b'\n_START_ARTICLE_\nKokra\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nKokra je v ve\xc4\x8djem delu toka hitro teko\xc4\x8da gorska reka, ki nastane na ju\xc5\xbeni strani glavnega grebena Karavank iz ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih izvirov v strmem svetu med Virnikovim Grintavcem (1654\xc2\xa0m) na jugovzhodu in Pe\xc4\x8dovnikom (1636\xc2\xa0m). Povr\xc5\xa1je je zgrajeno iz manj odpornih paleozojskih skrilavih glinovcev in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov, v celoti pora\xc5\xa1\xc4\x8deno z gozdom in te\xc5\xbeko prehodno. Potok te\xc4\x8de sprva po globoki grapi proti jugu, ko pa se ji pod kmetijo Robnik v n.v. ok. 900\xc2\xa0m z desne pridru\xc5\xbei podoben potok z obmo\xc4\x8dja planine Komatevra, se dolina obrne proti jugovzhodu in postopoma se ji tudi zmanj\xc5\xa1a strmec. V globoko in strmo dolino se z obeh strani stekajo kratke in strme grape ob pritokih, a pobo\xc4\x8dja v skrilavih glinovcih ostajajo strma ter ves \xc4\x8das pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z gozdom. Ni\xc5\xbee v dolini je na levi strani doline kamnolom lehnjaka, edini te vrste v Sloveniji, ki pa ga zaradi iz\xc4\x8drpanosti postopoma zapirajo._NEWLINE_Dolinsko dno ob reki se pod kamnolomom nekoliko raz\xc5\xa1iri, dober kilometer ni\xc5\xbee se v Kokro izlije levi pritok Jezernica, ki priteka z Jezerskega in malo naprej \xc5\xa1e desni pritok Reka izpod Stor\xc5\xbei\xc4\x8da. Kokra tu vstopi v sotesko, ki si jo je globoko vrezala v prete\xc5\xbeno apnen\xc4\x8daste kamnine Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp, med Stor\xc5\xbei\xc4\x8dem (2132\xc2\xa0m) na zahodu in najvi\xc5\xa1jim delom pogorja na vzhodni strani (Grintovci). Soteska je mestoma tako ozka, da je v njej komaj prostora za reko in cesto Preddvor\xe2\x80\x93Zg. Jezersko, le tu in tam je tik ob reki prostora za nekaj hi\xc5\xa1. V tem delu so v pobo\xc4\x8dja vrezane strme in kratke grape, nekoliko ve\xc4\x8dja sta le desna pritoka Koritarica in Lobnica. Ob izlivu slednje Kokra prestopi na neprepustne triasne kamnine (kremenov keratofir) in dolinsko dno se takoj nekoliko raz\xc5\xa1iri, da je na njem nekaj ve\xc4\x8d prostora za zaselke naselja Kokra. V zadnji ledeni dobi, in verjetno tudi v predhodnih, je bil ta zgornji del doline zelo druga\xc4\x8den, saj so vanj segali manj\xc5\xa1i ledeniki: po mnenju starej\xc5\xa1ih raziskovalcev naj bi jezerski ledenik iz dana\xc5\xa1njega Jezerskega segal \xc5\xa1e dober kilometer dolvodno od Sp. Fu\xc5\xbein, izpod Kokrskega sedla je verjetno segal v dolino manj\xc5\xa1i Suhodolski ledenik in iz Roblekovega kota \xc5\xa1e Roblekov ledenik._NEWLINE_Pod kokrsko cerkvijo se reka obrne proti zahodu, pre\xc4\x8dka pas karbonatnih kamnin, pri Preddvoru pa vstopi v ravnino Ljubljanske kotline, v katero je reka v pleistocenu nasula obse\xc5\xbeen polo\xc5\xbeen vr\xc5\xa1aj, ki sega vse do izliva v Savo pri Kranju. Zgrajen je skoraj v celoti iz karbonatnega proda, a se je ponekod deloma \xc5\xbee sprijel v tr\xc5\xa1i konglomerat, reka pa si je po koncu zadnje ledene dobe vanj vrezala plitvo dolino, ki jo na obeh straneh spremljata nizki, a izraziti terasi, na katerih je zlasti na levem bregu sklenjen niz vasi vse od Preddvora do Kranja. Z desne prite\xc4\x8de v Kokro ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih pritokov (Bistrica, Suha, Belica in Rupov\xc5\xa1\xc4\x8dica)._NEWLINE_Med Visokim in Britofom reka mo\xc4\x8dno vijuga in erodira, nato pa se dolvodno po\xc4\x8dasi umiri in se za\xc4\x8denja zajedati v vse globlji kanjon, ki si ga je izdelala v konglomeratno podlago. Sestavljen je iz treh delov, vmes sta dve kraj\xc5\xa1i raz\xc5\xa1iritvi: prvi del je \xc5\xbee pri Britofu, kjer je pod mostom iz Britofa v Predoslje \xc5\xa1irok komaj nekaj metrov (tak\xc5\xa1ni strugi ponekod pravijo predaselj in od tod verjetno izvira ime vasi), nato pa se pri nekdanji tovarni olja struga ponovno nekoliko raz\xc5\xa1iri. Drugi odsek kanjona sega od Britofa do iznad kmetije Vo\xc4\x8dan, dolg je dober kilometer, prek njega vodi gorenjska avtocesta. Na njegovem zgornjem koncu je t. i. \xc5\xa0majdov grad, s kamnitim zidom zazidan spodmol tik nad reko, v katerem naj bi v \xc4\x8dasih tur\xc5\xa1kih vpadov okoli\xc4\x8dani skrivali svoje dragocenosti._NEWLINE_Tretji, najdalj\xc5\xa1i in najgloblji del kanjona se za\xc4\x8dne pod izlivom Rupov\xc5\xa1\xc4\x8dice in sega do izliva v Savo. Dolg je dobra dva kilometra in do 30\xc2\xa0m globok, na obeh re\xc4\x8dnih bregovih se dvigajo mestoma navpi\xc4\x8dne konglomeratne stene, v strugi so ponekod veliki bloki konglomerata. Ker je konglomerat zelo mlad, ni posebej mo\xc4\x8dno sprijet, tako da se s pobo\xc4\x8dij ob\xc4\x8dasno odkru\xc5\xa1ijo tudi veliki kosi skal. Eden najve\xc4\x8djih podorov se je zgodil pono\xc4\x8di 1.\xc2\xa0februarja 1881 na levem pobo\xc4\x8dju kanjona tik pred izlivom reke v Savo, o katerem beremo zanimiv zapis: \xc2\xbbKolikor pomni sedanji rod, so se odtrgali 1.\xc2\xa0februarja 1881 ogromni kosi laborne stene v Lajhu na levem bregu pred izlivom Kokre v Savo ob \xc4\x8cir\xc4\x8di\xc5\xa1kem mostu. Od navpi\xc4\x8dnega 30 do 35\xc2\xa0m visokega skalnatega brega so se lo\xc4\x8dili zjutraj ob 5\xc2\xbd uri tistega dne sprednji deli stene nad \xe2\x80\x9ePodskalovcem\xe2\x80\x9c v dol\xc5\xbeini 70 do 80\xc2\xa0metrov in so zgrmeli navzdol s tak\xc5\xa1no silo, da se je treslo v hi\xc5\xa1ah po mestu pohi\xc5\xa1tvo in so \xc5\xbevenketala okna kakor ob potresu. ... Velikanske in mnoge skale in manj\xc5\xa1i odkru\xc5\xa1ki so zasuli in zajezili Kokri strugo tako mo\xc4\x8dno, da je voda le deloma odtekala po mlinskem jarku nasproti le\xc5\xbee\xc4\x8dega tedanjega A\xc5\xbemanovega mlina, v strugi pa so se navrhovatili odkru\xc5\xa1ki tako visoko, da so zajezili Kokro in je zaustavljena re\xc4\x8dna voda napravila malo jezero, ki se je prostiralo od skalnatega jezu navzgor tja do kraja pod kranjskim \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8dem.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_\xc5\xa0e huj\xc5\xa1e posledice je imel skalni podor 18.\xc2\xa0februarja 1915 ob 3.\xc2\xa0uri zjutraj, saj se je podrl na hi\xc5\xa1o dru\xc5\xbeine Sirc in ubil tri njene prebivalce.  Manj\xc5\xa1i skalni odlomi in podori so se dogajali tudi kasneje, zadnji ve\xc4\x8dji se je zgodil v no\xc4\x8di z 10. na 11.\xc2\xa0april 2010 na levem bregu, ko se je podrlo okoli 150\xc2\xa0m\xc2\xb3 skal.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme reke je predslovanskega izvora in je po mnenju jezikoslovcev verjetno v sorodu z imenom reke Krke, ki se je v antiki imenovala \xce\x9a\xce\xbf\xcf\x81\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x82 oziroma latinsko Corcoras, pozneje pa naj bi iz tega nastala oblika Konkras. V zgodovinskih virih se njeno ime pojavlja v  oblikah Chocher (1154), Coker (1239, 1256), Goker (1267), Ganker (1400), Koker (1415), kasneje je prevladala nem\xc5\xa1ka oblika imena (Kanker, tudi Ganker).\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKokra ima alpski de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim z izrazitim prvim vi\xc5\xa1kom jeseni (novembra) in drugim vi\xc5\xa1kom spomladi (april\xe2\x80\x93maj). Jesenski vi\xc5\xa1ek prispevajo dolgotrajnej\xc5\xa1a jesenska de\xc5\xbeevja, ko de\xc5\xbeuje tudi \xc5\xa1e v vi\xc5\xa1jih legah, spomladanski vi\xc5\xa1ek pa je manj izrazit in predvsem posledica taljenja snega. Izrazita sta tudi oba ni\xc5\xbeka: februarski je posledica sne\xc5\xbene retinence, avgustovski pa manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine padavin in pove\xc4\x8dane evapotranspiracije zaradi vi\xc5\xa1jih poletnih temperatur. Zaradi velikih strmin velik dele\xc5\xbe padavin hitro odte\xc4\x8de po pobo\xc4\x8djih in naprej po reki navzdol, zato ima Kokra zelo velik specifi\xc4\x8dni odtok (36,8\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2) in tudi visok odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik, vendar precej manj\xc5\xa1ega v primerjavi s sosednjo Kamni\xc5\xa1ko Bistrico (60,2\xc2\xa0%)._NEWLINE_Kokra je izrazit hudournik, vendar za razliko od \xc5\xa1tevilnih drugih na\xc5\xa1ih rek ne povzro\xc4\x8da hudih te\xc5\xbeav zaradi poplav. Glavna razloga sta, da ima v gorskem delu doline le ozko dolinsko dno, na katerem ni bilo veliko prostora za poselitev, v ravninskem delu pa je vrezana v lastne prodne nanose, naselja pa so v varni legi na vi\xc5\xa1ji terasi. Manj\xc5\xa1e poplavne povr\xc5\xa1ine so samo med Spodnjo Kokro in Preddvorom, pod Miljami in pri izlivu Rupov\xc5\xa1\xc4\x8dice._NEWLINE_Na vodomerni postaji Kranj so v obdobju 1991\xe2\x80\x932010 namerili najmanj\xc5\xa1e pretoke avgusta leta 1992, ko je Kokra skoraj povsem presahnila (16.8.1992: 0,037\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), in oktobra istega leta (3.10.1992: 0,224\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), najve\xc4\x8dja pretoka pa ob poplavah 1.11.1990 (130\xc2\xa0m\xc2\xb3/s) ter 23.12.2009 (127\xc2\xa0m\xc2\xb3/s)._NEWLINE_Zaradi velike koli\xc4\x8dine proda, ki ga zlasti ob vi\xc5\xa1jih pretokih prena\xc5\xa1a po svoji strugi, ima precej\xc5\xa1njo erozijsko mo\xc4\x8d, zato zelo pogosto spodjeda in ru\xc5\xa1i bregove. \xc5\xbde pred desetletji so jo posku\xc5\xa1ali do neke mere ukrotiti z gradnjo nizkih protierozijskih pregrad, pred leti pa so na njej za\xc4\x8deli izvajati poskus trajnostnega, celovitega urejanja celotnega pore\xc4\x8dja, ki pa ni bil izpeljan do konca.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nKokra je sicer zajeta v program stalnega monitoringa kakovosti voda, vendar podatkov za zadnja leta ni na razpolago. V zgornjem in srednjem toku je Kokra \xc4\x8dista gorska reka, saj je obmo\xc4\x8dje redko poseljeno in skrbno varovano zaradi pomembnih vodnih virov. Tudi v spodnjem toku se je s \xc5\xa1irjenjem kanalizacijskega omre\xc5\xbeja in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem \xc4\x8drnih odlagali\xc5\xa1\xc4\x8d odpadkov kakovost vode izbolj\xc5\xa1ala, \xc4\x8deprav se zlasti ob majhnih poletnih pretokih kakovost vode mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1a. Sode\xc4\x8d po indikatorskih algah na stanje ob\xc4\x8dutno negativno vpliva tudi odvzem vode za hidroelektrarne in protokolarni objekt Brdo, verjetno zaradi kombinacije zmanj\xc5\xa1anega pretoka in organskega onesna\xc5\xbeevanja z odplakami._NEWLINE_Prispevek k \xc4\x8distej\xc5\xa1i Kokri so novo kanalizacijsko omre\xc5\xbeje in \xc4\x8distilna naprava za 800 populacijskih enot na Zg. Jezerskem ter nova centralna \xc4\x8distilna naprava Preddvor pod Tupali\xc4\x8dami z zmogljivostjo 4000 populacijskih enot. Naselja v spodnjem delu pore\xc4\x8dja so prek kanalizacijskega omre\xc5\xbeja skoraj v celoti vezana na veliko centralno \xc4\x8distilno napravo Kranj.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nStruga Kokre je na celotni dol\xc5\xbeini v razmeroma dobrem naravnem stanju, \xc4\x8deprav so \xc5\xa1tevilni kraj\xc5\xa1i odseki deloma ali v celoti spremenjeni, predvsem z namenom zmanj\xc5\xa1anja njenega erozijskega delovanja, upo\xc4\x8dasnjevanja transporta plavin in za\xc5\xa1\xc4\x8dite bre\xc5\xbein ob prometnicah. Celo \xc5\xa1e v ravninskem delu ima reka precej\xc5\xa1en strmec (v srednjem toku okrog 20 \xe2\x80\xb0, v spodnjem toku okrog 12 \xe2\x80\xb0), tako da je to precej \xc5\xbeivahna reka s hitrim tokom, precej\xc5\xa1njo erozijsko mo\xc4\x8djo in velikimi koli\xc4\x8dinami plavin. Za umirjanje so v strugi zgradili \xc5\xa1tevilne nizke pre\xc4\x8dne pregrade, ki zmanj\xc5\xa1ujejo njeno erozijsko mo\xc4\x8d in hkrati niso ovira za vodna bitja, v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu  je bilo v srednjem toku zgrajenih tudi nekaj malo vi\xc5\xa1jih protierozijskih pregrad, ki pa so zgrajene na tradicionalen na\xc4\x8din iz lesa in kamna (kranjska stena) in z ribjo stezo ob strani._NEWLINE_V srednjem toku Kokre je ve\xc4\x8d pomembnih vodnih zajetij za oskrbo ravninskih naselij, vklju\xc4\x8dno s Kranjem in \xc5\xa0en\xc4\x8durjem. Precej\xc5\xa1nje koli\xc4\x8dine vode odvzemajo v Kokri za potrebe zasne\xc5\xbeevanja smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d na Krvavcu, pri Preddvoru pa odvzemajo tudi vodo za vzdr\xc5\xbeevanje ribnikov v protokolarnem objektu Brdo pri Kranju._NEWLINE_V preteklosti je bila Kokra tudi pomemben vir energije in je poganjala \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeage in mline, v Zgornji Kokri so bile ob reki \xc5\xbee v 16. st. manj\xc5\xa1e fu\xc5\xbeine. Pred drugo svetovno vojno je bilo na Kokri do Preddvora 13 \xc5\xbeag, ve\xc4\x8dinoma manj\xc5\xa1e v lasti doma\xc4\x8dih kmetov in nekaj ve\xc4\x8djih v lasti lesnih trgovcev ; iz ene tak\xc5\xa1nih je zrasel dana\xc5\xa1nji obrat lesne industrije Jelovica iz \xc5\xa0kofje Loke v Preddvoru. Ob spodnjem toku je na osnovi vodne energije v preteklosti nastalo ve\xc4\x8d industrijskih obratov, mdr. nekdanja tovarna olja v Britofu in nekdanja tekstilna tovarna na Primskovem (Kranj). Med Tupali\xc4\x8dami in Visokim je bila neko\xc4\x8d po levi strani speljana mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica, ob kateri je delovalo sedem mlinov._NEWLINE_Vodna energija je pomembna \xc5\xa1e danes, saj je ob reki nekaj malih hidroelektrarn, ki na ve\xc4\x8dinoma kratkih odsekih odvzemajo iz struge kar ob\xc4\x8dutne dele\xc5\xbee vode, posebej ob majhnih pretokih, mdr. Fu\xc5\xbeine v Zg. Kokri, Kokra v Srednji Kokri, Preddvor, Oljarica v Britofu, Kokra v kanjonu Kokre  in Standard ob izlivu Kokre v Savo.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nCelotna reka Kokra od izvira do izliva je zavarovana kot naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena, zgornji in srednji tok sta tudi del obmo\xc4\x8dij Natura 2000 (Karavanke in Kamni\xc5\xa1ko-Savinjske Alpe). \xc4\x8cista voda z bogatim \xc5\xbeivim svetom, slikovita prodi\xc5\xa1\xc4\x8da iz pisanega proda, ki odra\xc5\xbea izjemno pestro kamninsko sestavo zgornjega dela pore\xc4\x8dja, naravne bre\xc5\xbeine z drevesnim in grmovnim obvodnim rastjem dajejo poseben \xc4\x8dar tej lepo ohranjeni alpski reki v zgornjem in srednjem toku. Ob reki pod Visokim stoji ob reki geolo\xc5\xa1ka piramida, ki prikazuje raznolikost prodnikov iz re\xc4\x8dne struge in je del kraj\xc5\xa1e u\xc4\x8dne poti._NEWLINE_V spodnjem toku je velika posebnost kanjon reke Kokre, ozka in do 30\xc2\xa0m globoka dolina, ki jo je Kokra vrezala v debele plasti konglomerata, ko je morala po koncu zadnje ledene dobe slediti poglabljanju Save. Ta odsek Kokre je \xc5\xa1e posebej zavarovan kot del kulturnega in zgodovinskega spomenika Staro mestno jedro Kranja. Poleg naravnih posebnosti mu daje dodaten \xc4\x8dar \xc5\xa1e lega starega mestnega jedra Kranja tik nad navpi\xc4\x8dnimi konglomeratnimi pobo\xc4\x8dji kanjona. Skozi kanjon je speljana zanimiva u\xc4\x8dna pot._NEWLINE_Kokra je tudi ribolovna reka, v njenem zgornjem in srednjem toku \xc5\xbeivita predvsem poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta) in umetno vne\xc5\xa1ena \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss), v spodnjem toku tudi klen (Leuciscus cephalus cephalus) in lipan (Thymallus thymallus) . Z ribjim \xc5\xbeivljem v reki upravlja ribi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina Kranj.'