b'\n_START_ARTICLE_\nMezopotamska umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nUmetnost starodavne Mezopotamije sestavljajo umetni\xc5\xa1ka dela, ki so nastala na podro\xc4\x8dju Mezopotamije med letoma 3500. pr. n. \xc5\xa1t. in 330. pr. n. \xc5\xa1t. To so dela Sumercev, Akadcev, Babiloncev, Asircev in Perzijcev.\n_START_SECTION_\nNajstarej\xc5\xa1a civilizacija\n_START_PARAGRAPH_\nPrve civilizacije so nastale na plodni ravnici v bli\xc5\xbeini velikih rek v Aziji in Afriki: Tigrisa in Evfrata v Mezopotamiji, Nila v Egiptu, Inda v Pakistanu in Rumene reke na Kitajskem._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e so Mezopotamske (gr\xc5\xa1ko: Medre\xc4\x8dje). Nastala je med rekama Evfrat in Tigris (reka se omenja kot simbol \xc5\xbeivljenja in razvoja) ter v anatolskih in iranskih gorah na severovzhodu, ob arabski pu\xc5\xa1\xc4\x8davi na zahodu in Perzijskim zalivom na jugu. Mezopotamija je v obdobju od leta 4000 pr. n. \xc5\xa1t. do 1000 pr. n. \xc5\xa1t. dala pomembne civilizacije, v katerih so se menjavali razni narodi: Sumerci, Akadci, Asirci (na severu) in Babilonci (na jugu). Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da teh kultur so v dana\xc5\xa1nji Siriji in Iraku. Skupna zna\xc4\x8dilnost narodov Mezopotamije je uporaba klinopisa, najstarej\xc5\xa1e pisave, ki so si jo oni tudi izmislili. Sumerci so prvi tvorci te visoko razvite kulture, Akadci okoli 3000 pr. n. \xc5\xa1t., za njimi Babilonci in Asirci pa nadaljujejo in razvijajo sumersko kulturo. Ne glede na to kateri narod vlada na tem obmo\xc4\x8dju, kultura ostaja skoraj nespremenjena \xe2\x80\x93 zato govorimo o enotni mezopotamski kulturi. V 6. st. pr. n. \xc5\xa1t. Perzijci, ki jih je vodil Kir Veliki, osvajajo Babilon in se nato na tem obmo\xc4\x8dju razvija perzijska umetnost, ki vpliva na umetnost tudi po letu 330 pr. n. \xc5\xa1t., ko jih osvaja Aleksander Veliki, vse do Islamske umetnosti.\n_START_SECTION_\nMesta in arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nPojav zgodovine je vedno vezan na pojav pisave ali druga\xc4\x8de, pojava pisave in menjave dobrin ne bi bilo brez nastanka prvih mest. Sumerci prvi ustvarijo sistem, ki ga lahko imenujemo mesto oziroma mestna dr\xc5\xbeava. Ta mesta so bila ograjena z obzidjem, imela so ulice in visok tempelj grajen kot citadela. Originalnost te arhitekture izhaja iz nezmo\xc5\xbenosti izbire kvalitetnega materiala; kamna ni bilo, zato so uporabljali samo opeko od gline, modelirano in su\xc5\xa1eno na soncu. Opeke so zlagali drugo na drugo tako da oblikovali masovne zidove brez odprtin. Prostore so osvetlili skozi odprtine na stropu, vhodna vrata so bila velika in edina odprtina, ki je prekinjala zid._NEWLINE_Vsaka od mestnih dr\xc5\xbeav je imela svojega boga za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika, in vsak bog vladarja, ki ga je zastopal na zemlji. Prva naloga vladarja je bila zgraditi mesto za vzdr\xc5\xbeevanje kulta, da bi bil bog zadovoljen in bi za zahvalo zagotavljal vse kar je potrebno za \xc5\xbeivljenje tega podro\xc4\x8dja. Sumerski bogovi so bili kombinacija \xc5\xbeivali in ljudi (npr. lamassu, levje telo = mo\xc4\x8d, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka glava = modrost). Drugo skupino mitolo\xc5\xa1kih bitij (mezopotamska mitologija) so sestavljali miti o junakih (najbolj znan je kralj Uruka nad\xc4\x8dlove\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di \xe2\x80\x93 Gilgame\xc5\xa1). Sumerci se niso brigali za posmrtno \xc5\xbeivljenje in prav presenetljivo je \xc5\xa1tevilo sveti\xc5\xa1\xc4\x8d in bogato okra\xc5\xa1enih grobnic v enem od najstarej\xc5\xa1ih mest v Mezopotamiji \xe2\x80\x93 Uru._NEWLINE_Mezopotamski tempelj je v osnovi sestavljal pravokotnik, ki ima na o\xc5\xbeji strani oltar in mizo za darove pred njim. Kasneje so temu edinemu prostoru dodali druge, ki so slu\xc5\xbeili za stanovanje sve\xc4\x8denikov ter dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so postala center celega kompleksa. Tempelj v obliki stolpa \xe2\x80\x93 zigurat (zikurat ali cikurat) je bil sestavljen od niza platojev ali teras zgrajenih stopni\xc4\x8dasto tako, da so se dimenzije navzgor manj\xc5\xa1ale, na vrhu pa se je nahajalo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Celoten kompleks je bil na\xc4\x8drtovan tako, da je moral vernik z dna obhoditi \xc4\x8dim ve\xc4\x8d poti preden je pri\xc5\xa1el do sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. S\xc4\x8dasoma se je ta na\xc4\x8drt izpopolnjeval, zigurati so postajali vi\xc5\xa1ji in o\xc5\xbeji in vse bolj podobni ve\xc4\x8dnadstropnemu stolpu. Najbolj znan Babilonski stolp ni ohranjen._NEWLINE_Sumerska, Akadska in Babilonska mesta iz opeke so zlahka osvajali bojni narodi Asircev. Namesto njih so nastajala mesta iz kamna (apnenca) in reprezentativna (in agresivna) kraljevska umetnost (Asurbanipalova pala\xc4\x8da v Ninivah). Kon\xc4\x8dno Perzijsko Ahemenidsko cesarstvo leta 539 pr. n. \xc5\xa1t. osvaja novi Babilon in s tem se kon\xc4\x8da obdobje samovoljne civilizacije v Mezopotamiji in nastane centralizirana dr\xc5\xbeava kraljev Kira, Dareja in Kserksesa. Najbolj znano mesto je bila prestolnica Perzepolis, ki je bil kamnit kompleks pravokotne osnove s \xc5\xa1tevilnimi sobama in stebri\xc5\xa1\xc4\x8di, naprednimi stebri s kapiteli, pilastri in portali.\n_START_SECTION_\nKip\n_START_PARAGRAPH_\nUmetni\xc5\xa1ko ustvarjanje v Mezopotamiji se je razvijalo, da bi slu\xc5\xbeilo vladarjem, sam umetnik ali obrtnik je bil anonimen. Tempelj, kip, pe\xc4\x8dat so se vedno razlikovali od vsega kar so ustvarili drugi prostorsko ali \xc4\x8dasovno bli\xc5\xbenji narodi, kot so bili Egip\xc4\x8dani ali Grki._NEWLINE_V Mezopotamskem kiparstvu se najbolj odra\xc5\xbea zna\xc4\x8dilnost te umetnosti. Tematika kiparstva so prvenstveno bogovi, vladarji in visoki dostojanstveniki. \xc4\x8clove\xc5\xa1ki lik je vedno prikazan v dveh polo\xc5\xbeajih: oseba sedi na prestolu s sklenjenimi rokami na prsih v molitvi ali oseba stoji s sklenjenimi ali stegnjenimi rokami ob bokih. Vsak od kipov spo\xc5\xa1tuje zakone simetrije, frontalnosti in geometrije. Absolutna simetrija je taka, da je ljudska figura idealno prepolovljena z vertikalno linijo od sredine \xc4\x8dela do nog tako, da vsak del telesa na eni strani linije popolnoma ustreza drugemu simetri\xc4\x8dnemu delu._NEWLINE_Po zakonu geometrije je bila vsaka ljudska figura name\xc5\xa1\xc4\x8dena znotraj neke sheme osporava stvarne oblike. Ta shema je vedno v obliki valja, sto\xc5\xbeca ali trapeza. To obenem pojasnjuje zakaj roke kipov ostajajo npr. tesno ob telesu ker so edino te lahko umestile v idealno shemo, ki je bila tako pomembna. Glava je bila vedno izrazita, bolj obdelana glede na telo, na obrazu so poudarjene o\xc4\x8di, sumerski kipi so obi\xc4\x8dajno ple\xc5\xa1asti, od asirskih obdobij pa so lasje redno razdeljeni s pre\xc4\x8do na sredini in pogosto spojeni z mogo\xc4\x8dno brado.\n_START_SECTION_\nRelief\n_START_PARAGRAPH_\nEden od na\xc4\x8dinov izra\xc5\xbeanja, ki je bil v Mezopotamiji posebno razvit, je monumentalni relief. To je relief v kamnu na katerem je vedno prikazana velika scena, ki slu\xc5\xbei kot svojevrsten spomin na politi\xc4\x8dne, vojne ali verske dogodke. To so plo\xc5\xa1\xc4\x8dati reliefi ikonografske (vertikalne) perspektive. Vsako telo zadr\xc5\xbei svojo velikost ne glede na to kako blizu ali kako dale\xc4\x8d je, velikost lika variira samo glede na njegovo dru\xc5\xbebeni pomembnost (hierarhija). Tako je bog ve\xc4\x8dji od kralja, kralj od podanika, ti pa ve\xc4\x8dji od sovra\xc5\xbenikov. Namen umetnika je vsak del telesa prikazati \xc4\x8dim bolj jasno, zato se obraz vedno pojavlja v profilu, ramena frontalno, boki na pol, noge in roke b profilu. Na ta na\xc4\x8din vsak del telesa dobi najve\xc4\x8djo jasnost. Vse te zna\xc4\x8dilnosti so uporabljene tudi v Egip\xc4\x8danski umetnosti._NEWLINE_Obstaja 5 vrst mezopotamskega reliefa, ki jih delimo po mestu kjer so se nahajali in temah, ki jih prikazujejo:_NEWLINE_1. Relief na plo\xc5\xa1\xc4\x8di (Sumerski, kasneje tudi drugih narodov) ima obvezno odprtino na plo\xc5\xa1\xc4\x8di, da bi se la\xc5\xbeje postavil na steno. Plo\xc5\xa1\xc4\x8de z odprtino imajo religiozni namen, ker v glavnem prikazujejo izvajanje verskih obredov._NEWLINE_2. Stela je plo\xc5\xa1\xc4\x8da postavljena vertikalno, pogosto v funkciji nagrobnega spomenika, vedno pa okra\xc5\xa1ena z reliefom, ki opisuje nek dogodek, najpogosteje samo eno klju\xc4\x8dno glavno sceno. Najbolj\xc5\xa1i primer je Naram-Sinova Zmagovita stela iz leta 2300 pr. n. \xc5\xa1t. na kateri Naram-Sin slavi zmago nad sovra\xc5\xbenikom. To je obi\xc4\x8dajna kamnita plo\xc5\xa1\xc4\x8da, relativno lahka, ki predstavlja kralja kot najve\xc4\x8dji lik kako se vzpenja na goro in hodi po sovra\xc5\xbenikih, podaniki pa mu sledijo. Najbolj znana je Hamurabijeva stela, ki na vrhu prikazuje Babilonskega kralja Hamurabija na prestolu in podanika ki mu je pod nogami, po celi steli pa je s klinopisom vpisan prvi znan zakonik na svetu (Hamurabijev zakonik)._NEWLINE_3. Zidni reliefi (Akadski, kasneje tudi drugih narodov) so vrhunec reliefov, ki so se razvili ko je bila cesarska (Asirska) oblast najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a. Na zidovih pala\xc4\x8d so bile notranje stene oblo\xc5\xbeene z nizom kamnitih plo\xc5\xa1\xc4\x8d na katerih so s plitvim reliefom prikazani podvigi vladarja, posebej voja\xc5\xa1ki in lov. Vsi ti reliefi imajo dokumentarni zna\xc4\x8daj, kar pisni viri potrjujejo, da so se prikazani dogodki res zgodili. Na reliefih so razporejeni tudi napisi, ki jih komentirajo. Najlep\xc5\xa1i prizori se nahajajo na zidovih Asurbanipalovega dvorca v Ninivah iz 7 st. pr. n. \xc5\xa1t. Dogodki na reliefih so nanizani postopno in ilustrirajo del napisane zgodovine. Karakterizacija likov je dose\xc5\xbeena z dolo\xc4\x8denim tipom frizure, posebno obleko ali dolo\xc4\x8denim polo\xc5\xbeajem, tako je vladar vedno na prestolu ali v bojnem vozu._NEWLINE_4. Reliefi na glazirani opeki (Babilonski, kasneje tudi drugih narodov) so dekorativni reliefi, ki se razvijajo v novem Babilonu in so z njimi okra\xc5\xa1evali vhode in glavne ulice. Pokrivanje zgradb z emajlirano opeko bi morala jam\xc4\x8diti ve\xc4\x8dnost Babilonskih gradenj. Najlep\xc5\xa1i primer je na triumfalnem vhodu boginje I\xc5\xa1tar (I\xc5\xa1tarina vrata). Zidovi vhoda so iz opeke, emajlirani relief z liki \xc5\xbeivali (lavi, biki, zmaji) pa so enakomerno razporejeni._NEWLINE_5. Relief na skali (Asirski in kasneje perzijski) obi\xc4\x8dajno slavi zgodovinske dogodke.'