b'\n_START_ARTICLE_\nKostanjevica na Krki\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSodi med pomembna kulturna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Dolenjske \xc5\xbee ve\xc4\x8d stoletij. Tak\xc5\xa1en razvoj se je pri\xc4\x8del z ustanovitvijo Cistercijanskega samostana Fons Beatae Mariae, ki ga je dal leta 1234 ustanoviti koro\xc5\xa1ki vojvoda Bernard Spanheim, nakar se v letu 1252 v pisnih virih prvi\xc4\x8d omenja kot mesto. _NEWLINE_Kostanjevica je najstarej\xc5\xa1e (od leta 1252) in hkrati tudi najmanj\xc5\xa1e mesto na Dolenjskem. S starim mestnim jedrom na umetnem otoku na reki Krki, v podno\xc5\xbeju Gorjancev, se je razvila blizu gradu Landestrost. Zaradi pogostih poplav se je mesteca oprijelo ime \xc2\xbbdolenjske Benetke\xc2\xab. Na Benetke pa asociira tudi vrsta kulturnih spomenikov in umetni\xc5\xa1kih zbirk, ki si jih obiskovalci tukaj lahko ogledajo.\n_START_SECTION_\nGalerija Bo\xc5\xbeidar Jakac\n_START_PARAGRAPH_\nSredi dvajsetih let minulega stoletja se je v Kostanjevici za\xc4\x8del intenziven kulturni utrip. Zasluge za to je imel doma\xc4\x8din, akademski kipar, slikar, grafik, pesnik in gledali\xc5\xa1ki igralec Jo\xc5\xbee Gorjup, ki je ustvarjal v prvi polovici minulega stoletja, do prerane smrti leta 1932. Po II. sv. vojni mu je sledil prizadevni ravnatelj osnovne \xc5\xa1ole Jo\xc5\xbeeta Gorjupa Lado Smrekar s svojo pobudo, da v \xc5\xa1oli prireja likovne razstave, iz \xc4\x8desar je kasneje nastala Gorjupova galerija z mednarodno zbirko 20 stoletja. Realizacija razstav se kmalu preseli na kostanjevi\xc5\xa1ki otok, v Lamutov likovni salon, ki je deloval v okviru Dolenjskega kulturnega festivala, prav tako pod vodstvom Lada Smrekarja. Na teh osnovah je bila v 70 letih ustanovljena krovna ustanova Galerija Bo\xc5\xbeidar Jakac. S prenovo cistercijanskega samostana se je ponudila prilika, da se v ta ambient umesti bogat muzej slovenske likovne umetnosti 20. stoletja. Tukaj so sedaj zbirke pomembnih slovenskih umetnikov, ki so povezani z Dolenjsko: Bo\xc5\xbeidar Jakac, Jo\xc5\xbee Gorjup, France Kralj, Tone Kralj, France Gor\xc5\xa1e, Zoran Didek, Janez Boljka in Bogdan Bor\xc4\x8di\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nPrva Forma viva v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska kiparja Janez Lenassi in Jakob Savin\xc5\xa1ek sta bila v letu 1961 pobudnika organizacije prve forme vive (kiparskega simpozija) v Sloveniji, ki je potekal v Kostanjevici na Krki in Se\xc4\x8di pri Portoro\xc5\xbeu. Kasneje se tema dvema destinacijama priklju\xc4\x8dita \xc5\xa1e Ravne na Koro\xc5\xa1kem in Maribor. Zna\xc4\x8dilno je bilo, da se je na vseh \xc5\xa1tirih delovi\xc5\xa1\xc4\x8dih uporabljal avtohton material (v Kostanjevici krakovski hrastov les, v Se\xc4\x8di istrski kamen, Na Ravnah \xc5\xbeelezo in v Mariboru beton). Danes s kontinuiteto delujeta le \xc5\xa1e Formi vivi v Kostanjevici in Se\xc4\x8di.'