b'\n_START_ARTICLE_\nRumeni pore\xc4\x8dnik\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGre za velikega predstavnika pore\xc4\x8dnikov, ki v dol\xc5\xbeino meri med 50 in 55 mm, od tega zadek 37\xe2\x80\x9342 mm, prek zadnjega para kril pa meri do 35 mm. Zadek je vitek, razen odebeljenega 8. in 9. \xc4\x8dlena, zato ima kijasto obliko. Najla\xc5\xbee ga je prepoznati po \xc4\x8drno-rumenem vzorcu oprsja, posebej po rumenem \xc2\xbbovratniku\xc2\xab, ki v kombinaciji z rumeno progo po vrhu oprsja oblikuje \xc4\x8drko T._NEWLINE_Samci imajo modre o\xc4\x8di, samice pa zelene.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeuje se ob bregovih ve\xc4\x8djih, po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8dih rek v ni\xc5\xbeinskih predelih in je edini evropski ka\xc4\x8dji pastir, ki je prakti\xc4\x8dno v celoti omejen na pore\xc4\x8dja velikih rek pod 400 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, kot so Ren, Rona, Pad, Laba in Donava. Najprimernej\xc5\xa1i habitat za li\xc4\x8dinke so predeli reke s po\xc4\x8dasnim tokom, pe\xc5\xa1\xc4\x8denim dnom in ne preveliko koli\xc4\x8dino organskih snovi, kot so notranja stran re\xc4\x8dnih zavojev ali dolvodna obala otokov. Ve\xc4\x8dinoma se vrsta pojavlja tam, kjer je ohranjenost okolja razmeroma dobra, vendar je kakovost vode glavni dejavnik, tako da so lahko bregovi tudi umetno regulirani. Tako jo je mo\xc5\xbeno opaziti v omre\xc5\xbeju namakalnih kanalov v Padski ni\xc5\xbeini, nedavno pa je poselila tudi Albertov prekop v Belgiji, ki je ena najprometnej\xc5\xa1ih vodnih povezav v Evropi s prete\xc5\xbeno betonskimi bregovi._NEWLINE_Podatki o raz\xc5\xa1irjenosti v svetovnem merilu so problemati\xc4\x8dni, saj je rumeni pore\xc4\x8dnik zelo podoben vrsti Gomphus ubadschi, ki \xc5\xbeivi nekoliko ju\xc5\xbeneje v Aziji in je bila do pred kratkim obravnavana kot njegova podvrsta. Zato za mnoge najdbe ni gotovo, kateri vrsti pripadajo. V grobem se rumeni pore\xc4\x8dnik pojavlja od Zahodne Evrope (brez juga), preko Srednje in Vzhodne Evrope ter vzhodne Sibirije do Ruskega daljnega vzhoda. Poleg tega denimo samci najraje letajo nad sredino reke, kjer jih je te\xc5\xbeko opaziti brez daljnogleda. Zato je iskanje levov na bregovih najzanesljivej\xc5\xa1i na\xc4\x8din za potrditev pojavljanja, zaradi \xc4\x8desar so verjetno lokalne populacije pogosto spregledane. Leti pozno, od zgodnjega junija do za\xc4\x8detka oktobra._NEWLINE_V Evropi se je \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost rumenega pore\xc4\x8dnika drasti\xc4\x8dno zni\xc5\xbeevala od konca 19. stoletja do 1980. let, tako da je dolgo veljal za enega najbolj ogro\xc5\xbeenih ka\xc4\x8djih pastirjev te celine. Od 1990. let sta se \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost in obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti bistveno popravila, domnevno na ra\xc4\x8dun izbolj\xc5\xa1evanja kakovosti vode ter upravljanja z rekami, tako da zdaj spet poseljuje celotno zgodovinsko obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti in ne velja za ogro\xc5\xbeenega.\n_START_SECTION_\nV Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nDolgo \xc4\x8dasa je bil edini znan podatek za pojavljanje rumenega pore\xc4\x8dnika v Sloveniji iz sredine 20. stoletja, ko ga je zoolog Bo\xc5\xa1tjan Kiauta zabele\xc5\xbeil v okolici Ljubljane. Atlas ka\xc4\x8djih pastirjev (Odonata) Slovenije ga navaja kot domnevno izumrlega, a verjetno samo spregledanega. Kot domnevno izumrl je naveden tudi v Rde\xc4\x8dem seznamu ka\xc4\x8djih pastirjev iz Pravilnika o uvrstitvi ogro\xc5\xbeenih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst v rde\xc4\x8di seznam iz leta 2002._NEWLINE_Leta 2011 pa so enega odraslega samca ujeli odonatologi v rokavu reke Mure pri Peti\xc5\xa1ovcih, nedale\xc4\x8d od meje s Hrva\xc5\xa1ko, kar potrjuje mesto te vrste v favni ka\xc4\x8djih pastirjev Slovenije, pa tudi naravovarstveni pomen tega predela reke Mure.'