b'\n_START_ARTICLE_\nLeonhard Euler\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nBil je sin protestantskega duhovnika Paula Eulerja, ki je tudi sam negoval precej\xc5\xa1njo naklonjenost do matematike. Njegova mati je bila Marguerite Brucker, duhovnikova h\xc4\x8di. Imel je dve mlaj\xc5\xa1i sestri, Anno Mario in Mario Magdaleno. Kmalu po njegovem rojstvu se je dru\xc5\xbeina iz Basla preselila v Riehen, kjer je pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dino svoje mladosti. Njegov o\xc4\x8de je bil prijatelj dru\xc5\xbeine Bernoullijev. Euler je imel sre\xc4\x8do, da je v Baslu tedaj \xc5\xbeivel Johann Bernoulli I., tedaj eden najpomembnej\xc5\xa1ih evropskih matematikov. Euler se je za\xc4\x8del \xc5\xa1olati v Baslu, kamor so ga poslali \xc5\xbeiveti k babici po materini strani. S trinajstimi leti se je leta 1720 vpisal na Univerzo v Baslu in tam leta 1723 prejel naziv magistra filozofije z dizertacijo o primerjavi Descartesove in Newtonove filozofije. V tem \xc4\x8dasu ga je ob sobotah popoldan pou\xc4\x8deval Johann Bernoulli, ki je hitro opazil mladeni\xc4\x8devo izredno nadarjenost in ni mu bilo te\xc5\xbeko bdeti nad trojico izredno obetavnih mladeni\xc4\x8dev, nad svojima sinovoma Nicholasom in Danielom ter Eulerjem. Vsi trije so kmalu postali vodilni matematiki tedanjega \xc4\x8dasa. Euler je tedaj na o\xc4\x8detovo prigovarjanje, da bi postal duhovnik, \xc5\xa1tudiral teologijo, gr\xc5\xa1\xc4\x8dino in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino, vendar je Bernoulli prepri\xc4\x8dal o\xc4\x8deta, da je njegovemu sinu usojeno postati velik matematik. _NEWLINE_V letu 1726 je Euler kon\xc4\x8dal svojo doktorsko dizertacijo o \xc5\xa1irjenju zvoka z naslovom O zvoku (De Sono). Leta 1727 se je udele\xc5\xbeil tekmovanja Francoske akademije znanosti o problemu optimalne postavitve jambora na ladji. Zasedel je drugo mesto za Bouguerom. Euler je kasneje dvanajstkrat osvojil to ugledno letno nagrado.\n_START_SECTION_\nSankt Peterburg\n_START_PARAGRAPH_\nEuler je 17. maja 1727 pripotoval v Rusijo na Univerzo v Sankt Peterburgu. Takrat sta na njej od leta 1725 predavala Daniel in Nicholas Bernoulli, ki sta Eulerja tudi priporo\xc4\x8dila vodstvu novoustanovljene Akademije. Julija 1726 je umrl Nicholas, njegovo mesto pa je zasedel Daniel. Novembra je Euler sprejel ponudbo, da bi zasedel Danielovo mesto predavatelja fiziologije. Pot v Rusijo je odlo\xc5\xbeil, medtem pa so mu zavrnili mesto profesorja fizike na Univerzi v Baslu. Eulerjevo namero je tedaj prepre\xc4\x8dila smrt carice Katarine I. ki je po mo\xc5\xbeevi smrti naprej podpirala delo na akademiji. V Rusijo je Euler prispel na dan njene smrti. Od za\xc4\x8detnega mesta na medicinskem oddelku akademije je pre\xc5\xa1el na matemati\xc4\x8dni oddelek. Nastanil se je pri Danielu in z njim pogosto skupaj delal. Obvladal je ru\xc5\xa1\xc4\x8dino in za\xc4\x8del \xc5\xbeiveti \xc5\xbeivljenje v Sankt Peterburgu. Poleg slu\xc5\xbebe na akademiji je sprejel tudi slu\xc5\xbebo kot zdravnik v Ruski mornarici._NEWLINE_Sanktpeterbur\xc5\xa1ka akademija, ki jo je ustanovil Peter Veliki, naj bi izbolj\xc5\xa1ala izobra\xc5\xbeevanje v Rusiji in zmanj\xc5\xa1ala prepad v znanosti z Zahodno Evropo. Zaradi tega je postala zelo zanimiva za tuje znanstvenike, kot je bil Euler. Imela je veliko denarnih sredstev in obse\xc5\xbeno knji\xc5\xbenico, zbrano iz zasebnih knji\xc5\xbenic Petra Velikega in plemstva. Da bi zmanj\xc5\xa1ali breme profesorjem, se je vpisalo zelo malo \xc5\xa1tudentov, akademija pa je poudarjala raziskovanje in u\xc4\x8dnemu osebju ponudila \xc4\x8das in svobodo za re\xc5\xa1evanje znanstvenih problemov. Rusko plemstvo je tedaj pridobilo mo\xc4\x8d nad dvanajstletnim Petrom II. Do tujih znanstvenikov je bilo sumni\xc4\x8davo in je prekinilo z denarno podporo, Eulerju in njegovim tovari\xc5\xa1em pa je povzro\xc4\x8dilo ve\xc4\x8d te\xc5\xbeav._NEWLINE_Razmere so se malo popravile po smrti Petra II. leta 1730. Euler je na akademiji kmalu napredoval in je leta 1731 postal profesor fizike. Ko se je kasneje Daniel Bernoulli, naveli\xc4\x8dan tamkaj\xc5\xa1njih nevzdr\xc5\xbenih razmer, cenzure in sovra\xc5\xbenosti, leta 1733 vrnil v Basel, je Euler istega leta postal na univerzi glavni predavatelj matematike._NEWLINE_7. januarja 1734 se je Euler poro\xc4\x8dil s Katharino Gsell (1707\xe2\x80\x931773), h\xc4\x8derjo Georga Gsella, slikarja z Akademske gimnazije, ki ga je Peter Veliki povabil iz Holandije. Mladi par je kupil hi\xc5\xa1o ob Nevi. Od njunih trinajstih otrok je otro\xc5\xa1tvo pre\xc5\xbeivelo le pet._NEWLINE_Akademija znanosti v Parizu je leta 1735 razpisala nagrado za izdelavo metode dolo\xc4\x8danja natan\xc4\x8dnega \xc4\x8dasa s pomo\xc4\x8djo opazovanja vi\xc5\xa1ine Sonca. Eulerju je uspelo izra\xc4\x8dunati potrebne tabele po svoji novi metodi v vsega treh dneh. \xc5\xbdal je pri tem zaradi pretiranega dela zbolel za hudo \xc5\xbeiv\xc4\x8dno mrzlico in skoraj oslepel na desno oko. To pa ni prekinilo njegovega raziskovalnega dela in silovitega toka izdajanja matemati\xc4\x8dnih del. Za slabo stanje je sam krivil skrbno kartografsko delo, ki ga je opravljal za sanktpeterbur\xc5\xa1ko akademijo.\n_START_SECTION_\nLogika\n_START_PARAGRAPH_\nEuler je s pomo\xc4\x8djo sklenjenih krivulj prikazal silogisti\xc4\x8dno sklepanje. (1768). Tak\xc5\xa1ni prikazi so postali znani kot Eulerjevi diagrami.\n_START_SECTION_\nOptika\n_START_PARAGRAPH_\nEuler je pomembno prispeval tudi na podro\xc4\x8dje optike. Ni se strinjal z Newtonovo korpuskularno teorijo svetlobe v njegovem delu Optika, ki je bila tedaj prevladujo\xc4\x8da teorija. Njegovi \xc4\x8dlanki iz 1740-ih so pomagali razvoju valovne teorije svetlobe, ki jo je predlagal Christian Huygens. Valovna teorija svetlobe je kasneje postala glavna teorija svetlobe, vsaj do razvoja kvantne teorije svetlobe.\n_START_SECTION_\nAstronomija\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg uspe\xc5\xa1ne rabe svojih analiti\xc4\x8dnih orodij pri problemih iz klasi\xc4\x8dne mehanike je z njimi raziskoval tudi probleme v nebesni mehaniki. Njegovo delo v astronomiji je ve\xc4\x8dkrat nagradila Francoska akademija znanosti. Z veliko to\xc4\x8dnostjo je dolo\xc4\x8dil tire kometov in drugih nebesnih teles. Razumel je naravo kometov in ra\xc4\x8dunal Son\xc4\x8devo paralakso. Njegovi izra\xc4\x8duni so prispevali k razvoju to\xc4\x8dnih tablic za dol\xc5\xbeino, uporabnih v navigaciji._NEWLINE_Leta 1772 je pri raziskovanju problema treh teles uvedel sinodski vrte\xc4\x8di koordinatni sistem, \xc5\xa1e posebej za Luno. \xc4\x8ce bi tu nadaljeval z delom, bi verjetno odkril konstanto gibanja, ki jo je kasneje leta 1836 v druga\xc4\x8dni obliki za sideri\xc4\x8dni nepomi\xc4\x8dni koordinatni sistem odkril Jacobi, in je znana kot Jacobijev integral.\n_START_SECTION_\nOsebna filozofija in verska prepri\xc4\x8danja\n_START_PARAGRAPH_\nEuler in Daniel sta bila nasprotnika Leibnizevega monadizma in filozofije Christiana Wolffa. Euler je vztrajal, da je temelj znanja med drugim v natan\xc4\x8dnih kvantitativnih zakonih, kar monadizem in wolffovska znanost nista mogla potrditi. Morda so se Eulerjeva verska nagnenja naslanjala tudi na njegovo preziranje doktrine. \xc5\xa0el je celo tako dale\xc4\x8d, da je ozna\xc4\x8dil Wolffove ideje kot \xc2\xbbpoganske in ateisti\xc4\x8dne.\xc2\xab_NEWLINE_Veliko, kar je znanega o Eulerjevih verskih prepri\xc4\x8danjih, lahko razberemo iz njegovih Pisem nem\xc5\xa1ki princesi, in njegovega zgodnej\xc5\xa1ega dela Obramba bo\xc5\xbejega razodetja pred ugovori svobodomislecev (Rettung der G\xc3\xb6ttlichen Offenbahrung Gegen die Einw\xc3\xbcrfe der Freygeister). Ti deli ka\xc5\xbeeta Eulerja kot vdanega kristjana, ki je verjel, da je Sveto pismo vir navdiha. Obramba je bila v prvi vrsti zagovor bo\xc5\xbejega svetopisemskega navdiha._NEWLINE_Obstaja znana anekdota, ki so jo navdihnile Eulerjeve debate s posvetnimi filozofi o veri v \xc4\x8dasu njegovega drugega slu\xc5\xbebovanja na sanktpeterbur\xc5\xa1ki akademiji. Diderot je na povabilo Katarine Velike obiskal ruski dvor. Ker so Diderotovi argumenti za ateizem mo\xc4\x8dno vplivali na Katarinine dvorjane, so zaprosili Eulerja, naj se soo\xc4\x8di s francoskim filozofom. Diderota so kasneje obvestili, da je u\xc4\x8deni matematik razdelal algebrski dokaz o obstoju boga. Pristal je na izvajanje dokaza pred celotnim dvorom. Euler se je pojavil in pred Diderotom samozavestno dejal: \xc2\xbbGospod, , kar pomeni, da bog obstaja. Odgovorite!\xc2\xab\xc2\xa0Diderot glede na anekdoto ni dobro znal matematike in je ob Eulerjevi izjavi onemel, mno\xc5\xbeica pa se je za\xc4\x8dela krohotati. Eulerjeva trditev je delovala resni\xc4\x8dno in je Diderot ni mogel pobiti. Mo\xc4\x8d Eulerjeve izjave lahko bolj razumemo, \xc4\x8de upo\xc5\xa1tevamo, da dana\xc5\xa1nje matemati\xc4\x8dne pisave tedaj \xc5\xa1e niso poznali, ena\xc4\x8dbe pa so bile izra\xc5\xbeene z besedami, verjetno v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini. Diderot je bil v zadregi in je Katarino zaprosil, \xc4\x8de lahko takoj odpotuje iz Rusije, kar mu je ljubeznivo tudi odobrila. \xc4\x8ceprav je anekdota zabavna, verjetno ni resni\xc4\x8dna, saj je Diderot precej dobro znal matematiko in je celo objavil ve\xc4\x8d matemati\xc4\x8dnih razprav. Zgodbo je prvi zapisal Dieudonn\xc3\xa9 Thi\xc3\xa9baut (1733-1807) in jo objavil leta 1804 v svojem delu Souvenirs de vingt ans de s\xc3\xa9jour \xc3\xa0 Berlin. Thi\xc3\xa9baut je dobro poznal Eulerja iz Berlina, vendar zgodbi sam ni bil pri\xc4\x8da. Kasneje jo je leta 1872 z nekaj dodatki povzel De Morgan v svojem delu Zaloga paradoksov (A Budget of paradoxes).\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid glavnega pasu 2002 Euler, krater Euler na Luni in Eulerjeva medalja.'