b'\n_START_ARTICLE_\nAle\xc5\xa1 Bebler\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPred 2. svetovno vojno se je udele\xc5\xbeil \xc5\xa1panske dr\xc5\xbeavljanske vojne. Med vojno je bil pomemben \xc4\x8dlen OF, po vojni je zastopal Jugoslavijo na raznih diplomatskih konferencah. Po postopnem umiku iz partije, ko je na koncu ostal samo \xc5\xa1e veleposlanik, je konec \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivel kot naravovarstvenik. Njegov sin je profesor na ljubljanski univerzi, Anton Bebler.\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je mami Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ki in o\xc4\x8detu Bolte\xc5\xbearju. V Idriji je hodil v ljudsko \xc5\xa1olo. Leta 1915, med 1. svetovno vojno se je dru\xc5\xbeina zaradi lakote za\xc4\x8dasno preselila k Ivanu Prijatelju na Dunaj. Tam je nadaljeval \xc5\xa1olanje in se ob tem nau\xc4\x8dil nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Dru\xc5\xbeina je po koncu vojne od\xc5\xa1la nazaj v Idrijo, kjer je mrgolelo italijanskih vojakov. Ob pogovoru z njimi se je Bebler nau\xc4\x8dil temeljev italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine. \xc5\xbde pri 11 letih je skupaj s svojo dru\xc5\xbeino ostal pod Italijo. Dve leti je obiskoval idrijsko realko, nato pa se je po pobegu iz Italije v kraljevino SHS vpisal v realko v Celju in jo dokon\xc4\x8dal leta 1925. Med svojim srednje\xc5\xa1olskim \xc5\xbeivljenjem se je pridru\xc5\xbeil Sokolom in se za\xc4\x8del udejstvovati v levi\xc4\x8darstvu. Vzporedno se je vpisal na fakulteti prava v Ljubljani in Parizu. Leta 1929 se je zaradi svojih protikapitalisti\xc4\x8dnih in komunisti\xc4\x8dnih nazorov pridru\xc5\xbeil takrat ilegalni Komunisti\xc4\x8dni partiji Jugoslavije, \xc5\xa1e prej pa tajni organizaciji komunisti\xc4\x8dne mladine SKOJ. Spoznal se je z Borisom Kidri\xc4\x8dem in Edvardom Kardeljem. Po dveh letih \xc5\xa1tudija v eni in drugi dr\xc5\xbeavi je kon\xc4\x8dno diplomiral na sloviti pari\xc5\xa1ki Sorboni. Jugoslovanska oblast mu je prepovedala dohod v njegovo dr\xc5\xbeavo, tako da se je moral po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju skrivati po Franciji. Leta 1933 je dobil strankarsko navodilo, da naj se umakne v Sovjetsko zvezo. Tam je zaradi tajnosti dobil la\xc5\xbeno identiteto in ponarejene dokumente na ime nekega Nemca. Zaposlil se je in ve\xc4\x8dkrat spremenil slu\xc5\xbebo. Imel je sre\xc4\x8do, da se je iz Sovjetske zveze umaknil \xc5\xa1e pred Stalinovimi \xc4\x8distkami.  _NEWLINE_V Rusiji je ponovno sre\xc4\x8dal Edvarda Kardelja, ki ga je napotil v dr\xc5\xbeavljansko vojno v \xc5\xa0panijo, kamor je leta 1936 tudi od\xc5\xa1el. Ponarejene dokumente je dobil v Parizu, od koder je krenil v Madrid. V vojni je pomagal republiki, ki se je bojevala proti desnici, ki jo je vodil general Franco. Bil je dvakrat ranjen, enkrat huje. Po kon\xc4\x8dani vojni, v kateri je zmagal diktator Franco, je bil po\xc5\xa1kodovan pripeljan v Francijo, kjer so ga primerno oskrbeli. Ker so ga iz dr\xc5\xbeave izgnali, se je odlo\xc4\x8dil oditi v \xc5\xa0vico, kjer pa so ga ob nelegalnem pre\xc4\x8dkanju meje zaprli v \xc5\xa1vicarski zapor. S pomo\xc4\x8djo odvetnika mu je uspelo priti do \xc5\xa1vicarskega potnega lista, ki ga je dobil na podlagi dokazov, da je v \xc5\xa0vici \xc5\xbeivel njegov ded. Nato se je vrnil v Jugoslavijo, kjer se je vklju\xc4\x8dil v delovanje jugoslovanske komunisti\xc4\x8dne partije. Leta 1940 je za\xc4\x8del z odvetni\xc5\xa1kim pripravni\xc5\xa1tvom, ki pa ga ni dokon\xc4\x8dal zaradi naglega prihoda vojne v Slovenijo.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nOb za\xc4\x8detku vojne 6. april 1941 so \xc4\x8dlani Komunisti\xc4\x8dne partije ustanovili v Ljubljani operativno komisijo, v kateri je bil Bebler voja\xc5\xa1ki izvedenec. Do tega polo\xc5\xbeaja je pri\xc5\xa1el zaradi velikih izku\xc5\xa1enj iz \xc5\xa0panije. Glavna naloga komisije je bila priprava tehnike za sabota\xc5\xbene akcije na raznih prometnih cestah in \xc5\xbeeleznicah. Na istem sestanku, kot je bila ustanovljena komisija, so sklenili, da bodo ustanovili Osvobodilno fronto. Bebler si je nadel partijsko ime Primo\xc5\xbe, ki je bilo potrebno zaradi ilegalnega delovanja. Skupaj s svojimi sodelavci je za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovati razne partizanske operacije v okviru OF. Ko je bilo junija 1941 ustanovljeno Vrhovno poveljstvo partizanskih \xc4\x8det, je bil imenovan za na\xc4\x8delnika \xc5\xa1taba oz. namestnika poveljnika. Ob tako pomembni funkciji je moral obiskovati razne partizanske odrede in se pogovarjati z organizatorji vstaje. V Ljubljanski pokrajini je kot namestnik poveljnika formiral III. grupo odredov. Sredi zime 1942 je dobil zastrupitev krvi v nogi, zaradi \xc4\x8desar je imel operacijo. Ljubljano je te\xc5\xbeko zapustil, ker so Italijani postavili \xc5\xbei\xc4\x8dno ograjo okrog mesta, ki je ovirala prestop. Skozi \xc5\xbeico je od\xc5\xa1el marca 1942 in se odpravil na Dolenjsko. V maju je pomagal vzpostavili osvobojeno ozemlje na Dolenjskem in Ko\xc4\x8devskem, kamor se je preselil glavni \xc5\xa1tab iz Ljubljane. 19. in 20. aprila 1942 je Bebler od\xc5\xa1el na sestanek na hrva\xc5\xa1ki strani Kolpe, kjer so se domenili, da bodo slovenski partizani nosili titovke. Bebler je takrat v partijskem vodstvu \xc5\xbee postal manj vreden, ker je bil intelektualec in ni sovpadal z ideologijo komunizma. Zelo je nasprotoval dejanjem nekaterih partizanov, ki so zlorabili oblast in izvajali nepotrebno nasilje._NEWLINE_Poleti leta 1942 je pri\xc5\xa1lo do hude ofenzive Italijanov, ki je ogrozila osvobojeno ozemlje. Njen 4. del je bil usmerjen proti partizanski bazi v Ko\xc4\x8devskem rogu. Ob \xc4\x8dasu napada Beblerja ni bilo tam, ker je ravno od\xc5\xa1el na Notranjsko, bili pa so tam vsi glavni tvorci slovenske komunisti\xc4\x8dne revolucije. Zbral je bli\xc5\xbenje partizane v Manevrski bataljon in jim naro\xc4\x8dil, da naj napada italijanski obro\xc4\x8d okoli Roga. Ustanovil je posebno skupino, Beblerjev \xc5\xa1tab, ki je postal rezervno poveljstvo partizanskih \xc4\x8det. V vasi Trebelno je 4. septembra ustanovil partizansko brigado Matije Gubca iz treh bataljonov. Nato je ustanovil \xc5\xa1e Cankarjevo brigado. Medtem je odkril, da Rog ni bil ve\xc4\x8d obkoljen. Vodstvo je bilo zelo jezno, ker je Bebler na lastno pest ustanovil dve brigadi. Za kazen so ga razre\xc5\xa1ili kot namestnika poveljnika Glavnega \xc5\xa1taba in ga 5. oktobra poslali na Primorsko. _NEWLINE_Kardelj mu je naro\xc4\x8dil, da naj na Primorskem in Notranjskem naredi \xc4\x8distko in se znebi vseh sovra\xc5\xbenikov (Bela garda, okupator), prepre\xc4\x8di pa naj tudi dr\xc5\xbeavljansko vojno. Bebler njegovih ukazov ni dosledno upo\xc5\xa1teval in je spore re\xc5\xa1eval diplomatsko, razen v najhuj\xc5\xa1ih primerih. Svoje bivali\xc5\xa1\xc4\x8de je imel v Bukovici pri Mle\xc4\x8dniku, kjer je bila tudi centrala gibanja. Skrit je bil v dobro zamaskiranem bunkerju pod gori\xc5\xa1\xc4\x8dem ognji\xc5\xa1\xc4\x8da. 4. decembra 1942 je sklical posvet v cerkvici pri Braniku, kjer so se zmenili o poteku gibanja. Skoraj bi bil odkrit v svojem bunkerju, ko je italijanski okupator po poro\xc4\x8danju Bele garde zasumil, da se v hi\xc5\xa1i skriva Bebler. Izvedli so racijo, imel pa je sre\xc4\x8do, da ga niso odkrili med svojim iskanjem po hi\xc5\xa1i. Na koncu so gospodinjo odpeljali v zapor, gospodarja pa so aretirali. \xc4\x8cez italijansko obmo\xc4\x8dje so ga nato drugi partizani prepeljali na varno do poveljstva Alpske cone. Imel je pomembno delo, moral je hoditi po domovih in skrbeti za partizansko gibanje. _NEWLINE_Ob italijanski kapitulaciji 8. septembra je na Primorskem zavladalo veliko veselje, Bebler pa je bil \xc4\x8dlovek, okrog katerega se je vse sukalo. 11. septembra 1943 je skupaj s kolegoma Beltramom in Jo\xc5\xbeom Vilfanom ustanovil Primorski narodnoosvobodilni svet, v okviru katerega so v naslednjih dneh sprejeli dve pomembni resoluciji. Prva je govorila o splo\xc5\xa1ni mobilizaciji vsega odraslega prebivalstva, druga pa o priklju\xc4\x8ditvi Primorske Jugoslaviji. Kmalu pa je veselje pokvarila novica, da so Nemci \xc5\xbee v Gorici. Po darilu antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega italijanskega vojaka, ki je priskrbel letalo, se je Bebler odlo\xc4\x8dil da bo z njim obvestil partijo o nem\xc5\xa1ki pripravljenosti. Poletel je v Novo mesto, kjer je poro\xc4\x8dal o mno\xc5\xbei\xc4\x8dnosti vstaje na Primorskem in dobil navodila za priklju\xc4\x8ditev te pokrajine Sloveniji. Vrnil se je na Primorsko, od koder se je pred prodirajo\xc4\x8dimi Nemci umaknil na Voj\xc5\xa1\xc4\x8dico. V Trnovskem gozdu je padel v sovra\xc5\xbeno zasedo, v kateri so ga sovra\xc5\xbeniki ranili. Jeseni je moral skupaj s Francetom Bevkom oditi nujno na Ko\xc4\x8devsko. Pri\xc5\xa1la sta samo do Ljubljanskega Barja, kjer nista mogla dobiti nobene zveze, ki jih je, kot sta pozneje izvedela, razbila nem\xc5\xa1ka hajka. Po prihodu na Primorsko sta izvedela, da so ju klicali na zasedanje AVNOJa v Jajce. Na tem sestanku so medtem delegati potrdili priklju\xc4\x8ditev Primorske k Jugoslaviji. Nato se je napotil v \xc4\x8crnomelj, kjer je bilo zborovanje predstavnikov Slovenije. Od\xc5\xa1el je skupaj z Bevkom in Srebrni\xc4\x8dem. Centralni komite ga je kasneje poklical v Belo krajino, od koder ga je avgusta 1944 napotil na \xc5\xa0tajersko. _NEWLINE_Prevzel je vodenje pokrajinske organizacije za \xc5\xa0tajersko in Koro\xc5\xa1ko, kjer je bil zaslu\xc5\xbeen za prenovo terenskih organizacij in Osvobodilne fronte, ki so jih na\xc4\x8deli za\xc4\x8denjati ukrepi domobrancev. V kratkem \xc4\x8dasu je okrepil vodenje upora na \xc5\xa0tajerskem. Ponovno si je partizanska vojska okrepila ugled. Pozno jeseni 1944 je bil ponovno poklican v Belo krajino, kjer so mu naro\xc4\x8dili, da naj ostane v Glavnem \xc5\xa1tabu in se ukvarja s pisarni\xc5\xa1kimi dol\xc5\xbenostmi. Kmalu je dobil nalogo, da naj poleti v Knin, kjer naj bi razlo\xc5\xbeil stanje v Sloveniji. Kmalu po govoru je dobil telegram Borisa Kidri\xc4\x8da, ki mu je sporo\xc4\x8dil, da se je stanje poslab\xc5\xa1alo. Z letalom je bil napoten v Beograd, kjer se je sre\xc4\x8dal s Titom in mu  poro\xc4\x8dal o stanju v Sloveniji. Vrnil se je v Glavni \xc5\xa1tab v Slovenijo, kjer je kmalu pri\xc5\xa1lo do konca nem\xc5\xa1kega odpora. Vodstvo OF se je premaknilo v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dino, kjer so 5. maja 1945 konstituirali novo vlado. V triumfu se je celotno vodstvo premaknilo v Ljubljano, kjer je bilo na ulicah veliko slavje.\n_START_SECTION_\nPovojno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi slovenski vladi je Bebler dobil mesto finan\xc4\x8dnega ministra, nad katerim je bil zelo za\xc4\x8duden, ker ni bil nikoli strokovnjak na tem podro\xc4\x8dju. Kmalu pa je Kardelj dolo\xc4\x8dil, da naj se preseli v urad za zunanje zadeve v Beograd, kamor je pri\xc5\xa1el sredi poletja 1945. Takratne prednostne naloge so bile priprave na povojne mirovne konference. Ko so ministrstvo razdelili na dva dela - gospodarskega in politi\xc4\x8dnega - je Ale\xc5\xa1 Bebler zasedel mesto pomo\xc4\x8dnika na slednjem. \xc5\xbde oktobra 1945 je bil eden od odposlancev na konferenco za reparacijo Nem\xc4\x8dije. Sledila so mirovna pogajanja z Italijo, ki je bila za njega ena najve\xc4\x8djih in najte\xc5\xbejih preizku\xc5\xa1enj. Zavzemal se je za pridobitev celotnega slovenskega etni\xc4\x8dnega ozemlja Slovenije, a to delegaciji ni uspelo zaradi srditega nasprotovanja zahodnih sil. Leta 1948 je jugoslovanska delegacija od\xc5\xa1la na mirovno konferenco o re\xc5\xbeimu plovbe in pravicah priobalnih dr\xc5\xbeav ob Donavi. Na tej konferenci so se \xc5\xbee videli globoki razkoraki med Sovjetsko zvezo in Jugoslavijo. Po poglobitvi krize so Beblerja zadol\xc5\xbeili, da naj s pomo\xc4\x8djo stikov z zahodnimi diplomati razi\xc5\xa1\xc4\x8de mo\xc5\xbenost za pridobitev ugodnih posojil in gospodarske pomo\xc4\x8di. Dr\xc5\xbeavni podsekretar je ostal vse do jeseni leta 1949, v tem \xc4\x8dasu je veliko naredil za okrepitev stikov z zahodnimi dr\xc5\xbeavami.  _NEWLINE_Konec leta je prevzel za Jugoslavijo pomembno mesto kot stalni predstavnik v OZN. Tu je imel pomembno vlogo ob za\xc4\x8detku vojne v Koreji leta 1950, med severnim in ju\xc5\xbenim delom. Skupaj z Egiptom in Indijo je nasprotoval odlo\xc4\x8ditvi, po kateri naj bi ju\xc5\xbenokorejska vojska postala vojska OZN. Ko se je Generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina preselila v Pariz, se je jugoslovanski odbor pripravil in predstavil dokaze proti ZSSR. \xc4\x8cez dve leti, 1952, so Beblerja odpoklicali iz OZN in ga ponovno imenovali za namestnika zunanjega ministra. Istega leta se je tudi zamenjal minister, saj je na polo\xc5\xbeaj pri\xc5\xa1el Ko\xc4\x8da Popovi\xc4\x87. Kot predstavnik Jugoslavije je Bebler vodil \xc5\xa1tevilne pogovore z veleposlaniki vodilnih dr\xc5\xbeav NATO in pogajanja s Tur\xc4\x8dijo in Gr\xc4\x8dijo o sklenitvi trojnega obrambnega zavezni\xc5\xa1tva, ki so ga dr\xc5\xbeave podpisale avgusta 1954 na Bledu, neformalno so ga imenovali Balkanski pakt. V 50. letih je sodeloval pri pomembnih dogovorih, ki so kasneje pripeljali do gibanja neuvr\xc5\xa1\xc4\x8denih. Ko je potekala delitev oblastni\xc5\xa1kega nadzora med Rankovi\xc4\x87em in Kardeljem, je Bebler zastopal stali\xc5\xa1\xc4\x8da slednjega. Bil je tudi dvakrat neuradni kandidat za zunanjega ministra, a na ta polo\xc5\xbeaj ni nikoli pri\xc5\xa1el zaradi svojih neproletarskih korenin. _NEWLINE_Leta 1955 je bil Bebler preme\xc5\xa1\xc4\x8den iz zunanjega ministrstva na polo\xc5\xbeaj jugoslovanskega veleposlanika v Parizu. Leta 1961 je moral odstopiti s polo\xc5\xbeaja predsednika zunanjepoliti\xc4\x8dnega odbora zvezne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, kar je pomenilo slovo od vplivnih polo\xc5\xbeajev v Jugoslaviji. Kot veleposlanik je od\xc5\xa1el v daljno Indonezijo. Po dveletnem slu\xc5\xbebovanju se je vrnil v Jugoslavijo kot eden izmed zveznih ustavnih sodnikov. Leta 1967 je bil po prenehanju mandata imenovan za \xc4\x8dlana Sveta federacije. To je bila nevplivna vladna organizacija, ki je bila brez ve\xc4\x8djih delovnih obveznosti. V tem \xc4\x8dasu se je ukvarjal \xc5\xa1e s \xc5\xa1tevilnimi mednarodnimi dejavnostmi. Ve\xc4\x8d let je aktivno sodeloval v slovenskem in jugoslovanskem dru\xc5\xa1tvu za Organizacijo zdru\xc5\xbeenih narodov in se je kot predstavnik Jugoslavije vklju\xc4\x8dil v delovanje Svetovne federacije za zdru\xc5\xbeenje OZN. Generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina OZN ga je izvolila kot enega od treh mednarodnih razsodnikov v sporu med Indijo in Pakistanom. Boril se je tudi za prekinitev vojne z Vietnamom, ki pa mu je ni uspelo prepre\xc4\x8diti. _NEWLINE_Hudo so ga prizadeli t. i. dachauski procesi, kjer je bila med drugimi obsojena tudi skupina nekdanjih \xc5\xa1panskih borcev. Ti procesi so bili podobni Stalinovim \xc4\x8distkam pred drugo svetovno vojno. Zelo si je prizadeval za prepre\xc4\x8ditev postopkov proti obsojencem, to mu je tudi uspelo leta 1974. Bil je tudi silovit borec tudi za varstvo narave. 20. marca 1971 je prisostvoval ustanovni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini Skupnosti za varstvo okolja Slovenije, v katero so se povezale razne naravovarstvene organizacije. Postal je njen podpredsednik in \xc4\x8dlan stalnega odbora._NEWLINE_Postavili so mu ve\xc4\x8d spomenikov po Primorskem.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nAle\xc5\xa1ev sin je Anton Bebler, njegov polbrat pa je bil gledali\xc5\xa1ki re\xc5\xbeiser Primo\xc5\xbe Bebler (1951-2013).'