b'\n_START_ARTICLE_\nMachu Picchu\n_START_PARAGRAPH_\nMachu Picchu (v jeziku Ke\xc4\x8dua \xc2\xbbstara gora\xc2\xab; imenovan tudi Izgubljeno mesto Inkov) so dobro ohranjene predkolumbovske inkovske razvaline, ki le\xc5\xbeijo na visokem gorskem grebenu na nadmorski vi\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno 2350 m. Machu Picchu le\xc5\xbei nad dolino reke Urubamba v sedanjem Peruju, pribli\xc5\xbeno 70\xc2\xa0km severozahodno od Cuzca. Kljub temu, da so doma\xc4\x8dini ves \xc4\x8das vedeli zanj, je Machu Picchu \xc5\xa1ele leta 1911 svetu predstavil ameri\xc5\xa1ki zgodovinar Hiram Bingham, ki je o kraju napisal tudi knjigo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKraj je najbr\xc5\xbe najbolj znan simbol Inkovskega kraljestva zaradi edinstvene lege, geolo\xc5\xa1kih posebnosti in poznega odkritja leta 1911. Od leta 1983 je predel dolo\xc4\x8den kot UNESCO-va svetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina in vzbuja zaskrbljenost zaradi \xc5\xa1kode, ki jo povzro\xc4\x8da turizem._NEWLINE_Machu Picchu je bil zgrajen okoli leta 1450, na vrhuncu inkovskega imperija. Zgrajen naj bi bil v obdobju dveh Inkov, Pachacutec Yupanqui (1438-1471) in Tupac Yupanqui (1472 - 93), opu\xc5\xa1\xc4\x8den pa nekaj ve\xc4\x8d kot 100 let kasneje, leta 1572. Dne 24. julija 1911 je ameri\xc5\xa1ki zgodovinar zaposlen kot predavatelj na univerzi Yale, Hiram Bingham razglasil odkritje Machu Picchuja po tem, ko je iskal mesto Vilcabamba, zadnje zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de Inkov v \xc4\x8dasu \xc5\xa1panskega osvajanja. Do Machu Picchuja je Binghama pripeljal Pablito Alvarez, doma\xc4\x8din, 11-letni Ke\xc4\x8dua fant._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ki dokazi (skupaj z nedavno obdelavo zgodnjih kolonialnih listin) ka\xc5\xbeejo, da Machu Picchu ni bilo navadno mesto, temve\xc4\x8d pode\xc5\xbeelsko po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko mesto za inkovsko plemstvo. Kraj ima veliko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, okoli njega pa stojijo velika pala\xc4\x8da in templji za inkovska bo\xc5\xbeanstva ter druge zgradbe za vzdr\xc5\xbeevalno osebje. Ocenjujejo, da je v Machu Picchu prebivalo najve\xc4\x8d 750 ljudi isto\xc4\x8dasno, in verjetno jih je le malo \xc5\xbeivelo v mestu med de\xc5\xbeevno dobo in ko ni bilo plemstva._NEWLINE_Kraj naj bi Inki izbrali zaradi edinstvene lege in geolo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti. Govori se, da obris gorskega grebena za Machu Picchu predstavlja obraz Inka, ki gleda navzgor proti nebu, z najvi\xc5\xa1jim vrhom Huayna Picchu (kar pomeni Mlada ptica ali Mlada gora), ki predstavlja njegov nos. Sama gora Huayna Picchu ima obliko gigantske pume._NEWLINE_Inki so verjeli, da zemljine trde kamnine ne smejo lomiti, zato so mesto zgradili iz skal, ki so jih nalomili iz posameznih prodnikov, ki so jih na\xc5\xa1li na ozemlju. Za nekatere kamnite zgradbe niso uporabili malte. Zana\xc5\xa1ali so se na izredno natan\xc4\x8dno rezanje klad, kar je razvidno v kamnitih zidovih s \xc5\xa1pranjami, \xc5\xa1irokimi manj kot 1\xc2\xa0mm._NEWLINE_Leta 1913 je kraj do\xc5\xbeivel pomemben promocijski dogodek, saj je revija National Geographic Society posvetila Machu Picchu celotno aprilsko izdajo.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nSveto mesto Machu Picchu le\xc5\xbei 70\xc2\xa0km severozahodno od Cuzca, na grebenu gore Machu Picchu, ki se nahaja na pribli\xc5\xbeno 2350 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Ker le\xc5\xbei skoraj 100 m ni\xc5\xbeje kot Cusco in ne robu de\xc5\xbeevnega gozda in ima zato milej\xc5\xa1o in vla\xc5\xbenej\xc5\xa1o klimo. Podro\xc4\x8dje pozna suho in mokro sezono z ve\xc4\x8dino letnega de\xc5\xbeja, ki pade od oktobra do aprila. De\xc5\xbeuje lahko kadar koli v letu._NEWLINE_Machu Picchu le\xc5\xbei nad zavojem reke Urubamba, ki obdaja mesto na treh straneh, na pe\xc4\x8dini, ki se dviga skoraj navpi\xc4\x8dno 450 metrov. Obmo\xc4\x8dje je bilo odli\xc4\x8dno za obrambo. V\xc4\x8dasih je bil mo\xc5\xbeen dostop le preko vise\xc4\x8dega mostu v kraju Pongo de Mainique. Drugi most je bil zgrajen na zahodni strani Machu Picchuja iz drevesnih debel, na lokaciji, kjer je bila razlika v skalni steni 6 metrov, kar je omogo\xc4\x8dalo, da so most po potrebi odstranili in s tem onemogo\xc4\x8dili dostop v mesto._NEWLINE_Lega mesta je bila voja\xc5\xa1ka skrivnost, saj so bili globoki prepadi na robovih ostrih skal in robate gore odli\xc4\x8dna naravna obramba._NEWLINE_Mesto le\xc5\xbei na sedlu med gorama Machu Picchu in Huayna Picchu. Imelo je lastne vire vode in dovolj zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da za pridelovanje hrane za \xc5\xa1tirikrat ve\xc4\x8d ljudi kot jih je kadarkoli \xc5\xbeivelo tam. Pobo\xc4\x8dja so bila terasasto grajena, s tem je bila manj\xc5\xa1a erozija tal in zagotovljena za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred plazovi. Dve visoko le\xc5\xbee\xc4\x8dih poti iz Machu Picchuja sta vodili \xc4\x8dez gore v Cusco: ena skozi vrata, drugo pa \xc4\x8dez most Inkov. Tako se lahko zlahka nadzorovali eventualne napadalce.\n_START_SECTION_\nNarodni park Machu Picchu\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1981 je bilo obmo\xc4\x8dje 325,92\xc2\xa0km\xc2\xb2, ki obkro\xc5\xbea Machu Picchu, razgla\xc5\xa1eno za zgodovinski narodni park Peruja. To obmo\xc4\x8dje, ki ga ne omejujejo le same ru\xc5\xa1evine, vklju\xc4\x8duje tudi regionalno pokrajino skupaj z rastlinstvom in \xc5\xbeivalstvom, s poudarkom na obilici orhidej._NEWLINE_Najbolj uveljavljene teorije zagovarjajo obstoj Inkovske Ilacte: naselbina, zgrajena za nadziranje organizacije podjarmljenih regij. Bila je najlep\xc5\xa1a Ilacta Inkovskega imperija in naj bi bila zgrajena s posebnim namenom - varovati izbrance iz vrst inkovskega plemstva v primeru napada. Zdi se, da so jo v\xc4\x8dasih uporabljali kot po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de inkovskega vladarja in tudi kot zvezdarno. Po \xc5\xa1panskem podjarmljenju je slu\xc5\xbeila kot utrdba pri uporu zadnjega inkovskega vladarja Manco Ince.\n_START_SECTION_\nTri obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju arheologov je bil Machu Picchu razdeljen na tri ve\xc4\x8dje predele: na Sveti predel, na Ljudski predel, ki je bil ju\xc5\xbeneje, in Predel sve\xc4\x8denikov in plemstva (t. i. gosposki del)._NEWLINE_V prvem, svetem delu, se nahajajo prvotni arheolo\xc5\xa1ki zakladi: Intihuatana, Son\xc4\x8dev stolp in Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de treh oken. Ti so bili posve\xc4\x8deni njihovemu najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1emu bo\xc5\xbeanstvu - bogu Sonca Intiju._NEWLINE_Gosposki del je bil namenjen plemstvu: skupina hi\xc5\xa1, razvr\xc5\xa1\xc4\x8denih v vrste po pobo\xc4\x8dju; rezidenca Amautas (modre osebe), zna\xc4\x8dilna po svojih rde\xc4\x8dkastih stenah in predel Nastas (princes) \xe2\x80\x93 vsi ti so imeli sobe v obliki trapeza.V notranjosti trdnjave je obstajal prostor, opredeljen kot zapor, kjer so v kamnitih ni\xc5\xa1ah kaznovali zapornike._NEWLINE_Veli\xc4\x8dasten mavzolej je kamnita klada z obokano notranjostjo in izklesanimi stenami. Namenjen je bil obredom ali \xc5\xbertvovanjem.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nNa vse zgradbah v Machu Picchu je bil uporabljen klasi\xc4\x8dni inkovski arhitekturni slog: gladki zidovi pravilnih oblik, s tako natan\xc4\x8dnimi spoji med vsakim blokom, da je skoraj nemogo\xc4\x8de verjeti, da so jih sploh lahko zgradili. Kamniti bloki se tako tesno prilegajo drug drugemu, da v re\xc5\xbee ni mo\xc4\x8d vtakniti niti no\xc5\xbeeve konice._NEWLINE_Inki niso poznali kolesa. Kako so torej premaknili in namestili te ogromne kamnite bloke ostaja skrivnost, splo\xc5\xa1no pa je prepri\xc4\x8danje, da naj bi uporabili na stotine dela sposobnih ljudi, ki so bloke potiskali navzgor po pobo\xc4\x8dju. O gradnji niso pustili nobenih zapisov, ker niso poznali knji\xc5\xbenega jezika._NEWLINE_Celoten prostor sestoji iz 140 zgradb, vklju\xc4\x8dno s templji, sveti\xc5\xa1\xc4\x8di, trgi in bivali\xc5\xa1\xc4\x8di. Tam pa je tudi ve\xc4\x8d kot 100 kamnitih teras \xe2\x80\x93 pogosto popolnoma izklesanih v posamezno granitno skalo, in precej\xc5\xa1njim \xc5\xa1tevilom vodometov, medsebojno povezanih s kanali in odvajanjem vode skozi predrte kamne, prvotno namenjene namakalnemu sistemu.\n_START_SECTION_\nCeste\n_START_PARAGRAPH_\nMed tiso\xc4\x8dimi cestami, ki so jih ustvarile predkolumbijske kulture v Ju\xc5\xbeni Ameriki, so bile tiste, ki so jih zgradili Inki, med najzanimivej\xc5\xa1imi. Cestno omre\xc5\xbeje se je stikalo v Cuzcu, prestolnici inkovskega imperija. Ena od teh cest je vodila v Machu Picchu. Inki so razlikovali obalne in gorske poti, prve so se imenovale Camino de los Ilanos (ravninske poti) druge pa Capac Nam._NEWLINE_Danes po teh cestah vsako leto hodi na tiso\xc4\x8de turistov, \xc5\xa1e posebej po Capac Nam. Preden se pe\xc5\xa1 odpravijo na dvo ali \xc5\xa1tiridnevno potovanje iz doline reke Urubamba do mogo\xc4\x8dnega Andskega gorovja, se turisti privajajo na vi\xc5\xa1ino v Cuzcu.\n_START_SECTION_\nOmejitev vstopa\n_START_PARAGRAPH_\nThe World Monuments Fund je dal leta 2008 Machu Picchu na svoj seznam 100 najbolj ogro\xc5\xbeenih mest na svetu, zaradi degradacije okolja. To je posledica vpliva turizma in nenadzorovanega razvoja dogodkov v bli\xc5\xbenjem mestu Aguas Calientes, ki je slabo nadzoruje dostop obiskovalcev ter \xc5\xbeeli zgraditi most \xc4\x8dez reko Vilcanota, ki bi omogo\xc4\x8dil \xc5\xa1e ve\xc4\x8d turistom dostop do arheolo\xc5\xa1kega mesta._NEWLINE_V juliju 2011 je Regionalna direkcija za kulturo Cusco (DRK) uvedla nov re\xc5\xbeim za obiskovanje kompleksa Machu Picchu. Veljajo stro\xc5\xbeja pravila in ukrepi, ki naj bi pripomogli k zmanj\xc5\xa1anju vpliva turizma na tem obmo\xc4\x8dju. Vstop v kompleks je omejen na 2.500 obiskovalcev na dan, dostop na goro Huayna Picchu pa na 400 obiskovalcev. Ti se morajo predhodno prijaviti med 07:00 in 10:00 uro._NEWLINE_V maju 2012 je skupina strokovnjakov za ohranjanje dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Unesca pozvala perujske oblasti, da sprejmejo "nujne ukrepe" za nadaljnjo stabilizacijo zavarovanosti tega obmo\xc4\x8dja in ga obvarujejo pred pritiskom turizma, \xc5\xa1e posebej v bli\xc5\xbenjem mestu Aguas Calientes, ki se zelo hitro razvija na omejenem prostoru.\n_START_SECTION_\n3D lasersko skeniranje mesta\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 2005 in 2009 je Univerza iz Arkansas, ZDA, podrobno  lasersko skenirala celotno mesto Machu Picchu in ru\xc5\xa1evine na vrhu sosednje gore Huayna Picchu. Univerza je dala podatke na razpolago na spletu za raziskovalne namene.'