b'\n_START_ARTICLE_\nCaroline Schelling\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je kot Dorothea Caroline Albertine Michaelis v G\xc3\xb6ttingenu. Kot h\xc4\x8di profesorja Johanna Davida Michaelisa (1717\xe2\x80\x93 1791), katerega delo je temeljilo na teologiji in orientalistiki, je \xc5\xbee kmalu stopila v dru\xc5\xbebo izobra\xc5\xbeenih. V njen krog prijateljev sta spadala tudi Theresa Heyne in Johann Georg Adam Forster. Theresa in Johann sta se kasneje tudi poro\xc4\x8dila._NEWLINE_15. junija 1784 se je poro\xc4\x8dila s slu\xc5\xbebenim in gorskim zdravnikom iz Clausthala, Johannom Franzom Wilhelmom B\xc3\xb6hmerjem (1753\xe2\x80\x93 1788). 28. aprila 1785 je rodila prvega otroka, Auguste (Gustel) B\xc3\xb6hmer. Druga h\xc4\x8di, Theresa (R\xc3\xb6schen) Bohmer pa je bila rojena 23. aprila 1787. Naslednje leto, 4. februarja, je Johann B\xc3\xb6hmer umrl zaradi infekcije rane. Ponovno nose\xc4\x8da se je z Auguste in Thereso preselila nazaj k star\xc5\xa1em; verjetno je v tem \xc4\x8dasu spoznala svojega bodo\xc4\x8dega drugega mo\xc5\xbea, Augusta Wilhelma Schlegla. Tretji otrok, Wilhelm, je nekaj tednov po rojstvu, leta 1788, umrl. Spomladi 1789 se je Caroline skupaj s h\xc4\x8derama preselila k svojemu polbratu, profesorju medicine, Christianu Friedrichu \xcb\x9dFritzu\xcb\x9d Michaelisu v Marburg. 17. decembra 1789 je ta svet zapustila tudi Theresa, Caroline in Auguste pa sta se jeseni preselili nazaj v G\xc3\xb6ttingen._NEWLINE_Leta 1791 je umrl Carolinin o\xc4\x8de, mati se je preselila v Braunschweig, hi\xc5\xa1a pa je bila prodana. \xcb\x9dSpogledljiva mlada vdova\xcb\x9d, kot si je sama rekla, se je marca 1792 s h\xc4\x8derko preselila v Mainz. Tu je pod streho vzela ube\xc5\xbenico Meto Forkel iz G\xc3\xb6ttingena, ostala pa je v stiku tudi s Thereso Heyne in Georgom Forstrom, ki sta se poro\xc4\x8dila leta 1785._NEWLINE_V oktobru 1792 so francoske revolucionarne sile pod vodstvom generala Custinea zavzele Mainz. Caroline ni skrivala svojega demokrati\xc4\x8dno revolucionarnega prepri\xc4\x8danja \xe2\x80\x92 \xc4\x8deprav nikoli ni postala \xc4\x8dlanica kluba jakobincev, saj ti v \xcb\x9dDru\xc5\xa1tvo prijateljev, svobode in enakosti\xcb\x9d niso sprejemali \xc5\xbeensk. Njen svak Georg Wilhelm B\xc3\xb6hmer je v Mainzu deloval kot tajnik francoskega generala Custinea. Njeno mnenje o njem je bilo kriti\xc4\x8dno in je do njega dr\xc5\xbeala distanco: \xcb\x9dMoj svak Georg B\xc3\xb6hmer je svoje delo v Wormsu zapustil in sprejel delo tajnika generala Custinea. Ko sem zagledala tega \xc4\x8dloveka se mi je ustavilo srce -ojoj- potrebujete tak\xc5\xa1nega \xc4\x8dloveka? Kdor se grebe za tako delo, nikdar ni najbolj\xc5\xa1i.\xcb\x9d_NEWLINE_Med Thereso Forster in njenin prijateljem Ludwigom Ferdinandom Huberjem se je vnela ljubezen, katero je Georg Forster mirno sprejel. Georg Forster ju ni oviral, ko sta se leta 1872 preselila v \xc5\xa0vico. Caroline pa so pripisovali razmerje z zapu\xc5\xa1\xc4\x8denim Georgom Forstrom. Odziv nem\xc5\xa1kih sil proti francoski revoluciji, \xc5\xa1e posebno pa main\xc5\xa1ki republiki, je, po za\xc4\x8detnem voja\xc5\xa1kem porazu, s\xc4\x8dasoma pokazal napredek. Koalicijske sile so v za\xc4\x8detku leta 1793 osvojile francoski del okupirane zemlje. Kljub temu se je main\xc5\xa1ka republika 18. marca 1793 priklju\xc4\x8dila revolucionarni Franciji. Med tem \xc4\x8dasom je Caroline zanosila z Leutnantom Jeanom Baptistom Duboijem- Cranc\xc3\xa9om, ne\xc4\x8dakom francoskega generala d\xc2\xb4Oyreja, ki je bil leta 1793 name\xc5\xa1\xc4\x8den v Mainzu. 25. marca 1793 je Forster odpotoval v Pariz na politi\xc4\x8dne diskusije. Po vplivom pruskih sil in njihove ponovne okupacije Mainza je Caroline skupaj z materjo in snaho main\xc5\xa1kega jakobinca Georga von Wedekinda in njenimi otroci, ter z Meto Forkel in s svojo osemletno h\xc4\x8derko Auguste zapustila Mainz. \xc5\xa0e isti dan so jih pruski vojaki ustavili v sosednji de\xc5\xbeeli Oppenheim. Ko so ugotovili, da sodeluje z main\xc5\xa1kimi Jakobinci, pa so jih zaprli. Poleg tega je njen priimek kazal na to, da je \xc5\xbeena Georga B\xc3\xb6hmerja. Sprva je bila zaprta na gradu K\xc3\xb6nigstein, kasneje pa je bila v hi\xc5\xa1nem priporu v Kronbergu v Taunusu. \xc4\x8ce bi izvedeli za njeno nose\xc4\x8dnost, je bila sklenila storiti samomor. Prijatelji, znanci, kot sta brata Schlegel, in sorodniki so se zavzemali za njeno izpustitev. Temu sta nasprotovala Wilhelm von Humboldt in Goethe. Njen brat Gottfried Philipp Michaelis je osebno stopil do pruskega kralja Friedricha Wilhelma II in uspe\xc5\xa1no zaprosil za njeno izpustitev. Monarh je odgovoril: \xcb\x9dPrav ni\xc4\x8d mi ni v interesu, da nedol\xc5\xbene osebe izkusijo usodo zlo\xc4\x8dincev, ki so si prislu\xc5\xbeili zapor v K\xc3\xb6nigsteinu. Va\xc5\xa1im zagotovilom, da Va\xc5\xa1a sestra, vdova gorskega zdravnika B\xc3\xb6hmerja, ni zagre\xc5\xa1ila slabega dejanja, verjamem in sem majorju Lucadowu ukazal naj izpusti Va\xc5\xa1o sestro in njenega otroka. To je moj odgovor na va\xc5\xa1e pismo. Va\xc5\xa1 milostljiv Friedrich Wilhelm II.\xcb\x9d_NEWLINE_Po pla\xc4\x8dilu stro\xc5\xa1kov sta bili Caroline in Auguste 11. julija 1793 izpu\xc5\xa1\xc4\x8deni. August Wilhelm Schlegel ju je odpeljal iz Kronberga v Leipzig, nato pa v sosednje mestece Lucka. Tu je Caroline pod izmi\xc5\xa1ljenim imenom 3. novembra 1793 rodila sina Wilhelma Juliusa. Friedrich Schlegel jo je velikokrat obiskal, skrbel zanjo in bil krstni boter. Nevarno je bilo ostati v stiku s francoskim oficirjem, Caroline pa je drzno ohranjala stike z otrokovim o\xc4\x8detom. Vendar ni \xc5\xbeelela, da bi otroka posvojil in ga je januarja 1794 dala v Lucki v rejo, ter se preselila z Auguste v Gotho. V svojih pismih je opisovala, kako sta se z Auguste navezali na otroka, vendar ga ni nikdar ve\xc4\x8d videla, saj je umrl 20. aprila 1795 zaradi infekcije._NEWLINE_Po izpustitvi iz zapora je Caroline, kot dru\xc5\xbebeno uglajena \xcb\x9ddemokrati\xc4\x8darka\xcb\x9d, ostala v Nem\xc4\x8diji. Vi\xc5\xa1je oblasti pa so jo diskriminirale. Ko je obiskala doma\xc4\x8de mesto G\xc3\xb6ttingen, jo je Dekret proglasil za neza\xc5\xbeeljeno. Zaradi nenehnega nadzorovanja hannoverskih oblasti je bilo potovanje v Dresden \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka prepovedano. De\xc5\xbeelno glavno mesto je te ukrepe za dlje \xc4\x8dasa \xc5\xbee vnaprej sklenilo, kot je zapisano neke v pismu g\xc3\xb6ttingenskim oblastem, leta 1794:_NEWLINE_Prorektorju svetniku Federju v G\xc3\xb6ttingenu. V Gothi se zadr\xc5\xbeuje doktorica B\xc3\xb6hmer, rojena Michaelis. V G\xc3\xb6ttingenu ji ne moremo odobriti zadr\xc5\xbeevanja, (\xe2\x80\xa6). V primeru da se Caroline B\xc3\xb6hmer tu zadr\xc5\xbeuje, bo takoj izgnana, gospod prorektor pa bo to zapoved prenesel njegovemu nasledniku._NEWLINE_Stari prijatelji so se od Caroline oddaljili ali pa so, tako kot njena gostiteljica v Gothi, bili pod pritiskom. Leta 1795 si je z Auguste na\xc5\xa1la zasilno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de pri svoji materi v Braunschweigu. Po nekaj mesecih je iz Amsterdama pri\xc5\xa1el August Wilhelm Schlegel, s katerim se je 1. julija 1796 poro\xc4\x8dila. Nekaj dni po poroki so se preselili v Jeno._NEWLINE_Politi\xc4\x8dno zasledovanje pa se je nadaljevalo. Leta 1800 hannoverska vlada nagovorila g\xc3\xb6ttingenske organe:_NEWLINE_iz ve\xc4\x8d strani smo izvedeli, da se tu nahaja profesor August Wilhelm Schlegel iz Jene, skupaj s svojo \xc5\xbeeno, biv\xc5\xa1o vdovo B\xc3\xb6hmerja, rojeno Michaelis.(...) Tako bosta z \xc5\xbeeno, \xc4\x8de se bosta tu zadr\xc5\xbeevala dlje \xc4\x8dasa, morala zapustiti mesto._NEWLINE_Ne preseneti nas, da je Caroline razmi\xc5\xa1ljala o \xc5\xbeivljenju onstran oceana. Brata Schlegel pa sta vedno bolj prihajala na vrh jenskih romantikov. Njena poroka s Schleglom je tako pomenila ponovno vrnitev v dru\xc5\xbebeno me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xbeivljenje. Bila je del njunega literarnega kroga. Leta 1798 je v Jeno pri\xc5\xa1el filozof Schelling. Med njima se je razvilo ljubezensko razmerje, ki ga je August Wilhelm Schlegel mirno sprejel._NEWLINE_Leta 1799 je Carolina igrala pomembno vlogo v delu Friedricha Schlegla, Lucinde: v poglavju Ve\xc4\x8dna leta mo\xc5\xa1kosti naj bi jo bili portretirali. Odnos med svakom in svakinjo pa je vedno bolj bledel \xe2\x80\x92 delno s pomo\xc4\x8djo prijateljice Dorotheje Veit \xe2\x80\x92 in se je razvil v pravo sovra\xc5\xa1tvo. Tudi Schillerjevi prijatelji so Caroline napadali. Delno je bila to posledica tanke meje med takratnimi umetni\xc5\xa1kimi \xc5\xa1olami \xcb\x9dromantikov\xcb\x9din \xcb\x9dklasikov\xcb\x9d, kjer so se romantiki nor\xc4\x8devali iz Schillerjevega pathosa. Leta 1799 je Carolina zapisala:_NEWLINE_ob branju Schillerjeve pesmi, Pesem zvonov, smo skoraj umrli od smeha._NEWLINE_Schiller pa je Carolino imenoval gospa Lucifer ali najve\xc4\x8dji hudi\xc4\x8d._NEWLINE_12. julija 1800 je v Bad Bocketu umrla h\xc4\x8di Auguste zaradi hude diareje. \xc5\xbdelja o nagrobniku za Auguste je bila neizpolnjena. \xc5\xa0ele po Carolinini smrti je Schelling naro\xc4\x8dil nagrobnik pri danskemu kamnoseku Bertlu Thorvaldsnu. Nagrobnik je izklesal v Rimu, vendar ga v Bad Bocketu nikoli ni postavil. Izklesan nagrobnik je danes v Thorvdaldsenovem muzeju v Kopenhagnu, kopija je v Bad Bocketu._NEWLINE_August Wilhelm Schlegel je konec leta 1800 odpotoval iz Jene v Berlin. Caroline je ostala v Jeni. Njuna zveza je po\xc4\x8dasi bledela, tako je ona stopila v zvezo s Schellingom. Caroline in August sta se odlo\xc4\x8dila za lo\xc4\x8ditev. Da bi se ognila dolgotrajim obiskom sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, sta se s pomo\xc4\x8djo Goetheja obrnila na de\xc5\xbeelnega vladarja, kneza Carla Augusta von Sachsen-Weinra, da ju lo\xc4\x8di. Schelling je oktobra 1802 Schleglu v Berlin poslal Carolinin osnutek za pismo, ki naj bi knezu predstavil polo\xc5\xbeaj zakoncev: \xcb\x9dvsemogo\xc4\x8dni knez, milostljivi princ in vladar! (\xe2\x80\xa6) Odkar sva pred \xc5\xa1estimi leti sklenila zakon, so se najina pota raz\xc5\xa1la in sva se skupaj odlo\xc4\x8dila za lo\xc4\x8ditev, ki bo pomenila najino nadaljnjo sre\xc4\x8do.\xcb\x9d_NEWLINE_Knez je pro\xc5\xa1njo sprejel in 17. maja 1803 razglasil lo\xc4\x8ditev. 26. julija je sledila poroka Caroline in Schellinga v Murrhardtu. Spremljala ga je v W\xc3\xbcrzburg, ko pa je pri\xc5\xa1el pod francosko oblast, sta 1806 od\xc5\xa1la M\xc3\xbcnchen. 7. septembra 1809 je Caroline podlegla hudi diareji med obiskom Schillingevih star\xc5\xa1ev v Maulbronnu. V spomin ji stoji spomenik pred maulbronnskim samostanom, z napisom: \xcb\x9dMirno spi, pobo\xc5\xbena du\xc5\xa1a, do ve\xc4\x8dne zdru\xc5\xbeitve. Bog, pred katerim stoji\xc5\xa1 naj ti popla\xc4\x8da ljubezen in zvestobo, ki je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a od smrti.\xcb\x9d V spomin Carolini Schlegel in jenskim romantikom podeli mesto Jena vsaka tri leta nagrado Caroline Schlegel.\n_START_SECTION_\nCaroline, Auguste in Goethe\n_START_PARAGRAPH_\nBrez dvoma je bil med Carolino in Goethejem poseben odnos. Ko je bil Goethe 28. septembra 1783 v hi\xc5\xa1i njenega o\xc4\x8deta, je bila Carolina \xc5\xbeal odsotna. Obiskovalec je nanjo vsekakor pustil svoj vtis, saj je malo za tem poro\xc4\x8dala, da ima njegov rokopis Iphigenie. 10. avgusta 1784 je Goethe, kot oglednik rudnika, pri\xc5\xa1el v Clausthal, kjer sta \xc5\xbeivela Caroline in Wilhelm B\xc3\xb6hmer. Preno\xc4\x8dil je pri tamkaj\xc5\xa1njih vladnih predstavnikih. 14. avgusta je Goethe zapustil Clausthal. Ne moremo potrditi, da sta se Goethe in Caroline kdaj osebno spoznala. Da se je 28. aprila 1785 Caroline rodila Auguste, \xc5\xa1e ne pomeni, da je Goethe o\xc4\x8de otroka. O ponovnem sre\xc4\x8danju Caroline in Goetheja vemo \xc5\xa1ele, ko je bil Goethe avgusta 1792 vpoklican v vojsko proti francoski republiki in je tri dni gostoval pri Georgu Forsteru v main\xc5\xa1ki republiki. Goethe zagotovo ni sodeloval pri izpustu Caroline in Auguste iz pripora v K\xc3\xb6nigsteinu. Ko so zagovorniki klasike zasovra\xc5\xbeili Caroline, jo je Goethe zagovarjal. Obto\xc5\xbeili so ga \xcb\x9dprivr\xc5\xbeenosti do Schleglovih\xcb\x9d, Auguste pa je bila njegova \xcb\x9drazvajena ljubljenka\xcb\x9d. Auguste naj bi nekaj mesecev pred smrtjo za\xc4\x8dela s prevodom novele Tancr\xc3\xa9de . Takoj po njeni smrti se je Goethe preselil nazaj v Jeno in se posvetil prevodu Voltairove novele Tancr\xc3\xa9de \xe2\x80\x92 V upo\xc5\xa1tevanju kratkosti in minljivosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja, kot je pisal Schillerju. Goethe je \xc5\xbeelel dodati svoje besede k napisu na Augustinega nagrobnika. Caroline pa je predlagal \xc5\xbearo z vgraviranim prizorom Auguste v njenem vsakdanu, vendar se je to zdelo Caroline neokusno. 1801 je Goethe za\xc4\x8del pisati nedokon\xc4\x8dano tragedijo Evgenie oder die Nat\xc3\xbcrliche Tochter. To delo in njegovo uprizoritev Schleglovega Iona lahko smatramo za kot skrito posvetilo Auguste. Goethe je de\xc5\xbeelnemu vladarju osebno povedal Carolinino \xc5\xbeeljo o lo\xc4\x8ditvi in zakoncema pomagal. Leta 1830, po Carolinini smrti, je Goethe prosil svojo prijateljico Jenny von Pappenheim, da se na njunem potovanju ustavita na Augustinem grobu. Walter E. Ehrhardt je ustvaril zahtevno teorijo, da bi Auguste lahko bila njegova h\xc4\x8di, vendar za to trditev le ni imel dovolj dokazov.'