b'\n_START_ARTICLE_\nRocheeva meja\n_START_SECTION_\nRocheeva meja v Oson\xc4\x8dju\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri resni\xc4\x8dni sateliti, tako naravni kot umetni, lahko kro\xc5\xbeijo znotraj Rocheeve meje, ker nanje poleg te\xc5\xbenosti, delujejo \xc5\xa1e druge sile. Jupitrov satelit Metis in Saturnov satelit Pan sta primera naravnih satelitov, ki sta zmo\xc5\xbena cela kro\xc5\xbeiti znotraj teko\xc4\x8dinske Rocheeve meje. Nista razpadla, deloma zaradi nateznih sil, in deloma zato, ker dejansko nista teko\xc4\x8da. V tak\xc5\xa1nih primerih je mo\xc5\xbeno, da telo na povr\xc5\xa1ju tak\xc5\xa1nega satelita odrinejo plimske sile, kar je odvisno od njegove lege glede na satelit. Plimske sile so najve\xc4\x8dje vzdol\xc5\xbe zveznice sredi\xc5\xa1\xc4\x8d satelita in glavnega telesa. Manj masiven satelit kot je komet lahko razpade, \xc4\x8de gre mimo telesa znotraj Rocheeve meje. Razpadajo\xc4\x8da tirnica kometa Shoemaker-Levy 9 okoli Jupitra je junija 1992 potekala znotraj Rocheeve meje, kar je povzro\xc4\x8dilo, da je komet razpadel na ve\xc4\x8d ve\xc4\x8djih kosov. V naslednjem kometovem obhodu leta 1994 so ti kosi tr\xc4\x8dili z Jupitrom._NEWLINE_Ker plimske sile znotraj Rocheeve meje prevladajo nad te\xc5\xbenostjo, tam veliki sateliti ne morejo nastati iz manj\xc5\xa1ih delov. Vsi \xc5\xa1tirje znani planetni prstani orja\xc5\xa1kih planetov v Oson\xc4\x8dju le\xc5\xbeijo znotraj Rocheeve meje. Prstani so lahko ostanki planetovega protoplanetarnega akrecijskega diska, ki se ni zdru\xc5\xbeil v satelite, ali pa so nasprotno nastali ob mimohodu satelita znotraj Rocheeve meje, ki je razpadel. Plinski velikani imajo tudi vse velike satelite zunaj Rocheeve meje. Snov znotraj Rocheeve meje ne razpade, \xc4\x8de je dovolj trdna za plimske sile, ki nanjo delujejo._NEWLINE_Rocheeva razprava se je ukvarjala le s trdninami ali kapljevinami, toda osnove mehanizma so iste, bodisi da so telesa trdna, kapljevinasta ali plinasta. Za satelit v teko\xc4\x8dem stanju idealiziranega plina zna\xc5\xa1a Rocheeva meja okoli 2,44 polmera planeta. Zunanja meja Saturnovih prstanov je znotraj te meje, na oddaljenosti 2,3 polmera Saturna, najbli\xc5\xbeji satelit Mimas pa je na razdalji 3,1 polmera, torej zunaj meje. To lastnost je odkril pri prou\xc4\x8devanju nastanka Saturnovih prstanov.\n_START_SECTION_\nRocheeva meja drugih teles\n_START_PARAGRAPH_\nPojav velja tudi za \xc4\x8drne luknje in sredice aktivnih kvazarjev, kar pa \xc5\xa1e ni prakti\xc4\x8dno potrjeno. Umetni sateliti so premajhni, da bi bile njihove plimske sile opazne.\n_START_SECTION_\nTogi sateliti\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeni ra\xc4\x8dun za Rocheevo mejo togega telesa dT ne upo\xc5\xa1teva deformacije krogelne oblike satelita zaradi plimskih sil. \xc4\x8ce je satelit ve\xc4\x8d kot dvakrat gostej\xc5\xa1i kot glavno telo (na primer pri skalnatem naravnem satelito okoli plinskega velikana), bo Rocheeva meja le\xc5\xbeala znotraj glavnega telesa, kar pa fizikalno ni smiselno.'