b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph von Fraunhofer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBil je sin steklarja. Pri enajstih letih je postal sirota. Kot vajenec je za\xc4\x8del delati pri strogem m\xc3\xbcnchenskem optiku in steklarju Philippu Antonu Weichelsbergerju. Leta 1801 se je podrla delavnica, v kateri je stanoval, in je bil edini pre\xc5\xbeiveli. Re\xc5\xa1evanje je vodil Maksimilijan IV. Jo\xc5\xbeef, bavarski volilni knez (kasnej\xc5\xa1i bavarski kralj Maksimilijan I. Jo\xc5\xbeef). Knez je finan\xc4\x8dno pomagal Frauhoferju in prisilil njegovega delodajalca, da mu je omogo\xc4\x8dil iz\xc5\xa1olati se._NEWLINE_Na kraju nesre\xc4\x8de je bil tudi tehnik in poslovne\xc5\xbe Utzschneider, kar se je izkazalo za pomembno. Z denarjem, ki ga je prejel od kneza in pomo\xc4\x8di od Utzschneiderja, je lahko nadaljeval s \xc5\xa1olanjem in prakti\xc4\x8dnim izobra\xc5\xbeevanjem. Mladeni\xc4\x8d je usodi dokazal, da je bil tedaj vreden njene milosti. Izu\xc4\x8dil se je obrti in se sam \xc5\xa1e naprej vztrajno izobra\xc5\xbeeval. Tako je deloval na podro\xc4\x8dju optike. Leta 1806 sta Utzscheider in von Reichenbach povabila Frauhoferja na svoj in\xc5\xa1titut v Benediktbeuern, sukularizirani benediktinski samostan, ki se je ukvarjal z izdelovanjem stekla. Tu je odkril kako se izdeluje najbolj\xc5\xa1e opti\xc4\x8dno steklo na svetu in izna\xc5\xa1el neverjetno to\xc4\x8dne postopke za merjenje razklona. Preu\xc4\x8dil je, kako so zna\xc4\x8dilnosti stekla odvisne od priprave in s tem povzdignil steklarstvo v pravo umetnost. Na In\xc5\xa1titutu je sre\xc4\x8dal Pierrea Louisa Guinanda, \xc5\xa1vicarskega steklarskega tehnika, ki mu ga je predstavil Utzschneider. Leta 1809 je Frauhofer postal vodja mehanskega razdelka opti\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta, istega leta pa je postal \xc4\x8dlan podjetja. Leta 1814 sta Guinand in von Reichenbach zapustila podjetje, tako da je Fraunhofer v podjetju postal solastnik, ime pa so spremenili v Utzschneider und Fraunhofer. Leta 1818 je postal predstojnik opti\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta._NEWLINE_Izbolj\xc5\xa1al je mnogo opti\xc4\x8dnih instrumentov. Zaradi njegove izdelave odli\xc4\x8dnih opti\xc4\x8dnih instrumentov je Bavarska Angliji prevzela prvenstvo nad sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem opti\xc4\x8dne industrije. Tudi mo\xc5\xbeje, kot je bil na primer Farady, tedaj niso bili sposobni izdelati stekla, ki bi se lahko kosal s Fraunhoferjevim._NEWLINE_Frauhofer je bil znan po svojih izredno kakovostnih opti\xc4\x8dnih prizmah. Izbolj\xc5\xa1al je akromati\xc4\x8dni objektiv daljnogleda in izdelavo opti\xc4\x8dnega stekla. Izbolj\xc5\xa1al je tudi postopek poliranja le\xc4\x8d in zrcal opti\xc4\x8dnih naprav. Veliko skrb je posvetil meritvam lomnega koli\xc4\x8dnika stekel. To\xc4\x8dno je premeril veliko razli\xc4\x8dnih stekel, ker so bile med njegovimi vrhunskimi izdelki tudi akromati\xc4\x8dne le\xc4\x8de. Te so, kakor je pokazal Dollond, sestavljene iz dveh le\xc4\x8d iz razli\xc4\x8dnih stekel, v katerih se razli\xc4\x8dni lomni koli\xc4\x8dniki za razne barvne svetlobe medseboj uravnavajo. Prave kombinacije pa je bilo mogo\xc4\x8de sestaviti le ob zelo dobrem poznavanju lomnih koli\xc4\x8dnikov. Izdelal je naprave za merjenje valovnih dol\xc5\xbein svetlobe._NEWLINE_Med presku\xc5\xa1anjem svojih prizem in raziskovanjem Son\xc4\x8devega spektra je leta 1814 odkril, po njem imenovane temne absorbcijske \xc4\x8drte. \xc5\xbde rahla nepravilnost v izdelavi prizme je toliko pokvarila lo\xc4\x8dljivost slike, da so se \xc4\x8drte zabrisale. S tem se lahko morda pojasni, da jih Newton pri svojih raziskavah svetlobe s prizmo ni opazil. Opazil pa jih je 12 let prej leta 1802 Wollaston, vendar jih je videl le 7, medtem ko jih je Fraunhofer na\xc5\xa1tel 574, dana\xc5\xa1nji fiziki pa pribli\xc5\xbeno 10.000. Fraunhofer ni ostal samo pri opazovanju in \xc5\xa1tetju \xc4\x8drt. Izmeril je lege najizrazitej\xc5\xa1ih \xc4\x8drt in jih leta 1817 ozna\xc4\x8dil s \xc4\x8drkami od A do K. Te oznake veljajo \xc5\xa1e danes. Dolo\xc4\x8dil je njihove valovne dol\xc5\xbeine in pokazal, da se pojavijo vedno na istih mestih, \xc4\x8de se jih gleda v neposredni son\xc4\x8dni svetlobi ali pa v odbiti svetlobi z Lune ali planetov. Pozneje je dolo\xc4\x8dil lege ve\xc4\x8d 100 \xc4\x8drt._NEWLINE_Njegove raziskave loma in razklona svetlobe so vodile k iznajdbi spektroskopa in razvoju spektroskopije. Tudi pri tem se ni ustavil. Prizmo je postavil v gori\xc5\xa1\xc4\x8de daljnogleda, da bi preu\xc4\x8dil spektre zvezd. Ugotovil je, da imajo tudi ti spektri temne \xc4\x8drte, vendar premaknjene glede na Son\xc4\x8dev spekter. S tem je \xc5\xbee skoraj imel veliko odkritje, ki pa se mu je izmuznilo. Izmuznilo se je tudi znanstvenemu svetu v celoti, saj se za njegova poro\xc4\x8dila o zadevi ni nih\xc4\x8de zmenil. \xc5\xa0ele Kirchhoff je pol stoletja kasneje iz teh \xc4\x8drt dal fizikom, kemikom in astronomom izredno koristno orodje. Bunsen in Kirchhoff sta leta 1859 s spektrografom na prizmo odkrila, da so temne absorpcijske \xc4\x8drte iz Son\xc4\x8devega spektra enake emisijskim \xc4\x8drtam, ki jih v spektrih zvezd podajajo povsem dolo\xc4\x8deni kemi\xc4\x8dni elementi. Bunsen je pravilno pojasnil Fraunhoferjeve absorpcijske \xc4\x8drte._NEWLINE_Fraunhofer je leta 1821 tudi prvi uporabil opti\xc4\x8dno mre\xc5\xbeico za razklon svetlobe. Prvo mre\xc5\xbeico je izdelal iz tankih napetih \xc5\xbei\xc4\x8dk polo\xc5\xbeenih tesno skupaj. Od njegovih \xc4\x8dasov so mre\xc5\xbeice \xc5\xbee popolnoma nadomestile prizmo v spektroskopiji. Zdaj jih urezujejo kot vrsto finih zarez v stekleno ali kovinsko plo\xc5\xa1\xc4\x8dico. Njegovo delo na tem podro\xc4\x8dju sta nadaljevala Bunsen in Kirchhoff, ki sta utemeljila spektralno analizo._NEWLINE_Navkljub vsem dose\xc5\xbekom je Fraunhofer ostal za snobovski znanstveni svet le manjvredni tehnik in, \xc4\x8de se je \xc5\xbee smel udele\xc5\xbeiti znanstvenih sre\xc4\x8danj, mu pravice do besede ali nastopa niso priznali. Leta 1823 je postal \xc4\x8dlan Akademije znanosti v M\xc3\xbcnchnu. Bil je predstojnik njenega oddelka za ohranjanje fizike. Za svoje podjetje je leta 1820 izdelal tudi mikroskop. Izdelal je tedaj najve\xc4\x8dji refraktor za novi observatorij v Pulkovem. S svojimi instrumenti je pomagal leta 1837 Besslu in leta 1840 von Struveju pri merjenju prvih zvezdnih paralaks. Z njegovim heliometrom je leta 1844 Bessel odkril nepravilnosti v gibanju Sirija A._NEWLINE_Naslednik Fraunhoferjevega podjetja, podjetje Merz und Mahler, je izdelalo daljnogled za novi berlinski observatorij, kjer je Galle leta 1946 v ozvezdju Strelca potrdil obstoj novega osmega planeta Neptuna. Verjetno zadnji objektiv za daljnogled, ki ga je izdelal Frauhofer, so dobavili za tranzitni daljnogled v Mestnem observatoriju v Edinburgu. Ta instrument je dokon\xc4\x8dal Repsold po Fraunhoferjevi smrti._NEWLINE_\xc5\xa0e pred dopolnjenim 40 letom je Fraunhofer umrl za jetiko. Kot mnogo tedanjih izdelovalcev stekla se je zastrupil s parami te\xc5\xbekih kovin. Verjetno so njegovi najvrednej\xc5\xa1i steklarski recepti od\xc5\xa1li z njim v grob. Na njegovem grobu je vklesan napis:\xc2\xa0\xc2\xbbPribli\xc5\xbeal nam je zvezde\xc2\xab\xc2\xa0(Approximavit sidera). To je tudi res, kot je pozneje dokazal Kirchhoff. Pribli\xc5\xbeal nam jih je, ne da bi za to potreboval velikanske daljnoglede.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1822 mu je Univerza v Erlangnu na Pfaffov predlog podelila \xc4\x8dastni doktorat. Leta 1824 je prejel red za zasluge, postal je plemi\xc4\x8d in \xc4\x8dastni me\xc5\xa1\xc4\x8dan M\xc3\xbcnchna.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid notranjega glavnega pasu 13478 Fraunhofer.'