b'\n_START_ARTICLE_\nSe\xc4\x8doveljske soline\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav nekateri domnevajo, da so v Istri \xc5\xbee \xc4\x8dasu Rimljanov pridelovali sol, Se\xc4\x8doveljske soline v dana\xc5\xa1nji obliki izvirajo iz karolin\xc5\xa1ke dobe, zagotovo so bile obravnavane na Ri\xc5\xbeanskem zboru leta 804. Prvi\xc4\x8d so bile izrecno pisno omenjene v Piranskem statutu iz leta 1274 , v katerem so bili dolo\xc4\x8deni pogoji pridelave soli, prodaje soli in celo prodajne cene.\n_START_SECTION_\nPridobivanje soli\n_START_PARAGRAPH_\nSol se pridobiva z zgo\xc5\xa1\xc4\x8devanjem morske vode na 4ih oz. 6ih stopnjah. Zadnja stopnja izparevanja poteka na kristalizacijskih bazenih (kavedinih), kjer voda dose\xc5\xbee nasi\xc4\x8denost in se pri\xc4\x8dne kristalizacija. Morska voda je speljana po kanalih "Lidih" s pomo\xc4\x8djo prostega pada, kar omogo\xc4\x8da izrazita bibavica severnega Jadrana, do "Morarov",  ve\xc4\x8djih izparilnih bazenov v kristalizacijske bazene, ali pa ji pomagajo \xc4\x8drpalke. Na "Fontaniggiah" Ju\xc5\xbenem delu solin, so vodo dvigovale \xc4\x8drpalke na veter - "pompe- vele". Na Leri, to je severni del solin, posodobljen v 20. stoletju na katerem se danes \xc5\xa1e prideluje sol, pa so Avstrijci pred pribli\xc5\xbeno sto leti uvedli moderniziran postopek z uporabo dizelskih \xc4\x8drpalk, ki so bile kasneje nadome\xc5\xa1\xc4\x8dene z elektri\xc4\x8dnimi. Ta postopek se bistveno razlikuje predvsem v delitvi dela, ki temelji na tovarni\xc5\xa1kem modelu z delitvijo nalog v postopku na razli\xc4\x8dne specializirane poklice: vodarje, mizarje, pobiralce, itd._NEWLINE_Kristalizacijske bazene zgodaj pomladi obnavljajo in prema\xc5\xbeejo s sve\xc5\xbeim blatom, da bi omogo\xc4\x8dili rast "petole" (podlaga ki lo\xc4\x8duje sol od blatnih sedimentov), nato se pri\xc4\x8dne postopno zgo\xc5\xa1\xc4\x8devanje morske vode. Postopek je odvisen od vremena in spretnosti vodarja. Najprimernej\xc5\xa1e vreme za pridelavo soli je son\xc4\x8dno vreme z rahlim vetrom, kot sta burja ali tramontana._NEWLINE_Ko v kristalizacijskih bazen\xc4\x8dkih gostota vode dose\xc5\xbee nasi\xc4\x8denost, se v vodi pri\xc4\x8dne kristalizacija NaCl ali kuhinjske soli.  Sol so nato solinarji z lesenim polnimi grabljami, ki se imenuje "gavero", spretno pograbijo na kup\xc4\x8dke ne da bi po\xc5\xa1kodovali podlago in pustijo, da se iz sol odcedi odve\xc4\x8dna voda. Ko je sol dovolj suha, jo s pomo\xc4\x8djo lesenih vozi\xc4\x8dkov (kareli) ali samokolnic (karjole) spravijo na skladi\xc5\xa1\xc4\x8dno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad ali "pjacal". Med pobiranjem soli mora solinar hoditi po kavedinu s "taperini" leseni natika\xc4\x8di, ki prepre\xc4\x8dujejo udiranje v blatno podlago in po\xc5\xa1kodbe "petole". _NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem delu morajo solinarji oprati svoje solinarsko orodje in vozi\xc4\x8dke, za kar uporabljajo vr\xc4\x8d na dolgem ro\xc4\x8daju (botasso) za zajemanju vode iz kanala za odpadne vode ali (fosada).\n_START_SECTION_\nSolinarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci Pirana  so solinarsko sezono nekdaj za\xc4\x8deli z mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim odhodom dru\xc5\xbein v soline na praznik sv. Jurija 23. aprila. Sezona se je kon\xc4\x8dala na god sv. Jerneja, to je 24. avgusta. Takrat so se po sveti ma\xc5\xa1i v zahvalo za letino vrnili na svoje domove. Tudi prebivalci okoli\xc5\xa1kih vasi so v soline hodili pobirat (levat) sol, saj je bilo pridobivanje soli pogosto edini stalnej\xc5\xa1i vir dohodkov, proizvodnja soli pa je bila v\xc4\x8dasih gospodarsko zelo pomembna. Poleg konzerviranja \xc5\xbeivil je njena uporaba v industriji bila zelo obse\xc5\xbena. V Piranu in Se\xc4\x8dovljah se dandanes odvija vsakoletni solinarski praznik med aprilom in avgustom.\n_START_SECTION_\nSolinske hi\xc5\xa1e\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalni na\xc4\x8din pridobivanja soli v starih solinah (danes vidno le v opu\xc5\xa1\xc4\x8denih Fontaniggiah) je bil pogojen s stalno prisotnostjo solinarja na "\xc5\xa1tabilu" (Manj\xc5\xa1i enoti - zaprt sistem obrtni\xc5\xa1ke proizvodnje soli z lastnim skladi\xc5\xa1\xc4\x8dem) Na takem polju je solinar bival s celotne dru\xc5\xbeino dokler je trajala kristalizacija predvsem v poletnih mesecih. Stanovanja so bila nad skladi\xc5\xa1\xc4\x8dem soli - solinarske hi\xc5\xa1e. Do 20.stoletja je bilo takih hi\xc5\xa1 v Se\xc4\x8dovljah pribli\xc5\xbeno 400. Danes je vidnih le nekaj ru\xc5\xa1evin od 175 hi\xc5\xa1 ju\xc5\xbenega dela. Hi\xc5\xa1e so grajene iz plavega ali belega kamna iz lokalnega nekdanjega kamnoloma v Kanegri. Gradnja solinarskih hi\xc5\xa1 je bila nezahtevna, hkrati pa strogo namensko urejena, bodisi v razvrstitvi prostorov, bodisi v namembnosti posameznih detajlov. Pri gradnji je bilo pomembno, da so vzpostavili dobro komunikacijo v smeri polje\xe2\x80\x93hi\xc5\xa1a ter glavnim dovodnim kanalom morske vode. Ta pot je slu\xc5\xbeila za transport iz polja v skladi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki se je nahajalo v pritli\xc4\x8dju solinarske hi\xc5\xa1e, od tam pa v glavna ob\xc4\x8dinska skladi\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nPriprava solnih polj\n_START_PARAGRAPH_\nSolinarji pri svojem delu \xc5\xa1e vedno uporabljajo stara tradicionalna znanja in orodja. Preden se za\xc4\x8dne sezona za pridelave soli, imajo solinarji veliko dela s pripravo in ureditvijo kristalizacijskih bazenov, ki jih morajo urediti in o\xc4\x8distiti. Poleg tega je potrebno obnoviti in o\xc4\x8distiti vse dovodne kanale in obnoviti nasipe. Solinarji v kristalizacijskih bazenih gojijo petolo. To je plast biosedimenta, nekaj mm debela plast alg, ki se nato s kristalizacijo postopno prekrije s sadro in minerali, tako sluzaste alge postanejo hrapave in \xc4\x8dvrste, kot skorja in biolo\xc5\xa1ki filter prepre\xc4\x8dujejo prehajanje ne\xc5\xbeelenih ionov in sedimentov iz morskega blata v kristale soli. Postopek pridelave soli na petoli so v Istri uvedli po postopku izumljenem na Pagu, v 14. stoletju, ki se je raz\xc5\xa1iril po severnem Jadranu. Danes je tak postopek redkost, uporablja se le \xc5\xa1e v Se\xc4\x8doveljskih in Strunjanskih solinah, podobnega so uporabljali v nekaterih \xc5\xa1panskih solinah, vendar so ga opustili. Delo v solinah se za\xc4\x8dne \xc5\xbee v za\xc4\x8detku marca, ko solinarji obnovijo podlago za petolo po zimskem su\xc5\xa1enju in utrjevanju substrata petole. Vsakoletna obnova  in utrjevanje vseh blatnih jezov in poti je zaradi zimskih padavin in splo\xc5\xa1ne erozije nujna, saj bi v nasprotnem primeru v nekaj letih soline propadle. Do 80ih let prej\xc5\xa1njega stoletja je na solnih poljih na Leri (severnem delu) bilo zaposlenih ve\xc4\x8d kot 60 solinarjev. Zadnjih nekaj 10 letih pa je solinarjev vedno manj s tem pa je povezana izguba nematerialne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine povezane s to obrtjo.\n_START_SECTION_\nFango\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi visoke vsebnosti soli vode in blata v solinah je v nekdanjih portoro\xc5\xa1kih termah postalo popularno zdravljenje ko\xc5\xbenih in revmatski obolenj z blatom in slanico. Da ima fango ve\xc4\x8dji zdravilni u\xc4\x8dinek, se mora posu\xc5\xa1iti na telesu, na delih, kjer so znaki revmatizma, kasneje pa se ga spere s slano vodo.\n_START_SECTION_\nSe\xc4\x8doveljske soline danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes Se\xc4\x8doveljske soline nimajo ve\xc4\x8dje gospodarske vloge - njihov osnovni namen je naravovarstveni, etnolo\xc5\xa1ki, kulturni in turisti\xc4\x8dni. Ohranjajo se solinarske navade, celotno obmo\xc4\x8dje solin pa daje zavetje \xc5\xa1tevilnim rastlinskim in \xc5\xbeivalskim vrstam. Zavarovane so kot krajinski park, razgla\xc5\xa1ene so za obmo\xc4\x8dje Nature 2000, kot registrirana kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina in na mednarodni ravni kot ramsarsko mokri\xc5\xa1\xc4\x8de. Krajinski park Se\xc4\x8doveljske soline je prvo zavarovano obmo\xc4\x8dje na dr\xc5\xbeavni ravni v Sloveniji, ki ga s koncesijo upravlja zasebno podjetje. To je podjetje Soline Proizvodnja soli d.o.o. v lasti nacionalnega telekomunikacijskega operaterja Telekom Slovenije.\n_START_SECTION_\nKrajinski park\n_START_PARAGRAPH_\nPiranska ob\xc4\x8dina ob\xc4\x8dina je obmo\xc4\x8dje solin in polotoka Se\xc4\x8de leta 1989 razglasila za krajinski park. To je obmo\xc4\x8dje habitatov redkih, ogro\xc5\xbeenih in zna\xc4\x8dilnih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst, kjer je zaradi dolgotrajnega delovanja \xc4\x8dloveka nastal tipi\xc4\x8den solinski ekosistem.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dje parka\n_START_PARAGRAPH_\nKrajinski park se deli na severni in ju\xc5\xbeni del, ki ju lo\xc4\x8di Drnica (kanal Grande). V severnem delu, imenovanem Lera, \xc5\xa1e vedno poteka pridelovanje soli po tradicionalnih srednjeve\xc5\xa1kih postopkih. Ju\xc5\xbeni del parka, imenovan Fontanigge, meji na Hrva\xc5\xa1ko. Dostop do ju\xc5\xbenega dela je po cesti, ki se za\xc4\x8dne med slovenskim in hrva\xc5\xa1kim mejnim prehodom in vodi mimo hi\xc5\xa1e Jo\xc5\xa1ka Jorasa.\n_START_SECTION_\nVarstveni re\xc5\xbeim\n_START_PARAGRAPH_\nSe\xc4\x8doveljske soline so kot zna\xc4\x8dilen krajinski element z bogato in kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino zelo pomembne. Da bi jih ohranili je v odloku opredeljen varstveni re\xc5\xbeim, ki dolo\xc4\x8da omejitev vseh tistih dejavnosti, ki negativno vplivajo na ekologijo krajine in njeno podobo. Predvsem je prepovedan lov, kakr\xc5\xa1nokoli onesna\xc5\xbeevanje zraka, vode in tal, graditev strnjenega naselja na polotoku Se\xc4\x8da, spreminjanje namembnosti prostora; \xc5\xa1e posebej v naravnih rezervatih je prepovedano vsako poseganje, ki bi spremenilo \xc5\xbeivljenjske razmere za tamkaj\xc5\xa1njo floro in favno. Prav tako je prepovedano uni\xc4\x8devati in trgati rastline ter po\xc5\xa1kodovati gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8da in bivali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeivali. Kakr\xc5\xa1nikoli posegi na obmo\xc4\x8dju Krajinskega parka Se\xc4\x8doveljske soline so mo\xc5\xbeni le s predhodnim soglasjem Medob\xc4\x8dinskega zavoda za varstvo naravne in kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Piran.\n_START_SECTION_\nRamsarska lokaliteta\n_START_PARAGRAPH_\nSe\xc4\x8doveljske soline so mednarodno pomembno mokri\xc5\xa1\xc4\x8de in kot take so bile leta 1993 uvr\xc5\xa1\xc4\x8dene na seznam Ramsarskih lokalitet zaradi izjemnih krajinskih in ekolo\xc5\xa1kih vrednosti, kot prva taka lokaliteta v Sloveniji. Ramsarsko obmo\xc4\x8dje Se\xc4\x8doveljskih solin (obalno in antropogeno mokri\xc5\xa1\xc4\x8de) obsega 650 ha v ustju reke Dragonje.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV solinah uspevajo slanu\xc5\xa1e ali halofiti. To so slanoljubne rastline, ki potrebujejo velike koncentracije soli. Na Leri uspevajo halofiti predvsem na robu solnih polj in v jarkih. Le poredko prekrije solni bazen pionirska zdru\xc5\xbeba navadnega oso\xc4\x8dnika (Salicornia europea). V Fontaniggah so pravi halofitni travniki, na katerih ve\xc4\x8dinoma prevladuje navadni \xc4\x8dlenkar (Arthrochnemum fruticosum), najdemo pa tudi lobodovec (Halimone portulacoides) in ozkolistno mre\xc5\xbeico (Limonium angustifolium). Robove nekdanjih bazenov in jarke prera\xc5\xa1\xc4\x8da modrikasti pelin (Artemisia caerulescens) in posamezni grmi\xc4\x8di navadnega \xc4\x8dlenkarja in navadna obre\xc5\xbena lobodka (Suaeda maritima). Bre\xc5\xbeino solinskih kanalov prera\xc5\xa1\xc4\x8da obmorski oman (Inula crithmoides).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSe\xc4\x8doveljske soline so najbolj znane po pticah. Do sedaj so zabele\xc5\xbeili \xc5\xbee 282 vrst ptic. Najmanj 4 vrste imajo tu svoje edino gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8de v Sloveniji._NEWLINE_Tu prebiva tudi veliko manj\xc5\xa1ih \xc5\xbeivali in mnoge od njih imajo tu sploh edino prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v Sloveniji. V plitvi slani vodi \xc5\xbeivijo mnogo\xc5\xa1\xc4\x8detinci, raki, \xc5\xa1koljke, do 5 cm dolga progasta ribica, imenovana solinarka, li\xc4\x8dinke nekaterih vrst muh. Na obmo\xc4\x8dju solin \xc5\xbeivi nekaj \xc4\x8debeljih vrst: med njimi sta dolgoroga \xc4\x8debela (Tetraloniella nana) in solinska \xc4\x8debela (Pseudapis bispinosa). Slanoljubne rastline v solinah gostijo tudi ve\xc4\x8d vrst rastlinojedih stenic. Na trstju \xc5\xbeivijo paj\xc4\x8dji \xc5\xa1kr\xc5\xbeatki (Dimorphopterus blissoides)._NEWLINE_V Se\xc4\x8doveljskih solinah \xc5\xbeivi le manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo vrst kopenskih vreten\xc4\x8darjev, med katerimi so tudi predstavniki pravih sredozemskih vrst, kot so drugi najmanj\xc5\xa1i sesalec na svetu etru\xc5\xa1\xc4\x8danska rovka (Suncus etruscus), primorska ku\xc5\xa1\xc4\x8darica (Lacerta sicula) in ostrouhi netopir (Myoti blythi), katerega odkritje na tem obmo\xc4\x8dju je bila prva zanesljiva najdba te vrste v Sloveniji.'