b'\n_START_ARTICLE_\nFaradayeva kletka\n_START_PARAGRAPH_\nFaradayeva kletka [f\xc3\xaaredejeva kl\xc3\xa9tka] je omejen prostor, ki razlo\xc4\x8duje elektri\xc4\x8dno polje, in je kot tak dokaz za Gaussov zakon. Dokazal ga je angle\xc5\xa1ki fizik in kemik Michael Faraday, ki je prvo tako kletko zgradil leta 1836.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nFaraday je potrdil, da je elektri\xc4\x8dni naboj na nabitem prevodniku le na zunanji strani, v notranjosti prevodnika pa naboja ni. Da je razlo\xc5\xbeil to dejstvo, je zgradil sobo, obdano s kovino in pustil, da je visokonapetostni tok iz elektrostati\xc4\x8dnega generatorja udaril v kovinsko steno te sobe. Notri je postavil elektroskop in dokazal, da notri ni elektri\xc4\x8dnega polja.\n_START_SECTION_\nKako deluje Faradayeva kletka\n_START_PARAGRAPH_\nKovine, ki so odli\xc4\x8dni prevodniki, imajo \xc5\xa1e neko prav zanimivo lastnost. V njih nikoli ni elektrostati\xc4\x8dnega polja. Elektroni v kovini so namre\xc4\x8d skoraj prosti, tako da bi vsaki\xc4\x8d, ko bi se pojavilo od ni\xc4\x8d razli\xc4\x8dno elektri\xc4\x8dno polje, elektroni zaradi velike prevodnosti skoraj brez upora stekli ter ustvarili elektri\xc4\x8dno polje nasprotno prvotnemu. Kovina je namre\xc4\x8d navzven elektri\xc4\x8dno nevtralna. \xc4\x8ce torej z zunanjim poljem elektrone premaknemo, lo\xc4\x8dimo negativno nabite elektrone od pozitivno nabitih jeder, ki so pritrjena v mre\xc5\xbei in se ne morejo gibati. Ko postavimo kos prevodne kovine v elektri\xc4\x8dno polje, bo jakost elektri\xc4\x8dnega polja znotraj kovine ni\xc4\x8d, na robu pa se bo nabral naboj, ki zunanje polje izni\xc4\x8duje. Naboj na povr\xc5\xa1ini je pozitiven in negativen na razli\xc4\x8dnih mestih, odvisno od natan\xc4\x8dne oblike zunanjega elektri\xc4\x8dnega polja in geometrije telesa. Skupen naboj na celotnem robu je seveda enak ni\xc4\x8d kot na za\xc4\x8detku, saj se naboj ohranja._NEWLINE_Kaj se zgodi, \xc4\x8de telesu iz idealnega prevodnika izre\xc5\xbeemo v sredini luknjo? Kako to vpliva na elektri\xc4\x8dno polje? \xc4\x8ce ne dodamo v to votlino nobenega naboja, je polje znotraj votline identi\xc4\x8dno enako ni\xc4\x8d. Notri je polje odvisno izklju\xc4\x8dno od notranjih nabojev, neodvisno od polja zunaj. Tak\xc5\xa1no lupino iz prevodne kovine imenujemo Faradayeva kletka. \xc4\x8ce se nahajamo v Faradayevi kletki, kovinski lupini, ki je lahko tudi kletka v dobesednem pomenu, smo popolnoma varni pred elektrostati\xc4\x8dnim poljem (vsaj dokler je snov, iz katere je narejena kletka, dober pribli\xc5\xbeek idealnega prevodnika, to pa je spet odvisno od frekvence s katero se spreminja elektri\xc4\x8dno polje). Kovinsko ohi\xc5\xa1je, v katerem se nahajamo, ima lahko glede na neko zunanjo to\xc4\x8dko, kot so na primer tla, tudi napetostno razliko 100.000 V in ve\xc4\x8d, mi pa tega ne bi ob\xc4\x8dutili. Brez strahu se lahko ohi\xc5\xa1ja z notranje strani celo dotikamo. Tak\xc5\xa1en nazorni prikaz lahko vidimo v \xc5\xbeivo, na primer v tehni\xc4\x8dnem muzeju v M\xc3\xbcnchnu.'