b'\n_START_ARTICLE_\nNaravno okolje\n_START_PARAGRAPH_\nOkolje je celota delujo\xc4\x8dih \xc5\xbeivih in ne\xc5\xbeivih elementov narave. Ti elementi neposredno in isto\xc4\x8dasno vplivajo na razvoj, presnovo in \xc5\xbeivljenjsko aktivnost organizmov na obmo\xc4\x8dju, na katerem \xc5\xbeivijo. Ne\xc5\xbeivi elementi okolja so: zrak, voda, tla, kemi\xc4\x8dne spojine, svetloba, toplota, re\xc4\x8demo jim tudi abiotski dejavniki. \xc5\xbdivi oziroma biotski elementi pa so: mikroorganizmi, \xc5\xbeivali in rastline. Delujejo v povezavi z ne\xc5\xbeivimi in ustvarjajo na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju zna\xc4\x8dilne razmere. Okolje delimo na kopensko in vodno okolje, sestavine pa so v medsebojni povezavi. Sestavni element je voda, ki s prodiranjem v tla povzro\xc4\x8di izhlapevanje v ozra\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nSestava Zemlje\n_START_PARAGRAPH_\nVeda o Zemlji na\xc4\x8deloma prepoznava 4 sfere, litosfero, hidrosfero, atmosfero in biosfero, kar se sklada s kamninami, vodo, zrakom in \xc5\xbeivljenjem. Nekateri znanstveniki pa k temu dodajajo \xc5\xa1e kriosfero (se sklada z ledom), kot izrazit del hidrosfere in pedosfero (se sklada z zemljo), ki se \xc5\xa1teje za me\xc5\xa1ano sfero. Veda o Zemlji je pojem, ki povezuje vse znanosti, ki se ukvarjajo z Zemljo. Obstajajo \xc5\xa1tiri glavne discipline, ki so geografija, geologija, geofizika, in geodezija. Te glavne discipline uporabljajo fiziko, kemijo, biologijo, kronologijo in matematiko za razumevanje sfer Zemljinega sistema.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ka aktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nZemljina skorja oziroma litosfera je najbolj zunanja trdna povr\xc5\xa1ina planeta in se kemijsko in mehansko razlikuje od spodaj le\xc5\xbee\xc4\x8dega pla\xc5\xa1\xc4\x8da. Nastala je predvsem z vulkanskimi procesi pri katerih se magma po ohlajanju spremeni v trdne kamnine. Pod litosfero le\xc5\xbei pla\xc5\xa1\xc4\x8d, ki se segreva zaradi propadanja radioaktivnih elementov. Zaradi konvekcije se litosferske plo\xc5\xa1\xc4\x8de po\xc4\x8dasi premikajo.\n_START_SECTION_\nOcean\n_START_PARAGRAPH_\nOcean je najve\xc4\x8dja zaloga slane vode in komponenta hidrosfere. Pribli\xc5\xbeno 71% Zemljine povr\xc5\xa1ine je pokrite z oceanom, ki je razdeljen v oceane in manj\xc5\xa1a morja. Ve\xc4\x8d kot polovica teh podro\xc4\x8dij je globlja od 3000 metrov. Povpre\xc4\x8dna oceanska slanost je okoli 3,5%. Generalno poznamo oceane kot ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih, posameznih oceanov, ki pa so povezani v Svetovni oziroma globalni ocean. Zaradi te lastnosti igrajo ti oceani odlo\xc4\x8dilno vlogo pri oceanografiji.\n_START_SECTION_\nReka\n_START_PARAGRAPH_\nReka je naravna vodna pot, po navadi sladkovodna, ki te\xc4\x8de proti oceanu, jezeru, morju ali proti drugi reki. V nekterih primerih reka ste\xc4\x8de pod zemljo ali pa se izsu\xc5\xa1i \xc5\xa1e preden dose\xc5\xbee drugi vodni vir. Manj\xc5\xa1e reke so lahko poimenovane s \xc5\xa1teilnimi drugimi imeni recimo vodotok, draga, raka in podobno.V Ameriki je kot reka klasificirano vodno telo, ki je \xc5\xa1ir\xc5\xa1e od 18 metrov. Voda v reki je po navadi v kanalu med dvema bregovoma. Ob ve\xc4\x8djih rekah so tudi povr\xc5\xa1ine, namenjene izlivu rek ob primerih poplav. Reke zbirajo vodo iz padavin, iz podzemnih virov, iz izvirov, iz stopljenega ledu in snega.\n_START_SECTION_\nPotok\n_START_PARAGRAPH_\nPotok je teko\xc4\x8da voda, ki te\xc4\x8de med strmima bregovoma. Potoki imajo pomembno vlogo pri ohranjanju biodiverzitete.\n_START_SECTION_\nJezero\n_START_PARAGRAPH_\nJe lokalizirano vodno telo. Tako ga poimenujemo \xc4\x8de ni del oceana, je ve\xc4\x8dje in globlje od ribnika in ga napaja reka.\n_START_SECTION_\nRibnik\n_START_PARAGRAPH_\nJe stoje\xc4\x8de vodno telo, lahko je umeten ali naraven.'