b'\n_START_ARTICLE_\nFazan\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPri fazanu je izrazit spolni razlo\xc4\x8dek (dimorfizem). Samec se lo\xc4\x8di od samice po obarvanosti perja, po dalj\xc5\xa1em repu, ostrogah, te\xc5\xbei in velikosti. Od fazanke ki je manj\xc5\xa1a in  bolj enotno rjavosivo obarvana ga lo\xc4\x8dimo tudi v letu. Njegovo perje je prete\xc5\xbeno rjave barve medtem ko je glava zelena in modra. Okoli o\xc4\x8di ima perje rde\xc4\x8de barve. Rep je sestavljen iz 18 peres od katerih sta srednja dva precej dalj\xc5\xa1a od ostalih. Noge ima mo\xc4\x8dne, okoli 12\xc2\xa0cm dolge, sive barve, pokrite z ro\xc5\xbeevinastimi luskami razli\xc4\x8dnih velikosti. Trije sprednji prsti so povezani s kraj\xc5\xa1o ko\xc5\xbeico. Kremplji na nogah so mo\xc4\x8dni, \xc5\xa1pi\xc4\x8dasti in malo ukrivljeni. Kljun je mo\xc4\x8dan, svetlo sive barve in malo upognjen. Odrasel fazan \xe2\x80\x93 samec dose\xc5\xbee v povpre\xc4\x8dju 80 \xe2\x80\x93 90\xc2\xa0cm dol\xc5\xbeine pri \xc4\x8demur pripada repu 45 \xe2\x80\x93 50\xc2\xa0cm. Z razprtimi krili meri 70 \xe2\x80\x93 80\xc2\xa0cm. Samica dose\xc5\xbee dve tretjini velikosti samca. Samec  tehta  od 1.25 \xe2\x80\x93 2\xc2\xa0kg, samica pa od 0,80 do 1,20\xc2\xa0kg. Ima zelo dober in oster vid. O\xc4\x8di ima velike, rde\xc4\x8de z okroglim obro\xc4\x8dkom. Njegovo vidno polje je zelo \xc5\xa1iroko, vidi tudi navzgor in navzdol. V mraku in pono\xc4\x8di slab\xc5\xa1e vidi. Izostren ima tudi sluh, sli\xc5\xa1i na velike razdalje in zazna vsak najmanj\xc5\xa1i \xc5\xa1um. Ogla\xc5\xa1a se z ve\xc4\x8d glasovi. Samec  po navadi z tagat in gog \xe2\x80\x93 gok, samica ob nevarnosti s svarilnim glasom trr \xe2\x80\x93 trr in ci \xe2\x80\x93 cik, ko vodi keb\xc4\x8dke pa ki \xe2\x80\x93 ki. Odrasli fazan perje zamenja enkrat na leto, konec leta oziroma v za\xc4\x8detku jeseni. Menjava perja je postopna, najprej na telesu, najkasneje pa na glavi.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nFazan je poligamna \xc5\xbeival. V \xc4\x8dasu razmno\xc5\xbeevanja se pari fazan z ve\xc4\x8d fazankami. Tudi fazanka ni zvesta samo enemu samcu in se je pripravljena pariti z vsakim samcem.  Nagon se zbudi  ko se vreme otopli, obi\xc4\x8dajno  konec marca. Pri fazanu traja nagon po parjenju najmanj 2 meseca pri fazankah pa kakih 20 dni.  Samec izbere teritorij ki obsega od 0,5 \xe2\x80\x93 2 ha povr\xc5\xa1ine kjer s svojim glasom privablja samice. Okrog  njega se zbere najve\xc4\x8dkrat od  4 \xe2\x80\x93 8 samic, ki jih rasti v jutranjih urah  na istem mestu._NEWLINE_ _NEWLINE_\xe2\x80\x83_NEWLINE_Gnezdi na mestih kjer je primerno kritje in dovolj hrane, v gozdi\xc4\x8dih, na polju, ob robu gozda, izbira mesta pa je odvisna tudi od stopnje vegetacije. Gnezdi izklju\xc4\x8dno na tleh. Za gnezdo poi\xc5\xa1\xc4\x8de naravno vdolbinico, ki jo \xc5\xa1e poglobi in raz\xc5\xa1iri. Gnezdo je \xc5\xa1iroko okoli 22\xc2\xa0cm in globoko 6\xc2\xa0cm. Zgodi se da nosi ve\xc4\x8d fazank v eno gnezdo, nosijo tudi izven gnezda pa tudi v jerebi\xc4\x8dje ali ra\xc4\x8dje gnezdo. Fazanka za\xc4\x8dne nesti  8 - 10 dni po za\xc4\x8detku parjenja, znese od 8 do 18 jajc in v normalnem vremenu znese eno jajce v 32 urah. Glede na \xc5\xa1tevilo jajc je \xc4\x8das nesnosti od 16 do 26 dni. Jajca so enotno obarvana in so lahko sivo zelena, olivna, belo rumena in rjavo zelena. Valiti za\xc4\x8dne dan ali dva po tem ko je znesla zadnje jajce. Vali 24 dni. Fazanje  mladi\xc4\x8de do desetega tedna starosti imenujemo keb\xc4\x8dki. Keb\xc4\x8dki so sivorumenkaste barve z rde\xc4\x8dkastim tonom, preko glave in hrbta pa imajo tri temne \xc4\x8drte od katerih je srednja precej \xc5\xa1ir\xc5\xa1a. Po treh do \xc5\xa1tirih dneh so pri keb\xc4\x8dkih \xc5\xbee vidna prva krilna peresa.\n_START_SECTION_\nVedenje in prehrana\n_START_PARAGRAPH_\nFazan je dnevni pti\xc4\x8d. Preno\xc4\x8duje na drevesih z vodoravnimi vejami, najraje na iglavcih blizu debla ali grmih, poleti ve\xc4\x8dkrat tudi na tleh. Pri spanju da fazan glavo med perutnico. Samci se pribli\xc5\xbeno uro pred son\xc4\x8dnim vzhodom oglasijo z gredi. Hrani se pe\xc5\xa1, dve uri zjutraj in 2-3 ure zve\xc4\x8der. Razen preno\xc4\x8devanja pre\xc5\xbeivi fazan ves preostali \xc4\x8das na tleh. Leti na kraj\xc5\xa1ih radaljah, lahko tudi hitro te\xc4\x8de._NEWLINE_Fazan je vsejed. Od rastlinske hrane se hrani z vsemi rastlinskimi deli: s semeni \xc5\xbeita, trav, detelj in zeli\xc5\xa1\xc4\x8d, s plodovi drevesnih in grmovnih vrst, z zelenimi listi, stebelci, cvetnimi glavicami , cvetovi in gomolj\xc4\x8dki. Od \xc5\xbeivalske hrane se hrani predvsem z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami in njihovimi li\xc4\x8dinkami, pa tudi s pol\xc5\xbei, \xc4\x8drvi, manj\xc5\xa1imi \xc5\xbeabicami, mladimi plazilci in drobnimi glodavci. Od zrnja kmetijskih rastlin ima fazan najraje koruzo in p\xc5\xa1enico. Odrasel fazan poje v povpre\xc4\x8dju od 40-60 g hrane na dan, nabito polna fazanina gol\xc5\xa1a pa tehta ve\xc4\x8d kot 100 g.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjsko okolje\n_START_PARAGRAPH_\nFazan je bil sprva stepska \xc5\xbeival. V Evropi se je prilagodil na povsem drugo okolje. Rad ima obdelan poljedelski svet, ki se prepleta s \xc5\xa1tevilnimi gozdovi, gozdi\xc4\x8di, zara\xc5\xa1\xc4\x8denimi bregovi rek, potokov in kanalov. Gozd mu slu\xc5\xbei za kritje. Velikih strnjenih gozdov se izmika in v njih ne \xc5\xbeivi. Tudi odprt ravninski svet brez kritja zanj ni primeren. Najugodnej\xc5\xa1i za njega so manj\xc5\xa1i me\xc5\xa1ani gozdovi z dobro podrastjo, ki jih obdaja obdelan svet. Najdemo ga na vi\xc5\xa1ini do 400 m nadmorske vi\xc5\xa1ine na obmo\xc4\x8djih kjer prevladujejo rahlo humozna, pe\xc5\xa1\xc4\x8dena do pe\xc5\xa1\xc4\x8deno ilovnata, topla in hitro odcedna tla. Fazan ima rad toploto. Rad se zadr\xc5\xbeuje na son\xc4\x8dnih mestih. Najugodnej\xc5\xa1i so predeli s srednjo letno temperaturo 9 \xe2\x80\x93 10\xc2\xa0\xc2\xb0C.'