b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Rob\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova star\xc5\xa1a sta bila doma iz Kreda na Kobari\xc5\xa1kem. O\xc4\x8de Andrej in mati Karolina (rojena Mi\xc5\xa1i\xc4\x8d) sta se spoznala v Trstu, kjer je o\xc4\x8de po odslu\xc5\xbeenem voja\xc5\xa1kem roku postal ladijski \xc4\x8duvaj, mati pa je bila \xc5\xa1ivilja. Nekaj let pred prvo svetovno vojno se je o\xc4\x8de upokojil in dru\xc5\xbeina se je preselila v \xc5\xa0empeter pri Gorici, kjer je Ivan leta 1914 do\xc4\x8dakal vstop v osnovno \xc5\xa1olo in obenem tudi za\xc4\x8detek prve svetovne vojne. Zaradi bojev na so\xc5\xa1ki fronti so tudi Robovi od\xc5\xa1li v begunstvo in se leta 1915 zatekli na Gorenjsko. Ustavili so se v Primskovem, kjer je nadaljeval osnovno \xc5\xa1olanje, leta 1919 pa je za\xc4\x8del obiskovati kranjsko gimnazijo. Naslednje leto se je dru\xc5\xbeina vrnila na Primorsko, v \xc5\xa0empeter, a ker je bilo mesto skoraj popolnoma poru\xc5\xa1eno, hi\xc5\xa1a pa po\xc5\xbegana, so se morali zate\xc4\x8di k Ivanovi teti v Kred, kjer so njegovi star\xc5\xa1i pre\xc5\xbeiveli polna tri leta, on pa je nadaljeval s \xc5\xa1olanjem na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Ljubljani, ki jo je kon\xc4\x8dal leta 1926._NEWLINE_Ves \xc4\x8das gimnazijskega \xc5\xa1olanja je bival v dija\xc5\xa1kem domu \xe2\x80\x93 internatu duhovnikov lazaristov, kjer je imel brezpla\xc4\x8dno bivanje in hrano, saj bi mu star\xc5\xa1i zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine le ste\xc5\xbeka pla\xc4\x8devali \xc5\xa1olanje. V Kred se je vra\xc4\x8dal le poleti. Po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki meseci so se mu vtisnili globoko v spomin, saj jih je Nini (tako so ga imenovali doma\xc4\x8di) rad podo\xc5\xbeivljal v svojem literarnem ustvarjanju._NEWLINE_Po kon\xc4\x8dani gimnaziji se je, glede na slabo finan\xc4\x8dno stanje, odlo\xc4\x8dil za novince pri lazaristih, a tam ni zdr\xc5\xbeal dolgo. Vpisal se je na ljubljansko slavistiko in prvo leto \xc5\xa1e vedno bival v katoli\xc5\xa1kem akademskem domu, a ga je \xc5\xbeivljenje v akademskih krogih in odkrivanje novih in druga\xc4\x8dnih pogledov na svet vedno bolj oddaljevalo od katoli\xc5\xa1ke tradicije, v kateri je rasel. Od takrat je \xc5\xa1tudentska leta pre\xc5\xbeivljal dokaj bohemsko, \xc5\xbeivel je kot najemnik v zasebnih stanovanjih, denarja mu je vedno primanjkovalo. Pre\xc5\xbeivljal se je namre\xc4\x8d samo z objavljanjem \xc4\x8dlankov v tedanjih \xc4\x8dasopisih, kar ni zadostovalo za kritje vseh \xc5\xbeivljenjskih stro\xc5\xa1kov. Najugodnej\xc5\xa1e razmere za \xc5\xbeivljenje je imel pri dru\xc5\xbeini Franca Terseglava, urednika Slovenca, kjer se je kon\xc4\x8dno lahko zbral ter se bolj posvetil \xc5\xa1tudiju, saj mu v petih letih na akademiji ni uspelo opraviti \xc5\xa1e nobenega izpita. Pri Terseglavovih se je sprva po\xc4\x8dutil popolnoma sprejetega, odgovarjali so mu tudi idejno, ker so bili odprti za kulturne novosti, vendar idila ni trajala dolgo, zato se je leta 1937 odlo\xc4\x8dil, da spet odide na svoje._NEWLINE_Leta 1940 je za pribli\xc5\xbeno pol leta od\xc5\xa1el v Maribor in tam sodeloval pri \xc4\x8dasopisu Toti list, a se je \xc5\xbee naslednje leto vrnil v Ljubljano, saj je bil Maribor okupiran. Najprej se je zatekel k Terseglavovim, kmalu pa je od\xc5\xa1el v ko\xc4\x8do pri I\xc5\xa1kem Vintgarju in tam skupaj z nekaterimi slovenskimi kulturniki do\xc5\xbeivljal svojo zadnjo po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko idilo. \xc5\xa0e isto poletje so italijanski okupatorji aretirali vse letovi\xc5\xa1\xc4\x8darje in jih kot ujetnike odpeljali v ljubljansko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je ostal do 8. februarja 1942, nato pa od\xc5\xa1el na dolenjsko svobodno ozemlje._NEWLINE_Proti koncu leta 1942 je vstopil v NOB, kjer je sodeloval kot kulturni animator. Januarja 1943 so ga s skupino partizanov v Zloganju nad \xc5\xa0kocijanom zajeli Italijani, ga zasli\xc5\xa1evali najprej v Novem mestu, a so ga kmalu premestili v belgijsko voja\xc5\xa1nico v Ljubljano, uvrstili med talce ter ga 12. februarja v Veliki Ligojni pri Vrhniki ustrelili.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPesniti in pisateljevati je za\xc4\x8del \xc5\xbee v gimnaziji, a se njegove lirske pesmi iz tega \xc4\x8dasa niso ohranile. V \xc5\xa1olskem letu 1926/1927 je izdal eno \xc5\xa1tevilko humoristi\xc4\x8dno-satiri\xc4\x8dnega lista \xc5\xa0\xc4\x8dipalec, vendar \xc5\xa1tevilka ni ohranjena._NEWLINE_Bil je precej iskan sodelavec razli\xc4\x8dnih revij. Javno se je oglasil najprej v dija\xc5\xa1kem Mentorju, s svojimi parodijami je od leta 1936 do 1938 redno sodeloval v Dru\xc5\xbeinskem tedniku. Njegovi prispevki so bili objavljeni tudi v akademskem listu 1551, od leta 1939 do 1940 pa v ponedeljkovem Jutru. Leta 1940 mu je Bo\xc5\xbeo Podkraj\xc5\xa1ek, urednik mariborskega Totega lista, ponudil delovno mesto sourednika v omenjenem \xc4\x8dasopisu. Ponudbo je sprejel in pribli\xc5\xbeno pol leta sodeloval pri Totem listu, potem pa ga je okupacija Maribora pregnala v Ljubljano._NEWLINE_Njegovo najzrelej\xc5\xa1e delo je ljubezenska povest v verzih Deseti brat. Omenjena parodija Jur\xc4\x8di\xc4\x8devega romana je najprej izhajala v nadaljevanjih v Dru\xc5\xbeinskem tedniku (1937\xe2\x80\x931938), kasneje pa jo je zaradi izrednega uspeha strnil v knji\xc5\xbeno obliko in dodal \xc5\xa1e nekaj svojih humoristi\xc4\x8dno-satiri\xc4\x8dnih pesmi. Knji\xc5\xbena izdaja njegovega Desetega brata je leta 1938 iz\xc5\xa1la pri samozalo\xc5\xbebi Kolman in takoj dosegla velik uspeh, saj je bila kmalu razprodana. Do naslednje izdaje, ki je sicer edina njegova knjiga, je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele leta 1965, ko je Viktor Smolej pripravil Robovo Izbrano delo._NEWLINE_Proti koncu leta 1942 je z vstopom v NOB postal kulturni animator in \xc4\x8dlan improviziranega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da \xe2\x80\x93 Agitteater, katerega namen je bil dvigniti moralno vzdu\xc5\xa1je partizanov. V Cankarjevi brigadi je sestavljal radijska poro\xc4\x8dila in izdajal humoristi\xc4\x8dni list Bobnar._NEWLINE_Bil je tudi prevajelec \xe2\x80\x93 prevajal je pesmi iz litvan\xc5\xa1\xc4\x8dine in romun\xc5\xa1\xc4\x8dine ter za oder prevedel Goldonijevega La\xc5\xbenivca.'