b'\n_START_ARTICLE_\nAlpski svizec\n_START_SECTION_\nZimsko spanje alpskega svizca\n_START_PARAGRAPH_\nPravo zimsko spanje imajo med sesalci v na\xc5\xa1ih krajih samo alpski svizec, polh, podlesek, hr\xc4\x8dek, je\xc5\xbe in netopirji. Zimsko spanje ni isto kot navadno spanje, ampak mu je podobno le po zunanjem videzu. Pri navadnem spanju, \xc4\x8de je \xc5\xa1e tako trdno, se telesna toplota \xc5\xbeivali ne zni\xc5\xbea, \xc4\x8duti ne otopijo in \xc5\xbeival se prebudi hitro, krvni obtok je pravilen, srce normalno utripa. Pri zimskem spanju (hibernaciji) pa se zmanj\xc5\xa1ajo vse \xc5\xbeivljenjske funkcije: prebava popolnoma preneha, v\xc4\x8dasih se vr\xc5\xa1i le v presledkih, dihanje je lahno (dahnejo komaj do 1-3-krat na minuto), krvni obtok je po\xc4\x8dasen, sr\xc4\x8dni utrip je zelo upo\xc4\x8dasnjen. Pri tem se telesna toplota zelo zni\xc5\xbea in se navadno ujame z zunanjo toploto. Nara\xc5\xa1\xc4\x8danje zunanje temperature povzro\xc4\x8di, da se segreje tudi telo \xc5\xbeivali; ko to dose\xc5\xbee nivo normalne toplote \xc5\xbeivali, se ta prebudi in za\xc4\x8dne \xc5\xbeiveti svoje normalno \xc5\xbeivljenje. Alpskega svizca prebudi zunanja temperatura okoli 25\xc2\xa0\xc2\xb0C. Ko se prebudi, svizec postane izredno \xc5\xbeivahen in je nenasiten jedec, saj mora zbrati debelo plast tol\xc5\xa1\xc4\x8de, ki se mu nabere pod ko\xc5\xbeo, da lahko pre\xc5\xbeivi dolgo zimo.\n_START_SECTION_\nVelikost\n_START_PARAGRAPH_\nVelikost svizca je odvisna od spolne zrelosti, od okolja in izbire hrane, ki mu jo okolje nudi. Alpski svizec dose\xc5\xbee dol\xc5\xbeino od 30\xc2\xa0cm do 60\xc2\xa0cm, od tega meri rep 10\xc2\xa0cm do 25\xc2\xa0cm. Te\xc5\xbea tega svizca dose\xc5\xbee od 3\xc2\xa0kg do 7,5\xc2\xa0kg. Hrani se z travami, zeli\xc5\xa1\xc4\x8di, sade\xc5\xbei, semeni, koreninicami in manj\xc5\xa1imi \xc5\xbeivalmi, insekti.'