b'\n_START_ARTICLE_\nAnglistika\n_START_PARAGRAPH_\nAnglistika je veda o angle\xc5\xa1kem jeziku in knji\xc5\xbeevnosti.\n_START_SECTION_\nZgodovina anglistike na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nZanimanje za angle\xc5\xa1ki jezik in knji\xc5\xbeevnost se je v Sloveniji pojavila ob koncu 18. stoletja, v Zoisovem krogu. Ponovno zanimanje se vzbudi v \xc4\x8dasu Matija \xc4\x8copa. V 2. polovici 19. stoletja so nastali prvi angle\xc5\xa1ki u\xc4\x8dbeniki, slovnice in slovarji za potrebe Slovencev, ki so se izselili v ZDA. Po letu 1945 se je angle\xc5\xa1\xc4\x8dina uveljavila v srednjih \xc5\xa1olah in postala prvi tuji jezik. Nastali so u\xc4\x8dbeniki za gimnazije. Prve sta napisali Adela \xc5\xbdgur in Eliza Scalicky, pri \xc4\x8demer sta jima pomagali Sonja Pestotnik in Milena Kos . Leta 1945 je nastal prvi priro\xc4\x8dni slovensko-angle\xc5\xa1ki slovar, ki ga je priredil Janko Kotnik. Leta 1978 je iz\xc5\xa1el enciklopedi\xc4\x8dni Veliki angle\xc5\xa1ko-slovenski slovar, katerega avtorji so Anton Grad, Ru\xc5\xbeena \xc5\xa0kerlj in Nada Vitorovi\xc4\x87. Anton Grad je leta 1982 izdal \xc5\xa1e Veliki slovensko-angle\xc5\xa1ki slovar.\n_START_SECTION_\nZgodovina Oddelka za anglistiko in amerikanistiko na Filozofski fakulteti v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ki jezik in knji\xc5\xbeevnost kot \xc5\xa1tudijska smer deluje na Univerzi v Ljubljani od leta 1920, ko je bil ustanovljen germanski seminar.Temelje za predavanja iz histori\xc4\x8dne slovnice in zgodovine angle\xc5\xa1kega jezika je postavil Jakob Kelemina. Obravnaval je tudi besedila s perspektive tedanje literarne teorije. Leta 1922 se je seminarju pridru\xc5\xbeila Fanny C. Copeland, prva lektorica za sodobni angle\xc5\xa1ki jezik. Leta 1961 so se preselili v zgradbo Filozofske fakultete. Leta 1970 se je pove\xc4\x8dala individualizacija pouka z organizacijo lektorskih vaj v manj\xc5\xa1ih skupinah. Zaradi \xc5\xbeelje po prevajalski specializaciji so v letih 1986/1987 za\xc4\x8deli uvajati nov program, ki je omogo\xc4\x8dil naslov anglist prevajalec. Program enopredmetnega \xc5\xa1tudija anglistike je bil razpisan v letih 1991/1992. Leta 1997 je Oddelek za germanske jezike in knji\xc5\xbeevnost razpisal \xc5\xa1tiri programe. Razpisana je bila angle\xc5\xa1\xc4\x8dina kot enopredmetni \xc5\xa1tudij pedago\xc5\xa1ke in nepedago\xc5\xa1ke usmeritve in dvopredmetni \xc5\xa1tudij pedago\xc5\xa1ke in nepedago\xc5\xa1ke usmeritve. Leta 1998 je te programe prevzel novoustanovljeni Oddelek za anglistiko in amerikanistiko. Oddelek za germanistiko je v letih 1966 in 1967 uvedel podiplomski \xc5\xa1tudij angle\xc5\xa1ke oziroma ameri\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti in angle\xc5\xa1ke histori\xc4\x8dne slovnice. Leta 1989 so s pomo\xc4\x8djo u\xc4\x8diteljev Filozofske fakultete v Zagrebu in Univerze v Celovcu uvedli podiplomski jezikoslovni \xc5\xa1tudij angle\xc5\xa1\xc4\x8dine z mo\xc5\xbenostjo didakti\xc4\x8dne usmeritve ter tudi vsakoletne programe stalnega strokovnega usposabljanja u\xc4\x8diteljev angle\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Delo Jakoba Kelemine je nadaljeval Janez Stanonik, ki je postal predstojnik Oddelka za germanistiko leta 1960. Zatem so bili predstojniki Mirko Jurak, Meta Grosman, Anton Janko, Smiljana Komar in Rastislav \xc5\xa0ustar\xc5\xa1i\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij anglistike v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nAnglistiko je mogo\xc4\x8de po novem bolonjskem sistemu na Filozofski fakulteti v Ljubljani \xc5\xa1tudirati od \xc5\xa1tudijskega leta 2009/2010. \xc5\xa0tudij vklju\xc4\x8duje mo\xc5\xbenost \xc5\xa1tudija na prvi, drugi in tretji stopnji. Na Univerzi v Mariboru je mogo\xc4\x8de \xc5\xa1tudirati na Filozofski fakulteti na Oddelku za anglistiko in amerikanistiko na prvi in drugi stopnji. Na obeh fakultetah ponujajo pedago\xc5\xa1ko in nepadago\xc5\xa1ko smer.\n_START_SECTION_\nDejavnosti povezane z anglistiko\n_START_PARAGRAPH_\nAnglisti\xc4\x8dna knji\xc5\xbenica na Filozofski fakulteti v Ljubljani je bila ustanovljena leta 1920 v okviru Seminarja za germansko filologijo. Na za\xc4\x8detku je imela svoje prostore v zgradbi NUK, nato v zgradbi Univerze Ljubljana na Kongresnem trgu, leta 1961 se je preselila na Filozofsko fakulteto. Leta 2006 je dobila naziv Knji\xc5\xbenica za anglistiko, germanistiko in prevajalstvo. Prva poklicna bibliotekarka je bila Katarina Bogataj-Gradi\xc5\xa1nik. Knji\xc5\xbenico je vodila do leta 1989, nasledila jo je Angelika Hribar, leta 2005 je njeno delo prevzela Marjana Ben\xc4\x8dina. Oddelek izdaja dve publikaciji. Leta 1968 je za\xc4\x8dela izhajati Acta Neophilologica,druga je revija Elope, v kateri najdemo znanstvene in raziskovalne prispevke o jezikoslovju in knji\xc5\xbeevnosti, pisane v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini. V okviru oddelka deluje tudi Slovensko dru\xc5\xa1tvo za angle\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije, ki je bilo ustanovljeno leta 1993. Dru\xc5\xa1tvo \xc5\xbeeli razvijati izmenjavo znanja na dr\xc5\xbeavni in mednarodni ravni, zato organizira razne konference. V okviru mednarodnega sodelovanja organizirajo Erasmus izmenjave. Povezani so s 13 evropskimi univerzami, kamor lahko \xc5\xa1tudentje oddidejo na izmenjavo. Na Univerzi v Udinah in Celovcu, se sre\xc4\x8dujejo anglisti z vseh treh oddelkov na konferencah, kjer predstavijo svoja raziskovalna podro\xc4\x8dja. Tudi na Univerzi v Mariboru \xc5\xa1tudentom omogo\xc4\x8dijo enosemestrske izmenjave v okviru programa Socrates-Erasmus. Sodelujejo tudi z Univerzo v Gradcu in za \xc5\xa1tudente obeh univerz organizirajo skupne \xc5\xa1tudijske aktivnosti. Angle\xc5\xa1ki klub, ki skrbi za dru\xc5\xbeabna sre\xc4\x8danja \xc5\xa1tudentov, izmenjavo mnenj, organizira humanitarne akcije, zabave in strokovne ekskurzije.'