b'\n_START_ARTICLE_\nMartin Ivaneti\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nIvaneti\xc4\x8d je obiskoval tedaj slove\xc4\x8do dvorazrednico v Ribnici (1810\xe2\x80\x931811), dokon\xc4\x8dal gimnazijo in licej v Ljubljani ter \xc5\xa1tudiral pedagogiko. Od 1820 je bil u\xc4\x8ditelj (od 1823 obenem ravnatelj) na glavni \xc5\xa1oli v Postojni, od novembra 1829 do upokojitve avgusta 1872 pa na ljubljanski normalki, oziroma zadnji dve leti na novo ustanovljeni vadnici, kjer je v najvi\xc5\xa1jem razredu pou\xc4\x8deval sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in matematiko. Slovel je kot eden najbolj\xc5\xa1ih ljubljanskih u\xc4\x8diteljev starega kova; posebno v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini so si pridobili njegovi u\xc4\x8denci trdno podlago za srednje \xc5\xa1ole. V predmar\xc4\x8dni dobi je sestavil za u\xc4\x8ditelje in u\xc4\x8dence originalno zasnovano delo, ki ga odlikuje temeljito znanje nem\xc5\xa1ke slovnice ter stroga logi\xc4\x8dna in metodi\xc4\x8dna zgradba: Elementarische Satzlehre als theoretisch-praktische Anleitung zu schriftlichen Aufs\xc3\xa4tzen, I. Teil (Lj. 1842) in Vollst\xc3\xa4ndige theoretisch-praktische Interpunctionslehre. II. Teil elementarischer Satzlehre (Lj. 1846, 2. izd. 1847). Za zasluge na \xc5\xa1olskem podro\xc4\x8dju mu je ljubljanska ob\xc4\x8dina ob njegovi 50. letnici u\xc4\x8diteljevanja podelila naziv \xc4\x8dastnega me\xc5\xa1\xc4\x8dana (1870).'