b'\n_START_ARTICLE_\nKaren Horney\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKaren Horney se je rodila 16. septembra 1885. Njen o\xc4\x8de, Brendt Wackels, je bil kapitan ladje in veren ter avtoritaren mo\xc5\xbe. Njena mama, Clotilde Wackels, pa je bila povsem druga\xc4\x8dna oseba - bila je 19 let mlaj\xc5\xa1a od svojega mo\xc5\xbea in precej bolj uglajena. Karen je imela tudi starej\xc5\xa1ega brata, ki mu je bilo prav tako ime Brendt in za katerega je zelo skrbela. Imela je tudi \xc5\xa1tiri starej\xc5\xa1e brate in sestre iz o\xc4\x8detovega prej\xc5\xa1njega zakona._NEWLINE_V dnevnikih, ki jih je Horney pisala kot mladostnica, je svojega o\xc4\x8deta opisala kot zelo krutega, ki je zahteval strogo disciplino in ki je njenega brata spo\xc5\xa1toval bolj od nje. A tako dojemanje o\xc4\x8deta v njej ni vzpobudilo ob\xc4\x8dutka zgro\xc5\xbeenosti ali \xc5\xbealosti, saj ji je o\xc4\x8de vseeno prina\xc5\xa1al darila iz tujih dr\xc5\xbeav. Kljub temu Horney ni \xc4\x8dutila o\xc4\x8detove naklonjenosti in se je bolj navezala na mamo, ki pa je leta 1904 skupaj z otroki zapustila svojega mo\xc5\xbea._NEWLINE_Ko je Karen imela devet let, je spremenila svoj pogled na \xc5\xbeivljenje. Postala je bolj ambiciozna in uporni\xc5\xa1ka. Menila je, da lepa ne bo nikoli in se zato odlo\xc4\x8dila, da bo usmerila energijo v svoje intelektualne sposobnosti, kljub temu da je bila v o\xc4\x8deh ve\xc4\x8dine ljudi zelo lepa._NEWLINE_Leta 1906 se je Karen vpisala na \xc5\xa1tudij medicine, \xc4\x8deprav to njenim star\xc5\xa1em ni bilo po volji. Univerza v Freiburgu je bila ena prvih univerz v Nem\xc4\x8diji, kjer so se lahko \xc5\xa1olale tudi \xc5\xbeenske. Leta 1908 se je Karen pre\xc5\xa1olala na univerzo v Gottingenu in nato \xc5\xa1e na univerzo v Berlinu), kjer je \xc5\xa1tudirala, dokler ni leta 1913 diplomirala. Med \xc5\xa1tudijem je spoznala Oscarja Horneyja, s katerim sta se leta 1909 poro\xc4\x8dila. Imela sta tri h\xc4\x8dere. Ena izmed njih, Brigitte Horney, je postala ena najbolj slavnih igralk v Nem\xc4\x8diji v obdobju nacizma._NEWLINE_Kot je morda napovedal Freud, se je poro\xc4\x8dila z mo\xc5\xa1kim, ki je bil podoben njenemu o\xc4\x8detu. Tudi Oscar je bil avtoritaren in bil strog s svojimi otroci. Karen je menila, da je taka vzgoja za otroke dobra in da spodbuja njihovo neodvisnost. \xc5\xa0ele mnogo let kasneje pa je spremenila svoj pogled na vzgojo otrok in mladostnikov.\n_START_SECTION_\nDelo in kariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1920 je za\xc4\x8dela predavati o psihoanalizi na In\xc5\xa1titutu za psihoanalizo v Berlinu._NEWLINE_Leta 1923 je Oscarju posel propadel, poleg tega pa je zbolel za meningitisom. Postal je \xc4\x8demeren in prepirljiv. Istega leta je umrl tudi njen brat zaradi plju\xc4\x8dne infekcije. Karen so vsi ti dogodki zelo potrli, zato so jo prevzemale samomorilske misli._NEWLINE_Leta 1926 se je s h\xc4\x8derkami odselila od mo\xc5\xbea in se nato \xc5\xa1tiri leta kasneje preselila v Brooklyn, ki je v tistem \xc4\x8dasu veljal za mesto intelektualcev. Tu se je dru\xc5\xbeila z znanstveniki. Med njimi sta bila tudi Erich Fromm in Harry Stack Sullivan, s katerim je imela intimno razmerje, ki pa se ni dobro kon\xc4\x8dalo._NEWLINE_V ZDA je najprej delala kot pomo\xc4\x8dnica direktorja \xc4\x8dika\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta za psihoanalizo (Chicago Institute for Psychoanalysis). Razvila je teorije o nevroti\xc4\x8dni osebnosti, ki so temeljile na izku\xc5\xa1njah, ki jih je pridobila kot psihoterapevtka. Leta 1937 je izdala delo Nevroti\xc4\x8dna osebnost dana\xc5\xa1nje dobe (The Neurotic Personality of our time), ki je bilo s strani bralcev zelo priljubljeno. Leta 1941 je postala dekanija Ameri\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta za psihoanalizo._NEWLINE_Zaradi odstopanja od Freudovih postavk je morala s polo\xc5\xbeaja odstopiti, a je kmalu za\xc4\x8dela pou\xc4\x8devati na fakulteti za medicino v New Yorku (New York Medical College). Bila je tudi urednica revije American Journal of Psychoanalysis._NEWLINE_U\xc4\x8dila in pisala je vse do svoje smrti leta 1952.\n_START_SECTION_\nTeorije\n_START_PARAGRAPH_\nHorney je svoje teorije razvila na podlagi osebnih izku\xc5\xa1enj, ki jih je pridobila, ko se je spopadala s svojimi te\xc5\xbeavami. Njena ideja o nevrozi in psihoanalizi, ki vklju\xc4\x8duje notranje konflikte velja za eno najbolj\xc5\xa1ih teorij na tem podro\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nTeorija o nevrozi\n_START_PARAGRAPH_\nNevroza je psihi\xc4\x8dno pogojena motnja, ki prizadene osebnostno strukturo, njeni bolezenski znaki na psihi\xc4\x8dnem in telesnem funkcionalnem podro\xc4\x8dju pa so neposredna posledica in simboli\xc4\x8dni izraz patogenega du\xc5\xa1evnega konflikta, ki ostaja zunaj zavesti. Posameznik ima torej te\xc5\xbeave z obvladanjem nekaterih psihosocialnih stresorjev iz okolja, na razvoj nevroze pa vplivajo tudi kulturni dejavniki. S to tezo je pri\xc5\xa1la v konflikt s Freudom, saj je menila, da je Freud ignoriral kulturne dejavnike. Karen Horney meni, da bodo v neki kulturi zboleli tisti posamezniki, ki se bodo morali zaradi neprijetnih izku\xc5\xa1enj v otro\xc5\xa1tvu, ki zajemajo ob\xc4\x8dutke izoliranosti, zani\xc4\x8dljiv odnos star\xc5\xa1ev, pomanjkanje topline in bli\xc5\xbeine ter nespo\xc5\xa1tovanje otrokovih potreb, mo\xc4\x8dneje spoprijeti s problemi in konflikti, zna\xc4\x8dilnimi za to kulturo, in ki jih ne bodo mogli re\xc5\xa1iti oz. jih bodo re\xc5\xa1ili le v nevrozi. Posameznik se pogosto znajde v tekmovalnih medosebnih odnosih, kjer mora biti ravno dovolj agresiven, a hkrati tudi po\xc5\xbertvovalen, nesebi\xc4\x8den in skromen. Ker je tekmovalnost polna sovra\xc5\xbenih napetosti, se zmanj\xc5\xa1ujejo posameznikove zmo\xc5\xbenosti, da bi ob\xc4\x8dutek varnosti do\xc5\xbeivel v ljubezni in prijateljstvu. Posameznikove mo\xc5\xbenosti za uspeh so omejene in zelo odvisne od kulturnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, ki posameznika z ni\xc4\x8demer ne spodbujajo k socialnem odnosu. Horney tudi meni, da je samouresni\xc4\x8devanje kon\xc4\x8dni \xc4\x8dlovekov cilj. Otroku je tudi dana mo\xc5\xbenost samouresni\xc4\x8devanja, ki pa mu jo lahko medosebni odnosi omogo\xc4\x8dijo. Pomanjkanje ljubezni, sovra\xc5\xa1tvo in odklanjanje pa bodo povzro\xc4\x8dili, da bo otrok svojo ustvarjalno energijo preusmeril v iskanje varnosti in razvijanje prisilnih obrambnih mehanizmom, z namenom da bi se izognil konfliktom in zmanj\xc5\xa1al tesnobo. Nevroti\xc4\x8dni razvoj osebnost vedno bolj oddaljuje od samouresni\xc4\x8ditve. Iz svojih izku\xc5\xa1enj je Horney poimenovala deset nevroti\xc4\x8dnih potreb, ki temeljijo na stvareh, za katere je menila, da jih vsi ljudje potrebujejo za uspeh v \xc5\xbeivljenju. Da je oseba nevroti\xc4\x8dna, zadostuje \xc5\xbee nekaj potreb.\n_START_SECTION_\nNeofreudizem\n_START_PARAGRAPH_\nHorney se je strinjala s \xc5\xa1tevilnimi Freudovimi stali\xc5\xa1\xc4\x8di, a je bila hkrati tudi kriti\xc4\x8dna do ve\xc4\x8d njegovih klju\xc4\x8dnih prepri\xc4\x8danj. Tako kot mnogi, ki so imeli druga\xc4\x8dna stali\xc5\xa1\xc4\x8da od Freuda, je tudi Horney menila, da spol in agresija nista glavni sestavni del za dolo\xc4\x8danje osebnosti. Horney je poudarjala, da ni biolo\xc5\xa1ka danost kako \xc4\x8dez \xc5\xbeivljenje (kot je trdil Freud), ampak so pomembne predvsem socialne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, v katerih se znajde posameznik._NEWLINE_Freud je poudarjal zavidanje penisa, Horney pa je zanikala pomen le-tega. Menila je tudi, da ljudje \xc5\xbeenskam zavidajo sposobnost rojevanja. Poleg tega je Horney menila, da ima Ojdipov kompleks vpliv na oba spola, medtem ko je Freud trdil da ima Ojdipov kompleks vpliv le na mo\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nFeministi\xc4\x8dna psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nKot ena prvih psihiatrin \xc5\xbeenskega spola je objavila tudi esej o tej psiholo\xc5\xa1ki disciplini. Med letoma 1922 in 1937 je napisala 14 takih esejev, ki jih je zdru\xc5\xbeila v knjigo Feminine Psychology. V eseju The Problem of Feminine Masochism, Horney izpostavlja, da kultura in dru\xc5\xbeba spodbuja \xc5\xbeenske k temu, da so odvisne od mo\xc5\xa1kih na podro\xc4\x8dju premo\xc5\xbeenja in ljubezni. Omenja tudi, da dru\xc5\xbeba na splo\xc5\xa1no precenjuje mo\xc5\xa1ke, \xc5\xbeenske pa dojema le kot objekte lepote.'