b"\n_START_ARTICLE_\nLuka Knafelj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLuka Knafelj se je rodil v Ribnici na Dolenjskem. Podrobni rojstni podatki niso poznani, saj izvirajo najstarej\xc5\xa1e \xc5\xbeupnijske mati\xc4\x8dne knjige v Ribnici iz leta 1662. Rojstno leto je bilo dolo\xc4\x8deno na osnovi podatkov o njegovi smrti. \xc5\xa0olal se je v Sti\xc4\x8dni pri cistercijanskih redovnikih, najverjetneje v letih 1629 do 1634. Moral je biti bister fanti\xc4\x8d, sicer ga sti\xc5\xa1ki redovniki ne bi vzeli pod svoje okrilje. V samostanu je bil dele\xc5\xbeen stroge vzgoje in nadpovpre\xc4\x8dno dobre izobrazbe._NEWLINE_Sti\xc5\xa1ka cistercijanska opatija je najstarej\xc5\xa1i samostan na ozemlju dana\xc5\xa1nje Slovenije in tudi najve\xc4\x8dji in najvplivnej\xc5\xa1i samostan na slovenskih tleh. Zgodovinsko so cistercijanci red benediktincev, imenovanem po francoskem samostanu Citeaux, poudarjali so ro\xc4\x8dno delo, pospe\xc5\xa1evali \xc5\xbeivinorejo, promet, trgovino in obrt ter se posve\xc4\x8dali dobrodelni dejavnosti. S prepisovanjem literarnih del iz klasi\xc4\x8dne in orientalske literature so opravili pomembno kulturno delo, ki je lepo dopolnjevalo njihove originalne stvaritve. Svoja dela so pisali v latinskem jeziku, pozneje veliko tudi v nem\xc5\xa1kem. Za slovenski jezik je bilo v sti\xc5\xa1ki opatiji bore malo prostora. Samostan je skozi stoletja posedoval velik kos slovenske zemlje, vendar pa je v vsej zgodovimi samostana najti komaj kak\xc5\xa1en poizkus pribli\xc5\xbeati se ljudstvu, sredi katerega je \xc5\xbeivel._NEWLINE_Mali Luka se je izkazal s svojo bistrostjo tudi v \xc4\x8dasu, ki ga je pre\xc5\xbeivel v samostanu, sicer ga sti\xc5\xa1ki redovniki ne bi poslali naprej na jezuitsko gimnazijo v Ljubljano. Jezuitska latinska gimnazija je izobra\xc5\xbeevala u\xc4\x8dence, da so lahko nadaljevali \xc5\xa1tudij filozofije ali teologije na liceju, to je na vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski ravni, ki jo je prav tako vodil jezuitski red, in je z gimnazijo tvoril celoto. Po kon\xc4\x8dani \xc5\xa1estletni gimnaziji in dveletnem liceju so morali u\xc4\x8denci nadaljevati \xc5\xa1olanje \xc5\xa1e leto dni v Gradcu na \xc5\xa0tajerskem, nato pa so se lahko brez ovir vpisovali na univerze._NEWLINE_Jezuiti so svojo gimnazijo odprli leta 1597, takoj po prihodu v Ljubljano in vsako leto uvedli vi\xc5\xa1ji razred, dokler ni postala \xc5\xa1ola v \xc5\xa1olskem letu 1604/05 popolna. Imela je \xc5\xa1tiri gramati\xc4\x8dne in dva humanisti\xc4\x8dna razreda (poetika in retorika). V prvih dveh razredih so pou\xc4\x8devali osnove latinskega jezika in prebirali la\xc5\xbeja besedila, v tretjem so izpopolnjevali latinsko slovnico in za\xc4\x8deli pouk gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, v \xc4\x8detrtem razredu so obdelali skladnjo, znanje latin\xc5\xa1\xc4\x8dine je bilo \xc5\xbee kar dobro. V petem razredu so se u\xc4\x8denci seznanjali z na\xc4\x8deli govorni\xc5\xa1tva, \xc5\xa1esti razred pa je ob prebiranju zahtevnej\xc5\xa1ih besedil izpopolnjeval govorni\xc5\xa1ko znanje. U\xc4\x8dni jezik je bila latin\xc5\xa1\xc4\x8dina, medtem ko sta oba \xc5\xbeiva jezika, nem\xc5\xa1ki in slovenski, ostala povsem v ozadju. Pouk je potekal po pravilih jezuitskega \xc5\xa1olskega sistema.\xc2\xa0\xc2\xbbRatio atque institutio studiorum Societatis Jesu\xc2\xab, ki je bil natisnjen leta 1599 in je bil temeljni vzgojni dokument za vse jezuitske gimnazije po vseh de\xc5\xbeelah Evrope do njegove ukinitve leta 1784._NEWLINE_Luka Knafelj je obiskoval gimnazijo in licej v letih 1634 do 1642, v \xc5\xa1olski listini je omenjen februarja 1640. Tega leta naj bi kon\xc4\x8dal \xc5\xa1estletno gimnazijo in se vpisal na dvoletni licej. Nadalje je znano, da je bil leta 1643 vpisan na univerzi v Gradcu kot \xc5\xa1tudent prvega letnika filozofije. \xc5\xa0tudij teologije je za\xc4\x8del okrog leta 1644 najverjetneje na Dunaju in bil tam junija 1648 kot 27-letni mladeni\xc4\x8d posve\xc4\x8den v duhovnika. Posvetitev je opravil tedanji dunajski \xc5\xa1kof Philip Friedrich Breuner v \xc5\xa1kofijski kapeli sv. Andreja na Dunaju. Luka Knafelj je tako postal duhovnik tedaj razmeroma majhne in le na mesto omejene dunajske \xc5\xa1kofije. Ni znano, kaj je po\xc4\x8del mladi duhovnik po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju in posvetitvi, zabele\xc5\xbeeno pa je, da je leta 1651 postal du\xc5\xa1ni pastir v dunajski dvorni bolni\xc5\xa1nici. V tem \xc4\x8dasu se je verjetno zbli\xc5\xbeal z dvorom, med svoje prijatelje in znance pa je lahko \xc5\xa1tel tudi rojaka Jurija Bohinca (Georg Wohinz), uglednega profesorja prava in poznej\xc5\xa1ega rektorja dunajske univerze._NEWLINE_Luka Knafelj je postal leta 1658 \xc5\xbeupnik v kraju Gro\xce\xb2 Ru\xce\xb2bach na Spodnjem Avstrijskem. \xc5\xbdupnija s protekcijo in cesarskim varstvom le\xc5\xbei sredi vinorodne pokrajine Weinvierterl, pribli\xc5\xbeno 50 km severno od Dunaja. Pripadalo ji je precej zemlje, \xc5\xbeupnijsko poslopje, v katerem je \xc5\xbeupnik stanoval, pa je bil kar srednje velik dvorec. Med Knafljevimi predhodniki, \xc5\xbeupniki v Gro\xce\xb2 Ru\xce\xb2bachu je zaslediti ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo plemi\xc5\xa1kih imen. Iz ohranjenih dokumentov je mogo\xc4\x8de sklepati, da je bil Luka Knafelj dinami\xc4\x8den \xc4\x8dlovek in odli\xc4\x8den gospodar, ki je znal spretno obra\xc4\x8dati denar, niso mu pa bili tuji niti pravni in drugi administrativni posli._NEWLINE_\xc5\xbdupnijsko posestvo je bil glavni vir Knafljevih dohodkov, ki so bili tolik\xc5\xa1ni, da je lahko leta 1667 kupil na Dunaju lepo hi\xc5\xa1o in v njej tudi stanoval, kadar je prihajal na obisk v glavno mesto. Hi\xc5\xa1a, sestoje\xc4\x8da iz dveh med seboj povezanih poslopij s kasnej\xc5\xa1o mestno \xc5\xa1tevilko 807, danes Seilerst\xc3\xa4tte 2, je stala ob obzidju dana\xc5\xa1njega prvega okraja, povsem blizu stare zgradbe dunajske univerze in cerkve sv. Jakoba._NEWLINE_Luka Knafelj je 29. junija 1671 umrl na Dunaju za su\xc5\xa1ico komaj petdesetleten in je v oporoki, ki jo je sestavil pred pri\xc4\x8dami le dva tedna pred smrtjo, skoraj vse svoje premo\xc5\xbeenje zapustil \xc5\xa1tipendijski ustanovi, danes imenovani Knafljeva ustanova (nem\xc5\xa1ko Lucas Knaffel'sche Privatstiftung)."