b'\n_START_ARTICLE_\nZadnjica (dolina)\n_START_PARAGRAPH_\nDolina Zadnjica (doma\xc4\x8dini jo poimenujejo Zajenca) je ena najbolj zna\xc4\x8dilno ledeni\xc5\xa1ko preoblikovanih dolin v Sloveniji. Le\xc5\xbei v Triglavskem narodnem parku, med Trento in zahodnima stenama Triglava ter Kanjavca.\n_START_SECTION_\nGeografski opis\n_START_PARAGRAPH_\nDolina Zadnjice se, pri vasi Na Logu, odcepi od doline So\xc4\x8de. Zajeda se globoko v osr\xc4\x8dje Triglavskega pogorja. Omejujejo jo vrhovi: Zadnji\xc5\xa1ki Ozebnik (2083 m), Vr\xc5\xa1ac (2194 m), Kanjavec (2569 m), Triglav (2864 m) in visoki Kri\xc5\xa1ki podi z okoli\xc5\xa1kimi vrhovi. Prepadna ostenja nad dolino imajo najve\xc4\x8djo vi\xc5\xa1insko razliko v Julijskih Alpah. Tu se dvigata 1400 m visoki steni Kanjavca in Vr\xc5\xa1aca, le nekoliko stran so jugozahodna pobo\xc4\x8dja Triglava. V zatrep doline Zadnjice se s prelaza Luknja (1758 m) spu\xc5\xa1\xc4\x8da divja grapa Korita._NEWLINE_Zadnjica spada med najbolj divja obmo\xc4\x8dja v Julijskih Alpah. Tu v skalnih pobo\xc4\x8djih vidimo poleg pora\xc5\xa1\xc4\x8denih rebri, zglajenih \xc5\xbelebov in sne\xc5\xbenih krnic, tudi police in stene, ki padajo v zatrep doline. Ta ostenja so raj za gamse, in kozoroge; alpski kozorog je bil tu naseljen leta 1964, od koder se je raz\xc5\xa1iril po Julijskih Alpah._NEWLINE_V dolini te\xc4\x8deta Beli potok in Krajcarica (poimenovana tudi Zadnjica), ki zdru\xc5\xbeena predstavljata najbolj vodnat pritok So\xc4\x8de v Trenti.'