b'\n_START_ARTICLE_\nStrige\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSo srednje veliki do veliki \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci, dolgi od 3 mm do skoraj 30 cm. Ve\xc4\x8dina evropskih in severnoameri\xc5\xa1kih vrst meri med 3 in 6 cm. Ve\xc4\x8dje predstavnike najdemo v tropih, kjer pogosto presegajo 20 cm v dol\xc5\xbeino, najve\xc4\x8dja znana vrsta pa je Scolopendra gigantea, dolga skoraj 30 cm. Ve\xc4\x8dina vrst, posebej tistih, ki \xc5\xbeivijo v zmernem pasu, je rde\xc4\x8dkaste, rjave ali rumenkaste barve, tropske vrste pa so lahko \xc5\xbeivih svarilnih barv._NEWLINE_Glava je na vrhu izbo\xc4\x8dena ali splo\xc5\xa1\xc4\x8dena, tipalnice izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz sprednjega roba. O\xc4\x8di so pri razli\xc4\x8dnih skupinah zelo razli\xc4\x8dno razvite. Lahko manjkajo, so sestavljene iz posameznih o\xc4\x8desc ali pa so kompleksnej\xc5\xa1e sestavljene o\xc4\x8di. Obustni aparat, ki se nahaja na spodnji strani, tvorijo nazob\xc4\x8dana sprednja \xc4\x8deljust (mandibula) in dva para zadnjih \xc4\x8deljusti (maksil). Prekriva ga par velikih, navznoter zakrivljenih strupnikov (t. i. forcipul), ki sta pravzaprav okon\xc4\x8dini prvega \xc4\x8dlena oprsja._NEWLINE_Prvemu \xc4\x8dlenu oprsja, ki nosi strupnike, sledi \xc5\xa1e 15 ali ve\xc4\x8d \xc4\x8dlenov, iz katerih izra\xc5\xa1\xc4\x8da po par nog, in zadnja dva, ki ne nosita okon\xc4\x8din, temve\xc4\x8d spolne organe. Zadnji par nog ima vlogo tipanja ali obrambe in ne sodeluje pri hoji. Najbolj opazno je to pri litobiomorfih, kjer je obrnjen nazaj in podoben tipalnicam. Zadka nimajo._NEWLINE_Dihajo z vzdu\xc5\xa1nicami. Izvorno se par vzdu\xc5\xa1nic odpira ob strani vsakega \xc4\x8dlena oprsja tik nad nogami, vendar lahko odprtine pri posameznih vrstah ponekod manjkajo. Tudi v notranjosti so dihala razli\xc4\x8dno oblikovana, odvisno od skupine. Pri skupini dolgono\xc5\xbek (Scutigeromorpha) se je razvil bolj plju\xc4\x8dem podoben sistem vzdu\xc5\xa1nic, kjer se spirakel odpira v atrij, iz katerega vodijo gru\xc4\x8de kratkih vzdu\xc5\xa1nic, ki jih obliva kri. Prebavilo je enostavna ravna cev, v katero se v glavi odpirajo \xc5\xbeleze slinavke. Vlogo izlo\xc4\x8dal ima par malpighijevih cevk, a strige ve\xc4\x8dino odve\xc4\x8dnega du\xc5\xa1ika izlo\xc4\x8dijo neposredno kot amonijak, ne kot se\xc4\x8dno kislino.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nOploditev je zunanja. Spolno zrel samec splete majhno svileno mre\xc5\xbeo na tleh in nanjo odlo\xc5\xbei paket semen\xc4\x8dic (spermatofor), ki lahko meri ve\xc4\x8d milimetrov. Samci mnogih vrst ob tem dvorijo samicam in jih usmerjajo proti spermatoforu, ki ga le-te poberejo s svojo genitalno odprtino. _NEWLINE_Samice predstavnikov skolopendromorfov in geofilomorfov izle\xc5\xbeejo jaj\xc4\x8deca v skupinah po okrog 15 v kamrico, ki jo izdolbejo v razpadajo\xc4\x8d les ali prst. Jaj\xc4\x8deca nato varujejo tako, da se s telesom ovijejo okrog skupine. Samice litobiomorfov in dolgono\xc5\xbek prena\xc5\xa1ajo jaj\xc4\x8deca nekaj \xc4\x8dasa s seboj in jih nato odlo\xc5\xbeijo posami\xc4\x8d v prst._NEWLINE_Populacije nekaterih vrst so partenogenetske in jih sestavljajo izklju\xc4\x8dno samice.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nStrige \xc5\xbeivijo po vsem svetu v obmo\xc4\x8djih z zmernim in tropskim podnebjem od obal do visokogorja. So talne (edafske) \xc5\xbeivali, ki \xc5\xbeivijo v prsti, humusu, pod kamni in odmrlim lesom. So ve\xc4\x8dinoma no\xc4\x8dne \xc5\xbeivali; podnevi se skrivajo v \xc5\xa1pranjah, kar jih varuje pred izsu\xc5\xa1itvijo. Ve\xc4\x8dina znanih vrst je plenilskih, lovijo v glavnem druge manj\xc5\xa1e \xc4\x8dlenono\xc5\xbece, plen ve\xc4\x8djih vrst pa so tudi \xc5\xbeabe, ka\xc4\x8de, pti\xc4\x8di in celo mi\xc5\xa1i. Nekatere vrste se prehranjujejo tudi s pol\xc5\xbei in de\xc5\xbeevniki. Plen zaznajo s tipalnicami in ga ubijejo ali omamijo s strupniki._NEWLINE_So med najpomembnej\xc5\xa1imi plenilci med \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci v gozdnem ekosistemu, predvsem v dinarskih gozdovih. Nekatere vrste so se prilagodile na jamsko okolje - te imajo podalj\xc5\xa1ane tipalnice, reducirane o\xc4\x8di in pigmentiranost ter druge prilagoditve._NEWLINE_Predvsem velike tropske vrste pri ljudeh vzbujajo strah. Njihov ugriz je lahko zelo bole\xc4\x8d, a ne dovolj strupen da bi povzro\xc4\x8dil smrt, niti pri otrocih. Obstajajo starej\xc5\xa1i zapisi o smrtnih \xc5\xbertvah strig, a je njihovo zanesljivost te\xc5\xbeko oceniti. Ugriz ve\xc4\x8djih vrst je lahko kljub temu problemati\xc4\x8den pri ljudeh, ki so alergi\xc4\x8dni na pike \xc4\x8debel, manj\xc5\xa1e vste pa ne morejo predreti ko\xc5\xbee.'