b'\n_START_ARTICLE_\nStane \xc5\xbdagar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdagar je bil po maturi na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du v Gorici vpoklican v vojsko. Po koncu prve svetovne vojne se je udele\xc5\xbeil bojev za Koro\xc5\xa1ko. Z \xc5\xbeeno Pepco, roj. Miklu\xc5\xa1, sta imela pet otrok, med njimi tudi znano aktivistko SKOJ-a in OF ter borko NOB Nado \xc5\xbdagar. Po izstopu iz vojske je u\xc4\x8diteljeval v raznih krajih. Najprej v \xc5\xbdrelcu blizu Celovca, nato v Leskovcu pri Kr\xc5\xa1kem in Gorjah, ter od 1922 do 1940 v Srednji Dobravi. \xc5\xbdagarja je odlikovala velika pedago\xc5\xa1ka razgledanost in \xc5\xa1iroko pedago\xc5\xa1ko delovanje. Pod vplivom ruskega pedagoga P. P. Blonskega, katerega del razprave Delovna \xc5\xa1ola je tudi prevedel, je uvajal zasnove delovne \xc5\xa1ole in v njej povezoval pouk z \xc5\xbeivljenjem okolja. Ustanovil je kmetijsko \xc5\xa1olo, organiziral mnoge oblike samoizobra\xc5\xbeevanja in te\xc4\x8daje (gospodinjstvo, esperanto) ter spodbujal gospodarski, kulturni in dru\xc5\xbebeni napredek._NEWLINE_\xc5\xbdagar, ki je postal \xc4\x8dlan KPJ 1931, je leta 1936 sodeloval pri organiziranju stavke tekstilnih delavcev v Kranju, nato pri ustanovitvi tekstilne zadruge na Oto\xc4\x8dah. Po letu 1937 je kot \xc4\x8dlan CK KPS usmerjal delovanje organizacij KP na Gorenjskem. Njegovi politi\xc4\x8dni nasprotniki so dosegli, da je bil 1940 odpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz u\xc4\x8diteljske slu\xc5\xbebe._NEWLINE_Po okupaciji 1941 se je pred aretacijo gestapa umaknil v Ljubljano in tu deloval kot \xc4\x8dlan glavnega \xc5\xa1taba NOV in POS. Njegovi ilegalni imeni sta bili \xc5\xa0omo\xc5\xa1ter in Gornik. Odgovoren je bil za razvoj NOG na Gorenjskem. Julija 1941 je na Gorenjskem vodil priprave na oboro\xc5\xbeeno vstajo ter skupaj z Gregor\xc4\x8di\xc4\x8dem vodil voja\xc5\xa1ke akcije proti nem\xc5\xa1kim okupatorjem in prepre\xc4\x8deval nasilno izseljevanje prebivalstva. Delal je tudi v pokrajinskem vodstvu OF in KPS; z njimi je prezimil pri Sel\xc5\xa1ki \xc4\x8deti, 27. marca 1942 so bili zaradi izdaje na Malem rovtu (711 mnm) nad Crngrobom obkoljeni in pri preboju je s 14 soborci padel tudi \xc5\xbdagar._NEWLINE_Ob obletnici njegove smrti so od 1966 do 1990 podeljevali najbolj\xc5\xa1im slovenskim pedagogom po njem imenovane \xc5\xbdagarjeve nagrade, po njem so se imenovali voja\xc5\xa1nica v Kranju, dve \xc5\xa1oli (v Kranju in v Lipnici), mladinski po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki dom v Bohinju, pionirski odredi, u\xc4\x8diteljski pevski zbor in pevski zbor v Kropi in ulice v Kranju, Ljube\xc4\x8dni, Leskovcu, Radovljici, Tolminu in Celju.'