b'\n_START_ARTICLE_\nListopadni gozd zmernega pasu\n_START_SECTION_\nSloji listnatega gozda\n_START_PARAGRAPH_\nV listnatih gozdovih obstaja pet razli\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8dij oz. slojev. Prva je\xc2\xa0: drevesni sloj: v tem sloju prevladujejo drevesa kot so: hrast, bukev, javor, kostanj , oreh, in podobno. To obmo\xc4\x8dje obsega vi\xc5\xa1ino med 60 metrov in 100 metrov._NEWLINE_Sloj mladik in manj\xc5\xa1ih dreves: je drugi sloj. To obmo\xc4\x8dje je sestavljeno iz ni\xc5\xbejih dreves in mladik._NEWLINE_Slog grmi\xc4\x8devja:. Ta sloj je sestavljen predvsem iz grmi\xc4\x8devjakot npr: Rododendroni, azaleje in gorski lovor.._NEWLINE_Zeli\xc5\xa1\xc4\x8dni sloj\xc2\xa0: je \xc4\x8detrta cona.Vsebuje nizke rastline, ve\xc4\x8dinoma zeli\xc5\xa1\xc4\x8da in poganjke._NEWLINE_Sloj tal. Sestavljen je iz mahov in nizke praproti\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPovpre\xc4\x8dna temperatura je okoli 10 \xc2\xb0C. Povpre\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padavin je od 75-150 cm na leto. Tu lahko najdete vse \xc5\xa1tiri letne \xc4\x8dase: zima (mraz (~0 \xc2\xb0C)), poletje (vro\xc4\x8de in vla\xc5\xbeno (~20\xc2\xb0)), jesen (sve\xc5\xbee, vetrovno), in spomladi (toplo, vetrovno). Ve\xc4\x8dina listopadnih gozdov se nahaja ob oceanu ali morjih, katera so poleg vetra glavni vzrog za tak\xc5\xa1ne razlike v temperaturi in podnebnih razmerah. Zaradi mrzlih zim drevesa odvr\xc5\xbeejo liste \xe2\x80\x93 po tem tudi ime listopadni. Jeseni raznobarvni listi \xe2\x80\x93 rde\xc4\x8di, rumeni, oran\xc5\xbeni...\n_START_SECTION_\nPrst\n_START_PARAGRAPH_\nPrst je zelo rodovitna zaradi veliko humusa in drugih organskih odpadkov (listje...). Dejstvo je, so nekateri izmed velikih in uspe\xc5\xa1nih kmetijskih regij je v tem biomu. To je eden od razlogov, da ni ve\xc4\x8d veliko originalnih listnatih gozdov na svetu. V Evropi obstaja le \xc5\xa1e nekaj vrst prvotnih listavcev. Ve\xc4\x8dina gozdov so bili po\xc5\xbegani ali posekani za kmetijske povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja veliko vrst \xc5\xbeivali v listnati gozd od sesalcev, kot so jeleni,medvedi, do \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, kot so komarji, mu\xc5\xa1ice, pajki in podobno. Mnoge \xc5\xbeivali se prehranjujejo z \xc5\xbeelodi, gozdnimi jagodami, le\xc5\xa1niki,.... Mnoge \xc5\xbeivali so se prilagodile na \xc5\xbeivljenje gozda. Nekateri od njih prezimujejo v zimskih mesecih (medved \xe2\x80\x93 zimsko spanje), nekatere \xc5\xbeivali pa se selijo na jug, nekatere se zate\xc4\x8dejo v jame/zavetja dreves. mnoge \xc5\xbeivali so enake barve kot tla (oz. Listje na tleh), za pre\xc5\xbeivetje izrabljajo razne gozdne jagode, drevesne plodove, nekatere rastline..._NEWLINE_Nekaj \xc5\xbeivali, ki jih najdemo v listnatih gozdovih: jeleni, sive veverice, mi\xc5\xa1i, rakuni,mo\xc4\x8deradi, ka\xc4\x8de, , \xc5\xbeabe in veliko vrst \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. \xc5\xbdal pa zaradi kr\xc4\x8denja gozda tudi veliko \xc5\xbeivali izgubi bivali\xc5\xa1\xc4\x8da, nekatere vrste \xc5\xbee izumirajo.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVrste dreves, ki jih lahko najdete v teh treh regijah so listavci in tudi nekaj zimzelenih vrst. Najbolj znana drevesa, ki rastejo v tem biomu so jesen, hrast, lipa, bukev,gaber, breza in javor. Prav tako so v tem biomu divje ro\xc5\xbee, kot so npr. spomin\xc4\x8dice ali trobentice ter mah, nekatere gobe in praproti. Pozimi drevesa odvr\xc5\xbeejo liste, druga\xc4\x8de pa so le-ti \xc5\xa1iroki in veliki._NEWLINE_Veliko rastlin listavcev cveti v \xc4\x8dasu, ko nimajo listov, saj to pove\xc4\x8duje u\xc4\x8dinkovitost opra\xc5\xa1evanja. Odsotnost listov izbolj\xc5\xa1uje vetrni prenos cvetnega prahu za vetrocvetke in pove\xc4\x8duje prepoznavnost cvetja za \xc5\xbeu\xc5\xbeelke pri ostalih. Ta strategija ni brez tveganja, saj se lahko cvetje po\xc5\xa1koduje zaradi zmrzali. Poleg tega, pa zaradi golih vej ni toliko upora in ko piha veter se veje ne lomijo kot sicer, tako ostane ve\xc4\x8d vode in hranilnih snovi v drevesu. Pred zimo rastline shranijo du\xc5\xa1ik in ogljik v obliki mineralov v korenine, spomladi pa s pomo\xc4\x8djo njih tvorijo nove liste.'