b'\n_START_ARTICLE_\nFokov steber\n_START_PARAGRAPH_\nFokov steber (italijansko Colonna di Foca) je rimski monumentalni steber v Rimskem forumu v Rimu, Italija. Postavljen je bil pred Rostro in posve\xc4\x8den ali ponovno posve\xc4\x8den v \xc4\x8dast vzhodnorimskega cesarja Foka 1. avgusta 608 in je bil zadnji dodatek Forumu Romanum. Kaneliran korintski steber je visok 13,6 m na svojem kockastem belem marmornem podstavku. Zdi se, da je bil na stilisti\xc4\x8dni podlagi steber izdelan v 2. stoletju za neznano strukturo in nato uporabljen za ta spomenik. Prav tako je bil podstavek iz starej\xc5\xa1ega materiala uporabljen v podporo kipu, posve\xc4\x8den Dioklecijanu; nekdanji napis je bil izklesan, da bi zagotovil prostor za kasnej\xc5\xa1e besedilo._NEWLINE_Baza stebra je bila odkrita leta 1813, napis na njej je v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini:_NEWLINE_ Optimo clementiss [imo piissi] moque / na\xc4\x8delo domino n [ostro] / F [ocae imperat] ori / perpetuo ad [e] o koronato, [t] riumphatori / sempre Augusto / Smaragdus ex praepos [ito] sacri palatii / ac patricius et exarchus Italiae / devotus eius clementiae / pro innumerabilibus pietatis eius upravi\xc4\x8denke in pro quiete / procurata Ital [iae] ac konzervata libertate / hanc sta (tuam maiesta) tis eius / auri splend (ore fulge) ntem huic / sublimi colu (m) na ( e ad) perennem / ipsius gloriam imposuit ac dedicavit / die prima mensis Augusti, obto\xc5\xbei [ione] in [icesima] / p [ost] c [onsulatum] pietatis eius anno quinto. _NEWLINE_V prevodu pa pribli\xc5\xbeno:_NEWLINE_ Za najbolj\xc5\xa1ega, naj\xc4\x8distej\xc5\xa1ega in pobo\xc5\xbenega vladarja, na\xc5\xa1ega gospoda Foka, ve\xc4\x8dnega cesarja, ki ga je Bog okronal, vedno avgust triumphator (zmagovalec), je Smaragd, nekdanji praetpositus sacri palatii in patricius in italijanski eksarh, posvetil svoji milosti za ne\xc5\xa1teto ugodnosti svojih pobo\xc5\xbenost in mir za Italijo in njeno svobodo ohranil, ta kip njegovega veli\xc4\x8danstva, ki je utripal od sijaja zlata tukaj na tem najvi\xc5\xa1jem stebru, za njegovo ve\xc4\x8dno slavo se postavlja in posve\xc4\x8da, prvi dan meseca avgusta, v enajstem indiktu v petem letu po konzulatu njegove pobo\xc5\xbenosti, _NEWLINE_To\xc4\x8dna prilo\xc5\xbenost za to \xc4\x8dast je neznana, \xc4\x8deprav je Fok uradno podaril Panteon pape\xc5\xbeu Bonifacijuu IV., ki ga je ponovno posvetil vsem mu\xc4\x8denikom in Mariji (Sancta Maria ad Martyres). Na vrhu stebra je postavil Smaragd, eksarh iz Ravene, "ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8d" pozla\xc4\x8den kip Foka (ki je verjetno le na kratko ostal tam). Namesto prikaza, ki bi ozna\xc4\x8deval pape\xc5\xbeevo hvale\xc5\xbenost, kot je v\xc4\x8dasih nenamerno razgla\xc5\xa1ena, je bil pozla\xc4\x8den kip bolj verjetno simbol imperialne suverenosti nad Rimom, ki je hitro padel pod pritiskom Langobardov in osebni znak hvale\xc5\xbenosti Smaragda, ki ga je Fok odpoklical iz dolgega izgnanstva in se zahvalil cesarju, da je prevzel svoj polo\xc5\xbeaj v Raveni._NEWLINE_Oktobra 610 so Foka strmoglavili in ubili; njegovi kipi so bili povsod uni\xc4\x8deni. _NEWLINE_Spomenik je \xc5\xa1e danes na prvotni lokaciji (in situ). Njegov izoliran, prostostoje\xc4\x8d polo\xc5\xbeaj med ru\xc5\xa1evinami je vedno predstavljal mejnik v Forumu in se pogosto pojavlja v vedutah in gravurah. Zvi\xc5\xa1anje tal zaradi mulja in ru\xc5\xa1evin je podstavek popolnoma zakopalo do takrat, ko sta Giuseppe Vasi in Giambattista Piranesi izdelala gravure in jedkanice stebra sredi 18. stoletja. Kvadratna osnova iz opeke (ilustracija, desno) ni bila prvotno vidna, saj sedanja raven foruma ni bila izkopana do njegovega prej\xc5\xa1njega avgustovega tlaka vse do 19. stoletja.'