b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina umetnosti je multidisciplinarna znanost, ki raziskuje umetnost skozi \xc4\x8das, se ukvarja z razvr\xc5\xa1\xc4\x8danjem kultur, vzpostavlja periodizacijo in opazuje posebnosti in vplivne zna\xc4\x8dilnosti umetnosti. Umetnostna zgodovina pa je humanisti\xc4\x8dna veda, ki z raziskovanjem okoli\xc5\xa1\xc4\x8din nastanka, vsebine in oblike pojasnjuje razvoj likovne umetnosti._NEWLINE_Zgodovina umetnosti je tudi zgodovina katerihkoli vizualnih izdelkov, ki jih je izdelal \xc4\x8dlovek in jih uporabljal za estetske ali komunikacijske namene, izra\xc5\xbeanje idej, \xc4\x8dustev ali, na splo\xc5\xa1no, pogled na svet._NEWLINE_Zgodovina umetnosti prou\xc4\x8duje: arhitekturo, kiparstvo, glasbo, slikarstvo, literaturo, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ples, film, fotografijo, oblikovanje in grafi\xc4\x8dne umetnosti. Poleg starih oblik umetni\xc5\xa1kega izra\xc5\xbeanja, kot so moda in gastronomija, so novi na\xc4\x8dini izra\xc5\xbeanja, ki se \xc5\xa1tejejo kot umetnost: video, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka umetnost, performans, ogla\xc5\xa1evanje, animacija, televizija in videoigre.\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovini umetnosti pogosto re\xc4\x8dejo tudi kronologija mojstrovin, ustvarjenih v razli\xc4\x8dnih civilizacijah po vsem svetu. S tem se tesneje ukvarja umetnostni zgodovinar. Svoje delo lahko opredeli kot pregledovanje vizualne in materialne kulture ali kot prispevek na podro\xc4\x8djih, povezanih z umetnostno zgodovino, to so antropologija in arheologija. V slednjih primerih so umetni\xc5\xa1ki predmeti arheolo\xc5\xa1ki artefakti.\n_START_SECTION_\nPaleolitik\n_START_PARAGRAPH_\nPaleolitik je imel svojo prvo umetni\xc5\xa1ko manifestacijo 25.000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko je dosegel vrhunec v Magdalenskem obdobju (\xc2\xb1 15.000\xe2\x80\x938.000 pr. n. \xc5\xa1t.). Sledove umetnih predmetov so na\xc5\xa1li v ju\xc5\xbeni Afriki, zahodnem Sredozemlju, srednji in vzhodni Evropi (Jadransko morje), Sibiriji (Bajkalsko jezero), Indiji in Avstraliji. Ti prvi predmeti so obi\xc4\x8dajno orodja iz kamna (kremen, obsidian), lesa ali kosti. Za slikanje v rde\xc4\x8di barvi je bil uporabljen \xc5\xbeelezov oksid, v \xc4\x8drni barvi manganov oksid in za oker glina. Ohranjene umetnosti iz tega obdobja je malo; rezbarije iz kamna ali kosti in jamsko slikarstvo, to je \xc5\xa1e posebej obse\xc5\xbeno v francosko-kantabrijski regiji. Slike imajo magi\xc4\x8dno (religiozno) vsebino ali so naturalisti\xc4\x8dne (slike \xc5\xbeivali). Pomembne so predvsem jame Altamira, Trois Fr\xc3\xa8res, Chauvet in Lascaux. Skulpture \xc5\xbeensk (Venerine figurice) so verjetno uporabljali v kultih plodnosti.\n_START_SECTION_\nNeolitik\n_START_PARAGRAPH_\nZa to obdobje je okoli 8.000 pr. n. \xc5\xa1t. na dana\xc5\xa1njem Bli\xc5\xbenjem vzhodu zna\xc4\x8dilna \xc4\x8dlovekova stalna naselitev, ukvarjanje s kmetijstvom in \xc5\xbeivinorejo in nastanek vere. Skalna umetnost v Ibersko-sredozemskem bazenu je nastala v mezolitiku in neolitiku. Primeri vklesanih shemati\xc4\x8dnih ljudi in drugih figur so v El Cogul, Valltorta, Alpera in Minateda. Ta vrsta upodabljanja je bila tudi v severni Afriki (Atlas, Sahara) in na podro\xc4\x8dju sodobnega Zimbabveja. Neolitsko slikarstvo je bilo shemati\xc4\x8dno, zreducirano na osnovne \xc4\x8drte (\xc4\x8dlovek v obliki kri\xc5\xbea in \xc5\xbeenska trikotne oblike). Jamske slike so ob reki Pinturas v Argentini, \xc5\xa1e posebej Cueva de las Manos. V uporabni umetnosti je nekaj lon\xc4\x8denine, okra\xc5\xa1ene z odtisi \xc5\xa1koljk. Novi materiali so bili jantar, kristali, kremen, jaspis, itd. V tem \xc4\x8dasu so nastala tudi prva mestna naselja, ostanki so v Tell as-Sultan (Anti\xc4\x8dni Jeriho), Jarmo (Irak) in \xc3\x87atal H\xc3\xb6y\xc3\xbck (Anatolija).\n_START_SECTION_\nKovinske dobe\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja prazgodovinska faza je doba kovin, saj so se elementi, kot so baker, bron in \xc5\xbeelezo, izkazali za zelo uporaben material. Iz bakrene dobe so znani megaliti, spomeniki iz kamna (dolmen in menhir ali angle\xc5\xa1ki cromlech) v veli\xc4\x8dastnih kompleksih Stonehenge. V \xc5\xa0paniji se je  oblikovala kultura Los Millares, kultura \xc4\x8da\xc5\xa1 in poslikane \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke figure z velikimi o\xc4\x8dmi. Na Malti so opazni tempeljski kompleksi Mnajdra, Tarxien in \xc4\xa0gantija. Na Balearskih otokih so megalitski ostanki: naveta, grobnica v obliki prisekane piramide; taula, dva velika kamna, ki stojita vertikalno in horizontalno drug nad drugem; intalaiot, stolp s pokrito komoro in la\xc5\xbeno kupolo._NEWLINE_V \xc5\xbeelezni dobi sta pomembni fazi v Evropi hal\xc5\xa1tatska (Hallstatt, Avstrija) in latenska (La Tene, \xc5\xa0vica) kultura. Prva je nastala med 7. in 5. st. pr. n. \xc5\xa1t., poznana je po nekropolah z grobnicami v obliki gomil in leseno pokopno sobo v obliki hi\xc5\xa1e, ki jo pogosto spremlja \xc5\xa1tirikolesni vozi\xc4\x8dek. Lon\xc4\x8darstvo je bilo polikromati\xc4\x8dno z geometri\xc4\x8dnimi okraski in kovinskimi aplikacijami. La Tene je nastal med 5. in 4. st. pr. n. \xc5\xa1t. in je bolj poznan kot zgodnja keltska umetnost. Znani so \xc5\xa1tevilni predmeti iz \xc5\xbeeleza, kot so me\xc4\x8di in kopja, ki so slabo ohranjeni, bronasti okra\xc5\xa1eni \xc5\xa1\xc4\x8ditniki, fibule in drugi predmeti. Okras je bil pod vplivom gr\xc5\xa1ke, etru\xc5\xa1\xc4\x8danske in skitske umetnosti.\n_START_SECTION_\nUmetnosti visokih kultur\n_START_PARAGRAPH_\nOd pr. 4000 pr. n. \xc5\xa1t. so na obmo\xc4\x8dju med vzhodnimi obalami Sredozemskega morja in Pakistanom nastajala urbana sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Ninive, Babilon, Sumer, Uruk itd.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV jami Divje babe blizu Idrije so na\xc5\xa1li naluknjano medvedovo kost, poimenovano Neandertal\xc4\x8deva pi\xc5\xa1\xc4\x8dal, ok. 55.000 pr. n. \xc5\xa1t., ki predstavlja najstarej\xc5\xa1e znano glasbilo na svetu. V Poto\xc4\x8dki zijalki je bila najdena ko\xc5\xa1\xc4\x8dena \xc5\xa1ivanka, ok. 35.000 pr. n. \xc5\xa1t. Mosti\xc5\xa1\xc4\x8darji so na Ljubljanskem barju zgradili mosti\xc5\xa1\xc4\x8darsko naselje, kjer je bilo najdeno najstarej\xc5\xa1e kolo z osjo na svetu._NEWLINE_Jamsko slikarstvo ni tako raz\xc5\xa1irjeno, manj\xc5\xa1e risbe so bile odkrite na vr\xc4\x8dih, npr. Dolgoro\xc4\x8dajni vr\xc4\x8d z De\xc5\xbemanovih koli\xc5\xa1\xc4\x8d pri Igu, ok. 2300 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Najdena je bila tudi Va\xc5\xa1ka situla, 5. stoletje pr. n. \xc5\xa1t., ki je najstarej\xc5\xa1i staroslovenski simbol.\n_START_SECTION_\nRomanika\n_START_PARAGRAPH_\nPomembnej\xc5\xa1a gradbena elementa romanike sta bila prvi cistercijanski samostan ju\xc5\xbeno od Alp, Sti\xc4\x8dna, ustanovljen leta 1135 in prvi kartuzijanski samostan \xc5\xbdi\xc4\x8de, ustanovljen leta 1160 (bile so sede\xc5\xbe kartuzijanskega reda za nem\xc5\xa1ke pokrajine)._NEWLINE_Druge zna\xc4\x8dilne gradnje tega obdobja so \xc5\xa1e grad Podsreda in Svete gore nad Sotlo, sveti Martin v La\xc5\xa1kem, samostan v Jurklo\xc5\xa1tru, Ptujski grad, kapela na Malem gradu v Kamniku, sv. Vid v Dravogradu in kostnica v Libeli\xc4\x8dah.\n_START_SECTION_\nGotika\n_START_PARAGRAPH_\nOboki so prekriti z mre\xc5\xbeastimi in zvezdastimi vzorci, ne ve\xc4\x8d le rebrastimi, take so Cerkev sv. Kancijana, Kranj, cerkev sv. Jakoba, \xc5\xa0kofja Loka, cerkev na Ptujski gori. Druga zna\xc4\x8dilne gradnje gotike so \xc5\xa1e samostan v Kostanjevici na Krki, cerkev sv. Trojice v Pleterju, bazilika Marije Zavetnice s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem na Ptujski Gori, cerkev Marijinega oznanjenja v Crngrobu, mestni trg v Kopru, Bene\xc4\x8danka v Piranu._NEWLINE_Pomembni so postali stiki med svetniki in verniki, ki so se izra\xc5\xbeali z ikonografskimi kipi, npr. Marija Zavetnica s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem s Ptujske gore._NEWLINE_Gotika se je na Slovenskem mo\xc4\x8dno uveljavila, postala je slog prostora. V slikarstvu prevladujejo freske, velik vpliv so imeli grafi\xc4\x8dni listi. Na zunanjo stran cerkva so slikali svetnike, v notranjosti na zahodni steni Poslednjo sodbo, na severni pa sprevod Svetih treh kraljev. Ju\xc5\xbene stene so poslikane s svetni\xc5\xa1kimi legendami, oltarni deli pa imajo posebno ikonografijo, imenuje se kranjski prezbiterij, kjer se uveljavljata dva motiva (motiv Svete nedelje in Mrtva\xc5\xa1ki ples). Znani slikarji so Janez Aquila, Janez Ljubljanski, Mojster Bolfgang.\n_START_SECTION_\nRenesansa\n_START_PARAGRAPH_\nArhitekti raziskujejo nasprotja med mo\xc4\x8dno svetlobo in sencami, pro\xc4\x8delja krasijo s kipi in poudarjeno rustiko v pritli\xc4\x8dju, taka je npr. Mestna hi\xc5\xa1a v Ljubljani._NEWLINE_Drugi renesan\xc4\x8dni spomeniki v Sloveniji so Lutrovska klet v Sevnici, dvorec Betnava, grad \xc5\xbdu\xc5\xbeemberk in grad Turjak, gra\xc5\xa1\xc4\x8dina Brdo pri Lukovici, grad Krumperk, samostan Olimje, Celjski grad, \xc5\xa0iv\xc4\x8deva hi\xc5\xa1a v Radovljici.\n_START_SECTION_\nBarok\n_START_PARAGRAPH_\nBaro\xc4\x8dna umetnost je postala slog prostora. Starej\xc5\xa1e cerkve so dobile baro\xc4\x8dno lupino ali prezidavo. Vzdol\xc5\xbeni tloris ima rimske zna\xc4\x8dilnosti, sicer pa so bolj pomembne cerkve s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnim tlorisom, npr. cerkev v Novi \xc5\xa0tifti. Kasneje so podprli italijansko ustvarjanje in zgradili ljubljansko Stolnico in kri\xc5\xbeevni\xc5\xa1ko cerkev. Po zgledu dunajske umetnosti so nastali mnogi dvorci in pala\xc4\x8de._NEWLINE_Drugi baro\xc4\x8dni spomeniki v Sloveniji so na obmo\xc4\x8dju stare Ljubljane (Robbov vodnjak in magistrat), dvorec Dornava, cerkev sv. Roka v \xc5\xa0marju pri Jel\xc5\xa1ah.\n_START_SECTION_\nUmetnost 19. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nMed slovenskimi slikarji romantike sta najpomembnej\xc5\xa1a Marko Pernhart in Anton Karinger. _NEWLINE_V tem obdobju nastaneta Opera in Narodni muzej v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nImpresionizem\n_START_PARAGRAPH_\nZa impresionisti\xc4\x8dno slikarstvo je zna\xc4\x8dilno ne\xc5\xbeno razpolo\xc5\xbeenje, ki razodeva intimno ob\xc4\x8dutenje motiva. Zna\xc4\x8dilne so goste barve. Na slovenske impresioniste je vplival dunajski simbolizem. Slovenski impresionisti\xc4\x8dni slikarji: Ferdo Vesel, Rihard Jakopi\xc4\x8d, Ivan Grohar, Matija Jama, Matej Sternen.'