b'\n_START_ARTICLE_\nKulturna krajina Lednice-Valtice\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVojvode Liechtensteinski, ki so imeli najmanj od leta 1140 do 13. stoletja in od leta 1807 velike posesti na Moravskem, Spodnji Avstriji, \xc5\xa0leziji in \xc5\xa0tajerski, so leta 1249 pridobili gradova v Lednicah in Valticah, s \xc4\x8dimer se je za\xc4\x8delo naseljevanje njune okolice.\n_START_SECTION_\n17.\xe2\x80\x9419. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLiechtensteini so v 17. \xe2\x80\x9420. posest okrog gradov  pretvorili v velik urejen zasebni park. V 19. stoletju so ga preuredili po angle\xc5\xa1kih na\xc4\x8delih urejevanja krajinskih  parkov,  gradova pa sta dobila baro\xc4\x8dni  in neogotski videz. _NEWLINE_Leta 1715 sta bila gradova povezana s cesto z drevoredom, ki je kasneje dobila ime po pesniku Petru Bezru\xc4\x8du. Ledni\xc5\xa1ki ribniki (\xc4\x8de\xc5\xa1ko Lednick\xc3\xa9 rybn\xc3\xadky) le\xc5\xbeijo med vasmi Valtice, Lednice in Hlohovec. Velik del kulturne krajine pokrivajo borovi gozdovi, podro\xc4\x8dje ob reki Dyji pa logi.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV 20. stoletju je ozemlje ju\xc5\xbene Moravske pripadlo \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki. Ker je dru\xc5\xbeina  Liechtenstein nasprotovala priklju\xc4\x8ditvi \xc4\x8de\xc5\xa1kih Sudetov k nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji, so nacisti zasegli vse njihove posesti in jih leta 1939 preselili v Vaduz. Po drugi svetovni vojni je dru\xc5\xbeina ve\xc4\x8dkrat posku\xc5\xa1ala po pravni poti dose\xc4\x8di vrnitev svojih posesti. Ker socialisti\xc4\x8dna \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka oblast ni vra\xc4\x8dala veleposesti izgnanim aristokratskim zemlji\xc5\xa1kim posestnikom, so bili njihovi poskusi neuspe\xc5\xa1ni. _NEWLINE_Po \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki \xc5\xbeametni revoluciji leta 1992 so Liechtensteini ponovno posku\xc5\xa1ali pridobiti zase\xc5\xbeene posesti, vendar je sedanja \xc4\x8de\xc5\xa1ka vlada kot njihov lastnik zahteve zavrnila.'