b"\n_START_ARTICLE_\nSekemket\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nSekemket je vladal 6 do 7 let. Torinski seznam kraljev mu pripisuje 6 let, kar potrjujejo raziskave  njegove nedokon\xc4\x8dane  piramide, ki jih je opravila Myriam Wissa. Toby Wilkinson mu je podlagi rekonstuiranega Kamna iz Palerma pripisal 7 let. Gr\xc5\xa1ki zgodovinar Maneto ga imenuje Tyr\xc3\xa9is in pravi, da je vladal 7 let. Nabil Swelim mu v nasprotju z omenjenimi avtorji pripisuje kar 19 let vladanja, ker je prepri\xc4\x8dan, da je Sekemket vladar, katerega Maneto imenuje Tosertasis. Tako dolga vladanja ni skladna z njegovo nedokon\xc4\x8dano pogrebno piramido, zato egiptologi njegovo trditev zavra\xc4\x8dajo. _NEWLINE_Sekemketove dejavnosti so malo znane. Edina  ohranjena dokumenta, ki ga omenjata, sta skalna napisa v Vadi Maghara na polotoku Sinaju. Na prvem je Sekemket opodobljen dvakrat: enkrat s krono Gornjega Egipta (hed\xc5\xbeet) in enkrat s krono Spodnjega Egipta (de\xc5\xa1ret). Na drugem napisu je prizor, znan kot \xc2\xbbudrihanje po sovra\xc5\xbeniku\xc2\xab, na katerem Sekemket dr\xc5\xbei sovra\xc5\xbenika za lase, da bi ga ubil z obrednim \xc5\xbeezlom. Prisotnost teh reliefov na Sinaju ka\xc5\xbee, da so med njegovo vladavino izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali lokalne rudnike turkiza in bakrove rude. Te rudnike so o\xc4\x8ditno izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali v celi zgodnji Tretji dinastiji, ker so v Vadi Maghara  odkrili tudi D\xc5\xbeoserjeve in Sanaktove napise._NEWLINE_Na Elefantini so odkrili ve\xc4\x8d glinastih pe\xc4\x8datov z nenavadnim nebti imenom skupaj s Sekemketovim Horovim imenom. Egiptolog Jean Pierre P\xc3\xa4tznik bere nebti ime kot Ren nebti, kar pomeni Dve gospe sta zadovoljni z njegovim imenom. Za to ime \xc5\xa1e vedno ni jasno, ali je njegovo ali morda pripada \xc5\xa1e neznani kraljici.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nSekemketova \xc5\xbeena bi lahko bila D\xc5\xbeereretnebti, \xc4\x8deprav ob njenem imenu ni nobenega kraljevskega naslova. Branje in pravi pomen njenega imena sta \xc5\xa1e vedno sporna. Ime se lahko prebere tudi  kot Djeser-Ti. Slednje se ujema s kartu\xc5\xa1nim imenom  Djeser-Teti na Sakarskem seznamu kraljev, ki pripada neposrednemu D\xc5\xbeoserjevemu nasledniku. Sekemket je zagotovo imel sinove in h\xc4\x8derke, vendar njihovih imen \xc5\xa1e niso odkrili.\n_START_SECTION_\nGrobnica\n_START_PARAGRAPH_\nSekemketovo ali Pokopano piramido je prvi izkopaval egiptovski arheolog Zakaria Goneim. Pod piramido je odkril zape\xc4\x8daten sarkofag, za katerega se je izkazalo, da je prazen.\n_START_SECTION_\nPiramida\n_START_PARAGRAPH_\nSekemketova piramida je bila zasnovana kot stopni\xc4\x8dasta piramida s kvadratno osnovno ploskvijo s stranico 220 vatlov (115,5 m). Piramida naj bi imela \xc5\xa1est ali sedem stopnic in bila visoka 140 vatlov (73,5 m). Njen naklon bi bil 51\xcb\x9a50', se pravi enak naklonu Meidumske in Velike piramide v Gizi. Zgrajena naj bi bila iz blokov apnenca, tako kot D\xc5\xbeoserjeva piramida. Piramida ni bila dokon\xc4\x8dana, morda zaradi nenadne faraonove smrti. Dokon\xc4\x8dana je bila samo prva stopnica, zato imajo njeni ostanki videz ogromne pravokotne mastabe.\n_START_SECTION_\nPodzemni prostori\n_START_PARAGRAPH_\nVhod v Sekemketovo grobnico je na severni strani piramide. Odprt. 60 m dolg odprt prehod vodi navzdol do navpi\xc4\x8dnega ja\xc5\xa1ka, po katerem naj bi bil dostop v piramido z njene druge stopnice. _NEWLINE_Od tu dalje vodi drug prehod navzdol do v obliki \xc4\x8drke U oblikovane podzemne galerije z najmanj 120 skladi\xc5\xa1\xc4\x8dnimi prostori. Celotna galerija je podobna  ogromnemu glavniku.  Malo pred pogrebno sobo se prehod razcepi v \xc5\xa1e tri skladi\xc5\xa1\xc4\x8dne galerije, razporejene v obliki \xc4\x8drke U okoli pogrebne sobe. Te galerije niso bile nikoli dokon\xc4\x8dane. _NEWLINE_Pogrebna soba meri 8,8  x 5,1 m. Visoka je 4,5 m. Tudi pogrebna soba ni bila dokon\xc4\x8dana, je pa skoraj povsem pripravljena za pokop. Sredi prostora je nenavadno oblikovan sarkofag iz poliranega alabastra: odprtina je na \xc4\x8delni strani sarkofaga in se zapira z drsnimi vrati. Ob odkritju so bila vrata \xc5\xa1e vedno zazidana z malto, vendar se je kasneje izkazalo, da je sarkofag prazen. \xc5\xa0e vedno ni jasno ali so ga izpraznili roparji grobov ali je bil faraon pokopan nekje drugje. _NEWLINE_Med izkopavanje leta 1950 so arheologi odkrili \xc5\xa1koljkasto oblikovano zlato posodo, dolgo 1,4 m. Posoda je razstavljena v Kairskem muzeju.\n_START_SECTION_\nPokopali\xc5\xa1ki kompleks\n_START_PARAGRAPH_\nKer Sekemketova nekropola nikoli ni bila dokon\xc4\x8dana, je te\xc5\xbeko re\xc4\x8di, katere kultne zgradbe je faraon uspel zgraditi. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de piramide  je bilo obzidano ni\xc5\xa1astim obzidjem, dolgim 564 m, \xc5\xa1irokim 185 m in visokim 10 m. Edina arheolo\xc5\xa1ko ohranjena kultna zgradba je ju\xc5\xbena grobnica, katere izmere so ocenjene na 32 x 16 m. Podzemne zgradbe, vklju\xc4\x8dno ozkim prehodom, se za\xc4\x8dnejo na zahodni strani grobnice in kon\xc4\x8dajo v dvojni sobi. V tej sobi je Jean-Philippe Lauer leta 1963 odkril grob dve leti starega otroka, katerega identiteta ostaja neznanka. Edino dokazano dejstvo o njem je, da ni Sekemket, ker  je bil vedno upodobljen kot mladeni\xc4\x8d._NEWLINE_Arheologi in egiptologi so kljub temu, da je bila odkrita samo ta zgradba, prepri\xc4\x8dani, da sta na pokopali\xc5\xa1kem kompleksu obstajala pogrebni tempelj in serdab, vendar sta bila \xc5\xbee v antiki poru\xc5\xa1ena zaradi kraje kamna za gradnjo drugih kultnih zgradb."