b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Janez XXI.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nNa pogrebu  Hadrijana V. se je zbralo le osem kardinalov. Viterbski me\xc5\xa1\xc4\x8dani so jih takoj nato zaprli v konklave; ni\xc4\x8d ni pomagalo, da so kardinali temu ugovarjali, saj je pape\xc5\xbe Hadrijan V. \xc5\xa1e uspel olaj\xc5\xa1ati prestroge dolo\xc4\x8dbe glede pape\xc5\xa1kih volitev, ki jih je postavil drugi lyonski koncil. Peter Juliani, tuskulanski kardinal-\xc5\xa1kof, ki so ga 8. septembra 1276 izvolili za pape\xc5\xbea, se je imenoval najprej Janez XV., pa Janez XX., vendar ga zgodovina pozna zdaj kot Janeza XXI. _NEWLINE_Rodil se je kot Peter Juliani (portugalsko: Pedro Juli\xc3\xa3o, italijansko: Pietro Giuliano) v Lizboni; imenujejo ga tudi Peter Portugalec oziroma Peter \xc5\xa0panec (Petrus Portugalus, Petrus Hispanus) in je bil doslej edini pape\xc5\xbe Portugalec. Viri si niso enotni, ali gre vedno pri tem velikem znanstveniku in priznanem zdravniku za isto osebo kot je pape\xc5\xbe Janez XXI. \xc5\xa0tudiral je medicino v Salernu in obiskoval pari\xc5\xa1ko univerzo Sorbono, kjer je bil njegov profesor tudi Albert Veliki in kon\xc4\x8dal vse glavne stroke: filozofijo, teologijo, fiziko in metafiziko. Tam je dosegel naslov \xc2\xbbmagister\xc2\xab\xc2\xa0ter postal predavatelj. Zaslovel je kot odli\xc4\x8den filozof in teolog. 1247 so ga povabili za profesorja medicine v Sieno, kjer je napisal znamenit priro\xc4\x8dnik logike  "Summul\xc3\xa6 logicales", ki so ga uporabljali skozi tri stoletja v \xc5\xa1olah in je bil preveden v ve\xc4\x8d jezikov, tudi v gr\xc5\xa1\xc4\x8dino. Postal je tudi osebni zdravnik Gregorja X.. Takrat je napisal medicinski priro\xc4\x8dnik "Thesaurus pauperum", v katerem opisuje zdravila za vsak del telesa in je po tem delu na \xc5\xa1iroko zaslovel._NEWLINE_Ohranjenih je ve\xc4\x8d njegovih teolo\xc5\xa1kih in medicinskih spisov. 1273 je bil imenovan za nad\xc5\xa1kofa v Bragi in \xc5\xa1e isto leto za kardinala-\xc5\xa1kofa v Tuskulu (=Frascati). Po izvolitvi je vse storil za mir med kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi vladarji in je takoj vzpostavil stike tudi s carigrajsko Cerkvijo. Ob navzo\xc4\x8dnosti njegovih poslancev je cesar Mihael VIII. na sinodi 1277 v Carigradu sprejel rimskokatoli\xc5\xa1ko veroizpoved in priznal pape\xc5\xa1ko prvenstvo, kakor je bilo dogovorjeno na drugem lyonskem koncilu. Poudarili so, da lahko pravoslavni ohranijo svoje obrede \xe2\x80\x93 vendar je njegova zgodnja smrt prepre\xc4\x8dila uresni\xc4\x8denje teh in drugih velikopoteznih na\xc4\x8drtov.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nVelikopotezne na\xc4\x8drte: vsestranski mirovni sporazumi med kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi vladarji, zedinjenje vzhodnih kristjanov z Rimom, kakor tudi novo kri\xc5\xbearsko vojno \xe2\x80\x93 je prekri\xc5\xbeala zgodnja in nenadna smrt. Janez XXI. je umrl \xc5\xbee 20. maja 1277 za posledicami ran, ki jih je povzro\xc4\x8dil strop, ki je nanj padel nekaj dni poprej 14. maja - v njegovi pape\xc5\xa1ki pala\xc4\x8di v Viterbu. Tam si je namre\xc4\x8d pripravil delavnico, da bi lahko v njej mirno opravljal svoje znanstvene raziskave._NEWLINE_Ljudsko izro\xc4\x8dilo ga je imelo zaradi njegovega vsestranskega znanja \xe2\x80\x93 zlasti medicine \xe2\x80\x93 za \xc4\x8darovnika. Po legendi naj bi nad njegovo delovno sobo hudi\xc4\x8d razbil z velikanskim kladivom strop, da se je podrl nanj. Ker je ukazal, naj \xc5\xa1kof \xc5\xa0tefan Tempier 1277 razi\xc5\xa1\xc4\x8de u\xc4\x8denje na pari\xc5\xa1ki univerzi, kamor so se prikradle averoisti\xc4\x8dne ideje, je to prizadelo zlasti dominikance, ki so tam pou\xc4\x8devali. Zato so gledali v njegovi stra\xc5\xa1ni smrti Bo\xc5\xbejo kazen. Iz njegovih spisov pa tega ni mogo\xc4\x8de sklepati - saj iz njih odseva veliko spo\xc5\xa1tovanje do menihov, ki jim je ve\xc4\x8dkrat podelil tudi razne privilegije.'