b'\n_START_ARTICLE_\nMarder\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nJanuarja 1960 je Bundeswehr izdal naro\xc4\x8dilo za novo pehotno bojno vozilo, ki naj bi zamenjal zastarele Sch\xc3\xbctzenpanzer Lang HS.30. Novo vozilo naj bi imelo transportni prostor za 12 vojakov, bilo opremljeno s 20 mm topom in RKB za\xc5\xa1\xc4\x8dito ter vojaki bi se lahko borili tako znotraj kot izven vozila._NEWLINE_Na razpis sta se prijavili dve industrijski skupini: skupina Rheinstahl (Rheinstahl-Hanomag, Ruhrstahl, Witten-Annen in B\xc3\xbcro Warnecke) in skupina Henschel Werke-MOWAG. Obe skupini sta razvili vsaka prvih 7 prototipov. Med letoma 1961 in 1963 so zgradili drugo serijo 8 prototipov. Leta 1967 je Bundeswehr izdal poro\xc4\x8dilo in zahteval dolo\xc4\x8dene izbolj\xc5\xa1ave._NEWLINE_Tako so zgradili tretjo serijo 10 prototipov, le da so zadnjo serijo zaupali le skupini Rheinstahl. Med oktobrom 1968 in marcem 1969 je Bundesheer izvedel natan\xc4\x8dne preizkuse vozila. Maja 1969 je bilo novo vozilo uradno poimenovano kot Marder 1 in skupina Rheinstahl je bila izbrana za primarnega proizvajalca._NEWLINE_7. maja 1971 je Bundesheer prejel prvi serijsko izdelani Marder. To je bilo tudi prvo mehanizirano pehotno bojno vozilo, ki je bilo v redni uporabi \xc4\x8dlanice NATA. Prva proizvodnja je potekala nepretrgano do leta 1975; izdelanih je bilo 2.136 vozil. Tega leta so spremenili zasnovo vozila, tako da so dodali \xc5\xa1e enojen lanser protioklepnih izstrelkov MILAN. Do leta 1979 so vse \xc5\xbee izdelana vozila opremili z MILANi, ki so postali tudi standardni serijski dodatek._NEWLINE_Leta 1988 je pri\xc5\xa1la na dan nova izbolj\xc5\xa1ana serija A3; nadgradnja obstoje\xc4\x8dih 2.100 vozil je bila zaupana Thyssen Henschelu s hitrostjo 220 vozil na leto. Prva izbolj\xc5\xa1ana vozila so bila predana v operativno uporabo 17. novembra 1989.\n_START_SECTION_\nZasnova\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna oboro\xc5\xbeitev je 20 mm Rheinmetall MK 20 Rh202 veri\xc5\xbeni top, ki je name\xc5\xa1\xc4\x8den v dveh manj\xc5\xa1ih kupolah. Strelec lahko izbira med oklepnoprebojnimi in visokoeksplozivnimi naboji. Posebnost topa je dvojno upravljanje; tako lahko z njem upravljata tako strelec kot poveljnik. V primeru, \xc4\x8de slednji predvzame kontrolo, se strel\xc4\x8deve kontrole samodejno zaklenejo in ne odzivajo na ukaze. Prazne tulce se avtomati\xc4\x8dno izme\xc4\x8de izven kupole. Sekundarno oro\xc5\xbeje je sovpre\xc5\xbeni mitraljez 7,62 mm MG3. Razli\xc4\x8dice do vklju\xc4\x8dno s Marder 1A1 so imele \xc5\xa1e drugi mitraljez MG3, ki pa je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den na zadku vozila in je bil popolnoma daljinsko upravljan; namenjen je bil ognjeni podpori pehotnemu oddelku, ko je le-ta zapu\xc5\xa1\xc4\x8dal vozilo. Vse razli\xc4\x8dice od Marder 1A2 so opremljene z enojnim lanserjem protioklepnih izstrelkov MILAN, ki je pritrjen na kupolo._NEWLINE_Razli\xc4\x8dici Marder 1A1 in 1A2 sta opremljeni \xc5\xa1e s 4 strelnimi linami (dve na vsakem boku), ki sta namenjeni pehotnemu oddelku za dodatno ognjeno podporo. Novej\xc5\xa1e razli\xc4\x8dice teh lin nimajo zaradi dodatnega oklepa in zunanjih skladi\xc5\xa1\xc4\x8dnih \xc5\xa1katel. Vozilo je opremljeno \xc5\xa1e s 6 proizvajalci dima, ki lahko ustvarijo vizualni ali infrarde\xc4\x8di zaporni dim._NEWLINE_Vozilo upravlja posadka treh vojakov. Poveljnik (desno) in strelec (levo) sta name\xc5\xa1\xc4\x8dena vsak v svojem delu nadstrukture, pri \xc4\x8demer ima vsak svojo stre\xc5\xa1no loputo. Strelec opravlja tako z mitraljezom in topov. V starih razli\xc4\x8dicah je poveljnik upravljal z zadnjim daljinsko vodenim mitraljezom, zdaj pa upravlja MILAN. Voznik se nahaja na levi strani, nekako na polovici trupa med za\xc4\x8detkom in kupolo. Ima lastno loputo. 6 vojakov pehotnega oddelka ima na voljo dve prelomni klopi, tako da sedijo s hrbtom obrnjeni proti sredini vozila. Za dodatno ognjeno podporo so sprva imeli 4 strelne line, toda v novej\xc5\xa1ih razli\xc4\x8dicah jih ni ve\xc4\x8d, tako da za to odprejo zadnje stre\xc5\xa1ne lopute.'