b'\n_START_ARTICLE_\nPukar\xc3\xa1 de Quitor\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nRu\xc5\xa1evine Pukara de Quitor stojijo na okljuku reke r\xc3\xado San Pedro ali r\xc3\xado Grande in na strmo nagnjenem pobo\xc4\x8dju. Ime so dobile po ayllu, indijanski skupnosti Quitor, tradicionalni obliki skupnosti v Andih, zlasti med Ke\xc4\x8duanci in Ajmari, ki so obdelovali polja ob vzno\xc5\xbeju Pucare de Quitor, trdnjave zgrajene v 12. stoletju, kot odgovor na ekspanzionisti\xc4\x8dne te\xc5\xbenje sosedov Ajmarov. Vse stavbe so kamnite, ve\xc4\x8dina iz neobdelanega kamna, pridobljenega iz lokalnega plovca, na katerem je trdnjava zgrajena._NEWLINE_Stanovanja (eno ali dvosobna) in majhni pritrjeni stolpi so bili ograjeni in so stali na obrobju kot del obrambnega zidu. V stolpih so shranjevali koruzo, les in druge potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine in jih uporabljali tudi za stra\xc5\xbeo. Pribli\xc5\xbeno 200 struktur je bilo registriranih na povr\xc5\xa1ini 2,9 ha, ki tvorijo arhitekturne komplekse, lo\xc4\x8dene z dostopnimi cestami in prostori med ograjenimi prostori. Ve\xc4\x8dje strukture so bile verjetno prostori za komunalno uporabo ali za \xc5\xbeivino. Utrdba od svoje baze do vrha meri 80 m in je zgrajena na terasah._NEWLINE_Strehe so bile vedno enokapnice, ravne ali z malo naklona. Uporabljena tehnika je bila: les drevesa cha\xc3\xb1ar (Geoffroea decorticans) ali Prosopis chilensis za nosilce, stene so bile iz vej in slame Ichu (Stipa ichu), prekrite z blatom._NEWLINE_Prebivalci so se ukvarjali z nabiranjem sade\xc5\xbeev z drevesa cha\xc3\xb1ar in ro\xc5\xbei\xc4\x8da ter poljedelstvom in pa\xc5\xa1o. Poleg tega so obdelovali baker, izdelovali predmete izkeramike, tekstila, ko\xc5\xa1are, obdelovali les in kamen, kar ka\xc5\xbee na visoko strokovno raven in napredne dru\xc5\xbebene in gospodarske razmere za tisti \xc4\x8das._NEWLINE_Pukara de Quitor je bila predvsem obramba pred morebitnimi voja\xc5\xa1kimi obleganji, za dodatno gospodarsko dejavnost, za za\xc5\xa1\xc4\x8dito trgovske poti, tako da je bil njihov polo\xc5\xbeaj pomemben. _NEWLINE_Pukara de Quitor, starodavna trdnjava, je bila razgla\xc5\xa1ena za narodni spomenik z \xc4\x8cilu leta 1982.'