b'\n_START_ARTICLE_\nKraljeva pala\xc4\x8da, Bukare\xc5\xa1ta\n_START_SECTION_\nKraljeva pala\xc4\x8da \xe2\x80\x93 Golescujev dvorec (1812\xe2\x80\x931937)\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1812 in 1815 je bil na mestu dana\xc5\xa1nje kraljeve pala\xc4\x8de zgrajen Golescujev dvorec . Pripadal je bojarju Dinicuju Golescuju, visokemu aristokratu. Hi\xc5\xa1a je bila zgrajena v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu in je imela 25 sob, precej velika hi\xc5\xa1a za Bukare\xc5\xa1to v tisti dobi. Leta 1837 je dvorec postal uradna rezidenca vla\xc5\xa1kega kneza Aleksandra II. Gike. Od 1859 do 1866 je bil prvi knez (domnitor je bil uradni naslov vladarja Romunije med 1862 in 1881) Aleksander Ioan Cuza voditelj Zdru\xc5\xbeenih kne\xc5\xbeevin Vla\xc5\xa1ke in Moldavije. Dvorec je bil njegova uradna rezidenca._NEWLINE_Februarja 1866 je Cuzo s prestola odstranila politi\xc4\x8dna koalicija liberalcev in konzervativcev in povabila nem\xc5\xa1kega princa Karla Hohenzollerna-Sigmaringena (ki bo vladal kot Karel I.) za domnitorja dr\xc5\xbeave, takrat uradno znane kot Romunija. 10. maja 1866 je princ Karel prvi\xc4\x8d prispel v Bukare\xc5\xa1to, aristokrati pa so mu ponudili Golescujev dvorec kot dr\xc5\xbeavno rezidenco.  Med svojim vladanjem je kralj Karel pove\xc4\x8dal in izbolj\xc5\xa1al dvorec, ki ni bil dovolj velik, niti ni imel ustreznih prostorov z zahtevano veli\xc4\x8dastnostjo za uradne kraljeve naloge. Po neodvisnosti, ki so si jo pridobili po rusko-tur\xc5\xa1ki vojni, je bila Romunija leta 1881 razgla\xc5\xa1ena za kraljevino, dvorec pa postal kraljeva pala\xc4\x8da._NEWLINE_Leta 1926 je po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil glavno stavbo stare kraljeve pala\xc4\x8de. Kraljeva dru\xc5\xbeina je tedaj kot uradno rezidenco v Bukare\xc5\xa1ti uporabljala pala\xc4\x8do Cotroceni (zgradil jo je kralj Karel I. kot bivali\xc5\xa1\xc4\x8de mladega para Ferdinanda in Marije, ko je bil kronski knez). Ker je bila potrebna popolna prenova, so bili med obse\xc5\xbeno rekonstrukcijo, izvedeno v letih 1936 in 1937, poru\xc5\xa1eni ostanki stare pala\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nNova kraljeva pala\xc4\x8da (1937\xe2\x80\x9347)\n_START_PARAGRAPH_\nNova kraljeva pala\xc4\x8da, kakr\xc5\xa1na je danes, je bila postavljena v letih 1936 in 1937 pod neposrednim nadzorom kraljice Marije in njenega sina kralja Karla II. Arhitekt je bil Nicolae Nenciulescu. Med drugo svetovno vojno je bila na\xc4\x8drtovana popolna obnova pala\xc4\x8de, da bi ji dali sijaj kraljeve pala\xc4\x8de, vendar ta arhitekturni projekt ni bil uresni\xc4\x8den._NEWLINE_Do 24. avgusta 1944 je stala za kraljevo pala\xc4\x8do vila, imenovana Casa Nou\xc4\x83 (Nova hi\xc5\xa1a). Danes je v njej koncertna dvorana Sala Palatului. Kraljeva dru\xc5\xbeina je v njej dejansko \xc5\xbeivela, ker so bili v novi kraljevi pala\xc4\x8di predvsem uradni, veliki prostori. Med Novo hi\xc5\xa1o in pala\xc4\x8do je bila steza, na kateri so se sre\xc4\x8devali obiskovalci. V vili so 23. avgusta 1944 popoldan med dr\xc5\xbeavnim udarom odvzeli prostost mar\xc5\xa1alu Ionu Antonescuju. Dr\xc5\xbeavni udar je vodil kralj Mihael in zru\xc5\xa1il pronacisti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim Antonescuja, tako da se je Romunija pridru\xc5\xbeila zaveznicam. Naslednji bombni napad, ki ga je izvedla nem\xc5\xa1ka Luftwaffe, je popolnoma uni\xc4\x8dil Novo hi\xc5\xa1o in resno prizadel kraljevo pala\xc4\x8do._NEWLINE_Po 24. avgustu 1944 je kraljeva pala\xc4\x8da zaradi nem\xc5\xa1kega bombardiranja postala neprimerna, pala\xc4\x8da Cotroceni pa \xc5\xa1e vedno ni bila obnovljena po katastrofalnem potresu 10. novembra 1940, zato je romunska kraljeva dru\xc5\xbeina pogre\xc5\xa1ala uporabno rezidenco v Bukare\xc5\xa1ti. Kralj Mihael je prosil svojo teto, romunsko princeso Elizabeto, nekdanjo kraljevo \xc5\xbeeno v Gr\xc4\x8diji, naj dovoli uporabo svoje vile v parku Her\xc4\x83str\xc4\x83u (danes Elizabetina pala\xc4\x8da). Vse do leta 1947 je bila rezidenca kraljeve dru\xc5\xbeine. Tega leta pa je bil Mihael prisiljen odstopiti in oditi v izgnanstvo. Ponovno so jo za\xc4\x8deli uporabljati po letu 1997, ko so dru\xc5\xbeini vrnili nekdanjo lastnino._NEWLINE_Leta 1945 je bila prestolna dvorana v kraljevi pala\xc4\x8di popravljena v naglici, da je gostila slovesnost ob odlikovanju kralja Mihaela I., ki so mu ga podelili Sovjeti. 19. julija 1945 so nagradili  kralja z redom zmage, svojim najvi\xc5\xa1jim voja\xc5\xa1kim odlikovanjem, za zasluge v dr\xc5\xbeavnem udaru leta 1944. Iz istega razloga je kralja z legijo za zasluge odlikoval ameri\xc5\xa1ki predsednik Harry S. Truman leto kasneje.\n_START_SECTION_\nKraljeva pala\xc4\x8da v komunisti\xc4\x8dnem re\xc5\xbeimu (1947\xe2\x80\x9389)\n_START_PARAGRAPH_\nV romunski komunisti\xc4\x8dni dobi je kraljeva pala\xc4\x8da postala Narodni muzej umetnosti Romunije._NEWLINE_Prestolna dvorana v pala\xc4\x8di je bila preimenovana v Sala Consiliului de Stat (Dvorana dr\xc5\xbeavnega sveta), ki so jo uporabljali naslednji voditelji Romunije za razli\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne dogodke. V tem \xc4\x8dasu so bili odstranjeni vsi simboli, ki so spominjali na monarhijo, kot sta bila prestol, velik kraljevski grb na stenah in drugo. _NEWLINE_Leta 1965 je bila dvorana dr\xc5\xbeavnega sveta uporabljena ob slovesu, ko je umrl Gheorghe Gheorghiu-Dej.\n_START_SECTION_\nKraljeva pala\xc4\x8da po romunski revoluciji 1989\n_START_PARAGRAPH_\nPo antikomunisti\xc4\x8dni revoluciji leta 1989 je Romunija ostala pod republikanskim re\xc5\xbeimom, nekdanja kraljeva pala\xc4\x8da pa je \xc5\xa1e naprej gostila Narodni muzej umetnosti. Med dogodki decembra 1989 z nasilnimi oboro\xc5\xbeenimi spopadi na ulicah je bila pala\xc4\x8da spet resno po\xc5\xa1kodovana in za\xc5\xbegana. Umetni\xc5\xa1ka dela so bila ogro\xc5\xbeena. Glavne dvorane v kraljevi pala\xc4\x8di so po spremembi re\xc5\xbeima obnovili z najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1imi restavratorskimi deli, kon\xc4\x8danimi leta 2013, in si jih je zdaj mogo\xc4\x8de ogledati. _NEWLINE_Nekdanji kralj Mihael in njegova \xc5\xbeena Ana sta smela prvi\xc4\x8d obiskati dr\xc5\xbeavo aprila 1992. Dvodnevni obisk je bil zgodovinski dogodek, monarhisti\xc4\x8dni tisk pa je trdil, da je ve\xc4\x8d kot milijon ljudi pozdravilo kralja na ulicah. Romunske postkomunisti\xc4\x8dne oblasti so zavrnile naslednji obisk. Leta 1997 je novoustanovljena vlada, ki jo je vodil Victor Ciorbea, odpravila komunisti\xc4\x8dni odlok, ki je prepovedal kralju romunsko dr\xc5\xbeavljanstvo, kar mu je omogo\xc4\x8dilo, da je dobil vrnjene dokumente in se trajno preselil v dr\xc5\xbeavo. Avgusta 2016 je bila v prestolni dvorani postavljena krsta Ane, \xc5\xbeene kralja Mihaela I., pred pokopom v kraju Curtea de Arge\xc8\x99.'