b'\n_START_ARTICLE_\nOpatija Neresheim\n_START_PARAGRAPH_\nOpatija Neresheim (St. Ulrich in Afra) je benediktinski samostan v \xc5\xa1kofiji Rottenburg-Stuttgart v Baden-W\xc3\xbcrttembergu in pripada  kongregaciji Beuronese. Najbolj je znana po cerkvi, ki je pozno delo  Balthasarja Neumanna in velja za eno najpomembnej\xc5\xa1ih cerkev poznega baroka. _NEWLINE_Samostan se nahaja nad mestom Neresheim v Ostalbkreis na vzpetini Ulrichsberg, ki se dviga nad H\xc3\xa4rtsfeldom.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je ustanovil leta 1095 grof Hartmann I. Dillingenski in njegova \xc5\xbeena Adelaide Winterthur-Kyburg\xc5\xa1ka, verjetno h\xc4\x8di zadnjega Winterthurskega grofa Adalberta II. in tako ma\xc4\x8deha grofov Kyburg, kot avgu\xc5\xa1tinsko opatijo mo\xc5\xa1ke skupnosti, leta 1106 pa je postala benediktinska opatija, ki se je pridru\xc5\xbeila po reformi Hirsauer (reforma Hirsauer je bilo samostansko gibanje v 11. in 12. stoletju). Prvi (benediktinski) menihi so pri\xc5\xa1li iz samostanov Peterhausen in Zwiefalten. Poleg tega, da je obstajala skupnost mo\xc5\xa1kih, je sredi 13. stoletja pri\xc5\xa1la \xc5\xa1e \xc5\xbeenska skupnost. _NEWLINE_V 13. stoletju je imel samostan sedem vasi, kot tudi pobiral davke in dohodke na 71 dodatnih lokacijah po vsem H\xc3\xa4rtsfeldsu, prav tako je bilo vklju\xc4\x8denih 10 \xc5\xbeupnij. Samostan je bil ve\xc4\x8dkrat obnovljen po po\xc5\xbearih, uni\xc4\x8den tudi zaradi vojne: tako je do\xc4\x8dakal 12. stoletje Hirsauerjeve reforme, \xc5\xa0malkaldensko vojno, tridesetletno vojno in vojne v lu\xc4\x8di francoske revolucije._NEWLINE_Konec 16. stoletja, je nastal spor med cesarsko neposrednostjo opatije in Oettingen-Wallersteini za ve\xc4\x8d pristojnosti. Cesarska komisija v M\xc3\xbcnchnu je posredovala leta 1583. Leta 1739 je ponovno nastal spor glede prodaje lesa, kar je spro\xc5\xbeilo plaz: grofje Oettingen-Wallerstein so vlo\xc5\xbeili to\xc5\xbebo pri kraljevem senatu sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Wetzlarju, opatija pred Reichshofratu, ker so upali na bolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti. Po ve\xc4\x8d kot 20 letih to\xc5\xbearjenja, so se dogovorili o re\xc5\xa1itvi, ki je bila odobrena tudi iz Reichshofrata: leta 1764 je postala opatija cesarska, nato jo je kupil s prenosom \xc5\xa1tevilnih posesti (vklju\xc4\x8dno z mestom Neresheim) grof Oettingen Wallerstein. Opatiji je ostalo le majhno ozemlje._NEWLINE_Leta 1802 je bil samostan ukinjen in sekulariziran. Zaradi motenj, ki so jih povzro\xc4\x8dale Napoleonove invazije, je bilo skrbni\xc5\xa1tvo nad sredstvi opatije in premo\xc5\xbeenjem  v letih 1803-1806 dodeljeno kne\xc5\xbeji hi\xc5\xa1i Thurn und Taxis. Leta 1806 je prevzela lastni\xc5\xa1tvo Bavarska. Oba, opatija in \xc5\xbeupanija Thurn und Taxis, sta bili leta 1810 dani kraljestvu W\xc3\xbcrttemberg. Dragoceno pohi\xc5\xa1tvo in oprema opatije je \xc4\x8dez no\xc4\x8d pripadla rodbini Thurn in Taxis, ko jo je leta 1993 odkupila Zvezna de\xc5\xbeela Bavarska. Velik del knji\xc5\xbenice ima zdaj spet v najemu Neresheim, po tem, ko leta 1828 predvidena prodaja ni bila realizirana. Katalogi knji\xc5\xbenice iz 18. stoletja so \xc5\xa1e vedno v Regensburgu._NEWLINE_Princ Thurn und Taxis je financiral in ponovno ustanovil samostan. Leta 1919 je bil samostan ponovno naseljen z benediktinci iz opatij Beuron in Emaus iz Prage. Prvi opat po ponovni vzpostavitvi je bil Bernhard Durst (1921-1965). Njegov naslednik je bil John Kraus (1965-1977).\n_START_SECTION_\nPomembni opati\n_START_PARAGRAPH_\nMed samostanskimi poglavarji zlasti izstopajo Pilgrim von Berrieden (1126-1138), ki je vodil obse\xc5\xbeno korespondenco s Hildegardo iz Bingna, Johann Vinsternau (1510-1529), ki je za\xc4\x8del z reformo Melk v Neresheimu in Benedikt Maria Angehrn (1755-1787) v \xc4\x8digar mandatu je bila zgrajena samostanska cerkev in na koncu pridobil cesarsko neposrednost.\n_START_SECTION_\nOpatija danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes deset menihov tvori (november 2014 ) konvencijo Opatije v Neresheimu, ki spada v kongregacijo Beuronese. Samostan ima prostore za sestanke in gosti\xc5\xa1\xc4\x8de in organizira duhovne vaje in te\xc4\x8daje._NEWLINE_13. februarja 2004 je prior Albert Knebel ustanovil \xc2\xbbde\xc5\xa1ki zbor opatije Neresheim\xc2\xab, fantom iz 1. razreda ponuja brezpla\xc4\x8dno glasbeno in vokalno splo\xc5\xa1no izobra\xc5\xbeevanje. De\xc5\xa1ki zbor, ki ima 40 \xc4\x8dlanov, poje pribli\xc5\xbeno enkrat mese\xc4\x8dno na nedeljo pri ve\xc4\x8dernicah v opatiji in na nastopih zunaj samostana._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo za ohranjanje opatije Neresheim e. V. je zavezano k ohranjanju in podpori opatije in pospe\xc5\xa1uje obnovo samostanskih stavb._NEWLINE_Od konca oktobra 2009 v samostanu domuje nov samostanski muzej, ki prikazuje zgodovino opatije. Med ogledom samostanskega muzeja je tako mogo\xc4\x8de videti Michaelisaal, kot tudi veli\xc4\x8dastno banketno dvorano Dominikusa Zimmermanna, graditelja  Wieskirsche.\n_START_SECTION_\nZgodovina in arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nSrednjeve\xc5\xa1ki samostan z romansko baziliko (zgrajena 1126-1190) je stal ju\xc5\xbeno od sedanje cerkve. V letih 1568/69 je bil zgrajen ve\xc4\x8dji kor, leta 1695 pa predelan v baro\xc4\x8dnem slogu._NEWLINE_Graditelj samostanske stavbe je bil Michael Wiedemann iz Unterelchingena. Nekoliko za tem (1697) je za\xc4\x8del graditi grad Freudental. _NEWLINE_Po ru\xc5\xa1enju prej\xc5\xa1nje stavbe, je bila dana\xc5\xa1nja samostanska cerkev zgrajena v letih 1747-1792 po na\xc4\x8drtih  Balthasarja Neumanna. Neumann je predstavil leta 1748 na\xc4\x8drt za stavbo s sedmimi kupolami v obliki latinskega kri\xc5\xbea. Glavna kupola je podprta s \xc5\xa1tirimi prostostoje\xc4\x8dimi pari stebrov, je 32 metrov visoka, 24 metrov dolga in 20 metrov \xc5\xa1iroka. Cerkvena stavba je 83 metrov dolga in 35 metrov \xc5\xa1iroka. Vzdol\xc5\xbena in osrednja ladja sta harmoni\xc4\x8dno povezani. Vodenje gradnje je prevzel Leonard Stahl, Neumannov \xc5\xa1tudent. Temeljni kamen je bil polo\xc5\xbeen 4. julija 1750. Neumann je umrl na 19. avgust 1753, za njegovega naslednika pa je bil imenovan Johann Baptist Wiedemann iz Donauw\xc3\xb6rtha. Wiedemann je \xc5\xbeelel nadaljevati z delom po na\xc4\x8drtih Neumanna, konvent pod vodstvom opata Benedikta Maria Angehrna, pa se je leta 1759 odlo\xc4\x8dil za spremembe. Prvotno na\xc4\x8drtovan kamnit obok je moral biti raven lesen strop, na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du ladij v kupoli ni smelo biti lanterne. Pozimi leta 1770 je bilo kon\xc4\x8dano obokanje, dokon\xc4\x8dno pa gradnja kon\xc4\x8dana po 22 letih.  Cerkev je bila posve\xc4\x8dena leta 1792._NEWLINE_V svoji dokumentaciji nem\xc5\xa1ki umetnostni zgodovinar Georg Dehio imenuje opatijsko cerkev kot \xc2\xbbmojstrovino evropske baro\xc4\x8dne arhitekture\xc2\xab\xc2\xa0in razgla\xc5\xa1a: \xc2\xbbBaro\xc4\x8dne arhitekture, ne samo v Nem\xc4\x8diji, temve\xc4\x8d v Evropi je le malo, ki se lahko meri s tem objektom\xc2\xab._NEWLINE_Na bankovcu za 50 DM (nem\xc5\xa1ka marka, ki je bil v veljavi 1991-2002, je cerkev upodobljena na hrbtni strani v vzdol\xc5\xbenem prerezu - vendar v neizvedeni varianti (spredaj ka\xc5\xbee arhitekta Balthasarja Neumanna)._NEWLINE_Leta 1965 je grozil propad cerkve, saj so se zaradi posedkov v glavni kupoli pojavile razpoke v stenah. V letihd 1969 do 1975 je bila stavba obnovljena, vendar je stolp ohranil rahel nagib proti vzhodu.\n_START_SECTION_\nFreske\n_START_PARAGRAPH_\nGraditelj Stahl je pripeljal za izdelovalca fresk dvornega slikarja avstrijskega guvernerja v Milanu, Martina Knollerja iz Steinacha v Avstriji. Umetnik je v letih 1770-1775 ustvaril sedem fresk v kupoli in veljajo za najpomembnej\xc5\xa1e poznega baroka. Prikazuje Jezusa Kristusa v centru, obkro\xc5\xbeen je s prizori iz njegovega \xc5\xbeivljenja, vklju\xc4\x8dno Zadnjo ve\xc4\x8derjo in Vnebohodom.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nJohann Nepomuk Holzhey iz Ottobeurena je zgradil zadnje od velikih ju\xc5\xbenonem\xc5\xa1kih, baro\xc4\x8dnih orgel v Neresheimu v letih 1792 do 1797. Zgledoval se je po tistih iz bazilike Weingarten, Josepha Gablerja, kot tudi po nekoliko starej\xc5\xa1ih Holzheysovih v Rot an der Rot in Wei\xc3\x9fenau. Po \xc5\xa1tevilnih spremembah leta 1979, je bilo prvotno stanje orgel v veliki meri obnovljeno. Delo je izvedel \xc5\xa1vicarski graditelj orgel firma Kuhn.'