b'\n_START_ARTICLE_\nTrdna raztopina\n_START_PARAGRAPH_\nTrdna raztopina je raztopina enega ali ve\xc4\x8d trdnih topljencev v trdnem topilu. Trdne raztopine so v\xc4\x8dasih imenovali me\xc5\xa1ani kristali._NEWLINE_\xc4\x8ce ostane kristalna struktura topila po dodatku topljencev nespremenjena in \xc4\x8de ostane zmes v eni sami homogeni fazi, se tak\xc5\xa1na zmes ne obravnava kot spojina, pa\xc4\x8d pa kot raztopina. To se pogosto dagaja kadar sta dva elementa, obi\xc4\x8dajno kovini, v periodnem sistemu elementov zelo skupaj; kemi\xc4\x8dne spojine nastajajo na splo\xc5\xa1no ravno nasprotno med kovinami, ki so v periodnem sistemu bolj oddaljene.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nTopljenec se lahko vgradi v kristalno strukturo topila na dva na\xc4\x8dina: substitucijsko, tako da v kristalni strukturi zamenja del atomov topila, ali intersticijsko, tako da se vrine v medprostore v kristalni mre\xc5\xbei topila. Topljenec v obeh primerih vpliva na  lastnosti raztopine, ker poru\xc5\xa1i kristalno strukturo in s tem tudi fizikalno in elektri\xc4\x8dno homogenost topila.\n_START_SECTION_\nFazni diagrami\n_START_PARAGRAPH_\nFazni diagram na Sl. 1 prikazuje zlitino dveh kovin, ki tvorita substitucijsko trdno raztopino na obmo\xc4\x8dju vseh relativnih koncentracij. Pri tak\xc5\xa1nih zlitinah se lastnosti spreminjajo zvezno, se pravi, da ne prihaja do skokovitih sprememb in da so spremembe sorazmerne dele\xc5\xbeu topljenca v zlitini. Topnost komponent v teko\xc4\x8dem in trdnem stanju je v tem primeru neomejena. _NEWLINE_Binarni fazni diagram na Sl. 4 prikazuje faze zmesi snovi \xce\xb1 in \xce\xb2 pri razli\xc4\x8dnih koncentracijah.  Podro\xc4\x8dje, ozna\xc4\x8deno z \xce\xb1, je trdna raztopina, v kateri je \xce\xb2 topljenec v matrici \xce\xb1. Na drugi strani koncentracijske skale je podro\xc4\x8dje \xce\xb2, ki je tudi trdna raztopina, v kateri je \xce\xb1 topljenec v matrici \xce\xb2. Veliko trdno podro\xc4\x8dje med obema trdnima raztopinama, ozna\xc4\x8deno z \xce\xb1 + \xce\xb2, ni trdna raztopina. Preiskava mikrostrukture je pokazala, da sta na tem podro\xc4\x8dju prisotni dve fazi \xe2\x80\x93 trdna raztopina \xce\xb1 in trdna raztopina \xce\xb2, ki imata lahko na primer lamelno ali zrnato strukturo.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nTrdne raztopine imajo pogosto bolj uporabne lastnosti kot \xc4\x8diste snovi, zato imajo velik gospodarski pomen. Tak\xc5\xa1ne so na primer zlitine, v katerih lahko \xc5\xbee manj\xc5\xa1a koli\xc4\x8dina topljenca zelo spremeni mehanske in elektri\xc4\x8dne lastnosti topila. _NEWLINE_To\xc4\x8dka na Sl. 4, v kateri podro\xc4\x8dje teko\xc4\x8de faze, ozna\xc4\x8dene z L, dose\xc5\xbee svoj minimum, se imenuje evtekti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka ali evtekti\xc4\x8dna zmes, ki ima najni\xc5\xbeje mo\xc5\xbeno tali\xc5\xa1\xc4\x8de. Evtekti\xc4\x8dna zmes svinca in kositra ima sestavo 37% svinca in 63% kositra. Diagram je zelo uporaben pri sestavljanju zlitin za spajkanje. Za ro\xc4\x8dno spajkanje elektronskih komponent je pomembno, da spajka takoj po ohladitvi preide v trdno fazo, se pravi da mora imeti sestavo evtekti\xc4\x8dne zmesi, za spajkanju plo\xc4\x8devine pa je pomembno, da je prehod po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i in omogo\xc4\x8di oblikovanje spoja s tak\xc5\xa1nim ali druga\xc4\x8dnim orodjem. V slednjem primeru se uporablja zmes s 70% svinca in 30% kositra.\n_START_SECTION_\nEkssolucija\n_START_PARAGRAPH_\nKadar postane trdna raztopina nestabilna, na primer zaradi zni\xc5\xbeanja temperature, pride do razpada raztopine v dve ali ve\xc4\x8d faz, pri \xc4\x8demer ostane kemijska sestava snovi kot celote nespremenjena. Primer zak\xc5\xa1nega razpada je mineral pertit, v katerem se tanki beli sloji albita  izmenjujejo z zna\xc4\x8dilno ro\xc5\xbenatim  mikroklinom.'