b'\n_START_ARTICLE_\nJan Hus\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je na Karlovi univerzi v Pragi, kjer je leta 1393 diplomiral, leta 1396 pa mu je bil podeljen naziv mojstra svobodnih umetnosti. \xc5\xbde kot univerzitetni profesor (od leta 1400) je bil posve\xc4\x8den za rimskokatoli\xc5\xa1kega duhovnika in za\xc4\x8del pridigati v cerkvi sv. Mihaela, od 14. marca 1402 pa v Betlehemski kapeli v Pragi. Leta 1401 je bil izvoljen za dekana filozofske fakultete, leta 1409 pa za rektorja univerze.\n_START_SECTION_\nSpori o Wycliffu na Karlovi univerzi\n_START_PARAGRAPH_\nV tej dobi se je seznanil s spisi oxfordskega doktorja Johna Wycliffa, ki jih je na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko prinesel Hieronim Pra\xc5\xa1ki. Te ideje so na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem naletele na plodna tla po poroki princeze Ane, sestre \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja V\xc3\xa1clava IV., z angle\xc5\xa1kim kraljem Rihardom II. Wycliffovi nazori v Pragi dejansko niso bili popolnoma novi, saj je o njegovih pogledih na evharistijo leta 1381 \xc5\xbee polemiziral Mikula\xc5\xa1 Biskupec, kasneje pa na druge teme \xc5\xa1e drugi \xc4\x8de\xc5\xa1ki teologi. Od za\xc4\x8detka 15. stoletja je na Karlovi univerzi potekal spor med filozofskimi in teolo\xc5\xa1kimi privr\xc5\xbeenci nominalizma (ve\xc4\x8dinoma tujci) in realizma, med katere so se \xc5\xa1teli predvsem \xc4\x8de\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudentje in profesorji ter privr\xc5\xbeenci Wycliffa. Hus je v tem sporu sledil svojima u\xc4\x8diteljema, Stanislavu iz Znojma in \xc5\xa0tefanu iz Pal\xc4\x8de, in se postavil med wycliffovce. Leta 1403 je nem\xc5\xa1ki del univerze dokon\xc4\x8dno obsodil Wycliffove nauke. V tem obdobju je Hus Wycliffove ideje \xc5\xbee oznanjeval v svojih pridigah._NEWLINE_\xc4\x8ce\xc5\xa1ki mojstri, vklju\xc4\x8dno s Husom, so imeli v sporu podporo kralja Vaclava IV., ki je \xc5\xbeelel oslabiti nem\xc5\xa1ko stran in pridobiti na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem \xc4\x8dim \xc5\xa1ir\xc5\xa1o podporo za svoje velike politi\xc4\x8dne ambicije (hotel je postati rimsko-nem\xc5\xa1ki cesar, kot je bil njegov o\xc4\x8de Karel IV.). Kljub kraljevi podpori se je leta 1405 Stanislav iz Znojma, Husov u\xc4\x8ditelj, odpovedal svojim in Wycliffovim nazorom na zahtevo pape\xc5\xa1ke kurije in pra\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa Zbyn\xc4\x9bka iz Hazmburka. Tako je postal Hus na univerzi vodilna osebnost \xc4\x8de\xc5\xa1ke strani. Pape\xc5\xbe Gregor XII. je kmalu zatem preko pra\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa \xc5\xa1e enkrat zahteval od univerze, naj uradno zavr\xc5\xbee in obsodi Wycliffove nauke. \xc4\x8ce\xc5\xa1ka univerzitetna stran je nato pod pritiskom sicer sestavila spisek izbranih stavkov iz Wycliffovih del in jih na svojem koncilu 20. maja 1408 obsodila, vendar je s svojimi formulacijami tudi najavila, da po njenem mnenju Wycliffovi nazori niso krivoverski, \xc4\x8de se njegova dela razumejo pravilno in v kontekstu. Pod kraljevim pritiskom je moral tudi pra\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof pape\xc5\xbeu poro\xc4\x8dati, da v de\xc5\xbeeli herezije niso na\xc5\xa1li.\n_START_SECTION_\nKutnohorski dekret in koncil v Pisi\n_START_PARAGRAPH_\nNesoglasja na univerzi so se stopnjevala. V tem obdobju je v Rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi pri\xc5\xa1lo do boja za mesto pape\xc5\xbea. Izvoljena sta bila dva pape\xc5\xbea in kardinali obeh strani so se sporazumeli, da bodo razkol odstranili z volitvami novega pape\xc5\xbea na koncilu v Pisi. Poleg omenjenega pa naj bi koncil potrdil - tako mu je bilo vsaj neformalno obljubljeno - tudi zahteve \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja Vaclava IV. po zavzetju prestola rimsko-nem\xc5\xa1kega cesarstva. Ker je Vaclav vedel, da mu je pape\xc5\xbe Gregor XII., kateremu je bil zvest tudi pra\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof, nenaklonjen, se je obrnil na univerzo in jo pozval, da bi se udele\xc5\xbeila koncila in zastopala njegovo stvar. Postalo je jasno, da ve\xc4\x8dina tujih \xc5\xa1tudentov in profesorjev, predvsem Nemcev, prav tako podpira Gregorja XII. V tem stanju je kralj, da bi dosegel soglasje univerze, spremenil razmerje glasov na univerzi s pomo\xc4\x8djo tako imenovanega kutnohorskega dekreta 18. januarja 1409, tako da je od takrat dalje imela \xc4\x8de\xc5\xa1ka stran na univerzi tri glasove, vse ostale pa samo enega. Tuji \xc5\xa1tudenti, podporniki Gregorja XII., so se izselili iz Prage in v Leipzigu ustanovili novo univerzo._NEWLINE_Po koncilu v Pisi so \xc4\x8de\xc5\xa1ke de\xc5\xbeele (s soglasjem pra\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa) pre\xc5\xa1le pod obedienco pape\xc5\xbea Aleksandra V. V tem stanju je posku\xc5\xa1al nad\xc5\xa1kof izkoreniniti \xc5\xa1irjenje \xe2\x80\x9ewycliffovskih blodenj\xe2\x80\x9c, vendar zaman, saj so \xc4\x8de\xc5\xa1ki mojstri in ostale reformatorske sile \xc5\xa1e naprej u\xc5\xbeivali kraljevo podporo. Nad\xc5\xa1kof se je tako obrnil na pape\xc5\xbea, ki je prepovedal Wycliffove spise in pridiganje na zasebnih mestih (kar je bilo naperjeno tudi proti Husovemu pridiganju v Betlehemski kapeli). Nad\xc5\xa1kofu ni pomagalo, da je izrecno prepovedal kakr\xc5\xa1nokoli pridiganje v Betlehemski kapeli, da je dal zase\xc4\x8di in se\xc5\xbegati Wycliffove spise, da je nad Husovimi sledilci razglasil kletev in na vse mo\xc5\xbene druge na\xc4\x8dine pritiskal na Husa.\n_START_SECTION_\nHusov proces v pape\xc5\xa1ki kuriji\n_START_PARAGRAPH_\nKot prvi je Husa ekskomuniciral nad\xc5\xa1kof Zbyn\xc4\x9bk Zajic, kasneje pa tudi pape\xc5\xbe. Hus je \xc5\xa1e naprej nadaljeval s pridiganjem in \xc5\xa1irjenjem Wycliffovih idej (spis Defensio articulorum Wycleff). Julija 1411 je kon\xc4\x8dno pri\xc5\xa1lo do umiritve razmer med nad\xc5\xa1kofovo in Husovo stranjo, vendar je \xc5\xbee 5. septembra istega leta nad\xc5\xa1kof Zbyn\xc4\x9bk Zaj\xc3\xadc zapustil Prago, 28. septembra pa tudi umrl. Njegov naslednik, Alb\xc3\xadk iz Uni\xc4\x8dova, pa je \xc5\xbee bil popolnoma pod vplivom kralja in njegovega dvora ter tako Husu ni delal te\xc5\xbeav._NEWLINE_Spor se je ponovno zaostril, ko je Hus ostro nastopil proti kri\xc5\xbearskemu pohodu, progla\xc5\xa1enemu leta 1412 s strani protipape\xc5\xbea Janeza XXIII. in naperjenemu proti kralju Ladislavu Neapeljskemu. V tej buli je pape\xc5\xbe namre\xc4\x8d obljubil odpustke vsakemu udele\xc5\xbeencu odprave. V wycliffovskih krogih je bil odpor proti odpustkom zakoreninjen \xc5\xbee dalj \xc4\x8dasa. Hus je 17. junija neposredno napadel bulo z odpustki in pape\xc5\xbea imenoval antikrista. Sledili so ljudski nemiri, ki so vznemirili tudi kralja Vaclava IV. Dekan teolo\xc5\xa1ke fakultete \xc5\xa0tefan iz P\xc3\xa1l\xc4\x8de je kmalu zatem obsodil 45 Wycliffovih \xc4\x8dlankov in jih prepovedal \xc5\xa1iriti. To obdobje se lahko ozna\xc4\x8di kot tisto, v katerem je Hus izgubil znaten del kraljeve podpore in ostal brez njegove za\xc5\xa1\xc4\x8dite._NEWLINE_Nad Husom je tedaj Janez XXIII. razglasil kletev, kakor tudi na vsemi, ki so imeli z njim kakorkoli opraviti. Poleg tega je ukazal, da mora biti Hus prijet in, da mu mora biti sojeno po cerkvenih zakonih, Betlehemska kapela pa poru\xc5\xa1ena. V tem trenutku se je Hus javno odpovedal pape\xc5\xbeu in se obrnil na Kristusa kot \xe2\x80\x9enajvi\xc5\xa1jega sodnika\xe2\x80\x9c. Razgla\xc5\xa1en je bil interdikt na vseh mestih, kjer se je Hus zadr\xc5\xbeeval, jeseni pa so se za\xc4\x8dela prepovedovati njegova bogoslu\xc5\xbeja. Hus je zato zapustil Prago, in se skril na pode\xc5\xbeelju. Kljub temu, da se je ob\xc4\x8dasno vra\xc4\x8dal v Prago, je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa od aprila 1413 pre\xc5\xbeivel v okolici Koz\xc3\xadho Hr\xc3\xa1dka pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito plemi\xc4\x8da Jana z \xc3\x9ast\xc3\xad. Tukaj je tudi napisal svoje glavno delo De ecclesia._NEWLINE_Pra\xc5\xa1ka teolo\xc5\xa1ka fakulteta je leta 1413 Husove nauke obsodila kot zmotne, obto\xc5\xbeevala ga je predvsem napak v naukih o praznikih, o svetnikih in odpustkih, upiranja cerkveni avtoriteti, osebnega razlaganja Svetega pisma in nespo\xc5\xa1tovanja pape\xc5\xbea, \xc5\xa1kofa in duhovnikov. 20. aprila 1414 se je Hus inkognito vrnil v Prago in napisal obsodbo nekaterih katoli\xc5\xa1kih spisov tiste dobe. V tem \xc4\x8dasu je pape\xc5\xbe Janez XXIII. \xc5\xa1e enkrat opomnil pra\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa in druge \xc4\x8de\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofe o nevarnosti \xc5\xa1irjenja Husovih in Wycliffovih idej in zahteval njegovo izro\xc4\x8ditev. Nad\xc5\xa1kofu Konradu je poslal seznam Husovih zmot v traktatu De ecclesia tudi kancler pari\xc5\xa1ke univerze Jean Gerson. Vse do odhoda na koncil v Konstanci je nato Hus \xc5\xbeivel pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito Jind\xc5\x99icha Lefla iz La\xc5\xbean na gradu Krakovec.\n_START_SECTION_\nHusov proces na koncilu v Konstanci\n_START_PARAGRAPH_\nKoncil, ki ga je Janez XXIII. sklical 30. oktobra 1413 na pro\xc5\xa1njo cesarja Sigismunda v Konstanci pri Bodenskem jezeru, naj bi razre\xc5\xa1il neznosno stanje, v katerem se je zna\xc5\xa1la zahodna cerkev, jo reformiral \xe2\x80\x9ev glavi in v udih\xe2\x80\x9c (in capite et membris) in odstranil herezije tistega \xc4\x8dasa. \xc5\xbde iz navedenih ciljev je postalo razumljivo, da je bil Husov proces, za\xc4\x8det \xc5\xbee za \xc4\x8dasa pape\xc5\xa1ke kurije Aleksandra V., na\xc4\x8drtovan kot le ena od najpomembnej\xc5\xa1ih nalog koncila. _NEWLINE_Hus se je na poziv cesarja 11. oktobra podal na koncil (brez uradnega cesarjevega spremstva) z domnevo, da mu bo tam dana mo\xc5\xbenost svobodno diskutirati o nauku in veri, vendar se ni zavedal, da se bo v Konstanci proti njemu \xc5\xbee od za\xc4\x8detka vodil pravni proces, navezujo\xc4\x8d se na prej\xc5\xa1nji in nedokon\xc4\x8dani proces s pape\xc5\xa1ko kurijo Aleksandra V. Cesar Husu na potovanju do Konstance ni mogel zagotoviti ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d kot varno pot preko svojega ozemlja; cerkveno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo namre\xc4\x8d zunaj cesarjevega pravnomo\xc4\x8dja. S Husom sta potovala \xc5\xa1e V\xc3\xa1clav iz Dub\xc3\xa9 in Jan iz Chluma, na dveh vozeh in z ve\xc4\x8d kot tridesetimi konji. V Konstanci se je Husu pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e zastopnik univerze, Jan Kardinal iz Rejn\xc5\xa1tejna in pisar odposlanstva, Peter iz Mlado\xc5\x88ovic._NEWLINE_Pape\xc5\xbe je v Konstanci umaknil kletev nad Husom, o\xc4\x8ditno \xc5\xbee zaradi pravnih formalnosti, katere je njegovo bivanje prina\xc5\xa1alo za ostale udele\xc5\xbeence koncila. Za \xc4\x8dasa Husovega bivanja v Konstanci je Jakoubek iz St\xc5\x99\xc3\xadbra v Pragi \xc5\xbee za\xc4\x8del z obhajanjem na oba na\xc4\x8dina (s kruhom in vinom, kar je postalo ena od bistvenih zahtev husitskega gibanja). Hus je obhajanje na oba na\xc4\x8dina odobraval, \xc4\x8deprav ga sam dejansko nikoli ni izvajal. V Konstanci se je 27. novembra raz\xc5\xa1irila novica, da ho\xc4\x8de Hus pobegniti s koncila, zato je bil naslednjega dne pod pretvezo razgovora s kardinali priveden do pala\xc4\x8de, v kateri je bival tudi pape\xc5\xbe Janez XXIII., in tam tudi ostal (s svojim soglasjem)._NEWLINE_Prvi na koncilu je podal proti Husu obto\xc5\xbebe njegov nasprotnik Michal de Causis - obdol\xc5\xbeil ga je osmih cerkvenih zmot. 4. decembra je bila imenovana preiskovalna komisija, \xc4\x8dez dva dni pa je bil Hus \xc5\xbee zaprt v dominikanskem samostanu na otoku sredi Bodenskega jezera, kjer so ga dr\xc5\xbeali vse do marca 1415. V Pragi so Husovo prijetje sprejeli kot izni\xc4\x8denje cesarjeve obljube varnosti, zato so najvi\xc5\xa1ji moravski plemi\xc4\x8di intervenirali pri Sigismundu._NEWLINE_Komisija je nekajkrat zahtevala od Husa, da bi se podredil razsodbam njenih teolo\xc5\xa1kih mojstrov. Pri raziskavi je Hus sprva zanikal kakr\xc5\xa1nokoli povezavo z Wycliffovimi nazori in vse od njih zavrnil. Zato je bil vpra\xc5\xa1an, zakaj je torej sploh spisal komentar k buli Janeza XXIII., katera je Wycliffove nazore jasno obsodila. Hus pa je nato kot avtorja spornega komentarja navedel Jana iz Jesenic, kar je razburilo njegovega sopotnika, Jana iz Chluma, in je obto\xc5\xbeil Husa, da odstopa od resnice in da se boji smrti. Hus je nato zbolel, proces je bil za\xc4\x8dasno prekinjen, proti Husu pa so \xc5\xa1e naprej pri\xc4\x8dali nekateri njegovi sodobniki iz Prage in drugod._NEWLINE_Ko je prispel do Konstance cesar, je od kardinalov zahteval, naj Husa izpustijo, ti pa so zagrozili, da bo v tem primeru razpu\xc5\xa1\xc4\x8den celoten koncil. Cesar je zavoljo ohranitve pomembnega koncila, ki naj bi odstranil razkole v cerkvi, 4. januarja 1415 popustil pritiskom, dobil pa je obljubo, da bo Husu zagotovljeno javno zasli\xc5\xa1anje. V zaporu je Hus spisal nekoliko del, O kajanju, O ljubezni do Boga, O treh sovra\xc5\xbenikih \xc4\x8dloveka, O smrtnem grehu, O prikazanju Gospoda in molitvi, O zakonu in O oltarnih svetostih. Dobival je pisma iz \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, omogo\xc4\x8deni pa so mu bili tudi obiski. 21. januarja je pri\xc5\xa1el na koncil Jean Gerson s svojim seznamom 20 Husovih zmotnih \xc4\x8dlankov; Hus jih je ozna\xc4\x8dil za la\xc5\xbene._NEWLINE_V marcu 1415 se je za\xc4\x8dela zadeva razvijati zelo dramati\xc4\x8dno. 2. marca je pape\xc5\xbe Janez XXIII. pod pritiskom razglasil, da je pripravljen abdicirati, \xc4\x8de sta to pripravljena storiti tudi protipape\xc5\xbea Gregor XII. in Benedikt XIII. V no\xc4\x8di iz 20. na 21. marec pa je zbe\xc5\xbeal iz Konstance do Laufenburga, kjer je 30. marca preklical svojo obljubo abdikacije. Grozilo je, da se bo koncil raz\xc5\xa1el. V nastali zmedi se za Husov primer naenkrat ni zanimal ve\xc4\x8d nih\xc4\x8de, kljub temu pa je dal Husa konstan\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof prepeljati na svoj grad v Gottliebenu. 6. aprila je koncil prebrodil resno krizo in se postavil nad avtoriteto pape\xc5\xbea. Janez XXIII. je bil 13. in 14. maja ponovno poklican pred koncil in pozvan k abdikaciji. Ker na zahtevo ni odgovoril, je bil ujet, proti njemu so se zbrale obto\xc5\xbebe in v dokaj neprijetnem procesu je koncil 29. maja razglasil njegovo abdikacijo._NEWLINE_Zdaj se je lahko proces s Husom nadaljeval. Kot je \xc5\xbee bilo omenjeno, je Hus pred odhodom na koncil domneval, da bo lahko koncilskim o\xc4\x8detom odprto predstavil svoje poglede, za kar si je tudi pripravil tako imenovano Besedo o miru (Sermo de pace). Predvideval je, da bo \xc5\xa1lo pravzaprav za teolo\xc5\xa1ko diskusijo. Koncil pa je bil dejansko sodni tribunal, ki je imel pravico samostojno odlo\xc4\x8diti, ali Husovi nauki sogla\xc5\xa1ajo z naukom cerkve ali ne. Husovo pozicijo je \xc5\xa1e dodatno ote\xc5\xbeevalo dejstvo, da je bil zaradi svoje nepripravljenosti pojaviti se na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v predhodnem procesu proti pape\xc5\xa1ki kuriji, pravnoveljavno ozna\xc4\x8den za trdoglavega krivoverca, katerega obto\xc5\xbeba se je nana\xc5\xa1ala na samo vero, zato se ni imel pravice zagovarjati pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem, niti imeti odvetnika._NEWLINE_Prvo zasli\xc5\xa1anje je potekalo 6. junija 1415, zaradi obse\xc5\xbenosti primera pa so bila na koncu potrebna tri. Akti koncila se na \xc5\xbealost niso ohranili, tako si lahko zgodovinarji glede samega poteka procesa pomagajo le z osebnimi zapiski udele\xc5\xbeencev, predvsem Petra iz Mlado\xc5\x88ovic. Prepri\xc4\x8dani o Husovi nedol\xc5\xbenosti so njegovi sopotniki koncilu predstavili Husove traktate De ecclesia, Contra Stanislaum, Contra Palecz in Contra occultum adversarium, kar pa je pozneje Hus komentiral kot veliko napako. Sam je namre\xc4\x8d te spise \xc5\xbeelel pred koncilom zatajiti. Tekom zasli\xc5\xa1anja Hus ni imel mo\xc5\xbenosti diskutirati o ni\xc4\x8demer drugem kot na temo \xc4\x8dlankov in spisov, ki so mu bili predo\xc4\x8deni. Hus je kljub temu na vsako vpra\xc5\xa1anje odgovarjal izjemno dolgo in iz\xc4\x8drpno, zaradi \xc4\x8desar so mnogi prisotni za\xc4\x8deli izgubljati potrpe\xc5\xbeljivost._NEWLINE_Po zapiskih Petra iz Mlado\xc5\x88ovic je predsedujo\xc4\x8di koncilu, kardinal Peter iz Ailla, z Husom ravnal dokaj mirno. Prisotni so tekmovali v tem, da bi Husove predlo\xc5\xbeene \xc4\x8dlanke - raje kot v celoti - interpretirali zunaj konteksta. Hus pa je od Petra iz Ailla zahteval, naj mu doka\xc5\xbee, da so njegovi pogledi in spisi resni\xc4\x8dno zmotni. To je bilo predstavljeno kot upiranje avtoriteti koncila in njegova zahteva je bila zavrnjena. Hus bi se moral svojih domnevno zmotnih pogledov brezpogojno odre\xc4\x8di. Hus pa je \xc5\xa1e naprej vztrajal, da ho\xc4\x8de biti pou\xc4\x8den o svojih napakah in da bo odgovoril le na obto\xc5\xbebe, utemeljene na Svetem pismu. Ker koncil tovrstnih dokazov ni predo\xc4\x8dil, je preklicanje svojih spisov zavrnil. Cesar je po zasli\xc5\xa1anju kardinalom svetoval, naj s Husom naredijo po svoji vesti, v nobenem primeru pa ne smejo dopustiti njegove vrnitve na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko._NEWLINE_\xc4\x8clani koncila so \xc5\xa1e vedno upali, da bo Hus preklical svoje nauke in so mu 18. junija predlo\xc5\xbeili skraj\xc5\xa1ani seznam to\xc4\x8dk, katerim bi se moral odpovedati. Hus je zavrnil tudi to. 20. junija so bili Husovi spisi obsojeni na uni\xc4\x8denje, njegovi nauki pa zavr\xc5\xbeeni kot zmotni. Hus je zavrnil avtoriteto koncila in zavrnil tudi preklic v obliki zelo preproste in zanj dokaj ugodno formulirane izjave: \xe2\x80\x9eTeh mnenj nisem nikoli delil in jih nikoli niti nisem pridigal in \xc4\x8de bi to bil storil, slabo bi bil to storil, torej jih razgla\xc5\xa1am za zmotne in prisegam, da jim no\xc4\x8dem slediti, niti jih pridigati.\xe2\x80\x9c \xc5\xa0e istega dne je prijateljem, ki so ga posku\xc5\xa1ali prepri\xc4\x8dati naj se vendarle podredi koncilu, odgovoril, da bi bil pripravljen pokorno preklicati vse, kar je napisal, \xc4\x8de bi se po\xc4\x8dutil krivega, vendar pa pri\xc4\x8dakuje dokaz o njegovi krivdi iz Svetega pisma. Koncil je tako iz\xc4\x8drpal mo\xc5\xbenosti, kako Husa obvarovati pred predpisanimi kaznimi in je po cerkvenih zakonih nadalje ravnal z njim kot z okorelim krivovercem._NEWLINE_6. julija 1415 je XV. zasedanje koncila obravnavalo primer mojstra Jana Husa. Prebran je bil celoten potek procesa in Husovi nauki, ozna\xc4\x8deni za krivoverske. Hus se je hotel ponovno braniti, vendar so ga uti\xc5\xa1ali, saj obravnava ni imela ve\xc4\x8d pomena zasli\xc5\xa1anja, temve\xc4\x8d je \xc5\xa1lo le \xc5\xa1e za golo razglasitev obsodbe. Jan Hus je bil obto\xc5\xbeen \xc5\xa1irjenja Wycliffovih naukov, njegove knjige je bilo ukazano se\xc5\xbegati, sam Hus pa je bil progla\xc5\xa1en za nepopravljivega krivoverca. Po cerkvenem pravu bi moral biti degradiran. Hus je \xc5\xa1e enkrat zavrnil preklicati svoja dejanja in ideje. Koncil je takrat razglasil, da z njim nima ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d opraviti in ga predal posvetnim oblastem s pro\xc5\xa1njo, da bi mu bilo ohranjeno \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Cesar, v tej vlogi zastopnik svojega brata Vaclava IV., je predal Husa mestnim oblastem, ki so ga po sklepu zbora mesta Konstance obsodile na smrt. Mori\xc5\xa1\xc4\x8de naj bi bilo za mestnimi vrati, na poti h gradu Gottlieben. Hus je na poti do grmade pel marijansko pesem Christi virgo dilectissima in prepri\xc4\x8deval ljudi, da njegovo u\xc4\x8denje ni zmotno. Ko je \xc5\xbee bil privezan na grmadi, je pri\xc5\xa1el Siegmundov mare\xc5\xa1al in po cesarjevem ukazu \xc5\xa1e enkrat ponudil Husu, da si ohrani \xc5\xbeivljenje s preklicem. Hus je zavrnil in grmado so pri\xc5\xbegali. Husovi zemeljski ostanki so bili po se\xc5\xbeigu skupaj z ostanki grmade vr\xc5\xbeeni v reko Ren._NEWLINE_Pri Husovih privr\xc5\xbeencih na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem je povzro\xc4\x8dila novica o se\xc5\xbeigu bes in upor proti tistim, ki so ga predali smrti, torej proti koncilu. Prevladalo je mnenje, da je bil obsojen predvsem zaradi svojega pridiganja, ker je branil resnico in se ni slepo prepustil avtoriteti cerkve. Njegovo obsodbo so \xc4\x8cehi dojemali kot obsodbo samega \xc4\x8ce\xc5\xa1kega kraljestva in njegovega reda._NEWLINE_Dodatek k Husovemu procesu je bila tudi obsodba Hieronima iz Prage, kateri se je aprila 1415 prav tako pojavil v Konstanci, vendar ga je Hus pozval k \xc4\x8dimprej\xc5\xa1njemu odhodu. Potem, ko je Hieronim nekaj \xc4\x8dasa po Bavarski pridigal proti koncilu, je bil prijet in priveden v Konstanco tudi on. Na prvem zasli\xc5\xa1anju se je odpovedal svojim prepri\xc4\x8danjem, zatajil Wycliffa in Husa ter se strinjal z njuno obsodbo. Kljub temu pa ga niso izpustili na svobodo pod pretvezo, da naj bi bil med zasli\xc5\xa1anjem u\xc5\xbealil sodnika. Proces so ponovili in pri novem zasli\xc5\xa1anju se je Hieronim vendarle izrekel v podporo Wycliffovim in Husovim naukom in razglasil za svoj najve\xc4\x8dji greh, da se je kdajkoli odpovedal Husa, \xe2\x80\x9edobrega in svetega mo\xc5\xbea\xe2\x80\x9c. 30. maja 1416 je bil tako obsojen in se\xc5\xbegan na grmadi tudi Hieronim iz Prage._NEWLINE_Smrt dveh \xc4\x8de\xc5\xa1kih pridigarjev je povzro\xc4\x8dila izbruh napetosti po vsem \xc4\x8ce\xc5\xa1kem kraljestvu, kar je posledi\xc4\x8dno pripeljalo do husitske revolucije. Jan Hus je danes po vsem svetu priznan za enega najpomembnej\xc5\xa1ih predhodnikov protestantske reformacije.'