b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Baden-Powell\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nRobert Baden-Powell se je rodil v Londonu v zelo ugledni angle\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini. \xc5\xbde v mladosti so mu ve\xc5\xa1\xc4\x8dine, kot so postavljanje \xc5\xa1otora, vozlanje ali kurjenje ognjev, dobro \xc5\xa1le od rok. Uglednost dru\xc5\xbeine ter njegova izredna spretnost, vzdr\xc5\xbeljivost in mo\xc4\x8d so mu omogo\xc4\x8dile, da se je z voja\xc5\xa1ko kariero konjeni\xc5\xa1kega oficirja v kolonialni Indiji povzpel zelo visoko. Poseben pe\xc4\x8dat je dala poznej\xc5\xa1i skavtski organizaciji njegova izku\xc5\xa1nja v burski vojni, kjer je organiziral tamkaj\xc5\xa1nje de\xc4\x8dke v poseben mladinski odred, ki je opravljal razna kurirska in izvidni\xc5\xa1ka dela. Sodelovanje s Setonom je dalo skavtstvu piko na i. Leta 1907 je organiziral svoj prvi poskusni tabor na otoku Brownsea, kjer je predvsem preizkusil svojo zamisel. Na taborjenje je povabil de\xc4\x8dke razli\xc4\x8dnih starosti in dru\xc5\xbebenih slojev ter jih u\xc4\x8dil skavtskih ve\xc5\xa1\xc4\x8din. Razdelil jih je v majhne skupine - vode, vsakega od njih je vodil najstarej\xc5\xa1i od de\xc4\x8dkov. Organizacijo je poimenoval Boy Scout Association, javnost pa z njo seznanil s knjigo Scouting for Boys, s katero je leta 1908 do\xc5\xbeivel velik in nepri\xc4\x8dakovan uspeh. Leta 1910 je bila ustanovljena tudi Girl Guides Association, namenjena dekletom. Veliko je potoval je po svetu in pomagal skavtom pri ustanavljanju in organizaciji njihovih novo nastalih enot. Na teh potovanjih je spoznal tudi svojo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno Olave Soames. Prvi in\xc5\xa1truktorski te\xc4\x8daj za voditelje skavtskih skupin je bil leta 1919 v Gilwell Parku. Tam je \xc5\xa1e danes sede\xc5\xbe Svetovne skavtske organizacije WOSM (World Organisation of Scout Movement).\n_START_SECTION_\nKorenine\n_START_PARAGRAPH_\nRobert Stephenson Smyth Baden-Powell se je rodil kot sedmi sin od desetih otrok, njegov o\xc4\x8de pa je imel \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri otroke iz prej\xc5\xa1njega zakona. Vzgajala ga je mati, saj je njegov o\xc4\x8de (profesor teologije in geometrije na Univerzi v Oxfordu) umrl, ko je bil star komaj tri leta. Njegova imena so sestavljena iz priimkov njegovih slove\xc4\x8dih prednikov. Ime Stephenson je dobil po svojem botru Robertu Stephensonu, sinu izumitelja parne lokomotive Georga Stephensona, ime Smyth pa po dedu, admiralu  Johnu Smythu iz \xc4\x8dasa vladanja kraljice Elizabete I. Dvodelni priimek Baden-Powell, je dobil na \xc5\xbeeljo matere Henriette Grace, \xc2\xbbki ni hotela \xc5\xa1e enega Powella med tiso\xc4\x8d drugimi\xc2\xab. Tako je sinovemu priimku dodala \xc5\xa1e zvene\xc4\x8d priimek enega svojih prednikov, ki ga rodbina ni uporabljala \xc5\xbee dve generaciji. Tedaj nem\xc5\xa1ke korenine in zakonske povezave razli\xc4\x8dnih evropskih plemi\xc5\xa1kih rodbin niso bile ni\xc4\x8d posebnega, zvene\xc4\x8d priimek pa je bil zagotovo neke vrste dru\xc5\xbebena prednost. Henriette Grace je celo sklenila, da bo dovolila del grba Gro\xc3\x9fherzogovih vdelati v grb rodbine Powell.\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nStari o\xc4\x8de je v mladem de\xc4\x8dku prebudil veselje do pustolov\xc5\xa1\xc4\x8din in ljubezen do narave. Pogosto sta skupaj obiskala Hyde Park, katerega zemljevid je znal Robert narisati izjemno natan\xc4\x8dno. Ko je dedek umrl, je \xc5\xa1el Baden-Powell na \xc5\xa1tevilne pohode skozi voja\xc5\xa1ke \xc4\x8detrti v mestu in se seznanil s trpljenjem in bedo teh mo\xc5\xbe. Kmalu zatem je pri\xc5\xa1el do prepri\xc4\x8danja, da mora tu nekaj spremeniti. Osemletni Baden-Powell je ugotovil, da bi se morali prebivalci voja\xc5\xa1kih \xc4\x8detrti razlikovati predvsem po obleki. To je hotel spremeniti, kar je bil eden izmed pomembnej\xc5\xa1ih dejavnikov za odlo\xc4\x8ditev, da bo vpeljal skavtsko uniformo. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja je Robert izkoristil vsako prosto minuto za iskanje \xc5\xbeivalskih sledi in spoznavanje gozda. Med po\xc4\x8ditnicami je \xc5\xa1el pogsto s prijatelji kampirat. Po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki izleti z brati so \xe2\x80\x9eStevieju\xe2\x80\x9c, kot so ga klicali v dru\xc5\xbeinskem krogu, pomagali do izku\xc5\xa1enj, ki so pozneje v njegovem \xc5\xbeivljenju igrale veliko vlogo._NEWLINE_Z vstopom v \xc5\xa1olo Charterhouse s 13 leti so se mu odprla nova podro\xc4\x8dja udejstvovanja. Nau\xc4\x8dil se je priplaziti se v veliki \xc5\xa1olski park, ne da bi ga nadzorni u\xc4\x8ditelj opazil. Nau\xc4\x8dil se je zakuriti ogenj brez dima in tako se neprijeten vonj ni \xc5\xa1iril po bivali\xc5\xa1\xc4\x8du. Bil je povpre\xc4\x8den u\xc4\x8denec z ne preve\xc4\x8d zanimanja za tedanji u\xc4\x8dni program. Bil je dober u\xc4\x8denec, vendar skoraj nikjer ni izstopal, razen na dveh podro\xc4\x8djih: bil je izjemen igralec in moral je biti zraven pri vseh \xc5\xa1olskih predstavah. Prav tako je igral v \xc5\xa1olski nogometni ekipi \xe2\x80\x93 bil je suveren vratar. Presenetljivo je tudi to, da je znal pisati enako dobro z levico in desnico, \xc4\x8desar se je nau\xc4\x8dil sam. \xc5\xa0olanje naj bi nadaljeval na Oxfordski univerzi, vendar ni opravil sprejemnih testov in se je zato prijavil na Kraljevo voja\xc5\xa1ko akademijo Sandhurst.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ka kariera\n_START_PARAGRAPH_\nBaden-Powell je opravil leta 1876 sprejemne teste pri konjenici kot drugi in pri pehoti kot \xc4\x8detrti najbolj\xc5\xa1i v letniku ter je bil sprejet v  konjeni\xc5\xa1ki regiment, ne da bi zaklju\xc4\x8dil svoje \xc5\xa1olanje na voja\xc5\xa1ki akademiji._NEWLINE_Kot voja\xc5\xa1ki poveljnik je bil najbolj znan po uspe\xc5\xa1ni obrambi mesta Mafeking (danes Mafikeng) v Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki republiki, med Drugo bursko vojno, ko je s pe\xc5\xa1\xc4\x8dico vojakov in civilnimi prebivalci 217 dni (od oktobra 1899 do maja 1900) uspe\xc5\xa1no branil oblegano mesto pred veliko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o bursko vojsko pod poveljstvom generala Pieta Cronjeja. Obleganje se je kon\xc4\x8dalo 17. maja 1900, Baden - Powell pa je postal narodni junak. Boril se je tudi v Indiji, Ju\xc5\xbeni Afriki, na Malti in Balkanu in v regiji Matabele (obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega Zimbabveja._NEWLINE_Z ustanovitvijo ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1kih stra\xc5\xbenih enot britansko-burske policije (SAC), je Baden-Powell veliko doprinesel k redu in miru v regiji. Za kraj izobra\xc5\xbeevanja je vrhovno poveljstvo britanske vojske izbralo ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ko mesto Stellenbosch (danes Weinanbaus). Ko je bil povi\xc5\xa1an v generalmajorja je Baden-Powell lahko organiziral celotno britansko konjenico po zgledu SAC. Imenovan je bil tudi za generalnega in\xc5\xa1pektorja konjenice._NEWLINE_Leta 1910 je zaklju\xc4\x8dil svojo voja\xc5\xa1ko kariero s \xc4\x8dinom generalporo\xc4\x8dnika in se odtlej posve\xc4\x8dal zgolj skavtskemu gibanju. 30. oktobra 1912 se je poro\xc4\x8dil z Olave St.Clair-Soames, ki jo je spoznal med potovanjem po daljnih de\xc5\xbeelah. Poro\xc4\x8dila sta se v Poolu v S\xc3\xbcdenglandu \xe2\x80\x93 mesto, kjer se nahaja pristani\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje otoka Brownsea. Par je imel  tri otroke \xe2\x80\x93 Petra, Heather in Betty.\n_START_SECTION_\nSkavtsko gibanje\n_START_PARAGRAPH_\n7. maja 1910 se je Baden-Powell tudi redno upokojil. \xc5\xa0ele leta 1907 je imel dovolj \xc4\x8dasa, da je ustanovil \xc4\x8dete mladih skavtov. Prvotno se je zavzemal za \xc5\xbee ustanovljeno skupino Boys-Brigade, a je kmalu ugotovil, da ne ustrezajo njegovim prvotnim predstavam. Napisal je \xc5\xa1e eno knjigo (Scouting for Boys) \xe2\x80\x93 \xc5\xbee enajsto po vrsti. Da bi prakti\xc4\x8dno preizkusil stvari, je med 1. in 8. avgustom leta 1907 organiziral tabor na otoku Brownsea. Sam je seveda tja pri\xc5\xa1el nekaj dni prej, da je lahko pripravil tabor. Na tem taboru je poleg njega \xc5\xa1otorilo \xc5\xa1e 21 fantov iz vseh socialnih razredov in tako tudi njegov ne\xc4\x8dak Donald. Razdelil jih je v tako imenovane patrulje in napisal skavtske zakone. _NEWLINE_1908 je iz\xc5\xa1la knjiga Skavtstvo za fante (Scouting for Boys) kot ena izmed pomembnej\xc5\xa1ih pedago\xc5\xa1kih del 20. stoletja. V tej knjigi je prvi\xc4\x8d uporabil na\xc4\x8delo Learning by doing (u\xc4\x8denje z delom)._NEWLINE_Leta 1909 je kralj Edvard VII. postal za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik skavtskega gibanja, v \xc4\x8cilu je bila ustanovljena prva skavtska skupina izven Anglije in imela je tudi prve skavtinje._NEWLINE_Od leta 1918 je bil sede\xc5\xbe dru\xc5\xbeine Pax Hill imenovan za koordinatorja za rasto\xc4\x8de skavtsko gibanje. \xc5\xa0ele kasneje je bil ustanovljeno centralno koordinacijsko mesto, dana\xc5\xa1nji svetovni skavtski biro._NEWLINE_Leta 1920 se je odvijal prvi Jamboree (svetovno sre\xc4\x8danje skavtov) v Londonu. Udele\xc5\xbeilo se ga je 8.000 skavtov iz 34 dr\xc5\xbeav po svetu. Na Jamboreeju leta 1929 pa je bilo kar 50.000 skavtov iz 72 de\xc5\xbeel (41 dr\xc5\xbeav in 31 delov kraljestev).\n_START_SECTION_\nStarost in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nBaden-Powellov \xc5\xbeivljenjski prispevek kot general, voditelj skavtov in dr\xc5\xbeavljan je bil precej\xc5\xa1en. Napisal je 34 knjig, najprej nekaj voja\xc5\xa1kih, nato pa \xc5\xa1e skavtske. Zadnja knjiga More Sketches of Kenya je iz\xc5\xa1la leta 1940. Starost je pre\xc5\xbeivljal v Nyeriju v Keniji, kjer je v 84. letu starosti 8. januarja 1941 umrl. Pred smrtjo je napisal pismo mladim skavtom in skavtinjam. Pismo je vsebovalo tudi \xc5\xa1e danes aktualen stavek:_NEWLINE_\xc2\xbbEdini na\xc4\x8din kako dose\xc4\x8di sre\xc4\x8do je, da sre\xc4\x8do podarjamo bli\xc5\xbenjim. Poskusimo pustiti svet za seboj kan\xc4\x8dek bolj\xc5\xa1i, kot smo ga dobili.\xc2\xab_NEWLINE_Lord Baden-Powell je bil pokopan na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Nyeriju. Na pogreb so pri\xc5\xa1li tudi fantje in dekleta v skavtskih uniformah, \xc5\xa1est skavtskih voditeljev je nosilo krsto, oficirji imperialne armade pa so salutirali. Pokojnikova \xc5\xbeelja je bila, da na pogrebu ne bi bilo posebnega govora, temve\xc4\x8d le skavtski pisk na trobento. Poleg nagrobnika so postavili kri\xc5\xbe s piko\xc2\xa0\xc2\xbb\xe2\x98\x89\xc2\xab. To je mednarodna skavtska markacija, ki jo poznajo vsi skavti, ne glede na jezik in nacionalnost. To sporo\xc4\x8dilo je za Baden-Powella pomenilo: \xc2\xbbJaz se izpolnil svojo nalogo, sedaj grem lahko domov.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nBibliografija\n_START_PARAGRAPH_\nSkupaj je izdal 34 knjig:'