b'\n_START_ARTICLE_\nSzegedski mirovni sporazum\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xbearski pohod na Varno se je za\xc4\x8del 1. januarja 1443 z objavo bule pape\xc5\xbea Evgena IV. Spopadi se niso za\xc4\x8deli po na\xc4\x8drtih, zgleda pa, da so nameravali Osmansko cesarstvo isto\xc4\x8dasno napasti Ogri in Karamanidi. Slednji so napadli spomladi 1443 in bili v bitki s celo vojsko Murata II. popolnoma uni\xc4\x8deni._NEWLINE_Ogrska vojska pod poveljstvom kralja Vladislava, ki je pri\xc5\xa1el na prestol v spornih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah tri leta pred tem, ogrskega generala Janosa Hunyadija in srbskega despota \xc4\x90ura\xc4\x91a Brankovi\xc4\x87a je napadla sredi oktobra. Zavezniki so v prvih bitkah zmagovali in prisilil rumelskega pa\xc5\xa1o Kasima in poveljnika Turakan Bega na beg v Sofijo. Na begu sta po\xc5\xbegala vse vasi in po prihodu v Sofijo svetovala sultanu, naj mesto po\xc5\xbege in se umakne na gorske prelaze, ki bi jih lahko branila tudi manj\xc5\xa1a vojska. Kmalu zatem se je vreme izredno ohladilo._NEWLINE_Naslednji spopad je bil tik pred Bo\xc5\xbei\xc4\x8dem 1443 na zasne\xc5\xbeenem prelazu Zlatica, v katerem so bili Ogri pora\xc5\xbeeni. Na umiku so v zasedi po\xc4\x8dakali zasledovalce in jih v bitki pri Kunovici premagali in ujeli Mahmud Beja, sultanovega svaka in brata velikega vezirja \xc4\x8candarli Halil Pa\xc5\xa1e. Ogri so si po zmagi domi\xc5\xa1ljali, da je zmaga kristjanov dokon\xc4\x8dna in se triumfalno vrnili domov. Kralj in cerkev sta se bala ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja, a sta kljub temu vzdr\xc5\xbeevala to utvaro. Po celem kraljestvu sta \xc5\xa1irila novico o zmagi in hhrati uti\xc5\xa1ala vse, ki so omenjali poraze. Murat, besen zaradi nezanesljivosti svoje vojske, je Turakan Bega aretiral pod obto\xc5\xbebo, da je kriv za neuspelo zasledovanje in Mahmud Begovo aretacijo.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detna pogajanja\n_START_PARAGRAPH_\nMurat je o\xc4\x8ditno \xc5\xbeelel kon\xc4\x8dati vojno. Sestra ga je prosila, naj dose\xc5\xbee osvoboditev njenega mo\xc5\xbea. Nanj je pritisnila tudi \xc5\xbeena Mara, h\xc4\x8derka \xc4\x90ura\xc4\x91a Brankovi\xc4\x87a. Mara je 6. marca 1444 poslala k Brankovi\xc4\x87u svoje odposlance, ki so se za\xc4\x8deli pogajati o sklenitvi miru z Ogrskim kraljestvom._NEWLINE_24. aprila 1444 je Vladislav poslal Muratu pismo z izjavo, da ima njegov ambasador Stojka Gisdani\xc4\x87, ki je na poti v Edirne, vsa pooblastila za pogajanja v njegovem imenu. Prosil ga je, naj po sklenitvi sporazuma po\xc5\xa1lje na Ogrsko svoje ambasadorje s sporazumom in sultanovo mirovno prisego Ogrski, potem pa bo prisegel mir tudi on. Vladislav je \xc5\xa1e isti dan sklical dr\xc5\xbeavni zbor in pred kardinalom Giuglianom Cesarinijem prisegel, da bo poleti z novo vojsko ponovno napadel Osmansko cesarstvo.\n_START_SECTION_\nEdirne\n_START_PARAGRAPH_\nRezultat prvih pogajanj je bila osvoboditev Mahmud Beja, ki je pri\xc5\xa1el v Edirne na za\xc4\x8detku junija 1444. Kmalu za njim so pri\xc5\xa1li Vladislavov odposlanec Stojka Gisdani\xc4\x87, Hunyadijev odposlanec Vitislav in dva Brankovi\xc4\x87eva odposlanca. Pogajanjem je v pape\xc5\xbeevem imenu prisostvoval Ciriaco Pizzicolli, ki je bil zadol\xc5\xbeen tudi za spremljanje napredovanja na\xc4\x8drtov za kri\xc5\xbearski pohod._NEWLINE_Najbolj sporna to\xc4\x8dka pogajanj je bile trdnjave na Donavi, predvsem Golubac in Smederevo, ki so jih Osmani nameravali obdr\xc5\xbeati. 12. junija 1444 so po treh dneh razprav na hitro dokon\xc4\x8dali besedilo sporazuma in ga podpisali, ker so Osmansko cesarstvo nepri\xc4\x8dakovano napadli Karamanidi._NEWLINE_Zaklju\xc4\x8dna dolo\xc4\x8dila sporazuma so od Murata zahtevala, da izgnanemu \xc4\x90ura\xc4\x91u Brankovi\xc4\x87u vrne 24 srbskih mest, vklju\xc4\x8dno z Golubcem in Smederevom. Obvezal se je tudi, da bo izpustil oslepljena Brankovi\xc4\x87eva sinova Grgurja in Stefana. Obnovljeni Srbski despotat je postal vazal Osmanskega cesarstva, se pravi da mu je moral pla\xc4\x8devati davek in mu voja\xc5\xa1ko pomagati. Z Ogrsko je bilo sklenjeno desetletno premirje, vla\xc5\xa1ki vojvoda Vlad II. Drakul pa ni bil ve\xc4\x8d prisiljen biti na Muratovem dvoru, davke pa je moral \xc5\xa1e vedno pla\xc4\x8devati. Ko je Murat prisegel, da bo spo\xc5\xa1toval dolo\xc4\x8dila sporazuma, sta njegova delegata Baltao\xc4\x9flu Sulejman in Grk Vranas odnesla sporazum na Ogrsko, da bi ga podpisali tudi Vladislav, Hunyadi in Brankovi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nVme\xc5\xa1avanje politike\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8drtovanje kri\xc5\xbearskega pohoda proti Osmanskemu cesarstvo se je nadaljevalo tudi med mirovnimi pogajanji. Domneva se, da ja Vladislav \xc5\xbee na za\xc4\x8detku julija vedel za rezultate pogajanj. \xc5\xbde 2. julija 1444 je na poziv kardinala Cesarinija ponovno zagotovil svojim zaveznikom, da namerava na nov pohod proti Osmanskemu cesarstvu in da se bo 15. julija odpravil v Varad, da bi zbral vojsko._NEWLINE_Kri\xc5\xbearski pohod bi \xc5\xa1e bolj utrdil Vladislavove zahteve po ogrski kroni, poljski del njegovega kraljestva pa je \xc5\xbeelel potrditev, da ima pravico do prestola on in ne zakoniti, tri leta stari Ladislav Posmrtni. V pohod ga je silil tudi prepri\xc4\x8dljivi Cesarini, ki je gore\xc4\x8de verjel v zmago. Ko se je kralj izjasnil o rezultatih mirovnih pogajanj, je naletel na dodaten pritisk zagovornikov kri\xc5\xbearskega pohoda, vklju\xc4\x8dno despotom Konstantinom Draga\xc5\xa1em, in njihovo zahtevo, da sporazum zavrne. Na Poljskem je medtem pri\xc5\xa1lo do notranjih sporov in zahtev, da se kralj vrne domov in jih kon\xc4\x8da. Proti nadaljevanju vojne so govorile predvsem izgube v pretekli zimi._NEWLINE_Pritiskov ni bil dele\xc5\xbeen samo Vladislav. Ciriaco de\' Pizzicolli  je v pismu z datumom 24. junij 1444  rotil Hunyadija, naj ignorira mirovni sporazum in trdil, da so Osmani prestra\xc5\xa1eni in "pripravljajo svojo vojsko na umik in ne na bitko". V nadaljevanju pisanja je razlagal, da bo sporazum omogo\xc4\x8dil Muratu, da "se ma\xc5\xa1\xc4\x8duje za poraz, ki ga je do\xc5\xbeivel v nedavni bitki s Hunyadijem", in da bi Ogri in drugi kr\xc5\xa1\xc4\x8danski narodi po [oznanitvi] vojne morali vdreti v Trakijo, "ki je vredna kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere"._NEWLINE_Brankovi\xc4\x87 je bil mnogo bolj zainteresiran za to, da se mirovni sporazum spo\xc5\xa1tuje, in je zato podprl Hunyadija. V pri\xc4\x8dakovanju, da bo po ratifikaciji sporazuma dobil nazaj Srbijo, je podkupoval Hunyadija z obljubami, da mu bo prepustil svoje posesti na Ogrskem. 3. julija 1444 mu je v trajno last prepustil gospostvo Vil\xc3\xa1gosv\xc3\xa1r . Pribli\xc5\xbeno takrat mu je prepustil tudi Muka\xc4\x8devo, Baia Mare, Satu Mare, Debrecen in B\xc3\xb6sz\xc3\xb6rm\xc3\xa9ny in Hunyadi je postal najve\xc4\x8dji zemlji\xc5\xa1ki posestnik v Ogrskem kraljestvu. _NEWLINE_Kmalu po Vladislavi izjavi in pribli\xc5\xbeno takrat, ko je pisal Hunyadiju, je Ciriaco novico posredoval pape\xc5\xbeu, ki je o tem obvestil Cesarinija. Cesarini je vso svojo kariero stavil na kri\xc5\xbearski pohod, plod njegove podpore pape\xc5\xbeu proti Baselskemu svetu, ki ga je zapustil v poznih 1430. letih. Od takrat je iskal re\xc5\xa1itev, ki bi zadovoljila obe strani.\n_START_SECTION_\nSzeged\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku avgusta sta v Szeged pri\xc5\xa1la osmanska ambasadorja Baltao\xc4\x9flu in Vranas. 4. avgusta 1444 je kardinal Cesarini dopolnil predlog, ki ga je pripravil za kralja. Vladislav je v prisotnosti Hunyadija ter ogrskega plemstva in cerkvenih prelatov slovesno izjavil, da bo "preklical vse sedanje in prihodnje sporazume, ki jih je sklenil ali bi jih moral skleniti s sultanom". Cesarini je spretno sestavil besedilo izjave, tako da so se pogajanja lahko nadaljevala in sporazum celo potrdil s prisego, kar pa ne bi prepre\xc4\x8dilo mogo\xc4\x8dega kri\xc5\xbearskega pohoda in ne bi pomenilo kr\xc5\xa1itve sporazuma, ker bi bila prisega neveljavna \xc5\xa1e preden je bila dana._NEWLINE_Pogajanja so Cesarinijevi re\xc5\xa1itvi navkljub trajala \xc5\xa1e deset dni. V kon\xc4\x8dni razli\xc4\x8dici pogodbe je Srbija ponovno postala tampon med Ogrskim kraljestvom in Osmanskim cesarstvom in bila vrnjena Brankovi\xc4\x87u. Osmansko cesarstvo je moralo Ogrski vrniti Albanijo in vsa druga osvojena ozemlja in 24 trdnjav, pla\xc4\x8dati vojno \xc5\xa1kodo 100.000 zlatih forintov in osvoboditi dva Brankovi\xc4\x87eva sinova. Ogrska se je obvezala, da ne bo napadla Bolgarije in pre\xc4\x8dkala Donave in spo\xc5\xa1tovala desetletno premirje. Domneva se, da se je Brankovi\xc4\x8d, ki je imel od sporazuma najve\xc4\x8d koristi, tudi zasebno pogajal z Baltao\xc4\x9flujem. Rezultati teh pogajanj niso znani. Sporazum je bil podpisan v Varadu 15. avgusta 1444. Ob tem sta sve\xc4\x8dano prisegla Hunyadi "v imenu kralja in ogrskega ljudstva" in \xc4\x90ura\xc4\x91 Brankovi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\n22. avgusta 1444, teden po zaklju\xc4\x8dku pogajanja, je Brankovi\xc4\x87 ponovno zavzel Srbijo. V istem tednu je Vladislav ponudil Hunyadiju bolgarski prestol, \xc4\x8de bi bil pripravljen prelomiti prisego, in Hunyadij je bil pripravljen. Do sredine septembra so bili vsi sklepi sporazuma in tisti iz njegovega ozadja izpolnjeni, kar je Ogrski omogo\xc4\x8dilo, da se je osredoto\xc4\x8dila samo na kri\xc5\xbearski pohod. _NEWLINE_Osmansko cesarstvo ni vedelo za Cesarinijevo razveljavitev mirovnega sporazuma. Do konca avgusta 1444 je pokorilo Karamanide in Murat II. je dobil ob\xc4\x8dutek varnosti. Pri\xc4\x8dakoval je, da bosta Szegedski sporazum in sporazum z Ibrahimom II, Karamanskim dala trajen mir. Kmalu po kon\xc4\x8dani vojni s Kraramadidi je prestol predal svojemu dvanajst let staremu sinu Mehmedu II. in se upokojil. _NEWLINE_Muratova pri\xc4\x8dakovanja se niso izponila. Ogrske priprave na pohod so bile konec septembra zaklju\xc4\x8dene, priprave zaveznikov pa so bile v teku. Veliko neko\xc4\x8d neodvisnih osmanskih ozemelj je za\xc4\x8delo zahtevati neodvisnost in 24. septembra je ogrska vojska krenila iz Szegeda. Pohod je potekal po na\xc4\x8drtih in v Osmanskem cesarstvu spro\xc5\xbeil zahtevo po Muratovi vrnitvi na prestol. 10. novembra sta se vojski udarili v bitki pri Varni. Murat je na svoj prapor pribil prelomljen Szegedski mirovni sporazum. Kri\xc5\xbearji so do\xc5\xbeiveli katastrofalen poraz, Vladislav pa je bil ubit. V Ogrski se je zatem za\xc4\x8dela dr\xc5\xbeavljanska vojna. Umik ogrske vojske z meja Osmanskega cesarstva je slednjemu omogo\xc4\x8dilo, da se je posvetilo osvajanju Konstantinopla, ki se je kon\xc4\x8dalo z njegovim padcem leta 1453.'