b'\n_START_ARTICLE_\nOcean\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSkupna povr\xc5\xa1ina zemeljskih oceanov je 361 milijonov kvadratnih kilometrov, njihov skupni volumen pa zna\xc5\xa1a 1,3 milijarde kubi\xc4\x8dnih kilometrov). Vso vodo oceanov bi tako spravili v kocko s stranico dolgo 1111 km. Povpre\xc4\x8dna globina oceanov je 3790 m, najve\xc4\x8dja globina pa je 10923 m. 66% zemeljske povr\xc5\xa1ine predstavljajo vode, globlje od 200 metrov, kamor pa niso v\xc5\xa1teta morja, ki z oceani niso povezana (npr. Kaspijsko jezero)._NEWLINE_Modrikasta barva vode je sestavljena iz ve\xc4\x8d elementov. Najbolj vplivajo nanjo raztopljene organske snovi in klorofil. _NEWLINE_Mornarji in drugi pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki so poro\xc4\x8dali, da ocean pogosto oddaja viden sijaj ali svetlikanje, ki sega dale\xc4\x8d v no\xc4\x8d. Leta 2005 so znanstveniki napovedali, da so prvi\xc4\x8d pridobili fotografske dokaze o tem siji.  Najverjetneje ga je povzro\xc4\x8dila bioluminiscenca.\n_START_SECTION_\nOceanska obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nOceanografi delijo oceane na razli\xc4\x8dna obmo\xc4\x8dja po fizikalnih in biolo\xc5\xa1kih lastnostih. Pelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje vklju\xc4\x8duje vsa odprta oceanska obmo\xc4\x8dja in jih lahko nadalje razdelimo na obmo\xc4\x8dja kategorizirana po globini in svetlobnem izobilju. Foti\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje vsebuje oceane od povr\xc5\xa1ja do globine 200 m; je regija, v kateri se lahko pojavi fotosinteza in je torej najbolj biolo\xc5\xa1ko raznovrstnostna. Ker rastline potrebujejo fotosintezo, se mora \xc5\xbeivljenje globlje od foti\xc4\x8dnega obmo\xc4\x8dju bodisi zana\xc5\xa1ati na potapljajo\xc4\x8di material od zgoraj ali najti drug vir energije. Hidrotermalni vrelci so primarni vir energije v obmo\xc4\x8dju znanem kot afoti\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje (globine nad 200 m). Pelagi\xc4\x8dnih del foti\xc4\x8dnega obmo\xc4\x8dja je znan kot epipelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje_NEWLINE_Pelagi\xc4\x8dni del afoti\xc4\x8dnega obmo\xc4\x8dja se lahko nadalje deli na vertikalne regije glede na temperaturo. Mezopelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje je najvi\xc5\xa1ja regija. Njegova najbolj spodnja meja je na termoklinu 12 \xc2\xb0C, ki je v tropih na splo\xc5\xa1no na 700-1.000 metrih. Naslednja je batipelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje, ki le\xc5\xbei med 10 in 4 \xc2\xb0C, obi\xc4\x8dajno med 700-1.000 metri in 2.000-4.000 metri. \xc4\x8ce le\xc5\xbei ob vrhu abisalne ravnice je abisopelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje, \xc4\x8digar spodnja meja le\xc5\xbei na pribli\xc5\xbeno 6000 metrih. Zadnje obmo\xc4\x8dje vklju\xc4\x8duje globoke oceanske jarke in je znano kot hadalpelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje. To le\xc5\xbei med 6.000-11.000 metri in je najgloblje oceansko obmo\xc4\x8dje. Bentalna obmo\xc4\x8dja so afoti\xc4\x8dna in ustrezajo trem najglobljim obmo\xc4\x8djem v globokem morju. Batijalno obmo\xc4\x8dje zajema kontinentalna pobo\xc4\x8dja navzdol na pribli\xc5\xbeno 4000 metrov. Abisal zajema abisalne ravnice med 4.000 in 6.000 m. Nazadnje je obmo\xc4\x8dje hadal, ki ustreza hadalpelagi\xc4\x8dnemu obmo\xc4\x8dju, ki se nahaja v oceanskih jarkih._NEWLINE_Pelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje se lahko nadalje razdeli v dve podobmo\xc4\x8dji: na neriti\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje in oceansko obmo\xc4\x8dje. Neriti\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje zajema maso vode neposredno nad kontinentalnimi policami do vi\xc5\xa1ine oseke, oceansko obmo\xc4\x8dje pa obsega vso povsem odprto vodo._NEWLINE_V nasprotju s tem, obmorski pas (litoralno obmo\xc4\x8dje) pokriva obmo\xc4\x8dje med nizko in visoko plimo in predstavlja prehodno obmo\xc4\x8dje med morskimi in kopenskimi pogoji. Prav tako je znano kot bibavi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje, ki je povr\xc5\xa1ina, kjer stopnja plime vpliva na razmere v obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_Ocean lahko razdelimo v tri obmo\xc4\x8dja glede na gostoto: povr\xc5\xa1insko obmo\xc4\x8dje, piknoklina in globoko obmo\xc4\x8dje. Povr\xc5\xa1insko obmo\xc4\x8dje, imenovano tudi me\xc5\xa1ana plast, se nana\xc5\xa1a na najvi\xc5\xa1jo gostoto obmo\xc4\x8dja oceana. Temperatura in slanost sta na tem obmo\xc4\x8dju relativno konstantni z globino, zaradi tokov in valovanja. Povr\xc5\xa1insko obmo\xc4\x8dje vsebuje oceansko vodo, ki je v stiku z atmosfero in v foti\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju. Povr\xc5\xa1insko obmo\xc4\x8dje ima najmanj gosto vodo in predstavlja pribli\xc5\xbeno 2% celotnega obsega oceanske vode. Povr\xc5\xa1insko obmo\xc4\x8dje se obi\xc4\x8dajno giblje med globino 500 do 3300 metrov pod oceansko povr\xc5\xa1ino, vendar se to lahko precej razlikuje. V nekaterih primerih je lahko povr\xc5\xa1insko obmo\xc4\x8dje povsem neobstoje\xc4\x8de. Povr\xc5\xa1insko obmo\xc4\x8dje je v tropih obi\xc4\x8dajno debelej\xc5\xa1e kot v regijah z vi\xc5\xa1jo zemljepisno \xc5\xa1irino. Prehod na hladnej\xc5\xa1e, gostej\xc5\xa1e vode je bolj nenaden v tropih kot v regijah z vi\xc5\xa1jimi zemljepisnimi \xc5\xa1irinami. Piknoklina se nana\xc5\xa1a na obmo\xc4\x8dje, kjer se gostota bistveno pove\xc4\x8duje z globino predvsem zaradi zmanj\xc5\xa1anja temperature. Piknoklina u\xc4\x8dinkovito lo\xc4\x8duje povr\xc5\xa1insko obmo\xc4\x8dje ni\xc5\xbeje gostote zgoraj, z vi\xc5\xa1jo gostoto globokega obmo\xc4\x8dja spodaj. Piknoklina predstavlja pribli\xc5\xbeno 18% celotnega volumna oceanske vode. Globoko obmo\xc4\x8dje se nana\xc5\xa1a na najni\xc5\xbeje obmo\xc4\x8dje gostote oceana. Globoko obmo\xc4\x8dje se obi\xc4\x8dajno za\xc4\x8dne v globinah pod 3.300 metrov v srednjih zemljepisnih \xc5\xa1irinah. Obmo\xc4\x8dje je podvr\xc5\xbeeno malenkostnim spremembam v gostoti vode z globino. Globoko obmo\xc4\x8dje predstavlja pribli\xc5\xbeno 80% celotnega volumna oceanske vode. Vsebuje relativno hladnej\xc5\xa1o in stabilno vodo._NEWLINE_\xc4\x8ce obmo\xc4\x8dje opravi dramati\xc4\x8dne spremembe temperature z globino, vsebuje termoklino. Tropska termoklina je obi\xc4\x8dajno globlje od termokline na vi\xc5\xa1jih zemljepisnih \xc5\xa1irinah. Polarne vode, ki prejemajo relativno malo son\xc4\x8dne energije, niso razdeljeni glede na temperaturo in na splo\xc5\xa1no nimajo termokline, ker so povr\xc5\xa1inske vode na polarnih geografskih \xc5\xa1irinah skoraj tako mrzle, kot voda v ve\xc4\x8djih globinah. Pod termoklino, je voda zelo hladna, od -1 \xc2\xb0C do 3 \xc2\xb0C. Ker ta globoka in hladna plast vsebuje glavnino oceanske vode, je povpre\xc4\x8dna temperatura svetovnega oceana 3,9 \xc2\xb0C \xc4\x8ce obmo\xc4\x8dje opravi dramati\xc4\x8dne spremembe v slanosti z globino, vsebuje haloklino. \xc4\x8ce je obmo\xc4\x8dje mo\xc4\x8dno podvr\xc5\xbeen vertikalnemu kemijskemu gradientu z globino, vsebuje kemoklino._NEWLINE_Haloklina pogosto sovpada s termoklino in kombinacija ustvarja izrazito piknoklino.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nOceanski tokovi mo\xc4\x8dno vplivajo na podnebje Zemlje s prenosom toplote iz tropskih do polarnih obmo\xc4\x8djih. Prenos toplega ali hladnega zraka in padavin na obalna obmo\xc4\x8dja potem vetrovi nosijo v notranjost. Povr\xc5\xa1ina tople in sve\xc5\xbee vode ustvarjata globalni gradient gostote, ki vodi termohalinski obtok dela obse\xc5\xbene cirkulacije v oceanih. Ta igra pomembno vlogo pri oskrbi s toploto na polarnih obmo\xc4\x8djih in s tem pri urejanju morskega ledu. Spremembe v termohalinskem obtoku so mislili, da imajo pomemben vpliv na obseg zemeljskega sevanja. V kolikor termohalinsko kro\xc5\xbeenje ureja hitrost, s katero globoke vode dose\xc5\xbeejo povr\xc5\xa1ino, lahko tudi bistveno vplivajo na atmosfersko koncentracijo ogljikovega dioksida._NEWLINE_Pogosto je navedeno, da je termohalinski obtok glavni razlog, da je podnebje zahodne Evrope tako zmerno. Alternativna hipoteza trdi, da je to v veliki meri napa\xc4\x8dno in da je Evropa topla predvsem zato, ker le\xc5\xbei na vetrni strani glede oceansko kotlino, saj atmosferski valovi prina\xc5\xa1ajo topel zrak severno od subtropov. _NEWLINE_Antarkti\xc4\x8dni cirkumpolarni tok obkro\xc5\xbea to celino in vpliva na podnebje na obmo\xc4\x8dju in povezovanje tokov v razli\xc4\x8dnih oceanih._NEWLINE_Ena izmed najbolj dramati\xc4\x8dnih oblik vremena, ki se pojavi nad oceani so tropski cikloni (imenovani tudi "tajfun" in "orkan", odvisno od tega kje se oblikuje sistem.\n_START_SECTION_\nZunajzemeljski oceani\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Zemlja edini znani planet z velikimi stabilnimi telesi teko\xc4\x8de vode na povr\xc5\xa1ini in edina v son\xc4\x8dnem sistemu, so tudi druga nebesna telesa za katere mislijo, da imajo velike oceane. Raziskujejo prisotnost vode na planetih kot so Mars, Venera, Uran, Jupiter in Saturn, naravnih satelitih Titan, Europa in z manj mo\xc5\xbenosti Kalisto, Ganimed in Triton. Gejzirje so na\xc5\xa1li na Saturnovi luni Enkelad.'