b'\n_START_ARTICLE_\nBitka pri Covadongi\n_START_SECTION_\nOzadje bitke\n_START_PARAGRAPH_\nPo zmagi nad Zahodnimi Goti v bitki pri Guadaleti leta 711 so Arabci v nekaj letih (711-718) zavzeli skorajda celotno ozemlje Iberskega polotoka, kjer so ustvarili svojo islamsko dr\xc5\xbeavo Al Andaluz. Njihovi nadvladi se je zaradi svoje odmaknjenosti uspelo izogniti le redko poseljenemu obmo\xc4\x8dju asturijskih gora na skrajnem severu, ki so ga \xc5\xa1e od predrimskih \xc4\x8dasov naseljevali Galijci, Asturijci, Kantabrijci, Baski in nekatera druga ljudstva. Ob arabskem vdoru so se tja tako pri\xc4\x8deli zatekati tudi Vizigoti, kristjani iz celotnega polotoka, da bi lahko \xc5\xbeiveli neodvisno od nadvlade muslimanskih osvojevalcev. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dji junak bitke pri Covadongi je bil brez dvoma vizigotski plemi\xc4\x8d po imenu Pelagij (685-737). Bil je sin grofa Favile in vnuk Hindasvinta, nekdanjega kralja Vizigotov. Njegov o\xc4\x8de je bil ubit po ukazu Vitize, takratnega kralja Hispanije in Pelagij se je zatekel k svojim zaveznikom v Asturijo. Kasneje se je umaknil v Jeruzalem, kjer je ostal vse do smrti Vitize in okronanja kralja Roderika leta 710. Bil je prista\xc5\xa1 novega vladarja, zato se je vrnil in postal poveljnik kraljeve vojske s katero je branil ozemlje pred Mavri v bitki pri Guadaleti leta 711. Roderikova vojska je bila pora\xc5\xbeena in Arabci so brez te\xc5\xbeav zavzeli polotok. Pelagij je pred zavojevalci zbe\xc5\xbeal v Toledo in kasneje nazaj v Asturijo, kjer so ga pod vse ve\xc4\x8djim pritiskom s strani okupatorjev leta 718 tamkaj\xc5\xa1nji prebivalci izbrali za svojega prvega kralja. \xc5\xa0e istega leta je vodil prvi upor, ki pa je bil neuspe\xc5\xa1en. Pelagija so ujeli in poslali v C\xc3\xb3rdobo, a je ta pobegnil in se zatekel v asturijsko gorovje ter se zopet pridru\xc5\xbeil tamkaj\xc5\xa1njemu odporni\xc5\xa1kemu gibanju in vodil nove vstaje. Njegovem uporni\xc5\xa1kem gibanju sta se pridru\xc5\xbeile tudi Kantabrija in Baskija. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav Mavri nikoli niso uspeli premagati Pelagija in zavzeti Asturije, ta kar nekaj \xc4\x8dasa nikakor ni mogel omajati njihove premo\xc4\x8di. Leta 721 je muslimanska vojska napadla Frankovsko Kraljestvo in bila pora\xc5\xbeena v bitki pri Toulousu, zato je takratni vladar Umajadskega kalifata pred povratkom svoje \xc4\x8dete poslal \xc5\xa1e v Asturijo , kjer naj bi zatrle upor.\n_START_SECTION_\nBitka\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 722, najverjetneje 28 maja, je muslimanska vojska Umajadskega kalifata pod poveljstvom Munuze in Al Kama vkorakala v Asturijo. Pelagija se je s svojo vojsko ki je domnevno \xc5\xa1tela le okoli 300 do 500 mo\xc5\xbe iz opori\xc5\xa1\xc4\x8da v Cangas de On\xc3\xads umaknil v gore. Poveljnik nasprotnikov ga je poskusil prepri\xc4\x8dati v predajo, a je Pelagij ponudbo zavrnil, zato se je sovra\xc5\xbena vojska odpravila v boj. Pelagijeve \xc4\x8dete so napadle iz gorskih pobo\xc4\x8dij, nekaj njegovih mo\xc5\xbe pa se pred nasprotniki skrivalo v jami. Ker je v spopadu padel tudi eden od poveljnikov muslimanske vojske, so se vojaki za\xc4\x8deli umikati z boji\xc5\xa1\xc4\x8da, a so le te pri\xc4\x8dakali oboro\xc5\xbeeni va\xc5\xa1\xc4\x8dani, ki so se v upanju na uspeh medtem odlo\xc4\x8dili prisko\xc4\x8diti na pomo\xc4\x8d Pelagijevim mo\xc5\xbeem. Mavri niso mogli sprejeti nepri\xc4\x8dakovanega poraza. Munuza se je kasneje ponovno odlo\xc4\x8dil soo\xc4\x8diti s Pelagijevimi silami, a je njegova vojska zopet dokazala svojo premo\xc4\x8d, Munuza pa je v boju izgubil \xc5\xbeivljenje. Asturija je ostala neodvisna. Kljub temu da je bila bitka v o\xc4\x8deh muslimanov nepomembna in zmaga nasprotnika le majhna, so ji kristjani pripisali skorajda epske razse\xc5\xbenosti. Pelagija je uspeh povzdignil v narodnega heroja ter polo\xc5\xbeil temelje 7 stoletij trajajo\xc4\x8de rekonkviste. Pelagij je Asturiji vladal \xc5\xa1e vse do svoje smrti leta 737, ko ga je na prestolu nasledil sin Favila.\n_START_SECTION_\nRekonkvista\n_START_PARAGRAPH_\nDatum bitke pri Covadongi danes obele\xc5\xbeuje za\xc4\x8detek rekonkviste, procesa osvobajanja dana\xc5\xa1njega \xc5\xa1panskega ozemlja izpod arabske okupacije. Rekonkvista je trajala kar 700 let, vse do leta 1492, ko je padla Granada, zadnje arabsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v \xc5\xa0paniji. Pri\xc4\x8dela se je vladavina Katoli\xc5\xa1kih kraljev.\n_START_SECTION_\nCovadonga danes\n_START_PARAGRAPH_\nV Covadongi naj bi se pred odhodom v boj Pelagiju in njegovi vojski v Sveti Jami (\xc5\xa1pansko Santa Cueva) prikazala Marija, zato je vas, ki se nahaja na vzhodu Asturije blizu Cangas de On\xc3\xads, postala priljubljena romarska destinacija. V jami je zato zgrajena kapela v njej pa se nahaja tudi grobnica, kjer domnevno po\xc4\x8diva sam Pelagiju, njegova \xc5\xbeena Gavdiosa ter njuna h\xc4\x8di Ermesinda s svojim mo\xc5\xbeem Alfonzom I Katoli\xc5\xa1kim. Alfonz je bil sin kantabrijskega grofa Petra, Pelagijevega zaveznika. Kasneje je postal tretji kralj Asturije in dal zgraditi kapelico v Pelagijevo \xc4\x8dast.'