b'\n_START_ARTICLE_\nAerosol\n_START_PARAGRAPH_\nAerosol so delci snovi, ki lebdijo v zraku. Delci so lahko prah, dim ali meglica. Aerosoli v ozra\xc4\x8dju so oblika razpr\xc5\xa1enosti onesna\xc5\xbeeval, kakr\xc5\xa1no je dim.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nProdukti pri zgorevanju v industrijskih obratih, v prometnih sredstvih in v zasebnih kuri\xc5\xa1\xc4\x8dih so \xc5\xa1e vedno najve\xc4\x8dji izvor onesna\xc5\xbeenja ozra\xc4\x8dja, ki nastaja zaradi \xc4\x8dlovekove dejavnosti. Doslej poznamo preko sto snovi, ki nastajajo pri procesih in uhajajo v zrak._NEWLINE_Te snovi so lahko v vseh agregatnih stanjih. Razen onesna\xc5\xbeenja zraka v plinasti obliki (ogljikovi oksidi, \xc5\xbeveplovi in du\xc5\xa1ikovi oksidi, amonijak, ogljikovodiki, klorove in fluorove spojine) zavzemajo posebno vrsto tudi trdne oz. teko\xc4\x8dinske \xc5\xa1kodljive snovi oz. umazanije v zraku, \xc4\x8de so razpr\xc5\xa1ene v zraku v obliki majhnih delcev. \xc5\xa0kodljivi del trdnih snovi v ozra\xc4\x8dju lahko izhaja iz okrog 20 elementov oz. kovin. Obmo\xc4\x8dje organskih snovi pa je zelo razvejeno, saj zajema \xc5\xa1tevilne alifatske (prete\xc5\xbeno ravne verige) in aromatske (zaklju\xc4\x8dene verige) ogljikovodikove spojine, njihove derivate (npr. ogljikova kislina, fenoli ...) in \xc5\xa1tevilne druge spojine. Upo\xc5\xa1tevati pa je treba, da nastajajo iz snovi, ki sicer tvorijo umazanijo v zraku, pa zaradi razli\xc4\x8dnih vzrokov med seboj reagirajo, \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne nove spojine.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa aerosole je zna\xc4\x8dilna velikost delcev. Ve\xc4\x8dji prah in umazanija, pepel ipd. imajo delce ve\xc4\x8dje kot 10 \xc2\xb5m in se iz ozra\xc4\x8dja kmalu izlo\xc4\x8dijo zaradi sile te\xc5\xbenosti. Najman\xc5\xa1i delci(premer pod 5 \xc2\xb5m) pa tvorijo z zraku suspenzije._NEWLINE_Pri njih so namre\xc4\x8d sile, ki so posledica Brownovega molekularnega gibanja (toplotno gibanje molekul), ve\xc4\x8dje od sile te\xc5\xbenosti. Zato so tudi hitrosti aerosolov, ki so posledica delujo\xc4\x8dih sil, ve\xc4\x8dje od pripadajo\xc4\x8de hitrosti usedanja zaradi sile te\xc5\xbenosti. Aerosoli se zato lahko v zra\xc4\x8dnih tokovih porazdelijo tako kot plini.\n_START_SECTION_\nNaravni aerosoli\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni aerosoli, kot so megle (1\xe2\x80\x9340 \xc2\xb5m), bakterije (1\xe2\x80\x9315 \xc2\xb5m), rastlinski trosi (10\xe2\x80\x9330 \xc2\xb5m), cvetni prah ( 20\xe2\x80\x9360 \xc2\xb5m), se pojavijo v zraku v manj\xc5\xa1ih koncentracijah, zato obi\xc4\x8dajno ne povzro\xc4\x8dijo onesna\xc5\xbeenja ozra\xc4\x8dja. Razen tega so tudi v medicinskem pogledu v splo\xc5\xa1nem ne\xc5\xa1kodljivi.\n_START_SECTION_\nUmetni aerosoli\n_START_PARAGRAPH_\nDanes sre\xc4\x8dujemo aerosole, ki nastajajo v procesih na\xc5\xa1e civilizacije, kot so cementni prah (10\xe2\x80\x93150 \xc2\xb5m), pepel (3\xe2\x80\x9380 \xc2\xb5m), kremen\xc4\x8dev in azbestni prah (0,5\xe2\x80\x9310 \xc2\xb5m), dimi (oljni: 0,03\xe2\x80\x931 \xc2\xb5m, toba\xc4\x8dni:0,01\xe2\x80\x930,15 \xc2\xb5m), radioaktivni aerosoli (0,1\xe2\x80\x9320 \xc2\xb5m).\n_START_SECTION_\nVplivi na \xc5\xbeiva bitja\n_START_PARAGRAPH_\nUmetni aerosoli lahko dosegajo take koncentracije (v vla\xc5\xbenih kotlinah do 500 000 delcev na cm\xc2\xb3 zraka), da povzro\xc4\x8dijo znatno onesna\xc5\xbeenje zraka, ki pa lahko povzro\xc4\x8di po\xc5\xa1kodbe \xc5\xbeivih organizmov. Aerosoli so \xc5\xa1e posebno zahrbtni, ker so tako majhni, da lahko prodrejo tudi v plju\xc4\x8dne me\xc5\xa1i\xc4\x8dke (povzro\xc4\x8dajo lahko tako imenovane poklicne bolezni).\n_START_SECTION_\nVplivi na naravo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi sorazmerno velike povr\xc5\xa1ine se pojavljajo pri aerosolih velike povr\xc5\xa1inske sile, ki omogo\xc4\x8dajo, da se na njih zbirajo molekule, s tem pa se pospe\xc5\xa1ijo kemi\xc4\x8dne reakcije med aerosoli in plini v okolici. Mnoge snovi, ki bi v normalnih razmerah le po\xc4\x8dasi oksidirale, oksidirajo takoj, ko se nanje usede fini prah iz ozra\xc4\x8dja._NEWLINE__NEWLINE_Zaradi trdnih oziroma teko\xc4\x8dinskih delcev, ki so razpr\xc5\xa1eni v zraku, se lahko mo\xc4\x8dno spremeni tudi u\xc4\x8dinek son\xc4\x8dnega sevanja. Delci namre\xc4\x8d prestre\xc5\xbeejo sevanje in takoj oddajajo toploto pridru\xc5\xbeenim molekulam, ki sicer same popolnoma prepu\xc5\xa1\xc4\x8dajo son\xc4\x8dne \xc5\xbearke. Torej \xc5\xa1ele aerosoli omogo\xc4\x8dijo otoplitev okolice. Delujejo kot jedra kondenzacije, saj se le na njih lahko zni\xc5\xbea tlak vodne pare. Zato tudi povzro\xc4\x8dijo nastanek megle ali sopare.'