b'\n_START_ARTICLE_\nGozdna ekologija\n_START_PARAGRAPH_\nGozdna ekologija je znanstvana \xc5\xa1tudija o medsebojno povezanih vzorcih, procesih, flori, favni in ekosistemih v gozdu. Gozdni ekosistem je naravna enota gozda, sestavljena iz vseh rastlin, \xc5\xbeivali in mikroorganizmov (biocenoza) na tem obmo\xc4\x8dju, skupaj z vsemi ne\xc5\xbeivimi fizi\xc4\x8dnimi (abiotskimi) dejavniki okolja (biocenozo). Povezana dejavnost je gospodarjenje z gozdom._NEWLINE_Gozdna ekologija je veja, biotsko usmerjenih razvrstitev vrst ekolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije (v nasprotju s klasifikacijo, ki temelji na organizacijski ravni ali zahtevnosti, npr. prebivalstva ali ekologijo zdru\xc5\xbeb). Tako so gozdovi preu\xc4\x8devani na ve\xc4\x8d organizacijskih ravneh, do posameznega organizma v ekosistemu. Vendar pa izra\xc5\xbea gozd hkrati obmo\xc4\x8dje, kjer \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d kot en organizem, ekologija gozda se najve\xc4\x8dkrat osredoto\xc4\x8da na ravni prebivalstva, skupnosti in ekosistemov._NEWLINE_Logi\xc4\x8dno je, da so drevesa pomemben del raziskav gozda, ampak najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e druge oblike \xc5\xbeivljenja in abiotske komponente v ve\xc4\x8dini gozdov pomenijo, da so drugi elementi, kot so \xc5\xbeivljenje v divjini in hranljiva tla, pogosto osrednja to\xc4\x8dka raziskav. Tako je gozdna ekologija zelo raznolika in pomembna veja ekolo\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij. Gozdna ekologija si deli nekatere zna\xc4\x8dilnosti in metodolo\xc5\xa1ke pristope z drugimi podro\xc4\x8dji ekologije kopenskih rastlin. Vendar so zaradi prisotnosti dreves gozdni ekosistemi v mnogih pogledih edinstveni, prav tako pa tudi znanost, ki jih preu\xc4\x8duje.\n_START_SECTION_\nSkupnosti, raznolikost in kompleksnost\n_START_PARAGRAPH_\nOdkar drevesa rastejo precej vi\xc5\xa1je kot druge rastlinske oblike \xc5\xbeivljenja, obstaja mo\xc5\xbenost za \xc5\xa1tevilne gozdne strukture. Neskon\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo mo\xc5\xbenih prostorskih ureditev dreves razli\xc4\x8dnih velikosti in vrst tvori zapleteno in raznoliko mikrookolje, v katerem se lahko okoljske spremenljivke, kot son\xc4\x8dno sevanje, temperatura, relativna vla\xc5\xbenost in hitrost vetra, znatno razlikujejo na velikih in majhnih razdaljah. Poleg tega je pomemben dele\xc5\xbe biomase gozdnega ekosistema pogosto pod zemljo, kjer se lahko strukture tal, kakovost in koli\xc4\x8dina vode ter ravni razli\xc4\x8dnih hranil tal zelo razlikujejo. Gozdovi so pogosto zelo heterogeno okolje v primerjavi z drugimi kopenskimi rastlinskimi skupnostmi._NEWLINE_Raznolikost okolja omogo\xc4\x8da veliko biotsko raznovrstnost, tako rastlinsko kot \xc5\xbeivalsko. To posredno vpliva tudi na oblikovanje strategij inventarizacije gozda, katere rezultati se v\xc4\x8dasih uporabljajo v ekolo\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudijah. Na biotsko raznovrstnost v gozdu vpliva ve\xc4\x8d dejavnikov; najpomembnej\xc5\xa1a sta prisotnost raznovsrtnih dreves in odsotnost upravljavskih posegov. Za primer, divji puran uspeva zlasti v gozdovih Severne Amerike, v katerih je prisotna raznolika struktura kro\xc5\xa1enj; njegova \xc5\xa1tevi\xc4\x8dnost je bistveno zmanj\xc5\xa1ana \xc5\xbee v gozdovih, v katerih \xc4\x8dlovek izvaja le posek starih dreves.\n_START_SECTION_\nPretok energije\n_START_PARAGRAPH_\nGozdovi kopi\xc4\x8dijo velike koli\xc4\x8dine biomase in nekatere vrste gozdov so pri tem zelo produktivne. Tako visoke ravni biomase in visokih navpi\xc4\x8dnih struktur predstavljajo veliko energetskega potenciala, ki se lahko pretvori v kineti\xc4\x8dno energijo v pravih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Dve taki okoli\xc5\xa1\xc4\x8dini sta po\xc5\xbear in vetrolom, ki korenito spremenita \xc5\xbeivljenje organizmov v tem okolju. Tudi visoka produktivnost sama, se pravi hitra rast dreves, povzro\xc4\x8dija biotske in okoljske spremembe, \xc4\x8deprav po\xc4\x8dasneje kot pri hipnih motnjah kot so po\xc5\xbeari.\n_START_SECTION_\nSmrt in regeneracija\n_START_PARAGRAPH_\nLes v gozdu razpada razmeroma po\xc4\x8dasi v primerjavi z ve\xc4\x8dino drugih organskih snovi, vzrok pa so kombinacije okoljskih dejavnikov in kemi\xc4\x8dne zgradbe lesa._NEWLINE_Drevesa, ki rastejo v su\xc5\xa1nih ali hladnih okoljih, razpadajo \xc5\xa1e posebej po\xc4\x8dasi. Debla in veje ostanejo na gozdnih tleh dalj \xc4\x8dasa, kar vpliva na prosto\xc5\xbeive\xc4\x8de \xc5\xbeivali, po\xc5\xbeare in procese regeneracije dreves.\n_START_SECTION_\nVoda\n_START_PARAGRAPH_\nGozdno drevje zaradi svoje velikosti in anatomskih zna\xc4\x8dilnosti shranjuje velike koli\xc4\x8dine vode. Zato so gozdovi pomembni regulatorji hidrolo\xc5\xa1kih procesov, zlasti v povezavi s podtalnico in krajevnimi procesi izhlapevanja ter vzorci padavin. Gozdna ekologija je zato tesno povezana z meteorologijo.'