b'\n_START_ARTICLE_\nTehnike obdelave suhega lesa na bonsajih\n_START_SECTION_\nSmiselnost izdelave suhega lesa\n_START_PARAGRAPH_\nTehnike izdelave suhega lesa uporabljamo zaradi estetskih in prakti\xc4\x8dnih razlogov. Prakti\xc4\x8dno, veliko izkopanih starih primerkov dreves iz narave ima mnogo suhega lesa. Suhi les se lahko pojavi tudi na vzgajanih drevesih zaradi razli\xc4\x8dnih razlogov, vklju\xc4\x8dno z odmrtjem veje, napadom \xc5\xa1kodljivcev ali zaradi bolezni. Bonsajist lahko suhi les popolnoma ali pa delno odstrani, posledica je, da drevo izgleda bolj staro. \xc4\x8ce \xc5\xbeelimo suhi les obdr\xc5\xbeati ga moramo kemi\xc4\x8dno za\xc5\xa1\xc4\x8dititi, da ga ohranimo in s pomo\xc4\x8djo vremenskih razmer in \xc4\x8dasa dobimo \xc5\xbeeleno barvo lesa. S\xc4\x8dasoma je potrebno les obdelati, da ohranimo estetski videz bonsaja. _NEWLINE_Suhi les je lahko tudi estetska izbira bonsajista. V razvoju bonsaja, kjer \xc5\xa1e ni bila opravljena tehnika izdelave suhega lesa se lahko odlo\xc4\x8dimo za nekaj elementov izdelave suhega lesa da izbolj\xc5\xa1amo navidezno starost drevesa , da skrijemo napake (na primer pre\xc5\xa1iroke veje ali veje, ki so na napa\xc4\x8dnih mestih) ali pa da prekrijemo deblo, po tem ko smo zmanj\xc5\xa1ali vi\xc5\xa1ino drevesa, ki je bilo preveliko. Uporaba tehnike izdelave suhega lesa v dizajn drevesa je pogosto potrebna pri velikemu \xc5\xa1tevilu bonsajev._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno, tehnika obdelave suhega lesa vej se aplicira na iglavcih. Listavcem po navadi suhe veje odpadejo, rana, ki nastane pa se zaraste in pokrije, medtem ko pri iglavcih pogosto suha veja ostane na drevesu, ki s\xc4\x8dasoma postane preperela. Ve\xc4\x8dina tehnik suhega lesa je uporabna tako na listavcih kot na iglavcih, medtem ko je tehnika, kjer je ve\xc4\x8dina debla suhega uporabna samo za iglavce.\n_START_SECTION_\nJin\n_START_PARAGRAPH_\nJin ali d\xc5\xbein (\xe7\xa5\x9e) je ena izmed tehnik obdelave suhega lesa na vejah bonsajev. Za jin se \xc5\xa1teje tudi, \xc4\x8de je vrh drevesa suh. Jin naj bi kazal na starost in borbo drevesa z naravnimi pojavi. V naravi jini nastanejo na primer zaradi mo\xc4\x8dnega vetra, udarov strele in podobnih podnebnih dejavnikov, ki vplivajo na to, da se posu\xc5\xa1i vrh ali nekatere veje na drevesu. Pri tehniki jin je potrebno, da odstranimo vso lubje od za\xc4\x8detka pa do \xc5\xbeelene to\xc4\x8dke na veji oz. vrhu drevesa. Ostanek lesa se posu\xc5\xa1i in tako formira jin._NEWLINE_Izdelava jina iz vrha drevesa lahko ustvari videz manj\xc5\xa1ega, bolj kompaktnega bonsaja v enem koraku. Menjava proporcev lahko vidno izbolj\xc5\xa1a iluzijo starosti pri bonsaju. \xc4\x8ce odstranimo rasto\xc4\x8di vrh lahko drevo preusmeri mo\xc4\x8d rasti na ni\xc5\xbeje veje, posledica je hitrej\xc5\xa1a rast spodnjih vej in pove\xc4\x8danje debeline debla, kar pripomore k starej\xc5\xa1emu videzu. Jin na vrhu drevesa lahko pripomore tudi k estetski re\xc5\xa1itvi za drevo, ki ima dva vrha, neestetski videz, ki ga lahko bonsajist popravi s tem, da enega izmed vrhov spremeni v jin._NEWLINE_Ko uporabljamo jin na vejah, nam ta tehnika pomaga, \xc4\x8de \xc5\xbeelimo dolo\xc4\x8dene neza\xc5\xbeelene veje spremeniti v jin in s tem pove\xc4\x8dati star videz drevesa. Ostanek jina je lahko dolg, z zanimivo obliko, katero dose\xc5\xbeemo z \xc5\xbeico in upogibanjem. Lahko pa je tudi kratek, kot na primer, ko se suha veja odlomi, in ostane \xc5\xa1trcelj ob deblu.\n_START_SECTION_\nUro\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko, jin deluje naravno na iglavcih, ne moremo enako trditi za listavce in listopadne vrste dreves. Na listavcih mrtve veje obi\xc4\x8dajno zgnijejo in odpadejo iz drevesa. Na tem mestu ostane majhna vdolbina, skorja na robovih pa ustvari kalus in s tem manj\xc5\xa1o luknjo na mestu kjer je neko\xc4\x8d bila veja. Bonsaj mojstri naredijo repliko take luknje, ki jo imenujejo uro, tako da, naredijo manj\xc5\xa1o nepravilno oblikovano rano v deblu. Na primer, ko odstranjujemo veje iz listavcev, lahko naredimo  uro, da prepre\xc4\x8dimo nastanek grde rane ob rezu, ki se za povrh \xc5\xa1e po\xc4\x8dasi celi.\n_START_SECTION_\nShari\n_START_PARAGRAPH_\nShari je suhi les, ki poteka po glavnem deblu drevesa. Majhen shari obi\xc4\x8dajno poteka vertikalno na sprednji strani debla, oziroma v bli\xc5\xbeini; \xe2\x80\x93 shari, ki poteka na zadnji strani debla nima tak\xc5\xa1ne estetske vrednosti, ker je le redko viden in je zakrit z vejami. Shari je plitka rana, ki prikazuje ne\xc5\xbeivi del debla, kateri je obkro\xc5\xbeen z \xc5\xbeivo skorjo. V naravi nastanek shari-ja lahko povzro\xc4\x8di odlomljena veja, ki lahko ob odlomitvi ustvari po\xc5\xa1kodbe na glavnem deblu, udar strele oziroma drugega zunanjega dejavnika, ki po\xc5\xa1koduje deblo. Shari lahko nastane naravno na bonsaju, lahko pa ga umetno naredimo z odstranitvijo dolo\xc4\x8denega dela skorje na deblu.\n_START_SECTION_\nSabamiki\n_START_PARAGRAPH_\nSabamiki pomeni votlo deblo ali razklano deblo. Daje vizualni efekt udara strele ali drugih hudih po\xc5\xa1kodb na deblu, ki so nastale skozi \xc4\x8das pod vplivom vremenskih in drugih pogojev. Sabamiki naredimo tako, da odstranimo skorjo in nato z rezkanjem lesa napravimo globoko rano. Izdolbeno obmo\xc4\x8dje se lahko za\xc4\x8dne in kon\xc4\x8da na deblu, lahko pa se za\xc4\x8dne s \xc5\xa1iroko odprtino na dnu debla in se zaklju\xc4\x8di proti vrhu. Rana na deblu ne sme prekiniti pretok hranilnih snovi, v nasprotnem primeru lahko dolo\xc4\x8dene veje odmrejo.'