b'\n_START_ARTICLE_\nKisli de\xc5\xbe\n_START_SECTION_\nEmisije kemikalij vodijo k zakisljevanju\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i plin, ki vodi k zakisljevanju je \xc5\xbeveplov dioksid. Pomen emisij du\xc5\xa1ikovega oksida, ki z oksidiranjem tvorijo du\xc5\xa1ikove kisline nara\xc5\xa1\xc4\x8da, zaradi vse stro\xc5\xbejega nadzora nad emisijami spojin, ki vsebujejo \xc5\xbeveplo.\n_START_SECTION_\nNaravni pojavi\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni naravni pojavi, k prispevajo k ustvarjanju kislih plinov v ozra\xc4\x8dju so emisije iz vulkanov in tisti biolo\xc5\xa1ki procesi v naravi, ki se pojavljajo na kopnem, v mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih in oceanih._NEWLINE_Glavni biolo\xc5\xa1ki vir \xc5\xbeveplovih spojin je sulfidov dimetil._NEWLINE_Du\xc5\xa1ikove kisline v de\xc5\xbeevnici so pomemben stalni vir du\xc5\xa1ika za \xc5\xbeivljenje rastlin, proizvaja pa jih tudi elektri\xc4\x8dna aktivnost v atmosferi kot so strele._NEWLINE_Kisle usedline so bile odkrite tudi v ledenikih starih tiso\xc4\x8de let na razli\xc4\x8dnih predelih sveta.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clovekova dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni vir kislega de\xc5\xbeja so du\xc5\xa1ikove in \xc5\xbeveplove spojine, ki nastanejo pri dejavnosti iz \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih virov, kot so proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije, tovarne in motorna vozila. Termoelektrarne na premog so ene izmed najve\xc4\x8djih onesna\xc5\xbeevalcev. Plini se lahko prena\xc5\xa1ajo po zraku na stotine kilometrov dale\xc4\x8d preden se pretvorijo v kisline in odlagajo._NEWLINE_V preteklosti so imele tovarne kraj\xc5\xa1e dimnike in so zato povzro\xc4\x8dale \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave na lokalni ravni. Danes imajo zato tovarne dalj\xc5\xa1e dimnike, vendar pa to pomeni, da onesna\xc5\xbeevalce odna\xc5\xa1a dlje in se s tem povzro\xc4\x8da \xc5\xa1iroko raz\xc5\xa1irjeno ekolo\xc5\xa1ko \xc5\xa1kodo._NEWLINE_Velik onesna\xc5\xbeevalec je tudi \xc5\xbeivinorejska dejavnost. Odgovorna je za dve tretjini antropogenih virov amonijaka, ki ga proizvaja \xc4\x8dlovek s svojimi dejavnostmi in prav ti znatno vplivajo na nastanek kislega de\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nKisle usedline\n_START_PARAGRAPH_\nGovorimo lahko o suhem in mokrem odlaganju kislin. Do mokrih usedlin pride, ko katerekoli padavine (de\xc5\xbe, sneg,...) iz ozra\xc4\x8dja kisline prenesejo na povr\xc5\xa1ino Zemlje. to se lahko zgodi zaradi kislih usedlin proizvedenih v kapljah ali ko padavine odstranijo kisline v oblakih ali pod njimi. Kisle usedline pa se odlagajo tudi kot suhe usedline, se pravi tudi takrat, ko ni padavin. O takih usedlinah govorimo, ko delci in plini pridejo v stik s tlemi, rastlinami ali drugimi povr\xc5\xa1inami._NEWLINE_Kisli de\xc5\xbe ima dokazano negativen u\xc4\x8dinek na gozdove, sladke vode in prst, ubija \xc5\xbeu\xc5\xbeelke ter \xc5\xbeivali in rastline v vodah. Prav tako vpliva na \xc5\xbeivljenje \xc4\x8dloveka ter povzro\xc4\x8da \xc5\xa1kodo na stavbah.\n_START_SECTION_\nNe\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nKisli de\xc5\xbe ima dokazano slabo vpliva na gozdove, sladke vode, prst, ubija \xc5\xbeu\xc5\xbeelke ter vodne \xc5\xbeivljenjske oblike, prav tako pa uni\xc4\x8duje zgradbe ter slabo vpliva na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1inske vode in vodne \xc5\xbeivali\n_START_PARAGRAPH_\nTako ni\xc5\xbeja Ph vrednost kot tudi vi\xc5\xa1je koncentracije aluminija, ki nastanejo kot posledica kislega de\xc5\xbeja, lahko povzro\xc4\x8dijo \xc5\xa1kodo ribam in ostalim vodnim \xc5\xbeivalim. Pri vrednosti Ph manj\xc5\xa1i od 5 se ve\xc4\x8dina ribjih jaj\xc4\x8dec ne bo izlegla, \xc5\xa1e ni\xc5\xbeji Ph pa lahko ubije odrasle ribe. Bolj ko so reke in jezera kisla manj\xc5\xa1a je tam biodiverziteta. Kisli de\xc5\xbe je uni\xc4\x8dil nekatere vrste \xc5\xbeu\xc5\xbeelk in rib. Koliko kisli de\xc5\xbe posredno in neposredno vpliva na kislost rek in jezer je odvisno od posameznega podro\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nZemlja\n_START_PARAGRAPH_\nKisli de\xc5\xbe lahko resno po\xc5\xa1koduje zemljo. Nekateri mikrobi se ne morejo prilagajati spremembam Ph vrednosti in zato umrejo. Encime teh mikrobov kislina se denaturira (spremembe v obliki, da ne delujejo). Hidronijevi ioni kislega de\xc5\xbeja tudi spodbudijo toksine kot so aluminij in izlu\xc5\xbeijo stran bistvene hranilne snovi in minerale, kot je npr. magnezij. Kemi\xc4\x8dna sestava zemlje se lahko zelo spremeni, ko se kationi kot sta kalcij in magnezij izlu\xc5\xbeita zaradi kislega de\xc5\xbeja, kar potem vpliva na nekatere ob\xc4\x8dutljive vrste (Acer saccharum).\n_START_SECTION_\nGozdovi in druge rastline\n_START_PARAGRAPH_\nGozdovi na visokih nadmorskih vi\xc5\xa1inah so \xc5\xa1e posebej ob\xc4\x8dutljivi, saj so pogosto obdani z oblaki in meglo, ki sta \xc5\xa1e bolj kisla kot de\xc5\xbe. _NEWLINE_Tudi druge rastline lahko kisli de\xc5\xbe po\xc5\xa1koduje, vendar vpliv kislega de\xc5\xbeja na prehrambene rastline zmanj\xc5\xa1ujejo z uporabo apna in drugih gnojil za nadomestitev hranilnih snovi. Na obdelovalnih povr\xc5\xa1inah lahko torej z dodajanjem apnenca uravnavamo vrednost Ph v zemlji, vendar pa je tak na\xc4\x8din ve\xc4\x8dinoma neuporaben na neobdelovalnih povr\xc5\xa1inah.\n_START_SECTION_\nZdravje ljudi\n_START_PARAGRAPH_\nZdravniki kislemu de\xc5\xbeju pripisujejo tudi vpliv na zdravje ljudi. Majhni delci, ki so ve\xc4\x8dinoma sestavljeni iz istih plinov kot kisli de\xc5\xbe (\xc5\xbeveplov in du\xc5\xa1ikov dioksid), povzro\xc4\x8dajo prezgodnjo smrt in bolezni kot so rak in druge bolezni.\n_START_SECTION_\nDrugi ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nKisli de\xc5\xbe lahko po\xc5\xa1koduje tudi stavbe in zgodovinske spomenike, zlasti tiste, ki so zgrajeni iz apnenca ali marmorja in vsebujejo velike koli\xc4\x8dine kalcijevega karbonata. Kisline v kislem de\xc5\xbeju reagirajo z kalcijevimi sestavinami in ustvarijo mavec, ki se potem lu\xc5\xa1\xc4\x8di. Ta pojav lahko vidimo na starih nagrobnikih, kjer napisi postanejo popolnoma ne\xc4\x8ditljivi. Kisli de\xc5\xbe tudi pove\xc4\x8da stopnjo oksidacije, predvsem bakra in brona.'