b"\n_START_ARTICLE_\nLaplatska pliskavka\n_START_SECTION_\nTaksonomija\n_START_PARAGRAPH_\nLaplatski delfin je edina vrsta v svojem rodu in jo pogosto uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v samostojno dru\xc5\xbeino, Pontoporiidae. Vrsto sta leta 1844 prva opisala Paul Gervais in Alcide d'Orbigny. Znanstveno ime blainvillei je delfin dobil po francoskem zoologu de Blainvillu. Delfinu v Argentini in v Urugvaju re\xc4\x8dejo Franciscana, ime pa se je uveljavilo tudi drugod po svetu. V Braziliji delfinu re\xc4\x8dejo toninha ali cachimbo.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nLaplatski delfin ima med vsemi re\xc4\x8dnimi delfini proporcionalno najve\xc4\x8dji kljun, saj pri odraslih \xc5\xbeivalih dose\xc5\xbee okoli 15% telesne dol\xc5\xbeine. Samci zrastejo do 1,6 m, samice pa do 1,8 m. Hrbet in boki so rjavo sive barve, trebuh pa je svetlej\xc5\xa1i. Plavuti so prav tako relativno velike in \xc5\xa1iroke, pri stiku s telesom pa se zo\xc5\xbeajo.Robovi plavuti so nazob\xc4\x8dani. Polkro\xc5\xbeno oblikovana nosna odprtina se nahaja tik pred vratno gubo, zaradi \xc4\x8desar se zdi, da ima delfin glavo vedno obrnjeno rahko navzgor. Hrbtna plavut ima dolgo bazo in je na vrhu zaobljena._NEWLINE_Laplatski delfin dose\xc5\xbee do 50\xc2\xa0kg in lahko dose\xc5\xbee starost 20 let. Samica je breja od 10 do 11 mesecev, mladi\xc4\x8di pa odrastejo v nekaj letih. Samice spolno dozorijo okoli petega leta._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno je laplatski delfin samotarska \xc5\xbeival, ob\xc4\x8dasno pa se zdru\xc5\xbeuje v manj\xc5\xa1e jate. Zabele\xc5\xbeenih je tudi nekaj opa\xc5\xbeanj ve\xc4\x8djih jat, v katerih je bilo zdru\xc5\xbeenih do 15 osebkov. Kot vsi delfini se tudi laplatski delfin prehranjuje izklju\xc4\x8dno z ribami in morskimi nevreten\xc4\x8darji kot so lignji in hobotnice, ob\xc4\x8dasno pa tudi z raki. Sami so plen nekaterih vrst morskih psov in ork.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nLaplatski delfin se zadr\xc5\xbeuje v somornih vodah rek, med katerimi je tudi estuarij reke R\xc3\xado de la Plata, po kateri je dobil ime. Pogosto se zadr\xc5\xbeuje tudi v obalnih vodah Atlantika, od Ubatube v Braziliji pa vse do polotoka Vald\xc3\xa9s v Argentini._NEWLINE_Vrsta velja za ranljivo in je uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena na IUCN Rde\xc4\x8di seznam ogro\xc5\xbeenih vrst. Veliko jih kon\xc4\x8da v mre\xc5\xbeah lokalnih ribi\xc4\x8dev, ob\xc4\x8dasno pa se na njih izvaja tudi organiziran lov."