b'\n_START_ARTICLE_\nSamostan Vorau\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je postavil mejni grof Otokar III. \xc5\xa0tajerski leta 1163. Prvi avgu\xc5\xa1tinski korarji so pri\xc5\xa1li iz Salzburga in Seckaua. Po uni\xc4\x8denju kongregacije leta 1237 so ga hitro obnovili. Kralj Rudolf I. Habsbur\xc5\xa1ki je leta 1277 izdal manifest o za\xc5\xa1\xc4\x8diti. Leta 1384 ga je opusto\xc5\xa1il po\xc5\xbear. Leta 1452 je pape\xc5\xbe Nikolaj V. pro\xc5\xa1tu Voraua dovolil, da je na slovesnih liturgi\xc4\x8dnih praznovanjih nosil pape\xc5\xa1ke insignije. Rimsko-nem\xc5\xa1ki cesar Friderik III. Habsbur\xc5\xa1ki je leta 1453 dodelil sedanji grb in izdal dovoljenje za ustanovitev oro\xc5\xbearne. Zaradi stalne tur\xc5\xa1ke nevarnosti je pro\xc5\xa1t Leonhard von Horn poskrbel za gradnjo samostanske trdnjave z obrambnim jarkom, obzidjem in dvi\xc5\xbenim mostom.\n_START_SECTION_\nZgodnja moderna doba\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1503 do 1505 je divjala kuga in v \xc5\xbeupniji Vorauer je umrlo 800 ljudi. Ko je vladal cesar Maksimilijan I. Habsbur\xc5\xa1ki, je bil samostan de\xc5\xbeelno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de s parkom in vislicami. Po smrti pro\xc5\xa1ta Geyerja leta 1542 je samostanu v reformaciji grozilo zaprtje, ker je ostal samo \xc5\xa1e en korar. Leta 1544 je bil imenovan nov pro\xc5\xa1t. Leta 1598 je zaradi kuge umrlo 611 ljudi. Do leta 1635 so zgradili obse\xc5\xbene nove stavbe. Leta 1651 je pro\xc5\xa1t Matthias Singer za prebivalce ustanovil lekarno. Od 1660 do 1662 so gradili samostansko cerkev, stara prelatura je bila poru\xc5\xa1ena, ko so gradili zahodno in severno krilo leta 1727. Leta 1736 je bilo v samostanu 46 korarjev, kar je najve\xc4\x8d v zgodovini. Samostan je leta 1778 ustanovil srednjo \xc5\xa1olo. V letih 1812 in 1817 je bila v njem srednja \xc5\xa1ola in od 1839 do 1843 zasebna gimnazija z in\xc5\xa1titutom pojo\xc4\x8dih de\xc4\x8dkov (S\xc3\xa4ngerknaben). Obzidje so podrli leta 1844 in delno napolnili jarek, samostan je s tem izgubil svojo  trdnjavsko naravo._NEWLINE_Elektri\xc4\x8dno energijo je dobil leta 1920. Zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav v svetovni gospodarski krizi so leta 1924 prodali \xc5\xa1tevilne umetni\xc5\xa1ke zaklade.\n_START_SECTION_\nUkinitev v obdobju nacizma\n_START_PARAGRAPH_\nVorau v obdobju po an\xc5\xa1lusu leta 1938 ni do\xc5\xbeivel posebnih sprememb, jeseni leta 1938 pa so ga nacisti povsem spremenili. Po zasegu 19. aprila 1940 se je preimenoval v grad Vorau.  Menihi so morali samostan zapustiti, saj ga je upravljala nacisti\xc4\x8dna oblast. Poleg treh korarjev, ki so smeli ostati, so bili vsi drugi razseljeni naokoli oziroma so si sami na\xc5\xa1li nova domovanja. 4. oktobra 1940 je bil samostan v celoti zaplenjen v korist nem\xc5\xa1kega rajha. Od njegovega nastanka leta 1163 je bil prvi\xc4\x8d ukinjen.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nRazlog za ukinitev samostana je bila vzpostavitev izobra\xc5\xbeevalne ustanove Nationalpolitische Erziehungsanstalt (NAPOLA) v Vorauu.  \xc5\xbde 7. maja 1940 so pripeljali mladi fante na izobra\xc5\xbeevanje v smislu nacionalsocializma. Od 30. junija do 9. julija 1940 so bili v Vorauu in okolici letni shodi razli\xc4\x8dnih izobra\xc5\xbeevalnih ustanov (Ostmark).  _NEWLINE_Za\xc4\x8dasni vodja NAPOLA v Vorauu je bil mo\xc5\xbe iz Mecklenburga, ki je uresni\xc4\x8deval na\xc4\x8drt za preoblikovanje umetni\xc5\xa1ko bogato opremljene samostanske cerkve v \xc5\xa1olsko in \xc5\xa1portno dvorano.  Da se ta ideja ni nikoli uresni\xc4\x8dila, je prednost, pravi Walter Semetkowskis, tedanji konservator dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xbear leta 1945\n_START_PARAGRAPH_\n24. aprila je dele samostana in naselja Vorau bombardirala sovjetska vojska.  Pomanjkanje vode in gasilnih naprav ni moglo prepre\xc4\x8diti hitrega \xc5\xa1irjenja ognja, ki je trajal \xc5\xa1tiri dni.  Predvsem gospodarska poslopja in nekaj stolpov je bilo hudo po\xc5\xa1kodovanih. \xc5\xbde v nacizmu so iz knji\xc5\xbenice odnesli mnoge inkunabule, listine in knjige. Dragocene umetnine so bile shranjene v razli\xc4\x8dnih stavbah v Gradcu. Vra\xc4\x8danje po vojni je bilo zamudno in te\xc5\xbeavno. Nekateri predmeti iz samostana so se \xc4\x8dez desetletja zna\xc5\xa1li v drugih muzejih, nekateri niso bili najdeni do danes.\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n27. maja 1945 so korarji kongregacije avstrijskih avgu\xc5\xa1tincev pri\xc5\xa1li nazaj v uni\xc4\x8den samostan in ga za\xc4\x8deli obnavljati. Delo je bilo kon\xc4\x8dano \xc5\xa1ele v poznih \xc5\xa1estdesetih. Od leta 1981 do leta 1987 so bile obnovljene vse samostanske zgradbe, leta 1995 do leta 1997 je bil zgrajen podalj\xc5\xa1ek upravne stavbe._NEWLINE_Vorau ima pribli\xc5\xbeno 3400 hektarjev zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, od tega 2900 hektarjev gozda. S tem ustvari ve\xc4\x8dino svojih prihodkov. Svoje gospodarske naloge uresni\xc4\x8duje v glavnem brez javnega financiranja.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan Vorau ima veli\xc4\x8dastno notranjost predvsem iz obdobja baroka.\n_START_SECTION_\nSamostanska cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nSamostanska cerkev je bila zgrajena med letoma 1660 in 1662 po na\xc4\x8drtih Domenica Sciassie. Od leta 1700 je bila pod vodstvom cesarskega in\xc5\xbeenirja Matthiasa Steinla predelana v slogu dunajskega baroka. Steinl je zasnoval pri\xc5\xbenico, ki prikazuje delovanje Jezusa iz Nazareta, in glavni oltar z Marijinim vnebovzetjem. Od leta 1783 je \xc5\xbeupnijska cerkev \xc5\xbeupnije Vorau.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e posebej pomembna je samostanska knji\xc5\xbenica. Leta 1731 je bila zgrajena glavna dvorana knji\xc5\xbenice s pribli\xc5\xbeno 17.500 zvezki. Ima ve\xc4\x8d kot 40.000 enot skupaj s 415 rokopisi in 206 inkunabulami. Med pomembnimi rokopisi so Voravski evangelij iz 12. stoletja, iz leta 1467 Voravska ljudska biblija z ve\xc4\x8d kot 550 miniaturami in Voravski rokopis, najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a in najpomembnej\xc5\xa1a stara rokopisna zbirka z zgodnjesrednjeve\xc5\xa1kimi visokonem\xc5\xa1kimi pesmimi, od katerih mnoge niso ohranjene nikjer drugje. Vsebuje tudi Kaiserchronik \xe2\x80\x93 poeti\xc4\x8dno zgodbo cesarja Julija Cezarja do druge kri\xc5\xbearske vojne.\n_START_SECTION_\nZakristija\n_START_PARAGRAPH_\nZakristija je umetni\xc5\xa1ki biser samostana s poslikavami slikarja Johanna Cyriaca Hackhoferja, ki je prava mojstrovina, narejena v letih 1715 in 1716. Na treh stenah je v preprostem iluzionisti\xc4\x8dnem slogu prikazan ro\xc5\xbeni venec. Na \xc4\x8detrti steni je pekel, obdan s plameni, vra\xc5\xbejimi figurami in drugimi peklenskimi po\xc5\xa1astmi, ki personificirajo \xc4\x8dlovekove razvade, kot so pohlep, ne\xc4\x8distovanje, aroganca, pijanost, obrekovanje itd. V sredini vzhodnega, mo\xc4\x8dno izpostavljenega stropnega dela je Kristus na prestolu z mavrico. Okoli njega so svetniki iz Stare in Nove zaveze ter angeli.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1977 je v samostanu izobra\xc5\xbeevalni center. Med drugim so v njem verske prireditve in seminarji, ki trajajo ve\xc4\x8d dni, v najem dajejo konferen\xc4\x8dne sobe, ki lahko sprejmejo do 200 ljudi. Center za izobra\xc5\xbeevanje vodi pro\xc5\xa1t Gerhard Rechberger.'