b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0e\xc5\xa1i\n_START_SECTION_\nIme  (nomen) in priimek (prenomen) na pe\xc4\x8datih\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e\xc5\xa1ijev nomen je napisan na ve\xc4\x8d kot dvesto skarabejskih pe\xc4\x8datih, ki so edini dokazi njegovega vladanja. \xc5\xa0tevilo njemu pripisanih skarabejev je primerljivo samo s \xc5\xa1tevilom skarabejev s prenomenom Maaibre, ki pomeni Pravi\xc4\x8dni je srce Raja. Iz slogovnih podobnosti med obema skupinama skarabejev in njunima izjemnima \xc5\xa1teviloma so egiptologi ugotovili, da je Maaibre \xc5\xa0e\xc5\xa1ijev prenomen._NEWLINE_Maaibre \xc5\xa0e\xc5\xa1i je zato najbolje izpri\xc4\x8dan vladar iz drugega vmesnega obdobja Egipta. Pripisuje se mu veliko artefaktov, med njimi 396 pe\xc4\x8datnikov in dva pe\xc4\x8data z njegovim imenom in priimkom. \xc5\xa0tevilo je trikrat ve\xc4\x8dje od 123 pe\xc4\x8datov, ki se pripisujejo Jakbim Sekhaenreju, naslednjemu najbolje izpri\xc4\x8danemu vladarju iz tega obdobja. _NEWLINE_Manfred Bietak domneva, da bi se \xc5\xa0e\xc5\xa1iju lahko pripisal tudi skarabej z napisom kralja \xc5\xa0en\xc5\xa1eka, ki je bil odkrit v Avarisu.  Kim Ryholt in Darrell Baker njegovo domnevo zavra\xc4\x8data in trdita, da je bil \xc5\xa0en\xc5\xa1ek drug kralj.\n_START_SECTION_\nNajdi\xc5\xa1\xc4\x8da pe\xc4\x8datov\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d kot 80\xc2\xa0% \xc5\xa0e\xc5\xa1iju pripisanih pe\xc4\x8datov je neznanega porekla. Ostalih 20\xc2\xa0% pe\xc4\x8datov izvira iz celega Egipta, Nubije in Kanaana, kar ka\xc5\xbee na obse\xc5\xbene trgovske in diplomatske stike med \xc5\xa0e\xc5\xa1ijevo vladavino. _NEWLINE_Med pomembne najdbe spadajo pe\xc4\x8dati iz Lahi\xc5\xa1a, Gezera, Jerihe, Tel Mihala, Amana in Tel El Ajjula v Kanaanu. V Egiptu so tri pe\xc4\x8date izkopali v Tel El Jahudiji in Tel El Ma\xc5\xa1kuti, osem pa v Nilovi delti. \xc5\xa0tirje pe\xc4\x8dati so iz Sakare naslednjih pet pa iz  Abusir El Meleka, Kom Medinet Ghuraba, Kom El Ahmarja in Deir Rife v Srednjem Egiptu. Iz Gornjega Egipta je znanih dvajset pe\xc4\x8datov iz Abidosa, Huja, Teb, Elefantine, Esne in Edfuja. V Nubiji so \xc5\xa0e\xc5\xa1ijeve pe\xc4\x8date odkrili v  egip\xc4\x8danskih trdnjavah Uronarti in Mirgisa, drugje pa v Dakki, Kermi, Sajali, Anibi, Masmasu, Farasu, Ukmi, Aka\xc5\xa1i in Saiju. Dva pe\xc4\x8data so odkrili v Kartagini v kontekstu, arheolo\xc5\xa1ko datiranem v 2. stoletje pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_\xc5\xa0e\xc5\xa1ijevi pe\xc4\x8dati so zdaj shranjeni v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih muzejih, vklju\xc4\x8dno z Izraelskim muzejem, Petriejevim muzejem egip\xc4\x8danske arheologije, A\xc5\xa1molovim, Britanskim, Waltersovim,  Metropolitanskim in Egip\xc4\x8danskim muzejem  ter Louvreom.\n_START_SECTION_\nZgodovinski viri\n_START_PARAGRAPH_\nO \xc5\xa0e\xc5\xa1iju ni znana nobena zanesljiva zgodovinska omemba. Na Torinskem seznamu kraljev, sestavljenem v ramze\xc5\xa1kem obdobju (1293 pr. n. \xc5\xa1t.-1185 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je primarni vir podatkov za drugo vmesno obdobje, \xc5\xa0e\xc5\xa1ija ni, ker je del papirusa, ki pokriva obdobje od trinajste do sedemnajste dinastije, mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan. \xc5\xa0e\xc5\xa1ijevega kronolo\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja zato s tega dokumenta ni mogo\xc4\x8de ugotoviti._NEWLINE_V Egiptiaki (Zgodovina Egipta), ki jo je v med vladavino Ptolemaja II. v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. napisal sve\xc4\x8denik Maneton, je omemba \xc5\xa0e\xc5\xa1ija nejasna. V Egiptiaki so namre\xc4\x8d samo helenizirana imena egip\xc4\x8danskih faraonov, zato ostaja identifikacija \xc5\xa0e\xc5\xa1ija sporna. _NEWLINE_Aharon Kempinski in Donald B. Redford sta trdila, da je \xc5\xa0e\xc5\xa1i zgodovinska oseba, ki je dala ri\xc5\xbe svetopisemskemu \xc5\xa0e\xc5\xa1aju iz plemena Anakim, ki je med poskusom vstopa Judov v Kanaan \xc5\xbeivel v Hebronu. David Rohl je \xc5\xa1el \xc5\xa1e dlje in izrecno izena\xc4\x8dil \xc5\xa0e\xc5\xa1ija s \xc5\xa0e\xc5\xa1ajem.\n_START_SECTION_\nDinastija\n_START_PARAGRAPH_\nGlede dinastije, kateri je pripapadal \xc5\xa0e\xc5\xa1i, so bile predlagane tri konkuren\xc4\x8dne hipoteze.\n_START_SECTION_\nHi\xc5\xa1ki vladar\n_START_PARAGRAPH_\nWilliam C. Hayes, Nicolas Grimal, Redford in Peter Clayton istovetijo \xc5\xa0e\xc5\xa1ija z Manetonovim Salitisom (znan tudi kot Saites). Po Egiptiaki je bil Salitis ustanovitelj hi\xc5\xa1ke petnajste dinastije.  Bietak in  Janine Bourriau se s tem ne strinjata in predlagata, da se Salitisa izena\xc4\x8di s Sakirharjem, manj znanim vladarjem iz drugega vmesnega obdobja Egipta, ki se je v nasprotju s \xc5\xa0e\xc5\xa1ijem naslavljal s \xc2\xbbHiks\xc2\xab._NEWLINE_\xc4\x8ce je \xc5\xa0e\xc5\xa1i istoveten s Salitisom, bi njegovi pe\xc4\x8dati, odkriti v Nubiji, pomenili, da so se Hiksi takoj po prihodu v Egipt povezali z Nubijci proti domorodni trinajsti egip\xc4\x8danski dinastiji. Njihov prihod je Grimal umestil v leto 1720 pr. n. \xc5\xa1t. \xc5\xa0e\xc5\xa1ijevo kraljestvo je po Grimalovem mnenju obsegalo celo Nilovo delto in dolini Nila severno od Gebeleina. Jo\xc5\xbeef Flavij, ki se sklicije na Manetona, v svojem delu Proti Apionu omenja, da je Salitis vladal iz Memfisa in utrdil \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de mesto Avaris, ki je kasneje postalo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de hi\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di._NEWLINE_Grimal in  Hayes ena\xc4\x8dita \xc5\xa0e\xc5\xa1ija s kraljem \xc5\xa0arekom. Edini dokaz za njegov obstoj je napis na kamniti plo\xc5\xa1\xc4\x8di z rodoslovjem sve\xc4\x8denika Ankhefensekhmeta, ki je \xc5\xbeivel na koncu dvaindvajsete dinastije okoli leta 750 pr. n. \xc5\xa1t., torej okoli 900 let po \xc5\xa0e\xc5\xa1iju. _NEWLINE_William Ayres Ward in arheologinja Daphna Ben-Tor iz \xc5\xa0e\xc5\xa1ijevih pe\xc4\x8datov in pe\xc4\x8datov drugih vladarjev iz druge polovice petnajste dinastije sklepata, da je \xc5\xa0e\xc5\xa1i vladal med hi\xc5\xa1kima faraonoma Hajanom in Apofisom.\n_START_SECTION_\nHi\xc5\xa1ki vazal\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xbcrgen von Beckerath je manj prepri\xc4\x8dan v \xc5\xa0e\xc5\xa1ijevo identiteto in ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8da v svojo zdru\xc5\xbeeno petnajsto/\xc5\xa1estnajsto dinastijo, v kateri so hi\xc5\xa1ki vladarji z negotovim kronolo\xc5\xa1kim polo\xc5\xbeajem in vladarji, ki so bili po njegovem mnenju hi\xc5\xa1ki vazali. Von Beckerathova analiza se opira na hipotezo, da so Manetonovo \xc5\xa0estnajsto dinastijo sestavljali manj\xc5\xa1i hi\xc5\xa1ki vladarji v Nilovi delti, ki so slu\xc5\xbeili mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im hi\xc5\xa1kim kraljem petnajste dinastije, kot sta bila Hajan in Apofis._NEWLINE_Manfred Bietak iz velikega \xc5\xa1tevila dokazov o \xc5\xa0e\xc5\xa1iju sklepa, da je bil pomemben hi\xc5\xa1ki vladar, njegova vklju\xc4\x8ditev v petnajsto dinastijo pa je zaradi popolne odsotnosti njemu pripisanih spomenikov morda vpra\xc5\xa1ljiva. Betak zato zaklju\xc4\x8duje, da bi bilo treba \xc5\xa0e\xc5\xa1ija uvrstiti v skupino zahodnosemitskih vladarjev, ki so sobivali s petnajsto dinastijo, morda kot njihovi vazali ali delno neodvisni od nje, ker so se nekateri celo naslavljali s \xc2\xbbHiks\xc2\xab._NEWLINE_Obstoj ni\xc5\xbejih hi\xc5\xa1kih kraljev v Egiptu je \xc5\xa1e vedno predmet razprav. Ryholt je dokazal, da je v Evzebijevem povzetku Manetonove Egiptiake, v katerem pravi, da so Hiksi imeli vazale, Manetonovo izvirno besedilo izkrivljeno. Ryholt zato zavra\xc4\x8da hipotezo, da so bili vladarji iz \xc5\xa1estnajste dinastije hi\xc5\xa1ki vazali, in trdi, da so bili domorodna egip\xc4\x8danska dinastija, ki je med padcem trinajste dinastije in prihodom sedemnajste dinastije neodvisno vladala v tebanski regiji. Njegove zaklju\xc4\x8dke o \xc5\xa1estnajsti dinastiji so sprejeli \xc5\xa1tevilni znanstveniki, med njimi Daphna Ben-Tor, James Peter Allen, Susan Allen, Baker in Redford. Redford in Bietak hkrati ne dvomita, da so bili pod okriljem vladarjev petnajste dinastije \xc5\xa1tevilni vazali v ju\xc5\xbeni in obalni Palestini, Srednjem Egiptu in Tebah, ker je bil tak politi\xc4\x8dni sistem zna\xc4\x8dilen za amoritska kraljestva v Siriji in mestne dr\xc5\xbeave v Palestini.\n_START_SECTION_\nFaraon \xc5\xa1tirinajste dinastije\n_START_PARAGRAPH_\nRyholt in  Baker zavra\xc4\x8data vklju\xc4\x8ditev \xc5\xa0e\xc5\xa1ija v petnajsto dinastijo. Ryholt opa\xc5\xbea, da so zgodnji hi\xc5\xa1ki vladarji, kot sta Sakirhar in Hajan, privzeli naslov \xc2\xbbHeka kasevet\xc2\xab, kar pomeni \xc2\xbbvladar tujih de\xc5\xbeel\xc2\xab, ki ga \xc5\xa0e\xc5\xa1i ni imel. Razen tega je Hajan v drugi polovici svojega vladanja privzel tudi egip\xc4\x8danski priimek, \xc4\x8demur so sledili tudi kasnej\xc5\xa1i hi\xc5\xa1ki kralji. \xc4\x8ce bi se \xc5\xa0e\xc5\xa1i identificiral z Maaibrejem, bi tudi on imel egip\xc4\x8danski priimek, kar pomeni, da je bodisi vladal po Hajanu ali spadal v neko drugo dinastijo. _NEWLINE_Ryholt zato domneva, da je bil vladar iz \xc5\xa1tirinajste dinastije, ki je bila linija kraljev kanaanskega porekla in je verjetno vladala v vzhodni delti Nila tik pred prihodom hi\xc5\xa1ke petnajste dinastije. \xc5\xa0tevilni egiptologi priznavajo obstoj \xc5\xa1tirinajste dinastije na osnovi arheolo\xc5\xa1kih dokazov in dejstva, da je na Torinskem seznamu kraljev med trinajsto dinastijo in kasnej\xc5\xa1o hi\xc5\xa1ko dinastijo prostor za okoli 50 vladarjev. Redford temu nasprotuje in domneva, da gre za 50 hi\xc5\xa1kih kraljev in da je \xc5\xa1tirinajsta dinastija izmi\xc5\xa1ljena._NEWLINE_George Willoughby Fraser je z grupiranjem skarabejskih pe\xc4\x8datov, ki so bili na voljo leta 1900, \xc5\xa0e\xc5\xa1ijevo vladavino datiral v \xc2\xbbkratko dinastijo pred invazijo Hiksov\xc2\xab. Ryholt je s svojim grupiranjem skarabejev nedavno pri\xc5\xa1el do podobnega rezultata. \xc5\xa0e\xc5\xa1ija je razvrstil pred Jakubherja in velika hi\xc5\xa1ka vladarja Hajana in Apofisa, in za Jakbima, Jamuja, Kareha in Ahotepreja. Do enakega sklepa je neodvisno od Ryholta pri\xc5\xa1el Rolf Krauss. Ker je najzgodnej\xc5\xa1i vladar \xc5\xa1tirinajste dinastije, ki je omenjen na Torinskem seznamu kraljev, Nehesi, in ker je na Torinskem seznamu pred njim prostora samo za enega vladarja, Ryholt zaklju\xc4\x8duje, da je bil \xc5\xa0e\xc5\xa1ijev predhodnik Ahotepre, naslednik pa Nehesi.\n_START_SECTION_\nSredina 18. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nRyholt datira \xc5\xa0e\xc5\xa1ijevo vladavino v sredino 18. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Njegov glavni argument so pe\xc4\x8dati \xc5\xa0e\xc5\xa1ija in dveh faraonov s sredine Trinajste dinastije (Sekemrekutavi in D\xc5\xbeedkeperev) egip\xc4\x8danski trdnjavi Uronarti v Nubiji. Trdnjava Uronarti je bila opu\xc5\xa1\xc4\x8dena neznano kdaj v obdobju Trinajste dinastije. Zaradi pomanjkanja pe\xc4\x8datov, ki bi jih lahko pripisali  kasnej\xc5\xa1im faraonom, Ryholt dogodek datira v D\xc5\xbeedkeperevovo vladavino, s \xc4\x8dimer \xc5\xa0e\xc5\xa1ijevo vladavino umesti v obdobje od 1745 pr. n. \xc5\xa1t. do 1705 pr. n. \xc5\xa1t. V Ryholtovi hipotezi o \xc5\xa0e\xc5\xa1ijevi vladavini je za\xc4\x8detek \xc5\xa1tirinajste dinastije pomaknjen v leto 1805 pr. n. \xc5\xa1t., kar je ve\xc4\x8d kot 90 let prej, kot je domnevala ve\xc4\x8dina egiptologov.\n_START_SECTION_\nSrednje do pozno 17. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce je \xc5\xa0e\xc5\xa1i istoveten s Salitisom, po Manetonu ustanoviteljem Petnajste dinastije, je \xc5\xbeivel okoli leta 1650 pr. n. \xc5\xa1t. Ve\xc4\x8dina egiptologov, tudi Ryholt, se strinja, da so tistega leta v Egipt vdrli Hiksi. \xc4\x8ce je \xc5\xa0e\xc5\xa1i \xc5\xbeivel v drugi polovici petnajste dinastije med faraonoma Hajanom in Apofisom, kot trdita Ben-Tor in Ward, je vladal okoli leta 1600 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbeina vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nEgiptologi, ki \xc5\xa0e\xc5\xa1ija istovetijo s Salitisom, se sklicujejo na Jo\xc5\xbeefa Flavija, Siksta Julija Afri\xc4\x8dana in Evzebija, ki Salitisu pripisujejo 19 let vladanja. Ryholt se bolj zana\xc5\xa1a na statisti\xc4\x8dno metodo in dol\xc5\xbeino \xc5\xa0e\xc5\xa1ijeve vladavine ocenjuje od 20 do 53 let. Njegovo datiranje temelji na primerjavi \xc5\xa1tevila pe\xc4\x8datov faraonov Jakbima, Jamuja, Kareha in Ahotepreja s \xc5\xa1tevilom \xc5\xa0e\xc5\xa1ijevih pe\xc4\x8datov. Ker so prvi \xc5\xa1tirje vladali najmanj 30 let, pomeni, da so imeli od 7,5 do 20 pe\xc4\x8datov na leto vladanja. Za \xc5\xa0e\xc5\xa1ija s skoraj 400 pe\xc4\x8dati bi to pomenilo 20 do 53 let vladanja. Ryholt domneva, da je vladal okoli 40 let.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nRyholt domneva, da je imel \xc5\xa0e\xc5\xa1i najmanj dve \xc5\xbeeni: Tati, s katero je imel svojega naslednika Nehesija, in neznano kraljico, s katero je imel princa Ipkuja. Domneva temelji na slogovni podobnosti skarabejev kraljice Tati, princev Ipkuja in Nehesija in faraona \xc5\xa0e\xc5\xa1ija. Tati je dokazano nubijsko \xc5\xbeensko ime, s katerim bi se lahko pojasnilo nenavahno Nehesijevo ime, ki pomeni \xc2\xbbNubijec\xc2\xab. Motiv za \xc5\xa0e\xc5\xa1ijevo dinasti\xc4\x8dno poroko s ku\xc5\xa1itsko princeso bi lahko bilo zavezni\xc5\xa1tvo z Nubijci. Ryholtovo hipotezo o Nehesiju lahko potrdijo \xc5\xa1tevilni skarabeji, na katerih se Nehesijevi naslovi \xc2\xbbkraljev sin\xc2\xab in \xc2\xbbnajstarej\xc5\xa1i kraljev sin\xc2\xab, kar ka\xc5\xbee na to, da je bil njegov o\xc4\x8de kralj. Poleg tega sta Nehesi in Ipku nosila naslov \xc2\xbbkraljev sin Raja\xc2\xab, kar bi lahko pomenilo, da sta bila \xc5\xa0e\xc5\xa1ijeva mlaj\xc5\xa1a sovladarja._NEWLINE_Z Ryholtovimi domneva se strinja tudi Baker, Ben-Torova pa jo zavra\xc4\x8da in trdi, da je Nehesi vladal pred \xc5\xa0e\xc5\xa1ijem, Nehesi, ki je omenjen kot kraljev sin, pa je bil kasnej\xc5\xa1i hi\xc5\xa1ki princ. Leta 2005 so v utrjenem mestu D\xc5\xbearu v Nilovi delti odkrili Nehesijevo stelo, ki ozna\xc4\x8duje za\xc4\x8detek Horove poti, glavne ceste iz Egipta v Kanaan. Na steli pi\xc5\xa1e, da je \xc2\xbbkraljev sin Nehesi\xc2\xab daroval olje bogu Banebd\xc5\xbeedetu. Na steli je omenjena tudi \xc2\xbbkraljeva sestra Tani\xc2\xab. \xc5\xbdenska s tem imenom in njen naslov sta znana tudi iz drugih virov iz obdobja hi\xc5\xa1kega faraona Apofisa okoli leta 1570 pr. n. \xc5\xa1t. To pomeni, da je tudi \xc2\xbbkraljev sin Nehesi\xc2\xab s stele \xc5\xbeivel okoli leta 1570 pr. n. \xc5\xa1t., kar je ve\xc4\x8d kot sto let po \xc2\xbbkralju Nehesiju\xc2\xab. To bi lahko potrdilo Ben-Torino ugotovitev, da se skarabeji \xc2\xbbkraljevega sina Nehesija\xc2\xab slogovno razlikujejo od skarabejev kralja Negesija. Kraljev sin Nehesi bi torej lahko bil hi\xc5\xa1ki princ in ne bolj znani kralj Nehesi.'