b'\n_START_ARTICLE_\nPrezentizem\n_START_PARAGRAPH_\nPrezentizem pomeni prisotnost na delovnem mestu, kljub delav\xc4\x8devemu slabemu po\xc4\x8dutju, bolezni ali mote\xc4\x8dim dejavnikom iz osebnega \xc5\xbeivljenja. Obi\xc4\x8dajno ima negativen prizvok, saj kljub temu, da je delavec fizi\xc4\x8dno prisoten, to \xc5\xa1e ne pomeni, da je pri tem tudi u\xc4\x8dinkovit in motiviran za delo. Pogosto se ga povezuje z absentizmom, ki je v organizacijski literaturi bolj poznan in raziskan pojem. Prezentizem ima ve\xc4\x8d vpliva na celokupno izgubo produktivnosti kot absentizem (po nekaterih ugotovitvah kar 1,8 krat), zaradi \xc4\x8desar bi lahko uspe\xc5\xa1no obvladovanje vodilo do primerjalne prednosti . Organizacije se prezentizma pogosto niti ne zavedajo ali mu ne pripisujejo zadostnega pomena, saj \xc5\xa1kodljive posledice niso vidne neposredno, temve\xc4\x8d se poka\xc5\xbeejo \xc5\xa1ele v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju. Najpogosteje se poka\xc5\xbeejo kot vplivi na zdravje delavcev, ki imajo za posledico zmanj\xc5\xa1anje produktivnosti, ka\xc5\xbeejo pa se tudi kot stro\xc5\xa1ki v smislu izgube efektivnega delovnega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v 50. letih 19. stoletja so raziskovalci sku\xc5\xa1ali oceniti izgubo produktivnosti kot posledico prezentizma. Ta pojem se je skozi leta definiral, kot problemati\xc4\x8dno podro\xc4\x8dje pa so ga za\xc4\x8deli zaznavati, ko je zaposleni sku\xc5\xa1al opraviti svoje delo, \xc4\x8detudi je bil pravzaprav bolan (ali so bile prisotne motnje zaradi katerih se ni mogel osredoto\xc4\x8diti na delo). Ve\xc4\x8d pozornosti se problematiki namenja \xc5\xa1ele v zadnjih letih 20. stoletja, ko je beseda\xc2\xa0\xc2\xbbprezentizem\xc2\xab\xc2\xa0za\xc4\x8dela ozna\xc4\x8devati nekoga, ki dela na sub-optimalnem nivoju. Izraz\xc2\xa0\xc2\xbbprezentizem\xc2\xab\xc2\xa0je leta 1990 uporabil profesor Cary Cooper za opis prekomernega dela in ob\xc4\x8dutka varnosti zaposlitve ob prestrukturiranju in kr\xc4\x8denju obsega dela. Sprva izraz torej ni bil povezan z odhodom na delo, kljub bolezni, naj bi pa delavci, ki so pogosto delali nadure, s\xc4\x8dasoma zboleli.\n_START_SECTION_\nDejavniki tveganja\n_START_PARAGRAPH_\nAronsson, Gustafsson in Dallner (2000)  so v \xc5\xa1tudiji ugotovili, da je prezentizem pogostej\xc5\xa1i pri poklicih s podro\xc4\x8dja nege in izobra\xc5\xbeevanja, povezan naj bi bil z ni\xc5\xbejim mese\xc4\x8dnim dohodkom, ob\xc4\x8dutkom nenadomestljivosti in pogostej\xc5\xa1i pri delavcih, ki poro\xc4\x8dajo o bole\xc4\x8dinah v vratu ter utrujenosti ali rahli depresiji. Prezentizem je pogostej\xc5\xa1i pri zaposlenih z majhnimi otroki, tistimi, ki so slab\xc5\xa1e pla\xc4\x8dani, ki imajo slab\xc5\xa1e zdravstveno stanje ali kroni\xc4\x8dne bolezni ter pri tistih, ki v primeru preobremenjenosti te\xc5\xbeko postavijo meje. Najpogosteje se prezentizem pojavi zato, ker imajo zaposleni ob\xc4\x8dutek, da si ne morejo dopustiti dneva izostanka oziroma nimajo nikogar, ki bi v primeru odsotnosti prevzel njihovo delo in jih tako ob vrnitvi, \xc4\x8daka \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina dela, ali pa so v skrbeh za varnost svoje zaposlitve. Kadar gre na delovnem mestu za velike obremenitve ali odgovornost, ko so zaposlenih v skrbeh za zaposlitev ali njihove delovne vloge niso jasno definirane pa tudi, \xc4\x8de so v slu\xc5\xbebi dobri delovni odnosi ali se zaposlen po\xc4\x8duti visoko samozadostnega, je ve\xc4\x8dja verjetnost za pojav prezentizma. Na drugi strani pa je ob zavedanju varnosti zaposlitve, socialni podpori in jasno definiranih vlogah, zlasti avtoritete vodenja in odlo\xc4\x8danja, prezentizem prisoten v manj\xc5\xa1i meri.\n_START_SECTION_\nPolitika dela v organizaciji\n_START_PARAGRAPH_\nV domeno te skupine tako sodijo pla\xc4\x8da, nadzor prisotnosti na delu, stalnost zaposlitve, kr\xc4\x8denje obsega proizvodnje in s tem zmanj\xc5\xa1evanje \xc5\xa1tevila zaposlenih in pla\xc4\x8dilo nadomestila odsotnosti z dela zaradi bolezni.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti dela\n_START_PARAGRAPH_\nSem se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo dejavniki zahtev dela (kognitivni, fizi\xc4\x8dni in socialni vidiki), enostavnosti prenosa delovnih obremenitev (delo se ne kopi\xc4\x8di), mo\xc5\xbenost nadzora poteka dela ter timsko delo.\n_START_SECTION_\nDejavniki kulture\n_START_PARAGRAPH_\nV to skupino sodijo dejavniki, ki se nana\xc5\xa1ajo na odnos do odsotnosti z dela in posledi\xc4\x8dno do tolerance prezentizma. Ti dejavniki se razlikujejo glede na poklic (bolj raz\xc5\xa1irjeni so na primer pri medicinskih sestrah, u\xc4\x8diteljih v osnovni \xc5\xa1oli in podobno).\n_START_SECTION_\nVrste\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na glavne vzroke lahko lo\xc4\x8dimo ve\xc4\x8d vrst prezentizma, med pomembnej\xc5\xa1imi so:\n_START_SECTION_\nZdravstveni prezentizem\n_START_PARAGRAPH_\nGre za pojav, ko zaposlen pride na delovno mesto, kljub temu da bi zaradi bolezni (ali po\xc5\xa1kodbe oziroma resnosti osebne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine) lahko ostal doma. V to vrsto uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo predvsem prihod, kljub temu, da je zaposleni prehlajen, ka\xc5\xa1lja oziroma se pri njem pojavlja virusna infekcija, ali pa gre za kroni\xc4\x8dne bolezni oziroma psihi\xc4\x8dno bolezen in drugi primeri, ko bi bilo za posameznika bolje, da bi ostal doma in koristil opravi\xc4\x8deno odsotnost z dela.\n_START_SECTION_\nPrezentizem \xc4\x8dezmernega dela\n_START_PARAGRAPH_\nPri tej vrsti gre za delanje nadur, \xc4\x8deprav bi lahko delo zaposleni opravili v rednem delovnem \xc4\x8dasu, obi\xc4\x8dajno pa se pojavlja, ker imajo zaposleni ob\xc4\x8dutek, da mora delati ve\xc4\x8d, zaradi velike koli\xc4\x8dine dela in kljub temu, da njegova delovna u\xc4\x8dinkovitost upade. Zaposlenega k temu vodi nezaupanje v svoje zmo\xc5\xbenosti in u\xc4\x8dinkovitost ter ob\xc4\x8dutek, da ne\xc4\x8desa ni opravil, pogosto pa se zgodi, da taki delavci v slu\xc5\xbebo prihajajo tudi v \xc4\x8dasu dopusta.\n_START_SECTION_\nDruge oblike\xc2\xa0\xc2\xbbodsotnosti\xc2\xab\xc2\xa0z dela \xe2\x80\x93 npr. prezentizem kriznih situacij\n_START_PARAGRAPH_\nTu gre za to, da posameznik je fizi\xc4\x8dno prisoten, vendar ne dosega pri\xc4\x8dakovane u\xc4\x8dinkovitosti, vzroki pa niso neposredno povezani z njegovim fizi\xc4\x8dnim ali psihi\xc4\x8dnim zdravstvenim stanjem. Ko govorimo o prezentizmu kriznih situacij, gre za povezanost s kriznimi dogodki v \xc5\xbeivljenju zaposlenega (npr. smrt v dru\xc5\xbeini), ki ote\xc5\xbeujejo osredoto\xc4\x8denost na delo, saj je zaposlen med delovnim \xc4\x8dasom z mislimi pri problemih, ki ga obremenjujejo.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1e bolezni, ki imajo za posledico prezentizem so: alergije, stres, izgorevanje, depresija, astma in respiratorna obolenja, gastrointestinalne bolezni, kroni\xc4\x8dna bole\xc4\x8dina, artritis, sladkorna bolezen, bole\xc4\x8dine v hrbtenici ter migrena in druge oblike glavobolov. Prezentizem negativno vpliva tudi na posameznikovo blagostanje, zdravje, produktivnost ter ravnote\xc5\xbeje med delom in prostim \xc4\x8dasom. Najo\xc4\x8ditneje pa na upad produktivnosti vpliva prek anksioznosti, depresivnosti in stresa, ki je povezan z delom, saj to prispeva k izgubi delovnih dni, \xc4\x8deprav so zaposleni pravzaprav prisotni na delovnem mestu. Ena od posledic se lahko ka\xc5\xbee kot ve\xc4\x8dji vlo\xc5\xbeek \xc4\x8dasa in napora bolnih zaposlenih v primerjavi z zdravimi, da dose\xc5\xbeejo enak u\xc4\x8dinek, ali pa da trpi produktivnost celotnega kolektiva, saj zdravi pomagajo bolnim ali pa ker bolni lahko prenesejo nalezljive bolezni na sodelavce in stranke. V povezavi s prezentizmom se veliko pozornosti \xc5\xa1e vedno namenja ocenam izgube produktivnosti, ki jo povzro\xc4\x8da, saj na delodajalca prenese ekonomsko breme. Stro\xc5\xa1ki, ki jih prezentizem povzro\xc4\x8da naj bi celo presegli neposredne zdravstvene stro\xc5\xa1ke, k temu pa v najve\xc4\x8dji meri doprinesejo depresija in ostale mentalne bolezni. Obstaja pa tudi pozitivni prezentizem, ki vpliva na delovno zagnanost, delovni entuziazem, ve\xc4\x8da motivacijo za delo in delovno energijo ter delovno u\xc4\x8dinkovitost.\n_START_SECTION_\nMerjenje\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi so se raziskave prezentizma osredoto\xc4\x8dile predvsem na pogostost prezentizma kot posledice skrbi za zaposlitev in drugih dejavnikov dela, Ameri\xc4\x8dani pa so ve\xc4\x8d poudarka namenili raziskavam vplivov prezentizma na produktivnost. Ocenjevanje pogostosti prezentizma obi\xc4\x8dajno poteka na dva na\xc4\x8dina: v obliki ocenjevanja prezentizma samega oziroma merjenje z merami zmanj\xc5\xa1ane delovne u\xc4\x8dinkovitosti.\n_START_SECTION_\nMerjenje prezentizma samega\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogosteje se v raziskavah poslu\xc5\xbeujejo enega vpra\xc5\xa1anja, ki se nana\xc5\xa1a na \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno izra\xc5\xbeeno delav\xc4\x8devo prisotnost na delovnem mestu, kljub temu, da bi bili upravi\xc4\x8deni do bolni\xc5\xa1kega dopusta v zadnjih 12 mesecih. Kolikokrat se mora tovrstno dejanje ponoviti, da gre za prezentizem, pa se je razlikovalo od raziskave do raziskave: nekateri so kot mejo vzeli vsaj dvakratno pojavitev, drugi ve\xc4\x8dkratno in podobno. Tovrstni na\xc4\x8din merjenja ne omogo\xc4\x8da natan\xc4\x8dne ocene prezentizma.\n_START_SECTION_\nUkrepi za zmanj\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogosteje se omenja analize zdravstvenih stanj za posamezno podjetje in na podlagi tega izdelani ustrezni izobra\xc5\xbeevalni programi za obvladovanje specifi\xc4\x8dnih bolezni, ki se pojavljajo. Pomembna je tako prevencija in osve\xc5\xa1\xc4\x8danje zaposlenih o obvladovanju stresa, zdravem na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja ter varnosti na delovnem mestu, prav tako pa se morajo tudi delodajalci zavedati vplivov prezentizma in stro\xc5\xa1kov, ki jih povzro\xc4\x8da. Zato je zelo pomembna organizacijska kultura in na\xc4\x8din upravljanja s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi viri, saj se tako zagotovi ustrezna izobra\xc5\xbeenost zaposlenih in skrb delodajalcev za zni\xc5\xbeanje stro\xc5\xa1kov prezentizma (npr. programi za zdravje, pomo\xc4\x8d zaposlenim z zdravstvenimi te\xc5\xbeavami pri vra\xc4\x8danju na delo po bolezni, investicije v zdravstvene preglede in podobno). Podobno omenja tudi HERO (Health Enhancement Research Organization, 2012), ki ugotavlja, da je klju\xc4\x8dno oblikovanje strategij upravljanja z zdravjem, kjer bo delavec aktivno vklju\xc4\x8den in bodo prisotne spodbude ter podpora za vzdr\xc5\xbeevanje in izbolj\xc5\xa1anje zdravja. Vse bolj se namre\xc4\x8d ka\xc5\xbee, da programi, ki so namenjeni ohranjanju zdravja, lahko vplivajo na zmanj\xc5\xa1anje prezentizma.\n_START_SECTION_\nUgotovitve v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV najve\xc4\x8dji meri je prezentizem prisoten med zaposlenimi z ni\xc5\xbejim dohodkom, pogost pa je tudi med strokovnimi in vodstvenimi delavci. Najve\xc4\x8dkrat se zaposleni za prihajanje na delovno mesto, kljub bolezni, odlo\xc4\x8dijo zaradi strahu pred zni\xc5\xbeanjem pla\xc4\x8de ali odvzemom ugodnosti in bojazni, da se bo v njihovi odsotnosti delo preve\xc4\x8d nakopi\xc4\x8dilo oziroma, da njihovih obveznosti ne more prevzeti nih\xc4\x8de drug (npr. vodenja). Prihod bolnega delavca na delo lahko vpliva tudi na sodelavce (npr. \xc5\xa1irjenje nalezljivih bolezni ali obremenjevanje drugih z osebnimi problemi), kar vodi v zmanj\xc5\xa1anje njihove u\xc4\x8dinkovitosti. A. Kanjuo Mr\xc4\x8dela in Ignjatovi\xc4\x87 (2012) navajata, da slovenski delavci, v primerjavi s povpre\xc4\x8djem na ravni EU 27, delajo ve\xc4\x8d, do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8d negotovosti v zvezi z zaposlitvijo, so manj zadovoljni z delovnimi razmerami, absentizem je redkeje prisoten, ve\xc4\x8d pa je prezentizma. Ugotovljeno je bilo, da prostorska in \xc4\x8dasovna fleksibilnost delovnega \xc4\x8dasa nista glavna dejavnika vpliva na prezentizem, prav tako ne ambicioznost, saj posamezniki, ki imajo ob\xc4\x8dutek, da morajo biti nenehno prisotni na delovnem mestu ali opravljati nadure, ne prihajajo pogosteje na delo z zdravstvenimi te\xc5\xbeavami, kot zaposleni, ki tega ob\xc4\x8dutka nimajo. Podobno tudi varnost zaposlitve ni odlo\xc4\x8dilen dejavnik. Kot nepomembno pri prepre\xc4\x8devanja pojava prezentizma se je izkazalo izobra\xc5\xbeevanje na podro\xc4\x8dju zdravstva, brezpla\xc4\x8dna (ali subvencionirana) cepljenja, nudenje wellness programov ali drugi na\xc4\x8dini podpiranja zdravega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja zaposlenih. Preobremenjenost in ob\xc4\x8dutek zaposlenih, da se delo kopi\xc4\x8di in da morajo \xc5\xa1e veliko postoriti, pa posameznike pogosto vodi do ob\xc4\x8dutka, da ni \xc4\x8dasa, da bi bili odsotni, ne zaradi zdravstvenih, ne zaradi drugih (osebnih) razlogov).'