b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe \xc5\xa0tefan I.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tefan izhaja iz znamenite rodovine Julijev (latinsko: gens Julia). Njegovo ime \xcf\x83\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x86\xce\xb1\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82 izhaja iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine in pomeni \xe2\x80\x9eoven\xc4\x8dani\xe2\x80\x9d . Kot arhidiakon je slu\xc5\xbeil pape\xc5\xbeu Luciju in postal njegov naslednik.\n_START_SECTION_\nSpor glede krsta skesanih povratnikov\n_START_PARAGRAPH_\nPod njegovim pontifikatom, ki se je za\xc4\x8del 12. maja 254, je Cerkev na zunaj \xc5\xbeivela v miru, niso je preganjali. Zgodovinar Evzebij glede tega pi\xc5\xa1e: _NEWLINE_\xc2\xbbCesar Valerijan se je na za\xc4\x8detku svojega vladanja vedel do kristjanov bolj naklonjeno kot vsi njegovi predniki; zato se je na dvoru obdal z bogaboje\xc4\x8dimi ljudmi.\xc2\xab_NEWLINE_Toda Cerkev so pretresali hudi notranji spori. \xc5\xa0lo je za veljavnost krsta krivovercev, krsta, ki so ga podeljevali krivoverci: kako ravnati z ljudmi, ki so bili kr\xc5\xa1\xc4\x8deni v krivoverstvu ali razkolu, pa so pri\xc5\xa1li v katoli\xc5\xa1ko Cerkev. V Rimu, Palestini in Aleksandriji so imeli tak krst za veljaven, v latinski Afriki (predvsem podro\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Tunizije) pa so krstu krivovercev odrekali veljavnost in spreobrnjence na novo kr\xc5\xa1\xc4\x8devali. To mnenje je posebej zagovarjal kartaginski \xc5\xa1kof Ciprijan in tudi sinoda afri\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov, ki jo je sklical; vztrajal je pri tem, da o takih vpra\xc5\xa1anjih odlo\xc4\x8dajo krajevne Cerkve. Pape\xc5\xbe \xc5\xa0tefan je v zelo odlo\xc4\x8dnem pismu Ciprijanu prepovedal ponovno kr\xc5\xa1\xc4\x8devanje. O\xc4\x8ditno se je pri svoji odlo\xc4\x8ditvi skliceval tudi na primat rimskega \xc5\xa1kofa. Ciprijan pape\xc5\xa1kega prvenstva sicer ni osporaval; menil pa je, da se ne nana\xc5\xa1a na to zadevo. Ta spor se je umiril, ko se je pod cesarjem Valerijanom (253-260) spet za\xc4\x8delo preganjanje kristjanov. Pape\xc5\xbe \xc5\xa0tefan in \xc5\xa1kof Ciprijan sta oba umrla mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ke smrti leta 257.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se je na za\xc4\x8detku do kristjanov kazal izredno strpnega, je pozneje cesar Valerijan (253-260) za\xc4\x8del hudo preganjanje kristjanov. Ena prvih \xc5\xbertev je bil rimski \xc5\xa1kof. Pape\xc5\xbe \xc5\xa0tefan je ravno sedel na svojem pape\xc5\xa1kem sede\xc5\xbeu in opravljal sveto ma\xc5\xa1o; takrat je vdrl cesarjev \xc4\x8dlovek in ga obglavil 2. avgusta leta 257.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nPokopan je bil na Kalistovem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du. Njegovo truplo je prenesel Pavel I. v cerkev San Silvestro in Capite, kjer so ga na\xc5\xa1li 1596. Klemen VIII. ga je dal polo\xc5\xbeiti pod veliki oltar. Izro\xc4\x8dilo pravi, da so 1682 njegovo truplo prenesli v cerkev Santo Stefano dei Cavalieri v Pisi._NEWLINE_Relikvijo njegove glave (lobanje) hranijo v srebrnem relikvijariju v mestu Hvar na otoku Hvaru, kjer je tudi zavetnik mesta, otoka in \xc5\xa1kofije. Na Hvaru \xc4\x8dastijo \xc5\xa0tefana s slovesno procesijo; da bi se privabilo ve\xc4\x8d turistov iz mesta in okolice, je od nedavnega procesija tudi 2. avgusta, ko je obletnica smrti pape\xc5\xbea \xc5\xa0tefana. To relikvijo, ki jo nosijo v procesiji \xc4\x8dlani krajevne Bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine svetega Nikolaja, je podaril 1899 takratnemu hvarskemu \xc5\xa1kofu Fulgenciju Carevu takratni bene\xc5\xa1ki patriarh in kardinal Jo\xc5\xbeef Sarto, poznej\xc5\xa1i pape\xc5\xbe Pij X. in svetnik. Relikvijo je vzel iz kripte cerkve San Zaccaria v Benetkah. _NEWLINE_Za zavetnika ga ima mesto, otok in \xc5\xa1kofija Hvar, mesto Stari Grad in otok Vis.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe \xc5\xa0tefan I. se od 1969 v katoli\xc5\xa1ki Cerkvi ne slavi ve\xc4\x8d kot mu\xc4\x8denec, ker nekateri menijo, da poro\xc4\x8dilo o mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu izhaja iz poznej\xc5\xa1ega \xc4\x8dasa in mu pripisujejo zna\xc4\x8daj pobo\xc5\xbene legende. Ve\xc4\x8dina zgodovinarjev pa ga ima za mu\xc4\x8denca.'