b"\n_START_ARTICLE_\nLawrence Venuti\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in kariera\n_START_PARAGRAPH_\nLawrence Venuti se je rodil v Filadelfiji. Maturiral je na Temple University. Dolgo \xc4\x8dasa je \xc5\xbeivel v New Yorku, kjer je leta 1980 doktoriral iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine na univerzi Columbia. Istega leta je prejel nagrado renato poggioli za italijanski prevod romana Barbare Alberti z naslovom Delirium._NEWLINE_Venuti je trenutno profesor angle\xc5\xa1\xc4\x8dine na Temple University. Prav tako je kot gostujo\xc4\x8di profesor predaval na razli\xc4\x8dnih univerzah: Penn (University of Pennsylvania), Princeton, Columbia, University of Trento, University of Mainz, Bernard College in Queen's University Belfast._NEWLINE_Je \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kega oziroma svetovalnega odbora Reformation: The Journal of the Tyndale Society, The Translator: Studies in Intercultural Communication, TTR: Traduction, Terminologie, Redaction, Translation Studies, Target: An International Journal of Translation Studies in Palimpsestes. Urejal je posebne izvode \xc4\x8dastnikov posve\xc4\x8dene prevodu in manj\xc5\xa1inam (The Translator , leta 1998) ter prevodu likrike (Translation Studies, leta 2011). Njegovi prevajalski projekti so prejeli \xc5\xa1tevilne nagrade in podporo PEN American Center (1980), italijanske vlade (1983), The National Endownement for the Arts (NEA) (1983, 1999) in The National Endownement for the Humanities (NEH) (1989). Leta 1999 je predaval o prevodoslovju na University of Victoria v \xc5\xa0paniji._NEWLINE_Leta 2007 je prejel nagrado Guggenheim Fellowship za svoj prevod poezije in proze Giovannija Pascolija.\n_START_SECTION_\nMisli in vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nVenuti se je osredoto\xc4\x8dil na teorijo in prakso prevajanja. Velja za eno najizrazitej\xc5\xa1ih figur moderne teorije prevajanja in pogosto zagovarja stali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se precej razlikujejo od ve\xc4\x8dine teoretikov. Kritiziral je dejstvo, da je prevajalec prepogosto nevidna figura. S prevajalsko kritiko se ukvarja \xc5\xbee od za\xc4\x8detka svoje kariere._NEWLINE_Njegovo klju\xc4\x8dno delo The translator's Invisibility: A History of Translation je ob objavi spro\xc5\xbeilo \xc5\xa1tevilne debate. V knjigi govori (svoji) teoriji, da so\xc2\xa0\xc2\xbbudoma\xc4\x8dene prakse\xc2\xab\xc2\xa0znotraj slu\xc5\xbebe in dru\xc5\xbebe prispevale k prevajal\xc4\x8devi nevidnosti v prevodih. Venuti trdi, da legalne in kulturne omejitve povzro\xc4\x8dajo, da je\xc2\xa0\xc2\xbbzvesta interpretacija delno definirana s strani iluzije prosojnosti\xc2\xab. Iz tega sledi da bodo potujitveni, eksperimentalni prevodi verjetno dele\xc5\xbeni opozicije s strani zalo\xc5\xbenikov in velikega procenta anglofonskih bralcev, ki berejo zato in tako, da bi prebrano takoj razumeli. To vodi v ozra\xc4\x8dje, v katerem je t. i. teko\xc4\x8dnost prevoda najpomembnej\xc5\xa1a kvaliteta, vsaka odtujitev ali druga\xc4\x8dnost pa je namerno izbrisana v manifestaciji egocentri\xc4\x8dnega nasilja. Kot re\xc5\xa1itev problema Venuti ponuja stategijo potujitve, ki cilja k po\xc5\xa1iljanju bralca v tujino namesto, da pripelje avtorja nazaj domov, kar se zgodi, kadar je prevod udoma\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nThe Translator's Invisibility: A History of Translation\n_START_PARAGRAPH_\nKnjiga opisuje zgodovino predavanja od 17. stoletja od dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa. Venuti z besedo\xc2\xa0\xc2\xbbnevidnost\xc2\xab\xc2\xa0opisuje prevajal\xc4\x8devo stanje in delovanje v sodobni anglo-ameri\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi. Nana\xc5\xa1a se na dva fenomena: iluzijo govora, ki jo prevajalec dose\xc5\xbee z manipulacijo angle\xc5\xa1\xc4\x8dine ter na\xc4\x8din branja in ocenjevanja prevodov, ki \xc5\xbee dolgo prevladuje v VB, ZDA ter tudi drugih kulturah. Slednji se v veliki meri osredoto\xc4\x8da na teko\xc4\x8dnost in lahkotnost branja besedila in ugotavlja ali je razvidno, da gre za prevod ali pa prevod ustvarja videz originala. Iluzija prosojnosti je posledica prevajal\xc4\x8devega truda da zagotovi u\xc4\x8dinek teko\xc4\x8dega govora in s tem lahkotno branje. Ta iluzija prikriva \xc5\xa1tevilne pogoje, pod katerimi je prevod nastal. Prvi pogoj je prevajal\xc4\x8devo nujno posredovanje v prevod. Ve\xc4\x8dja je teko\xc4\x8dnost prevoda, nevidnej\xc5\xa1i je prevajalec in vidnej\xc5\xa1i avtor besedila ter sporo\xc4\x8dilo, ki ga ta \xc5\xbeeli prenesti. Ocene kritikov ka\xc5\xbeejo, da je ve\xc4\x8dina komentarjev vezanih na teko\xc4\x8dnost, medtem ko so zanemarjena nekatera druga vpra\xc5\xa1anja (morda pomembnej\xc5\xa1a) vezana na to\xc4\x8dnost prevoda, kdo je ciljna publika, kak\xc5\xa1na je ekonomi\xc4\x8dna vrednost prevoda na trenutnem tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du, kak\xc5\xa1na je povezava z literarnimi trendi v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini in kak\xc5\xa1no mesto ima prevod v prevajal\xc4\x8devi karieri."