b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdupnija Polica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPolica je \xc5\xbeupnija sv. Jakoba. Apostol Jakob je bil skupaj s svojim bratom Janezom, poznej\xc5\xa1im evangelistom, in apostolom Petrom med prvimi Jezusovimi u\xc4\x8denci. Po izro\xc4\x8dilu se je bojeval proti Mavrom, postal za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik \xc5\xa0panije in bil prvi od dvanajstih apostolov, ki je pretrpel mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko smrt. Za njegovim grobom v \xc5\xa0paniji se je izgubila vsaka sled vse do za\xc4\x8detka 9. stoletja, ko je menih Pelayo v letih 820 do 830 opazil nanavadno svetlobo, ki je kazala na neobljuden kraj blizu izliva reke Flavie. Ob podrobnej\xc5\xa1em pregledu so odkrili grob in ostanke kapelice. Na tem kraju se je s \xc4\x8dasom razvilo mesto Santiago de Compostela. Leta 1128 je bila v mestu zgrajena dana\xc5\xa1nja katedrala in od tedaj naprej je postal Santiago eno najve\xc4\x8djih romarskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki je zarezal globoke sledi v evropski zgodovini. Rodilo se je \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje apostola Jakoba in na njegov grob so pri\xc4\x8deli romati iz vse Evrope. Romajo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Na ozemlju dana\xc5\xa1nje Slovenije so bile prve pra\xc5\xbeupnije ustanovljene na koncu 12. in v za\xc4\x8detku 13. stoletja, pra\xc5\xbeupnija \xc5\xa0marje, ki le\xc5\xbei le 7 km zra\xc4\x8dne \xc4\x8drte zahodno od Police, leta 1228. Nekateri zgodovinski dogodki napeljujejo na misel, da je postala Polica zaselek nekaj hi\xc5\xa1 v letih 950 do 1000, pra\xc5\xbeupnija se je zelo kmalu soo\xc4\x8dila z nujnostjo izgradnje cerkvene mre\xc5\xbee. Polica je v cerkvenih listinah prvi\xc4\x8d omenjena leta 1301 v zvezi s sti\xc5\xa1kim samostanom in popolnoma jasno leta 1372 z omembo\xc2\xa0\xc2\xbbad s. Jacobum in Pollitz\xc2\xab. Omemba cerkve sv. Jakoba se dobro ujema z vedno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denjem apostola Jakoba._NEWLINE_V cerkvenem pogledu je bila Polica naslednja stoletja podru\xc5\xbenica \xc5\xa1marske pra\xc5\xbeupnije. Jo\xc5\xbeefinska reforma je Polico leta 1787 uvrstila med vikariate, leta 1875 pa je postala sede\xc5\xbe samostojne \xc5\xbeupnije. Pod \xc5\xbeupnijo sv. Jakoba na Polici spadajo podru\xc5\xbeni\xc4\x8dne cerkve: Ble\xc4\x8dji vrh, Dole pri Polici, Tro\xc5\xa1\xc4\x8dine ter vasi: Pe\xc4\x8d, Dolenja vas, Gorenja vas, Mali Konec, Velika Stara vas, Ko\xc5\xbeljevec, Zgornje Duplice in Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Pred ustanovitvijo vikariata so rojstva, poroke in smrti va\xc5\xa1\xc4\x8danov Police in okoli\xc4\x8danov zabele\xc5\xbeene deloma v mati\xc4\x8dnih knjigah pra\xc5\xbeupnije \xc5\xa0marje, deloma v mati\xc4\x8dnih knjigah \xc5\xbeupnije Vi\xc5\xa1nja gora. Na \xc5\xa1ir\xc5\xa1i poli\xc5\xa1ki poselitveni prostor je skozi stoletja mo\xc4\x8dno vplival cistercijanski samostan v Sti\xc4\x8dni, ki ga je leta 1136 ustanovil oglejski patriarh Pelegrin. Samostan, ki le\xc5\xbei oddaljen 8 km zra\xc4\x8dne \xc4\x8drte od Police proti vzhodu, je postal z leti ne samo versko, ampak tudi najpomembnej\xc5\xa1e gospodarsko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega poli\xc5\xa1kega poselitvenega prostora._NEWLINE_Poli\xc5\xa1ka mladina se je v za\xc4\x8detku izobra\xc5\xbeevala v zasilni \xc5\xa1oli v poli\xc5\xa1kem \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du. Na Polici je bila prava \xc5\xa1ola zgrajena leta 1872, pouk v njej pa se je pri\xc4\x8del 3.januarja 1873, skoraj sto let za tem, ko je cesarica Marija Terezija proglasila splo\xc5\xa1no \xc5\xa1olsko obveznost.\n_START_SECTION_\nFarne spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xbeupniji so postavljene Farne spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, na katerih so imena va\xc5\xa1\xc4\x8danov iz okoli\xc5\xa1kih vasi (Ble\xc4\x8dji vrh, Dole, Dolenja vas, Gorenja vas, Ko\xc5\xbeljevec, Pe\xc4\x8d, Polica, Velika stara vas in Zgornje duplice) ki so padli nasilne smrti na protikomunisti\xc4\x8dni strani v letih 1942-1945. Skupno je na plo\xc5\xa1\xc4\x8dah 52 imen.'