b"\n_START_ARTICLE_\nSteze slave\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nKer Cobbova knjiga ob dokon\xc4\x8danju ni imela naslova, so pri zalo\xc5\xbebi priredili nate\xc4\x8daj. Zmagovalca nate\xc4\x8daja in naslov knjige, Steze slave, so vzeli iz devete kitice slavne pesmi angle\xc5\xa1kega pesnika Thomasa Graya Elegy Written in a Country Churchyard._NEWLINE_Vsebina romana naj bi domnevno slonela na aferi Souain, resni\xc4\x8dni zgodbi \xc5\xa1tirih francoskih vojakov pod vodstvom generala G\xc3\xa9rauda R\xc3\xa9veilhaca, ki so jih med prvo svetovno vojno usmrtili zaradi upora. Ponoven vpogled v primer so zahtevale dru\xc5\xbeine pokojnih vojakov in revizorji so njihove usmrtitve ozna\xc4\x8dili za nepo\xc5\xa1tene. Dve od dru\xc5\xbein sta tako v nadomestilo prejeli po en frank, medtem ko drugi dve dru\xc5\xbeini nista prejeli ni\xc4\x8desar._NEWLINE_Roman govori o usmrtitvi nedol\xc5\xbenih mo\xc5\xbe z namenom okrepitve bojne morale preostalih vojakov. Francoska vojska je med vojno izvajala usmrtitve zaradi strahopetnosti, kot tudi vse ostale glavne sile prve svetovne vojne. Vendar, ustvarjalci so v filmu izpostavili prakso naklju\xc4\x8dnega izbiranja posameznikov, ki jih nato usmr\xc4\x8dijo kot kazen za grehe celotne skupine. Gre za podoben oziroma enak princip kot pri decimaciji, ki pa jo je francoska vojska v prvi svetovni vojni redko uporabljala.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nCobbov roman je iz\xc5\xa1el leta 1935, a je do\xc5\xbeivel povpre\xc4\x8den uspeh. \xc5\xa0e istega leta je dramsko predelavo prispeval dramatik Sidney Howard, vendar se je gledali\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica izkazala za porazno. Cobbovo delo je tako mirovalo do leta 1957, ko se ga je Stanley Kubrick odlo\xc4\x8dil predelati, saj se je spomnil, da je knjigo prebral v otro\xc5\xa1tvu. Prvi korak je naredil, ko je s partnerji od Cobbove vdove pridobil filmske pravice. Finan\xc4\x8dna od\xc5\xa1kodnina je zna\xc5\xa1ala 10.000 dolarjev._NEWLINE_Produkcija filma je potekala izklju\xc4\x8dno na Bavarskem, Nem\xc4\x8dija, kjer so si ustvarjalci za sredi\xc5\xa1\xc4\x8de snemanja izbrali Pala\xc4\x8do Schleissheim blizu M\xc3\xbcnchna. Edino \xc5\xbeensko vlogo v filmu, nem\xc5\xa1ko pevko, je upodobila nem\xc5\xa1ka igralka Christiane Harlan (na igralskem spisku je sicer v filmu zavedena kot Susanne Christian). Harlanova se je kasneje s Kubrickom poro\xc4\x8dila. Njun zakon je trajal vse do njegove smrti leta 1999.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nFilm se pri\xc4\x8dne s pripovedoval\xc4\x8devim uvodom o situaciji boja v jarkih prve svetovne vojne do leta 1916. Zatem se dogajanje preseli v razko\xc5\xa1no sobano, v kateri general George Broulard (Adolphe Menjou) iz francoskega general\xc5\xa1taba prosi svojega podrejenega, generala Mireauja (George Macready), da bi poslal svojo divizijo v samomorilsko misijo s ciljem zavzetja dobro utrjene nem\xc5\xa1ke to\xc4\x8dke imenovane Ant Hill. Mireau misijo sprva odkloni zavoljo majhnih mo\xc5\xbenosti za uspeh in nevarnosti za svoje ljube vojake. Omeh\xc4\x8da se \xc5\xa1ele, ko mu Broulard omeni mo\xc5\xbenost napredovanja, in v misijo naposled privoli. Mireau se nato poda v jarke, kjer ogovori nekaj vojakov z vpra\xc5\xa1anjem: \xc2\xbbSi pripravljen, da ubije\xc5\xa1 \xc5\xa1e nekaj Nemcev?\xc2\xab\xc2\xa0ter jim s tem dvigne moralo. Na koncu dolgega jarka prispe na svoj pravi cilj - domovanje polkovnika Daxa (Kirk Douglas). Dax na\xc4\x8drt napada na Ant Hill odlo\xc4\x8dno zavrne, saj meni, da bi napad le o\xc5\xa1ibil njegov regiment. Mireau ne popusti in Daxa prisili, da pri\xc4\x8dne s pripravami na napad._NEWLINE_Kmalu zatem Dax odpo\xc5\xa1lje tri izvidnike, da ocenijo teren. Eden od oglednikov, poro\xc4\x8dnik Roget (Wayne Morris), na izvidnico odide pijan. Roget se sredi izvidnice, ko se je napredovanje ustavilo, odlo\xc4\x8di naprej poslat poddesetnika Lejeuna. Lejeune tako odide naprej, a se ne vrne dovolj hitro. Roget tako sprejme trenutno odlo\xc4\x8ditev in proti morebitnemu polo\xc5\xbeaju Lejeuna vr\xc5\xbee granato. Po eksploziji se Roget vrne v tabor, a drugemu vojaku, naddesetniku Parisu (Ralph Meeker), radovednost ne da miru. Samovoljno se odpravi proti mestu eksplozije in tam odkrije Lejeunovo truplo. Preko trupla za\xc4\x8dudeno ugotovi, da ga niso usmrtili nem\xc5\xa1ki vojaki, kot je Roget domneval, temve\xc4\x8d kar Rogetova granata. Ob vrnitvi v tabor Paris s tem spoznanjem soo\xc4\x8di Rogeta, ki pa zavrne vsakr\xc5\xa1no svojo malomarnost in Parisovo poro\xc4\x8dilo ozna\xc4\x8di za neresni\xc4\x8dno._NEWLINE_Kmalu se pri\xc4\x8dne napad na nem\xc5\xa1ke polo\xc5\xbeaje, za\xc4\x8den\xc5\xa1i s prvim valom vojakov pod vodstvom polkovnika Daxa. Ta val kon\xc4\x8da katastrofalno, saj kljub velikim izgubam noben vojak ne prodre do nem\xc5\xa1kih polo\xc5\xbeajev. Za \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji polom poskrbi drugi val vojakov, ki niti ne zapusti jarkov zavoljo intenzivnega sovra\xc5\xbenega ognja. Nad izkupi\xc4\x8dkom Mireau seveda pobesni in uka\xc5\xbee svojemu topni\xc5\xa1tvu, da naj za\xc4\x8dne streljati na lastne polo\xc5\xbeaje. Artilerijski poveljnik njegov ukaz ve\xc4\x8dkrat zapored zavrne, reko\xc4\x8d da \xc5\xbeeli v roke dobiti pisno potrditev ukaza. V vmesnem \xc4\x8dasu se Dax \xc5\xbee vrne v jarke in poskusi svoje mo\xc5\xbee prepri\xc4\x8dati, da le krenejo iz jarkov. Ko spleza ven proti bojnemu polju, s \xc4\x8dimer sku\xc5\xa1a dati zgled ostalim, nanj pade truplo umikajo\xc4\x8dega vojaka in nenadoma spozna, da se je napad popolnoma izneveril. Mireau je zavoljo razpleta ogor\xc4\x8den in \xc5\xbeeli v jezi 100 vojakov pod obto\xc5\xbenico strahopetnosti poslati pred voja\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, z mo\xc5\xbeno smrtno kaznijo. Broulard Mireauja omeh\xc4\x8da in ga prepri\xc4\x8da, da na sodi\xc5\xa1\xc4\x8de namesto 100 po\xc5\xa1lje le 3 mo\xc5\xbee, po enega iz vsake tretjine regimenta._NEWLINE_Trije nesre\xc4\x8dniki postanejo poddesetnik Ferol (Timothy Carey), poddesetnik Arnaud (Joe Turkel) ter naddesetnik Paris. Parisa namesto \xc5\xbereba kar lastnoro\xc4\x8dno izbere poro\xc4\x8dnik Roget, Ferola izberejo, ker je v dru\xc5\xbebi neza\xc5\xbeeljen, Arnaud pa je izbran po \xc5\xberebu, \xc4\x8deprav si je s predhodnim slu\xc5\xbeenjem prislu\xc5\xbeil dve odlikovanji za pogum. Dax je tako nad obto\xc5\xbenico kot nad izbiro obto\xc5\xbeencev zgro\xc5\xbeen in se javi za njihovega odvetnika, saj je bil to tudi njegov civilni poklic. Sojenje pred voja\xc5\xa1kim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem se izka\xc5\xbee za navadno farso, saj vodja sojenja ve\xc4\x8dkrat zapored prekr\xc5\xa1i vse pravice obto\xc5\xbeencev. V svojem zaklju\xc4\x8dnem govoru Dax izzove verodostojnost sodi\xc5\xa1\xc4\x8da in prosi za milost z besedami: \xc2\xbbGospodje sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, spoznati te mo\xc5\xbee za krive bi bil zlo\xc4\x8din, ki vas bo preganjal do smrti.\xc2\xab\xc2\xa0Vse tri obto\xc5\xbeence vseeno spoznajo za krive ter jih obsodijo na smrt pred strelskim vodom._NEWLINE_Daxa razplet mo\xc4\x8dno razo\xc4\x8dara. Kasneje tistega dne Paris izda Daxu razlog, zakaj ga je Roget izbral. Dax tako Rogeta izbere za vodjo strelskega voda. Roget v grozi protestira, a ga Dax ne upo\xc5\xa1teva ter odpo\xc5\xa1lje ven iz svojih prostorov. Hkrati z Rogetovim odhodom k Daxu prispe stotnik Rousseau, topni\xc5\xa1ki poveljnik, ki je med napadom zavrnil Mireaujev ukaz za obstreljevanje lastnih polo\xc5\xbeajev. Dax spozna, da je to morebiti njegova zadnja prilo\xc5\xbenost, da mo\xc5\xbee re\xc5\xa1i pred smrtjo. Odpravi se h generalu Broulardu, ki ga zmoti sredi plesa, namenjenega vi\xc5\xa1jim poveljnikom. Vnovi\xc4\x8d ga prosi, da prekli\xc4\x8de razsodbo voja\xc5\xa1kega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, a Broulard odkloni in odide. Ko skoraj \xc5\xbee zapusti sobo in se vrne na ples, mu Dax prenese informacijo o Mireaujevem ukazu za obstreljevanje lastnih polo\xc5\xbeajev, kot mu jo je poprej povedal stotnik Rousseau. \xc4\x8ceprav to ugotovitev podkrepi s podpisanimi izjavami \xc5\xa1tirih udele\xc5\xbeencev, Broulard ne popusti in Daxa odslovi._NEWLINE_Naslednje jutro mo\xc5\xbee mo\xc4\x8dno zastra\xc5\xbeene privedejo pred strelski vod. Arnaud je prej\xc5\xa1nji ve\xc4\x8der med obiskom duhovnika izgubil \xc5\xbeivce in se spustil v pretep s Ferolom, tako da ga na usmrtitev prinesejo kar v nosilih. Pred smrtjo ga nato eden od stra\xc5\xbearjev u\xc5\xa1\xc4\x8dipne v lica, tako da se zbudi iz nezavesti, a le za trenutek. Roget se Parisu \xc5\xa1e opravi\xc4\x8di za svoje dejanje, kar pri Parisu izzove dvoumen odziv. Vsi trije mo\xc5\xbeje naposled padejo pod streli. Po usmrtitvi sledi prizor, ko Broulard zajtrkuje z Mireaujem. V sobano na Broulardovo povabilo vstopi Dax in skupaj Mireauja soo\xc4\x8dita z dejstvom, da bodo odprli preiskavo o njegovem spornem ukazu. Mireau zavrne vsakr\xc5\xa1no namigovanje o svoji napaki in sebe ozna\xc4\x8di za nedol\xc5\xbenega gre\xc5\xa1nega kozla ter u\xc5\xbealjen odide. Broulard nato Daxu ponudi Mireaujevo mesto, saj je menil, da si je Dax napredovanje obetal \xc5\xbee vse od za\xc4\x8detka. Dax ga jezno zavrne, tako da ga Broulard ozna\xc4\x8di za nepopravljivega idealista. Dax nato izjavi, da se mu Broulard smili, ker ne ve, kaj je storil narobe, in odide._NEWLINE_Film se zaklju\xc4\x8di v kavarni. Tam se namre\xc4\x8d zbere celoten regiment, ki glasno pozdravi nastop nem\xc5\xa1ke mladenke, ki zbranim zapoje nem\xc5\xa1ko narodno pesem\xc2\xa0\xc2\xbbDas treue Husar.\xc2\xab\xc2\xa0Mo\xc5\xbee njen nastop gane, tako da prenehajo \xc5\xbevi\xc5\xbegati in piskati ter ji zbrano prisluhnejo. Ko Dax zasli\xc5\xa1i njen glas na ulico, se pribli\xc5\xbea kavarni in preveri, kaj se dogaja. Zatem do njega pride Roget in mu sporo\xc4\x8di, da se mora regiment nemudoma vrniti na fronto. Dax tako Rogetu naro\xc4\x8di, da naj da mo\xc5\xbeem \xc5\xa1e nekaj minut pred odhodom, ter se z u\xc5\xbealo\xc5\xa1\xc4\x8denostjo na obrazu vrne v svoje prostore.\n_START_SECTION_\nSprejem\n_START_PARAGRAPH_\nFilm so javnosti prvi\xc4\x8d predstavili januarja 1958 v M\xc3\xbcnchnu in Los Angelesu. V finan\xc4\x8dnem smislu se je izkazal dokaj povpre\xc4\x8dno, a je zato Kubrick na zelo ugodne odzive s strani filmskih kritikov._NEWLINE_Premiera filma in nemoteno predvajanje v kinematografih po Evropi so po izidu naletela na veliko neodobravanje aktivnega in upokojenega voja\xc5\xa1kega osebja. Slednji so bili nad na\xc4\x8dinom upodobitve francoske vojske ogor\xc4\x8deni in so po bruseljski premier po filmu zavzeto udrihali (\xc4\x8detudi je film sicer naletel na dober sprejem). Filma v nasprotju z urbano legendo v Franciji niso prepovedali. Francoska vlada je na evropskega distributorja, podjetje United Artists, vseeno vr\xc5\xa1ila velik pritisk preko svojih diplomatskih kanalov in ga je sku\xc5\xa1ala prisiliti v odpoved predvajanja. Filma posledi\xc4\x8dno odgovorni niso predali francoskim kritikom v presojo in v Franciji so ga naslednji\xc4\x8d predvajali \xc5\xa1ele leta 1975, ko se je moralna norma spremenila. V Nem\xc4\x8diji so premiero povlekli za dve leti, saj se niso \xc5\xbeeleli zaplesti v kakr\xc5\xa1ne koli napetosti v odnosih s Francijo. Uradno cenzuro je film do\xc5\xbeivel \xc5\xa1e v \xc5\xa0paniji s strani vlade Francisca Franca in zavoljo njegove protivojne tematike so ga v \xc5\xa0paniji izdali \xc5\xa1ele leta 1986, 11 let po Francovi smrti._NEWLINE_Pri Britanski akademiji za film in televizijo (BAFTA) so Steze slave nominirali za njihovo bafto za najbolj\xc5\xa1i film, a je nagrado prejel Most na reki Kvaj Davida Leana. Film je zato prejel \xc4\x8dastno nagrado na podelitvi finskih oskarjev, jussijev. Leta 1959 so film nominirali tudi za nagrado Ameri\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja scenaristov, a tudi te nagrade ni prejel._NEWLINE_Na blu-ray zbirki filmskih klasik je producent James B. Harris izjavil, da je prvotni scenarij vseboval druga\xc4\x8den, \xc2\xbbsre\xc4\x8den konec.\xc2\xab\xc2\xa0Ustvarjalci so se nato odlo\xc4\x8dili, da ohranijo integriteto filma, in so konec spremenili. Harris je spremembo spravil mimo distributorjev tako, da jim je v vpogled poslal celoten scenarij, namesto zgolj zaklju\xc4\x8dka, saj je vedel, da bodo prezaposleni, da bi \xc5\xa1li znova brat celoten scenarij. Ko so si nato v podjetju United Artists prvi\xc4\x8d ogledali film, jih je izdelek navdu\xc5\xa1il in so tudi konec pustili enak - \xc2\xbbnesre\xc4\x8den.\xc2\xab_NEWLINE_V \xc4\x8dasu produkcije je Douglas do\xc5\xbeivljal veliko negativne publicitete in finan\xc4\x8dne izgube, ker je sploh sprejel svojo vlogo v takem filmu. Vseeno je vztrajal in film so dokon\xc4\x8dali in izdali._NEWLINE_Film danes na spletni strani Rotten Tomatoes dr\xc5\xbei na podlagi 39 ocen odli\xc4\x8den odstotek - 93%. Kritik \xc4\x8dasnika Chicago Sun-Times Roger Ebert je film 25. februarja 2005 dodal na svoj seznam \xc2\xbbVeliki filmi.\xc2\xab\xc2\xa0Gene Siskel je v nekem delu oddaje Siskel And Ebert's At The Movies (Siskel in Ebert o filmih), v kateri sta govorila o filmih Stanleyja Kubricka, Steze slave ozna\xc4\x8dil za enega njegovih najljub\xc5\xa1ih filmov vseh \xc4\x8dasov in za \xc2\xbbskoraj\xc2\xab\xc2\xa0tako dobrega kot Kubrickov Dr. Strangelove (ki ga je prepoznal za svoj najljub\xc5\xa1i film).\n_START_SECTION_\nPopularna kultura\n_START_PARAGRAPH_\nV BBC-jevi humoristi\xc4\x8dni nanizanki Blackadder Goes Forth so v epizodi\xc2\xa0\xc2\xbbCorporal Punishment\xc2\xab\xc2\xa0satirizirali nekatere sodne prizore iz Stez slave._NEWLINE_Steze slave je prav tako naslov strate\xc5\xa1ke namizne igre s kartami o prvi svetovni vojni v Evropi in na Bli\xc5\xbenjem Vzhodu. Igro je razvil Ted Raicer, na prodajnih policah pa jo je zastopalo podjetje GMT Games. \xc2\xbbSteze slave\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbPaths of Glory\xc2\xab) je prav tako naslov desete skladbe z albuma Album of the Year ameri\xc5\xa1ke rock skupine Faith No More. Tesktopisec in pevec skupine, Mike Patton, je namre\xc4\x8d velik obo\xc5\xbeevalec Stanleyja Kubricka, na \xc4\x8digar delo se opira ve\xc4\x8d skladb in videospotov skupine._NEWLINE_Stvaritelj uspe\xc5\xa1ne televizijske nanizanke Skrivna naveza, David Simon, je izjavil, da je pri rojstvu ideje o seriji klju\xc4\x8dno vlogo odigral prav film Steze slave. Najve\xc4\x8dji vpliv filma se v nadaljevanki ka\xc5\xbee v prikazu tegob \xc2\xbbsrednjega razreda,\xc2\xab\xc2\xa0kot se je Dax neuspe\xc5\xa1no zavzel za svoje \xc4\x8dete proti ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1kim ambicijam svojih nadrejenih. V Skrivni navezi se ta element ka\xc5\xbee predvsem v prikazih razli\xc4\x8dnih institucij, ki delujejo zoper posameznike._NEWLINE_Epizoda \xc2\xbbYellow\xc2\xab\xc2\xa0ameri\xc5\xa1ke televizijske nanizanke Zgodbe iz grobnice je povzela zgodbo filma. V epizodi so nastopili Kirk Douglas, Eric Douglas, Dan Aykroyd in Lance Henriksen. Kirk Douglas je odigral vlogo generala Ameri\xc5\xa1kih ekspedicijskih sil, \xc4\x8digar sinu (Eric Douglas) sodijo na voja\xc5\xa1kem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du pod obto\xc5\xbenico strahopetnosti po izvidni\xc5\xa1ki misiji v jarkih. Vlogo polkovnika Daxa je prevzel Aykroyd, medtem je smrtno ranjenega vojaka, ki pri\xc4\x8da proti sinu, upodobil Lance Henriksen.\n_START_SECTION_\nOhranitev in obnova\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1992 je Kongresna knji\xc5\xbenica, raziskovalna knji\xc5\xbenica ameri\xc5\xa1kega Kongresa, Steze slave prepoznala zavoljo \xc2\xbbkulturnega, zgodovinskega in/ali estetskega pomena\xc2\xab\xc2\xa0in ga dodala na spisek filmov, namenjenih za ohranitev v ameri\xc5\xa1kem Narodnem filmskem registru. Oktobra in novembra 2004 je film Britanski filmski institut vrnil na velika platna, ko ga je predvajal v sklopu Londonskega filmskega festivala. V nekaj letih so tako film pazljivo predelali, saj so bili nekateri elementi prvotnega filma po\xc5\xa1kodovani. Pri svojem delu so bili restavratorji uspe\xc5\xa1ni, saj so ob pomo\xc4\x8di nekaterih modernih digitalnih studijev iz Los Angelesa filmski trak v celoti obnovili in ga predelali za potrebe modernih kinematografov. Prav tako so Kubrickovo vdovo Christiane (ki se v filmu pojavi v samem zaklju\xc4\x8dku kot nem\xc5\xa1ka pevka) po\xc4\x8dastili z gostujo\xc4\x8do vlogo, na pri\xc4\x8detku filma."