b'\n_START_ARTICLE_\nMindanao\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nOtok omejujejo Filipinsko morje na vzhodu, Mindanajsko morje na severu, Celebe\xc5\xa1ko morje na jugu in Sulujsko morje na zahodu. S povr\xc5\xa1ino 97.630 km\xc2\xb2 predstavlja skoraj natanko tretjino kopne povr\xc5\xa1ine dr\xc5\xbeave in je 19. najve\xc4\x8dji otok na svetu. Jugozahodno od njega je otok Borneo, ki si ga delijo dr\xc5\xbeave Indonezija, Malezija in Brunej._NEWLINE_Le\xc5\xbei na pomembni tektonski prelomnici na ognjeni\xc5\xa1ko aktivnem obmo\xc4\x8dju, zato je povr\xc5\xa1je izrazito razbrazdano, obala pa raz\xc4\x8dlenjena z zalivi, polotoki in naravnimi pristani\xc5\xa1\xc4\x8di. Na Mindanau se nahaja najvi\xc5\xa1ji vrh Filipinov, ognjenik Apo z vrhom pri 2.954 m n. m. Kljub goratosti je v notranjosti nekaj ve\xc4\x8djih planjav, ki jih napajajo ve\xc4\x8dji vodotoki. Najve\xc4\x8dji med slednjimi je Rio Grande de Mindanao, ki se izliva v zaliv Moro na zahodu, poleg njega pa \xc5\xa1e reke Pulangi, Agusan in Tagolon._NEWLINE_Podnebje je vla\xc5\xbeno tropsko, povpre\xc4\x8dno pade v ni\xc5\xbeinah na mesec ve\xc4\x8d kot 200 mm padavin. Pri tem vzhodni del sploh nima opaznega su\xc5\xa1nega obdobja, z izrazito mo\xc4\x8dnim de\xc5\xbeevnim obdobjem med novembrom in januarjem, na zahodu pa je razmeroma suho med novembrom in aprilom ter razmeroma vla\xc5\xbeno v preostalem delu leta. Otok je sicer izven obmo\xc4\x8dja tajfunov in za\xc5\xa1\xc4\x8diten z gorami, a tajfuni ob\xc4\x8dasno kljub temu prina\xc5\xa1ajo mo\xc4\x8dne padavine na vi\xc5\xa1ku de\xc5\xbeevnega obdobja na severu.\n_START_SECTION_\nDemografija in gospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu leta 2010 je na glavnem otoku \xc5\xbeivelo 20.281.545 ljudi, na celotni oto\xc5\xa1ki skupini pa 21.968.174. Najve\xc4\x8dje mesto je Davao, znano predvsem kot najve\xc4\x8dje mesto po povr\xc5\xa1ini na svetu (2.443 km\xc2\xb2), ki je s pribli\xc5\xbeno 1,5 milijona prebivalcev (2010) \xc4\x8detrto najve\xc4\x8dje na Filipinih._NEWLINE_Razgibanost povr\xc5\xa1ja je botrovala temu, da je Mindanao etni\xc4\x8dno najraznovrstnej\xc5\xa1i del Filipinov. Zgodovinsko velja za islamsko ozemlje v sicer prete\xc5\xbeno kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih Filipinih; muslimanska so ljudstva Magindanao (po katerem je dobil otok tudi ime), Maranao, Ilanun in Sangil, a zaradi demografskih sprememb v zadnjih desetletjih muslimani ne predstavljajo ve\xc4\x8d ve\xc4\x8dinskega prebivalstva. Znana so tudi pod skupnim imenom Moro. Konflikt med razli\xc4\x8dnimi islamskimi skupinami, ki si prizadevajo za neodvisnost, in vlado traja \xc5\xbee od sredine 20. stoletja._NEWLINE_Mindanao je zaradi svojih naravnih bogastev in nekdaj redke poselitve tradicionalno znan kot\xc2\xa0\xc2\xbbde\xc5\xbeela prilo\xc5\xbenosti\xc2\xab. Zemlja je izredno rodovitna zaradi ognjeni\xc5\xa1kega pepela in re\xc4\x8dnih nanosov, blago podnebje pa omogo\xc4\x8da pridelavo kulturnih rastlin skozi vse leto. Poleg tega ima velike zaloge lesa, pa tudi rudnin, kot so zlato, srebro, svinec, cink in baker. Na ra\xc4\x8dun rodovitne zemlje in obilne vlage je Mindanao zdaj znan tudi kot\xc2\xa0\xc2\xbbfilipinska ko\xc5\xa1arica s hrano\xc2\xab. Planta\xc5\xbee na otoku denimo prispevajo tri\xc4\x8detrt filipinske pridelave banan, pri \xc4\x8demer je dr\xc5\xbeava tretji najve\xc4\x8dji izvoznik banan na svetu. Pred izbruhom politi\xc4\x8dne krize je bila ta regija vodilni svetovni pridelovalec abake, sladkorja in kokosa, izva\xc5\xbeali pa so tudi druge pridelke, kot so banane, ananasi, kava, palmovo olje in bomba\xc5\xbe. Gospodarsko pomembna sta \xc5\xa1e \xc5\xbeivinoreja in ribi\xc5\xa1tvo. Na ra\xc4\x8dun geografske bli\xc5\xbeine sosednjih dr\xc5\xbeav na Borneu je tu eno od te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d regionalnega gospodarskega sodelovanja v okviru Zveze dr\xc5\xbeav Jugovzhodne Azije, a sta infrastruktura in uprava po desetletjih politi\xc4\x8dne nestabilnosti v slabem stanju, kar se odra\xc5\xbea tudi v razmeroma nizkih prihodkih lokalnega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ko je otok slabo raziskan, zato o najzgodnej\xc5\xa1i poselitvi ni veliko podatkov; redke posami\xc4\x8dne najdbe nakazujejo na \xc4\x8dlovekovo prisotnost \xc5\xbee v paleolitiku, a niso bile dovolj sistemati\xc4\x8dno analizirane za konkretnej\xc5\xa1e sklepe._NEWLINE_Najdbe iz novej\xc5\xa1ega obdobja pri\xc4\x8dajo o dolgi zgodovini trgovanja s \xc4\x8dezmorskimi ozemlji, od Indije in Kitajske do Indonezije. Islam se je pri\xc4\x8del \xc5\xa1iriti z misijonarji v zgodnjem 16. stoletju, ko sta nastala dva sultanata. Kmalu po tistem, leta 1521, naj bi otok kot prvi Evropejec obiskal Ferdinand Magellan in istega leta \xc5\xa1e Ruy Lopez de Villalobos, ki pa mu ni uspelo vzpostaviti postojanke. \xc5\xa0ele v poznem 16. stoletju so \xc5\xa0panci prodrli na Mindanao s severa, pri\xc4\x8deli osvajati ozemlje in spreobra\xc4\x8dati muslimansko prebivalstvo. S tem so se se zapletli v konflikt s tamkaj\xc5\xa1njim sultanatom, iz katerega so se zaradi spleta okoli\xc5\xa1\xc4\x8din morali umakniti, tako da se je islamizacija nadaljevala nemoteno vse do 18. stoletja. Takrat so \xc5\xa1panske oblasti znova pri\xc4\x8dele s kampanjo osvojitve s severa in vzhoda, hkrati pa so spodbujale naseljevanje pokristjanjenih Filipincev._NEWLINE_\xc5\xa0panci so zapustili otok po filipinski revoluciji in prihodu Ameri\xc4\x8danov leta 1899. Tudi to kolonialno obdobje so zaznamovali redni upori muslimanov. Med drugo svetovno vojno so Filipine zavzeli Japonci ter do maja 1942 porazili obrambne sile, vendar so se v notranjosti oblikovale tako muslimanske kot kr\xc5\xa1\xc4\x8danske gverilske uporni\xc5\xa1ke enote, ki jih niso Japonci nikoli v celoti premagali. Ameri\xc5\xa1ka vojska se je vrnila marca 1945 in v roku treh mesecev ponovno osvojila otok, ki je nato postal eden temeljev nove dr\xc5\xbeave ob osamosvojitvi Filipinov leta 1946._NEWLINE_Muslimanske te\xc5\xbenje po neodvisnosti so se nadaljevale tudi pod novo oblastjo, saj so bili doma\xc4\x8dini nezadovoljni, ko je vlada pri\xc4\x8dela spodbujati priseljevanje Filipincev s severa. Leta 1971 je bila ustanovljena Nacionalna osvobodilna fronta Moro (MNLF), ki je naslednje leto pri\xc4\x8dela z oboro\xc5\xbeenim protivladnim uporom. Dosegli so ustanovitev avtonomne pokrajine in leta 1998 podpisali mirovni sporazum z vlado, vendar so upor nadaljevale Islamska osvobodilna fronta Moro (MILF) in druge, manj\xc5\xa1e skupine. Predvsem skupina Abu Sajaf je pritegnila mednarodno pozornost po seriji ugrabitev tujcev, v splo\xc5\xa1nem pa je konflikt mo\xc4\x8dno zavrl razvoj vse regije. Leta 2012 je bil najavljen mirovni sporazum z MILF, ki naj bi bil korak k trajnemu miru po \xc5\xa1tirih desetletjih spopadov, ki so skupno zahtevali ve\xc4\x8d kot 150.000 \xc5\xbeivljenj, v zameno za ustanovitev nove avtonomne pokrajine, kjer bi sicer manj\xc5\xa1inski muslimani prevzeli nadzor. Sporazum je bil podpisan leta 2014; takrat se je formalno zaklju\xc4\x8dil upor MILF, predsednik pa je vlo\xc5\xbeil zakon o ustanovitvi avtonomne pokrajine Bangsamoro namesto obstoje\xc4\x8de Avtonomne regije v muslimanskem Mindanau (ARMM). To je ob\xc4\x8dutno vzpodbudilo tuja vlaganja na otoku. Kljub temu se manj\xc5\xa1i konflikti nadaljujejo, nova pokrajina pa zaradi nesoglasij v vladi \xc5\xa1e ni ustanovljena._NEWLINE_Vzporedno z islamskim, a v nekoliko manj\xc5\xa1em obsegu, \xc5\xbee od 1970. let na Mindanau in okoli\xc5\xa1kih otokih poteka tudi nasilen upor komunisti\xc4\x8dne stranke, katere voja\xc5\xa1ko krilo, Nova ljudska armada, si prizadeva z gverilskimi akcijami (ugrabitve, izsiljevanja, umori) zru\xc5\xa1iti vlado ter omogo\xc4\x8diti revolucijo. Od 1980. let njihov vpliv upada; kljub na\xc4\x8delni pripadnosti maoizmu nimajo ve\xc4\x8d podpore Komunisti\xc4\x8dne partije Kitajske in so na ameri\xc5\xa1kem seznamu tujih teroristi\xc4\x8dnih skupin.'