b'\n_START_ARTICLE_\nZavarovana plezalna pot\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrve zavarovane plezalne poti so nastale \xc5\xbee pred prvo svetovno vojno, ko je razvoj gorni\xc5\xa1tva v Alpah zelo napredoval. Pri nas je dal Jakob Alja\xc5\xbe leta 1895 opremiti nekatere izpostavljene dele poti na Triglav s 130 metri jeklenice in 36 \xc5\xbeeleznimi koli ._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno so za potrebe vojske opremili mnoge ferate ter s tem omogo\xc4\x8dili vojakom pristop na predele gora, ki bi jim bili sicer nedostopni. Iz tega \xc4\x8dasa so znane ferate predvsem v Dolomitih. Po zahtevnosti so te poti znane \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Pri nas je med obema vojnama nastala Hanzova zavarovana pot (1926), poimenovana po gorskem vodniku Ivanu Vertlju - Hanzi. Kopin\xc5\xa1kova pot na Ojstrico je bila opremljena leta 1940. Po drugi svetovni vojni je bila opremljena Kopi\xc5\xa1\xc4\x8darjeva pot skozi Prednje okno v Prisojniku (1948)._NEWLINE_V novej\xc5\xa1i zgodovini je nastala \xc5\xa1e marsikatera zavarovana plezalna pot. Nekatere so opremljene z jeklenico za varovanje in s klini, ki so namenjeni zgolj za po\xc4\x8ditek in manj za premagovanje te\xc5\xbeavnih delov pori.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dne zavarovane plezalne poti\n_START_PARAGRAPH_\nOpremljanje zelo zahtevnih poti je najbolj raz\xc5\xa1irjeno v italijanskih Dolomitih, pa tudi v Avstriji (Dachstein)._NEWLINE_Tudi v Sloveniji lahko uvrstimo med tovrstne plezalne poti nekatere zelo zahtevne planinske poti: Kopi\xc5\xa1\xc4\x8darjeva pot skozi Prednje okno na Prisojnik, Hanzova pot na Malo Mojstrovko, Slovenska pot na Mangart, pot Silva Korena na Krn, Rekarjeva pot na Vrbanovo \xc5\xa1pico in pot iz Pekla na Rjavino. Te poti so speljane predvsem po naravnih prehodih v stenah, po grebenih, policah, zajedah, \xc5\xbelebovih in kaminih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0portne plezalne poti\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjem \xc4\x8dasu so marsikje v Alpah, predvsem v bli\xc5\xbeini turisti\xc4\x8dnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, zgradili \xc5\xa1portne plezalne poti. Zgrajene so tako, da so namenoma zahtevnej\xc5\xa1e. Edino obvezno varovalo je jeklenica. V kolikor so name\xc5\xa1\xc4\x8deni tudi klini, so dale\xc4\x8d narazen in slu\xc5\xbeijo za po\xc4\x8divanje in ne za pomo\xc4\x8d pri napredovanju. Jeklenica je pogosto napeta ob gladki, navpi\xc4\x8dni steni, kjer stopov prakti\xc4\x8dno ni. Gre za plezanje na trenje, ob velikem napenjanju mi\xc5\xa1ic. Vzpetina je pri tem popolnoma nepomembna. Cilj obi\xc4\x8dajno ni vrh, ampak pot sama po sebi. Edino pomembno pri takih poteh je te\xc5\xbeavnost in izpostavljenost.\n_START_SECTION_\nEkstremne plezalne poti\n_START_PARAGRAPH_\nEkstremne ferate so pogosto opremljene v bli\xc5\xbeini izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d in so za ljubitelje poligon za posebno rekreacijo. Namerno so zgrajene tako, da ne potekajo po najla\xc5\xbejih prehodih, zato so zahtevnej\xc5\xa1e kot bi bilo to sicer potrebno zaradi prehoda \xc4\x8dez steno. Od varoval so se poleg jeklenic za\xc4\x8deli napeljevati tudi \xc5\xbei\xc4\x8dni mostovi nad visokimi prepadi. Po mo\xc5\xbenosti potekajo prek gladkih, tudi previsnih sten in bi bile brez uporabe jeklenic take smeri ocenjene z najvi\xc5\xa1jimi stopnjami.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeavnostne stopnje\n_START_PARAGRAPH_\nZavarovane plezalne poti so ozna\xc4\x8dene s te\xc5\xbeavnostno stopnjo. V Sloveniji nimamo svoje lestvice te\xc5\xbeavnosti, zato si pomagamo z avstrijsko, ki ima stopnje od A do F, pri \xc4\x8demer pomeni: F - skrajno te\xc5\xbeavne previsne odseke, D - te\xc5\xbeko, E - ekstremno._NEWLINE_Te\xc5\xbeavnost Kopi\xc5\xa1\xc4\x8darjeve in Hanzove poti na Malo Mojstrovko je ni\xc5\xbeja od C/D, kar je tudi meja v zahtevnosti, pri kateri za\xc4\x8dnemo govoriti o pravih feratah. "Ferat, ki bi ustrezale avstrijskim ocenam od D naprej, na ozemlju Slovenije sploh nimamo (seveda \xc4\x8de izvzamemo Gon\xc5\xbearjevo pe\xc4\x8d, ki je ocenjena z D/E)!" pravi Andrej Ma\xc5\xa1era v uvodniku PV 04/11.'