b'\n_START_ARTICLE_\nDomanj\xc5\xa1evci\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIz zgodovinskih zapisov Domonkusolz (leta 1431) in Domokosfa (1758) je razvidno, da izhaja krajevno ime iz osebnega imena Dominik, mad\xc5\xbearsko Domokos. Oblika Muncu (izg. Monko) je skraj\xc5\xa1ana oblika imena Domonko. Tudi zemljepisna lega pri\xc4\x8da, da je krajevno ime Muncu identi\xc4\x8dno z dana\xc5\xa1njimi Domanj\xc5\xa1evci.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje je bilo pred tur\xc5\xa1kimi vpadi prete\xc5\xbeno na t. i. \xc2\xbbstarem vreju\xc2\xab. Ustno izro\xc4\x8dilo pravi, da so Domanj\xc5\xa1evci v davni preteklosti bili pomembna vas. Kot \xc2\xbbMincu\xc2\xab, pozneje \xc2\xbbDomonkusolcz\xc2\xab, se omenjajo \xc5\xa1e leta 1208. V \xc2\xbbstarem vreju\xc2\xab\xc2\xa0je bil velik samostan dominikancev, poleg samostana je bila cerkev in znana latinska \xc5\xa1ola - gimnazija, ki so jo obiskovali predvsem otroci premo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih star\xc5\xa1ev od blizu in dale\xc4\x8d. Cerkev, samostan in \xc5\xa1olo so Turki do tal po\xc5\xbegali.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nDomanj\xc5\xa1evci so strnjeno, okoli 2,5 km dolgo obcestno naselje v dolini potoka Mala Krka na severovzhodnem robu Gori\xc4\x8dkega. Le\xc5\xbeijo na nadmorski vi\xc5\xa1ini med 240 in 270 m. Statisti\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje naselja obsega 11,58 km\xc2\xb2. V Domanj\xc5\xa1evcih \xc5\xbeivi okoli 300 prebivalcev, ve\xc4\x8dina mad\xc5\xbearske narodnosti, 90% je evangeli\xc4\x8danov. _NEWLINE_Okoli vasi je ve\xc4\x8d njiv in sadovnjakov, na slemenu in mokri dolini pa travniki. Na najvi\xc5\xa1jih slemenih je gozd prete\xc5\xbeno bukve in bora. Od divjih \xc5\xbeivali je precej fazanov in srnjadi. Nekaj kmetij se ukvarja z \xc5\xbeivinorejo, nekaj je \xc4\x8debelarjev.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nV naselju sta Evangeli\xc4\x8danska cerkev, ki je tudi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de cerkvene ob\xc4\x8dine in je bila v dana\xc5\xa1nji podobi zgrajena med letoma 1901 in 1902 v neoromanskem slogu po na\xc4\x8drtu arhitekta Alojza Klerberja, in pokopali\xc5\xa1ka cerkev sv. Martina (prvotno verjetno sv. Venceslava) prvi\xc4\x8d omenjena 1208 leta, sicer pa nastala v letih 1230-1240. Cerkev je bila leta 1872 povi\xc5\xa1ana in predelana (izviren je ostal ju\xc5\xbeni portal s tremi pari stebri\xc4\x8dev z rastlinskimi in \xc5\xbeivalskimi kapiteli ter reliefom leva s kri\xc5\xbeem v timpanonu), med letoma 1971 in 1974 pa so jo restavrirali in notranjosti vrnili prvotno podobo. Ope\xc4\x8dna cerkev ima pravokotno ladjo z zahodnim zvonikom ter ni\xc5\xbejo apsido. Edini vhod v cerkev je na ju\xc5\xbeni strani._NEWLINE_V naselju je ohranjen delno lesen, delno zidan \xc5\xbdlebi\xc4\x8dev mlin z za\xc4\x8detka 20. stoletja, ki ima ohranjen mlinski kamen, vodno kolo in mehanizem._NEWLINE_V vasi je do leta 1833 deloval evangeli\xc4\x8danski ljudski u\xc4\x8ditelj in pesnik \xc5\xa0tefan Sijarto.'