b'\n_START_ARTICLE_\nFluorit\n_START_SECTION_\nNastanek imena\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda fluorit je nastala iz latinskega korena fluo, ki pomeni te\xc4\x8di oziroma pretakati se. Mineral se je namre\xc4\x8d uporabljal kot talilo za zni\xc5\xbeanje tali\xc5\xa1\xc4\x8da in viskoznosti \xc5\xbelindre pri pridobivanju kovin (od tod ime jedavec). Pove\xc4\x8dana preto\xc4\x8dnost \xc5\xbelindre je posledica ionskih lastnosti minerala._NEWLINE_Po fluoritu  sta dobila ime fluorescenca, ki je zna\xc4\x8dilna za fluorite iz nekaterih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d in je posledica dolo\xc4\x8denih ne\xc4\x8disto\xc4\x8d v kristalih, in kemijski element fluor.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nFlourit sa lahko pojavlja v rudnih \xc5\xbeilah, dostikrat skupaj s kovinskimi minerali, v katerih tvori del jalovine brez gospodarskega pomena. Pogosto spremlja galenit, sfalerit, barit, kremen in kalcit. Flourit je obi\xc4\x8dajen mineral v hidrotermalnih skladih in primarni mineral v granitih in drugih vulkanskih kamninah. V majhnih koli\xc4\x8dinah se pojavlja tudi v dolomitu in apnencu. _NEWLINE_Fluorit je pogost mineral, ki se nahaja v velikih depozitih v mnogih podro\xc4\x8djih sveta. Pomembna rudi\xc5\xa1\xc4\x8da so na Kitajskem, v Nem\xc4\x8diji, Avstriji, \xc5\xa0vici, Angliji, Norve\xc5\xa1ki ter Ontariu in Novi Fundlandiji v Kanadi, Keniji in ZDA._NEWLINE_Svetovne rezerve fluorita so ocenjene na 230 milijonov ton. Najve\xc4\x8dje rezerve so v Ju\xc5\xbeni Afriki (42 milijonov ton), Mehiki (32 milijonov ton) in Kitajski (21 milijonov ton). Vodilni svetovni proizvajalec fluorita je Kitajska (3 milijone ton leta 2009). Sledijo ji Mehika (925.000 ton), Mongolija (280.000 ton) in Ruska federacija (210.000 ton).\n_START_SECTION_\nBlue John\n_START_PARAGRAPH_\nEno od najbolj znanih in najstarej\xc5\xa1ih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d Flourita je Castleton (Derbyshire, Anglija), v katerem so kopali \xc5\xa1krlatno moder fluorit, imenovan Blue John.  V 19. stoletju so ga uporabljali kot okrasni kamen. Njegovo ime je nastalo iz francoskega bleu et jaune \xe2\x80\x93 moder in rumen, ki se nana\xc5\xa1a na njegovo zna\xc4\x8dilno barvo. Blue John je sedaj redek, tako da ga vsako leto izkopljejo komaj nekaj kilogramov._NEWLINE_Nedavno so na Kitajskem odkrili le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de kriolita, ki je po barvi podoben klasi\xc4\x8dnemu Blue Johnu.\n_START_SECTION_\nFlourescenca\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo primerkov fluorita v ultra vijoli\xc4\x8dni svetlobi fluorescira. Kvant UV svetlobe povzro\xc4\x8di preskok elektrona iz osnovnega energijskega stanja na vi\xc5\xa1je energijsko stavnje, kateremu sledi postopno vra\xc4\x8danje v osnovno stanje. Med vra\xc4\x8danjem se spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo kvanti vidne svetlobe. V fluoritu je emitirana vidna svetloba obi\xc4\x8dajno modra, rde\xc4\x8da, \xc5\xa1krlatna, rumena zelena ali celo bela. Fluorescenca fluorita bi lahko bila posledica ne\xc4\x8disto\xc4\x8d, na primer itrija, iterbija ali organskih snovi. Modra fluorescenca, ki je zna\xc4\x8dilna za kristale fluorita iz nekaterih delov Anglije, je verjetno posledica prisotnosti evropija._NEWLINE_Barva emitirane vidne svetlobe je odvisna od nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da in ne\xc4\x8disto\xc4\x8d, ki jih vsebuje kristal. Poleg tega so ne\xc4\x8disto\xc4\x8de lahko v kristalni mre\xc5\xbei vgrajene na razli\xc4\x8dnih mestih, zato fluoriti ne fluorescirajo enako jasno, \xc4\x8deprav so iz istega nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da. UV svetloba zato ni zanesljivo orodje niti za ugotavljanje mineralovega porekla niti njegove koli\xc4\x8dine v zmeseh. Med britanskimi flouriti so najbolj konsistentno fluorescentni tisti iz Northumberlanda, County Durhama in vzhodne Cumbrije, medtem ko fluoriti iz Yorkshira, Derbyshira in  Cornwalla fluorescirajo slabotno ali pa sploh ne. _NEWLINE_Fluorit je tudi termoluminiscenten.\n_START_SECTION_\nBarva\n_START_PARAGRAPH_\nFluorit je lahko zelo razli\xc4\x8dno obarvan, zato so ga v\xc4\x8dasih imenovali  "najbolj pisan mineral na svetu". Najpogostej\xc5\xa1e barve so \xc5\xa1krlatna, modra, zelena, rumena in brezbarvna. Manj pogoste barve so ro\xc5\xbenata, rde\xc4\x8da, bela, rjava, \xc4\x8drna in skoraj vsi vmesni toni. Barve so pogosto conirane ali v pasovih. Na barvo flourita poleg ne\xc4\x8disto\xc4\x8d vplivajo tudi izpostavljenost sevanju in velikost barvnih centrov.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nFluorit se v industriji uporablja na treh podro\xc4\x8djih, odvisno od njegove \xc4\x8distosti. _NEWLINE_Metalur\xc5\xa1ki fluorit, ki je najmanj \xc4\x8dist, se tradicionalno uporablja kot talilo, ki zni\xc5\xbea tali\xc5\xa1\xc4\x8de surovin v proizvodnji jekla in olaj\xc5\xa1a odstranjevanje ne\xc4\x8disto\xc4\x8d. Na enak na\xc4\x8din se uporablja tudi pri elektrolizi aluminija: aluminijev(III) oksid (glinica) ima tali\xc5\xa1\xc4\x8de pribli\xc5\xbeno 2000\xc2\xa0\xc2\xb0C, z dodatkom kriolita in fluorita pa se njeno tali\xc5\xa1\xc4\x8de zni\xc5\xbea na 950 - 980\xc2\xa0\xc2\xb0C. Fluorit srednje kakovosti se uporablja v proizvodnji keramike, opalescentnega stekla in emajlov. Zelo \xc4\x8dist fluorit se uporablja tudi v draguljarstvu, vendar je zaradi relativno majhne trdote manj uporaben. Naj\xc4\x8distej\xc5\xa1i fluorit z najmanj 97\xc2\xa0% CaF\xe2\x82\x82 se uporablja za proizvodnjo fluorovodikove kisline (HF). Fluorovodikova kislina je primarna surovina za vse fluorove spojine, vklju\xc4\x8dno s fluorovimi polimeri in perfluoroogljiki, in za jedkanje stekla._NEWLINE_Fluorit se uporablja namesto stekla v nekaterih zelo zahtevnih teleskopih in objektivih kamer. Ekspozicijska orodja v industriji polprevodnikov uporabljajo fluoritne opti\xc4\x8dne elemente za ultravijoli\xc4\x8dno svetlobo pri valovni dol\xc5\xbeini 157\xc2\xa0nm, ker ima fluorit pri tej valovni dol\xc5\xbeini izjemno visoko prozornost. Fluorit ima zelo majhno disperzijo, zato imajo le\xc4\x8de iz fluorita manj kromatske aberacije kot le\xc4\x8de iz obi\xc4\x8dajnega stekla.  Slike astronomskih objektov so zato bolj jasne tudi pri ve\xc4\x8djih jakostih.'