobe, ki vstopa v oko. Preve\xc4\x8d svetlobe bi po\xc5\xa1kodovalo mre\xc5\xbenico; premalo bi ne omogo\xc4\x8dalo jasnega vida._NEWLINE_Vsi sestavni deli zrkla, skozi katere potuje svetloba, preden dose\xc5\xbee mre\xc5\xbenico, so prozorni, da omogo\xc4\x8dajo \xc4\x8dim bolj neovirano pot svetlobe. Svetloba vstopi v oko iz zunanjega sredstva, kot sta zrak ali voda, preide skozi ro\xc5\xbeenico in v prekatno vodico. Svetloba se v glavnem lomi na ro\xc5\xbeenici, katere ukrivljenost je nespremenljiva. Prekatna vodica je bistra teko\xc4\x8dina, ki povezuje ro\xc5\xbeenico z le\xc4\x8do, ohranja konveksno obliko ro\xc5\xbeenice (potrebna za usmerjanje svetlobe na le\xc4\x8do) in oskrbuje ro\xc5\xbeeni\xc4\x8dni endotelij s hranili.\n_START_SECTION_\nZadaj\xc5\xa1nji segment\n_START_PARAGRAPH_\nZadaj\xc5\xa1nji segment pomeni zadnji dve tretjini o\xc4\x8desa. Obsega sprednjo hialoidno membrano in vse strukture za njo: steklovino, mre\xc5\xbenico, \xc5\xbeilnico in vidni \xc5\xbeivec._NEWLINE_Na drugi strani le\xc4\x8de je steklovina, ki jo obdajajo le\xc4\x8da, ciliarnik, suspenzorni ligamenti in mre\xc5\xbenica. Omogo\xc4\x8da prehajanje svetlobe brez loma, ohranja obliko o\xc4\x8desa in dr\xc5\xbei ne\xc5\xbeno le\xc4\x8do. Mre\xc5\xbenica nekaterih \xc5\xbeivalih, npr. ma\xc4\x8dk, vsebuje odbojno plast (tapetum lucidum), ki pove\xc4\x8da koli\xc4\x8dino svetlobe, ki pade na vsako fotosenzibilno celico, in jim tako omogo\xc4\x8da bolj\xc5\xa1i vid pri majhni osvetljenosti.\n_START_SECTION_\nZunanji deli o\xc4\x8desa\n_START_PARAGRAPH_\nPri mnogih vrstah so zrkla vstavljena v del lobanje, ki ga imenujemo orbite oz. o\xc4\x8desne votline. S tem so za\xc5\xa1\xc4\x8ditena pred po\xc5\xa1kodbo._NEWLINE_Obrvi pri ljudeh preusmerjajo teko\xc4\x8de snovi (kot je npr. de\xc5\xbeevnica ali znoj) stran od o\xc4\x8desa. Voda v o\xc4\x8desu bi lahko spremenila njegove lomne lastnosti in zameglila vid. Zaradi osmotske razlike med solzami in sladko vodo lahko spere tudi solze in za\xc5\xa1\xc4\x8ditno lipidno plast ter spremeni fiziologijo ro\xc5\xbeenice. Tako npr. pri plavanju v bazenih osmotski gradient potegne (hipotoni\xc4\x8dno) bazensko vodo v tkivo ro\xc5\xbeenice, povzro\xc4\x8di edem in tako za kratek \xc4\x8das zamegli vid plavalca. Stanje lahko popravimo tako, da oko speremo s hipertoni\xc4\x8dno slanico, ki odve\xc4\x8dno vodo osmotsko iz\xc4\x8drpa iz o\xc4\x8desa._NEWLINE_Mnoge \xc5\xbeivali, tudi ljudje, imajo veke, s katerimi bri\xc5\xa1ejo o\xc4\x8di in prepre\xc4\x8dujejo dehidracijo. Na o\xc4\x8di razpr\xc5\xa1ijo solze, ki vsebujejo protibakterijske snovi. Nekatere vodne \xc5\xbeivali imajo v vsakem o\xc4\x8desu \xc5\xa1e drugo veko, ki lomi svetlobo in jim omogo\xc4\x8da jasen vid nad vodo in pod njo. Ve\xc4\x8dina bitij se na gro\xc5\xbenjo o\xc4\x8dem refleksno odzove tako, da si jih pokrijejo ali da jih obrnejo stran od nevarnosti. Refleksno je tudi me\xc5\xbeikanje._NEWLINE_Pri \xc4\x8dloveku in drugih \xc5\xbeivalih so sestavni del o\xc4\x8desa tudi trepalnice, ki prepre\xc4\x8dujejo drobnim delcem vstop v oko. Drobni delci so lahko bakterije, pa tudi navaden prah, in lahko razdra\xc5\xbeijo o\xc4\x8di, kar povzro\xc4\x8di solzenje in zameglitev vida.'