b'\n_START_ARTICLE_\nBljuvna golobica\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nBljuvna golobica je goba, ki ima sprva od 3 do 5\xc2\xa0cm velik, vzbo\xc4\x8den, nato zravnan klobuk z nekoliko udrtim osredjem. Svetle\xc4\x8da in lahko lupljiva ko\xc5\xbeica je rde\xc4\x8de ali ro\xc5\xbenate barve. Na spodnji strani klobuka je trosovnica, sestavljena iz sne\xc5\xbeno belih, gostih listi\xc4\x8dev, ki so pripeti na bet. V listi\xc4\x8dih je bel trosni prah, sestavljen iz 8-10 x 6-7 mikronov velikih, jaj\xc4\x8dastih, bradavi\xc4\x8dastih trosov._NEWLINE_Bet gobe dose\xc5\xbee od 3\xe2\x80\x936\xc2\xa0cm v vi\xc5\xa1ino in ima premer od 0,6 \xe2\x80\x93 1\xc2\xa0cm. Valjast bet je sprva poln, v starosti pa dobi vatasto sredino in je precej krhek. Meso gobe je belo in so\xc4\x8dno, prijetnega vonja in zelo ostrega okusa.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nBljuvna golobica je pogosta vrsta, ki je raz\xc5\xa1irjena po vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih iglastih in me\xc5\xa1anih gozdovih Evrope Severne Afrike, Azije in Severne Amerike. Ta vrsta golobic ima rada bolj zamo\xc4\x8dvirjena tla, raste pa od pozne pomladi pa vse do prvega snega._NEWLINE_Kljub temu, da je bljuvna golobica strupena vrsta, ni zelo nevarna. Po zau\xc5\xbeitju se pojavi gastrointestinalni sindrom (zastrupitev prebavil), strupena pa je tudi prekuhana._NEWLINE_Obstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dkov bljuvne golobice, ki imajo lahko klobuk premera tudi nad 10\xc2\xa0cm, vse podvrste pa so bolj ali manj rde\xc4\x8dih barv in so vse peko\xc4\x8de in strupene. Nekatere vrste golobic z rde\xc4\x8dim klobukom pa so lahko tudi u\xc5\xbeitne. Te obi\xc4\x8dajno ne pe\xc4\x8dejo na koncu jezika.'