b'\n_START_ARTICLE_\nObre\xc5\xbeni pas\n_START_PARAGRAPH_\nObre\xc5\xbeni pas ali obvodno obmo\xc4\x8dje je vmesni prostor med kopnim in reko oz. potokom. Obre\xc5\xbeni pas pomeni tudi ustrezno nomenklaturo za enega od petnajstih kopenskih biomov zemlje. Rastlinski habitati vzdol\xc5\xbe re\xc4\x8dnih robov in bregov se imenujejo obre\xc5\xbena vegetacija, katera je zna\xc4\x8dilna za hidrofilne rastline. Obvodna obmo\xc4\x8dja so zaradi ohranjanja tal in prsti pomembna tako za ekologijo kot tudi za ravnanje z okoljem ter za gradbeni\xc5\xa1tvo, saj habitati in njihova raznolikost vplivajo na \xc5\xbeivalstvo, na vodne ekosisteme, na travnike, gozdove, mokri\xc5\xa1\xc4\x8da ter celo na okolja, kjer rastline ne uspevajo. V nekaterih regijah se za opredelitev obre\xc5\xbenega pasu uporabljajo pojmi obvodni gozd, obre\xc5\xbeni varovalni pas ali obre\xc5\xbeni trakovi. Beseda "obvodni" izhaja iz latinske RIPA, kar pomeni breg.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nObvodna obmo\xc4\x8dja so lahko naravna ali \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko zasnovana za stabilizacijo tal oziroma za njihovo obnovo. Ta obmo\xc4\x8dja so pomembni naravni biofiltri, ki za\xc5\xa1\xc4\x8ditijo vodna okolja pred prekomerno sedimentacijo in pred onesna\xc5\xbeenostjo povr\xc5\xa1inskih odtokov in erozije. Pokrivajo zavetje in nudijo hrano za \xc5\xa1tevilne vodne \xc5\xbeivali in hkrati dajejo tudi senco, ki prepre\xc4\x8duje nenadne hitre spremembe temperature. Ko se obvodna obmo\xc4\x8dja po\xc5\xa1kodujejo zaradi gradbeni\xc5\xa1tva, kmetijstva ali gozdarstva, biolo\xc5\xa1ka obnova po navadi poteka s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8dlovekovega posega v naravo; \xc4\x8dlovek sku\xc5\xa1a obvladati erozijo in obnavljati rastline. \xc4\x8ce je obmo\xc4\x8dje v bli\xc5\xbeini stoje\xc4\x8de vode ali z vodo nasi\xc4\x8denih tal, pojav obi\xc4\x8dajno imenujemo mokri\xc5\xa1\xc4\x8de. Zaradi svoje pomembne vloge pri podpiranju raznolikosti vrst so obre\xc5\xbeni pasovi pogosto predmet nacionalne za\xc5\xa1\xc4\x8dite v akcijskem na\xc4\x8drtu za biotsko raznovrstnost. Za to se zavzema program "Plant or Vegetation Waste Buffer," kateri se trudi ohranjati ogro\xc5\xbeene vrste in habitate. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da obre\xc5\xbena obmo\xc4\x8dja igrajo pomembno vlogo pri izbolj\xc5\xa1anju kakovosti vode za povr\xc5\xa1inski odtok. Obvodna obmo\xc4\x8dja lahko vplivajo tudi na zni\xc5\xbeevanje onesna\xc5\xbeenja povr\xc5\xa1inskih odtokov z nitrati, kot so npr. razna gnojila iz podro\xc4\x8dij kmetijstva, katera bi druga\xc4\x8de lahko o\xc5\xa1kodovala ekosisteme in zdravje ljudi. Omejitev in zmanj\xc5\xa1evanje nitrata v omenjenih obmo\xc4\x8djih je torej zelo pomembno. Uporaba mokri\xc5\xa1\xc4\x8d obre\xc5\xbenih pasov ka\xc5\xbee posebej visoko stopnjo odstranjevanja nitrata, ki vstopa v re\xc4\x8dni tok.\n_START_SECTION_\nVloge in funkcije\n_START_PARAGRAPH_\nPomembna naloga, ki jo opravljajo obre\xc5\xbeni pasovi je ta, da razpr\xc5\xa1ijo energijo tokov: gladke krivulje reke, skupaj z vegetacijo in koreninskim sistemom razpr\xc5\xa1ijo energijo toku, kar povzro\xc4\x8da manj\xc5\xa1o erozijo tal in zmanj\xc5\xa1anje mo\xc5\xbenosti \xc5\xa1kode zaradi poplav. Obre\xc5\xbeni pasovi sku\xc5\xa1ajo doprinesti k manj motni vodi, obnavljajo tla in gradijo tok reke. Onesna\xc5\xbeevala so izlo\xc4\x8dena iz povr\xc5\xa1inskega odtoka in tako se izbolj\xc5\xa1uje kakovost vode preko biofiltracije. Obre\xc5\xbeni pasovi imajo tudi vlogo habitata za divje \xc5\xbeivali in tako predstavljajo ve\xc4\x8djo biotsko raznovrstnost za prosto \xc5\xbeive\xc4\x8de \xc5\xbeivali. Vodni in obvodni organizmi se torej premikajo in \xc5\xbeivijo vzdol\xc5\xbe re\xc4\x8dnih sistemov in se tako hkrati izognejo izoliranosti posameznih skupnosti. Obre\xc5\xbena vegetacija lahko predstavlja tudi hrano za \xc5\xbeivali in \xc5\xbeivino . S pretokom vode zagotavljajo tudi rodno pokrajino za organizme. Hranila iz kopenske vegetacije (npr. rastlinski odpadki in razni odpadki \xc5\xbeu\xc5\xbeelk) se prenesejo na vodne prehranjevalne splete. Vegetacija, ki obkro\xc5\xbea tok reke, povzro\xc4\x8da senco vodi in tako bla\xc5\xbei temperaturne spremembe vode. Vegetacija prispeva tudi k sami obliki zemeljske povr\xc5\xa1ine s tem, ko naplavi dele lesa, kar je pomembno za ohranjanje geomorfologije. S socialnega vidika obre\xc5\xbeni pasovi prispevajo k vrednosti nepremi\xc4\x8dnin, ki se nahajajo v bli\xc5\xbeini omenjenih pasov. Predstavljajo naravno dobrino ter predstavljajo u\xc5\xbeitek za pe\xc5\xa1ce in kolesarje. Prostor je ustvarjen za obvodne \xc5\xa1porte, kot so ribolov, plavanje in u\xc4\x8denje plutja po vodi.\n_START_SECTION_\nVloga pri se\xc4\x8dnji\n_START_PARAGRAPH_\nVarovanje obre\xc5\xbenih obmo\xc4\x8dij se pogosto obravnava pri se\xc4\x8dnji. Nedotaknjena tla, njena pokritost in vegetacija zagotavljajo senco, rastlinski odpadki in lesni material pa zmanj\xc5\xa1evanje razjedanja zemeljske povr\xc5\xa1ine (erodiranje) iz obdelovalnih povr\xc5\xa1in. Dejavniki, kot so vrsta tal in zemeljska struktura, podnebna razmerja in rastlinska pokritost nad zemljo, vplivajo na u\xc4\x8dinkovitost obre\xc5\xbenega varovalnega pasu.\n_START_SECTION_\nVegetacija\n_START_PARAGRAPH_\nIzbira dreves v obre\xc5\xbenih obmo\xc4\x8djih se razlikuje od tistih v mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih in je obi\xc4\x8dajno sestavljena iz rastlin, ki so bodisi vodne rastline, zeli\xc5\xa1\xc4\x8da ali drevesa in grmi\xc4\x8devje, ki uspeva v bli\xc5\xbeini vode. Vegetacija v razli\xc4\x8dnih delih sveta zajema druga\xc4\x8dne vrste rastlin. V Ameriki (Washington, Oregon) obre\xc5\xbena vegetacija vklju\xc4\x8duje grmi\xc4\x8devja, praproti in drevesa kot je na primer tisa, divja \xc4\x8de\xc5\xa1nja in sekvoja , v Aziji je med najbolj zna\xc4\x8dilnimi \xc5\xa1a\xc5\xa1, v Avstraliji \xc4\x8dajevec, za srednjo Evropo pa so najbolj zna\xc4\x8dilni topoli.\n_START_SECTION_\nPopravila in obnova\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena obmo\xc4\x8dja, ki jih prizadenejo \xc5\xa1e poplave, lahko hitro spodkopljejo re\xc4\x8dne bregove in s seboj vzamejo dragoceno travo in prst po re\xc4\x8dni strugi. S tem omogo\xc4\x8dijo soncu, da obmo\xc4\x8dja popolnoma izsu\xc5\xa1i. V Upper Hunter Valley of New South Wales v Avstraliji, je bila uporabljena tehnika\xc2\xa0\xc2\xbbNaravnega zaporednega kmetovanja\xc2\xab\xc2\xa0(Natural Sequence Farming)v upanju, da bi hitro obnovili erodirane kmetije v optimalno produktivnost. Tehnika\xc2\xa0\xc2\xbbnaravnega zaporedja kmetovanja\xc2\xab\xc2\xa0vklju\xc4\x8duje dodajanje ovir na poti vode, ker s tem zmanj\xc5\xa1ajo mo\xc4\x8d toka vode. To pomaga vodi, da prena\xc5\xa1a zemljo in pronica na poplavljena obmo\xc4\x8dja. Druga tehnika je, da se hitro vzpostavi ekolo\xc5\xa1ko nasledstvo s spodbujanjem hitro rasto\xc4\x8dih rastlin kot je na primer plevel. Ta se lahko \xc5\xa1iri vzdol\xc5\xbe vodotoka in povzro\xc4\x8da degradacijo okolja, hkrati pa lahko stabilizira prst, prinese ogljik v zemljo in za\xc5\xa1\xc4\x8diti zemljo pred izsu\xc5\xa1itvijo. Plevel bo izbolj\xc5\xa1al strugo, tako da se lahko drevesa in trava spet vrnejo in kasneje nadomestijo plevel. Obstaja \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drugih tehnik, ki jih vladne in nevladne agencije uporabljajo za re\xc5\xa1evanje obre\xc5\xbeja in degradacij strug, od postavljanja kontrolnih struktur iz hlodov do lesenih valobranov ali name\xc5\xa1\xc4\x8danja skal.'