b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Fu\xc5\xbeine\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPostavitev gradu sta financirala Vid Khisl in njegov sin Jan\xc5\xbe. Dru\xc5\xbeina Khisle je iz Bavarske pri\xc5\xa1la leta 1519. Bili so podjetni in hitro obogateli. Bili so lastniki kova\xc4\x8dij, fu\xc5\xbein, mlinov, steklarne, papirnice in suknarne. V sredini 16. stoletja so postali plemi\xc4\x8di von Kaltenbrunn, leta 1590 pa pridobili naziv baroni. Prijateljevali so s Primo\xc5\xbeem Trubarjem in Jurijem Dalmatinom ter prvim tiskarjem v Ljubljani, Janezom Mandelcem._NEWLINE_Dvorec je bil zgrajen na levem bregu Ljubljanice, ob lesenem mostu med letoma 1528 in 1557 v renesan\xc4\x8dnem slogu. Na tem delu je Ljubljanica ustvarila brzice in naravni jez, ki je slu\xc5\xbeil delovanju mlina._NEWLINE_Iz napisa nad vhodom razberemo (v prevodu):"Stavbo je pri\xc4\x8del graditi, ko se je pisalo letto 1528, Veit Khisl z dobrim svetom in dejanjem Hansa Weilhammerja. Naj Bog hi\xc5\xa1o dobro varuje, naj ne dovoli, da bi jo kaj hudega doletelo. \xc4\x8ce Bog za to ne bo poskrbel, bo zaman vsa na\xc5\xa1a \xc4\x8duje\xc4\x8dnost. Tako ostane v bo\xc5\xbejih rokah in imenuje se Studenec. 1557."\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nTlorisno obliko sestavljajo \xc5\xa1tirje bivanjski trakti okoli nepravega pravokotnega notranjega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da z vodnjakom. Trakti so enonadstropni in na treh straneh obdani z arkadami, razen enega niso podkleteni. V vogalih izstopajo pravokotni obrambni stolpi z okloglim stolpi\xc4\x8dem. Okoli gradu je bil izkopan obrambni jarek. Preko njega do vhoda danes vodi most (v\xc4\x8dasih je bil to dvi\xc5\xbeni most), pred njim pa stojita plastiki armata (emblema z vite\xc5\xa1ko opremo) na pravokotnih podstavkih. Vhod predstavlja lo\xc4\x8dni kamnit portal z utorom za dvi\xc5\xbeni most, nad njim pa je pomol s konzolnim vencem pod napu\xc5\xa1\xc4\x8dem in oknom. Pod njim je kamnita plo\xc5\xa1\xc4\x8da z napisom in tremi grbi. Srednji je grb Hansa Khisla, levi in desni pa sta grba njegovih dveh \xc5\xbeena._NEWLINE_Arhitekturno so predvsem zanimivi stolpi, \xc5\xa1e posebej jugozahodni z bogatim renesan\xc4\x8dnim mre\xc5\xbeastim obokom, ter severovzhodni s kri\xc5\xbenimi na osrednji steber oprtimi oboki. V prizidku iz leta 1895 je na vrhu stopnic postavljena kovana krona z grajskega vodnjaka._NEWLINE_Dvorec se v stoletjih ni bistveno spremenil in je ve\xc4\x8didel \xc5\xa1e tak, kot ga je upodobil Valvasor leta 1689. Spremenili so se le detajli. \xc5\xa0e najve\xc4\x8dja spremeba se je zgodila leta 1897, ko so prizidali hidroelektrarno. Takrat so tudi uni\xc4\x8dili brzice._NEWLINE_Pred gradom je bil v \xc4\x8dasu jezuitov zasajen manj\xc5\xa1i gozd, kasneje urejen v ograjen velik park, ki je danes del stanovanjske soseke. V njem je \xc5\xa1e nakaj starih dreves (3 platane, divji kostanji, brest, gaber) in vse ve\xc4\x8d je pajesena. Izginil je spomenik z napisom in vrtna uta. V \xc4\x8dasu obnove gradu, so uredili tudi park. Obdali so ga z nizkim zidom, uredili poti in postavili klopi.\n_START_SECTION_\nObnova 1990\n_START_PARAGRAPH_\nObnova se je za\xc4\x8dela leta 1990 po na\xc4\x8drtu Petra Gabrijel\xc4\x8di\xc4\x8da. Arkade so odprte, v vzhodnem traktu so predstavljene renesan\xc4\x8dne bifore. Nove so tudi odprte arkade v nadstropju severnega trakta. So\xc4\x8dasno z obnovo je potekala tudi preiskava grajskih sten po sobah. Odkrili so ostanke poslikav, o katerih je pisal \xc5\xbee Valvasor. Restavrirane so obrobe oken, na\xc5\xa1li pa so dekorativne poslikave v nadstropju JV stolpa in ju\xc5\xbenega trakta. Najlep\xc5\xa1e poslikana je bila grajska kapela. Odkrili so zadnjo ve\xc4\x8derjo, Pohod sv. treh kraljev, ki je najbolje restavrian. Delno je ohranjen poslikan lesen kasetiran strop in na njem lik sv. Mateja z angelom, ostali evangelisti so slabo vidni.\n_START_SECTION_\nArhitekturni muzej\n_START_PARAGRAPH_\nArhitekturni muzej je osrednja slovenska muzejska ustanova za podro\xc4\x8dje arhitekture, urbanizma, industrijskega in grafi\xc4\x8dnega oblikovanja ter fotografije. Zbirke obsegajo okoli 150.000 razli\xc4\x8dnih predmetov kot so na\xc4\x8drti, skice in modeli zgradb, razno pohi\xc5\xa1tvo, plakati, druge tiskovine in fotografije. Arhitekturni muzej je leta 1972 ustanovilo mesto Ljubljana, leta 2010 pa je ustanoviteljske obveznosti prevzela Vlada Republike Slovenije in ga preimenovala v Muzej za arhitekturo in oblikovanje.'