b'\n_START_ARTICLE_\nBiblos\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e najdbe dokazujejo poselitev \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 5. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. ko se je takratna neolitska naselbina \xc5\xbee ukvarjala s preprostim kmetijstvom, udoma\xc4\x8devanjem \xc5\xbeivali in ribolovom. Verjetno je \xc5\xbee takrat obstajala trgovina z Anatolijo. V obdobju halkolitika (4. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t.) so \xc5\xbee obdelovali keramiko, izdelovali oro\xc5\xbeje iz bakra s Cipra in Kavkaza in pokopavali mrtve v glinenih \xc5\xbearah. Proti koncu tega obdobja so blatne ko\xc4\x8de pri\xc4\x8dele nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati pravokotne hi\xc5\xa1e z lesenimi tramovi, sama naselbina pa se je \xc5\xbee zavarovala z obzidjem._NEWLINE_V 3. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. je mesto postalo pomembno trgovsko in versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je trgovalo z Egiptom. Egip\xc4\x8danom so prodajali zlasti cedrovino z gorovja Libanon, smolo, volno in olivno olje, od njih pa so kupovali zlato, alabaster, papirus, lan, vrvi, \xc5\xbeito in stro\xc4\x8dnice. Obenem je imelo razvite trgovske stike z Anatolijo in Mezopotamijo. Egip\xc4\x8danski faraoni so velikodu\xc5\xa1no darovali templju Baalat-Gebal (\xc5\xbeenska \xc2\xbbrazli\xc4\x8dica\xc2\xab\xc2\xa0boga Baala, ustreznica egip\xc4\x8danske boginje Hator)._NEWLINE_Proti koncu 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. so obmo\xc4\x8dje preplavili Amoriti in  se pome\xc5\xa1ali s prvotnim prebivalstvom. Stiki z Egiptom so bili kmalu obnovljeni, ohranil se je kult Baalat-Gebal, uveljavilo pa se je precej semitskih vplivov in egip\xc4\x8danski na\xc4\x8din pokopa v grobnicah. Leta 1725 pr. n. \xc5\xa1t. so mesto z novimi bojnimi tehnikami (bojni vozovi s konjsko vprego, eskadroni, kopji in sulicami) za poldrugo stoletje zlahka zavzeli Hiksosi, dokler jih niso leta 1580 pr. n. \xc5\xa1t. Egip\xc4\x8dani pregnali in v Biblosu vzpostavili vazalno dr\xc5\xbeavo. Uveljavil se je kult Isis in Ozirisa. Proti koncu 13. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. (najstarej\xc5\xa1i zapis se je ohranil na sarkofagu kralja Ahirama iz tistega obdobja) so se v Biblosu pojavili prvi zametki feni\xc4\x8danske abecede, ki je najstarej\xc5\xa1a linearna abeceda na svetu (ugaritska abeceda je sicer starej\xc5\xa1a, vendar temelji na klinopisu)._NEWLINE_Tako kot ostala feni\xc4\x8danska mesta, je tudi Biblos ob vpadih Hititov ostal zvest vedno bolj oslabljenemu Egiptu, dokler ga niso okoli leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t. zasedli ljudje z morja in kon\xc4\x8dali egip\xc4\x8dansko nadvlado. Po tem dogodku se je pomen Biblosa precej zmanj\xc5\xa1al, primat pa je pripadel Tiru na jugu in Arvadu na severu. Biblos je sicer ostal manj\xc5\xa1e trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je trgovalo predvsem s papirusom med Egiptom in Gr\xc4\x8dijo. Ravno po papirusu (gr\xc5\xa1ko biblos) je tudi dobil dana\xc5\xa1nje ime iz istega korena pa izvirata gr\xc5\xa1ka beseda za knjigo in Biblija._NEWLINE_Vedno manj pomemben Biblos je najprej pri\xc5\xa1el pod nadvlado Asircev in zatem Neobabilooncev (Kaldejcev). Ko je leta 539 pr. n. \xc5\xa1t.  Kir II. zavzel Babilon, se je pod Perzijci pri\xc4\x8del nov vzpon mesta. Leta 332 pr. n. \xc5\xa1t. se je brez boja predalo Aleksandru Velikemu in zato v obdobju helenizma \xc5\xa1e naprej cvetelo in imelo lastno polavtonomno kraljevsko dinastijo._NEWLINE_Po Pompejevi priklju\xc4\x8ditvi v Rimski imperij (64 pr. n. \xc5\xa1t.) se je pri\xc4\x8del ekonomski zaton, ker so posekali skoraj vse cedrine gozdove na Libanonu. Kljub vsemu so se Rimljani lotili obse\xc5\xbenih gradbenih del in Biblos je ostal pomembno versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer so \xc4\x8dastili Adonisa vse do 2. stoletja. \xc5\xa0ele v obdobju Bizantincev (po letu 395) je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo postopoma izrinilo poganstvo in Biblos je postal sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije._NEWLINE_Po arabski osvojitvi leta 636, ko je mesto tudi dobilo dana\xc5\xa1nje arabsko ime (ki je povrnjeno feni\xc4\x8dansko ime), je postalo povsem nepomembno vse do prihoda kri\xc5\xbearjev. Ti so ga zasedli leta 1104 in Rajmond IV. Toulu\xc5\xa1ki je nemudoma dal zgraditi strate\xc5\xa1ko pomembno trdnjavo. Po Rajmondovi smrti naslednjega leta je pod nadvlado Genove\xc5\xbeanov trgoval z Evropo, dokler ga ni leta 1187 zasedel Saladin in v njem naselil Kurdov. Leta 1199 so ga kri\xc5\xbearji ponovno zasedli in obdr\xc5\xbeali vse do leta 1266, ko jih je pregnal emir Nad\xc5\xbeibi, poro\xc4\x8dnik mamelu\xc5\xa1kega sultana Bejbarsa. Mameluki in za njimi Turki so \xc5\xa1e vzdr\xc5\xbeevali kri\xc5\xbearske utrdbe, samo mesto pa ni nikoli ve\xc4\x8d doseglo nekdanje slave. Leta 1860 je Ernest Renan pri\xc4\x8del z arheolo\xc5\xa1kimi izkopavanji, v letih 1921 - 1924 jih je nadaljeval Pierre Montet, vse do leta 1975 pa jih je vodil Maurice Dunand.\n_START_SECTION_\nBiblos danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je na kraju anti\xc4\x8dnega Biblosa urejeno arheolo\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje. Ker so nekatere zgradbe odkrili na temeljih starej\xc5\xa1ih, je danes nekaj zgradb prestavljenih, npr. rimsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de iz leta 218, prvotno prekrito z mozaiki s podobami Bakha (danes so razstavljeni v Bejrutu), ki so ga ob prestavitvi zmanj\xc5\xa1ali na le eno tretjino prvotne velikosti. Tempelj obeliskov iz zgodnjega 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. se sestoji iz osrednjega kockastega podstavka velikega obeliska, ki je verjetno bil posve\xc4\x8den bogu vojne in uni\xc4\x8denja Re\xc5\xa1efu. Naokoli so postavljeni \xc5\xa1tevilni manj\xc5\xa1i obeliski, ki naj bi predstavljali bivali\xc5\xa1\xc4\x8da raznih bogov. Tudi tempelj obeliskov je bil prestavljen s prvotne lege, kjer so ostanki starej\xc5\xa1ega Templja iz 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t., posve\xc4\x8denega neznanemu bo\xc5\xbeanstvu. V obdobju Amoritov je bil po\xc5\xbegan in na novo zgrajen. Najve\xc4\x8dji in najstarej\xc5\xa1i je Tempelj Baalat-Gebal, prvotno zgrajen okoli leta 3000 pr. n. \xc5\xa1t. Skozi \xc4\x8das so ga precejkrat prezidali in spremenili namembnost, kot sveti\xc5\xa1\xc4\x8de pa je slu\xc5\xbeil vse do obdobja Rimljanov, ko je bil posve\xc4\x8den Astarti oz. Afroditi. Danes so tam na ogled ostanki iz 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. \xc5\xa0tevilne alabasterne vaze, ena med njimi nosi napis z imenom Keopsa, ki so jih izkopali v tem templju, so danes razstavljene v Bejrutu. Do templja so Rimljani zgradili ulico s kolonado, od katere danes stoji 6 ponovno postavljenih stebrov. Pribli\xc5\xbeno na sredi arheolo\xc5\xa1kega najdi\xc5\xa1\xc4\x8da stoji kraljevi vodnjak, kjer je po legendi ob prihodu v Biblos sedela Isis in jokala ob iskanju Ozirisa. Vse do helenisti\xc4\x8dnega obdobja je celotno mesto oskrboval z vodo, v rimskem obdobju pa so do mesta napeljali vodo z okoli\xc5\xa1kih gora in voda iz vodnjaka je bila namenjena izklju\xc4\x8dno verskim obredom. Ob severnem robu najdi\xc5\xa1\xc4\x8da so ohranjeni ostanki anti\xc4\x8dnega mestnega obzidja. Najmlaj\xc5\xa1i del je najsevernej\xc5\xa1i iz preloma med drugim in prvim tiso\xc4\x8dletjem pr. n. \xc5\xa1t. Sledi mu plast iz obdobja Hiksosov (1725 pr. n. \xc5\xa1t. - 1580 pr. n. \xc5\xa1t.), najju\xc5\xbenej\xc5\xa1a plast izvira iz druge polovice 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. \xc5\xa0e nekoliko ju\xc5\xbeneje so nedolo\xc4\x8deni ostanki iz \xc5\xa1e starej\xc5\xa1ega obdobja._NEWLINE_Poleg obzidja stoji tudi kri\xc5\xbearski grad, ki so ga v 12. stoletju postavili frankovski kri\xc5\xbearji na mestu fatimidske utrdbe in pri tem uporabili kamne in stebre iz rimskih zgradb. Sestoji se iz osrednjega stolpa tipa donjon, ki ga obkro\xc5\xbea obrambno obzidje z dodatnimi stolpi na vsakem vogalu. Na sredi severnega zidu stoji \xc5\xa1e dodaten stolp, ki je varoval prvotni vhod v mesto._NEWLINE_Severno od anti\xc4\x8dnega mesta stoji srednjeve\xc5\xa1ki del, ki ga ravno tako obdaja srednjeve\xc5\xa1ko obzidje, najbolje ohranjeno na severnem delu. Med cerkvami izstopa cerkev Janeza Krstnika, ki so jo leta 1115 postavili kri\xc5\xbearji v romanskem slogu, v naslednjih stoletjih pa je do\xc5\xbeivela nekaj predelav in dozidav. Okoli leta 1200 so ji tako dozidali odprto in s kupolo pokrito krstilnico, okra\xc5\xa1eno v italijanskem slogu v \xc4\x8dasu nadvlade Genove\xc5\xbeanov. Cerkev je bila med britanskim bombardiranjem leta 1840 mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana in leta 1947 obnovljena. Takrat so ji dodali \xc5\xa1e zvonik. Poleg cerkve je stala \xc5\xa1e bizantinska cerkev, od katere se je ohranilo le nekaj mozaikov, temeljev in en steber._NEWLINE_Zanimivo je \xc5\xa1e pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je navkljub majhnosti neko\xc4\x8d bilo tako pomembno za trgovino po Sredozemlju in Bli\xc5\xbenjem vzhodu. Kri\xc5\xbearji so na obeh koncih ozkega vhoda postavili stolpa, od katerih je danes le severni obnovljen v slogu iz mamelu\xc5\xa1kega obdobja. Tik ob obali stoji tudi znamenita restavracija Byblos Fishing Club, kamor so vse do izbruha libanonske dr\xc5\xbeavljanske vojne zahajale hollywoodske filmske zvezde.'