b'\n_START_ARTICLE_\nDu\xc5\xa1ikova kislina\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti se je du\xc5\xa1ikovo kislino proizvajalo pri reakciji naravnega kalijevega nitrata z \xc5\xbevepleno(VI) kislino:_NEWLINE_2 KNO\xe2\x82\x83 + H\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x84 \xe2\x86\x92 2 HNO\xe2\x82\x83 + K\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x84_NEWLINE__NEWLINE_Glavnino du\xc5\xa1ikove kisline danes pridobijo s kataliti\xc4\x8dno oksidacijo amoniaka po Ostwaldovem postopku.\n_START_SECTION_\nUgotovitve nevarnih lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDu\xc5\xa1ikova kislina povzro\xc4\x8da hude opekline. Pri vdihavanju lahko pride do te\xc5\xbeke po\xc5\xa1kodbe dihal, nastopijo lahko te\xc5\xbeave pri dihanju, lahko tudi \xc5\xa1ok in plju\xc4\x8dni edem. Pri stiku s ko\xc5\xbeo se pojavi zelo peko\xc4\x8d ob\xc4\x8dutek; nastale rane se celijo zelo po\xc4\x8dasi. Pri stiku du\xc5\xa1ikove kisline z o\xc4\x8dmi nastopi bole\xc4\x8d, peko\xc4\x8d ob\xc4\x8dutek. Po zau\xc5\xbeitju lahko du\xc5\xa1ikova kislina povzro\xc4\x8di hude po\xc5\xa1kodbe prebavil.\n_START_SECTION_\nUkrepi za prvo pomo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPo vdihavanju je treba dovajati sve\xc5\xbe zrak ali kisik. V primeru nezavesti damo bolnika v ustrezen polo\xc5\xbeaj in med prevozom poskrbimo za stabilno lego. Po stiku s ko\xc5\xbeo prizadeto mesto izpiramo z obilo vode, nama\xc5\xbeemo ga lahko s polietilenglikolom 400. Kontaminirano obleko je treba takoj odstraniti. \xc4\x8ce pride du\xc5\xa1ikova kislina v stik z o\xc4\x8dmi, o\xc4\x8di izpiramo z veliko vode vsaj 10 minut z odprtimi vekami. Po zau\xc5\xbeitju naj ponesre\xc4\x8denec pije veliko vode, ne smemo pa izzivati bruhanja ali nevtralizirati kisline v prebavilih. V vseh primerih je potrebna takoj\xc5\xa1nja zdravni\xc5\xa1ka pomo\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nUkrepi ob po\xc5\xbearu\n_START_PARAGRAPH_\nV primeru po\xc5\xbeara so primerna gasilna sredstva ogljikov dioksid, gasilni prah ali razpr\xc5\xa1eni vodni curek. Potrebna je previdnost pri stiku du\xc5\xa1ikove kisline s kovinami, saj se lahko tvorijo du\xc5\xa1ikovi plini in vodik. Zaradi termi\xc4\x8dnega razpada lahko nastajajo du\xc5\xa1ikovi oksidi. Gasilci morajo nositi ustrezno za\xc5\xa1\xc4\x8ditno opremo (kislinsko odporna obleka, dihalni aparat z lastnim dotokom zraka).\n_START_SECTION_\nUkrepi ob nezgodnih izpustih\n_START_PARAGRAPH_\nOb nezgodnem izpustu je treba prepre\xc4\x8diti stik oseb s spojino ter vdihavanje hlapov/aerosolov. Zagotoviti je treba dotok sve\xc5\xbeega zraka v prostor. Z okoljevarstvenega vidika moramo prepre\xc4\x8diti pronicanje v kanalizacijo, jame in kleti. Kislino po izpustu pre\xc4\x8drpamo v ozna\xc4\x8dene vsebnike, preostanek posujemo z adsorbirnim sredstvom in mehansko prenesemo v ozna\xc4\x8dene vsebnike.\n_START_SECTION_\nRavnanje z nevarno snovjo in skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nSpojino se hrani v dobro zaprtih posodah na suhem in hladnem, stran od vro\xc4\x8dine in son\xc4\x8dnih \xc5\xbearkov._NEWLINE_Skladi\xc5\xa1\xc4\x8di se jo v hladnih in suhih prostorih, v tesno zaprtih posodah. Ne skladi\xc5\xa1\xc4\x8diti skupaj z alkalijami, redukcijskimi ali vnetljivimi snovmi.\n_START_SECTION_\nFizikalne in kemijske lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDu\xc5\xa1ikova kislina se nahaja v teko\xc4\x8dem agregatnem stanju. Je brez barve, jedkega vonja.\n_START_SECTION_\nObstojnost in reaktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nDu\xc5\xa1ikova kislina je obstojna, \xc4\x8de jo hranimo v ustreznih razmerah. Treba je upo\xc5\xa1tevati, da je segrevanje kisline lahko nevarno._NEWLINE_Nezdru\xc5\xbeljiva je z naslednjimi snovmi: organske gorljive snovi, snovi, ki se lahko oksidirajo, organska topila, alkoholi, ketoni, aldehidi, anhidridi, amini, anilini, nitrili, organske nitro-spojine, hidrazin in derivati, acetiliden, kovine, kovinske zlitine, kovinski oksidanti, alkalne kovine, zemljsko-alkalijske kovine, amonijak, alkalije, kisline, hidridi, halogeni, halogenske spojine, nekovinski oksidi, nekovinski halidi, vodikove spojine nekovin, nekovine, fosfidi, nitridi, litijev silicid, vodikov peroksid._NEWLINE_Pri razkroju nastajajo nevarni du\xc5\xa1ikovi oksidi.\n_START_SECTION_\nToksikolo\xc5\xa1ki podatki\n_START_PARAGRAPH_\nAkutna strupenost pri zau\xc5\xbeitju: LD\xe2\x82\x85\xe2\x82\x80= 430\xc2\xa0mg/kg (\xc4\x8dlovek). Mo\xc4\x8dno dra\xc5\xbei in razjeda ko\xc5\xbeo, sluznico in o\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nEkotoksikolo\xc5\xa1ki podatki / u\xc4\x8dinki na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nDu\xc5\xa1ikova kislina je \xc5\xa1kodljiva za vodne \xc5\xbeivali (ribe, plankton). \xc5\xa0kodljiv u\xc4\x8dinek je posledica premika pH-vrednosti. Z vodo tvori jedke me\xc5\xa1anice, tudi, \xc4\x8de je razred\xc4\x8dena. Ne povzro\xc4\x8da biolo\xc5\xa1kega primankljaja kisika. Nevarna je za pitno vodo.'