b'\n_START_ARTICLE_\nMestni park Murska Sobota\n_START_SECTION_\nZgodovina parka in njegovih ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nO nastanku parka je malo znanega; verjetno je nastal \xc5\xbee ob ali po postavitvi gradu; se pa je skozi \xc4\x8das njegova ureditev spreminjala. Velikost in ureditev parkov sta navadno odvisni od premo\xc5\xbenosti in razgledanosti lastnikov. Zadnji lastniki gradu so bili mad\xc5\xbearski grofje Szap\xc3\xa1ryji, ki so ga skupaj s posestvi in trgom Martjanci odkupili leta 1687. Sobo\xc5\xa1ki grofi so bili v 18. stoletju premo\xc5\xbeni, zato je park obsegal precej ve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino kot danes. Stari zemljevid mesta pri\xc4\x8da, da je zajemal obmo\xc4\x8dje, kjer danes stojijo Spomenik zmage, ob\xc4\x8dinska zgradba in upravna enota, severna stran ulice \xc5\xa0tefana Kova\xc4\x8da in ju\xc5\xbena stran Ciril-Metodove ulice._NEWLINE_Strokovnjaki sklepajo, da je bil prvotni park oblikovan skladno z baro\xc4\x8dno arhitekturo sobo\xc5\xa1kega gradu. Domnevo potrjuje ohranjena os vzhod-zahod, kar je bilo zna\xc4\x8dilno za parke, ki so bili oblikovani v baro\xc4\x8dnem slogu. Na mestu dana\xc5\xa1nje grajske terase se je za\xc4\x8del parter z oblikovanimi gredicami. Severno od osi je bila velika pravokotna kotanja (75 x 22 x 1 m). Glede na njen polo\xc5\xbeaj, obliko in velikost sklepajo, da bi tam lahko bil bazen ali zrcalni vodnjak ali pa je bila le zatravljena kotanja, ob\xc4\x8dasno napolnjena z vodo. Zahodni del je namlaj\xc5\xa1i in je bil urejen v angle\xc5\xa1kem slogu._NEWLINE_O starosti sobo\xc5\xa1kega parka lahko \xc5\xa1e najve\xc4\x8d povedo drevesa. Ko se ob nevihti kdaj podre kak\xc5\xa1no drevo, s pomo\xc4\x8djo letnic ugotavljajo starost teh dreves. Nek podrt hrast je razkril, da je drevo vzklilo iz \xc5\xbeeloda leta 1792. Najmarkantnej\xc5\xa1i med starimi drevesi so hrasti. Nekateri so bili posajeni na vi\xc5\xa1je vzpetinice, kar je po nekdanji maniri urejanja parkov prispevalo k bolj mogo\xc4\x8dnemu videzu. Verjetno so bila tu drevesa sajena vi\xc5\xa1je tudi zaradi visoke podtalnice. Med starej\xc5\xa1a drevesa v parku \xc5\xa1tejemo \xc5\xa1e visoko lipo, posajeno severno od jezera in platano blizu severovzhodnega ogla gradu._NEWLINE_Na prehodu iz 19. v 20. stoletje je bila okolica gradu urejena po tedanji modi \xe2\x80\x93 v angle\xc5\xa1kem slogu, ki v parkih ob tratnih, cvetli\xc4\x8dnih in vodnih povr\xc5\xa1inah zaznamujejo predvsem ve\xc4\x8dje gru\xc4\x8de dreves. Tudi v sobo\xc5\xa1kem so se gredice sezonskega cvetja v parterju pred gradom izmenjavale z razli\xc4\x8dnimi eksoti\xc4\x8dnimi rastlinami, tudi palmami. Na fotografijah v ohranjenih dokumentih je vidna takratna ureditev tega dela parka. Teraso ali balkon za ogledovanje cvetli\xc4\x8dnega vrta ter severno fasado s kapelo je do vi\xc5\xa1ine oken v prvem nadstropju pora\xc5\xa1\xc4\x8dala trirogljata vinika (vi\xc4\x8dijeva divja trta). Ob robu trat so bila zasajena drevesa in grmi, med njimi tudi skupina \xc5\xa1tirih platan (ta drevesa rastejo \xc5\xa1e danes), v sredini pa cvetli\xc4\x8dni vrt. Podrobnosti zasaditev ni mogo\xc4\x8de prepoznati, dobro pa so vidni ameri\xc5\xa1ka agava, posajena v okrasnem loncu, okrasni bananovci ter palme. Poleg banancev in palm so v tedanjih vrtovih radi zasajali \xc5\xa1e oran\xc5\xbee in limone v velike lonce, ki so jih prezimovali v ogrevanih rastlinjakih ali oran\xc5\xbeerijah. V Soboti je bila oran\xc5\xbeerija v dana\xc5\xa1nji gledali\xc5\xa1ki dvorani._NEWLINE_Do razpada Avstro-ogrske monarhije je bil park zaprt za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnost. Tudi v \xc4\x8dasu lastni\xc5\xa1tva grofov Szap\xc3\xa1ry. Zadnji lastnik L\xc3\xa1szl\xc3\xb3 Szap\xc3\xa1ry je grad in pripadajo\xc4\x8da zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da (park, Fazanarijo z drevesnico -\xe2\x80\x98cepi\xc4\x8dnjekom\xe2\x80\x99 in gozdom Berek med re\xc4\x8dico Ledavo in tedanjim Puconskim potokom) leta 1934 na dra\xc5\xbebi prodal sobo\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini, ki ga ima \xc5\xa1e danes v lasti._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina je za\xc4\x8dela urejati park leta 1937. Del parka na ju\xc5\xbeni strani (ob dana\xc5\xa1nji Ulici \xc5\xa0tefana Kova\xc4\x8da in Kardo\xc5\xa1evi ulici) je prodala za gradbene parcele. Zgradili so vpadnico, ki povezuje evangeli\xc4\x8dansko cerkev in grad zasadili, ob kateri so zasadili drevored z la\xc5\xa1kimi topoli (jagnjedi). Ti zaradi neustrezne oskrbe niso dolgo zdr\xc5\xbeali, zato so jih leta 1965 nadomestili s stebrasti hrasti. V parku so posadili zanimive drevesne vrste, ki mu dvigujejo veljavo - tulipanasto magnolijo, kanadsko \xc4\x8dugo, ameri\xc5\xa1ki koprivovec, puhasto brezo in dvokrpi ginko. V zadnjih desetletjih so pogosto sadili tudi nekatera hitro rasto\xc4\x8da drevesa v nepora\xc5\xa1\xc4\x8dene trate; mnoga od njih so hitro ostarela in propadla. Privla\xc4\x8den del parka je predel z ribnikom, ki so ga \xc4\x8dlani stranke Zeleni Slovenije uredili na mestu nekdanje vodne kotanje in ga leta 1994 darovali mestu. V severozahodnem kotu parka, kjer so v\xc4\x8dasih stali konjski hlevi, ki so jih podrli na prehodu na prehodu med petdesetimi in \xc5\xa1estedestimi leti preteklega stoletja, je danes lepo urejeno otro\xc5\xa1ko igri\xc5\xa1\xc4\x8de. V mestnem parku je na\xc5\xa1lo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1e radioamatersko dru\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Zadnjo ve\xc4\x8djo prenovo je park do\xc5\xbeivel leta 2010 v okviru projekta 3 Parki (3 Park), v katerem sodelujejo mesta Murska Sobota, Gornja Radgona in mad\xc5\xbearski K\xc3\xb6rmend in ob fina\xc4\x8dni podpori Evropske Unije preurejajo svoja okolja. Prenova sobo\xc5\xa1kega parka je zajela obnovo poti, drevnin in urbane opreme. Posadili so 173 dreves in grmov ter 184 m2 pokrovnih rastlin. Dodali so \xc5\xa1e dva nova ambienta \xe2\x80\x93 u\xc4\x8dilnici na prostem s kamniti in lesenimi sede\xc5\xbenimi ploskvami za sre\xc4\x8danja, po\xc4\x8ditek in ustvarjanje. Drevesa in drugo rastlinje so natan\xc4\x8dno popisali in ozna\xc4\x8dili z ozna\xc4\x8devalnimi tablicami s strokovnimi imeni in navedbo obmo\xc4\x8dij najpogostej\xc5\xa1e rasti rastline naravi. Ob vhodih v park so postavili informacijske usmerjevalne table s tlorisom parka in legendo zanimivej\xc5\xa1ih drevesnih vrst. Ob tej prilo\xc5\xbenosti so izdali bro\xc5\xa1uro s kratko zgodovino, v kateri najdemo tudi podroben seznam drevnin in trajnic, ki rastejo v parku in v predelu okrog Spomenika zmage ter stvarno kazalo za drevnine, ki so rasle v tem predelu v letu 2010. S pomo\xc4\x8djo prilo\xc5\xbeenega zemljevida in stvarnega kazala drevnin lahko dolo\xc4\x8dimo ime vsake drevnine, ki nas zanima.\n_START_SECTION_\nRastline v grajskem parku\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc5\xa1tevilu drevnin sodi sobo\xc5\xa1ki grajski park med bogatej\xc5\xa1e v Sloveniji. Natan\xc4\x8den popis drevnin in trajnic v mestnem parku ter v predelu okrog Spomenika zmage, ki so pripravili ob prenovi parka leta 2010, na\xc5\xa1teje 260 razli\xc4\x8dnih dreves, grmov in trajnic. Ogrodje parka sestavlja pet drevesnih vrst - hrast dob (Quercus robur), navadni gaber (Carpinus betulus), maklen ali klen (Acer campestre), divja \xc4\x8de\xc5\xa1nja (Prunus avium) in robinija ali akacija (Robinia pseudoacacia)._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a drevesa v parku so hrasti; nekateri so stari ve\xc4\x8d kot 200 let. Ve\xc4\x8dino hrastov, posajenih v gru\xc4\x8dah, najdemo na ju\xc5\xbenem in jugovzodnem delu parka. Nekateri med njimi se kljub visoki starosti \xc5\xa1e vedno ponosno pnejo v nebo, medtem ko so drugi \xc5\xbee izgubili bitko s \xc4\x8dasom in zajedalci. Poleg mogo\xc4\x8dnih hrastov in drugih nosilnih vrst dreves, naredijo park zanimiv za obiskovalce \xc5\xa1tevilne druge drevnine in rastline z barvitim cvetjem ali zanimivim videzom, ki so razporejene posami\xc4\x8dno v manj\xc5\xa1ih ali ve\xc4\x8djih skupinah po vsem parku. Med te sodijo \xc5\xa1tevilne sorte razli\xc4\x8dnih javorjev, po poreklu z vseh koncev sveta (Evrope, Japonske, Kitajske, Severne Amerike, Kavkaza in Irana), kostanjev, \xc4\x8de\xc5\xa1minov, okrasnih kutin, bukev, magnolij, okrasnih jablan in \xc4\x8de\xc5\xa1enj, rododendronov, lip, brinov, smrek, borov, tis in klekov. Ob na\xc5\xa1tetih vrstah dreves in grmov, ne gre zanemariti \xc5\xa1tevilnih trajnic. Posebej zanimive so drobne rastline v podrasti \xe2\x80\x93 marca cveti Tomasinijanev \xc5\xbeafran (Crocus tomasinianus), proti koncu marca zacvetijo petelin\xc4\x8dki (Corydalis cava in Corydalis solida) v ro\xc5\xbenati, beli in rde\xc4\x8di barvi ter podlesne vetrnice (Anemone nemorosa). Proti koncu maja cvetita gozdni \xc5\xa1a\xc5\xa1 (Carex sylvatica) in prosulja (Milium effusum)._NEWLINE_Za tiste, ki jih drevesa in drugo rastje v parku zanimajo, so ob vstopu v park pripravili informativne table z zemljevidom in legendo dreves in grmov, ki si \xc5\xa1e posebej zaslu\xc5\xbeijo ogled. Med te sodijo virginijski nepozebnik (Hamamelis virginiana), cimetasto skorni javor (Acer rufinerve), tulipanasta magnolija (Magnolia x soulangiana \xe2\x80\x98Alexandrina\xe2\x80\x99), katsura (Cercidiphyllum japoniucum), nisa ali tupelo (Nysa sylvatica), lipa (Tilia plathyphillos \xe2\x80\x98Obliqua\xe2\x80\x99), \xc4\x8drni oreh (Juglans nigra), tempeljski bor (Pinus bungeana), \xc4\x8drna breza (Betula nigra), rogovilar (Gymnocladus dioicus), rde\xc4\x8delistan bukev (Fagus sylvatica), sivi oreh (Juglans cinerea), ameri\xc5\xa1ki koprivovec (Celtis occidentalis), orientalska smreka (Picea orientalis), grmasti divju kostanj (Aesculus parviflora), kitajska glicinija (Wisteria sinensis), sr\xc5\xa1ajevo listna bukev (Fagus sylvatica \xe2\x80\x98Asplenifolia\xe2\x80\x99). Tri drevesa so bila posajena v spomin na dolo\xc4\x8den zgodovinski dogodek \xe2\x80\x93 v bli\xc5\xbeini spomenika prekmurski knjigi stoji malolistna lipa (Tilia cordata), imenovana tudi \xc5\xa1tudentska lipa, pod katero so se pred 2. svetono vojno radi zbirali \xc5\xa1tudenti. Cesarska lipa (Tilia xevropaea \xe2\x80\x98Pallida\xe2\x80\x99), posajena v predelu ob Spomeniku zmage, je bila posajena zve\xc4\x8der 26. junija 1991, ob razglasitvi samostojne in neodvisne Slovenije. V tem predliu najdemo tudi kavka\xc5\xa1ko smreko z rumenimi mladikami \xe2\x80\x98Aureospica\xe2\x80\x99 (Picea orientalis), ki je bila posajena 25. maja 1980 v spomin na preminulega jugoslovanskega predsednika Josipa Broza-Tita.\n_START_SECTION_\nZelena pout\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi park vodi tudi Sobo\xc5\xa1ka zelena pout, kro\xc5\xbena sprehajalna pot, ki povezuje center mesta z zelenimi povr\xc5\xa1inami na mestnem obrobju. Sprehod ali kolesarski potep za\xc4\x8dnemo izpred Pokrajinske in \xc5\xa1tudijske knji\xc5\xbenice Murska Sobota na Zvezni ulici, nadaljujemo prek mestnega parka do gozda Fazanerije s teni\xc5\xa1kim igri\xc5\xa1\xc4\x8dem in nogometnim stadionom Fazanerija do razbremenilnega kanala re\xc4\x8dice Ledava, do glavne cestne povezave med Marki\xc5\xa1avci in Mursko Soboto. V mesto se vrnemo po eni od \xc5\xa1tevilnih parkovnih poti mimo Evangeli\xc4\x8danske cerkve in pivnice v hotelu Zvezda (nekdanji hotel Dobray).\n_START_SECTION_\nSpomeniki, obele\xc5\xbeja in drugi objekti v parku\n_START_PARAGRAPH_\nV parku stoji tudi nekaj spomenikov in zgodovinskih obele\xc5\xbeij. Najve\xc4\x8d jih je postavljenih vzdol\xc5\xbe Trubarjevega drevoreda, glavni vpadnici v vrt s strani centra mesta in evangeli\xc4\x8danske cerkve. Ime je dobil po doprsnem kipu prvega slovenskega pisatelja Primo\xc5\xbea Trubarja. Kip, delo kiparja Draga Tr\xc5\xa1arja, je bil postavljen leta 2008 ob 500. letnici Trubarjevega rojstva. V neposredni bli\xc5\xbeini stoji spomenik u\xc4\x8diteljem, ki so padli v 2. vojni. Na pobudo prekmurskih akademikov je bil leta 1940 postavljen spomenik prvim prekmurskim pisateljem, delo Ferija Novaka, postavljen ob 20. letnici priklju\xc4\x8ditve Prekmurja k Sloveniji. V vzhodni grajski ve\xc5\xbei je domoljubom posve\xc4\x8dena vzidana spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da z napisom \xe2\x80\x98Mu\xc4\x8denim in obe\xc5\xa1enim v trajni spomin, 28. do 30. oktober 1941. V parku je razvr\xc5\xa1\xc4\x8deno tudi 19 kamnitih litopunktur kiparja Marka Poga\xc4\x8dnika, ki naj bi pomagale razbremeniti \xc5\xa1ok, ki je doletel drevesa, ki so stoletja rasla v miru, sedaj pa so se zna\xc5\xa1la sredi hitro razvijajo\xc4\x8dega mesta.\n_START_SECTION_\nVzdr\xc5\xbeevanje parka\n_START_PARAGRAPH_\nParki so \xc5\xbeivi organizmi, ki jih je treba redno vzdr\xc5\xbeevati in obnavljati. V sobo\xc5\xa1kem parku je treba vzdr\xc5\xbeevati in negovati stara drevesa, sanirati v neurjih po\xc5\xa1kodovana drevesa, zasaditi nadomestna drevesa in poskrbeti za pomladek glavnih drevesnih vrst (hrasta-doba, gabra, maklena in \xc4\x8de\xc5\xa1nje). Redno skrbovanje in revitalizacijo zahtevajo tudi nasadi trajnic in grmovnic._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina je ob prenovi parka sprejela tudi na\xc4\x8drt za urejanje parka, ki nata\xc4\x8dno predpisuje kako vzdr\xc5\xbeevati in varovati posamezne rastlinske zdru\xc5\xbebe v parku in kako upravljati s posameznimi deli parka. Na\xc4\x8drt poudarja \xc4\x8dim bolj sonaravni in ekolo\xc5\xa1ki na\xc4\x8din upravljanja, vsaj v dolo\xc4\x8denih delih parka. Tako zahodni in severni rob parka kosijo samo enkrat letno, potem ko semena podrastja dozorijo. Na ta na\xc4\x8din ohranjajo biotsko raznovrstnost rastja, pa tudi naravne habitate za mnoge male \xc5\xbeivali. V jeseni po nepotrebnem ne odva\xc5\xbeajo odpadlega listja, saj z listjem varujejo, pa tudi pospe\xc5\xa1ujejo rast dragocenih rastlinskih zdru\xc5\xbeb (npr. Tomasinijanevega \xc5\xbeafrana, hostnih telohov, petelin\xc4\x8dkov, itd.). Kljub posebni skrbi za ohranitev in vzrdr\xc5\xbeevanje parka, park ni varen pred vandalizmom. \xc5\xbde kmalu po prenovitvi so mnoge ozna\xc4\x8devalne tablice rastlin uni\xc4\x8dili ali odstranili. Ob\xc4\x8dina ob\xc4\x8dasno pripravi akcijo osve\xc5\xa1\xc4\x8danja in prepre\xc4\x8devanja vandalizma v mestnem parku ter drugod po ob\xc4\x8dini pod naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbPark je darilo\xc2\xab.'