b'\n_START_ARTICLE_\nVodne bolhe\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nVodne bolhe dosegajo milimetrske velikosti. Njihov trup povsem obdaja dvoloputast karapaks, iz katerega moli le glava in je na zadnji strani navadno podalj\xc5\xa1an v trn. Na sredi glave je eno samo sestavljeno oko, ki je nastalo z zlivanjem para o\xc4\x8des pri prednikih vodnih bolh. \xc5\xa0tevilo okon\xc4\x8din na oprsju (torakopodov) je reducirano na pet do \xc5\xa1est parov. Te okon\xc4\x8dine ne sodelujejo pri premikanju; v ta namen vodne bolhe uporabljajo velike, razvejane tipalnice. Pri primitivnej\xc5\xa1ih vrstah so noge med seboj enake in nosijo listaste \xc5\xa1krge, bolj specializirane vrste pa imajo nekatere od njih prilagojene za dolo\xc4\x8den namen - filtriranje vode ali grabljenje plena._NEWLINE_Telo je brezbarvno in prosojno; pigmentirano je samo oko.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVodne bolhe se ve\xc4\x8dji del leta razmno\xc5\xbeujejo nespolno, natan\xc4\x8dneje gre za partenogenezo. Li\xc4\x8dinke, ki so vse po vrsti samice, se razvijejo iz neoplojenih diploidnih jaj\xc4\x8dec, ki jih samica nosi v valilniku na hrbtu med ko\xc5\xa1em in trupom. Tak na\xc4\x8din jim omogo\xc4\x8da izredno hitro razmno\xc5\xbeevanje v obdobju, ko je dovolj hrane._NEWLINE_Ob ustreznih pogojih v okolju, ki nakazujejo konec sezone (kratek dan, pomanjkanje hrane, velika gostota populacije ipd.), za\xc4\x8dne samica le\xc4\x8di haploidna jaj\xc4\x8deca. Iz njih se razvijejo samci, ki oplodijo preostala jaj\xc4\x8deca. Ta se obdajo z nepropustnim ovojem in tako za\xc5\xa1\xc4\x8ditena pre\xc5\xbeivijo zimo ali su\xc5\xa1o._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilen za vodne bolhe je tudi pojav ciklomorfoze - spreminjanje telesne oblike zaporednih generacij. Ob prisotnosti plenilcev v okolju se iz generacije v generacijo dalj\xc5\xa1ajo trnasti izrastki skeleta, kar plenilcem ote\xc5\xbeuje po\xc5\xbeiranje. Ciklomorfozo spro\xc5\xbeijo kemijski signali - snovi, ki jih izlo\xc4\x8dajo plenilci.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina vrst \xc5\xbeivi v sladkovodnih ekosistemih, posamezne pa v morjih in oceanih. Po habitatu se vodne bolhe lo\xc4\x8dujejo na planktonske in bento\xc5\xa1ke, po na\xc4\x8dinu prehrane pa na filtratorje in plenilce. Plenilske vrste imajo kavljaste noge, s katerimi grabijo plen, pogosto pa tudi zmanj\xc5\xa1an ali celo popolnoma zakrnel ko\xc5\xa1, ki prekriva samo valilnik jaj\xc4\x8dec pri samicah. Imajo tudi bolje razvite o\xc4\x8di kot filtratorske._NEWLINE_Zaradi hitrega razmno\xc5\xbeevanja so navadno precej \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne in predstavljajo pomemben vir hrane za ribe (posebej mladice), li\xc4\x8dinke \xc5\xbeu\xc5\xbeelk in druge vodne plenilce. To izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo ribogojci, ki vodne bolhe posebej gojijo za hrano ribam. Priro\xc4\x8dne so tudi kot bioindikatorji za ugotavljanje toksi\xc4\x8dnosti v vodi raztopljenih snovi ali onesna\xc5\xbeenosti, predvsem vrste iz rodu Daphnia, ki so najbolje raziskane.\n_START_SECTION_\nSistematika\n_START_PARAGRAPH_\nPo trenutno sprejeti klasifikaciji delimo red v \xc5\xa1tiri podredove, te v enajst dru\xc5\xbein, dru\xc5\xbeine pa nato v 80 rodov._NEWLINE_Za Slovenijo je znanih okrog 50 vrst. Med pogostej\xc5\xa1imi so steklasta vodna bolha (Daphnia hyalina), navadna vodna bolha (Daphnia pulex) in velika vodna bolha (Daphnia magna), vse iz skupine filtratorskih vrst; plenilske so v slovenskih sladkih vodah redkej\xc5\xa1e.'