b'\n_START_ARTICLE_\nFran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Lampe\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v doma\xc4\x8dem kraju in v Idriji, gimnazijo pa v Ljubljani. Po maturi je stopil v ljubljansko bogoslovje. V duhovnika je bil posve\xc4\x8den leta 1881, ob koncu tretjega letnika. Bogoslovne in modroslovne \xc5\xa1tudije je nadaljeval v Gradcu in jih kon\xc4\x8dal z dvojnim doktoratom, leta 1883 je doktoriral iz teologije, leta 1885 pa \xc5\xa1e iz filozofije. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju v Gradcu je bil imenovan za podvodjo ljubljanskega bogoslovnega semeni\xc5\xa1\xc4\x8da. Na ljubljanskem bogoslovju je od leta 1883 predaval filozofijo, od leta 1885 pa tudi dogmatiko. Leta 1885 je sprejel vodstvo de\xc5\xa1kega siroti\xc5\xa1\xc4\x8da v Marijani\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani in to slu\xc5\xbebo vr\xc5\xa1il vse do svoje smrti \xe2\x80\x93 natanko petnajst let._NEWLINE_\xc5\xbde v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du je Lampe snoval velike na\xc4\x8drte za svoje delovanje, zlasti za pisateljevanje. V ljubljanskem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du je leta 1881 ustanovil Cirilsko dru\xc5\xa1tvo, namenjeno bogoslovcem za vaje v pisanju in govorni\xc5\xa1tvu. Ob pomo\xc4\x8di nekaterih \xc4\x8dlanov Cirilskega dru\xc5\xa1tva se je pred bo\xc5\xbei\xc4\x8dem leta 1887 rodil list Dom in svet, katerega prva \xc5\xa1tevilka je iz\xc5\xa1la 20. januarja 1888. Lampe mu je bil urednik, upravnik in odpravnik. Iskal je zvez, dopisoval si je s pisatelji, pesniki, slikarji, fotografi, pa tudi sam je hodil okrog in fotografiral za list. Za Dom in svet je tudi veliko pisal. Njegove spise bi lahko razvrstili v modroslovne (filozofske), \xc5\xbeivljenjepise, potopise, spise pou\xc4\x8dne vsebine, programske razprave in izjave. Namen svojega ljubljenega lista je podal takole: \xc2\xabDom in svet bodi verna knjiga \xc5\xbeivljenja, da se iz nje u\xc4\x8dimo, kak\xc5\xa1no je, kak\xc5\xa1no bi ne smelo in kak\xc5\xa1no bi moralo biti.\xc2\xab\xc2\xa0Za razliko od Mahni\xc4\x8devega Rimskega katolika je bil Lampetov Dom in svet mnogo bolj umirjen, \xc5\xa1irok in strpen._NEWLINE_Kot teolog in filozof se je posebej zanimal za primer Magdalene Gornikove.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nV filozofskih spisih je Lampe sistemati\xc4\x8dno prikazal tomisti\xc4\x8dno filozofijo. Njegov\xc2\xa0\xc2\xbbUvod v modroslovje\xc2\xab\xc2\xa0pomeni program za razlago tomisti\xc4\x8dnega filozofskega sistema. Knjiga je iz\xc5\xa1la pri Slovenski matici leta 1887 in v njej je podal na kratko vse, kar je potrebno tistim,\xc2\xa0\xc2\xbbki se \xc5\xa1ele za\xc4\x8denjajo u\xc4\x8diti modroslovja\xc2\xab. Tri leta kasneje je iz\xc5\xa1lo zajetno\xc2\xa0\xc2\xbbDu\xc5\xa1eslovje\xc2\xab\xc2\xa0(538 strani), ki je po svojem izrazoslovju temeljno delo za slovensko filozofijo. Zahtevno filozofijo je na poljuden na\xc4\x8din pribli\xc5\xbeal bralcem Doma in sveta v svojih\xc2\xa0\xc2\xbbpomenkih\xc2\xab, ki so iz\xc5\xa1li v knjigi\xc2\xa0\xc2\xbbCvetje s polja modroslovskega\xc2\xab\xc2\xa0 (1897). \xc5\xa0ir\xc5\xa1emu sloju Slovencev je Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Lampe postal znan po svojih Zgodbah svetega pisma, ki jih je po snopi\xc4\x8dih (128 strani) za\xc4\x8dela leta 1894 izdajati Mohorjeva dru\xc5\xbeba (do leta 1900 je iz\xc5\xa1lo 7 snopi\xc4\x8dev, po Lampetovi smrti je delo nadaljeval in kon\xc4\x8dal Krek). Za bibli\xc4\x8dno besedilo je uporabljal in izbolj\xc5\xa1eval predvsem izdajo A. A. Wolfa. Razlage so pisane za preproste ljudi, slonijo pa na ugotovitvah tedanje eksegeze.\n_START_SECTION_\nLeposlovje\n_START_PARAGRAPH_\nKo ga je Mohorjeva dru\xc5\xbeba zaprosila za to veliko delo, je potoval v Egipt in Palestino._NEWLINE_Znamenitosti svetih krajev je najprej opisal v delu Jeruzalemski romar, ki je iz\xc5\xa1lo v dveh delih pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi (1892 in 1893). Lampe pa je bil tudi prevajalec, prevedel je knjigo Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Sale\xc5\xa1kega Teotim ali o ljubezni bo\xc5\xbeji (Drobtinice, 1894-98), J.P. Camusa Duh svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Sale\xc5\xa1kega (Drobtinice, 1889-93) in Apostolski du\xc5\xa1ni pastir W. Cramerja._NEWLINE_Poleg na literarnem podro\xc4\x8dju, pa je bil Lampe aktiven tudi kot fotoamater, ukvarjal se je s portretno, arhitekturno in reporta\xc5\xbeno motiviko; sodeloval pa je tudi pri na\xc4\x8drtu za osu\xc5\xa1evanje Ljubljanskega barja.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cebelarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPosvetil se je tudi \xc4\x8debelarstvu in postal prvi predsednik Slovenskega \xc4\x8debelarskega dru\xc5\xa1tva (1897).\xc2\xa0\xc2\xbbOd vseh \xc5\xbeivalic, kar jih je Bog ustvaril ljubim najbolj \xc4\x8debele. Simbol so mi marljivosti in vztrajnosti.\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8cebele je v svoji silni dejavnosti \xc5\xa1e preka\xc5\xa1al in to ga je pokopalo, kajti precenjeval je svoje \xc5\xa1ibke \xc5\xbeivljenjske mo\xc4\x8di. Star komaj 41 let je 24. septembra 1900 umrl v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nSpomenik\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska matica, katere podpredsednik je bil Lampe in Leonova dru\xc5\xbeba iz Ljubljane sta mu deset let po smrti \xe2\x80\x93 21. avgusta 1910 postavili v \xc4\x8crnem Vrhu spomenik (piramido), identi\xc4\x8dne oblike, kot je bil spomenik Mateja Cigaleta. Isto\xc4\x8dasno je bila odkrita tudi spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da na njegovi rojstni hi\xc5\xa1i v Zadlogu. Danes je slednja spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da sestavni del spominskega obele\xc5\xbeja na mestu, kjer je stala njegova rojstna hi\xc5\xa1a. Po Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ku Lampetu se imenuje me\xc5\xa1ani pevski zbor v \xc4\x8crnem Vrhu.'