b'\n_START_ARTICLE_\nSoline\n_START_SECTION_\nNastajanje soli v solinah\n_START_PARAGRAPH_\nV solinah nastaja morska sol, ki je pridobljena z naravno kristalizacijo. Ta vsebuje najve\xc4\x8d telesu potrebnih mineralov, rafinirano sol, ki jo uporabljajo za kemi\xc4\x8dno industrijo, pa o\xc4\x8distijo mineralov, da dose\xc5\xbeejo \xc4\x8dim bolj \xc4\x8dist natrijev klorid. Iz kristalov na povr\xc5\xa1ini slanice nastaja solni cvet, ki dopolnjuje hrano s svojim okusom in vonjem. _NEWLINE_Sol se uporablja predvsem v kulinariki za izbolj\xc5\xa1anje okusa jedi ter zaradi vsebnosti pomembnih snovi, ki jih telo potrebuje. Prisotna pa je tudi v gospodinjstvu, saj je niso izrinila niti kemi\xc4\x8dna sredstva, ter v kozmetiki, kjer ne uporabljajo samo soli, ampak tudi solinsko blato in slanico, ker blagodejno vplivata na ko\xc5\xbeo.\n_START_SECTION_\nPostopki pridobivanja soli v Piranskih solinah\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko gledano so Piranske soline obsegale Strunjanske soline, Se\xc4\x8doveljske soline in nekdanje Lucijske soline. Danes v solinah pri Se\xc4\x8dovljah in Strunjanu sol pridobivajo s posodobljeno pa\xc5\xa1ko metodo, ki zdru\xc5\xbeuje kristalizacijske bazene (t.i. cavedine) na enem obmo\xc4\x8dju, vanje pa uvajajo slanico iz izparilnih bazenov z razli\xc4\x8dnimi stopnjami izhlapevanja. Razmerje med izparilnimi in kristalizacijskimi bazeni je 7:1. Slanice iz bazena v bazen ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d ne pretakajo s \xc4\x8drpalkami na veter, ampak so v uporabi motorne. Tradicionalno pa\xc5\xa1ko metodo pridobivanja soli na petoli so morali posodobiti zaradi velikih proizvodnih stro\xc5\xa1kov. Ob posodobitvi proizvodne metode so opustele nekdanje solinarske hi\xc5\xa1e, saj je poletno bivanje solinarjev v solinah zamrlo. Prikaz pridobivanja soli s tradicionalno pa\xc5\xa1ko metodo si je danes mogo\xc4\x8de v poletnih mesecih  ogledati le med obiskom Muzeja solinarstva na predelu Fontanigge v Se\xc4\x8doveljskih solinah, ki ga upravlja Pomorski muzej \xc2\xbbSergej Ma\xc5\xa1era\xc2\xab Piran.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen solin v severnem Jadranu\n_START_PARAGRAPH_\nSoline v severnem Jadranu so imele stoletja zelo velik vpliv na gospodarstva dr\xc5\xbeav in mestnih dr\xc5\xbeavic na tem podro\xc4\x8dju. Bile so povod za veliko politi\xc4\x8dnih sporov in vojn. Sol je bila zaradi svoje uporabnosti dragocena surovina in strate\xc5\xa1ko trgovsko blago. Pomembna je bila za konzerviranje hrane in za proizvodnjo smodnika.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost solin\n_START_PARAGRAPH_\nMed najbolj ogro\xc5\xbeena mokri\xc5\xa1\xc4\x8da v Sredozemlju spadajo morske soline. Zaradi naravi neprijaznega razvoja v tem stoletju soline izginjajo. S tem izginja tudi bogato \xc5\xbeivljenje, vezano na razli\xc4\x8dne ekosisteme. Republika Slovenija se je v okviru politike varovanja bogate naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine vklju\xc4\x8dila v prizadevanja za njihovo ohranjenje. Se\xc4\x8doveljske soline so kot mokri\xc5\xa1\xc4\x8de uvr\xc5\xa1\xc4\x8dene tudi na seznam Ramsarskih lokalitet.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ki pomen solin v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nNa ta pomen solin na slovenski obali opozarja podatek, da na tem obmo\xc4\x8dju uspeva kar 45 vrst rastlin iz Rde\xc4\x8dega seznama ogro\xc5\xbeenih vrst Slovenije. V solinah \xc5\xbeivi tudi manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo kopenskih vreten\xc4\x8darjev. Med njimi najdemo tudi predstavnike pravih sredozemskih vrst. Najzanimivej\xc5\xa1a med njimi je etru\xc5\xa1\xc4\x8danska rovka, ki je najmanj\xc5\xa1i znani sesalec na svetu, primorska ku\xc5\xa1\xc4\x8darica in ostrouhi netopir. Slani bazeni nudijo okolje tudi vodnim \xc5\xbeivalim, med katerimi je solinski rakec, razne \xc5\xa1koljke in mnogo\xc5\xa1\xc4\x8detinci ter ribica solinarka. \xc5\xa0tevilne ribje mladice se zaradi obilice hrane zadr\xc5\xbeujejo v bazenih, dokler se kasneje ne preselijo v morje. _NEWLINE_Soline so zelo privla\xc4\x8dne za ornitologe, saj je bilo na njihovem obmo\xc4\x8dju opa\xc5\xbeenih preko 200 vrst ptic, okoli 90 pa jih je stalno naseljenih ali pa ob\xc4\x8dasno gnezdijo, saj imajo idealne \xc5\xbeivljenjske pogoje. Velike jate selivk se ustavljajo spomladi ali jeseni. \xc5\xa0tevilne ptice tudi prezimujejo, na primer galebi, race, gosi, prodniki in martinci, nekatere ujede, predvsem pa lunji. Veliko je tudi \xc4\x8dapelj. Najpogosteje opa\xc5\xbeena je mala bela \xc4\x8daplja, ki je tudi simbol Krajinskega parka Se\xc4\x8doveljske soline, siva, rjava in \xc4\x8dopasta \xc4\x8daplja. Zelo redke vrste so rde\xc4\x8denogi polojnik, rumenonogi galeb, belo\xc4\x8deli de\xc5\xbeevnik ter navadna in mala \xc4\x8digra._NEWLINE_Slanu\xc5\xa1e ali halofiti, kot pravimo rastlinam, ki uspevajo na slanih tleh, so velika zanimivost. Njihove skupne zna\xc4\x8dilnosti so mesnati listi, so so\xc4\x8dni in vsebujejo veliko natrijevega klorida v primerjavi z drugimi rastlinami. Z njimi so se neko\xc4\x8d prehranjevali tudi solinarji.'