b'\n_START_ARTICLE_\nRoman III. Argir\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina in zgodnja kariera\n_START_PARAGRAPH_\nRoman Argir je bil sin neimenovanega \xc4\x8dlana dru\xc5\xbeine Argir,  ki bi  lahko bil istoveten s Potom Argirom, ki je premagal Ogre na njihovem roparskem pohodu leta 958, ali Evstahijem Argirom,  ki je leta 950 naro\xc4\x8dil pesnitev v \xc4\x8dast cesarju Romanu II.. Romanov o\xc4\x8de je bil sin nekega drugega Romana Argirja, ki je bi poro\xc4\x8den z Agato, h\xc4\x8derko Romana I. Lekapena (vladal  919-944)._NEWLINE_Imel je  ve\xc4\x8d bratov in sester. Brat Bazilij Argir je bil pod Bazilijem II. (vladal 976\xe2\x80\x931025) general in guverner. Pod Bazilijem je slu\xc5\xbeil tudi brat Leon, ki je bil leta 1017 ubit v Italiji. Sestra Pulherija Argiropulina je bila poro\xc4\x8dena z magistrom Bazilijem Sklerom, sestra z neznanim imenom s Konstantinom Karantenom, ki je bil pod Romanom doux Antiohije, Marija Argiropulina pa z Giovannijem Orseolom, sinom bene\xc5\xa1kega do\xc5\xbea Pietra II. Orseola._NEWLINE_Roman je bil najprej sodnik (krites) s polo\xc5\xbeajem protospatarija v Obsikijski temi. Na tem polo\xc5\xbeaju je preganjal heretike v Akmoneji. Zatem je bil  povi\xc5\xa1an na polo\xc5\xbeaj  kvestorja  in postal eden od sodnikov Hipodroma. V tej vlogi je omenjen v Peiri, izpisku pravnih odlo\xc4\x8ditev, ki jih je zbral ugleden pravnik Avstahij Romaj. Zatem je napredoval v patricija in dobil polo\xc5\xbeaj  oikonomosa (upravnika) Hagije Sofije in \xc5\xa1e naprej predsedoval sodi\xc5\xa1\xc4\x8du. Ob smrti Bazilijevega naslednika Konstantina VIII. leta 1028 je bil na polo\xc5\xbeaju konstantinopelskega mestnega prefekta.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nRoman je pritegnil pozornost cesarja Konstantina VIII., ki ga je prisilil, da se je lo\xc4\x8dil od svoje \xc5\xbeene in se 12. novembra 1028, poro\xc4\x8dil z njegovo h\xc4\x8derko Zoo Porfirogeneto. Tri dni kasneje je Konstantin umrl in Romanu prepustil svoj prestol._NEWLINE_Novi cesar je pokazal veliko vnemo, da bi se izkazal kot vladar, vendar je imel pri svojih podvigih malo sre\xc4\x8de. Veliko denarja je potro\xc5\xa1il za novogradnje in darila za menihe. Njegovo prizadevanje za zmanj\xc5\xa1anje davkov je spravilo v nered dr\xc5\xbeavne finance. Idealiziral je Marka Avrelija in \xc5\xbeelel postati kralj filozof, na voja\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju pa je \xc5\xbeelel posnemati Trajana._NEWLINE_Leta 1030 se je odlo\xc4\x8dil, da se bo ma\xc5\xa1\xc4\x8deval za vpade muslimanov na vzhodni meji, zato je osebno povedel veliko vojsko proti Mirdasidom v Alepu. Nasprotniki so ga na pohodu presenetili in resno porazili pri Azazu blizu Antiohije.  Katastrofo sta nekoliko omilila osvojitev in uspe\xc5\xa1na obramba Edese Jurija Manijaka leta 1032 in odmeven poraz saracenskega ladjevje na Jadranu, vendar nista vrnila Romanove za\xc4\x8detne priljubljenosti. _NEWLINE_Roman III. je kot pripadnik bizantinske aristokracije prenehal zmanj\xc5\xa1evati privilegije plemstva, ki so jih uvedli njegovi predhodniki. Zmanj\xc5\xa1al je njihove davke in hkrati omogo\xc4\x8dil, da se je polo\xc5\xbeaj kme\xc4\x8dkih svobodnjakov spremenil v tla\xc4\x8danstvo. Med neuspe\xc5\xa1na prizadevanja za zmanj\xc5\xa1anje izdatkov je spadala tudi omejitev stro\xc5\xa1kov njegove \xc5\xbeene, ki je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala odtujenost med njima._NEWLINE_Roman se je soo\xc4\x8dal s \xc5\xa1tevilnimi zarotami, katerih pobudnica v letih 1029 in 1030 je bila ve\xc4\x8dinoma svakinja Teodora.  Vse poskuse odstavitve s prestola je pre\xc5\xbeivel. Njegova prezgodnja smrt leta 1034  je bila domnevno posledica zastrupitve, ki jo je organiziranja njegova \xc5\xbeena, ali utopitve v kadi, ki jo je prav tako naro\xc4\x8dila njegova \xc5\xbeena. Pokopali so ga v cerkvi sv. Jurija Samatskega v Konstantinoplu, ki je bila zgrajena po njegovem naro\xc4\x8dilu.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nV zakonu s Heleno je imel h\xc4\x8derko, poro\xc4\x8deno s cesarjem Svetega rimskega cesarstva Henrikom III.. V zakonu z Zoo Porfirogeneto ni imel otrok.'