b'\n_START_ARTICLE_\nAlbano Laziale\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje sodi v zmerno sredozemsko podnebje z blagimi zimami, ko so temperature vi\xc5\xa1je od tistih, jeseni in spomladi. Na podro\xc4\x8dju Colli Albani, tako tudi v Albanu vlada fenomen imenovan TSUE, kar pomeni zmanj\xc5\xa1anje vodnih hlapov v oblakih kot dviga pri tleh. Torej bo ve\xc4\x8d padavin ob vzno\xc5\xbeju hribov. Albano, ki le\xc5\xbei na poti padavin iz Tirenskega morja, je precej de\xc5\xbeeven s 900-1000 mm letnih padavin. Vetrovi pihajo predvsem na jugu in zahodu, redkeje s severa in vzhoda. Poletje je vro\xc4\x8de in suho, z blagimi in de\xc5\xbeevnimi zimami in precej redko s snegom. .\n_START_SECTION_\nUrbanizacija\n_START_PARAGRAPH_\nModerno mesto Albano je nastalo na ru\xc5\xa1evinah Castra Albana v veliko urbano tkivo. V starem mestnem jedru je \xc5\xa1e vedno pravokotnost ulic zna\xc4\x8dilna za topografijo rimskega Castra._NEWLINE_V mnogih primerih so sodobne stavbe zgrajene na rimskih ru\xc5\xa1evinah, primer je Porta Pretoria, ki so jo odkrili \xc5\xa1ele po bombardiranju 1. februar 1944, in v celoti vklju\xc4\x8duje stanovanje. V albanskem podzemlju, kleteh in jamah, arheologi \xc5\xa1e naprej odkrivajo osupljive najdbe. Arheolog Giuseppe Lugli je certificiral desetine teh primerov, vklju\xc4\x8dno z odkritjem podzemnih prostorov v sveti\xc5\xa1\xc4\x8du Santa Maria della Rotonda, medtem ko so v novej\xc5\xa1ih odkritjih na\xc5\xa1li okostja v kleti Palazzo Pamphili v Borgo San Paolo. _NEWLINE_V 17. stoletju je dru\xc5\xbeina Savelli prispevala pomembna dela, ki so spremenila podobo Albana: Borgo San Rocco, Piazza Pia, cerkev Zvezda Marije in svetega Bonaventure. Nazadnje je leta 1780, pape\xc5\xbe Pij VI. naro\xc4\x8dil popravek Vie Appie na odseku med Rimom in Terracinom tako, da je \xc5\xa1la skozi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Albana. Med pontifikatom pape\xc5\xbea Gregorja XVI. in pape\xc5\xbea Pija XI. je bil zgrajen most v Ariccii, kar je izbolj\xc5\xa1alo pretok na tej arteriji. Narejeni so bili \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilni drugi posegi: leta 1908 so bila poru\xc5\xa1ena Porta Romana iz 18. stoletja s sosednjo cerkvijo San Rocco, da so omogo\xc4\x8dili prehod tramvaja in po drugi svetovni vojni so za\xc4\x8deli urejati Piazza Giuseppe Mazzini na ru\xc5\xa1evinah bombardirane stavbe v Villa Doria Pamphili. Na koncu 19. stoletja in prvih desetletjih dvajsetega stoletja so bile zgrajena stanovanja: Ferrajoli Villa, Villa Venosa, Villa Ada ter \xc5\xa1tevilne hi\xc5\xa1e ve\xc4\x8dinoma posameznikov, ki mejijo na Ariccia._NEWLINE_\xc5\xa0iritev v 20. stoletju je bila izvedena proti Selvotti in proti robu Parco Chigi v Ariccii, ki ustvarja na tem podro\xc4\x8dju neko\xc4\x8d z gozdom poraslo okro\xc5\xbeje Vila Ferrajoli in ob cestah, ki vodijo do Pavona, Cecchina, Vallericcia in Castel Savelli, kjer so obmo\xc4\x8dja neko\xc4\x8d uporabljali za sadovnjake in vinograde, so zgradili okro\xc5\xbeja Miramare in Olivella.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko okro\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko,staro mesto Albano in njegove zadnje spremebne obsegajo okro\xc5\xbeja: \xe2\x80\xa2 Cellomaio \xe2\x80\xa2 Borgo San Rocco \xe2\x80\xa2 Borgo San Paolo \xe2\x80\xa2 Borgo Garibaldi \xe2\x80\xa2 Quarter Villa Ferrajoli \xe2\x80\xa2 Miramar neighbourhood\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Albano je \xc5\xa1e vedno vir razprav. V rimskih \xc4\x8dasih se je ozemlje Lacija imenovalo Albanum: Albanum (Pompeians Domitiani, itd.). Posest bogatih Rimljanov na Colli Albani (Ager Albanus) in Castra Albana je ime kampa, ki ga je zgradil Septimij Sever, brez podro\xc4\x8dja Albanum, prej v lasti Domicijana, za namestitev Legio II Parthica. To ime mesta velja za hipotezo da gre za najbolj zanesljiv koren v indoevropskem *alb / *alp ka\xc5\xbee na visoko mesto; Mons Albanus (zdaj Monte Cavo), v tem primeru, je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja in skupni pa\xc5\xa1nik (compascuo). Druge predpostavke so v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini ime za kraj - pridevnik Albus ("belo") ali gr\xc5\xa1ko \xce\xb1\xce\xbb\xce\xb1\xce\xb2\xce\xb1 ("pepel"). Etimolo\xc5\xa1ki predlog je Albanum / Castra Albana je enaka kot se predlaga za Alba Longa, katerega lokacija ni zagotovo znana, ampak postavljena v srednjeve\xc5\xa1ko tradicijo osrednjih urbanih obmo\xc4\x8djih sodobnega Albano Laziale. Drugi del imena Lacij, je bil uporabljen leta 1873 za razlikovanje od mesta Albano Sant\'Alessandro (Bergamo), Albano Vercellese (provinca Vercelli) in Albano di Lucaniji (pokrajini Potenza).\n_START_SECTION_\n3000 pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x93 476 n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi zabele\xc5\xbeeni dokazi poselitve v mestu Albano Laziale datirajo iz za\xc4\x8detka prvega tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem z ostanki naselbin Tor Paluzzi, Castel Savelli in Colle dei Cappuccini.  Prisotnost ljudi v teh krajih je ohranjena tudi v poznej\xc5\xa1ih \xc4\x8dasih, medtem ko se iz Laziale IIB obdobja (830 pr.n.\xc5\xa1t. - 730 pr.n.\xc5\xa1t.) za\xc4\x8dnejo pojavljati zaradi sledov na legendarnih temeljih Latinskega mesta Alba Longa.  Ve\xc4\x8dina sodobnih zgodovinarjev je nagnjena postaviti mesto Alba Longa med mesta Marino, Rocca di Papa in Ariccia na vzhodni strani jezera Albano, kar je v nasprotju s sedanjim mestom Albano_NEWLINE_Albano se nahaja na obmo\xc4\x8dju, kjer je, po legendi, Enejev sin Ascanius, ustanovil Alba Longa. Danes grb Albano \xc5\xa1e nosi belega (Latinsko Alba) merjasca. Alba Longa je bilo eno od glavnih mest Latinov in ponovno po legendi, rojstni kraj Romulusa in Rema, mitolo\xc5\xa1kih ustanoviteljev Rima. Albanenci so bili podvr\xc5\xbeeni bogatim Aricijcem, ki so zgradili ve\xc4\x8d primestnih vil za vodilne zastopnike rimskega plemstva. Pompej je imel vilo Albanum Pompeji, katerega ru\xc5\xa1evine so na\xc5\xa1li v notranjosti Villa Doria Pamphili. Vilo, ki je pripadala Seneci, bi prepoznali v ru\xc5\xa1evinah na ju\xc5\xbenem grebenu jezera Albano, ki mejijo na mesto Ariccia. Vse te rezidence, do bile v \xc4\x8dasu cesarja Domicijana zdru\xc5\xbeene v en sam sklad, ki je bil v lasti Albanum Cesarisom, v okviru katerega so zrastle cesarske rezidence, z ru\xc5\xa1evin ve\xc4\x8dinoma narejene Villa Barberini v Castel Gandolfo.  Cesar Septimij Sever je okoli leta 202 namestil v mestu v starem mestnem jedru Legio II Parthica. Tako se je rodila Castra Albana, ki je bilo ogromno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je ostalo v uporabi do konca 3. stoletja. Albano se je razvil iz tega naselja, kot je razvidno iz glavnih ulic, ki \xc5\xa1e vedno sledijo starodavnim Decumanus in Cardo. Ostanki velikih kopeli, zgrajenih za Septimijevega sina Karakala, so \xc5\xa1e vedno vidne.\n_START_SECTION_\nSrednji vek (476\xe2\x80\x931699)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 326 je cesar Konstantin I., v skladu z ustaljeno tradicijo, odredil ustanovitev katedrale posve\xc4\x8dene sv. Janezu Krstniku. Po virih, je Konstantin podaril novoustanovljeni katedrali razne svete posode in ve\xc4\x8d posestev in sredstev v Ager Albanus. V gotski vojni se je Albano zmanj\xc5\xa1al iz municipija na oppidulum, majhno utrjeno mesto.  Leta 964 je cesar Oton I. umestil v Albano Virginia Savellija, njegovega kapetana v Rimu. Pape\xc5\xbe Pashal II. se je leta 1118 zatekel v Albano, ki je bil zaseden od upornikov Rima in ugotovil, da so Albanenci za zvestobo dobili ve\xc4\x8dno oprostitev davkov mletja p\xc5\xa1enice. V \xc4\x8dasu razkola protipape\xc5\xbea Anakleta s pape\xc5\xbeem Inocencem II. leta 1137 je protipape\xc5\xbe korakal na Lazio Albano in druge lokacijah, da bi raz\xc5\xa1iril svojo domeno, vendar je ta ozemlja prevzel Inocenc II. V letu 1142 so Albano napadli Saraceni. Po bitki pri Monte Porzio leta 1168, so Rimljani mislili ma\xc5\xa1\xc4\x8devati Albano, ki jih je vodil cesar Friderik I. Barbarossa in tako je bilo mesto oropano in poru\xc5\xa1eno. Glede na stanje zapu\xc5\xa1\xc4\x8denosti, je dal pape\xc5\xbe Inocenc III. samostan sv. Pavla izven obzidja palacija in mu dodal \xc5\xa1e cerkev Santa Maria Minor in sv. Miklav\xc5\xbe in njihove odvisnosti. Leta 1436 ga je poru\xc5\xa1il, skupaj z Castel Savelli, kardinal Giovanni Maria Vitelleschi, po ukazu pape\xc5\xbea Evgenija IV. Leta 1697 postane Albano pod neposrednim nadzorom Svetega sede\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\n1699 \xe2\x80\x93 1798\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Pij VI. je leta 1780 za\xc4\x8del rekonstruirati cesto Via Appia, da bi dosegel hitro povezavo med Rimom in Terracinom, kjer so izvajali intenzivna dela na regeneraciji Pontskih barij. Prva nova "dr\xc5\xbeavna cesta" je sledila Via Appia Antica, zavila s poti po grebenu starodavne Vallericcia da bi dosegla Genzano ter nato dosegla Ariccia. Most v Ariccii je bil zgrajen pod pontifikatom pape\xc5\xbea Gregorja XVI. in Pija IX. (1839-1849). Otvoritev nove poti Via Appia je koristila tudi Albanu. V \xc4\x8dasu prve francoske okupacije in dogodkov, vezanih na francosko revolucijo v pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi, je bil 18. februarja 1798 Albano, skupaj z Frascatijem, Velletrijem in kasneje Marino, razgla\xc5\xa1en za "sestrsko republiko" nastajajo\xc4\x8de rimske republike. Po vstaji Albanencev proti Francozom, so Albano zasedle in izropale \xc4\x8dete Murata. Naslednje leto se v Albano namesti Fra Diavolo, poveljnik neapeljske vojske.\n_START_SECTION_\nSedanjost (1798\xe2\x80\x931944)\n_START_PARAGRAPH_\nZ Motu Proprio, je pape\xc5\xbe Pij VI. 6 julija 1816, pri obnovi sede\xc5\xbea vlade, vzel Albano nazaj v pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Leta 1870 je Albano postal del Kraljevine Italije. Postal je sede\xc5\xbe okrajnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, z zdru\xc5\xbeitvijo pisarne Marino. 1. februar 1944 je bilo vsled bombardiranja zaveznikov mo\xc4\x8dno prizadeto zgodovinsko mestno jedro, med cilji so bili samostan ubogih Klaris na Piazza Pia in strukture Porta Pretoria Castra Albana. Takoj po drugi svetovni vojni je bilo mesto ponovno po\xc5\xa1kodovano, kar je povzro\xc4\x8dila diktatura in bombe. Kulturno in trgovsko \xc5\xbeivljenje je postalo bolj intenzivno. Leta 1961 sta bili ustanovljeni dve glavni srednji \xc5\xa1oli, ki imata \xc5\xa1e vedno svoj sede\xc5\xbe v mestu: dr\xc5\xbeavna visoka \xc5\xa1ola ljudska gimnazija Ugo Foscolo in Institute Nicola Garrone. 21. septembra 2008 je pape\xc5\xbe Benedikt XVI. obiskal Albano, za\xc4\x8den\xc5\xa1i s Pape\xc5\xa1ko vilo Castel Gandolfo in katedralo sv. Pankracija po nedavni restavraciji leta 2008.\n_START_SECTION_\nParki\n_START_PARAGRAPH_\nMajhen del \xc4\x8detrti Jurong je vklju\xc4\x8den v meje Parco Regionale dei Castelli Romani, ki ga upravlja regionalna okoljevarstvena agencija, ustanovljena leta 1984 v Laciju v obmo\xc4\x8dju Colli Albani. Prvotno se je celotna ob\xc4\x8dina nahajala v parku , a se je 28 septembra 1984 obmo\xc4\x8dja, namenjena za park drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo zaradi prihodnje \xc5\xa1iritve naselja. Dejanske meje parka, ustanovljenega leta 1998, obsegajo zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, predvsem zgodovinski center  in velike zelene povr\xc5\xa1ine parka Villa Doria Pamphili in borov gozd Colle dei Cappuccini.'