b'\n_START_ARTICLE_\nBonaventura Francesco Cavalieri\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nCavalieri se je \xc5\xbee zelo zgodaj v Milanu leta 1615 pridru\xc5\xbeil redu jezuitov. Leta 1616 je od\xc5\xa1el v Piso. Nanj je v tem \xc4\x8dasu zelo vplivalo Evklidovo delo._NEWLINE_Od leta 1629 je bil Cavalieri profesor v Bologni. Bil je Galilejev u\xc4\x8denec. Ukvarjal se je s problemom kontinuuma. Pri njem se je pojavil pojem neskon\xc4\x8dno majhne koli\xc4\x8dine._NEWLINE_Delal je na podro\xc4\x8dju ravninske in sferne trigonometrije. Prvi je uvedel pojem \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8dnih razdalj opti\xc4\x8dnih le\xc4\x8d. Znan je zlasti po na\xc4\x8delu iz elementarne geometrije, imenovanem po njem: prostornine geometrijskih teles z enako vi\xc5\xa1ino in s, osnovni ploskvi plo\xc5\xa1\xc4\x8dinsko enakimi vzporednimi osnovnimi ravninskimi preseki, so enake. Na\xc4\x8dela ni mo\xc4\x8d neoposredno dokazati s prijemi elementarne geometrije in si je treba pomagati z orodji iz analize. Ukvarjal se je s kvadraturami in tudi s kvadraturo parabole._NEWLINE_Leta 1635 je svoje delo na podro\xc4\x8dju nedeljivih podal v delu Geometria indivisibilibus continuorum nova quadam ratione promota. Tu je naprej razvil \xc5\xbee Arhimedu znano metodo iz\xc4\x8drpavanja in jo vklju\xc4\x8dil v Keplerjevo teorijo neskon\xc4\x8dno majhnih geometrijskih koli\xc4\x8din._NEWLINE_Napisal je tudi delo Exercitationes Geometricae (1647).'