b'\n_START_ARTICLE_\nDVD\n_START_PARAGRAPH_\nDVD je digitalni pomnilni\xc5\xa1ki medij. Na videz je zelo podoben starej\xc5\xa1emu sorodniku, CD-ju. Pomembna razlika med njima je v gostoti zapisa. Kratica ima dva pomena. Prvotni pomen je bil Digital Video Disc, sodobni pa je Digital Versatile Disc. Obstaja ve\xc4\x8d vrst medijev oziroma formatov zapisa DVD. Najbolj znani so DVD-Video, DVD-Audio, DVD-ROM, DVD-RAM, DVD\xc2\xb1R in DVD\xc2\xb1RW. Obstajajo tudi dvoslojni in dvostranski. V tem primeru prejmejo ve\xc4\x8d kot slabih 18 GB podatkov.\n_START_SECTION_\nZgodovina (razvoj)\n_START_PARAGRAPH_\nSvoj pohod je DVD za\xc4\x8del na za\xc4\x8detku 90. let v ra\xc4\x8dunalnikih. Njegov prednik (CD) namre\xc4\x8d ni zadostoval potrebam filmske industrije. Med pobudniki sta se izoblikovala dva tabora. Sony in TDK sta bila steber prvega tabora, Toshiba in Time Warner pa steber drugega. Filmska industrija je, zaradi slabih izku\xc5\xa1enj pri videorekorderjih, pritisnila nanje, da poenotijo standard (1995). Prvi zapisovalniki oziroma peka\xc4\x8di so pri\xc5\xa1li na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de leta 1999. Njihova cena je bila sprva zelo visoka. Na podro\xc4\x8dju distribucije filmov in videoiger DVD plo\xc5\xa1\xc4\x8de danes po\xc4\x8dasi nadome\xc5\xa1\xc4\x8da tehnologija Blu-ray Disc.'