b'\n_START_ARTICLE_\nKolpa\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nIzvir Kolpe je okoli 200 m dolgo in do 50 m \xc5\xa1iroko, slikovito jezerce pod strmimi, gozdnatimi pobo\xc4\x8dji Risnjaka blizu vasi Razloge v Gorskem kotarju, imenovano tudi Kupe\xc5\xa1ko jezero. Jezero je kra\xc5\xa1ki izvir vokli\xc5\xa1kega tipa, v katerega so se potaplja\xc4\x8di doslej potopili do globine -154 m. V jezero se ob\xc4\x8dasno povr\xc5\xa1insko steka potok Kra\xc5\xa1i\xc4\x87evica, z barvanje so dokazali podzemno povezavo s ponoroma Malenca in Velike vode pri Crnem Lugu. Izvir se nahaja znotraj narodnega parka Risnjak in je kot naravni spomenik zavarovan od leta 1963. Zanimivo je, da je izvir oddaljen samo 24\xc2\xa0km zra\xc4\x8dne \xc4\x8drte od Jadranskega morja, Kolpa pa odteka skoraj 1500\xc2\xa0km dale\xc4\x8d v \xc4\x8crno morje._NEWLINE_Od izvira te\xc4\x8de Kolpa najprej 5\xc2\xa0km dale\xc4\x8d proti severu po ozki gozdnati dolini do Osilnice, kjer se ji pridru\xc5\xbei levi pritok \xc4\x8cabranka in od tu naprej te\xc4\x8de vse do izpod vasi Rakovec vzhodno od Metlike po slovensko-hrva\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni meji. Zaradi ozke doline in odmaknjenosti je dolina vse do Bele krajine redko poseljena, te\xc5\xbeko prehodna v pre\xc4\x8dni smeri, po njej \xc5\xbee stoletja poteka tudi jezikovna meja, vendar pa je zna\xc4\x8dilno, da je reka od nekdaj zdru\xc5\xbeevala prebivalce z obeh bregov in nikoli lo\xc4\x8devala. "Njena dolina je pove\xc4\x8dini zelo tesna, nekaj \xc4\x8dasa skoro pravi kanjon, povsod pa vrezana izredno globoko. ... Njena globoko zarezana dolina se uveljavlja v reliefu tem u\xc4\x8dinkoviteje, ker je izdolbena v visoko le\xc5\xbee\xc4\x8de apneni\xc5\xa1ke planote, opremljena po veliki ve\xc4\x8dini s prav strmimi pobo\xc4\x8dji." _NEWLINE_Globoka dolina Kolpe je najsevernej\xc5\xa1a od velikih rek Dinarskega gorstva, ki se iz njegovega osr\xc4\x8dja prebijajo ve\xc4\x8dinoma proti severu k reki Savi. Tudi Kolpa te\xc4\x8de pre\xc4\x8dno na dinarske tektonske strukture, usmerjene od severozahoda proti jugovzhodu in skoraj v celoti zgrajene iz jurskih in krednih apnencev ter dolomitov. Le v povirju \xc4\x8cabranke ter med Brodom na Kolpi in Kostelom so na povr\xc5\xa1ju neprepustni permski skrilavi glinavci in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki, s katerih povr\xc5\xa1insko pritekajo v Kolpo \xc5\xa1tevilni manj\xc5\xa1i potoki, ki jih v o\xc5\xbejih delih doline, vrezanih skozi debele plasti apnencev, ne najdemo. Kamninska zgradba dolo\xc4\x8da tudi druge zna\xc4\x8dilnosti doline: kjer so na povr\xc5\xa1ju neprepustne kamnine, je dolina \xc5\xa1ir\xc5\xa1a in povr\xc5\xa1je raz\xc4\x8dlenjeno s potoki, kar je zlasti o\xc4\x8ditno ob \xc4\x8cabranki ter na odseku med Brodom na Kolpi in Kostelom, v apnencih pa se dolina zo\xc5\xbei, tako da je ob reki prostora zgolj za cesto, tik nad njo pa se vzpenjajo zelo strma, mestoma prepadna dolinska pobo\xc4\x8dja. Ti najo\xc5\xbeji deli so tudi skoraj povsem neposeljeni._NEWLINE_Prva tak\xc5\xa1na raz\xc5\xa1iritev je pri Osilnici, na soto\xc4\x8dju Kolpe in \xc4\x8cabranke, kjer je nastalo sedanje majhno lokalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine. Kmalu pod vasjo vstopi reka v o\xc5\xbeji del doline, izdelan v triasnih dolomitih, kjer se na obeh bregovih reke vrstijo majhne vasice, postavljene na vr\xc5\xa1aje kratkih pritokov (Ribjek, Bosljiva Loka, Srobotnik ob Kolpi, Ku\xc5\xbeelj na slovenski ter Turke in Ku\xc5\xbeelj na hrva\xc5\xa1ki strani). Visoko nad tem delom doline se na slovenski strani dvigajo bele stene Borov\xc5\xa1ke gore s slikovito Lo\xc5\xa1ko steno. Iz tega dela doline je doma zgodba o Petru Klepcu, junaku iz slovenskega ljudskega izro\xc4\x8dila._NEWLINE_Pri Brodu na Kolpi (na slovenski strani vas Petrina) se za\xc4\x8denja 7\xc2\xa0km dolg \xc5\xa1ir\xc5\xa1i odsek doline v permskih skrilavih glinavcih in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakih, ki nosi pokrajinsko ime Kostelsko po gradu Kostel visoko nad reko. V dnu doline in na pobo\xc4\x8djih je ve\xc4\x8d vasi, ki so nastale \xc5\xbee v 12. in 13. stoletju. Tu je star prehod \xc4\x8dez dolino Kolpe (glavna cesta Ko\xc4\x8devje\xe2\x80\x93Delnice), ki so ga v 15. in 16. stoletju uporabljale tudi tur\xc5\xa1ke vojske za vpade na takratno Kranjsko (tur\xc5\xa1ki vpadi). Lokalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de tega dela doline je Fara, na hrva\xc5\xa1ki strani Brod na Kolpi._NEWLINE_Pod vasjo Slavski Laz se za\xc4\x8denja naslednja, skoraj 20\xc2\xa0km dolga soteska Kolpe, ki sega do naslednje manj\xc5\xa1e raz\xc5\xa1iritve pod Starim trgom ob Kolpi. Dolina je vrezana okoli 300 m globoko v okoli\xc5\xa1ke kra\xc5\xa1ke planote, v dnu doline je komaj kje prostora za manj\xc5\xa1o vasico ali samotni, danes opu\xc5\xa1\xc4\x8deni mlin. Reka te\xc4\x8de v tem delu skozi globoki kras in ne dobiva nobenih povr\xc5\xa1inskih pritokov, napaja pa jo ve\xc4\x8d kra\xc5\xa1kih izvirov, mdr. mo\xc4\x8dan kra\xc5\xa1ki izvir Bilpa, v katerem pridejo na povr\xc5\xa1je vode ponikalnice Rin\xc5\xbee s Ko\xc4\x8devskega polja._NEWLINE_Kak\xc5\xa1nih 200 m nad Kolpo se na severni strani s strmim robom kon\xc4\x8duje Poljanska dolina, nekdanji otok slovenske poselitve sredi pokrajine, poseljene s Ko\xc4\x8devarji. Manj\xc5\xa1e vasi so tudi na obeh bregovih Kolpe in pri Sodevcih tudi zadnji most \xc4\x8dez reko vse do Bele krajine, kajti kmalu se Kolpa ponovno zaje v ozko neposeljeno sotesko, kjer je v dnu prostora samo za reko in ribi\xc5\xa1ke stezice ob njej. Po tem delu doline je od Radencev do Damlja speljana 12\xc2\xa0km dolga in ozna\xc4\x8dena pe\xc5\xa1pot . Nekoliko se dolina raz\xc5\xa1iri le pod Severinom na Kolpi na hrva\xc5\xa1ki strani in pri Damlju na slovenski strani, nato pa se ponovno stisne v ozek kanjon in odpre \xc5\xa1ele pri U\xc4\x8dakovcih v Beli krajini._NEWLINE_Pokrajina se tu odpre v \xc5\xa1irno Karlov\xc5\xa1ko kotlino, h kateri geolo\xc5\xa1ko spada tudi Bela krajina, in po\xc4\x8dasi vstopamo v panonski del Slovenije. Povr\xc5\xa1je je tu ni\xc5\xbeje in uravnano, vendar Kolpa nadaljuje svoj tok po ozki dolini, vrezani v okoli\xc5\xa1ko uravnano in zakraselo povr\xc5\xa1je, ki se nekoliko raz\xc5\xa1iri le pri Vinici, v ostalem delu v njej ni prostora niti za naselja niti za cesto. \xc5\xa0ele pri Gribljah se dolina spet raz\xc5\xa1iri v manj\xc5\xa1o ravnino, na robu katere je mesto Metlika, nekoliko ni\xc5\xbee pa reka vstopi na Hrva\xc5\xa1ko in nadaljuje svoj tok skozi nizko gri\xc4\x8devnato pokrajino hrva\xc5\xa1kega Pokolpja . Pri mestecu Ozalj se dolina ponovno raz\xc5\xa1iri in reka te\xc4\x8de v vse ve\xc4\x8djih vijugah proti vzhodu, dobi z desne kra\xc5\xa1ko reko Dobro in te\xc4\x8de skozi Karlovac, kjer se vanjo steka Korana. Naprej te\xc4\x8de po ve\xc4\x8dinoma gosto poseljeni dolini med nizkim gri\xc4\x8devjem mimo Petrinje do Siska, malo pod mestom pa se pridru\xc5\xbei Savi.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPri starogr\xc5\xa1kem geografu Strabonu se Kolpa imenuje \xce\x9a\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x80\xce\xb9\xcf\x82, Plinij Starej\xc5\xa1i jo omenja kot Colapis, vendar izvor imena ni poznan. Po mnenju etimologov naj bi sedanje ime reke nastalo iz romanskega imena Colpe, ki pa je nedvomno predromanskega izvora. Ime reke se v srednjeve\xc5\xa1kih in poznej\xc5\xa1ih virih pojavlja v \xc5\xa1tevilnih razli\xc4\x8dicah, mdr. Culpa (799), ad Gulpam (892), Cupa (1209), de Culpa (1284), Cuppa (1423) itd.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih ARSO je bila Kolpa leta 2009 in 2010 v zelo dobrem (na odseku Osilnica\xe2\x80\x93Petrina), zmerno dobrem (na odseku Petrina\xe2\x80\x93Primostek) in dobrem kemijskem stanju (odsek Primostek\xe2\x80\x93Kamanje). Tudi ekolo\xc5\xa1ko stanje Kolpe je bilo na odvzemnem mestu Radenci v teh letih zelo dobro._NEWLINE_Kolpa je v poletnih mesecih vse bolj priljubljena za kopanje in druge \xc5\xa1porte na vodi. Rezultati meritev kakovosti kopalnih voda so za celoten tok reke od Osilnice do Podzemlja v letih 2010\xe2\x80\x932012 pokazali, da je bila voda v skladu s predpisi, \xc4\x8deprav je bila kakovost vode v letu 2012 nekoliko slab\xc5\xa1a kot v predhodnih letih. Podobno stanje je bilo tudi poleti 2013, kljub izjemno visokim temperaturam in majhnemu pretoku Kolpe. Tudi za \xc5\xbeivljenje rib je kakovost vode v Kolpi razmeroma dobra, \xc4\x8deprav na celotnem toku od Osilnice do Bo\xc5\xbeakovega \xc5\xa1e vedno ne dosega priporo\xc4\x8dene kakovosti.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nReka Kolpa in njeni pritoki so bili zlasti v zgornjem toku neko\xc4\x8d zelo pomemben vir energije, saj je v obdobju od okoli 1880 do 1980 na njih delovalo kar 192 obratov na vodni pogon, od tega 67 na Kolpi, 36 na \xc4\x8cabranki in njenih pritokih ter 22 na Lahinji in pritokih. Najve\xc4\x8d je bilo mlinov (147), ostalo so bile \xc5\xbeage (39) in drugi obrati (kova\xc4\x8dnice). Vodni obrati so za\xc4\x8deli propadati \xc5\xbee kmalu po prvi svetovni vojni, posebno mlini, ki so bili ve\xc4\x8dinoma majhni in v lasti ene ali dveh kmetij. Ve\xc4\x8dji mlini so bili samo na Vinici, v Pobre\xc5\xbeju in Krasincu. Leta 1984 je stalno ali ob\xc4\x8dasno delovalo \xc5\xa1e 24 vodnih obratov (12 \xc5\xbeag, 11 mlinov in kova\xc4\x8dnica na \xc4\x8cabranki). Zdaj so skoraj vsi vodni obrati utihnili, ve\xc4\x8dina jih je prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena propadanju, nekatere so si lastniki spremenili v vikende, dva sta zavarovana kot kulturna spomenika lokalnega pomena, in sicer mlin v Bregu pri Sinjem Vrhu ter Kuzmin mlin in \xc5\xbeaga v Pobre\xc5\xbeju, ki ob\xc4\x8dasno \xc5\xa1e vedno delujeta. _NEWLINE_Ker je imela Kolpa ve\xc4\x8dino leta dovolj vode, niso bili potrebni zahtevnej\xc5\xa1i posegi v re\xc4\x8dno strugo. Dovolj je bila nizka pregrada (doma\xc4\x8de ime slap) iz ve\xc4\x8djih kamnov diagonalno na smer vodnega toka, ki je odvajala le majhen dele\xc5\xbe vode po kratkem kanalu do mlinskih koles. Teh nizkih pregrad je bilo na reki 65; na dveh sta bila vodna obrata na obeh bregovih, ob 19 pregradah pa sta hkrati delovala \xc5\xbeaga in mlin. Pregrade so bile nizke, visoke le 1\xe2\x80\x931,5 m, le betoniran jez v Prelesju je visok 3 m._NEWLINE_Kljub dolo\xc4\x8denim potencialom za pretvorbo nekdanjih vodnih obratov v male hidroelektrarne teh zaenkrat ob Kolpi in njenih pritokih ni veliko (po ena na Mirtovi\xc5\xa1kem in Dolenjem potoku). Mala hidroelektrarna na Mirtovi\xc5\xa1kem potoku je sporna z naravovarstvenega vidika. Slovenija nima interesa za energetsko izrabo Kolpe, nasprotno pa je Hrva\xc5\xa1ka na mejnem odseku razmi\xc5\xa1ljala o mo\xc5\xbenostih gradnje petih ve\xc4\x8djih hidroelektrarn z mo\xc4\x8djo 10\xe2\x80\x93100 MW (Kupari, Dol, Severin, Prili\xc5\xa1\xc4\x87e in Stankovci) ter treh manj\xc5\xa1ih hidroelektrarn z mo\xc4\x8djo do 10 MW (Ko\xc4\x8di\xc4\x87i, Otok in Bo\xc5\xbeakovo). Te zamisli so v popolnem nasprotju z na\xc4\x8drti slovenske strani in tudi z varstvom narave na Hrva\xc5\xa1kem, saj bo celotna Kolpa vklju\xc4\x8dena v varstvena obmo\xc4\x8dja Natura 2000, del tega obmo\xc4\x8dja na na\xc5\xa1i strani pa je \xc5\xbee zavarovan kot krajinski park, pripravlja se tudi \xc5\xa1e razglasitev regijskega parka Ko\xc4\x8devsko\xe2\x80\x93Kolpa._NEWLINE_Na spodnjem toku Kolpe delujeta danes dve mali hidroelektrarni v Ozalju, in sicer starej\xc5\xa1a Ozalj 1 (imenovana Munjara; zgrajena leta 1908) z instalirano mo\xc4\x8djo 3,3 MW ter leta 1952 zgrajena MHE Ozalj 2 z instalirano mo\xc4\x8djo 2,2 MW. V na\xc4\x8drtu je \xc5\xa1e gradnja MHE Brodarci na pregradi na za\xc4\x8detku razbremenilnega kanala Kolpa\xe2\x80\x93Kolpa s predvideno instalirano mo\xc4\x8djo 9,3 MW._NEWLINE_Na spodnjem toku Kolpe je bil v 18. in 19. stoletju pomemben ladijski promet vse do Karlovca. Ladje z nosilnostjo 400\xe2\x80\x93600 t so vozile predvsem \xc5\xbeito, les in gradbeni material, obi\xc4\x8dajno so jih vlekli konji. V Karlovcu so bila tri pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, v katerih so blago pretovarjali na vozove in ga odva\xc5\xbeali proti Reki, Senju in tudi Trstu. Z izgradnjo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog Zidani Most\xe2\x80\x93Zagreb\xe2\x80\x93Sisak (1862) in Zagreb\xe2\x80\x93Reka (1873) je plovba po Kolpi zamrla, danes poteka skromen tovorni promet samo od izliva v Savo do Siska (4\xc2\xa0km). _NEWLINE_\xc5\xa0e nekaj let nazaj je bila dolina Kolpe samotna, redko poseljena in vanjo so zahajali predvsem ribi\xc4\x8di in ljubitelji narave. V zadnjih letih je postal turizem pomembna dejavnost, predvsem v poletnih mesecih, ko lahko obiskovalci u\xc5\xbeivajo ob kopanju ali \xc4\x8dolnarjenju po \xc4\x8disti in topli reki. V neposredni bli\xc5\xbeini reke je ve\xc4\x8d urejenih kampov (v Gorenji \xc5\xbdagi, Dolu, Srednjih Radencih, Vinici, Adle\xc5\xa1i\xc4\x8dih, Gribljah, Podzemlju, Primostku in Kri\xc5\xbeevski vasi), turisti\xc4\x8dnih kmetij in manj\xc5\xa1ih preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d oziroma apartmajev. Zelo pomemben je tudi \xc5\xa1portni ribolov, tako na slovenski kot hrva\xc5\xa1ki strani reke._NEWLINE_Evropska Unija sofinancira dva okoljevarstvena projekta v povezavi s Kolpo in s tem pospe\xc5\xa1uje tudi \xc4\x8dezmejno sodelovanje med Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko. V programu Curs Colapis sodelujejo vse tri belokranjske ob\xc4\x8dine, Krajinski park Kolpa, turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Damelj in sosednje hrva\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dine \xc5\xbdakanje, Kamanje in Netreti\xc4\x87. V okviru projekta \xc5\xbeelijo urediti predvsem dostopna mesta za \xc4\x8dolne in drugo infrastrukturo za rekreativno rabo Kolpe ter izbolj\xc5\xa1ati prepoznavnost reke Kolpe kot turisti\xc4\x8dne destinacije. Drugi projekt je Viri \xc5\xbeivljenja/Izvori \xc5\xbeivota in je usmerjen v urejanje izvirov ter kalov s cilji ohranjanja ter o\xc5\xbeivitvijo naravnih in kulturnih virov tega obmo\xc4\x8dja, pove\xc4\x8danje biotske raznovrstnosti (izviri in drugi vodni pojavi kot pomembni habitati) ter krepitev regionalne identitete.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski del Kolpe je vzdol\xc5\xbe celotnega toka po slovensko-hrva\xc5\xa1ki meji, od Osilnice do izpod Rakovca, vklju\xc4\x8dena v varstveno obmo\xc4\x8dje Natura 2000. Zgornji del, od Osilnice do Otoka, je del obmo\xc4\x8dja Ko\xc4\x8devsko\xe2\x80\x93Kolpa , od tu naprej del obmo\xc4\x8dja Kolpa. Z vstopom Hrva\xc5\xa1ke v EU bo v obmo\xc4\x8dje Natura 2000 vklju\xc4\x8dena Kolpa v celotnem toku, od izvira do izliva v Savo pod Siskom._NEWLINE_Reka Kolpa z bli\xc5\xbenjimi obmo\xc4\x8dji in precej\xc5\xa1njim ju\xc5\xbenim delom Bele krajine je vklju\xc4\x8dena v Krajinski park Kolpa, ki ga je leta 1998 razglasila ob\xc4\x8dina \xc4\x8crnomelj, od leta 2006 pa je zavarovano obmo\xc4\x8dje na dr\xc5\xbeavnem nivoju. Meri 43,32\xc2\xa0km\xc2\xb2 in poleg slovenskega dela reke obsega naplavne ravnice ob reki, strma pobo\xc4\x8dja nad reko ter bli\xc5\xbenje gozdove in kmetijske povr\xc5\xa1ine z naselji znotraj meja krajinskega parka. V na\xc4\x8drtu je \xc5\xa1e ustanovitev regijskega parka Ko\xc4\x8devsko\xe2\x80\x93Kolpa; predvideno obmo\xc4\x8dje parka je sicer \xc5\xbee vklju\xc4\x8deno v pripravo planskih dokumentih, vendar se pri ustanavljanju parka zaenkrat krepko zatika.'