b'\n_START_ARTICLE_\nAdrien Auzout\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1666 je Auzout izpopolnil mikrometrski vijak z gibljivim nitnim kri\xc5\xbeem. Svoj izum je opisal leto kasneje 1667 v delu Trait\xc3\xa9 de microm\xc3\xa9trie. Bil je med prvimi sedmimi \xc4\x8dlani francoske Kraljeve akademije znanosti (Acad\xc3\xa9mie Royale des sciences). Leta 1665 je predlagal Ludviku XIV. naj zgradi observatorij:\xc2\xa0\xc2\xbbSire, za slavo va\xc5\xa1ega veli\xc4\x8danstva in za ugled Francije gre, zato si drznemo upati, da boste odredili, naj se zgradi stavba za vse vrste opazovanja neba v prihodnosti, in ga boste dali v ta namen opreminiti z vsemi potrebnimi napravami.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Leta 1667 je Colbert v kraljevem imenu kupil\xc2\xa0\xc2\xbbkos zemlje, na kateri stoji mlin na veter /.../ onstran vrat sv. Jakoba, v kraju Grand Regard...\xc2\xab\xc2\xa0Stavbo so sezidali po Perraultovih na\xc4\x8drtih \xc5\xa1ele leta 1672, astronomi pa so delali \xc5\xbee prej. Njegov prvi direktor je postal \xc5\xbee od leta 1671 Giovanni Cassini I. Ludvik XIV. je dal v vrtove observatorija prenesti stolp iz Marlyja, da bi lahko Cassini nanj namestil svoje objektive. Cassini je opazoval z napravami brez cevi. Po vrtu je hodil z okularjem v roki in gledal skozi objektiv, postavljen 10 ali 20 m dale\xc4\x8d. Observatorij je pozneje okoli leta 1835 dobil \xc5\xa1e dve krili in dve kupoli._NEWLINE_Dve leti kasneje leta 1668 je Auzout izstopil iz Kraljeve akademije znanosti in od\xc5\xa1el v Rim, kjer je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa prebil vse do svoje smrti. Vzrok za njegov izstop iz Akademije je bil verjetno spor z zdravnikom M. Perraultom, ki je popa\xc4\x8deno prevedel Vitruvijevo delo, pri tem pa ga je Auzout ostro kritiziral._NEWLINE_Leta 1674 je izvedel poskus, kjer je pokazal, da \xc5\xbeivo srebro v cevki manometra ne ostane na isti vi\xc5\xa1ini, \xc4\x8de je cevko vstavil v prazen prostor, ampak se v celoti spusti v spodnjo posodo.'