b'\n_START_ARTICLE_\nBreda Smolnikar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBreda Smolnikar se je rodila slovenskim star\xc5\xa1em 19. januarja 1941 v mestu Herceg Novi v \xc4\x8crni gori kot prvorojenka, vendar je kak\xc5\xa1no uro kasneje dobila \xc5\xa1e brata dvoj\xc4\x8dka. Ob za\xc4\x8detku vojne je z dru\xc5\xbeino pribe\xc5\xbeala v Slovenijo, natan\xc4\x8dneje v Dom\xc5\xbeale, kasneje pa se je preselila v Depalo vas, kjer domuje \xc5\xa1e danes. V Dom\xc5\xbealah je kon\xc4\x8dala osnovno \xc5\xa1olo in ni\xc5\xbejo gimnazijo. \xc5\xa0olanje je nadaljevala v Kranju, kjer je leta 1960 na tkalskem oddelku zaklju\xc4\x8dila Srednjo tehni\xc5\xa1ko tekstilno \xc5\xa1olo. Nato se je vpisala na Univerzo v Ljubljani in sicer na tekstilni oddelek Fakultete za naravoslovje in tehnologijo, kjer je leta 1970 diplomirala z nazivom in\xc5\xbeenirka tekstilne tehnologije. Od leta 1960 do 1964 je delala v tovarni Universale v Dom\xc5\xbealah. Leta 1969 je za kratek \xc4\x8das delala kot tehnologinja v tovarni Jutranjka v Sevnici, nato pa kot tehnologinja za tehni\xc4\x8dne filce pri\xc4\x8dela z delom v Tovarni filca v Meng\xc5\xa1u, kjer je delala vse do leta 1976. Od leta 1976 dalje je bila obrtnica. Sprva je imela v Dom\xc5\xbealah kemi\xc4\x8dno \xc4\x8distilnico, kasneje pa jo je preselila v Kranj in \xc4\x8crnu\xc4\x8de in nato v Depalo vas. Leta 1999 je postala vodja malega podjetja Depala vas d.o.o., ki zajema \xc4\x8distilni servis, kemi\xc4\x8dno \xc4\x8distilnico in pra\xc5\xbearno kave.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nBreda Smolnikar je pri\xc4\x8dela s pisanjem pri devetnajstih letih in leta 1963 pri Mladinski knjigi izdala svoje prvo delo Otro\xc4\x8dki, \xc5\xbeivljenje te\xc4\x8de dalje. Sledili sta \xc5\xa1e dve mladinski deli, kateri je tako kot prvo izdala pri zalo\xc5\xbebi Mladinska knjiga. To sta deli Mali mozaik imen (1967) ter Popki (1973). Skoraj vsa druga dela je zatem izdajala v samozalo\xc5\xbebi. V svojih mladinskih delih obravnava telesno dozorevanje mladostnika, njegovo burno \xc4\x8dustvovanje in iskanje identitete._NEWLINE_Nato je, pod psevdonimom Gospa, pri\xc4\x8dela s pisanjem za odrasle. Tako se je pojavilo vpra\xc5\xa1anje, kdo se skriva za tem imenom, saj je vse presenetila mo\xc4\x8d njenih besedil. Hkrati si je nakopala te\xc5\xbeave, saj je ta seriozna besedila pisala za tisti \xc4\x8das politi\xc4\x8dno neustrezno. To je bila literatura z medvojno in povojno tematiko, zaradi \xc4\x8desar je bila posredno tudi obsojena na trimese\xc4\x8dno zaporno kazen (pogojno za dobo dveh let). Pod psevdonimom Gospa je izdala naslednja dela: Balada o divjem mleku (1980), Ko je umiral Stob (1982), Mrtvi Stob (1983) in Stobovske balade (1985)._NEWLINE_Leta 1998 je za mesec dni, na povabilo \xc5\xa1vicarskih pisateljev, od\xc5\xa1la v \xc5\xa0vico, kjer je v samostanu Ittingen napisala pripovedko Ko se tam gori olistajo breze (ena od Zlatih d\xc3\xa9pu\xc5\xa1kih pripovedk), ki je istega leta iz\xc5\xa1la v samozalo\xc5\xbebi. Delo je spro\xc5\xbeilo sodni postopek petih neznanih to\xc5\xbenic, ki naj bi v tej knjigi prepoznale svoje \xc5\xbee davno pokojne star\xc5\xa1e. Sodni postopek je trajal osem let in se kon\xc4\x8dal leta 2007 na Ustavnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du RS v prid pisateljice. V \xc4\x8dasu za javnost zaprtega sodnega procesa je, kot odgovor na ta sodni proces, izdala kar nekaj del._NEWLINE_Leta 1999 je izdala Zlate d\xc3\xa9pu\xc5\xa1ke pripovedke, katere je leto kasneje protestno \xe2\x80\x93 skupaj z lutko pizden\xc5\xa1kega vohuna \xe2\x80\x93 se\xc5\xbegala. Ker je morala svoje Breze umakniti s prodajnih polic in knji\xc5\xbenic, je leta 2004 izdala delo z naslovom Ko se tam gori ne olistajo breze, vendar je to delo kar sama sodno cenzurirala. Istega leta je izdala tudi Najbolj zlato d\xc3\xa9pu\xc5\xa1ko pripovedko o ihanski ruralki, ki je bila zaklenjena z vrvico in kovinsko plombo in vsebuje meddrugim nedovoljeni sodni material iz zaprtega sodnega procesa. Leta 2005 je avtorica na svetovni kongres PEN-a na Bled odnesla sto samozalo\xc5\xbeenih izvodov angle\xc5\xa1kega prevoda obto\xc5\xbeene pripovedke When the Birches Up There Are Greening, seveda zaklenjene, kot vse druge izdane knjige v tem \xc4\x8dasu. Leta 2006 je izdala za\xc5\xa1ifrirano, jecljajo\xc4\x8do, prestra\xc5\xa1eno pripovedko Kkko ssse tttam gggori ooolistajo bbbreze. Istega leta je izdala tudi zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko z naslovom Ko se tam gori olistajo breze, ki jo je posnela med procesom, saj v slovenski ustavi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka beseda ni prepovedana. Tako je v \xc4\x8dasu sodnega procesa avtorica sama pripovedovala svojo, takrat prepovedano, pripovedko in jo izdala v kompletu dveh zgo\xc5\xa1\xc4\x8denk. Tudi leta 2006 izdana \xc5\xa0kila (GMB+M), (pravtako ena od Zlatih d\xc3\xa9pu\xc5\xa1kih pripovedk), je bila zaklenjena in je s svojo negativno, kruto vsebino aludirala na sodni proces. Izdana je bila, kot vse druge avtori\xc4\x8dine knjige v tem \xc4\x8dasu, v samozalo\xc5\xbebi, vendar edina s pomo\xc4\x8djo Ministrstva za kulturo RS. Po kon\xc4\x8danem sodnem procesu (2007) so pri Zalo\xc5\xbebi Sanje izdali ponatis dela Ko se tam gori olistajo breze. Delo je bilo leta 2005 prevedeno v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino (zaklenjeno) in leta 2010 v slova\xc5\xa1\xc4\x8dino (slova\xc5\xa1ki prevod izdan pri zalo\xc5\xbebi Kalligram)._NEWLINE_V samozalo\xc5\xbebi je izdala tudi deli Stobovske elegije (2002) in Spu\xc5\xa1\xc4\x8dena zanka (2003). Leta 2006 je pri Cankarjevi zalo\xc5\xbebi izdala Poletje v zgodbi. Njeno zadnje izdano delo je Veliki slovenski tekst (2010) - izdano v samozalo\xc5\xbebi ob zaklju\xc4\x8dku njene petdesetletne literarne poti in ob sedemdesetletnici rojstva. S tem delom je kon\xc4\x8dala svojo literarno pot._NEWLINE_Skupno z vsemi ponatisi in prevodi je izdala petindvajset knjig in eno zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko.'