b'\n_START_ARTICLE_\nRadarski presek\n_START_PARAGRAPH_\nRadarski presek (angl. Radar Cross-section, (RCS)) je merilo za radarsko opaznost nekega objekta in pove, v kolik\xc5\xa1ni meri nek objekt odbija elektromagnetno valovanje. Ozna\xc4\x8den je z gr\xc5\xa1ko \xc4\x8drko \xcf\x83 in se izra\xc5\xbea v kvadratnih metrih. Pomemben je pri na\xc4\x8drtovanju razli\xc4\x8dnih vozil, ki morajo imeti \xc4\x8dim manj\xc5\xa1o radarsko opaznost (stealth).\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nFormalna definicija radarskega preseka (po IEEE) je:_NEWLINE_ \\sigma = \\lim_{r \\to \\infty} 4\\pi r^2 \\cdot \\frac {P_2}{P_1} = \\lim_{r \\to \\infty} 4\\pi r^2 \\cdot \\frac {\\left | E_2 \\right |^2}{\\left | E_1 \\right |^2} _NEWLINE_pri \xc4\x8demer je P\xe2\x82\x81 mo\xc4\x8d vpadlega elektromagnetnega valovanja, P\xe2\x82\x82 pa mo\xc4\x8d odbitega elektromagnetnega valovanja. Ravno tako je E\xe2\x82\x81 elektri\xc4\x8dna poljska jakost vpadlega valovanja, E\xe2\x82\x82 pa elektri\xc4\x8dna poljska jakost odbitega valovanja. Pri tem se predpostavlja enakomeren (izotropen) odboj v vse smeri._NEWLINE_V neformalnem smislu je radarski presek nekega objekta enak povr\xc5\xa1ini krogle s takim frontalnim presekom, da bi radar zaznal enako mo\xc4\x8dan odboj, kot od objekta, ki je predmet obravnave (npr. krogla s polmerom 1,128 m bi imela radarski presek enak 1 m\xc2\xb2). To je seveda mo\xc5\xbeno le pri krogli, kjer je presek enak z vseh strani in tako neodvisen od pozicije sprejemnika; pri ve\xc4\x8dini ostalih oblik pa se radarski presek seveda spreminja s polo\xc5\xbeajem radarja glede na objekt. Ravno zato radarski presek kljub izra\xc5\xbeanju v kvadratnih metrih ni nujno odvisen samo od dimenzij nekega objekta.\n_START_SECTION_\nAlbedo\n_START_PARAGRAPH_\nAlbedo pove, kolik\xc5\xa1en del vpadlega valovanja se odbije od objekta. Kovine in ostale dobro prevodne snovi imajo velik albedo.\n_START_SECTION_\nOblika objekta\n_START_PARAGRAPH_\nOblika objekta lahko povzro\xc4\x8di, da se v dolo\xc4\x8deni smeri odboj valovanja zmanj\xc5\xa1a, vendar se zato pove\xc4\x8da v drugi smeri.\n_START_SECTION_\nRazne nepravilnosti na povr\xc5\xa1ini objekta\n_START_PARAGRAPH_\nVsaka izstopajo\xc4\x8da nepravilnost obi\xc4\x8dajno mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da radarski presek objekta. Pri letalih je ena takih nepravilnosti tudi kabina, ki ima veliko povr\xc5\xa1in obrnjenih v razli\xc4\x8dne smeri.\n_START_SECTION_\nPozicija oddajnika in sprejemnika glede na objekt\n_START_PARAGRAPH_\nRadarski presek objektov ni nujno enak po celotni povr\xc5\xa1ini objekta, temve\xc4\x8d je v dolo\xc4\x8denih smereh lahko ve\xc4\x8dji. To je pomembno tudi, \xc4\x8de se radarski sprejemnik nahaja lo\xc4\x8deno od oddajnika v smeri, kamor se odbije ve\xc4\x8dina vpadlega valovanja.\n_START_SECTION_\nPolarizacija vpadlega valovanja\n_START_PARAGRAPH_\nRadarska slika nekega objekta se glede na obliko spreminja tudi s polarizacijo valovanja. Pri razli\xc4\x8dnih vrstah polarizacije se radarske slike istega objekta lahko precej razlikujejo, posebej problemati\xc4\x8dna pa je t. i. kro\xc5\xbena polarizacija, ki zdru\xc5\xbeuje tako horizontalno, kot vertikalno polarizacijo.\n_START_SECTION_\nZmanj\xc5\xa1anje radarskega preseka\n_START_PARAGRAPH_\nZmanj\xc5\xa1evanje radarskega preseka je zaradi specifi\xc4\x8dnih prijemov potrebno upo\xc5\xa1tevati \xc5\xbee ob na\xc4\x8drtovanju vozil in objektov z zmanj\xc5\xa1ano radarsko opaznostjo; obstoje\xc4\x8dim oblikam je namre\xc4\x8d veliko te\xc5\xbeje zmanj\xc5\xa1evati radarski presek._NEWLINE_Razdalja, na kateri je radar zmo\xc5\xbeen zaznati nek objekt, je v sorazmerju s \xc4\x8detrtim korenom radarskega preseka. Tako se npr. pri zmanj\xc5\xa1anju radarskega preseka na desetino prvotne vrednosti razdalja, na kateri je radar zmo\xc5\xbeen zaznati objekt, zmanj\xc5\xa1a za pribli\xc5\xbeno 44\xc2\xa0%. V praksi se seveda uporablja \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje zmanj\xc5\xa1anje radarskega preseka (pri zmanj\xc5\xa1anju radarskega preseka na 1/100 prvotnega se razdalja zmanj\xc5\xa1a za 68\xc2\xa0%, pri zmanj\xc5\xa1anju na 1/1000 pa \xc5\xbee za 82\xc2\xa0%). Domneva se, da imajo moderna letala z zmanj\xc5\xa1ano radarsko opaznostjo radarski presek manj\xc5\xa1e ptice (cca. 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb2 m\xc2\xb2) ali celo ve\xc4\x8dje \xc5\xbeu\xc5\xbeelke (10\xe2\x81\xbb\xc2\xb3 m\xc2\xb2)._NEWLINE_Radarski presek se lahko dolo\xc4\x8di preko numeri\xc4\x8dnih izra\xc4\x8dunov s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalnika ali z meritvami na modelu; za predstavitev pa se ga navadno izri\xc5\xa1e v polarni diagram, kakr\xc5\xa1en je na zgornji sliki. S pomo\xc4\x8djo takega diagrama je mo\xc5\xbeno razbrati, v kateri smeri je radarski presek najve\xc4\x8dji, kar slu\xc5\xbei pri nadaljnjem na\xc4\x8drtovanju._NEWLINE_Uporablja se predvsem kombinacija naslednjih dveh metod:\n_START_SECTION_\nOblika\n_START_PARAGRAPH_\nZ obliko povr\xc5\xa1ine se dose\xc5\xbee, da se glavnina vpadlega radarskega snopa ne odbije nazaj k radarju, temve\xc4\x8d stran od njega. Smeri, v katerih je \xc5\xbeeleno zmanj\xc5\xa1anje radarskega preseka, je potrebno dolo\xc4\x8diti \xc5\xbee pred na\xc4\x8drtovanjem. Na ta na\xc4\x8din se v dolo\xc4\x8denih smereh radarski presek zelo zmanj\xc5\xa1a (pri letalih gre po navadi za sprednjo in zadnjo stran, pri ladjah pa tudi za boke), vendar pa se zaradi tega radarski presek v dolo\xc4\x8denih smereh pove\xc4\x8da, kar lahko s pridom izkoristijo pasivni radarji. Oblikovanje povr\xc5\xa1ine se \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dasa izvaja z namenskimi ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kimi programi CAD._NEWLINE_Pri oblikovanju povr\xc5\xa1ine se je potrebno izogibati povr\xc5\xa1inam, ki so postavljene pravokotno na smer vpadlega radarskega snopa ali pa so postavljene pravokotno druga na drugo (npr. smerno krmilo, stik korena krila s trupom,...). K radarskemu odboju mo\xc4\x8dno pripomorejo tudi vsi ravni stiki povr\xc5\xa1in in robovi (slednji so zato nazob\xc4\x8dani). Eno od pravil pri oblikovanju je tudi orientacija vseh povr\xc5\xa1in in robov tako, da so postavljeni vzporedno, njihova normala pa ka\xc5\xbee v to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno smer. Na ta na\xc4\x8din se dose\xc5\xbee odboj radarskih valov v to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene smeri._NEWLINE_Potrebno se je izogibati vsem \xc5\xa1trle\xc4\x8dim delom, kot so npr. antene in Pitotova cev. Poleg tega je potrebno pred radarjem skriti tudi motorje (lopatice turbin imajo velik radarski presek) in zmanj\xc5\xa1ati naklju\xc4\x8dne odboje iz notranjosti pilotske kabine, kar se dose\xc5\xbee z izredno tanko kovinsko plastjo, vgrajeno v pokrov kabine. Vse oro\xc5\xbeje mora biti spravljeno v notranjosti trupa._NEWLINE_Prve oblike letal z zmanj\xc5\xa1anim radarskim presekom so bile zasnovane z veliko pu\xc5\xa1\xc4\x8dico krila (kot npr. F-117) ali kot lete\xc4\x8de krilo (kot npr. B-2 Spirit), kar pa je obenem pomenilo okrnjene letalne sposobnosti. Modernej\xc5\xa1a letala, kot sta F-22 in F-35 sta zaradi napredka pri ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kem oblikovanju in bolj\xc5\xa1ih materialov bolj podobna klasi\xc4\x8dnim konstrukcijam, kar pomeni tudi bolj\xc5\xa1e letalne sposobnosti._NEWLINE_Potrebno pa je vedeti, da metoda oblikovanja povr\xc5\xa1ine deluje v primeru, ko je valovna dol\xc5\xbeina vpadlega valovanja mnogo manj\xc5\xa1a, kot povr\xc5\xa1ina objekta, saj je princip odboja v tem primeru zelo podoben odboju, poznanem iz optike. V primeru modernej\xc5\xa1ih radarjev s kraj\xc5\xa1imi valovnimi dol\xc5\xbeinami (kot so npr. radarji na letalih ali radarji za namerjanje protiletalskega oro\xc5\xbeja) je zato z obliko mo\xc5\xbeno precej zmanj\xc5\xa1ati radarski presek. Metoda pa je manj u\xc4\x8dinkovita proti radarjem z dalj\xc5\xa1imi valovnimi dol\xc5\xbeinami, kot so radarji za zgodnje opozarjanje ali pa starej\xc5\xa1i tipi radarjev (slednji so z napredkom tehnik obdelave radarskih signalov postali zanimivi tudi kot radarji za zaznavanje radarsko manj opaznih letal).\n_START_SECTION_\nDruge metode\n_START_PARAGRAPH_\nZa zmanj\xc5\xa1evanje radarskega preseka obstajata \xc5\xa1e dve metodi, ki temeljita na metodi destruktivne interference, vendar se zaradi velikih te\xc5\xbeav v praksi ne uporabljata. Prva metoda je pasivna in je zasnovana na ideji amplitudne in fazne prilagoditve dolo\xc4\x8denega odboja tako, da izni\xc4\x8di nek drug odboj. Druga metoda je aktivna; pri slednji naj bi mno\xc5\xbeica oddajnikov proizvajala natan\xc4\x8dno radarsko sliko objekta, vendar v protifazi. Ta metoda pa je predmet raziskav, saj bi lahko pomenila na\xc4\x8din za zmanj\xc5\xa1anje radarskega preseka pri uporabi radarjev z nizkimi frekvencami, pri katerih prej omenjene metode odpovedo. Pri uporabi slednje metode bi morali na\xc4\x8drtovalci poznati to\xc4\x8dno radarsko sliko vseh delov objekta.'