b'\n_START_ARTICLE_\nParadoks dol\xc5\xbeine obale\n_START_PARAGRAPH_\nParadoks dol\xc5\xbeine obale opisuje zna\xc4\x8dilnost obale kateregakoli kopna, da je njena dol\xc5\xbeina odvisna od merila, s katerim se jo posku\xc5\xa1a dolo\xc4\x8diti: kraj\xc5\xa1e kot je merilo, dalj\xc5\xa1a bo izmerjena dol\xc5\xbeina. Uporaba merila je v praksi nujen pribli\xc5\xbeek, pri \xc4\x8demer kraj\xc5\xa1e merilo natan\xc4\x8dneje opi\xc5\xa1e zavitost zalivov in rokavov, zato bo dalo ve\xc4\x8dji rezultat. Zveza se nadaljuje v neskon\xc4\x8dnost, saj ima obala zna\xc4\x8dilnosti fraktala, ki ga ni mogo\xc4\x8de opisati z dol\xc5\xbeino._NEWLINE_Zveza med dol\xc5\xbeino merila in izmerjeno dol\xc5\xbeino obale ima na logaritemskem grafu obliko premice, njen naklon zna\xc5\xa1a med 1 in 2, kar je fraktalna razse\xc5\xbenost obalne \xc4\x8drte._NEWLINE_Paradoks je prvi opisal matematik Lewis Fry Richardson, o njem pa je ob\xc5\xa1irneje razpravljal tudi pionir geometrije fraktalov Beno\xc3\xaet Mandelbrot. Prav problem dol\xc5\xbeine obale Velike Britanije je slednjega napeljal k razmi\xc5\xa1ljanju o tem podro\xc4\x8dju, \xc5\xa1e preden je skoval besedo \xc2\xbbfraktal\xc2\xab.'