b'\n_START_ARTICLE_\nGustav II. Adolf\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nVojna z Dansko se je leta 1613 naglo in ne preve\xc4\x8d ugodno kon\xc4\x8dala. \xc5\xa0tiri leta kasneje je konec vojne v Rusiji je prinesel nove de\xc5\xbeele ob finskem zalivu in tako pretrgal ruski dostop k Baltiku. Toda vojna s Poljsko se je \xc5\xa1e dolgo nadaljevala. Na doma\xc4\x8dem boji\xc5\xa1\xc4\x8du je Gustav pokazal spravljivo taktiko. Za novega kanclerja je imenoval Axela Oxenstierna, njuno sodelovanje je bilo plodno. Oxenstierna je izpeljal precej vladnih reform. Njegova reorganizacije dr\xc5\xbeavne blagajne je omogo\xc4\x8dila \xc5\xa0vedski, da postane velika sila. Kralj je osnoval jasen sistem krajevne uprave, ki je bila neposredno odgovorna kroni. Izpeljal je pomembne refomre na podro\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeevanja, ki naj bi pove\xc4\x8dal \xc5\xa1tevilo izobra\xc5\xbeenih ljudi za vedno obse\xc5\xbenej\xc5\xa1o dr\xc5\xbeavno upravo.\n_START_SECTION_\nVojskovanje\n_START_PARAGRAPH_\nBil je dobro izobra\xc5\xbeen v vojskovanju in k na\xc4\x8dinu bojevanja je prispeval veliko takti\xc4\x8dnih novosti, med njimi la\xc5\xbeje in mobilnej\xc5\xa1e topni\xc5\xa1tvo ter njegove pro\xc5\xbenej\xc5\xa1e enote. Bil je pogumen poveljnik. V vojskovanju je u\xc5\xbeival, tako kot sredi najve\xc4\x8djega boja, kar je tudi vzrok njegove smrti.\n_START_SECTION_\nTridesetletna vojna\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedsko posredovanje v tridesetletni vojni ni bilo le \xc5\xbeelja re\xc5\xa1iti luteranstvo. Gustav si je dvanajst let prizadeval da se ne bi neposredo zapletel v spopad. Dovolj te\xc5\xbeev je imel \xc5\xbee s Poljsko. Hitro napredovanje cesarske vojske \xc4\x8dez severno Nem\xc4\x8dijo in neprikrita habsbur\xc5\xa1ka \xc5\xbeelja, da bi imeli pod nadzorom trgovino ob Baltiku, \xc4\x8demur je sledila \xc5\xa1e osvojitev vseh pristani\xc5\xa1\xc4\x8d ob Baltiku -razen \xc5\xa1tirih- vse to pojasnuje nadaljnji razvoj dogodkov. S francosko pomo\xc4\x8djo je bil s Poljsko sklenjen sporazum in leta 1630 je Gustav z vojsko pristal na Peenemundeju._NEWLINE_Presnetljivo je, da pri tem ni imel nem\xc5\xa1kega zaveznika. Za mno\xc5\xbeice je bil res re\xc5\xa1itelj, vendar se je nem\xc5\xa1kim protestanskim knezom zdel sumljiv. S\xc4\x8dasoma mu je useplo da si je pridobil njihovo nejevoljno sodelovanje. Medtem je cesarjeva vojska pod sijajnim generalom Tillyem \xc5\xbeela uspeh za uspehom. Septembra leta 1631, dobro leto po prihodu je Gustav uni\xc4\x8dil Tillyjevo cesarsko vojsko v Brietenfeldu blizu Leipziga. Oslabljena je zbe\xc5\xbeala v severozahodno Nem\xc4\x8dijo, Gustav pa je svojo vojsko zmagoslavno pripeljal v Porenje. Pozimi leta 1631-1632 se je ustalil v Mainzu, sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zapletene politike, ki je bila vir nasprotij. \xc5\xa0vedska vojska je nadozorovala polovico Nem\xc4\x8dije. Tokrat je \xc5\xa1vedski kralj delal kup\xc4\x8dije z razli\xc4\x8dnimi interesi Francozov, Angle\xc5\xbeev, Mad\xc5\xbearov in drugih sil. Hotel je ustvariti mo\xc4\x8dno zvezo protestanskih germanskih dr\xc5\xbeav pod \xc5\xa1vedskim nadzorstvom. Zamisli so nasprotovali knezi, ki so se bali da bi enega cesarja zamenjal drugi._NEWLINE_Spomladi se je Gustav s svojo vojsko za\xc4\x8del pomikati vzdol\xc5\xbe Donave. Hotel je uni\xc4\x8diti habsbur\xc5\xa1ko vojsko. Na\xc4\x8drte mu je prekri\xc5\xbeal izvrstni general Wallenstein ki je napadel Sa\xc5\xa1ko. Gustav je bil prisiljen, da se umakne na sever. Po mesecih \xc4\x8dakanja so \xc5\xa0vedi napadli Wallensteina blizu Nurnberga in do\xc5\xbeiveli polom. Morala je padla in tretjina vojske je dezertirala. Novembra je imel Gustav prilo\xc5\xbenost, da ujame Walensteina, ker se je njegova vojska razkropila. Megla je Gustavu prepre\xc4\x8dila, da uporabi svojo izvirno strategijo. \xc5\xa0vedi pa so do\xc5\xbeiveli \xc5\xa1e en poraz, ko je bil Gustav smrtno ranjen. Njegov namestnik Bernard je skoraj\xc5\xa1en poraz preobrnil v zmago.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nZ Gustavovo smrtjo je propadel veliki na\xc4\x8drt za ustanovitev protestanske zveze pod \xc5\xa1vedskim nadzorom. \xc5\xa0vedska je do \xc5\xbealostnega konca vojne ostala pod vodstvom Oxensteirna. Pri podpisu miru v Vestfaliji leta 1648 je \xc5\xa0vedska dobila ve\xc4\x8d pomembnega ozemlja ob Baltiku. \xc5\xa0e dale\xc4\x8d v naslednje stoletje je ostala vladarica tega morja.'