b'\n_START_ARTICLE_\nPrvi zakon termodinamike\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nO ohranitvi energije so razmi\xc5\xa1ljali \xc5\xbee anti\xc4\x8dni filozofi, npr. Tales iz Mileta, v sodobni obliki pa ga je formuliral nem\xc5\xa1ki zdravnik Julius Robert von Mayer (1814-1878) v svoji razpravi\xc2\xa0\xc2\xbbRazmi\xc5\xa1ljanje o silah neorganske narave\xc2\xab, objavljeni v Annalen der Chemie und Pharmacie, 43, 233 (1842). Mayer je do svojega zaklju\xc4\x8dka pri\xc5\xa1el na potovanju na nizozemsko vzhodno Indijo (dana\xc5\xa1nja Indonezija), kjer je opazil, da je kri pacientov zaradi manj\xc5\xa1e vsebnosti kisika temnej\xc5\xa1e rde\xc4\x8de barve. To je pripisal toplej\xc5\xa1emu podnebju, zaradi \xc4\x8desar ljudje potrebujejo manj kisika in s tem manj energije za vzdr\xc5\xbeevanje telesne temperature. Odkril je, da sta tako toplota kot delo obliki energije. Ko je izbolj\xc5\xa1al svoje znanje fizike, je izra\xc4\x8dunal tudi kvantitativno zvezo med njima._NEWLINE_James Prescott Joule je leta 1843 neodvisno odkril zakon s poskusom, danes znanim kot Joulov poskus, pri katerem je ute\xc5\xbe ob spu\xc5\xa1\xc4\x8danju prek \xc5\xa1kripca poganjala me\xc5\xa1alo v kalorimetrski posodi. Joule je pokazal, da je te\xc5\xbenostna potencialna energija ute\xc5\xbei enaka toploti, ki jo je voda prejela ob trenju z me\xc5\xa1alom. Joulov poskus je za ve\xc4\x8d let zasen\xc4\x8dil Mayerjevo delo, kar je slednjega tako potrlo, da je sku\xc5\xa1al narediti samomor. Njegovemu delu je ponovno dal vrednost John Tyndall v svoji razpravi Heat: A mode of motion (1863)._NEWLINE_Podoben zakon je leta 1847 zapisal v zasebno objavljeni razpravi Die Erhaltung der Kraft tudi Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz.'