b'\n_START_ARTICLE_\nPremirje 11. novembra 1918\n_START_PARAGRAPH_\nPremirje 11. novembra 1918 je bilo premirje, ki je kon\xc4\x8dalo bojevanje na kopnem, na morju in v zraku v prvi svetovni vojni med zavezniki in njihovo nasprotnico Nem\xc4\x8dijo. Pretekla premirja so iz vojne \xc5\xbee izlo\xc4\x8dila Bolgarijo, Osmansko cesarstvo\xc2\xa0in Avstro-Ogrsko. Premirje je bilo podpisano v kraju Compi\xc3\xa8gne. Veljati je za\xc4\x8delo ob enajstih zjutraj (po pari\xc5\xa1kem \xc4\x8dasu) 11. novembra 1918 ("ob enajsti uri na enajsti dan enajstega meseca") in ozna\xc4\x8duje zavezni\xc5\xa1ko zmago in popoln poraz Nem\xc4\x8dije, a ne uradne predaje._NEWLINE_Dejanski pogoji, ki jih je v veliki meri napisal zavezni\xc5\xa1ki vrhovni poveljnik Mar\xc5\xa1al Ferdinand Foch, so vklju\xc4\x8devali prekinitev ognja, umik nem\xc5\xa1kih sil za reko Ren, zavezni\xc5\xa1ko zasedbo Porenja in mosti\xc5\xa1\xc4\x8d proti vzhodu, ohranitev infrastrukture, predajo letal, bojnih ladij in voja\xc5\xa1ke opreme, osvoboditev zavezni\xc5\xa1kih vojnih ujetnikov in zaprtih civilistov, ter morebitne reparacije. Osvoboditev nem\xc5\xa1kih ujetnikov in sprostitev pomorske blokade Nem\xc4\x8dije nista bili v sporazumu._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je premirje kon\xc4\x8dalo vojskovanje, je moralo biti podalj\xc5\xa1ano \xc5\xa1e trikrat do podpisa versajske pogodbe 28. junija 1919, ki je za\xc4\x8dela veljati 10. januarja 1920.\n_START_SECTION_\nTelegrami oktobra 1918\n_START_PARAGRAPH_\n29. septembra 1918 je nem\xc5\xa1ko vrhovno voja\xc5\xa1ko povelje obvestilo cesarja Viljema II in cesarskega kanclerja, grofa Georga von Hertlinga na sede\xc5\xbeu Cesarske vojske v mestu Spa v zasedeni Belgiji, da je voja\xc5\xa1ka situacija, v kateri se je zna\xc5\xa1la Nem\xc4\x8dija, brezupna. General Erich Ludendorff, verjetno zaradi strahu pred prebojem, je trdil, da ne more ve\xc4\x8d jam\xc4\x8diti, da bo bojna linija zdr\xc5\xbeala \xc5\xa1e dve uri. Zato je od zaveznikov zahteval takoj\xc5\xa1nje premirje. Poleg tega je priporo\xc4\x8dal, da se sprejmejo zahteve ameri\xc5\xa1kega predsednika Woodrowa Wilsona (\xc5\xa0tirinajst to\xc4\x8dk), vklju\xc4\x8dno z demokratizacijo cesarjeve vlade, in upal na bolj ugodne mirovne pogoje. S tem je za\xc5\xa1\xc4\x8ditil ugled Cesarske nem\xc5\xa1ke vojske in odgovornost za kapitulacijo in njene posledice prelo\xc5\xbeil na demokrati\xc4\x8dne stranke in parlament. Svoje mnenje je s \xc4\x8dastniki delil 1. oktobra, ko je rekel: "Zdaj morajo le\xc4\x8di na posteljo, ki so nam jo postlali."_NEWLINE_3. oktobra je bil knez Maksimilijan Baden imenovan za nem\xc5\xa1kega kanclerja in zamenjal Georga von Hertlinga z namenom, da bi izpogajal premirje. Po dolgih pogovorih s cesarjem in vrednotenjem politi\xc4\x8dnega in voja\xc5\xa1kega stanja v Rajhu, je 5. oktobra 1918 nem\xc5\xa1ka vlada poslala sporo\xc4\x8dilo predsedniku Wilsonu, da se ho\xc4\x8de pogajati o pogojih na podlagi njegovega zadnjega govora in \xc5\xa0tirinajstih to\xc4\x8dkah. Po dodatnih pogovorih ni bilo jasno, da Wilson "cesarjevo abdikacijo postavlja kot pogoj za mir".\xc2\xa0Wilson je za predpogoj pogajanj postavil umik nem\xc5\xa1kih sil z vseh zasedenih ozemelj, ustavitev podmorni\xc5\xa1kih dejavnosti in cesarjevo abdikacijo. 23. oktobra je zapisal: "\xc4\x8ce se mora vlada Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav ukvarjati z voja\xc5\xa1kimi gospodarji in monarhisti\xc4\x8dnimi samodr\xc5\xbeci Nem\xc4\x8dije, ali \xc4\x8de se bo morala z njimi ukvarjati kasneje glede mednarodnih obveznosti, naj Nem\xc4\x8dija ne zahteva pogajanj, ampak predajo."_NEWLINE_Konec oktobra se je Ludendorff nenadoma premislil in razglasil, da so zahteve zaveznikov nesprejemljive. Zahteval je nadaljevanje vojne, za katero je \xc5\xa1e mesec prej dejal, da je ne more zmagati. A nem\xc5\xa1ki vojaki so zahtevali vrnitev domov in nemogo\xc4\x8de bi jih bilo znova pripraviti v vojskovanje, ob tem pa je zraslo tudi \xc5\xa1tevilo dezerterjev. Nem\xc5\xa1ka vlada je vztrajala pri miru in  Ludendorffa zamenjala z Wilhelmom Groenerjem. 5. novembra so zavezniki sprejeli zahtevo po pogajanjih in dodali zahtevo po reparacijah._NEWLINE_Wilson je zadnje sporo\xc4\x8dilo v Berlin poslal 6. novembra. Istega dne v Francijo odpotovala nem\xc5\xa1ka delegacija, ki jo je vodil Matthias Erzberger._NEWLINE_Veliko ve\xc4\x8dja ovira, ki je prispevala k pettedenski zamudi pri podpisovanju premirja in dru\xc5\xbebenem poslab\xc5\xa1anju v Evropi, so bili Francozi, Britanci in Italijani, ki niso hoteli sprejeti Wilsonovih "\xc5\xa0tirinajstih to\xc4\x8dk" in njegovih nadaljnjih obljubah. Predpostavljali so, na primer, da demilitarizacija velja le za Centralne sile.\n_START_SECTION_\nRevolucija v Nem\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\nUpor mornarjev, ki se je zgodil na no\xc4\x8di med 29. in 30. oktobrom 1918 v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Wilhelmshaven, se je raz\xc5\xa1iril po vsej dr\xc5\xbeavi in 9. novembra pripeljal do razglasitve republike in abdikacije cesarja Viljema II.\n_START_SECTION_\nPogajalski postopek\n_START_PARAGRAPH_\nPremirje je bilo posledica prenagljenega in obupanega postopka. Nem\xc5\xa1ka delegacija je v Francijo pri\xc5\xa1la s petimi vagoni in se v spremstvu deset ur peljala skozi opusto\xc5\xa1eno Severno Francijo. Na cilj so prispeli 8. novembra. Delegacijo so odpeljali na skrivno lokacijo, kjer je na stranskem tiru stal zasebni vlak mar\xc5\xa1ala Ferdinanda Focha v gozdu Compi\xc3\xa8gne._NEWLINE_Foch se je v treh dneh pogajanj pojavil je dvakrat. Na prvi dan je Nemce vpra\xc5\xa1al, kaj \xc5\xbeelijo, na zadnji dan pa je pri\xc5\xa1el preverit podpise. Nem\xc5\xa1ka delegacija je prejela seznam zavezni\xc5\xa1kih zahtev in dobila 72 ur, da jih sprejme. O pogojih se Nemci niso mogli pogovarjati s Fochom, ampak z drugimi francoskimi in zavezni\xc5\xa1kimi \xc4\x8dastniki. Premirje je pripeljalo do popolne nem\xc5\xa1ke demilitarizacije, z nekaj zavezni\xc5\xa1kimi obljubami v zameno. Pomorska blokada Nem\xc4\x8dije ni bila povsem ustavljena, dokler niso bili sprejeti vsi mirovni\xc5\xa1ki pogoji._NEWLINE_Premirje je bilo sprejeto 11. novembra ob petih zjutraj, v veljavo pa je pri\xc5\xa1lo ob enajstih dopoldne po pari\xc5\xa1kem \xc4\x8dasu. Podpisano je bilo med 5:12 in 5:20 zjutraj.\n_START_SECTION_\nZadnje \xc5\xbertve\n_START_PARAGRAPH_\nZavezni\xc5\xa1ko topni\xc5\xa1tvo je tudi v postopku sprejemanja premirja intenzivno udrihalo po nem\xc5\xa1kih polo\xc5\xbeajih, da bi porabili \xc4\x8dim ve\xc4\x8d oro\xc5\xbeja in s tem zmanj\xc5\xa1ali breme, ki bi ga morali odpeljati nazaj domov. Poskrbeti so tudi hoteli za \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1i polo\xc5\xbeaj, \xc4\x8de bi se vojskovanje znova pri\xc4\x8delo. Na zadnji dan vojne je tako bilo 10.944 \xc5\xbertev, od tega je bilo 2.738 ubitih._NEWLINE_Uradna zadnja \xc5\xbertev prve svetovne vojne je ameri\xc5\xa1ki vojak Henry Gunther, ki je bil ubit minuto pred koncem vojne. Napadel je presene\xc4\x8dene nem\xc5\xa1ke vojake, ki so \xc4\x8dakali na uveljavitev premirja, ti pa so ga ustrelili. Gunther naj bi bil razo\xc4\x8daran nad degradacijo \xc4\x8dina in se je hotel izkazati.\n_START_SECTION_\nVagon premirja\n_START_PARAGRAPH_\nPremirje je bilo podpisano v vagonu Fochovega zasebnega vlaka, CIWL #2419. Kasneje je bil vagon nekaj \xc4\x8dasa v redni rabi, nato pa so ga dodali vlaku francoskega predsednika._NEWLINE_Med aprilom 1921 in aprilom 1927 je bil vagon na ogledu v Cour des Invalides v Parizu._NEWLINE_Novembra 1927 so vagon slavnostno vrnili v gozd na isti kraj, kjer je bilo podpisano premirje. Mar\xc5\xa1al Foch in general Weygand sta z mnogimi drugimi veljaki bila pri\xc4\x8da postavljanju posebne stavbe, v katero so spravili vagon._NEWLINE_Vagon je na tem mestu ostal kot spomenik nem\xc5\xa1kega poraza do 22. junija 1940, ko so na kraj pri\xc5\xa1li Adolf Hitler, Hermann G\xc3\xb6ring, Wilhelm Keitel in Joachim von Ribbentrop in v njem izvedli podpis francoske kapitulacije. Med okupacijo Francije so slavnostno stavbo poru\xc5\xa1ili, vagon pa odpeljali v Berlin, kjer je bil na ogled v parku Lustgarten._NEWLINE_Ko so leta 1945 v Nem\xc4\x8dijo pri\xc5\xa1li zavezniki, so Nemci vagon umaknili v Ohrdruf in ko so zavezni\xc5\xa1ke sile vkorakale \xc5\xa1e v to mesto, je odred SS vagon za\xc5\xbegal._NEWLINE_Na obletnico podpisa sporazuma leta 1950 je Francija v gozd Compi\xc3\xa8gne pripeljala popolno repliko vagona.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nBritansko javnost je o podpisu premirja obvestil britanski premier David Lloyd George ob 10:20 dopoldne. Ameri\xc5\xa1ka javnost je novico dobila ob pol treh popoldne._NEWLINE_Podpis premirja je bil uradno razgla\xc5\xa1en ob devetih zjutraj v Parizu. Ob 10:50 je Ferdinand Foch zavezni\xc5\xa1kim silam ukazal, naj po enajsti uri ne pre\xc4\x8dkajo dose\xc5\xbeene bojne linije. Pet minut kasneje so francoski premier Georges Clemenceau, Foch in britanski admiral od\xc5\xa1li v Elizejsko pala\xc4\x8do. Po prvem strelu z Eifflovega stolpa so razgrnili zastave, po Parizu pa so zadoneli cerkveni zvonovi. Ob enajstih so izstrelili \xc5\xa1e prvi strel miru, ki naj bi prebivalcem Pariza oznanil konec vojne._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je ve\xc4\x8dina vojakov na fronti za prihajajo\xc4\x8de premirje izvedelo \xc5\xbee nekaj ur pred tem, so se boji nadaljevali vse do zadnje minute. Odziv vojakov je bil predvsem popolna ti\xc5\xa1ina. Britanski vojak je kasneje zapisal, da so nem\xc5\xa1ki vojaki pri\xc5\xa1li iz jarkov, se priklonili Britancem, in od\xc5\xa1li po svoje. Tudi med zavezni\xc5\xa1kimi vojaki ni bilo pretiranega slavja, ampak vsesplo\xc5\xa1na ti\xc5\xa1ina, praznina in izmu\xc4\x8denost po 52 mesecih vojne._NEWLINE_Mir med zavezniki in Nem\xc4\x8dijo je bil dokon\xc4\x8dno potrjen s pari\xc5\xa1ko mirovno konferenco in versajsko mirovno pogodbo, leta 1919.'