b'\n_START_ARTICLE_\nEkolo\xc5\xa1ka nesre\xc4\x8da v Ajki\n_START_PARAGRAPH_\nEkolo\xc5\xa1ka nesre\xc4\x8da v mestu Ajka na Mad\xc5\xbearskem se je pripetila 4. oktobra 2010, ko je popustil zbiralnik odpadnih snovi iz bli\xc5\xbenje tovarne aluminija; posledi\xc4\x8dno se je po naselju in okolici razlila strupena snov, ki je vstopila tudi v vodni sistem ter pore\xc4\x8dje in samo Donavo.\n_START_SECTION_\nKronologija nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nDo nesre\xc4\x8de je pri\xc5\xa1lo zaradi po\xc5\xa1kodovanega rezervoarja v tovarni aluminija Ajka v vasi Kolontar. Izteklo je 800.000 m\xc2\xb3 strupenega blata \xe2\x80\x93 odpadne go\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je v trenutku zalilo pribli\xc5\xbeno 300 m \xc3\x97 500 m povr\xc5\xa1ine v neposredni bli\xc5\xbeini tovarne, ponekod celo v vi\xc5\xa1ini 2 m poplavnega vala. Vasi Kolontar in Devecser sta bili povsem uni\xc4\x8deni._NEWLINE_Zastrupljenih je najmanj 40 km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine, nekatere reke pa so ozna\xc4\x8dili za \xc2\xbbmrtve\xc2\xab. _NEWLINE_Rde\xc4\x8de blato je ob izlitju s seboj nosilo avtomobile, ru\xc5\xa1ilo mostove in hi\xc5\xa1e. Nesre\xc4\x8da je zahtevala 9 smrtnih \xc5\xbertev, ve\xc4\x8d kot 150 ljudi je bilo po\xc5\xa1kodovanih. Uni\xc4\x8denih je bilo najmanj 400 hi\xc5\xa1, obdelovalne povr\xc5\xa1ine so bile v celoti uni\xc4\x8dene. _NEWLINE_Rde\xc4\x8de blato, ki se je izteklo v potok Torno in v reko Marcal, je pomorilo ribe in skoraj vsa \xc5\xbeiva bitja. Doseglo je tudi reko Donavo, vendar trenutni rezultati preiskav ne potrjujejo \xc5\xa1kodljivih vplivov za \xc4\x8dloveka. Onesna\xc5\xbeila so dosegla tudi podtalnico, ki se na tem obmo\xc4\x8dju nahaja \xc5\xbee na globini treh metrov. _NEWLINE_Evakuacija prebivalstva najbolj ogro\xc5\xbeenih obmo\xc4\x8dij se je za\xc4\x8dela 9. oktobra 2010, saj razmere po katastrofi niso bile ve\xc4\x8d primerne za \xc5\xbeivljenje. Oblasti so zaradi razlitja strupene snovi v treh okro\xc5\xbejih Veszprem, Gyor-Moson- Sopron in Vas, razglasile izredne razmere._NEWLINE_Sporno ob vsem tem je, da so mad\xc5\xbearske oblasti svetovno javnost o dogodku obvestile \xc5\xa1ele 5. oktobra 2010.\n_START_SECTION_\nRde\xc4\x8de blato\n_START_PARAGRAPH_\nRde\xc4\x8de blato (go\xc5\xa1\xc4\x8da) nastane kot stranski produkt pri proizvodnji aluminija iz boksita po postopku BAYER. Odpadna go\xc5\xa1\xc4\x8da vsebuje strupene soli te\xc5\xbekih kovin, ki je ob zau\xc5\xbeitju smrtonosna. Zna\xc4\x8dilna rde\xc4\x8da  barva nastaja zaradi vsebnosti hidriranega \xc5\xbeelezovega (III) oksida, ki je glavna sestavina rde\xc4\x8dega blata. Gre za zelo alkalno, gosto teko\xc4\x8dino, ki se hrani na prostem v velikih bazenih, ribnikih. _NEWLINE_Za razliko od ostalih stranskih produktov rudarske jalovine, rde\xc4\x8de blato sicer ne vsebuje zelo visokih vrednosti te\xc5\xbekih kovin, pa vendar \xc5\xa1e vedno sedemkrat ve\xc4\x8d, kot je predpisan normativ vsebnosti normalnih tal. _NEWLINE_V primeru dotika povzro\xc4\x8da opekline in po\xc5\xa1koduje o\xc4\x8di, ni pa sicer radioaktivna in ne vsebuje cianida.\n_START_SECTION_\nDogodki po nesre\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nOrganizacija Greenpeace na Mad\xc5\xbearskem je v dveh laboratorijih opravila testiranja vzorcev, z onesna\xc5\xbeenega obmo\xc4\x8dja Kolont\xc3\xa1ron. Rezultati so \xc5\xa1okirali mad\xc5\xbearsko javnost, saj so odkrili "visoke" vrednosti arzena (110 mg/kg), \xc5\xbeivega srebra (1,3 mg/kg) in kroma (660 mg/kg). Koncentracija arzena je bila 25-krat ve\xc4\x8dja od dovoljene za pitno vodo. Drugih nevarnih snovi testiranja niso odkrila. Organizacija Greenpeace je predlagala, da se omeji uporaba pitne vode in zahteva sanacijo onesna\xc5\xbeenega obmo\xc4\x8dja z mednarodno pomo\xc4\x8djo.\n_START_SECTION_\nSanacija\n_START_PARAGRAPH_\nPri odpravi posledic nesre\xc4\x8de je od prvega dne pomagalo na stotine re\xc5\xa1evalcev, strokovnjakov, vojakov in policistov. _NEWLINE_Prve predlogi sanacije so vklju\xc4\x8devali postopke odvoza onesna\xc5\xbeene zemlje (blato in najmanj 20 cm zemlje izkopa), na novo pa bi morali navoziti skoraj 8 milijonov m\xc2\xb3 prsti. _NEWLINE_Re\xc5\xa1evalci so v reko Marcal zlivali kalcijev in magnezijev nitrat, ki naj bi nase vezala nevarne kemikalije. S tem so nameravali zajeziti nadaljnje onesna\xc5\xbeevanje vode in rodovitne zemlje.\n_START_SECTION_\nMednarodna pomo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi je ponudil finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d mad\xc5\xbearski rojak George Soros \xe2\x80\x93 izseljenec v ZDA in sicer je prispeval 1 milijon dolarjev denarne pomo\xc4\x8di. Pomo\xc4\x8d je poslal tudi italijanski Mad\xc5\xbear George Pataki . _NEWLINE_Mad\xc5\xbearska Karitas je pri\xc4\x8dela z zbiranjem prispevkov za prebivalce ogro\xc5\xbeenih obmo\xc4\x8dij in tudi Rde\xc4\x8di kri\xc5\xbe je s pomo\xc4\x8djo mad\xc5\xbearske televizije in radia pri\xc4\x8del z zbiranjem prispevkov ter drugih oblik pomo\xc4\x8di. MKB Veszprem KC 2010 je organiziral posebno tombolo. Zbrana sredstva so namenili \xc4\x8dlanom rokometnega kluba iz kraja Devecseri.\n_START_SECTION_\nPreiskava o vzrokih in odgovornostih za nesre\xc4\x8do\n_START_PARAGRAPH_\nNacionalni preiskovalni urad (NBI) je uvedel preiskavo o vzrokih in morebitnih krivcih za nastalo ekolo\xc5\xa1ko nesre\xc4\x8do. O\xc4\x8ditana so bila kazniva dejanja (neprofesionalno vodenje in neodgovornost, povzro\xc4\x8ditve smrti zaradi malomarnosti). 11. oktobra 2010 je policija pridr\xc5\xbeala izvr\xc5\xa1nega direktorja tovarne MAL Zolt\xc3\xa1na Bakonyija, toda dva dni kasneje je bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den na prostost zaradi pomanjkanja dokazov. To\xc5\xbeilstvo je \xc5\xbee podalo prito\xc5\xbebo na odlo\xc4\x8dbo, policija pa je prav tako nadaljevala z obse\xc5\xbeno preiskavo dogodkov nesre\xc4\x8de._NEWLINE_Bakonyi in njegov takratni namestnik sta bila leta 2019 zaradi odgovornosti za nesre\xc4\x8do obsojena na zaporne kazni.'