b"\n_START_ARTICLE_\nSzil\xc3\xa1rd Bogd\xc3\xa1nffy\n_START_SECTION_\nMladost in duhovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nSzil\xc3\xa1rd Ign\xc3\xa1c Bogd\xc3\xa1nffy se je rodil 21. februarja 1911 v takratni avstro-ogrski pokrajini Vojvodina v vasici Crna Bara v \xc5\xbeupniji \xc4\x8coka, 27\xc2\xa0km severozahodno od Kikinde blizu romunske meje. V \xc5\xbeupnijski cerkvi v \xc4\x8coki je bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den 6. marca. Krstni boter mu je bil doma\xc4\x8di \xc5\xbeupnik Szil\xc3\xa1rd Farkas, po katerem je dobil tudi ime. Njegov o\xc4\x8de Ign\xc3\xa1c je bil u\xc4\x8ditelj in cerkveni kantor. Mati Aranka r. Velebny je bila skrbna gospodinja. Szil\xc3\xa1rd se je rodil v stavbi sredi naselja, katere levi del so uporabljali za bogoslu\xc5\xbeje, desnega pa za \xc5\xa1olski pouk. Po potrebi so oba dela zdru\xc5\xbeili. V sredini je bil lesen zvonik. Na desni strani stavbe je bilo tudi stanovanje za u\xc4\x8ditelja in njegovo dru\xc5\xbeino, kjer se je rodil tudi on. Imel je \xc5\xa1e mlaj\xc5\xa1ega brata L\xc3\xa1szla (Vladislava) (1912) in sestro Aranko (Zlatko). Po prvi svetovni vojni, ko je bila Torontalska \xc5\xbeupanija razdeljena po Trianonski mirovni pogodbi med tri dr\xc5\xbeave, se je dru\xc5\xbeina preselila v Toront\xc3\xa1lkeresztes v podro\xc4\x8dje pod romunsko oblastjo. Tam je hodil v \xc5\xa1olo, kjer je bil u\xc4\x8ditelj njegov o\xc4\x8de. Leta 1925 se je dru\xc5\xbeina preselila v Temi\xc5\xa1var, od koder je lahko Szil\xc3\xa1rd pe\xc5\xa1 hodil v gimnazijo pri redovnikih piaristih. Nato je zaprosil za sprejem v rimskokatoli\xc5\xa1ko semeni\xc5\xa1\xc4\x8de v \xc5\xa1kofiji Veliki Varadin (Oradea). 29. junija 1934 ga je \xc5\xa1kof Stefan Fiedler posvetil v duhovnika. Novo ma\xc5\xa1o je imel v krogu doma\xc4\x8dih v Temi\xc5\xa1varu, v cerkvi poleg pijaristovske gimnazije. \xc5\xa0tudije je nadaljeval na univerzi v Budimpe\xc5\xa1ti ter doktoriral iz filozofije in dogmatike. Po vrnitvi v Romunijo leta 1944 je postal bogoslovni profesor v Oradei in 1947 stolni pro\xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nTajno posve\xc4\x8deni \xc5\xa1kof\n_START_PARAGRAPH_\nApostolski nuncij v Romuniji, nad\xc5\xa1kof Gerald Patrick O'Hara, je 14. februarja 1949 Bogd\xc3\xa1nffyja v bukare\xc5\xa1ki kapeli nunciature skrivaj posvetil za \xc5\xa1kofa v Velikem Varadinu (Oradea) in apostolskega administratorja v Satu Mare. Mesec in pol pozneje so Bogd\xc3\xa1nffyja zaprli. Vse do smrti je bil v je\xc4\x8di kot politi\xc4\x8dni zapornik. Neprestano so ga zasli\xc5\xa1evali, pretepali in mu\xc4\x8dili. Ko je zbolel za plju\xc4\x8dnico, mu zaporni\xc5\xa1ki zdravnik ni hotel dati potrebnih zdravil, \xc4\x8de\xc5\xa1 da jih je zanj \xc5\xa1koda, saj je\xc2\xa0\xc2\xbbubijalec naroda\xc2\xab._NEWLINE__NEWLINE_Do\xc5\xbeivel je podobno usodo, kot leto dni prej njegov \xc5\xa1kof Johann Scheffler, kateremu je bil zvest tajnik.\n_START_SECTION_\nBeatifikacija\n_START_PARAGRAPH_\n30. oktobra 2010 je bil v Oradei razgla\xc5\xa1en za bla\xc5\xbeenega kot mu\xc4\x8denec. \xc5\xa0kofa in mu\xc4\x8denca Szil\xc3\xa1rda Bogd\xc3\xa1nffyja je razglasil za bla\xc5\xbeenega prefekt kongregacije za zadeve svetnikov kardinal Angelo Amato. Prebral je pape\xc5\xbeevo apostolsko pismo o beatifikaciji v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki se v prevodu glasi:_NEWLINE_Sprejemamo pro\xc5\xa1njo brata velikovaradinskega \xc5\xa1kofa mons. B\xc3\xb6cskei Ladislava in mnogih vernikov. Ko smo dobili pritrdilno mnenje kongregacije za zadeve svetnikov, z apostolsko oblastjo dovoljujemo, da Bo\xc5\xbejega slu\xc5\xbeabnika, \xc5\xa1kofa in mu\xc4\x8denca Szil\xc3\xa1rda Bogd\xc3\xa1nffyja, ki je nesebi\xc4\x8dno in po\xc5\xbertvovalno opravljal du\xc5\xa1nopastirsko slu\xc5\xbebo in v kratkem \xc4\x8dasovnem obdobju s priznavanjem vere daroval \xc5\xbeivljenje za Kristusa, odslej \xc4\x8dastimo kot bla\xc5\xbeenega. Njegov god naj se obhaja vsako leto 3. oktobra v skladu s pravnimi dolo\xc4\x8dbami._NEWLINE_Mad\xc5\xbearski primas, nad\xc5\xa1kof in kardinal P\xc3\xa9ter Erd\xc5\x91 je vodil slovesno ma\xc5\xa1o v baro\xc4\x8dni velikovaradinski baziliki Marije Vnebovzete. Soma\xc5\xa1evalo je skoraj petdeset \xc5\xa1kofov ter \xc4\x8dez dvesto duhovnikov, med njimi vsaj tretjina gr\xc5\xa1ko-katoli\xc5\xa1kega vzhodnega obreda. Kardinal je med pridigo dejal o novem bla\xc5\xbeencu tudi:_NEWLINE_Kaj nas u\xc4\x8di tukaj, v Srednje-Vzhodni Evropi, osebnost bla\xc5\xbeenega Szil\xc3\xa1rda Bogd\xc3\xa1nffyja? U\xc4\x8di nas, da ima vsako mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo svojo predzgodovino. Priden u\xc4\x8denec, semeni\xc5\xa1\xc4\x8dnik in mladi duhovnik, ki je pripravljen na sleherno cerkveno naro\xc4\x8dilo: ne povi\xc5\xa1uje se, ne vdaja se mehku\xc5\xbenosti, ne upira se predstojnikom in \xc5\xa1tevilnim nalogam, ki jih mora isto\xc4\x8dasno opravljati: na ta na\xc4\x8din v redu milosti po\xc4\x8dasi dozoreva za mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo. Zakaj je moral trpeti? S kak\xc5\xa1nim duhom je prena\xc5\xa1al Szil\xc3\xa1rd trpljenje kot \xc5\xa1kof? Glede tega mu je eden od mu\xc4\x8diteljev posmehljivo zabrusil:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa0e zmeraj vztraja\xc5\xa1 v zvestobi pape\xc5\xbeu?\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93 To je torej bil glavni razlog za njegovo trpljenje: zvestoba Kristusu in Cerkvi; vztrajanje v neomajni zvestobi Kristusovemu namestniku pape\xc5\xbeu, zaradi \xc4\x8desar je sprejel tudi mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko smrt. \xc5\xbde na bukare\xc5\xa1ki nunciaturi mu je dejal nad\xc5\xa1kof Patric O'Hara, ki ga je posvetil za \xc5\xa1kofa:\xc2\xa0\xc2\xbbBrat Szil\xc3\xa1rd, tebe posve\xc4\x8dujem za mu\xc4\x8deni\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa.\xc2\xab\xc2\xa0Voditelj nunciature pa je bil predstavnik svetega o\xc4\x8deta! Zvestoba tolikih \xc5\xa1kofov, duhovnikov in vernikov zahodnega in vzhodnega obreda je izhajala iz iskrene vere. V je\xc4\x8di se je sre\xc4\x8deval z mladimi in starimi, z Romuni in Mad\xc5\xbeari. Polglasno so se sporazumevali, ker so imeli skupno vero in upanje. Naj podeli Bog vsej katoli\xc5\xa1ki skupnosti, vsem narodom na\xc5\xa1ih de\xc5\xbeel upanje, ki gradi spravo in sporazumevanje, pravi\xc4\x8dnost in novo \xc5\xbeivljenje."