b'\n_START_ARTICLE_\nCiril \xc5\xbdi\xc5\xbeek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdi\xc5\xbeek je po kon\xc4\x8dani gimnnazji v Celju  \xc5\xa1tudiral pravo na univerzi v Gradcu (1908-1912) in prav tam  1914 tudi doktoriral. Postal je sodnik-pripravnik pri okrajnem in de\xc5\xbeelnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v Gradcu in Slovenskih Konjicah. V letih 1916\xe2\x80\x931918 je bil pri vojakih (v zaledju vodil mehani\xc4\x8dno delavnico, bil voja\xc5\xa1ki smu\xc4\x8darski u\xc4\x8ditelj); 1918\xe2\x80\x931919 je bil odvetni\xc5\xa1ki kandidat v Celju, 1919\xe2\x80\x931921 v slu\xc5\xbebi pri finan\xc4\x8dni prokuraturi v Ljubljani, 1921\xe2\x80\x931932 pri ministrstvu za industrijo in trgovino v Beogradu \xc5\xa1ef odseka za turizem, do 1936 je delal pri Jugoslovanskem turing klubu v Beogradu. Nato je bil v Ljubljani tajnik Zveze za tujski promet in direktor turisti\xc4\x8dne agencije Putnik. S potrdili Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea se je 1944 prebil do Rima, na\xc5\xa1el bazo NOV, ki ga je prek Barija poslala v Split; tu je kot \xc4\x8dlan Jadranske komisije prevzemal od zaveznikov vojni material za  Glavni \xc5\xa1tab Narodnoosvobodilne vojske in partizanskih odredov Slovenije. V letih 1947\xe2\x80\x931950 je slu\xc5\xbeboval v Ljubljani pri prometu, nato se iz zdravstvenih razlogov preselil na Primorsko, delal na okraju ali ob\xc4\x8dini v Postojni in Novi Gorici in se 1959 upokojil._NEWLINE_Po osvoboditvi je \xc5\xbdi\xc5\xbeek 1952 osnoval Turisti\xc4\x8dno (olep\xc5\xa1evalno) dru\xc5\xa1tvo Gorica in ustanovil tudi prvo turisti\xc4\x8dno poslovalnico na Gori\xc5\xa1kem; dru\xc5\xa1tvo je med drugim odlo\xc4\x8dno vplivalo na za\xc4\x8detek gradnje olimpijskega plavalnega bazena v Novi Gorici. Od 1955 je bil v Novi Gorici predsednik Stalne turisti\xc4\x8dne konference, od 1956 Okrajne turisti\xc4\x8dne podzveze in od 1959 Gori\xc5\xa1ke turisti\xc4\x8dne zveze._NEWLINE_\xc5\xbdi\xc5\xbeek je bil \xc5\xbee od mladosti naprej vnet \xc5\xa1portnik, zlasti planinec, kolesar in smu\xc4\x8dar. V Bohinju je zgradil prvo smu\xc4\x8darsko skakalnico pri nas, na kateri je bil leta 1921 na 1. jugoslovanskem prvenstvu v smu\xc4\x8darskih skokih dose\xc5\xbeen z 9 m dr\xc5\xbeavni rekord. Smu\xc4\x8danje je zanesel tudi v Srbijo (Rtanj), v Beogradu sodeloval pri ustanovitvi ve\xc4\x8d \xc5\xa1portnih dru\xc5\xa1tev (planinstvo, lahka atletika, veslanje, plavanje).'