b"\n_START_ARTICLE_\nMohamed\n_START_SECTION_\nImena in nazivi v Koranu\n_START_PARAGRAPH_\nIme \xc2\xbbMohamed\xc2\xab\xc2\xa0pomeni \xc2\xbbhvalevredni\xc2\xab\xc2\xa0in se pojavlja \xc5\xa1tirikrat v Koranu. Koran se obra\xc4\x8da na Mohameda v drugi osebi, ne z njegovim imenom, temve\xc4\x8d z razli\xc4\x8dnimi evfemizmi, kot so: prerok, sel, bo\xc5\xbeji slu\xc5\xbeabnik (\xc2\xbbabd\xc2\xab), glasnik (ba\xc5\xa1ir), pri\xc4\x8da (\xc5\xa1ahid), ki prina\xc5\xa1a dobre novice (muba\xc5\xa1ir), ki svari (\xc2\xbbnatir\xc2\xab), ki opominja (mudakir), ki poziva k Bogu] (da'i), poosebljena lu\xc4\x8d (nur)  in lu\xc4\x8d, ki sveti (siraj munir). Mohameda Koran v\xc4\x8dasih imenuje posredno z njegovim stanjem v danem trenutku: tako je o njem govora kot o odetem (Al-Muzami) in v mrli\xc5\xa1kem prtu (Al-Mudatir). V Koranu naj verniki ne razlikujejo med glasniki Boga in naj verujejo v vse od njih (Sura Al-Bakara). Bog je storil, da nekateri glasniki izstopajo in v suri Al-Azab Mohameda povzdigne kot \xc2\xbbPe\xc4\x8dat prerokov\xc2\xab. Koran Mohameda tudi imenuje kot \xc2\xbbAhmad\xc2\xab, to je 'hvalevrednej\xc5\xa1i' (arabsko  \xd8\xa3\xd8\xad\xd9\x85\xd8\xaf, Sura As-Saf).\n_START_SECTION_\nKoran\n_START_PARAGRAPH_\nKoran je osrednje versko besedilo v islamu in muslimani verjamejo, da predstavlja besede Boga, kot jih je Mohamedu razkril nadangel Gabriel._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se Mohamed omenja neposredno le \xc5\xa1tirikrat,; ; ;   obstajajo verzi, ki jih je mogo\xc4\x8de razumeti kot namige na \xc5\xbeivljenje Mohameda. Koran pa je le malo v pomo\xc4\x8d pri kronolo\xc5\xa1kem \xc5\xbeivljenjepisu Mohameda in \xc5\xa1tevilnim v njem zabele\xc5\xbeenim govorom manjka zgodovinski kontekst.\n_START_SECTION_\nZgodnji \xc5\xbeivljenjepisi\n_START_PARAGRAPH_\nNaslednja po pomembnosti so zgodovinska dela pisateljev v 2. in 3. stoletju muslimanskega koledarja (AH - po hid\xc5\xberi, to je 8. in 9. stoletje). Med drugim so to tradicionalni muslimanski \xc5\xbeivljenjepisi Mohameda (literatura \xc2\xbbsira\xc2\xab), v katerih je najti dodatne informacije o njegovem \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a ohranjena zapisana \xc2\xbbsira\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xbeivljenjepisi Mohameda in citati, ki mu jih pripisujejo) je \xc2\xbb\xc5\xbdivljenje bo\xc5\xbejega sla\xc2\xab, ki jo je napisal Ibn I\xc5\xa1ak okoli leta 767 (150 AH). \xc4\x8ceprav je izvirnik izgubljen, sta to siro, v precej\xc5\xa1nji meri dobesedno, navajala Ibn Hi\xc5\xa1am in Al-Tabari. Drugi zgodnji viri so zapisi o zgodovini Mohamedovih kampanj, katerih avtor je al-Vakidi (umrl leta 207 muslimanske dobe), in Knjiga velikih razredov (Kitab Tabaqat Al-Kubra) izpod peresa njegovega tajnika Ibn al Sa'd -Bagdadija (umrl leta 230 muslimanske dobe)._NEWLINE_Mnogi zgodovinarji se strinjajo, da so prvi \xc5\xbeivljenjepisi to\xc4\x8dni, \xc4\x8deprav njihove to\xc4\x8dnosti ni mogo\xc4\x8de zagotoviti. V nedavnih \xc5\xa1tudijah so znanstveniki za\xc4\x8deli razlikovati med tradicijo, ki se ti\xc4\x8de pravnih zadev, in tradicijo, ki je zgolj zgodovinske narave. V prvem primeru bi lahko \xc5\xa1lo za iznajdene tradicije, v drugem primeru pa, z izjemami, za snov, ki je bila kve\xc4\x8djemu predmet \xc2\xbbtendencioznega oblikovanja\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nHadit\n_START_PARAGRAPH_\nZbirke hadit so dodatni zapisi ustnih in fizi\xc4\x8dnih tradicij o Mohamedu iz \xc4\x8dasov ve\xc4\x8d generacij po njegovi smrti._NEWLINE_Zahodni akademiki so glede zbirk hadit skepti\xc4\x8dni, kar se njihove zgodovinske to\xc4\x8dnosti ti\xc4\x8de. V kasnej\xc5\xa1ih obdobjih zapisanih pripovedi strokovnjaki ne odklanjajo a priori, vendar pa o njih sodijo v zgodovinskem kontekstu in na podlagi njihove skladnosti z drugimi viri.\n_START_SECTION_\nPredislamska Arabija\n_START_PARAGRAPH_\nArabski polotok je v glavnem su\xc5\xa1en in vulkanski, tako da je razen v bli\xc5\xbeini oaz ali vodnih virov te\xc5\xbeko kmetovati. V Mohamedovem \xc4\x8dasu je bila krajina posuta z vasmi in mesti; med njimi sta bili najbolj pomembni Meka in Medina. Medina je bilo veliko cveto\xc4\x8de kmetijsko naselje, Meka pa je bila pomembno finan\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc5\xa1tevilna okoli\xc5\xa1ka plemena. \xc5\xbdivljenje v skupnosti je bistvenega pomena za pre\xc5\xbeivetje v pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih pogojih, saj pomaga domorodnim plemenom v boju s krutim okoljem in na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivljenja. Plemensko ureditev je spodbujala nujnost delovanja kot enote, katere enotnost je temeljila na krvnem sorodstvu. Avtohtoni Arabci so bili bodisi nomadi, bodisi stalno naseljeni; prvi so se stalno selili iz kraja v kraj, i\xc5\xa1\xc4\x8do\xc4\x8d vodo in pa\xc5\xa1o za svoje \xc4\x8drede, drugi pa so se dr\xc5\xbeali svojega kraja in se ukvarjali s trgovino in kmetovanjem. Pre\xc5\xbeivetje nomadov je bilo odvisno tudi od napadov na karavane in na oaze, ki zanje niso pomenili kaznivega dejanja._NEWLINE_Politi\xc4\x8dno je bila Arabija takrat razdeljena na dve plemenski konfederaciji, na Banu Kais, ki je bila ohlapno povezana z Bizancem in prvotno mo\xc4\x8dna na severu in zahodu Arabskega polotoka, ter na Banu Kalb, ki je prvotno izvirala iz Jemna in je bila ohlapno povezana s sasanidsko Perzijo. Ta rivalstva je Islam zatrl, so pa v poislamskih \xc4\x8dasih dalje vplivala na dogajanja na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in v severni Afriki._NEWLINE_V predislamski Arabiji so na bogove in boginje gledali kot na za\xc5\xa1\xc4\x8ditnike posameznih plemen; njihovi duhovi so bili povezani s svetimi drevesi, kamni, izviri in vodnjaki. Poleg svoje vloge kot prizori\xc5\xa1\xc4\x8da letnega romanja, je sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Kaaba v Meki hranilo 360 kipov-malikov, ki so predstavljali bo\xc5\xbeanske za\xc5\xa1\xc4\x8ditnike plemen. Tri boginje so bile povezane z Al\xc4\x81hom kot njegove h\xc4\x8dere: \xc3\x81lat, Manat in al-'Uza. V Arabiji so obstajale monoteisti\xc4\x8dne skupnosti, med drugim kristjani in Judje. Hanife \xe2\x80\x93 domorodne predislamske Arabce, ki so \xc2\xbbizpovedovali togi monoteizem\xc2\xab\xc2\xa0 \xe2\x88\x92 se poleg Judov in kristjanov pogosto omenja v okviru predislamske Arabije, \xc4\x8deprav je njihova zgodovinskost med znanstveniki sporna. Po muslimanskem izro\xc4\x8dilu je Mohamed sam bil po rodu Hanif in eden od potomcev Abrahamovega sina Izmaela.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v Meki\n_START_PARAGRAPH_\nMohamed se je rodil v Meki in tam pre\xc5\xbeivel pribli\xc5\xbeno 52 let svojega \xc5\xbeivljenja (ok. 570\xe2\x80\x93622). Ta \xc4\x8das obi\xc4\x8dajno delijo na obdobje pred razglasitvijo njegovih prero\xc5\xa1kih videnj in obdobje po njej.\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in zgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nMohamed se je rodil okoli leta 570 in za njegov rojstni dan se verjame, da je v mesecu Rabi 'al-avval. Pripadal je klanu Banu Ha\xc5\xa1im, dru\xc5\xbeina je bila ena od uglednih dru\xc5\xbein Meke, \xc4\x8deprav se zdi, da je v njegovih zgodnjih letih spadala med manj uspe\xc5\xa1ne. Klan Banu Ha\xc5\xa1im je pripadal plemenu Kurej\xc5\xa1. Tradicija postavlja letnico rojstva Mohameda v leto slonov, ki je dobilo ime po neuspelem napadu aksumskega kralja Abraha, ki je svojo vojsko dopolnil s sloni. Raziskave iz 20. stoletja za ta dogodek predlagajo druga leta, in sicer 568 ali 569._NEWLINE_Njegov o\xc4\x8de Abdulah je umrl skoraj \xc5\xa1est mesecev pred Mohamedovim rojstvom. Po islamskem izro\xc4\x8dilu so Mohameda kmalu po rojstvu poslali \xc5\xbeivet z dru\xc5\xbeino beduinov v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo, saj je veljalo prepri\xc4\x8danje, da je \xc5\xbeivljenje v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi zdravo za dojen\xc4\x8dke. Mohamed je ostal pri svoji kru\xc5\xa1ni materi Halimah bint Abi Duajb in njenem mo\xc5\xbeu, dokler ni bil star dve leti. Nekateri zahodni strokovnjaki islama zgodovinskost tega izro\xc4\x8dila zavra\xc4\x8dajo. Ko je bil star \xc5\xa1est let, je Mohamed izgubil svojo biolo\xc5\xa1ko mater Amino zaradi bolezni in postal sirota. Naslednji dve leti je zanj skrbel njegov ded Abd al-Mutalib iz klana Banu Ha\xc5\xa1im, vendar je, ko je Mohamed bil star osem let, tudi njegov ded umrl. Nato je pri\xc5\xa1el v skrb svojega strica Abu Taliba, novega vodje klana Banu Ha\xc5\xa1im. Zgodovinar islama William Montgomery Watt pravi, da se v Meki 6. stoletja skrbniki \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1im \xc4\x8dlanom plemena niso posebej posve\xc4\x8dali: \xc2\xbbMohamedovi varuhi so poskrbeli, da ni umrl od lakote, vendar jim je bilo te\xc5\xbeko storiti kaj ve\xc4\x8d zanj, ker se je klanu Ha\xc5\xa1im tiste \xc4\x8dase zgleda slabo pisalo.\xc2\xab_NEWLINE_\xc5\xa0e kot mladoleten je Mohamed spremljal strica na trgovskih potovanjih v Sirijo, pri tem pa pridobival izku\xc5\xa1nje v trgovskem poklicu, ki je bil za siroto Mohameda edini mo\xc5\xbeen poklic. Po islamskem izro\xc4\x8dilu je Mohamed, kot je bil star devet ali dvanajst let, na poti iz Meke v Sirijo v karavani spoznal kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega meniha ali pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika z imenom Bahira, ki je napovedal bodo\xc4\x8do Mohamedovo pot do bo\xc5\xbejega preroka._NEWLINE_O Mohamedu kasneje v mladosti je malo znanega in v odlomkih, ki so na voljo, je te\xc5\xbeko lo\xc4\x8diti zgodovino od legende. Znano je, da je postal trgovec in da se je \xc2\xbbukvarjal s trgovino od Indijskega oceana do Sredozemskega morja.\xc2\xab Zaradi svojega pokon\xc4\x8dnega zna\xc4\x8daja so mu za\xc4\x8deli praviti \xc2\xbbal-Amin\xc2\xab\xc2\xa0(arabsko: \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xa7\xd9\x85\xd9\x8a\xd9\x86), kar pomeni \xc2\xbbzanesljiv, vreden zaupanja\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbal-Sadik\xc2\xab, to je \xc2\xbbresnicoljuben\xc2\xab, ter se obra\xc4\x8dati nanj kot na nepristranskega posrednika. Njegov sloves mu je leta 595 prislu\xc5\xbeil \xc5\xbeenitno ponudbo \xc5\xa1tiridesetletne vdove Kadije. Mohamed je privolil v poroko, ki je v vseh pogledih bila sre\xc4\x8dna._NEWLINE_Nekaj \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8blet kasneje, kot pi\xc5\xa1e v pripovedih, ki jih je zbral zgodovinar Ibn I\xc5\xa1ak, je bil Mohamed vpleten v dobro znano zgodbo o tem, kako so leta 605 n. \xc5\xa1t. vstavili \xc4\x8crni kamen nazaj v steno Kabe. \xc4\x8crni kamen, svetinjo, so bili med obnovitvenimi deli na Kaabi odstranili. Voditelji Meke se niso mogli dogovoriti, kateri klan naj bi imel \xc4\x8dast vgraditi \xc4\x8drni kamen nazaj na svoje mesto. Dogovorili so se, da po\xc4\x8dakajo na naslednjega pri\xc5\xa1leka, ki bo pri\xc5\xa1el skozi vrata v mesto, in ga prosili, naj on odlo\xc4\x8di. Ta \xc4\x8dlovek je bil 35-letni Mohamed, pet let pred svojim prvim razodetjem. Prosil je za kos blaga in \xc4\x8drni kamen polo\xc5\xbeil na njegovo sredo. Voditelji klana so prijeli za rob blaga in \xc4\x8crni kamen skupaj prenesli na njegovo mesto, kjer ga je Mohamed nato vstavil in na ta na\xc4\x8din zadostil \xc4\x8dasti vseh vpletenih.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki Korana\n_START_PARAGRAPH_\nMohamed je imel navado vsako leto nekaj tednov moliti na samem v jami na gori Hira blizu Meke. Po islamskem izro\xc4\x8dilu se je Mohamedu leta 610 pri enem od teh obiskov na gori Hira prikazal angel Gabriel in mu ukazal recitirati verze, ki so kasneje postali del Korana. Obstaja soglasje, da so bile prve razodete besede Korana za\xc4\x8detek Sure 96.  Po svojem prvem razodetju je bil Mohamed v globoki stiski. Ko se je vrnil domov, ga je Kadija, skupaj s svojim kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim bratrancem (Ibn Navfal Varaka), potola\xc5\xbeila in pomirila. Bal se je tudi, da bodo drugi njegove trditve zavrnili, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je obseden. \xc5\xa0iitsko izro\xc4\x8dilo trdi, da Mohamed ni bil ne presene\xc4\x8den ne prestra\xc5\xa1en, ko se mu je prikazal Gabriel, temve\xc4\x8d da je angela pozdravil, kot bi ga pri\xc4\x8dakoval. Po prvem razodetju je sledil premor treh let (obdobje, znano kot \xc2\xbbFatra\xc2\xab), Mohamed se je ta \xc4\x8das po\xc4\x8dutil pobit in se je predajal molitvi in duhovnim vajam.  Ko so se razodetja nadaljevala, ga je angel pomiril in mu ukazal, naj za\xc4\x8dne pridigati: \xc2\xbbTvoj varuh in gospod te ni zapustil, tudi nev\xc5\xa1e\xc4\x8den mu nisi.\xc2\xab _NEWLINE_Sahih Buhari pripoveduje, da je Mohamed opisal razodetja kot \xc2\xbbda so v\xc4\x8dasih kot zvonjenje zvona\xc2\xab. Aj\xc5\xa1a je povedala: \xc2\xbbBila sem pri\xc4\x8da, kako je bog nekega zelo mrzlega dne navdihnil preroka in kako mu je znoj kapljal s \xc4\x8dela (ko je bilo navdiha konec)\xc2\xab. Po Welchu lahko imamo te zapise za resni\xc4\x8dne, saj je malo verjetno, da bi si jih muslimani kasneje ponaredili. Mohamed je bil prepri\xc4\x8dan, da svoje misli lahko razlikuje od teh sporo\xc4\x8dil. Po Koranu je bila ena glavnih vlog Mohameda opozoriti nevernike na njihovo e\xc5\xa1atolo\xc5\xa1ko kazen.;  Ob\xc4\x8dasno se Koran ne sklicuje izrecno na sodni dan, temve\xc4\x8d navaja primere iz zgodovine izumrlih skupnosti in svari Mohamedove sodobnike pred podobnimi katastrofami.  Mohamed ni samo karal tistih, ki so zavrnili Bo\xc5\xbeje razodetje, temve\xc4\x8d je imel dobre novice za vse, ki so se odpovedali zlu, poslu\xc5\xa1ali bo\xc5\xbejo besedo in Bogu slu\xc5\xbeili. Poslanstvo Mohameda vklju\xc4\x8duje tudi pridiganje monoteizma: Koran ukazuje Mohamedu, naj oznanja in hvali ime Gospoda, in mu naro\xc4\x8da, naj ne \xc4\x8dasti malikov ali pridru\xc5\xbeuje Bogu drugih bo\xc5\xbeanstev._NEWLINE_Klju\xc4\x8dne teme zgodnjih verzov Korana so med drugim odgovornost \xc4\x8dloveka do njegovega ustvarjalca; vstajenje od mrtvih, poslednja sodba z \xc5\xbeivimi opisi muk v peklu in u\xc5\xbeitkov v raju; in znamenja Boga v vseh vidikih \xc5\xbeivljenja. Verskih dol\xc5\xbenosti, ki so bile v tem \xc4\x8dasu zahtevane od vernikov, je bilo malo: verovati v Boga in ga prositi, naj odpusti grehe, pogosto moliti, pomagati drugim, zlasti ljudem v stiski; odpovedati se je treba goljufiji in ljubezni do bogastva (kar je bilo pomembno za trgovsko \xc5\xbeivljenje v Meki), ostati \xc4\x8dist in ne ubijati novorojenih deklic.\n_START_SECTION_\nNasprotovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo muslimanskem izro\xc4\x8dilu je Mohamedova \xc5\xbeena Kadija prva za\xc4\x8dela verovati, da je prerok. Kmalu so ji sledili Mohamedov desetletni bratranec Ali Ibn Abi Talib, dober prijatelj Abu Bakr in njegov posvojeni sin Zaid. Okoli 613 je Mohamed za\xc4\x8del pridigati javnosti.  Ve\xc4\x8dina prebivalcev Meke ga ni jemala resno in se je iz njega nor\xc4\x8devala, bilo pa je tudi nekaj spreobrnjencev. Pri zgodnjih spreobrnjencih v islam je \xc5\xa1lo za tri glavne skupine: mlaj\xc5\xa1e brate in sinove velikih trgovcev; za ljudi, ki niso bili prvi v vrsti v svojem plemenu ali ki so iz prvih vrst izpadli; in za \xc5\xa1ibke, ve\xc4\x8dinoma neza\xc5\xa1\xc4\x8ditene tujce._NEWLINE_Po Ibn Sadovem mnenju so prebivalci Meke za\xc4\x8deli nasprotovati Mohamedu, ko je pri\xc5\xa1el na dan z verzi, ki so obsojali njihove prednike, njihovo \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje malikov in njihovo mnogobo\xc5\xa1tvo. Koranska eksegeza pa vztraja, da je do nasprotovanj pri\xc5\xa1lo \xc5\xbee ob Mohamedovih prvih javnih pridigah. Ker je \xc5\xa1tevilo njegovih privr\xc5\xbeencev raslo, je postal gro\xc5\xbenja lokalnim plemenom in vladarjem v Meki, katerih bogastvo je temeljilo na Kabi, osrednji to\xc4\x8dki verskega \xc5\xbeivljenja, ki ga je Mohamed \xc5\xbeelel strmoglaviti. Mohamedova obsodba tradicionalne vere v Meki je bila posebej trn v o\xc4\x8deh njegovemu lastnemu plemenu Kuraj\xc5\xa1, ki je bilo varuh Kabe. Vplivni trgovci so sku\xc5\xa1ali prepri\xc4\x8dati Mohameda, naj preneha pridigati, in mu kot protiuslugo ponujali mesto v o\xc5\xbejem krogu trgovcev ter za njegov polo\xc5\xbeaj v dru\xc5\xbebi koristno poroko. Zavrnil je oboje._NEWLINE_Izro\xc4\x8dilo na \xc5\xa1iroko poro\xc4\x8da o tem, kako so Mohameda in njegove privr\xc5\xbeence preganjali in mu\xc4\x8dili. Sumaja bint Kabab, su\xc5\xbenja vidnega voditelja iz Meke Abu D\xc5\xbeala, je znana kot prva mu\xc4\x8denka islama, ki jo je njen gospodar ubil s sulico, ker se ni hotela odpovedati svoji veri. Bilala, enega od muslimanskih su\xc5\xbenjev, je Umaja ibn Halaf sku\xc5\xa1al na silo prisiliti, da se odpove, na prsi mu je zavalil te\xc5\xbeko skalo. Mohameda so samo \xc5\xbealili, pred fizi\xc4\x8dnimi napadi ga je \xc5\xa1\xc4\x8ditila njegova pripadnost klanu Banu Ha\xc5\xa1im._NEWLINE_Leta 615 so se nekateri Mohamedovi privr\xc5\xbeenci odselili v etiopsko kraljestvo Aksum in pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega etiopskega cesarja A\xe1\xb9\xa3\xe1\xb8\xa5ama ibn Abjarja ustanovili majhno naselbino._NEWLINE_Mohamed si je obupno \xc5\xbeelel sprave s svojim plemenom, bodisi iz strahu, bodisi ker je upal, da bo tako la\xc5\xbee uspel; v tem stanju je razglasil verz, ki priznava obstoj treh boginj v Meki, ki naj bi bile Al\xc4\x81hove h\xc4\x8dere, in v katerem jih prosi, naj zastavijo svojo besedo zanj. Mohamed je te verze kasneje na Gabrielov ukaz umaknil, kot razlog pa navedel, da mu jih je pri\xc5\xa1epnil sam hudi\xc4\x8d. Ta epizoda, znana kot \xc2\xbbZgodba o \xc5\xbeerjavih\xc2\xab\xc2\xa0(  \xd9\x82\xd8\xb5\xd8\xa9 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xba\xd8\xb1\xd8\xa7\xd9\x86\xd9\x8a\xd9\x82, \xc2\xbbKisat al Garanik\xc2\xab) je znana tudi kot\xc2\xa0\xc2\xbbSatanski stihi\xc2\xab. Nekateri strokovnjaki so iz razli\xc4\x8dnih razlogov izpodbijali zgodovinsko verodostojnost teh verzov. Pripetljaj je naletel na zelo raz\xc5\xa1irjeno naklonjenost zgodnjih muslimanov, po 10. stoletju pa iz teolo\xc5\xa1kih razlogov na mo\xc4\x8dna nasprotovanja. Nasprotovanja so bila tako vztrajna, da je odklanjanje teh verzov s\xc4\x8dasoma postalo za pravovernega muslimana edino sprejemljivo stali\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Leta 617 so voditelji klanov Mahzum in Banu Abd-\xc5\xa0ams, dveh pomembnih rodov v plemenu Kuraj\xc5\xa1 klani, razglasili javni bojkot proti Banu Ha\xc5\xa1imu, njunemu trgovskemu tekmecu in ga sku\xc5\xa1ali s tem pritiskom prisiliti, da neha \xc5\xa1\xc4\x8dititi Mohameda. Bojkot je trajala tri leta, a je na koncu propadel in svojega cilja ni dosegel. V tem obdobju je Mohamed lahko pridigal le med svetimi romarskimi meseci, ko so se vse sovra\xc5\xbenosti med Arabci prekinile.\n_START_SECTION_\nIzra in Mi'rad\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nIslamsko izro\xc4\x8dilo pravi, da je Mohamed leta 620 do\xc5\xbeivel\xc2\xa0\xc2\xbbIzra in Mi'rad\xc5\xbe\xc2\xab, \xc4\x8dude\xc5\xbeno potovanje v eni sami no\xc4\x8di, v spremstvu angela Gabriela. V prvem delu poti, \xc2\xbbIzra\xc2\xab, naj bi na krilatem \xc5\xberebcu (\xc2\xbbBurak\xc2\xab) iz Meke poletel do \xc2\xbbnajbolj oddaljene\xc2\xab\xc2\xa0med mo\xc5\xa1ejami (v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini: \xc2\xbbMasd\xc5\xbeid al Aksa\xc2\xab), ki jo obi\xc4\x8dajno muslimani ena\xc4\x8dijo z mo\xc5\xa1ejo Al Aksa v Jeruzalemu. V drugem delu, ki se imenuje \xc2\xbbMi'rad\xc5\xbe\xc2\xbb, naj bi Mohamed obiskal nebesa in pekel ter  govoril s prej\xc5\xa1njimi preroki, kot so Abraham, Mojzes in Jezus. Ibn I\xc5\xa1ak, avtor prvega Mohamedovega \xc5\xbeivljenjepisa, predstavlja ta dogodek kot duhovno izku\xc5\xa1njo, kasnej\xc5\xa1i zgodovinarji, kot sta Al-Tabari in Ibn Katir, pa ga vidijo kot fizi\xc4\x8dno potovanje._NEWLINE_Nekateri zahodni islamski u\xc4\x8denjaki so mnenja, da je najstarej\xc5\xa1a muslimanska tradicija razumela potovanje kot pot od svetega prostora v Meki skozi nebesa do nebesnega \xc2\xbbal-Bajtu L-Ma\xca\xbfMuri\xc2\xab\xc2\xa0(nebe\xc5\xa1ki prototip Kabe); kasnej\xc5\xa1e izro\xc4\x8dilo pa v njem vidi potovanje Mohameda iz Meke v Jeruzalem.\n_START_SECTION_\nPoslednja leta v Meki pred Hid\xc5\xbero\n_START_PARAGRAPH_\nMohamedova \xc5\xbeena Kadija in njegov stric Abu Talib sta oba umrla v \xc2\xbbletu \xc5\xbealosti\xc2\xab\xc2\xa0619. S smrtjo Abu Taliba je vodstvo klana Banu Ha\xc5\xa1im pre\xc5\xa1lo na Abu Lahaba, ki je bil zaprise\xc5\xbeen sovra\xc5\xbenik Mohameda. Kmalu zatem je Abu Lahab Mohamedu odtegnil za\xc5\xa1\xc4\x8dito klana. Mohamed se je tako zna\xc5\xa1el v smrtni nevarnosti, saj je umik te za\xc5\xa1\xc4\x8dite pomenil, da krvno ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje, \xc4\x8de ga kdo ubije, ne bo ve\xc4\x8d veljalo. Mohamed je nato obiskal Ta'if, drugo pomembno arabsko mesto, kjer je sku\xc5\xa1al najti za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika zase, vendar je bil njegov trud zaman, poleg tega pa se je s tem izpostavil telesni nevarnosti. Prisiljen se je bil vrniti v Meko. Mo\xc5\xbe iz Meke po imenu Mut'im ibn Adi in za\xc5\xa1\xc4\x8dita plemena Banu Navfal sta mu omogo\xc4\x8dila varno vrnitev v rodno mesto._NEWLINE_Tiste dni je bilo na obisku v Meki veliko ljudi, poslovno ali pa kot romarji v Kabo. Mohamed je ob tej prilo\xc5\xbenosti za\xc4\x8del iskati nov dom zase in svoje privr\xc5\xbeence. Po ve\xc4\x8d neuspe\xc5\xa1nih pogajanjih je pridobil zaupanje nekaj mo\xc5\xa1kih iz Jatriba (pozneje preimenovanega Medina). Arabsko prebivalstvo v Jatribu je poznalo monoteizem in je pri\xc4\x8dakovalo prihod preroka, saj je v kraju obstajala judovska skupnost. Poleg tega so upali, da jim bosta Mohamed in nova vera pomagala prevladati nad Meko, ker so bili na mesto zaradi njegove pomembnosti kot romarskega kraja ljubosumni. Spreobrnjenci v islam iz skoraj vseh arabskih plemen so prihajali v Medino in junija naslednjega leta je petinsedemdeset muslimanov od\xc5\xa1lo v Meko na romanje in na sre\xc4\x8danje z Mohamedom. Na skrivnem no\xc4\x8dnem sestanku je skupina sklenila \xc2\xbbdrugo prisego al-`Aqaba\xc2\xab ali, s stali\xc5\xa1\xc4\x8da orientalistov, \xc2\xbbVojno prisego\xc2\xab Po prisegah na Akaba je Mohamed spodbujal svoje privr\xc5\xbeence, naj se izselijo v Jatrib. Kot \xc5\xbee prej pri selitvi v Etiopijo, so Kuraj\xc5\xa1i sku\xc5\xa1ali prepre\xc4\x8diti selitev, vendar je skoraj vsem muslimanom uspelo oditi.\n_START_SECTION_\nHid\xc5\xbera\n_START_PARAGRAPH_\nHid\xc5\xbera je selitev Mohameda in njegovih privr\xc5\xbeencev leta 622 n. \xc5\xa1t. iz Meke v Medino. Septembra 622 je Mohamed dobil opozorilo, da ga bodo sku\xc5\xa1ali umoriti, zato se je skrivaj izmuznil iz Meke in se s svojimi privr\xc5\xbeenci preselil v Medino, 320 km severno od Meke. Hid\xc5\xbera se praznuje vsako leto na prvi dan muslimanskega leta.\n_START_SECTION_\nSelitev v Medino\n_START_PARAGRAPH_\nDelegacija, v kateri so bili predstavniki dvanajstih pomembnih klanov iz Medine, je Mohameda povabila kot neodvisnega tujca v Medino, da bi jim slu\xc5\xbeil kot glavni razsodnik za celotno skupnost. Pred 620 je v Jatribu \xc5\xbee okoli sto let prihajalo do spopadov, v glavnem med arabskimi in judovskimi prebivalci. Nenehni poboji in spori glede iz teh smrti izvirajo\xc4\x8dih zahtevkov, \xc5\xa1e posebej po bitki pri Bu'atu, v katero so bili vpleteni vsi klani, so pokazali, da plemensko pojmovanje krvnega ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja in na\xc4\x8dela oko za oko ni ve\xc4\x8d smiselno, \xc4\x8de ni nekoga z avtoriteto, ki odlo\xc4\x8da v spornih primerih. Delegacija iz Medine se je v svojem imenu in v imenu svojih sodr\xc5\xbeavljanov zavezala, da bodo sprejeli Mohameda v svojo skupnost in ga \xc5\xa1\xc4\x8ditili kot enega od svojih._NEWLINE_Mohamed je svojim privr\xc5\xbeencem svetoval, naj se izselijo v Medino, tako da so skoraj vsi njegovi privr\xc5\xbeenci zapustili Meko. Izro\xc4\x8dilo pravi, da so bili prebivalci Meke zaradi odhajanja muslimanov vznemirjeni in da so naklepali Mohameda umoriti. S pomo\xc4\x8djo Alija je Mohamed prebivalce Meke, ki so pazili nanj, prevaral in z Abu Bakrom na skrivaj u\xc5\xa1el iz mesta. Leta 622 se je Mohamed preselil v Medino, veliko poljedelsko oazo. Privr\xc5\xbeenci, ki so se skupaj z Mohamedom izselili iz Meke, so postali znan kot\xc2\xa0\xc2\xbbmuhad\xc5\xbeirun\xc2\xab\xc2\xa0(izseljenci).\n_START_SECTION_\nNastanek nove politi\xc4\x8dne identitete\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi razre\xc5\xa1il vpra\xc5\xa1anje dolgoletnih zamer med plemeni v Medini, je Mohamed kot prvo sestavil dokument, znan kot Ustava iz Medine, ki je \xc2\xbbvzpostavila nekak\xc5\xa1no zavezni\xc5\xa1tvo ali federacijo\xc2\xab\xc2\xa0med osmimi plemeni Medine in muslimanskimi izseljenci iz Meke ter navaja pravice in dol\xc5\xbenosti vseh dr\xc5\xbeavljanov in odnos med razli\xc4\x8dnimi skupnostmi v Medini (med drugim odnos med muslimani in drugimi skupnostmi, \xc5\xa1e posebej, kar se Judov in drugih\xc2\xa0\xc2\xbbbiblijskih rodov\xc2\xab\xc2\xa0ti\xc4\x8de). V ustavi iz Medine je opredeljena skupnost,\xc2\xa0\xc2\xbbUma\xc2\xab, imela verski zna\xc4\x8daj, oblikovali pa so jo tudi prakti\xc4\x8dni razlogi, tako da je obdr\xc5\xbeala bistvene pravne oblike starih arabskih plemen. V bistvu je ustanovila prvo islamsko dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Razgla\xc5\xa1enih je bilo ve\xc4\x8d odlokov, ki naj bi pridobili \xc5\xa1tevilno in premo\xc5\xbeno judovsko prebivalstvo. Vendar so jih kmalu preklicali, ker so Judje vztrajali pri tem, da zadr\xc5\xbeijo celotno mozai\xc4\x8dno zakonodajo; Mohameda, ker ni bil iz Davidovega rodu, niso priznali kot preroka._NEWLINE_Prvo skupino poganskih spreobrnjencev v islam v Medini so sestavljali klani brez lastnih velikih voditeljev, ki so jih podjarmili sovra\xc5\xbeni voditelji iz drugih klanov. Sledilo jim je pogansko prebivalstvo Medine, ki se je razen nekaterih izjem na splo\xc5\xa1no odlo\xc4\x8dilo za islam. Kot pravi Ibn I\xc5\xa1ak, je na to vplivalo spreobrnjenje Sa'd ibn Mu'ada (vidnega vodja iz Medine). Ljudje, ki so se v Medini spreobrnili k Islamu in ki so muslimanskim izseljencem na\xc5\xa1li zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, so postali znani kot\xc2\xa0\xc2\xbbAnsar\xc2\xab\xc2\xa0(podporniki). Mohamed je nato razglasil bratstvo med izseljenci in podporniki in si izbral Alija za lastnega brata.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek oboro\xc5\xbeenih spopadov\n_START_PARAGRAPH_\nPo izselitvi muslimanov so prebivalci Meke zasegli njihovo lastnino. Brez ekonomskih korenin in dostopnih poklicev so muslimanski odseljenci za\xc4\x8deli napadati karavane, kar je vodilo do oboro\xc5\xbeenega spopada z Meko. Mohamed je razglasil verze Korana, ki muslimanom dovoljuje boje z Meko (glej sura Al-Had\xc5\xbe). S temi napadi so si odseljenci lahko pridobili bogastvo, mo\xc4\x8d in presti\xc5\xbe, hkrati pa zasledovali svoj kon\xc4\x8dni cilj osvojiti Meko._NEWLINE_Izro\xc4\x8dilo pravi, da je 11. februarja 624 Mohamed, med molitvijo v mo\xc5\xa1eji Masd\xc5\xbeid al-Kiblatain v Medini prejel razodetje od Boga, da mora med molitvijo biti obrnjen proti Meki in ne proti Jeruzalemu. Hkrati z njim so svoj polo\xc5\xbeaj prilagodili tudi njegovi soverniki, kar je bil za\xc4\x8detek tradicije, da se vernik med molitvijo obra\xc4\x8da proti Meki. Kot meni Watt, sprememba ni bila tako nenadna in dokon\xc4\x8dna, kot pravi izro\xc4\x8dilo (verzi, povezani s tem razodetjem; , naj bi bili razkriti ob razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih), poleg tega pa naj bi bila skladna s sprememami v Mohamedovi politi\xc4\x8dni podpori in predstavljala znak, da se je odmaknil od Judov in sprejel bolj arabski pogled._NEWLINE_Marca 624 je Mohamed vodil pribli\xc5\xbeno tristo bojevnikov v napad na karavano trgovcev iz Meke. Muslimani so jim postavili zasedo pri Badru. Ker je bila z na\xc4\x8drtom seznanjena, je karavana muslimanom u\xc5\xa1la. Iz Meke so medtem poslali za\xc5\xa1\xc4\x8ditnico, ki je ugotovila, da je karavana na varnem, in nato izsledila muslimane ter se spopadla z njimi.  Do bitke pri Badru je pri\xc5\xa1lo marca 624. \xc4\x8ceprav so bili \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno na slab\xc5\xa1em za ve\xc4\x8d kot trikrat, so muslimani bitko, ki je terjala najmanj petin\xc5\xa1tirideset nasprotnikov in samo \xc5\xa1tirinajst njihovih mrtvih, dobili. Uspelo jim je tudi pobiti nasprotnikove voditelje, med drugimi je padel Abu D\xc5\xbeal Zajeli so sedemdeset ujetnikov, \xc5\xa1tevilne med njimi so kmalu zamenjali za bogato odkupnino ali pa osvobodili. Mohamed in njegovi privr\xc5\xbeenci so v zmagi videli potrditev svoje vere, saj je Mohamed zmago pripisal pomo\xc4\x8di nevidne mno\xc5\xbeice angelov. Verzi v Koranu iz tega \xc4\x8dasa se za razliko od verzov iz Meke ukvarjajo s prakti\xc4\x8dnimi te\xc5\xbeavami vladanja in z vpra\xc5\xa1anji glede delitve plena._NEWLINE_Zmaga je okrepila Mohamedov polo\xc5\xbeaj v Medini in pregnala pretekle dvome med njegovimi privr\xc5\xbeenci. Nasprotovanje je tako postalo manj glasno. Pogani, ki se \xc5\xa1e niso spreobrnili, so bili zaradi islama zelo zagrenjeni. Dva izmed njih, Asma bint Marvan in Abu 'Afak, sta spesnila verze, ki so muslimane zasmehovali in \xc5\xbealili. Ubili so ju pripadniki njunega lastnega ali sorodnega klana, tako da do krvnega ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja ni pri\xc5\xa1lo._NEWLINE_Mohamed je iz Medine pregnal Banu Kand\xc5\xbeuka, eno od treh glavnih judovskih plemen. \xc4\x8ceprav jih je \xc5\xbeelel usmrtiti, se Abd Al\xc4\x81h ibn Ubaid\xc5\xbe, poglavar plemena Hazrad\xc5\xbe, s tem ni strinjal, tako da so jih samo izgnali v Sirijo, vendar brez njihovega premo\xc5\xbeenja. Po bitki pri Badru je Mohamed sklenil zavezni\xc5\xa1tva in dogovore o vzajemni pomo\xc4\x8di s \xc5\xa1tevilnimi beduinskimi plemeni, s katerimi je svojo skupnost za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pred napadi iz severnega dela Hed\xc5\xbeaza.\n_START_SECTION_\nSpor z Meko\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci Meke so si prizadevali ma\xc5\xa1\xc4\x8devati za poraz. Da bi ohranili svojo blaginjo, so morali ponovno pridobiti svoj pri Badru izgubljeni ugled. V naslednjih mesecih so iz Meke po\xc5\xa1iljali odrede v zasedo, Mohamed pa je vodil odprave proti plemenom, ki so bila zavezniki Meke, in organiziral napad na karavano iz Meke. Abu Sufjan nato zbral vojsko tri tiso\xc4\x8d mo\xc5\xbe in se odpravil v napad na Medino._NEWLINE_Izvidnik je kak dan kasneje opozoril Mohameda na bli\xc5\xbeajo\xc4\x8do se vojsko in na \xc5\xa1tevilo bojevnikov v njej. Naslednje jutro je na vojnem sestanku muslimanov pri\xc5\xa1lo do spora glede najprimernej\xc5\xa1ega odgovora na bli\xc5\xbeajo\xc4\x8di napad. Mohamed in \xc5\xa1tevilne visoke osebe so bile mnenja, da bi bilo varneje, da se borijo v Medini in tako izkoristijo njene mo\xc4\x8dne utrdbe. Argument mlaj\xc5\xa1ih muslimanov je bil, da nasprotnik uni\xc4\x8duje njihove pridelke in da bo skrivanje za okopi \xc5\xa1kodilo njihovemu presti\xc5\xbeu. Na koncu je Mohamed sprejel mnenje slednjih in muslimanske sile pripravil za boj. Mohamed je tako svojo vojsko odvedel iz mesta do gore Uhud (kjer je stal nasprotnikov tabor), kjer je  23. marca pri\xc5\xa1lo do bitke pri Uhudu. \xc4\x8ceprav je muslimanska vojska dotlej v svojih spopadih vedno uspe\xc5\xa1na, je pri\xc5\xa1lo zaradi nediscipliniranosti strate\xc5\xa1ko postavljenih lokostrelcev do poraza muslimanov, ubitih je bilo 75 muslimanov, med njimi Hamza, Mohamedov stric in en od najbolj znanih mu\xc4\x8denikov v muslimanskem izro\xc4\x8dilu. Nasprotnik muslimanov ni zasledoval, temve\xc4\x8d se je vrnil v Meko in razglasil zmago. Verjetno je do tega pri\xc5\xa1lo, ker je bil Mohamed ranjen in so menili, da je umrl. Ko so med povratkom izvedeli, da je Mohamed \xc5\xbeiv, se niso obrnili, ker so dobili napa\xc4\x8dne podatke, da mohamedancem prihajajo nove sile na pomo\xc4\x8d. Povsem uspe\xc5\xa1ni tako niso bili, saj jim ni uspelo dokon\xc4\x8dno uni\xc4\x8diti muslimanov. Muslimani so pokopali mrtve in se zve\xc4\x8der vrnili v Medino. Mnogi so se spra\xc5\xa1evali o razlogih za poraz, Mohamed je nanje odgovoril z verzi, po katerih je vzrok za poraz po eni strani kazen za neposlu\xc5\xa1nost, po drugi strani pa preizkus odlo\xc4\x8dnosti vernikov._NEWLINE_Abu Sufjan je zdaj svoja prizadevanja usmeril v drugi napad na Medino. Pritegnil je podporo nomadskih plemen severno in vzhodno od Medine, pomagal si je s propagando o Mohamedovi \xc5\xa1ibkosti, obljubljal je plen, spominjal sogovornike na ugled plemena Kurej\xc5\xa1 in jih podkupoval. Mohamedova politika je sedaj bila, kolikor mu je bilo mogo\xc4\x8de, prepre\xc4\x8diti zavezni\xc5\xa1tva proti njemu. Kadarkoli je pri\xc5\xa1lo do zaveze proti Medini, je proti plemenom poslal odprave, ki so zavezano uni\xc4\x8dile. Kadar je Mohamed dobil novice, da se mo\xc5\xbeje zbirajo s sovra\xc5\xbenimi nameni proti Medini, je nanje ostro odgovoril. En primer je umor Ka'b ibn al-A\xc5\xa1rafa, poglavarja judovskega rodu Banu Nadir, ki je od\xc5\xa1el v Meko in pisal pesmi, ki so v prebivalcih Meke budile \xc5\xbealost, jezo in \xc5\xbeeljo po ma\xc5\xa1\xc4\x8devanju za bitko pri Badru. Mohamed je pribli\xc5\xbeno leto kasneje izgnal rod Banu Nadir iz Medine v Sirijo in mu pri tem dovolil, da s seboj vzame nekaj svojega premo\xc5\xbeenja, ker mu jih v njihovih opori\xc5\xa1\xc4\x8dih ni uspelo obvladati. Ostali del njihovega premo\xc5\xbeenja je zahteval Mohamed zase v imenu Boga, ker ni bilo pridobljeno s prelivanjem krvi. Mohamed je ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih arabskih plemen drugega za drugim presenetil z ogromno silo, zaradi \xc4\x8desar so se njegovi sovra\xc5\xbeniki zdru\xc5\xbeili da bi ga skupaj uni\xc4\x8dili. Mohamedu ni uspelo prepre\xc4\x8diti nastanka konfederacije proti sebi, uspelo pa mu je raz\xc5\xa1iriti svoje sile in prepre\xc4\x8diti \xc5\xa1tevilnim plemenom, da bi se pridru\xc5\xbeila njegovim sovra\xc5\xbenikom.\n_START_SECTION_\nObleganje Medine\n_START_PARAGRAPH_\nS pomo\xc4\x8djo izgnanega Banu Nadirja je voja\xc5\xa1ki vodja plemena Kurej\xc5\xa1 Abu Sufjan zbral silo deset tiso\xc4\x8d mo\xc5\xbe. Mohamed je pripravil silo kakih 3.000 mo\xc5\xbe in se odlo\xc4\x8dil za obrambo, ki je dotlej v Arabiji niso poznali: na mestih, kjer je Medina le\xc5\xbeala odprta za napad konjenice, so muslimani izkopali jarek. Idejo pripisujejo Salmanu Perzijcu, perzijskemu spreobrnjencu v islam. Obleganje Medina se je za\xc4\x8delo 31. marca 627. in je trajalo dva tedna. \xc4\x8cete Abu Sufjana so utrdbe, na katere so naleteli, presenetile in po neu\xc4\x8dinkovitem ve\xc4\x8dtedenskem obleganju se je koalicija odlo\xc4\x8dila vrniti domov. Koran opisuje to bitko v suri Al-Ahzab, v verzih. _NEWLINE_Da bi se uprlo Mohamedu, se je med bitko judovsko pleme Banu Kurajza, naseljeno ju\xc5\xbeno od Medine, za\xc4\x8delo pogajati s silami iz Meke. \xc4\x8ceprav so imeli odprta u\xc5\xa1esa za prepri\xc4\x8danje, da bo z Mohamedom kmalu konec, so \xc5\xbeeleli zagotovila za primer, da ga konfederacija ne uspe uni\xc4\x8diti. Do dogovora po dolgotrajnih pogajanjih ni pri\xc5\xa1lo, delno zaradi Mohamedovih izvidnikov, ki so jih sku\xc5\xa1ali sabotirati. Po umiku koalicijske stranke so muslimani obto\xc5\xbeili Banu Qurayza izdajstva in jih 25 dni oblegali v njihovih utrdbah. Banu Qurajza se je navsezadnje predal; kot pravi Ibn I\xc5\xa1ak, so obglavili vse mo\xc5\xa1ke, razen nekaterih, ki so prestopili v islam, \xc5\xbeenske in otroke pa so dali v su\xc5\xbeenjstvo. Valid N. Arafat in Barakat Ahmad pa pravilnost Ibn I\xc5\xa1akove pripovedi izpodbijata. Arafat meni, da so Ibn I\xc5\xa1akovi Judovski viri, gledano ve\xc4\x8d kot 100 let po dogodku, zlili spomin nanj s spomini iz prej\xc5\xa1njih pokolov v judovski zgodovini, ugotavlja, da Ibn I\xc5\xa1akov sodobnik Malik Ibn Anas trdi, da Ibn I\xc5\xa1ak ni zgodovinar, na katerega bi se lahko \xc4\x8dlovek zanesel, kasnej\xc5\xa1i Ibn Had\xc5\xbear pa ga ozna\xc4\x8duje za prena\xc5\xa1alca \xc2\xbb\xc4\x8dudnih zgodbic\xc2\xab. Ahmad argumentira, da so pobili le del plemena in da so nekatere od borcev samo zasu\xc5\xbenjili. Arafatovi argumenti za Watta \xc2\xbbniso povsem prepri\xc4\x8dljivi\xc2\xab, Meir J. Kister pa argumentom Arafata in Ahmada nasprotuje._NEWLINE_V obleganju Medine je Meka poslala v boj proti muslimanom vse razpolo\xc5\xbeljive sile. Njen neuspeh je povzro\xc4\x8dil znatno izgubo ugleda, njene trgovine s Sirijo pa je bilo konec. Po bitki na jarku so poslali dve odpravi na sever, ki sta se kon\xc4\x8dali brez boja. Ko se je Mohamed vrnil z ene od njih (ali nekaj let prej, kot pravijo druga zgodnja izro\xc4\x8dila), so Aj\xc5\xa1o, njegovo \xc5\xbeeno, obto\xc5\xbeili pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tva. Potem ko je Mohamed javno razglasil novo razodetje, po katerem je Aj\xc5\xa1a nedol\xc5\xbena in po katerem morajo obto\xc5\xbebe pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tva podpreti \xc5\xa1tirje o\xc4\x8dividci (sura 24, al-Nur), so jo oprostili vseh obto\xc5\xbeb.\n_START_SECTION_\nPremirje iz Hudajbija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Mohamed koranske verze, ki ukazujejo Had\xc5\xbe, \xc5\xbee razglasil, jim muslimani zaradi sovra\xc5\xbenosti plemena Kuraj\xc5\xa1 niso sledili. V mesecu \xc5\xa0avvalu leta 628, je Mohamed svojim privr\xc5\xbeencem ukazal, naj si preskrbijo \xc5\xbertvene \xc5\xbeivali in se pripravijo na romanje (\xc2\xbbumra\xc2\xab) v Meko, saj naj bi mu Bog obljubil izpolnitev tega cilja, ko si je v videnju bril glavo po opravljenem Had\xc5\xbeu. Ko so Kuraj\xc5\xa1i zvedeli, da je na poti 1400 muslimanov, so poslali silo 200 konjenikov, da jih ustavi. Mohamed se jim je izognil po te\xc5\xbeji poti in po njej pri\xc5\xa1el do al Hudajbija, tik pred Meko. Po Wattu se je Mohamed sicer odlo\xc4\x8dil za romanje na temelju svojih sanj, hkrati pa je poganom v Meki dal vedeti, da Islam ne ogro\xc5\xbea ugleda njihovega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, da je Islam vera Arabcev._NEWLINE_Za\xc4\x8dela so se pogajanja z Meko preko odposlanikov. Ljudje so prihajali in odhajali, potem pa so se za\xc4\x8dele \xc5\xa1iriti govorice, da so enega od muslimanskih pogajalcev, Utman bin al-Afana, Kuraj\xc5\xa1i ubili. Mohamed se je nanje odzval s pozivom romarjem, naj se zaobljubijo, da ne bodo be\xc5\xbeali (ali pa da ostanejo z Mohamedom, ne glede na to, kaj se bo odlo\xc4\x8dil storiti), \xc4\x8de bo pri\xc5\xa1lo do vojne z Meko. Ta zaobljuba je postala znana kot \xc2\xbbZaobljuba o strinjanju\xc2\xab\xc2\xa0(arabsko  \xd8\xa8\xd9\x8a\xd8\xb9\xd8\xa9 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb1\xd8\xb6\xd9\x88\xd8\xa7\xd9\x86,\xc2\xbbbay'at al-Ridhwan\xc2\xab) ali \xc2\xbbZaobljuba pod drevesom\xc2\xab. Sporo\xc4\x8dilo, da je Utman na varnem, pa je omogo\xc4\x8dilo, da so se pogajanja nadaljevala in zaklju\xc4\x8dila s pogodbo med muslimani in Kuraj\xc5\xa1i za dobo desetih let. Glavne to\xc4\x8dke pogodbe so bile med drugim prenehanje sovra\xc5\xbenosti; Mohamedovo romanje se je prestavilo na naslednje leto; in soglasje, da v Medino vrne vsakogar, ki bi tja pri\xc5\xa1el iz Meke brez dovoljenja svojega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni muslimani s pogoji pogodbe niso bili zadovoljni. Vendar pa je koranska sura Al-Fat ('zmaga') muslimanom zagotovila, da odprava, s katere se vra\xc4\x8dajo, zanje pomeni zmago. Privr\xc5\xbeenci Mohameda so, kar se te pogodbe ti\xc4\x8de, \xc5\xa1ele kasneje pri\xc5\xa1li na svoj ra\xc4\x8dun. Tako je bila zaradi nje Meka prisiljena prepoznati Mohameda kot njej enakega; prenehanje voja\xc5\xa1kih aktivnosti je pomenilo dobre novice za prihodnost; in mnenje prebivalcev Meke, ki jih je vklju\xc4\x8ditev romarskih ritualov navdu\xc5\xa1ila, se je za\xc4\x8delo spreminjati v ob\xc4\x8dudovanje._NEWLINE_Po podpisu premirja je Mohamed odrinil na odpravo proti judovski oazi Kajbar, znani kot Bitka za Kajbar. Lahko da se je za to odlo\xc4\x8dil, ker je oaza dala plemenu Banu Nadir in njih spodbujanju sovra\xc5\xbenosti proti Mohamedu zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, ali pa zato, da si ponovno pridobi presti\xc5\xbe in zatre sume pri nekaterih muslimanih, ki se jim je premirje iz Hudajbija zdelo sumljivo. Po muslimanskem izro\xc4\x8dilu je Mohamed tudi poslal pisma \xc5\xa1tevilnim vladarjem sveta in jih pozval, naj prestopijo v Islam (to\xc4\x8den datum so od vira do vira razlikuje). Tako je poslal sle (s pismi) Herakliju v Bizanc (vzhodno Rimsko cesarstvo), Kosrau v Perziji, poglavarju Jemena in nekaterim drugim. V letih po premirju iz Hudajbija je Mohamed poslal svoje sile proti Arabcem na transjordanskem bizantinskem ozemlju, kjer so bili muslimani v bitki pri Mu'tah pora\xc5\xbeeni.\n_START_SECTION_\nZavzetje Meke\n_START_PARAGRAPH_\nPremirje iz Hudajbija je dr\xc5\xbealo dve leti. Pleme Banu Kuza'a je imelo dobre odnose z Mohamedom, njuni sovra\xc5\xbeniki, Banu Bakr, pa so bili zavezniki Meke. Klan Bakr je neke no\xc4\x8di napadel Kuza'a in nekaj pripadnikov pobil. Meka je plemenu Banu Bakr pomagala z oro\xc5\xbejem in po nekaterih virih naj bi v bojih sodelovalo nekaj njenih prebivalcev. Po tem dogodku je Mohamed v Meko poslal pismo s tremi pogoji in zahteval, naj sprejmejo enega od njih. Pogoji so bili: ali naj Meka pla\xc4\x8da krvni davek za pobite \xc4\x8dlane plemena Kuza'a, ali naj se odpove zavezni\xc5\xa1tvu s plemenom Banu Bakr, ali pa naj razglasi, da premirje iz Hudajbija ne velja ve\xc4\x8d._NEWLINE_Meka je odgovorila, da lahko sprejmejo samo zadnji pogoj. Kmalu pa so spoznali svojo napako in poslali Abu Sufjana, da dogovor iz Hudajbija podalj\xc5\xa1a, vendar pa je tokrat Mohamed njegovo zahtevo zavrnil._NEWLINE_Mohamed se je za\xc4\x8del pripravljati na odpravo. Leta 630 se Mohamed odpravil na Meko z ogromno silo, za katero pravijo, da je \xc5\xa1tela ve\xc4\x8d kot deset tiso\xc4\x8d ljudi, in z minimalnimi \xc5\xbertvami prevzel nadzor nad mestom. Razglasil je amnestijo za pretekla dejanja, razen za deset mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk, ki so bili \xc2\xbbkrivi umora in drugih kaznivih dejanj ali pa so spro\xc5\xbeili vojno in ogro\xc5\xbeali mir\xc2\xab. Nekatere med njimi so kasneje pomilostili. Ve\xc4\x8dina prebivalstva Meke je prestopila v Islam in Mohamed je nato uni\xc4\x8dil vse kipce arabskih bogov v Kaabi in okoli nje. Kot poro\xc4\x8data Ibn I\xc5\xa1ak in al-Azraki, je Mohamed osebno prizanesel slikam ali freskam Marije in Jezusa, po drugih izro\xc4\x8dilih pa naj bi uni\xc4\x8dili vse slike.  Koran govori o osvojitvi Meke.\n_START_SECTION_\nPoslovilno romanje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 632, deset let po selitvi v Medino, se je Mohamed prvi\xc4\x8d odpravil na pravo islamsko romanje, med njim pa svoje privr\xc5\xbeence pou\xc4\x8deval o obredih velikega letnega romanja, poznanega kot \xc2\xbbHad\xc5\xbe\xc2\xab. Ob koncu svojega romanja je imel na gori Arafat vzhodno od Meke slaven govor, znan kot poslovilni govor. V njem je svojim privr\xc5\xbeencem svetoval, naj se ne dr\xc5\xbeijo nekaterih pred-islamskih obi\xc4\x8dajev. Razglasil je, da Arabci niso ve\xc4\x8d vredni od ne-Arabcev, pa tudi ne-Arabci niso ve\xc4\x8d od Arabcev. Prav tako belci niso ve\xc4\x8d vredni od \xc4\x8drncev in \xc4\x8drnci ne od belcev, razen v njih pobo\xc5\xbenosti in dobrih delih. Ukinil je vsa stara krvna ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja in spore, povezane z nekdanjim plemenskim sistemom in zahteval, da se vse stare zaobljube razve\xc5\xbeejo kot znak rojstva nove islamske skupnosti. Ko je pri\xc5\xa1el do ranljivosti \xc5\xbeensk v svoji dru\xc5\xbebi, je Mohamed zaprosil svoje mo\xc5\xa1ke privr\xc5\xbeence: \xc2\xbbbodite dobri do \xc5\xbeena, ki so nemo\xc4\x8dne jetnice (Avan) v va\xc5\xa1i hi\xc5\xa1i. Vzeli ste si jih iz rok Boga in to zvezo uzakonili z Bo\xc5\xbejo besedo, zatorej ljudje, spametujte se in poslu\xc5\xa1ajte moje besede ... \xc2\xab\xc2\xa0Povedal jim je, da imajo pravico krotiti in kaznovati svoje \xc5\xbeene, vendar naj jih pri tem vodi dobrota. Lotil se je tudi vpra\xc5\xa1anja dedovanja in prepovedal la\xc5\xbene zahteve na osnovi o\xc4\x8detovstva ali poslovnega odnosa do pokojnika; svojim privr\xc5\xbeencem je prepovedal dedi\xc4\x8dem zapu\xc5\xa1\xc4\x8dati premo\xc5\xbeenje z oporoko. Poudaril je tudi svetost \xc5\xa1tirih lunarnih mesecev vsako leto. Po sunitskem tafsiru je bil med tem dogodkom izre\xc4\x8den naslednji verz Korana: \xc2\xbbDanes sem izpopolnil va\xc5\xa1o vero in izpolnil Svojo milost do vas in vam za vero izbral islam\xc2\xab.  Po \xc5\xa1iitskem tafsiru se ta verz nana\xc5\xa1a na imenovanje Alija za Mohamedovega namestnika nekaj dni kasneje, ko so se muslimani vra\xc4\x8dali iz Meke v Medino.\n_START_SECTION_\nSmrt in grob\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj mesecev po poslovilnem romanju je Mohamed zbolel in nekaj dni imel povi\xc5\xa1ano telesno temperaturo, glavobole in \xc5\xa1ibko po\xc4\x8dutje. Umrl je v ponedeljek, 8. junija 632, star 62 ali 63 let, v hi\xc5\xa1i svoje \xc5\xbeene Aj\xc5\xa1e v Medini. Z glavo v njenem naro\xc4\x8dju je Aj\xc5\xa1o prosil, naj razdeli njegovo posvetno imetje (sedem kovancev), nato pa zamrmral svoje zadnje besede: _NEWLINE_Najbolj vzvi\xc5\xa1ena skupnost v nebesih. _NEWLINE_\xe2\x80\x94Mohamed _NEWLINE_Pokopali so ga, kjer je umrl, v Aj\xc5\xa1ini hi\xc5\xa1i. V \xc4\x8dasu vladavine Omajadskega kalifa al-Valida I so Al Masd\xc5\xbeid-Nabavi, prerokovo mo\xc5\xa1ejo, raz\xc5\xa1irili tako, da vsebuje Mohamedovo grobnico. Zeleno kupolo nad grobom je zgradil mamelu\xc5\xa1ki sultan Al Mansur Kalavun v 13. stoletju, zeleno barvo so ji dodali v 16. stoletju pod vlado otomanskega sultana Sulejmana veli\xc4\x8dastnega. Poleg Mohamedovega le\xc5\xbeijo grobovi njegovih spremljevalcev (Sahaba), prvih dveh muslimanskih kalifov Abu Bakra in Umarja, in pa prazen grob, ki po muslimanskem prepri\xc4\x8danju \xc4\x8daka na Jezusa._NEWLINE_Ko je bin Saud leta 1805 osvojil Medino, je z Mohamedove grobnice odstranil okraske iz zlata in draguljev. Prista\xc5\xa1i bin Sauda, privr\xc5\xbeenci vahabizma, so uni\xc4\x8dili skoraj vse grobne kupole v Medini, da bi prepre\xc4\x8dili njihovo \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje, in za Mohamedovo pravijo, da jo je skorajda prizadela ista usoda. Podobni dogodki so se pripetili leta 1925, ko so Savdske milice mesto ponovno zavzele \xe2\x80\x94in jo tokrat uspele obdr\xc5\xbeati. Kakor si vahabisti razlagajo islam, se mrtve pokopava v neozna\xc4\x8dene grobove. \xc4\x8ceprav to Savdijcem ni bilo po volji, so \xc5\xa1tevilni romarji \xc5\xa1e dalje prihajali na ritualni obisk groba Zijarat. \xc4\x8ceprav so Savdijci to prepovedali, so oktobra 2012 pri\xc5\xa1le v javnost fotografije iz notranjosti grobnice Mohameda in njegove h\xc4\x8derke Fatime, ki ka\xc5\xbeejo zelo preprosto, z zeleno barvo okra\xc5\xa1eno gradnjo.\n_START_SECTION_\nPo Mohamedu\n_START_PARAGRAPH_\nMohamed je zadnja leta svojega \xc5\xbeivljenja zdru\xc5\xbeil arabska plemena v enotno muslimansko versko skupnost. Z njegovo smrtjo so izbruhnila nesoglasja glede tega, kdo ga bo nadomestil kot vodja muslimanske skupnosti. Umar ibn al-Katab, vpliven Mohamedov sopotnik, je imenoval Abu Bakra, Mohamedovega prijatelja in sodelavca. Drugi so predlog podprli in Abu Bakr je tako postal prvi kalif. S to izbiro se nekateri od Mohamedovih tovari\xc5\xa1ev niso strinjali, ker je po njihovem Mohamed pri Gadir Kumu za svojega naslednika postavil svojega bratranca in zeta Ali Ibn Abi Taliba. Abu Bakrova prva naloga je bila odprava proti Bizancu (ali vzhodnemu rimskemu cesarstvu) zaradi nedavnega poraza, vendar je moral najprej v \xc2\xbbvojnah z odpadniki\xc2\xab, kot to epizodo imenujejo kasnej\xc5\xa1i muslimanski zgodovinarji, zatreti upor arabskih plemen._NEWLINE_Predislamski Bli\xc5\xbenji vzhod je bil pod bizantinsko in sasanidsko nadvlado. Vojne med Rimljani in Perzijci so opusto\xc5\xa1ile obmo\xc4\x8dje, zaradi \xc4\x8desar sta bila med lokalnimi plemeni imperija nepriljubljena. Poleg tega je v de\xc5\xbeelah, ki so jih muslimani kmalu zasedli, \xc5\xbeivelo veliko kristjanov (Nestorianci, Monofiziti, Jakobiti in Kopti), ki jih je pravoslavna cerkev razglasila za krivoverce. V samo desetih letih so muslimani osvojili Mezopotamijo, Perzijo, bizantinsko Sirijo in Egipt, in ustanovili Ra\xc5\xa1idunski kalifat.\n_START_SECTION_\nZgodnje reforme pod islamom\n_START_PARAGRAPH_\nPo William Montgomery Wattu vera za Mohameda ni bila osebna zadeva njega kot posameznika, temve\xc4\x8d je bila \xc2\xbbcelosten odziv njegove osebnosti na celotno situacijo, v kateri se je zna\xc5\xa1el. Odzival se je [ne samo] \xe2\x80\xa6 na verske in intelektualne vidike stanja, temve\xc4\x8d tudi na gospodarske, dru\xc5\xbebene in politi\xc4\x8dne pritiske, ki jih je bilo \xc4\x8dutiti v takratni Meki\xc2\xab. Bernard Lewis pravi, da v islamu obstajata dve pomembni politi\xc4\x8dni tradiciji - ena vidi v Mohamedu dr\xc5\xbeavnika v Medini, druga pa kot upornika v Meki. Na islam gleda kot na neke vrste revolucijo, ki je dru\xc5\xbebe, v katere se je to vero vneslo, mo\xc4\x8dno spremenila._NEWLINE_Zgodovinarji na splo\xc5\xa1no sogla\xc5\xa1ajo, da so islamske dru\xc5\xbebene reforme na podro\xc4\x8djih, kot so recimo socialna varnost, dru\xc5\xbeinska struktura, su\xc5\xbeenjstvo in pravice \xc5\xbeensk ter otrok, status quo arabske dru\xc5\xbebe izbolj\xc5\xa1ale. Tako se je po Lewisu, islam \xc2\xbbod vsega za\xc4\x8detka odpovedal aristokratskim privilegijem, zavrgel hierarhijo in sprejel pristop, po katerem so kariere odprte za talente\xc2\xab. Mohamedovo sporo\xc4\x8dilo je spremenilo dru\xc5\xbebo in moralni \xc5\xbeivljenjski red na Arabskem polotoku, saj je preusmerilo dru\xc5\xbebo, kar se glede identitete, pogleda na svet in hierarhije vrednot ti\xc4\x8de._NEWLINE_Gospodarske reforme so se lotile stiske revnih, ki je postajala problem v preislamski Meki. Koran zahteva pla\xc4\x8dilo milo\xc5\xa1\xc4\x8dine (zakat) v korist revnih in ko je Mohamedov vpliv za\xc4\x8del rasti, je od plemen, ki so \xc5\xbeelela zavezni\xc5\xa1tvo z njim, izrecno zahteval, naj uvedejo zakat posebej.\n_START_SECTION_\nVidez\n_START_PARAGRAPH_\nAli je Mohameda takole opisal:_NEWLINE_ Mohamed je bil srednje postave, lasje mu niso bili ne gladki ne nakodrani, ni bil rejen, imel je bel okrogel obraz, velike \xc4\x8drne o\xc4\x8di in dolge trepalnice. Hodil je, kot da gre po klancu navzdol. Med lopaticama je imel \xc2\xbb\xc5\xbeig preroka\xc2\xab\xc2\xa0... Bil je polne postave. Obraz mu je sijal kot mesec. Bil je ve\xc4\x8d kot povpre\xc4\x8dne postave, vendar ne pretirano visok. Imel je goste, nakodrane lase. Spleteni so mu bili v lo\xc4\x8dene pletenice. Lasje so mu segali \xc4\x8dez uhlje. Njegova polt je bila  azhar [svetla, sijo\xc4\x8da]. Mohamed je imel \xc5\xa1iroko \xc4\x8delo, in drobne, dolge in obokane obrvi, ki se nista zdru\xc5\xbeili. Med njima je bila \xc5\xbeila, ki se mu je v jezi napela. Zgornji del nosu je bil kljukast; imel je gosto brado, gladka lica, mo\xc4\x8dna usta in narazen razstavljene zobe. Prsa so mu bila porasla z redko dlako. Vrat mu je bil kot vrat slonoko\xc5\xa1\xc4\x8denega kipa, \xc4\x8dist kot srebro. Mohamed je bil skladne, mo\xc4\x8dne postave, s krepkim stiskom roke, plo\xc5\xa1\xc4\x8datim trebuhom in prsnim ko\xc5\xa1em, prsa in ramena so mu bila \xc5\xa1iroka._NEWLINE_\xc2\xbbPrerokov pe\xc4\x8dat\xc2\xab\xc2\xa0med prerokovimi rameni obi\xc4\x8dajno opisujejo kot izstopajo\xc4\x8de prirojeno znamenje, veliko kot golobje jajce. \xc5\xa0e en opis Mohameda iz ust Umm Ma'bad, ki jo je sre\xc4\x8dal na svoji poti v Medino:_NEWLINE_Videla sem mo\xc5\xa1kega, neopore\xc4\x8dnega in \xc4\x8distega, z lepim obrazom in zgledno postavo. Ni ga pa\xc4\x8dilo suho telo, tudi ni bil pretirano majhen v glavo in v vrat. Bil je mil in prikupen, globoko \xc4\x8drnih o\xc4\x8di in gostih trepalnic. V njegovem glasu je bilo \xc4\x8dutiti hripavost in imel je dolg vrat. Imel je gosto brado in lepo zaokro\xc5\xbeene obrvi, ki so se na sredi dru\xc5\xbeile. _NEWLINE_ \xc4\x8ce je mol\xc4\x8dal, je bil resen in dostojanstven, \xc4\x8de pa je govoril, se je v njem dvignila veli\xc4\x8dastnost in ga zmagala. Od dale\xc4\x8d je med mo\xc5\xa1kimi bil najlep\xc5\xa1i in najsijajnej\xc5\xa1i, od blizu pa najbolj blag in prijeten. V pogovoru je bil prijeten in zgovoren, ne da ni bil pri tem malenkosten in drobnjakarski. Njegov govor je bil kot slap biserov, odmerjen tako, da nih\xc4\x8de ni obupaval, ker bi bil predolg, in da ga nobeno uho ni presli\xc5\xa1alo, ker bi bil prekratek._NEWLINE_Te vrste opisov je pogosto najti na kaligrafskih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah (\xc2\xbbhilje\xc2\xab\xc2\xa0v tur\xc5\xa1\xc4\x8dini), ki so se v Osmanskem cesarstvu v 17. stoletju razvile v samostojno umetni\xc5\xa1ko obliko.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nMohamedovo \xc5\xbeivljenje tradicionalno delijo v dve obdobji: v Meki pred Hid\xc5\xbero (570-622), in v Medini po njej (od 622 do 632). Za Mohameda pravijo, da je imel trinajst \xc5\xbeena (\xc4\x8deprav sta dve med njimi, Rad\xc5\xbehana bint Zajd in Maria al-Kibtibija, za nekatere samo prile\xc5\xbenici). Razen dveh so bile vse \xc5\xbeenitve sklenjene po selitvi v Medino._NEWLINE_Petindvajsetleten je Mohamed poro\xc4\x8dil bogato Kadijo bint Kuvajlid, ki je tedaj bila stara 40 let. Zakonska zveza je trajala 25 let in je bil sre\xc4\x8dna. Mohamedu je bila Kadija na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine v podporo; ko je bil poro\xc4\x8den z njo, Mohamed ni sklenil nobenega zakona s kako drugo \xc5\xbeensko. Po Kadijini smrti je Kavla bint Hakim Mohamedu predlagala, da poro\xc4\x8di Savdo bint Zama, vdovo muslimana, ali pa Aj\xc5\xa1o, h\xc4\x8der To Ruman in Abu Bakra iz Meke. Po sporo\xc4\x8dilu jo je Mohamed prosil, naj posreduje in mu uredi poroko z obema._NEWLINE_Tradicionalni viri pravijo, da je bila Aj\xc5\xa1a stara \xc5\xa1est ali sedem let, ko se je zaro\xc4\x8dila z Mohamedom. in da je do izpolnitve poroke pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele, ko je pri\xc5\xa1la pri starosti devetih ali desetih let v puberteto. Ve\xc4\x8dina tradicionalnih virov pravi, da je bila Aj\xc5\xa1a ob sklenitvi zakonske zveze stara 9 let (in torej devi\xc5\xa1ka), nekaj malo\xc5\xa1tevilnih novej\xc5\xa1ih \xc5\xa1iitskih pisateljev pa ceni njeno starost na dvanajst do \xc5\xa1tiriindvajset let. _NEWLINE_Po selitvi v Medino je Mohamed (tedaj v svojih petdesetih) poro\xc4\x8dil ve\xc4\x8d \xc5\xbeensk. Te poroke so bile sklenjene predvsem zaradi politi\xc4\x8dnih in humanitarnih razlogov. \xc5\xbdene so bile bodisi vdove v bitkah ubitih muslimanov, ki so ostale brez za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika, bodisi so pripadale pomembni dru\xc5\xbeini ali klanu, ki ga je bilo treba po\xc4\x8dastiti ali pa okrepiti zavezni\xc5\xa1tvo z njim._NEWLINE_Mohamed se je sam ukvarjal z gospodinjstvom in pomagal pri hi\xc5\xa1nih opravilih, kot so priprava hrane, \xc5\xa1ivanje oblek in \xc4\x8devljarjenje. Pravijo tudi, da je svoje \xc5\xbeene navajal na dialog; poslu\xc5\xa1al je njihove nasvete in \xc5\xbeene so razpravljale z njim ter se celo prerekale._NEWLINE_Za Kadijo pravijo, da je z Mohamedom imela \xc5\xa1tiri h\xc4\x8dere (Rukaja bint Muhamad, Um Kultum bint Muhamad, Zajnab bint Muhamad, Fatima Zahra) in dva sinova (Abd Al\xc4\x81h ibn Muhamad in Kasim ibn Muhamad, ki sta oba umrla v otro\xc5\xa1tvu). Vsi otroci razen ene od h\xc4\x8dera, Fatime, so umrli pred njim. Nekateri \xc5\xa1iitski strokovnjaki trdijo, da je bila Fatima Mohamedova edina h\xc4\x8di. Marija al-Kibtija mu je rodila sina Ibrahima ibn Muhamada, vendar je otrok umrl v starosti dveh let._NEWLINE_Mohameda je pre\xc5\xbeivelo devet od njegovih \xc5\xbeena. Aj\xc5\xa1a, ki jo sunitsko izro\xc4\x8dilo pozna kot njegovo najljub\xc5\xa1o \xc5\xbeeno, je preroka pre\xc5\xbeivela za ve\xc4\x8d desetletij in je imela bistveno vlogo pri zbiranju Mohamedovih razkropljenih govorov in rekov, ki so osnova za literaturo Hadit v sunitski veji islama._NEWLINE_Potomci Mohameda po Fatimi so znani kot \xc2\xbb\xc5\xa1arifi\xc2\xab, \xc2\xbbsjedi\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbsajidi\xc2\xab. Gre za \xc4\x8dastne nazive v arabskem jeziku: \xc2\xbb\xc5\xa1arif\xc2\xab\xc2\xa0pomeni \xc2\xbbplemeniti\xc2\xab, \xc2\xbbsajed\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbsajid\xc2\xab\xc2\xa0pa \xc2\xbbgospodar\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbgospod\xc2\xab. Kot edine potomce Mohameda jih \xc4\x8dastijo tako suniti kot \xc5\xa1iiti, \xc4\x8deprav jim \xc5\xa1iiti namenjajo veliko ve\xc4\x8dji poudarek in odliko._NEWLINE_Zajd ibn Harit je bil su\xc5\xbeenj, ki ga je Mohamed kupil, ga osvobodil in nato posvojil kot lastnega sina. Imel je tudi dojiljo. Mohamed je imel tudi druge su\xc5\xbenje, ki jih je obi\xc4\x8dajno odkupil zato, da jih je lahko osvobodil.\n_START_SECTION_\nMuslimanski pogledi\n_START_PARAGRAPH_\nVera v prero\xc5\xa1tvo Mohameda, takoj za izjavo in priznanjem enkratnosti Boga, je glavni vidik islamske vere. Vsak musliman razgla\xc5\xa1a z molitvijo \xc5\xa0ahada, da  \xc2\xbbni boga razen Boga, in pri\xc4\x8da sem, da je Mohamed Bo\xc5\xbeji prerok\xc2\xab. \xc5\xa0ahada je temeljna veroizpoved ali na\xc4\x8delo islama. V idealnem primeru je to prva govorjena beseda, ki jo bo novorojeni sli\xc5\xa1al; otroci se jo hitro u\xc4\x8dijo in jo razumejo, in na ustnicah jim bo, ko bodo umirali. Muslimani morajo \xc5\xa0ahado ponavljati v klicu k molitvi (\xc2\xbbadhan\xc2\xab) in v molitvi sami. Od nevernikov, ki se ho\xc4\x8dejo spreobrniti k islamu, se pri\xc4\x8dakuje, da bodo veroizpoved recitirali._NEWLINE_Islamska vera vidi v Mohamedu zadnjega v vrsti prerokov, ki jih je poslal Bog v dobro vseh ljudi. Koran sam pravi: \xc2\xbbNi mogo\xc4\x8de, da bi ta Kor\xc3\xa1n pri\xc5\xa1el od koga drugega kakor od Allaha, potrditev tistega je, kar je bilo pred njim, in pojasnilo Knjige, o Njem ni dvoma, od Gospodarja svetov je!\xc2\xab Podobno pravi v suri 46:\xc2\xa0\xc2\xbb/.../ pred njim je Musova Knjiga kot vodi\xc4\x8d in milost. In to je Knjiga, ki v arabskem jeziku to potrjuje...\xc2\xab, naslednje mesto pa vernikom islama ukazuje \xc2\xbbRecite: Verujemo v Allaha in v to, kar je bilo razodeto nam, in v tisto, kar je bilo razodeto Ibrahimu, Ismailu, Ishaku, Jakubu in njihovim rodovom, v tisto, kar je bilo razodeto Musi in Isi, in v tisto, kar so dobili preroki od svojega Gospodarja ...\xc2\xab._NEWLINE_Zgodovinar Denis Gril pravi, da Koran Mohameda ne opisuje odkrito kot \xc4\x8dudodelnika, konec koncev je kot najve\xc4\x8dji Mohamedov \xc4\x8dude\xc5\xbe razumeti Koran sam. Vendar pa muslimansko izro\xc4\x8dilo Mohameda povezuje z ve\xc4\x8d \xc4\x8dude\xc5\xbei ali nadnaravnimi dogodki. Na primer, veliko muslimanskih komentatorjev in nekateri zahodni znanstveniki razlagajo Suro, kot da se nana\xc5\xa1a na Mohameda, ki da je razpolovil mesec, ker so Kuraj\xc5\xa1i za\xc4\x8deli preganjati njegove privr\xc5\xbeence._NEWLINE_Suna pomeni dejanja in rekla Mohameda (shranjena v izro\xc4\x8dilih, znanih kot hadit) in zajema \xc5\xa1irok spekter dejavnosti in prepri\xc4\x8danj, od verskih obredov, osebne higiene, pokopa mrtvih do misti\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anj, ki se ti\xc4\x8dejo ljubezni med \xc4\x8dlovekom in Bogom. Suna pomeni vzor, ki naj ga pobo\xc5\xbeen musliman posnema; v veliki meri je vplivala na muslimansko kulturo. Pozdrav, s katerim naj bi se po Mohamedu muslimani pozdravljali med seboj, z \xc2\xbbbodi mir s tabo\xc2\xab\xc2\xa0(arabsko:\xc2\xa0\xc2\xbbas-salamu `alajkum\xc2\xab) se pozdravljajo muslimani po vsem svetu. Veliko podrobnosti o glavnih muslimanskih obredih, kot so dnevne molitve, post in letno romanje je najti le v Suni in ne v Koranu._NEWLINE_Suna je igrala tudi pomembno vlogo pri razvoju islamske znanosti. Veliko je prispevala k razvoju islamskega prava, zlasti po koncu prvega islamskega stoletja. Muslimanski mistiki, znani kot sufiji, ki so iskali notranji smisel Korana in notranjo naravo Mohameda, so v preroku islama videli ne le preroka, temve\xc4\x8d tudi popolnega svetnika. Sufijski redovi in njihove duhovne globine segajo v preteklost vse do Mohameda._NEWLINE_Tradicionalno so muslimani izra\xc5\xbeali ljubezen do Mohameda in ga \xc4\x8dastili. Zgodbe iz Mohamedovega \xc5\xbeivljenja, njegove pripro\xc5\xa1nje in njegovi \xc4\x8dude\xc5\xbei (zlasti \xc2\xbbDelitev meseca\xc2\xab) pre\xc5\xbeemajo priljubljeno muslimansko misel in poezijo. Med arabskimi odami o Mohamedu je posebno dobro znana Kasida al-Burda (\xc2\xbbPesem o pla\xc5\xa1\xc4\x8du\xc2\xab), ki jo je spesnil egiptovski Sufi al-Busiri (1211-1294); za veliko ljudi ima zdravilno, duhovno mo\xc4\x8d. Kuran omenja Mohameda kot \xc2\xbbmilost (Rahmat) za svet\xc2\xab.  Na vzhodu ljudje usmiljenje vidijo kot de\xc5\xbe, tako da je dostikrat videti Mohameda kot de\xc5\xbeevni oblak, ki deli blagoslove, plove od kraja do kraja, o\xc5\xbeivlja mrtva srca in prav tako kot de\xc5\xbe o\xc5\xbeivlja navidez mrtvo zemljo (glej, na primer, Sindi pesem \xc5\xa0ah \xca\xbf Abd al-Latif). Mohamedov rojstni dan je eden ve\xc4\x8djih praznikov po muslimanskem svetu, izjema je vahabitska Saudova Arabija, kjer se teh javnih proslav ne podpira. Kadar muslimani izre\xc4\x8dejo ali zapi\xc5\xa1ejo Mohamedovo ime, obi\xc4\x8dajno dodajo \xc2\xbbBodi mir z njim\xc2\xab\xc2\xa0(Arabsko: \xc2\xbbsalAlahu `alajhi va salam\xc2\xab). V prilo\xc5\xbenostnem pisanju se to v\xc4\x8dasih skraj\xc5\xa1a v PBUH ali SAW; v tiskanem gradivu se obi\xc4\x8dajno uporabi majhna kaligrafska sli\xc4\x8dica namesto izpisa celotnega stavka.\n_START_SECTION_\nUpodobitve v islamu\n_START_PARAGRAPH_\nV skladu s prepovedjo v Hadit (ustvarjati podobe \xc4\x8dute\xc4\x8dih bitij), ki se \xc5\xa1e posebej strogo spo\xc5\xa1tuje, ko gre za Boga in preroka Mohameda, se islamska verska umetnost osredoto\xc4\x8da na besedo. Muslimani se na splo\xc5\xa1no izogibajo upodabljanju Mohameda, mo\xc5\xa1eje so okra\xc5\xa1ene z lepopisjem in citati iz Korana ter geometrijskimi predlogami, ne pa s slikami ali kipi. Dandanes se prepoved upodabljanja Mohameda \xe2\x80\x93 katere namen je bil prepre\xc4\x8diti \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje Mohameda namesto Boga \xe2\x80\x93 veliko bolj strogo uveljavlja v sunitskem islamu (85\xe2\x80\x9390\xc2\xa0% muslimanov) kot pri \xc5\xa1iitih (10\xe2\x80\x9315\xc2\xa0%). V preteklosti so tako suniti kot tudi \xc5\xa1iiti ustvarjali slike Mohameda,  vendar so islamske slike Mohameda redkost. Doslej so se ve\xc4\x8dinoma omejevale na zasebni in elitni medij miniature; od 1500 dalje ve\xc4\x8dina slik ka\xc5\xbee Mohameda s pokritim obrazom ali pa kot plamen._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e \xc5\xa1e obstoje\xc4\x8de slike izvirajo iz 13. stoletja, gre za anatolske seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ke in Ihmanidske perzijske miniature, tipi\xc4\x8dno v okviru literarnih \xc5\xbeanrov, ki opisujejo \xc5\xbeivljenje in dela Mohameda. Med Ilhanidskim obdobjem, ko so mongolski vladarji Perzije prestopili v islam, so sunitske in \xc5\xa1iitske skupine v boju za prevlado uporabljale vidne pripomo\xc4\x8dke, med drugim Mohamedove podobe, da bi s tem podprle svojo razlago klju\xc4\x8dnih dogodkov islama. \xc5\xa0lo je za budisti\xc4\x8dno izro\xc4\x8dilo predstavitvene sakralne umetnosti, ki je obstajala \xc5\xbee pred spreobrnitvijo mongolske elite; ta inovacija je bila brez primere v islamskem svetu, spremljal pa jo je \xc2\xbb\xc5\xa1ir\xc5\xa1i premik v islamski umetni\xc5\xa1ki kulturi, pro\xc4\x8d od abstrakcije in v smeri upodobitev\xc2\xab, ne samo v knjigah, temve\xc4\x8d tudi \xc2\xbbv mo\xc5\xa1ejah, na tapiserijah, svili, keramiki, steklu in kovinarstvu.\xc2\xab V perzijskih de\xc5\xbeelah je bila ta tradicija realisti\xc4\x8dne upodobitve prisotna v \xc4\x8dasu Timuidov, do 16. stoletja, ko so oblast prevzeli Safavidi. Pod Safavidi je \xc5\xa1iitski islam postal dr\xc5\xbeavna vera in umetni\xc5\xa1ki slog se je za\xc4\x8del odmikati od dotlej za Ilhanidsko in Timuridsko obdobje obi\xc4\x8dajnega sloga; obraz preroka je prekrival s tan\xc4\x8dico da bi prikril Mohamedove zna\xc4\x8dilnosti in hkrati prikazal njegovo svetle\xc4\x8de se bistvo. So\xc4\x8dasno so nekatere razkrite slike iz prej\xc5\xa1njih obdobij uni\xc4\x8dili. Kasnej\xc5\xa1e slike izvirajo iz osmanske Tur\xc4\x8dije in od drugod, vendar mo\xc5\xa1ej niso nikoli krasili s podobami Mohameda. S slikami okra\xc5\xa1eni spisi no\xc4\x8dnega potovanja (Mi'rad\xc5\xbe) so bili \xc5\xa1e posebej priljubljeni od Ilkhanidskih \xc4\x8dasov dalje skozi vso Safavidsko dobo. V 19. stoletju je Iran do\xc5\xbeivel razcvet tiskanih in ilustriranih Mi'rad\xc5\xbe knjig, bolje re\xc4\x8deno grafi\xc4\x8dnih romanov, z zastrtim obrazom Mohameda, katerih cilj so bili zlasti nepismeni in otroci. Razmno\xc5\xbeevali so jih litografsko, tako da je v bistvu \xc5\xa1lo za 'tiskane rokopise'. Danes je v nekaterih muslimanskih dr\xc5\xbeavah, zlasti v Tur\xc4\x8diji in Iranu, na voljo ve\xc4\x8d milijonov zgodovinskih reprodukcij in sodobnih slik, na plakatih, v obliki razglednic in celo namiznih knjig, vendar so v ve\xc4\x8dini ostalih delov islamskega sveta neznane; \xc4\x8de musliman od drugje naleti nanje, ga lahko mo\xc4\x8dno osupnejo in prizadenejo.\n_START_SECTION_\nNemuslimanski pogledi\n_START_PARAGRAPH_\nNemuslimanska stali\xc5\xa1\xc4\x8da glede Mohameda ka\xc5\xbeejo \xc5\xa1irok spekter odzivov in prepri\xc4\x8danj, veliko med njimi se jih je s \xc4\x8dasom spremenilo.\n_START_SECTION_\nPretekla stali\xc5\xa1\xc4\x8da Zahoda\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e dokumentirano znanje kristjanov o Mohamedu izhaja iz bizantinskih virov. Po njih je sklepati, da so tako Judje kot kristjani v Mohamedu videli\xc2\xa0\xc2\xbbla\xc5\xbenega preroka\xc2\xab. Naslednji gr\xc5\xa1ki vir o Mohamedu je pisatelj iz 9. stoletja, Teofanes. Najzgodnej\xc5\xa1i sirski vir je pisatelj iz 7. stoletja, Y\xc5\x8d\xe1\xb8\xa5ann\xc4\x81n bar Penk\xc4\x81y\xc4\x93._NEWLINE_Kot pravi Hosein Nasr, najzgodnej\xc5\xa1a evropska literatura Mohameda pogosto ka\xc5\xbee v slabi lu\xc4\x8di. Nekaj u\xc4\x8denih srednjeve\xc5\xa1kih krogov v Evropi \xe2\x80\x94 predvsem u\xc4\x8denjaki, ki so obvladali latin\xc5\xa1\xc4\x8dino \xe2\x80\x94 je imelo dostop do dokaj obse\xc5\xbenega biografskega gradiva o Mohamedu. Presejani skozi kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko sito so ti podatki kazali Mohameda kot osebo, ki je zapeljala Saracene in si jih na podlagi verske pretveze podjarmila. Priljubljena evropska literatura iz tega \xc4\x8dasa je upodabljala Mohameda kot \xc4\x8dloveka, ki ga muslimani \xc4\x8dastijo kot svojega idola ali malika._NEWLINE__NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1a izro\xc4\x8dila v Mohamedu vidijo razkolnika: Brunetto Latini ga v 13. stoletju v svojih \xc2\xbbLi livres dou tresor\xc2\xab\xc2\xa0prikazuje kot nekdanjega meniha in kardinala, Dante pa ga v\xc2\xa0\xc2\xbbBo\xc5\xbeanski komediji\xc2\xab\xc2\xa0(Pekel, Napev 28, spesnjen v za\xc4\x8detku 1300. let) skupaj z Alijem postavlja v pekel \xc2\xbbmed sejalce razdora in razkolnike, ki jim hudi\xc4\x8di znova in znova mesarijo hrbte\xc2\xab. Kulturni kritik in avtor Edward Said v knjigi \xc2\xbbOrientalizem\xc2\xab\xc2\xa0o Dantejevi podobi Mohameda pi\xc5\xa1e: _NEWLINE_ Empiri\xc4\x8dni podatki o Orientu ... \xc5\xa1tejejo zelo malo; ... Kar ... je Dante sku\xc5\xa1al v\xc2\xa0\xc2\xbbPeklu\xc2\xab, je ... Orient ozna\xc4\x8diti kot nekaj tujega in shematsko vklju\xc4\x8diti v gledali\xc5\xa1ki oder, katerega gledalci, odgovorne osebe in igralci so ... samo za Evropo. . Od tod kolebanje med ljudem doma\xc4\x8dim in tujim: Mohamed je vedno slepar (ni\xc4\x8d novega, saj se pretvarja, da je kot Jezus) in vselej orientalski (tujec, kajti \xc4\x8detudi je v nekaterih pogledih \xc2\xbbkot\xc2\xab\xc2\xa0Jezus, mu navsezadnje vseeno ni podoben)._NEWLINE_Ibn Varak meni, da je Saidova ocena Dantejevega dela zgre\xc5\xa1ena: \xc2\xbbSaid ni videti kaj posebno skrben bralec Danteja in njegove umetnine, Bo\xc5\xbeanske komedije\xc2\xab. Prvi argument: Said se ne zaveda alegori\xc4\x8dne vsebine \xc2\xbbBo\xc5\xbeanske komedije\xc2\xab; drugi argument: Said zanemarja zgodovinski kontekst Dantejevega dela (t. j. Dante in nekateri njegovi sodobniki so verjeli, da je Mohamed kr\xc5\xa1\xc4\x8danski odpadnik, ki je nameraval vre\xc4\x8di pape\xc5\xbea s prestola, kar bi pomenilo, da je krivoverec); tretji argument: Said napa\xc4\x8dno razlaga Dantejevo uvrstitev treh pomembnih muslimanov (Avicene, Averoesa in Saladina) v zunanjem krogu pekla: \xc2\xbbTi slavni muslimani imajo svoje mesto tam prav zaradi Dantejevega spo\xc5\xa1tovanja za vse, kar je najbolj\xc5\xa1ega v ne-kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem svetu; ker \xe2\x80\x94 neizogibno po kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem nauku \xe2\x80\x94 niso dele\xc5\xbeni odre\xc5\xa1enja, ga \xc5\xbealosti in mori.\xc2\xab_NEWLINE_Tudi po reformaciji so na Mohameda gledali na podoben na\xc4\x8din. Guillaume Postel se je med prvimi postavil na bolj pozitivno stali\xc5\xa1\xc4\x8de do njega. Boulainvilliers opisuje Mohameda kot nadarjenega politi\xc4\x8dnega voditelja in pravi\xc4\x8dnega zakonodajalca. Gottfried Wilhelm Leibniz je pohvalil Mohameda, ker \xc2\xbbse ni odvrnil od naravne vere\xc2\xab. Thomas Carlyle v svoji knjigi O herojih, o njih \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju in herojstvu skozi zgodovino (1840) opisuje Mohameda kot \xc2\xbbtiho veliko du\xc5\xa1o, [...] enega tistih, ki so lahko samo resni\xc2\xab._NEWLINE_Kot pravita William Montgomery Watt in Richard Bell, sodobni pisatelji na splo\xc5\xa1no zavra\xc4\x8dajo idejo, da je Mohamed namerno zavajal svoje privr\xc5\xbeence, temve\xc4\x8d zatrjujejo, da je bil Mohamed \xc2\xbbpopolnoma iskren in delal v popolni dobri veri\xc2\xab. To, da je bil Mohamed pripravljen prena\xc5\xa1ati stisko za svoje cilje tudi ob tem, kadar ni bilo razumnega razloga za upanje, ka\xc5\xbee na njegovo iskrenost. Watt pravi, da iskrenost \xc5\xa1e ne pomeni neposredno pravilnosti: z modernim pojmovanjem bi se na Mohamedovo bo\xc5\xbeje razodetje lahko gledalo kot na dogajanje v njegovi podzavesti. Watt in Bernard Lewis menita, da je nemogo\xc4\x8de razumeti razvoj islama, \xc4\x8de se na Mohameda gleda kot samo-povzdigujo\xc4\x8dega prevaranta. Alford T. Welch meni, da je bil Mohamed lahko tako vpliven in uspe\xc5\xa1en samo zaradi trdnega prepri\xc4\x8danja v svoj poklic.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nMohameda se je kritiziralo \xc5\xbee od sedmega stoletja dalje. Napadali so ga njegovi nemuslimanski arabski sodobniki, ker je pridigal monoteizem, tudi zaradi njegovega mnogo\xc5\xbeenstva, posedovanja su\xc5\xbenjev in voja\xc5\xa1kih pohodov po Bli\xc5\xbenjem vzhodu."