b'\n_START_ARTICLE_\nFenomenologija\n_START_PARAGRAPH_\nFenomenologija (gr\xc5\xa1ko \xcf\x88\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbd\xe1\xbd\xb8\xce\xbc\xce\xb5\xce\xbd\xce\xbf\xce\xbd - pojav + \xce\xbb\xe1\xbd\xb8\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82 - veda) ozna\xc4\x8duje filozofsko gibanje, ki je nastalo v za\xc4\x8detkov 20. stoletja in si zadalo cilj obnoviti ne samo filozofijo, marve\xc4\x8d tudi znanosti in kulturo. Za\xc4\x8detnik je filozof Edmund Husserl, ki je tudi zastavil paradigmo, da je zastavljene cilje mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di samo z intencionalnostjo._NEWLINE_Oblikoval se je krog filozofskih somi\xc5\xa1ljenikov, v katerega so sodili misleci, kot so: Max Scheler, Martin Heidegger, Alexander Pf\xc3\xa4nder in drugi. Vendar ne moremo govoriti o pravi filozofski \xc5\xa1oli, kajti Husserlovi nasledniki so dokaj razli\xc4\x8dno razumeli njegovo fenomenologijo in \xc4\x8deprav so se sklicevali na njegovo metodo, so jo razli\xc4\x8dno razumeli in uporabljali.\n_START_SECTION_\nZgodovina fenomenologije\n_START_PARAGRAPH_\nFenomenologija kot poimenovanje ni nastalo \xc5\xa1ele s Husserlom, marve\xc4\x8d jo je \xc5\xbee v 18. stoletju uporabil Nemec Johann Heinrich Lambert in tako ozna\xc4\x8dil znanost, ki se ukvarja s preu\xc4\x8devanjem tistega, kar ni ne resni\xc4\x8dno in ne la\xc5\xbeno, marve\xc4\x8d je nekaj tretjega, je privid. Za Kanta je fenomenologija veda o vseh izkustvenih pojavih, se pravi tako pojavov, ki so predmet teoreti\xc4\x8dnega premisleka kot razumskega spoznanja. Hegel je fenomenologijo uporabil v naslovu svojega dela Fenomenologija duha in zanj pomeni metafizi\xc4\x8dni prikaz zavesti v njenem dialekti\xc4\x8dnem gibanju in razvoju, za\xc4\x8den\xc5\xa1i od \xc4\x8dutne neposrednosti do absolutnega spoznanja. Za Husserlovega u\xc4\x8ditelja Brentana je bila fenomenologija sinonim za deskriptivno psihologijo._NEWLINE_Vendar je Husserl in kasneje njegovi u\xc4\x8denci postavil nove temelje temu pojmu in v filozofijo vnesel fenomenolo\xc5\xa1ko metodo. Husserlova metoda predstavlja kriti\xc4\x8dne temelje znanstvenemu razmi\xc5\xa1ljanju na splo\xc5\xa1no. Z njim je fenomenologija postala znanost o bistvu \xc4\x8distih do\xc5\xbeivljajev.'