b'\n_START_ARTICLE_\nKurtizana\n_START_PARAGRAPH_\nKurtiz\xc3\xa1na (srednjefrancosko courtisane, severno italijansko nare\xc4\x8dje cortigiana, iz latinskega cohort-, cohors) je \xc5\xbeenska, po navadi iz vi\xc5\xa1jega dru\xc5\xbebenega sloja, ki je v preteklosti mo\xc5\xa1kim iz vi\xc5\xa1jih dru\xc5\xbebenih slojev v zameno za denar ali iz dru\xc5\xbebenih in/ali politi\xc4\x8dnih koristi ponujala razli\xc4\x8dne usluge. Te so zajemale spremstvo, dru\xc5\xbebo, pogovor in tudi seksualne usluge._NEWLINE_V 16. stoletju je pomenila prile\xc5\xbenico ali izu\xc4\x8deno umetnico v petju in plesu, zlasti v povezavi z bogatimi, vplivnimi in z mo\xc5\xa1kimi iz vi\xc5\xa1jih dru\xc5\xbebenih slojev, ki so kurtizani v zameno za dru\xc5\xbebo podarjali dragocenosti in ji pomagali utrjevati dru\xc5\xbebeni status._NEWLINE_V renesansi so imele kurtizane pomembno vlogo v vi\xc5\xa1jih dru\xc5\xbebenih slojih, v\xc4\x8dasih so celo prevzele dru\xc5\xbebeno vlogo \xc5\xbeenam. Za ta \xc4\x8das je namre\xc4\x8d zna\xc4\x8dilno, da so zakonci plemi\xc5\xa1ke krvi \xc5\xbeiveli precej lo\xc4\x8deno \xc5\xbeivljenje, saj so bili zakoni sklenjeni zaradi ohranjanja \xc4\x8distega rodovnika in krepitve politi\xc4\x8dnih zvez in ne iz ljubezni, zato so mo\xc5\xbeje pogosto poiskali dru\xc5\xbebo kurtizane.\n_START_SECTION_\nDelitev\n_START_PARAGRAPH_\nPomembno je razlikovati dve vrsti kurtizan. Prvi je tip kurtizane je cortigiana onesta ali v prevodu \xc4\x8dastna kurtizana, ki velja za intelektualko. Drugi tip je cortigiana di lume, to je kurtizana ni\xc5\xbejega nivoja, \xc4\x8deprav se \xc5\xa1e vedno bistveno razlikuje od dekleta na poziv, saj je bil njen ugled v dru\xc5\xbebi neprimerno bolj\xc5\xa1i, primerljiv s plemkinjami. Ta tip kurtizane je tisti, ki ga ljudje najve\xc4\x8dkrat povezujejo s kurtizano in njeno dejavnostjo._NEWLINE_Cortigiane oneste so bile ve\xc4\x8dinoma dobro izobra\xc5\xbeene in svetovljanske (pogosto celo bolj kot \xc5\xbeenske vi\xc5\xa1jega dru\xc5\xbebenega sloja) in so bile hkrati umetnice. Po navadi so bile izbrane na osnovi inteligence, sposobnosti za pogovor in dru\xc5\xbeabnosti, pa tudi videza in telesnih atributov. Po navadi sta bili smisel za prefinjeni humor in osebnost tisti lastnosti, ki sta ju lo\xc4\x8devali od obi\xc4\x8dajnih \xc5\xbeensk. Prostitutke so bile izklju\xc4\x8dno v smislu, da so bile seksualne usluge ena izmed njihovih dol\xc5\xbenosti, vendar je bil seks le del\xc4\x8dek izmed \xc5\xa1iroke ponudbe uslug kurtizane, v velikem nasprotju s prostitutko, ki ponuja izklju\xc4\x8dno seksualne usluge. Od kurtizan se je pri\xc4\x8dakovalo, da so urejene in izbrano oble\xc4\x8dene in da so sposobne sodelaovati v pogovorih o najrzazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih temah od umetnosti, glasbe pa do politike._NEWLINE_V\xc4\x8dasih so bile kurtizane \xc5\xbeenske iz dobre dru\xc5\xbeine, ki so bile tudi poro\xc4\x8dene, vendar z mo\xc5\xbeem, ki je bil ni\xc5\xbeje na dru\xc5\xbebeni lestvici kot njeni klienti. V tem primeru je kurtizanino znanstvo z mo\xc5\xbemi iz visoke dru\xc5\xbebe pripomoglo izbolj\xc5\xa1ati mo\xc5\xbeev dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj in najve\xc4\x8dkrat so mo\xc5\xbeje vedeli za \xc5\xbeenine kliente.\n_START_SECTION_\nEdina zaposlitev\n_START_PARAGRAPH_\nOd kurtizan iz revnej\xc5\xa1ih dru\xc5\xbein se je pri\xc4\x8dakovalo, da nudijo o\xc4\x8darljivo dru\xc5\xbebo za dalj\xc5\xa1a obdobja, ne gleda na svoja \xc4\x8dustva oziroma obveznosti, ki so jih ta\xc4\x8das imele. Morale so biti takoj na razpolago. Pogosto so bile tar\xc4\x8da dru\xc5\xbebenega in verskega neodobravanja zaradi nemoralnih vidikov svojega poklica in ker jim je bilo kurtizanstvo edini vir dohodka. V tem primeru je bila kurtizana izklju\xc4\x8dno odvisna od svojega dobrotnika (dobrotnikov) in zato ranljiva._NEWLINE_Te vrste kurtizan so bile po navadi najprej prostitutke, ali pa so menjavale dobrotnike. Zaradi tega so bile potisnjene proti dnu dru\xc5\xbebene lestvice. Njihov ugled pri dobrotnikih je bil odvisen od tega, kako so bile stranke zadovoljne, saj so le-te ustvarjele njihovo publiciteto.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebene in politi\xc4\x8dne koristi\n_START_PARAGRAPH_\nKurtizane, rojene ali poro\xc4\x8dene v bogato dru\xc5\xbeino, ali tiste, ki so bile kurtizane zgolj zaradi svojih in/ali mo\xc5\xbeevih dru\xc5\xbebenih in/ali politi\xc4\x8dnih tendenc so bile v dru\xc5\xbebi sprejete kot enakovredne. Dobrotniki so jih po navadi bolj spo\xc5\xa1tovali kot mo\xc5\xbeje. Vendar sta navadno oba, kurtizana in dobrotnik, postavila svoj zakon na prvo mesto in svoj odnos ustvarila z ozirom na svoj zakon._NEWLINE_Tak\xc5\xa1ne zveze so se po navadi hitro kon\xc4\x8dale, najve\xc4\x8dkrat ko je kurtizana ali njen soprog dosegel status ali politi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj, ki ga je \xc5\xbeelel, oziroma ko si je dobrotnik izbral drugo kurtizano in poravnal ra\xc4\x8dune. V teh primerih sta kurtizana in dobrotnik odnos vzela kot kup\xc4\x8dijo. Dobrotnik se je zavedal kurtizaninih interesov, kurtizana pa dobrotnikovih \xc5\xbeelja. Kup\xc4\x8dija je tako bila obema v korist._NEWLINE_Tak\xc5\xa1na zveza je bil dokaj varen posel, saj sta bila oba zakonca seznanjena z zvezo in je kurtizana imela \xc5\xa1e druge vire dohodkov. V bistvu je \xc5\xa1lo za obojestransko korist. Kurtizane so bile zna\xc4\x8dilne v 17., 18., 19., pa tudi v 20. stoletju predvsem med premo\xc5\xbenej\xc5\xa1imi sloji.\n_START_SECTION_\nSpletke\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu viktorijanske dobe so \xc5\xbeivljenje kurtizan urejali dru\xc5\xbebeni zakoni. Obstajale so norme obla\xc4\x8denja in omejitve, ki so dolo\xc4\x8dali, pri katerih dru\xc5\xbebenih dogodkih so kurtizane lahko prisotne. V kraj\xc5\xa1ih obdobjih okrepljene cerkvene oblasti so kurtizane preganjali in jih povezovali s \xc4\x8darovni\xc5\xa1tvom. V 18. stoletju so bile dvorne kurtizane bogate in so imeli visok dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj, vendar se je njihovo \xc5\xbeivljenje pogosto kon\xc4\x8dalo s sojenjem na ulici in usmrtitvijo. Kljub temu da so bile zgolj kraljeve prile\xc5\xbenice, so bile obsojene \xc4\x8dastihlepja in hudodelstva._NEWLINE_Kurtizane so pogosto spletkarile med sabo. Ostale kurtizane so hotele izriniti kraljevo kurtizano. Poslu\xc5\xbeevale so se raznih spletk in podtikanj. \xc5\xa0lo je za zelo ob\xc4\x8dutljivo zadevo. \xc4\x8ce je recimo kurtizana z ni\xc5\xbejim dru\xc5\xbebenim statusom posku\xc5\xa1ala izriniti tak\xc5\xa1no z vi\xc5\xa1jim, se je po navadi kon\xc4\x8dalo tako, da je bila kurtizana z ni\xc5\xbejim dru\xc5\xbebenim statusom izgnana z dvora, prisiljena v dogovorjeno poroko ali celo umorjena.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu po sredini 18. stoletja kurtizanam niso ve\xc4\x8d javno sodili in jih usmr\xc4\x8devali. Veliko kurtizan je ostalo diskretnih in spo\xc5\xa1tljivih do svojega dobrotnika, kar jim je omogo\xc4\x8dilo dalj\xc5\xa1o kariero in finan\xc4\x8dno varno starost. Konec 19. stoletja in v za\xc4\x8detku 20. stoletja so bile v dolo\xc4\x8denih sredinah povsem sprejemljive._NEWLINE_Najpogosteje je bila \xc5\xbeenska kurtizana, dokler je imela dobrotniku kaj ponuditi. To seveda izklju\xc4\x8duje kurtizane, ki so se \xc5\xbee poro\xc4\x8dile v vi\xc5\xa1ji sloj. Kurtizane, ki jim je bil to glavni ali edini vir pre\xc5\xbeivetja, so bile po navadi najprej prile\xc5\xbenice med ni\xc5\xbejim plemstvom in so se po\xc4\x8dasi vzpenjale do princev in kralja.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nKljub obstoje\xc4\x8demu modelu dvorne kurtizane lahko re\xc4\x8demo, da dandanes to ne obstaja, ali pa to druga\xc4\x8de imenujemo. S padcem nekaterih monarhij in vzponom demokracije se je vloga kurtizan spremenila. V politi\xc4\x8dnih krogih je znan primer Mata Hari. Kurtizane tudi niso nujno povezane zgolj s spremljevalkami in telesnim u\xc5\xbeitkom.'