b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0ifra\n_START_SECTION_\nEtimologija \xc5\xa1ifre\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ifra (v srednjeve\xc5\xa1ki franco\xc5\xa1\xc4\x8dini kot cifre in v srednjeve\xc5\xa1ki latin\xc5\xa1\xc4\x8dini kot cifra, iz arab\xc5\xa1\xc4\x8dine sifr = ni\xc4\x8d) je alternativno \xc4\x8drkovano kot cifra (ta ina\xc4\x8dica je danes redkej\xc5\xa1e uporabljena in tako pogosto smatrana za napa\xc4\x8dno). _NEWLINE_Beseda \xc2\xbb\xc5\xa1ifra\xc2\xab\xc2\xa0je v prej\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih pomenila \xc2\xbbni\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0in imata isti izvor, kasneje je bila uporabljena za kakr\xc5\xa1nokoli decimalno \xc5\xa1tevko, celo za katerokoli \xc5\xa1tevilko. Tu so te teorije o tem kako je beseda \xc5\xa1ifra dobila pomen \xc5\xa1ifriranja (encoding):_NEWLINE_-\xc5\xa0ifriranje pogosto vsebuje \xc5\xa1tevilke. _NEWLINE_-Rimski sistem \xc5\xa1tevil je bil zelo okoren, ker ni bilo nobenega koncepta ni\xc4\x8dle (ali praznega prostora). Koncept ni\xc4\x8dle (ki so ji prav tako rekli \xc5\xa1ifra), ki se nam danes zdi naraven, je bil zelo tuj v srednjeve\xc5\xa1ki Evropi, tako zmeden in dvoumen za tedanje Evropejce, da bi v debatah ljudje rekli: \xc2\xbbGovori jasneje in ne tako zavito kot v \xc5\xa1ifrah.\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa0ifra je tako pomenila skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8distih sporo\xc4\x8dil enkripcije. _NEWLINE_oFrancozi so oblikovali besedo \xc2\xbbchiffre\xc2\xab\xc2\xa0in posvojili italijansko besedo \xc2\xbbzero\xc2\xab._NEWLINE_oAngle\xc5\xbei so uporabljali \xc2\xbbzero\xc2\xab\xc2\xa0za \xc2\xbb0\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbb\xc5\xa1ifro\xc2\xab\xc2\xa0iz besede \xc2\xbb\xc5\xa1ifrirati\xc2\xab, ki je pomenila ra\xc4\x8dunanje. _NEWLINE_oNemci os uporabljali besedi \xc2\xbbZiffer\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbChiffre\xc2\xab._NEWLINE_     _NEWLINE_Dr. Al-Kadi je sklenil, da se je arabska beseda \xc2\xbbsfir\xc2\xab, za \xc5\xa1tevilsko ni\xc4\x8dlo razvila v evropejski tehni\xc4\x8dni termin za enkripcijo.\n_START_SECTION_\nRazlika med \xc5\xa1iframi in kodami\n_START_PARAGRAPH_\nPri ne-tehni\xc4\x8dni uporabi (skrivna) koda po navadi pomeni \xc2\xbb\xc5\xa1ifro\xc2\xab. Znotraj tehni\xc4\x8dnih diskusij pa se besedi \xc2\xbb\xc5\xa1ifra\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbkoda\xc2\xab\xc2\xa0nana\xc5\xa1ata na dva razli\xc4\x8dna koncepta. Kode delujejo na stopnji pomenov. To je, da so besede ali fraze preoblikovane v nekaj drugega in to kosanje po navadi skraj\xc5\xa1a sporo\xc4\x8dilo. Na drugi strani pa \xc5\xa1ifre delujejo na ni\xc5\xbeji stopnji, na stopnji individualnih \xc4\x8drk, majhni skupini \xc4\x8drk, v modernih shemah, v individualnih ko\xc5\xa1\xc4\x8dkih. Nekateri sistemi uporabljajo tako kode kot \xc5\xa1ifre v enem sistemu, tako da uporabijo superenchiperment, da bi pove\xc4\x8dali varnost. V nekaterih primerih sta termina koda in \xc5\xa1ifra prav tako uporabljena kot sinonima tako za substitucijo kot za transpozicijo. _NEWLINE_Histori\xc4\x8dno gledano se je kriptografija zlila v dihotomijo kod in \xc5\xa1ifer; in kodiranje kot svoja terminologija analogno za \xc5\xa1ifre v kodiranje, kodirni tekst, dekodiranje in tako naprej._NEWLINE_Kakorkoli, kode imajo kopico slabih strani, vklju\xc4\x8dno z dovzetnostjo za kriptoanalizo in te\xc5\xbeavnostnim upravljanjem okorne kodirne knjige. Zaradi tega so kode padle v neuporabo v moderni krpitografiji, \xc5\xa1ifre pa so postale dominantna tehnika.\n_START_SECTION_\nVrste \xc5\xa1ifer\n_START_PARAGRAPH_\nImamo veliko raznolikost razli\xc4\x8dnih tipov enkripcije. Zgodnej\xc5\xa1e uporabljeni algoritmi v zgodovini kriptografije so dokazano druga\xc4\x8dni od modernih metod. Moderen \xc5\xa1ifre so lahko zaupne glede na to kako delujejo in glede na to ali se uporabljata eden ali dva klju\xc4\x8da.'