b'\n_START_ARTICLE_\nArtaban III.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina in otro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nAtraban III. je bil sin neimenovane arsakidske partske princese, sorodnice kralja Vonona I. Partskega, in atropatenskega princa Dareja. Prin\xc4\x8deva stara star\xc5\xa1a po o\xc4\x8detovi strani sta bila kralj Artavazd I. Atropatenski in njegova \xc5\xbeena Atenaja. Imel je mlaj\xc5\xa1ega brata Vonona II., ki je bil kralj Atropatene in Partskega cesarstva in soimenjak Artabanovega predhodnika._NEWLINE_Rojen in odrasel je v Partskem cesarstvu, vendar je ve\xc4\x8dino svoje mladosti pre\xc5\xbeivel med nomadskimi Dahi. To bi lahko pomenilo, da je bil v obdobju, ko je nad kavka\xc5\xa1kimi kraljestvi vladalo Rimsko cesarstvo, v izgnanstvu.\n_START_SECTION_\nKralj Atropatene in Partskega cesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nArtaban III. je postal kralj Atropatene in Armenije leta 6 po smrti svojega bratranca Artavazda II., ki je od leta 4-6 vladal kot Artavazd III. Atropatenski. Kraljeval je do leta 10. O njegovem kratkem vladanju je zelo malo podatkov._NEWLINE_Leta 10 se je odpovedal atropatenskemu prestolu in postal kralj Partskega cesarstva. Nasledil ga je brat Vonon II.. Na partski prestol so ga pripeljali partski mogotci, ki niso priznali kralja Vonona I., katerega jim je za naslednika njegovega o\xc4\x8deta Fraata IV. iz Rima poslal cesar Avgust._NEWLINE_Vojna med Vononom I. in Artabanom III. je bila dolga in negotova. Eden od Vononovih kovancev celo slavi njegovo zmago nad Artabanom III., vendar ga je Artaban III. nazadnje popolnoma porazil in zasedel prestolnico Ktezifon. Vonon I. je pobegnil v Armenijo, kjer so ga ustoli\xc4\x8dili za kralja pod rimsko za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Ko je Artaban III. napadel Armenijo, je Vonon I. pobegnil v Sirijo in rimski cesar Tiberij se je odlo\xc4\x8dil, da ga ne bo ve\xc4\x8d podpiral. Na vzhod je poslal svojega ne\xc4\x8daka in izbranega naslednika Germanika, ki je z Artabanom III. sklenil mir in ga priznal za prijatelja Rimljanov. Armenijo je leta 18 predal kralju Artaksu III.._NEWLINE_Artaban III. je imel, tako kot vsi njegovi predhodniki, veliko nasprotnikov med svojimi velika\xc5\xa1i. Zaradi tega in zaradi trde vzgoje med nomadskimi Dahi, je bil zelo krut. Da bi utrdil svojo oblast, je pobil vse arsakidske prince, ki jih je dosegel. Pogosti so bili tudi upori med podlo\xc5\xbenimi ljudstvi._NEWLINE_Leta 35 je znova poskusil pokoriti Armenijo in na njen prestol posaditi svojega sina Arskaka I.. Vojna z Rimom je bila na videz neizogibna. Stranka partskih mogotcev, ki je bila sovra\xc5\xbeno razpolo\xc5\xbeena do Artabana III., je pozvala Tiberija, naj jim po\xc5\xa1lje novega kralja, ki bi bil potomec Fraata IV. in bi se zoperstavil Artabanu III.. Tiberij jim kje poslal Fraatovega vnuka Tiridata III. in ukazal Luciju Viteliju Starej\xc5\xa1emu, o\xc4\x8detu cesarja Vitelija, naj ponovno vzpostavi rimsko oblast na vzhodu. Viteliju je s spretnimi voja\xc5\xa1kimi in diplomatskimi operacijami to v celoti uspelo. Artabana so njegovi prista\xc5\xa1i zapustili, on sam pa je pobegnil na vzhod. Tiridat III. se je razglasil za partskega kralja in pristal na vazalni polo\xc5\xbeaj do Rimskega cesarstva, vendar se ni obdr\xc5\xbeal prav dolgo. Artaban III. se je vrnil iz Hirkanije z veliko vojsko skitskih Dahov in med Parti dosegel priznanje svojega kraljevskega polo\xc5\xbeaja. Tiridat III. je pobegnil v Sirijo._NEWLINE_Artaban III. ni bil dovolj mo\xc4\x8dan za vojno z Rimom, zato je leta 37 z Vitelijem sklenil mirovno pogodbo, s katero se je odpovedal vsem svojim zahtevam. Kmalu zatem je bil ponovno odstavljen in za kralja se je razglasil nek Kinam. Artaban III. je dobil zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pri svojem vazalnem kralju Izatu bar Monobazu, ki je izpogajal Artabanovo ponovno vrnitev na prestol. Kmalu zatem je Artaban III. umrl. Nasledil ga je sin Vardan I., katerega vladanje je bilo \xc5\xa1e bolj burno kot o\xc4\x8detovo.'