b'\n_START_ARTICLE_\nSe spominja\xc5\xa1 Afrike?\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nRoman je razdeljen na dva dela. Prvi del z naslovom Trinajst mesecev sonca opisuje njeno \xc5\xbeivljenje v Etiopiji, drugi del, \xc4\x8crna zvezda Danica, pa \xc5\xbeivljenje v Gani. Etiopija je prostorna gorska planota, presekana s \xc5\xa1tevilnimi globokimi dolinami in kanjoni brez \xc5\xbeivljenja. Tu se je za\xc4\x8delo njeno afri\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje. Mo\xc5\xbe je delal v rudniku zlata. Z njim je potovala tudi, ko je obiskoval druge rudnike, da presodi mo\xc5\xbenosti njihovega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja rude. Zadovoljna je bila, ker je veliko potovala (potovati=\xc5\xbeiveti). O\xc4\x8darala jo je vljudnost Etiopijcev, njihovo uglajeno \xc5\xbeivljenje in vedno prisoten smehljaj. Bila je izpostavljena veliko nevarnostim. Napadla jo je pljuvajo\xc4\x8da kobra, ogro\xc5\xbeal pa jo je tudi leopard. Presene\xc4\x8dena je bila nad mestom Adis Abeba, saj nikjer v Afriki ni naletela na toliko bera\xc4\x8dev na kupu. Potovanja so bila nevarna, zato so jima svetovali, da ju spremlja oboro\xc5\xbeeno spremstvo. Prospektor Mikael je poskrbel za dovoljenja za gibanje povsod, vendar brez oro\xc5\xbeja in \xc4\x8duvajev. Pred odhodom iz Etiopije jima je njun voznik Abaj sku\xc5\xa1al prodati svojega otroka. Dopovedala mu je, da bi si s takim dejanjem naprtila na glavo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in kazen. Ob prvem stiku z Gano je avtorica ugotovila, da le ta ni ni\xc4\x8d podobna Etiopiji. Razlikujeta se po pokrajini, podnebju, zgodovini in tradiciji. Iz Akre sta z mo\xc5\xbeem odpotovala v Kumasaj. Tu ju je po\xc4\x8dakal mo\xc5\xbeev voznik Kofi in ju odpeljal\xc2\xa0\xc2\xbbdomov\xc2\xab\xc2\xa0do rudnika zlata v Dunkwi. Z okolico in njeno urejenostjo je bila zelo zadovoljna. Med pogovori ji je velikokrat pri\xc5\xa1lo na uho Akomfu Ano\xc4\x8di. Hotela je \xc4\x8dim ve\xc4\x8d izvedeti o tej mitolo\xc5\xa1ki osebnosti iz preteklosti. V Kumasajskem se je spoprijateljila z uslu\xc5\xbebenko Abo, kamor je dvakrat tedensko hodila v Kumasaj in poizvedovala o Ao\xc4\x8diju, saj je hotela o njem napisati knjigo . Na sre\xc4\x8danje vra\xc4\x8dev v Ano\xc4\x8dijevem sveti\xc5\xa1\xc4\x8du je bila povabljena tudi sama. V sveti\xc5\xa1\xc4\x8de ni smela stopiti bela noga, a je to vseeno storila. Zalotil jo je stra\xc5\xbear. Dala mu je \xc5\xa1op bankovcev, da o\xc4\x8disti sveti\xc5\xa1\xc4\x8de in nikomur ne \xc4\x8drhne besedice o spodrsljaju. Te\xc5\xbeave z zdravjem, ki so sledile, je podzavestno, \xc4\x8deprav ni verjela v to, pripisovala Ao\xc4\x8diju. Razli\xc4\x8dni pregledi pri zdravnikih niso pokazali ni\xc4\x8desar. A ona je hirala, vro\xc4\x8dina, bledica in slabost so jo neprestano spremljale. Zdravniki so iskali\xc2\xa0\xc2\xbbafri\xc5\xa1ke bolezni\xc2\xab. \xc5\xa0ele doma je zdravnica ugotovila virusno bolezen. Zdravljenje je bilo dolgotrajno, nadaljevala ga je v Afriki. Po \xc5\xa1tirih mesecih jemanja zdravil se je morala vrniti domov, na dokon\xc4\x8dni spopad z zahrbtno boleznijo. Niti trenutek ni podvomila, da jo bo \xc5\xbeivljenjska usoda za zmerom lo\xc4\x8dila od \xc4\x8drne Afrike. Nikoli ve\xc4\x8d se nista videli.\n_START_SECTION_\nZbirka\n_START_PARAGRAPH_\nRoman je iz\xc5\xa1el v zbirki Spomini in izpovedi\n_START_SECTION_\nIzdaje in prevodi\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska izdaja knjige iz leta 2003 (COBISS)'