b'\n_START_ARTICLE_\nSimfonija \xc5\xa1t. 39 (Mozart)\n_START_PARAGRAPH_\nWolfgang Amadeus Mozart: Simfonija \xc5\xa1t. 39 v Es duru, KV. 543 (1788)_NEWLINE_Okviren \xc4\x8das trajanja: 26 minut_NEWLINE_Mozart je svoje zadnje tri simfonije napisal poleti leta 1788 prav v \xc4\x8dasu, ko se je obdobje njegovega uspeha kon\xc4\x8dalo. Opera Don Giovanni je po triumfu v Pragi na Dunaju propadla, cesar Jo\xc5\xbeef II. pa je napadel Turke in zapovedal omejitev vseh\xc2\xa0\xc2\xbbnepotrebnih\xc2\xab\xc2\xa0stro\xc5\xa1kov. Za glasbenike so nastopili hudi \xc4\x8dasi. Mozart je zelo redko napisal karkoli brez naro\xc4\x8dila, saj se je s skladanjem pre\xc5\xbeivljal. Domnevajo, da je simfonije pripravil za potovanje v London, ki ga ni nikoli izpeljal. Vsekakor ni njegovih zadnjih treh simfonij nih\xc4\x8de naro\xc4\x8dil in pla\xc4\x8dal. Pa\xc4\x8d pa je genialni skladatelj njimi za\xc4\x8del svoj, zaradi prezgodnje smrti nikoli dokon\xc4\x8dan prehod v novo glasbeno obdobje. S Simfonijo \xc5\xa1t. 39 v Es-duru se je najprej ozrl v smehljajo\xc4\x8de se \xc4\x8dase svojega otro\xc5\xa1tva: prvi stavek ima slovesen uvod po starinski francoski modi, ki pa ga zaznamujejo prav disonantne harmonije. Sonatni allegro se za\xc4\x8dne s poeti\xc4\x8dno prvo temo. Bolj dramati\xc4\x8dna je druga tematska skupina, iz nje pa izstopa svetla, kora\xc4\x8dnici podobna melodija v violinah. Skozi ves drugi stavek (Andante con moto) se izmenjujeta spevna in dramati\xc4\x8dna tema, ki ji dajejo posebno tema\xc4\x8dno barvo dramati\xc4\x8dni skoki v pihalih. Da bi bilo nasprotje \xc5\xa1e ostrej\xc5\xa1e, je Mozart v pihalni skupini namesto oboj uporabil klarinete. Klarineti igrajo tudi pomembno vlogo v triu menueta, kjer nastopijo v nizkem registru. Sklepni Allegro je zopet v sonatno obliko zavita motori\xc4\x8dna predstava, ki zahteva od godal najve\xc4\x8djo tehni\xc4\x8dno izurjenost in ga zaradi tega violinisti vedno igrajo na avdicijah. Stavek se brez code efektno kon\xc4\x8da s ponovitvijo dela glavne teme.'