b'\n_START_ARTICLE_\nFerdinand Buisson\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinand Buisson je \xc5\xa1tudent liceja\xc2\xa0Condorcet, najve\xc4\x8d izobra\xc5\xbeevanja posveti filozofiji. Postane profesor univerze\xc2\xa0Neuch\xc3\xa2tel. S pri\xc4\x8detkom v letu\xc2\xa01867 se je udele\xc5\xbeil treh mirovnih konferenc Lige miru in svobode. Kot protestant se je trudil ustanoviti liberalno protestantsko cerkev. Zaradi politike se je protestno izselil v \xc5\xa0vico, a se je vrnil ob spremembi oblasti in vidno aktiviral v dru\xc5\xbebenih in politi\xc4\x8dnih aktivnostih v ob\xc4\x8dini. Decembra\xc2\xa01870 vodi ob\xc4\x8dinsko sirotni\xc5\xa1nico, zaradi zavezanosti skrbi revnih otrok se odpove u\xc4\x8denju filozofije. S politi\xc4\x8dnim sodelovanjem njegova kariera raste. Leta\xc2\xa01890 postane profesor izobra\xc5\xbeevanja v Sorbonni. Pomembno vpliva na postopek lo\xc4\x8devanja cerkve in dr\xc5\xbeave v \xc5\xa1olanju. Leta\xc2\xa01905 je predsedoval parlamentarni komisiji, ki oblikuje zakon o lo\xc4\x8ditvi cerkve in dr\xc5\xbeave. Kot podpornik\xc2\xa0Alfreda Dreyfusa je participiral v Ligi za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke pravice in predsedoval ligi od leta\xc2\xa01913-1926.\xc2\xa0Sekularnost \xc5\xa1olstva je urejal tudi z zbornikom pedago\xc5\xa1kih \xc4\x8dlankov osnovno\xc5\xa1olskega izobra\xc5\xbeevanja, ki ga je urejal s preko 300 sodelavci.Kot javni podpornik Lige narodov se je posvetil mednarodnim odnosom med Francijo in Nem\xc4\x8dijo, \xc5\xa1e posebej po zavzetju Porurja s strani Francije in Belgije. Vabil je nem\xc5\xa1ke mirovnike v Pariz in ve\xc4\x8dkrat odpotoval v Berlin. Prejel je\xc2\xa0Nobelovo nagrado za mir v letu 1927 skupaj z nem\xc5\xa1kih profesorjem\xc2\xa0Ludwigom Quiddejem.'