b'\n_START_ARTICLE_\nEpiktet\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nEpiktet se je rodil leta 55 v Hijerapolu v Frigiji (dana\xc5\xa1nja JZ Anatolija, blizu geolo\xc5\xa1ke znamenitosti Pamukkale). Ker se je rodil kot su\xc5\xbeenj, je ime, ki so mu ga dali star\xc5\xa1i oziroma gospodarji, neznano. Njegovo ime Epiktet v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni pridobiti. Svojo mladost je pre\xc5\xbeivel v Rimu kot su\xc5\xbeenj, dokler ga niso osvobodili. Slu\xc5\xbeil je Epafroditu, ki je bil tajnik cesarja Nerona. Zanimala ga je filozofija in po dovoljenju njegovega lastnika Epafrodita se je u\xc4\x8dil pod vodstvom Musonija Rufa. Imel je po\xc5\xa1kodovano nogo, a ni popolnoma jasno, kako je do tega pri\xc5\xa1lo. Nekateri filozofi tedanjega \xc4\x8dasa trdijo, da mu jo je gospodar namerno zlomil, drugi pa trdijo, da je bil s pohabljeno nogo rojen._NEWLINE_Svobodo je dobil po Nerovi smrti, ki je sicer pgubila njegovega gospodarja, in takrat je za\xc4\x8del u\xc4\x8diti filozofijo v Rimu. Po izgonu vseh filozof iz Rima leta 93 se je preselil v Nikopol v Epiru, kjer je ustanovil \xc5\xa1olo filozofije. Njegov najslavnej\xc5\xa1i u\xc4\x8denec Arijan naj bi po Epiktetova predavanja strnil v Razprave. Arijan ga je opisal kot mo\xc4\x8dnega in sposobnega govorca, ki je lahko poslu\xc5\xa1alce prepri\xc4\x8dal, da so mislili tako kot je on hotel. Veliko vplivnih oseb se je tedaj \xc5\xbeelelo z njim pogovarjat in tudi cesar Hadrijan naj bi mu bil nakolnjen._NEWLINE_\xc5\xbdivel je preprosto \xc5\xbeivljenje z malo imetja. Ve\xc4\x8dino dolgega \xc5\xbeivljenja je pre\xc5\xbeivel sam brez \xc5\xbeenske dru\xc5\xbebe, a v starosti je posvojil prijateljevega otroka, ki bi brez njegove skrbi umrl. Za njega je skrbel s pomo\xc4\x8djo \xc5\xbeenske, \xc4\x8deprav se z njo nikoli ni poro\xc4\x8dil.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nEpiktet je predstavnik stoicizma, natan\xc4\x8dneje pozne stoe, helenisti\xc4\x8dne filozofije, ki je nastala v zgodnjem 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.. Glavni cilj stoicizma je vodenje \xc4\x8dloveka k zadovoljstvu, ki ga dose\xc5\xbeemo z vrlino (gr\xc5\xa1ko: \xe1\xbc\x88\xcf\x81\xce\xb5\xcf\x84\xce\xae, aret\xc3\xa9). Ta obsega \xc5\xa1tiri glavne lastnosti: modrost, pogum, samoobvladovanje in pravi\xc4\x8dnost. S tem postane \xc4\x8dlovek samozadosten in odporen pred trpljenjem in nesre\xc4\x8do. Epiktetova filozofija izhaja prav iz teh idej in na splo\xc5\xa1no nematerialnega, saj je bil kljub rev\xc5\xa1\xc4\x8dini skozi vse \xc5\xbeivljenje notranje duhovno samozadosten. Iz tega sledi, da su\xc5\xbeenjstvo telesa po njegovem ni in ne more biti ovira svobodi du\xc5\xa1e. Od vseh stoikov se je prav Epiktet najbolj ukvarjal s svobodo, saj ga je k temu vzpodbudila izku\xc5\xa1nja s su\xc5\xbeenjstvom in dejstvo, da je bil invalid. Svobodnega \xc4\x8dloveka Epiktet opredeli kot \xc4\x8dloveka, ki \xc5\xbeivi kakor ho\xc4\x8de in ga od misli in \xc5\xbeelja ne more odvrniti niti nasilje. V povezavi s tem je razdelil stvari na tiste, ki so odvisne od nas, kot so mi\xc5\xa1ljenje, odlo\xc4\x8danje, razum in na tiste, ki so neodvisne od nas, telo, lastnina, ugled, mo\xc4\x8d. Odvisne od nas so po naravi svobodne in so pogoj za \xc4\x8dlovekovo svobodo. Epiktet se je ukvarjal tudi z razumom, vse presoje naj bi izhajale iz razumne presoje, torej hladno in brez\xc4\x8dutno, saj si s tem \xc4\x8dlovek prihrani razne nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti. Tudi smrt ni sama po sebi ni\xc4\x8d stra\xc5\xa1nega, le na\xc5\xa1a presoja jo lahko naredi stra\xc5\xa1no. Po njegovi filozofiji mora \xc4\x8dlovek na splo\xc5\xa1no sprejeti stvari tak\xc5\xa1ne kot so in je lahko sre\xc4\x8den v kateremkoli \xc4\x8dasu \xc5\xbeivi._NEWLINE_Epiktet, kot Sokrat, ki je bil njegov veliki vzor, ni hotel ni\xc4\x8desar zapisati, zato se je njegova filozofija ohranila predvsem zaradi njegovega u\xc4\x8denca Arijana, ki je zapiske z njegovih predavanj objavil kot Razprave (gr. \xce\x94\xce\xb9\xce\xb1\xcf\x84\xcf\x81\xce\xb9\xce\xb2\xce\xb1\xce\xaf, Diatribai). Arijan se je trudil \xc4\x8dim bolj dobesedno zapisati njegove govore in jih imeti kot lasten spomin na njegove misli. Razprave obsegajo \xc5\xa1tiri knjige, od originalnih osmih. Tiste odlomke, ki jih je smatral za najpomembnej\xc5\xa1e in najbolj uporabne je objavil \xc5\xa1e v Priro\xc4\x8dniku (gr. \xe1\xbc\x98\xce\xb3\xcf\x87\xce\xb5\xce\xb9\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb4\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd, Enkheir\xc3\xaddion). Gre za zelo kratek in enostaven tekst, ki zavzema okoli 20 tiskanih strani.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nEpiktet je bil su\xc5\xbeenj, vendar je imel ne glede na to velik vpliv na \xc5\xa1tevilne pomembne osebe. V svoji filozofski \xc5\xa1oli v Gr\xc4\x8diji je imel mnogo u\xc4\x8dencev, kjer jim je na \xc5\xbeiv in neposreden na\xc4\x8din, s primeri iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja sku\xc5\xa1al pribli\xc5\xbeati filozofijo. Velik vpliv je imel na rimskega cesarja Mark Avrelij, avtor Meditacij, v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedenih kot Dnevnik cesarja Marka Avrelija (gr. \xce\xa4\xe1\xbd\xb0 \xce\xb5\xe1\xbc\xb0\xcf\x82 \xe1\xbc\x91\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x84\xcf\x8c\xce\xbd, Ta eis heauton). Ob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1i komentar Priro\xc4\x8dnika je napisal en zadnjih poganskih novoplatonisti\xc4\x8dnih filozofov Simplikij. Sentence iz omenjenega dela so pustile \xc5\xa1tevilne vplive tudi v literaturi.'