b'\n_START_ARTICLE_\nLjuba Prenner\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLjuba Prenner se je rodila leta 1906 na Fari na Prevaljah o\xc4\x8detu Jo\xc5\xbeetu Prennerju in materi Mariji \xc4\x8cer\xc4\x8de kot prvorojeni otrok. Kr\xc5\xa1\xc4\x8dena je bila kot Amalija Marija, vendar se je \xc5\xbee v mladosti uradno preimenovala v Ljubo. Kljub \xc5\xbeenskemu imenu se je do\xc5\xbeivljala kot mo\xc5\xa1ki.\xc2\xa0Leta 1914 se je z dru\xc5\xbeino preselila v Slovenj Gradec. Prva dva razreda ljudske \xc5\xa1ole je kon\xc4\x8dala v Ru\xc5\xa1ah, leta 1919 pa se je vpisala na ptujsko gimnazijo, kjer se je izobra\xc5\xbeevala do leta 1923, ko je od\xc5\xa1la v Beograd. Tam je kon\xc4\x8dala peti in \xc5\xa1esti letnik gimnazije. Leta 1929 se je vrnila v Ljubljano in leto pozneje maturirala. Jeseni istega leta se je vpisala na Pravno fakulteto v Ljubljani, takrat imenovano Juridi\xc4\x8dna fakulteta Kralja Aleksandra I., kjer je leta 1936 diplomirala._NEWLINE_Sodno prakso in odvetni\xc5\xa1ko pripravni\xc5\xa1tvo je do leta 1939 opravljala v Slovenj Gradcu, nato se je preselila v Ljubljano. Istega leta je napisala prvo slovensko kriminalko Neznani storilec in postala \xc4\x8dlanica Dru\xc5\xa1tva slovenskih pisateljev. Leta 1941 je kon\xc4\x8dala doktorski \xc5\xa1tudij prava in se kot \xc4\x8dlanica Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije (KPS) vklju\xc4\x8dila v Osvobodilno fronto OF. Kot dr\xc5\xbeavna uradnica v ljubljanski upravi in tajna sodelavka OF je v \xc4\x8dasu okupacije re\xc5\xa1evala zaprte Slovence iz italijanskih zaporov in tabori\xc5\xa1\xc4\x8d. Leta 1942 je bila zaradi liberalnih idej izklju\xc4\x8dena tako iz KPS kot iz OF._NEWLINE_Po vojni je leta 1946 in 1947 kot odvetnica branila politi\xc4\x8dne nasprotnike nove oblasti. Bila je ena od redkih slovenskih odvetnikov, ki so odkrito opozarjali na \xc5\xa1tevilne proceduralne nepravilnosti in nehumanost v montiranih sodnih postopkih, ki jih je povsem po vzoru sovjetskega sodstva izvajala povojna jugoslovanska oblast. Le-ta je Prennerjevo kmalu obto\xc5\xbeila, da je na procesih zagovarjala protirevolucionarne elemente, zato so ji leta 1947 prepovedali opravljati odvetni\xc5\xa1ko delo in jo izklju\xc4\x8dili iz Dru\xc5\xa1tva slovenskih pisateljev. Zaposlila se je na Slovenski akademiji znanosti in umetnosti, vendar je zaradi aretacije kmalu izgubila slu\xc5\xbebo. Takrat so jo oblasti za 6 tednov zaprle v preiskovalni zapor, in sicer v samico. 12. julija 1949 so dr. Ljubo Prenner za 2 leti poslali na tako imenovano dru\xc5\xbebeno koristno delo v kazensko delovno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc5\xbeenske, Ferdreng na Ko\xc4\x8devskem.  _NEWLINE_Leta 1954 so ji znova omogo\xc4\x8dili vrnitev med odvetnike. Ker je imela prepoved objavljanja literarnih del, ta takrat niso nastajala. Upokojila se je leta 1975. V Dru\xc5\xa1tvo slovenskih pisateljev je bila znova sprejeta leta 1976.\n_START_SECTION_\nTransspolnost\n_START_PARAGRAPH_\nSkladno s svojo mo\xc5\xa1ko identiteto je od gimnazijskih let nosila fantovska oz. mo\xc5\xa1ka obla\xc4\x8dila, v zasebnih pogovorih in pismih pa se je izra\xc5\xbeala v mo\xc5\xa1kem slovni\xc4\x8dnem spolu. Srbska pesnica Desanka Maksimovi\xc4\x87, s katero se je spoznala med \xc5\xa1olanjem v Beogradu, jo je v pismih imenovala \'\'moj mali de\xc4\x8dko\'\'. _NEWLINE_Ljuba Prenner je znana po izjavi ob prihodu v novo odvetni\xc5\xa1ko pisarno: "Jaz\xc2\xa0sem\xc2\xa0dr.\xc2\xa0Ljuba Prenner,\xc2\xa0ne mo\xc5\xa1ki ne \xc5\xbeenska"_NEWLINE_Ljudje naj bi se ji zaradi njenega poguma pri \xc5\xbeivljenjskem slogu in odvetni\xc5\xa1kih spretnosti klanjali, za hrbtom pa jo obrekovali. Prenner je zato pravila: "Kdor govori za mojim hrbtom, se z mojo ritjo pogovarja."_NEWLINE_O Ljubi Prenner je posnet dokumentarni film Dober \xc4\x8dlovek, ki ga je zre\xc5\xbeiral Boris Jurja\xc5\xa1evi\xc4\x8d (2006).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde pred drugo svetovno vojno se je uveljavila kot pisateljica. Pisala je \xc4\x8drtice, drame, komedije, librete, povesti in romane._NEWLINE_Svoja dela je za\xc4\x8dela objavljati v \xc4\x8dasopisu Jutro (1928-1930) in reviji \xc5\xbdenski svet 1930. Poleg kraj\xc5\xa1ih spisov pa je leta 1929 napisala tudi otro\xc5\xa1ko zgodbo Skok, Cmok in Jokica ter roman Trojica. Leta 1936 je objavila povest \xc5\xbdivljenje za hrbtom, ki govori o obdobju po prvi svetovni vojni, tri leta pozneje (1939) pa je objavila \xc5\xbee prej omenjeni prvi slovenski kriminalni roman z naslovom Neznani storilec. Napisala je tudi dramo Veliki mo\xc5\xbe, ki je bila uprizorjena leta 1943, \xc5\xa1aloigro Vasovalci (1950) in libreto za opero Slovo od mladosti (1954)._NEWLINE_Kar nekaj proznih del, kot so Bruc, Pod prisilno upravo in Prebujenje umetnika, je ostalo le v rokopisih._NEWLINE_V ve\xc4\x8d njenih proznih delih je prvoosebni pripovedovalec mo\xc5\xa1ki.'