b"\n_START_ARTICLE_\nPoimenovanje astronomskih teles\n_START_PARAGRAPH_\nPoimenovanje astronomskih teles poteka pod nadzorom Mednarodne astronomske zveze (International Astronomical Union \xe2\x80\x93 IAU), ki jo kot krovno telo na tem podro\xc4\x8dju priznavajo skoraj vsi astronomi na svetu. _NEWLINE_Na\xc4\x8din imenovanja je odvisen od vrste nebesnega telesa.\n_START_SECTION_\nImena supernov\n_START_PARAGRAPH_\nIme supernove je sestavljeno iz oznake SN, ki mu sledi leto odkritja, nato pa sledi eno ali dvo\xc4\x8drkovna oznaka. Prvih 26 odkritih supernov v letu ima oznake od A do Z. Oznake se nadaljujejo z majhnimi \xc4\x8drkami aa, ab, itd. Astronomi najdejo nekaj sto supernov na leto (v letu 2005 so jih odkrili 367, v letu 2006 pa 551). Zadnja supernova, ki je bila odkrita v letu 2006, ima oznako SN 2006ue (po vrsti je bila to 551. supernova odkrita v letu 2006)._NEWLINE_Za zgodovinsko znane supernove se uporablja samo oznaka leta, ko so jo opazili (SN 1006, SN 1054, SN 1572 (de Brahejeva supernova), SN 1604 (Keplerjeva zvezda)). Ozna\xc4\x8devanje s \xc4\x8drkami se je pri\xc4\x8delo leta 1885, \xc4\x8deprav so tega leta odkrili samo eno supernovo (SN 1885A)._NEWLINE_Oznaka 'SN' ni obvezna pri uporabi ozna\xc4\x8devanja supernov (lahko se tudi izpusti).\n_START_SECTION_\nImena galaksij\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot zvezde tudi ve\xc4\x8dina galaksij nima svojega imena, razen izjem, kot so Andromedina galaksija, Vrtinec in \xc5\xa1e nekatere. Ve\xc4\x8dina jih je ozna\xc4\x8denih le s katalo\xc5\xa1ko \xc5\xa1tevilko. V Vesolju je verjetno okoli 100 milijard (10\xc2\xb9\xc2\xb9) galaksij. Tudi galaksija, v kateri je Oson\xc4\x8dje, na\xc4\x8deloma nima imena, najve\xc4\x8d pa se uporabljata imeni \xc2\xbbRimska\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbMle\xc4\x8dna cesta\xc2\xab, kar je po nekaterih virih dejansko le del enega njenega spiralnega rokava, vidnega na jasnem no\xc4\x8dnem nebu._NEWLINE_V 19. stoletju narave galaksij skoraj niso razumeli, zato so starej\xc5\xa1i katalogi, kot je na primer Messierov katalog, navajali skupaj razsute kopice, kroglaste kopice, meglice, planetarne meglice in galaksije; vsega skupaj 110 nebesnih teles. Andromedina galaksija ima kot Messierovo telo oznako 31, oziroma M31; galaksija Vrtinec je M51a. Novi splo\xc5\xa1ni katalog (NGC) (Dreyer, 1888) je bil mnogo obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i in je vseboval skoraj 8000 teles. Galaksije pa \xc5\xa1e vedno niso bile katalogizirane samostojno.\n_START_SECTION_\nImena planetov\n_START_PARAGRAPH_\nNajsvetlej\xc5\xa1i planeti na nebu imajo svoja imena \xc5\xbee iz davnine. Danes se uporabljajo imena, ki so jim jih dali \xc5\xbee Rimljani: Merkur, Venera, Mars, Jupiter in Saturn. Nazadnje odkrita planeta sta bila: Uran (odkril ga je leta 1781 William Herschel) in Neptun (odkril ga je leta 1846 Johann Gottfried Galle). Ko je William Herschel odkril Uran, ga je najprej imenoval Georgium Sidus (Jurijeva zvezda, Georgova zvezda). Francoski astronomi so ga pa imenovali Herschel. Ime Uran se je za\xc4\x8delo uporabljati \xc5\xa1ele okoli leta 1850. Vsi ti planeti imajo imena iz gr\xc5\xa1ke in rimske mitologije. V letu 1801 so med Marsom in Jupitrom odkrili asteroide, ki so jih imenovali planetoidi, in so jih pri\xc5\xa1tevali med planete. Ko pa so ugotovili, da jih je zelo veliko, je postal ta na\xc4\x8din uvr\xc5\xa1\xc4\x8danja neprimeren. Plutona so od odkritja leta 1830 do leta 2006 pri\xc5\xa1tevali med planete. Tega leta je Mednarodna astronomska zveza postavila novo definicijo planeta. V skladu s to definicijo Pluton ni ve\xc4\x8d planet, ampak pripada novemu razredu nebesnih teles, ki jih imenujemo pritlikavi planeti. Na ve\xc4\x8djih razdaljah od Sonca so odkrili \xc5\xa1e ve\xc4\x8d teles, ki so jih uvrstili v to skupino.\n_START_SECTION_\nPlaneti zunajson\xc4\x8devih sistemov\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna astronomska zveza \xc5\xa1e ni predpisala na\xc4\x8dina poimenovanja planetov, ki kro\xc5\xbeijo okoli drugih zvezd. Pripravlja pa sistem, ki bi omogo\xc4\x8dal enoli\xc4\x8dno identifikacijo tudi teh planetov. Sistem bo moral upo\xc5\xa1tevati, da se ve\xc4\x8dkrat zgodi, da prvotno objavo novega satelita pozneje prekli\xc4\x8dejo."