b'\n_START_ARTICLE_\nMartin Ho\xc4\x8devar\n_START_SECTION_\nPoslovni uspeh\n_START_PARAGRAPH_\nMartin Ho\xc4\x8devar se rodil 7. oktobra 1810 v Podlogu pri Velikih La\xc5\xa1\xc4\x8dah. Obiskoval je normalko v Ljubljano, nato je pomagal o\xc4\x8detu, trgovcu s konji, pri trgovanju s konji. V letih 1836\xe2\x80\x9340 pa bil skupaj z bratom Janezom v slu\xc5\xbebi prvega zakupnika u\xc5\xbeitninskega davka na Kranjskem, Viranta v Ljubljani. Nato je za\xc4\x8del skupaj z bratom po ve\xc4\x8djih kraji samostojno pobirati u\xc5\xbeitninski davek v zakup, dokler se ni 1840 kot samostojen zakupnik stalno naselil v Kr\xc5\xa1kem, kjer je odprl gostilno, ki jo je 1847 opustil, in prevzel po\xc5\xa1to, ki jo je upravljal 1846\xe2\x80\x9372. Trgoval je tudi z vinom in vinogradi._NEWLINE_Za 18 let je vzel v najem posestvo Stra\xc5\xbeo pri \xc4\x8cate\xc5\xbeu, predvsem pa v vedno ve\xc4\x8dji meri jemal v zakup u\xc5\xbeitninski davek, 1868 je dobil v zakup gra\xc5\xa1kega skupaj s \xc5\xa1e enim podjetnim Slovencem tistega \xc4\x8dasa Josipom Gorupom. Ukvarjal se je tudi z gradbeni\xc5\xa1tvom, tako je njegovo podjetje prevzelo zidarska dela ob regulaciji Save in bilo udele\xc5\xbeeno pri gradnji \xc5\xbeeleznic. Ker ni imel potomcev, je velik del premo\xc5\xbeenja \xc5\xbee za \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja razdelil v dobrodelne namene in gradnjo \xc5\xa1ol.\n_START_SECTION_\nPodpiranje \xc5\xa1olstva\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde zgodaj je pokazal zanimanje za izobra\xc5\xbeevanje mladine in gradnjo \xc5\xa1ol. Sprva je nameraval sezidati \xc5\xa1tirirazrednice v Kr\xc5\xa1kem, Kostanjevici in Mokronogu, nato pa se je na prigovarjanje okrajnega glavarja Sch\xc3\xb6nwettra odlo\xc4\x8dil za me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo z nem\xc5\xa1kim u\xc4\x8dnim jezikom v Kr\xc5\xa1kem. Poslopje za ljudsko in me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo je 1875\xe2\x80\x937 je zgradil pod pogojem, da bo pouk na \xc5\xa1oli urejen tako, da bodo njeni u\xc4\x8denci po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1olanju brez te\xc5\xbeav lahko pre\xc5\xa1li na kako srednjo \xc5\xa1olo z nem\xc5\xa1kim u\xc4\x8dnim jezikom, me\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc5\xa1ola pa mora biti nem\xc5\xa1ki u\xc4\x8dni zavod._NEWLINE_Obstoj nem\xc5\xa1ke me\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xa1ole je zagotovil z donacijami v vrednosti 30.000 goldinarjev za njene u\xc4\x8dence; \xc4\x8de bi pa \xc5\xa1ola kdaj prenehala biti nem\xc5\xa1ka, pa se morejo donacije podeliti tistim u\xc4\x8dencem, ki obiskujejo kak podobno \xc5\xa1olo izven Kranjske. Na otvoritvi navzo\xc4\x8di minister Stremayr je sicer trdil, da u\xc4\x8denci ne bodo pozabili materin\xc5\xa1\xc4\x8dine, ker bo med \xc5\xa1olskimi predmeti tudi sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina, toda tak pouk je moral prvi ravnatelj Ivan Lapajne uvesti na lastno odgovornost in ob Ho\xc4\x8devarjevemu nasprotovanju._NEWLINE_\xc5\xa0ola je za\xc4\x8dela delovati oktobra 1878 z 18 u\xc4\x8denci. Ho\xc4\x8devar je v Kr\xc5\xa1kem sezidal ve\xc4\x8d poslopij za dr\xc5\xbeavne urade in uradni\xc5\xa1ka stanovanja, ve\xc4\x8d let je bil predsednik okrajnega \xc5\xa1olskega sveta in okrajni \xc5\xa1olski nadzornik, zadnja leta pa na\xc4\x8delnik premo\xc5\xbeenja mesta, imenovan je bil tudi za \xc4\x8dastnega me\xc5\xa1\xc4\x8dana Kr\xc5\xa1kega.\n_START_SECTION_\nDelovanje v politiki\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1848 je vstopil tudi v politiko, omenjali so ga v zvezi z volitvami v frankfurtski parlament v Leskovcu in Kr\xc5\xa1kem. \xc4\x8ceprav je bil ustanovni \xc4\x8dlan Slovenske matice, pa se je odvrnil od Slovencev. \xc5\xbde po letu 1870 je njegova hi\xc5\xa1a postala zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de kranjske nem\xc5\xa1ke stranke in njegovi stalni gostje so bili njeni vodilni predstavniki: Auerspergi, De\xc5\xbeman, Schaffer, Schrey, Suppan, Vesteneck._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dlan ljubljanske filharmonije, kazine in podru\xc5\xbenice Schulvereina. Leta 1871 je v mestni kuriji propadel na volitvah proti slovenskemu kandidatu. Kot poslanec nem\xc5\xa1ke napredne stranke je zastopal dolenjska mesta in trge 1873\xe2\x80\x939 v dr\xc5\xbeavnem zboru, 1877\xe2\x80\x9383 pa v kranjskem de\xc5\xbeelnem zboru. Kot poslanec ni bil aktiven, ampak je bil ve\xc4\x8dinoma na dopustih._NEWLINE_Ho\xc4\x8devar spada v tisto vrsto Slovencev, ki sta jih nacionalni radikalizem in konservativnost- to so poudarjali njegovi nasprotniki- odvra\xc4\x8dala od slovenske stranke in ki so bili prepri\xc4\x8dani da bo prelom z nem\xc5\xa1ko kulturo in jezikom zavrl njihov gospodarski, kulturni in politi\xc4\x8dni napredek. To je \xc5\xa1kodilo marsikateri dobro zami\xc5\xa1ljeni slovenski kulturni in gospodarski akciji._NEWLINE_Umrl 17. aprila 1886 v Kr\xc5\xa1kem. Za mestne reve\xc5\xbee je zapustil hiralnico, nekdanjo Valvasorjevo hi\xc5\xa1o in 30.000 goldinarjev (gld), za popravilo cerkve 6000, filharmoniji in siroti\xc5\xa1nici v Ljubljana, po 4000, za otro\xc5\xa1ko hiralnico sv. Elizabete v Ljubljani 1200, obrtnemu dru\xc5\xa1tvu in siroti\xc5\xa1nici v Gradcu po 5000, za zidanje \xc5\xa1ole v Kostanjevici ali Mokronogu 6000 gld. Njegovo poslovno in dobrodelno delo je nadaljevala njegova \xc5\xbeena Josipina.'