b'\n_START_ARTICLE_\nVojne v nekdanji Jugoslaviji\n_START_SECTION_\nVzroki za vojno\n_START_PARAGRAPH_\nVzroke za krvavo vojno v Jugoslaviji moramo iskati v njeni preteklosti, ki pa je bila prav tako krvava. Balkan je bil \xc5\xbee od nekdaj ve\xc4\x8dnacionalen saj so ga naseljevale razli\xc4\x8dne etni\xc4\x8dne skupine z razli\xc4\x8dnimi jeziki, obi\xc4\x8daji in verami. Spopadi med temi skupinami so bili pogosti, zato je predstavljal nekak\xc5\xa1en "divji zahod" Evrope, hkrati pa je imel tudi izjemno pomembno lego, saj je preko njega tekla kopenska povezava z Orientom. Zaradi tega je bilo obmo\xc4\x8dje skozi stoletja pod nenehnim vplivom evropskih in drugih velesil (Otomansko cesarstvo, Avstrijsko cesarstvo, Rusko cesarstvo, Avstro-Ogrska, Italija ...). Te sile so zapletene razmere na Balkanu \xc5\xa1e dodatno poslab\xc5\xa1ale tako, da se je Balkana prijelo ime "sod smodnika", saj se nikoli ni vedelo kdaj in zaradi katerega razloga bo izbruhnil nov krvav konflikt, ki bo pomembno vlival na razmerje sil v Evropi._NEWLINE_V za\xc4\x8detku dvajsetega stoletja so Balkan in obmo\xc4\x8dje bodo\xc4\x8de Jugoslavije zaznamovale prva in druga balkanska vojna. Najve\xc4\x8dje spremembe pa je povzro\xc4\x8dila prva svetovna vojna, ki se je za\xc4\x8dela prav na Balkanu. Razpad ve\xc4\x8dnacionalne Avstro-Ogrske je na Balkanu povzro\xc4\x8dil nastanek nove dr\xc5\xbeave Kraljevine SHS, ki se je nato preimenovala v Kraljevino Jugoslavijo. Kraljevina je bila ve\xc4\x8dnacionalna, v ve\xc4\x8dini so jo sestavljali Slovenci, Hrvati, Srbi, \xc4\x8crnogorci, Bo\xc5\xa1njaki in Makedonci. Narodi so sprva podpirali nastanek nove t. i. ju\xc5\xbenoslovanske dr\xc5\xbeave, kjer bi bili vsi ju\xc5\xbenoslovanski narodi enakopravni  in si bodo usodo krojili sami in ne evropske velesile. Za\xc4\x8detno veselje pa je kmalu izginilo, ko so nadzor nad kraljevino v glavnem prevzeli Srbi. To je skozi leta povzro\xc4\x8dilo huda politi\xc4\x8dna in nacionalna trenja, ki jih je vlada v Beogradu uspela nadzorovati le z represijo. Prav zaradi teh notranjih trenj, skrajno zbirokratizirana in centralizirana kraljevina nikoli ni zares delovala; tako, da je bilo le vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa kdaj bo razpadla. Do razpada dr\xc5\xbeave je pri\xc5\xa1lo po aprilski vojni, aprila 1941. V skladu z dogovorom med silami osi in Hitlerjevimi usmeritvami so dr\xc5\xbeavo razdelili med: Italijo, Nem\xc4\x8dijo, Mad\xc5\xbearsko, Romunijo , Bolgarijo in NDH._NEWLINE_Kmalu po zasedbi se je na posameznih podro\xc4\x8djih nekdanje kraljevine za\xc4\x8del odpor. Najbolj dejavni so bili komunisti pod poveljstvom Josipa Broza Tita. Njihova mo\xc4\x8d in vpliv sta v kratkem izredno narasla, zato so komunisti kmalu pri\xc5\xa1li v navzkri\xc5\xbe z \xc4\x8detniki in usta\xc5\xa1i, ki so zaradi boja proti komunizmu prestopili na stran sil osi in s tem izgubili ve\xc4\x8dinsko podporo prebivalstva. Vedno ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d komunistov so opazili zavezniki in jih tekom vojne za\xc4\x8deli oskrbovati, s \xc4\x8dimer se je njihova mo\xc4\x8d \xc5\xa1e dodatno pove\xc4\x8dala. Titu pa je, s pomo\xc4\x8djo komunisti\xc4\x8dne ideologije, tekom vojne na svojo stran uspelo pridobiti vse ve\xc4\x8dje jugoslovanske narode in jih s tem zdru\xc5\xbeiti v skupni boj proti okupatorju. Po vojni je bila pod vodstvom Tita razgla\xc5\xa1ena Socialisti\xc4\x8dna federativna republika Jugoslavija. Zaradi povojne obnove, komunisti\xc4\x8dne ideologije in Tita, ki je kot kult osebnosti zdru\xc5\xbeeval vse narode, so bile razprtije med jugoslovanskimi narodi za\xc4\x8dasno pozabljene, vendar ne za dolgo. Zaradi vse ve\xc4\x8djih politi\xc4\x8dnih, socialnih in gospodarskih razlik med posameznimi jugoslovanskimi republikami so spori ponovno privreli na dan in bili kmalu nato s silo zatrti. V izogib novim sporom pa so bile republikam podeljene ve\xc4\x8dje pravice. Leta 1980 je Tito umrl. Od takrat naprej so se razmere v dr\xc5\xbeavi samo \xc5\xa1e slab\xc5\xa1ale. Razmerje med narodi je bilo podrto, zato je Srbija za\xc4\x8dela pridobivati na mo\xc4\x8di in s tem pri\xc5\xa1la v navzkri\xc5\xbe z ostalimi jugoslovanskimi narodi, predvsem s Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko, ki sta zahtevali ve\xc4\x8djo avtonomijo. \xc5\xbde tako napete razmere v dr\xc5\xbeavi pa je poslab\xc5\xa1ala \xc5\xa1e gospodarska kriza in nacionalizem nekaterih srbskih politikov. Konec osemdesetih in v za\xc4\x8detku devetdesetih je za\xc4\x8delo postajati vse bolj jasno, da bo dr\xc5\xbeava razpadla, vpra\xc5\xa1anje je bilo le na kak\xc5\xa1en na\xc4\x8din se bo to zgodilo.'