b'\n_START_ARTICLE_\nPosest\n_START_SECTION_\nTeorije o sestavinah posesti\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko pravo je zahtevalo poleg dejanske oblasti tudi voljo (animus) do posedovanja stvari. To je prvi opustil nem\xc5\xa1ki civilni zakonik leta 1900, v Sloveniji se uporablja kot pogoj dejansko oblast nad stvarjo od 1980.\n_START_SECTION_\nSoposest\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d oseb izvr\xc5\xa1uje posest tako, da posedujejo stvar skupaj. Hkrati ali zaporedoma izvr\xc5\xa1ujejo oblast nad stvarjo. Primer: Delitev sefa.\n_START_SECTION_\n(Ne)dobroverna posest\n_START_PARAGRAPH_\nDobroverni posestnik je vsak posestnik, ki svojo posest izvr\xc5\xa1uje na podlagi pravnega naslova, ki zagotavlja upravi\xc4\x8denost posedovanja (primer najemnik stanovanja).\n_START_SECTION_\n(Ne)lastni\xc5\xa1ka posest\n_START_PARAGRAPH_\nNelastni\xc5\xa1ki posestnik je, kdor ima posest brez volje imeti jo za svojo in priznava vi\xc5\xa1jo pravno oblast posrednega posestnika. Lastni\xc5\xa1ki posestnik je, kdor izvr\xc5\xa1uje posest, kot da bi bila stvar njegova.\n_START_SECTION_\n(Ne)posredna posest\n_START_PARAGRAPH_\nPosredna posest je izvr\xc5\xa1evanje dejanske oblasti nad stvarjo prek drugega, ki ima neposredno posest na podlagi kakr\xc5\xa1negakoli pravnega temelja. Pravna vez med posrednim in neposrednim posestnikom se imenuje posestno posredovalno razmerje. Publicitetne znake pri nepremi\xc4\x8dninah lahko ka\xc5\xbee le neposredni posestnik.\n_START_SECTION_\nPosestno varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV razmerju med ve\xc4\x8d posestniki iste stvari se \xc5\xa1teje za motilno vsako ravnanje, ki samovoljno spreminja ali ovira dotedanji na\xc4\x8din izvr\xc5\xa1evanja posesti.\n_START_SECTION_\nSamopomo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPosestnik ima pravico do samopomo\xc4\x8di proti tistemu, ki neupravi\xc4\x8deno moti njegovo posest ali mu jo odvzame. Pogoj pa je, da je nevarnost neposredna, da je samopomo\xc4\x8d takoj\xc5\xa1nja in nujna ter da na\xc4\x8din samopomo\xc4\x8di ustreza okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinam, v katerih obstaja nevarnost.\n_START_SECTION_\nSodno varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSodno varstvo pred motenjem oziroma odvzemom posesti je mogo\xc4\x8de zahtevati v tridesetih dneh od dneva, ko je posestnik zvedel za motenje in storilca, najpozneje pa v enem letu od dneva, ko je motenje nastalo. Posestnik nima pravnega varstva, \xc4\x8de motenje ali odvzem posesti temelji na zakonu._NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de daje varstvo glede na zadnje stanje posesti in nastalo motenje. Pri tem se ne upo\xc5\xa1tevata pravica do posesti in dobrovernost posestnika. Tudi posestnik, ki je pridobil posest s silo, na skrivaj ali z zlorabo zaupanja, ima pravico do varstva, razen nasproti tistemu, od katerega je na tak na\xc4\x8din pri\xc5\xa1el do posesti, \xc4\x8de je ta izvr\xc5\xa1eval dovoljeno samopomo\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nObseg sodnega varstva\n_START_PARAGRAPH_\nZ odlo\xc4\x8dbo o zahtevku za varstvo pred motenjem posesti odredi sodi\xc5\xa1\xc4\x8de prepoved nadaljnjega motenja posesti oziroma odredi vrnitev odvzete posesti ter druge ukrepe, potrebne za varstvo pred nadaljnjim motenjem. Ne glede na spor zaradi motenja posesti (32. \xc4\x8dlen) je mogo\xc4\x8de zahtevati sodno varstvo posesti iz naslova pravice do posesti.\n_START_SECTION_\nPosledice posesti ob samem varstvu\n_START_PARAGRAPH_\nDolgotrajna dobroverna posest lahko pomeni priposestvovanje oziroma izvirna pridobitev lastninske pravice na posedovanem po zakonu.'