b'\n_START_ARTICLE_\nDeng \xc5\xa0jaoping\n_START_SECTION_\nRojstvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nRojen z imenom \xc5\x9ai\xc5\x9bian v vasi Paifang v provinci Se\xc4\x8duan. Po kon\xc4\x8dani \xc5\xa1oli na Kitajskem se je pri 16 letih odpravil na \xc5\xa1tudij v Francijo. V Franciji se podobno kot nekateri drugi azijski revolucionarji, kot sta Ho \xc5\xa0i Minh ter D\xc5\xbeou Enlaj, poglobil v \xc5\xa1tudije marksizma. Pridru\xc5\xbeil se je Komunisti\xc4\x8dni partiji kitajskih \xc5\xa1tudentov ter kmalu postal eden iz med glavnih voditeljev. \xc5\xa0tudij je nadaljeval v sovjetski Moskvi, na Kitajsko, ki je \xc5\xbeivela pod tiranijo nacionalisti\xc4\x8dne oblasti Kuomintanga, se je vrnil leta 1927. Vodil je neuspe\xc5\xa1no vstajo proti Kuomintangu in se odmaknil v provinco D\xc5\xbejang\xc5\xa1i. Postal je veteran Dolgega pohoda ter \xc4\x8dlan in sekretar centralnega komiteja partije.\n_START_SECTION_\nObdobje Mao Dzedunga\n_START_PARAGRAPH_\nKot tesen zaveznik Mao Dzedunga je po osvoboditvi zasedal pomembne dr\xc5\xbeavne polo\xc5\xbeaje, proti koncu 1950. let pa je z Liu \xc5\xa0ao\xc4\x87ingom postal glasnik bolj liberalne politike od maoizma. Med kulturno revolucijo je bil Deng odstavljen iz vseh polo\xc5\xbeajev in poslan v Se\xc4\x8duan, kjer je delal v tovarni motorjev. Med tem \xc4\x8dasom se je posvetil pisanju ter razmi\xc5\xa1ljanju, dokler ga kitajski predsednik vlade D\xc5\xbeou Enlaj ni izbral za svojega naslednika. D\xc5\xbeou je uspel prepri\xc4\x8dati Maa, da je Deng prava izbira za prihodnost in tako je Deng leta 1974 postal prvi namestnik premiera. Po smrti D\xc5\xbeou Enlaja je Deng zgubil trdno podpro v partiji, kar je skupinih \xc5\xa1tirih omogo\xc4\x8dilo varen prehod na oblast.\n_START_SECTION_\nPo Maovi smrti\n_START_PARAGRAPH_\nDeng je kmalu po Maovi smrti leta 1976 postal neuradni vodja Kitajske. Hitro je kon\xc4\x8dal kulturno revolucijo in spro\xc5\xbeil\xc2\xa0\xc2\xbbPekin\xc5\xa1ko pomlad\xc2\xab, ki je omogo\xc4\x8dala kritiko oblasti in svobodo govora, vsaj kar zadeva napake kulturne revolucije. Spretno je premagal politi\xc4\x8dne nasprotnike in s tem, da je kritiziral kulturno revolucijo, pridobil javnost. Uvedel je mnoga nova mesta v dr\xc5\xbeavni upravi ter dal ve\xc4\x8dja pooblastila predsedniku, predsedniku vlade ter vodji partije, zato da se ne bi ponovila napaka kulta osebnosti. Deng ni zasedel nobenega od teh mest.\n_START_SECTION_\nZunanji odnosi\n_START_PARAGRAPH_\nV njegovem vladanju so se odnosi z ZDA in Japonsko ob\xc4\x8dutno izbolj\xc5\xa1ali in Kitajska je stopila na pot odpiranja na Zahod. Japonska je bila zanj zgled dobre tehnolo\xc5\xa1ke in ekonomske naprednosti. V tem \xc4\x8dasu je bil znan po svojih izjavah:\xc2\xa0\xc2\xbbBiti bogat je veli\xc4\x8dastno\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbNi va\xc5\xbeno, ali je ma\xc4\x8dka \xc4\x8drna ali bela, va\xc5\xbeno, da lovi mi\xc5\xa1i\xc2\xab. Pripravil je podlago za vrnitev Hong Konga (1997) ter Macaa (1999) nazaj k domovini ter uveljavil politiko ena dr\xc5\xbeava-dva sistema. \xc5\xbdelel si je zdru\xc5\xbeitev s Tajvanom in ta sistem naj bi bil kot podlaga za to uresni\xc4\x8ditev. Zelo malo pa je naredil pri izbolja\xc5\xa1nju kitajsko-ruskih odnosov, ki so \xc5\xa1e iz maoisti\xc4\x8dnega obdobja ostalih hladni.\n_START_SECTION_\nSocializem s kitajskimi zna\xc4\x8dilnostmi\n_START_PARAGRAPH_\nNa doma\xc4\x8dem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du je za\xc4\x8del z izgradnjo socializma s kitajskimi zna\xc4\x8dilnostmi ter uvedel plan \xc5\xa1tirih modernizacij, kmetijstva, industrije, znanosti ter vojske. Zahteva po reformi politi\xc4\x8dnega sistema ni bila sprejeta. To je pripeljalo Kitajsko v obdobje socialisti\xc4\x8dnega tr\xc5\xbenega gospodarstva. Obdr\xc5\xbeali so politi\xc4\x8dni sistem komunizma, vendar vzeli gospodarski sistem kapitalizma. Razvoj se je za\xc4\x8del v posebnih ekonomskih conah, kot je \xc5\xa0enzen v provinci Guangdong.\n_START_SECTION_\nZadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1989 je odstopil iz vseh polo\xc5\xbeajev, za svojega naslednjika pa razglasil D\xc5\xbejang Dzemina. Ker so po njegovem mnenju reforme potekale prepo\xc4\x8dasi, se je leta 1992 vrnil nazaj na politi\xc4\x8dni oder ter se odpravil na veliko turnejo po ju\xc5\xbenih provincah. S tem je spro\xc5\xbeil \xc5\xa1e hitrej\xc5\xa1i gospodarski razvoj, katerega Kitajska u\xc5\xbeiva \xc5\xa1e danes. Umrl je 19. februarja 1997. \xc4\x8ceprav sam nikoli ni hotel biti del kulta osebnosti in je bil skromen \xc4\x8dlovek, so po njegovi smrti za\xc4\x8del s promoviranjem njegovega imena, pojavili so se plakati, slike, kipci, v njegovo \xc4\x8dast pa je bila tudi napisana pesem\xc2\xa0\xc2\xbbZgodba o pomladi\xc2\xab.'