b'\n_START_ARTICLE_\nMaroko\n_START_SECTION_\nLega in povr\xc5\xa1je\n_START_PARAGRAPH_\nMaroko le\xc5\xbei v Severni Afriki, v zahodnem delu Magreba, ob obalah Atlantskega oceana na zahodu in Sredozemskega morja na severu._NEWLINE_Nad ve\xc4\x8dinoma strmo sredozemsko obalo 300 kilometrov dolgo gorovje Rif, po nastanku mlado nagubano gorstvo, zgrajeno iz fli\xc5\xa1a in apnenca (najvi\xc5\xa1ji vrh Tidighine, 2456 m). Na skrajnem SV segajo v Maroko zahodni odrastki \xc5\xa0otskega vi\xc5\xa1avja (1200 \xe2\x80\x93 1300 m)._NEWLINE_Med atlantsko obalo in Atlasom je v notranjosti Maroka okoli 200\xc2\xa0km \xc5\xa1iroka pokrajina obse\xc5\xbenih ravnikov, ki se stopni\xc4\x8dasto spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo od vzno\xc5\xbeja Atlasa (600 \xe2\x80\x93 700 m)proti 20 \xe2\x80\x93 50\xc2\xa0km \xc5\xa1iroki obalni ravnini. Nad njo se v smeri JZ \xe2\x80\x93 SV dviga mlado nagubano gorstvo Atlas, sestavljeno iz treh vzporednih gorskih hrbtov. Na SZ je Srednji Atlas, ve\xc4\x8dinoma iz jurskih apnencev (najvi\xc5\xa1ji vrh Jbel Bou Naceur, 3340 m). Proti notranjoosti sledi mogo\xc4\x8dni, okoli 750\xc2\xa0km dolgi Visoki Atlas (najvi\xc5\xa1ji vrh Jbel Toubkal, 4165 m) iz starih kristalnih kamnin, jurskih apnencev in mlaj\xc5\xa1ih vulkanskih kamnin. Trtji niz je Antiatlasna na JV strani(najvi\xc5\xa1ji vrh Adrar-n-Aklim, 2531 m), ki se proti SV nadaljuje v podobno gorovje Saghro. Za razliko od Visokega Atlasa sta gorovji tektonsko dvignjen rob Afri\xc5\xa1kega \xc5\xa1\xc4\x8dita iz kriatalastih skrilavcev, granitov in gnajsov in s tem geolo\xc5\xa1ko \xc5\xbee del bli\xc5\xbenje Sahare. Od nje jo na JV lo\xc4\x8di okoli 500\xc2\xa0km dolga dolina reke Draa, onstran nje pa sega Maroko z majhnim delom tudi na pu\xc5\xa1\xc4\x8davske ravnike Sahare (Hamada du Draa).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nNa severu je sredozemsko, v notranjosti stepsko in na skrajnem jugu pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko. Padavine so v glavnem od novembra do aprila (v Visokem Atlasu kot sneg), poletni meseci so skoraj brez padavin, z visokimi temperaturami v notranjosti, ob atlantski obali pa so temperature zaradi hladnej\xc5\xa1ega Kanarskega toka zmernej\xc5\xa1e. Na severu pade 800 \xe2\x80\x93 1000\xc2\xa0mm padavin, na atlantski obali in v osrednjih delih 250 \xe2\x80\x93 500\xc2\xa0mm, v Visokem Atlasu 600 \xe2\x80\x93 1200\xc2\xa0mm, onstran Atlasa in jugu manj kot 100\xc2\xa0mm. Casblanca (jan. 12,5oC, avg. 22,5oC, 429\xc2\xa0mm padavin), Marke\xc5\xa1 (jan. 11,6oC, jul. 27,9oC, 246\xc2\xa0mm), Ouarzazete (jan. 8,8oC, jul. 29,7oC, 112\xc2\xa0mm).\n_START_SECTION_\nVode\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje reke izvirajo v Srednjem Atlasu in so pomembne za pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije in umetno namakanje (okoli 100 zadr\xc5\xbeevalnikov \xe2\x80\x93 jezov, v katerih zadr\xc5\xbeujejo zimske vi\xc5\xa1ke padavin \xe2\x80\x93 15,8 mrd. m3 vode). Najve\xc4\x8dje reke so Moulouya (515\xc2\xa0km), Seabu (450\xc2\xa0km) in Oum er Rbia (555\xc2\xa0km), na jugu vadi Oued Draa. Pretoki so najve\xc4\x8dji spomladi, ko v gorah kopni sneg, poleti vse manj\xc5\xa1e reke presahnejo.\n_START_SECTION_\nTla in rastje\n_START_PARAGRAPH_\nV obalnih ravninah in re\xc4\x8dnih dolinah so temno rjava do \xc4\x8drna tla (t. i. tirs), na apnen\xc4\x8dastih tleh v sredozemskem delu je terra rossa, na osrednjih ravnikih so stepska tla, v hribovjih kamnita, marsikje prizadeta zaradi hude erozije tal, na JV so pu\xc5\xa1\xc4\x8davska tla._NEWLINE_Rastje v sredozemskem delu je makija, nekdanji listnati gozdovi so se ohranili le ponekod v Rifu. Na osrednjih ravnikih je stepa, v Atlasu se je le ponekod ohranilo nekaj gozda (alepski bor, atla\xc5\xa1ka cedra), na JV je pu\xc5\xa1\xc4\x8dava. V predgorju Atlasa in v dolini Draa so \xc5\xa1tevilne oaze z bujnej\xc5\xa1im rastjem, zlasto dateljnovo palmo (Marke\xc5\xa1, v oazi doline Draa). V ni\xc5\xbeih delih so ponekod obse\xc5\xbeni umetno zasajeni evkaliptovi gozdovi. Gozdovi in grmi\xc4\x8devje pokrivajo 18% povr\xc5\xa1ja\n_START_SECTION_\nPoselitev\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogosteje sta poseljeni ravnina ob atlantski obali in dolina reke Sebou, kjer na 10% povr\xc5\xa1ine \xc5\xbeivi 60% prebivalcev. Mo\xc4\x8dno je preseljevanje s pode\xc5\xbeelja v mesta, predvsem v Casablanco, kjer so velika barakarska naselja (fr. Bidonviles). Ju\xc5\xbeni deli in Atlas so redko poseljeni, zna\xc4\x8dilne so z obzidjem strnjene vasi s hi\xc5\xa1ami iz na soncu su\xc5\xa1ene opeke (berbersko ksar).\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nPo ustavi, sprejeti na referendumu 4.9.1992, je Maroko parlamentarna monarhija. Volilno pravico imajo vsi maro\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljani, starej\xc5\xa1i od 20 let._NEWLINE_Vodja dr\xc5\xbeave je kralj, ki je posvetni in duhovni vladar. Imenuje predsednika vlade in ministre ter predseduje sejam vlade, je vrhovni poveljnik oboro\xc5\xbeenih sil in lahko razpusti parlament._NEWLINE_Dvodomni parlament je sestavljen iz predstavni\xc5\xa1kega doma in senata. Predstavni\xc5\xa1ki dom (Majlis al-Mustaharin) ima 270 \xc4\x8dlanov, ki jih za devet let izvolijo ob\xc4\x8dinski sveti (162), delodajalci in poklicna zdru\xc5\xbeenja (91) ter sindikati (27); vsaka tri leta zamenjajo tretjino \xc4\x8dlanov.\n_START_SECTION_\nStarej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOd 6 st. pr.n.\xc5\xa1. so Karte\xc5\xbeani ustanavljali trgovske postojanke ob obali, medtem ko so v notranjosti \xc5\xbeivela berberska plemena. Severni del dana\xc5\xa1njega Maroka je 42 pr.n.\xc5\xa1. postal rimska provinca Mauritania Tingitana, 429-533 je ta del spadal k vandalski dr\xc5\xbeavi. Med 682 in 705 so Maroko zasedli Arabci in prinesli islam._NEWLINE_Arabski voditelj Idris bin Abdullah (789-791) je zdru\xc5\xbeil arabska in berberska ozemlja v enotno dr\xc5\xbeavo in ustanovil rodbino Idrisidov (789-721), ki so imeli prestolnico v Fesu in so prevzeli naslov imam._NEWLINE_Po propadu Idrisidov so se za ozemlje Maroka bojevali egiptovski Fatimidi in omajadski kalifi iz Cordobe, nato pa so zaporedoma vladale tri berberske dinastije. Almoravidi iz ju\xc5\xbenega Maroka (1054-1147) s prestolnico v Marke\xc5\xa1u (od 1062) so osvojili velik del muslimanske \xc5\xa0panije in zahodne Al\xc5\xbeirije; v tem \xc4\x8daso je v Maroko do\xc5\xbeivel gospodarski in kulturni razcet. Sledila je rodbina Almohadov z Atlasa (1147-1269) in dosegla vrhunec pod vladavino Abu Yusufa al-Mansurja (1184-1199), nato pa popolnoma propadla zaradi notranjih sporov in \xc5\xa1panske reconquiste. Njihovo oblast je zlomila dinastija Merinidov (1269-1469) in prestolnico prestvila v Fes. Portugalci so 1415 osvojili Ceuto, nato \xc5\xa1e Tanger, Safi in Agadir, \xc5\xa1panci pa Melillo (1497)._NEWLINE_Potomci preroka Mohameda iz rodbine Saaditov, ki so se sredi 14. st. naselili v dolini Draa, so 1510 za\xc4\x8deli sveto vojno proti Evropejcem, do 1550 osvojili ves Maroko in zavladali kot sultani in kalifi (1554-1659). Vi\xc5\xa1ek so dosegli pod vladavino Ahmeda al-Mansurja (1578-1603), nato pa je dr\xc5\xbeava spet razpadla._NEWLINE_Sultan Ali ar-Rashid (1666-1672) iz vrsta arabskih alavitov, ki so se v 12. st. preselili iz Arabije, je v nekaj letih osvojil ves Maroko in ustanovil novo centralizirano dr\xc5\xbeavo, ki ji \xc5\xa1e danes vladajo alavitski vladarji. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i med njimi, sultan Moulay Ismail (1672- 1727), je s pomo\xc4\x8djolastne vojske iz \xc4\x8drnskih su\xc5\xbenjev pregnal Evropejce iz Maroka in de\xc5\xbeelo obranil pred tur\xc5\xa1kimi osvajalci. 1673 je prestolnico prestavil v Meknes in de\xc5\xbeelo povsem zaprl pred Evropejci.\n_START_SECTION_\nKolonialno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nSultan Moulay Abd ar- Rahman (1822-1859) je podpiral boj Abd el-Kaderja v Al\xc5\xbeiriji proti francoskim osvajalcem, po porazu maro\xc5\xa1ke vojske (14.8.1844) pa je moral dovoliti trgovino z evropskimi izdelki in s sporazumom iz 1856 povsem odpreti maro\xc5\xa1ki trg. Sledil je hud boj med \xc5\xa0panijo, Francijo in VB za prevlado v Maroku, 1890 pa se mu je pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e Nem\xc4\x8dija. Postopoma je prevladala Francija, spor z Nem\xc4\x8dijo so re\xc5\xa1ili na konferenci v Algecirasu (1906), kjer so potrdili formalno suverenost maro\xc5\xa1kega sultana in enake pravice vseh velesil do gospodarskega delovanja._NEWLINE_Francija je z vstajo berberskih plemen proti sultanu Moulay Abd ar-Hafizu (1908-1912) izkoristila kot povod za voja\xc5\xa1ko zasedbo Fesa ter sultana prisilila, da je podpisal fe\xc5\xa1ki sporazum (30.3.1912), po katerem je Maroko postal francoski protektorat. \xc5\xa0panija je dobila protektorat nad severom Maroka in obmo\xc4\x8djem in obmo\xc4\x8djem Tarfaya na jugu, Tanger je postal mednarodno obmo\xc4\x8dje in je s pari\xc5\xa1ko konvencijo (18.2. 1923) dobil notranjo avtonomijo in trajno nevtralnost, dokler ga ni zasedla \xc5\xa1panska vojska (14.6.1940)._NEWLINE_Julija 1921 je v \xc5\xa0panskem Maroku izbruhnil upor pod vodstvom Abd el-Krima, ki je razglasil neodvisno Rifsko republiko (1921-1926). Raz\xc5\xa1iritev upora v Francoski Maroko je bila povod  za francoski poseg proti upornikom in zdru\xc5\xbeene francosko-\xc5\xa1panske sile so jih 1926 premagale.\n_START_SECTION_\nNeodvisni Maroko\n_START_PARAGRAPH_\nV 30. Letih je ve\xc4\x8d skupin Maro\xc4\x8danov zahtevalo politi\xc4\x8dne spremembe, med njimi najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a stranka Istiglal, ki jo je 1947 podprl tudi sultan Mohamed V. (1927-1953). Zaradi zahtev po neodvisnosti so Francozi sultana 1953 izgnali, voditelji Istiklala pa so za\xc4\x8deli oboro\xc5\xbeen upor  proti Francozom. Ti so bili zaradi krize v Indokini in za\xc4\x8detka osvodilne vojne v Al\xc5\xbeiriji prisiljeni sprejeti politi\xc4\x8dno re\xc5\xa1itev. Sultan se je vrnil na prestol, 2.3.1956 pa so razglasili konec francoskega protektorata in neodvisnost Maroka. 7.4.1956 so preklicali \xc5\xa1e \xc5\xa1panski protektorat nad severnim delom Maroka, 14.8.1957 pa razglasili neodvisno Kraljevino Maroko s  kraljem Mohamedom V. (1957-1961). Oktobra 1957 so k Maroku priklju\xc4\x8dili Tanger, v za\xc4\x87etku 1958 pa dotlej \xc5\xa1pansko Tarfayo. Po smrti kralja Mohameda V. Je politiko modernizacije Maroka nadaljeval njegov sin Hassan II. (26.2.1961). Prvo ustavo je Maroko dobil 7.12.1962, vendar je kralj Hassan ostro nastopil proti opoziciji, zlasti proti socialisti\xc4\x8dno usmerjeni Nacionalni zvezi ljudskih sil._NEWLINE_\xc5\xa0panija je 1969 prepustila Maroku eksklavo Ifni ob atlantski obali, 1976 pa se je z madridskim sporazumom (14.11.1975) odpovedala \xc5\xa0panski Sahari, ki sta jo razdelila Maroko in Mavretanija (14.4.1976). Ko se je Mavretanija 1979 odpovedala svojemu dele\xc5\xbeu je maro\xc5\xa1ka vojska zasedla tudi ju\xc5\xbeni del nekdanje \xc5\xa1panske kolonije.3.3. 1994 je kralj Hassan uradno zahteval \xc5\xa1e priklu\xc4\x8ditev \xc5\xa1panskih eksklav Ceuta in Melilla maro\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_4.9.1992 so na referendumu sprejeli novo ustavo, s katero je kralj ohranil ve\xc4\x8dino svojih obse\xc5\xbenih pristojnosti. Po njegovi smrti (23.7.1999) je prestol nasledil njegov sin Mohamed VI. In za\xc4\x8del s postopno modernizacijo maro\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, vendar se pri tem spopada z odporom radikalnih islamistov (teroristi\xc4\x8dni napad v Casablanci 16.5.2003), pa tudi re\xc5\xa1itve zahodnosaharskega problema \xc5\xa1e vedno niso na\xc5\xa1li.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMaro\xc5\xa1ko gospodarstvo ima vse zna\xc4\x8dilnosti dr\xc5\xbeav v razvoju, vendar z nekaterimi uspe\xc5\xa1nimi panogami in razmeroma stabilno gospodarsko rastjo. Po 1990 so s pomo\xc4\x8djo IMF izpeljali obse\xc5\xbene strukturne spremembe, vklju\xc4\x8dno z liberalizacijo cen in privatizacijo dr\xc5\xbeavne lastnine._NEWLINE_Gospodarstvo temelji predvsem na fosfatih (velika nihanja cen na svetovnem trgu), kmetijstvu (odvisno od koli\xc4\x8dine padavin) in turizmu. Vse ve\xc4\x8dje socialne razlike stopnjujejo politi\xc4\x8dne napetosti, razmeroma draga delovna sila pa zmanj\xc5\xa1uje konkuren\xc4\x8dno sposobnost gospodarstva. Prora\xc4\x8dun je obremenjen z velikimi izdatki za vojsko (zasedba zahodne Sahare), problem je tudi precej\xc5\xa1nja brezposelnost (2004; 12,1%) in velika zadol\xc5\xbeenost v tujini (2004; 18,4 mrd. USD). Za Maroko so tudi zna\xc4\x8dilne tudi velike razlike med gospodarsko razvitim obalnim pasom ob Atlantskem oceanu in nerazvito notranjostjo, pa tudi med mesti in pode\xc5\xbeeljem.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMaroko ima 8,62 mio. ha njiv (18,8% povr\xc5\xa1ine), 970.000 ha trajnih nasadov (2,1%) ter 21 mio. ha su\xc5\xa1nih pa\xc5\xa1nikov (45,8%); umetno namakajo 1,31 mio. ha. Ve\xc4\x8dina obdelovalne zemlje je v ravnini ob atlantski obali na severu in v osrednijh delih. Ve\xc4\x8dji del zemlje je v zasebni lasti, prevladujejo majhne in srednje velike kmetije (povpre\xc4\x8dna velikost 5,84 ha), vendar ima 71,1% kmetij manj kot 5 ha zemlje. V kmetijstvu dela 38% delovne sile (15,8% BDP)._NEWLINE_Najve\xc4\x8d pridelajo p\xc5\xa1enice 5,54 mio ton, je\xc4\x8dmena 2,76 mio ton, sladkorne pese 4,56 mio ton, krompirja 1,43 mio ton, paradi\xc5\xbenika 1 mio ton, pomaran\xc4\x8de, mandarine, klementine jabolka, banane, grozdje, olive (6. na svetu), jagode, mandlji, datelni, mleko, meso, volna in sladkor._NEWLINE_Za izvoz je najpomembnej\xc5\xa1e pridelovanje ju\xc5\xbenega sadja, zlasti pomaran\xc4\x8d, mandarin in klementin, paradi\xc5\xbenika in drugih povrtnin ter krompirja, za doma\xc4\x8do porabo pridelujejo p\xc5\xa1enico, je\xc4\x8dmen, sladkorno peso in sladkorni trs. Pridelujejo \xc5\xa1e druge vrste sadja (jabolka, hru\xc5\xa1ke, slive, marelice, breskve, banane), olive, mandlje, grozdje okoli Casablance in dateljne v pu\xc5\xa1\xc4\x8davski notranjosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivinoreja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivinoreja pokrije vse doma\xc4\x8de potrebe po mesu in mle\xc4\x8dnih izdelkih. V obalnih delih prevladuje perutninarstvo in govedoreja (2,7 mio. glav), v su\xc5\xa1ni notranjosti pa reja ovac (16,7 mio.), koz (5,2 mio.) in goveda.\n_START_SECTION_\nRibolov\n_START_PARAGRAPH_\nRibolov je zelo pomemben, saj ima Maroko bogata lovi\xc5\xa1\xc4\x8da v Atlantskem oceanu, na katerih lovijo tudi \xc5\xa1panski, portugalski in ruski ribi\xc4\x8di. Letni ulov je 914.000 ton (2003), najve\xc4\x8d sardin. Glavna ribi\xc5\xa1ka pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so Agadir, Safi, Casablanca in Mohammedia ob atlantski obali in al-Hoceima ob Sredozemskem morju.\n_START_SECTION_\nRudarstvo in energetika\n_START_PARAGRAPH_\nMaroko ima dve tretjini svetovnih zalog fosfatov (10,6 mrd. t.); najve\xc4\x8dja nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da so v srednjem Maroku, izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo tudi nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da v zahodni Sahari. Pridobivajo \xc5\xa1e svinec in cink, kobalt in baker, od nekovin pa barit, sadro, fluorit in kuhinjsko sol.\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nMaroko ima razmeroma mo\xc4\x8dno industrijo, ki zaposluje 11% delovne sile in prispeva 16,9% BDP. Ve\xc4\x8d kot polovica industrije je na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8du Casablance, druga ve\xc4\x8dja sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so Safi, Rabat in Meknes._NEWLINE_Za izvoz je najpomembnej\xc5\xa1a predelava fosfatov s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dema v Safi in Jorf Lastar ju\xc5\xbeno od Safija (fosforna kislina, umetna gnojila, natrijev fosfat), od bazi\xc4\x8dne industrije pa so pomembne zlasti \xc5\xbeelezarni v Nadorju pri Medelilli in v Casablanci, talilnica svinca, cinka, bakra in kobalta Guemassa pri Marake\xc5\xa1u, rafineriji nafte v Mohammedi in Sidi Kacem ter cementna industrija (Tetuan, Meknes, Casablanca, Safi in Agadir)._NEWLINE_\xc5\xbdivilska industrija proizvaja za doma\xc4\x8di trg in izvoz sadne, zelenjavne in ribje konzerve ter sladkor. Zelo uspe\xc5\xa1no sta razviti tekstilna in usnjarska industrija, ki temeljita na stari obrtni tradiciji in saposljujeta okoli 200.000 delavcev (30% vrednosti izvoza)._NEWLINE_Pomembna je \xc5\xa1e strijne, kovinska (dizelski motorji v Fesu, monta\xc5\xbea osebnih in dostavnih avtomobilov va CasablanciI in elektrotehni\xc4\x8dna industrija (elektromotorji v Fesu, elektronski sestavni deli v Casablanci).\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nZelo uspe\xc5\xa1no se je razvijal zlasti v 80. letih, v 90. letih pa se \xc5\xa1tevilo turistov zmanj\xc5\xa1alo, po letu 2000 zopet hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8da (2004; 5,5 mio.). Najpomembnej\xc5\xa1a turisti\xc4\x8dna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so Casablanca, Agadir, Tanger in Restinga pri Tetouanu.\n_START_SECTION_\nCestni promet\n_START_PARAGRAPH_\nCest je 57.700\xc2\xa0km (56% je asfaltiranih), v gradnji je avtocesta Tanger \xe2\x80\x93 Casablanca.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki promet\n_START_PARAGRAPH_\nImajo 1907\xc2\xa0km \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog z razmikom med tiri 1435\xc2\xa0mm (1003\xc2\xa0km je elektrificiranih). Glavna proga je Tanger \xe2\x80\x93 Rabat \xe2\x80\x93 Casablanca \xe2\x80\x93 Marake\xc5\xa1. V za\xc4\x8detni fazi na\xc4\x8drtovanja je gradnja 38\xc2\xa0km dolgega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega predora pod Gibraltarskim prelivom.\n_START_SECTION_\nLadijski promet\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1a pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so Casablanca, Jorf Lasfar, Safi in Mohammedia, manj\xc5\xa1a Tan-Tan, Agadir, Kenitra, Tanger (za prevoz preko Gibraltarskega preliva in Nador ob sredozemski obali.\n_START_SECTION_\nLetalski promet\n_START_PARAGRAPH_\nImajo 15 letali\xc5\xa1\xc4\x8d z rednim potni\xc5\xa1kim prometom, mednarodna letali\xc5\xa1\xc4\x8da so Casablanca, Marake\xc5\xa1, Rabat-Sale, Fes, Tanger, Agadir, Nador Ouarzazate. Nacionalni prevoznik je Royal Air Maroc (RAM), V ve\xc4\x8dinski dr\xc5\xbeavni lasti.\n_START_SECTION_\nAit Benhaddou\n_START_PARAGRAPH_\nZ obzidjem obdana berberska vas na ju\xc5\xbeni strani Visokega Atlasa. Del svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESC-a.\n_START_SECTION_\nEl Jadida\n_START_PARAGRAPH_\n(al-Jadidah, do 1960 Mazagan), mesto ob atlantski obali JZ od Casablance, ustanovljeno 1514 kot portugalska trgovska naselbina (1769). Trdnjava nad pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem (1513), obzidje z obrambnimi stolpi, Velika mo\xc5\xa1eja s podzemno cisterno za vodo. Del svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESC-a.\n_START_SECTION_\nEssaouria\n_START_PARAGRAPH_\n(as-Sawirah; starej\xc5\xa1e ime Mogador), mesto na nizkem polotoku ob atlantski obali JZ od Safija. Mogo\xc4\x8dno obzidje s petimi vrati, znotraj njega stari del mesta z Veliko mo\xc5\xa1ejo, ob pristani\xc5\xa1\xc4\x8du trdnjava Skala iz portugalskega obdobja (15.-16. st.). Del svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESC-a.\n_START_SECTION_\nMoulay Idriss\n_START_PARAGRAPH_\n(Mulay Idris), manj\xc5\xa1e mesto severno od Meknesa. Pomembna muslimanska pot k mavzoleju Moulay Idrissa, Mohamedovega pravnuka, utemeljitelja prve maro\xc5\xa1ke vladarske rodbine Idrisidov.\n_START_SECTION_\nOuzoud\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 100 m visok slap na gorskem potoku SZ od Marake\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nTetouan\n_START_PARAGRAPH_\n(Titwan), mesto v notranjosti severa Maroka, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa0panskega Maroka (1913-56). Z okoli 5\xc2\xa0km dolgim obzidjem obdani stari del mesta (medina), v slikovitem \xc5\xa1pansko-maro\xc5\xa1kem slogu z Veliko mo\xc5\xa1ejo (1808), kraljevsko pala\xc4\x8do (17. st.) in arheolo\xc5\xa1kim muzejem. Del svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESC-a.\n_START_SECTION_\nToubkal\n_START_PARAGRAPH_\nNarodni park v najvi\xc5\xa1jem delu Visokega Atlasa (1000 km2). Mo\xc4\x8dno raz\xc4\x8dlenjen gorski svet z obse\xc5\xbenimi gorskimi tratami ter \xc5\xa1tevilnimi avtohtonimi rastlinami.\n_START_SECTION_\nVolubilis\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopanine rimskega mesta v hribovju Jbel Zerhoun severno od Meknesa. Karakalov slavolok zmage (217), forum iz 1. St. z rimsko baziliko in glavnim sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem (217), stanovanjske hi\xc5\xa1e s talnimi mozaiki (2.-3. St.). Del svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESC-a.'