b"\n_START_ARTICLE_\nTuscania\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dni \xc4\x8dasi\n_START_PARAGRAPH_\nPo legendi, je Tuscanio ustanovil Enejev sin, Ascanius, kjer je na\xc5\xa1el dvanajst pasjih mladi\xc4\x8dev (od koder je etru\xc5\xa1\xc4\x8dansko ime Tus-Cana, cana je podobno latinskemu canis za psa). Druga legenda pripisuje temelje za enega Tusco, sinu Herkula in Araxes. _NEWLINE_Dokazi o prisotnosti \xc4\x8dloveka na obmo\xc4\x8dju so iz neolitika, verjetno pa je bilo mesto zgrajeno okoli 7. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko je bila zgrajena Akropola na hribu Sv. Petra in obdana z linijo obzidja. V okolici so obstajale vasi. V naslednjih letih je strate\xc5\xa1ka pozicija Tuscanii omogo\xc4\x8dila vodilno vlogo v etru\xc5\xa1\xc4\x8danskem svetu. Po porazu obalnih mest z Grki (4. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem), je Tuscania postala tudi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pomorske trgovine prek pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Regas (poleg dana\xc5\xa1njega Montalto di Castro). Ni zapisov o vpletenosti Tuscanie v bojih, ki so privedli do rimskega osvajanja etru\xc5\xa1\xc4\x8danskega severnega Lacija (280 pr.n.\xc5\xa1t.), kot mesto je verjetno pri\xc5\xa1lo pod rimsko oblast mirno. Razvoj kmetijstva in gradnja Via Clodia, je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dalo gospodarsko situacijo v mestu. Leta 88 pr. n. \xc5\xa1t. je postal municipium.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV 5. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je Tuscania postala ena prvih \xc5\xa1kofijskih sede\xc5\xbeev v Italiji, ki ga je obdr\xc5\xbeala do leta 1653. _NEWLINE_Po razpadu zahodnega rimskega cesarstva, so mesto med letoma 569 ali 574 zasedli Langobardi. Leta 781 je postalo del pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. V letih 967-1066 je bilo fevd dru\xc5\xbeine Anguillara in nato pod Toskansko marko. Leta 1081 ga je oblegal cesar Henrik IV.. _NEWLINE_V naslednjem stoletju je postal svobodna ob\xc4\x8dina z oblastjo na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1tevilnimi gradovi. Notranji boji v Tuscanii so pripeljali do izgube presti\xc5\xbea, v korist bli\xc5\xbenjega Viterba, ki je bil dolo\xc4\x8den za \xc5\xa1kofijo leta 1192. Leta 1222 je v mestu bival Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Asi\xc5\xa1ki. V boju med Gvelfi in gibelini, ga je 2. marca 1240 zajel Friderik II. Hohenstaufen in ga obzidal._NEWLINE_Voja\xc5\xa1ki pohod proti pape\xc5\xbeu Bonifaciju VIII. (zgodnje 14. stoletje), je mesto pripadlo Rimu, s slab\xc5\xa1alnim imenom Tuscanella. Leta 1348-1349 je morila kuga in mesto te\xc5\xbeko prizadela. Kmalu zatem, leta 1354, je kardinal Gil \xc3\x81lvarez Carrillo de Albornoz dokon\xc4\x8dno vrnil v mesto pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi. Leta 1421 je postalo okro\xc5\xbeje pod kondotier Angelo Broglio da Lavello. _NEWLINE_V letu 1495 je mesto opusto\xc5\xa1ila francoska vojska kralja Karla VIII. med svojim pohodom proti Neapeljskemu kraljestvu, zahvaljujo\xc4\x8d uni\xc4\x8denju obzidja naro\xc4\x8denega od kardinala Giovannija Vitelleschija, v odgovor na nenehne bojev in javne izgrede. Zatem je mesto nazadovalo vse do priklju\xc4\x8ditve v enotno kraljevino Italijo leta 1870. _NEWLINE_V 19. stoletju je lokalna dru\xc5\xbeina Campanari raziskovala etru\xc5\xa1\xc4\x8danske grobnice. Organizirali so prvo etru\xc5\xa1\xc4\x8dansko razstavo v Londonu.  Veliko dragocenih odkritij je kon\xc4\x8dalo v razli\xc4\x8dnih evropskih muzejih, kakor tudi v arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Tuscanii. _NEWLINE_Dne 6. februar 1971 je mo\xc4\x8dan potres povzro\xc4\x8dil 31 smrtnih \xc5\xbertev. Mesto je bilo temeljito obnovljeno, posebej \xc5\xa1e zgodovinska \xc4\x8detrt, v celoti obdana s srednjeve\xc5\xa1kim obzidjem, ki ponuja odli\xc4\x8den razgled na okoli\xc5\xa1ko pokrajino in cerkev svetega Petra.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei na planoti tufa, obdani z globokimi dolinami, skozi te\xc4\x8de reka Marta. Predvsem na jugu in vzhodu Tuscania ponuja edinstveno panoramo z najbolj ohranjenimi srednjeve\xc5\xa1kimi zidovi in romanskimi stolpi izven mesta, na hribu pa cerkev Sv. Petrs. Tuscania je center za naravni rezervat Tuscania, ustanovljen leta 1997, ki obsega 1901 ha in je zanj zna\xc4\x8dilen tudi gozd hrasta plutovca, ki se nahaja v severovzhodnem delu. _NEWLINE_Tuscania nosi oran\xc5\xbeno zastavo, pe\xc4\x8dat kakovosti v turizmu in okolju TCI.\n_START_SECTION_\nBazilika sv. Petra\n_START_PARAGRAPH_\nV 9. stoletju je prvi \xc5\xa1kof zgradil, na ru\xc5\xa1evinah templja na mestu etru\xc5\xa1\xc4\x8danske akropole, baziliko Sv. Petra. Ali in kako so \xc5\xa1tevilni ostanki te stavbe danes ohranjeni v cerkvi, je sporno. _NEWLINE_Obstoj sedanje stavbe je predvsem posledica gradnje iz 11. / 12. stoletja. Kompleks se nahaja na hribu, ki je zdaj zunaj mesta in dominira s svojo masivnostjo nad pokrajino. Ob cerkvi stoji romanska \xc5\xa0kofova pala\xc4\x8da. _NEWLINE_Fasada je bila morda obnovljena v poznem 12. in v za\xc4\x8detku 13. stoletja kot posledica potresa. Velik osrednji portal izdelan v kosmatskem slogu, je bil verjetno zgrajen kasneje. V zatrepu je \xc4\x8dudovita rozeta iz marmorja. Potres leta 1971 je rozeto precej po\xc5\xa1kodoval, a so jo skrbno spet sestavili. _NEWLINE_Notranjost je triladijska bazilika, ladje so lo\xc4\x8dene s stebri, glavna ladja ima odprto streho in skoraj nespremenjena prikazuje podobo iz 12. stoletja. V desni stranski ladji je ciborij z 1093 stolpci (napis). Omembe vreden je mozaik v kosmatskem slogu . Marmorna korna pregrada s prepletenim ornamentom iz 8. stoletja je bila vzeta iz prej\xc5\xa1nje cerkve. V apsidi stoji kamniti \xc5\xa1kofovski prestol. Po vsej cerkvi so razporejene freske iz 12. stoletja. V apsidi je pomembna freska Ascension v bizantinskem slogu, ki se je po potresu iz leta 1971 \xc5\xbeal izgubila. Na policah so nekateri etru\xc5\xa1\xc4\x8danski sarkofagi. _NEWLINE_Tudi v dvorani v kripti je 28 starih, ponovno uporabljenih stebrov, freske iz 12. stoletja, vklju\xc4\x8dno z za\xc5\xa1titnikom Tuscania. Tukaj so ohranjeni tudi rimski zidovi v slogu Opus Reticulatum.\n_START_SECTION_\nBazilika Santa Maria Maggiore\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika Santa Maria Maggiore stoji ob vzno\xc5\xbeju hriba San Pietro. Po tradiciji naj bi bila zgrajena v 6. stoletju po naro\xc4\x8dilu prvega \xc5\xa1kofa Tuscaniaske cerkve na ru\xc5\xa1evinah templja Janus. V resnici so odkrili temelje neke ve\xc4\x8dje rimske stavbe po obnovi po potresu leta 1971. Vendar pa je bila prvi\xc4\x8d omenjena v buli pape\xc5\xbea Leona IV. leta 852. _NEWLINE_\xc4\x8cas gradnje sedanje cerkve je sporen, vendar naj bi bila stavba kon\xc4\x8dana ob posvetitvi nove cerkve 6. oktobra 1206. _NEWLINE_Fasada je podobna tisti pri baziliki Sv. Petra, s tremi portali, pritlikavo galerijo in veliko rozeto. Bogati figuralni okras ima razli\xc4\x8dne slogovne vplive. Okoli rozete so simboli \xc5\xa1tirih evangelistov. V luneti v osrednjem portalu je Marija z detetom. Poleg je prikazano \xc5\xbertvovanje Izaka in Agnus Dei. Portal je uokvirjen z apostoloma Petrom in Pavlom. Kipi so sodobne replike, saj so bili izvirniki ukradeni. Figure verjetno niso bile narejene za sedanjo stavbo ampak so bile prenesene iz drugih zgradb. _NEWLINE_Notranjost je triladijska bazilika z odprto streho in romanskimi stebri. Veli\xc4\x8dastna pri\xc5\xbenica v ladji je sestavljena iz marmorne plo\xc5\xa1\xc4\x8de iz 8. in 9. stoletja (iz prej\xc5\xa1nje cerkve). Tu je tudi ciborij in stari \xc5\xa1kofovski prestol. Na stenah so \xc5\xa1tevilne, deloma po\xc5\xa1kodovane freske. \xc5\xa0e posebej o\xc4\x8di pade freska Poslednja sodba na slavoloku apside.\n_START_SECTION_\nEtru\xc5\xa1\xc4\x8danske nekropole\n_START_PARAGRAPH_\nV neposredni bli\xc5\xbeini Tuscanie so \xc5\xa1tevilna grobi\xc5\xa1\xc4\x8da, od katerih so nekatera odprta za javnost. _NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a nekropola se nahaja v cerkvi Matere bo\xc5\xbeje Dell 'Olivo. Spodaj je labirint grobov in grob kraljice in grob Amazonke. \xc5\xa0tevilne sarkofage so na\xc5\xa1li leta 1967 in grobne pridatke razstavili v Arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Tuscania in v Villa Giulia v Rimu. _NEWLINE_Nekropola Peschiera je izjemna predvsem zaradi monumentalne arhitekture grobnic. Grobovi se o\xc4\x8ditno zgledujejo po etru\xc5\xa1\xc4\x8danskih hi\xc5\xa1ah. _NEWLINE_Nekropola v Pian di Mola, ki se nahaja na nasprotnem bregu reke Marta je zasnovana precej podobno. _NEWLINE_Nekropola Le Scalette, San Lazzero, San Justa in San Pinzuto so zanimive po obliki grobov."