b'\n_START_ARTICLE_\nMimi Malen\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v Dobrli vasi na Koro\xc5\xa1kem. Njena star\xc5\xa1a sta se spoznala med prvo svetovno vojno: o\xc4\x8de je bil ranjen vojak, mama pa begunka. Zaradi stiske je mati trimese\xc4\x8dno Mimi prinesla k o\xc4\x8detu. Tako je otro\xc5\xa1tvo pre\xc5\xbeivela v Podbrezjah na Gorenjskem in matere nikoli ni spoznala, \xc4\x8deprav je slednja s h\xc4\x8derko posku\xc5\xa1ala navezati stike. _NEWLINE_Dogodek je Malen\xc5\xa1kova opisala takole: \xc2\xbbKo sem imela pet ali \xc5\xa1est let, je prispelo pismo, jaz ga nisem videla, in v hi\xc5\xa1i povzro\xc4\x8dilo veliko razburjenje. Doma\xc4\x8di so mi zabi\xc4\x8dali, da ne smem oditi z nobeno tujo \xc5\xbeensko, ki bi me vabila s seboj in mi ponujala bombone ali \xc4\x8dokolado, tudi \xc4\x8de bi mi rekla, da je moja mama, ne, ker me bo odpeljala in se ne bomo nikoli ve\xc4\x8d videli. Vse tuje \xc5\xbeenske so mi bile sumljive in sem se jih \xc5\xa1e dolgo izogibala.\xc2\xab _NEWLINE_Tudi sama ni nikdar pomislila na to, da bi z materjo navezala stike, saj je Podbrezje imela za svoj dom, otro\xc5\xa1tvo pa opisala kot zelo sre\xc4\x8dno._NEWLINE_\xc5\xbdiveli so na kmetiji, ki pa ni prina\xc5\xa1ala dovolj dohodka za pre\xc5\xbeivetje, zato je o\xc4\x8de delal na Jesenicah v \xc5\xbeelezarni. Ko ji je bilo dvanajst let, se je o\xc4\x8de drugi\xc4\x8d poro\xc4\x8dil, dobila je dva polbrata in polsestro. O\xc4\x8de jo je navdu\xc5\xa1il nad knjigami in jo nau\xc4\x8dil brati, \xc5\xa1e preden je \xc5\xa1la v \xc5\xa1olo. Spominja se, da je \xc5\xbee zgodaj poznala Pre\xc5\xa1ernove pesmi, o\xc4\x8de ji je bral Balade in romance ter Orglar\xc4\x8dka, kakor tudi Stritarjeve, Jenkove pesmi in dela drugih slovenskih klasikov. _NEWLINE_Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskovala v doma\xc4\x8dih Podbrezjah, eno leto se je \xc5\xa1olala na me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du. Njen so\xc5\xa1olec je bil tudi Karel Mauser. \xc5\xa0olanje je nadaljevala na gimnaziji v Kranju; nato pa ga prekinila zaradi bolezni starih star\xc5\xa1ev. Sama si je \xc5\xbeelela \xc5\xa1tudirati zgodovino ali umetnostno zgodovino, a je zaradi pomanjkanja sredstev opravila zgolj trgovski te\xc4\x8daj in se zaposlila kot ban\xc4\x8dna uradnica pri Vzajemni zavarovalnici v Ljubljani, ki je izdajala tudi mese\xc4\x8dnik Na\xc5\xa1a mo\xc4\x8d._NEWLINE_Pri devetnajstih letih se je poro\xc4\x8dila z Rihardom Malen\xc5\xa1kom, lastnikom tovarne pohi\xc5\xa1tva na Celov\xc5\xa1ki cesti v Ljubljani. Rodila sta se jima dva otroka, sin Danijel in h\xc4\x8derka Emilia. Njen tast je bil lastnik uspe\xc5\xa1ne tovarne pohi\xc5\xa1tva; po vojni pa so dru\xc5\xbeino razlastninili, zato se je bila prisiljena ponovno soo\xc4\x8diti z denarnimi skrbmi. Tako je zamenjala ve\xc4\x8d slu\xc5\xbeb, nekaj \xc4\x8dasa je bila zaposlena tudi pri Filmservisu, nato pa se je posvetila pisateljevanju in prevajanju. _NEWLINE_Po vstopu v Dru\xc5\xa1tvo slovenskih pisateljev leta 1947 je spoznala ve\xc4\x8d pisateljev, med drugim se je spoprijateljila s Ferdom in Ju\xc5\xa1em Kozakom, Bogomirjem Magajno, Pavlom Golio ter Francetom Bevkom. Med \xc5\xbeenskimi avtoricami je prijateljevala z Ilko Va\xc5\xa1te in Marijo Kmet._NEWLINE_Med tujimi romani se je navdu\xc5\xa1evala \xc5\xa1e zlasti nad Norve\xc5\xbeani; posebej jo je privla\xc4\x8dila proza Sigrid Undset, enako jo je navdu\xc5\xa1il tudi roman G\xc3\xb6sta Berling Selme Lagerl\xc3\xb6f._NEWLINE_Brala je tudi druge klasike: Dostojevskega, Tolstoja, Dickensa, Galsworthyja, tudi Joycea in Faulknerja, Kafko, B\xc3\xb6lla in Pasternaka. Tone Vodnik ji je posojal knjige modernih pesnikov in tako tudi njo navdu\xc5\xa1il nad pesmimi Eliota, Pounda in Dylana Thomasa, katerega poezija ji je bila ves \xc4\x8das najbolj pri srcu._NEWLINE_Dolgo \xc4\x8dasa je \xc5\xbeivela na Prulah v Ljubljani. Umrla je v Centru starej\xc5\xa1ih v Trnovem, na njeno \xc5\xbeeljo pa so jo pokopali v Podbrezjah.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nVelja za najbolj plodno slovensko pisateljico. Ve\xc4\x8derni\xc5\xa1ko povest Pesem polja je napisala pri \xc5\xa1estnajstih letih. Pred izdajo v knji\xc5\xbeni obliki leta 1937 je povest izhajala kot podlistek v \xc4\x8dasopisu Na\xc5\xa1a mo\xc4\x8d. Prva dela je podpisovala s psevdonimom Mimica Zagorska, pa tudi z dekli\xc5\xa1kim priimkom Koni\xc4\x8d. Po vojni je postala \xc4\x8dlanica Dru\xc5\xa1tva slovenskih pisateljev. Za Filmservis je napisala scenarij za kratki dokumentarni film Tr\xc5\xbei\xc4\x8d: biser med gorami (1966), pisala je tudi radijske igre.\n_START_SECTION_\nZgodovinski roman\n_START_PARAGRAPH_\nV romanih se je posve\xc4\x8dala razli\xc4\x8dnim zgodovinskim temam: Bratstvo (1957) govori o usodi Karantancev po Samovi smrti, \xc4\x8crtomir in Bogomila (1959)  o pokristjanjevanju, Mar\xc4\x8dni veter (1988) pa o mar\xc4\x8dni revoluciji.\xc2\xa0Nori\xc5\xa1ka rapsodija (1968) govori o Nori\xc5\xa1kem kraljestvu, torej ozemlju, ki so ga na podro\xc4\x8dju Slovenije in Avstrije ob koncu drugega stoletja pr.n.\xc5\xa1t. ustanovili Kelti. Navdih za zgodbo je dobila pri zgodovinarju Bogu Grafenauerju._NEWLINE_Vignenjci (1978) so postavljeni v konec 19. stoletja, \xc4\x8das industrializacije in propada obrtnikov; nadaljevanje predstavljajo Skobci nad dolino(1985), v katerih obrtni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina dokon\xc4\x8dno izgubi bitko pred ve\xc4\x8djim \xc5\xbeelezarskim obratom. V 19. stoletje so postavljeni tudi Purgarji (1987); snov romana je ponovno vzpon industrije, ki ogro\xc5\xbea malega obrtnika, in Sinovi predmestja (1938), ki opisujejo bedo tovarni\xc5\xa1kih delavcev v 19. stoletju._NEWLINE_Pri pisanju zgodovinskih romanov je v fabulo vna\xc5\xa1ala zgodovinsko resni\xc4\x8dne dogodke in veliko \xc4\x8dasa posvetila \xc5\xa1tudiju zgodovinskega gradiva. V predgovoru Bratstva (1957) je  tako zapisala, da je kot vir uporabila Kraljedvorski rokopis in sku\xc5\xa1ala \xc4\x8dim bolj avtenti\xc4\x8dno opisati boje med Obri in Slovani; s podobnim odnosom do zgodovinskega gradiva je napisala tudi roman \xc4\x8crtomir in Bogomila (1959)._NEWLINE_Kritik Jo\xc5\xbee \xc5\xa0ifrer v Bratstvu (1957) prepoznava o\xc4\x8diten vpliv Fin\xc5\xbegarjevega romana Pod svobodnim soncem, posebej v mo\xc4\x8dni nacionalnosti romanesknih oseb. Tako Malen\xc5\xa1ek kot Fin\xc5\xbegar sta namre\xc4\x8d panslovanski ideji pripisovala precej ve\xc4\x8dji pomen, kot ga je imela v resnici. _NEWLINE_V generacijskem romanu Minuta molka (1965) je predstavila razvoj generacije intelektualcev, ki do\xc5\xbeivlja vrsto prelomnih dogodkov od prve svetovne vojne, bojev za Koro\xc5\xa1ko in Maribor, gospodarske krize do druge svetovne vojne, torej okupacije, partizanstva in \xc4\x8dasa po osvoboditvi. Pisateljica je tako sku\xc5\xa1ala zajeti \xc5\xa1iroko \xc4\x8dasovno obdobje, prav zato pa je slika pretekle dobe v romanu predstavljena v\xc4\x8dasih presplo\xc5\xa1no ali tudi preve\xc4\x8d subjektivno. A obenem je pokazala svojo domi\xc5\xa1ljijo in spretno opisala \xc5\xbeivljenjske zgodbe ljudi, ki so do\xc5\xbeiveli opisane dogodke._NEWLINE_Ker Malen\xc5\xa1ek tudi v vojnih in biografskih romanih v ospredje na\xc4\x8deloma postavlja predvsem zgodovino ter zna\xc4\x8dilnosti obravnavanih obdobij, je smiselno tovrstna \xc5\xbeanra vklju\xc4\x8diti v skupino zgodovinskih romanov.\n_START_SECTION_\nVojni roman\n_START_PARAGRAPH_\nMed vojno se dogajajo povest v dveh delih Matja\xc5\xbe (1949) ter Prelom (1951), roman Kovinarji (1950), povest Senca na doma\xc4\x8diji (1956) ter roman Daj mi roko, pomlad (1957). Na\xc5\xa1teta dela temeljijo na elementih ljudske povesti. Zaklju\xc4\x8dki zgodb so izpeljani po principu nagrajevanja dobrega in kaznovanja zla; ljubezenske zgodbe se ob nekaj zaprekah in nesporazumih nazadnje sre\xc4\x8dno kon\xc4\x8dajo; zgodbe so napete, polne presenetljivih dogodkov, razpleti pa o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8di. _NEWLINE_Roman Daj mi roko, pomlad (1957) se ukvarja z moralno-eti\xc4\x8dno problematiko partizanstva. V ospredju je junakova razpetost med \xc4\x8dlove\xc4\x8dnostjo in nujnostjo akcije. Tudi v romanu V \xc5\xbeivljenje (1948) je glavni junak razpet med strahom pred smrtjo in spoznanjem o nujnosti odpora. Omenjena problematika se kasneje razvije in poglobi v romanu Temna stran meseca (1960)._NEWLINE_Temna stran meseca (1960) je poleg Kranj\xc4\x8devega dela Za svetlimi obzorji in Mauserjevega Ljudje pod bi\xc4\x8dem eno redkih proznih del, ki izpri\xc4\x8duje dogodke nasprotnega tabora NOB. Roman govori o dogajanju na Turjaku med drugo svetovno vojno, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pa je postavljen mlad intelektualec, ki je\xc2\xa0moralno razpet med osebno ljubeznijo in zvestobo Legiji. _NEWLINE_Roman je pisan na osnovi dokumentov in pri\xc4\x8devanj ljudi, ki jim je zaupala. Delo je pomembno predvsem zato, ker kot eno prvih razkriva, da razmere med vojno niso bile tako enoplastne. Pisanje romana s tovrstnim sporo\xc4\x8dilom je bilo za tisti \xc4\x8das tvegano; avtorica sama pa je poudarila, da s pisanjem romana ni nameravala izzivati oblasti, pa\xc4\x8d pa predvsem predstaviti stvari take, kot so dejansko bile. Pri pisanju se je zgledovala po ruskem pisatelju Mihailu Aleksandrovi\xc4\x8du \xc5\xa0olohovu in njegovem romanu Tihi Don. Po izidu je pristala na \xc2\xbb\xc4\x8drnem seznamu\xc2\xab\xc2\xa0in njenih del niso smeli tiskati, zato je posvetila prevajanju. _NEWLINE_Za vojno trilogijo Sonce je obstalo (1976) je leta 1977 prejela \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8devo nagrado. Gre za epopejo, v kateri je popisala dogajanje druge svetovne vojne. Glavni junak kot partizan verjame v lep\xc5\xa1o prihodnost, kar mu daje mo\xc4\x8di, da vztraja kljub preizku\xc5\xa1njam in te\xc5\xbeavam._NEWLINE_Povest Jesen v Soteski (1983) prikazuje \xc4\x8das od prve do druge svetovne vojne, opisuje pa tudi povojna leta. Opisuje nesre\xc4\x8dno usodo dru\xc5\xbeine, ki zaradi nesre\xc4\x8d, bolezni, tudi vojne, izgubi precej njenih \xc4\x8dlanov, nazadnje pa propade zaradi razvoja industrije.\n_START_SECTION_\nBiografski roman\n_START_PARAGRAPH_\nNapisala je \xc5\xa1est biografskih romanov o pomembnih slovenskih osebnostih: Trubarju (Plamenica, 1957), Hrenu (Inkvizitor, 1944), Gallusu (Poslu\xc5\xa1aj, zemlja, 1968), Ketteju in Murnu (Pojo\xc4\x8di labodi I\xe2\x88\x92II, 1970-71), \xc4\x8debelarju Jan\xc5\xa1i (Zlati roj, 1988) in Pre\xc5\xa1ernu (Pesnikov nokturno, 1992). _NEWLINE_Ponatis Plamenice je leta 2008 iz\xc5\xa1el brez popravkov, pri biografskem romanu Inkvizitor (1964) pa se je zataknilo \xc5\xbee pri prvi (sicer v tem primeru edini) izdaji: uredniki so tako namesto naslova Thomas Chr\xc3\xb6n, kot se je Hren podpisoval, izbrali naslov Inkvizitor, ki je sicer bolj ustrezal tedanji dru\xc5\xbebeni ureditvi, a je povsem neprimeren za lik Toma\xc5\xbea Hrena, kakr\xc5\xa1nega je upodobila v romanu: namre\xc4\x8d \xc4\x8dloveka, ki se je zaradi nesre\xc4\x8dne mladosti prelevil v vase zaprtega, osamljenega \xc4\x8dloveka. _NEWLINE_Usodo dveh me\xc5\xa1\xc4\x8danskih dru\xc5\xbein je prikazala v Sonce vro\xc4\x8dega avgusta (1972) in Ujeti v \xc4\x8dasu (1978). V slednjem je prikazala sodoben ljubljanski izobra\xc5\xbeenski svet in razvoj me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe. V delno avtobiografskem romanu Kavatina za angela vremenarja I, II (1982) je upodobila \xc5\xbeivljenje svoje generacije._NEWLINE_Roman Pojo\xc4\x8di labodi se od prej\xc5\xa1njih biografskih romanov razlikuje po tem, da avtorica daje prednost zna\xc4\x8daju obravnavane osebe pred zgodovinskimi dejstvi. Tako je v ospredju pripovedi predvsem Kettejev] zna\xc4\x8daj, prikaz njegove osebne \xc5\xbeivljenjske usode in obenem prikaz njegove tragi\xc4\x8dnosti. _NEWLINE_Njeni biografski romani so opisani kot pou\xc4\x8dno in zanimivo branje. Avtorica je v biografijah predvsem zaradi lastnega \xc5\xa1tudija zgodovinskih virov uspela upodobiti zna\xc4\x8dilnosti dob, v katerih so \xc5\xbeiveli naslovni junaki. Manj je bila uspe\xc5\xa1na pri karakterizaciji naslovnih oseb; kritike ji tako pogosto o\xc4\x8ditajo neprepri\xc4\x8dljivo karakterizacijo, tudi pretirano poveli\xc4\x8devanje obravnavanih oseb._NEWLINE_Ko dozori jerebika (2009) je zadnje izdano delo, ki je iz\xc5\xa1lo ob njeni 90-letnici. Gre za zbirko enajstih kratkih zgodb. V njej opisuje spomine na lastno \xc5\xbeivljenje ter se spominja o\xc4\x8detove smrti, v zgodbah pa prevladujejo tudi opisi pokrajin, v katerih se dogajanje odvija, torej Gorenjske, Istre, Dunaja in Ljubljane. Zbirko je najprej \xc5\xbeelela nasloviti Za smrt zorim, a je sogla\xc5\xa1ala z zamenjavo naslova, prevzetega iz \xc4\x8drtice, namenjene pokojnemu o\xc4\x8detu. _NEWLINE_Kar \xc5\xa1est njenih romanov se po dol\xc5\xbeini uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na seznam petnajstih najdalj\xc5\xa1ih zgodovinskih pripovedi. Tako je roman Pojo\xc4\x8di labodi (1970) s 346.300 na seznamu tretji, napisan za Krtovim kraljem (1987) Sa\xc5\xa1e Vuga s 352.800 znaki ter najdalj\xc5\xa1im Slodnjakovim romanom \xc2\xbbPogine naj \xe2\x88\x92pes!\xc2\xab(1946) s 514.100 znaki.   _NEWLINE_Med najdalj\xc5\xa1e zgodovinske pripovedi sodijo \xc5\xa1e romani Poslu\xc5\xa1aj, zemlja: Variacije na temo (1968), Mar\xc4\x8dni veter: Freska iz \xc2\xbbpomladi narodov\xc2\xab (1988), Inkvizitor (1964), Nori\xc5\xa1ka rapsodija (1968) in Plamenica: Roman o Trubarju (1957).\n_START_SECTION_\nRomani za otroke in mladino\n_START_PARAGRAPH_\nMed mladinska dela sodijo indijanska zgodovinska kronika Tecumseh (1959), Podlesnice (1967), pripoved o avtori\xc4\x8dinem otro\xc5\xa1tvu, Lu\xc4\x8dka na daljnem severu (1975), ki se odvija na Grenlandiji, ter Po\xc4\x8ditnice v Bayangi (1986), ki opi\xc5\xa1ejo kraje Centralne Afrike. Za roman Tecumseh je dobila navdih pri duhovniku iz Podbrezja, Francu Pircu, ki je bil misijonar med Indijanci; v njegov spomin so poimenovali tudi mesto v Minnesoti.\n_START_SECTION_\nRadijska igra\n_START_PARAGRAPH_\nRadijska igra Slepe mi\xc5\xa1i (1961) je posve\xc4\x8dena problematiki mladih, ki v dru\xc5\xbeini ne najdejo razumevanja. \xc5\xa0estnajstletni Sa\xc5\xa1o sku\xc5\xa1a narediti samomor, ker v svoji bogati dru\xc5\xbeini ni imel pravega razumevanja in podpore. Mati Eli, njen ljubimec in Sa\xc5\xa1ov o\xc4\x8de za\xc4\x8dnejo prelagati krivdo drug na drugega, ponesre\xc4\x8deni mladostnik pa oble\xc5\xbei v bolni\xc5\xa1nici. Igri\xc2\xa0 lahko o\xc4\x8ditamo shemati\xc4\x8dnost, saj odnose in like v igri prikazuje preve\xc4\x8d enozna\xc4\x8dno in so zna\xc4\x8daji likov premalo psiholo\xc5\xa1ko utemeljeni.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPrevodi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1963 je prevedla roman Kresni ples Fransa Eemila Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4, prvega finskega pisatelja, ki je prejel Nobelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost. _NEWLINE_Werner Bergengruen je najbolj znan po romanu Der Gro\xc3\x9ftyrann und das Gericht, ki je postavljen v \xc4\x8das renesanse, a obenem jasno razkriva tudi politi\xc4\x8dno situacijo Nem\xc4\x8dije tik pred drugo svetovno vojno. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je leta 1964 Malen\xc5\xa1ek prevedla njegov roman Smrt v Revalu. Nenavadne zgodbe iz starega mesta. Leta 1969 je iz\xc5\xa1el prevod romana Junak si bil, Jan Wandelaar\xc2\xa0Jana de Hartoga, prav tako nasprotnika nacizma._NEWLINE_Willija Bredla, za\xc4\x8detnika nem\xc5\xa1kega socialnega realizma, je Malen\xc5\xa1ek prevedla leta 1964. Gre za roman v treh delih Sorodniki in znanci s podnaslovi O\xc4\x8detje, Sinovi in Vnuki._NEWLINE_Nem\xc5\xa1kega pisatelja, dramatika in pesnika Arnolda Kiegerja, sicer najbolj poznanega po propagandi nacizma v filmu Ohm Kr\xc3\xbcger iz leta 1941, je Malen\xc5\xa1ek prvi\xc4\x8d prevedla v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino leta 1966. Ponoven prevod romana Jukunda. Ljubljena in preganjana je izdala leta 1980. \xc2\xa0Leta 1967 je prevedla Odvetnika za lo\xc4\x8ditve, 1971 Hi\xc5\xa1o sprave, 1986 pa Mlado ljubezen._NEWLINE_Karl May je bil v 19. stoletju eden izmed najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih avtorjev trivialne literature v Nem\xc4\x8diji. Njegovi pustolovski romani in mladinske novele so dosegali zelo visoke naklade in bili obenem prevedeni v ve\xc4\x8d kot trideset jezikov. Malen\xc5\xa1ek je prevedla tri romane: Na tujih stezah (1972), Old Surehand (1983) in Grad Rodriganda (1986)._NEWLINE_Po en roman je prevedla nem\xc5\xa1kemu pisatelju Franzu Xaverju Fleischhackerju: Roman iz zadnjih dni c.-kr. vojne mornarice (1968), Francozu Maxencu van der Meerschu: Telo in du\xc5\xa1a (1969) ter Leta 1969 je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini iz\xc5\xa1el prevod romana Telo in du\xc5\xa1a belgijskega duhovnika, kasneje kardinala Josepha Cardijna v dveh delih: V sponah jaza in Ljubezen osvobaja. Prevedla je tudi romana Zlati \xc4\x8develjci (1972) Vicki Baum ter Premi\xc5\xa1ljevanje o Christi T. (1974) Christe Wolf. _NEWLINE_Marie Louise Fischer in Utta Schneider sta zelo plodni in obenem tudi priljubljeni nem\xc5\xa1ki pisateljici; obe sta se podpisovali tudi s psevdonimi. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je leta 1983 je po zaslugi Mimi Malen\xc5\xa1ek iz\xc5\xa1el prevod romana Utte Schneider Stella Termogen ali leta preizku\xc5\xa1nje, leta 1983 pa Ljubezen ob Bodenskem jezeru. Leta 1986 prevedeni roman Divja plima je podpisan z avtori\xc4\x8dinim psevdonimom, Utta Danelle. Roman Marie Louise Fischer Beli hodniki je Malen\xc5\xa1ek prevedla leta 1980.'