b'\n_START_ARTICLE_\nGLONASS\n_START_PARAGRAPH_\nGLONASS (rusko \xd0\x93\xd0\x9b\xd0\x9e\xd0\x9d\xd0\x90\xd0\xa1\xd0\xa1; \xd0\x93\xd0\x9b\xd0\x9e\xd0\xb1\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\x9d\xd0\x90\xd0\xb2\xd0\xb8\xd0\xb3\xd0\xb0\xd1\x86\xd0\xb8\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xa1\xd0\xbf\xd1\x83\xd1\x82\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xa1\xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb0; Globalnaja Navigacionnaja Sputnikovaja Sistema, Satelitski sistem globalne navigacije) je radijski satelitski navigacijski sistem, ruska razli\xc4\x8dica ameri\xc5\xa1kega GPS. Za rusko vlado ga upravljajo Ruske vesoljske sile._NEWLINE_V \xc4\x8dasu najve\xc4\x8dje u\xc4\x8dinkovitosti je sistem omogo\xc4\x8dal dolo\xc4\x8danje vodoravnega polo\xc5\xbeaja v obmo\xc4\x8dju 55 m, navpi\xc4\x8dnega polo\xc5\xbeaja v obmo\xc4\x8dju 70 m, hitrosti na 15\xc2\xa0cm/s natan\xc4\x8dno in \xc4\x8dasa na 1 mikrosekundo natan\xc4\x8dno ob uporabi 4 satelitov naenkrat.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja za navigacijski sistem GLONASS je nastala \xc5\xbee v \xc5\xa1estdesetih letih 20. stoletja. Ta vrsta navigacije je bila namenjena za podmornice, vendar sistem zaradi po\xc4\x8dasnosti ni bil preve\xc4\x8d uspe\xc5\xa1en. Leta 1970 so za\xc4\x8deli na\xc4\x8drtovati novej\xc5\xa1i sistem in kon\xc4\x8dne zahteve so bile znane leta 1976. Leta 1980 so bili zgrajeni prvi sateliti, vendar so bili zaradi tehni\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav uporabni \xc5\xa1ele od leta 1982 naprej, ko so jih tudi za\xc4\x8deli izstreljevati v orbito._NEWLINE_Izstrelitve so trajale do leta 1991, ko je razpadla Sovjetska zveza. Takrat je bilo v orbiti 12 satelitov, do leta 1995 pa so izstrelili \xc5\xa1e preostale od 24 satelitov, kar je omogo\xc4\x8dilo polno natan\xc4\x8dnost sistema. ker pa so bili sateliti prve generacije manj zanesljivi in zaradi ruskih gospodarskih te\xc5\xbeav v devetdesetih letih, je \xc5\xa1tevilo uporabnih satelitov upadalo in leta 2001 je bilo uporabnih le \xc5\xa1e 6 satelitov._NEWLINE_Vladimir Putin je ob nastopu predsedni\xc5\xa1kega mandata ocenil, da je sistem za Rusijo posebnega pomena in za\xc4\x8del se je program modernizacije sistema, ki aj bi se kon\xc4\x8dal leta 2009. V prvi fazi je bila na\xc4\x8drtovana konstelacija 18 satelitov (dovolj za pokritje Rusije), kasneje pa vzpostavitev polnega \xc5\xa1tevila 24 satelitov. V istem \xc4\x8dasu se je za\xc4\x8dela tudi uvedba 2. generacije sistema GLONASS-M ter promocija sistema za civilno in komercialno uporabo, kjer trenutno mo\xc4\x8dno prevladuje sistem GPS. Leta 2007 je bila tudi za civilno uporabo zagotovljena natan\xc4\x8dnost 10 m, kar je bilo v\xc4\x8dasih rezervirano le za voja\xc5\xa1ke potrebe. Poleg tega naj bi nova generacija satelitov omogo\xc4\x8dila tudi oddajanje signalov, ki bi bili kompatibilni s sistemoma GPS in Galileo, kar pa je zaenkrat \xc5\xa1ele v poskusni fazi. V letu 2011 so se za\xc4\x8dele izstrelitve prvih satelitov 3. generacije (GLONASS-K).\n_START_SECTION_\nZasnova sistema\n_START_PARAGRAPH_\nKot GPS, GLONASS sestavlja 24 satelitov, 21 delujo\xc4\x8dih in 3 nadomestni, ki so name\xc5\xa1\xc4\x8deni v 3 ravninah tirnic. Vsaka od njih vklju\xc4\x8duje 8 satelitov, ki jih ozna\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilka, ki dolo\xc4\x8da ravnino in polo\xc5\xbeaj v njej - 1-8, 9-16, 17-24. Ravnine so pod kotom 120\xc2\xb0, sateliti pa v njih enakomerno razporejeni pod kotom 45\xc2\xb0. Grobo re\xc4\x8deno so tirnice kro\xc5\xbene, na vi\xc5\xa1ini 19.100 km (manj kot GPS sateliti). Njihov obhodni \xc4\x8das je pribli\xc5\xbeno 11 ur in 15 minut. Polo\xc5\xbeaj satelitov v tirnici je tak, da jih je ob katerem koli \xc4\x8dasu vidnih vsaj 5._NEWLINE_Tirnice satelitov se ponovijo vsakih 8 dni. Ker vsaka ravnina tirnice vklju\xc4\x8duje 8 satelitov, se neistovetna ponovitev zgodi vsak siderski dan. Pri GPS-u se vsak siderski dan zgodi istovetna ponovitev (isti satelit je vsak dan enkrat na istem mestu)._NEWLINE_Sistem deluje podobno kot sistem GPS. Originalni sistem GLONASS za razliko od sistema GPS uporablja frekven\xc4\x8dni multipleks in vsakemu satelitu je dodeljen signal dolo\xc4\x8dene frekvence. Sistem uporablja 15 razli\xc4\x8dnih frekvenc za 24 satelitov (nekatere frekvence so podvojene, sateliti pa razporejeni tako, da dva satelita z isto frekvenco nikoli nista vidna so\xc4\x8dasno)._NEWLINE_Sistem podobno, kot GPS uporablja frekvence iz frekven\xc4\x8dnega podro\xc4\x8dja L. Prvo obmo\xc4\x8dje, imenovano L1, sestoji iz 15 frekvenc s srednjo frekvenco 1602 MHz in na njem se oddaja signal za navigacijo s standardno natan\xc4\x8dnostjo. Na frekven\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju L2 s srednjo frekvenco 1246 MHz pa se oddaja navigacijski signal z visoko natan\xc4\x8dnostjo, ki pa je namenjen ruskim oboro\xc5\xbeenim silam. Ta signal ni kodiran (kot je to pri GPS), temve\xc4\x8d so kot za\xc5\xa1\xc4\x8dita prakti\xc4\x8dno vse podrobnosti tega signala tajne.'