b'\n_START_ARTICLE_\nElektronsko knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nElektronsko knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo se je uveljavilo s pojavom Interneta. Do tedaj so bile naloge knji\xc5\xbeni\xc4\x8darjev enoli\xc4\x8dne, gradivo je bilo popisano v katalogih, knji\xc5\xbenica je imela stati\xc4\x8dno vlogo. Veljalo je, da knji\xc5\xbenica kot ustanova varuje knjige pred vplivom \xc4\x8dasa. Po nastanku interneta je nastala zme\xc5\xa1njava, saj je bilo informacij naenkrat preve\xc4\x8d in so v neurejeni obliki kro\xc5\xbeile po spletu, zato so knji\xc5\xbeni\xc4\x8darji za\xc4\x8deli tvoriti virtualne baze podatkov in razvilo se je virtualno knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo v dana\xc5\xa1nji obliki.\n_START_SECTION_\nVirtualno knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo danes\n_START_PARAGRAPH_\nKoncept virtualne knji\xc5\xbenice je podoben klasi\xc4\x8dni knji\xc5\xbenici, vendar uporabniku omogo\xc4\x8da bistveno hitrej\xc5\xa1i dostop do \xc5\xbeelenega gradiva, kar je v sodobnem svetu zelo za\xc5\xbeeleno. Nudi dostop do baz podatkov, skladi\xc5\xa1\xc4\x8d informacijskih virov po elektronskih sistemih in omre\xc5\xbejih, vendar brez fizi\xc4\x8dne lokacije. V bazah podatkov (seznamih gradiv, vne\xc5\xa1enih v sistem) \xc5\xa1e vedno ni vseh informacij, katalogizatorji in kalasifikatorji pa se trudijo vnesti v sisteme tudi podatke o gradivih starej\xc5\xa1ega datuma. V praksi to pomeni, da si lahko uporabnik knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega sistema prek ra\xc4\x8dunalnika rezervira ali izposodi dolo\xc4\x8deno gradivo ter ima dostop do ostalih knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih storitev._NEWLINE_S pojavom spletne knji\xc5\xbenice se je delo knji\xc5\xbeni\xc4\x8darjev mo\xc4\x8dno spremenilo, knji\xc5\xbenice so dobile ve\xc4\x8d prostorov, namenjenih ra\xc4\x8dunalnikom, spletnih \xc4\x8ditalnic... Seveda veliko ljudi vztraja pri izposoji knjig na klasi\xc4\x8den na\xc4\x8din, vseeno pa dostop do gradiva prek spleta pridobiva na priljubljenosti. Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni sistemi nudijo vedno ve\xc4\x8d storitev, slednje pa so vedno bolj izpopolnjene, torej kakovostne. Ker osnovna ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka pismenost iz dneva v dan raste, je tudi prihodnost elektronskega knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva svetla.\n_START_SECTION_\nElektronsko knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nGlede elektronskih knji\xc5\xbenic je Slovenija na evropskem nivoju, bibliotekarji oziroma knji\xc5\xbeni\xc4\x8darji se trudijo popisati \xc4\x8dim ve\xc4\x8d gradiva v elektronski obliki, ter ga tako narediti bolj dostopnega javnosti. Res je, da vsi uporabniki klasi\xc4\x8dnih knji\xc5\xbenic ne znajo uporabljati elektronske knji\xc5\xbenice, zato se v tej smeri organizira veliko izobra\xc5\xbeevanj in te\xc4\x8dajev. Po svetu sicer obstaja veliko razli\xc4\x8dnih knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih sistemov, ki uporabnikom nudijo storitve spletne knji\xc5\xbenice, obmo\xc4\x8dje biv\xc5\xa1e Jugoslavije (tudi Slovenijo) pokriva sistem COBISS (sisteme povezuje mre\xc5\xbea COBISS.net), katerega ustanovitelj je In\xc5\xa1titut informacijskih znanosti v Mariboru (IZUM).\n_START_SECTION_\nIZUM\n_START_PARAGRAPH_\nIZUM (In\xc5\xa1titut informacijskih znanosti v Mariboru) je javni zavod in raziskovalna organizacija, servis slovenske kulture, izobra\xc5\xbeevanja in znanosti, prav tako je tudi knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni informacijski servis v nacionalnem bibliografskem sistemu. Nastal je iz Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega centra Univerze v Mariboru, ustanovila pa ga je Vlada Republike Slovenije. Od leta 1980 do 1990 je dosegel velik razvoj na podro\xc4\x8dju informacijskih znanosti in je zaslu\xc5\xbeen kot ustanovitelj COBISS-a. Dejavnost In\xc5\xa1tituta je vezana predvsem na delovanje knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega sistema.'