b'\n_START_ARTICLE_\nPeliqueiro\n_START_PARAGRAPH_\nPeliqueiro (ali piliqueiro) je tradicionalno obla\xc4\x8dilo za \xc4\x8das karnevala v Lazi (Galicija). Podoben je obla\xc4\x8dilu cigarr\xc3\xb3n, ki je zna\xc4\x8dilno za karneval v Verinu._NEWLINE_Okoli leta 1912 je bilo v regiji Laza okoli 5 tak\xc5\xa1nih obla\xc4\x8dil, v \xc5\xbeupniji Castro de Laza pa okoli 10. Peliqueiro kot kostum se je v tem \xc4\x8dasu dalo najeti. Cena je bila odvisna od trajanja najema obla\xc4\x8dila. Ob nedeljah zjutraj, ko je bil \xc4\x8das nedeljskega ma\xc5\xa1nega obreda, je bil najem peliqueira najdra\xc5\xbeji. Cena je med leti 1910 in 1950 nihala od 5 takratnih ti. realov do 50 takratnih pesov. _NEWLINE_Danes se tovrstni kostumi delajo ve\xc4\x8dinoma po meri. V Lazi je danes okoli 100 kostumov, medtem ko jih je v \xc5\xbeupniji Castro de Laza med 20 in 30.\n_START_SECTION_\nIzgled prvotne maske in kostuma\n_START_PARAGRAPH_\nMaska je lesena, obarvana v kri\xc4\x8de\xc4\x8de barve in se podalj\xc5\xa1a v visok kovinski del, ki je na ravni podlagi poslikan z \xc5\xbeivalskim motivom (lev, volk, vol)._NEWLINE_V \xc4\x8dasu leta 1930 so bile na maskah poslikave v modernem slogu; v \xc5\xbeivih barvah, z vzorci razli\xc4\x8dnih figur: \xc5\xbeivali (konji, biki, psi, jeleni, petelini, eksoti\xc4\x8dni pri\xc4\x8di), astrolo\xc5\xa1ki elementi (sonce, luna, zvezde), ljudi (bikoborci, vitezi, dudarji, obrazi \xc5\xbeensk) in tudi podobe parnika z republikansko zastavo. Glavne figure so bile okra\xc5\xa1ene z rastlinskimi in geometrijskimi motivi. _NEWLINE_Za lesenim delom maske se nahaja del iz ko\xc5\xbee, ki pokriva glavo tistega, ki masko nosi. Praviloma je bila to ko\xc5\xbea psov, divjih ma\xc4\x8dk, lisjakov ali volkov, v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu se uporablja ko\xc5\xbeo gazele ali pa iz sinteti\xc4\x8dne tkanine. Ta ko\xc5\xbeni del se v galicij\xc5\xa1\xc4\x8dini imenuje pelica - od tukaj tudi izvira ime peliqueiro._NEWLINE_Kostum poleg maske zajema \xc5\xa1e belo srajco, kravato in kratko jakno, iz katere visijo zlate rese pritrjene z barvnimi pentljami. Okoli pasu je pritrjena prepasnica praviloma rde\xc4\x8de barve nad katero pripnejo pas. Na pas obesijo kravje zvonce. Noge so oble\xc4\x8dene v bele ozke hla\xc4\x8de, ki imajo do polovice nanizane podvezice. Obutev je \xc4\x8drna. Poleg kostuma se praviloma nosi \xc5\xa1e bi\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nKarneval v Lazi se ume\xc5\xa1\xc4\x8da med 10 najstarej\xc5\xa1ih na svetu. Obstaja ve\xc4\x8d teorij od kod tovrstni karneval izvira._NEWLINE_Nekateri ta karneval povezujejo z masko imenovano Morena. Ta je sestavljena iz kravje glave izdelane iz lesa, ki naj bi predstavljala govedo, ki preganja \xc5\xbeenske. Morena naj bi izhajala iz \xc4\x8dasa Romanov, ki so imeli za mesec marec na koledarju upodobljeno pribli\xc5\xbeano podobo. Povezujejo jo tudi s prazgodovinskimi poslikavami, ki so predstavljale razli\xc4\x8dne obrede. _NEWLINE_Spet drugi karnevale v Lazi povezujejo s ti. saturnalijami, festivali v \xc4\x8dasu Saturnalij, ki so bile praznik v \xc4\x8dasu Romanov. V \xc4\x8dasu tega praznika so se mo\xc5\xa1ki oblekli v obla\xc4\x8dila su\xc5\xbenjev medtem ko so le-te v \xc4\x8dasu praznika lahko u\xc5\xbeivali v svobodi. Najdena je tudi povezava z gr\xc5\xa1kim bogom Dionizom, bogom u\xc5\xbeitka, ki pa je s prihodom kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva izgubil svoj simbol._NEWLINE_Nekateri i\xc5\xa1\xc4\x8dejo izvor tega karnevala pri Keltih. Poslikave na maskah Peliqueirov naj bi bile namre\xc4\x8d povezane z luno, soncem in zvezdami, zaradi \xc4\x8desar nekateri verjamejo, da te maske niso povezane z Romani temve\xc4\x8d s Kelti, ki so obo\xc5\xbeevali mo\xc4\x8d narave._NEWLINE_\xc5\xa0e ena povezava karnevala v Lazi z Romani je pri njihovem praznovanju im. lat. Lupercalia, ki je potekalo 14 dni pred mesecem marcem. Kasneje se je to praznovanje sprevrglo v veliko bolj obse\xc5\xbeno, ki se je praznovalo 15. februarja. Praznovanje se je za\xc4\x8delo s tekom mladeni\xc4\x8dev v dolino, pri \xc4\x8demer so udarjali ob ljudi z usnjenim pasom. _NEWLINE_Obstaja tudi teorija o izvoru Peliqueirov, ki pravi, da naj bi to bili prvotno pobiralci davkov v Monterreyu v 15. stoletju, vendar je ve\xc4\x8dina prepri\xc4\x8danih, da ima ideja o Poliqueirih izvor dlje v zgodovini, pri \xc5\xbee prej omenjenih Romanih in Keltih.'