b'\n_START_ARTICLE_\nPrometna psihologija\n_START_SECTION_\nDelo prometnega psihologa\n_START_PARAGRAPH_\nPrometni psihologi se osredoto\xc4\x8dajo na interakcijo med ljudmi in s prometom povezanim okoljem. Izvajajo razli\xc4\x8dne raziskave, s katerimi ugotavljajo vplive na vo\xc5\xbenjo. Od tega kateri faktorji najbolj vplivajo na varno vo\xc5\xbenjo, do tega kak\xc5\xa1en font pisave mora biti uporabljen za znake ob cesti. Poleg tega opravljajo tudi svetovalno dejavnost. Lahko svetujejo in\xc5\xbeenirjem in prometnim uradnikom o tem, kak\xc5\xa1en psiholo\xc5\xa1ki vpliv ima zgraditev nove avtoceste na dolo\xc4\x8deno skupnost, kak\xc5\xa1en vpliv imajo obcestne svetilke, semaforji in podobno. Namen posvetovanja glede teh faktorjev je izbolj\xc5\xa1ati uporabnost in pove\xc4\x8dati stopnjo varnosti za voznike.  Druga zelo pomembna naloga prometnih psihologov je raziskovanje \xc4\x8dustvenih, socialnih in kognitivnih vplivov na vedenje v prometu. Ukvarjajo se tudi z izbolj\xc5\xa1anjem vedenja voznikov in promovirajo dobrodelnost, odgovornost in racionalnost v prometu. Nekateri tudi nudijo psiholo\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d ljudem, ki so bili udele\xc5\xbeeni v prometnih nesre\xc4\x8dah, soo\xc4\x8deni z agresivnimi vozniki ali pa so kako druga\xc4\x8de do\xc5\xbeiveli stresno/travmati\xc4\x8dno izku\xc5\xa1njo na cesti.\n_START_SECTION_\nVpliv \xc4\x8dustev na vo\xc5\xbenjo\n_START_PARAGRAPH_\nJeza in agresija sta zelo pogosti \xc4\x8dustvi na cesti, zaradi \xc5\xa1tevilnih dejavnikov. Jeza ima \xc5\xa1kodljiv vpliv, na vedenje voznikov, kar so dokazali s \xc5\xa1tevilnimi \xc5\xa1tudijami. Najpogosteje se jeza odra\xc5\xbea kot reakcija na vo\xc5\xbenjo ostalih udele\xc5\xbeencev v prometu. Vozniki najve\xc4\x8dkrat postanejo jezni, ko voznik pred njimi zmanj\xc5\xa1a hitrost vo\xc5\xbenje _NEWLINE_Anksioznost pri vo\xc5\xbenji je predvsem povezana z osebnostjo voznikov.  Ugotovljeni so bili tako negativni kot tudi pozitivni u\xc4\x8dinki, ki vplvajo na vo\xc5\xbenjo. Anksioznost in skrb vplivata na delovni spomin ter preobremenita voznika, kar je negativna posledica te emocije. Po drugi strani pa ljudje, ki so bolj nagnjeni k do\xc5\xbeivljanju teh \xc4\x8dustev, imajo bolj pozitiven odnos do prometne varnosti ter redkeje tvegajo pri svoji vo\xc5\xbenji. _NEWLINE_\xc5\xbdalost ni neposredno povezana z vo\xc5\xbenjo, saj nobena prometna situacija ne povzro\xc4\x8di \xc5\xbealosti pri voznikih. Je pa posredno povezana saj na vo\xc5\xbenjo vpliva, \xc4\x8de se s sovoznikom pogovarjamo o stvareh, ki pri ljudeh povzro\xc4\x8dijo ob\xc4\x8dutek \xc5\xbealosti. V razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah so dali voznikom za poslu\xc5\xa1ati \xc5\xbealostno glasbo med vo\xc5\xbenjo in vozniki so poro\xc4\x8dali, da so postali mirnej\xc5\xa1i in se niso bili ve\xc4\x8d sposobni osredoto\xc4\x8diti na vo\xc5\xbenjo, temve\xc4\x8d na svoje misli. _NEWLINE_Vpliv pozitivnih emocij na vo\xc5\xbenjo, se povezuje predvsem s poslu\xc5\xa1anjem glasbe med vo\xc5\xbenjo. Glasba s hitrej\xc5\xa1im ritmom vzpodbudi pri voznikih navdu\xc5\xa1enje in jih obda z energijo. Hkrati pa pove\xc4\x8danje tempa glasbe, tudi pove\xc4\x8da hitrost vo\xc5\xbenje, zaradi \xc4\x8desar prej pride do nesre\xc4\x8d in divje vo\xc5\xbenje. Ravno zaradi teh ugotovitev, so se pribli\xc5\xbeali ideji, da pozitivna \xc4\x8dustva lahko tudi slabo vplivajo na obna\xc5\xa1anje voznikov. Z nadaljnjimi \xc5\xa1tudijami so ugotovili, da gre tukaj predvsem za problem multi-taskinga. Ko poslu\xc5\xa1amo glasbo med vo\xc5\xbenjo, nas to sicer obda z ob\xc4\x8dutkom veselja in hkrati \xc5\xa1e pojemo ali \xc5\xbevi\xc5\xbegamo ter sku\xc5\xa1amo prilagoditi na\xc5\xa1 tempo vo\xc5\xbenje glasbi, vse to pa zmanj\xc5\xa1a na\xc5\xa1o pozornost med vo\xc5\xbenjo.\n_START_SECTION_\nRazlike v spolu\n_START_PARAGRAPH_\nOgromno psihologov se ukvarja z odkrivanjem psiholo\xc5\xa1kih vzrokov prometnih nesre\xc4\x8d. V \xc5\xa1tudijah je bilo ugotovljeno, da ve\xc4\x8d kot 69% Ameri\xc4\x8danov prevozi rumeno lu\xc4\x8d ter prekora\xc4\x8di dovoljeno hitrost za vsaj 20 km/h.  V ameri\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudiji narejeni leta 2004 so opazili, da se agresivna vo\xc5\xbenja povezuje predvsem z mo\xc5\xa1kimi vozniki, uporabo prepovedanih substanc in mladostjo. V romunski \xc5\xa1tudiji, narejeni leta 2014, so ugotovili, da ni pomembnih razlik med spoloma pri tendeci za tvegano vedenje v prometu. \xc5\xa0tudija je bila narejena na osebah starih med 18 in 29 let, zato ne moremo trditi, da pri starej\xc5\xa1ih ljudeh tudi ni razlike med spoloma. Mo\xc5\xa1ki se pogosteje ukvarjajo z ekstremnimi \xc5\xa1porti, njihova vo\xc5\xbenja je bolj tvegana in so pogosteje udele\xc5\xbeeni v prometnih nesre\xc4\x8dah s smrtnim izidom, kot \xc5\xbeenske._NEWLINE_Glavne razloge za spremembo v na\xc4\x8dinu vo\xc5\xbenje lahko ravrstimo v tri kategorije, in sicer izpostavljenost, stil vo\xc5\xbenje in vozni\xc5\xa1ke sposobnosti. Prva kategorija ka\xc5\xbee stopnjo izpostavljenosti voznika v prometu in mo\xc5\xbenost vklju\xc4\x8denosti v prometni nesre\xc4\x8di. Vklju\xc4\x8duje tako kvantitaivne podatke, kot na primer pogostost vo\xc5\xbenje ter kvalitativne, kot so kdaj, kje, s kom, v kak\xc5\xa1nih pogojih oseba vozi. \xc5\xa0tudije ka\xc5\xbeejo, da so mo\xc5\xa1ki pogosteje izpostavljeni vo\xc5\xbenji, kot \xc5\xbeenske. Stil vo\xc5\xbenje vklju\xc4\x8duje posameznikove vozni\xc5\xa1ke navade. Najbolj pogost pripomo\xc4\x8dek za merjenje stila vo\xc5\xbenje je vpra\xc5\xa1alnik voznikovega vedenja (Driver Behaviour Questionnaire). Ta vpra\xc5\xa1alnik razlikuje med kr\xc5\xa1itvami ter napakami pri vo\xc5\xbenji. V literaturi poro\xc4\x8dajo, da so mo\xc5\xa1ki ter mladi vozniki bolj nagnjeni h kr\xc5\xa1itvam prometnih predpisov, kot \xc5\xbeenske ter stare\xc5\xa1ji vozniki. Hkrati pa tudi osebe, ki pogosteje vozijo ve\xc4\x8dkrat kr\xc5\xa1ijo prometna pravila kot tisti, ki vozijo manj pogosto. V nasprotju pa \xc5\xbeenske ter starej\xc5\xa1i vozniki naredijo ve\xc4\x8d napak pri vo\xc5\xbenji, kot mo\xc5\xa1ki ter mlaj\xc5\xa1i vozniki.  Vozni\xc5\xa1ke sposobnosti prikazujejo najvi\xc5\xa1jo stopnjo u\xc4\x8dinkovitosti v vo\xc5\xbenji. V \xc5\xa1tudijah je bilo ugotovljeno, da mo\xc5\xa1ki pogosto precenjujejo svoje zaznavno motori\xc4\x8dne sposobnosti, pri \xc5\xbeenskah pa so bolj izrazite sposobnosti za varno vo\xc5\xbenjo.\n_START_SECTION_\nStarost in vo\xc5\xbenja\n_START_PARAGRAPH_\nDva najbolj pogosta stereotipa o vplivu starosti na vo\xc5\xbenjo sta, da starej\xc5\xa1i ljudje predstavljajo gro\xc5\xbenjo v prometu in da so mladi vozniki cestni\xc2\xa0\xc2\xbbnorci\xc2\xab. Psiholo\xc5\xa1ke raziskave so pokazale zanimive ugotovitve o osnovnih sposobnostih delovanja starajo\xc4\x8de se populacije, ki vplivajo na vo\xc5\xbenjo. Kognitivne sposobnosti naj bi s starostjo upadale, medtem ko naj bi se spretnosti, ki temeljijo na znanju, kot so vo\xc5\xbenja z dovoljeno hitrostjo, ohranjale in morda celo nekoliko izbolj\xc5\xa1ale. Ostale fluidne sposobosti, kot na primer pravilen pritisk na gas, se s starostjo ne ohranjajo. Starej\xc5\xa1i vozniki sicer \xc5\xa1e vedno poznajo mehanizme vo\xc5\xbenje, vendar imajo slab\xc5\xa1e psihomotori\xc4\x8dne sposobnosti. S starostjo pa vozniki tudi pridobijo veliko izku\xc5\xa1enj, kar jih naredi bolj\xc5\xa1e. Te izku\xc5\xa1nje lahko zmanj\xc5\xa1ajo, oziroma upo\xc4\x8dasnijo upad kognitivnih sposobnosti stare\xc5\xa1ih voznikov.\n_START_SECTION_\nLetalska psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nLetalska psihologija se ukvarja z aplikacijo psiholo\xc5\xa1kega znanja o \xc4\x8dloveku na podro\xc4\x8dje letalstva. Gre za optimizacijo odnosa med letalskimi napravami (v zraku in na tleh) ter ljudmi, ki upravljajo z njimi. Ukvarja se tudi s prou\xc4\x8devanjem psiholo\xc5\xa1kih problemov pri letenju. Letalski psihologi se najbolj osredoto\xc4\x8dajo na zmanj\xc5\xa1evanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih napak v celotnem sistemu letalstva. Njeni izsledki se uporabljajo za pove\xc4\x8danje u\xc4\x8dinkovitosti in varnosti pri letenju ter za bolj\xc5\xa1o selekcijo ljudi, ki delajo v letalskem prostoru. Psihologi, ki delajo na tem podro\xc4\x8dju, sodelujejo z letali\xc5\xa1\xc4\x8di in vojsko pri selekciji pilotov. Svoje znanje uporabljajo tudi za ocenjevanje psiholo\xc5\xa1kega stanja potencialnih pilotov. Testirajo jih za razli\xc4\x8dne du\xc5\xa1evne motnje, kot so na primer depresija, bipolarna motnja, razli\xc4\x8dne anksioznosti ter motnje osebnosti._NEWLINE_Pomembno vpra\xc5\xa1anje, ki si ga letalski psihologi zastavljajo je:\xc2\xa0\xc2\xbbKak\xc5\xa1na naj bi bila letalska posadka?\xc2\xab. Hkrati se tudi ukvarjajo z vpra\xc5\xa1anjem, kako razlikovati med usposobljenim pilotom in pilotom strokovnjakom. Razlika naj bi bila v presojanju. Za presojo se najve\xc4\x8dkrat v letalstvu uporabi izraz aeronautical desicion making (sprejemanje odlo\xc4\x8ditev v letalstvu). Na podro\xc4\x8dju letalstva velja, da ve\xc4\x8d ur letenja \xc5\xa1e ne naredi pilota strokovnjaka, razen v primeru, ko je pilot v teh urah letenja soo\xc4\x8den tako z normalnimi kot abnormalnimi izku\xc5\xa1njami, ki vodijo do bolj\xc5\xa1ega presojanja. Na podlagi \xc5\xa1tudije, narejene na univerzi v Ohiu, so ugotovili, da je za strokovno presojanje v letalstvu potrebnih 5 komponent, in sicer izku\xc5\xa1nje, reakcija v tveganih situacijah, dinami\xc4\x8dno re\xc5\xa1evanje problemov, upravljanje posadke ter vzdr\xc5\xbeevanje kontrole.'