b'\n_START_ARTICLE_\nTrajnostni razvoj\n_START_SECTION_\nPodro\xc4\x8dje uporabe in opredelitve\n_START_PARAGRAPH_\nTrajnostni razvoj se ne osredoto\xc4\x8da samo na okoljska vpra\xc5\xa1anja._NEWLINE_Leta 1987 so Zdru\xc5\xbeeni narodi objavili Brundtlandovo poro\xc4\x8dilo, ki opredeljuje trajnostni razvoj kot "razvoj, ki zadovoljuje potrebe sedanjosti, ne da bi ogrozili mo\xc5\xbenosti prihodnjih generacij, da zadovoljijo svoje potrebe.\' _NEWLINE_Dokument zdru\xc5\xbeenih narodov s sre\xc4\x8danja Svetovnega vrha leta 2005 se nana\xc5\xa1a na "soodvisne in  medsebojno podpirajo\xc4\x8de stebre" trajnostnega razvoja, kot gospodarski razvoj, dru\xc5\xbebeni razvoj in varstvo okolja. _NEWLINE_Avtohtona ljudstva trdijo, preko razli\xc4\x8dnih mednarodnih forumov, kot npr. stalni forum Zdru\xc5\xbeenih narodov  za domorodne zadeve in Konvencije o biolo\xc5\xa1ki raznovrstnosti, da obstajajo \xc5\xa1tirje stebri trajnostnega razvoja, pri tem, da je \xc4\x8detrti steber kulturni. Splo\xc5\xa1na deklaracija o kulturni raznolikosti (UNESCO, 2001) \xc5\xa1e dodatno opredeljuje pojem z navedbo, da "... je kulturna raznolikost potrebna za \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo, kot je biolo\xc5\xa1ka raznovrstnost za naravo", da postane \xc2\xbbeden izmed temeljev razvoja, ki jo razumemo ne samo glede gospodarske rasti, ampak tudi kot sredstvo za doseganje bolj zadovoljivega intelektualnega, \xc4\x8dustvenega, moralnega in duhovnega obstoja ". V tej viziji je kulturna raznolikost \xc4\x8detrto politi\xc4\x8dno podro\xc4\x8dje trajnostnega razvoja._NEWLINE_Gospodarska Trajnost: Agenda 21 jasno opredeljuje informacije, povezovanje in sodelovanje kot klju\xc4\x8dni faktor za pomo\xc4\x8d dr\xc5\xbeavam pri doseganju tak\xc5\xa1nega razvoja, ki prepoznava tak\xc5\xa1no medsebojno odvisnost stebrov. Poudarja, da je vsakdo, ki je v trajnostnem razvoju uporabnik in ponudnik informacij. Poudarja, da je treba spremeniti stare na\xc4\x8dine poslovanja na nove pristope, ki vklju\xc4\x8dujejo medsektorsko usklajevanje in vklju\xc4\x8devanje okoljskih in socialnih vpra\xc5\xa1anj v vse razvojne procese. Poleg tega Agenda 21 poudarja, da je \xc5\xa1ir\xc5\xa1e sodelovanje javnosti pri odlo\xc4\x8danju temeljni pogoj za doseganje trajnostnega razvoja._NEWLINE_Hasna Vancock pravi, da  trajnostni procesi govorijo o razvoju vseh vidikov \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja, ki vplivajo na pre\xc5\xbeivljanje. To pomeni,da re\xc5\xa1itev spora med razli\xc4\x8dnimi nasprotujo\xc4\x8dimi si cilji, hkrati vklju\xc4\x8duje izbolj\xc5\xa1anje gospodarske blaginje, kakovosti okolja in socialne pravi\xc4\x8dnosti znane kot tri dimenzije(triple bottom line) pri kateri je osnovni vektor tehnologija, zato je nenehno razvijajo\xc4\x8d se proces. "Potovanje" (postopek za doseganje trajnostnega razvoja) je seveda zelo pomembno, vendar je le sredstvo do destinacije (za\xc5\xbeeljeno prihodnje stanje. Vendar pa "destinacija" trajnosti ni stalno mesto v obi\xc4\x8dajnem pomenu, kot mi razumemo destinacijo. Namesto tega je to niz \xc5\xbeeljenih zna\xc4\x8dilnosti bodo\xc4\x8dega sistema._NEWLINE_Koncept je vklju\xc4\x8dil pojme \xc5\xa1ibke trajnosti, mo\xc4\x8dne trajnosti in globoke ekologije._NEWLINE_Zeleni razvoj se na splo\xc5\xa1no razlikuje od trajnostnega razvoja v tem, da daje prednost temu  kar njeni zagovorniki menijo, da so okoljske trajnosti pred gospodarskim in kulturnim vidikom. Zagovorniki trajnostnega razvoja trdijo, da zagotavlja okvir, v katerem je mogo\xc4\x8de izbolj\xc5\xa1ati splo\xc5\xa1no trajnost, medtem ko pa je to pri zelenem razvoju nedosegljivo. Na primer, vrhunska tovarna z izjemno visokimi stro\xc5\xa1ki vzdr\xc5\xbeevanja ni primerna v regijah sveta z manj\xc5\xa1imi finan\xc4\x8dni sredstvi. Okolju idealna tovarna, ki se zapre zaradi ste\xc4\x8daja je o\xc4\x8ditno manj primerna kot tista, ki jo vzdr\xc5\xbeuje skupnost, tudi \xc4\x8de je nekoliko manj u\xc4\x8dinkovita z vidika okolja._NEWLINE_Nekatere raziskovalne dejavnosti za\xc4\x8dete iz te opredelitve trdijo, da je okolje kombinacija narave in kulture. Mre\xc5\xbea Odli\xc4\x8dnosti "Trajnostni razvoj v Raznolikem Svetu", ki ga podpira Evropska unija, zdru\xc5\xbeuje multidisciplinarno zmogljivost in interpretira kulturne raznolikosti kot klju\xc4\x8dni element nove strategije za trajnostni razvoj._NEWLINE_Drugi raziskovalci pa vidijo okoljske in socialne izzive kot prilo\xc5\xbenosti za ukrepanje za razvoj. To \xc5\xa1e posebej velja v konceptu trajnostnega podjetja, ki dela v okviru svetovnih potreb, kot so mo\xc5\xbenosti za zasebno podjetje za zagotavljanje inovativnih in podjetni\xc5\xa1kih re\xc5\xa1itev. Tak pogled se zdaj pou\xc4\x8duje na \xc5\xa1tevilnih poslovnih \xc5\xa1olah._NEWLINE_Oddelek Zdru\xc5\xbeenih narodov za trajnostni razvoj, navaja naslednja podro\xc4\x8dja, ki spadajo v okvir trajnostnega razvoja:_NEWLINE_Trajnostni razvoj je eklekti\xc4\x8dni koncept, ki zajema \xc5\xa1iroko paleto mnenj, ki spadajo pod njeno okrilje. Koncept je vklju\xc4\x8dil pojme \xc5\xa1ibke trajnosti, mo\xc4\x8dne trajnosti in globoke ekologije. Razli\xc4\x8dna pojmovanja razkrivajo tudi mo\xc4\x8dno napetost med ecocentrizmom in antropocentrizmom. Veliko definicij in slik (Vizualizacija trajnosti) trajnostnega razvoja sobivajo. \xc5\xa0ir\xc5\xa1e opredeljeno, mantra trajnostnega razvoja  predpisuje sedanjim generacijam, da se lotijo sistemskega pristopa  rasti in razvoja ter ravnanju z naravnim, proizvodnim in socialnem kapitalu za dobrobit lastnih in prihodnjih generacij._NEWLINE_V zadnjih desetih letih, so razli\xc4\x8dne organizacije posku\xc5\xa1ale  meriti in spremljati to, kar se jim zdi vzdr\xc5\xbenost z uvajanjem trajnosti matrik in indeksov._NEWLINE_Trajnostni razvoj naj bi dolo\xc4\x8deval omejitve za dr\xc5\xbeave v razvoju. Medtem ko so najbolj razvite dr\xc5\xbeave mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeevale v svojem  razvoju, te iste dr\xc5\xbeave spodbujajo dr\xc5\xbeave tretjega sveta, da zmanj\xc5\xa1ajo onesna\xc5\xbeevanje, kar v\xc4\x8dasih ovira njihovo rast. Nekateri menijo, da bi izvajanje trajnostnega razvoja pomenilo vrnitev v predhodno obdobje sodobnega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Drugi so kritizirali predoziranje izraza:_NEWLINE_"besedo trajnostno uporabljajo danes v preve\xc4\x8dih primerih  in ekolo\xc5\xa1ka stabilnost je eden od teh primerov, ki zmede veliko ljudi. Sli\xc5\xa1ali ste za trajnostni razvoj, trajnostno rast, trajnostna gospodarstva, trajnostne dru\xc5\xbebe, trajnostno kmetijstvo. Vse je trajnostno (Temple, 1992)."\n_START_SECTION_\nPojem kapitala v trajnostnem razvoju\n_START_PARAGRAPH_\nRazprava o trajnostnem razvoju temelji na predpostavki, da mora dru\xc5\xbeba upravljati tri vrste kapitala (gospodarskega, dru\xc5\xbebenega in naravnega), ki so lahko tudi nenadomestljivi, njihova poraba pa nepovratna. Tako npr. Daly (1991), opozarja na dejstvo, da naravnega kapitala ni vselej mogo\xc4\x8de nadomestiti z gospodarskim kapitalom. \xc4\x8ceprav poznamo na\xc4\x8dine za nadomestitev nekaterih naravnih virov, pa je zelo malo verjetno, da bo kdaj mogo\xc4\x8de najti ustrezen nadomestek za funkcije ekosistemov, kakr\xc5\xa1ni sta npr. za\xc5\xa1\xc4\x8dita zemeljske povr\xc5\xa1ine pred ultravijoli\xc4\x8dnim sevanjem, ki jo zagotavlja ozonski pla\xc5\xa1\xc4\x8d, in stabilizacija podnebja, ki jo omogo\xc4\x8da Amazonski pragozd. Naravni, dru\xc5\xbebeni in gospodarski kapital se dejansko pogosto dopolnjujejo. Dodatna ovira njihovi navzkri\xc5\xbeni nadomestljivosti oziroma zamenljivosti je tudi v ve\xc4\x8dfunkcionalnosti mnogih naravnih virov. Tako npr. gozdovi ne le zagotavljajo surovine za izdelavo papirja (ki jih je mogo\xc4\x8de dokaj enostavno nadomestiti), temve\xc4\x8d ohranjajo tudi biotsko raznovrstnost, urejajo pretoke voda in absorbirajo atmosferski ogljikov dioksid._NEWLINE_Te\xc5\xbeava, povezana s propadanjem naravnega in dru\xc5\xbebenega kapitala, je tudi njuna delna nepovratnost. Izguba biotske raznovrstnosti je namre\xc4\x8d pogosto dokon\xc4\x8dna, podobno pa velja tudi za kulturno raznolikost. Primer je hitra globalizacija, zaradi katere \xc5\xa1tevilo avtohtonih jezikov na Zemlji upada z zaskrbljujo\xc4\x8do hitrostjo. Poleg tega so lahko posledice iz\xc4\x8drpavanja naravnega in dru\xc5\xbebenega kapitala tudi izrazito nelinearne. To pomeni, da poraba tega kapitala skorajda nima opaznih posledic, dokler ni prese\xc5\xbeen dolo\xc4\x8den prag. Tako lahko jezero dolgo absorbira hranljive snovi, kar celo pove\xc4\x8duje aktivnost ekosistema v njem, a ko koncentracija alg v jezeru prese\xc5\xbee dolo\xc4\x8den nivo, pomanjkanje kisika povzro\xc4\x8di nenaden zlom tega ekosistema.\n_START_SECTION_\nPomanjkljivosti trga\n_START_PARAGRAPH_\nOb tako pomembnih posledicah porabe naravnega in dru\xc5\xbebenega kapitala se zastavlja vpra\xc5\xa1anje, zakaj se za prepre\xc4\x8devanje in bla\xc5\xbeenje teh posledic ne sprejmejo sistemati\xc4\x8dni ukrepi. Cohen in Winn (2007) opozarjata, da so razlogi za to lahko v \xc5\xa1tirih razli\xc4\x8dnih pomanjkljivostih trga. Prvi\xc4\x8d, koristi porabe naravnega in dru\xc5\xbebenega kapitala obi\xc4\x8dajno pripadejo lastniku vira, nasprotno pa ceno za odpravo \xc5\xa1kodljivih posledic pla\xc4\x8da dru\xc5\xbeba kot celota. Drugi\xc4\x8d, dru\xc5\xbeba pogosto podcenjuje realno vrednost naravnega kapitala, saj ne znamo objektivno oceniti dejanskih stro\xc5\xa1kov, ki jih povzro\xc4\x8da njegovo iz\xc4\x8drpavanje. Tretji razlog je asimetrija razpolo\xc5\xbeljivih informacij \xe2\x80\x93 pogosto je povezava med vzroki in posledicami zamegljena, zato je te\xc5\xbeko sprejemati racionalne odlo\xc4\x8ditve. Cohen in Winn zaklju\xc4\x8dita svojo razpravo s spoznanjem, da v nasprotju z ekonomsko teorijo mnoga podjetja niso sposobna popolne optimizacije. Zato pogosto ne optimizirajo razpolaganja z viri, saj so ujeta v \xc5\xbee ute\xc4\x8denem na\xc4\x8dinu poslovanja.\n_START_SECTION_\nPoslovni primer za trajnostni razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj splo\xc5\xa1no sprejeta merila za korporativno trajnostni pomen podjetja je u\xc4\x8dinkovita raba varnega kapitala. Ta ekolo\xc5\xa1ka u\xc4\x8dinkovitost se obi\xc4\x8dajno izra\xc4\x8duna kot gospodarska dodana vrednost podjetja, glede na njegove zbirne ekolo\xc5\xa1ke posledice.  To idejo je populariziral Svetovni gospodarski svet za trajnostni razvoj (WBCSD) z naslednjimi trditvami: " Ekolo\xc5\xa1ka u\xc4\x8dinkovitost se dose\xc5\xbee z dobavo po konkuren\xc4\x8dnih cenah blaga in storitev, ki zadovoljujejo \xc4\x8dlovekove potrebe in bolj\xc5\xa1ajo kakovost \xc5\xbeivljenja, medtem pa postopno zmanj\xc5\xa1ujejo vpliv okolja in vire intenzivnosti v celotnem \xc5\xbeivljenjskem ciklu na neki ravni, ki je v skladu s knjigovodsko zmo\xc5\xbenostjo Zemlje." ( DeSimone and Popaff, 1997:47)\n_START_SECTION_\nZakon o varstvu okolja\n_START_PARAGRAPH_\nZVO-1 ureja varstvo okolja pred obremenjevanjem, kot temeljni pogoj za trajnostni razvoj. Namen zakona je vzpodbujati tak\xc5\xa1en dru\xc5\xbebeni razvoj, ki omogo\xc4\x8da dolgoro\xc4\x8dne pogoje za \xc4\x8dlovekovo zdravje, po\xc4\x8dutje in kakovost \xc5\xbeivljenja, hkrati pa ohranja biotsko raznovrstnost. Cilj zakona je, da se z vzpodbujanjem uporabe ne\xc5\xa1kodljivih ali vsaj manj \xc5\xa1kodljivih tehnik razvoja dose\xc5\xbee \xc4\x8distej\xc5\xa1e in bolj zdravo okolje. Na\xc4\x8delo trajnostnega razvoja po ZVO-1; Dr\xc5\xbeava in samoupravne lokalne skupnosti (ob\xc4\x8dine) morajo pri sprejemanju kakr\xc5\xa1nih koli odlo\xc4\x8ditev vzpodbujati tak\xc5\xa1en gospodarski in socialni razvoj dru\xc5\xbebe, ki omogo\xc4\x8da ohranjanje okolja in razvoj tudi zanamcem.\n_START_SECTION_\nZakon o graditvi objektov\n_START_PARAGRAPH_\nZGO-1 ureja pogoje za graditev vseh objektov, dolo\xc4\x8da bistvene zahteve in njihovo izpolnjevanje glede lastnosti objektov, predpisuje na\xc4\x8din in pogoje za opravljanje dejavnosti, ki so v zvezi z graditvijo objektov, ureja organizacijo in delovno podro\xc4\x8dje dveh poklicnih zbornic, ureja in\xc5\xa1pekcijsko nadzorstvo, dolo\xc4\x8da sankcije za prekr\xc5\xa1ke, ki so v zvezi z graditvijo objektov ter ureja druga vpra\xc5\xa1anja, povezana z graditvijo objektov. Graditev objekta po tem zakonu obsega projektiranje, gradnjo in vzdr\xc5\xbeevanje objekta. Zakon ne sme biti v neskladju z zakonom o varstvu okolja in zakonom o urejanju prostora. To pomeni , da ne sme ogro\xc5\xbeati zdravja in prekomerno degradirati okolja. V tem zakonu so dolo\xc4\x8dene emisije v okolje, kar se ti\xc4\x8de stavb (kvalitetna in u\xc4\x8dinkovita izolacija stavb, vgradnja instalacij, odvodnjavanje, \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje...)\n_START_SECTION_\nZakon o javnem naro\xc4\x8danju\n_START_PARAGRAPH_\nZJN-2 dolo\xc4\x8da obvezna ravnanja naro\xc4\x8dnikov in ponudnikov pri javnem naro\xc4\x8danju blaga, storitev in gradenj. Razpisnik javnega naro\xc4\x8dila (dr\xc5\xbeava ali ob\xc4\x8dina) je dol\xc5\xbean slediti lastnim na\xc4\x8delom trajnostnega razvoja tudi v razpisnih pogojih pri javnem naro\xc4\x8danju.'