b'\n_START_ARTICLE_\nJeremias Gotthelf\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nAlbert Bitzius se je rodil v Murtnu 4. oktobra 1797 evangeli\xc4\x8danskemu duhovniku Sigmundu Bitziusu in njegovi tretji \xc5\xbeeni Elisabeth Bitzius-Kohler. Leta 1805 je bil njegov o\xc4\x8de preme\xc5\xa1\xc4\x8den v vas Utzenstorf, kjer se je Albert seznanil s kme\xc4\x8dkim \xc5\xbeivljenjem v dolini Emmental. Pou\xc4\x8deval ga je o\xc4\x8de. Od leta 1812 je obiskoval gimnazijo v Bernu, nato pa jo dve leti kasneje zamenjal za visoko \xc5\xa1olo za teologe, ki jo je obiskoval kot izredni slu\xc5\xa1atelj.\n_START_SECTION_\nIzobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1817 je pri\xc4\x8del z rednim \xc5\xa1tudijem teologije v Bernu, ki ga je zaklju\xc4\x8dil leta 1820. Leta 1819 je bil ustanovni \xc4\x8dlan \xc5\xa1tudentske bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine Schweizersicher Zofingerverein. Po vikariatu pri o\xc4\x8detu v Utzenstorfu je leta 1821 za eno leto nadaljeval \xc5\xa1tudij v G\xc3\xb6ttingenu, Nem\xc4\x8diji. Na \xc5\xa1tudijskem potovanju je obiskal otok R\xc3\xbcgen, Berlin, Weimar, Leipzig, Dresden in M\xc3\xbcnchen. Spomladi leta 1822 se je vrnil v Utzenstorf. Dve leti kasneje je njegov o\xc4\x8de umrl in Albert je postal vikar v Herzogenbuchseeju. Leta 1829 je pri\xc5\xa1el kot \xc5\xbeupnikov pomo\xc4\x8dnik v cerkev Sv. duha v Bern. Leta 1831 je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v \xc5\xbeupnijo L\xc3\xbctzelfl\xc3\xbch v Emmental, kjer je bil leto pozneje izbran za pastorja.\n_START_SECTION_\nDelovanje v L\xc3\xbctzelfl\xc3\xbchu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde zgodaj se je za\xc4\x8del zavzemati za splo\xc5\xa1no \xc5\xa1olsko obveznost. V pedago\xc5\xa1kem smislu se je distanciral od bernskega rojaka Philippa Emanuela von Fellenberga in se pribli\xc5\xbeal tradiciji Johanna Heinricha Pestalozzija. Bojeval se je proti izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju otrok iz revnih dru\xc5\xbein, ki so veljali za poceni delovno silo. Zahteval je ukrepe proti alkoholizmu._NEWLINE_Leta 1833 se je poro\xc4\x8dil s Henriette Zeender (1805-1872), h\xc4\x8derko bernskega profesorja teologije. Skupaj sta imela tri otroke: Henriette (1834-1890), Alberta (1835-1882) in Cecile (1837-1914). Sin je kasneje tudi postal duhovnik in na mnogih podro\xc4\x8djih nadaljeval prizadevanja o\xc4\x8deta za socialno reformo v kantonu Bern._NEWLINE_Leta 1835 so Bitziusa izvolili za \xc5\xa1olskega in\xc5\xa1pektorja osemnajstih \xc5\xa1ol v ob\xc4\x8dinah L\xc3\xbctzelfl\xc3\xbch, R\xc3\xbcegsau, Hasle in Oberburg. Deset let kasneje so ga zaradi politi\xc4\x8dnih nesoglasij s tega polo\xc5\xbeaja odstavili._NEWLINE_Istega leta je sodeloval pri ustanovitvi vzgojnega zavoda za revne v Trachselwaldu, za katerega se je zavzemal vse do svoje smrti. S to temo se je ukvarjal v spisu Stiska reve\xc5\xbeev (Die Armennot)._NEWLINE_Vse bolj je bil tudi politi\xc4\x8dno aktiven. Kritiziral je vladajo\xc4\x8de dru\xc5\xbeine v Bernu, ki po njegovem mnenju niso dovolj skrbele za socialno \xc5\xa1ibke. Bil je v hudih sporih s pravnikom Wilhelmom Snellom, profesorjem na Univerzi v Bernu. Ta je zagovarjal radikalni liberalizem in zavra\xc4\x8dal Bitziusove reforme, ki naj bi bile preve\xc4\x8d intervencionisti\xc4\x8dne.\n_START_SECTION_\nPisatelj\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1836 je Bitzius pri\xc4\x8del s pisateljevanjem. Naslov njegovega prvega romana je Kme\xc4\x8dko ogledalo (Der Bauern-Spiegel). Ime glavnega junaka je enako Bitziusovemu psevdonimu: Jeremias Gotthelf. V naslednjih letih je veliko pisal in objavljal romane, pripovedi (delno sodobne, delno zgodovinske) in spise._NEWLINE_Veliko vlogo pri \xc5\xa1irjenju Gotthelfovih del v severnonem\xc5\xa1ke de\xc5\xbeele je imel Julius Springer, saj so pri njegovi zalo\xc5\xbebi v Berlinu od leta 1846 izhajala Bitziusova dela. Da bi postal \xc5\xa1e bolj znan, mu je Springer vedno znova svetoval, naj ne uporablja fraz in pojmov doma\xc4\x8dega \xc5\xa1vicarskega nare\xc4\x8dja. Njegova prva knjiga v visoki nem\xc5\xa1\xc4\x8dini je Hlapec Uli (Uli der Knecht). Springer je ponudil Bitziusove knjige v razli\xc4\x8dnih oblikah in po razli\xc4\x8dnih cenah._NEWLINE_Med letoma 1849 in 1855 je Gottfried Keller recenziral ve\xc4\x8d Gotthelfovih knjig. Svojega rojaka je hvalil kot velikega epskega pesnika, a hkrati kritiziral razbrzdanost njegove antiliberalne propagande.\n_START_SECTION_\nBolezen in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1851 je Gotthelf zbolel za vodenico. Umrl je 22. oktobra 1854 za posledicami kapi.\n_START_SECTION_\nPomen in delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nGotthelfovi romani odsevajo kme\xc4\x8dko \xc5\xbeivljenje 19. stoletja v delno grozljivem realisti\xc4\x8dnem tonu. Ljudi in pokrajino je Gotthelf zmogel opisati \xc5\xbee samo z nekaj mo\xc4\x8dnimi besedami. Bolje kot katerikoli drug pisatelj tistega \xc4\x8dasa je znal v svojih delih izraziti kr\xc5\xa1\xc4\x8danske in humanisti\xc4\x8dne zahteve._NEWLINE_Med njegovimi deli izstopa okvirna pripoved \xc4\x8crni pajek (Die schwarze Spinne), v kateri je stare pripovedke predelal v metafori\xc4\x8dno pripoved o kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-humanisti\xc4\x8dnih predstavah o dobrem in zlem. Novela sprva sicer ni vzbudila veliko pozornosti, danes pa mnogi literarni kritiki menijo, da je ena izmed mojstrovin nem\xc5\xa1kega bidermajerja._NEWLINE_Menil je, da njegov ideal, dru\xc5\xbebo, ki jo odlikujejo marljivost, avtohtonost, domoljubje in religioznost, ogro\xc5\xbeajo individualizem, liberalizem in nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da industrializacija. Kot simbol te domnevne ogro\xc5\xbeenosti nastopajo v njegovih delih pogosto judje, ki so obi\xc4\x8dajno predstavljeni negativno, kot \xc5\xa1pekulanti ali goljufi. Najdemo tudi protijudovske legende o umoru Boga ali judovski zakrknjenosti._NEWLINE_Njegovo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino hranijo v knji\xc5\xbenici B\xc3\xbcrgerbibliothek Bern. V Baslu se po njem imenujeta mestna \xc4\x8detrt in ulica._NEWLINE_Gotthelfov dan na evangeli\xc4\x8danskem koledarju svetnikov evangeli\xc4\x8danske cerkve v Nem\xc4\x8diji je 22. oktober.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 2004 je ob\xc4\x8dina L\xc3\xbctzelfl\xc3\xbch, v kateri je deloval Gotthelf, pobratena s slovensko ob\xc4\x8dino Velike La\xc5\xa1\xc4\x8de.'