b'\n_START_ARTICLE_\nTvorjenka\n_START_PARAGRAPH_\nTvorjenka je beseda, napravljena iz besedotvorne podstave in obrazila, npr. mizica, peka, nadu\xc4\x8ditelj, \xc5\xbeivinozdravnik, toplokrven, razbiti se, nato. Tvorjenke so lahko vseh besednih vrst: samostalniki (mizica za majhna miza), pridevniki (drobcen za zelo droben), glagoli (span\xc4\x8dkati za prijetno spati), prislovi (tu za na tem mestu) ..._NEWLINE_Besedotvorna podstava tvorjenke je tisti njen del, ki mu dodajamo obrazilo; obrazilo je desno ali priponsko (hi\xc5\xa1ica), levo ali predponsko (prelep), vmesno ali medponsko (pravopis). Na stiku med podstavo in obrazilom prihaja pogosto do glasovnih premen (knjiga \xe2\x80\x93 knji\xc5\xbeica). V obrazilo se pretvarjajo trije elementi skladenjske podstave. To so jedro, odvisni del in skladenjska razmerja med njima, torej vezniki, predlogi in kon\xc4\x8dnice. Izjema so priredne zlo\xc5\xbeenke, pri katerih se v obrazili priredno vezalno razmerje, to je veznik in._NEWLINE_Ada Vidovi\xc4\x8d Muha uvaja glede na to, kateri del skladenjske podstave se obrazili, tvorjenke tipa A, B, C in \xc4\x8c.\n_START_SECTION_\nBesedotvorne vrste\n_START_PARAGRAPH_\nBesedotvorne vrste so \xc5\xa1tiri: izpeljava, zlaganje, sestavljanje in sklapljanje; ustrezne tvorjenke imenujemo izpeljanke, zlo\xc5\xbeenke, sestavljenke in sklopi. Vse tvorjenke delamo iz besednih zvez.'