b"\n_START_ARTICLE_\nStolnica sv. Mihaela in sv. Gudule\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKapelica, posve\xc4\x8dena svetemu Mihaelu, je bila verjetno zgrajena na hribu Treurenberg \xc5\xbee v 9. stoletju. V 11. stoletju jo je zamenjala romanska cerkev. Lambert II., grof Leuvna, je leta 1047 v tej cerkvi ustanovil kapitelj in dal pripeljati relikvijo mu\xc4\x8denice svete Gudule, ki je bila pred tem v cerkvi svetega Gagerika na otoku Saint-G\xc3\xa9ry. Sveti Mihael in sveta Gudula sta tudi zavetnika mesta Bruselj._NEWLINE_V 13. stoletju je Henrik I., brabantski vojvoda, naro\xc4\x8dil, naj se cerkvi dodata dva okrogla stolpa. Leta 1226 je nadzoroval gradnjo gotske kolegijske cerkve. Kor je bil zgrajen med letoma 1226 in 1276. Celotna cerkev je bila dokon\xc4\x8dana \xc4\x8dez pribli\xc5\xbeno 300 let, tik preden je za\xc4\x8del leta 1519 vladati cesar Karel V.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nVelikost: zunanja dol\xc5\xbeina je 114 metrov, notranja dol\xc5\xbeina 109 metrov, zunanja \xc5\xa1irina na pragu 57 metrov, notranja \xc5\xa1irina 54 metrov in vi\xc5\xa1ina stolpov 64 metrov._NEWLINE_Stolnica je zgrajena iz kamna iz kamnoloma Gobertange, ki je pribli\xc5\xbeno 45 km jugovzhodno od stolnice. Zahodna fasada s tremi portali, zatrepom in dvema stolpoma, je zna\xc4\x8dilna za francoski gotski slog, vendar brez rozete, ki jo je zamenjalo veliko okno v brabantskem gotskem slogu. Dva stolpa, katerih zgornji deli so razporejeni v terase, pripisujejo flamskemu arhitektu Janu van Ruysbroecku (1470\xe2\x80\x931485), ki je zasnoval tudi stolp mestne hi\xc5\xa1e v Bruslju._NEWLINE_V ju\xc5\xbenem stolpu je kariljon z 49 zvonovi in je delo kraljeve livarne. Pogosti so nedeljski koncerti. Zvon Salvator je ulil Peter van den Gheyn.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nKor je gotski z  grobnicami brabantskih vojvod in nadvojvode Ernesta Avstrijskega. V 17. stoletju ga je izdelal Robert Colyn de Nole. Levo od kora je kapela Bla\xc5\xbeenega zakramenta \xc4\x8dude\xc5\xbea (1534\xe2\x80\x931539), zgrajena v razko\xc5\xa1nem gotskem slogu. V njej je zakladnica, v kateri je shranjen znameniti Drahmalov kri\xc5\xbe (ali Bruseljski kri\xc5\xbe), anglosa\xc5\xa1ka klesana relikvija iz zgodnjega 11. stoletja. Desno od kora je kapela Marije odre\xc5\xa1enice (1649\xe2\x80\x931655), ki je bila zgrajena v poznem gotskem slogu in ima baro\xc4\x8dni oltar Jana Voorspoela (1666). Za korom sta baro\xc4\x8dna kapela, posve\xc4\x8dena sveti Mariji Magdaleni (imenovana tudi Maesova kapela) iz leta 1675, in oltar iz marmorja in alabastra, ki ga je leta 1538 naredil Jean Mone. Prikazuje Kristusov pasijon._NEWLINE_Ladja ima vse zna\xc4\x8dilnosti brabantskega gotskega sloga: \xc5\xa1tiridelni oboki so zmerno visoki, robustni cilindri\xc4\x8dni stebri omejujejo srednjo ladjo, nadgrajeni so s kapiteli v obliki zeljnih listov. K stebrom so pripeti kipi 12 apostolov, ki so iz 17. stoletja in so jih ustvarili kiparji Lucas Faydherbe, Jerome Duquesnoy mlaj\xc5\xa1i, Johannes van Mildert in Tobias de Lelis, vsi znani kiparji tistega \xc4\x8dasa. Kipi so nadomestili kipe, uni\xc4\x8dene v obdobju ikonoklazma leta 1566._NEWLINE_Ladja ima baro\xc4\x8dno pri\xc5\xbenico iz 17. stoletja, ki jo je leta 1699 izdelal antwerpenski kipar Hendrik Frans Verbruggen. Podstavek predstavlja Adama in Evo, ki sta bila izgnana iz rajskega vrta, ko sta utrgala prepovedano sadje. Na vrhu Devica in otrok prebadata ka\xc4\x8do simbolizira odre\xc5\xa1itev. _NEWLINE_Oktobra 2000 so bile v ladji postavljene velike orgle. Imajo 4300 cevi, 63 registrov, \xc5\xa1tiri manuale in pedal. Naredil jih je Gerhard Grenzing s svojimi \xc5\xa1panskimi pomo\xc4\x8dniki iz Barcelone._NEWLINE_Severni in ju\xc5\xbeni transept imata vitra\xc5\xbeno okno Jeana Haecka iz Antwerpna iz leta 1537 po risbah Bernarda van Orleyja. Desno od portala severnega transepta je eleganten kip iz 17. stoletja, ki prikazuje Sveto Ano, ki u\xc4\x8di Devico Jeroma Duquesnoya mlaj\xc5\xa1ega, narejen po Rubensovi sliki._NEWLINE_Stranske ladje imajo spovednice iz 17. stoletja, narejene iz hrastovega lesa, delo Jana van Delna.\n_START_SECTION_\nSokoli v stolnici\n_START_PARAGRAPH_\nKonec devetdesetih so bruseljski ornitologi odkrili par sokolov selcev, ki sta prezimovala na vrhu stolpov stolnice. Leta 2001 so ornitologi Kraljevega belgijskega in\xc5\xa1tituta za naravo (RBINS) skupaj s skladom za pomo\xc4\x8d pticam roparicam postavili gnezdo na zgradbi, da bi spodbudili gnezdenje. Gnezdo ni bilo nikoli uporabljeno, spomladi leta 2004 pa je na balkonu na vrhu severnega stolpa gnezdil par sokolov. V za\xc4\x8detku marca je samica izvalila tri jajca._NEWLINE_Posledica opazovanja treh mladi\xc4\x8dev, ki so izvajali akrobatske podvige na bruhalnikih stolnice konec maja 2004, je bila, da je RBINS v sodelovanju z ornitolo\xc5\xa1ko komisijo iz Watermael-Boitsforta razvil projekt Sokoli za vse. Vgradili so kamere s prenosom v \xc5\xbeivo na svoji spletni strani.\n_START_SECTION_\nUpravljanje\n_START_PARAGRAPH_\nSostolnico upravlja nad\xc5\xa1kof Mechlina - Bruslja, belgijski primas, nad\xc5\xa1kof Jozef De Kesel. Zaradi pomembnosti in polo\xc5\xbeaja v prestolnici se pogosto uporablja za katoli\xc5\xa1ke slovesnosti v dr\xc5\xbeavnem interesu, kot so kraljeve poroke in dr\xc5\xbeavni pogrebi.  Na primer leta 1999 je bila v stolnici poroka kneza Filipa in Mathilde d'Udekem d'Acoz."