b'\n_START_ARTICLE_\nOportunizem (marksizem)\n_START_PARAGRAPH_\nV marksizmu oportunizem pomeni opustitev dolgoro\xc4\x8dnih ciljev partije zavoljo iskanja bli\xc5\xbenjic za izpolnitev kratkoro\xc4\x8dnih ciljev. V primeru razrednega boja je dolgoro\xc4\x8dni cilj odprava kapitalisti\xc4\x8dne privatne lastnine, ki se jo nadomesti z dru\xc5\xbebeno lastnino in delavskim upravljanjem. Druga\xc4\x8de re\xc4\x8deno: dolgoro\xc4\x8dni cilj razrednega boja je nadomestitev kapitalizma s komunizmom, torej revolucija. Oportunizem idejo revolucije vidi za \xc2\xbbnevarno utopijo\xc2\xab, ki \xc5\xa1koduje \xc5\xbee potekajo\xc4\x8dim delavskim bojem, saj vna\xc5\xa1a zmedo glede ciljev in \xc2\xbbru\xc5\xa1i enotnost\xc2\xab\xc2\xa0delavskega gibanja._NEWLINE_Ker je oportunizem slab\xc5\xa1alni izraz, so samooklicani oportunisti redki; izraz se ve\xc4\x8dinoma uporablja v kontekstu obto\xc5\xbeevanja nasprotnikov (podobno kot\xc2\xa0\xc2\xbbutopi\xc4\x8dni socializem\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbsekta\xc5\xa1tvo\xc2\xab).\n_START_SECTION_\nRazlike med marksizmom in oportunizmom\n_START_PARAGRAPH_\nMarksizem za dolgoro\xc4\x8dni cilj razrednega boja postavlja proletarsko revolucijo, ki kapitalisti\xc4\x8dno dru\xc5\xbebo nadomesti s komunizmom. Ta cilj pa ne izhaja iz trenutnega stanja razrednega boja (vklju\xc4\x8dno s trenutnim stanjem razredne zavesti), ampak iz analize kapitalisti\xc4\x8dnih razrednih odnosov ter njihovega razvoja skozi \xc4\x8das._NEWLINE_Marksizem tako vlogo proletariata v razrednem boju (tj. njegov revolucionarni potencial) obravnava glede na njegovo vlogo v dru\xc5\xbebeni produkciji (tj. v kapitalisti\xc4\x8dnih razrednih odnosih); ta vloga izhaja iz objektivnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din in se ne spreminja glede na stanje zavesti. \xc4\x8ce proletariat \xc5\xa1e ni na stopnji, da bi lahko dejansko realiziral svoj zgodovinski potencial, to ne pomeni, da je revolucija nemogo\xc4\x8da, ampak da je naloga avantgardne partije, da ga dvigne na tak\xc5\xa1en nivo. _NEWLINE_Oportunizem zavzame druga\xc4\x8den pristop. Ta ne izhaja iz splo\xc5\xa1nih zakonitosti kapitalizma, ampak trenutnega stanja razrednega boja. Za oportunizem so vsakr\xc5\xa1ni cilji, ki se jih ne da takoj dose\xc4\x8di, izguba \xc4\x8dasa in sredstev. \xc4\x8ce na primer prevzema dr\xc5\xbeavne oblasti in vzpostavitve diktature proletariata v danem trenutku \xc5\xa1e ni mo\xc5\xbeno izvesti, o tem iz perspektive oportunizma niti ni smiselno razmi\xc5\xa1ljati. Soroden primer: \xc4\x8de razlastitev bur\xc5\xbeoazije v danem trenutku ni realno izvedljivo, je za oportunizem ponovno \xc5\xa1koda sploh razmi\xc5\xa1ljati o tem.\n_START_SECTION_\nKratkoro\xc4\x8dni in dolgoro\xc4\x8dni cilji\n_START_PARAGRAPH_\nOportunizem do dolgoro\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih in radikalnej\xc5\xa1ih ciljev ni le apati\xc4\x8den, ampak je do njih tudi sovra\xc5\xbeno nastrojen. Razlog je v tem, da dolgoro\xc4\x8dni cilji, \xc4\x8de niso kaj ve\xc4\x8d kot prazne besede, pogojujejo tudi postavitev kratkoro\xc4\x8dnih ciljev in prakti\xc4\x8dno delovanje. Oportunizem tak\xc5\xa1nemu hierarhi\xc4\x8dnemu odnosu nasprotuje, ker ta \xc2\xbbomejuje\xc2\xab\xc2\xa0kratkoro\xc4\x8dne reformisti\xc4\x8dne boje, ker od njih pri\xc4\x8dakuje, da so podrejeni ve\xc4\x8djemu planu. _NEWLINE_Komunisti\xc4\x8dna partija je sestavljena iz treh klju\xc4\x8dnih nivojev: strate\xc5\xa1kega, takti\xc4\x8dnega in organizacijskega. Delovanje vsakega nivoja je podrejeno lastnostim vi\xc5\xa1jega nivoja; takti\xc4\x8dni nivo je tako dolo\xc4\x8den glede na strate\xc5\xa1ki nivo, organizacijski pa glede na takti\xc4\x8dni (in strate\xc5\xa1ki) nivo. Na strate\xc5\xa1kem nivoju se dolo\xc4\x8dijo temeljni cilji gibanja; v primeru partije je to vpra\xc5\xa1anje reforme ali revolucije. Taktika (tj. dejansko partijsko delovanje) se prilagaja dejanskemu dru\xc5\xbebenemu stanju, ampak je vedno dovolj daljnovidna, da vidi preko trenutnega, kratkoro\xc4\x8dnega cilja. Ponazorjeno na primeru: za partijo in za delavsko gibanje nasploh glavni uspeh mezdnega boja ni dvig mezde, ampak grajenje razredne zavesti in organiziranosti proletariata; mezdni boj je postavljen tako, da se bosta z njegovim razvojem dosegla tudi ta cilja._NEWLINE_Marksizem kratkoro\xc4\x8dne reformisti\xc4\x8dne zahteve vidi kot zgodovinsko pogojeno omejitev, ki jo je potrebno premagati. Aktivno sodelovanje in prevzem vodstva v reformisti\xc4\x8dnem razrednem boju vidi kot sredstvo za njegovo radikalizacijo v revolucionarni boj; za marksizem reformisti\xc4\x8dni boj ni kon\xc4\x8dni cilj, ampak odsko\xc4\x8dna deska do kon\xc4\x8dnega cilja._NEWLINE_Oportunizem ostane izklju\xc4\x8dno na nivoju kratkoro\xc4\x8dnih reformisti\xc4\x8dnih bojev; teh ne vidi kot orodje za dosego nekega cilja, temve\xc4\x8d so kar sami kon\xc4\x8dni cilj. Oportunizem se tako osredoto\xc4\x8da na maksimiranje kratkoro\xc4\x8dnih pridobitev, ne glede na to, kako bo tak\xc5\xa1en pristop vplival na dolgoro\xc4\x8dnej\xc5\xa1e cilje. Ena izmed u\xc4\x8dbeni\xc5\xa1kih parol oportunizma je namre\xc4\x8d \xc2\xbbKon\xc4\x8dni cilj, pa naj bo ta karkoli, mi ne pomeni ni\xc4\x8d, gibanje pa vse\xc2\xab._NEWLINE_Za oportunizem so tako dolgoro\xc4\x8dnej\xc5\xa1i cilji v smislu ciljev, ki jih je nemogo\xc4\x8de izpeljati in uresni\xc4\x8diti v okviru danega stanja razrednega, brezpredmetni. Vpra\xc5\xa1anje dolgoro\xc4\x8dnih ciljev, kot na primer ali obdr\xc5\xbeati privatno lastnino, trg in liberalni parlament, so za oportunizem nepomembna. Slednji tako status quo (kapitalisti\xc4\x8dno dru\xc5\xbebo) postavlja za naravno in nespremenljivo stanje; vpra\xc5\xa1anje tako ni ve\xc4\x8d, kako prese\xc4\x8di (odpraviti) kapitalizem, ampak kako \xc4\x8dim ve\xc4\x8d dose\xc4\x8di v njegovem okviru. Kakr\xc5\xa1nekoli kritike te predpostavke oportunizem obsodi sekta\xc5\xa1tva in ru\xc5\xa1enja enotnosti delavskega gibanja. Pri tem je izrednega pomena, da govorimo o enotnosti reformisti\xc4\x8dnega, ne revolucionarnega boja. To je dejansko enotnost delavskega gibanja pod oportunizmom; \xc4\x8de je tak\xc5\xa1en pristop dele\xc5\xbeen kritik, se tako kot revizionizem sklicuje na \xc2\xbbsvobodo kritike\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPosledice oportunizma\n_START_PARAGRAPH_\nTak\xc5\xa1en odnos do dolgoro\xc4\x8dnih ciljev (strategije) ima pomembne posledice pri zastavljanju in dejanskem izvr\xc5\xa1evanju kratkoro\xc4\x8dnih (takti\xc4\x8dnih) bojev. Dolgoro\xc4\x8dni cilj odprave kapitalizma vklju\xc4\x8duje sovra\xc5\xbeen odnos do bur\xc5\xbeoazije, ker ta ne bo samovoljno pristala na njeno razlastitev (ker je v njenem interesu, da ostane bur\xc5\xbeoazija); s tem tudi na kratkoro\xc4\x8dnem nivoju odpade pristop omilitve razrednih pozicij in prijateljsko sodelovanje z bur\xc5\xbeoazijo za dosego reformisti\xc4\x8dnih ciljev. _NEWLINE_Oportunizem, ki se je tak\xc5\xa1nemu dolgoro\xc4\x8dnemu cilju odpovedal (ker se je odpovedal dolgoro\xc4\x8dnim ciljem nasploh), nima tak\xc5\xa1ne omejitve; v parlamentu tako za oportuniste ni problemati\xc4\x8dno sklepati kup\xc4\x8dij in ideolo\xc5\xa1kih kompromisov z bur\xc5\xbeoaznimi strankami, na podro\xc4\x8dju sindikalnega boja pa zagovarjati prakse, ki koristijo le delu delavskega razreda in s tem ru\xc5\xa1ijo njegovo povezanost in medsebojno solidarnost (tak\xc5\xa1en primer je poklicni sindikalizem, pa tudi zagovarjanje politike, kot na primer rasizem in seksizem)._NEWLINE_Dodatna posledica oportunisti\xc4\x8dnega zanemarjanja dolgoro\xc4\x8dnih ciljev je lo\xc4\x8ditev razrednega boja na politi\xc4\x8dni in ekonomski del, s \xc4\x8dimer sta oba boja oslabljena in sta prisiljena omiliti svoja stali\xc5\xa1\xc4\x8da. Na polju politi\xc4\x8dnega boja je oportunizem omejen na trgovanje z glasovi in ideolo\xc5\xa1ko usklajevanje s kontrarevolucijo, na polju ekonomskega (sindikalnega boja) pa je boj omejen na mezdni boj in boj za bolj\xc5\xa1e delovne pogoje (tak\xc5\xa1en pristop se imenuje ekonomizem). V nobenem primeru oportunizem ne predstavlja resne gro\xc5\xbenje statusu quo, ampak se nasprotno podredi zakonitostim slednjega.\n_START_SECTION_\nOportunizem v revolucionarni situaciji\n_START_PARAGRAPH_\nDefinicijo, da oportunizem \xc5\xbertvuje dolgoro\xc4\x8dne cilje za kratkoro\xc4\x8dne pridobitve, je treba dopolniti. To stori tudi, ko revolucionarni prevzem oblasti ni ve\xc4\x8d dolgoro\xc4\x8dni cilj, ampak postane tudi kratkoro\xc4\x8dno gledano realno izvedljiv. _NEWLINE_\xc4\x8ce je razmerje mo\xc4\x8di med revolucionarnimi in kontrarevolucionarnimi silami pribli\xc5\xbeno izena\xc4\x8deno, predvsem pa zelo nestabilno, do vstaj pa \xc5\xa1e ni pri\xc5\xa1lo (tak\xc5\xa1en primer je dvovladje sovjetov in za\xc4\x8dasne vlade med februarsko in oktobrsko revolucijo v Rusiji), si oportunisti prizadevajo vzdr\xc5\xbeevati legitimnost bur\xc5\xbeoazne vlade. Sodelovanje s slednjo vidijo kot trajno re\xc5\xa1itev, militantne elemente delavskega razreda pa mirijo in pozivajo k sodelovanju. Tak\xc5\xa1na miritev revolucionarnega sentimenta ni takti\xc4\x8dnega, ampak strate\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja. Tudi revolucionarna stran lahko poziva k umiritvi protestov in discipliniranemu \xc4\x8dakanju, ampak v tem primeru so tak\xc5\xa1ni ukrepi za\xc4\x8dasni; vsesplo\xc5\xa1no vstajo lahko zamakne, a le zato, da ima ta ve\xc4\x8dje mo\xc5\xbenosti uspeha. Zato je tak\xc5\xa1en ukrep takti\xc4\x8den; oportunizem si prizadeva revolucijo trajno zamakniti, zato je njegovo zavla\xc4\x8devanje strate\xc5\xa1ko._NEWLINE_Da je tak\xc5\xa1na politika dejansko podpora staremu dru\xc5\xbebenemu redu, postane najbolj razvidno, ko vstaje \xc5\xbee potekajo. V tak\xc5\xa1ni situaciji oportunisti vstajam o\xc4\x8ditajo, da se soo\xc4\x8dajo s premo\xc4\x8dnimi nasprotniki, da v tak\xc5\xa1nih te\xc5\xbeavnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah ne morejo uspeti. Iz tega oportunizem izpelje zaklju\xc4\x8dek, da je v interesu delavskega razreda, da se revolucionarne vstaje zatrejo in da se bo la\xc5\xbeje z bur\xc5\xbeoazijo pogajati po zadu\xc5\xa1itvi revolucije. Oportunizem pa se v tak\xc5\xa1nih pogojih ne omeji na obto\xc5\xbebe utopizma, ampak aktivno podpre kontrarevolucionarno stran konflikta. Dva zgodovinska primera sta vloga socialdemokratov v nem\xc5\xa1ki revoluciji ter menj\xc5\xa1evikov v ruski dr\xc5\xbeavljanski vojni. V obeh primerih so oportunisti aktivno podpirali kontrarevolucionarne sile._NEWLINE_Pogost argument za tak\xc5\xa1en pristop je visoka stopnja tveganja, ki spremlja vsakr\xc5\xa1ne ve\xc4\x8dje dru\xc5\xbebene prevrate. Nekoliko bolj teoretska verzija tak\xc5\xa1nega argumenta je, da razmerje dru\xc5\xbebenih sil ni ugodno za revolucijo in da je zato treba po\xc4\x8dakati na ugodnej\xc5\xa1i trenutek (z druga\xc4\x8dnim razmerjem mo\xc4\x8di). Zelo soroden argument je, da tudi sam proletariat \xc5\xa1e ni pripravljen na revolucijo (npr. da ima \xc5\xa1e prenizko razredno zavest). V obeh primerih je argument proti revoluciji ta, da naj se po\xc4\x8daka na bolj\xc5\xa1e pogoje; klju\xc4\x8dni element pa je, da je ta bolj\xc5\xa1i \xc4\x8das za revolucijo vedno v prihodnosti, nikoli v sedanjosti.\n_START_SECTION_\nRazredna podlaga oportunizma\n_START_PARAGRAPH_\nPri izoblikovanju oportunizma so klju\xc4\x8dne materialne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, v katerih biva; v tem primeru so te materialne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine razredni polo\xc5\xbeaj, zna\xc4\x8dilen za oportunisti\xc4\x8dne pozicije._NEWLINE_Primer tak\xc5\xa1ne razredne pozicije je polo\xc5\xbeaj malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva, ki v razrednem boju nima lastne stabilne pozicije in niha med proletariatom in bur\xc5\xbeoazijo (glavnima taboroma razrednega boja). Dodaten primer razredne pozicije, ki je vir oportunizma, je delavska aristokracija; govorimo o sloju delavskega razreda, ki iz tak\xc5\xa1nih ali druga\xc4\x8dnih razlogov u\xc5\xbeiva relativno privilegiran polo\xc5\xbeaj (glede na preostanek delavskega razreda). V obeh primerih govorimo o sloju prebivalstva, ki lahko svoje interese vsaj delno izpolnjuje v okviru kapitalizma; zanje ni potrebna revolucija, da si izbolj\xc5\xa1ajo lastni polo\xc5\xbeaj (ali ohranjajo \xc5\xbee pridobljeno). Posledi\xc4\x8dno je oportunizem, ki tak\xc5\xa1en cilj zavr\xc5\xbee v prid kratkoro\xc4\x8dnim pridobitvam, za tak\xc5\xa1en razredni polo\xc5\xbeaj ugodna politi\xc4\x8dna linija._NEWLINE_Povezava oportunizma z razrednim polo\xc5\xbeajem je pomembno za njegovo teoretsko razumevanje. Natan\xc4\x8dneje: pomembno je, ker se lahko v nasprotnem primeru pride do sklepa, da je oportunizem vpra\xc5\xa1anje posameznih voditeljev, ki so izdali razredni boj. S tem se pojavi (zmoten) vtis, da je oportunizem stvar posameznikov brez razrednega ozadja.'