b'\n_START_ARTICLE_\nOperacionalizem\n_START_PARAGRAPH_\nOperacionalizem je raziskovalni pristop v sodobni znanosti, ki ga je opredelil ameri\xc5\xa1ki fizik in nobelovec Percy Williams Bridgman. Temelji na intuiciji, \xc4\x8digar pomena koncepta ne poznamo, razen \xc4\x8de imamo metodo merjenja zanj.\xc2\xa0\xc2\xbbObi\xc4\x8dajno je mi\xc5\xa1ljena teorija pomena,ki navaja, da kateri koli koncept ni ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d kot niz operacij; koncept je sinonimen z ustreznim nizom operacij.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Vir omenjene izjave je delo Logika moderne fizike (The Logic of Modern Physics), ki jo je Bridgman napisal leta 1927. Vidik operacionalista, na \xc5\xa1iroko razlo\xc5\xbeen v tej knjigi, je prvotno ugotovil \xc5\xa1tevilne zagovornike med prakti\xc4\x8dnimi fiziki in tistimi, ki se zgledujejo po tradiciji ameri\xc5\xa1kega pragmatizma, oziroma po novi filozofiji logi\xc4\x8dnega pozitivizma. Obstaja zelo malo verjetnosti, da je Bridgman nameraval nadaljevati z natan\xc4\x8dno in univerzalno teorijo smisla, ali s katerokoli sistemati\xc4\x8dno filozofsko teorijo nasploh. Njegovi spisi so bili predvsem "odsevi fizika", ki so izvirali iz eksperimentalne prakse in so bili usmerjeni k razlaganju znanstvenih metod s prvoosebnega vidika. S tem, ko so se Bridgmanove ideje \xc5\xa1irile, so se oblikovale v splo\xc5\xa1no filozofsko doktrino\xc2\xa0\xc2\xbboperacionalizma\xc2\xab\xc2\xa0oziroma\xc2\xa0\xc2\xbboperacionizma\xc2\xab. V tej obliki so imele mo\xc4\x8dan vpliv na mnogih podro\xc4\x8djih, zlasti v metodolo\xc5\xa1kih razpravah v psihologiji. Tako v filozofiji kot tudi v psihologiji je operacionalizem dandanes navadno obravnavan kot skrajni in zastarel na\xc4\x8din, vendar to ne pomeni, da je bil potencial Bridgmanovih originalnih idej izrabljen._NEWLINE_Nikjer pozitivisti\xc4\x8dno razo\xc4\x8daranje nad Bridgmanom ni bilo ve\xc4\x8dje, kot v obravnavi operacionalizma kot teorije pomena. Tam je bil nabor mo\xc5\xbenih objektov, ki skupaj tvorijo prito\xc5\xbebo, da operativne definicije niso dale zadostnega opisa smisla konceptov, tudi tam, kjer so bile operacije ustrezne za koncepte vpra\xc5\xa1anja._NEWLINE_Jedro problema je preve\xc4\x8d omejena predstava pomena, ki pomen zmanj\xc5\xa1uje do dolo\xc4\x8dene mere; temu pravimo Bridgmanova omejevalna doktrina pomena. \xc4\x8ceprav Bridgman ni zagovarjal splo\xc5\xa1no filozofsko teorijo pomena, so njegove pripombe razkrile njegove namere. P.W. Bridgman je dejal: \xc2\xbbO\xc4\x8ditno vemo, kaj mislimo z dol\xc5\xbeino, \xc4\x8de znamo povedati, kaj dol\xc5\xbeina vsakega oziroma kateregakoli predmeta je, in za fizika je to zadostno. \xc4\x8ce \xc5\xbeelimo izvedeti dol\xc5\xbeino objekta, moramo opraviti dolo\xc4\x8dene fizi\xc4\x8dne operacije. Koncept dol\xc5\xbeine je torej dolo\xc4\x8den, ko so dolo\xc4\x8deni postopki, s katerimi merimo dol\xc5\xbeina: to pomeni, da koncept dol\xc5\xbeine obsega ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d kot niz operacij, s katerimi je dol\xc5\xbeina dolo\xc4\x8dena. Na splo\xc5\xa1no, katerikoli koncept ni ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d kot niz operacij; koncept je sinonimen z ustreznim nizom operacij.\xc2\xab(Bridgman 1927, 5)_NEWLINE_Podobno je Bridgman prikazal tudi pobudo uporabe operacij, da bi naredili merilo smiselnosti: "\xc4\x8ce ima specifi\xc4\x8dno vpra\xc5\xa1anje pomen, mora obstajati mo\xc5\xbenost, da najdemo operacije, s katerimi lahko nanj odgovorimo."'