b'\n_START_ARTICLE_\nVizigotsko kraljestvo\n_START_SECTION_\nFederalno kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 407-409 so germanski Vandali z zavezniki Alani in Svebi vdrli preko zamrznjenega Rena in osvojili Iberski polotok. Vizigoti pod Alarikom I. (vladal 395\xe2\x80\x93410) so leta 410 opusto\xc5\xa1ili Rim in ujeli Galo Placidijo, sestro zahodnega rimskega cesarja Honorija._NEWLINE_Vizigotski kralj Ataulf (vladal 410-415) je naslednjih nekaj let pre\xc5\xbeivel v rimski Galiji in Hispaniji. Diplomatsko je izigraval konkuren\xc4\x8dne germanske in rimske generale in leta 413 osvojil Narbonne in Toulouse. Po poroki z Galo Placidijo ga je cesar Honorij najel za pomo\xc4\x8d pri ponovnem vzpostavljanju rimske oblasti v Hispaniji, ki so jo zasedli Vandali, Alani in Svebi._NEWLINE_Honorij je leta 418 svoje vizigotske federate pod kraljem Valijem (vladal 415-419) nagradil s podelitvijo ozemlja in dovoljenjem za naselitev v dolini Garone v Akvitanski Galiji. Naselitev je potekala verjetno v skladu s pravili, ki so veljala za odslu\xc5\xbeene rimske vojake (hospitalitas). Vizigotsko ozemlje sprva ni bilo prav veliko, imeli pa so pravico do pobiranja davkov v regiji._NEWLINE_Vizigoti s prestolnico v Toulousu, ki so bili de facto neodvisni, so se kmalu za\xc4\x8deli \xc5\xa1iriti na ozemlje \xc5\xa1ibkega Rimskega cesarstva. Pod Teodorikom I. (vladal 418-451) so leta 425 in 430 napadli Arles in leta 436 Narbonne. Njihovo prodiranje je ustavil Flavij Ecij in jih s pomo\xc4\x8djo hunskih najemnikov leta 438 porazil. Leta 451 se je polo\xc5\xbeaj obrnil: Huni so napadli Galijo in Teodorik se je zdaj skupaj z Ecijem bojeval proti Atili v bitki na Katalunskih poljih. Atila je bil pora\xc5\xbeen, Teodorik pa je v bitki padel._NEWLINE_Do leta 454 so Vandali osvojili severno Afriko, Svebi pa so zasedli ve\xc4\x8dino Iberskega polotoka, zato je rimski cesar Avit poslal Vizigote v Hispanijo. Teodorik II. (vladal 453-466) je napadel in leta 456 v bitki ob reki Orbigo porazil svebskega kralja Rehiarja in zatem izropal svebsko prestolnico Bracaro Augusto (Braga, Portugalska). Goti so brez milosti opusto\xc5\xa1ili tudi druga hispanska mesta in nekaj sveti\xc5\xa1\xc4\x8d, verjetno zaradi podpore svebskega klera njihovemu kralju, in pobili del prebivalstva. Teodorik II. je prevzel oblast v Betiki, Kartaginski Hispaniji in ju\xc5\xbeni Luzitaniji. Goti so za svoje zasluge leta 461 od cesarja Libija Severja dobil Narbonne, kar je med Galo-Rimljani v rimski vojski spro\xc5\xbeilo upor pod Egidijevim vodstvom. Severju zvesti del rimske vojske in Vizigoti so seobrnili proti upornim Galo-Rimljanom in \xc5\xa1ele leta 465 zatrli njihov upor.\n_START_SECTION_\nToulou\xc5\xa1ko kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 466 je vizigotski prestol zasedel najmlaj\xc5\xa1i sin Teodorikov sin Evrik (vladal 466-486). Na oblast je pri\xc5\xa1el z umorom svojega starej\xc5\xa1ega brata Teodorika II. (vladal 453-466), ki je tudi sam postal kralj po umoru svojega starej\xc5\xa1ega brata Torismunda. Pod Evrikom so se Vizigoti za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti v Galijo in utrjevati svojo oblast v Hispaniji. Evrik se je ve\xc4\x8dkrat vojskoval s Svebi, ki so obdr\xc5\xbeali nekaj oblasti v Luzitaniji. Osvojil je velik del njihovega ozemlja in leta 469 zasedel Emerito Augusto (M\xc3\xa9rida). Vojskoval se je tudi z Zahodnim rimskim cesarstvom in leta 472 osvojil Tarakonsko Hispanijo, zadnji rimski branik v Hispaniji. Do leta 476 je raz\xc5\xa1iril svojo oblast do Rone in Loare, se pravi nad ve\xc4\x8dino ju\xc5\xbene Galije. Zasedel je tudi klju\xc4\x8dni rimski mesti Arles in Marseilles. Na svojih pohodih se je zana\xc5\xa1al na del galsko-rimske in hispansko-rimske aristokracije, iz katere je izhajalo nekaj njegovih generalov in guvernerjev._NEWLINE_Vizigotsko kraljestvo je bilo uradno priznano, ko je zahodnorimski cesar Julij Nepos (vladal 473\xe2\x80\x93480) sklenil zavezni\xc5\xa1tvo z Evrikom in mu v zameno za njegovo voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo in ozemlje v Provansi, vklju\xc4\x8dno z Arlesom in Marseillesom, podelil ozemlje ju\xc5\xbeno od Loare in zahodno od Rone. Ozemlje v Hispanjiji je ostalo pod de facto vizigotsko oblastjo. Po Odoakerjevi odstavitvi zadnjega rimskega cesarja Romula Avgusta je Evrih hitro ponovno osvojil Provanso, kar je Odoaker uradno potrdil z mednarodno pogodbo._NEWLINE_Do leta 500 je Vizigotsko kraljestvo s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Toulousu posedovalo Akvitansko in Narbonsko Galijo in ve\xc4\x8dino Hispanje z izjemo gali\xc5\xa1kega Svebskega kraljestva na severozahodu in majhnih ozemelj neodvisnih hispanskih ljudstev, na primer Baskov in Kantabrijcev. Evrikov sin Alarik II. (vladal 484\xe2\x80\x93507) je objavil nov sve\xc5\xbeenj zakonov, Breviarium Alarici, in sklical cerkveni zbor v Agdu._NEWLINE_Vizigoti so se nato sprli s Franki kralja Klodvika I. (vladal 481-511), ki je osvojil severno Galijo. Po kratki vojni s Franki je moral Alarik zatreti upor v Tarakonski Hispaniji, katerega je verjetno spro\xc5\xbeilo priseljevenje Vizigotov, ki so pred pod pritiskom Frankov umaknili v Hispanijo. Leta 507 so Franki ponovno napadli, tokrat skupaj z zavezniki Burgundi. Alarik II. je bil v bitki pri Vouill\xc3\xa9ju pri Poitiersu ubit in Franki so oplenili Toulouse. Vizigoti so do leta 508 izgubili ve\xc4\x8dino svojega ozemlja v Galiji. Obdr\xc5\xbeali so samo Septimanijo na njenem skrajnem jugu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0pansko arijansko kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Alarika II. je pri\xc5\xa1el na prestol njegov izvenzakonski sin Gezaleh (vladal 507 to 511), dokler ga ni v Barceloni napadel in premagal vladar Ostrogotskega kraljestva Teodorik Veliki in ga odstavil. Gezaleh je pobegnil in pregrupiral svojo vojsko in bil pri Barceloni ponovno pora\xc5\xbeen, ujet in usmr\xc4\x8den. Teodorik je za novega vizigotskega kralja imenoval svojega vnuka Amalrika (vladal 511-531), sina Alarika II.. Ker je bil Amalrik \xc5\xa1e otrok, je bila oblast v Hispaniji v resnici v rokah vizigotskega generala in regenta Tevdisa. Amalrik je prevzel oblast v svojem kraljestvu \xc5\xa1ele po Teodorikovi smrti leta 526. Njegova vladavina je trajala samo do leta 531, ko ga je pri Barceloni porazil in zatem usmrtil frankovski kralj Hildebert I.. Po njegovi smrti je vizigotski prestol zasedel Tevdis (vladal 531-548), ki je raz\xc5\xa1iril vizigotsko oblast proti jugu in bil po neuspeli invaziji v Afriko ubit. V vizigotski Hispaniji se je pod kraljem Agilom I. (vladal 549\xe2\x80\x93554) leta 549 za\xc4\x8dela dr\xc5\xbeavljanska vojna, ki je trajala pet let. Bizantinski cesar Justinijan I. je izkoristil prilo\xc5\xbenost in v Hispanijo poslal svojo vojsko in osvojil majhen obalni pas ju\xc5\xbene Hispanije, kjer je stanovil svojo provinco \xc5\xa0panijo. Agila so ubili, novi vizigotski kralj pa je postal njegov sovra\xc5\xbenik Atanagild (vladal 552-568). Atanagild je napadel Bizantince, vendar jih ni mogel izgnati iz ju\xc5\xbene \xc5\xa0panije in je moral uradno priznati njihovo nadoblast._NEWLINE_Naslednji vizigotski kralj je bil Leovigild (vladal 569-21. april 586). Bil je u\xc4\x8dinkovit vojskovodja, ki je utrdil vizigotsko oblast v \xc5\xa0paniji. V 570. letih se je na jugu vojskoval z Bizantinci in ponovno osvojil Kordobo. Vojskoval se je tudi s Svebi na severu in drugimi manj\xc5\xa1imi neodvisnimi ljudstvi, vklju\xc4\x8dno z Baski in Kantabrijci. Pomiril je severno \xc5\xa0panijo, popolno podjarmljenje njenih ljudstev pa mu ni uspelo. Ko je za sovladarja razglasil svojega sina Hermenegilda, je izbruhnila dr\xc5\xbeavljanska vojna. Hermenegild je bil prvi vizigotski kralj, ki je zaradi svojih tesnih vezi z Rimljani prestopil v katoli\xc5\xa1tvo. Po porazu v dr\xc5\xbeavljanski vojni leta 584 je moral v izgnanstvo. Leovigild je do konca svoje vladavine zdru\xc5\xbeil ves Iberski polotok, vklju\xc4\x8dno s Svebskim kraljestvom, katerega je osvojil leta 585 po svebski dr\xc5\xbeavljanski vojni, ki je izbruhnila po smrti kralja Mira. Leovigild je z dinasti\xc4\x8dnimi porokami vzpostavil prijateljske odnose s Franki, ki so med celotno njegovo vladavino mirovali. Bil je tudi prvi barbarski kralj, ki je ustanavljal nova mesta, med njimi Reccopolis in Victoriacum (Vitoria-Gasteiz, Baskija).\n_START_SECTION_\nKatoli\xc5\xa1ko Toledsko kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Leovigildov sin Rekared I. (vladal 586-601) postal kralj, je prestopil v katoli\xc5\xa1ko vero. Prestop je spro\xc5\xbeil nekaj nemirov, med katerimi je bil najbolj opazen upor arijanskega \xc5\xa1kofa M\xc3\xa9ride. Vse upore so zatrli. Rekared I. je odbil napad Frankov na severu in nato leta 589 predsedoval tretjemu cerkvenemu zboru v Toledu. Na zboru je razlasil svojo nicejsko veroizpoved in obsodil arijanstvo. Privzel je ime Flavij, dru\xc5\xbeinsko ime Konstantinske dinastije, in se razglasil za naslednika rimskih cesarjev. V Betiki se je vojskoval z Bizantinci, ki so proti njemu spro\xc5\xbeili novo ofenzivo._NEWLINE_Leta 601 je na prestol pri\xc5\xa1el Rekaredov sin Liuva II., katerega je leta 603 v zaroti odstavil vizigotski plemi\xc4\x8d Viterig (vladal 603-610). Od leta 610 do 631 se je zvrstilo ve\xc4\x8d kraljev, katerih vladavina se je pogosto kon\xc4\x8dala z njihovim umorom. V tem obdobju je bilo dokon\xc4\x8dno osvojeno bizantinsko ozemlje na jugu Iberskega polotoka, medtem ko se je vojna z Baski in Asturci na severu nadaljevala vse do konca obstoja Vizigotskega kraljestva._NEWLINE_Vsi kralji v tem obdobju, posebno Sizebud (vladal 612-621) so se ukvarjali z versko zakonodajo in sprejeli ve\xc4\x8d ostrih zakonov proti Judom, ki je mnoge Jude prisilila k prestopu v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Sizebud se je uspe\xc5\xa1no vojskoval z Bizantinci in osvojil ve\xc4\x8d njihovih mest, med njimi tudi M\xc3\xa1lago. Bizantince je dokon\xc4\x8dno porazil kralj Svintila (vladal 621\xe2\x80\x93631), ki je do leta 625 osvojil vse njihovo ozemlje na Iberskem polotoku. Svintila so leta 631 odstavili Franki in ga zamenjali s Sizenandom (vladal 631\xe2\x80\x93636)._NEWLINE_Nestabilnost kraljestva v tem obdobja bi lahko pripisali borbi za oblast med kralji in plemstvom. Versko zedinjenje je utrdilo politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d cerkve, ki se je izkazovala preko cerkvenih zborov v Toledu, in plemstva. Na \xc4\x8detrtem cerkvenem zboru, ki je bil sklican med kratkotrajnim Sizenandovim vladanjem leta 633, so kralja izob\xc4\x8dili in izgnali in ga zamenjali s Hintilo (vladal 636\xe2\x80\x93639). Cerkveni zbori so zdaj postali najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a institucija v vizigotski dr\xc5\xbeavi. Prevzeli so glavno vlogo pri odlo\xc4\x8danju o nasledstvu, tako da so kralja zdaj volili gotski plemi\xc5\xa1ki "senatorji" in cerkveni dostojanstveniki. Uzakonili so tudi svojo pravico do razprave v vseh posvetnih in politi\xc4\x8dnih zadevah, ki bi lahko vplivale na cerkev. Nazadnje so odlo\xc4\x8dili, da mora kralj umreti v miru in se mora po smrti razglasiti za sveto osebo, s \xc4\x8dimer so \xc5\xbeeleli kon\xc4\x8dati nasilje in umore kraljev, ki so se dogajali v preteklosti. Vsemu temu navkljub je pri\xc5\xa1lo do novega dr\xc5\xbeavnega udara v katerem so Hintila leta 639 odstavili. Na njegovo mesto je pri\xc5\xa1el kralj Tulga, ki je bil \xc5\xbee v tretjem letu vladanja odstavljen. Zbor je za novega kralja izvolil Hindasvinda (vladal 642\xe2\x80\x93653)._NEWLINE_Med njegovo vladavino in vladavino njegovega sina Rekesvinda (vladal 653\xe2\x80\x93672) so zbrali in leta 654 objavili najpomembnej\xc5\xa1i vizigotski zakonik Liber Iudiciorum. V zakoniku so bili zbrani zakoniki prej\xc5\xa1njih kraljev, na primer Breviarium Alarici Alarika II. in Leovigilda, in jim dodali mnogo novih zakonov. Zakonik je skoraj v celoti temeljil na rimskem pravu, v nekaterih redkih primerih tudi na starem germanskem pravu. Novi zakonik je veljal tako ta gotsko kot za \xc5\xa1pansko prebivalstvo, za katere je pred tem veljala razli\xc4\x8dna zakonodaja, in zamenjal vse stare zakonike. Med ukinjenimi starimi zakoni so bili tudi strogi zakoni proti Judom._NEWLINE_Iz Libra Iudiciorum je razvidno, da se je spremenil tudi sistem delitve na voja\xc5\xa1ko in civilno upravo, s \xc4\x8dimer so vojvode (duces provinciae) in grofi (comes civitatis) prevzeli ve\xc4\x8d odgovornosti, kot so jih imeli pred tem. Kraljevi slu\xc5\xbeabniki ali su\xc5\xbenji so lahko postali ugledni uradniki in imeli \xc5\xa1iroka upravna pooblastila. \xc5\xbdenske so lahko nasledile zemljo in plemi\xc5\xa1ki naslov in z njima razpolagale neodvisno od svojih zakonskih mo\xc5\xbe ali mo\xc5\xa1kih sorodnikov. \xc4\x8ce niso imele zakonitih naslednikov, so ju lahko z oporoko predale komurkoli. \xc5\xbdenske, starej\xc5\xa1e od \xc5\xa1tirinajst let, so lahko pri\xc4\x8dale pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem, po dvajsetem letu pa so se lahko svobodno poro\xc4\x8dale._NEWLINE_Hindasvind je okrepil svojo oblast na ra\xc4\x8dun plemstva in cerkve. Usmrtil je dal pribli\xc5\xbeno 700 plemi\xc4\x8dev in prisilil cerkvene dostojanstvenike, da so mu prisegli zvestobo. Na sedmem cerkvenem zboru v Toledu je uzakonil svojo pravico do izob\xc4\x8danja klerikov, ki so delovali proti njemu. Z zvija\xc4\x8do je za sovladarja razglasil svojega sina Rekesvinda, kar je spro\xc5\xbeilo nov neuspe\xc5\xa1en upor gotskega plemstva in Baskov. Rekesvind (vladal 653\xe2\x80\x93672) je sklical nov cerkveni zbor v Toledu, na katerem je omilil kazni za izdajo in potrdil pristojnost zbora za voljenje kraljev._NEWLINE_Rekesvindov naslednik Vamba (vladal 672\xe2\x80\x93680) je bil izvoljen kralj. Od samega za\xc4\x8detka vladanja se je soo\xc4\x8dal z upori v Tarakoniji in za\xc4\x8dutil potrebo po reformi armade. Sprejel je zakon, po katerem so morali pri obrambi kraljestva sodelovati vsi vojvode, grofi in drugi voja\xc5\xa1ki poveljniki in celo \xc5\xa1kofje. Za nesodelovanje so bile zagro\xc5\xbeene ostre kazni. Vamba so v krvavem dr\xc5\xbeavnem udaru odstavili._NEWLINE_Njegov naslednik kralj Ervig (vladal 680\xe2\x80\x93687) je sklical nov cerkven zbor in razveljavil Vambove ostre zakone, dolo\xc4\x8dbe v zvezi z armado pa so ostale v veljavi. Ervig je za svojega sovladarja izbral zeta Erviga, ki je kljub nasprotivanju toledskega \xc5\xa1kofa leta 693 sklical 16. toledski cerkveni zbor, na katerem so obsodili \xc5\xa1kofov upor. Na 17. zboru leta 694 so ponovno sprejeli ostre zakone proti Judom, domnevno zaradi zarote, in mnoge zasu\xc5\xbenjili, predvsem tiste, ki so izstopili iz kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Ervig je leta 698 za svojega sovladarja imenoval sina Vitica. O njegovem vladanju ni veliko znanega, razen tega, da je med njegovima sinovoma Ahilo in Ardom in kraljem Roderikom, ki je zasedel Toledo, izbruhnila dr\xc5\xbeavljanska vojna.\n_START_SECTION_\nMuslimanska osvojitev kraljestva\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 711 je Tarik ibn Zijad, berberski vazal guvernerja islamske Afrike Muse ibn Nusairja, s pribli\xc5\xbeno 7000 mo\xc5\xbemi napadel \xc5\xa0panijo. Kralj Roderik se je takrat na severu vojskoval z Baski. Muslimanski zgodovinarji, med njimi tudi Ibn Haldun, pripovedujejo legendo o iberskem plemi\xc4\x8du Julijanu, ki je v severni Afriki zaprosil muslimanskega voja\xc5\xa1kega poveljnika Tarika ibn Zijada za pomo\xc4\x8d pri strmogljavljenju kralja Roderika. Roderik ni bil samo tiran, ampak je tudi ugrabil in posilil Julinanovo h\xc4\x8derko. Konec julija je pri\xc5\xa1lo do bitke ob reki Guadalete v provinci C\xc3\xa1diz. Roderika je njegovo vojska izdala in pre\xc5\xa1la na nasprotnikovo stran. Roderik je v bitki padel. Muslimani so zatem skoraj brez odpora osvojili ve\xc4\x8dino ju\xc5\xbene \xc5\xa0panije in zasedli Toledo, kjer so usmrtili nekaj vizigotskih plemi\xc4\x8dev. Leta 712 je iz Afrike pri\xc5\xa1el guverner Ifrikije (Tunizija in zahodna Libija) Musa z armado 18.000 mo\xc5\xbe, v kateri je bil velik arabski kontingent. Leta 713 je osvojil M\xc3\xa9rido in za\xc4\x8del prodirati proti severu. Leta 714 osvojil Saragosso in Le\xc3\xb3n, kjer je \xc5\xa1e vladal kralj Ardo. Ko je Muso odpoklical kalif, je voja\xc5\xa1ko poveljstvo prevzel njegov sin Abd al-Aziz. Muslimani so do leta 716 osvojili ve\xc4\x8dino Iberskega polotoka, v letih 721 do 725 pa \xc5\xa1e Narbonsko Galijo. Uspe\xc5\xa1no upirala se je samo Asturija, kjer je vizigotski plemi\xc4\x8d Pelagij (Pelayo) s svojimi zavezniki Baski v bitki pri Covadongi leta 718 porazil muslimane. Upori so se nadaljevali tudi v Pirenejih in goratih predelih severne \xc5\xa0panije, ki za muslimanske oblastnike niso bili kdovekako zanimivi. Na jugu \xc5\xa0panije in Meseti Central v Kastilji so se naselili Berberi, ki so kristjanom na za\xc4\x8detku na splo\xc5\xa1no dopu\xc5\xa1\xc4\x8dali prakticirati njihovo vero, \xc4\x8deprav so bili po muslimanskih zakonih drugorazredni dr\xc5\xbeavljani.\n_START_SECTION_\nVizigotska naselja\n_START_PARAGRAPH_\nV Akvitaniji je bila ve\xc4\x8dina vizigotskih naselij ob reki Garoni med Bordeauxom in Toulousom. V \xc5\xa0paniji in na Portugalskem je bila ve\xc4\x8dina naselij ob reki Ebro, v okolici M\xc3\xa9ride, ob gornjem toku reke Douro, v Tierri de Campos, znani tudi kot Campi Gothorum v osrednji Kastilji in Le\xc3\xb3nu, Asturiji, Toledu in ob reki Tagus severno od Lisbone. Manj\xc5\xa1a naselja so bila tudi drugod po kraljestvu.\n_START_SECTION_\nUstanavljanje mest\n_START_PARAGRAPH_\nMed 5. in 8. stoletjem so nova mesta v zahodni Evropi ustanavljali edino Vizigoti. Po sodobnih \xc5\xa1panskih virih so ustanovili \xc5\xa1tiri mesta, po starih arabskih virih pa morda celo pet. Vsa mesta so bila ustanovljena za voja\xc5\xa1ke namene, tri od njih tudi za proslavitev zmage._NEWLINE_Prvo mesto, Reccopolis, je ustanovil Leovigild leta 578 po zmagi nad Franki v bli\xc5\xbeini vasi Zorita de los Canes. Imenoval ga je po svojem sinu Rekaredu. Zgrajeno je bilo po bizantinskem zgledu, imelo pala\xc4\x8dni kompleks in kovnico denarja. Mesto se je do 9. stoletja poru\xc5\xa1ilo._NEWLINE_Kmalu zatem je Leovigild po zmagi nad Baski ustanovil mesto Victoriacum. Dolgo \xc4\x8dasa se je domnevalo, da je Victoriacum predhodnik sedanje Vitorie, \xc4\x8detudi viri iz 12. stoletja omenjajo, da je Vitorio ustanovil San\xc4\x8do VI. Navarski._NEWLINE_Leovigildov sin z enakim imenom je okoli leta 600 ustanovil svoje mesto, ki ga Izidor Seviljski imenuje Lugo id est Luceo v Asturiji. Ustanovljeno je bilo po njegovi zmagi nad Asturci in Kantabrijci._NEWLINE_\xc4\x8cetrto in morda zadnje vizigotsko mesto je bilo Ologicus (ali morda Ologitis), ki ga je z baskovsko delovno silo leta 621 zgradil kralj Svintila kot utrdbo proti malo pred tem podjarmljenim Baskom. Mesto istovetijo s s sedanjim mestom Olite._NEWLINE_Peto vizigotsko mesto je Baiyara, morda sodobni Montoro. Geografska knjiga Kitab al-Rawd al-Mitar kot njegovega ustanovitelja omenja Rekareda.'