b'\n_START_ARTICLE_\nStahovica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKraj se prvi\xc4\x8d omenja sorazmerno pozno. Na Vidovo (15. junija) leta 1485 je gra\xc5\xa1\xc4\x8dak An\xc5\xbee Zellenber iz gradu Krumperk prodal svakoma Jo\xc5\xa1tu in Jakobu Gallenber\xc5\xa1kima svojo kmetijo, ki je le\xc5\xbeala v Stahovici (Stechowicz) v kamni\xc5\xa1ki fari.  Na kmetiji je tedaj kmetovala vdova Mihaela \xc2\xbbPrecleta\xc2\xab. V naselju je obrat za mletje kalcita, ki surovino dobiva iz velikega kamnoloma na vzhodnem vzno\xc5\xbeju hriba Grohata (912 m). Do sredine 20. stoletja je na tem mestu obratovala \xc5\xbeaga. Ob lokalni cesti ki pelje do naselja Bistri\xc4\x8dica in dalje na zahod v vasi in zaselke pod Krvavcem stoji slovita kapelica z menda \xc4\x8dudodelnim Marijinim kipom.\n_START_SECTION_\nIzvor krajevnega imena\n_START_PARAGRAPH_\nKrajevno ime je zelo verjetno izpeljano iz hipokoristika Stah, ki se je razvilo iz  slovanskega imena Stan\xc3\xadslav\xd1\x8a in se je ohranilo tudi v slovenskem priimku Stah. Enakega izvora sta tudi krajevni imeni Stanetinci pri Cerkvenjaku in Stanetinci, Sveti Jurij ob \xc5\xa0\xc4\x8davnici_NEWLINE_V arhivskih listinah se Stahovica prvi\xc4\x8d omenja leta 1485 kot Stechowicz.'