b'\n_START_ARTICLE_\nHieron II.\n_START_SECTION_\nPrva punska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPo odhodu epirskega kralja Pira s Sicilije leta 275 pr. n. \xc5\xa1t. so siraku\xc5\xa1ka vojska in me\xc5\xa1\xc4\x8dani za poveljnika svoje vojske izbrali Hierona. Hieron je svoj polo\xc5\xbeaj utrdil s poroko s h\xc4\x8derko enega od najvplivnej\xc5\xa1ih me\xc5\xa1\xc4\x8danov Leptina. Medtem so Mamertinci, Agatoklejevi voja\xc5\xa1ki najemniki iz Kampanije zasedli trdnjavo Messana in za\xc4\x8deli ogro\xc5\xbeati Sirakuze. Hieron jih je v bitki pri Milah (sedanji Milazzo) premagal, Messana pa je zaradi diplomatskega posredovanja Karta\xc5\xbeanov ostala v njihovih rokah. Hvale\xc5\xbeni me\xc5\xa1\xc4\x8dani Sirakuz so ga kljub temu leta 270 pr. n. \xc5\xa1t. izvolili za kralja._NEWLINE_Leta 264 pr. n. \xc5\xa1t. je ponovno napadel Mamertince, ki so zato na pomo\xc4\x8d poklicali Rimljane. Hieron se je takoj pridru\xc5\xbeil punskemu voditelju Hanonu, ki je malo pred tem pristal na Siciliji. Za\xc4\x8dela se je prva punska vojna, ki je trajala 23 let. Njuna bitka proti Rimljanom pod poveljstvom Apija Klavdija Kavdeksa se je kon\xc4\x8dala neodlo\xc4\x8deno in Hieron se je umaknil v Sirakuze.\n_START_SECTION_\nSiraku\xc5\xa1ki kralj\n_START_PARAGRAPH_\nPod pritiskom rimske vojske, ki je oblegala Sirakuze, je leta 263 pr. n. \xc5\xa1t. z Rimom sklenil separatni mir, po katerem je vladal jugovzhodni Siciliji in vzhodni obali do Tauromenija._NEWLINE_Od takrat je do svoje smrti leta 215 pr. n. \xc5\xa1t. ostal zvest Rimljanom in jim med prvo punsko vojno pogosto pomagal z vojaki in ive\xc5\xbeem. Vzdr\xc5\xbeeval je mo\xc4\x8dno obrambno ladjevje in med rimskim obleganjem Sirakuz zaposlil u\xc4\x8denjaka Arhimeda za gradnjo pomembnih obrambnih naprav._NEWLINE_Po zgodbi, ki jo je zapisal Mark Vitruvij Polio, je Hieron sumil, da so ga zlatarji, katerim je izro\xc4\x8dil \xc4\x8disto zlato za izdelavo votivne krone, ogoljufali in vanj prime\xc5\xa1ali cenej\xc5\xa1e srebro. Arhimeda je prosil, naj ugotovi, ali je to res. Arhimed je med ugotavljanjem pristnosti odkril zakon vzgona in od navdu\xc5\xa1enja vzklikal \xc2\xbbeureka, eureka\xc2\xab in nag tekal po Srakuzah. Vitruvij zgodbo zaklju\xc4\x8duje s trditvijo, da je Arhimed potrdil kraljeva sumni\xc4\x8denja.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nRazcvet Sirakuz med Hieronimovim vladanjem v \xc5\xa1estnajstih idilah opeva njegov priljubljen pesnik Teokrit. Machiavelli v svojem Vladarju omenja Hierona kot izjemno krepostnega mo\xc5\xbea in redek primer nekoga, ki je iz zasebnika postal vladar. Primerja ga z Mojzesom, Kirom Velikim, Tezejem in Romulom.'