b'\n_START_ARTICLE_\nFr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nChopin se je rodil na poljskem pode\xc5\xbeelju, kjer se je tudi za\xc4\x8dela njegova glasbena pot. Splo\xc5\xa1no je priznan kot najve\xc4\x8dji poljski skladatelj in eden izmed najve\xc4\x8djih skladateljev za klavir, za katerega je napisal veliko ve\xc4\x8dino svojih del.\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nChopin je bil rojen v \xc5\xbbelazowi Woli, pribli\xc5\xbeno 52 kilometrov zahodno od Var\xc5\xa1ave. Njegov rojstni datum ni zanesljivo potrjen. Krst je potekal v no\xc4\x8di na 23. april 1810, v cerkvi v Broch\xc3\xb3wu. V cerkveni knjigi, napisani v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, so odkrili njegovo ime Franciscus Fridericus in datum rojstva 22. februar 1810 pribli\xc5\xbeno 50 let po njegovi smrti. Njegov o\xc4\x8de je bil Nicolai Gali (Gali iz "Galije", Francija), mama Justyna de Krzy\xc5\xbcanowski, njegova botra sta bila Franciscus Grembecki in Anna Skarbk\xc3\xb3wna. Tudi v polj\xc5\xa1\xc4\x8dini napisanem krstnem listu, podpisanem od o\xc4\x8deta pi\xc5\xa1e, da je Fryderyk Franciszek Chopin rojen 22. februarja 1810. Po Chopinovih izjavah naj bi se rodil 1. marca 1810, 22. februar pa je bil rojstni datum njegove botre._NEWLINE_Njegov o\xc4\x8de Nicolas Chopin (1771-1844), Francoz, je \xc5\xbeivel na o\xc4\x8detovem posestvu v Loreni ter leta 1788 emigriral na Poljsko. Delal je kot pisarni\xc5\xa1ki delavec in pomo\xc4\x8dnik, dobil poljsko dr\xc5\xbeavljanstvo in se boril v vseh revolucionarnih gibanjih na Poljskem, ki se je upirala pruski in ruski nadvladi._NEWLINE_Nicolas Chopin je dobil slu\xc5\xbebo francoskega u\xc4\x8ditelja pri grofu Skarbeku, kjer je spoznal svojo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno. Poro\xc4\x8dil se je 2. junija 1806 s Justyno Krzy\xc5\xbcanowsko (* 1782), ki je bila iz obubo\xc5\xbeane poljske plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. Leta 1810 so se Chopinovi preselili v Var\xc5\xa1avo. O\xc4\x8de je bil tudi u\xc4\x8ditelj franco\xc5\xa1\xc4\x8dine pri dru\xc5\xbeini Laczynski in je pou\xc4\x8deval Marijo, bodo\xc4\x8do grofico Walewsko, Napoleonovo zvesto ljubico. Nicolas Chopin je igral tudi flavto in violino, \xc5\xbeena pa ga je spremljala na klavirju._NEWLINE_Po preselitvi v Var\xc5\xa1avo, je o\xc4\x8de postal profesor franco\xc5\xa1\xc4\x8dine na mestnem liceju. Chopin in njegove tri sestre, Ludwika (* 1807), Isabella (* 1811) in Emilia (* 1812) so prejele temeljito izobrazbo. Chopinov glasbeni talent se je pokazal \xc5\xbee zelo zgodaj. Pri sedmih letih so ga ozna\xc4\x8dili kot \xc4\x8dude\xc5\xbenega otroka. Njegovi prvi polonezi v B-duru in G molu sta datirani v leto 1817 in izkazujeta izreden talent za improvizacijo. Njegov edini u\xc4\x8ditelj je bil v letih 1816-1822 \xc4\x8de\xc5\xa1ki pianist in violinist Wojciech Ziwn\xc3\xbd._NEWLINE_Od leta 1818 dalje je igral na raznih dobrodelnih koncertih in v salonih poljskega plemstva._NEWLINE_Od leta 1822 se je Chopin privatno izobra\xc5\xbeeval o glasbeni teoriji in kompoziciji pri Josefu Antonu Franzu Elsnerju._NEWLINE_Chopin je do leta 1826 obiskoval kraljevo-pruski licej v Var\xc5\xa1avi, nato je \xc5\xa1tudiral na konservatoriju kontrapunkt, glasbeno teorijo, general bas in kompozicijo pri Josefu Elsnerju.\n_START_SECTION_\nVar\xc5\xa1ava, Dunaj in Pariz\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1828 je obiskal Berlin, kjer je sli\xc5\xa1al \xc4\x8carostrelca skladatelja Carla Marie von Webra, spomladi leta 1829 pa v Var\xc5\xa1avi Niccola Paganinija. 2. novembra 1830 je od\xc5\xa1el na Dunaj. Uspe\xc5\xa1no je koncertiral in komponiral. Zaradi nemirov na Poljskem mu je o\xc4\x8de svetoval, naj ostane v tujini. Sredi leta 1831 se je preselil v Pariz. _NEWLINE_V Parizu se je Chopin pre\xc5\xbeivljal s koncerti. Po okrilje ga je vzela dru\xc5\xbeina Rothschild. Njegovo igranje klavirja je vedno o\xc4\x8daralo goste. V tem \xc4\x8dasu se je zaljubil v grofico Delphine Potocko. Dekle je bila precej lahko\xc5\xbeivo, zato sta se raz\xc5\xa1la. Posvetil ji je koncert za klavir in orkester v F-molu (1836). Chopin je od leta 1833 dalje redno slu\xc5\xbeil s koncerti in komponiranjem. Privo\xc5\xa1\xc4\x8dil si je osebje in primerna obla\xc4\x8dila. Njegov na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja je bil precej drag, zato je moral pou\xc4\x8devati tudi do pet ur na dan. Chopinovo zdravje se je slab\xc5\xa1alo in pogosto ni mogel odpotovati na turneje. V Karlovih Varih je zadnjikrat videl star\xc5\xa1e, potem je odpotoval v Dresden, kjer je spoznal Marijo Wodzinsko in se vanjo zaljubil._NEWLINE_V Parizu se je povezal z do tedaj priljubljenim glasbenikom Fredrichom Kalkbrennerjem, s katerim sta navdu\xc5\xa1evala Pari\xc5\xbeane. V Parizu se je dru\xc5\xbeil z Berliozom, Lisztom, Mendelssohnom in drugimi umetniki. V hi\xc5\xa1i Franza Liszta je spoznal pisateljico George Sand (psevdonim Aurore Dauphin, baronice Dudevant), ki se je pojavljala v mo\xc5\xa1kih obla\xc4\x8dilih in kadila cigare.\n_START_SECTION_\nObdobje z George Sandovo\n_START_PARAGRAPH_\nGeorge Sand je bila strastna \xc5\xbeenska in je imela ve\xc4\x8dinoma mlaj\xc5\xa1e mo\xc5\xa1ke ljubimce. Chopin je leta 1837 padel v eksisten\xc4\x8dno krizo zaradi nesre\xc4\x8dne ljubezni do tedaj 18-letne Marie Wodzinske. Bil je \xc5\xa1est let starej\xc5\xa1i od George Sand, a je pri njej na\xc5\xa1el du\xc5\xa1evno ravnovesje. Njuno intimno razmerje je trajalo deset let. Izmeni\xc4\x8dno sta \xc5\xbeivela v Parizu in na njenem pode\xc5\xbeelskem posestvu v Nohantu._NEWLINE_V novemberu 1838 se je George Sand zaradi sinovih zdravstvenih te\xc5\xbeav preselila z otrokoma Mauricem in Solange na Malorko. Tudi Chopinu, ki je vse svoje \xc5\xbeivljenje trpel za tuberkulozo, naj bi blago podnebje koristilo. Za Chopina je bilo bivanje v kartuziji Valldemossa v gorovju Tramontana premrzlo in vreme nevzdr\xc5\xbeno. Prebivalci niso bili naklonjeni neporo\xc4\x8denemu paru, zato nista mogla \xc5\xbeiveti skupaj. Chopin je kmalu zbolel za plju\xc4\x8dnico. Kljub bolezni je napisal 24 preludijev. Po vrnitvi v Francijo sta nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivela v Marseillesu, nato pa od leta 1846 v Nohantu. Ljubezni je bilo konec leta 1847, zamenjalo jo je prijateljstvo.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1847 se je Chopinovo zdravje resno poslab\xc5\xa1alo. Chopinova u\xc4\x8denka Jane Stirling je po lo\xc4\x8ditvi para skrbela za Chopina in ga posku\xc5\xa1ala razvedriti. V \xc4\x8dasu februarske revolucije leta 1848 je Chopin za sedem mesecev potoval v Veliko Britanijo, kar je organizirala Jane Stirling. V Pariz se je moral vrniti k pou\xc4\x8devanju, zaradi nezadostnih pooblastil._NEWLINE_Chopin je umrl 17. oktobra 1849 v starosti 39 let v svojem stanovanju na Place Vend\xc3\xb4me \xc5\xa1t. 12 v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Pariza, verjetno za tuberkulozo. Po drugi domnevi bi lahko bila vzrok cisti\xc4\x8dna fibroza. Ob smrtni postelji so ga spremljali dobri prijatelji, vklju\xc4\x8dno s h\xc4\x8derjo Georg Sandove, Solange Cl\xc3\xa9singer in grofica Potocka. Naslednje jutro je posmrtno masko, odlitek njegove leve roke, naredil Jean-Baptiste-Auguste Cl\xc3\xa9singer._NEWLINE_Na Chopinovem pogrebni ma\xc5\xa1i v cerkvi La Madeleine Funeral so igrali Sonato \xc5\xa1t 2. Chopin je bil pokopan v P\xc3\xa8re Lachaise. Njegovo srce so odstranili in ga, na \xc5\xbeeljo Chopinove sestre, odnesli v Var\xc5\xa1avo, kjer so ga pokopali v cerkvi Svetega Kri\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nFrederic Chopin je eden od pomembnih predstavnikov romanti\xc4\x8dne glasbe prve polovice 19. stoletja. Njegova dela spadajo med najte\xc5\xbeji del glasbene literature. Pisal je, z redkimi izjemami, samo za klavir. _NEWLINE_Konec leta 1820 je za violon\xc4\x8delo napisal \xc5\xa1tiri skladbe, oblikovane kot klavirski trio. Violon\xc4\x8delo se pojavi tudi v uvodu et Poloneza Brillante za klavir in violon\xc4\x8delo, in v njegovi sonati za violon\xc4\x8delo in klavir._NEWLINE_Napisal je 58 mazurk, 16 polonez, 24 preludijev, 17 val\xc4\x8dkov in nokturnov. Oto\xc5\xbenost in \xc5\xbealost ter napadalnost je izrazil v \xc5\xa1tirih Skerzih. Ne\xc5\xbenost izra\xc5\xbeajo \xc5\xa1tiri Balade (zelo znana je balada v G molu, igrana v filmu Pianist), napisal je \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri Impromptuje, Barkarolo, Uspavanko in Fantazijo v F molu, ki velja za vi\xc5\xa1ek Chopinove literature._NEWLINE_Zelo znane so tri Chopinove sonate. Njegova prva sonata je bila napisana leta 1827 in je v C-molu, svojo drugo sonato v B-molu je napisal leta 1837, tretjo sonato v H-molu pa leta 1844._NEWLINE_Chopin je zelo znan tudi po svojih etudah. Napisal je 24 etud, ki veljajo za ene izmed najte\xc5\xbejih (problem kromati\xc4\x8dnih terc, arpeggiov, ipd. in so primerljive z Lisztovimi)._NEWLINE_"Enkratni \xc4\x8dar njegovi glasbi dajejo nacionalizmi in edinstveno obvladovanje klavirske zvo\xc4\x8dnosti, izjemno osebna melodika, neiz\xc4\x8drpna ornamentika, nenavadno bogata harmonija z alteracijami, drzna fantazija, enkratna poezija, ritmika in o\xc4\x8darljiva strastnost" je v Zgodovini glasbe zapisal Karl H. Werner.\n_START_SECTION_\nPoloneze, mazurke, val\xc4\x8dki\n_START_PARAGRAPH_\nChopinove poloneze, mazurke in val\xc4\x8dki niso primerni za ples. So narejeni bolj kot koncert in za predstavo stiliziranega plesa, na katerega spominjajo ritmi\xc4\x8dne kretnje. Val\xc4\x8dki pa so bili napisani predvsem za salonsko rabo, kjer se je lahko ob tem pogovarjalo.\n_START_SECTION_\nEtude\n_START_PARAGRAPH_\nChopinove Etudes op. 10 in op. 25 in tri posthumno objavljena dela so namenjena tehni\xc4\x8dnim vpra\xc5\xa1anjem, vendar so primerne tudi za koncerte. Chopin je z njimi oral ledino. Vaje so bile prej (Carl Czerny, Muzio Clementi in Johann Baptist Cramer), predvsem tehni\xc4\x8dno usmerjene in pou\xc4\x8dne. Chopinove Etude so zelo te\xc5\xbeke, v njih Chopin klavir sistemati\xc4\x8dno raziskuje, z njimi pri\xc4\x8dara zna\xc4\x8dilen osebni slog.\n_START_SECTION_\nNokturni\n_START_PARAGRAPH_\nDruga skupina del, ki jih je Chopin razvijal, je 21 nokturnov. Za zgled je imel nokturne Irca Johna Fielda, ki je imel na Chopina velik vpliv. Chopinovi nokturni so bolj harmoni\xc4\x8dni, imajo bolj raznolik ritem in teko\xc4\x8do melodijo. Melodije temeljijo na Bel Canto stilu Gioachina Rossinija in Vincenza Bellinija.\n_START_SECTION_\nPreludiji\n_START_PARAGRAPH_\n24 Preludijev op. 28 je bilo dokon\xc4\x8dno napisanih v \xc4\x8dasu bivanja na Malorki. Idejo za pisanje preludijev mu je dal prijatelj August Klengel iz Dresdna, zato jih je tudi njemu posvetil. Zanje je zna\xc4\x8dilno menjavanje durov in molov, prehajanje tonov v kvintah, izkori\xc5\xa1\xc4\x8dene so vse tipke klavirja. V preludijih sli\xc5\xa1imo odlomke \xc5\xa1tevilnih drugih zvrsti, nekaj iz etud, nokturnov, mazurk in pogrebnih kora\xc4\x8dnic. Predstavljajo neke vrste programsko glasbo.\n_START_SECTION_\nBalade in skerzi\n_START_PARAGRAPH_\nChopinove \xc5\xa1tiri balade in \xc5\xa1tirje skerzi predstavljajo zelo prefinjeno glasbo. V osrednjem delu svojega Skerza op. 20 v H-molu se Chopin spominja svojega doma, ki ga ponazarja tema poljske uspavanke Lulaj\xc5\xbce Jezuniu, lulaj\xc5\xbce, lulaj (Spi mali Jezus, spi). Balada v F-duru, op. 38 je bila namenjena Robertu Schumannu, spodbudile pa naj bi ga pesmi Mickiewicza.\n_START_SECTION_\nSonate\n_START_PARAGRAPH_\nChopinovo obse\xc5\xbeno delo vsebuje le tri sonate za klavir. Prva sonata je zgodnje delo in je bila posve\xc4\x8dena u\xc4\x8ditelju Elsnerju. Njegova druga sonata v B-molu op. 35 (kon\xc4\x8dana leta 1839) sloni na osnovi pogrebne kora\xc4\x8dnice nastale leta 1837 (marche funebre). Vsi \xc5\xa1tirje stavki so napisani v molu. Njegova tretja Sonata v h-molu je iz leta 1844 in je nekak\xc5\xa1en koncert brez orkestra, napisana v klasi\xc4\x8dni sonatni obliki.\n_START_SECTION_\nKlavirski koncerti\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg solisti\xc4\x8dnih del sta dobro znana dva klavirska koncerta. Koncert \xc5\xa1t. 1 v e-molu in \xc5\xa1t. 2 v f-molu. \xc5\xa0e vedno poteka razprava ali je Chopin sam napisal orkestracijo koncertov. V teh koncertih je orkester bolj dekorativni dodatek klavirju oziroma solistu.'