b'\n_START_ARTICLE_\nFobija\n_START_PARAGRAPH_\nFobija (iz gr\xc5\xa1kega korena \xcf\x86\xcf\x8c\xce\xb2\xce\xbf\xcf\x82, ki pomeni strah) je vrsta anksiozne motnje, ki se izra\xc5\xbea kot mo\xc4\x8dan in vztrajen strah pred nekim predmetom, okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinami ali situacijo, ki se s \xc4\x8dasom pove\xc4\x8duje in je obi\xc4\x8dajno nesorazmeren z dejansko ogro\xc5\xbeenostjo. O fobiji govorimo, ko je strah tako intenziven, da \xc4\x8dloveku onemogo\xc4\x8da normalno opravljanje aktivnosti in ga ovira v vsakodnevnem delovanju. Zaradi fobije se prizadeti na dale\xc4\x8d izogiba tem predmetom, okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinam oziroma situacijam, kadar pa to ni mo\xc5\xbeno, se z njimi soo\xc4\x8da z velikim nelagodjem. Posledi\xc4\x8dno ima lahko te\xc5\xbeave pri opravljanju poklica ali v dru\xc5\xbebi. Fobije se diagnosticirajo kot mentalne motnje. V glavnem se delijo v tri ve\xc4\x8dje skupine: specifi\xc4\x8dne fobije, socialno fobijo in agorafobijo.\n_START_SECTION_\nSpecifi\xc4\x8dne fobije\n_START_PARAGRAPH_\nSpecifi\xc4\x8dne fobije predstavljajo intenziven in iracionalen strah pred specifi\xc4\x8dnim objektom ali situacijo. \xc4\x8ce oseba pride v stik s situacijo, ki pri njej vzbuja fobijo, lahko do\xc5\xbeivi pani\xc4\x8dni napad ali postane izjemno anksiozna. Pogosto posamezniki s specifi\xc4\x8dnimi fobijami do\xc5\xbeivljajo anksioznost \xc5\xbee ob sami misli na dolo\xc4\x8deno situacijo ali predmet. _NEWLINE_Oseba ima lahko ve\xc4\x8d kot eno specifi\xc4\x8dno fobijo. Ve\xc4\x8dina imen specifi\xc4\x8dnih fobij izvira iz latinskih ali gr\xc5\xa1kih poimenovanj, ki pa se le redko uporabljajo v diagnozah. Navadno zdravnik ali psiholog klasificira fobijo kot specifi\xc4\x8dno fobijo ter nato opi\xc5\xa1e objekt, ki se ga oseba boji.\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nKo oseba pride v stik z objektom ali s situacijo, ki se je boji, lahko do\xc5\xbeivlja "fight-or-flight" simptome, kot so npr.: povi\xc5\xa1an sr\xc4\x8dni utrip, tresenje, vrtoglavica, pospe\xc5\xa1eno ali ote\xc5\xbeeno dihanje in potenje. Intenziteta anksioznosti je odvisna od narave in lokacije stimulusa. Npr. pri osebi, ki ima fobijo pred pajki, bo stopnja ansioznosti odvisna od tega, kako dale\xc4\x8d stran se pajek nahaja, kako velik je ter ali se premika ali le stoji pri miru. \xc4\x8ce oseba ni v stiku z objektom, pred katerim ima fobijo, oz. \xc4\x8de o njem ne razmi\xc5\xa1lja, bo anksioznost odsotna. Drugim ljudem se vedenje posameznikov s fobijo navadno zdi iracionalno ali pretirano.\n_START_SECTION_\nVzroki za nastanek\n_START_PARAGRAPH_\nV mnogih \xc5\xa1tudijah so \xc5\xbeeleli odkriti glavni razlog za nastanek specifi\xc4\x8dnih fobij, vendar jim do sedaj \xc5\xa1e ni uspelo popolnoma razvozlati uganke. O vzrokih za nastanek fobij obstaja ve\xc4\x8d teorij. Ena od teorij predpostavlja, da imamo ljudje \xc5\xbee genetsko predispozicijo za strah pred dolo\xc4\x8denimi stvarmi in situacijami, ki so potencialno nevarne ali celo usodne, kot so npr. ka\xc4\x8de, insekti, vi\xc5\xa1ina in neurja. Fobije se lahko razvijejo tudi po kak\xc5\xa1ni travmati\xc4\x8dni izku\xc5\xa1nji (npr. nekdo se boji psov, ker ga je v preteklosti eden od njih ugriznil). Druga teorija je, da se strahu lahko nau\xc4\x8dimo od drugih. Posamezniki s specifi\xc4\x8dnimi fobijami imajo lahko tudi podedovano splo\xc5\xa1no nagnjenost k fobijam in anksioznosti, \xc4\x8deprav je nastanek neke specifi\xc4\x8dne fobije lahko bolj odvisen od posameznikove lastne izku\xc5\xa1nje in okolja._NEWLINE_Nekateri posamezniki omedlijo ob pogledu na kri, po\xc5\xa1kodbe, injekcije, ali ko dajo kri pri zdravniku. Glede tak\xc5\xa1nih primerov \xc5\xa1e dandanes potekajo debate o tem ali tak\xc5\xa1ne reakcije spadajo v kategorijo fobij ali ne. Veliko posameznikov v zgoraj opisanih primerih namre\xc4\x8d pred omedlevico ne do\xc5\xbeivi anksioznosti. Reakcije v tak\xc5\xa1nih primerih zato strokovnjaki uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v posebno kategorijo. Nekateri posamezniki do\xc5\xbeivljajo simptome fobije, drugi pa imajo abnormalno mo\xc4\x8dno nevrolo\xc5\xa1ko reakcijo na po\xc5\xa1kodbe oz. na gro\xc5\xbenje pred po\xc5\xa1kodbami in zato omedlijo.\n_START_SECTION_\nStrah pred delovnim mestom\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina odraslih posameznikov dojema slu\xc5\xbebo kot pomemben del njihovega vsakdanjega \xc5\xbeivljenja. V slu\xc5\xbebi ljudje obi\xc4\x8dajno pre\xc5\xbeivijo kar tretjino svojega dne, zaradi \xc4\x8desar pa ima lahko delovno mesto vpliv tudi na posameznikovo du\xc5\xa1evno stanje. Du\xc5\xa1evne motnje, ki so povezane z delovnim okoljem, v dana\xc5\xa1nji dru\xc5\xbebi pridobivajo vse ve\xc4\x8d pozornosti, predvsem zaradi dolgih bolni\xc5\xa1kih odsotnosti, ki jih povzro\xc4\x8dajo kroni\xc4\x8dna obolenja._NEWLINE_Strah pred delovnim mestom je ena od specifi\xc4\x8dnih fobij, ki predstavlja strah pred samim delovnim okoljem, zaradi \xc4\x8desar se mu oseba izogiba. Kadar se delovnemu okolju posameznik ne more izogniti, oz. ko oseba le razmi\xc5\xa1lja o delovnem mestu, ob\xc4\x8duti simptome tesnobnosti, kot so npr.: ob\xc4\x8dutek ogro\xc5\xbeenosti in nevarnosti, pospe\xc5\xa1eno bitje srca, potenje, bole\xc4\x8dina v prsih ipd. Strah pred delovnim mestom se lahko pojavi kot sekundarni simptom, ki izhaja iz katere druge konvencionalne du\xc5\xa1evne motnje, lahko pa se ka\xc5\xbee kot samostojna du\xc5\xa1evna motnja, ki se izra\xc5\xbea \xc5\xa1e s kak\xc5\xa1no drugo anksiozno motnjo, povezano z delovnim mestom (npr. posttravmatska stresna motnja, vezana na delovno okolje, specifi\xc4\x8dna in nespecifi\xc4\x8dna socialna fobija, vezana na delovno okolje, situacijska fobija, vezana na delovno okolje idr.).\n_START_SECTION_\nSocialna fobija ali socialna anksioznost\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna fobija prestavlja neizmeren strah pred javnim osramo\xc4\x8denjem oz. pred tem, da bi bil posameznik obsojan s strani drugih v neki socialni situaciji. Paziti moramo, da socialne anksioznosti ne ena\xc4\x8dimo s pla\xc5\xa1nostjo, saj socialna fobija predstavlja veliko intenzivnej\xc5\xa1i strah pred socialnimi situacijami. Avtorji ugotavljajo, da ima socialna fobija genetsko podlago, lahko pa se otroci socialne fobije tudi nau\xc4\x8dijo od star\xc5\xa1ev preko socialnega u\xc4\x8denja. Na razvoj socialne fobije pa lahko vplivajo tudi okolje ter razne negativne socialne izku\xc5\xa1nje, kot so npr. spolne zlorabe, konflikti s fizi\xc4\x8dnimi obra\xc4\x8duni ter druge negativne socialne izku\xc5\xa1nje._NEWLINE_Poznamo dve obliki socialne fobije: specifi\xc4\x8dna in nespecifi\xc4\x8dna socialna fobija. O nespecifi\xc4\x8dni socialni fobiji govorimo takrat, ko so anksiozne in fobi\xc4\x8dne reakcije pri posamezniku prisotne skoraj v vsaki situaciji, kjer se mora javno izpostaviti. O specifi\xc4\x8dni socialni fobiji pa govorimo takrat, ko oseba do\xc5\xbeivlja anksioznost le v stiku z dolo\xc4\x8denimi osebami (npr. s to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denim sodelavcem ali nadrejenim). Specifi\xc4\x8dna socialna fobija je skoraj dvakrat bolj pogosta v populaciji kot nespecifi\xc4\x8dna. Specifi\xc4\x8dna socialna fobija, vezana na delovno mesto pomeni strah pred specifi\xc4\x8dnimi sodelavci in klienti oz. strah pred interakcijo z njimi. Tovrstna socialna fobija je pogosto povezana z \xc2\xbbmobbingom\xc2\xab\xc2\xa0na delovnem mestu. Nespecifi\xc4\x8dna socialna fobija pa je strah pred nastopanjem pred sodelavci in pred tem, da ga sodelavci opazujejo pri delu ter pred interakciji s sodelavci na splo\xc5\xa1no.\n_START_SECTION_\nAgorafobija\n_START_PARAGRAPH_\nAgorafobija, ali tudi strah pred strahom, je ena od anksioznih motenj, pri kateri so simptomi vezani na strah pred situacijami, iz katerih bi bilo te\xc5\xbeko pobegniti, \xc4\x8de bi oseba do\xc5\xbeivela pani\xc4\x8dni napad. Tak\xc5\xa1na okolja so npr. dvigalo, javna prevozna sredstva, velike mno\xc5\xbeice ljudi, mostovi, kina, trgovine ipd. Oseba z agorafobijo se tak\xc5\xa1nih situacij sku\xc5\xa1a izogibati oz. potrebuje ob sebi spremljevalca. Posameznik se navadno boji pre\xc5\xbeivljanja \xc4\x8dasa sam v okolju, kjer je veliko ljudi, velikih prostorov ali majhnih prostorov, osramo\xc4\x8denja, izgube nadzora na javnih mestih, biti opazovan ter pani\xc4\x8dnih napadov, ki bi lahko ogro\xc5\xbeali njegovo \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Poleg zgoraj navedenih strahov oseba z agorafobijo lahko ob\xc4\x8duti \xc5\xa1e razdra\xc5\xbeljivost, ob\xc4\x8dutek, da njegovo telo in okolje nista resni\xc4\x8dna, izlo\xc4\x8denost iz dru\xc5\xbebe in nemo\xc4\x8d. Nekateri posamezniki tudi postanejo pretirano odvisni od drugih ali pa za dalj \xc4\x8dasa ne upajo zapustiti doma. Agorafobija se razvije pri tretjini pacientov s pani\xc4\x8dno motnjo. Raz\xc5\xa1irjenost variira od 0,6 do 6 odstotkov, od tega \xc5\xbeenske obolevajo dvakrat do trikrat pogosteje kot mo\xc5\xa1ki zaradi ve\xc4\x8dje ob\xc4\x8dutljivosti \xc5\xbeensk na strah (vi\xc5\xa1ja nevroti\xc4\x8dnost kot osebnostna poteza).\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nTelesni simptomi, ki se navadno pojavljajo pri agorafobiji so bole\xc4\x8dine v prsih, vrtoglavica, pospe\xc5\xa1eno bitje srca, plitvo dihanje, znojenje, tresenje, slabost, intervali vro\xc4\x8dice in hladu idr. Posamezniki, ki poleg same agorafobije do\xc5\xbeivljajo tudi pani\xc4\x8dne napade, imajo lahko veliko te\xc5\xbeav tako v doma\xc4\x8dem okolju kot tudi v \xc5\xa1oli ali na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1i na\xc4\x8din zdravljenja je psihoterapija, kjer se posameznik redno sestaja s terapevtom, kar klientu omogo\xc4\x8da, da odprto spregovori o svojih strahovih. Psihoterapija se lahko izvaja tudi v kombinaciji z zdravili za optimalno u\xc4\x8dinkovitost, vendar pa je to kratkotrajna re\xc5\xa1itev s katero prenehamo, ko se je oseba sposobna soo\xc4\x8diti s svojimi strahovi in anksioznostjo. Najpogostej\xc5\xa1a oblika terapije je kognitivno-vedenjska terapija. Tovrstna terapija pomaga posamezniku razumeti njegova izkrivljena ob\xc4\x8dutja in poglede glede agorafobije. Prav tako je kognitivno-vedenjska terapija koristna pri u\xc4\x8denju posameznika strategij, ki mu pomagajo premagovati stresne situacije tako, da nekonstruktivne misli nadomestijo s konstruktivnimi mislimi, s \xc4\x8demer posameznik dobi ob\xc4\x8dutek nadzora nad \xc5\xbeivljenjem. Podobno kot pri specifi\xc4\x8dnih fobijah se tudi pri agorafobiji uporablja terapija z izpostavljanjem. Na tak na\xc4\x8din se oseba postopoma znebi svojega strahu.\n_START_SECTION_\nRazlike med strahom in fobijami\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilne raziskave so preu\xc4\x8devale razlike med strahom in fobijami. Raziskovalci so odkrili nekaj pomembnih razlik: posamezniki s fobijo bodo do\xc5\xbeivljali strah, tudi v situaciji, ki zanje ni neposredno ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8da; prav tako posamezniki s fobijo ob\xc4\x8dutijo strah, ne samo v situacijah, ko so z objektom fobije soo\xc4\x8deni, ampak tudi v situacijah, ko o tem objektu samo sli\xc5\xa1ijo neko informacijo.'