b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Toma\xc5\xbe Linhart\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1786 je postal komisar ljubljanskega okro\xc5\xbeja in v treh letih pove\xc4\x8dal \xc5\xa1tevilo pode\xc5\xbeelskih osnovnih \xc5\xa1ol v tem okro\xc5\xbeju z 9 na 18. Zavzemal se je za ustanovitev osrednje in javne \xc5\xa1tudijske knji\xc5\xbenice v Ljubljani. Licejska knji\xc5\xbenica v Ljubljani, predhodnica NUK, je bila ustanovljena na njegovo pobudo._NEWLINE_Njegovo prvo knji\xc5\xbeevno delo, pesni\xc5\xa1ka zbirka Blumen aus Krain (Cvetje s Kranjskega), je nastalo \xc5\xbee v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija. Nadaljeval je s tragedijo, prav tako v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, Miss Jenny Love, ki jo je napisal na Dunaju._NEWLINE_Pod vplivom slovenskih razsvetljencev, posebno \xc5\xbdiga Zoisa, je za\xc4\x8del ustvarjati v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Priredil in prevedel je komedijo nem\xc5\xa1kega dramatika Josefa Richterja Die Feldm\xc3\xbchle (Pode\xc5\xbeelski mlin) in jo naslovil \xc5\xbdupanova Micka. To je prva slovenska komedija. Po vzoru Beaumarchaisove komedije La folle journ\xc3\xa9e ou le mariage de Figaro (Figarova svatba) pa je Slovencem priskrbel \xc5\xa1e eno komedijo - Ta veseli dan ali Mati\xc4\x8dek se \xc5\xbeeni._NEWLINE_Napisal je dvodelen Versuch einer Geschichte von Krain und den \xc3\xbcbrigen L\xc3\xa4ndern der s\xc3\xbcdlichen Slaven Oesterreiches (Poskus zgodovine Kranjske in ostalih de\xc5\xbeel ju\xc5\xbenih Slovanov Avstrije). Prvi del, ki opisuje praslovansko dobo, je iz\xc5\xa1el leta 1788, drugi z opisom preseljevanja ljudstev in naselitve ter kasnej\xc5\xa1ega politi\xc4\x8dnega razvoja  starih Slovencev, pa leta 1791.\n_START_SECTION_\nUprizoritve Linhartove dramatike v slovenskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih\n_START_PARAGRAPH_\nLinhartovo edino izvirno dramsko delo Miss Jenny Love v izvirniku ni bilo uprizorjeno, v prevodu Bratka Krefta pa je bilo \xc5\xa1ele leta 1967 odigrano na odru SNG Drame Ljubljana._NEWLINE_Veseloigra Ta veseli dan ali Mati\xc4\x8dek se \xc5\xbeeni je na krstno uprizoritev zaradi suma dr\xc5\xbeavi nevarnih idej \xc4\x8dakala vse do leta 1848, ko jo je v Novem mestu uprizorila amaterska dru\xc5\xa1\xc4\x8dina, sestavljena pove\xc4\x8dini iz tamkaj\xc5\xa1njih uradnikov. \xc5\xa0e vedno je na sporedu slovenskih poklicnih in amaterskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d. Uprizorjen je bil tudi v Lutkovnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Ljubljana leta 2002. Predstava je dobila bosansko nagrado mali princ._NEWLINE_Linhart je v svojem \xc5\xbeivljenju do\xc5\xbeivel le krstno uprizoritev \xc5\xbdupanove Micke leta 1789, v kateri je vlogo Micke odigrala njegova \xc5\xbeena. Bila je to prva odigrana gledali\xc5\xa1ka predstava v slovenskem jeziku v Stanovskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du (zdaj Slovenska filharmonija). Kljub navdu\xc5\xa1enju pa je morala na svojo vnovi\xc4\x8dno odrsko postavitev \xc4\x8dakati ve\xc4\x8d kot pol stoletja, saj so jo naslednji\xc4\x8d odigrali leta 1848 v Vipavi. V \xc5\xa1estdesetih letih je igra za\xc5\xbeivela na odrih tedaj ustanovljenih \xc4\x8ditalnic, do leta 1900 so jo uprizarjali v Bleiweisovi priredbi kot veseloigro s petjem v dveh dejanjih, nato pa se je na oder ob slavnostni 1000. predstavi Dramati\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva ponovno vrnila izvirna Linhartova \xc5\xbdupanova Micka.'