b'\n_START_ARTICLE_\nStaroslovenci\n_START_PARAGRAPH_\nStaroslovenci so bili politi\xc4\x8dna smer in tabor v slovenskem politi\xc4\x8dnem in kulturnem razvoju v \xc5\xa1estdesetih in sedemdestih letih 19. stoletja in so nasprotna skupina mladoslovencem. Zgled za to poimenovanje so vzeli iz \xc4\x8de\xc5\xa1kega politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja (staro\xc4\x8dehi in mlado\xc4\x8dehi). Ta delitev se je za\xc4\x8dela v \xc5\xa1estdesetih letih 19. stoletja ter postala o\xc4\x8ditna ob vpra\xc5\xa1anju \xc4\x8dasopisja po letu 1865. Znano ime te dobe je Janez Bleiweis, ki je leta 1843 ustanovil \xc4\x8dasopis Kmetijske in rokodelske novice. Nasprotja med staroslovenci in mladoslovenci pa se ka\xc5\xbeejo predvsem iz liberalne in svobodomiselne usmeritve mladoslovencev ter nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega nasprotovanja temu veljaku ter t. i. prvakom. Bleiweis je u\xc5\xbeival velik ugled na za\xc4\x8detku ustavne dobe (1861), le-ta pa je za\xc4\x8del upadat, ko so se porodila \xc5\xa1tevilna kulturna ter druga vpra\xc5\xa1anja: kje bo ljubljanska \xc4\x8ditalnica, ali naj izhaja politi\xc4\x8dni \xc4\x8dasopis stranke v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini ali nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, ali je dovoljena kritika o politiki Slovencev v dr\xc5\xbeavnem zboru, ali naj se prvo mesto nameni Francetu Pre\xc5\xa1ernu ali Jovanu Koseskemu idr. V teh napadih so ves \xc4\x8das poudarjali, da ne sme nih\xc4\x8de misliti druga\xc4\x8de kakor Bleiweis in da o vsem odlo\xc4\x8da sam. Le primer tega se odra\xc5\xbea v pesmi Josipa Stritarja Dunajski soneti, ki govori da: "sega Bleiweisova oblast od Drave do So\xc4\x8de in da ga Slovenija "moli enoglasno"...".'