b'\n_START_ARTICLE_\nVoja\xc5\xa1ka psihologija\n_START_SECTION_\nNastanek in razvoj voja\xc5\xa1ke psihologije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde Sun Cu v svoji Umetnosti vojne pi\xc5\xa1e o psiholo\xc5\xa1kih prijemih in u\xc4\x8dinkih na sovra\xc5\xbenika. Razvoj voja\xc5\xa1ke psihologije pa bi lahko opredelili po posameznih obdobjih, pri tem pa bi posebej omenili prvo in drugo svetovno vojno.\n_START_SECTION_\nMed prvo svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nVoja\xc5\xa1ka psihologija se je razvila v Veliki Britaniji med prvo svetovno vojno, pri tem pa se je \xc5\xa1e bolj razvijala, ko so britanski admirali v delo vklju\xc4\x8dili psihologe, ki so se ukvarjali predvsem s slu\xc5\xa1nimi predstavami. Tako so v trupe britanskih ladij postavili vojake, ki so bili izurjeni za prisluhe, saj so lahko tako zaznali \xc5\xa1ume podmornic in smeri njihovega gibanja._NEWLINE_Razvoj voja\xc5\xa1ke psihologije se je nadaljeval s tem, ko so v vojno leta 1917 vstopile ZDA in ugotovile, da za zmago ne bojo dovolj samo tanki, topovi in granate, ampak da je najbolj pomemben \xc4\x8dlovek, ki upravlja ta mno\xc5\xbei\xc4\x8den oro\xc5\xbearski potencial. Psihologe so zaposlili v vojni, predvsem z namenom, da svetujejo o delovanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke psihe v vojni in odnosu do drugih ljudi ter tehnikah._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ka znanstvena voja\xc5\xa1ka psihologija se je torej razvijala predvsem med prvo svetovno vojno pod vplivom francoskega psihologa Alfreda Bineta. Ker so ZDA napovedale vojno Nem\xc4\x8diji (1917), je bilo potrebno zelo hitro izuriti ve\xc4\x8dmiljonsko vojsko. Psihologi so pri tem pomagali predvsem na podro\xc4\x8dju selekcije in klasifikacije nabornikov, ukvarjali pa so se tudi z voja\xc5\xa1kim urjenjem in disciplino, moralo ter voja\xc5\xa1ko propagando, pomagali pa so tudi pri izbiri \xc4\x8dastni\xc5\xa1kega kadra ter razvr\xc5\xa1\xc4\x8danju nabornikov po razli\xc4\x8dnih rodovih, slu\xc5\xbebah._NEWLINE_Kot enega izmed prvih voja\xc5\xa1kih psihologov bi lahko ozna\xc4\x8dili W. Mc. Dougalla, ki je preu\xc4\x8deval vojne nevroze pri svojih vojakih. Drugi pomembni in dejavni med prvo svetovno vojno, pa so tudi Edwin G. Boring, James McKeen Cattell, G. Stanley Hall, Edward L. Thorndike, John B. Watson in drugi. _NEWLINE_\xc4\x8ce povzamemo je torej prva svetovna vojna za voja\xc5\xa1ko psihologijo pomenila predvsem uvedbo prvih namenskih, voja\xc5\xa1kih psiholo\xc5\xa1kih testov za milijone nabornikov.\n_START_SECTION_\nMed drugo svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nMed obema svetovnima vojnama je voja\xc5\xa1ka psihologija stagnirala in se je kot znanost docela razvila \xc5\xa1ele v drugi svetovni vojni. Psihologi na tem podro\xc4\x8dju so izdelali splo\xc5\xa1en klasifikacijski test (AGCT), s katerim so preu\xc4\x8devali splo\xc5\xa1ne in posebne sposobnosti nabornikov. Opravljali so raziskave na podro\xc4\x8dju zna\xc4\x8daja vojakov, stali\xc5\xa1\xc4\x8d in interesov, vedenja v boju, voja\xc5\xa1kega vodenja, vpliv preteklih izku\xc5\xa1enj na voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo, delo v skupini, motivacija, razmere, v katerih vojaki delajo in tako naprej. Po drugi svetovni vojni v ospredje stopijo tudi klini\xc4\x8dni vidiki, npr. zdravljenje posttravmatske stresne motnje. Velika Britanja je predvsem razvijala voja\xc5\xa1ko psihologijo v smeri letalstva in mornarice, Sovjetska zveza se je osredoto\xc4\x8dila na raziskovanje opazovanja in kamufla\xc5\xbee, razvoj voja\xc5\xa1ke psihologije pa lahko zasledimo tudi pri Francozih in Japoncih.\n_START_SECTION_\nPodro\xc4\x8dja dela voja\xc5\xa1kega psihologa v Slovenski vojski\n_START_PARAGRAPH_\nV Slovenski vojski se psihologi udejstvujejo na treh podro\xc4\x8djih: organizacijsko-kadrovskem, klini\xc4\x8dnem, ter pedago\xc5\xa1kem. Za opravljanje poklica psihologa v Slovenski vojski mora psiholog najprej pridobiti naziv \xc4\x8dastnika, tj. da opravi \xc4\x8dastni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo, ki je oblika internega izobra\xc5\xbeevanja po 7. stopnji izobrazbe. V okviru \xc4\x8dastni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole pridobi teoreti\xc4\x8dna in prakti\xc4\x8dna znanja, teoreti\xc4\x8dna se nana\xc5\xa1ajo predvsem na podro\xc4\x8dje taktike, gibanja vodov, mednarodno voja\xc5\xa1ko pravo, postrojitvena pravila, itd. Za opravljanje poklica psihologa v Slovenski vojski pa je poleg \xc4\x8dastnike \xc5\xa1ole potrebno opraviti tudi fizi\xc4\x8dni preizkus.\n_START_SECTION_\nOrganizacijsko \xe2\x80\x93 kadrovska veja\n_START_PARAGRAPH_\nOrganizacijsko-kadrovska veja analizira organizacijsko strukturo, skrbi za prenos psiholo\xc5\xa1kega znanja na poveljni\xc5\xa1ki kader, nudi pomo\xc4\x8d pri uvajanju novo prispelih \xc4\x8dlanov, anketira in profilira v interni selekciji. _NEWLINE_Ker so vojaki in voja\xc5\xa1ki uslu\xc5\xbebenci zelo pogosto izpostavljeni zahtevnim vremenskih razmeram (predvsem v bojnih operacijah) kot so na primer prevelik hrup, hud mraz, delovanje na visoki nadmorski vi\xc5\xa1ini, poleg tega se lahko sre\xc4\x8dujejo tudi s pomanjkanjem spanca, psihologi na tem podro\xc4\x8dju posku\xc5\xa1ajo vzdr\xc5\xbeevati zdravje vojakov ob hkratnem pove\xc4\x8danju njihove dejavnosti v stresnem voja\xc5\xa1kem okolju, tj. pripravljajo enote na delovanje v stresnih razmerah (torej pred napotitvijo na mednarodno misijo). Hkrati dajejo poudarek tudi na to, kako izbolj\xc5\xa1ati \xc4\x8dlovekovo izvajanje in obenem omejiti obremenitve pri delu ter vpliv akutnega stresa na vojake in druge uslu\xc5\xbebence. Pod pripravo enot na stresne razmere spada tudi pomo\xc4\x8d pri optimalni sestavi enot, skrb za kohezijo, priprava delavnic in te\xc4\x8dajev za krepitev odnosov v enoti. Ker \xc5\xbeelijo voja\xc5\xa1ki psihologi predvsem pove\xc4\x8dati operativno pripravljenost enot, se pri tem osredoto\xc4\x8dajo tudi na raziskovanje modelov za spoznavno in informacijsko predelavo, razumevanje zahtev in nalog, urjenje s posebnimi postopki (npr. urjenje ve\xc5\xa1\xc4\x8dine vojskovanja ob podpori ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke simulacije).\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dna veja\n_START_PARAGRAPH_\nVoja\xc5\xa1ki klini\xc4\x8dni psihologi svoje delo opravljajo v okviru voja\xc5\xa1ke zdravstvene enote, njihovo delo pa zajema opravljanje klini\xc4\x8dno psiholo\xc5\xa1kih pregledov, izdelavo psiholo\xc5\xa1kih ocen delazmo\xc5\xbenosti, vojakom nudijo pomo\xc4\x8d v obliki svetovanja in terapije. Vsi kandidati za slu\xc5\xbebovanje v Slovenski vojski so napoteni na obvezni klini\xc4\x8dno-psiholo\xc5\xa1ki pregled, kakor tudi vsi vojaki pred odhodom na mednarodno misijo. Klini\xc4\x8dni psihologi so pravzaprav \xc4\x8dastniki, ki vojakom omogo\xc4\x8dajo zdravstvene storitve za izbolj\xc5\xa1anje du\xc5\xa1evnega zdravja, to podro\xc4\x8dje pa vklju\xc4\x8duje, kot \xc5\xbee omenjeno, tudi svetovanje (vojakom, dru\xc5\xbeinam, itd.)\n_START_SECTION_\nPedago\xc5\xa1ka veja\n_START_PARAGRAPH_\nS pedago\xc5\xa1ko psiholo\xc5\xa1kim delom se slovenski voja\xc5\xa1ki psihologi ukvarjajo na nivoju razli\xc4\x8dnih voja\xc5\xa1kih izobra\xc5\xbeevalnih institucij - preko predavanj za vojake rezerviste, do te\xc4\x8dajev in seminarjev za bodo\xc4\x8de generacije poveljnikov.\n_START_SECTION_\nStres\n_START_PARAGRAPH_\nStres bi lahko opredelili kot kakr\xc5\xa1nokoli spremembo v zunanjem ali notranjem okolju, ki je tako mo\xc4\x8dna ali dolgotrajna, da obremeni prilagojevalno zmo\xc5\xbenost organizma do njene meje in ki v dolo\xc4\x8denih razmerah lahko povzro\xc4\x8di razkroj vedenja, neprilagojenost ali slabo delovanje. Stres lahko nastopi zaradi fizi\xc4\x8dnih dra\xc5\xbeljajev, spremembe v socialnih ali psiholo\xc5\xa1kih podro\xc4\x8djih \xc5\xbeivljenja, itd. V vojski oziroma vojni bi lahko lo\xc4\x8dili primarne in sekundarne stresorje, pri \xc4\x8demer se primarni npr. nana\xc5\xa1ajo na zaznavo zunanje gro\xc5\xbenje, nezmo\xc5\xbenost obvladati gro\xc5\xbenje, ob\xc4\x8dutja jeze in nemo\xc4\x8di. Sekundarni pa so tisti, ki izpraznijo osebne vire in zmanj\xc5\xa1ajo zmo\xc5\xbenost u\xc4\x8dinkovitega obladovanja razmer. Med najpogostej\xc5\xa1imi stresorji so tako npr. dehidracija, mraz, fizi\xc4\x8dni napor, pomanjkanje komunikacije, spanja, hrane, itd.\n_START_SECTION_\nPosttravmatska stresna motnja\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na to, da je voja\xc5\xa1ko osebje stalno izpostavljeno stresu in travmatskim dogodkom (spopadi, kjer so po\xc5\xa1kodovani ali ubiti njihovi prijatelji, spopadi, kjer sami ubijejo drugega vojaka, stalno so izpostavljeni nepredvidljivim situacijam, v katerih je njihovo \xc5\xbeivljenje ogro\xc5\xbeeno, itd.) predstavlja populacijo, ki ima najve\xc4\x8dje mo\xc5\xbenosti za razvoj postravmatske stresne motnje. Posttravmatska stresna motnja nastane kot zakasneli odziv na stresni dogodek ali dolo\xc4\x8dene obremenilne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki so izjemno nevarne ali katastrofi\xc4\x8dne narave. Tipi\xc4\x8dne poteze posttravmatske stresne motnje vklju\xc4\x8dujejo epizode ponovnega o\xc5\xbeivljanja travme v obliki vsiljivih spominov, sanj ali no\xc4\x8dnih mor. Za osebe s to vrsto motnje je zna\xc4\x8dilno, da so emocionalno otopele, odtujene drugim ljudem, se ne odzivajo na okolico, hkrati pa se izogibajo dejavnostim in okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinam, ki jih spominjajo na travmo. Pridru\xc5\xbeeno se lahko pojavljajo tudi pove\xc4\x8dana vznemirjenost, nespe\xc5\xa1\xc4\x8dnost, tesnoba, depresija in pogosto tudi razmi\xc5\xa1ljanje o samomoru. Strokovnjaki so ugotovili, da je najbolj u\xc4\x8dinkovita terapija za zdravljenje PTSD kognitivno vedenjska terapija, katere tehnike naslavljajo pogojeni strah in kognitivna miselna izkrivljenja. V \xc4\x8dasu terapije morajo pacienti (ob vodstvu psihoterapevta) v spomin priklicati travmatske dogodke, s\xc4\x8dasoma pa pacienti za\xc4\x8dnejo do\xc5\xbeivljati ni\xc5\xbeje ravni stresa ob tak\xc5\xa1nih spominih in s\xc4\x8dasoma tudi posttravmatska stresna motnja preide v fazo remisije.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ka morala\n_START_PARAGRAPH_\nVoja\xc5\xa1ka morala pomeni mentalno, \xc4\x8dustveno in du\xc5\xa1evno stanje posameznika in se torej nana\xc5\xa1a na po\xc4\x8dutje posameznika (ali se po\xc4\x8duti spo\xc5\xa1tovanega, sre\xc4\x8dnega, ni\xc4\x8dvrednega, itd.). Ozna\xc4\x8dili bi jo lahko kot funkcijo, prav tako pa tudi kot rezultat uspeha v vojni, saj za uspeh v vojni nista dovolj samo mo\xc4\x8d vojske, \xc5\xa1tevilo vojakov in tehnolo\xc5\xa1ke opremljenosti. Nekateri avtorji voja\xc5\xa1ko moralo opisujejo kot tiste psiholo\xc5\xa1ke sile v bojni skupini, ki \xc5\xbeenejo njene \xc4\x8dlane v borbo ali pa zmo\xc5\xbenost katerekoli skupine, da deluje kohezivno zaradi skupnega cilja in da nalogo opravi v katerihkoli pogojih oz. do meje lastne zmogljivosti.'