b'\n_START_ARTICLE_\nNa\xc4\x8delo povpre\xc4\x8dnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8d\xc3\xaalo povpr\xc3\xa9\xc4\x8dnosti je v filozofiji znanosti predstava o tem, da ljudje ali Zemlja v Vesolju niso ni\xc4\x8d posebnega. Je vrsta posplo\xc5\xa1itve Kopernikovega na\xc4\x8dela, ki se uporablja pri hevristi\xc4\x8dnem pogledu o legi Zemlje, ali kot filozofska izjava o mestu \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nBrezizjemni planet\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno se kopernikansko na\xc4\x8delo povpre\xc4\x8dnosti navaja na naslednji na\xc4\x8din: nekdaj so v srednjem veku mislili, da je Zemlja sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Vesolja, Kopernik pa je predlagal, da je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Sonce. V 1930-tih je Trumpler ugotovil, da Oson\xc4\x8dje ne le\xc5\xbei v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du na\xc5\xa1e Galaksije, kot je trdil Kapteyn, ampak pribli\xc5\xbeno na 56\xc2\xa0% razdalje do njenega roba. Gamow in drugi so v sredini 20. stoletja pokazali, da \xc4\x8deprav se zdi, da je na\xc5\xa1a Galaksija v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du raz\xc5\xa1irjajo\xc4\x8dega Vesolja (v skladu s Hubblovim zakonom), to verjetno velja za vsako to\xc4\x8dko v Vesolju. Ob koncu 20. stoletja so Marcy in sodelavci pokazali, da so zunajoson\xc4\x8dni planeti pogosti in tako Sonce v tem smislu, da okerog njega kro\xc5\xbeijo planeti, prav tako ni ni\xc4\x8d posebnega. Kopernikanska povpre\xc4\x8dnost je tako niz astronomskih dognanj, da je Zemlja relativno navaden planet, ki kro\xc5\xbei okrog relativno navadne zvezde v relativno navadni galaksiji, ki je ena od brez\xc5\xa1tevilnih drugih v ogromnem Vesolju, verjetno delu neskon\xc4\x8dnega mnogovesolja.'