b'\n_START_ARTICLE_\nKraljica iz Sabe\n_START_PARAGRAPH_\nKraljica iz Sabe, tudi Sabska kraljica (hebrejsko \xd7\x9e\xd7\x9c\xd7\x9b\xd7\xaa \xd7\xa9\xd7\x91\xd7\x90\xe2\x80\x8e; arabsko \xd9\xb1\xd9\x84\xd9\x92\xd9\x85\xd9\x8e\xd9\x84\xd9\x90\xd9\x83\xd9\x8e\xd8\xa9 \xd8\xa8\xd9\x8e\xd9\x84\xd9\x92\xd9\x82\xd9\x90\xd9\x8a\xd9\x92\xd8\xb3\xe2\x80\x8e, romanizirano: Al-Malikah Balq\xc4\xabs), je bila po Svetem pismu, Koranu in etiopskem izro\xc4\x8dilu (Knjiga kraljev (Kebre Negast)) vladarica Sabskega kraljestva, starodavnega kraljestva, ki ga sodobna arheologija postavlja v dana\xc5\xa1njo severno Etiopijo, Eritrejo in Jemen. V svetopisemskem besedilu je brezimna, po etiopski tradiciji se imenuje Makeda, v islamski tradiciji pa Bilkis. Razli\xc4\x8dni viri jo imenujejo tudi Nikaule ali Nicaula.\n_START_SECTION_\nSvetopisemska zgodba\n_START_PARAGRAPH_\nPo Svetem pismu (1 Kr 10,1-13; 2 Krn 9,1-12) je Kraljica iz Sabe sli\xc5\xa1ala za veliko modrost judovskega kralja Salomona in je odpotovala v njegovo kraljestvo z darili, rastlinami in za\xc4\x8dimbami zanj, kot je navedeno v prvi Knjigi kraljev. Kraljica je presku\xc5\xa1ala kraljevo modrost z raznimi ugankami in bogastvom. Salomon jo je tudi obdaril in z njegovimi darovi se je vrnila v svojo de\xc5\xbeelo.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1e judovske legende\n_START_PARAGRAPH_\nJudovski zgodovinar Jo\xc5\xbeef Flavij je poudaril njeno ljubezen do u\xc4\x8denja. Imenoval jo je \xc2\xbbNikaule\xc2\xab\xc2\xa0in jo je o\xc4\x8ditno povezal s Herodotovo Nitokris, zadnjo faraonko \xc5\xa1este egip\xc4\x8danske dinastije._NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1e judovske legende so postregle s pripovednimi podrobnostmi. Solomonovo darilo \xc2\xbbkar si je za\xc5\xbeelela\xc2\xab\xc2\xa0se je udejanilo v spolnem razmerju in tudi po teh virih je Kraljica iz Sabe presku\xc5\xa1ala Salomonovo modrost. Drug vir navaja, da je pri sre\xc4\x8danju Salomon sedel na stekleni hi\xc5\xa1i. Ker je mislila, da stoji v vodi, je dvignila njegovo obleko in zagledala njegove kosmete noge. Salomonovo nezadovoljstvo je postala etiolo\xc5\xa1ka zgodba za izvor depilacije._NEWLINE_V\xc4\x8dasih Sabsko kraljico istovetijo z mezopotamskih no\xc4\x8dnim demonom Lilit, bajeslovno prvo Adamovo \xc5\xbeeno.\n_START_SECTION_\nIslamske legende\n_START_PARAGRAPH_\nKoran nikjer ne omenja Kraljice iz Sabe po imenu, \xc4\x8deprav jo arabski viri imenujejo Bilkis. Zgodba je podobna svetopisemski. Po tej zgodbi je do Salomona pri\xc5\xa1la vest o kraljestvu, ki mu vlada kraljica in v katerem obo\xc5\xbeujejo Sonce. Poslal je pismo, v katerem je grozil z napadom. Ko sta izmenjala darove, je pri\xc5\xa1la na Salomonov dvor in tam je sprejela monoteisti\xc4\x8dno vero in spo\xc5\xa1tovanje do Boga._NEWLINE_V islamskih legendah je bil Jasir Janam o\xc5\xbeenjen z Balkis, Kraljico iz Sabe. Balkis je bila sestra \xc5\xa0amsa (Sonca). Njen o\xc4\x8de al-Hadad je re\xc5\xa1il njeno mater, ki je bila d\xc5\xbein (duh).\n_START_SECTION_\nZgodba po etiopskih virih\n_START_PARAGRAPH_\nEtiopska vladarska rodbina naj bi neposredno izhajala iz zveze kralja Salomona in Makede. Po tej zgodbi je imel Salomon z Makedo sina, ki je kasneje od\xc5\xa1el z njegovega dvora, se imenoval Menelik I., ustanovil Salomonsko dinastijo in postal prvi etiopski vladar. Staro ljudstvo, ki je preraslo v sodobno etiopsko dr\xc5\xbeavo, je nastalo s preseljevanjem ju\xc5\xbenih Arabcev preko Rde\xc4\x8dega morja in njihovimi zvezami s tamkaj\xc5\xa1njim prebivalstvom. Starodavno Aksumitsko kraljestvo je obsegalo velik del ju\xc5\xbenega Arabskega polotoka vse do nastanka islama. Amhar\xc5\xa1\xc4\x8dina, tigraj\xc5\xa1\xc4\x8dina in tigrej\xc5\xa1\xc4\x8dina so semitski jeziki._NEWLINE_Obstaja ve\xc4\x8d dokazov o ju\xc5\xbenoarabskih skupnostih na tleh dana\xc5\xa1nje Etiopije in Eritreje, kakor tudi izkopanine in sabski zapisi. Za Makedo niso na\xc5\xa1li ni\xc4\x8d oprijemljivega, vendar velik kopalni bazen v bli\xc5\xbeini Aksuma in ru\xc5\xa1evine starodavne pala\xc4\x8de tamkaj\xc5\xa1nje prebivalstvo povezuje z njo, \xc4\x8deprav je pala\xc4\x8da verjetno iz mnogo poznej\xc5\xa1ega \xc4\x8dasa. Mo\xc5\xbeno je, da sta ju\xc5\xbenoarabska in etiopska zgodba istovetni.'