b'\n_START_ARTICLE_\nLom svetlobe\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xb2m svetl\xc3\xb4be (redko refr\xc3\xa1kcija) je fizikalni pojav, ki opisuje spremembo smeri svetlobnega \xc5\xbearka zaradi spremembe hitrosti pri potovanju valov med snovmi z razli\xc4\x8dnim lomnim koli\xc4\x8dnikom. Na meji med sredstvi se valu spremeni smer; njegova valovna dol\xc5\xbeina se pove\xc4\x8da ali zmanj\xc5\xa1a, medtem ko frekvenca ostaja konstantna. Svetlobni \xc5\xbearek se na primer razpr\xc5\xa1i ko vstopi in izstopi iz stekla. Razumevanje te zamisli je pripeljalo do izuma refraktorja, daljnogleda z le\xc4\x8dami._NEWLINE_Zgled za lom svetlobe je lomljena slika slamice v kozarcu vode. Zrak ima lomni koli\xc4\x8dnik pribli\xc5\xbeno 1,0003, voda pa pribli\xc5\xbeno 1,33. Slamica se zdi pod vodo ukrivljena zaradi loma ukrivljanja svetlobnih \xc5\xbearkov pri prehodu iz vode v zrak. Pri tem se tudi voda zdi plitkej\xc5\xa1a, kot je v resnici. _NEWLINE_Odvisnost lomnega koli\xc4\x8dnika od valovne dol\xc5\xbeine svetlobe povzro\xc4\x8da mavrico in razklon bele svetlobe v spekter, kadar se svetlobne \xc5\xbearke usmeri skozi prizmo. Globina, ki se jo vidi, ko se vodo gleda z vrha, se imenuje navidezna globina._NEWLINE_Lom svetlobe je vzrok za nastanek mavrice in za razdelitev bele svetlobe na mavri\xc4\x8dni spekter, ko potuje skozi stekleno prizmo. Steklo ima ve\xc4\x8dji lomni koli\xc4\x8dnik kot zrak in razli\xc4\x8dne frekvence svetlobe potujejo pri razli\xc4\x8dnih hitrostih (disperzija), kar povzro\xc4\x8di, da se lomijo pod razli\xc4\x8dnimi koti. Razli\xc4\x8dne frekvence se nana\xc5\xa1ajo na razli\xc4\x8dne opazovane barve. _NEWLINE_Lomni zakon se uporablja za izra\xc4\x8dun loma svetlobe pri njenem potovanju iz enega medija na drugega.'