b'\n_START_ARTICLE_\nStav\xc4\x8dni \xc4\x8dlen\n_START_PARAGRAPH_\nStav\xc4\x8dni \xc4\x8dlen je skladenjska pomenska enota stavka, ki ima posebno mesto v stav\xc4\x8dni zgradbi in zna\xc4\x8dilno vpra\xc5\xa1alnico._NEWLINE_Glavni stav\xc4\x8dni \xc4\x8dleni so: osebek, povedek, predmet in prislovno dolo\xc4\x8dilo. Osebek, predmet in prislovno dolo\xc4\x8dilo pomensko dopolnjujejo povedek ter se po njih tudi vpra\xc5\xa1amo glede na povedek. V enem stavku se lahko nahaja le en osebek in en povedek, medtem ko je lahko predmetov in prislovnih dolo\xc4\x8dil ve\xc4\x8d._NEWLINE_Deli stav\xc4\x8dnih \xc4\x8dlenov so: povedkovo dolo\xc4\x8dilo (mora stati v povedku, da je povedek razumljiv, torej ni izpusten), povedkov prilastek (lahko stoji v povedku ali pa ne, torej je izpusten), prilastek (levi, ali desni, ali oba lahko stojita ob odnosnici ali jedru v osebku, predmetu in prislovnem dolo\xc4\x8dilu. Jedro je nosilec stav\xc4\x8dnega \xc4\x8dlena. Je najve\xc4\x8dkrat samostalnik, ki ukazuje prilastkom spol, sklon in \xc5\xa1tevilo. Tako so prilastki ujemalni ali neujemalni.) Prilastki lahko stojijo v osebku, predmetu in prislovnem dolo\xc4\x8dilu.\n_START_SECTION_\nSestava\n_START_PARAGRAPH_\nStav\xc4\x8dni \xc4\x8dleni so goli, \xc4\x8de sestojijo le iz ene besede, odnosnice ali jedra, ali zlo\xc5\xbeeni, \xc4\x8de so zgrajeni iz ve\xc4\x8d jeder (priredna zlo\xc5\xbeenost stav\xc4\x8dnega \xc4\x8dlena) ali iz jedra in prilastka/prilastkov (podredna zlo\xc5\xbeenost stav\xc4\x8dnega \xc4\x8dlena). Kadar je priredno zlo\xc5\xbeen stav\xc4\x8dni \xc4\x8dlen, med jedri stoji vejica ali priredni vezniki in, ter, pa. Podredno zlo\xc5\xbeen stav\xc4\x8dni \xc4\x8dlen pa sestoji iz jedra in prilastkov._NEWLINE_V stavku O\xc4\x8de je s sinom od\xc5\xa1el v trgovino. so vsi stav\xc4\x8dni \xc4\x8dleni goli - osebek: o\xc4\x8de, povedek: je od\xc5\xa1el, predmet: s sinom, prislovno dolo\xc4\x8dilo (kraja): v trgovino._NEWLINE_V stavku O\xc4\x8de in mati sta morala s svojim sinom oditi v \xc5\xa1portno trgovino. so vsi stav\xc4\x8dni \xc4\x8dleni zlo\xc5\xbeeni - osebek: o\xc4\x8de in mati, povedek: sta morala oditi, predmet: s svojim sinom, prislovno dolo\xc4\x8dilo (kraja): v \xc5\xa1portno trgovino. _NEWLINE_Jedro v obliki samostalni\xc5\xa1ke besede imenujemo odnosnica (prelepo jutro - jutro je odnosnica), jedro v glagolski obliki pa imenujemo vez. Dolo\xc4\x8dilo je lahko prilastek, povedkov prilastek ali povedkovo dolo\xc4\x8dilo.\n_START_SECTION_\nOblikovno ujemanje\n_START_PARAGRAPH_\nOsebek se ujema s povedkom v spolu, osebi in \xc5\xa1tevilu (npr. v stavku Otroka se igrata. sta osebek (otroka) in povedek (se igrata) v mo\xc5\xa1kem spolu, tretji osebi in dvojini.) Govorimo o ujemanju osebka s povedkom._NEWLINE_Povedek vpliva tudi na obliko predmeta, in sicer mu dolo\xc4\x8da sklon. (To\xc5\xbeil je soseda. - Povedek (to\xc5\xbeil je) narekuje predmet (soseda) v to\xc5\xbeilniku.) Govorimo o vezavi predmeta s povedkom._NEWLINE_Oblika prislovnega dolo\xc4\x8dila ni odvisna od povedka, saj prislovno dolo\xc4\x8dilo le primikamo k povedku. Tako razmerje imenujemo primik.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj v stavku\n_START_PARAGRAPH_\nV sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini sicer ne obstaja to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno zapovrstje stav\xc4\x8dnih \xc4\x8dlenov v stavku, kot to velja v nekaterih jezikih, velja pa tako imenovana \xc4\x8dlenitev po aktualnosti - najprej v stavku nastopajo stav\xc4\x8dni \xc4\x8dleni, ki nosijo \xc5\xbee znano informacijo, na koncu stavka pa tisti, ki povedo prejemniku neki nov podatek.'