b'\n_START_ARTICLE_\nKapela \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje, Maribor\n_START_PARAGRAPH_\nKapela \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje, znana tudi kot kapela svetega Kri\xc5\xbea ter Slom\xc5\xa1kova kapela, je bila pokopali\xc5\xa1ka kapela v Mariboru, ki se je nahajala na nekdanjem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du ob Strossmayerjevi ulici, sredi starega dela pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, nasproti vhodu. Danes se na obmo\xc4\x8dju celotnega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da nahaja \xc5\xa1portni kompleks Ljudski vrt._NEWLINE_Leta 1827 jo je zgradil okro\xc5\xbeni dekan Matija Le\xc5\xa1nik (L\xc3\xb6schnig) z legatom Elizabete Ledinek iz njene zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine in iz prostovoljnih prispevkov. Kapelo je blagoslovil vicedekan Franc Golob. Kapela je bila masivna zgradba iz opeke. Njena povr\xc5\xa1ina je zna\xc5\xa1ala 61 m\xc2\xb2. Pod je bil tlakovan s kamnitimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, strop je bil obokan, vrata so bila izdelana iz kovanega \xc5\xbeeleza. Nad strehi je bil stolpi\xc4\x8d s \xc4\x8debulasto streho in malim zvonom. Opremljena je bila z oltarjem z velikim kri\xc5\xbeem in lesenim Marijinim kipom. Na zunanjih stenah so bili vzidani \xc5\xa1tevilni nagrobniki iz let 1830\xe2\x80\x931840. V bli\xc5\xbeini kapele je stal velik kri\xc5\xbe z Marijo in latinskimi verzi._NEWLINE_V kapeli je bil pokopan mariborski \xc5\xa1kof Anton Martin Slom\xc5\xa1ek. Grobnico so pripravili v dobrem dnevu. Pod kapelo so izkopali kripto, do nje pa je vodil zidan ja\xc5\xa1ek. Pogreb je bil 27. septembra 1862 ob prisotnosti okoli 200 duhovnikov ter brez\xc5\xa1tevilne ljudske mno\xc5\xbeice. Slovesnost je vodil sekavski \xc5\xa1kof grof Otokar Maria von Attems. Kmalu po pokopu so kapelo temeljito prenovili, prenovo pa je pla\xc4\x8dal tedanji \xc5\xbeupan Andrej Tappeiner. Obnovljena sta bila predvsem stolp in streha. Slom\xc5\xa1kovo krsto so v kripti obzidali ter jo tako zavarovali. Leta 1876 so na evangeljski strani oltarja namestili marmornato spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do z latinskim napisom, ki se danes nahaja v stranski kapeli svetega Kri\xc5\xbea v mariborski stolnici. \xc5\xbde kmalu po smrti, predvsem pa, ko se je leta 1926 uradno za\xc4\x8del postopek za beatifikacijo, so se v kapeli in ob njej zbirali verniki s pro\xc5\xa1njami. Ma\xc5\xa1e so bile redno na praznik vseh svetnikov. Leta 1889 so v kripti pokopali tudi Slom\xc5\xa1kovega naslednika na \xc5\xa1kofovskem sede\xc5\xbeu, Jakoba Stepi\xc5\xa1nika._NEWLINE_Leta 1914 je mariborski mestni svet odlo\xc4\x8dil, da se zapre pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de ob Strossmayerjevi ulici, saj je postalo premajhno, \xc4\x8deprav so pokope v grobnice \xc5\xa1e dovolili za naslednjih 10 let. Tako je tudi kapela s\xc4\x8dasoma postajala vse bolj zanemarjena. Leta 1925 je mestni stavbeni urad pregledal kapelo in ugotovil, da ni v dobrem gradbenem stanju. Ocenili so, da kapela za ob\xc4\x8dino nima nobene vrednosti, saj je ne more uporabiti. Razmi\xc5\xa1ljali so celo o demoliranju. Bolj\xc5\xa1i \xc4\x8dasi so nastopili po spro\xc5\xbeitvi Slom\xc5\xa1kovega beatifikacijskega procesa. Leta 1932, ob 70-letnici smrti, so kapelo delno olep\xc5\xa1ali, popravili omet, prebelili, prebarvali friz in nanjo pritrdili obnovljeno spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do iz marmorja. Leta 1936, v Slom\xc5\xa1kovem letu, so za\xc4\x8deli nastajati na\xc4\x8drti za ureditev Slom\xc5\xa1kovega groba, skrb za to pa je prevzela Slom\xc5\xa1ekova dru\xc5\xbeina, katere predsednik je bil Franc Kova\xc4\x8di\xc4\x8d. Namen projekta je bil ureditev kapele zaradi ve\xc4\x8d slovesnosti tako imenovanih Slom\xc5\xa1ekovih dnevov. Ti so potekali od 28. do 29. junija. Od takrat naprej so v kapeli ma\xc5\xa1evali vsako sredo. 30. maja 1936 je kapela dobila tudi nove zvonove._NEWLINE_Novo poglavje je za kapelo pomenil prihod nem\xc5\xa1kih oblasti v Maribor. 5. junija 1941 so \xc5\xa1kofa Toma\xc5\xbei\xc4\x8da obvestili, da nameravajo kapelo podreti, pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de pa spremeniti v park, zato naj se odstranita sarkofaga \xc5\xa1kofov Slom\xc5\xa1ka in Stepi\xc5\xa1nika. 21. junija je komisija, ki ji je na\xc4\x8deloval Toma\xc5\xbei\xc4\x8d, posmrtne ostanke iz kapele prenesla v kripto bazilike Matere Usmiljena. Celoten prevoz je po pri\xc4\x8devanju o\xc4\x8dividcev spremljala policija ter agenti gestapa, ki so hoteli prepre\xc4\x8diti morebitne manifestacije. Nemci kljub napovedim kapele niso podrli. V neposredni bli\xc5\xbeini so samo zgradili barake za potrebe Urada za delo, ki so bile med vojno zelo po\xc5\xa1kodovane. Kapela je bila manj po\xc5\xa1kodovana, zato jo je takoj po vojni za\xc4\x8del stolni \xc5\xbeupnik Mihael Umek obnavljati. V letih 1946\xe2\x80\x931947 je na \xc5\xbeupnijske stro\xc5\xa1ke obnovil celotno stre\xc5\xa1no kritino. Takratna mestna oblast pa je leta 1951 ocenila, da je kapela razvoju mesta v napoto in po pospe\xc5\xa1enem postopku odredila njeno ru\xc5\xa1enje zaradi izgradnje \xc5\xa1portnega parka. \xc4\x8ceprav ni bil za zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de uveden niti razlastitveni postopek, so \xc5\xa1e istega leta kapelo dokon\xc4\x8dno poru\xc5\xa1ili. Pokrajinski muzej Maribor je takrat poskrbel za odstranitev predmetov kulturno-zgodovinske vrednosti, med drugim kovanih \xc5\xbeeleznih vrat.'