b'\n_START_ARTICLE_\nMargareta \xc5\xa0vedska\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrincesa Margareta se je rodila v Bagshot Parku in kr\xc5\xa1\xc4\x8dena je bila 11. marca 1882 v zasebni kapeli gradu Windsor. Njeni botri so bili kraljica Viktorija (njena babica); nem\xc5\xa1ki cesar (njen praprastric, ki ga je zastopal nem\xc5\xa1ki ambasador, grof M\xc3\xbcnster); nem\xc5\xa1ka prestolonaslednica (njena teta, ki jo je zastopala njena sestra, princesa Kristjan Schleswig-Holsteinska); princ in princesa Friderik Karl Pruska (njena stara star\xc5\xa1a, ki sta ju zastopala njen stric vojvoda Edinbur\xc5\xa1ki in teta princesa Beatricija); in wale\xc5\xa1ki princ (njen stric)._NEWLINE_V zasebni kapeli gradu Windsor je marca 1898 prejela tudi sveto birmo._NEWLINE_Princesa Margareta je odrasla kot \xc4\x8dlanica britanske kraljevske dru\xc5\xbeine in je se je udele\xc5\xbeila dru\xc5\xbeinskih po\xc4\x8ditnic in porok. 6. julija 1803 je bila dru\xc5\xbeica na poroki vojvoda in vojvodinje Yor\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nPrestolonaslednica\n_START_PARAGRAPH_\nZakon med Margareto in Gustavom Adolfom je bil opisan kot sre\xc4\x8dna ljubezenska partija. Gustav Adolf je \xc4\x8dutil velik pritisk "pruske" voja\xc5\xa1ke discipline, s katero ga je vzgojila njegova mama in angle\xc5\xa1ki obi\xc4\x8daj Margarete, ki je bil v kontrastu z njegovo mamino, je v veliki meri vplivala nanj ter ga je privla\xc4\x8dila._NEWLINE_Po prihodu v Stockholm je Margaret (njeno ime v Angliji), ki je bila na \xc5\xa0vedskem klicana "Margareta", je prejela lekcije v \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dini ter je prosila, da bi bila u\xc4\x8dena o \xc5\xa1vedski zgodovini in socialno blaginjo. Po dveh letih je govorila dobro \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dino. Med svojimi prvimi leti na \xc5\xa0vedskem se je Margareta obna\xc5\xa1ala zelo resno in je bila zato obravnavana kot toga, vendar se je ta pogled spremenil zaradi njenega velikega interesa v \xc5\xa1portu, kjer je opazno bila bolj spro\xc5\xa1\xc4\x8dena in se je obna\xc5\xa1ala bolj naravno. Margareta je imela veliko zanimanja v razli\xc4\x8dne oblike \xc5\xa1porta; med zimo je smu\xc4\x8dala, drsala in igrala hokej ter med poletjem je igrala tenis in golf. Prav tako se je dopisovala z razli\xc4\x8dnimi sorodniki._NEWLINE_Margareto je zanimala tudi umetnost. Je fotografirala, slikala in imela veliko zanimanja za vrtnarjenje. Z mo\xc5\xbeem sta dobila Sofiersko pala\xc4\x8do kot poro\xc4\x8dno darilo ter tam sta pre\xc5\xbeivljala ve\xc4\x8dino poletij in vlo\xc5\xbeila veliko truda v vrtove na posesti. Vrtovi Sofiera so v angle\xc5\xa1kem stilu in njeni otroci so sodelovali v njihovem izbolj\xc5\xa1anju. Leta 1915 je Margareta kot Kronprinsessan Margareta objavila knjigo V\xc3\xa5r tr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 Sofiero ("Na\xc5\xa1i vrtovi na Sofieru") in dve leti kasneje tudi Fr\xc3\xa5n blomsterg\xc3\xa5rden ("Od cvetli\xc4\x8dnega vrta"), ki je prikazan s svojimi risbami in fotografijami, ki so bile prodane v korist gospodinjskim \xc5\xa1olam z otro\xc5\xa1kim varstvom._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je Margareta ustvarila \xc5\xa1ivalno dru\xc5\xa1tvo na \xc5\xa0vedskem za podporo Rde\xc4\x8demu kri\xc5\xbeu. Dru\xc5\xa1tvo se je imenovalo Kronprinsessans Centralf\xc3\xb6rr\xc3\xa5d f\xc3\xb6r landstormsm\xc3\xa4ns bekl\xc3\xa4dnad och utrustning ("Prestolonasledi\xc4\x8dno centralno skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje za obla\xc4\x8dila in opremo domobrancev"), ki je opremilo \xc5\xa1vedske oboro\xc5\xbeene sile s primernim spodnjim perilom. Ko so parafinske zaloge potekle, je organizirala zbiranje sve\xc4\x8d in v novembru 1917 je uvedla sistem za usposabljanje deklet za delo na kopnem. Delovala je tudi kot posrednica za sorodnike, ki so bili lo\xc4\x8deni med vojno. Z njeno pomo\xc4\x8djo so bila zasebna pisma in pro\xc5\xa1nje, da izsledijo izginule mo\xc5\xa1ke v akciji, pre\xc5\xa1le naprej. Bila je tudi aktivna v svojem delu v imenu zapornikov. Podpirala je vojne ujetnike v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih, predvsem britanske dr\xc5\xbeavljane. Margaretina prizadevanja med vojno so bile pro-britanska, v nasprotju s strogim pro-nem\xc5\xa1kim odnosom njene ta\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1917 je organizirala Margaretainsamlingen f\xc3\xb6r de de fattiga ("Margaretino zbiranje finan\xc4\x8dnih sredstev za revne"). Ob koncu vojne, ko so bili sprejeti kon\xc4\x8dni koraki v smeri popolne demokracije na \xc5\xa0vedskem, je Margaretin pozitiven odnos do reforme vplival na njenega mo\xc5\xbea, kronskega princa. Za razliko od odnosa njene reformno-sovra\xc5\xbene ta\xc5\xa1\xc4\x8de in tasta, kralja Gustava in kraljice Viktorije, je verjetno, da se je zaradi te reforme umirila politi\xc4\x8dna napetost in se je ohranila \xc5\xa1vedska monarhija.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nPrestolonaslednica Margareta je 1. maja 1920 ob o\xc4\x8detovem 70. letnem rojstnem dnevu nenadoma umrla v Stockholmu. Uradna razglasitev je dejala, da je umrla zaradi oku\xc5\xbebe po mastoidni operaciji. Takrat je bila osem mesecev nose\xc4\x8da in je pri\xc4\x8dakovala svojega \xc5\xa1estega otroka. V napovedi njene smrti med tradicionalnem mednarodnem dnevu delavskega praznovanja je \xc5\xa1vedski premier Hjalmar Branting dejal, sonce je "od\xc5\xa1la" v Stockholmski pala\xc4\x8di.'