b'\n_START_ARTICLE_\nPodkraljestvo R\xc3\xado de la Plata\n_START_SECTION_\nRazlogi za ustanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu zadnjih \xc5\xa1tirih \xc5\xa1panskih kraljev avstrijske hi\xc5\xa1e (Filip II, Filip III, Filip IV in Karel II.) je \xc5\xa1panska krona padla v hude finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave in kar nekajkrat bankrotirala. Po \xc5\xa1panski nasledstveni vojni je bil \xc5\xa1panski Imperij mo\xc4\x8dno oslabljen. Posledice vojn so bile nazadovanje proizvodne dejavnosti, pomanjkanje gospodarske vizije, izguba zlata in srebra zaradi piratov in tihotapcev, padec vrednosti \xc5\xa1panske valute in inflacija. Ko je burbonska hi\xc5\xa1a s Filipom V. stopila na oblast \xc5\xa1panskega Imperija, je izvedla vrsto centralisti\xc4\x8dnih reform, da bi stanje izbolj\xc5\xa1ala. Podkraljestvo R\xc3\xado de la Plata je bilo ustanovljeno zaradi potrebe po okrepitvi obrambe obmo\xc4\x8dij na najju\xc5\xbenej\xc5\xa1em delu Amerike. Podkraljestvo Peru se je razdelilo in Buenos Aires je postalo glavno mesto novega podkraljestva.\n_START_SECTION_\nVzpostavitev lokalnih samouprav\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi velikih razdalj med enim in drugim mestom se je leta 1782 uveljavil sistem lokalnih ali mestnih samouprav. Na ta na\xc4\x8din je bilo mogo\xc4\x8de obmo\xc4\x8dje u\xc4\x8dinkoviteje obvarovati, nadzorovati in zagotoviti njegov napredek. Te samouprave so bile v mestih Puno, La Paz, Cochabamba, Charcas, Potosi, Salta, C\xc3\xb3rdoba, Paragvaj in Buenos Aires.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detni projekti osamosvajanja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde vse od \xc4\x8dasa kolonizacije so se indijanci upirali \xc5\xa1panski nadvladi. Najbolj uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d upor je bila tako imenovana vojna guerra del Arauco med letoma 1598 in 1604, pri kateri je bilo v Chilu uni\xc4\x8denih ve\xc4\x8d mest. \xc5\xa0e celo XVIII stoletje je bilo izjemno burno na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Argentine in Urugvaja. Najpomembnej\xc5\xa1i upor pa je bil Tupac Amar\xc3\xbajev leta 1780. Upor je kmalu zrasel v osvobodilno gibanje proti \xc5\xa1pancem. Tupac Amar\xc3\xba je \xc5\xbeelel vzpostaviti inkovsko monarhijo. Njegov upor je bil zatrt, sam pa je bil mu\xc4\x8den in usmr\xc4\x8den leta 1781.\n_START_SECTION_\nVdori Angle\xc5\xbeev\n_START_PARAGRAPH_\nXVIII stoletje je bil \xc4\x8das boja za nadvlado nad Atlantskim oceanom. Buenos Aires je bila zaradi svoje strate\xc5\xa1ke lege vedno mamljiva za druge dr\xc5\xbeave. 25. junija 1806 so britanske ladje priplule v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Buenos Airesa in zasegle mesto. Santiago Liniers, francoski general v slu\xc5\xbebi \xc5\xa1panske vojske, je prevzel nalogo ponovne osvoboditve mesta. To je dosegel 45 dni kasneje. Liniers je bil imenovan Glavni voja\xc5\xa1ki poveljnik in je izvedel prestrukturiranje voja\xc5\xa1ke obrambe mesta. Leto kasneje se je izkazalo, da je dobro opravil svoje delo, saj so Buenos Aires uspe\xc5\xa1no ubranili pred Angle\xc5\xbee, ki so pred tem \xc5\xbee zavzeli glavno mesto Bande Oriental, Montevideo.\n_START_SECTION_\nRazpad podkraljestva\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1808 francoska vojska vkoraka v \xc5\xa0panijo in jo skoraj v celoti zase\xc5\xbee. \xc5\xa0panska kralja Karla IV in Ferdinanda VII ujamejo in zaprejo. Napoleon si na silo vzame prestol in ga kasneje preda svojemu bratu Josephu Bonapartu. To je privedlo do upore v mestih iberskega polotoka. Kriza \xc5\xa1panske monarhije leta 1808, je pustila dr\xc5\xbeavo brez vlade, ki bi bila splo\xc5\xa1no sprejeta, in je globoko vplivala na \xc5\xa1panske kolonije vse od podkraljestva Nueva Espa\xc3\xb1a do podkraljestva R\xc3\xada de la Plate. Manuel Belgrano je v parih stavkih opisal stanje v tedanjem podkraljestvu:_NEWLINE_\xc2\xbbNekateri menijo, da bi morali slediti metropoli, tudi \xc4\x8de bo priznala Napoleonovo dinastijo. Drugi menijo, da bi morali ustvariti republiko, tretji, da bi morala vlada slediti trenutnemu \xc5\xa1efu do vrnitve legitimnega vladarja Fernanda VII in \xc4\x8detrti pravijo, da bi morali priznati \xc5\xa1pansko infanto d. Carloto Joaquino, saj je regentka na\xc5\xa1ih domen. Vsi govorijo z razvnetim duhom in zdi se mi, da je to \xc5\xbee preblizu anarhije in opusto\xc5\xa1enja teh izvrstnih dr\xc5\xbeav.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_\xe2\x80\x94Manuel Belgrano, 1808._NEWLINE_Carlota Joaquina je bila sestra Fernanda VII. in \xc5\xbeena portugalskega prestolonaslednika. V tistem \xc4\x8dasu je bil sede\xc5\xbe portugalske monarhije v Riu de Janeiru. Leta 1808 mestni svet Buenos Airesa (\xc5\xa1p.: cabildo de Buenos Aires) izrekel zvestobo Ferdinandu VII, skupina intelektualcev, med katerimi je bil tudi Manuel Belgrano, pa je izrekel podporo Carloti Joaquini. Ti slednji so menili, da bi bilo sicer bolje ustanoviti republiko, vendar niso videli realne mo\xc5\xbenosti, da bi to izvedli. Ta kontrast antagonisti\xc4\x8dnih idej je bilo ideolo\xc5\xa1ko ozadje boja za osamosvojitev. Leta 1809 je \xc5\xa1panska monarhija \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d zamenjala podkralja. Baltasar Hidalgo de Cisneros je dobil neposredna navodila iz \xc5\xa0panije, da je potrebno ukiniti vsako misel, ki bi lahko pripeljala tamkaj\xc5\xa1nje ljudi, da bi si prizadevali za neodvisnost. Leta 1810 je padec Andalucie v \xc5\xa0paniji \xc5\xa1e bolj pod\xc5\xbegal misli o neodvisnosti. General Cornelio Saavedra, ko so ga vpra\xc5\xa1ali ali je \xc4\x8das za osamosvojitev, rekel: \xc2\xbbGospodje, zdaj pravim ne le to, da je \xc5\xbee \xc4\x8das, ampak tudi to, da ne smemo zgubiti niti ure.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nMajska revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nPodkralj Cisneros je po razglasitvi padca Andalucie sklical svet regentstva, kjer je dodelil funkcije novi vladi. Revolucionarji pa so sklenili, da je \xc4\x8das, da odstavijo oblast polotoka in stvari vzamejo v svoje roke. Sklicali so posvet upravnega odbora, ki je bil neodvisen od \xc5\xa1panske vlade Buenos Airesa. Tam so se dogovorili, da bodo zahtevali odprt posvet mestnega sveta (\xc5\xa1p. cabildo abierto). V ponedeljek 21. maja 1810 se je mno\xc5\xbeica sre\xc4\x8dala na trgu in tudi zahtevala od podkralja odprt posvet. Cisneros je pritrdil. 22. maja 1810 se je izvr\xc5\xa1il odprti posvet, kamor so pri\xc5\xa1li najuglednej\xc5\xa1i me\xc5\xa1\xc4\x8dani in vsak je lahko naglas izrazil svoje mnenje in izvedli so glasovanje. Dan kasneje so se\xc5\xa1teli glasove in dolo\xc4\x8dili, da mora podkralj kon\xc4\x8dati svoj mandat in da se dolo\xc4\x8di novo vlado. 24. maja se je nov Upravni odbor sestal pod vodstvom nekdanjega podkralja Cisnerosa. Domoljubi so to dojeli kot zavajanje, saj se je oblast le uradno preimenovala, ni pa bilo nobene dejanske spremembe v vladanju. Zato so se tisti ve\xc4\x8der sestali v hi\xc5\xa1i Nicolasa Rodrigueza Pe\xc3\xb1e, kjer so napisali seznam imen, ki naj bi naslednji dan sestavili nov Upravni odbor. 25. maja 1810 so narodnjaki na trgu brali podpise za potrditev seznama imen. Vdrli so v prostor, kjer se je sestajal Upravni odbor pod vodstvom Cisnerosa in zahtevali, da naj se ugodi pro\xc5\xa1nji ljudstva. Najvi\xc5\xa1ji uradnik je stopil na balkon in naglas prebral pro\xc5\xa1njo ter ljudstvo vpra\xc5\xa1al, \xc4\x8de je to njegova volja. Glasno vzklikanje je manifestiralo strinjanje ljudstva in takoj je starega Upravnega odbora zamenjal novi pod vodstvom Cornelia Saavedre.\n_START_SECTION_\nOsamosvojitev dr\xc5\xbeav podkraljestva R\xc3\xado de la Plata\n_START_PARAGRAPH_\nLeto 1810 je bil za\xc4\x8detek oblikovanja narodnih identitet in za\xc4\x8detek razlikovanja narodnosti ju\xc5\xbene Amerike. Po majski revoluciji druga obmo\xc4\x8dja v podkraljestvu zaradi ekonomskih in kulturnih razlik niso sledila zgledu Buenos Airesa. Poleg tega se je poznalo rivalstvo med Buenos Airesom in drugimi ve\xc4\x8djimi mesti podkraljestva. Leta 1813 se je podkraljestvo preimenovalo v Zdru\xc5\xbeene Province R\xc3\xada de la Plate. Bolivija se je osamosvojila s pomo\xc4\x8djo voja\xc5\xa1ke sile Peruja leta 1825. Paragvaj je leta 1811 ustanovil svet, neodvisen od Buenos Airesa in tako samostojno nadaljeval svojo pot. Osamosvojil se je leta 1813 z diktaturo Jos\xc3\xa9ja Gasparja Rodrigueza iz Francije. Montevideo, na obmo\xc4\x8dju Bande Oriental, je po majski revoluciji ostal zvest \xc5\xa1panski monarhiji. Leta 1821 se je priklju\xc4\x8dil portugalski monarhiji. Leta 1828 pa se je Urugvaj osamosvojil. S tem dogodkom izraz Zdru\xc5\xbeene Province R\xc3\xada de la Plate ni ve\xc4\x8d v uporabi. Argentinska Konfederacija se je ustanovila leta 1831. Leta 1853 pa se je odobrila ustava Republike Argentine.\n_START_SECTION_\nOrganizacija podkraljestva\n_START_PARAGRAPH_\nPodkralj je bil alter ego \xc5\xa1panskega kralja. Imel je svoje spremljevalce na podkraljevem dvoru in zastopal monarhijo na ozemlju, ki ji je vladal. Bil je hkrati guverner, glavni general in glavni predstavnik \xc5\xa1panske krone. Pri delu so mu pomagali mestne vlade ali cabildi, ki so bile zaprte skupine ljudi, ki pove\xc4\x8dini niso zastopale interese vseh dr\xc5\xbeavljanov, ampak le premo\xc5\xbenih me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Le najznamenitej\xc5\xa1i dr\xc5\xbeavljani so imeli volilno pravico. Slu\xc5\xbeba guvernerja je bila dosmrtna.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalstvo je bilo sestavljeno pove\xc4\x8dini iz potomcev \xc5\xa0pancev, ki so bili rojeni v Ameriki (imenovani criollos) pa tudi indijancev, temnopoltov, mestizov in mulatov. Najmanj pa je bilo priseljenih \xc5\xa0pancev iz Iberskega polotoka. Okoli leta 1810 je bilo v Potosiju 217.000 prebivalcev, v Santa Cruzu de la Sierri 180.000 in v Cochabambi 20.700. V Paraguaju so jih \xc5\xa1teli dobrih 94.000, v Buenos Airesu ve\xc4\x8d kot 70.000, v Cordobi 51.800 in v Tucumanu dobrih 23.000. Na obmo\xc4\x8dju Bande Oriental (ozemlje dana\xc5\xa1njega Urugvaja) pa so jih \xc5\xa1teli okrog 30.000.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo podkraljestva\n_START_PARAGRAPH_\nPo vzpostavitvi novega podkraljestva sta bili v ospredju dve gospodarski dejavnosti. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Buenos Airesu je postalo novo gospodarsko in politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Druga dejavnost pa je bilo rudarjenje v rudnikih zlata in srebra na obmo\xc4\x8dju Alto Peruja (Potos\xc3\xad, Atacama, Aullagas, Amayapampa, Capacisca in Choqueta). Proizvodnja rudnika v Potosiju se je pove\xc4\x8dala iz 6 milijonov pesov v letih 1711-1715 na 15 milijonov leta 1790. Kjub temu pa je bilo rudarstvo v tistih \xc4\x8dasih v dekadenci. Oblasti niso spodbujale rudarstva, na splo\xc5\xa1no se je zmanj\xc5\xa1evala ekstrakcija zaradi te\xc5\xbeav pri posojilih in zaradi indjancev, ki so rudarili po svoje. \xc5\xa0panski posestniki v Chayanti in Tariji so se ukvarjali s kmetovanjem in \xc5\xbeivino, bilo je tudi kar nekaj posestev z mlini, pridelovali pa so tudi bomba\xc5\xbe, sladkorni trs, ri\xc5\xbe in druge kmetijske pridelke. Raz\xc5\xa1irjeno je bilo tudi tkalstvo indjancev. V \xc4\x8dasu podkraljestva je vcvetela tudi ta obrt, ki so jo propagirale misijonarji. V krajih Cochamamba, Quillacollo in Tarata se je pove\xc4\x8dala pridelava bomba\xc5\xbenih tkanin iz novih polj v Arequipi in Tarapayi. Na obmo\xc4\x8dju med Alto Perujem in Buenos Airesom (Tucuman, Catamarca, La Rioja, Cordoba) so se ukvarjali predvsem z rejo mul (zaradi transporta), pa tudi s trgovanjem, saj so bila ta mesta ob pomembni trgovski poti Buenos Aires-Lima. Mendoza je pridelovala \xc5\xbeito in vzrejala \xc5\xbeivino. Pomembna pa je bila predvsem zaradi pridelovanje vina, s katerim je lahko zadovoljila potrebe celega podkraljestva. Leta 1776 je pridelala 34.350 litrov, leta 1788 pa 225.000 litrov vina. Podobno je bilo v mestu San Juan, kjer so pridelovali \xc5\xbeganje. Na obmo\xc4\x8dju Paraguaya in Misiones je bilo zna\xc4\x8dilno pridelovanje tobaka. Zna\xc4\x8dilna pa je bila pridelava yerbe mate in usnje vse od Paraguaya do Buenos Airesa. Ob reki R\xc3\xado de la Plata so se razvile ladjedelni\xc5\xa1ke dejavnosti, tesarstvo in prodaja lesa za gradnjo ladij.\n_START_SECTION_\nUredba o prosti trgovini iz leta 1778\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1778 je podkraljestvo R\xc3\xado de la Plata uveljavila uredbo o prosti trgovini, ki je kratkoro\xc4\x8dno pomagala pove\xc4\x8dati kraljevo zakladnico. V skladu s to uredbo so dovolili trgovanje med 14 pristani\xc5\xa1\xc4\x8di \xc5\xa0panije in 25 pristani\xc5\xa1\xc4\x8di v Ameriki. V podkraljestvu R\xc3\xado de la Plata je bilo teh pristani\xc5\xa1\xc4\x8d 5. V vseh pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih je bilo potrebno ustanoviti konzulate za trgovino, ki so spodbujali kmetijstvo in tovarne v Ameriki in tako \xc5\xa1iriti komercialni ladijski promet.'