b"\n_START_ARTICLE_\nCalama\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo razli\xc4\x8dne hipoteze o poreklu imena \xc2\xbbCalama\xc2\xab, vendar dva glavna zapisa ka\xc5\xbeeta, da izvira iz jezika kunza, ki so ga v preteklosti govorili Lickanci, etni\xc4\x8dna skupina, ki prebiva v pokrajini El Loa._NEWLINE_Hector Pumarino Soto namiguje, da \xc2\xbbCalama\xc2\xab\xc2\xa0izvira iz besede jezika kunza Ckara-ama, kar pomeni 'mesto sredi vode'. Do srede 20. stoletja je urbano mesto Calama in okoli\xc5\xa1ko oazo obkro\xc5\xbeala reka Loa z dveh strani, s plodno ravnino in mo\xc4\x8dvirjem na drugi strani, tako da je lokacija izgledala kot otok sredi pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, ki je bil v celoti obdan z vodo._NEWLINE_Emilio Va\xc3\xafsse pa pravi, da Calama prihaja iz besede jezika kunza Ckolama kar pomeni 'kraj, kjer je veliko jerebic'. To naj bi bilo namigovalo na \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost ptice, ki je \xc5\xbeivela nad mo\xc4\x8dvirjem.\n_START_SECTION_\nPred\xc5\xa1pansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc4\x8den dokaz, povezan z zgodovino Calame, obstaja, vklju\xc4\x8dno s petroglifi in jamami Yalquincha (v bli\xc5\xbeini mesta), chullpami (Chullpa je star ajmarski pogrebni stolp, prvotno zgrajen za plemenito osebo ali plemenito dru\xc5\xbeino; najdemo jih na Altiplanu v Peruju in Boliviji; najvi\xc5\xa1ji so visoki okoli 12 metrov) v Top\xc3\xa1teri (predkolumbovsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de vzhodno od mesta), bakrenodobnimi mumijami in drugimi ostanki v [Chuquicamata|Chuquicamati]]._NEWLINE_Na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du Camino del Inca (Inkovski cestni sistem) in poti, ki so pre\xc4\x8dkale od obale na Altiplano, je postala Calama glavno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ljudi iz Atacame. Njihova ekstenzivna zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da za gojenje koruze in lucerne so pri\xc4\x8da o visoki zmogljivosti za oskrbo s hrano \xc4\x8ca\xc5\xa1kijev, ki so pla\xc4\x8devali tribut Inkom. Ko se je Diego de Almagro vra\xc4\x8dal iz Cusca in je pre\xc4\x8dkal Calamo, so mu doma\xc4\x8dini dali bakrene podkve, ki so bile izdelane z uporabo skrivnostne inkovske tehnike, ki so jo uporabljala tedanja mesta, ki so jih osvojili Inki. To tehniko \xc5\xa1e ne znamo razlo\xc5\xbeiti, vendar prisotnost tak\xc5\xa1nih podkev ka\xc5\xbee na mo\xc4\x8dan vpliv Inkov v pred\xc5\xa1panskem obdobju._NEWLINE_V predkolumbovski dobi se je mesto imenovalo Kara - Ama ('vas ob vodi') in je pripadalo regiji s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Chiu-Chiu.\n_START_SECTION_\nKolonialna doba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panska kolonizacija je o\xc4\x8ditno povzro\xc4\x8dila nekaj sprememb, a je sovra\xc5\xbeno podnebje oviralo vzpostavitev ve\xc4\x8djega nadzora. Te spremembe so vplivale na nadzor trgovskih poti, ki so pre\xc4\x8dkale pu\xc5\xa1\xc4\x8davo in komunikacijo s pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem Cobija z zalogami srebra v Potosi in govedorejskih kmetij Salta in Tucum\xc3\xa1n. V tem smislu je Calama nadaljevala vlogo glavne to\xc4\x8dke med trgovskimi potmi. V 18. stoletju je bila z bourbonskimi reformami Calama odvisna neposredno od Intendencia de Potos\xc3\xad v  podkraljestvu R\xc3\xado de la Plata.\n_START_SECTION_\nObdobje Bolivijske republike\n_START_PARAGRAPH_\nPo Bolivijski deklaraciji o neodvisnosti (6. avgusta 1825) in s postopnimi spremembami v administraciji tega ozemlja, je bila Calama naprej pod Departamento de Litoral (1829), razdeljena na provinco Lamar in provinco Atacama (Cobija je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de departmaja). Calama je bila pomembno mesto v provinci Atacama, skozi katero je od leta 1832 potovala tedensko po\xc5\xa1ta med Cobijo in Salta-Potos\xc3\xad. Leta 1840 je bolivijski prefekt glavno prestolnico province iz Chiu Chiuja prenesel v Calamo, s \xc4\x8dimer je postala okro\xc5\xbeno administrativno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, pove\xc4\x8dale pa so se tudi komunikacije._NEWLINE_Mejni spori med \xc4\x8cilom in Bolivijo niso dosegli niti Calame niti province Atacama. Ve\xc4\x8dji spor se je osredoto\xc4\x8dil na osrednjo prerijo in na obalo, kjer so za\xc4\x8deli odkrivati bogate srebrove zaloge, natrijev nitrat in gvano. Nejasnost, ki je privedla do mejnih konfliktov, je bila posest osrednje planote in obale Atacame. Okolje je bilo napeto, ko so \xc4\x8dilski vojaki, pod poveljstvom polkovnika Emilia Sotomayorja Baeza, napadli pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Antofagasta v dopoldanskem \xc4\x8dasu 14. februarja 1879. Kasneje 1. marca je Bolivija razglasila vojno proti \xc4\x8cilu. 23. marca 1879 so Calamo v top\xc3\xa1terski bitki v okviru solitrne vojne napadli \xc4\x8cilenci. 135 bolivijskih vojakov in pe\xc5\xa1\xc4\x8dica doma\xc4\x8dinov pod vodstvom Ladislaa Cabrere ni uspela kljubovati 554 \xc4\x8dilenskim vojakom, ve\xc4\x8dji del bolivijske vojske se je kmalu umaknil, le pe\xc5\xa1\xc4\x8dica civilistov na \xc4\x8delu s polkovnikom Eduardom Abaroo se je neuspe\xc5\xa1no borila vse do zadnjega. Z mirovnim sporazumom leta 1884 je Calama tudi formalno pre\xc5\xa1la pod \xc4\x8cile.\n_START_SECTION_\nObdobje \xc4\x8cilske republike\n_START_PARAGRAPH_\nOd takrat naprej so spremembe v administraciji zelo globoke. Mesto, ki je bilo del upravnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da drugega nivoja v Boliviji, se je v \xc4\x8dilski administraciji zna\xc5\xa1lo v \xc4\x8detrtem nivoju. Leta 1888 se je pod vlado Jos\xc3\xa9ja Manuela Balmaceda, Calama vrnila kot upravni center tretjega nivoja in bila 13. oktobra razgla\xc5\xa1ena kot ob\xc4\x8dina. Pred tem je bila leta 1886 izbrana za \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo na progi Antofagasta-Bolivija, ki je \xc5\xa1e bolj pospe\xc5\xa1ila po\xc5\xa1iljke prek Calame.\n_START_SECTION_\n20 in 21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele leta 1906 je bila zgrajena stolnica, leta 1911 pa so v bli\xc5\xbenji Chuquicamati odprli velik rudnik bakra. Leta 1951 so preusmerili slano vodo reke Salado in s tem omogo\xc4\x8dili nekaj malega kmetijstva, predvsem pridelavo kvinoje, koruze in krompirja. Leta 2004 so zaradi ekolo\xc5\xa1kih vzrokov v Calamo preselili vse prebivalce Chuquicamate.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nCalama ima dve razli\xc4\x8dni entiteti: pu\xc5\xa1\xc4\x8davo in Ande. _NEWLINE_Med 2000 in 3000 m, hladno pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podnebje zaznamujejo letne koli\xc4\x8dine padavin, ki ne presegajo 35 milimetrov. Povpre\xc4\x8dna temperatura je med letom 11,2 \xc2\xb0 C, preko leta pa niha od nad 20 \xc2\xb0 C in pod 0 \xc2\xb0 C pozimi in \xc4\x8dez 30 \xc2\xb0 C poleti. Vzhodni vetrovi so navadno zjutraj, mo\xc4\x8dni zahodni vetrovi popoldne . Skoraj polovica letnih padavin se pojavi januarja. Pravijo, da je to drugo najbolj son\xc4\x8dno mesto na svetu, za Yumo v Arizoni v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah.\n_START_SECTION_\nOrografija\n_START_PARAGRAPH_\nZahodno mejo mesta Calama zaznamujejo vrhovi v smeri severno od Calame ob reki Loe, ki imajo od severa do juga veliko imen: Sierra Moreno, Cerros Chuquicamata, Cerros de Montecristo. Cerro Poquis (4589 m) je najvi\xc5\xa1ji, severno od Chuquicamate. Ju\xc5\xbeno od nje se za\xc4\x8dne vzno\xc5\xbeje Kordiljere Domeyko, ki nato spremlja ju\xc5\xbeno mejo okro\xc5\xbeja z imeni Sierra de Lim\xc3\xb3n Verde in Cordon Barros Arana. Prehod reke Loe od vzhoda proti zahodu zapu\xc5\xa1\xc4\x8da planoto, v kateri se nahaja mesto Calama in oaza.\n_START_SECTION_\nBiogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nRazlikujemo dve veliki ekolo\xc5\xa1ki enoti: notranja pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, tako v vseh zahodnih mejah ob\xc4\x8dine do 3000 m nmv in Altiplano na vzhodni strani, na vi\xc5\xa1jih nadmorskih vi\xc5\xa1inah._NEWLINE_V notranji pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, razdeljeni med vzhodno vzno\xc5\xbeje Pampa del Tamarugal, planoto Calama in Pampa de Moctezuma, se lahko vidita dve pokrajini: pu\xc5\xa1\xc4\x8dava sama, z golimi planjavami in nekaj kratkimi gorskimi obmo\xc4\x8dji brez vegetacije, razen stebri\xc4\x8dastih kaktusov, kot je card\xc3\xb3n (Echinopsis atacamensis); \xc5\xbeivali so razni ku\xc5\xa1\xc4\x8darji, \xc5\xbeu\xc5\xbeelke in pajkovci, ki so prilagojeni na pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko \xc5\xbeivljenje, med njimi Ixodoidea in Triatoma infestans, nevreten\xc4\x8darji so raje tam kjer je blato, glavni gradbeni material obmo\xc4\x8dja. Druga pokrajina se ka\xc5\xbee skozi razli\xc4\x8dne oaze, ki se pojavijo na bregovih reke Loa. V notranji pu\xc5\xa1\xc4\x8davi je Calama (najve\xc4\x8dja v \xc4\x8cilu, z obsegom ve\xc4\x8d kot 80 ha in mestom kot edinstvenim primerom), Chiu Chiu in dolina Lasana; tu \xc5\xbeivijo razne ptice, kot so vodomec, Porphyrio martinicus, jarebica in \xc4\x8daplje; ptice roparice, kot so sova (Bubo virginianus magellanicus) in rajvorepi kanjar (Parabuteo unicinctus). Rastlinje sestavlja grmovje, slanoljubne trave, pampa\xc5\xa1ka trava in rogoz pa tudi drevesa prilagojena slanim tlem, kot so Prosopis tamarugo, Prosopis chilensis, paprike in cha\xc3\xb1ar (Geoffroea decorticans)._NEWLINE_Ekosistem visoke planote v ob\xc4\x8dini Calama se ka\xc5\xbee v predgorju Andov in planotah nad 3000 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. \xc4\x8ceprav ima ve\xc4\x8d vla\xc5\xbenosti kot pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, zaradi vi\xc5\xa1inskih razmer je zelo selektiven ekosistem, kjer vrste predstavljajo prefinjene prilagoditve okolju. Opazili so dve vrsti rastlin: prve so \xc5\xa1opaste trave Paspalum quadrifarium, s kompaktno vegetacijo, v kateri so Panicum prionitis in druge cordilleranos arbustillos; druge so vrste mokri\xc5\xa1\xc4\x8d ali visokogorski logi, v bli\xc5\xbeini povr\xc5\xa1inskih vodnih teles, kjer rastejo kompaktne trave, na katere je posebej prilagojeno kamelje govedo in so glavne v ob\xc4\x8dini Vegas Turi in Inacaliri. Ob vzno\xc5\xbeju vulkanov raste Ylareta (azorella compacta). Sredi grmi\xc4\x8devja lahko vidimo trope kamelidov kot so gvanaki; na najvi\xc5\xa1jih nadmorskih vi\xc5\xa1inah \xc5\xbeivita plenilca Altiplana: puma in andski kondor. Na planotah se lahko ob\xc4\x8dasno opazi Darwinovega nanduja (rhea pennata); sredi jam, ki jih izkopljejo sami, se son\xc4\x8dijo viska\xc4\x8di, ki z \xc5\xbevi\xc5\xbegi opozarjajo na prihod andske lisice (Lycalopex culpaeus) ali andske ma\xc4\x8dke (Leopardus jacobitus) in drugih plenilcev gorskega obmo\xc4\x8dja. V mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih, potokih ter rekah, so razli\xc4\x8dne ptice, med njimi izstopa velika liska (Fulica gigantea), rogata liska (Fulica cornuta), andski sabljarka (Recurvirostra andina) in jerebice (Tinamotis pentlandii); kamelidi se pasejo pod nadzorom pastirjev, kot sta lama in alpaka, temelj preprostega \xc5\xbeivljenja, ker slu\xc5\xbeita kot hrana in zavetje.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu Nacionalnega statisti\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta iz leta 2002 je imelo obmo\xc4\x8dje Calame povr\xc5\xa1ino 15.596,9 km\xc2\xb2 in 138.402 prebivalcev (70.832 mo\xc5\xa1kih in 67.570 \xc5\xbeensk). Od teh jih je 136.600 (98,7%) \xc5\xbeivelo na urbanih obmo\xc4\x8djih in 1802 (1,3%) na pode\xc5\xbeelskih obmo\xc4\x8djih. Prebivalstvo se je pove\xc4\x8dalo za 3,6% (16.595 oseb) med popisoma 1992 in 2002.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nKot ob\xc4\x8dina je Calama tretji nivo upravne delitve \xc4\x8cila, ki jo upravlja ob\xc4\x8dinski svet, ki ga vodi \xc5\xbeupan (alcalde), ki se neposredno izvoli vsake \xc5\xa1tiri leta. Trenutni \xc5\xbeupan je Daniel Agusto P\xc3\xa9rez._NEWLINE_V okviru volilnih okrajev \xc4\x8cila je Calama zastopana v poslanski skupini Marcosa Espinosa (PRSD) in Felipe Warda (UDI) kot tretje volilno okro\xc5\xbeje (skupaj s Tocopillo, Mar\xc3\xada Elena, Ollag\xc3\xbce in San Pedro de Atacama). Ob\xc4\x8dino v senatu zastopata Carlos Cantero Ojeda (Ind.) In Jos\xc3\xa9 Antonio G\xc3\xb3mez Urrutia (PRSD) v okviru 2. senatorske volilne enote (regija Antofagasta)._NEWLINE_Danes je ve\xc4\x8dina prebivalcev zaposlenih v okoli\xc5\xa1kih rudnikih, pomembno dejavnost predstavljajo tudi delavnice rudni\xc5\xa1ke mehanizacije. _NEWLINE_Samo mesto sicer nima turisti\xc4\x8dnih zanimivosti in slu\xc5\xbei predvsem kot postaja na poti v San Pedro de Atacama."