b'\n_START_ARTICLE_\nKrvna \xc5\xbeila\n_START_PARAGRAPH_\nKrvna \xc5\xbeila je cevast organ, po katerem se pretaka kri. Skupna dol\xc5\xbeina \xc5\xbeil v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem telesu je okoli 96.500 km, kar je mogo\xc4\x8de zaradi velike razvejenosti obto\xc4\x8dil. _NEWLINE_Krvne \xc5\xbeile so razli\xc4\x8dnih tipov, zajemajo: arterije, arteriole, kapilare, venule in vene. Po arterijah, ki so krepke in pro\xc5\xbene te\xc4\x8de kri iz srca, krvni tlak je v njih najve\xc4\x8dji. Arteriole imajo mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne stene in spreminjajo premer, s tem pa pove\xc4\x8dajo ali zmanj\xc5\xa1ajo pretok krvi skozi dolo\xc4\x8den predel. Kapilare so drobne \xc5\xbeilice z izredno tanko steno in predstavljajo nekak\xc5\xa1en most med arterijami, po katerih kri odteka iz srca, in venami, po katerih se vanj vra\xc4\x8da. Kapilare omogo\xc4\x8dajo, da kisik in hranila preidejo iz krvi v tkiva, odpadne snovi pa iz tkiv v kri. Iztekajo se v venule, te pa nato v vene, ki vodijo nazaj v srce. Ker imajo vene tanko steno, a praviloma ve\xc4\x8dji premer kot arterije, te\xc4\x8de kri skoznje po\xc4\x8dasneje in pod bistveno manj\xc5\xa1im tlakom.'