b'\n_START_ARTICLE_\nTorricellijeva trobenta\n_START_PARAGRAPH_\nTorricellijeva trobenta (tudi Gabrielov rog) je geometrijsko telo, ki ga je odkril Evangelista Torricelli. Telo ima navidez paradoksalno zna\xc4\x8dilnost, da ima neskon\xc4\x8dno veliko povr\xc5\xa1ino, vendar kon\xc4\x8dno prostornino. Drugo ime telesa se nana\xc5\xa1a na tradicijo, ki ozna\xc4\x8duje nadangela Gabriela kot angela, ki piha v rog med najavljanjem sodnega dne. Zgodba povezuje bo\xc5\xbeansko, ali neskon\xc4\x8dno s kon\xc4\x8dnim._NEWLINE_Torricelijeva trobenta je telo, ki nastane z vrtenjem grafa funkcije y= \\frac{1} {x}, za x \\ge 1 (tako se izognemo asimptoti pri x = 0), okrog osi x._NEWLINE_\xc4\x8ce opazujemo del trobente med x = 1 in x = a je povr\xc5\xa1ina enaka 2\\pi \\ln(a) prostornina pa \\pi(1-\\frac{1}{a})._NEWLINE_\xc4\x8ce se a pove\xc4\x8duje v neskon\xc4\x8dnost, gre tudi velikost povr\xc5\xa1ine v neskon\xc4\x8dnost, prostornina pa gre proti \xcf\x80._NEWLINE_Navidezni paradoks nesko\xc4\x8dne povr\xc5\xa1ine in kon\xc4\x8dne prostornine je zbudil velik spor glede narave neskon\xc4\x8dnosti, v katerem je sodelovalo ve\xc4\x8d tedanjih pomembnih mislecev in naravoslovcev, med njimi: Hobbes, Wallis in Galilei.\n_START_SECTION_\nSorodna telesa\n_START_PARAGRAPH_\nV sodobni fizikalni kozmologiji je pomembno sorodno telo, Picardov rog, ki so ga poimenovali Aurich, Lustig, Steiner in Then v svojem \xc4\x8dlanku Hiperboli\xc4\x8dna vesolja z rogovno topologijo in anizotropijo mikrovalovnega prasevanja ozadja (Hyperbolic Universes with a Horned Topology and the CMB Anisotropy). Tak\xc5\xa1en prostor je kvocient modela hiperboli\xc4\x8dnega 3-prostora zgornje polravnine z grupo \\operatorname{PSL}_2(\\mathbf{Z}[i]), ki ga je prvi opisal Picard leta 1884._NEWLINE_S Picardovim modelom se je posku\xc5\xa1alo opisati mikrovalovno prasevanje ozadja v Vesolju. Ima kon\xc4\x8dno prostornino in uporabne spektralne zna\xc4\x8dilnosti. Izra\xc4\x8dunali so prvih nekaj lastnih vrednosti laplasiana, ki se dobro skladajo z opazovanji. V tem modelu se en konec telesa ukrivlja neskon\xc4\x8dnokrat v rogov zvonec. Krivulja vzdol\xc5\xbe katerekoli strani roga je negativna. Drugi konec krivulje se razteza v neskon\xc4\x8dnost. S Picardovim modelom se lahko pojasnijo manjkajo\xc4\x8de valovne dol\xc5\xbeine v mladem Vesolju, ter zakaj so najmanj\xc5\xa1e podrobnosti prasevanja elipti\xc4\x8dne._NEWLINE_Med \xc5\xa1portnimi navija\xc4\x8di je priljubljeno trobilo s podobno obliko vuvuzela.'