b'\n_START_ARTICLE_\nVatikanske je\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nVatikanske je\xc4\x8de (v izvirniku francosko Les Caves du Vatican) je roman, ki ga je napisal francoski pisatelj Andr\xc3\xa9 Gide leta 1914. Sam ga ni nikoli uvr\xc5\xa1\xc4\x8dal med romane, definiral ga je kot burko, medtem ko je za svoj edini roman tretiral delo Les Faux-Monnayeurs (Ponarejevalci denarja) iz 1925. Gide, ki mu je bil blizu klasicisti\xc4\x8dni slog in se ga je prijel vzdevek\xc2\xa0\xc2\xbbposlednji klasicist\xc2\xab, je imel sicer celo \xc5\xbeivljenje do romana odklonilen odnos._NEWLINE_Zgodba temelji na kri\xc5\xbeanju \xc5\xbeivljenjskih zgodb prostozidarja Anthimea Armand-Duboisa, zvestega katolika in pisatelja Julija de Baraglioula, mladega fanta in Julijevega polbrata Lafcadija ter Amadeja Fleurissoireja, ki je v delu \xc5\xbertev nesre\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din. Na\xc5\xa1tete pove\xc5\xbeejo govorice o la\xc5\xbenem pape\xc5\xbeu, ki je na prestolu, in o pravem pape\xc5\xbeu, ki naj bi bil zaprt v vatikanskih je\xc4\x8dah in ga je treba s\xc2\xa0\xc2\xbbkri\xc5\xbearsko vojno\xc2\xab\xc2\xa0osvoboditi.\n_START_SECTION_\n1. knjiga - Anthime Armand Dubois\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku zgodbe izvemo, da se Anthime zaradi revme skupaj z \xc5\xbeeno Veroniko preseli v Rim, da bi tam u\xc5\xbeival bolj\xc5\xa1e podnebje. Anthime je zagri\xc5\xbeen ateist in prostozidar, zaradi revme \xc5\xa1epa. Ukvarja se s poskusi na \xc5\xbeivalih, katerih izsledke objavlja v \xc4\x8dasopisu. V prvi knjigi nastopa de\xc4\x8dek Beppo, ki Anthimu prina\xc5\xa1a \xc5\xbeivali za poskuse. Veronika ima sestro Margerito, ki je poro\xc4\x8dena z Julijem de Baraglioulom. Imata h\xc4\x8derko Julijo, \xc5\xbeivijo v Parizu, so pobo\xc5\xbeni in zvesti katoli\xc5\xa1ki cerkvi. Baraglioulovi pridejo na obisk k sorodnikom v Rim. Anthime ne prenese njihove pobo\xc5\xbenosti, zato se pri ve\xc4\x8derji sprejo, Anthime pa jezen zapusti omizje. Ko se njegova jeza ohladi, se vrne in prisluhne Julijini ve\xc4\x8derni molitvi, v kateri prosi tudi za svojega strica. Pono\xc4\x8di Anthime sanja o Devici Mariji in se zbudi z zdravo nogo. Verjame, da se mu je zgodil \xc4\x8dude\xc5\xbe, izstopi iz prostozidarske lo\xc5\xbee in se spreobrne. Zakonca Dubois sta \xc5\xbeivela predvsem od denarja, ki sta ga dobivala od lo\xc5\xbee. Po spreobrnitvi je ta vir usahnil. Cerkev je sicer Anthimu obljubila denar, \xc4\x8de se spreobrne, vendar ga ni nikoli dobil. Preseliti se mora v skromnej\xc5\xa1e stanovanje.\n_START_SECTION_\n2. knjiga - Julij de Baraglioul\n_START_PARAGRAPH_\nJulij se ukvarja s pisanjem pogro\xc5\xa1nih romanov hkrati pa si \xc5\xbeeli postati \xc4\x8dlan francoske akademije. Ko se vrne z obiska v Rimu, mu njegov o\xc4\x8de pusti sporo\xc4\x8dilo, naj poizve o nekom z imenom Lafcadio Wluiki, za katerega se izka\xc5\xbee, da je njegov polbrat. Julij ga poi\xc5\xa1\xc4\x8de na domu in mu ponudi slu\xc5\xbebo tajnika. Pozneje tudi o\xc4\x8de (grof de Baraglioul) sprejme izgubljenega sina in mu po smrti, ki bo za ostarelega grofa kmalu napo\xc4\x8dila, obljubi nekaj dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Lafcadio se vseeno odpravi na "razgovor" za tajnika k Juliju, na poti iz gore\xc4\x8de hi\xc5\xa1e re\xc5\xa1i otroka, kar vidi Julijeva sestra Genovefa in se vanj zaljubi. Na razgovoru Lafcadio pove Juliju svojo \xc5\xbeivljenjsko zgodbo. Rojen je bil v Bukare\xc5\xa1ti, njegova mati pa je stalno menjavala mo\xc5\xa1ke. Ti so bili razli\xc4\x8dnih narodnosti, tako da se je nau\xc4\x8dil ve\xc4\x8d jezikov, pa tudi kako je treba poslovati, kako se oble\xc4\x8di s stilom itd. Posebno mo\xc4\x8den spomin iz otro\xc5\xa1tva mu predstavljajo po\xc4\x8ditnice v Devinu. Mati ga je pozneje poslala na \xc5\xa1olanje v Pariz. Tam je \xc5\xbeivel v internatu, vendar se ni po\xc4\x8dutil dobro, zato je s prijateljem dvomljivega slovesa Protosom pobegnil nazaj domov. Mama mu je ob smrti zapustila nekaj dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, zato se je lahko preselil v Pariz. \xc5\xbdivel in ljubimkal je s Karlo Venitequo. Lafcadio ima zelo nemiren zna\xc4\x8daj, v \xc5\xbeivljenju se po\xc4\x8duti zdolgo\xc4\x8daseno. \xc5\xbdivljenje si sku\xc5\xa1a popestriti s svojimi dejanji, tako prej omenjeno re\xc5\xa1itev otroka in poznej\xc5\xa1i umor izvr\xc5\xa1i predvsem iz dolg\xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\n3. knjiga - Amadej Fleurissoire\n_START_PARAGRAPH_\nJulijevo sestro, grofico Guy de Saint-Prix, obi\xc5\xa1\xc4\x8de v patra oble\xc4\x8deni Protos in jo prepri\xc4\x8da, da je pravi pape\xc5\xbe zaprt, vlada pa la\xc5\xbeni pape\xc5\xbe. Pravi, da pripada skupini, ki pripravlja kri\xc5\xbearsko vojno za osvoboditev pape\xc5\xbea \xe2\x80\x94 od nje pa ho\xc4\x8de za podporo 50000 frankov. Po Protosovem odhodu odhiti k sorodnici Arniki Fleurissoire in jo seznani s problematiko la\xc5\xbenega pape\xc5\xbea. Arnika je poro\xc4\x8dena s plahim in v mi\xc5\xa1ljenju preprostim mo\xc5\xa1kim, Amadejem Fleurissoirjem, sicer solastnikom podjetja za plasti\xc4\x8dno-rimsko lepenko. Tudi Amadej je globoko veren, vest o pape\xc5\xbeu pa ga tako vznemiri, da takoj naslednji dan odpotuje v Rim, da bi re\xc5\xa1il pape\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\n4. knjiga - Stonoga\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetrto poglavlje je naslovljeno z imenom organizacije, ki zbira denar pod pretvezo, da re\xc5\xa1uje pravega pape\xc5\xbea \xe2\x80\x94 torej Stonoga. Poglavje se za\xc4\x8dne z opisom Amadejeve poti. Amadej prvi\xc4\x8d potuje tako dale\xc4\x8d, zato je zelo prestra\xc5\xa1en in zmeden, med prestopanjem celo sede na napa\xc4\x8dni vlak. Med potjo spi v hotelih, kjer se prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8da z nadlogami kot so stenice, bolhe in komarji. Ko kon\xc4\x8dno prispe v Rim, sre\xc4\x8da francosko govore\xc4\x8dega postre\xc5\xa1\xc4\x8dka Baptistina, ki ga povede v "hotel" sumljivega slovesa. Nastanijo ga v sobo s Karlo, ki jo je Lafcadio zapustil in se je vrnila k prej\xc5\xa1njemu ljub\xc4\x8dku v Rim (k Protosu). Dejstvo, da spi z drugo \xc5\xbeeno, ga zelo mu\xc4\x8di, saj mu to predstavlja zelo hud greh. Vmes dobi Arnikino pismo, v katerem mu svetuje, naj obi\xc5\xa1\xc4\x8de neapeljskega kardinala in ga prosi za pomo\xc4\x8d. Po prvi no\xc4\x8di v Rimu se napoti k Angelskemu gradu in razmi\xc5\xa1lja, kako bi vstopil in re\xc5\xa1il pape\xc5\xbea. Medtem sre\xc4\x8da zopet v \xc5\xbeupnika preoble\xc4\x8denega Protosa. Ta ga preslepi, da je tudi on borec za re\xc5\xa1itev pape\xc5\xbea in prepri\xc4\x8da, da kardinala v Neaplju obi\xc5\xa1\xc4\x8deta skupaj. Protos ga seveda v Neaplju odvede k la\xc5\xbenemu kardinalu, kjer ga napijejo. Amadej prizna "kardinalu", kako je gre\xc5\xa1il s Karlo, ta pa mu za pokoro naro\xc4\x8di, naj v Rimu unov\xc4\x8di neki \xc4\x8dek in se potem vrne v Neapelj. Ko se vrne v Rim, ga tam \xc4\x8daka Arnikino pismo, s katerim ga obve\xc5\xa1\xc4\x8da, da je v Rimu sorodnik Julij de Baraglioul, ki je zaprosil za pape\xc5\xbeevo avdienco, da bi Anthimu pomagal do denarja, ki mu ga je bila obljubila cerkev. Amadej se sre\xc4\x8da z Julijem, mu razodene svojo misijo o re\xc5\xa1evanju pape\xc5\xbea in ga prepri\xc4\x8da, da je bil pravzaprav na avdienci pri la\xc5\xbenem pape\xc5\xbeu. Julij mu da svojo kro\xc5\xbeno vozovnico za vlak, nato Amadej (z denarjem unov\xc4\x8denega \xc4\x8deka) sede na vlak za Neapelj. Preden je Lafcadio zapustil Karlo, ji je kupil kos dragocenega nakita. Preden se Amadej zopet odpravi proti Neaplju, mu Karla za sre\xc4\x8do da to zapestnico.\n_START_SECTION_\n5. knjiga - Lafcadio\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti o\xc4\x8deta, grofa de Baraglioula, Lafcadio dobi dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino in odpotuje v Italijo. Znajde se na istem vlaku kot Amadej. Amadej se mu zdi nesre\xc4\x8den, Lafcadiu pa se v tistem trenutku zazdi izziv storiti umor brez motiva. Umori ga torej in porine skozi okno vlaka. Potem pregleda njegovo prtljago in po kro\xc5\xbeni vozovnici ugotovi, da je \xc4\x8dlovek povezan z Julijem de Baraglioulom, najde pa tudi Karlino zapestnico, nekdo pa mu ukrade kov\xc4\x8dek. Pozneje se Lafcadio dobi z Julijem, ki je zelo pretresen zaradi umora, po opisu pokojniku v \xc4\x8dasopisu je namrel prepoznal Amadeja. Pretresenost je Julija uverila v misli, da preneha ustvarjati pogro\xc5\xa1ne romane in za\xc4\x8dne pisati iskreno in iz svoje du\xc5\xa1e. Julij policiji sporo\xc4\x8di, da je pokojnik Amadej Fleurissoire, Karla pa naznani policiji Portosa, za katerega je prepri\xc4\x8dala, da je kriv za umor. Julij po\xc5\xa1lje Lafcadia po Amadejevo truplo v Neapelj. Po poti Lafcadio tuhta, kdo mu je na vlaku po umoru ukradel kov\xc4\x8dek. Te\xc5\xbeava je v tem, da je Lafcadio skupaj z Amadejem skozi okno porinil tudi svoj klobuk, iz katerega je prej izrezal listek s svojima za\xc4\x8detnicama in ga spravil v kov\xc4\x8dek. Na vlaku potem ve\xc4\x8derja s profesorjem, ki se predstavi kot Defouqueblize, za katerega se zopet izka\xc5\xbee, da je preoble\xc4\x8deni Protos. Prav on je bil tudi tisti, ki mu je po umoru izmaknil kov\xc4\x8dek. Ta ga ho\xc4\x8de privabiti k sodelovanju v Stonogi in sicer z gro\xc5\xbenjo, da ga bo izdal z listkom v kov\xc4\x8dku. Lafcadio ima raje, da bi ga Protos izdal, kot da bi mu moral biti podlo\xc5\xbeen. Sledi Amadejev pogreb, na katerega prideta tudi Anthimova. Izvemo, da bodo Julija sprejeli v akademijo. Po pogrebu Julij razlo\xc5\xbei Anthimu, kako se je pri la\xc5\xbenem pape\xc5\xbeu trudil za njegovo premo\xc5\xbeenje, vendar Anthima to ne gane, saj je \xc4\x8dude\xc5\xbe popustil, spet \xc5\xa1epa in spet je v prostozidarski lo\xc5\xbei. Policija po Karlini prijavi pripravi zasedo za Protosa, ko ta izve, da ga je naznanila, jo v jezi zadavi. Lafcadio gre k Juliju in mu prizna umor. Julij je \xc5\xbealosten, vendar mu svetuje, naj svojo du\xc5\xa1o zaupa cerkvi in se s pokoro vrne na pravo pot, pogovoru pa prislu\xc5\xa1kuje Genovefa. Lafcadio tisto no\xc4\x8d prespi pri Baraglioulovih. V sobi ga obi\xc5\xa1\xc4\x8de Genovefa, mu razkrije svoja \xc4\x8dustva in ga prepri\xc4\x8duje, naj se ne preda policiji. Lafcadio jo stisne k sebi in jo poljubi. Zjutraj gleda zoro ob spe\xc4\x8di Genovefi in razmi\xc5\xa1lja, ali se naj odlo\xc4\x8di za predajo ali za \xc5\xbeivljenje.'