b'\n_START_ARTICLE_\nIngmar Bergman\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nIngmar Bergman je bil pastorjev sin in je bil temu primerno strogo verno vzgojen. Pri 19 letih je zapustil dom in se lotil \xc5\xa1tudija zgodovine knji\xc5\xbeevnosti, ki pa ga ni dokon\xc4\x8dal._NEWLINE_\xc5\xbde med \xc5\xa1tudijem se je navdu\xc5\xa1il za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Priklju\xc4\x8dil se je \xc5\xa1tudentski gledali\xc5\xa1ki skupini in prevzel posle asistenta re\xc5\xbeije. _NEWLINE_Pritegnila ga je tudi filmska umetnost, predvsem nemi film. Od takrat naprej pa do smrti se je skoraj konstantno vsako leto pozimi posve\xc4\x8dal gledali\xc5\xa1\xc4\x8du in poleti filmu. Med umetnike, ki so vplivali na Bergmana, lahko \xc5\xa1tejemo Victorja Sj\xc3\xb6str\xc3\xb6ma in Augusta Strindberga._NEWLINE_Pomembno za njegovo \xc5\xbeivljenje je afera, kjer je bil kaznovan zaradi nepla\xc4\x8devanja davkov dr\xc5\xbeavi in se je zaradi tega izselil iz dr\xc5\xbeave in tako pomembno spremenil svoje navade kot ustvarjalec._NEWLINE_Bergman je v starosti \xc5\xbeivel s svojo peto \xc5\xbeeno na otoku F\xc3\xa5r\xc3\xb6. S prej\xc5\xa1njimi \xc5\xbeenami je imel skupaj 8 otrok. Svoj zadnji film je posnel leta 2003 (Saraband).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKot gledali\xc5\xa1ki delavec, asistent \xc5\xbeirije in medvojni zabavi\xc5\xa1\xc4\x8dnik je imel prilo\xc5\xbenost ob sila okostenelih pogojih uvajati svojo vizi pripovedovanja zgodbe in privajanja svojih gledalcev na sicer nenavaden pogled v med\xc4\x8dlove\xc5\xa1ke odnose. Leta 1946 je iz\xc5\xa1el njegov prvi film, Kris. Po drugi svetovni vojni mu je bila omogo\xc4\x8dena mednarodna uveljavitev, prvi ve\xc4\x8dji uspeh pa je do\xc5\xbeivel \xc5\xa1ele leta 1955 s filmom Sommarnattens leende, ki je osvojil tudi nagrado na filmskem festivalu v Cannesu. Njegovi verjetno najbolj znani filmi so Scener ur ett \xc3\xa4ktenskap (Prizori z zakonske zveze) (1973), Det sjunde inseglet (1957) in Smultronst\xc3\xa4llet (1957)._NEWLINE_Njegova dela se ukvarjajo z mitologijo, iskanjem smisla \xc5\xbeivljenja, iskanjem boga in psihologijo likov. Nekatere zgodbe pa so imele tudi avtobiografsko jedro in tako govorile o zakonski zvezi, osebni odgovornosti in moralni presoji, ukvarjal se je tudi s prebolevanjem nasilja in povzro\xc4\x8danjem nasilja. Preko svojih filmov je pomagal karieram mnogih sedaj znanih \xc5\xa1vedskih igralcev oz. igralk - med drugim Maxu von Sydowu, Bibi Andersson in Liv Ullmann. _NEWLINE__NEWLINE_Ingmar Bergman je posnel ve\xc4\x8d kot 60 filmov in re\xc5\xbeiral ve\xc4\x8d kot 120 gledali\xc5\xa1kih iger. Marsikateri re\xc5\xbeiser ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med svoje vzornike, tudi Woody Allen, \xc5\xa1e posebej je bil vpliven na mlade introspektivne mladeni\xc4\x8de, ki so si ogledovali filme v povojnem obdobju. Bergman je velikokrat tudi pisal tako svoje igre kot filme, tako da je ve\xc4\x8dina napravljenega bila izjemno avtorska in konsistentna. Napisal je tudi avtobiografijo Laterna magica, kjer popisuje svoje \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nFinance\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilno za umetni\xc5\xa1ko in poslovno \xc5\xbeivljenje Bergmana je bilo predvsem ekonomi\xc4\x8dno ustvarjalno delo. Ve\xc4\x8dina njegovega filmskega ustvarjanja ni bila v ni\xc4\x8demer povezana s studijskim sistemov Amerike, \xc4\x8detudi se je tr\xc5\xbeil v vseh dr\xc5\xbeavah kot prepoznavno evropski filmski ustvarjalec. Zaradi razmeroma velike produkcije in mo\xc4\x8dne povezave filmskega jezika in gledali\xc5\xa1kih igralcev je lahko praviloma zagotovil financiranje in pokritje investitorjev. Ve\xc4\x8dina filmov je bila delno izdelana s pomo\xc4\x8djo amaterizma, entuziazma in preproste izdelave presenetljivo poceni (Kriki in \xc5\xa1epetanja za $450,000, Prizori iz zakonskega \xc5\xbeivljenja malo manj od $200,000.).\n_START_SECTION_\nTehnika\n_START_PARAGRAPH_\nBergman je obi\xc4\x8dajno pisal lastne scenarije, o katerih je premi\xc5\xa1ljeval sicer dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das, nato pa jih v razmeroma kratkem \xc4\x8dasu mukoma tudi napisal. Vsaj njegova zgodnja dela so se mo\xc4\x8dno naslanjala na obstoje\xc4\x8da gledali\xc5\xa1ka dela, vidno se je zana\xc5\xa1al na gledali\xc5\xa1ko delo Strindberga. V poznej\xc5\xa1em obdobju je ugotavljal, da je vedno ve\xc4\x8d prepru\xc5\xa1\xc4\x8dal igralcem improvizacijo pri ustvarjanju dialoga in prepu\xc5\xa1\xc4\x8danju igralskim zamislim. Najbolj pozna dela so v scenariju le ozna\xc4\x8dila ideje in dolo\xc4\x8dila usmeritev prizora, dialoge so opravili igralci sami.\n_START_SECTION_\nTeme, ideje\n_START_PARAGRAPH_\nBergmanovi filmi se praviloma ukvarjajo s smrtnostjo, osamljenostjo in vero, pa tudi s seksualnostjo, ki prepreda premi\xc5\xa1ljajo\xc4\x8de like ob tem. \xc5\xbdenske so seksualno in telesno bolj izra\xc5\xbeajo\xc4\x8de, v\xc4\x8dasih tudi ekcesne. \xc4\x8casovno, politi\xc4\x8dno in socialno je kot avtor raznolik in nezavezan posami\xc4\x8dnemu svetovnemu nazoru. Nekatere teme in stali\xc5\xa1\xc4\x8da so bila zanj kasneje izra\xc5\xbeana pretirano in jih je kasneje do\xc5\xbeivljal kot mu\xc4\x8dna, \xc5\xa1e posebej stali\xc5\xa1\xc4\x8da glede verskih in konzervativnih tematik.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nZa svoje delo je med drugim prejel tri oskarje za najbolj\xc5\xa1i tuji film (1960, 1961 in 1982), nagrado Irvinga G. Thalberga leta 1970 in \xc2\xbbpalmo vseh palm\xc2\xab\xc2\xa0(nagrado za najbolj\xc5\xa1ega re\xc5\xbeiserja vseh \xc4\x8dasov) na filmskem festivalu v Cannesu leta 1997.'