b'\n_START_ARTICLE_\nMarko Pernhart\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMarko Pernhart (slov. Pernat), najstarej\xc5\xa1i sin mizarja iz Kamna v Podjuni (danes ob\xc4\x8dina \xc5\xa0kocjan ob Klopinjskem jezeru), je bil doma iz takrat povsem slovenske vasi Srednje Medgorje na Koro\xc5\xa1kem. Verjetno se je \xc5\xa1olal v takrat povsem slovenskih Tinjah. Zelo zgodaj je za\xc4\x8del slikati panjske kon\xc4\x8dnice. Na celov\xc5\xa1ki tr\xc5\xbenici je kmalu prodajal svoje \xc5\xa1aljive slike. S komaj dvanajstimi leti je poslikal zidove v gostilni pri Krajcarju na cesti od Celovca do Velikovca. Gostilni\xc4\x8dar je opozoril \xc5\xa1kofovskega kaplana Henr. Hermanna na talentiranega mladeni\xc4\x8da. S petnajstimi leti se je najprej u\xc4\x8dil slikarstvo pri Andreasu Hauserju v Celovcu. Hermann pa je fanta \xc5\xa1e dalje podpiral in ga predstavil kasnej\xc5\xa1emu mecenu, gori\xc5\xa1kemu nad\xc5\xa1kofu Francu Lu\xc5\xa1inu (Franz Xaver Luschin), ki je bil po rodu iz Tinj. Verjetno je Hermann tudi vspostavil stik s tedaj znamenitim krajinskim slikarjem Eduardom von Morojem. Preko njega je pri\xc5\xa1el Pernhart v stik z dunajsko umetni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo, zlasti s Franzom Steinfeldom, ki je pou\xc4\x8deval na Dunajski umetnostni akademiji (Akademie der Bildenden K\xc3\xbcnste). Od tod je Pernhart \xc5\xa1el na \xc5\xa1tudij na umetnostno akademijo v M\xc3\xbcnchnu, od koder se je kmalu vrnil na Koro\xc5\xa1ko. Na Koro\xc5\xa1kem je postal pod umetni\xc5\xa1kim psevdonimom Pernhart najbolj znani krajinski slikar svojega \xc4\x8dasa. Pernhartu je Avstrijski turisti\xc4\x8dni klub v Celovcu postavil spomenik. Prav ta visoka stopnja integracije v avstrijsko dru\xc5\xbebo je verjetno tudi razlog, da je njegovo slovensko poreklo \xc5\xa1lo v pozabo.\n_START_SECTION_\nKoro\xc5\xa1ke in kranjske krajinske slike\n_START_PARAGRAPH_\nPernhartovo delo obsega 1200 oljnatih slik in veliko \xc5\xa1tevilo risb, ki so danes v lasti tako Koro\xc5\xa1kega de\xc5\xbeelnega muzeja kot tudi Narodne galerije v Ljubljani, nekaj jih je v celov\xc5\xa1kem \xc5\xa1kofovskem dvorcu, mnogo pa tudi v zasebni lasti._NEWLINE_Slikal je naravo in situ in se zato povzpel na najvi\xc5\xa1je vrhove in premagal mraz zimske pokrajine Vrbskega jezera. Bil je strokovnjak panoramskega slikarstva s perspektive gorskih vrhov. Skupaj je naslikal 27 panoram. Najve\xc4\x8dja (z Velikim Klekom) meri v dol\xc5\xbeino skoraj 20 metrov, v vi\xc5\xa1ino pa nekaj manj kot 3 metre. Naslikal je tudi panoramo s Triglava, ki v dol\xc5\xbeino meri \xc5\xa1est metrov in pol._NEWLINE_Naslikal je vse koro\xc5\xa1ke pokrajine, zlasti slovenski del de\xc5\xbeele, kot npr. Celovec in Celov\xc5\xa1ko ravnino, Gospo Sveto, Krnski grad s Kne\xc5\xbejim kamnom in Vojvodskim prestolom ter Velikovec in Podjuno, Vrbsko jezero in Belja\xc5\xa1ko kotlino, Dobra\xc4\x8d, Ziljo, Ro\xc5\xbe in Kanalsko dolino._NEWLINE_Za Koro\xc5\xa1ko in slovensko kulturno zgodovino je zlasti pomembna njegova risba kne\xc5\xbenega kamna na Krnskem gradu, ki predstavlja edini ohranjeni vir za zgodovinsko lokalizacijo osrednjega spomenika karantansko-slovenske dr\xc5\xbeavnosti, ki je bil s svojega mesta odstranjen brez upo\xc5\xa1tevanja \xc5\xbee takrat priznanih arheolo\xc5\xa1kih in znanstvenih standardov._NEWLINE_Ker je znal tudi slovensko, je slikal \xc5\xa1tevilo pokrajin v dana\xc5\xa1nji Sloveniji, v nekdanji vojvodini Kranjski: Bled in Blejsko jezero, panorame s \xc5\xa0marne gore, Julijske Alpe, Cerkni\xc5\xa1ko jezero in Kranj._NEWLINE_Pernhart je s posebno strastjo slikal pokrajine, zlasti jezera in visokogorje in gradove ter tudi \xc5\xbeivali in tiho\xc5\xbeitja v idili\xc4\x8dnem in pateti\xc4\x8dnem slogu. Povsem je zajel duh \xc4\x8dasa in okus novega me\xc5\xa1\xc4\x8danstva in razvijajo\xc4\x8de se dru\xc5\xbebe, ki je odkrivala pokrajino kot turisti\xc4\x8dno destinacijo. Znal je naslikati statusne simbole za svoje kupce.\n_START_SECTION_\nGradovi in dvorci na Koro\xc5\xa1kem\n_START_PARAGRAPH_\nNa pobudo ne\xc4\x8daka svojega celov\xc5\xa1kega u\xc4\x8ditelja in mentorja Max von Moro je sistemati\xc4\x8dno poslikal vse gradove in dvorce Koro\xc5\xa1ke. Namen je bil, da ohrani spomin propadajo\xc4\x8dih zgodovinskih kompleksov, ki jih tedanji lastniki niso mogli ve\xc4\x8d v celoti vzdr\xc5\xbevati. S svin\xc4\x8dnikom je narisal do najmanj\xc5\xa1e podrobnosti \xc5\xa1tevilne gradove. Leta 1853 je skupno narisal 40 stavb. Danes je ohranjeno 198 teh risb. ki so last zgodovinskega dru\xc5\xa1tva za Koro\xc5\xa1ko. Leta 1855 so podarili Koro\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni stanovi cesarici Elizabeti zvezek s 31 Pernhartovimi risbami s spremnem tekstom Maxa Mora. Po njegovi smrti je bilo objavljenih pet panoramskih slik v litografski tehniki (Celovec 1875 in 1889).\n_START_SECTION_\nDedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nMarko Pernhart je umrl 30. marca 1871 na \xc5\xa0entvi\xc5\xa1kem obmestju \xc5\xa1tevilka 28 v Celovcu, po dolgem trpljenju zaradi \xc5\xbeelod\xc4\x8dnega raka. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v \xc5\xa0entrupertu, ki je danes del Celovca. Med \xc5\xa1tevilnimi u\xc4\x8denci SBL posebno izpostavlja Klementino pl. Rainer. Poleg omenjenih 1200 oljnatih slik na platnu je ohranjeno \xc5\xa1e veliko \xc5\xa1tevilo risb._NEWLINE_Danes je 8 slik v Narodnem muzeju in v Narodni galeriji, 4 panorame s Stola in 4 s \xc5\xa0marne gore iz zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc5\xa1kofa Jerneja Vidmerja je kupila Kranjska hranilnica, nekaj slik je tudi v zesebni lasti._NEWLINE_Leta 2004 je bila poru\xc5\xa1ena hi\xc5\xa1a, v kateri je umrl, da bi se postavilo nakupovalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.'