b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Osole (arheolog)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOsole je leta 1952 diplomiral iz biologije in geologije na ljubljanski Prirodoslovno matemati\xc4\x8dni fakulteti. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je pou\xc4\x8deval na gimnaziji, nato se je zaposlil na In\xc5\xa1titutu za prazgodovino \xc4\x8dloveka pri ljubljanski univerzi. Leta 1964 je od akademika Sre\xc4\x8dka Brodarja nasledil vodstvo katedre za kvartarologijo in njegova predavanja na FNT, 1969 pa \xc5\xa1e na oddelku za arheologijo Filozofske fakultete. 1969 je bil izvoljen za izrednega, 1975 pa rednega profesorja na FNT v Ljubljani. Strokovno se je izpopolnjeval v Nem\xc4\x8diji, na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, Slova\xc5\xa1kem in v Veliki Britaniji. Odkril in raziskal je \xc5\xa1tevilna paleolitska najdi\xc5\xa1\xc4\x8da v Sloveniji (Ov\xc4\x8dja jama in Zakajeni spodmol blizu Prestranka, \xc5\xbdupanov spodmol blizu Sajev\xc4\x8d, Matja\xc5\xbeeve kamre pri Sopotu blizu \xc5\xbdirov, Babja jama blizu Doba, Lukenjska jama v Pre\xc4\x8dni). Pri prou\xc4\x8devanju kamenega in ko\xc5\xa1\xc4\x8denega orodja je mlaj\xc5\xa1i paleolitik - gravettiensko kulturo - razdelil na 3 podstopnje (gravettien, trdigravettien in epigravettien). Objavil je preko 100 znanstvenih, strokovnih in poljudnoznanstvenih \xc4\x8dlankov. Poro\xc4\x8den je bil z antropologinjo Zlato Dolinar Osole.'