b'\n_START_ARTICLE_\nVzdu\xc5\xa1nica\n_START_PARAGRAPH_\nVzdu\xc5\xa1nica ali traheja (latinsko trachea) je cevasta struktura, del sistema dihal pri nekaterih \xc4\x8dlenono\xc5\xbecih._NEWLINE_Morfolo\xc5\xa1ko so vzdu\xc5\xa1nice invaginacije povrhnjice (integumenta), ki najve\xc4\x8dkrat tvorijo razvejano omre\xc5\xbeje v telesu. Na povr\xc5\xa1je se odpira v obliki majhnih parnih luknjic (spiraklov) na boku \xc5\xbeivali, vzdu\xc5\xa1nice se nato razvejujejo v vedno o\xc5\xbeje cevke in slepo kon\xc4\x8dajo z najo\xc5\xbejimi (tem pravimo traheole), ki vodijo do posameznih celic. To so lo\xc4\x8dene celice s tanko steno in napolnjene s teko\xc4\x8dino, kar omogo\xc4\x8da izmenjavo kisika in ogljikovega dioksida med celicami in zrakom. Izmenjava poteka po principu difuzije - prehajanja snovi iz obmo\xc4\x8dja z vi\xc5\xa1jo koncentracijo v obmo\xc4\x8dje z ni\xc5\xbejo koncentracijo (podobno kot v plju\xc4\x8dnih me\xc5\xa1i\xc4\x8dkih pri \xc4\x8dloveku)._NEWLINE_Vzdu\xc5\xa1nice imajo kremplji\xc4\x8darji (Onychophora) in vsaj del kopenskih predstavnikov vseh glavnih skupin \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev, zato so se ti organi verjetno razvili ve\xc4\x8dkrat lo\xc4\x8deno. Nekateri pajkovci, enakono\xc5\xbeni raki in ve\xc4\x8dina strig ter \xc5\xbeu\xc5\xbeelk imajo razvejano omre\xc5\xbeje vzdu\xc5\xa1nic. Enostavnej\xc5\xa1o obliko najdemo pri ve\xc4\x8dini dvojnonog, ki imajo skupine nerazvejanih vzdu\xc5\xa1nic v vsakem telesnem \xc4\x8dlenu, in tipono\xc5\xbecih (Protura), pri katerih se nerazvejane vzdu\xc5\xa1nice za\xc4\x8denjajo samo v oprsju. Po prisotnosti vzdu\xc5\xa1nic so neko\xc4\x8d zdru\xc5\xbeevali te organizme v skupino vzdu\xc5\xa1ni\xc4\x8darjev (Tracheata)._NEWLINE_Najbolj raziskan je sistem vzdu\xc5\xa1nic pri \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah. Pri njih pretok zraka regulirajo loputam podobne strukture blizu dihalnic (spiraklov), ki lahko zaprejo vzdu\xc5\xa1nico. Najdebelej\xc5\xa1e vzdu\xc5\xa1nice so oja\xc4\x8dane s hitinom v obliki obro\xc4\x8dev ali spirale, ki prepre\xc4\x8dujejo deformacijo cevi med gibanjem. Mnoge \xc5\xbeu\xc5\xbeelke imajo v sistemu obmo\xc4\x8dja brez hitina, kjer se lahko stena vzdu\xc5\xa1nic razteza in tvori zra\xc4\x8dne me\xc5\xa1i\xc4\x8dke. Ti delujejo kot zaloga kisika za najbolj vro\xc4\x8da obdobja dneva, ko bi z dihanjem \xc5\xbeival izgubila preve\xc4\x8d vode, in pri nekaterih vodnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah med potapljanjem. Zaradi hitina, ki ni raztegljiv, se morajo ti deli vzdu\xc5\xa1nic med rastjo leviti hkrati z zunanjim skeletom._NEWLINE_Pri manj\xc5\xa1ih \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah je sama difuzija dovolj za oskrbo telesa s kisikom, ve\xc4\x8dje pa morajo prezra\xc4\x8devati sistem, posebej pri vi\xc5\xa1jih temperaturah ali po mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i fizi\xc4\x8dni aktivnosti. To dose\xc5\xbeejo z ritmi\xc4\x8dnim kr\xc4\x8denjem zadka in zapiranjem posameznih spiraklov.'