b'\n_START_ARTICLE_\nErving Goffman\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nErving Goffman se je rodil 11. junija 1922 v mestu Alberta v Kanadi. Izhajal je iz judovske dru\xc5\xbeine, ki se je priselila v Kanado na prelomu stoletja. Leta 1937 je Goffman za\xc4\x8del obiskovati srednjo tehni\xc4\x8dno \xc5\xa1olo v Winnipegu. Nato se je leta 1939 vpisal na Univerzo v Manitobi, kjer je \xc5\xa1tudiral kemijo. \xc5\xa0tudij je prekinil in se preselil v Ottawo, kjer je delal v filmski industriji za kanadski nacionalni filmski odbor. V tem obdobju je razvil zanimanje za sociologijo. Takrat se je sre\xc4\x8dal s priznanim severnoameri\xc5\xa1kim sociologom Dennisom Wrongom. Njuno sre\xc4\x8danje je spodbudilo Goffmana, da je opustil \xc5\xa1tudij na univerzi v Manitobi in se vpisal na Univerzo v Torontu. Na tej univerzi je je leta 1945 diplomiral iz sociologije in antropologije. Podiplomski \xc5\xa1tudij je nadaljeval na Univerzi v Chichagu, kjer je magistriral in promoviral iz sociologije. Leta 1952 se je poro\xc4\x8di z svojo izbranko Angelico Choate. Leto za tem se jima rodi sin Thomas. \xc5\xbdena se je velik del \xc5\xbeivljenja spopadala z du\xc5\xa1evnimi problemi, leta 1964 pa je podlegla depresiji in storila samomor. Poleg svoje akademske kariere je Goffman znan po svojemu zanimanju za borzno vlaganje in po igrah na sre\xc4\x8do. Goffman se je leta 1981 znova poro\xc4\x8di z Gilian Sankoff. Leto po poroki dobila h\xc4\x8der Alice. Nekaj \xc4\x8dasa je bolehal z rakom na \xc5\xbeelodcu, 19. novembra 1982 pa podle\xc5\xbee tej zahrbtni bolezni.\xc2\xa0 Bil je zelo pomemben ameri\xc5\xa1ki sociolog.\n_START_SECTION_\nDela in dose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1956 je izdal svoje prvo veliko delo, katerega naslov se glasi Predstavljanje sebe v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju. Navdih za pisanje tega dela je dobil iz raziskave, ki jo je opravil v Unstnu (otok VB). \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0_NEWLINE_Leta 1961 je izdal svojo drugo knjigo z naslovom Azili: Eseji o socialnem polo\xc5\xbeaju du\xc5\xa1evnih bolnikov in drugih zapornikov (Asylums: Essays on the Condition of the Social Situation of Mental Patients and Other Inmates). V njej je razvil koncept totalne institucije. Nekaj let pred izidom druge knjige je bil zaposlen kot pomo\xc4\x8dnik na Nacionalnem in\xc5\xa1titutu za du\xc5\xa1evno zdravje v Bethesdi v Marylandu. Opazoval je posameznike in prav to opazovanje ga je pripeljalo do pisanja esejev o du\xc5\xa1evnih boleznih in skupnih ustanovah._NEWLINE_Leta 1958 se je zaposlil na Univerzi Kalifornije kot gostujo\xc4\x8d profesor sociologije, nato pa je leta 1962 postal redni profesor. Leta 1969 je postal sodelavec Ameri\xc5\xa1ke akademije znanosti in umetnosti. Naslednje leto postane soustanovitelj Ameri\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja za ukinitev neprostovoljne du\xc5\xa1evne bolni\xc5\xa1nice. Pomagal je pri oblikovanju izjave tega zdru\xc5\xbeenja._NEWLINE_Leta 1971 je objavil delo z naslovom Odnosi v javnosti (Behavior in Public). V njem je povezal \xc5\xa1tevilne ideje o vsakdanjem \xc5\xbeivljenju s sociolo\xc5\xa1kega vidika. _NEWLINE_Leta 1974 je iz\xc5\xa1la \xc5\xa1e ena njegova pomembna knjiga z naslovom Analiza okvirja (Frame Analysis: An Essay on the Organization of Experience)._NEWLINE_Za \xc4\x8dasa svojega \xc5\xbeivljenja dobi nagrado Cooley-Mead (1979), izvoljen je bil tudi za predsednika Ameri\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja sociologov. Predsednik je bil od 1981 do 1982. Potem pa ga je premagala bolezen. Posthumno je leta 1983 prejel nagrado Mead.\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nGoffman E. (1956). Predstavljanje sebe v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju. Ljubljana: Studia humanitatis._NEWLINE_Po\xc4\x8dkar M., idr. (2011). Uvod v sociologijo. Ljubljana: DZS._NEWLINE_Goffman E. (1997). The Goffman reader. Oxford: Blackwell.'