b'\n_START_ARTICLE_\nAleksander Sever\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander je pod vplivom svoje matere storil veliko za izbolj\xc5\xa1anje morale in \xc5\xbeivljenjskih pogojev prebivalcev in pove\xc4\x8danje dostojanstva dr\xc5\xbeave. Za nadziranje sodstva je zaposlil ugledne pravnike, med njimi tudi slavnega Ulpijana. Med njegovimi svetovalci je bil tudi senator in zgodovinar Kasij Dion. Trditev, da je ustanovil svet izbranih \xc5\xa1estnajstih senatorjev, je sporna. Ustanovil je svet \xc5\xa1tirinajstih mestnih svetnikov, ki so pomagali rimskemu prefektu upravljati \xc5\xa1tirinajst mestnih okro\xc5\xbeij, omejil prekomerno razko\xc5\xa1je in potratnost na cesarskem dvoru._NEWLINE_Po prevzemu oblasti je zmanj\xc5\xa1al vsebnost srebra v denariju s 46,5\xc2\xa0% na 43\xc2\xa0% oziroma z 1,41 grama na 1,30 grama. Leta 229 je vsebnost pove\xc4\x8dal na 45\xc2\xa0% (1,46 grama), leta 230 pa na 50,5\xc2\xa0% (1,50 grama) in zmanj\xc5\xa1al dr\xc5\xbeavne takse. Spodbujal  je knji\xc5\xbeevnost, umetnost in znanost in ljudem olaj\xc5\xa1al \xc5\xbeivljenje s posojanjem denarja po zmerni obrestni meri._NEWLINE_Na verskem podro\xc4\x8dju je ohranil zdrav razum.  Domnevno je \xc5\xbeelel postaviti tempelj Jezusu Kristusu, vendar so ga od tega odvrnili poganski duhovniki. V Rimu je dovolil zgraditi sinagogo in ji podaril zvitek Tore, znan kot Severjev zvitek._NEWLINE_Na pravnem podro\xc4\x8dju je naredil veliko za pravice svojih vojakov.  Odobril je, da lahko vojaki v oporoki za svojega dedi\xc4\x8da imenujejo poljubno osebo, medtem ko so za civiliste glede tega  veljale stroge omejitve. Vojakom je odobril tudi to, da lahko po svoji volji osvobajajo svoje su\xc5\xbenje. Poleg tega je za\xc5\xa1\xc4\x8ditil njihove pravice do zasebne lastnine, kadar so bili na vojnem pohodu, in potrdil, da vojakovega premo\xc5\xbeenja, pridobljenega med ali zaradi slu\xc5\xbeenja voja\xc5\xa1kega roka (castrense peculium), ne more zahtevati nih\xc4\x8de, niti vojakov o\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nVojna s Perzijci\n_START_PARAGRAPH_\nVladanje Aleksandra Severja je bilo uspe\xc5\xa1no vse do vzpona Sasanidskega cesarstva Arda\xc5\xa1irja I.. Vojna, ki je sledila, je opisana v ve\xc4\x8d virih. Po Herodijanu so rimske armade do\xc5\xbeivele ve\xc4\x8d poni\xc5\xbeujo\xc4\x8dih odbojev in porazov,  medtem ko Historia Augusta in Aleksandrovo poro\xc4\x8dilo rimskemu senatu govorita o velikih zmagah. Aleksander je iz baze v Antiohiji na \xc4\x8delu svoje vojske odkorakal proti Ktezifonu, njegovo drugo armado pa so Perzijci uni\xc4\x8dili. Nadaljnje izgube je do\xc5\xbeivel po umiku Rimljanov v Armenijo. _NEWLINE_V rimski vojski se je kljub temu, da je za nekaj \xc4\x8dasa zaustavila Sasanide,  pokazalo izjemno pomanjkanje discipline. Leta 232 se je sirijska legija uprla in za cesarja razglasila Tavrina. Aleksandru je uspelo upor zatreti, Tavrin pa je med poskusom bega \xc4\x8dez Evfrat utonil.  Cesar se je vrnil v Rim in leta 233 proslavil svojo zmago.Southern, str. 62.</ref>\n_START_SECTION_\nVojna z Germani\n_START_PARAGRAPH_\nNaslednje leto so preko Rena in Donave v Galijo na ve\xc4\x8d mestih vdrli Germani, ru\xc5\xa1ili trdnjave in pusto\xc5\xa1ili po pode\xc5\xbeelju in povzro\xc4\x8dili paniko v samem Rimu. _NEWLINE_Aleksander je od\xc5\xa1el na fronto in tja pripeljal legije iz vzhodnih provinc, ki zaradi izgub v perzijski vojni niso bile polno\xc5\xa1tevil\xc4\x8dne. Z nekaj enotami je \xc4\x8dez pontonski most vdrl na desni breg Rena. Zaradi skromnih voja\xc5\xa1kih izku\xc5\xa1enj je domneval, da bo \xc5\xbee gro\xc5\xbenja z armado zadostovala za vdajo Germanov. Po nasvetu svoje matere je posku\xc5\xa1al podkupiti nekaj germanskih plemen in s tem pridobiti nekaj dragocenega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Njegova politika, modra ali ne, je bila za legionarje strahopetna in zato neprimerna. Herodijan o tem pravi: \xc2\xbbAleksander ni  po njihovem mnenju pokazal nobenega \xc4\x8dastnega namena, da bi nadaljeval vojno, in je raje imel lahko \xc5\xbeivljenje, ko bi moral kaznovati Germane za njihovo predrznost\xc2\xab. Armada se je v teh okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah uprla in za novega cesarja proglasila Gaja Julija Vera Maksimina, vojaka iz Trakije z velikim ugledom in  bogato voja\xc5\xa1ko kariero. Z njegovim imenovanjem se je vladavina Severske dinastije kon\xc4\x8dala.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nPo Maksiminovem imenovanju za cesarja so vojaki uporne XXII. legije Primigenia v Moguntiaku (Mainz) Aleksandra in njegovo mater med sre\xc4\x8danjem z generali 18. ali 19. marca 235 umorili in s tem zavarovali Maksiminov  prestol.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander Sever je bil s trinajstimi leti najmlaj\xc5\xa1i cesar v zgodovini Rima. Njegova stara mati je bila prepri\xc4\x8dana, da ima ve\xc4\x8d vladarskih sposobnosti kot njegov vedno bolj nepriljubljen bratranec Elagabal. Da bi ohranila svoj polo\xc5\xbeaj in Aleksandru zagotovila prestol, je prisilila Elagabala, da je Aleksandra posinovil, potem pa je organizirala njegov umor. _NEWLINE_Rimska vojska ga je za cesarja razglasila 13. marca 222 in ga takoj zatem zasula z naslovi augustus, pater patriae in pontifex maximus. Aleksandra sta celo \xc5\xbeivljenje vodili stara mati Mesa in mati Mameja. Po Mesini smrti leta 223 je glavno vlogo prevzela mati. Mlad in neizku\xc5\xa1en  cesar je malo vedel o vladanju  in vlogi cesarja v Rimskem imperiju, zato je bil celo \xc5\xbeivljenje marioneta v rokah svoje matere in nepriljubljen med svojimi vojaki._NEWLINE_Poro\xc4\x8den je bil trikrat. Njegova najbolj znana \xc5\xbeena je bila Salustija Orbijana Avgusta, s katero se je poro\xc4\x8dil leta 225, ko je bil star sedemnajst let, ona pa \xc5\xa1estnajst. Poroko je organizirala njegova mati. Ko je  Salustija Orbijana dobila naslov avguste, je postala Aleksandrova mati vedno bolj ljubosumna nanjo zaradi \xc5\xbeelje, da bi sama obdr\xc5\xbeala vse \xc5\xbeenske vladarske naslove. Leta 227 je Aleksander obto\xc5\xbeil njenega o\xc4\x8deta Seja Salustija, da pripravlja zaroto, in ga usmrtil, potem pa se je lo\xc4\x8dil od Salustije Orbijane in jo izgnal. _NEWLINE_Njegova druga \xc5\xbeena je bila Sulpicija Memija iz ene od najstarej\xc5\xa1ih rimskih patricijskih dru\xc5\xbein. Identiteta njegove tretje \xc5\xbeene ni znana. Z nobeno od \xc5\xbeena ni imel otrok. _NEWLINE_Vsako jutro je molil v svoji zasebni kapeli in \xc5\xbeivel po na\xc4\x8delu \xc2\xbbdelaj tisto, kar naj bi drugi delali tebi\xc2\xab. Moto je bil napisan tudi v njegovi pala\xc4\x8di in na ve\xc4\x8d javnih zgradbah. Bil je izjemno strpen ne samo do kristjanov, ampak tudi do Judov, ki so med njegovim vladanjem obdr\xc5\xbeali vse svoje privilegije. Zaradi spo\xc5\xa1tovanja do Abrahama in Kristusa je imel njuni sliki v svoji molilnici.'