b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina Tibeta\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovino Tibeta ozna\xc4\x8duje predanost Budizmu, tako njegovih prebivalcev, kot tudi Mongolov in ljudstva Man\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nPredzgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1i tibetanski zgodovinski zapisi govorijo o kulturi \xc5\xbdang \xc5\xbdung, to je o ljudstvu, ki se je iz regije Amdo preselila v regijo Guge, ki se razrprostira na zahodu Tibeta. \xc5\xbdang \xc5\xbdung velja za verodostojno kulturo religije Bon. V prvem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je v dolini Yarlung nastalo sosedsko kraljestvo kralja Drigum Tsenpa. Ta je iz kraljestva z izgonom Bon menihov \xc5\xbeelel odstraniti kulturo \xc5\xbdang \xc5\xbdung, vendar je bil prej umorjen. Tako je \xc5\xbdang \xc5\xbdung ohranil svojo dominanco v regiji vse do 7. stoletja, ko ga je Songsten Gampo priklju\xc4\x8dil._NEWLINE_Zgodnja zgodovina Tibetanske regije iz zahodnih virov sloni prvotno na starodavni Kitajski zgodovini, ki se dopolnjuje z omejenimi arheolo\xc5\xa1kimi najdbami. Kitajski jezik se je od\xc2\xa0\xc2\xbbproto-Tibetansko-Burmanskega\xc2\xab\xc2\xa0jezika lo\xc4\x8dil nekje 4000 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, tedaj so se Kitajci za\xc4\x8deli pre\xc5\xbeivljati z gojenjem prosa v dolini Rumene reke, medtem ko so Tibeto-Burmani ostali nomadi. Tibetanci so se od Burmanov lo\xc4\x8dili okoli leta 500.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe\n_START_PARAGRAPH_\nTibetanski plato zaznamujejo megaliti\xc4\x8dni spomeniki. Te so verjetno uporabljali pri \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju prednikov. Ne ve se, \xc4\x8de so jih zgradili starodavni Tibetanci. Na tibetanski planoti so bile nedavno odkrite predzgodovinske gorske utrdbe iz \xc5\xbeelezne dobe, kakor tudi pogrebni kompleksi, vendar so zaradi oddaljenosti in visoke nadmorske vi\xc5\xa1ine arheolo\xc5\xa1ka raziskovanja izredno ote\xc5\xbeena._NEWLINE_Thomas Laird, v svoji knjigi\xc2\xa0\xc2\xbbZgodba Tibeta: Pogovori z Dalai Lamo\xc2\xab\xc2\xa0pravi:\xc2\xa0\xc2\xbbIndijski arheolog V.N.Misra je pokazal, da so bili\xc2\xa0\xc2\xbbprvi ljudje\xc2\xab\xc2\xa0naseljeni na Tibetanskem platoju \xc5\xbee vsaj pred dvajset tiso\xc4\x8dimi leti, upravi\xc4\x8den pa je tudi sum, da so Tibet\xc2\xa0\xc2\xbbprvi ljudje\xc2\xab\xc2\xa0pre\xc4\x8dkali v \xc4\x8dasu naselitve Indije, to je pred pol milijona leti.\n_START_SECTION_\nMitolo\xc5\xa1ko poreklo\n_START_PARAGRAPH_\nNi enotnega mnenja o \xc4\x8dasu vladavine prvega Tibetanskega kralja, Nyatri Tsanpa(Wylie: Gnya\'-khri-btsan-po ). Po nekaterih tibetanski tekstih naj bi to bilo v letu 126 pr.n.\xc5\xa1t., po drugih trditvah v letu 414 pr.n.\xc5\xa1t. Po sarkasti\xc4\x8dni pripovedki bi naj kralj bil potomec enonogega bitja, imenovanega Theurang, s plavalno ko\xc5\xbeico med prsti in tako velikim jezikom, da si z njim lahko zakrije cel obraz. Zaradi svoje stra\xc5\xa1ne pojave so se ga v rojstnem Phuwu bali, zato je bil izgnan v Tibet, kjer je veljal za strahovito bitje in postal kralj._NEWLINE_Spet druga legenda, ki je bila prvi\xc4\x8d potrjena v Ma\xe1\xb9\x87i bka\' \'bum, pravi, da je Tibetansko ljudsvo nastalo z zdru\xc5\xbeitvijo opice Pa Drengen Changchop Simpa in demona, ki je prebival v skali. Opica je veljala za manifestacijo Avalokite\xc5\xa1vare, Bodhisatve so\xc4\x8dutja, demon pa je bila za boginjo Taro (Tib. \'Grol-ma).\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nO prvotnem izrazu\xc2\xa0\xc2\xbbBod\xc2\xab, katerega so v 7 stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja Kitajci prevedli kot pinyin: fan ali bo, razpravlja R. A. Stein takole:_NEWLINE_"Ali je bila to posledica tega, da so Tibetanci v\xc4\x8dasih namesto izraza\xc2\xa0\xc2\xbbBod\xc2\xab, uporabljali izraz\xc2\xa0\xc2\xbbBon\xc2\xab, ali pa zaradi tega, ker v kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini beseda\xc2\xa0\xc2\xbbfan\xc2\xab\xc2\xa0splo\xc5\xa1no ozna\xc4\x8duje\xc2\xa0\xc2\xbbbarbare\xc2\xab, ne vemo. Vendar je iz pri\xc4\x8devanja Tibetanskega kraljevega odposlanca razvidno, da so Kitajci uporabljali obliko T\'u-fan (v pinyinu tudi kot Tubo), ta pa je zelo podoben izrazu Tuppat, s katerim so ozna\xc4\x8devali Tur\xc5\xa1ko-Mongolsko raso. Tur\xc5\xa1ki in Sogdanski teksti istega obdobja ozna\xc4\x8dujejo ljudi, ki so bili naseljeni na severovzhodu dana\xc5\xa1njega Tibeta\xc2\xa0\xc2\xbbT\xc3\xbcp\xc3\xbct\xc2\xab. To je tudi oblika (T\xc3\xbcbbet, Tibbet\xe2\x80\xa6) ki so jo Muslimanski pisci uporabljali od devetega stoletja naprej in tako posredovali naprej srednjeve\xc5\xa1ki evropskim raziskovalcem (Piano-Carpini, Rubruck, Marco Polo, Francesco della Penna)." Prvi od zunaj potrjeni stik s Tibetanskim kraljestvom se je zgodil na za\xc4\x8detku 7 stoletja, ko je tibetanski kralj Namri L\xc3\xb6nts\xc3\xa4n (Gnam-ri-slon-rtsan) poslal svojega odposlanika na Kitajsko.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nUstanovitev dinastije\n_START_PARAGRAPH_\nTibet je bil ustanovljen pri gradu z imenom Takts\xc3\xa9 (Stag-rtse) v Chingi (Phying-ba), ki se nahaja v pokrajini Chonggy\xc3\xa4 (Phyongs-rgyas). Kjer je, glede na Staro Tibetansko kroniko,\xc2\xa0\xc2\xbbskupina zarotnikov prepri\xc4\x8dala Stag-bu snya-gzigs-a [Tagbu Nyazig], da se je uprl Dgu-gri Zing-po-rje [Gudri Zingpoje]. Zing-po-rje je bil vazal (podlo\xc5\xbenik) vladavine \xc5\xbdang\xe2\x80\x93\xc5\xbdung pod dinastijo Lig myi, vendar je umrl, \xc5\xa1e preden bi bila zarota izpeljana. Nasledil ga je sin Gnam-ri-slon-mtshan [Namri L\xc3\xb6ntsen], ki je zarotnike prisilil, da so mu zaprisegli zvestobo in jih potem tudi vodil._NEWLINE_Na tej to\xc4\x8dki je postal Namri Songtsen (Namri L\xc3\xb6nts\xc3\xa4n) vodja tega \xc5\xa1e mladega klana, ki je do leta 630 uspel nadvladati vse okoli\xc5\xa1ke klane in tako dose\xc4\x8di nadzor nad podro\xc4\x8djem dana\xc5\xa1nje Lase. Iz te novo nastale de\xc5\xbeelne dr\xc5\xbeave je zrasel Tibetanski imperij. Vlada Namri Songtsen je na Kitajsko poslal dve poslani\xc5\xa1tvi, prvega leta 608 in drugega leto kasneje. To zaznamuje nastop Tibeta tudi na mednarodni sceni.\n_START_SECTION_\nTibetanski imperij\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalna Tibetanska zgodovina ima vrsto vladarjev, o \xc4\x8digar po\xc4\x8detjih pri\xc4\x8dajo zunanji viri \xc5\xbee od sedmega stoletja naprej. Od 7. do 11. stol. Tibetu je vladalo niz vladarjev (glej Seznam Tibetanskih vladarjev). Skozi stoletja, od \xc4\x8dasa cesarja Songts\xc3\xa4n Gampa, se je mo\xc4\x8d imperija postopoma pove\xc4\x8devala, tako da je v obdobju cesarja Ralpacana, to je na za\xc4\x8detku 9. stol. meja na jugu segala vse do Bengala, na severu pa je cesartvo mejilo z Mongolijo._NEWLINE_Raznolik teren, ote\xc5\xbeen transport in nove ideje, ki so v cesarstvo pri\xc5\xa1le zaradi \xc5\xa1irjenja njegovih mej, so povzro\xc4\x8dila nekatera trenja in oblikovala posamezna obmo\xc4\x8dja mo\xc4\x8di, ki so bila s cesarjem pogosto v nesoglasju. Tako so na primer pripadniki religije Bon in podporniki starodavnih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein konkurirali z de\xc5\xbeelo nedavno seznanjenim Budizmom.\n_START_SECTION_\nVladavina Namri Songtsen\xe2\x80\x93a\n_START_PARAGRAPH_\nEnergi\xc4\x8den Namri Songsten je zdru\xc5\xbeil nekatera plemena iz dolin in hitro napredoval v raz\xc5\xa1irjanju mej svojega ozemlja s postavitvijo voja\xc5\xa1kih baz za prihodnja osvajanja.\n_START_SECTION_\nVladavina Songts\xc3\xa4n Gampo-a\n_START_PARAGRAPH_\nSongts\xc3\xa4n Gampo (Wylie: Srong-brtsan Sgam-po) (rojen pribli\xc5\xbeno leta 604, umrl leta 650), je bil velik cesar, ki je raz\xc5\xa1iril mo\xc4\x8d Tibeta, pripisujejo mu zasluge za prenos Budizma v Tibet. Po smrti o\xc4\x8deta, Namri L\xc3\xb6nts\xc3\xa4n-a, ki je izgubil \xc5\xbeivljenje zaradi zastrupitve okoli leta 618 si je Songst\xc3\xa4n Gampo prisvojil oblast s kratkim uporom._NEWLINE_Songst\xc3\xa4n Gampo se je izkazal tako v diplomaciji, kakor tudi v boju. Myang Mangpoje (Wylie: Myang Mang-po-rje Zhang-shang), cesarjev minister, je slavil zmago v Sumpu okoli leta 627 in \xc5\xa1est let kasneje (pribli\xc5\xbeno leta 623) bil obto\xc5\xbeen in usmr\xc4\x8den zaradi izdaje. Nasledil ga je minister Gar Songts\xc3\xa4n (Mgar-srong-rtsan)._NEWLINE_Kitajske kronike omenjajo odposlanca v letu 634. Ob tej priliki je Cesar zaprosil za roko Kitajske princese, ampak mu pro\xc5\xa1nja ni bila usli\xc5\xa1ana. V letih za tem (635-636)je Cesar napadel in premagal ljudstvo Azha (Tibetan: \xe2\x80\x98A zha; Chinese: T\xc3\xbcy\xc3\xbch\xc3\xbcn), ki je \xc5\xbeivelo okoli jezera Koko Nur v severovzhodnem predelu Tibeta in ki je imelo nadzor nad pomebnimi trgovskimi potmi s Kitasjko. Po tibetanskem bojnem pohodu proti Kitajski v letu 635-6 se je Kitajski cesar strinjal s poroko svoje princese s Songts\xc3\xa4n Gampom._NEWLINE_Zaradi poroke je princesa Wencheng ( v Tibetan\xc5\xa1\xc4\x8dini Mung-chang Kung-co), Kitajsko zapustila \xc5\xa1ele leta 640. Prispela je leto kasneje. V Tibet je prepeljala veliko Budisti\xc4\x8dnih knjig. Smatra se, da je takrat Budizem prvi\xc4\x8d stopil v Tibet. Med Kitajsko in Tibetom je zavladal mir._NEWLINE_V poroko so poslali tudi Songts\xc3\xa4n Gampovo sestro S\xc3\xa4makar (Sad-mar-kar), ki bi se naj poro\xc4\x8dila s kraljem Lig-myi-rhya iz \xc5\xbdang \xc5\xbdung-a, vendar je ta poroko odklonil. S\xc3\xa4makar ga je nato skupaj s svojim bratom porazil in pripojil \xc5\xbdang \xc5\xbdung k Tibetanskemu imperiju._NEWLINE_Songts\xc3\xa4n Gampo je preminil leta 650. Nasledil ga je \xc5\xa1e mladoleten vnuk Trimang L\xc3\xb6n (Khri-mang-slon). Prava mo\xc4\x8d pa je bila v rokah Gar Songts\xc3\xa4na.\n_START_SECTION_\nOdpiranje svetu\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 19. stoletja se je Tibet za\xc4\x8del odpirati svetu. Pred tem je bil od njega malone odrezan, kar so s pridom izkoristile razli\xc4\x8dne velesile (Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Indija, Rusija in Kitajska). Velika Britanija se je zelo zanimala za Tibet, vanj je poslala tudi opazovalce in do leta 1861 \xc5\xbee vzpostavila trgovske stike. V tistem \xc4\x8dasu Kitajska Tibeta ni ve\xc4\x8d podpirala, zato se ta ni mogel ubraniti pred Angle\xc5\xbei. Ti so, po sporazumu s Kitajci, v Tibetu \xc5\xbeeleli odpreti trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Angle\xc5\xbei so leta 1904 z Indijsko pomo\xc4\x8djo zavzeli Tibet in nad njim vzpostavili protektorat. Zaradi jeze Rusije in zaradi \xc5\xa1irjenja Velike Britanije po Aziji, so ti \xc5\xa1e vedno priznavali Kitajski oblast nad Tibetom._NEWLINE_Januarja leta 1913 sta v Urgi (Indija) Tibet in Mongolija podpisali bilateralno pogodbo s katero sta obe dr\xc5\xbeavi razglasili svojo neodvisnost od Kitajske. Po vrnitvi iz Indije je trinajsti Dalai Lama izdal uradno deklaracijo popolne neodvisnosti Tibeta, ki je bila podpisana osmega dne prvega meseca v letu vodenega vola (marec 1913)._NEWLINE_Trinajsti Dalai Lama Thubten Gyatso je spredvidel nujnost politi\xc4\x8dne, ekonomske in dru\xc5\xbebene modernizacije Tibeta. Tako so se za\xc4\x8deli ustvarjati mednarodnih odnosi, uvedel in moderniziral je po\xc5\xa1to in telegraf in kljub nemirnemu obdobju uvedel merila za modernizacijo Tibeta. Med drugim je posku\xc5\xa1al reformirati kazenski sistem in ga pribli\xc5\xbeati zahodnemu. Po njegovi smrti leta 1933 se je ponovno vrnilo obdobje politi\xc4\x8dne nestabilnosti pod vodstvom tradicionalnih izolacionistov._NEWLINE_Po smrti trinajstega Dalai Lame prispe v Laso pod krinko izra\xc5\xbeanja so\xc5\xbealja diplomatsko odposlanstvo Kitajske, katere namen je bil ureditev vpra\xc5\xa1anje Sino-Tibetanske meje. Po odhodu glavnih Kitajskih odposlancev je druga Kitajska delegacija, ki je dovoljenje za bivanje v Lasi dobila na isti podlagi kakor nepalski in indijski poslanci, ostala in nadaljevala diskusijo vse do izgona, to je leta 1949._NEWLINE_Septembra 1949 je Komunisti\xc4\x8dna Kitajska vdrla v vzhodni Tibet in zajela Chamdo, sede\xc5\xbe guvernerja vzhodnega Tibeta. 11. novembra leta 1950 je Tibetanska vlada protestirala pri Organizaciji Zdru\xc5\xbeenih Narodov proti kitajski agresiji. Kljub El Salvador-jevi postavitvi tibetanskega vpra\xc5\xa1anja je izvr\xc5\xa1ni komite OZN prelo\xc5\xbeil vpra\xc5\xa1anje na kasnej\xc5\xa1o obravnavo._NEWLINE_Komaj \xc5\xa1estnajstleten je 17. novembra 1950, zaradi resne krize v dr\xc5\xbeavi, Njegova svetost \xc5\xa1tirinajsti Dalai Lama prevzel popolno duhovno in svetno oblast in tako postal dr\xc5\xbeavni voditelj. 23. maja 1951 je bila tibetanska delegacija, ki se je zaradi vdora komunistov udele\xc5\xbeila pogovorov v Pekingu, prisiljena podpisati t. i. Sporazum o merilih za mirno osvoboditev Tibeta v 17-ih to\xc4\x8dkah, saj bi v nasprotnem primeru bilo uporabljeno \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje voja\xc5\xa1ko nasilje poleg \xc5\xbee tako ponarejenega uradnega tibetanskega \xc5\xbeiga._NEWLINE_Kitajci so potem uporabili ta dokument za izvr\xc5\xa1itev svojih na\xc4\x8drtov glede spremembe statusa Tibeta v Kitajsko kolonijo kljub mo\xc4\x8dnemu uporu Tibetanskega ljudstva. Povrh vsega so Kitajci prekr\xc5\xa1ili vsak \xc4\x8dlen tega vsiljenega dokumenta._NEWLINE_9. septembra 1951 je na tiso\xc4\x8de kitajskih vojakov vkorakalo v Laso. Nasilna okupacija Tibeta je oznamovala sistemati\xc4\x8dno uni\xc4\x8devanje samostanov, zatiranje religije, zanikanje politi\xc4\x8dne svobode, mno\xc5\xbei\xc4\x8dne pomore in zapiranja nedol\xc5\xbenih otrok, \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih._NEWLINE_Tibetanski upor je svoj vrhunec dosegel 10. marca 1959 kot Tibetanska dr\xc5\xbeavna vstaja proti Kitajcem v Lasi. Kitajci so na vstajo ostro odgovorili. Na ulicah je bilo pobitih na tiso\xc4\x8de otrok, mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk, \xc4\x8desar do takrat Tibetanci, ki veljajo za miroljubno ljudstvo, niso poznali. Glavne tar\xc4\x8de Kitajcev so bili nune in menihi. Mnogo templjev in samostanov je bilo poru\xc5\xa1enih._NEWLINE_Politi\xc4\x8dni azil je Njegova Svetost 14. Dalai Lama poiskal v Indiji kamor je 17. marca 1959 prebegnil. Temu je sledilo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izseljevanje Tibetancev v izgnanstvo. Zgodovina Tibeta do takrat ni poznala tako velikega preseljevanja. Danes je po celem svetu ve\xc4\x8d kot sto tiso\xc4\x8d Tibetanskih beguncev._NEWLINE_Od Kitajske okupacije Tibeta je minilo sedaj \xc5\xbee 40 let, vendar se nasilje \xc5\xa1e vedno nadaljuje.'