b'\n_START_ARTICLE_\nSevilja\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nSpal je najstarej\xc5\xa1e znano ime za Seviljo. Zdi se, da je nastalo v \xc4\x8dasu feni\xc4\x8danske kolonizacije Tartezijske kulture v jugozahodni Iberiji, po mnenju Manuela Pellicera v katalon\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni "ni\xc5\xbeinsko" v feni\xc4\x8danske jeziku (podobno v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini Shfela).  V \xc4\x8dasu Rimljanov se je ime latiniziralo kot Hispalis. Po mavrski invaziji je bilo to ime prilagojeno v arab\xc5\xa1\xc4\x8dino kot Ishbiliyya (arabsko \xd8\xa3\xd8\xb4\xd8\xa8\xd9\x8a\xd9\x84\xd9\x8a\xd8\xa9, iz gr\xc5\xa1\xc5\xa1\xc4\x8dine \xce\xa3\xce\xb5\xce\xb2\xce\xaf\xce\xbb\xce\xbb\xce\xb7, Seb\xc3\xadlle); zaradi fonetike ime Sevilja izhajati iz Ishbiliyya.\n_START_SECTION_\nMoto\n_START_PARAGRAPH_\n"NO8DO" je uradni moto Sevilje. Verjamejo, da se rebus \xc5\xa1pansko glasi Ne me ha dejado kar pomeni Sevilja me ni zapustila, z osem na sredini predstavlja madeja ali klob\xc4\x8di\xc4\x8d volne. Legenda pravi, da je naslov dal kralj Alfonz X., ki je imel stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v Alcazarju mesta in so ga podpirali dr\xc5\xbeavljani, ko se je njegov sin, kasneje San\xc4\x8do IV. Kastiljski, sku\xc5\xa1al polastiti prestola. Emblem je prisoten na ob\xc4\x8dinski zastavi in predmetih v lasti mesta, kot so pokrovi ja\xc5\xa1kov in grob Kri\xc5\xa1tofa Kolumba v katedrali.\n_START_SECTION_\nZgodnje dobe\n_START_PARAGRAPH_\nSevilja je stara ve\xc4\x8d kot 2200 let. Skozi zgodovino so mnoge civilizacije pustile svoj pe\xc4\x8dat v mestu in to je pripomoglo k temu da ima mesto \xc5\xa1e poseben \xc4\x8dar. Sevilja ima zelo dobro ohranjen zgodovinski center. \xc4\x8ceprav ima mo\xc4\x8dan srednjeve\xc5\xa1ki, renesan\xc4\x8dni in baro\xc4\x8dni pridih, se v mestu \xc5\xa1e najbolj \xc4\x8duti pridih arabske kulture._NEWLINE_Mitolo\xc5\xa1ki ustanovitelj mesta je Hercul (Heracles), pogosto ozna\xc4\x8den kot feni\xc4\x8danski bog Melqart. Mit pravi, da se je dvignil preko Gibraltarske o\xc5\xbeine do Atlantika in ustanovil trgovske postaje na sedanjih lokacijah C\xc3\xa1diza in Sevilje._NEWLINE_V Rimskem \xc4\x8dasu je bilo mesto znano kot Hispalis. V bli\xc5\xbeini Sevilje je zelo dobro ohranjeno rimsko mesto Italica (Santipoce), ki nam lahko da dobro predstavo o tem kako naj bi izgledal Hispalis v Rimskem obdobju. Pomembni ostanki so tudi v bli\xc5\xbenjem mestu Carmona. Obzdije okoli mesta je bilo prvotno postavljeno v \xc4\x8dasu Julija Cezarja, vendar je dana\xc5\xa1nji potek in izgled obzidja delo Mavrov. Drugi rimski ostanki v Sevilji so \xc5\xa1e akvadukt, tempelj v ulici M\xc3\xa1rmoles, stebri La Alameda de H\xc3\xa9rcules in situ, podzemni Antiquarium stavbe Metropol Parasol in ostanki v \xc4\x8detrti Patio de Banderas v bli\xc5\xbeini od katedrale._NEWLINE_V 5. in 6. stoletju, so ve\xc4\x8dkrat uspe\xc5\xa1no osvojili rimski provinci Hispanio in Baetico Vandali, Svebi in Vizigoti.\n_START_SECTION_\nDoba Mavrov\n_START_PARAGRAPH_\nMavri so zasedli Sevillo med osvojitvijo Hispalisa leta 712. Sevilla je bila glavno mesto Umjadskega kalifata, dinastije Almoravidov in dinastije Almohadov od 8. do 13. stoletja. Leta 1248 je vojska kralja Fernanda III. Kastiljskega, zmagala in zasedla Seviljo._NEWLINE_Mavrski urbani vpliv se je nadaljeval in je prisoten \xc5\xa1e danes v sodobni Sevilji, zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina za katero so hvale\xc5\xbeni tako u\xc4\x8denjaki kot popotniki. Ve\xc4\x8dina stavb z mavrskim slogom spada v Mud\xc3\xa9jar islamsko umetnost, razvit pod kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vladavino. Vendar pa so ostali nekateri originalni elementi pri javnih zgradbah, urbane strukture v zgodovinski \xc4\x8detrti, ve\xc4\x8dji del mestnega obzidja, prav tako pa deli mestne pala\xc4\x8de Patio del Yeso v Alc\xc3\xa1zarju in stolnice (zvonik imenovan Giralda). Zvonik je bil predelan iz minareta velike mo\xc5\xa1eje. Alc\xc3\xa1zar in stolnica sta oba vpisana v UNESCO-ovo svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nKastiljska vladavina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1247 je kr\xc5\xa1\xc4\x8danski kralj Ferdinand III. Kastiljsli za\xc4\x8del osvajati Andaluzijo. Po osvojitvi Ja\xc3\xa9na in C\xc3\xb3rdobe, ki je obsegla tudi vasi, ki so obkro\xc5\xbeale mesto (Carmona Lora del Rio in Alcal\xc3\xa1 del Rio) in so hranile stalno vojsko v bli\xc5\xbeini, je obleganje trajalo petnajst mesecev. Odlo\xc4\x8dilno ukrepanje je potekalo maja 1248, ko je Ramon Bonifaz priplul navzgor po reki Guadalquivir in prekinil Trianov most, in odrezal mesto od kmetij v okraju Aljarafe. Mesto se je predalo 23. novembra 1248. _NEWLINE_Razvoj mesta se je nadaljeval po kastiljski osvojitvi. Zgrajene so bila razli\xc4\x8dne javne stavbe, tudi cerkve, od katerih so bile mnoge v slogu Mud\xc3\xa9jar, seviljska katedrala, zgrajena v 15. stoletju, pa kot gotska arhitektura . Mavrska pala\xc4\x8da je postala rezidenca kastiljskih kraljev in v \xc4\x8dasu vladavine Petra I. Kastiljskega ga je zamenjal Alc\xc3\xa1zar (zgornje nadstropje \xc5\xa1e vedno uporablja kraljeva dru\xc5\xbeina kot uradno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v Sevilji).\n_START_SECTION_\nPogrom 1391\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1391, arhidiakon Ferrant Martinez zaprte vse sinagoge v Sevilji in jih pretvori v cerkve, kot na primer Santa Mar\xc3\xada la Blanca in si prisvoji tudi \xc5\xbdidovsko \xc4\x8detrt z zemljo in trgovinami (danes v sodobni \xc4\x8detrti "Barrio Santa Cruz"). Med anti-judovskim pogromom je bilo na tiso\xc4\x8de ljudi ubitih, drugi pa so bili prisiljeni se spreobrniti. Plaza de San Francisco je bil mesto za "avtos de f\xc3\xa9". Sprva je bila dejavnost inkvizicije omejena na \xc5\xa1kofije Sevilji in Cordobi, kjer je Alonso de Hojeda izvajal dejavnost spreobrnjena.Prvi auto de f\xc3\xa9 je potekal v Sevilji 6. februarja 1481, ko je bilo \xc5\xa1est ljudi \xc5\xbeivi za\xc5\xbeganih. Alonso de Hojeda sam dr\xc5\xbeal pridigo. Inkvizicija je nato hitro rasla. Leta 1492 so obstajala sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v osmih kastiljskih mestih: \xc3\x81vila, C\xc3\xb3rdoba, Ja\xc3\xa9n, Medina del Campo, Segovia, Sig\xc3\xbcenza, Toledo in Valladolid.  Z Alhambra odlokom so bili vsi Judje prisiljeni spremeniti vero v katoli\xc5\xa1ko ali so bili izgnani iz \xc5\xa0panije.\n_START_SECTION_\nZlata doba\n_START_PARAGRAPH_\nPo Kolumbovem odkritju Novega sveta leta 1492 in trgovanju za Kastiljsko krono je mesto ogromno pridobilo, saj je moral ves tovor, ki je pri\xc5\xa1el iz Novega sveta skozi Casa de Contratacion preden je bil lahko razvo\xc5\xbeen po vse \xc5\xa0paniji. Tako se je za\xc4\x8dela Zlata doba razvoja v Sevilji, saj je bila edino pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je dobilo kraljevi monopol za trgovanje z rasto\xc4\x8dimi \xc5\xa1panskimi kolonijami v Ameriki. Ker so lahko le ladje, ki so izplule in priplule v Seviljo, trgovale s kolonijami v Ameriki, so morali trgovci iz Evrope in drugih trgovskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d priti v Seviljo, da so lahko kupili izdelke iz Novega sveta._NEWLINE_V prvih sto letih po odkritju Amerike se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev pove\xc4\x8dalo na skoraj miljon ljudi._NEWLINE_V poznem 16. stoletju je bil monopol razdeljen, saj je tudi mesto C\xc3\xa1diz tudi dobilo dovoljenje za trgovanje. Velika kuga v Sevilji je leta 1649 zmanj\xc5\xa1ala \xc5\xa1tevilo prebivalcev za skoraj polovico in mesto si ni opomoglo vse do zgodnjega 19. stoletja._NEWLINE_V 18. stoletju je mednarodna pomembnost Sevilje upadala zaradi zamuljevanja reke Guadalquivir, kar je pomenilo da se ni dalo ve\xc4\x8d pluti po reki navzgor in mesto je \xc5\xa1lo v po\xc4\x8dasni ekonomski zaton. Karel III. \xc5\xa0panski je spodbujal razvoj industrije. Gradnja Real F\xc3\xa1brica de Tabacos (Kraljeve toba\xc4\x8dne tovarne) se je za\xc4\x8dela leta 1728, s prozidki \xc5\xa1e naslednjih 30 let. To je bila druga najve\xc4\x8dja stavba v \xc5\xa0paniji za kraljevim prebivali\xc5\xa1\xc4\x8dem El Escorial. Od leta 1950 je bil sede\xc5\xbe rektorata Univerze v Sevilji, skupaj s \xc5\xa1olo za pravo, filologijo, zemljepis in zgodovino._NEWLINE_V mestu so se izvajale velike opere, med njimi Beethovnov Fidelio, Mozartova Figarova svatba in Don Giovanni, Rossinijev Seviljski brivec in Bizetova Carmen._NEWLINE_Sevilja je leta 1758 postala sede\xc5\xbe \xc5\xa0panskega de\xc5\xbeelnega tiska z objavo svojega prvega \xc4\x8dasopisa Hebdomario \xc3\xbatil de Seville, prvega tiskanega v \xc5\xa0paniji izven Madrida.\n_START_SECTION_\n19. in 20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1825 in 1833, je Melchor Cano deloval kot glavni arhitekt v Sevilji. Najbolj\xc5\xa1e urbanisti\xc4\x8dne in arhitekturne spremembe v mestu so bile narejene z njim in njegovim sodelavcem Jose Manuel Arjona y Cuba._NEWLINE_Industrijska arhitektura ohranjena do danes, je iz prve polovice 19. stoletja in zajema tovarno keramike name\xc5\xa1\xc4\x8dene v kartuzijanskem samostanu v La Cartuja od leta 1841, last dru\xc5\xbeine Pickman in zdaj dom v El Centro Andaluz de Arte Contempor\xc3\xa1neo (CAAC), ki upravlja zbirke Museo de Arte Contempor\xc3\xa1neo de Sevilla. Prav tako domuje v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du v UNIA._NEWLINE_V letih, ko je vladala kraljica Izabela II. \xc5\xa0panska, okoli 1843-1868, je seviljska bur\xc5\xbeoazija investirala v gradbeni\xc5\xa1tvo neprimerljivo v zgodovini mesta. Most Izabele II., bolj znan kot most Triana, izvira iz tega obdobja; uli\xc4\x8dna razsvetljava je bila raz\xc5\xa1irjena po ob\xc4\x8dini, ve\xc4\x8dina ulic je bila v tem obdobju tlakovana._NEWLINE_V drugi polovici 19. stoletja se je v Sevilji za\xc4\x8dela \xc5\xa1iritev zaradi prihoda \xc5\xbeeleznice. Na vzhodu in jugu rastejo nova naselja. Za zagotavljanje elektri\xc4\x8dne energije v celotni ob\xc4\x8dini je bila ustanovljena leta 1894 dru\xc5\xbeba Sevillana de Electricidad, leta 1901 je bila odprta \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja Plaza de Armas. Muzej lepih umetnosti (Museo de Bellas Artes de Sevilla) je bil odprt leta 1904._NEWLINE_Vodnjak Hispalis in hotel Alfonz XIII. sta bila zgrajena v okviru ibero-ameri\xc5\xa1ke razstave leta 1929 v Puerta de Jerez._NEWLINE_Leta 1929 je mesto gostilo ibero-ameri\xc5\xa1ko Exposition, ki je pospe\xc5\xa1ila \xc5\xa1iritev mesta na jug in ustvarila nove javne prostore, kot so Plaza de Espa\xc3\xb1a, Maria Luisa Park. Ne dolgo pred odprtjem, je \xc5\xa1panska vlada za\xc4\x8dela modernizacijo mesta, da bi se pripravila na pri\xc4\x8dakovane mno\xc5\xbeice, s postavljanjem novih hotelov in raz\xc5\xa1iritvijo srednjeve\xc5\xa1kih ulic, da bi omogo\xc4\x8dila gibanje avtomobilov._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku \xc5\xa1panske dr\xc5\xbeavljanske vojne leta 1936 je Sevilja je zelo hitro padla. General Queipo de Llano je izvedel dr\xc5\xbeavni udar in hitro zajel mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Radio Sevilja je nasprotoval vstaji in pozval kmete, naj pridejo v mesto po oro\xc5\xbeje, medtem ko je skupina delavcev ustanavljala barikade. De Llano je nato zajel Radio in ga uporabil za oddajanje propagande v imenu sil Frankistov. Po za\xc4\x8detnem prevzemu mesta se je odpor nadaljeval med delavskim razredom, dokler ni bilo serije srditih povra\xc4\x8dilnih ukrepov._NEWLINE_Pod Franciscom Francom je bila \xc5\xa0panija v drugi svetovni vojni uradno nevtralna in tako kot drugod po dr\xc5\xbeavi, je tudi Sevilja ostala ve\xc4\x8dinoma gospodarsko in kulturno izolirana od zunanjega sveta._NEWLINE_Leta 1953 je bila odprta ladjedelnica, ki je na koncu 1970-tih zaposlovala ve\xc4\x8d kot 2.000 delavcev. Pred izdajo uredbe o mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih v pore\xc4\x8dju Guadalquivir, je Sevilja utrpela redne hude poplave. Morda najhuj\xc5\xa1e od vseh so bile poplave, ki so se zgodile v novembru 1961, ko je reka Tamarguillo prestopila bregove kot posledica hudega naliva de\xc5\xbeja in je morala Sevilja razglasiti alarm._NEWLINE_Po koncu diktature Franca so bile izvedene prve demokrati\xc4\x8dne volitve v mestni svet. 5. novembra 1982 je pape\xc5\xbe Janez Pavel II. obiskal Seviljo, pri ma\xc5\xa1i na sejmi\xc5\xa1\xc4\x8du je bilo pol milijona ljudi. Drugi\xc4\x8d je mesto obiskal 13. junija 1993, na mednarodnem evharisti\xc4\x8dnem kongresu._NEWLINE_V letu 1992, ki sovpada s petstoletnico odkritja Amerike, je Universal Exposition potekala v Sevilji \xc5\xa1est mesecev, zaradi je bilo izbolj\xc5\xa1ano lokalno komunikacijsko omre\xc5\xbeje in infrastruktura: kon\xc4\x8dana je bila obvoznica in zgrajene nove avtoceste; nova \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja Santa Justa se je za\xc4\x8dela graditi leta 1991, med Madridom in Seviljo je za\xc4\x8del delovati sistem \xc5\xa1panske \xc5\xbeeleznice visokih hitrosti, Alta Velocidad Espa\xc3\xb1ola (AVE). Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Aeropuerto de Sevilla je bilo raz\xc5\xa1irjeno z novo zgradbo terminala, ki jo je zasnoval arhitekt Rafael Moneo, narejene so bile \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne druge izbolj\xc5\xa1ave. Monumentalni most Puente del Alamillo \xc4\x8dez Guadalquivir, ki ga je zasnoval arhitekt Santiago Calatrava je bila zgrajen, da se omogo\xc4\x8di dostop do otoka La Cartuja, mesto mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih razstav. Nekateri objekti so ostali na mestu po razstavi in so bili vklju\xc4\x8deni v znanstveni in tehnolo\xc5\xa1ki parki Cartuja 93.\n_START_SECTION_\n21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2004 se je za\xc4\x8del projekt Metropol Parasol za o\xc5\xbeivitev Plaza de la Encarnacion, ki se je leta uporabljal kot parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de in bil videti kot mrtvo mesto. Gradnja je bila zaklju\xc4\x8dena marca 2011.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nSevilla ima povr\xc5\xa1ino 140 km2, po podatkih Dr\xc5\xbeavne topografske karte (Mapa Topogr\xc3\xa1fico Nacional). Mesto le\xc5\xbei v rodovitni dolini reke Guadalquivir. Povpre\xc4\x8dna nadmorska vi\xc5\xa1ina je 7 metrov. Ve\xc4\x8dina mesta je na vzhodni strani reke, medtem ko so Triana, La Cartuja in Los Remedios na zahodni strani. Regija Aljarafe le\xc5\xbei na zahodu in \xc5\xa1teje kot del metropolitanskega obmo\xc4\x8dja. Mesto meji na severu z La Rinconada, La Algaba in Santiponce, na vzhodu z Alcal\xc3\xa1 de Guadaira, na jugu z Dos Hermanas in Gelves in na zahodu s San Juan de Aznalfarache, Tomares in Camas.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nSevilja ima subtropsko sredozemsko podnebje (K\xc3\x96PPEN Csa). [27] Kot ve\xc4\x8dina s sredozemskim podnebjem, ima Sevilja bolj suho poletje in mokro zimo. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je 25 \xc2\xb0C podnevi in 13 \xc2\xb0C pono\xc4\x8di._NEWLINE_Po mestu C\xc3\xb3rdoba (tudi v Andaluziji) je Sevilja, med vsemi mesti, kjer \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d kot 100.000 prebivalci, najbolj vro\xc4\x8da v celinski Evropi, s povpre\xc4\x8dnimi dnevnimi temperaturami v juliju 36,0 \xc2\xb0C. Vsako leto temperatura ve\xc4\x8dkrat presega 40 \xc2\xb0C. Najhladnej\xc5\xa1i temperaturni ekstrem -8,2 \xc2\xb0C je bil registriran na meteorolo\xc5\xa1ki postaji na letali\xc5\xa1\xc4\x8du 28. januarja 2005. Zgodovinski rekord (sporni) 50.0 \xc2\xb0C je bil zabele\xc5\xbeen 4. avgusta 1881. Obstaja neakreditiran zapis Nacionalnega in\xc5\xa1tituta za meteorologijo 47,2 \xc2\xb0C iz 1. avgusta 2003\n_START_SECTION_\nAvtobus\n_START_PARAGRAPH_\nZa avtobusno omre\xc5\xbeje v mestu skrbi TUSSAM (Transportes Urbanos de Sevilla), ki. Consorcio de Transportes de Sevilla skrbi za avtobusne povezave z vsemi satelitskimi mesti okrog Sevilje._NEWLINE_Dve avtobusni postaji slu\xc5\xbeita za prevoz med okoli\xc5\xa1kimi obmo\xc4\x8dji in drugimi mesti: postaja Plaza de Armas za destinacije na severu in zahodu, kot tudi z Lizbono na Portugalskem in postaja Prado de San Sebasti\xc3\xa1n, ki pokriva poti na jug in vzhod. Plaza de Armas postaja ima neposredne avtobusne linije do \xc5\xa1tevilnih \xc5\xa1panskih mestih in z Lizboni na Portugalskem\n_START_SECTION_\nMetro\n_START_PARAGRAPH_\nMetro ("Metro de Sevilla" v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini) je nadzemna metro mre\xc5\xbea v mestu Sevilja in njenem metropolitanskem obmo\xc4\x8dju. Sistem je popolnoma neodvisen od kateregakoli drugega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega ali uli\xc4\x8dnega prometa. Vse postaje so bile zgrajene s platformo z zaslonskimi vrati._NEWLINE_To je bil \xc5\xa1esti sistem Metro zgrajen v \xc5\xa0paniji, po tistih v Madridu, Barceloni, Valenciji, Bilbau in Palmi de Mallorci. Trenutno je peto najve\xc4\x8dje Metro podjetje v \xc5\xa0paniji, po \xc5\xa1tevilu prepeljanih potnikov (ve\xc4\x8d kot 12.000.000 v letu 2009).\n_START_SECTION_\nTramvaj\n_START_PARAGRAPH_\nMetroCentro je tramvajska proga v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Delovati je za\xc4\x8dela oktobra 2007.._NEWLINE_Tramvaj ima samo pet postajali\xc5\xa1\xc4\x8d: Plaza Nueva, Archivo de Indias, Puerta de Jerez, Prado de San Sebastian in San Bernardo, vse kot del prve faze projekta. Pri\xc4\x8dakovati je, da se bo raz\xc5\xa1irila do postaje Santa Justa AVE, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1tirimi novimi postanki: San Francisco Javier, Eduardo Dato, Luis de Morales in Santa Justa. Ta raz\xc5\xa1iritev je bila za\xc4\x8dasno prelo\xc5\xbeena.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka postaja Santa Justa je del AVE \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega sistema za vlake visokih hitrosti in jo upravlja prej v dr\xc5\xbeavni lasti, \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko podjetje Renfe. Ima pet linij primestne \xc5\xbeeleznice (Cercan\xc3\xadas) in navezuje mesto z metropolitanskimi obmo\xc4\x8dji. Sevilla le\xc5\xbei na Red Ciudades AVE mre\xc5\xbei in je povezana s 17 ve\xc4\x8djimi mesti v \xc5\xa0paniji z vlakom za visoke hitrosti.\n_START_SECTION_\nKolo\n_START_PARAGRAPH_\nSevici je ob\xc4\x8dinski kolesarski program integriran v omre\xc5\xbeje javnega potni\xc5\xa1kega prometa. Kolesa so na voljo za najem po mestu z nizkimi stro\xc5\xa1ki. Zelene kolesarske steze pa je mogo\xc4\x8de videti na ve\xc4\x8dini glavnih ulic. \xc5\xa0tevilo ljudi, ki uporabljajo kolo kot prevozno sredstvo v Sevilji se je znatno pove\xc4\x8dalo v zadnjih letih. Po ocenah leta 2013 je 8,9 odstotka vseh prevozov v mestu (in 5,6 odstotka vseh potovanj, vklju\xc4\x8dno s tistimi pe\xc5\xa1) narejeno s kolesom.  As of 2013, an estimated 8.9 percent of all mechanized trips in the city (and 5.6 percent of all trips including those on foot) are made by bicycle._NEWLINE_Najem Sistema javnega kolesa financira lokalni operater v zameno za ogla\xc5\xa1evanje in ima ve\xc4\x8d kot 10-letno licenco za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje mestnih panojev.\n_START_SECTION_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de San Pablo je glavno letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Sevilji in je drugo najprometnej\xc5\xa1e andaluzijsko letali\xc5\xa1\xc4\x8de za Malago. Letali\xc5\xa1\xc4\x8de odpravi 4.051.392 potnikov in okoli 5.000 ton tovora (podatek 2009). Ima en terminal in eno vzletno-pristajalno stezo.\n_START_SECTION_\nPristani\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nSevilja je edino komercialno re\xc4\x8dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa0panije in edino celinsko mesto kamor lahko pridejo ladje za kri\xc5\xbearjenje v zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. 21. avgusta 2012 je priplula doslej najve\xc4\x8dja potni\xc5\xa1ka ladja Azamara Journey na obisk mesta. To plovilo pripada ladjarski dru\xc5\xbebi Royal Caribbean in lahko sprejme do 700 potnikov.\n_START_SECTION_\nCeste\n_START_PARAGRAPH_\nSevilja ima eno obvoznico, SE-30, ki se povezuje s hitro cesto A-4 na jugu, ki neposredno komunicira z mestom C\xc3\xa1diz, Cordobo in Madrid. Prav tako ima \xc5\xa1e dvojno vozi\xc5\xa1\xc4\x8de, A-92, ki povezuje mesta Estepa, Antequera, Granada, Guadix in Almeria in A-49 ki povezuje Seviljo z Huelva in Algarve na jugu Portugalske.'