b'\n_START_ARTICLE_\nPrelom (geologija)\n_START_PARAGRAPH_\nV geologiji je prelom (angle\xc5\xa1ko fault) zlom ravnin ali diskontinuiteta v kamnini ob kateri je pri\xc5\xa1lo do pomembnega premika vzdol\xc5\xbe diskontinuitetne ploskve, kot posledica gibanja skalne gmote. Veliki prelomi v zemeljski skorji so rezultat delovanja sil tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, pri \xc4\x8demer je najve\xc4\x8dji na meji med plo\xc5\xa1\xc4\x8dama, kot subdukcijska cona ali preoblikovani prelom. Spro\xc5\xa1\xc4\x8danje energije povezana s hitrim gibanjem na aktivnih prelomih je vzrok ve\xc4\x8dine potresov._NEWLINE_Prelomi so lahko kot ostra prelomna ploskev, to je ravnina, ki predstavlja povr\xc5\xa1ino preloma. Ker kamnina obi\xc4\x8dajno ni sestavljena iz enega samega \xc4\x8distega preloma, geologi uporabljajo izraz prelomna cona. To je obmo\xc4\x8dje ve\xc4\x8d pribli\xc5\xbeno vzporednih ali prepletenih, kompleksnih deformacij, prelomov. Preloma linija je prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ravnine preloma s povr\xc5\xa1ino tal. To linijo pogosto nari\xc5\xa1ejo na geolo\xc5\xa1kih kartah za prikaz preloma. _NEWLINE_Prelom razdeli kamninski masiv na dva bloka ali dve krili znani kot krovninski blok (hanging wall) in talninski blok (foot wall). Po definiciji je krovninski blok tisti, ki se pojavi nad ravnino preloma in talninski tisti, ki se pojavi pod njo. Ta terminologija prihaja iz rudarstva.\n_START_SECTION_\nMehanizem preloma\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi trenja in togosti kamnin, ki ne morejo drseti ena mimo druge brez te\xc5\xbeav, se v\xc4\x8dasih gibanje ustavi. Ko se to zgodi, se mehanska napetost v kamnini kopi\xc4\x8di in ko dose\xc5\xbee raven, ki presega prag za obremenitev, se akumulirana potencialna energija sprosti osredoto\xc4\x8dena na ravnino, po kateri se relativno gibanje spremeni - prelomi. Deformacija je tako akumulacijska in trenutna glede na reologijo kamnine; pro\xc5\xbena ni\xc5\xbeja skorja in pla\xc5\xa1\xc4\x8d akumulirata deformacije postopoma preko stri\xc5\xbeenja, ker krhka zgornja skorja reagira s prelomom - takoj\xc5\xa1nje spro\xc5\xa1\xc4\x8danje napetosti - kar povzro\xc4\x8di gibanje vzdol\xc5\xbe preloma. Prelom v duktilnih kamninah je lahko tudi v trenutku, ko je stopnja napetosti prevelika. Energija, spro\xc5\xa1\xc4\x8dena pri tem povzro\xc4\x8da potrese, pogost pojav skupaj spremembami meja.\n_START_SECTION_\nZdrs, dvig, poru\xc5\xa1itev\n_START_PARAGRAPH_\nZdrs je definiran kot relativni premik geolo\xc5\xa1kih plasti prisotnih na obeh straneh preloma in je vektor premika.Naklonski zdrs (dip\xe2\x80\x93slip) je zdrs krovnine po nagnjeni talnini relativno navzdol pod vplivom vodoravnega natega kamnin (normalni zdrs - razriv) ali relativno navzgor pod vplivom vodoravnega stiska kamnin (reverzni zdrs - nariv); razlikujemo polo\xc5\xbeni (pod majhnim kotom, obi\xc4\x8dajno manj od 45\xc2\xb0) in strmi (pod velikim kotom, obi\xc4\x8dajno 45\xc2\xb0 do 90\xc2\xb0) zdrs. _NEWLINE_Vektor zdrsa lahko kvalitativno ocenimo s \xc5\xa1tudijem upora slojev na obeh straneh preloma; smer in obseg dviga in spusta se lahko meri le z iskanjem skupnih prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d na obeh straneh preloma (to\xc4\x8dka preboja). V praksi pa je obi\xc4\x8dajno le mogo\xc4\x8de najti smer zdrsa preloma in pribli\xc5\xbeek dviga in spusta vektorja.\n_START_SECTION_\nPrelomi s premikom po vpadu (Strike-slip fault)\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1ina preloma je obi\xc4\x8dajno vertikalna ali blizu vertikali, premikanje talninskega bloka levo ali desno ali bo\xc4\x8dno z zelo malo vertikalnega gibanja. Glede na smer premika razlikujemo desnozmi\xc4\x8dni prelom (dextral strike-slip fault) in levozmi\xc4\x8dni prelom (sinistral strike-slip fault)._NEWLINE_Posebna vrsta zmi\xc4\x8dnega preloma je transformni prelom ali medplo\xc5\xa1\xc4\x8dni zmi\xc4\x8dni prelom, \xc4\x8de tak prelom lo\xc4\x8duje dve tektonski plo\xc5\xa1\xc4\x8di in izravnava vodoravni premik med njima. Najdemo jih v oceanih, kot so srednje-oceanski grebeni in manj pogosto v kontinentalni litosferi, kot je Prelomnica Svetega Andreja v Kaliforniji ali alpski prelom na Novi Zelandiji.\n_START_SECTION_\nZmi\xc4\x8dni prelomi - stri\xc5\xbeni (Dip-slip fault)\n_START_PARAGRAPH_\nZmi\xc4\x8dni prelomi tudi nagnjeni prelomi se lahko pojavijo glede na smer in naklon zdrsa bodisi kot normalni prelomi ali kot reverzni prelomi ter razrivni (detachment fault) in narivni prelomi. Normalni prelom se pojavi, ko se skorja podalj\xc5\xa1a. Alternativno se tak prelom lahko imenuje ekstenzijski prelom. Krovninski blok se premakne navzdol, glede na talninski blok. Sistemi normalnih prelomov razdelijo ozemlje na zna\xc4\x8dilne ugreznitve \xe2\x80\x90 grabne (tektonski jarek) in polgrabne, ter relativno vzdignjene dele \xe2\x80\x90 horste. Majhen naklon normalnega preloma z regionalno tektonskim pomenom se lahko imenuje razriv (polo\xc5\xbeni navzdolnji zdrs)._NEWLINE_Reverzni prelom je nasproten normalnemu prelomu, krovninski blok se premakne navzgor glede na talninskega. Reverzni prelomi ka\xc5\xbeejo tla\xc4\x8dno skraj\xc5\xa1anje skorje. Vpad reverznega preloma je razmeroma strm, ve\xc4\x8dji od 45 \xc2\xb0._NEWLINE_Narivni prelom ima enak ob\xc4\x8dutek gibanja kot reverzni prelom, vendar je zdrs ravnine preloma manj kot 45 \xc2\xb0._NEWLINE_V profilu se lahko prelomna ploskev povija: polo\xc5\xbenej\xc5\xa1i deli so znani kot ravnine (\xe2\x80\x9cflats\xe2\x80\x9d), nagnjeni deli nariva so znani kot strmine (ramps). Zna\xc4\x8dilno je, da se narivni prelom giba znotraj formacije, ki jih tvorijo ploskve in se povzpnejo nad rampe, v krovnini nastanejo zna\xc4\x8dilne gube._NEWLINE_Upognjenost prelomov nastaja zaradi premikanja krovnine preko neravne prelomne povr\xc5\xa1ine in jih najdemo povezane z obema: ekstenzijskim in narivnim prelomom._NEWLINE_Prelom se lahko ponovi pozneje z gibanjem v nasprotni smeri od prvotnega gibanja (prelomna inverzija). Normalni prelom lahko zato postane reverzni prelom in obratno._NEWLINE_Narivni prelomi tvorijo v delih skorje stene ali klife in velika, listom podobne skalne tvorbe. Subdukcijske cone so posebna kategorija narivov, ki tvorijo najve\xc4\x8dje prelome na Zemlji in povzro\xc4\x8dajo najve\xc4\x8dje potrese.\n_START_SECTION_\nPrelom s po\xc5\xa1evnim zdrsom (Oblique-slip fault)\n_START_PARAGRAPH_\nPrelom, ki je sestavni del zdrsa in komponenta zmika, se imenuje prelom s po\xc5\xa1evnem zdrsom. Skoraj vsi prelomi bodo imeli nekatere komponente obeh. Nekateri po\xc5\xa1evni prelomi se pojavijo v transtenzijskem in transtla\xc4\x8dnem re\xc5\xbeimu, drugi pa se pojavijo, kjer je smer podalj\xc5\xa1anja ali skraj\xc5\xa1anja spremembe med deformacijo, pri \xc4\x8demer prej oblikovani prelomi ostanejo aktivni._NEWLINE_Hade kot je definiran kot dopolnilo naklonskemu kotu; to je kot med prelomno ravnino in navpi\xc4\x8dno ravnino, ki je vzporedna s prelomom.\n_START_SECTION_\nListri\xc4\x8dni prelom\n_START_PARAGRAPH_\nListri\xc4\x8dni prelomi (\xe2\x80\x9clistron\xe2\x80\x9d\xe2\x80\x90\xc5\xbelica) so podobni normalnim prelomom, le da je prelomna ploskem ukrivljena, pri \xc4\x8demer je bolj strma blizu povr\xc5\xa1ine, nato pa s pove\xc4\x8dano globino plitvej\xc5\xa1a - je konkavno ukrivljena. Potopno se lahko splo\xc5\xa1\xc4\x8di v sub-vodoravno bazalno razrivni prelom, ki rezultira v horizontalni zdrs na vodoravni ravnini. Kjer je krovnina odsotna (kot na pe\xc4\x8dini) talnina lahko polzi na na\xc4\x8din, ki ustvarja ve\xc4\x8d listri\xc4\x8dnih prelomov. Pri listri\xc4\x8dnih prelomih nastajajo zna\xc4\x8dilne, od obprelomnih nasprotno usmerjene antiformne \xe2\x80\x9creverznovle\xc4\x8dne gube\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nKro\xc5\xbeni prelom\n_START_PARAGRAPH_\nKro\xc5\xbeni prelomi so prelomi, ki se pojavijo v poru\xc5\xa1enih vulkanskih kalderah (zaradi intruzije magme ali dviganja solnih \xc4\x8dokov, kar povzro\xc4\x8da kupolasto izbo\xc4\x8denje in raztezanje skorje, se zgodi normalni prelom) in na mestu udara meteorja, kot je na primer krater Chesapeake Bay. Kro\xc5\xbeni prelomi se lahko napolnijo z vsiljenim nasipom.\n_START_SECTION_\nSinteti\xc4\x8dni in antiteti\xc4\x8dni prelom\n_START_PARAGRAPH_\nSinteti\xc4\x8dni in antiteti\xc4\x8dni prelomi so izrazi, ki se uporabljajo za opisovanje manj\xc5\xa1ih prelomov, povezanih z velikimi prelomi - spremljajo\xc4\x8di prelomi. Sinteti\xc4\x8dni prelomi so v isti smeri kot glavni prelom, medtem ko so antiteti\xc4\x8dni prelomi v nasprotni smeri. Te prelome se lahko spremlja s prevra\xc4\x8danjem antiklinale (npr. Niger Delta Structural Style).\n_START_SECTION_\nVplivi na konstrukcije in ljudi\n_START_PARAGRAPH_\nV in\xc5\xbeenirski geotehniki prelom pogosto tvori diskontinuiteto, ki ima lahko velik vpliv na mehansko vedenje (mo\xc4\x8d, deformacije, itd) tal in mase kamnin pri, na primer predorih, temeljih ali gradnji na pobo\xc4\x8dju._NEWLINE_Stopnja aktivnosti preloma je lahko klju\xc4\x8dnega pomena za (1) lociranje stavb, cisterne in cevovode ter (2) ocenjevanje seizmi\xc4\x8dnega tresenja in nevarnost cunamijev za infrastrukturo in ljudi v okolici. V Kaliforniji na primer, je nova gradnja stavb prepovedana neposredno ali blizu prelomov, ki so se premaknili v holocenski epohi (zadnjih 11.000 let).  Tudi prelomi, ki so pokazali gibanje med holocenskim in pleistocenskim obdobjem (zadnji 2,6 milijona let), so lahko nevarni predvsem za kriti\xc4\x8dne strukture, kot so elektrarne, jezovi, bolni\xc5\xa1nice in \xc5\xa1ole. Geologi ocenjujejo starost preloma s \xc5\xa1tudijem funkcij tal v plitvih izkopih in z geomorfologijo razvidno iz aeroposnetkov. Podzemne raziskave vklju\xc4\x8dujejo odlome in njihove odnose do karbonatnih gomoljev, prenesene gline in mineralizacije \xc5\xbeelezovega oksida v primeru starej\xc5\xa1ega tal, in pomanjkanje takih znakov v primeru mlaj\xc5\xa1ih tal. Radiokarbonski organski material pokopan poleg ali nad prelomom je pogosto klju\xc4\x8dnega pomena pri razlikovanju aktivnega od neaktivnega preloma. Iz teh razmerij lahko paleoseizmolog oceni velikosti zadnjih potresov v zadnjih nekaj sto letih in razvije grobe projekcije prihodnjega delovanja preloma.'