b'\n_START_ARTICLE_\nAlleejev u\xc4\x8dinek\n_START_PARAGRAPH_\nAlleejev u\xc4\x8dinek opisuje pozitivno odvisnost sposobnosti obstanka vrste od gostote populacije. Neka vrsta ima tako najve\xc4\x8djo sposobnost obstanka pri srednji gostoti, medtem ko je pri premajhni gostoti zmanj\xc5\xa1ana ali pa ta v skrajnem primeru vodi v izumrtje vrste._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dni model populacijske dinamike namre\xc4\x8d razlaga, da je glavna sila ohranitve vrste pri nizkih gostotah izobilje naravnih virov in s tem manj\xc5\xa1e tekmovanje med osebki znotraj vrste. V nasprotju s tem zasnova Allejevega u\xc4\x8dinka sloni na teoriji, da je bila za\xc4\x8detna stopnja v razvoju zdru\xc5\xbeb oz. socialnih skupnosti zdru\xc5\xbeevanje osebkov in s tem medsebojno sodelovanje, kar je pove\xc4\x8dalo sposobnost obstanka vrste. V tem primeru seveda ne govorimo o sodelovanju oz. kooperaciji kot o zavednem dejanju, pa\xc4\x8d pa o proto-kooperaciji. Tak\xc5\xa1en primer so ploski \xc4\x8drvi in morske zvezde, ki lahko v zadostnem \xc5\xa1tevilu vplivajo na sestavo morske vode v neposredni okolici in se tako bolje za\xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred UV svetlobo in strupenimi snovmi._NEWLINE_Okvirna definicija sicer omenja samo pojem gostota, vendar se u\xc4\x8dinek nana\xc5\xa1a tako na gostoto kot na velikost populacije, tj. \xc5\xa1tevilo vseh osebkov neke vrste. Alleejev u\xc4\x8dinek se lahko poka\xc5\xbee tako na majhnih populacijah z veliko gostoto kot na velikih populacijah, ki so razpr\xc5\xa1ene po velikem prostoru._NEWLINE_Sposobnost obstanka zajema dve glavni podenoti, in sicer pre\xc5\xbeivetje ter razmno\xc5\xbeevanje. To pomeni, da mora dolo\xc4\x8den osebek pre\xc5\xbeiveti dovolj dolgo, da postane spolno zrel ter se nato uspe\xc5\xa1no spolno zdru\xc5\xbeiti z osebkom nasprotnega spola, da lahko prispeva k ohranitvi vrste. Obe podenoti imata \xc5\xa1tevilne manj\xc5\xa1e podenote: pri rastlinah zajema razmno\xc5\xbeevanje \xc5\xa1tevilo cvetov, stopnjo opra\xc5\xa1evanja, \xc5\xa1tevilo semen itd.\n_START_SECTION_\nPritrjeni organizmi\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeevalni mehanizmi so najbolje raziskani in najbolj znani. Pritrjeni oz. nemobilni organizmi, kot so rastline ter pri \xc5\xbeivalih npr. koralnjaki, morske vetrnice, ostrige in spu\xc5\xbeve, ne morejo vzpostaviti neposrednega stika s pripadnikom iste vrste. Tako na raz\xc5\xa1irjanje spolnih celic oz. gamet v dolo\xc4\x8denem mediju, ki sta torej voda in zrak, vplivajo predvsem zakoni difuzije. Do zdru\xc5\xbeitve celic pride te\xc5\xbeje v primeru razpr\xc5\xa1enosti osebkov, tj. nizke gostote organizmov, s tem pa se zmanj\xc5\xa1a sposobnost pre\xc5\xbeivetja vrste.\n_START_SECTION_\nIskanje partnerja in oplojevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV populaciji z nizko gostoto organizmi te\xc5\xbeje najdejo pripadnika nasprotnega spola. Pove\xc4\x8dano gibanje organizmov lahko izbolj\xc5\xa1a razmno\xc5\xbeevanje vrste, lahko pa nanjo tudi negativno vpliva. Gibanje znotraj pokrajinskega obsega populacije z nizko gostoto izbolj\xc5\xa1a razmno\xc5\xbeevanje (kot je to npr. pri Roeselovi bil\xc4\x8dnici, gibanje izven tega obsega pa jo poslab\xc5\xa1a: pikasti pisan\xc4\x8dki emigrirajo iz takih populacij v iskanju samic, vendar je kon\xc4\x8den u\xc4\x8dinek ta, da so samice oplojene v ni\xc5\xbeji meri._NEWLINE_Soroden problem pri nekaterih vrstah je uspe\xc5\xa1nost oploditve samice, tj. oplojenost vseh jaj\xc4\x8dec. Samica mora tako najti zadostno \xc5\xa1tevilo samcev ali pa velikega samca z zadostno koli\xc4\x8dino spolnih celic. Tovrsten mehanizem je izrazito prisoten pri komercialnem lovu na nekatere vrste rakov, kot so sinja plavajo\xc4\x8da rakovica, karibski rarog in novozelandski rarog), saj se je zaradi tega zmanj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo velikih samcev, s tem pa je izbira samic in s tem razmno\xc5\xbeevalna sposobnost zmanj\xc5\xa1ana. Po drugi strani je te u\xc4\x8dinke te\xc5\xbeko interpretirati, saj nekatere vrste izkazujejo visoko stopnjo kanibalizma ali pa bivajo kot plankton razmeroma veliko \xc4\x8dasa._NEWLINE_Pri nekaterih \xc5\xbeivalih ni problema v samem pomanjkanju partnerjev, pa\xc4\x8d pa je te\xc5\xbeava v pomanjkanju primernih partnerjev, ki jih bi samica lahko izbrala npr. na podlagi svatbenega plesa oz. dvorjenja. V ozadju so lahko bistveni tudi drugi mehanizmi: v primeru malih mokarjev je to zbiranje oz. agregacija spolno zrelih osebkov, ki \xc5\xa1ele ob zadostni gostoti osebkov preidejo v reproduktivno stanje.\n_START_SECTION_\nVpliv na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko \xc5\xa1tevilo vrst lahko v ve\xc4\x8djih zdru\xc5\xbebah vpliva na neposredno okolico, predvsem z ohranjanjem toplote, z odstranjevanjem strupov ali z izlo\xc4\x8danjem dolo\xc4\x8denih snovi. Tako je bistvo tovrstnega mehanizma ta, da zdru\xc5\xbeba osebkov biva v bolj\xc5\xa1ih pogojih, \xc4\x8de vsak posamezni osebek pripomore k dolo\xc4\x8deni spremembi okolja. Virginijske prepelice se zaradi nizkih temperatur med zimo stisnejo skupaj in tako ohranijo toploto preko zni\xc5\xbeanja izpostavljene povr\xc5\xa1ine in s tem manj\xc5\xa1ega toplotnega toka. Nekatere \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, kot je \xc5\xbeitni kutar, se morajo zdru\xc5\xbeiti v ve\xc4\x8dje skupine, da lahko izlo\xc4\x8dajo zadostno koli\xc4\x8dino kemikalij, ki delno prebavijo rastlinsko hrano. Na obmo\xc4\x8djih z ostrej\xc5\xa1imi pogoji bivanja, kot so npr. polpu\xc5\xa1\xc4\x8dave, kraji z visoko nadmorsko vi\xc5\xa1ino in re\xc4\x8dne struge z velikimi pretoki, se organizmi zdru\xc5\xbeujejo v skupke v obliki oto\xc4\x8dkov, \xc4\x8drt ali vijug, saj si sosednji organizmi pomagajo pri rasti in pre\xc5\xbeivetju. Primer tega so recimo rastline v polpu\xc5\xa1\xc4\x8davah, ki s svojimi listi tvorijo senco na tleh in zmanj\xc5\xa1ajo izhlapevanje vode ter s koreninami rahljajo zemljo in izbolj\xc5\xa1ajo prepustnost vode. Po drugi strani sicer potekajo tudi tekmovalni odnosi v zbiranju vode, tako da rastline na obrobju teh skupkov te\xc5\xbeje pre\xc5\xbeivijo.\n_START_SECTION_\nOdziv plenilcev in plena\n_START_PARAGRAPH_\nPlenilci (predatorji) svoje vedenje prilagajajo velikosti in gostoti plenjenih organizmov: posamezni plenilci i\xc5\xa1\xc4\x8dejo ve\xc4\x8djo oz. gostej\xc5\xa1o populacijo (agregacijski odziv), poleg tega pojejo ve\xc4\x8d, \xc4\x8de je plena v izobilju (funkcionalen odziv). Prav tako se pove\xc4\x8da populacija plenilcev (numeri\xc4\x8den odziv), vendar to poteka po\xc4\x8dasneje od vedenjskih odzivov. Zmanj\xc5\xa1anje populacije plenjenih organizmov povzro\xc4\x8di upad \xc5\xa1tevila plenilcev in zmanj\xc5\xa1anje intenzitete prehranjevanja, vendar poteka to po\xc4\x8dasneje kot pa upad populacije plenjenih organizmov, zato je posamezen plen izpostavljen ve\xc4\x8dji verjetnosti napada plenilca, kar pojmujemo kot dilucijski u\xc4\x8dinek. V naravi se dinamika sicer ohranja preko zdru\xc5\xbeevanja plenjenih organizmov in drugih vedenjskih vzorcev, nekateri plenilci pa se aktivno izogibajo populacijam z nizko gostoto._NEWLINE_To ne velja za \xc4\x8dloveka, ki lahko nenadzorovano posega v lovljeno populacijo oz. ji posredno \xc5\xa1kodi z uni\xc4\x8devanjem okolja. Eden od najbolj znanih primerov je golob selec, ki je izumrl leta 1914. V skladu z Alleejevim u\xc4\x8dinkom se velikost jate oz. gnezditvene kolonije ne sme zmanj\xc5\xa1ati pod kriti\xc4\x8dno mejo, ki \xc5\xa1e zagotavlja obnavljanje populacije; ko se populacija zmanj\xc5\xa1a pod to mejo, vrsta kmalu zdrsne v izumrtje, razen \xc4\x8de ni zunanje pomo\xc4\x8di ali pa ne obstajajo populacije izvornih organizmov s prese\xc5\xbekom osebkov. Za izumrtje goloba selca naj bi bilo bistveno dvoje: kr\xc4\x8denje \xc5\xbeivljenjskega prostora in komercialni lov. Za prehrano so bili bistveni plodovi hrastov, predvsem rde\xc4\x8dega hrasta, ameri\xc5\xa1ke bukve in ameri\xc5\xa1kega kostanja, ki so bili v preteklosti dokaz razpr\xc5\xa1eni, vendar so velike jate, ki nakazujejo vi\xc5\xa1jo socialno stopnjo, zagotavljale uspe\xc5\xa1no iskanje hrane. Obse\xc5\xbeno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje gozdnih plodov in uni\xc4\x8devanje ve\xc4\x8djih povr\xc5\xa1in gozdov za kmetijske namene je mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo vire hrane in s tem tudi rodnost, kon\xc4\x8den izid pa je zape\xc4\x8datil nenadzorovan lov, zaradi \xc4\x8desar so se velikosti prehranjevalnih jat zmanj\xc5\xa1ale do te mere, da niso bile u\xc4\x8dinkovite pri iskanju hrane. \xc5\xbde samo leta 1871 so lovci v zvezni dr\xc5\xbeavi Wisconsin pobili ve\xc4\x8d kot milijon golobov selcev. Konec 19. stoletja je bil golob selec s 3-5 milijardami osebkov naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a vrsta ptice v Severni Ameriki, izumrtje tako \xc5\xa1tevilne populacije pa je vplivalo na celoten ekosistem, kar je znano kot Painov u\xc4\x8dinek. Med drugim je \xc5\xa1irjenje rde\xc4\x8dega hrasta in s tem ve\xc4\x8dje izobilje hrane pripomoglo k ve\xc4\x8danju populacij malih sesalcev in jelenjadi, kar je pove\xc4\x8dalo prevalenco Lymske borelioze, saj so na\xc5\xa1tete \xc5\xbeivali rezervoarji bakterijskega povzro\xc4\x8ditelja._NEWLINE_Obrambno vedenje plenjenih organizmov, ki se dobro ka\xc5\xbee pri veliki gostoti osebkov, je zelo raznoliko, med to pa sodijo npr. gnezditvene kolonije nekaterih ptic, \xc4\x8dredno obna\xc5\xa1anje v smislu skupinskih premikov celotne skupine oz. jate, ki zmedejo plenilce, kar je dobro opazno pri nekaterih ribah, so\xc4\x8dasno cvetenje dreves v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu, menjavanje\xc2\xa0\xc2\xbbstra\xc5\xbee\xc2\xab\xc2\xa0in opozarjanje na nevarnost pri surikatah ter interakcije med vrstami v prehranjevalni verigi na osnovi razvojnih faz. Pri slednjem primeru je npr. neka vrsta A plenilec v odnosu do vrste B (\xc4\x8de so osebki zelo mladi), tekmec (\xc4\x8de so osebki starej\xc5\xa1i) ali plen (\xc4\x8de so osebki odrasli); odrasli osebki vrste B lahko omejijo populacijo vrste A in s tem \xc5\xa1\xc4\x8ditijo mlade osebke._NEWLINE_Do zdru\xc5\xbeevanja prihaja tudi pri plenilcih, kar je dobro vidno pri socialnih plenilcih, kot so volkovi, hijene, kojoti, afri\xc5\xa1ki divji psi, levi, \xc5\xa1akali itd. Skupni lov je bistven tako zaradi obvladanja nevarnej\xc5\xa1ih in ve\xc4\x8djih vrst plenjenih organizmov kot tudi zastra\xc5\xbeenja ulova pred mrhovinarji in kleptoparaziti.\n_START_SECTION_\nGenetski mehanizmi\n_START_PARAGRAPH_\nZmanj\xc5\xa1anje velikosti populacije lahko povzro\xc4\x8di izgubo genetske raznolikosti. Sorodni osebki se zaradi pomanjkanja partnerjev za\xc4\x8dnejo pariti med sabo, zaradi \xc4\x8desar se zmanj\xc5\xa1a frekvenca nekaterih razli\xc4\x8dic genov oz. alelov, kar imenujemo genetski zdrs. To lahko povzro\xc4\x8di kopi\xc4\x8denje \xc5\xa1kodljivih mutacij, kar zmanj\xc5\xa1a sposobnost pre\xc5\xbeivetja vrste. Eden od znanih tovrstnih primerov je floridski panter, katerega populacija se je do zgodnjih 90-ih let 20. stoletja drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala do vsega okoli 25 osebkov. Zmanj\xc5\xa1anje populacije je bilo povezano z zmanj\xc5\xa1ano koli\xc4\x8dino semen\xc4\x8dic v semenski teko\xc4\x8dini, nenormalnimi vrednostmi testosterona in razvojnimi nepravilnostmi. Zaradi ogro\xc5\xbeenosti vrste so sparili samce floridskih panterjev s pumami iz Teksasa, kar je v razmeroma kratkem \xc4\x8dasu zmanj\xc5\xa1alo pojavnost oz. prevalenco dednih napak.\n_START_SECTION_\nEvolucijski vidik\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na vzrok za majhno populacijo lahko razdelimo vrste na tiste, ki so izvorno redke, in tiste, ki so antropogeno redke, se pravi zaradi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega vpliva. Naravni izbor deluje namre\xc4\x8d tako, da se organizmi prilagodijo in dobro delujejo v bivalnem okolju, katerega del je tudi gostota oz. velikost populacije. Primer take vrste je riba vrste Cyprinodon diabolis, katere populacija se giblje med 150-500 osebkov. Antropogeno redke vrste, kot so nosorogi, po drugi strani niso prilagojene na majhne populacije, saj je do upada populacije pri\xc5\xa1lo razmeroma hitro._NEWLINE_Teoreti\xc4\x8dno naj bi bil Allejev u\xc4\x8dinek pri vrstah z majhno populacijo odgovoren za razvoj razli\xc4\x8dnih prilagoditev, od sposobnosti zaznave potencialnih partnerjev, kot so feromoni in specifi\xc4\x8dno ogla\xc5\xa1anje, preko preferiranja dolo\xc4\x8denih \xc5\xbeivljenjskih prostorov oz. habitatov do sprememb oblike spolnih celic. Med to lahko \xc5\xa1tejemo tudi partenogenezo (razvoj \xc5\xbeivih bitij iz neoplojenih spolnih celic), hermafroditizem in zmanj\xc5\xa1anje pogostosti parjenja. Razvoj tovrstnih lastnosti je po tem na\xc4\x8delu omogo\xc4\x8dil izognitev Allejevemu u\xc4\x8dinku in obstanek vrste, podobno kot pri protiplenilski prilagoditvi.\n_START_SECTION_\nEkolo\xc5\xa1ki vidik\n_START_PARAGRAPH_\nPopulacije, ki so izvorno velike, najverjetneje nikoli niso bile izpostavljene Allejevemu u\xc4\x8dinku, zato je naravni izbor te\xc5\xbeil proti lastnostim, ki so zna\xc4\x8dilne za ve\xc4\x8dje populacije. Tako ni presenetljivo, da morajo biti varovalni ukrepi usmerjeni proti antropogeno redkim vrstam. Osnovna ideja varovanja je vzdr\xc5\xbeevanje populacije nad pragom izumrtja, kar pa je lahko te\xc5\xbeavno, saj je ta prag te\xc5\xbeko oceniti in je odvisen od mnogih dejavnikov, med drugim od kvalitete \xc5\xbeivljenjskega prostora ter mortalitete zaradi plenilcev ali komercialnega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja. Dodaten problem je medsebojno dopolnjevanje (sinergizem) posameznih Alleejevih u\xc4\x8dinkov, kar prag izumrtja pomakne \xc5\xa1e vi\xc5\xa1je._NEWLINE_Ponovno naseljena populacija mora tako \xc5\xbee v za\xc4\x8detnih fazah biti ve\xc4\x8dja, da ima kakr\xc5\xa1nokoli mo\xc5\xbenost obstanka in obnavljanja. Pri populacijah, za katere sumimo, da bi Alleejev u\xc4\x8dinek lahko bil mo\xc4\x8dan, je treba varovalne ukrepe izvajati dosti prej in ne \xc5\xa1ele takrat, ko se populacija zmanj\xc5\xa1a do te mere, da je obnovitvena sposobnost mo\xc4\x8dno okrnjena. To \xc5\xa1e posebej velja za vrste, od katerih je gospodarska korist lahko velika in pri katerih je na\xc4\x8dine izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja treba skrbno pretehtati.\n_START_SECTION_\nAlleejev u\xc4\x8dinek v ostalih vedah\n_START_PARAGRAPH_\nAlleejev u\xc4\x8dinek je mo\xc5\xbeno prenesti v dru\xc5\xbebene vede. Dober primer za to je Sardinija, ki se je v srednjem veku soo\xc4\x8dala z upadom prebivalstva. Zgodovinski zapisi ka\xc5\xbeejo, da so celotne vasi postale zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene po tem, ko se je prebivalstvo zni\xc5\xbealo do kriti\xc4\x8dne meje, ko ni bilo na voljo dovolj ljudi, ki bi obdelovali polja. Preostali prebivalci so se tako morali soo\xc4\x8diti z dvema mo\xc5\xbenostma, tj. z izselitvijo ali neizogibno lakoto. V dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu se podobno dogaja v Zahodni Evropi: ko se prebivalstvo na vaseh oz. na pode\xc5\xbeelju zmanj\xc5\xa1a pod kriti\xc4\x8dno mejo, socialna infrastruktura, v katero spadajo npr. \xc5\xa1ole, po\xc5\xa1te in trgovine, postane stro\xc5\xa1kovno neu\xc4\x8dinkovita, zaradi \xc4\x8desar se obmo\xc4\x8dne enote zaprejo, kar dodatno vzpodbudi izseljevanje ljudi v mesta.'