b'\n_START_ARTICLE_\nMarsias\n_START_PARAGRAPH_\nV gr\xc5\xa1ki mitologiji je satir Marsias (gr\xc5\xa1ko \xce\x9c\xce\xb1\xcf\x81\xcf\x83\xcf\x8d\xce\xb1\xcf\x82) osrednja figura v dveh zgodbah, ki vklju\xc4\x8dujeta smrt: v eni je na\xc5\xa1el pi\xc5\xa1\xc4\x8dal (avlos), ki jo je Atena zavrgla, ker je ugotovila, da ji pihanje zmali\xc4\x8di obraz, in nanjo igral;  v drugi je izzval na tekmovanje samega Apolona, igralca na liro. Apolon je pora\xc5\xbeenca privezal na drevo in \xc5\xbeivega odrl. V antiki literarni viri pogosto poudarjajo hubris (napuh, prevzetnost, oholost) Marsia in pravi\xc4\x8dnost njegove kazni._NEWLINE_Marsias je bil \xc4\x8dastilec Ree/Kibele. Njegove zgodbe so se odvijale v mestu Kelajne v Frigiji (danes mesto Dinar v Tur\xc4\x8diji) ob glavnem izviru reke Meander (Menderes). _NEWLINE_Marsias naj bi bil sin glasbenika Olimpa (sin Herakleja in Evboje, h\xc4\x8di Tespisa) ali Ojagra ali Hiagnisa.  Olimp je bil lahko tudi sin Marsia ali njegov u\xc4\x8denec.\n_START_SECTION_\nNajdba avlosa\n_START_PARAGRAPH_\nMarsias je bil mojster igranja na avlos. Po zgodbi je na\xc5\xa1el glasbilo na tleh, kamor ga je odvrgla Atena, ker so se drugi bogovi nor\xc4\x8devali, da  ji je med igranjem otekel obraz. Telestes, pesnik iz 5. stoletja, je dvomil, da bi bila devi\xc5\xa1ka Atena tako ne\xc4\x8dimrna , vendar pa je v 2. stoletju n. \xc5\xa1t. na sami Atenski akropoli popotnik Pavzanias videl "kip Atene, ki je napadla silena Marsia, ko je pobiral avlos, ki ga je boginja \xc5\xbeelela trajno zavre\xc4\x8di".\n_START_SECTION_\nMarsias in Apolon\n_START_PARAGRAPH_\nApolon je sprejel izziv, a z zagotovilom, da lahko zmagovalec s pora\xc5\xbeencem naredi, kar ho\xc4\x8de. Tekmovanje so ocenjevale Muze in odlo\xc4\x8dile, da Apolon  lep\xc5\xa1e igra. Marsiu je nalo\xc5\xbeil hudo trpljenje, \xc5\xbeivega je odrl v bli\xc5\xbeini kraja Kelajne, saj je podvomil v bo\xc5\xbejo premo\xc4\x8d. Apolon je nato njegovo ko\xc5\xbeo obesil na borovec v bli\xc5\xbeini jezera Avlokren (tur\xc5\xa1ko Karakuyu G\xc3\xb6l\xc3\xbc), ki ga je Strabon opisal kot jezero, polno trsja, iz katerega so nastale pi\xc5\xa1\xc4\x8dali.  Diodor Sicilski je menil, da se je Apolon pokesal zaradi nasilnega dejanja in je za nekaj \xc4\x8dasa opustil igranje na svojo liro . K\xc3\xa1roly Ker\xc3\xa9nyi je zapisala, da je Marsiova "ko\xc5\xbea kosmata: torej kazen ni bila tako zelo kruta, \xc4\x8de se domneva, da je bila \xc5\xbeivalska ko\xc5\xbea Marsia le maska".  Klasi\xc4\x8dni Grki se niso zavedali takih \xc5\xa1amanisti\xc4\x8dnih prizvokov, a odrtje Marsia je postala priljubljena tema v slikarstvu in kiparstvu. Njegovi bratje, nimfe, bogovi in boginje so \xc5\xbealovali za njim in po Ovidovih Metamorfozah je iz njihovih solz nastala reka Marsias v Frigiji, ki je pritok Meandra blizu mesta Kelajne.  Herodot je zapisal, da je odrta Marsiova ko\xc5\xbea \xc5\xa1e vedno tam , Ptolemaj Hefastijon pa: "Na Apolonovem festivalu ko\xc5\xbee vseh \xc5\xbertev, ki so bile odrte, ponudijo bogu."  Platon je menil, da je bil iz ko\xc5\xbee izdelan vinski meh. _NEWLINE_Obstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dic. Po Higinu je Marsias zmagal po prvem krogu, nato je Apolon obrnil svojo liro navzdol in odigral isto melodijo. Z avlosom  Marsias tega ni mogel. Po drugi razli\xc4\x8dici je bil Marsias pora\xc5\xbeen, ko je Apolon tudi zapel ob liri. Marsias je nasprotoval in trdil, da je treba spretnosti primerjati z instrumentom, ne z glasom. Vendar pa je Apolon odgovoril, da je Marsias, ko je pihal v cevi, po\xc4\x8del skoraj isto kot on. Muze so podprle Apolona in je zmagal. _NEWLINE_Ovid se je dvakrat dotaknil Marsiove teme: ko na kratko pripoveduje zgodbo v Metamorfozah, verzi 383\xe2\x80\x93400, v katerih se osredoto\xc4\x8da na solze, ki so povzro\xc4\x8dile nastanek reke Marsias, in nanj namiguje v epskih pesnitvah Fasti, verzi 649\xe2\x80\x93710, v katerih se pesnik osredoto\xc4\x8da na avlos in vlogo glasbenika namesto na Marsia, \xc4\x8digar ime ni omenjeno.\n_START_SECTION_\nPametni Marsias\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc5\xa1abni Marsias v ohranjenih literarnih virih zasen\xc4\x8di pametnega Marsia, kot je ugotovil gr\xc5\xa1ki zgodovinar Diodor Sicilski, ki ob\xc4\x8duduje Marsia zaradi njegove pameti in samonadzora, ne pa zaradi lastnosti, ki so jih Grki videli v navadnih satirih. V Platonovem Simpoziju , ko Alkibiad primerja Sokrata z Marsiom, je ta vidik pametnega satira poudarjen. Jocelyn Small  v Marsiu prepozna umetnika, ki je dovolj velik, da izzove boga, ki ga je mogo\xc4\x8de premagati samo s prevaro. V bli\xc5\xbeini rimskega foruma je stal kip Marsia kot modrega, starega silena.\n_START_SECTION_\nPrerokba in svoboda govora v Rimu\n_START_PARAGRAPH_\nZa Rimljane je bil Marsias izumitelj prerokovanja in zagovornik svobode govora (parezija, \xcf\x80\xce\xb1\xcf\x81\xcf\x81\xce\xb7\xcf\x83\xce\xaf\xce\xb1) in govorjenja resnice v politiki. Najzgodnej\xc5\xa1a znana predstavitev Marsia v Rimu je bila vsaj 300 let v Rimskem forumu blizu komicij ali v njih (comitium), to je bila skup\xc5\xa1\xc4\x8dina ali zbor dr\xc5\xbeavljanov.  Bil je prikazan kot silen, ki nosi vinski meh na levi rami in dviga desno roko. Kip je bil indicium libertatis, simbol svobode, povezan je bil z demonstracijami plebsa ali navadnih ljudi. Pogosto so ga uporabljali kot nekak\xc5\xa1en kiosk, na katerem je bil objavljen povzetek govorov. _NEWLINE_Marsias je bil Dionizov ali Bakhusov zastopnik, ki so ga Rimljani ena\xc4\x8dili s svojim bogom vina in veselja z imenom Liber, ki je bil eno od treh bo\xc5\xbeanstev  aventinske triade skupaj s Cerero in Libero (gr\xc5\xa1ka Perzefona). Ti bogovi so bili pomembni za dobro po\xc4\x8dutje plebsa. Svoboda, ki jo je predstavljala ekstaza dionizijskega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, je imela v Rimu politi\xc4\x8dni pomen kot libertas (rimska boginja in utele\xc5\xa1enje svobode), in je   razlikovala svobodne ljudi od zasu\xc5\xbenjenih. Liberalia, praznik 17. marca v \xc4\x8dast Liberu, je bil \xc4\x8das svobodnega govora, kot je zapisal pesnik in dramatik Gnej Nevij: "Na liberalskih igrah imamo svoboden govor."  Nevij je bil priprt zaradi svojih zmerljivk proti mo\xc4\x8di. _NEWLINE_Marsias je v\xc4\x8dasih veljal za kralja in sodobnika Favna, ki ga je Vergilij predstavil kot doma\xc4\x8dega italijanskega vladarja v obdobju Eneja. Servij v svojem komentarju k Eneidi pravi, da je Marsias poslal Favnove odposlance, ki so Italijanom pokazali na\xc4\x8dine prerokovanja.  Plebejska dru\xc5\xbeina Marcia (ena najstarej\xc5\xa1ih in najplemenitej\xc5\xa1ih dru\xc5\xbein v starodavnem Rimu) je trdila, da so potomci Marsia. Gaj Marcij Rutil, prvi plebejski diktator, je financiral kip, ki je stal na rimskem forumu najverjetneje leta 294 pr. n. \xc5\xa1t., ko je postal prvi plebejski cenzor in dodal ime Censorinus k priimku.  Marsij Rutil je bil tudi med prvimi plebejskimi avguri (sve\xc4\x8denik, ki iz pti\xc4\x8djega leta napoveduje usodo), ki so ga leta 300 kooptirali v kolegij (collegium), tako je bil miti\xc4\x8den u\xc4\x8ditelj primerna oseba, ki ga je zastopala. _NEWLINE_Leta 213 pr. n. \xc5\xa1t., dve leti po enem najhuj\xc5\xa1ih voja\xc5\xa1kih porazov v zgodovini v bitki pri Kanah, je bil Rim v strahu, ki je povzro\xc4\x8dil \xc4\x8dezmerno religioznost. Senat, ki je bil zaskrbljen, da bodo njegovo avtoriteto prevzeli "preroki in \xc5\xbertve", je za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovati zatiranje. Med zaplenjeno literaturo je bilo "verodostojno" prerokovanje, ki je pozivalo k ustanovitvi iger v gr\xc5\xa1kem slogu Apolona, ki bi jih nadzirali senat in izvoljeni uradniki. Prerokba je bila pripisana Gneju Marsiu, Marsiovemu potomcu. Igre so bile pravilno izpeljane, toda Rimljanom niso prinesle zmage pri nadaljevanju vojn s Karta\xc5\xbeani, dokler niso upo\xc5\xa1tevali druge prerokbe in za\xc4\x8deli \xc4\x8dastiti frigijsko Veliko matero, za katero naj bi pesem napisal Marsias; pesem je bila izredno pomembna, saj so jo priznali tudi Frigijci, da jih je za\xc5\xa1\xc4\x8ditila pred napadalci. Odnosi mo\xc4\x8di med Marsiom in Apolonom so kazali stalen boj med elito in navadnimi ljudmi, ki so jih politi\xc4\x8dno imenovali optimates in populares. V tem obdobju so zaprli Nevija zaradi svobode govora. _NEWLINE_Drugi potomec Marcija Rutila L. Marcij Censorini je izdal kovance, na katerih je Marsiov kip, ko je na kolegiju sve\xc4\x8denikov izbruhnila politi\xc4\x8dna polemika med Sulovo dr\xc5\xbeavljansko vojno leta 80 pr. n. \xc5\xa1t. Na kovancu ima Marsias frigijsko kapo ali pilej, simbol svobode.  Ta Marcij Censorini je ubil Sulo in njegovo glavo razstavil zunaj Palestrine. Sulov zakonski program je sku\xc5\xa1al omejiti mo\xc4\x8d ljudstva, zlasti pooblastila plebejskih tribunov. in ponovno vzpostaviti prevlado senata in privilegijev patricijev. _NEWLINE_Marsias je tudi eponim za eno starodavnih ljudstev v Italiji, ki so se imenovali Marsiji (obmo\xc4\x8dje, na katerem so \xc5\xbeiveli, se zdaj imenuje Marsica).  Zvezna vojna od leta 91 do 88 pr. n. \xc5\xa1t., v kateri so se italijanski narodi borili za status dr\xc5\xbeavljanov pod rimsko vladavino, se v\xc4\x8dasih imenuje marsijska vojna zaradi vodstva Marsijev. Rimski koloniji Pestum in Alba Fucens sta skupaj z drugimi italijanskimi mesti postavili lastne kipe Marsia kot potrditev svojega politi\xc4\x8dnega statusa. _NEWLINE_Med principatom je Marsias postal simbol prevrata proti Avgustu, \xc4\x8digar propaganda ga je sistemati\xc4\x8dno povezovala z mu\xc4\x8diteljem Apolonom. Pesnik Ovid, ki ga je Avgust izgnal, dvakrat omenja zgodbo o Apolonovem odiranju Marsia, v Metamorfozah in epskih pesnitvah Fasti, ki ob njegovi smrti niso bile dokon\xc4\x8dane. \xc4\x8ceprav je neposredni vzrok za Ovidovo izgnanstvo \xc5\xa1e vedno velika skrivnost literarne zgodovine, sam Ovid pravi, da so "prekr\xc5\xa1ki in pesmi" prispevali k temu. Njegova poezija preizku\xc5\xa1a meje dopustne svobode govora med prehodom Rima iz republike v imperialno monarhijo. _NEWLINE_Plinij nakazuje, da je sliko Marsyas religatus (\'Zvezan Marsias\') iz 1. stoletja, ki jo je izdelal Zevksis iz Herakleje, verjetno videl v templju Konkordije v Rimu . Boginja  Konkordija kot gr\xc5\xa1ka Harmonija je bila personifikacija glasbene harmonije, sloge v antiki in dru\xc5\xbebenega reda, kot se je slikovito izrazil Cicero s frazo concordia ordinum. Navidezna neskladnost razkrivanja mu\xc4\x8denih sil v templju, posve\xc4\x8denem harmoniji, je bila v sodobni znanosti razlagana kot opozorilo kritiziranja oblasti.\n_START_SECTION_\nV poznej\xc5\xa1i umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV umetnosti se v kasnej\xc5\xa1ih obdobjih uporablja alegorija za sijaj nekoliko dvojne morale odiranja Marsia. Marsias je pogosto viden s flavto, trstenkami ali celo z dudami. Apolon je prikazan s svojo liro ali v\xc4\x8dasih harfo, violo ali drugim godalom. Tekma med Apolonom in Marsiom simbolizira ve\xc4\x8dni boj med apolonskim in dionizijskim vidikom \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke narave._NEWLINE_Slike z Marsiom so: Apolon in Marsias, Michelangelo Anselmi (1492\xe2\x80\x93okoli 1554), Odiranje Marsia, Jusepe de Ribera (1591\xe2\x80\x931652), Odiranje Marsia, Tizian (okoli 1570\xe2\x80\x931576), ter Apolon in Marsias, Bartolomeo Manfredi (Umetni\xc5\xa1ki muzej, St. Louis)._NEWLINE_Pesem Marsias, ki jo je napisal James Merrill, temelji na tem mitu in je objavljena  v  pesni\xc5\xa1ki zbirki De\xc5\xbeela tiso\xc4\x8dletnega miru (1959). Zbigniew Herbert in Nadine Sabra Meyer sta naslovila svoji pesmi Apolon in Marsias. Po Ovidovi zgodbi o Apolonu in Marsiu je Robin Robertson napisal pesem Odiranje Marsia, objavljeno v zbirki  A painted field, leta 1997, za katero je bil nagrajen._NEWLINE_Hugo Claus je svojo pesnitev Marsua (vklju\xc4\x8dena je v Oostakkerse Gedichten) zasnoval na mitu o Marsiu, odiranje opisuje z Marsiovega vidika._NEWLINE_Leta 2002 je britanski umetnik Anish Kapoor ustvaril in postavil ogromno skulpturo v londonski galeriji Tate Modern, imenovano Marsias. Dela, sestavljenega iz treh velikih jeklenih obro\xc4\x8dev in rde\xc4\x8de membrane PVC zaradi velikosti ni bilo mogo\xc4\x8de gledati kot celoto, temve\xc4\x8d je imelo o\xc4\x8diten anatomski pomen. _NEWLINE_Ob koncu rimskega obdobja je bil na reki Marsias zgrajen most, ki ga \xc5\xa1e vedno imenujejo po satirovem imenu Marsias.'