b"\n_START_ARTICLE_\nLaporje, Slovenska Bistrica\n_START_SECTION_\nEtimologija imena\n_START_PARAGRAPH_\nLaporje je prvi\xc4\x8d omenjeno v zgodovinskih virih leta 1251 kot Lapriach (kot Lapriak leta 1273 in kot Labriach leta 1480). Ime izhaja iz slovenske besede lapor in se nana\xc5\xa1a na zna\xc4\x8dilnosti prsti, ki jo najdemo v kraju in bli\xc5\xbenji okolici. Sedanje ime kraja je v edninski obliki in srednjega spola (tisto Laporje), njegova navidezna mno\xc5\xbeinska oblika pa odseva uporabo mno\xc5\xbeine v mestniku (lokativu), zna\xc4\x8dilni za srednjeve\xc5\xa1ke zapise. Originalno ime kraja verjetno izhaja iz mno\xc5\xbeinskega poimenovanja *Lapor\xe2\x80\xb2ane, (dobesedno: 'ljudje, ki \xc5\xbeivijo na lapornati prsti').\n_START_SECTION_\nOsnovna \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nSredi vasi stoji osnovna \xc5\xa1ola , ki nosi ime pedagoga Gustavu \xc5\xa0ilihu in je bila zgrajena leta 1906, pouk v Laporju pa se je pri\xc4\x8del \xc5\xbee leta 1828. Ker stari prostori niso ve\xc4\x8d zadostovali za pouk, so leta 2000 dogradili prizidek, ki omogo\xc4\x8da kvalitetno delo otrokom v vrtcu, u\xc4\x8dencem in vsem zaposlenim. Je tudi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kulturnega in \xc5\xa1portnega \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nCerkev sv Filipa in Jakoba\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Filipa in Jakoba je osrednji kulturni spomenik v kraju. Kot \xc5\xbeupnija se prvi\xc4\x8d omenja leta 1395. Danes je \xc5\xbeupnija del mariborske nad\xc5\xa1kofije._NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni strani cerkve je vzidan \xc5\xbertvenik, posve\xc4\x8den rimskemu bogu Marsu. Bogata je notranja oprema cerkve. Glavni oltar je delo Jo\xc5\xbeefa Holzingerja, ve\xc4\x8d kipov pa je delo Jo\xc5\xbeefa Strauba. Sedanjo cerkev iz leta 1374 so prezidali 1907.\n_START_SECTION_\nSenega\xc4\x8dnikova cimpra\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nOb cesti, ki vodi iz Laporja proti Polj\xc4\x8danam, stoji Senega\xc4\x8dniko-va cimpra\xc4\x8da. Ohranila je zna\xc4\x8dilno prvotno podobo, kjer so pod eno streho zdru\xc5\xbeeni bivalni in gospodarski prostori.\n_START_SECTION_\nKavklerjev klopotec\n_START_PARAGRAPH_\nV Ho\xc5\xa1nici, v Kavklerjevem vinogradu, so doma\xc4\x8dini nekaj let zapored postavljali klopotec, ki je spadal med najve\xc4\x8dje na Slovenskem.\n_START_SECTION_\nMuzej starih \xc5\xa1ivilnih strojev\n_START_PARAGRAPH_\nNa Kri\xc5\xbenem Vrhu 60 si lahko pri Babi\xc4\x8devih ogledate zanimiv zasebni muzej starih \xc5\xa1ivalnih strojev. V zbirki jih je na ogled okrog osemdeset. nekateri izvirajo iz 19. stoletja.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dje krajevne skupnosti Laporje sega del mogo\xc4\x8dnega hrastovega - Dobovega gozda, ki je zavarovan kot poslednji ostanek hrastovih sestojev v vzhodni Sloveniji._NEWLINE_Na desni strani ceste Slovenska Bistrica - Makole je obmo\xc4\x8dje, imenovano Gumle. Ime pove, da so tod gomile, ki verjetno izvirajo iz rimske dobe._NEWLINE_V Levi\xc4\x8du 13 je \xc5\xbee umrli slovenski gledali\xc5\xa1ki re\xc5\xbeiser Branko Gomba\xc4\x8d uredil pravcati mali muzej gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Doma\xc4\x8dija z zanimivo, lepo ohranjeno fasado, je bila zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de slovenjebistri\xc5\xa1kih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dnikov - amaterjev._NEWLINE_V Vrholah - v Kavklerjevi zidanici - so v \xc4\x8dasu Malih Bor\xc5\xa1tnikovih sre\xc4\x8danj uredili spominsko sobo, posve\xc4\x8deno Josipu Vidmarju, znanemu slovenskemu publicistu in pisatelju. Na tem obmo\xc4\x8dju urejajo tudi del Halo\xc5\xa1ke vinsko - turisti\xc4\x8dne ceste."