b'\n_START_ARTICLE_\nSchwarzlose (mitraljez)\n_START_SECTION_\nRazvoj in delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu, ko je Andreas Wilhelm Schwarzlose za\xc4\x8del razmi\xc5\xa1ljati o razvoju strojnice, ki bi jo lahko prodal, je naletel na te\xc5\xbeavo, da je bila ve\xc4\x8dina najbolj\xc5\xa1ih patentov \xc5\xbee patentiranih, zato se je moral odlo\xc4\x8diti za popolnoma druga\xc4\x8den pristop. Uporabil je za strojnice do takrat neuporabljen na\xc4\x8din delovanja, odpiranje s pomo\xc4\x8djo povratnega pritiska. Ko se oro\xc5\xbeje spro\xc5\xbei, povratni pritisk, ki ga je ustvaril naboj pri\xc4\x8dne kr\xc4\x8diti "koleno", ki dr\xc5\xbei zaklep na mestu. Komaj ko krogla zapusti cev, se zaklep pomakne nazaj in repetira. V primerjavi s takrat najbolj raz\xc5\xa1irjeno strojnico Maxim je tako delovanje imelo dve ve\xc4\x8dji prednosti: cev se ni premikala, ampak je med streljanjem ostala na mestu, kar je omogo\xc4\x8dalo u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1o zaporo hladilnika s hladilno teko\xc4\x8dino, druga prednost pa je bila enostavnost delov, kar je pomenilo u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e delovanje, vzdr\xc5\xbeevanje in cenej\xc5\xa1o izdelavo. Slabost takega mehanizma pa je bila ta, da je bilo za uspe\xc5\xa1en izmet tulcev potrebno mazanje nabojev z oljem. Andreas Schwarzlose je mehanizem patentiral leta 1902, okoli leta 1905 pa je svoj patent prodal avstrijskemu oro\xc5\xbearskemu podjetju v Steyrju, ki je strojnice najprej pri\xc4\x8delo proizvajati za vojsko svoje dr\xc5\xbeave. Avstro-ogrska vojska se je v svoji razli\xc4\x8dici odlo\xc4\x8dila za uporabo relativno kratke cevi (530 mm), ki je omogo\xc4\x8dala la\xc5\xbeji transport, a je bila manj natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1a. V primerjavi z najpogostej\xc5\xa1imi nem\xc5\xa1kimi, ruskimi, francoskimi in britanskimi strojnicami sistema Maxim je imela Schwarzlose okoli 20 cm kraj\xc5\xa1o cev.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nSchwarzlose je bila glavna gr\xc5\xa1ka strojnica ob za\xc4\x8detku balkanskih vojn. Kmalu se je kot glavna strojnica Avstro-ogrske vojske izkazala med prvo svetovno vojno. Ob koncu vojne so jo uporabljale tudi slovenske enote, ki so sodelovale v boju za severno mejo. Prav tako so jo uporabljale obe strani v poljsko-sovjetski vojni v letih 1919\xe2\x88\x9221. Uporabljala se je tudi v italijanskih rokah med drugo italijansko-abesinsko vojno (1935-36). Proti koncu medvojnega obdobja je bila prisotna v \xc5\xa1panski dr\xc5\xbeavljanski vojni. Med drugo svetovno vojno je v uporabo stopila, ko je Finska zaradi napada Sovjetske zveze leta 1939 kupila \xc5\xa1vedske strojnice Schwarzlose. Dva meseca po koncu zimske vojne med SZ in Finsko je Nacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija maja 1940 napadla Nizozemsko, kjer so jo uporabljali branitelji. Po napadu na Jugoslavijo, ki so ga izvedle sile osi je bila uporabljena v narodnoosvobodilnem boju. Prav tako so jo uporabljali Mad\xc5\xbeari, med drugim na vzhodni fronti. Zadnji\xc4\x8d se je v vojne namene uporabljala leta 1948 v izraelski osamosvojitveni vojni.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dice\n_START_PARAGRAPH_\nAvstro-Ogrska:_NEWLINE__NEWLINE_Pehotni razli\xc4\x8dici M.7 in M.7/12 za naboj 8x50 R Mannlicher. Med vojno je bila razvita tudi t. i. lahka strojnica, ki je namesto te\xc5\xbekega trino\xc5\xbenega podstavka (trino\xc5\xbenika) imela zlo\xc5\xbeljivega dvono\xc5\xbenega (dvono\xc5\xbenika), prav tako je imela kovinsko kopito._NEWLINE_Letalski razli\xc4\x8dici M.16 in M.16A za naboj 8x50 R Mannlicher. Ti razli\xc4\x8dici sta streljali hitreje od pehotnih razli\xc4\x8dic (M.16: 600 nab/min, M.16A: 880 nab/min) in nista uporabljali hladilnika, zato je bila njuna te\xc5\xbea manj\xc5\xa1a, 10,4 kg. _NEWLINE_Nizozemska:_NEWLINE_Machinegeweer M.08, M.08/13, M.08/15 in konjeni\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica. Do leta 1915 so jih v Steyrju proizvedli okoli 300, nato so zaradi te\xc5\xbeav z dobavo proizvodnjo preselili na Nizozemsko. Naboj je bil prvotno 6,5x53 R Mannlicher, po letu 1925 so jih Nizozemci predelali na njihov 7,92x57 R, ki se razlikuje od nem\xc5\xa1kega 7,92x57 Mauser, ker ima izbo\xc4\x8den rob. V kalibru 7,92 mm (z robom) so po letu 1925 prav tako izdelovali nove strojnice. _NEWLINE_M.08 je prvotna razli\xc4\x8dica; podobna je avstro-ogrski M.7 (slika na levi). Izbolj\xc5\xa1ana razli\xc4\x8dica je M.08/13, podobna avstro-ogrski M.7/12. Ko so proizvodnjo preselili na Nizozemsko so tam proizvedenim strojnicam dodelili naziv M.8/15. Konjeni\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica se od drugih treh razlikuje po tem, da je uporabljala navadni (avstro-ogrski) trino\xc5\xbeni podstavek. Nizozemci so Schwarzlose pogosto name\xc5\xa1\xc4\x8dali na podstavek za nem\xc5\xa1ki Maxim MG 08, proizvajali pa so tudi poseben podstavek M.25, na katerem je strojnica lahko pokrivala kot 180\xc2\xb0._NEWLINE_\xc5\xa0vedska:_NEWLINE_Kulspruta m/14 za naboj 6,5x55 \xc5\xa1vedski. V \xc5\xa1vedski tovarni Bofors Carl Gustaf so jih skupno proizvedli okoli 2000._NEWLINE_Gr\xc4\x8dija:_NEWLINE__NEWLINE_Schwarzlose M.12 za naboj 6,5x54 Mannlicher-Sch\xc3\xb6nauer. Avstrijci so jih proizvajali za Kraljevino Gr\xc4\x8dijo od 1912 do 1914. 24 strojnic, ki zaradi izruha vojne niso prispele v Gr\xc4\x8dijo je Avstro-ogrsko letalstvo na svojih letalih uporabljalo predvsem na za\xc4\x8detku vojne. Te niso uporabljale vodnega hlajenja, ampak zra\xc4\x8dnega, zato so bile la\xc5\xbeje od drugih._NEWLINE_\xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka:_NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8ce\xc5\xa1ki izumitelj Franti\xc5\xa1ek Jane\xc4\x8dek je za \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko vojsko obstoje\xc4\x8de strojnice M.7/12 predelal tako, da je kaliber spremenil z 8 mm Mannlicher na 7,92 mm Mauser, olaj\xc5\xa1al zaklep, skraj\xc5\xa1al glavno vzmet in podalj\xc5\xa1al cev za 100 mm. Predelava in izdelava je potekala v Zbrojovki v Brnu. Med letoma 1924 in 1934 so iz M.7/12 na vz.7/24 adaptirali 4937 strojnic, novih vz.24 pa so proizvedli 2253._NEWLINE_Mad\xc5\xbearska:_NEWLINE_G\xc3\xa9ppuska 07/31.M je mad\xc5\xbearska predelava na naboj 8x56 R Mannlicher s \xc5\xa1pi\xc4\x8dasto kroglo. Enako so storili s svojimi pu\xc5\xa1kami Mannlicher M1895.'