b'\n_START_ARTICLE_\nViljem Tell (opera)\n_START_PARAGRAPH_\nViljem Tell (fr. Guillaume Tell) je velika opera v \xc5\xa1tirih dejanjih (petih slikah) Gioacchinija Rossinija. Francoski libreto sta spisala \xc5\xa0tefan de Jouy in Hipolit Bis po delu Friedricha Schillerja Wilhelm Tell. Delo velja za zadnjo Rossinijevo opero, kljub temu da je bil takrat na vi\xc5\xa1ku svoje slave in poln domislekov in star komaj 37 let. Krstna predstava je bila 3. avgusta 1829 v Parizu pod taktriko Fran\xc3\xa7oisa Habenecka ter s tenoristom Adolphom Nourritom v vlogi Arnolda. Opero so v prvi polovici 19. stoletja v mnogih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih velikokrat zaradi revolucionarne zgodbe pod zahtevami cenzure uprizarjali pod drugimi naslovi in s spremembami (npr. Andreas Hofer, Karl Drzni, Vallace, \xc5\xa1kotski junak). Najbolj znan in najve\xc4\x8dkrat izvajan odlomek je uvertura k operi._NEWLINE_V Ljubljani je bila opera prvi\xc4\x8d na sporedu januarja 1834, in sicer v znatno skraj\xc5\xa1ani verziji in treh dejanjih. Delo so ponovno uprizorili \xc5\xa1ele leta 1868, na odru ljubljanske Opere pa februarja leta 1934.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nGodi se v 13. stoletju v \xc5\xa0vici, ko je bila pod Habsbur\xc5\xa1ko oblastjo.\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vicarska vas Biirglen ob Vierwaldstaetskem jezeru._NEWLINE_Va\xc5\xa1\xc4\x8dani med veselim petjem krasijo tri ko\xc4\x8de za mladoporo\xc4\x8dence, ribi\xc4\x8d v \xc4\x8dolnu poje ljubezensko pesem. Vsi, tudi Tellova \xc5\xbeena Hedviga in njegov sin Gemmy, so pri opravilu, le Viljem Tell je zami\xc5\xa1ljen in premi\xc5\xa1ljuje, kako bi re\xc5\xa1il domovino pred Gesslerjevim tiranstvom. Stare\xc5\xa1ina Melchthal pride v spremstvu svojega sina Arnolda, da bi blagoslovil poro\xc4\x8dne pare in opomni svojega sina, naj sledi zgledu drugih, da bi se kmalu poro\xc4\x8dil. Ko ostane Arnold sam, razkrije, da ljubi Matildo Habsbur\xc5\xa1ko, ki ji je neko\xc4\x8d re\xc5\xa1il \xc5\xbeivljenje. Zaradi nje je postal tudi nezvest svoji domovini, ker je stopil v cesarjevo slu\xc5\xbebo. Sram ga je izdajstva, zato sklene osvoboditi se vseh vezi, ki ga odtujujejo zvestobi do domovine. V tem pa naznanijo rogovi prihod cesarjevega namestnika Gesslerja in Matilde Habsbur\xc5\xa1ke. Arnold jo \xc5\xbeeli videti \xc5\xa1e zadnjikrat, Tell ga pregovori in opomni, da mora pomagati v boju za osvoboditev domovine. Kon\xc4\x8dno zmaga pri Arnoldu \xc4\x8dut dol\xc5\xbenosti nad ljubeznijo do Matilde. Ljudstvo se zbira, svatovska povorka nastopi in stari Melchthal blagoslovi \xc5\xbeenine in neveste. Rogovi zopet opomnijo na Gesslerja in Tell povzame besedo za osvoboditev domovine. Ko opazi, da se je Arnold od\xc5\xa1el, mu sledi. Medtem pribe\xc5\xbei pastir Leuthold in prosi re\xc5\xa1itve. Ubil je cesarjevega hlapca, ki je hotel omade\xc5\xbeevati njegovo h\xc4\x8derko, zato ga sedaj zasledujejo. Ribi\xc4\x8d nima poguma prepeljati ga s \xc4\x8dolnom \xc4\x8dez jezero, ker se bli\xc5\xbea nevihta. Tell pa se ne boji nevarnosti in re\xc5\xa1i pastirja Leutholda. Gesslerjev zaupnik Rudolf je videl, da je zasledovancu uspelo pobegniti in zahteva, da mu razkrijejo ime Leutholdovega re\xc5\xa1itelja. Stari Melchthal no\xc4\x8de izdati imena, zato ukaze Rudolf vojakom zvezati in odvesti star\xc4\x8dka, vas pa za\xc5\xbegati. Neoboro\xc5\xbeeni kmetje so brez mo\xc4\x8di proti vojakom.\n_START_SECTION_\nPrva slika\n_START_PARAGRAPH_\nGozd._NEWLINE_Matilda se je umaknila iz lovske dru\xc5\xbebe in razmi\xc5\xa1lja o svoji ljubezni do Arnolda. Ko se sre\xc4\x8data, mu Matilda prizna ljubezen in oba se dogovorita, da skleneta \xc5\xa1e istega dne proti ve\xc4\x8deru zakon v grajski kapeli. Tell in Walter Fiirst se bli\xc5\xbeata, Matilda pa se umakne. Oba spomnita Arnolda njegove dol\xc5\xbenosti in obljube, on pa jima odgovori, da je re\xc5\xa1itev domovine mo\xc5\xbena samo pod cesarjevo zastavo, ker ni med ljudstvom sloge. Arnoldu sporo\xc4\x8dita, da je postal njegov o\xc4\x8de Melchthal \xc5\xbertev tiranove jeze. Brez oklevanja se pridru\xc5\xbei upornikom in vsi prise\xc5\xbeejo zvestobo in borbo za osvoboditev domovine izpod su\xc5\xbeenjskega jarma.\n_START_SECTION_\nDruga slika\n_START_PARAGRAPH_\nNa Riitliju. No\xc4\x8d._NEWLINE_Tajno se zberejo pod vodstvom Tella, Walterja in Arnolda mo\xc5\xbeje iz vseh treh kantonov Unterwalden, \xc5\xa0vic in Uri k zaroti za osvobojenje izpod habsbur\xc5\xa1kega jarma.\n_START_SECTION_\nTretje dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nTrg v Altdorfu med pripravami na praznovanje stoletnice habsbur\xc5\xa1ke nadvlade._NEWLINE_Gessler pride s svojim spremstvom. Na visok drog je dal Gessler obesiti svoj klobuk kot simbol vlade Habsbur\xc5\xbeanov in ljudstvo se mora klanjati temu simbolu in tako prisegati svojo zvestobo vladi. Vojaki prisilijo \xc5\xa0vicarke, da ple\xc5\xa1ejo z njimi. Tell pride s svojim sinom Gemmyjem in no\xc4\x8de pozdraviti Gesslerjevega klobuka, zato ga zve\xc5\xbeejo. Tell pri\xc5\xa1epne Gemmyju, naj zbe\xc5\xbei, da bi dal s kresom znamenje za pri\xc4\x8detek upora. Gessler pa zadr\xc5\xbei Gemmyja in uka\xc5\xbee Tellu, da odstreli z de\xc4\x8dkove glave jabolko, \xc4\x8de pa tega ne bo storil, bo moral umreti tudi njegov sin. V skrbi za sina se Tell toliko premaga, da prosi Gesslerja kle\xc4\x8de za milost, vendar brez uspeha. Otrokova neustra\xc5\xa1enost pa vlije Tellu novega poguma in o\xc4\x8de odstreli jabolko s sinove glave, nato pa du\xc5\xa1evno iz\xc4\x8drpan omedli. Ko se Tell zru\xc5\xa1i, mu pade pu\xc5\xa1\xc4\x8dica izza obleke, kamor jo je pred strelom skril. Gessler zasluti, kaj je Tell nameraval in ta mu pove v obraz, da bi bil z drugo pu\xc5\xa1\xc4\x8dito ustrelil njega, \xc4\x8de bi pri strelu na jabolko zadel svojega sina. Tella zato odvedejo, da bi ga \xc4\x8dez jezero odpeljali v je\xc4\x8do. Matilda pride in se zavzame za Gemmyja, Tella pa odvedejo kljub pro\xc5\xa1njam in njenemu svarilu.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrto dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nSkalnata soteska ob jezeru._NEWLINE_Tellova \xc5\xbeena Hedviga ho\xc4\x8de vsa obupana in \xc5\xbealostna k jezeru, \xc4\x8dez katero peljejo v najhuj\xc5\xa1em viharju Tella v je\xc4\x8do. V tem \xc4\x8dolnu je tudi Gessler. Gemmy pride z Matildo, ki sku\xc5\xa1a osvoboditi tudi Tella. Gemmy odide in za\xc5\xbege o\xc4\x8detovo hi\xc5\xa1o kot kres - znamenje za pri\xc4\x8detek vstaje. Leuthold pride s poro\xc4\x8dilom, da je \xc4\x8doln \xc5\xbee blizu. \xc5\xbdenske gledajo na jezero in vidijo, kako sko\xc4\x8di Tell nenadoma s \xc4\x8dolna na obre\xc5\xbeje in se tako re\xc5\xa1i. Na begu pred Gesslerjem in vojaki prihiti Tell v sotesko. \xc5\xbdenske se skrijejo, a ko se Gessler prika\xc5\xbee, ga Tell s skalnate vi\xc5\xa1ine ustreli. Mrtvega Gesslerja odnesejo. Vojaki zbe\xc5\xbeijo, Walter Fiirst se bli\xc5\xbea z uporniki. Tudi Arnold pride s svojimi in sporo\xc4\x8di, da je \xc5\xbee padla ponosna trdnjava v Altdorfu. Nevihta se je polegla, ledeniki za\xc5\xbearijo v soncu, ljudstvo pa pozdravi zarjo svobode.'