b'\n_START_ARTICLE_\nSvetlost\n_START_PARAGRAPH_\nSv\xc3\xaatlost (tudi svetl\xc3\xb3st ali sv\xc3\xa8tlost, oznaki  ali ) je fizikalna in fotometri\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina, ki meri skupni svetlobni tok, padajo\xc4\x8d na povr\xc5\xa1ino ali ga oddaja enota povr\xc5\xa1ine v prostorski kot, oziroma svetilnost na enoto povr\xc5\xa1ine svetlobe, ki potuje v dani smeri. Opisuje koli\xc4\x8dino svetlobe, ki potuje skozi dolo\xc4\x8deno povr\xc5\xa1ino in je izsevana ali odbita ter pada znotraj danega kota._NEWLINE_.\n_START_SECTION_\nEnote v sistemu SI\n_START_PARAGRAPH_\nEnota za svetlost je kandela na kvadratni meter (cd/m\xc2\xb2). Imenujejo jo tudi nit (oznaka nt).\n_START_SECTION_\nEnote zunaj sistema SI\n_START_PARAGRAPH_\nV CGS sistemu (sistem enot centimeter-gram-sekunda) je enota za merjenje svetlosti stilb (oznaka sb), ki je enak 1 kandeli na kvadratni centimeter, kar je 10 kcd/m\xc2\xb2. Uporablja se tudi enota lambert (onaka lb), ki je 1/\xcf\x80 cd/cm\xc2\xb2 ali pribli\xc5\xbeno 3183 cd/m\xc2\xb2. Dandanes manj znani enoti sta \xc5\xa1e apostilb, ki je 1/\xcf\x80\xc2\xa0\xc2\xb7\xc2\xa010\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb4 sb ali 0,3199nt ali 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb4 lb in footlambert z oznako fL ali fl (1/\xcf\x80 kandela na kvadratni \xc4\x8develj, najve\xc4\x8d se uporablja v ZDA).\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nS svetlostjo se obi\xc4\x8dajno okarakterizira izsev ali odboj z ravnih, difuznih povr\xc5\xa1in. Svetlost ozna\xc4\x8duje koliko svetlobne mo\xc4\x8di, oziroma toka, bo zaznalo oko, ki gleda na povr\xc5\xa1ino iz dolo\xc4\x8denega kota. Svetlost je tako pokazatelj kako svetla se bo zdela povr\xc5\xa1ina. V tem primeru je obravnavani prostorski vidi o\xc4\x8desna zenica. Svetlost se rabi v video industriji za karakterizacijo svetlosti zaslonov. Tipi\xc4\x8dni ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki zaslon odda od 50 do 300 cd/m\xc2\xb2. V poldnevu je svetlost Sonca pribli\xc5\xbeno 1,6\xc2\xb710\xe2\x81\xb9 cd/m\xc2\xb2._NEWLINE_V geometrijski optiki je svetlost invarianta. To pomeni, da je svetlost idealnega opti\xc4\x8dnega sistema na izhodu enaka vhodni svetlosti. Za realne, pasivne, opti\xc4\x8dne sisteme, je svetlost enaka vsaj vhodni. \xc4\x8ce se na primer vzame le\xc4\x8da za tvorjenje slike, ki je manj\xc5\xa1a kot izvor, se svetlobni tok skonscentrira na manj\xc5\xa1o povr\xc5\xa1ino, kar pomeni, da je svetlost ve\xc4\x8dja pri sliki. Vendar svetloba v ravnini slike zapolni ve\xc4\x8dji prostorski kot, in je zaradi tega svetlost enaka, \xc4\x8de se privzame, da v le\xc4\x8di ni izgub. Slika ne more biti nikoli \xc2\xbbsvetlej\xc5\xa1a\xc2\xab\xc2\xa0od vira.'