b'\n_START_ARTICLE_\nCeljski grad\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a omemba Celjskega gradu izhaja iz leta 1322 \xc2\xbbpurch Cylie\xc2\xab, kasneje pa so ga omenjali pod imeni \xc2\xbbvest Cili\xc2\xab\xc2\xa0(1341), \xc2\xbbcastrum Cilie\xc2\xab\xc2\xa0(1451), \xc2\xbbgsloss Obercili\xc2\xab\xc2\xa0(1468) ipd. Zna\xc4\x8dilno je, da se je ime \xc2\xbbObercili\xc2\xab\xc2\xa0- Gornje Celje pojavilo \xc5\xa1ele po izumrtju roda grofov Celjskih. Prvotno se je imenoval grad Celje._NEWLINE_Prvotno grajsko poslopje (romanski kastelni grad) so v prvi polovici 13. stoletja postavili grofje Vovbr\xc5\xa1ki s Koro\xc5\xa1ke na zahodni skalni kopi grajskega grebena. Imelo je zna\xc4\x8daj nepravilnega obodnega gradu. V talni ploskvi je imel obliko petkotnika, oziroma \xc5\xa1tirikotnika z zalomljeno ju\xc5\xbeno stranico, ki se je prilagodila terenu. Prvi zapisi o gradu segajo med letoma 1125 in 1137; verjetno ga je zgradil mejni grof Gunter. V zahodnem delu je stala ve\xc4\x8dnadstropna stavba, palacij, od katere so se v delcih ohranili obodni zidovi. V vzhodnem delu je bilo zaprto dvori\xc5\xa1\xc4\x8de z velikim vodnim zbiralnikom. Na vzhodni, najbolj izpostavljeni strani, je bil zidni \xc5\xa1\xc4\x8ditni pla\xc5\xa1\xc4\x8d, nekako 3 m vi\xc5\xa1ji od preostalega obodnega zidovja. Na vrhu je bil zavarovan s hurdo, obrambnim hodnikom. V tak\xc5\xa1ni obliki je predstavljal tipi\xc4\x8dni ministerialski grad tedanjega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nGrad v lasti \xc5\xbdovne\xc5\xa1kih in Celjskih\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotni grad je verjetno zgorel in propadel v bojih med \xc5\xbdovne\xc5\xa1kimi gospodi in Aufensteinovci. Vhod v grad so \xc5\xbdovne\xc5\xa1ki svobodniki uredili s severne strani. Gradu so \xc5\xa1e pred letom 1300 dodali novi venec obzidja in ga na severni strani okrepili z obrambnim stolpi\xc4\x8dem, ki je varoval dohod v notranjost grajskega jedra. Obzidje je segalo od naravne zajede na vzhodu do prepadnih sten na severovzhodu. Vhod so prestavili na ju\xc5\xbeno stran, kjer je \xc5\xa1e danes. _NEWLINE_Po izumrtju njihove rodbine leta 1334 je grad pre\xc5\xa1el v roke \xc5\xbdovne\xc5\xa1kih gospodov, od leta 1341 grofov Celjskih, in od leta 1436 Celjskih knezov. Grofje Celjski so za\xc4\x8deli utrdbo preurejati v udobnej\xc5\xa1e stanovanjsko bivali\xc5\xa1\xc4\x8de in uradno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Okoli leta 1400 so dodali \xc5\xa1tirinadstropni obrambni stolp in ga kasneje imenovali Friderikov stolp (bergfrid). Na vzhodni strani dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je bil velik trinadstropni stanovanjski stolp, ki je najbolje ohranjeni del gradu za Friderikovim stolpom. Na zahodnem delu je bila prava stanovanjska stavba (palas). Tu so bili prostori za \xc5\xbeenske (kamenate). Ta del se je kon\xc4\x8dal ob ozkem predgradju in je slabo ohranjen. Na ju\xc5\xbeni strani je bil na palas prizidan Andrejev stolp. V nadstopju je imel kapelico svetega Andreja. S srednjeve\xc5\xa1kim oro\xc5\xbejem gradu ni bilo mo\xc4\x8d zavzeti, le sestradali so ga lahko, \xc4\x8deprav je iz gradu vodil skriven prehod k \xc5\xbeitnici. Celjski grofje so v tem \xc4\x8dasu \xc5\xbee prenehali bivati na gradu in so imeli na njem gradnika (kastelana), poveljnika gradu z oboro\xc5\xbeenim spremstvom._NEWLINE_Ob potresu leta 1348 se je poru\xc5\xa1il del romanskega palacija s pe\xc4\x8dino vred. Poru\xc5\xa1eni del so na novo pozidali in ga prestavili proti notranjosti dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. V 15. stoletju so raz\xc5\xa1irili predgradje na vzhodni strani grebena vse do skalne kope. Tu se je obzidje povezalo z mo\xc4\x8dnim peterokotnim obrambnim stolpom. V drugi polovici 16. stoletja je grad do\xc5\xbeivel ponovno prezidavo. Obrambno zidovje se je zvi\xc5\xa1alo v jedru kot tudi v predgradju. Uredili so tudi notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Posodobljen del obzidja so opremili z renesan\xc4\x8dnimi strelnimi linami.\n_START_SECTION_\nGrad Gornje Celje v \xc4\x8dasu Svetega rimskega cesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi cesarski oskrbnik je leta 1461 postal Kri\xc5\xa1tof pl. Ungnad, drugi pa leta 1463 Jurij pl. Apfaltrer. V letu 1470 je prevzel Stari grad v oskrbo Andrej pl. Hohenwart. Ob prevzemu je obljubil, da bo za grad lepo skrbel in ga vzdr\xc5\xbeeval. To slu\xc5\xbebo je opravljal vse do svoje smrti leta 1503. Kot grajski glavar mu je sledil Jakob pl. Landau, sicer vladarjev upravnik na Gornjem in Spodnjem \xc5\xa0vabskem. Glavarstvo je od cesarja Maksimilijana I., tedaj \xc5\xa1e nem\xc5\xa1kega kralja, prejel leta 1506, saj mu je Landau posodil 10.000 goldinarjev. _NEWLINE_V letu 1514 je bil Landau \xc5\xa1e glavar. Dve leti kasneje 1516 je bil za\xc4\x8dasni glavar Bernard Raunacher. Cesar mu je naro\xc4\x8dil, da mora takoj izro\xc4\x8diti celjsko glavarstvo Ga\xc5\xa1perju Herbstu in se zadovoljiti z u\xc5\xbeivanjem dohodkov Novega mesta (Rudolfswert). Kasneje so mu sledili \xc5\xa1e drugi. Ve\xc4\x8dina glavarjev je opravljala dol\xc5\xbenosti vicedoma in oskrbnika gospo\xc5\xa1\xc4\x8dine. Kmalu je vloga gradu postajala vse manj obrambna in vse bolj gospodarska._NEWLINE_Gornjeceljski grad je bil tedaj najpomembnej\xc5\xa1i grad ne samo pri nas, ampak v vseh Vzhodnih Alpah. Celotni grad je imel povr\xc5\xa1ino pribli\xc5\xbeno 5500 m\xc2\xb2. Iz sedanjih razvalin in iz ohranjenih upodobitev je mo\xc4\x8d dobiti popolnej\xc5\xa1o sliko gradu. Njegov arhitekturni razvoj je uveljavil nekatere re\xc5\xa1itve, po katerih so se zgledovali mnogi gradovi na ozemljih, do koder je segal vpliv celjskih zvezda._NEWLINE_Grad je za\xc4\x8del propadati kmalu po tem, ko je izgubil svoj strate\xc5\xa1ki pomen. Ob koncu 17. stoletja na Friderikovem stolpu ni bilo ve\xc4\x8d strehe. Nima je ve\xc4\x8d \xc5\xbee tudi na Vischerjevi upodobitvi gradu iz leta 1681. Pri obnovi spodnjega (mestnega) gradu so leta 1748 pobrali stre\xc5\xa1no opeko. V letu 1755 je grad kupil grof Gaisruck in snel tudi ostre\xc5\xa1je. Najlep\xc5\xa1e klesance je porabil pri zidavi dvorca Novo Celje med Petrov\xc4\x8dami in \xc5\xbdalcem. V gradu zato ni bilo ve\xc4\x8d mo\xc4\x8d \xc5\xbeiveti. Grad se je spreminjal v pravo razvalino. Zadnji prebivalci so na njem \xc5\xbeiveli \xc5\xa1e leta 1795._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 19. stoletja je leta 1803 grad kupil kmet Andrej Gori\xc5\xa1ek ter grajsko kamenje za\xc4\x8del uporabljati za kamnolom.\n_START_SECTION_\n19. in 20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1846 je razvaline kupil \xc5\xa1tajerski guverner grof Wickenburg in jih dal v last \xc5\xa0tajerskim de\xc5\xbeelnim stanovom. Za razvaline se je leta 1871 za\xc4\x8delo zanimati Olep\xc5\xa1evalno dru\xc5\xa1tvo. Celjsko Muzejsko dru\xc5\xa1tvo je leta 1882 za\xc4\x8delo prizadevanja za obnovo gradu, ki \xc5\xa1e vedno traja. V \xc4\x8dasu Kraljevine Jugoslavije je mariborska oblast prepustila razvaline mestni ob\xc4\x8dini. Ob\xc4\x8dina je tedaj veliko storila za ohranitev. Med 2. svetovno vojno so bile razvaline zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene. Po vojni je Olep\xc5\xa1evalno dru\xc5\xa1tvo nadaljevalo s prenovo. V vogle Friderikovega stolpa so vgradili cementne bloke, ki so nadomestili zropane kamnite. Pred vhodom so tudi uredili primerno parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de. Na severni strani je dru\xc5\xa1tvo predrlo obzidje in naredilo nov stranski vhod, kjer se kon\xc4\x8da nova Pelikanova pot.\n_START_SECTION_\n21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih letih grad tudi od dale\xc4\x8d \xc5\xbee dobiva svojo prvotno podobo. Morda se gradu obetajo bolj\xc5\xa1i \xc4\x8dasi v nasprotju z znano krilatico\xc2\xa0\xc2\xbbDanes Celjski grofje in nikdar ve\xc4\x8d.\xc2\xab\xc2\xa0Turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Celje v poznem poletju na gradu organizira vsakoletno prireditev \xc2\xbbPod zvezdami Celjanov\xc2\xab, kjer potekajo predstave in prikazi srednjeve\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja. Priredili so tudi nekaj glasbenih koncertov (Laibach). Grad v slovenskem prostoru predstavlja pomembno turisti\xc4\x8dno to\xc4\x8dko. Na leto ga obi\xc5\xa1\xc4\x8de pribli\xc5\xbeno 60.000 obiskovalcev._NEWLINE_Vsako leto na gradu potekajo tudi Veronikini ve\xc4\x8deri, zabavno-kulturna prireditev, ki nosi ime prav po Veroniki Celjski. Veronikini ve\xc4\x8deri prina\xc5\xa1ajo razli\xc4\x8dne koncerte, gledali\xc5\xa1ke igre in druge prireditve, vsako leto pa organizator v sodelovanju z Mestno ob\xc4\x8dino Celje podeli Veronikine nagrade za najbolj\xc5\xa1o poezijo ter Zlatnik poezije. Veronikini ve\xc4\x8deri potekajo \xc5\xbee trinajst let, enako \xc5\xbee trinajsti\xc4\x8d podeljujejo Veronikino nagrado, ter peti\xc4\x8d Zlatnik poezije. _NEWLINE_Julija 2016 so na Starem gradu premierno izvedli muzikal Veronika Deseni\xc5\xa1ka (muzikal), ki si ga je ogledalo ve\xc4\x8d kot 10.000 ljudi in bo zaradi velikega zanimanja ponovno uprizorjen vsak prihodnji julij.'