b'\n_START_ARTICLE_\nVexilla regis\n_START_PARAGRAPH_\nVexilla regis (sl.: Kraljevo znamenje) je latinska himna, ki jo je napisal Venancij Fortunat, \xc5\xa1kof iz Poitiersa. Naslov je dobila po za\xc4\x8detku prve kitice._NEWLINE_Vexilla regis prodeunt_NEWLINE__NEWLINE_Fulget crucis mysterium_NEWLINE__NEWLINE_Quo carne carnis conditor_NEWLINE__NEWLINE_Suspensus est patibulo._NEWLINE_Slovenski prevod_NEWLINE_Kraljevo znamenje, o kri\xc5\xbe,_NEWLINE__NEWLINE_kako v skrivnosti se blesti\xc5\xa1:_NEWLINE__NEWLINE_Gospod, ki je ustvaril svet,_NEWLINE__NEWLINE_na lesu kri\xc5\xbea je razpet.\n_START_SECTION_\nZgodovina besedila\n_START_PARAGRAPH_\nHimno so prvi\xc4\x8d zapeli v procesiji, 19. novembra 569, ko so na pro\xc5\xa1njo svete Radegunde z velikim slavjem prenesli relikvije svetega Kri\xc5\xbea iz Toursa v njen samostan Svetega Kri\xc5\xbea v Poitiersu. Poslal jih je bizantinski cesar Justin II. Njena raba v procesiji je ozna\xc4\x8dena v Rimskem misalu na v\xc3\xa9liki petek, kadar nesejo Najsvetej\xc5\xa1e v procesiji iz tabernaklja do t. i. bo\xc5\xbejega groba. \xc5\xa0e vedno jo uporabljajo v molitvenem bogoslu\xc5\xbeju latinskega obreda. V rimskem brevirju se nahaja vsak dan od prvih ve\xc4\x8dernic pred Cvetno nedeljo do v\xc3\xa9likega \xc4\x8detrtka, v ve\xc4\x8dernicah na v\xc3\xa9liki petek in v ve\xc4\x8dernicah na praznik Povi\xc5\xa1anja svetega kri\xc5\xbea, 14. septembra. V originalu je imela pesem osem kitic. V 10. st. sta bili sedma in osma kitica postopoma nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni z novima (\xc2\xbbO crux ave, spes unica\xc2\xab\xc2\xa0in doksologijo\xc2\xa0\xc2\xbbTe summa Deus trinitas\xc2\xab), \xc4\x8deprav sta se ponekod \xc5\xa1e ohranili. \xc2\xbbVexilla\xc2\xab\xc2\xa0so interpretirali, da simboli\xc4\x8dno predstavlja krst, evharistijo in druge zakramente. Clichtoveuse razlaga, da so vexilla/znamenja voja\xc5\xa1ki praporji kraljev in princev, zato so Kristusova znamenja kri\xc5\xbe, bi\xc4\x8d, veriga in druga orodja pasijona,\xc2\xa0\xc2\xbbs katerimi se je boril proti staremu sovra\xc5\xbeniku in premagal vladarja tega sveta\xc2\xab. Johann Wilhelm Kayser se ne strinja z obojim in prika\xc5\xbee, da je bil kri\xc5\xbe znamenje, ki je bilo pod Konstantinom namesto orla na praporju stare rimske konjenice. Ta prapor je postal v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih rokah pravokoten kos tkanine, ki je visel iz palice, ki je bil postavljena \xc4\x8dez pozla\xc4\x8den drog, in je imel izvezene kr\xc5\xa1\xc4\x8danske simbole namesto rimskih naprav. Sijaj in triumfalnost prve kitice lahko v polnosti cenimo samo, \xc4\x8de si prikli\xc4\x8demo v spomin prilo\xc5\xbenost, ko je bila prvi\xc4\x8d zapeta na slovesni procesiji od Poitiersa do samostana s \xc5\xa1kofi in princi z vso slovesnostjo. Obstaja okrog \xc5\xa1tirideset prevodov v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nReference\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Gounod je napisal preprosto melodijo, osnovano na pesmi kot predmet svoje\xc2\xa0\xc2\xbbKora\xc4\x8dnice na Kalvarijo\xc2\xab\xc2\xa0v\xc2\xa0\xc2\xbbOdre\xc5\xa1enju\xc2\xab, v katerem zbor poje besedilo najprej zelo po\xc4\x8dasi in kasneje po intervalu zelo glasno._NEWLINE_Franz Liszt je napisal delo za klavir solo Vexilla regis prodeunt, S185, in pentatoni\xc4\x8dno temo uporablja v Via Crucis (14. postaja kri\xc5\xbeevega pota), S504a._NEWLINE__NEWLINE_V Peklu, prvem delu Dantejeve Bo\xc5\xbeanske komedije Virgilij pozdravi Luciferja z latinsko frazo Vexilla regis prodeunt inferni._NEWLINE_James Joyce je uporabil besedilo v delu Umetnikov mladostni portret v 5. poglavju, ko Stephen razpravlja o svoji teoriji estetike.'