b'\n_START_ARTICLE_\nLisasto govedo\n_START_PARAGRAPH_\nLisasto govedo, tudi fleckvieh govedo izvira iz pore\xc4\x8dja reke Siemme v \xc5\xa0vici (Simmental). Od tam se je pasma \xc5\xa1irila v nem\xc5\xa1ke in avstrijske de\xc5\xbeele ter naprej v Podonavje in na Balkan. Pasma se je razvila s kri\xc5\xbeanjem z obstoje\xc4\x8dimi avtohtonimi pasmami. Leta 1920 so jo vpisali v rodovni\xc5\xa1ko knjigo v Nem\xc4\x8diji in Avstriji kot samostojno pasmo za dvojno rabo, kasneje pa tudi v Italiji in Franciji. V poznih \xc5\xa1estdesetih, med letoma 1970 in 1980 pa se je ta pasma zaradi svojih dobrih lastnosti uveljavila tudi na drugih celinah.\n_START_SECTION_\nVidez\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovne barve izvirne lisaste pasme so svetlo do temno rumene in rde\xc4\x8de do temno rde\xc4\x8de z belimi lisami, nepravilno raz\xc5\xa1irjenimi po celem telesu. Gobec je krem ali ro\xc5\xbenat, lahko ima majhne sivo rjavo obarvane lise. Krave v rodovni knjigi so te\xc5\xbeke nad 540 kg, v kontroli nad 515 kg, prvesnice nad 460 kg. Prvesnice merijo v vi\xc5\xa1ini kri\xc5\xbea 143 cm in ve\xc4\x8d, in imajo obseg prsi nad 203 cm.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti pasme\n_START_PARAGRAPH_\nPomembne zna\xc4\x8dilnosti pasme so njene sposobnosti in odli\xc4\x8den temperament. \xc5\xbdivali so vitalne, imajo dolgo \xc5\xbeivljenjsko dobo in so strukturno pravilno grajene obse\xc5\xbene \xc5\xbeivali. Mlada goveda so hitre rasti, polnih oblik z obilnim mi\xc5\xa1i\xc4\x8djem. Kljub visokemu potencialu za prirejo mleka imajo krave molznice \xc5\xa1e vedno odli\xc4\x8dno omi\xc5\xa1i\xc4\x8denost v hrbtnem predelu in na stegnih. Vimena imajo trdno pritrjena nad sko\xc4\x8dnim sklepom, in ostajajo trdno pritrjena tudi po ve\xc4\x8d laktacijah. Imajo odli\xc4\x8den genetski potencial za zdravje vimen (v mleku ni zaznati veliko somatskih celic \xe2\x80\x93 manj\xc5\xa1e od 180 tiso\xc4\x8d v vseh laktacijah). Z genetskimi analizami so ugotovili, da ima lisasta pasma najve\xc4\x8djo genetsko raznolikostjo med desetimi preu\xc4\x8devanimi evropskimi pasmami goveda.\n_START_SECTION_\nFunkcionalne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV svoji \xc5\xbeivljenjski dobi dajo krave molznice do 30000 kg mleka. Proizvodnja mleka je odvisna od naravnih pogojev in hranjenja. Intenzivnost proizvodnje je 7000 kg mleka v letni proizvodnji z 4,2% ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe in 3,7% beljakovin. Letna proizvodnja mleka se pove\xc4\x8duje do pete laktacije. Lisasto govedo je zdravo, odporno, odli\xc4\x8dno se prilagaja na razli\xc4\x8dne geografske in podnebne razmere. Krave so dobre matere, rojevajo vitalna teleta, imajo lahke do srednje telitve in so dolgo produktivne. S svojim potencialom v ekstenzivnih pogojih lahko prehrani dve teleti. Krave te pasme imajo redno rodnost, imajo pokoren zna\xc4\x8daj in se odli\xc4\x8dno prilagajajo. Dnevni prirast plemenskih \xc5\xbeivali po odstavitvi je najmanj 1150 g/dan, mladih plemenskih bikov najmanj 1400 g/dan. Pasma je primerna za ekolo\xc5\xa1ko vzrejo \xe2\x80\x93 zmanj\xc5\xa1an izpust metana, nizka onesna\xc5\xbeenost zemlje z du\xc5\xa1ikom (N) in fosforjem (P). Meso te pasme je visoke kakovosti.\n_START_SECTION_\nRejski cilji\n_START_PARAGRAPH_\nCilj je izbolj\xc5\xa1ati pridelek, zdravje in fitnes \xc5\xbeivali, hkrati pa ohraniti proizvodnjo mesa ter pove\xc4\x8dati \xc5\xbeivljenjsko dobo delovanja. To sistemati\xc4\x8dno izbolj\xc5\xa1evanje proizvodnih lastnosti mora ustrezati dana\xc5\xa1njim ekonomskih potrebam. Gospodarski uspeh reje lisaste pasme torej temelji na proizvodnih lastnostih (meso, mleko), na plodnosti, na enostavnih telitvah, strukturnih pravilnostih in nizkih zahtev za krmo.\n_START_SECTION_\nPomen 5. kromosoma (BTA5) na proizvodne lastnosti mleka\n_START_PARAGRAPH_\nLastnosti mle\xc4\x8dnosti pri kravah molznicah nadzirajo \xc5\xa1tevilni kvantitativni lokusi (QTL) ter okoljski dejavniki. QTL (ali genski lokusi) so specifi\xc4\x8dna mesta v kromosomu, kjer je gen za neko lastnost. V lokusu je prisoten eden od alelov gena. Alel je razli\xc4\x8dica gena oz. nekega zaporedja nukleotidov. V vsakem genu sta lahko le po dva alela (eden podedovan od matere, drugi od o\xc4\x8deta) od vseh mo\xc5\xbenih ki so sicer prisotni v populaciji. Genski aleli se med nastajanjem gamet (med mejozo) razporedijo neodvisno drug od drugega, \xc4\x8de so na razli\xc4\x8dnih kromosomih. Mle\xc4\x8dnost je kvantitativna lastnost, ki jo dolo\xc4\x8da ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo genov, ki so razporejeni na razli\xc4\x8dnih delih kromosoma ali celo na razli\xc4\x8dnih kromosomih. Na mle\xc4\x8dnost pri govedu poleg okoljskih vplivajo \xc5\xa1e genetski dejavniki (pasma \xc5\xbeivali, \xc5\xbeivali znotraj pasme, skupni tipi genotipa). Razlike v genetski naravnanosti so precej\xc5\xa1nje ne samo med pasmami ampak tudi med \xc5\xbeivalmi znotraj pasem (\xc5\xbdgajnar, 1990).   _NEWLINE_Pojave dedovanja je prvi enostavno razlo\xc5\xbeil Gregor Mendel. Njegovi nasledniki pa so nadaljevali z raziskavami kvantitativnih in kvalitativnih znakov dedovanja in ugotovili, da na \xc5\xa1tevilne lastnosti lahko vpliva ve\xc4\x8d genov.    _NEWLINE_Za dolo\xc4\x8ditev polo\xc5\xbeaja QTL, ki vpliva na mle\xc4\x8dnost (MY), vsebnost beljakovin (MY) in donos mle\xc4\x8dnih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob (PL) lahko uporabimo razli\xc4\x8dne analize: interval kartiranje (IM), analizo spremenljivosti v povezavi z analizo komponente (LAVC) ter kombinirano vezavno neravnote\xc5\xbeje (LD) z analizo povezave (LDL). Pri raziskavi za potrditev in izbolj\xc5\xa1anje QTL na BTA5 pri pasmi Fleckvieh so uporabili vse zgoraj navedene pristope. Pri QTL kartiranju za krave molznice lisaste pasme so uporabili \xc5\xa1estindvajset mikrosatelitskih ozna\xc4\x8devalcev devetih polbratov v obstoje\xc4\x8di plemenski populaciji, ki so bili rutinsko proizvedeni z umetno oploditvijo. Z analizami (vezano dedovanje ozna\xc4\x8devalcev in ozapovane lastnosti) so QTL za mle\xc4\x8dnost umestili na 5. kromosom (BTA5), z dodatnimi 18-imi ozna\xc4\x8devalci pa so ugotovili, da gre za dva QTL-a, eden se nahaja na proksimalnem, dugi pa na distalem delu BTA5.'