b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbeba svetega Cirila in Metoda\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeba svetega Cirila in svetega Metoda je bila leta 1885 v Ljubljani ustanovljena zasebna, narodnoobrambna, \xc5\xa1olska organizacija, ki je ustanavljala vrtce in osnovne \xc5\xa1ole na podro\xc4\x8dju Kranjske, Primorja, Koro\xc5\xa1ke in \xc5\xa0tajerske.\n_START_SECTION_\nRazmere v \xc4\x8dasu nastanka Dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju, v katerem je Dru\xc5\xbeba sv. Cirila in Metoda nastajala, so se zaostrili narodnostni spopadi na gospodarskem, politi\xc4\x8dnem, kulturnem, jezikovnem podro\xc4\x8dju v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji. Dominantni narodi monarhije so izvajali raznarodovalni pritisk na gospodarsko \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e in politi\xc4\x8dno podrejene narode. V 60. letih 19. stoletja so bili s pomo\xc4\x8djo nem\xc5\xa1ke liberalne bur\xc5\xbeoazije sprejeti nekateri liberalni zakoni, vendar ti niso posegali na podro\xc4\x8dje narodnostnih odnosov. Problemati\xc4\x8den je bil tudi zakon o osnovno\xc5\xa1olski prenovi iz leta 1869. Predvideval je modernizacijo \xc5\xa1ol, temeljitej\xc5\xa1e izobra\xc5\xbeevanje u\xc4\x8diteljev, ni pa se posvetil problematiki narodnostne enakopravnosti. V katerem jeziku bo potekal pouk, so odlo\xc4\x8dale de\xc5\xbeelne \xc5\xa1olske oblasti, ki so jih v slovenskih de\xc5\xbeelah z izjemo Kranjske po ve\xc4\x8dini vodili Nemci in Italijani, zato je bilo samoumevno, da je prihajalo do vsiljevanj jezika. Ustanavljali so zasebne \xc5\xa1olske organizacije, ki so vodile raznarodovalno politiko na \xc5\xa1olskem podro\xc4\x8dju; to sta bili nem\xc5\xa1ka Deutscher Schulverein in italijanska Lega Nazionale.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Vrhovnik je v Slovenskem narodu 28. novembra 1884 anonimno objavil \xc4\x8dlanek z naslovom:\xc2\xa0\xc2\xbbOsnujmo si \xc5\xa1olsko dru\xc5\xbebo sv. Cirila in Metoda\xc2\xab. Zamislil si jo je po vzoru dru\xc5\xbebe sv. Mohorja, zgledoval pa se je tudi po delovanju \xc4\x8cehov. Vrhovnikov \xc4\x8dlanek je naredil velik vtis, saj se je \xc5\xbee konec decembra leta 1884 sestal ustanovni odbor. Luka Svetec je sestavil dru\xc5\xbebena pravila. Uradno je bila dru\xc5\xbeba ustanovljena leta 1885, ob 1000-letnici smrti sv. Metoda. Prvi predsednik je postal Tomo Zupan, ki si je prizadeval za vseslovensko, nepoliti\xc4\x8dno organizacijo.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nDelovanje Dru\xc5\xbebe sv. Cirila in Metoda delimo na dva sklopa, in sicer na\xc2\xa0\xc2\xbbpodarjevalnega\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbzbiralnega\xc2\xab. Prvi sklop je obsegal financiranje otro\xc5\xa1kih vrtcev in osnovnih \xc5\xa1ol, ki so bili ustanovljeni s pomo\xc4\x8djo Dru\xc5\xbebe svetega Cirila in Metoda, poleg tega pa so denarno pomo\xc4\x8d nudili tudi nekaterim drugim slovenskim narodnoobrambnim organizacijam in posameznikom (u\xc4\x8diteljem, \xc5\xa1tudentom). Sredstva so namenjali za gradnjo in vzdr\xc5\xbeevanje lastnih \xc5\xa1olskih zavodov, za nakup u\xc4\x8dbenikov in u\xc4\x8dil, pomagali pa so tudi slovenskim javnim \xc5\xa1olam. Zbiralni sklop je obsegal pridobivanje sredstev. Ve\xc4\x8dino prihodkov je Dru\xc5\xbeba dobila s prostovoljnimi prispevki. Dele\xc5\xbe od prodanih izdelkov so prispevali nekateri slovenski \xc4\x8dasniki, podjetniki in trgovci, posamezniki pa so dru\xc5\xbebi poklanjali darila in volila. Dru\xc5\xbeba je organizirala razli\xc4\x8dne prireditve \xe2\x80\x93 plese, veselice, igre , od katerih je bil izkupi\xc4\x8dek namenjen za potrebe Dru\xc5\xbebe sv. Cirila in Metoda ter njenih podru\xc5\xbenic. Del stro\xc5\xa1kov so pokrili tudi s pobiranjem \xc4\x8dlanarine. \xc4\x8clanstvo je bilo razdeljeno na ve\xc4\x8d stopenj. Tisti, ki so pla\xc4\x8devali vi\xc5\xa1jo \xc4\x8dlanarino, so imeli ve\xc4\x8d pravic in ve\xc4\x8djo funkcijo. Na vrhu lestvice so bili pokrovitelji, ki so morali za Dru\xc5\xbebo prispevati najmanj 100 goldinarjev, sledili pa so jim ustanovniki, ki so morali pla\xc4\x8dati po 10 goldinarjev. Tako pokroviteljem kot ustanovnikom je bilo potrebno pla\xc4\x8dati zgolj enkrat. Letniki (1 goldinar) in podporniki (10 krajcarjev) pa so pla\xc4\x8devali \xc4\x8dlanarino vsako leto. Dru\xc5\xbeba je izdajala tudi svoj \xc4\x8dasopis, ki se je sprva imenoval Vestnik \xc5\xa1olske dru\xc5\xbebe Cirila in Metoda, po letu 1904 pa Koledar \xc5\xa1olske dru\xc5\xbebe Cirila in Metoda. Objavljali so sezname pokroviteljev, poro\xc4\x8dila sej, pa tudi strokovna in leposlovna besedila.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeba je bila sprva organizirana sloga\xc5\xa1ko, mo\xc4\x8dno pa je bil poudarjen verski motiv. Zavzemali so za obrambo narodnostnih pravic, katoli\xc5\xa1ke vere in moralnih vrednot. Dru\xc5\xbeba je bila nadstrankarsko usmerjena, veliko vlogo pa so igrali duhovniki. Sloga\xc5\xa1tvo je ohranila vse do umika Zupana leta 1907. Takrat v Dru\xc5\xbebi pride do razcepa, prevladajo liberalci, zato klerikalci izstopijo.\n_START_SECTION_\nPodru\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nPrispevki podru\xc5\xbenic so obi\xc4\x8dajno pomenili najvi\xc5\xa1jo redno finan\xc4\x8dno dohodkovno postavko prora\xc4\x8duna Dru\xc5\xbebe. Poleg vira sredstev so podru\xc5\xbenice igrale tudi pomembno vlogo pri prebujanju narodne zavesti Slovencev in imele \xc5\xa1ir\xc5\xa1i kulturni pomen. Mre\xc5\xbea podru\xc5\xbenic se je \xc5\xa1irila po Kranjski, \xc5\xa0tajerski, Gori\xc5\xa1kem, Trstu, Istri, Koro\xc5\xa1kem, nekaj pa jih je bilo ustanovljenih tudi v Ameriki. V letih med 1885 in 1918 jih je delovalo 336. Podru\xc5\xbenica je bila ustanovljena le, \xc4\x8de je pristopilo 20 \xc4\x8dlanov. Vodstvo je skrbno spremljalo delovanje podru\xc5\xbenic z okro\xc5\xbenicami in \xc4\x8dlanki v Koledarjih. Najve\xc4\x8d podru\xc5\xbenic je bilo me\xc5\xa1anih \xe2\x80\x93 za dekleta in fante, druga\xc4\x8de pa so obstajale tudi lo\xc4\x8dene . Zlasti za \xc5\xbeenske je Dru\xc5\xbeba sv. Cirila in Metoda pomenila velik dru\xc5\xbebeno-socialni razvoj, saj je ustvarila enega od prvih okolij, kjer so \xc5\xbeenske lahko enakopravno delovale.\n_START_SECTION_\nPo letu 1918\n_START_PARAGRAPH_\nPrva svetovna vojna in razkosanje slovenskega ozemlja po vojni, sta okrnila delovanje dru\xc5\xbebe. Tretjina podru\xc5\xbenic dru\xc5\xbebe sv. Cirila in Metoda ( na koro\xc5\xa1kem in tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem) je spadala pod Italijo in Avstrijo, ti pa so tem podru\xc5\xbenicam prepovedali delovanje. Podpirati je za\xc4\x8dela javne \xc5\xa1ole na Ko\xc4\x8devskem, ob severni meji in v Prekmurju. Po letu 1945 se je dejavnost dru\xc5\xbebe usmerila predvsem na pomo\xc4\x8d zamejskim Slovencem. V petdesetih letih je dru\xc5\xbeba prenehala delovati, zaradi \xc5\xa1tevilnih sporov in nezainteresiranosti nove oblasti, da bi dru\xc5\xbebo ohranili.'