b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Berginc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Berginc, po doma\xc4\x8de \xc5\xa0trukelj, se je rodil v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini v Zgornji Trenti, 24. maja 1926 pa je bil umorjen najden v reki So\xc4\x8di. Njegova usoda spominja na usodo lovca v pripovedki o zlatorogu, saj je prvi preplezal Severno steno Triglava, a kot da je nanj pri\xc5\xa1lo prekletstvo, je \xc5\xbeivljenje tragi\xc4\x8dno kon\xc4\x8dal v reki._NEWLINE_Berginc se je komaj polnoleten zaposlil kot gozdni delavec pri lesnem podjetniku Zakotniku iz Ljubljane in zanj v Trenti sekal les. Kasneje je bil za tri leta potrjen k vojakom, a je odslu\xc5\xbeil le dva meseca, ker mu je 1888 umrl o\xc4\x8de in je ostal edini hranilec dru\xc5\xbeine. Leta 1890 je brez cepina in vrvi prvi preplezal dana\xc5\xa1njo Slovensko smer v triglavski severni steni. To smer so trentarski divji lovci poznali kot koridor za prigon gamsov pred njihove pu\xc5\xa1ke na Zelennem snegu. Za ta podvig je dosti kasneje zvedel Henrik Tuma in po Bergin\xc4\x8devi smeri tudi sam preplezal triglavsko severno steno. Gorski vodnik pa je postal bolj iz potrebe po dodatnem zaslu\xc5\xbeku. Julius Kugy ga ne omenja, vendar je verjetno vodil tudi njega. Ob 100-letnici njegovega podviga so 22. septembra 1990 na Bergin\xc4\x8devi rojstni hi\xc5\xa1i slovesno odkrili spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do.'