b'\n_START_ARTICLE_\nMaja (Nada Kraigher)\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nMaja je dekle iz delavske dru\xc5\xbeine. Ker je bil njen o\xc4\x8de kroni\xc4\x8dni pijanec, je za njo vedno skrbela le mama Mara. O\xc4\x8de je, \xc5\xa1e preden je Maja odrasla, umrl. Njegova smrt je bila za mamo pravo olaj\xc5\xa1anje. V stanovanju, kjer pospravlja njena teta Cilka, sre\xc4\x8da Bineta, mo\xc5\xa1kega srednjih let, ki ji namenja veliko pozornosti. Na za\xc4\x8detku ji je neprijetno, \xc5\xbeeli se ga znebiti, s\xc4\x8dasoma pa se vanj zaljubi in zanosi. Domi\xc5\xa1lja si, da se bosta poro\xc4\x8dila, on pa se je vse bolj izogiba, pod pretvezo, da je na slu\xc5\xbebenih potovanjih. Maja ga zasa\xc4\x8di, ko se v postelji zabava z mo\xc5\xa1kim. Do\xc5\xbeivi psihi\xc4\x8dni pretres, otroka, ki ga nosi, komaj re\xc5\xa1ijo._NEWLINE_Za mal\xc4\x8dka, ki mu Maja da ime Ti\xc4\x8de, mora skrbeti mama, saj Maji \xc5\xa1ok, ki ga je do\xc5\xbeivela, povzro\xc4\x8di jetiko. V zdravili\xc5\xa1\xc4\x8du spozna Frenka, ki jo zapelje v alkoholizem. Ker preve\xc4\x8d pije, jo na\xc5\xbeenejo domov. Mama je mnenja, da je alkoholizem podedovala po o\xc4\x8detu. Maja se posku\xc5\xa1a boriti proti alkoholu, a jo vedno znova spodna\xc5\xa1a. Njena najbolj\xc5\xa1a prijateljica Zdenka ji, v upanju, da ne bo pila, \xc4\x8de se bo zamotila z delom, priskrbi slu\xc5\xbebo v podjetju, kjer je zaposlena. Maja pa s slabo dru\xc5\xbebo \xc5\xa1e naprej pijan\xc4\x8duje po beznicah. Vedno pije v dru\xc5\xbebi mo\xc5\xa1kih, da ji pija\xc4\x8de ni treba naro\xc4\x8dati sami. Obto\xc5\xbeena kraje, no\xc4\x8d dvakrat pre\xc5\xbeivi na policijski postaji. Prvi\xc4\x8d je le pogojno kaznovana, drugi\xc4\x8d pa ima opraviti s sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem. V \xc4\x8dasu pogojne kazni spozna Mitjo, ki ji je v veliko oporo. Zelo rad ima tudi Ti\xc4\x8deta. Ko je Maja z njim, ne pije. Na \xc5\xbealost pa na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du z odvetnico nista uspe\xc5\xa1ni in mora v zapor. Tam je s pija\xc4\x8do v stiku \xc5\xa1e ve\xc4\x8d, kot je bila prej, saj si njena sojetnica, ker je zaprta po krivem, bivanje laj\xc5\xa1a s pija\xc4\x8do, daje pa jo tudi Maji._NEWLINE_Mama mora v slu\xc5\xbebo, da imajo dovolj denarja za pre\xc5\xbeivetje, Ti\xc4\x8dka pa s sestro Cilko po\xc5\xa1ljeta k sorodnikom na kmete. Ko se Maja vrne iz zapora, mami krade denar za pija\xc4\x8do. Dru\xc5\xbebeno je zelo zaznamovana, saj je za \xc5\xbeensko \xc5\xa1e bolj kot za mo\xc5\xa1kega sramotno, \xc4\x8de je alkoholik. Sploh ne gre na obisk k Ti\xc4\x8dku, ker no\xc4\x8de, da bi jo videl v takem stanju. Ti\xc4\x8de misli, da je \xc5\xa1e vedno v zdravili\xc5\xa1\xc4\x8du. Slu\xc5\xbebe ji ne more priskrbeti niti patrona\xc5\xbena sestra. Ker kon\xc4\x8dno dojame, da smo v kriti\xc4\x8dnih \xc5\xbeivljenjskih polo\xc5\xbeajih vedno sami in da se mora tudi ona samostojno odlo\xc4\x8diti, ali bo vztrajala in zmagala ali pa bo dokon\xc4\x8dno propadla, se odlo\xc4\x8di za delo v tujini. Postane gospodinjska pomo\xc4\x8dnica v neki gostilni v okolici Dunaja. Na za\xc4\x8detku skoraj obupa, vendar ji iz dneva v dan postaja la\xc5\xbeje. Domov ne pi\xc5\xa1e, dokler se ne bo popolnoma postavila na noge. Neko\xc4\x8d izgubi osebne dokumente in mama, ki jih dobi domov v pisemski ovojnici, je \xc4\x8disto iz sebe. Maja pa se po\xc4\x8dasi postavlja na noge, dobi tudi bolj\xc5\xa1o slu\xc5\xbebo. Odlo\xc4\x8di se, da bo prihranila nekaj denarja, da bo lahko od\xc5\xa1la obiskat doma\xc4\x8de in jim pokazala, kako se je spremenila.\n_START_SECTION_\nKritika in literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n"Andrej Inkret v Na\xc5\xa1ih Razgledih ugotavlja, da je Maja /../ od za\xc4\x8detka do konca pravzaprav pou\xc4\x8dno ali vzgojno pisanje, po vzoru nekdanjih ve\xc4\x8derni\xc5\xa1kih povesti,\xc2\xab\xc2\xa0in sicer je nauk Maje v tem, /../ da je alkohol zlo, ki ima sicer dru\xc5\xbebene korenine, njegove najbolj tragi\xc4\x8dne \xc5\xbertve pa so tisti posamezniki, ki jih je \xc5\xbeivljenje udarilo po glavi (Maja najde svojega ljubimca v objemu z mo\xc5\xa1kim), zaznamovala dednost (Majin o\xc4\x8de je bil pijanec), zastrupilo okolje (Majo na sindikalnih zabavah naravnost opijajo: Maja se ne more re\xc5\xa1iti stare pijanske dru\xc5\xa1\xc4\x8dine) in ki vrh tega nimajo, kajpada, ustrezne karakterne mo\xc4\x8di, s katero bi se lahko uprli strupeni omami\xc2\xab" (Lah 1998)_NEWLINE_"Dru\xc5\xbebeno nesprejemanje\xc2\xa0\xc2\xbbabnormalnih\xc2\xab\xc2\xa0spolnih oblik se je zrcalilo tudi v romanih. Vse prej kot pozitivnega opisa homoseksualnosti je bralec dele\xc5\xbeen v romanu Nade Kraigher Maja, izdanem leta 1971. Za homoseksualca se namre\xc4\x8d izka\xc5\xbee Bine, fant glavne junakinje Maje. Bine je sprva prikazan kot zapeljivec, Maja z njim tudi zanosi, nato pa se je za\xc4\x8dne izogibati. Nekega dne ga Maja nepri\xc4\x8dakovano obi\xc5\xa1\xc4\x8de v njegovem stanovanju, kjer v postelji poleg njega opazi \xc5\xa1e en\xc2\xa0\xc2\xbbklob\xc4\x8di\xc4\x8d\xc2\xab. Takoj zatem se onesvesti, s \xc4\x8dimer ji je prihranjeno\xc2\xa0\xc2\xbbgrozljivo\xc2\xab\xc2\xa0razkritje, da je njen Bine v resnici homoseksualec. To je za \xc4\x8dustveno neuravnove\xc5\xa1eno Majo preve\xc4\x8d; nakoplje si jetiko in zaide v alkoholizem, iz katerega ne najde ve\xc4\x8d izhoda. Kar se ti\xc4\x8de homoseksualnosti, je sporo\xc4\x8dilo romana Nade Kraigher ve\xc4\x8d kot o\xc4\x8ditno: istospolno usmerjeni mo\xc5\xa1ki so nekak\xc5\xa1ni goljufi, ki zapeljujejo \xc5\xbeenske, jih izkoristijo in jim naredijo otroka, obenem pa kajpak prikrivajo svojo pravo spolno usmerjenost. Bralec bi glede na potek dogodkov pomislil tudi na to, da je pravzaprav Binetova homoseksualnost kriva za vso Majino nesre\xc4\x8do. Maja torej ni roman, ki bi prispeval k razbijanju stereotipnih in homofobi\xc4\x8dnih prepri\xc4\x8danj." (Pirnar 2006)_NEWLINE_"Nada Kraigher napi\xc5\xa1e roman Maja (1971) in se kot naslednja za Ingoli\xc4\x8dem posveti problemu neza\xc5\xbeelene nose\xc4\x8dnosti. Spregovori tudi o alkoholizmu mladega dekleta, nasilju, prestopni\xc5\xa1tvu, homoseksualnosti (je prva avtorica, ki \xc5\xa1okira s prikazom homoseksualnosti v slovenski mladinski knji\xc5\xbeevnosti), poskusu samomora, prostituciji in detomoru. \xc4\x8ceprav leksikon Slovenska knji\xc5\xbeevnost (1982) uvr\xc5\xa1\xc4\x8da knjigo med pripovedno prozo za odrasle, Berta Golob v delu Do zvezd in nazaj ozna\xc4\x8di roman Maja kot knjigo za odra\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de bralce, kar pomeni, da knjiga sodi v mladinsko knji\xc5\xbeevnost (Golob 1995)." (Bedna\xc5\x99ik 2011)_NEWLINE_"Maja je drugi roman (po Dokler \xc5\xbeivimo), katerega pripovedni tok ni grajen asociacijsko, ampak kontinuirano, brez ve\xc4\x8djih vsebinskih preskokov. Z Dokler \xc5\xbeivimo ga povezuje tretjeosebni pripovedovalec (ki nastopa samo \xc5\xa1e v romanu Ej, \xc5\xbeivljenje). [...] Roman Maja ka\xc5\xbee na idejni ravni izjemno podobnost z Govekarjevim romanom V krvi, ki ga prvenstveno dolo\xc4\x8data naturalizem in moralizem (Nada Kraigher je bila ne\xc4\x8dakinja Lojzeta Kraigherja, slovenskega naturalisti\xc4\x8dnega pisatelja). Naturalizem je v Maji zastopan na vseh treh determinolo\xc5\xa1kih ravneh: glavno junakinjo Majo dolo\xc4\x8dajo dednost (njen o\xc4\x8de je bil alkoholik), \xc4\x8das (splo\xc5\xa1nodru\xc5\xbebeno poudarjanje materialnih vidikov), okolje (stroga mati, pijanska dru\xc5\xbeba itd.). Najbolj je okrnjena prav svobodna volja glavne junakinje, ki jo zamejuje nujnost njenega postopnega propada. Za njeno \xc5\xbeivljenje je usodna \xc5\xbee ena ponesre\xc4\x8dena mladostni\xc5\xa1ka ljubezenska zveza, od katere naprej Maja ne zbere ne zadosti notranje mo\xc4\x8di ne zunanje podpore (z izjemo Mitje) za svobodno, avtonomno odlo\xc4\x8ditev. Klju\xc4\x8dna podobnost z Govekarjevim romanom ni le naturalisti\xc4\x8dna izpeljava propada mladega dekleta (pogost motiv v naturalisti\xc4\x8dni knji\xc5\xbeevnosti), ampak - lahko bi se reklo - skorajda slovenska izpeljava, slovenska varianta naturalizma. Poleg determiniranosti in gole "eksperimentalne obdelave predmeta" slovenski pisci vklju\xc4\x8dujejo tudi nujne moralisti\xc4\x8dnodidakti\xc4\x8dne prvine. Osebe, ne le da so zapisane po\xc4\x8dasnemu propadu, njihov propad je kar se da mo\xc4\x8d klavern in opominjajo\xc4\x8d (mati Govekarjeve glavne junakinje kon\xc4\x8da v mo\xc4\x8dvirju). Roman Maja sodi v opus Kraigherjeve poleg romana Dokler \xc5\xbeivimo. Oba prina\xc5\xa1ata dru\xc5\xbebenoaktualno resnico so\xc4\x8dasnega zgodovinskega trenutka in jo razvijeta v didakti\xc4\x8dno svarilo. V Maji moralizem sega na ve\xc4\x8d podro\xc4\x8dij: alkoholizem kot dru\xc5\xbebeno zlo (propad Maje, Frenka), mladostne ljubezenske zveze, homoseksualnost (Maja ne zaloti fanta Bineta zgolj v drugem naro\xc4\x8dju, da je udarec \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji, je to naro\xc4\x8dje mo\xc5\xa1ko). [...] Pripovedni slog je tako kot v romanu Dokler \xc5\xbeivimo prilagojen tematiki in bralcem: zaznamuje ga poljuden realisti\xc4\x8dni izraz in besedi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Maja je \xc5\xa1ibka in nedozorela osebnost, podvr\xc5\xbeena slabim vplivom okolja. Njen osebnostni razvoj poteka normalno do dekli\xc5\xa1kih let, ko vzpostavi prvo ljubezensko razmerje - z Binetom. Ko jo ta zapusti, Maja, kljub otroku, ne zmore ve\xc4\x8d koraka naprej. Pri\xc4\x8dne se zapijati in z njenim \xc5\xbeivljenjem gre le \xc5\xa1e navzdol. Njene zna\xc4\x8dajske lastnosti dolo\xc4\x8dajo preteklost in okolje in dednost. Po materinih besedah, naj bi jo zaznamoval \xc5\xbee o\xc4\x8de, ki je ravno tako bil alkoholik. Od za\xc4\x8detne optimisti\xc4\x8dne odra\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de \xc5\xbeenske postaja skozi roman du\xc5\xa1evna razvalina, ki tudi sama i\xc5\xa1\xc4\x8de izgovore v polpreteklih dogodkih. Tudi ostale osebe so oblikovane bolj ali manj stereotipno, v skladu s potrebami didakti\xc4\x8dne sporo\xc4\x8dilnosti, ki je odlo\xc4\x8dilno merilo pri oblikovanju oseb. Tako ponazarja alkoholizem \xc5\xa1e dru\xc5\xa1\xc4\x8dina Majinih pivskih tovari\xc5\xa1ev (med njimi najizrazitej\xc5\xa1i Frenk)." (Lah 1998)'