b'\n_START_ARTICLE_\nAle\xc5\xa1 U\xc5\xa1eni\xc4\x8dnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudij filozofije in teologije je z odliko kon\xc4\x8dal na rimski Gregoriani z dvojnim doktoratom. Leta 1897 je postal profesor na ljubljanski bogoslovni visoki \xc5\xa1oli. Leta 1919, ob ustanovitvi Teolo\xc5\xa1ke fakultete, pa je postal eden prvih rednih profesorjev; deloval je predvsem na podro\xc4\x8dju filozofije._NEWLINE_V \xc5\xa1olskem letu 1922/1923 je bil rektor Univerze v Ljubljani. Bil je tudi glavni urednik znanstvene revije Katoli\xc5\xa1ki obzornik in 1938 eden od soustanoviteljev Akademije znanosti in umetnosti. Iz te je bil leta 1948 izklju\xc4\x8den zaradi politi\xc4\x8dnih razlogov, leta 1996 pa posmrtno ponovno sprejet. 1928 je postal tudi dopisni \xc4\x8dlan JAZU v Zagrebu, 1938 \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan slovenskega filozofskega dru\xc5\xa1tva in bil odlikovan z dostojanstvom Protonotarius Apostolicus (apostolskega protonotarja)._NEWLINE_Najve\xc4\x8dje mednarodno priznanje za svoje filozofsko delo je prejel 1937, ko je postal \xc4\x8dlan (do sedaj edini Slovenec) Pape\xc5\xa1ke rimske akademije sv. Toma\xc5\xbea Akvinskega (Pontifica Academia Romana S.Thomae Aquinatis et Religionis Catholicae). _NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je bil U\xc5\xa1eni\xc4\x8dnik najtesnej\xc5\xa1i svetovalec ljubljanskega \xc5\xa1kofa Jegli\xc4\x8da in po mnenju prelata Andreja Kalana njegov najresnej\xc5\xa1i naslednik. Toda njegov\xc2\xa0\xc2\xbbangelski um\xc2\xab, kakor ga je poimenoval \xc5\xbee kardinal L. Billot v Vatikanu za \xc4\x8dasa \xc5\xa1tudija, je Ale\xc5\xa1a U\xc5\xa1eni\xc4\x8dnika vodil stran od upravnih dol\xc5\xbenosti k \xc4\x8disti filozofiji. Tej se je lahko posve\xc4\x8dal kot profesor in kot pisec filozofskih del, \xc4\x8deravno je ve\xc4\x8dkrat poto\xc5\xbeil, da je moral zaradi\xc2\xa0\xc2\xbbslovenskih razmer\xc2\xab\xc2\xa0pogosto opu\xc5\xa1\xc4\x8dati njemu ljubo \xc4\x8disto filozofijo in delovati tudi kot\xc2\xa0\xc2\xbbkulturni kritik\xc2\xab, kar velja tudi za nekatere njegove prvovrstne \xc4\x8dlanke. _NEWLINE_U\xc5\xa1eni\xc4\x8dnika kot predavatelja ocenjuje Pavle Slapar takole:\xc2\xa0\xc2\xbbNjegova predavanja so bila na te\xc4\x8dajih nekaj slavnostnega in prazni\xc4\x8dnega. Vse, kar je povedal, je bilo zgrajeno, dovr\xc5\xa1eno in stvarno sprejemljivo. On ni govoril tjavdan. Vse je bilo dobro premi\xc5\xa1ljeno in pripravljeno.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nSpisal je 34 knjig ali knji\xc5\xbenih zbirk, okoli 800 spisov za \xc4\x8dasopisje in zbornike, 122 pesnitev (leposlovje, izvirna dela!), 13 prevodov in zapisov pesmi, med njimi Danteja, Petrarco, Michelangea, narodne in druge. Njegovo bogato delo zaokro\xc5\xbeuje tudi 25 proznih, dramskih, gimnazijskih slovstvenih \xc5\xa1tudij, kritik in prevodov.'