b'\n_START_ARTICLE_\nXunzi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nXun Kuang je njegovo polno ime, Xunzi, "Mojster Xun", njegov \xc4\x8dastni naziv. Rojen je bil v dr\xc5\xbeavi Zhao v severozahodni Kitajski okrog leta 310 pr. n. \xc5\xa1t.. Kot mladeni\xc4\x8d je \xc5\xa1tudiral v dr\xc5\xbeavi Qi na severovzhodu, ki je bila znana po Akademiji Jixia._NEWLINE_Xunzijeva knji\xc5\xbeevnost ka\xc5\xbee, da je bil dobro seznanjen z vsemi takratnimi nauki, s katerimi je pri\xc5\xa1el v stik v tem obdobju svojega \xc5\xbeivljenja. Ko je zapustil Qi, je od\xc5\xa1el v \xc5\xa1tevilne druge dr\xc5\xbeave, ki so takrat sestavljale Kitajsko, v katerih je bil nekaj \xc4\x8dasa zaposlen. Njegovo zadnje delo se je kon\xc4\x8dalo, ko je bil njegov pokrovitelj, ministrski predsednik dr\xc5\xbeave Chu Chunshen Jun umorjen leta 238 pr. n. \xc5\xa1t., s \xc4\x8dimer je tudi kon\xc4\x8dal svoje mo\xc5\xbenosti za uveljavitev svojih teorij vladanja v praksi. Upokojil se je in ostal v Lanlingu (regiji v dana\xc5\xa1nji ju\xc5\xbeni provinci Shandong) do konca svojega \xc5\xbeivljenja. Tam je bil tudi pokopan, to\xc4\x8dno leto njegove smrti pa ni znano.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilnost Xunzija pri razvoju konfucijanske filozofije temelji na zgodovinskem vplivu njegovega istoimenskega glavnega dela (Xunzi). Knjiga je razdeljena na dvaintrideset poglavij ali esejev. Pribli\xc5\xbeno petindvajset od teh je pristnih. To je verjetno najve\xc4\x8dja ohranjena zbirka zgodnjih kitajskih filozofskih spisov, ki jo je mogo\xc4\x8de pripisati enemu avtorju._NEWLINE_Xunzi je znan tudi po svojem slogu pisanja. Razmeroma malo je pisal v obliki dialoga, kot je to po\xc4\x8del Mencij. Ve\xc4\x8dina knjig, ki so pripisane Xunziju, so eseji, ki se zadevajo ene teme. V teh spisih Xunzi skrbno opredeli svojo dr\xc5\xbeo in ugovarja mislecem nasprotnega mnenja tako, da reprezentira svoje delo bolj filozofsko, kot so to naredili mnogi drugi zgodnji kitajski misleci._NEWLINE_Anekdotski in epigramati\xc4\x8dni slog, ki je ozna\xc4\x8deval zgodnej\xc5\xa1o filozofsko literaturo ni ve\xc4\x8d zadostoval, da bi v celoti in prepri\xc4\x8dljivo povedal kompleksne filozofske teme. Xunzi je bil prvi veliki konfucijanski filozof, ki je svoje ideje izrazil ne le z izjavami in pogovori, ki so jih zabele\xc5\xbeili u\xc4\x8denci, temve\xc4\x8d tudi v obliki dobro organiziranih esejev, ki jih je napisal sam. V svoji knjigi je predstavil bolj strog slog pisanja, ki je poudarjal aktualni razvoj, trajno sklepanje, podrobnost in jasnost.\n_START_SECTION_\nFilozofija kulture\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znana Xunzijeva ideja je, da je \xc4\x8dlovek po naravi slab, a se s \xc4\x8dasom izoblikuje. Kar je Xunzi zagovarjal je v bistvu filozofija kulture: \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka narava ob rojstvu je sestavljena iz nagonov, ki so sebi\xc4\x8dni, anarhi\xc4\x8dni in nesocialni. Dru\xc5\xbeba kot celota pa ima civilizacijski vpliv na posameznika, ga postopoma usposablja in oblikuje, dokler ne postane disciplinirano in moralno zavestno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko bitje._NEWLINE_Xunzijev pogled na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko naravo je seveda temeljito nasprotoval Mencijevemu, ki je optimisti\xc4\x8dno razglasil prirojeno dobroto \xc4\x8dloveka. Oba misleca sta se strinjala, da so vsi ljudje potencialno sposobni postati modreci, toda za Mencija je to pomenilo, da ima vsak \xc4\x8dlovek v svoji mo\xc4\x8di, da \xc5\xa1e naprej razvija poganjke dobrega, ki so bili prisotni \xc5\xbee ob rojstvu, medtem ko je za Xunzija to pomenilo, da se lahko vsak \xc4\x8dlovek u\xc4\x8di iz dru\xc5\xbebe kako premagati njegove prvotne antisocialne te\xc5\xbenje._NEWLINE_Razlika med Mencijem in Xunzijem je metafizi\xc4\x8dna in eti\xc4\x8dna. \'Tian\' (nebesa) so bila za Mencija eti\xc4\x8dna mo\xc4\x8d, zato je neizogibno, da je \xc4\x8dlovekova narava dobra, ker jo prejme od nebes pri rojstvu. Za Xunzija, po drugi strani, \'tian\' ni vseboval nobenega eti\xc4\x8dnega principa in je bil preprosto ime za delovanje dejavnosti vesolja (nekoliko podobno na\xc5\xa1i besedi narava). Te dejavnosti je zasnoval naravoslovno in skoraj mehani\xc4\x8dno. Moralni standardi zato nimajo metafizi\xc4\x8dne utemeljitve, temve\xc4\x8d so \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke, umetni\xc5\xa1ke stvaritve.\n_START_SECTION_\nRazprava o ritualu\n_START_PARAGRAPH_\nLahko se vpra\xc5\xa1amo, kako je lahko (\xc4\x8de se \xc4\x8dlovek rodi po naravi "slab", s katerim je Xunzi resni\xc4\x8dno menil neciviliziranost) mogo\xc4\x8de ustvariti vi\xc5\xa1je vrednote civilizacije. V eseju Razprava o ritualu Xunzi posku\xc5\xa1a odgovoriti na to vpra\xc5\xa1anje in v tem procesu raziskuje koncept osrednjega pomena za njegovo celotno filozofijo. Xunzi trdi, da se \xc4\x8dlovek razlikuje od drugih bitij v eni bistveni lastnosti: poleg prirojenih nagonov ima tudi inteligenco, ki mu omogo\xc4\x8da oblikovanje kooperativnih dru\xc5\xbebenih organizacij. Zato modreci, ki spoznajo, da \xc4\x8dlovek ne more pre\xc5\xbeiveti v stanju anarhije, uporablja to inteligenco za oblikovanje socialnih razlik in pravil socialnega vedenja, ki bi preverjal posege enega posameznika na drugega in s tem zagotovil zadostnost za vse. Xunzi torej predstavlja verjetno utilitarno razlago za oblikovanje socialnih institucij.\n_START_SECTION_\nRazprava o nebesih\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e en Xunzijev slaven esej je Razprava o nebesih, v kateri napade suverena in nadnaravna prepri\xc4\x8danja. Ena od glavnih tem dela je, da nenavadni naravni pojavi (npr. mrki) niso ni\xc4\x8d manj naravni zaradi njihove nepravilnosti, zato ljudje ne bi smeli biti zaskrbljeni ob njihovem pojavljanju. Njegovo odklanjanje nadnaravnosti ga je pripeljalo do prefinjene interpretacije verskega spo\xc5\xa1tovanja in praznoverja. Trdil je, da so to zgolj poeti\xc4\x8dne izmi\xc5\xa1ljotine, ki so koristne za navadne ljudi, ker so zagotovile izhod za \xc4\x8dustva \xc4\x8dloveka, vendar jih izobra\xc5\xbeeni ljudje ne bi smeli obravnavati kot resni\xc4\x8dne. S tem je Xunzi za\xc4\x8del racionalisti\xc4\x8dni trend v konfucijanstvumu, ki je bil primeren za znanstveno razmi\xc5\xa1ljanje._NEWLINE_\xc5\xa0e ve\xc4\x8d stoletij po Xunzijevi smrti je njegov vpliv ostal ve\xc4\x8dji kot Mencijev. \xc5\xa0ele z vzponom novokonfucijanstva v 10. stoletju pa je le-ta za\xc4\x8del pojemati. V 12. stoletju je bila njegova misel izvzeta iz konfucijanske ortodoksnosti, vendar pa ostaja vir zanimanja \xc5\xa1e danes.'