b'\n_START_ARTICLE_\nCol\n_START_SECTION_\nIzvir v Ore\xc5\xa1ju z zbiralnikom\n_START_PARAGRAPH_\nRazen izvirov v Grahovniku in v Ore\xc5\xa1ju na Colu ni teko\xc4\x8de vode. Zato je bila in je \xc5\xa1e, oskrba z vodo stalni problem Col\xc4\x8danov. _NEWLINE_Z vodnjaki t. i. va\xc5\xa1kimi \xc5\xa1tirnami, so se za silo oskrbovali z vodo. Tak vodnjak je pripadal ve\xc4\x8djemu ali manj\xc5\xa1emu \xc5\xa1tevilu hi\xc5\xa1 in v\xc4\x8dasih jih je bilo na Colu sedem, bogatej\xc5\xa1e hi\xc5\xa1e pa so imele svoje vodnjake. Nekateri \xc5\xa1e vedno slu\xc5\xbeijo svojemu namenu. V \xc4\x8dasu, ko je bilo to obmo\xc4\x8dje priklju\xc4\x8deno Italiji, pa so se obetali bolj\xc5\xa1i \xc4\x8dasi glede oskrbe vode v teh krajih. Italijanska vojska je v sklopu utrjevanja meje proti vzhodu za\xc4\x8dela graditi obse\xc5\xbeen sistem vodo-oskrbe, katerega glavna \xc5\xbeila je bil vodovod iz Hublja na Sinji Vrh. Kot del tega sistema je bilo zgrajeno tudi zajetje v Ore\xc5\xa1ju ter zbiralnik za vodo v \xc5\xbderiv\xc5\xa1ah, zbiralnik za vodo na Kri\xc5\xbeni Gori, ter \xc5\xa1e \xc5\xa1est nedokon\xc4\x8danih zbiralnikov za vodo v hribu nad \xc4\x8crnim Vrhom. Voda iz Hublja je \xc5\xa1e tekla na Sinji vrh, za\xc4\x8detek II. svetovne vojne pa je prepre\xc4\x8dil dokon\xc4\x8danje za\xc4\x8detnih del. Po vojni pa so \xc5\xbee zgrajeni cevovod iz Hublja odmontirali. Da danes oskrba z vodo na Colu ni ve\xc4\x8d tak problem skrbi \xc5\xbee dokon\xc4\x8dan vodovod Gora.\n_START_SECTION_\nBiv\xc5\xa1a \xc5\xbeaga na Colu\n_START_PARAGRAPH_\nTudi ta \xc5\xbeaga je bila zgrajena ob koncu prej\xc5\xa1njega stoletja. Po prvi svetovni vojni je \xc5\xbeaga zamenjala nekaj lastnikov, par let pred II. svetovno vojno pa je bila dograjena \xc5\xa1e parketarna. Po II. svetovni vojni je \xc5\xbeaga v \xc4\x8dasu najve\xc4\x8djega obratovanja zaposlovala 102 delavca. Leta 1962 je parketarna s su\xc5\xa1ilnico popolnoma pogorela. Do leta 1965 je delovala \xc5\xa1e \xc5\xbeaga, takrat pa se je celotna dejavnost preselila v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dino. Objekti \xc5\xbeage so bili kasneje prodani kot stanovanjske stavbe, tako da le \xc5\xa1e ime "Na \xc5\xbeagi" spominja na nekdanjo dejavnost.\n_START_SECTION_\nGostilna Tratnik\n_START_PARAGRAPH_\nMed krajevne znamenitosti Cola zagotovo spada tudi gostilna Tratnik. Je ena najstarej\xc5\xa1ih \xc5\xa1e delujo\xc4\x8dih gostiln na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju Vipavske doline. Za\xc4\x8detki njenega delovanja so zaviti v tan\xc4\x8dico skrivnosti. Zagotovo pa je gostilna stala na tem mestu \xc5\xbee ob koncu prej\xc5\xa1njega stoletja. Ob gostilni je bila tudi kova\xc4\x8dija. Lastnik gostilne Rovan je bil obenem tudi kova\xc4\x8d, njegova last je bila tudi bli\xc5\xbenja \xc5\xbeaga. Malo pred II. svetovno vojno je gostilno kupil o\xc4\x8de sedanjega lastnika - Tratnik in tako je gostilna dobila ime in dober glas ki ga je lastnik s pridom ohranjal. Vabljeni tudi danes v to gostilno na dobro kosilo.\n_START_SECTION_\nZadru\xc5\xbeni dom\n_START_PARAGRAPH_\nNa mestu, kjer stoji zadru\xc5\xbeni dom, je bila v prej\xc5\xa1njem stoletju globoka vrta\xc4\x8da. Ker so s tega obmo\xc4\x8dja takrat v Trst vozili mnogo ledu, je podjeten doma\xc4\x8din vrta\xc4\x8do obzidal, tako da je dobil "lonec" s premerom 12 m in visok 7 m, v katerem je pozimi shranjeval ledene bloke, ki so jih potem vozili v Trst. Ko je posel z ledom propadel, je v za\xc4\x8detku tega stoletja na istem mestu zgradil \xc5\xbeago in mlin, "lonec" pa pregradil \xc4\x8dez polovico in ga uporabil za zbiralnik vode, brez katere si takratnih \xc5\xbeag ni bilo mogo\xc4\x8de zamisliti. \xc5\xbdaga je bila med drugo svetovno vojno opusto\xc5\xa1ena. Sedanjo obliko je zadru\xc5\xbeni dom dobil v letih 1946 - 47. Kasneje je v njem zelo uspe\xc5\xa1no delovala kmetijska zadruga Col.\n_START_SECTION_\nObrat Alpine na Colu\n_START_PARAGRAPH_\nTovarna Alpina je odprla obrat na Colu leta 1972. Obrat je najprej domoval v prostorih nekdanje telovadnice osnovne \xc5\xa1ole, zato so morali doma\xc4\x8dini zgraditi nadomestne prostore osnovne \xc5\xa1ole. Delo je takrat dobilo 35 doma\xc4\x8dinov. Leta 1982 je bil na Colu odprt nov obrat, ki je takrat \xc5\xa1tel 205 zaposlenih. Danes, na \xc5\xbealost, Alpininega obrata na Colu ni ve\xc4\x8d, vendar je objekt spet v uporabi.\n_START_SECTION_\nOsnovna \xc5\xa1ola Col\n_START_PARAGRAPH_\nPou\xc4\x8devanje otrok na Colu se je za\xc4\x8delo \xc5\xbee pred letom 1850. Prvi u\xc4\x8ditelji so bili doma\xc4\x8dini, pou\xc4\x8devali pa so pri Severju za \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8dem. Leta 1873 je bila na Colu zgrajena \xc5\xa1olska zgradba. Do priklju\xc4\x8ditve primorske k Italiji so na Colu pou\xc4\x8devali \xc5\xa1tevilni u\xc4\x8ditelji, med njimi tudi o\xc4\x8de Dragotina Ketteja. Italijani so zaradi la\xc5\xbejega poitalijan\xc4\x8devanja odprli \xc5\xa1tevilne enorazrednice, tako da je vsak ve\xc4\x8dji zaselek imel svojo. \xc5\xa0olsko poslopje  na Colu je bilo med II. Svetovno vojno po\xc5\xbegano, leta 1946 pa s pomo\xc4\x8djo doma\xc4\x8dinov obnovljeno. V tej zgradbi se je pouk odvijal do leta 1985, ko je bilo poslopje obnovljeno, dozidan je bil tudi prizidek, ki pa na \xc5\xbealost ni bil dokon\xc4\x8dan. Leta 2005 je bila \xc5\xa1ola obnovljena in zgrajena je bila tudi nova \xc5\xa1portna telovadnica v kateri se poleg telovadbe in \xc5\xa1portnih dejavnosti odvijajo tudi \xc5\xa1tevilne kulturne dejavnosti.\n_START_SECTION_\nCerkev sv. Lenarta s pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dem\n_START_PARAGRAPH_\nPrva cerkev na Colu je stala sredi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Prvi\xc4\x8d je cerkev sv. Lenarta omenjena v urbariju iz leta 1345._NEWLINE_Leta 1759 je tedanji \xc5\xbeupnik Lovro Prin\xc4\x8di\xc4\x8d dal zgraditi kamnit zvonik v bene\xc5\xa1kem slogu. Cerkev je kmalu postala premajhna, zato so leta 1894 za\xc4\x8deli z deli za novo cerkev. Blagoslovljena in kon\xc4\x8dana je bila leta 1896 pod vodstvom tedanjega \xc5\xbeupnika Konrada Texterja , posve\xc4\x8dena pa leta 1905._NEWLINE_Leta 1995 so bile v cerkvi posve\xc4\x8dene nove orgle. Stara cerkev na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du pa se je za\xc4\x8dela podirati  in leta 1973 je bilo izdano dovoljenje, da se jo lahko poru\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nSne\xc5\xbena jama\n_START_PARAGRAPH_\nSne\xc5\xbena jama na Malem Polju je znana po tem, da se sneg v njej ne stopi tudi do za\xc4\x8detka junija. V \xc4\x8dasih, ko \xc5\xa1e niso poznali hladilnikov, pa so s pomo\xc4\x8djo listja sneg zadr\xc5\xbeali tudi do sredine septembra. S tem snegom so hladili hitro pokvarljivo blago (predvsem maslo) na poti v Trst.\n_START_SECTION_\nKra\xc5\xa1ke vrta\xc4\x8de s Hudi\xc4\x8devo mizo za \xc5\xbdagoli\xc4\x8dem\n_START_PARAGRAPH_\nCelotno obmo\xc4\x8dje, ki se za Colom \xc5\xa1iri proti Kri\xc5\xbeni gori, je posejano s \xc5\xa1tevilnimi kra\xc5\xa1kimi vrta\xc4\x8dami in ve\xc4\x8djimi ali manj\xc5\xa1imi skalami - osamelci. Najbolj je ta kra\xc5\xa1ka pokrajina izrazita za vasjo \xc5\xbdagoli\xc4\x8d. Ve\xc4\x8dina vrta\xc4\x8d je obzidanih s kamnitimi zidovi, na dnu vrta\xc4\x8de pa je obi\xc4\x8dajno skrbno obdelana njivica. Nad vrta\xc4\x8dami pa se dvigajo tudi do 10 m visoki skalni osamelci, med katerimi je najbolj zanimiva Hudi\xc4\x8deva miza.\n_START_SECTION_\nNapis na kamnu v \xc5\xbdagoli\xc4\x8du\n_START_PARAGRAPH_\nNapis na kamnu, ki stoji v \xc5\xbdagoli\xc4\x8du ob cesti, sporo\xc4\x8da, da leta 1822 ni bilo 17 tednov de\xc5\xbeja. Kljub za\xc4\x8detnicam, ki so vklesane v kamen, nih\xc4\x8de ne ve, kdo je ta napis vklesal. Zaradi te in kasnej\xc5\xa1ih su\xc5\xa1 so leta 1911 zgradili va\xc5\xa1ki vodnjak, ki je \xc5\xa1e vedno v uporabi.\n_START_SECTION_\n"Ajn\xc5\xa1nit" - usek ceste pri \xc5\xbdagoli\xc4\x8du\n_START_PARAGRAPH_\nCesta med Colom in Predmejo je v \xc4\x8dasu 1. svetovne vojne slu\xc5\xbeila kot ena od \xc5\xbeil dovodnic za potrebe so\xc5\xa1ke fronte. Cesti so sedanjo podobo dali ruski vojni ujetniki, ki so poleg ostalega izkopali tudi usek Ajn\xc5\xa1nit. Barake ujetni\xc5\xa1kega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da pa so bile postavljene na ravnem svetu tik nad usekom.\n_START_SECTION_\nDvestoletna trta di\xc5\xa1e\xc4\x8dka v Ore\xc5\xa1ju\n_START_PARAGRAPH_\nV Ore\xc5\xa1ju raste na vi\xc5\xa1ini 580 m ena najstarej\xc5\xa1ih trt v Sloveniji. Trto vrste di\xc5\xa1e\xc4\x8dka je leta 1844 v svoji knjigi Vinoreja za Slovence opisal \xc5\xbee \xc5\xbeupnik Matija Vertovec. Sorta di\xc5\xa1e\xc4\x8dka je bila pred pojavom trsne u\xc5\xa1i zelo raz\xc5\xa1irjena po Vipavskem. Tudi po Ore\xc5\xa1kih lazih, kjer so v\xc4\x8dasih pridelali ve\xc4\x8d kot 100 hektolitrov  ore\xc5\xa1ke kislice, je di\xc5\xa1e\xc4\x8dka predstavljala ve\xc4\x8d kot polovico trsov.\n_START_SECTION_\nKra\xc5\xa1ka jama pod Vi\xc5\xa1njami\n_START_PARAGRAPH_\nManj\xc5\xa1a kra\xc5\xa1ka jama, ki se je odprla, ko so pod Vi\xc5\xa1njami kopali za plinovod. V jami so \xc4\x8dudoviti beli kapniki, skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de v njej pa najdejo tudi netopirji.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0portni center Lipov gaj\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1985 je bilo s prostovoljnim delom krajanov Cola zgrajeno ve\xc4\x8dnamensko \xc5\xa1portno igri\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1992 se je poleg igri\xc5\xa1\xc4\x8da dogradilo \xc5\xa1e dvostezno balini\xc5\xa1\xc4\x8de z elektri\xc4\x8dno razsvetljavo. Ob gradnji balini\xc5\xa1\xc4\x8da je bila odkrita \xc5\xa1e kra\xc5\xa1ka jama, ki je bila kasneje urejena kot manj\xc5\xa1i prireditveni prostor. V jami je bilo najdenih veliko kosov keramike, razli\xc4\x8dni kosi \xc5\xbeeleza, kovinska konica sulice ter mnogo kosti in zob \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nGrad Podvelb\n_START_PARAGRAPH_\nEna od dveh gra\xc5\xa1\xc4\x8din, ki so neko\xc4\x8d stale na Colu, je grad Podvelb. Bil je sezidan na obeh straneh tedanje dr\xc5\xbeavne ceste, nad cesto pa se je vil mogo\xc4\x8den obok, po katerem se je vas nekaj \xc4\x8dasa imenovala Podvelb. Gra\xc5\xa1\xc4\x8dino baronov Flachenfeldov omenja \xc5\xbee Valvasor v Slavi Vojvodine Kranjske. Obok je slu\xc5\xbeil tudi kot zapora ceste, saj so tu dolgo \xc4\x8dasa pobirali colnino  (carino). Obok je kasneje razpokal in so ga podrli, iz neko\xc4\x8d enotne gra\xc5\xa1\xc4\x8dine pa sta nastali dve lo\xc4\x8deni stavbi. Ena je Tomiceva hi\xc5\xa1a, druga pa \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nGrad Trillek\n_START_PARAGRAPH_\nGra\xc5\xa1\xc4\x8dina v razpadajo\xc4\x8dem stanju ob cesti Col-Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila najprej last plemenita\xc5\xa1ev Trileck. Od njih so jo kupili Abramsbergi in v njihovi lasti je gra\xc5\xa1\xc4\x8dina ostala do smrti zadnjih dveh stanovalcev gradu. Od takrat naprej gra\xc5\xa1\xc4\x8dina nezadr\xc5\xbeno propada. V sedemdesetih letih 21. stoletja je bil obnovljen grajski stolp. Na enem od vhodov v grad je vklesana letnica 1639 in za\xc4\x8detnice AT ZT. Na grajskem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du je bil ob koncu prej\xc5\xa1njega stoletja najden rimski miljni kamen, posve\xc4\x8den Juliju Odpadniku (361- 62 po Kristusu ). Kamen hranijo v narodnem muzeju v Ljubljani.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdi\xc4\x8dnica in skladi\xc5\xa1\xc4\x8de Avstro-ogrske vojske\n_START_PARAGRAPH_\nZa potrebe frontne \xc4\x8drte ob So\xc4\x8di je avstrijska armada potrebovala ogromne koli\xc4\x8dine raznega materiala. Tako je temu namenu slu\xc5\xbeila tudi \xc5\xbei\xc4\x8dnica (teleferika), ki je iz \xc4\x8crnega Vrha preko Malega Polja vozila voja\xc5\xa1ki material na Col. Kon\xc4\x8dna postaja s skladi\xc5\xa1\xc4\x8dem je bila na njivi pod Mladinskim domom (sedanjo telovadnico O\xc5\xa0). Od tu so voja\xc5\xa1ki material z raznimi prevoznimi sredstvi vozili proti Predmeji in dalje na fronto. Eden izmed doma\xc4\x8dinov na Predmeji je povedal, da so v ta namen uporabljali tudi pasje vprege.\n_START_SECTION_\nAvstrijske utrdbe iz 1. svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nTudi Col bi lahko doletela enaka usoda, kot so jo v letih 1915-1918 do\xc5\xbeivele vasi v So\xc5\xa1ki dolini. V pri\xc4\x8dakovanju preboja frontne \xc4\x8drte na So\xc4\x8di je avstrijska armada neutrudno gradila rezervne polo\xc5\xbeaje. Ena teh linij je potekala po grebenu nad Sanaborom mimo Grahovnika na Greben, kjer so bile zgrajene tri ve\xc4\x8dje utrdbe. Pri gradnji le-teh so morali sodelovati tudi doma\xc4\x8dini (prete\xc5\xbeno \xc5\xbeenske). Fronta na So\xc4\x8di je zdr\xc5\xbeala in namesto granat se je mno\xc5\xbeice manj\xc5\xa1ih bunkerjev lotil zob \xc4\x8dasa. Ve\xc4\x8dina jih je \xc5\xbee zdavnaj podrtih in zasutih, trije   ve\xc4\x8dji   -   betonski (AJNZR,  CVAJR,  DRAJR)  pa \xc5\xa1e vedno kljubujejo \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nVodnjak ob osnovni \xc5\xa1oli\n_START_PARAGRAPH_\nVodnjak \xc5\xa1teje preko tristo let. \xc5\xbdal ni poznano kdo ga je zgradil. Slu\xc5\xbeil je kot javni vodnjak v katerega so va\xc5\xa1\xc4\x8dani lahko svobodno hodili po vodo. Poleg tega je Na Colu postavljenih ve\xc4\x8d takih vodnjakov; pri Boselnovih, za Mejakovo hi\xc5\xa1o in pri Metodu Polancu. Vodnjaki so ve\xc4\x8d ali manj v prvotnem stanju in so \xc5\xa1e vedno v uporabi. V vse vodnjake se steka podtalna voda, zato se polnijo tudi v su\xc5\xa1nih obdobjih.\n_START_SECTION_\nKorito v Grahovniku\n_START_PARAGRAPH_\nKorito je bilo najverjetneje zgrajeno nekje v obdobju 1. sv. vojne. Po vsej verjetnosti so ga zgradili vojaki Avstroogrske vojske, ko so gradili cesto proti notranjosti takratne Avstroogrske. Ne ve se, \xc4\x8de je bilo korito med vojno poru\xc5\xa1eno. V korito te\xc4\x8de izvirek vode, ki je vedno manj\xc5\xa1i in bo \xc4\x8dez nekaj let verjetno usahnil.\n_START_SECTION_\nBitka leta 1809\n_START_PARAGRAPH_\nTistega leta se je na Colu odvijala bitka med Francozi in Avstrijci. Na vasi so se ustalili Avstrijci, ki so bili do va\xc5\xa1\xc4\x8danov zelo neprijazni. Veliko va\xc5\xa1\xc4\x8danov se je umaknilo v okoli\xc5\xa1ke kmetije v hribih. Hrano ter mast so skrili na zvonik takratne cerkve, ki je stala na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, vendar so jo vojaki na\xc5\xa1li._NEWLINE_Francozi so se bli\xc5\xbeali iz smeri Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina. Doma\xc4\x8dini so iz pobo\xc4\x8dij Kovka na Francoze valili kamenje, a jim niso povzro\xc4\x8dili dosti \xc5\xa1kode. Francozi so streljali nazaj a ni znano da bi koga po\xc5\xa1kodovali. Avstrijci niso bili kos Francozom in so se morali umikati proti Podkraju in \xc5\xa1e naprej. V hi\xc5\xa1i pri Severu kjer naj bi bila takrat gostilna je bila bolni\xc5\xa1nica za ranjence. Ko so Francozi dosegli Col so bili do doma\xc4\x8dinov veliko prijaznej\xc5\xa1i od Avstrijcev ._NEWLINE_Avstrijci so se morali umakniti in Ilirske province so takrat pripadale Francozom. Po umiku Francozov so na\xc5\xa1i kraji spet pri\xc5\xa1li v roke avstrijskemu cesarstvu.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nEtni\xc4\x8dna sestava 1991:_NEWLINE_Slovenci: 702 (99,2\xc2\xa0%)\n_START_SECTION_\nIzvor krajevnega imena\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dnoimenska slovenska besede c\xc3\xb2l je \'mitnina, carina\'. Beseda je prevzeta iz srednjevisokenem\xc5\xa1ke zol, ki se je v rednem jezikovnem razvoju razvila v nem. Zoll v enakem pomenu, kar v starej\xc5\xa1em jeziku pomeni tudi \'mesto, kjer so pobirali cestnino, mitnino\', to je \'mitnica\'. Slovenska imena Col torej ka\xc5\xbeejo na kraje, kjer so na nekdanjih (de\xc5\xbeelnih) mejah poborali mitnino, kraj Col torej le\xc5\xbei na nekdanji de\xc5\xbeelni meji med zgodovinskima de\xc5\xbeelama Kranjsko in Gori\xc5\xa1ko v Avstro-Ogrski.'