b'\n_START_ARTICLE_\nBitka pri Verdunu\n_START_SECTION_\nPomen Verduna\n_START_PARAGRAPH_\nVerdun je bil pravzaprav trdnjava, ki jo je v \xc4\x8dasu Ludvika XIV. postavil slavni graditelj utrdb Vauban in je predstavljal glavno utrjeno postojanko na poti v Pariz. Trdnjava je bila prvi\xc4\x8d oblegana in premagana v  vojni med revolucionarno Francijo in Prusijo, ko se je Verdun po komaj dvodnevnem obleganju vdal Prusom._NEWLINE_Drugi\xc4\x8d je bilo mesto oblegano v francosko-pruski vojni leta 1870. Takrat je mesto klonilo po \xc5\xa1esttedenskem obleganju.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nNemci so se pred Verdunom ustavili med prvo svetovno vojno \xc5\xbee tretji\xc4\x8d v dobrih sto letih. Vrhovni poveljnik francoske vojske, general Joffre je sicer leta 1914 med francoskim umikom v skladu z obrambnim na\xc4\x8drtom svojemu podrejenemu generalu Sarrailu ukazal, naj se umakne iz mesta in prepusti Verdun nasprotniku. Sarrail pa je ukaz zavrnil in svoje enote zadr\xc5\xbeal v mestu. Verdun pa v tistem \xc4\x8dasu ni bil med glavnimi cilji nem\xc5\xa1ke vojske, ki je proti Parizu prodirala na drugem obmo\xc4\x8dju. Zato je v mestu vladal mir \xc5\xa1e vse do leta 1916, ko se je polo\xc5\xbeaj spremenil - Verdun je postal glavni cilj nem\xc5\xa1kega napada, nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete pa so se proti njemu pognale z izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d, komaj 15 kilometrov oddaljenih od centra mesta.\n_START_SECTION_\nRazlogi za napad\n_START_PARAGRAPH_\nNapad na Verdun so Nemci spro\xc5\xbeili zato, da bi iz\xc4\x8drpali nasprotnika. Zavezniki so na zahodni fronti namre\xc4\x8d v za\xc4\x8detku leta 1916 za\xc4\x8denjali dobivati premo\xc4\x8d in nem\xc5\xa1ko vrhovno poveljstvo se je odlo\xc4\x8dilo, da mora vojno na zahodu \xc4\x8dim prej kon\xc4\x8dati. Francijo, na zahodu glavno nem\xc5\xa1ko nasprotnico, je bilo treba prisiliti, da bi kapitulirala. Nemci so upali, da si bodo z napadom na Verdun in z njegovim zavzetjem odprli pot proti Parizu, \xc4\x8de pa do zavzetja ne bi pri\xc5\xa1lo, naj bi verdunsko boji\xc5\xa1\xc4\x8de nase \xc2\xbbprivezalo\xc2\xab\xc2\xa0toliko francoskih enot, da bi lahko Nemci pre\xc5\xa1li v napad kje drugje na zahodni fronti.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek napadov\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Verdun sta varovali dve mo\xc4\x8dni trdnjavi, Fort Douaumont in Fort Vaux, za obrambo katerih je skrbelo pol milijona francoskih vojakov, ki so bili nastanjeni v obeh trdnjavah in v okolici mesta samega._NEWLINE_Nemci so na obmo\xc4\x8dju napada zbrali pribli\xc5\xbeno milijon vojakov in 850 kosov artilerijskega oro\xc5\xbeja, name\xc5\xa1\xc4\x8denega globoko v zaledju. V skladu s takratno doktrino so Nemci napad na dvanajst kilometrov \xc5\xa1iroki fronti za\xc4\x8deli z artilerijsko pripravo terena._NEWLINE_Bitka za Verdun se je za\xc4\x8dela 21. februarja 1916 ob deveti uri zjutraj, prva granata, ki so jo Nemci izstrelili iz Kruppovega 380-milimetrskega topa, name\xc5\xa1\xc4\x8denega 30 kilometrov od Verduna pa je zadela mestno katedralo. Po deveturnem obstreljevanju mesta in obeh utrdb, v katerem so Nemci uporabili tudi granate s strupenim plinom, se je za\xc4\x8del pehotni napad, v katerem je sodelovalo 140.000 nem\xc5\xa1kih vojakov._NEWLINE_Obstreljevanje, na katerega so francozi odgovorili z artilerijskim ognjem in pri tem prav tako uporabili granate, napolnjene z bojnim plinom fosgenom, je v veliki meri po\xc5\xa1kodovalo obrambne polo\xc5\xbeaje francozov in jim prizadelo velike izgube. Hkrati so Francozi tudi takoj vzpostavili oskrbovalno pot z zaledjem, ki se je je skozi bitko oprijelo ime \xc2\xbbSveta cesta\xc2\xab. Obramba te pomembne prometnice je postala ena najpomembnej\xc5\xa1ih strate\xc5\xa1kih prioritet francozov v bitki za Verdun._NEWLINE_Nemci so naslednji dan nadaljevali z obstreljevanjem in na ta odsek pripeljali tudi ve\xc4\x8d kot 150 letal, ki so postala klju\xc4\x8dnega pomena pri korekciji artilerijskega ognja. Nem\xc5\xa1ke juri\xc5\xa1ne enote pa so v tej bitki prvi\xc4\x8d uporabile tudi novo oro\xc5\xbeje \xe2\x80\x93 metalce ognja._NEWLINE_Tretji dan so Nemci napredovali za pet kilometrov in zajeli 3000 vojnih ujetnikov. Prodrli so vse do vasi Samogneux. Vas so zasedli zaradi napake v komunikacijah med francozi, ki so, misle\xc4\x8d, da je vas \xc5\xbee zasedena, za\xc4\x8deli obstreljevati lastne enote_NEWLINE_Naslednji dan so napredovali \xc5\xa1e dva kilometra in zajeli novih 10.000 francoskih vojakov, kar je mo\xc4\x8dno zbilo moralo francoske vojske in povzro\xc4\x8dilo dezertacijo severnoafri\xc5\xa1ke divizije, sestavljeno iz vojakov iz Maroka in Al\xc5\xbeirije. Med tem incidentom so Francozi celo streljali na be\xc5\xbee\xc4\x8de vojake in jih precej pobili, vendar bega niso ustavili.\n_START_SECTION_\nPadec Douaumonta\n_START_PARAGRAPH_\nNemci so se v naslednjih dneh hitro pribli\xc5\xbeali Douaumontu in ga 25. februarja, \xc4\x8detrti dan ofenzive, zasedli. Francozi so namre\xc4\x8d podcenjevali hitrost nem\xc5\xa1kega prodora in so bili na obrambo slabo pripravljeni. Nem\xc4\x8dija je v teh za\xc4\x8detnih dneh bojev dosegla velike uspehe, dva njihova \xc4\x8dastnika pa sta dobila najvi\xc5\xa1je nem\xc5\xa1ko voja\xc5\xa1ko odlikovanje, Pour le M\xc3\xa9rite. Odlikovanja je na boji\xc5\xa1\xc4\x8du podelil cesar Vilijem II. osebno, saj je bil tiste dni na fronti in si je osebno ogledoval napredovanje svoje vojske. Peti nem\xc5\xa1ki armadi, ki je prav tako naskakovala Verdun, pa je poveljeval cesarjev sin, kronski princ Vilijem Pruski._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Douaumont padel, pa so Francozi uspeli ostati v Verdunu. Po \xc2\xbbSveti cesti\xc2\xab\xc2\xa0so v mesto pripeljali dodatnih 190.000 vojakov, 23.000 ton streliva in drugega materiala. Kmalu za tem je spomladansko de\xc5\xbeevje ustavilo oskrbo, srditi boji za drugo trdnjavo pri Verdunu in mesto samo pa so se nadaljevali z enako intenzivnostjo.\n_START_SECTION_\nBoji za Vaux in Mort-Homme\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo trdnjavo pri Verdunu, Vaux, so Francozi zagrizeno branili in 2. marca odbili nem\xc5\xa1ki naskok. Isti dan so Nemci ob enem izmed napadov zajeli francoskega stotnika Charlesa de Gaulla. V ujetni\xc5\xa1tvu se je de Gaulle, ki je bil v drugi svetovni vojni vodja Svobodnih Francozov v boju proti nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji, spoznal z mladim ujetim ruskim \xc4\x8dastnikom Mihailom Tuha\xc4\x8devskim. Tuha\xc4\x8devski je pozneje v Rde\xc4\x8di armadi napredoval do \xc4\x8dina mar\xc5\xa1ala, leta 1938 pa ga je dal Stalin ustreliti zaradi domnevne veleizdaje._NEWLINE_V za\xc4\x8detku marca so se za\xc4\x8deli tudi spopadi za vzpetino Mort-Homme, ki je predstavljala odli\xc4\x8dno opazovalno to\xc4\x8dko in je bila kot taka strate\xc5\xa1ko pomembna za nadaljevanje bojev. \xc5\xa0estega marca so Nemci za\xc4\x8deli s topni\xc5\xa1ko bara\xc5\xbeo, mo\xc4\x8dno kot na za\xc4\x8detku napadov na Verdun, potem pa je v mo\xc4\x8dnem sne\xc5\xbenem viharju pehota za\xc4\x8dela z naskokom. Francozi so hrib kljub 1200 ujetim vojakom in \xc5\xa1tevilnim \xc5\xbertvam, zadr\xc5\xbeali. Bitka za Mort Homme je trajala ve\xc4\x8d tednov, na obeh straneh pa je padlo na tiso\xc4\x8de vojakov, vendar je polo\xc5\xbeaj ostal nespremenjen. Podobno je bilo tudi na drugem koncu boji\xc5\xa1\xc4\x8da, pri Vauxu._NEWLINE_Devetega aprila so Nemci izvedli nov napad na Mort-Homme, ki je tudi spodletel in je zahteval 2200 mrtvih in ranjenih napadalcev.\n_START_SECTION_\nBoji za Malincourt in Avocourt\n_START_PARAGRAPH_\nNemci so 20. marca v boj med vasema Malincourt in Avocourt poslali v napadih na utrjene postojanke izurjeno  11. bavarsko divizijo. Njen poveljnik von Kneussel je leta 1915 dobil Pour le M\xc3\xa9rite za ponovno zavzetje avstro-ogrske trdnjave Przemysl v Galiciji, ki so jo pozimi 1914 zavzeli Rusi, leto pozneje pa so jo nem\xc5\xa1ko-avstrijske sile ponovno osvojile. Divizija je ob informacijah o polo\xc5\xbeaju francoskih minskih poljih in bode\xc4\x8dih \xc5\xbeicah, v \xc5\xa1tirih urah zasedla francoske polo\xc5\xbeaje in zajela celotno sovra\xc5\xbeno brigado, 2800 mo\xc5\xbe s 25 te\xc5\xbekimi strojnicami. Naslednji dan pa se je nem\xc5\xa1ko napredovanje ustavilo. Branilci so jih obkolili s treh strani in jim zadali hude izgube; padlo je okoli 2400 mo\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nPreskrba po \xc2\xbbSveti cesti\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nBranilci so uspeli po \xc2\xbbSveti cesti\xc2\xab\xc2\xa0preskrbovati frontne \xc4\x8dete. Dnevno so poslali v Verdun 6000 tovornjakov ali vozov in tako tedensko oskrbeli enote s 50.000 tonami materiala in 90.000 vojaki. Prevoznost ceste je zagotavljalo okoli 20.000 vojakov, ki so cesto dnevno utrjevali. V blato, ki je nastalo po vsakem de\xc5\xbeevju so polo\xc5\xbeili 750.000 ton kovinskih palic.\n_START_SECTION_\nRazbremenjevanje Verduna\n_START_PARAGRAPH_\nDo aprila so bile izgube pri Verdunu ogromne. Predvideva se, da je v bojih padlo ali bilo ranjenih 89.000 Francozov in 81.000 Nemcev._NEWLINE_Za razbremenitev francoske vojske pri Verdunu so za\xc4\x8deli Angle\xc5\xbei aprila 1916 pripravljati ofenzivo. Prva te\xc5\xbeava je bila reorganizacija vojske, saj je imelo Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo v tistem \xc4\x8dasu majhno in strogo profesionalno vojsko, v vojnem \xc4\x8dasu pa so za\xc4\x8deli z naborniki popolnjevati svojo armado. V ta namen so pripravili posebne voja\xc5\xa1ke vaje, ki naj bi milijonsko vojsko pripravile na boje na frontnih \xc4\x8drtah._NEWLINE_Britansko oto\xc4\x8dje pa so Nemci oblegali s podmornicami in posku\xc5\xa1ali zlomiti britansko moralo z letalskimi napadi in napadi na vojake, stacionirane v Franciji, z bojnimi strupi.\n_START_SECTION_\nPoletni boji\n_START_PARAGRAPH_\nVes maj so na podro\xc4\x8dju Verduna potekali manj\xc5\xa1i spopadi, zaradi \xc4\x8desar so Nemci mobilizirali vse ve\xc4\x8d vojakov in kmalu je v Nem\xc4\x8diji za\xc4\x8delo zmanjkovati za delo sposobnih ljudi. Sredi maja so okupacijske oblasti v zasedenih delih Francije za delo na nem\xc5\xa1kih kmetijah deportirale 25.000 francoskih mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk. Nekaj dni kasneje so okupacijske oblasti v zasedeni Belgiji vsem nezaposlenim Belgijcem ukazale, da morajo sprejeti delo v Nem\xc4\x8diji. Odloke je antantna propaganda z najve\xc4\x8djim veseljem izkoristila kot nov primer \xc2\xbbtevtonskega barbarstva\xc2\xab in nasilja nad svobodo ter nevtralne dr\xc5\xbeave, \xc5\xa1e posebej Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, pozvala v \xc2\xbbkri\xc5\xbearsko vojno proti tiraniji\xc2\xab._NEWLINE_Francozi so konec maja poskusili ponovno zasesti Douaumont, a so utrpeli hude izgube. Pomo\xc4\x8d Rusiji se je tako oddaljila, ve\xc4\x8dja ruska ofenziva prav tako in za pomo\xc4\x8d Francozom pri Verdunu je bilo treba spro\xc5\xbeiti ofenzivo za zahodni fronti.\n_START_SECTION_\nPadec morale v Nem\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\n7. junija, po trimese\xc4\x8dnem obleganju so uspeli Nemci zavzeti tudi Vaux. \xc5\xa0eststo pre\xc5\xbeivelih branilcev je od\xc5\xa1lo v ujetni\xc5\xa1tvo, njihovemu poveljniku pa je nem\xc5\xa1ki kronski princ zaradi juna\xc5\xa1kega odpora vrnil sabljo in mu dovolil, da jo nosi tudi v ujetni\xc5\xa1tvu, kar je bila tedaj najve\xc4\x8dja \xc4\x8dast, ki jo lahko zmagovalec izka\xc5\xbee premagancu._NEWLINE_Kljub padcu obeh trdnjav pa francoski poveljnik general P\xc3\xa9tain ni hotel predati Verduna. Britanci so se odlo\xc4\x8dili, da bodo v za\xc4\x8detku julija na Somi spro\xc5\xbeili veliko ofenzivo, ki bo od Verduna odvrnila del nem\xc5\xa1kih \xc4\x8det. Poleg tega pa so tudi dobro vedeli, da so nem\xc5\xa1ki civilisti za\xc4\x8deli izgubljati moralo. V mestih so izbruhnile protivojne demonstracije. Hrane v Nem\xc4\x8diji je namre\xc4\x8d zmanjkovalo in antantna blokada je centralne sile popolnoma odrezala od ostalega sveta. Zaradi lakote je leta 1915 umrlo skoraj 90.000 ljudi, leta 1916 pa se je to \xc5\xa1tevilo dvignilo na 120.000. Ljudje so za\xc4\x8deli protestirati proti vojni. Pri tem je imel pomembno vlogo vodja socialistov Karl Liebknecht, ki se je v poslanski zbornici zavzemal za kon\xc4\x8danje vojne._NEWLINE_Konec junija je izbruhnila tridnevna protestna stavka, ki se je je udele\xc5\xbeilo 55.000 delavcev. Zaradi hujskanja delavcev proti vojni so Liebknechta izklju\xc4\x8dili iz parlamenta in ga obsodili na dve leti prisilnega dela. Nekaj tednov kasneje so mu kazen podvojili. Liebknecht je ostal v zaporu do konca vojne, ko pa je padla monarhija, novembra 1918, so ga izpustili. Januarja 1919 je z Roso Luxemburg poskusil zanetiti bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ko revolucijo, a je propadla, njega in Luxemburgovo pa so ubili.\n_START_SECTION_\nFrancoski protinapad\n_START_PARAGRAPH_\nFrancozi so 24. oktobra pri Verdunu spro\xc5\xbeili prvo ofenzivo v letu 1916. Ponovno so uspeli zasesti Fort Douaumont in zajeti 6000 nem\xc5\xa1kih vojakov. Do decembra so si ponovno priborili linije, ki so jih februarja zapustili, in bitka za Verdun se je kon\xc4\x8dala 15. decembra 1916.\n_START_SECTION_\nIzgube\n_START_PARAGRAPH_\nOd februarja do decembra so Nemci izgubili okoli 600.000 vojakov, prav toliko padlih so imeli tudi Francozi. V bitkah pri Verdunu in na Somi je sodelovalo 127 nem\xc5\xa1kih divizij in 169 antantnih, od tega 106 francoskih, 56 britanskih, \xc5\xa1est belgijskih in ena ruska._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki predsednik vlade von Bethmann Hollweg je 12. decembra 1916 antanti ponudil mirovna pogajanja, vendar je v izjavi poudaril voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8d centralnih sil in pa dejstvo, da so \xc2\xbbcentralne sile po potrebi odlo\xc4\x8dene nadaljevati vojno do zmagovitega konca\xc2\xab. Antantni zavezniki so nem\xc5\xa1ko ponudbo sprejeli in jo ob prvi prilo\xc5\xbenosti zavrnili, zaradi \xc4\x8desar se je prva svetovna vojna nadaljevala \xc5\xa1e dve leti.\n_START_SECTION_\nOdzivi na bitko po svetu\n_START_PARAGRAPH_\nMed najhuj\xc5\xa1imi boji pri Verdunu so se v Kienthalu v nevtralni \xc5\xa0vici zbrali \xc4\x8dlani Druge socialisti\xc4\x8dne internacionale. Francoski in nem\xc5\xa1ki socialisti so se zedinili in izdali skupen razglas, da je vojna kapitalisti\xc4\x8dna zarota, bitka za dobi\xc4\x8dke proizvajalcev oro\xc5\xbeja in osvajanje tujih ozemelj. Tako so vojno obsodili kot nekaj, za kar delavskemu razredu ni mar, vendar ta razglas ni pomagal ustaviti vojne._NEWLINE_Da bi pomagali Franciji, so Rusi spro\xc5\xbeili ofenzivo na vzhodu, Italijani pa so odprli so\xc5\xa1ko fronto. Obe fronti sta sicer nase \xc2\xbbprivezali\xc2\xab\xc2\xa0veliko nem\xc5\xa1kih in avstro-ogrskih enot, vendar Francozov pri Verdunu nista bistveno razbremenili.\n_START_SECTION_\nIrska vstaja\n_START_PARAGRAPH_\nNa Irskem pa je 1000 irskih republikancev na velikono\xc4\x8dni ponedeljek leta 1916 v Dublinu zasedlo po\xc5\xa1to, sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in \xc5\xa1e nekaj zgradb v centru mesta. Upali so, da bodo tako lahko dosegli samostojnost, saj so Britanci svojo vojsko potrebovali na fronti in zato na Irskem ne bi mogli izvesti ve\xc4\x8dje akcije. Kljub temu so britanske enote na upor odgovorile z nasiljem in v enem tednu zadu\xc5\xa1ile vstajo. V bojih za neodvisnost Irske je tako padlo 64 irskih borcev, 134 britanskih vojakov in policistov, 220 civilistov pa je umrlo v medsebojnih spopadih in zaradi britanskega topni\xc5\xa1kega obstreljevanja mestnega centra. Petnajst upornikov so Britanci po predaji ustrelili, upor pa je bil kljub za\xc4\x8dasni zadu\xc5\xa1itvi gibanja za neodvisnost za\xc4\x8detek konca britanske okupacije Irske.'