b'\n_START_ARTICLE_\nMednarodni sistem enot\n_START_SECTION_\nEnote in predpone\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodni sistem enot je sestavljen iz niza osnovnih enot, izpeljanih enot in niza decimalnih mno\xc5\xbeiteljev, ki se uporabljajo kot predpone. Enote, brez enot s predponami,  tvorijo skladen sistem enot, ki temelji na sistemu koli\xc4\x8din tako, da imajo ena\xc4\x8dbe med \xc5\xa1tevilskimi vrednostmi, izra\xc5\xbeenimi v koherentnih enotah, popolnoma enako obliko, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1tevilskimi dejavniki, kot jo imajo ustrezne ena\xc4\x8dbe med koli\xc4\x8dinami. Na primer: 1\xc2\xa0N = 1\xc2\xa0kg \xc3\x97 1\xc2\xa0m/s\xc2\xb2 pravi, da je en newton sila, potrebna za pospe\xc5\xa1ek mase enega kilograma na en meter na sekundo na kvadrat, kot izhaja po na\xc4\x8delu skladnosti z ena\xc4\x8dbo ustreznih koli\xc4\x8din: F = m \xc3\x97 a. _NEWLINE_Izpeljane enote se uporabljajo za izpeljane koli\xc4\x8dine, ki se lahko po definiciji izra\xc5\xbeajo v osnovnih koli\xc4\x8dinah in zato niso neodvisne; na primer, elektri\xc4\x8dna prevodnost je inverzna elektri\xc4\x8dna upornost, zaradi \xc4\x8desar je siemens inverzni ohm in podobno se lahko ohm in siemens nadomestita z razmerjem enot ampera in volta. Druge uporabne izpeljane koli\xc4\x8dine se lahko dolo\xc4\x8dijo glede na osnove SI in izpeljanih enot, ki v sistemu SI niso imenovane, na primer pospe\xc5\xa1ek, ki je opredeljen v enotah SI kot m/s\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nImena enot\n_START_PARAGRAPH_\nSimboli za enote SI naj bi bili eni in isti, ne glede na uporabljeni jezik,  vendar pa so imena enot navadni samostalniki, uporabljajo nabor znakov ter sledijo slovni\xc4\x8dnim pravilom zadevnega jezika. Imena enot sledijo slovni\xc4\x8dnim pravilom, povezanim z obi\xc4\x8dajnimi samostalniki: v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini in franco\xc5\xa1\xc4\x8dini se za\xc4\x8dnejo z malimi \xc4\x8drkami (npr. newton, hertz, pascal), tudi \xc4\x8de se simbol za enoto za\xc4\x8dne z veliko \xc4\x8drko. To velja tudi za "stopinje Celzija", ker je "stopinja" enota. Uradna britanska in ameri\xc5\xa1ka \xc4\x8drkovanja se za nekatere enote SI razlikujejo - britanska angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, pa tudi avstralska, kanadska in novozelandska angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8drkujejo deca-, metre in litre, ameri\xc5\xa1ka angle\xc5\xa1\xc4\x8dina pa \xc4\x8drkuje deka-, meter in liter.\n_START_SECTION_\nSimboli za enote in vrednosti koli\xc4\x8din\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je pisanje imen enot specifi\xc4\x8dno za jezik, se zahteva, da se simboli za enote in vrednosti koli\xc4\x8din pi\xc5\xa1ejo dosledno v vseh jezikih, zato vsebuje glede tega SI bro\xc5\xa1ura posebna pravila glede njihovega pisanja. Smernice, ki jih je pripravil Nacionalni in\xc5\xa1titut za standarde in tehnologijo (NIST)  pojasnjujejo jezikovno specifi\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja v zvezi z ameri\xc5\xa1ko angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki jih je Bro\xc5\xa1ura SI pustila odprta, vendar je sicer identi\xc4\x8dna bro\xc5\xa1uri SI.\n_START_SECTION_\nTiskanje simbolov SI\n_START_PARAGRAPH_\nPravila za tiskanje koli\xc4\x8din in enot so del standarda ISO 80000-1: 2009. Nadaljnja pravila  so dolo\xc4\x8dena v zvezi s proizvodnjo besedila s tiskarskimi stroji, urejevalniki besedil, tiskalniki ipd.\n_START_SECTION_\nPrimeri razli\xc4\x8dnih simbolov, ki se uporabljajo po celem svetu za kilometre na uro\n_START_PARAGRAPH_\nImenovalec "ura" (h) se pogosto prevaja v jezik dr\xc5\xbeave: _NEWLINE_Dr\xc5\xbeave z zgodovinskimi povezavami z Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami pogosto me\xc5\xa1ajo mednarodni "km/h" z ameri\xc5\xa1kim "MPH"\n_START_SECTION_\nSpremembe v SI\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodni urad za ute\xc5\xbei in mere (BIPM) je SI opisal kot "sodobni metri\xc4\x8dni sistem". Spreminjajo\xc4\x8da se tehnologija je privedla do razvoja opredelitev in standardov, ki so sledili dvema glavnima usmeritvama - spremembam v samem sistemu SI in razjasnitvi glede uporabe merskih enot, ki niso del sistema SI, pa se kljub temu \xc5\xa1e vedno po vsem svetu uporabljajo. _NEWLINE_Po letu 1960 je CGPM uvedel \xc5\xa1tevilne spremembe v SI, da bi zadovoljil potrebe posebnih podro\xc4\x8dij, zlasti podro\xc4\x8dji kemije in radiometrije. Tu gre ve\xc4\x8dinoma za raz\xc5\xa1iritve seznama imenovanih izpeljanih enot, med drugim za mol (simbol mol) za koli\xc4\x8dino snovi, pascal (simbol Pa) za tlak, siemens (simbol S) za elektri\xc4\x8dno prevodnost, bekerel (simbol Bq).) za " aktivnost radionuklidov", gray (simbol Gy) za ionizirajo\xc4\x8de sevanje, sievert (simbol Sv) kot enoto za ekvivalentni odmerek sevanja, in katal (simbol kat) za kataliti\xc4\x8dno aktivnost.    _NEWLINE_Z napredki v znanstveni natan\xc4\x8dnosti pri velikih in majhnih dimenzijah se je razpon odobrenih predpon med pico- (10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb2) in tera- (10\xc2\xb9\xc2\xb2) raz\xc5\xa1iril na 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb2\xe2\x81\xb4 na 10\xc2\xb2\xe2\x81\xb4.   _NEWLINE_Definicijo standardnega metra iz leta 1960 na osnovi valovnih dol\xc5\xbein specifi\xc4\x8dnega sevanja atomov kriptona 86 je nadomestila razdalja, ki jo svetloba v vakuumu preleti v natanko  sekunde, tako da je hitrost svetlobe sedaj predstavlja ekzaktno dolo\xc4\x8deno konstanto narave. _NEWLINE_Nekaj sprememb v konvencijah za oznake je pomagalo zmanj\xc5\xa1ati leksikografske dvoumnosti. Analiza pod okriljem CSIRO, ki jo je leta 2009 objavila Royal Society, je pokazala, da je cilj nedvoumnosti na ravni univerzalne strojne berljivosti uresni\xc4\x8dljiv.\n_START_SECTION_\nImprovizacija enot\n_START_PARAGRAPH_\nEnote in enote velikosti metri\xc4\x8dnega sistema, ki so postale SI, so od srede 18. stoletja improvizirali po delih iz vsakodnevnih fizikalnih koli\xc4\x8din. \xc5\xa0ele kasneje so jih prelili v ortogonalni koherentni decimalni sistem merjenja. _NEWLINE_Stopnja Celzija kot enota temperature izvira iz lestvice, ki jo je leta 1742 zasnoval \xc5\xa1vedski astronom Anders Celsius. Njegova lestvica je ne posebno intuitivno ozna\xc4\x8dila s 100 tali\xc5\xa1\xc4\x8de vode in z 0 njeno vreli\xc5\xa1\xc4\x8de. Neodvisno od Celsiusa je leta 1743 francoski fizik Jean-Pierre Christin predlagal lestvico z 0 pri tali\xc5\xa1\xc4\x8du vode in 100 pri vreli\xc5\xa1\xc4\x8du. Lestvica je postala znana kot centi-gradna ali 100-stopinjska temperaturna lestvica. _NEWLINE_Metri\xc4\x8dni sistem je od leta 1791 dalje razvijal odbor Francoske akademije znanosti, poobla\xc5\xa1\xc4\x8den za oblikovanje enotnega in racionalnega sistema meril  Skupina, ki je vklju\xc4\x8devala pomembne francoske znanstvenike,   je uporabila ista na\xc4\x8dela za odnose med dol\xc5\xbeino, prostornino in maso, ki jih je predlagal angle\xc5\xa1ki duhovnik John Wilkins leta 1668  in zamisel, ki jo je leta 1670 prvotno predlagal francoski opat Mouton,da se kot osnovo za definicijo dol\xc5\xbeine uporabi zemeljski poldnevnik. _NEWLINE__NEWLINE_Marca 1791 je skup\xc5\xa1\xc4\x8dina sprejela na\xc4\x8dela, ki jih je predlagal odbor za novi decimalni sistem meril, vklju\xc4\x8dno z metrom, ki je definiran kot 1/10.000.000 dol\xc5\xbeine \xc4\x8detrtine zemeljskega poldnevnika skozi Pariz, in odobrila geodetski projekt, ki naj dolo\xc4\x8di natan\xc4\x8dno dol\xc5\xbeino poldnevnika. Julija 1792 je odbor predlagal iumena za merske enote, in metre, are, litre in grave za enote dol\xc5\xbeine, povr\xc5\xa1ine, prostornine in mase. Odbor je tudi predlagal, da se ve\xc4\x8dkratniki in delni ve\xc4\x8dkratniki teh enot ozna\xc4\x8dijo z decimalnimi predponami, kot so centi za stoti del in kilo za tiso\xc4\x8d. _NEWLINE_ Kasneje, med postopkom odobritve metri\xc4\x8dnega sistema, sta latinski gram in kilogram zamenjala z nekdanji dr\xc5\xbeavni imeni gravet (1/1000 grave) in grave. Junija 1799 so na podlagi meritev poldnevnika v francoskem dr\xc5\xbeavnem arhivu deponirali standarda m\xc3\xa8tre des Archives in kilogram des Archives. Kasneje istega leta je bil metri\xc4\x8dni sistem v Franciji sprejet z zakonom. Francoski sistem je bil zaradi svoje nepriljubljenosti kratkotrajen. Napoleon ga je posmehoval in leta 1812 uvedel nadomestni sistem, mesures usuelles ali "obi\xc4\x8dajne ukrepe", ki je obnovil veliko starih enot, vendar na novo opredeliti v smislu metri\xc4\x8dni sistem. _NEWLINE_V prvi polovici 19. stoletja izbira najprimernej\xc5\xa1ih mnogokratnikov osnovnih enot ni bila enotna. Mnogokratnik miriameter (10000 m) se je uporabljal v Franciji in delih Nem\xc4\x8dije, za maso pa se je uporabljal kilogram (1000 gramov) in ne miriagram. _NEWLINE_Leta 1832 je nem\xc5\xa1ki matematik Carl Friedrich Gauss, ki mu je pomagal Wilhelm Weber, implicitno dolo\xc4\x8dil sekundo kot osnovno enoto, ko je za magnetno polje zemlje uporabil enoto na osnovi milimetrov, gramov in sekund. Pred tem je bila mo\xc4\x8d zemeljskega magnetnega polja opisana le relativno. Tehnika, ki jo je uporabil Gauss, je bila uravnovesiti navor na suspendiranem magnetu z znano maso, ki ga povzro\xc4\x8da magnetno polje zemlje, z vrtilnim navorom, kot posledico vpliva te\xc5\xbenosti na enakovreden sistem. Izra\xc4\x8dunani rezultati so mu omogo\xc4\x8dili, da za magnetno polje dolo\xc4\x8di dimenzije, ki temeljijo na masi, dol\xc5\xbeini in \xc4\x8dasu. _NEWLINE_Kandela kot enota osvetljenosti je bila prvotno dolo\xc4\x8dena leta 1860 v angle\xc5\xa1kem pravosodju kot svetlost \xc4\x8diste sve\xc4\x8de iz kitove masti, ki tehta 1/6 funta (76 gramov) in gori z navedeno hitrostjo. Francoski svetlobni standard je tedaj temeljil na svetlosti oljne svetilke Carcel. Enota je bila opredeljena kot svetlost svetilke, ki z dolo\xc4\x8deno hitrostjo porablja \xc4\x8disto olje iz oljne repice. Deset standardnih sve\xc4\x8d naj bi bilo pribli\xc5\xbeno enako eni svetilki Carcel.\n_START_SECTION_\nPrakti\xc4\x8dni sistem enot\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1948 je 9. CGPM naro\xc4\x8dil \xc5\xa1tudijo za oceno potreb po meritvah znanstvenih, tehni\xc4\x8dnih in izobra\xc5\xbeevalnih skupnosti ter "za priporo\xc4\x8dila za enoten prakti\xc4\x8dni sistem merskih enot, ki bo primeren za sprejetje v vseh dr\xc5\xbeavah, ki se dr\xc5\xbeijo Konvencije o Metru". Ta delovni dokument je bil Prakti\xc4\x8dni sistem merskih enot. Na podlagi te \xc5\xa1tudije je 10. CGPM leta 1954 sprejel mednarodni sistem, ki izhaja iz \xc5\xa1estih osnovnih enot, poleg enot za maso, dol\xc5\xbeino in \xc4\x8dasovne enote sistema MKS in Giorgijevo enoto za tok \xc5\xa1e enoti za temperaturo in opti\xc4\x8dno sevanje. Priporo\xc4\x8dilo navaja \xc5\xa1est osnovnih enot: meter, kilogram, sekunda, amper, stopinja Kelvin in kandela. _NEWLINE_Deveti CGPM je odobril tudi prvo uradno priporo\xc4\x8dilo za pisanje simbolov v metri\xc4\x8dnem sistemu, potem ko je bil sprejet temelj za pravila, kot so zdaj znana. Ta pravila so bila pozneje raz\xc5\xa1irjena in zdaj zajemajo simbole in imena enot, znake in imena za predpone, kako se pi\xc5\xa1ejo in uporabljajo simbole za koli\xc4\x8dine ter kako se vrednosti za koli\xc4\x8dine izra\xc5\xbeajo.\n_START_SECTION_\nRojstvo SI\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1960 je 11. CGPM rezultate 12-letne \xc5\xa1tudije spojil v niz 16 resolucij. Sistem je bil imenovan Mednarodni sistem enot, skraj\xc5\xa1ano SI, na osnovi francoskega imena Le Syst\xc3\xa8me International d\'Unit\xc3\xa9s.'