b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Marijinega oznanjenja, Ljubljana\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajena je bila v letih med 1646 in 1660 na mestu starej\xc5\xa1e cerkve sv. Martina, ki so jo zgradili avgu\xc5\xa1tinci. Temeljni kamen je polo\xc5\xbeil ljubljanski \xc5\xa1kof Toma\xc5\xbe Hren leta 1628, v istem letu je bila tudi posve\xc4\x8dena. Leta 1645 so avgu\xc5\xa1tinci v po\xc5\xbearu hudo po\xc5\xa1kodovano cerkev podrli in \xc5\xbee leto zatem za\xc4\x8deli graditi novo. Ustanovil jo je Konrad baron Ruessenstein, ki je v volilu zapisal, da se zgradi nova cerkev in posveti Marijinemu oznanjenju, v njej pa uredi kapelico po zgledu Marijine cerkve v Loretu. Kapela je bila posve\xc4\x8dena leta 1669, cerkev pa leta 1700, posvetil jo je knezo\xc5\xa1kof Sigmund Kri\xc5\xa1tof grof Herberstein._NEWLINE_Ob koncu 18. stoletja je bil z jo\xc5\xbeefinskimi reformami avgu\xc5\xa1tinski red ukinjen, v cerkev in samostan pa so se naselili fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani, ki imajo v posesti celoten kompleks \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Zvonika sta bila postavljena \xc5\xa1ele leta 1719. 1785 je bila pri cerkvi ustanovljena predmestna \xc5\xbeupnija Marijinega oznanjenja.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je zasnovana kot zgodnjebaro\xc4\x8dna enoladijska bazilika z dvema vencema stranskih kapel. Fasada je obrnjena proti reki, \xc4\x8dlenijo pa jo mogo\xc4\x8dni pilastri. Srednji del fasade se dviga nad stranska in je zaklju\xc4\x8dena s trikotnim \xc4\x8delom, ki ga na obeh straneh podpirata dve voluti. Do vhoda vodi triramno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bilo izvedeno ob regulaciji trga v prvi polovici 19. stoletja. Srednja in stranski rami so polkro\xc5\xbene iz z ograjo ter zasaditvijo zapirajo prostor med ramami. Leta 1858 je bila cerkvena fasada popolnoma prenovljena in poslikana z Goldensteinovo fresko. Leta 1883 so jo zamenjali z Wolfovo. Potres je cerkvi bolj ali manj prizanesel, zato prenova ni posegla v njeno osnovno obliko._NEWLINE_Baro\xc4\x8dni glavni oltar je izdelal Francesco Robba; stranske kapele in strop je v 19. stol. okrasil s freskami najprej Matev\xc5\xbe Langus, v 30. letih 20. stol. pa je strop na novo poslikal impresionist Matej Sternen. _NEWLINE_Poleg cerkve stoji fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan z vrtom, stisnjenim med Pre\xc5\xa1ernov trg, \xc4\x8copovo in Nazorjevo ulico. V samostanu je znamenita knji\xc5\xbenica.'