b'\n_START_ARTICLE_\nKlemen Aleksandrijski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je okoli leta 150 v Atenah, umrl pa med letoma 211 in 216 v Aleksandriji. Njegovo pravo ime je bilo Titus Flavius Clemens, vzdevek Aleksandrijski pa je dobil v cerkveni literaturi, da ga ne bi zamenjevali s Klemenom Rimskim. Njegovi star\xc5\xa1i so bili najbr\xc5\xbe bogati pogani, ker so Klemena v mladih leti dobro iz\xc5\xa1olali. Njegova gr\xc5\xa1ka izobrazba je zlasti vidna zaradi velike koli\xc4\x8dine navajanj gr\xc5\xa1kih pesnikov in filozofov. Spreobrnil se je \xc5\xa1ele, ko je bil odrasel, ker je takoj zatem veliko potoval in iskal velike u\xc4\x8ditelje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, da bi \xc5\xa1e bolj nasitil lakoto po znanju. _NEWLINE_Njegova pot iskanja se je za\xc4\x8dela v Gr\xc4\x8diji, v Atenah, nadaljevala v ju\xc5\xbeni Italiji, obiskal je \xc5\xa1e Sirijo in Palestino, na koncu pa je pristal v Aleksandriji. Mesto je bilo takrat prestolnica znanja z veliko univerzo. Intelektualno vzdu\xc5\xa1je je bilo zelo tolerantno, zato je bila Aleksandrija mesto, kjer se je me\xc5\xa1alo veliko kultur. Tu je bila tudi zibelka neoplatonizma in gnosticizma. Prebivalstvo je bila zelo raznovrstno. Govorilo se je gr\xc5\xa1ko. Tudi sveto Pismo se je tu prevajalo v gr\xc5\xa1\xc4\x8dino. _NEWLINE_Klemen se je u\xc4\x8dil pri  Pantenu, u\xc4\x8ditelju v  aleksandrijski katehetski \xc5\xa1oli, ki je bila uradna institucija Cerkve. Najprej je pomagal pri predavanjih, po Pantenovi smrti okoli leta 180 pa je postal prvi mo\xc5\xbe \xc5\xa1ole, kjer je deloval kot apologet in katehet ve\xc4\x8d kot dvajset let. Kot kr\xc5\xa1\xc4\x8danski pisatelj je bil znan \xc5\xbee pred pape\xc5\xbeem Viktorjem (188-199). Iz njegove literature je razvidno, da je poznal vse veje gr\xc5\xa1ke literature, vse obstoje\xc4\x8de filozofske sisteme, Staro in Novo zavezo.  Njegov najbolj slaven u\xc4\x8denec je bil Origen.  _NEWLINE_V sami \xc5\xa1oli so imela predavanja obliko cikli\xc4\x8dnih konferenc, ki so se odvijale skozi leta. Teme predavanj so temeljile na filozofskih in kulturnih vpra\xc5\xa1anjih, problemih iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja. Predavanj se je lahko udele\xc5\xbeil vsakdo. Ta nova filozofija je z uporabo filozofskih izrazov dorekla, kak\xc5\xa1no bi moralo biti idealno \xc5\xbeivljenje kristjana. Temu idealu kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega \xc5\xbeivljenja so se pustili voditi, ko so re\xc5\xa1evali probleme, ki sta jih takrat predstavljala bogastvo in izobrazba. To je omogo\xc4\x8dilo vstop tudi bogatim in vladajo\xc4\x8dim slojem v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, kamor je sicer ste\xc5\xbeka prodiralo. _NEWLINE_Ni dokon\xc4\x8dno jasno ali je bil Klemen tudi duhovnik, kar bi lahko sklepali iz \xc4\x8dastnega naslova prezbitra, ki mu ga pripisuje njegov prijatelj Aleksander. Slednji je deloval v skupnosti v Kapadokiji, kamor se je Klemen zatekel med preganjanji (202-203), kasneje pa postal \xc5\xa1kof v  Jeruzalemu.  On je tudi okoli leta 215/216 napisal pismo Origenu, kjer omeni, da sta Panten in Klemen mrtva, tako da je Klemen verjetno umrl pred letom 216.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nKlemenova dela so zelo \xc4\x8dislali \xc5\xbee v \xc4\x8dasih zgodnjega kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, na kar ka\xc5\xbeejo nazivi, ki so mu jih dodeljevali (blagoslovljeni, sveti, ipd.). Dejansko ni bil svetnik, ker naj bi u\xc4\x8dil Origena, ki je bil oklican za krivoverca, \xc4\x8deprav njegovi spisi nimajo zveze s pou\xc4\x8devanji Klemena. V svojih delih je zdru\xc5\xbeeval filozofijo in teologijo. Z idejami gr\xc5\xa1ke filozofije (predvsem Platona) je sku\xc5\xa1al razlo\xc5\xbeiti kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko doktrino.\n_START_SECTION_\nVelika trilogija\n_START_PARAGRAPH_\nMed vsemi pre\xc5\xbeivelimi najbolj izstopajo tri dela; Protreptik, Pedagog in Stromata, ki na prvi pogled tvorijo trilogijo. Teorija o trilogiji ne zdr\xc5\xbei, ker sta prvi deli zelo razli\xc4\x8dni od Stromate. Slednje ilustrira dejavnost katehetske \xc5\xa1ole, Protreptik in Pedagog pa sta napisana za javnost in objavo. \xc4\x8ce bolj pozorno preberemo Protreptik, je podobno predstavljen kot Aristotelovo izgubljeno delo z istim naslovom, v obliki razglasa, namenjenega izobra\xc5\xbeenim, ki jih zanima kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo kot resni\xc4\x8dna pot \xc5\xbeivljenja. Tri knjige Pedagoga so namenjene nadaljnjemu utrjevanju in poglabljanju vere; kot nadaljevanje pou\xc4\x8devanja pri krstu. Drugo delo je tudi namenjeno visokim izobra\xc5\xbeencem. Stromata pa je delo, ki naj bi se uporabljalo za privatno uporabo, kot pomo\xc4\x8d pri pou\xc4\x8devanju.\n_START_SECTION_\nOstala dela\n_START_PARAGRAPH_\nNaslednje delo, ki je vredno omembe so Excerpta ex Theodoto (Izvle\xc4\x8dki iz Teodota). V njem Klemen poka\xc5\xbee svojo spretnost in dialog, ko povzame in kritizira nauke gnostikov (Valentina). Vpra\xc5\xa1anja in odgovori se vrstijo tako na gosto, da je te\xc5\xbeko razbrati, kaj je od Klemena._NEWLINE_Ista metoda dialoga je uporabljena v delu Eclogae Propheticae (Prero\xc5\xa1ki izbor). Tu soo\xc4\x8di poglavja iz Geneze z odlomki iz Prerokov. Od izgubljenih del bi omenili \xc5\xa1e Hypotyposeis, kjer bi poleg citatov drugih avtorjev na\xc5\xa1li \xc5\xa1e dalj\xc5\xa1i sestavek v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini Adumbrationes. O ostalih delih, ki so bila izgubljena, nam govori Evzebij.\n_START_SECTION_\nPisma\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1973 ni bilo o pismih znanega prakti\xc4\x8dno ni\xc4\x8d, tedaj pa je bilo objavljeno pred kratkim odkrito pismo, ki naj bi ga napisal Klemen Aleksandrijski. V njem omenja skrivnostni apokrifni Markov evangelij, ki so ga sprejeli globoko ortodoksni kristjani kot avtenti\xc4\x8dnega. Toda ker ga je gnosti\xc4\x8dna sekta karpokritov razlagala po svoje, je Klemen nasprotoval njihovi interpretaciji.\n_START_SECTION_\nDoktrina\n_START_PARAGRAPH_\nPozornost v njegovih delih nam pritegne dobro poznavanje tako zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danskih kot judovsko-gr\xc5\xa1kih piscev. Presenetljivo je tudi, da je dobro poznal tudi bolj sekularno t. i. svobodomiselno literaturo. Za nekatera dela oz. za naslove le-teh vemo izklju\xc4\x8dno iz njegovih tekstov. Zelo je cenil gr\xc5\xa1ko filozofijo kot pot h Kristusu, zato jo je tudi zdru\xc5\xbeeval s kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko mislijo. Pribli\xc5\xbeno pol citatov navaja od Platona, drugo polovico pa od Jezusa. Iskanje resnice Klemen za\xc4\x8denja s prvobitnim mi\xc5\xa1ljenjem o filozofiji, nadaljuje pa jo s Staro zavezo, ki jo kon\xc4\x8da z apostoli in nenazadnje s Kristusom. Principi njegove misli izvirajo iz judovsko-aleksandrijske filozofije, neoplatonizma in tudi iz njegovega dialoga z gnosticizmom. Njegova teologija je spodbuda kr\xc5\xa1\xc4\x8danski veri. Zaradi vsega tega je Klemen Aleksandrijski bolj teolog tradicije kot teolog svetega Pisma ter velik etik.'