b'\n_START_ARTICLE_\nViso\xc5\xa1ke piramide\n_START_PARAGRAPH_\nViso\xc5\xa1ke piramide, tudi bosanske piramide, so ideja pisca in arheologa Semirja Osmanagi\xc4\x87a, ki trdi, da se v bli\xc5\xbeini mesta Visoko v osrednji Bosni nahaja ve\xc4\x8d piramid zgrajenih v davnini. Po njegovih trditvah je 213 metrov visok hrib Viso\xc4\x8dica, zaradi njegove razmeroma pravilne geometrije, pravzaprav starodavna \xc2\xbbpiramida Sonca\xc2\xab, ki so jo verjetno zgradili starodavni Iliri pred pribli\xc5\xbeno 12.000 leti. \xc4\x8ceprav so njegove trditve odlo\xc4\x8dno zavrnili znanstveniki, je Osmanagi\xc4\x87 nadaljeval s promocijo regije kot turisti\xc4\x8dne atrakcije.\n_START_SECTION_\nOsmanagi\xc4\x87eve trditve\n_START_PARAGRAPH_\nSemir Osmanagi\xc4\x87, v ZDA znan tudi kot Sam Osmanagich, je bosanski poslovne\xc5\xbe, ki danes prebiva v kraju Houston, v ameri\xc5\xa1ki zvezni dr\xc5\xbeavi Teksas in od leta 2005 trdi, da so hribi pri kraju Visoko, severozahodno od Sarajeva, najve\xc4\x8dje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zgradbe na planetu._NEWLINE_Trditve so vzbudile precej\xc5\xa1njo pozornost mednarodne javnosti po \xc5\xa1iroko zastavljeni medijski kampanji za promocijo najdbe leta 2005; Osmanagi\xc4\x87 je s podporniki ustanovil fundacijo Arheolo\xc5\xa1ki park: Bosanska piramida sonca, ki nadaljuje z izkopavanji ter promovira razlago, da gre za dale\xc4\x8d najve\xc4\x8djo in najstarej\xc5\xa1o piramido \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke izdelave na svetu (za primerjavo, Keopsova piramida pri Gizi je visoka 147 m, datirajo jo v leto 2550 pr.n.\xc5\xa1t.), ki bo zahtevala popolno revizijo trenutno uveljavljene razlage evropske zgodovine. Kasneje so s pomo\xc4\x8djo zra\xc4\x8dnih posnetkov identificirali \xc5\xa1e dva podobna hriba v bli\xc5\xbeini in ju poimenovali \xc2\xbbPiramida Meseca\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbPiramida (bosanskega) zmaja\xc2\xab, omenjajo pa \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drugih. Njihov obstoj povezujejo z misti\xc4\x8dnimi energijami.\n_START_SECTION_\nOdziv arheolo\xc5\xa1ke stroke\n_START_PARAGRAPH_\nKonsenz arheolo\xc5\xa1ke stroke je, da gre za popolnoma naravne tvorbe in da ni dokazov o \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki gradnji. Sode\xc4\x8d po geolo\xc5\xa1ki analizi je hrib, podobno kot okolica, sestavljen iz plasti klasti\xc4\x8dnih kamnin brez \xc2\xbbanomalij\xc2\xab, o katerih govori Osmanagi\xc4\x87. Enako velja za strukture, ki so jih podporniki ideje proglasili za tlakovce pri vhodu in predore pod \xc2\xbbpiramido\xc2\xab. Obstoj tak\xc5\xa1nega dela \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih rok ni smiseln niti arheolo\xc5\xa1ko - celoten Balkan je pred 12.000 leti do\xc5\xbeivljal obdobje zadnjega ledenodobnega maksimuma z izjemno suhim in hladnim podnebjem, poseljevale pa so ga paleolitske skupnosti lovcev in nabiralcev, od katerih so v okolici ostali \xc5\xa1tevilni materialni ostanki.\n_START_SECTION_\nKritike Osmanagi\xc4\x87evega pristopa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilnih kritik je dele\xc5\xbena tudi Osmanagi\xc4\x87ev senzacionalisti\xc4\x8dni pristop in v nekaterih primerih zavajanje, s katerim daje javnosti vtis ve\xc4\x8dje kredibilnosti, kot jo njegove raziskave imajo. Kritiki izpostavljajo, da fundacija s svojimi posegi ogro\xc5\xbea srednjeve\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da na hribu in okolici. Javno se je oglasilo tudi ve\xc4\x8d znanih arheologov, ki jih je fundacija la\xc5\xbeno navedla kot sodelavce ali podpornike projekta.'