b'\n_START_ARTICLE_\nLakonija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nLakonija meji na Mesenijo na zahodu in Arkadijo na severu, na vzhodu jo obdajata Mirtojsko morje in Lakonski zaliv, ki pripadata Sredozemskemu morju. Vklju\xc4\x8duje rta Malea in Tajnaron ter velik del polotoka Mani. Otoka Kitera in Antikitera sta na jugu, vendar upravno pripadata Atiki. Otok Elafonis, ki je med lakonsko celino in Kitero, pa je del Lakonije._NEWLINE_Evrotas je najdalj\xc5\xa1a reka v okro\xc5\xbeju. Dolina je prete\xc5\xbeno kmetijsko obmo\xc4\x8dje z veliko nasadov citrusov, olj\xc4\x8dnimi nasadi in pa\xc5\xa1niki. Tu pridelajo najve\xc4\x8d pomaran\xc4\x8d na Peloponezu in verjetno v vsej Gr\xc4\x8diji. Lakonija, blagovna znamka pomaran\xc4\x8dnega soka, ima sede\xc5\xbe v Amiklesu._NEWLINE_Glavni gorovji sta Tajget (2407 m) na zahodu in Parnon (1961 m) na severovzhodu. Tajget, znan kot Pentadaktilos (petprsti), je bil v celotnem srednjem veku zahodno od \xc5\xa0parte in doline Evrotas. Tu je najvi\xc5\xa1ja gora v Lakoniji in na Peloponezu, ve\xc4\x8dinoma pokrita z borovim gozdom. Dve poti povezujeta Mesinijo in Lakonijo: ena pelje \xc4\x8dez gorski prelaz prek Tajgeta, druga pa obide goro \xc4\x8dez okro\xc5\xbeje Mani na jugu._NEWLINE_Kapni\xc5\xa1ka jama Diru je glavna turisti\xc4\x8dna znamenitost in je ju\xc5\xbeno od Areopolisa na jugozahodu Lakonije.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nLakonija ima sredozemsko podnebje s toplimi zimami in vro\xc4\x8dimi poletji. Na obali je sneg redko, v gorah pa zelo pogosto.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji je bila to glavna regija \xc5\xa1partanske dr\xc5\xbeave. V antiki je \xc5\xa1partansko vplivno obmo\xc4\x8dje ves \xc4\x8das segalo v Mesinijo, katere prebivalci (heloti) so bili trajno zasu\xc5\xbenjeni. Pomembna arheolo\xc5\xa1ka lokacija v Lakoniji je grobnica Vafio. Tukaj so na\xc5\xa1li napredno bronastodobno umetnost, pa tudi dokaz o kulturnih dru\xc5\xa1tvih so\xc4\x8dasne minojske kulture na Kreti.  Lakonija je bila v vojni s Kraljevino Makedonijo, bilo je ve\xc4\x8d bitk. Ob koncu mikenskega obdobja se je prebivalstvo Lakonije mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo.  Od zgodnjega 2. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem do leta 395 je bila del rimskega imperija.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjeve\xc5\xa1kem obdobju je bila Lakonija del Bizantinskega cesarstva. Po \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni jo je postopoma osvojila frankovska Ahajska kne\xc5\xbeevina. V 1260-tih so Bizantinci izterjali Mistro in druge utrdbe v regiji ter jim je uspelo pregnati Franke iz Lakonije. Postala je jedro nove bizantinske province, ki se je sredi 14. stoletja razvila v despotijo Moreja, ki jo je vodila zadnja gr\xc5\xa1ka vladajo\xc4\x8da dinastija Paleologi. S padcem despotije pod Turki leta 1460 je bila osvobojena tudi Lakonija.\n_START_SECTION_\nSodobnost\n_START_PARAGRAPH_\nRazen 30-letnega premora bene\xc5\xa1ke vladavine je Lakonija ostala pod otomanskim nadzorom do izbruha gr\xc5\xa1ke vojne za neodvisnost leta 1821. Po osamosvojitvi je bila \xc5\xa0parta izbrana za glavno mesto sodobne prefekture, njeno gospodarstvo in kmetijstvo sta se za\xc4\x8deli \xc5\xa1iriti. Ko so bili Jonski otoki, ki so bili pod britansko vlado, leta 1864 priklju\xc4\x8deni Gr\xc4\x8diji, je otok Elafonis postal del prefekture. Po drugi svetovni vojni in gr\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljanski vojni je prebivalstvo za\xc4\x8delo nekoliko upadati, saj so se ljudje preseljevali iz vasi v ve\xc4\x8dja mesta v Gr\xc4\x8diji in tujino._NEWLINE_Leta 1992 je uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil najbolj\xc5\xa1e olj\xc4\x8dne nasade v severnem delu prefekture in prizadel obmo\xc4\x8dje Selazije skupaj z Ojnuntom in njegovo okolico. Gasilci, helikopterji in letala so se bojevali dneve, da so pogasili grozljiv ogenj._NEWLINE_Polotok Mani je skupaj z Gitejonom zaslovel po vsej Gr\xc4\x8diji in tujini po snemanju nadaljevanke Vendetta na Mega Channelu in Mega Cosmosu._NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 2006 so poplave uni\xc4\x8dile pridelke oljk in agrumov, pa tudi posesti in vasi vzdol\xc5\xbe reke Evrotas. V poletnih mesecih leta 2006 je ponovno pusto\xc5\xa1il stra\xc5\xa1en po\xc5\xbear in uni\xc4\x8dil del polotoka Mani, gozdove, pridelke in \xc5\xa1tevilne vasi.'