b'\n_START_ARTICLE_\nRavnanje z odpadki\n_START_PARAGRAPH_\nRavnanje z odpadki zajema zbiranje, preva\xc5\xbeanje, predelavo in odstranjevanje odpadkov, vklju\xc4\x8dno s kontrolo tega ravnanja. V Slovenji izdaja upravne akte na podro\xc4\x8dju ravnanja z odpadki ter vodi evidence predelovalcev odpadkov in odstranjevalcev odpadkov Agencija Republike Slovenije za okolje.\n_START_SECTION_\nRavnanje z nevarnimi odpadki in njihovo odlaganje\n_START_PARAGRAPH_\nRavnanje z nevarnimi odpadki vsebuje postopke fizikalne in kemijske obdelave, toplotne, biolo\xc5\xa1ke obdelave ali katerekoli druge ustrezne metode ravnanja z nevarnimi odpadki, vklju\xc4\x8deno je tudi odlaganje nevarnih odpadkov (odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da nevarnih odpadkov, shranjevanje v zabojnike, podzemno trajno odlaganje oziroma katerokoli drugo metodo odlaganja).\n_START_SECTION_\nPredpisi, ki urejajo podro\xc4\x8dje ravnanja z odpadki v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPravno ogrodje sistema ravnanja z odpadki v Republiki Sloveniji tvorita Zakon o varstvu okolja in Zakon o gospodarskih javnih slu\xc5\xbebah. Na osnovi Zakona o varstvu okolja so bili izdani \xc5\xa1e nekateri predpisi, ki urejajo posamezna podro\xc4\x8dja ravnanja z odpadki (odpadki iz zdravstvene dejavnosti, uredba o emisiji snovi v zrak iz se\xc5\xbeigalnic odpadkov, itd.). Iz obdobja pred osamosvojitvijo Slovenije in sprejetjem zakona o varstvu okolja je \xc5\xa1e vedno veljavnih in v uporabi nekaj predpisov, ki obravnavajo posamezne vrste odpadkov (odpadki usnjarske in usnjarsko predelovalne industrije, odpadna olja, itd.) in Pravilnik o ravnanju s posebnimi odpadki, ki vsebujejo nevarne snovi, ki pokriva zelo \xc5\xa1iroko podro\xc4\x8dje ravnanja z razli\xc4\x8dnimi vrstami odpadkov. _NEWLINE_Slovenija je v letu 1993 sprejela zakon, s katerim je ratificirala Baselsko konvencijo o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja. _NEWLINE_Slovenija je tudi podpisnica Montrealskega sporazuma o zmanj\xc5\xa1evanju in prenehanju uporabe ozonu nevarnih snovi, ki je bil podpisan leta 1987.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dini odstranjevanja odpadkov\n_START_PARAGRAPH_\nOdpadke lahko odlo\xc5\xbeimo, znebiti pa se jih ne moremo. \xc4\x8ce izhajamo iz tega dejstva, poznamo le dva na\xc4\x8dina odstranjevanja odpadkov. To sta odlaganje in se\xc5\xbeig odpadkov.\n_START_SECTION_\nZasip odpadkov\n_START_PARAGRAPH_\nVelike koli\xc4\x8dine odpadkov so \xc5\xbee v preteklosti povzro\xc4\x8dale hude probleme stanovalcem, saj so bile vir vseh bolezni in epidemij. Najbolj\xc5\xa1a re\xc5\xa1itev so na\xc5\xa1li v tem ,da so odpadke enostavno pri\xc4\x8deli zasipavati. Problemi so se pojavili, ko so ljudje pri\xc4\x8deli poleg naravnih materialov uporabljati tudi umetne mase ali snovi, katerim na kakr\xc5\xa1en koli fizikalni ali kemijski na\xc4\x8din spremenimo njihovo osnovno obliko. Ti predmeti v \xc4\x8dasu njihove rabe dobro slu\xc5\xbeijo svojemu namenu._NEWLINE_Problem se pojavi, ko te stvari postanejo neuporabne in jih ljudje zavr\xc5\xbeemo, deponiramo. Zaradi spremenjene kemijske, fizikalne sestave so te snovi zelo obstojne in bodo mogo\xc4\x8de razpadle \xc5\xa1ele \xc4\x8dez nekaj stoletij ali tiso\xc4\x8dletij.\n_START_SECTION_\nSe\xc5\xbeig odpadkov\n_START_PARAGRAPH_\nSe\xc5\xbeig komunalnih odpadkov je trenutno poleg odlaganja odpadkov ena najbolj raz\xc5\xa1irjenih re\xc5\xa1itev. S se\xc5\xbeigom se koli\xc4\x8dina odpadkov, potrebnih za odlaganje, zmanj\xc5\xa1a tudi za 90 volumskih\xc2\xa0%, pridobi pa se energija. V kolikor je se\xc5\xbeigna vrednost odpadkov manj kot 3.300 kJ na kg, se\xc5\xbeig ni primeren. Kilogram me\xc5\xa1anih komunalnih odpadkov ima kurilno vrednost od 4.500 do 8.200 kJ, kar je skoraj toliko kot slab\xc5\xa1e vrste rjavi premog (okoli 8.500 kJ/kg). Obenem pa pri se\xc5\xbeigu nastanejo novi odpadki - ogljikov dioksid in drugi plini, elektrofiltrski pepel, blato in onesna\xc5\xbeena voda iz izpiralne naprave ter pepel - \xc5\xbelindra iz kuri\xc5\xa1\xc4\x8da. Na tono komunalnih odpadkov nastane pri se\xc5\xbeigu okoli 300 kg pepela - \xc5\xbelindre in 5.000 m3 dimnih plinov. Iz \xc5\xbelindre se izlo\xc4\x8di \xc5\xbeelezo, del \xc5\xbelindre je mogo\xc4\x8de porabiti pri gradnji cest, ve\xc4\x8dino pa je treba varno odlo\xc5\xbeiti, saj se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbelindra med posebne odpadke._NEWLINE_Se\xc5\xbeiga se lahko nesortirane odpadke ali pa preostanek komunalnih odpadkov, iz katerih so prej izlo\xc4\x8dene negorljive snovi in organski odpadki, ki se uporabijo za kompostiranje. _NEWLINE_Lo\xc4\x8devanje papirja, lesa in plastike iz komunalnih odpadkov bistveno zmanj\xc5\xa1a kurilno vrednost odpadkov in pove\xc4\x8da potrebo po primarnih gorivih za se\xc5\xbeig. Zato se je potrebno pri sprejetju koncepta za ravnanje z odpadki odlo\xc4\x8diti za celovit pristop v dolo\xc4\x8deni regiji in uskladiti gospodarjenje z odpadki._NEWLINE_Po dele\xc5\xbeu odpadkov, ki se se\xc5\xbeigajo, je Slovenija po podatkih CEWEP med zadnjimi v Evropi (1). V letu 2009 je bilo Sloveniji se\xc5\xbeganih 1 odstotek odpadkov, na \xc5\xa0vedskem z najvi\xc5\xa1jim dele\xc5\xbeem v Evropi pa 49 odstotkov. Dr\xc5\xbeave EU letno v energijo predelajo 69 milijonov ton odpadkov, s \xc4\x8dimer se proizvede toliko elektri\xc4\x8dne energije, da zado\xc5\xa1\xc4\x8da za 27 milijonov ljudi (2; podatki za leto 2008). V Sloveniji se izvaja se\xc5\xbeig odpadkov le v celjski toplarni in v cementarni Salonit Anhovo, kapacitete za sose\xc5\xbeig ima tudi cementarna Lafarge Cement, vendar je sose\xc5\xbeig trenutno ustavljen zaradi neusklajene zakonodaje in posledi\xc4\x8dno zapletov z izdajo dovoljenj (2)._NEWLINE_Odpadki se se\xc5\xbeigajo v se\xc5\xbeigalnicah ali v industrijskih obratih, kjer nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo del goriva, predvsem v cementarnah. (http://www.wtert.eu/default.asp?Menue=12&ShowDok=16). Sose\xc5\xbeig odpadkov v cementarnah je z okoljskega vidika ustreznej\xc5\xa1i od se\xc5\xbeigalnic http://www.coprocessing.info/en/waste-treatment/index.htm#7.  Odlo\xc4\x8dilni faktorji, ki spodbujajo uporabo cementnih pe\xc4\x8di za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje odpadkov so: visoke temperature zgorevanja, velika povr\xc5\xa1ina in dol\xc5\xbeina ter alkalno okolje znotraj pe\xc4\x8di. Vse to omogo\xc4\x8da odli\xc4\x8dno zgorevanje odpadkov. Poleg tega se zaradi samega procesa pridelave cementa volumen odpadkov s sose\xc5\xbeigom zmanj\xc5\xa1a za 100 odstotkov, saj se preostanek odpadkov vgradi v cementni klinker._NEWLINE_http://www.mendeley.com/research/alternative-fuels-cement-industry-20/'