b'\n_START_ARTICLE_\nAleksej Arhipovi\xc4\x8d Leonov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo 2. svetovni vojni se je skupaj z dru\xc5\xbeino preselil v Kaliningrad. \xc5\xa0olo je kon\xc4\x8dal leta 1953. V \xc4\x8dasu med februarjem in aprilom leta 1960 so ga izbrali v prvi odred 20-tih sovjetskih kozmonavtov (Skupina 1 Vojnega letalstva). Najprej je bilo mi\xc5\xa1ljeno, da se bo Leonov sprehodil zunaj vesoljske plovila \xc5\xbee med odpravo Vostok 11, vendar so to opustili. Tako je sprehod opravil med odpravo Voshod 2, kot drugi pilot, skupaj s Pavlom Ivanovi\xc4\x8dem Beljajevom. Bil je zunaj vesoljske ladje okoli 5 metrov stran 12 minut 9 sekund (v odprtem prostoru je pre\xc5\xbeivel vsega skupaj 23 minut 41 sekund). Ker se mu je vesoljska obleka v praznem prostoru napihnila, se je le s te\xc5\xbeavo vrnil v notranjost. Na brezte\xc5\xbenost se je prej intenzivno pripravljal 18 mesecev. Poleg tega se je pred vstopom v Zemljino ozra\xc4\x8dje na ladji pokvaril samodejni sistem za orientacijo. Beljajev je preklopil na ro\xc4\x8dno upravljanje in vklju\xc4\x8dil zaviralni raketni motor. Pristala sta na nepredvidenem obmo\xc4\x8dju 180\xc2\xa0km severno od mesta Perm. Dve no\xc4\x8di sta morala kozmonavta pre\xc5\xbeiveti v velikem mrazu. Re\xc5\xa1ila ju je iskalna skupina na smu\xc4\x8dkah, ki ju je ponesla do zasilnega pristanka helikopterja. Skupaj je njun polet trajal 1 dan 2 uri 2 minuti 17 sekund._NEWLINE_Leta 1967 so ga izbrali za poveljnika Lunine odprave Sojuza. Ker so preskusni leti brez \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke posadke odpovedali in ker je Apollo 8 uspe\xc5\xa1no opravil podoben let, so odpravo preklicali. Leonov naj bi bil tudi prvi sovjetski kozmonavt, ki bi samostojno pristal na Luni s plovilom LOK/N1. Naslednje leto je Leonov diplomiral na Vojnoletalski in\xc5\xbeenirski akademiji \xc5\xbdukovskega._NEWLINE_Leonov naj bil leta 1971 poveljnik nesre\xc4\x8dne odprave Sojuz 11 k prvi vesoljski postaji Saljut 1, vendar so posadko nadomestili, ker so sumili, da ima Valerij Nikolajevi\xc4\x8d Kubasov tuberkulozo._NEWLINE_Spet naj bi poveljeval naslednji odpravi k postaji Saljut 1, vendar se tudi to ni zgodilo, zaradi nesre\xc4\x8de Sojuza 11, tako da je bila postaja izgubljena. Naslednja dva Saljuta (dejansko voja\xc5\xa1ki orbitalni postaji Almaz) so izgubili pri izstrelitvi ali kmalu po vtirjenju in Leonova posadka se je morala umakniti. Ko je Saljut 4 dosegel tirnico, so Leonova preusmerili na drug pomembnej\xc5\xa1i program._NEWLINE_Tudi drugi let Leonova v vesolje je bil podobno pomemben. Poveljeval je sovjetskemu delu odprave v programu EPAS, bolj znanem kot Preskusni projekt Apollo-Sojuz, Sojuzu 19, skupaj z ladijskim in\xc5\xbeenirjem odprave Kubasovom, prvi skupni odpravi med sovjetskim in ameri\xc5\xa1kim vesoljskim programom. Polet je trajal 5 dni 22 ur 30 minut 51 sekund._NEWLINE_V \xc4\x8din generalmajorja letalstva so ga povi\xc5\xa1ali leta 1975._NEWLINE_Med letoma 1976 in 1982 je bil Leonov poveljnik kozmonavtske skupine in namestnik na\xc4\x8delnika Gagarinovega kozmonavtskega vadbenega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer je nadziral priprave odprav. V letu 1981 je kon\xc4\x8dal adjunkturo na Voja\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenirski letalski akademiji \xc5\xbdukovskega. Bil je tudi urednik kozmonavtske okro\xc5\xbenice \xc2\xbbNeptun\xc2\xab. Upokojil se je leta 1991 in \xc5\xbeivi v Moskvi. Marca 1992 so ga premestili v rezervne enote. Ima priznane 4 izume in napisal je ve\xc4\x8d kot 10 znanstvenih del._NEWLINE_Leonov je tudi odli\xc4\x8den umetnik. Njegova slika Blizu Lune (1968) je zelo podobna otvoritvenemu prizoru iz Kubrickovega filma 2001: Vesoljska odiseja._NEWLINE_Slovenski poznavalec kozmonavtike Vojko Kogej se je sre\xc4\x8dal z Leonovom v Dubrovniku oktobra 1978 na 29. kongresu Mednarodne astronavti\xc4\x8dne federacije (IAF). Njuno sre\xc4\x8danje je opisal v svojem delu Vesoljske pasti.'