b"\n_START_ARTICLE_\nPhilippe de La Hire\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDe la Hire je bil sin Laurenta de La Hyrea, priznanega baro\xc4\x8dnega slikarja. Leta 1660 je od\xc5\xa1el v Rim da bi \xc5\xa1tudiral slikarstvo. Po povratku v Pariz je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati znanost, \xc5\xa1e posebej pa ga je za\xc4\x8dela zanimati matematika. Leta 1678 je postal \xc4\x8dlan Francoske akademije znanosti, dejavno pa je za\xc4\x8del delovati na podro\xc4\x8dju astronomije in izra\xc4\x8dunaval tabele za gibanja Sonca, Lune in planetov. Med letoma 1679 in 1682 je opravil ve\xc4\x8d opazovanj in meritev francoske obale, leta 1683 pa je pomagal pri kartiranju Francije, ko so raztegnili pari\xc5\xa1ki poldnevnik na sever. Giovanni Domenico Cassini je isto\xc4\x8dasno nadaljeval proti jugu._NEWLINE_Skupaj z Picardom sta od leta 1676 do 1681 narisala natan\xc4\x8den zemljevid francoske obale._NEWLINE_V letu 1683 je de La Hire prevzel stolico za matematiko na Kraljevem kolegiju (Coll\xc3\xa8ge Royale), saj se je po de Robervalovi smrti leta 1675 to delovno mesto sprostilo. Od leta 1687 je pou\xc4\x8deval na Kraljevi akademiji za arhitekturo (Acad\xc3\xa9mie royale d'architecture)._NEWLINE_Pisal je o grafi\xc4\x8dnih metodah (1673), o sto\xc5\xbenicah (1685), napisal je razpravo o epicikloidah 1694, eno o ruleti (1702 in nazadnje razpravo o konhoidah (1708). Njegova dela o sto\xc5\xbenicah in epicikloidah je pou\xc4\x8deval Desargues, katerega je bil de La Hire najljub\xc5\xa1i u\xc4\x8denec. De la Hire je tudi prevedel esej bizantinskega komentatorja in slovni\xc4\x8darja Moschopulusa o magi\xc4\x8dnih kvadratih in zbral ve\xc4\x8d izrekov o njih, ki prej niso bili znani. To je objavil leta 1702. Njegovo delo je zaobjelo tudi opisno zoologijo, raziskave o dihanju in fiziolo\xc5\xa1ki optiki._NEWLINE_Dva od njegovih sinov sta tudi postala znana po svojih znanstvenih dose\xc5\xbekih: Gabriel-Philippe de La Hire (1677-1719), matematik, in Jean-Nicolas de La Hire (1685-1727), botanik."