b'\n_START_ARTICLE_\nZoran Rant\n_START_SECTION_\nTovarna sode Lukavac (1928-1946)\n_START_PARAGRAPH_\nZoran Rant je kot mlad in\xc5\xbeenir vstopil v slu\xc5\xbebo koncerna Solvay, v Tovarno sode Lukavac. Sredi Bosne je leta 1928 za\xc4\x8del trdo delati in se strokovno izobra\xc5\xbeevati, v tovarni je spoznal svojo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno Maro Laki\xc4\x87 in na koncu svoje kariere v tem koncernu postal tehni\xc4\x8dni direktor podjetja. Do svoje smrti je ostal tesno povezan s proizvodnjo sode v Lukavcu, \xc4\x8deprav je bila tovarna po drugi svetovni vojni podr\xc5\xbeavljena. Prof. Rant je znal izkoristiti prilo\xc5\xbenost, ki mu jih je nudil tedaj odli\xc4\x8dno organiziran koncern Solvay, uspel se je temeljito izobraziti, tako prakti\xc4\x8dno, kot tudi teoreti\xc4\x8dno. Pri svojem teoreti\xc4\x8dnem delu v tovarni se mu je utrnila misel o delazmo\xc5\xbenosti toplote in notranje energije, pri svojem prakti\xc4\x8dnem delu je na\xc5\xa1el temo za svojo poznej\xc5\xa1o doktorsko disertacijo z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbEnergetska ocenitev postopka fabrikacije sode\xc2\xab, ki temelji prav na osnovi delazmo\xc5\xbenosti toplote, pozneje od njega imenovani eksergiji toplote. Po koncu druge svetovne vojne so se nanj in na njegovo mlado dru\xc5\xbeino s tremi otroki zgrnili temni oblaki. Nova oblast je obto\xc5\xbeila koncern Solvay, soobto\xc5\xbeen na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v Tuzli je bil tudi Zoran Rant. V zaporu se je zna\xc5\xa1el skupaj z znanim termodinamikom, z dve leti starej\xc5\xa1im prof. dr. Franjom Bo\xc5\xa1njakovi\xc4\x87em. V zaporu sta se zbli\xc5\xbeala, njuno prijateljstvo je postalo trajno. Za oba prominentna obto\xc5\xbeenca je posredovalo ve\xc4\x8d uglednih osebnosti, novo \xc5\xbeivljenjsko pa mu je zagotovil akad. dr. h. c. Feliks Lobe,\xc2\xa0\xc2\xbbo\xc4\x8de\xc2\xab\xc2\xa0Fakultete za strojni\xc5\xa1tvo Univerze v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nUniverza v Ljubljani (1946-1962)\n_START_PARAGRAPH_\nNa povabilo prof. Lobeta je postal Zoran Rant 1. aprila 1946 redni profesor za teoreti\xc4\x8dno strojeslovje na tedanjem Oddelku za strojni\xc5\xa1tvo Tehni\xc4\x8dne visoke \xc5\xa1ole v Ljubljani in mu ostal zvest do jeseni 1962. To so bila leta, v katerih je Rant kot pedagog in znanstvenik dozoreval. Kmalu po nastavitvi za visoko\xc5\xa1olskega u\xc4\x8ditelja je kon\xc4\x8dal svoje doktorsko delo in ga spomladi 1950 uspe\xc5\xa1no zagovarjal. Kljub nedore\xc4\x8denim in krivi\xc4\x8dnim obto\xc5\xbebam s strani dr\xc5\xbeave je \xc5\xa1e naprej pomagal graditi\xc2\xa0\xc2\xbbsvojo\xc2\xab\xc2\xa0Tovarno sode v Lukavcu, aktivno pa je bil soudele\xc5\xbeen tudi pri gradnji in posodobitvah ve\xc4\x8d drugih tovarn v Sloveniji, posebno tistih, ki so bile energetsko zahtevne._NEWLINE_Daljnovidne so njegove besede, ki jih je napisal leta 1957:\xc2\xa0\xc2\xbbPogosto sli\xc5\xa1imo, da \xc5\xbeivimo v dobi tehnike. In vendar bi bilo morebiti pravilneje, \xc4\x8de bi imenovali novo razdobje, v katero \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo pravzaprav \xc5\xa1ele stopa, dobo energije, kakor sem to nekje bral. Energija je tisto gibalo, ki daje dana\xc5\xa1nji tehniki \xc4\x8dasten pe\xc4\x8dat: po eni strani olaj\xc5\xa1uje \xc4\x8dloveku \xc5\xbeivljenje in mu pomaga, hkrati pa mu omogo\xc4\x8da graditev vedno novih tehni\xc4\x8dnih veledel. Razpolaganje z energijo in njena uporaba sta neposredno merilo za bogastvo in rev\xc5\xa1\xc4\x8dino narodov. Energija postaja tako najdragocenej\xc5\xa1e in naj\xc5\xbelahtnej\xc5\xa1e blago - ves svet je la\xc4\x8den energije. Seveda je v manj razvitih ali zaostalih dr\xc5\xbeavah potreba po energiji razmeroma ve\xc4\x8dja kakor v bolj in najbolj razvitih. Re\xc5\xa1evanje energijskega vpra\xc5\xa1anja je predvsem te\xc5\xbeavno zaradi omejenosti virov energije ali pa znatnih sredstev, ki jih terja aktiviranje virov. Tudi mi se stalno bijemo z energijskimi te\xc5\xbeavami in si belimo glave z vpra\xc5\xa1anjem, od kod in kako preskrbeti vedno ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine elektri\xc4\x8dne energije, ki jo potrebujejo gospodarstvo in na\xc5\xa1i domovi\xc2\xab._NEWLINE_Vredne razmisleka so tudi njegove misli o poslanstvu visoko\xc5\xa1olskega u\xc4\x8ditelja, ki jih je napisal leta 1959.\xc2\xa0\xc2\xbbPri profesorjih je temeljito poznavanje stroke samo del tako imenovane kvalifikacije. Profesor mora imeti celo vrsto moralnih lastnosti, ki mu \xc5\xa1ele poleg znanja dajo avtoriteto pri slu\xc5\xa1ateljih. On naj bo prvi in najve\xc4\x8dji prijatelj \xc5\xa1tudenta, kar pa seveda ni povezano s slabotnim popu\xc5\xa1\xc4\x8danjem pri \xc5\xa1tudiju in celo pri izpitih. To prijateljstvo mora \xc5\xa1tudent ob\xc4\x8dutiti, za nas profesorje pa ni ve\xc4\x8djega zadovoljstva od zaupanja \xc5\xa1tudentov v nas. Za zrelega mo\xc5\xbea ni ni\xc4\x8d lep\xc5\xa1ega od stalnega stika z mladino in zavest, da mladim ljudem dajemo nekaj, kar jim bo koristilo vse \xc5\xbeivljenje. To je velik privilegij, ki ga je le malokdo dele\xc5\xbeen\xc2\xab. In naprej:\xc2\xa0\xc2\xbbProfesor naj bi bil tudi dober pedagog. To je zelo ko\xc4\x8dljivo vpra\xc5\xa1anje, ker je znano, da pedago\xc5\xa1ke sposobnosti niso vedno povezane s solidnim znanjem in narobe. Seveda, za akademskega u\xc4\x8ditelja ima znanstvena in strokovna kvalifikacija prednost pred pedago\xc5\xa1ko. In tudi izku\xc5\xa1nje ka\xc5\xbeejo, da se da na dobri podlagi znanja s\xc4\x8dasoma pridobiti vsaj zadovoljiva pedago\xc5\xa1ka zmo\xc5\xbenost, ne pa nasprotno\xc2\xab. Svoje misli kon\xc4\x8duje takole:\xc2\xa0\xc2\xbbProfesor pa naj da \xc5\xa1tudentom ve\xc4\x8d kakor le golo in v tem primeru mrtvo znanje. To znanje mora biti pretkano z njegovo osebnostjo, mora nekako nositi njegov pe\xc4\x8dat. Profesor naj svojo snov predava z navdu\xc5\xa1enjem, njegova osebnost in njegov zna\xc4\x8daj morata iz\xc5\xbearevati na \xc5\xa1tudente. Profesorji in \xc5\xa1tudenti, seveda po selekciji, sestavljajo nerazdru\xc5\xbeljivo celoto in ne dva lo\xc4\x8dena tabora. O problemih sodelovanja se sploh ne bi smelo govoriti - pri pravilnem gledanju obeh teh problemov sploh ni\xc2\xab._NEWLINE_Kot visoko\xc5\xa1olski u\xc4\x8ditelj je znal pritegniti slu\xc5\xa1atelje, na svojih predavanjih je iz\xc5\xbeareval pravi in\xc5\xbeenirski zanos. Te\xc5\xbeje predstavljivo snov je znal nazorno podkrepiti s primeri iz svoje industrijske prakse in \xc5\xa1tudentom posredovati vtis, da se u\xc4\x8dijo nekaj, kar bodo lahko v \xc5\xbeivljenju dobro uporabili. Njegova predavanja so bila skrbno pripravljena, njegovi izpiti so bili vedno pisni in ustni, v ocenjevanju je bil strog, vendar si je za vsakega \xc5\xa1tudenta vzel dovolj \xc4\x8dasa._NEWLINE_V teh \xc5\xa1estnajstih letih delovanja prof. Ranta na Univerzi v Ljubljani je iz Oddelka za strojni\xc5\xa1tvo zrasla samostojna Fakulteta za strojni\xc5\xa1tvo, prof. dr. Rant pa postal njen prvi dekan. Leta 1959 je izdal knjigo Verdampfen in Theorie und Praxis (Uparjanje v teoriji in praksi), ki je bila prevedena v ve\xc4\x8d jezikov in do\xc5\xbeivela ve\xc4\x8d izdaj. Za knjigo je dobil leta 1960 dr\xc5\xbeavno Kidri\xc4\x8devo nagrado. V to dobo je mogo\xc4\x8de \xc5\xa1teti tudi knjigo Termodinamika, ki je iz\xc5\xa1la v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini leta 1963 in leta 2001 do\xc5\xbeivela nespremenjeno, vendar \xc4\x8dasu prilagojeno izdajo. Knjiga je \xc5\xa1e danes najpomembnej\xc5\xa1e slovensko delo s podro\xc4\x8dja termodinamike.\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dna univerza Braunschweig (1962-1972)\n_START_PARAGRAPH_\nZoran Rant je oktobra 1962 zapustil Fakulteto za strojni\xc5\xa1tvo Univerze v Ljubljani in sprejel povabilo Tehni\xc4\x8dne univerze v Braunschweigu, da zasede novo ustanovljeno Stolico za procesno tehniko. Postal je ordinarius na TU Braunschweig in bil so\xc4\x8dasno imenovan za bodo\xc4\x8dega direktorja istoimenskega in\xc5\xa1tituta. Tehni\xc4\x8dna univerza Braunschweig ima ve\xc4\x8dstoletno tradicijo. Leta 1745 je bil v Braunschweigu ustanovljen Collegium Carolinum, visoka \xc5\xa1ola med gimnazijo in univerzo, ki je \xc5\xbee tedaj v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i okolici u\xc5\xbeivala velik ugled. \xc5\xa0ola se je z desetletji raz\xc5\xa1irila v Politehniko, leta 1878 v Tehni\xc4\x8dno visoko \xc5\xa1olo in za \xc4\x8dasa delovanja Ranta dobila svoje dana\xc5\xa1nje ime: Tehni\xc4\x8dna univerza Braunschweig._NEWLINE_Stolica za procesno tehniko je bila ustanovljena leta 1961 in je nastala z delitvijo Stolice za toplotno in procesno tehniko, ki jo je vodil prof. Bo\xc5\xa1njakovi\xc4\x8d. To podro\xc4\x8dje se je po odhodu prof. Bo\xc5\xa1njakovi\xc4\x87a na novo dol\xc5\xbenost razdelilo na tri stolice: za termodinamiko, za toplotno in zgorevalno tehniko ter za procesno tehniko. Zadnjo je prevzel prof. Rant in za\xc4\x8del v \xc5\xa1olskem letu 1962/63 s \xc5\xa1tiriurnim tedenskim predavanjem\xc2\xa0\xc2\xbbProcesna tehnika\xc2\xab. Predavanja, ki jih je poslu\xc5\xa1alo pribli\xc5\xbeno 70 \xc5\xa1tudentov, so se nadaljevala v letnem semestru. V zimskem semestru je imel Rant tudi predavanja u\xc4\x8dnega predmeta pod skupnim naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbEksergija\xc2\xab. V naslednjih letih je prof. Rant predaval tudi nekatere druge sorodne predmete. Kljub prostorski stiski je bil prvi asistent imenovan takoj oktobra 1962, drugi v za\xc4\x8detku leta 1963 in tretji oktobra 1963._NEWLINE_So\xc4\x8dasno z ustanovitvijo nove stolice se je Rant zelo trudil, da bi se \xc4\x8dim prej za\xc4\x8delo s postavitvijo novega in\xc5\xa1tituta za procesno tehniko. Dejansko se mu je projekt posre\xc4\x8dil in gradnja in\xc5\xa1tituta s koristno povr\xc5\xa1ino 2000 m2 se je pri\xc4\x8dela novembra 1964, septembra 1966 je bilo \xc5\xa1tirieta\xc5\xbeno poslopje vseljivo. Kot direktor in\xc5\xa1tituta je prof. Rant poskrbel tudi za vse pomo\xc5\xbene obrate: za zagotovitev tehnolo\xc5\xa1ke pare, demineralizirane vode, hladilne vode in kompresorskega zraka. K in\xc5\xa1titutu je spadala tudi velika odprta povr\xc5\xa1ina za preizkuse, ki jih ni bilo mogo\xc4\x8de izpeljati v samem poslopju._NEWLINE_Prof. Rant je v tej dobi dosegel svoj vrh kot strokovnjak, pedagog in znanstvenik. Objavil je vrsto pomembnih \xc4\x8dlankov, leta 1968 napisal knjigo\xc2\xa0\xc2\xbbDie Erzeugung von Soda nach dem Solvay Verfahren\xc2\xab\xc2\xa0(Proizvodnja sode po postopku Solvay), postavil na noge novo Stolico za procesno tehniko in zgradil velik, nov in\xc5\xa1titut. Poleg \xc4\x8dlanstva v kopici uglednih strokovnih zdru\xc5\xbeenj je leta 1964 postal dopisni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti, kamor ga je predlagal akad. dr. h. c. Feliks Lobe. Leta 1970 je prejel odli\xc4\x8dje\xc2\xa0\xc2\xbbJohann-Joseph-Ritter-von-Prechtl-Medaille\xc2\xab, ki ga dunajska univerza podeljuje svojim najugledne\xc5\xa1im diplomantom in leta 1971, manj kot leto dni pred smrtjo, \xc5\xa1e odli\xc4\x8dje\xc2\xa0\xc2\xbbArnold-Eucken-Medaille\xc2\xab, ki ga podeljuje nem\xc5\xa1ko Zdru\xc5\xbeenje za procesno tehniko le vsaki dve leti._NEWLINE_Zoran Rant je to\xc4\x8dno za svoj 67. rojstni dan 14. septembra 1971 pisno zaprosil za upokojitev. Upokojitve ni do\xc4\x8dakal, za sr\xc4\x8dno kapjo je umrl v M\xc3\xbcnchnu 12. februarja 1972. Prvotno je bil pokopan v dru\xc5\xbeinskem grobu v Ljubljani na Vi\xc4\x8du, pozneje pa je bil na \xc5\xbeeljo svoje \xc5\xbeene, ki jo je vse \xc5\xbeivljenje globoko spo\xc5\xa1toval, prekopan. Po\xc4\x8diva na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Piranu, skupaj z najstarej\xc5\xa1o h\xc4\x8derjo Metko in \xc5\xbeeno Maro.\n_START_SECTION_\nNekaj utrinkov\n_START_PARAGRAPH_\nRant je bil \xc4\x8dlovek z izdelanimi na\xc4\x8deli in pozitivno \xc5\xbeivljenjsko filozofijo: odgovornost in dol\xc5\xbenost sta bili njegovi zna\xc4\x8dilni karakterni potezi, samozavest in skromnost potezi njegovega zna\xc4\x8daja. Bil je deloholik, njegova dru\xc5\xbeina mu je bila svetinja, njegova pozornost ni veljala samo \xc5\xbeeni in trem h\xc4\x8deram, znal si je vzeti \xc4\x8das tudi za druge sorodnike in prijatelje._NEWLINE_Rant je bil dru\xc5\xbeaben, ni ga bilo te\xc5\xbeko pridobiti za dru\xc5\xbeenje in kjer se je vedno izkazal kot odli\xc4\x8den in \xc5\xa1aljiv sogovornik. Pri ve\xc4\x8djih sre\xc4\x8danjih, ki so bili v Braunschweigu skoraj vedno skupaj s sorodnimi in\xc5\xa1tituti, je njegov nagovor, poln domislic in humorja, postal skoraj pravilo, imenovali so ga\xc2\xa0\xc2\xbbRant-Rede\xc2\xab\xc2\xa0(Rantov govor). Z nagovorom si je dovolil malo ne\xc4\x8dimrnosti in se z njim postavil v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pozornosti._NEWLINE_Med sodelavci in \xc5\xa1tudenti, doma in v Nem\xc4\x8diji je o njem kro\xc5\xbeilo veliko anekdot. Na primer. \xc5\xa0tudent je na izpitu na zelo zapleten na\xc4\x8din pojasnjeval destilacijo alkohola. Ko je svojo razlago kon\xc4\x8dal, je prof. Rant nejevoljno pripomnil:\xc2\xa0\xc2\xbbTale \xc5\xa1nops bi pa vsak kmet bolje skuhal, kakor vi!\xc2\xab_NEWLINE_V \xc4\x8dasu po drugi svetovni vojni na tehni\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju v Sloveniji ni bilo veliko visoko\xc5\xa1olskih u\xc4\x8diteljev, ki so imeli znanstveni doktorat. Prof. Rant je zato na vpra\xc5\xa1anje, zakaj je doktoriral, rad pojasnil, da je doktoriral predvsem zato, da se mu ne bi bilo treba podpisovati ing. Rant, kajti lahko bi se na\xc5\xa1el kak\xc5\xa1en nadobudne\xc5\xbe, ki bi iskal profesorja Ignoranta._NEWLINE_Rant je imel do avtomobilov in avtomobilske vo\xc5\xbenje svojevrsten odnos. O tej temi pi\xc5\xa1ejo njegovi doma\xc4\x8di, o tem so veliko vedeli povedati tudi njegovi sodelavci. Ve\xc4\x8dkrat je imel z avtom manj\xc5\xa1e praske, ki pa so se vse kon\xc4\x8dale brez huj\xc5\xa1ih posledic. Ker je bila vedno prizadeta le leva stran vozila, je imel prof. Rant pri roki enostavno razlago. Pojasnjeval je, da ima njegov avto konstrukcijsko napako: na levi strani je vsekakor za nekaj centimetrov pre\xc5\xa1irok. Sicer pa je svojim zaskrbljenim sodelavcem takoj po prihodu na cilj s telegramom sporo\xc4\x8dil, da je sre\xc4\x8dno prispel. Bil je temperamenten in je tudi med vo\xc5\xbenjo z avtomobilom le te\xc5\xbeko brzdal svoj zna\xc4\x8daj. Pogosto je med vo\xc5\xbenjo ne glede na promet okoli sebe rad razlagal svoje zamisli, kar je nemalokrat povzro\xc4\x8dilo med sopotniki dvig adrenalina._NEWLINE_Kot direktor in\xc5\xa1tituta je imel tudi za dana\xc5\xa1nje razmere zelo sodoben na\xc4\x8din vodenja. Do svojih sodelavcev je imel veliko zaupanje, ni jim prepu\xc5\xa1\xc4\x8dal samo dela, pripu\xc5\xa1\xc4\x8dal jim je tudi odlo\xc4\x8danje in s tem odgovornost. Ra\xc4\x8dunal pa je, da znajo sodelavci sami presoditi, kje so meje njihovih kompetenc. V prvih letih svojega dela v Braunschweigu je rad nastavljal sodelavce, ki so se izkazali z industrijsko prakso. Skrbel je, da so bili vsi enakomerno obremenjeni s pedago\xc5\xa1kimi in drugimi administrativnimi nalogami, ne glede iz kak\xc5\xa1nega finan\xc4\x8dnega vira so bili pla\xc4\x8dani. Ve\xc4\x8dino in\xc5\xa1titutskih zadev je prepu\xc5\xa1\xc4\x8dal svojim asistentom, sam pa je prevzel zastopanje in\xc5\xa1tituta navzven proti ministrstvom, univerzitetni upravi, itd._NEWLINE_Skrbno je spremljal znanstvene raziskave svojih sodelavcev. Za vse probleme si je znal vzeti \xc4\x8das, tudi osebne te\xc5\xbeave njegovih podrejenih niso bile izvzete. Bil je \xc4\x8dlovek z nenavadnimi lastnostmi, skoraj vedno pa se mu je s svojo pozitivno \xc5\xbeivljenjsko filozofijo posre\xc4\x8dilo pridobiti okolico za svoje ideje. Bil je vztrajen in prodoren v svojih hotenjih, ni se pustil odgnati, \xc4\x8de je bilo potrebno, se je poslu\xc5\xbeil tudi\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa1portnega pregovarjanja\xc2\xab, kot je sam rad poudaril. Pri tem je znal spretno uporabiti vse mogo\xc4\x8de: prepri\xc4\x8devanje, \xc5\xa1arm, trdovratnost in male zvija\xc4\x8de. Imel je ve\xc4\x8d taktik. Trdil je, da je potrebno pri sogovorniku najprej poiskati njegove \xc5\xa1ibke to\xc4\x8dke. \xc4\x8ce ni mogo\xc4\x8de takoj uspeti, se je treba umakniti dva koraka nazaj, nadaljnja dva vstran in nato zopet naprej. Ali: delati se neumnega in si medtem preskrbeti dejstva. Po potrebi se je treba tudi opravi\xc4\x8diti, prositi za pomo\xc4\x8d, tako da se napaka ne ponovi ve\xc4\x8d.'