b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenske de\xc5\xbeele\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenske De\xc5\xbeele (nem\xc5\xa1ko: Slowenische L\xc3\xa4nder ali starinsko Windische L\xc3\xa4nder, italijansko: Terre slovene) je zgodovinska oznaka  za ozemlja v Srednji in Ju\xc5\xbeni Evropi, kjer je bila sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina  prevladujo\xc4\x8d jezik prebivalstva. Slovenske De\xc5\xbeele so bile skozi zgodovino del kne\xc5\xbeevine Karantanije, Frankovskega cesarstva, Svetega Rimskega cesarstva, Habsbur\xc5\xa1ke Avstrije, Ilirskih provinc in Avstro-Ogrske Cislajtanije. Obsegale so Kranjsko, ju\xc5\xbeni del Koro\xc5\xa1ke, ju\xc5\xbeni del \xc5\xa0tajerske, severozahodni del Istre, ve\xc4\x8dino Gori\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1ke, Trst in Prekmurje. Ozemlje Slovenskih De\xc5\xbeel pribli\xc5\xbeno sovpada z ozemljem dana\xc5\xa1nje Republike Slovenije in sosednjih ozemelj v Italiji, Avstriji, na Mad\xc5\xbearskem in Hrva\xc5\xa1kem, , kjer \xc5\xbeive avtohtone slovenske skupnosti. Omenjene de\xc5\xbeele nikoli niso bile v celoti etni\xc4\x8dno slovenske, vendar so obsegale kompaktno in strnjeno poseljeno ozemlje, kjer se je sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina skozi stoletja uveljavila in ohranila kot glavni jezik lokalnega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot Slovaki, so tudi Slovenci za ozna\xc4\x8devanje lastnega etnosa ohranili samopoimenovanje po zgodnjih Slovanih in za razliko od ve\xc4\x8dine drugih slovanskih narodov (\xc4\x8cehi, Hrvati, Rusi, Bolgari, Makedonci) niso prevzeli poimenovanja po zgodovinskih plemenih ali pokrajinah. V srednjem veku, od 6. do 13. stoletja, se v latinskih virih za Alpske Slovane, predhodnike Slovencev, uporablja tudi starodavni izraz Quarantani oziroma Karantanci, ki jasno izpri\xc4\x8duje specifi\xc4\x8dno slovansko etni\xc4\x8dno skupino na obmo\xc4\x8dju Vzhodnih Alp. Ko se Karantanija v 12. in 13. stoletju postopoma razgradi na kasnej\xc5\xa1e vojvodine Koro\xc5\xa1ko, \xc5\xa0tajersko, Kranjsko in Gori\xc5\xa1ko, za\xc4\x8dne iz pisnih virov polagoma izginjati tudi uporaba termina Karantanci. Trubar v 16. stoletju svoje ljudstvo tako \xc5\xbee nagovori z znamenitim lubi Slouenci, s tem izrazom pa zelo specifi\xc4\x8dno zajema vse slovansko govore\xc4\x8de prebivalstvo takratnih de\xc5\xbeel Notranje Avstrije, torej nekdanjih Karantancev. Trubarjeva uporaba izraza Slovenci je prva izpri\xc4\x8dana pisna uporaba tega izraza v zgodovini. Med ljudstvom pa je samopoimenovanje Slovenci verjetno zelo staro in sega v \xc4\x8dase dale\xc4\x8d pred Trubarjem, morda celo do same Karantanije, saj ga je mo\xc5\xbeno zaslediti tudi v tako medsebojno oddaljenih in nepovezanih koti\xc4\x8dkih slovenskega etni\xc4\x8dnega ozemlja kot sta Ziljska dolina in Prekmurje. Medtem ko je samopoimenovanje Karantanci od 13. stoletja naprej po\xc4\x8dasi izginjalo, so se v ljudski govorici \xc5\xa1e vedno ohranili izrazi, kot so Slovenci, slovenje, po souveje. Kljub temu vse od razpada Karantanije dalje ni obstajal noben enoten izraz, ki bi poimenoval samo ozemlje, kjer so Slovenci prebivali. Prebivalstvo, \xc4\x8deprav so ga dru\xc5\xbeili skupen jezik, kultura in zgodovina, se je tako vse bolj identificiralo s posameznimi de\xc5\xbeelami habsbur\xc5\xa1ke monarhije, Koro\xc5\xa1ko, Kranjsko, \xc5\xa0tajersko...\xc5\xa0ele v \xc4\x8dasu romanti\xc4\x8dnega nacionalizma in narodnega preporoda v 19. stoletju se ponovno pojavi \xc5\xbeelja po uveljavitvi novega, skupnega imena za de\xc5\xbeelo, v kateri prebivajo Slovenci. Takrat se prvi\xc4\x8d pojavi izraz Slovenija, ki so ga najverjetneje skovali u\xc4\x8denci lingvista Jerneja Kopitarja. Sam Kopitar se je iz zgodovinskih razlogov sprva bolj nagibal k obuditvi in ponovni uporabi skupnega poimenovanja Karantanci, Karantanija, vendar sta bila oba izraza - z izjemo starodavnega koro\xc5\xa1kega poimenovanja Korotan za Koro\xc5\xa1ko - med ljudstvom takrat \xc5\xbee bolj ali manj pozabljena. Nekako z za\xc4\x8detkom uporabe izraza Slovenija se uveljavi tudi prvi slovenski narodni politi\xc4\x8dni program - Zedinjena Slovenija. Po 1. svetovni vojni je Slovenija prvi\xc4\x8d postala tudi de facto prepoznavna upravna in politi\xc4\x8dna entiteta, in sicer z enostransko deklaracijo o vzpostavitvi Dr\xc5\xbeave Slovencev, Hrvatov in Srbov. \xc4\x8ceprav Slovenija kot avtonomna upravna enota med letoma 1921 in 1941 v kraljevini Jugoslaviji ni obstajala, se je za Dravsko Banovino pogosto uporabljal izraz "Slovenija", tudi v uradnih dokumentih._NEWLINE_Zaradi vsega zgoraj navedenega, predvsem zaradi zgodovinsko relativno novega poimenovanja "Slovenija", mnogi slovenski zgodovinarji za opisovanje ozemlja dana\xc5\xa1nje Republike Slovenije in njej sosednjih podro\xc4\x8dij v preteklih \xc4\x8dasih raje uporabljajo izraz "Slovenske De\xc5\xbeele".'