b'\n_START_ARTICLE_\nEksoti\xc4\x8dni atom\n_START_SECTION_\nMionski atom\n_START_PARAGRAPH_\nMionski atom dobimo, \xc4\x8de v atomu elektron zamenjamo z mionom, ki je tudi lepton. Mion ima ve\xc4\x8djo maso kot elektron. Zaradi tega kro\xc5\xbei okoli jedra bli\xc5\xbee, kot bi kro\xc5\xbeil elektron. Mionski atomi so zelo primerni za raziskave strukture jedra.\n_START_SECTION_\nPionski atom\n_START_PARAGRAPH_\nV pionskih atomih je elektron zamenjan s pionom, ki spada med mezone. Pion kro\xc5\xbei okoli jedra \xc5\xa1e bli\xc5\xbee kot mion pri mionskem atomu. Posebna oblika je mezonski vodik, ki ga sestavlja proton in negativni mezon, ki je lahko pion ali kaon.\n_START_SECTION_\nKaonski atom\n_START_PARAGRAPH_\nV kaonskih atomih je elektron zamenjan s kaonom, ki spada med mezone.\n_START_SECTION_\nPozitronij\n_START_PARAGRAPH_\nPozitronij je sistem, ki ga sestavlja elektron in njegov antidelec pozitron. Pozitronij je nestabilen, ker elektron in pozitron anihilirata in ustvarita dva fotona \xc5\xbearkov gama v pribli\xc5\xbeno 142 ns.\n_START_SECTION_\nHadronski atomi\n_START_PARAGRAPH_\nV hadronskih atomih je eden ali ve\xc4\x8d elektronov nadome\xc5\xa1\xc4\x8denih s hadronom . Med hadroni so lahko pion ali kaon (glej zgoraj, dobimo mezonske atome) ali pa antiproton (dobimo antiprotonski atom), lahko pa tudi delec \xce\xa3\xe2\x81\xbb (dobimo sigmaonske atome) .'