b'\n_START_ARTICLE_\nMira Marko Debelak Der\xc5\xbeaj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je kot Mira (tudi Miroslava ali Miroslava Marija \xc5\xa0tefanija), \xc4\x8detrti in najmlaj\xc5\xa1i otrok Janka Debelaka. O\xc4\x8de je bil dr\xc5\xbeavni po\xc5\xa1tni uslu\xc5\xbebenec in se je z dru\xc5\xbeino pogosto selil po Avstro-Ogrskem cesarstvu. Po vrnitvi v Ljubljano leta 1918 je za\xc4\x8dela hoditi v gore, prvi plezalni vzpon pa je opravila leta 1924_NEWLINE_Leta 1924 se je pridru\xc5\xbeila Skali, med obema svetovnima vojnama je veljala za eno najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih alpinistk. Veliko je plezala tako v na\xc5\xa1ih kot tudi v tujih gorah. Med njene najvidnej\xc5\xa1e dose\xc5\xbeke vsekakor sodita prvenstvena vzpona v severni steni \xc5\xa0pika leta 1926 (soplezalec Stane Tomin\xc5\xa1ek) in na \xc5\xa0kotskem, ko je 1937 v steni Ben Nevisa skupaj z Edom Der\xc5\xbeajem preplezala Slovensko smer. Skupaj je opravila pribli\xc5\xbeno 100 alpinisti\xc4\x8dnih vzponov, od tega 23 prvenstvenih smeri, ve\xc4\x8d zimskih vzponov in zahtevnih turnih smukov, kot prva \xc5\xbeenska je bila sprejeta v Avstrijski akademski klub._NEWLINE_Poro\xc4\x8dila se je Bo\xc5\xbeom Pibernikom, po pripovedovanju sina Matja\xc5\xbea Der\xc5\xbeaja je \xc5\xa1lo za dogovorjeno poroko, od katerega pa se je lo\xc4\x8dila in spremenila priimek nazaj v Debelak leta 1933. \xc5\xa0ele po prestopu iz rimskokatoli\xc5\xa1ke v starokatoli\xc5\xa1ko cerkev se je lahko uradno poro\xc4\x8dila z Edom Der\xc5\xbeajem leta 1938. \xc5\xbde zgodaj je v gorni\xc5\xa1kih krogih dobila vzdevek Marko._NEWLINE_Njeno gorni\xc5\xa1ko kariero je zaznamoval tudi slab odnos s Pavlo Jesih in huda nesre\xc4\x8da soplezalca v navezi - Eda Der\xc5\xbeaja v Triglavski steni leta 1927. Ker mnogi niso verjeli razlagi nesre\xc4\x8de, se je Mira Marko spustila v sodne to\xc5\xbebe, z Edom sta bila izklju\xc4\x8dena iz Skale._NEWLINE_Po njej se imenuje ozna\xc4\x8dena planinska pot pod Kanjav\xc4\x8devimi policami in smer v severnem ostenju Velike Mojstrovke.\n_START_SECTION_\nBibliografija\n_START_PARAGRAPH_\nSvoje vzpone in planinske ture je od 1925 mojstrsko opisovala v Planinskem vestniku. Izdala je knjigo Plezalna tehnika (COBISS) in skupaj s Fanny Susan Copeland A short guide to the Slovene Alps (1936), prevedla je Kugyjevo knjigo Iz mojega \xc5\xbeivljenja v gorah: Julijske Alpe (COBISS). Njena Kronika Triglava, ki je izhajala v Planinskem vestniku (1947-1949), pa je bil dotlej najbolj skrbno zbran pregled triglavskih vzponov in dogodkov ob Triglavu za \xc4\x8das 1744-1940.'