b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje, Sti\xc4\x8dna\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je bila sprva povsem romanska. Gradili so jo 20 let, njen graditelj pa je bil (kakor tudi graditelj samostana) \xc2\xbbcementarius\xc2\xab\xc2\xa0Mihael, Francoz po rodu, kakor omenja neka listina. Cerkev je 8. julija 1156 posvetil oglejski patriarh Pelegrin I. Kot vse cistercijanske cerkve je tudi ta dobila posvetitev Materi Bo\xc5\xbeji. Raziskave so pokazale, da je bila \xc5\xbee takratnja cerkev sezidana kot troladijska slopna bazilika s pre\xc4\x8dno ladjo in dvema dolgima stranskima kapelama. Strop ladje je bil raven. Imela je pet apsid, v katerih so bili stranski oltarji. Na slovenskem ozemlju je bila tedaj to najve\xc4\x8dja cerkev. Danes na romansko osnovo poleg tlorisa spominjajo le \xc5\xa1e dve vrsti arkad s \xc5\xa1estimi pari polkro\xc5\xbenih lokov ter svetlobno nadstropje na podstre\xc5\xa1ju._NEWLINE_Leta 1475 so cerkev in samostan po\xc5\xbegali Turki. Obnova je cerkvi prinesla gotski prezbiterij s stopni\xc4\x8dastimi zunanjimi oporniki. Cerkev so na novo posvetili, in sicer \xc5\xbdalostni Materi Bo\xc5\xbeji. Leta 1529 so Turki ponovno izropali ter po\xc5\xbegali cerkev in samostan, vendar je do temeljite prenove preteklo skoraj sto let._NEWLINE_Obse\xc5\xbena prenovitvena dela so potekala pod opatom Jakobom Reinprechtom. Glavna zna\xc4\x8dilnost prenove je bila barokizacija. Poleg tega so na zahodu ladjo skraj\xc5\xa1ali za dol\xc5\xbeino ene arkade, na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du glavne ladje s pre\xc4\x8dno pa so zgradili kupolo. Pod arkadami je na\xc5\xa1lo svoje mesto 13 novih stranskih oltarjev. Cerkev je leta 1622 posvetil tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Rinaldo Scarlicchio. Gotski zvonik je bil predelan tri leta kasneje, leta 1625. \xc5\xa0e ena baro\xc4\x8dna obnova se je zgodila leta 1747 za \xc4\x8dasa opata Vilijema Kova\xc4\x8di\xc4\x8da._NEWLINE_Leta 1784 je cesar Jo\xc5\xbeef II. s svojimi reformami ukinil samostan, cerkvi pa spremenil namembnost, tako da je postala \xc5\xbeupnijska cerkev. Zaradi svoje izjemne velikosti je bila preveliko breme za \xc5\xbeupnijo, zato je za\xc4\x8dela propadati. V manj\xc5\xa1i meri se je popravila lotil \xc5\xbeupnik Janez Hinek, ki je tu deloval med letoma 1846 in 1886. V letih 1927 do 1928 so temeljito prenovili notranjost. Posebno leto je bilo 1936, ko je ob 800-letnici opatije pape\xc5\xbe Pij XI. podelil cerkvi status bazilike._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bila cerkev dvakrat bombardirana. Leta 1953 so vzidali nova okna, 1956 pa so celotno baziliko \xc5\xa1e na novo prekrili, saj je bila poprej le za silo zakrpana. Zadnja predelava cerkve je bila v skladu s pokoncilsko reformo leta 1977 po zamisli arhitekta Toneta Bitenca. Takrat so zvi\xc5\xa1ali prezbiterij in vanj postavili nov oltar, tako da je bil duhovnik obrnjen proti ljudem.'