b'\n_START_ARTICLE_\nSpitsbergi (otok)\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi geolo\xc5\xa1ke zgodovine, zlasti poledenitev v kvartarju, ima razbrazdano povr\xc5\xa1je z ostrimi, nazob\xc4\x8danimi vrhovi in globokimi fjordi, po \xc4\x8demer je dobil tudi ime (dobesedno \xc2\xbbnazob\xc4\x8dani vrhovi\xc2\xab). Manj\xc5\xa1e ravnine v notranjosti, ki so nastale med ledenimi dobami, delno prekrivajo morski nanosi. Kljub legi na skrajnem severu sveta je podnebje razmeroma blago, s poletnimi temperaturami tudi do 5 \xc2\xbaC nad ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Temu botruje topel spitsber\xc5\xa1ki tok, ki je ena od vej zalivskega toka. Morje ob zahodnih obalah nikoli ne zamrzne, z vzhoda in severa pa pritekajo hladnej\xc5\xa1e vode Barentsovega morja, zato so ti deli Spitsbergov ob\xc4\x8dutno hladnej\xc5\xa1i. Zaradi lege na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du toplih atlantskih in hladnih arkti\xc4\x8dnih voda je otok uporaben kot indikator globalnih podnebnih sprememb._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ji vrh je 1717 m visoki Mount Newton, poleg njega pa je \xc5\xa1e nekaj vrhov blizu 1500 m n. m. Z njih se proti obalam spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilni ledeniki.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKljub razmeroma toplemu podnebju so pogoji za pre\xc5\xbeivetje ostri, saj tla prekriva permafrost, ki se poleti odtaja le do globine nekaj deset centimetrov. Na Spitsbergih so na\xc5\xa1li pribli\xc5\xbeno 170 vrst vi\xc5\xa1jih rastlin, ki pripadajo flori arkti\xc4\x8dne tundre, in le tri kopenske sesalce: arkti\xc4\x8dno lisico, lokalno podvrsto severnega jelena in severnega medveda._NEWLINE_Po drugi strani naseljuje otok in vode okrog njega ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo vodnih sesalcev, kot so mro\xc5\xbei, razni tjulnji in beluge, predvsem pa stotiso\xc4\x8de ptic na gnezditvi, kot so njorke in galebi. Za za\xc5\xa1\xc4\x8dito njihovega ranljivega okolja je vzpostavljenih ve\xc4\x8d narodnih parkov in drugih za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8dij, ki pokrivajo ve\xc4\x8d kot 60\xc2\xa0% ozemlja otoka.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu dobe vikin\xc5\xa1kih odprav je bil otok pozabljen, dokler ga ni leta 1596 znova odkril nizozemski raziskovalec Willem Barents na svoji odpravi iskanja severozahodnega prehoda do Azije. Naslednji dve stoletji je intenzivni kitolov skoraj iztrebil populacije kitov in drugih vodnih sesalcev._NEWLINE_V 20. stoletju je kopanje premoga postalo glavna gospodarska dejavnost. Ostanek bistveno toplej\xc5\xa1ega podnebja v geolo\xc5\xa1ki preteklosti so obse\xc5\xbeni fosilni gozdovi (podobno kot na Otoku Axla Heiberga v Kanadskem arkti\xc4\x8dnem oto\xc4\x8dju), ki jih izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo v rudnikih pri Barentsburgu, Longyearbyenu in Svei. Zdaj sta ekonomsko pomembni dejavnosti tudi turizem in raziskovanje.'