b'\n_START_ARTICLE_\nLesni peleti\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nPeleti nastanejo s stiskanjem suhe lesne biomase, ki mora biti predhodno ustrezno pripravljena. To maso nato z mo\xc4\x8dno stiskalnico iztisnemo skozi luknje \xc5\xbeelenega premera (po navadi 6\xc2\xa0mm, lahko tudi 8\xc2\xa0mm ali ve\xc4\x8d). Visok pritisk stiskalnice povzro\xc4\x8di zelo visoko temperaturo lesne mase. Takrat se zunanja plast peletov preoblikuje v gladko povr\xc5\xa1ino, ki deluje kot naravno lepilo. Na ta na\xc4\x8din peleti ohranijo svojo obliko tudi ko se ohladijo._NEWLINE_Peleti, ki jih uporabljamo v Evropi morajo biti skladni s standardi (DIN 51731 ali \xc3\x96-Norm M-7135), imajo manj kot 10\xc2\xa0% vsebnosti vode in so standardne gostote. Gostota presega 1 tono / kubi\xc4\x8dni meter, zato peleti ne plavajo na vodi. Imajo dobro strukturno trdnost in majhno vsebnost prahu in pepela. Ker pri procesu mletja uni\xc4\x8dimo strukturo lesa, pri kon\xc4\x8dnem izdelku prakti\xc4\x8dno ni razlik med peleti iz razli\xc4\x8dnih vrst lesa. Pelete lahko izdelujemo skoraj iz vseh vrst lesa, pri \xc4\x8demer mora peletni stroj zaznati spremembe v lesni biomasi in ustrezno spremeniti pritisk pri procesu stiskanja._NEWLINE_Standardizirani peleti v Evropi ne smejo vsebovati recikliranega lesa ali zunanjih primesi. Reciklirani materiali, kot so obdelan ali barvan les, panelne plo\xc5\xa1\xc4\x8de in podobno so neuporabne za proizvodnjo peletov. Pri zgorevanju bi namre\xc4\x8d lahko pri\xc5\xa1lo do izpusta \xc5\xa1kodljivih emisij in / ali do nekontroliranih sprememb v kurilnih lastnostih peletov.\n_START_SECTION_\nEnergijska vrednost in izkoristek\n_START_PARAGRAPH_\nEnergijska vrednost lesnih peletov je pribli\xc5\xbeno 4.7-4.9 MWh/tono. V zadnjih letih imamo na voljo kaminske pe\xc4\x8di in kotle za centralno kurjavo na lesne pelete z zelo visokim izkoristkom nad 90\xc2\xa0%. \xc4\x8ce primerjamo energijsko vrednost peletov z v preteklosti najbolj uporabljanim kurilnim oljem, ugotovimo, da je energijska vrednost dveh kilogramov peletov pribli\xc5\xbeno enaka energijski vrednosti enega litra kurilnega olja. \xc4\x8ce pri upo\xc5\xa1tevamo \xc5\xa1e dana\xc5\xa1nje cene obeh energentov, lahko hitro ugotovimo, da se ogrevanje na pelete precej bolj izpla\xc4\x8da, kot ogrevanje na kurilno olje.\n_START_SECTION_\nEmisije pri zgorevanju\n_START_PARAGRAPH_\nEmisije NO\xe2\x82\x93, SO\xe2\x82\x93 in drugih hlapnih organskih spojin iz pe\xc4\x8di na lesne pelete so v primerjavi z drugimi gorivi zelo nizke. Peleti tako predstavljajo enega izmed najbolj \xc4\x8distih goriv za ogrevanje, ki so na voljo. Eden ve\xc4\x8djih problemov \xc5\xa1e vedno ostajajo emisije pra\xc5\xa1nih delcev, posebej v urbanih naseljih z veliko gostoto ogrevalnih sistemov na pelete premog ali kurilno olje. Emisije PM2.5 so lahko problemati\xc4\x8dne predvsem pri starej\xc5\xa1ih pe\xc4\x8deh in kotlih na pelete, \xc4\x8de jih primerjamo z izpusti pe\xc4\x8di na zemeljski plin (ali bioplin). Pri novej\xc5\xa1ih kotlih so vgrajeni elektrostati\xc4\x8dni filtri, ki znatno zmanj\xc5\xa1ajo izpuste pra\xc5\xa1nih delcev. Popolno avtomatizirane pe\xc4\x8di zahtevajo le polnjenje zalogovnika s peleti. Vse ostalo pe\xc4\x8d naredi sama. Pe\xc4\x8d se avtomatsko pri\xc5\xbege, dovaja pelete v gorilnik s pomo\xc4\x8djo pol\xc5\xbea, ter avtomatsko prilagaja mo\xc4\x8d pe\xc4\x8di, da je temperatura zraka v prostoru tak\xc5\xa1na, kot je nastavljena na sobnem elektronskem termostatu.\n_START_SECTION_\nPotencial globalnega segrevanja, trajnost in pomisleki v zvezi z \xc5\xbeivljenjskim ciklom\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri menijo, da je uporaba lesnih peletov in njihov vpliv na podnebje sporna, \xc4\x8deprav je znano, da imajo goriva iz biomase (vklju\xc4\x8dno z lesnimi peleti in drugimi lesnimi gorivi) na splo\xc5\xa1no v svojem \xc5\xbeivljenjskem ciklu, bistveno ni\xc5\xbeje neto izpuste ogljikovega dioksida kot ekvivalenti fosilnih goriv. Emisij ogljikovega dioksida je kar do 98\xc2\xa0% manj. Vendar pa je potrebno poudariti, da kadar ni zagotovljeno trajnostno upravljanje biomase, lahko ogljikove emisije presegajo emisije pri zgorevanju zemeljskega plina._NEWLINE_Nekateri trdijo, da \xc5\xbeagovina kot vir za izdelavo peletov ne bi prispevala k toplogrednim plinom in da se pri kurjenju lesnih peletov v zrak izpu\xc5\xa1\xc4\x8da ogromne koli\xc4\x8dine CO\xe2\x82\x82. Sekundarne emisije v zvezi s proizvodnjo lesnih peletov imajo prav tako vpliv na podnebje, saj je potrebno les posekati, proizvesti pelete in jih dostaviti kon\xc4\x8dnemu kupcu. Ti argumenti ka\xc5\xbeejo kako pomembno je uporabiti primere dobrih praks v industriji. Tako na primer za pogon strojev in transport lahko uporabimo biodizel, za su\xc5\xa1enje lesa v su\xc5\xa1ilnicah son\xc4\x8dno toplotno energijo in na ta na\xc4\x8din zmanj\xc5\xa1amo te negativne zunanje vplive na minimum. Zelo dobra praksa je tudi izdelava lesnih peletov kot stranski produkt iz ostankov \xc5\xbeagovine v lesni industriji._NEWLINE_Zagovorniki uporabe lesnih pelet kot biogoriva pa nasprotno trdijo, da je izpust CO\xe2\x82\x82 pri kurjenju \xc5\xbeagovine, ki jo pridobijo iz gozdov, CO\xe2\x82\x82 nevtralno. Ogljik v gozdu kro\xc5\xbei. Pri rasti biomase se s pomo\xc4\x8djo fotosineze iz zraka ve\xc5\xbee v biomasi, pri propadanju lesa pa se v procesu gnitja ponovno spro\xc5\xa1\xc4\x8da v zrak. Nedvomno zgorevanje lesnih peletov povzro\xc4\x8da izpuste ogljikovega dioksida, vendar pa ima zelo majhen vpliv, saj bo ogljikov dioksid, ki se je sprostil pri zgorevanju, uporabljen pri rasti novih dreves. Ta proces traja pribli\xc5\xbeno 15 let (pri drevesih) in le eno sezono pri biomasi iz npr. sezonskih pridelkov._NEWLINE_\xc4\x8ce bi pri\xc5\xa1lo do mno\xc5\xbei\xc4\x8dne uporabe lesne biomase kot goriva, obstaja nevarnost, da gozdov ne bi bilo mo\xc5\xbeno trajnostno ohranjati. To bi bilo \xc5\xa1e posebej nevarno, \xc4\x8de bi les uporabljali v velikih sistemih za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije. V Sloveniji imamo biomase dovolj, saj smo ena redkih dr\xc5\xbeav, ki ima pozitiven prirast biomase in se gozd celo razra\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Kljub temu na splo\xc5\xa1no velja, da kurjenje biomase z upo\xc5\xa1tevanjem trajnostnega ohranjanja gozdov, predstavlja enega najbolj prakti\xc4\x8dnih in razpolo\xc5\xbeljivih mo\xc5\xbenosti za tiste dele industrije, ki potrebujejo energijo v obliki gorenja. Lesni peleti so obnovljiv vir energije in zelo primerni za sodobnega potro\xc5\xa1nika. V mnogih primerih, so lesni peleti cenej\xc5\xa1i in skoraj tako udobni kot drugi viri goriv.\n_START_SECTION_\nCena lesnih peletov\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2010 je bila cena peletov od 190-220 \xe2\x82\xac/tono. Cena se skozi sezono nekoliko spreminja in je po navadi najni\xc5\xbeja poleti. Pri trenutnih cenah kurilnega olja in pelet je ogrevanje na lesne pelete pribli\xc5\xbeno 40\xc2\xa0% cenej\xc5\xa1e od ogrevanja na kurilno olje.'