b'\n_START_ARTICLE_\nJuri Knuple\xc5\xa1\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJuri Knuple\xc5\xa1 se je rodil v stari \xc5\xa1tajerski kme\xc4\x8dki rod, ki je na tem obmo\xc4\x8dju prisoten vsaj \xc5\xbee od za\xc4\x8detka 17. stoletja in iz katerega se je nekaj \xc4\x8dlanov podalo tudi v mesto. Njegova star\xc5\xa1a sta bila Pavel Knuple\xc5\xa1, kmet na dana\xc5\xa1njem naslovu Vukovje 19, in Ana Drozg, ki sta sina vzgojila v narodno zavednega Slovenca. _NEWLINE_Leta 1821 je Juri Knuple\xc5\xa1 pri\xc4\x8del obiskovati gimnazijo v Mariboru, na kateri je bil odli\xc4\x8den u\xc4\x8denec. Pri svojih 19-ih letih, leta 1826, je \xc5\xa1el \xc5\xa1tudirat filozofijo in teologijo -\xc5\xa1tudij, ki ga je opravljal najprej na univerzi v Gradcu in nato nadaljeval na univerzi na Dunaju. Doktoriral je iz obeh predmetov leta 1832 in nato pri\xc4\x8del delati za gra\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofijo kot prefekt bogoslovja. Po tem, ko je bil posve\xc4\x8den v duhovnika, je bil dejaven kot \xc5\xbeupnik v Gradcu in v Mariboru. Govoril je slovensko, nem\xc5\xa1ko in francosko in bil zelo zainteresiran za slovensko in slovansko literaturo, splo\xc5\xa1no literarno \xc5\xbeivljenje Slovencev ter za razli\xc4\x8dna narodna in literarna vpra\xc5\xa1anja. _NEWLINE_\xc5\xbde v \xc4\x8dasu svojega \xc5\xa1tudija v Avstriji je spoznal \xc5\xa1tajerskega pesnika Stanka Vraza, s katerim je negoval trdno prijateljstvo do smrti. Vraz je Knuple\xc5\xa1a navdu\xc5\xa1il za takrat aktualno iliristi\xc4\x8dno gibanje, katerega aktivni \xc4\x8dlan je Knuple\xc5\xa1 zelo kmalu postal in je zaradi svojega udejstvovanja na tem podro\xc4\x8dju \xc5\xa1e dolgo veljal kot eden izmed pomembnih narodnih buditeljev na \xc5\xa0tajerskem. Dopisoval si je z Vrazom, Josipom Mur\xc5\xa1ecom, Oroslavom Cafom, Francem pl. Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8dem in preko svojega prijateljstva spoznal vse pomembne osebnosti slovenske literature. V stiku je bil z Ljudevitom Gajem, Francetom Pre\xc5\xa1ernom (od okoli 1840), Luizo Pesjakovo ter z drugimi Vrazovimi znanci in pisemskimi sogovorniki._NEWLINE_Iz za\xc4\x8detka leta 1835 je ohranjeno pismo, ki ga je Stanko Vraz pisal iz Ljubljane Knuple\xc5\xa1u in v katerem med drugim pi\xc5\xa1e: "...Kastelic, Pre\xc5\xa1eren in bibliotekar \xc4\x8cop so mi lepe pozdrave na vse verne in dobre Slovence naro\xc4\x8dili...". Vraz je ravno v tem \xc4\x8dasu omenjeni trojici obljubil sodelovanje pri \xc4\x8dasopisu Kranjska \xc4\x8dbelica, pri \xc4\x8demer ga je Knuple\xc5\xa1, ki sam sicer javno ni literarno ustvarjal, zelo podpiral in spodbujal._NEWLINE_Jurij Knuple\xc5\xa1 je svoje kaplansko in narodnobuditeljsko delo opravljal do svoje smrti. Iz Knuple\xc5\xa1eve rodbine je iz\xc5\xa1el tudi duhovnik Martin (Davorin) Knuple\xc5\xa1 (*1821, Sv. Jurij v Slov. Goricah), \xc4\x8digar sorodstvena vez z Jurijem pa ni znana in je lahko tudi zelo oddaljena. Tudi Martin Knuple\xc5\xa1 se je iz\xc5\xa1olal na mariborski gimnaziji, nato \xc5\xa1tudiral bogoslovje v Avstriji in tam postal duhovnik. Delovati je pri\xc4\x8del tudi v Mariboru, kjer se je kmalu spoprijateljil z novim \xc5\xa1kofom Slom\xc5\xa1kom in od 1860 bil vplivna oseba v novo ustanovljeni Mariborski nad\xc5\xa1kofiji. Zavzemal se je med drugim tudi za izobrazbo ni\xc5\xbejih slojev v Mariboru, ki jim je v 50-ih letih 19. stoletja \xc5\xa1lo precej slabo. Leta 1854 je ustanovil Katoli\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo rokodelskih pomo\xc4\x8dnikov, ki se je zavzemalo za izu\xc4\x8ditev neizobra\xc5\xbeenih slojev. To je bil eden izmed skupnih interesov Martina Knuple\xc5\xa1a in \xc5\xa1kofa Slom\xc5\xa1ka, ki je s svojim veliko ve\xc4\x8djim vplivom kot \xc5\xa1kof leta 1859 uspel narediti \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji korak in poskrbel za visoko izobrazbo s tem, ko je ustanovil teolo\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo, iz katere se je pozneje razvila dana\xc5\xa1nja Univerza v Mariboru.'