b'\n_START_ARTICLE_\nGlive\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti gliv\n_START_PARAGRAPH_\nVsi omenjeni organizmi, ki so tako razli\xc4\x8dnih oblik in velikosti, se ujemajo v tem, da nimajo listnega zelenila (klorofila), njihovo vegetativno telo, ki ga imenujemo steljka, ni razdeljeno - kakor pri rastlinah - v korenine, steblo, liste in cvet._NEWLINE_Po svojem izvoru niso enotna skupina. Pavimo, da je njihov razvoj polifiletski.\n_START_SECTION_\nTelo\n_START_PARAGRAPH_\nZa glive son\xc4\x8dna svetloba ni neposredno potrebna, tako kot za rastline. Telo rastlin ima navadno korenine v tleh, ostali del rastline pa je izpostavljen delovanju son\xc4\x8dne energije. Telo glive je steljka, ki je lahko enoceli\xc4\x8dna (dolgo vlakno brez vmesnih sten in z ve\xc4\x8d jedri) ali pa mnogoceli\xc4\x8dna, sestavljena iz dolgih, prostih, razli\xc4\x8dno prepletenih votlih nitastih celic ali cevoniti, imenovanih hife. Ne\xc5\xbene, mikroskopsko majhne hife gliv sestavljajo bolj ali manj gost preplet, v\xc4\x8dasih podoben plesni, imenujemo ga micelij ali podgobje. Podgobja \xc5\xa1tevilnih gob je lahko staro tudi do 500 let in se po ve\xc4\x8dini razvija zelo hitro._NEWLINE_Resni\xc4\x8dno vegetativno telo glive je podgobje, ki se razra\xc5\xa1\xc4\x8da v podlagi in \xc5\xa1ele v ustreznih razmerah poraja trosnjake. Trosnjak pa je del glivnega organizma, namenjen razmno\xc5\xbeevanju. V njih ali na njih nastajajo trosi, s katerimi se gobe razmno\xc5\xbeujejo. Trosi so lahko enoceli\xc4\x8dni ali ve\xc4\x8dceli\xc4\x8dni in se razlikujejo po obliki velikosti in barvi. Ne vsebujejo kal\xc4\x8dka, kakor semena rastlin.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivalski organizmi in glive nimajo klorofila, zato so v svoji prehrani vezane na organske snovi, ki jih ustvarjajo zelene rastline. Pravimo, da so glive heterotrofni organizmi, da uporabljajo za prehrano rastlinske, a tudi \xc5\xbeivalske snovi, bodisi odmrle, gnijo\xc4\x8de, trohne\xc4\x8de ali \xc5\xbeive. Zato najdemo mnogo gliv tam, kjer se je nakopi\xc4\x8dilo mnogo organskih snovi, npr. v gozdovih, na kompostu itd. Glive, ki s svojim prehranjevanjem povzro\xc4\x8dajo trohnjenje lesa imenujemo lesne glive. Nekatere glive pa \xc5\xbeivijo v so\xc5\xbeitju z zelenimi rastlinami. Glive dajajo zelenim rastlinam vodo in te glivam dajajo organske snovi. Obstajajo pa tudi glive, ki so zajedalke in plenivke.\n_START_SECTION_\nMicrosporidia\n_START_PARAGRAPH_\nFilogenetska analiza je pokazala, da so Microsporidia (enoceli\xc4\x8dni paraziti \xc5\xbeivali in protistov) dokaj nove in zelo razvite endobiotske glive (ki \xc5\xbeivi v notranjosti drugega organizma). Raziskava iz leta 2006 ugotavlja, da so Microsporidia sestrska skupina pravih gliv, kar pomeni, da so najbli\xc5\xbeji evolucijski sorodniki. Hibbett in kolegi domnevajo, da ta analiza ni v nasprotju s svojo klasifikacijo gliv, in \xc4\x8deprav je Microsporidia povzdignjena na nivo debla, se priznava, da je potrebna nadaljnja analiza, ki bo razjasnila evolucijske odnose v tej skupini.\n_START_SECTION_\nChytridiomycota\n_START_PARAGRAPH_\nChytridiomycota so razvite prave glive, ki oblikujejo zoospore z enim bi\xc4\x8dkom. Te glive so raz\xc5\xa1irjene po vsem svetu. Te glive proizvajajo zoospore, ki so sposobne aktivnega gibanja skozi vodno fazo z enim bi\xc4\x8dkom. Ta lastnost je zgodnje taksonomiste vodila k prpri\xc4\x8danju, da so to protisti. Molekularna filogenija, ki izhaja iz rRNA sekvenc v ribosomih, domneva da so Chytridiomycota bazalna skupina lo\xc4\x8dena od drugih debel gliv, sestavljena iz \xc5\xa1tirih glavnih kladov.\n_START_SECTION_\nBlastocladiomycota\n_START_PARAGRAPH_\nBlastocladiomycota so prej uvr\xc5\xa1\xc4\x8dali v taksonomski klad znotraj Chytridiomycota. Sodobni molekularni podatki in ultrastrukturne zna\xc4\x8dilnosti, pa uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo Blastocladiomycota v sestrski klad za Zygomycota, Glomeromycota in Dikarya (Ascomycota in Basidiomycota). Blastocladiomycota so gnilo\xc5\xbeivke, ki se hranjijo z razpadajo\xc4\x8dimi organskimi snovmi, in paraziti vseh evkariontskih skupin. Za razliko od svojih bli\xc5\xbenjih sorodnikov Chytridiomycota, ki ve\xc4\x8dinoma ka\xc5\xbeejo zigotsko mejozo, so Blastocladiomycota izpostavljeni haplodiplontski mejozi.\n_START_SECTION_\nNeocallimastigomycota\n_START_PARAGRAPH_\nNeocallimastigomycota so bile prej uvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v deblo Chytridomycota. \xc4\x8clani tega majhnega debla so anaerobni organizmi, ki \xc5\xbeivijo v prebavnem sistemu ve\xc4\x8djih rastlinojedih sesalcev in po mo\xc5\xbenosti v drugih kopenskih in vodnih okoljih. Nimajo mitohondrijev, vendar vsebujejo hidrogenosome mitohondrijskega izvora. Kot sorodne Chytridiomycota, tudi Neocallimastigomycota oblikujejo zoospore, ki imajo en ali ve\xc4\x8d bi\xc4\x8dkov.\n_START_SECTION_\nGlomeromycota\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clani Glomeromycota oblikujejo arbuskularno mikorizo, oblika simbioze, kjer micelij glive prodre v korenino ratline in tvori strukture podobne balonom (vezikle) ali grmi\xc4\x8dkom (arbuskule), pri tem pa imata obe vrsti koristi zaradi izbolj\xc5\xa1ane preskrbe z vodo in minerali. Vse znane vrste Glomeromycota se razmno\xc5\xbeujejo nespolno. Simbioti\xc4\x8dna povezava med Glomeromycota in rastlinami je najstarej\xc5\xa1i tip mikorize, ki se je razvil pred 400 milijoni let. V\xc4\x8dasih so bili vklju\xc4\x8deni v Zygomycota, v letu 2001 pa so bili Glomeromycota povi\xc5\xa1ani na nivo debla in sedaj nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo starej\xc5\xa1e deblo Zygomycota. Glive, ki so bile uvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v Zygomycota so sedaj prerazvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v Glomeromycota, ali poddeblo incertae sedis Mucoromycotina, Kickxellomycotina, Zoopagomycotina in Entomophthoromycotina. Nekateri znani primeri gliv, ki so bili prej uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v Zygomycota, so kru\xc5\xa1na plesen (Rhizopus stolonifer) in glive Pilobolus, ki so sposobne spore z veliko hitrostjo izstreliti nekaj metrov po zraku. Medicinsko pomembni rodovi so Mucor, Rhizomucor in Rhizopus.\n_START_SECTION_\nAscomycota\n_START_PARAGRAPH_\nAscomycota, splo\xc5\xa1no znani kot zaprtotrosnice, so najve\xc4\x8dja taksonomska skupina v Eumycota.  Te glive tvorijo mejotske spore imenovane askospore, ki so zaprte v posebnih vre\xc4\x8dam podobnim strukturah (aski). To deblo vklju\xc4\x8duje smr\xc4\x8dke (Morchella), nekaj ostalih gob in gomoljike (Tuber), enoceli\xc4\x8dne kvasovke (npr. iz rodov Saccharomyces, Kluyveromyces, Pichia in Candida), ter mnogo nitastih gliv, ki \xc5\xbeivijo kot saprotrofi, paraziti in mutualisti\xc4\x8dni simbionti. Pomembnej\xc5\xa1i rodovi nitastih zaprtotrosnic so Aspergillus, Penicillium, Fusarium in Claviceps. Ve\xc4\x8dina Ascomycota (zaprtotrosnice) ima spolni stadij (teleomorf) in nespolni stadij (anamorf). Spolni organi imajo obliko mehov (askov), v njih so spolne spore (askospore) (navadno 8). Nespolne spore (konidije) oblikujejo na  prostih hifah ali v nespolnih trosi\xc5\xa1\xc4\x8dih.  Ker so produkti mejoze shranjeni v vre\xc4\x8dam podobnim strukturah (aski), so bile zaprtotrosnice uporabljene pri pojasnjevanju na\xc4\x8del genetike in dednosti (npr. Neurospora crassa).\n_START_SECTION_\nBasidiomycota\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clani Basidiomycota, splo\xc5\xa1no znani kot prostotrosnice, proizvajajo mejospore (spore, ki nastanejo z mejozo) na stebri\xc4\x8dku (bazidiju), na posebnih pecljih (sterigmah). ki tej skupini pripadajo najpogostej\xc5\xa1e vrste gob, kot tudi rje in snet, ki so glavni patogeni zrn. Druge pomembne prostotrosnice vklju\xc4\x8dujejo patogen koruze koruzna snet (Ustilago maydis), \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke priskledne vrste iz rodu Malassezia, in \xc4\x8dlovekov patogen Cryptococcus neoformans.\n_START_SECTION_\nOrganizmi podobni glivam\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi podobnosti v morfologiji in na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja so bile v\xc4\x8dasih plesni Oomycete in Myxomycete razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v kraljestvu Fungi. Za razliko od pravih gliv vsebujejo celi\xc4\x8dne stene teh organizmov celulozo, zanje je zna\xc4\x8dilno pomanjkanje hitina. Plesni Myxomycete prav tako kot glive pripadajo skupini Unikonta, vendar pa so zdru\xc5\xbeene v skupini Amoebozoa. Oomycete are diploid bikonts, zdru\xc5\xbeeni v kraljestvu Chromalveolate. Niti Oomycete niti Myxomycete niso v tesnem sorodstvu s pravimi glivami, zato jih taksonomisti ne uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo ve\xc4\x8d v kraljestvu Fungi. Kljub temu jih \xc5\xa1tudije Oomycete in Myxomycete pogosto \xc5\xa1e vedno vklju\xc4\x8dujejo v mikolo\xc5\xa1ke knjige in znanstveno literaturo._NEWLINE_\xc4\x8clani Nucleariida, ki so trenutno uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v skupino Choanozoa, bi lahko bila sestrska skupina klada Eumycete, in kot taka bi se lahko vklju\xc4\x8dila v raz\xc5\xa1irjeno kraljestvo gliv.\n_START_SECTION_\nMedicinsko pomembne glive\n_START_PARAGRAPH_\nOd ve\xc4\x8d kot 200.000 razli\xc4\x8dnih gliv, ki jih danes poznamo, jih je za \xc4\x8dloveka in \xc5\xbeival potencialno \xc5\xa1kodljivih (patogenih) le 150. Od tega jih ima le 40 ve\xc4\x8dji medicinski pomen. Ve\xc4\x8dina teh se razmno\xc5\xbeuje nespolno, s sporami. Glive, ki povzro\xc4\x8dajo oku\xc5\xbebe ko\xc5\xbee, poenostavljeno razvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v tri ve\xc4\x8dje skupine: dermatofite, kvasovke in plesni.\n_START_SECTION_\nKvasovke\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1a rodova kvasovk, ki povzro\xc4\x8dajo oku\xc5\xbebe pri ljudeh, sta rod Candida in rod Malassezia. Zlasti pomembna je Candida albicans, ki lahko povzro\xc4\x8da oku\xc5\xbebe ko\xc5\xbee, nohtov, sluznic in tudi notranjih organov.\n_START_SECTION_\nPlesni\n_START_PARAGRAPH_\nPlesni pri ljudeh le redko povzro\xc4\x8dajo oku\xc5\xbebe, pogostej\xc5\xa1e so v tropskih krajih, zaradi tople in vla\xc5\xbene klime.'