b'\n_START_ARTICLE_\nMa\xc4\x8dji panda\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc4\x8dji panda meri 50 do 64 cm, njegov rep pa dodatnih 28 do 59 cm. Samci tehtajo od 3,7 do 6,2 kg, samice pa od 3 do 6 kg. V hladnih gorovjih uporabljajo svoj ko\xc5\xa1at rep za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred mrazom. Podobno kot velike pande imajo tudi ma\xc4\x8dje podalj\xc5\xa1ano zapestno kost, ki funkcionira skoraj kot palec in jim omogo\xc4\x8da bolj\xc5\xa1i oprijem pri plezanju. Ve\xc4\x8dino svojega \xc5\xbeivljenja namre\xc4\x8d pre\xc5\xbeivijo na drevesih, saj celo spijo na vi\xc5\xa1ini. V povpre\xc4\x8dju \xc5\xbeivijo od 8 do 10 let, znani so pa tudi primerki, ki jo jih do\xc5\xbeiveli celo 15.\n_START_SECTION_\nHabitat\n_START_PARAGRAPH_\nNaseljuje gozdna obmo\xc4\x8dja zmerne temperature med 10 in 25 \xc2\xb0C z majhnimi letnimi spremembami, na nadmorski vi\xc5\xa1ini od 2200 do 4800 m. Ma\xc4\x8dji panda je endemit v gozdovih Himalaje. Njen naravni habitat se razteza od vzno\xc5\xbeja vzhodnega Nepala do gorovja Qinling na vzhodu Kitajske.\xc2\xa0 Najdemo ga lahko v ju\xc5\xbenem Tibetu, v indijskih zveznih dr\xc5\xbeavah Sikim in Assam, Butanu, na severnih gorah Burme in na jugozahodu Kitajske, v gorah Hengduan v Se\xc4\x8duanu in gorovju Gongshan v Yunnanu. Mo\xc5\xbeno je, da \xc5\xbeivi tudi v jugozahodnem Tibetu in na severu indijske zvezne dr\xc5\xbeave Aruna\xc4\x8dal Prade\xc5\xa1, vendar to ni bilo dokumentirano. Lo\xc4\x8dena populacija pand je naseljena na visokih planotah severo-vzhodne indijske dr\xc5\xbeave Meghalaya.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nKo se prehranjujejo, so najbolj dejavni pono\xc4\x8di, ob zori in ob mraku. Enako kot veliki panda, tudi ma\xc4\x8dje pande ne prebavljajo celuloze, zato se v veliki meri hranijo z bambusom. Za razliko od svojih ve\xc4\x8djih sorodnikov pa jedo tudi mnogo druge hrane, kot so sadje, koreninice, jajca, gobe, trave in \xc5\xbeelod. Ob\xc4\x8dasno jedo tudi ribe in mr\xc4\x8des.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc4\x8dji panda je samotarska \xc5\xbeival, razen v obdobju parjenja, ko se tako samci kot samice parijo z ve\xc4\x8d partnerji. Samice spomladi ali poleti povr\xc5\xbeejo mladi\xc4\x8de, obi\xc4\x8dajno nekje od enega do \xc5\xa1tiri. Nekaj dni pred kotitvijo samice zberejo podrast, travo in listje ter zgradijo gnezdo v votlem drevesu ali v skalni razpoki. Mladi\xc4\x8di ostanejo v svojih gnezdih pribli\xc5\xbeno 90 dni, med tem \xc4\x8dasom pa zanje skrbijo matere. Samci se za svoje potomstvo ve\xc4\x8dinoma ne zanimajo.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc4\x8dji panda je zaradi deforestacije ogro\xc5\xbeena vrsta. Njihov naravni habitat se zaradi gozdarjenja in velika porasta kmetijske dejavnosti hitro kr\xc4\x8di. V zadnjih dveh desetletjih se je svetovna populacija ma\xc4\x8djih pand zmanj\xc5\xa1ala za 50\xc2\xa0%. Na svetu naj bi jih bilo le \xc5\xa1e 2500, zato posku\xc5\xa1ajo v \xc5\xbeivalskih vrtovih po svetu vzgojiti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d mladi\xc4\x8dev. (Sydneyjski \xc5\xbeivalski vrt Taronga je pri tem med uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1imi. Od leta 1977 se je tam rodilo 43 rde\xc4\x8dih pand.) V nevarnosti so tudi zaradi nezakonitega lova in prodaje na \xc4\x8drnem trgu. V Nepalu je ma\xc4\x8dji panda za\xc5\xa1\xc4\x8ditena \xc5\xbeivalska vrsta, vendar je krivolov kljub temu vse bolj prisoten, ve\xc4\x8d kot 90\xc2\xa0% nezakonitih aktivnosti pa ni nikoli prijavljenih. Organizacija Red Panda Network, ki se trudi re\xc5\xa1evati pande, je 15. septembra 2018 (mednarodni dan ma\xc4\x8djih pand) za\xc4\x8dela z veliko akcijo, v okviru katere razkrivajo mre\xc5\xbee nezakonitih dobaviteljev rde\xc4\x8dih pand in ozave\xc5\xa1\xc4\x8dajo javnost o pomembnosti ohranitve teh \xc5\xbeivali.'