b'\n_START_ARTICLE_\nVilfredo Pareto\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Parizu, o\xc4\x8detu Italijanu in materi Francozinji. Dru\xc5\xbeina je bila plemi\xc5\xa1kega rodu in je \xc5\xbeivela v izgnanstvu. Njegov o\xc4\x8de, Raffaele Pareto (1812-1882), je bil italijanski gradbeni in\xc5\xbeenir in ligurijski markiz, ki je Italijo zapustil, podobno kot drugi italijanski nacionalisti. Navdu\xc5\xa1eni nad nem\xc5\xa1ko revolucijo leta 1848 so ga star\xc5\xa1i imenovali za Wilfrieda Fritza, ki je postal Vilfredo Federico ob vrnitvi svoje dru\xc5\xbeine nazaj v Italijo leta 1858. S star\xc5\xa1i so se nastanili v Genovi. Pareto je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v okolju srednjega razreda. Leta 1869 je doktoriral iz in\xc5\xbeeniringa v Torinu. V Firencah je leta 1880 postal generalni direktor zdru\xc5\xbeenja italijanskih \xc5\xbeelezarn. V tem istem obdobju je v italijanskih in evropskih revijah intenzivno sodeloval v politi\xc4\x8dnih razpravah. Kultiviral\xc2\xa0 je svoje kulturne interese, se poglobil v ekonomijo, sociologijo in klasi\xc4\x8dne literarne \xc5\xa1tudije. Tudi po zaslugi ekonomista in prijatelja Maffea Pantaleonija, je bil leta 1894 imenovan za profesorja politi\xc4\x8dne ekonomije na Univerzi v Lozani._NEWLINE_Najbolj znano spoznanje je nastalo leta 1906, kasneje pa ga je in\xc5\xbeenir Joseph M. Juran imenoval Paretovo na\xc4\x8delo ali tudi pravilo 80-20. Pareto je opazil, da ima dvajset odstotkov prebivalcev Italije v lasti osemdeset odstotkov lastnine. _NEWLINE_Leta 1889 se je poro\xc4\x8dil z Rusinjo Alexandro Bakunin. Zapustila ga je po treh letih zakona. Pareto se je ponovno poro\xc4\x8dil leta 1923, nekaj mesecev pred smrtjo. Njegova druga soproga je bila Pari\xc5\xbeanka Jeanne Regis. Umrl je v \xc5\xbdenevi, avgusta 1923._NEWLINE_Po Paretu je imenovan tudi Paretov diagram (ali Pareto diagram). To je histogram, ki je urejen glede na frekvenco pojavov, ki prikazujejo, koliko rezultatov je povzro\xc4\x8dil posamezni prepoznani vzrok.\n_START_SECTION_\nSociolo\xc5\xa1ke teorije in spoznanja\n_START_PARAGRAPH_\nPareto je svoja pozna leta \xc5\xbeivljenja porabil za zbiranje gradiva za njegovo najbolj znano delo Trattato di sociologia generale, ki je bilo prvi\xc4\x8d objavljeno leta 1916. V njem je razvil tudi pojem kro\xc5\xbeenje elit, ki je neposredno povezan z teorijo elit. _NEWLINE_Teorija elit pravi, da je dru\xc5\xbeba razdeljena na dve skupini, in sicer na vladajo\xc4\x8do manj\xc5\xa1ino in na vladane. Teorijo elit sta razvila Pareto in njegov rojak Gaetano Mosca. Oba sta menila, da je vladavina elit neizogibna. Strinjala sta se, da so temelj vladavine elit izredne osebnostne lastnosti tistih, ki tvorijo elito. Vladajo\xc4\x8da manj\xc5\xa1ina je superiorna glede na mno\xc5\xbeico prebivalstva._NEWLINE_Kot podlago elit Pareto poudarja psiholo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti oseb, ki tvorijo dolo\xc4\x8den tip vladajo\xc4\x8de elite. Sklepa, da obstajata dva tipa vladajo\xc4\x8de elite, in sicer levi in lisice. Levi imajo mo\xc4\x8dno razvito sposobnost za neposredna, odlo\xc4\x8dna in ostra dejanja. Ve\xc4\x8dinoma vladajo s silo. Primer levov je za Pareta voja\xc5\xa1ka diktatura. Lisice zaznamujejo zvitost, pretkanost in sposobnost diplomatskega manipuliranja. Kot primer Pareto navaja evropske demokracije. Pareto torej meni, da osebnostne lastnosti dolo\xc4\x8dajo polo\xc5\xbeaj elite._NEWLINE_Pareto uvede tudi pojem kro\xc5\xbeenje elit, ki pomeni, da ena elita zamenja drugo. Pravi tudi, da so vse elite nagnjene k propadu, ker s\xc4\x8dasoma postanejo mehku\xc5\xbene, predvsem pa toge in neprilagodljive na spreminjajo\xc4\x8de se okolje. Vsakemu tipu elite manjkajo lastnosti nasprotnega tipa, ki pa so dolgoro\xc4\x8dno bistvene za ohranjanje oblasti. Levom manjka ustvarjalnega duha in zvitosti, zato medse sprejmejo lisice. Lisice se postopoma infiltrirajo v celotno elito on preoblikujejo njen zna\xc4\x8daj. Lisicam manjka sposobnosti ,ki jo imajo levi, tj. zmo\xc5\xbenost za nasilna in dolo\xc4\x8dna dejanja. S kro\xc5\xbeenjem elit se oblikuje organizirana manj\xc5\xa1ina levov, ki \xc5\xbeeli obnoviti mo\xc4\x8dno vlado in zru\xc5\xa1iti elito lisic._NEWLINE_Pareto je bil kot teoretik elit vse\xc5\xbeivljenjski nasprotnik marksizma. Teorija elit marksizem namre\xc4\x8d obravnava kot sanjarjenje. Egalitarna dru\xc5\xbeba je po mnenju Pareta in Mosce le iluzija, saj je vladavina elit neizogibna. Ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8data mo\xc5\xbenosti, da bi proletarska revolucija vodila k oblikovanju komunisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe. _NEWLINE_Nekateri sociologi kritizirajo Paretovo teorijo, saj pravijo, da je njegovo pogled na zgodovino preprost in poenostavljen. Pareto predpostavlja, da so lastnosti elite bolj\xc5\xa1e od lastnosti mno\xc5\xbeice. Njegovi kriteriji za razlikovanje med elitami so zgolj njegova lastna razlaganja sloga vladajo\xc4\x8de elite. Prav tako Pareto ne ponuja nobenega na\xc4\x8dina za merjenje procesa propadanja elite. Elita bo po njegovem mnenju razpadla, ko bo naglo izgubila svojo mo\xc4\x8d in vitalnost. To naj bi se zgodilo, ker je ta elita zaprta za nova\xc4\x8denje od spodaj. Ta Paretov sklep je ovrgel britanski marksisti\xc4\x8dni sociolog Thomas Burton Bottomore. Kot primer je vzel brahmane, zaprto skupino v indijskem kastnem sistemu. Elitni sloj brahmanom se je namre\xc4\x8d kljub zaprtosti ohranil skozi mnoga stoletja. _NEWLINE_Pareto je moderne demokracije obravnaval kot \xc5\xa1e eno obliko vladajo\xc4\x8dih elit, kar je tudi spro\xc5\xbeilo kritike. Pareto naj bi namre\xc4\x8d posmehljivo zavra\xc4\x8dal tiste na\xc4\x8dine vladanja, ki jih je dru\xc5\xbeba obravnavala kot bolj napredne._NEWLINE_Paretovo sociologijo sta v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike predstavila ameri\xc5\xa1ki sociolog George Homans in ameri\xc5\xa1ki filozof Lawrence J. Henderson na Harvardu, kjer je imela precej\xc5\xa1en vpliv, zlasti na funkcionalista Talcotta Parsonsa.'