b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Santa Maria della Rotonda, Albano Laziale\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev Marija Santissima della Rotonda (\'a Ritonna v albanensskem nare\xc4\x8dju), prej znana kot Santa Maria Maggiore, je pomembno Marijino sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v Laciju, ki se nahaja v mestu Albano Laziale, v pokrajini Rim, na podro\xc4\x8dju Castelli Romani. Je tudi arheolo\xc5\xa1ko pomemben spomenik._NEWLINE_Cerkev je stara okrogla romanska stavba in sega v prvo stoletje, narejena na temeljih Domicijanove vile, ki je bila sprva nimfej ali morda tempelj. Stavba je bila pretvorjena za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko uporabo v \xc4\x8dasu Konstantina Velikega ali v obdobju med devetim in enajstim stoletjem._NEWLINE_Verjetno so se v prvih stoletjih obstoja opravljali verski obredi v bizantinskem na\xc4\x8dinu, od \xc5\xa1tirinajstega stoletja do leta 1444 so ga upravljale avgu\xc5\xa1tinske nune, kasneje je bil dodeljen baziliki Santa Bonifacio ed Alessio all\'Aventino v Rimu, ki ga je vodila do leta 1663, ko je cerkev kupila \xc5\xa1kofija Albano, da bi uredila semeni\xc5\xa1\xc4\x8de. Med letoma 1708 in 1799 je semeni\xc5\xa1\xc4\x8de in cerkev vodil o\xc4\x8de Scolopi. Od takrat je v lasti \xc5\xa1kofije in pripada \xc5\xbeupniji katedrale bazilike Sv. Pankracija. Danes je arhitekturni spomenik lokalnega pomena.\n_START_SECTION_\nPrvotna uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nZgradba ima tloris kvadrata, v katerega je vstavljen krog, in je bila najprej uporabljena kot sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Po najverjetnej\xc5\xa1i razlagi naj bi bila stavba zasnovana kot tempelj posve\xc4\x8den boginji Minervi, ker naj bi bil cesar Domicijan zelo zavezan temu bo\xc5\xbeanstvu. Trditve s strani nekaterih klasi\xc4\x8dnih avtorjev ka\xc5\xbeejo na to, da so tukaj praznovali slovesni praznik Quinquatria v \xc4\x8dast Minervi._NEWLINE_U\xc4\x8denjak Giuseppe Lugli trdi, glede na primerjavo z drugimi rimskimi stavbami kro\xc5\xbeno-kvadratne oblike, da je sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Rotunda v Domicijanovem \xc4\x8dasu slu\xc5\xbeilo kot nimfej. Tako menijo tudi v novej\xc5\xa1i dobi na osnovi arheolo\xc5\xa1kih izkopavanj in restavracije v letih 1935-1938._NEWLINE_Z ustanovitvijo Castra Albana (utrjenega tabora za Legio II Parthica, nastalega okoli leta 197, med vladanjem cesarja Septimija Severa), je bil nimfej verjetno pretvorjen v kraj poganskega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, o \xc4\x8demer naj bi pri\xc4\x8dal oltar iz granita najden med izkopavanji 1935-1938 na nivoju Severovih tal, nekoliko dvignjenih v primerjavi z Domicijanovimi. Med izkopavanji v tridesetih letih je bila ugotovljena plast zemlje pome\xc5\xa1ana s semeni p\xc5\xa1enice: to ka\xc5\xbee na obstoj poganskega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja v zadnjih stoletjih cesarstva, in izklju\xc4\x8duje trditve, da je pri\xc5\xa1lo do kr\xc5\xa1\xc4\x8danske posvetitve v \xc4\x8dasu Konstantina Velikega. Slednje je verjetno potekalo \xc5\xa1ele kasneje okoli osmega stoletja\n_START_SECTION_\nOd prvega do \xc5\xa1tirinajstega stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje je, da je bilo kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev ustanovljena za vzhodne verske obrede. Slika Madonna della Rotonda je delo iz let med 6. in 8. stoletjem ali med enajstim in dvanajstim stoletjem. Prve najdbe iz srednjega veka, ugotovljene med arheolo\xc5\xa1kimi izkopavanji v sveti\xc5\xa1\xc4\x8du, so drobci marmorne dekoracije iz obdobja med devetim in desetim stoletjem. _NEWLINE_Prva posvetitev cerkve, od \xc4\x8demer nimamo zapisa, se je zgodila nekako leta 1060, pod pape\xc5\xbeem Nikolajem II. V raziskavi, izvedeni pred drugo posvetitvijo oltarja leta 1316, so na\xc5\xa1li fragment papirja, skupaj z relikvijami in marmorno plaketo s starogr\xc5\xa1kim napisom._NEWLINE_Vendar pa je najstarej\xc5\xa1i uradni dokument, kjer je omenjena cerkev Santa Maria della Rotonda, pismo pape\xc5\xbea Celestine III. z dne 16. decembra 1195, v katerem govori o de\xc5\xbeeli positi in territorio Albanensi in Caccabellis, ki meji na eni strani s S. Maria Rotunda de Albano. _NEWLINE_Ni jasno, kdo bi v tem obdobju upravljal cerkev. Galletti je menil, da je cerkev pripadala samostanu Santa Maria di Grottaferrata, ki je imel na obmo\xc4\x8dju Albana veliko posesti. Glede na ohranjeno arhivsko gradivo pa je mo\xc5\xbeno, da je cerkev v za\xc4\x8detku trinajstega stoletja upravljal duhovnik zaposlen v \xc5\xa1kofiji Albano suburbicarian in v za\xc4\x8detku \xc5\xa1tirinajstega stoletja, kaplan zaposlen pri avgu\xc5\xa1tinskih nunah. _NEWLINE_8. september 1316 je bila cerkev ponovno posve\xc4\x8dena na zahtevo opatije avgu\xc5\xa1tinskih nun sester Agnes. Proslavo je vodil \xc5\xa1kof Nikolaj Tortiboli, pri \xc4\x8demer so relikvije iz leta 1060 namestili v notranjost oltarja._NEWLINE_Cerkev je bila v \xc5\xa1tirinajstem stoletju dele\xc5\xbena obilnih donacij navadnih ljudi in celo rimskih dr\xc5\xbeavljanov, kar je nedvomno obogatilo skupnost nun.\n_START_SECTION_\nOd petnajstega do sedemnajstega stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1435-1436 je Albano, skupaj s Castel Gandolfom, gradom Savelli in Borghetto di Grottaferrata - vse last dru\xc5\xbeine Savelli, poru\xc5\xa1ila do tal pape\xc5\xbeeva vojska, ki ji je poveljeval kardinal Giovanni Maria Vitelleschi, v \xc4\x8dasu vojne med pape\xc5\xbeem Evgenijem IV. in rimskimi pomembnimi dru\xc5\xbeinami. Kasneje, 15. junij 1444, ko so bili uni\xc4\x8deni cerkve in samostani in Evgenij IV. odstavljen, je prevzela upravljanje bazilika Santissimi Bonifacio ed Alessio all\'Aventin v Rimu: med njimi je bilo tudi cerkev Rotunda z vsemi pritiklinami._NEWLINE_V prvih letih sedemnajstega stoletja je bilo v cerkvi izdelanih veliko okraskov in novi oltarji. Vendar pa je bilo \xc5\xbee po apostolskem obisku Marca Antonia Tommasija leta 1661, potrjeno opu\xc5\xa1\xc4\x8danje, \xc4\x8deprav je pristojnost \xc5\xa1e vedno pripadala menihom iz bazilike Santissimi Bonifacio ed Alessio all\'Aventino. Kardinal Albana, Giovanni Battista Pallotta je odlo\xc4\x8dil, da se prito\xc5\xbei na apostolski predpis Instaurandae regularis disciplinae, ki ga je izdal pape\xc5\xbe Inocenc X. leta 1652 - super soppressione parvorum conventuum, ac prohibitione erigendi novos (ali "ukinitev samostanov in prepoved postavljanja novih ")._NEWLINE_Leta 1667 je kardinal Ulderico Carpegna, po nekaj restavratorskih posegih, preselil sede\xc5\xbe lokalnega \xc5\xa1kofovskega semeni\xc5\xa1\xc4\x8da v stavbe, ki jih je \xc5\xa1kofija kupila ob cerkvi Rotunda. Nadaljnja dela v notranjosti so bila izvedena s sredstvi kardinala Virginio Orsinija leta 1673, ki je zgradil osrednjo kupolo z laterno in streho iz svinca.\n_START_SECTION_\nOsemnajsko stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Klemen XI. je, z Breve apostolico z 19. junija 1708, dodelil kongregaciji Chierici Regolari Poveri della Madre di Dio delle Scuole Pie upravljanje semeni\xc5\xa1\xc4\x8da in cerkve. _NEWLINE_Ob obisku pape\xc5\xbea Benedikta XIII. v Albanu leta 1727, je kardinal Nicol\xc3\xb2 Maria Lercari zgradil tik ob zakristiji kapelo posve\xc4\x8deno sv. Filipu Neriju. _NEWLINE_Dne 5. junij 1728 \xc5\xa1kof Ranieri-Simonetti, kanonik bazilike svetega Petra v Vatikanu slovesno kronal podobo Marije Rotunda v prisotnosti mestnih oblasti. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu lakote v letih 1755, 1756 in 1779 pravi ljudsko izro\xc4\x8dilo, so na veliko prosili Madonno della Rotonda: zlasti leta 1779 je velik pritok vernikov privedel do po\xc5\xa1kodb stopnic k oltarju._NEWLINE_Po francoski okupaciji Rima 9. februarja 1798 in poznej\xc5\xa1i razglasitvi rimske republike 15. februarja, so bili Frascati, Marino, Albano in Velletri oblikovani v \xc5\xa1tevilne avtonomne republike pobratene z rimsko.\n_START_SECTION_\nDevetnajsto in dvajseto stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1801 je bila skrb za cerkev ponovno zaupana \xc5\xa1kofijskim duhovnikom. _NEWLINE_Od 21. maja do 5. decembra 1829 je obmo\xc4\x8dje Colli Albani streslo 248 potresov, po\xc5\xa1kodb ljudi in zgradb je bilo malo, kar so pripisali pripro\xc5\xa1nji pri Madonni della Rotonda, tako da so med 22. in 30. avgustom istega leta potekala praznovanja novega kronanja podobe v stolni baziliki Sv. Pankracij. Leta 1833 so bila izvedena nekatera restavratorska dela in obnova stavbe, ki so korenito spremenila izvirni romanski videz, med drugim je bil izveden okras gva\xc5\xa1, kasneje obnovljen leta 1883, ker je bil prvotni uni\xc4\x8den. _NEWLINE_Leta 1878 je kardinal Gustav Adolf von Hohenlohe-Schillingsf\xc3\xbcrst naro\xc4\x8dil novo fasado v dorskem slogu, ki jo je zasnoval Mariano Salustri. V notranjosti cerkve so obnovili tla._NEWLINE_Podoba Madonna della Rotonda je bila slovesno okronana \xc5\xbee tretji\xc4\x8d 14. maj 1905. Krona je bila pritrjena na sliko leta 1829, skupaj z drugim nakitom in nekaj votivnimi podobami. _NEWLINE_Prva obnova v sodobnem pomenu, usmerjena v obnavljanje romanske strukture, sega v leto 1919, ko so izdelali \xc5\xa1tiri stranske ni\xc5\xa1e. Leta 1931 je bil ustanovljen odbor dr\xc5\xbeavljanov za spodbujanje obnove kupole. Regionalni spomeni\xc5\xa1ki zavod za Lacij je pri\xc4\x8del prva dela na strukturi, vendar so imeli velike te\xc5\xbeave po vsej stavbi. Med letoma 1933 in 1934 je bil pripravljen obse\xc5\xbeen projekt predelave objekta, da bi ji vrnili prvotni romanski videz. V letih 1935 - 1938 so utrdili kupolo, zni\xc5\xbeali tla za 3,30 metrov pod nivo ceste na rimsko raven; obnovili so ope\xc4\x8dne stene in nadaljevali z rebri iz lehnjaka, ki podpirajo kupolo; obnovo apside in stranskih ni\xc5\xa1; odkrili os freske iz \xc5\xa1tirinajstega stoletja zakrite v okviru prej\xc5\xa1njih adaptacij._NEWLINE_Glavni oltar v cerkvi je bil posve\xc4\x8den po obnovi 5. avgusta 1938._NEWLINE_Mesto Albano je utrpelo prvi in najbolj mno\xc5\xbei\xc4\x8den zavezni\xc5\xa1ki bombni napad v \xc4\x8dasu druge svetovne vojne 1. februarja 1944, skupaj z Ariccio. \xc5\xa0koda na zgradbi cerkve je bila ocenjena 26. junija 1944, naknadna raziskava, ki je bila izvedena 20. julija 1948 je pokazala potrebo po pokritju strehe z \xc5\xbei\xc4\x8dno mre\xc5\xbeo in lesenim ogrodjem, da bi se prepre\xc4\x8dil vdor de\xc5\xbeevnice. 28. junija 1949 je bila izvedena raziskava romanskega zvonika, dela na sanaciji so se za\xc4\x8dela oktobra 1951._NEWLINE_Leta 1960 so cerkev zaprli zaradi prekomerne vlage (med 87% in 95%), ki je \xc5\xa1kodovala tako umetninam kot vernikom. Vzrok so pripisali ne le obodnim stenam, predvsem staremu nadstropju, ki so ga odkrili po obnovitvi 1935-1938 pribli\xc5\xbeno 3 metrov pod nivojem ceste. Re\xc5\xa1itev je bila odpraviti starodavna mozai\xc4\x8dna tla in jih nadomestiti z novimi, opremljenimi s klimatsko komoro.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nStavba je bila verjetno zgrajena v \xc4\x8dasu vladanja Titusa Flaviusa Domicijana (81-96) in je pripadala celotni Domicijanovi vili v Castel Gandolfo, ru\xc5\xa1evine, ki so v veliki meri vklju\xc4\x8dene v sedanjo pape\xc5\xa1ko pala\xc4\x8do Castel Gandolfo._NEWLINE_V \xc4\x8dasu gradnje, se je stavba pojavila kot valj, v\xc4\x8drtan v kocki s kupolo, vse v celoti zgrajeno v opus mixtum, podobno Panteonu v Rimu. _NEWLINE_Z gradnjo na robu Domicijanove vile v Castel Gandolfu je naknadno, okoli leta 183, Castra Albana pod vladavino Septimija Severa, pred prvotno stavbo zgradila pravokoten predprostor, ki je omogo\xc4\x8dal vhod v stavbo. Poleg tega so okoli kvadratne strukture cerkve zgradili nove stavbe, ki so propadle z opustitvijo Castra Albana v \xc4\x8detrtem stoletju. Ru\xc5\xa1evine so na\xc5\xa1li med izkopavanji 1935-1938._NEWLINE_Nova dela so bila izvedena nekje med osmim in enajstim stoletjem, kot posledica posvetitve v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko cerkev: dodali so nadstropje postavljeno na vi\xc5\xa1ini 1,75 metra, stavba, ki je bila originalno prosta, dobila je apsido s premerom 4,50 m. V letih izkopavanj 1935-1938 so bili najdeni ostanki nadstropja -  bloki belega marmorja. Po dvanajstem stoletju je bila zgrajena dana\xc5\xa1nja apsida. \xc5\xa0tiri romanske ni\xc5\xa1e so bile pretvorjene v kapele. V \xc5\xa1tirinajstem stoletju je bila cerkev obogatena s ciklusom fresk zgodba resni\xc4\x8dnega kri\xc5\xbea in sv. Ane. _NEWLINE_Po obdobju strmega upada, v katerem je bilo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v lasti menihov iz bazilike Santissimi Bonifacio ed Alessio all\'Aventino iz Rima ali pa med letoma 1444 in 1663 v sedemnajstem stoletju, so bile narejene \xc5\xa1tevilne spremembe strukture, s prenovo stavbe v slogu baroka. Vrhunec tega procesa je bil dose\xc5\xbeen s pokritjem centralne kupole z laterno, delo je naro\xc4\x8dil leta 1673 kardinal Virginio Orsini. _NEWLINE_V devetnajstem stoletju je bilo obnovljeno zanimanje za arhitekturo cerkve. Nekatera dela so bila opravljena za drugo kronanje podobe Marije leta 1829, medtem ko so leta 1878 predelali tla in fasado._NEWLINE_Vsa arhitekturna dela, ki niso bila rimskega in bizantinskega izvora, so v restavracijah v letih 1935-1938 ukinili, saj so si zadali cilj obnovitev stavbe v prvotni obliki: zato je odpadla lanterna iz sedemnajstega stoletja, ope\xc4\x8dne stene so bile osvobojene \xc5\xa1tukature iz osemnajstega stoletja, ponovno so odprli stranske ni\xc5\xa1e, nadstropje je glede na Domicijanovo stopnjo ve\xc4\x8d kot tri metre pod nivojem ceste. Cerkev trenutno ohranja videz, ki ji je bil dan v tridesetih letih, razen restavratorskih del opravljenih v \xc5\xa1estdesetih letih na tleh, da bi zaustavili vla\xc5\xbenost.\n_START_SECTION_\nFasada\n_START_PARAGRAPH_\nV osemnajstem stoletju je bila, kot ka\xc5\xbee gravura slikarja Carla Labruzzija (1748 - 1817),  fasada samo ometana stena, na katerih so bila vrata, obdana z entablaturo iz lepega romanskega marmorja. Leta 1878 je kardinal Albana, Gustav Adolf von Hohenlohe Schillingsf\xc3\xbcrst, finan\xc4\x8dno prispeval, skupaj s skupnostjo premo\xc5\xbenih doma\xc4\x8dinov, da so zgradili novo fasado v dorskem slogu, ki jo je zasnoval Mariano Salustri. Ta fasada, 15 metrov visoka in 12 m \xc5\xa1iroka, ima napis z \xc5\xbeeleznimi \xc4\x8drkami:_NEWLINE_\xc2\xab\xc2\xa0DEIPARAE A ROTVNDA\xc2\xa0\xc2\xbb_NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bila ta fasada poru\xc5\xa1ena v obnovi 1935-1938, so na njenem mestu zgradili pravokotno lopo 16,30 x 4,35 metrov, v okviru katere so bila leta 1954 narejena prvotna tla, \xc4\x8drno-bel mozaik z risbami morske po\xc5\xa1asti. _NEWLINE_Portik, zgrajen po obnovi 1935-1938, je postavljen nazaj z dovoljenjem mesta Albano 17. junija 1977.\n_START_SECTION_\nZvonik\n_START_PARAGRAPH_\nZvonik, izjemen primer romanske arhitekture iz za\xc4\x8detka \xc5\xa1tirinajstega stoletja, je bil obnovljen v prvotno stanje po delu "modernizacije" v sedemnajstem stoletju, ko je bil pokrit s \xc5\xa1tukom iz leta 1708. _NEWLINE_12. oktobra leta 1949 in 2. julija 1951 sta bili izvedeni strokovni prenovi zvonika: zazidane so bile obstoje\xc4\x8de odprtine v spodnjem delu zvonika, dodane plo\xc5\xa1\xc4\x8dice v kosmatskem slogu in dokon\xc4\x8dan venec. Poleg tega so bili narejeni \xc5\xbelebovi.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost je okrogla, pred obnovo 1935-1938 je imela premer 15,60 metrov, zdaj meri 16,10 metra, obseg ostal nespremenjen pri 49,10 metra.\n_START_SECTION_\nStranske ni\xc5\xa1e\n_START_PARAGRAPH_\nZ obnovo 1935-1938 so \xc5\xa1tiri stranske ni\xc5\xa1e, name\xc5\xa1\xc4\x8dene v diagonalah stavbe vrnili v prvotno funkcijo -  \xc5\xa1tiri fontane z mozaiki. _NEWLINE_V kr\xc5\xa1\xc4\x8danski dobi so \xc5\xa1tiri ni\xc5\xa1e vsebovale manj\xc5\xa1e oltarje. Po prvi posvetitvi 1060, so nekateri znanstveniki predvidevali, da bi bili oltarji posve\xc4\x8deni \xc5\xa1tirim svetnikom, katerih relikvije so bili dane v aktu o posvetitvi. Med izkopavanji leta 1919 je bila najdena, na globini pribli\xc5\xbeno 1,95 metra pod podom cerkve, vrsta \xc5\xa1tirih blokov belega marmorja in vulkanskega tufa 60 cm \xc5\xa1irokih, kar bi lahko pripadalo pragu kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega oltarja. _NEWLINE_Ob posvetitvi leta 1316 so bile izvedene nove spremembe uporabe ni\xc5\xa1. Pri vhodu je bila pretvorjena v kapelo, posve\xc4\x8deno cesarici sv. Heleni, in so leta 1919 ugotovili, da je bila poslikana s ciklom zgodbe pravega kri\xc5\xbea. Prva ni\xc5\xa1a levo je delno stena zvonika, preostali dve ni\xc5\xa1i so zazidali in so jih uporabljali kot podhod v zakristijo. _NEWLINE_V sedemnajstem stoletju so bile ni\xc5\xa1e namenjene razli\xc4\x8dnim zadevam; na primer leta 1616 je rimski dr\xc5\xbeavljan Lelio Santori zgradil na desni steni sveti\xc5\xa1\xc4\x8da oltar, posve\xc4\x8den sv. Karlu Borromeo._NEWLINE_Ni\xc5\xa1e so usposobili v prvotno stanje v prvih desetletjih dvajsetega stoletja in ta vidik je \xc5\xa1e danes ohranjen.\n_START_SECTION_\nKupola\n_START_PARAGRAPH_\nKupola, najve\xc4\x8djega obsega 49,10 metrov, predstavlja na zunaj s tremi stopnjami nagnjeno streho z odprtino na sredini. _NEWLINE_Leta 1673 je bila ta odprtina zaprta z lanterno, ki je bila postavljena z denarjem kardinala Virginia Orsinija. Z obnovo 1935-1938 je bila odstranjena. _NEWLINE_Zadnje delo na kupoli je bila ureditev zajetja de\xc5\xbeevnice prek omre\xc5\xbeij kovinskih in lesenih okvirjev 20. julija 1948.\n_START_SECTION_\nTla\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotna tla stavbe so bila oblo\xc5\xbeena z mozaikom, ki je danes preseljen v portik. Med padcem zahodnega rimskega cesarstva v enajstem stoletju, ko se omenja prva posvetitev cerkve, so bila tla dvignjena za pribli\xc5\xbeno 1,75 metra. Med izkopavanji 1935-1938 so na\xc5\xa1li rimski oltar iz granita, plast pope\xc4\x8denih zrn p\xc5\xa1enice, celo grob rimskega legionarja, kar daje predstavo o razli\xc4\x8dnih funkcijah, ki jo je imela stavba v \xc4\x8dasu visokega srednjega veka. _NEWLINE_V dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu med drugo posvetitvijo (1316) in v znatnem delu zgodnjega sedemnajstega stoletja, so bila tla zvi\xc5\xa1ana na 1,90 metra nad prvotnimi, torej ve\xc4\x8d kot dva metra od rimskih tal._NEWLINE_Na drugem kronanju podobe Marije Rotunda leta 1829, so bile narejene nove talne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki so se nahajale 25 cm vi\xc5\xa1je kot v prej\xc5\xa1njem stoletju. To nadstropje so razstavili v \xc4\x8dasu obnove 1935-1938, sestavljeno je bilo iz opeke in belega marmorja uokvirjenega v \xc4\x8drnih osmerokotnikih. _NEWLINE_Kot je bilo \xc5\xbee omenjeno, je bila 1935-1938 pohodna povr\xc5\xa1ina cerkve dana na prvotni Domicijanov nivo, 3,30 m pod nivojem ceste. Zaradi mo\xc4\x8dne zra\xc4\x8dne vla\xc5\xbenosti med 87% in 95% , je bila leta 1960 cerkev zaprta za bogoslu\xc5\xbeje. Mozaike so prenesli na verando pred vhod v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nApsida\n_START_PARAGRAPH_\nApsidalno obmo\xc4\x8dje, element tuj prvotni rimski strukturi, je dobil dana\xc5\xa1njo podobo z obnovo 1935-1938. Posege v prezbiteriju so izvedli v sedemnajstem stoletju s podobo Marije Rotonda in nato v devetnajstem stoletju. V baroku so dodali podobo Matere bo\xc5\xbeje, sestavljene iz dveh stebrov, pediment, na katerem sta le\xc5\xbeala dva kipa, ki sta prikazovala trdnjavo in pravi\xc4\x8dnost. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du v lesenem okvirju sta dva angela podpirala starodavno ikono Device Marije z detetom naslikana v 15. stoletju v bizantinskem slogu. Glavni oltar je iz sedemnajstega stoletja iz belega marmorja. Na desni strani oltarja so ostanki fresk, od katerih je najbolj popolna iz 14. stoletja zgodba pravega kri\xc5\xbea. Desni oltar ima fresko sv. Ane s svetniki Janeza in Ambrozija iz 13. stoletja, ki jo pripisujejo Cavalliniju. Leta 1833 je rimski dr\xc5\xbeavljan, Dionisio Baldini financiral rekonstrukcija parapeta in nadstropje prezbiterija, tudi tabernakelj in stopnice k oltarjem. _NEWLINE_Sedanji oltar, obnovljen 5. avgusta 1938, je podprt s fragmentom iz marmorja cesarske starosti, ki je do leta 1878 slu\xc5\xbeil kot entablature vrat sveti\xc5\xa1\xc4\x8da.  _NEWLINE_Ambon je izdelan iz anti\xc4\x8dnih stebrov na katerih je kapitel in bizantinski fragmenti iz romanike, vsa gradiva, odkrita v nasipih sveti\xc5\xa1\xc4\x8da med obnovo. Krstilnik je okrnjen steber \xc4\x8drnega marmorja, ki se nahaja v sodobnih tleh. _NEWLINE_Mozaik na zlatem ozadju v loku apside je delo iz tridesetih let dvajsetega stoletja, delo vatikanske \xc5\xa1ole mozaikov pod vodstvom profesorja Biagio Biagettija, in se zgleduje po mozaiku iz \xc5\xa1tirinajstega stoletja Jacopa Torritija v apsidi bazilike Santa Maria Maggiore v Rimu.\n_START_SECTION_\nZakristija\n_START_PARAGRAPH_\nZakristija je bila dodana nimfeju v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski dobi, verjetno vzeta iz stavbe, ki je mejila na sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. V zgodnjih letih \xc5\xa1tirinajstega stoletja je bila raz\xc5\xa1irjena z zaprtjem ene od \xc5\xa1tirih rimskih stranskih ni\xc5\xa1. Na pobudo kardinala Nicol\xc3\xb2 Maria Lercarija, je bila leta 1727 dodana kapela, posve\xc4\x8dena sv. Filipu Neriju. _NEWLINE_15. septembra 1965, je ob\xc4\x8dinska uprava Albana predlagala projekt dokon\xc4\x8danja ureditve zakristije. Ta projekt je bil odobren 25. oktobra. Trenutno je v zakristiji majhen muzej, v katerem hranijo fragmente sarkofagov in grobnih napisov vojakov Legio II Parthica in pogrebne stele z napisom v starodavni gr\xc5\xa1\xc4\x8dini dojen\xc4\x8dka Eutychesa, ki je umrl star dve leti in je bil, kot so ugotovili iz najdb, pokopan na sveti\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nPraznik\n_START_PARAGRAPH_\nPraznik Madonna della Rotonda se verjetno praznuje od enajstega stoletja, ali pa \xc5\xbee pred posvetitvijo sveti\xc5\xa1\xc4\x8da kot kraj kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja. Vendar pa je bilo \xc5\xa1ele po epidemiji kolere leta 1867, ustanovljen kot pravno posve\xc4\x8den Mariji Rotunda na prvo nedeljo v avgustu, in to \xc5\xa1e vedno ostaja.'