b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Bona\xc4\x8d (podjetnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani ljudski \xc5\xa1oli in dveh razredih gimnazije se je lotil knjigove\xc5\xa1tva, ki se ga je izu\xc4\x8dil v Ljubljani in na potovanjih po Avstro-Ogrski ter Nem\xc4\x8diji. Leta 1883 je pri\xc4\x8del samostojno obrt v Ljubljani. Delavnico je stalno \xc5\xa1iril, jo opremil z modernimi stroji ter privzel \xc5\xa1e kartona\xc5\xbeno delo in 1906 postavil moderno kartona\xc5\xbeno tovarno v Ljubljani. Slovensko knjigovezni\xc5\xa1ko obrt je usposobil za najzahtevnej\xc5\xa1e naloge. Vezal je letnike Ljubljanskega zvona, Mati\xc4\x8dne knjige, Jur\xc4\x8di\xc4\x8deve spise in drugo. Zalo\xc5\xbeil je ve\xc4\x8d knjig in 1901 odprl trgovino s papirjem in \xc5\xa1olskimi potreb\xc5\xa1\xc4\x8dinami. Bil je aktiven tudi v javnem \xc5\xbeivljenju. Na vi\xc5\xbemarskem taboru (najve\xc4\x8dji tabor na slovenskem, ki se ga je udele\xc5\xbeilo 30.000 ljudi) se je navzel narodne samozavesti, posegel v politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje in pri\xc5\xa1el 1911 kot kandidat Narodne napredne stranke v ljubljanski ob\xc4\x8dinski svet. Med vojno je re\xc5\xa1il Slovenski matici precej\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo izvodov Podlimbarskega zaplenjene knjige Gospodin Franjo in skoraj do smrti deloval v narodnih dru\xc5\xa1tvih.'