b'\n_START_ARTICLE_\nNarodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, Praga\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detno projektiranje in gradnja, 1844 do 1881\n_START_PARAGRAPH_\nNarodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je utele\xc5\xa1enje volje \xc4\x8de\xc5\xa1kega naroda za njegovo narodno identiteto in neodvisnost. Zbiranje denarja med \xc5\xa1ir\xc5\xa1imi mno\xc5\xbeicami ljudi je olaj\xc5\xa1alo njegovo gradnjo. Temeljni kamen je bil sve\xc4\x8dano polo\xc5\xbeen 16. maja 1868. _NEWLINE_Ideja o gradnji dostojne zgradbe, ki bi postala gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, je dozorela jeseni leta 1844 med nekaterimi domoljubi v Pragi. Uresni\xc4\x8devati se je za\xc4\x8dela z zahtevo Franti\xc5\xa1ka Palackega, ki jo je predlo\xc5\xbeil pokrajinskemu odboru \xc4\x8de\xc5\xa1kega zbora 29. januarja 1845. Zahtevali so "pravico, gradnjo, opremljanje, vzdr\xc5\xbeevanje in upravljanje" neodvisnega \xc4\x8de\xc5\xa1kega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Odobrena je bila aprila 1845. \xc5\xa0ele po \xc5\xa1estih letih \xe2\x80\x93 aprila 1851 \xe2\x80\x93 je bilo ustanovljeno Dru\xc5\xa1tvo za ustanovitev \xc4\x8de\xc5\xa1kega narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Pragi in dano prvo javno povabilo za za\xc4\x8detek zbiranja sredstev. Leto pozneje je bilo z izkupi\xc4\x8dkom kupljeno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je pripadalo nekdanjim solinam in je pokrivalo okoli 11 ha. Bil je veli\xc4\x8dasten prostor na obre\xc5\xbeju reke Vltave s pogledom na pra\xc5\xa1ki grad, a utesnjen in trapezna oblika je povzro\xc4\x8dala te\xc5\xbeave oblikovalcem stavbe._NEWLINE_Obdobje Bachovega absolutizma je ustavilo priprave za predvideno gradnjo. Podprta je bila zasnova skromne za\xc4\x8dasne stavbe na ju\xc5\xbeni strani parcele po zamisli arhitekta Ignaca Ullmanna. Odprta je bila 18. novembra 1862. Stavba za\xc4\x8dasnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da je postala sestavni del kon\xc4\x8dnega Narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Njegova zunanja podoba je danes vidna v dvignjenem delu zadnjega dela stavbe. Notranja postavitev je bila zabrisana \xc5\xa1ele po zadnji obnovi Narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da med letoma 1977 in 1983. Hkrati z uresni\xc4\x8ditvijo tega programa, ki sta ga uveljavila F. L. Rieger in pokrajinski odbor, so mladi napredni zagovorniki prvotne velikopotezne stavbe (Sladkovsk\xc3\xbd, Tyr\xc5\xa1, Neruda, H\xc3\xa1lek) za\xc4\x8deli ofenzivo. Leta 1865 so dosegli vodilne polo\xc5\xbeaje v dru\xc5\xbebi in od 33-letnega profesorja gradbeni\xc5\xa1tva na pra\xc5\xa1ki Tehni\xc4\x8dni fakulteti, arhitekta Josefa Z\xc3\xadtka, zahtevali, da pripravi na\xc4\x8drt za Narodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Zmagal je na razgla\xc5\xa1enem javnem nate\xc4\x8daju in leta 1867 so se gradbena dela za\xc4\x8dela. 16. maja 1868 je bil polo\xc5\xbeen temeljni kamen in novembra \xc5\xbee kon\xc4\x8dani temelji. Leta 1875 je nova stavba dosegla svojo polno vi\xc5\xa1ino in leta 1877 je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de dobilo streho. Od leta 1873 je trajal nate\xc4\x8daj za notranjo opremo objekta, ki ga je izdelala posebna komisija pod vodstvom Sladkovskega. Po eni strani so bile teme v duhu neorenesan\xc4\x8dnih zasnov klasi\xc4\x8dne stavbe, po drugi strani pa so se zgledovali po navdu\xc5\xa1enju za slovansko mitologijo in rokopisne zgodbe; obe zasnovi sta temeljili na slikah Josefa Manesa in povezanosti s sodobnim slogom romanti\xc4\x8dnega krajinarstva (povezano tudi s \xc4\x8de\xc5\xa1ko zgodovino). Zagotovili so temeljno ideologijo vodenja umetni\xc5\xa1kega izra\xc5\xbeanja, ki je danes opisana kot umetnost ustvarjanja Narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de vklju\xc4\x8duje trigo (trikonjska kvadriga) in 10 zunanjih alegori\xc4\x8dnih skulptur Bohuslava Schnircha, ve\xc4\x8d 10 zunanjih kosov  Anton\xc3\xadna Wagnerja, kamnitih kosov  Maxa Vericha in notranjost skulpture pedimentne skupine nad proscenijskim lokom, delo Schnircha.\n_START_SECTION_\nVeli\xc4\x8dastno odprtje\n_START_PARAGRAPH_\nNarodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de so prvi\xc4\x8d odprli 11. junija 1881 v \xc4\x8dast obiska prestolonaslednika princa Rudolfa Avstrijskega. Smetanova opera Libu\xc5\xa1a je dobila svojo svetovno premiero, dirigiral je Adolf \xc4\x8cech. Za tem je bilo \xc5\xa1e dodatnih 11 predstav. Nato je bilo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de zaprto, da bi omogo\xc4\x8dili dokon\xc4\x8danje zaklju\xc4\x8dnih del. 12. avgusta 1881 je izbruhnil po\xc5\xbear, ki je uni\xc4\x8dil bakreno kupolo, avditorij in oder gledali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Ogenj je bil videti kot narodna katastrofa in je povzro\xc4\x8dil mogo\xc4\x8den val odlo\xc4\x8dnosti za novo zbiranje sredstev: v 47 dneh je bilo zbranih milijon guldnov (avstro-mad\xc5\xbearski gulden ali forint). To navdu\xc5\xa1enje pa ni ustrezalo zakulisnim bitkam, ki so se razvnele po nesre\xc4\x8di. Arhitekt Josef Z\xc3\xadtek ni bil ve\xc4\x8d aktualen,  k obnovi je bil povabljen njegov u\xc4\x8denec arhitekt Josef Schulz. Trdijo, da je v \xc5\xa1iritev zgradbe vklju\xc4\x8dil stanovanjski blok, ki je pripadal dr. Pol\xc3\xa1ku, ki je bil v ozadju stavbe za\xc4\x8dasnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Ta stavba je postala del Narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in hkrati nekoliko spremenila prostor za ob\xc4\x8dinstvo zaradi izbolj\xc5\xa1anja vidljivosti. Ni pa upo\xc5\xa1tevala sloga Zitkovega oblikovanja. Uspelo mu je zdru\xc5\xbeiti tri stavbe razli\xc4\x8dnih arhitektov, ki sestavljajo absolutno enotnost sloga.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija in ponovno odprtje, 1883 do 1977\n_START_PARAGRAPH_\nNotranje umetni\xc5\xa1ko delo je delo Mikol\xc3\xa1\xc5\xa1a Ale\xc5\xa1a in Franti\xc5\xa1ka \xc5\xbden\xc3\xad\xc5\xa1ka. Narodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo odprto 18. novembra 1883. Stavba s popolno tehni\xc4\x8dno opremo (elektri\xc4\x8dna razsvetljava, jeklena konstrukcija odra) se je uporabljala brez obse\xc5\xbenih sprememb skoraj sto let. \xc5\xa0ele 1. aprila 1977 po predstavi Jir\xc3\xa1skove Lanterne so gledali\xc5\xa1\xc4\x8de zaprli za \xc5\xa1est let.\n_START_SECTION_\nDodatna prenova, 1977 do 1983 in pozneje\n_START_PARAGRAPH_\nArhitekt Zden\xc4\x9bk V\xc3\xa1vra je bil imenovan, da prevzame odgovornost za celotno obnovo. Ta obse\xc5\xbeni projekt je bil kombinacija dokon\xc4\x8danja dela celotnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Delo je bilo kon\xc4\x8dano ob 100. obletnici odprtja Narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, 18. novembra 1983. Spet je bila predvajana Smetanova Libu\xc5\xa1a._NEWLINE_Danes je to zgodovinska, zelo ugledna in lepa zgradba skupaj z dodano sodobno poslovno zgradbo, ki vklju\xc4\x8duje tudi glavno blagajno in je glavni oder treh umetni\xc5\xa1kih ansamblov Narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da: drame, opere in baleta._NEWLINE_Leta 1989 je bil generalni direktor Narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da skladatelj Ji\xc5\x99\xc3\xad Pauer odpu\xc5\xa1\xc4\x8den zaradi podpore politiki nekdanje komunisti\xc4\x8dne \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke vlade. Pauer je  17. novembra 1989 zaklenil dostop osebju Narodnega in Smetanovega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, da bi  \xc4\x8dlanom opernih, baletnih in dramskih ansamblov prepre\xc4\x8dil izvesti protestne predstave. Po tritedenski stavki je Pauerja nadomestil Ivo \xc5\xbd\xc3\xaddek.\n_START_SECTION_\nNagrada Komercialne banke\n_START_PARAGRAPH_\n4. maja 2005 je Komercialna banka podpisala pogodbo z Narodnim gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem v Pragi, da vsako leto nagradi najvidnej\xc5\xa1e predstave v \xc4\x8de\xc5\xa1kem Narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v baletu, drami in operi. Poleg kipa KOBANADI, ki ga je zasnoval akademski kipar Jaroslav Rona,  vsak nagrajenec prejme tudi znesek v vi\xc5\xa1ini 100.000 \xc4\x8de\xc5\xa1kih kron.  Prva slovesnost je bila 26. oktobra 2006 na odru Narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da.'