b'\n_START_ARTICLE_\nMecklenburg-Predpomorjanska\n_START_SECTION_\nDe\xc5\xbeelno ozemlje\n_START_PARAGRAPH_\nMecklenburg-Predpomorjanska je sestavljena iz dveh jasno lo\xc4\x8denih delov: zahodni, ve\xc4\x8dji del je Mecklenburg, obmo\xc4\x8dje nekdanjih velikih vojvodstev Mecklenburg-Schwerin in Mecklenburg-Strelitz; vzhodno tretjino dana\xc5\xa1njega de\xc5\xbeelnega ozemlja pa obsega Predpomorjansko, del Pomorjanske, ki je po drugi svetovni vojni ostal v mejah Nem\xc4\x8dije.\n_START_SECTION_\nNaravne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMorska obala Mecklenburg-Predpomorjanske obsega 1700 km in je najdalj\xc5\xa1a med vsemi nem\xc5\xa1kimi zveznimi de\xc5\xbeelami. Obala je mo\xc4\x8dno \xc4\x8dlenjena, predvsem na vzhodu, kjer le\xc5\xbei najve\xc4\x8dji nem\xc5\xa1ki otok R\xc3\xbcgen, drugi najve\xc4\x8dji Usedom ter mnogo manj\xc5\xa1ih otokov, med njimi priljubljeni Hiddensee. Najbolj opazen polotok v de\xc5\xbeeli je Fischland-Darss-Zingst._NEWLINE_Notranjost de\xc5\xbeele je tipi\xc4\x8dna severnoevropska pokrajina, nastala z ledeni\xc5\xa1kim preoblikovanjem. Ve\xc4\x8djih hribovij ni, najvi\xc5\xa1ji vrh de\xc5\xbeele (Helpter Berge) sega 179 m n.m. Mecklenbur\xc5\xa1ka jezerska plo\xc5\xa1\xc4\x8da (skupno 2028 jezer) obsega cel osrednji del de\xc5\xbeele - najbolj znana jezera so M\xc3\xbcritz (drugo najve\xc4\x8dje nem\xc5\xa1ko jezero in najve\xc4\x8dje, ki v celoti pripada Nem\xc4\x8diji), Schwerinsko jezero in Plausko jezero._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e reke v de\xc5\xbeeli so Warnow (155 km), Peene (143 km) in Uecker (103 km). Na skrajnem jugozahodu na meji s Spodnjo Sa\xc5\xa1ko te\xc4\x8de tudi Laba._NEWLINE_Za podnebje v Mecklenburgu-Predpomorjanski sta zna\xc4\x8dilna oceanski vpliv ob obali in prehod v celinsko podnebje v notranjosti de\xc5\xbeele. Tako je padavin najve\xc4\x8d ob morju, v notranjosti pa manj. Obenem imata otoka R\xc3\xbcgen in Usedom najve\xc4\x8d son\xc4\x8dnih dni letno v celi Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMecklenburg-Predpomorjanska je najredkeje poseljena zvezna de\xc5\xbeela v Nem\xc4\x8diji. Edino mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega pomena je Rostock (200.000 preb.), vsa ostala mesta so manj\xc5\xa1a: Schwerin (96.000), Neubrandenburg (68.000), Stralsund (58.000), Greifswald (53.000)._NEWLINE_Prvotno slovansko prebivalstvo se ni ohranilo. Ve\xc4\x8dinski Nemci se delijo na Mecklenbur\xc5\xbeane in Pomorjance z lo\xc4\x8denima regionalnima identitetama. Tem so se po drugi svetovni vojni pridru\xc5\xbeili pregnanci s Pomorjanskega in Vzhodne Prusije (danes poljska ozemlja). V \xc4\x8dasu NDR je prihajalo do me\xc5\xa1anja prebivalstva z drugimi deli dr\xc5\xbeave. V primerjavi z ostalo Nem\xc4\x8dijo je izrazito majhen dele\xc5\xbe priseljencev; najve\xc4\x8dji skupini prihajata iz Vietnama in z obmo\xc4\x8dja nekdanje ZSSR.\n_START_SECTION_\nStruktura oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nNosilec zakonodajne oblasti je De\xc5\xbeelni zbor (Landtag Mecklenburg-Vorpommern), ki ima 71 sede\xc5\xbeev in se voli vsakih pet let. Zaseda v Schwerinskem gradu. Tudi De\xc5\xbeelna vlada (Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern) ima sede\xc5\xbe v Schwerinu_NEWLINE_Na zadnjih volitvah v De\xc5\xbeelni zbor 17. septembra 2006 je zmagala SPD, ki skupaj z CDU tvori veliko koalicijo. Poleg njiju so se v parlament prebile \xc5\xa1e Levica, FDP in NPD. Naslednje volitve bodo leta 2011._NEWLINE_Vi\xc5\xa1je de\xc5\xbeelno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (Oberlandesgericht) za celotno obmo\xc4\x8dje de\xc5\xbeele je v Rostocku, Ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (Landesverfassungsgericht Mecklenburg-Vorpommern) pa v Greifswaldu.\n_START_SECTION_\nDe\xc5\xbeelni simboli\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeelna grb in zastavo ureja zakon (Hoheitszeichengesetz MV)._NEWLINE_Grb Mecklenburga-Predpomorjanske obstaja v dveh verzijah. T.i. veliki grb je razdeljen na \xc4\x8detrtine; zgoraj levo in spodaj desno je na zlati podlagi upodobljena bikova glava, simbol Mecklenbur\xc5\xa1ke vladarske dru\xc5\xbeine. Dve glavi simbolizirata nekdaj lo\xc4\x8deni veliki vojvostvi Mecklenburg-Schwerin in Mecklenburg-Strelitz. Zgoraj desno je na srebrni podlagi upodobljen rde\xc4\x8di grifon, simbol Pomorjanske, spodaj levo pa na enaki podlagi rde\xc4\x8di brandenbur\xc5\xa1ki orel, ki predstavlja nekdaj brandenbur\xc5\xa1ke dana\xc5\xa1nje sestavne dele Mecklenburga-Predpomorjanske in dolge vezi med Pomorjansko in Brandenburgom. T.i. mali grb ima na levi polovici na zlati podlagi mecklenbur\xc5\xa1kega bika, na desni pa na srebrni podlagi pomorjanskega grifona._NEWLINE_Zastava Mecklenburga-Predpomorjanske je kombinacija nekdanjih zastav Mecklenburga (modra - rumena - rde\xc4\x8da) in Pomorjanske (modra - bela). Barve modra, bela, rumena, bela in rde\xc4\x8da si sledijo v vodoravnih progah v razmerju 4:3:1:3:4. De\xc5\xbeelni organi lahko izobe\xc5\xa1ajo zastavo, ki v sredini prikazuje mecklenbur\xc5\xa1kega bika in pomorjanskega grifona. Uporaba tradicionalnih regionalnih zastav je dovoljena z zakonom.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMecklenburg-Predpomorjanska je poleg Sa\xc5\xa1ke-Anhalta gospodarsko naj\xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a zvezna de\xc5\xbeela v Nem\xc4\x8diji. BDP na prebivalca je v letu 2004 dosegel indeks 78,6 (EU27: 100, Nem\xc4\x8dija: 115,8). Tudi stopnja nezaposlenosti (november 2007: 14,6%) je med najvi\xc5\xa1jimi v Nem\xc4\x8diji, pri \xc4\x8demer je najvi\xc5\xa1ja na vzhodu de\xc5\xbeele (Okraj Demmin: 18,7%), ob\xc4\x8dutno ni\xc5\xbeja pa na zahodu (Okraj Ludwigslust: 9,7%)._NEWLINE_Vzdol\xc5\xbe obale Baltskega morja ima velik pomen ladijska plovba (Scandlines ima enega svojih sede\xc5\xbeev v Rostocku, prav tako Deutsche Seereederei). V Stralsundu, Wismarju, Rostocku in Wolgastu stojijo ladjedelnice. Cel pomorski sektor je leta 2004 obsegal 28.000 delovnih mest._NEWLINE_Morska obala je priljubljen turisti\xc4\x8den cilj. Stara kopali\xc5\xa1\xc4\x8da se nahajajo na otokih R\xc3\xbcgen (npr. Binz), Usedom (npr. Heringsdorf) pa tudi vzdol\xc5\xbe celinske obale - npr. Heiligendamm (prizori\xc5\xa1\xc4\x8de sre\xc4\x8danja voditeljev G8 junija 2007), Warnem\xc3\xbcnde (rosto\xc5\xa1ko predmestje), Prerow (Darss), Lubmin. Privla\xc4\x8dna so tudi stara hanzeatska mestna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da obalnih mest, predvsem Stralsunda in Wismarja (obe skupaj sta vpisani na UNESCO seznam kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine). Turizem je razvit tudi na jezerih in v rezidencah plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Mecklenburg v Schwerinu in Ludwigslustu._NEWLINE_V okolici obeh univerzitetnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d (Rostock, Greifswald) se zgo\xc5\xa1\xc4\x8dujejo podjetja s podro\xc4\x8dij biotehnologije in medicinske tehnike, kar je predvsem posledica intenzivne podpore raziskovalni dejavnosti s strani obeh univerz. S tem se tudi znatno izbolj\xc5\xa1uje ugled Mecklenburg-Predpomorjanske, predvsem v Nem\xc4\x8diji, pa tudi v svetu._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju izrabe vetrne energije je Mecklenburg-Predpomorjanska med vodilnimi de\xc5\xbeelami v Nem\xc4\x8diji. Trenutna skupna mo\xc4\x8d 1200 name\xc5\xa1\xc4\x8denih elektrarn je pribli\xc5\xbeno 1250 megavatov.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg visoke nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki prevladuje tako v zasebnem kot v javnem \xc5\xbeivljenju, se v mnogih delih de\xc5\xbeele \xc5\xa1e vedno govori ali vsaj razume nizka nem\xc5\xa1\xc4\x8dina (Plattd\xc3\xbc\xc3\xbctsch).\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8da, muzeji\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja javna gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v de\xc5\xbeeli so Mecklenbur\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Schwerin (Mecklenburgisches Staatstheater Schwerin), Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Predpomorjanska (Theater Vorpommern) v Greifswaldu, Stralsundu in Putbusu na R\xc3\xbcgnu ter Ljudsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Rostock (Volkstheater Rostock)._NEWLINE_Med najbolj znane in obiskane muzeje sodijo Dr\xc5\xbeavni muzej Schwerin (Staatiches Museum Schwerin), Nem\xc5\xa1ki morski muzej (Deutsches Meeresmuseum) v Stralsundu, Nem\xc5\xa1ki muzej jantarja (Deutsches Bernsteinmuseum) v Ribnitz-Damgartnu in Pomorjanski de\xc5\xbeelni muzej (Pommersches Landesmuseum) v Greifswaldu.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV de\xc5\xbeeli sta dve univerzi (Univerza Rostock, ustanovljena 1419, in Univerza Ernsta Moritza Arndta Greifswald, ustanovljena 1456), ki sta najstarej\xc5\xa1i univerzi na obmo\xc4\x8dju Baltskega morja in sodita med najstarej\xc5\xa1e univerze v Evropi in svetu._NEWLINE_Poleg njiju v de\xc5\xbeeli deluje \xc5\xa1e osem javnih ali zasebnih visoko\xc5\xa1olskih zavodov.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj raz\xc5\xa1irjena veroizpoved v de\xc5\xbeeli je protestantizem (18,4% prebivalstva). De\xc5\xbeelno obmo\xc4\x8dje pokrivata Pomorjanska evangeli\xc4\x8danska cerkev (Pommersche Evangelische Kirche) s sede\xc5\xbeem v Greifswaldu in Evangeli\xc4\x8dansko-luteranska de\xc5\xbeelna cerkev Mecklenburga (Evangelisch-Luterische Landeskirche Mecklenburgs) s sede\xc5\xbeem v Schwerinu._NEWLINE_V strukturi Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve, ki ji pripada 3,4% prebivalstva, spada Predpomorjanska k berlinski, Mecklenburg pa k hambur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofiji._NEWLINE_78,2% prebivalstva ne pripada nobeni verski skupnosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znan in najpopularnej\xc5\xa1i \xc5\xa1portni klub v de\xc5\xbeeli je nogometni klub Hansa Rostock, ki v sezoni 2013/14 igra v tretji nem\xc5\xa1ki ligi._NEWLINE_Ob morski obali in na jezerih je raz\xc5\xa1irjenjo jadranje, na rekah pa tudi veslanje.'