b'\n_START_ARTICLE_\nErnst Julius \xc3\x96pik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96pik je deloval v Ta\xc5\xa1kentu. Leta 1922 je uporabil Peasovo rotacijsko krivuljo in ugotovil, da ima M31 dva do trikrat toliko mase za izsevanje enake koli\xc4\x8dine svetlobe, kot jo ima krajevna Galaksija. Z drugimi besedami, na enoto mase izseva M31 le tretjino do polovico svetlobe, ki jo izseva krajevna Galaksija. Namesto da bi sklenil, da je M31\xc2\xa0\xc2\xbbtemna galaksija\xc2\xab, je \xc3\x96pik predlagal popravo njene oddaljenosti. \xc4\x8ce je Andromedina galaksija dlje, kot so mislili astronomi do takrat, bi morali zvi\xc5\xa1ati njen absolutni sij, da bi pojasnili njen navidezni sij, to pa bi zni\xc5\xbealo razmerje med maso in izsevano svetlobo na vrednost, ki je blizu tisti za krajevno Galaksijo. Rezultat njegovega dela je bil predlog, da je M31 skoraj dvakrat dlje, kot je trdil Hubble na podlagi \xc5\xa1tudija kefeid \xe2\x80\x93 1,6 milijona svetlobnih let namesto 930.000. Dana\xc5\xa1nja ocena oddaljenosti Velike Andromedine galaksije je 2,2 milijona svetlobnih let._NEWLINE_\xc3\x96pik se je osredoto\xc4\x8dil na \xc5\xa1tudij manj\xc5\xa1ih teles kot so asteroidi, kometi in meteorji. Leta 1932 je razdelal teorijo o nastanku kometov v Oson\xc4\x8dju. Verjel je, da izvirajo iz oblaka, ki le\xc5\xbei dale\xc4\x8d od Plutonovega tira. Danes se temu oblaku re\xc4\x8de Oortov oblak, oziroma \xc3\x96pik-Oortov oblak._NEWLINE_Od leta 1948 do 1981 je delal na Observatoriju Armagh na Severnem Irskem._NEWLINE_Njegov vnuk Lembit \xc3\x96pik je politik v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu.'