b'\n_START_ARTICLE_\nNova Zelandija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNova Zelandija je nekako osamljena v oceanu in jo sestavljata dva glavna otoka, splo\xc5\xa1no znana kot Severni otok in Ju\xc5\xbeni otok, ki ju lo\xc4\x8duje v pliocenu nastali 23 km \xc5\xa1irok Cookov preliv. Politi\xc4\x8dno spadajo k Novi Zelandiji tudi \xc5\xa1tevilni manj\xc5\xa1i otoki (najve\xc4\x8dji med njimi so Stewartov otok, oto\xc4\x8dje Bounty, Antipodi in Akland. Najbli\xc5\xbeja celina Avstralija je oddaljena okrog 2.000 km severozahodno od glavnih otokov. Ju\xc5\xbeno od Nove Zelandije je Antarktika, severno pa Nova Kaledonija, Fid\xc5\xbei in Tonga. Nova Zelandija je de\xc5\xbeela neokrnjene narave, kar 80% prebivalstva \xc5\xbeivi v mestih. Pribli\xc5\xbeno 30 odstotkov de\xc5\xbeele prekrivajo gozdne povr\xc5\xa1ine, 50 odstotkov travniki in pa\xc5\xa1niki,20 otok_NEWLINE_Gore Ju\xc5\xbenega otoka, t. i. Ju\xc5\xbene Alpe, se dvigajo vse do vi\xc5\xa1ine 3700 m. Gorovje poteka v smeri od severa proti jugu in se na jugozahodu spu\xc5\xa1\xc4\x8da v morje vzdol\xc5\xbe globoko razjedene fjordske obale. Na Ju\xc5\xbenem otoku je tudi najvi\xc5\xa1ji vrh v dr\xc5\xbeavi, Mount Cook (3764m). Na tem obmo\xc4\x8dju je veliko \xc5\xa1tevilo ledenikov, vrelcev termalne vode in gorskih jezer. Najve\xc4\x8dje naravno jezero je Taupo, ki le\xc5\xbei v starem vulkanskem kraterju, po velikosti mu sledita jezeri Te Anau in Wakatipu. Svetovno znana Milfordska o\xc5\xbeina (154 m visoki Bowenovi slapovi) spada med najlep\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja Nove Zelandije. Vzhodno od gora le\xc5\xbei Canterburyjska ravnina. Reke na zahodni strani Ju\xc5\xbenega otoka so kratke in strme, nekatere padajo v globino v slapovih. Reke, ki te\xc4\x8dejo proti vzhodni obali, izvirajo ve\xc4\x8dinoma v ledeni\xc5\xa1kih jezerih ob vzno\xc5\xbeju najvi\xc5\xa1jih gora.\n_START_SECTION_\nSeverni otok\n_START_PARAGRAPH_\nNa jugovzhodnem delu otoka se vzdol\xc5\xbe obale nadaljuje mladonagubano gorstvo z Ju\xc5\xbenega otoka, ki pa je v povpre\xc4\x8dju ni\xc5\xbeje, s povpre\xc4\x8dnimi vi\xc5\xa1inami vrhov med 1600 in 1800 m (najvi\xc5\xa1ji vrh pa dosega 2797 m). Osrednji del otoka zavzema okoli 1000 m visoko vulkansko vi\xc5\xa1avje z delujo\xc4\x8dimi vulkani, gejzirji, blatnimi vulkani in vro\xc4\x8dimi izviri. Po dolgoletnem mirovanju je leta 1995 ponovno za\xc4\x8del delovati ognjenik Ruapehu (2797 m), aktivna sta tudi Tongariro (1981 m) in Ngauruhoe (2291 m). Na severnem otoku se reke radialno raztezajo z osrednjega vi\xc5\xa1avja. Iz jezera Taupo te\xc4\x8de tudi najdalj\xc5\xa1a novozelandska reka Waikato (425\xc2\xa0km). Na jugovzhodu te\xc4\x8de reka Wanganui (290\xc2\xa0km). Manj\xc5\xa1i otoki in oto\xc4\x8dja v okolici dveh glavnih novozelandskih otokov imajo mo\xc4\x8dno raz\xc4\x8dlenjeno obalo. So hribovita, vi\xc5\xa1ina hribovij pa dosega okrog 980 m._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju Nove Zelandije poteka meja med Indoavstralsko in Tihooceansko tektonsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do (ju\xc5\xbeno od Severnega otoka in diagonalno preko Ju\xc5\xbenega otoka). Premiki vzdol\xc5\xbe meje so vzroki \xc5\xa1tevilnih potresov in vulkanskega delovanja._NEWLINE_Severni del Severnega otoka ima subtropsko vla\xc5\xbeno podnebje, kar pomeni, da so zime mile in topla poletja, padavine pa razporejene \xc4\x8dez celo leto. Na Severnem otoku je tudi veliko gejzirjev, vrelcev tople vode, nekaj delujo\xc4\x8dih vulkanov (Ruapehu, Tongariro in Nguarohe). Tu se nahajajo tudi vro\xc4\x8di blatni izviri._NEWLINE_Najtoplej\xc5\xa1i meseci so od novembra do aprila, najhladneje pa je avgusta. Nova Zelandija le\xc5\xbei v oceanskem podnebnem pasu, ki na jugu prehaja v subantarkti\xc4\x8dni, na severu pa v subtropski podnebni pas. Vreme je zelo spremenljivo, son\xc4\x8dni dnevi so ve\xc4\x8dinoma zapolnjeni s popoldanskimi plohami. Najve\xc4\x8d padavin je na zahodni obali Ju\xc5\xbenega otoka (preko 600 mm letno).'