b"\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina \xc5\xa0empeter - Vrtojba\n_START_SECTION_\nNastanek lokalne samouprave na Gori\xc5\xa1kem\n_START_PARAGRAPH_\nAvstrijsko-ilirsko primorje je zamenjalo prej\xc5\xa1nji tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko-primorski gubernij, in je obsegalo dr\xc5\xbeavno mesto Trst, pokne\xc5\xbeeni grofiji Gori\xc5\xa1ko in Gradi\xc5\xa1ko ter mejno grofijo Istro s kvarnerskimi otoki. Na Gori\xc5\xa1kem, kamor sta sodila kraja, so se v letu 1850 oblikovale relativno velike ob\xc4\x8dine, oziroma kot so jih poimenovali v literaturi in zakonodaji \xc5\xbeupanije, osnova pa so bile dav\xc4\x8dne oziroma katastrske ob\xc4\x8dine. Na celotnem obmo\xc4\x8dju pokne\xc5\xbeene grofije Gori\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1ke so leta 1850 nastale 102 ob\xc4\x8dini, kar je skoraj enkrat ve\xc4\x8d kot leta 1819, ko je bilo na tem obmo\xc4\x8dju 53 glavnih ob\xc4\x8din. \xc5\xa0tevilo ob\xc4\x8din se je ve\xc4\x8dalo in ob razpadu Avstro \xe2\x80\x93 Ogrske doseglo \xc5\xbee 146 ob\xc4\x8din._NEWLINE_Gori\xc5\xa1ko - Gradi\xc5\xa1ka se je upravno delila na tri okrajna glavarstva (Gorica, Se\xc5\xbeana, Tolmin) ta pa \xc5\xa1e na sodne okraje. \xc5\xa0empeter, Gornja in Dolnja Vrtojba so upravno sodili v Okrajno glavarstvo Gorica, ki se je nadalje delilo \xc5\xa1e na tri sodne okraje: Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina, Kanal ter Gorica, kamor sta sodno kraja tudi spadala. Skupno je bilo na ozemljih okrajnih glavarstev Se\xc5\xbeana, Tolmin ter Gorice, kjer so bili Slovenci v ve\xc4\x8dini, leta 1850 ustanovljenih 58 ob\xc4\x8din, kasneje pa \xc5\xa1e 43 ob\xc4\x8din najve\xc4\x8d v letu 1866._NEWLINE_\xc5\xa0empeter (Peter, St, S. Pietro) se kot ob\xc4\x8dina prvi\xc4\x8d pojavi 1850 in je obsegala kraje \xc5\xa0empeter, \xc2\xa0Gornjo in Doljno Vrtojbo (Vertojba) ter \xc5\xa0t. Andra\xc5\xbe (danes \xc5\xa0tandre\xc5\xbe; italijansko Sant' Andrea). Oba kraja sta se leta 1866 izlo\xc4\x8dila iz ob\xc4\x8dine \xc5\xa0empeter in dobila lastno ob\xc4\x8dino. Posebni krajevni imenik za Primorje iz leta 1885 navaja, da je bilo v ob\xc4\x8dini \xc5\xa0empeter 175 hi\xc5\xa1 in 1120 prebivalcev, od tega 549 mo\xc5\xa1kih in 571 \xc5\xbeensk. Vsi razen enega so bili katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi. Ob\xc4\x8dina in kraj \xc5\xa0empeter je bila, kot predmestje Gorice, jezikovno bolj pisana kot Vrtojba. V njej je 1072 prebivalcev kot ob\xc4\x8devalni jezik navedlo slovenski, 23 italijanski, 10 pa nem\xc5\xa1ki, en prebivalec pa je kot ob\xc4\x8devalni jezik navedel srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino. Podatki v Posebnem krajevnim imeniku za Primorje iz leta 1894 ka\xc5\xbeejo, da je ob\xc4\x8dina \xc5\xa0empeter pokrivala 9.67 km 2, v njej je bilo 204 hi\xc5\xa1 in 1333 prebivalcev od tega 643 mo\xc5\xa1kih in 690 \xc5\xbeensk. Vsi razen treh so bili katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi. Ob\xc4\x8dina je bila jezikovno \xc5\xa1e bolj pestra kot leta 1885 saj je kot ob\xc4\x8devalni jezik navedlo slovenski 1271 prebivalcev, 30 jih je navedlo italijanski, 13 nem\xc5\xa1ki, 4 pa so kot ob\xc4\x8devalni jezik navedli srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_V letu 1866 ustanovljena ob\xc4\x8dina Vrtojba je obsegala Gornjo in Dolnjo Vrtojbo, Bukovico in Vogrsko. To stanje je ostalo nespremenjeno do leta 1887, ko so je Vogrsko osamosvojilo in \xc2\xa0postalo samostojna ob\xc4\x8dina. Iz podatkov v Posebnem krajevnim imeniku za Primorje iz leta 1885 lahko razberemo, da je ob\xc4\x8dina Vrtojba imela 449 hi\xc5\xa1 in 2489 prebivalcev, od tega 1261 mo\xc5\xa1kih in 1228 \xc5\xbeensk. Vsi prebivalci so bili katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi, razen enega pa so vsi prebivalci, kot ob\xc4\x8devalni jezik navedli slovenski. Podatki v Posebnem krajevnim imeniku za Primorje iz leta 1894 navajajo, da je ob\xc4\x8dina Vrtojba obsegala ozemlje v izmeri 12.12 km 2, v njej je bilo 375 hi\xc5\xa1 in 1956 prebivalcev, od tega 987 mo\xc5\xa1kih in 969 \xc5\xbeensk. Vsi so bili katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi, 1951 je kot ob\xc4\x8devalni jezik navedlo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. \xc5\xa0tevilo prebivalcev ob\xc4\x8dine Vrtojbe se je torej zmanj\xc5\xa1evalo, medtem ko je v ob\xc4\x8dini \xc5\xa0empeter nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo. _NEWLINE_Kljub temu, da je Gori\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni zbor leta 1867 sprejel zakon po katerem naj bi se male ob\xc4\x8dine zdru\xc5\xbeile v ve\xc4\x8dje enote, se stanje na obmo\xc4\x8dju kjer so bili Slovenci v ve\xc4\x8dini, ni spremenilo zaradi nasprotovanja vseh ob\xc4\x8din. Izvajanje tega zakona se je odmikalo v prihodnost.\n_START_SECTION_\nItalijanska uprava 1918 \xe2\x80\x93 1943\n_START_PARAGRAPH_\nPrva svetovna vojna je korenito posegla v delovanje ob\xc4\x8din na ozemlju Gori\xc5\xa1ko- Gradi\xc5\xa1ke, ki je v letu 1915, z vstopom Italije v prvo svetovno vojno na strani antantnih sil in odprtjem So\xc5\xa1ke fronte, postala vojno obmo\xc4\x8dje. V Kobaridu in na drugih ozemljih, ki so jih zasedle italijanske \xc4\x8dete so okrajna glavarstva zamenjali civilni komisariati. Na obmo\xc4\x8djih, ki so ostala pod nadzorom Avstro \xe2\x80\x93 Ogrskih \xc4\x8det je bila uprava vezana na vrhovnega poveljnika za vojne operacije proti Italiji. Zaradi bli\xc5\xbeine fronte se je precej sede\xc5\xbeev institucij preselilo izven obmo\xc4\x8dja vojnega delovanja. Glavne naloge ob\xc4\x8din na tem obmo\xc4\x8dju so bile delo v zvezi z mobilizacijo, transporti in evakuacijo beguncev...  Kraji v ob\xc4\x8dini Vrtojba in tudi \xc5\xa0empeter sta se skoraj nemudoma zna\xc5\xa1li na fronti \xc4\x8drti in bili v topni\xc5\xa1kem obstreljevanju popolnoma poru\xc5\xa1eni. Naziv v prvi svetovni najbolj poru\xc5\xa1ene vasi na so\xc5\xa1ki fronti, ki ga je Gornji in Spodnji Vrtojbi namenil zgodovinar Renato Podber\xc5\xa1i\xc4\x8d ml., je glede na popolno uni\xc4\x8denje, ki je prizadelo obmo\xc4\x8dje, ve\xc4\x8d kot upravi\xc4\x8den._NEWLINE_S premirjem z dne 3. 11. 1918 so italijanske \xc4\x8dete zasedle \xc5\xa1e ve\xc4\x8d obmo\xc4\x8dja kot je bilo dolo\xc4\x8deno v Londonskem sporazumu. Premirje je dolo\xc4\x8dalo predajo uprave s strani voja\xc5\xa1kih poveljstev na dotedanje avstrijske organe. Vendar so ti organi, med katerimi sta bila tudi izvoljena de\xc5\xbeelni zbor in odbor, prenehali z delovanjem, \xc4\x8deprav niso bili ukinjeni._NEWLINE_V obmorskem mestecu Rapallo je bila 12. novembra 1920 podpisana pogodba med Italijo in Kraljevino SHS, ki je dolo\xc4\x8dala, da bodo poleg Trsta in okolice, Istre, delov Kranjske in dela Koro\xc5\xa1ke, Italiji pripadla tudi podro\xc4\x8dje Gori\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1ke s politi\xc4\x8dnimi okraji: Gorica, Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, Se\xc5\xbeana, Tolmin in Tr\xc5\xbei\xc4\x8d. Ta ozemlja so italijanske oblasti zdru\xc5\xbeile v enotno politi\xc4\x8dno in upravno enoto pod imenom Julijska Krajina (Venezia Julia) na \xc4\x8delu katere je bil generalni civilni komisar. To je bila sprva tudi edina sprememba na upravnem in politi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju. Vse je kazalo, da bo italijanska oblast obdr\xc5\xbeala vzorce avstrijske uprave in z njo povezanega sistema decentralizacije. Ta prepri\xc4\x8danja pa so se kmalu pokazala za zmotna. Najprej je bila avgusta 1921 de\xc5\xbeelna avtonomija ukinjena z odlokom kralja Viktorja Emanuela III, nato pa je, ob koncu leta 1922, oblast prevzel Mussolini, za\xc4\x8delo se je obdobje fa\xc5\xa1izma. _NEWLINE_Avstrijski sistem uprave se je sicer ohranil \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa, tako se dotakratne ob\xc4\x8dine niso spreminjale. V Gori\xc5\xa1kem upravnem okraju je bilo leta 1920 skupaj 46 ob\xc4\x8din, med njimi tudi ob\xc4\x8dina Vrtojba, v kateri je iz Gornje in Doljne Vrtojbe nastala ena vas Vrtojba. Ime kraja in ob\xc4\x8dine so poitalijan\xc4\x8dili in spremenili v Vertoiba in Campisanti (Vertojba na svetih poljih/Vrtojba med pokopali\xc5\xa1\xc4\x8di) zaradi bli\xc5\xbeine \xc5\xa1tevilnih voja\xc5\xa1kih pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d. Leta 1920 je ob\xc4\x8dina Vrtojba imela 1431 prebivalcev. V ob\xc4\x8dini \xc5\xa0empeter, ki je bila preimenovana in poitalijan\xc4\x8dena v S. Pietro ( Sv. Peter) pa je \xc5\xbeivelo 1571 prebivalcev._NEWLINE_Na osnovi \xc5\xbee omenjenega kraljevega odloka iz leta 1921 je vlada imenovala izredna de\xc5\xbeelna odbora za Istro in Gradi\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1\xc4\x8dansko, ta dva odbora sta prevzela vse zadeve, ki sta jih do tedaj opravljala de\xc5\xbeelni zbor in odbor. Na podlagi odloka sta se na ozemlju Julijske Krajine zgodila dva pomembna dogodka. Prvi od teh je bila izvedba ob\xc4\x8dinskih volitev v januarju 1922, prvih po priklju\xc4\x8ditvi. Prva leta po priklju\xc4\x8ditvi so namre\xc4\x8d \xc5\xa1e ostali \xc5\xbeupani, ki so bili izvoljeni \xc5\xa1e za \xc4\x8dasa Avstro-Ogrske, vendar so jih postopoma odstranjevali in zamenjevali civilni ob\xc4\x8dinski komisarji, ki so bili pove\xc4\x8dini oficirji italijanske vojske. Posebej veliko zamenjav je bilo v letu 1922, ta ukrep je veljal tudi za ob\xc4\x8dine, kjer so bili organi izvoljeni na volitvah januarja istega leta. To mo\xc5\xbenost je predvideval \xc5\xbee italijanski ob\xc4\x8dinski in de\xc5\xbeelni zakon iz leta 1915, ki je omogo\xc4\x8dal omejitev samouprave. Volitve so se izvedle po ve\xc4\x8dinskem sistemu ( listi ki je prejela najve\xc4\x8d glasov je pripadlo 4/5 mest v ob\xc4\x8dinskem svetu). Ob\xc4\x8dinski svet je nato izmed svojih \xc4\x8dlanov izvolil \xc5\xbeupana, vsaka katastrska ob\xc4\x8dina pa je po navadi imela pod\xc5\xbeupana. Na Gori\xc5\xa1kem so na teh volitvah v roke Slovencev padla vsa mesta v 64 ob\xc4\x8dinah, ve\xc4\x8dina v 27 ob\xc4\x8dinah, petino ob\xc4\x8dinskih svetnikov pa so dobili v 11 ob\xc4\x8dinah. Drugi pomemben dogodek v letu 1922 je bila dolo\xc4\x8ditev nove upravne razdelitve Julijske Krajine. Ta je bila najprej razdeljena na tri pokrajine oziroma provinc: Puljsko, Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko in Videmsko pokrajino, leta 1927 pa je nastala \xc5\xa1e Gori\xc5\xa1ka pokrajina, kamor sta spadali obravnavani ob\xc4\x8dini. Vsaki od njih je na\xc4\x8deloval prefekt, svetovalce pa je izbral izmed kandidatov, ki so jih predlagale sindikalne organizacije za posamezne podro\xc4\x8dja._NEWLINE_Na ob\xc4\x8dinski ravni je samouprava izginila, ohranila se je le navidezno, prefekt je namre\xc4\x8d imel nad ob\xc4\x8dinskimi organi popoln nadzor. \xc5\xbdupan (podesta) je kot vladni uslu\xc5\xbebenec skrbel za izvajanje vladnih zakonov, med katere so spadali tudi zakoni, ki so imeli za cilj italijanizacijo in raznarodovanje. Podesta je namre\xc4\x8d lahko po na\xc4\x8delu personalne unije imel v rokah upravo v ve\xc4\x8d ob\xc4\x8dinah. Ta personalna unija je pogosto pre\xc5\xa1la v teritorialno unijo, torej je dejansko \xc5\xbee prihajalo do zdru\xc5\xbeevanje manj\xc5\xa1ih ob\xc4\x8din. Na vidiku so bile, podobno kot v Kraljevini Jugoslaviji, komasacije ob\xc4\x8din, s to razliko, da se je zdru\xc5\xbeevanje ob\xc4\x8din na slovenskih ozemljih v Italiji za\xc4\x8delo nekoliko prej. Val komasacij je Gori\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1ko, kjer ob\xc4\x8dine prej niso do\xc5\xbeivele veliko teritorialnih sprememb, zajel v letih 1927 in 1928. Komasacija in reorganizacija ob\xc4\x8din se je izvajala na podlagi kraljevega odloka po katerem je vlada dobila pooblastila, da lahko brez predpisanih postopkov v roku dveh let opravi revizijo glede obsega ob\xc4\x8din. Po izvedenih komasacijah v letih 1927 in 1929 se je \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din zmanj\xc5\xa1alo za trikrat. Na celotnem ozemlju, ki je bilo priklju\xc4\x8deno Italiji, je bilo od priklju\xc4\x8ditvi 250 ob\xc4\x8din, konec leta 1936 pa le \xc5\xa1e 128. V Gori\xc5\xa1ki pokrajini se je po komasacijah \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din zmanj\xc5\xa1alo iz 121 zmanj\xc5\xa1alo na 42. Komasaciji se ob\xc4\x8dini Vrtojba in \xc5\xa0empeter nista izognili. Ob\xc4\x8dina \xc5\xa0empeter je svojo zadnjo vrsto odlokov izdala 10. februarja 1927. Tega leta je \xc5\xa0empeter postal del gori\xc5\xa1ke mestne ob\xc4\x8dine in s tem predmestje Gorice, kar je ostal do priklju\xc4\x8ditve k Jugoslaviji po drugi svetovni vojni. Dne 25. oktobra 1928 se je z gori\xc5\xa1ko mestno ob\xc4\x8dino zdru\xc5\xbeila tudi ob\xc4\x8dina Vrtojba._NEWLINE_Leta 1934 je bil v Italiji sprejet nov ob\xc4\x8dinski in de\xc5\xbeelni zakon, ki je utrdil na\xc4\x8delo centralizma in postavil temelje fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni upravi v pokrajinah in ob\xc4\x8dinah. Polo\xc5\xbeaj \xc5\xbeupana (podesta), ki ga je vlada imenovala za mandatno dobo 4 let, je ostal neokrnjen. Hkrati je opravljal vlogo ob\xc4\x8dinskega upravnika in vladnega uslu\xc5\xbebenca in imel tako funkcijo odlo\xc4\x8danja in izvr\xc5\xa1evanja. Tudi po novem zakonu je po na\xc4\x8delu personalne unije lahko upravljal do 3 ob\xc4\x8dine s skupno najve\xc4\x8d 10.000 prebivalci. V ob\xc4\x8dinah nad 10.000 prebivalci je kot posvetovalno telo obstajal ob\xc4\x8dinski svet s 6 do 40 \xc4\x8dlani, ki jih je imenoval podesta. Ob\xc4\x8dinski svet je podesta po potrebi postavil tudi v manj\xc5\xa1ih ob\xc4\x8dinah. Zelo zna\xc4\x8dilno je bilo povezovanje ob\xc4\x8din v konzorcije ( npr. ra\xc4\x8dunovodski, zdravni\xc5\xa1ki, veterinarski), \xc4\x8dlane teh konzorcijev so imenovali podestati vklju\xc4\x8denih ob\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0Obdobje med drugo svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nSistem italijanske ob\xc4\x8dinske uprave se je obdr\xc5\xbeal vse do kapitulacije Italije septembra 1943. Do ve\xc4\x8dji sprememb ni pri\xc5\xa1lo niti, ko so nem\xc5\xa1ke okupacijske sile ustanovila Operacijsko cono Jadransko primorje v katero so poleg Gori\xc5\xa1ke pokrajine, spadale \xc5\xa1e Ljubljanska pokrajina, Reka, Pulj in Hrva\xc5\xa1ko primorje. Nemci so le zamenjali prej\xc5\xa1nje prefekte s sebi naklonjenimi ljudmi in jim dodeli nem\xc5\xa1ke svetovalce. Na slovenskih ozemljih so celo dovoljevali slovenske \xc5\xbeupane, saj na veliki ve\xc4\x8dini slovenskega ozemlja ni bilo ve\xc4\x8d italijanskih uradnikov, le ti se po kapitulaciji Italije umaknili v domovino, slovenskih uradnikov pa na italijanskih zasedbenih ozemljih, \xc5\xa1e posebej tistih, ki so z rapalsko pogodbo leta 1920 pripadla Italiji, ni bilo. Celotna obnovitev italijanske uprave je bila tako nemogo\xc4\x8da. Po domnevah Toneta Ferenc meseca februarja 1945 v Gori\xc5\xa1ki pokrajini okupatorjeva uprava ni poslovala niti v tretjini od 42 ob\xc4\x8din. Skoraj nemudoma po kapitulaciji Italije in prihodu Nemcev sta se \xc5\xa0empeter in Vrtojba, kot odmev na prvo svetovno vojno zna\xc5\xa1la na fronti \xc4\x8drti Gori\xc5\xa1ke fronte, ki so jo Nemci sicer zlomili, vendar je delovaje partizanov na obmo\xc4\x8dju nem\xc5\xa1kim oblastem povzro\xc4\x8dalo nemalo te\xc5\xbeav._NEWLINE_V ilegali pa se je vzpostavljala \xc5\xa1e vzporedna oblast v obliki Narodnoosvobodilnih odborov (NOO). Prvi tak odbor je bil v \xc5\xa0empetru organiziran maja 1943, deloval je predvsem propagandno. Prvi odbor je deloval do septembra 1943, ko se je zaradi novih razmer, ob prihodu nem\xc5\xa1ke vojske bil prisiljen reorganizirati. Tako je bil 25. decembra ustanovljen nov odbor Osvobodilne fronte ( OF), ki je \xc5\xbee bil zastavljen kot oblastno telo in razdeljen na poverjeni\xc5\xa1tva. Odbor je deloval po navodilih Okro\xc5\xbenega odbora OF (NOO) za Gori\xc5\xa1ko, imel pa je zveze tako z Gorico kot z osvobojenim ozemljem. Junija 1944 je odbor prenehal z delovanjem, saj so bili \xc4\x8dlani odbora posvarjeni, da nem\xc5\xa1ki organi vedo za posamezne \xc4\x8dlane odbora in pripravljajo racijo. Kmalu pa je ustanovljen nov odbor, ki je deloval do volitev novega odbora maja 1945. V Vrtojbi so odbor NOO ustanovili nekoliko kasneje in sicer 3. oktobra 1943 s sklepom odbora OF. Enako kot NOO v \xc5\xa0empetru je deloval v okviru Okro\xc5\xbenega odbora OF (NOO) za Gori\xc5\xa1ko._NEWLINE_V prvih dneh maja so partizanske enote zasedle celotno slovensko etni\xc4\x8dno ozemlje na zahodni meji. Za\xc4\x8dela se je kratkotrajna uprava Jugoslovanskih zasedbenih oblasti ki jo je predstavljal \xc5\xa1tab IV. armade in poveljstva mest. Pokrajinski narodnoosvobodilni odbor (PNOO, od 21. maja PNOO za Slovensko primorje in Trst) je 6 maja uvedel in nato 12 maja izdal odlok o novi upravni ureditvi. Slovensko Primorje so razdelili na dve okro\xc5\xbeji: Gori\xc5\xa1ko in Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko ter avtonomno mesto Trst. Nadalje sta se okro\xc5\xbeji delili na okraje. Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje jih je imelo 9, Gori\xc5\xa1ko pa 15. Ob\xc4\x8dini \xc5\xa0empeter in Vrtojba sta spadali v Gori\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje in gori\xc5\xa1ki okraj. Krajevna NOO pa sta po volitvah maja 1945 delovala naprej. Uprava Jugoslovanskih oblasti na celotnem Primorskem je trajala le dober mesec, saj je morala pod pritiskom zahodnih zaveznikov umakniti.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ka uprava Julijske Krajine julij 1945 \xe2\x80\x93 15. september 1947\n_START_PARAGRAPH_\nJugoslovanska vojska je 11. julija 1945 zapustila osvobojena ozemlja na Primorskem in se umaknila na Morganovo linijo. Na ozemlju do Morganove linije, kjer sta ostala tudi \xc5\xa0empeter in Vrtojba, so zagospodarili zavezniki. Naslednji dan je angle\xc5\xa1ki Feldmar\xc5\xa1al Aleksander razglasil vpeljavo zavezni\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke uprave v coni A. Ustanovitev cona A je bila v skladu z medvojnimi na\xc4\x8drti zahodnih zaveznikom, ki so \xc5\xbee med vojno na\xc4\x8drtovali zasebno celotnega ozemlja, ki je spadalo v Italijo. Zaradi aktivnosti NOV to seveda ni bilo mogo\xc4\x8de, zato so, po pogajanjih v Beogradu, 9. junija 1945 sklenili sporazum o razdelitvi Julijske Krajine na cono A in B. V coni A naj bi imeli oblast zavezniki, v coni B \xc2\xa0pa se je uveljavil jugoslovanski sistem. V \xc5\xa0empeter in Vrtojbo so pri\xc5\xa1le enote zahodnih zaveznikov. Najprej so v \xc5\xa0empetru nastanile indijske \xc4\x8dete britanske vojske, nato pa so poleti 1945 v \xc5\xa0empeter pri\xc5\xa1le ameri\xc5\xa1ke enote, ki so ostale do 10. februarja 1947._NEWLINE_Upravno teritorialno je bila Cona A razdeljena na Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko in Gori\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje in ob\xc4\x8dino Pulj, dotedanje meje se niso spreminjale. V vsakem okro\xc5\xbeju in vsaki ob\xc4\x8dini je ZVU je postavil predsednika ter organiziral svet ter upravne in izvr\xc5\xa1ne odseke za katre je ZVU menil, da so potrebni za izvr\xc5\xa1evanje krajevne uprave. Okro\xc5\xbeni predsednik je bil neposredno odgovoren ZVU za krajevno upravo okraja. Hkrati je bil izvr\xc5\xa1ni in upravni vodja lokalne uprave. Okro\xc5\xbeni svet so sestavljali predsednik in \xc4\x8dlani v okro\xc5\xbeju, v gori\xc5\xa1kem okro\xc5\xbeju jih je bilo 14, imenovala pa jih je ZVU. Splo\xc5\xa1ni ukaz je predvideval ob\xc4\x8dinski svet in predsednika ob\xc4\x8dine, ki naj bi jih imenovala ZVU. Teritorialno ni bilo na obmo\xc4\x8dju \xc5\xa0empetra in Vrtojbe velikih sprememb, ZVU se je naslonila na staro italijansko upravo, kraja sta tako \xc5\xa1e naprej sodila v Gori\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje in gori\xc5\xa1ko ob\xc4\x8dino._NEWLINE_\xc2\xa0Vzporedno so naprej delovali narodnoosvobodilni odbori na vseh ravneh, kljub temu, da jim je ZVU odvzela pristojnosti. PNOO je na obmo\xc4\x8dju cone A izpeljal novo upravno razdelitev, okraja Trst in Gorica sta se zmanj\xc5\xa1ala saj je del ostal v coni B. Tudi v ureditvi PNOO sta \xc5\xa0empeter in Vrtojba spadala v Gori\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje. Prav tako sta delovala tudi krajevna NOO._NEWLINE_Med ZVU in organi Ljudske oblasti nikoli ni pri\xc5\xa1lo do dobrega sodelovanja, kar je ZVU sicer ponujala. Odnosi so bili pogosto zelo napeti zaradi demonstraciji za priklju\xc4\x8ditev k Jugoslaviji in mednarodnih razmer._NEWLINE_Dokon\xc4\x8dna odlo\xc4\x8ditev o razmejitvi, po francoskem predlogu, ki je \xc5\xa1e danes slovenska zahodna meja, je bila sprejeta med 9 in 10 oktobrom 1946. Za tedanje razmere in mnenje prebivalstva, je bila nova meja ponovno nepravi\xc4\x8dna, saj je v Italiji\xc2\xa0 ostalo mnogo Slovencev, \xc5\xa1e posebej pa je \xc5\xa0empetr\xc4\x8dane in Vrtojbence bolela izguba Gorica, saj sta kraja ostala brez upravnega, sodnega, gospodarskega ter kulturnega centra. Mirovna pogodba je bila podpisana 10. februarja 1947, nato se je primorska 17. septembra 1947 priklju\xc4\x8dila k Jugoslaviji. Kljub temu je meja med Italijo in Jugoslavijo, do podpisa Londonskega sporazuma leta 1954, veljala za za\xc4\x8dasno.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0V samostojni Sloveniji \xe2\x80\x93 pot do lastne ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nS spremembo sistema in z njim povezano demokratizacijo v obdobju po letu 1990, je vedno bolj aktualno postajalo vpra\xc5\xa1anje statusa ob\xc4\x8din. \xc5\xbde leta 1991 sprejeta ustava, je s potegom jasne lo\xc4\x8dnice med dr\xc5\xbeavno oblastjo in lokalno samoupravo, nakazala spremembo statusa ob\xc4\x8din. Ob\xc4\x8dina naj bi poslej opravljala funkcije lokalne samouprave, prenos dr\xc5\xbeavno delegiranih nalog na ob\xc4\x8dino pa je postal predmet pogajanj z vsako ob\xc4\x8dino posebej. Tako je maja 1992 Odbor za lokalno samoupravo Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine republike Slovenije ustanovil posebno komisijo in ji nalo\xc5\xbeil nalogo priprave \xc5\xa1tudijskega gradiva \xc2\xbbLokalna samouprava v Republiki Sloveniji\xc2\xab. To gradivo je bilo podlaga za sprejetje zakona o lokalni samoupravi dne 21.12.1993. _NEWLINE_Tudi po osamosvojitvi Slovenije sta se kraja, ki sta \xc5\xa1e vedno tvorila krajevni skupnosti mestne ob\xc4\x8dine Nova Gorica, vseskozi ve\xc4\x8dala. Od konca druge svetovne vojne se je namre\xc4\x8d podoba krajev mo\xc4\x8dno spremenila. Iz prete\xc5\xbeno kmetijskih naselij, sta se v tempu, ki ga je narekovala povojna industrializacija okolice, spremenila v prete\xc5\xbeno delavski naselji. \xc5\xa0empeter pri Gorici se je do leta 1991 \xc5\xbee razvil v drugo najve\xc4\x8dje naselje in zaposlitveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de na Gori\xc5\xa1kem in je imel 3910 prebivalcev. Podjetja so se skoncentrirala ju\xc5\xbeno od \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, ki vodi v Italijo. Industrija je bila raznovrstna, saj so bili v kraju obrati kovinskopredelovalne, elektronske, gradbene industrije, krepile pa so tudi storitvene dejavnosti. V \xc5\xa0empetru pa je bil tudi sede\xc5\xbe kmetijskih organizacij, ki so vodile dejavnost panoge v spodnji Vipavski dolini. Vrtojba je istega leta \xc5\xa1tela 2070 prebivalcev, zaradi industrializacije v bli\xc5\xbenji okolici, se je trend opu\xc5\xa1\xc4\x8danja kmetijstva le \xc5\xa1e nadaljeval. Za obmejna kraja je bil izrednega pomena mednarodni mejni prehod na Gori\xc5\xa1kem - MMP Vrtojba, ki je sodil med najve\xc4\x8dje v Sloveniji, zato so tu imela sede\xc5\xbe mnoga \xc5\xa1pedicijska podjetja._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavni zbor je, v zvezi ustanavljanjem novih ob\xc4\x8din 26. aprila 1994, sprejel odlok, ki je dolo\xc4\x8dal referendumska obmo\xc4\x8dja za ustanovitev novih ob\xc4\x8din ter odlok o razpisu referenduma o ustanovitvi novih ob\xc4\x8din. Referendum o ustanovitvi novih ob\xc4\x8din je bil izveden 29. 5.1994. V ob\xc4\x8dini Nova Gorica je o tem vpra\xc5\xa1anju odlo\xc4\x8dal tudi \xc5\xa0empeter pri Gorici, ki se, ob 68,8% volilni udele\xc5\xbebi s 27,3\xc2\xa0% ZA in 69,8% PROTI, ni odlo\xc4\x8dil za ustanovitev svoje ob\xc4\x8dine._NEWLINE_Prve mo\xc5\xbenosti za ustanovitev ob\xc4\x8dine \xc5\xa0empetrci niso izkoristili, vendar se je nezadovoljstvo nad zanemarjenjem \xc5\xa0empetra na ra\xc4\x8dun Nove Gorice, le \xc5\xa1e poglabljalo. Nezadovoljstvo je v bistvu izhajalo \xc5\xa1e iz leta 1967, ko je \xc5\xa0empeter postal krajevna skupnost, poslej so v skup\xc5\xa1\xc4\x8dini ob\xc4\x8dine Nova Gorica delovali tudi delegati iz \xc5\xa0empetra. Kraj je bil vedno znova spregledan tako pri kratkoro\xc4\x8dnih projektih, kot v poznej\xc5\xa1em srednjero\xc4\x8dnem razvojnem na\xc4\x8drtu ob\xc4\x8dine Nova Gorica. Svet krajevne skupnosti \xc5\xa0empeter je bil vedno znova preglasovan in nemo\xc4\x8den. V iskanju re\xc5\xa1itev je svet krajevne skupnosti \xc5\xa0empeter na\xc5\xa1el zaveznika pri sosednji krajevni skupnosti v Vrtojbi, ki je imela \xc5\xa1e ve\xc4\x8d razlogov za nezadovoljstvo saj v tedanji skup\xc5\xa1\xc4\x8dini mestne ob\xc4\x8dine Nova Gorica sploh ni imela svojega predstavnika. V obeh krajih se je krepila te\xc5\xbenja po samostojni ob\xc4\x8dini saj sta izpolnjevala vse pogoje. O ustanovitvi ob\xc4\x8dine naj bi se prebivalci izjasnili na ponovnem referendumu._NEWLINE_Kljub na\xc4\x8delnemu zavezni\xc5\xa1tvu obeh krajevnih skupnosti je bil nastanek skupne ob\xc4\x8dine pravi triler z mnogimi zapleti. Skoraj isto\xc4\x8dasno o ideji o nastanku nove ob\xc4\x8dine \xc5\xa0empeter-Vrtojba so se namre\xc4\x8d pojavila nasprotujo\xc4\x8da si mnenja. Mnogi so bili proti ustanovitvi nove ob\xc4\x8dine, saj so se prebivalci \xc5\xa0empetra leta 1994 \xc5\xbee izjasnili proti ustanovitvi ob\xc4\x8dine. Obstajali so tudi pomisleki o izlo\xc4\x8ditvi iz mestne ob\xc4\x8dine, saj naj bi tako postali periferija obmejnega dogajanja. V Novi Gorici so nasprotovali odcepitvi, saj bi v novi ob\xc4\x8dini ostali objekti velikega pomena za celotno gori\xc5\xa1ko regijo (bolni\xc5\xa1nica, preskrbovalni objekti, MMP Vrtojba itd). Vodstvo mestne ob\xc4\x8dine se je zavilo v molk, nasprotniki ustanovitve ob\xc4\x8dine, pa so kot mo\xc5\xbeno re\xc5\xa1itev navajali ustrezen razvoj na\xc4\x8drt._NEWLINE_Na referendumu v za\xc4\x8detku leta 1998 je \xc5\xa1lo dobesedno za las. Referenduma se je udele\xc5\xbeilo 65% volivcev, v \xc5\xa0empetru 46% in v Vrtojbi 59%. Proti je glasovalo 53% ( 1057) \xc5\xa0empetrcev in 39% (524) Vrtojbencev. Torej je bilo za ob\xc4\x8dino 1712 proti pa 1595 volivcev. Ob\xc4\x8dina je tako nastala torej z ve\xc4\x8dino 117 glasov, v glavnem iz Vrtojbe. Primorske novice so poro\xc4\x8dale, da so se nekateri \xc5\xa0empetrci prito\xc5\xbeili pri predsedniku vlade Janezu Drnov\xc5\xa1ku, ministru za notranje zadeve, varuhu \xc4\x8dlovekovih pravic in neuradno celo evropskim ustanovam v Bruselj. Na\xc4\x8delnik novogori\xc5\xa1ke upravne enote in predsednik volilne komisije Gorazd Maffi je to dejanje ocenil, kot podlo. O ustanovitvi nove ob\xc4\x8dine so poslanci dr\xc5\xbeavnega zbora odlo\xc4\x8dali na seji 22. julija 1998. Poslanec Borut Pahor (ZLSD) je predlagal ustanovitev ob\xc4\x8dine samo v Vrtojbi, ki pa ni izpolnjevala zakonskih zahtev za ob\xc4\x8dino. Vnela se je je polemi\xc4\x8dna debata, zlasti napeto je bilo na relaciji obeh poslancev iz gori\xc5\xa1ke Borutom Pahorjem in Ivom Hvalico (SDS). Dr\xc5\xbeavni zbor in vlada sta 22.julija 1998 naposled potrdili novo ob\xc4\x8dino,a to \xc5\xa1e ni bil konec sage, saj so \xc5\xa0empetrci nastanek ob\xc4\x8dine izpodbijali s prizivom na Ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki pa je z utemeljitvijo, da je bila volilna enota enovita, zavrnilo priziv in odprlo pot za ustanovitev nove ob\xc4\x8dine._NEWLINE_Tako je nova ob\xc4\x8dina postala realnost. Nekak\xc5\xa1no dobrodo\xc5\xa1lico novi ob\xc4\x8dini lahko zasledimo v Primorskih novicah z dne 5 januarja leta 1999. V \xc4\x8dlanku o najnovej\xc5\xa1i primorski ob\xc4\x8dini je mo\xc4\x8d prebrati, da imata obe naselji \xc5\xbee dolgo tradicijo, saj naj bili omenjeni \xc5\xbee okoli leta 1200. Vrtojba naj bi bila sprva ve\xc4\x8dja od \xc5\xa0empetra. \xc5\xa0empeter pa, da ja \xc5\xbee v obdobju po drugi svetovni vojni do izgradnje Nove Gorice, imel pomembne funkcije na podro\xc4\x8dju uprave, gospodarstva, izobra\xc5\xbeevanje in druge mestne funkcije. V novi ob\xc4\x8dini se nahaja regijska bolni\xc5\xa1nica, pomembna tovarna Iskra Avtoelektrika in mnogi drugi gospodarski objekti. Vrtojba pa je opisana, kot delavsko kme\xc4\x8dko naselje, s pomembnim mejnim prehodom MMP Vrtojba. \xc4\x8clanek \xc5\xa1e poudari, da bo morala Vrtojba pa tudi ob\xc4\x8dina zaradi bli\xc5\xbeajo\xc4\x8dega se vstopa v EU za MMP Vrtojba najti nove vsebine. \xc2\xbbOb\xc4\x8dina \xc5\xa0empeter - Vrtojba je v novem \xc5\xa1ifrskem sistemu, veljavnem od 1. 1. 1995, dobila \xc5\xa1ifro 183.\xc2\xab_NEWLINE_Ob\xc4\x8dinski svet se je na prvi seji sestal 10. decembra 1998 ter potrdil mandat Dragana Valen\xc4\x8di\xc4\x8da za \xc5\xbeupana ter \xc4\x8dlane ob\xc4\x8dinskega sveta. Dan ustanovitve ob\xc4\x8dine 22. julij 1998 pa je postal ob\xc4\x8dinski praznik. \xc5\xa0empeter pri Gorici je postal sede\xc5\xbe nove ob\xc4\x8dine. Razprtije iz \xc4\x8dasa ustanavljanja ob\xc4\x8dine ter zgodovinska nasprotja med krajema so se hitro umaknila novi realnosti in sodelovanju. Ob\xc4\x8dina \xc5\xa0empeter Vrtojba je kon\xc4\x8dno pri\xc4\x8dela delovati, ukinili so krajevne skupnosti, namesto njih je ob\xc4\x8dinski svet v obeh krajih ustanovil krajevne odbore._NEWLINE_\xc2\xbbManj\xc5\xa1a izmenjava ozemlja med sosednjimi naselji se je zgodila leta 2000, in sicer se je iz naselja Vrtojba izlo\xc4\x8dil manj\xc5\xa1i del ozemlja (brez stalnih prebivalcev) in se priklju\xc4\x8dil naselju Bilje v ob\xc4\x8dini Miren \xe2\x80\x93 Kostanjevica.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nOsebna izkaznica ob\xc4\x8dine \xc5\xa0empeter -Vrtojba\n_START_PARAGRAPH_\nGeografsko ob\xc4\x8dina le\xc5\xbei na zahodnem robu Slovenije v Gori\xc5\xa1ki statisti\xc4\x8dni regiji, tik ob italijanski meji, ju\xc5\xbeno od Nove Gorice, na katero ostaja mo\xc4\x8dno vezana, saj mesto vrtnic predstavlja upravno, gospodarsko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Gori\xc5\xa1ke, oziroma Severno Primorske regije, poleg tega pa je upravna enota za to obmo\xc4\x8dje v Novi Gorici. _NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka v ob\xc4\x8dini je Hrib Sv. Marka z nadmorska vi\xc5\xa1ino 227 m. \xc5\xbde ime ob\xc4\x8dine nakazuje, da sta v ob\xc4\x8dini le dve naselji v katerih je 41 ulic in 1702 hi\xc5\xa1i. Po velikosti sodi ob\xc4\x8dina \xc5\xa0empeter - Vrtojba med najmanj\xc5\xa1e slovenske ob\xc4\x8dine saj meri le 15 km2 in tako zaseda 205. mesto med 212 ob\xc4\x8dinami. Po \xc5\xa1tevilu 6300 prebivalcev se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med srednje velike ob\xc4\x8dine. Kljub temu, da ob\xc4\x8dina sodi med manj\xc5\xa1e slovenske ob\xc4\x8dine, mo\xc4\x8dno izstopa po gospodarskih kazalnikih, izobrazbeni strukturi prebivalcev in visokem \xc5\xbeivljenjskem standardu; vi\xc5\xa1ji od povpre\xc4\x8dja so tudi odhodki za varstvo okolja in trajnostno rabo energije.\n_START_SECTION_\nOrgani ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg \xc5\xbeupana in pod\xc5\xbeupana je tu \xc5\xa1e ob\xc4\x8dinski svet s \xc5\xa1estnajstimi \xc4\x8dlani, nadzorni odbor, ob\xc4\x8dinska uprava ter medob\xc4\x8dinska uprava._NEWLINE_Ob\xc4\x8dinski svet je ustanovitelj za\xc4\x8dasnih ali stanih komisij, odborov in delavnih teles. V ob\xc4\x8dini \xc5\xa0empeter-Vrtojba delujejo naslednji odbori in komisije: komisija za mandatna vpra\xc5\xa1anja, volitve in imenovanja ( 5 \xc4\x8dlanov), odbor za gospodarski razvoj ( 7 \xc4\x8dlanov), odbor za okolje in prostor ( 7 \xc4\x8dlanov), odbor za dru\xc5\xbebene dejavnosti - socialo in zdravstvo ( 7 \xc4\x8dlanov), odbor za dru\xc5\xbebene dejavnosti \xe2\x80\x93 \xc5\xa1olstvo, pred\xc5\xa1olska vzgoja, kultura in \xc5\xa1port ( 7 \xc4\x8dlanov), statutarno pravna komisija ( 5 \xc4\x8dlanov)._NEWLINE_Poleg tega ob\xc4\x8dinski svet imenju krajevna odbora za obmo\xc4\x8dje \xc5\xa0empetra pri Gorici in obmo\xc4\x8dje Vrtojbe, ki imata vsak po 7 \xc4\x8dlanov._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina \xc5\xa0empeter-Vrtojba je pobratena z ob\xc4\x8dinami:_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Medea (Italija) - od 18. 9. 2005_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Romans ob So\xc4\x8di/Romans d'Isonzo (Italija) - od 8. 9. 2006 _NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Hodi\xc5\xa1e/Keutschach am See (Avstria) - od 21. 9. 2014. _NEWLINE_Ob\xc4\x8dan ob\xc4\x8dine \xc5\xa0empeter \xe2\x80\x93 Vrtojba je tudi predsednik Republike Slovenije Borut Pahor, ki je bil 2. decembra 2012 v drugem krogu prvi\xc4\x8d izvoljen za \xc4\x8detrtega predsednika republike Slovenije. V letu 2017 je bil izvoljen \xc5\xa1e za drugi mandat.\n_START_SECTION_\nGrb in zastava ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbGrb ima obliko \xc5\xa1\xc4\x8dita. Tvorita ga dva glavna elementa: Rumeni cvet, sonce na modrem ozadju Zeleni spodnji del, ki ga tvorita dva lista, dve polji, dva kraja \xe2\x80\xa6 Bela linija, ki lo\xc4\x8duje lista in modrino simbolizira cesto in lego ob\xc4\x8dine ob italijanski meji.\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xa0_NEWLINE_\xc2\xbbZastava je podolgovate pravokotne oblike. Barvno je razdeljena na dve enaki polovici. Zgornja je modre barve, v sredini modrega polja je rumeno sonce s \xc5\xa1estnajstimi \xc5\xbearki. Spodnja polovica je zelena. \xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nDemografski podatki za leto 2014\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2015 je ob\xc4\x8dina imela pribli\xc5\xbeno 6.300 prebivalcev (pribli\xc5\xbeno 3.100 mo\xc5\xa1kih in 3.150 \xc5\xbeensk). Med slovenskimi ob\xc4\x8dinami se po \xc5\xa1tevilu prebivalcev uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na 82. mesto. Na kvadratnem kilometru povr\xc5\xa1ine ob\xc4\x8dine je \xc5\xbeivelo povpre\xc4\x8dno 422 prebivalcev; torej je bila gostota naseljenosti ve\xc4\x8dja kot v celotni dr\xc5\xbeavi (102 prebivalca na km2)._NEWLINE_Naravni prirastek je bil v ob\xc4\x8dini v letu 2015, glede na 1.000 prebivalcev, pozitiven in je zna\xc5\xa1al \xc2\xa05,3 (v Sloveniji 1,1). \xc5\xa0tevilo \xc5\xbeivorojenih je bilo vi\xc5\xa1je od \xc5\xa1tevila umrlih. Ve\xc4\x8dje je \xc5\xa1tevilo odseljenih iz ob\xc4\x8dine kot priseljenih, torej je bil selitveni prirast ob\xc4\x8dine glede na 1000 prebivalcev negativen in sicer -5,6. Se\xc5\xa1tevek naravnega in selitvenega prirasta na 1.000 prebivalcev v ob\xc4\x8dini je bil negativen, zna\xc5\xa1al je -0,3 (v Sloveniji 0,6)._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna starost ob\xc4\x8danov je 44,7 leta in je vi\xc5\xa1ja od povpre\xc4\x8dne starosti prebivalcev Slovenije (42,6 leta).V ob\xc4\x8dini je ve\xc4\x8d starej\xc5\xa1ih, kot mladih ob\xc4\x8danov.Na 100 oseb; starih od 0 do 14 let, je bilo 151 oseb starih 65 let in ve\xc4\x8d. Povpre\xc4\x8dna starost prebivalcev ob\xc4\x8dine se dviga v povpre\xc4\x8dju hitreje kot v celotni Sloveniji. Podatki po spolu ka\xc5\xbeejo, da je bila vrednost indeksa staranja za \xc5\xbeenske v vseh slovenskih ob\xc4\x8dinah vi\xc5\xa1ja od indeksa staranja za mo\xc5\xa1ke. V ob\xc4\x8dini je bilo \xe2\x80\x93 tako kot v ve\xc4\x8dini slovenskih ob\xc4\x8din \xe2\x80\x93 med \xc5\xbeenskami ve\xc4\x8d takih, ki so bile stare 65 let ali ve\xc4\x8d kot takih, ki so bile stare manj kot 15 let; pri mo\xc5\xa1kih je bila slika enaka._NEWLINE_Med osebami v starosti 15 do 64 let je bilo 59\xc2\xa0% zaposlenih ali samozaposlenih oseb, kar je nekoliko ve\xc4\x8d od slovenskega povpre\xc4\x8dja (58\xc2\xa0%). Med aktivnim prebivalstvom ob\xc4\x8dine je bilo v povpre\xc4\x8dju 11\xc2\xa0% registriranih brezposelnih oseb, to je manj od povpre\xc4\x8dja v dr\xc5\xbeavi (12,3\xc2\xa0%). Med brezposelnimi je kot v ve\xc4\x8dini slovenskih ob\xc4\x8din ve\xc4\x8d \xc5\xbeensk kot mo\xc5\xa1kih. Povpre\xc4\x8dna mese\xc4\x8dna pla\xc4\x8da na osebo, zaposleno pri pravnih osebah, je bila v tej ob\xc4\x8dini v bruto znesku pribli\xc5\xbeno enaka letnemu povpre\xc4\x8dju mese\xc4\x8dnih pla\xc4\x8d v Sloveniji, v neto znesku pa za pribli\xc5\xbeno 2\xc2\xa0% vi\xc5\xa1ja._NEWLINE_V ob\xc4\x8dini je 395 stanovanj na 1.000 prebivalcev. Pribli\xc5\xbeno 76\xc2\xa0% stanovanj je imelo najmanj tri sobe (tj. tri ali ve\xc4\x8d). Povpre\xc4\x8dna velikost stanovanja je bila 90 m2.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0Izobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPred\xc5\xa1olska vzgoja:_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Vrtec Mavrica_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Vrtec \xc5\xbdarek_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Vrtec Son\xc4\x8dek Vrtojba_NEWLINE_Vrtce na ozemlju ob\xc4\x8dine je skupno obiskovalo 238 otrok. Od vseh otrok v ob\xc4\x8dini, ki so bili stari od 1\xe2\x80\x935 let jih je bilo 77\xc2\xa0% vklju\xc4\x8denih v vrtec, kar je manj \xc2\xa0kot v vseh vrtcih v Sloveniji skupaj (77,7\xc2\xa0%)._NEWLINE_Osnovna \xc5\xa1ola:_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Osnovna \xc5\xa1ola Ivana Roba \xc5\xa0empeter_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Podru\xc5\xbenici: Vrtojba; Vogrsko_NEWLINE_Na osnovnih \xc5\xa1olah se je v \xc5\xa1olskem letu 2015/2016 izobra\xc5\xbeevalo pribli\xc5\xbeno 600 u\xc4\x8dencev. Poleg omenjenih izobra\xc5\xbeevalnih ustanov je v sklopu oddelka pediatrije v Splo\xc5\xa1ni bolni\xc5\xa1nici dr. Franca Derganca v \xc5\xa0empetru tudi oddelek \xc5\xa1ole in vrtca. _NEWLINE_Z ustavnim aktom so vrtci opredeljeni, kot enota pri Osnovni \xc5\xa1oli Ivana Roba \xc5\xa0empeter pri Gorici, zato ima ta \xc5\xa1ola tudi podru\xc5\xbeni\xc4\x8dni vrtec ter \xc5\xa1olo na Vogrskem v sosednji ob\xc4\x8dni Ren\xc4\x8de \xe2\x80\x93Vogrsko._NEWLINE_Srednje \xc5\xa1olstvo:_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Biotehni\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola z oddelki ter dija\xc5\xa1kim domom _NEWLINE_V letu 2015/2016 se je na srednje\xc5\xa1olski ravni izobra\xc5\xbeevalo okoli 200 dijakov._NEWLINE_Glasbena \xc5\xa1ola:_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna glasbena \xc5\xa1ola \xc5\xa0empeter pri Gorici._NEWLINE_Visoko\xc5\xa1olska izobrazbena struktura:_NEWLINE_Po podatkih Statisti\xc4\x8dnega urada Republike Sloveniji je bilo leta 2015 med 1.000 prebivalci v ob\xc4\x8dini povpre\xc4\x8dno 50 \xc5\xa1tudentov in 7 diplomantov; v celotni Sloveniji je bilo na 1.000 prebivalcev povpre\xc4\x8dno 39 \xc5\xa1tudentov in 9 diplomantov.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0Zdravstvo in socialna varnost\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1na bolni\xc5\xa1nica dr. Franca Derganca: bolni\xc5\xa1nica izvaja storitve sekundarne zdravstvene dejavnosti za potrebe prebivalstva Gori\xc5\xa1ke regije in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e, z mo\xc5\xbenostjo nudenja tudi terciarnih zdravstvenih storitev. Poleg tega je ministrstvo za zdravje Splo\xc5\xa1ni bolni\xc5\xa1nici dr. Franca Derganca podelilo naziv u\xc4\x8dnega zavoda za izobra\xc5\xbeevanje kadra medicinskih smeri._NEWLINE_\xc2\xa0Enota Zdravstvenega doma Osnovno varstvo Nova Gorica: na lokaciji v enoti \xc5\xa0empeter Vrtojba se nahajajo: 4 splo\xc5\xa1ne ambulante, \xc5\xbeenski dispanzer, \xc5\xa1olski dispanzer, otro\xc5\xa1ki dispanzer, patrona\xc5\xbena slu\xc5\xbeba, fizioterapija in sterilizacija. V sklopu zdravstvenega doma delujeta tudi dva koncesionarja s podro\xc4\x8dja splo\xc5\xa1ne medicine ter dva s podro\xc4\x8dja zobozdravstva. V ob\xc4\x8dini sta dve lekarni, ena koncesionarna ter druga katere soustanovitelj je ob\xc4\x8dina in spada v sklop Gori\xc5\xa1kih lekarn._NEWLINE_V ob\xc4\x8dini deluje tudi Center za dnevne aktivnosti starej\xc5\xa1ih.\n_START_SECTION_\nDruge dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV ob\xc4\x8dini \xc5\xa0empeter-Vrtojba se nahaja \xc5\xa1tab civilne za\xc5\xa1\xc4\x8dite in sede\xc5\xbe dru\xc5\xa1tva re\xc5\xa1evalnih psov Nova Gorica. Tudi za varnost na cestah je poskrbljeno, saj se v ob\xc4\x8dini nahaja postaja prometne policije Nova Gorica. Ob\xc4\x8dina je soustanoviteljica javnega zavoda za gasilsko in re\xc5\xa1evalno dejavnost Nova Gorica, ki zagotavlja gasilsko dejavnost, v ob\xc4\x8dini pa deluje tudi PDG \xc5\xa0empeter pri Gorici._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine \xc5\xa0empeter - Vrtojba deluje le ena po\xc5\xa1tna poslovalnica z nazivom \xc5\xa0empeter pri Gorici in s po\xc5\xa1tno \xc5\xa1tevilko 5290._NEWLINE_V Ob\xc4\x8dini \xc5\xa0empeter Vrtojba oskrbo s pitno vodo, odvajanje in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje komunalnih odpadnih in meteornih voda izvaja podjetje Vodovodi in kanalizacija Nova Gorica d. d, katerega soustanoviteljica in delna lastnica je ob\xc4\x8dina. _NEWLINE_Vse aktivnosti na podro\xc4\x8dju zbiranja in prevoza komunalnih odpadkov, odlaganja ostankov predelave in odstranjevanja komunalnih odpadkov, urejanja in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja javnih povr\xc5\xa1in ter urejanja in vzdr\xc5\xbeevanja pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d, kot gospodarsko javno slu\xc5\xbebo izvaja Komunala Nova Gorica d. d.V letu 2015 je bilo v ob\xc4\x8dini zbranih 499 kg komunalnih odpadkov na prebivalca, to je 184 kg ve\xc4\x8d kot je povpre\xc4\x8dje v celotni Sloveniji._NEWLINE_Cestno podjetje Nova Gorica, dru\xc5\xbeba za vzdr\xc5\xbeevanje in gradnjo cest, d. d., kot koncesionar opravlja gospodarsko javno slu\xc5\xbebo vzdr\xc5\xbeevanja ob\xc4\x8dinskih javnih cest. Za upravljanje in urejanje javnih parkiri\xc5\xa1\xc4\x8d, na katerih se skladno z ob\xc4\x8dinskimi predpisi pla\xc4\x8duje parkirnina, vklju\xc4\x8dno z najemom parkirnih mest ter upravljanje z objekti in napravami za ogla\xc5\xa1evanje, izvaja Ob\xc4\x8dina \xc5\xa0empeter-Vrtojba v okviru re\xc5\xbeijskega obrata. Brezpla\xc4\x8den javni mestni prevoz v ob\xc4\x8dini in povezavo z Novo Gorico kot koncesionar izvaja podjetje Avrigo d.o.o. V ob\xc4\x8dini je veliko avtomobilov, saj ga ima skoraj vsak drugi prebivalec (61 avtomobilov na 100 prebivalcev), problem pa je starost tega voznega parka, saj so avtomobili v povpre\xc4\x8dju stari 10 let. V ob\xc4\x8dini sta dve \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji, potni\xc5\xa1ka postaja \xc5\xa0empeter pri Gorici, ter tovorna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja Vrtojba, ki je v industrijski coni. _NEWLINE_Gospodarsko javno slu\xc5\xbebo oskrbe s toplotno energijo iz lokalnega omre\xc5\xbeja kot koncesionar izvaja dru\xc5\xbeba E 3, d. o. o. Dejavnost sistemskega operaterja plinskega distribucijskega omre\xc5\xbeja izvaja kot koncesionar dru\xc5\xbeba Adriaplin d.o.o.\n_START_SECTION_\nCerkvena uprava\n_START_PARAGRAPH_\nCerkveno upravno \xc5\xbeupniji, ki nosita imeni po obeh krajih v ob\xc4\x8dini, spadata v koprsko \xc5\xa1kofijo ter nadalje v dekanijo \xc5\xa0empeter. Poleg katoli\xc5\xa1ke verske uprave in skupnosti se v \xc5\xa0empetru pri Gorici nahaja tudi center Jehovih pri\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0empeter pri Gorici, Vrtojba"