b'\n_START_ARTICLE_\nJakob I. Angle\xc5\xa1ki\n_START_SECTION_\nKralj \xc5\xa0kotske\n_START_PARAGRAPH_\nJunija 1567 so protestantski uporniki aretirali Narijo in jo zaprli v grad Loch Leven. Od takrat naprej nikoli ve\xc4\x8d ni videla svojega sina. 24. julija je bila prisiljena abdicirati v korist svojemu sinu Jakobu, ki je bil takrat star eno leto, in imenovati svojega nezakonskega polbrata, Jakoba Stewarta, grofa Morayskega, za regenta._NEWLINE_Dne 29. julija 1567, pri starosti trinajstih mesecev, je bil Jakob v Stirlingu okronan za Jakoba VI. Marija Stuart je bila 19. maja 1568 prisiljena zapustiti \xc5\xa0kotsko pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito svoje sestri\xc4\x8dne Elizabete Angle\xc5\xa1ke, ki jo je takoj, ko je pre\xc4\x8dkala mejo, zaprla._NEWLINE_Skrbni\xc5\xa1tvo Jakoba je bilo zaupano grofu in grofici Marski in vzgojen je bil v duhu \xc5\xa1kotske protestantske cerkve. Med Jakobovim otro\xc5\xa1tvo in mladostjo na \xc5\xa0kotskem je v njegovem imenu vladalo ve\xc4\x8d regentov; po umoru njegovega strica je na mesto regent pri\xc5\xa1el njegov dedek, ki je tudi hitro bil umorjen. Za njegovo izobrazbo je bil zadol\xc5\xbeen \xc5\xa1kotski zgodovinar in pesnik, George Buchanan, ki je mladega kralja redno izpostavljal pretepanju, vendar je zaradi njega Jakob pridobil odli\xc4\x8dno izobrazbo in ljubezen do znanosti._NEWLINE_Zadnji Jakobov regent, lord Morton, je bil ubit leta 1581 in James je bil prisiljen prevzeti oblast pri petnajstih letih. Med samoupravo na \xc5\xa0kotskem mu je bilo v najve\xc4\x8dji izziv upor katoli\xc5\xa1kega plemstva leta 1588. To je privedlo do okrepitve protestantske \xc5\xa1kotske cerkve, ampak tudi do strpnega odnosa do katoli\xc5\xa1kih upornikov, ker se je Jakob bal potencialnega verskega konflikta v sosednji Angliji, kjer je njegova botra vodil strpno versko politiko.\n_START_SECTION_\nOdnosi z Anglijo\n_START_PARAGRAPH_\nKraljica Marija je bila po osemnajstih letih zapora v Tower of London strmoglavljena zaradi udele\xc5\xbebe na Babingtonu, katere cilj je bil strmoglavljenje Elizabete, in 8. februarja 1587 obsojena na obglavljenje. Jakob je za kratek \xc4\x8das prekinil diplomatske odnose z Anglijo, kasneje pa je dejal, da "\xc5\xa0kotska nikoli ne bi bila zdru\xc5\xbeena, \xc4\x8de bi [Marija I.] ostala v mojem \xc5\xbeivljenju"._NEWLINE_S sklenitvijo pogodbe v Berwicku leta 1586 med \xc5\xa0kotsko in Anglijo sta se ti dve dr\xc5\xbeavi \xc5\xbeeleli zavarovati pred morebitnimi napadi katoli\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav. Jakob in Elizabeta sta postala zaveznika. Obljubila sta si voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d, \xc4\x8de bi to bilo potrebno, v konfliktu s \xc5\xa0panijo.  \xc4\x8ceprav so pravno bili, z odlokom Henrika VIII., potomci Margarete Tudor izklju\xc4\x8deni iz nasledstva na angle\xc5\xa1ki prestol, tako da \xc5\xa0koti ne bi zavladali Angliji, je Jakob izpostavil svojo pravico do dedovanja na angle\xc5\xa1ki prestol, ker je bil Elizabetin najbli\xc5\xbeji \xc5\xbeive\xc4\x8di sorodnik. Elizabeta ga vseeno nikoli ni razglasila za njenega naslednika, ker se je bala, da bi ta odlo\xc4\x8ditev lahko ogrozila njen polo\xc5\xbeaj vladarja.\n_START_SECTION_\nKralj \xc5\xa0kotske, Anglije in Irske\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih letih Elizabetinega \xc5\xbeivljenja je Jakob vzdr\xc5\xbeeval stike z njenim glavnim ministrom Robertom Cecilom, ki je pripravljal Jakobovo oznanilo. Nekaj ur po smrti svoje sestri\xc4\x8dne in botre kraljice Elizabete I., v zgodnjih jutranjih urah 24. marca 1603, se je sestal s kraljevim svetom, ki se je moral odlo\xc4\x8diti, kdo bo podedoval angle\xc5\xa1ko krono, in razglasiti novega vladarja. Do poldneva je bil v Londonu objavljen Jakobov prihod na prestolu. Jakob je takoj od\xc5\xa1el v London, glavno mesto svojega novega kraljestva, kjer so ga pozdravili ljudje, zadovoljeni, da je razglasitev novega vladarja minila brez invazije in nemirov. Jakob in njegova \xc5\xbeena Ana sta bila okronali za kralja in kraljico Anglije 25. julija 1603 v Westminstrski opatiji._NEWLINE_Kljub temu, da so ga v Angliji toplo pozdravili, se je Jakob v prvih dveh letih svojega vladanja ukvarjal z dvema katoli\xc5\xa1kima zarotama. Oboji sta se neuspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dali in njihovi izdajatelji so bili izgnani skupaj z vsemi katoli\xc5\xa1kimi u\xc4\x8denjaki, \xc4\x8deprav se je splo\xc5\xa1na strpnost nadaljevala._NEWLINE_Ko je Jakob prevzel prestol, sta \xc5\xa0kotska in Anglija ostali lo\xc4\x8deni dr\xc5\xbeavi, toda prvi\xc4\x8d sta bili zdru\xc5\xbeeni pod istim vladarjim v personalno unijo. Jakob je na\xc4\x8drtoval pravno zdru\xc5\xbeenje Anglije in \xc5\xa0kotske v okviru nastanka ene same dr\xc5\xbeave, ki jo je imenoval Velika Britanija, vendar se je njegova ideja sre\xc4\x8dala z opozicijo v obeh kraljestvih. Ne glede na to, da je parlament zavrnil njegovo idejo, se je Jakob neuradno nazival za kralja Velike Britanije.\n_START_SECTION_\nKonflikti s parlamentom\n_START_PARAGRAPH_\nJakob je na \xc5\xa0kotskem uporabljal precej pla\xc5\xa1en in pokorni \xc5\xa1kotski parlament, ki ni preve\xc4\x8d vplival na Jakobovo vlado. Angle\xc5\xa1ki parlament pa je imel veliko ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d kot \xc5\xa1kotski in ve\xc4\x8dkrat je znal vplivati na vladavino monarha. Ko je Jakob na \xc5\xa0kotskem vadil svoj avtokratski na\xc4\x8din vladanja, je nenehno prihajal v konflikt z angle\xc5\xa1kim parlamentom._NEWLINE_Pogoste konflikti s parlamentom so se dogajali iz ve\xc4\x8d razlogov. Jakob je uvedel carine brez parlamentarnega soglasja. Takrat je leta 1606 parlament zavrnil, da bi se sprejel Jakobov predlog, ki bi omogo\xc4\x8dal prosto trgovino med Anglijo in \xc5\xa0kotsko. Zaradi \xc5\xa1tevilnih konfliktov, ki so dosegli vrhunec leta 1611, zaradi novega na\xc4\x8dina obdav\xc4\x8ditve in polnenja vse bolj prazne kraljeve blagajne, je Jakob istega leta razpustil parlament. Zanimivo je, da je Jakob, da bi zapolnil prazno dr\xc5\xbeavno blagajno, uvedel prakso pla\xc4\x8devanja plemi\xc5\xa1kih nazivov, tako da je naziv baroneta stal 1.080 funtov, naziv barona okoli 5.000 funtov, naziv vikonta okoli 10.000 funtov in naziv grofa okoli 20.000 funtov. Kot rezultat se je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo plemi\xc4\x8dev in novih naziv za razliko od \xc4\x8dasa vladavine Elizabete, v katerem so si ljudje res morali zaslu\xc5\xbeiti naziv._NEWLINE_Ko je Jakobu umrl glavni kraljevi svetovalec leta 1612, je bil sam vklju\xc4\x8den v politi\xc4\x8dnem boju s parlamentom. V tistem \xc4\x8dasu so bile zaradi slabe finan\xc4\x8dne politike kraljeve zakladnice prazne in Jakob je leta 1614 pozval novoizvoljeni parlament, naj glasuje o uvedbi novih davkov. Ta parlament je prezrl kraljeve zahteve in zavrnil uzakonitev njegovega predloga in Jakob je bil znova prisiljen, da ga razpusti. Po tem je Jakob vladal brez parlamentu naslednjih sedem let.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1anje vere\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj ko je Jakob pri\xc5\xa1el na angle\xc5\xa1ki prestol, se je za\xc4\x8del soo\xc4\x8dati z verskimi konflikti v Angliji. Puritanci so s peticijo od njega zahtevali reformo Anglikanske cerkve. Jakob se je delno strinjal z njihovimi zahtevami, tako da dovolil novi uradni prevod Biblije, ki je bil pozneje znan kot Sveto pismo kralja Jakoba iz 1611._NEWLINE_Leta 1605 se je skupina katoli\xc5\xa1kih skrajne\xc5\xbeev pod vodstvom Roberta Catesbyja zarotila zoper Jakoba in je imela namero povzro\xc4\x8diti eksplozijo v parlamentu in tudi ubiti Jakoba. Zarota je bila razkrinkana kot tudi svi njeni izvajajo\xc4\x8di udele\xc5\xbeenci.\n_START_SECTION_\nOdnosi s \xc5\xa0panijo\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku svojega vladanja v Angliji leta 1604 je Jakob s \xc5\xa0panijo podpisal pogodbo v Londonu, ki se je kon\xc4\x8dalo dvajsetletno vojno med dr\xc5\xbeavama. Ker je bil ob koncu svojega vladanja soo\xc4\x8den z resnimi finan\xc4\x8dnimi te\xc5\xbeavami, je Jakob posku\xc5\xa1al skleniti zavezni\xc5\xa1tvo s katoli\xc5\xa1ko \xc5\xa0panijo, tako da je edinega sina in dedi\xc4\x8da, bodo\xc4\x8dega Karla I., posku\xc5\xa1al poro\xc4\x8diti s h\xc4\x8derko \xc5\xa1panskega kralja, saj je menil, da bi mu z doto njegova nevesta pomagala priti ven iz finan\xc4\x8dne krize._NEWLINE_Ti na\xc4\x8drti so mu prinesli nadaljnjo nepopularnosti med ljudmi, plemstvom in protestantskim krogom. Dejstvo je, da sta leta 1623 vojvoda Buckinghamski in princ Karel odpotovala v Madrid v poskusu, da bi zagotovila zakonsko zvezo med vali\xc5\xbeanskim princem in \xc5\xa1pansko infanto. \xc5\xa0panski dvor je od njih zahteval, da se Karel spreobrne v katolicizem, kar je bilo odlo\xc4\x8dno zavrnjeno brez nadaljnjih pogajanj. Angle\xc5\xbei in \xc5\xa0koti so novico o neuspehu pogajanj sprejeli z navdu\xc5\xa1enjem.\n_START_SECTION_\nZadnja leta vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja leta Jakobovega vladanja so pretekla z nadaljnjimi spopadi s parlamentom. Obele\xc5\xbeeno je bilo ve\xc4\x8d dogodkov vklju\xc4\x8dno z izpostavljenim primerom Francisa Bacona, ki je v tistem \xc4\x8dasu slu\xc5\xbeil kot pravosodni minister. Bil je obto\xc5\xbeen korupcije pri prodajo nazivov. Parlament, ki je bil z Jacobom v navzkri\xc5\xbeju, je obsodil Bacona na zapor. Jacob ni nasprotoval, saj menil, da bo to pomirilo opozicijo. Toda na koncu ga je Jakob sam moral osvoboditi iz ujetni\xc5\xa1tva in ga pomilosti._NEWLINE_Leta 1618 se je v Evropi za\xc4\x8del velik spor med protestanti in katoli\xc4\x8dani, ki se imenuje tridesetletna vojna. Jakob je bil prisljen vstopiti v vojno na protestantski strani zaradi polo\xc5\xbeaja Anglije kot najve\xc4\x8dje protestantske dr\xc5\xbeave v Evropi. Iz tega razloga je v parlamentu izbruhnil nov spor glede ve\xc4\x8djih finan\xc4\x8dnih sredstev za voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d Jakobovem zetu Frideriku. Kakor je parlament odtegnil Jakobu pomo\xc4\x8d pod pogojem, da kon\xc4\x8da sporazum s \xc5\xa0panijo, ga je Jakob ponovno razpustil._NEWLINE_Kraljica Ana je umrla 4. marca 1619 in bila pokopana v Westminstrski opatiji. Jakob je v starosti bolehal za demenco, vendar je do svoje smrti \xc5\xa1e vseeno dr\xc5\xbeal vse vrvi oblasti v svojih rokah in ni dovolil vojne s \xc5\xa0panijo. Umrl je 27. marca 1625 v pala\xc4\x8di Theobalds. Nasledil ga je sin Karel.\n_START_SECTION_\nDedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nKralj Jakob je zasnoval prvo zastavo personalne unije med Anglijo in \xc5\xa0kotsko, ki zdru\xc5\xbeuje angle\xc5\xa1ki rde\xc4\x8di kri\xc5\xbe svetega Jurija in \xc5\xa1kotski beli kri\xc5\xbe svetega Andreja v edinstveno zastavo, ki je temelj dana\xc5\xa1nje zastave Zdru\xc5\xbeenega kraljestva.'