b'\n_START_ARTICLE_\nJakob \xc5\xbdmavc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v Vidmu ob \xc5\xa0\xc4\x8davnici (sedaj Sveti Jurij ob \xc5\xa0\xc4\x8davnici) in Gornji Radgoni, gimnazijo na Ptuju (1879-1880) in v Mariboru (1880-1887). Leta 1888 je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati zgodovino in zemljepis na univerzi v Gradcu, nadaljeval do 1890 v Pragi in kon\xc4\x8dal 1892 na Dunaju, kjer je \xc5\xa1tudiral tudi slavistiko. Jeseni 1894 je doktoriral z disertacijo Das St\xc3\xa4ndewesen K\xc3\xa4rntens im MA mit einer Uebersicht der territorialen Entwicklung K\xc3\xa4rntens u. jener Krains in derselben Zeit; dr\xc5\xbeavni strokovni izpit pa je opravil 1897. Leta 1895 se je zaposlil kot profesor na II. dr\xc5\xbeavni gimnaziji v Ljubljani, od 1896 v Kranju, od 1905 na I. gimnaziji v Ljubljani in od 1921 v Mariboru. Leta 1925 se je upokojil._NEWLINE_Kot predsednik ljubljanske sekcije Profesorskega dru\xc5\xa1tva (1907-1919) se je zavzemal za pou\xc4\x8devanje v slovenskem jeziku. V letih 1907\xe2\x88\x921916 je organiziral pisanje slovenskih \xc5\xa1olskih knjig za vi\xc5\xa1je gimnazije. Pri Slovenski matici je bil med drugim na\xc4\x8delnik zemljepisnega odseka. Zaslu\xc5\xbeen je za pripravo Zemljevida slovenskega ozemlja. (1921) Kot dopisni \xc4\x8dlan in konservator Centralne komisije za varstvo spomenikov na Dunaju (1902-1917) je obiskal \xc5\xa1tevilna slovenska arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da, topografske zapiske o tem hrani Narodni muzej Slovenije v Ljubljani. Leta 1903 in 1904 je vodil arheolo\xc5\xa1ko izkopavanje grobi\xc5\xa1\xc4\x8da iz obdobja preseljevanja ljudstev v Kranju.'