b'\n_START_ARTICLE_\nAlkoholni delirij\n_START_SECTION_\nPotek\n_START_PARAGRAPH_\nDelirij se po navadi za\xc4\x8dne 24 ur po prenehanju pitja alkohola, redkeje 48 ur. Za\xc4\x8dne se s prisluhi. Alkoholik sli\xc5\xa1i, kako se o njem pogovarjajo stra\xc5\xa1ne stvari: na primer, kako ga bodo ubili ali pohabili. Vidi resni\xc4\x8dne osebe iz okolja, v katerem \xc5\xbeivi - le dialogi niso resni\xc4\x8dni (\xc4\x8desar se pa sam ne zaveda). Bolniku govorijo s podobno barvo glasu in naglasom. Tipi\xc4\x8dno obna\xc5\xa1anje je be\xc5\xbeanje, klicanje policije, zaklepanje v stanovanje. \xc4\x8cez nekaj ur nastopi druga faza, ko se prisluhom pridru\xc5\xbeijo \xc5\xa1e prividi. Bolniku se zdi, da dobiva na primer grozljiva sms sporo\xc4\x8dila po mobitelu, skozi vsa okna stanovanja vidi oboro\xc5\xbeene skupine ljudi, ki so obkolile njegovo stanovanje; vidi avtomobile, ki ga zasledujejo ... Do\xc5\xbeivlja tako hud strah, da pogosto \xc5\xbee v tej fazi naredi samomor. Velikokrat se bolniku zgodi nezgoda tudi med brezglavim begom (skok skozi okno). Pomo\xc4\x8d jim obi\xc4\x8dajno pomagajo v psihiatriji poiskati policija ali bli\xc5\xbenji, ki prepoznajo bolnikovo bolezensko stanje. Osnovni problem je v tem, da delirant globoko verjame, da je vse res, kar vidi in sli\xc5\xa1i ("Spremenjeni ljudje, spremenjeni dogodki").\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna simptoma sta zmedenost in vznemirjenost. Drugi pogosti simptomi so intenzivne halucinacije, kot so prikazni \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, ka\xc4\x8d ali podgan. To je lahko povezano z okoljem, npr. slike na stenah, ki bi si jih pacient lahko tolma\xc4\x8dil kot velikanske pajke, ki ga napadajo. V nasprotju s shizofreni\xc4\x8dnimi halucinacijami so halucinacije zaradi alkoholnega delirija predvsem vizualne, povezane pa so tudi s tipom, npr. oseba ima ob\xc4\x8dutek, da se po njej nekaj plazi. Ta pojav imenujemo formikacija. Alkoholni delirij je v\xc4\x8dasih povezan s hudim, nenadzorljivim tremorjem okon\xc4\x8din in sekundarnimi simptomi, kot so anksioznost, napadi panike in paranoja._NEWLINE_Alkoholni delirij je treba razlikovati od alkoholne halucinoze, ki se pojavi pri pribli\xc5\xbeno 20\xc2\xa0% hospitaliziranih alkoholikov in je le redko smrtna. Nasprotno se alkoholni delirij pojavi pri pribli\xc5\xbeno 5 do 10\xc2\xa0% zasvojencev z alkoholom in je brez zdravljenja smrten v 35\xc2\xa0% primerov.  Ozna\xc4\x8duje ga prisotnost spremenjene zavesti; to pomeni popolno haluciniranje brez prepoznavanja resni\xc4\x8dnega sveta. Za alkoholni delirij je zna\xc4\x8dilna tudi hiperaktivnost simpatikusa (visoka sr\xc4\x8dna frekvenca, visok krvni tlak in pospe\xc5\xa1eno dihanje), 35-60\xc2\xa0% pacientov ima tudi mrzlico.\n_START_SECTION_\nTerapija\n_START_PARAGRAPH_\nFarmakoterapija je simptomatska in podporna. Pacienta do izzvenenja simptomov navadno pomirijo z benzodiazepini, kot so diazepam, lorazepam ali oksazepam, v skrajnih primerih pa uporabimo tudi nizke odmerke antipsihotikov, kot je haloperidol. Zdraviti je treba tudi epilepti\xc4\x8dni status (status epilepticus), kadar se razvije._NEWLINE_V\xc4\x8dasih pomaga nadzor nad dra\xc5\xbeljaji iz okolja, kot npr. dobro osvetljeno in spro\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8de okolje. S tem zmanj\xc5\xa1amo mo\xc5\xbenost napa\xc4\x8dnega tolma\xc4\x8denja vizualnih zaznav, npr. halucinacije.'