b'\n_START_ARTICLE_\nBogomir Dobovi\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomiral je iz metalurgije na ljubljanski Tehni\xc5\xa1ki fakulteti (1950) in prav tam tudi doktoriral (1956). Leta 1952 se je strokovno izpopolnjeval na In\xc5\xa1titutu za tehnologijo dr\xc5\xbeave Massachusetts in 1956 na In\xc5\xa1titutu Maxa Plancka v D\xc3\xbcsseldorfu. Leta 1958 je bil izvoljen za docenta, 1964 za izrednega in 1968 za rednega profesorja metalurgije na ljubljanski Fakulteti za naravoslovje in tehnologijo (FNT); v letih 1981\xe2\x88\x921983 je bil tudi dekan FNT. V raziskovalnem delu se je sprva posvetil uvajanju diferen\xc4\x8dne termi\xc4\x8dne metode v \xc5\xa1tudiju procesov v metalurgiji, nato pa teoriji metalur\xc5\xa1kih procesov, predvsem termodinamiki faznih ravnote\xc5\xbeij in faznih diagramov, termi\xc4\x8dni analizi, sistemati\xc4\x8dno opazoval strukturo in fizikalno kemijo staljenih \xc5\xbelinder ter termodinamiko in kinetiko fizikalnih in kemi\xc4\x8dnih procesov v metalurgiji. Sodeloval je z jugoslovanskimi raziskovalnimi ustanovami in metalur\xc5\xa1ko industrijo ter Visoko tehni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo v Trondheimu ter tehni\xc5\xa1ko univerzo v Clausthalu (Nem\xc4\x8dija). Objavil je preko 100 znanstvenih razprav in strokovnih \xc4\x8dlankov, opravil vrsto raziskav in izdelal ve\xc4\x8d elaboratov.'