b'\n_START_ARTICLE_\nZaposlovanje tujcev\n_START_SECTION_\nZaposlovanje tujcev\n_START_PARAGRAPH_\nZaposlovanje tujcev je postal globalni podjetni\xc5\xa1ki trend, \xc5\xa1e posebej v dr\xc5\xbeavah, ki se sre\xc4\x8dujejo s pomanjkanjem visoko izobra\xc5\xbeenega kadra. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike na primer vsako leto rekrutirajo 100.000 kvalificiranih in usposobljenih tujih delavcev iz Evrope, Azije, Centralne in Ju\xc5\xbene Amerike. V Singapurju je odstotek tujih dr\xc5\xbeavljanov, ki zapolnjujejo delovno silo velik kar 20 procentov. _NEWLINE_Tuji delavec oz gostujo\xc4\x8di delavec je oseba, ki dela v dr\xc5\xbeavi, ki ni tista, iz katere je dr\xc5\xbeavljan. Tuji delavci so lahko zaposleni v tujini za\xc4\x8dasno, naj bi bili tudi legalno preko gostujo\xc4\x8dih delavskih programov. Obi\xc4\x8dajno ve\xc4\x8dino svojega prispevka po\xc5\xa1iljajo v dr\xc5\xbeavo od koder prihajajo, sploh, \xc4\x8de je v izvorni dr\xc5\xbeavi tudi delav\xc4\x8deva dru\xc5\xbeina. _NEWLINE_Zaposlovanje tujcev je tako postala praksa ve\xc4\x8djega dela sveta._NEWLINE_Delo v tujini prina\xc5\xa1a nekatere prakti\xc4\x8dne probleme. Potrebno je najti stanovanje, morebiti izbrati \xc5\xa1olo za otroke, poskrbeti za pokojninski prispevek, zdravstveno zavarovanje, se prilagoditi lokalnemu dav\xc4\x8dnemu sistemu in celo najti slu\xc5\xbebo za soproga. Za vse omenjene situacije povezane s selitvijo in zaposlovanjem v tujini je dol\xc5\xbean delodajalec poskrbeti oziroma pomagati tujcu pri razre\xc5\xa1evanju le teh.\n_START_SECTION_\nKak\xc5\xa1en profil ljudi je primeren za delo v tujini?\n_START_PARAGRAPH_\nZa uspe\xc5\xa1nega delavca v razli\xc4\x8dnih kulturnih okoljih ve\xc4\x8dina znanstvenikov predpostavlja, da morajo imeti visoko kulturno inteligenco.\n_START_SECTION_\nKulturna inteligenca\n_START_PARAGRAPH_\nKulturna inteligenca je zmo\xc5\xbenost vedenja, za katerega so zna\xc4\x8dilne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine (znanje jezika, interpersonalne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine) in kvalitete (tolerantnost do nejasnih situacij, fleksibilnost), ki so ustrezne za vrednosti v dolo\xc4\x8deni kulturi in za odnose z ljudmi, s katerimi je oseba v interakciji _NEWLINE_Kulturna inteligenca je tako zmes razli\xc4\x8dnih inteligenc: lingvisti\xc4\x8dna, prostorska, emocionalna, medosebna._NEWLINE_Z obstojem kulturne inteligence je tako mogo\xc4\x8de razviti intelektualna orodja za spoprijemanje z razli\xc4\x8dnimi kulturnimi okolji, predvsem s pri\xc4\x8dakovanjem druga\xc4\x8dnega vedenja v novem okolju in razvojem tolerantnosti do razli\xc4\x8dnih novih situacij. Kultura naj ne bi bila omejena na jezik, obi\xc4\x8daje in etiko. \xc4\x8ce delamo v razli\xc4\x8dnih kulturah, moramo razumeti, da se poslovne igre od ene do druge kulture razlikujejo. Delovanje po kulturah namre\xc4\x8d pomeni poglobljeno razumevanje pomena razli\xc4\x8dnih vedenj, prepri\xc4\x8danj in pravil etike._NEWLINE_Dejavniki, ki jih \xc5\xa1e upo\xc5\xa1tevajo podjetja pri izbiri kadra (tuji delavec) poleg splo\xc5\xa1nih razpisanih pogojev, so dosedanji uspehi na podro\xc4\x8dju upravljanja, avtonomija, \xc4\x8dustvena stabilnost, tolerantnost, intelektualna odprtost, izbirne odlo\xc4\x8ditve. Ko enkrat podjetje izbere kader, mora biti posebej pozorno, da mu zagotovi dolo\xc4\x8dena usposabljanja. Dobrodo\xc5\xa1la so tudi razli\xc4\x8dna izobra\xc5\xbeevanja, kjer se lahko posameznik u\xc4\x8di ali dopolnjuje v jeziku dr\xc5\xbeave, v kateri deluje in spozna njihovo kulturo. Vse to mu omogo\xc4\x8da la\xc5\xbejo integracijo v okolje in posledi\xc4\x8dno tudi la\xc5\xbeje prilagajanje na delovnem mestu. Velikokrat se zgodi, da se posamezniki ne prilagodijo novemu okolju, prihaja do ne optimalnih situacij na delovnem mestu, kar pa pogosto privede v depresijo.\n_START_SECTION_\nMedkulturne kompetence\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi se nau\xc4\x8dili uspe\xc5\xa1no upravljati s kulturnimi razlikami, potrebujemo medkulturne kompetence, ki predstavljajo predpogoj za uspe\xc5\xa1en medkulturni dialog. Medkulturne kompetence so zmo\xc5\xbenost ustreznega in u\xc4\x8dinkovitega komuniciranja z ljudmi iz drugih kultur. Danes postajajo vedno bolj pomembne, prav tako pa so postale ena klju\xc4\x8dnih tem 21. stoletja v Svetu Evrope. _NEWLINE_Bogilovi\xc4\x8d in \xc5\xa0kerlavaj v slovenskem povzetku \xc4\x8dlanka Metacognitive and motivational vultural intelligence: Superpowers for creativity in a cultural diverse environment  govorita o tem, da so zaposleni, ki so visoko motivirani za medkulturno sodelovanje (motivacija kulturna inteligentnost) in lahko prilagodijo svoje mi\xc5\xa1ljenje o medkulturnih razlikah (metakognitivna kulturna inteligentnost), bolj ustvarjalni v kulturno raznolikem okolju. Menita, da lahko metakognitivna in motivacijska kulturni inteligentnosti lahko zmanj\xc5\xa1ata negativne vidike procesa socialne kategorizacije in tako spodbudita posameznikovo ustvarjalnost v kulturno raznolikem okolju (E/B/R Povzetki v Slovenskem jeziku, b.d.).\n_START_SECTION_\nMedkulturno prilagajanje\n_START_PARAGRAPH_\nBlack in njegovi kolegi so opredelili tri dimenzije medkulturnega prilagajanja: prilagoditev na delo, prilagoditev za interakcijo z doma\xc4\x8dini gostujo\xc4\x8de dr\xc5\xbeave, prilagoditev splo\xc5\xa1nemu okolju. Ti vidiki se pozitivno povezujejo z uspe\xc5\xa1nostjo dodelitev nalog na mednarodni ravni in s tem, da bi posameznik lahko ostal v gostujo\xc4\x8di dr\xc5\xbeavi. Negativno pa je povezana s prezgodnjim prenehanjem pogodbe ali zapustitve gostujo\xc4\x8de dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Ugotovitve raziskav ka\xc5\xbeejo na obstoj dveh razli\xc4\x8dnih dinami\xc4\x8dnih prilagoditev izseljencev. Tuji delavci, ki so obi\xc4\x8dajno zaposleni na vi\xc5\xa1jih polo\xc5\xbeajih, se osredoto\xc4\x8dajo predvsem na doti\xc4\x8dno delovno mesto in se v omejenem obsegu izpostavljajo zunanjemu svetu in prilagoditvam izven delovnega mesta. Na drugi strani so tuji delavci, ki so manj \xc4\x8dasa v organizaciji in \xc5\xa1e nimajo tako visokega polo\xc5\xbeaja na delovnem mestu. Ti obi\xc4\x8dajno namenijo ve\xc4\x8d energije in \xc4\x8dasa prilagajanju na okolje v dr\xc5\xbeavi, kjer se zaposlujejo kot tuji delavci. _NEWLINE_Kako dolgo bodo tuji delavci ostali v dr\xc5\xbeavi gostiteljici, ki jim nudi zaposlitev, je povezano predvsem s tem, kak\xc5\xa1na je ta dr\xc5\xbeava (npr. jim je kulturno blizu, omogo\xc4\x8da lahko prilagajanje na kulturo. Prav tako ima na ustalitev v dr\xc5\xbeavi gostiteljici tudi obdobje, ki ga je posameznik tam pre\xc5\xbeivel. Dlje kot se zadr\xc5\xbeuje in je zaposlen v dr\xc5\xbeavi ter je dokaj uspe\xc5\xa1en pri prilagajanju na novo okolje, ve\xc4\x8dja bo \xc5\xbeelja, da tam tudi ostane._NEWLINE_Psiholo\xc5\xa1ka prilagoditev se nana\xc5\xa1a na notranje psiholo\xc5\xa1ke izide, kot so du\xc5\xa1evno zdravje in osebno zadovoljstvo. Socialnokulturna prilagoditev pa se nana\xc5\xa1a na zunanje psiholo\xc5\xa1ke izzide, ki se ka\xc5\xbeejo v posameznikovem obvladovanju vsakdanjih problemov, posebej na podro\xc4\x8dju dru\xc5\xbeine dela.\n_START_SECTION_\nThe Multicultural Personality Questionnaire\n_START_PARAGRAPH_\nZa potrebe zaposlovanja tujcev in upravljanja s tujimi delavci je bil razvit pripomo\xc4\x8dek The Multicultural Personality Questionnaire (MPQ)_NEWLINE_Pripomo\xc4\x8dek je vpra\xc5\xa1alnik za merjenje osebnosti, ki je bil razvit posebej za opisovanje vedenja, ki se izra\xc5\xbea, ko smo v stiku z ljudmi iz razli\xc4\x8dnih kultur. Nana\xc5\xa1a se na vedenje v multikulturnih situacijah, ustvarjanje relacij. _NEWLINE_Uporabljamo ga lahko za napovedovanje, kako se ljudje prilagajajo drugim kulturam ter kako se v njih udoma\xc4\x8dijo. _NEWLINE_Uporaben je tudi za selekcijo in trening tujih delavcev._NEWLINE_Pripomo\xc4\x8dek ocenjuje pet razli\xc4\x8dnih faktorjev: _NEWLINE_1.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Kulturna empatija_NEWLINE_2.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Odprtost (open.minded), _NEWLINE_3.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Socialna iniciativa, _NEWLINE_4.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Emocionalna stabilnost, _NEWLINE_5.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Fleksibilnost_NEWLINE_Pripomo\xc4\x8dek je dostopen na spletu v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini in franco\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xc4\x8das re\xc5\xa1evanja pa je pribli\xc5\xbeno 10 minut._NEWLINE_Zaposlovanje tujcev je tako postala praksa ve\xc4\x8djega dela sveta in za dr\xc5\xbeave, ki zaposlujejo tuje dr\xc5\xbeavljane, to prina\xc5\xa1a nove izzive. Zaradi povi\xc5\xa1anega trenda zaposlovanja tujcev so raziskovalci v eni izmed raziskav \xc5\xbeeleli izmeriti razlike v delovni percepciji, odnosu in vedenju na delovnem mestu med zaposlenimi tujci in zaposlenimi iz lokalnega obmo\xc4\x8dja. V skupino tujcev so tako vklju\xc4\x8dili osebe, ki nimajo stalnega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da v dr\xc5\xbeavi, kjer so zaposleni in za tamkaj\xc5\xa1nje delovno udejstvovanje niso sponzorirani iz strani doma\xc4\x8dih organizacij ali dr\xc5\xbeave.\xc2\xa0S pomo\xc4\x8djo social exchange theory predpostavljajo, da bodo tujci na delovnem mestu imeli manj pozitivnih medosebnih odnosov kot lokalni delavci, ker tujci prejemajo druga\xc4\x8dne vzpodbude od organizacije kot lokalni delavci (pla\xc4\x8dilo, bonusi, dostopnost do kariernega razvoja in napredovanja). Do teh razlik pri zunanjih spodbudah prihaja zaradi statusa, ki jim omejuje pri doseganju dolo\xc4\x8denih dobrin, \xc4\x8deprav so v veliki meri zaposleni tujci bolj izobra\xc5\xbeeni kot doma\xc4\x8di, predvsem v dr\xc5\xbeavah z visoko razvito tehnologijo. Zaradi tega bodo tujci \xc4\x8dutili tudi manj\xc5\xa1o pripadnost in odgovornost samemu podjetju kot lokalni zaposleni. Rezultati raziskave niso pokazali nobenih statisti\xc4\x8dnih razlik pri zadovoljstvu z delom. Tujcem delo v drugi dr\xc5\xbeavi in organizaciji predstavlja obi\xc4\x8dajno rast na delovnem podro\xc4\x8dju in obi\xc4\x8dajno so z delom bolj zadovoljni kot v svoji dr\xc5\xbeavi, kjer niso dobili prilo\xc5\xbenosti in so ravno zaradi tega od\xc5\xa1li v tujino.\n_START_SECTION_\nZaposlovanje tujcev v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji zaposlovanje tujcev regulira Zakon o zaposlovanju, samozaposlovanju in delu tujcev (ZZSDT), ki dolo\xc4\x8da pogoje za zaposlovanje, samozaposlovanje in delo tujcev ter s tem povezane naloge Republike Slovenije za urejanje in za\xc5\xa1\xc4\x8dito trga. Sestavlja ga 82 \xc4\x8dlenov.V taki obliki, kot ga beremo danes, je bil razgla\xc5\xa1en 24. junija 2015, pod njega pa se je podpisal predsednik Republike Slovenije Borut Pahor._NEWLINE_S tem zakonom se v pravni red Republike Slovenije delno prena\xc5\xa1ajo direktive Evropske unije. _NEWLINE_Slovenija se je leta 2007 z vstopom v Evropsko Unijo obvezala, da bo za dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice EU, EGO in \xc5\xa0vicarske konfederacije omogo\xc4\x8den prost dostop do slovenskega trga dela in zaposlovanja, kar pomeni, da ti tujci ki prihajajo iz omenjenih dr\xc5\xbeav, ne potrebujejo delovnega dovoljenja niti dovoljenja za prebivanje, pa\xc4\x8d pa je zanje potrebna le sklenitev delovnega razmerja na podlagi pogodbe o zaposlitvi in prijava v socialno zavarovanje._NEWLINE_Prost pretok oseb\xc2\xa0je poleg\xc2\xa0prostega pretoka blaga, kapitala in storitev\xc2\xa0ena od \xc5\xa1tirih\xc2\xa0temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din na notranjem trgu Evropske unije\xc2\xa0(EU) in eden od principov Rimske pogodbe iz leta 1957, ki pa je bilo uveljavljeno postopoma. Na\xc4\x8delo prostega gibanja oseb se nana\xc5\xa1a na\xc2\xa0zmanj\xc5\xa1anje administrativnih ovir\xc2\xa0z namenom omogo\xc4\x8diti dr\xc5\xbeavljanom dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic EU in njihovim dru\xc5\xbeinskim \xc4\x8dlanom ne glede na dr\xc5\xbeavljanstvo, da se prosto gibljejo med dr\xc5\xbeavami \xc4\x8dlanicami z namenom, da tam \xc5\xbeivijo, delajo, \xc5\xa1tudirajo ali se upokojijo._NEWLINE_Z izjemo Republike Hrva\xc5\xa1ke\xc2\xa0ima Republika Slovenija z\xc2\xa0vsemi drugimi dr\xc5\xbeavami \xc4\x8dlanicami tudi v praksi uveljavljeno pravico do prostega pretoka delavcev, kar pomeni, da so dr\xc5\xbeavljani drugih dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic in njihovi o\xc5\xbeji dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani na slovenskem trgu dela izena\xc4\x8deni s slovenskimi dr\xc5\xbeavljani (in seveda obratno) ter se lahko zaposlijo in samozaposlijo brez delovnih dovoljenj. Poleg dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic EU\xc2\xa0velja na\xc4\x8delo prostega pretoka delavcev tudi z dr\xc5\xbeavami Evropskega gospodarskega prostora\xc2\xa0(Norve\xc5\xa1ka, Liechtenstein, Islandija)\xc2\xa0in \xc5\xa0vicarsko konfederacijo.\xc2\xa0_NEWLINE_\xc2\xa0Poleg zaposlitve in samozaposlitve se na\xc4\x8delo prostega pretoka\xc2\xa0nana\xc5\xa1a tudi na izvajanje storitev. Tako lahko podjetje s sede\xc5\xbeem v eni izmed dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic EU (vklju\xc4\x8dno z Republiko Hrva\xc5\xa1ko) na podlagi pogodbe z naro\xc4\x8dnikom iz druge dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice v tisti dr\xc5\xbeave \xc4\x8dezmejno izvaja storitve z delavci, zaposlenimi pri njem, brez delovnih dovoljenj, in sicer ne glede na dr\xc5\xbeavljanstvo delavcev. \xc4\x8ce so delavci, ki bodo napoteni, dr\xc5\xbeavljani tretjih dr\xc5\xbeav, pa so si v dr\xc5\xbeavi, kamor bodo napoteni, predhodno dol\xc5\xbeni urediti prebivanje, v skladu z zakonodajo tiste dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Zakon o zaposlovanju, samozaposlovanju in delu tujcev je kot uradni dokument dostopen na spletni strani: http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=ZAKO6655_NEWLINE_Delodajalci se morajo pri zaposlovanju tujcev dr\xc5\xbeati dolo\xc4\x8denih pravil, ki skrbijo za pravice tujih delavcev in posredno vplivajo na la\xc5\xbeje prilagajanje na delo v tuji dr\xc5\xbeavi_NEWLINE_Pravila, ki veljajo za zaposlovanje tujcev: Pogodba o delovnem razmerju, prijava v socialna zavarovanja, dav\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilko, ban\xc4\x8dni ra\xc4\x8dun, zagotavljati morajo varnost in zdravje pri delu ter tujim delavcev urediti nastanitev.'