b'\n_START_ARTICLE_\nHedy Lamarr\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v premo\xc5\xbeni judovski dru\xc5\xbeini. \xc5\xa0e v najstni\xc5\xa1kih letih jo je odkril producent Max Reinhardt in jo odpeljal v Berlin ter jo izu\xc4\x8dil kot igralko. Kasneje je zaigrala v ve\xc4\x8d filmih, najbolj znan od katerih je film Ekstaza (1933), kontroverzen zaradi eroti\xc4\x8dnih prizorov. Konec leta 1933 se je poro\xc4\x8dila z bogatim industrialcem Friedrichom Mandlom, ki je izdeloval oro\xc5\xbeje. Zakon se je izkazal za nesre\xc4\x8dnega, saj je bil Mandl izrazito posesiven do nje in jo je imel predvsem za trofejo, se je pa kot njegova spremljevalka na sestankih z in\xc5\xbeenirji ter poslovnimi partnerji seznanila s tehniko, za katero je o\xc4\x8ditno imela prirojen talent._NEWLINE_Kmalu je postal njen zakon nevzdr\xc5\xbeen, zato je leta 1937 u\xc5\xa1la mo\xc5\xbeu v Pariz in od tam v London, kjer jo je odkril iskalec talentov Louis B. Mayer in jo pripeljal v Hollywood. On jo je prepri\xc4\x8dal, naj spremeni ime v Hedy Lamarr in jo ogla\xc5\xa1eval kot\xc2\xa0\xc2\xbbnajlep\xc5\xa1o \xc5\xbeensko na svetu\xc2\xab. Zaslovela je \xc5\xbee s svojo prvo vlogo v filmu Al\xc5\xbeir (1938). Skupno je igrala v okrog 25 hollywoodskih filmih, v katerih je obi\xc4\x8dajno imela kli\xc5\xa1ejsko vlogo glamurozne, eksoti\xc4\x8dne zapeljivke. Njen najve\xc4\x8dji hit je bil Samson in Dalila (1949), kmalu za tem pa je njena kariera zamrla. V filmih je bila namre\xc4\x8d izpostavljena predvsem njena fizi\xc4\x8dna lepota in vloge niso zahtevale posebnega igralskega talenta, zato se je je ob\xc4\x8dinstvo razmeroma hitro naveli\xc4\x8dalo. Poleg tega, da ni imela veliko dela s pripravo na vloge, je tudi mondeno dru\xc5\xbeabno \xc5\xbeivljenje Hollywooda ni veselilo; posledi\xc4\x8dno naj bi se izumiteljstvu posvetila iz dolg\xc4\x8dasa._NEWLINE_Leta 1940 je na zabavi spoznala Antheila, kateremu je omenila svojo zamisel frekven\xc4\x8dnega skakanja, ki bi prepre\xc4\x8dila blokiranje ali prestrezanje radijskega krmiljenja zavezni\xc5\xa1kih torpedov. Antheil je imel izku\xc5\xa1nje s klavirskimi avtomati in je predlagal podoben princip delovanja za izbiranje in sinhronizacijo frekvenc med oddajnikom ter sprejemnikom. Zamisel sta razvila in jo patentirala leta 1942, vendar je mornarica njun predlog prezrla. Patent so ponovno odkrili \xc5\xa1ele med kubansko raketno krizo v za\xc4\x8detku 1960. let, nakar se je njegova uporaba bliskovito raz\xc5\xa1irila, sprva v vojski in nazadnje tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e, ko je nastajala brez\xc5\xbei\xc4\x8dna komunikacijska tehnologija._NEWLINE_Njeno zasebno \xc5\xbeivljenje je bilo \xc5\xbee v obdobju slave burno celo po hollywoodskih merilih, slovela je po vzkipljivem zna\xc4\x8daju in \xc5\xa1tevilnih ljubezenskih aferah. V ZDA se je poro\xc4\x8dila \xc5\xa1e petkrat, ve\xc4\x8dina zakonov je trajala le nekaj let in od leta 1965 do smrti je bila samska. Po zatonu kariere je bilo njeno zasebno \xc5\xbeivljenje naravnost kaoti\xc4\x8dno. Kljub zaslu\xc5\xbeku od filmov v 1940. letih je kmalu obubo\xc5\xbeala in je bila ve\xc4\x8dkrat aretirana zaradi manj\xc5\xa1ih tatvin. Ko je njena lepota pri\xc4\x8dela bledeti, jo je poskusila ohraniti z ve\xc4\x8d lepotnimi operacijami, ki pa so jo zgolj iznakazile, tako da se je le redko pojavljala v javnosti. Mediji so o njej poro\xc4\x8dali predvsem zaradi \xc5\xa1tevilnih to\xc5\xbeb proti vsem, ki so uporabljali njeno podobo ali ime. \xc5\xa0ele v 1990. letih je postal njen prispevek k tehniki prepoznan v strokovni in \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti.'