b'\n_START_ARTICLE_\nMiroslav Malovrh\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMalovrh je \xc5\xa1tudiral filozofijo v Zagrebu in Gradcu. Leta 1844 je postal urednik tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega humoristi\xc4\x8dnega lista Jurij s pu\xc5\xa1o, od 1897 do 1918 pa urednik Slovenskega naroda. Bil je svobodomislec in zagovornik narodne ideje; kot \xc4\x8dasnikar je bil liberalno usmerjen. Bil je med ustanovitelji Dru\xc5\xa1tva slovenskih knji\xc5\xbeevnikov in \xc4\x8dasnikarjev in med pobudniki ustanovitve Narodne zalo\xc5\xbebe v Ljubljani. Konec dvajsetih let je Malovrh te\xc5\xbeko zbolel. Zadnja leta \xc5\xbeivljenja (1919\xe2\x80\x931922) je bival v umobolnici na Studencu pri Ljubljani. Vzrok njegove smrti so bile posledice progresivne paralize.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1880 je izdal zbirko Pesni, v kateri se ka\xc5\xbee Heinejev vpliv. Za Slovenski narod je pisal politi\xc4\x8dne \xc4\x8dlanke in feljtone. Njegove izvirne povesti so v knji\xc5\xbeni obliki iz\xc5\xa1le pri Narodni zalo\xc5\xbebi. Povesti so snovno in jezikovno neizdelane, ve\xc4\x8dinoma zgodovinske z vite\xc5\xa1ko, piratsko in ljubezensko vsebino ter z mo\xc4\x8dnim liberalnim poudarkom._NEWLINE_Predvsem za Slovenski narod je prevajal iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dine (Maupassant), italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine in ru\xc5\xa1\xc4\x8dine (Turgenjev, Faust, Nov). Prevedel in priredil je tudi za svoje \xc4\x8dase izredno popularen kolporta\xc5\xbeni roman, ki je pod naslovom Tolovajski poglavar \xc4\x8crni Jurij in njegovi divji tovari\xc5\xa1i izhajal v letih 1903\xe2\x80\x931905 pri ljubljanski zalo\xc5\xbebi Fischer._NEWLINE_Ve\xc4\x8dinoma je svoja dela izdajal pod psevdonimi: Fr. Remec, Zvonimir \xc5\xa0epetavec, Tin\xc4\x8dek Hudaklin in Franjo Lipi\xc4\x8d.'