b'\n_START_ARTICLE_\nStanko Flego\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v \xc5\xa0kedenju (sedaj ital. Servola), srednjo \xc5\xa1olo pa v Trstu, kjer je leta 1966 tudi maturiral. Slu\xc5\xbeboval je v razli\xc4\x8dnih tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih ustanovah. Leta 1974 se je kot vodja administracije zaposlil v tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki Dru\xc5\xbebi pristani\xc5\xa1kih delavcev (Compagnia Unica Lavoratori Portuali). Vzporedno s poklicnim delom pa se je \xc5\xa1e ljubiteljsko ukvarjal z arheologijo. Svojo raziskovalno delo je osredoto\xc4\x8dil na Trst in njegovo slovensko zaledje. Flego deluje predvsem kot sistemati\xc4\x8dni arheolo\xc5\xa1ki topograf na ozemlju, ki ga jezikovno, geografsko in pripadnostjo obvladuje ter njegovo arheolo\xc5\xa1ko podobo pomembno dopolnjuje s podatki in spoznanji, ki jih enosmerna italijanska stroka ne zmore in \xc5\xbeeli zapisati. Njegovo temeljno delo je Arheolo\xc5\xa1ka topografija ob\xc4\x8dine Dolina.(COBISS) Delo, ki je podroben arheolo\xc5\xa1ki pregled tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dine Dolina je nastalo v soavtorstvu z Matejem \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8dem. Rezultate svojega dela je ve\xc4\x8dkrat objavljal kot \xc4\x8dasopisne \xc4\x8dlanke v Primorskem dnevniku ali kot razprave v Jadranskem koledarju, Arheolo\xc5\xa1kem vestniku in Zborniku gori\xc5\xa1kega muzeja. V soavtorstvu z Lidijo Rupel je izdal \xc5\xa1e Prazgodovinska gradi\xc5\xa1\xc4\x8da tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke pokrajine (COBISS) in Prispevek k poznavanju arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d v bregu med Sesljanom in Grljanom. (COBISS) Njegova bibliografija obsega 27 zapisov.'