b'\n_START_ARTICLE_\nKriptografija\n_START_SECTION_\nModerna kriptografija\n_START_PARAGRAPH_\nModerna kriptografija je znanstvena veda, ki se ukvarja z odkrivanjem in preu\xc4\x8devanjem ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih algoritmov in protokolov za u\xc4\x8dinkovito za\xc5\xa1\xc4\x8dito informacij. Pri moderni kriptografiji ne gre za to, da bi napadalec moral poiskati algoritem s katerim je bila informacija za\xc5\xa1ifrirana, pa\xc4\x8d pa je predpostavka, da tega obi\xc4\x8dajno pozna, manjka mu pa klju\xc4\x8d oziroma geslo, s katerim lahko informacijo de\xc5\xa1ifrira.\n_START_SECTION_\nSimetri\xc4\x8dna kriptografija\n_START_PARAGRAPH_\nSimetri\xc4\x8dna enkripcija je edina javno poznana metoda \xc5\xa1ifriranja do leta 1976 ko so odkrili tudi nesimetri\xc4\x8dno kriptografijo poznano tudi pod imenom kriptografija javnega klju\xc4\x8da. Pri simetri\xc4\x8dni kriptografiji gre za to, da se tako za \xc5\xa1ifriranje, kot de\xc5\xa1ifriranje uporablja enak klju\xc4\x8d. Najbolj raz\xc5\xa1irjen algoritem za simetri\xc4\x8dno \xc5\xa1ifriranje je AES. Gre za algoritem, ki ga je z javnim nate\xc4\x8dajem izbral ameri\xc5\xa1ki Narodni urad za standarde in tehnologijo. Iskanje kandidata je potekalo pribli\xc5\xbeno 3 leta v ve\xc4\x8d krogih in trenutno AES kljub nekaterim pomankljivostim velja v tako krogu kriptografov kot tudi seveda v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em krogu uporabnikov \xc5\xa1e vedno kot primeren algoritem za za\xc5\xa1\xc4\x8dito informacij.\n_START_SECTION_\nKriptografija javnega klju\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nProblem simetri\xc4\x8dne kriptografije je z izmenjavo kju\xc4\x8dev. Da bi lahko z neko oddaljeno osebo izmenjevali zaupne informacije, bi si morali prej izmenjati kju\xc4\x8d prek varnega kanala - to pomeni osebno ali z zaupanja vrednim kurirjem. Ko bi na primer \xc5\xbeeleli izmenjati klju\xc4\x8d z internetno stranjo, ki ji \xc5\xbeelimo sporo\xc4\x8diti \xc5\xa1tevilko kreditne kartice za nakup prek interneta bi bil tak postopek gotovo zelo neprakti\xc4\x8den, \xc4\x8de ne nemogo\xc4\x8d._NEWLINE_Pri kriptografiji javnega klju\xc4\x8da ali nesimetri\xc4\x8dni kriptografiji, gre za to, da imamo dva razli\xc4\x8dna klju\xc4\x8da. Z enim klju\xc4\x8dem je mogo\xc4\x8de sporo\xc4\x8dilo za\xc5\xa1ifrirati, z drugim klju\xc4\x8dem, pa je mogo\xc4\x8de sporo\xc4\x8dilo de\xc5\xa1ifrirati. Raz\xc5\xa1irjanje tak\xc5\xa1nih klju\xc4\x8dev tako je bistveno la\xc5\xbeje. Uporabnik, ki \xc5\xbeeli prejemati za\xc5\xa1\xc4\x8ditene informacije ustvari dva klju\xc4\x8da hkrati z uporabo ra\xc4\x8dunalnika. Enega izmed obeh klju\xc4\x8dev shrani zase kot zasebni klju\xc4\x8d, drugi klju\xc4\x8d pa je javen in ga lahko javno objavlja na primer internetni strani ali pa po\xc5\xa1ilja prek elektronske po\xc5\xa1te. Tako lahko vsakdo, ki ima na voljo prejemnikov javni klju\xc4\x8d za\xc5\xa1ifrira samo njemu namenjeno sporo\xc4\x8dilo, saj je prejemnik edini, ki ima zasebni klju\xc4\x8d in s tem mo\xc5\xbenost de\xc5\xa1ifriranja. \xc4\x8ceprav je ustvarjanje obeh klju\xc4\x8dev hkrati za dana\xc5\xa1nje ra\xc4\x8dunalnike skoraj hipen postopek iz enega klju\xc4\x8da ni mogo\xc4\x8de enostavno ugotoviti drugega in za to potreben napor je primerljiv naporu za iskanje zelo dolgih gesel, ki se uporabljajo v simetri\xc4\x8dni kriptografiji.\n_START_SECTION_\nDigitalno podpisovanje\n_START_PARAGRAPH_\nKlju\xc4\x8da v kriptografiji javnega klju\xc4\x8da sta dualna. To pomeni, da lahko opravimo postopek \xc5\xa1ifriranja tudi obratno. Z zasebnim klju\xc4\x8dem sporo\xc4\x8dilo za\xc5\xa1ifriramo z javnim pa ga od\xc5\xa1ifriramo. \xc4\x8ce po\xc5\xa1ljemo skupaj s sporo\xc4\x8dilom tudi isto sporo\xc4\x8dilo za\xc5\xa1ifrirano z na\xc5\xa1im zasebnim klju\xc4\x8dem, se bo prejemnik lahko prepri\xc4\x8dal, da smo sporo\xc4\x8dilo zagotovo poslali samo mi, saj bo z na\xc5\xa1im javnim klju\xc4\x8dem lahko od\xc5\xa1ifriral sporo\xc4\x8dilo ki smo ga prej za\xc5\xa1ifrirali z na\xc5\xa1im zasebnim klju\xc4\x8dem._NEWLINE_Naprimer, da \xc5\xbeeli Ana poslati Bogdanu neko sporo\xc4\x8dilo. Pri tem imata oba vsak svoj zasebni klju\xc4\x8d in javni klju\xc4\x8d od drug drugega. Ana uporabi svoj zasebni klju\xc4\x8d, da za\xc5\xa1ifrira sporo\xc4\x8dilo. Sporo\xc4\x8dilu pripne svoje neza\xc5\xa1ifrirano sporo\xc4\x8dilo in vse skupaj za\xc5\xa1ifrira z Bogdanovim javnim klju\xc4\x8dem ter to po\xc5\xa1lje Bogdanu. Bogdan oboje skupaj od\xc5\xa1ifrira s svojim zasebnim klju\xc4\x8dem. Poleg Aninega sporo\xc4\x8dila ima tudi za\xc5\xa1ifrirano sporo\xc4\x8dilo, ki se imenuje digitalni podpis in ko ga odklene z Aninim javnim klju\xc4\x8dem, se prepri\xc4\x8da, da je sporo\xc4\x8dilo zares pri\xc5\xa1lo od Ane. Ne pozabimo, da je podpis potreben za to, ker bi sicer lahko vsak ki ima Bogdanov javni klju\xc4\x8d, po\xc5\xa1iljal za\xc5\xa1ifrirana sporo\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\nDigitalna potrdila\n_START_PARAGRAPH_\nZgoraj opisani postopek ima \xc5\xa1e eno pomanjkljivost. V za\xc4\x8detku je bila predpostavka ta, da imata Ana in Bogdan javna klju\xc4\x8da od drug drugega, nikjer pa ni pisalo, kako sta si jih izmenjala. Kako naj Bogdan ve, da je javni klju\xc4\x8d ki mu ga je prej poslala Ana na primer prek e-po\xc5\xa1te res njen? Napadalec bi lahko prestregel izmenjavo javnih klju\xc4\x8dev in se tako na vsaki strani predstavil bodisi kakor Ana ali Bogdan in tako prestrezal zaupna sporo\xc4\x8dila. Za to skrbi overitelj digitalnih potrdil. V Sloveniji je za to zadol\xc5\xbeeno Ministrstvo za javno upravo in izdajajo SIGEN-CA  digitalna potrdila. Poleg SIGEN-CA je v sloveniji \xc5\xa1e nekaj izdajateljev digitalnih potrdil predvsem med bankami. Overovitelj s svojim certifikatom podpi\xc5\xa1e certifikat uporabnika in tako zagotavlja da lastnik zasebnega dela certifikata, ki ga je overovitelj digitalno podpisal, zares last tistega, ki je v njem ozna\xc4\x8den. Uporabnik javnega certifikata pa mora tako pridobiti samo certifikat od overitelja. Certifikati overiteljev pristojnih za overjanje internetnih strani so vklju\xc4\x8deni v ve\xc4\x8dino internetnih brskalnikov. Certifikat poleg klju\xc4\x8dev in podpisa vsebuje tudi ime in priimek lastnika in morebiten elektronski naslov, drugih osebnih podatkov, pa certifikat obi\xc4\x8dajno ne vsebuje.\n_START_SECTION_\nPrepovedi\n_START_PARAGRAPH_\nKriptografija je bila dolgo v domeni varnostnih agencij in tajnih slu\xc5\xbeb. Zaradi njene uporabe pri za\xc5\xa1\xc4\x8diti zasebnosti in tajnosti je javna uporaba kriptografije tudi v velikem interesu borcev za \xc4\x8dlovekove pravice. Zato so dr\xc5\xbeave v preteklosti sku\xc5\xa1ale uporabo kriptografije zakonsko prepovedovati, zlasti potem, ko so poceni ra\xc4\x8dunalniki omogo\xc4\x8dili uporabo visoko kvalitetne kriptografije v svetu. _NEWLINE_V nekaterih dr\xc5\xbeavah je ali je \xc5\xa1e vedno prepovedana zasebna uporaba kriptografije. Do leta 1999 je Francija drasti\xc4\x8dno omejevala uporabo kriptografije v zasebne namene. Na Kitajskem je za uporabo kriptografije potrebno imeti licenco. Mnoge dr\xc5\xbeave imajo stroge omejitve, glede uporabe kriptografije. Med najstro\xc5\xbejimi zakoni omejevanja so zakoni v Belorusiji, Kazahstanu, Mongoliji, Pakistanu, Rusiji, Singapurju, Tuniziji, Venezueli in Vietnamu. _NEWLINE_V ZDA je kriptografija legalna za uporabo znotraj ZDA, v preteklosti pa je bilo tudi veliko debate glede zakonske prepovedi uporabe kriptografije. Eden najpomembnej\xc5\xa1ih problemov je bil izvoz programske in strojne kriptografske opreme. Zaradi pomembnosti kriptoanalize v \xc4\x8dasu 2. svetovne vojne in pri\xc4\x8dakovanja, da bo kriptografija nadaljevala svojo pomembno vlogo v nacionalni varnosti, je veliko zahodnih vlad stro\xc5\xbeje kontroliralo njen izvoz. Po 2. svetovni vojni je bilo v ZDA ilegalno prodajati in distribuirati kriptografsko tehnologijo v tujino, je pa bilo do 2. svetovne vojne ve\xc4\x8dina te tehnologije tajne in v dr\xc5\xbeavni lasti oziroma posesti. Do masovne uporabe osebnih ra\xc4\x8dunalnikov in interneta te tehnologije ni bilo te\xc5\xbeko za\xc5\xa1\xc4\x8dititi. Ker ve\xc4\x8dina uporabnikov ni poznala razlike med dobro in slabo kriptografijo, je bila ve\xc4\x8dina javno dostopnih kriptografskih tehnik po\xc4\x8dasna in pomanjkljiva. Kakor koli, s \xc5\xa1iritvijo interneta in ra\xc4\x8dunalnikov je postala \xc5\xa1iroko uporabna, visoko kvalitetna, za\xc5\xa1\xc4\x8dita je postala kvalitetna, predvsem pa je kriptografija postala znana mno\xc5\xbeici ljudi po celem svetu. Zaradi tega so izvozne omejite kriptografije postale ovira razvoju trgovine in raziskovanja.\n_START_SECTION_\nIzvozne omejitve\n_START_PARAGRAPH_\nV 90. letih se je v ZDA zgodilo nekaj primerov, ko so ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni organi sku\xc5\xa1ali s silo uveljaviti omejitve glede izvoza kriptografije. Pri enem teh primerov je \xc5\xa1lo za \xc5\xa1ifrirni program PGP, ki ga uporabljajo \xc5\xa1tevilni politi\xc4\x8dni aktivisti po svetu, njegov avtor pa je Phillip Zimmermann. Avtor je svoj program v ZDA objavil skupaj z izvorno kodo, v juniju 1991 pa se je program zna\xc5\xa1el na internetu, pred tem pa kriptgrafija navadnim posameznikom ni bila dostopna. Lastnik patenta za RSA \xc5\xa1ifriranje, ki ga je uporabljal program, RSA Security (takrat znan kot RSA Data Security, Inc. ali RSADSI), je spro\xc5\xbeil spor glede kr\xc5\xa1itve patenta. FBI pa je spro\xc5\xbeil preiskavo zaradi suma kr\xc5\xa1itve izvoznih dovoljenj. Obto\xc5\xbebe proti njemu so bile kasneje ovr\xc5\xbeene._NEWLINE_So pa nekateri sku\xc5\xa1ali izvozne omejitve odpraviti. Daniel Bernstein, takrat absolvent na Berkely\xc5\xa1ki univerzi, je proti ZDA vlo\xc5\xbeil to\xc5\xbebo zaradi kr\xc5\xa1itve svobode govora. Primer se je kon\xc4\x8dal z odlo\xc4\x8ditvijo, da je izvirna koda, uporabljena v algoritmih in sistemih kriptografije obravnavana kot del svobode govora, zaradi \xc4\x8desar so izvozne omejitve padle._NEWLINE_Leta 1996 je 39 dr\xc5\xbeav podpisalo Wassenaarski sporazum \xe2\x80\x93 gre za dokument o prepovedi izvoza tehnologije dvojne rabe (kriptografijo je mogo\xc4\x8de uporabljati tako za civilne, kot tudi voja\xc5\xa1ke namene) v nekatere nedemokrati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave. V sporazumu je predvideno, da za kriptografske proizvode, ki uporabljajo \xc5\xa1ifrirne klju\xc4\x8de, dalj\xc5\xa1e od 56 bitov, re\xc5\xa1itve za faktorizacijo celih \xc5\xa1tevil, ve\xc4\x8djih od 512 bitov ter re\xc5\xa1itve za izra\xc4\x8dun nekaterih diskretnih algoritmov, ne veljajo izvozne omejitve. Izlo\xc4\x8deni pa so bili tisti izdelki, ki \xc5\xa1ifriranje uporabljajo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito avtorskih pravic in intelektualne lastnine ter nekateri izdelki, ki se uporabljajo v ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvu. V dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu tipi\xc4\x8den primer kriptografskih izdelkov iz ZDA predstavljajo spletni brskalniki (Mozilla Firefox in Microsoft Internet Explorer), ki vsebujejo dele programske kode, ki skrbi za dostopanje do SSL \xc5\xa1ifriranih spletnih strani. Tudi po\xc5\xa1tni odjemalci, na primer Mozilla Thunderbird in Microsoft Outlook E-mail so programi, ki omogo\xc4\x8dajo \xc5\xa1ifrirano povezovanje na po\xc5\xa1tne stre\xc5\xbenike preko TLS-ja, oziroma omogo\xc4\x8dajo po\xc5\xa1iljanje ali sprejemanje elektronske po\xc5\xa1te, \xc5\xa1ifrirane s pomo\xc4\x8djo S/MIME. Veliko uporabnikov interneta se tako ne zaveda, da njihova osnovna aplikacijska programska oprema vsebuje napredne kriptografske elemente. Zaradi tega pretirano omejevanje civilne uporabe \xc5\xa1ifriranja niti ni mogo\xc4\x8de, izvajanje takih zakonov pa bi bilo neu\xc4\x8dinkovito. Wassenaarski sporazum nima statusa mednarodne pogodbe, njegova priporo\xc4\x8dila pa niso obvezna, zato so nekatere dr\xc5\xbeave, na primer Kanada, Nem\xc4\x8dija in \xc5\xa0vica, tudi napovedale, da se teh kriptografskih omejitev ne bodo dr\xc5\xbeale.\n_START_SECTION_\nVpletenost ameri\xc5\xa1ke NSA (Nacionalne varnostne agencije)\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi problem, povezan s kriptografijo je vpliv ameri\xc5\xa1ke Nacionalne varnostne agencije (NSA) v razvoj \xc5\xa1ifrirnih algoritmov. NSA je bila vklju\xc4\x8dena v zasnovo algoritma DES (Data Encription Standard) v \xc4\x8dasu njegovega nastanka v podjetju IBM in kasneje pri uveljavitvi \xc5\xa1ifrirnega standarda s strani Nacionalnega urada za standarde. DES naj bi bil oblikovan tako, da bi bil odporen na razli\xc4\x8dne kriptoanalize, v njem pa naj ne bi bilo nobenih statisti\xc4\x8dnih ali matemati\xc4\x8dnih slabosti. Vendar pa sta NSA in IBM v \xc4\x8dasu razvoja algoritma odkrila posebno kriptoanaliti\xc4\x8dno tehniko, ki je postala javno znana \xc5\xa1ele po tem, ko je bila odkrita v poznih 80. letih. \xc5\xa0lo je za tako imenovano diferencialno kriptoanalizo, ki jo je IBM na zahtevo NSA obdr\xc5\xbeal v tajnosti \xe2\x80\x93 IBM naj bi \xc5\xbee med razvojem algoritma odkril matemati\xc4\x8dno bli\xc5\xbenjico za razbijanje civilne razli\xc4\x8dice DES. Tehnika je postala javno poznana \xc5\xa1ele potem, ko sta jo po nekaj letih Biham in Shamir ponovno odkrila \xe2\x80\x93 leta 1990 in 1991 sta predstavila novo vrsto kriptoanalize, imenovano diferencialna kriptoanaliza. Takrat se je tudi za\xc4\x8delo govoriti o tem, da naj bi bila civilna razli\xc4\x8dica DES prirejena tako, da je bila u\xc4\x8dinkovitost do tedaj neznanega napada z diferencialno kriptoanalizo pove\xc4\x8dana. Cela afera ka\xc5\xbee na pomembnost odlo\xc4\x8danja katere vire in znanja ima lahko napadalec. Drugi primer vme\xc5\xa1avanja NSA-ja je bil leta 1993 s \xc5\xa1ifrirnim \xc4\x8dipom Clipper, kjer je \xc5\xa1lo za to da so v ZDA \xc5\xbeeleli uzakoniniti tako kriptografijo, ki bi dr\xc5\xbeavnim organom omogo\xc4\x8dila dostop do ne\xc5\xa1ifriranega besedila. \xc5\xa0ifrirni \xc4\x8dip Clipper je bil kritiziran, saj se z njegovo uvedbo ne bi ni\xc4\x8d spremenilo, ker je FBI za prislu\xc5\xa1kovanje \xc5\xa1e vedno potreboval sodni nalog.'