b'\n_START_ARTICLE_\nBerkelij\n_START_SECTION_\nPomembne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKoli\xc4\x8dine berkelija-249 (razpolovni \xc4\x8das 314 dni), ki jih je mo\xc4\x8d tehtati, omogo\xc4\x8dajo odkritje nekaterih lastnosti s pomo\xc4\x8djo makroskopskih koli\xc4\x8din. Leta 2004 berkelij \xc5\xa1e ni bil izoliran v svoji elementarni obliki, vendar domnevajo, da je srebrna kovina, ki pri povi\xc5\xa1anih temperaturah na zraku zlahka oksidira in je topna v raztopinah mineralnih kislin. Za identifikacijo razli\xc4\x8dnih spojin berkelija se uporabljajo tehnike loma \xc5\xbearkov X; z njimi je mo\xc4\x8d odkriti berkelijev dioksid (BkO\xe2\x82\x82), berkelijev fluorid (BkF\xe2\x82\x83), berkelijev oksiklorid (BkOCl), in berkelijev triokxid (BkO\xe2\x82\x83). Leta 1962 so izolirali vidno koli\xc4\x8dino berkelijevega klorida, ki je tehtala 3 milijardinke grama. To je bila prva vidna koli\xc4\x8dina \xc4\x8diste berkelijeve spojine._NEWLINE_Kot drugi aktinoidi se tudi berkelij kopi\xc4\x8di v okostnih tkivih. Ta element nima znane rabe izven temeljnih raziskav in ne igra nobene biolo\xc5\xa1ke vloge.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBerkelij so prvi\xc4\x8d sintetizirali Glenn Theodore Seaborg, Albert Ghiorso, Stanley G. Thompson, in Kenneth Street mlaj\xc5\xa1i s Kalifornijske univerze v Berkeleyju, ZDA, decembra 1949. Skupina je uporabila ciklotron za obstreljevanje miligramske tar\xc4\x8de americija-241 z delci alfa in s tem pridobila berkelij-243 (razpolovna doba 4 ure in pol) in dva prosta nevtrona. Pozneje so sintetizirali \xc5\xa1e berkelij-249, enega od najdlje \xc5\xbeive\xc4\x8d izotopov tega elementa (razpolovni \xc4\x8das 320 dni) tako, da so tar\xc4\x8do iz kirija-244 izpostavili mo\xc4\x8dnemu \xc5\xbearku nevtronov.\n_START_SECTION_\nIzotopi\n_START_PARAGRAPH_\nPodrobneje je opisano 19 radioizotopov berkelija, najstabilnej\xc5\xa1i od njih so Bk-247 z razpolovno dobo 1380 let, Bk-248 z razpolovno dobo ve\xc4\x8d kot 9 let in Bk-249 z razpolovno dobo 320 dni. Vsi ostali radioaktivni izotopi imajo razpolovne dobe kraj\xc5\xa1e od 5 dni, ve\xc4\x8dina od njih celo kraj\xc5\xa1e od 5 ur. Ta element ima tudi dve stanji meta, najstabilnej\xc5\xa1e je Bk-248m (t\xc2\xbd 23,7 ur). Atomska te\xc5\xbea izotopov berkelija je med 235,057 a. m. e. (Bk-235) do 254,091 a. m. e. (Bk-254).'