b'\n_START_ARTICLE_\nKrajinski park Zgornja Idrijca\n_START_PARAGRAPH_\nKrajinski park Zgornja Idrijca je ob\xc4\x8dina Idrija razglasila in ustrezno zavarovala leta 1992. Obmo\xc4\x8dje parka zavzema 4230 hektarov, kar 4105 hektarov razgibanega povr\xc5\xa1ja pa pokrivajo jelovo bukovi gozdovi, po ve\xc4\x8dini bogati in negovani, kjub petstoletnemu izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju za potrebe rudnika \xc5\xbeivega srebra. Z gozdom nepora\xc5\xa1\xc4\x8dene so le manj\xc5\xa1e povr\xc5\xa1ine okoli doma\xc4\x8dij._NEWLINE_To je geolo\xc5\xa1ko in geomorfolo\xc5\xa1ko izjemno pestro obmo\xc4\x8dje, menjavajo se propustne in nepropustne kamnine, mnogo je tudi podro\xc4\x8dij bogatih s fosili, pod Son\xc4\x8dnim robom nad Hudim poljem so morenski nasipi, kar ka\xc5\xbee da je do tod segal ledenik. Prisoten je tudi kras. Tako najdemo brezna, vrta\xc4\x8de in znamenito Divje jezero._NEWLINE_V teh krajih je \xc5\xbeivljenjski prostor \xc5\xa1tevilnih ogro\xc5\xbeenih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst. Nekateri predeli so zaradi te\xc5\xbeke dostopnosti povsem naravno ohranjeni (in tudi stro\xc5\xbeje varovani, bodisi kot naravni spomeniki, bodisi naravni rezervati).\n_START_SECTION_\nObseg parka\n_START_PARAGRAPH_\nPark obsega velik del zgornjega dela pore\xc4\x8dja reke Idrijce od njenega izvira pri Mrzli Rupi pod Vojskim na severnem robu Trnovskega gozda (vrh Poslu\xc5\xa1anja 1346 m nm.v.), do mesta Idrije (325 m nm.v.) - v dol\xc5\xbeini skoraj 30\xc2\xa0km. Meri 42,3 kv.km. V parku \xc5\xbeivi okrog 200 prebivalcev v naseljih \xc4\x8cekovnik, Idrijska Bela in Mrzla Rupa. Strugi Idrijce in Belce sta polni globokih tolmunov in pisanega proda, takoj zraven pa so lepo ohranjeni obre\xc4\x8dni logi s travniki. Vode je vedno dovolj, saj na Krekov\xc5\xa1ah med dolinama Idrijce in Belce bele\xc5\xbeimo enega od slovenskih maksimumov padavin (3000\xc2\xa0mm letno). Osrednji del parka je na soto\xc4\x8dju Idrijce in Belce, 7\xc2\xa0km od odcepa z glavne ceste Ljubljana - Idrija.\n_START_SECTION_\nVarstveni re\xc5\xbeim\n_START_PARAGRAPH_\nPrepovedana so vsa obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a zemeljska dela, regulacije vodotokov, gradnje javnih cest, nabiranje rastlin in gozdnih sade\xc5\xbeev v komercialne namene, pozro\xc4\x8danje hrupa, loviti in nabirati \xc5\xbeivali razen v okviru ribolovnega in lovskega gospodarjenja, nabiranje fosilov, ... V obmo\xc4\x8djih naravnih spomenikov je varovanje \xc5\xa1e stro\xc5\xbeje. V naravnem rezervatu Bukov vrh pa niso dovoljeni nikakr\xc5\xa1ni posegi, gibanje je dovoljeno samo v znastveno raziskovalne in izobra\xc5\xbeevalne namene.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nKer se park razteza od dobrih 300 pa do skoraj 1400 m nm.v. je kilma zelo pestra. Tako je v Idriji popre\xc4\x8dna letna temperatura 10\xc2\xa0\xc2\xb0C, pri izviru Idrijce pa 5\xc2\xa0\xc2\xb0C. Padavin je veliko in so tudi mo\xc4\x8dne. Krekov\xc5\xa1e so z ve\xc4\x8d kot 3000\xc2\xa0mm med najbolj namo\xc4\x8denimi kraji v Sloveniji. Pozimi je tudi precej snega, pogosto nastane \xc5\xbeled.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPark obsega 97\xc2\xa0% gozda, ve\xc4\x8dinoma bukve in jelke._NEWLINE_V dolinah Idrijce in Belce ter grapah \xc5\xa1tevilnih pritokov uspevajo tri vrste jegli\xc4\x8dev: endemi\xc4\x8dni kranjski jegli\xc4\x8d (Primula carniolica) in reliktna vrsta avrikelj (Primula auricula), ter njun kri\xc5\xbeanec idrijski jegli\xc4\x8d (Primula venusta), ki ga najdemo le v Idrijsko-Cerkljanskem hribovju. Pogosta sta tudi Clusijev svi\xc5\xa1\xc4\x8d (Gentiana clusii) in \xc5\xa1irokolistna lobodika (Ruscus hypoglossum), ob Divjem jezeru najdemo alpsko mastnico (Pinguicula alpina)._NEWLINE_V obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega parka so botaniki Giovanni Antonio Scopoli, Baltazar Hacquet, Henrik Freyer, Franc Hladnik in drugi, prvi raziskovali botaniko pri nas.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje je \xc5\xbeivljenjski prostor ogro\xc5\xbeenih \xc5\xbeivalskih vrst npr. divjega petelina in ru\xc5\xa1evca. Tu se ob\xc4\x8dasno ali stalno pojavljata tudi medved in ris. Pogosta je jelenjad, srnjad in gamsi, v Idrijci pa \xc5\xbeivi poto\xc4\x8dna postrv.\n_START_SECTION_\nBotani\xc4\x8dni vrt\n_START_PARAGRAPH_\nScopolijev botani\xc4\x8dni vrt se nahaja na za\xc4\x8detku poti ob izhodu iz mesta Idrija. Urejen je bil leta 2004. Janez Anton Scopoli (1723-1788) je bil prvi zdravnik v rudniku (1754-1769). Odkril in opisal je ve\xc4\x8d do tedaj neznanih rastlin ter bil za\xc4\x8detnik naravoslovnega raziskovanja na takratnem Kranjskem. V vrtu je ve\xc4\x8d kot 100 rastlinskih vrst, med njimi endemi\xc4\x8dno Idrijsko tevje, Scopolijev Kranjski vol\xc4\x8di\xc4\x8d in druge rastlinske vrste.\n_START_SECTION_\nNaravoslovna u\xc4\x8dna pot\n_START_PARAGRAPH_\nOb rakah je speljana naravoslovna u\xc4\x8dna pot ob Rakah, ob kateri je mogo\xc4\x8de videti nekatere drevesne orjake, re\xc4\x8dni okljuk pri Zagodu, studenec, ve\xc4\x8d brvi \xc4\x8dez reko Idrijco in se sprehoditi do Kobile. Po njej se pride tudi do Zagoda, Stare mejce, Divjega jezera, od jezu pri Kobili naprej pa po slikoviti dolini Idrijce do naselja Bela.'