b'\n_START_ARTICLE_\nKarel Mlaj\xc5\xa1i\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKarlovega starej\xc5\xa1ega brata Pipina Grbastega so zaradi sodelovanja v uporu proti svojemu o\xc4\x8detu leta 792 poslali v samostan Pr\xc3\xbcm, Karlman, ki se je preimenoval v Pipina, in Ludvik pa sta bila imenovana za podkralja Italije oziroma Akvitanije. Karel je postal vojvoda Ingelheima._NEWLINE_Karel je bil zaposlen predvsem z Bretonci, s katerimi je delil mejo in so se najmanj dvakrat uprli. Njihova upora je zlahka zatrl. Ve\xc4\x8dkrat se je vojskoval tudi s Sasi._NEWLINE_Karla Mlaj\xc5\xa1ega so okoli leta 789 nameravali poro\xc4\x8dil z \xc3\x86lffl\xc3\xa6do, h\xc4\x8derko Ofa Mercijskega. Ofa je vztrajal, da se zakonska zveza lahko sklene le, \xc4\x8de se Berta, h\xc4\x8derka Karla Velikega, poro\xc4\x8di z njegovim sinom Ecgfritom. Karel s predlogom ni strinjal. Prekinil je pogajanja in stike z Ofom in zaprl svoja pristani\xc5\xa1\xc4\x8da angle\xc5\xa1kim trgovcem. Odnosi so se kmalu normalizirali in pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so se ponovno odprla. Samo nekaj let kasneje, leta 796, sta Karel Veliki in Ofa sklenila prvo trgovsko pogodbo v angle\xc5\xa1ki zgodovini._NEWLINE_Karel Veliki je Karla Mlaj\xc5\xa1ega vklju\xc4\x8dil v upravljanje Frankovske in Sa\xc5\xa1ke, leta 790 tudi Nevstrije, in ga imenoval za vladarja ducatus Cenomannicus, kasnej\xc5\xa1e Vojvodine Maine. 25. decembra 800 je bil v Rimu kronan za kralja Frankov. Karel Veliki je bil tega dne kronan za cesarja._NEWLINE_Karel Mlaj\xc5\xa1i je na vojnem pohodu leta 806 pri sedanjem Wei\xc3\x9fenfelsu ubil vojvodo Lu\xc5\xbei\xc5\xa1kih Srbov Miliduha in slovanskega kneza Nesita. 30. novembra 811 ga je na Bavarskem zadela kap in je umrl.\n_START_SECTION_\nNasledstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKarel Mlaj\xc5\xa1i ni imel otrok. Ker je pred o\xc4\x8detom umrl tudi Pipin Langobardski, je po smrti Karla Velikega Frankovsko cesarstvo nasledil Ludvik Pobo\xc5\xbeni.'