b'\n_START_ARTICLE_\nArhitekt\n_START_PARAGRAPH_\nArhitekt je oseba, ki deluje na podro\xc4\x8dju arhitekture in je usposobljen in ima dovoljenje za na\xc4\x8drtovanje, projektiranje in nadzor nad gradnjo objektov. Prakti\xc4\x8dne, tehni\xc4\x8dne in akademske zahteve arhitekte razlikujejo glede pristojnosti._NEWLINE_Arhitekt in arhitektura se uporabljajo tudi v disciplinah krajinske arhitekture, voja\xc5\xa1ke arhitekture in pogosto informacijske tehnologije (npr. omre\xc5\xbeja, arhitekt programske opreme).\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz kot tak izhaja iz latinske besede architectus, ki izhaja iz gr\xc5\xa1ke besede arkhitekton (\xe1\xbc\x80\xcf\x81\xcf\x87\xce\xb9\xcf\x84\xce\xad\xce\xba\xcf\x84\xcf\x89\xce\xbd; arkhi - \xc5\xa1ef + tekton - graditelj), ki pomeni \xc2\xbbglavni graditelj\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV anti\xc4\x8dni dobi je bil poklic vseobsegajo\xc4\x8d, saj je imel arhitekt (oziroma ve\xc4\x8d arhitektov) skrb za idejno in izvedbeno plat in zato popoln nadzor nad vsemi vidiki gradnje (od ideje do nabave kamnov). Odvisno od zgodovinskega obdobja so bili arhitekti iz razli\xc4\x8dnih razredov in poklicev: v rimskem cesarstvu so bili ve\xc4\x8dinoma voja\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenirji (prim. Vitruvij), v zgodnjem srednjem veku pogosto kleriki, v poznem srednjem veku od obrtniki, renesan\xc4\x8dni umetniki, kiparji ali znanstveniki._NEWLINE_\xc5\xa0ele v 19. stoletju, v lu\xc4\x8di gospodarskih in tehnolo\xc5\xa1kih sprememb zaradi industrializacije, se je poklic arhitekta za\xc4\x8del pojavljati kot lo\xc4\x8dena akademska disciplina. Napredek v gradbeni\xc5\xa1ki tehnologiji in novi gradbeni projekti (stanovanja, \xc5\xa1ole, tovarne) je zahteval specializacijo. Nastale so \xc5\xa1ole arhitekture in akademije. V \xc5\xa1olah so se obi\xc4\x8dajno usposabljali mojstri arhitekti  specializirani za izvajanje gradbenih podjetij, bolj usposobljeni so bili akademski arhitekti, specializirani za na\xc4\x8drtovanju zgradb._NEWLINE_Arhitekt se ukvarja predvsem z zasnovo gradbenega dela visokogradenj, gradbeni in\xc5\xbeenirji pa zagotavljajo vse storitve za projekte nizkogradenj in in\xc5\xbeenirskih objektov, saj je to danes postalo zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de zapletenosti gradnje, uvedbe in razvoja gradbene statike, seizmike in podobnih detajlov za arhitekte prezahtevno podro\xc4\x8dje. Tako so se v 20. stoletju bolj uveljavile discipline: urbanizem, krajinska arhitektura, notranje oblikovanje, ekolo\xc5\xa1ka gradnja ali obnova starih stavb, itd.'