b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina letalstva\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina letalstva obravnava razvoj mehanskih naprav za letenje, od zgodnjih jadralnih letal in zmajev do zrakoplovov te\xc5\xbejih od zraka z lastnim pogonom, letal z nadzvo\xc4\x8dno hitrostjo in vesoljskih plovil._NEWLINE_Prvi oprijemljiv dokaz o zamisli lete\xc4\x8dih naprav je knjiga angle\xc5\xa1kega duhovnika in znanstvenika Rogerja Bacona Skrivnosti umetnosti in narave iz 13. stoletja. V njej je opisal balon in zra\xc4\x8dno ladjo ter celo narisal osnovne oblike._NEWLINE_Skoraj pet stoletji pa se je razvijala zamisel letalnega stroja z mahajo\xc4\x8dimi krili \xe2\x80\x93 po vzoru ptice. Tudi slavni italijanski umetnik Leonardo da Vinci je skiciral in preu\xc4\x8dil celo vrsto takih modelov._NEWLINE_Med prve teoretike aerodinamike \xc5\xa1tejemo angle\xc5\xa1kega znanstvenika sira Georgea Cayleyja (1773-1857), ki je uvedel pojme aerodinami\xc4\x8dnih sil vzgona in upora, ki sta osnova za upravljanje jadralnega letala v zra\xc4\x8dnem toku. Leta 1804 je sestavil in preizkusil model krila (zmaja) ter na njem opravil prve aerodinami\xc4\x8dne meritve. Nato je zgradil jadralno letalo trikrilec z nepregibnimi krili. Dokazov, da je z njegovim letalom kdo letel, ni, vendar je v zgodovini zapisano kot prvo jadralno letalo, Cayley pa je dobil \xc4\x8dastni naslov \xc2\xbbo\xc4\x8de letalstva\xc2\xab._NEWLINE_Otto Lilienthal (1848-1896) je opravil ve\xc4\x8d kot 2000 uspe\xc5\xa1nih jadralnih poletov s 15 m visoke vzpetine. Preletel je razdalje do 500 m pribli\xc5\xbeno 25 m visoko, ob ugodnem vetru pa celo jadral. Ugotovil je tudi, da je sila vzgona odvisna od zakrivljenosti profila krila in narisal karakteristike krila, ki jih danes imenujemo Lilienthalova polara. _NEWLINE_Lilienthalove uspehe sta v ZDA izkoristila tudi brata Orville in Wilbur Wright. Najprej sta se ukvarjala z modeli zmajev, potem pa sta zgradila \xc5\xa1e jadralno letalo. V letih 1902/3 sta naredila na stotine jadralnih poletov, 7. decembra 1903 pa opravila tudi prvi motorni let._NEWLINE_V letih prve svetovne vojne je bilo jadralno letalstvo podrejeno hitremu razvoju motornih letal, saj so slednja prevzela vlogo izvidnikov, kasneje pa so nastala tudi voja\xc5\xa1ka letala za spopade z nasprotnikovimi letali in napade na cilje na tleh._NEWLINE_Po kon\xc4\x8dani vojni pa se je zanimanje za jadralno letalstvo razvilo predvsem v Nem\xc4\x8diji, kjer je bila gradnja in uporaba motornih letal prepovedana. V razvoju jadralskih \xc5\xa1ol so Nemci videli temelj za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno pripravo bodo\xc4\x8dih voja\xc5\xa1kih pilotov. Na ta na\xc4\x8din so Nemci iz\xc5\xa1olali precej bodo\xc4\x8dih letalskih asov, pa tudi sicer je precej znanih pilotov za\xc4\x8delo z jadralnim letenjem._NEWLINE_Na koncu 2. svetovne vojne in po njej so razvoj do\xc5\xbeivela reaktivna letala in helikopterji.\n_START_SECTION_\nLeto 1903 - Prvi polet motornega letala\n_START_PARAGRAPH_\nBrata Wilbur in Orville Wright sta si \xc5\xbeelela leteti vse od takrat, ko sta se kot fanta nau\xc4\x8dila spu\xc5\xa1\xc4\x8dati zmaje. Kasneje sta si tehni\xc4\x8dno znanje pridobila z izdelovanjem koles. Leta 1900 sta zgradila zra\xc4\x8dno vozilo z upogljivimi krili. Najprej sta ga v zrak spustila kot zmaja, nato pa kot vodeno jadralno letalo. Zaradi kril se ni dovolj dvignilo, zato sta naredila zra\xc4\x8dni predor in eksperimentirala s stotinami oblik kril, dokler nista na\xc5\xa1la najustreznej\xc5\xa1e oblike, velikosti in kota._NEWLINE_Leta 1902 sta naredila novo letalo in ga uspe\xc5\xa1no upravljala v vetru. Nato sta izdelala \xc5\xa1e svoj motor in oblikovala propeler._NEWLINE_Po ve\xc4\x8d neuspe\xc5\xa1nih poskusih sta brata Wright (Ameri\xc5\xa1ka zvezna dr\xc5\xbeava Severna Karolina) kon\xc4\x8dno zgradila premi\xc4\x8dno stezo, ki jima je bila v pomo\xc4\x8d pri vzletu njunega letala. Orville Wright je 17. decembra leta 1903 le uspel dvigniti letalo v zrak za pribli\xc5\xbeno dvanajst sekund in s tem opravil prvi uspe\xc5\xa1ni motorni polet v zgodovini._NEWLINE_Ta polet je bil \xc4\x8dez leto dni ponovljen z nekaj manj\xc5\xa1imi popravki in je trajal ve\xc4\x8d kot pet minut.\n_START_SECTION_\nLeto 1909 - Prvi polet \xc4\x8dez Angle\xc5\xa1ki kanal\n_START_PARAGRAPH_\nLouis Bleriot, 37-letni francoski pilot samouk, letalski in\xc5\xbeenir in izumitelj, je 25. julija leta 1909 preletel Angle\xc5\xa1ki kanal z enomotornim \xc5\xa1portnim letalom iz lesa (prvi poskusni polet je bil 23. januarja 1909),  ki ga je sam izdelal in poimenoval Bleriot XI._NEWLINE_Letalo je pilotiral od Les Barraques Daily Mail v Franciji do Anglije v slabem vremenu in zato ga je londonski \xc4\x8dasnik Daily Mail nagradil s 1.000 funti._NEWLINE_Ta polet je bil \xc5\xa1ok za britansko politi\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko zasedbo._NEWLINE_Po tem uspehu se je pove\xc4\x8dalo povpra\xc5\xa1evanje po Bleriotovih letalih in samo leta 1913 so jih naredili pribli\xc5\xbeno 800, kar je predstavljalo ve\xc4\x8d kot 60 odstotkov celotne francoske proizvodnje letal. Iz modela XI, ki je dosegal najve\xc4\x8djo hitrost 75 km/h, je Bleriot razvil ve\xc4\x8dji dvosede\xc5\xbeni model z mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im motorjem, poimenovan XI-2, z najve\xc4\x8djo hitrostjo 106 km/h.\n_START_SECTION_\nLeto 1909 - Prvi polet slovenskega letalca\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi slovenski letalec je bil Edvard Rusjan, ki se je rodil v Trstu, 6.7.1886, o\xc4\x8detu Francu, gori\xc5\xa1kemu Slovencu in mami Grazii Cabas, Furlanki iz Medeje. O\xc4\x8de se je iz Gorice preselil v Trst zaradi delovnih obveznosti. Takrat Slovenija \xc5\xa1e ni obstajala. De\xc5\xbeela je bila del avstro-ogrskega cesarstva._NEWLINE_Edvardov o\xc4\x8de se je iz Trsta vrnil v Gorico in v ulici Cappella 8 odprl delavnico za izdelovanje sodov. V tej delavnici je Edvard leta 1908 iz bambusovih palic zgradil svoje prvo letalo, ki ga je hudomu\xc5\xa1no krstil \xc2\xbbPapirnata vragolija\xc2\xab._NEWLINE_Prvi preizkus letala, 12 metrov dolgega dvokrilca z osemmetrsko \xc5\xa1irino kril, ki ga je poimenoval EDA I, je izvedel 25. novembra 1909, ko je na vi\xc5\xa1ini dveh metrov letel 60 metrov. Samo \xc5\xa1tiri dni kasneje, 29. novembra 1909, mu je uspel \xc5\xbee 600 metrov dolg let. V za\xc4\x8detku decembra 1909 je v novem poskusnem poletu dosegel vi\xc5\xa1ino 12 metrov. Letalski poskusi so bili opravljeni v Gorici, nad  Malimi Rojcami._NEWLINE_Z bratom Jo\xc5\xbeetom (Pepijem), mehanikom po poklicu, sta leta 1909 izdelala letalo EDA II s tremi krili ter motorjem na zadku, ker sta \xc5\xbeelela dose\xc4\x8di optimalno stabilnost. Polet EDE II ni uspel, letalo je bilo povsem razbito, Edvard Rusjan pa na sre\xc4\x8do ni utrpel telesnih po\xc5\xa1kodb._NEWLINE_Brata Rusjan sta v prvih mesecih leta 1910 izdelala kar \xc5\xa1est novih letal z uporabo vedno istega motorja. Delavnico sta preselila iz doma\xc4\x8dega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da v lopo blizu Mirna. EDA V in EDA VII sta dobro opravila vse letalske poskuse, zato je Edvard_NEWLINE_na velikono\xc4\x8dni ponedeljek, 28. marca 1910, pred publiko nastopil na prvi letalski prireditvi._NEWLINE_29. junija 1910 je bila organizirana druga letalska prireditev, na kateri sta sodelovala tudi dva pilota iz Celovca, eden je bil Slovenec Zablatnik, drugi pa Nemec Heim. Letela sta z Wrightovima letaloma. Na tem mitingu je Edvard Rusjan letel s svojim najbolj uspe\xc5\xa1nim letalom EDA VI. Poletel je 40 metrov visoko ter v \xc5\xa1irokem krogu preletel mirensko polje. Ta polet je bil do tedaj najbolje uspeli gori\xc5\xa1ki Edvardov polet.\n_START_SECTION_\nLeto 1918 - Sestrelitev \xc2\xbbRde\xc4\x8dega barona\xc2\xab\xc2\xa0Manfreda von Richthofna\n_START_PARAGRAPH_\nFokker Dr.I je enomotorni trokrilni lovec (prvi polet julija 1917), ki je znamenit predvsem zaradi tega, ker je bil v njem 21. aprila 1918 sestreljen popularni \xc2\xbbRde\xc4\x8di baron\xc2\xab\xc2\xa0Manfred von Richthofen. _NEWLINE_Nizozemec Fokker je to letalo (lovec) v Schwerinu razvijal od leta 1916. Vsega skupaj je bilo izdelanih pribli\xc5\xbeno 350 letal.\n_START_SECTION_\nLeto 1919 - Prvi polet \xc4\x8dez Atlantski ocean\n_START_PARAGRAPH_\nNC-4 je bil prvi lete\xc4\x8di \xc4\x8doln, ki je preletel Atlantik med prvo svetovno vojno. Zasnoval ga je Glenn Curtiss, izdelalo pa podjetje Curtis Aeroplane and Motor Company. Skupno so bili trije NC-4, ki so pri\xc4\x8deli leta 1919 leteti v Evropo, vendar je prvega, ki je uspe\xc5\xa1no pre\xc4\x8dkal Atlantski ocean, pilotiral A. C. Read._NEWLINE_Polet se je pri\xc4\x8del 16. maja 1919 v Novi Fundlandiji v Kanadi in je po sedemnajstih urah v zraku prispel v kraj Horta na Azorskih otokih.\n_START_SECTION_\nLeto 1919 - Prvo povsem iz kovine izdelano letalo za civilno rabo\n_START_PARAGRAPH_\nJunkers F 13 je enomotorno potni\xc5\xa1ko letalo z nizko name\xc5\xa1\xc4\x8denimi krili. To je bilo prvo povsem iz kovine izdelano letalo za civilno rabo in prvo letalo na svetu, ki je bilo razvito izklju\xc4\x8dno za potni\xc5\xa1ki letalski promet (prvi polet 25. junija 1919).  Struktura iz pre\xc4\x8dnikov iz duraluminija je bila spojena z zakovicami. V ogrevani in osvetljeni zaprti kabini so bili fotelji in pleteni sede\xc5\xbei. Letalo je bilo lahko opremljeno tudi s plovci in smu\xc4\x8dkami.\n_START_SECTION_\nLeto 1926 - Prvi polet \xc4\x8dez severni pol\n_START_PARAGRAPH_\nRichard Byrd, ameri\xc5\xa1ki raziskovalec, je bil prvi, ki je poletel \xc4\x8dez severni pol._NEWLINE_Letalo z imenom Josephine Ford je vzletelo na Norve\xc5\xa1kem in pristalo pri Spitsbergih. Polet je trajal pribli\xc5\xbeno 16 ur.\n_START_SECTION_\nLeto 1927 - Ustanovljen aeroklub \xc2\xbbNa\xc5\xa1a krila\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nAeroklub \xc2\xbbNa\xc5\xa1a krila\xc2\xab\xc2\xa0je bil ustanovljen 20. decembra 1927 pod pokroviteljstvom dr. Josipa Tomin\xc5\xa1ka, to je tudi za\xc4\x8detek dana\xc5\xa1njega Letalskega centra Maribor.\n_START_SECTION_\nLeto 1928 - Polikarpov Po-2 - verjetno najve\xc4\x8dkrat izdelano letalo na svetu\n_START_PARAGRAPH_\nPolikarpov Po-2 je enomotorno ve\xc4\x8dnamensko letalo, in sicer dvokrilnik iz lesa z napetimi krili, ki so ga izdelovali kot \xc5\xa1olsko in \xc5\xa1portno letalo, lahko je bilo opremljeno tudi za \xc5\xa1kropljenje kmetijskih povr\xc5\xa1in ali pa z zaprto kabino za prevoz potnikov. V za\xc4\x8detku druge svetovne vojne (leta 1941) ga je Sovjetska zveza uporabljala tudi kot bojno in izvidni\xc5\xa1ko letalo._NEWLINE_Teh letal so izdelali ve\xc4\x8d kot 40.000, zato je to verjetno najve\xc4\x8dkrat izdelano letalo na svetu.\n_START_SECTION_\nLeto 1928 - Prvi polet \xc4\x8dez Tihi ocean\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo letalo, ki je opravilo polet \xc4\x8dez Tihi ocean, je bilo Fokker FV II b - 3m NC 1985 Southern Cross._NEWLINE_Posadko so sestavljali Avstralca Charles Ulm in Charles Kingsford Smith, kot tudi Ameri\xc4\x8dana, in sicer navigator Harry Lyon in radio-operater James Warner._NEWLINE_Polet je trajal pribli\xc5\xbeno 83 ur, da je uspel pre\xc4\x8dkati 11.822 kilometrov od Kalifornije do Brisbana. Polet je imel na poti postanke na Fid\xc5\xbeiju in na Havajih.\n_START_SECTION_\nLeto 1932 - Prvi polet \xc5\xbeenske v Jugoslaviji in na Balkanu\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenka Kristina Gori\xc5\xa1ek je kot prva \xc5\xbeenska v Jugoslaviji in tudi na Balkanu prvi\xc4\x8d samostojno poletela 9. novembra 1932 na letalu fizir FN._NEWLINE_Rodila se je 15. decembra 1906 v Mekinjah nad Sti\xc4\x8dno. Doma\xc4\x8dini so jo poznali kot Brezovi\xc5\xa1ko Tinco. Leta 1930 je zasledila oglas Dru\xc5\xa1tva rezervnih oficirjev, naj se prijavijo dekleta, ki \xc5\xbeelijo postati letalke. Po uspe\xc5\xa1no opravljenem zdravni\xc5\xa1kem pregledu se je izkazala tudi na poskusnem letu. \xc5\xa0olanje bodo\xc4\x8dih pilotk se je za\xc4\x8delo spomladi 1931, a je kmalu sledila prekinitev, ker je ministrstvo prepovedalo \xc5\xa1olanje civilistov na voja\xc5\xa1kih letalih. Nadaljevalo se je kasneje, ko je aeroklub dobil svoja letala fizir in sim 3._NEWLINE_Kristino je pilotiranja u\xc4\x8dil Slovenec Bogomir Jakli\xc4\x8d, pilot lovca. Za njen uspe\xc5\xa1en prvi \xc5\xbeenski polet je od beograjskega kluba dobila srebrno vazo s posvetilom \xc2\xbbNa\xc5\xa1i prvi jugoslovanski aviati\xc4\x8darki Kristini Gori\xc5\xa1ek\xc2\xab, Zdru\xc5\xbeenje rezervnih letalcev ji je v znak spo\xc5\xa1tovanja podarilo kitajsko vazo, od ministrstva za vojsko pa je prejela medaljo za hrabrost. _NEWLINE_Sodelovala je na \xc5\xa1tevilnih letalskih mitingih po Jugoslaviji. Leta 1933 se je udele\xc5\xbeila tudi odprtja ljubljanskega letali\xc5\xa1\xc4\x8da. Na Brnik (danes letali\xc5\xa1\xc4\x8de Jo\xc5\xbeeta Pu\xc4\x8dnika) je priletela s civilnim letalom fizir._NEWLINE_Sokrajani so bili zelo ponosni na Brezovi\xc5\xa1ko Tinco in kadar je letela nad doma\xc4\x8dim krajem, so ji navdu\xc5\xa1eno mahali v pozdrav._NEWLINE_Svojo pilotsko kariero je kar hitro zaklju\xc4\x8dila predvsem zato, ker se je njen mo\xc5\xbe, ki ni prenesel poletov, zelo bal zanjo. Zadnji\xc4\x8d je poletela leta 1940. Svoj dom si je ustvarila v Angliji, kamor se je preselila dve leti po kon\xc4\x8dani drugi svetovni vojni, leta 1947. V Sti\xc4\x8dno je prihajala le \xc5\xa1e na po\xc4\x8ditnice. Umrla je leta 1996 v Angliji.\n_START_SECTION_\nLeto 1934 - Tupoljev Ant-20 Maksim Gorki - v svojem \xc4\x8dasu najve\xc4\x8dje kopensko letalo na svetu\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi polet osemmotornega ve\xc4\x8dnamenskega letala s samonosnimi sredinsko name\xc5\xa1\xc4\x8denimi krili je bil opravljen 17. junija 1934._NEWLINE_V svojem \xc4\x8dasu je bilo to najve\xc4\x8dje kopensko letalo na svetu, kajti na krovu je bila tiskarna, fotografski laboratorij, kinematograf, dopisni\xc5\xa1ki oddelek, telefonska centrala, kabine za spanje in prostor za 72 potnikov. Pri pristajanju so velika pristajalna zakrilca zmanj\xc5\xa1ala hitrost na 100 km/h in tako je tudi zaradi mo\xc4\x8dnih zavor na kolesih ta "velikan" lahko pristal na samo 400 m dolgi stezi. _NEWLINE_Leta 1935 se je na letalski razstavi ANT-20 zru\xc5\xa1il po tr\xc4\x8denju s spremljajo\xc4\x8dim lovcem. V tej letalski nesre\xc4\x8di so umrli vsi potniki.\n_START_SECTION_\nLeto 1938 - Izvidni\xc5\xa1ko letalo z napravami za fotografiranje\n_START_PARAGRAPH_\nFocke-wulf Fw 189 eule je dvomotorno izvidni\xc5\xa1ko letalo z nizko name\xc5\xa1\xc4\x8denimi krili ter dvojnim repnim stabilizatorjem in krmilom. Prvi polet je bil opravljen leta 1938. Ker so ga uporabljali za izvidni\xc5\xa1tvo iz bli\xc5\xbeine, je bil njegov trup v veliki meri zastekljen zaradi dobre preglednosti v vse smeri. Na sredini krila je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena gondola, opremljeno pa je bilo tudi z napravami za fotografiranje.\n_START_SECTION_\nLeto 1945 - Letalo s polovi\xc4\x8dno \xc5\xa1koljko\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni je pri\xc5\xa1lo na trg izrazito udobno potovalno letalo Beechcraft bonanza. To enomotorno potovalno in poslovno letalo s polovi\xc4\x8dno \xc5\xa1koljko, ki je kot prvo povsem kovinsko \xc5\xa1tirisede\xc5\xbeno, je prvi polet opravilo 6. decembra 1945. V bonanzi razli\xc4\x8dic V35 in F33 je bilo prostora za 4-5 oseb, v razli\xc4\x8dici A36/A36TC pa celo za 6 oseb. _NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka Lufthansa je razli\xc4\x8dico F33A uporabljala kot \xc5\xa1olsko letalo.\n_START_SECTION_\nLeto 1947 - Prvi nadzvo\xc4\x8dni polet\n_START_PARAGRAPH_\nBell X-1 je bilo prvo eksperimentalno letalo - reaktivec, ki je doseglo nadzvo\xc4\x8dno hitrost \xc5\xbee davnega leta 1947. Pilotiral je Charles Elwood Yeager. Kljub temu, da je bil polet uspe\xc5\xa1en, so se pojavila vpra\xc5\xa1anja glede varnosti pilotov in potnikov._NEWLINE_Nadzvo\xc4\x8dna hitrost je, ko prese\xc5\xbeemo pribli\xc5\xbeno 1.220 kilometrov na uro. To\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo kilometrov pa je odvisno od pogojev v zraku, to je gostote zraka, temperature zraka,... Ko je temperatura zraka 15\xc2\xa0\xc2\xb0C, pri 1.225 km na uro prebijemo zvo\xc4\x8dni zid.\n_START_SECTION_\nLeto 1949 - Prvi komercialni polet\n_START_PARAGRAPH_\nDe Havilland DH.106 Comet je bilo prvo potni\xc5\xa1ko letalo z reaktivnim pogonom na svetu. Potovalna hitrost je bila 805 km/h._NEWLINE_Proizvedel ga je de Havilland, prvi\xc4\x8d pa je poletelo 27. julija 1949. To letalo je imelo \xc5\xa1tiri rolls-roycejeve motorje in nizko name\xc5\xa1\xc4\x8dena krila. _NEWLINE_Leta 1952 je dru\xc5\xbeba BOAC vzpostavila redne linijske polete z letali comet 1, toda ugled tega modela so uni\xc4\x8dile tri hude nesre\xc4\x8de leta 1954 - bile so posledica utrujenosti materiala tla\xc4\x8dne kabine, \xc5\xa1e posebej kvadratnih oken, kar je povzro\xc4\x8dilo nenaden padec tlaka. \xc4\x8ceprav so ta letala umaknili iz prometa in jih nadomestili z zelo zanesljivim modelom comet (prvi polet 27. aprila 1958), ki je imel okrogla okna kot ve\xc4\x8dina dana\xc5\xa1njih reaktivcev, de havilland ni bil ve\xc4\x8d konkuren\xc4\x8den modelom Boeing 707 in DC 8. Kasneje so na osnovi cometa razvili izvidni\xc5\xa1ko mornari\xc5\xa1ko letalo nimrod.\n_START_SECTION_\nLeto 1954 - Najbolj vsestransko letalo na svetu\n_START_PARAGRAPH_\nLockheed C-130 hercules je dvomotorno tovorno letalo, ki je prvi polet prototipa opravilo 23. avgusta 1954. Ker so v proizvodnem programu imeli ve\xc4\x8d kot 40 razli\xc4\x8dic (prevoz tovora, lete\xc4\x8da cisterna, letalo za re\xc5\xa1evanje na morju, opazovanje vremena in nadzor ter letalo za ga\xc5\xa1enje), sodijo ta letala med najpogosteje izdelana in najbolj vsestranska na svetu.\n_START_SECTION_\nLeto 1955 - Prvi polet na Antarktiko\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo letalo, ki je pristalo na Antarktiki, je bilo Douglas LC 47 H bu No 17221, in sicer leta 1955. Polet je opravila ameri\xc5\xa1ka mornarica kot del raziskovalne operacije._NEWLINE_Po tem zgodovinskem letu jim je sledilo \xc5\xa1e nekaj drugih dr\xc5\xbeav, ki so tudi pri\xc4\x8dele raziskovati ta kontinent.\n_START_SECTION_\nLeto 1957 - Letalo za lov na podmornice\n_START_PARAGRAPH_\nCanadair CL 28 argus je \xc5\xa1tirimotorno morsko izvidni\xc5\xa1ko letalo z nizko name\xc5\xa1\xc4\x8denimi krili (prvi polet 28. marca 1957). Konstrukcija tega izvidnika je temeljila na modelu Bristol 175 Britannia, le trup je bil zasnovan popolnoma na novo, kajti v konici na repu so bile iskalne naprave z magneti za lov na podmornice. O vrhunski izdelavi lahko sklepamo iz podatka, da je letalo lahko na nizki vi\xc5\xa1ini ostalo v zraku 24 ur.\n_START_SECTION_\nLeto 1957 - Najve\xc4\x8dje in najhitrej\xc5\xa1e propelersko potni\xc5\xa1ko letalo na svetu\n_START_PARAGRAPH_\nTupoljev Tu-114 je \xc5\xa1tirimotorno potni\xc5\xa1ko letalo za dolge proge. Ima nizko name\xc5\xa1\xc4\x8dena krila. Osnova izdelave temelji na konstrukciji bombnika Tu-20/Tu-95. Zaradi 5,60 m velikega premera propelerjev ima podvozje \xc2\xbbdolge noge\xc2\xab. Tu-114 je bilo in je \xc5\xa1e vedno najve\xc4\x8dje in najhitrej\xc5\xa1e propelersko potni\xc5\xa1ko letalo na svetu. Prvi polet tega letala je bil opravljen 3. novembra 1957.\n_START_SECTION_\nLeto 1961 - Prvi potni\xc5\xa1ki reaktivec z nadzvo\xc4\x8dno hitrostjo pri pikiranju\n_START_PARAGRAPH_\nDouglas (Mcdonnell Douglas) DC-8 je \xc5\xa1tirimotorno potni\xc5\xa1ko letalo (prvi polet 30. maj 1958) z nizko name\xc5\xa1\xc4\x8denimi krili, ki imajo razpon 43,41 m. Njegova dol\xc5\xbeina zna\xc5\xa1a 45,87 m. Najve\xc4\x8dja potovalna hitrost zna\xc5\xa1a 933 km/h. Sredi \xc5\xa1estdesetih let dvajsetega    stoletja so DC-8 izpopolnili in zato je tako imenovani \xc2\xbbSuper Sixty\xc2\xab\xc2\xa0na ekstremno dolgih razdaljah prepeljal do 259 potnikov._NEWLINE_Letalo DC-8-43 je bil prvi potni\xc5\xa1ki reaktivec, ki je dne 21. avgusta 1961 pri pikiranju dosegel nadzvo\xc4\x8dno hitrost (1,012 Macha).\n_START_SECTION_\nLeto 1964 - Prvo nem\xc5\xa1ko reaktivno potni\xc5\xa1ko letalo\n_START_PARAGRAPH_\nHamburger flugzeugbau HFB 320 hansa jet je bilo prvo serijsko izdelano nem\xc5\xa1ko reaktivno potni\xc5\xa1ko letalo. 21. aprila 1964 je bil opravljen prvi polet tega dvomotornega poslovnega in regionalnega letala izdelanega v podjetju Hamburger Flugzeugbau GmbH. Imelo je sredinsko name\xc5\xa1\xc4\x8dena krila ter repni stabilizator in krmilo v obliki \xc4\x8drke T. Posebnost so bila krila z obrnjeno pu\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8dasto obliko pod kotom 15\xc2\xb0.\n_START_SECTION_\nLeto 1964 - Prvo delujo\xc4\x8de letalo z gibljivimi krili\n_START_PARAGRAPH_\nGeneral Dynamics F-111 je dvomotorni lovski bombnik, ramenokrilnik, ki ima gibljiva krila. Prvi polet je bil opravljen 21. decembra 1964. Zaradi razli\xc4\x8dnih zahtev mornarice in zra\xc4\x8dnih sil je v zgodnji fazi razvoja pri nekaterih razli\xc4\x8dicah prihajalo do strmoglavljenj in raznih tehni\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav. Kljub temu je bilo izdelanih 563 letal.\n_START_SECTION_\nLeto 1967 - Potni\xc5\xa1ko letalo, ki se lahko spremeni v tovorno\n_START_PARAGRAPH_\nBoeing 737 je dvomotorno potni\xc5\xa1ko letalo za kratke in srednje proge. Prvi polet je opravilo 9. aprila 1967. Razvijali so ga od leta 1964 in do sedaj prodali ve\xc4\x8d kot 7000 letal razli\xc4\x8dnih izvedb in generacij tega modela._NEWLINE_Zanimivost: Boeing 737-700C (convertible) je mo\xc5\xbeno v manj kot eni uri spremeniti iz potni\xc5\xa1kega v tovorno letalo.\n_START_SECTION_\nLeto 1967 - Morski izvidnik\n_START_PARAGRAPH_\nBritish aerospace nimrod je \xc5\xa1tirimotorno izvidni\xc5\xa1ko letalo z nizko name\xc5\xa1\xc4\x8denimi krili (prvi polet prototipa je bil opravljen 23. maja 1967). To letalo je bilo morski izvidnik, ki so ga neposredno razvili iz prvega reaktivnega potni\xc5\xa1kega letala na svetu De havilland comet 4C. Poznano je po odli\xc4\x8dni opremljenosti z radarji, sonarji in radijskimi napravami. Ena od zanimivosti je tudi ta, da je bila za posadko na voljo celo majhna \xc4\x8dajna kuhinja.\n_START_SECTION_\nLeto 1969 - Letalo za travnata letali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nLet L-410 Turbolet je dvomotorno potni\xc5\xa1ko in tovorno letalo za kratke proge (prvi polet prototipa 16. aprila 1969). Posebno je zaradi tega, ker lahko vzleta in pristaja tudi na travnatih letali\xc5\xa1\xc4\x8dih. L-410 je bil na voljo v \xc5\xa1tevilnih razli\xc4\x8dicah (s podalj\xc5\xa1anim trupom in ve\xc4\x8djim razponom kril ali pa s posebno opremo, kot na primer re\xc5\xa1evalno ali geodetsko letalo).\n_START_SECTION_\nLeto 1969 - Prvi polet Jumbo Jet-a\n_START_PARAGRAPH_\nBoeing 747 je bil prvi Jumbo Jet in prvo \xc5\xa1irokotrupno letalo, ki je prvo uporabilo koncept dvovrstnega sede\xc5\xbenega reda. _NEWLINE_Bilo je tudi prvo letalo, ki je uporabljalo visoko turboventilacijske motorje. Glavne zna\xc4\x8dilnosti so trojna paluba in prepoznaven profil._NEWLINE_Boeing 747 je obdr\xc5\xbeal rekord v kapaciteti potnikov kar 37 let._NEWLINE_In \xc5\xa1e ena zanimivost: ko se Boeing 747 poda na deseturni let, je pribli\xc5\xbeno tretjina njegove te\xc5\xbee gorivo.\n_START_SECTION_\nLeto 1970 - Prvo potni\xc5\xa1ko letalo s prese\xc5\xbeeno hitrostjo 2 Macha\n_START_PARAGRAPH_\nTupoljev Tu-144 je 26. maja 1970 kot prvo potni\xc5\xa1ko letalo preseglo hitrost 2 Macha. To je \xc5\xa1tirimotorno nadzvo\xc4\x8dno potni\xc5\xa1ko letalo z najve\xc4\x8djo hitrostjo 2500 km/h (krstni polet je bil opravljen 31. decembra 1968). Zadnji primerek je bil izdelan leta 1981, kasneje pa je slu\xc5\xbeil kot testno letalo za vesoljsko plovilo buran.\n_START_SECTION_\nLeto 1976 - Prvi polet Concorda\n_START_PARAGRAPH_\n21. januarja leta 1976 sta z londonskega letali\xc5\xa1\xc4\x8da Heathrow in pari\xc5\xa1kega letali\xc5\xa1\xc4\x8da Orly simultano vzletela prva Concorda s komercialnimi potniki. Londonski let je bil namenjen v Bahrajn v Perzijski zaliv, pari\xc5\xa1ki let pa v Rio de Janeiro v Braziliji \xc4\x8dez Senegal v zahodni Afriki._NEWLINE_Ob svoji optimalni hitrosti so inovativni Concordi leteli krepko \xc4\x8dez zvo\xc4\x8dni zid s 1.350 miljami na uro oziroma 2.500 kilometri na uro, s \xc4\x8dimer so zmanj\xc5\xa1ali \xc4\x8das poti za ve\xc4\x8d kot polovico.\n_START_SECTION_\nLeto 1982 - Digitaliziran kokpit\n_START_PARAGRAPH_\nAirbus A310 je dvomotorno potni\xc5\xa1ko letalo, skraj\xc5\xa1ana razli\xc4\x8dica airbusa A300 (prvi polet 3. april 1982). Novosti sta bili povsem digitaliziran kokpit in krila s krilci._NEWLINE_Od leta 1985 leti razli\xc4\x8dica za dolge proge A310-300, ki ima dodaten rezervoar v vi\xc5\xa1inskem repu.\n_START_SECTION_\nLeto 1986 - Letalo, ki s turbopropelerskima motorjema dosega hitrost reaktivcev\n_START_PARAGRAPH_\nPiaggio P.180 avanti je dvomotorno potni\xc5\xa1ko letalo, ki je prvi polet opravilo 23. decembra 1986. Ker je skoraj v celoti izdelano iz lahkih kovin in umetnih mas, dosega s turbopropelerskima motorjema hitrost reaktivcev.\n_START_SECTION_\nLeto 1986 - \xc2\xbb\xc5\xa0epetajo\xc4\x8di reaktivec\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nFokker 100 je dvomotorno potni\xc5\xa1ko letalo z nizko name\xc5\xa1\xc4\x8denimi krili ter repnim stabilizatorjem in krmilom v obliki \xc4\x8drke T (prvi polet 30. novembra 1986). To letalo so razvili na osnovi Fokkerjevega modela F-28. Za tiste \xc4\x8dase je navdu\xc5\xa1ilo s fantasti\xc4\x8dno majhno hrupnostjo, zato je poznan tudi kot \xc2\xbb\xc5\xa1epetajo\xc4\x8di reaktivec\xc2\xab. _NEWLINE_Od leta 1994 je na voljo tudi razli\xc4\x8dica s tovornimi vrati na levi sprednji strani trupa in tako je mo\xc5\xbeno to letalo hitro pretvoriti iz potni\xc5\xa1kega v tovorno.\n_START_SECTION_\nLeto 1987 - Elektronsko krmiljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAirbus A320 je dvomotorno potni\xc5\xa1ko letalo za kratke in srednje proge (prvi polet 1987). A320 je po Concordu prvo civilno letalo, ki ga pilot namesto z mehansko krmilno palico krmili povsem elektronsko.\n_START_SECTION_\nLeto 1987 - Spektakularen pristanek Nemca Mathiasa Rusta na Rde\xc4\x8dem trgu v Moskvi\n_START_PARAGRAPH_\nNemec Mathias Rust je leta 1987 s Cessno 172 Skyhawk (enomotorno \xc5\xa1tirisede\xc5\xbeno \xc5\xa1portno in potni\xc5\xa1ko letalo z visoko name\xc5\xa1\xc4\x8denimi krili) spektakularno pristal na Rde\xc4\x8dem trgu v Moskvi. Vsi \xc4\x8dasopisi so ta \xc5\xa1okanten dogodek ovekove\xc4\x8dili na naslovnicah.\n_START_SECTION_\nLeto 1991 - Polet brez postanka za doseg vsake to\xc4\x8dke Zemlje\n_START_PARAGRAPH_\nBoeing C-17 Globemaster III je \xc5\xa1tirimotorno ve\xc4\x8dnamensko tovorno letalo, ki je narejeno tako, da je z dolivanjem goriva v zraku mo\xc5\xbeno brez postanka dose\xc4\x8di prakti\xc4\x8dno vsako to\xc4\x8dko Zemlje. Prvi polet tega tovornega letala je bil 15. septembra 1991, uporabljati pa so ga za\xc4\x8deli leta 1995 in od takrat sodeluje pri humanitarnih in voja\xc5\xa1kih posredovanjih po celem svetu. Njegova prednost je tudi ta, da za vzlet in pristanek potrebuje relativno kratke piste. To letalo je dolgo 52,76 m in ima razpon kril 51,75 m. Najve\xc4\x8dja vzletna masa zna\xc5\xa1a 265.352 kg in dose\xc5\xbee najve\xc4\x8djo hitrost 805 km/h. Na krov lahko sprejme 102 osebe v polni voja\xc5\xa1ki opremi ali 70.000 kg tovora.\n_START_SECTION_\nLeto 2007 - Prvi polet najve\xc4\x8djega potni\xc5\xa1kega letala\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje potni\xc5\xa1ko letalo na svetu, Airbus A 380, je opravilo svoj prvi polet 27. aprila 2005 iz kraja Toulouse v Franciji in svoj prvi komercialni polet 25. oktobra 2007 iz Singapurja do Sydneya v Avstraliji._NEWLINE_Airbus A 380 je izjemno veliko letalo s premerom kril 80 metrov, dol\xc5\xbeino 71 metrov in vi\xc5\xa1ino 27 metrov. V trupu je za elektri\xc4\x8dno napeljavo skritih neverjetnih 500 kilometrov \xc5\xbeic._NEWLINE_Poganjajo ga Rolls-Roycovi motorji. Maksimalna te\xc5\xbea tega velikana je ve\xc4\x8d kot 600 ton. In cena: pribli\xc5\xbeno 300 milijonov evrov, \xc4\x8de seveda kak\xc5\xa1na letalska dru\xc5\xbeba ne naro\xc4\x8di dizajnerske izvedbe po svojem okusu. Ob morebitni vgradnji igralnic, restavracij ali celo fitnesa, se cena takoj zvi\xc5\xa1a \xc5\xa1e za 100 milijonov evrov._NEWLINE_Airbus je za\xc4\x8del razvijati veliko potni\xc5\xa1ko letalo v za\xc4\x8detku devetdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja zaradi bitke z Boeingom. Leta 2000 so dokon\xc4\x8dno razvili podobno letalo, kakr\xc5\xa1no poznamo danes, to je z dvonadstropnim trupom, ki omogo\xc4\x8da namestitev sede\xc5\xbeev v dveh nadstropjih, in maksimalno zmogljivost 850 sede\xc5\xbeev, kar predstavlja \xc5\xa1tevilo prebivalcev \xc5\xbee kar velike vasi._NEWLINE_Letalske dru\xc5\xbebe, ki naro\xc4\x8dajo Airbuse A 380, se ne odlo\xc4\x8dajo za tako asketska letala, ampak bolj udobna, z manj sede\xc5\xbei. Tako je imel A 380, last letalske dru\xc5\xbebe Lufthansa, na svojem krstnem poletu le 519 sede\xc5\xbeev v treh razredih, za redna letala pa je ta letalski prevoznik naro\xc4\x8dil A 380 s 549 sede\xc5\xbei.'