b"\n_START_ARTICLE_\nMihael Zagaj\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nZagaj\xc5\xa1ek je najprej v Gradcu \xc5\xa1tudiral filozofijo in nato teologijo v Gorici kjer je bil 1765 posve\xc4\x8den. Skoraj 50 let, je od leta 1773 do 1820, kot duhovnik slu\xc5\xbeboval v Kalobju. Njegovo slovstveno prizadevanje (slovnica, slovaropisje, nabo\xc5\xbeni teksti in prevodi) ka\xc5\xbeejo na vsestransko Zagaj\xc5\xa1kovo prerodno zavzetost. Domnevno je bilo med knjigami in spisi, ki jih je zapustil A.M. Slom\xc5\xa1ku tudi t. i. Kalobski rokopis - zbirka slovenskih cerkvenih pesmi iz 17. stoletja._NEWLINE_Zagaj\xc5\xa1ek je pripravil obse\xc5\xbeen nem\xc5\xa1ko-slovenski slovar, ki pa ni nikoli iz\xc5\xa1el. Velika pomanjklivost Zagaj\xc5\xa1kovega gradiva je nenavajanje virov ter nare\xc4\x8dno in tudi umetno narejeno besedje.\n_START_SECTION_\nObjavljeno delo\n_START_PARAGRAPH_\nEdino Zagaj\xc5\xa1kovo natisnjeno delo je leta 1791 objavljena Slovennska Grammatika oder Georg Sellenko's Wendische Sprachlehre, prirejena  zlasti po slovnicah M. Pohlina in O. Gutsmana ter z nekaterimi \xc5\xa1tajerskimi jezikovnimi prvinami. V zgodovini slovenskega slovni\xc4\x8darstva je bila ta \xc4\x8detrta natisnjena slovnica in je v njej poleg nem\xc5\xa1kega jezika, katerega so v predhodnih slovnicah izklju\xc4\x8dno uporabljali, sedaj prvi\xc4\x8d  v zgodovini slovenskega slovni\xc4\x8darstva poleg nem\xc5\xa1\xc4\x8dine uporabljen tudi slovenski jezik, kar je imelo velik prerodni pomen."