b'\n_START_ARTICLE_\nVladimir Pertot\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo in gimnazijo je obiskoval v Trstu. Nato je \xc5\xa1tudij nadaljeval v Ljubljani in Zagrebu. Diplomiral je leta 1932 na Visoki \xc5\xa1oli za trgovino v Leipzigu in 1933 na Pravni fakulteti v Beogradu. Strokovno se je izpopolnjeval v Parizu in Cambridgeu. Kot raziskovalni asistent Rockfellerjeve ustanove na In\xc5\xa1titutu za svetovno gospodarstvo v Kielu je na tamkaj\xc5\xa1nji Univerzi leta 1937 doktoriral z disertacijo Faktorji, ki determinirajo formiranje cen p\xc5\xa1enice v Podonavju. Leta 1938 se je zaposlil kot ekonomski raziskovalec v Narodni banki Kraljevine Jugoslavije v Beogradu. Med okupacijo Jugoslavije v 2. svetovni vojni se je povezal z Osvobodilno fronto, septembra 1943 pa je bil zaradi \xc5\xa1tudije o ekonomskem ozadju tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega vpra\xc5\xa1anja (\xc5\xa1tudija je po osvoboditvi iz\xc5\xa1la v knjigi) zaprt na Banjici blizu Beograda, obsojen na smrt in nato preme\xc5\xa1\xc4\x8den v koncentracijski tabori\xc5\xa1\xc4\x8di Watten in Eperleques blizu Calaisa. Od septembra 1944 do maja 1945 je bil v Marseillu vodja centra za vrnitev internirancev v domovino._NEWLINE_Po osvoboditvi je ve\xc4\x8dinoma opravljal raziskovalne naloge v zveznih organih Jugoslavije v Beogradu, sodeloval v raznih komisijah Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov v \xc5\xbdenevi. leta 1952 je postal vodja raziskovalne skupine v zvezni trgovski zbornici in zveznem zavodu za planiranje, 1956 pa direktor In\xc5\xa1tituta za zunanjo trgovino v Beogradu. Od 1960-1972 je bil redni profesor na Ekonomski fakulteti v Ljubljani in nato do 1985 Ekonomski fakulteti v Zagrebu. V \xc5\xa1tudijskem letu 1965/1966 je bil pet mesecev gostujo\xc4\x8di profesor v Glasgowu in Oxfordu  Na ljubljanski ekonomski fakulteti je od 1960 kot prvi v Jugoslaviji organiziral in vodil podiplomski \xc5\xa1tudij iz zunanje trgovine. Objavil je okoli 20 samostojnih del, nad 100 strokovnih \xc4\x8dlankov v doma\xc4\x8dih in tujih revijah ter okoli 100 uvodnikov v poro\xc4\x8dilih In\xc5\xa1tituta za zunanjo trgovino v Beogradu. Bil je izvedenec v komisijah Mednarodne banke za obnovo in razvoj.'