b'\n_START_ARTICLE_\nDvorec Nymphenburg\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzgradnjo pala\xc4\x8de je naro\xc4\x8dil vladar Ferdinand Maria Bavarski kot darilo \xc5\xbeeni Henrietti Adelaide Savojski ob rojstvu njunega sina in dedi\xc4\x8da Maksimilijana Emanuela leta 1664. Za arhitekta je izbral Italijana Agostina Barellija, ki je dokon\xc4\x8dal centralni del leta 1675. Okrog leta 1701 je nato sin Maksimilijan II., ki je do takrat \xc5\xbee prevzel prestol, naro\xc4\x8dil arhitektoma Enricu Zuccalliju in Antoniu Viscardiju, da dvorec podalj\xc5\xa1ata z dodajanjem dodatnih paviljonov in galerij. Tako sta bila dodana po dva paviljona na severno in ju\xc5\xbeno stran. _NEWLINE_Kasneje je bil znova podalj\xc5\xa1an ju\xc5\xbeni del, da so vanj postavili dvorne konju\xc5\xa1nice. Da bi bil ta poseg uravnote\xc5\xbeen, so zato na sever dodali oran\xc5\xbeerijo. Nato je sin Maksimilijana II., Karel VII., sveti rimski cesar, dokon\xc4\x8dal veliki kro\xc5\xbeni dvorec z baro\xc4\x8dnimi vilami, ki se imenujejo Schlossrondell. _NEWLINE_Arhitekt Joseph Effner je leta 1716 prenovil fasado centralnega paviljona v francoskem baro\xc4\x8dnem slogu s stebri. Leta 1826 je Leo von Klenze s paviljona odstranil zatrepe z bavarskim grbom in jih zamenjal s podstre\xc5\xa1nimi okrasi tik pod streho. _NEWLINE_Z Nymphenbur\xc5\xa1ko pogodbo v juliju 1741 je Karel VII. sklenil zavezni\xc5\xa1tvo s Francijo in \xc5\xa0panijo proti Avstrijcem. Dolgo \xc4\x8dasa je bila pala\xc4\x8da poletna rezidenca bavarskih vladarjev. V njej je umrl kralj Maksimilijan I. Bavarski leta 1825, njegov pravnuk kralj Ludvik II. Bavarski pa se je tu rodil leta 1845. _NEWLINE_Danes je Nymphenburg odprt javnosti, prav tako pa ostaja dom in zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de glave dru\xc5\xbeine Wittelsbach, trenutno je to Franc, vojvoda Bavarski.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8da je skupaj s pripadajo\xc4\x8dim parkom velika znamenitost M\xc3\xbcnchna. Kamnito dvorano (Steinerner Saal) krasijo stropne poslikave Johanna Baptista Zimmermanna in dekoracije Fran\xc3\xa7oisa de Cuvilli\xc3\xa9sa. Kamnita dvorana je kot velika sobana, saj zaseda tri nadstropja centralnega paviljona pala\xc4\x8de. _NEWLINE_Nekatere sobane \xc5\xa1e zmeraj ka\xc5\xbeejo svoj baro\xc4\x8dni okras, medtem ko so bile ostale kasneje predelane v slogu rokokoja ali neoklasicizma. V biv\xc5\xa1i mali jedilnici v ju\xc5\xbenem delu paviljona je danes Galerija lepot kralja Ludvika I. Bavarskega. Paviljon je bil tudi rojstni kraj kralja Ludvika II. Bavarskega. _NEWLINE_V biv\xc5\xa1ih konju\xc5\xa1nicah je eden najpomembnej\xc5\xa1ih muzejev starih ko\xc4\x8dij in vozov, Marstallmuseum. Konju\xc5\xa1nice so odigrale tudi pomembne zgodovinske vloge. Pari\xc5\xa1ka kronska ko\xc4\x8dija je bila na primer uporabljena pri kronanju cesarja Karla VII. leta 1742. Med glavnimi zanimivostmi muzeja so veli\xc4\x8dastne ko\xc4\x8dije in vozovi kralja Ludvika II.._NEWLINE_V prvem nadstropju biv\xc5\xa1ih konju\xc5\xa1nic je danes zbirka nymphenbur\xc5\xa1kega porcelana, ki ga je izdelala Nymphenbur\xc5\xa1ka tovarna porcelana, tovarna, ki je bila tudi v pala\xc4\x8dnem kompleksu in jo je ustanovil Maksimilijan III.. Njeni ro\xc4\x8dno izdelani izdelki so legendarni in kakovostni, primerljivi samo z Augartenom in S\xc3\xa8vresom.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8da in park sta bila eno od prizori\xc5\xa1\xc4\x8d snemanja filma Zadnje leto v Marienbadu re\xc5\xbeiserja Alaina Resnaisa iz leta 1961. _NEWLINE_Prizori\xc5\xa1\xc4\x8de tekem v jahanju na olimpijskih igrah leta 1972 je bil prav Nymphenburg - areno so postavili sredi parka._NEWLINE_V dvornem kompleksu se nahaja tudi muzej Mensch und Natur (\xc4\x8clovek in narava), katerega stalna razstava predstavlja zgodovino planeta Zemlje, svet mineralov, zgradbo \xc4\x8dloveka, eksperimente o \xc4\x8dloveku, svet genov, prehranjevalne navade \xc5\xbeivali, \xc5\xbeivljenjske prostore \xc5\xbeivali itd. Med drugim je v muzeju tudi priznana serija fotografij ameri\xc5\xa1kega fotografa Petra Menzela o prehranjevalnih navadah ljudi po celem svetu.'