b'\n_START_ARTICLE_\nKonstantin XI. Paleolog\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantin je bil rojen v Konstantinoplu kot osmi od desetih otrok Manuela II. Paleologa in Helene Draga\xc5\xa1, h\xc4\x8derke srbskega magnata Konstantina Draga\xc5\xa1a. Bil je zelo navezan na svojo mater in je po prihodu na prestol svojemu priimku dodal tudi materin priimek Draga\xc5\xa1. Ve\xc4\x8dino otro\xc5\xa1tva je pre\xc5\xbeivel v Konstantinoplu v dru\xc5\xbeinskem krogu._NEWLINE_O njegovem videzu in zna\xc4\x8daju ni ni\xc4\x8d znanega. Ohranjeni izvirni portreti so zelo stilizirani. Tak\xc5\xa1ni so tudi portreti na njegovem pe\xc4\x8datu neznanega porekla, ki je zdaj na Dunaju, nekaj kovancih in portretih cesarjev v Biblioteca Estense, kopiji Zonarovih Zgodb. Kasneje so ga upodabljali z okroglo brado, ki je povem nasprotna razcepljenim bradam njegovih sorodnikov. Ob tem je treba omeniti, da tudi njihovi portreti verjetno niso odra\xc5\xbeali njihovega resni\xc4\x8dnega videza. _NEWLINE_Nekaj \xc4\x8dasa je bil guverner Selimbrije, dokler je ni leta 1443 prepustil svojemu bratu Teodorju. V \xc4\x8dasu, ko je bil Konstantinov starej\xc5\xa1i brat Ivan na cerkvenem zboru v Firencah, Italija, je od leta 1437 do 1440 slu\xc5\xbeil kot njegov regent.\n_START_SECTION_\nDespot Moreje\n_START_PARAGRAPH_\nOktobra 1443 je postal despot Morejskega despotata na Peloponezu. Vladal je iz pala\xc4\x8de in trdnjave v Mistri, ki se je zaradi bli\xc5\xbeine anti\xc4\x8dne Sparte imenovala tudi Sparta ali Lakedemon. Mistra je bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de umetnosti in kulture in tekmica Konstantinopla. _NEWLINE_Dvajset let pred tem je Konstantin sodeloval s svojim bratom Ivanom pri utrjevanju bizantinske oblasti v Moreji in vojnih pohodih proti latinskim knezom v Ahajski kne\xc5\xbeevini. Brata sta osvojila celo Morejo razen bene\xc5\xa1kih posesti  Modon, Koroni in Nauplion. _NEWLINE_Po razglasitvi za despota je utrdil obrambo Moreje z gradnjo zidu na Korintski o\xc5\xbeini. Zid je na predlog svojega slavnega u\xc4\x8ditelja Pletona imenoval  Heksamilion (\xc5\xa0estmiljni zid). _NEWLINE_Poleti 1444 je napadel latinsko Atensko vojvodino. Hitro je osvojil Tebe in Atene in prisilil firen\xc5\xa1kega vojvodo Neria II. Acciaiolija, vazala Osmanskega cesarstva, da mu je za\xc4\x8del pla\xc4\x8devati davek. Osmanski odziv je bil neizbe\xc5\xbeen. Dve leti kasneje je upokojeni sultan Murat II.  ponovno prevzel oblast v cesarstvu in z vojsko 50.000\xe2\x80\x9360.000 mo\xc5\xbe vdrl v Gr\xc4\x8dijo in kon\xc4\x8dal Konstantinove pretenzije. Cilj sultanovega napada ni bila osvojitev Moreje, ampak kazenski poduk Grkom in njihovim despotom. Osmanska vojska je 27. novembra 1446 prodrla do Heksamiliona. Konstantin se je posku\xc5\xa1al s sultanom pogajati. Po pisanju zgodovinarja Laonika Halkondila njegove zahteve "niso bile zmerne, ker je zahteval, da meja na Korintski o\xc5\xbeini ostane taka kot je bila, njemu pa ostanejo vsa osvojena ozemlja severno od te meje". _NEWLINE_Konstantin in njegov brat Toma\xc5\xbe sta se pripravila na napad na Heksamilion. Zid bi lahko vzdr\xc5\xbeal napade s srednjeve\xc5\xa1kim oro\xc5\xbejem, Murat pa je razen obi\xc4\x8dajnih oblegovalnih naprav  uporabil tudi bombarde. Obstreljevanje zidu se je za\xc4\x8delo 10. decembra 1446. Skozi odprtino v zidu so vdrli jani\xc4\x8darji, branilci pa so se pani\xc4\x8dno razbe\xc5\xbeali. Konstantinov in Toma\xc5\xbeev poskus, da bi ponovno zbrala vojsko, jima ni uspel in oba sta pobegnila v Mistro. Murat je razdelil svojo vojsko. Del vojske je prepustil svojemu svetovalcu Turahanu, z drugim delom pa je pusto\xc5\xa1il po ju\xc5\xbeni obali Korintskega zaliva. Patrasa in Mistre mu ni uspelo osvojiti. Ocenjuje se, da je v ujetni\xc5\xa1tvo odpeljal okoli 60.000 prebivalcev in jih prodal na tur\xc5\xa1kih tr\xc5\xbenicah su\xc5\xbenjev. Konstantin in Toma\xc5\xbe sta postala osmanska vazala in sultanu pla\xc4\x8devala davek.\n_START_SECTION_\nZakonske zveze\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantin je bil poro\xc4\x8den dvakrat. Prvi\xc4\x8d 1. julija 1428 s Teodoro Tocco, ne\xc4\x8dakinjo Karla I. Tocca Epirskega. Teodora je umrla na porodu mrtvorojene h\xc4\x8derke novembra 1429. Drugi\xc4\x8d se je poro\xc4\x8dil 27. julija 1441 s Katarino Gattilusio, h\xc4\x8derko Dorina Lesbo\xc5\xa1kega, ki je umrla zaradi posledic abortusa avgusta 1442. Z nobeno od njiju ni imel otrok. _NEWLINE_Po kronanju leta 1449 je poslal delegacijo snubit Maro Brankovi\xc4\x87, h\xc4\x8derko srbskega despota \xc4\x90ura\xc4\x91a Brankovi\xc4\x87a in bizantinske princese Irene Kantakuzene. Mara je bila vdova sultana Murata II., kateri so po Muratovi smrti dovolili  vrnitev v domovino. \xc4\x90ura\xc4\x91 je snubitev z veseljem sprejel, Mara pa jo je zavrnila zaradi zaobljube, da bo "do konca \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivela v celibatu in \xc4\x8distosti, \xc4\x8de jo bo bog kdaj izpustil iz rok nevernika". Po neuspeli snubitvi so ga posku\xc5\xa1ali poro\xc4\x8diti s kak\xc5\xa1no princeso iz Trabzonskega cesarstva ali Gruzijskega kraljestva. Izbrana je bila neznana gruzijska princesa, h\xc4\x8derka kralja Jurija VIII. Gruzijskega, poroko pa so prepre\xc4\x8dila dogajanja leta 1453.\n_START_SECTION_\nCesar\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarni viri so kljub te\xc5\xbeavam, ki so dosegle vrh s padcem Konstantinopla in Bizantinskega cesarstva leta 1453,  o Konstantinu XI. pisali ve\xc4\x8dinoma zelo spo\xc5\xa1tljivo. Ko je Konstatinov brat, cesar Dimitrij VIII. Paleolog, umrl brez otrok, so za\xc4\x8deli med Konstantinom in njegovim bratom Dimitrijem Paleologom spori za nasledstvo. Dimitrij je imel podporo pravoslavne  in katoli\xc5\xa1ke cerkve, Konstantin pa podporo cesarice Helene, ki je vladala kot regentka.  Za razsodnika v sporu so izbrali sultana Murata II._NEWLINE_Murat se je odlo\xc4\x8dil za Konstantina. Njegovo kronanje je opravil lokalni \xc5\xa1kof v stolnici v Mistri 6. januarja 1449. Kronanje bizantinskega cesarja v lokalni cerkvi je bilo redko, vendar ne izjemno dejanje. Mihael VIII. Paleolog, ustanovitelj dinastije,  je bil kronan v Nikeji v Anatoliji, Ivan VI. Kantakuzen pa v Adrianopolu v Trakiji. Oba je zatem \xc5\xa1e v Konstantinoplu kronal konstantinopelski patriarh._NEWLINE_Konstantin je bil izjema, ker je bil takratni konstantinopelski patriarh Gregor III. unionist, ki se ga je izogibala ve\xc4\x8dina duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine. Konstantin se je zavedal, da bi Gregorjevo kronanje pod\xc5\xbegalo verske spore v prestolnici. Po kronanju v Mistri je s katalonsko ladjo odplul v Konstantinopel._NEWLINE_Sultan Murat II. je umrl leta 1451 in prestol prepustil devetnajstletnemu sinu Mehmedu II., ki je bil obseden z osvojitvijo Konstantinopla. Konstantin se je odzval z gro\xc5\xbenjo, da bo izpustil princa Orhana, kandidata za osmanski prestol, \xc4\x8de Mehmed ne bo izpolnil nekaj njegovih zahtev. Mehmed je v zahtevah videl kr\xc5\xa1itev premirja in pozimi 1451-1452 na evropski strani Bosporja malo severno od Konstantinopla zgradil trdnjavo Rumeli Hisar\xc4\xb1, s katero je presekal bizantinske komunikacije s \xc4\x8crnim morjem. Trdnjavo Rumeli Hisar\xc4\xb1 je dopolnjevala trdnjavo Anadolu Hisar\xc4\xb1 na anatolski (azijski) strani Bosporja, ki jo je v letih 1393-1394 zgradil sultan Bajazid I.  Za Konstantina je bila blokada jasen uvod v obleganje in je takoj za\xc4\x8del organizirati obrambo prestolnice._NEWLINE_Konstantinu je uspelo zbrati sredstva za zaloge hrane za prihajajo\xc4\x8do obleganje in popravilo starega Teodozijevega  obzidja, slabo stanje bizantinskega gospodarstva pa mu ni omogo\xc4\x8dilo, da bi zbral dovolj veliko vojsko za obrambo mesta pred ogromno osmansko vojsko. V stiski je pozval na pomo\xc4\x8d Zahod in potrdil ponovno zdru\xc5\xbeitev  vzhodnih in rimskih cerkva, podpisano na Florentinskem koncilu leta 1445. Podpis je bil predpogoj za kakr\xc5\xa1no koli podporo katoli\xc5\xa1ke cerkve. Zdru\xc5\xbeitvi je mo\xc4\x8dno nasprotoval blok (anthenotikoi) Konstantinovih dvorjanov. Njegov megas doux Luka Notaras, prvi minister in poveljnik bizantinske vojske, naj bi ob tem rekel: "Na vladarju v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta je bolje videti  tur\xc5\xa1ki turban kot latinsko mitro." Nekaj vojakov je pri\xc5\xa1lo iz mestnih dr\xc5\xbeav v severni Italiji, \xc5\xa1tevilo vojakov z Zahoda pa je bilo zanemarljivo v primerjavi s potrebami.  Konstantin je prosil za pomo\xc4\x8d tudi svoja brata v Moreji, ki mu zaradi posledic osmanske invazije na Peloponez leta 1452 nista mogla pomagati._NEWLINE_Obleganje se je za\xc4\x8delo pozimi 1452. Konstantin je mesto z manj kot 50.000 prebivalci branil z vojsko komaj 7.000 mo\xc5\xbe. Osmanska vojska je bila pribli\xc5\xbeno deset krat ve\xc4\x8dja in dobro opremljena s sodobnimi topovi, ki jih je ulil zelo sposoben ogrski livar Orban iz Bra\xc8\x99ova v Transilvaniji.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nLegenda pravi, da je po osmanskem vstopu v mesto Konstantina re\xc5\xa1il angel, ga spremenil v marmornat kip in ga postavil v jamo blizu Zlatega roga. Zdaj \xc4\x8daka, da bo ponovno o\xc5\xbeivel, osvojil mesto in ga vrnil kristjanom.  _NEWLINE_Ahmed Pa\xc5\xa1a je med slu\xc5\xbebovanjem kot ambasador v Rusiji februarja 1834 poklonil carju Nikolaju dragocena darila, vklju\xc4\x8dno z me\xc4\x8dem, okra\xc5\xa1enim z dragulji, najdenim na truplu cesarja Konstantina XI._NEWLINE_Zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina Konstantina XI. je bila ena od parol med gr\xc5\xa1ko vojno za neodvisnost od Osmanskega cesarstva. V Gr\xc4\x8diji danes cesar velja za narodnega heroja._NEWLINE_Med balkanskima vojnama in gr\xc5\xa1ko-tur\xc5\xa1ko vojno je ime takratnega gr\xc5\xa1kega kralja Konstantina v Gr\xc4\x8diji veljalo za  potrditev prerokbe, da bo Marmorni kralj vstal od mrtvih, osvobodil Konstantinopel in obnovil izgubljeno cesarstvo._NEWLINE_Zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina Konstantina XI. Paleologa je \xc5\xa1e vedno priljubljena tema v gr\xc5\xa1ki kulturi. Dobro znana sodobna komponista Apostolos Kaldaras in Stamatis Spanoudakis sta napisala elegiji za Marmornega kralja.\n_START_SECTION_\nNeuradni svetnik\n_START_PARAGRAPH_\nVerniki Vzhodne pravoslavne cerkve in Gr\xc5\xa1ke katoli\xc5\xa1ke cerkve imajo Konstantina XI. za svetnika ali narodnega mu\xc4\x8denca (gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x90\xce\xb8\xce\xbd\xce\xbf\xce\xbc\xce\xac\xcf\x81\xcf\x84\xcf\x85\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x82, etnom\xc3\xa1rtyras). Nobena od cerkva ga ni uradno kanonizirala, delno zaradi njegovih verskih prepri\xc4\x8danj, delno zaradi smrti v bitki, ki se takrat ni \xc5\xa1tela za mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko. Obe cerkvi imata za svetnika osebo, ki je prostovoljno sprejel smrt za svojo vero, zlasti v primerih, ko bi se lahko odrekel veri in izbral \xc5\xbeivljenje.'