b'\n_START_ARTICLE_\nPogorje Naukluft\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nPrve geolo\xc5\xa1ke raziskave in kartiranje v pogorju Naukluft sta leta 1935 naredila dva nem\xc5\xa1ka geologa: Henno Martin in Hermann Korn.  Temelj pogorja Naukluft je vulkanskega izvora in sega v predkambrijsko obdobje. Njegova starost je ve\xc4\x8d kot 1 milijardo let. \xc4\x8cez te predkambrijske osnovne plasti kamnine so zelo debele plasti dolomita in apnenca, ki so se potiskale s severa iz hribov Damara \xc4\x8dez podlago, zaradi \xc4\x8desar se pogorje Naukluft imenuje prekrito gorovje. Med poledenitvijo v permu in karbonu je nastala velika pre\xc4\x8dna dolina, ki je bila zatem napolnjena s sedimenti. Danes te\xc4\x8de skozi reka Tsondab in znova erodira dolino. Pogost velik odliv s pogorja poglablja \xc5\xbeleb ob vzno\xc5\xbeju, ki ima na nekaterih obmo\xc4\x8djih jasno dolo\xc4\x8deno smer in je danes korito Tsondaba in Tsauchaba. Dolomitne plasti prejmejo malo padavin in spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo vodo v \xc5\xa1tevilnih izvirih tako, da je v Naukluftu mogo\xc4\x8de najti vodne tokove vse leto. Na obmo\xc4\x8dju sotesk in slapov je veliko lehnjakovih tvorb.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPovpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin je okoli 200 mm, vendar de\xc5\xbe pada zelo neredno in razli\xc4\x8dno mo\xc4\x8dno, zato so padavine do 500 mm tudi mogo\xc4\x8de, pa tudi leto z de\xc5\xbejem pod 50 mm. Med decembrom in aprilom, v de\xc5\xbeevnem obdobju, so padavine pogoste in lokalne, mnogokrat kot zelo mo\xc4\x8dne nevihte. Najve\xc4\x8d padavin pade na vzhodu, proti zahodu se zmanj\xc5\xa1ujejo. Poleti temperature na ni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8dih obmo\xc4\x8djih dose\xc5\xbeejo 35 do 40 \xc2\xb0C, na planoti do 30 \xc2\xb0C. Zimske temperature so v povpre\xc4\x8dju 20 \xc2\xb0C, a se vseeno lahko pono\xc4\x8di pojavijo zmrzal in celo dnevne temperature okoli 5 \xc2\xb0 C.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti je pogorje veljalo za nedostopno, pa tudi za pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de raznih skupin. Nami so se s poglavarjem Hendrikom Witbooijem zatekli sem  leta 1893 po bitki pri Hornkranzu, ko so napadle trdnjavo nem\xc5\xa1ke kolonialne sile "Hornkranz"  pod vodstvom Curta von Fran\xc3\xa7oisa. Avgusta 1894 so jih Nemci napadli in po velikih izgubah v bitki se je moral Hendrik Witbooi vdati.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPogorje Naukluft je na prehodnem obmo\xc4\x8dju med savano in pu\xc5\xa1\xc4\x8davo. Pe\xc5\xa1\xc4\x8deno prehodno obmo\xc4\x8dje vzhodnih obronkov namibskih sipin ob vzno\xc5\xbeju pogorja je v glavnem brez rastlinstva, s padavinami pa se spremeni v premikajo\xc4\x8de se morje trav. Vzdol\xc5\xbe jarkov in rek ob\xc4\x8dasno raste gosto trnasto drevje Acacia erioloba in Rhigozum trichotomum._NEWLINE_Ju\xc5\xbeno le\xc5\xbei gramozna ravnina, prete\xc5\xbeno pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z drevesi Commiphora glaucescens in Commiphora tennipetiolata. Mednje je vrinjeno grmovje Rhigozum trichotomum, Grewia Tenax in Catophractes Alexandri._NEWLINE_Pobo\xc4\x8dno rastlinstvo se bistveno razlikuje od rastlin ob rekah ali na visoki planoti in se lahko jasno razlikuje med ju\xc5\xbenimi in zahodnimi, vzhodnimi in severnimi pobo\xc4\x8dji. Razlog za to so druga\xc4\x8dno oson\xc4\x8denje in zlasti padavinske razmere, saj ju\xc5\xbena in zahodna pobo\xc4\x8dja le\xc5\xbeijo v senci de\xc5\xbeja in zato prejmejo manj padavin. Rastlin je malo in so pritlikave. Tukaj rastejo Aloe dichotoma, Commiphora glaucescens, Euphorbia guerichiana in celo ob\xc4\x8dasno Moringa ovalifolia. Na bolj namo\xc4\x8denih severnih pobo\xc4\x8djih je mogo\xc4\x8de najti  Boscio albitrunco, gorski trn Acacia hereroensis in Ozoroo crassinervio. Pobo\xc4\x8dja, ki se dvigajo na jugu Nauklufta, imajo ve\xc4\x8dje, goste sestoje Myrothamnusa flabellifoliusa._NEWLINE_Precej druga\xc4\x8dne so rastline ob potokih. Tu so \xc5\xa1tevilne vrste, rastejo gosto, tudi \xc4\x8de jih ob rekah samih ni, saj hitro teko\xc4\x8de vode prepre\xc4\x8dujejo odlaganje ve\xc4\x8djih usedlin. Samo v kanjonu je mogo\xc4\x8de najti ve\xc4\x8d kot 164 rastlinskih vrst. Udarni vrsti sta smokvovec Ficus sycomorus, Ficus ilicina, ki se oklepa skale, in Acacia Karroo ob obali. Nad sotesko se obe\xc5\xa1ajo Boscia foetida in znova Euphorbia virosa, Commiphora glaucescens, Moringa ovalifolia in Aloe dichotoma in ob\xc4\x8dasno divje oljke Olea europea oziroma africana._NEWLINE_Na visoki planoti najdemo sukulente (so\xc4\x8dnice), Eriocephalus ericoides, Acacio hereroensis, drevesa Ozoroa crassinervia in Boscia albitrunca, ob vodotokih pa \xc5\xa1e Acacio eriolobo, Catophractes alexandri, akacijo Vachellia tortilis in Ziziphus mucronata.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa gorskih pobo\xc4\x8djih najdemo Hartmannovo gorsko zebro in antilopo Oreotragus oreotragus, v soteskah velikega kuduja (Tragelaphus strepsiceros ), na planoti skokonoge gazele in antilope (orikse in Raphicerus campestris ). Plenilci so \xc5\xa1akal, dolgouha in kapska lisica (Vulpes chama), tudi manj\xc5\xa1e ma\xc4\x8dke (kot Genetta), cibetovka (Proteles cristata), pa tudi leopard. Tu \xc5\xbeivijo tudi \xc5\xa1tevilne majhne vrste sesalcev in 145 vrst ptic.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nNaukluft je del narodnega parka Namib - Naukluft. Za obiskovalce je na voljo preprost kamp, mo\xc5\xbenosti oskrbe ni. Za raziskovanje sta urejeni dve neodvisni 8-dnevni zelo naporni pohodni\xc5\xa1ki poti. Ogled je mogo\xc4\x8d tudi s \xc5\xa1tirikolesniki.'