b'\n_START_ARTICLE_\nV somraku kraljestva pal\xc4\x8dkov in \xc5\xa1kratov\n_START_SECTION_\nSlovenske pripovedke o pal\xc4\x8dkih, \xc5\xa1kratih, vedomcih in orkih\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo mnogo pravljic v katerih nastopajo razna bajeslovna bitja, pa naj bodo to prijazna ali hudobna. Predstave in poznavanje teh bitij spremljajo \xc4\x8dloveka \xc5\xbee o pradavnine naprej. V ljudskih verovanjih in pripovedkah, ki se prena\xc5\xa1ajo iz roda v rod prek ustnega izro\xc4\x8dila, nastopajo predvsem starej\xc5\xa1e predstave o bajeslovnih bitjih. Veliko prepletanja in podobnosti lahko zapazimo tudi med Slovenci v zamejstvu.\n_START_SECTION_\nPal\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nPravljica Pal\xc4\x8dek je pripovedka, ki nima znanega avtorja. Prav zato je pravljica ljudska. Pripovedovalec pravljice je tretjeosebni, saj opisuje sam potek pravljice. Izjema v pravljici so le dialogi med mamo in o\xc4\x8detom, Pal\xc4\x8dkom in o\xc4\x8detom, grofom in Pal\xc4\x8dkom ter med tolovaji in Pal\xc4\x8dkom. Prostor v pravljici ni opisan enotno, saj je iz vsebine pravljice razvidno, da dogajalni \xc4\x8das ni enoten. Traja ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa, koliko pa nam v pravljici ni natan\xc4\x8dno podano. Tudi dogajalni prostor ni enoten, saj nam pripovedovalec opi\xc5\xa1e ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih prostorov, kot so dom, gozd, njiva, log. V pripovedki izrazito izstopa le ena oseba in to je Pal\xc4\x8dek._NEWLINE_Motivno-tematske povezave: Pal\xc4\x8dek upodablja bajeslovno bitje pal\xc4\x8dka, ki je bli\xc5\xbenji sorodnik \xc5\xa1krata. Poznamo razli\xc4\x8dna imena za tovrstna bitja, kot so pal\xc4\x8dek, pale\xc4\x8dnjak, ninek nendljek, na Pohorju pa mu pravijo tudi rabas. Pal\xc4\x8dki se od \xc5\xa1kratov lo\xc4\x8dijo predvsem po prijaznej\xc5\xa1em zna\xc4\x8daju in pa po tem, da radi pomagajo ljudem v stiski in pri delu. Sem spadajo predvsem dela kot so, \xc5\xa1ivanje oblek, \xc4\x8devljev. Pomagajo pa jim tudi pri iskanju in obdelovanju dragih kamnov in kovin. pal\xc4\x8dke pogosto sre\xc4\x8damo v ljudskih pripovedkah. Ena najbolj znanih je Snegulj\xc4\x8dica in sedem pal\xc4\x8dkov, ki so jo pripovedovali kot doma\xc4\x8do slovensko pravljico. Je pa pri nas, na Slovenskem, priljubljena tudi pravljica o Pal\xc4\x8dku.\n_START_SECTION_\nBirkmandeljc\n_START_PARAGRAPH_\nPrav gotovo vsi poznate pravljico z naslovom \xc5\xa0picparkeljc. In pripovedka Birkmandeljc je pravzaprav ista kot pravljica o \xc5\xa0picparkeljcu. Pripovedka je ljudska, saj nima znanega avtorja. Dogajalni \xc4\x8das in prostor nista enotna, saj pripovedovalec razvle\xc4\x8de pripoved za \xc4\x8das enega leta. Prostor v pripovedi zavzemajo hi\xc5\xa1a in pa gozd, kjer se sre\xc4\x8data \xc5\xa1krat in kmet. V pripovedki nastopata predvsem \xc5\xa1krat, v podobi lovca, in pa kmet. Kmet je izrazito aktivna oseba, kar pa se izka\xc5\xbee \xc5\xa1ele na koncu, ko izsledi \xc5\xa1krata in mu prisluhne. \xc5\xa0krat pa se predvsem na za\xc4\x8detku izka\xc5\xbee kot zaupanja vredna oseba, ki drugemu so\xc4\x8dloveku ponudi pomo\xc4\x8d v stiski. Vendar pa je na koncu pripovedke razvidno, da se v podobi lovca skriva \xc5\xa1krat, ki gleda le na svojo korist._NEWLINE_\xc4\x8ce gledamo sedaj samo pripovedko z vidika kmeta, je bil le-ta dovolj prebrisan, da se je sploh domislil, da gre za \xc5\xa1kratom in ga razkrinka. Vendar pa gledano z vidika \xc5\xa1krata, bi si verjetno le-ta mislil, da ga je kmet prevaral in izdal. Vendar pa vseeno ni tako. Konec koncev je bil \xc5\xa1krat tisti, ki je kmetu nastavil zanko v katero ga je hotel ujeti s prevaro. Nauk te pripovedke naj bi bil, da se prevara ne spla\xc4\x8da in da je bolje, da delamo na po\xc5\xa1ten na\xc4\x8din. Saj se nam vse slej ko prej vrne. In \xc4\x8de bomo delali po\xc5\xa1teno, se nam bo po\xc5\xa1teno vra\xc4\x8dalo nazaj.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0krat v kozarcu\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedka je ljudska, saj nima znanega avtorja. Znani so samo nekateri zbiratelji. \xc4\x8cevljar v pripovedki je po\xc5\xa1ten in deloven \xc4\x8dlovek, ki mu na bolje pomaga \xc5\xa1krat. \xc4\x8ceprav so \xc5\xa1kratje na splo\xc5\xa1no znani kot nepo\xc5\xa1teni in neprijazni, se ta izka\xc5\xbee za malce bolj po\xc5\xa1tenega. K temu pa nas napelje prav njegova pomo\xc4\x8d \xc4\x8devljarju, ko mu \xc5\xbeeli pomagati na bolje. Seveda pa vseeno nekaj terja v zameno. In to je, da ga izpusti in ga po tem, ko mu bo pomagal ne i\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d. Dogajalni \xc4\x8das in prostor nista enotna, saj pripovedovalec \xc4\x8das raztegne. Sicer nam ni znano za kako dolgo, vendar je iz same pripovedi razvidno, da se dogaja dalj \xc4\x8dasa. Pripovedovalec junake postavi v razli\xc4\x8dna okolja. \xc4\x8cevljarjev dom in nato \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri druge. To so tisti \xc5\xa1tirje, kjer \xc5\xa1krat oblega gradove in ga \xc4\x8devljar pre\xc5\xbeene. Na za\xc4\x8detku se oba, \xc4\x8devljar in \xc5\xa1krat, dr\xc5\xbeita dogovora. Vendar pa na koncu \xc4\x8devljar prelomi dogovor in gre \xc5\xa1krata spodit, \xc4\x8deprav sta se dogovorila, da ga po treh obleganjih s \xc4\x8detrtega gradu ne pride podit._NEWLINE_Tukaj bi lahko \xc4\x8devljarja ozna\xc4\x8dili kot izdajalca in prevaranta ter denarno pohlepnega. Kajti \xc4\x8devljar se je, kljub dogovoru s \xc5\xa1kratom, odpravil \xc5\xa1krata spodit, prav zaradi denarne nagrade. Lahko bi rekli, da je \xc4\x8devljar na koncu izpadel hinavec. Vendar pa \xc5\xa1krat vseeno ni bil na koncu ni\xc4\x8d bolj\xc5\xa1i. Poru\xc5\xa1il je pol gradu. pa vendar bi lahko rekli, da je bil bolj\xc5\xa1i od \xc4\x8devljarja. Nauk te pripovedi naj bi bil; delaj po\xc5\xa1teno in po\xc5\xa1teno se ti bo vra\xc4\x8dalo.\n_START_SECTION_\nVra\xc5\xbeji graben in \xc5\xa0kratovica\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedka je ljudska, saj avtor ni znan. Pripovedka temelji na zgodbi, kako je \xc4\x8devljar ugnal dva zlobna \xc5\xa1krata, ki sta se mu med delom posmehovala. V tej pripovedi lahko zasledimo zlobo, ki spremlja bitja, kot so \xc5\xa1krati. Namesto, da bi pomagali \xc4\x8devljarju pri delu, so se raje posmehovali. \xc4\x8devljar v tej pripovedi ne izpade kot negativen lik, ampak so to \xc5\xa1kratje. V svoji nesramnosti so \xc5\xa1li predale\xc4\x8d, prav zato pa jih je \xc4\x8devljar pokazal svoje. V pripovedki lahko zasledimo iznajdljivost \xc4\x8dloveka in pa kako se vra\xc4\x8da zloba. \xc4\x8cevljar je bil iznajdljiv \xc4\x8dlovek, ki je poznal ljudske \xc5\xa1ege in navade. Zato je vedel kdaj \xc5\xa1kratje izzivajo nala\xc5\xa1\xc4\x8d in kdaj samo iz dolg\xc4\x8dasa. Tako je vedel kako ukrepati v primeru, ko ga je \xc5\xa1krat izzival zardi svojega veselja. \xc4\x8cevljar se je zna\xc5\xa1el in prvega \xc5\xa1krata enkrat, vendar dovolj mo\xc4\x8dno, udaril. Ker se po pregovoru slabo s slabim vra\xc4\x8da, se je \xc5\xa1krat skotalil po bregu v jarek, kjer je mrtev oble\xc5\xbeal. Od tod ime Vra\xc5\xbeji graben. Drugemu \xc5\xa1kratu se zaradi \xc4\x8diste zlobe ni godilo ni\xc4\x8d bolje. Tokrat je bil \xc4\x8devljar \xc5\xa1e bolj zvit in je \xc5\xa1krata napeljal na novo zanko in ga ukanil. Na koncu je hodil po robu in se zibal na tanki veji. Veja se je pod te\xc5\xbeo zlomila in tudi drugi \xc5\xa1krat se je ubil. Voda ga je odnesla in od takrat naprej se tisti potok imenuje \xc5\xa0kratovica._NEWLINE_Ta pripovedka je neke vrste anekdota, kako je nastalo dolo\xc4\x8deno ime.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kratov gozd\n_START_PARAGRAPH_\nTa pripovedka nam govori o tem kako se je del gozda zna\xc5\xa1el visoko na planinah. To naj bi bila zopet neke vrste anekdota, ki govori o zlobi \xc5\xa1kratov in o njihovi nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivosti. Pripoved govori o \xc5\xa1kratih, ki so sprli dva zelo dobra prijatelja, soseda. V pripovedi zopet sre\xc4\x8damo zoben in neprijazen zna\xc4\x8daj \xc5\xa1kratov, ki se jih dr\xc5\xbei \xc5\xbee od nekdaj. Pa vendar opazimo, da dr\xc5\xbei pregovor dobro se z dobrim vra\xc4\x8da, slabo pa s slabim. Zapazimo pa tudi \xc4\x8dlovekov najbolj predvidljiv zna\xc4\x8daj. In to je ljubosumje in nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivost. \xc4\x8ceprav so do tega \xc4\x8dlovekovega zna\xc4\x8daja privedle \xc5\xa1kratove hudobije in grdobije, vseeno ne moremo prezreti nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivosti in ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnosti. Pripoved nam nazorno naka\xc5\xbee, da se hudobija, nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivost in ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnost ne spla\xc4\x8dajo, saj vse to vodi v pogubo. Pa vendar moramo priznati, da imamo ljudje nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivost v krvi \xc5\xbee od rojstva, le-ta pa pride na plan z leti in izku\xc5\xa1njami. In prav izku\xc5\xa1nje bi nam morale biti vzor, pa vseeno ne naredimo ni\xc4\x8d. Postanemo \xc5\xa1e bolj zadr\xc5\xbeani in nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivi. In prav to se je naredilo kmetoma, ki sta dopustila, da ju \xc5\xa1kratova hudobija spre ter privede na plan temno stran njunega zna\xc4\x8daja. Tako je njun spor vodil enega v pogubo, medtem pa se je drugi re\xc5\xa1il in za\xc4\x8del na novo. Kmet, kateri je nesre\xc4\x8dno umrl, je poln jeze zavpil \xc5\xa1kratom naj vzamejo njegovo polovico gozda. In veste kaj? Prav to so storili. Gozd so si oprtali na rame in od\xc5\xa1li. Ujela jih je jutranja zarja in izgubili so svojo mo\xc4\x8d. Tako je gozd ostal na vrhu hriba in ubogi kmet se je zaradi svoje nesre\xc4\x8de obesil. Od takrat naprej se tisti vrh tudi imenuje Obe\xc5\xa1enica.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0krat \xc4\x8duva denar\n_START_PARAGRAPH_\nPripoved je ljudska, avtor ni znan. v pripovedki je pripovedovale ustvaril enoten \xc4\x8das dogajanja. \xc4\x8cas je postavljen v en dan, izjema je samo pripovedoval\xc4\x8devo nakazovanje za\xc4\x8detka. Kraj sicer ni enoten, dogajanje je postavljeno na pa\xc5\xa1nik, v jamo in na dom. Na za\xc4\x8detku pripovedi pripovedovalec pove, kako so \xc5\xa1kratje \xc4\x8duvali vse kar so imeli za svoje. In za to bi dali tudi svoje \xc5\xbeivljenje. Pripoved je postavljena na temelju \xc4\x8duvanja denarja in zakletosti jame. V njej nastopata \xc5\xa1krat in pa pastir\xc4\x8dek, ostali predstavljajo le stranske osebe. Pripoved bi si lahko razlagali kot pohlep pastir\xc4\x8dka, saj je ob prvem sre\xc4\x8danju v jami vzel le malo denarja. Vendar je za seboj pusti pali\xc4\x8dice, da bi potem lahko na\xc5\xa1el pot nazaj. In prav ta de bi si lahko razlagali kot pohlepnost. Ni mu bilo dovolj tisto malo, hotel je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d. \xc5\xa0kratje se tukaj sploh ne izka\xc5\xbeejo kot hudobni, vendar kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki do tistega kar je njihovo. Verjetno so prav zato pobrali pal\xc4\x8dke, ki jih je pustil pastir\xc4\x8dek. Od pripovedi do pripovedi je odvisno kak\xc5\xa1en zna\xc4\x8daj poka\xc5\xbeejo \xc5\xa1kratje. Predvsem pa lahko vidimo \xc4\x8dlovekove pomanjkljivosti in slabosti, ki pa se ka\xc5\xbeejo predvsem preko zna\xc4\x8daja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0karifi\xc4\x8d je odpeljal deklico\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cas pripovedi ni znan, zato pripoved ne moremo uvrstiti v neki dolo\xc4\x8den dogajalni \xc4\x8das. Pripoved lahko uvrstimo v dolo\xc4\x8den del Slovenije, iz katerega pripoved izhaja. In na\xc5\xa1a pripoved je svojo pot za\xc4\x8dela na Primorskem. To pa vemo po besedi \xc5\xa1karifi\xc4\x8d. tako poimenujejo \xc5\xa1krata na Primorskem. Pripoved temelji na tem, da na svetu obstajajo zlobna bitja, ki ne prizana\xc5\xa1ajo nikomur. In ta bitja so tukaj \xc5\xa1krati. Po besedah pripovedovalca, so \xc5\xa1karifi\xc4\x8di ugrabljali dekleta, ko je za\xc4\x8dela padati no\xc4\x8d. Ko se jim je pokazala prilo\xc5\xbenost so jo pograbili in odpeljali ubogo dekle. Le-to so spustili \xc5\xa1ele ko je ubogo bitje umrlo. In po pripovedoval\xc4\x8devi pripovedi lahko izvemo \xc5\xa1e, da so imela dekleta o\xc4\x8di polne solz, \xc4\x8deprav so bila mrtva. Iz te pripovedi je razvidno za kako okrutna in neusmiljena bitja so imeli ljudje \xc5\xa1krate.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0krat z brega v breg ska\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nTa pripoved je neke pravljica. Kar lahko povem o tej pripovedki je to, da je iz nje razvidno, kako so starej\xc5\xa1i ljudje stra\xc5\xa1ili mlaj\xc5\xa1e, naj ne hodijo pono\xc4\x8di ven. To naj bi jih namre\xc4\x8d kaznovalo in videli naj bi mo\xc5\xbea in \xc5\xbeeno ter pa \xc5\xa1krata, ki se z veje na vejo oprijema in ska\xc4\x8de z enega brega na drugega. Tako otroci niso upali nikamor sami ven, kaj \xc5\xa1ele zve\xc4\x8der, ko se je spustil mrak. Kar \xc5\xa1e lahko razberemo iz pripovedi je neka lastnost, ki se zelo velikokrat poka\xc5\xbee pri ljudeh. To je lahkovernost. In prav zaradi tega so lahko starej\xc5\xa1i prepri\xc4\x8dali mlaj\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kratovemu fantku razbijejo skledico\n_START_PARAGRAPH_\nPripoved je zopet neke vrste prikaz kaj zahtevajo \xc5\xa1kratje in kak\xc5\xa1en je njihov zna\xc4\x8daj. V pripovedi naletimo na vra\xc4\x8dilo. Lahkomiselni pastirji so metali kamenje v neko jamo. Pri tem so \xc5\xa1kratovemu fanti\xc4\x8du razbili skledo iz katere je jedel. \xc5\xa0krat je pri\xc5\xa1el na plan in zahteval pojasnilo. Najstarej\xc5\xa1i med pastirji se je dobro zna\xc5\xa1el in rekel, da je koza ponesre\xc4\x8di brcnila kamen v jamo. \xc5\xa0krat je verjetno kot povra\xc4\x8dilo za \xc5\xa1kodo vzel kozo in jo odnesel. Zahvala, da ni vzel enega izmed pastir\xc4\x8dkov gre prav pastirjevi iznajdljivosti. Lahko bi rekli, da je iznajdljivost \xc4\x8dlovekova vrlina, ki nam pomaga ko zaidemo v te\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kratovo pla\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\nDogajanje ne moremo postaviti v dolo\xc4\x8deno obdobje ali \xc4\x8das, saj nam ga pripovedovalec ne pove dovolj natan\xc4\x8dno. Osebe, ki se nekako najve\xc4\x8dkrat pojavljajo so kmet, sosed in pa \xc5\xa1krat. Iz te pripovedi lahko povle\xc4\x8demo tri glavne ideje. Materialno preskrbljenost, ki si jo \xc5\xbeeli kmet, nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivost, ki je upodobljena v sosedu in pa zvestost \xc5\xa1krata pogodbi. Ljudje znamo biti v\xc4\x8dasih tako predvidljivi, kot je nakazano v tej pripovedi. Da bi bil kar najbolje preskrbljen, je kmet podpisal pogodbo s \xc5\xa1kratom z lastno krvjo. \xc5\xa0krat se je pogodbe dr\xc5\xbeal, vendar je v zameno zahteval seveda pla\xc4\x8dilo. Razberemo lahko da kljub temu, da \xc5\xa1kratje delajo v\xc4\x8dasih dobro za ljudi, vedno nekaj zahtevajo v zameno. Na plan pride tudi sosedova nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivost, \xc4\x8de\xc5\xa1 sosed je bolj\xc5\xa1i od mene. Dandanes se pogosto sre\xc4\x8dujemo z nepo\xc5\xa1tenimi sosedskimi odnosi. Veljalo naj bi, da naj bi sosed sosedu pomagal, tukaj pa se prika\xc5\xbee ravno nasprotno. Vidimo nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivost in ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnost.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kuberl\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kuberl je pripoved o \xc5\xa1kratu, ki ga sre\xc4\x8damo samo v podzemlju. Z njim so imeli opravka le rudarji, ki so izkopavali rudo. V pripovedki zopet zasledimo naklonjenost \xc5\xa1kratov, seveda s povra\xc4\x8dilom in pla\xc4\x8dilom. Med rudarji naj bi veljalo, da jim je \xc5\xa1kuberl kazal rove, ki so bili polni rude. V zameno za to pa je zahteval hrano. Ko pa se za\xc4\x8dnemo ljudje nor\xc4\x8devati iz dobrih stvari iz tega po navadi ne pride ni\xc4\x8d dobrega. In prav to je zaznati tukaj. Rudarji so se ponor\xc4\x8devali iz \xc5\xa1kuberla in ta jim je nehal kazati rove polne rude. Lahko bi rekli, da se ljudje po\xc4\x8dasi naveli\xc4\x8damo vseh dobrih stvari. Zato v\xc4\x8dasih mislimo, da si zaslu\xc5\xbeimo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d in rodi se pohlepnost.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0krat \xc4\x8duva divjad\n_START_PARAGRAPH_\nTukaj zasledimo naivnost \xc5\xa1kratov, ko mislijo, da jih ljudje ne vidijo in ne sli\xc5\xa1ijo. In prav zaradi te naivnosti \xc5\xa1kratje niso poklicali pomo\xc4\x8di in ostali so brez gamsa.\n_START_SECTION_\nLovec Rusel in \xc5\xa1krati\n_START_PARAGRAPH_\nDogajalni \xc4\x8das in prostor sta enotna, saj se cela pripoved nana\xc5\xa1a na en sam dan. Po besedah pripovedovalca izvemo, da je bil lovec nesramen do \xc5\xa1krata, ko ga je le-ta poprosil za hrano. Zato mu je \xc5\xa1krat vrnil milo za drago. Za\xc4\x8del je pe\xc4\x8di \xc5\xbeabe na njegovem ognju in olje je kapljalo na njegovo meso. Zato se je razjezil in ga pretepel. Tukaj lahko vidimo \xc4\x8dlovekom hitro vzkipljiv zna\xc4\x8daj, ki se poka\xc5\xbee predvsem takrat kadar nam kaj ni prav. \xc4\x8ce bi bil lovec bolj prijazen, bi mu morda \xc5\xa1e pokazal kje naj lovi, da bo kaj ujel. Kasneje pa je bil lovec tudi zelo iznajdljiv in zvit, kajti namesto svojega imena je \xc5\xa1kratu na vpra\xc5\xa1anje kdo je, odgovoril: \xc2\xbbJaz sam.\xc2\xab_NEWLINE_In prav zaradi tega odgovora so se drugi \xc5\xa1krati smejali prvemu, kajti namesto, da bi povedal ime lovca, ki ga je pretepel, je odgovoril, da se je pretepel on sam. Iz tega lahko vidimo tudi naivnost \xc5\xa1kratov.\n_START_SECTION_\nVedomci te speljejo na napa\xc4\x8dno pot in O vedomcih\n_START_PARAGRAPH_\nObe pripovedki govorita o isti stvari, zato je interpretacija skupna. v prvi pripovedki nastopa mati pripovedovalca, ki je do\xc5\xbeivela sre\xc4\x8danje z vedomci. Potegnili oziroma zapeljali so jo na pot kamor je vodil prepad. Druga pripovedka pa govori o kmetici, ji se je pustila zapeljati vedomcem. Le-ta se je le ustra\xc5\xa1ila in pobegnila. Iz obeh pripovedk je razvidno, da naj bi bili vedomci neke lu\xc4\x8dke, ki zapeljujejo ljudi na stranpoti. Po pripovedi naj ne bi bili zlobni in naj ne bi ljudem storili ni\xc4\x8d \xc5\xbealega. To store le v primeru, da se po\xc4\x8dutijo ogro\xc5\xbeene._NEWLINE_Motivno-tematske povezave: Vedomci se pove\xc4\x8dini pojavljajo le v redkih pripovedka, saj naj bi bila to neka svetle\xc4\x8da bitja, ki zapeljujejo ljudi. V Reziji vedomce opisujejo kot majhno skupino otrok, ki se prikazujejo v naravi. Tak\xc5\xa1ne vrste predstav pa se \xc5\xa1e najbolj pribli\xc5\xbeajo liku \xc5\xa1krata, za katerega so ponekod menili, da je duh otroka, ki ga je mati zavrgla.\n_START_SECTION_\nOrko raste prek dreves, Pono\xc4\x8di ti orko naredi prepad, da ne more\xc5\xa1 iti naprej in Orko\n_START_PARAGRAPH_\nDogajalni \xc4\x8das je raztegnjen, vendar ne vemo na koliko \xc4\x8dasa. Prva pripoved govori o dveh fanti\xc4\x8dih, ki sta morala po ovce v goro, pa sta videla ogromnega mo\xc5\xbea, ki je rasel prek dreves. To naj bi bil orko. Tako sta nekega dne pobegnila in orko ju je ujel. K sre\xc4\x8di sta se potem uspela re\xc5\xa1iti. Orko naj bi predstavljal neko zlobno bitje, ki je ljudi napeljal na pot ki je \xc5\xbee trenutek zatem postala vse naokoli prepadna. Podobno dogajanje je tudi v drugih dveh pripovedkah, le ta v drugi nastopa pripovedovalec sam, ki pripoveduje o tem kako se je re\xc5\xa1il pred orkom. Tu mu je pomagala, kot lahko iz same pripovedi razberemo, njegova iznajdljivost in dober spomin. V tretji pa nastopa pripovedoval\xc4\x8deva mati in dve prijateljici, ki so se napotile na pot. Prav tako so naletele na orka, ki je okoli in okoli njih naredil prepad. Tako so tam ostale vso no\xc4\x8d. Vidimo, da niso bile prav iznajdljive in da verjetno niso poznale ukane, s katero bi se lahko re\xc5\xa1ile._NEWLINE_Motivno-tematske povezave: Bajeslovnega bitja z imenom orko ne zasledimo v veliko pripovedkah ali bajkah. To naj bi bil duh divjin, ki v gozdnem in gorskem svetu stra\xc5\xa1i ljudi. V knjigi V somraku kraljestva pal\xc4\x8dkov in \xc5\xa1kratov se bitje v podobi orka pojavi v pripovedkah, ki so zgoraj interpretirane. V obravnavani knjigi je predstavljen kot prevelik in ogromen mo\xc5\xbe, ki lahko spremeni svojo podobo ali pa celo povzro\xc4\x8di tak\xc5\xa1ne spremembe v okolju, da \xc4\x8dlovek ne najde ve\xc4\x8d poti nazaj.'