b'\n_START_ARTICLE_\nHerod Agripa I.\n_START_SECTION_\nRim\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbeef Flavij poro\xc4\x8da, da je Herod Veliki mladega Agripo po umoru njegovega o\xc4\x8deta poslal na cesarski dvor v Rim, kjer mu je Tiberij izkazoval veliko naklonjenost. Vzgajal ga je skupaj s sinom  Druzom, s katerim se je tudi spoprijateljil, in kasnej\xc5\xa1im cesarjem Klavdijem. Po Druzovi smrti je Agripa, ki je bil zaradi ekstravagantnega \xc5\xbeivljenja globoko v dolgovih, pobegnil v trdnjavo Malata v Edomu, kjer je domnevno nameraval narediti samomor._NEWLINE_Po kratki klavzuri je dobil s posredovanjem svoje \xc5\xbeene Ciprije in sestre Herodije od svojega svaka in strica Heroda Antipe, tetrarha Galileje in Pereje, nekaj denarja in dovoljenje, da se preseli v Tiberijo. V mestu je dobil polo\xc5\xbeaj edila z majhnimi letnimi dohodki. Po sporu s Herodom Antipo je pobegnil k sirskemu prokonzulu Flaku. Kmalu zatem je bil na osnovi informacij brata Aristobula obto\xc5\xbeen prejemanja podkupnine od Dama\xc5\xa1\xc4\x8danov, ki so \xc5\xbeeleli kupiti svoj vpliv pri prokonzulu, in bil znova prisiljen pobegniti. Tik pred odhodom v Italijo so ga aretirali, vendar mu je uspelo pobegniti in priti do Aleksandrije. Tam je s posredovanjem svoje \xc5\xbeene uspel dobiti nekaj denarja od judovskega aristokrata Aleksandra Alabarha, potem pa je odplul v Puteoli v ju\xc5\xbeni Italiji. V Italiji ga je prisr\xc4\x8dno sprejel cesar Tiberij in mu zaupal vzgojo svojega vnuka Tiberija Gemela. Spoprijateljil se je tudi s Tiberijevim izbrancem Kaligulo. Ko je Agripa nekega dne izjavil, da \xc5\xbeeli Tiberijevo smrt v korist njegovega naslednika Kaligule, so ga aretirali.\n_START_SECTION_\nKaligula in Klavdij\n_START_PARAGRAPH_\nPo Tiberijevi smrti ga je njegov naslednik Kaligula leta 37 osvobodil in imenoval za kralja  Golana, Havrana,  Bataneje in Lad\xc5\xbeata, kjer je kot tetrarh vladal njegov stric Filip. Njegovemu kraljestvu so dodali \xc5\xa1e Abilo. Nagrajen je bil tudi s pretorskim okrasjem (ornamenta Praetoria) in dovoljenjem, da uporablja naslov amicus Caesaris (cesarjev prijatelj). Za povrh je dobil od cesarja zlato verigo, ki je tehtala toliko kot \xc5\xbeelezna veriga, s katero je bil okovan v je\xc4\x8di. Verigo je po vrnitvi v Jeruzalem poklonil jeruzalemskemu templju. Leta 39 se je vrnil v Rim in dosegel izgon svojega strica Heroda Antipe,  ki je vladal kot tetrarh v Galileji in Pereji, v Galijo. Cesar je Agripi odobril priklju\xc4\x8ditev stri\xc4\x8devih pokrajin  in ustanovitev judovskega kraljestva, vendar brez osrednje pokrajine Judeje. _NEWLINE_Po Kaligulovem umoru leta 41 se je Agripa vme\xc5\xa1al v borbo za izpraznjeni  rimski prestol med Klavdijem, pretorijsko stra\xc5\xbeo in senatom. Kako velika je bila njegova vloga, je te\xc5\xbeko re\xc4\x8di, ker je zelo odvisna od vira. Kasij Dion omenja samo to, da je bil na Klavdijevi strani. Jo\xc5\xbeef Flavij  opisuje dve razli\xc4\x8dici. V Judovskih vojnah je prikazan kot sel samozavestnega in energi\xc4\x8dnega Klavdija, v Judovskih starinah pa igra osrednjo in klju\xc4\x8dno vlogo, ko prepri\xc4\x8duje Klavdija, naj ne kloni pred senatom, senat pa, naj ga ne napada. Klavdij je po prihodu na prestol Agripu podelil oblast nad Judejo in Samarijo in mu odobril konzulsko okrasje (ornamenta consularia). Kraljestvi  Halkida in Libanon je na Agripovo zahtevo dodelil njegovemu bratu Herodu Halkidskemu. Agripa je postal eden od najvplivnej\xc5\xa1ih kraljev na Bli\xc5\xbenjem vzhodu. Njegovo ozemlje je bilo pribli\xc5\xbeno enako ozemlju, na katerem je vladal njegov stari o\xc4\x8de Herod Veliki._NEWLINE_Agripa je dal v Bejrutu zgraditi gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, amfiteater, kopali\xc5\xa1\xc4\x8de in portike. Enako radodaren je bil tudi v Samariji, Baalbeku in  Cezareji. Gradnjo utrdb okoli Jeruzalema je moral zaradi Klavdijeve sumni\xc4\x8davosti prekiniti. Za njegovo prijateljstvo se je potegovalo ve\xc4\x8d sosednjih kraljestev in vladarjev. Nekaj vladarjev je celo gostil v Tiberiji, kar je tudi povzro\xc4\x8dilo Klavdijevo nezadovoljstvo.\n_START_SECTION_\nOpis  Jo\xc5\xbeefa Flavija\n_START_PARAGRAPH_\nAgripa je po vrnitvi v Judejo in vladal v zadovoljstvo Judov. Njegovo zasebno in javno gore\xc4\x8dnost za judovstvo so opisali Jo\xc5\xbeef Flavij, Filon Aleksandrijski in rabini in morda je ravno ta ob njegovem prehodu skozi Aleksandrijo leta 37 spro\xc5\xbeila protijudovske nemire. Leta 41 je tvegal svoje \xc5\xbeivljenje ali vsaj svobodo, ko se je v Rimu zavzel za Jude in uspel prepri\xc4\x8dati Kaligulo, naj ne postavi svojega kipa v jeruzalemski tempelj, ker bi ga oskrunil. _NEWLINE_Po pashi leta 44 je od\xc5\xa1el v Cezarejo, kjer je priredil igre v Klavdijevo \xc4\x8dast. Sredi govora se je iz mno\xc5\xbeice zasli\xc5\xa1al klic \xc2\xbbTo ni \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki, ampak bo\xc5\xbeji glas\xc2\xab, na katerega se Agripa ni javno odzval. Isto\xc4\x8dasno je nad seboj zagledal sovo. V \xc4\x8dasu, ko je bil v Tiberijevi je\xc4\x8di, so podobno znamenje razlagali kot slutnjo za njegovo skoraj\xc5\xa1njo osvoboditev in ustanovitev kraljestva in hkrati gro\xc5\xbenjo, da bi ponovljeno znamenje lahko pomenilo njegovo skoraj\xc5\xa1njo smrt. Herod je kmalu zatem okoli srca in v trebuhu za\xc4\x8dutil silne bole\xc4\x8dine in po petih dneh umrl. _NEWLINE_V Apostolskih delih v Novi zavezi je njegova smrt opisana precej podobno. Po Petrovem \xc4\x8dude\xc5\xbenem begu iz je\xc4\x8de je Herod ukazal vojakom, naj ga poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo. Ko ga niso na\xc5\xa1li, jih je zasli\xc5\xa1al in dal usmrtiti. Nato je od\xc5\xa1el iz Judeje v Cezarejo, kjer je ostal nekaj \xc4\x8dasa. Na dolo\xc4\x8den dan si je nadel kraljevsko obla\xc4\x8dilo, sedel na prestol in imel slovesen govor. Ljudstvo je med govorom vzklikalo \xc2\xbbBo\xc5\xbeji glas je to in ne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki\xc2\xab. V hipu pa ga je udaril Gospodov angel, ker ni dal \xc4\x8dasti Bogu. Razjedli so ga \xc4\x8drvi in izdihnil je.\n_START_SECTION_\nJudovski viri\n_START_PARAGRAPH_\nJudovski viri, tudi Talmud, imajo o Agripi potitivno mnenje.  _NEWLINE_Agripa se je, oblo\xc5\xbeen z odlikovanji in \xc4\x8dastnimi nazivi, vrnil domov in preostalih nekaj let vladal v miru in blaginji. Posledice nebrzdanih strasti v Rimu so ga izu\xc4\x8dile zmernosti in stroge samokontrole. Judje so nanj gledali z ljubeznijo in predanostjo, ker je zacelil globoke rane, ki so jih na njihovem ponosu pustili  kruti rimski guvernerji. Bil je so\xc4\x8duten vladar, ki je spo\xc5\xa1toval zakone prednikov in se je skupaj s podlo\xc5\xbeniki udele\xc5\xbeeval verskih obredov. Jeruzalemskemu templju je celo podaril zlato verigo, ki jo je dobil od Kaligule.  Na svojih novcih se je skrbno izogibal vsem simbolom, ki bi lahko \xc5\xbealili verska \xc4\x8dustva podlo\xc5\xbenikov. Poku\xc5\xa1al je olaj\xc5\xa1ati obdav\xc4\x8ditve, tako da je zman\xc5\xa1al davek na hi\xc5\xa1e v Jeruzalemu. Rimljani so zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de blaginje postali ljubosumni in so ga, v\xc4\x8dasih odkrito, v\xc4\x8dasih pa prikrito, ovirali. Ko je za\xc4\x8del popravljati utrdbe v prestolnici, je moral dela takoj ustaviti. Njegove poskuse bratenja s sosednjimi ljudstvi so v Rimu razumeli kot znamenje upora. Njegovo nenadno smrt v Cezareji leta 44  so Judje globoko ob\xc5\xbealovali, \xc4\x8detudi je v veliki meri dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal poganske \xc5\xa1ege in navade._NEWLINE_Kristjani so na njegovo smrt gledali kot na bo\xc5\xbejo kazen zaradi  njegove neprikrite sovra\xc5\xbenosti do njihove mlade verske skupnosti.\n_START_SECTION_\nNova zaveza\n_START_PARAGRAPH_\nHerod Agripa se v Novi zavezi omenja kot kralj Herod. Ugotavljanje njegove istovetnosti temelji na opisu njegove smrti, ki je podoben opisu v Jo\xc5\xbeefovih Judovskih starinah, \xc4\x8deprav Jo\xc5\xbeef ne omenja angela in tega, da so ga raz\xc5\xberli \xc4\x8drvi. Drug dokaz je v Apostolskih delih 12, 1, kjer je omenjen kot kralj Herod. Edini Herod, ki je takrat vladal v Jeruzalemu, je bil Agripa._NEWLINE_V kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih virih je opisan kot krut vladar, ki je preganjal jeruzalemske kristjane, ubil Jakoba, sina Zabedejeva, in vrgel v je\xc4\x8do apostola Petra. Njihov opis je povsem nasproten Jo\xc5\xbeefovemu, vendar kr\xc5\xa1\xc4\x8danski u\xc4\x8denjaki kljub temu trdijo, da je smiseln._NEWLINE_V Novi zavezi je omenjen tudi njegov komornik Blast, v Evangelijih pa Agripov stric in predhodnik Herod Antipa, vladar Galileje in Pereje, ki je odobril usmrtitev Janeza Krstnika in igral pomembno vlogo v procesu proti Jezusu. Agripovega sina Heroda Agripo II. in njegovo sestro Bereniko je rimski prokurator Judeje Porcij Fest pozval, naj sodelujeta v sodnem procesu proti apostolu Pavlu.'