b'\n_START_ARTICLE_\nMilanska stolnica\n_START_SECTION_\nSveti Tekla\n_START_PARAGRAPH_\nMilanska postavitev, z ulicami okrog Duoma razkriva, da je cerkev zavzemala osrednje mesto v rimskem Mediolanumu, saj je javna bazilika gledala na forum. Prvo stolnico, basilica nova je posvetil sveti Tekla in je bila zaklju\xc4\x8dena leta 355. Sosednja bazilika je bila zgrajena leta 836. Stara osmerokotna krstilnica Battistero Paleocristiano sega v leto 335 in je \xc5\xa1e vedno vidna pod Milansko stolnico. Ko je ogenj leta 1075 po\xc5\xa1kodoval stolnico in baziliko, so objekt obnovili kot Duomo (splo\xc5\xa1en izraz v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini za stolnico, ki se tehni\xc4\x8dno nana\xc5\xa1a na cerkev, ki je uradni sede\xc5\xbe nad\xc5\xa1kofa; izhaja iz latinskega domus \xe2\x80\x93 dom, hi\xc5\xa1a Boga.)\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek obnove\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1386 je nad\xc5\xa1kof Antonio da Saluzzo za\xc4\x8del gradnjo stolnice.  Za\xc4\x8detek gradnje je sovpadal s prihodom na oblast v Milano, nad\xc5\xa1kofovega bratranca Gian Galeazzo Viscontija in je bilo mi\xc5\xa1ljeno kot nagrada za plemeniti in delavski razred, ki je trpel pod tiranom Barnab\xc3\xb2, Viscontijevim predhodnikom. Preden se je za\xc4\x8delo dejansko delo, so poru\xc5\xa1ili tri glavne stavbe: nad\xc5\xa1kofijsko pala\xc4\x8do, Ordinari pala\xc4\x8do in krstilnico svetega \xc5\xa0tefana pri izviru, medtem ko je bila stara cerkev sv. Marie Maggiore izkori\xc5\xa1\xc4\x8dena kot kamnolom. Navdu\xc5\xa1enje za ogromno novo stavbo se je kmalu raz\xc5\xa1irilo med prebivalstvom in iznajdljivi Gian Galeazzo je, skupaj z bratrancem nad\xc5\xa1kofom, zbral veliko donacij za delo v nastajanju. Program gradnje je bil strogo urejen v "Fabbrica del Duomo", ki je imela 300 zaposlenih, s prvim glavnim in\xc5\xbeenirjem Simone da Orsenigo. Orsenigo je sprva na\xc4\x8drtoval gradnjo stolnice iz opeke v lombardskem gotskem slogu._NEWLINE_Visconti je imel ambicije slediti najnovej\xc5\xa1im trendom v evropski arhitekturi. Leta 1389 je bil imenovan francoski glavni in\xc5\xbeenir, Nicolas de Bonaventure tako, da so njegove cerkve v rayonnant gotiki, francoski slog pa ni tipi\xc4\x8den za Italijo. Odlo\xc4\x8dil se je, da je treba ope\xc4\x8dno strukturo oblo\xc5\xbeiti z marmorjem. Galeazzo je dal Fabbric\' del Duomo v izklju\xc4\x8dno uporabo marmor iz kamnoloma Candoglia in jih oprostil davkov. Deset let kasneje je bil imenovan \xc5\xa1e en francoski arhitekt, Jean Mignot iz Pariza, da presodi in izbolj\xc5\xa1a opravljeno delo, kot to, da so zidarji potrebovali novo tehni\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d za dvig kamnov na izjemno vi\xc5\xa1ino.  Mignot je razglasila vse do tedaj izvedeno delo kot v pericolo di ruina ("nevarnost propada"), kot da je bilo narejeno sine scienzia ("nestrokovno"). V naslednjih letih so se Mignotove napovedi izkazale za neresni\xc4\x8dne, vendar pa je to spodbudilo Galeazzove in\xc5\xbeenirje, da so izbolj\xc5\xa1ali svoje instrumente in tehnike. Delo se je hitro nadaljevalo in ob Gian Galeazzovi smrti leta 1402, je bila skoraj polovica stolnice kon\xc4\x8dana. Gradbena dela pa so skoraj povsem zastala do 1480, zaradi pomanjkanja denarja in idej: najpomembnej\xc5\xa1i del tega obdobja so bile grobnice Marca Carellija in pape\xc5\xbea Martina V. (1424) ter okna apside (1470-ih), od katerih je tistega, ki prikazuje svetega Janeza Evangelista naredil Cristoforo de \'Mottis in svetega Eligija in svetega Janeza iz Damaska Niccol\xc3\xb2 da Varallo. Leta 1452 so pod Francescom Sforzo, kon\xc4\x8dali glavno in stranski ladji do \xc5\xa1estega oboka._NEWLINE_Leta 1500 do 1510, pod  Ludovicom Sforzo kon\xc4\x8dali osmerokotno kupolo in uredili v notranjosti \xc5\xa1tiri serije po 15 kipov, portrete svetnikov, preroke, sibile in druge like iz Biblije. Zunanjost je dolgo ostala brez dekoracije, razen Guglietti dell\'Amadeo ("Amadeov mali stolp"), zgrajen 1507-1510. To je renesan\xc4\x8dna mojstrovina, ki pa je usklajena tudi s splo\xc5\xa1nim gotskim videzom cerkve._NEWLINE_V naslednjem obdobju \xc5\xa1panske nadvlade, se je nova cerkev izkazala kot uporabna, \xc4\x8deprav je notranjost ostala ve\xc4\x8dinoma nedokon\xc4\x8dana in je nekaj obokov ladje \xc5\xa1e vedno manjkalo. Leta 1552 je Giacomo Antegnati naro\xc4\x8dil gradnjo velikih orgel na severni strani kora. Giuseppe Meda je poskrbel za \xc5\xa1tiri od \xc5\xa1estnajstih palisad, ki so bile za dekoriranje oltarnega prostora (program je zaklju\xc4\x8dil Federico Borromeo). Leta 1562 je bil dodan Marco d\'Agratejev  sveti Jernej in slavni Trivulziov sve\xc4\x8dnik (12. stoletje).\n_START_SECTION_\nBorromeo\n_START_PARAGRAPH_\nPo prihodu  Carla Borromea na prestol nad\xc5\xa1kofa, so bili vsi posvetni spomeniki iz Duoma odstranjeni. Med njimi so grobnice Giovannija, Barnab\xc3\xb2a in Filippa Maria Viscontija, Francesca I. in njegova \xc5\xbeene Biance, Galeazzo Maria in Lodovica Sforze, ki so bile odlo\xc5\xbeene na neznane lokacije. Glavna intervencija Borromea je bilo imenovanje Pellegrino Pellegrinija leta 1571, kot vodja gradnje, s sporno potezo, saj je imenovanje Pellegrina, ki ni bil lai\xc4\x8dni brat Duoma, zahtevala spremembo statuta Fabbrice._NEWLINE_Borromeo in Pellegrinista si prizadevala za nov, renesan\xc4\x8dni videz stolnice, da bi poudarila svojo rimsko / italijansko naravo in pokorila gotski slog, ki je deloval tuje. Kot vedno je bilo pro\xc4\x8delje ve\xc4\x8dinoma nepopolno, Pellegrini je oblikoval "rimski" slog, s stebri, obeliski in velikim timpanonom. Ko je bilo Pellegrinijevo oblikovanje zaklju\xc4\x8deno, je bil objavljen nate\xc4\x8daj za oblikovanje fasade in to je privabilo skoraj ducat prispevkov, vklju\xc4\x8dno s tistim, Antonio Barca. _NEWLINE_Ta oblika ni bila nikoli izvedena, nadaljevalo pa se je notranje opremljanje: v 1575-1585 je bila obnovljen prezbiterij, dodani so bili novi oltarji in krstilnica. Lesene korne klopi so bile zgrajene ob glavnem oltarju leta 1614, delo Francesca Brambilla. Leta 1577 je Borromeo kon\xc4\x8dno posvetil celotno zgradbo kot novo cerkev, ki se je razlikovala od stare Santa Maria Maggiore in Santa Tecla (ki sta bili zdru\xc5\xbeeni leta 1549 po te\xc5\xbekih sporih).\n_START_SECTION_\n17. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 17. stoletja je Federico Borromeo postavil temelje nove fasade pod vodstvom Francesca Maria Richinija in Fabio Mangoneja. Delo se je nadaljevalo do 1638 z izgradnjo petih portalov in dveh srednjih oken. Leta 1649 je novi glavni arhitekt Carlo Buzzi uvedel presenetljivo revolucijo: fasada naj se vrne v prvotni gotski slog, tudi \xc5\xbee kon\xc4\x8dane podrobnosti na velikih gotskih pilastrih in dveh velikih zvonikih. Drugi oblikovalci so bili med drugim, Filippo Juvarra (1733) in Luigi Vanvitelli (1745), a je vse ostalo uporabljeno. Leta 1682 je bila fasada Santa Maria Maggiore poru\xc5\xa1ena in kon\xc4\x8dana streha stolnice._NEWLINE_V letu 1762 je bila ena od glavnih zna\xc4\x8dilnosti stolnice, Madonninin stolp, je bil postavljen na vrtoglavo vi\xc5\xa1ino 108,5 m. Stolp je oblikoval Carlo Pellicani in na vrh postavil slaven polikromatski Madonninin kip, ki ga je zasnoval Giuseppe Perego, kot se spodobi za prvotni kip stolnice. Glede na to da ima Milano razvpito vla\xc5\xbeno in megleno podnebje, so Milan\xc4\x8dani upo\xc5\xa1tevali vremensko dan, ko je Madonnina vidna iz oddaljenosti, saj je tako pogosto zajeta v meglo.\n_START_SECTION_\nDokon\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\n20. maja 1805 je Napoleon Bonaparte, okronan za kralja Italije, odredil izdelavo fasade, ki jo je kon\xc4\x8dal Pellicani. V svojem navdu\xc5\xa1enju je zagotovil, da bodo vsi stro\xc5\xa1ki padli na francosko blagajno, ki bi jih povrnil s prodajo Fabbricinih nepremi\xc4\x8dnin. \xc4\x8ceprav to vra\xc4\x8dilo ni bilo nikoli pla\xc4\x8dano, je bilo na koncu, v samo sedmih letih, stolnica je njena fasada zaklju\xc4\x8dena. Pellicani je v veliki meri sledil projektu Buzzija, dodal nekaj neogotskih podrobnosti na zgornje okno. Kot oblika zahvale je bil na vrhu ene od fial postavljen kip Napoleona. Napoleon je bil okronan za kralja Italije v Duomo._NEWLINE_V naslednjih letih je bilo zgrajenih ve\xc4\x8dina manjkajo\xc4\x8dih lokov in fial. Kipi na ju\xc5\xbeni steni so bili tudi kon\xc4\x8dani, medtem ko so v 1829-1858 nova obarvana steklena okna zamenjala stara, \xc4\x8deprav z manj estetsko pomembnimi rezultati. Zadnji detajli stolnice so bili kon\xc4\x8dani \xc5\xa1ele v 20. stoletju: zadnja vrata so odprli 6. januarja 1965. Ta datum velja za sam konec procesa, ki je trajal ve\xc4\x8d generacij, \xc4\x8deprav \xc5\xa1e tudi zdaj nekateri deli ostajajo dokon\xc4\x8dati, kot so kipi. Glavno pro\xc4\x8delje stolnice je \xc5\xa1lo v prenovo od leta 2003 do za\xc4\x8detka leta 2009: februarja 2009 je bila fasada v celoti razkrita in ka\xc5\xbee spet barve marmorja iz Candoglia._NEWLINE_Novembra 2012 so uradniki napovedal kampanjo za zbiranje sredstev za ohranjanje stolnice, in prosili pokrovitelje, da posvojijo 135 bruhalnikov stavbe. U\xc4\x8dinki onesna\xc5\xbeevanja na stavbo iz 14. stoletja zahtevajo redno vzdr\xc5\xbeevanje. Nedavni var\xc4\x8devalni rezi v prora\xc4\x8dunu za kulturo Italije so pustili manj denarja za vzdr\xc5\xbeevanje kulturnih institucij, vklju\xc4\x8dno stolnice. Donatorji, ki prispevajo 100.000 \xe2\x82\xac ali ve\xc4\x8d, bodo imeli svoje ime vgravirano na eni od grotesknih figur na strehi stolnice. Figure slu\xc5\xbeijo kot drena\xc5\xbene cevi.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nSlog cerkvene arhitekture je gotski in kot tak v obdobju italijanske arhitekture izjema. Fasado, ki je bila kon\xc4\x8dana pod Napoleonom, je treba obravnavati kot me\xc5\xa1anico baroka in gotike. Velik reprezentan\xc4\x8den Stolni trg je bil ustvarjen od leta 1865 do 1873.\n_START_SECTION_\nZunanjost kupole\n_START_PARAGRAPH_\nStranske stene stolnice so iz 15. do 18. stoletja in prekinjene z ritmi\xc4\x8dnimi oporniki okronanimi s fialami in visokimi okni. V transeptih se oporniki podvajajo, tukaj vodijo znotraj navzgor stopnice. Konice so opremljene z drobnimi dekorativnimi deli. Stene so okra\xc5\xa1ene z ve\xc4\x8d kot 2000 skulpturami in 135 konicami, ki dajejo pregled skulptur lokalnih umetnikov in obrtnikov iz tega obdobja, pa tudi tujih kvalificiranih delavcev klesarjev.\n_START_SECTION_\nStreha\n_START_PARAGRAPH_\nPosebnost je turisti\xc4\x8dno dostopna streha. Dostopna je po stopnicah ali z dvigalom. Od tam je \xc4\x8dudovit pogled na podrobnosti klesanja v kamen. Poleg tega pa je tudi lep razgled na celotno mesto in v jasnih dneh na Alpe.\n_START_SECTION_\nOsrednji stolp\n_START_PARAGRAPH_\nOsmerokotni osrednji stolp Amadeo je bil zgrajen v 15. in 16. stoletju. Na osrednjem zvoniku sije na dale\xc4\x8d viden zlat Madonin kip, popularno znan kot La Madonnina (v neuradni mestni himni Milana O mia bela Madunina). Izdelal jo je Giuseppe Perego in je bila postavljena sredi \xc5\xa1estdesetih let 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nNotranjost stolnice\n_START_PARAGRAPH_\nNotranja oblika stolnice je latinski kri\xc5\xbe s petimi ladjami \xe2\x80\x93 glavna ladja je dvakrat tako \xc5\xa1iroka kot stranske - in vklju\xc4\x8duje triladijski transept, obdan z dvema zakristijama ob koru. 52 snopastih stebrov razdeli prostor, ti so obi\xc4\x8dajno za\xc4\x8dinjeni s kapiteli z ni\xc5\xa1ami, okra\xc5\xa1enimi s kipi svetnikov, ki so v vrsti, bogato okra\xc5\xa1eni, dopolnjeni s prero\xc5\xa1kimi figurami v zatrepih. Okna so izdelana iz barvnih steklenih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Tla stolnice so nastajala od leta 1885 in bila zaklju\xc4\x8dena do sredine 20. stoletja. So iz marmorja in kamna, prekrita z  inkrustacijo.\n_START_SECTION_\nSrednji portal\n_START_PARAGRAPH_\nV osrednjem portalu sta kipa svetega Ambro\xc5\xbea Milanskega in Karla Boromejskega, kot tudi spominski kamen. Ozko stopni\xc5\xa1\xc4\x8de vodi do arheolo\xc5\xa1kega najdi\xc5\xa1\xc4\x8da (ostanki stare cerkve) in nekdanje krstilnice, v kateri je sveti Avgu\xc5\xa1tin leta 387 krstil \xc5\xa1kofa Ambro\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nLeve stranske ladje\n_START_PARAGRAPH_\nTu so oltarji iz 16. in 19. stoletja s pomembnimi umetni\xc5\xa1kimi zakladi, kot so marmorna plo\xc5\xa1\xc4\x8da iz 12. stoletja s figurami apostolov in lesen kri\xc5\xbe, ki ga je leta 1576 Karel Borromejski nosil med kugo v procesiji. Poleg tega je krstilnica z rimsko kadjo, ki je prvotno stala v glavni ladji, sem so jo preselili v 17. stoletju. V levem transeptu je Trivulzijev sve\xc4\x8dnik (zgodnje 13. stoletje).\n_START_SECTION_\nDesne stranske ladje\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg oltarjev iz 14. in 15. stoletja hranijo \xc5\xa1tevilne grobnice svetnikov in donatorjev. Okna so izdelali flamski, lombardski in renski umetniki v 15. stoletju. V desnem transeptu je grob Gian Giacomo Medici (imenovan Il Meneghino), z leve strani okra\xc5\xa1en z lepimi kipi in kip svetega Jerneja brez ko\xc5\xbee, Marca d\'Agrateja iz leta 1562.\n_START_SECTION_\nPrezbiterij\n_START_PARAGRAPH_\nPellegrini je zgradil v 2. polovici 16. stoletja prezbiterij z lesenim korom uokvirjen, z dvignjenim sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem v sredini. Glavni oltar iz 13. stoletja je bil odprt leta 1418, na katerem je paviljon (16. stoletja), kjer je tabernakelj s \xc5\xa1tirimi bronastimi angeli. \xc4\x8cez paviljon sedi kip zmagoslavje Kristusa.\n_START_SECTION_\nSveti \xc5\xbeebelj\n_START_PARAGRAPH_\nPod obokano konico v posebnem tabernaklju hranijo Sveti \xc5\xbeebelj, ki je sve\xc4\x8dano predstavljen enkrat letno, pod strogimi varnostnimi pogoji in ga varuje vojska.\n_START_SECTION_\nKripta\n_START_PARAGRAPH_\nNeposredno pod sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem le\xc5\xbei kro\xc5\xbena kripta iz 1606. Od tu se pride v Scurolo di San Carlo, osmerokotno kapelo. V kristalni \xc5\xbeari so ostanki svetega Karla Borromea.\n_START_SECTION_\nZakristija\n_START_PARAGRAPH_\nDve zakristiji de nahajata na obeh straneh sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in sta iz 14. stoletja.\n_START_SECTION_\nZakladnica\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica ima zakladnico neizmerne vrednosti, vklju\xc4\x8dno srebrno kapsulo svetega Ambro\xc5\xbea, ki jo je prejel od pape\xc5\xbe v 4. stoletju.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crta meridiana\n_START_PARAGRAPH_\nV stolnici v Milanu je vstavljen meridian, \xc4\x8drta iz medenine v tleh. Skozi majhno luknjo v oboku son\xc4\x8dna svetloba pada na to \xc4\x8drto opoldan, ko je sonce najvi\xc5\xa1je in tvori majhen krog svetlobe na tej \xc4\x8drti. Kot se sonce med letom premika, se kro\xc5\xbeec premika vzdol\xc5\xbe \xc4\x8drte. \xc4\x8cas ko je sonce najvi\xc5\xa1je, je odvisen od datuma: 22. julija je krog ob 13:30 na \xc4\x8drti poldnevnika.'