b'\n_START_ARTICLE_\nEvgenija \xc5\xa0vedska\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nEvgenija se je rodila kralju Oskarja I. \xc5\xa0vedskega in Jo\xc5\xbeefine Leuchtenber\xc5\xa1ke. Od rojstva je bila slabega zdravja in zato je bilo zgodaj odlo\xc4\x8deno, da se ne bo poro\xc4\x8dila. Leta 1846 je spremljala svojega brata Karla na Prusko za mislijo, da bi bila tam predstavljena kot bodo\xc4\x8da nevesta, vendar niso bila narejena nobena resna pogajanja._NEWLINE_Povedala je, da ji je to dalo prilo\xc5\xbenost, da \xc5\xbeivi samostojno \xc5\xbeivljenje. Ko je bila leta 1858 neporo\xc4\x8denim odraslim \xc5\xbeenskam na \xc5\xa0vedskem odobrena pravna polnoletnost (sprva le, \xc4\x8de so se prijavile za to), je postala morda prva \xc5\xbeenska na \xc5\xa0vedskem, ki je zahtevala, in se ji dodeli pravno samostojnost. Ko so bratje in sestre mlaj\xc5\xa1i, je en od njihovih u\xc4\x8diteljev zbolel za tuberkulozo, vendar pa mu je bilo dovoljeno, da ostane v delovnem razmerju, ki bi lahko vplivale na zdravje nekaterih otrok. Evgenija se v\xc4\x8dasih kot otrok po\xc4\x8dutila samo: kasneje je povedala, da je v \xc4\x8dasu svojega otro\xc5\xa1tva imela \xc5\xbeeljo, da bi bila fant, tako kot so bili njeni bratje._NEWLINE_Leta 1852 je kraljeva dru\xc5\xbeina obiskala Oslo in medtem so nekateri zboleli. Evgenija je imela plju\xc4\x8dnico in njeno zdravje si ni nikoli dokon\xc4\x8dno opomoglo od tega. Izgubila je tudi svojega "dragega brata" princa Gustava, svojega najljub\xc5\xa1ega sorojenca med svojimi brati in sestrami, kar jo je izredno prizadelo. Bila je aktivna kristjanka in se je zanimala za duhovne stvari. Sama kakorkoli ni verjela kr\xc5\xa1\xc4\x8danskemu prepri\xc4\x8danju, vendar je vseeno poslu\xc5\xa1ala ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih vej._NEWLINE_Evgenija se je zanimala v ve\xc4\x8d vrst umetnosti. Skladala je glasbo, pisala pesmi, kiparila in slikala je vsak dan na kraljevem dvoru. Ena izmed njenih prijateljic je bila pisateljica Lina Sandell. Nekateri njeni dizajni so bili narejeni v porcelanaste okraske v R\xc3\xb6rstrandu in Gustavsbergu. Za najbolj znan kos umetnosti pripisujejo njeni (kljub temu nepravilno) risbi otroka in psa, ki se imenuje "Ali ne zna\xc5\xa1 govoriti?" in ki je postala zelo popularna kot okrasek. Napisala je knjigo Svenska prinsessor (slovensko: \xc5\xa0vedske princese), ki je bila iz\xc5\xa1la leta 1864 z nem\xc5\xa1ko knjigo, ki jo je prevedla v \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dino, in njeno delo je bilo predstavljeno na Stockholmski umetni\xc5\xa1ki razstavi leta 1866._NEWLINE_Prihodke iz svoje umetnosti je uporabila za svoje socialne projekte. Od plemi\xc5\xa1kih \xc5\xbeensk se je pri\xc4\x8dakovalo, da prevzamejo dobrodelne organizacije, vendar pa naj bi bil Evgenijin interes o socialnih vpra\xc5\xa1anjih pristen in ni bil zaradi dol\xc5\xbenosti. Denar je dajala prostodu\xc5\xa1no do take mere, da je njen brat, kraj, dal guvernerjem mest, ki jih je Evgenija obiskala, navodila, da "za\xc5\xa1\xc4\x8ditijo" njegovo sestro pred "nesramnimi bera\xc4\x8di"._NEWLINE_Ve\xc4\x8dkrat je imela plju\xc4\x8dnico in je bila prisiljena med zimo se zapreti v nekaj toplih sob v kraljevi pala\xc4\x8di. Zaradi svojega slabega zdravja se je za\xc4\x8dela zanimati v medicino ter je blizu svoje poletne rezidence Fridhem na otoku Gotlandu, kjer je pre\xc5\xbeivljala svoja poletja od leta 1859, ustanovila dve siroti\xc5\xa1nici in dom za neozdravljive. Ustanovila je tudi organizacijo za pomo\xc4\x8d prizadetim osebam in neozdravljivim otrokom (1879) kot tudi bolni\xc5\xa1nico Eugeniahemmet za bolne otroke (1882).'