b'\n_START_ARTICLE_\nMarjan Man\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMarjan Man\xc4\x8dek je osnovno \xc5\xa1olo in gimnazijo obiskoval v rodnem Novem mestu, v Ljubljani pa je diplomiral na Filozofski fakulteti iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in zgodovine. Nekaj mesecev je bil u\xc4\x8ditelj, nato pa slabo leto urednik mladinskega tiska pri Zalo\xc5\xbebi Borec. Petintrideset let je delal v svobodnem poklicu kot karikaturist, ilustrator in filmski animator. Od leta 1981 \xc5\xbeivi z \xc5\xbeeno in sodelavko Marto v vasi Sel\xc5\xa1\xc4\x8dek pri Cerknici. Imata tri otroke, vnukinjo in vnuka.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPrve karikature je objavil \xc5\xbee v gimnazijskih letih v humoristi\xc4\x8dnem tedniku Pavliha. Med \xc5\xa1tudijem se je pre\xc5\xbeivljal z risanjem karikatur in kratkih stripov za slovenske in tuje \xc4\x8dasopise.  Njegove karikature so bile objavljene v dveh evropskih antologijah risanega humorja in satire Opus International (Pariz, 1972) in Satirikon (Berlin, 1980). Ilustriral je nad 200 knjig (Mojca Pokrajculja, Kozlovska sodba v Vi\xc5\xa1nji gori, Pedenjped, Kralji\xc4\x8dna na zrnu graha ...) in ustvaril nekaj risanih junakov (Modri medvedek, Cufek, Medvedek Brundo, Dajnomir in Milibo\xc5\xbea). Hribce, ki so v stripu izhajali najprej v mladinskih revijah, je leta 1993 prenesel na risani film. Za televizijsko oddajo Radovedni Ta\xc4\x8dek je ustvaril animiran napovednik in likovni osnutek lutke._NEWLINE_Za Ljubljansko lutkovno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je likovno zasnoval  nekaj lutkovnih predstav (Za devetimi vrati, Kozlovska sodba v Vi\xc5\xa1nji Gori, Grofi\xc4\x8d pra\xc5\xa1i\xc4\x8d, Vrtec pri stari kozi ...). V ilustratorski karieri je sodeloval z mnogimi slovenskimi pesniki in pisatelji  (Niko Grafenauer, Boris A. Novak, Polonca Kova\xc4\x8d, Slavko Pregl, Miroslav Ko\xc5\xa1uta, Berta Golob ...). Samostojno in skupinsko je razstavljal tako doma kot v tujini (Ankara, Bratislava, Barcelona, Udine ...), njegovi filmi pa so bili predvajani na filmskih festivalih v Portoro\xc5\xbeu, Beogradu, Krakovu, Annecyju, Chicagu ...\n_START_SECTION_\nHribci\n_START_PARAGRAPH_\nHribci so Man\xc4\x8dkova praslovenska dru\xc5\xbeina. O\xc4\x8de Dajnomir je prazgodovinski mislec, mama Milibo\xc5\xbea pa trdni temelj dru\xc5\xbeine. Z rojstvom sina Milimira prevzame Dajnomir vlogo glavnega prena\xc5\xa1alca znanja na mlaj\xc5\xa1o generacijo. Ime hribci izhaja iz Notranjske, kjer tako - malce posmehljivo - pravijo prebivalcem naselij nad Cerknico. Septembra 2011 je kot posebna izdaja stripovske revije Stripburger v zbirki Minimundus iz\xc5\xa1la nova, nadgrajena zbirka o Hribcih z naslovom Hribci kremeniti, v kateri so zbrani kratki stripi, katerim je avtor dorisal \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri nove zgodbe.'