b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdenska volilna pravica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenska volilna pravica pomeni, da \xc5\xbeenske enakopravno z mo\xc5\xa1kimi pasivno in aktivno sodelujejo na dr\xc5\xbeavnih in lokalnih volitvah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku razvoja sodobne demokracije je bila volilna pravica omejena na ozek krog ljudi, ki so izpolnjevali volilne cenzuse. Sprva je prevladoval premo\xc5\xbeenjski cenzus, ki je bil na za\xc4\x8detku zelo visok, z njegovim ni\xc5\xbeanjem pa se je \xc5\xa1tevilo volivcev vi\xc5\xa1alo. Pogosto je bila volilna pravica omejena tudi s cenzusom izobrazbe, ponekod pa s cenzusom pismenosti. Splo\xc5\xa1na volilna pravica za mo\xc5\xa1ke je bila uvedena leta 1848 v Franciji in \xc5\xa0vici, 1869 v Nem\xc4\x8diji, 1907 v Avstro-Ogrski in do leta 1920 v vseh zahodnoevropskih dr\xc5\xbeavah. _NEWLINE_Prve zahteve po \xc5\xbeenski volilni pravici so se pojavile po francoski revoluciji (1789\xe2\x80\x931794). Leta 1790 je to vpra\xc5\xa1anje odprla Mary Wollstonecraft v delu A Vindication of the Rights of woman (1790). Olympe de Gouges je v Deklaraciji o pravicah \xc5\xbeenske in dr\xc5\xbeavljanke kmalu po francoski ustavi (1791) spodbudila \xc5\xbeenske k zahtevi enakih pravic._NEWLINE_Na prvem shodu za \xc5\xbeenske pravice v zvezni dr\xc5\xbeavi New York leta 1848 so razglasili, da so vse \xc5\xbeenske in mo\xc5\xa1ki po rojstvu enaki. Susan B. Anthony (1820\xe2\x80\x931906) in Elizabeth Cady Stanton (1815\xe2\x80\x931902), bojevnici v ameri\xc5\xa1kem gibanju za \xc5\xbeensko volilno pravico in enakopravnost, sta leta 1896 ustanovili Nacionalno zdru\xc5\xbeenje za \xc5\xbeensko volilno pravico. Gibanje za \xc5\xbeensko volilno pravico v Veliki Britaniji se je za\xc4\x8delo leta 1866, ko je radikalni poslanec in filozof John Stuart Mill predlagal parlamentu prvo peticijo za \xc5\xbeensko volilno pravico. Francoske feministke so leta 1869 ustanovile \xc4\x8dasopis Pravica \xc5\xbeensk in si leta 1900 uspe\xc5\xa1no izborile vstop v pravni poklic ter leta 1907 pravico poro\xc4\x8denih \xc5\xbeensk, da razpolagajo s svojim zaslu\xc5\xbekom. Nova Zelandija je bila prva dr\xc5\xbeava, ki je \xc5\xbeenskam dala volilno pravico leta 1893. _NEWLINE_Leta 1900 je Nacionalna zveza dru\xc5\xa1tev za \xc5\xbeensko volilno pravico, ki jo je vodila Millicent Garrett Fawcent, postala najve\xc4\x8dja organizacija v Veliki Britaniji za \xc5\xbeenske pravice. Njene \xc4\x8dlanice so se imenovale sufra\xc5\xbeetke in so se borile za \xc5\xbeenske pravice na miroljuben na\xc4\x8din. Leta 1903 je bilo ustanovljeno novo dru\xc5\xbeenje sufra\xc5\xbeetk pod vodstvom Emmeline Pankhurst (1858\xe2\x80\x931928). Imele so bojevitej\xc5\xa1e metode, razbijale so \xc5\xa1ipe in prirejale gladovne stavke. Leta 1908 je bila \xc5\xbeenska volilna pravica uvedena  v Avstraliji, kjer se je  volitev udele\xc5\xbeilo 90 290  \xc5\xbeensk, kar predstavlja  85\xc2\xa0% vseh na volilnih seznamih. V ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav je bila uvedena v 20. stoletju do leta 1921, v nekaterih pa po 2. svetovni vojni (Francija in Italija 1946, Belgija 1948, Gr\xc4\x8dija 1952 in Portugalska 1974). _NEWLINE_Zanimiva je preteklost \xc5\xbeenske volilne pravice v \xc5\xa0vici, kjer je bila, glede na zgodnjo uveljavitev mo\xc5\xa1ke volilne pravice (1848), \xc5\xbeenska uvedena zelo pozno (1968). Boj za volilno pravico \xc5\xbeensk se je v \xc5\xa0vici za\xc4\x8del leta 1886 v Z\xc3\xbcrichu s podpisom \xc2\xa0in neuspe\xc5\xa1no predstavitvijo peticije. V naslednjih sedemdesetih letih se je zvrstilo \xc5\xa1e nekaj neuspe\xc5\xa1nih zahtevkov in referendumov na lokalni ravni. Leta 1959 je vlada vendarle organizirala prvi nacionalni referendum, na katerem so mo\xc5\xa1ki odlo\xc4\x8dali o volilni pravici \xc5\xbeensk in se z veliko ve\xc4\x8dino odlo\xc4\x8dili proti volilni pravici \xc5\xbeensk. Leta 1968 se je iz geografskopoliti\xc4\x8dnih razlogov (hladna vojna) \xc5\xa0vica hotela priklju\xc4\x8diti Evropskemu svetu in podpisati Evropsko konvencijo o \xc4\x8dlovekovih pravicah. Organiziran je bil \xc5\xa1e en referendum, na katerem so mo\xc5\xa1ki \xc5\xbeenskam z dvotretjinsko ve\xc4\x8dino izvolili volilno pravico na dr\xc5\xbeavni ravni. _NEWLINE_\xc5\xbdenska volilna pravica je bila uvedena v mednarodno pravo leta 1948, ko je Generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Zdru\xc5\xbeenih narodov sprejela Splo\xc5\xa1no deklaracijo \xc4\x8dlovekovih pravic. Dodatno jo je potrdila Konvencija o odpravi diskriminacije \xc5\xbeensk, ki jo je sprejela Generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina OZN leta 1979. Odlo\xc4\x8dba natan\xc4\x8dneje opredeljuje dolo\xc4\x8dbe iz Splo\xc5\xa1ne deklaracije \xc4\x8dlovekovih pravic. Za\xc4\x8dela je veljati 3. septembra 1981, ko jo je sprejelo 20 dr\xc5\xbeav.  Ponekod (v muslimanskih de\xc5\xbeelah) \xc5\xbeenska volilna pravica \xc5\xa1e vedno ni uvedena.\n_START_SECTION_\nSlovenke v dru\xc5\xa1tvih\n_START_PARAGRAPH_\nZa udele\xc5\xbebo \xc5\xbeensk v dru\xc5\xa1tvih je bilo manj ovir kot pri uveljavljanju volilne pravice. \xc4\x8clanstvo v dru\xc5\xa1tvu je \xc5\xbeenskam pomagalo pri uveljavitvi njihovih politi\xc4\x8dnih pravic. Pravice \xc5\xbeensk do \xc4\x8dlansta sta do prve svetovne vojne urejala Zakon o dru\xc5\xa1tvenem pravu in Zakon o shodnem pravu. V prvih povojnih mesecih je bil zakon, ki je \xc5\xbeenskam prepovedoval \xc4\x8dlanstvo v politi\xc4\x8dnih strankah, razveljavljen. \xc5\xbdenske so imele vidnej\xc5\xa1e vloge v dobrodelnih dru\xc5\xa1tvih \xc5\xbee v 19. stoletju. V Ljubljani je leta 1834 nastalo prvo Zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de za varovanje malih otrok. Predstojnica zaveti\xc5\xa1\xc4\x8da je bila soproga de\xc5\xbeelnega guvernerja. Leta 1840 je bil ustanovljen \xc5\xbeenski odbor zaveti\xc5\xa1\xc4\x8da in takrat so \xc5\xbeenske  dobile pomembnej\xc5\xa1o vlogo v vodenju dru\xc5\xa1tva. Odbor je sestavljalo 24 \xc4\x8dlanic, plemkinj in soprog pomembnej\xc5\xa1ih me\xc5\xa1\xc4\x8danov. _NEWLINE_Eno redkih dru\xc5\xa1tev, ki so ga ustanovile \xc5\xbeenske, je bilo Evangelijsko \xc5\xbeensko dru\xc5\xa1tvo v Ljubljani leta 1852. V dru\xc5\xa1tvo so bile v\xc4\x8dlanjene ljubljanske evangeli\xc4\x8danke. Med prva \xc5\xbeenska dobrodelna dru\xc5\xa1tva spada tudi Dru\xc5\xa1tvo milosr\xc4\x8dnih gospa, ustanovljeno v \xc5\xa1estdesetih letih 19. stoletja, ki je daljni predhodnik dana\xc5\xa1njega Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea. Na Kranjskem so se leta 1876 katoli\xc5\xa1ke \xc5\xbeenske organizirale pod okriljem Dru\xc5\xbebe svetega Vincencija Pavlovanskega, ki je bila najve\xc4\x8dja katoli\xc5\xa1ka dobrodelna ustanova na Slovenskem. Leta 1882 je bila v Ljubljani ustanovljena Dru\xc5\xbeba gospa kr\xc5\xa1\xc4\x8danske ljubezni svetega Vincencija Pavlovanskega. _NEWLINE_Ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti soodlo\xc4\x8danja pa se je \xc5\xbeenskam odprlo v socialnih dru\xc5\xa1tvih. Eno izmed takih sodelovanj med dru\xc5\xa1tvom in oblastjo je bilo sodelovanje Splo\xc5\xa1nega \xc5\xbeenskega dru\xc5\xa1tva pri glasovanju za ureditev slu\xc5\xbebenega razmerja poslov De\xc5\xbeelne vlade za Slovenijo. V medvojnem obdobju so tudi \xc5\xbeenska dru\xc5\xa1tva prvi\xc4\x8d zaposlila lasten kader, pred tem so tudi v \xc5\xbeenskih dru\xc5\xa1tvih delali mo\xc5\xa1ki. Jugoslovanska \xc5\xbeenska zveza je na dr\xc5\xbeavna telesa po\xc5\xa1iljala veliko pripomb \xc5\xbeenskih dru\xc5\xa1tev, predlagala je, da dr\xc5\xbeava imenuje dve zastopnici slovenskega \xc5\xbeenstva. Leta 1936 je bila v Ljubljani ustanovljena podru\xc5\xbenica Mednarodne zveze za za\xc5\xa1\xc4\x8dito otrok. K ustanovitvi so bile povabljene tudi delegatke dru\xc5\xa1tev: Kola jugoslovanskih sester v Ljubljani in Celju, Telesnokulturnega in izobra\xc5\xbeevalnega dru\xc5\xa1tva Antena, Banovinskega de\xc4\x8djega doma v Ljubljani, Dru\xc5\xa1tva Dom visoko\xc5\xa1olk.\n_START_SECTION_\nPot do volilne pravice\n_START_PARAGRAPH_\nVolilna pravica je bila na Slovenskem uvedena leta 1848. \xc5\xa0tajerski de\xc5\xbeelni stanovi so zborovali v Gradcu in sklenili, da bodo \xc5\xbeenske volile s posredniki. S tem patentom je volilno pravico imelo le 12\xc2\xa0% vsega prebivalstva. Po naslednjem patentu iz 17. 3. 1849 so imele volilno pravice mladoletnice preko skrbnika, poro\xc4\x8dene \xc5\xbeenske preko mo\xc5\xbea, vdove, lo\xc4\x8dene in neporo\xc4\x8dene \xc5\xbeenske pa preko posrednika. Vendar teh dolo\xc4\x8db niso sprejeli volilni redi mest. Glavna de\xc5\xbeelna mesta so namre\xc4\x8d sprejela posebne statute za urejanje volilne pravice. Volilna pravica je bila po zlomu absolutizma leta 1861 uvedena glede na dav\xc4\x8dni cenzus (koliko neposrednih davkov je dr\xc5\xbeavljan pla\xc4\x8dal) in izobrazbo (volili so lahko tudi duhovniki, u\xc4\x8ditelji, profesorji, uradniki), ni bila pa povezana s starostjo in spolom._NEWLINE_V obdobju vzpona liberalizma je bila na de\xc5\xbeelni ravni volilna pravica omejena na mo\xc5\xa1ke: leta 1884 na Koro\xc5\xa1kem in Kranjskem, leta 1904 na \xc5\xa0tajerskem in leta 1908 v Istri. Samo na Gori\xc5\xa1kem volilna pravica ni bila vezana na spol. Na Kranjskem je bila volilna pravica za davkopla\xc4\x8devalke uvedena leta 1886, v Ljubljani pa leta 1887. Volilno pravico so imele, a niso smele priti na voli\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1910 pa so jim bila vrata na voli\xc5\xa1\xc4\x8de tudi dejansko odprta, a so volile na posebnem voli\xc5\xa1\xc4\x8du.  Prve volitve po novem volilnem redu so potekale 23. aprila 1911.  Za \xc5\xbeensko voli\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani je bilo dolo\xc4\x8deno poslopje dekli\xc5\xa1kega liceja na Bleiweisovi cesti, v zgradbi, kjer so danes prostori slovenskega zunanjega ministrstva._NEWLINE_\xc5\xbdenske so imele veliko vlogo pri narodnem gibanju: delovale so v razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeenskih dru\xc5\xa1tvih, podpirale so ustanavljanje slovenskih \xc5\xa1ol, med prvo svetovno vojno so zbirale podpise za podporo Majni\xc5\xa1ki deklaraciji, leta 1897 so v Trstu ustanovile \xc4\x8dasopis Slovenka. Leta 1902 je Dru\xc5\xa1tvo slovenskih u\xc4\x8diteljic oblikovalo zahtevo po volilni pravici. Po prvi svetovni vojni so se vse tri politi\xc4\x8dne sile (liberalna, katoli\xc5\xa1ka in socialdemokratska) zavzele za sprejem \xc5\xbeenske volilne pravice. Toda v dr\xc5\xbeavnem okviru Kraljevine SHS so bile vse zahteve zavrnjene.  Uradni list je po prvi svetovni vojni 15. maja 1920  uvedel splo\xc5\xa1no volilno pravico na ob\xc4\x8dinskih volitvah, tako so volili vsi, mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske, ki so bili stari nad 21 let. S tem je bila v Sloveniji prvi\xc4\x8d uzakonjena splo\xc5\xa1na \xc5\xbeenska volilna pravica. Liberalci  v Beogradu pa so  17. februarja 1921 to uredbo \xc4\x8drtali. Splo\xc5\xa1na volilna pravica je bila \xc5\xbeenskam ponovno dana \xc5\xa1ele leta 1945. _NEWLINE_Volilno pravico so imele tudi udele\xc5\xbeenke NOB med drugo svetovno vojno. Po drugi svetovni vojni je bil  urejen tudi polo\xc5\xbeaj nezakonskih otrok in polo\xc5\xbeaj \xc5\xbeenske kot dr\xc5\xbeavljanke, saj je v\xc4\x8dasih \xc5\xbeenska izgubila dr\xc5\xbeavljanstvo, \xc4\x8de se je poro\xc4\x8dila s tujcem. Enake pravice \xc5\xbeensk od leta 1991 v Sloveniji dolo\xc4\x8da 14. \xc4\x8dlen Ustave Republike Slovenije.'