b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Martina, Zgornja Draga\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSkromna cerkvica sv. Martina v Zgornji Dragi pri Sti\xc4\x8dni je med najbolj znanimi spomeniki na\xc5\xa1e romanske arhitekture. Dana\xc5\xa1nja cerkvica obstoji iz pravokotne ladje in manj\xc5\xa1ega polkro\xc5\xbenega oltarnega prostora pa lope (lopa: na ve\xc4\x8d strani odprt, sicer pa pokrit prostor, prislonjen k stavbi) in zvonika na zahodni strani. Oba ta dva sta kasnej\xc5\xa1a prizidka, ki so ju v baroku dodali srednjeve\xc5\xa1ki stavbi zato, ker cerkev po takratnem pojmovanju ne bi bila cerkev, \xc4\x8de ne bi imela zvonika. Njena zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila v za\xc4\x8detku \xc5\xa1e bolj skromna, saj je bila bolj podobna hi\xc5\xa1i kakor cerkvi. Pozoren opazovalec pa bo opazil nekatere elemente in posebnosti, ki jih druge so\xc4\x8dasne stavbe tega tipa ne premorejo. Zunaj ima apsida podzidek in pod napu\xc5\xa1\xc4\x8dem zob\xc4\x8dasti venec, v notranjosti pa nas preseneti to, da je obokana tudi v ladiji, ki ima v vseh podobnih tlorisnih zasnovah pri nas sicer raven lesen strop. Odkotd ta posebnost, s katero se cerkev razlikuje od vseh drugih njej podobnih? Odgovor na to vpra\xc5\xa1anje nam ponuja zgodovina in v zvezi z njo naslednje sklepanje: imenovana cerkvica ni dale\xc4\x8d stran od znamenitega cistercijanskega samostana Sti\xc4\x8dna, v katerem je kmalu po ustanovitvi leta 1136 gradnjo redovne cerkve, ki je bila 1156 posve\xc4\x8dena, vodil francoski stavbenik Mihael, ki je s prvim opatom pri\xc5\xa1el iz Francije, mati\xc4\x8dne de\xc5\xbeele reda. O tem poro\xc4\x8da neka listina s konca 12.stol., ki omenja tudi to, da je Mihael s svojim delom v sti\xc5\xa1kemu smostanu mnogo koristil, kar mu je samostan popla\xc4\x8dal s tem, da mu je dal nekaj zemlje, na kateri je Mihael postavil dom. Ker ni bil menih, se je poro\xc4\x8dil z doma\xc4\x8dinko in se ni ve\xc4\x8d vrnil v Francijo. Zanjo, ki je bila poprej podlo\xc5\xbenica vi\xc5\xa1njegorskega grofa in velikega dobrotnika Sti\xc4\x8dne, je pridobil svobodo in grof je poskrbel tudi za prihodnost njunih otrok. \xc4\x8ceprav kraj, kjer si je francoski stavbenik ustvaril dom, v katerm je pre\xc5\xbeivel zadnja leta, v listini ni ozna\xc4\x8den, se sme domnevati, da je bilo to v bli\xc5\xbeini Sti\xc4\x8dne in ve\xc4\x8d razlogov govori v prid domnevi, da si je izbral v tisih \xc4\x8dasih povsem mirno dolinico v dana\xc5\xa1nji Zgornji Dragi.\n_START_SECTION_\nRestavratorska dela\n_START_PARAGRAPH_\nPri zadnjih restavratorskih delih v 50. letih 20. stoletja, ki so \xc5\xbeelela pokazati predvsem njene prvenstvene spomeni\xc5\xa1ke kvalitete, so pri\xc5\xa1li v notranjosti na dan bledi ostanki freske iz prve polovice 17. stoletja, na \xc5\xa1e romansko oltarno menzo (menza: oltarna miza, simboli\xc4\x8dna podoba mize pri Zadnji ve\xc4\x8derji) pa je bil takrat na mesto nepomembnega oltarnega nastavka iz 1867 postavljen resavrirani leseni kip sv. Martina iz 17. stoletja, ki pa so ga \xc2\xbbljubitelji starin\xc2\xab\xc2\xa0ukradli.\n_START_SECTION_\nSklep\n_START_PARAGRAPH_\nMed najbolj prepri\xc4\x8dljivimi pa je za na\xc5\xa1e razmere izredna arhitektura cerkvice, ki si jo je Mihael  poleg doma postavil kot kapelo, v kateri je morda \xc5\xbeelel biti tudi pokopan in si je za njenega zavetnika izbral sv. Martina, \xc5\xa1kofa iz Toursa, svetnika francoskega rodu. S tako bogato izpri\xc4\x8danim poreklom in razmeroma podrobno dolo\xc4\x8denim \xc4\x8dasom nastanka okrog leta 1170 je cerkvica v Zgornji Dragi pomemben zgodovinski spomenik, s svojo arhitekturo, ki se bistveno razlikuke od doma\xc4\x8dih vrstnic, pa dober primer k nam uvo\xc5\xbeene romanske stavbe iz takrat umetnostno vodilne Zahodne Evrope. Kljub majhnosti je cerkvica pomemben in velik kulturni spomenik.'