b"\n_START_ARTICLE_\nSvetovna razstava\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovna razstava (znana tudi pod angle\xc5\xa1kim izrazom World's Fair in okraj\xc5\xa1avo Expo) je mno\xc5\xbei\xc4\x8dna prireditev, namenjena predstavljanju dose\xc5\xbekov \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva mednarodni javnosti. Razstave, ki se med seboj razlikujejo po tematikah, prirejajo v razli\xc4\x8dnih mestih po vsem svetu, obi\xc4\x8dajno trajajo od nekaj tednov do pol leta._NEWLINE_Od leta 1928, ko je stopila v veljavo Konvencija o mednarodnih razstavah, poteka organizacija pod okriljem Mednarodnega urada za razstave (Bureau International des Expositions, BIE), ki zdru\xc5\xbeuje 157 dr\xc5\xbeav podpisnic konvencije. Slovenija je \xc4\x8dlanica od leta 2004. Razstave pod okriljem BIE so treh tipov: najve\xc4\x8dje\xc2\xa0\xc2\xbbuniverzalne razstave\xc2\xab\xc2\xa0oz. svetovne razstave v o\xc5\xbejem pomenu besede, ki trajajo pol leta in se prirejajo okvirno vsakih pet let, manj\xc5\xa1e\xc2\xa0\xc2\xbbmednarodne razstave\xc2\xab\xc2\xa0ter specializirane\xc2\xa0\xc2\xbbhortikulturne razstave\xc2\xab. Predvsem prve uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo sociologi med\xc2\xa0\xc2\xbbmega-prireditve\xc2\xab, po kulturnem pomenu primerljive z olimpijskimi igrami, in veljajo za najstarej\xc5\xa1e zares globalne dogodke.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTradicija prirejanja svetovnih razstav se je pri\xc4\x8dela med industrijsko revolucijo in vzponom evropskih kolonialnih velesil. Za prvo svetovno razstavo v sodobnem pomenu besede \xc5\xa1tejemo Veliko razstavo industrijskih izdelkov vseh narodov leta 1851 v Londonu, ki je s svojo odmevnostjo pripomogla k popularizaciji ideje in spodbudila nastanek gibanja. Glavni namen je bil promocija industrijskih in kolonialnih velesil ter vladajo\xc4\x8dih ideologij kapitalizma in liberalizma oz. njihove superiornosti nad podrejenimi narodi. Iz tega obdobja so znane impozantne strukture, zgrajene za demonstracijo industrijske mo\xc4\x8di dr\xc5\xbeave prirediteljice, ki so se ohranile do danes, kot sta londonska Kristalna pala\xc4\x8da (prireditveni prostor za prvo svetovno razstavo) in Eifflov stolp, vhodni objekt za pari\xc5\xa1ko razstavo leta 1889. Na teh prireditvah so bili prvi\xc4\x8d prikazani nekateri prelomni izumi, npr. telefon. Propaganda je bila namenjena tako ostalim velesilam, ki so se v tem \xc4\x8dasu pri\xc4\x8dele trgovinsko odpirati druga drugi, kot tudi doma\xc4\x8di javnosti, v kateri se je za\xc4\x8delo prebujati nezadovoljstvo nad slabimi \xc5\xbeivljenjskimi razmerami. S poudarjanjem pridobitev industrializacije in primerjavo z \xc5\xbeivljenjem v nerazvitih kolonijah (v sklopu razstav so postavljali cele vasi, kjer so za \xc4\x8das dogodka \xc5\xbeiveli denimo \xc4\x8drnci) je \xc5\xbeelela vladajo\xc4\x8da elita prikazati, kako je tudi izkori\xc5\xa1\xc4\x8dan delavec mnogo na bolj\xc5\xa1em od domorodca v Afriki ali Aziji._NEWLINE_Konec 19. stoletja so postale svetovne razstave priljubljene tudi v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, ki so takrat do\xc5\xbeivljale gospodarski in politi\xc4\x8dni vzpon. Za razliko od evropskih so ameri\xc5\xa1ke razstave organizirali zasebniki, to je bil \xc4\x8das komercializacije in intenzivne promocije kapitalisti\xc4\x8dnih vrednot (mno\xc5\xbei\xc4\x8dna proizvodnja, potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo) na svetovnih razstavah, ki so pridobile tudi mo\xc4\x8dan zabavlja\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj. Ob spreminjajo\xc4\x8di se politi\xc4\x8dni situaciji v prvi polovici 20. stoletja so postale tudi prizori\xc5\xa1\xc4\x8de za medkulturni dialog na dr\xc5\xbeavni ravni in kasneje tekmovanje vizij za prihodnost razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih ureditev. Ideolo\xc5\xa1ki konflikt med kapitalizmom in socializmom oz. liberalizmom in planskim gospodarstvom se je izrazil tudi v tej obliki. Kljub veliki pozornosti, ki so je bile dele\xc5\xbene sovjetske predstavitve, je prevladala zahodnja\xc5\xa1ka vizija._NEWLINE_Tretje zgodovinsko obdobje svetovnih razstav traja od 1970. let, pri\xc4\x8delo se je ob postopnem zamiranju hladne vojne in gospodarskim vzponom drugih delov sveta (predvsem Azije). Nastal je koncept manj\xc5\xa1ih tematskih razstav v letih med glavnimi svetovnimi razstavami, na vseh pa se mednarodni javnosti predstavlja mno\xc5\xbeica nacionalnih dr\xc5\xbeav, ki na ta na\xc4\x8din gradijo svojo prepoznavnost. Vzpon azijskih ekonomij se odra\xc5\xbea tudi v geografski porazdelitvi dr\xc5\xbeav gostiteljic. Na razstavah socialna in okoljska problematika prevladujeta nad tehnoutopi\xc4\x8dnimi motivi v minulih stoletjih."