b'\n_START_ARTICLE_\nMakedonija (kraljestvo)\n_START_PARAGRAPH_\nMakedonija (starogr\xc5\xa1ko \xce\x9c\xce\xb1\xce\xba\xce\xb5\xce\xb4\xce\xbf\xce\xbd\xce\xaf\xce\xb1) je bilo anti\xc4\x8dno gr\xc5\xa1ko kraljestvo.\n_START_SECTION_\nMakedonski imperij (334-323 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nZ ogromno raz\xc5\xa1iritvijo pod Aleksandrom III. Velikim je Makedonija postala imperij in edina prava svetovna dr\xc5\xbeava v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zgodovini. \xc5\xbde po Aleksandrovi smrti 323 pr. Kr. so si makedonski imperij razdelili njegovi generali (diadohi), vendar je gr\xc5\xa1ka kultura vseeno prevladala na ozemljih, ki jih je osvojil.\n_START_SECTION_\nHelenizem (323-146 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nPo Aleksandrovi smrti 323 pr. n. \xc5\xa1t. je Makedonijo vodil general Antipater, ki jo je kot strateg Evrope upravljal \xc5\xbee med Aleksandrovimi pohodi. Antipater je v Makedonijo pripeljal mladega Aleksandrovega sina Aleksandra IV., titularnega makedonskega kralja, in pa njegovo mati Roksolano. Po Antipatrovi smrti 319 pr. n. \xc5\xa1t. so diadohi za naslednjega stratega Evrope izbrali Poliperhona, vendar je oblast v Makedoniji namesto njega prevzel Antipatrov sin Kasander. 310/309 pr. n. \xc5\xa1t. je dal Kasander Aleksandra IV. in Roksolano ubiti, leta 305 pr. n. \xc5\xa1t. pa se je za makedonskga kralja oklical sam. V istem \xc4\x8dasu so tudi drugi diadohi sami prevzeli kraljevske naslove._NEWLINE_Po Kasandrovi smrti leta 298/297 pr. n. \xc5\xa1t. je v Makedoniji nastopilo obdobje brezvladja. Za makedonske kralje so se razglasili skoraj vsi diadohi, za prestol so se potegovali tudi razni pustolovci (na primer Aleksandrov drugi bratranec Pir). Leta 284 pr. n. \xc5\xa1t. je v Makedoniji zavladal Lizimah, vladar Male Azije in Trakije, vendar je \xc5\xbee 281 pr. n. \xc5\xa1t. padel v bitki pri Kurupediju. Po njej je zmagovalca Selevka I. vojska oklicala za makedonskega kralja, vendar ga je takoj po prihodu v Evropo umoril Ptolemaj Keraunos, drug pretendent, ki je nato prevzel oblast._NEWLINE_279 pr. n. \xc5\xa1t. je Makedonija do\xc5\xbeivela vdor Keltov, ki jo je popolnoma opusto\xc5\xa1il, Ptolemaj Keraunos pa je izgubil \xc5\xbeivljenje. Anarhi\xc4\x8dne razmere so se naposled kon\xc4\x8dale z Antigonom Gonatom, ki je leta 277 pr. n. \xc5\xa1t. porazil Kelte in postal vladar Makedonije. Antigon je bil vnuk Antipatra in Antigona Monoftalma, vladarja Male Azije, ter sin vojskovodje Demetrija Poliorketa. Antigon Gonat je osnoval dinastijo Antigonidov, ki je v Makedoniji ostala na prestolu vse do politi\xc4\x8dnega zatona dr\xc5\xbeave in priklju\xc4\x8ditve rimskemu imperiju leta 146 pr. n. \xc5\xa1t.'