b'\n_START_ARTICLE_\nCaravaggio\n_START_SECTION_\nMladost (1571-1592)\n_START_PARAGRAPH_\nPrvih pet let \xc5\xbeivljenja Michelangela Merisija je slabo dokumentiranih. Dr\xc5\xbei menda le datum rojstva, to je 29. september 1571. Kraj je bodisi Caravaggio pri Bergamu, morda tudi Milano, kjer je njegov o\xc4\x8de, Fermo Merixio, \xc5\xbeivel od leta 1563 do 1576 in slu\xc5\xbeil pri Francescu I. Sforzi, markizu Caravaggia, kot "mojster" (umetnik, arhitekt, dekorater, polir, ...)._NEWLINE_Ko je bilo Michelangelu pet let, so se na begu pred kugo preselili v Caravaggio. O\xc4\x8de mu je umrl leta 1577. Mati, Lucia Aratori, je te\xc5\xbeko pre\xc5\xbeivljala dru\xc5\xbeino s petimi otroki in se borila s sorodniki za mo\xc5\xbeevo dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Mati mu je umrla leta 1584, istega leta je nastopil \xc5\xa1tiriletno pripravni\xc5\xa1tvo pri za milanskem slikarju Simonu Peterzanu, slikarju bene\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole, ki je bil tudi Tizianov u\xc4\x8denec. Bil je tudi umetnostni zgodovinar in teoretik, njegova zna\xc4\x8dilnost pa je bila ljubkost in milina, kar se je poznalo tudi v zgodnjih Caravaggiovih delih.\n_START_SECTION_\nRim (1592/95-1600)\n_START_PARAGRAPH_\nMerisi je zapustil Milano leta 1592, v Rim pa prispel leta 1596. Vmes je potoval med Lombardijo in Benetkami in se pri razli\xc4\x8dnih umetnikih izpopolnjeval: \xc5\xbeivo in realisti\xc4\x8dno predstavljanje je povzel po Foppi, od Andrea Mategne se je nau\xc4\x8dil perspektive. Dobro je poznal bene\xc5\xa1ko slikarstvo, dozorel je njegov koloristi\xc4\x8dni slog._NEWLINE_V Rimu se je zna\xc5\xa1el sredi konca manierizma. Tukaj so \xc5\xbeiveli po humanisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8delih. Vklju\xc4\x8dil se je v studio pri Cesariju d\'Arpinu (1568-1640), prvem rimskemu slikarju in umetniku. Merisi se je izu\xc4\x8dil v klasi\xc4\x8dnih tehnikah, nau\xc4\x8dil se je metafor in alegorij, slikal je tiho\xc5\xbeitja s flamskimi vzorci, posre\xc4\x8dilo se mu je povezati lombardijsko z rimsko-flamskim svetom, kar ga je pripeljalo k pomembnim naro\xc4\x8dilom._NEWLINE_Mladi Merisi je v Rimu naletel na okolje, ki je bilo zelo naklonjeno kulturi. Pri d\'Arpinu je slikal za prodajo, risal je slike stvarnih pokrajin in resni\xc4\x8dnih oseb. Postal je tudi slikar tiho\xc5\xbeitij kot temeljne prvine svojih del. Njegov na\xc4\x8din slikanja, po naravi in z modelom, mu je onemogo\xc4\x8dal izdelati po ve\xc4\x8d podpisanih razli\xc4\x8dic istega motiva. Kasneje se s tem ni obremenjeval in podvajal dela, po katerih je bilo povpra\xc5\xa1evanje. Kljub temu pa niti dve deli nista bili povsem enaki, umetni\xc5\xa1ka \xc5\xbeilica mu je narekovala vedno nove detajle._NEWLINE_Nabo\xc5\xbene motive je Caravaggio za\xc4\x8del slikati proti koncu stoletja. Jemal jih je kot \xc5\xbeanrske, vklju\xc4\x8dene v naravno okolje in ustvarjal povezavo med \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim in bo\xc5\xbejim. Rad je imel zapletene snovi kot je zamaknjenje, meditacija, prizore iz Svetega pisma in podobno. Slikar je bil veren \xc4\x8dlovek, ki se je navezoval na prvotno Cerkev, ki je poudarjala rev\xc5\xa1\xc4\x8dino in \xc4\x8diste ideale._NEWLINE_Nekatera del iz tega obdobja so: Po\xc4\x8ditek na begu v Egipt (galerija Doria Pamphil, Rim), De\xc4\x8dek, ki ga je ugriznil ku\xc5\xa1\xc4\x8dar (1595, Firence), Koncert mladih (1595\xe2\x80\x931596, Metropolitan Museum of Art, New York), De\xc4\x8dek s ko\xc5\xa1arico sadja (1593\xe2\x80\x931594, Galleria Borghese, Rim), Sveti Janez Krstnik in druge.\n_START_SECTION_\nNajbolj znani slikar v Rimu (1600-1606)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1599 je Caravaggio sklenil pogodbo za poslikavo kapele Contarellijev v cerkvi San Luigi dei Francesi. Delo na poslikavi se je vleklo \xc5\xbee od leta 1565, izvajali so ga razli\xc4\x8dni mojstri, medtem je nastal tudi nov slog barok in nova pape\xc5\xa1ka politika. Dve deli, Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo sv. Mateja in Klic sv. Mateja, kon\xc4\x8dani leta 1600, sta takoj postali senzacija. Caravaggio je s poudarjenim chiaroscuro dodal likom veliko dramatike, z realizmom pa novo raven \xc4\x8dustvene intenzivnosti. Mnenje med sodobniki so bila razli\xc4\x8dna. Nekateri so ga obsojali zaradi vztrajanja da slika iz \xc5\xbeivljenja, ve\xc4\x8dina pa ga je ocenila kot velikega umetni\xc5\xa1kega vizionarja. Radiografske raziskave so pokazale, da je Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo tretja predelana poslikava \xc4\x8dez prvi dve iz renesan\xc4\x8dnega obdobja._NEWLINE_V cerkvi San Luigi dei Francesi je na razstavi platen Caravaggio dosegel sloves, ki mu je omogo\xc4\x8dil pridobiti pomembna nova naro\xc4\x8dila._NEWLINE_Ciklus v kapeli Cesarijev v cerkvi Santa Maria del Popolo obsega dvoje platen: Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo svetega Petra in Sveti Pavel pade s konja (1601). Platna so bila izdelana z zamudo, saj je moral prvo verzijo na zahtevo naro\xc4\x8dnikov popolnoma spremeniti. Prizori so skrajno realisti\xc4\x8dni, format je velik, poudarjeno je pri\xc4\x8devanje o dogodku._NEWLINE_Ob njegovih delih, slikal je zelo naturalisti\xc4\x8dno, se je pokazal problem, da ima naro\xc4\x8dnike odprte za novosti in omejevalne cerkvene predpise. \xc5\xbdivel je tudi precej nasilno in razbrzdano \xc5\xbeivljenje in bil ve\xc4\x8dkrat kaznovan. Po enem od pretepov, ko je ranil notarja Pascqualoneja, je 6. avgusta 1605 pobegnil v Genovo. V goste ga je sprejel knez Marcantonio Doria, za katerega je kasneje naslikal Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo svete Ur\xc5\xa1ule (1610). Po sodni poravnavi se je kmalu vrnil v Rim, tako da v genovskem slikarstvu ni mogel pustiti trajnej\xc5\xa1ega vpliva. Dne 29. maj 1606 je ubil, morda nehote, mladeni\xc4\x8da z imenom Ranuccio Tomassonija iz Ternija (Umbrija). Tokrat ga njegovi pokrovitelji niso mogli za\xc5\xa1\xc4\x8dititi in pobegnil je v Neapelj._NEWLINE_Med letoma 1604 in 1606 je za kapelo Cavalettijev v cerkvi svetega Avgu\xc5\xa1tina v Rimu naslikal Loretsko Mati Bo\xc5\xbejo. Prizor predstavlja poklon dveh star\xc4\x8dkov, ki sta v cerkev pri\xc5\xa1la pe\xc5\xa1. Starca sta prikazana zelo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko medtem ko Marija izra\xc5\xbea idealno plemenitost, pri \xc4\x8demer je slikar spretno uporabil svetlobo.\n_START_SECTION_\nObdobje 1606 - 1610\n_START_PARAGRAPH_\nV Neapelj je Caravaggio pri\xc5\xa1el jeseni 1606, saj je bilo to mesto edino, ki je lahko zagotavljalo ve\xc4\x8d dela umetnikom. Za potovanje je porabil pla\xc4\x8dilo za delo Ve\xc4\x8derja v Ermavsu. V Neaplju je ostal okoli deset mesecev in veliko delal. Dobil je naro\xc4\x8dilo trgovca Nikola Radulovi\xc4\x87a Ro\xc5\xbeenvenska Marija (1606-1607, danes v Kunsthistorisches Museum, Dunaj), za upravo Dobrodelnega dru\xc5\xa1tva je naslikal Mater usmiljenja. Potem je naslikal \xc5\xa1e Bi\xc4\x8danje, Salomo in Kri\xc5\xbeanje svetega Andreja. Caravaggiov vpliv v Neaplju je povzro\xc4\x8dil, da so se umetniki otresli tradicije poznega \xc5\xa1estnajstega stoletja in za\xc4\x8deli z modernej\xc5\xa1im slikarstvom._NEWLINE_Poleti leta 1607 je Caravaggio prispel na Malto, ki je bil tedaj dominij vitezov svetega Janeza iz Jeruzalema. \xc5\xbdelel je slikati v redovni cerkvi v Valletti. Za fra Ippolita Malaspina je naslikal Svetega Hieronima za kapelo v cerkvi svetega Janeza. Najlep\xc5\xa1e malte\xc5\xa1ko delo za kor v katedrali malte\xc5\xa1kih vitezov v Valletti, Obglavljenje Janeza Krstnika (1608), je naslikal, ko je bil 4. julija povzdignjen v viteza. Na Malti je naslikal \xc5\xa1e ve\xc4\x8d del, na koncu pa vse pokvaril s pretepom, za njim pa je pri\xc5\xa1la tudi obto\xc5\xbeba za umor in bil je zaprt. Iz je\xc4\x8de je pobegnil na Sicilijo v Siracuso. Decembra 1608 ga je red izob\xc4\x8dil._NEWLINE_V Siracusi je na\xc5\xa1el prijatelja Maria Minnitija, ki mu je na\xc5\xa1el tudi delo. Senat je naro\xc4\x8dil sliko Pokop svete Lucije za njej posve\xc4\x8deno cerkev. Slikal je tudi v Messini, med drugim za bogatega genovskega trgovca Giovannija Battiste de Lazzarija in to za kapelo v cerkvi kri\xc5\xbearjev. Znani deli sta \xc5\xa1e: Jezus obudi Lazarja in \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje pastirjev. Dalje se je odpravil v Palermo, kjer je v avgustu 1609 naslikal \xc5\xa1e eno Rojstvo s svetim Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kom in svetim Lovrencem._NEWLINE_Po devetih mesecih na Siciliji, natan\xc4\x8dneje 24. avgusta 2609, se je Caravaggio vrnil v Neapelj. Ostal je do julija 1610 in neumorno delal. Tri slike za cerkev Lombardijcev, med njimi Vstajenje in Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo svete Ur\xc5\xa1ule so maja 1610 odpeljali v Genovo._NEWLINE_Julija 1610 se je Caravaggio odlo\xc4\x8dil vrniti v Rim in upal na pomilostitev, ki je bila obljubljena kardinalu Ferdinandu Gonzagi. Ob izkrcanju so slikarja prijeli in zaprli. \xc4\x8ce\xc5\xa1 da je \xc5\xa1lo za pomoto, so ga izpustili. Caravaggio se je hotel vrniti na ladjo, vendar je ta \xc5\xbee odplula. Napadla ga je mrzlica, po mnenju nekaterih posledica slabo zaceljenih ran dobljenih v Neaplju, po mnenju drugih pa naj bi \xc5\xa1lo za poskus umora, in po nekaj dneh je 18. julija 1610 umrl v Port\'Ercolu, kjer so ga tudi pokopali. Caravaggio je morda umrl tudi zaradi zastrupitve s svincem. Barve, ki so se uporabljale v tistem \xc4\x8dasu, so vsebovale visoke koli\xc4\x8dine svinca. Caravaggio pa je bil znan po nasilnem vedenju, kar ga je lahko povzro\xc4\x8dila zastrupitev s svincem.\n_START_SECTION_\nRojstvo baroka\n_START_PARAGRAPH_\nCaravaggio je dokon\xc4\x8dno vpeljal v slikarstvo chiaroscuro. Chiaroscuro je bil znan \xc5\xbee dolgo preden je pri\xc5\xa1el na sceno, vendar je bil Caravaggio prvi, pri katerem je bila ta tehnika prevladujo\xc4\x8d slogovni element (meh\xc4\x8danje senc in fiksiranje likov s svetlobo). Strogo opazovanje telesne in psiholo\xc5\xa1ke realnosti je bil razlog tako za njegovo neizmerno popularnost, kot pogoste te\xc5\xbeave z verskimi komisijami. Delal je z veliko hitrostjo, z \xc5\xbeivimi modeli, neposredno na platno, risb prakti\xc4\x8dno ni zapustil. Tak pristop je bil prekletstvo sposobnih umetnikov tedanjega \xc4\x8dasa. \xc5\xa0e modeli so bili bistvenega pomena za njegov realizem. Nekateri so ugotovili, vklju\xc4\x8dno z Mariom Minnitijem in Francescom Bonerijem, kolegoma umetnikoma, da nastopata v razli\xc4\x8dnih likih na slikah, mladi Francesco kot angel, baptist in David na poznej\xc5\xa1ih platnih. Njegovi \xc5\xbeenski modeli so bile Fillide Melandroni, Anna Bianchini in Maddalena Antognetti (Caravaggiova prile\xc5\xbenica), vse znane prostitutke, ki se pojavljajo kot \xc5\xbeenski verski liki, tudi kot Marija in razli\xc4\x8dne svetnice. Caravaggio sam se pojavi na ve\xc4\x8d slikah, njegov avtoportret je na skrajni desni na sliki Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo sv. Ur\xc5\xa1ule.\n_START_SECTION_\nVpliv Caravaggia na slikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPoslikave o sv. Mateju v kapeli Contarellijev so imele takoj\xc5\xa1en u\xc4\x8dinek pri mlaj\xc5\xa1ih umetnikih v Rimu in caravaggizem je postal pojem za vsakega ambicioznega mladega slikarja. Prvi posnemovalci so bili Orazio Gentileschi in Giovanni Baglione. Caravaggio je Baglioneja kasneje obto\xc5\xbeil plagiatorstva tako da sta bila vpletena v dolgotrajen spor. Baglione je napisal prvo biografijo o Caravaggiu. V naslednji generaciji caravaggistov so bili Carlo Saraceni, Bartolomeo Manfredi in Orazio Borgianni. Gentileschi, \xc4\x8deprav je bil precej starej\xc5\xa1i, je bil le eden umetnikov, ki je \xc5\xbeivel precej dlje kot do leta 1620 in kon\xc4\x8dal kot dvorni slikar Karla I. Angle\xc5\xa1kega._NEWLINE_Caravaggiovo kratko bivanje v Neaplju je imelo precej\xc5\xa1en vpliv na neapeljsko \xc5\xa1olo, kjer sta bila posnemovalca Battistello Caracciolo in Carlo Sellitto. Gibanje caravaggistov se je kon\xc4\x8dalo z izbruhom kuge leta 1656, je pa bila \xc5\xa1panska povezava z Neapljem klju\xc4\x8dnega pomena pri oblikovanju vpliva na \xc5\xa1pansko slikarstvo. Zlasti naturalizem, ki so ga naro\xc4\x8dniki takoj sprejeli, je pognal globoke korenine pri posnemovalcih._NEWLINE_Vplival je tudi na Rubensa, Vermeerja, Rembrandta in Vel\xc3\xa1zqueza. Posnemanje , povzemanje in navajanje Caravaggia se skozi zgodovino evropskega slikarstva ni nikoli nehalo. Po tem, ko je stoletje po njegovi smrti zanimanje zanj usahnilo, je v devetnajstem stoletju ponovno postal aktualen, kar se je pokazalo pri kopiranju in vplivu na slikarje.\n_START_SECTION_\nOpus\n_START_PARAGRAPH_\nOhranilo se je okoli 80 Caravaggiovih slik. Tudi z dokumenti in \xc5\xbeivljenjepisi ni mogo\xc4\x8de ugotoviti podatkov o nastanku njegovih slik. Te\xc5\xbeave so tudi s kopijami oziroma replikami slik, ki je izdelal sam. Precej del je izginilo, nekaj jih je bilo uni\xc4\x8denih v drugi svetovni vojni, kar se ve iz literature in kopij.'