b"\n_START_ARTICLE_\nArnold Bre\xc5\xa1ijski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nArnold Bre\xc5\xa1ki je bil regularni kanonik po rodu iz Brescie v Lombardiji .\n_START_SECTION_\nMladost in u\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Brescii okrog 1090, od to nadevek \xe2\x80\x9eBre\xc5\xa1ki\xe2\x80\x9d. Bil je u\xc4\x8denec francoskega sholasti\xc4\x8dnega teologa, filozofa in pesnika Petra Abelarda. V doma\xc4\x8dem kraju je postal avgu\xc5\xa1tinski regularni kanonik in tudi samostanski predstojnik v San Pietro a Ripa . Regularni kanoniki so sku\xc5\xa1ali \xc5\xbeiveti podobno redovni skupnosti, in so imeli vse premo\xc5\xbeenje skupno. 1119 je za\xc4\x8del v Brescii pod vplivom patarenov  u\xc4\x8diti, da lahko samo \xe2\x80\x9e\xc4\x8disti\xe2\x80\x9d in \xe2\x80\x9eneopore\xc4\x8dni\xe2\x80\x9d duhovniki veljavno delijo zakramente, medtem ko so zakramenti iz rok \xe2\x80\x9ene\xc4\x8distih\xe2\x80\x9d ali \xe2\x80\x9eopore\xc4\x8dnih\xe2\x80\x9d duhovnikov in \xc5\xa1kofov neveljavni.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe Lucij II.\n_START_PARAGRAPH_\nGerard Caccianemici je bil izvoljen za pape\xc5\xbea 12. marca 1144; posve\xc4\x8denje je prejel 15. marca 1144. V svojem kratkem pontifikatu je imel veliko opraviti z Normani na jugu Italije, v Rimu pa je povzro\xc4\x8dal in spodbujal nemire heretik Arnold Bre\xc5\xa1ijski. U\xc4\x8dil je spo\xc4\x8detka neke vrste komunisti\xc4\x8dne nauke: Pridigal je revno Cerkev brez\xc2\xa0\xc2\xbbbogatih\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1kofov. Najprej je Rimljanom v \xc5\xbeivih barvah naslikal nekdanjo slavo, ki jo je primerjal s sedanjo rev\xc5\xa1\xc4\x8dino; nato je nahujskal ljudstvo, naj obnovi nekdanjo ljudsko vladavino (republiko). Ta\xc2\xa0\xc2\xbbkomunisti\xc4\x8dni\xc2\xab\xc2\xa0duh se je \xc5\xa1iril iz Lombardije proti jugu in v Rimu so 1143 razglasili republiko._NEWLINE_Ljudstvo je res izvolilo za konzula Anakletovega brata Jordana Pierleoneja (Jordanus, Jordan). Za senat je zahteval stare pravice; od pape\xc5\xbea in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine je zahteval, naj se odpovejo vsej svetni oblasti in premo\xc5\xbeenju ter naj \xc5\xbeivijo samo od desetine. Izbruhnila je vstaja. Pape\xc5\xbe se je obrnil za pomo\xc4\x8d na nem\xc5\xa1kega kralja Konrada, ki mu je ognjevito pismo napisal tudi sveti Bernard. Prosil je tudi za pomo\xc4\x8d sicilskega kralja Rogerja._NEWLINE_Voja\xc5\xa1ka pomo\xc4\x8d je izostala. Pape\xc5\xbe je sestavil med aristokracijo stranko, ki so jo podpirali predvsem Frangipani. Po celi soseski Foruma je bilo kmalu sli\xc5\xa1ati \xc5\xbevenketanje oro\xc5\xbeja. Ko je zaman \xc4\x8dakal pomo\xc4\x8di, je sam vza\xc4\x8del oblegati z malim krdelom Kapitol. Nekaj velikih kamnov, ki so jih branilci valili s Kapitola, ga je hudo ranilo in povzro\xc4\x8dilo ali pospe\xc5\xa1ilo njegovo smrt. Tako poro\xc4\x8da Godfrid Viterbski. Doma\xc4\x8di zgodovinarji o tem napadu ne vedo ni\xc4\x8desar; bolj verjetno se zdi, da do pobolj\xc5\xa1anja zdravja, ki se ga je v bolezni 22. septembra Lucij \xc5\xbee veselil, ni pri\xc5\xa1lo in da je umrl naravne smrti._NEWLINE__NEWLINE_Umrl je 15. februarja 1144 pri Sv. Gregorju na Clivus Scauri na Celiju v Rimu, ki je bil pod oblastjo Frangipanov.\n_START_SECTION_\nUjetje in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nArnold je upal na podporo svetorimskega cesarja Friderika Barbarossa v njegovem nastopanju proti pape\xc5\xbeu Hadrijanu, ki ga je najprej dal izgnati, ker se je tedaj pomiril z rimskim senatom. Zato se je napotil proti severu, da bi se sre\xc4\x8dal s cesarjem._NEWLINE_Na svojem pohodu v Italijo 1155 ga je cesar na njegovem begu v soteski pri San Quirico d'Orcia v Toskani ujel in ga poslal v Rim, kjer ga je dal obesiti kot heretika; nato so njegovo truplo se\xc5\xbegali in pepel raztresli po reki Tiberi, da ga njegovi privr\xc5\xbeenci ne bi za\xc4\x8deli \xc4\x8dastiti.\n_START_SECTION_\nSpomin\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovi pripadniki arnoldisti so se pozneje zdru\xc5\xbeili z italijanskimi valde\xc5\xbeani  in \xe2\x80\x9elombardijskimi reve\xc5\xbei\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Bil je spodbujevalec protipape\xc5\xa1kega in avtonomisti\xc4\x8dnega gibanja. Njegove zamisli o revni Cerkvi so zagovarjali tudi gibelini."