b'\n_START_ARTICLE_\nFarnesejev Atlas\n_START_SECTION_\nDatacija originala\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2005 je dr. Bradley E. Schaefer, profesor fizike na univerzi v Louisiani, na sre\xc4\x8danju ameri\xc5\xa1kega astronomskega dru\xc5\xa1tva v San Diegu v Kaliforniji predstavil analizo v kateri ugotavlja, da bi lahko bilo besedilo Hiparhovega dolgo izgubljenega zvezdnega kataloga navdih za predstavitev ozvezdij na nebesni krogli, s \xc4\x8dimer je o\xc5\xbeivil in raz\xc5\xa1iril starej\xc5\xa1i predlog Georga Thiela (1898). Ozvezdja so precej podrobno prikazana in Schaefer jih \xc5\xa1teje za znanstveno to\xc4\x8dne glede na \xc4\x8das nastanka sfere, kar pomeni, da je bila modelirana po znanstvenem delu. Njegova statisti\xc4\x8dna analiza zaklju\xc4\x8duje, da so polo\xc5\xbeaji teh ozvezdij skladni s tem, kje so se pojavila v \xc4\x8dasu Hiparha (129 pr. n. \xc5\xa1t.), kar bi pripeljalo do sklepa, da kip temelji na zvezdnem katalogu._NEWLINE_Ker pa nebesna krogla ne vsebuje nobenih zvezd in ker so krogi na krogli narisani nenatan\xc4\x8dno in je kipar dvoumno kopiral helenisti\xc4\x8dni model in ni delo modernega astronoma, je datiranje krogle \xc5\xa1e vedno negotovo, njegov vir ali viri pa ostajajo sporni. Schaeferjeve sklepe so mo\xc4\x8dno izpodbijali (npr. Dennis Duke, \xc4\x8dasopis za zgodovino astronomije, februar 2006) predvsem zato, ker ne glede na datacijo sfere ka\xc5\xbeejo velika nesoglasja z edinim obstoje\xc4\x8dim Hiparhovim delom.'