b"\n_START_ARTICLE_\nRastlinstvo Irske\n_START_PARAGRAPH_\nIrska je v atlantski evropski pokrajini cirkumborealne regije znotraj holarktike.\n_START_SECTION_\nZgodovina rastlinstva po pleistocenu\n_START_PARAGRAPH_\nLedeni pokrov je pokrival ve\xc4\x8dino Irske \xc5\xa1e 13.000 let pred sedanjostjo, ko se je za\xc4\x8del holocen. Ve\xc4\x8dina irskega rastlinstva in \xc5\xbeivalstva se je vrnila, ko so se ledene plo\xc5\xa1\xc4\x8de umaknile in se je raven morja zvi\xc5\xa1ala s poledeni\xc5\xa1kim premikom, ko se je 10.000 let pred sedanjostjo podnebje za\xc4\x8delo segrevati. V tem \xc4\x8dasu je obstajal kopenski most, ki je povezoval Wales in vzhodno obalo Irske, saj je bila morska gladina ve\xc4\x8d kot 100 metrov ni\xc5\xbeje kot danes. Rastline in \xc5\xbeivali so lahko prihajale po kopnem do pribli\xc5\xbeno 7500 let pred sedanjostjo, ko je bil kopenski most kon\xc4\x8dno prekinjen zaradi dviganja gladine morja, saj se je segrevanje nadaljevalo._NEWLINE_Mezolitski lovci so na Irsko vstopili okrog 8000 pr. n. \xc5\xa1t. in neolitsko krajino postopoma spremenili v kmetijsko, zlasti v 19. in 20. stoletju. Poleg spremembe habitata so bile namerno ali nenamerno uvedene nove vrste. Arheolog Emmet Byrnes in botanik Declan Little sta v Forestlands of Ireland opisala zgodovino gozdov na Irskem.\n_START_SECTION_\nHabitati\n_START_PARAGRAPH_\nDva glavna habitata sestavljata ve\xc4\x8dino kopnega:\n_START_SECTION_\nTravi\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nTravniki obsegajo ni\xc5\xbeinske travnike in pa\xc5\xa1nike s travami, kot so Anthoxanthum odoratum, trpe\xc5\xbena ljuljka (Lolium perenne), travni\xc5\xa1ki lisi\xc4\x8dji rep (Alopecurus pratensis), visoka pahovka (Arrhenatherum elatius), Cynosurus cristatus, bilnica Festuca rubra, travni\xc5\xa1ka bilnica (Festuca pratensis), Helictotrichon pubescens, Holcus lanatus, travni\xc5\xa1ki ma\xc4\x8dji rep (Timothy-grass) in Trisetum flavescens._NEWLINE_Ni\xc5\xbeinski travniki in pa\xc5\xa1ne cvetice so osati Cirsium dissectum, njivski osat, Cirsium vulgare, pignut (Conopodium majus), glavinec (Centaurea nigra), Crepis capillaris, navadna smetlika (Euphrasia rostkoviana), kukavi\xc4\x8dja lu\xc4\x8dca, Odontites vernus, \xc5\xa1krobotec Rhinanthus minor, u\xc5\xa1ivec Pedicularis palustris, pomladanski jegli\xc4\x8d (Primula veris), svinjak (Hypochaeris radicata), nebinovka (Scorzoneroides autumnalis), ripe\xc4\x8da zlatica (Ranunculus acris), zlatica Ranunculus bulbosus in navadni regrat._NEWLINE_Vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8di pa\xc5\xa1niki (ve\xc4\x8dinoma polnaravni, ki jih vzdr\xc5\xbeujejo s pa\xc5\xa1o in ko\xc5\xa1njo). Tipi\xc4\x8dne vrste so: mo\xc4\x8dvirska trava (Nardus stricta), masnica Deschampsia flexuosa, razne \xc5\xa1opulje Agrostis, ov\xc4\x8dja bilnica (Festuca ovina), \xc5\xa1a\xc5\xa1a Carex binervis , resa Erica tetralix in Erica cinerea, borovnica, sibirska \xc4\x8drna mahunica (Empetrum nigrum), ostri\xc4\x8devka Trichophorum cespitosum in Narthecium ossifragum.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nIrska ima skoraj 200.000 hektarjev aktivno rasto\xc4\x8dih barij in fensov. Na Irskem je bilo leta 1998 23.628 ha visokih barij na 164 obmo\xc4\x8djih (8\xc2\xa0% prvotnega obmo\xc4\x8dja) in 143.348 ha nizkih barij na 233 obmo\xc4\x8djih (18\xc2\xa0% prvotnega obmo\xc4\x8dja) in 54.026 ha fensov na 221 lokacijah (58\xc2\xa0% prvotnega obmo\xc4\x8dja). Teh 200.000 hektarjev aktivno rasto\xc4\x8dih barij je evropsko pomembnih za ohranjanje narave.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nNa Irskem sta dva dejavnika pripeljala do oblikovanja tako obse\xc5\xbenih \xc5\xa1oti\xc5\xa1\xc4\x8d. Veliko de\xc5\xbeja \xe2\x80\x93 na zahodu, jugozahodu in severozahodu Irske je 175 de\xc5\xbeevnih dni vsako leto, in slaba drena\xc5\xbea barja, nastalega ob koncu zadnje ledene dobe, pred pribli\xc5\xbeno 10.000 leti od sedanjosti v osrednjem irskem ni\xc5\xbeavju, v kotlinah apnen\xc4\x8daste zbite gline. Tu so nastala jezera, porasla s fensko vegetacijo in zapolnjena s \xc5\xa1oto, ki je odrezala povr\xc5\xa1inske rastline od podzemne z minerali bogate vode. Fenske rastline, ki zahtevajo hrano, so nato nadomestili barjanski mahovi in rastline, ki so lahko pre\xc5\xbeivele ob nizki ravni hranilnih snovi. \xc5\xa0ota spodaj je prepre\xc4\x8dila odtekanje de\xc5\xbeevnice in mahovi in druge podobne rastline so to zapolnile.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo barij\n_START_PARAGRAPH_\nVaskularne rastline, ki so zna\xc4\x8dilne za visoka barja (primer Bog of Allen), so: jesenska vresa (Calluna vulgaris), resa (Erica tetralix), Erica cinerea, navadni mrzli\xc4\x8dnik, munec Eriophorum vaginatum in drugi munci, navadna ro\xc5\xbemarinka (Andromeda polifolia), brusnica Vaccinium oxycoccos, Narthecium ossifragum, vo\xc5\xa1\xc4\x8dena mirika (Myrica gale), Pedicularis sylvatica, okroglolistna rosika (Drosera rotundifolia), srednja rosika (Drosera intermedia), dolgolistna rosika (Drosera anglica), me\xc5\xa1inke (Utricularia), Juncus squarrosus, sr\xc4\x8dna mo\xc4\x8d, \xc4\x8drnikasti sitovec (Schoenus nigricans), barjanske orhideje (Hammarbya), smetlika Euphrasia scottica, lakota Galium saxatile', \xc5\xa1a\xc5\xa1 Carex binervis in drugi \xc5\xa1a\xc5\xa1i, sibirska \xc4\x8drna mahunica (Empetrum nigrum), volk Nardus stricta, navadno lo\xc4\x8dje Juncus effusus, brezklasno lisi\xc4\x8dje in kijasti lici\xc4\x8djak Lycopodium clavatum._NEWLINE_Izrezana visoka barja so kolonizirana z vla\xc5\xbenimi gozdovi breze in jel\xc5\xa1e. Zna\xc4\x8dilne vrste so puhasta breza, \xc4\x8drna jel\xc5\xa1a, pepelnatosiva vrba Salix cinerea, krhka vrba Salix fragilis, praprot Dryopteris dilatata in Dryopteris carthusiana ter mlahavi \xc5\xa1a\xc5\xa1 Carex remota.\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1inske vode\n_START_PARAGRAPH_\nOdprti vodni habitati so reke, kanali, jezera, zbiralniki, ribniki in presihajo\xc4\x8da jezera. Obi\xc4\x8dajne vrste vla\xc5\xbenih krajev prera\xc5\xa1\xc4\x8dajo trsti\xc4\x8dje, mo\xc4\x8dvirski vrbovec Epilobium palustre, mo\xc4\x8dvirska lakota Galium palustre, poto\xc4\x8dna sretena, navadni gozdni koren (Angelica sylvestris), jeti\xc4\x8dnik Veronica beccabunga, popnjak Hydrocotyle vulgaris, trpot\xc4\x8dasti pore\xc4\x8dnik (Alisma plantago-aquatica), mo\xc4\x8dvirski petolist Comarum palustre, mo\xc4\x8dvirska \xc5\xbeametnica Caltha palustris, vodna meta Mentha aquatica, rumeni blatnik, \xc5\xa1irokolistni rogoz in invazivna vrsta ra\xc4\x8dja zel (Elodea canadensis).\n_START_SECTION_\nMorska obala\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo manj\xc5\xa1i dele\xc5\xbe zasedajo obalni habitati (blatna obre\xc5\xbeja, skalnate in pe\xc5\xa1\xc4\x8dene obale, plitvine, braki\xc4\x8dne vode, slana mo\xc4\x8dvirja, morske poplave in tokovi, klifi in pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine ter mahar \xe2\x80\x93 nizko le\xc5\xbee\xc4\x8da travnata ravnina)._NEWLINE_Pomembne ali zna\xc4\x8dilne vrste za pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine in vla\xc5\xbene kotanje med njimi so: trava Ammophila arenaria, Honckenya, morski mle\xc4\x8dek Lysimachia maritima, piramidasti pilovec, mo\xc5\xbeina Eryngium maritimum, trava Leymus arenarius, divja vijolica Viola tricolor, navadni pasji jezik Cynoglossum officinale, navadna tav\xc5\xbeentro\xc5\xbea, lan Linum catharticum, slakovka Calystegia soldanella, mehka krvomo\xc4\x8dnica Geranium molle, ma\xc4\x8dje uho Ophrys apifera in skalna robida. V slanih mo\xc4\x8dvirjih najdemo navadni oson\xc4\x8dnik Salicornia europaea, Halimione portulacoides, trava Triglochin maritima, Spergularia media in navadni \xc5\xbeli\xc4\x8dnik Cochlearia officinalis\n_START_SECTION_\nKras\n_START_PARAGRAPH_\nKras, notranji klifi in strma pobo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nBurren\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d kot 70\xc2\xa0% od 900 avtohtonih vrst Irske se pojavlja v Burrnu, kar je nekaj manj kot 0,5\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine Irske. Vsebuje dvanajst habitatov iz Priloge 1, ki so navedeni v direktivi EU o habitatih (Natura 2000). V raziskavi iz leta 2001 je bilo ugotovljenih 28 razli\xc4\x8dnih vrst na kvadratni meter (povpre\xc4\x8dje ve\xc4\x8d kot 1100 vzorcev rastlin) v gorskih travi\xc5\xa1\xc4\x8dih, v nekaterih vzorcih pa do 45 vrst na kvadratni meter. V regiji najdemo 22 od 27 vrst orhidej. Tak\xc5\xa1na raznolikost ima ve\xc4\x8d pojasnil. Prvi\xc4\x8d ve\xc4\x8d sto kvadratnih kilometrov apnen\xc4\x8dastih neokrnjenih travnikov in visokogorskih pa\xc5\xa1nikov, kjer pasejo predvsem pozimi, kar odpravlja morebitno prevladujo\xc4\x8de travnate in plevelne vrste. Drugi\xc4\x8d je to me\xc5\xa1anica arkti\xc4\x8dno-alpskih in sredozemskih vrst ter kalcikolnih in kalcifobne vrste. Na obmo\xc4\x8dju prevladujejo gole skale in rendzina tla (humusna tla, nastala na karbonatni mati\xc4\x8dni kamnini v pasu zmernega podnebja).\n_START_SECTION_\nGozd\n_START_PARAGRAPH_\nGozdne rastline so navadna zaj\xc4\x8dja deteljica (Oxalis acetosella), \xc4\x8drni trn, rjava gnezdovnica (Neottia nidus-avis), podlesna vetrnica, kimasta neprava hijacinta (Hyacinthoides non-scripta), navadna sretena, plaze\xc4\x8di skre\xc4\x8dnik (Ajuga reptans), \xc4\x8dema\xc5\xbe, navadna \xc4\x8drnoglavka (Prunella vulgaris), rivinova vijolica (Viola riviniana), navadni kova\xc4\x8dnik (Lonicera periclymenum), navadna bodika, pegasti ka\xc4\x8dnik (Arum maculatum), smrdlji\xc4\x8dka (Geranium robertianum) in grenkoslad. Med drevesi prevladujeta hrast in breza z manj\xc5\xa1imi koli\xc4\x8dinami jerebike, bo\xc5\xbejega drevca, leske, tise in trepetlike in se imenujejo zahodni hrastovi gozdovi, ki se pojavljajo predvsem v hribovju Irske, \xc5\xa0kotske in Walesa. To so zmerni de\xc5\xbeevni gozdovi.\n_START_SECTION_\nUmetni habitati\n_START_PARAGRAPH_\nKamnolomi, prodi\xc5\xa1\xc4\x8da in gramoznice, ceste in \xc5\xbeeleznice, meje med polji, stene, odpadki in odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da smeti vsebujejo take rastlinske vrste, kot so \xc5\xa1entjakobov grint (Jacobaea vulgaris), Matricaria discoidea, slakovke, zlatica Ranunculus repens, navadna marjetica (Bellis perennis), svinjak Hypochaeris radicata, navadni lapuh, bela metlika (Chenopodium album), velika kopriva, dresen Persicaria maculosa, Vrednikov jeti\xc4\x8dnik, klobu\xc4\x8di\xc4\x8d Cymbalaria muralis, ozkolistno ciprje (Chamaenerion angustifolium), vrbovec Epilobium hirsutum in tolsti\xc4\x8devka Umbilicus rupestris._NEWLINE_Julie A. Fossitt je izdelala habitatno razvrstitev.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nGro\xc5\xbenje za rastlinstvo so kmetijstvo, izsu\xc5\xa1evanje, gradnje, igri\xc5\xa1\xc4\x8da za golf, ko\xc5\xa1enje obcestnega sveta in vnesene vrste. Agencije za ohranjanje imajo slu\xc5\xbebo za narodne parke in divjino, tu so \xc5\xa1e Agencija za okolje Severne Irske, Agencija za varstvo okolja in Kraljevo dru\xc5\xa1tvo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito ptic. V nacionalnem botani\xc4\x8dnem vrtu imajo program za za\xc5\xa1\xc4\x8dito ogro\xc5\xbeenih vrst. Na Irskem je tudi vrsta nevladnih organizacij, ki se ukvarjajo z ohranjanjem rastlinskih habitatov, kot so Irish Peatland Conservation Council, Irish Wildlife Trust in Trust Native Woodland Trust.\n_START_SECTION_\nHerbariji\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni herbariji so shranjeni v Narodnem botani\xc4\x8dnem vrtu in muzeju v Ulstru."