b'\n_START_ARTICLE_\nOsiroma\xc5\xa1eni uran\n_START_PARAGRAPH_\nOsiroma\xc5\xa1eni uran je oblika urana, ki nastane kot odpadek pri izdelavi jedrskega goriva in vsebuje le med 0,2 in 0,3\xc2\xa0% izotopa \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb5U (za primerjavo: naravni uran vsebuje pribli\xc5\xbeno 0,7\xc2\xa0% \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb5U). Vsebnost izotopov \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb4U in \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb5U je torej reducirana glede na \xc2\xb2\xc2\xb3\xe2\x81\xb8U in vsebuje le 60\xc2\xa0% specifi\xc4\x8dne aktivnosti, tj. 14,8 Bq/mg. Uporablja se ga predvsem za razli\xc4\x8dne \xc5\xa1\xc4\x8dite pred ionizirajo\xc4\x8dimi sevanji, kot material za izdelavo protiute\xc5\xbei v letalski industriji in ladjarstvu in za izdelavo oklepno-prebojne municije. Je strupena kovina, ki lahko po\xc5\xa1koduje predvsem ledvica in plju\xc4\x8da, vpliva pa tudi na \xc5\xbeiv\xc4\x8devje ter je po vsej verjetnosti teratogen, mutagen in karcinogen.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nOsiroma\xc5\xa1eni uran je eden najgostej\xc5\xa1ih snovi (19,1 g/cm\xc2\xb3) in se zato uporablja za razli\xc4\x8dne \xc5\xa1\xc4\x8dite pred ionizirajo\xc4\x8dimi sevanji (\xc5\xa1e posebej proti \xc5\xbearkom gama) pri transportu radioaktivnih snovi in za izdelavo izredno odpornih oklepov oklepnih vozil, kot je ameri\xc5\xa1ki M1 Abrams (pogosto v kombinaciji s titanom, tj. ~25\xc2\xa0% ut. volumna), z betonom kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditno steno jedrskega reaktorja, v medicini pa kot \xc5\xa1\xc4\x8dit proti radioaktivnim snovem pri tele-terapevtskih napravah (tipi\xc4\x8dna masa od nekaj 10 do nekaj 100\xc2\xa0kg). Uporablja se ga tudi kot material za izdelavo protiute\xc5\xbei v letalski industriji in ladjarstvu ter za satelite in geofizikalno raziskovalno opremo. V zadnjih letih ga sicer iz varnostnih razlogov v vlogi protiute\xc5\xbei nadome\xc5\xa1\xc4\x8da volfram._NEWLINE_Najbolj znana je uporaba osiroma\xc5\xa1enega urana za izdelavo oklepno-prebojne municije kalibra 25\xc2\xa0mm, 30\xc2\xa0mm, 105\xc2\xa0mm in 120\xc2\xa0mm (v zlitini s titanom), saj ga je za razliko od nekoliko gostej\xc5\xa1ega volframa mo\xc5\xbeno enostavno ulivati in stru\xc5\xbeiti v \xc5\xbeelene oblike. Poleg tega se projektili iz osiroma\xc5\xa1enega urana pri vi\xc5\xa1jih temperaturah adiabatno naostrijo, kar jim daje ve\xc4\x8djo prebojnost, ob udarcu v tar\xc4\x8do pa ostajajo ostri. Druga lastnost urana pa je samov\xc5\xbeig ob udarcu (pirofornost), ki povzro\xc4\x8di, da se uran ob udarcu razpr\xc5\xa1i v ozra\xc4\x8dju v obliki finih pra\xc5\xa1nih delcev.\n_START_SECTION_\nToksi\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nOb sorazmerno \xc5\xa1iroki uporabi osiroma\xc5\xa1enega urana (predvsem v vojnah) se pojavlja vpra\xc5\xa1anje o \xc5\xa1kodljivih u\xc4\x8dinkih urana na zdravje. Ker so uran in njegove spojine strupeni, poleg tega pa tudi rahlo radioaktivni, je bilo od Zalivske vojne dalje izvedenih precej raziskav o vplivu urana na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki organizem, ki v ve\xc4\x8dini primerov potrjujejo \xc5\xa1kodljivost za zdravje. Poleg tega pa poro\xc4\x8dajo o razmahu precej resnih bolezni (rak, genetske okvare) ravno na obmo\xc4\x8djih, kjer je bila mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uporabljena municija iz osiroma\xc5\xa1enega urana (npr. na Kosovu) leta 1999 in v Iraku leta 1991 in 2003). Nekateri ga smatrajo tudi kot glavni vzrok zalivskega sindroma._NEWLINE_Pri otrocih britanskih vojakov, ki so se bojevali v Zalivskih vojnah in kjer je bilo uporabljeno strelivo z osiroma\xc5\xa1enim uranom, so raziskave pokazale, da se je \xc5\xa1tevilo raznih razvojnih nepravilnosti pove\xc4\x8dalo za pribli\xc5\xbeno 50\xc2\xa0% v primerjavi z otroki, katerih o\xc4\x8detje niso pri\xc5\xa1li v stik z osiroma\xc5\xa1enim uranom oz. niso bili udele\xc5\xbeeni v bitkah, kjer je bilo uporabljeno tovrstno strelivo._NEWLINE_Pri bogatenju urana nastane torej osiroma\xc5\xa1eni uran v obliki uranovega heksafluorida (UF\xe2\x82\x86), ki je v stiku z vodo visoko reaktiven in tvori topno fluorovodikovo kislino (HF) in uranil fluorid (UO\xe2\x82\x82F\xe2\x82\x82). Slednji je izjemno strupen, zato pretvorijo UF\xe2\x82\x86 v manj nevarne oblike, ki so kemi\xc4\x8dno bolj stabilne in primernej\xc5\xa1e za dalj\xc5\xa1e shranjevanje ali prevoz (oksidi, kot sta UO\xe2\x82\x82 in U\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x88, ali pa kovinska oblika).\n_START_SECTION_\nPoti in dejavniki pri kontaminaciji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ko telo stalno vsebuje v povpre\xc4\x8dju 90 \xce\xbcg urana preko normalnega prehranjevanja, pitja vode (~460 \xce\xbcg) in dihanja (~0,59 \xce\xbcg); od tega ga ~66\xc2\xa0% vsebuje okostje, 16\xc2\xa0% jetra, 8\xc2\xa0% ledvica in 10\xc2\xa0% druga tkiva._NEWLINE_Glavne poti kontaminacije organizma z osiroma\xc5\xa1enim uranom so vdihovanje (inhalacija), zau\xc5\xbeitje in ko\xc5\xbeni (dermalni) kontakt. Relativni dele\xc5\xbe, ki ga prispeva vsaka pot, je odvisna predvsem od fizikalnih in kemi\xc4\x8dnih lastnosti ter nivo in trajanje izpostavljenosti (npr. v prebavnem traktu se absorpcija topnih (UF\xe2\x82\x86, U\xe2\x82\x82(NO\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x82, UO\xe2\x82\x83) in netopnih oblik (UO\xe2\x82\x82, U\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x88) razlikuje za vsaj 2%. Dominantna pot je zau\xc5\xbeitje preko pitja vode in prehranjevanja, poseben problem predstavljajo majhni otroci zaradi geofagije (pojav, da kdo je zemljo oz. prst) in nezavedanja pomena higiene._NEWLINE_Inhalacija se pojavi predvsem pri uporabi tovrstnega streliva, gibanja na onesna\xc5\xbeenih obmo\xc4\x8djih zaradi depozitov in uni\xc4\x8denih vozil (tanki, padla letala), poleg tega pa na razna\xc5\xa1anje vpliva \xc5\xa1e veter. Od celotne zau\xc5\xbeite koli\xc4\x8dine se ga ve\xc4\x8d kot 95\xc2\xa0% izlo\xc4\x8di preko fecesa, od absorbirane koli\xc4\x8dine v krvi pa se ga ~67\xc2\xa0% filtrira skozi ledvica in izlo\xc4\x8di preko urina v prvih 24 urah ter 90\xc2\xa0% v naslednjih dneh. Kontaminacija preko dermalnega kontakta je pri nepo\xc5\xa1kodovani ko\xc5\xbei zelo majhna in se jo lahko zanemari, razen pri ve\xc4\x8djih ranah in zapi\xc4\x8denih \xc5\xa1rapnelov in drugi fragmentov, ki vsebujejo osiroma\xc5\xa1eni uran, zaradi \xc4\x8desar lahko preide v krvni obtok.\n_START_SECTION_\nVpliv na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki organizem\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna tar\xc4\x8dna organa pri kemi\xc4\x8dni in radiolo\xc5\xa1ki zastrupitvi so ledvice in plju\xc4\x8da, glede na raziskave pri \xc5\xbeivalih pa bi morda lahko vplival tudi na osrednje \xc5\xbeiv\xc4\x8devje, jetra, ko\xc5\xbeo, razmno\xc5\xbeevanje in razvojni proces zarodka (embria). Udele\xc5\xbeen naj bi bil tudi pri tvorbi kompleksov z beljakovinami in fosfolipidi, kar se pri nizkih koncentracijah ka\xc5\xbee kot nastajanje mikroskopskih oblog na tubularnem epiteliju v ledvicah, pri visokih pa kot tubularna nekroza, kar pa se klini\xc4\x8dno ne izrazi (manifestira), v plju\xc4\x8dih naj bi povzro\xc4\x8dal plju\xc4\x8dni edem, krvavitve (hemoragije) in plju\xc4\x8dni rak.'