b'\n_START_ARTICLE_\nUstava\n_START_PARAGRAPH_\nUstava je najvi\xc5\xa1ji splo\xc5\xa1ni akt, s katerim dr\xc5\xbeava predpi\xc5\xa1e splo\xc5\xa1na na\xc4\x8dela in oblike svoje politi\xc4\x8dne in dru\xc5\xbebene ureditve. V ustavo so obi\xc4\x8dajno zapisana splo\xc5\xa1no veljavna na\xc4\x8dela in pravila, s katerimi se dr\xc5\xbeavljani, da lahko z njimi se oblikuje dr\xc5\xbeava. Za njen sprejem in spremembo v parlamentu je obi\xc4\x8dajno potrebna zahtevnej\xc5\xa1a ti.kvalificirana ve\xc4\x8dina, z njo pa morajo biti usklajeni tudi vsi drugi pravni akti, ki sestavljajo pravni red dr\xc5\xbeave, za kar v mnogih demokracijah skrbi ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ali njemu enakovredno najvi\xc5\xa1je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Izposojena beseda za ustavo konstitucija izhaja iz latinske besede\xc2\xa0\xc2\xbbconstitutio\xc2\xab\xc2\xa0(stanje, polo\xc5\xbeaj). V obdobju dominata v rimskem pravu so cesarske konstitucije (tj. imperatorjevi ukazi) predstavljale postavljeno vladarjevo pravo. V absolutizmu pa se je razvila ideja konstitucionalizma, tj. politi\xc4\x8dni boj za omejevanje absolutne oblasti in ustanovitev osnovnih \xc4\x8dlovekovih pravic ter podpiranje gospodarskih pobud in dejavnosti onkraj urejanja vladarja.\n_START_SECTION_\nUstavna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUstavna zgodovina je znanstvena veda znotraj pravne zgodovine in se razlikuje od splo\xc5\xa1ne (politi\xc4\x8dne idr.) zgodovine in ima svojo specifi\xc4\x8dno terminologijo in koncepte. Veda je mo\xc4\x8dno razvita v dr\xc5\xbeavah z dolgo in mo\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ko zgodovino. V Sloveniji so to podro\xc4\x8dje po Ivanu \xc5\xbdolgerju (1867-1925), ki je \xc5\xa1e deloval v avstrijski tradiciji, pokrili v glavnem strokovnjaki splo\xc5\xa1nega zgodovinopisja, tako Sergij Vilfan (1919-1996), ki je obravaval celotno pravno zgodovino (privatno kakor tudi javno pravo) ali Janez Cvirn (1960-2013). Med novej\xc5\xa1e specializirane avtorje \xc5\xa1tejemo koro\xc5\xa1kega Slovenca avstrijske znanstvene \xc5\xa1ole Bojana-Ilija Schnabla._NEWLINE_Ustavno pravo je pravo dr\xc5\xbeavne ureditve, veda je specifi\xc4\x8dno lahko omejena na primerjalno ustavno pravo, kjer se primerja med seboj razli\xc4\x8dne ustavne ureditve. Pri sestavljanju ustav se naslanja na obstoje\xc4\x8de politi\xc4\x8dne obi\xc4\x8daje, tradicije in pravni red, kot obstaja v \xc4\x8dasu pisanja ustave. Pri ustavni materiji je pomembna tudi teorija dr\xc5\xbeave kot samostojne organizacije, ki deluje znotraj kot uprava in zunaj kot stranka mednarodnega prava.\n_START_SECTION_\nRazvr\xc5\xa1\xc4\x8danje ustav\n_START_PARAGRAPH_\nKodificirana in nekodificirana ustava: Kodificirana ali enovita je tista ustava, ki jo sestavlja en pravni akt, v katerem so temeljna pravna pravila, nekodificirana pa tista, v kateri so ta pravila v ve\xc4\x8d pravnih aktih. Ustava Republike Slovenije je kodificirana, najbolj prepoznana nekodificirana ustava je ustava Zdru\xc5\xbeenega kraljestva._NEWLINE_Pisana in nepisana ustava: Ve\xc4\x8dina sodobnih dr\xc5\xbeav ima ustavo v pisani obliki. Pojem nepisane ustave se povezuje z Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom, ki nima ustave v formalnem pomenu, saj je pomemben del ustavnih dejavnosti \xc4\x8drpa iz ustavnim obi\xc4\x8dajev, ustaljenih re\xc5\xa1itev, navad in na\xc4\x8dinov re\xc5\xa1evanja zapletov pri vladanju, imenovanjih in definiranih razmerjih med vejami oblasti. Podobno velja za nepisani del Indijske ustave tudi zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina Ved in hindujske dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Toga (ali \xc4\x8dvrsta) in gibka ustava: Toga je tista ustava, pri kateri je za njen sprejem predpisan poseben ustavno revizijski postopek, ki je stro\xc5\xbeji, dalj\xc5\xa1i in te\xc5\xbeji od zakonodajnega. Zna\xc4\x8dilno za tovrstne ustave je, da se le redko spreminjajo in da so po formalni veljavi nad zakoni. Gibka je tista ustava, ki se po postopku sprejemanja in spreminjanja ne razlikuje od navadnih zakonov. Za te ustave je zna\xc4\x8dilno, da se bistveno pogosteje spreminjajo. Delitev je deloma odvisna tudi od pripravljenosti suverena, da akt spremeni._NEWLINE_Oktroirana ustava je vsiljena ustava, ki je nastala po nareku monarha na prehodu iz absolutne v ustavno monarhijo. Jugoslovanski kralj Aleksander je leta 1931 (3. september) sprejel tak\xc5\xa1no ustavo._NEWLINE_Ustavni pakt: zna\xc4\x8daj ustavnega pakta je imela vidovdanska ustava._NEWLINE_Monarhi\xc4\x8dne in republikanske ustave je razvrstitev glede na obliko vladavine._NEWLINE_Parlamentarne, predsedni\xc5\xa1ke in skup\xc5\xa1\xc4\x8dinske ustave je razvrstitev glede na obliko dr\xc5\xbeavne oblasti._NEWLINE_Ustave unitarnih, federativnih dr\xc5\xbeav je razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje glede na obliko politi\xc4\x8dnega sistema._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavne ustave in ustave federalnih enot (de\xc5\xbeel) je razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje glede na dr\xc5\xbeavnopravno hierarhijo._NEWLINE_Ustava EU ni bila razgla\xc5\xa1ena in uveljavljena, ima pa evropsko pravo (dejansko) v \xc5\xa1iroki meri primat nad nacionalnim (ustavnim) pravom._NEWLINE_Ustave se razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo zgolj teoreti\xc4\x8dno, v praksi pa je ustava tisti vrhovni pravni akt, na katerega se lahko sklicuje prav vsaka oseba, ki ima opravka z dr\xc5\xbeavo, katero ureja ta ustava. Urejanje ustavnih materij torej dolo\xc4\x8da vsebino same dr\xc5\xbeave in njenih organov in daje obveznosti tako v prora\xc4\x8dunu kot izhajajo iz pravosodnih organov. Glede na ta dejstva se ustave delijo tudi na bolj ali manj napredne glede na \xc5\xa1tevilo pravic, ki jih imenujejo v ustavi. Pravilo je, da mlaj\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave na\xc5\xa1tejejo pravice, ki jih pravna teorija pozna in te pravice tudi \xc5\xa1\xc4\x8ditijo po obstoje\xc4\x8dih pravnih teorijah. Tako se pravice lahko delijo na moderne in manj moderne. Med moderne ustave so \xc5\xa1teli Ustavo R Slovenije (1991) , Ustavo Weimarske republike, Ustavo ZDA v \xc4\x8dasu sprejemanja._NEWLINE_Ustave urejajo pravila dr\xc5\xbeave na podro\xc4\x8dju same dr\xc5\xbeave in za njene dr\xc5\xbeavljane. Mednarodno pravo z mednarodnopravnimi pogodbami in institucijami, ki dolo\xc4\x8dajo pravila dr\xc5\xbeavam in ponujajo razli\xc4\x8dne programe in dejavnosti za razli\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave, upo\xc5\xa1tevajo te ustave, dr\xc5\xbeave pa si lahko pomagajo za la\xc5\xbejo uveljavitev dolo\xc4\x8denega prava, da mednarodne pogodbe uporabljajo kot pravni vir v svoji dr\xc5\xbeavi. Tako je pomemben ustavni vir prava \xc4\x8dlovekovih pravic v BiH Evropska konvencija o \xc4\x8dlovekovih pravicah.\n_START_SECTION_\nPredmet ustave\n_START_PARAGRAPH_\nUstava vsebuje pomemben del dolo\xc4\x8db o ustavnih \xc4\x8dlovekovih pravicah. Tako so dolo\xc4\x8dene \xc4\x8dlovekove pravice in svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine in pravice dr\xc5\xbeavljanov kakr\xc5\xa1ne imajo v odnosu do dr\xc5\xbeavnih organov in dr\xc5\xbeavnih funkcionarjev._NEWLINE_Ustava dolo\xc4\x8da pravice in dol\xc5\xbenosti vseh vej oblasti: zakonodajalne, izvr\xc5\xa1ne, upravne in sodne. Izvr\xc5\xa1na in upravna oblast sta obi\xc4\x8dajno povezane v eno vejo. V osnovi je popisan postopek zakonodaje, pravic do volitev in obseg sprememb, ki jih volitve in referendumi omogo\xc4\x8dajo. Zapisane so pravice predstavnikov suverena, ljudstva ali interesnih skupnosti in dol\xc5\xbeina njihovega mandata. Podobno velja tudi za mandat predstavnikov izvr\xc5\xa1ne oblasti in sodne oblasti._NEWLINE_Ustave lahko poznajo tudi pravilo enotnosti oblasti, kar pomeni, da izvoljeni predstavniki oblasti imenujejo tako vlado kot vse druge dr\xc5\xbeavne organe in so prav vsi tudi odgovorni za odgovorno dr\xc5\xbeavno vlado na vseh podro\xc4\x8djih. V tak\xc5\xa1ni dr\xc5\xbeavi opozicija ni dovoljena oziroma je mo\xc5\xbena le v smislu novih idej in novih premislekov za vladajo\xc4\x8dega._NEWLINE_Poleg pomembnih podatkov o vejah oblasti dolo\xc4\x8da tudi razmerja med posamezniki vejami. Tako lahko dolo\xc4\x8da primer nezaupnice, ko parlament odlo\xc4\x8da o mandatu predsednika izvr\xc5\xa1ne oblasti, ustavne odlo\xc4\x8dbe, ko sodna oblast odlo\xc4\x8da o kr\xc5\xa1itvi ustave ali politiko, postopek imenovanja sodnikov in odgovornost in naloge, ki jih imajo veje oblasti za primer izrednega stanja in ob kak\xc5\xa1nih primerih gre za izredno stanje. Ustava lahko ureja tudi uporabo referenduma v dr\xc5\xbeavi in pomen referenduma z zakonodajo in ustavo. Referendumi so lahko tudi izklju\xc4\x8dno posvetovalni._NEWLINE_Ustava ozna\xc4\x8di na kak\xc5\xa1en na\xc4\x8din in kako se lahko ustavo spremeni. Opisuje druge pomembne dr\xc5\xbeavne ustanove. Nekateri zapisi v ustavi nimajo nujno pravne veljave, temve\xc4\x8d so dekleratorni, vizionarski, \xc5\xbeelijo predvsem opisati razloge in pomen teh velikih politi\xc4\x8dnih in pravnih sprememb za prebivalce in dr\xc5\xbeavljane. Ustava opisuje vladavino in ji postavlja pravne meje, katere zakonodajalci ne morejo spremeniti brez spreminjanja dr\xc5\xbeavne ureditve._NEWLINE_Nekatere dr\xc5\xbeave ustavo nenehno dopolnjujejo z novimi akti, ki izni\xc4\x8dijo starej\xc5\xa1e, a mo\xc5\xbeno je tudi ustavno besedilo le dopolnjevati ali celo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih aktov postaviti za obenem veljavne in ne izklju\xc4\x8dujo\xc4\x8de, kar pravnikom daje ve\xc4\x8djo mo\xc5\xbenost razlage ustavnopravne materije. Dolo\xc4\x8di se tudi narava zakonodaje, ki je obstajala pred novonastalo dr\xc5\xbeavo ali je obstajala pred ustavno spremembo.\n_START_SECTION_\nUstava Republike Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nUstava Republike Slovenije je bila sprejeta in razgla\xc5\xa1ena leta 1991. Pred samostojnostjo sta v Sloveniji veljali zvezna ustava iz leta 1974 in republi\xc5\xa1ka ustava iz istega leta. \xc5\xa0tejemo jo lahko med pisane, kodificirane in toge ustave.'