b'\n_START_ARTICLE_\nSon\xc4\x8dna energija\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n\xc4\x8dna energ\xc3\xadja je skupen izraz za vrsto postopkov pridobivanja energije iz son\xc4\x8dne svetlobe. Son\xc4\x8dno energijo \xc5\xbee stoletja izrabljajo \xc5\xa1tevilni tradicionalni na\xc4\x8dini gradnje, v zadnjih desetletjih pa je zanimanje zanjo v razvitih dr\xc5\xbeavah naraslo hkrati z zavedanjem o omejenosti drugih energetskih virov, kot so fosilna goriva, ter njihovih vplivih na okolje. V okoljih, kjer drugih virov energije ni na voljo \xe2\x80\x93 denimo oddaljeni kraji ali celo vesoljski prostor \xe2\x80\x93 se son\xc4\x8dna energija \xc5\xbee mo\xc4\x8dno uporablja._NEWLINE_Na Zemljo pada pri kro\xc5\xbeenju okrog Sonca energijski tok z gostoto pribli\xc5\xbeno 1400\xc2\xa0W/m\xc2\xb2, merjeno na ploskev, pravokotno na son\xc4\x8dne \xc5\xbearke. To vrednost imenujejo tudi solarna konstanta. Od te energije se pribli\xc5\xbeno 19\xc2\xa0% absorbira v ozra\xc4\x8dju, oblaki pa v povpre\xc4\x8dju odbijejo nadaljnjih 35\xc2\xa0% vpadlega energijskega toka. Splo\xc5\xa1no sprejeta vrednost je 1200\xc2\xa0W/m\xc2\xb2 na morski gladini. Osvetljenost tal je odvisna od ure, letnega \xc4\x8dasa, obla\xc4\x8dnosti in zemljepisne \xc5\xa1irine._NEWLINE_Na kvadratni kilometer pada pribli\xc5\xbeno 1000 MW svetlobnega toka, toliko, kot potrebuje manj\xc5\xa1e mesto za ogrevanje in razsvetljavo. V son\xc4\x8dnih kolektorjih izkori\xc5\xa1\xc4\x8damo son\xc4\x8dno energijo za segrevanje vode, v son\xc4\x8dnih celicah pa jo lahko pretvarjamo v elektriko._NEWLINE_Po prehodu skozi ozra\xc4\x8dje je ve\xc4\x8dina energijskega toka v vidnem in ultravijoli\xc4\x8dnem delu spektra. Rastline v procesu fotosinteze pretvarjajo son\xc4\x8dno energijo v kemi\xc4\x8dno energijo, to pa porabljamo, ko kurimo les ali fosilna goriva.'