b'\n_START_ARTICLE_\nJeremy Bentham\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJeremy Bentham je bil rojen v Londonu v premo\xc5\xbeni me\xc5\xa1\xc4\x8danski konzervativni dru\xc5\xbeini. Njegov o\xc4\x8de in ded sta bila pravnika, zato je bilo samoumevno, da bo Jeremy nadaljeval dru\xc5\xbeinsko poklicno tradicijo. \xc5\xbdivljenjepisi ga omenjajo kot \xc4\x8dude\xc5\xbenega otroka, ki se je \xc5\xbee pri treh letih nau\xc4\x8dil brati. Ko je bil star 12 let, ga je o\xc4\x8de vpisal na Univerzo v Oxfordu, ki jo je zaklju\xc4\x8dil po \xc5\xa1estih letih z magisterijem. Pravni\xc5\xa1kega poklica ni nikoli opravljal, saj se mu je zdel angle\xc5\xa1ki pravni sistem nerazumno zapleten. Namesto tega se je sklenil posvetiti predlogom za izbolj\xc5\xa1anje zakonodaje. Leta 1789 je napisal svoje najpomembnej\xc5\xa1e teoretsko delo\xc2\xa0\xc2\xbbUvod v na\xc4\x8dela morale in zakonodajstva\xc2\xab, v katerem je strnil in razvil svojo moralno teorijo, ki je mo\xc4\x8dno vplivala na kasnej\xc5\xa1e predstavnike utilitarizma.\n_START_SECTION_\nPanoptikon\n_START_PARAGRAPH_\nPomemben prispevek na podro\xc4\x8dju reforme kazenske zakonodaje je delo\xc2\xa0\xc2\xbbPanoptikon\xc2\xab\xc2\xa0(1787), v katerem je strnil predloge za reformo jetni\xc5\xa1nic in kazenskega prava, ki so imele mo\xc4\x8dan vpliv na oblikovanje modernih zaporov in sistemov za izvajanje nadzora._NEWLINE_Po o\xc4\x8detovi smrti leta 1792 je postal finan\xc4\x8dno neodvisen, kar mu je omogo\xc4\x8dilo samostojno intelektualno ustvarjanje. Leta 1785 je za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das odpotoval v Rusijo k bratu Samuelu, ki je tam slu\xc5\xbeboval kot strokovnjak za mornari\xc5\xa1ko topni\xc5\xa1tvo in pristani\xc5\xa1\xc4\x8dne naprave. Brat Samuel ga je seznanil s svojim na\xc4\x8drtom panoptikona za nadziranje pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, kar je kasneje Jeremy predvidel \xc5\xa1e za nadziranje jetnikov. Panoptikon je kro\xc5\xbeno poslopje, pri katerem jetni\xc5\xa1ki uslu\xc5\xbebenci iz sredi\xc5\xa1\xc4\x8da nadzorujejo jetnike v celicah v kro\xc5\xbenem ob\xc3\xb2du. Uslu\xc5\xbebenci bi bili pred jetniki skriti in jetniki ne bi vedeli, kdaj so opazovani, zato bi prilagajali svoje ved\xc3\xaanje domnevi, da so stalno opazovani. Francoski filozof Michel Foucault je v delu\xc2\xa0\xc2\xbbNadzorovanje in kaznovanje\xc2\xab raz\xc5\xa1irjeno razumel Benthamov panoptikum kot metaforo za vsepre\xc5\xbeemajo\xc4\x8de in permanentno nadzorovanje tudi v ostalih modernih organizacijah kot so \xc5\xa1ole, bolni\xc5\xa1nice in tovarne._NEWLINE_Benthamu je uspelo za projekt izgradnje jetni\xc5\xa1kega panoptikuma pridobiti ugodno mnenje vlade, u\xc5\xa1tel pa se je pri ekonomskih sredstvih, ki bi jih za izgradnjo potreboval. Ko je \xc5\xbee imel na\xc4\x8drt, zbran gradbeni material in dolo\xc4\x8deno lokacijo gradnje v londonski \xc4\x8detrti Millbank, je, \xc5\xa1e preden se je gradnja za\xc4\x8dela, imel ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d funtov izgube. Vojna proti Napoleonu je kasneje projekt zamrznila in \xc5\xa1ele leta 1810 je vlada dokon\xc4\x8dno sklenila, da bo Benthama razre\xc5\xa1ila osebne odgovornosti in ga popla\xc4\x8dala z izdatno od\xc5\xa1kodnino, projekt pa prepustila nekomu drugemu.\n_START_SECTION_\nWestminster Review in Univerzitetni kolid\xc5\xbe v Londonu\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1823 je Bentham, takrat \xc5\xbee znan doma in po svetu, skupaj z Jamesom Millom ustanovil glasilo Westminster Review, ki je sprva zdru\xc5\xbeevala napredne reformatorje v krogu t. i. Filozofskih Radikalcev. Glasilo je v naslednjih desetletjih postala vplivna publikacija za \xc5\xa1irjenje znanstvenega evolucionizma._NEWLINE_Kljub temu da ni neposredno prispeval k ustanovitvi visoko\xc5\xa1olske ustanove Univerzitetni kolid\xc5\xbe v Londonu, ga le-ta \xc5\xa1teje za svojega duhovnega o\xc4\x8deta. Bentham je namre\xc4\x8d verjel, da bi morala izobrazba biti dostopna vsakomur, tega pa tedanji visoko\xc5\xa1olski sistem ni omogo\xc4\x8dal, posebej tistim, ki niso bili premo\xc5\xbeni, ali pa niso pripadali uradni veroizpovedi. Na University College London je bil vpis zato mogo\xc4\x8d vsakomur, ne glede na veroizpoved, raso, nacionalnost ali politi\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje, kar je ustrezalo Benthamovi viziji izobra\xc5\xbeevanja. V boju proti predsodkom ni postavljal mej in zato za enega prvih vplivnej\xc5\xa1ih filozofov, ki so zagovarjali pravice \xc5\xbeivali in se zavzemali za dekriminalizacijo homoseksualnosti._NEWLINE_Bentham je tej omenjeni ustanovi v oporoki namenil velik del premo\xc5\xbeenja, kakor ji tudi prepustil svoje truplo v medicinske raziskave.'