b'\n_START_ARTICLE_\nLipidna dvojna plast\n_START_PARAGRAPH_\nLip\xc3\xaddna dv\xc3\xb3jna pl\xc3\xa1st (tudi lip\xc3\xaddni dv\xc3\xb3sloj) je urejena dvojna plast amfifilnih molekul (polarnih lipidov), ki so s svojimi hidrofilnimi deli obrnjene proti vodni raztopini, s hidrofobnimi deli pa druga proti drugi. Lipidna dvojna plast je temeljni strukturni element celi\xc4\x8dnih membran.\n_START_SECTION_\nSpontano urejanje\n_START_PARAGRAPH_\nPosebna lastnost polarnih lipidov, spontano urejanje v plastovite strukture znotraj vodnega medija, je posledica njihove amfifilnosti. Polarni lipidi ki so temeljni gradnik celi\xc4\x8dne membrane, so po zgradbi podobni triacilgliceridom ali pravim lipidom, le da imajo namesto treh radikalov ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin na glicerol zaestreni le dve, namesto tretje pa je zaestrena polarna glava. Pri fosfolipidih je to fosforjeva kislina, nanjo pa je vezan \xc5\xa1e drugi alkohol._NEWLINE_Pri nevtralnem pH nosi fosforjeva kislina negativni naboj, alkohol (npr. holin ali etanolamin) pa pozitivnega.\xc2\xa0\xc2\xbbGlava\xc2\xab\xc2\xa0fosfolipida je potemtakem polarna, medtem ko so verige ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin nepolarne. Energijsko najugodneje je, \xc4\x8de je v stiku z vodno raztopino \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe polarnega dela molekule ob hkratnem \xc4\x8dim manj\xc5\xa1em dele\xc5\xbeu nepolarnega dela. Stabilnih struktur, ki jih tvorijo fosfolipidi v vodnem mediju, je ve\xc4\x8d, glede na obliko fosfolipidnih molekul in njihovo koncentracijo, med njimi tudi dvojna plast. \xc4\x8ce je plast dovolj velika, je energija, potrebna za upogib dvojne plasti, manj\xc5\xa1a od neugodnega prispevka na robu dvojne plasti, zato se ta v vodni raztopini spontano upogne in zaklju\xc4\x8di sama vase. Nastane vezikel ali fosfolipidni mehur\xc4\x8dek.\n_START_SECTION_\nFizikalne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKer lahko obravnavamo membrano kot dvorazse\xc5\xbeno teko\xc4\x8dino, definiramo stisljivost membrane kot lateralno stisljivost, ki nam pove, koliko se spremeni povr\xc5\xa1ina membrane pri dani spremembi lateralnega tlaka._NEWLINE_Termodinamske lastnosti lipidnih membran so v prete\xc5\xbeni meri dolo\xc4\x8dene z mogo\xc4\x8dimi konformacijami ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnokislinskih verig. Te imajo najni\xc5\xbejo energijo v konformaciji\xc2\xa0\xc2\xbbtrans\xc2\xab, ko le\xc5\xbeijo vse vezi C-C v isti ravnini. Le malo vi\xc5\xa1jo energijo ima konformacija\xc2\xa0\xc2\xbbgauche\xc2\xab, pri kateri se del verige zasuka okoli osi C-C za 120\xc2\xb0. Konformacija molekul je kolektivni pojav \xe2\x80\x93 molekula bo z ve\xc4\x8djo verjetnosti v konformaciji\xc2\xa0\xc2\xbbgauche\xc2\xab, \xc4\x8de so v tej konformaciji tudi sosednje molekule. Enako velja tudi za konformacijo\xc2\xa0\xc2\xbbtrans\xc2\xab. Z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do temperaturo se pove\xc4\x8duje verjetnost za konformacijo\xc2\xa0\xc2\xbbgauche\xc2\xab, zato pride pri dolo\xc4\x8deni temperaturi do skokovitega faznega prehoda med\xc2\xa0\xc2\xbburejeno fazo\xc2\xab, v kateri so prakti\xc4\x8dno vse molekule v konformaciji\xc2\xa0\xc2\xbbtrans\xc2\xab, ter\xc2\xa0\xc2\xbbneurejeno fazo\xc2\xab, v kateri so prakti\xc4\x8dno vse molekule v konformaciji\xc2\xa0\xc2\xbbgauche\xc2\xab. Temperatura faznega prehoda v splo\xc5\xa1nem nara\xc5\xa1\xc4\x8da z dol\xc5\xbeino ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnokislinske verige._NEWLINE_Od faze membrane so odvisne tudi druge fizikalne lastnosti membrane. Lateralna stisljivost membrane je veliko ve\xc4\x8dja, \xc4\x8de je membrana v neurejeni fazi; prav tako ima membrana v neurejeni fazi ve\xc4\x8djo prepustnost za difuzijski prekomembranski transport.'