b'\n_START_ARTICLE_\nBalvan\n_START_PARAGRAPH_\nBalvan ali Erati\xc4\x8dni blok so ve\xc4\x8dje gmote kamnine, ki jo je prinesel ledenik v \xc4\x8dasu ledene dobe. Balvani se razlikujejo po velikosti in vrsti od ostalih kamnin na podro\xc4\x8dju v katerem se nahajajo.\n_START_SECTION_\nRazprostranjenost\n_START_PARAGRAPH_\nBalvani so pogost pojav v Evropi, tako v Skandinaviji kot tudi v okolici alpskega poledenitvenega podro\xc4\x8dja. Veliki erati\xc4\x8dni bloki, ki se nahajajo v severni Nem\xc4\x8diji, so v glavnem magmatske kamnine, kot je granit ali metamorfne kamnine (npr. gnajs). Sedimentne kamnine zaradi svoje slabe odpornosti na erozijo, so zelo redke.\n_START_SECTION_\nLedeni\xc5\xa1ki balvani\n_START_PARAGRAPH_\nBalvani so pomembno orodje pri opredelitvi smeri tokov ledenika, ki se rutinsko uporabljajo pri rekonstrukcijah v kombinaciji morena, esker (razpotegnjeni vijugast nasip iz morenskega gradiva, ki ga je iz morenskega gradiva pod ledenim pokrovom nasul ledeni\xc5\xa1ki potok, viden po umiku ledu), drumlin (podolgovat elipsast gri\xc4\x8d, nastal iz ledeni\xc5\xa1kega gradiva pod premikajo\xc4\x8dim se ledenikom, ledenim pokrovom, razpotegnjen v smeri gibanja ledu, navadno v ve\xc4\x8djih skupinah, ki sestavljajo zna\xc4\x8dilno gri\xc4\x8devnato pokrajino), kanal staljene vode in podobni podatki. Neredna distribucija in koncentracija drobirja so lastnosti, ki omogo\xc4\x8dajo identifikacijo izvorne kamnine, iz katere izhajajo, kar potrjuje smer pretoka, \xc5\xa1e posebej, \xc4\x8de je vir balvanov edinstven v omejenem obmo\xc4\x8dju. Erati\xc4\x8dni material se lahko transportira po ve\xc4\x8dkratnem ledeni\xc5\xa1kem toku preden se odlo\xc5\xbei, kar lahko zaplete rekonstrukcijo ledeni\xc5\xa1kega toka.\n_START_SECTION_\nPlavajo\xc4\x8di balvani\n_START_PARAGRAPH_\nLedeni\xc5\xa1ki led kopi\xc4\x8di drobir razli\xc4\x8dnih velikosti od majhnih delcev do izjemno velikih skal. Ta drobir se transportira do obale ledenika in se spro\xc5\xa1\xc4\x8da med nastajanjem, plava in tali ledene gore. Stopnja spro\xc5\xa1\xc4\x8danja naplavin z ledom je odvisna od velikosti mase ledu, v kateri se izvaja in tudi temperature oceanov, skozi katerega potujejo ledene plo\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_._NEWLINE_Usedline iz poznega obdobja pleistocena, ki le\xc5\xbeijo na dnu Severnega Atlantika ka\xc5\xbeejo ve\xc4\x8d plasti (imenovane Heinrichove plasti), ki vsebujejo naplavine, ki so pri\xc5\xa1le z ledom. Oblikovane so bile med 14.000 in 70.000 let pred sedanjostjo. Odlo\xc5\xbeeni drobir se lahko izsledi nazaj do izvora, tako vir naravnega materiala kot pot sprostitve naplavine. Nekatere poti so dalj\xc5\xa1e kot 3.000 kilometrov od to\xc4\x8dke, kjer se je ledena plo\xc5\xa1\xc4\x8da odlomila._NEWLINE_Lokacija in vi\xc5\xa1ina teh balvanov glede na sedanjo pokrajino je bila uporabljena za identifikacijo najvi\xc5\xa1je ravni vode v proglacialnih jezerih (npr. jezero Musselshell v osrednji Montani) in za\xc4\x8dasnih jezerih (npr. jezero Lewis v dr\xc5\xbeavi Washington). Naplavine na ledenih gorah so se deponirale, ko so ledene gore pripotovale do obale in se nato stopile ali pa padle iz ledene plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ko se je ta topila. Zato so vsi balvani deponirani pod dejansko ravnijo visoke vode v jezeru, vendar se izmerjena vi\xc5\xa1ina plavajo\xc4\x8dega drobirja lahko uporabi za oceno vi\xc5\xa1ine jezerske povr\xc5\xa1ine._NEWLINE_To dose\xc5\xbeemo z ugotovitvijo, da na jezeru sve\xc5\xbee vode ledena gora plava dokler koli\xc4\x8dina ostankov njenega ledu presega 5% prostornine ledene gore. Zato se lahko ugotovi korelacija med velikostjo ledene gore in velikostjo balvana.\n_START_SECTION_\nVeliki balvani\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki balvani os sestavljeni iz kosa \xc5\xbeive skale, ki je bila dvignjena in se je preva\xc5\xbeala z ledeni\xc5\xa1kim ledom, ki je nato obti\xc4\x8dal nad tanki ledeni\xc5\xa1ki ali fluvioglacialni podlagi, imenovani ledeni\xc5\xa1ka plo\xc5\xa1\xc4\x8da, splav (schollen) ali erati\xc4\x8dni megablok. Taki balvani imajo zna\xc4\x8dilno dol\xc5\xbeino in debelino v razmerju vi\xc5\xa1ini 100 do 1. Ti megabloki so lahko delno ali v celoti izpostavljena ali pokopani, prekriti z ledeni\xc5\xa1kim drobirjem. Megablok je lahko tako velik, da so ga zamenjali za \xc5\xbeivo skalo, dokler niso z vrtanjem ali izkopavanjem dokazali nasprotno. Tak\xc5\xa1ni balvani ve\xc4\x8dji kot 1 kvadratni kilometer povr\xc5\xa1ine in do 30 metrov debeli so v kanadski preriji, na Poljskem, v Angliji, na Danskem in \xc5\xa0vedskem. En tak primer se nahaja v Saskatchewanu in ima povr\xc5\xa1ino 30 krat 38 km (in od 100 do 330 metrov debeline). Ve\xc4\x8d balvanov iz Poljske in Alberta je bilo ugotovljeno, da so prepotovali ve\xc4\x8d kot 300 km od njihovega vira.\n_START_SECTION_\nNeledeni\xc5\xa1ki balvani\n_START_PARAGRAPH_\nV geologiji je balvan vsak material, ki ni doma v neposredni bli\xc5\xbeini, in se je preva\xc5\xbeal od drugod. Najpogostej\xc5\xa1i primeri balvanov so povezani s transportom ledenikov. Vendar pa so bili drugi balvani opredeljena kot posledica strditve haluge, ki so bile dokumentirane za prevoz kamenja do 40 cm v premeru, kamenje prepleteno v korenine se je pomikalo na greben in celo kot transport kamnov nakopi\xc4\x8denih v \xc5\xbeelodcih plavutono\xc5\xbecev med pa\xc5\xa1o.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV 18. stoletju so balvane razlagali kot pomemben geolo\xc5\xa1ki paradoks. Balvani so neko\xc4\x8d veljali kot dokaz o veliki poplavi pred pribli\xc5\xbeno 10.000 leti, podobno kot legendarne poplave, opisane v besedilih starih civilizacij po vsem svetu. Starodavne legende o epskih poplavah prihajajo iz razli\xc4\x8dnih kultur, vklju\xc4\x8dno z mezoameri\xc5\xa1kih, sumerskih (Ep o Gilgame\xc5\xa1u), hebrejskih (Stara zaveza) in indijske kulture. Med drugim je \xc5\xa1vicarski politik, pravnik in teolog Bernhard Friedrich Kuhn videl v ledenikih mo\xc5\xbeno re\xc5\xa1itev \xc5\xbee leta 1788. Vendar pa se je zamisel o ledenih dobah in poledenitvi kot geolo\xc5\xa1ki sili, medtem \xc5\xbee uveljavila. Ignaz Venetz (1788 - 1859), \xc5\xa1vicarski in\xc5\xbeenir, naravoslovec in glaciolog je bil eden prvih znanstvenikov, ki je priznal ledenike kot glavno silo pri oblikovanju zemlje._NEWLINE_V 19. stoletju so mnogi znanstveniki dali prednost balvanom kot dokaz za konec zadnjega glacialnega maksimuma (ledena doba) pred 10.000 leti, ne pa poplave. Geologi so predlagali, da so plazovi ali podori najprej padla kot skale na vrhu ledenikov. Ti se premikajo in nosijo kamenje s seboj. Ko se je led stopil, so balvani obti\xc4\x8dali na svojih sedanjih lokacijah._NEWLINE_Principles of Geology Charlesa Lyellova (v. 1, 1830)  je prvi opis balvanov, ki je v skladu s sodobnim razumevanjem. Louis Agassiz je bil prvi znanstvenik, ki je predlagal, da je bila Zemlja predmet pretekle ledene dobe.  V istem letu je bil izvoljen za tujega \xc4\x8dlana Kraljeve \xc5\xa1vedske akademije znanosti. Pred tem predlogom so Goethe, de Saussure, Venetz, Jean de Charpentier, Karl Friedrich Schimper in drugi naredili o alpskih ledenikih predmet posebne \xc5\xa1tudije, in Goethe, Charpentier kot tudi Schimper so celo pri\xc5\xa1li do zaklju\xc4\x8dka, da so bili balvani raztreseni po pobo\xc4\x8djih in vrhovih pogorja Jura kot posledica prenosa ledenikov._NEWLINE_Charles Darwin je ob\xc5\xa1irno objavil geolo\xc5\xa1ke pojave, vklju\xc4\x8dno z distribucijo balvanov. V svojih zapisih med potovanjem HMS Beagle, je Darwin opazil ve\xc4\x8d nenavadno velikih balvanov ju\xc5\xbeno od Magellanovega preliva, Tierra del Fuego in jih pripisal plavajo\xc4\x8demu ledu iz Antarktike. Nedavne raziskave ka\xc5\xbeejo, da so bolj verjetno posledica ledeni\xc5\xa1kega toka ledu, ki je balvane prinesel na njihove trenutne lokacije.\n_START_SECTION_\nPoplavni balvani\n_START_PARAGRAPH_\nV primeru da ledeni\xc5\xa1ki led "splava" v poplavi, ki nastane, ko se ledeni jez zlomi (primer Missoula Floods) so balvani odlo\xc5\xbeeni, kjer je led kon\xc4\x8dno sprostil svoj drobir. En bolj nenavadnih primerov se je pokazal dale\xc4\x8d od njegovega izvora v Idahu v Erratic Rock State Natural Site zunaj McMinnvillea v Oregonu. Park vsebuje 36 t primerek, ki je najve\xc4\x8dji balavn v dolini Willamette.\n_START_SECTION_\nBalvani v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdagana pe\xc4\x8d je eden ve\xc4\x8djih ledeni\xc5\xa1kih balvanov in zagotovo najbolj zanimiv, ne le v Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alpah, ampak v slovenskih Alpah nasploh._NEWLINE_Skalnati samotar le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 808 m, ima od 7 do 10 metrov visoke navpi\xc4\x8dne stene in od 15 do 20 metrov dolge stranice. S tako pravilnimi oblikami ne bi mogel nastati kot posledica skalnega odloma ali podora, saj bi se ob padcu zagotovo raztre\xc5\xa1\xc4\x8dil na manj\xc5\xa1e kose. Gre za balvan, ki se je v zadnji, w\xc3\xbcrmski poledenitvi odlomil od \xc5\xbeive skale, zdrsnil na ledenik in popotovala po dolini navzdol. Ob tem se je dodatno obrusila. Ko se je led stalil, je nasedel na ledeni\xc5\xa1ki moreni. Balvan se je razklal pozneje ob leziki na neenako velika dela, zaradi neenakomerno trdne podlage, pri \xc4\x8demer se je manj\xc5\xa1i del mestoma posedel za pol metra. Povsem ravna in navpi\xc4\x8dna prepoka, ki deli \xc5\xbdagano pe\xc4\x8d, je \xc5\xa1iroka slaba dva decimetra in zapolnjena s posameznimi zagozdenimi kamni._NEWLINE_Kakih 300 metrov severovzhodno je ve\xc4\x8dji in prav tako preklan Lepi kamen, na katerem so celo postavili manj\xc5\xa1o lovsko ko\xc4\x8do. Njegova prepoka je precej \xc5\xa1ir\xc5\xa1a kot pri \xc5\xbdagani pe\xc4\x8di in po\xc5\xa1evna. Na vrhu jo premo\xc5\xa1\xc4\x8da mosti\xc4\x8d, prek katerega vodi pot do ko\xc4\x8de._NEWLINE_\xc5\xa0e precej ve\xc4\x8dji pa je balvan Sivnica jugovzhodno od Lepega kamna, ki je z vi\xc5\xa1ino 40 m najve\xc4\x8dji v Sloveniji in med najve\xc4\x8djimi na jugovzhodnem alpskem obrobju. Skala, ki jo je s tal precej te\xc5\xbeko prepoznati, je kar \xc5\xa1tirinajstkrat ve\xc4\x8dja od \xc5\xbdagane pe\xc4\x8di.'