b'\n_START_ARTICLE_\nFridolin Kau\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKau\xc4\x8di\xc4\x8d je v Ljubljani kon\xc4\x8dal 3 razrede realke in od\xc5\xa1el leta 1877 v voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo; leta 1880 je v Zagrebu kon\xc4\x8dal kadetnico in nato slu\xc5\xbeil pri raznih polkih v Tridentu, Osijeku, Ljubljani, Celovcu, na Dunaju in \xc5\xa1e po drugih krajih Avstro-Ogrske. Leta 1918 se je upokojil s \xc4\x8dinom polkovnika in nato sprva \xc5\xbeivel v Ljubljani, od jeseni 1919 pa v Mariboru.\n_START_SECTION_\nDelo na voja\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju\n_START_PARAGRAPH_\nNa voja\xc5\xa1ko-tehni\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju se je Kau\xc4\x8di\xc4\x8d uveljavil z raznimi prakti\xc4\x8dnimi iznajdbami, ki so se dobro obnesle in se uveljavile pri raznih oboro\xc5\xbeenih silah; med drugim je izumil vizirno zrcalo za pregledovanje vrezov v pu\xc5\xa1kini cevi; \xc2\xbbbrzosedlarja\xc2\xab, ki omogo\xc4\x8da konja osedlati ali razsedlati z enim samim prijemom, in strelski periskop. Vzorno je reorganiziral domobransko oro\xc5\xbearno in s tem prihranil domobranski upravi v enem letu okoli 2 milijona kron, zato so se njegove reorganizacije uvedle tudi v takratnem cesarsko-kraljevem arzenalu oboro\xc5\xbeenih sil.\n_START_SECTION_\nLiterarno in zgodovinopisno delo\n_START_PARAGRAPH_\nKau\xc4\x8di\xc4\x8d je bil narodno zaveden \xc4\x8dastnik in je v tem smislu deloval tudi literarno v nem\xc5\xa1kih strokovnih krogih in slovenskih publikacijah. Objavil je \xc5\xbeivljenjepise \xc2\xbbSlavnih vojakov slovenskih\xc2\xab; zlasti ga je zanimal J.Vega, o katerem je napisal 2 nem\xc5\xa1ki razpravi (Dunaj, 1886 in 1904), objavil poljudno slovensko predavanje v dunajskem dru\xc5\xa1tvu Zvezda (Lj. 1904) in se trudil, da bi Ljubljana dobila Vegov spomenik. Iz zgodovinskih knjig o Koro\xc5\xa1ki je nabral slovenska osebna imena koro\xc5\xa1kih plemi\xc4\x8dev, ki so \xc5\xbeiveli do leta 1500, napisal je zgodovino ru\xc5\xa1ke gimnazije in objavil prigodno \xc4\x8drtico o ministrih slovenskega rodu. S prijateljem Podkraj\xc5\xa1kom-Haramba\xc5\xa1o je snoval \xc2\xbbSlovenski Panteon\xc2\xab, zbirko okoli 100 \xc5\xbeivljenjepisov deloma pozabljenih, a zaslu\xc5\xbenih slovenskih veljakov, ki so \xc5\xbeiveli v preteklih treh stoletij; a na\xc4\x8drt se je zaradi pomanjkanja naro\xc4\x8dnikov izjalovil. Nabrano gradivo, nekriti\xc4\x8dno zajeto iz tiskanih virov, je Kau\xc4\x8di\xc4\x8d porabil v 133 \xc5\xbeivljenjepisih \xc2\xbbZnamenitih Slovencev\xc2\xab\xc2\xa0(Ljubljanski Zvon 1895, 1896). S psevdonimom Sevni\xc4\x8dan se je posku\xc5\xa1al tudi v leposlovju; napisal je dve povestici Kova\xc4\x8dev Peter in Pogreb na morju  ter vrsto \xc4\x8drtic in aforizmov s skupnim naslovom Ulomki.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem je Ministrstvo za obrambo Republike Slovenije poimenovalo medaljo za znanstveno-raziskovalne dose\xc5\xbeke Fridolin Kav\xc4\x8di\xc4\x8d.'