b'\n_START_ARTICLE_\nKranjski de\xc5\xbeelni dvorec\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nProstor, na katerem stoji Kranjski de\xc5\xbeelni dvorec, je zgodovinsko pomemben; na severozahodnem robu Novega trga in deloma na prostoru dana\xc5\xa1njega De\xc5\xbeelnega dvorca je \xc5\xbee konec 15. stoletja stal dvorec Fi\xc5\xa1tamija, poleg pa sostala Fi\xc5\xa1tamska mestna vrata z zapori. Kot vicedomski dvorec \xe2\x80\x93 rezidenca vicedoma, namestnika de\xc5\xbeelnega kneza, v kateri je preno\xc4\x8deval tudi vladar, kadar se je mudil v Ljubljani, ga viri omenjajo leta 1511. V dvorcu so do leta 1747 stanovali kranjski de\xc5\xbeelni vicedomi. Od leta 1793 je bil sede\xc5\xbe kranjske de\xc5\xbeelne vlade. Za tem je bil dvorec cesarsko kraljev in nazadnje stanovski dvor, v kateri je svojo dejavnost opravljal Kranjski de\xc5\xbeelni zbor v Ljubljan. Bila je skromnej\xc5\xa1a in manj\xc5\xa1ega obsega od dana\xc5\xa1nje. V zgradbi se je leta 1821 odvijal ljubljanski kongres._NEWLINE_V no\xc4\x8di od 14. na 15. april 1895 je Ljubljano prizadel hud potres. Potres je poru\xc5\xa1il veliko mestnih zgradb, mnoge pa zelo po\xc5\xa1kodoval, tako da je bilo bivanje v njih nevarno. Precej\xc5\xa1nja \xc5\xa1koda je bila tudi na prvotni stavbi De\xc5\xbeelnega dvorca, tako da so morali de\xc5\xbeelne urade za\xc4\x8dasno preseliti v administrativno zgradbo nove bolni\xc5\xa1nice. \xc5\xbde julija leta 1895 se je sestal kranjski de\xc5\xbeelni zbor na izrednem zasedanju v dvorani starega streli\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer so izdali odlok, naj se takoj izdelajo potrebni na\xc4\x8drti glede preselitve de\xc5\xbeelnih uradov, naj se izdela prora\xc4\x8dun ob upo\xc5\xa1tevanju mnenja zasebnih izvedencev o usodi razmajanega De\xc5\xbeelnega dvorca. Razdejanje, ki ga je zapustil potres, je dajalo velike mo\xc5\xbenosti za \xc5\xa1irokopotezno modernizacijo mesta. Pri tem ima velike zasluge tedanji ljubljanski \xc5\xbeupan Ivan Hribar, ki je bil pobudnik in organizator gradnje vrste pomembnih mestnih zgradb, med njimi tudi novega De\xc5\xbeelnega dvorca.\n_START_SECTION_\nGradnja zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dinski svetnik Jan Vladim\xc3\xadr Hr\xc3\xa1sk\xc3\xbd je maja 1895 na izredni ob\xc4\x8dinski seji predlagal ustanovitev komisije, ki naj bi v glavnih potezah sestavila program o ureditvi mesta po potresu. Proti koncu leta 1895 so postajale zahteve po novi zgradbi za delovanje kranjskega de\xc5\xbeelnega zbora vse glasnej\xc5\xa1e, kajti stara in od potresa po\xc5\xa1kodovana stavba je bila za poslovanje de\xc5\xbeelne uprave neprimerna. _NEWLINE_Na seji 11. februarja 1896 je de\xc5\xbeelni zbor Kranjske sklenil, da se mora na mestu, kjer stoji stari De\xc5\xbeelni dvorec, zgraditi novo poslopje. Poudarili so, da je pri na\xc4\x8drtu treba nujno upo\xc5\xa1tevati ustrezno re\xc5\xa1itev tlorisa in funkcionalnost stavbe. Poleg tega se je pojavil \xc5\xa1e en problem: kako uskladiti te\xc5\xbenje de\xc5\xbeelnega zastopstva po stavbi s pi\xc4\x8dlimi finan\xc4\x8dnimi sredstvi._NEWLINE_De\xc5\xbeelno zastopstvo je najprej poslalo naro\xc4\x8dilo za izdelavo na\xc4\x8drtov za gradnjo De\xc5\xbeelnega dvorca arhitektu Raimundu Jeblingerju v Linz. Njegov na\xc4\x8drt, datiran s 1. januarjem 1896, je glede \xc5\xa1tevila in velikosti prostorov ustrezal, vendar pa ni ustrezal po zunanjosti, saj je stavba bolj spominjala na kako bogato vilo ali na angle\xc5\xa1ko cerkev kot na javno poslopje._NEWLINE_Marca leta 1896 so na zasedanju De\xc5\xbeelnega zbora Jeblingerjev na\xc4\x8drt zavrnili in v strokovnem tisku razpisali nate\xc4\x8daj za izdelavo novega projekta. Nate\xc4\x8daj je trajal do 31. aprila 1896, v njem sta bili razpisani dve denarni nagradi: prva 1000, druga pa 600 goldinarjev. V nate\xc4\x8daju so natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dili mere povr\xc5\xa1in (niso smele presegati 1700 m\xc2\xb2) in stavbne stro\xc5\xa1ke (najve\xc4\x8d 370.000 goldinarjev). Prijavila sta se dva avtorja: projekt neimenovanega arhitekta, ki se je prijavil pod geslom \xc2\xbbIn arte voluptas\xc2\xab, je komisija odklonila kot popolnoma nesprejemljiv; drugi projekt pa je bil oddan pod geslom \xc2\xbbMCCLXXXIII\xc2\xab\xc2\xa0(letnica potrditve habsbur\xc5\xa1ke dedne oblasti v slovenskih de\xc5\xbeelah) in s strani komisije sprejet ter nagrajen z drugo nagrado. Avtor tega projekta je bil \xc4\x8de\xc5\xa1ki arhitekt Joseph Maria Olbrich, ki je po pravilih nate\xc4\x8daja poslal 14 natan\xc4\x8dno izdelanih na\xc4\x8drtov. Po mnenju strokovnjakov je \xc5\xa1lo za najlep\xc5\xa1i in najbolj skladen projekt, vendar je presegal finan\xc4\x8dno mejo. _NEWLINE_Na seji kranjskega de\xc5\xbeelnega zbora 9. julija 1896 so za izdelavo novega na\xc4\x8drta in prora\xc4\x8duna dolo\xc4\x8dili Kranjski stavbni urad, z za\xc4\x8detkom gradnje spomladi 1897. Oktobra 1896 je tako stavbni urad prevzel svoje delo in de\xc5\xbeelni stavbni in\xc5\xbeenir Hr\xc3\xa1sk\xc3\xbd je konec istega leta izdelal nove na\xc4\x8drte za izgradnjo De\xc5\xbeelnega dvorca. Kritike Hr\xc3\xa1sk\xc3\xbdjevega na\xc4\x8drta so prihajale z raznih strani, vklju\xc4\x8dno z De\xc5\xbeelnim zborom, saj je projekt presegal tako prora\xc4\x8dun kot povr\xc5\xa1ino. Izbolj\xc5\xa1ave so videli v odstranitvi predragega okrasja in preureditvi stopnic, ki so bile v nasprotju z na\xc4\x8deli parlamentarnih stavb (ni bilo lo\xc4\x8denega dohoda za ob\xc4\x8dinstvo in poslance). Zaradi nezadovoljstva nekaterih poslancev s Hr\xc3\xa1sk\xc3\xbdjevimi na\xc4\x8drti so odlo\xc4\x8dili za predelavo na\xc4\x8drtov, delo je za 7000 goldinarjev sprejel \xc4\x8de\xc5\xa1ki arhitekt z Dunaja Josip Hudetz. Na projektu je delal od julija 1899 do 1902, poslanci so se odlo\xc4\x8dili \xc5\xa1ele za drugo razli\xc4\x8dico predelave Hr\xc3\xa1sk\xc3\xbdjevega projekta. Hr\xc3\xa1sk\xc3\xbdjeve funkcionalne razporeditve prostorov Hudetz ni bistveno spreminjal, poudarek je bil na spremembi zunanjosti. Po sprejetih na\xc4\x8drtih je nova stavba De\xc5\xbeelnega dvorca prosto stoje\xc4\x8da z dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem v sredini, na katerem je trata z vodometom. _NEWLINE_S kopanjem temeljev za novo zgradbo De\xc5\xbeenega dvorca so pri\xc4\x8deli 7. julija 1899 in jeseni 1900 je bila stavba pod streho, prvo zasedanje Kranjskega de\xc5\xbeelnega zbora v novem de\xc5\xbeelnem dvorcu pa je bilo 22. septembra 1903.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno pro\xc4\x8delje zgradbe je obrnjeno proti Kongresnemu trgu. Poslopje ima zaradi razlik v nivojih terena v Gosposki ulici pritli\xc4\x8dje in tri nadstropja, v drugih ulicah pa zvi\xc5\xa1ano pritli\xc4\x8dje in dve nadstropji. Po vstopu v poslopje s Kongresnega trga je vestibul; na njegovi stani je vratarjeva lo\xc5\xbea, v vzhodni osi je glavno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki se v zaviti obliki dviga do drugega nadstropja. Pritli\xc4\x8dni hodnik vodi na levo do pisarne knjigovodstva vlo\xc5\xbenega zapisnika in registrature, na desno pa do likvidature in blagajne, ter mimo stopnic v zbornico za stenografe. V pritli\xc4\x8dju na strani proti Gosposki ulici sta bili stanovanji za vratarja in slu\xc5\xbeabnika, litografija in shramba za tiskovine. Na strani proti Kongresnem trgu so bile kleti in osrednja kurilnica, na strani proti Vegovi ulici pa so bile v pritli\xc4\x8dju drvarnica, premogovnice in pralnica. Proti dvori\xc5\xa1\xc4\x8du je bil konjski hlev; proti \xc5\xbdidovski stezi je bila drvarnica, prostori za razne potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine in kurilnica za de\xc5\xbeelno zbornico. Kurjava je bila, razen za stanovanje de\xc5\xbeelnega glavarja in slu\xc5\xbeabnike, projektirana kot parna kurjava na nizek tlak._NEWLINE_V prvem nadstropju je bila ob glavnih stopnicah v srednjem rizalitu proti Kongresnemu trgu sejna soba z balkonom - pisarna de\xc5\xbeelnega glavarja, na desno proti Vegovi ulici pa so bile pisarne de\xc5\xbeelnih odbornikov. Na levi strani proti Gosposki ulici je bilo tajni\xc5\xa1tvo in ekspedit, na strani proti \xc5\xbdidovski stezi je bila de\xc5\xbeelna zbornica; od njenih stopnic se je pri\xc5\xa1lo naravnost v foyer, v vladno sobo in v garderobo. De\xc5\xbeelna zbornica je sicer obsegala dve nadstropji in je bila urejena v akusti\xc4\x8dno pravilni obliki s stopnjujo\xc4\x8dimi se sede\xc5\xbei. V drugem nadstropju je lepa slavnostna dvorana s povi\xc5\xa1anim stropom; teh prostorov se dr\xc5\xbee prostori za stanovanje de\xc5\xbeelnega glavarja; proti Vegovi ulici je razen ene pisarne, dolo\xc4\x8dene za tajnika, ves preostali prostor namenjen stavbnemu uradu. Proti \xc5\xbdidovski stezi je strop de\xc5\xbeelne zbornice, poleg pa je \xc5\xa1e galerija na obeh straneh zbornice, lo\xc5\xbea za \xc4\x8dasnikarje in tujce v de\xc5\xbeelni zbornici._NEWLINE_Razporeditev poslanskih sede\xc5\xbeev v de\xc5\xbeelni zbornici je bila prilagojena tedaj veljavnemu volilnemu sistemu. Poslanskih sede\xc5\xbeev je bilo najprej 36 in so bili razporejeni v \xc5\xa1tiri polkro\xc5\xbene sede\xc5\xbene skupine (vsaka je imela tri vrste in vsaka po tri sede\xc5\xbee). Posebno razporeditev sede\xc5\xbeev je imel kateder. Zadaj na najvi\xc5\xa1jem sede\xc5\xbeu je sedel de\xc5\xbeelni glavar, ni\xc5\xbeje pred njim so bili dva zapisnikarja in poro\xc4\x8devalec, spredaj je sedel de\xc5\xbeelni predsednik, na njegovi levi in desni pa cesarsko-kraljeva uradnika. \xc4\x8cisto spredaj sta bila sede\xc5\xbea za dva stenografa. Stavbo so skozi \xc4\x8das dopolnjevali in spreminjali z vgrajevanjem sede\xc5\xbeev (volilne prenove so spreminjale \xc5\xa1tevilo poslancev), dodajanjem druge opreme, dograjevanjem itd. Na zunanjih straneh de\xc5\xbeelnega dvorca so izdelani grbi kranjskih mest in trgov. Na srednjem rizalitu spredaj nad glavnim vhodom s Kongresnega trga je grb de\xc5\xbeele Kranjske, taisti grb se pojavi \xc5\xa1e nad vhodom v foyer zborni\xc4\x8dne dvorane. _NEWLINE_Prve ve\xc4\x8dje obnovitvene posege so na stavbi De\xc5\xbeelnega dvorca izvedli v \xc4\x8dasu priprav na proslavo 50-letnice neprekinjenega delovanja Univerze v Ljubljani v letih 1968-69.'