b'\n_START_ARTICLE_\nMojzes Majmonid\n_START_SECTION_\nVpliv na judovstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMajmonidova Tora  je po mnenju tradicionalnih judov tudi danes eden glavnih kodeksov judovskega prava in etike. Grajena je izjemno logi\xc4\x8dno, jedrnato in z jasnim izra\xc5\xbeanjem ter lahko u\xc4\x8dljiva, tako da je postala standard, glede na katerega so kasnej\xc5\xa1i kodeksi ocenjeni. \xc5\xa0e vedno se jo natan\xc4\x8dno preu\xc4\x8duje na rabinskih akademijah._NEWLINE_Majmonid je bil eden najbolj vplivnih mo\xc5\xbe \xc5\xbee v srednjeve\xc5\xa1ki judovski filozofiji. Njegova izjemna adaptacija Aristotlovega nauka z naukom Stare zaveze Svetega pisma je navdu\xc5\xa1ila \xc5\xa1tevilne kasnej\xc5\xa1e judovske mislece in imela nepri\xc4\x8dakovan takoj\xc5\xa1en zgodovinski vpliv. Nekateri bolj akulturirani judje so namre\xc4\x8d v stoletju, slede\xc4\x8demu njegovi smrti, prikazali Majmonidov aristotelianizem na na\xc4\x8dine, ki so spodkopavali tradicionalno verovanje, in s tem povzro\xc4\x8dili intelektualno polemiko v \xc5\xa1panskih in ju\xc5\xbenofranckoskih judovskih krogih.\n_START_SECTION_\nPrava prepri\xc4\x8danja v primerjavi s potrebnimi prepri\xc4\x8danji\n_START_PARAGRAPH_\nV III. Knjigi Priro\xc4\x8dnika za zmedene, v poglavju 28, Majmonid razpravlja o razlikovanju med "pravimi prepri\xc4\x8danji", ki so prepri\xc4\x8danja o Bogu, ki proizvajajo intelektualno popolnost in "potrebnimi prepri\xc4\x8danji", ki naj bi pripomogla k izbolj\xc5\xa1anju dru\xc5\xbebenega reda. Majmonid postavi antropomorfno poosebljene izjave o Bogu v ta razred. Za primer uporablja idejo, da Bog postane "jezen" na ljudi, ki po\xc4\x8dnejo nedovoljeno. Po mnenju Majmonida (strnjeno iz dela Avicenne)  Bog ne postane jezen na ljudi, ker je brez \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc4\x8dustev, vendar je pomembno, da ljudje verjamejo, da je Bog jezen, saj se tako vzdr\xc5\xbeijo po\xc4\x8detja nedovoljenega.\n_START_SECTION_\nVstajenje, pridobljena nesmrtnost in posmrtno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMajmonid razlikuje dve vrsti inteligence v \xc4\x8dloveku. Materialno (v smislu odvisnosti in vpliva na telo) in nematerialno (neodvisnost od telesa). Slednja se pojavi kot neposredna oblika univerzalnega aktivnega razuma; to je njegova razlaga "No\xc3\xbbs poietik\xc3\xb3s", vzete iz aristotelske filozofije. To je pridobljeno kot rezultat prizadevanja du\xc5\xa1e za doseganje pravilnih znanj o absolutnem, \xc4\x8disti inteligenci Boga._NEWLINE_Znanje o Bogu je oblika znanja, ki v nas razvija obliko nematerialne inteligence in tako podeljuje \xc4\x8dloveku nematerialno, duhovno naravo. To daje du\xc5\xa1i popolnost, ki je sestavljena iz \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke sre\xc4\x8de in pla\xc5\xa1i na\xc5\xa1o du\xc5\xa1o z idejo o nesmrtnosti. Tisti, ki dose\xc5\xbee ustrezno znanje o Bogu, je dosegel pogoj za obstoj, ki ga varuje pred vsemi nezgodami usode, vsemi sku\xc5\xa1njavami greha in smrti same. \xc4\x8clovek je postavljen pred dejstvo, da si mora sam prislu\xc5\xbeiti svoje odre\xc5\xa1enje in svojo nesmrtnost._NEWLINE_Judje so verjeli v nesmrtnost v duhovnem smislu in ve\xc4\x8dina je verjela, da prihodnost vklju\xc4\x8duje \xc2\xbbmesijansko\xc2\xab\xc2\xa0obdobje in vstajenje od mrtvih. Majmonid je napisal veliko o tej temi, a je v ve\xc4\x8dini primerov pisal o nesmrtnosti du\xc5\xa1e za ljudi z izpopolnjenim intelektom; njegova dela po navadi niso govorila o "vstajenju trupel". Rabini tistega \xc4\x8dasa so bili kriti\xc4\x8dni do ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih vidikov te misli. _NEWLINE_Rabinska dela tistega \xc4\x8dasa obi\xc4\x8dajno imenujejo posmrtno \xc5\xbeivljenje "Olam Haba" (svet, ki \xc5\xa1e pride). Nekaj rabinskih del uporablja ta izraz za sklicevanje na \xc2\xbbmesijansko\xc2\xab\xc2\xa0obdobje, obdobje zgodovine tukaj, na Zemlji; ostala rabinska dela ta izraz uporabljajo na zgolj duhoven na\xc4\x8din. Majmonidova razprava se je raz\xc5\xa1irila in izzvala polemiko, nekateri judovski voditelji pa so ga oklicali za krivoverca._NEWLINE_Veliko judov je v Majmonidovem \xc4\x8dasu menilo, da judovstvo ne zahteva verovanja v telesno vstajenje od mrtvih. Posmrtno \xc5\xbeivljenje so obravnavali zgolj kot duhovno sfero. Uporabljali so Majmonidova dela, da so podprli svoj polo\xc5\xbeaj in argument. Njihovi nasprotniki so trdili, da je to popolna herezija; za njih je posmrtno \xc5\xbeivljenje tukaj, na Zemlji, kjer Bog dviga trupla iz groba, da bi vstali \xc5\xbeiveli ve\xc4\x8dno. Majmonid je bil udele\xc5\xbeen v tem sporu omenjen na obeh strani, saj je prva skupina izjavila, da njegovi spisi podpirajo njihov argument, druga pa ga je predstavljala kot krivoverca, ker je izjavil, da je posmrtno \xc5\xbeivljenje nepomembno in da je pomemben le duh sam._NEWLINE_S\xc4\x8dasoma je Majmonid \xc4\x8dutil vedno ve\xc4\x8dji pritisk in za\xc4\x8del pisati razpravo z naslovom  Razprava o vstajenju. Drugo poglavje te razprave razpravlja o vstajenju. Le-to naj bi se nana\xc5\xa1alo na tiste, ki verjamejo, da svet, ki pride, vklju\xc4\x8duje fizi\xc4\x8dno vstala telesa. Majmonid v delu zapisuje in se nana\xc5\xa1a na tak\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje, kot bi ga "izrekel norec", oziroma \xc4\x8dlovek katerega prepri\xc4\x8danje je popolna "norost"._NEWLINE_Majmonid velikokrat omenja, da tisti, ki pravijo, da naj bi verjel, da so verzi v zvezi z vstajenjem alegori\xc4\x8dni, la\xc5\xbeejo in \xc5\xa1irijo neresnice. V svojih delih je zapisal tudi, da sta ti dve stali\xc5\xa1\xc4\x8di (netelesno ve\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje, primerjano s telesnim vstajenje) mogo\xc4\x8de videti kot nasprotje. To zagato je odpravil z edinstveno re\xc5\xa1itvijo. Majmonid je zapisal, da vstajenje ni stalno ali splo\xc5\xa1no. Po njegovem mnenju Bog nikoli ne kr\xc5\xa1i zakonov narave. Namesto tega Bog posreduje z angeli, za katere Majmonid pogosto meni, da so metafore za nekatere zakone narave, na\xc4\x8dela, po katerih deluje fizi\xc4\x8dno vesolje, ali platonska "ve\xc4\x8dna oblika". Tako sicer ni vedno, saj v nekaterih delih Majmonid angele opisuje kot dejansko ustvarjena bitja. \xc4\x8ce torej se edinstven dogodek dejansko zgodi, ni kr\xc5\xa1en red na svetu, pa \xc4\x8deprav je dogodek razumljen kot \xc4\x8dude\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nMajmonidesov vpliv na filozofe in zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nMajmonid \xc5\xa1e vedno velja za enega izmed najve\xc4\x8djih judovskih filozofov. Je izjemen model vsem vejam modernega judaizma. Njegov vpliv se ka\xc5\xbee pri filozofu Leu Straussu, Majmonidov vidik skromnosti pa je povzel tudi humanisti\xc4\x8dni filozof Peter Singer. _NEWLINE_Obstaja tudi \xc5\xa1ola z Majmonidovim imenom v mestu Brookline, Massachusetts, v Hollywoodu na Floridi. Njegovo ime prav tako nosi medicinski center v Brooklynu. _NEWLINE_Leta 1953 je bila v Izraelu izdana znamka z njegovo podobo.'