b'\n_START_ARTICLE_\nMedvedji otok\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo nekaterih podatkih naj bi otok poznali \xc5\xbee Vikingi. Dokumentirano pa sta ga 10. junija 1596 odkrila nizozemska raziskovalca  Willem Barents in Jacob van Heemskerk. Poimenovala sta ga Medvedji otok, po severnem medvedu ki je plaval pred obalo otoka. Otok je v letih 1603\xe2\x80\x931604 podrobneje raziskal Steven Bennet. V 17. stoletju so na otoku postavili oskrbovalno postojanko za lovce na mro\xc5\xbee in kite. Zaradi velikega \xc5\xa1tevila mro\xc5\xbeev in kitov je pri\xc5\xa1lo do prvih sporov glede lovskih pravic saj so britanske trgovske dru\xc5\xbebe otok razglasile za Britansko last. Ko je ulov upadel je otok postal pozabljen, dokler v 18. stoletju Rusi na otoku niso postavili opori\xc5\xa1\xc4\x8da na podlagi katerega so uveljavljali teritorialne pravice. Proti koncu 19. stoletja je bil otok ponovno jabolko spora, tokrat med Rusijo in Nem\xc4\x8dijo, stvari so pri\xc5\xa1le tako dale\xc4\x8d da so Rusi na otok poslali voja\xc5\xa1ko odpravo, ki je na otoku izobesila rusko zastavo. Do spopadov ni pri\xc5\xa1lo, spor pa je bil re\xc5\xa1en po diplomatski poti._NEWLINE_Med letoma 1916 in 1925 je privatno podjetje za\xc4\x8delo na otoku kopati premog, zaradi te\xc5\xbekih razmer se je to izkazalo kot nedonosno zato se je izkopavanje prenehalo. Leta 1919 je bila postavljena prva radijska postaja, ki se je nato raz\xc5\xa1irila \xc5\xa1e v meteorolo\xc5\xa1ko postajo. Med drugo svetovno vojno je otok postal strate\xc5\xa1kega pomena saj so ju\xc5\xbeno in severno od njega potekale pomembne poti arkti\xc4\x8dnih konvojev s katerimi so zahodni zavezniki oskrbovali Rde\xc4\x8do armado. Otok pa je svojo vlogo odigral tudi v t. i. vremenarski vojni saj so Nemci na otoku postavili avtomatsko meteorolo\xc5\xa1ko postajo. Med vojno je otok \xc5\xbeelela zasesti ruska vojska vendar do tega nikoli ni pri\xc5\xa1lo saj je norve\xc5\xa1ka vlada v izgnanstvu temu ostro nasprotovala._NEWLINE_Leta 2002 je otok skupaj z okoli\xc5\xa1kimi vodami postal naravni rezervat, ta se je leta 2008 raz\xc5\xa1iril \xc5\xa1e na vode, oddaljene 22 km od obale otoka. Danes otok naseljuje devet ljudi, vsi so delavci tamkaj\xc5\xa1nje norve\xc5\xa1ke meteorolo\xc5\xa1ke in radijske postaje. Postaja zagotavlja vremenske podatke in radijske zveze, osebje na otoku pa tudi vzdr\xc5\xbeuje helikoptersko pristajalno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad za norve\xc5\xa1ko obalno stra\xc5\xbeo in norve\xc5\xa1ko vojsko. Vsako leto (ve\xc4\x8dinoma poleti) otok obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo razli\xc4\x8dne raziskovalne odprave, ki raziskujejo floro in favno Arktike. Navadnim ljudem je otok skoraj nedostopen, ob\xc4\x8dasno ga obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo le osamljene jadrnice, ki so na poti proti Spitsbergom in potni\xc5\xa1ke ladje na kri\xc5\xbearjenju po Arktiki.\n_START_SECTION_\nGeografija in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nMedvedji otok le\xc5\xbei 235 km ju\xc5\xbeno od Spitsbergov in 397 km od Norve\xc5\xa1ke in spada v najbolj zahodni del Barentsovega morja. Gledano iz zraka ima otok obliko trikotnika, njegovo maksimalna dol\xc5\xbeina dose\xc5\xbee 20 km, \xc5\xa1irina pa 15,5 km. Skupna povr\xc5\xa1ina otoka zna\xc5\xa1a 178 km2. Ju\xc5\xbeni del otoka je hribovit, najvi\xc5\xa1ji del otoka je 536 m visok hrib Miseryfjellet, temu pa sledijo \xc5\xa1e vrhovi: Antarcticfjellet, Fuglefjellet, Hambergfjellet in Alfredfjellet. Severni del otoka je bolj ali manj raven, njegovo povr\xc5\xa1ino pa prekrivajo plitva jezera s skupno povr\xc5\xa1ino 19 km\xc2\xb2. Na otoku je tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo potokov, ki se izlivajo v jezera in morje. Obala otoka je strma z visokimi klifi, pe\xc5\xa1\xc4\x8dene obale so redke._NEWLINE_Zaradi zalivskega toka je oto\xc5\xa1ka klima dosti bolj mila kot pri ostalih zemljepisnih \xc5\xa1irinah. Kljub temu na otoku \xc5\xa1e vedno vladajo polarne temperature, vendar z nekoliko vi\xc5\xa1jimi zimskimi temperaturami. Najhladnej\xc5\xa1i mesec je januar, takrat temperatura v povpre\xc4\x8dju dose\xc5\xbee -8,1\xc2\xa0\xc2\xb0C. Najtoplej\xc5\xa1a meseca pa sta julij in avgust, v tistem obdobju temperatura v povpre\xc4\x8dju dose\xc5\xbee 4,4\xc2\xa0\xc2\xb0C. Temperature se skozi posamezne letne \xc4\x8dase zelo spreminjajo, zato se zna zgoditi da poleti ta dose\xc5\xbee tudi 10\xc2\xa0\xc2\xb0C. Na leto zapade 371 mm de\xc5\xbeja. Otok je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa zavit v meglo, ta nastane ko topel zrak iz Atlantika pride nad mrzlo vodo okoli otoka. Polarna no\xc4\x8d na otoku traja od 8. novembra do 3. februarja, sonce pa nikoli ne zaide med 2. majem in 11. avgustom.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo na otoku je zelo pusto. Med rastlinjem prevladujejo mahovi in trava. Najve\xc4\x8dja \xc5\xbeival na otoku je arkti\xc4\x8dna lisica. Kljub svojemu imenu polarni medvedi na otok zaidejo le redkokdaj. Najpogosteje tja pridejo v zimskem \xc4\x8dasu, ko se led iz Arktike \xc5\xa1iri proti jugu. Ko se led spomladi umakne na sever se zgodi da medvedi ostanejo na otoku in tam pre\xc5\xbeivijo poletje._NEWLINE_Med vodnimi sesalci prevladujejo tjulnji, ki so glavni plen polarnih medvedov. V\xc4\x8dasih je otok slovel po nepregledni mno\xc5\xbeici mro\xc5\xbeev, danes te \xc5\xbeivali le \xc5\xa1e rdkokdaj zaidejo na otok. V vodah okoli otoka je polno kitov, ki so bili \xc5\xa1e nekaj desetletij nazaj tik pred izumrtjem. Otok slovi po izjemni pti\xc4\x8dji populaciji. Od vseh vrst, ki otok obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo skozi leto, tam stalno prebivata le arkti\xc4\x8dni vrabec in arkti\xc4\x8dna belka. V sladkovodnih jezerih na otoku pa je mo\xc5\xbeno najti tudi jezersko zlatov\xc4\x8dico.'