b'\n_START_ARTICLE_\nNeferhotep I.\n_START_SECTION_\nPoreklo\n_START_PARAGRAPH_\nZgleda, da je bil Neferhotep I. iz nekraljevske tebanske dru\xc5\xbeine z voja\xc5\xa1ko preteklostjo. Njegov stari o\xc4\x8de Nehi je bil "\xc4\x8dastnik mestnega regimenta". Poro\xc4\x8den je bil s Senebtisi, o kateri je znano samo to, da so jo naslavljali z obi\xc4\x8dajnim naslovom "gospodarica hi\xc5\xa1e". Njun edini sin je bil Haankef._NEWLINE_Haankef se v virih omenja kot "bo\xc5\xbeji o\xc4\x8de" in "kraljevi pe\xc4\x8datar", \xc5\xbeena Kemi pa "kraljeva mati", kar ka\xc5\xbee, da noben ni bil modre krvi. Njuno star\xc5\xa1evstvo potrjujejo \xc5\xa1tevilni skarabejski pe\xc4\x8dati iz El-Lahuna. Haankef je kot Neferhotepov o\xc4\x8de izrecno omenjen v Torinskem seznamu kraljev, sestavljenem v ramze\xc5\xa1kem obdobju. Seznam je primarni vir podatkov za faraone tistega \xc4\x8dasa. O\xc4\x8detovstvo se v Torinskem seznamu kraljev omenja izjemno redko. Omenjajo se samo imena faraonov, imena oseb nekraljevskega porekla pa so povsem izklju\xc4\x8dena. Na Torinskem sezmamu je razen Haankefa omenjen samo o\xc4\x8de Sobekhotepa II._NEWLINE_Egiptologi poudarjajo, da Neferhotep I., njegov naslednik Sobekhotep III. in njegov naslednik Sobekhotep IV. svojega porekla sploh niso skrivali, ampak so ga na pe\xc4\x8datih in stelah celo poudarjali. S tak\xc5\xa1nim obna\xc5\xa1anjem so verjetno \xc5\xbeeleli pretrgati vezi  svojimi predhodniki, zlasti s Set Meribrejem, katerega spomenike so si prilastili in z njih zbrisali Set Meribrejeve podobe. Vzrok za tak\xc5\xa1no obna\xc5\xa1anje ni znan.\n_START_SECTION_\nKronologija\n_START_PARAGRAPH_\nRelativni kronolo\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj Neferhotepa I. je razviden s Torinskega seznama kraljev in primarnih virov. Bil je naslednik Sobekhotepa III. in predhodnik Sobekhotepa IV. Ker sta dobro dokazana tudi njegova star\xc5\xa1a, so egiptologi, med njimi Kim Ryholt in Darrell Baker, prepri\xc4\x8dani, da ni bil kraljevskega porekla in da je bil uzurpator. Pri tem je pomembno vlogo igrala voja\xc5\xa1ka preteklost  njegove dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Absolutni kronolo\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj Neferhotepa I. je sporen. Ryholt in Baker ga vidita kot  26. oziroma 27. faraona Trinajste dinastije, medtem ko Detlef Franke in  J\xc3\xbcrgen von Beckerath trdita, da je bil 22. vladar te dinastije. Razlika v absolutnih datiranjih razli\xc4\x8dnih egiptologov zna\xc5\xa1a kar 40 let: od okoli 1740 pr. n. \xc5\xa1t. (Ryholt) do okoli 1700 pr. n. \xc5\xa1t. (Schneider).\n_START_SECTION_\nOzemlje\n_START_PARAGRAPH_\nNeferhotep I. je ali uzurpiral prestol na ra\xc4\x8dun Sobekhotepa III. ali ga od njega nasledil. Egiptolog Kim Ryholt je prepri\xc4\x8dan, da je takrat najmanj v vzhodnem delu delte Nila \xc5\xbee vladala neodvisna kanaanska \xc5\xa0tirinajsta dinastija, kar bi lahko pojasnilo, zakaj so v Spodnjem Egiptu odkrili samo en Neferhotepov skarabejski pe\xc4\x8dat. Nekateri egiptologi njegovo teorijo sprejemajo,  drugi pa jo zavra\xc4\x8dajo in trdijo, da je vladal v celem Egiptu. Njihovo domnevo morda potrjuje ve\xc4\x8d najdb v severovzhodnem Egiptu in Levantu, zlasti stela guvernerja Biblosa Jantinuja. in \xc5\xa1tirje skarabejski pe\xc4\x8dati iz Kanaana, ki ka\xc5\xbeejo, da je imel dovolj mo\xc4\x8di za vzdr\xc5\xbeevanje trgovskih zvez z Levantom._NEWLINE_Med nedavnimi izkopavanji so v bli\xc5\xbeini pe\xc4\x8datov mo\xc4\x8dnega hi\xc5\xa1kga kralja Hajana iz Petnajste dinastije (okoli 1650\xe2\x80\x931550 pr. n. \xc5\xa1t.) v sorodnem arheolo\xc5\xa1kem kontekstu odkrili pe\xc4\x8date Neferhotepovega brata Sobekhotepa IV., ki morda ka\xc5\xbeejo, da sta bila sodobnika. \xc4\x8ce je to res, bi Neferhotep I. lahko bil sodobnik kralja Hajana ali enega od njegovih predhodnikov, morda  Sakirharja, in vladal tudi v Nilovi delti. \xc4\x8ce sta Sobekhotep IV. in Hajan vladala stoletnim zamikom, kot ka\xc5\xbee konvencionalna egip\xc4\x8danska kronologija, postane teorija skrajno sporna.\n_START_SECTION_\nDejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nO Neferhotepovih dejavnostih med desetletno vladavino je kljub temu, da je dobro dokaza, zelo malo znanega. Pedestal kipa Neferhotepa I. in Sobekhotepa IV. in sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga je v Karnaku odkril Georges Legrain, ka\xc5\xbeeta, da je tam opravil nekaj gradbenih del. Domnevo potrjuje odkritje drugega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da v Karnaku leta 2005, v katerem je 1,80 m visok dvojni kip Neferhotepa I., ki se dr\xc5\xbei za roke. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo pod temelji severnega Ha\xc4\x8depsutinega obeliska. _NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i ohranjeni spomenik je zelo erodirana stela iz Abidosa, postavljena v drugem letu Neferhotepovega vladanja. Napis na steli spada med samo nekaj staroegip\xc4\x8danskih vladarskih besedil, ki opisujejo, kako je faraon sklenil in naro\xc4\x8dil postavitev Ozirisovega kipa. Napis se za\xc4\x8dne z  Neferhotepovimi vladarskimi naslovi, katerim sledi opis, kako si je  Neferhotep v njegovi pala\xc4\x8di "vzvi\xc5\xa1ene lepote", najverjetneje v Ititaviju, za\xc5\xbeelel, da bi izdelal Ozirisoovo podobo v \xc4\x8dast njegovemu letnemu praznovanju  v Abidosu v Gornjem Egiptu. V ta namen je svoje uradnike najprej spra\xc5\xa1al, kako naj se izdela Ozirisova podoba, ki naj bi jih vsebovala "prvobitna Atumova besedila". Uradniki so ga odpeljali v tempeljsko knji\xc5\xbenico, kjer so bila shranjena besedila. Faraon je nato na abido\xc5\xa1ko praznovanje kot odposlanca poslal svojega "skrbnika faraonove lastnine". Medtem ali morda \xc5\xbee pred tem so pod faraonovim nadzorom izdelali kip Ozirisa iz srebra, zlata in bakra. Faraon je zatem tudi samo od\xc5\xa1el na praznovanje  v Abidos. _NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no velja, da je bilo  Neferhotepovo obdobje cveto\xc4\x8de, ker so bili med njegovim in bratovim vladanjem postavljeni \xc5\xa1tevilni zasebni spomeniki. Nekateri spomeniki, predvsem kipi, so izredno kakovostno izdelani.\n_START_SECTION_\nGrobnica\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2017 grobnica Neferhotepa I. \xc5\xa1e ni bila uradno prepoznana, vendar prevladuje mnenje, da je bila v Abidosu. Skupina arheologov z Univerze Pensilvanije  pod vodstvom Josefa W. Wegnerja \xc5\xbee od leta 2013 raziskuje kraljevo nekropolo v Abidosu iz obdobja poznega Srednjega kraljestva do drugega vmesnega obdobja Egipta. Nekropola je pod gri\xc4\x8dem, v Starem Egiptu znanem kot Anubisova gora, in ob obse\xc5\xbenem pokopali\xc5\xa1kem kompleksu Senusreta III. iz Dvanajste dinastije. Na neropoli sta dve veliki grobnici iz srednje Trinajste dinastije, ki sta verjetno imeli piramidi, in osem manj\xc5\xa1ih grobnic, ki so verjetno pripadala vladarjem Abido\xc5\xa1ke dinastije. Ena od velikih grobnic, ozna\xc4\x8dena z S10, je bila v drugem vmesnem obdobju povsem izropana in opusto\xc5\xa1ena. Zanjo velja, da je pripadala Neferhotepovemu bratu Sobekhotepu IV.  Trditev temelji na ve\xc4\x8d najdbah Sobekhotepovega imena v bli\xc5\xbenjih kraljevih grobnicah, na primer v grobnici Voseribre Senebkaja iz Abido\xc5\xa1ke dinastije. Wegner iz vsega tega sklepa, da bi velika sosednja grobnica neznanega faraona lahko pripadala Neferhotepu I. Egiptolog ob tem poudarja, da sta bila oba faraona med svojim vladanjem zelo aktivna v abido\xc5\xa1ki regiji._NEWLINE_Starej\xc5\xa1a hipoteza, ki sta jo zagovarjala Nicolas Grimal in Michael Rice je trdila, da je bil Neferhotep I. pokopan v  Li\xc5\xa1tu v bli\xc5\xbeini Senusreta I. Drugi egiptologi so v nasprotju z njima soglasni, da hipoteze ne potrjuje nobena najdba.  Grimalova hipoteza temelji samo na najdbi Neferhotepovih skarabejev in u\xc5\xa1abtija princa Vahneferhotepa v bli\xc5\xbeini severne pristopne poti k pogrebnemu templju Senusreta I. U\xc5\xa1abti je bil povit  s platnom in polo\xc5\xbeen v miniaturno krsto, ki je bila po slogu datirana v Trinajsto dinastijo. Vahneferhotepovo ime in naslov "kraljev sin" ka\xc5\xbeejo, da je bil morda sin Neferhotepa I., pokopan v bli\xc5\xbeini o\xc4\x8detove piramide._NEWLINE_Alternativna teorija Dawn Landua-McCormack trdi, da bi Ju\xc5\xbena sakarska piramida lahko pripadala Neferhotepu I. V piramidi iz srednje Trinajste dinastije sta dve sobi s sarkofagoma, v katerih bi lahko bila pokopana dva bogata  brata-faraona, na primer Neferhotep I. in Sobekhotep IV.\n_START_SECTION_\nSovladanja\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli\xc5\xa1\xc4\x8dine Neferhotepove smrti niso znane. Nasledil ga je brat Sobekhotep IV., ki je bil morda najpomembnej\xc5\xa1i vladar Trinajste dinastije. Brat Sihator, ki je kot Neferhotepov naslednik omenjen na Torinskem seznamu kraljev, je verjetno vladal samo nekaj mesecev kot njegov sovladar in nikoli kot samostojen vladar. Po njegovi smrti je Neferhotep za svojega sovladarja imenoval drugega brata Sobekhotepa IV. Vsi trije skupaj so upodobljeni na dveh napisih na  otoku Sehel, kar bi lahko pomenilo, da so nekaj \xc4\x8dasa vladali skupaj, \xc4\x8deprav je bil Sihator tako na Torinskem kot na Karna\xc5\xa1kem seznamu razgla\xc5\xa1en za mrtvega. Drug dokaz je napis v Vadi Hammamatu, na katerem sta druga ob drugi kartu\xc5\xa1i Neferhotepa I. in Sobekhotepa IV. Nekaj egiptologov v tem vidi dokaz sovladanja obeh faraonov. Veliko drugih, med njimi Kim Ryholt, to razlago zavra\xc4\x8da v prepri\xc4\x8danju, da je dal napis napisati Sobekhotep v \xc4\x8dast svojega pokojnega brata.\n_START_SECTION_\nZgodovinski sinhronizem\n_START_PARAGRAPH_\nStela z imenom Neferhotepa I. je zelo pomembna za arheologe in zgodovinarje, ker omogo\xc4\x8da uskladitev egip\xc4\x8danske in bli\xc5\xbenjevzhodnih kronologij.  Stela prikazuje "guvernerja Biblosa Jantinuja, prvorojenca guvernerja Jakina", sede\xc4\x8dega na prestolu, pred njim pa sta ime nomen in praneomen faraona Neferhotepa I. Prikaz je pomemben iz dveh razlogov. Prvi\xc4\x8d: Jakin je verodostojno prepoznaven kot Jakin-Ilu Biblo\xc5\xa1ki, znan z valjastega pe\xc4\x8data faraona Sehetepibreja, kar ka\xc5\xbee, da je njuni vladavini lo\xc4\x8devala ena generacija.  Drugi\xc4\x8d: "kralj Biblosa Jantin-Amu" je znan iz marijskih arhivov in je bil najverjetneje istoveten z guvernerjem Biblosa Jantinujem z omenjene stele. Biblos je bil v tistem \xc4\x8dasu delno avtonomen egip\xc4\x8danski guvernorat (provinca), "kralj Biblosa" pa bi moral biti semitski kralj, ki je vladal v mestu v imenu egip\xc4\x8danskega faraona. V marijskih arhivih prevladujejo dokumenti iz vladavine zadnjega marijskega kralja Zimri-Lima, sodobnika kralja Hamurabija Babilonskega, ki je nazadnje osvojil Mari. Zapisi omogo\xc4\x8dajo sinhronizem vladarjev Neferhotepa I. \xe2\x80\x93 Jantinuja \xe2\x80\x93 Zimri-Lima \xe2\x80\x93 Hamurabija.'