b'\n_START_ARTICLE_\nHeraklit Pontski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHeraklitov o\xc4\x8de je bil Evtifron, bogat plemi\xc4\x8d. \xc5\xbde kot mladeni\xc4\x8d je Heraklit odpotoval v Atene, kjer je bilo takrat sredi\xc5\xa1\xc4\x8de filozofije. Bil je Platonov u\xc4\x8denec v Akademiji. Njegov u\xc4\x8ditelj je bil Platonov naslednik Speuzip, \xc5\xa1tudiral pa je tudi z Aristotelom. Verjetno je bil zelo uspe\xc5\xa1en, ker se je ohranila zgodba, da je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal Platona, ko se je ta po Sudi leta 360 pr. n. \xc5\xa1t. odpravil na nesre\xc4\x8dno pot na Sicilijo, da bi napravil filozofa iz kralja. Druge zgodbe navajajo, da je bil takrat Platonov namestnik Evdoks. Speuzip je pred svojo smrtjo leta 339 pr. n. \xc5\xa1t. izbral za svojega naslednika Ksenokrata Halkedonskega, ki je bil rektor Akademije do svoje smrti leta 314 pr. n. \xc5\xa1t. Ksenokrata so izbrali s tesnim izzidom namesto Heraklita in Menedema Eretrijskega (okoli 350-275 pr. n. \xc5\xa1t.)._NEWLINE_Njegov nadimek Heraklit \xc2\xbbDomi\xc5\xa1ljavi\xc2\xab\xc2\xa0(Pompicus) ka\xc5\xbee na to, da je bil nadut in domi\xc5\xa1ljav \xc4\x8dlovek. Verjetno so ga zasmehovali. Navkljub temu je bil Heraklit vsestranski in ploden pisec o filozofiji, matematiki, glasbi, slovnici, fiziki, zgodovini, retoriki in \xc5\xa1e posebej o astronomiji ter geometriji. Ni pa natan\xc4\x8dno znano ali je bil tudi avtor vseh navedenih izsledkov. Razvidno je, da je oblikoval ve\xc4\x8d del v obliki dialoga. Glavni vir njegovega \xc5\xbeivljenja je zbirka \xc5\xbeivljenjepisca Diogena Laerta._NEWLINE_O astronomiji in geometriji je Heraklit pisal veliko, vendar se je ohranilo le malo njegovih del. Nebesna telesa, \xc5\xa1e posebej zvezde stalnice, se v splo\xc5\xa1nem enakomerno vrte okoli Zemlje od vzhoda proti zahodu. Pred njim so mislili, da je ta navidezna rotacija resni\xc4\x8dna. Heraklit je opozoril, da bi opazili isti pojav, \xc4\x8de bi mirovalo nebo in bi se Zemlja zavrtela okoli svoje osi v enem dnevu. Tako je okoli leta 345 pr. n. \xc5\xa1t. o\xc5\xbeivil in nadaljeval Filolajevo domnevo o sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnem ognju, \xc4\x8de\xc5\xa1 da okrog njega Sonce in Zemlja kro\xc5\xbeita tako, da si stojita vselej nasproti. Misel o sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnem ognju je opustil in je kot Filolaj menil, da se Zemlja preprosto vrti okoli svoje osi, kakor menimo tudi mi danes._NEWLINE_Verjetno je vplival na Aristarha, ki je deloval v sredini 3. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Za \xc4\x8dasa Hiparha in Ptolemaja so njegovo zamisel \xc5\xbee opustili in spet menili, da se dnevno zavrti nebo in ne Zemlja. Hiparh in Ptolemaj sta imela razlog, da sta zavrgla misel o vrte\xc4\x8di se Zemlji, vendar ne moremo re\xc4\x8di, da je bil ta razlog res velik. Morda je bil samo izgovor, da so zavrgli misel, ki je niso marali. Domnevni ugovor proti Heraklitovem nauku je bil, da bi v primeru vrte\xc4\x8de se Zemlje telo, ki ga vr\xc5\xbeemo v zrak, zaostajalo. _NEWLINE_Kakor pitagorejca Ekfant in Hiket je trdil, da se Venera in Merkur vrtita okoli Sonca. O tem je v 4. stoletju poro\xc4\x8dal Kalkidij (Calcidius). Na to zamisel so pri\xc5\xa1li verjetno ker so pravilno razlagali rezultate svojih opazovanj, saj planeta precej o\xc4\x8ditno ka\xc5\xbeeta, da se vrtita okoli Sonca ker se od njega nikoli ne oddaljita preve\xc4\x8d. Na ta na\xc4\x8din bi Heraklit predvidel geocentri\xc4\x8dni Brahov model zametki heliocentri\xc4\x8dnega modela. Te\xc5\xbeko re\xc4\x8demo, da je Heraklit predhodnik heliocentri\xc4\x8dnega modela. Verjetno je mi\xc5\xa1ljenje, da so Heraklt in njegovi pitagorejski predhodniki zagovarjali razli\xc4\x8dico Brahovega modela, zgre\xc5\xa1eno._NEWLINE_Poleg znanstvenih tez so njegova dela vsebovala tudi razli\xc4\x8dna religiozno-misti\xc4\x8dna mi\xc5\xa1ljenja. Pisal je o Zenonu, Heraklitu Mra\xc4\x8dnem, Demokritu in Pitagori. V gr\xc5\xa1kih in latinskih astronomskih delih je Kopernik opazil Heraklitove zamisli o Zemljinem gibanju podobnem vrtenju kolesa okoli svoje osi._NEWLINE_Za zgodovinarje je pomembno njegovo navajanje, da je bil Rim v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. gr\xc5\xa1ko mesto.'