b'\n_START_ARTICLE_\nDvajset tiso\xc4\x8d milj pod morjem\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba se je za\xc4\x8dela okoli leta 1866, ko se je na morju prvi\xc4\x8d pojavil neznan velik in vretenast predmet, ki se je v\xc4\x8dasih svetlikal in je bil neprimerno ve\xc4\x8dji in veliko hitrej\xc5\xa1i od kita. Na lepem je slednji dal kar najve\xc4\x8d odpraviti trgovcem, lastnikom ladij, kapitanom in najemnikom po Evropi in Ameriki, ki so ga opa\xc5\xbeali vedno pogosteje._NEWLINE_S\xc4\x8dasoma se je vedno ve\xc4\x8d ladij potapljalo zaradi ogromne luknje v trupu, ki jo je ob trku napravila ost neznanega predmeta. Znanstveniki so postavljali vedno nove hipoteze o tej \xc4\x8dudni stvari. Pari\xc5\xa1ki profesor Pierre Arronax, ena glavnih oseb romana, je menil, da je neznani predmet v resnici velik kit enorog s tako mo\xc4\x8dnim rogom, da z njim lahko prebije trup ladje. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike so takoj nato sklenile, da bodo nad dozdevnega kita poslale oboro\xc5\xbeeno fregato, opremljeno s strahotnimi pripravami za ribolov. Na ladjo so povabili tudi omenjenega gospoda Aronnaxa, svetovno znanega zoologa, specializiranega za morske organizme. Aronnax je povabilo sprejel in se skupaj s svojim slu\xc5\xbeabnikom Conseilom vkrcal na fregato. Nanjo so povabili tudi Neda Landa, izvrstnega kanadskega harpunarja. Po dolgi vo\xc5\xbenji prek Tihega oceana so slednji\xc4\x8d le naleteli na \xc2\xbbenoroga\xc2\xab\xc2\xa0in ga posku\xc5\xa1ali raniti s harpunami in kroglami, vendar so se vse le odbile od njegovega telesa. Enorog je nato pre\xc5\xa1el v protinapad in se s polno mo\xc4\x8djo zaletel v ladjo. Zaradi sunka so Aronnax, Conseil in Ned Land padli v vodo. Nih\xc4\x8de od posadke tega ni opazil, zato je po\xc5\xa1kodovana fregata odplula naprej. _NEWLINE_Aronnax kmalu ni mogel ve\xc4\x8d plavati, tako da mu je moral pomagati Conseil. Ko je tudi njemu zmanjkalo mo\xc4\x8di, so se zna\xc5\xa1li na povr\xc5\xa1ju njihovega enoroga. Z za\xc4\x8dudenjem so ugotovili, da je iz \xc5\xbeeleza. Na krov je nato pri\xc5\xa1la posadka in jih odpeljala v notranjost, kjer so se sre\xc4\x8dali s sprva nezaupljivim kapitanom Nemom (latinsko Nih\xc4\x8de). S \xc4\x8dasom jim je razkrival vedno ve\xc4\x8d podatkov o svoji podmornici, imenovani Nautilus in o sebi. Kapitan Nemo se je odpovedal \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi in ni \xc5\xbeelel imeti nikakr\xc5\xa1nega stika z zunanjim svetom ve\xc4\x8d. Sovra\xc5\xbeil je svet, zato se je umaknil v neobljudene morske globine. Skupaj s svojo posadko je plul skozi morja in raziskoval skrivnosti tega elementa. Svojim \xc2\xbbujetnikom\xc2\xab\xc2\xa0je dovolil prosto gibanje po podmornici, vendar jih ni \xc5\xbeelel izpustiti domov, saj bi tako lahko nekdo izvedel o njegovem obstoju. Trem prijateljem ni torej preostalo ni\xc4\x8d drugega, kot da ostanejo v podmornici._NEWLINE_Trije prijatelji so med potovanjem videli \xc4\x8dudesa, ki jih poprej ni \xc5\xa1e nih\xc4\x8de drug. Skupaj s kapitanom Nemom so odkrivali zaklade potopljenih ladij, katere so nalo\xc5\xbeili v podmornico, in se odpravili na podvodni lov. Potovali so prek vseh morjij. V Torresovi morski o\xc5\xbeini je Nautilus nasedel in Nemo je trem prijateljem dovolil za kratek \xc4\x8das oditi na kopno. Seveda so posku\xc5\xa1ali pobegniti, vendar so se zavedeli, da se nahajajo v divjini, dale\xc4\x8d pro\xc4\x8d od naslednjega mesta, za povrhu pa so sre\xc4\x8dali \xc5\xa1e ljudo\xc5\xbeerce. Prisiljeni so se bili torej vrniti nazaj k podmornici. Nato je podmornica odplula naprej do Indijskega oceana, kjer je Nemo trem prijateljem pokazal velikansko ostrigo z ogromnim biserom, vrednim prek desetih milijonov dolarjev. Pri tem je kapitana Nema napadel morski pes, ki ga je Ned Land premagal in s tem kapitanu re\xc5\xa1il \xc5\xbeivljenje. Odpluli so naprej v Rde\xc4\x8de morje in nato skozi Arabski predor v Sredozemsko morje. Prijatelji so v teh krajih v bli\xc5\xbeini evropske celine zopet posku\xc5\xa1ali zbe\xc5\xbeati, vendar neuspe\xc5\xa1no. Ko so zapluli v Atlantski ocean, jim je Nemo pokazal potopljeno Atlantido. Nato je imel Nemo samo \xc5\xa1e en cilj: pripluti do \xc5\xa1e neosvojenega Ju\xc5\xbenega te\xc4\x8daja pod ve\xc4\x8dnim ledom. Cilj jim je uspelo dose\xc4\x8di, vendar jim je ob poskusu povratka led zaprl vse poti, da so ostali ujeti pod njim. Po\xc4\x8dasi jim je zmanjkovalo zraka in vsi so bili prepri\xc4\x8dani, da bodo na tem kraju umrli, vendar se jim je posre\xc4\x8dilo predreti led in priti na povr\xc5\xa1je. Odpluli so naprej, domoto\xc5\xbeje med trojico pa je postajalo vedno ve\xc4\x8dje, zato so se v bli\xc5\xbeini Norve\xc5\xa1ke znova odlo\xc4\x8dili za pobeg, pri tem pa pozabili na Maelstrom, ogromni vrtinec, iz katerega se ni izvlekla \xc5\xa1e nobena ladja. Kljub temu se je njihov pobeg z majhnim \xc4\x8dolni\xc4\x8dkom kon\xc4\x8dal sre\xc4\x8dno, \xc4\x8deprav se je gospod Aronnax med njim udaril v glavo in izgubil zavest. Ko se je prebudil, se je zna\xc5\xa1el na kopnem skupaj s svojimi prijatelji.'