b'\n_START_ARTICLE_\nFrank B. Kellogg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKellogg je rojen v mestu Potsdam, New York, njegova dru\xc5\xbeina pa se preseli v\xc2\xa0Minnesoto\xc2\xa0leta 1865. Kellogg je bil odvetnik samouk. Pravno prakso je pri\xc4\x8del leta 1877 v\xc2\xa0Minnesoti. Kmalu napreduje in postane mestni odvetnik\xc2\xa0v letih 1878\xe2\x80\x931881, nato okro\xc5\xbeni to\xc5\xbeilec\xc2\xa0med 1882 in 1887. Leta 1880 postane \xc4\x8dlan prostozidarske lo\xc5\xbee.\xc2\xa0_NEWLINE_Leta\xc2\xa01905 se Kellogg pridru\xc5\xbei na \xc5\xbeeljo predsednika Roosvelta zvezni vladi pri zveznem sodnem primeru.\xc2\xa0Sodeluje v pomembnih sojenjih tudi na zveznem nivoju in tako postane celo za leto dni predsednik Ameri\xc5\xa1ke odvetni\xc5\xa1ke zbornice\xc2\xa0(1912\xe2\x80\x931913)._NEWLINE_Kellogg je izvoljen kot \xc4\x8dlan republikanske stranke v zvezni senat kot kandidat dr\xc5\xbeave Minnesota leta\xc2\xa01916, z mandatom od 1917 do marca 1923. Med ratifikacijo Versajske mirovne pogodbe\xc2\xa0je bil Kellogg eden redkih republikancev, ki so podpirali ratifikacijo. Izgubil je volitve v vnovi\xc4\x8dno izvolitev leta 1922, nato pa bil izbran za ambasadorja Velike Britanije od\xc2\xa01923 do 1925._NEWLINE_Izbran je za sekretarja za zunanje zadeve v vladnem kabinetu predsednika\xc2\xa0Calvina Coolidgea v letih 1925\xe2\x80\x931929. Leta\xc2\xa01928 je odlikovan z Freedom of the City\xc2\xa0v\xc2\xa0Dublinu, Irski, leta 1929 pa ga nagradi francoska vlada z odlikovanjem Red legije \xc4\x8dasti._NEWLINE_Kot minister za zunanje zadeva ZDA je bil odgovoren za izbolj\xc5\xa1ane odnose z Mehiko. Pomagal je tudi pri dalj\xc5\xa1em mejnem sporu med Perujem in \xc4\x8cilom. Najbolj pa je znan po mednarodnem paktu\xc2\xa0Kellogg\xe2\x80\x93Briand, podpisanem leta\xc2\xa01928. Po paktu je razglasitev vojne \xc2\xa0bila prepovedan in\xc5\xa1trument izvr\xc5\xa1evanja nacionalne politike. Pakt je predlagal Aristide Briand, zaradi podpisa tega pakta in dejavnosti okoli samega pakta pa je bil Kellogg nagrajen leta 1929 z\xc2\xa0Nobelovo nagrado za mir._NEWLINE_Bil je tudi eden sodnikov na trajnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du mednarodne pravice v letih\xc2\xa01930 - 1935. Do konca \xc5\xbeivljenja je polo\xc5\xbeil veliko denarja v ustanovo Kellogg za izobra\xc5\xbeevanje v mednarodnih razmerah leta\xc2\xa01937 v kolid\xc5\xbeu\xc2\xa0Carleton._NEWLINE_Po pre\xc5\xbeiveti kapi je sledila usodna plju\xc4\x8dnica, umrl je tako dan pred svojim 81.rojstnim dnem v mestu\xc2\xa0St. Paul.\xc2\xa0Pokopan je bil v pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du\xc2\xa0Faribault.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova hi\xc5\xa1a v mestu Saint Paul, poimenova po njemu, je tudi zapisana kot\xc2\xa0Nacionalni zgodovinski spomenik ZDA\xc2\xa0v letu 1976. Kellogg Boulevard v Saint Paul se imenuje po njemu. Prav tako se po njemu imenujejo dve srednji \xc5\xa1oli in ladja.'