b'\n_START_ARTICLE_\nVietnamska vojna\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek novega konflikta\n_START_PARAGRAPH_\nDiem je bil katolik in zaprise\xc5\xbeen protikomunist, po bolj ali manj nasilnem prevzemu oblasti je v Ju\xc5\xbenem Vietnamu aretiral in dal usmrtiti ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d komunistov in ostalih politi\xc4\x8dnih nasprotnikov. Vietkong, (voja\xc5\xa1ko-politi\xc4\x8dna organizacija, ki se je borila za osvoboditev Ju\xc5\xbenega Vietnama izpod kapitalisti\xc4\x8dne oblasti ter za zdru\xc5\xbeitev s Severnim Vietnamom) najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a opozicija njegovemu re\xc5\xbeimu, pa je bila prepovedana. \xc5\xa0tevilni njegovi nasprotniki (predvsem komunisti) so pobegnili v gozdove in ob izdatni podpori Severnega Vietnama organizirali odpor, s \xc4\x8dimer se je po\xc4\x8dasi vendar vztrajno za\xc4\x8dela t. i. druga indokinska vojna, bolj znana kot vietnamska vojna._NEWLINE_Sprva so bili bojni med vladno vojsko in Vietkongom redki in omejeni na posamezne pokrajine, vse to pa se je spremenilo januarja 1959, ko je centralni komite v Severnem Vietnamu sprejel tajno resolucijo, v kateri je podprl oboro\xc5\xbeen odpor. Vietkong je tako dobil potrditev, da lahko v Ju\xc5\xbenem Vietnamu za\xc4\x8dne izvajati ve\xc4\x8dje voja\xc5\xa1ke operacije. So\xc4\x8dasno s to potrditvijo se je odprla tudi znamenita Ho Chi Minhova pot, preko katere je Severni Vietnam oskrboval Vietkong z opremo in oro\xc5\xbejem._NEWLINE_Medtem ko je bil Vietkong relativno dobro opremljen, motiviran in voden, je ju\xc5\xbeno vietnamska vojska pokala po vseh \xc5\xa1ivih. Korupcija je bila povsod, poveljni\xc5\xa1kega kadra je bilo malo, pa \xc5\xa1e ta je bil nesposoben. Napredovanja so potekala na podlagi politi\xc4\x8dnih to\xc4\x8dk ter zvez in poznanstev. Vojaki so bili slabo pla\xc4\x8dani in popolnoma nemotivirani, poleg tega je bilo v vojski veliko komunisti\xc4\x8dnih simpatizerjev, kar je \xc5\xa1e dodatno ote\xc5\xbeevalo boj proti upornikom. Tega se je Diem dobro zavedal, zato je v boju proti komunistom potreboval zaveznika, in to so bile ZDA, najve\xc4\x8dji nasprotnik komunizma.\n_START_SECTION_\nAmerika prisko\xc4\x8di na pomo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nMed hladno vojno so bile ZDA prva in zadnja bojna \xc4\x8drta proti komunizmu. Zanjo so bila \xc5\xa1e posebej kriti\xc4\x8dna petdeseta in \xc5\xa1estdeseta leta prej\xc5\xa1njega stoletja. Korejski konflikt je v petdesetih letih dodobra obremenila ameri\xc5\xa1ko vojsko (in jo \xc5\xa1e danes), ni\xc4\x8d bolj\xc5\xa1a niso bila \xc5\xa1estdeseta leta, saj je spodletela intervencija na Kubi in Laosu, Rusi pa so kljub ostremu nasprotovanju zahoda zgradili berlinski zid. Ni\xc4\x8d bolje ni kazalo z Vietnamom, zato je bilo potrebno nujno posredovati. Vendar se Ameri\xc4\x8dani pri tem niso \xc5\xbeeleli prenagliti. Lyndon Johnson in predsednik John F. Kennedy sta sicer zelo cenila po\xc5\xbertvovalni protikomunisti\xc4\x8dni boj Diema, vendar je bil Kennedy kljub temu mnenja, da si mora Ju\xc5\xbeni Vietnam sam izboriti zmago. V zameno pa mu je pomagali z oro\xc5\xbejem in denarjem, v dr\xc5\xbeavo pa je poslal tudi ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d pripadnikov ameri\xc5\xa1kega voja\xc5\xa1kega osebja, ki naj bi ju\xc5\xbenovietnamski vojski pomagalo dobiti vojno. Med letom 1961 in 1963 se je \xc5\xa1tevilo ameri\xc5\xa1kega osebja iz 900 pripadnikov dvignilo na 16.000. Kako u\xc4\x8dinkovita oz. neu\xc4\x8dinkovita je bila ta pomo\xc4\x8d, se je izkazalo 2. januarja 1963, ko je 350 pripadnikov Vietkonga premagalo 1.400-glavo vietnamsko vojsko.\n_START_SECTION_\nZarota proti Diamu\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi \xc5\xa1tevilnih neuspehov v politiki in na boji\xc5\xa1\xc4\x8du je ameri\xc5\xa1ka obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna slu\xc5\xbeba za\xc4\x8dela dvomiti o sposobnosti Diema, da lahko v dr\xc5\xbeavi premaga komunizem, obstajala pa je tudi velika mo\xc5\xbenost, da bo za voljo lastne oblasti sklenil pakt s Ho Chi Minhom. Poleg tega je v dr\xc5\xbeavi prihajalo do \xc5\xa1tevilnih verskih nasprotij, ki so se v imenu boja proti komunizmu kon\xc4\x8dala z ve\xc4\x8d sto mrtvimi civilisti. Zato so ZDA sredi leta 1963 za\xc4\x8dele resno razmi\xc5\xa1ljati o zamenjavi oblasti v Ju\xc5\xbenem Vietnamu. Ravnanju Diama so za\xc4\x8deli nasprotovati tudi njegovi generali, na koncu so nesoglasja \xc5\xa1la tako dale\xc4\x8d, da so ti za\xc4\x8deli pripravljati dr\xc5\xbeavni udar. Do njihovih namer se je dokopala ameri\xc5\xa1ka CIA, ki je v nasprotju s pri\xc4\x8dakovanji njihovo ravnanje celo materialno in denarno podprla. Do udara je pri\xc5\xa1lo 1. novembra 1963, v njem so udarniki z minimalnimi \xc5\xbertvami zajeli pripadnike osovra\xc5\xbeenega re\xc5\xbeima, med katerimi sta bila tudi Diem in njegov brat Nhuj. Kmalu po zajetju so oba na mestu ustrelili. Po udaru je nadzor nad dr\xc5\xbeavo prevzela vojska, ta je sestavila vlado, ki pa ni bila dosti mo\xc4\x8dna, zato je temu sledilo ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavnih udarov, dokler leta 1967 nadzor nad dr\xc5\xbeavo ni prevzel general Nguyena Van Thieuna.\n_START_SECTION_\nVojna se raz\xc5\xa1iri\n_START_PARAGRAPH_\nDo nepri\xc4\x8dakovane zamenjave oblasti je pri\xc5\xa1lo tudi v ZDA, po atentatu na Kennedya 22. novembra 1963, predsedni\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj prevzame Lyndon B. Johnson. Ta sprva vietnamskemu konfliktu ni posve\xc4\x8dal velike pozornost, saj je bil mnenja, da je doma dosti ve\xc4\x8d problemov, ki jih je potrebno re\xc5\xa1iti. Nato pa je nenadoma pri\xc5\xa1lo do preobrata. Namesto da bi do konca leta izpeljal Kennedyev na\xc4\x8drt o umiku 1.000 vojakov iz Vietnama, je njihovo \xc5\xa1tevilo v imenu boja proti komunizmu nameraval celo pove\xc4\x8dati._NEWLINE_Do prvega ve\xc4\x8djega incidenta med severnovietnamsko vojsko in vojsko ZDA je pri\xc5\xa1lo 2. avgusta 1964 v zalivu Tonkin. Med ameri\xc5\xa1kim izvidovanjem ob severnovietnamski obali je ameri\xc5\xa1ko ladjo USS Meddox napadla skupina severnovietnamskih patruljnih \xc4\x8dolnov. Spopad se je kon\xc4\x8dal brez ve\xc4\x8dje \xc5\xa1kode. Do podobnega spopada je pri\xc5\xa1lo dva dni pozneje na istem obmo\xc4\x8dju, le da se je ta kon\xc4\x8dal z ameri\xc5\xa1kim povra\xc4\x8dilnim letalskim napadom. \xc4\x8ceprav sta bila spopada z vidika celotne vojne nepomembna, sta predstavljala klju\xc4\x8dno prelomnico v vojni. Ameri\xc5\xa1ki kongres je namre\xc4\x8d zaradi spopadov predsedniku ZDA podelil mo\xc4\x8d, da uporabi voja\xc5\xa1ke sile, ne da bi mu bilo potrebno predhodno napovedati vojne._NEWLINE_Od takrat naprej se je \xc5\xa1tevilo ameri\xc5\xa1kih vojakov neprestano pove\xc4\x8devalo. Leta 1964 jih je bilo v ju\xc5\xbenem Vietnamu \xc5\xbee 16.500. Nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo pa je tudi \xc5\xa1tevilo pripadnikov Vietkonga. Leta 1959 je imela ta organizacija okoli 5.000 pripadnikov, pet let pozneje pa kar neverjetnih milijon pripadnikov._NEWLINE_Sprva so bili spopadi med ameri\xc5\xa1kimi vojaki in Vietkongom redki, s pove\xc4\x8devanjem njihovega \xc5\xa1tevila pa so postajali ti vedno bolj pogosti. Do prvega ve\xc4\x8djega spopada je pri\xc5\xa1lo 2. marca 1965 v napadu na ameri\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de pri Pleiku, v katerem je umrlo 9 ameri\xc5\xa1kih vojakov. Ameri\xc4\x8dani so na to odgovorili z bombardiranjem Severnega Vietnama in to ravno v \xc4\x8dasu, ko je bila tam na obisku pomembna sovjetska politi\xc4\x8dna delegacija. Med marcem 1965 in novembrom 1968 so Ameri\xc4\x8dani na Severni Vietnam odvrgli ve\xc4\x8d kot milijon ton raket in bomb. Neprestano je bila na udaru tudi Ho Chi Minhova pot, ki je deloma potekala tudi \xc4\x8dez Laos in Kambod\xc5\xbeo. Bombardiranja nanjo niso imela velikega vpliva, saj je pot potekala \xc4\x8dez gozdove in polja izven ustaljenih komunikacij, tako da se je potek poti po potrebi kadarkoli spremenil.\n_START_SECTION_\nOfenziva Tet\n_START_PARAGRAPH_\n31. januarja 1968 so sile severnega Vietnama in pripadniki Vietkonga v Ju\xc5\xbenem Vietnamu za\xc4\x8dele obse\xc5\xbene voja\xc5\xa1ke operacije proti vojski ju\xc5\xbenega Vietnama, ameri\xc5\xa1ki vojski in njenim zaveznikom. Namen operacij je bil uni\xc4\x8diti voja\xc5\xa1ke postojanke ter med civilisti zanetiti upor ki bi pregnal Ameri\xc4\x8dane. Ameri\xc4\x8dani o prihajajo\xc4\x8di ofenzivi niso vedeli kaj dosti kar je bil za njih hud udarec saj nanjo sploh niso bili pripravljeni. Glavni napad se je za\xc4\x8del zgodaj zjutraj na prazni\xc4\x8dni dan 31. januarja, na prvi dan novega leta po vietnamskem lunarnem koledarju. Osemdeset tiso\xc4\x8d pripadnikov severnega Vietnama in komunistov je napadlo ve\xc4\x8d kot 100 mest in 72 okrajev. Dan prej so udarili po ameri\xc5\xa1kih in ju\xc5\xbeno vietnamskih voja\xc5\xa1kih opori\xc5\xa1\xc4\x8dih v Nhe Trangu, Ban Me Thuotu, Kontumu, Hoi Anu, Tuy Hoau, Da Nangu, Qui Nhonu in Pleiku. Vsi napadi so potekali na enak na\xc4\x8din; napad se je za\xc4\x8del z minometnim napadom kateremu je nato sledil \xc5\xa1e pehotni napad pripadnikov Vietkonga s podporo redne vojske severnega Vietnama. Napadalce so dostikrat vodili lokalni vodi\xc4\x8di. Napadi po dr\xc5\xbeavi niso bili koordinirani kar se je izkazalo kot velika slabost, zato so Ameri\xc4\x8dani in njihovi zavezniki do konca dneva odbili ve\xc4\x8dino napadov._NEWLINE_Napad na Saigon, Hue, Phu Bai, Cholon, Gin Dinh ter ostala mesta se je za\xc4\x8del v zgodnjih jutranjih urah 31. januarja. Najbolj sta bila na udaru Saigon in Hue. V Saigonu so bili napadeni: letalska baza Tan Son Nhut, predsedni\xc5\xa1ka pala\xc4\x8da, mornari\xc5\xa1ko poveljstvo, nacionalni radio in ameri\xc5\xa1ka ambasada. Najbolj dramati\xc4\x8den je bil napad na ameri\xc5\xa1ko ambasado v katero so si napadalci vtrli pot z razstrelivom, nato pa so streljali vse povprek, do devete ure zjutraj so bili vsi napadalci mrtvi ali pa zajeti. Napadenih je bilo tudi ve\xc4\x8d policijskih postaj in voja\xc5\xa1kih postojank po vsem mestu. Po mestu so za\xc4\x8deli kro\xc5\xbeiti eksekucijski oddelki Vietkonga, ki so lovili in morili vse, ki so bili kakor koli povezani z ju\xc5\xbeno vietnamsko politiko in vojsko. 1. februarja je general Nguyen Ngoc Loan na ulici pred kamerami javno ustrelil \xc4\x8dastnika Vietkonga, pri \xc4\x8demer je nastala znamenita slika, ki je kasneje postala simbol vietnamske vojne. Med spopadi je Vietkong zasedel ve\xc4\x8d mestnih \xc4\x8detrti, v katerih so nato izbruhnili ostri spopadi, ki so dostikrat potekali od hi\xc5\xa1e do hi\xc5\xa1e. Boji za Saigon so se kon\xc4\x8dali 7. marca 1968._NEWLINE_Na dan ofenzive se je za\xc4\x8del napad tudi na pred kolonialno mesto Hue. Komunisti\xc4\x8dne sile so \xc5\xbee prvi dan ofenzive z 7.500 vojaki dobesedno preplavile obrambne polo\xc5\xbeaja ju\xc5\xbeno vietnamske vojne. Ker vojska ju\xc5\xbenega Vietnama ni ve\xc4\x8d obvladovala razmer so ji na pomo\xc4\x8d prisko\xc4\x8dile ameri\xc5\xa1ke \xc4\x8dete iz osem kilometrov oddaljenega Pha Baina. Po prihodi ameri\xc5\xa1kih okrepitev so se za\xc4\x8deli 25 dnevni krvavi spopadi za vsako hi\xc5\xa1o in ulico. Ker je bilo mesto spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8diteno Ameri\xc4\x8dani sprva niso uporabljali te\xc5\xbekega oro\xc5\xbeja, ko pa so postali boji vedno bolj krvavi so posegli tudi po te\xc5\xbekem topni\xc5\xa1tvu in tankih, ki so mesto popolnoma uni\xc4\x8dili. Med boji je umrlo 216 ameri\xc5\xa1kih vojakov 1.609 pa je bilo ranjenih. Trpelo je tudi civilno prebivalstvo, med kratkotrajno okupacijo je Vietkong v mest in okolici postrelil preko 2.800 civilistov, ki se tako ali druga\xc4\x8de niso skladali s komunisti\xc4\x8dnimi ideologijo._NEWLINE_Med ofenzivo so bile o\xc4\x8di javnosti usmerjene tudi v ameri\xc5\xa1ko bazo Khe Sanh na skrajnem severu ju\xc5\xbenega Vietnama. Bazo so sicer napadli \xc5\xbee deset dni pred za\xc4\x8detkom same ofenzive, zato je napad nanjo predstavljal nekak\xc5\xa1en uvod v ofenzivo Tet. Baza se je \xc5\xbee kmalu po prvih bojih v okoli\xc5\xa1kih hribih postala obkoljena tako, da je jo je bilo mo\xc5\xbeno oskrbovati le preko zraka. Da se nebi ponovil francoski Dien Bien Phu so Ameri\xc4\x8dani bazi med bojem neprestano nudili mo\xc4\x8dno letalsko podporo. Ta ni kaj dosti pomagala saj je sovra\xc5\xbenik vsak dan na bazo izstrelil ve\xc4\x8d kot 1.000 granat in raket. Boji za bazo so se zaklju\xc4\x8dili 8. aprila._NEWLINE_Ofenziva se je zaklju\xc4\x8dila 30. avgusta 1968 in je imela mo\xc4\x8dan vpliv na vse vpletene strani. Severni Vietnam je med ofenzivo izgubil neverjetnih 111.179 vojakov, vzrok za to naj bi bila slaba koordinacija, napa\xc4\x8dna strategija in podcenjevanje nasprotnika. Vendar bitka kljub visokim izgubam zanje ni bila izgubljena saj so dosegli, da so se Ameri\xc4\x8dani iz pode\xc5\xbeelja umaknili v mesta, s \xc4\x8dimer so dobili ve\xc4\x8d manevrskega prostora in ve\xc4\x8djo podporo lokalnega prebivalstva. Velik problem so zanje predstavljale izgube v ljudeh, \xc5\xa1e posebej v poveljstvu Vietkonga, ki so jih morali nadomestiti s pripadniki redne vojske Severnega Vietnama. \xc4\x8ceprav je bil Ju\xc5\xbeni Vietnam na zmagovalni strani je ofenziva pokazala vse njegove slabosti. Nad dogajanjem v dr\xc5\xbeavi so bile ljudje zgro\xc5\xbeeni in nemo\xc4\x8dni zato po ofenzivi vladi niso ve\xc4\x8d zaupali, kar je pripeljalo do politi\xc4\x8dne krize. Ni\xc4\x8d bolje ni kazalo v ZDA. Z ofenzivo so ameri\xc5\xa1ke izgube skokovito narasle na 16.500 mrtvih vojakov. Zato so Ameri\xc4\x8dani za\xc4\x8deli vedno bolj dvomiti v smiselnost vojne. Podpora vojni se je \xc5\xa1e dodatno zmanj\xc5\xa1ala, ko so februarja v vojsko vpoklicali 48.000 novih rezervistov.\n_START_SECTION_\nAmeri\xc4\x8dani se po\xc4\x8dasi umikajo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1971 so se iz Vietnama za\xc4\x8deli umikati Avstralci in Novozelandci. Tem so sledili Ameri\xc4\x8dani, ki so si zadali nalogo, da do februarja iz Vietnama umaknejo 45.000 vojakov. Umik vojakov so nekoliko pospe\xc5\xa1ili \xc5\xa1tevilni protivojni protesti in nenaklonjenost javnosti do nadaljevanja vojne. Konec marca 1972 sta severnovietnamska vojska in Vietkong spro\xc5\xbeila t. i. velikono\xc4\x8dno ofenzivo, v kateri sta \xc5\xbeelela s so\xc4\x8dasnim napadom iz Severnega Vietnama, Kambod\xc5\xbee in Laosa Ju\xc5\xbeni Vietnam presekati na dva dela ter ga tako oslabiti. Ofenziva je potekala na klasi\xc4\x8den na\xc4\x8din z napredovanjem pehote in tankov ob podpori mo\xc4\x8dnega topni\xc5\xa1tva in letalstva. \xc4\x8ceprav so Ameri\xc4\x8dani za ofenzivo vedeli, jih je ta presenetila, saj niso pri\xc4\x8dakovali napada iz treh smeri hkrati. Boji so se kon\xc4\x8dali 22. oktobra 1972 z Ameri\xc5\xa1ko zmago, vendar ne popolno, saj je Severni Vietnam zasedel dele ozemlja Ju\xc5\xbenega Vietnama in oslabil ju\xc5\xbeno vietnamsko vojsko ter si tako zagotovil bolj\xc5\xa1e pogajalske mo\xc5\xbenosti na pari\xc5\xa1ki mirovni konferenci._NEWLINE_Konec leta 1972 so se v ZDA za\xc4\x8dele predsedni\xc5\xa1ke volitve, na katerih je bila glavna tema vojna v Vietnamu. Nezadovoljstvo med ljudmi je nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo, zato so politiki tako v ZDA kot Vietnamu obljubljali mir in kon\xc4\x8danje vojne. Vendar pa v realnosti vojni \xc5\xa1e kar ni bilo videti konca kljub intenzivnim tajnim pogajanjem med vsemi tremi vpletenimi stranmi. Da bi ZDA pospe\xc5\xa1ile mirovna pogajanja v Parizu in izsilile prekinitev ognja, so decembra 1972 izvedle masovno bombardiranje Hanoja in Haiphonga. Po desetdnevnem bombardiranju je bilo severnovietnamsko gospodarstvo popolnoma uni\xc4\x8deno. 27. januarja 1973 so vse tri strani v Parizu podpisale mirovno pogodbo, ki naj bi kon\xc4\x8dala vojno. V skladu z mirovno pogodbo sta obe strani prenehali izvajati bojne operacije, izpu\xc5\xa1\xc4\x8deni pa so bili tudi \xc5\xa1tevilni vojni ujetniki. Pogodba je zahtevala tudi umik ameri\xc5\xa1kih \xc4\x8det (ta del pogodbe je bil edini, ki je bil v celoti izpolnjen).\n_START_SECTION_\nVojna se bli\xc5\xbea koncu\n_START_PARAGRAPH_\nMir ni trajal dolgo. Severni Vietnam je v njem videl le sredstvo za dosego kon\xc4\x8dne zmage. Ko je za\xc4\x8delo veljati premirje, je ta nemudoma za\xc4\x8del pripravljati nove bojne operacije za leti 1975 in 1976. Vietkong pa je boj nadaljeval kljub sklenjenemu miru. Tudi ZDA so prelomile obljubo o koncu vojne, saj so za\xc4\x8dele groziti, da bodo posredovale, \xc4\x8de bo Severni Vietnam ponovno napadel, kasneje se je izkazalo, da so bile gro\xc5\xbenje prazne. Dokon\xc4\x8dno je po\xc4\x8dilo januarja 1974, ko je Vietkong v zasedi ubil 55 ju\xc5\xbeno vietnamskih vojakov. Vojna med dr\xc5\xbeavama je bila spet tam, kjer se je januarja 1973 kon\xc4\x8dala, vendar z eno veliko razliko: Ameri\xc4\x8dani so se umikali in se zato niso \xc5\xbeeleli ve\xc4\x8d spu\xc5\xa1\xc4\x8dati v nove spopade._NEWLINE_Odstop predsednika Nixona, 9. avgusta 1974 zaradi afere Watergate je odhod ameri\xc5\xa1kih vojakov iz Vietnama \xc5\xa1e dodatno pospe\xc5\xa1il, izpraznjeno predsedni\xc5\xa1ko mesto pa je prevzel Gerald Ford, ki si je zadal enkrat za vselej kon\xc4\x8dati vojno. To se je poznalo tudi po finan\xc4\x8dni plati, ameri\xc5\xa1ki kongres je Ju\xc5\xbenemu Vietnamu namesto 1 milijarde dolarjev pomo\xc4\x8di dodelil le 700 milijonov dolarjev. To pa je mo\xc4\x8dno vplivalo na ju\xc5\xbenovietnamsko gospodarstvo in vojsko, ki je poleg denarja ostala tudi brez izdatne voja\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di ZDA. Velik negativni u\xc4\x8dinek na ju\xc5\xbenovietnamsko gospodarstvo in vojsko je imel tudi arabski naftni embargo, zaradi katerega so se cene goriv dvignile do neba. Vojska Ju\xc5\xbenega Vietnama tako ni imela dosti denarja, da bi kupovala gorivo za nadaljevanje vojne. _NEWLINE_Decembra je severnovietnamska vojska napadla cesto 14 (Route 14) in mesto Phuoc Binh. Mesto je po enomese\xc4\x8dnem boju padlo 6. januarja 1975, pri tem se je prvi\xc4\x8d zgodilo, da Ameri\xc4\x8dani ju\xc5\xbenovietnamski vojski niso ve\xc4\x8d pomagali. To je opogumilo Severni Vietnam, da je za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovati nove operacije. 10. marca je sever spro\xc5\xbeil operacijo 275, v kateri je nameraval zasesti mesto Buon Ma Thuot, preko katerega bi lahko nato nadaljeval z napadom na mesto Pleiku in obalno cesto, ki je vodila na jug Ju\xc5\xbenega Vietnama. Nad uspehom operacije, ki je bila sicer omejenega obsega, je bil sever \xc5\xa1e kako presene\xc4\x8den, saj je ju\xc5\xbenovietnamska vojska \xc4\x8dez no\xc4\x8d razpadla, njen umik pa se je spremenil v pani\xc4\x8dni beg. 31. marca je padlo mesto Hue, dan prej pa mesto Da Nang, steber obrambe v centralnem Ju\xc5\xbenem Vietnamu._NEWLINE_7. marca je sever napadel Xuan Loc, mesto 64\xc2\xa0km od Saigona. Ju\xc5\xbenovietnamska vojska se je napadom upirala dva izredno krvava tedna, nato pa je dobila ukaz, naj se umakne proti Saigonu. Ju\xc5\xbeni Vietnam se je zna\xc5\xa1el na robu obstanka. 21. aprila je odstopil ju\xc5\xbenovietnamski predsednik Thieu, v odstopni izjavi je izjavil, da so za propad Ju\xc5\xbenega Vietnama krive ZDA in da so ga prisilile v podpis \xc5\xa1kodljive pari\xc5\xa1ke mirovne pogodbe. Njegovo mesto je prevzel Tran Van Huong, ki pa tako ali tako ni mogel spremeniti toka dogodkov, saj je dr\xc5\xbeava pokala po vseh \xc5\xa1ivih. Dva dneva pozneje je ameri\xc5\xa1ki predsednik imel govor, v katerem je uradno razglasil konce vietnamske vojne. Medtem so severnovietnamski tanki pri\xc5\xa1li do Bien Hoa, s \xc4\x8dimer so odrezali umik vojske Ju\xc5\xbenega Vietnama, ki se je umikala iz severa dr\xc5\xbeave. Do konca aprila je vojska Ju\xc5\xbenega Vietnama popolnoma razpadla. Severnovitnamski tanki in oklepniki so konec aprila \xc5\xbee pri\xc5\xa1li v predmestje Saigona, 28. aprila se je ameri\xc5\xa1ka letalska baza v Saigonu zna\xc5\xa1la pod topni\xc5\xa1kim ognjem, zato so bili vsi leti prekinjeni in evakuacija je bila mo\xc5\xbeno le \xc5\xa1e s helikopterji.\n_START_SECTION_\nPadec Saigona in konec vojne\n_START_PARAGRAPH_\nV Saigoni, glavnem mestu Ju\xc5\xbenega Vietnama, sta medtem zavladala panika in kaos. Vlada je razglasila izredne razmere, nadzor nad dogajanjem v mestu je prevzela vojska. 29. aprila je ameri\xc5\xa1ka vojska spro\xc5\xbeila operacijo Frequent Wind, evakuacijo ameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavljanov, vietnamskih sodelavcev in njihovih dru\xc5\xbein iz Ju\xc5\xbenega Vietnama. Operacija naj bi potekala na skrivaj, o njej pa naj bi bili obve\xc5\xa1\xc4\x8deni le tisti, ki naj bi bili evakuirani, znak za evakuacijo pa je bila pesem White Christmas. Kljub varnostnim ukrepom se je novica o evakuaciji raz\xc5\xa1irila, zato se je na evakuacijskih to\xc4\x8dkah zbrala nepregledna skupine ljudi, ki je \xc5\xbeelela zapustiti dr\xc5\xbeavo, posredovati so morali ameri\xc5\xa1ki marinci. Operacija se je zaklju\xc4\x8dila 30. aprila ob 7:53, ko je z ameri\xc5\xa1ke ambasade odletel zadnji helikopter. V dvodnevni operaciji so helikopterji CH-53, CH-46 in UH-1 na ameri\xc5\xa1ko ladjevje, zasidrano pred Saigonom, pripeljali ve\xc4\x8d kot 6.000 Ameri\xc4\x8danov in Vietnamcev._NEWLINE_Tridesetega aprila 1975 je severnovietnamska vojska izvedla svojo zadnjo ofenzivo. Enote Severnega Vietnama so ob podpori tankov in topni\xc5\xa1tva iz predmestja Saigona za\xc4\x8dele prodirati v njegov center. Odpor ju\xc5\xbenovietnamske vojske je bil minimalen in nepovezan. Ob 10:24 je predsednik Ju\xc5\xbenega Vietnama Duong Van Minh razglasil predajo in severnovietnamsko vojsko prosil za ustavitev sovra\xc5\xbenosti. Ta ga ni poslu\xc5\xa1ala. Nekaj \xc4\x8dez enajsto uro zjutraj so pred predsedni\xc5\xa1ko pla\xc4\x8do pripeljali prvi severnovietnamski tanki. Predsednik je bil aretiran in ob 11:30 je na predsedni\xc5\xa1ki pala\xc4\x8di \xc5\xbee visela severnovietnamska zastava. Ob 15:30 je Van Minh preko radia razglasil kon\xc4\x8danje sovra\xc5\xbenosti in konec dr\xc5\xbeave Ju\xc5\xbeni Vietnam. Vietnamske vojne, ki je trajala 19 let in 180 dni, je bilo dokon\xc4\x8dno konec.\n_START_SECTION_\nDogodki po vojni\n_START_PARAGRAPH_\nPadec Saigona in Ju\xc5\xbenega Vietnama je v jugovzhodni Aziji povzro\xc4\x8dil velike politi\xc4\x8dne in gospodarske spremembe. Sredi aprila 1975 so v Kambod\xc5\xbei oblast prevzeli Rde\xc4\x8di Kmeri, ki so v naslednjih \xc5\xa1tirih letih pobili ve\xc4\x8d milijonov ljudi. Njihova vladavina se je kon\xc4\x8dala \xc5\xa1ele leta 1979 ko je Vietnam napadel Kambod\xc5\xbeo. Z dogodki v Kambod\xc5\xbei so bile povezane tudi zadnje ameri\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke operacije na tem podro\xc4\x8dju. 20. maja 1975 je pri\xc5\xa1lo do t. i. incidenta Mayaguez, v katerem so Rde\xc4\x8di Kmeri zajeli posadko ameri\xc5\xa1ke ladje SS Mayaguez. Ameri\xc5\xa1ki marinci so posadko poizku\xc5\xa1ali osvoboditi s helikopterskim desantom. Operacija je spodletela, saj so marinci padli v zasedo, sledila je hitra evakuacija, med katero so Ameri\xc4\x8dani za seboj pustili tri svoje vojake. Vojake so kasneje ujeli Kmeri, kaj se je po tem dogodku zgodilo z njimi, nih\xc4\x8de prav dobo ne ve, po vsej verjetnosti so jih izginili na t. i. poljih smrti. Njihova imena so vpisana kot zadnja na spomeniku padlih ameri\xc5\xa1kih vojakov v Vietnamu, kar incident Mayaguez uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med zadnjo bitko vietnamske vojne._NEWLINE_\xc4\x8ceprav ZDA uradno vietnamske vojne niso nikoli izgubile, iz nje so se le umaknile, so bile njene posledice na ameri\xc5\xa1ko politiko in vojsko \xc5\xa1e kako vidne. Za ameri\xc5\xa1ko vojsko je bila vojna takti\xc4\x8dni uspeh, vendar hkrati strate\xc5\xa1ka polomija. Iz nje so se nau\xc4\x8dili, da je pred voja\xc5\xa1kim posredovanjem v neki dr\xc5\xbeavi potrebno temeljito preu\xc4\x8diti ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih dejavnikov. Trpela je tudi politika, ta je bila ve\xc4\x8dinoma vezana na javno mnenje. Na za\xc4\x8detku vojne je ameri\xc5\xa1ko prebivalstvo podpiralo vojno, takrat je bilo \xc5\xbertev malo, ko pa je \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev za\xc4\x8delo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati in se je za\xc4\x8del pove\xc4\x8devati vpoklic, se je javno mnenje nenadoma spremenilo. Ljudje so za\xc4\x8deli vedno bolj nasprotovati vojni, dr\xc5\xbeavo so za\xc4\x8deli pretresati protivojni protesti. Vse to je politike spodbudilo, da so iz Vietnama za\xc4\x8deli po\xc4\x8dasi umikati vojake ter si s tem re\xc5\xa1ili politi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj in podporo ljudi._NEWLINE_Spomin na vietnamsko vojno je v ZDA in po ostalem svetu \xc5\xa1e dolgo ostal \xc5\xbeiv. Prav zaradi teh spominov so se ZDA med hladno vojno izogibale ve\xc4\x8djim voja\xc5\xa1kim posredovanjem in konfliktom. Spomini na vojno so za\xc4\x8deli bledeti \xc5\xa1ele po 11. septembru, ko so se ZDA zapletle v protiteroristi\xc4\x8dno vojno v Afganistanu, dve leti pozneje pa \xc5\xa1e v vojno za nafto v Iraku. \xc4\x8ceprav se je vojna v Iraku deloma \xc5\xbee kon\xc4\x8dala, pa vojni v Afganistanu \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni videti konca. Prav dogajanje v Afganistanu pa mo\xc4\x8dno spominja na dogajanje v Vietnamu konec \xc5\xa1estdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ki vidik vojne\n_START_PARAGRAPH_\nVietnamska vojna je bila prva sodobna vojna, v kateri je ena stran (Vietminh, nato Vietkong) izvajala izklju\xc4\x8dno gverilsko bojevanje. Tako ni bilo ustaljene frontne \xc4\x8drte. Gverilce je bilo te\xc5\xbeko najti v d\xc5\xbeungli, saj so bili lahko opremljeni in imeli zelo raz\xc5\xa1irjeno mre\xc5\xbeo tunelov, v katero so se lahko skrili; te mre\xc5\xbee pa Ameri\xc4\x8danom kljub silovitemu bombardiranju ni uspelo popolnoma uni\xc4\x8diti._NEWLINE_Zaradi tega so Ameri\xc4\x8dani razvili koncept zra\xc4\x8dne konjenice (po zgledu al\xc5\xbeirske osamosvojitvene vojne). Uporabljali so tudi razne bojne strupe in za\xc5\xbeigalna sredstva za uni\xc4\x8devanje d\xc5\xbeungle._NEWLINE_Vietnamska vojna je pokazala, da so tudi velesile lahko ranljive in da izurjenost ter tehnolo\xc5\xa1ka premo\xc4\x8d nista nujno dovolj za uspeh._NEWLINE_Poraz je ZDA drago stal. Poleg \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev in mno\xc5\xbeice ranjenih oz. pohabljenih je \xc5\xa1kodo utrpelo tudi ameri\xc5\xa1ko gospodarstvo, omajan pa je bil tudi ugled ZDA v svetu. Nekaj ugleda so pridobili \xc5\xa1ele po zalivski vojni._NEWLINE_Bila je tudi prva vojna, v kateri je ena stran (ZDA) zmagala v vseh bitkah, vendar izgubila vojno.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdrtve in \xc5\xa1koda\n_START_PARAGRAPH_\nZDA so v letih 1965 do 1975 neposredno za vojno porabile 111 milijard dolarjev, poleg tega pa v obdobju od 1953 do 1974 \xc5\xa1e 16,138 milijarde dolarjev za voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d in 7,315 milijarde dolarjev za gospodarsko pomo\xc4\x8d Ju\xc5\xbenemu Vietnamu, kar bi prera\xc4\x8dunano na fiskalno leto 2015 skupaj zna\xc5\xa1alo 1,02 bilijona dolarjev. To je v dr\xc5\xbeavni blagajni povzro\xc4\x8dilo velik primanjkljaj. V Vietnamu je slu\xc5\xbeilo in se bojevalo ve\xc4\x8d kot 3 milijone ameri\xc5\xa1kih vojakov, 58.220 jih vojne ni pre\xc5\xbeivelo, 150.00 je bilo ranjenih, 21.000 pa jih je postalo trajnih invalidov. \xc4\x8ceprav to\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1e danes ni znano, je po nekaterih podatkih pogre\xc5\xa1anih ostalo 1.350 ameri\xc5\xa1kih vojakov, 1.200 pa jih je umrlo in njihovih trupel nikoli niso na\xc5\xa1li. Po nekaterih podatkih je bila povpre\xc4\x8dna starost padlih 21 let, 86,3\xc2\xa0% je bilo belih in 12,5\xc2\xa0% je bilo \xc4\x8drncev in pripadnikov drugih ras. Po vojni je 830.000 vojakov zbolelo z razli\xc4\x8dnimi psihi\xc4\x8dnimi motnjami. Po ocenah se je z begom vpoklicu izognilo 125.000 Ameri\xc4\x8danov, 50.000 pa jih dezertiralo._NEWLINE_Ju\xc5\xbeno vietnamska vojska je imela med spopadi 220.357 mrtvih in 1.170.000 ranjenih. Najhuj\xc5\xa1e izgube v vojni je utrpel Severni Vietnam. Od leta 1955 do 1975 je v razli\xc4\x8dnih bojnih operacijah izgubil kar 1.176.000 rednih vojakov in pripadnikov Vietkonga, 600.000 pa jih je bilo ranjenih. Izgube pa niso bile le voja\xc5\xa1ke. Najbolj je trpelo civilno prebivalstvo, tekom vojne je umrlo ve\xc4\x8d kot dva milijona Vietnamcev. Tem pa lahko pri\xc5\xa1tejemo \xc5\xa1e do 300.000 mrtvih civilistov iz Kambod\xc5\xbee in do 200.000 mrtvih civilistov iz Laosa. Uni\xc4\x8dene so bile \xc5\xa1tevilne vasi in mesta tako v ju\xc5\xbenem kot severnem Vietnamu._NEWLINE_Kako totalna je bila vojna, je mo\xc4\x8d sklepati tudi po porabi oro\xc5\xbeja. Med vojno so Ameri\xc4\x8dani na Vietnam odvrgli kar neverjetnih 6.727.084 ton bomb, kar je ve\xc4\x8d kot v obeh svetovnih vojnah skupaj. Uporabljalo pa se ni le konvencionalno oro\xc5\xbeje. Da bi Ameri\xc4\x8dani odkrili sovra\xc5\xbenikove premike so nad pragozdom v Vietnamu, Laosu in Kambod\xc5\xbei razpr\xc5\xa1ili ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d litrov razli\xc4\x8dnih kemi\xc4\x8dnih snovi, ki so povzro\xc4\x8dile, da je drevesom odpadlo listje. Podobno tehniko so uporabljali pri uni\xc4\x8devanju kmetijskih pridelkov, da ti nebi pri\xc5\xa1li v roke sovra\xc5\xbenika in mu tako omogo\xc4\x8dili obstanek. S pr\xc5\xa1enjem kemikalij v zrak, jim je uspelo spreminjati tudi vreme, tako so npr. kraj\xc5\xa1ali su\xc5\xa1na obdobja med katerimi je bil sovra\xc5\xbenik najbolj aktiven. Vse te kemikalije pa niso imele vpliv le na rastline ampak tudi na ljudi, tako da so ti obolevali \xc5\xa1e leta po koncu vojne.'