b'\n_START_ARTICLE_\nLinda iz Chamounixa\n_START_PARAGRAPH_\nLinda iz Chamounixa (ital. Linda di Chamounix) je opera v treh dejanjih Gaetana Donizettija. Libreto je spisal Gaetano Rossi po neki stari francoski noveli. Snov je bila zaradi tega poprej \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat dramati\xc4\x8dno obdelana. Rossijevo besedilo deloma spominja na Birch-Pfeifferjevo delo Materin blagoslov. Med vsemi znanimi besedili, ki imajo snov iz omenjene francoske novele, je Rossijevo libreto tehni\xc4\x8dno \xc5\xa1e najbolj\xc5\xa1e. Donizetti je opero zlo\xc5\xbeil za takratno dunajsko dvorno opero (Karntnerthortheater) in spada med njegova najzrelej\xc5\xa1a dela. Partituro opere je kon\xc4\x8dal leta 1842. Kmalu je bila opera tudi uprizorjena; krstna predstava je bila 19. maja 1842. Delo je do\xc5\xbeivelo pri premieri pod skladateljevim vodstvom prebojen uspeh in je kmalu postalo tudi na drugih svetovnih odrih najpriljubljenej\xc5\xa1a Donizettijeva opera. Skladatelju je prav Linda iz Chamounixa prinesla veliko novih lovorik in \xc4\x8dasti. Imenovan je bil za cesarskega avstrijskega dvornega kapelnika z lepo pla\xc4\x8do, Dru\xc5\xa1tvo prijateljev glasbe ga je imenovalo za svojega \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana, Akademija lepih umetnosti v Parizu ga je izvolila za svojega rednega \xc4\x8dlana, od pape\xc5\xbea pa je dobil vite\xc5\xa1ki kri\xc5\xbeec Silvestrovega reda._NEWLINE_V Ljubljani je bila opera na odru Stanovskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da prvi\xc4\x8d uprizorjena 9. novembra 1850. Na odru ljubljanske Opere je bila premiera 20. oktobra 1937. Prevajalec besedila je bil Ivan Pregelj, dirigent Anton Neffat in re\xc5\xbeiser Osip \xc5\xa0est. V naslovni vlogi je pela Zvonimira \xc5\xbdupevc.\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nDejanje je postavljeno na trg v Chamonixu konec 18. stoletja._NEWLINE_Siroma\xc5\xa1ni kmetje so predani na milost in nemilost fevdalcem, ki oddajajo v najem zemljo, travnike in pa\xc5\xa1nike. V kraju \xc5\xbeivi s svojimi star\xc5\xa1i lepa deklica Linda, zaljubljena v mladega slikarja Carla, ki je v resnici sin chamoni\xc5\xa1ke gra\xc5\xa1\xc4\x8dakinje. Jesen je, zato se sklepajo nove najemni\xc5\xa1ke pogodbe. Mladi se odpravljajo na neznano pot v tujino za zaslu\xc5\xbekom, ki ga doma ne morejo najti. Tu opazi stari, razvratni, gre\xc5\xa1ni markiz prekrasno Lindo in jo sku\xc5\xa1a z zvija\xc4\x8do zvabiti v svoj grad, kjer bi postala njegova \xc5\xbertev. Pravo\xc4\x8dasno pa markizovo namero prepozna blagorodni predstojnik ob\xc4\x8dine in posvari Lindine star\xc5\xa1e, naj dekle skrijejo na varno. Opozori jih tudi, naj ne nasedejo la\xc5\xbeem in obetom grajske gospode. Tako se pridru\xc5\xbei Linda odhodu savoyardskih popotnikov in se v dru\xc5\xbebi in za\xc5\xa1\xc4\x8diti mladega Pierotta umakne iz Chamounixa.\n_START_SECTION_\nDrugo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nPariz, Lindino stanovanje tri mesece kasneje._NEWLINE_Carlo je izvedel, kje se Linda nahaja, zato ji je dal na razpolago udobno stanovanje. Linda tedaj \xc5\xa1e vedno ne ve, kdo je Carlo v resnici in \xc4\x8daka dneva, ko bo njuna zakonska zveza sklenjena za ve\xc4\x8dno. Med tem pa je Carlova mati, chamoni\xc5\xa1ka gra\xc5\xa1\xc4\x8dakinja, na\xc5\xa1la nevesto zanj in dolo\xc4\x8dila poro\xc4\x8dni datum. Lindo ima druge skrbi. Njen prijatelj Pierott je ugotovil, da je stari markiz izvedel za njeno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de in da jo i\xc5\xa1\xc4\x8de. Komaj Pierott zapusti svojo varovanko, \xc5\xbee se pojavi starec in le z zvija\xc4\x8do in spretnostjo se mu Linda izvije - stari mo\xc5\xbeakar je strahopetec, saj se boji tekmecev._NEWLINE_Pride Carlo. Ves je spremenjen, ko je izvedel za materino namero. \xc4\x8caka ga nasilna poroka in pri\xc5\xa1el je k Lindi samo \xc5\xa1e po slovo. Linda ne sluti ni\xc4\x8desar in se v dobri veri in poslovi od Carla._NEWLINE_Te\xc5\xbeko \xc5\xbeivljenje je pognalo od doma tudi Lindinega o\xc4\x8deta. V polmraku vstopi v njeno sobo in ne spozna h\xc4\x8dere, ki je spremenjena, niti ne sluti, da bi utegnila bivati v bogati hi\xc5\xa1i. A ko ga Linda objame, jo sumni\xc4\x8dav, da je zavrgla svojo \xc4\x8dast, odrine od sebe. Prihiti Pierotto in sporo\xc4\x8di novico o Carlovi poroki. Mlado dekle se zaradi vseh tegob zlomi - omra\xc4\x8di se ji um. Tako jo odpelje Pierott iz nesre\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e in jo vodi domov v savoyske gore.'