b'\n_START_ARTICLE_\nSpi\xc5\xa1sk\xc3\xa9 Podhradie\n_START_PARAGRAPH_\nSpi\xc5\xa1sk\xc3\xa9 Podhradie (mad\xc5\xbearsko Szepesv\xc3\xa1ralja, nem\xc5\xa1ko Kirchdrauf ali Kirchdorf) je majhno mesto s pribli\xc5\xbeno 3.800 prebivalci v vzhodnem delu Slova\xc5\xa1ke, pribli\xc5\xbeno na polovici poti med Popradom in Pre\xc5\xa1ovom, pribli\xc5\xbeno 15 km vzhodno od Levo\xc4\x8de. Mestece je stisnjeno med dva gri\xc4\x8da, na vzhodnem se nahaja Spi\xc5\xa1ki grad, po katerem je tudi dobilo ime, na zahodnem pa zgodovinsko naselje Spi\xc5\xa1sk\xc3\xa1 Kapitula._NEWLINE_V kraju je prebivala \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna skupnost Sasov, ki so jih od 12. stoletja dalje vabili mad\xc5\xbearski kralji kot rudarje. Leta 1412 je dobil mestne pravice. Kasneje je do\xc5\xbeivel razcvet predvsem po zaslugi suknjarjev. V samem mestu je danes je ogleda vrednih nekaj renesan\xc4\x8dnih stanovanjskih hi\xc5\xa1, romanska farna cerkev in nekdanji samostan usmiljenih bratov.\n_START_SECTION_\nSpi\xc5\xa1sk\xc3\xa1 Kapitula\n_START_PARAGRAPH_\nSpi\xc5\xa1sk\xc3\xa1 Kapitula (mad\xc5\xbearsko Szepeshely, nem\xc5\xa1ko Zipser Kapitel) je v celoti obzidano cerkveno naselje na gri\xc4\x8du nasproti Spi\xc5\xa1kemu gradu. V njem je bil sede\xc5\xbe grajskega pro\xc5\xa1ta in od leta 1776 dalje tudi spi\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije. Znotraj obzidja, zgrajenega med 1662 in 1665, se nahajajo sprva romanska cerkev sv. Martina iz leta 1245, ki so jo v 15. stoletju prezidali v dana\xc5\xa1njo poznogotsko cerkev s tremi ladjami, samostan sv. Martina, semeni\xc5\xa1\xc4\x8de in \xc5\xa1kofova pala\xc4\x8da. V gotskih hi\xc5\xa1ah ob edini ulici med vzhodnimi in zahodnimi vrati so nekdaj prebivali cerkveni uslu\xc5\xbebenci._NEWLINE_Od leta 1948 je Spi\xc5\xa1k\xc3\xa1 Kapitula tudi uradno del Spi\xc5\xa1skega Podhradja. Leta 1950 je bila razgla\xc5\xa1ena za mestni spomenik. Leta 1989 je ponovno postala sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije in leta 1993 bila skupaj s Spi\xc5\xa1kim gradom in romansko - gotsko cerkvijo sv. duha v \xc5\xbdehri vpisana v Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.'