b'\n_START_ARTICLE_\nGustav Mahler\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Mahler se je rodil v majhni vasi Kali\xc5\xa1t\xc4\x9b na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem blizu moravske meje, ki je tedaj spadala pod avstro-ogrsko. Kot sin judovskega kr\xc4\x8dmarja Bernarda Mahlerja in lastnika \xc5\xbeganjarne je zgodaj pokazal talent za glasbo. Mati Marie Herrmann je bila iz premo\xc5\xbene dru\xc5\xbeine proizvajalca mila, v zakonu je rodila dvanajst otrok; pet jih je umrlo v otro\xc5\xa1tvu, trije nekoliko kasneje. _NEWLINE_Mahler je pre\xc5\xbeivljal te\xc5\xbeko mladost saj je bil pri\xc4\x8da celi vrsti smrti tako v dru\xc5\xbeini kot med prijatelji, predvsem pa so ga morili prepisi med star\xc5\xa1i in o\xc4\x8detov zna\xc4\x8daj. Dru\xc5\xbeina Mahler je leta 1860 prodala svojo gostilno in destilarno v Kali\xc5\xa1tu ter se preselila v moravsko mesto Jihlava, kjer je Mahler pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dino svoje mladosti. Ko je bil star \xc5\xa1tiri leta, se je za\xc4\x8del u\xc4\x8diti harmoniko, kmalu zatem pa tudi klavir. Veliko je bral, poslu\xc5\xa1al ljudsko glasbo in ples ob raznih prilo\xc5\xbenostih. Pri desetih letih je prvi\xc4\x8d nastopil kot pianist in z dvanajstimi leti koncertiral s tehni\xc4\x8dno zahtevno glasbo Liszta in Thalberga. Pri petnajstih letih je od\xc5\xa1el na priporo\xc4\x8dilo dru\xc5\xbeinskega prijatelja na Dunaj in \xc5\xa1tudiral na konservatoriju klavir pri Juliusu Epsteinu ter kompozicijo pri Franzu Krennu._NEWLINE_Leta 1877 je kon\xc4\x8dal gimnazijo v Jihlavi, nato pa leta 1878 diplomiral na konservatoriju. \xc5\xa0tudiral je ob podpori dru\xc5\xbeine, po o\xc4\x8detovi prezgodnji smrti ga je podpirala starej\xc5\xa1a sestra. Na dunajski visoki \xc5\xa1oli za glasbo je bil fanati\xc4\x8dno priden \xc5\xa1tudent. Kot najstarej\xc5\xa1i in najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i otrok v dru\xc5\xbeini je gmotno pomagal svojim petim bratom in sestram, saj so star\xc5\xa1i umrli pred njegovim tridesetim letom, in ta dol\xc5\xbenost mu je zagrenila mladost._NEWLINE_Leta 1880 je Gustav Mahler postal dirigent v poletnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Bad Hallu. Po tlaki zgodnjih let, ki jih je prebil kot slabo pla\xc4\x8dan dirigent v Ljubljani (1881-1882), Olomoucu (1883), Kasslu (1883-1885), Pragi z re\xc5\xbeiserjem Angelom Neumannom (julij 1885-1886), Leipzigu (julij 1886-maj 1888), kjer je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal Arthurja Nikischa, s katerim je pri\xc5\xa1lo do rivalstva, in v Budimpe\xc5\xa1ti (oktober 1888-marec 1891), kjer je bil direktor Royal Opera House in tudi re\xc5\xbeiser, je pri\xc5\xa1el leta 1883 prvi\xc4\x8d na festival v Bayreuth, kjer je videl predstave in spoznal Cosima ter Siegfrieda Wagnerja._NEWLINE_Od marca 1891 do aprila 1897 je bil v Hamburgu prvi dirigent v Stadt-Theater, po smrti Hansa von B\xc3\xbclowa pa na simfoni\xc4\x8dnih koncertih. Tega leta se je tudi spreobrnil v katolika, kar je imelo pozitiven vpliv na njegovo kariero._NEWLINE_Leta 1897 je najprej prevzel vodenje Cesarske filharmonije, kasneje pa postal umetni\xc5\xa1ki vodja dunajske Opere. Vzkipljivi in ob\xc4\x8dutljivi umetnik je v tej \xc4\x8dastitljivi ustanovi od vseh neizprosno zahteval popolno predanost glasbi. Nakopal si je kopico nasprotnikov in leta 1907 so ga kon\xc4\x8dno spodnesli s pomo\xc4\x8djo umazanih, z antisemitizmom za\xc4\x8dinjenih intrig._NEWLINE_Od leta 1897 do 1907 je bila Mahlerjeva kariera zelo uspe\xc5\xa1na. Med leti na Dunaju je potoval po vsej Evropi, bil v Sankt Peterburgu, Benetkah, Rimu, Parizu, Amsterdamu in Ameriki._NEWLINE_Z Dunaja se je januarja 1908 umaknil v New York, kjer je najprej dirigiral v Metropolitanski operi. Delal z najbolj\xc5\xa1imi pevci, med drugim z Enricom Carusom, Emmy Destinni in Leom Slezakom. Od 1. novembra 1909 je vodil koncerte filharmoni\xc4\x8dnega orkestra, vendar mu je vidno pe\xc5\xa1alo srce. Iz\xc4\x8drpan od garanja (leta in leta je po\xc4\x8ditnice porabljal za komponiranje svojih orja\xc5\xa1kih simfonij) se je iz Amerike vrnil domov umret. Najprej je \xc5\xa1el v Pariz, nato pa na Dunaj, kjer je 18. maja 1911 umrl. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Grinzinger.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nMahler je bil eden najve\xc4\x8djih dirigentov svojega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Danes Mahlerja obravnavamo kot enega najpomembnej\xc5\xa1ih pozno-romanti\xc4\x8dnih skladateljev. Za njegov duhovni svet je zna\xc4\x8dilna zmo\xc5\xbenost silovitega \xc4\x8dustvenega podo\xc5\xbeivljanja univerzalnih umetni\xc5\xa1kih, filozofskih ter religioznih idej in nasprotij med njimi. Z izjemama zgodnjega klavirskega kvinteta in Totenfeier (izvirne razli\xc4\x8dice prvega stavka njegove 2. simfonije) je Mahlerjev opus sestavljen le iz simfoni\xc4\x8dnih ter vokalnih del. Poleg devetih dokon\xc4\x8danih in o\xc5\xa1tevil\xc4\x8denih simfonij (deseta je nedokon\xc4\x8dana) so njegova osrednja dela \xc5\xa1e cikel pesmi Lieder eines fahrenden Gesellen (Popotnikove pesmi), Kindertotenlieder ter sinteza simfoni\xc4\x8dnega in vokalnega cikla Das Lied von der Erde (Pesem o Zemlji).\n_START_SECTION_\nZborovska glasba\n_START_PARAGRAPH_\nDas klagende Lied (Pesem \xc5\xbealovanja) - Simfoni\xc4\x8dna kantata za soliste, zbor in orkester na besedilo Ludwiga Bechsteina; napisana 1878-1880, revidirana (na 3 dele), 1893 in 1898; Premiera: 17. februar 1901 na Dunaju (revidirana razli\xc4\x8dica, v 2 delih 1. del Gozdna pravljica se \xc4\x8drta) pod taktirko skladatelja'