b'\n_START_ARTICLE_\nBela \xc5\xa1torklja\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nBela \xc5\xa1torklja je najve\xc4\x8dji evropski pti\xc4\x8d in tudi po drugih zna\xc4\x8dilnostih jo je v tem delu obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti prakti\xc4\x8dno nemogo\xc4\x8de zamenjati s katerim drugim pti\xc4\x8dem. Dolga je od 95 do 110\xc2\xa0cm in ima razpon kril med 180 in 218\xc2\xa0cm. Tehta od 2,3 do 4,5\xc2\xa0kg. Prepoznamo jo po dolgem vratu in nogah, \xc4\x8drno-beli operjenosti ter rde\xc4\x8di obarvanosti nog in kljuna. \xc4\x8crna so le letalna peresa in trtica, po ostalem telesu pa so bela. Mladi\xc4\x8di imajo nekoliko bolj bledo obarvane noge in kljun, ki se kon\xc4\x8da s temno konico. _NEWLINE_V letu jo je od dale\xc4\x8d mo\xc5\xbeno zamenjati s pelikanom, vendar se od njega razlikuje po tem, da dr\xc5\xbei vrat iztegnjen, noge pa \xc5\xa1trlijo izza repa. Na tleh hodi s po\xc4\x8dasnimi, gracilnimi koraki. Ogla\xc5\xa1a se prakti\xc4\x8dno ne, le ob sre\xc4\x8danju na gnezdu odrasli glasno trkajo s kljuni.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nGnezdi v odprti kulturni krajini z dostopom do rek, mo\xc4\x8dvirij in poplavnih ravnic, kjer lovi svoj plen - ve\xc4\x8dinoma male sesalce, pa tudi \xc5\xbeabe, ka\xc4\x8de, \xc5\xbeu\xc5\xbeelke in de\xc5\xbeevnike. Najve\xc4\x8dkrat tvori manj\xc5\xa1e kolonije, gnezdo si splete iz vej na drevesu visoko od tal. Ni pla\xc5\xa1na, zato pogosto gnezdi tudi v bli\xc5\xbeini \xc4\x8dlovekovih bivali\xc5\xa1\xc4\x8d, na dimnikih, elektri\xc4\x8dnih drogovih, zvonikih ipd. Prezimuje v tropskih krajih, kjer se prehranjuje skoraj izklju\xc4\x8dno s kobilicami.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in populacija\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d, skoraj 100.000 parov, jih gnezdi v vzhodni Evropi - Poljski, Ukrajini, Belorusiji, Litvi in Latviji. Celotno svetovno populacijo ocenjujejo na ve\xc4\x8d kot pol milijona osebkov, zato je globalno ne obravnavamo kot ogro\xc5\xbeeno vrsto. Ogro\xc5\xbeena je predvsem v zahodni Evropi zaradi izgube habitatov in zastrupljanja s pesticidi. \xc5\xa0torklje, ki \xc5\xbeivijo v Evropi in zahodni Aziji, prezimujejo v tropskih delih Afrike ju\xc5\xbeno od Sahare. Selijo se v glavnem prek Gibraltarske o\xc5\xbeine na zahodu in Bosporja ter bli\xc5\xbenjega vzhoda na vzhodu._NEWLINE_Del populacije, ki gnezdi v srednji Aziji in prezimuje na Indijski podcelini, je popolnoma lo\xc4\x8den od glavnine in predstavlja po mnenju taksonomov celo lo\xc4\x8deno podvrsto, opisano kot Ciconia ciconia asiatica Severtsov, 1873.\n_START_SECTION_\nBela \xc5\xa1torklja v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d \xc5\xa1torkelj gnezdi v severovzhodnem delu dr\xc5\xbeave, gnezdilno populacijo ocenjujejo na okoli 200 parov. Ob\xc4\x8dasno kak\xc5\xa1en osebek tu tudi prezimi, posebej \xc4\x8de je zima blaga. Poleg bele v Sloveniji gnezdi tudi nekaj parov \xc4\x8drne \xc5\xa1torklje (pa tudi v Slovenskem Porabju), ki pa je mnogo bolj pla\xc5\xa1na ptica in jo je zelo te\xc5\xbeko najti. Najve\xc4\x8d \xc5\xa1torkelj \xc5\xbeivi v panonskem delu Slovenije. \xc5\xa0torklja je simbol Prekmurja (v prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dini se imenuje bejli \xc5\xa1trk)._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu je opaziti tendenco proti zahodu dr\xc5\xbeave in nekatere \xc5\xa1torklje gnezdijo tudi na Gorenjskem. Na Gorenjskem so gnezda v naseljih: Ol\xc5\xa1evek, Cerkljah, Spodnji Brnik, Komenda, Trata pri \xc5\xa0kofji Loki, Podlubnik, Mlaka pri Kranju, Teneti\xc5\xa1e, Lahov\xc4\x8de in na \xc5\xa0utni.\n_START_SECTION_\nKulturne reference\n_START_PARAGRAPH_\nBela \xc5\xa1torklja v mnogih okoljih, tudi Sloveniji, predstavlja znanilca sre\xc4\x8de v kraju kjer gnezdi, \xc5\xa1e posebej pri tisti hi\xc5\xa1i. Raz\xc5\xa1irjeno je tudi izro\xc4\x8dilo, da \xc5\xa1torklja prina\xc5\xa1a otroke, kar je verjetno povezano z dejstvom, da gnezdijo tudi na dimnikih hi\xc5\xa1. \xc5\xa0torklja je med drugim upodobljena je na grbu Ob\xc4\x8dine \xc5\xa0kofljica.'