b'\n_START_ARTICLE_\nSuperzemlja\n_START_PARAGRAPH_\nSuperzemlja (angle\xc5\xa1ko super-Earth) je zunajoson\xc4\x8dni planet, ki je po povpre\xc4\x8dni gostoti primerljiv z Zemljo. Superzemlje imajo ob\xc4\x8dutno ve\xc4\x8djo maso, pri \xc4\x8demer je zgornja meja za superzemlje pribli\xc5\xbeno 12 do 15 Zemljinih mas - manj\xc5\xa1a od mase plinskih velikanov. Spodnjo mejo navajajo od 1 do 5 Zemljinih mas. Njihov premer se pribli\xc5\xbeno nahaja v razponu od 3 do 4 Zemljinih polmerov (38.000 do 50.800 km). Izraz\xc2\xa0\xc2\xbbsuperzemlja\xc2\xab\xc2\xa0se v glavnem nana\xc5\xa1a na maso planeta in nujno ne pomeni pogojev na povr\xc5\xa1ju ali morebitno naseljivost. \xc5\xa0e posebej ni nujno da ima planet podobno temperaturo ali okolje kot Zemlja._NEWLINE_Pomemben dejavnik, ki bistveno vpliva na razvoj planetov teh vrst, je tudi masa zvezde, ki je najpomembnej\xc5\xa1i dejavnik pri samem razvoju zvezde. Iz te se izpelje, na podlagi podatkov, pridobljenih z natan\xc4\x8dnimi astronomskimi merjenji, tudi kovinskost (metaliciteta) zvezde, ki dolo\xc4\x8da pribli\xc5\xbeno oceno mase zvezde, zajete v majhnih, kamnitih svetovih bolj ali manj podobnih Zemlji. \xc4\x8ce je tak\xc5\xa1na superzemlja preve\xc4\x8d blizu zvezde, tak\xc5\xa1en planet ka\xc5\xbee star\xc5\xa1evski zvezdi vedno le eno lice, kar pa ima tudi nadaljnje zaplete. Ti svetovi so ujeti v te\xc5\xbenostni prime\xc5\xbe mati\xc4\x8dne zvezde, kar pomeni, da se hitro ohladijo. To je povezano z ustvarjanjem magnetnega polja, ki bi \xc5\xbeivljenjskim oblikam na planetu zagotavljal toliko varnosti pred sevanjem, da bi se lahko razvila na njem tudi bolj zapletena ve\xc4\x8dceli\xc4\x8dna bitja. \xc4\x8ce ustvarjanje magnetnega polja zamre, ni ve\xc4\x8d kaj prida prihodnosti za \xc5\xbeivljenje, razen nekaj ameb in paramecijev globlje v oceanih, kjer voda zaustavi vse vrste sevanja._NEWLINE_Tovrstni svetovi se lahko primerjajo z Marsom (marsoidi). Gostota ozra\xc4\x8dja za\xc4\x8dne usihati. Prav tako tak\xc5\xa1nim svetovom hitro pohaja voda. Velja \xc5\xa1e omeniti zadostno ognjeni\xc5\xa1ko dejavnost, ki pomeni vir vedno novega kisika, ki se zaradi kemi\xc4\x8dnih reakcij spro\xc5\xa1\xc4\x8da v obliki vode globlje v silikatnih kamninah kjer je zadostna toplota in gostota za tak\xc5\xa1ne procese. Vse pa lahko pade iz nadzora, \xc4\x8de u\xc4\x8dinek \xc2\xbbtople grede\xc2\xab postane popolnoma nenadzorovan. V tem primeru je svet podoben Venerinemu povr\xc5\xa1ju (veneridi). Na njem tedaj obstajajo jezera staljenega svinca in drugih kovin, ki se topijo pri temperaturi pribli\xc5\xbeno 500\xc2\xa0\xc2\xb0C.'