b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cajna\n_START_SECTION_\nGeografski polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina \xc4\x8cajna se nahaja v spodnji oz. srednji Ziljski dolini na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem na vzno\xc5\xbeju Dobra\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi so Spodnjo Ziljsko dolino verjetno naselili zgodnji Slovenci oz. njihovi predniki za \xc4\x8dasa kne\xc5\xbeevine Karantanije. Od tedaj imamo neprekinjeno prisotnost sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v kraju. Zato je tudi \xc5\xbeupnija \xc5\xa1e leta 1924, torej v prvi avstrijski republiki, bila uradno po cerkvenih pravilih povsem slovenska._NEWLINE_Kraj se prvi\xc4\x8d omenja v neki listini iz leta 1253._NEWLINE_\xc4\x8cajno so skozi zgodovino zaznamovale redne poplave reke Zilje. Med naravnimi katastrofami pa povsem izstopa veliki potres 25. januarja 1348, vsled katerega se je zru\xc5\xa1il del gore Dobra\xc4\x8d nad 17 slovenskih vasi, in kar nekaj \xc4\x8dasa prepre\xc4\x8dil odtok reke Zilje, tako da so pre\xc5\xbeiveli s sosednjih vasi zbe\xc5\xbeali na hribe naokoli ali na\xc5\xa1li za\xc5\xa1\xc4\x8dito v vaseh na Krnih, kot je to znameniti Zahomec. Poplave Zilje leta 1848 in 1851 pa so odnesle mdr. \xc5\xa1tevilne mostove._NEWLINE_Leta 1850 so bile ustanovljene v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji ob\xc4\x8dine sodobnega tipa. Dana\xc5\xa1nja ob\xc4\x8dina je bila prvotno poimenovana po vasi Smer\xc4\x8de, kjer je tudi imela svoj sede\xc5\xbe. Zaradi \xc5\xbeele\xc5\xa1ni\xc5\xa1ke postaje in hitrej\xc5\xa1e rasti, je leta 1960 ob\xc4\x8dina dobila nov sede\xc5\xbe in novo ime po vasi \xc4\x8cajna na Zilji, leta 1999 pa je postala tr\xc5\xbena ob\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nSlovenski obi\xc4\x8daji in nare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nZime so bile neko\xc4\x8d na Zilji izredno stroge, in dolina povsem nedostopna. Preko gora so pa Ziljani trgovali s Kanalsko dolino. Tako je Ziljska dolina ohranila prastare obi\xc4\x8daje in prastar jezik. Slovensko nare\xc4\x8dje na Zilji - in tako v \xc4\x8cajni - zaznamujejo \xc5\xa1e posebne zahodno slovanske zna\xc4\x8dilnosti, torej iz najbolj zgodnje dobe naseljevanja, ko so sosedje Karantancev bili \xc4\x8cehi oz. njihovi predniki._NEWLINE_Dodatno je Zilja redno poplavljala in tudi sled katastrofe 1348 so kisli travniki. To je bilo posebej ugodno za sedaj tradicionalno konjerejo. Iz tega pa se je razvil doma\xc4\x8di etnografsko zanimiv obi\xc4\x8daj \xc5\xa1tehvanja, ki se \xc5\xa1e vedno obhaja v \xc4\x8cajni in ki \xc5\xa1teje, kot jezik, med prastare slovenske obi\xc4\x8daje. S konja morajo mladi fantje s palco ali starodavno sulico zbiti sod na drogu. To pa zmagovalcu daje pravico, da si sam izbere izvoljenko za \xc5\xbeeno. Ta tradicija se je dr\xc5\xbeala vse do 50ih let 20. stoletja._NEWLINE_Slovensko kulturno \xc5\xbeivljenje je bilo dokaj pestro na Zilji \xc5\xa1e v Prvi Republiki. Kulturna dru\xc5\xa1tva na Brdu, v Meli\xc4\x8dah in v Zahomcu so bila ustanovljena okoli 1910. leta in so zopet delovala po Prvi svetovni vojni oz. po koro\xc5\xa1kem plebiscitu leta 1920._NEWLINE_\xc5\xa0e leta 1924 so vse \xc5\xbeupnije v Spodnji Ziljski dolini bile izklju\xc4\x8dno slovenske, le v dveh grajskih kapelah se moli v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini.)_NEWLINE_Med osebnosti \xc5\xa1tejemo Vincenca \xc5\xa0umija (1878-1962), po rodu Slovenec, ki je bil soustanovitelj slovenske mlekarske zadruge v \xc5\xa0entjakobu v Ro\xc5\xbeu (takrat se je podpisal prav po slovensko \xc5\xa0umi). Kasneje je \xc5\xa1el v politiko, postal kme\xc4\x8dki zastopnik, postal Slovencem nenaklonjen, in se tako vpel na vi\xc5\xa1je polo\xc5\xbeaje, ter postal koro\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni glavar in notranji minister v 1. Republiki. Kot de\xc5\xbeelni glavar je z na\xc4\x8delnim odlokom (\xc5\xa1t. 6693 z dne 13. maja 1924) odklonil, da\xc2\xa0\xc2\xbbde\xc5\xbeelna vlada ni niti dol\xc5\xbena niti upravi\xc4\x8dena sprejeti ali obravnavati slovenske vloge\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo ljudskem \xc5\xa1tetje 2001 ima \xc4\x8cajna na Zilji 2.352 prebivalcev.'