b'\n_START_ARTICLE_\nChristoffel Jacob Bouwkamp\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je na Univerzi v Groningenu in diplomiral leta 1938 iz matematike, mehanike in teoreti\xc4\x8dne fizike. \xc5\xa0e kot \xc5\xa1tudent je objavil pet \xc4\x8dlankov. Med letoma 1939 in 1940 je slu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ki rok. Leta 1941 je na isti univerzi doktoriral pod Zernikeovim mentorstvom o uklonu okroglih odprtin z disertacijo Teoreti\xc4\x8dna in numeri\xc4\x8dna obravnava uklona skozi kro\xc5\xbeno odprtino (Theoretische en numerieke behandeling van de buiging door een ronde opening). V disertaciji je obravnaval algoritmi\xc4\x8dni pristop s strogimi ocenami to\xc4\x8dnosti. Dva meseca je predaval mehaniko in kvantno mehaniko na Univerzi v Groningenu, nato pa je 1. marca 1941 od\xc5\xa1el v Philipsove raziskovalne laboratorije v Eindhovnu, kjer je ostal do svoje upokojitve leta 1975. Tu je bil vodja skupine in po upokojitvi svetovalec. Med letoma 1955 in 1958 je bil izredni profesor uporabne matematike na Univerzi v Utrechtu in med letoma 1958 in 1980 na Tehni\xc5\xa1ki univerzi v Eindhovnu._NEWLINE_V Philipsu je delal na teoriji anten. Tam je skupaj z de Bruijnom napisal esej o problemu opti\xc4\x8dne porazdelitve mo\xc4\x8di v \xc5\xbei\xc4\x8dnati anteni. V letu 1954 je objavil teorijo uklona. V njej je popravil Bethejeve in Copsonove napake. Spor so obravnavali v reviji Mathematical Reviews, kjer je bil Bouwkamp recenzent med letoma 1947 in 1980._NEWLINE_Od 1940-ih se je ukvarjal z razvedrilno matematiko in je s tega podro\xc4\x8dja objavljal, na primer o razstavitvi pravokotnikov v kvadrate (kvadratura kvadrata) in problemih s pentominami. Dopisoval si je s Tuttejem o razstavitvi pravokotnikov v kvadrate in o prezgodnjem re\xc5\xa1evanju problema na ra\xc4\x8dunalnikih. Njegov podiplomski \xc5\xa1tudent Arie Duijvestijn (1927\xe2\x80\x931998) je leta 1962 doktoriral pri njem na Tehni\xc5\xa1ki univerzi v Eindhovnu._NEWLINE_Leta 1960 je Bouwkamp postal \xc4\x8dlan Kraljeve nizozemske znanstvene dru\xc5\xbebe. Od leta 1947 je bil \xc4\x8dlan Ameri\xc5\xa1kega matemati\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_Bil je strasten zbiratelj znamk in kovancev. Od leta 1943 je bil poro\xc4\x8den z Alido Hendriko van der Veer s katero je imel h\xc4\x8der Christine Margriet._NEWLINE_Po Keplerju in po njem se imenuje Kepler-Bouwkampova konstanta, ki podaja polmer limitnega procesa zaporednega izmeni\xc4\x8dnega v\xc4\x8drtavanja mnogokotnikov in njim v\xc4\x8drtanih kro\xc5\xbenic v enotsko kro\xc5\xbenico. Bouwkamp je verjetno leta 1965 z dvema metodama hitro konvergentnih neskon\xc4\x8dnih vrst prvi pravilno izra\xc4\x8dunal vrednost te konstante na \xc5\xa1estnajst decimalnih mest.'