b'\n_START_ARTICLE_\nNe\xc5\xbeica\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNe\xc5\xbeica ima dolgo ka\xc4\x8dasto, bo\xc4\x8dno mo\xc4\x8dno stisnjeno telo, pokrito z drobnimi luskami. Glava je relativno majhna in bo\xc4\x8dno stisnjena, usta so podstojna, okoli njih pa je \xc5\xa1est brkom podobnih izrastkov. \xc5\xa0tirje do na zgornji ustnici, dva pa v ustnih koti\xc4\x8dkih. Pod o\xc4\x8desom ima, podobno kot ostale vrste \xc4\x8dinkelj, v posebni gubi skrit dvokoni\xc4\x8dast trn._NEWLINE_Ne\xc5\xbeica zraste od 8 do 10\xc2\xa0cm, izjemoma do 14, na bokih pa ima od 10 do 20 temnih peg, ki so vidne pod pobo\xc4\x8dnico. Ta je izrazita le nekaj centimetrov za glavo, proti zadnjemu delu pa je vidna le \xc5\xa1e kot temnej\xc5\xa1a \xc4\x8drta. Osnovna barva telesa je rumenkasta. Odrasli primerki tehtajo med 20 in 60 gramov._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilno za ne\xc5\xbeico je, da imajo samci prsno plavut z odebeljeno drugo plavutnico, blizu mesta, kjer izra\xc5\xa1\xc4\x8da pa je posebna okrogla plo\xc5\xa1\xc4\x8da, imenovana Canestrinijeva luska. Za to vrsto je zna\xc4\x8dilna tudi \xc4\x8drna ali temno rjava pokon\xc4\x8dna pega, ki se nahaja na zgornjem delu baze repne plavuti.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nNe\xc5\xbeica poseljuje vodotoke celotne Evrope, razen Gr\xc4\x8dije, Irske,Norve\xc5\xa1ke in Islandije. V Severni Afriki je raz\xc5\xa1irjena v delih Maroka, v Aziji pa njen \xc5\xbeivljenjski prostor sega vse do Kitajske. Poseljuje \xc4\x8diste, hladne vode s pe\xc5\xa1\xc4\x8denim dnom, kjer se tudi drsti od aprila do junija. Ikre, izle\xc5\xbee jih med 300 in 1.500, samica odlo\xc5\xbei na vodne rastline in korenine, izle\xc5\xbeejo pa se v 4 do 6 dneh. Spolno ne\xc5\xbeice dozorijo v drugem letu \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Ne\xc5\xbeica je samotarska riba, ki dan pre\xc5\xbeivi zakopana v pesek, v mraku in pono\xc4\x8di pa se prehranjuje z drobnimi talnimi nevreten\xc4\x8darji in rastlinskimi ostanki, ki jih pobira po re\xc4\x8dnem dnu.'