b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina Nem\xc4\x8dije\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Nem\xc4\x8dije se po obi\xc4\x8dajni predstavi za\xc4\x8dne z ustanovitvijo rimsko-nem\xc5\xa1kega cesarstva v 10. stoletju, \xc4\x8deprav se \xc2\xbbnem\xc5\xa1ka identiteta\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1e dolgo \xc4\x8dasa ni razvila. Rimsko-nem\xc5\xa1ko kraljestvo se je opiralo na tradicijo frankovskega cesarstva. Prebivalci cesarstva so bili v glavnem potomci Nemcev in Keltov, na Zahodu pa tudi potomci rimskih naseljencev in na vzhodu zahodnoslovanskih plemen._NEWLINE_Vladarska rodbina Otonov si je v 10. stoletju pridobila zahodno ("rimsko") cesarsko dostojanstvo in postavila temelje za Sveto rimsko cesarstvo. Otoni kakor tudi slede\xc4\x8di Salijci in \xc5\xa0taufovci so se v razli\xc4\x8dnih oblikah opirali na dr\xc5\xbeavno cerkev. Srednjeve\xc5\xa1ki rimsko-nem\xc5\xa1ki cesarji so se videli znotraj tradicije anti\xc4\x8dnega rimskega imperija, pri \xc4\x8demer je vedno znova prihajalo do napetosti med univerzalnima oblastema, cesarstvom in pape\xc5\xa1tvom. \xc5\xbde proti koncu dinastije \xc5\xa0taufovcev je kraljestvo izgubilo na svoji mo\xc4\x8di. Vendar pa rimsko-nem\xc5\xa1ki cesarji tako ali tako niso bili nikoli absolutni vladarji, precej bolj je bil poudarjen vidik konsenzualne oblasti v povezavi z mogo\xc4\x8dne\xc5\xbei. Mo\xc4\x8d zemlji\xc5\xa1kih gospodov je v poznem srednjem veku \xc5\xa1e narasla, zlata bula Karla IV. je dokon\xc4\x8dno utemeljila volilno monarhijo volilnih knezov. Poleg tega je pri\xc5\xa1lo do vzpona mest._NEWLINE_Proces izgradnje dr\xc5\xbeave v zgodnjem novem veku se je odvijal predvsem na ravni posameznih obmo\xc4\x8dij in le pogojno na ravni cesarstva. Reformacija, protireformacija in tridesetletna vojna so v 16. in 17. stoletju segajo\xc4\x8d preko meja Nem\xc4\x8dije privedle do spremenjenih postavk v veri in razmi\xc5\xa1ljanju, do demografskih sprememb in do spremenjene politi\xc4\x8dne konstelacije. Poleg avstrijskih Habsbur\xc5\xbeanov, ki so od 15. stoletja dalje skoraj vseskozi postavljali cesarje, se je do polo\xc5\xbeaja druge nem\xc5\xa1ke velesile dvignila rodbina Hohenzollern iz Prusije._NEWLINE_Kot posledica koalicijskih vojn proti francoski revoluciji je leta 1806 Sveto rimsko cesarstvo propadlo. Potem ko so je Napoleonova nadvlada nad evropskim kontinentom izstekla v osvobodilne vojne, se je v teku restavracijskih prizadevanj porodil nov politi\xc4\x8dni red v obliki Nem\xc5\xa1ke zveze pod skupnim avstrijsko-pruskim vodstvom. Proti temu usmerjena osvoboditvena prizadevanja so bila v revoluciji leta 1848-1849 zatrta, ta impulz, usmerjen k nacionalni enotnosti Nem\xc4\x8dije, pa se je nato prenesel preko pruske vojske v vojnah tako proti Avstriji kot proti Franciji v ustanovitev Nem\xc5\xa1kega cesarstva. Z vidika socialne zgodovine sta bila 19. in za\xc4\x8detek 20. stoletja zaznamovana z industrijsko revolucijo in izredno industrializacijo, visoko rastjo prebivalstva in procesom urbanizacije._NEWLINE_Ambicije cesarja Viljema II. po svetovni mo\xc4\x8di v dobi imperializma, so pomembno prispevale k nastanku prve svetovne vojne, ki se je kon\xc4\x8dala z nem\xc5\xa1kim porazom, ob\xc4\x8dutenem kot sramota. Revolucija 1918-1919 je z Weimarsko republiko prvi\xc4\x8d prinesla demokrati\xc4\x8dno zasnovano nem\xc5\xa1ko skupnost, ki pa sicer ni dosegla trajne politi\xc4\x8dne stabilnosti, pa\xc4\x8d pa je 1933 pre\xc5\xa1la v nacionalsocialisti\xc4\x8dno diktaturo. \xc5\xbde od za\xc4\x8detka s tem povezano nasilno zatiranje vseh nasprotnikov re\xc5\xbeima znotraj in na\xc4\x8drtno izvajanje ekspanzionisti\xc4\x8dne politike navzven \xe2\x80\x93 v povezavi s spro\xc5\xbeitvijo druge svetovne vojne, kot tudi s sistemati\xc4\x8dnim preganjanjem in izni\xc4\x8devanjem evropskih Judov \xe2\x80\x93 vse to je povzro\xc4\x8dilo, da se je nacisti\xc4\x8dno obdobje do leta 1945 spremenilo v katastrofalno najni\xc5\xbejo to\xc4\x8dko nem\xc5\xa1ke zgodovine._NEWLINE_Po prisilni kapitulaciji Wehrmachta, so zmagovalne sile izvedle delitev Nem\xc4\x8dije in Berlina: oblikovane so bile ena vzhodna in tri zahodne okupacijske cone. Iz treh zahodnih obmo\xc4\x8dij je 1949 nastala Zvezna republika Nem\xc4\x8dija (Bundesrepublik Deutschland), iz sovjetskega obmo\xc4\x8dja pa Nem\xc5\xa1ka demokrati\xc4\x8dna republika (Deutsche Demokratische Republik). Delitev Nem\xc4\x8dije je bila zacementirana leta 1961 z izgradnjo berlinskega zidu in z notranjo mejo, ki je bila s strani Vzhodne Nem\xc4\x8dije voja\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8ditena in mo\xc4\x8dno zastra\xc5\xbeena._NEWLINE_Po mirni revoluciji v Vzhodni Nem\xc4\x8diji, ki je leta 1989 povzro\xc4\x8dila konec diktature Socialisti\xc4\x8dne stranke enotnosti Nem\xc4\x8dije (Sozialistische Einheitspartei Deutschlands, SED) in imela marca 1990 na prvih svobodnih volitvah v ljudsko zbornico za posledico prevladujo\xc4\x8do ve\xc4\x8dino zagovornikov enotnosti, je bila odprta pot za pogajanja o ponovni zdru\xc5\xbeitvi Nem\xc4\x8dije. Pristanek \xc5\xa1tirih nekdanjih zmagovitih sil k izvedbi nem\xc5\xa1ke zdru\xc5\xbeitve je bil v bistvu sodolo\xc4\x8den z vklju\xc4\x8ditvijo nekdanje Zahodne Nem\xc4\x8dije v leta 1951 za\xc4\x8deti evropski integracijski proces in s pri\xc4\x8dakovanjem, da se bodo spo\xc5\xa1tovale zaveze glede nadaljevanja te smeri tudi po raz\xc5\xa1iritvi na pet novih zveznih de\xc5\xbeel preko zdru\xc5\xbeene Nem\xc4\x8dije. Potrditev tega je bila z nem\xc5\xa1ke strani podana ob uvedbi evra, kot tudi ob \xc5\xa1iritvi EU na vzhod.\n_START_SECTION_\nPredzgodovinski \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i dokaz o predstavnikih rodu Homo na podro\xc4\x8dju sedanje Zvezne republike je spodnja \xc4\x8deljust iz kraja Mauer (Baden-W\xc3\xbcrtemberg), stara med 500 in 600 tiso\xc4\x8d let; gre za tipski primerek Homo heidelbergensis-a. Nekoliko mlaj\xc5\xa1e najdbe izvirajo iz najdi\xc5\xa1\xc4\x8da Bilzingsleben (Turingija), gre za ostanke Homo steinheimensis-a. Znane najdbe so navsezadnje tudi kopja iz Sch\xc3\xb6nigena (Sa\xc5\xa1ka-Anhalt). Iz Homo heidelbergensisa je pred 130.000 leti iz\xc5\xa1el neandertalec (Homo neanderthalensis), ki je blizu 100 tiso\xc4\x8d let \xc5\xbeivel tudi v Nem\xc4\x8diji, kolikor so dovoljevale klimatske razmere. Ker se je Nem\xc4\x8dija v zadnji fazi ledene dobe spremenila v mrzle stepe (tundra) in je polarna poledenitev prodrla do severne Spodnje Sa\xc5\xa1ke, je bila med srednjim paleolitikom vse tja do srednjega aurignaciena skorajda neposeljena, in sledovi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke poselitve manjkajo zelo dolgo \xc4\x8dasa._NEWLINE_Sledi priseljenega sodobnega \xc4\x8dloveka (homo sapiens iz dobe Cro-Magnon) so bile najdene v jamah v \xc5\xa0vabski Juri, pribli\xc5\xbeno 35.000 do 40.000 let stara Venera iz Hohle Felsa, najstarej\xc5\xa1i potrjen prikaz \xc4\x8dloveka. Najstarej\xc5\xa1e ostanke homo sapiensa so leta 1914 na\xc5\xa1li delavci v kamnolomu v Porenju: 14 tiso\xc4\x8d let star dvojni grob v Oberkasselu._NEWLINE_Lovci in nabiralci so \xc5\xbee okoli 5800-5600 pr. n. \xc5\xa1t. izdelovali kerami\xc4\x8dno posodje, dokler jih ni pribli\xc5\xbeno med 5500 in 5000 pr. n. \xc5\xa1t. zamenjala kme\xc4\x8dka kultura. V tem obdobju, ozna\xc4\x8denem kot mlaj\xc5\xa1a kamena doba, so se razvili poljedelstvo, \xc5\xbeivinorejo in stalna naselitvena obmo\xc4\x8dja, kot tudi druga\xc4\x8dno vrsto lon\xc4\x8darstva. Obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Nem\xc4\x8dije so druga za drugo in druga ob drugi poseljevale kultura linerane keramike, kultura trakaste keramike in kultura zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1; to poimenovanje je nastalo na podlagi arheolo\xc5\xa1kih najdb. Uporaba kovin je vnesla revolucijo v tehni\xc4\x8dne mo\xc5\xbenosti. Iz bronaste dobe so ohranjene nekatere najdbe kot je nebesni disk iz Nebre (Sa\xc5\xa1ka-Anhalt), to je kovinska plo\xc5\xa1\xc4\x8da z zlatimi vlo\xc5\xbeki, ki velja za najstarej\xc5\xa1o upodobitev neba.\n_START_SECTION_\nEtnogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nV bronasti in \xc5\xbeelezni dobi so se na teh obmo\xc4\x8djih izoblikovale razli\xc4\x8dne indoevropsko govore\xc4\x8de etni\xc4\x8dne skupine in plemena. Ta so nastala iz priseljenih indoevropskih plemen oziroma njihovih potomcev, ki so se me\xc5\xa1ali z od konca zadnje ledene dobe domorodnimi "praprebivalci" in kasneje neprestano s preko potujo\xc4\x8dimi ljudstvi in naseljenci (etnogeneza). Potomci skupin, ki so se naseljevale v severni Evropi in severni Nem\xc4\x8diji na obmo\xc4\x8dju Nordijske bronaste kulture, so bili v Antiki na za\xc4\x8detku ozna\xc4\x8deni razli\xc4\x8dno kot Kelti ali Skiti, naposled pa z uveljavljenim izrazom Germani. \xc5\xa0ele med rimskimi avtorji se je uveljavil pojem Germani. Ju\xc5\xbene dele Nem\xc4\x8dije pa so poseljevale kulturne skupine, ki se jih od \xc5\xbeelezne dobe dalje lahko ozna\xc4\x8duje kot Kelte. Keltska kultura latenske dobe je bila okoli leta ni\xc4\x8d izni\xc4\x8dena med s severa prodirajo\xc4\x8dimi Germani in z juga \xc5\xa1ire\xc4\x8dim se rimskim cesarstvom._NEWLINE_Med \xc5\xa1irjenjem rimskega imperija in kasneje med pozno antiko so se Rimljani ob tem naseljevali na prostor dana\xc5\xa1nje ju\xc5\xbene in zahodne Nem\xc4\x8dije, katerih \xc4\x8dete so tja do nekako 5. stoletja zasedale jug in zahod Germanije vzdol\xc5\xbe Donave in Rena. Legionarji so izvirali iz zelo razli\xc4\x8dnih de\xc5\xbeel rimskega cesarstva, na primer Hispanije, Ilirije, Sirije, Galije, Afrike. Med civilnim prebivalstvom rimskih provinc je zaznavna mo\xc4\x8dna keltska komponenta, denimo na kamnitih spomenikih in preko teh dostopnih imenih. To je potrjeno z zabele\xc5\xbeko v Tacitovi Germaniji, ki poro\xc4\x8da, da so se na Dekumatskih obmo\xc4\x8djih (Agri Decumates, dana\xc5\xa1nja zvezna de\xc5\xbeela Baden-W\xc3\xbcrttemberg) naselili ljudje iz Galije._NEWLINE_Zgodovinsko zabele\xc5\xbeena Germanska plemena zgodnjega rimskega cesarstva v prvem stoletju, se delijo v tri kulturne skupine: Germani z obmo\xc4\x8dja rek Ren in Wesser, Germani z obmo\xc4\x8dja Severnega morja in Germani z obmo\xc4\x8dja reke Labe. Preko makropoliti\xc4\x8dnih vplivov trajnega konflikta z rimskim cesarstvom, kot tudi preko notranje-germanskih politi\xc4\x8dnih, socialnih in ekonomskih sprememb, je po 2. stoletju iz teh kulturnih skupin pri\xc5\xa1lo do nastanka (geneze) plemenskih zvez. Te plemenske zveze, zlasti Alamani oziroma Alemani, Bavarci, Franki in Sasi, so bile konstitutivne za srednjeve\xc5\xa1ko oblikovanje Nem\xc4\x8dije in nominalno tudi v modernem \xc4\x8dasu kot tako imenovana "nem\xc5\xa1ka ljudska plemena" (deutsche Volksst\xc3\xa4mme) oziroma to se pravi, da se jim pripisuje tak\xc5\xa1en pomen. _NEWLINE_Od dr\xc5\xbeavne krize v 3. stoletju se je okrepil pritisk, ki sta ga na meje rimskega cesarstva vr\xc5\xa1ili veliki germanski plemenski zvezi Alemanov in Frankov, ki sta se na novo izoblikovali v Veliki Germaniji (Germania Magna). V provincah ob Renu in Donavi je nastopila germanizacija, ki je \xc5\xa1e posebej zajela rimsko vojsko. Deloma je bilo to podprto z naseljevanjem germanskih federatov na obmo\xc4\x8dju rimskega imperija._NEWLINE_Med selitvijo narodov so tudi pripadniki drugih etni\xc4\x8dnih skupin, kot so Huni Sarmati, ostajali na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Nem\xc4\x8dije. Po odselitvi skoraj vseh Germanov vzhodno od Labe (Elbe) so ta obmo\xc4\x8dja poselili Slovani, katerih ozemlje je spet postalo sestavni del nem\xc5\xa1ke zgodovine, preko vzhodne kolonizacije nem\xc5\xa1kih naseljencev od 11. do 14. stoletja in v okviru vklju\xc4\x8devanja v Sveto rimsko cesarstvo. _NEWLINE_Iz teh razli\xc4\x8dnih skupin se je izoblikovalo (s kasnej\xc5\xa1imi priseljenci) dana\xc5\xa1nje nem\xc5\xa1ko ljudstvo, ki je bilo s selitvijo narodov in oblikovanjem dr\xc5\xbeave s strani Frankov jezikovno ve\xc4\x8dinsko germansko zaznamovano, vendar preko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine rimskega imperija in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva kulturno tudi mo\xc4\x8dno romansko zaznamovano. V toliko je upravi\xc4\x8deno za\xc4\x8deti njegovo zgodovino z germanskimi plemeni iz antike.\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nNa prvo omembo naletijo nekatera keltska in germanska plemena pri Grkih in Rimljanih, za\xc4\x8den\xc5\xa1i br\xc5\xbeda z Poseidonijem v 1. Stoletju pr. n. \xc5\xa1t., v poznej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu pa med drugim pri Cezarju in Tacitu. Okoli 500 pr. n. \xc5\xa1t. je bilo obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje ju\xc5\xbene Nem\xc4\x8diji poseljeno s Kelti, tisto v dana\xc5\xa1nji severni Nem\xc4\x8diji pa z Germani. Vendar pa so bili sami Germani neenotna skupina razli\xc4\x8dnih plemen, ki ji tudi ni povezoval noben vi\xc5\xa1ji ob\xc4\x8dutek za skupnost. \xc5\xbde izraz "Germani" (latinsko prav tako \xc2\xbbGermani\xc2\xab) je etnografski, manj to\xc4\x8den krovni pojem anti\xc4\x8dnih avtorjev, ki so tudi povezovali podobo barbara z njim. Zato se ,iz metodolo\xc5\xa1kih razlogov, ne sme izraza "Germani" napa\xc4\x8dno razumeti kot pojem za enotno ljudstvo._NEWLINE_Germani so se selili skozi stoletja proti jugu, tako da je bila okrog za\xc4\x8detka na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja Donava pribli\xc5\xbena meja poselitve med Kelti in Nemci. Tu so pri\xc5\xa1la keltska krajevna in re\xc4\x8dna imena in keltske izposojenke v germanski besednjak. Po osvojitvi Galije s strani Cezarja v Galski vojni so bili za \xc4\x8dasa vladavine prvega rimskega cesarja Avgusta izvedeni voja\xc5\xa1ki pohodu na obmo\xc4\x8dje desno od Rena, \xc4\x8deprav so po Varovem porazu Rimljani naposled prestavili svoje \xc4\x8dete nazaj na Ren in od Tiberija dalje pustili stvar pri posameznih voja\xc5\xa1kih operacijah. Od okoli 50 pr. n. \xc5\xa1t. pa do za\xc4\x8detka 5. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja so obmo\xc4\x8dja zahodno od Rena in ju\xc5\xbeno od Donave pripadala rimskemu imperiju, od pribli\xc5\xbeno 80 do 260 po n. \xc5\xa1t. tudi en del dana\xc5\xa1njega Hessena (Wetterau), kot tudi ve\xc4\x8dji del dana\xc5\xa1njega Baden-W\xc3\xbcrttemberga ju\xc5\xbeno od limesa. Rimska obmo\xc4\x8dja v dana\xc5\xa1nji Nem\xc4\x8diji so se delila na province Germania superior, Germania inferior in Raetia. Od Rimljanov izvirajo mesta kot so Trier, K\xc3\xb6ln, Bonn, Worms in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bAugsburg, ki \xc5\xa1tejejo med najstarej\xc5\xa1a mesta v Nem\xc4\x8diji. Rimljani so uvedli novosti v gradbeni\xc5\xa1tvu in obrti. Za zavarovanje meje so Rimljani v province naselili spoprijateljena germanska plemena. Tudi priseljenci iz vseh delov rimskega imperija, predvsem iz Italije so se priselili in se nastanili zahodno od Rena in ju\xc5\xbeno od Donave. Prvo zgodovino celotne Germanije je leta 98 priskrbel rimski zgodovinar Tacit._NEWLINE_Potem ko je \xc5\xbee Mark Avrelij v \xc4\x8dasu markomanskih vojn v 2. stoletju moral prestati te\xc5\xbeke obrambne boje proti Germanom, je v \xc4\x8dasu krize cesarstva v 3. stoletju germanski pritisk na rimsko severno mejo znatno narasel, medtem ko je isto\xc4\x8dasno na vzhodu rimsko vzhodno mejo ogro\xc5\xbealo novoperzijsko sasanidsko cesarstvo. Na novo oblikovane plemenske velike zveze Alemanov in Gotov so vedno znova vpadale v imperij, ki je sredi 3. stoletja \xc5\xa1el skozi vrhunec krize. Rimske \xc4\x8dete so sicer leta 235 dosegle na voja\xc5\xa1kem pohodu Maksimina Tra\xc4\x8dana na obmo\xc4\x8dju gorovja Harz (Spodnja Sa\xc5\xa1ka) \xc5\xa1e eno zmago, vendar so morali leta 259/60 opustiti obmo\xc4\x8dja desno od Rena (padec limesa). Konec 3. stoletja se je polo\xc5\xbeaj za cesarstvo zopet stabiliziral, predvsem zaradi reform Dioklecijana in Konstantina, ki sta poleg tega uspe\xc5\xa1no zavarovala meje. Vendarle je prihajalo v \xc4\x8dasu pozne antike vedno znova do voja\xc5\xa1kih spopadov med Rimljani in Nemci. _NEWLINE_Po vpadu Hunov v vzhodni del srednje Evrope leta 375 pa so se razmere spremenile v temeljih. Tako imenovana selitev narodov, ki je dosegla svoj vrhunec v 5. stoletju in svoj zaklju\xc4\x8dek v poznem 6. stoletju, je spravila ljudstva na vzhodu, predvsem Germane, v gibanje in zahodno rimsko cesarstvo najpozneje po njihovem prehodu \xc4\x8dez Ren 406 v znatno stisko. Germani so prodrli na zahodno rimsko ozemlje in naposled vzeli v last obse\xc5\xbene dele zahodnega cesarstva (predvsem s silo, deloma pa tudi s pogodbami). Zahodno cesarstvo je bilo leta 476, ko je bil odstavljen zadnji cesar na Zahodu, Romul Avgust, dejansko skr\xc4\x8deno samo \xc5\xa1e na Italijo. Sicer je ve\xc4\x8d vidikov selitve narodov spornih v sodobnih raziskavah. Na rimsko ozemlje priseljena germanska plemena (ki so bila pogosto narodnostno prav heterogeno sestavljena) so vsekakor pri\xc5\xa1la vse do severne Afrike in ustanovila svoja lastna kraljestva. Vandalsko kraljestvo v Severni Afriki, Burgundsko kraljestvo v jugovzhodni Galije in Ostrogotsko kraljestvo v Italiji so zatonila \xc5\xbee v 6. stoletju, medtem ko sta Vizigotsko kraljestvo v Hispaniji in kraljestvo Langobardov v Italiji (kamor so ti vpadli leta 568) obstali do 8. stoletja. Za najtrajnej\xc5\xa1e in najpomembnej\xc5\xa1e se je imelo izkazati okoli leta 500  ustanovljeno Frankovsko kraljestvo Merovingov. Poleg tega so obstajale delno do 6. stoletja \xc5\xa1tevilne manj\xc5\xa1e oblastne tvorbe, kot so Heruli, Rugijci in Gepidi, medtem ko so sredi 5. stoletja prodrli v Britanijo Anglosasi in ustanovili ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih kraljestev, dokler se ni tam v 7. stoletju uveljavil trajnej\xc5\xa1i oblastni red (heptarhija).\n_START_SECTION_\nZgodnji srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nNa nekdanje poselitveno obmo\xc4\x8dje Germanov, ki so ga ti zapustili v \xc4\x8dasu selitve narodov, so se v 7. stoletju vse do rek Labe in Saale naselila slovanska plemena. Skoraj na celotnem prostoru vzhodno od Labe se je zato od zgodnjega srednjega veka pa do visokega srednjega veka govorilo slovansko (Germania Slavica), v Lu\xc5\xbeicah \xc5\xa1e do danes \xc5\xbeivijo Lu\xc5\xbei\xc5\xa1ki Srbi.\n_START_SECTION_\nPozni srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nPoznega srednjega veka (okoli 1250-1500) se v novej\xc5\xa1ih raziskavah v nasprotju s starej\xc5\xa1im naukom ne pojmuje ve\xc4\x8d kot \xc4\x8das zatona. \xc4\x8cas do poznega 14. stoletja je bil mo\xc4\x8dno zaznamovan z volilno kraljevino: tri velike dru\xc5\xbeine, Habsbur\xc5\xbeani, Luksembur\xc5\xbeani in Wittelsbachi so imeli najve\xc4\x8dji vpliv v kraljestvu ter najve\xc4\x8dje fevdalno gospostvo. Resda je prihajalo do kriz kot so lakote zaradi prenaseljenosti, izbruhi kuge sredi 14. stoletja (\xc4\x8drna smrt, kateri je podlegla ena tretjina prebivalstva in v okviru katere je pri\xc5\xa1lo do protijudovskih pogromov) in zahodni razkol (1378-1417). Toda v poznem srednjem veku so cvetela tudi mesta in trgovina z razra\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do se Hanso (trgovska zveza severnonem\xc5\xa1kih trgovcev in mest), pri\xc5\xa1lo je do temeljnih politi\xc4\x8dnih strukturiranj in za\xc4\x8del se je prehod v renesanso.\n_START_SECTION_\nMedvladje in za\xc4\x8detek kraljevine rodbinskih gospostev (1254-1313)\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu \xc5\xa0taufovcev je mo\xc4\x8d kraljev zatonila. Kraljevska oblast se je naslanjala samo \xc5\xa1e na majhno dr\xc5\xbeavno lastnino (Reichsgut), ki se je zlasti v 14. stoletju preko zastave dr\xc5\xbeavne lastnine (Riechspfandschaf) v veliki meri izgubila. Kralj je zdaj moral posku\xc5\xa1ati raz\xc5\xa1iriti svoje rodbinsko gospostvo (Hausmacht) in na ta na\xc4\x8din krojiti politiko. Za nov dejavnik mo\xc4\x8di so se medtem izkazala svobodna cesarska mesta. Skupina mogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih cesarskih knezov (kasneje volilnih knezov) je na z ustavnopravnega vidika izjemnih dvojnih volitvah izvolilo za kralja tako Riharda Cornwallskega iz Anglije kot Alfonza Kastilskega. To je dalo volivcem, to se pravi regionalnim silam, mo\xc5\xbenost, da so \xc5\xa1e nadalje pove\xc4\x8dali svojo mo\xc4\x8d na \xc5\xa1kodo centralne oblasti. Oba izvoljena pa sta bila pre\xc5\xa1ibka, da bi se uveljavila v dr\xc5\xbeavi, in sta si bolj kot ne samo prizadevala za cesarsko krono. Rihard je bil zelo poredkoma v cesarstvu, Alfonz pa vanj ni nikoli vstopil. Sodobniki so \xc5\xbee tedaj govoril o "medvladju", \xc4\x8dasu brez kraljev, vendar to obdobje v novej\xc5\xa1ih raziskavah bolj razdelano presojajo, \xc5\xa1e posebej ker ni pri\xc5\xa1lo do razpada cesarstva._NEWLINE_Medvladje se je kon\xc4\x8dalo leta 1273 z izvolitvijo Rudolfa Habsbur\xc5\xa1kega. Od tega \xc4\x8dasa dalje so bili volilni knezi ekskluzivni volilni zbor in so tudi terjali pravico do udele\xc5\xbebe. Rudolf je habsbur\xc5\xa1ki hi\xc5\xa1i utrl pot, po kateri je postala ena najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih dinastij v dr\xc5\xbeavi. Mogel je ponovno utrditi kraljevsko mo\xc4\x8d in u\xc4\x8dinkovito izrabljati manevrski prostor, a mu ni uspelo postati cesar (bil je samo kralj, za cesarja bi ga moral okronati pape\xc5\xbe). Njegova dva naslednika, Adolf Nassauski in Albreht I., sta bila v konfliktu z volilnimi knezi zaradi ekspanzivne politike rodbinskega gospostva. Leta 1308 je bil za kralja izvoljen Luksembur\xc5\xbean Henrik VII. Ta je mogel 1310 raz\xc5\xa1iriti svoje rodbinsko gospostvo na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko, luksembur\xc5\xa1ka hi\xc5\xa1a pa se je dvignila do druge velike poznosrednjeve\xc5\xa1ke dinastije poleg Habsbur\xc5\xbeanov. Slede\xc4\x8d Staufovcem se je zopet loteval politike do Italije in je bil v juniju 1312 v Rimu okronan za cesarja. Umrl je v avgustu 1313 v Italiji.\n_START_SECTION_\nLudvik IV. Bavarec in Karl IV. (1314-1378)\n_START_PARAGRAPH_\nPo Henrikovi smrti se je, po dvojnih volitvah leta 1314, nasproti Habsbur\xc5\xbeanom uveljavil Wittelsbach Ludvik Bavarec. Leta 1327 je Ludvik odpotoval v Italijo in bil naslednje leto v Rimu okronan za cesarja, vendar brez sodelovanja pape\xc5\xbea, ki je Ludviku odrekel pape\xc5\xa1ko odobritev. V boju cesarja proti pape\xc5\xa1tvu, zadnjem spopadu obeh univerzalnih sil srednjega veka, so volilni knezi na volilnem zboru v Rhensu 1338 potrdili, da po njih izvoljenemu kralju ni potrebno dobiti pape\xc5\xbeeve potrditve. Leta 1346 se je oblikovala s strani Luksembur\xc5\xbeanov vodena opozicija proti Ludvikovi politiki rodbinskega gospostva. Luksembur\xc5\xbean Karl IV. je bil izvoljen s strani svojih privr\xc5\xbeencev ob podpori pape\xc5\xbea za protikralja._NEWLINE_Ludvikova smrt leta 1347 je prepre\xc4\x8dila dalj\xc5\xa1o vojno. Karl IV. je prestavil te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de svoje oblasti na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko. K ozemlju svojega rodbinskega gospostva je med drugim pridobil \xc5\xa1e Brandenbur\xc5\xa1ko marko. S pogodbo iz Namys\xc5\x82\xc3\xb3wa (nem. Namslau) leta 1348 je Kazimir Veliki iz Poljske priznal pripadnost \xc5\xa0lezije \xc4\x8ce\xc5\xa1ki - in s tem Svetemu rimskemu cesarstvu -, vendar je pozneje posku\xc5\xa1al pri pape\xc5\xbeu to izpodbiti. Leta 1348 je bila v Pragi ustanovljena prva univerza v nem\xc5\xa1kem jeziku. Leta 1355 je bil Karl okronan \xc5\xa1e za cesarja. Odrekel se je nadaljevanju politike do Italije in je tudi na zahodu deloma opustil cesarske pravice; obse\xc5\xbeno je zastavljal dr\xc5\xbeavno lastnino (Reichsgut), tako da so se mogli naslednji kralji dokon\xc4\x8dno opreti le \xc5\xa1e na svoje rodbinsko premo\xc5\xbeenje. Zlata bula iz leta 1356 je do konca Svetega rimskega cesarstva predstavljala nekak\xc5\xa1en temeljni zakon in urejala na\xc4\x8dine volitev (vklju\xc4\x8dno s principom ve\xc4\x8dine). Njen glavni cilj je bila prepre\xc4\x8ditev protikraljev in bojev za prestol. Karl je mislil, da je zacementiral polo\xc5\xbeaj mo\xc4\x8di luksembur\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e, predvsem zaradi svojega mo\xc4\x8dnega rodbinskega gospostva, vendar naslednjim luksembur\xc5\xa1kim kraljem ni uspelo z njim u\xc4\x8dinkovito razpolagati.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek vzpona Habsbur\xc5\xbeanov (1378-1493)\n_START_PARAGRAPH_\nPod Karlovim naslednikom je kraljeva mo\xc4\x8d dokon\xc4\x8dno zatonila. Vaclava, starej\xc5\xa1ega sina Karla IV., so odstavili leta 1400 \xc5\xa1tirje porenski volilni knezi zaradi nedejavnosti. Po smrti njegovega naslednika Ruprehta Palatinskega iz hi\xc5\xa1e Wittelsbachov v letu 1410 je bil z Vaclavovim bratom Sigismundom, ki je \xc5\xbee bil kralj Mad\xc5\xbearske, ponovno izvoljen Luksembur\xc5\xbean. Sigismund je bil izobra\xc5\xbeen in inteligenten vladar, vendar ni imel zadostne baze mo\xc4\x8di v cesarstvu. Sicer je leta 1433 dosegel kronanje za cesarja, vendar ni bil v stanju stabilizirati kraljestvo. Reforma cesarstva je padla na osebnih interesih zemlji\xc5\xa1kih gospodov. S sklicem koncila v Konstanci pa je vendarle mogel kon\xc4\x8dati zahodni razkol._NEWLINE_S smrtjo Sigismunda je hi\xc5\xa1a Luksembur\xc5\xbeanov ugasnila po mo\xc5\xa1ki liniji. Habsbur\xc5\xbeani so z Albrehtom leta 1438 nastopili nasledstvo. Od 1438 do 1740 in od 1745 pa do konca cesarstva leta 1806  je imela sedaj hi\xc5\xa1a Habsbur\xc5\xbeanov postavljati rimske kralje._NEWLINE_Pod dolgo vladavino Friderika III. (1440-1493) je bil polo\xc5\xbeen temeljni kamen za kasnej\xc5\xa1o habsbur\xc5\xa1ko politiko svetovne mo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nMaksimilijan I. (1486-1519)\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimilijan I. je s poroko za svojo hi\xc5\xa1o pridobil vojvodino Burgundijo, h kateri je pripadala bogata Nizozemska, ter jo \xc5\xa1e potrdil v vojni proti Franciji. Leta 1495 je dr\xc5\xbeavni zbor v Wormsu sprejel reformo cesarstva. Maksimilijanovega sina Filipa Lepega so leta 1496 poro\xc4\x8dili z dedinjo \xc5\xa0panije. Maksimilijan si je leta 1508 brez pape\xc5\xbeevega kronanja privzel cesarski naslov. De facto je kon\xc4\x8dal potovanja rimsko-nem\xc5\xa1kih kraljev na cesarska kronanja v Rim (vendar je bil njegov ne\xc4\x8dak Karel V. v Bologni \xc5\xa1e okronan s strani pape\xc5\xbea). Razlog so bili razli\xc4\x8dni nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di konflikti s Francijo in Benetkami, katerih vojaki so zaprli mnoge gorske prelaze. Preko njegove politike porok sta poleg \xc5\xa1panske krone \xc5\xa1e \xc4\x8ce\xc5\xa1ka in Mad\xc5\xbearska pre\xc5\xa1le od Jageloncev v habsbur\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje oblasti.\n_START_SECTION_\nReformacija in protireformacija (1517-1618)\n_START_PARAGRAPH_\nZ objavo Luthrovih 95 tez proti trgovini z odpustki se je leta 1517 za\xc4\x8dela reformacija._NEWLINE_Leta 1519 je bil za kralja izvoljen Habsbur\xc5\xbean Karl V. in se je po svojem kronanju leta 1520 ozna\xc4\x8dil za "izvoljenega cesarja"; \xc5\xa1ele deset let kasneje je bil kot zadnji nem\xc5\xa1ki cesar okronan s strani pape\xc5\xbea v okviru sprave, to pot ne v Rimu, ampak v Bologni. Pod Karlom se je Habsbur\xc5\xa1ka hi\xc5\xa1a dvignila do svetovne sile. V zunanji politiki je bil zapleten v stalne vojne za zavrnitev Turkov kakor tudi proti Franciji in pape\xc5\xbeu. Na ta na\xc4\x8din je bil njegov polo\xc5\xbeaj v samem cesarstvu \xc5\xa1ibak in ni mogel prepre\xc4\x8diti \xc5\xa1irjenja reformacije._NEWLINE_V letih od 1522 do 1526 je bil v mnogih de\xc5\xbeelah in mestih cesarstva uveden Luthrov nauk. Reformacija je nastopila preko de\xc5\xbeelnih vladarjev, ki so postali tudi de\xc5\xbeelni \xc5\xa1kofi. Cesarjev brat Ferdinand je \xc5\xbeelel odpraviti toleriranje luterancev. Proti temu so protestirali evangeli\xc4\x8danski de\xc5\xbeelni knezi. Od tod izhaja oznaka \xc2\xbbprotestanti\xc2\xab\xc2\xa0za pripadnike evangeli\xc4\x8danske verske smeri._NEWLINE_Slab polo\xc5\xbeaj kmetov je \xc5\xbee v 15. stoletju vodil do krajevnih vstaj, v \xc4\x8dasu reformacije pa je med 1524 in 1526 pri\xc5\xa1lo do kme\xc4\x8dke vojne (Bauernkrieg). Leta 1525 je bila kme\xc4\x8dka vojska pod vodstvom Thomasa M\xc3\xbcntzerja uni\xc4\x8dena pri Frankenhausenu._NEWLINE_V \xc5\xa1malkaldenski vojni leta 1546/1547 je prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1lo do boja katoli\xc4\x8danov pod vodstvom cesarja s protestanti. Cesar je dobil vojno, vendar Augsbur\xc5\xa1kega interima ni mogel uveljaviti._NEWLINE_Ko so se knezi onkraj verskih delitev dvignili proti njemu, se je Karel V. leta 1556 odrekel \xc5\xa0paniji v korist svojega sina Filipa II. in postavil svojega brata Ferdinanda za svojega naslednika v cesarstvu. Novi kralj je \xc5\xbee leta 1555 izpogajal augsbur\xc5\xa1ki verski mir._NEWLINE_Pod vplivom reformacije je katoli\xc5\xa1ka cerkev za\xc4\x8dela z notranjo reformo. Poleg tega je nastopila protireformacija. Ta je na eni strani obstojala v preganjanju s strani inkvizicije proti dvomljivcem v uradni pape\xc5\xa1ki nauk, na drugi strani so nastali novi redovi, med katerimi so jezuiti igral vodilno vlogo pri rekatolizaciji._NEWLINE_Kljub temu je bila verska politika Ferdinandovega sina in naslednika Maksimilijana II. razmeroma strpna, medtem ko so v istem \xc4\x8dasu v Franciji divjale verske vojne. Maksimilijanov sin Rudolf II. se je nasprotno v svoji rezidenci v Pragi vedno bolj umikal iz resni\xc4\x8dnosti, medtem ko se verski konflikti \xc5\xa1e nadalje zaostrovali. Pri\xc5\xa1lo je do k\xc3\xb6lnske vojne, ko je tamkaj\xc5\xa1nji nad\xc5\xa1kof prestopil v protestantizem, in na Nizozemskem, ki je pripadala cesarstvu, se je zaostril odpor proti strogo katoli\xc5\xa1ki vladavini \xc5\xa1panskih Habsbur\xc5\xbeanov._NEWLINE_Protestantski knezi so se leta 1608 pod vodstvom Friderika Palatinskega zdru\xc5\xbeili v Unijo. Skladno s tem so se katoli\xc5\xa1ki knezi leta 1609 pod vodstvom bavarskega vojvode Maksimilijana I. zdru\xc5\xbeili v Ligo.\n_START_SECTION_\nTridesetletna vojna (1618-1648)\n_START_PARAGRAPH_\nPotem ko je cesar Rudolfa II. vladne posle prepustil svojemu bratu Matiji, je ta zopet omejil protestantom dodeljene pravice. Zato je leta 1618 pri\xc5\xa1lo do pra\xc5\xa1ke defenestracije, pri kateri so \xc4\x8de\xc5\xa1ki predstavniki stanov na pra\xc5\xa1kem gradu vrgli skozi okno dva cesarska namestnika._NEWLINE_Po cesarjevi smrti je bil vodja Unije, Friderik Palatinski (Pfal\xc5\xa1ki), leta 1619 razgla\xc5\xa1en za kralja \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Novi cesar Ferdinand II. je z vojsko Katoli\xc5\xa1ke lige od\xc5\xa1el na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko. V bitki na Beli gori leta 1620 je bila \xc4\x8de\xc5\xa1ka vojska pora\xc5\xbeena. Po Friderikovem begu je poveljnik Tilly zasedel Pfal\xc5\xa1ko in Zgornjo Pfal\xc5\xa1ko. Bavarski vojvoda Maksimilijan I. je dobi dostojanstvo pfal\xc5\xa1kega volilnega kneza._NEWLINE_Danski kralj Kristijan IV. je leta 1625 vkorakal s svojo vojsko v severno Nem\xc4\x8diji. Vendar je bil pora\xc5\xbeen s strani cesarske vojske pod Tillyjem in \xc4\x8de\xc5\xa1kimi plemi\xc4\x8dem Wallensteinom. Pomorjansko, Jutlandijo in Mecklenburg je zasedla katoli\xc5\xa1ka vojska._NEWLINE_Po koncu danske vojne je cesar leta 1629 izdal restitucijski edikt. Zaskrbljeni zaradi njegove znatno pove\xc4\x8dane mo\xc4\x8di so dr\xc5\xbeavni stanovi leta 1630 na zboru volilnih knezov v Regensburgu dosegli odstavitev njegovega vojskovodje Wallensteina._NEWLINE_Sedaj je v vojno dogajanje posegel \xc5\xa1vedski kralj Gustav II. Adolf. Pri Rainu je leta 1632 padel vojskovodja Tilly. Cesar je nato ponovno nastavil Wallensteina. V bitki pri L\xc3\xbctzenu 1632 je padel \xc5\xa1vedski kralj._NEWLINE_Wallenstein je bil leta 1634 vnovi\xc4\x8d odstavljen in kmalu nato umorjen. Da bi pregnal \xc5\xa0vede z nem\xc5\xa1kega ozemlja, je cesar sklenil s protestantskimi sa\xc5\xa1kimi volilnimi knezi leta 1635 lo\xc4\x8den mir, t. i. pra\xc5\xa1ki mir. _NEWLINE_Katoli\xc5\xa1ka Francija le leta 1635 posegla vmes na strani \xc5\xa0vedov, vendar nobena od obeh strani ne mogla odlo\xc4\x8diti vojne v svojo korist. Obse\xc5\xbeni predeli kraljestva so bili opusto\xc5\xa1eni. Predvojno \xc5\xa1tevilo prebivalcev je bilo ponovno dose\xc5\xbeeno \xc5\xa1ele okoli 1.750. Novi cesar Ferdinand III. si je od 1637 okrepljeno prizadeval za mirovna pogajanja, ampak Nem\xc4\x8dija je za dolgo postala igra\xc4\x8da tujih sil, s \xc4\x8dimer se je trpljenje prebivalstva \xc5\xa1e nadalje podalj\xc5\xa1alo. Pogajanja, ki so potekala od 1642 dalje, so 24. oktobra 1648 privedla do vestfalskega miru._NEWLINE_Mirovni sporazum je vklju\xc4\x8deval odstop delov Lorene in Alzacije Franciji. Nizozemska in \xc5\xa0vica sta se uradno lo\xc4\x8dili od cesarstva. Polo\xc5\xbeaj dr\xc5\xbeavnih stanov in teritorijev se je okrepil in potrjen je bil augsbur\xc5\xa1ki verski mir. Ob spremembi veroizpovedi de\xc5\xbeelnega gospoda se ni ve\xc4\x8d isto zahtevalo tudi od prebivalstva. Mo\xc4\x8d cesarja je bila \xc5\xa1e nadalje skr\xc4\x8dena, njegova zmo\xc5\xbenost uveljavljanja je v prihodnosti temelji samo \xc5\xa1e na polo\xc5\xbeaju njegove dinastije._NEWLINE_Sveto rimsko cesarstvo je razpadlo na 382 suverenih in polsuverenih teritorijev. Ta dr\xc5\xbeavna tvorba je bila s strani so\xc4\x8dasnega ustavnega pravnika Samuela Pufendorfa ozna\xc4\x8dena kot "po\xc5\xa1ast" ali kot "po bo\xc5\xbeji previdnosti ohranjen nestvor" (\xc2\xbbdurch g\xc3\xb6ttliche F\xc3\xbcgung bewahrtes Unding\xc2\xab). Pufendorf pa je tudi kot eden izmed prvih uporabil izraz \xc2\xbbDeutschland\xc2\xab\xc2\xa0(tj. Nem\xc4\x8dija).\n_START_SECTION_\nAbsolutizem (1648-1789)\n_START_PARAGRAPH_\nOpusto\xc5\xa1enje in upad prebivalstva v tridesetletni vojni sta spodbudila razvoj dr\xc5\xbeavno vodene ekonomske in socialne politike. Z merkantilisti\xc4\x8dnim gospodarskim sistemom je bil povezan nastanek absolutisti\xc4\x8dne oblike vladavine po vzoru francoskega kralja Ludvika XIV._NEWLINE_Pod volilnim knezom Friderikom Vilijemom Brandenbur\xc5\xa1kim se je leta 1640 za\xc4\x8del vzpon Prusije. Naslednji volilni knez Friderik III. se je dal leta 1701 okronati za kralja Friderika I. v Prusiji. To povzdignjenje v vi\xc5\xa1ji stan je uspelo samo zato, ker je kot vojvoda Prusije razpolagal z ozemljem zunaj meja Svetega rimskega cesarstva, ki je bilo popolnoma suvereno nasproti cesarstvu. Proti pla\xc4\x8dilu dveh milijonov tolarjev in napotitvi kontingenta vojakov v cesarsko vojsko je habsbur\xc5\xa1ki cesar Leopold I. naposled privolil. Vzpon Brandenbur\xc5\xa1ke-Prusije, kasneje preprosto imenovane Kraljevina Prusija, je privedel do dualizma z Avstrijo, ki je dolo\xc4\x8dal nem\xc5\xa1ko notranjo politiko do leta 1866._NEWLINE_Pod Habsbur\xc5\xbeanom cesarjem Leopoldom I. je bilo cesarstvo izpostavljeno dvojni gro\xc5\xbenji s strani Turkov in s strani ekspanzionisti\xc4\x8dne vneme Francije pod Ludvikom XIV. Leta 1683 je cesar mogel s podporo nekaterih nem\xc5\xa1kih knezov in poljskega kralja Jana III. Sobieskega, ki je zmagal proti Kara Mustafi v bitki pri Kahlenbergu blizu Dunaja, potol\xc4\x8di Turke pred Dunajem in jih pregnati iz Mad\xc5\xbearske._NEWLINE_Na ta na\xc4\x8din je bila prepre\xc4\x8dena vojna proti Franciji, na katero so \xc5\xbee imeli pozvati. Francija je \xe2\x80\x93 izrabljajo\xc4\x8d zunanjepoliti\xc4\x8dno prilo\xc5\xbenost \xe2\x80\x93 ob izklju\xc4\x8devanju ustavnega stanja vklju\xc4\x8dila v svoj teritorij svobodno cesarsko mesto Strasbourg in druga podro\xc4\x8dja v Alzaciji, \xc4\x8deprav so bila ta podro\xc4\x8dja del dr\xc5\xbeavnih stanov._NEWLINE_Z izvolitvijo sa\xc5\xa1kega volilnega kneza Friderika Avgusta I. za kralja Poljske leta 1697 je pri\xc5\xa1lo do personalne unije Sa\xc5\xa1ke in Poljske, trajajo\xc4\x8de do leta 1763, ko se je razbila z veliko severno vojno in poljsko nasledstveno vojno. Prav tako je od 1714 do 1837 obstajala personalna unija Anglije in Hannovra._NEWLINE_Izumrtje \xc5\xa1panskih Habsbur\xc5\xbeanov je leta 1701 spro\xc5\xbeilo \xc5\xa1pansko nasledstveno vojno, ki je s smrtjo Jo\xc5\xbeefa I. ubrala za Habsbur\xc5\xa1ko hi\xc5\xa1o neugodno smer, vendar pa tudi omajala mo\xc4\x8di Francije. Kljub temu je avstrijska habsbur\xc5\xa1ka hi\xc5\xa1a postala pod Leopoldom I. in Jo\xc5\xbeefom I. evropske velesila._NEWLINE_Izumrtje avstrijskih Habsbur\xc5\xbeanov po mo\xc5\xa1ki liniji s cesarjem Karlom VI. je privedlo leta 1740 do avstrijske nasledstvene vojne. Wittelsbach Karl VII. je bil izvoljen za novega cesarja, Friderik II. (kralj Prusije) pa je vdrl v habsbur\xc5\xa1ko kronsko de\xc5\xbeelo \xc5\xa0le\xc5\xbeijo._NEWLINE_H\xc4\x8di Karla VI., Marija Terezija, je sicer mogla z britansko pomo\xc4\x8djo naposled ubraniti cesarsko krono v korist svojega mo\xc5\xbea Franca I. nasproti pruskim hegemonijalnim zahtevam, vendar je v sedemletni vojni leta 1763 dokon\xc4\x8dno izgubila \xc5\xa0lezijo v korist Prusije._NEWLINE_\xc5\xa0vedska je s svojim porazom v veliki severni vojni (1700-1721) proti Rusiji, Danski, Sa\xc5\xa1ki-Poljski in Prusiji izgubila skoraj vsa posestva v cesarstvu. S tremi delitvami Poljske leta 1772, 1793 in 1795 sta Avstrija in Prusija pri\xc5\xa1li do znatnih ozemeljskih pridobitev._NEWLINE_Razsvetljenstvo je na\xc5\xa1lo svojo pot v Prusijo pod Friderikom Velikim (Stari Fritz, der Alte Fritz), ki je vladal v skladu z na\xc4\x8deli razsvetljenega absolutizma. Tudi v Avstrijo pod cesarjem Jo\xc5\xbeefom II. je razsvetljenstvo na\xc5\xa1lo svojo pot. Vendar pa ni vodilo do reform, ki so pretresle fevdalna razmerja mo\xc4\x8di. Jo\xc5\xbeefov brat in naslednik Leopold II. je moral del reform v avstrijskih dednih de\xc5\xbeelah ponovno umakniti.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbDolgo 19. stoletje\xc2\xab\xc2\xa0(1789-1914)\n_START_PARAGRAPH_\nKot zgodovinsko obdobje ima 19. stoletje izjemno dol\xc5\xbeino, s tem ko se za\xc4\x8dne \xc5\xbee leta 1789 in kon\xc4\x8da \xc5\xa1ele leta 1914, vsakokrat s prelomnimi dogodki tudi za nem\xc5\xa1ko zgodovino. Za\xc4\x8detek tvori francoska revolucija in za\xc4\x8dasna nadvlada Napoleona Bonaparta nad Evropo; konec nazna\xc4\x8duje izbruh prve svetovne vojne, s katero so po besedi tedanjega britanskega zunanjega ministra Edwarda Greya v Evropi ugasnile lu\xc4\x8di. Za Nem\xc4\x8dijo je bilo to dolgo stoletje tista doba, v kateri sta bili svoboda in enotnost naroda kot dr\xc5\xbeavljanski zahtevi predstavljeni nem\xc5\xa1kim knezom in sta se v revoluciji 1848-1849 sprva izjalovili, v kateri je industrijska revolucija ustvarila nove gospodarske, socialne in politi\xc4\x8dne strukture in v kateri je s pomo\xc4\x8djo pruske vojske pod Bismarckovim politi\xc4\x8dnim vodstvom Nem\xc5\xa1ko cesarstvo pri\xc5\xa1lo do svoje uresni\xc4\x8ditve.\n_START_SECTION_\nOd konca starega cesarstva do propada Napoleona I.\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnji fazi revolucije, povezani s svobodoljubnim patosom, splo\xc5\xa1nimi \xc4\x8dlovekovimi pravicami in ustavo z delitvijo oblasti, so bili tudi v Nem\xc4\x8diji ti dose\xc5\xbeki deloma navdu\xc5\xa1eno pozdravljeni. V izobra\xc5\xbeenih krogih so poznali in cenili francoske razsvetljence kot so Voltaire, Montesquieu in Rousseau. Radikalizacija revolucionarnega dogajanja v Franciji vse do trajne uporabe giljotine proti "sovra\xc5\xbenikom ljudstva" in sumljivim pa je zunaj hitro vodila do prevladujo\xc4\x8dega odklanjanja tega razvoja. Plemi\xc5\xa1ki emigranti, ki so pobegnili iz revolucionarne Francije, so netili protirevolucionarno razpolo\xc5\xbeenje na dvorih v tujini. V pilni\xc5\xa1ki izjavi sta cesar Leopold II. in kralj Friderik Vilijem II. Pruski \xc5\xbee grozila z voja\xc5\xa1ko intervencijo v korist francoskega kralja Ludvika XVI. Vendar v slede\xc4\x8dih koalicijskih vojnah proti francoski revolucionarni vojski ni bilo nobenega prebojnega uspeha. Namesto tega je iz vrst le-te izhajajo\xc4\x8demu generalu Napoleonu Bonapartu uspelo prisvojiti si z voja\xc5\xa1kimi uspehi in politi\xc4\x8dno spretnostjo vodstvo republike, se kmalu okronati za cesarja francozov in tudi po svoje na novo urediti politi\xc4\x8dne razmere v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Medtem ko so bili Francozi kot nacija zdru\xc5\xbeeni v eni dr\xc5\xbeavi, je Sveto rimsko cesarstvo nem\xc5\xa1kega naroda prej nudilo sliko dr\xc5\xbeavne razdrobljenosti na teritorije razli\xc4\x8dnih velikosti, v posesti ve\xc4\x8d kot 300-ih \xc4\x8dlanov dr\xc5\xbeavnih stanov. Nemci, kot kulturna nacija sicer zdru\xc5\xbeeni po jeziku, literaturi in duhovnem \xc5\xbeivljenju, so bili dale\xc4\x8d od tega, da bi tvorili politi\xc4\x8dno nacijo (Staatsnation). Za Goetheja Nem\xc4\x8dije ni bilo ravno mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti: "Kjer se u\xc4\x8deno za\xc4\x8dne, se politi\xc4\x8dno neha." _NEWLINE_Z lunevillskim mirom v letu 1801, ki je celotno obmo\xc4\x8dje levo od Rena priklju\xc4\x8dil Franciji in imel za posledico zahteve po kompenzaciji s strani \xc4\x8dlanov dr\xc5\xbeavnih stanov, je Napoleon postal "razsodnik nad Nem\xc4\x8dijo". Njegovi zahtevi po krojenju politike je bil posledi\xc4\x8dno podvr\xc5\xbeen tudi vrhovni sklep cesarske deputacije (Reichsdeputationshauptschluss) iz leta1803, s katerim so katoli\xc5\xa1ki knezi v Nem\xc4\x8diji v okviru sekularizacije in mediatizacije (pripojitve manj\xc5\xa1ih kne\xc5\xbeevin ve\xc4\x8djim) izgubili skoraj vse svoje posesti. Ozemeljsko raz\xc5\xa1iritev so dosegle predvsem Prusija, Bavarska, W\xc3\xbcrttemberg in Baden. Kmalu po tem, ko se je Napoleon leta 1804 napravil za cesarja Francozov, se je Franc II. razglasil za dednega cesarja Avstrije, saj je kot rimsko-nem\xc5\xa1ki cesar postal nepomeben._NEWLINE_Z zmago Napoleona v bitki treh cesarjev pri Austerlitzu leta 1805, z ustanovitvijo Renske zveze pod francoskim protektoratom leta 1806 in z Napoleonovo zmago nad Prusijo v bitki pri Jeni in Auerstedtu kakor tudi z njegovim slede\xc4\x8dim vstopom v Berlin je francosko obdobje v Nem\xc4\x8diji s silo nastopilo svoj tek. Poseben razvoj dr\xc5\xbeav Renske zveze je postavil piko na i z razpadom starega cesarstva, ko je Franc II. tedaj tudi uradno odstopil kot rimsko-nem\xc5\xa1ki cesar. Renska zveza, kateri je voja\xc5\xa1ko kot tudi zunanjepoliti\xc4\x8dno zapovedoval Napoleon, je deloma izvedla notranje reforme po francoskem zgledu, vendar je postala, kolikor dlje toliko o\xc4\x8ditneje, in\xc5\xa1trument francoske hegemonije v Napoleonovi slu\xc5\xbebi. Prusija je s tilsitskim mirom izgubila posesti zahodno od Labe in skoraj vse ozemeljske pridobitve iz delitve Poljske: bila je skoraj prepolovljena. Toda tudi skozi francosko zasedbo o\xc4\x8ditna ogro\xc5\xbeenost dr\xc5\xbeavnega obstoja je pripravila teren za pruske reforme pod Steinom in Hardenbergom, ki naj bi predvsem za vojsko (Scharnhorst in Gneisenau), za gospodarstvo in za izobra\xc5\xbeevalni sistem (Wilhelm von Humboldt) obudile nove sile in odprle nove resurse._NEWLINE_Ker je Napoleon Nem\xc4\x8dijo v glavnem obravnaval kot cesarsko rekrutacijsko bazo za Grande Armee in jo napravil za objekt finan\xc4\x8dnega in ekonomskega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja, sta se za\xc4\x8detno ob\xc4\x8dudovanje do Korzi\xc4\x8dana ali relativna ravnodu\xc5\xa1nost sprevrgla v odpor, zagrenjenost in sovra\xc5\xa1tvo do francoske okupacijske oblasti. Napoleonova uvedba celinske zapore proti Angliji, ki je povzro\xc4\x8dila obse\xc5\xbeno tihotapljenje, proti kateremu se je zopet ukrepalo represivno z voja\xc5\xa1kimi sredstvi, je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dalo splo\xc5\xa1no nezadovoljstvo. Ljudje so bili nenehno izpostavljeni nadzorom in nadlegovanjem in so trpeli zaradi draginje in te\xc5\xbeav s preskrbo. _NEWLINE_\xc5\xa0ele Napoleonov propadli pohod v Rusijo je leta 1813 ustvaril polo\xc5\xbeaj, v katerem je lahko koalicija ostalih evropski sil premagala \xc4\x8dete, ki so preostale Napoleonu, in kon\xc4\x8dala francosko nadvlado v Nem\xc4\x8diji kot tudi v Evropi. Signal za za\xc4\x8detek osvoboditvenih vojn je dal pruski general Yorck von Wartenburg, s tem ko je 30. december 1812 brez ukaza svojega kralj, ki je \xc5\xa1e nekaj tednov okleval, sklenil tauroggensko (rus. tajrogensko) konvencijo (z njo so pruske \xc4\x8dete prestopile od Napoleona na rusko stran). Uradno je prusko-ruska aliansa nastala konca februarja 1813. Avstrija je \xc5\xa1ele avgust 1813 vstopila v vojno proti Napoleonu, vendar je bistveno prispeval k njegovemu porazu v bitki narodov pri Leipzigu oktobra 1813. Sedaj se je tudi Renska zveza odrekla Napoleona in do konca leta je bila vsa Nem\xc4\x8dija osvobojena.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ka zveza in "Sveta Aliansa" (od 1815)\n_START_PARAGRAPH_\nKo so se evropske sile na dunajskem kongresu lotile na novo urejati zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino Napoleonove dobe tudi v Nem\xc4\x8diji, so posku\xc5\xa1ali ohraniti ravnote\xc5\xbeje med razdrobljenostjo, ki bi kot vakuum mo\xc4\x8di lahko prebudila po\xc5\xbeeljivost tako zahodne kot vzhodne sosednje sile, Francije in Rusije, in nacionalno poenoteno nem\xc5\xa1ko velesilo, ki bi s svoje strani lahko \xc5\xa1la po poti ekspanzionizma. Kot za vse sprejemljiva nova stvaritev je tako nastala Nem\xc5\xa1ka zveza, ne zvezna dr\xc5\xbeava, ampak dr\xc5\xbeavna zveza 41 suverenih \xc4\x8dlanic s stalnim v Frankfurtu zasedajo\xc4\x8dim kongresom delegatov, zvezno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, kot edinim skupnim organom. S kralji Anglije, Nizozemske in Danske so bili po eni strani tudi tuji knezi s teritorialnimi posestvi zastopani v Nem\xc5\xa1ki zvezi; vladarja Avstrije in Prusije pa sta po drugi strani razpolagala dodatno z obmo\xc4\x8dji zunaj zveze._NEWLINE_Poudarjeno restavracijski zna\xc4\x8daj sklepov z dunajskega kongresa se je \xc5\xa1e posebej pokazal v s strani carja Aleksandra pobudeni Sveti aliansi, s katero so evropski vladarji drug drugemu izpri\xc4\x8dali povezanost in medsebojno podporo in z njo sogla\xc5\xa1ali, da bodo svojim ljudstvom na o\xc4\x8detovski na\xc4\x8din kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko in mirno vladali. "Sveta aliansa ni instrument realne politike evropskih sil, vendar pa postane simbol konservativne, protirevolucionarne restavracije in stabilizacijske politike." V politi\xc4\x8dni praksi sta \xc5\xa1li obe velesili v Nem\xc5\xa1ki zvezi, Avstrija z Metternichom na \xc4\x8delu in Prusija, posebej odlo\xc4\x8deni po poti restavracije. Tako Friderik Vilijem III. Pruski na splo\xc5\xa1no razo\xc4\x8daranje vseh privr\xc5\xbeencev reform ni izpolnil svoje ponovne obljube, da bo Prusijo naredil za dr\xc5\xbeavo s svojo ustavo, medtem ko je v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji obstajala cela vrsta ustavnih dr\xc5\xbeav. To si je veliko prostovoljcev, ki so za svobodo in enotnost domovine \xc5\xa1li v osvobodilno vojno, druga\xc4\x8de predstavljalo._NEWLINE_Protestno razpolo\xc5\xbeenje se je koncentriralo v \xc5\xa1tudentskih bratov\xc5\xa1\xc4\x8dinah (Burschenschaften) in prihajalo do izraza v javnih manifestacijah, tako denimo na praznovanju v Wartburgu (Wartburgfest) leta 1817, kjer so bile poleg zahteve po narodni enotnosti in ustavno zagotovljeni svobodi izra\xc5\xbeene tudi take proti policijski dr\xc5\xbeavi in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bfevdalni dru\xc5\xbebi. Po \xc5\xa1tudentu teologije, Karlu Ludwigu Sandu izvr\xc5\xa1eni umor pisatelja Augusta von Kotzebueja, ki se je posmehoval bratov\xc5\xa1\xc4\x8dinam in je oskrboval rusko vlado s poro\xc4\x8dili o jakobinskih tendencah na nem\xc5\xa1kih univerzah, kakor \xc5\xa1e en atentat z bratov\xc5\xa1\xc4\x8dinsko-radikalnim ozadjem sta postala povod za s strani Metternicha pobujene karlbadske sklepe leta 1819. Ti so vodili do prepovedi bratov\xc5\xa1\xc4\x8din, do nadzora nad univerzami tudi v zvezi z dr\xc5\xbeavi sovra\xc5\xbenim poukom, do raz\xc5\xa1irjene cenzure tiskovin in do "izvr\xc5\xa1ilne pristojnosti zoper uporne ali revolucionarne dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice" Nem\xc5\xa1ke zveze. \xc2\xbbS tem ko je bilo zadu\xc5\xa1eno in zatrto sleherno svobodno gibanje, se ni moglo oblikovati nobeno politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje, javnost in odgovornost, nobeni veliki cilji in nobene konkretne naloge, nobena svobodna izmenjava med razli\xc4\x8dnimi mo\xc4\x8dmi." _NEWLINE_Nem\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje je bilo odrinjeno v notranjost, v \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje umetnosti, v znanost ali zgodovino, vsekakor v obse\xc5\xbeno depolitizacijo. Dr\xc5\xbeavljani, ki niso \xc5\xbeeleli ohranjati politi\xc4\x8dne protestne dr\xc5\xbee v ilegali ali jo teoreti\xc4\x8dno poglabljati, so se okrepljeno posve\xc4\x8dali zasebnemu \xc5\xbeivljenju v okviru doma in dru\xc5\xbeine. Majhnost, preglednost in prijetnost so sodili v bidermajerski ambient in oblikovali skupno \xc5\xbeivljenje. Skupni nedeljski sprehodi dru\xc5\xbeine so bili sedaj v me\xc5\xa1\xc4\x8danskem okolju tako obi\xc4\x8dajni kot bo\xc5\xbei\xc4\x8dno drevesce, prepevanje bo\xc5\xbei\xc4\x8dnih pesmi in doma izvajana glasba v ozkem krogu.\n_START_SECTION_\nPredmar\xc4\x8dna doba in revolucija 1848/49\n_START_PARAGRAPH_\nJulijska revolucija iz leta 1830 v Franciji so imeli u\xc4\x8dinke tudi dlje proti vzhodu. Tako je pri\xc5\xa1lo do neuspe\xc5\xa1ne vstaje na Poljskem proti ruski nadvladi in do toka poljskih emigrantov proti zahodu. V Nem\xc4\x8diji se je sprostila vmesna otrplost politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja. Jasna manifestacija ponovno obujenega javnega nastopanja za svobodo in enotnost je bilo praznovanje v Hambachu (Hambacher Fest)leta 1832, kjer so bile v znamenju \xc4\x8drno-rde\xc4\x8de-zlatih zastav ob veselju mno\xc5\xbeice izre\xc4\x8dene zaveze za zdru\xc5\xbeeno, demokrati\xc4\x8dno-republikansko Nem\xc4\x8dijo. \xc4\x8ceprav represivne reakcije niso izostale, se je tu kot tudi pri profesorskem odporu g\xc3\xb6ttingen\xc5\xa1ke sedmerice leta 1837 vendar pokazalo, da se \xc5\xa1e nadalje obstoje\xc4\x8da ureditev karlbadskih odlokov ni vsepovsod uveljavila._NEWLINE_Ob renski krizi leta 1840, ki so jo spro\xc5\xbeile francoske ambicije po nem\xc5\xa1kih ozemljih na levem bregu Rena, so dr\xc5\xbeavljani in vladajo\xc4\x8di pri\xc5\xa1li skupaj v prizadevanju po nacionalni samouveljavitvi. Fridrik Vilijem IV. Pruski je uprizoril praznik ob gradnji k\xc3\xb6lnske katedrale leta 1842 "kot priznanje nem\xc5\xa1ke veli\xc4\x8dine in sprave med veroizpovedmi v znamenju skupne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine", vendar brez pripravljenosti, da bi pustil svojo brez ustave obstoje\xc4\x8do "o\xc4\x8detno vladavino" postaviti pod vpra\xc5\xa1aj. Poleg neizpolnjenih politi\xc4\x8dnih zahtev med me\xc5\xa1\xc4\x8danstvom so bile dodaten vzrok za destabilizacijo ureditve Nem\xc5\xa1ke zveze v predmar\xc4\x8dni dobi tudi slabe socialne razmere. Ob rasti prebivalstva za dobro tretjino z 22 na 35 milijonov ljudi med 1815 in 1848 ni na drugi strani stalo niti pribli\xc5\xbeno sorazmerno pove\xc4\x8danje kmetijske proizvodnje, z obupnim stanjem preskrbe kot posledico. Pavperizem je pojem in opis stanja za bedo tega \xc4\x8dasa. Krompirjeva plesen in slabe letine \xc5\xbeit so od 1845 dalje \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ale polo\xc5\xbeaj._NEWLINE_Ko je februarska revolucija iz leta 1848, ki je zopet izvirala iz Pariza, dvignila prah po Evropi, je obstajalo zaradi tega zelo raz\xc5\xa1irjeno nezadovoljstvo in pripravljenost za upor proti obstoje\xc4\x8dim razmeram. Na Dunaju so 13. marca izsilili Metternichov odstop, medtem ko je cesarski dvor za\xc4\x8dasno preselil svoj sede\xc5\xbe v Innsbrucku. V Berlinu se je Fridrik Vilijem IV. odzval na boje na barikadah in na revolucionarne \xc5\xbertve v mar\xc4\x8dni revoluciji z apelom, ki je zagovarjal ljudska zastopni\xc5\xa1tva na stanovski podlagi, ki je sprejel \xc4\x8drno-rde\xc4\x8de-zlati barvni simbol za zdru\xc5\xbeeno Nem\xc4\x8dijo in ki se je sklenil s formulo: \xc2\xbbPrusija se od zdaj naprej zdru\xc5\xbeuje z Nem\xc4\x8dijo\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbPreu\xc3\x9fen geht fortan in Deutschland auf\xc2\xab)._NEWLINE_500 liberalcev in demokratov iz cele Nem\xc4\x8dije je 31. marca v Frankfurtu na Majni oblikovalo predhodni parlament (Vorparlament), katerega rezultate posvetovanj je zvezna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, odslej dolo\xc4\x8dena z mar\xc4\x8dnimi vladami, pretvorila v sklepe. Razpu\xc5\xa1\xc4\x8den je bil 18. maja 1848, s tem ko se je v frankfurtski cerkvi Sv. Pavla sestal izvoljeni nem\xc5\xa1ki narodni zbor. Zbor v cerkvi Sv. Pavla se je najprej ukvarjal predvsem z izdelavo ustave in zanemaril ob tem razjasnitev vpra\xc5\xa1anja mo\xc4\x8di nasproti restavracijskim silam v Avstriji in Prusijo, ki so se postopno konsolidirale. Z oblikovanjem za\xc4\x8dasne vlade 28. junija 1848 namesto zvezne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine in imenovanjem nadvojvode Janeza Habsbur\xc5\xa1ko-Lotarin\xc5\xa1kega (Johann von \xc3\x96sterreich) za cesarskega regenta so dali signal za udele\xc5\xbeenost Avstrije v nem\xc5\xa1ki nacionalni dr\xc5\xbeavi in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bs tem grobo prezrli Friderika Vilijema IV. Pruskega. \xc5\xa0ibkost s strani narodnega zbora postavljene izvr\xc5\xa1ilne oblasti se je \xc5\xa1e posebej pokazala v voja\xc5\xa1kem pogledu, ko so obe nem\xc5\xa1ki velesili in poleg tega \xc5\xa1e nekaj srednje velikih sil zavrnile, da bi se njihove \xc4\x8dete poklonile regentu. In tako se pruska vlada med sporom z Dansko glede Schleswiga in Holsteina v avgust 1848 ni brigala za frankfurtske direktive, pa\xc4\x8d pa je zasledovala le svoje lastne interese._NEWLINE_Prvotno favorizirana velikonem\xc5\xa1ka re\xc5\xa1itev za nem\xc5\xa1ko nacionalno dr\xc5\xbeavo z vklju\xc4\x8ditvijo delov avstrijske ve\xc4\x8dnacionalne dr\xc5\xbeave se je izjalovila v jeseni 1848 ob pretenziji po samouveljavitvi ponovno okrepljene monarhije. Delegacija iz cerkve Sv. Pavla, ki je bila po tem pozneje poslana v Berlin z namenom uresni\xc4\x8ditve malonem\xc5\xa1ke re\xc5\xa1itve, je bila s svojo ponudbo cesarske krone Frideriku Vilijemu IV. zavrnjena. Tudi polo\xc5\xbeaj le-tega je bil tistega 3. april 1849 \xc5\xbee dolgo spet tako utrjen, da ni hotel imeti ve\xc4\x8d nobenega opravka z "mrhovinastim vonjem revolucije" (\xe2\x80\x9eLudergeruch der Revolution\xe2\x80\x9c). Po tem je narodni zbor za\xc4\x8del razpadati, dokler ni bil v Stuttgart prestavljeni okrnjeni parlament (t. i. Rumpfparlament, to je torzo parlament) 18. junij 1849 razgnan s strani w\xc3\xbcrttember\xc5\xa1ke vojske. S kampanjo za dr\xc5\xbeavno ustavo povezane majske vstaje v Dresdnu, na Rensko-Pfal\xc5\xa1kem in v Badnu so tedaj \xc5\xbee propadle; zadnji revolucionarji so se predali 23. julija v Rastattu._NEWLINE_Preostali sadovi in bistveni vidiki recepcije spodletele revolucije 1848-1849 so se nahajali predvsem na ravni ustavi: po eni strani se je zdaj tudi v Prusiji spro\xc5\xbeil proces konstitucionalizacije. Po drugi strani so bile recimo z ustavo iz cerkve Sv. Pavla, ki je za kratek \xc4\x8das stopila v veljavo 28. Marca 1849, v zvezi s temeljnimi pravicami in federalizmom prvi\xc4\x8d postavljene za Nem\xc4\x8dijo norme, ki so bile pozneje prevzete v Weimarsko ustavo leta 1919 in v temeljni zakon za Zvezno republiko Nem\xc4\x8dijo leta 1949.\n_START_SECTION_\nIndustrializacija in prusko-avstrijski dualizem (1850-1866)\n_START_PARAGRAPH_\nZ dvojnim neuspehom frankfurtskeg narodnega zbora najprej ob avstrijski, nato pa ob pruski reakciji so bile zdaj tudi od revolucije navdihnjene liberalne ustave brezpredmetne in so bile zamenjane z oblastem bolj dopadljivimi modeli. Rivalstvo med dvema velikima silama za vodilno vlogo v Nem\xc4\x8diji je postalo trajni konflikt, dolg desetletje in pol. Gospodarskopoliti\xc4\x8dni pogoji in razvojni procesi so pri tem igrali pomembno, navsezadnje pruskim ambicijam naklonjeno vlogo._NEWLINE_Od sredine 19. stoletja je industrijska revolucija v Nem\xc4\x8diji mo\xc4\x8dneje stopila v igro. Z nem\xc5\xa1ko carinsko zvezo od 1834 dalje so bili onkraj Prusije ustvarjeni osnovni pogoji za vzpostavitev enotnega gospodarskega prostora, v katerem so se lahko v prihodnje povezovali tudi politi\xc4\x8dni interesi. Na pospe\xc5\xa1evanje industrijske rasti so poleg obse\xc5\xbenih trgov ugodno delovali tudi izbolj\xc5\xa1ane transportne poti in komunikacija kot tudi mobilen kapitalski trg. Odlo\xc4\x8dilen dele\xc5\xbe v vedno hitrej\xc5\xa1em procesu industrializacije je imela mo\xc4\x8dno spodbujana \xc5\xbeelezni\xc4\x8darska industrija, pa naj bo to pri izgradnji in \xc5\xa1iritvi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega omre\xc5\xbeja ali pa pri izdelavi lokomotiv kot na primer pri podjetju Borsig. Kot posledica tega so bili stro\xc5\xa1ki prevoza zmanj\xc5\xa1ani do 80 odstotkov in okrepljena je bila splo\xc5\xa1na mobilnost. Za naravne vire, kmetijske pridelke in masovne proizvode so se zdaj lahko odprli ve\xc4\x8dji trgi. Od sredine stoletja dalje so postale zna\xc4\x8dilne delni\xc5\xa1ke banke za financiranje industrije in trgovine._NEWLINE_Z industrializacijo spro\xc5\xbeena strukturna preobrazba je potekala v Prusiji v ve\xc4\x8d pogledih bolj dinami\xc4\x8dno kot v Avstriji. Poleg vi\xc5\xa1je rasti prebivalstva na pruski strani je tudi nastopila pospe\xc5\xa1eno spremenjena zaposlitvena situacija: medtem ko je bilo v Avstriji \xc5\xa1ele ob koncu 19. stoletja manj kot 60 odstotkov prebivalstva dejavnih v kmetijstvu, je to razmerje na neavstrijskih obmo\xc4\x8djih Nem\xc5\xa1ke zveze obstajalo \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot pol stoletja prej. "Slabosti geografske lege glede premoga in \xc5\xbeeleza, pomanjkanje uporabnega premoga, neugodne prometne razmere, predvsem pa bistveno ni\xc5\xbeja povpre\xc4\x8dna produktivnost in kupna mo\xc4\x8d \xc5\xbee na podro\xc4\x8dju kmetijskega sektorja - 40 guldnov na osebo na leto v monarhiji, 78 guldnov v Carinski zvezi (1852) \xe2\x80\x93 so imeli za posledico neustavljivo zaostajanje avstrijskega gospodarstva."_NEWLINE_Do prve polovice 60-ih let 19. stoletja je avstrijska diplomacija vendarle ostajala uspe\xc5\xa1na v tem, da je odbijala pruske ambicije po najmanj enakovredni vodilni vlogi v Nem\xc4\x8diji. Medtem ko je Prusija sku\xc5\xa1ala neposredno po propadli revoluciji prodreti z oblikovanjem malonem\xc5\xa1ke unije pod pruskim vodstvom, je Avstrija stavila na ponovno vzpostavitev Nem\xc5\xa1ke zveze in je imel pri tem tudi podporo Rusije. Z olomu\xc5\xa1ko punktacijo se je Prusija odmaknila od voja\xc5\xa1ke konfrontacije in se vrnila nazaj v Nem\xc5\xa1ko zvezo z Avstrijo kot predsedujo\xc4\x8do silo. Vendar je avstrijsko prizadevanje po oblikovanju srednjeevropskega gospodarskega prostora preko udele\xc5\xbebe v pruski carinski zvezi spodletelo ob pruskem odporu in ob dejstvu, da so se nem\xc5\xa1ke srednje velike dr\xc5\xbeave sicer politi\xc4\x8dno raje dr\xc5\xbeale Avstrije, gospodarsko pa so imele koristi od zveze s Prusijo. _NEWLINE_Da predsedovanje Nem\xc5\xa1ki zvezi ni koristilo zunanji mo\xc4\x8di Avstrije, kadar se je Prusija odtegnila, se je pokazalo tako v krimski vojni kot tudi v drugi italijanski vojni za neodvisnost, ki se je za Avstrijo kon\xc4\x8dala z izgubo Lombardije. Tudi za\xc4\x8dasne oslabitve Prusije skozi notranji konflikt glede reforme vojske in ustave Avstrija ni mogla izkoristiti za utrditev svojih vodstvenih zahtev v Nem\xc5\xa1ki zvezi nasproti odporu Otta von Bismarcka, ki je bil tedaj imenovan za pruskega ministrskega predsednika. Bismarck je oblikovala borbeno nagla\xc5\xa1en program: "Pruske meje iz \xc4\x8dasa po dunajskih sporazumih niso ugodne za zdravo \xc5\xbeivljenje dr\xc5\xbeave; ne z govori ne z ve\xc4\x8dinskimi sklepi se ne bodo odlo\xc4\x8dila velika vpra\xc5\xa1anja tega \xc4\x8dasa, - to je bila velika napaka let 1848 in 1849 - ampak s krvjo in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8b\xc5\xbeelezom."_NEWLINE_Vojno proti Danski za Schleswig sta leta 1864 obe sili vodili skupaj in se potem tudi poenotili pri urejanju posledic: po sprva skupni pristojnosti za obe vojvodinji je potem leta 1865 Holstein pri\xc5\xa1el pod avstrijsko, Schleswig pa pod prusko upravo. Od za\xc4\x8detka leta 1866 je Bismarck pri vpra\xc5\xa1anju Holsteina vodil politiko, usmerjeno v netenje konflikta, ki je imela za cilj prusko vodstvo v Nem\xc4\x8diji. Preko zveze z Italijo in preko dose\xc5\xbeene nevtralnosti Napoleona III. je lahko Bismarck pridobil pruskega kralja Vilijema I. za oboro\xc5\xbeen spopad proti Avstriji, ki od ostalih nem\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav ni prejela nobene odlo\xc4\x8dilne voja\xc5\xa1ke podpore. V skoraj \xc5\xa1esttedenski nem\xc5\xa1ki vojni je pruski tabor najprej premagal Avstriji zavezane nem\xc5\xa1ke srednje velike sile in potem v bitki pri K\xc3\xb6niggr\xc3\xa4tzu (\xc4\x8de\xc5\xa1ko Hradec Kr\xc3\xa1lov\xc3\xa9) tudi samo avstrijsko vojsko. Da bi prepre\xc4\x8dila francosko intervencijo, se je Prusija v slede\xc4\x8dem mirovnem dogovoru zadovoljila z odpovedjo Avstrije pri sodelovanju v nem\xc5\xa1kih zadevah, z dokon\xc4\x8dno razpustitvijo Nem\xc5\xa1ke zveze kot tudi z za\xc4\x8dasnim soobstojem Severnonem\xc5\xa1ke zveze pod pruskim vodstvom in Ju\xc5\xbene zveze, ki je v glavnem obsegala dr\xc5\xbeave ju\xc5\xbeno od \xc4\x8drte na Majni.\n_START_SECTION_\nSevernonem\xc5\xa1ka zveza in cesarstvo v znamenju Bismarcka (1866-1890)\n_START_PARAGRAPH_\nUstava Severnonem\xc5\xa1ke zveze kakor tudi pod pruskim vodstvom izvr\xc5\xa1evana gospodarska in infrastrukturna politika sta v mnogih pogledih napovedovali poznej\xc5\xa1e cesarstvo oziroma sta merili na to. Kot v poznej\xc5\xa1i ustavi cesarstva je bil tu zvezni svet z mo\xc4\x8dno prusko prevlado, kancler Bismarck, ki je v personalni uniji zdru\xc5\xbeil funkciji pruskega ministrskega predsednika in zunanjega ministra, in dr\xc5\xbeavni zbor kot organ odlo\xc4\x8danja o zakonodaji in dr\xc5\xbeavnem prora\xc4\x8dunu. Povezava ju\xc5\xbenonem\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav s svetovnim trgom je bila bistveno odvisna od uporabe pruskih \xc5\xbeeleznic in vodnih poti. S carinsko zvezo in centralizirano zakonodajo so se poenotili gospodarski in pravni okviri v dr\xc5\xbeavah \xc4\x8dlanicah Severnonem\xc5\xa1ke zveze. _NEWLINE_Do Francije Napoleona III., ki je za svojo nevtralnost v avstrijsko-pruski vojni in sprejetje pove\xc4\x8danja pruske mo\xc4\x8di hotela biti popla\xc4\x8dana vsaj z Luksemburgom - kar se je izjalovilo predvsem zaradi Britanije \xe2\x80\x93 so vedno bolj obstajale napetosti, ki so se stopnjevale v zvezi z nasledstvom \xc5\xa1panskega prestola, ko je kandidat iz hi\xc5\xa1e Hohenzollovcev, Leopold Hohenzollern-Sigmaringen\xc5\xa1ki, bil v pogovorih za to omenjan. S strani Bismarcka redigirana em\xc5\xa1ka depe\xc5\xa1a (Emser Depesche) je izzvala vojno napoved Francije. Tudi v francosko-nem\xc5\xa1ki vojni 1870/1871 je pruska vojska obdr\xc5\xbeala premo\xc4\x8d (bitka pri Sedanu) in s tem ustvarila pogoje za ustanovitev nem\xc5\xa1kega cesarstva, ki je bila udejanjena 18. januarja 1871 z okronanjem Vilijema I. za nem\xc5\xa1kega cesarja v Zrcalni dvorani v versajskem dvorcu. Francozi pa niso morali sprejeti samo tega, ampak z mirom iz Frankfurta na Majni kot vojni pora\xc5\xbeenec zraven \xc5\xa1e prepustitev Alzacije in Lorene kakor tudi vojno od\xc5\xa1kodnino za zmagovalca v vi\xc5\xa1ini petih milijard zlatih frankov._NEWLINE_Zlasti ju\xc5\xbenonem\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi W\xc3\xbcrttemberg in Bavarska sta si dali svojo vklju\xc4\x8ditev v cesarstvo popla\xc4\x8dati s posebnimi pravicami. Te so zadevale med drugim davke na pivo in alkohol in upravo po\xc5\xa1te in \xc5\xbeeleznic. Nem\xc5\xa1ko ljudstvo je z volitvami v Rajhstag 3. marca 1871 stopilo v igro \xc5\xa1ele, ko so bile kretnice \xc5\xbee nastavljene. Politi\xc4\x8dno usmerjenost in artikulacijo interesov dr\xc5\xbeavljanov so posredovale stranke, ki so bile v Nem\xc4\x8diji dolo\xc4\x8dene s svetovnonazorskimi na\xc4\x8deli in ki so od revolucije 1848-49 dalje tvorile sistem petih strank, sestavljen iz konservativcev, desnih in levih liberalcev, katolicizma in socialistov._NEWLINE_Kot prvi, ki so organizirano nastopili, so bili v 19. stoletju liberalci, ki so si prizadevali za svobodo in enotnost naroda v dru\xc5\xbebi enakopravnih dr\xc5\xbeavljanov: nacionalne dr\xc5\xbeave z liberalno ustavo. Glede odnosa do Bismarckovega protiparlamentarnega kurza pri prora\xc4\x8dunskem na\xc4\x8drtovanju za prusko vojsko so se Nacionalni liberalci (Nationalliberalen) lo\xc4\x8dili od starej\xc5\xa1e Stranke napredka (Fortschrittspartei). Konservativci so se v okviru novega ustavnega reda zavzemali za privilegije monarha, vlade in pode\xc5\xbeelskih posestev, za cerkev, vojsko in plemstvo. Interesi rasto\xc4\x8dega industrijskega delavstva so se od ustanovitve Splo\xc5\xa1nega nem\xc5\xa1kega delavskega zdru\xc5\xbeenja (Allgemeiner Deutscher Arbeiterverein) s strani Ferdinanda Lassalleja usmerjali na uveljavitev splo\xc5\xa1ne volilne pravice in izbolj\xc5\xa1anje \xc5\xbeivljenjskih, delovnih in pla\xc4\x8dnih razmer s pove\xc4\x8danjem mo\xc4\x8di v dr\xc5\xbeavni institucionalni strukturi. Od zdru\xc5\xbeitve z SDAP (Sozialdemokratische Arbeiterpartei \xe2\x80\x93 Socialdemokratska delavska stranka) na strankarskem kongresu v Gothi leta 1875 so socialdemokrati izoblikovali enotno in \xc5\xa1e nadalje rasto\xc4\x8de politi\xc4\x8dno gibanje. Obstoj katoli\xc5\xa1ke ljudske stranke, imenovane Center (Zentrum), se da pojasniti z manj\xc5\xa1inskim polo\xc5\xbeajem katoli\xc4\x8danov v prete\xc5\xbeno protestantsko in delno sekularno zaznamovani dru\xc5\xbebi, v kateri so se katoliki - razen na Bavarskem \xe2\x80\x93 soo\xc4\x8dali z nekatoli\xc5\xa1kim \xc2\xbbvladnim estebli\xc5\xa1mentom\xc2\xab._NEWLINE_Bismarckov mo\xc4\x8dan polo\xc5\xbeaj rajhskanclerja, pogojen tako z njegovim mestom v ustavnem sistemu kot tudi z zaupanjem Vilijema I., mu je priskrbel velik politi\xc4\x8dni manevrski prostor v cesarstvu, ki ga je znal izrabiti preko menjajo\xc4\x8dih se partnerjev znotraj strankarskega spektra. Pri tem mu je \xc5\xa1lo za stabilizacijo in modernizacijo cesarstva kot tudi za ohranjanitev politi\xc4\x8dnih in dru\xc5\xbebenih hierarhij. Pri modernizaciji je \xc5\xa1lo med drugim za poenotenje in liberalizacijo gospodarskega reda, za podjetni\xc5\xa1ko svobodo in svobodo ustanavljanja, za poenotenje pravnega sistema, za upravne reforme in uvedbo upravnega sodstva, same stvari, za katere je Bismarck dobil podporo liberalcev. To je veljalo tudi za njegovo postopanje v kulturnem boju proti mo\xc4\x8di katoli\xc5\xa1kega klera, katerega vpliv je bil na ve\xc4\x8d ravneh z dr\xc5\xbeavno zakonodajo potisnjen nazaj, \xc5\xa1e posebej s prepovedjo politi\xc4\x8dnega hujskanja s cerkvenih pri\xc5\xbenic, z odpravo duhovni\xc5\xa1kega nadzorstva nad \xc5\xa1olami, z uvedbo obvezne civilne poroke in z ukinitvijo dr\xc5\xbeavnih podpor za duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino (Zakon o kru\xc5\xa1ni ko\xc5\xa1ari - Brotkorbgesetz). _NEWLINE_Ko je bila francoska vojna od\xc5\xa1kodnina, ki je prispevala svoj dele\xc5\xbe h gospodarskemu razcvetu v \xe2\x80\x9eustanoviteljskem \xc4\x8dasu\xe2\x80\x9c (Gr\xc3\xbcnderzeit) do leta 1873, porabljena in se je \xc5\xa1lo za reformo sistema cesarskih financ, kmalu zatem pa \xc5\xa1e za uvedbo za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih carin, se je parlamentarna ve\xc4\x8dina, podpirajo\xc4\x8da Bismarckove zakonske predloge, premaknila mo\xc4\x8dneje na konzervativno stran. In ko je po atentatih na cesarja Vilijema I. leta 1878 Bismarcku \xc5\xa1lo za to, da bi zdru\xc5\xbeeno in kot gro\xc5\xbenjo sistemu videno Socialno demokracijo z zakoni o socialistih (Sozialistengesetze) ti\xc5\xa1\xc4\x8dal k tlom, je na\xc5\xa1el za to parlamentarno ve\xc4\x8dino iz konservativcev in liberalcev. Temu do leta 1890 obstoje\xc4\x8demu represivnemu in\xc5\xa1trumentu je Bismarck v nadaljevanju postavil nasproti socialno zakonodajo z zdravstvenim zavarovanjem (1883), nezgodnim zavarovanjem (1884) in pokojninskim zavarovanjem (1889), ki naj bi zmanj\xc5\xa1ala \xc5\xbeivljenjska tveganja in nezadovoljstvo med delavstvom in je imela pomen za vnaprej._NEWLINE_V zunanji politiki je rajhskancler in zunanji minister Bismarck po \xc2\xbbkrizi vojne na vidiku\xc2\xab\xc2\xa0(Krieg-in-Sicht-Krise) iz leta 1875, v kateri so Francija, Velika Britanija in Rusija sodelovali skupaj proti Nem\xc4\x8diji, stavil na obrambno zvezo z Avstro-Ogrsko, ki naj ne bi, \xc4\x8de bi bilo mogo\xc4\x8de, jezila Rusijo (Pozavarovalna pogodba iz leta 1887 - R\xc3\xbcckversicherungsvertrag) in s tem preko elasti\xc4\x8dne mirovne politike posku\xc5\xa1ala stabilizirati te\xc5\xbeaven vmesni polo\xc5\xbeaj Nem\xc4\x8dije z ozirom na gotovo opozicijo Francije: "V vsaki evropski krizi, tako se je kazala situacija v poznem Bismarckovem obdobju, je Berlin igral z zadnje pozicije in je lahko zaviral, miril, \xc4\x8dakal ter se po mo\xc5\xbenosti dr\xc5\xbeal ob strani." Leta 1884 za\xc4\x8deta nem\xc5\xa1ka kolonialna politika v Afriki in Oceaniji, kjer so si Britanci in Francozi s svojimi vplivnimi obmo\xc4\x8dji \xc5\xbee stali nasproti, je vodila v zahodni, jugozahodni in vzhodni Afriki kakor tudi na ju\xc5\xbenem Pacifiku nominalno sicer do prilastitve ozemlja, ki je ve\xc4\x8dkratno presegalo povr\xc5\xa1ino cesarstva, vendar pa se niti ekonomsko niti zunanjepoliti\xc4\x8dno ni pokazala kot pridobitev in je malo potem igrala komaj \xc5\xa1e kak\xc5\xa1no vlogo v Bismarckovi politiki. V primeru sile nem\xc5\xa1kih kolonij ni bilo mogo\xc4\x8de braniti, so pa pretile, da bodo cesarstvo zapletle v neizmerne konflikte.\n_START_SECTION_\nVelika zmogljivost gospodarstva in stremljenje po svetovni mo\xc4\x8di (1890-1914)\n_START_PARAGRAPH_\nPotem ko je leto treh cesarjev 1888 prineslo smrt ne samo Vilijema I., ampak tudi njegovega sina, ki je zasedal prestol le 99 dni in je bil blizu liberalnim politi\xc4\x8dnim idejam, je nem\xc5\xa1ki cesar pri 29 letih postal njegov sin Vilijem II., ki ga je neprikrito vodila predstava o "osebni vladavini" (\xc2\xbbpers\xc3\xb6nliches Regiment\xc2\xab). Mnenjska razhajanja glede ohranitve zakonov o socialistih, za kar se je zavzemal Bismarck, so bila glavni razlog za njegovo razre\xc5\xa1itev leta 1890. Od svojega imenovanja za pruskega ministrskega predsednika leta 1862 dalje je bil tako Bismarck dlje na polo\xc5\xbeaju kot so bili skupaj v se\xc5\xa1tevku njegovi \xc5\xa1tirje nasledniki do prve svetovne vojne (Leo Caprivi (1890-1894); princ Clodwig zu Hohenlohe-Schillingsf\xc3\xbcrst (1894-1900); Bernhard von B\xc3\xbclow (1900-1909) in Theobald von Bethmann-Hollweg (1909-1917))._NEWLINE_Borznemu zlomu iz leta 1873 slede\xc4\x8da gospodarska depresija je imela povratne u\xc4\x8dinke na dru\xc5\xbebenem podro\xc4\x8dju, ki so se kazali v pove\xc4\x8danem pojavljanju interesnih zdru\xc5\xbeenj kot tudi v razmejitvenih in izklju\xc4\x8devalnih tendencah znotraj dru\xc5\xbebe. Politi\xc4\x8dno in dru\xc5\xbebeno diskriminirani niso bili samo Socialni demokrati, temve\xc4\x8d okrepljeno tudi Judje, ki so bili zdaj pogosto ozna\xc4\x8deni kot Semiti. To je pripeljalo leta 1879 do ustanovitve Antisemitske lige. Prav tako v tem \xc4\x8dasu je dvorni pridigar Adolf Stoecker razglasil Judje za "nevarnost za nem\xc5\xa1ko narodno \xc5\xbeivljenje". Eugen D\xc3\xbchring je leto po tem objavil knjigo o "judovskem vpra\xc5\xa1anju" kot vpra\xc5\xa1anju rase, obi\xc4\x8dajev in kulture ter v njej to\xc5\xbeil nad "zlom pojudovanja in judovskega gospostva za moderne narode" in razmi\xc5\xa1ljal o mo\xc5\xbenostih "razjudovanja". _NEWLINE_Najpozneje do leta 1890 je nem\xc5\xa1ko gospodarstvo ponovno pre\xc5\xa1lo v tako izrazito fazo rasti, da se celo govori o "prvem nem\xc5\xa1kem gospodarskem \xc4\x8dude\xc5\xbeu\xc2\xab, med \xc4\x8digar vodilne sektorje so spadali kemi\xc4\x8dna industrija, elektrotehnika in strojni\xc5\xa1tvo. Pri dele\xc5\xbeu v svetovni industrijski proizvodnji je bila Nem\xc4\x8dija leta 1913 na drugem mestu za ZDA, v svetovni trgovini je bila prav tako na drugem mestu za Veliko Britanijo. Za ve\xc4\x8dino delovnega prebivalstva je gospodarski vzpon izbolj\xc5\xa1ala tudi \xc5\xbeivljenjske razmere ob prelomu stoletja. To je veljalo ne v najmanj\xc5\xa1i meri za rasto\xc4\x8de industrijsko delavstvo, ki je svoje interese vse bolj sindikalno organiziralo in dalo zastopati. Nasproti temu pa je bilo pri delu na domu in v tradicionalni obrti komajda \xc5\xa1e kaj prihodka za pre\xc5\xbeivetje._NEWLINE_Gospodarsko cveto\xc4\x8de cesarstvo tega \xc4\x8dasa se je tako mnogim dru\xc5\xbebeno vplivnim osebnostim zdelo \xc5\xbee vnaprej dolo\xc4\x8deno, da si tudi v svetovni politiki v boju za trge in surovine zagotovi  "mesto pod soncem". V kombinaciji z nagnjenjem Vilijema II. k postavljanju in mno\xc5\xbeenju presti\xc5\xbea je iz tega nastala hiperaktivna in begava zunanja politika z malo te\xc5\xbee, ki je s \xc5\xa1tevilnimi zahtevami in grozilnimi gestami predvsem povzro\xc4\x8dala nemir. \xc5\xa0e posebej izstopajo\xc4\x8d, vedno bolj pomemben in na koncu usoden vidik nem\xc5\xa1ke imperialisti\xc4\x8dne politike je bila pomorska oboro\xc5\xbeitev, ki jo je vzpodbujal Alfred von Tirpitz (veliki admiral in minister pristojen za mornarico) s podporo med drugimi "flotnega cesarja" (Flottenkaiser, gre za cesarja Vilijema II.) in Vsenem\xc5\xa1ke zveze (Alldeutscher Verband, skrajna nacionalisti\xc4\x8dna organizacija, ustanovljena 1891). Ob tem je bil navalizem kot predstava, da svetovna mo\xc4\x8d temelji na pomorski sili, ob svojem \xc4\x8dasu mednarodno vseskozi raz\xc5\xa1irjen. Ampak da si je cesarstvo v svojem ko\xc4\x8dljivem vmesnem polo\xc5\xbeaj med dvema silama, Francijo in Rusijo, ki sta poprej med seboj uravnote\xc5\xbeili interese in stopili v zvezo, da si je s svojim nedvoumno proti Angliji naperjenim, izzivalnim programom pomorskega oboro\xc5\xbeevanja napravilo za nasprotnika tudi to uveljavljeno svetovno silo, to je z racionalnih vidikov komajda mo\xc4\x8d razlo\xc5\xbeiti. _NEWLINE_Razen Avstro-Ogrske je bila v bistvu le \xc5\xa1e Italija na voljo za zavezni\xc5\xa1tvo. Po maro\xc5\xa1kih krizah, po bosanski krizi in med balkanskimi vojnami se je v cesarstvu vedno bolj ustvarjala predstava, da so obkoljeni. To se je na najvi\xc5\xa1jih ravneh pokazalo na vojnem posvetu z dne 8. decembra 1912, na katerem je na\xc4\x8delnik general\xc5\xa1taba von Moltke govoril o tem, da se za\xc4\x8dne vojno, smatrano za neizogibno, \xc4\x8dim prej, tem bolje. Vilijem II. se je v zvezi z mornarico in vojsko izrekel v prvem koraku za okrepljeno pripravo na vojno, medtem ko je nenavzo\xc4\x8di kancler Bethmann-Hollweg zaenkrat stavil na diplomatsko umiritev polo\xc5\xbeaja.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbKratko 20. stoletje\xc2\xab\xc2\xa0- od prve svetovne vojen do konca konflikta med zahodom in vzhodom\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko je obdobje, zaznamovano z vzponom me\xc5\xa1\xc4\x8danstva, industrializacijo in rivalstvom med imperialisti\xc4\x8dnimi silami, tudi v Nem\xc4\x8diji pre\xc5\xbeivelo \xc5\xa1e prvo desetletje 20. stoletja, se je naslednja doba zaostrenih globalnih konfliktov v 20. stoletju, pri katerih je imela Nem\xc4\x8dija bistven dele\xc5\xbe, kon\xc4\x8dala \xc5\xbee ob koncu 80-ih.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna (1914-1918)\n_START_PARAGRAPH_\nSistem zavezni\xc5\xa1tev med evropskimi silami in zapletanje avstro-ogrske ve\xc4\x8dnacionalne dr\xc5\xbeave v \xc5\xbee dolgo nestabilne razmere na Balkanu (balkanska kriza, balkanske vojne) sta delovala skupaj, ko je bila po umoru avstrijskega prestolonaslednika Franca Ferdinanda 28. junija 1914 v Sarajevu zanetena prva svetovna vojna. Ultimativno ostra reakcija cesarsko-kraljeve monarhije nasproti Srbiji je bila podprta z "bianko \xc4\x8dekom", ki ga je Vilijem II. skupaj z nem\xc5\xa1ko vlado podelil za to. Vpri\xc4\x8do po cesarju razgla\xc5\xa1ene \xc2\xbbpolitike miru znotraj utrdbe\xc2\xab\xc2\xa0(Burgfriedenspolitik; gre za dogovor, po katerem so politi\xc4\x8dne stranke in sindikati za \xc4\x8dasa vojne pustili vlado pri miru) in splo\xc5\xa1ne mobilizacije ob izbruhu vojne so po 1. avgustu 1914 v valu vojnega navdu\xc5\xa1enja sprva izpuhtele vse aktivnosti mirovnega gibanja._NEWLINE_Ko pa je po prvih voja\xc5\xa1kih uspehih nem\xc5\xa1ke vojske na vzhodu obti\xc4\x8dal z Schlieffenovim na\xc4\x8drtom povezani prodor na zahodu od septembra 1914 dalje v pozicijski vojni v jarkih, ko je vojna iz\xc4\x8drpavanja privedla do velikih izgub na fronti in vojno gospodarstvo do izpadov in stisk v preskrbi pri doma\xc4\x8dem civilnem prebivalstvom, tedaj je razpadla sprva enotna podpora vladi, v kateri je dominiralo vrhovno vodstvo armade pod Paulom von Hindenburgom in Erichom Ludendorffom. Leta 1917 se je sicer lahko sklenil z brest-litovsko mirovno pogodbo z vidika vrhovnega poveljstva ugoden mir z Sovjetsko vlado, ki je iz\xc5\xa1la iz oktobrske revolucije v Rusiji; kljub temu pa je z vstopom Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav v vojno postajal polo\xc5\xbeaj nem\xc5\xa1ke vojske na Zahodu v nasprotju z vojno propagando, ki je bila \xc5\xa1e poleti 1918 optimisti\xc4\x8dno naravnana, vedno bolj nevzdr\xc5\xbeen._NEWLINE_Konec septembra 1918 je vrhovno poveljstvo presenetilo nem\xc5\xa1ko javnost z zahtevo, da morajo odgovorni v politiki sedaj nemudoma za\xc4\x8deti pogajanja o premirju. Ta obrat je privedel do oktobrske reforme, na podlagi katere je bila prvi\xc4\x8d oblikovana parlamentarna vladavina,ki naj bi sedaj tudi bila jamstvo za izhod iz vojne. \xc5\xa0e med potekajo\xc4\x8dimi prizadevanji za prekinitev ognja je dalo vodstvo vojne mornarice ukaz floti, naj odpluje na zadnjo, na \xc4\x8dastni propad naravnano bitko proti kraljevi mornarici (Royal Navy). Temu ukazu pa so ladijske posadke v Wilhelmshavenu in Kielu odrekle poslu\xc5\xa1nost in iz tega izhajajo\xc4\x8di upor mornarjev se je raz\xc5\xa1iril v novembrsko revolucijo delavcev in vojakov, ki je odpravila monarhijo v Nem\xc4\x8diji in privedla kot rezultat politi\xc4\x8dnih notranjih bojev do izoblikovanja parlamentarne republike.\n_START_SECTION_\nWeimarska republika (1918 / 19-1933)\n_START_PARAGRAPH_\nSredi revolucionarnih nemirov se je 9. novembra 1918 zgodila dvojna razglasitev Republike, povezana z razli\xc4\x8dno postavljenimi cilji: pri Philippu Scheidemannu zvezana s parlamentarno usmeritvijo, s strani Karla Liebknechta pa opremljena s socialisti\xc4\x8dnim akcentom. Pod pritiskom revolucionarnih delavskih in voja\xc5\xa1kih svetov je pri\xc5\xa1lo do prehodne vlade iz treh "ljudskih predstavnikov" Ve\xc4\x8dinske socialdemokratske stranke Nem\xc4\x8dije (Mehrheitssozialdemokratische Partei Deutschlands) in treh Neodvisne socialdemokratske stranke Nem\xc4\x8dije (Unabh\xc3\xa4ngige Sozialdemokratische Partei Deutschlands). Dr\xc5\xbeavni kongres svetov (Reichsr\xc3\xa4tekongress) pa je sredi decembra 1918 v Berlinu z veliko ve\xc4\x8dino sprostil pot za volitve v ustavodajno narodno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, prvi\xc4\x8d z vklju\xc4\x8ditvijo volilne pravice \xc5\xbeensk. Ker so po tem revolucionarni nemiri posebej v Berlinu \xc5\xa1e naprej vztrajali - v januarju 1919 so \xc4\x8dete svobodnih korpusov (Freikorps) zatrle spartakovsko vstajo in umorile njeni vodilni osebnosti Roso Luxembourg in Karla Liebknechta - so prestavili kraj zasedanja narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine v Weimar. Tudi v tem pogledu je bila Weimarska republika rezultat za\xc4\x8detnih improvizacij. Narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je morala ne le sestaviti novo politi\xc4\x8dno ureditev za nem\xc5\xa1ki Rajh, to je weimarsko ustavo, ki je stopila v veljavo 14. avgusta 1919, ampak tudi takoj za\xc4\x8deti delovati kot parlament, torej glasovati o zakonih in prora\xc4\x8dunskih vpra\xc5\xa1anjih in poskrbeti za novega predsednika dr\xc5\xbeave (predsednik Rajha Friedrich Ebert) kot tudi za oblikovanje vladne koalicije: prva, s strani weimarske koalicije z veliko ve\xc4\x8dino podprta vlada je bil Scheidemannov kabinet z dne 13. februarja 1919. Pod nadvse te\xc5\xbekimi notranje in zunanjepoliti\xc4\x8dnimi povojnimi razmerami si je bilo treba prizadevati za socialno pomiritev in izvesti pretvorbo vojnega gospodarstva v mirnodobno gospodarstvo, ki je imelo biti na novo strukturirano. Med kontroverzne probleme preureditve so spadali tako ukrepi socializacije v dolo\xc4\x8denih gospodarskih sektorjih kot tudi mo\xc5\xbenosti in obseg kadrovske prenove na podro\xc4\x8djih uprave, pravosodja in vojske, da bi bil narejen prelom z dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dnimi strukturami iz cesarstva. V zvezi s tem se v\xc4\x8dasih govori o "nedokon\xc4\x8dani revoluciji". V dobro na ekonomskem podro\xc4\x8dju pa se nasprotno \xc5\xa1tejejo denimo uvedba osemurnega delavnika, priznanje sindikatov in zakon o svetu delavcev._NEWLINE_Spor glede pogojev versajske pogodbe, ki so jih Nem\xc4\x8diji vsilile zmagovalke prve svetovne vojne, se je izoblikoval v notranjo preizku\xc5\xa1njo in trajno obremenitev Weimarske republike. Obenem s prepustitvijo ozemelj, zahtevami po reparacijah in obvezami k razoro\xc5\xbeitvi se je zahtevalo \xc5\xa1e priznanje, da so Nem\xc4\x8dija in njene zaveznice \xc2\xbbpovzro\xc4\x8diteljice vseh izgub in \xc5\xa1kode\xc2\xab, kar je bilo interpretirano kot uradno priznanje krivde in je bilo v Nem\xc4\x8diji ve\xc4\x8dinsko pojmovano kot \xc2\xbbla\xc5\xbe o vojni krivdi\xc2\xab. Da se ne bi \xc5\xa1e dodatno oslabilo nem\xc5\xa1ke pozicije v mirovnih pogajanjih, so dokumenti, ki so obremenjevali politi\xc4\x8dno vodstvo iz \xc4\x8dasa cesarstva, ostali ob podpori Socialdemokratov pod klju\xc4\x8dem. Ko je narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina pod pritiskom zmagovitih sil kon\xc4\x8dno vendarle privolila v pogodbo, je Scheidemann odstopil kot predsednik vlade._NEWLINE_Trajna politi\xc4\x8dna nestabilnost in republiki sovra\xc5\xbene te\xc5\xbenje so ostale zna\xc4\x8dilnosti Weimarske republike v njeni zgodnji fazi: leta 1920 je s strani opozicijskih \xc4\x8dastnikov spro\xc5\xbeeni Kappov pu\xc4\x8d sprva pognal berlinsko vlado v beg, vendar se je izjalovil zaradi odlo\xc4\x8dnega odpora in splo\xc5\xa1ne stavke \xc5\xa1irokih krogov prebivalstva. Umora Matthiasa Erzbergerja leta 1921 in Waltherja Rathenaua leta 1922 sta bila usmerjena ne v najmanj\xc5\xa1i meri proti "politikom izpolnjevanja" (Erf\xc3\xbcllungspolitiker), namre\xc4\x8d izpolnjevanja diktatov versajske pogodbe. Prav tako s tem je bila povezana z ve\xc4\x8d strani prete\xc4\x8da kriza obstoja Weimarske republike v letu 1923: poleg s financiranjem vojne, reparacijskimi obvezami in finan\xc4\x8dnopoliti\xc4\x8dnim nastavljanjem smernic pogojena velike inflacija iz leta 1923, v kateri je k var\xc4\x8devanju nagnjeno me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo izgubilo vse preostale denarne prihranke, je pri\xc5\xa1lo v Porenju, oslabljenem zaradi boja v Porurju, do separatisti\xc4\x8dnih dejavnosti, v hambur\xc5\xa1ki vstaji do komunisti\xc4\x8dnih bojev za oblast na eni strani in do komunisti\xc4\x8dne udele\xc5\xbebe pri oblasti v Sa\xc5\xa1ki in Turingiji na drugi strani. V M\xc3\xbcnchnu, ki mu je leta 1919 za kratek \xc4\x8das vladala Republika svetov (R\xc3\xa4terepublik), se je 9. novembra 1923 zgodil Hitlerjev pu\xc4\x8d._NEWLINE_Kon\xc4\x8danje boja v Porurju in velike inflacije je uspelo v jeseni 1923 z denarno reformo pod kratkotrajno vladajo\xc4\x8dim kanclerjem Gustavom Stresemannom, ki je v sodelovanju s predsednikom Ebertom spravil pod nadzor tudi druga krizna \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8da. S pomo\xc4\x8djo Dawesovega na\xc4\x8drta je bila od 1924 dalje dose\xc5\xbeena relativna stabilizacija Weimarske republike. Ob tem je v izbolj\xc5\xa1anem finan\xc4\x8dnem polo\xc5\xbeaju pri\xc5\xa1lo med drugim do nadgradnje infrastrukture, do programov izgradnje stanovanj in 1927 do uvedbe zavarovanja za primer brezposelnosti. Govor o "zlatih dvajsetih letih" nima svojega izvora v politi\xc4\x8dno ali gospodarsko bleste\xc4\x8dih \xc4\x8dasih, temve\xc4\x8d se nana\xc5\xa1a na "viharno razvitje novega \xc5\xbeivljenskega ob\xc4\x8dutja in eruptivno sprostitev ustvarjalnih duhovnih sil v kratkem desetletju kolikor mogo\xc4\x8de obse\xc5\xbene svobode in velike raznolikosti duhovno-umetni\xc5\xa1kega ustvarjanja." Tem silam, ki so prina\xc5\xa1ale ta preporod, pa so nasproti stale obse\xc5\xbene, konservativne struje, ki so zavzemale kulturno pesimisti\xc4\x8dno in civilizacijsko kriti\xc4\x8dno zadr\xc5\xbeanje do umetni\xc5\xa1ke in intelektualne avantgarde, ki je v veliki meri dolo\xc4\x8dala kulturno klimo Weimarske republike, denimo v slikarstvu, v literaturi in gledali\xc5\xa1\xc4\x8du ali v arhitekturi._NEWLINE_Z revizijo reparacijskih pogojev po Dawesovem na\xc4\x8drtu, kateri je sledil dotok ameri\xc5\xa1kih posojil in nalo\xc5\xbeb v Nem\xc4\x8dijo, se je iztekla tudi politi\xc4\x8dna osamitev dr\xc5\xbeave po prvi svetovni vojni. V dogovorih iz Locarna je nem\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava zagotovila priznanje zahodnih mejah v skladu z versajsko pogodbo in je bila leta 1926 sprejeta v Ligo narodov. Zunanja ministra Francije in Nem\xc4\x8dije, Briand in Stresemann, ki sta oblikovala ta proces zbli\xc5\xbeevanja, sta za to skupno prejela Nobelovo nagrado za mir._NEWLINE_Izraz vedno ve\xc4\x8djega pomikanja politi\xc4\x8dnega spektra v desno v republiki so po smrti Friedricha Eberta predstavljale predsedni\xc5\xa1ke volitve iz leta 1925, iz katerih je kot zmagovalec iz\xc5\xa1el Paul von Hindenburg, tisti tedaj \xc5\xbee 77 let star mo\xc5\xbe, ki je spopulariziral legendo o no\xc5\xbeu v hrbet. Po drugi strani pa je pri\xc5\xa1lo na dr\xc5\xbeavnozborskih volitvah leta 1928 do oblikovanja velike koalicije iz strank: Socialdemokratska stranka Nem\xc4\x8dije (Sozialdemokratische Partei Deutschlands) , Nem\xc5\xa1ke demokrati\xc4\x8dne stranke (Deutsche Demokratische Partei) , Centra (Zentrum oziroma Deutsche Zentrumspartei), Bavarska ljudska stranka (Bayerische Volkspartei) in Nem\xc5\xa1ka ljudska stranka (Deutsche Volkspartei), ki so bile pod vodstvom socialdemokratskega kanclerja Hermanna M\xc3\xbcllerja. Razpadla je marca 1930 ob nalogi, da bi skupaj politi\xc4\x8dno obvladala gospodarske in socialne posledice gospodarske krize, ki jo je spro\xc5\xbeil zlom na newyor\xc5\xa1ki borzi oktobra leta 1929. Umik kratkoro\xc4\x8dnih posojil ameri\xc5\xa1kih investitorjev je bistveno prispeval k za\xc4\x8denjajo\xc4\x8di se gospodarski depresiji: zastajajo\xc4\x8da prodaja blaga, nazadujo\xc4\x8da proizvodnja in mno\xc5\xbei\xc4\x8dna brezposelnost skupaj z upadajo\xc4\x8do kupno mo\xc4\x8djo so povzro\xc4\x8dile spiralo navzdol \xc5\xa1e nepoznanih razse\xc5\xbenosti. V sporu glede porazdelitve bremen pri prilagoditvi sistemov socialne varnosti so se stali\xc5\xa1\xc4\x8da Socialdemokratov in Nem\xc5\xa1ke ljudske stranke na koncu izkazala za nezdru\xc5\xbeljiva._NEWLINE_Po tem ko se je finan\xc4\x8dnopoliti\xc4\x8dno soglasje s parlamentarno ve\xc4\x8dino pri vpra\xc5\xa1anjih socialne varnosti zdelo izklju\xc4\x8deno, je predsednik Hindenburg za kanclerja imenoval \xc4\x8dloveka iz stranke Center (Zentrum), ki se je profiliral kot finan\xc4\x8dni politik, Heinricha Br\xc3\xbcninga in ga podpiral v letih od 1930 do 1932 z vsemi pooblastili, ki so mu po Weimarski ustavi bila na voljo: pravo o izrednih odlokih (\xc4\x8dl. 48), mo\xc5\xbenost razpustitve dr\xc5\xbeavnega zbora (\xc4\x8dl. 25) s slede\xc4\x8dimi ponovnimi volitvami in imenovanje kanclerja brez izvolitve v dr\xc5\xbeavnem zboru (\xc4\x8dl. 53). Potem ko je dr\xc5\xbeavni zbor prvikrat z ve\xc4\x8dino zavrnil Br\xc3\xbcningov izredni odlok in ga s tem razveljavil, je bil razpu\xc5\xa1\xc4\x8den, medtem ko je Br\xc3\xbcning ostal in v vmesnem \xc4\x8dasu do novih volitev vladal dalje z izrednimi odloki. Ko je skrajno desni\xc4\x8darska Nacionalsocialisti\xc4\x8dna nem\xc5\xa1ka delavska stranka (Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei - NSDAP) na septembrskih volitvah leta 1930 skokovito zrasla v pomembno politi\xc4\x8dno silo v dr\xc5\xbeavnem zboru, so se Socialdemokrati odlo\xc4\x8dili do nadaljnjega za toleriranje Br\xc3\xbcningovega re\xc5\xbeima izrednih odlokov, medtem ko so se opozicijske sile skrajne desnice zbrale v Harzbur\xc5\xa1ko fronto. Z ostrimi var\xc4\x8devalnimi programi, zvi\xc5\xa1evanjem davkov in kr\xc4\x8denjem socialne podpore si je Br\xc3\xbcning prizadeval za izognitev ponovne inflacije in za popu\xc5\xa1\xc4\x8danje tujine pri reparacijah, vendar je v teku ban\xc4\x8dne krize s tem \xc5\xa1e zaostril gospodarsko recesijo. Francijo in Veliko Britanijo je jezil z na\xc4\x8drti za nem\xc5\xa1ko-avstrijsko carinsko unijo._NEWLINE_Po predsedni\xc5\xa1kih volitvah leta 1932 mu je Hindenburg konec maja odtegnil svojo podporo in namesto njega imenoval Franza von Papena za kanclerja, ki je protiparlamentarno usmeritev predsedni\xc5\xa1kega re\xc5\xbeima s svojim "kabinetom baronov" \xc5\xa1e okreplil. Njegov avtoritarni kurs je dosegel vrh v pruskem udar (Preu\xc3\x9fenschlag) z dne 20. julija 1932, v katerem je odstavil prehodno vlado pod vodstvom socialdemokratov in je v soglasju z Hindenburgom sam kot dr\xc5\xbeavni komisar (Reichskommissar) za Prusijo stopil na njeno mesto. V dr\xc5\xbeavnem zboru je Papen komajda imel podpornikov; njegovi izredni odloki so bili, \xc4\x8de \xc5\xbee dr\xc5\xbeavni zbor ni bil ravno tedaj razpu\xc5\xa1\xc4\x8den, zavrnjeni z drasti\xc4\x8dno ve\xc4\x8dino. Pod vtisom kar naprej mno\xc5\xbei\xc4\x8dno se razra\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de brezposelnosti in socialne stiske v gospodarski krizi se je vedenje volivcev \xc4\x8dedalje bolj radikaliziralo. Obe leta 1932 izvedeni razpustitvi parlamenta sta na volitvah v dr\xc5\xbeavni zbor tako v juliju kot v novembru privedli vsakokrat do tega, da je nacisti\xc4\x8dna stranka postala najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a sila v parlamentu in s komunisti tvorila negativno ve\xc4\x8dino nasprotnikov demokracije, tako da so se republikanske vladne ve\xc4\x8dine pomaknile dale\xc4\x8d stran._NEWLINE_Ker je Papen tudi po novembrskih volitvah v dr\xc5\xbeavni zbor naletel na grobo zavrnitev, je Hindenburg, medtem ko je Adolfu Hitlerju sprva \xc5\xa1e odrekal ta polo\xc5\xbeaj, za kanclerja napravil generala oboro\xc5\xbeenih sil Kurta von Schleicherja. Toda ko je njegova \xc2\xbbpre\xc4\x8dna fronta\xc2\xab\xc2\xa0(Querfront) propadla, s katero je hotel odcepiti dele NSDAP-ja in jih pridobiti za nadstrankarsko sindikalno iniciativo, je bil Hindenburg pod vplivom svojih svetovalcev pripravljen s strani von Papena in Hugenberga dozdevno "uokvirjenega" Hitlerja 30. januarja 1933 imenovati za kanclerja.\n_START_SECTION_\nNacionalsocializem in Druga svetovna vojna (1933-1945)\n_START_PARAGRAPH_\nZ Hitlerjevim kanclerskim polo\xc5\xbeajem se je 30. januarja 1933 za\xc4\x8dela pot v nacionalsocialisti\xc4\x8dno diktaturo. K temu cilju vode\xc4\x8di koraki so bili ob Hitlerjevem nastopu oblati v temeljnih potezah \xc5\xbee predvideni in so bili ob ponujenih prilo\xc5\xbenostih \xc5\xa1e pospe\xc5\xa1eni, tako da je proces "prevzema oblasti" z izklju\xc4\x8ditvijo tako politi\xc4\x8dnih nasprotnikov kot tudi za\xc4\x8detnih vladnih partnerjev med odpravo mote\xc4\x8dih dolo\xc4\x8db ustave v nekaj mesecih pri\xc5\xa1el do izpolnitve. Ponovni razpustitvi dr\xc5\xbeavnega zbora s strani Hindenburga dne 31. januarja je kot reakcija na pozive nem\xc5\xa1ke komunisti\xc4\x8dne partije k stavki \xc5\xbee dne 4. februarja 1933 sledil izredni odlok, naravnan na omejevanje svobode izra\xc5\xbeanja, tiska in zdru\xc5\xbeevanja. Po\xc5\xbeig rajhstaga iz 27. na 28. februar, za katerega je nacisti\xc4\x8dno vodstvo kot po\xc5\xbeigalce takoj okrivilo komuniste, je pred ponovnimi dr\xc5\xbeavnozborskimi volitvami, dolo\xc4\x8denimi za 5. marec, ponudil povod za \xc5\xa1e en veliko obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i izredni odlok, ki je tako reko\xc4\x8d trajno razveljavil za\xc5\xa1\xc4\x8dito temeljnih politi\xc4\x8dni pravic, kot se je imelo pozneje izkazati. S pomo\xc4\x8djo vnaprej pripravljenih seznamov je pri\xc5\xa1lo takoj do vala aretacij proti profiliranim nacisti\xc4\x8dnim nasprotniki na levem politi\xc4\x8dnem spektru. V teh okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah izvedene parlamentarne volitve so sicer zagotovile "kabinetu narodnega dviga (ali vstaje?)" (Kabinett der nationalen Erhebung) parlamentarno ve\xc4\x8dino, vendar pa ne NSDAP sami. Z zakonom o opolnomo\xc4\x8denju (Erm\xc3\xa4chtigungsgestz) z dne 24. marec 1933, dogovorjenim \xc5\xbee med sestavljanjem vlade, ki je po izbrisu komunisti\xc4\x8dnih mandatov in po ve\xc4\x8dinskem soglasju stranke Center dobil potrebno dvotretjinsko ve\xc4\x8dino, sta postala vlada in \xc5\xa1e posebej kancler Hitler neodvisna od vsakokratnega parlamentarnega soglasja, celo z ozirom na zakone, ki so spreminjali ustavo. Na tej podlagi se je za\xc4\x8del pospe\xc5\xa1en proces izena\xc4\x8devanja (oziroma poenotenja, Gleichschaltung), ki se je med drugim raz\xc5\xa1iril na de\xc5\xbeele, na upravne organe, sindikate kot tudi politi\xc4\x8dne stranke. Dne 14. julija 1933, po prepovedi oziroma samorazpustitvi vseh strank razen NSDAP, je ta postala zakonsko edina dopu\xc5\xa1\xc4\x8dena stranka v Nem\xc4\x8diji. \xc5\xbde od februarja 1933 dalje v velikem \xc5\xa1tevilu samovoljno aretirani nacisti\xc4\x8dni nasprotniki so bili ve\xc4\x8dinoma pozaprti po koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih._NEWLINE_Kot privla\xc4\x8dno protisliko zatiranju in uni\xc4\x8devanju njihovih dejanskih nasprotnikov in nami\xc5\xa1ljenih sovra\xc5\xbenikov so nacisti propagirali strnjeno narodno skupnost, v kateri naj bi vsakdo po svojih mo\xc4\x8deh koristil in napredoval. Z njo in po njej naj bi bil izbrisan "sramotni mir" iz Versaillesa in naj bi se nem\xc5\xa1ki rajh dvignil do nove mo\xc4\x8di in veli\xc4\x8dine. Treba je bilo odstranjevati dru\xc5\xbebene razlike, priznavati enakovrednost telesnega in du\xc5\xa1evnega dela in zdru\xc5\xbeevati sonarodnjake (Volksegnossen) razli\xc4\x8dnih porekel pri skupnih nalogah. Temu so slu\xc5\xbeile organizacije z obvezno udele\xc5\xbebo kot so Hitlerjeva mladina, Zveza nem\xc5\xa1kih deklet, Reichsarbeitdienst (organizacija za udarni\xc5\xa1ko delo), voja\xc5\xa1ka slu\xc5\xbeba in \xc5\xa1tevilnih druge ustanove, med katerimi je organizacija za prosti \xc4\x8das in potovanje Mo\xc4\x8d skozi veselje (Kraft durch Freude-KdF) u\xc5\xbeivala posebno priljubljenost. Za raz\xc5\xa1irjanje in uveljavljanje nacionalsocialisti\xc4\x8dnega svetovnega nazora v vseh segmentih dr\xc5\xbeave in ljudstva je bilo kot glavni in\xc5\xa1trument Ministrstvo za narodno prosvetljenje in propagando (Ministerium f\xc3\xbcr Volksaufkl\xc3\xa4rung und Propaganda) pod Josephom Goebbelsom, kateremu je bila podrejena tudi cenzura objavljenega mnenja v pisani besedi in sliki. Dne 10. maja 1933 je on nastopil kot glavni govornik ob po\xc5\xbeigu knjig na Opernem trgu (Opernplatz), ki so ga "proti nenem\xc5\xa1kemu Duha"organizirali \xc5\xa1tudentje Univerze Friderika Vilijema (dana\xc5\xa1nja Humboldtova univerza). Prav med mladimi izobra\xc5\xbeenci so bili nacisti\xc4\x8dni privr\xc5\xbeenci \xc5\xbee v \xc4\x8dasu Weimarske republike posebej mo\xc4\x8dno zastopani, v njihovih o\xc4\x8deh je stranka predstavljala premagovanje okostenelih struktur, modernost, dru\xc5\xbebeno mobilnost in egalitarnost: "Visokim pri\xc4\x8dakovanjem, da bodo lahko sami sodelovali pri velikem projektu modernizacije Nem\xc4\x8dije pod okriljem zdinamiziranega nacionalizma, je o\xc4\x8ditno zvesto ustrezala mesijanska vizija v primerjavi z ostalimi strankarskimi politiki nenavadno karizmati\xc4\x8dnega "vodje" z izredno "mo\xc4\x8djo volje" in retori\xc4\x8dne sposobnostjo, da je doseganje velikih ciljev povzdignil do neizpodbitne gotovosti." Od za\xc4\x8detka aprila 1933 je obstajal Glavni urad za tisk in propagando Zdru\xc5\xbeenih nem\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentskih skupnosti, ki je v neki okro\xc5\xbenici pozval vsakega \xc5\xa1tudenta, naj  \xe2\x80\x9eo\xc4\x8disti\xe2\x80\x9c svojo knji\xc5\xbenico in knji\xc5\xbenice svojih znancev in poskrbi za to, da "je tam doma izklju\xc4\x8dno narodno zavedna knji\xc5\xbeevnost\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Kdor nasprotno ni bil s strani nacistov pri\xc5\xa1tet k narodni skupnosti, kdor se jim je zdel nekoristen, kdor je zastopal druga\xc4\x8dne poglede ali se jim postavil na pot, je bil diskriminiran in preganjan. To je veljalo, kakor so pokazali politi\xc4\x8dni umori v povezavi z domnevnim R\xc3\xb6hmovim pu\xc4\x8dom, s katerimi je bila SA odvzeta mo\xc4\x8d v korist Wehrmachta in v dobro SS-a, tudi za potencialno opozicijo proti Hitlerjevi usmeritvi znotraj nacisti\xc4\x8dne stranke. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danski cerkvi katoli\xc4\x8danov in protestantov so pustili, potem ko je stranka Center izginila kot politi\xc4\x8dni akter in v kolikor se ni prilo\xc5\xbenostno nasprotovalo. Z Vatikanom je bil sklenjen konkordat, ki je med drugim zagotovil cerkvene \xc5\xa1ole in katoli\xc5\xa1ki verski pouk. Proti Judom pa, ki so bili s strani nacistov videni in izlo\xc4\x8deni kot \xc5\xa1kodljivci na "narodnem telesu\xc2\xab, je \xc5\xbee v aprilu 1933 pri\xc5\xa1lo do organiziranega bojkota. Leta 1935 jim je bilo po n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kih zakonih odvzeto dr\xc5\xbeavljanstvo, leta 1938 v in po kristalni no\xc4\x8di, v kateri so razgrajajo\xc4\x8di uniformirani pripadniki SA in SS uni\xc4\x8dili v Nem\xc4\x8diji ve\xc4\x8d kot 1400 sinagog, pa so bili pogosto grobo maltretirani, deloma s smrtnim izidom, ter oropani za gospodarsko eksistenco. \xc5\xbdrtve nacisti\xc4\x8dne "rasne higiene" so bili poleg tega Sinti in Romi kot tudi Nemci z du\xc5\xa1evnimi boleznimi ali prirojenimi okvarami, katerim je bil namenjen zakon o prepre\xc4\x8devanju dedno obolelega potomstva. Nacisti\xc4\x8dnega propaganda je take ljudi ozna\xc4\x8devala kot je "\xc5\xbeivljenje nevredno \xc5\xbeivljenja". V okviru \xe2\x80\x9eevtanazijskih\xe2\x80\x9c ukrepov so jih od 1939 dalje mno\xc5\xbei\xc4\x8dno usmr\xc4\x8devali._NEWLINE_Podprta z nastopom gospodarskega okrevanja in z upadajo\xc4\x8do brezposelnostjo - tudi ne oziraje se na specifi\xc4\x8dne nacisti\xc4\x8dne zaposlitvene programe, med katerimi je najbolj znan izgradnja avtocest - sta nacisti\xc4\x8dna diktatura in njen "vodja" naletela na hitro rasto\xc4\x8de odobravanje, ki je podpiralo Hitlerja tudi med njegovim krepkim zunanjepoliti\xc4\x8dnim nastopanjem in se potrjevalo na ljudskih glasovanjih (referendumih). Kot pomembne korake na poti k novi nem\xc5\xa1ki veli\xc4\x8dini so videli reintegracijo Posarja leta 1935, vkorakanje nem\xc5\xa1kih \xc4\x8det v po versajski pogodbi demilitarizirano Porenje leta 1936 in priklju\xc4\x8ditev Avstrije v marcu 1938 in to so tudi propagandno proslavljali. Po njegovem programu, zapisanem v "Mojem boju" (Mein Kampf), pa je \xc5\xa1lo Hitlerju poleg tega \xc5\xa1e za osvojitev "\xc5\xbeivljenjskega prostora" za nem\xc5\xa1ko ljudstvo na vzhodu s podjarmljenjem Sovjetske zveze. \xc5\xbde leta 1936 je izdal skrivni \xc5\xa1tiriletni na\xc4\x8drt s smernicami, da se v \xc5\xa1tirih letih naredi Wehrmacht operativno in nem\xc5\xa1ko gospodarstvo usposobljeno za vojno. Za to potrebno voja\xc5\xa1ko oboro\xc5\xbeevanje je bilo financirano s prikritimi dr\xc5\xbeavnimi dolgovi, ki bi se lahko popla\xc4\x8dali samo iz vojnih dobi\xc4\x8dkov. \xc5\xbde jeseni 1938 je Hitler v sporu za Sudete meril na voja\xc5\xa1ko posredovanje s \xc5\xa1e naprej segajo\xc4\x8dimi opcijami, a s se je moral nato zadovoljiti z m\xc3\xbcnchenskim sporazumom. Z vkorakanjem nem\xc5\xa1kih \xc4\x8det v \xe2\x80\x9epreostalo \xc4\x8ce\xc5\xa1ko" (Rest-Tschechei) in v obmo\xc4\x8dje reke Memel (Memelland) v marcu 1939 sta se kon\xc4\x8dala politika popu\xc5\xa1\xc4\x8danja in neovirano \xc5\xa1irjenje nacisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave. Za primer nem\xc5\xa1kega napada na Poljsko sta Francija in Britanija dali jamstvo o voja\xc5\xa1ki podpori._NEWLINE_S presenetljivim paktom Hitler-Stalin, ki je ugodno deloval na izognitev vojni na dveh frontah, se je zdel nacisti\xc4\x8dnemu diktatorju napad na Poljsko obvladljivo tveganje. Dne 1. septembra 1939 se je z nem\xc5\xa1kim voja\xc5\xa1kim pohodom na Poljsko za\xc4\x8dela druga svetovna vojna. Ma\xc5\xa1inerija bliskovite vojne je bila od Poljske preko Norve\xc5\xa1ke do bitke za Francijo tako uspe\xc5\xa1na, da je Hitler kljub neuspe\xc5\xa1nemu poskus pokoritve Anglije, ki je spodletel ob energi\xc4\x8dnem odporu pod Winstonom Churchillom, ukazal za 22. junija 1941 napad na Sovjetsko zvezo. Nem\xc5\xa1ko napredovanje je bilo s strani mo\xc4\x8dno podcenjene Rde\xc4\x8de armade zaustavljeno ob nastopu zime \xc5\xa1ele tik pred Moskvo. Vendar je nem\xc5\xa1ki diktator tudi Zdru\xc5\xbeenim dr\xc5\xbeavam, ki so bile pravkar vstopile v vojno z Japonsko, z nem\xc5\xa1ke strani 11. decembra 1941 napovedal vojno. Na usvojitev \xe2\x80\x9e\xc5\xbeivljenskega prostora\xe2\x80\x9c naravnana vzhodna ekspanzija nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije tudi za lokalno civilno prebivalstvo ni predvidela nobene milosti. Nasprotno je \xc5\xa1lo - med drugim s prisilnim delom in izstradanjem \xe2\x80\x93 za radikalno decimiranje slovanskih "podljudi" (Untermenschen), na mestu katerih naj bi arijski \xe2\x80\x9egospodujo\xc4\x8di ljudje\xe2\x80\x9c (Herrenmenschen) kot kolonisti prevzeli organizacijo oskrbe s hrano in surovinami za bodo\xc4\x8di \xe2\x80\x9eVelikonem\xc5\xa1ki rajh\xe2\x80\x9c. V splo\xc5\xa1nem na\xc4\x8drtu Vzhod (Generalplan Ost) je bila predvidena "predelava v odpadlo \xc5\xbeelezje" (Verschrottung) 31 milijonov Slovanov in v protokolu konference ob jezeru Wannsee uni\xc4\x8denje 11 milijonov Judov. Med letoma 1941 in 1944 se je \xc5\xa1tevilo v Nem\xc4\x8dijo deportiranih prisililnih delavcev pove\xc4\x8dalo s tri na osem milijonov. Uni\xc4\x8devalnemu tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Auschwitz-Birkenau priklju\xc4\x8deno delavno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Auschwitz-Monowitz je spadalo k zgornje\xc5\xa1lezijskem kemijskemu kompleksu, ki je zadobil dimenzije, ki so komajda kaj zaostajale za onimi iz Porurja. Judom v Evropi je Hitler \xc5\xbee v za\xc4\x8detku leta 1939 grozil z uni\xc4\x8denjem. Od septembra 1941 so bili prisiljeni nositi Davidovo zvezdo. Na konferenci ob jezeru Wannsee je bila v januarju 1942 odlo\xc4\x8dena "kon\xc4\x8dna re\xc5\xa1itev judovskega vpra\xc5\xa1anja". Po deportacijah v geta kot sta Terezin na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem (nem\xc5\xa1ko Theresienstadt) ali Var\xc5\xa1avski geto in po mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih streljanjih judovskih civilistov na osvojenih vzhodnih ozemljih se je pomor Judov v zasedeni Vzhodni Evropi, t. i. holokavst, za\xc4\x8del izvajati na industrijski na\xc4\x8din s plinskimi komorami in se\xc5\xbeigalnicami. Poleg Auschwitz-Birkenau so v okviru operacije "Reinhardt" med velika uni\xc4\x8devalna tabori\xc5\xa1\xc4\x8da spadali \xc5\xa1e Belzec, Sobibor in Treblinka. Do konca vojne je bilo pomorjenih pribli\xc5\xbeno 6 milijonov evropskih Judov, med temi ve\xc4\x8d kot 3 milijone poljskih Judov._NEWLINE_Potem ko je voja\xc5\xa1ka fronta nacisti\xc4\x8dnega rajha in njegovih zaveznikov leta 1942 pri\xc5\xa1la na vzhodu do svojega najve\xc4\x8djega dosega, je z izgubljeno bitko pri Stalingradu nastopil preobrat, ki je na nem\xc5\xa1ki strani vodil do \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot dve leti trajajo\xc4\x8de vojne izsiljenih umikov, vmesnih ofenziv, prepovedi kapitulacije in pozivov k vztrajanu; in sicer ne samo na vzhodu, pa\xc4\x8d pa tudi v Severni Afriki in v Italiji zaveznika Benita Mussolinija, voditelja fa\xc5\xa1istov; po anglo-ameri\xc5\xa1ki invaziji v Normandiji junija 1944 pa naposled \xc5\xa1e na Zahodu. Od leta 1943 dalje, dolgo po tistih zra\xc4\x8dnih napadih, v katerih so nem\xc5\xa1ki bombniki pusto\xc5\xa1ili sprva med \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno v Guernici, nato pa v teku letalske bitke za Anglijo predvsem v Londonu in Coventryju, so se pojavile zavezni\xc5\xa1ke zra\xc4\x8dne sile v ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu nad nem\xc5\xa1kimi velemesti in povzro\xc4\x8dile z ru\xc5\xa1ilnimi in za\xc5\xbeigalnimi bombami uni\xc4\x8dujo\xc4\x8do \xc5\xa1kodo. Dresden, ki mu je bilo do zadnjega prizana\xc5\xa1ano, je bil \xc5\xa1ele februarju 1945 spremenjen v ru\xc5\xa1evine in pepel._NEWLINE_Odpor proti nacisti\xc4\x8dnemu re\xc5\xbeimu je tudi vpri\xc4\x8do porajajo\xc4\x8dega se vojnega poraza ostal omejen in obvladljiv preko aparata strahovlade (Glavni urad dr\xc5\xbeavne varnosti - Reichssicherheitshauptamt, Gestapo), posebno ker se je propaganda do zadnjega zaprisegala h "kon\xc4\x8dni zmagi". V tedanjem okolju so prakti\xc4\x8dno brez u\xc4\x8dinka ostale tudi sedaj slovite akcije z letaki skupine \xe2\x80\x9eBela vrtnica\xe2\x80\x9c ali s strani \xc4\x8dlanov Kreisauskega kroga navdahnjen atentat z dne 20. julija 1944, ki ga je na Hitlerja neuspe\xc5\xa1no izvedel Claus von Stauffenberg. Nek u\xc4\x8dinek je vendarle pokazalo javno zavzemanje m\xc3\xbcnster\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa von Galena proti pomorom v okviru evtanazijskega programa. Praviloma so bili aktivni uporniki obravnavani kot veleizdajalce in izdajalci domovine ter bili usmr\xc4\x8deni, deloma tudi brez obsodbe na ljudskem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_V zadnjih mesecih vojne je pri\xc5\xa1lo z napredovanjem Rde\xc4\x8de armade proti mejam rajha do bega in pregona nem\xc5\xa1kega prebivalstva na vzhodu, dodatno pogojenih s prestavitvijo Poljske proti zahodu, ki je bila vodena s strani Sovjetske zveze. Prizadetih je bilo ve\xc4\x8d kot 12 milijonov Nemcev, med katerimi jih je pri tem ve\xc4\x8d kot dva milijona umrlo. Hitler se je med bitko za Berlin 30. aprila 1945 ustrelil. Nem\xc5\xa1ka kapitulacija pade na dan 8. maj 1945. Prijetje zadnje vlade rajha pod Karlom Doenitzom v Flensburg-M\xc3\xbcrwik se je zgodilo 23. maja 1945.\n_START_SECTION_\nRazdeljena Nem\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nZ kapitulacijo zape\xc4\x8dateni poraz "tretjega rajha" je kot zgodovinska cezura \xc5\xa1e globlje zarezal kot izid svetovne vojne iz leta 1918. Za Nem\xc4\x8dijo je vodil ne samo do dejanske izgube vseh ozemelj vzhodno od Odre in Nise, ki so od srednjeve\xc5\xa1ke vzhodne poselitve dalje bila pod nem\xc5\xa1ko suverenostjo, ampak tudi do razdelitve preostalega ozemlja na zasedbene cone \xc5\xa1tirih zmagovitih sil, ki so sprva skupaj izvr\xc5\xa1evale splo\xc5\xa1no odgovornost za "Nem\xc4\x8dijo kot celoto" v okviru Zavezni\xc5\xa1kega nadzornega sveta. Razdor med tremi zahodnimi silami in Sovjetsko zvezo, ki je pre\xc5\xa1el v hladno vojno, povzro\xc4\x8den s sistemsko pogojenimi politi\xc4\x8dnimi in gospodarskimi konflikti interesov, je spro\xc5\xbeil \xc5\xa1tiri in pol desetletja trajajo\xc4\x8di proces delitve z ozirom na politi\xc4\x8dni sistem ter pri razvoju dr\xc5\xbeavljanske identitete v obeh nem\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavah. Sicer je pri mnogih prebivalcih DDR-a \xc5\xa1e naprej obstajala zavest o skupni pripadnosti Nemcev, kot se je imelo pokazati v letih 1989-90; vendar so razli\xc4\x8dni socializacijski in \xc5\xbeivljenjski pogoji na vzhodu in zahodu tudi po izvr\xc5\xa1eni zdru\xc5\xbeitvi \xc5\xa1e naprej u\xc4\x8dinkovali na mnogih podro\xc4\x8djih individualnega in dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja, kakor to grobo poenostavljeno prihaja do izraza v prispodobi o "zidu v glavah" med "Ossiji" in "Wessiji". Tudi v tem se ka\xc5\xbeejo poznej\xc5\xa1e posledice tiste s strani zmagovitih sil vsiljene preureditve razmer v Nem\xc4\x8diji, ki je sledila grenkemu koncu "totalne vojne" nacionalsocialisti\xc4\x8dnega kova.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas zasedbe (od leta 1945)\n_START_PARAGRAPH_\nKonec vojne in nacisti\xc4\x8dne vladavine je bil osvoboditev za veliko \xc5\xa1tevilo re\xc5\xbeimsko preganjanih, internirancev v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih in smrtno ogro\xc5\xbeenih, med temi so bili poleg Judov \xc5\xa1e deportirani prisilni delavci predvsem vzhodnega izvora in vojni ujetniki kot tudi uporniki z razli\xc4\x8dnimi motivi in notranja emigracija. Tudi za preostalo nem\xc5\xa1ko prebivalstvo se je sedaj kon\xc4\x8dal grozni \xc4\x8das no\xc4\x8dnih letalskih napadov in naposled tudi navznoter usmerjenega uni\xc4\x8devalnega besa Hitlerja in njegovih privr\xc5\xbeencev, ki niso hoteli zaveznikom prepustiti nepo\xc5\xa1kovanih niti industrijskih obratov niti elektrarn ali \xc5\xbeivljenjsko pomembnih objektov in ki so si prizadevali ukaz svojega voditelja o \xe2\x80\x9epo\xc5\xbegani zemlji\xe2\x80\x9c  kar najbolj temeljito izvajati. Nekateri naslovniki nesmiselnih ukazov in pozivov k vztrajanju so zdaj odklonili samo\xc5\xbertvovanje in posku\xc5\xa1ali re\xc5\xa1iti lastno ko\xc5\xbeo. Za ve\xc4\x8dino Nemcev, med temi za pregnane, brezdomne zaradi bombardiranja, stradajo\xc4\x8de ter posiljene \xc5\xbeene z njihovimi dru\xc5\xbeinami, je prevladala izku\xc5\xa1nja propada in k temu spadajo\xc4\x8de bede._NEWLINE_Dogovori, ki so jih sklenile glavne zmagovite sile na potsdamski konferenci, so za Nem\xc4\x8dijo predvideli temeljit obrat od nacisti\xc4\x8dnih struktur v razli\xc4\x8dnih pogledih: demokratizacijo, politi\xc4\x8dno decentralizacijo in strogo demilitarizacijo, skupaj z gospodarsko dekartelizacijo in programom demonta\xc5\xbee. Demonta\xc5\xbea industrijskih objektov naj bi deloma poravnala vojno \xc5\xa1kodo protihitlerjevski koaliciji, kar je \xc5\xa1e posebej v praksi udejanjala Sovjetska zveza v svoji zasedbeni coni. Vsi nem\xc5\xa1ki patenti in industrijske skrivnosti so bili zase\xc5\xbeeni v letih 1945-1947 s strani Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike, po besedah Johna Gimbela radikalno izropanje nem\xc5\xa1kega tehni\xc4\x8dnega znanja, vrednega skoraj 10 milijard ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Konec leta 1950 je bila demonta\xc5\xbea v Zvezni republiki zaustavljena. Francija je zahtevala na temelju na\xc4\x8drtov Jeana Monneta (1946-50), da se Posarje in Porurje lo\xc4\x8dita od Nem\xc4\x8dije, vendar je bila mednarodna uprava Porurja razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena leta 1952 preko Skupnosti za premog in jeklo, protektorat Posarje pa je bil 1. januarja 1957 politi\xc4\x8dno priklju\xc4\x8den tedanji Zvezni republiki, vendar je ostal gospodarsko \xc5\xa1e vedno vezan na Francijo. Prav tako so bili dolo\xc4\x8deni ukrepi za denacifikacijo nem\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe. Glavni odgovorni in soodgovorni v nacisti\xc4\x8dni stranki, v dr\xc5\xbeavnem aparatu in v gospodarstvo naj bi bili poklicani na odgovornost glede na njihovo stopnjo vpletenosti, odstranjeni s svojih polo\xc5\xbeajev in kaznovani. Glavni odgovorni, ki so pre\xc5\xbeiveli, so bili v n\xc3\xbcrenber\xc5\xa1kih procesih obto\xc5\xbeeni vojnih zlo\xc4\x8dinov in zlo\xc4\x8dinov proti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu in glede na stanje dokazov in te\xc5\xbeo krivde obsojeni na zaporne kazni ali na smrt, nekateri so bili opro\xc5\xa1\xc4\x8deni. Za \xc5\xa1ir\xc5\xa1e prebivalstvo v zahodnih conah je bil izoblikovan proces denacifikacije, ki naj bi preko obse\xc5\xbenih vpra\xc5\xa1alnikov in sodnih zbornic (Spruchkammern) vodil do ugotavljanja bolj ali manj vpletenih, njihovih prista\xc5\xa1ev in nevpletenih. Dele\xc5\xbe oseb, na ta na\xc4\x8din ozna\xc4\x8denih kot \xe2\x80\x9evpleteni\xe2\x80\x9c, je bil majhen. V sovjetski okupacijski coni ni bilo akcije z vpra\xc5\xa1alniki, pa\xc4\x8d pa je pri\xc5\xa1lo do intenzivnega in nenehno propagiranega antifa\xc5\xa1izma kakor tudi do odpustitve ve\xc4\x8d kot pol milijona nekdanjih nacistov do leta 1948. Vendarle je bila na primer ve\xc4\x8d kot polovica vseh \xc5\xa1olskih ravnateljev v DDR v za\xc4\x8detku 50-ih nekdanjih \xc4\x8dlanov NSDAP-ja._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni nem\xc5\xa1ki prisilni delavci v Sovjetski zvezi so bili zajeti vojaki vzhodnega armade. Poleg tega so Ameri\xc4\x8dani Sovjetom prepustili \xc5\xa1e del svojih zapornikov. Od redkih, ki so pre\xc5\xbeiveli pomanjkanje in gara\xc5\xa1ko delo, so se zadnji vrnil domov leta 1955._NEWLINE_V politi\xc4\x8dnem in gospodarskem oziru so zasedbene sile na svojih obmo\xc4\x8djih nastavile kretnice vsaki\xc4\x8d v smislu svojih lastnih ciljev in sistemske logike. Medtem ko je bila v coni, zasedeni od Sovjetov, \xc5\xbee leta 1945 izvedena zemlji\xc5\xa1ka reforma za razlastitev veleposestnikov in zagotovitev eksistence malih kmetov, se na Zahodu kaj tak\xc5\xa1nega ni zgodilo. Je pa ameri\xc5\xa1ka okupacijska sila intervenirala proti opciji, predvideni v hessenski de\xc5\xbeelni ustavi, za socializacijo predvsem bazi\xc4\x8dnih industrij._NEWLINE_Kolikor razlo\xc4\x8dneje se je oblikovalo nasprotje med Vzhodom in Zahodom v globalnopoliti\xc4\x8dnem merilu, toliko jasneje se je odra\xc5\xbealo tudi v politiko velesil do Nem\xc4\x8dije. Medtem ko je sovjetska okupacijska sila v svoji coni uveljavila prisilno zdru\xc5\xbeitev obeh delavskih strank, SPD (socialdemokrati) in KPD (komunisti), in izklju\xc4\x8dila za v prihodnje svobodne volitve po prvih neuspehih SED (Sozialistische Einheitspartei Deutschland \xe2\x80\x93 Socialisti\xc4\x8dna stranka enotnosti Nem\xc4\x8dije), so zahodne sile podpirale izoblikovanje konkuren\xc4\x8dnih strank v okviru demokrati\xc4\x8dnega pluralizma. Ustanovitev razli\xc4\x8dnih strank v sovjetski okupacijski coni pa je imela le navidez demokrati\xc4\x8dno funkcijo. \xc5\xbde od samega za\xc4\x8detka je veljal moto, ki ga je iz Moskve s seboj za vzhodnonem\xc5\xa1ko obnovo prinesla Ulbrichtova skupina: "izgledati mora demokrati\xc4\x8dno, toda mi moramo imeti vse v svojih rokah"._NEWLINE_Zahodna Nem\xc4\x8dija je bila nasprotno, slede\xc4\x8d protikomunisti\xc4\x8dnemu kurzu Trumanove doktrine iz leta 1947, s pomo\xc4\x8dmi iz Marshallovega na\xc4\x8drta, v ekonomskem oziru postavljena v polo\xc5\xbeaj, da je kaj kmalu igrala pomembno vlogo med kapitalisti\xc4\x8dnimi gospodarstvi zahodnega sveta. To je pripravljala leta 1947 med drugim \xc5\xbee zdru\xc5\xbeitev ameri\xc5\xa1ke in britanske okupacijske cone v bicono, ki je bila s francoskim delom v aprilu 1949 raz\xc5\xa1irjena v tricono. Z londonsko konferenco \xc5\xa1estih sil so bile marca 1948 s strani Zahoda postavljene smernice za ustanovitev od sovjetske okupacijske cone lo\xc4\x8deno federalno dr\xc5\xbeavo, kar je izzvalo protest Sovjetske zveze in imelo za posledico njen izstop iz zavezni\xc5\xa1kega nadzornega sveta. Na denarna reformo v zahodnih conah in v zahodnem sektorju Berlina v juniju 1948 je sovjetska okupacijska sila odgovorila z denarno reformo v sovjetski okupacijski coni in v vzhodnem Berlinu kakor tudi blokado dostopov do zahodnega Berlina, tako da je pretilo, da bodo prebivalci odrezani od sleherne preskrbe. \xc5\xbdupanu Ernstu Reuterju je uspelo, da je ameri\xc5\xa1kega voja\xc5\xa1kega guvernerja Luciusa D. Claya prepri\xc4\x8dal o \xc5\xbeelji po svobodi in tesni povezanosti zahodnih Berlin\xc4\x8danov z zahodnimi zavezniki in ga pridobiti za vzpostavitev berlinskega zra\xc4\x8dnega mostu skupaj z britansko Royal Air Force._NEWLINE_Zahodne sile so v frankfurtskih listinah (Frankfurter Dokumenten), ki so jih 1. julija 1948 predale ministrskim predsednikom zahodnonem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeel, izoblikovale svoje zahteve in pogoje v zvezi z ustanovitvijo zahodnonem\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. Na dveh konferencah do konca meseca (konferenca v Rittersturzu in konferenca v Niederwaldu) so odgovorni za zvezne de\xc5\xbeele, ki so bili usmerjeni na nadaljnji obstoj enotnosti Nem\xc4\x8dije, popustili tem zahtevam pod pogojem, da naj bo v bodo\xc4\x8de ustanovljena zahodna dr\xc5\xbeava zasnovana kot za\xc4\x8dasna entiteta in da se izrecno ohrani cilj poznej\xc5\xa1e ponovne zdru\xc5\xbeitve vseh Nemcev v eno dr\xc5\xbeavo. Parlamentarni svet, ki se je sestajal v Bonnu, je bil namesto ustavodajne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine poobla\xc5\xa1\xc4\x8den, po predhodnem delu na ustavni konvenciji na gradu Herrenchiemseeza, za sestavo temeljnega zakona (Grundgesetz) namesto ustave. S strani zahodnonem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeel razen Bavarske ratificiran in s strani voja\xc5\xa1kega guvernerja zahodnih sil odobreni temeljni zakon za Zvezno republiko Nem\xc4\x8dijo je bila razgla\xc5\xa1en 23. maja 1949._NEWLINE_V odgovor na te procese in vzporedno s tem so se tudi v sovjetski zasedbeni coni odvile priprave za ustanovitev lo\xc4\x8dene dr\xc5\xbeave po sovjetskih na\xc4\x8delih: iz gibanja ljudskega kongresa je iz\xc5\xa1el nem\xc5\xa1ki ljudski svet s prevlado \xc4\x8dlanov stranke SED, ki je predstavil in potrdil SED-u pribli\xc5\xbean osnutek ustave, ki ga je spet sprejel tretji nem\xc5\xa1ki ljudski kongres. S tem je bila pot do dr\xc5\xbeavne delitve Nem\xc4\x8dije trdno dolo\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\nZvezna republika Nem\xc4\x8dija (1949-1990)\n_START_PARAGRAPH_\nNa volitvah v prvi nem\xc5\xa1ki zvezni parlament dne 14. avgusta 1949 so dosegle na novo oblikovane me\xc5\xa1\xc4\x8danske stranke CDU/CSU (Christlich Demokratische Union Deutschlands/Christlich-Soziale Union in Bayern \xe2\x80\x93 Kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko demokrati\xc4\x8dna unija Nem\xc4\x8dija/Kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-socialna unija na Bavarskem), FDP (Freie Demokratische Partei - Svobodna demokratska stranka) in DP (Deutsche Partei \xe2\x80\x93 Nem\xc5\xa1ka stranka) dele\xc5\xbee glasov, ki so zado\xc5\xa1\xc4\x8dali za to, da je bil vodja CDU, Konrad Adenauer, ki je bil \xc5\xbee v parlamentarnem svetu izvoljen za predsednika, izvoljen z enim glasom (svojim lastnim) ve\xc4\x8dine \xc5\xa1e za zveznega kanclerja. SPD (Sozialdemokratische Partei Deutschlands \xe2\x80\x93 Socialdemokratska stranka Nem\xc4\x8dije) okoli Kurta Schumacherja in Carla Schmida je bila potem za poldrugo desetletje vodilna opozicijska stranka. Prvi zvezni predsednik je bil vodja FDP Theodor Heuss._NEWLINE_Faza ustanavljanja Zvezne republike Nem\xc4\x8dije je bila neprekinjeno v znamenju obvladovanja vojnih posledic in gospodarske obnove. Potem ko so \xe2\x80\x9e\xc5\xbeene ru\xc5\xa1evin\xe2\x80\x9c (Tr\xc3\xbcmmerfrauen) odstranile razvaline, ko se je stanje preskrbe stabiliziralo in ko \xc5\xbeivilski boni kot tudi nabave na \xc4\x8drnem trgu niso bili ve\xc4\x8d potrebni, so se stvari v politiki in vsakdanjem \xc5\xbeivljenju za\xc4\x8dele vrteti okoli odpravljanja pomanjkanja stanovanj in okoli vzpostavitve delujo\xc4\x8dega socialnega tr\xc5\xbenega gospodarstva. Njegov motor in vodilni zagovornik je \xc5\xbee od svojega \xc4\x8dasa kot direktor uprave za gospodarstvo v biconi bil Ludwig Erhard, v tem \xc4\x8dasu minister za gospodarstvo v kabinetu Adenauer in pozneje njegov naslednik v vlogi zveznega kanclerja. Erhardova ureditev z liberalizacijo cen je bila do 1950 postavljena na hudo preizku\xc5\xa1njo, ko je stopnja brezposelnosti od leta 1948 (400.000) narasla na ve\xc4\x8d kot dva milijona. \xc5\xa0ele ko je dvig cen ob korejski krizi pre\xc5\xa1el v korejski bum (Korea-Boom), ki je spravil v uporabo nezasedene proizvodne zmogljivosti zahodnonem\xc5\xa1ke industrije, spodbudil izvozno gospodarstvo in prinesel preboj v trajno gospodarsko rast, je pri\xc5\xa1el tako imenovani gospodarski \xc4\x8dude\xc5\xbe v pogon. Posledice so bile polna zaposlenost, nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da blaginja in preboj v potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo._NEWLINE_Na podlagi gospodarskega razcveta je nastal prostor za prerazdeljevanje, ki se je odrazil tudi v socialni politiki. Ne samo vi\xc5\xa1je pla\xc4\x8de in pove\xc4\x8danje dohodka, ampak tudi udele\xc5\xbeba upokojencev na rasti z uvedbo \xe2\x80\x9edinami\xc4\x8dnih pokojni\xe2\x80\x9c (to je pokojnin, ki se prilagajajo gospodarski rasti) v letu 1957 so poskrbeli za to, da sedaj delavci, sindikati in socialni demokrati niso ve\xc4\x8d stavili na uni\xc4\x8denje, pa\xc4\x8d pa na ukrotitev kapitalizma z izgradnjo socialne dr\xc5\xbeave. Mo\xc4\x8dan impulz v smeri izravnalne socialne politike v povojni nem\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi pa je bil \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka dan z nujno integracijo na milijone pregnanih z vzhodnoevropskega prostora. \xc5\xa0e posebej na to je meril Zakon o porazdelitvi bremen (Lastenausgleichsgesetz) iz leta 1952, ki je preko zmernih, \xc4\x8dez dalj\xc5\xa1e obdobje porazdeljenih dajatev na premo\xc5\xbeenje neo\xc5\xa1kodovanih podprl semkaj prispele ljudi brez sredstev, med drugim s pomo\xc4\x8djo pri integraciji, z od\xc5\xa1kodnino za izgubljene hi\xc5\xa1ne dobrine in z gradbenimi posojili._NEWLINE_Glavni zunanjepoliti\xc4\x8dni cilj Adenauerjeve vlade po Petersber\xc5\xa1kem sporazumu je bil v prvih letih Zvezne republike ponovna vzpostavitev polne suverenosti nasproti zahodnim zmagovalnim silam. To se je uveljavilo s preko obojestranskih interesov pogojenim navezovanjem Zvezne republike na Zahod, ki je leta 1951 vodilo do ustanovitve Evropske skupnosti za premog in jeklo leta 1951 in s tem polo\xc5\xbeilo temeljni kamen za dana\xc5\xa1njo Evropsko unijo. Z uveljavitvijo pari\xc5\xa1kih sporazumov v letu 1955 je bila dose\xc5\xbeena \xc5\xbeelena suverenost in kot del tega je bil skozi nem\xc5\xa1ko pogodbo (Deutschlandvertrag, angle\xc5\xa1ko General treaty) ukinjen okupacijski statut. Pravice zaveznikov so bile nadome\xc5\xa1\xc4\x8dene z \xe2\x80\x93 vidno skr\xc4\x8denimi \xe2\x80\x93 posebnimi pravicami (Vorbehaltsrechte). Povod za ponovno oboro\xc5\xbeitev zahodnonem\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, tudi v nasprotju z znatnim notranjim odporom (gibanje \xe2\x80\x9eBrez mene!\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 Ohne mich-Bewegung), je dala \xc5\xbee korejska vojna. Leta 1955 je Zvezna republika postala \xc4\x8dlan zahodne obrambne zveze NATO. Nekdanje okupacijske sile so obdr\xc5\xbeale - v prihodnje kot obrambne sile - svoje voja\xc5\xa1ke baze in objekte na ozemlju Zvezne republike. Poleg tega so nastale voja\xc5\xa1nice in vadbi\xc5\xa1\xc4\x8da za novoustanovljeno Bundeswehr. Glede nem\xc5\xa1ke politike se je Adenauer strogo dr\xc5\xbeal zahteve po izklju\xc4\x8dnem predstavni\xc5\xa1tvu Zvezne republike Nem\xc4\x8dije za vse Nemce ter nepriznanja Nem\xc5\xa1ke demokrati\xc4\x8dne republike kot dr\xc5\xbeave. Z Hallsteinovo doktrino so posku\xc5\xa1ali to usmeritev vsiliti tudi drugim dr\xc5\xbeavam. Nasproti za\xc5\xa1\xc4\x8ditnici NDR-a, Sovjetski zvezi, pa so se vendarle kazali fleksibilne, kajti druga\xc4\x8de bi Adenauer na moskovskih pogajanjih leta 1955 komajda lahko dosegel vrnitev preostalih nem\xc5\xa1kih vojnih ujetnikov iz sovjetskih delovnih tabori\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Novo, u\xc4\x8dinkovito spodbudo za spopad z nacisti\xc4\x8dno preteklostjo je nem\xc5\xa1ka javnost prejela od 60-ih let dalje z Eichmannovim procesom v Jeruzalemu in s procesi pred nem\xc5\xa1kimi sodi\xc5\xa1\xc4\x8di proti odgovornim v nem\xc5\xa1kih uni\xc4\x8devalnih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih SS-a, tako denimo procesi v zadevi Auschwitz (Auschwitzprozesse). Nem\xc5\xa1ki Bundestag je leta 1965 razpravljal in sprejel podalj\xc5\xa1anje zastaralnega roka za umor in pomo\xc4\x8d pri umoru v \xc4\x8dasu nacizma. V delih nem\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe (zlasti med \xc5\xa1tudenti in akademiki) je \xc4\x8dasovno vzporedno nastopila sprememba zavesti in vrednot. Ameri\xc5\xa1ko zaznamovani kulturni vzorci so stopili na mesto v nacionalnem okvirju tradicionalnih vzorcev. Vpri\xc4\x8do \xc2\xbbnovih\xc2\xab\xc2\xa0vrednot kot so emancipacija, \xc5\xa1e posebej \xc5\xbeensk nasproti mo\xc5\xa1kim, participacija in kakovost \xc5\xbeivljenja so v industrijski dru\xc5\xbebi funkcionalne vrednote kot so disciplina, zanesljivost in pripravljenosti na podrejanje stopile v ozadje._NEWLINE_Izobra\xc5\xbeevalni sistem je bil \xc5\xbee od \xc4\x8dasa po Georgu Pichtu razgla\xc5\xa1ene izobra\xc5\xbeevalne katastrofe sredi vrenja. Skoncentriran \xc5\xa1tudentski protest, ki se je dvignil proti tradicionalni univerzi ordinarijev s slogani kot: "Pod talarji - zatohlost tiso\xc4\x8dih let" (Unter den Talaren \xe2\x80\x93 Muff von 1000 Jahren), je prerasel v obse\xc5\xbeno kritiko dru\xc5\xbebe, ki se je usmerila proti nepredelani nacisti\xc4\x8dni preteklosti generacije o\xc4\x8detov in proti sprejetju zakonov o izrednih razmerah, proti ameri\xc5\xa1ki vojni v Vietnamu, proti kapitalisti\xc4\x8dnemu sistemu in izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju dr\xc5\xbeav tretjega sveta s strani zahodnih industrijskih dr\xc5\xbeav. Najpomembnej\xc5\xa1i nosilec protestnega gibanja je bila tako imenovana generacija 68-ega. Odlo\xc4\x8dilna dogodka, ki sta \xc5\xa1e zradikalizirala proteste, sta bila smrt \xc5\xa1tudenta Benna Ohnesorga po strelu policista leta 1967 in poskus atentata na Rudija Dutschkeja leta 1968, glavnega teoretika \xc5\xa1tudentskega gibanja._NEWLINE_Tudi na vladni ravni je sredi 60-ih pri\xc5\xa1la sprememba: v veliki koaliciji pod vodstvom zveznega kanclerja Kurta Georga Kiesingerja je SPD prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1la do udele\xc5\xbebe na oblasti; v socialno-liberalni koaliciji pod vodstvom Willyja Brandta pa je postala vodilna politi\xc4\x8dna sila. "Drzniti si ve\xc4\x8d demokracije" se je glasilo v vladni deklaraciji kot moto za tedaj pri\xc4\x8deti proces dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dnih reform, med njimi so bile pove\xc4\x8danje izobra\xc5\xbeevalnih mo\xc5\xbenosti z uvedbo zakona o zvezni izobra\xc5\xbeevalni podpori (Bundesausbildungsf\xc3\xb6rderungsgesetz oziroma s kratico BAf\xc3\xb6G), zni\xc5\xbeanje starosti za volilno pravico, reforma kazenskega prava, nova ureditev o prekinitvi nose\xc4\x8dnosti (\xc2\xa7 218 kazenskega zakonika) kot tudi zakon o delavski ustavi _NEWLINE_(Betriebsverfassungsgesetz)  z namenom soodlo\xc4\x8danja predstavnikov delojemalcev. Gibanje 68-ega se je vzporedno razcepilo v razli\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne smeri, deloma s tem, ko so se izoblikovale razli\xc4\x8dne komunisti\xc4\x8dno navdihnjene podskupine, \xc4\x8dlanom katerih je kmalu grozila prepoved opravljanja poklica v javnih slu\xc5\xbebah, delno v obliki reformno naravnanih zagovornikov sprememb sistema, ki so nastopili "pohod skozi institucije\xc2\xab. Marginalne odcepljene skupine so smatrale stopnjevanje nasilja za primerno sredstvo za vzpostavitev revolucionarne situacije. Od tod se je razvil terorizem Frakcije rde\xc4\x8de armade, ki je postal resen izziv za vlado kanclerja Helmuta Schmidta. U\xc4\x8dinkovito krizno upravljanje se je od Schmidt terjalo tudi na gospodarsko-politi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju, zlasti v zvezi z obvladovanjem posledic \xc5\xa1oka zaradi cen nafte, ki je konec leta 1973 prizadel zahodne industrijske de\xc5\xbeele, odvisne od bli\xc5\xbenjevzhodnega uvoza nafte. Po letih bujne gospodarske rasti se je Zvezna republika ob nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dem \xc5\xa1tevilu brezposelnih leta 1975 zna\xc5\xa1la v recesiji._NEWLINE_Vendar je do spremembe vlade ponovno pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele leta 1982, ko so bile skupne to\xc4\x8dke socialno-liberalne koalicije na podro\xc4\x8dju socialne in ekonomske politiki iz\xc4\x8drpane in je FDP pod vodstvom Hans-Dietricha Genscherja v okviru konstruktivne nezaupnice podprla izvolitev vodje opozicije Helmuta Kohla za kanclerja. Slede\xc4\x8de nove volitve v marcu 1983 niso prinesel samo potrditve za novo kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-liberalno koalicijo, ampak tudi prvi vstop Zelenih (Gr\xc3\xbcne) v Bundestag. Ti so predstavljali zbirni rezervoar za Novo levico, za \xc5\xbeensko gibanje, za mirovni\xc5\xa1ke aktiviste vpri\xc4\x8do razprave o dodatnem oboro\xc5\xbeevanju kot tudi za zainteresirane za ekologijo, okoljevarstvenike in nasprotnike jedrske energije, \xc5\xa1e posebej pod vtisom jedrske katastrofe v \xc4\x8cernobilu leta 1986. S temi temami, z nekonformisti\xc4\x8dno obliko nastopanja in z nagla\xc5\xa1eno politiko enakosti med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami so postali za stare stranke izziv v parlamentarnem vsakdanu. Politika varovanja okolja, ki se je za\xc4\x8dela \xc5\xbee v Brandtovi vladi z vzpostavitvijo zveznega organa za okoljske zadeve, je do\xc5\xbeivela svoje nadaljevanje leta 1986 z ustanovitvijo zveznega ministrstva za okolje s strani Kohlove vlade._NEWLINE_Vendar pa je bila predvsem v zunanji politiki ohranjena kontinuiteta skozi vse menjave vlad za \xc4\x8dasa Zvezne republike. Navezava na zahod je ostala trden temelj tudi po izgradnji berlinskega zidu leta 1961 in kljub prizadevanju, ki je nastopilo za tem, da bi se pri\xc5\xa1lo do nekega modusa vivendi z vzhodnimi nosilci oblasti. S strani Brandtove in Scheelove vlade za\xc4\x8deto novo politiko do vzhoda, ki je vodila do pogodbenega priznanje statusa quo med drugim nasproti Sovjetski zvezi, Ljudski republiki Poljski in Nem\xc5\xa1ki demokrati\xc4\x8dni republiki in v zameno prinesla olaj\xc5\xa1anje notranjenem\xc5\xa1kega prometa turistov in obiskovalcev kot tudi pogodbeno zavarovan status za Zahodni Berlin, je nepretrgano nadaljevala tudi vlada Kohla in Genscherja. To se je pokazalo tudi ob obisku Ericha Honeckerja leta 1987 v Zvezni republiki, prvem in edinem obisku kakega dr\xc5\xbeavnega poglavarja Nem\xc5\xa1ke demokrati\xc4\x8dne republike._NEWLINE_Na dinamiko, ki jo je spravil v tek padec zidu 9. novembra 1989, je kancler Kohl, vselej tesno povezan s ciljem ponovne zdru\xc5\xbeitve Nem\xc4\x8dije, reagiral situaciji prilagojeno s pro\xc5\xbenostjo. Programu v 10 to\xc4\x8dkah, predlo\xc5\xbeenemu 28. novembra v nem\xc5\xa1kem Bundestagu, za premostitev delitve Nem\xc4\x8dije in Evrope, je 19. decembra 1989 sledilo sre\xc4\x8danje z novim ministrskim predsednikom NDR-a, Hansom Modrowom, v Dresdnu in v popoldanskih urah mno\xc5\xbei\xc4\x8dno zborovanje, ki je Kohlu pod\xc4\x8drtalo nujno \xc5\xbeeljo vzhodnih Nemcev po zdru\xc5\xbeitvi. Zapustil je Dresden "s prepri\xc4\x8danjem, da je stal re\xc5\xbeim NDR-a pred zru\xc5\xa1itvijo in da ni bilo ve\xc4\x8d nobene alternative kot samo ponovna zdru\xc5\xbeitev v kar najbli\xc5\xbeji prihodnosti."\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ka demokrati\xc4\x8dna republika (1949-1990)\n_START_PARAGRAPH_\n"Provizori\xc4\x8dna ljudska zbornica (Volkskammer)\xe2\x80\x9c, ki je bila iz\xc5\xa1la iz nem\xc5\xa1kega ljudskega sveta (Volksrat), je 11. oktobra 1949 izvolila Wilhelma Piecka za predsednik dr\xc5\xbeave in Otta Grotewohla za predsednika vlade NDR (volitve v ljudsko zbornico so prvi\xc4\x8d potekale 15. oktobra 1950, in sicer po principu enotne liste). Dejansko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di pa je bil politbiro Socialisti\xc4\x8dne stranke enotnosti Nem\xc4\x8dije (Sozialistische Einheitspartei Deutschlands), ki si je pridr\xc5\xbeal nadzor nad vsemi pomembnimi iniciativami in sklepi ljudske zbornice in vlade. Najve\xc4\x8dji osebni vpliv na oblikovanje odnosov mo\xc4\x8di v za\xc4\x8detnih letih NDR-a je izvajal Walter Ulbricht, julija 1950 izvoljen za generalnega sekretarja Socialisti\xc4\x8dne stranke enotnosti. Po principu demokrati\xc4\x8dnega centralizma se niso samo sprejemale pomembne nastavitve smernic v najo\xc5\xbejem vodstvenem krogu Socialisti\xc4\x8dne stranke enotnosti, ampak se jih je tudi uveljavljalo za podrejene organizacije stranke in dr\xc5\xbeave z zavezujo\xc4\x8dim u\xc4\x8dinkom. V skladu s tem so bile potem v juliju 1952 razpu\xc5\xa1\xc4\x8dene politi\xc4\x8dno nevplivne de\xc5\xbeele in nadome\xc5\xa1\xc4\x8dene z 14 okraji, ki so jih obvladovale ustrezne strukture Socialisti\xc4\x8dne stranke enotnosti, prav tako kot tudi 217 okro\xc5\xbeij, podrejenih tem okrajem. Najpomembnej\xc5\xa1i vzvod za uveljavljanje partijske linije v praksi je bila kadrovska politika Stranke enotnosti, s pomo\xc4\x8djo katere so bili vsi pomembni polo\xc5\xbeaji v dr\xc5\xbeavi in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bdru\xc5\xbebi zasedeni z ljudmi, ki so ustrezali specifi\xc4\x8dnim merilom primernosti v skladu z navodili Stranke enotnosti._NEWLINE_Prav tako slede\xc4\x8d sovjetskemu vzorcu so s prvim petletnim na\xc4\x8drtom iz leta 1951 gospodarstvo centralisti\xc4\x8dno zasnovali; v naslednjem letu so bila oblikovana prva podjetja v dr\xc5\xbeavni lasti in pa prva kmetijska proizvodna zadruga. Ob istem \xc4\x8dasu je Stranka enotnosti pove\xc4\x8dala pritisk na vse, ki so odstopali od strankarskih smernic znotraj ali zunaj stranke, s kriminalizacijo in pravosodno obsodbo nasprotnikov. Vohunjenje in zagotavljanje obremenjujo\xc4\x8dega materiala so pri tem prevzeli v glavnem sodelavci leta 1950 ustanovljenega Ministrstva za dr\xc5\xbeavno varnost (Ministerium f\xc3\xbcr Staatssicherheit, skraj\xc5\xa1ano. MFS ali "Stasi"), ki so bili "\xc5\xa1\xc4\x8dit in me\xc4\x8d" stranke do konca NDR._NEWLINE_Dejansko je obstajal odpor skozi vsa \xc5\xa1tiri desetletja, kolikor je eksistirala NDR. Vendar pa se je pred letom 1989 \xc5\xa1iroka ljudske vstaja proti re\xc5\xbeimu Stranke enotnosti zgodila le enkrat in sicer v zgodnji fazi iz protesta proti pove\xc4\x8danemu pritisku po u\xc4\x8dinkovitosti na delovnem mestu. Z dvigom delovnih norm naj bi zlasti pokrili visoke stro\xc5\xa1ke za oboro\xc5\xbeitev, ki so nastali tekom obojestranskega nem\xc5\xa1kega ponovnega oboro\xc5\xbeevanja kot posledice korejske vojne in zaostritve v konfliktu med vzhodom in zahodom. Potem ko je bil ljudski upor 17. junij 1953 s pomo\xc4\x8djo sovjetskih vojakov in tankov zadu\xc5\xa1en, je pred gradnjo berlinskega zidu leta 1961 pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1tevila beguncev v tak\xc5\xa1nih razse\xc5\xbenostih, da je to ogrozilo gospodarski obstoj NDR. Ko je odpadla mo\xc5\xbenost pobega, se je re\xc5\xbeimu Stranke enotnosti po eni strani ponudila mo\xc5\xbenost, da so vsilili izgradnjo socialisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe; za ve\xc4\x8dino prebivalcev NDR pa je po drugi strani sedaj veljalo, da se prilagodijo na obstoje\xc4\x8de razmere in se uskladijo s sistemom._NEWLINE_V navznoter usmerjeni kulturni politiki je vodstvo Stranke enotnosti nihalo glede na aktualno politi\xc4\x8dno primernost med fazami zadr\xc5\xbeane liberalizacije - tudi v zvezi z zahodnimi vplivi - in fazami rigidne ideolo\xc5\xa1ke ohladitve. Ob pra\xc5\xa1ki pomladi leta 1968 porojeni upi glede reformnega socializma, ki bi bil povezan z ve\xc4\x8d svobo\xc5\xa1\xc4\x8dinami, so bili uni\xc4\x8deni s posredovanjem dr\xc5\xbeav vzhodne voja\xc5\xa1ke zveze ob sodelovanju NDR. Ko je maja 1971 Erich Honecker s Sovjetsko podporo zamenjal svojega politi\xc4\x8dnega mentorja Ulbrichta, je bila socialna revolucija v NDR v bistvenem \xc5\xbee izvedena in so vizionarsko utopi\xc4\x8dna pri\xc4\x8dakovanja \xc5\xbee zbledela. Nasprotno se je zdaj propagiralo "oblikovanje razvite socialisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe" v okviru "realnega socializma". _NEWLINE_Pri tem so stavili na "socialisti\xc4\x8dno osebnosti" kot tvorno silo, ki po definiciji "razpolaga z obse\xc5\xbenim politi\xc4\x8dnim, strokovnim in splo\xc5\xa1no znanstvenim znanjem, poseduje \xc4\x8dvrsto, z marksisti\xc4\x8dno-leninisti\xc4\x8dnim nazorom zaznamovano razredno stali\xc5\xa1\xc4\x8de, se odlikuje po visokih duhovnih, fizi\xc4\x8dnih in moralnih kvalitetah, je pre\xc5\xbeet s kolektivnim razmi\xc5\xa1ljanjem in ravnanjem ter aktivno, zavestno in ustvarjalno sooblikujejo socializem". Razvoju tak\xc5\xa1nih osebnosti je slu\xc5\xbeil celoten vzgojni in izobra\xc5\xbeevalni sistem v NDR, ne samo v \xc5\xa1olah, ampak tudi v mladinskih organizacijah blizu stranke: po eni strani pionirska organizacija "Ernst Th\xc3\xa4lmann" z 6 do 10 letnimi \xe2\x80\x9emladimi pionirji\xe2\x80\x9c in z 10 do 14 letnimi \xe2\x80\x9eTh\xc3\xa4lmannovimi pionirji\xe2\x80\x9c; po drugi strani Svobodna nem\xc5\xa1ka mladina (Freie Deutsche Jugend) za 14 do 25-letnike. Te organizacije so med Honeckerjevo dobo vklju\xc4\x8devale med dvema tretjinama in \xc5\xa1tirimi petinami mladih in mladih odraslih.  Poleg zborov z dvigovanjem zastave, ideolo\xc5\xa1kega pouka, petja pesmi, strelskih vaj in taborjenj so jih navajali tudi k sodelovanju v tako imenovanih mladinskih nalogah (Jugendobjekte). To so bili delovni napori razli\xc4\x8dne vrste, ki so bili leta 1974 usmerjeni na 68,370 nalog in so zaposlovali 854,912 mladih. Z na \xc5\xa1olski okvir navezano \xe2\x80\x9eposvetitvijo mladih\xe2\x80\x9c (Jugendweiche), ki je mlade v NDR \xe2\x80\x93 razen redkih z ve\xc4\x8dinoma mo\xc4\x8dno cerkveno povezavo - obvezala k socialisti\xc4\x8dni zaprisegi, se je v NDR izoblikoval poseben obi\xc4\x8daj z dolgotrajnim u\xc4\x8dinkom. S strani Honeckerja poudarjena pomembnost dr\xc5\xbeavne obrambe in mejne za\xc5\xa1\xc4\x8dite za vsa podro\xc4\x8dja dru\xc5\xbebe je bila \xc5\xa1e ena posebnost NDR, v kateri se je od leta 1978 na vseh \xc5\xa1olah pou\xc4\x8deval obvezen pouk o obrambi. _NEWLINE_Spodbujanju poklicnega udejstvovanja med \xc5\xbeenskami v NDR ni botroval samo postulat enakosti med spoloma, ampak tudi vrzel v delovni sili, ki je preostala mo\xc5\xa1ka populacija ni mogla zapolniti. K spodbujanju visoke stopnje zaposlenosti \xc5\xbeensk so prispevali razli\xc4\x8dni ukrepi, zlasti izgradnja celovitega sistema otro\xc5\xa1kega varstva z jaslimi, vrtci in ponudba varstva po koncu \xc5\xa1ole. Zvi\xc5\xa1anje otro\xc5\xa1kega dodatka, podalj\xc5\xa1an porodni\xc5\xa1ki dopust in zajam\xc4\x8deno delovno mesto so tudi bili soudele\xc5\xbeeni pri tem, da se je nagnjenje do rojevanja v letih 1973\xe2\x88\x921980 pove\xc4\x8dalo za tretjino. Na delovnem mestu so bili \xc5\xbeenske in mo\xc5\xa1ki zdru\xc5\xbeeni v kolektive, ki so v socialisti\xc4\x8dnem tekmovanju, obi\xc4\x8dajno v obliki \xe2\x80\x9ebrigad\xe2\x80\x9c (to so bile najmanj\xc5\xa1e delovne enote po podjetjih in upravah, ki so opravljale neko nalogo v proizvodnem procesu) lahko preko visoke produktivnosti dosegli nagrado. Povezanost takih kolektivov pa se je raztezala tudi na aktivnosti zunaj podjetja kot so skupne rojstnodnevne zabave, izleti, obiski razstav in gledali\xc5\xa1\xc4\x8d kot tudi na skrb za te\xc5\xbeave in tegobe posameznih \xc4\x8dlanov. V teku s strani dr\xc5\xbeave na ta na\xc4\x8din organiziranega poklicnega in dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja "se je kolektiv kot ekipa, kot \xc5\xa1ola komunikacije in njenih meja, kot mesto izku\xc5\xa1nje delovne skupnosti in socialnega nadzora zapisoval v vsakodnevno izku\xc5\xa1njo Nem\xc5\xa1ke demokrati\xc4\x8dne republike." _NEWLINE_Toda tudi v zadevah dopusta, mobilnosti in preskrbe s potro\xc5\xa1nimi dobrinami je bil \xc4\x8dlovek odvisen od tega, kaj je predvidelo dr\xc5\xbeavno na\xc4\x8drtovanje in kaj se je proizvajalo in ponujalo. Kljub s subvencijami pogojenim ni\xc5\xbejim cenam denimo pri osnovnih \xc5\xbeivilih, javnih prevoznih sredstvih, najemninah in knjigah se je NDR pogosto do\xc5\xbeivljajo kot napa\xc4\x8dno upravljano ekonomijo pomanjkanja: ker je mnogih stvari pogosto primanjkovalo, se je \xc4\x8dlovek postavil v vrsto, da bi si nakupil na zalogo, \xc4\x8desar trenutno morda sploh ni potreboval. Kdor pa je imel dostop do zahodnih deviz, mu je bilo bolje kot ostalim. Lahko je namre\xc4\x8d dobil v Intershopu (to je bila veriga prodajaln v NDR, kjer se je lahko kupilo zahodne dobrine, vendar samo v tuji trdni valuti), kar je bilo drugim odre\xc4\x8deno. Deloma dolge \xc4\x8dakalne dobe so nastajale pri dodeljevanju iskanih po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kih lokacij preko \xe2\x80\x9epo\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe\xe2\x80\x9c Svobodne nem\xc5\xa1ke sindikalne zveze (Freie Deutsche Gewerkschaftsbund, to je bila krovna organizacija sindikatov v NDR), pri podeljevanju potrebam ustrezajo\xc4\x8dega stanovanjskega prostora in pri dobavljanju motornih vozil. Redni \xc4\x8dakalni rok za majhen avto znamke Trabant, z 13.000 vzhodnonem\xc5\xa1kih mark \xc5\xa1e najbolj dostopen, ki je stal pribli\xc5\xbeno povpre\xc4\x8dni enoletni dohodek, je v pozni fazi NDR zna\xc5\xa1al 14 let._NEWLINE_Dose\xc4\x8di "svetovni nivo" v proizvodnji in ga sodolo\xc4\x8dati, tako se je glasila s strani vodstva NDR lansirana parola v prizadevanju za notranjim in zunanjim priznanjem. Glede slednjega je v prvi polovici 70-ih let bil dose\xc5\xbeen pomemben napredek, ko se je v odnosu do Zvezne republike Nem\xc4\x8dije izpogajalo \xe2\x80\x9ePogodbo o temeljih odnosov med ZRN in NDR\xe2\x80\x9c (Grundlagenvertrag), obojestransko vzpostavitev stalnih predstavni\xc5\xa1tev v Bonnu in vzhodnem Berlinu kot tudi tranzitni sporazum, ki je prina\xc5\xa1al tuje devize. S sprejemom obeh nem\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav v Zdru\xc5\xbeene narode je NDR dosegla na mednarodnem nivoju enakopraven status, ki je bil \xc5\xa1e podkrepljen s sopodpisom Helsin\xc5\xa1ke sklepne listine o varnosti in sodelovanju v Evropi leta 1975. Preko ciljanega podpiranja \xc5\xa1portnih mladih talentov in vrhunskega \xc5\xa1porta je NDR na nekaterih podro\xc4\x8djih dosegla v mednarodnem merilu izjemne dose\xc5\xbeke, denimo na olimpijskih igrah._NEWLINE_Da je sprejemanje re\xc5\xbeima Stranke enotnosti znotraj dru\xc5\xbebe kljub temu \xc5\xa1e vedno ostajalo negotovo, je pokazal odvzem dr\xc5\xbeavljanstva kantavtorju Wolfu Biermannu leta 1976, ki je privedel do \xc5\xa1irokega vala protestov in ve\xc4\x8dkratno okrepil resignativne te\xc5\xbenje v zvezi z mo\xc5\xbenostjo reformiranja sistema vladavine. Vedno ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavljanov je s sklicevanjem na jamstva glede \xc4\x8dlovekovih pravic, izhajajoj\xc4\x8da iz Helsin\xc5\xa1ke sklepne listine, vlagalo vloge za legalno izselitev iz NDR. \xc4\x8ce je bilo je leta 1984 okoli 32.000 prosilcev, ki so poleg deloma dolgoletnih \xc4\x8dakalnih dob v zakup vzeli \xc5\xa1e drasti\xc4\x8dno dru\xc5\xbebeno izob\xc4\x8denje, je \xc5\xa1tevilo leta 1988 naraslo na ve\xc4\x8d kot 110.000. Vendar pa je bil polo\xc5\xbeaj nestabilen \xc5\xa1e v drugem pogledu. Namre\xc4\x8d v primerjavi z ostalimi vzhodnimi dr\xc5\xbeavami najvi\xc5\xa1je razvit \xc5\xbeivljenjski standard prebivalstva NDR je temeljil na vedno bolj dramati\xc4\x8dnem dr\xc5\xbeavnem zadol\xc5\xbeevanju, ki je dobilo brezizhodne poteze, ker vodstvo Stranke enotnosti pod Honeckerjem ni hotelo napraviti nobenih rezov pri razli\xc4\x8dnih subvencijah, da ne bi pod\xc5\xbegalo \xc5\xa1e dodatno nezadovoljstvo pri prebivalstvu. Po drasti\xc4\x8dnem zmanj\xc5\xa1anju sovjetskih dobav nafte leta 1981 je kriza dr\xc5\xbeavnih financ v NDR dobivala vedno bolj dramati\xc4\x8dne poteze, ki so jih tudi s pritokom zahodnonem\xc5\xa1kih deviz iz trgovine in pogodb ter s ponovljenimi milijardnimi posojil le kratkoro\xc4\x8dno lahko premostili: "Edinole umetnost improvizacije in zahodna infuzija deviz sta zmogli iz\xc4\x8drpano plansko gospodarstvo \xc5\xa1e ohranjati na pol v teku." Kljub temu se je stanje oskrbe prebivalstva ob\xc4\x8dutno poslab\xc5\xa1alo, celo pri blagu vsakodnevne potro\xc5\xa1nje; in izostale so nujne investicije za vzdr\xc5\xbeevanje pri stanovanjskih stavbah in industrijskih objektih, kar je ljudski glas trpko komentiral takole: \xc2\xbbUstvarjati ru\xc5\xa1evine brez oro\xc5\xbeja!"_NEWLINE_V generaciji, ki je odrasla po izgradnji zidu, so se izoblikovale protestne skupine, ki so si usvojile nove teme in stali\xc5\xa1\xc4\x8da, se ukvarjale s stopnjevanjem oboro\xc5\xbeevanja in uni\xc4\x8devanjem okolja, z vzroki za obubo\xc5\xbeanje v dr\xc5\xbeavah tretjega sveta in s perspektivami Evrope brez meja; \xc5\xa1lo je za mednarodno usmerjeno mirovno gibanje, ki se je v majhnih skupinah lokalno organiziralo in stalo pripravljeno kot jedro gibanja za dr\xc5\xbeavljanske pravice, ki se je razvijalo pogosto ob cerkveni za\xc5\xa1\xc4\x8diti in odobravanju, in sicer v \xc4\x8dasu, ko je Mihail Gorba\xc4\x8dov z glasnostjo in perestrojko spremenil predznak sovjetske politike in socialisti\xc4\x8dne "bratske dr\xc5\xbeave" vzpodbudil k oblikovanju prihodnosti ob lastni odgovornosti. S tem ko je vodstvo NDR nato odklanjalo kakr\xc5\xa1no koli spremembo smeri in se celo lotilo tega, da je cenzuriralo sovjetske medije in \xc5\xbealilo njihove naro\xc4\x8dnike, je vse bolj drselo v izolacijo._NEWLINE_Glede navala problemov - od finan\xc4\x8dno-ekonomskih problemov, \xc4\x8dedalje slab\xc5\xa1ega stanja oskrbe prebivalstva, rasto\xc4\x8dega protestnega gibanja proti potvorbam na lokalnih volitvah maja 1989 do prebivalcev NDR, ki so mno\xc5\xbei\xc4\x8dno drli preko od junija dalje odprt mad\xc5\xbearske meje \xe2\x80\x93 dr\xc5\xbeavno vodstvo, ki je bilo sedaj soo\xc4\x8deno tudi z razo\xc4\x8daranimi in nezadovoljnimi v vrstah same Stranke enotnosti, ni imelo ni\xc4\x8desar ve\xc4\x8d, s \xc4\x8dimer bi se jim lahko zoperstavilo, razen lokalnih nasilnih posegov, pridr\xc5\xbeanj in gro\xc5\xbenje z nasiljem. Po zmagoslavju leipzi\xc5\xa1kih ponedeljkovih demonstrantov 9. oktobra in po padcu berlinskega zidu kot posledici navala mno\xc5\xbeic 9. novembra 1989 je bilo konec obi\xc4\x8dajne vladavine Stranke enotnosti. Toda tudi ta po prenosu oblasti z Honeckerja preko Egona Krenza na Hansa Modrowa na novo nastavljena in zdaj s strani zagovornikov dr\xc5\xbeavljanskih pravic oblikovana DDR je pre\xc5\xa1la znotraj enega leta v ponovno zdru\xc5\xbeeno Nem\xc4\x8dijo.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeena Nem\xc4\x8dija od 1990 dalje\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodni Nemci s svojo mirno revolucijo niso samo povzro\xc4\x8dili padca vladavine Stranke enotnosti, pa\xc4\x8d pa so po odprtju meje s prestavitvijo poudarka v njihovem osrednjem sloganu na nadaljnjih ponedeljkovih demonstracijah tudi ve\xc4\x8dinsko jasno zastavili smer proti zdru\xc5\xbeeni Nem\xc4\x8diji. \xc4\x8ce so prej oblasti NDR pokazali meje z vzklikom "Mi smo ljudstvo!", so potem s sloganom \xe2\x80\x9eMi smo eno ljudstvo!\xe2\x80\x9c ve\xc4\x8dinoma demonstrirali za nem\xc5\xa1ko enotnost. 23. \xc4\x8dlen temeljnega zakona Zvezne republike je zagotavljal mo\xc5\xbenost celostne priklju\xc4\x8ditve NDR k Zvezni republiki Nem\xc4\x8diji. Komur se je kot vzhodnemu Nemcu \xc5\xa1e posebej mudilo priti v Zvezno republiko, pa je lahko to s preselitvijo tudi takoj uresni\xc4\x8dil. V za\xc4\x8detku leta 1990 je \xc5\xa1tevilo izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dih to mo\xc5\xbenost naraslo v razse\xc5\xbenostih, ki so bile problemati\xc4\x8dne za obe dr\xc5\xbeavi, a na razli\xc4\x8den na\xc4\x8din. Kohlova vlada, ki je bila \xc5\xbee tako ali tako naravnana na smer k zdru\xc5\xbeitvi, je energi\xc4\x8dno delala na vzpostavitvi nem\xc5\xa1ke enotnosti in izid volitev v ljudsko zbornico marca 1990, na katerih je slavila zmago Aliansa za Nem\xc4\x8dijo (Allianz f\xc3\xbcr Deutschland) s prihodnjim CDU-jevim premierom Lotharjem de Maizi\xc3\xa8re, jo je \xc5\xa1e potrdil v tem. \xc5\xbde 1. julija je bila dogovorjena in uresni\xc4\x8dena denarna, gospodarska in socialna unija. S \xc5\xa1tirimi zmagovitimi silami izpogajana pogodba, imenovana dva plus \xc5\xa1tiri (Zwei-plus-Vier-Vertrag)  je postavila zunanji temelj nem\xc5\xa1ke enotnosti; s strani ljudske zbornice, zveznega parlamenta in zveznega sveta ratificirana zdru\xc5\xbeitvena pogodba je ustvarila notranje pogoje za to, da je 3. oktobra 1990 pri\xc5\xa1lo do ponovne zdru\xc5\xbeitve Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Na prvih vse-nem\xc5\xa1kih volitvah v Bundestag decembra 1990 in ponovno leta 1994 je bila potrjena kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-liberalna koalicija pod zveznim kanclerjem Helmutom Kohlom, ki je bistveno oblikovala zdru\xc5\xbeitveni proces. S tesno ve\xc4\x8dino (338 proti 320 glasovom) je Bundestag  20. junija 1991 sklenil, da bo opustil Bonn kot sede\xc5\xbe vlade in prenesel vlado in parlament v Berlin. Od leta 1999  nem\xc5\xa1ki Bundestag zaseda v do temelja prenovljeni stavbi parlamenta v Berlinu. Od septembra 1999 dalje je tudi zvezna vlada dokon\xc4\x8dno nastanjena v Berlinu._NEWLINE_Na notranjepoliti\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju absolutno prednostna \xe2\x80\x93 in kot pri celotnem zdru\xc5\xbeitvenem procesu povezana z enormnimi stro\xc5\xa1ki \xe2\x80\x93 je bila v 90-ih letih gospodarska obnova vzhoda. V novih zveznih de\xc5\xbeelah so moderno nadgradili prometno infrastrukturo in spodbujali sanacijo stavbnega fonda in industrijskih objektov, kjer ti niso bili zreli za ru\xc5\xa1enje. Preoblikovanje v tr\xc5\xbenogospodarske oblike s pomo\xc4\x8djo privatizacijske agencije (Treuhandanstalt) je bilo izvedeno v hitrem tempu in ob likvidaciji podjetij, ki so bila neprodajljiva oziroma so veljala za nedonosna; in vodovja ter regije, ki so bili v \xc4\x8dasu NDR preko izpustov \xc5\xa1kodljivih snovi iz zastarelih proizvodnih obratov \xc5\xa1e posebej obremenjeni, so bili usklajeni z okoljevarstvenimi zahtevami. \xe2\x80\x9eZdru\xc5\xbeitveni bum\xe2\x80\x9c (Vereinigungsboom)  je vidno koristil podjetjem v stari Zvezni republiki, medtem ko je tradicionalna ponudba produktov iz \xc4\x8dasov NDR zdaj komaj \xc5\xa1e na\xc5\xa1la kakega odjemalca. Proces gospodarskega prestrukturiranja je v novih zveznih de\xc5\xbeelah potreboval svoj \xc4\x8das in je potekal od regije do regije razli\xc4\x8dno uspe\xc5\xa1no. Stopnja brezposelnosti v vzhodnonem\xc5\xa1kih zveznih de\xc5\xbeelah je bila od \xc4\x8dasa do \xc4\x8dasa dvakrat tolik\xc5\xa1na kot v starih zveznih de\xc5\xbeelah, ki so s partnerstvi in pomo\xc4\x8djo v obliki kvalificiranega upravnega osebja podprle prilagoditev novih de\xc5\xbeel na administrativne, pravne, gospodarske in politi\xc4\x8dne standarde Zvezne republike Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Skoncentrirana prizadevanja in finan\xc4\x8dni transferji, ki so bili porabljeni za izena\xc4\x8devanje \xc5\xbeivljenjskih pogojev v Vzhodni Nem\xc4\x8diji, so ob pojemanju z zdru\xc5\xbeitvijo pogojenega gospodarskega zagona priklicali v zavest med tem nastali reformni zastoj. Ve\xc4\x8d reformnih na\xc4\x8drtov zvezne vlade je propadlo vpri\xc4\x8do rde\xc4\x8de-zelene ve\xc4\x8dine v zveznem svetu (Bundesrat) (tako imenovana "blokada"). Dolgo \xc4\x8dasa na mnogih obmo\xc4\x8djih mrtev trg dela je imel za posledico tudi nadaljnje izseljevanje ravno mladih ljudi, ki so iskali zaposlitev na Zahodu \xe2\x80\x93 to je vztrajen demografski problem v ekonomsko \xc5\xa1ibkih regijah v vzhodni Nem\xc4\x8diji. Deloma obstajajo tu okrepljeno tudi skrajno desni\xc4\x8darske te\xc5\xbenje. Po drugi strani je socialno prikraj\xc5\xa1an polo\xc5\xbeaj mnogih vzhodnih Nemcev pomemben razlog za v novih zveznih de\xc5\xbeelah razmeroma mo\xc4\x8dno pozicijo "Stranke demokrati\xc4\x8dnega socializma" (Partei des Demokratischen Sozialismus, prej Socialisti\xc4\x8dna stranka enotnosti Nem\xc4\x8dije - Sozialistische Einheitspartei Deutschland, okraj\xc5\xa1ano SED ), ki se je spojila z Levico (Die Linke)._NEWLINE_Ponovno zdru\xc5\xbeena Nem\xc4\x8dija je suverena dr\xc5\xbeava. \xc4\x8cete \xc5\xa1tirih sil so se ve\xc4\x8dinoma umaknile, preostale voja\xc5\xa1ke enote zahodnih zaveznikov nimajo ve\xc4\x8d oblastnih pooblastil in so podvr\xc5\xbeene NATO-vemu sporazumu o statusu sil. Soglasje nekdanjih zmagovitih sil k ponovni zdru\xc5\xbeitvi Nem\xc4\x8dije je bilo navezano na obljube nem\xc5\xa1ke zvezne vlade, da bo \xc5\xa1e naprej trajno podpirala proces evropske integracije, potem ko ga je Zvezna republika \xc5\xbee od 50-ih let dalje odlo\xc4\x8dilno sooblikovala. Ta usmeritev je bila tudi vne\xc5\xa1ena v spremenjeno preambulo k temeljnemu zakonu. S podpisom Maastrichtske pogodbe iz leta 1992 je bila Evropska skupnost (ES) preoblikovana v z raz\xc5\xa1irjenimi pooblastili opremljeno Evropsko unijo (EU). Pogodba je tudi nastavila pot za uvedbo skupne evropske valute, evro. Z jasno podporo zvezne vlade je bila poleg tega sklenjena \xc5\xa1iritev EU na vzhod, ki je za\xc4\x8dela veljati leta 2004._NEWLINE_Iz razre\xc5\xa1itve nem\xc5\xa1kega vpra\xc5\xa1anja leta 1990 so se porodila nova pri\xc4\x8dakovanja in zahteve po odgovorni sooblikovalni vlogi Nem\xc4\x8dije pri vzdr\xc5\xbeevanju svetovnega miru, pri voja\xc5\xa1ki implementaciji resolucij ZN kot tudi glede udele\xc5\xbebe v voja\xc5\xa1kih operacijah zveze NATO. Po ponovni zdru\xc5\xbeitvi so se nem\xc5\xa1ke oboro\xc5\xbeene sile (Bundeswehr) prvi\xc4\x8d udele\xc5\xbeil operacij v tujini, tako na primer vojne v Afganistanu po teroristi\xc4\x8dnih napadih v ZDA 11. septembra 2001. Sodelovanje v vojni v Iraku pa je vlada pod Schr\xc3\xb6derjem in Fischerjem nasprotno odklonila. Z zahtevo, postavljeno v zadnjih letih z nem\xc5\xa1ke strani, po stalnem sede\xc5\xbeu v Varnostnem svetu ZN, ki je prav tako utemeljena s pove\xc4\x8dano mednarodno vlogo Nem\xc4\x8dije in njeno pripravljenostjo za prevzemanje odgovornosti, zvezna vlada za zdaj ni prodrla._NEWLINE_Na volitvah v zvezni parlament leta 1998 je bila zamenjana vladna koalicija kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih demokratov (CDU/CSU) in liberalcev (FDP) pod Kohlom. Nova zvezna vlada, sestavljena iz socialdemokratov (SPD) in Zveze 90 / Zelenih (B\xc3\xbcndnis 90/Die Gr\xc3\xbcnen) (t. i. rde\xc4\x8de-zelena koalicija) se je pod kanclerjem Gerhardom Schroederjem lotila vrste spornih reform. Na splo\xc5\xa1no je bila dana ve\xc4\x8dja te\xc5\xbea vpra\xc5\xa1anju ekologije, na primer s pri\xc4\x8detkom opu\xc5\xa1\xc4\x8danja jedrske energije ali z zakonodajnimi pobudami za zmanj\xc5\xa1anje toplogrednih plinov. Vlada je tudi uvedla prve nastavke za smer dolo\xc4\x8dajo\xc4\x8de spremembe v socialni, pokojninski in zdravstveni politiki (Agenda 2010). S pomo\xc4\x8djo prihodkov iz okoljskega davka jim je uspelo zmanj\xc5\xa1ati stro\xc5\xa1ke dela, ki ne sodijo v pla\xc4\x8do (prispevki za pokojninsko zavarovanje). Tekom \xc5\xbee v 90-ih letih nadalje pove\xc4\x8danega pomena svetovnega trga za narodna gospodarstva, tako imenovane globalizacije, pa so predvsem ve\xc4\x8dja podjetja selila proizvodne zmogljivosti v dr\xc5\xbeave z nizkimi pla\xc4\x8dami, tako da je stopnja brezposelnosti sprva \xc5\xa1e naprej ostajala visoka. Z na gospodarsko konkuren\xc4\x8dnost naravnanim konceptom \xe2\x80\x9eHartz\xe2\x80\x9c (poimenovanem po vodji komisije za reformo trga dela, Petru Hartzu), konceptom za preureditev pomo\xc4\x8di brezposelnim in socialne pomo\xc4\x8di, pa je rde\xc4\x8de-zelena koalicija mogla prepri\xc4\x8dati samo en del svojega volilnega telesa._NEWLINE_Od pred\xc4\x8dasno pobujenih volitvev leta 2005 dalje z Angelo Merkel, ki je odra\xc5\xa1\xc4\x8dala v NDR, prvikrat \xc5\xbeenska opravlja funkcijo zveznega kanclerja. Rde\xc4\x8de-zeleno vlado je nadomestila velika koalicija. Leta 2008 je Nem\xc4\x8dija pristala v vrtincu svetovne finan\xc4\x8dne in gospodarske krize, ki jo je v bistvu spro\xc5\xbeilo preve\xc4\x8d neskrbno odobravanje kreditov predvsem na podro\xc4\x8dju nepremi\xc4\x8dninskih ban\xc4\x8dnih poslov v ZDA. V povezavi z na ta na\xc4\x8din pogojenimi pretresi na svetovnih finan\xc4\x8dnih trgih je tudi dol\xc5\xbeni\xc5\xa1ka kriza v evrskem obmo\xc4\x8dju, ki predstavlja vztrajen izziv za finan\xc4\x8dno in evropsko politiko Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Leta 2009 je veliko koalicijo (CDU/CSU in SPD) nadomestila \xc4\x8drno-rumena koalicija kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih demokratov (CDU/CSU) in liberalcev (FDP). Merklova je obdr\xc5\xbeala svoj polo\xc5\xbeaj kot zvezna kanclerka. Na volitvah v zvezni parlament leta 2013 so liberalci zgre\xc5\xa1ili vstop v parlament in ponovno je pri\xc5\xa1lo do velike koalicije z Merklovo kot kanclerko na \xc4\x8delu.'