b'\n_START_ARTICLE_\nVergilij\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v pode\xc5\xbeelski posestni\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini. Ko so leta 41 pr. n. \xc5\xa1t. posestva zaplenili v korist vojnim veteranom, si je ohranil posestvo s pomo\xc4\x8djo Gaja Oktavijana, ki mu je bil naklonjen. V Rimu je postal glavni pesnik Avgustovega kroga in njegove politike, bil je tudi \xc4\x8dlan Mecenovega literarnega kroga. Umrl je po vrnitvi iz potovanja po Gr\xc4\x8diji v Brindisiju. V oporoki je zapustil ep Eneido pesnikoma Variu in Tuki, ki pa nista smela ni\xc4\x8desar v njej spremeniti. Pri svojih delih je sledil Homerju. Velja za enega izmed najve\xc4\x8djih rimskih pesnikov. \xc5\xa0tudiral je retoriko in filozofijo. Bil je zelo izobra\xc5\xbeen \xc4\x8dlovek. S svojimi deli se je ukvarjal dolgo in skrbno, tako da poslednjih, ki jih je pisal ve\xc4\x8d kot deset let, ni uspel dokon\xc4\x8dati. Njegova tri najpomembnej\xc5\xa1a pesni\xc5\xa1ka dela so rimsko kot tudi srednjeve\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost tako navdu\xc5\xa1ila, da so jih priro\xc4\x8dniki retorike vzeli kot vzor za tri temeljne tipe pesni\xc5\xa1tva: nizki (Bukolika), srednji (Georgika) in visoki stil (Eneida).\n_START_SECTION_\nLirska dela\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno delo Vergilove lirike je zbirka lirskih pesmi Bukolika_NEWLINE_Vergil je do dvanajstega leta rasel v miru kmetskega okolja in se je v kmetsko okolje vrnil tudi po neuspe\xc5\xa1ni govorni\xc5\xa1ki karieri. V opoziciji do politi\xc4\x8dno zastrupljenega Rima, se je za\xc4\x8del zanimati za kmetsko \xc5\xbeivljenje in je najve\xc4\x8d bral Teokritove Bukoli\xc4\x8dne pesmi. Po vzoru Teokrita je tudi sam za\xc4\x8del pisati \xc2\xbbkmetske idili\xc4\x8dne pesmi\xc2\xab\xc2\xa0in napisal zbirko Bucolica (Bukolika)._NEWLINE_Bukolika (Bucolica, tj. bukoli\xc4\x8dne pesmi), pozneje imenovane tudi z gr\xc5\xa1kim izrazom Eclogae (oziroma Ekloge), so zbirka desetih pastirskih pesmi, napisanih v heksametrih. Nastale naj bi okrog leta 40. Klub vplivu Teokrita, Vergil v svoje pesmi vnese nekatere novosti. Pesmi ne opevajo ve\xc4\x8d stvarnega, prvotnega pastirskega \xc5\xbeivljenja na Siciliji, temve\xc4\x8d so postavljene v severno Italijo oziroma v napol miti\xc4\x8dno Arkadijo. V vlogo pastirjev Vergil postavi svoje sodobnike, prijatelje in samega sebe (v prvi eklogi se tako zahvaljuje tudi cesarju Oktavijanu, ker mu je ta vrnil izgubljeno posestvo). Na tak na\xc4\x8din Vergil poizku\xc5\xa1a uprizoriti motive, ideje in probleme svoje usode, pa tudi dobe. Za dosego tega cilja pesnik v\xc4\x8dasih uporablja alegori\xc4\x8dna sredstva. Z vsem tem je zbirka postala glavni izvor za poznej\xc5\xa1o evropsko pastirsko liriko, vse od Petrarke do 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nEpika\n_START_PARAGRAPH_\nRimski ep je za\xc4\x8del nastajati po gr\xc5\xa1kem vzoru, a je \xc5\xbee od za\xc4\x8detka kazal posebne poteze. Prvi epi so nastali kot verzificirane mitolo\xc5\xa1ke-zgodovinske kronike Rima od njegovih miti\xc4\x8dnih za\xc4\x8detkov, ki so jih povezovali s trojansko vojno, do prvih punskih vojn. Novost v primerjavi z gr\xc5\xa1ko epiko sta zgodovinski zna\xc4\x8daj motivike in pa ideja rimskega imperija kot kon\xc4\x8dnega cilja, ki naj ga ep prika\xc5\xbee v pesni\xc5\xa1ko privzdignjeni obliki. _NEWLINE_Ob Lukanovi Farsaliji je Vergilova Eneida (Aeneis) najznamenitej\xc5\xa1i, najve\xc4\x8dji in najdovr\xc5\xa1enej\xc5\xa1i ep v rimski knji\xc5\xbeevnosti, s katerim je Vergil dosegel vi\xc5\xa1ek svoje ustvarjalnosti. Ob Eneidi v epsko vrsto \xc5\xa1tejemo tudi pesnitev Georgika._NEWLINE_Pesnitev Georgika je nastala potem, ko se je po \xc5\xbee drugi izgubi svojega posestva Vergil ponovno zatekel v Rim. V vsesplo\xc5\xa1ni krizi cesarstva se je ve\xc4\x8dalo predvsem \xc5\xa1tevilo me\xc5\xa1\xc4\x8danov, rodovitna zemlja pa je ostajala neobdelana. Dr\xc5\xbeavo je bilo potrebno re\xc5\xa1iti pred razsulom, najti je bilo treba \xc4\x8dloveka, ki bi v ljudeh ponovno vzbudil ljubezen do obdelovanja zemlje in gospodarstva. Oktavijanov glavni svetovalec Mecenas je to vlogo namenil prav Vergilu, ta pa jo je izpolnil v didakti\xc4\x8dni pesnitvi Georgica (Georgika)._NEWLINE_Vergil v pesnitvi po helenisti\xc4\x8dnih vzorcih opeva poljedelstvo, sadjarstvo, \xc4\x8debelarstvo  in \xc5\xbeivinorejo. Vrhunec pesni\xc5\xa1kega dela predstavljajo hvalnice kmetu in preprostemu ter naravnemu \xc5\xbeivljenju. Vergil v Georgiki \xe2\x80\x93 ki je nastajala kar sedem let, pesnik pa se je ta \xc4\x8das najve\xc4\x8d mudil v Kampanji, zlasti v Neaplju \xe2\x80\x93 opeva tudi lepote Apeninskega polotoka. Literarni zgodovinarji ocenjujejo pesmi v Georgikah kot prave bisere rimske poezije. V zgodovini je pesnitev slovela kot najbolj\xc5\xa1a pesnitev te vrste in imela ve\xc4\x8dji vpliv na evropsko knji\xc5\xbeevnost do konca 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nEneida\n_START_PARAGRAPH_\nZ Eneido je Vergil posegel po mitu o Eneju, ki nadaljuje zgodbo trojanske vojne. _NEWLINE_Na vsebinski ravni ep prikazuje Eneja in njegove tovari\xc5\xa1e, ki po \xc5\xa1tevilnih dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dinah prispejo v Afriko na dvor karta\xc5\xbeanske kraljice Dido. Tam Enej pripoveduje svojo zgodbo od razru\xc5\xa1enja Troje do prihoda v Kartagino. Vergil pri tem uporablja retrospektivo, podobno Odisejevi pripovedi pri Fejakih; pripoveduje pa, med drugim, kako je Enej po padcu Troje vzel s seboj o\xc4\x8deta in sina, medtem ko je \xc5\xbeeno po volji bogov moral pustiti v Troji (s tem je Eneju omogo\xc4\x8dena nova politi\xc4\x8dna zakonska zveza). Enej po padcu Troje i\xc5\xa1\xc4\x8de novo domovino, Dido pa bi ga rada zadr\xc5\xbeala, pri \xc4\x8demer ta situacija zrcali vzporedni odnos med Odisejem in Kalipso iz Homerjeve Odiseje. Tudi Enej po volji bogov nadaljuje pot, Dido pa zaradi njegove odlo\xc4\x8ditve naredi samomor, s \xc4\x8dimer Vergil podaja mitsko osnovo sovra\xc5\xa1tva med Rimom in Kartagino. Enej pride na italijansko obalo, kjer ga kumska Sibila pou\xc4\x8di o poti v Had. Kasneje se bori z italskimi plemeni, premaga in ubije rutulskega kralja Tuma in s tem dejanjem svojim ljudem zagotovi novo domovino. Mit o Eneju je tako svojska razlaga o naselitvi Trojancev oziroma Etru\xc5\xa1\xc4\x8danov v Italiji. _NEWLINE_Po rimskem mitu, ki sicer ni ve\xc4\x8d del Eneide, se Enej kasneje poro\xc4\x8di z Lavinijo in vlada skupaj z doma\xc4\x8dinom Julom Askanijem, njima pa sledi Enejev in Lavinijin sin Silvij, ki predstavlja zdru\xc5\xbeitev doma\xc4\x8dinov in Trojancev._NEWLINE_Vergil je s povezavo pripovedke o mestu Troji in z globokim posegom v preteklost, v \xc5\xbeivljenje in v obi\xc4\x8daje rimskega naroda, tako dobil zadostno snov za svoje veliko delo. Za ep je napravil najprej na\xc4\x8drt v prozi, ga razdelil v speve in potem drugega za drugim obravnavalv verzih, vse do svoje smrti._NEWLINE_Ep povzema tradicijo prej\xc5\xa1njih rimskih epov, opeva miti\xc4\x8dno zgodovino Rima, vendar se omeji na vlogo, ki naj bi pri tem pripadla Eneju, \xc4\x8deprav je epsko dejanje zaokro\xc5\xbeil okoli glavnega junaka. Prva polovica Eneide spominja na Homerjevo Odisejo, druga na Iliado. Tako v prvih 6 spevih Vergil opeva Enejeve vo\xc5\xbenje po morju, v retrospektivi obnavlja spomine na Trojo, napotitev v podzemlje, kar je v skladu z Odisejo; v naslednjih \xc5\xa1estih spevih pa po zgledu Iliade opeva boje Trojancev z italskimi doma\xc4\x8dini; ep se kon\xc4\x8da po zgledu Ahilovega dvoboja s Hektorjem tako, da Enej v boju ubije glavnega nasprotnika Turna._NEWLINE_Poleg podobnih prizorov v Eneidi sre\xc4\x8dujemo tudi ne\xc5\xa1teto homerjevim podobnih verzov in izrazov. Novost v primerjavi s Homerjem (in gr\xc5\xa1ko epiko) so rimska imperialna ideja celote, novo pojmovanje zgodovine, ki ima smotrn namen in pomen, pa tudi ljubezenska motivika. V primerjavi s Homerjem je ep bolj racionalen in umetelen, njegovi junaki, zlasti Enej, so abstraktno idealizirani, v slogu je ve\xc4\x8d patosa, subjektivnosti in tudi slikovitosti. V ospredju so moralne ideje, ki obvladujejo zlasti znameniti spev o Enejevi poti v podzemlje._NEWLINE_Ob Homerjevi Odiseji in Iliadi je Vergil uporabil \xc5\xa1e druge gr\xc5\xa1ke epe, med rimskimi pesniki pa se je naslonil na Nevija, Enija in Lukrecija._NEWLINE_\xc4\x8ceprav Vergil Eneide ni dokon\xc4\x8dno izdelal \xe2\x80\x93 o tem pri\xc4\x8dajo mnogi okrnjeni verzi \xe2\x80\x93, je prav z njo dosegel vi\xc5\xa1ek pesni\xc5\xa1ke slave. Njena odlika so poleg idejnih novosti lep jezik in brezhibni verzi, tako da je bila Eneida vzor vsem poznej\xc5\xa1im rimskim epikom.\n_START_SECTION_\nVplivi na evropsko in slovensko knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nVelik vpliv na evropsko knji\xc5\xbeevnost od Petrarke pa vse do 18. stoletja je imela Vergilova Bukolika, ki je postala glavni izvir za poznej\xc5\xa1o evropsko pastirsko poezijo. Na didakti\xc4\x8dno poezijo o preprostemu kme\xc4\x8dkemu \xc5\xbeivljenju je vplivala Georgika, na Danteja in na celoten srednji vek pa je mo\xc4\x8dno vplival Vergilov napomembnej\xc5\xa1i ep, Eneida. Na poznej\xc5\xa1e renesan\xc4\x8dne in klasicisti\xc4\x8dne epe je Eneida u\xc4\x8dinkovala bolj od samih homerskih pesnitev, saj je veljala za umetni\xc5\xa1ko bolj dovr\xc5\xa1eno._NEWLINE_Skupaj z rimsko knji\xc5\xbeevnostjo je imel Vergil velik vpliv tudi na razvoj slovenske knji\xc5\xbeevnosti od razsvetljenstva naprej. Rimska knji\xc5\xbeevnost je na slovenske razsvetljence vplivala prek klasicizma, ki se je opiral na rimsko klasiko. \xc4\x8ceprav \xc4\x8cop rimski knji\xc5\xbeevnosti ni bil naklonjen, je Pre\xc5\xa1eren pa je ostal zvezan z njeno tradicijo, tudi z Vergilom.'