b"\n_START_ARTICLE_\nRakitovec, Koper\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVas le\xc5\xbei na pobo\xc4\x8dju \xc5\xbebevni\xc5\xa1ko-kojni\xc5\xa1kega pogorja. Nastala je pred pribli\xc5\xbeno tiso\xc4\x8d leti, najbr\xc5\xbe zaradi vode velikega kala, ki se nahaja na za\xc4\x8detku vasi in v katerem se napaja \xc5\xbeivina. To obmo\xc4\x8dje so prvi naselili Slovani v 8. stoletju, ko je bilo v celoti last nem\xc5\xa1kih knezov._NEWLINE_Leta 1615 je bila vas po\xc5\xbegana in opusto\xc5\xa1ena zaradi vojne med Bene\xc5\xa1ko republiko in Habsbur\xc5\xbeani. Vas je do konca 2. svetovne vojne pripadala ob\xc4\x8dini Buzet, do leta 1995 pa pod ob\xc4\x8dino Se\xc5\xbeana. Od tega leta dalje pa Rakitovec pripada Mestni ob\xc4\x8dini Koper._NEWLINE_V razli\xc4\x8dnih obdobjih je bila vas tudi razli\xc4\x8dno poimenovana: Rachitovich, Raccotol, Rakitovac, Rakitovi\xc4\x8d, Grancino, Aquaviva, Valmorosa, Aquaviva dei Vena in nazadnje Rakitovec.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu vojn je bilo pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Trst. \xc5\xbdivljenje je bilo takrat te\xc5\xbeko, slu\xc5\xbeili so zato v Trstu, kjer so prodajali seno in kmetijske pridelke. Velikokrat pa so zaradi pomanjkanja kar od\xc5\xa1li s trebuhom za kruhom v tujino. Sicer pa je pomemben vir zaslu\xc5\xbeka bila tudi \xc5\xbeeleznica, na kateri se je zaposlovalo veliko ljudi ._NEWLINE_Dodaten zaslu\xc5\xbeek pa so predstavljali bogati gozdovi nekaterih vi\xc5\xa1jih predelov kra\xc5\xa1ke Istre in delanje apna. V Trst in Reko so tovorili les, drva in oglje, ki je bilo v tistem \xc4\x8dasu izredno cenjeno. O izredno raz\xc5\xa1irjenem oglarstvu v Rakitovcu pri\xc4\x8dajo danes \xc5\xa1tevilni kolovozi in pra\xc5\xa1ne poti med bukovimi gozdovi. Dandanes pa v Rakitovcu  primanjkuje bukovih gozdov, zato so oglarsko dejavnost opustili._NEWLINE_Pridobivali pa so tudi apno. V kopo so nalo\xc5\xbeili apnenec, postopek pa je bil podoben, kot pri pridobivanju oglja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivinoreja\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti je bila razvita tudi ov\xc4\x8dereja, konjereja in govedoreja, kar dokazujejo va\xc5\xa1ki kali z nepropustnim dnom, ki jih je ustvarila \xc5\xbeivina s teptanjem ilovice. Vsaka dru\xc5\xbeina je imela vsaj eno kravo in vola ali bika. Njive so obdelovali ro\xc4\x8dno in kosilo se je ro\xc4\x8dno s koso do pribli\xc5\xbeno leta 1965. Kasneje so za\xc4\x8deli uporabljati \xc5\xbee prve stroje (kosilnice, traktorje)._NEWLINE_Poljedelstvo v vasi ni imelo pomembne vloge, saj je tamkaj\xc5\xa1nja zemlja, na kateri prevladujejo pa\xc5\xa1niki in seno\xc5\xbeeti, omogo\xc4\x8dala le \xc5\xbeivinorejo. Vendar so hrano vseeno ve\xc4\x8dinoma pridelovali sami. Gojili so pra\xc5\xa1i\xc4\x8de za meso, koko\xc5\xa1i za jajca, krave za mleko, p\xc5\xa1enico in koruzo pa so nosili v mlin za moko. Prodajali so seno, jajca, pr\xc5\xa1ut in teleta. Kupovali pa so predvsem olje, sladkor, sol, tobak in v\xc5\xbeigalice._NEWLINE_Takrat so se ljudje veliko ve\xc4\x8d dru\xc5\xbeili in si pri tudi delu pomagali. Otroci so zelo zgodaj \xc5\xbee za\xc4\x8deli pomagati pri kmetijskih opravilih. Va\xc5\xa1\xc4\x8dani so za izbolj\xc5\xa1anje \xc5\xbeivljenjskih razmer vlo\xc5\xbeili veliko denarja in dela. Leta 1953 so dobili elektriko, deset let kasneje pa javno razsvetljavo. \xc4\x8cez \xc4\x8das so dobili tudi asfaltno cesto, ki je zelo olaj\xc5\xa1ala pot v mesto in \xc5\xbeeleznica ni bila ve\xc4\x8d edino okno v svet._NEWLINE_Prebivalstvo se je z za\xc4\x8detkom 20. stoletja za\xc4\x8delo mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1evati in se do danes zmanj\xc5\xa1alo za kar dobro polovico.\n_START_SECTION_\nRakitovec danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je \xc5\xbeivljenje prebivalcev zelo spremenjeno. Odrasli ve\xc4\x8dinoma odhajajo v slu\xc5\xbebo v mesto, doma pa pridelujejo zelenjavo in kosijo pa\xc5\xa1nike za lastne potrebe._NEWLINE_Danes je Rakitovec slikovita vas, ki je ohranila prvotno tipi\xc4\x8dno istrsko podobo, kot so stisnjene kamnite hi\xc5\xa1e s tipi\xc4\x8dnim lesenim baladurjem in vmesnimi dvori\xc5\xa1\xc4\x8di, ki vodijo v ozke uli\xc4\x8dice. Njena lega v tipi\xc4\x8dni kra\xc5\xa1ki pokrajini, z raznimi kra\xc5\xa1kimi pojavi \xc5\xa1e poudarja to lepoto in vrednost stare vasice._NEWLINE_Leta 1900 je bil zgrajen nov moderen farov\xc5\xbe s po\xc5\xa1to, \xc4\x8dez 12 let pa so s samoprispevki va\xc5\xa1\xc4\x8danov zgradili \xc5\xa1olo, v kateri je  potekal pouk v slovenskem jeziku; in sicer so otroci hodili tja do 4. razreda. Danes je v stavbi informacijski center za izletnike in turiste._NEWLINE_Leta 1520 je zgradil Jakob Tripar va\xc5\xa1ko cerkev Sv. Jakoba. Obnovljena je bila leta 1870, od 1995 leta pa je vpisana kot umetnostni in arhitekturni spomenik.\n_START_SECTION_\nKulturne dejavnosti in dru\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\n1999. leta je bilo ustanovljeno Dru\xc5\xa1tvo za turizem, \xc5\xa1port, kulturo in razvoj Rakitovca, od katerega je najpomembnej\xc5\xa1a naloga ekolo\xc5\xa1ko osve\xc5\xa1\xc4\x8danje, saj Rakitovec sodi v vodovarstveno obmo\xc4\x8dje._NEWLINE_Leta 2004 je bilo ustanovljeno Dru\xc5\xa1tvo za slovensko-hrva\xc5\xa1ko \xc4\x8dezmejno sodelovanje in dru\xc5\xbeenje na obmo\xc4\x8dju EKO parka KRAS, ki ima sede\xc5\xbe v Rakitovcu. Njegov namen je ohranjati spomin na zgodovino, dogodke, ljudi in njihov na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja ob meji med Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko ter spodbujati raziskovalne dejavnosti._NEWLINE_Vas ima tudi svoje Prostovoljno Gasilsko dru\xc5\xa1tvo Rakitovec, leta 2006 pa sta bila zgrajena vodovod in kanalizacija._NEWLINE_Da bi ohranili stare obi\xc4\x8daje, vsako leto prirejajo pust in S'MOLJ-\xc5\xa1agro, ki poteka teden dni pred Sv. Jakobom. Od leta 2002 pa potekajo vsakoletne tradicionalne prvomajske prireditve z odprto mejo med Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko, na kateri se zberejo pomembni predstavniki ob\xc4\x8din slovenske in hrva\xc5\xa1ke Istre, veliko konjenikov, turisti \xe2\x80\xa6"