b'\n_START_ARTICLE_\nMenelaj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMenelaj je \xc5\xbeivel okoli leta 100 in je bil poleg Herona eden zadnjih u\xc4\x8denjakov v Aleksandriji. V mladosti je verjetno \xc5\xbeivel v Rimu in se je nato preselil v Aleksandrijo. Papos in Prokl sta ga oba imenovala Menalaj Aleksandrijski. O njem je pisal tudi Plutarh._NEWLINE_Menelaj se je ukvarjal je s sferno geometrijo. Delo o ra\xc4\x8dunanju tetiv se ni ohranilo. Njegovo delo Krogla (Sphaerica) v treh knjigah se je ohranilo v arabskem in hebrejskem prevodu. Vsebovalo je geometrijo krogle skupaj z obravnavanjem sfernih trikotnikov, kar je pri Evklidu manjkalo. V svojih delih je posebej uporabljal trigonometrijo, \xc5\xa1e posebno pa geometrijo in astronomijo._NEWLINE_Njegova dela na podro\xc4\x8dju sferne geometrije je naprej razvil Klavdij Ptolemaj. Medtem ko je Ptolemajeva astronomija vsebovala veliko ra\xc4\x8dunskega dela s \xc5\xa1estdeseti\xc5\xa1kimi ulomki, je bila Menelajeva razprava geometrijska, in to strogo v duhu evklidske geometrije._NEWLINE_Znan je njegov izrek. Ta izrek je poznal \xc5\xbee Evklid. Menelaj je pokazal da podoben izrek velja tudi za sferni trikotnik._NEWLINE_Njegova dela je ohranil ibn Irak. V 16. stoletju je Menelaja prevajal italijanski matematik in astronom Francesco Maurolico._NEWLINE_Ptolemaj je v svojem delu Almagest zapisal, da je Menelaj 14. januarja 98 opravil opazovanja. Med drugim je opazoval okultacijo Lune in zvezde Akrab (\xce\xb2 \xc5\xa0korpijona (\xce\xb2 Scorpii)). Okoli leta 100 je Menelaj sestavil zvezdni katalog._NEWLINE_Med Menelajevimi izgubljenimi deli sta tudi delo v \xc5\xa1estih knjigah O ra\xc4\x8dunanju tetiv v krogu in delo v treh knjigah Elementi geometrije.'