b'\n_START_ARTICLE_\nDiogo C\xc3\xa3o\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Vili Real (ali \xc3\x89vori) na Portugalskem okoli 1452 kot nezakonski sin \xc3\x81lvara Fernandesa ali Gon\xc3\xa7alvesa C\xc3\xa3a plemi\xc4\x8da na dvoru, tudi on je bil nezakonski sin, in to Gon\xc3\xa7ala C\xc3\xa3a. Bil je poro\xc4\x8den in je imel \xc5\xa1tiri otroke: Pedra, Manuela, Andr\xc3\xa9ja Afonsa in Isabelo.\n_START_SECTION_\nRaziskovalec\n_START_PARAGRAPH_\nBil je prvi znan Evropejec, ki je videl reko Kongo in raziskal zahodnoafri\xc5\xa1ko obalo med rtom svete Katarine v Gvinejskem zalivu in Cape Crossom, skoraj od ekvatorja do Walvis Baya v Namibiji.\n_START_SECTION_\nPrvo potovanje\n_START_PARAGRAPH_\nKo je portugalski kralj Janez II. o\xc5\xbeivil delo Henrika Morjeplovca, je poslal C\xc3\xa3a (verjetno okoli kresa leta 1482) raziskat afri\xc5\xa1ko obalo ju\xc5\xbeneje od ekvatorja. Ustje in izliv reke Kongo so odkrili (morda v avgustu 1482) in ozna\xc4\x8dili s padr\xc3\xa3om ali kamnitim stebrom (deli se \xc5\xa1e vedno vidijo), postavljen na to\xc4\x8dko morskih psov (Shark Point), ki potrjuje suverenost Portugalske; velika reka se je na kratko povzpela in potovanje v notranjost je bilo mogo\xc4\x8de s pomo\xc4\x8djo doma\xc4\x8dinov v kraljestvu Bakongo (Kongo). C\xc3\xa3o je nato plul ob obali navzdol ob dana\xc5\xa1nji Angoli (Portugalska zahodna Afrika) in postavil drug steber na rtu svete Marije (Monte Negro na prvem potovanju). Gotovo se je vrnil v Lizbono do za\xc4\x8detka aprila 1484, ko mu je Janez II. podelil naslov cavaleiro (vitez) (bil je \xc5\xbee escudeiro ali oproda) in mu podelil rento in grb (8. aprila 1484 in 14. aprila 1484). Ob vrnitvi je odkril \xc5\xa1e otok Annob\xc3\xb3n v Gvinejskem zalivu.\n_START_SECTION_\nDrugo potovanje\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xa3o naj bi bil na svojem drugem potovanju leta 1484\xe2\x80\x931486 skupaj z Martinom Behaimom (kot se domneva iz njegovega pisma n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kemu svetu iz leta 1492), kar je zelo vpra\xc5\xa1ljivo. Znano pa je, da je raziskovalec ponovno obiskal Kongo in postavil dva stebra na drugi strani kot ob svojem prej\xc5\xa1njem potovanju. Prvi je bil na Monte Negro (zdaj Cabo Negro, Angola), drugi na Cape Crossu. Steber na Cape Crossu je verjetno zaznamoval konec njegovega napredovanja proti jugu, pribli\xc5\xbeno 1400 kilometrov. C\xc3\xa3o se je povzpel po reki Kongo do bli\xc5\xbeine mesta Matadi. Tam je oktobra ali novembra 1485 v bli\xc5\xbeini slapov Yellala zapustil napis, vrezan v kamen, ki pri\xc4\x8da o njegovi poti in poti njegovih mo\xc5\xbe:_NEWLINE_Aqui chegaram os navios do esclarecido rei D.Jo\xc3\xa3o II de Portugal - Diogo C\xc3\xa3o, Pero Anes, Pero da Costa ("Sem so priplule ladje razsvetljenega portugalskega kralja Janeza II. \xe2\x80\x93 Diogo C\xc3\xa3o, Pero Anes, Pero da Costa")._NEWLINE_Po enem viru (legenda na zemljevidu Heinricha Hammerja, 1489) je C\xc3\xa3o umrl na Cape Crossu; vendar so Jo\xc3\xa3o de Barros in drugi pisali o njegovi vrnitvi v Kongo in njegovem nadaljnjem opravljanju dela odposlanca na Portugalskem. \xc5\xa0tirje stebri, ki jih je C\xc3\xa3o postavil na svojih dveh potovanjih, so bili odkriti na kraju samem in napisi na dveh (rt svete Marije in Cape Cross) z dne 1482 oziroma 1485 so \xc5\xa1e vedno berljivi in so bili natisnjeni. Padr\xc3\xa3o iz Cape Crossa je danes v Berlinu (na kraju samem je zamenjan z granitno repliko); tisti ob izlivu reke Kongo, z rta svete Marije in Caba Negra so v Muzeju geografskega dru\xc5\xa1tva v Lizboni.'