b'\n_START_ARTICLE_\nSezona Velikih nagrad 1932\n_START_SECTION_\nPoro\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\nV sezoni je bilo dominantno mo\xc5\xa1tvo Alfa Romeo, ki je osvojilo konstruktorski naslov prvaka, med dirka\xc4\x8di pa je izstopal Tazio Nuvolari, ki je zmagal na \xc5\xa1estih dirkah, od tega na dveh od treh dirk evropskega prvenstva, in postal evropski prvak. Pravila so ostala enaka kot v predhodni sezoni, le da je bila minimalna dol\xc5\xbeina dirk najvi\xc5\xa1jega tipa Grandes \xc3\x89preuves zni\xc5\xbeana pa pet ur, maksimalna dol\xc5\xbeina je bila deset ur. Prvenstvene dirke so potekale pod pravili Formula libre, kar pomeni neomejena delovna prostornina motorjev, te\xc5\xbea dirkalnika, porab goriva in oblika \xc5\xa1asij. Edina omejitev pri \xc5\xa1asijah je bila maksimalna \xc5\xa1irina dirkalnika, ki je bila pri dvosede\xc5\xbenikih 1000\xc2\xa0mm, pri enosede\xc5\xbenikih pa 800\xc2\xa0mm. V dirkalniku je bil lahko naenkrat le en dirka\xc4\x8d, menjave so bile dovoljene le v boksih. Pri postankih v boksih sta poleg dirka\xc4\x8dev lahko sodelovala dva mehanika na dirkalnik. Po teh pravilih sta potekali le prvenstveni dirki za Veliko nagrado Italije in Veliko nagrado Francije, saj je bila dirka za Veliko nagrado Nem\xc4\x8dije dolga le \xc5\xa1tiri ure, sedemin\xc5\xa1tirideset minut in dvaindvajset sekund, prvotno predvidena dirka za Velika nagrada Belgije pa je potekala pod pravili \xc5\xa1portnih dirkalnikov in ni \xc5\xa1tela za prvenstvo._NEWLINE_Tako so v sezoni potekale tri dirke najvi\xc5\xa1jega tipa Grandes \xc3\x89preuves, ki so \xc5\xa1tele za konstruktorsko in dirka\xc5\xa1ko prvenstvo, ob teh je potekalo \xc5\xa1e enajst pomembnej\xc5\xa1ih mednarodnih Grand Prix dirk, ki so bile dele\xc5\xbene velike pozornosti medijev in gledalcev, ter na katerih so nastopali najbolj\xc5\xa1i dirka\xc4\x8di. Ob njih je potekalo \xc5\xa1e osemnajst regionalnih dirk, nekatere so imele tudi mednarodno udele\xc5\xbebo, toda teh dirk so se udele\xc5\xbeevali ve\xc4\x8dinoma lokalni in neuveljavljeni dirka\xc4\x8di, organizirali so jih avtomobilisti\xc4\x8dni klubi, na dirkah pa so sodelovali obi\xc4\x8dajno tudi dirkalniki ni\xc5\xbejih dirka\xc5\xa1kih razredov._NEWLINE_Velika nagrada Alessandrie, ki bi morala potekati 27. marca je bila odpovedana zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav. Velika nagrada Belgije, ki je bila na\xc4\x8drtovana za 10. julijja je bila odpovedana aprila. Belgijski avtomobilisti\xc4\x8dni klub je kot razloge navedel neizpolnjena pri\xc4\x8dakovanja glede lanske dirke ter veliko tveganje izpeljave dirke v gospodarski krizi v istem mesecu, kot so potekale \xc5\xbee dirke za Veliko nagrado Nem\xc4\x8dije, Veliko nagrado Francije in 24 ur Spaja. Velika nagrada Mad\xc5\xbearske, ki bi morala potekati 1. maja, je bila v zadnjem trenutku, konec aprila, odpovedana zaradi nepredvidenih te\xc5\xbeav pri organizaciji dirke. Velika nagrada \xc5\xa0panije, ki bi morala potekati 25. septembra je bila odpovedana brez znanega razloga. Ker bi morala biti to \xc4\x8detrta prvenstvena dirka, so potekali pogovori, da bi ena od drugih dirk \xc5\xa1tela za prvenstvo, toda to se ni uresni\xc4\x8dilo. Velika nagrada Mugella je bila na\xc4\x8drtovana za 29. maja, toda zaradi neznanega razloga je bila najprej prestavljena, nato pa odpovedana.'