b'\n_START_ARTICLE_\nKrajevna skupnost\n_START_SECTION_\nOdlo\xc4\x8danje v krajevni skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOdlo\xc4\x8danje se v krajevni skupnosti o pomembnej\xc5\xa1ih zadevah praviloma dogaja na zboru krajanov. Odlo\xc4\x8ditve zbora krajanov so za odbor zavezujo\xc4\x8de. Manj pomembne zadeve krajevne skupnosti obravnava odbor krajevne skupnosti sam, lahko pa na zboru krajanov ali izmed odbornikov na zaprti seji tudi dolo\xc4\x8di komisijo. Odbor lahko na lastno pobudo ali na pobudo krajanov (cenzus je dolo\xc4\x8den s statutom) razpi\xc5\xa1e o zelo pomembni temi (npr. gradnja infrastrukturnih objektov) tudi referendum, ki je sicer bolj obi\xc4\x8dajen na dr\xc5\xbeavni ravni, ga pa lahko izvede tudi krajevna skupnost, ve\xc4\x8d krajevnih skupnosti ali ob\xc4\x8dina. Poro\xc4\x8danje krajanom se je nekdaj bolj pogosto dogajalo na rednih zborih krajanov, prek objav na oglasnih deskah, na javnih mestih (npr. z objavo poro\xc4\x8dila pred trgovino, avtobusno postajo, lekarno, ipd.), dandanes pa se dogaja tudi preko svetovnega spleta.\n_START_SECTION_\nPravna subjektiviteta in pristojnosti krajevne skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVsaka krajevna skupnost ni pravna oseba. Status pravne osebe krajevne skupnosti je neposredno odvisen od dolo\xc4\x8dil ob\xc4\x8dinskega statuta. Tega na ustanovni seji ob\xc4\x8dinskega sveta obi\xc4\x8dajno spremenijo ob\xc4\x8dinski svetniki, organi ob\xc4\x8dine pa na njegovi podlagi dolo\xc4\x8dijo tudi vse ostale pristojnosti krajevne skupnosti. Na podlagi statusa pravne osebe imajo lahko te odprt lasten teko\xc4\x8di ra\xc4\x8dun, ki jim omogo\xc4\x8da nekoliko samostojnej\xc5\xa1o lokalno samoupravo. Tako lahko krajevne skupnosti v dogovoru z vodstvom ob\xc4\x8dine same izvajajo manj\xc5\xa1a dela in predvsem nujna popravila. To pa je za majhne kraje lahko klju\xc4\x8dnega pomena.\n_START_SECTION_\nTradicija odlo\xc4\x8danja v krajevni skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTradicija lokalne samouprave je predvsem na pode\xc5\xbeelju in v krajih z dolgotrajno mestno pravico \xc5\xbee samoumevna in vpeljana v vse pore \xc5\xbeivljenja. Veliko razliko na pode\xc5\xbeelju pri tem lahko pomeni \xc5\xbee status vasi s farno cerkvijo, gostilno ali drugim pomembnim objektom. Drugje, kjer so naselja nastala v glavnem po 2. svetovni vojni, pa vpliva tradicije ni toliko opaziti._NEWLINE_Vsaki novoizvoljeni organi krajevne skupnosti pa vedno nekoliko na novo preoblikujejo tradicijo odlo\xc4\x8danja (stil vodenja) in se s tem vsaj malenkost odmaknejo od stare tradicije. Ker je precej odlo\xc4\x8danja \xc5\xa1e vedno odvisno od krajevnih obi\xc4\x8dajev in tradicije, lahko to privede v krajih z mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o tradicijo do popolne blokade odlo\xc4\x8danja. Navadno se to zgodi, \xc4\x8de so izvoljeni bistveno mlaj\xc5\xa1i, prebivalstvo pa je starej\xc5\xa1e (medgeneracijski konflikt).\n_START_SECTION_\nZgodovina krajevnih skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa razumevanje krajevnih skupnosti je potrebno vedeti, da njene korenine segajo dlje od prej\xc5\xa1njega stoletja. V bistvu povzemajo tradicijo va\xc5\xa1ke samouprave na\xc5\xa1ih dedov. Ta se je na pode\xc5\xbeelju ponekod \xc5\xa1e ohranila v izvirni obliki v obliki obi\xc4\x8dajev, \xc5\xa1eg in navad._NEWLINE_Krajevna skupnost je bila od srede \xc5\xa1estdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja na obmo\xc4\x8dju nekdanje Jugoslavije samoupravna skupnost, v kateri so bili zdru\xc5\xbeeni delovni ljudje in prebivalci naselja, dela naselja ali ve\xc4\x8d povezanih naselij. Dandanes se je v mestnih ob\xc4\x8dinah iz nje razvila \xc4\x8detrtna skupnost, ki temelji na enakih principih delovanja kot krajevna skupnost. Razlika med krajevno in \xc4\x8detrtno skupnostjo je le v odtenkih, ki jih dolo\xc4\x8da Zakon o lokalni samoupravi, v samem bistvu delovanja sta si enaki.'