b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdivi svet v Triglavskem narodnem parku\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivi svet v Triglavskem narodnem parku je prisoten v ostrem visokogorju s svojim zna\xc4\x8dilnim rastjem in \xc5\xbeivljenjem, v vmesnih dolinah je \xc5\xbeivljenju bolj naklonjeno prijaznej\xc5\xa1e okolje, na ju\xc5\xbeni strani pa se na posameznih mestih pojavlja vpliv morja. Ekosistemi so med seboj tesno povezani._NEWLINE_Rastlinstvo na obmo\xc4\x8dju narodnega parka je ve\xc4\x8dinoma zna\xc4\x8dilno alpsko, vendar se zaradi obrobne lege in bli\xc5\xbeine Sredozemlja prepleta s predstavniki sosednjih rastlinskih obmo\xc4\x8dij. Po bogatem rastlinstvu in redkih vrstah so znana travi\xc5\xa1\xc4\x8da na \xc4\x8crni prsti, pobo\xc4\x8dja Krna in Rde\xc4\x8dega roba ter Mangartsko sedlo._NEWLINE_Z \xc5\xbeivalskimi vrstami so zelo bogate ni\xc5\xbeje \xc5\xbeivalske skupine, med katerimi je mnogo endemi\xc4\x8dnih vrst. Med vreten\xc4\x8darji so posebno znani so\xc5\xa1ka postrv, planinski orel, veliki petelin in ru\xc5\xa1evec. Med divjadjo pa je najbolj zna\xc4\x8dilni gams. V zadnjih letih so bile naseljene v parku tudi tuje ali tu \xc5\xbee izumrle \xc5\xbeivali: kozorog , svizec in muflon.\n_START_SECTION_\nKopenski ekosistemi\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi vla\xc5\xbenega poletja in zmerno mrzlih zim z veliko snega, so se \xc5\xbeivali in rastline prilagodile tako, da la\xc5\xbeje pre\xc5\xbeivijo zimo - listopadnost, odebeljeni podzemni deli, zgodnje cvetenje, zimsko spanje ....\n_START_SECTION_\nPas smreke (montanski pas)\n_START_PARAGRAPH_\nZ nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem nadmorske vi\xc5\xa1ine se slab\xc5\xa1ajo temperaturne razmere za rast rastlin. Na dolo\xc4\x8deni nadmorski vi\xc5\xa1ini postanejo tako nizke, da neposredno omejujejo rast. Smreka je v samem parku mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irjena. Na spodnji meji se sre\xc4\x8duje z listavci, na zgornji, na vi\xc5\xa1ini okrog 1700 m pa z ru\xc5\xa1evjem in macesnom. Padavine in sne\xc5\xbena odeja sta podobni kot pri listnatem gozdu, le da sneg le\xc5\xbei dalj \xc4\x8dasa, pogoste so slane. \xc5\xbdled ve\xc4\x8dkrat uni\xc4\x8di vrhove dreves._NEWLINE_Rastline in \xc5\xbeivali so prilagojene ostrej\xc5\xa1im razmeram. Kratko poletje ne omogo\xc4\x8da vsakoletnega razvoja listov pri drevju, v podrasti pa ve\xc4\x8dinoma rastejo ve\xc4\x8dletne trave in zeljnice z odebeljenimi podzemskimi deli - planinsko kosteni\xc4\x8devje (Lonicera alpigena), dlakava bekica (Luzula pilosa), gozdni \xc4\x8drnilec (Melampyrum sylvaticum), lisi\xc4\x8dje (Huperzia selago), dlakavi lepen (Adenostyles alliariae), zeleni sr\xc5\xa1aj (Asplenium viride) , okroglolistni kamnokre\xc4\x8d (Saxifraga rotundifolia), tripernata \xc5\xa1pajka (Valeriana tripteris), borovnica in resa. Tudi tu igrajo pomembno vlogo gljive. Li\xc5\xa1aji, ki rastejo po drevesih, so znanilci \xc4\x8distega zraka._NEWLINE_\xc5\xbdu\xc5\xbeelke so ve\xc4\x8dinoma podobne tistim iz listnatih gozdov, ve\xc4\x8d je mravelj. Tudi v vrstni sestavi ptic ne najdemo bistvenih razlik; samo v iglastem gozdu se pojavlja meni\xc5\xa1\xc4\x8dek (Parus ater) in nekatere sinice. Od sesalcev pa veverica, podlasica, ris, lisica in mnoge druge, ki \xc5\xbeive tudi v drugih gozdovih.\n_START_SECTION_\nPas ru\xc5\xa1evja in macesna (subalpinski pas)\n_START_PARAGRAPH_\nTo je najvi\xc5\xa1ji gozdni pas pri nas in sega ponekod do 1900 m. Podnebne razmere so \xc5\xa1e ostrej\xc5\xa1e kot pri pasu listnatih gozdov in pasu smreke. \xc4\x8cas za razvoj in razmno\xc5\xbeevanje je zelo kratek. Macesen in pritlikavo rasli bor sta temu primerno prilagojena, podobno kot vse rastline in \xc5\xbeivali v tem pasu._NEWLINE_Lesne vrste rastlin so, razen macesna, grmovnate. Tu najdemo pritlikavi brin, pritlikave vrbe, ne\xc5\xa1pljico, gorski \xc5\xa1ipek, borovnico, brusnico in sle\xc4\x8d._NEWLINE_Zaradi mo\xc4\x8dnih vetrov je ve\xc4\x8d brezkrilih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, nekaj tudi pajkovcev. V vla\xc5\xbenih okoljih sre\xc4\x8damo tudidvo\xc5\xbeivke: mo\xc4\x8derade in \xc5\xbeabe. Planinski mo\xc4\x8derad (Salamandra atra) je zanimiv predstavnik dvo\xc5\xbeivk. Pri tleh prebivajo plazilci - navadni gad (Vipera berus) in \xc5\xbeivorodna ku\xc5\xa1\xc4\x8darica ( (Lacerta vivipara) in manj\xc5\xa1i sesalci - alpska rovka (Sorex alpinus), alpski svizec (Marmota marmota)._NEWLINE_Alpske trate so bivali\xc5\xa1\xc4\x8de zna\xc4\x8dilnih alpinskih vrst, kot so sne\xc5\xbena voluharica (Chionomys nivalis), planinski zajec (Lepus timidus) in gams (Rupicapra rupicapra)._NEWLINE_Med \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami so \xc4\x8drmlji izmed vseh \xc4\x8debel najbolje prilagojeni hladnemu podnebju. Metulj lorkovi\xc4\x8dev rjav\xc4\x8dek (Erebia calcaria) je endemit jugovzhodnih Alp._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilne ptice tega pasu so str\xc5\xbeek (Troglodytes troglodytes), siva pevka (Prunella modularis), ta\xc5\xa1\xc4\x8dica (Erithacus rubecula) in pogorel\xc4\x8dek (Phoenicurus phoenicurus), \xc4\x8drnoglavka (Prunella modularis), pogoste so tudi gorske sinice (Parus montanus), \xc5\xa1\xc4\x8dinkavec (Fringilla coelebs), krivokljun (Loxia curvirostra), brezov\xc4\x8dek (Carduelis flammea) in ru\xc5\xa1evec (Tetrao tetrix).\n_START_SECTION_\nPas nad gozdno mejo, meli\xc5\xa1\xc4\x8da in skalovje (alpinski in subnivalski pas)\n_START_PARAGRAPH_\nRastline so se prilagodile na ostre razmere s pritlikavo ali poleglo rastjo, hitrim razvojem in ve\xc4\x8dletnim razmno\xc5\xbeevanjem, odebeljenimi listi, pogosto poraslimi z dla\xc4\x8dicami. Dolge korenine jim omogo\xc4\x8dajo mo\xc4\x8dno zakoreninjenost, cvetovi so bolj barviti. \xc5\xbdivali so pogosto temnej\xc5\xa1e in se pozimi selijo v ni\xc5\xbeine._NEWLINE_Na gorskih tratah sre\xc4\x8damo ve\xc4\x8dino najbolj znanih gorskih cvetnic in mnoge od njih so zavarovane. Najpogostej\xc5\xa1e so tu \xc5\xa1kr\xc5\xbeolice (dlakava: Hieracium piliferum, kosmata: Hieracium villosum), alpski ranjak (Anthyllis vulneraria ssp. alpestris), navadna podkvica (Hippocrepis comosa), skalna \xc5\xa1pajka (Valeriana saxatilis), ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8di grintavec (Scabiosa lucida), razni svi\xc5\xa1\xc4\x8di (rod Gentiana), alpska mo\xc5\xbeina (Eryngium alpinum), pelini (rod Artemisia), gorski kosmatinec (Pulsatilla montana), ro\xc5\xbenorde\xc4\x8di de\xc5\xbeen (Heracleum austriacum subsp. siifolium), .... Tu rasteta tudi planika (Leontopodium alpinum) in rde\xc4\x8da murka (Nigritella rubra)._NEWLINE_V sne\xc5\xbenih dolinicah najdemo prav posebno rastlinje, kjer prevladuje zelnata vrba (Salix herbacea), najdemo pa \xc5\xa1e \xc5\xbeoltec (Sibbaldia procumbens), nizki gri\xc5\xbeevec (Sibbaldia procumbens) in alpske zvon\xc4\x8dke (Soldanella pusilla)._NEWLINE_Meli\xc5\xa1\xc4\x8da so ekosistemi z nestabilno podlago. Med drugim najdemo repuhe (rod Petasites), popkorese (Moehringia ciliata), kislice (rod Rumex), pokalice (Silene vulgaris), madron\xc5\xa1\xc4\x8dico (Linaria alpina), rapontiko (Stemmacantha rhapontica), razne make in obirski grobeljnik (Alyssum ovirense), ._NEWLINE_Skalne razpoke so majhni ekosistemi, kjer pogosto rastejo le pritlikave rastline - predalpski petoprstnik (Potentilla caulescens), razni sr\xc5\xa1aji (rod Asplenium ), nizka krhlika (Rhamnus pumila), avrikelj (Primula auricula), rumeno (Paederota lutea) in modro milje (Paederota bonarota), navadni sle\xc4\x8dnik (Rhodothamnus chamaecistus), mi\xc4\x8dna vudsovka (Woodsia pulchella), zoisova zvon\xc4\x8dnica (Campanula zoysii), triglavska ro\xc5\xbea (Potentilla nitida) in triglavska neboglasnica (Eritrichium nanum) in druge. Nekatere vrste so endemiti._NEWLINE_\xc5\xbdivali v tem predelu ve\xc4\x8dinoma niso vezane samo na to okolje. Te\xc5\xbekim \xc5\xbeivljenjskim razmeram sta se uspe\xc5\xa1no prilagodila sne\xc5\xbena voluharica (Microtus nivalis) in alpski kozorog (Capra ibex), ki tukaj tudi prezimujeta. Zna\xc4\x8dilni sesalci tega pasu so pri tleh isti kot v pasu ru\xc5\xa1evja, med ve\xc4\x8djimi pa opazimo tudi gamse._NEWLINE_Med \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami tu \xc5\xbeive zavarovani gorski apolon (Parnassius apollo) in drugi metulji, kobilice ter hro\xc5\xa1\xc4\x8di. Sre\xc4\x8damo \xc4\x8drnega mo\xc4\x8derada (Salamandra atra). Od ptic lahko opazimo planinskega orla (Aquila chrysaetos), kotorno (Alectoris graeca), belko (Lagopus muta), vrane, kavke, planinsko pevko (Prunella collaris) in mnogo drugih.\n_START_SECTION_\nTeko\xc4\x8de vode\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri potoki so stalni, drugi hudourni\xc5\xa1ki. V zgornjem toku zaradi hitrosti vode ni poraslosti, le ob robu opazimo mahove in redke cvetnice. Redke \xc5\xbeivali \xc5\xbeive v zati\xc5\xa1nih tolmunih in prodnati podlagi. Tu najdemo li\xc4\x8dinke nekaterih insektov, tudi drobne rake. Nekoliko ni\xc5\xbeje, kjer je tolmunov in obre\xc5\xbenega proda ve\xc4\x8d, se naselijo obre\xc5\xbene vrbe in jel\xc5\xa1e._NEWLINE_V Triglavskem narodnem parku so avtohtone le tri vrste rib, ki pa jih najdemo v obeh pore\xc4\x8djih, \xc4\x8deprav bi morali biti v savskem le poto\xc4\x8dna (Salmo trutta m. fario) in jezerska postrv (Salmo trutta m. lacustris), in v so\xc5\xa1kem le so\xc5\xa1ka postrv (Salmo marmoratus)._NEWLINE_Med \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami najdemo zna\xc4\x8dilno visokogorsko vrsto vrbnice (rod Plecoptera), vrsto Protonemura nimborum, pri nas le v kratkem poto\xc4\x8dku Mo\xc4\x8dilca pri Dvojnem jezeru. S Studorskega prevala nad bohinjem je bila nedavno opisana mladoletnica vrste Drusus slovenicus. Med enodnevnicami so zna\xc4\x8dilne alpinske vrste alpska brzi\xc4\x8dnica (Epeorus alpicola) in alpska mala enodnevnica (Baetis alpinus).\n_START_SECTION_\nMo\xc4\x8dvirja in kisla barja\n_START_PARAGRAPH_\nTriglavski narodni park se je s projektom \xc5\xa0otna barja v Triglavskem narodnem parku enakopravno pridru\xc5\xbeil programu LIFE, ki ga Evropska zveza izvaja na obmo\xc4\x8djih z najbolj dragoceno naravo na celini. Njeni predpisi usmerjajo varstvo tistih delov narave, ki so zaradi redkosti ali ogro\xc5\xbeenosti pomembni za vso Evropo._NEWLINE_Ekosistemi \xc5\xa1otnih barij so s stali\xc5\xa1\xc4\x8da varovanja narave ena najdragocenej\xc5\xa1ih naravnih vrednot. Zaradi zna\xc4\x8dilnih, izredno ostrih \xc5\xbeivljenjskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, so se nanje lahko prilagodile le redke rastlinske in \xc5\xbeivalske vrste. V Sloveniji imamo \xc5\xa1otnih barij zelo malo. Ostanki so se ohranili tudi v Triglavskem narodnem parku. Planota Pokljuka skriva ve\xc4\x8d predelov - \xc5\xa0ijec, Blejsko barje, Goreljek in Mlake pod Javorovim vrhom so najve\xc4\x8dja, poleg njih bi na\xc5\xa1teli \xc5\xa1e vsaj ducat manj\xc5\xa1ih. Nekatera so dobro ohranjena, nekaterim grozi skoraj\xc5\xa1nje uni\xc4\x8denje._NEWLINE_Barje je poseben tip \xc5\xbeivljenjskega okolja za katerega je zna\xc4\x8dilno stalno ali ob\xc4\x8dasno zastajanje vode. Tla so porasla z vodoljubnimi in vlagoljubnimi rastlinami iz katerih nastaja \xc5\xa1ota. \xc5\xa0otno barje je pomembno kot \xc5\xbeivljenjski prostor redkih in ogro\xc5\xbeenih rastlinskih vrst in prispeva k biotski pestrosti._NEWLINE_Na ostre \xc5\xbeivljenjske okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine so se tu prilagodile le redke rastlinske in \xc5\xbeivalske vrste. Prevladujejo \xc5\xa1otni mahovi, ki tvorijo samostojne zdru\xc5\xbebe (Sphagnum fusci, Sphagnum girgensohnii) ali na najvi\xc5\xa1ji razvoji stopnji zdru\xc5\xbebe z barjansko kopi\xc5\xa1nico (Vaccinium uliginosum) in rde\xc4\x8dim borom (Pinetum sylvestris) ali z ru\xc5\xa1jem, ki lahko v celoti prekriva povr\xc5\xa1ino. Poleg \xc5\xa1otnih mahov rastejo tudi \xc5\xa1a\xc5\xa1i ali poltrave in vresnice, kot so na primer brusnice, borovnice in vresa. Posebno so zanimive mesojede rastline: rosika, mastnica in me\xc5\xa1inka, ki pomanjkanje hranil v tleh nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo s sokovi ujetih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Med \xc5\xbeivalmi so najbolj zna\xc4\x8dilni ka\xc4\x8dji pastirji.\n_START_SECTION_\nJamski ekosistemi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1922 so na Kredarici na robu Triglavskega ledenika pod kamni na\xc5\xa1li slepega hro\xc5\xa1\xc4\x8dka, gosto poraslega z dla\xc4\x8dicami. To je bil prvi troglobiontski hro\xc5\xa1\xc4\x8d najden izven jame. Opisan je bil kot sne\xc5\xbeni brezokec (Anophthalmus nivalis). V jamah v okolici Triglava \xc5\xbeivi z njim tudi alpski brezokec (Anophthalmus ravasinii alpestris). Rod brezokcev (Anophthalmus), ki poseljuje Alpe, pri\xc5\xa1tevamo med endemi\xc4\x8dne v Sloveniji.'