b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Zajec (naravoslovec)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji, ki jo je obiskoval v Novem mestu (1857\xe2\x80\x931864) je v Gradcu \xc5\xa1tudiral naravoslovje, bil suplent na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Ljubljani (1868/1869) in na gimnaziji v Kranju (1869), profesor na gimnaziji v Vinkovcih (Hrva\xc5\xa1ka, 1869/1870) in Novem mestu (1870\xe2\x80\x931872). Pou\xc4\x8deval je prirodopis, matematiko, fiziko in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. V Novem mestu se mu je tuberkuloza stopnjevala, zadnje \xc5\xa1olsko leto ni ve\xc4\x8d u\xc4\x8dil, iskal zdravje v bolni\xc5\xa1nicah, nazadnje v gra\xc5\xa1ki, kjer je tudi umrl._NEWLINE_Za Markom Vincencem Lipoldom je Zajec verjetno drugi slovenski \xc5\xa1olani geolog. V Novicah je objavil geolo\xc5\xa1ki opis gornje Sel\xc5\xa1ke doline (1868): Geologi\xc4\x8den izhod (ponatis: Lo\xc5\xa1ki razgledi 1985). \xc4\x8clanek dokazuje, da je Zajec dobro obvladal tedanje geolo\xc5\xa1ko znanje. Neizku\xc5\xa1enost ga je zavedla, da je prehitro opredelil starost plasti, kot jo je poznal iz \xc5\xa1tudija, ne da bi zanjo na\xc5\xa1el fosilne ostanke; vrednost njegovih opa\xc5\xbeanj je predvsem zgodovinska._NEWLINE_Prevedel je 3. snopi\xc4\x8d poljudno-znanstvene knjige Friedricha Sch\xc3\xb6dlerja: Mineralogija in geognozija (1871); Mineralogijo naj bi sicer prevedel Fran Erjavec, a je odklonil in tudi za ta del svetoval Zajca. Na nekaterih mestih je Zajec izvirnik dopolnil z opisi pojavov na slovenskem ozemlju (npr. o premogovih tvorbah, triasu v Alpah, terciarnih tvorbah). Terminolo\xc5\xa1ko se je naslonil na Erjav\xc4\x8devo priredbo Rudninoslovja ali mineralogija za ni\xc5\xbee gimnazije in realke  (COBISS) Sigmunda Fell\xc3\xb6ckerja, a uvedel tudi nekaj novih ali \xc5\xbee udoma\xc4\x8denih izrazov. Na koncu knjige je dodal slovensko-nem\xc5\xa1ki slovar\xc4\x8dek terminov s tega podro\xc4\x8dja.'