b'\n_START_ARTICLE_\nTeorija moralnih temeljev\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija moralnih temeljev (ang. Moral foundations theory) je socialno-psiholo\xc5\xa1ka teorija, ki posku\xc5\xa1a razlo\xc5\xbeiti izvor, oziroma nihanja ter variacije v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem moralnem (oz. vrednostnem) utemeljevanju. Poglablja se v prirojene modularne (oz. sestavljive) temelje moralnega utemeljevanja oz. argumetiranja._NEWLINE_Trenutno teorija izpostavlja \xc5\xa1est tak\xc5\xa1nih temeljev, pojmovanj oz. odnosov do slede\xc4\x8dih vpra\xc5\xa1anj: skrbi, pravi\xc4\x8dnosti, svoboda, zvestobe, avtoriteta in svetega (bo\xc5\xbeanskega, svetosti, \xc4\x8distosti, op. a.). Avtorji teorije dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo mo\xc5\xbenosti odkritja novih (dodatnih) temeljev. Trenutno teorija izpostavlja \xc5\xa1est tak\xc5\xa1nih temeljev, pojmovanj oz. odnosov do slede\xc4\x8dih vpra\xc5\xa1anj: skrbi, pravi\xc4\x8dnosti, Svoboda, zvestobe, avtoriteta in svetega (bo\xc5\xbeanskega, svetosti, \xc4\x8distosti, op. a.). Avtorji teorije dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo mo\xc5\xbenosti odkritja novih (dodatnih) temeljev. Teorijo so oblikovali Jonathan Heidt in Creig Joseph_NEWLINE_, izhajajo\xc4\x8d iz raziskav oz. ugotovitev kulturnega antropologa Richarda Shwederja. Teorijo so s\xc4\x8dasoma sooblikovali razli\xc4\x8dni sodelavci, \xc5\xa1tudentje in strokovnjaki z razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij. Teorija je dosegla javnost zlasti z objavo knjige, Pravi\xc4\x8dni\xc5\xa1ki um;\xc2\xa0: zakaj dobre ljudi lo\xc4\x8dujeta politika in religija, avtorja Jonthana Heidta._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se za\xc4\x8detki teorije moralnih temeljev osredoto\xc4\x8dajo zlasti na medkulturne razlike, pa nadaljnje delo teorijo raz\xc5\xa1irja tudi na politi\xc4\x8dno ideologijo. Razli\xc4\x8dni strokovnjaki so teorijo moralnih temeljev uporabili zlasti za razlago razli\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih pogledov; naprednih oz. levih pogledov ( v ZDA liberals), konservativcev in zagovornikov nevme\xc5\xa1avanja dr\xc5\xbeave (ang. libertarians)._NEWLINE_Gledano z vidika ameri\xc5\xa1ke politi\xc4\x8dne kulture se t.i.\xc2\xa0\xc2\xbblevica\xc2\xab\xc2\xa0v ZDA deli na liberalce, ki so nekoliko zmernej\xc5\xa1i in skrajne zagovornike nevme\xc5\xa1avanja dr\xc5\xbeave (ang.libertarians). Slednji te\xc5\xbeijo zlasti k vitki, neavtoritarni dr\xc5\xbeavi ter prostemu trgu. Zaradi osnove v teoriji svobodne volje na kateri je ta politi\xc4\x8dna smer zgrajena jih ni mogo\xc4\x8de avtomati\xc4\x8dno uvrstiti nikamor. Sodijo na bodisi na levi bodisi desni na pol, odvisno od konteksta posameznega politi\xc4\x8dnega vpra\xc5\xa1anja. Kljub vsemu so libertarians v ZDA prej uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni na levo kot desno stran, spogledujejo pa se tudi z desno stranjo (skupen jim je zlasti pogled na ekonomsko svobodo oz. neume\xc5\xa1avanja dr\xc5\xbeave v kapital)._NEWLINE_Uporabniki teorije moralnih temeljev jo ponujajo kot razlago za razlike v politi\xc4\x8dnih pogledih glede obravnave dolo\xc4\x8denih ob\xc4\x8dutljivih politi\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anj kot so: pravica istospolnih do poroke (zakonske zveze), pravica do splava, socialna dr\xc5\xbeava etc._NEWLINE_Haidt in sodelavci so izpostavili, da napredno usmerjeni (levi politi\xc4\x8dni pol, op. a) izpostavljajo zgolj dva od \xc5\xa1estih moralnih temeljev (skrb in pravi\xc4\x8dnost) pri svojem utemeljevanju (razmi\xc5\xa1ljanju oz. argumentaciji). Podobno po\xc4\x8dno tudi zagovorniki nevme\xc5\xa1avanja dr\xc5\xbeave (ang. libertarians), ki prav tako uporabljajo zgolj dva temelja (svoboda in pravi\xc4\x8dnost). Za razliko do prej\xc5\xa1njih dveh pa konservativno usmerjeni uporabljajo vseh \xc5\xa1est temeljev ve\xc4\x8d ali manj bolj enakomerno.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nTemelji teorije izhajajo iz reakcije na razvojno racionalisti\xc4\x8dno teorijo morale povezano z Lawrencem Kohlbergom in Jeanom Pigaetom._NEWLINE_Kohlberg grade\xc4\x8d na Piagetovem delu zagovarja stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da se moralna argumentacija pri otrocih s\xc4\x8dasoma spreminja. Razlago je podal skozi svoj pogled, ki ga je poimenoval\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa1estih stopenj moralnega razvoja\xc2\xab. Kohlbergovo delo je poudarjalo pravi\xc4\x8dnost kot klju\xc4\x8den koncept pri moralni argumentaciji (utemeljevanju oz. razmi\xc5\xa1ljanju). Pravi\xc4\x8dnost je videl kot primarno spoznavno (kognitivno) funkcijo, ki je postala tudi glavna smer moralne psihologije ter gonilo nadaljnjih del na omenjenem podro\xc4\x8dju. Haidt navaja, da je spoznal Kohlbergove teorije za nezadovoljive \xc5\xbee za \xc4\x8dasa svojega \xc5\xa1tudija ker so se zdele preve\xc4\x8d\xc2\xa0\xc2\xbbrazumske\xc2\xab. \xc5\xa0e posebej se mu je zdelo sporno ker zanemarjajo vlogo \xc4\x8dustev._NEWLINE_Antropolog Richard Shweder je za razliko od v psihologiji prevladujo\xc4\x8dih teorij morale razvil niz teorij, ki poudarjajo kulturno spremenljivost moralnih (oz. vrednostnih) sodb. Shweder izpostavlja, da razli\xc4\x8dne pojavnosti morale v razli\xc4\x8dnih kulturah izhajajo iz\xc2\xa0\xc2\xbbtreh razli\xc4\x8dnih in kljub temu skladnih mno\xc5\xbeic moralnih skrbi\xc2\xab. Slednje je ozna\xc4\x8dil kot etiko avtonomije, dru\xc5\xbebe in bo\xc5\xbeanskega. Shwederjev pristop je spodbudil Haidta k terenskim ter laboratorijskim raziskavam razlik v dojemanju morale. Raziskave je izvedel v Braziliji in Filadelfiji (ZDA). To delo je Haidta pripeljalo k razvoju njegovega t.i. socialno-intuitivnega pristopa k morali. Haidtov socialno-intuitivni pristop se od Kohlbergove racionalisti\xc4\x8dne teorije razlikuje po tem, da izpostavlja \xc4\x8dustveno komponento \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega delovanja. Po Haidtu za razliko od Kohlberga izhaja, da\xc2\xa0\xc2\xbbvrednostno (moralno) odlo\xc4\x8danje pogojuje hitra moralna intuiticija\xc2\xab, racionalizacija oz. argumentacija vrednostnega merila slu\xc5\xbei zgolj kasnej\xc5\xa1emu (post-hoc) opravi\xc4\x8devanju (argumentiranju oz. zagovarjanju) \xc5\xbee oblikovanih moralnih (vrednostnih) stali\xc5\xa1\xc4\x8d. Haidtovo delo je pkmalu postalo vplivno, zlasti pa njegov osredoto\xc4\x8den pogled na intuitivno-vrednostni moment pri oblikovanju moralne oz. vrednostne sodbe. Vrsta raziskovalcev se je posvetila nadaljnjemu raziskovanju podro\xc4\x8dja in uporabi Haidtovih izsledkov._NEWLINE_Haidt in njegovi sodelavci so se znotraj socialno-intuitivnega pristopa pri\xc4\x8deli posve\xc4\x8dati virom t.i.\xc2\xa0\xc2\xbbintuicij\xc2\xab, ki po njihovem podlaga vrednostnih sodb. V \xc4\x8dlanku akademske publikacije Deadalus iz leta 2004, Haidt ter Craig Joseph orisujeta, pregledujeta oz. raziskujeta dela o koreninah moralnosti. Vklju\xc4\x8dujeta dela Donalda Browna, Alana Fiskeja, Shalom Schwartza in Shwenderja. Iz njunega pregleda izhaja, da vsi avtorji posedujejo \xc5\xa1tiri\xc2\xa0\xc2\xbbintuitivne etike\xc2\xab, ki izhajajo iz procesa \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke evolucije kot prilagoditveni odgovor na izzive._NEWLINE_Te \xc5\xa1tiri etike so ozna\xc4\x8dili kot: trpljenje, hierarhija, recipro\xc4\x8dnost in \xc4\x8distost. Po Haidtu in Josephu je vsaka etika tvorila enoto katere razvoj je bil odvisen od kulture. Napisala sta, da bi vsaka enota lahko tvorila le\xc2\xa0\xc2\xbbprebliske vplivov, ko se dolo\xc4\x8deni vzorci sre\xc4\x8dajo v dru\xc5\xbebenem okolju\xc2\xab. Na drugi strani naj bi prav kulturno izobra\xc5\xbeevalni proces oblikoval kon\xc4\x8dni odziv vsakega posameznika na te prebliske. Morala oz. vrednote se razlikujejo ali razhajajo ker razli\xc4\x8dne kulture uporabljajo \xc5\xa1tiri\xc2\xa0\xc2\xbbgradnike\xc2\xab\xc2\xa0oz.\xc2\xa0\xc2\xbbenote\xc2\xab\xc2\xa0druga\xc4\x8de. Ta \xc4\x8dlanek je postal prva izjava, ki nakazuje teorijo moralnih temeljev, sedaj \xc5\xa1e bolj dodelano in razvito s strani Haidta, Josepha in ostalih.'