b'\n_START_ARTICLE_\nMarijina cerkev, P\xc3\xb6llauberg\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajena je bila kot darilo (1339) Katarine Stubenberg s samostanom (1374) in kaplanijo. Cerkev je bila leta 1504 vklju\xc4\x8dena v opatijo P\xc3\xb6llau. Po po\xc5\xbearu  leta 1674 je bila obnovljena skupaj s stolpom, streho in pohi\xc5\xa1tvom. Cerkev je leta 1707 postala \xc5\xbeupnijska cerkev. Leta 1955 so obnovili njeno zunanjost, leta 1976 pa notranjost.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nDvoladijska dvoranska cerkev je rebrasto obokana, rebra izhajajo iz stebrov v steni. Ladja vodi v celotni \xc5\xa1irini v triladijski ambulatorij s petosminskim zaklju\xc4\x8dkom. Cerkev je podobna Wallseerkapelle v Ennsu v Zgornji Avstriji. Ima globljo triosno preddverje z emporo na zahodu. Leta 1691 je bila zgrajena druga empora v prvem oboku._NEWLINE_Visoka tridelna zahodna fasada je iz klesanih kamnov z dvema visokima opornikoma ob portalu spredaj. Glavni portal z bogato oblikovanim podbojem in zatrepom je dostopen prek \xc5\xa1irokega stopni\xc5\xa1\xc4\x8da z 18 stopnicami. Nad portalom sta dve vrsti slepih arkad, severno je poligonalno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de za dostop v stolp. Zahodna fasada je bila dokon\xc4\x8dana leta 1678 s kvadratnim zahodnim stolpom z dvema ni\xc5\xa1ama ob strani in okrasom v obliki volut. Cerkev ima po obodu \xc5\xa1tiristopenjske opornike z zidcem. Visoko okno s krogovi\xc4\x8djem je ju\xc5\xbeno._NEWLINE_Notranjost je bogata s kiparskim okrasjem, sklepniki, figurami na konzolah, visokim baldahinom in predvsem kamnitimi sedilijami v korni steni z lepo izvedenimi arkadami in plastikami s simboli evangelistov, listnimi maskami in rastlinjem. Na severnem pobo\xc4\x8dju zbora je zakramentna ni\xc5\xa1a z re\xc5\xa1etkastimi vrati. Orgelska empora je obdelana s \xc5\xa1tukom, kipi \xc5\xa1tirih evangelistov in dveh prerokov, delo Josefa Serenia. Tri freske z Marijinimi prizori je poslikal Antonio Maderni (1691). Zakristija na jugu ima stropno sliko Marijinega rodovnika in je zgodnje delo slikarja Matthiasa iz G\xc3\xb6rza._NEWLINE_V preddverju so steklena okna s Kristusovim krstom iz leta 1946. Fresko zunaj na timpanonu glavnega portala je zasnoval slikar Franz Rath (1877). Na ju\xc5\xbeni strani je voja\xc5\xa1ki spomenik slikarja Fritza Silberbauerja (1929), obnovljen (1953).\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nBaro\xc4\x8dni oltar je oblikoval Remigius Horner in prikazuje grb upravitelja in figure kiparja Marxa Schokotnigga (1714), ki jih je dokon\xc4\x8dal Josef Schokotnigg. Tu je gotski Marijin kip (1480) s poznobaro\xc4\x8dnim obla\xc4\x8dilom kot \xc4\x8dude\xc5\xbena podoba. V notranjosti cerkve sta stranski oltar ro\xc5\xbenega venca in Magdalenin oltar z rezbarijami slikarja Bartolomea Altomonteja. Patritiusov in Florijanov oltar v kapeli v severni steni, okoli 1720 in 1760, prikazujeta votivne slike iz 1684 in po 1713._NEWLINE_Pri\xc5\xbenica je iz okoli 1725/1730, oblikoval jo je Remigius Horner, figure so delo Josefa Schokotnigga. Kip Marije z otrokom na stebru je iz leta 1616, spovednica je delo Remigiusa Hornerja iz leta 1710, zakristija je iz leta 1710 in lesen angelski lestenec je iz leta 1730._NEWLINE_Odli\xc4\x8dne orgle so iz leta 1684 z bogato izrezljanim ohi\xc5\xa1jem, imajo redke cevi. Zvonove je ulil Adam Ro\xc3\x9ftauscher (1676).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupni\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupni\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo prizidano k cerkvi leta 1694 in ima stropne poslikave Marija lebdi nad P\xc3\xb6llaubergom (Maria \xc3\xbcber P\xc3\xb6llauberg schwebend).'