b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdu\xc5\xbekojedi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdu\xc5\xbekojedi (znanstveno ime Insectivora), katere uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v 7 dru\xc5\xbein med njimi so tudi rovke, je\xc5\xbei, krti, ril\xc4\x8dasti skaka\xc4\x8d. V ve\xc4\x8dini so \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi majhne \xc5\xbeivali s o\xc5\xa1iljenimi smr\xc4\x8dki in zobovjem, igli\xc4\x8dastih zob. Na nogah imajo ostre krempljaste prste in ploske podplate. V ve\xc4\x8dini \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi \xc5\xbeivijo na tleh ali podzemljo. \xc5\xbde njihovo ime pove, da se v ve\xc4\x8dini prehranjujejo z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, vendar jedo tudi nevreten\xc4\x8darje, li\xc4\x8dinke, nekateri ve\xc4\x8dji \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi pa tudi manj\xc5\xa1e mi\xc5\xa1ke, perutnino.\n_START_SECTION_\nRovke\n_START_PARAGRAPH_\nRovke (znanstveno ime Soricidae) so naj\xc5\xa1tevi\xc4\x8dnej\xc5\xa1a dru\xc5\xbeina \xc5\xbeu\xc5\xbekojedov, saj jih je pribli\xc5\xbeno 265 vrst. Rovke najdemo skoraj po celem svetu, kjer ne vlada hladno podnebje (Avstralija, Nova Zelandija, ve\xc4\x8dji del Ju\xc5\xbene Amerike). Rovke so manj\xc5\xa1e \xc5\xbeivali podobne mi\xc5\xa1im, najve\xc4\x8dkrat so prilagojene \xc5\xbeivljenju na tleh, vendar so nekatere tudi vodne vrste, s \xc5\xa1opi togih kocin na nogah za la\xc5\xbeje gibanje v vodi._NEWLINE_Nekatere vrste rovk imajo v slini strupen izlo\xc4\x8dek s katerim uspe\xc5\xa1no omrtvi\xc4\x8di nevreten\xc4\x8darje, vendar za ve\xc4\x8dje \xc5\xbeivali ni \xc5\xa1kodljiv. Rovke imajo kar nekaj plenilcev, pred katerimi se branijo z ostrim vonjem, ki ga izlo\xc4\x8dijo na strani telesa._NEWLINE_Rovke v zimskih dnevih ne zimujejo, saj si ne morejo zagotoviti zadostne koli\xc4\x8dine rezervnih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob. Tako so rovke zelo aktivne in v nenehnem pogonu. Po obroku kratek \xc4\x8das po\xc4\x8divajo in nato \xc5\xbee stikajo za novim obrokom, saj imajo hitri metabolizem za kar je potrebno nenehno prehranjevanje. Koli\xc4\x8dina dnevno zau\xc5\xbeite hrane je ekvivalentna njeni te\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\nKrti\n_START_PARAGRAPH_\nKrt (znanstveno ime Talpidae), katerih poznamo 27 razli\xc4\x8dnih vrst in so raz\xc5\xa1irjeni le na severni strani poloble. Le ti so izredno prilagojeni na podzemno \xc5\xbeivljenje in kopanje rovov, zato so sprednje noge mi\xc5\xa1i\xc4\x8daste z \xc5\xa1iroko lopatasto \xc5\xa1apo. Krti imajo gosto, \xc5\xbeametasto krzno in zelo majhne zakrnele o\xc4\x8di v ve\xc4\x8dini so vrste krtov slepe. Tako, je njihov najpomembnej\xc5\xa1i \xc4\x8dut ravno voh in tip na zelo ob\xc4\x8dutljivem smr\xc4\x8dku. Vodne krte imenujemo De\xc5\xbemani in imajo plavalno ko\xc5\xbeico na zadnjih nogah. Ruski de\xc5\xbemani zrastejo do 40\xc2\xa0cm in so \xc5\xa1e vedno ogro\xc5\xbeeni zaradi dragocenega krzna.\n_START_SECTION_\nZlati krti\n_START_PARAGRAPH_\nZlati krti (znanstveno ime Chrysochloridae), katerih je pribi\xc5\xbeno 18 vrst in \xc5\xbeivijo samo v Afriki. Sicer so zlati krti zelo podobni navadnim krtom, a so v zelo daljnem sorodstvu. Ime so dobili po gostem ko\xc5\xbeuhu, ki se zlato ali bronasto lesketa. Tudi ta vrsta krta je slepa, vendar kljub temu lovijo tudi na zemlji, a le pono\xc4\x8di ali po de\xc5\xbeevju. Hranijo se z nevreten\xc4\x8darji in tudi z breznogimi ku\xc5\xa1\xc4\x8darji, ki merijo tudi do 20\xc2\xa0cm, kar je dvakrat ve\xc4\x8d od njih.\n_START_SECTION_\nTenreki\n_START_PARAGRAPH_\nTenreki (znanstveno ime Tenrecidae) vseh 34 vrst iz dru\xc5\xbeine tenrekov ali je\xc5\xbeev \xc5\xa1\xc4\x8detinarjev je raz\xc5\xa1irjenih le na Madagaskarju in Komorskem oto\xc4\x8dju. Na tem obmo\xc4\x8dju ni drugih \xc5\xbeu\xc5\xbekojedov, ravno zato so tenreki zavzeli to vlogo in se prilagodili na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja \xc5\xbeu\xc5\xbekojedov. Ta vrste \xc5\xbeu\xc5\xbekojedov \xc5\xa1e ni dobro raziskana, tenreki so zelo ogro\xc5\xbeeni. Tenreki imajo bode\xc4\x8do ko\xc5\xbeo, podobno je\xc5\xbeu. Povsem sli\xc4\x8den je\xc5\xbeu pa je je\xc5\xbeasti tenrek.\n_START_SECTION_\nJe\xc5\xbei\n_START_PARAGRAPH_\nJe\xc5\xbe (znanstveno ime Erinacidae). Obstajajo le dve dru\xc5\xbeini je\xc5\xbeev. Prva je v J. Aziji imenovana dlakavi je\xc5\xbe (med najve\xc4\x8djimi \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi, saj zrastejo do 2\xc2\xa0kg.) in druga je imenovana bodi\xc4\x8dasti je\xc5\xbe. Prvi nimajo bodic imajo pa podoben smr\xc4\x8dek bodi\xc4\x8dastemu je\xc5\xbeu. Bodi\xc4\x8dasti je\xc5\xbei so doma iz Afrike in Evrazije. Kot \xc5\xbee ime pove so ti \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi pokriti z bodicami, razen po smr\xc4\x8dku, nogicah in trebuhu, kjer jih pokriva dlaka. To so najbolj ranljivi deli je\xc5\xbea, katere ob nevarnosti skrije v klob\xc4\x8di\xc4\x8d. Tako kot ve\xc4\x8dina \xc5\xbeu\xc5\xbekojedov se tudi je\xc5\xbei hranijo z nevreten\xc4\x8darji predvsem pol\xc5\xbei lazarji, poleg tega tudi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami in njihovimi li\xc4\x8dinkami, mi\xc5\xa1jih mladi\xc4\x8dev, pti\xc4\x8djimi jajci. Veliko je\xc5\xbeevih \xc5\xbeivljenj ugasne ravno na cestah, medtemko pre\xc4\x8dkajo cesto.\n_START_SECTION_\nPloskorili \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi\n_START_PARAGRAPH_\nPloskorili \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi (znanstveno ime Solenodontidae). Ta dru\xc5\xbeina \xc5\xbeu\xc5\xbekojedov (obstajajo dve vrsti ploskorilih \xc5\xbeu\xc5\xbekojedov) \xc5\xbeivijo izklju\xc4\x8dno le na Kubi in Hispanioli v Karibskem oto\xc4\x8dju. Ta vrsta \xc5\xbeu\xc5\xbekojedov je zelo podobna zgoraj opisanim rovkam, vendar so ve\xc4\x8dje, saj lahko zrastejo do 1\xc2\xa0kg. Prehranjujejo se z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, manj\xc5\xa1i plazilci in perutnino. Obe vrsti sta za\xc5\xa1\xc4\x8diteni, vendar sta \xc5\xa1e vedno ogro\xc5\xbeeni zaradi poseke gozdov ter ma\xc4\x8dk in psov, ki plenijo njihova \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nRil\xc4\x8dasti skaka\xc4\x8di ali ril\xc4\x8daste rovke\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveno ime je Macroscelididae, sem spada 15 vrst zelo nenavadnih \xc5\xbeivali, zato jih nekdaj niso uvr\xc5\xa1\xc4\x8dali v red \xc5\xbeu\xc5\xbekojedov. Sedaj zoologi te \xc5\xbeivali, zaradi podobnosti zobovja uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v rod \xc5\xbeu\xc5\xbekojedov. Te vrste \xc5\xbeivali \xc5\xbeivijo samo v Afriki. Poimenovali so jih zaradi dolgega in gibljivega smr\xc4\x8dka. Najve\xc4\x8dji je pisani ril\xc4\x8dasti skaka\xc4\x8d iz osrednje Afrike, ki zraste tudi do 50\xc2\xa0cm dol\xc5\xbeine. Zaradi dolgega in gibljivega nosu lahko brska marsikje. Prehranjuje se z mravljami, termiti in li\xc4\x8dinkami hro\xc5\xa1\xc4\x8dev. Ril\xc4\x8dasti skaka\xc4\x8d so tudi odli\xc4\x8dni gostitelji malarije, ker se le ta ne prena\xc5\xa1a na \xc4\x8dloveka so ril\xc4\x8dasti skaka\xc4\x8di odli\xc4\x8dni poskusni zaj\xc4\x8dki za razne medicinske raziskave in poizkuse.'