b"\n_START_ARTICLE_\nBar v Folies-Berg\xc3\xa8re\n_START_SECTION_\nSlika\n_START_PARAGRAPH_\nSlika ponazarja Manetovo predanost realizmu v podrobni predstavitvi sodobne scene. \xc5\xa0tevilne zna\xc4\x8dilnosti so zmedle kritike, vendar so se skoraj vse od njih izkazale kot utemeljene, slika pa je bila predmet \xc5\xa1tevilnih priljubljenih in znanstvenih \xc4\x8dlankov. _NEWLINE_Osrednja figura stoji pred ogledalom, \xc4\x8deprav so kritiki, ki obto\xc5\xbeujejo Maneta o nepoznavanju perspektive in navajanju razli\xc4\x8dnih nemo\xc5\xbenosti na sliki, razpravljali o tej to\xc4\x8dki, odkar so bili objavljeni prvi pregledi. Leta 2000 pa se je pokazalo, da je fotografija, posneta z ustrezne to\xc4\x8dke stopenjske rekonstrukcije, reproducirala prizor, kot ga je naslikal Manet.  V skladu s to rekonstrukcijo se je pokazalo, \xc2\xbbda je pogovor, za katerega so mnogi domnevali, da se dogaja med barmanko in gospodom, opti\xc4\x8dni trik; mo\xc5\xa1ki stoji zunaj slikarjevega vidnega polja, levo in gleda stran od natakarice, namesto da stoji pred njo\xc2\xab. Kot se zdi, mora opazovalec stati na desni in bli\xc5\xbeje kot \xc4\x8dlovek, katerega odsev se pojavi na desnem robu slike. To je nenavadno odstopanje od osrednjega vidika, ki ga obi\xc4\x8dajno predvidevamo pri ogledu slik, narisanih glede na perspektivo._NEWLINE_Uveljavljanje prisotnosti ogledala je bilo klju\xc4\x8dno za mnoge sodobne interprete . Zagotavlja smiselno vzporednico z Las Meninas  Diega Vel\xc3\xa1zqueza, mojstrovino po mnenju umetnika Maneta, ki jo je ob\xc4\x8dudoval. Ta tema se je precej razvila, saj jo je Michel Foucault predstavil v svoji knjigi The Order of Things (1966). _NEWLINE_Umetnostni zgodovinar Jeffrey Meyers opisuje namerno igro o perspektivi in o\xc4\x8ditno kr\xc5\xa1itev operacij ogledal: \xc2\xbbZa njo in za celotno dol\xc5\xbeino slike s \xc5\xa1tirimi in petimi metri je zlati okvir velikanskega ogledala. Francoski filozof Maurice Merleau-Ponty je zrcalo imenoval 'instrument univerzalne magije, ki stvari spreminja v o\xc4\x8dala, o\xc4\x8dala v stvari, mene v druge in druge v mene'. Gledalci stojimo nasproti natakarice na drugi strani pulta in gledamo odsev v ogledalu, vidimo to\xc4\x8dno to, kar vidi ... Kritika je opazila, da je Manetova predhodna \xc5\xa1tudija pokazala, da se je umaknila v desno, medtem ko je v kon\xc4\x8dnem platnu zelo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pozornosti. \xc4\x8ceprav jo je Manet premaknil z desne na sredino, je dr\xc5\xbeal svoj odsev na desni, gledal v zrcalo, se zdi, da je zapletena s stranko; v pogledu v obraz je samozavestno umaknjena in oddaljena._NEWLINE_Slika je bogata s podrobnostmi, ki dajejo namig dru\xc5\xbebenemu razredu in okolju. \xc5\xbdenska v baru je resni\xc4\x8dna oseba, znana kot Suzon, ki je delala v Folies-Berg\xc3\xa8re v zgodnjih 1880-ih. Manet jo je za svojo sliko postavil v svojem studiu. Z vklju\xc4\x8ditvijo jedi pomaran\xc4\x8d v ospredje, Manet identificira to\xc4\x8dajko kot prostitutko, v skladu z umetnostnim zgodovinarjem Larry L. Ligom, ki pravi, da Manet obi\xc4\x8dajno povezuje pomaran\xc4\x8de s prostitucijo v svojih slikah. T. J. Clark pravi, da je natakarica \xc2\xbbnamenjena predstavljanju ene od prostitutk, ki je bila v Folies-Berg\xc3\xa8re znana\xc2\xab, in je zastopana \xc2\xbbkot prodajalka in blago - nekaj, kar je treba kupiti skupaj s pija\xc4\x8do\xc2\xab. _NEWLINE_Med druge pomembne podrobnosti spada tudi par zelenih nog v zgornjem levem kotu, ki pripadajo umetniku na trapezu, ki nastopa nad gosti restavracije. Prikazane steklenice piva zlahka prepoznajo z rde\xc4\x8dim trikotnikom na etiketi, kot je Bass Pale Ale in o\xc4\x8ditna prisotnost te angle\xc5\xa1ke znamke namesto nem\xc5\xa1kega piva je bila interpretirana kot dokumentacija protinem\xc5\xa1kega razpolo\xc5\xbeenja v Franciji v desetletju po francosko-pruski vojna.\n_START_SECTION_\nKulturne reference\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1934 je nastal balet Bar aux Folies-Berg\xc3\xa8re s koreografijo Ninette de Valois, na glasbo Emmanuela Chabrierja  in temelji na Manetovi sliki . Film The Private Affairs of Bel Ami iz leta 1947 zvesto omenja Bar v Folies-Berg\xc3\xa8reu, ki je v filmu devetin\xc5\xa1tirideset minut v filmu s podobno igralko, setom in rekviziti, ko glavni liki vstopijo v okolje._NEWLINE_Slika je bila navdih pesmi (verjetno Sydney Carter) v popularni gledali\xc5\xa1ki produkciji The Lyric Revue v Londonu leta 1951. Refren je bil \xc2\xbbOh, kako dolgo ho\xc4\x8dem nazaj v svojo drago Britanijo ... Toda usoda me je izbrala za bar v Folies-Berg\xc3\xa8resu\xc2\xab._NEWLINE_Slika The Bar (1954) avstralskega umetnika Johna Bracka, ki prikazuje sorazmerno mra\xc4\x8dno in strogo melbournsko barsko sceno, je ironi\xc4\x8dna referenca na Bar v Folies-Berg\xc3\xa8re. _NEWLINE_V filmu Eddieja Murphyja iz leta 1988, ki prihaja v Ameriko, na prizori\xc5\xa1\xc4\x8du zabave v McDowellovi hi\xc5\xa1i, je na sliki nad kav\xc4\x8dem osrednja \xc5\xbeenska figura nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena s temno oble\xc4\x8deno \xc5\xbeensko. _NEWLINE_Kanadski umetnik Jeff Wall se v svojem delu Picture for Women (1979) sklicuje na Bar v Folies-Berg\xc3\xa8re . Besedilo Tate Modern za sliko iz razstave leta 2005\xe2\x80\x932006 Jeff Wall Photographs 1978\xe2\x80\x932004 opisuje vpliv Manetovega slikarstva."