b'\n_START_ARTICLE_\nRenske nimfe\n_START_PARAGRAPH_\nRenske nimfe (fran. Les f\xc3\xa9es du Rhinso) so opera v \xc5\xa1tirih dejanjih Jacquesa Offenbacha. Libreto sta spisala Charles Nuitter in skladatelj sam. Opera je bila prvi\xc4\x8d izvedena 4. februarja leta 1864 v Dvorni operi na Dunaju, vendar ne v celoti, ker zaradi tenoristove bolezni zadnjega dejanja ni bilo mo\xc4\x8d izvesti. Krstna predstava ni do\xc5\xbeivela posebnega uspeha. Ker je skladatelj opero ocenil kot kakovostno, je dva glasbena prizora, Konradovo zdravljico Trinklied (spremenjeno v\xc2\xa0\xc2\xbbCouplets Bacchiques\xc2\xab) in Pesem nimf oz. vilinsko pesem (spremenjeno v\xc2\xa0\xc2\xbbBarkarolo\xc2\xab) prekomponiral in vklju\xc4\x8dil v opero Hoffmanove pripovedke, ki sicer velja za njegovo najbolj slavno operno delo._NEWLINE_Zaradi razli\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din (mdr. je konec 19. stoletja partitura pogorela) delo ni bilo ponovno izvajano in je skoraj za poldrugo stoletje potonilo v pozabo. Opera je zato dolgo veljala za izgubljeno, njena orkesterska razli\xc4\x8dica pa je bila ponovno predstavljena leta 2002 v Montpellieru na Festivalu francoskega radia. Razli\xc4\x8dne klavirske izvle\xc4\x8dke in dva prepisa partiture je rekonstruiral francoski muzikolog Jean Christophe Keck._NEWLINE_Svetovna scenska praizvedba celotne opere je bila 13. januarja 2005 v ljubljanskem Cankarjevem domu. Izvedena je bila v koprodukciji Cankarjevega doma, SNG Opere in baleta Ljubljana in Festivalne hi\xc5\xa1e St. P\xc3\xb6lten (Avstrija). Potekala je v nem\xc5\xa1kem jeziku s slovenskimi nadnapisi. Opero so ponovno izvedli leta 2010.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba se dogaja na Nem\xc5\xa1kem leta 1532.\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nKmetje pridejo na Hedvikino kmetijo, kjer slavijo obilno letino. Pridru\xc5\xbei se jim Gottfried, ki ljubi Armgard, najlep\xc5\xa1o deklico v vasi. Sama ga zavrne, saj je srce \xc5\xbee podelila Francu, ki pa so ga vpoklicali k vojakom. Od tedaj se je za njim izgubila vsaka sled. Armagard nato veselo prepeva, mati pa jo opozori na staro pripovedko o nimfah, ki pravi, da lahko dekleta zaradi tega umrejo. V vas vdrejo vojaki. Popivajo in se zabavajo z dekleti. Med njimi je najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vojak Franc, \xc4\x8dudak, ki je po hudi po\xc5\xa1kodbi izgubil spomin. Stotnik Konrad izve za prelepo deklico Armgard, zato se \xc5\xbeeli pozabavati z njo tudi sam. Ko jo privedejo, zagleda Franca in ga prosi re\xc5\xa1itve. Le-ta pa je ne prepozna. Armgard mu \xc5\xbeeli z domovinsko pesmijo povrniti spomin, a ji ne uspe. Vojaki \xc5\xbeelijo od nje, naj jim prepeva vedre pesmi, a se zaradi tega zgrudi.\n_START_SECTION_\nDrugo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa prizori\xc5\xa1\xc4\x8du po\xc5\xbeganega skednja le\xc5\xbei kot mrtva Armgard. Mati je obupana, Gottfriedu pove, da je h\xc4\x8der posledica velike prevare njenega o\xc4\x8deta. Ker \xc5\xbeeli Armgard videti \xc5\xa1e enkrat, oddide k vilinskemu kamnu. Tudi Franc i\xc5\xa1\xc4\x8de deklico, ki je lepo pela, saj je zaradi pesmi njegovo trpljenje manj\xc5\xa1e. Medtem Konrad zmedenega Franca pregovori in pridobi za nov spopad - napad na grad. Gottfrieda ujamejo in ga prisilijo, da jim poka\xc5\xbee pot do gradu. Le-ta se sprva upira, nato pa skuje na\xc4\x8drt, da bo \xc4\x8dete vodil skozi svet nimf, kjer bodo pogubljeni. Pozna namre\xc4\x8d u\xc4\x8dinek vilinskega kamna. Armgardina du\xc5\xa1a se dvigne z mrtva\xc5\xa1kega odra in ne pusti, da bi Franc umrl.\n_START_SECTION_\nTretje dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nOb polno\xc4\x8di ob vilinskemu kamnu za\xc4\x8dno nimfe in duhovi plesati. Mati i\xc5\xa1\xc4\x8de Armagard. Ko jo ugleda, se prestra\xc5\xa1i in se zgrudi. Vtem pridejo vojaki. Gottfried jih namerno pripelje do skrivnostnega kraja in jim zagotavlja, da bodo kmalu pri gradu. Ko vojaki po\xc4\x8divajo, jim Konrad pripoveduje zgodbo, kako je neko\xc4\x8d v tej de\xc5\xbeeli zapeljal naivno dekle. Hedvika v temi poslu\xc5\xa1a pripoved in v zgodbi prepozna nekdanjega mu\xc4\x8ditelja. Pojavijo se nimfe, ki za\xc4\x8dno Konradu in Francu pripravljati le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de iz mahu. Vilinski urok se tako pri\xc4\x8denja.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrto dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nVojaki se pripravljajo na odlo\xc4\x8dilni napad na grad. Priprave pa ustavita prestra\xc5\xa1ena Franc in Konrad, ki pripovedujeta, kako sta videla mrtve vstajati. Franc nato sre\xc4\x8da Armgard, zato se sku\xc5\xa1a ubiti. Prepri\xc4\x8da ga, da je, ko so jo imeli za mrtvo, lahko pri\xc5\xa1la v svet nimf in ga od tam varovala. Hedvika zasleduje Konrada in se mu z umorom \xc5\xbeeli ma\xc5\xa1\xc4\x8devati. Pove mu za njunega otroka. Konrad \xc5\xbeeli od Hedvike izvedeti, kje je dekle. Izve stra\xc5\xa1no novico, da jo je ve\xc4\x8der poprej silil v petje, kar pa je potem vodilo v njeno smrt. Franc prihiti in pove, da je Armgard \xc5\xbeiva. Na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de stopi \xc5\xa1e dekle, ki jim razlo\xc5\xbei svoje sanje. V \xc4\x8darobnem svetu je bedela nad ljubljenim Francem. Konrad zato vsem pove, da se jim bodo \xc5\xbeeleli vojaki ma\xc5\xa1\xc4\x8devati. Zato snujejo na\xc4\x8drt za pobeg. A so jih vojaki prehiteli. Zavedajo se svojega brezizhodnega polo\xc5\xbeaja in so po molitvi pripravljeni na smrt. Pred napadom vojakov jih s \xc4\x8darobnim \xc5\xa1\xc4\x8ditom objamejo nimfe.'