b'\n_START_ARTICLE_\nKupola\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKamnite hi\xc5\xa1e v obliki \xc4\x8debeljega panja so poznale \xc5\xbee prazgodovinske kulture Mediterana. Najbolj znana je Atrejeva zakladnica v Mikenah. \xc5\xbde v starem veku so v Aziji poznali kupole v klasi\xc4\x8dnem smislu._NEWLINE_\xc5\xa0iroko uporabo oblika dose\xc5\xbee v starorimski arhitekturi, ko je bila zgrajena ena najbolj znanih in najve\xc4\x8djih kupol \xe2\x80\x93 Panteon v Rimu (premera in vi\xc5\xa1ine 43,3 m)._NEWLINE_Kupole so posebej pomembne v bizantski arhitekturi pri cerkvah - Hagija Sofija v Carigradu (premer 31 m). Postale so prototip za otomanske mo\xc5\xa1eje in kupola je dosegla veliko razli\xc4\x8dnih oblik z razponi od majhnih reber (Velika mo\xc5\xa1eja, C\xc3\xb3rdoba, El Cristo de la Luz, Toledo), do ja\xc5\xa1kaste bizantinske tradicije (Kupola na skali, Jeruzalem), do kupole z dvojno lupino mogulske arhitekture v Indiji (Tad\xc5\xbe Mahal, Agra)._NEWLINE_V srednjem veku se pojavljajo sporadi\xc4\x8dno in to samo kot zaklju\xc4\x8dki visokih stolpov. Pomembnej\xc5\xa1i kupole v srednjem veku so krstilnica v Parmi (1196-1270), Cremoni (od 1176) in Firencah (11. / 12. stoletja, najve\xc4\x8dje kupolaste strukture v srednjem veku, premer 25, 60 m), vse imajo poligonalen tloris. Krstilnica v Pisi (od 1152) (prvotno z odprto konico) je pokrita s sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto kupolo, kar je posebna oblika. Bizantinske oblike kupol so se nadaljevali v Benetkah (Cerkev Svetega Marka)._NEWLINE_V zgodnji renesansi o\xc5\xbeivlja arhitektura po rimskih anti\xc4\x8dnih zgledih, s tem pa ponovn uporabA kupole kot arhitekturnega elementa. Prva taka je bila kupola glavne stolnice v Firencah, delo Fillipa Brunelleschija, 1420.-1436. Najbolj znana in najve\xc4\x8dja je kupola Sv. Petra v Rimu. Mnoge baro\xc4\x8dne zgradbe imajo tudi kupole. Primer je Torinska stolnica (Guarini), cerkev Karla Boromejskega na Dunaju, Stolnica svetega Pavla, London in druge._NEWLINE_\xc4\x8cebulasta oblika kupole je uporabljena najve\xc4\x8dkrat v pravoslavnih cerkvah v Vzhodni Evropi, posebej v Rusiji in Ukrajini.\n_START_SECTION_\nPerzijske kupole\n_START_PARAGRAPH_\nSasanidski imperij je za\xc4\x8del izgradnjo prvih velikih kupol v Perziji (danes Iran) s kraljevimi zgradbami kot je pala\xc4\x8da Ardashir v Dezh Dokhtar. Po muslimanski osvojitvi Sasanidskega cesarstva, je perzijski arhitekturni slog prevzel velik vpliv muslimanske arhitekture in kupola je postala zna\xc4\x8dilna._NEWLINE_V obdobju Il-Kaganata je nastalo nekaj novosti pri gradnji kupol, ki so s\xc4\x8dasoma omogo\xc4\x8dile, da so Perzijci gradili precej vi\xc5\xa1je strukture. Te spremembe so kasneje tlakovale pot Safavidski arhitekturi. Vrhunec je bil dose\xc5\xbeen z gradnjo kupole Soltaniyeh (1302-1312) v Zanjanu, ki meri 50 m v vi\xc5\xa1ino in ima 25 m premera, zaradi \xc4\x8desar je 3. najve\xc4\x8dja in najvi\xc5\xa1ja zidana kupola kadarkoli postavljena. _NEWLINE_Renesansa je v perzijsko mo\xc5\xa1ejo in kupolo pri\xc5\xa1la v \xc4\x8dasu Safavidske dinastije, ko je \xc5\xa1ah Abbas leta 1598 za\xc4\x8del z rekonstrukcijo v Isfahanu, s trgom Naqsh-e Jahan kot osrednjo to\xc4\x8dko svojega novega glavnega mesta.  Arhitekturno podobno iz obdobja Il-Kaganata, vendar umetni\xc5\xa1ko na vi\xc5\xa1ji ravni. Prepoznavna zna\xc4\x8dilnost perzijskih kupola, ki jih lo\xc4\x8duje od tistih v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem svetu ali otomanskih in mogulskih imperijih, je bila uporaba pisanih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, s katerimi so kupole prekrite. Prevladovala je modra oziroma turkizna, ki odra\xc5\xbeata svetlobo sonca. Te kupole so popotniki ob Svilni cesti videli milje dale\xc4\x8d. Ko so izumili sedem barvni slog \xc5\xbeganja plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, jim je to omogo\xc4\x8dilo uporabo ve\xc4\x8d barv za vsako plo\xc5\xa1\xc4\x8dico in ustvarjanje bogatej\xc5\xa1ih vzorcev. Barve, ki so jih Perzijci uporabljali so bile zlata, bela in turkizna na temno modrem ozadju. S 53 m v vi\xc5\xa1ino je kupola Masjed-e Shah (\xc5\xa1ahova mo\xc5\xa1eja) postala najvi\xc5\xa1ja v mestu, ko je bila dokon\xc4\x8dana leta 1629. Zgrajena je bila kot dvojna kupola z oklepom in po\xc4\x8diva na osmerokotni osnovi.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbeno azijske in mogulske kupole\n_START_PARAGRAPH_\nIslamska oblast nad severno in osrednjo Indijo je s seboj prinesla uporabo kupole, zgrajene s kamna, opeke in malte in \xc5\xbeeleznimi klini. Uporaba \xc5\xbeeleznih obro\xc4\x8dev za povezavo sosednjih kamnob je bila znana iz predislamske Indije in je bila uporabljena ob vzno\xc5\xbeju kupole za oja\xc4\x8ditev. Sinteza stilov in s tem uvajanje novih oblik v hindujski tradiciji gradnje je ustvarila prepoznavno arhitekturo. Kupole iz predmugulske Indije imajo standardno plitvo kro\xc5\xbeno obliko z zasnovo lotusa in \xc4\x8debulasti vr\xc5\xa1i\xc4\x8dek na vrhu, ki izhaja iz hindujske arhitekture. V nasprotju s perzijsko in otomansko kupolo, so kupole indijskih grobnic bolj trebu\xc5\xa1aste.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nKupole so bile pogoste v arhitekturi klasicizma (Panteon, Pariz, Opera v Parizu) in uporabljene kot neoslogi. Posebej v 18. in 19. stoletju so se kupole uporabljale v profani arhitekturi, kot Reichstag v Berlinu ali Kapitol v Washingtonu._NEWLINE_Z novimi materiali kot so jeklo, prednapeti beton, plastika so bile dane mo\xc5\xbenosti razvoja novih, drznej\xc5\xa1ih arhitektur._NEWLINE_V 20. stoletju so moderne betonske konstrukcije v obliki lupin omogo\xc4\x8dile veli\xc4\x8dastne kupolaste oblike kot na primer Terminal TWA letali\xc5\xa1\xc4\x8da v New Yorku (Eero Sarninen), Dvorana \xc5\xa1porta v Rimu (Pier Luigi Nervi) premera 60 m ali Milenijska kupola v Londonu.\n_START_SECTION_\nNekatere kupole v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljanska stolnica - cerkev sv. Nikolaja. Klju\xc4\x8dni spomenik na\xc5\xa1e zrele baro\xc4\x8dne arhitekture ter prvi pri nas uresni\xc4\x8deni ideal baro\xc4\x8dne dvorane s kapelami, s pre\xc4\x8dno ladjo in kupolo, s Quaglijevo poslikavo ter opremo._NEWLINE_Cerkev Marijinega vnebovzetja v Novi \xc5\xa0tifti z bifornimi okni, nato pa je prostor krit s segmentno kupolo s svetlobnico. Prezbiterij kvadratnega tlorisa s prirezanimi ogli je o\xc5\xbeji in ni\xc5\xbeji ter krit s svojo kupolo._NEWLINE_Cerkev sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverija na Veseli Gori pri \xc5\xa0entrupertu na Dolenjskem. Pogled v kupolo razkriva poslikavo sv. Trojice._NEWLINE_Cerkev Matere Bo\xc5\xbeje na Sladki Gori. Pokriva jo \xc4\x8de\xc5\xa1ka kapa, ki sloni na konveksno zaobljenih slopih, kvadratni prezbiterij z elipsastim zaklju\xc4\x8dkom pa je pokrit s kupolo na pendentivih._NEWLINE_Cerkev sv. Mohorja in Fortunata v Gornjem Gradu, visoka ovalna kupola nad kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem s pre\xc4\x8dno ladjo in \xc5\xa1tirikotnim prezbiterijem so zaobljene._NEWLINE_Gospodarsko razstavi\xc5\xa1\xc4\x8de, Hala A, ki ji pravijo tudi Kupola, saj je zasnovana kot\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8de\xc5\xa1ka kapa\xc2\xab, je bila zgrajena leta 1957 in velja za prvo zgradbo v nekdanji Jugoslaviji z lupinasto konstrukcijo brez vmesne podpore.'