b'\n_START_ARTICLE_\nFran Bona\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nMladost in delo pri o\xc4\x8detu\n_START_PARAGRAPH_\nFran Bona\xc4\x8d je bil drugi sin Ivana in Marije Bona\xc4\x8d, dekli\xc5\xa1ko Samec. _NEWLINE_O\xc4\x8de Ivan je bil ob Franovem rojstvu delovodja v ljubljanski knjigoveznici Kleinmayr & Bamberg. Tri leta kasneje se je osamosvojil in kmalu postal najbolj iskani knjigovez v Ljubljani. Ko je bilo Franu 14 let, je o\xc4\x8de nevarno zbolel in izrazil \xc5\xbeeljo, da se Fran posveti knjigove\xc5\xa1kemu poklicu in postane njegov naslednik. Fran je tedaj zapustil ljubljansko realko in leta 1895 od\xc5\xa1el v Gero v Turingiji, kjer je v nekaj letih z odli\xc4\x8dnim uspehom kon\xc4\x8dal strokovno \xc5\xa1olanje za knjigove\xc5\xa1ko obrt. V Nem\xc4\x8diji je dobil vpogled tudi v kartona\xc5\xbeno dejavnost. Po vrnitvi domov se je zaposlil v o\xc4\x8detovi delavnici, ki se je hitro razvijala in je za\xc4\x8dela leta 1897 izdelovati tudi kartona\xc5\xbene izdelke. Leta 1903 je zaposlovala \xc5\xbee okoli 50 delavcev._NEWLINE_Dotedanji uspehi so Bona\xc4\x8dema omogo\xc4\x8dili najem kredita pri Kmetijski posojilnici. Ob nekdanji \xc4\x8copovi (danes \xc4\x8cufarjevi) ulici v Ljubljani sta zgradila Kartona\xc5\xbeno tovarno z dvema glavnima, 30 x 10 m velikima dvoranama in mnogimi stranskimi prostori. Kartona\xc5\xbena tovarna je za\xc4\x8dela obratovati leta 1907, knjigoveznica pa je ostala v starih prostorih v Knafljevi (danes Tom\xc5\xa1i\xc4\x8devi) ulici. Tedaj je podjetje zaposlovalo okrog 150 delavcev. Izdelke so prodajali v Trst, Gorico, Reko in Zagreb._NEWLINE_Konec leta 1909 je o\xc4\x8de Kartona\xc5\xbeno tovarno izro\xc4\x8dil sinu v osebno last; Fran je svoje podjetje poimenoval z \xc2\xbbI. Bona\xc4\x8d, sin\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nRazvoj tovarne papirja, lepenke in kartonov na Koli\xc4\x8devem\n_START_PARAGRAPH_\nNa jugoslovanskem tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du je primanjkovalo dobre lepenke, surovine za Kartona\xc5\xbeno tovarno, in Fran se je odlo\xc4\x8dil, da bo te\xc5\xbeavo odpravil z zgraditvijo lastne tovarne. S kolesom je v okolici Ljubljane iskal primerno lokacijo in jo na\xc5\xa1el na Koli\xc4\x8devem. Ob potoku Mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica je leta 1912 kupil primerno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de s podrtim mlinom, ki je zagotavljalo tudi vodo in vodno mo\xc4\x8d, potrebno za proizvodnjo lepenke. Pri podjetju J. M. Voith iz St. P\xc3\xb6ltna je naro\xc4\x8dil kompletno opremo za majhno tovarno lepenke in vodno turbino. Z zidarskim mojstrom Ivanom Sr\xc5\xa1enom iz Dom\xc5\xbeal se je dogovoril za zidarska dela po na\xc4\x8drtu. V investicijo je vlo\xc5\xbeil svojih 75.000 kron, manjkajo\xc4\x8di del pa je najel pri Kmetijski posojilnici. _NEWLINE_Delo je prekinila prva svetovna vojna. Fran je bil vpoklican v avstrijsko vojsko. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa med julijem 1914 in oktobrom 1918 je prebil na so\xc5\xa1ki fronti, zadnje leto kot komandant avtomobilske kolone, ki jo je ob zaklju\xc4\x8dki vojne, ko so vojaki \xc5\xbee v neredu be\xc5\xbeali domov, na svojo pobudo v celoti pripeljal v Ljubljano._NEWLINE_Takoj po vojni je Fran po za\xc4\x8drtanem programu nadaljeval gradnjo. \xc5\xbde leta 1920 je za\xc4\x8dela papirnica delovati z dvema Voithovima strojema za izdelavo lepenke, skupaj s \xc5\xa1tevilnimi pomo\xc5\xbenimi stroji za pripravo materiala in finalizacijo izdelkov (drobilci, holandci, \xc4\x8drpalke, hidravli\xc4\x8dne pre\xc5\xa1e, \xc4\x8distilci, satinirke, jermena, filci, sita itd.). Z elektriko je tovarno oskrbovala majhna hidroelektrarna z mo\xc4\x8djo 120 KM; voda je do nje pritekala iz zajetja 6 m vi\xc5\xa1e na Mlin\xc5\xa1\xc4\x8dici po 48 m dolgi, podzemski betonski cevi premera 120 cm. Paro je proizvajal parni kotel z lokomobilo firme Lanz. Za dobavo \xc4\x8diste vode so izkopali dva 25 m globoka vodnjaka._NEWLINE_Bona\xc4\x8d je sprva delo v obeh tovarnah nadzoroval sam. Leta 1923 je pritegni k sodelovanju Franca Kocjan\xc4\x8di\xc4\x8da, ki se je v Ameriki izobrazil v papirni stroki in je do leta 1930, ko se je osamosvojil, na Koli\xc4\x8devem vodil vsa tehni\xc4\x8dna dela in lastniku pomagal pri odlo\xc4\x8ditvah._NEWLINE_Na trgu so se kar naprej pojavljale potrebe po novih izdelkih in spodbujale Bona\xc4\x8da k dograjevanju tovarne. Ves dohodek in amortizacijo je vlagal v razvoj tovarne, pomagal pa si je tudi s krediti. Za nakupe nove opreme se je odlo\xc4\x8dal premi\xc5\xa1ljeno in kar se da var\xc4\x8dno. Ko je ugotovil, da na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du primanjkuje tankih in finih papirjev, je v Nem\xc4\x8diji kupil rabljen, toda prakti\xc4\x8den papirni stroj \xc5\xa1irine 140 cm in ga dal v tovarni Wagner & Co. tako dograditi, da je bil sposoben izdelovati tudi finej\xc5\xa1e papirje. Leta 1924 ga je postavil v novo 85 m dolgo stavbo, skupaj s pripadajo\xc4\x8dimi pomo\xc5\xbenimi napravami (drobilci, holandci, me\xc5\xa1alniki, \xc4\x8distilci, \xc4\x8drpalkami) in lokomobilo Lanz 110 KM za njegov pogon. Skupaj s starim kotlom je bila priklju\xc4\x8dna na prvi, manj\xc5\xa1i dimnik. Stroj je proizvajal, glede na debelino, od 1000 do 4000 kg papirja dnevno._NEWLINE_Leta 1927 je v novi dvorani, dolgi 128 m, tovarni dodal \xc5\xa1e eno proizvodno linijo, to pot za izdelovanje tudi debelej\xc5\xa1ih kartonov. S Kocjan\xc4\x8di\xc4\x8dem sta nekje v Nem\xc4\x8diji staknila mo\xc4\x8dan papirni stroj, ki so ga \xc5\xbeeleli lastniki zaradi neustrezne \xc5\xa1irine zamenjati. Stroj je Bona\xc4\x8d kupil in se v podjetju Bruderhaus Reutlingen dogovoril, da ga predelajo in dogradijo za izdelavo do \xc5\xa1tirislojnega kartona. Debelino izdelka je bilo mo\xc5\xbeno spreminjati od 54 g/m\xc2\xb2 do 540 g/m\xc2\xb2. Ker se je morala hitrost stroja ob tem spreminjati med 540 in 54 obrati na minuto, ga je poganjal poseben parni stroj Flottmann s 80 KM. Re\xc5\xa1itev se je odli\xc4\x8dno obnesla. Ob kartonskem stroju so pri\xc5\xa1li v tovarno \xc5\xa1tevilni novi pomo\xc5\xbeni stroji za pripravo materialov in finalizacijo izdelkov , ki so zahtevali nov vir energije._NEWLINE_Bona\xc4\x8d je od kamni\xc5\xa1ke tovarne Titan kupil pravico do zgraditve hidroelektrarne na Kamni\xc5\xa1ki Bistrici pri Duplici. Dovodni in odvodni kanal v dol\xc5\xbeini ca. 650 m in zgradbo so, tako kot pri vseh Bona\xc4\x8devih gradnjah, zgradili doma\xc4\x8di stavbeniki (Ljubljanska gradbena dru\xc5\xbeba), dve turbini s po 160 KM in generatorja pa so izdelali v tovarni Voith. Elektrarno so s tovarno povezali s 5,2 km dolgim daljnovodom. O pogojih in od\xc5\xa1kodninah za postavitev drogov se je Bona\xc4\x8d dogovoril z \xc5\xbeupanom in lastniki zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d kar v dupli\xc5\xa1ki gostilni. Ker je bila tedaj najvi\xc5\xa1ja razpolo\xc5\xbeljiva elektri\xc4\x8dna napetost 3 kV, so morali na drogove obesiti debele bakrene vodnika, ki so skupaj tehtali kar 7 ton. Z dovoljenjem po\xc5\xa1tne direkcije si je napeljal direktno telefonsko linijo med Ljubljano in Koli\xc4\x8devim._NEWLINE_Ve\xc4\x8dja proizvodnja je zahtevala tudi ve\xc4\x8d \xc4\x8diste vode. To si je Bona\xc4\x8d zagotovil s \xc4\x8distilno napravo, zgrajeno ob pomo\xc4\x8di dunajskega podjetja Latzel in Kutscha. Vodo iz Mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice so umirili v usedlinskih bazenih in jo potem o\xc4\x8distili v treh peskovnih filtrih, opremljenih s strojnimi napravami za njihovo ob\xc4\x8dasno regeneracijo. Signalno napravo, ki je zvo\xc4\x8dno in opti\xc4\x8dno sporo\xc4\x8dala potrebo po regeneraciji filtrov, so izdelali sami pod vodstvom tovarni\xc5\xa1kega strokovnjaka in\xc5\xbe. Janka Trosta. 25 metrska vodnjaka sta odtlej slu\xc5\xbeila za pitno vodo._NEWLINE_Leta 1929 so stare energetske naprave v tovarni nadomestili s kalori\xc4\x8dno centralo, nekoliko odmaknjeno od proizvodnih linij, opremljeno s parnim kotlom Brackwede 25 atm, 5000 kg pare na uro, ter parno turbino I. brnske tovarne s trifaznim generatorjem Sachsenwerk 500 kVA. Toplotni vir so s povezali s tovarno z dobro izoliranimi toplovodnimi cevmi v kanalih. Tovarna je tedaj dobila vi\xc5\xa1jii, 55 metrski dimnik._NEWLINE_Zadnjo veliko investicijo, proizvodnjo linijo s papirnim strojem \xc5\xa1irine 210 cm, je Bona\xc4\x8d v tovarni izpeljal leta 1932. Orjaka, ki je tehtal 150 t, je dobavilo podjetje Bruderhaus. Njegov glavni valj je imel premer 3 m. Cestni leseni most ni prenesel te\xc5\xbee stroja, zato so ga s postaje Jar\xc5\xa1e \xe2\x80\x93 Menge\xc5\xa1 valili preko Kamni\xc5\xa1ke Bistrice. Dnevno je lahko izdelal 5.000 kg finega ali 9.000 kg debelej\xc5\xa1ega papirja. _NEWLINE_Obratovanje strojev so sprva vodili tuji strokovnjaki, ki pa jih je bilo tudi v tujini te\xc5\xbeko dobiti, saj je Jugoslavija veljala za balkansko dr\xc5\xbeavo. Hitro pa so se priu\xc4\x8devali doma\xc4\x8di ljudje. Poleg \xc5\xbee omenjenega Franca Kocjan\xc4\x8di\xc4\x8da je od doma\xc4\x8dinov Bona\xc4\x8du veliko pomagal klju\xc4\x8davni\xc4\x8darski mojster Ciril \xc5\xa0krjanc, ki je vodil vsa strojna monta\xc5\xbena dela. Franjo Vidmar je od leta 1927 skrbel za vse elektri\xc4\x8dne naprave v tovarni in hidroelektrarni. Stavbenik Jo\xc5\xbee Karlov\xc5\xa1ek je od leta 1926 vodil vsa gradbena in tehni\xc4\x8dna dela in postal Bona\xc4\x8dev prijatelj in zaupnik. Leta 1931 sta se na Koli\xc4\x8devem zaposlila mlada in\xc5\xbeenirja, iz\xc5\xa1olana v papirni\xc5\xa1ki stroki na univerzi v Grenoblu, Bona\xc4\x8dev ne\xc4\x8dak Stane Bona\xc4\x8d in Vladimir \xc5\xa0ega, prvi tudi z diplomo iz elektrotehnike, pa in\xc5\xbeenirja Jo\xc5\xbee Krisper in kasneje Stane Skok ter ve\xc4\x8d tehnikov. Leta 1933 je slu\xc5\xbebo obratnega direktorja nastopil star praktik iz vev\xc5\xa1ke papirnice, Anton Wultsch; uvedel je \xc5\xa1tevilne novosti in \xc5\xa1e dvignil kvaliteto proizvodnje. Njegova \xc5\xbeena je bila Slovakinja in oba sta govorila slovensko._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno s tovarno je Bona\xc4\x8d gradil tudi stanovanjske hi\xc5\xa1e za uslu\xc5\xbebence in postavil delavsko menzo. Delavci so ve\xc4\x8dinoma prihajali iz okoli\xc5\xa1kih krajev. Ve\xc4\x8dinoma so bili v\xc4\x8dlanjeni v stranko kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih socialistov. Leta 1935, v obdobju delavskih stavk, je tudi na Koli\xc4\x8devem pri\xc5\xa1lo do stavke, ki jo je vodil \xc4\x8dlan KPS, klju\xc4\x8davni\xc4\x8dar Franc Bukovec. Delavci v ospredje svojih zahtev niso postavili pla\xc4\x8d, saj so bile te nadpovpre\xc4\x8dne, pa\xc4\x8d pa zahtevi, da iz tovarne odide direktor Wultsch in da ne sme biti brez soglasja delavcev nih\xc4\x8de odpu\xc5\xa1\xc4\x8den. Lep vpogled v potek stavke in v Bona\xc4\x8dev odnos do delavstva daje njegovo pismo delavcem z dne 27. avgusta 1935, z naslovom Trezno misle\xc4\x8dim v pojasnilo in preudarek._NEWLINE_Po odhodu direktorja Wultscha je mesto direktorja prevzel Bona\xc4\x8dev ne\xc4\x8dak in\xc5\xbe. Stane Bona\xc4\x8d, kar je dalo podjetju nov polet. Tujcev v tovarni skoraj ni bilo ve\xc4\x8d. V tovarni je bilo zaposlenih 320 ljudi, od tega 20 vodilnih. Bona\xc4\x8d s tovarno na Koli\xc4\x8devem ni imel ve\xc4\x8d skrbi in osebno se je lahko posvetil na\xc4\x8drtovanju nove tovarne, Tovarne celuloze v Kr\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nRazvoj tovarne celuloze in papirja v Kr\xc5\xa1kem\n_START_PARAGRAPH_\nBona\xc4\x8d se je odlo\xc4\x8dil za gradnjo nove tovarne, da bi se re\xc5\xa1il odvisnosti od uvoza celuloze, surovine, ki jo je potrebovala tovarna na Koli\xc4\x8devem. Lokacijo je iskal v Posavju, ob \xc5\xbeeleznici in Savi, po kateri bil lahko dobival les iz savinjskega obmo\xc4\x8dja. Tudi zasavski rudniki so bili blizu. Nazadnje so, kljub pomislekom, na gradnjo nove tovarne pristali prebivalci Vidma._NEWLINE_Z gradnjo so pri\xc4\x8deli februarja 1938. V letih 1938 in 1939 so bila dela v polnem razmahu. Na povr\xc5\xa1ini 125.000 m\xc2\xb2 so zgradili 19 razli\xc4\x8dnih objektov s skupno prostornino 73.000 kubi\xc4\x8dnih metrov. S poizkusno proizvodnjo so za\xc4\x8deli 20. oktobra 1939. Zaposlenih je bilo 180 doma\xc4\x8dinov iz najbli\xc5\xbeje okolice, nekaj strokovnjakov pa je pri\xc5\xa1lo od drugod. Tovarno je vodil in\xc5\xbe. Fritsch, strokovnjak, ki je pri\xc5\xa1el iz papirnice v Drvarju. Leta 1940 je bila tovarna dograjena in je za\xc4\x8dela obratovati. Letno naj bi proizvajala 10.000 ton beljene in nebeljene celuloze._NEWLINE_V novi tovarni je nameraval Bona\xc4\x8d zgraditi tudi papirni\xc5\xa1ki obrat za proizvodnjo posebnih papirjev, ki bi jih bilo mogo\xc4\x8de izva\xc5\xbeati, npr. papirjev za zavijanje ju\xc5\xbenega sadja, pomaran\xc4\x8d, limon in kvalitetnega fotopapirja. Vso strojno opremo nove papirnice je naro\xc4\x8dil in pla\xc4\x8dal v Nem\xc4\x8diji. Bila je tudi \xc5\xbee izdelana in odposlana, a je ob za\xc4\x8detku vojne obti\xc4\x8dala v Warmbrunu v \xc5\xa0leziji; za njo se je izgubila vsaka sled, kraj je pozneje zavzela ruska vojska. V Videm je prispela samo oprema za brusilnico, ki so jo delavci pred Nemci skrili v tovarni\xc5\xa1ki dimnik.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nDruga svetovna vojna je zaustavila Bona\xc4\x8devo ustvarjalno gospodarsko dejavnost. Nemci so takoj zaplenili tovarni na Koli\xc4\x8devem in Kr\xc5\xa1kem, po vojni pa ju je skupaj s Kartona\xc5\xbeno tovarno v Ljubljani nacionalizirala nova jugoslovanska oblast. Vendar Bona\xc4\x8da odvzem premo\xc5\xbeenja ni toliko \xc5\xbealostil kot to, da ni mogel ve\xc4\x8d sodelovati pri razvoju tovarn. Odtlej je njihov napredek spremljal od dale\xc4\x8d, sam pa se je zaposlil v nekdanji o\xc4\x8detovi knjigoveznici. Na njegovo pobudo je knjigoveznico novembra 1948 prevzel Zavod za gluho in gluhonemo mladino v Ljubljani. _NEWLINE_Bona\xc4\x8d je ob svoji petinsedemdesetletnici napisal kratek \xc5\xbeivljenjepis, ob osemdesetletnici pa je po spominu opisal razvoj tovarne na Koli\xc4\x8devem._NEWLINE_Jo\xc5\xbee Habinc, Videm\xc4\x8dan, ki je v tovarni celuloze in papirja pre\xc5\xbeivel na razli\xc4\x8dnih vodilnih delovnih mestih skoraj celotno delovno dobo in ki je spremljal delavce, ki so \xc5\xa1e poznali Bona\xc4\x8da, pi\xc5\xa1e: \xc2\xbbBona\xc4\x8d je bil eden velikih slovenskih podjetnikov svoje dobe, ki je stremel k razvoju, imel je ideje in videl prilo\xc5\xbenosti ..... bil je gospodaren, skromen \xc4\x8dlovek, predan svojemu delu, izrazito razvojno usmerjen ..... pomembna je Bona\xc4\x8deva vklju\xc4\x8ditev potenciala doma\xc4\x8dih kadrov v delo tovarne.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Bona\xc4\x8d je bil vse \xc5\xbeivljenje izrazito narodnostno zaveden. Skrbel je za vzgojo doma\xc4\x8dih strokovnjakov in skupaj z njimi s trdim delom postavil slovensko papirno industrijo, ki je v njegovih tovarnah omogo\xc4\x8dala okoli 1.000 delovnih mest. V svojem \xc5\xbeivljenjepisu je napisal:\xc2\xa0\xc2\xbb ... mi je v veliko zadovoljstvo zavest, da sem v gospodarskem in nacionalnem oziru po svojih najbolj\xc5\xa1ih mo\xc4\x8deh storil svojo dol\xc5\xbenost\xc2\xab\xc2\xa0.'