b'\n_START_ARTICLE_\nSvilna cesta\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no\n_START_PARAGRAPH_\nTrgovske poti s svilo oz. Svilna cesta niso bile namenjene samo trgovanju s svilo, ampak tudi z drugimi dobrinami. Bile so pomembne za trgovsko in kulturno izmenjavo. Po njih so potovali trgovci, misijonarji, popotniki, vojaki, nomadi in lokalni prebivalci preko 3000 let._NEWLINE_Svilna cesta se je raztezala preko 6500 km in je omogo\xc4\x8dala prevoz trgovskih predmetov, predvsem luksuznih predmetov kot so svila, satin, dragulji, steklovina, presti\xc5\xbenej\xc5\xa1e tkanine, parfume, su\xc5\xbenje in za\xc4\x8dimbe. Preko poti so je tudi izmenjevalo znanje, ideje, kultura in bolezni (kuga). Na ta na\xc4\x8din so v Evropo iz Azije pri\xc5\xa1la \xc5\xa1tevilna pomembna tehnolo\xc5\xa1ka odkritja, kot sta papir in smodnik, po nekaterih trditvah pa tudi kompas._NEWLINE_Trgovina preko Svilne ceste je bila pomemben dejavnik v razvoju velikih civilizacij Kitajske, Indije, anti\xc4\x8dnega Egipta, Perzije, Arabskega polotoka in anti\xc4\x8dnega Rima in je bila temelj za moderni svet. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav Svilna cesta daje slutiti neskon\xc4\x8dne karavane, pa je dejansko le malo ljudi potovalo po poti od za\xc4\x8detka do konca. Ve\xc4\x8dinoma so trgovsko blago del poti tovorili trgovci in jih nato preprodali na sosednjih trgih._NEWLINE_Obstoje\xc4\x8de trgovske poti v osrednji Aziji so bile raz\xc5\xa1irjene okrog 114 pr. n. \xc5\xa1t. po odloku dinastije Han. V dobi srednjega veka je pomembnost teh poti upadla na ra\xc4\x8dun pomorskega prometa.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPrva oseba, ki je uporabila pojem \xc2\xbbSeidenstra\xc3\x9fe\xc2\xab\xc2\xa0(dobesedno \xc2\xbbSvilena cesta\xc2\xab) je bil nem\xc5\xa1ki geograf Ferdinand von Richthofen leta 1877. Ime Svilna cesta izvira iz dobi\xc4\x8dkonosne trgovine s kitajsko svilo, glavni razlog za povezavo razli\xc4\x8dnih trgovskih poti v obse\xc5\xbeno interkontinentalno mre\xc5\xbeo.\n_START_SECTION_\nPomembnost\n_START_PARAGRAPH_\nPo Svilni cesti niso prena\xc5\xa1ali le blago kot so za\xc4\x8dimbe, svila, steklo in porcelan, s trgovino se je \xc5\xa1irila tudi religija in kultura. Tako je budizem pri\xc5\xa1el preko Svilne ceste na Kitajsko in Japonsko ter tam postal prevladujo\xc4\x8da religija. Tudi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo je pri\xc5\xa1lo preko Svilne ceste na Kitajsko. Znanje izdelovanja papirja in smodnika je pri\xc5\xa1lo v arabske dr\xc5\xbeave in od tam kasneje v Evropo.\n_START_SECTION_\nTrgovsko blago\n_START_PARAGRAPH_\nSvila je bila za Zahod verjetno najbolj nenavadna dobrina, ki je potovala po Svilni cesti. Ta material je dal poti tudi svoje ime. Vendar pa ta pojem izkrivlja resnico o trgovini, saj je bilo \xc5\xa1e veliko drugih dobrin preneseno po njej. Karavane so prena\xc5\xa1ale v smeri Kitajske med drugim zlato, drage kamne in zlasti steklo, zato so raziskovalci poudarjali, da bi se Svilna cesta lahko imenovala tudi \xc2\xbbSteklena cesta\xc2\xab. V smeri proti Evropi so razen svile tovorili predvsem krzno, keramiko, porcelan, \xc5\xbead, bron, lo\xc5\xa1\xc4\x8d in \xc5\xbeelezo. Mnogi od teh proizvodov so bili izmenjani na poti, ve\xc4\x8dkrat pre\xc5\xa1li iz rok v roke in pridobili na vrednosti, preden so dosegli kon\xc4\x8dni cilj._NEWLINE_Poleg svile so bile v takratnem \xc4\x8dasu pomembno trgovsko blago iz jugovzhodne Azije predvsem za\xc4\x8dimbe. Niso jih uporabljali le kot za\xc4\x8dimbe in arome ampak tudi kot mamila, anestetike, afrodiziak, za izdelavo parfumov in za "\xc4\x8darobne napoje"._NEWLINE_Kljub vsemu pa je bil najbolj \xc5\xbeelen kitajski izdelek svila. Razvoj tkanja svile pripisujejo Kitajski \xc5\xbee od 2. tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Proizvodnja velikih koli\xc4\x8din za izvoz, skupaj z usposabljanjem izdelovalcev svile, je nastala \xc5\xa1ele na koncu v "\xc4\x8dasu sprtih dr\xc5\xbeav" v 3. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem (\xc4\x8cas med letoma 475 in 221 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, je bil v kitajski zgodovini \xc4\x8das vojskujo\xc4\x8dih dr\xc5\xbeav). Najstarej\xc5\xa1e najdbe kitajske svile v Evropi so bile iz keltskega kne\xc5\xbejega groba v Heuneburg (Sigmaringen) iz 6. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_V Rimskem imperiju so veljali za luksuzne artikle izdelki iz \xc5\xa1krlata in stekla. Le najbogatej\xc5\xa1i so si lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili skromne koli\xc4\x8dine teh dragocenih izdelkov. V \xc4\x8dasu Pax Augusta, kot tudi na zahodnem koncu Svilne ceste je rimski vi\xc5\xa1ji sloj bolj cenil svilo, za\xc4\x8dimbe in dragulje. \xc4\x8ceprav so pod cesarjem Justinijanom I. v pozni antiki kon\xc4\x8dno uspeli vzpostaviti svojo proizvodnjo svile s pomo\xc4\x8djo pretihotapljenih gosenic, je bil \xc5\xa1e vedno zelo pomemben uvoz iz Kitajske.\n_START_SECTION_\nOrganizacija trgovanja\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna te\xc5\xbeava na trgovskih poteh je bila varnost. Iz Kitajske do Egipta so roparji napadali karavane na o\xc5\xbejih delih poti, kjer so la\xc5\xbeje pri\xc5\xa1li do plena. Zato je kitajski imperij svoje karavane opremil s posebnim spremstvom in podalj\xc5\xa1eval Kitajski zid proti zahodu._NEWLINE_Organizacija trans-kontinentalne trgovine je bila zahtevna in te\xc5\xbeka. Ne\xc5\xa1teto \xc5\xbeivali, \xc5\xa1tevilni pastirji z \xc5\xbeivino in tone trgovskega blaga se je morala preseliti. Ljudem in \xc5\xbeivalim so morali zagotoviti pogoje na dolgo pot v te\xc5\xbekih geografskih in podnebnih razmerah. Trgovci niso prepotovali celotne poti za prodajo svojih izdelkov sami. Trgovina je tekla preko ve\xc4\x8d posrednikov. Zahodni konec Svilne ceste so dolgo nadzorovali Parti in kasneje Sasanidi, v Srednji Aziji pa zlasti nomadska plemena._NEWLINE_V srednjem veku so te trgovske poti obvladovali judovski Radaniti, judovski trgovci, ki so od 8. do 11. stoletja skrbeli za trgovino med vojskujo\xc4\x8dimi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi zahodnimi dr\xc5\xbeavami, islamskim svetom in drugimi (Indijo in Kitajsko). S tem so prispevali h gospodarskemu razcvetu na Zahodu, ki je po razpadu Zahodnega Rimskega cesarstva mo\xc4\x8dno nazadovalo. Za trgovske poti so uporabljali v starih \xc4\x8dasih znane poti._NEWLINE_Razen skozi oaze, je bila Svilna pot speljana preko voja\xc5\xa1kih postojank, kjer so pre\xc4\x8dkali meje in zamenjali konje in so varovale prehod prometa._NEWLINE_Velik pomen pri transportu so imele dvogrbe (ali baktrijske) kamele, ki so bile raz\xc5\xa1irjene v Srednji Aziji. Bile so bolj odporne na vro\xc4\x8dino kot dromedarji (enogrba kamela)), imele so zimsko dlako, tako da so bile dobro prilagojene na tipi\xc4\x8dno celinsko podnebje, ekstremna temperaturna nihanja v stepah in v gorskih regijah z velikimi vi\xc5\xa1inskimi razlikami.\n_START_SECTION_\nKulturni in tehnolo\xc5\xa1ki prenos\n_START_PARAGRAPH_\nPrenos tehnolo\xc5\xa1kih dose\xc5\xbekov, kulturnih dobrin in ideologij se je zgodil nena\xc4\x8drtovano in z dolgoro\xc4\x8dno blagovno menjavo. Potovanja na dolge razdalje vseh vrst, bodisi zaradi komercialnih, politi\xc4\x8dnih, diplomatskih ali misijonskih razlogov, so spodbudila kulturno izmenjavo med razli\xc4\x8dnimi dru\xc5\xbebami. Pesmi, zgodbe, verske ideje, filozofski pogledi in znanstveno znanje je kro\xc5\xbeilo med popotniki._NEWLINE_Poleg tega je potekala izmenjava prehrambenih artiklov in tako so se uvedla nova \xc5\xbeivila._NEWLINE_Preko Svilne ceste se je iz Azije na zahod raz\xc5\xa1irila tehnika izdelave papirja in tiska, razni kemi\xc4\x8dni procesi, kot so destilacija in proizvodnja smodnika, kakor tudi bolj u\xc4\x8dinkovita jahalna oprema.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irjenje religij\n_START_PARAGRAPH_\nPosebej dolgoro\xc4\x8den je bil prenos religij. Budizem je pri\xc5\xa1el po severni poti iz Indije do Kitajske in Japonske. Nekateri izmed prvih opisov Svilne ceste prihajajo od kitajskih romarjev, ki so potovali v Indijo, v osr\xc4\x8dje budizma. _NEWLINE_Mongoli in tur\xc5\xa1kimi narodi so prvotno \xc4\x8dastili boga neba Tengri-ja, v Iranu in med Parti je prevladovalo Zaratustrstvo, medtem ko je v Sogdiani prevladovalo ljudsko prepri\xc4\x8danje._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo je bilo v Mali Aziji in Iranu prisotno \xc5\xbee zgodaj. V 5. stoletju je Sasanidsko cesarstvo oblikovalo "vzhodno sirsko Cerkev" (imenovano tudi kaldejski obred) in priznavalo Nestoriansko doktrino. V tem \xc4\x8dasu se je nestorianizem iz obmo\xc4\x8dja vzhodnega Irana \xc5\xa1iril v Sogdiano in Baktrijo. V 8. stoletju je dosegel Samarkand. V podro\xc4\x8dje Tarim je pri\xc5\xa1el prvi val misijonov v 8. in drugi\xc4\x8d v 11. stoletju. V "dr\xc5\xbeavi Sedmih rek" (podro\xc4\x8dje danes delno v Kazahstanu, ju\xc5\xbena in jugovzhodna obmejna obmo\xc4\x8dja v Kirgizistanu in Xinjiang Uygur kitajski avtonomni regiji) je bilo v 9. - 14. stoletju zgrajenih veliko nestorianskih nagrobnikov. Verniki so dosegli prestolnico Kitajske Xi\'an v letu 781, kot je dokumentirano na najdeni steli. \xc2\xbbKitajski edikt\xc2\xab\xc2\xa0iz leta 845 je zavrnil vse druge religije in uvedel nestorianizem do 10. stoletja. S prihodom Mongolov je do\xc5\xbeivel drugo zlato dobo, nato pa izginil iz Kitajske v 14. stoletju. Med tur\xc5\xa1kimi ljudstvi je prevladoval do 14. stoletja, ko ga je izkoreninil islam. _NEWLINE_Manihejstvo je nastalo leta 240 n. \xc5\xa1t. v Mezopotamiji in se hitro raz\xc5\xa1irilo v Perzijo in v vzhodne sosednje ni\xc5\xbeine Turana, kjer pa ni moglo prevladati nad Zaratustrstvom. Prevladalo je v Turfanu, Mervu in pri Partih. V trgovskih kolonijah Sogdiane, kot tudi na Kitajskem, so se nestoriancem in budistom pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1tevilni manihejci v 7. stoletju. Znano je, da so vladarji ujgurskega stepskega imperija in v kraljevini Kocho v letu 762 mo\xc4\x8dno podpirali manihejstvo poleg budizma. V Dunhuangu je manihejstvo izginilo v 11. stoletju, v Turfanu so ga gojili Mongoli do 13. stoletja._NEWLINE_Budizem je bil razvit v indijsko-iranskem obmejnem obmo\xc4\x8dju, v Gandhari in Kushanu, pod vplivom helenisti\xc4\x8dnega jezika in s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko podobo Bude. Kanishka I., kralj Kushanskega cesarstva, je bil v letih 232-260 n. \xc5\xa1t. iz politi\xc4\x8dnih razlogov pokrovitelj budizma v osrednji regiji Svilne ceste, ta vera je prevladala v 3. in 4. stoletju v Sogdiani. Na Kitajsko je budizem prispel prvi\xc4\x8d v 1. stoletju in se okrepil v \xc4\x8dasu dinastije Severni Wei v 4. in 5. stoletju, na \xc5\xa1iroko pa se je razmahnil do 7. stoletja. V vzhodnem in zahodnem Turkestanu je budizem upadel zaradi \xc5\xa1irjenja islama, v obmo\xc4\x8dju Tarim pa v 15. stoletju. V Dunhuangu in na Kitajskem  je ostal nedotaknjen._NEWLINE_V mnogih krajih ob Svilni cesti so navedene tri religije trajale dalj \xc4\x8dasa in bolj ali manj mirno sobivale._NEWLINE_Po smrti Mohameda leta 632 n. \xc5\xa1t. se je islam \xc5\xa1iril in kmalu je bil zahodni del Svilne ceste in z njim trans-azijska trgovina pod nadzorom islamskih dr\xc5\xbeav. Po osvojitvi Perzijskega imperija v letu 642, se \xc5\xa1iritev proti vzhodu nadaljuje. Islam se je raz\xc5\xa1iril najprej v urbanih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih vzdol\xc5\xbe Svilne ceste, kasneje pa \xc5\xa1e na pode\xc5\xbeelju. V Srednji Aziji in na Kitajskem so se pojavile muslimanske skupnosti brez osvajanja in nasilja. Pod Timur Lenkom je bil islam v 14. stoletju spet \xc5\xa1irjen z nasiljem._NEWLINE_Prvotna zamisel Mongolov je bila \xc5\xa1irjenje tengrizma, vendar je potem, ko je Kublajkan v 13. stoletju pri\xc5\xa1el v vedno ve\xc4\x8dji kulturni stik s Kitajsko, budizem pridobil ve\xc4\x8d privr\xc5\xbeencev. Plemena priseljena v osrednjo Azijo in ki so deloma sprejela tur\xc5\xa1ki jezik, so se spreobrnila v islam v 14. stoletju.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irjenje bolezni\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot versko prepri\xc4\x8danje ali kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, so se vzdol\xc5\xbe Svilne ceste \xc5\xa1irile tudi bolezni in oku\xc5\xbebe. Potniki in trgovci so pomagali povzro\xc4\x8ditelje \xc5\xa1iriti prek njihovega obmo\xc4\x8dja izvora in s tem pove\xc4\x8dali napadene populacije, ki niso imele podedovane niti pridobljene imunosti proti boleznim, ki so jih prena\xc5\xa1ali. Tako so nastale epidemije, ki bi lahko privedle do dramati\xc4\x8dnih posledic._NEWLINE_V Evropi najbolj znan in z najve\xc4\x8d posledicami je primer \xc5\xa1irjenja kuge v 14. stoletju. Po hipotezi avtorja Williama Bernsteina, naj bi invazija Mongolov v 13. stoletju in neposredni trgovinski stiki med Evropo in Azijo prinesli kugo v Evropo. V Evropo so zanesli tudi bakterije, ki so se pojavljale predvsem pri divjih populacijah glodavcev v Aziji. Ve\xc4\x8d trgovskih ladij iz Kaffe (danes Feodossija) na Krimskem polotoku, je kugo v Srednjo Evropo prineslo okoli leta 1348. Predvsem prevoz krzna je nudil ugodno okolje za njeno hitro \xc5\xa1irjenje. Nejasno je, da kuga na Kitajskem in v Indiji ni zahtevala primerljivo \xc5\xa1tevilo smrtnih \xc5\xbertev. Podobno gosto naseljena Indija v 14. stoletju, kamor je pri\xc5\xa1la kuga, ni povzro\xc4\x8dila tako mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega umiranja prebivalstva kot v Evropi, v precej bolj gosto poseljeni Kitajski je ve\xc4\x8d ljudi umrlo od lakote in vojn proti Mongolom kot od kuge. Ni zgodovinskih zapisov o pandemiji kuge, ki bi bila primerljiva z Evropo.\n_START_SECTION_\nRazvejanost Svilne ceste\n_START_PARAGRAPH_\nSvilna cesta je bila vse prej kot cesta v naravi. Segala je od Sredozemlja do Kitajskih su\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8dij in pu\xc5\xa1\xc4\x8dav, ki so eden najbolj neprijaznih delov Zemlje, tekla je skozi po\xc5\xbegane, brezvodne dr\xc5\xbeave in povezovala oaze med seboj. Mezopotamija, Iransko vi\xc5\xa1avje, ni\xc5\xbeine Turana so se zna\xc5\xa1le ob poti. Ko je dosegla kotlino Tarim s pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Takla Makan, je bila obdana z najvi\xc5\xa1jimi gorovji na Zemlji: na severu Tianshan (Nebe\xc5\xa1ko gorovje), na zahodu Pamir, na jugozahodu Karakorum in ju\xc5\xbeno Kunlun. Samo nekaj do 5000 m visokih, z ledom pokritih prelazov, je bilo povezanih z globokimi soteskami, ki jih je bilo treba premagati in so sodile med najte\xc5\xbeje prehodne na svetu. Podnebje je bilo ostro: pe\xc5\xa1\xc4\x8dene nevihte so bile pogoste poleti, temperature so narastle na okoli 40\xc2\xa0\xc2\xb0C, pozimi pa padle pogosto pod -20\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Predvsem zaradi geografske oblikovanosti terena, je bilo nekaj stalnih prometnih in trgovskih poti, v mnogih drugih krajih pa je bilo alternativnih poti ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nGlavna pot\n_START_PARAGRAPH_\nV ve\xc4\x8dini primerov se ime Svilna cesta nana\xc5\xa1a na smer, ki je opisana v nadaljevanju. Pot ima nekaj vej in je razdeljena zaradi svoje dol\xc5\xbeine v zahodni, osrednji in vzhodni del._NEWLINE_Srce Svilne ceste, v\xc4\x8dasih imenovana osrednja Svilna cesta, se je raztezala od vzhodne iranske planote in mesta Mervu na zahodu, do pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Gobi in mesta Dunhuang na vzhodu in ju\xc5\xbenega dela v Ka\xc5\xa1mirju in Pe\xc5\xa1avarju. Zdru\xc5\xbeuje tri najpomembnej\xc5\xa1a azijska kulturna podro\xc4\x8dja: Iran, Indijo in Kitajsko. Za dr\xc5\xbeave je zna\xc4\x8dilna pu\xc5\xa1\xc4\x8dava z oazami, s starodavnimi mesti v kaza\xc5\xa1kih stepah na zahodu in mongolskih stepah na vzhodu in visokogorje. Glavna pot je bila razdeljena na ve\xc4\x8d krakov._NEWLINE_Od kraja Mervu proti Buhari pre\xc4\x8dka reko Oxus (danes Amu Darja) in dose\xc5\xbee preko Samarkanda reko Jaxartes (danes Sir Darja), ki namaka Fergansko dolino. Od Samarkanda gre severovzhodna veja do Ta\xc5\xa1kenta, ki le\xc5\xbei severno od pogorja Tian Shan, \xc4\x8dez Ka\xc5\xa1gar in Be\xc5\xa1baliq (v Urumqi-ju) in \xc4\x8dez Turpan, Hami, (Guazhou danes), kjer se zdru\xc5\xbei v Anxiju z glavno vejo._NEWLINE_Iz Samarkanda glavna pot sledi povirju Jaxartesa (Sir Darja) preko Kokanda in Andijona, prestopi gorovje Tian Shan in pride do Kashija (Ka\xc5\xa1gar) v kotlini Tarim._NEWLINE_Pot se od tu dalje nahaja v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Taklamakan v kotlini Tarim in se lahko nadaljuje na severu ali na jugu pu\xc5\xa1\xc4\x8dave. Ob ju\xc5\xbenem robu poteka \xc4\x8dez Yarkant, Khotan (Hotan), Yutian, Qiemo County, Keriya, Niya , Miran in Qarkilik dokler ne dose\xc5\xbee Dunhuang. Od 2. stoletja dalje, ko se je sprememenilo podnebje in je regiji prineslo ve\xc4\x8d vode, je bila to obi\xc4\x8dajna pot._NEWLINE_Kasneje so se oaze na ju\xc5\xbenem robu osu\xc5\xa1ile in od 5. stoletja dalje je pot potekala ob severnem robu: od Kashija (Ka\xc5\xa1gar) je \xc5\xa1la \xc4\x8dez Tumshuq (Tumxuk), Aksu, Kucha (Kuqa), Karashar, Korla, Loulan in kon\xc4\x8dno dosegla tudi Dunhuang._NEWLINE_Od Kucha (Kuqa) je potekala \xc5\xa1e ena veja proti severovzhodu do Turpana (Turfan) in nato kot severovzhodna prej opisana veja. Poleg tega je bila s potmi povezana tudi \xc2\xbbdr\xc5\xbeava Sedmih rek\xc2\xab._NEWLINE_Da bi pri\xc5\xa1li do Indije je bilo treba pre\xc4\x8dkati zelo visoke gore. Iz kraja Merv, ob zgornjem toku reke Oxus (Amu Darja) skozi Bactrijo (zdaj Balkh) do prelaza Kiber, pre\xc4\x8dkanje teh vrhov in vstop v severozahodno indijsko pokrajino Gandhara s kraji Begram, Kapis in Pe\xc5\xa1avar._NEWLINE_Od 3. stoletja je bila uporabljena tudi druga\xc4\x8dna pot: iz doline zgornjega Inda preko dolin Gilgitu in Hunza, je pre\xc4\x8dkala obmo\xc4\x8dje Karakoruma in v Kashiju (Ka\xc5\xa1gar) dosegla kotlino Tarim. Ta pot ustreza poteku Karakorumske avtoceste zgrajena leta 1960._NEWLINE_Vzhodni del Svilne ceste je peljal dalje do ve\xc4\x8djih mest na Kitajskem. Ta je vodila od Dunhuanga vzhodno od Anxi (zdaj Guazhou), po Gansu ali Hexi koridorju skozi Jiayuguan (do tu je bil zgrajen Veliki kitajski zid za za\xc5\xa1\xc4\x8dito trgovske poti), Zhangye in Wuwei do Lanzhou, potem pa Tianshui in Baoji do Chang. Od tam je \xc5\xa1la na severovzhod v Peking ali vzhodno do Nanjinga._NEWLINE_Zahodni del Svilne ceste je tekel proti zahodu in vodil do pristani\xc5\xa1kih mest v Sredozemlju. Potekal je od Mervu do krajev Mashhad, Damghan, Teheran, Ecbatana (danes Hamadan) in Bagdad do Palmire. Od tam na severozahod \xc4\x8dez Alep in Tyros v Antiohijo in v Konstantinopel ali jugozahodno \xc4\x8dez Damask in Gazo v Kairo in Aleksandrijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a poro\xc4\x8dila o poteku Svilne ceste izhajajo iz gr\xc5\xa1ke in rimske antike. Herodot je okoli leta 430 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem pisal o krajih na trasi z imeni, kot so jih uporabljali lokalni prebivalci. Potem ko je bil njegov opis ceste iz ust ljudi ob reki Don kon\xc4\x8dan, je nadaljeval najprej na sever in na vzhod na podro\xc4\x8dje Partov in dalje po karavanski poti severno od Tian Shana v zahodno kitajsko provinco Gansu._NEWLINE_Povezave med notranjimi azijskimi obmo\xc4\x8dji, kot tudi med Kitajsko in Evropo so obstajale \xc5\xbee od nekdaj, vsaj od zgodnje bronaste dobe dalje. Bili so med drugim temelj za izmenjavo znanja o pridobivanju in predelavi kovin, kot tudi izmenjavo blaga ter omogo\xc4\x8dili diplomatske stike in spoznavanje kulture drug drugega. Ti stiki niso bili nepretrgani, potekali so predvsem prek posrednikov in so bili ve\xc4\x8dkrat prekinjeni za dalj\xc5\xa1a obdobja, v katerih so bili trgovina, promet in izmenjava informacij onemogo\xc4\x8deni.\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nNa Zahodu sta perzijski in imperij Aleksandra Velikega podprla razvoj neprekinjenih trgovskih poti._NEWLINE_V 5. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je perzijski kralj Darej I. zgradil 2.699 km dolgo Perzijsko kraljevsko cesto, ki je na vzhodnem delu sledila Svilni cesti._NEWLINE_Aleksander Veliki je do leta 323 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem zgradil imperij med Sredozemljem in Baktrijo ter Fergansko dolino in indijsko Taxila pod eno upravo. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu obeh imperijev so spodbujali trgovino in izmenjavo med vzhodom in zahodom._NEWLINE_Naslednji imperij Selevkidov in gr\xc5\xa1ko-baktrijsko kraljestvo (oba 3. - 2. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) in tudi sicer Helenizem, so bili u\xc4\x8dinkoviti v Srednji Aziji in so prispevali k razvoju zahodnega dela Svilne ceste. _NEWLINE_Klju\xc4\x8dni politi\xc4\x8dni pogoj za popolno odprtje vzhodnega dela Svilne ceste pa je bila \xc5\xa1iritev kitajske proti zahodu. V \xc4\x8dasu vladarja Wudija (141-87 pr.n.\xc5\xa1t.) se je cesarstvo Han skoraj podvojilo. Na obmejne gro\xc5\xbenje se je odzvalo z osvojitvijo sovra\xc5\xbenikovega ozemlja. Njihova vojska je prodrla dale\xc4\x8d na sever, jug in zahod in zavzela \xc5\xa1tevilne sosednje dr\xc5\xbeave. Po zmagi nad Xiongnujem je kon\xc4\x8dno prevzela nadzor nad Srednjo Azijo._NEWLINE_Wudijevi vojaki so v Pamirju in Ferganski dolini odprli trgovske poti med Kitajsko in Zahodom.\n_START_SECTION_\nZaton\n_START_PARAGRAPH_\nZaton Svilne ceste se je za\xc4\x8del z dinastijo Song, ki je dala prednost pove\xc4\x8danju kitajske pomorske trgovine, pojavu novih trgov v jugovzhodni Aziji in visoke carine Arabcev._NEWLINE_Po morju so odpadle nevarnosti na dolgi poti in dav\xc5\xa1\xc4\x8dine posrednikov. Svilna cesta je izgubljala v \xc4\x8dasu globalne \xc5\xa1iritve evropskih pomorskih sil v zgodnji moderni dobi. Trgovina vzdol\xc5\xbe Svilne ceste je bila nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z d\xc5\xbeunkami, ladjami, ki so jih kitajski trgovci vozili v Indijo in Arabijo. V obdobju dinastije Song so bili Evropejci zelo omejeni v svoji trgovini na Kitajskem. Do leta 1514 so portugalski pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki dosegli Kitajsko in hitro se je za\xc4\x8del \xc5\xbeivahen promet, ki ga je kasneje nadaljevala \xc5\xa0panija. Sredi 16. stoletja je bila \xc5\xa0panija glavni evropski kolonizator v Novem svetu. Velik del plemenitih kovin je bil pripeljan na Kitajsko, s katerimi so kupovali blago za Evropo. Trgovske dru\xc5\xbebe so Svilno cesto zamenjale z ladjami, ki so povezovale mesta vzhodni Aziji in preva\xc5\xbeale luksuzne in umetni\xc5\xa1ke predmete za evropsko aristokracijo.\n_START_SECTION_\nOdkritja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1878 so se za\xc4\x8dela odkrivanja v osrednjem obmo\xc4\x8dju Svilne ceste. Med drugimi raziskovalci so bili tudi Sven Hedin, Albert Gr\xc3\xbcnwedel, Albert von Le Coq in Aurel Stein. V naslednjih letih so odkrili in kartirali \xc5\xa1tevilne ru\xc5\xa1evine in v nem\xc5\xa1ke, ruske in angle\xc5\xa1ke muzeje prinesli \xc5\xa1tevilne rokopise in druge najdbe. Po koncu 2. svetovne vojne je z raziskovanjem za\xc4\x8dela Kitajska na delu poti, ki le\xc5\xbei na njenem ozemlju.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nDanes ima Svilna cesta precej romanti\xc4\x8dno in pustolovsko vlogo. S pomo\xc4\x8djo knjig je bil orientalski misticizem poti pribli\xc5\xbean Zahodu in opis potovanja Marca Pola je pripomogel k ve\xc4\x8djemu \xc5\xa1tevilu turistov v te oddaljene regije._NEWLINE_Kitajska je hitro prepoznala turisti\xc4\x8dni potencial in odprla svoja vrata za tuje potnike v poznih 1970-ih. To je pomagalo, da so \xc5\xa1tevilne znamenitosti in kulturne relikvije vzdol\xc5\xbe Svilne ceste obnovili in uradno za\xc5\xa1\xc4\x8ditili kot spomenike. Poleg tega so se razmahnila arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja. Vzdol\xc5\xbe pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Taklamakan so na\xc5\xa1li v glavnem ru\xc5\xa1evine in ostanke jam. Vendar pa glavne atrakcije ob Svilni cesti \xc5\xa1e vedno stojijo, vklju\xc4\x8dno z na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivljenja. Mnogi turisti prihajajo iz vsega sveta._NEWLINE_Potovanje na podro\xc4\x8dju pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Taklamakan je tudi danes zelo te\xc5\xbeko. _NEWLINE_Zadnji odsek \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge vzdol\xc5\xbe Svilne ceste je bil zaklju\xc4\x8den leta 1992, ko je bila odprta mednarodna linija Almaty - Urumqi. \xc5\xa0e vedno pa ni mogo\xc4\x8de priti z vlakom po vseh delih Svilne ceste ali pa so \xc4\x8dasovno neusklajeni.\n_START_SECTION_\nTihotapljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNekdanja Svilna cesta je zdaj znana kot heroinska avtocesta, saj slu\xc5\xbei tihotapljenju drog, predvsem opija in heroina iz Afganistana v Evropo, Kitajsko in Rusijo, kot tudi za prevoz anhidrida ocetne kisline za proizvodnjo heroina iz Evrope v Afganistan. Tad\xc5\xbeikistan, na primer, proizvede okoli 700 ton heroina, ki se vsako leto pretihotapi, zase\xc5\xbeejo pa le malenkost razli\xc4\x8dnih drog. Tihotapski tovornjaki se tukaj ne razlikujejo od NATO-vih, zato je preva\xc5\xbeanje prakti\xc4\x8dno neovirano. V Kirgizistanu je del Svilne ceste predmet prekomejnega spora (2011).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev cest\n_START_PARAGRAPH_\nNedavno je Svilna cesta spet postala pomembna. Gradnja cest, ki se je po odkritju velikih zalog nafte pospe\xc5\xa1ila, je olaj\xc5\xa1ala dostop do neprijaznih obmo\xc4\x8djih in regija je postala industrializirana. Trgovske poti se se ponovno odprle, kar je ne nazadnje pomembno za razvoj turizma. \xc5\xa0iritev omre\xc5\xbeja daljinskih cest je v zadnjem \xc4\x8dasu pospe\xc5\xa1eno s podporo Projectu 32 azijskih dr\xc5\xbeav in Zdru\xc5\xbeenih narodov (ESCAP). Od leta 2005 je \xc5\xbee investirano v obnovo in \xc5\xa1iritev mre\xc5\xbee poti 26 milijard USD._NEWLINE_Od leta 1990 obstaja 10.870 km dolga \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka povezava, ki povezuje Rotterdam v Evropi z vzhodno kitajskim pristani\xc5\xa1kim mestom Lianyungang v provinci Jiangsu._NEWLINE_Pod imenom Trans - Eurasia Express obstoja od leta 2008 komercialna tovorna linija med Kitajsko in Nem\xc4\x8dijo._NEWLINE_Od leta 2011 zapusti podjetje Hewlett-Packard v poletnih mesecih od enega do trije vlaki na teden polni prenosnih ra\xc4\x8dunalnikov in dodatne opreme. Zapakirani v zatesnjenih kontejnerjih se blago preva\xc5\xbea v treh tednih od proizvodnih obratov v Chongqing v Kazahstanu, Rusiji, Belorusiji in Poljski v Duisburg v Nem\xc4\x8diji. Kontejnerje morajo pretovoriti v Dostyku v Kazahstanu in na Poljskem zaradi razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1irin \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih tirov. Carinjenje je bilo poenostavljeno z januarjem 2012, ko je v celoti za\xc4\x8dela veljati carinska unija med Belorusijo, Kazahstanom in Rusijo. V zimi 2013/2014 bodo vlaki vozili tudi med hladno sezono. Od junija 2013 vozijo na tej relaciji tudi vlaki DHL.'