b'\n_START_ARTICLE_\nLimita zaporedja\n_START_SECTION_\nMatemati\xc4\x8dne definicije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo a je stekal\xc3\xad\xc5\xa1\xc4\x8de realnega zaporedja a\xe2\x82\x99, \xc4\x8de v vsaki okolici \xc5\xa1tevila a le\xc5\xbei neskon\xc4\x8dno mnogo \xc4\x8dlenov zaporedja. Zaporedje ima lahko eno, dve ali ve\xc4\x8d stekali\xc5\xa1\xc4\x8d - tudi neskon\xc4\x8dno mnogo. Obstajajo tudi zaporedja, ki stekali\xc5\xa1\xc4\x8da nimajo, npr. neomejena zaporedja. V matematiki se pogosto uporablja naslednji na\xc4\x8din izra\xc5\xbeanja: \xc4\x8de je zaporedje navzgor neomejeno, pravimo, da ima stekali\xc5\xa1\xc4\x8de neskon\xc4\x8dno (plus neskon\xc4\x8dno, tj.: ); \xc4\x8de je navzdol neomejeno, pa pravimo, da ima stekali\xc5\xa1\xc4\x8de minus neskon\xc4\x8dno (tj.: ). Neskon\xc4\x8dno in minus neskon\xc4\x8dno \xc5\xa1tejemo za nepravi stekali\xc5\xa1\xc4\x8di (ostala stekali\xc5\xa1\xc4\x8da so prava)._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo a je limita realnega zaporedja  a\xe2\x82\x99, \xc4\x8de v vsaki okolici \xc5\xa1tevila a le\xc5\xbeijo vsi \xc4\x8dleni zaporedja od neke dovolj velike vrednosti spremenlivke n naprej (druga\xc4\x8de povedano: zunaj te okolice lahko le\xc5\xbei samo kon\xc4\x8dno mnogo \xc4\x8dlenov zaporedja). \xc4\x8ce ima zaporedje eno samo stekali\xc5\xa1\xc4\x8de in je to stekali\xc5\xa1\xc4\x8de pravo, potem je to stekali\xc5\xa1\xc4\x8de limita. \xc4\x8ce ima zaporedje limito, pravimo, da konverg\xc3\xadra oziroma da je to konverg\xc3\xa9ntno zaporedje._NEWLINE_\xc4\x8ce zaporedje nima limite, pravimo, da diverg\xc3\xadra oziroma da je diverg\xc3\xa9ntno.'