b'\n_START_ARTICLE_\nAlbin Seli\xc5\xa1kar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo je obiskoval v Celju in Ljubljani, po maturi leta 1914 pa je od\xc5\xa1el \xc5\xa1tudirat kemijo in biologijo na Univerzo na Dunaju, kjer je diplomiral leta 1923. Po diplomi je kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das raziskoval v skupini za eksperimentalno biologijo (Biologische Versuchsanstalt) Dunajske akademije znanosti in sodeloval tudi s fiziologom Ivanom Regnom na podro\xc4\x8dju biokemije fiziolo\xc5\xa1kih procesov pri \xc5\xbeivalih. V tem obdobju je napisal ve\xc4\x8d razprav, ki so bile objavljene v uglednih strokovnih revijah._NEWLINE_Konec leta 1923 je postal asistent na In\xc5\xa1titutu za fiziologijo Medicinske fakultete v Ljubljani, \xc5\xbee naslednje leto pa je od\xc5\xa1el kot \xc5\xa1tipendist Rockefellerjevega sklada na usposabljanje v Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo. \xc5\xa0tudiral je eksperimentalno fiziologijo na Univerzi v Cambridgeu in na farmakolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu Univerze v Londonu. Po vrnitvi v domovino je leta 1927 postal docent za fiziologijo na Medicinski fakulteti v Ljubljani, poleg tega pa je predaval tudi splo\xc5\xa1no in primerjalno fiziologijo \xc5\xbeivali na Filozofski fakulteti ter kasneje \xc5\xa1e ekologijo \xc5\xbeivali._NEWLINE_V obdobju pred drugo svetovno vojno je bil tudi eden od najdejavnej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlanov Dru\xc5\xa1tva za raziskovanje jam Ljubljana; v Podpe\xc5\xa1ki jami je leta 1924 z Romanom Kenkom vzpostavil prvi jamski laboratorij na svetu, leta 1933 pa opravil enega prvih jamskih potopov s skafandrom._NEWLINE_Ob koncu vojne je postal redni profesor na Medicinski fakulteti. Po vojni, do upokojitve leta 1967, je bil tudi predstojnik Fiziolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta in In\xc5\xa1tituta za fiziolo\xc5\xa1ko kemijo Medicinske fakultete v Ljubljani. Poleg pedago\xc5\xa1kega dela se je udele\xc5\xbeil ve\xc4\x8d kongresov fiziologov in objavljal strokovne razprave v doma\xc4\x8dih in tujih publikacijah.'