b'\n_START_ARTICLE_\nOzonska luknja\n_START_PARAGRAPH_\nOzonska luknja je pojav, ki ga povzro\xc4\x8dajo plini, ki razdelijo ozon (O\xe2\x82\x83) na molekulo kisika (O\xe2\x82\x82) in atom kisika (O). Najve\xc4\x8dja je nad Antarktiko. Omogo\xc4\x8da sevanje ultravijoli\xc4\x8dnih \xc5\xbearkov na povr\xc5\xa1je Zemlje (\xc5\xa1koduje \xc5\xbeivalim,ljudem,rastlinam in organizmom). _NEWLINE_Ozon v zgornjem delu atmosfere odbija ultravijoli\xc4\x8dne \xc5\xbearke, ki povzro\xc4\x8dajo ko\xc5\xbenega raka. V prostoru, kjer je namesto ozona kisik, le-ti \xc5\xbearki prodrejo \xc4\x8dez atmosfero. _NEWLINE_Pojem ozonska luknja je pri\xc5\xa1el v veljavo \xc5\xa1ele v osemdesetih letih dvajsetega stoletja, ko so znanstveniki prvi\xc4\x8d opozorili na porajajo\xc4\x8do tegobo. Poprej tega pojma in z njim povezanega pojava sploh niso poznali, saj je bilo dejavnikov, ki povzro\xc4\x8dajo propad ozona, veliko manj. Z ve\xc4\x8danjem \xc5\xa1tevila prebivalstva in \xc5\xa1tevila tovarn ter s porastom industrializacije je postajal problem ozonske luknje \xc4\x8dedalje opaznej\xc5\xa1i. Sprva so bile posledice majhne, v devetdesetih letih pa se je za\xc4\x8dela luknja mo\xc4\x8dno ve\xc4\x8dati, kar je povzro\xc4\x8dilo vedno ve\xc4\x8djo zaskrbljenost med znanstveniki ter nasploh med \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnostjo. Za\xc4\x8dasno pomiritev je pomenila ugotovitev, da se lahko ozonska luknja sama obnavlja. Vendar se je izkazalo, da obnavljanje ozonske plasti ne dohaja njenega propadanja. Po svetu potekajo \xc5\xa1tevilne akcije, ki se zavzemajo za okolje ter \xc5\xa1irijo ozave\xc5\xa1\xc4\x8denost med prebivalstvom.'