b'\n_START_ARTICLE_\nIvana Blazna\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIvana je bila tretji otrok in druga h\xc4\x8di Ferdinanda II. Aragonskega in Izabele I. Kastiljske.  Njeni bratje in sestre so bili Izabela Asturijska, asturijski princ Ivan, Marija Aragonska in Katarina Aragonska.\n_START_SECTION_\nIzobrazba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od mladosti dalje je bila \xc5\xa1olana kot neverjetna dedinja prestola, njeno \xc5\xa1olanje pa je temeljilo bolj na poslu\xc5\xa1nosti kot na vladanju, ki je bil temelj izobrazbe princa prestolonaslednika. Njena akademska  izobrazba je vklju\xc4\x8devala kanonsko in civilno pravo, rodoslovje, gramatiko, zgodovino, jezike, matematiko, filozofijo, branje, pravopis in pisanje. Njeni tutorji so bili dominikanski duhovnik Andr\xc3\xa9s de Miranda, Beatriz Galindo in njena mati kraljica Izabela. Njena kraljevska izobrazba pa je vklju\xc4\x8devala ples, slikanje, dobre manere, glasbo in \xc5\xa1ivanje.\n_START_SECTION_\nVerski skepticizem\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde leta  1495 je Ivana za\xc4\x8dela kazati znake verskega skepticizma in majhno predanost bogoslu\xc5\xbeju in katoli\xc5\xa1kim obredom. To je \xc5\xa1e posebej vznemirilo njeno mati Izabelo, ki je leta 1478 ustanovila \xc5\xa1pansko inkvizicijo, zato se je \xc5\xa1e posebej trudila, da verski skepticizem njene h\xc4\x8dere ostane prikrit javnosti.\n_START_SECTION_\nPoroka\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc5\xa1ka kralja sta preko porok svojih otrok sklepala zavezni\xc5\xa1tva po Evropi in tako sta se dogovorila za poroko njune h\xc4\x8derke Ivane Blazne s Filipom I. Kastiljskim, poznanim tudi kot Filip Lepi, avstrijskim nadvojvodo in sinom cesarja Maksimiljana I. in Marije Burgundske. Ta zakon naj bi pomagal tako dinastiji Trast\xc3\xa1mara kot Habsbur\xc5\xa1ki dinastiji v boju proti vse ve\xc4\x8dji francoski mo\xc4\x8di. Avgusta 1496 se je Ivana podala na pot v Flandrijo, kjer je 20. oktobra istega leta v mestu Lier, v dana\xc5\xa1nji Belgiji, potekal poro\xc4\x8dni obred. Med leti 1498 in 1507 je rodila \xc5\xa1est otrok, dva fantka (Karel I. \xc5\xa0panski, Ferdinand I. Habsbur\xc5\xa1ki) in \xc5\xa1tiri deklice (Eleonora, Izabela, Marija in Katarina). Vsi ti otroci so kasneje postali ali cesarji ali kraljice.\n_START_SECTION_\nKastiljska kraljica\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti brata Ivana, starej\xc5\xa1e sestre Izabele in ne\xc4\x8daka Miguela je Ivana postala prestolonaslednica Kastilje in Aragona. Leta 1502 jo je kastiljski kortes v Toru priznal kot prestolonaslednico in Filipa kot princa soproga. Dobila je naslov asturijske princese, ki je tradicionalno pripadal dedi\xc4\x8du kastiljskega prestola. Istega leta je Ivana skupaj s Filipom potovala v Toledo, da bi prisegla zvestobo kastiljskemu kortesu kot asturijska princesa in prestolonaslednica._NEWLINE_Po smrti njene matere kraljice Izabele I. Kastiljske 26. novembra 1504, je Ivana postala kastiljska kraljica. Njen o\xc4\x8de Ferdinand II. Aragonski ni \xc5\xbeelel, da bi njegova h\xc4\x8derka vladala v Kastilji, zato je leta 1505 prepri\xc4\x8dal kortes, da je Ivana bolna in ne more vladati. Tako je kortes Ferdinanda dolo\xc4\x8dil za Ivaninega skrbnika in administratorja kraljestva Kastilja. Ferdinandova \xc5\xbeelja po kastiljskem prestolu je bila tako mo\xc4\x8dna, da se je odlo\xc4\x8dil za pro francosko politiko in se je poro\xc4\x8dil z Germano de Foix, sestri\xc4\x8dno francoskega kralja Ludvika XII. Upal je, da bo ta zakon prinesel sina, ki bo postal aragonski prestolonaslednik, saj ni \xc5\xbeelel, da bi ga nasledila h\xc4\x8di Ivana I. Kastiljska._NEWLINE_Ferdinandova poroka je v Kastilji pove\xc4\x8dala podporo Ivani in Filipu, par pa se je odlo\xc4\x8dil, da bo odpotoval v Kastiljo. Njuna pot je bila dolga, saj sta vmes naletela na nekaj te\xc5\xbeav in zato sta morala nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeiveti na angle\xc5\xa1kem dvoru, v tem \xc4\x8dasu pa je Kastilji grozil izbruh dr\xc5\xbeavljanske vojne. Ko sta 26. aprila 1506 prispela v A Coru\xc3\xb1a, je kastiljsko plemstvo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dalo Ferdinanda. Junija istega leta sta se Filip in Ferdinand na skrivaj dogovorila, da se bo Ferdinand umaknil v Aragon, kraljestvo Kastiljo pa prepustil Ivani in Filipu. Na njunem drugem sestanku, sta podpisala drugi skrivni sporazum, v katerem sta se strinjala da je Ivana nesposobna za vladanje in sta obljubila, da jo bosta izklju\xc4\x8dila iz vladanja in ji odvzela tako krono kot svobodo. Ferdinand se je \xc5\xa1e isti dan obrnil nasproti dogovoru za odvzem krone Ivani. Ker v naslednjih tednih s Filipom nista uspela podpisati novega sporazuma, se je odlo\xc4\x8dil zapustiti Kastiljo in pustil, da je Filip vladal namesto Ivane._NEWLINE_Kortes je 12. julija  1506 prisegel zvestobo Filipu I. in Ivani kot kralju in kraljici Kastilje in Leona in njunemu sinu Karlu I. kot prestolonasledniku. Ta dogovor je trajal le nekaj mesecev, saj je 25. septembra 1506 Filip I. po nekajdnevni bolezni v Burgosu umrl. Javno mnenje je bilo, da ga je njegov tast Ferdinand II. Aragonski zastrupil, saj \xc5\xbee od nekdaj ni maral njegovega habsbur\xc5\xa1kega izvora in z njim ni \xc5\xbeelel deliti mo\xc4\x8di. _NEWLINE_Decembra 1506 je bila Ivana v Torquemadi v Kastilji, kjer je posku\xc5\xa1ala uveljaviti pravico do samostojnega vladanja kot kraljica Kastilje. V dr\xc5\xbeavi je vladal nemir, Ferdinand II. pa je s svojim obstankom v Aragonu dovoljeval, da kriza in nemir v dr\xc5\xbeavi rasteta._NEWLINE_Ustanovljen je bil regentski koncil pod vodstvom nad\xc5\xa1kofa Cisnerosa in v nasprotju s kralji\xc4\x8dinimi ukazi. Kraljica ni uspela pridobiti sredstev za za\xc5\xa1\xc4\x8dito svoje mo\xc4\x8di. Ferdinand II. se je julija 1507 vrnil v Kastiljo, kjer se je sre\xc4\x8dal z Ivano in jo je prisilil, da mu je odstopila mo\xc4\x8d nad Kastiljo in Leonom.  17. avgusta istega leta je bil sklican kraljevi koncil, kjer je bila priznana oblast Ferdinandu II. Jasno je bilo, da je bilo to v nasprotju z \xc5\xbeeljami Ivane, ki se ni hotela odre\xc4\x8di svoje kraljeve oblasti._NEWLINE_Kljub temu, je bila od takrat dalje kraljica samo po nazivu, saj je vse vodil njen o\xc4\x8de Ferdinand II. Aragonski, njo pa je dal februarja 1509 zapreti v kraljevo pala\xc4\x8do v Tordesillasu, v kateri je ostala zaprta vse do svoje smrti leta 1555._NEWLINE_V zadnjem obdobju \xc5\xbeivljenja je Ferdinand II. \xc5\xbeelel, da bi ga nasledil Ivanin sin Ferdinand I., ki je bil rojen in vzgojen v Kastilji, in ne Ivana ter Karel I. To je navedel tudi v svoji oporoki, ki pa jo je moral pred smrtjo spremeniti in tako sta njegova dedi\xc4\x8da postala Ivana I. Kastiljska in Karel I. Po Ferdinandovi smrti leta 1516 je v Aragonu v odsotnosti Karla I., ki je bil \xc5\xa1e vedno v Flandriji, vladal Ferdinandov nezakonski sin Alonso Aragonski, v Kastilji in Leonu pa je kot regent vladal nad\xc5\xa1kof Cisneros._NEWLINE_Oktobra 1517 je sedemnajstletni Karel I. prispel v Asturijo, mesec pozneje pa je s sestro Eleonoro obiskal mati Ivano Blazno, od katere je pridobil nujna pooblastila, da je lahko kot sovladar vladal Kastilji, Leonu in Aragonu. Kljub temu, da je Ivana pooblastila sina Karla I. za vladanje je ostala zaprta v Tordesillasu._NEWLINE_Karel I. je 1519 vladal Kraljestvu Aragona in Kraljestvu Kastilje in Leona v personalni uniji. Istega leta je bil Karel izbran za cesarja Svetega rimskega cesarstva. Kraljestvi Kastilje in Aragona sta do 18. stoletja ostala v personalni uniji, kasneje pa so jih zdru\xc5\xbeili Bourboni. Karel I. je s\xc4\x8dasoma odstopil s prestola Svetega rimskega cesarstva, na prestolu katerega ga je nasledil njegov brat Ferdinand I._NEWLINE_Karel I. si je svojo prevlado in prestol zagotovil s tem, da je svojo mati Ivano I. Kastiljsko do konca njenega \xc5\xbeivljenja obdr\xc5\xbeal zaprto v Tordesillasu. Njeno stanje se je slab\xc5\xa1alo, postala naj bi celo prepri\xc4\x8dana, da jo nekatere izmed nun, ki skrbijo zanjo \xc5\xbeelijo umoriti. Po poro\xc4\x8danju naj bi ji te\xc5\xbeave povzro\xc4\x8dalo prehranjevanje, spanje, kopanje in preobla\xc4\x8denje._NEWLINE_V \xc4\x8dasu regenstva Ferdinanda II. je imela Ivana I. Kastiljska pri sebi svojo najmlaj\xc5\xa1o h\xc4\x8der Katarino Aragonsko. Ta je ostala v njeni dru\xc5\xbebi vse do leta 1526, ko se je poro\xc4\x8dila z Ivanom III. Portugalskim._NEWLINE_V njenih zadnjih letih \xc5\xbeivljenja, se je njeno psihi\xc4\x8dno stanje strmo slab\xc5\xa1alo in \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala se je njena gibalna nezmo\xc5\xbenost._NEWLINE_Ivana I. Kastiljska je umrla na velikono\xc4\x8dni petek, 12. aprila 1555 v starosti 75 let v kraljevi pala\xc4\x8di v Tordesillasu.\n_START_SECTION_\nUpor Comunerov\n_START_PARAGRAPH_\nUpor je izbruhnil leta 1520 kot odgovor na vpliv, ki so ga imeli Habsbur\xc5\xbeani preko Karla V. nad Kastiljo. Uporniki so zahtevali, da se v Kastilji vlada v skladu s praksami katoli\xc5\xa1kih monarhov. V upanju, da bi njihov upor postal legitimen so se na pomo\xc4\x8d obrnili k Ivani Blazni, ki bi z odobritvijo upora zagotovila njegovo legitimnost in uspe\xc5\xa1nost. To je poskusil prepre\xc4\x8diti Antonio de Rojas Manrique, ki je z delegacijo kraljevih svetnikov odpotoval v Tordesillas, kjer je prosil Ivano, naj podpi\xc5\xa1e dokument, ki ta upor obsoja. \xc4\x8ceprav je Ivana simpatizirala s Comuneri, sta jo Ochoa de Landa in njen spovednik Ivan de Avila prepri\xc4\x8dala, da  bi upor lahko nepopravljivo \xc5\xa1kodil dr\xc5\xbeavi in vladanju njenega sina.\n_START_SECTION_\nDu\xc5\xa1evno zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nV mladosti je bila zelo inteligentna, kar se je odra\xc5\xbealo tudi v njenih akademskih dose\xc5\xbekih. Po poroki pa so se pojavili prvi sumi glede njenega du\xc5\xa1evnega zdravja. Nekateri zgodovinarji so mnenja, da je trpela za melanholijo, depresijo ali shizofrenijo._NEWLINE_Ker so njen sporog, njen o\xc4\x8de in njen sin zaradi \xc5\xbeelje po oblasti in prestolu, vztrajali, da je Ivana du\xc5\xa1evno bolana, je imela samo naslov kraljice Kastilje, Leona in Aragona, ni pa imela nobene prave mo\xc4\x8di in oblasti v kraljestvih._NEWLINE_Debate okrog njenega du\xc5\xa1evnega zdravja do dana\xc5\xa1njega dne ostajajo kontroverzne. Pojavljale so se tudi \xc5\xa1pekulacije, da je Ivana du\xc5\xa1evno bolezen podedovala od svoje babice po materni strani, Izabele Portugalske.\n_START_SECTION_\nIvana I. Kastiljska v umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu romantike se je velikokrat pojavil motiv Ivane Blazne v slikarstvu. Verjetno ena bolj znanih del, ki jih je navdihnila Ivana Blazna, je slika Gospa Ivana Blazna (Do\xc3\xb1a Juana "la Loca), slikarja Francisca Pradilla y Ortiz, ki je trenutno razstavljena v museju Prado v Madridu._NEWLINE_Motiv in \xc5\xbeivljenje Ivane Blazne je upodobljeno tudi v ve\xc4\x8d dramskih delih, kot na primer v delu Sveta Ivana Kastiljska avtorja Benita P\xc3\xa9rez Gald\xc3\xb3sa._NEWLINE_Poleg tega, je na lik Ivane Blazne prisoten tudi v kinu in na televiziji, v operah in poeziji.'