b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0talenska gora\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0talenska gora (nare\xc4\x8dno \xc5\xa0talena hora (\xc2\xa0predvajaj\xc2\xa0)) je koro\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dina poimenovana po istoimenskem gorskem osamelcu med Krko in Glino na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem jugovzhodno od \xc5\xa0entvida ob Glini in severvzhodno od Celovca s tudi danes obstoje\xc4\x8dim istoimenskim razlo\xc5\xbeenim naseljem na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju gore._NEWLINE_\xc5\xa0talenska gora, ki ima strma pobo\xc4\x8dja, se dviguje nad vzhodnim obrobjem Gosposvetskega polja ter nad Celov\xc5\xa1kim poljem. Na mestu arheolo\xc5\xa1kih izkopavanj naselja Noreja pod vrhom gore na vi\xc5\xa1ini okoli 900 mnm se nahaja muzej na prostem.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa ju\xc5\xbenem in zahodnem pobo\xc4\x8dju je bilo v \xc4\x8dasu keltske kraljevine Norik mestno naselje Noreja, ki je le\xc5\xbealo na vi\xc5\xa1ini okoli 900 mnm in je obstajalo od okoli 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. do mirne voja\xc5\xa1ke zasedbe Rimljanov okoli leta 15 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Noreja je bila trgovsko in verjetno tudi sakralno, morda pa tudi upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de rimskemu imperiju prijatelskega Nori\xc5\xa1kega kraljestva s sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem in naselbino. V njej so bili naseljeni tudi rimski trgovci. Pravi razcvet je naseblina do\xc5\xbeivela sredi 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Tedaj se je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo priseljevanje italskih trgovcev in uvoz italskih predmetov. Zgrajen pa je bil tudi javni trg (forum) z baziliko._NEWLINE_V \xc4\x8dasu cesarja Klavdija, ki je Norik uredil kot rimsko provinco, so se prebivalci  \xc5\xa0talenske gore okoli leta 45 n. \xc5\xa1t. preselili v Virun._NEWLINE_Na vrhu \xc5\xa0talenske gore je bil utrjen tempelj Marsa Latobiusa. Danes na tem mestu stoji gotska cerkev sv. Marije Magdalene in sv. Helene  po kateri se gora tudi imenuje._NEWLINE_V zgodnji karantanski dobi so tudi Karantanci uporabljali vrh \xc5\xa0talenske gore kot versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de nad Gosposvetskim poljem, kot to dokazuje kip Triglava iz 8./9. stoletja, ki je neko\xc4\x8d stal pred cerkvijo in ki ga je premestil znameniti \xc5\xbeupnik in slovenski narodopisec Pavle Zablatnik v notranjost cerkve. Iz te dobe izvirajo \xc5\xa1tevilne kose\xc5\xbeevine v okolici, ki so ohranjale svoje posebne pravice vse tja do leta 1500, ko je neki kosez iz \xc5\xa1entlovren\xc5\xa1ke skupnosti moral opraviti \xc5\xa1e neko kose\xc5\xa1ko dol\xc5\xbenost. Ko je torej Primo\xc5\xbe Trubar leta 1550 pisal Katehizem in 1567 Cerkveno ordningo je na Koro\xc5\xa1kem naletel na vsaj v spominu \xc5\xa1e \xc5\xbeivo dr\xc5\xbeavno-pravno tradicijo oz. kontinuiteto. Iz tega \xc4\x8dasa se je v doma\xc4\x8dem slovenskem nare\xc4\x8dju ohranil znameniti pozdrav Bernarda Spanheimskega, ki je bil v 13. stoletju zapisan "Buge Vas primi gralva Venus". Danes je \xc5\xa1e ohranjen v doma\xc4\x8dem nare\xc4\x8dju v naslednji obliki "Bog Vas/te primi". \xc4\x8cez obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine je tudi potekal spored ustoli\xc4\x8devanja iz blji\xc5\xbene Bla\xc5\xbenje vasi tja to Krnskega gradu. Partov\xc4\x8dani pa so imeli ob ustoli\xc4\x8devanju karantanskih knezov tri dni prostega ropa._NEWLINE_Konec 19. stoletja se intenzivira narodnostni boj. Kot odgovor temu npr. najdemo podobo svetega Cirila in Metoda na vhodu v cerkev v \xc5\xa0entmartinu pod Frajnberkom (medtem ko je tamkaj\xc5\xa1na gospoda dala zapisati napise v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini). Cerkev je poslikal v neorafaelitskem slogu furlanski slikar Jakob Brollo. V \xc5\xa0entlovrencu je Jakob Brollo poslikal cerkev po \xc5\xbeelji doma\xc4\x8dinov. Napisi so tu v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini (pod fresko v apsidi pi\xc5\xa1e: Za tri dni zamenoj pridi). Napis nad vhodom na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de se je glasil "Bog jim daj sveti mir in pokoj". Med vojno je bil prepleskan, kasneje sta vreme in de\xc5\xbe odstranila belo barvo tako da je stari napis dolga leta spet krasil vhod, toda uni\xc4\x8den je bil v 1980ih letih._NEWLINE_Za\xc4\x8detek 20. stoletja sta bili ustanovljeni slovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo Edinost \xc5\xa0t. Toma\xc5\xbe ter Hranilnica in posojilnica \xc5\xa0t. Toma\xc5\xbe, ki sta bistveno prispevali k razcvetu kulturne, gospodarske in narodnostne dejavnosti v sami ob\xc4\x8dini \xc5\xa0enttoma\xc5\xbe kakor tudi dale\xc4\x8d naokoli, zlasti v celotni dana\xc5\xa1nji ob\xc4\x8dini  \xc5\xa0talenska Gora, kakor tudi v Gospe Sveti, v Pokr\xc4\x8dah in v Grab\xc5\xa1tanju, v \xc5\xa0entjakobu ob Cesti (danes del Celovca, od koder so prihajali  \xc4\x8dlani dru\xc5\xa1tva. \xc5\xa0e za \xc4\x8dasa nem\xc5\xa1ke okupacije so se prisilni delavci dobro nau\xc4\x8dili sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. 14. aprila 1942 so Nemci deportirali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de dve najvidnej\xc5\xa1i doma\xc4\x8di dru\xc5\xbeini. Ta \xc4\x8das je Matja\xc5\xbe Kmecl literarno obdelal v igri pod naslovom Ta hi\xc5\xa1e je moja a vendar moja ni.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nPri arheolo\xc5\xa1kih izkopavanjih od leta 1948 dalje, ki so potekala na podro\xc4\x8dju velikem 3,5 km\xc2\xb2 so bile odkrite zanimive stavbe naselja Noreja. Zgradbe so bile grajene po rimskem zgledu in so obsegale nastavitvene hi\xc5\xa1e, delavnice, trgovine in javna kopali\xc5\xa1\xc4\x8da... Najdeni napisi v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini pri\xc4\x8dajo o ob\xc5\xa1irni trgovini z Italijo, ki je bila pomembna predvsem za tu pridobljeno \xc5\xbeelezo.\n_START_SECTION_\nSlovensko nare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina \xc5\xa0talenska Gora v celoti pripada poljanskemu govoru oz. poljan\xc5\xa1\xc4\x8dini Celov\xc5\xa1kega Polja (oz. Celov\xc5\xa1ke ravnine), ki je prehodno podnare\xc4\x8dje oz. govor med ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino (kateri se pri\xc5\xa1teva) in podjun\xc5\xa1\xc4\x8dino (glej Slovenska nare\xc4\x8dja). Kot posebna razli\xc4\x8dica ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dine je bila \xc5\xbee identificirana s strani Janeza Scheinigga in potrjena v mednarodno priznani dijalektolo\xc5\xa1ki disertacij dr. Katje Sturm-Schnabl. Scheinigg v svojem delu "Die Assimilation..." razdeli ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino v tri enote in sicer spodnji Ro\xc5\xbe, zgornji Ro\xc5\xbe in Celov\xc5\xa1ka ravnina: "...Die dritte Unter-Mundart herrscht in der Ebene um Klagenfurt (kl.), sie hat mit der ersten die Aussprache des e und o gemein, unterscheidet sich aber von den beiden vorhergehenden durch die h\xc3\xa4ufige Zur\xc3\xbcckziehung des accentes, wo ihn jene auf den Endsilben haben; dies gilt namentlich vom Neutrum der Substantive und Adjktive, z.B. ...".'