b'\n_START_ARTICLE_\nAtlantski ocean\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nAtlantski ocean je omejen na zahodu s Severno in Ju\xc5\xbeno Ameriko. Povezuje se z Arkti\xc4\x8dnim oceanom skozi Dansko o\xc5\xbeino, Grenlandsko morje, Norve\xc5\xa1ko morje in Barentsovo morje. Na vzhodu je meja oceana Evropa, Gibraltarska o\xc5\xbeina (kjer se zdru\xc5\xbei s Sredozemskim morjem - enim od svojih robnih morij, in \xc4\x8crnim morjem, ki se dotakne tudi Azije) in Afrika._NEWLINE_Na jugovzhodu Atlantski ocean prehaja v Indijski ocean. Vzhodni poldnevnik 20 \xc2\xb0, ki poteka ju\xc5\xbeno od rta Agulhas definira mejo z Antarktiko. Nekatere in\xc5\xa1titucije pravijo, da se razteza na jug do Antarktike, druge pa, da je omejen z 60 \xc2\xb0 vzporedikom v Ju\xc5\xbenem oceanu. _NEWLINE_Pokriva pribli\xc5\xbeno 22% povr\xc5\xa1ine Zemlje in je drugi po velikosti za Tihim oceanom. S svojimi sosednjimi morji zaseda povr\xc5\xa1ino okoli 106.400.000 kvadratnih kilometrov, brez njih pa ima povr\xc5\xa1ino 82.400.000 kvadratnih kilometrov. Povr\xc5\xa1ina kopnega, ki odteka v Atlantik zajema \xc5\xa1tiri kratnik bodisi Tihega ali Indijskega oceana. Obseg Atlantika s sosednjimi morji je 354.700.000 kubi\xc4\x8dnih kilometrov in brez njih 323.600.000 kubi\xc4\x8dnih kilometrov._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna globina Atlantika s sosednjimi morji je 3.339 metrov , brez njih je 3.926 metrov. Najve\xc4\x8dja globina Milwaukee Deep s 8.380 metrov je v Portori\xc5\xa1kem jarku. \xc5\xa0irina Atlantika se giblje od 2.848 km med Brazilijo in Sierre Leone do ve\xc4\x8d kot 6.400 km na jugu.\n_START_SECTION_\nNaravne povezave do drugih oceanov\n_START_PARAGRAPH_\nDanski preliv med Grenlandijo in Islandijo ter Davisov preliv v Baffinovem zalivu med Kanado in Grenlandijo, ki povezuje Atlantik in Arkti\xc4\x8dni ocean. Vzhodno od Islandije, v Norve\xc5\xa1kem morju vstopi v Arkti\xc4\x8dni ocean. Najve\xc4\x8dji stik povezuje Atlantik z drugimi oceani ju\xc5\xbeno od rta Agulhas. Poldnevnik skozi ta kraj lo\xc4\x8duje Atlantik od Indijskega oceana. Ju\xc5\xbeno od 60. vzporednika velja meja iz pogodbe o Antarktiki na Ju\xc5\xbenem oceanu. Naravne povezave do Tihega oceana so Magellanov preliv, preliv Beagle in vode okoli Rta Horn.\n_START_SECTION_\nUmetne povezave\n_START_PARAGRAPH_\nUmetni povezavi do drugih oceanov sta Sue\xc5\xa1ki prekop in Panamski kanal.\n_START_SECTION_\nOtoki\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri ve\xc4\x8dji otoki na Zemlji le\xc5\xbeijo v Atlantskem oceanu: Britansko oto\xc4\x8dje, Grenlandija,  Nova Fundlandija. Oto\xc4\x8dja so Azori, Bahamsko oto\xc4\x8dje, Bermudski otoki, Falklandi, brazilska oto\xc5\xa1ka skupina Fernando de Noronha, Veliki Antili, ob kamerunski obali skupina Sveti To\xc2\xb4ma\xc5\xbe (S\xc3\xa3o Tom\xc3\xa9 in Pr\xc3\xadncipe), Kanarski otoki, Mali Antili, oto\xc4\x8dje svetega Petra in svetega Pavla, otoki Scilly in oto\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava Zeleortski otoki, osamljeni otoki so Annob\xc3\xb3n, Ascension, Bioko, Bouvetov otok, Goughov otok, Madeira, Sveta Helena (otok), otoki Martina vaza Trindade in otoki Tristan da Cunha.\n_START_SECTION_\nLastnosti vode\n_START_PARAGRAPH_\nV povpre\xc4\x8dju je Atlantik bolj slan velik ocean; slanost povr\xc5\xa1inske vode na odprtem morju se giblje od 33 do 37 delov na tiso\xc4\x8d (3,3-3,7%) glede na maso in se razlikuje glede na zemljepisno \xc5\xa1irino in sezono. Izhlapevanje, padavine, re\xc4\x8dni dotok in taljenje morskega ledu vplivajo na vrednosti povr\xc5\xa1inske slanosti. \xc4\x8ceprav so najni\xc5\xbeje vrednosti slanosti le severno od ekvatorja (zaradi mo\xc4\x8dnega tropskega de\xc5\xbeja), so na splo\xc5\xa1no najni\xc5\xbeje vrednosti v visokih zemljepisnih \xc5\xa1irinah in ob obalah, kjer vstopijo velike reke. Najvi\xc5\xa1je vrednosti slanosti se pojavijo pri pribli\xc5\xbeno 25 \xc2\xb0 proti severu in jugu, v subtropskih regijah z nizko koli\xc4\x8dino padavin in visokim izhlapevanjem._NEWLINE_Povr\xc5\xa1inske temperature vode se razlikujejo glede na zemljepisno \xc5\xa1irino, sedanjih sistemov in sezone in odra\xc5\xbeajo porazdelitve son\xc4\x8dne energije; so v razponu od pod -2 \xc2\xb0 C do ve\xc4\x8d kot 30 \xc2\xb0 C. Najvi\xc5\xa1je temperature se pojavljajo severno od ekvatorja, minimalne vrednosti najdemo v polarnih obmo\xc4\x8djih. V srednjih zemljepisnih \xc5\xa1irinah je obmo\xc4\x8dje nihanja temperature najve\xc4\x8dje, vrednosti se lahko razlikujejo za 7-8 \xc2\xb0 C._NEWLINE_Atlantski ocean je sestavljen iz \xc5\xa1tirih glavnih vodnih mas. V Severnem in Ju\xc5\xbenem Atlantiku tvorijo povr\xc5\xa1ino centralne vode. Sub-Antarkti\xc4\x8dna posredni\xc5\xa1ka voda sega do globine 1000 metrov. Severnoatlantska globoka voda ( North Atlantic Deep Water \xe2\x80\x93 NADW) dose\xc5\xbee globino okoli 4.000 metrov. Antarkti\xc4\x8dna zgornja voda ( Antarctic bottom water (AABW) zavzema oceanske kotline v globinah ve\xc4\x8d kot 4000 metrov._NEWLINE_V severnem Atlantiku, oceanski tokovi izolirajo Sarga\xc5\xa1ko morje, veliko podolgovato telo z nadpovpre\xc4\x8dno slano vodo. Sarga\xc5\xa1ko morje vsebuje velike koli\xc4\x8dine morskih alg in je tudi drsti\xc5\xa1\xc4\x8de tako za evropske kot ameri\xc5\xa1ko jeguljo._NEWLINE_Coriolisova sila vrti severnoatlantske vode v smeri urinega kazalca, v Ju\xc5\xbenem Atlantiku voda kro\xc5\xbei v nasprotni smeri urinega kazalca. Ju\xc5\xbena plimovanja so pol-dnevna; torej prideta dve plimi med vsakih 24 Luninih ur. V zemljepisnih \xc5\xa1irinah nad 40 \xc2\xb0 severno se pojavi nekaj nihanja vzhod-zahod.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje vpliva na temperature povr\xc5\xa1inskih voda in vodnih tokov, kot tudi na vetrove. Ker ima ocean velike zmogljivosti za shranjevanje in sprostitev toplote, je morsko podnebje bolj zmerno in ima manj ekstremnih sezonskih nihanj kot celinsko podnebje. Padavine lahko ocenimo iz obalnih vremenskih podatkov in temperature zraka ter temperature vode._NEWLINE_Oceani so glavni vir zra\xc4\x8dne vlage, ki nastane z izhlapevanjem. Podnebne cone se razlikujejo glede na zemljepisno \xc5\xa1irino; najtoplej\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja se raztezajo \xc4\x8dez Atlantik severno od ekvatorja. Najhladnej\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja so v visokih zemljepisnih \xc5\xa1irinah, najbolj mrzle regije, ki ustrezajo podro\xc4\x8djem, ki jih pokriva morski led. Oceanski tokovi vplivajo na podnebje, saj preva\xc5\xbeajo tople in hladne vode v druge regije. Vetrovi, ki so ohlajeni ali segreli, ko pihajo preko teh tokov, vplivajo na sosednja kopna obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Zalivski tok in njegov severni podalj\xc5\xa1ek proti Evropi, severnoatlantski tok na primer, grejeta atmosfero na Britanskem oto\xc4\x8dju in v severni Evropi in vplivata na vreme in podnebje tako na jugu kot na severu Sredozemlja. Hladni vodni tokovi prispevajo k megli ob obali vzhodne Kanade (obmo\xc4\x8dje Nove Fundlandije) in afri\xc5\xa1ki severozahodni obali. Na splo\xc5\xa1no velja, da vetrovi prena\xc5\xa1ajo vlago in zrak nad kopno. Orkan se razvije v ju\xc5\xbenem delu Severnega Atlantskega oceana. Ve\xc4\x8d lokalnih posebnih vremenskih primerov je mogo\xc4\x8de najti kot je na primer Azorski anticiklon, Benguelski tok in Nor\'easter.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAtlantski ocean se zdi, da je drugi najmlaj\xc5\xa1i izmed petih oceanov. Ni obstajal do pred 130 milijoni let, ko so kontinenti, ki so nastali iz razpadlega prednika super kontinenta Pangee, za\xc4\x8deli potovati narazen. Atlantik je ob\xc5\xa1irno raziskan od \xc4\x8dasa nastanka prvih naselij ob njegovih obalah._NEWLINE_Vikingi, Portugalci in \xc5\xa0panci so bili prvi, ki so raziskovali in ga pre\xc4\x8dkali sistemati\xc4\x8dno iz Evrope v Ameriko in od Severnega do Ju\xc5\xbenega Atlantika, kot tudi njene otoke in oto\xc4\x8dja. Po potovanjih Kri\xc5\xa1tofa Kolumba leta 1492 v imenu \xc5\xa0panije, je postala Amerika v Evropi dobro znana in raziskovanje so Evropejci hitro pospe\xc5\xa1ili, kar je vodilo do \xc5\xa1tevilnih novih trgovskih poti in kolonizacijo Amerik._NEWLINE_Atlantik je postal in ostaja glavna arterija med Evropo in Amerikama (znan kot \xc4\x8dezatlantska trgovina). Znanstvena raziskovanja vklju\xc4\x8dujejo ekspedicijo Challenger, nem\xc5\xa1ko ekspedicijo Meteor, Columbia University\'s Lamont-Doherty Earth Observatory in United States Navy Hydrographic Office.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nAtlantik je znatno prispeval k razvoju in gospodarstvu v obalnih dr\xc5\xbeavah. Poleg glavnih \xc4\x8dezatlantskih transportnih in komunikacijskih poti, Atlantik ponuja obilo naftnih zalog v sedimentnih kamninah kontinentalnih polic. Atlantik gosti najbogatej\xc5\xa1e ribolovne vire, predvsem v vodah, ki pokrivajo police. Glavne ribe so trska, vahnja, osli\xc4\x8d, sled in sku\xc5\xa1a._NEWLINE_Najbolj produktivna podro\xc4\x8dja so Velika Novofundlanska plitvina, Novo\xc5\xa1kotska polica, Jurijeva plitvina, Cape Cod, Bahamska plitvina, akvatorij Islandije, Irsko morje, Doggerska plitvina v Severnem morju in Falklandska planota. Jegulja, jastog in kiti se pojavljajo v velikih koli\xc4\x8dinah. Razli\xc4\x8dne mednarodne pogodbe posku\xc5\xa1ajo zmanj\xc5\xa1ati onesna\xc5\xbeevanje z okoljskimi gro\xc5\xbenjami, kot so razlitje nafte, morski odpadki ter se\xc5\xbeiganje strupenih odpadkov na morju.\n_START_SECTION_\nNaravni viri\n_START_PARAGRAPH_\nAtlantski ocean skriva naftna in plinska polja, ribe, morske sesalce (tjulnje in kite), pesek in gramoz, placer sedimente, polimetalne gomolje in drage kamne.\n_START_SECTION_\nNaravne nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nLedene gore so pogoste od februarja do avgusta v Davisovem prelivu, Danskem prelivu in severozahodnem Atlantiku, opazili pa so jih tako dale\xc4\x8d na jugu, kot so Bermudi in Madeira. Ladje so na skrajnem severu od oktobra do maja predmet zaledenitve. Trdovratna megla je lahko nevarnost od maja do septembra, prav tako tropski cikloni severno od ekvatorja (od maja do decembra)._NEWLINE_Jugovzhodna obala Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike ima dolgo zgodovino razbitin zaradi svojih \xc5\xa1tevilnih plitvin in \xc4\x8deri. Obale Virginije in Severne Karoline so \xc5\xa1e posebej nevarne._NEWLINE_Za Bermudski trikotnik popularno verjamejo, da je prizori\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnih letalskih in pomorskih incidentov zaradi nepojasnjenih in domnevno skrivnostnih vzrokov, vendar obalna stra\xc5\xbea in evidence ne podpirajo tega prepri\xc4\x8danja.\n_START_SECTION_\nTrenutna okoljska vpra\xc5\xa1anja\n_START_PARAGRAPH_\nOgro\xc5\xbeene vrste morskih \xc5\xbeivali vklju\xc4\x8dujejo mante, tjulnje, morske leve, \xc5\xbeelve in kite. Ribolov z vise\xc4\x8do mre\xc5\xbeo lahko ubije delfine, albatrose in druge morske ptice (strmoglavce, njorke), prispeva k hitrej\xc5\xa1emu upadu ribjih zalog in k mednarodnim sporom.  Lokalna onesna\xc5\xbeenja prihajajo iz vzhodnih ZDA, ju\xc5\xbene Brazilije in vzhodne Argentine. Onesna\xc5\xbeenja z nafto v Karibskem morju, Mehi\xc5\xa1kem zalivu, jezeru Maracaibo, Sredozemskem morju in Severnem morju; in industrijski in komunalni odpadki,  onesna\xc5\xbeevanje z odplakami v Baltskem morju, Severnem morju, in Sredozemskem morju._NEWLINE_V letu 2005 se je pojavila skrb, da se topli severni evropski tok upo\xc4\x8dasnjuje. _NEWLINE_7. junija 2006 je Floridska komisija za prosto \xc5\xbeive\xc4\x8de \xc5\xbeivali glasovala o izbrisu mante na seznam ogro\xc5\xbeenih vrst. Nekatere okoljevarstvenike skrbi, da bi to lahko spodkopalo varnost tega priljubljenega morskega bitja.\n_START_SECTION_\nOnesna\xc5\xbeevanje morja\n_START_PARAGRAPH_\nMorsko onesna\xc5\xbeevanje je splo\xc5\xa1en izraz za vnos v ocean potencialno nevarnih kemikalij ali delcev. Najve\xc4\x8dji krivci so reke in z njimi \xc5\xa1tevilne kemikalije iz uporabe v kmetijstvu kot tudi \xc5\xbeivine in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki odpadki. Pomanjkanje kisika zaradi kemikalij vodi do hipoksije in ustvarjanja mrtvih con. _NEWLINE_Morske naplavine, ki so znane tudi kot morski odpadki, so \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko ustvarjeni plavajo\xc4\x8di odpadki v vodnem telesu. Te naplavine se kopi\xc4\x8dijo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du oceanskih vrtincev in ob obalah, pogosto nasedejo, kar je znano, kot pla\xc5\xbea smeti.\n_START_SECTION_\nPomen v kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nAtlantski ocean je bil imenovan po starogr\xc5\xa1kem titanu Atlasu; po njem je imenovano gorovje ff Atlas (gorovje) |Atlas]];  oboje je vpra\xc5\xa1ljivo. \xc4\x8cezatlantska potovanja so igrala pomembno vlogo pri \xc5\xa1irjenju zahodne civilizacije v Ameriki. Atlantik  lo\xc4\x8duje "Stari svet" od "Novega sveta". V sodobnem \xc4\x8dasu se nekateri idiomi nana\xc5\xa1ajo na ocean s humorno pomanj\xc5\xa1evalnico kot the Pond, ki opisuje tako geografski kot kulturni razkorak med Severno Ameriko in Evropo, zlasti med angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dimi narodi obeh celin. Mnogi Britanci pravijo za Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike in Kanado kot "\xc4\x8dez lu\xc5\xbeo" in obratno. _NEWLINE_"\xc4\x8crni Atlantik" se nana\xc5\xa1a na vlogo tega oceana pri oblikovanju zgodovine \xc4\x8crncev, zlasti prek atlantske trgovine s su\xc5\xbenji. Irski migranti v ZDA so uporabljali izraz "Zeleni Atlantik". Izraz "Rde\xc4\x8di Atlantik" je bil uporabljen pri sklicevanju na marksisti\xc4\x8dni koncept atlantskega delavskega razreda, kakor tudi za atlantske izku\xc5\xa1nje domorodnih ljudi v Ameriki.\n_START_SECTION_\nMejne dr\xc5\xbeave in teritoriji\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeave (ozemlja v po\xc5\xa1evnem tisku) z obalo na Atlantski ocean (brez \xc4\x8crno, Baltsko in Sredozemsko morje), so:'