b'\n_START_ARTICLE_\nDiona (luna)\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nCassini je \xc5\xa1tiri lune, ki jih je odkril (Tetis, Diona, Rea in Japet), poimenoval Sidera Lodoicea (\xc2\xbbLudvikove zvezde\xc2\xab) v \xc4\x8dast kralju Ludviku XIV. Astronomi pa so Titana in te lune poimenovali kot Saturn\xc2\xa0I skozi Saturn\xc2\xa0V. Ko sta bila v letu 1789 odkrita Mimas in Enkelad, je bilo poimenovanje raz\xc5\xa1irjeno do Saturn\xc2\xa0VII._NEWLINE_Imena vseh takrat poznanih sedmih Saturnovih satelitov prihajajo od Johna Herschla (ki je bil sin Williama Herschla, odkritelj Mimasa in Enkelada), objavljena pa so bila leta 1847 v publikaciji Results of Astronomical Observations made at the Cape of Good Hope - Rezultati astronomskih opazovanj z Rta dobrega upanja (), kjer je predlagal uporabo imen Titanov, bratov in sester Kronosa (gr\xc5\xa1kega Saturna).\n_START_SECTION_\nLedene stene (v\xc4\x8dasih \xc2\xbb\xc5\xa1trenasto povr\xc5\xa1je\xc2\xab)\n_START_PARAGRAPH_\nPred mimoletom plovila Cassini 13. decembra 2004 je bil izvor svetlega \xc5\xa1trenastega materiala nejasen, predvsem zato, ker so bile edine fotografije posnete iz velike razdalje. Vse, kar je bilo znanega, je bilo to, da ima material visoko odbojnost in je dovolj tanek, da ne zakriva zna\xc4\x8dilnosti pod njimi. Ena od hipotez je bila, da je bila Diona kmalu po nastanku geolo\xc5\xa1ko aktivna, nekateri procesi, med njimi ledeni vulkanizem, pa so preoblikovali ve\xc4\x8dino povr\xc5\xa1ja, te \xc5\xa1trene pa so nastale zaradi izbruhov iz razpok na Dionini povr\xc5\xa1ini, kjer je material kasneje padel nazaj na povr\xc5\xa1ino kot sneg ali prah. Kasneje, ko sta se notranja aktivnost in preoblikovanje umirila, se je krateriziranje nadaljevalo predvsem na vode\xc4\x8di polobli, kjer naj bi zbrisalo \xc5\xa1trenaste vzorce._NEWLINE_Vendar pa zadnje slike Cassinija ka\xc5\xbeejo, da je ta hipoteza nepravilna, \xc5\xa1trene pa sploh niso usedline, ampak svetle ledene stene, nastale zaradi tektonskih razpok. Diona se je pokazala kot svet, razklan z velikanskimi razpokami na slede\xc4\x8di polobli._NEWLINE_Cassini je 11. oktobra 2005 izvedel bli\xc5\xbenji mimolet Dione (na oddaljenosti 500 km) in zajel slike sten, od katerih so nekatere visoke ve\xc4\x8d sto metrov.\n_START_SECTION_\nKraterji\n_START_PARAGRAPH_\nDionino ledeno povr\xc5\xa1je je sestavljeno iz mo\xc4\x8dno krateriziranega, srednje krateriziranega in malo krateriziranega povr\xc5\xa1ja ter podro\xc4\x8dij tektonskih razpok. Mo\xc4\x8dno kraterizirano povr\xc5\xa1je vsebuje \xc5\xa1tevilne kraterje, ve\xc4\x8dje od 100 kilometrov v premeru. Podro\xc4\x8dja ravnin imajo kraterje manj\xc5\xa1e od 30 kilometrov v premeru. Nekatere ravnine so mo\xc4\x8dno kraterizirane, druge niso. Ve\xc4\x8dina krateriziranega povr\xc5\xa1ja je na slede\xc4\x8di polobli, manj kraterizirano povr\xc5\xa1je pa je na vode\xc4\x8di polobli, kar je v nasprotju s pri\xc4\x8dakovanji nekaterih znanstvenikov. Shoemaker in Wolfe sta predlagala model krateriziranja za plimno vezan satelit z najve\xc4\x8djimi stopnjami krateriziranja na vode\xc4\x8di polobli in najmanj\xc5\xa1imi na slede\xc4\x8di polobli. To nakazuje na to, da je bila Diona v obdobju najve\xc4\x8djega bombardiranja Diona plimno vezana na Saturn v nasprotni orientaciji. Ker je Diona precej majhna, bi lahko udarec, ki povzro\xc4\x8di krater ve\xc4\x8dji od 35 kilometrov, zasukal satelit. Ker je na Dioni kar precej kraterjev ve\xc4\x8djih od 35 kilometrov, se je morala Diona v obdobju najve\xc4\x8djega bombardiranja ve\xc4\x8dkrat zasukati. Vzorec krateriziranja od takrat in svetla odbojnost na vode\xc4\x8di strani nakazujejo na to, da ostaja Diona v trenutni orientaciji \xc5\xbee ve\xc4\x8d milijard let._NEWLINE_Tako kot pri Jupitrovi luni Kalisto so tudi na Dioni kraterji brez visokih reliefnih zna\xc4\x8dilnosti, kot jih vidimo na Luni in Merkurju. Verjetno je to zaradi polzenja \xc5\xa1ibke ledene skorje skozi geolo\xc5\xa1ki \xc4\x8das.'