b'\n_START_ARTICLE_\nRodez\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nRodez le\xc5\xbei v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du departmaja Aveyron ob istoimenski reki.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObstoj Rodeza sega nazaj v 5. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko so se keltski Ruteni iz srednje Evrope ustavili na tem ozemlju in ustanovili enega svojih oppidumov. Ob rimski zasedbi ozemlja se je oppidum preimenoval v Segodunum, kasnej\xc5\xa1i Civitas Rutenorum. S prihodom kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v te kraje je Rodez v 4. stoletju postal sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije._NEWLINE_Po zatonu Rimskega cesarstva so kraj zapovrstjo zasedali Vizigoti (472), Franki (507), akvitanski vojvode (588), toulou\xc5\xa1ki grofje, kot tudi Mavri. Med stoletno vojno je kraj okupirala angle\xc5\xa1ka vojska (po sporazumu v Br\xc3\xa9tignyju, 1360). Kasneje je bil Rodez za dolgo \xc4\x8dasa vpet v rivalstvo med doma\xc4\x8dimi \xc5\xa1kofi in grofi. Leta 1443 ga je zasedel Dauphin, bodo\xc4\x8di francoski kralj Ludvik XI. in si podredil tamkaj\xc5\xa1nje plemstvo._NEWLINE_Med francosko revolucijo je Rodez prevzel vodilno vlogo od Villefranche-de-Rouergue in postal sede\xc5\xbe departmaja, nastalega na ozemlju province Rouergue.'