b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0vedska\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedsko povezuje z Dansko in Norve\xc5\xa1ko jezikovna in kulturna sorodnost ter dr\xc5\xbeavna preobrazba v parlamentarno monarhijo. V preteklosti so bili odnosi med \xc5\xa0vedsko in Dansko pogosto napeti in celo sovra\xc5\xbeni. Zagrizen boj za prevlado na obmo\xc4\x8dju Baltskega morja je ve\xc4\x8dkrat temeljito spremenil politi\xc4\x8dni zemljevid severne Evrope. \xc5\xa0vedska je bila ve\xc4\x8d kot stoletje del tedanje velike Danske. Toda_NEWLINE_tudi \xc5\xa0vedska, ki jo danes spo\xc5\xa1tujemo kot miroljubno dr\xc5\xbeavo, je ob\xc4\x8dasno vodila napadalno politiko velike sile. Finska je bila ve\xc4\x8d stoletij v mejah \xc5\xa1vedskega kraljestva, ki se je od 16. stoletja naprej ob\xc4\x8dasno raz\xc5\xa1irilo do Estonije, Karelije in zgodovinske pokrajine Livonije, in je po tridesetletni vojni pri\xc5\xa1tevalo k ozemlju pod svojo suverenostjo tudi dele Pomorjanske in Mecklenburga._NEWLINE_\xc5\xa0vedska je br\xc5\xbekone dobila ime po ljudstvu Svear, ki je izpri\xc4\x8dano v osrednji \xc5\xa0vedski nekako od leta 300, O njegovi kulturi pri\xc4\x8dajo ostanki sveti\xc5\xa1\xc4\x8d in grobne gomile pri Uppsali, kjer je bilo v 5. in 6. stoletju oblastno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Svearom se je do 10. stoletja posre\xc4\x8dilo spraviti pod svojo oblast severnogermanske Gaute, ki so \xc5\xbeiveli na obmo\xc4\x8dju jezera V\xc4\x83nem, ter otoka G\xc3\xb6tland in \xc3\x96land. lz te \xc5\xa1e ne trdne tvorbe, ki so jo zaokro\xc5\xbeili okrog leta 1.100 in se je imenovala Svea Rike, se je razvila dr\xc5\xbeava Sverige, dana\xc5\xa1nja \xc5\xa0vedska._NEWLINE_Med 9. in 11. stoletjem so \xc5\xa1vedski pomorski Normani, znani kot Varjagi, ki so se ukvarjali deloma s trgovino in deloma z ropanjem, vdrli \xc4\x8dez Baltsko morje proti jugovzhodu v povirje Volge in Dnepra. \xc4\x8cez \xc4\x8crno morje so dosegli Bizanc in po Donavi navzgor Mad\xc5\xbearsko. S Kaspijskega morja so potovali do Bagdada. Tiste \xc4\x8dase se je v njihovi domovini po prvih, komajda uspelih poskusih misijonarskega dela svetega Ansgarja vse bolj \xc5\xa1irilo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Pokristjanjenje se je v glavnem kon\xc4\x8dalo z ustanovitvijo \xc5\xa1kofije v Uppsali leta 1164._NEWLINE_Ob koncu 14. stoletja je pri\xc5\xa1la \xc5\xa0vedska pod oblast norve\xc5\xa1ko-danske kraljice Margarete I. \xc5\xa0vedi se niso hoteli sprijazniti z izgubo samostojnosti, ki jo je leta 1397 zape\xc4\x8datila Kalmarska zveza, in z okrutnim ravnanjem danskih oblastnikov. Ko je danski kralj leta 1520 ukazal v t. i. stockholmski krvavi kopeli pobiti privr\xc5\xbeence narodnega odpora, je pri\xc5\xa1lo do mno\xc5\xbei\xc4\x8dne vstaje, v kateri je Gustav Ericksson Vasa \xc5\xa0vedsko osvobodil izpod danske oblasti. Leta 1523 so ga kot Gustava I. izvolili za kralja ponovno samostojne \xc5\xa1vedske. To je bil za\xc4\x8detek trdo vodene \xc5\xa1vedske nacionalne dr\xc5\xbeave, ki se je v 17. stoletju pod Gustavom II. Adolfom povzpela med evropske velesile. Medtem ko je \xc5\xa0vedska v nordijski vojni (1700-1721) izgubila vodilno vlogo na obmo\xc4\x8dju Baltskega morja, se je na znotraj za\xc4\x8delo t. i. obdobje svobode, vladavina dr\xc5\xbeavnega zbora (parlamenta) in dr\xc5\xbeavnega sveta. Dr\xc5\xbeavni zbor je leta 1810 izvolil za \xc5\xa1vedskega prestolonaslednika francoskega mar\xc5\xa1ala Jean-Baptista Bernadotta. Pod njegovim vodstvom je \xc5\xa0vedska po uspe\xc5\xa1nem vojnem pohodu proti Napoleonu in njegovim danskim zaveznikom, zadnji \xc5\xa1vedski vojni, leta 1814 izsilila personalno linijo z Norve\xc5\xa1ko, ki je obstajala do leta 1905._NEWLINE_Industrializacija, ki je v za\xc4\x8detku temeljila na doma\xc4\x8dih surovinah, seje na \xc5\xa0vedskem za\xc4\x8dela razmeroma pozno in seje prav uveljavila \xc5\xa1ele v sedemdesetih letih 19. stoletja. Dru\xc5\xbebeni_NEWLINE_razvoj sprva ni \xc5\xa1el v korak z gospodarskim vzponom. Poldrugi milijon ljudi si je poiskal novo domovino v Severni Ameriki, ideje o dru\xc5\xbebenih spremembah so se razmahnile \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 20. stoletja in dobile \xc5\xa1iroko podporo. Dru\xc5\xbebeno prenovo, ki jo je zahtevala leta 1889 ustanovljena Socialisti\xc4\x8dna delavska stranka je v dvajsetih letih postavila temelje za dru\xc5\xbebo blaginje in socialno dr\xc5\xbeavo, iz tistega \xc4\x8dasa izvira ideja t. i. ljudski \xc5\xa0vedski, ki jo je izoblikoval Per Albin Hansson in v kateri naj bi skupnost skrbela za to da bi bili vsakemu posamezniku kolikor je le mogo\xc4\x8de zagotovljeni socialna varnost in blaginja. V naslednjih desetletjih se je \xc5\xa0vedska razvila v dr\xc5\xbeavo socialne varnosti.\n_START_SECTION_\nPolitika in dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nKralj Karl XVI. Gustav, ki je leta 1973 nasledil starega o\xc4\x8deta, sicer predstavlja \xc5\xa0vedsko doma in v tujini, odlo\xc4\x8dilni politi\xc4\x8dni organ pa je parlament. Kraljevina \xc5\xa0vedska je od leta 1917 ustavna monarhija na demokrati\xc4\x8dnih parlamentarnih temeljih. Od srede 19. stoletja se de\xc5\xbeela oklepa politike dosledne nevtralnosti, ki je do dana\xc5\xa1njega dne prepre\xc4\x8devala, da bi se \xc5\xa0vedska zapletla v vojno._NEWLINE_Zaveza k nevtralnosti se nana\xc5\xa1a samo na voja\xc5\xa1ko podro\xc4\x8dje in je ne gre zamenjevati z mnenjsko nevtralnostjo. Zato je \xc5\xa0vedska ob vsej strpnosti nenehno buden sodnik v boju proti podrejanju in izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju. Zlasti nekdanji \xc5\xa1vedski ministrski predsednik Olof Palme, ki se je vneto ukvarjal s problemi v mednarodni politiki, je bil dosleden v boju proti apartheidu v ju\xc5\xbeni Afriki, za osvobodilno vojno sandinistov v Nikaragvi in tudi proti politiki velesil ZDA in ZSSR v Vietnamu in Afganistanu. Olofa Palmea je leta 1969 nasledil Tageja Erlanderja kot vodja Socialdemokratske stranke in ministrski predsednik, vendar ni bil nikoli tako priljubljen. Pod Erlanderjem je \xc5\xa1vedski socializem, ki se je razvil znotraj kapitalisti\xc4\x8dnega gospodarskega sistema in s podporo me\xc5\xa1\xc4\x8danskih strank, dosegel simboli\xc4\x8den pomen v svetovnem merilu._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava posku\xc5\xa1a z dav\xc4\x8dno politiko, ki mo\xc4\x8dno zajema iz visokih dohodkov, dose\xc4\x8di visoko stopnjo socialne pravi\xc4\x8dnosti. Z dobro izdelanim sistemom socialnega skrbstva omogo\xc4\x8da skoraj vsakomur \xc5\xbeivljenje brez gmotnih stisk. \xc5\xa0vedska pa ne daje pomo\xc4\x8di samo svojim dr\xc5\xbeavljanom, temve\xc4\x8d z velikimi prispevki v obliki razvojne pomo\xc4\x8di tudi \xc5\xa1tevilnim ljudem v nerazvitih de\xc5\xbeelah. Kritika tega vzorca dr\xc5\xbeave je postala glasna \xc5\xa1ele po Erlangerjevem odstopu. Financiranje \xc5\xa1vedske dr\xc5\xbeave blaginje je zahtevalo vedno ve\xc4\x8d denarja, ki ga je bilo treba dobivati z zvi\xc5\xa1evanjem davkov. Me\xc5\xa1\xc4\x8danski blok, ki so ga sestavljale stranka centra, liberalna stranka in konservativci, je leta 1976 zmagal tudi zaradi vse ve\xc4\x8dje birokratizacije in rasto\xc4\x8de mo\xc4\x8di oblasti. Socialdemokrati, ki so vodili dr\xc5\xbeavo od leta 1932, so morali prvi\xc4\x8d v opozicijo. A \xc5\xbee leta 1982 se je socialdemokrat Olof Palme s podporo komunistov vrnil na polo\xc5\xbeaj \xc5\xa1efa vlade, kjer je ostal do smrti. Prvega marca 1986 so ga na presene\xc4\x8denje vseh umorili._NEWLINE_Glede jezika in izvora je bilo \xc5\xa1vedsko prebivalstvo \xc5\xa1e pred nekaj desetletji zelo enovito. Homogena manj\xc5\xa1ina je samo skupina Laponcev na severu de\xc5\xbeele s 15.000 do 17.000 pripadniki. Njihov jezik je soroden fin\xc5\xa1\xc4\x8dini. Ve\xc4\x8dina Laponcev \xc5\xa1e danes \xc5\xbeivi v sosednji Norve\xc5\xa1ki, s tradicionalno rejo severnih jelenov pa se ukvarjajo le redki. Laponci \xc5\xbeivijo v va\xc5\xa1kih skupnostih in so dele\xc5\xbeni posebnih pravic, ki jim zagotavljajo, da ohranjajo svojo nomadsko kulturo. Od manj\xc5\xa1inskega zakona imajo korist_NEWLINE_tudi priseljenci. Po drugi svetovni vojni si je tu poiskalo drugo domovino veliko ljudi iz vzhodnega dela srednje Evrope. Iz Finske so pri\xc5\xa1li predvsem pripadniki \xc5\xa1vedsko govore\xc4\x8de manj\xc5\xa1ine. V \xc5\xa1estdesetih letih so jim sledili \xc5\xa1tevilni delavci iz ju\xc5\xbene Evrope. V zadnjem \xc4\x8dasu je \xc5\xa0vedska vedno bolj priljubljeno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de prosilcev za azil in politi\xc4\x8dnih beguncev iz Azije in ju\xc5\xbene Amerike.\n_START_SECTION_\nMiroljubna politika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedska je bila v preteklosti dolgo \xc4\x8dasa bojevita dr\xc5\xbeava. \xc5\xa0vedski Vikingi so \xc5\xbee od 9. stoletja napadali naselja ob Baltskem morju in vzhodnoevropskih rekah. Kralj Gustav II. je med tridesetletno vojno velikokrat zmagal in raz\xc5\xa1iril \xc5\xa1vedsko oblast na ob\xc5\xa1irne dele Evrope. V 18. stoletju se je \xc5\xa0vedska kljub hudemu porazu pri Poltavi leta 1709 vojskovala z Rusijo. Po napoleonskih vojnah v 19. stoletju pa je \xc5\xa0vedska opustila militaristi\xc4\x8dno politiko. Ni sodelovala v evropskih vojnah v 19. stoletju in v obeh svetovnih vojnah v 20. stoletju je ostala nevtralna._NEWLINE_\xc5\xa0vedska vodi od srede 19. stoletja dosledno politiko svobodnega povezovanja v mirnem \xc4\x8dasu in nevtralnosti v vojnah. V tem stoletju se je vztrajno trudila za mir med narodi in je odlo\xc4\x8dno podpirala Dru\xc5\xa1tvo narodov in njegovo naslednico, Organizacijo zdru\xc5\xbeenih narodov. Dosledno \xc5\xa1vedsko nevtralnost v drugi svetovni vojni so hudo kritizirali, \xc5\xa1e posebno po tistem, ko je dovolila prehod nem\xc5\xa1kih \xc4\x8det \xc4\x8dez svoje ozemlje. Med drugo svetovno vojno se je Grof Falke Bernadotte, predsednik \xc5\xa1vedskega Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea, pogajal z nacisti\xc4\x8dnim re\xc5\xbeimom, da bi dosegel izpustitev tiso\xc4\x8de Skandinavcev in drugih vojnih ujetnikov iz koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8d. Leta 1944 je diplomat Raoul Wallenberg priskrbel \xc5\xa1vedske potne liste Judom iz Budimpe\xc5\xa1te, ki bi morali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da smrti. Ocenjujejo, da je re\xc5\xa1il okrog 100.000 Judov._NEWLINE_Svojo miroljubno politiko je \xc5\xa0vedska nadaljevala tudi po drugi svetovni vojni. To politiko sta predstavljala Dag Hammarskj\xc3\xb6ld, ustanovitelj mirovnih sil Zdru\xc5\xbeenih narodov, ki je izgubil \xc5\xbeivljenje v letalski nesre\xc4\x8di v osrednji Afriki, in Olof Palme, \xc4\x8digar uboj je leta 1986 pretresel svet. Od bojevnic za mir je vidnej\xc5\xa1a \xc5\xa1e Alva Myrdal, ustanovna \xc4\x8dlanica Stockholmskega mednarodnega in\xc5\xa1tituta za mirovno raziskovanje (SIPRI) in dobitnica Nobelove nagrade za mir leta 1982.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih iz za\xc4\x8detka leta 2007, ima Kraljevina \xc5\xa0vedska 9.131.425 prebivalcev. 17% prebivalcev je bilo rojenih v tujini ali ima vsaj enega od star\xc5\xa1ev, priseljenca. Iz dr\xc5\xbeave odseljevanja, se je \xc5\xa0vedska po Drugi svetovni vojni, spremenila v dr\xc5\xbeavo visokega priseljevanja. Poleg manj\xc5\xa1ine Fincev na severu dr\xc5\xbeave, je najve\xc4\x8d priseljencev iz Iraka, Srbije, Bosne in Hercegovine, Somalije, Nem\xc4\x8dije, Tur\xc4\x8dije, Danske, Rusije in Irana. Dele\xc5\xbe imigrantov je v stalnem porastu, najvi\xc5\xa1je \xc5\xa1tevilo v zgodovini pa je dosegel v letu 2006.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nEnako kot preostale Severno-evropske de\xc5\xbeele, je tudi \xc5\xa0vedska po tradicionalni usmeritvi, ve\xc4\x8dinsko Protestantska dr\xc5\xbeava._NEWLINE_57,7% prebivalcev pripada Protestantski veri, \xc5\xa1tevilo teh pa se vsako leto zni\xc5\xbea za skoraj odstotek. 92.000 prebivalcev pripada Rimokatoli\xc5\xa1ki veri. Zaradi imigracij je na \xc5\xa0vedskem 100.000 Pravoslovcev in ve\xc4\x8d kot 500.000 pripadnikov Islamske veroizpovedi. Velika ve\xc4\x8dina slednjih pripada omenjeni veri zaradi tradicije, le 5% (25.000) naj bi jih izvajalo obrede vsakodnevno, kot to zahteva islamska sveta knjiga.\n_START_SECTION_\nNarava in pokrajina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedska meri 450.295km\xc2\xb2  in se razteza 1.500 kilometrov dale\xc4\x8d od tundre na visokem severu do poleti tople jugozahodne obale. S svojimi ob\xc5\xa1irnimi gozdovi, ne\xc5\xa1teto otoki, velikimi jezeri in hitro teko\xc4\x8dimi gorskimi rekami je de\xc5\xbeela pravi raj za ljubitelja narave. Prakamnine iz ledene dobe skupaj s Finsko in ju\xc5\xbenej\xc5\xa1im delom Norve\xc5\xa1ke spada ve\xc4\x8dina \xc5\xa0vedske k Baltskemu \xc5\xa1\xc4\x8ditu, najstarej\xc5\xa1emu delu Evrope. Celo precej mlaj\xc5\xa1i kamninski sloji iz zemeljskega srednjega veka, ki sestavljajo povr\xc5\xa1je zahodnega dela osrednje \xc5\xa0vedske okrog \xc3\x96stersunda, posami\xc4\x8dno pa tudi na otokih Gotland in \xc3\x96land, so dale\xc4\x8d starej\xc5\xa1i kot ve\xc4\x8dina preostale Evrope. Zna\xc4\x8dilne kamnine Baltskega \xc5\xa1\xc4\x8dita so pove\xc4\x8dini gnajsi in graniti v \xc4\x8drno-belih slojih ali grahastih tvorbah. Kamnine, ki so nastale v precej\xc5\xa1nji globini, le\xc5\xbeijo tu na povr\xc5\xa1ju, ker je erozija v milijonih let odnesla nekaj tiso\xc4\x8d metrov visoko krovno gorstvo. Gorske verige vzdol\xc5\xbe meje z Norve\xc5\xa1ko, imenovane Kj\xc3\xb6 ali Skanden, so ostanek nekdanjega kaledonskega gubanja. Od nastanka v zemeljskem starem veku so se skoraj povsem zravnale, dana\xc5\xa1njo obliko pa so dobile v ledenih dobah in zaradi dviganja v terciarju. Od gorovja, v katerem segajo najvi\xc5\xa1ji s snegom in ledom pokriti vrhovi \xc4\x8dez 2.000 metrov visoko, se pokrajina zlagoma spu\xc5\xa1\xc4\x8da proti Botni\xc5\xa1kemu zalivu. \xc5\xa0vedske pokrajine so nazadnje zgladili ledeniki v ledenih dobah. \xc5\xa0vedska je bila skupaj s Finsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de velikanskih gmot celinskega ledu, ki so od tod ve\xc4\x8dkrat segle v srednjo in zahodno Evropo. Pritisk po\xc4\x8dasi polze\xc4\x8dega, do 3.600 metrov debelega ledenega sloja je pri tem odna\xc5\xa1al in oblikoval povr\xc5\xa1je. V osrednji \xc5\xa0vedski so dobro opazne posamezne stopnje umikanja ledu v zadnji ledeni dobi. Zelo pogoste, posebno severno od jezera M\xc3\xa4laren, so nanosi gru\xc5\xa1\xc4\x8da in peska, ki so marsikje nasute tudi v kilometer dolge hrbte. S seboj jih je nosila leden\xc3\xad\xc5\xa1ka voda in nabirale so se v lednih razpokah, ko pa se je led stalil, so se pokazale kot razpotegnjeni nasipi. S \xc5\xa1vedskim izrazom oser jih ozna\xc4\x8dujejo tudi na drugih poledenitvenih obmo\xc4\x8djih. Tam, kjer je odneslo povr\xc5\xa1je, je trda kamnina marsikje zbru\xc5\xa1ena v grbaste klade. Na obmo\xc4\x8djih, kjer je te kamnine pozneje deloma preplavila prodirajo\xc4\x8da voda iz Baltskega morja, je nastala komaj pregledna zme\xc5\xa1njava manj\xc5\xa1ih in najmanj\xc5\xa1ih skalnih otokov oz. \xc4\x8deri ob vzhodni obali osrednje \xc5\xa0vedske. Tudi ve\xc4\x8dina izmed ne\xc5\xa1tetih \xc5\xa1vedskih jezer je nastala v ledenih dobah. Nekatera zapolnjujejo kotline, ki so jih izdolbli ledeniki, druga le\xc5\xbeijo v globelih, v katerih so se po\xc4\x8dasi stalili posamezni ledeni \xc4\x8doki. Preostala so nastala, ko so nanosi ledeni\xc5\xa1kih rek pregradile cele doline in zajezile vodo. Kjer je voda pozneje tak jez predrla, je na neprepustnih tleh precej pogosto nastalo mo\xc4\x8dvirje ali barje. _NEWLINE_Baltski \xc5\xa1\xc4\x8dit se je dvigal \xc5\xbee v geolo\xc5\xa1ki preteklosti, dviganje pa se je \xc5\xa1e okrepilo, ko so je stalila ve\xc4\x8d kilometrov debele ledena povr\xc5\xa1ina. To je posebno opazno na obalnem obmo\xc4\x8dju Botni\xc5\xa1kega zaliva. Dviganje kopnega se nadaljuje \xc5\xa1e danes, kar dokazuje primer jezera M\xc3\xa4laren, ki je bilo \xc5\xa1e okrog leta 1.200 morski zaliv, danes pa je celinsko jezero._NEWLINE_Ko so se ledene gmote stalile, je rastlinski svet spet hitro prodrl z juga na sever. Rastlinskih vrst pa je na \xc5\xa0vedskem vseeno malo. Ve\xc4\x8dino de\xc5\xbeele (Norrland) prekriva severni iglasti gozd. Gozdovi so proti severu vse manj gosti, smreke in bori se vedno bolj umikajo shiranim brezam, dokler ne postanejo glavna zna\xc4\x8dilnost pokrajine brezdrevesni pa\xc5\xa1niki na fjellih in gola tundra. Za ju\xc5\xbeno \xc5\xa0vedsko (Svealand in Gotlandija), kjer so razmere ugodne tudi \xc5\xa1e za rast hrasta in bukve, je zna\xc4\x8dilen me\xc5\xa1ani gozd. Vendar so tu s kr\xc4\x8denjem \xc5\xa1irili naselitvena obmo\xc4\x8dja in naravno vegetacijo bolj ali manj spremenili. A tudi na severu je nedotaknjeni pragozd le \xc5\xa1e redkost in je zato zavarovan z zakonom.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je na \xc5\xa0vedskem v primerjavi z drugimi obmo\xc4\x8dji na isti zemljepisni \xc5\xa1irini precej ugodno. Prostor Baltskega morja sicer lo\xc4\x8duje od Atlantika, Skandinavsko gorovje, vendar je bla\xc5\xbee\xc4\x8di u\xc4\x8dinek oceanskega podnebja \xc4\x8dutiti tudi na \xc5\xa0vedskem. Od juga proti severu je podnebje vse bolj celinsko, to pomeni, da se ve\xc4\x8dajo nasprotja med pogosto prav toplimi poletji in ledeno mrzlimi zimami na Laponskem, koli\xc4\x8dine sne\xc5\xbenih in de\xc5\xbeevnih padavin pa se v isti smeri zmanj\xc5\xa1ujejo. Posebnost je otok \xc3\x96land, kjer imajo veliko manj padavin kot v drugih delih de\xc5\xbeele. Poleg tega je kamninska podlaga otoka iz apnenca, v katerem voda hitro ponikne, zato lahko \xc3\x96land znan kot su\xc5\xa1ni otok.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedska je visoko razvita industrijska dr\xc5\xbeava z zelo donosnim kmetijstvom. Njeno izredno u\xc4\x8dinkovito gospodarstvo jo uvr\xc5\xa1\xc4\x8da po narodnem dohodku na prebivalca med deset vodilnih dr\xc5\xbeav sveta. Seveda pa je \xc5\xa0vedska dosegla to blaginjo \xc5\xa1ele v zadnjih desetletjih. \xc5\xa0e proti koncu 19. stoletja je v mnogih pokrajinah kmetijske de\xc5\xbeele vladala huda rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, zaradi katere se je veliko kmetov in ribi\xc4\x8dev izselilo v Severno Ameriko. Gospodarski napredek je izhajal iz dobro izrabljene mo\xc4\x8di voda kot energetskega vira za izvozno usmerjeno industrij, industrijske uporabe lesa in nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xbeelezove rude, jeklo in papir iz \xc5\xa0vedske. \xc5\xbde v 14. stoletju so za\xc4\x8deli izrabljati bogate zaloge zelo kakovostne \xc5\xbeelezove rude v osrednji \xc5\xa0vedski, iz de\xc5\xbeele kova\xc4\x8dnic in prvih visokih_NEWLINE_pe\xc4\x8di in fu\xc5\xbein v 16. stoletju je \xc5\xa0vedska napredovala v vodilno proizvajalko \xc5\xbeeleza na svetu, iz fu\xc5\xbein so se pozneje razvile \xc5\xbeelezarne in jeklarne. \xc5\xa0ele v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu sta se starim pridru\xc5\xbeili novi lokaciji v Halmstadu in Oxel\xc3\xb6sundu. V severni \xc5\xa0vedski je leta 1940 zrasla v mestu Lule\xc4\x83 velika jeklarna za predelavo rude iz nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d v Kiruni in G\xc3\xa4llivareju. Z \xc5\xbeelezarnami in kova\xc4\x8dnicami je bilo deloma \xc5\xbee v 18. stoletju povezano izdelovanje orodja in naprav za kmetijstvo, iz tega se je po prodoru industrializacije v sedemdesetih letih 19. stoletja razvila mo\xc4\x8dno specializirana industrija, na primer izdelovanje no\xc5\xbeev, rezil in \xc5\xa1karij v Eskilstuni. Sodobna kovinska industrija pa se je selila proti jugu na \xc5\xa1iroko ni\xc5\xbeavje ob velikih jezerih med Stockholmom in G\xc3\xb6teborgom. Tako se je preselila tudi slovita tovarna oro\xc5\xbeja iz Finsp\xc3\xa2nga v osrednji \xc5\xa0vedski, kjer so \xc5\xbee v 17. stoletju izdelovali topove, v Bofors vzhodno od jezera V\xc3\xa4nern._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e veje kovinske industrije so danes strojegradnja, ladjedelni\xc5\xa1tvo in avtomobilska industrija. Med industrijske veje, ki so zna\xc4\x8dilne za de\xc5\xbeelo, spada tudi lesnopredelovalna industrija. Sprva je bila omejena na \xc5\xbeage, a je hitro postala zelo pomembna, ko so izna\xc5\xa1li postopek, po katerem so iz lesa pridobljeno celulozo uporabili za izdelovanje papirja. Ob koncu 19. stoletja so ob jezeru V\xc3\xa4nern zrasle prve tovarne celuloze. Danes so najpomembnej\xc5\xa1a sredi\xc5\xa1\xc4\x8da lesnopredelovalne industrije obalna mesta na severu. V preteklosti so drevesna debla splavljali na obalo po rekah, danes se preva\xc5\xbeanje lesa vedno bolj seli na ceste in \xc5\xbeeleznice. Pomembna surovina lesnopredelovalne industrije je tudi voda, ki je je na \xc5\xa0vedskem obilo. Zelo ugodna je preskrba z elektri\xc4\x8dno energijo iz velikih hidroelektrarn na severu. ki pokrivajo okrog polovico \xc5\xa1vedskih potreb po energiji. Drugo polovico dobivajo z uvozom nafte in z jedrsko energijo, za katero pridejo prav lastna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da urana._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je sever s svojo obilico vodne energije, rudnim bogastvom in lesom najpomembnej\xc5\xa1i dobavitelj energije in surovin za visoko specializirano industrijo, so \xc5\xa1vedska gospodarska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da na jugu de\xc5\xbeele. Tam so tudi glavna pridelovalna obmo\xc4\x8dja tehni\xc4\x8dno izredno opremljenega kmetijstva. \xc4\x8ceprav je kmetijsko uporabna samo desetina vsega \xc5\xa1vedskega povr\xc5\xa1ja, lahko na njem zagotovijo okrog 80 odstotkov potreb po \xc5\xbeivilih. Kljub te\xc5\xbenjam po zdru\xc5\xbeevanju ve\xc4\x8djih in u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1ih obratov_NEWLINE_prevladujejo tako v kmetijstvu kot v industriji manj\xc5\xa1i in srednje veliki obrati, ki so pove\xc4\x8dini_NEWLINE_v zasebni lasti. Poleg zmanj\xc5\xa1anja \xc5\xa1tevila obratov je opazno tudi zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila delovnih mest v industriji in kmetijstvu. Dale\xc4\x8d najve\xc4\x8dji del dru\xc5\xbebenega produkta \xc5\xbee dolgo prina\xc5\xa1ajo terciarne dejavnosti, torej trgovina, promet, storitvene dejavnosti in uprava. Na teh podro\xc4\x8djih je zaposlena tudi ve\xc4\x8dina ljudi, kar izhaja tudi iz dejstva, da \xc5\xa1vedska \xc5\xa1e posebno podpira ustanove socialnega in zdravstvenega varstva ter izobra\xc5\xbeevanje. Nekdanja kmetijska de\xc5\xbeela, ki se je razvila v najsodobnej\xc5\xa1o industrijsko dr\xc5\xbeav, je na poti v poindustrijsko dru\xc5\xbebo.'