b'\n_START_ARTICLE_\nAlexander Bain\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nAlexander Bain je bil rojen 11. julija 1818 v mestu Aberdeen na \xc5\xa0kotskem. Bil je sin Georga Baina, veteranskega vojaka in tkalca, in Margaret Paul. Leta 1836 je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudij na fakulteti Marischal, kjer je bil pod mo\xc4\x8dnim vplivom profesorja matematike, Johna Cruickshanka, profesorja kemije, Thomasa Clarka, in profesorja filozofije narave, Williama Knighta._NEWLINE_Proti koncu \xc5\xa1tudija je napisal svoj prvi \xc4\x8dlanek za revijo Westminster Review leta 1840. S tem se je za\xc4\x8delo njegovo poznanstvo z Johnom Stuartom Millom, s katerim je postal dober prijatelj. Njegova \xc5\xa1tudijska kariera se je usmerila predvsem v filozofijo uma, matematiko in fiziko._NEWLINE_Leta 1841 je Bain nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal predavanja profesorja moralne filozofije, Dr. Glennieja, in postal stalen u\xc4\x8ditelj tega predmeta. Pisal je \xc4\x8dlanke za revijo Westminster in pomagal Johnu Stuartu Millu pri knjigi Sistem logike leta 1842. Leta 1843 je napisal svojo prvo kritiko knjige London in Westminister.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1845 je postal profesor matematike in filozofije narave na Univerzi Anderson v Glasgowu. Leto kasneje je opustil delo profesorja in se posvetil pisanju. Leta 1848 se je preselil v London, kjer je delal pod okriljem Edwina Chadwicka in postal \xc4\x8dlan intelektualnega kroga, v katerem sta bila tudi George Grote in John Stuart Mill. Leta 1855 je izdal svoje prvo delo The Senses and the Intellect (\xc4\x8cuti in pamet) in leta 1859 drugo delo The Emotions and the Will (\xc4\x8custva in volja). S tem si je pridobil polo\xc5\xbeaj med samostojnimi misleci.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1861 je izdal svojo knjigo The study of character (Preu\xc4\x8devanje zna\xc4\x8daja) in leta 1868 \xc5\xa1e knjigo Manual of mental and moral science (Priro\xc4\x8dnik du\xc5\xa1evne in eti\xc4\x8dne znanosti). V teh delih je zbral svoje razprave in teorije. Leta 1870 je iz\xc5\xa1la njegova knjiga The logic (Logika), ki jo je izdelal kot u\xc4\x8dbenik za u\xc4\x8dence. V njej je razpravljal o logi\xc4\x8dnih na\xc4\x8delih v razli\xc4\x8dnih znanostih in ohranjanju energije v povezavi z izvirom._NEWLINE__NEWLINE_Bain je s svojimi deli zelo vplival na ameri\xc5\xa1ka filozofa Charlesa Sandersa Peircea in Williama Jamesa. Njihovi sestanki kratkotrajnega "Metafizi\xc4\x8dnega kluba" v zgodnjih 1860-ih so pogosto vklju\xc4\x8devali razprave o Bainovih delih._NEWLINE__NEWLINE_Bain pa je bil zelo pomemben tudi na podro\xc4\x8dju psihologije. Leta 1876 je ustanovil prvi \xc4\x8dasopis, ki je bil posve\xc4\x8den psihologiji: Mind. Med njegovimi deli psiholo\xc5\xa1ke teorije pa so tudi: On the Study of Character (1861), Mental and Moral Science: A Compendium of Psychology and Ethics (1868) (Du\xc5\xa1evna in eti\xc4\x8dna znanost: kompendij psihologije in etike), ter Mind and Body: The Theories of Their Relation (1873) (Telo in um: Teorija njihove povezanosti).\n_START_SECTION_\nSocialna reforma\n_START_PARAGRAPH_\nBain si je zelo prizadeval za razvoj in socialno pravi\xc4\x8dnost, zato je v svojem \xc4\x8dasu aktivno sodeloval v dru\xc5\xbebenih in politi\xc4\x8dnih gibanjih. Leta 1880 je bil dvakrat izvoljen za rektorja na Univerzi v Aberdeenu. Trudil se je za zagovarjanje reform v izobra\xc5\xbeevanju. V \xc5\xa1olskem kurikulumu je na primer podpiral sodobne jezike, znano pa je tudi, da je bil mo\xc4\x8dan zagovornik pravic \xc5\xa1tudentov._NEWLINE__NEWLINE_Ko se je Bain na univerzi v Aberdeenu upokojil, ga je nasledil eden izmed njegovih najbolj briljantnih \xc5\xa1tudentov, William Minto. Upokojitev pa mu ni prepre\xc4\x8dila, da bi delal na temah in vpra\xc5\xa1anjih, o katerih je bil strasten. Pisal je \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dlanke in knjige, kot so "John Stuart Mill: a Criticism, with Personal Recollections" (John Staurt Mill: Kritika z osebnimi spomini), in tudi biografijo prijateljevega o\xc4\x8deta Jamesa Milla leta 1882._NEWLINE__NEWLINE_Bain je svoja zadnja leta \xc5\xbeivljenja mirno pre\xc5\xbeivel v Aberdeenu. Bil je dvakrat poro\xc4\x8den, vendar nikoli ni imel otrok. Alexander Bain je umrl 18. septembra 1903, njegova zadnja zahteva pa je bila, da naj na njegovem grobu ne bo kamna, saj bodo kot spomeniki slu\xc5\xbeile njegove knjige.'