b'\n_START_ARTICLE_\nSpomenik na Buzlud\xc5\xbei\n_START_PARAGRAPH_\nSpominski dom bolgarske komunisti\xc4\x8dne partije, poznan kot spomenik na Buzlud\xc5\xbei, je zgradba na vrhu Buzlud\xc5\xbea v osrednji Bolgariji. Zgrajen je bil leta 1981 ob 90. obletnici osnovanja socialisti\xc4\x8dnega gibanja v dr\xc5\xbeavi. Spomenik je od konca komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima leta 1989 zapu\xc5\xa1\xc4\x8den in propada.\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nZa mesto spomenika je bil izbran vrh Had\xc5\xbei Dimitar (do 1942 imenovan Buzlud\xc5\xbea) v gorovju Stara planina, kjer je leta 1891 Dimitar Blagoev z drugimi socialisti skrivaj ustanovil prvo socialisti\xc4\x8dno gibanje v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Gradnja se je pri\xc4\x8dela 23. januarja 1974, ko je bil vrh zravnan z eksplozivom in s tem zni\xc5\xbean za 9 metrov (z 1441 na 1432 mnmv). Spomenik je zasnoval arhitekt Georgi Stoilov, nekdanji \xc5\xbeupan Sofije, strukture pa je izdelala ekipa pod vodstvom in\xc5\xbeenirja Dobromira Kolarova. Skupno je pri gradnji sodelovalo preko 6000 ljudi, porabljenih pa je bilo med drugim 70 000 ton betona, 3000 ton jekla in 40 ton stekla. Gradnja je stala okoli 25 milijonov bolgarskih levov (pribli\xc5\xbeno 56 milijonov dana\xc5\xa1njih evrov), pri \xc4\x8demer je bil del denarja zbran "s pomo\xc4\x8djo ljudstva" \xe2\x80\x93 z donacijami in prodajo prilo\xc5\xbenostnih po\xc5\xa1tnih znamk._NEWLINE_Sve\xc4\x8dana dvorana s hodniki, katere obliko so navdihnili rimski Panteon in znanstvena fantastika 1950. let, je \xc5\xa1iroka 60 metrov in visoka 20 metrov. Nanjo je vezan 70 metrov visok stolp, v katerega sta vgrajeni 12-metrski rde\xc4\x8di zvezdi iz sinteti\xc4\x8dnega rubinovega stekla. Stolp je bil pred\xc4\x8dasno dokon\xc4\x8dan leta 1977 z namenom obele\xc5\xbeitve 60. obletnice Oktobrske revolucije v Rusiji. _NEWLINE_Na zunanji strani se ob vhodu nahaja besedilo Internacionale. Notranje stene so bile okra\xc5\xa1ene z ro\xc4\x8dno izdelanimi mozaiki iz kobaltnega stekla, upodabljajo\xc4\x8dimi zgodovino Partije. Na eni od sten so bili upodobljeni portreti Friedricha Engelsa, Karla Marxa in Vladimirja Lenina ter na nasprotni portreti bolgarskih komunistov Todorja \xc5\xbdivkova, Dimitra Blagoeva in Georgija Dimitrova. Na obodnem hodniku so bili mozaiki izdelani iz proda, nabranega v bolgarskih rekah. Na stropu dvorane se je nahajal mozaik srpa in kladiva, obkro\xc5\xbeen s sloganom "Proletarci vseh de\xc5\xbeel, zdru\xc5\xbeite se!".\n_START_SECTION_\nOtvoritev\n_START_PARAGRAPH_\nSve\xc4\x8dana otvoritev spomenika je potekala 23. avgusta 1981 v prisotnosti najvi\xc5\xa1jih funkcionarjev Bolgarske komunisti\xc4\x8dne partije in voditelja Todorja \xc5\xbdivkova. _NEWLINE_Stavba je delovala kot muzej z brezpla\xc4\x8dnim vstopom; v osmih letih naj bi jo obiskalo ve\xc4\x8d kot dva milijona ljudi. Ob posebnih prilo\xc5\xbenostih je Bolgarska komunisti\xc4\x8dna partija dvorano uporabljala kot prizori\xc5\xa1\xc4\x8de dogodkov.\n_START_SECTION_\nPropadanje\n_START_PARAGRAPH_\nS koncem komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima v Bolgariji leta 1989 je bil spomenik zapu\xc5\xa1\xc4\x8den. Objekt je policija varovala \xc5\xa1e nekaj let, nakar se je za\xc4\x8delo njegovo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uni\xc4\x8devanje: ukradeni so bili bronasti kipi na vhodu, kovinski deli strehe in elektri\xc4\x8dna napeljava, uni\xc4\x8deni so bili nekateri mozaiki in zidovi. Zaradi vandalizma in naravnih vplivov so bili uni\xc4\x8deni \xc5\xa1tevilni elementi in mozaiki._NEWLINE_V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu spomenik privla\xc4\x8di \xc5\xa1tevilne turiste. Trenutno je objekt zaprt in vstop vanj prepovedan. Obstajajo pobude za njegovo obnovo in preureditev v obliki muzeja.'