b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Rupnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8de Jakob, ki je bil organist, je sina \xc5\xbee v mladosti u\xc4\x8dil glasbene teorije. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval na Raki pri Kr\xc5\xa1kem, 6. razredov gimnazije pa najprej v Kranju in jo dokon\xc4\x8dal v \xc5\xa0entvidu pri Ljubljani, kjer sta bila njegova glasbena u\xc4\x8ditelja Vojteh Hyb\xc3\xa1\xc5\xa1ek in Matija Tomc. V letih 1928\xe2\x80\x931930 se je zasebno u\xc4\x8dil dramatike pri dramskem re\xc5\xbeisrju P. Malcu in nastopal kot igralec in re\xc5\xbeiser v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du, Logatcu in Kranju, 1930\xe2\x80\x931932 je obiskoval Orglarsko \xc5\xa1olo in nato Glasbeni konservatorij v Ljubljani, hkrati pa ga je zasebno u\xc4\x8dil petja A. Groebming. Potem je nastopal ve\xc4\x8d let kot zborovodja v raznih dru\xc5\xa1tvih v Ljubljani in okolici: Pevski zbor Slovan na Brdu (1932), \xc5\xa0entjakobski pevski zbor (1932\xe2\x80\x931933) itd. Leta 1933 je sodeloval s K. Perkom kot korepetitor pevskega zbora Slavec, kateremu je postal naslednje leto zborovodja. Od 1934\xe2\x80\x931936 je bil tajnik uprave Hubadove \xc5\xbeupe Jugoslovanske pevske zveze in  honorarni name\xc5\xa1\xc4\x8denec Folklornega in\xc5\xa1tituta GM (1934\xe2\x80\x931935), kjer je ob vodstvu F. Marolta urejal in prepisoval zapise ljudskih pesmi. Poleg tega je zasebno \xc5\xa1tudiral kompozicijo pri S. Koporcu (1934\xe2\x80\x931936). Od januarja 1937 do oktobra 1938 je bil regens chori (kapelnik) stolnice v Skopju, od februarja 1938 do septembra 1939 strokovni u\xc4\x8ditelj, potem pa do aprila 1941 ravnatelj \xc5\xa1ole glasbenega dru\xc5\xa1tva Mokranjac, kjer je pou\xc4\x8deval glasbeno teoreti\xc4\x8dne predmete in klavir. Poleg tega je bil tudi zborovodja zbora Mokranjac (od sept. 1938) in vodja glasbene sekcije ljudske univerze. Tedaj je ve\xc4\x8dkrat potoval po Makedoniji in zapisoval ljudske pesmi v Velesu, Tetovu, Ohridu, Bitolju itd. Ob okupaciji je bil pregnan v Ljubljano, kjer se je pre\xc5\xbeivljal s prilo\xc5\xbenostnim ro\xc4\x8dnim delom v gostilni. Od sept. 1942 do febr. 1947 je pou\xc4\x8deval v glasbeni \xc5\xa1oli Stankovi\xc4\x87 v Beogradu in od junija 1946 tudi na Kapelni\xc4\x8dki \xc5\xa1koli CD JA. 1. marca 1947 pa je postal dirigent Zbora CD JA._NEWLINE_Rupnik je napisal razne skladbe: za klavir: Preludij in fuga, Toccata, Festival na groblju, suita itd.; Na\xc5\xa1a zastava, kantata za me\xc5\xa1ani zbor in vel. orkester (1934); Otad\xc5\xbebina (Dj. Jak\xc5\xa1i\xc4\x87), kantata za me\xc5\xa1ani zbor in vel. orkester; Poselo, rapsodija za vel. orkester (1946); za pevski zbor: Partizanska idila (M. Bor, Fantje ob Kolpi), Krasnaarmejcem pozdrav (I. Gruden), Pesem matere treh partizanov (K. Destovnik-Kajuh); razne skladbe za mladinske zbore in priredbe ljudskih pesmi.'