b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Dionizij\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nNajverjetneje je bil Dionizij rojen v Gr\xc4\x8diji in torej Grk po rodu, meni\xc5\xa1kega stanu. \xc4\x8ceprav njegovo gr\xc5\xa1ko ime izhaja od imena gr\xc5\xa1kega boga vina in razuzdanosti Dioniza (Dionysios), ga je ohranil tudi kot pape\xc5\xbe._NEWLINE_Zaradi Valerijanovega preganjanja je trajalo skoraj leto dni, preden so v Rimu spet lahko izvolili novega \xc5\xa1kofa v osebi prezbiterja Dionizija. \xc5\xa0e kot prezbiterju mu je pisal v Rim v zvezi s prekr\xc5\xa1\xc4\x8devanjem heretikov aleksandrijski \xc5\xa1kof, soimenjak Dionizij, svoje \xc4\x8detrto pismo.\n_START_SECTION_\nNauk o Sveti Trojici\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Dionizij se je spopadel z zmoto subordinacianizma; nekateri pisatelji so namre\xc4\x8d zagovarjali podrejenost (subordinacijo) Sina O\xc4\x8detu. Prava besedna bitka se je o tem razvnela med \xc5\xbee omenjenim aleksandrijskim \xc5\xa1kofom Dionizijem in Sabelijem. Ker takrat pojmi \xc5\xa1e niso bili raz\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deni, sta oba za\xc5\xa1la v zmoto in ju je pape\xc5\xbe Dionizij moral na to opozoriti. Njegov soimenjak je smernice sprejel, Sabelij pa je ostal zakrknjen in se je zmota zadr\xc5\xbeala \xc5\xa1e tja do 5. stoletja. _NEWLINE_Pape\xc5\xbe Dionizij je 262 sklical v Rimu sinodo (cerkveni zbor), ki je razpravljala predvsem o odnosih v Sveti Trojici. _NEWLINE_Takrat se je v teologiji prvi\xc4\x8d pojavil gr\xc5\xa1ki izraz \xc2\xbbhomoousios\xc2\xab: Sin je \xc2\xbbenega bistva\xc2\xab\xc2\xa0z O\xc4\x8detom.\n_START_SECTION_\nDionizij Rimski Dioniziju Aleksandrijskemu\n_START_PARAGRAPH_\nOrigenov u\xc4\x8denec Dionizij Veliki, sredi tretjega stoletja \xc5\xa1kof v Aleksandriji, se je bojeval zoper herezijo sabelianizma, ki je zaradi poudarjene vere v enega Boga tajil troosebnost in trdil, da obstoji le trojni na\xc4\x8din javljanja enega Boga. V sporu s to herezijo je Dionizij tako poudarjal razlike med bo\xc5\xbejimi osebami, da so mu za\xc4\x8deli o\xc4\x8ditati trobo\xc5\xa1tvo. Za odlo\xc4\x8ditev so aleksandrijski verniki prosili  pape\xc5\xbea Dionizija. On je napisal za zgodovino pape\xc5\xa1kega primata izredno pomembno pismo po \xc5\xbee omenjeni sinodi 262. V njem je zavrnil Sabelijevo razlikovanje treh bo\xc5\xbejih oseb, obenem pa tudi trobo\xc5\xa1tvo. Poudaril pa je zlasti Kristusovo bo\xc5\xbeanstvo._NEWLINE__NEWLINE_Primerno pa je, da spregovorimo tudi proti tistim, ki bo\xc5\xbejo enoto, ta najvzvi\xc5\xa1enej\xc5\xa1i nauk bo\xc5\xbeje Cerkve, delijo v nekak\xc5\xa1ne tri mo\xc4\x8di, lo\xc4\x8dena bistva in tri bo\xc5\xbeanstva, trgajo to enoto in jo razbijajo. Sli\xc5\xa1al sem namre\xc4\x8d, da pri vas nekateri oznanjevalci in u\xc4\x8ditelji bo\xc5\xbeje besede zagovarjajo to mnenje. Ti stoje tako reko\xc4\x8d na \xc4\x8disto drugem krilu nasproti Sabelijevemu mnenju. Kajti ta bogokletno govori, ko pravi: Sin je O\xc4\x8de in narobe. Oni pa oznanjajo v nekem pomenu tri bogove, ko sveto enoto delijo v tri razli\xc4\x8dne, med seboj popolnoma lo\xc4\x8dene samobitnosti. Nujno je namre\xc4\x8d, da je bo\xc5\xbeja Beseda zdru\xc5\xbeena z Bogom vesolja in da tudi Sveti Duh ostane in prebiva v Enem, to je v vsemogo\xc4\x8dnem Bogu vseh stvari, kakor v nekak\xc5\xa1nem vrhuncu. Kajti nauk nespametnega Markiona, ki (bo\xc5\xbejo) monarhijo trga in razkraja v tri po\xc4\x8dela, je hudi\xc4\x8dev nauk, ne pa nauk pravih Kristusovih u\xc4\x8dencev in tistih, ki imajo veselje nad Zveli\xc4\x8darjevim u\xc4\x8denjem. Ti namre\xc4\x8d dobro vedo, da sveto pismo sicer oznanja Trojico, da pa niti stara niti nova zaveza ne oznanja treh bogov._NEWLINE_Pismo nadalje razlaga neustvarjenost in ve\xc4\x8dnost Besede (Logosa, Boga Sina):_NEWLINE_Ne smemo torej \xc4\x8dudovite in bo\xc5\xbeje enote razcepljati v tri bo\xc5\xbeanstva, pa tudi ne Gospodovega dostojanstva in njegove vse presegajo\xc4\x8de veli\xc4\x8dine zmanj\xc5\xa1evati z besedo \xc2\xbbstvar\xc2\xab. Verovati moramo marve\xc4\x8d v Boga, vsemogo\xc4\x8dnega O\xc4\x8deta, in v Jezusa Kristusa, njegovega Sina, in v Svetega Duha. Treba je dalje verovati, da je Beseda (Logos) zdru\xc5\xbeena z Bogom vesoljstva. Kajti Beseda  pravi: \xc2\xbbJaz in O\xc4\x8de sva eno\xc2\xab\xc2\xa0(Jan 10,30), in: \xc2\xbbJaz sem v O\xc4\x8detu in O\xc4\x8de v meni\xc2\xab\xc2\xa0(Jan 14,10). Na ta na\xc4\x8din se ohrani tako bo\xc5\xbeja Trojica kakor tudi nauk o bo\xc5\xbeji enoti (bo\xc5\xbeji monarhiji).\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nZadnje leto Dionizijevega pape\xc5\xbeevanja je za\xc4\x8del novi cesar Klavdij zopet preganjati kristjane. _NEWLINE_Dionizij je vendarle umrl naravne smrti 26. decembra  268. Pokopali so ga v Kalistovih katakombah v pape\xc5\xa1ki grobnici. Dionizij je prvi pape\xc5\xbe, ki ni bil mu\xc4\x8denec, a so ga vendar prvi kristjani za\xc4\x8deli \xc4\x8dastiti kot svetnika.'