b'\n_START_ARTICLE_\nDavorin Hostnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nDavorin Hostnik se je rodil v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini v vasi Podroje. Bil je peti od dvanajstih otrok. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v \xc5\xa0martnem pri Litiji, ki je bila tedaj ena redkih na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju in je u\xc5\xbeivala velik ugled, zato so jo obiskovali tudi u\xc4\x8denci iz Zagorja, Kamnika in celo Ljubljane. _NEWLINE_Hostnik je nadaljeval \xc5\xa1olanje na gimnaziji v Ljubljani. Kljub te\xc5\xbekim razmeram je \xc5\xa1tudiral sijajno in \xc5\xa1est gimnazijskih razredov kon\xc4\x8dal z odliko, vendar je \xc5\xa1olanje za nekaj \xc4\x8dasa prekinil. Ker je bil odli\xc4\x8den v znanju jezikov in ga je zanimala \xc5\xa1ir\xc5\xa1a dru\xc5\xbebena problematika, je postal sodelavec pri Slovenskem narodu in se za\xc4\x8del ukvarjati s prevajanjem. Pri \xc4\x8dasopisu, ki ga je urejal Jur\xc4\x8di\xc4\x8d, je prvi\xc4\x8d sodeloval med letoma 1872 in 1873, drugi\xc4\x8d pa po slu\xc5\xbeenju voja\xc5\xa1kega roka od jeseni 1876 do jeseni 1877. Leta 1873 je Davorin kot kadet vstopil v 46. pe\xc5\xa1polk v Trstu. \xc5\xbdelel je postati \xc4\x8dastnik in ostati v voja\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi. Zaradi pomislekov glede ubijanja in zaradi o\xc4\x8desne bolezni je kasneje vojsko zapustil. Po maturi v Celju je nadaljeval s \xc5\xa1tudijem na dunajski filozofski fakulteti, kjer je vpisal \xc5\xa1tudij klasi\xc4\x8dnih jezikov.  _NEWLINE_Hostnik je \xc5\xbee v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija kazal simpatije do Rusije. Zanimali so ga Slovenci, ki so na povabilo Slovanskega u\xc4\x8diteljskega instituta iz Sankt Petersburga \xc5\xbee od\xc5\xa1li v Rusijo za u\xc4\x8ditelje klasi\xc4\x8dnih jezikov, ki jih je v tistem \xc4\x8dasu v Rusiji primanjkovalo. Med prvimi je tja od\xc5\xa1el Hostnikov rojak Jernej Brezovar iz \xc5\xa0martnega._NEWLINE_Bil je pet let starej\xc5\xa1i od Hostnika in je prej kon\xc4\x8dal dunajsko univerzo. Po enoletnem usposabljanju v Slovanskem u\xc4\x8diteljskem institutu v Sankt Peterburgu je bil Brezovar poslan za u\xc4\x8ditelja na klasi\xc4\x8dno gimnazijo v Kursk. Na njegovo prigovarjanje se je leta 1879 tudi Hostnik nenadoma odlo\xc4\x8dil in odpotoval v Rusijo. Postal je doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelj pri gra\xc5\xa1\xc4\x8dakinji Teplovi, vdovi bratranca ruskega pisatelja Turgenjeva, kateri ga je priporo\xc4\x8dil prav Brezovar. \xc5\xbde naslednje leto je na univerzi v Harkovu opravil izpite in dobil \xc5\xa1e rusko diplomo. Najprej je bil kratek \xc4\x8das profesor na gimnaziji v Borisoglebsku, nato pa na novoustanovljeni gimnaziji v Rilsku, kjer je pou\xc4\x8deval francoski, nem\xc5\xa1ki, latinski in starogr\xc5\xa1ki jezik._NEWLINE_Hostnik se je poro\xc4\x8dil v Rusiji leta 1887 in imel pet otrok: h\xc4\x8dere Aleksandro, Milico in Olgo ter sinova Vladimirja in Mitrofana. \xc5\xbdena mu je umrla leta 1899 in tako je ostal sam s svojimi otroki. Leta 1910 se je ponovno poro\xc4\x8dil, in sicer z Olgo Nikolajevno. Tako si je v Rusiji ustvaril dom in dru\xc5\xbeino in tam ostal do konca \xc5\xbeivljenja. Na stara leta se je ukvarjal z botaniko in vrtnarstvom ter prejel ve\xc4\x8d priznanj tudi za svoj botani\xc4\x8dni vrt. Umrl je 26. marca 1929 v Rilsku in bil tam tudi pokopan._NEWLINE_Leta 2003 je bil na pobudo in v organizaciji Ustvarjalnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Breznikar iz \xc5\xa0martnega pri Litiji, ki hrani dokumentarno gradivo o njem, v tamkaj\xc5\xa1njem Kulturnem domu mednarodni simpozij, posve\xc4\x8den 150-letnici rojstva Davorina Hostnika, na katerem so slovenski in ruski zgodovinarji in slavisti osvetlili njegovo \xc5\xbeivljenje in delo._NEWLINE_29. maja 2019 mu je v \xc5\xa0martnem pri Litiji ruski zunanji minister Segej Lavrov odkril spomenik, julija pa so na Gradu Bogen\xc5\xa1perk odprli Rusko-slovenski center Davorina Hostnika.\n_START_SECTION_\nPrevajalsko delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v \xc4\x8dasu prvega sodelovanja z Jur\xc4\x8di\xc4\x8devim Slovenskim narodom je za podlistek tega \xc4\x8dasopisa prevedel nekatera francoska dela, ki so iz\xc5\xa1la tudi v knji\xc5\xbeni obliki, v tako imenovani zbirki Listki. Hostnik in Jur\xc4\x8di\xc4\x8d sta leta 1873 v knji\xc5\xbeni obliki izdala prvo francosko leposlovno delo v slovenskem prevodu, \xc4\x8desar se tedaj najbr\xc5\xbe niti nista zavedala: roman Meta Holdenis pisca Victorja Cherbulieza. Sicer pa je v sedemdesetih letih Hostnik, po naro\xc4\x8dilu Dramati\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva v Ljubljani, prevajal gledali\xc5\xa1ka dela, ki so jih uprizarjali v Narodni \xc4\x8ditalnici v Ljubljani. Prevajal je francoska, nem\xc5\xa1ka in italijanska dela; med drugim je poslovenil dramo Marie-Jeanne, burko Kroja\xc4\x8d Fips, veseloigro Kozarec vode, Cvr\xc4\x8dek, Star samec in Lowoodska sirota. Poslovenil je tudi Goldonijevo burko Sluga dveh gospodov, ki je sploh prvo italijansko delo igrano na slovenskem odru. Ve\xc4\x8dina Hostnikovih prevodov za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je iz\xc5\xa1la v zbirki Slovenska Talija. V to obdobje Hostnikovega ustvarjanja sodi tudi prevod Verneovega romana Potovanje okoli sveta v osemdesetih dneh, ki ga je poslovenil po naro\xc4\x8dilu Slovenske matice, in je iz\xc5\xa1lo v slovenskem prevodu (1878) pet let po izidu izvirnika.\n_START_SECTION_\nPublicisti\xc4\x8dno delo\n_START_PARAGRAPH_\nDavorin Hostnik je sodeloval kot prevajalec in publicist s Slovenskim narodom, pisal je tudi v Ljubljanski zvon, tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko Edinost, zlasti pa v Slovanski svet. Pri ruskih bralcih pa je posku\xc5\xa1al vzbuditi zanimanje za Slovenijo s \xc4\x8dlanki, ki so izhajali v Izvestjih._NEWLINE_V publicistiki je uporabljal psevdonima Martin Matvejevi\xc4\x8d in Krutorogov.\n_START_SECTION_\nSlovaropisje in slovnica\n_START_PARAGRAPH_\nHostnikovo najpomembnej\xc5\xa1e delo sta dvojezi\xc4\x8dna slovarja, v katerih je zdru\xc5\xbeil ljubezen do slovenskega in ruskega jezika. Pripravo slovensko-ruskega in rusko-slovenskega slovarja mu je zaupalo Peterbur\xc5\xa1ko slovansko dobrodelno dru\xc5\xa1tvo. V predgovoru rusko-slovenskemu slovarju s kratko slovnico ruskega jezika, ki je iz\xc5\xa1el v Gorici 1897, je Hostnik ozna\xc4\x8dil njegov pomen za Slovence takole: \xc2\xbbS to knjigo izro\xc4\x8dam svojim dragim rojakom priro\xc4\x8dnik, ki jim bo omogo\xc4\x8dil, da se bodo nau\xc4\x8dili jezika najve\xc4\x8djega in najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega slovanskega naroda in da bodo \xc4\x8drpali neizmerna bogastva ruske literature iz prvih virov.\xc2\xab_NEWLINE_Posebno pozornost je posvetil ruski slovnici. \xc2\xbbRusko slovnico za Slovence sem zelo skrbno sestavljal, opirajo\xc4\x8d se na Zgodovinsko slovnico ruskega jezika Buslajeva in na znanstvena dela pokojnega akademika Grota. Sploh sem podrobno obdelal vse tisto, kar je pri u\xc4\x8denju ru\xc5\xa1\xc4\x8dine meni povzro\xc4\x8dalo te\xc5\xbeave ali dvome, ker sem mislil, da se bo v takem polo\xc5\xbeaju kot jaz po\xc4\x8dutil vsak Slovenec,\xc2\xab je med drugim zapisal izdajateljski komisiji Slovanskega dobrodelnega dru\xc5\xa1tva. Slovarja so se zelo razveselili slovenski izobra\xc5\xbeenci. Drugi slovar, slovensko-ruski s slovensko slovnico, je za\xc4\x8del sestavljati takoj po prvem. Namenjen je bil ruskim izobra\xc5\xbeencem. Hostnik je izrazil upanje, da bo to njegovo delo prispevalo k temu, da bodo tudi ruski \xc5\xa1tudenti \xc5\xa1tudirali slovenski jezik. Leta 1901 je iz\xc5\xa1el v Gorici in je bil pri ruskih znanstvenikih dele\xc5\xbeen \xc5\xa1tevilnih pohval: za slovnici slovenskega jezika so Davorinu Hostniku in sinu Vladimiru leta 1918 podelili celo nagrado Ruske akademije znanosti. Tudi v Sloveniji je bil Hostnikov slovensko-ruski slovar sprejet z navdu\xc5\xa1enjem, pri \xc4\x8demer je bil poudarjen velik slovansko-kulturni pomen tega dela.'