b'\n_START_ARTICLE_\nSetev pomladnega vetra\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nPavle pripoveduje svojo zgodbo zdravniku na kliniki za odvajanje od alkohola. _NEWLINE_Pavle se je na veselici zapletel s stre\xc5\xbeajko Albino. Ni bila prav lepa na pogled, a vseeno je bilo nekaj na njej, kar ga je privla\xc4\x8dilo. Ko se je pomikal proti izhodu, so ga napadli trije mo\xc5\xa1ki, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je Albina Nackova. Mo\xc5\xbeje ga niso prestra\xc5\xa1ili in vrnil se je nazaj, da bi z njo govoril. _NEWLINE_Za\xc4\x8dela sta se dobivati in kmalu je Albina pri\xc5\xa1la z novico, da je nose\xc4\x8da. Od tega trenutka dalje se je Pavletu \xc5\xbeivljenje zelo spremenilo._NEWLINE_Poro\xc4\x8dil se je in se preselil na Poljan\xc4\x8devo kmetijo, kjer ga je mati Poljanka lepo sprejela, o\xc4\x8de pa nad njim ni bil navdu\xc5\xa1en, saj \xc5\xa1e vedno ni prebolel Albininega biv\xc5\xa1ega fanta Nacka, ki je od\xc5\xa1el v Nem\xc4\x8dijo delat. Pavle je moral pustiti slu\xc5\xbebo gozdarja in se posvetiti delu na kmetiji, kjer mu je ukazoval tast. \xc4\x8ce je \xc5\xbeelel narediti karkoli druga\xc4\x8de, se je vnel prepir in Poljanec dolgo ni spregovoril besede. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave so povzro\xc4\x8dili vse pogostej\xc5\xa1i Nackovi prihodi. Prinesel je otro\xc5\xa1ka obla\xc4\x8dila, pomagal pa je tudi pri nakupu traktorja, ki ga je po nizki ceni pripeljal iz Nem\xc4\x8dije. Poljanec naj bi ga pla\xc4\x8deval na obroke, a ko ni imel dovolj denarja, je tudi Nacek pokazal svoj pravi prevarantski obraz. Pavle je bil zelo ljubosumen nanj, saj se je videlo, da ga ima Albina \xc5\xa1e vedno rada. Odlo\xc4\x8dil se je, da bo zapustil Poljan\xc4\x8devino, k \xc4\x8demur je pripomogla tudi Poljan\xc4\x8deva odlo\xc4\x8ditev prepisati kmetijo na sina Albinine sestre Kristince, ki ni bil dober za nobeno delo in je kasneje kon\xc4\x8dal v zaporu. _NEWLINE_Pavle se je preselil domov k star\xc5\xa1ema, kjer cele dneve ni delal ni\xc4\x8d, ni znal obdr\xc5\xbeati slu\xc5\xbebe, denar, ki mu ga je dajala mama, pa je zapravil v gostilni. Albina in Kristinca sta ga prosili, naj se vrne, tudi po tem ko je Poljanec \xc5\xbee umrl, a tega nikoli ni storil._NEWLINE_Na koncu knjige se Pavle zahvaljuje zdravniku za vso pomo\xc4\x8d in obljubi, da ne bo ve\xc4\x8d segel po kozarcu, ne glede na to kako te\xc5\xbeko bo nadaljnje \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbSiv\xc4\x8devi knjigi v okviru, v katerega se je postavila, in z ambicijami; ki jih uveljavlja, ni kaj oporekati. Soliden izdelek svoje vrste je, z zanimivo zgodbo, ki z aktualnostjo svoje problematike vle\xc4\x8de v identifikacijo vse, ki so na vasi v podobnem polo\xc5\xbeaju in one, ki so \xc5\xa1e sposobni s \xc4\x8dustveno zavzetostjo gojiti kult obdelovalne zemlje. \xc4\x8ceprav imamo lahko njenega \xc2\xbbjunaka\xc2\xab\xc2\xa0za naivnega, s hvale\xc5\xbenostjo pogre\xc5\xa1amo to, kar pri literaturi za ljudstvo najbolj moti \xe2\x80\x94 naivnost avtorja, ki stoji za pripovedovalcem. To trditev postavljajo pod vpra\xc5\xa1aj poeti\xc4\x8dno pisani meditativni uvodniki pred poglavji, literizirane strnitve vsebine poglavij, ki jih te\xc5\xbei izrazna stereotipnost. Sicer se ti odstavki funkcionalno vklju\xc4\x8dujejo v besedilo. Nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo racionalno povzeto sporo\xc4\x8dilo, ki se je v tovrstni literaturi najve\xc4\x8dkrat v obliki pregovora pojavljalo na koncu povesti. Za na\xc5\xa1o zgodbo ga lahko skonstruiramo nekako takole: zemlja obdelovalna ni prazna beseda in \xc5\xbeivljenjske odlo\xc4\x8ditve je treba dobro premisliti, ker nepremi\xc5\xa1ljeno dejanje \xe2\x80\x94 setev pomladnega vetra \xe2\x80\x94 ne prinese sadu.\xc2\xab\xc2\xa0(Hladnik v Delu 1981: 8)_NEWLINE_\xc2\xbb[ ... ] O ljubezni do zemlje, ki zna biti celo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a od ljubezni do ljudi, pripoveduje mladi pisatelj Ivan Sivec v tem romanu iz sodobnega \xc5\xbeivljenja. Zgodbo je zasnoval prepri\xc4\x8dljivo, razvija jo skorajda mojstrsko v slogu dobre ljudske povesti. Pred vsakim poglavjem je kratko liri\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1ljanje, ki razodeva, da je njegovo pero sposobno zaorati \xc5\xa1e globlje v du\xc5\xa1e. Knjiga bo gotovo naletela na zelo hvale\xc5\xbeen sprejem pri vseh, ki \xc5\xa1e znajo prisluhniti sr\xc4\x8dnemu utripu zemlje.\xc2\xab\xc2\xa0(\xc4\x8cuk, 1981: 38)'