b'\n_START_ARTICLE_\nSutri\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSutri (latinsko Sutrium) je zasedal pomembno mesto v obrambi cestnega prehoda v Etruriji, kasnej\xc5\xa1a Via Cassia: Tit Livij ga opisuje kot enega od klju\xc4\x8dev Etrurije, Nepi na bi bilo drugo tako mesto. V roke Rimljanom je pri\xc5\xa1el po padcu Veia, nakar je bila tam ustanovljena Latinska kolonija; leta 386 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bila izgubljena, ponovno osvojena in rekolonizirana pa okoli leta 383. V letih 311-310 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so ag oblegali Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani, vendar ga niso zavzeli. Z Nepijem in desetimi drugimi latinskimi kolonijami je zavrnil pomo\xc4\x8d v drugi punski vojni leta 209 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Njegov pomen kot trdnjava pojasnjuje, po Festu rek Sutrium ire, ki pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbtistega, ki nekaj hitro in temeljito naredi\xc2\xab. To je navedeno v vojni 41 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, in je prejelo pod triumvirat kolonijo veteranov (Colonia coniuncta lulia Sutrina). Napisi ka\xc5\xbeejo, da je bil kraj neko\xc4\x8d pomemben v okviru cesarstva in se omenja kot zaseden od Langobardov._NEWLINE_Sutri je ohranil strate\xc5\xa1ki pomen kot utrjeno mesto blizu meje z vojvodino Rim ((latinsko: Ducatus Romanus) je bilo Bizantinsko okro\xc5\xbeje). Donacija Sutrija je bil sporazum, dose\xc5\xbeen v Sutriju med langobardskim kraljem Liutprandom in pape\xc5\xbeem Gregorjem II. leta 728. V Sutriju sta dosegla dogovor, po katerem so bili Sutri in nekatera hribovska mesta v Laciju (npr. Vetralla) predana pape\xc5\xbeu,\xc2\xa0\xc2\xbbkot darilo za bla\xc5\xbeena apostola Petra in Pavla\xc2\xab\xc2\xa0v skladu z Liber Pontificalis. Pakt je pomenil prvo pove\xc4\x8danje pape\xc5\xa1kega ozemlja onkraj meja vojvodine Rim. Pomembna najdba nakita iz tega \xc4\x8dasa je znana kot Zaklad Sutri in je bil najden v bli\xc5\xbeini mesta v devetnajstem stoletju. Zdaj je v Britanskem muzeju._NEWLINE_Sutri je sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije, ki je bila ustanovljena za pape\xc5\xbea po porazu z Langobardi._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Gregor VI. se je odpovedal prestolu v Sutriju 20. decembra 1046, po sinodi, ki so jo sklicali na zahtevo cesarja Henrika III. Leta 1111 je bil sede\xc5\xbe pogodbe med pape\xc5\xbeem Paschalom II. in cesarjem Henrikom V.; leta 1146 in 1244 sta Evgen III. in Inocenc IV. na\xc5\xa1la tukaj zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1244 je mesto zavzel Pietro di Vico, vendar ga je kasneje prevzel Pandolfo grof Anguillara, ki ga je dal nazaj v pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Mesto je bilo pri\xc4\x8da bojem med Gvelfi in gibelini. Leta 1433 kondotier Niccol\xc3\xb2 Fortebraccio za\xc5\xbegal Sutri in mesto je za\xc4\x8delo nazadovati v korist Ronciglione.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kofija Sutri\n_START_PARAGRAPH_\nPo legendi je Peter poslal Romolusa kot \xc5\xa1kofa v Sutri. Prva omemba nekega \xc5\xa1kofa je Eusebius, datiran leta 405. Leta 1435 sta Sutri in Nepi skupaj postali \xc5\xa1kofiji. V letih 1556 - 1560 je bil \xc5\xa1kof Sutrija in Nepija Antonio Ghislieri, bodo\xc4\x8di Pape\xc5\xbe Pij V. . Leta 1986 so bile \xc5\xa1kofije Sutri in Nepi, kakor tudi Orte in Gallese zdru\xc5\xbeene s \xc5\xa1kofijo Civita Castellana. Od leta 1991 ima Sutri naslovnega \xc5\xa1kofa. To je od leta 2011 Antonio Guido Filipazzi. Pred tem je bil Paolo Sardi in 1991-1996 Christoph Sch\xc3\xb6nborn.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSutri se nahaja 51 km severozahodno od Rima in 27 km jugovzhodno od Viterba. Razteza se ob vzno\xc5\xbeju pogorja Monti Cimini na severovzhodu, na jugu meji na Monti Sabatini, ki sta obe vulkanskega izvora. Staro mestno jedro se slikovito nahaja na obmo\xc4\x8dju, obdanem z globokimi dolinami in samo z ozkim grebenom na zahod povezano s svojim okoljem. Mesto obsega tudi sodobna stanovanjska obmo\xc4\x8dja Colle Diana, Fonte Vivola in Muracce. Ob\xc4\x8dina le\xc5\xbei na 236 - 612 m nad morjem._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina se nahaja na potresnem obmo\xc4\x8dju 3 (nekoliko ogro\xc5\xbeena)._NEWLINE_Sosednje ob\xc4\x8dine so v smeri urinega kazalca: Trevignano Romano (RM), Bracciano (RM), Bassano Romano, Capranica, Ronciglione, Nepi in Monte Rosi.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nOd anti\xc4\x8dnih zgradb (4. st. pr. n. \xc5\xa1t.) so ohranjeni nekateri ostanki srednjeve\xc5\xa1kega mestnega obzidja iz pravokotnih blokov iz tufa. Na severu Porta Furia (2. st. pr. n. \xc5\xa1t.) prihajajo iz smeri Nepija, na jugu so v 17/18. st. mo\xc4\x8dno preoblikovana Porta Vecchia. Dana\xc5\xa1nja Porta San Pietro z enostavnim obokom na zahodu morda sovpada s starodavnim dostopom, medtem ko so poru\xc5\xa1ena Porta Romana (16. stoletja) na vzhodu dokumentirana kot starej\xc5\xa1i predhodnik baro\xc4\x8dnih Porta Moroni. Ohranjene je tudi nekaj v skalo vklesane kamnite kanalizacije pod njim._NEWLINE_Mesto je razdeljeno na: arheolo\xc5\xa1ki park in srednjeve\xc5\xa1ki Borgo ter na sodobni del zunaj srednjeve\xc5\xa1kega mestnega obzidja.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ki park\n_START_PARAGRAPH_\nSrce arheolo\xc5\xa1kega parka (Parco urbano Antichissima Citt\xc3\xa0 di Sutri) ju\xc5\xbeno od mesta je rimski amfiteater, datiran nejasno v pozno 2. do 1. stoletje na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Elipsaste oblike meri 49,6 krat 40,8 metrov in je v celoti zgrajen iz tufa. Imel je dva vhoda, tri vrste za gledalce in je lahko sprejel 9000 ljudi, areno, obdano s prehodom z 10 odprtinami, skozi katere so privedli \xc5\xbeivali za boj._NEWLINE_Kompleks je ostal neopa\xc5\xbeen do 19. stoletja, ko je bil obnovljen s sredstvi lokalne plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Savorelli, tudi Pala\xc4\x8da je s parkom v renesan\xc4\x8dnem slogu na hribu nad gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem. Danes je Vila Savorelli v lasti mesta Sutri._NEWLINE_Ob vili se nahajajo ostanki tako imenovanega gradu Karla Velikega, kjer se je, po pripovedovanju, ustavil cesar; po stavbni substanci (13. stoletje), to naj ne bi bila ta stavba._NEWLINE_Druga znamenitost je, v pe\xc4\x8dinah nasproti mesta na ju\xc5\xbeni strani, cerkev Madonna del Parto vklesana v skalo, ki se je razvila iz ene od \xc5\xa1tevilnih etru\xc5\xa1\xc4\x8danskih grobnic (po mnenju nekaterih znanstvenikov naj bi bil to mitrej). O\xc4\x8diten je \xc5\xa1e vedno jarek z ujetim bikom kot \xc5\xbertveni kult. Kasneje je bila spremenjena v Kristusovo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v katerem so vidne srednjeve\xc5\xa1ke freske: nad oltarjem Kristusovo rojstvo, na stranskih stenah Marija z otrokom s Sv. Kri\xc5\xa1tofom in Mihaelom; nad vhodom je kolona romarjev na sveto goro Monte Sant\xe2\x80\x99Angelo in Gargano, tudi povezano s Sv. Mihaelom._NEWLINE_V skalah iz tufa okrog kompleksa je odprtih 64 etru\xc5\xa1\xc4\x8danskih grobnic, datiranih med 6. in 4. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Vsi grobovi so prazni in so se uporabljali za druge namene, kot so hlevi in gara\xc5\xbee. Obstajajo grobovi s samo eno grobno komoro in dvojne grobnice. Le grob \xc5\xa1t. 64 ima \xc5\xa1e vedno ostanke starodavne dekoracije.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ko mesto\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi po\xc5\xbeara leta 1433 ni ve\xc4\x8d nepo\xc5\xa1kodovanih stavb iz zgodnjega in visokega srednjega veka. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de naselja je kvadrat s katedralo; druge ulice ustrezajo deloma \xc5\xa1e starodavni gradnji._NEWLINE_Katedralo Santa Maria Assunta (Marijino vnebovzetje), ki stoji na anti\xc4\x8dnih temeljih, je dal zgraditi pape\xc5\xbe Inocenc III.. Ima romanski videz. Iz tega obdobja so kripta, razdeljena z 20 stebri razli\xc4\x8dnih oblik, delo lombardskih mojstrov, Campanile, marmorna tla in tabelna slika Odre\xc5\xa1enika v bizantinskem slogu (13. stoletje), zvonik je iz 1207. Preostali del stavbe izvira iz 17. stoletja in je v baro\xc4\x8dnem slogu._NEWLINE_Levo od katedrale je \xc5\xa1kofovska pala\xc4\x8da, ki je bila leta 1900 bistveno spremenjena._NEWLINE_Na trgu Piazza del Comune stoji Palazzo Comunale (Mestna hi\xc5\xa1a) z rimskimi fragmenti in marmornim sarkofagom iz 3. stoletja na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du. V Mestnem muzeju rimske arhitekture in kiparstva so ostanki fresk iz okoli\xc5\xa1kih katakomb in panelne slike iz 16. in 17. stoletja iz manj\xc5\xa1ih cerkva Santa Fortunata in San Francesco.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nSutri je mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di po cesti Via Cassia iz Rima ali Viterba. Najbli\xc5\xbeja \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja na progi za Rim, je Capranica.'