b'\n_START_ARTICLE_\nMed strahom in dol\xc5\xbenostjo\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nBiv\xc5\xa1i partizan Rado po vojni prispe na osamelo doma\xc4\x8dijo, ki se nahaja med Vrhniko in Logatcem ter med Polhovim Gradcem in \xc5\xbdirmi. Gospodar doma\xc4\x8dije France Kozlev\xc4\x8dar in njegova \xc5\xbeena Micka sta ranjenemu Radu med osvobodilnim bojem nudila skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de pred belogardisti in Italijani. Kozlev\xc4\x8dar je do Rada sprva osoren, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je nanj pozabil, a kmalu ugotovi, da to ni res. Rado zakoncema razkrije, \xc4\x8demu je pri\xc5\xa1el. \xc5\xbdeli namre\xc4\x8d pisati o dogajanju med vojno od za\xc4\x8detka do konca, brez olep\xc5\xa1avanj krutih dogodkov. Kozlev\xc4\x8dar sprva ne \xc5\xbeeli obujati spominov na grozne \xc4\x8dase, a \xc4\x8dez \xc4\x8das popusti in za\xc4\x8dne s pripovedjo._NEWLINE_Kmet Kozlev\xc4\x8dar je med vojno partizanom nudil zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Nekega dne se proti svoji volji znajde v belogardisti\xc4\x8dni uniformi, od koder mu \xc4\x8dez kratek \xc4\x8das uspe pobegniti, a ga ta izku\xc5\xa1nja zaznamuje za vse \xc5\xbeivljenje. Na njegovo doma\xc4\x8dijo zahajajo partizani, Italijani, belogardisti, \xc4\x8detniki in Nemci. Njegova zavezanost partizanom ni ve\xc4\x8d tako trdna, kot je bila prej, in z \xc5\xbeeno postajata vedno bolj nevtralna ter se ne upata postaviti na nobeno stran. Pod streho sprejmeta ranjenega partizana in nekaj dni zatem se na Kozlev\xc4\x8darjevih vratih pojavijo \xc5\xa1e Italijani. Kozlev\xc4\x8dar ne ve, kaj naj stori, in ko se odlo\xc4\x8di partizanu pomagati pri pobegu, je prepozno. Partizan je ubit pred Kozlev\xc4\x8darjevo doma\xc4\x8dijo, kar spro\xc5\xbei v gospodarju ob\xc4\x8dutek krivde._NEWLINE_Kozlev\xc4\x8dar pre\xc5\xbeivlja hude notranje stiske, saj se spopada z vpra\xc5\xa1anjem, komu je dol\xc5\xbeen pomagati in komu ne. Najbolj ga je zaznamovala smrt partizana na njegovi doma\xc4\x8diji. Poleg tega pa se trudi ohraniti svojo zemljo in \xc5\xbeivljenje. Te\xc5\xbeko je bilo tudi njunim sova\xc5\xa1\xc4\x8danom. Omenja sosedo Tilko Babnik, ki se iz dninarske ko\xc4\x8de prebije do mesta u\xc4\x8diteljice, vendar ostane brez slu\xc5\xbebe in se uvrsti med revolucionarje, zaradi \xc4\x8desar jo preganjajo jugoslovanski oro\xc5\xbeniki. Tilko kasneje ubijejo Italijani v italijanskih zaporih. Njena mati Babnica z vnu\xc4\x8dko I\xc4\x8dko hodi od policije do policije, da bi izvedela, kaj se je zgodilo njeni h\xc4\x8deri. Od groze jo zadane kap in I\xc4\x8dko pod streho vzameta Kozlev\xc4\x8dar in njegova \xc5\xbeena, ki ne more imeti otrok._NEWLINE_Kozlev\xc4\x8dar pripoveduje tudi o partizanu Juletu in njegovi mami, ki sta zaradi Juletove izvoljenke An\xc4\x8de v slabih odnosih. Mati Korunka namre\xc4\x8d ne prenese, da bi bila v sinovem \xc5\xbeivljenju poleg nje prisotna \xc5\xa1e kak\xc5\xa1na \xc5\xbeenska. Jule je sicer po\xc5\xa1ten partizan, ki zapade v nevarno dru\xc5\xbebo \xc5\xa0tajerca Gada, katerega kasneje ubije, saj le ta ugrabi An\xc4\x8dko. Po umoru Jule dezertira med \xc4\x8detnike, kar \xc5\xa1e dodatno okrepi njegovo sovra\xc5\xa1tvo do Matev\xc5\xbea, ki je prav tako zagledan v An\xc4\x8dko. Medtem ko je Jule na begu, mu Matev\xc5\xbe s tovari\xc5\xa1i za\xc5\xbege hi\xc5\xa1o. V hi\xc5\xa1i je Juletova mama, ki v po\xc5\xbearu umre, Jule pa Matev\xc5\xbea vr\xc5\xbee v kra\xc5\xa1ki po\xc5\xbeiralnik. Omenjen je \xc5\xa1e zdravnik Zde\xc5\xa1ar, ki deluje na skrivaj in tvega lastno \xc5\xbeivljenje, da lahko pomaga ranjencem. Na kocnu zgodbe je njegova prevelika dobrota kaznovana, saj je obsojen na smrt._NEWLINE_Tudi ob koncu vojne Kozlev\xc4\x8dar ne najde ne miru in ne nekdanjega zadovoljstva, \xc4\x8deprav mu je uspelo obdr\xc5\xbeati zemljo in lahko \xc5\xa1e naprej kmetuje. Vojna ga je spremenila, a zaveda se, da mora vendarle najti mo\xc4\x8d za nadaljnje \xc5\xbeivljenje v novih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. \xc5\xa0e vedno ga obremenjujejo spomini iz vojne, ko ni vedel, ali bi izbral pogum ali zavest dol\xc5\xbenosti.\n_START_SECTION_\nKritika in literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x9eMedtem ko je ve\xc4\x8dina na\xc5\xa1e partizanske proze osnovana na konfrontaciji dveh ali ve\xc4\x8d bojujo\xc4\x8dih se strani, je v romanu Med strahom in dol\xc5\xbenostjo ta konfrontacija spremenjena v nasprotje med originalno, prabitno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko po\xc5\xa1tenostjo in med vojno trdoto, v kateri razum in srce nimata svojega mesta, navsezadnje pa tudi med voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8djo in neoboro\xc5\xbeenim civilom. Ta nasprotja so izdelana s finim posluhom za stvari in za objektivizacijo nasprotujo\xc4\x8dih si sil, ne da bi bilo pri tem prizadeto avtorjevo prepri\xc4\x8danje o smiselnosti in pravi\xc4\x8dnosti osvobodilnega boja.\xe2\x80\x9c(\xc5\xa0ifrer 1967: 1265)_NEWLINE_\xe2\x80\x9e\xc4\x8ce naj za dobro literaturo velja tista proza, ki se osredoto\xc4\x8da v usodnosti ene osebnosti, zraven tega pa z \xc5\xbeivljenjsko resni\xc4\x8dnimi potezami podaja \xc5\xa1ir\xc5\xa1i krog ljudi, usodno povezanih s to eno osebnostjo, potem je Grabelj\xc5\xa1ek tudi s te druge plati dosegel visoko stvariteljsko raven.\xe2\x80\x9c (\xc5\xa0ifrer 1967: 1265)_NEWLINE_\xe2\x80\x9eS tem da je fabula retrospektivno podo\xc5\xbeivljena, je roman nekoliko celo aktualiziran; kot da bi pisatelj hotel soo\xc4\x8diti hladno in neprizadeto sedanjost z usodnimi dogodki in dilemami izpred \xc4\x8detrt stoletja. In \xc4\x8de upo\xc5\xa1tevamo \xc5\xa1e lapidaren slog, poln naravnih kme\xc4\x8dkih podob in preprostih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih resnic, potem velja zaklju\xc4\x8diti, da roman Med strahom in dol\xc5\xbenostjo ni samo najbolj\xc5\xa1i dosedanji Grabelj\xc5\xa1kov tekst, ampak sodi lahko v sam vrh na\xc5\xa1e partizanske proze. Tako je avtorjeva oznaka ob naslovu, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je to kronika osamele doma\xc4\x8dije\xc2\xab, kar preskromna, saj tekst vsebuje ve\xc4\x8d lastnosti dobrega realisti\xc4\x8dnega romana: prepri\xc4\x8dljivo epsko silo, ustrezno \xc4\x8dasovno in prostorsko barvitost, smotrno organizacijo snovi in kon\xc4\x8dno tudi avtorjevo osebno izpoved.\xe2\x80\x9c (\xc5\xa0ifrer 1967: 1266)_NEWLINE_\xe2\x80\x9eGrabelj\xc5\xa1ek sku\xc5\xa1a v svojih delih ustvariti podobo resni\xc4\x8dne partizan\xc5\xa1\xc4\x8dine, zato, kjer se je dvignil nad tenden\xc4\x8dnost in \xc4\x8drnobelo slikanje, za\xc5\xbeivi prava stiska borca, kurirja, kmeta, ki do\xc5\xbeivlja v \xc4\x8dasu narodne ogro\xc5\xbeenosti hkrati svojo osebno stisko.\xe2\x80\x9c (Bavcon Potrata 1974: 21)_NEWLINE_\xe2\x80\x9eGrabelj\xc5\xa1kov roman Med strahom in dol\xc5\xbenostjo je brez dvoma tiha, posredna polemika s Kocbekovim Strahom in pogumom!\xe2\x80\x9c (Snoj 1987: 30)_NEWLINE_\xe2\x80\x9eV tem pisateljevem najob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1em romanu s podnaslovom Kronika neke doma\xc4\x8dije, ki sestavlja z romanoma Bole\xc4\x8dina (1973) in Nioba (1977) nekako trilogijo, se kot motor dogajanja razkriva ob\xc4\x8dutek bole\xc4\x8dine, kakr\xc5\xa1en se naseli v \xc4\x8dloveka, kadar le-ta zazna v sebi, da njegove lepe misli in zamisli ne najdejo potrdila v trdi resni\xc4\x8dnosti; tedaj najde junak v sebi mo\xc4\x8d, da sku\xc5\xa1a premagati zlo usodo.\xe2\x80\x9c (Jane\xc5\xbe 1992: 254)'