b'\n_START_ARTICLE_\nMi\xc5\xa1ica\n_START_PARAGRAPH_\nMi\xc5\xa1ica je organ, ki s kr\xc4\x8denjem omogo\xc4\x8da gibanje telesnega dela. Mi\xc5\xa1ica se lahko iztegne, napne ali skr\xc4\x8di. Njihovo kr\xc4\x8denje omogo\xc4\x8dajo nitaste beljakovine. Z delom in telovadbo lahko mi\xc5\xa1ice krepimo in razvijamo._NEWLINE_Pre\xc4\x8dno progaste ali skeletne mi\xc5\xa1ice se kr\xc4\x8dijo po \xc4\x8dlovekovi volji. Skeletne mi\xc5\xa1ice so iz mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih vlaken, ki so z vezivom povezana v manj\xc5\xa1e in ve\xc4\x8dje snopi\xc4\x8de, kar ustvarja videz progavosti. Beljakovine v mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih vlaknih omogo\xc4\x8dajo njihovo kr\xc4\x8denje. Vsako mi\xc5\xa1ico obdaja vezivna ovojnica, ki se na koncu mi\xc5\xa1ice nadaljuje v kito ali v aponevrozo. Kite imajo obliko trakov ali vrvi, aponevroze pa so plo\xc5\xa1\xc4\x8date. Kite in aponevroze pripenjajo mi\xc5\xa1ice na kosti._NEWLINE_Gladke mi\xc5\xa1ice so mi\xc5\xa1ice notranjih organov, ki se kr\xc4\x8dijo neodvisno od \xc4\x8dlovekove volje. So vretenaste oblike, nitaste beljakovine, ki omogo\xc4\x8dajo kr\xc4\x8denje, pa so omejene na posamezne odseke med plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, na katere se pritrjujejo. Zato ne ustvarjajo videza progavosti. Nijihovo kr\xc4\x8denje je po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e kot pri pre\xc4\x8dno progastih mi\xc5\xa1icah, vendar so gladke mi\xc5\xa1ice veliko bolj var\xc4\x8dne in pri delu porabljajo manj energije. _NEWLINE_Sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice so zgrajene iz mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih celic, ki se na koncu nekoliko razvejijo. Nitasta beljakovinska vlakna, odgovorna za kr\xc4\x8denje, so razporejena vzdol\xc5\xbe celice v vzporednih snopih, vendar ne tako pravilno kot pri skeletni pre\xc4\x8dno progasti mi\xc5\xa1ici. Progavost je kljub temu vidna. _NEWLINE_Kro\xc5\xbena mi\xc5\xa1ica zapira in odpira odprtino. _NEWLINE_V telesu je 600 mi\xc5\xa1ic razli\xc4\x8dnih velikosti in oblik. Mi\xc5\xa1ice trupa so plo\xc5\xa1\xc4\x8date, v udih pa so vretenaste. Zelo raznoliko je tudi poimenovanje mi\xc5\xa1ic; lahko jih imenujemo po obliki (dvoglave, triglave, trikotne, \xc5\xa1tirikotne, kro\xc5\xbene), po okoli\xc5\xa1u, v katerem so (obrazne, vratne, ramenske, kol\xc4\x8dne), ali pa po njihovem delovanju (upogibalke, obra\xc4\x8dalke, dvigalke).\n_START_SECTION_\nDelovanje mi\xc5\xa1ic\n_START_PARAGRAPH_\nVsaka mi\xc5\xa1ica premika tisti sklep, prek katerega poteka z ene kosti na drugo. Mi\xc5\xa1ica opravlja delo tako, da se na \xc5\xbeiv\xc4\x8dno pobudo skr\xc4\x8di in skraj\xc5\xa1a, pri \xc4\x8demer se tudi zadebeli in postane tr\xc5\xa1a ter bolj napeta kot v mirovanju. Ko \xc5\xbeiv\xc4\x8dna pobuda preneha, se mi\xc5\xa1ica sprosti in postane ohlapnej\xc5\xa1a. Za skr\xc4\x8denje potrebuje energijo, ki se spro\xc5\xa1\xc4\x8da zlasti pri zgorevanju ogljikovih hidratov (glukoze) v mi\xc5\xa1ici. Mi\xc5\xa1i\xc4\x8dje je glavni porabnik energije v telesu in za mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno delo porabimo ve\xc4\x8dino zau\xc5\xbeite hrane. Pri mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnem delu se spro\xc5\xa1\xc4\x8da tudi mnogo toplote, ki greje telo in omogo\xc4\x8da kemi\xc4\x8dne procese v vseh telesnih celicah. Odve\xc4\x8dno toploto telo oddaja v okolico, zlasti skozi ko\xc5\xbeo.'