b'\n_START_ARTICLE_\nJezero Bunyonyi\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\n29 otokov, ki so zgo\xc5\xa1\xc4\x8deni na sredini jezera, je ve\xc4\x8dinoma nenaseljenih. Ve\xc4\x8dina infrastrukture pa je namenjena turizmu ter osnovni in srednji \xc5\xa1oli._NEWLINE_Globina jezera ni to\xc4\x8dno znana, podatki pa se nahajajo od 44 metrov do 900 metrov. \xc4\x8ce dr\xc5\xbei slednje, je Bunyonyi drugo najglobje jezero v Afriki. Voda na povr\xc5\xa1ju se lahko segreje do 25\xc2\xbaC. V za\xc4\x8detku 20. stoletja so v jezero posku\xc5\xa1ali naseliti ribe in v 30ih letih je ribolov postala profitna dejavnost. Na \xc5\xbealost so v 60ih letih ribe zaradi okoljskih sprememb za\xc4\x8dele mno\xc5\xbei\xc4\x8dno umirati. Leta 2002 so znova posku\xc5\xa1ali naseliti ribe v jezero, vendar tudi tokrat brez ve\xc4\x8djega uspeha. Tako danes v jezeru \xc5\xbeivi malo vrst rib in rakov._NEWLINE_Jezero Bunyonyi je znano po \xc5\xa1tevilnih pticah, ki domujejo na njegovih bregovih \xe2\x80\x93 zaenkrat so zabele\xc5\xbeili ve\xc4\x8d kot 200 razli\xc4\x8dnih vrst. Beseda bunyonyi sicer pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbprostor z veliko pticami\xc2\xab._NEWLINE_Jezero Bunyonyi je eno redkih afri\xc5\xa1kih jezer, kjer je plavanje mogo\xc4\x8de \xe2\x80\x93 v jezeru namre\xc4\x8d ni bilharzije._NEWLINE_Glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de jezera je vas Bufuka, podro\xc4\x8dje okoli jezera pa naseljujejo pripadniki plemena Bakiga in pigmejci Batwa.\n_START_SECTION_\nAkampene - Otok kazni (Punishment Island)\n_START_PARAGRAPH_\nPripadniki plemena Bakiga so v preteklosti v poduk drugim na otok (oto\xc4\x8dek z enim drevesom) po\xc5\xa1iljali neporo\xc4\x8dena nose\xc4\x8da dekleta, ki so nato zaradi lakote ali med poskusom plavanja na celino (veliko ljudi ob jezeru \xc5\xa1e danes ne zna plavati) umrle. Odrasel mo\xc5\xa1ki, ki ni imel dovolj krav za pla\xc4\x8dilo za nevesto, je lahko z otoka re\xc5\xa1il dekle. Prakso so opustili v prvi polovici 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nOtok Bushara\n_START_PARAGRAPH_\nTa otok je dom Dru\xc5\xbebe za razvoj jezera Bunyonyi (Lake Bunyonyi Development Company), organizacije, ki je tesno povezana z Ugandsko cerkvijo, glavno cerkveno organizacijo ob jezeru. S pomo\xc4\x8djo turizma zbirajo denar za razli\xc4\x8dne razvojno naravnane projekte ob Bunyonyiju._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja zanimivost Bushare pa je evkaliptusov gozd, ki jasno ka\xc5\xbee, kako hitro evkaliptusova drevesa rastejo. Hribi okoli jezera Bunyonyi so bili v preteklosti pogozdeni, vendar so ljudje zaradi pomanjkanja prostora skr\xc4\x8dili ve\xc4\x8dino gozdov in ustvarili polja. Da bi izbolj\xc5\xa1ali razmere, so uvozili evkaliptusova drevesa, ki pa imajo poleg prednosti (hitra rast) tudi svojo slabost \xe2\x80\x93 iz zemlje posrkajo vse hranilne snovi in zemlja postane nerodovitna.\n_START_SECTION_\nBwama in Njuyeera (Sharpov otok)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kotski misijonar, doktor Leonard Sharp je leta 1921 pri\xc5\xa1el na to podro\xc4\x8dje Ugande in nekaj let kasneje ustanovil kliniko za gobavost na otoku Bwama. Doma\xc4\x8dine so preselili, zgradili so cerkev in bolnico, dr. Sharp pa si je ustvaril svoj dom na otoku Njuyeera. Potencialne paciente do na otok po\xc5\xa1iljali iz celotve Vzhodne Afrike in v \xc4\x8dasu najve\xc4\x8dje zasedenosti je bilo na otoku 5.000 bolnikov. Glavni cilj je bil izolacija in s tem prepre\xc4\x8ditev \xc5\xa1irjenja bolezni. \xc5\xa0ele v 80ih letih 20. stoletja, ko so odkrili zdravilo proti gobavosti, so pustili ljudem zapustiti otok._NEWLINE_Zgradbe bolnice danes gostijo srednjo \xc5\xa1olo in dija\xc5\xa1ke domove za otroke. Na otoku je tudi osnovna \xc5\xa1ola, vendar nobene vasi._NEWLINE_Trenutno se na otoku gradi nova klinika v sodelovanju Sekcije za tropsko in potovalno medicino iz Slovenije, Ministrstva za zdravje v Ugandi, Edirise UK in Cerkve v Ugandi. Ambulantni del je \xc5\xbee zgrajen in v njem se na dan pregleda okoli 100 lokalnih prebivalcev iz celotnega obmo\xc4\x8dja jezera. V fazi gradnje je \xc5\xa1e oddelek za ginekologijo in porodni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nOtok Bucuranuka - Narobe otok (Upside Down Island)\n_START_PARAGRAPH_\nLegenda pravi, da je na otoku umrlo veliko ljudi. Okoli dvajset oseb je na otoku varilo doma\xc4\x8de pivo iz sorghuma, ko je mimo pri\xc5\xa1la stara gospa in jih prosila: \xe2\x80\x9cAli mi date malo va\xc5\xa1ega piva?\xe2\x80\x9d Ker so jo pomotoma zamenjali za va\xc5\xa1ko bera\xc4\x8dico, so njeno pro\xc5\xa1njo grdo zavrnili: \xe2\x80\x9cIzgini, bera\xc4\x8dica! Izgini!\xe2\x80\x9d \xc5\xbdenica je odgovorila: \xe2\x80\x9cMi res ne bi dali niti po\xc5\xbeirka piva? Ali vas potem lahko vsaj prosim, da me odpeljete na celino?\xe2\x80\x9d Ker so se je \xc5\xbeeleli znebiti, so ugodili njeni pro\xc5\xa1nji in mlad fant jo je repeljal na celino. Ko sta varno pristala na drugem bregu in se je mladeni\xc4\x8d ravno odpravljal nazaj, se je otok obrnil narobe. Vsi na njem so umrli, le en pi\xc5\xa1\xc4\x8danec je odletel in si tako re\xc5\xa1il \xc5\xbeivljenje.'