b'\n_START_ARTICLE_\nBarberinijev diptih\n_START_PARAGRAPH_\nBarberinijev diptih ali Barberinijeva slonovina je bizantinski list iz cesarskega diptiha iz pozne antike, zdaj v Louvru v Parizu. Cesar je predstavljen kot uspe\xc5\xa1en zmagovalec. Na splo\xc5\xa1no je datiran v prvo polovico 6. stoletja in se pripisuje cesarski delavnici v Konstantinoplu, medtem ko se za cesarja obi\xc4\x8dajno domneva Justinijan I., morda Anastazij I. ali Zenon. To je pomemben zgodovinski dokument, ker je povezan s kraljico Brunhildo Avstrazijsko. Na hrbtu je seznam imen frankovskih kraljev, vseh Brunhildinih sorodnikov, ki ozna\xc4\x8dujejo pomemben polo\xc5\xbeaj kraljic v frankovskih kraljevskih dru\xc5\xbeinah. Brunhilda je naro\xc4\x8dila, da se seznam napi\xc5\xa1e in da ga darovala cerkvi kot votivni dar._NEWLINE_\xc4\x8ceprav to ni konzularni diptih, ima veliko lastnosti takih dekorativnih shem. Cesarja v glavnem panelu spremlja osvojen barbar v hla\xc4\x8dah na levi, skrivna alegori\xc4\x8dna figura, ki verjetno predstavlja zmagovito ozemlje ali osvobojeno, ki ima nogo v zahvalo ali podreditev ter angel ali zmaga, kronan cesar s tradicionalno palmo zmage (ki je zdaj izgubljena). \xc4\x8ceprav je barbar delno zakrit s cesarjevim velikim kopjem, ga ne prebada in se zdi bolj presene\xc4\x8den in prevelik kot bojevit. Zgoraj, Kristus, z modno skrito frizuro, je obdan z dvema ve\xc4\x8djima angeloma v slogu poganskih zmagovitih figur; on kraljuje zgoraj, cesar ga predstavlja na zemlji. V spodnjem panelu barbari iz zahoda (levo, v hla\xc4\x8dah) in vzhoda (desno, s slonovino, tiger in majhen slon) prina\xc5\xa1ajo darila, tudi divje \xc5\xbeivali. Figura na levi plo\xc5\xa1\xc4\x8di, ki predstavlja vojaka, nosi kip Zmage; njegov nasprotnik na desni strani je izgubljen.\n_START_SECTION_\nOblika\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno je bil sestavljen iz pet pravokotnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, \xc4\x8deprav je desno zamenjala (morda v 16. stoletju) plo\xc5\xa1\xc4\x8da z napisom CONSTANT. N. IMP. CONST. Plo\xc5\xa1\xc4\x8de so name\xc5\xa1\xc4\x8dene skupaj na pero in utor, okrog ve\xc4\x8dje osrednje plo\xc5\xa1\xc4\x8de. To je edini tak predmet na svetu, ki je ohranjen v tako dobrem stanju . Je 34,2 cm visok in 26,8 cm \xc5\xa1irok, pri \xc4\x8demer je osrednja plo\xc5\xa1\xc4\x8da 19 cm krat  12,5 cm in 2,5 cm debela. Izdelana je iz slonove slonovine, oblikovana in vgrajena z dragocenimi kamni (7 biserov je ohranjenih). Ni nobenih sledi barve, kar so nekateri zgodovinarji domnevali._NEWLINE_Ni gotovo, da je Barberinijeva slonovina pripadala diptihu, to je, da je drug sklop plo\xc5\xa1\xc4\x8d oblikoval drugo polje z drugim portretom, morda iz cesarico - to prvo polje je \xc5\xbee prete\xc5\xbeko, da bi ga lahko udobno uporabili kot pravi pisalno tablico in ni sledi \xc5\xa1arnirja, ki bi lahko pomenil, da je predstavljal knjigo.\n_START_SECTION_\nIkonografija\n_START_PARAGRAPH_\nDelo zdru\xc5\xbeuje po eni strani klasi\xc4\x8dno temo o totalni mo\xc4\x8di zmagovitega cesarja, kronanega z Zmago, katere univerzalno pravilo je sinonim za mir in blaginjo, na drugi strani pa temo kr\xc5\xa1\xc4\x8danske zmage, ki jo je prineslo Kristusovo pokroviteljstvo in blagoslov cesarju. Uvaja novo kozmi\xc4\x8dno hierarhijo v predstavitev zmagoslavja rimskega cesarstva in je torej zelo politi\xc4\x8dno delo, ki je zasnovano kot imperialna propaganda. Kakovost izdelave omogo\xc4\x8da, da se pripi\xc5\xa1e cesarski delavnici v Konstantinoplu.\n_START_SECTION_\nSrednja plo\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nKompozicija je razporejena okrog osrednje plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki dominira z motivom, kot po svoji slogovni kakovosti. Oblikovan motiv je zmagoslavna figura cesarja na vzpenjajo\xc4\x8dem konju. Z desnico cesar dr\xc5\xbei kopje, drugi konec pa je usmerjen proti tlem, v levi dr\xc5\xbei svojega konja. Za kopljem je podoba barbara, ki ga prepoznamo po njegovih laseh, bradi in predvsem po obla\xc4\x8dilih - njegova zakrivljena kapa (podobna frigijski kapi) ka\xc5\xbee na vzhodni izvor, tunika z dolgimi rokavi in vre\xc4\x8daste hla\xc4\x8de. Simbolizira Perzijca ali Skita, lahko predstavlja narod, ki ga je cesar premagal - kot znak predstave se dotakne deske s svojo desno roko in dvigne svojo levo roko - ali pa "vzklika", morda je \xc4\x8dlan pomo\xc5\xbene enote. Ernst Kitzinger je omenil kot \xc2\xbbizjemno ... koli\xc4\x8dino \xc5\xbeivahne dejavnosti, s katero je zaznamovan osrednji relief\xc2\xab, v nasprotju s stati\xc4\x8dnimi figurami v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du ve\xc4\x8dine diptihov. On razlaga: \xc2\xbbCesar je pri\xc5\xa1el ta trenutek, njegov pla\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xa1e vedno vihra v vetru. Skoraj se zdi, kot da je \xc5\xa1el skozi nizka mestna vrata, zaradi katerih je nagnil glavo. Hitro se obra\xc4\x8da in potiska svoje kopje v tla, da ga uporabi kot podporo pri sestopu ... V vsej rimski umetnosti ni ve\xc4\x8d duhovnega prikaza cesarskega prihoda.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_V spodnjem desnem kotu, pod konjem, \xc5\xbeenska le\xc5\xbei na tleh. Njena obleka se je zdrsnila in razkrila svojo desno dojko, v levi roki pa dr\xc5\xbei svojo haljo s sadjem, simbolom blaginje. Njena desna roka je dvignjena pod cesarjevo desno nogo v gesti poni\xc5\xbenosti. Osebno ozna\xc4\x8duje Zemljo, ki predstavlja cesarjevo univerzalno gospostvo, s plodovi, ki simbolizirajo blaginjo njegove vladavine. Ta osebnost je bila pogosto predstavljena v tej vlogi na podobah zmagoslavnega cesarja ali cesarja v slavi, kot na primer v Missorium Teodozija I. (velik ceremonialen srebrn pladenj, ohranjen v Real Academia de la Historia v Madridu, \xc5\xa0panija, s Tellus podobno predstavljeno na dnu kompozicije, pod sliko Teodozija I., kronanega v slavi) in o reliefu pietas augustorum na Galerijevem slavoloku (kjer tetrarhe spremlja vrsta osebnosti, vklju\xc4\x8dno z Gajo) . Te personifikacije Tellus / Gaja so splo\xc5\xa1no prepoznavne po njihovem glavnem atributu rogu izobilja (cornu copiae) - ta ni prisoten na slonovini, vendar imajo plodovi v \xc5\xbeenski halji enako simboli\xc4\x8dno funkcijo._NEWLINE_Uravnote\xc5\xbeenje prvi \xc5\xbeenski figuri, je v zgornjem desnem kotu osrednje plo\xc5\xa1\xc4\x8de kipec krilate Viktorije, ki stoji nad kroglo, napisano z znakom kri\xc5\xbea in palmo (simbol zmage) v desni roki, v levi roki (zdaj zlomljena) je skoraj zagotovo imela krono, ki jo je postavila na cesarjevo glavo. Ta tip personifikacije je tudi ena od povezav z ikonografijo zmagoslavnega cesarja, ki je bila najdena na ve\xc4\x8d kovancih (npr. solidus Konstantina II.), pa tudi v skulpturi (npr. prizor \xc5\xbertvovanja na Galerijevem slavoloku) in na nekaterih konzularnih diptihih._NEWLINE_Cesar ima skledasto pri\xc4\x8desko s trakom, ki kot obok opisuje krog okoli njegovega obraza, podoben tistemu, ki ga nosi Konstantine, in nosi krono z biseri, od katerih so \xc5\xa1tirje ohranjeni. Njegov obraz je ovalne oblike in precej te\xc5\xbeek, predvsem veke in nos, vendar pa dajejo \xc4\x8darobni zna\xc4\x8daj imperialnemu portretu. Cesar nosi voja\xc5\xa1ko uniformo vrhovnega poveljnika, vloga, v kateri je prikazan - pod svojim oklepom nosi kratko tuniko in \xc4\x8dez oklep ogrinjalo (paludamentum), ki za njim vihra in ha dr\xc5\xbei na ramenih okrogla fibula. Fibula je bila prvotno narejena iz dragocenega kamna. Nosi \xc4\x8drtaste \xc4\x8devlje (cothurni), okra\xc5\xa1ene z levjo glavo. Konjski pas je okra\xc5\xa1en z vrsto medaljonov z intarzijo, ki so zdaj izgubljeni razen tistega v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du glave._NEWLINE_Relief tega osrednjega motiva je bil \xc5\xa1e posebej poudarjen - zmaga, kopje in v manj\xc5\xa1i meri cesarjeva glave in njegov konj so izklesani skoraj v krogu. Skrb za modeliranje draperije in pri izdelavi dolo\xc4\x8denih anatomskih podrobnosti, kot so mi\xc5\xa1ice cesarjeve roke, se lahko opredelijo kot klasicizem. Te zna\xc4\x8dilnosti, dodane nesorazmerni lestvici figur, poudarjajo veli\xc4\x8danstvo imperialne osebe, ki opozarja na Teodozijevo umetnost.\n_START_SECTION_\nStranske plo\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nStranske plo\xc5\xa1\xc4\x8de so v manj privzdignjenem reliefu (najve\xc4\x8dja globina na osrednjem panelu je 28 mm, na stranskih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah pa le 9 mm) in so stilsko nekoliko slab\xc5\xa1e od osrednje plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Tvorijo obrobo v poenostavljenem cik-cak vzorcu, pri \xc4\x8demer so imajo proti sredini in okoli osrednje plo\xc5\xa1\xc4\x8de kito stiliziranih listov z majhno okroglo luknjo na sredini vsake strani za \xc5\xa1tiri zdaj izgubljene intarzije._NEWLINE_Leva plo\xc5\xa1\xc4\x8da predstavlja vi\xc5\xa1jega \xc4\x8dastnika, ki ga prepoznamo po voja\xc5\xa1kem obla\xc4\x8dilu in opremi, primerljivi s cesarjevo. Bradat, nosi oklep in paludamentum, pritrjen na desno ramo s preprostej\xc5\xa1o fibulo, kot jo nosi cesar. Vidimo no\xc5\xbenico me\xc4\x8da, pritrjeno na njegov pas na levi strani. Gleda proti cesarju in mu predstavlja kip Viktorije na podstavek - dr\xc5\xbei krono in palmo, kot tista na osrednjem panelu. Pri njenih nogah je torba. Mo\xc5\xa1ki stoji v arhitekturni shemi, ki je sestavljena iz dveh stebrov, ki podpirata korintske kapitele in teselirane vzorce (po mo\xc5\xbenosti opus secstile), ki ka\xc5\xbee prostor v imperialni pala\xc4\x8di._NEWLINE_Ta figura se v\xc4\x8dasih razlaga kot konzul, kipec Zmage in vre\xc4\x8da (tolma\xc4\x8dena kot polna zlata) kot konzularni atributi. Vendar pa lahko figura predstavlja tudi sparsio, konzulova najve\xc4\x8dja predstavitev na drugih diptihih, kot sta Klement (513) in Justin (540), z vre\xc4\x8dko zlata, ki je bolj simboli\xc4\x8den vojni plen, dokaz cesarskega zmagoslavja. Enako, \xc4\x8de cesar Konstancij Gal dr\xc5\xbei primerljiv kipec Zmage na svoji podobi na Kronografiji 354, nosi civilna in ne voja\xc5\xa1ka obla\xc4\x8dila. Uradnik na Barberinijevi slonovini zato bolj verjetno zastopa generala, ki je sodeloval v zmagovalni kampanji, ki jo predstavlja slonovina. Naravno je domnevati, da je simetri\xc4\x8dna plo\xc5\xa1\xc4\x8da na desni (zdaj manjka) kazala \xc5\xa1e enega generala na podoben na\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nSpodnja plo\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nSpodnji panel je nekak\xc5\xa1en friz, okra\xc5\xa1en z dvojno procesijo barbarov in \xc5\xbeivali, ki se zbirajo ob osrednji figuri Zmage. Gleda navzgor proti figuri cesarja na osrednji ploskvi in v svoji desni nosi voja\xc5\xa1ki pokal, predstavljen v tradicionalni obliki veje z voja\xc5\xa1kim grbom, oklepom in plenom, pritrjenimi na to. Pora\xc5\xbeeni barbari nosijo cesarju razli\xc4\x8dna darila kot davek in se razlikujejo po obla\xc4\x8dilih in divjih \xc5\xbeivalih, ki jih spremljajo. Na levi strani sta dva bradata lika istega tipa, kot je barbar v osrednjem panelu, nosi kratko tuniko, frigijsko kapo in zaprte \xc4\x8devlje. Eden od njih nosi krono, drugi pa cilindri\xc4\x8dni zaboj z neznano vsebino, morda zlato, pred njimi hodi lev. Morda so Perzijci ali Skiti._NEWLINE_Na desni sta dva barbara oble\xc4\x8dena zelo razli\xc4\x8dno - gola od pasu navzgor, ogrnjena s preprostim kosom tkanine, zavezane na pasu in sandale. Spremljata ju tiger in majhen slon. Prvi nosi slonov okel na rami, drugi pa palico neznane funkcije. Predstavljata Indijce._NEWLINE_Ti motivi barbarov, ki so hvale\xc5\xbeni cesarju, so v rimskih in bizantinskih bas reliefih pogosti - tukaj je aurum coronarium, ki predstavlja tribut. Prikazujejo cesarjevo clementio in poudarja simboliko cesarjeve zmage. Eden od dveh fragmentov slonovine, ki so pripisani imperialnemu diptihu je zdaj v Milanu, prav tako predstavlja ta motiv v nekoliko zgodnej\xc5\xa1em delu.  Lahko ga najdemo tudi v Konstantinoplu, na primer na dnu Arkadijevega stebra (v kompoziciji, primerljivi z Barberinijevo slonovino) ali na Teodozijevem obelisku na hipodromu. Na obelisku je deset barbarov, ki so bili razdeljeni v dve skupini, ki se pribli\xc5\xbeujejo osrednji figuri cesarja, okronanega v slavi v imperialni \xc5\xa1katli, obkro\xc5\xbeen z drugimi augusti. Na levi so Perzijci, na desni pa so nedolo\xc4\x8dni zahodni barbari, morda Nemci ali Goti. Na tem reliefu ni Zmage, vendar je dobro zastopana na izgubljeni osnovi Arkadijevega stebra in izgubljene baze, ki se tradicionalno pripisuje Konstantinovemu stebru - v obeh primerih je Zmaga v osrednjem polo\xc5\xbeaju kot nekak\xc5\xa1en posrednik med pora\xc5\xbeenimi barbari spodaj in cesarjem.\n_START_SECTION_\nZgornja plo\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nZgornji del slonovine zasedata dva angela, ki nosita imago clipeata (portret na okroglem \xc5\xa1\xc4\x8ditu), velik medaljon, ki nosi poprsje mladega in brezbradega Kristusa, ki dr\xc5\xbei \xc5\xbeezlo s kri\xc5\xbeem v levi roki, s svojo desnico ka\xc5\xbee tradicionalen znak blagoslavljanja. Poprsje je uokvirjeno s simboli sonca na levo, lune in zvezd na desno. Par angelov, ki nosita Kristusovo podobo, nadome\xc5\xa1\xc4\x8da prej\xc5\xa1njo podobo dveh krilatih Zmag, personifikacij Konstantinopla, ki ga najdemo na drugem panelu prej omenjenega imperialnega diptiha v Milanu - zamenjava je dale\xc4\x8d od nepomembne in pomeni paradigmo premika vitalnega za spoznavanje in razumevanje Barberinijeve slonovine. Kitzinger ugotavlja, da se angel na levi odziva na cesarjevo obrnjeno glavo in pravi: \xc2\xbbKristus se pojavi v nebesih v trenutku, ko cesar ka\xc5\xbee svoj triumfalni adventus na zemlji. To je grafi\xc4\x8dni prikaz harmonije med nebesnim in zemeljskim vladanjem.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nIdentifikacija cesarja\n_START_PARAGRAPH_\nVpra\xc5\xa1anje identitete cesarja, ki je zastopana na osrednjem panelu, je osrednja te\xc5\xbeava komentatorjev Barberinijeve slonovine - njen prvi moderni lastnik, Peiresc, ga je brez obotavljanja prepoznal kot Heraklija in ugotovil, da je \xc4\x8dastnik, ki daruje kipec Zmage, sin Konstantina III. V poznej\xc5\xa1ih identifikacijah osrednje figure so bili tudi Konstantin I., [[Konstancij II.], Zenon in predvsem Anastazij I. ali Justinijan I. Prepoznavanje je zapleteno zaradi dejstva, da predstavljeni cesar ni nujno vladajo\xc4\x8di cesar na dan izdelave slonovine. Tako je datiranje slonovine nedvomno koristno za prepoznavanje cesarja, vendar v zvezi s tem ni odlo\xc4\x8dilno.'