b'\n_START_ARTICLE_\nSloveni\n_START_SECTION_\nSloveni\n_START_PARAGRAPH_\nSloveni so leta 545 izropali Trakijo._NEWLINE_Prvi slovenski poglavar, ki ga z imenom omenja bizantinski zgodovinar Menander Protektor, je bil Dobreta (gr\xc5\xa1ko: \xce\x94\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x81\xce\xad\xce\xbd\xcf\x84\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82 [Daurentios] ali \xce\x94\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x81\xce\xaf\xcf\x84\xce\xb1\xcf\x82 [Dauritas]) (577\xe2\x80\x93579).  Menander poro\xc4\x8da, da so odposlanci avarskega kagana Bajana I., ki je vedel, da so Sloveni s stalnim ropanjem bizantinskih provinc na Balkanu nagrabili veliko bogastva, od Dobrete zahtevali, da prizna avarsko nadoblast in jim za\xc4\x8dne pla\xc4\x8devati davek. Dobreta jim je baje odgovoril, da "nih\xc4\x8de ne bo osvojil njegovega ozemlja, pa\xc4\x8d pa bo on, tako kot vedno, osvojil njihovo" in dal pobiti odposlance. Bajan je zatem leta 578 s pomo\xc4\x8djo Bizantincev napadel Dobreto in po\xc5\xbegal mnogo naselij, slovenskih pohodov globoko na bizantinsko ozemlje pa ni ustavil._NEWLINE_Leta 577 je kak\xc5\xa1nih 100.000 Slovenov vdrlo v Trakijo in Ilirik, oplenilo mesta in se tam naselilo. V 580. letih so se slovenske skupnosti ob Donavi pove\xc4\x8dale in postale bolj organizirane. Roparski pohodi so zaradi pritiska Avarov postali \xc5\xa1e obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i in so povzro\xc4\x8dili njihovo stalno naselitev. Leta 586 je pribli\xc5\xbeno 100.000 Slovenov napadlo Solun. Sloveni so se \xc5\xbee od leta 581 naseljevali v okolici Soluna in ustanovili Makedonsko Sklavinijo (Sclavenias penes Macedoniam), samega mesta pa nikoli niso zavzeli. Ivan Efe\xc5\xa1ki leta 581 o tem pi\xc5\xa1e: "Prekleto slovensko ljudstvo je napadlo in izropalo celo Gr\xc4\x8dijo, okolico Soluna in Trakijo, zasedlo mnogo mest in gradov, pusto\xc5\xa1ilo, po\xc5\xbeigalo, ropalo in osvojilo celo de\xc5\xbeelo". Ivan je pri opisu slovenskih vdorov mo\xc4\x8dno pretiraval, ker je ve\xc4\x8dino VI. knjige ali celo ves III. del svoje Zgodovine napisal v je\xc4\x8di, v kateri je bil od leta 571 do 579 zaradi monofizitizma. Na Slovene je gledal kot na orodje, s katerim je Bog kaznoval njegove preganjalce. Leta 586 so Sloveni uspeli priti vse do zahodnega Peloponeza, Atike in Epirja in pustili nedotaknjen samo vzhodni del Peloponeza, ki je gorat in nedostopen. _NEWLINE_Zadnji poskus, da bi Bizantinsko cesarstvo ponovno vzpostavilo severno mejo na Donavi, je trajal od leta 591 do 605, ko je cesarju Mavriciju po kon\xc4\x8danih vojnah s Perzijo uspelo premestiti vojsko na sever cesarstva. Mavricija so leta 602 v dr\xc5\xbeavnem udaru odstavili in donavski limes je v naslednjih desetih do petnajstih letih popolnoma razpadel.\n_START_SECTION_\nPodjarmljenje Slovenov\n_START_PARAGRAPH_\nCesar Konstans II. je leta 656-657 zasedel Sklavinijo in "mnogo Slovenov ujel in podjarmil"._NEWLINE_Leta 785 je Konstantin VI. osvojil tudi Makedonsko Sklavinijo\n_START_SECTION_\nBolgari\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo samostojno dr\xc5\xbeavo so skupaj s Sloveni ustanovili Bolgari. Prvo bolgarsko cesarstvo ali Bolgarski kanat so Bizantinci priznali leta 681. Dr\xc5\xbeava se je zatem \xc5\xa1irila proti jugu in zahodu in do sredine 9. stoletja priklju\xc4\x8dila ve\xc4\x8dino s Sloveni naseljene Makedonije in Trakije. V 9. in 10. stoletju je s pokristjanjenjem Bolgarije in uvedbo stare cerkvene slovan\xc5\xa1\xc4\x8dine (stare bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dine) kot uradnega jezika po Preslavskem narodnem zboru leta 893, nastal sodoben bolgarski narod. Po priznanju bolgarskih vladarjev kot cesarjev (carjev), priznanju Bolgarskega patriarhata in uvedbi cirilice na bolgarskih akademijah v Preslavu in Ohridu je Bolgarija postala kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pravoslavnega slovanskega sveta.\n_START_SECTION_\nSrbi\n_START_PARAGRAPH_\nSrbom je ozemlje na Balkanu podelil cesar Heraklij (610-641). Na za\xc4\x8detku niso imeli  mo\xc4\x8dne centralne administracije ampak \xc5\xbeupe, ki so bile organizirane na teritorialni oziroma plemenski osnovi pod bizantinsko oblastjo. \xc5\xbdupe so kasneje postale del srbskih kne\xc5\xbeevin, katerim so vladali knezi._NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ka Kne\xc5\xbeevina Srbija (768\xe2\x80\x931217) je obsegala Ra\xc5\xa1ko, ki je bila pod neposredno knezovo oblastjo, Bosno, Dukljo, Travunijo, Paganijo in Zahumje.\n_START_SECTION_\nDrugi\n_START_PARAGRAPH_\nMakedonske Slovene, Brani\xc4\x8devce, Moravce, Timo\xc4\x8dane in Draguvite so absorbirali Bolgari in Srbi. _NEWLINE_Ezeritaji in Melingoji, ki so \xc5\xbeiveli na Peloponezu in v ju\xc5\xbeni Gr\xc4\x8diji, so izginili.'