b'\n_START_ARTICLE_\nZveza zdru\xc5\xbeenih delavcev\n_START_PARAGRAPH_\nZveza zdru\xc5\xbeenih delavcev (kratica: ZZD) je bila slovenski sindikat (strokovna organizacija) med svetovnima vojnama._NEWLINE_V prvi polovici tridesetih let se je znotraj katoli\xc5\xa1kega sindikalnega tabora kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-socialisti\xc4\x8dna Jugoslovanska strokovna zveza politi\xc4\x8dno osamosvojila od vodstva prepovedane Slovenske ljudske stranke. Zaradi osamosvojitve JSZ je nekdanja SLS lahko svoj vpliv v sindikalnem gibanju uveljavljala le preko ustanavljanja novih sindikalnih organizacij, s \xc4\x8dimer pa se je dotedanja enotnost v katoli\xc5\xa1kih sindikalnih vrstah razbila. V \xc4\x8dasu oblikovanja Jugoslovanske radikalne zajednice se je vodstvo JSZ \xc5\xbee vse bolj pribli\xc5\xbeevalo politiki ljudskofrontnega gibanja. Vodstvo JSZ je zavzelo odklonilno stali\xc5\xa1\xc4\x8de do ustanovitve JRZ. Da bi si vodstvo slovenskega dela JRZ, tj. nekdanje SLS, povrnilo svoj polo\xc5\xbeaj med katoli\xc5\xa1kim delavstvom, se je odlo\xc4\x8dilo ustanoviti nov sindikat. 15. novembra 1935 je bil tako v Ljubljani ustanovni ob\xc4\x8dni zbor Zveze zdru\xc5\xbeenih delavcev, katere program je temeljil na vsebini enciklike Quadragesimo anno. Med JSZ in novoustanovljeno ZZD se je razvnel oster javni propagandni boj, ki je trajal do konca Kraljevine Jugoslavije._NEWLINE_ZZD je imela v drugi polovici tridesetih let vlogo slovenskega re\xc5\xbeimskega sindikata. Njena najvidnej\xc5\xa1a voditelja sta bila Rudolf Smersu in France Pre\xc5\xbeelj. Duhovni vodja ZZD je bil Andrej Kri\xc5\xbeman. V prvem obdobju je bila ZZD \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno \xc5\xa1ibka, vendar je do konca tridesetih let po \xc5\xa1tevilu \xc4\x8dlanov prerasla JSZ. ZZD je sicer sodelovala z vsedr\xc5\xbeavnim re\xc5\xbeimskim sindikatom JUGORAS, vendar je v Dravski banovini ostajala avtonomna.'