b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0epseskare\n_START_SECTION_\nPrimarni viri\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0epseskare je bil \xc4\x8detrti  ali peti  vladar Pete egip\xc4\x8danske dinastije. V tistem \xc4\x8dasu je bil Egipt zdru\xc5\xbeen. Njegova prestolnica je bil Memfis. \xc5\xa0tevilo z njim povezanih najdb je zelo majhno. Znana sta samo dva valjasta pe\xc4\x8datnika. Prvi od njiju je iz brona. Na njem je njegovo Horovo ime. Odkrili so ga v zgodnjem 20. stoletju v Memfisu. _NEWLINE_Drugi pe\xc4\x8datnik je neznanega izvora. Izdelan je iz \xc4\x8drnega serpentinita in se bere \xc2\xbb\xc5\xa0epseskare, ljubljenec bogov, \xc5\xa0epseskare, ljubljenec (boginje) Hator\xc2\xab. Razen omenjenih pe\xc4\x8datnikov se  \xc5\xa0epseskareju pripisuje  \xc5\xa1e pet fragmentov odtisov njegovega pe\xc4\x8data v glini, odkritih v Abusirju, in \xc5\xa1est drugih fragmentov iz pogrebnega templja in Sveti\xc5\xa1\xc4\x8da no\xc5\xbea Neferefrejeve piramide, prav tako v Abusirju. Fragmenti so morda odtisi razli\xc4\x8dnih pe\xc4\x8datnikov in so bili najverjetneje odtisnjeni na vratih skladi\xc5\xa1\xc4\x8dnih prostorov v templju. _NEWLINE_Obstaja tudi en sam skarabejski pe\xc4\x8dat z napisim \xc2\xbb\xc5\xa0epseskare\xc2\xab[sic], ki ga je egiptolog  Flinders Petrie na koncu 19. stoletja pripisal \xc5\xa0epseskareju. Sodobni egiptologi v to ne verjamejo in po slogu pe\xc4\x8dat datirajo v mnogo kasnej\xc5\xa1e saitsko obdobje (685\xe2\x80\x93525 pr. n. \xc5\xa1t.).  Pe\xc4\x8dat bi lahko pripadal Gemenefhonsbak \xc5\xa0epeskareju, nejasnemu in nepomembnemu kralji\xc4\x8du Tanisa iz obdobja Petindvajsete dinastije (760\xe2\x80\x93656 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nZgodovinski viri\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0epseskare je omenjen samo na Sakarskem seznamu kraljev (vnos 28). Seznam je bil napisan v obdobju Ramzesa II. (1279\xe2\x80\x931213 pr. n. \xc5\xa1t.), se pravi okoli 1200 let po \xc5\xa0epseskarejevi smrti. Vladarji so razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni po naslednjem zaporedju: Neferikare \xe2\x86\x92 \xc5\xa0epseskare \xe2\x86\x92 Neferkare (razli\xc4\x8dica imena Neferefre). Na Abido\xc5\xa1kem seznamu kraljev, napisanem med vladavino Setija I. (1294\xe2\x80\x931279 pr. n. \xc5\xa1t.), je \xc5\xa0epseskare izpu\xc5\xa1\xc4\x8den. Na Torinskem seznamu kraljev  je na mestu, kjer bi morala biti \xc5\xa0epseskare in Nefrkare, papirus uni\xc4\x8den, zato je bil \xc5\xa0epseskare na tem seznamu morda omenjen. Dol\xc5\xbeino vladanja enega od obeh manjkajo\xc4\x8dih vladarjev je  \xc5\xa1e mogo\xc4\x8de prebrati. Prebere se lahko kot eno leto,  enajst let ali en do \xc5\xa1tiri mesece. Vladavine ni mogo\xc4\x8de zanesljivo pripisati nobenemu od obeh vladarjev. _NEWLINE_\xc5\xa0epseskare je zelo verjetno omenjen v Egiptiaki (Zgodovina Egipta), ki jo je v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. med vladavino Ptolemaja II. (283\xe2\x80\x93246 pr. n. \xc5\xa1t.) napisal egip\xc4\x8danski sve\xc4\x8denik  Maneton. Ohranjen ni noben izviren izvod Egiptiake. Njena vsebina je znana samo iz kasnej\xc5\xa1ih zapisov Seksta Julija Afri\xc4\x8dana in Evzebija. Afri\xc4\x8dan pi\xc5\xa1e, da so v Egiptiaki vladarji sredi Pete dinastije razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v zaporedju Neferheres \xe2\x86\x92 Sisires \xe2\x86\x92 Heres. Za Neferheresa in Heresa velja, da sta helenizirani imeni Neferirkareja in Neferkareja (Neferefreja). Sisires bi zato lahko bil \xc5\xa0epseskare, kar bi se ujemalo s Sakarskim seznamom kraljev.  Po Afri\xc4\x8danu je Maneton Sisiresu pripisal sedem let vladanja, medtem ko mu drugi viri, ki se sklicujejo na Manetona, pripisujejo devet let.\n_START_SECTION_\nKronolo\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nRelativni in absolutni kronolo\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj \xc5\xa0epseskarejevega vladanja sta nezanesljiva. Sakarski seznam kraljev ga omenja kot Neferirkarejevega naslednika in Neferefrejevega predhodnika. To zaporedje vladarjev se je ustalilo tudi med egiptologi. _NEWLINE_\xc4\x8ce\xc5\xa1ki egiptolog Miroslav Verner na osnovi izsledkov iz 1980. let zagovarja hipotezo, da je bil \xc5\xa0epseskare Neferefrejev naslednik in ne predhodnik. Verner v zagovor svoje hipoteze poudarja prisotnost ve\xc4\x8d glinastih pe\xc4\x8datov s \xc5\xa0epseskarejevim Horovim imenom Sehemkau, ki pomeni \xc2\xbbOn, \xc4\x8digar privla\xc4\x8dnost je mo\xc4\x8dna\xc2\xab, v najstarej\xc5\xa1em delu Neferefrejevega pogrebnega templja, ki ni bil zgrajen \xc2\xbbpred  Neferefrejevo  smrtjo\xc2\xab. To naj bi pomenilo, da je \xc5\xa0epseskare vladal za in ne pred Neferefrejem. Vernerjev drugi argument je poravnanost Sahurejeve,  Neferirkare Kakaijeve in Neferefrejeve piramide s smerjo proti Heliopolisu, tako kot tri piramide v Gizi._NEWLINE_  \xc5\xa0epseskarejeva nedokon\xc4\x8dana piramida ne stoji na \xc4\x8drti proti Heliopolisu, kar ka\xc5\xbee, da se je za\xc4\x8dela graditi kasneje. Verner je opazil tudi to, da je imel Neferefre sina,  ki je bil ob njegovi smrti star okoli dvajset let in bil zato zelo primeren za prestolonaslednika, zato je \xc5\xa0epseskare zasedel egip\xc4\x8danski prestol za njim in ne pred njim.\n_START_SECTION_\nTrajanje\n_START_PARAGRAPH_\nVerner je v \xc4\x8dlankih leta iz 2000 in 2001 trdil, da je \xc5\xa0epseskare vladal samo nekaj mesecev in ne toliko, kot je trdil Maneton. Enako je \xc5\xbee leta 1988 trdil francoski egiptolog Nicolas Grimal. Njune trditve temeljijo na \xc4\x8dasu, potrebnem za gradnjo temeljev njegove njegove nedokon\xc4\x8dane piramide. V nasprotju z drugimi vladarji iz Pete dinastije, se \xc5\xa0epseskarejevo ime ne pojavlja niti v osebnih imenih podlo\xc5\xbenikov niti v imenih kultnih  posesti  niti v nazivih in biografijah dr\xc5\xbeavnih uradnikov, kar ka\xc5\xbee, da je vladal zelo malo \xc4\x8dasa. Vernerjevi argumenti so bili o\xc4\x8ditno dovolj trdni, da so prepri\xc4\x8dali tudi druge egiptologe.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstvenik Slike Roth domneva, da je bil \xc5\xa0epseskare sin Naferirkare Kakaija in Neferefrejev brat. Verner v nasprotju z njim trdi, da je bil sin faraona Sahureja, ki je prevzel oblast po prezgodnji Neferefrejevi smrti. Miroslav Verner in Tarek El Avdija sta leta 2005 odkrila, da sta Sahure in njegova \xc5\xbeena Meretnebti imela sinova Raneferja in Ne\xc4\x8derirenreja, za katera sta domnevala, da sta bila dvoj\xc4\x8dka. Avtorja \xc5\xa1pekulirata, da je po  Raneferjevi in Neferefrejevi smrti posku\xc5\xa1al oblast prevzeti Ne\xc4\x8derirenre. Iz tega je mogo\xc4\x8de zaklju\xc4\x8diti, da je \xc5\xa0epseskare Ne\xc4\x8derirenrejevo prestolno ime. Njegovo vladanje se je kon\xc4\x8dalo ali s prezgodnjo smrtjo ali pa mu je oblast prevzel Neferefrejev mlaj\xc5\xa1i brat Njuserre Ini.\n_START_SECTION_\nPiramida\n_START_PARAGRAPH_\nZa nedokon\xc4\x8dano piramido v severnem delu Abusirja med Userkafovim sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem in Sahurejevo piramido velja, da je pripadala faraonu \xc5\xa0epseskareju. Odkrita je bila leta 1980. Zanjo velja, da je bila njena gradnja ustavljena \xc5\xbee po nekaj tednih ali mesecih. Tehnika gradnje je podobna tehniki vseh piramid iz Pete dinastije. Iz temeljev je mo\xc4\x8d sklepati, da bi bila visoka okoli 73 m, podobno kot piramida Neferirkare Kakaija.\n_START_SECTION_\nPogrebni tempelj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0epseskare je morda nadaljeval gradnjo pogrebnega kompleksa svojega predhodnika. Neferefre je vladal zelo malo \xc4\x8dasa, zato v njegovi piramidi ni bil zgrajen niti pogrebni prostor. Piramida je bila zato na hitro preurejena v mastabo, pogrebno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de pa je bilo dokon\xc4\x8dano med Njuserrejevo vladavino.  \xc5\xa0epseskarejevi pe\xc4\x8dati v najstarej\xc5\xa1em delu sveti\xc5\xa1\xc4\x8da morda ka\xc5\xbeejo, da je ta del zgradil on. Dokazi niso zanesljivi, ker bi lahko bili na skrinjah, ki so jih tja prinesli kasneje. V sveti\xc5\xa1\xc4\x8du so namre\xc4\x8d odkrili tudi pe\xc4\x8date faraonov Userkafa, Sahureja in Nefereikare Kakaija, ki so umrli pred Neferefrejevo vladavino.'