b'\n_START_ARTICLE_\nKultura zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nKultura zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 ni le posebna vrsta lon\xc4\x8darstva, ampak tudi popoln in zapleten kulturni pojav, ki vklju\xc4\x8duje druge sloge artefaktov, kot so oro\xc5\xbeje, okrasje in tudi skupne ideolo\xc5\xa1ke, kulturne in verske ideje. Obdobje zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 je obdobje izjemnega kulturnega stika obmo\xc4\x8dja ob Atlantiku in zahodne Evrope, ki ga ni bilo prej, niti v naslednjih obdobjih. Raz\xc5\xa1irila se je v srednjo in vzhodno Evropo, kjer je bila nekoliko prej kultura trakaste keramike, saj je \xc5\xbee imela vzpostavljene obse\xc5\xbene stike na teh obmo\xc4\x8djih._NEWLINE_Njena oblika je ozna\xc4\x8dena v obdobju od 2900 do 1800 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, nato se je za\xc4\x8dela bronasta doba in se je pojavilo vlivanje \xc4\x8da\xc5\xa1._NEWLINE_Treba je omeniti, da je kultura zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 raznovrstna, odvisna od lokalnih pogrebnih obi\xc4\x8dajev (tudi se\xc5\xbeiganja namesto pokopa trupla), stanovanjskega sloga, gospodarskega razvoja in lokalnih kerami\xc4\x8dnih izdelkov._NEWLINE_Razlikujemo dva glavna sloga zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1: slog vtisnjene vrvice in slog z brazdastimi vrezi, vbodi s \xc5\xa1ilom, pe\xc4\x8datenjem. Pozneje so razvili zna\xc4\x8dilne regionalne sloge._NEWLINE_Verjetno so bile \xc4\x8da\xc5\xa1e namenjene u\xc5\xbeivanju alkohola. Ko so ga spoznali v Evropi, je to lahko vplivalo na \xc5\xa1irjenje \xc4\x8da\xc5\xa1.  Pivo in medica sta bila povezana z nekaterimi \xc4\x8da\xc5\xa1ami. Vse \xc4\x8da\xc5\xa1e pa niso bile namenjene pitju. Nekatere so bile uporabljene kot lonci za taljenje bakrene rude, pri nekaterih so odkrili organske ostanke, povezane s hrano, v nekatere pa so shranjevali \xc5\xbearo.  Bile pa so tudi statusni simbol med neenakimi elitami.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nArheologi so imeli razli\xc4\x8dna mnenja o za\xc4\x8detku kulture zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 in razprave trajajo \xc5\xbee desetletja. Domnevno izvirajo z razli\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8dij, kot so Iberski polotok, Nizozemska in srednja Evropa. Podobno so znanstveniki ugibali o njenem \xc5\xa1irjenju, ki bi ga lahko povzro\xc4\x8dili selitev prebivalstva, manj\xc5\xa1e skupine bojevnikov, posameznikov (obrtniki) ali raz\xc5\xa1irjanje idej in izmenjava predmetov._NEWLINE_Nedavne analize so precej pripomogle k razumevanju pojava \xc4\x8da\xc5\xa1, predvsem z analizo vsake njene sestavine posebej.  Pokazale so, da je bil zvon\xc4\x8dast vr\xc4\x8d sinteza "ideje in sloga, ki zdru\xc5\xbeuje razli\xc4\x8dne regije z razli\xc4\x8dnimi kulturnimi tradicijami in ozadjem"._NEWLINE_Radiokarbonsko datiranje je pokazalo, da je zgodnji slog zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 nastal na Iberskem polotoku, posebej v \xc5\xbeivahnih bakrenih skupnostih v estuariju reke Tajo na Portugalskem okrog 2800\xe2\x80\x932700 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, in se je od tam raz\xc5\xa1iril v mnoge dele zahodne Evrope.  Pregled vseh razpolo\xc5\xbeljivih virov iz ju\xc5\xbene Nem\xc4\x8dije je pokazal, da je bila kultura teh \xc4\x8da\xc5\xa1 nova in neodvisna kultura na tem obmo\xc4\x8dju so\xc4\x8dasno s kulturo trakaste keramike. _NEWLINE_Navdih za zvon\xc4\x8daste \xc4\x8da\xc5\xa1e naj bi bile majhne in starej\xc5\xa1e \xc4\x8da\xc5\xa1e copoz z vtisnjenim okrasjem. Na\xc5\xa1li so jih okoli izliva Tajo na Portugalskem.  Turek vidi predhodnike mlaj\xc5\xa1ega neolitika v severni Afriki, kjer naj bi se slog pojavil kot posledica stikov na morju med Iberskim polotokom in Marokom v prvi polovici tretjega tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ni pa radiokarbonske datacije severnoafri\xc5\xa1kih krajev._NEWLINE_\xc4\x8ca\xc5\xa1e so v predhodnem obdobju poznali tudi ob spodnjem Renu in na severnomorskih obmo\xc4\x8djih, nazadnje v severni in srednji Evropi._NEWLINE_Poleg tega so se obredni pokopi, ki so pomagali dolo\xc4\x8diti nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8da\xc5\xa1, \xc5\xa1irili v zahodno Evropo. Posamezni pokopi pod gomilo z dodanim oro\xc5\xbejem se precej razlikujejo od prej\xc5\xa1njih neolitskih pokopov v atlantski ali zahodni Evropi, ki so bili pogosto skupnostni, brez oro\xc5\xbeja. To je bolj tradicija trakaste keramike, \xc4\x8deprav so se namesto "bojne sekire" uporabljala bakrena bodala._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no se zdi, da so se iberski kerami\xc4\x8dni slog, drugi kerami\xc4\x8dni slogi in "vzhodna" obredna pokopna simbolika najprej zlili na obmo\xc4\x8dju spodnjega Rena.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev in stiki kultur\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detni premik je bil od izliva reke Tajo. Ju\xc5\xbeni premik je bil ob Sredozemlju, kjer so bile enklave v jugozahodni \xc5\xa0paniji in ju\xc5\xbeni Franciji okoli Lionskega zaliva in v Padski ni\xc5\xbeini v Italiji, verjetno so uporabljali starodavno zahodno alpsko trgovsko pot, po kateri so tovorili \xc5\xbeadaste sekire. Severni premik je vklju\xc4\x8deval ju\xc5\xbene obale Armorike z bolj ali manj dobro opredeljenimi stiki na Irsko in po mo\xc5\xbenosti na osrednjo ju\xc5\xbeno Britanijo. Zgodnje pridobivanje bakra na Irskem, najdeno na otoku Ross v obdobju 2400\xe2\x80\x932200 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, je bilo povezano z zgodnjo \xc4\x8da\xc5\xa1asto keramiko.  Tukaj so talili lokalne rude za izdelavo prvih bakrenih sekir, ki so se uporabljale v Veliki Britaniji in na Irskem. Isti na\xc4\x8din so uporabljali na obmo\xc4\x8dju reke Tajo, na zahodu in jugu Francije.  Dokazov, da se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1irjenje kulture zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 ob Atlantiku in v Sredozemlju z uporabo pomorskih poti, ki so jih dolgo uporabljali in so bile neposredno povezane z iskanjem bakra in drugih redkih surovin, je dovolj._NEWLINE_Enklava v ju\xc5\xbeni Bretanji je bila tesno povezana z re\xc4\x8dno in kopensko potjo prek Loare in po dolini Gatinais v dolino Sene in od tam do spodnjega Rena. To je bila dolgo uveljavljena pot, po kateri so preva\xc5\xbeali zgodnje kamnite sekire in po kateri je kultura zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 najprej dosegla spodnji Ren okoli 2700\xe2\x80\x932500 pr. n. \xc5\xa1t. Obmo\xc4\x8dje spodnjega Rena je okoli 3000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem sprejelo obredni pokop z enim skeletom skupaj z okra\xc5\xa1eno \xc4\x8da\xc5\xa1o z vtisom vrvice in pogosto preluknjano s kamnito bojno sekiro. To je bilo zna\xc4\x8dilno in raz\xc5\xa1irjeno po vsej severni evropski ni\xc5\xbeini in v Rusiji. Kultura zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1, ki je pri\xc5\xa1la z zahoda, je stoletja ali dve pozneje spro\xc5\xbeila stik glavne kulture zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 in kulture trakaste keramike. Kulturne lastnosti, kot sta en sama grobnica in preluknjana sekira, so se selile proti zahodu vzdol\xc5\xbe mre\xc5\xbe za izmenjavo od Rena do Loare.  S tega obmo\xc4\x8dja so se \xc4\x8da\xc5\xa1e raz\xc5\xa1irile proti severu \xc4\x8dez Rokavski preliv v Veliko Britanijo.\n_START_SECTION_\nSelitve proti akulturaciji\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na nenavadno obliko, so strukturo \xc4\x8da\xc5\xa1aste keramike in njen nenavadni videz v arheolo\xc5\xa1kih zapisih skupaj z zna\xc4\x8dilno skupino drugih artefaktov, znano kot zvon\xc4\x8daste \xc4\x8da\xc5\xa1e, do zadnjega desetletja 20. stoletja razlagali s preseljevanjem ene skupine ljudi po vsej Evropi. Britanska in ameri\xc5\xa1ka arheologija pa od leta 1960 dvomita o prazgodovinskih selitvah na splo\xc5\xa1no, tako da je ideja o "ljudstvu zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1" izgubila smisel. Teorijo kulturnega stika in poudarjanje gibanja prebivalstva sta v sredini 1970-ih predstavila Colin Burgess in Stephen Shennan. _NEWLINE_Zdaj je videti kulturo \xc4\x8da\xc5\xa1 kot sve\xc5\xbeenj znanja (skupaj z verskimi prepri\xc4\x8danji in bakrenimi, bronastimi in zlatimi deli) in artefaktov (z bakrenimi bodali, preluknjanimi gumbi in kamnitimi zapestnimi opornicami), ki so ga sprejela in se mu prilagodila domorodna ljudstva Evrope v razli\xc4\x8dnem obsegu. To novo znanje je verjetno povezano s premiki prebivalstva in kulturnega stika. Lahko bi bilo del ugleda kulta v zvezi s pridobivanjem in porabo piva ali trgovinskimi vezmi vzdol\xc5\xbe morskih poti atlantske Evrope. Palinolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije, tudi analiza cvetnega prahu, povezane s \xc5\xa1irjenjem \xc4\x8da\xc5\xa1, so potrdile pove\xc4\x8dano pridelavo je\xc4\x8dmena, kar je lahko povezano z varjenjem piva. Ugotavljajo, da je bila porazdelitev \xc4\x8da\xc5\xa1 najve\xc4\x8dja ob prometnih poteh, pre\xc4\x8dkanju plitvin, re\xc4\x8dnih dolin in gorskih prelazov in da so bili ljudje prvotno trgovci z bronom, ki so se nato lokalno naselili v neolitiku ali zgodnji bakreni dobi in ustvarjali lokalne sloge. Natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1a analiza bronastega orodja, povezanega z uporabo \xc4\x8da\xc5\xa1, ugotavlja, da izvira prvi baker s Pirenejskega polotoka, nato so sledile srednjeevropske in \xc4\x8de\xc5\xa1ke rude._NEWLINE_Preiskave v Sredozemlju in Franciji so pred kratkim odprle razpravo, ki ponovno poudarja pomen selitev ljudstva zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1. Raziskava na ve\xc4\x8d kot 300 straneh je pokazala, da so se skupine ljudi dejansko preseljevale zaradi raziskovanj, stikov, naseljevanja, \xc5\xa1irjenja in akulturacije/ asimilacije. Nekatere prvine ka\xc5\xbeejo vpliv s severa in vzhoda, druge okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine ka\xc5\xbeejo na jugovzhod Francije. Vzorec gibanja je bil raznovrsten in zapleten, ob atlantski obali in severni obali Sredozemskega morja in v\xc4\x8dasih tudi dale\xc4\x8d v notranjost. Vidna osrednja vloga Portugalske in kakovost lon\xc4\x8denine po vsej Evropi pa spro\xc5\xbeata razloge za nove razlage, ki zanikajo ideolo\xc5\xa1ko razse\xc5\xbenost. _NEWLINE_Analiza stroncijevega izotopa 86 ljudi iz grobi\xc5\xa1\xc4\x8d kulture zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 na Bavarskem ka\xc5\xbeejo, da je bilo 18 do 25 odstotkov vseh grobov zasedenih z ljudmi, ki so pri\xc5\xa1li zelo od dale\xc4\x8d. To je veljalo za otroke in odrasle, kar ka\xc5\xbee na pomemben selitveni val. Zaradi podobnosti z ljudmi, ki so \xc5\xbeiveli na puhli\xc4\x8dastih tleh, je bila najbr\xc5\xbe splo\xc5\xa1na smer lokalnega gibanja od severovzhoda do jugozahoda.\n_START_SECTION_\nObseg in vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nLjudstvo zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 je spretno izkoristilo prevoz po morju in rekah in ustvarjalo kulturne stike, ki so se raztezali od Irske do Karpatske kotline in na jugu vzdol\xc5\xbe atlantske obale in po dolini Rone na Portugalsko, v Severno Afriko in na Sicilijo, prodrli so v severno in osrednjo Italijo. Ostanke so na\xc5\xa1li v dana\xc5\xa1nji Portugalski, \xc5\xa0paniji, Franciji (razen osrednji masiv), Veliki Britaniji in na Irskem, ni\xc5\xbeinskih dr\xc5\xbeavah in Nem\xc4\x8diji med Labo in Renom, ob zgornji Donavi do dunajske kotline (Avstrija), Mad\xc5\xbearski in \xc4\x8ce\xc5\xa1ki, sredozemskih postojankah na Sardiniji in Siciliji. Manj dokazov je za neposreden prodor na vzhod._NEWLINE_\xc4\x8ca\xc5\xa1asti vr\xc4\x8di so ostali najdlje v uporabi na Britanskem oto\xc4\x8dju; pozne \xc4\x8da\xc5\xa1e so na drugih obmo\xc4\x8djih razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v zgodnjo bronasto dobo (\xc4\x8da\xc5\xa1e z vtisom bode\xc4\x8de \xc5\xbeice na Nizozemskem, velike \xc4\x8da\xc5\xa1e (Riesenbecher)). Nove mednarodne trgovske poti, ki so jih odprli ljudje \xc4\x8da\xc5\xa1, so postale trdno zasidrane in kultura se je \xc5\xa1irila s \xc5\xa1tevilnimi bronastodobnimi kulturami, med njimi uneti\xc5\xa1ko v srednji Evropi, elpsko in hilversko na Nizozemskem, atlantsko bronasto dobo na Britanskem oto\xc4\x8dju in atlantsko obalo Evrope, nordijsko bronasto dobo, kulturo Skandinavije in najsevernej\xc5\xa1e Nem\xc4\x8dije in Poljske.\n_START_SECTION_\nSardinija\n_START_PARAGRAPH_\nOd najzgodnej\xc5\xa1ega obdobja je bila Sardinija v stiku z oto\xc5\xa1kimi skupnostmi na Korziki, v Liguriji, Lombardiji in Provansi. Proti koncu petega tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se je pove\xc4\x8dal izvoz obsidiana in raz\xc5\xa1iril kulturne stike na Balkan in v vzhodno Sredozemlje._NEWLINE_Ozierska kultura (3500\xe2\x80\x932700 pr. n. \xc5\xa1t.) in arzachenska kultura sta zadnji neolitski razvojni stopnji na Sardiniji. Po propadu velike ozierske civilizacije je bila bakrena (aeneolitska) abeal\xc5\xa1ko-filigo\xc5\xa1ka kultura (2700\xe2\x80\x932400 pr. n. \xc5\xa1t.). Propad ozierske kulture je pospe\xc5\xa1ila tudi metalurgija. Kultura Monte Claro (2400\xe2\x80\x932100 pr. n. \xc5\xa1t.) razkriva opraskano keramiko in mogo\xc4\x8dne megalitske stene, ki so omejene na severno obmo\xc4\x8dje, kar ka\xc5\xbee na neznane obrambne zahteve, ki so znak vojnih stanj v tem \xc4\x8dasu v Sredozemlju in zdi se, da je strate\xc5\xa1ko zasnovan nadzor nad ozemljem, ki je dosegel vrhunec v nuragijski dobi (1600\xe2\x80\x93900 pr. n. \xc5\xa1t.)._NEWLINE_Tako kot drugod po Evropi in v Sredozemlju je za kulturo zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 na Sardiniji (2000\xe2\x80\x931800) zna\xc4\x8dilna keramika, okra\xc5\xa1ena s prekrivajo\xc4\x8dimi vodoravnimi pasovi, in pripadajo\xc4\x8de najdbe; zdi se verjetno, da so s Sardinije \xc4\x8da\xc5\xa1e pri\xc5\xa1le na Sicilijo.  Ni prakti\xc4\x8dnnih dokazov na Sardiniji o zunanjih stikih v za\xc4\x8detku drugega tiso\xc4\x8dletja, razen poznih \xc4\x8da\xc5\xa1 in tesnih vzporednic med bonnanarskim lon\xc4\x8darstvom in severnoitalijansko poladsko kulturo. Do 15. stoletja se je mednarodna trgovina vrnila in Sardinija je bila pomemben del trgovinske mre\xc5\xbee od Bli\xc5\xbenjega vzhoda do severozahodne Evrope, glavni vzhodni del pa je bil Ciper. Prav tako so bili vzpostavljeni stiki z mikenskim svetom. Okrogli stolpi nuragi in mikenski tolosi so bolj ali manj povezani, korzi\xc5\xa1ki stolpi (torre), talajoti na Balearskih otokih, sesi na Siciliji in drugi: vse te arhitekturne oblike imajo svoje korenine v skupni kulturni shemi, raz\xc5\xa1irjeni v Sredozemlju. Na Sardiniji je bil razvoj izviren in veli\xc4\x8dasten in ga ne najdemo drugje v svetu. _NEWLINE_Religijski obredi so bili okoli svetih vodnjakov, pogosto v povezavi z megalitskimi nuragi. Najzgodnej\xc5\xa1i potrjeni vodni kult je Abini,Teti, kjer so bile ugotovljene votivne daritve v zgodnjem bonnanarskem obdobju; votivne daritve spomladi kot Sos Malavidos v Oraniju, nato Bonnanaro. Ta tradicija je pokazala lokalno nadaljevanje zgodovinskih obdobij, saj so v teh sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih Rimljani naju\xc4\x8dinkoviteje napadali doma\xc4\x8dine (Strabon 5.2.7).\n_START_SECTION_\nSrednja Evropa\n_START_PARAGRAPH_\nV svoji obse\xc5\xbeni \xc5\xa1tudiji na podlagi radiokarbonskega datiranja zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 sta J. M\xc3\xbcller in S. Willingen ugotovila, da se je kultura zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 v srednji Evropi za\xc4\x8dela po letu 2500 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Dve veliki isto\xc4\x8dasni in lo\xc4\x8deni srednjeevropski kulturi \xe2\x80\x93 kultura trakaste keramike s svojimi regionalnimi skupinami in vzhodna skupina kulture zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 sta ozadje pozne bakrene in zgodnje bronaste dobe. Njun razvoj, raz\xc5\xa1irjenost in dolgotrajne spremembe so dolo\xc4\x8deni z velikimi re\xc4\x8dnimi sistemi. Tretja je avtohtona karpatska kultura Mak\xc3\xb3-Kosihy-\xc4\x8caka. _NEWLINE_Naselja kulture zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 so \xc5\xa1e vedno malo znana, arheologi so ugotovili, da so izredno te\xc5\xbeko prepoznavna. To omogo\xc4\x8da sodoben pogled na kulturo v nasprotju z izsledki antropolo\xc5\xa1kih raziskav. Sodoben pogled je, da ljudje zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 niso bili "vojni vsiljivci", kot jih je neko\xc4\x8d opisal Gordon Childe (1940).  Novej\xc5\xa1i podatki obse\xc5\xbene DNK pa ka\xc5\xbee na precej\xc5\xa1njo zamenjavo prej\xc5\xa1njega prebivalstva. _NEWLINE_Kultura zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 nima predhodnikov na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji, ne ka\xc5\xbee genetskega odnosa do krajevne pozne bakrenodobne kulture trakaste keramike, niti do drugih kultur na tem obmo\xc4\x8dju in velja za nekaj povsem novega. Doma\xc4\x8di izdelki zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji niso tako tesno povezani s trakasto keramiko, kot bi lahko sklepali po njihovih pogrebnih obredih. Naselja povezujejo ju\xc5\xbeno nem\xc5\xa1ko kulturo zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 v sedmih regionalnih provincah vzhodne skupine z veliko sledmi zlasti iz Moravske in mad\xc5\xbearske skupine Csepel, ki sta najpomembnej\xc5\xa1i. Leta 2002 je bilo odkrito eno najve\xc4\x8djih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d kulture zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 v srednji Evropi v kraju Ho\xc5\xa1tice nad Hanou (Moravsko, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka).  Odnosov do zahodnih skupin ter sodobne kulture Karpatske kotline na jugovzhodu je veliko manj.  Raziskave na severnem delu Poljske so premaknile severovzhodno mejo na zahodni del Baltika. Zna\xc4\x8dilni fragmenti iz kraja Ostrikovac - Djura ob srbski reki Moravi so bili predstavljeni na konferenci v Rivi del Gardi leta 1998. Gradivo, povezano s kulturo zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1, so zdaj odkrili na \xc4\x8drti od Baltskega morja do Jadrana in Jonskega morja, vklju\xc4\x8dno z dr\xc5\xbeavami, kot so Belorusija, Poljska, Romunija, Srbija in \xc4\x8crna gora, Hrva\xc5\xa1ka, Albanija, Makedonija in celo Gr\xc4\x8dija. _NEWLINE_Kultura naselij v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji in v vzhodni skupini dokazuje me\xc5\xa1ano kmetijstvo in \xc5\xbeivinorejo, mlinski kamni in vretena dokazujejo, da se ljudje zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 niso selili. Le po nekaterih dobro opremljenih otro\xc5\xa1kih grobovih lahko sklepamo, da so imeli vnaprej dolo\xc4\x8den dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj, kar ka\xc5\xbee na zapleteno dru\xc5\xbebo. Analiza groba, velikost in globina, polo\xc5\xbeaj na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, ni dala trdnih sklepov o dru\xc5\xbebeni delitvi._NEWLINE_Pozna bakrena doba je bila neprekinjen sistem, ki povezuje Zgornjo dolino Rena s kulturo zahodnega roba Karpatske kotline. Pozna bakrena doba 1 je bila opredeljena v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji s priklju\xc4\x8ditvijo pozne kulture trakaste keramike, kulture kroglastih amfor in starej\xc5\xa1e kulture trakaste keramike "\xc4\x8da\xc5\xa1e skupine 1", ki je v nadaljevanju tudi stopnja A. Zgodnja kultura zvon\xc4\x8daste keramike spada na konec pozne bakrene dobe 1, okoli 2600\xe2\x80\x932550 pr. n. \xc5\xa1t. Srednja ustreza pozni bakreni dobi 2 in tukaj se vidi razlika med vzhodno in zahodno kulturo z razlikami pri razdelitvi skupin \xc4\x8da\xc5\xa1 z ro\xc4\x8daji in brez njih, skodelicah in skledah, v treh regijah Avstrija in zahodna Mad\xc5\xbearska, povodje Donave v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji in Zgornje Porenje, Bodensko jezero, vzhodna \xc5\xa0vica.  Srednja kultura zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 je glavno obdobje, iz tega obdobja so skoraj vsa pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji. Mlaj\xc5\xa1a iz zgodnje bronaste dobe je podobna predunetski kulturi na Moravskem in zgodnji nad\xc5\xbeirevski kulturi Karpatske kotline._NEWLINE_Prej\xc5\xa1nji arheologi so menili, da so ljudje zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 \xc5\xbeiveli samo na omejenem obmo\xc4\x8dju Karpatske kotline, in to kraj\xc5\xa1e obdobje, brez me\xc5\xa1anja z lokalnim prebivalstvom. \xc4\x8ceprav je zelo malo ovrednotenih antropolo\xc5\xa1kih najdb, zna\xc4\x8dilen videz dinarske rase (splo\xc5\xa1\xc4\x8den nazaj) pri prebivalcih nekaterih poznej\xc5\xa1ih kultur (npr. Kisapostag in Gata-Wieselburg) navaja na me\xc5\xa1anje z lokalnim prebivalstvom, kar bi nasprotovalo taki arheolo\xc5\xa1ki teoriji. Glede na arheologijo je prebivalstvo skupine zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 sodelovala tudi pri oblikovanju kulture Gata-Wieselburg na zahodnem robu Karpatske kotline, ki bi se lahko potrdila z antropolo\xc5\xa1ko serijo na Moravskem in v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_V skladu z antropolo\xc5\xa1kimi dokazi je bilo sklenjeno, da so ljudstva zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 vpadali v \xc5\xbee uveljavljeno obliko v ju\xc5\xbeni del Nem\xc4\x8dije, pa tudi na obmo\xc4\x8dje vzhodne skupine.\n_START_SECTION_\nIberski polotok\n_START_PARAGRAPH_\nKultura zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 na Iberskem polotoku se je pojavila v pozni razvojni stopnji lokalne bakrene in celo v prvih stoletjih bronaste dobe.  Pregled radiokarbonskih datumov po vsej Evropi je pokazal, da so bili nekateri ostanki prej najdeni na Portugalskem, kjer je bil razpon od Zambujala in Cerra de la Virgena (\xc5\xa0panija) med 2900 in 2500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, v nasprotju s precej poznej\xc5\xa1im v Andaluziji (med 2500 do 2200 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem)._NEWLINE_Do zdaj \xc5\xa1e ni notranje kronologije za razli\xc4\x8dne povezave slogov na Iberskem polotoku.  Poloto\xc5\xa1ke vrvi\xc4\x8daste zvon\xc4\x8daste \xc4\x8da\xc5\xa1e po navadi najdemo v obalnih ali blizu obalnih regij v treh glavnih regijah: Zahodni Pireneji, ni\xc5\xbeine reke Ebro, vzhodna obala in severozahod. Razli\xc4\x8dni vzorci, kot je ribja kost, so bili v glavnem najdeni v grobovih in raz\xc5\xa1irjeni proti zahodu, zlasti na planotah vzdol\xc5\xbe gorskih sistemov._NEWLINE_Z nekaterimi izjemami je ve\xc4\x8dina iberskih zgodnjih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d kulture zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 ob obali ali blizu nje. Medtem ko so naselja in spomeniki znotraj Iberskega polotoka, \xc4\x8da\xc5\xa1asto lon\xc4\x8darstvo obi\xc4\x8dajno najdemo v povezavi z lokalnim bakrenim materialom in je predvsem posledica "vdora" iz 3. tiso\xc4\x8dletja v grobnih spomenikih, katerih izvor se lahko vrne v 4. ali 5. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Zelo zgodnji datumi za kulturo zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 so bili ugotovljeni v Castelu Velho de Freixo de Num\xc3\xa3o v Guardi v severni Portugalski. Na\xc5\xa1li so jih na vrhu mestne utrdbe. Obdobje pred to kulturo, okoli 3000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, razkriva ostanke stolpa, nekaj tlakov in strukture za kurjenje. Po premoru enega ali dveh stoletjih je kultura zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 uvedla lon\xc4\x8darstvo druge razvojne stopnje gradnje, ki je trajala do zgodnje bronaste dobe okoli 1800 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Tretja je trajala do pribli\xc5\xbeno 1300 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko je bilo mesto pokrito s plastmi kamna in gline, o\xc4\x8ditno namerno._NEWLINE_Na drugi razvojni stopnji gradnje so prevladovali zelo povezana skupina lon\xc4\x8denine v okviru regionalnih bakrenih slogov (severna Portugalska), vtisnjen dekoracijski slog v razli\xc4\x8dnih vzorcih z uporabo \xc4\x8drt, to\xc4\x8dk, rezov ali vtiskovanja. Tri \xc4\x8da\xc5\xa1e so datirali s karbonom v prvo polovico tretjega tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ni bilo ve\xc4\x8d skupnih lon\xc4\x8darskih slogov, kot so ribja kost in razli\xc4\x8dne \xc4\x8drte, ki jih najdemo v sosednjih mestih, kot je Castanheiro do Vento in Crasto de Palheiros. Eden od nelokalnih vr\xc4\x8dev pripada zgornjemu delu \xc4\x8da\xc5\xa1e z ukrivljenim vratom in tanko steno ter je bil najden na dnu temelja druge faze. Tehnika in vzorci so klasi\xc4\x8dne oblike v okviru \xc4\x8diste evropske in poloto\xc5\xa1ke trakaste keramike. Na Iberskem polotoku je bila ta vrsta tradicionalno omejena na precej razpr\xc5\xa1enih krajev v zahodnih Pirenejih, ni\xc5\xbeinah Ebra in \xc5\xa1panski vzhodni obali: predvsem vr\xc4\x8di iz Filomene pri Villarrealu, Castell\xc3\xb3n (\xc5\xa0panija), ima podobno okrasje. V Porto Torr\xc3\xa3ou na notranjem Alenteju (ju\xc5\xbena Portugalska) je bil najden podoben vr\xc4\x8d, ki ima datum na koncu popravljen na med 2823 in 2658 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Vsa keramika je lokalno izdelana._NEWLINE_Pomanjkanje ali prisotnost kulture zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 deli kulturo Los Millares in Vila Nova na dve obdobji: I in II.\n_START_SECTION_\nBalearski otoki\n_START_PARAGRAPH_\nRadiokarbonsko datiranje ozna\xc4\x8duje trajanje 1200-letne uporabe \xc4\x8da\xc5\xa1aste lon\xc4\x8denine na Balearskih otokih, med okoli 2475 in 1300 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem (Waldren in Van Strydonck, 1996). Nekaj dokazov o trakasti keramiki so na\xc5\xa1li na Majorki, ki na splo\xc5\xa1no velja za najstarodavnej\xc5\xa1o keramiko zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1, kar morda ka\xc5\xbee na zgodnje naselje okoli 2700 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V nekaterih regijah pa je ta vrsta lon\xc4\x8denine vztrajala dovolj dolgo, da je omogo\xc4\x8dila tudi druge mo\xc5\xbenosti. Su\xc3\xa1rez Otero (1997) je domneval, da so vrvi\xc4\x8daste \xc4\x8da\xc5\xa1e prinesli po sredozemski poti in \xc4\x8dez atlantsko obalo ter skozi vzhodno Francijo. Lon\xc4\x8darstvo kulture zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 je bilo ugotovljeno na Majorki in Formenteri, vendar ne na Menorki in Ibizi. Skupinski pokopi v dolmene na Ibizi se lahko primerjajo s posameznimi pokopi na Majorki. Okoli 1750 do 1300 pr. n. \xc5\xa1t. je lokalni vr\xc4\x8d postal povezan z zna\xc4\x8dilnim okra\xc5\xa1enim lon\xc4\x8darstvom iz Boquiquea, kar dokazuje jasne pomorske povezave z (megalitskimi) obalnimi obmo\xc4\x8dji Katalonije, prav tako pa ocenjujejo, da so neposredno povezani s poznim kompleksom Cogotas. Obilica razli\xc4\x8dnih kulturnih prvin, ki so se ohranile do konca bronaste dobe, ka\xc5\xbeejo jasno nadaljevanje razli\xc4\x8dnih regionalnih in vsiljenih tradicij._NEWLINE_Perforirane \xc4\x8da\xc5\xa1e so se uporabljale za izdelavo sira pri Son Ferrandell-Olezi (Waldren 1998: 95) in v Coval Sim\xc3\xb3ju (Coll 2000), kar potrjuje uvedbo pridelave in ohranjanje mlekarstva. Tudi vretena, ki so jih na\xc5\xa1li v Son Ferrandell-Olezi (Waldren 1998: 94) ali Es Velar d\'Apropu (Carreras y Covas 1984), dokazuje, da so znali izdelati navoj in volnena obla\xc4\x8dila. Ve\xc4\x8d podrobnosti o strategijah za vzgojo in zakol doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali pa je v pripravi._NEWLINE_Prvi sledovi bakra na Balearih, kar je povezano z uvedbo metalurgije, dokazujejo tudi povezanost s kulturo zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nIrska\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ca\xc5\xa1e so pri\xc5\xa1le na Irsko okoli 2500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in so jih uporabljali do okoli 1700 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem (Needham, 1996). Kerami\xc4\x8dne \xc4\x8da\xc5\xa1e so na Irskem le redko uporabljali kot grobni element, pogosto pa jih iz tega obdobja najdemo v doma\xc4\x8di uporabi. To je v nasprotju s preostalo Evropo, kjer so pogosto v obeh vlogah. Prebivalci na Irskem so jih uporabljali za \xc5\xbeivila. Velike komunalne prehodne grobnice irskega paleolitika se niso ve\xc4\x8d gradile v zgodnji bronasti dobi (\xc4\x8deprav so bile nekatere, kot je Newgrange, ponovno v uporabi (O\'Kelly 1982)). Zdi se, da so bili enojni grobovi na vzhodu ali majhne klinaste galerijske grobnice na zahodu najprimernej\xc5\xa1i na\xc4\x8din za pokop. Znana je bila tudi upepelitev._NEWLINE_Pojav kulture \xc4\x8da\xc5\xa1 v bronasti dobi na Irskem spremlja uni\xc4\x8denje manj\xc5\xa1ih posameznih grobnic pri Knowthu in propad velike gomile pri Newgrangeu in ozna\xc4\x8duje konec neolitske kulture megalitskih prehodnih grobnic._NEWLINE_Na Irskem je veliko \xc4\x8da\xc5\xa1, tehni\xc4\x8dna inovacija lon\xc4\x8darskega vretena ka\xc5\xbee, da so imeli tudi oblikovalce. Na Irskem in v Britaniji je mogo\xc4\x8de lon\xc4\x8denino razvrstiti v sedem skupin \xc4\x8da\xc5\xa1, ki izvirajo iz celine, in tri skupine z otoka, ki so se razvile iz prvih. Na Irskem se od pet od sedmih skupin pojavljajo tudi: evropska zvon\xc4\x8dasta skupina, vrvi\xc4\x8daste \xc4\x8da\xc5\xa1e, severnobritanske/severnorenske, severnobritanske/srednjerenske in \xc4\x8da\xc5\xa1e iz Wessexa/srednjega Rena. Mnoge vloge ali novosti kulture \xc4\x8da\xc5\xa1 nikoli niso dosegle Irske._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnosti "vr\xc4\x8dev za hrano" in \xc5\xbeare (okra\xc5\xa1ene, obdane in ograjene) irske zgodnje bronaste dobe imajo mo\xc4\x8dne korenine v zahodnoevropski tradiciji \xc4\x8da\xc5\xa1. Pred kratkim je bila zasnova teh vr\xc4\x8dev za \xc5\xbeivila zavr\xc5\xbeena in nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena s pojmom dveh razli\xc4\x8dnih tradicij, ki se opirata na tipologijo: tradicija skled in tradicija vaz, pri \xc4\x8demer je najstarej\xc5\xa1a tradicija skled, kot je bilo ugotovljeno iz najdb v neolitski (pred\xc4\x8da\xc5\xa1asti) grobnici. Tradicija skled se je pojavila po celotni dr\xc5\xbeavi, razen na jugozahodu, kjer imajo ve\xc4\x8dino jamskih grobnic, ravnih pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d, gomil in veliko nepokopanih okostij, ki so pogosto v \xc4\x8depe\xc4\x8dem polo\xc5\xbeaju.  Kultura \xc4\x8da\xc5\xa1 uvaja pokop v enojne grobove, kar ka\xc5\xbee zgodnej\xc5\xa1o bronastodobno socialno organizacijo dru\xc5\xbeinskih skupin v nasprotju s poznej\xc5\xa1o bronasto dobo, ko se premaknejo na utrjene vrhove gri\xc4\x8dev, kar ka\xc5\xbee bolj "klanovski" ustroj._NEWLINE_Irska ima najve\xc4\x8d zlatih ovratnic in kamnitih zapestnih opornic v Evropi, vendar jih niso dajali v grobove, zato je te\xc5\xbeko sklepati o njihovi uporabi ali vlogi v dru\xc5\xbebi v tistem \xc4\x8dasu._NEWLINE_Eno od najpomembnej\xc5\xa1ih mest na Irskem v tem obdobju je Ross Island. Vrsta bakrenih rudnikov je bila znana \xc5\xbee zgodaj, od okoli 2500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem (O\'Brien 2004). Primerjava kemi\xc4\x8dnih sledi in analize svin\xc4\x8devih izotopov iz teh rudnikov z bakrenimi predmeti jasno ka\xc5\xbee, da je bil Ross Island edini vir bakra na Irskem med 2500 in 2200 pr. n. \xc5\xa1t. Poleg tega sta dve tretjini bakrenih predmetov iz Britanije iste kemijske in izotopske sestave, kar odlo\xc4\x8dno ka\xc5\xbee, da je bil irski baker izvo\xc5\xbeen v Britanijo (Northover et al. 2001). Sledovi bakra iz Ross Islanda so \xc5\xa1e dlje; na Nizozemskem je 12 odstotkov analiziranih bakrenih predmetov, v Bretanji 6. Po letu 2200 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je nastala ve\xc4\x8dja kemijska sprememba v britanskih in irskih bakrenih predmetih, ki se dobro ujema z videzom drugih rudnikov v ju\xc5\xbeni Irski in severnem Walesu. Po letu 2000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem drugi bakrovi viri nadomestijo Ross Island.\n_START_SECTION_\nBritanija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ca\xc5\xa1e so prispele v Britanijo okoli 2500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, njihova uporaba pa se je zmanj\xc5\xa1ala okoli 2200 do 2100 pr. n. \xc5\xa1t, ko so se pojavili vr\xc4\x8di za hrano in \xc5\xbear. Nehali so jih uporabljati okoli 1700 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem (Needham, 1996). Prve britanske \xc4\x8da\xc5\xa1e so bile podobne tistim iz doline Rena (Needham, 2005), nato pa je slog najbolj podoben irskim. V Britaniji je doma\xc4\x8da posoda iz tega obdobja zelo redka, zato je te\xc5\xbeko sklepati o vidikih dru\xc5\xbebe. Ve\xc4\x8dina britanskih \xc4\x8da\xc5\xa1 je iz grobnic._NEWLINE_Najbolj znan kraj iz tega obdobja je Stonehenge, ki ima neolitsko obdobje ob\xc5\xa1irno dokumentirano. Nenavadno \xc5\xa1tevilo "bogatih" grobnic so na\xc5\xa1li v bli\xc5\xbeini, kot je Amesbury Archer. Drugi kraj posebnega pomena je Ferriby na estuariju reke Humber, kjer je bil najden najstarej\xc5\xa1i zahodnoevropski lesen \xc4\x8doln.\n_START_SECTION_\nJutland\n_START_PARAGRAPH_\nNa Danskem so bila v kulturi enojnih grobov in v poznem neolitiku velika obmo\xc4\x8dja gozdnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena za pa\xc5\xa1o in pridelavo \xc5\xbeit. Slabe sledi kulture zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 je mogo\xc4\x8de prepoznati \xc5\xbee v lon\xc4\x8darstvu zgornje grobne razvojne stopnje in celo pozne, kot je ob\xc4\x8dasna uporaba zna\xc4\x8dilnega okrasja, medtem ko v severnih ozemljih najdemo kulturo trakaste keramike. Kraji s \xc4\x8da\xc5\xa1ami se pojavljajo le 200 do 300 let po prvem pojavu zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 v Evropi, v zgodnjem delu danskega poznega neolitika z za\xc4\x8detkom 2350 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V glavnem so v severnem Jutlandu okoli Limskega fjorda in na polotoku Djursland, so\xc4\x8dasno z lokalno zgornjo grobno dobo. V vzhodni osrednji \xc5\xa0vedski in na zahodu \xc5\xa0vedske je zna\xc4\x8dilno okrasje z bode\xc4\x8do \xc5\xbeico v obdobju 2460 do 1990 pr. n. \xc5\xa1t., kar je povezano z drugo izpeljavo kulture \xc4\x8da\xc5\xa1 severozahodne Evrope._NEWLINE_Severni Jutland ima bogate vire visoke kakovosti kremena, ki je najprej pritegnil rudarstvo, obse\xc5\xbeno proizvodnjo in celovito izmenjavo kresilnih predmetov: predvsem sekir in dlet. Za obdobje danskih \xc4\x8da\xc5\xa1 je bila zna\xc4\x8dilna izdelava suli\xc4\x8dastih kresilnih bodal, ki so opisana kot povsem nova materialna oblika brez lokalnih predhodnikov, saj je kremen jasno povezan s slogom bodal, ki kro\xc5\xbeijo drugje po Evropi. Verjetno se je kultura \xc4\x8da\xc5\xa1 od tu \xc5\xa1irila na preostalo Dansko in v druge regije v Skandinaviji in severni Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nDomnevne jezikovne povezave\n_START_PARAGRAPH_\nKultura zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 je zgodnja indoevropska kultura; natan\xc4\x8dneje, prednica Predkeltov.  Nedavno je bilo celo re\xc4\x8deno, da je bila kultura \xc4\x8da\xc5\xa1 povezana z evropsko vejo indoevropskih nare\xc4\x8dij, imenovanih "severozahodni indoevropski", prednica ne samo keltske, ampak tudi italske, germanske in baltsko-slovanske kulture.'