b'\n_START_ARTICLE_\nDanilo T\xc3\xbcrk\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje in fakulteta\n_START_PARAGRAPH_\nDanilo T\xc3\xbcrk je bil prvi otrok svojih star\xc5\xa1ev, o\xc4\x8deta \xc5\xa0tefana in matere Marije - u\xc4\x8ditelja ter \xc5\xa1ivilje. O\xc4\x8de mu je umrl \xc5\xa1e pred dokon\xc4\x8dano osnovno \xc5\xa1olo. Po tej se je vpisal na II. gimnazijo Maribor, sledil pa je \xc5\xa1tudij na ljubljanski Pravni fakulteti. Po opravljenem magisteriju Mednarodno pravno varstvo manj\xc5\xa1in leta 1978 je postal asistent na fakulteti, leta 1982 je opravil \xc5\xa1e doktorat. Istega leta se je zaposlil na fakulteti, naslednje leto je \xc5\xbee postal predstojnik In\xc5\xa1tituta za mednarodno pravo in mednarodne odnose, bil pa je tudi predstojnik katedre za mednarodno pravo na fakulteti, kjer je 1995 dosegel stopnjo rednega profesorja._NEWLINE_Posve\xc4\x8danje manj\xc5\xa1inski problematiki in \xc4\x8dlovekovim pravicam je T\xc3\xbcrka vodilo do delovnega mesta sekretarja komisije za manj\xc5\xa1inska in izseljenska vpra\xc5\xa1anja v okviru Socialisti\xc4\x8dne zveze delovnega ljudstva Slovenije. S podro\xc4\x8dja \xc4\x8dlovekovih pravic je izhajalo tudi njegovo sodelovanje z Amnesty International pri re\xc5\xa1evanju primerov kr\xc5\xa1itev v Jugoslaviji. Leta 1989 je bil v Ustavo Slovenije zapisan amandma, ki je onemogo\xc4\x8dal uvedbo izrednega stanja brez slovenske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, pri \xc4\x8demer je imel vpliv T\xc3\xbcrk. Ravno tako je dve leti zatem sodeloval pri snovanju ustave novoustanovljene suverene dr\xc5\xbeave, in sicer kot avtor osnutka poglavja o \xc4\x8dlovekovih pravicah. _NEWLINE_Leta 1988 je bil podudnik oz. soustanovitelj Sveta za \xc4\x8dlovekove pravice Socialisti\xc4\x8dne zveze delovnega ljudstva._NEWLINE_Med vojno za Slovenijo je sodeloval z zunanjim ministrom in informacijskim ministrom, kasneje (od septembra 1991 do avgusta 1992) pa je bil \xc4\x8dlan delegacije Republike Slovenije na Mirovni konferenci o Jugoslaviji.\n_START_SECTION_\nDiplomacija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1984 je bil izvoljen v podkomisijo OZN za prepre\xc4\x8devanje diskriminacije in za\xc5\xa1\xc4\x8dito manj\xc5\xa1in, s \xc4\x8dimer je pri\xc4\x8del delovati na mednarodnem podro\xc4\x8dju. Junija 1991 je pridobil ustrezna pooblastila za predstavljanje Slovenije v mednarodnih organizacijah. Leta 1992 je T\xc3\xbcrk nastopil kot prvi stalni predstavnik (v rangu veleposlanika) Republike Slovenije na sede\xc5\xbeu OZN v New Yorku, kjer si je med drugim prizadeval za uveljavitev dr\xc5\xbeave v OZN, pa tudi za veljavo enakopravnosti pri nasledstvenih zadevah razpadle Jugoslavije. Kot veleposlanik je dvakrat tudi predsedoval Varnostnemu svetu OZN (1998 in 1999). _NEWLINE_Takratni generalni sekretar OZN Kofi Anan je T\xc3\xbcrka 1. februarja 2000 imenoval za svojega pomo\xc4\x8dnika za politi\xc4\x8dne zadeve, kar je opravljal ve\xc4\x8d kot pet let. Njegovo delo je vklju\xc4\x8devalo analiti\xc4\x8dne in svetovalske dejavnosti v zvezi s takrat aktualnimi kriznimi \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8di (Balkan, Palestina, Libanon, Afganistan, Irak, Mjanmar, Severna Koreja, Vzhodni Timor, Kolumbija, Haiti, Venezuela in druga)._NEWLINE_Ob koncu tega mandata je kandidiral tudi za polo\xc5\xbeaj generalnega sekretarja, a ni bil izvoljen, hkrati pa mu niso potrdili novega mandata pomo\xc4\x8dnika generalnega sekretarja. Septembra 2005 se je vrnil v domovino ter zasedel mesto profesorja mednarodnega prava na Pravni fakulteti v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nPredsedni\xc5\xa1ke volitve 2007\n_START_PARAGRAPH_\nJunija 2007 je vlo\xc5\xbeil kandidaturo na predsedni\xc5\xa1kih volitvah 2007 s podporo dr\xc5\xbeavljanov. Podporo so mu med drugim izrazile tudi parlamentarne stranke SD, DeSUS, Zares ter zunajparlamentarne stranke Kr\xc5\xa1\xc4\x8danski socialisti, AS in Demokrati. _NEWLINE_T\xc3\xbcrka je za kandidaturo navdu\xc5\xa1il Dravograj\xc4\x8dan Aleksander Bor\xc5\xa1tnar, ki je v \xc4\x8dasopisu prebral intervju z njim ter se mu je zazdel T\xc3\xbcrk primeren kandidat za predsednika. Uredni\xc5\xa1tvu \xc4\x8dasopisa ter T\xc3\xbcrku samemu je poslal pismo, v katerem je pohvalil njegovo neoku\xc5\xbeenost s preteklostjo in strankarsko politiko ter mu predlagal kandidaturo na predsedni\xc5\xa1kih volitvah. T\xc3\xbcrk je kasneje tudi sam v javnosti navedel Bor\xc5\xa1tnarja za prvega predlagatelja njegove kandidature._NEWLINE_V prvem krogu predsedni\xc5\xa1kih volitev 21. oktobra 2007 je zasedel drugo mesto in se skupaj Lojzetom Peterletom uvrstil v drugi krog. V drugem krogu volitev, ki je bil 11. novembra 2007, je T\xc3\xbcrk prejel 68,03\xc2\xa0% od 1.005.359 veljavnih glasovnic. Funkcijo predsednika je uradno prevzel 23. decembra tega leta.\n_START_SECTION_\nPredsednik Republike Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xbcrk je zaprisegel 22. decembra 2007 ob 20. uri pred Dr\xc5\xbeavnim zborom ter nasledil Janeza Drnov\xc5\xa1ka in tako postal tretji predsednik samostojne Slovenije. V nedeljo, 23. decembra 2007, je od biv\xc5\xa1ega predsednika Janeza Drnov\xc5\xa1ka prevzel uradne dol\xc5\xbenosti predsednika._NEWLINE_23. decembra 2007 je imenoval svoje sodelavce: Stojan Tramte (generalni sekretar Urada predsednika Republike Slovenije), Mojca Seli\xc5\xa1kar To\xc5\xa1 (vodja kabineta), Erik Ker\xc5\xa1evan (svetovalec za pravna vpra\xc5\xa1anja), Franci Per\xc4\x8di\xc4\x8d (svetovalec za gospodarska vpra\xc5\xa1anja), Bojan Poto\xc4\x8dnik (svetovalec za varnostna vpra\xc5\xa1anja), Du\xc5\xa1an Snoj (svetovalec za diplomatska vpra\xc5\xa1anja), Magdalena Tovornik (svetovalka za politi\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja) in Melita \xc5\xbdupevc (svetovalka za odnose z javnostmi). Sestava svetovalcev se je skozi mandat predsednika republike spreminjala. Zaradi nastopa nove zaposlitve oziroma upokojitve so urad zapustili Melita \xc5\xbdupevc (2008), Bojan Poto\xc4\x8dnik (2008), Erik Ker\xc5\xa1evan (2010), Du\xc5\xa1an Snoj (2010), Stojan Tramte (2011) in Magdalena Tovornik (2011). Ekipi njegovih sodelavcev so se naknadno pridru\xc5\xbeili: 5. decembra 2008 Ladislav Lipi\xc4\x8d (svetovalec za obrambne zadeve), 1. junija 2010 Bo\xc5\xa1tjan Lajovic (svetovalec za odnose z javnostmi), 1. avgusta 2010 Tatjana Mi\xc5\xa1kova (svetovalka za diplomatska vpra\xc5\xa1anja) in 13. januarja 2011 Uro\xc5\xa1 Krek (generalni sekretar Urada predsednika Republike Slovenije)._NEWLINE_21. oktobra 2011, takoj po polno\xc4\x8di, je razpustil 5. dr\xc5\xbeavni zbor Republike Slovenije, saj slednji po izglasovani nezaupnici Pahorju in njegovi vladi ni predlagal novega mandatarja; v zgodovini samostojne Slovenije se je ta zgodilo prvi\xc4\x8d in sicer, da je predsednik dr\xc5\xbeave razpustil dr\xc5\xbeavni zbor ter s tem omogo\xc4\x8dil pred\xc4\x8dasne volitve._NEWLINE_Leta 2016 je kot kandidat Slovenije neuspe\xc5\xa1no kandidiral za funkcijo generalnega sekretarja Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xbcrku in njegovi \xc5\xbeeni Barbari se je leta 1980 rodila h\xc4\x8di Helena._NEWLINE_29. marca 2011 je bil v Innsbrucku operiran zaradi\xc2\xa0\xc2\xbbmalignega bolezenskega tkiva na prostati\xc2\xab.'