b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Rotar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc5\xa1olanju je leta 1956 diplomiral iz slovenskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti na Filozofski fakulteti v Ljubljani, doktoriral pa leta 1964 z razpravo o Franu Maslju. Njegova pot slavista in slovenista se je nadaljevala na Filozofski fakulteti v Ljubljani, natan\xc4\x8dneje na Oddelku za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti. Tam je bil od leta 1983 redni profesor, v letih od 1978 do 1997 je bil vodja katedre za zgodovino hrva\xc5\xa1ke in srbske knji\xc5\xbeevnosti, od 1984 do 1986 pa tudi njen predstojnik. Po dolgoletnem pedago\xc5\xa1kem in ustvarjalnem delu se je leta 1997 upokojil._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjska pot ga je vodila v razli\xc4\x8dna univerzitetna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da tedanje domovine Jugoslavije, bil je ve\xc4\x8dletni lektor in predavatelj slovenskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti na Filozofski fakulteti v Zadru, predavatelj na Pedago\xc5\xa1ki akademiji v Ljubljani in Mariboru ter na Fakulteti za sociologijo, politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo v Ljubljani. Kot gostujo\xc4\x8di profesor pa je pou\xc4\x8deval tudi na univerzah v tujini (Nem\xc4\x8diji, Italiji, Avstriji ...). Napisal je \xc5\xa1tevilne znanstvene, strokovno slovenisti\xc4\x8dne, slavisti\xc4\x8dne in srbokroatisti\xc4\x8dne prispevke, \xc5\xa1tudije, knjige, \xc4\x8dlanke ter zasnovo celovitega \xc5\xa1tudijskega programa ju\xc5\xbenoslovanskih knji\xc5\xbeevnosti v Mariboru in kasneje tudi v Ljubljani. Aktivno je sodeloval na \xc5\xa1tevilnih slovenskih, jugoslovanskih in mednarodnih slavisti\xc4\x8dnih sre\xc4\x8danjih in tudi na dveh svetovnih slavisti\xc4\x8dnih kongresih. S svojimi prispevki je sodeloval v znanstvenih publikacijah, ki izhajajo v ju\xc5\xbenoslovanskih kulturnih in univerzitetnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih in bil tudi pobudnik nagrade za prevode iz slovenske knji\xc5\xbeevnosti \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8deve listine.\n_START_SECTION_\nRaziskovalna podro\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nUkvarjal se je predvsem s pisci in problemi slovenske, hrva\xc5\xa1ke in srbske knji\xc5\xbeevnosti. Raziskoval je medsebojno u\xc4\x8dinkovanje psihosocialnega izkustva ustvarjalcev ter literarne strukture in pripovedne tehnike v tako imenovanih enostavnih zvrsteh ljudske in umetne knji\xc5\xbeevnosti. Na podlagi pedago\xc5\xa1kih in didakti\xc4\x8dnih izku\xc5\xa1enj je razlagal literarna dela glede na njihov sprejem pri bralcih in si prizadeval tudi teoreti\xc4\x8dno sistematizirati ta vidik. To smer obravnave je dopolnjeval z analizo spoznavnih funkcij v novej\xc5\xa1ih slovenskih, hrva\xc5\xa1kih in srbskih romanih. Slovenskim bralcem je predstavljal sodobne ju\xc5\xbenoslovanske avtorje s kriti\xc4\x8dnimi \xc5\xa1tudijami. Objavljal je \xc4\x8dlanke o kulturi in socialni problematiki, o jezikovnem in narodnem vpra\xc5\xa1anju, predvsem glede na polo\xc5\xbeaj slovenskih manj\xc5\xa1in v zamejstvu. Podrobno je raziskoval oblikovanje prvin slovenske narodne zavesti v dobi reformacije. V zgodovino slovenistike je posegel z izdajanjem korespondence Frana Ramov\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nUredni\xc5\xa1ko delo in odmevnej\xc5\xa1e \xc5\xa1tudije\n_START_PARAGRAPH_\nUrejal je mese\xc4\x8dnik za kulturo Dialogi (1969/70) ter bil sourednik zbornika Siti in la\xc4\x8dni Slovenci (1969). V vrh njegovega znanstvenega dela sodijo samostojne monografije, in sicer obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a dela oziroma knjige o Franu Maslju Podlimbarskem, delo o literarni stvarnosti na Slovenskem Iz prispevkov, o vrstah literarnih del Povednost in vrsta, o pripovedni\xc5\xa1tvu v knji\xc5\xbeevnosti K umevanju pripovedni\xc5\xa1tva, o recepcijski estetiki v nacionalnih literarnih pojavih Knji\xc5\xbeevnost in spoznanje, iz\xc4\x8drpno delo o Trubarjevem slovenstvu in odnosu do nam bli\xc5\xbenjih Slovanov Primo\xc5\xbe Trubar in Ju\xc5\xbeni Slovani, \xc5\xa1tudijo Korespondenca med Franom Ramov\xc5\xa1em in Aleksandrom Beli\xc4\x87em, \xc4\x8dustveni in osebno izpovedni esej Mora in bole\xc4\x8dina slovenskega naroda in \xc5\xa1e nekaj drugih.'