b'\n_START_ARTICLE_\nSahel\n_START_PARAGRAPH_\nSahel (arabsko \xd8\xb3\xd8\xa7\xd8\xad\xd9\x84, sahil) je regija v Afriki in prehodno obmo\xc4\x8dje med pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Saharo na severu ter bolj rodovitnimi savanskimi ozemlji na jugu, znanimi kot regija Sudan (potrebno je razlo\xc4\x8devati med regijo in istoimensko dr\xc5\xbeavo). Obsega dr\xc5\xbeave Senegal, Mavretanijo, Mali, Burkino Faso, Niger, Nigerijo, \xc4\x8cad, Sudan, Etiopijo, Eritrejo, D\xc5\xbeibuti in Somalijo._NEWLINE_Pojem Sahel je bil sprva uporabljen v fitogeografiji in je ozna\xc4\x8deval pas zemlje med 75 in 450 izohietami. Nadaljnji raziskovalci pa so ti dve to\xc4\x8dki ve\xc4\x8dkrat spreminjali pri dolo\xc4\x8danju obsega regije. Drug pomen besede pa je ozna\xc4\x8deval de\xc5\xbeele zahodne Afrike.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje so skozi zgodovino naseljevala razli\xc4\x8dna tudi zelo razvita ljudstva, ki so se ukvarjala predvsem s trgovanjem preko pu\xc5\xa1\xc4\x8dave. Vzniknilo in zatonilo je ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav, ki so danes poznane pod skupnim imenom sahelska kraljestva.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nRegija ima savanski tip podnebja ter se vije od Atlantskega oceana na zahodu do roga Afrike na vzhodu, medtem pa spreminja tip pokrajine od polsuhih travi\xc5\xa1\xc4\x8d do trnjeve savane. Obmo\xc4\x8dje prejme 200-500 mm padavin letno, in sicer ve\xc4\x8dinoma v monsunski dobi med majem in avgustom. Sicer je koli\xc4\x8dino padavin te\xc5\xbeko predvideti, a se od 60. let 20. stoletja iz leta v leto zmanj\xc5\xa1uje (ne ve\xc4\x8d kot 200 mm v zadnjih letih). Stroka ni zedinjena, ali ta upad padavin pomeni neizbe\xc5\xbeno dezertifikacijo obmo\xc4\x8dja. Obstaja mo\xc4\x8dna povezanost med koli\xc4\x8dino padavin v Sahelu in mo\xc4\x8djo orkanov na Atlantiku._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a dejavnika, ki dolo\xc4\x8data rodovitnost zemlje v regiji, sta voda in mikrohranila, zlasti du\xc5\xa1ik in fosfati. Pomembna vira vode za regijo sta reka Niger in jezero \xc4\x8cad._NEWLINE_Sahel je bil pred pribli\xc5\xbeno 12.500 leti \xc5\xa1e del saharske pu\xc5\xa1\xc4\x8dave ter kot tak prekrit s pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi sipinami, ki so oblikovale dana\xc5\xa1nje povr\xc5\xa1je.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno prebivalstvo Sahela so polnomadska ljudstva, ki se ukvarjajo s poljedelstvom in vzrejo \xc5\xbeivine. Pomemben del njihovega kmetijstva je prilagajanje naravnim razmeram z nomadstvom: v vla\xc5\xbeni sezoni se \xc4\x8drede \xc5\xbeivine pasejo v severnih predelih regije z bolj kvalitetno prstjo, za \xc4\x8das suhe sezone pa se preselijo nekaj sto kilometrov ju\xc5\xbeneje, kjer je najti ve\xc4\x8d sicer manj kvalitetne hrane._NEWLINE_Mno\xc5\xbeina prebivalstva v Sahelu se ve\xc4\x8da, kar povzro\xc4\x8da dodatne probleme v zvezi s pomanjkanjem hrane in vode.\n_START_SECTION_\nSu\xc5\xa1e v Sahelu\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku stoletja, leta 1914 je obmo\xc4\x8dje prizadela huda su\xc5\xa1a zaradi ve\xc4\x8dletnega drasti\xc4\x8dnega upada koli\xc4\x8dine padavin, \xc4\x8demur je sledila obse\xc5\xbena lakota. Koli\xc4\x8dina padavin pa se je nekoliko pove\xc4\x8dala v 60. letih istega stoletja, kar je omogo\xc4\x8dilo la\xc5\xbeje \xc5\xbeivljenje v severnih podro\xc4\x8djih Sahela. Zato so se za\xc4\x8dela prizadevanja za poselitev teh predelov, sledilo pa je dolgo su\xc5\xa1no obdobje med letoma 1968 in 1974. Slednje je bilo najhuj\xc5\xa1e v zadnjih 150 letih in je imelo za posledico onemogo\xc4\x8denje trajnostnega kmetovanja na severu, sledili pa so mo\xc4\x8dni pojavi denudacije. Tudi tokrat je pri\xc5\xa1lo do velike lakote._NEWLINE_Mednarodna skupnost je sku\xc5\xa1ala ubla\xc5\xbeiti posledice te katastrofe, kasneje je bil ustanovljen tudi Mednarodni sklad za kmetijski razvoj. Nekatere sahelske dr\xc5\xbeave pa so se povezale v Komite za nadzor nad su\xc5\xa1o v Sahelu (Comit\xc3\xa9 permanent inter-\xc3\x89tat de lutte contre la s\xc3\xa9cheresse au Sahel, CILSS), ki vodi projekte raziskav in pomo\xc4\x8di. Opazovalci pa glede ohranjanja Sahela kot primernega \xc5\xbeivljenjskega okolja verjamejo zlasti v pomen razvoja lokalnih gospodarskih sistemov, ki pove\xc4\x8dini sodijo med najbolj zaostale in najmanj industrializirane na svetu._NEWLINE_Danes se zaradi degradacije prsti in dezertifikacije povr\xc5\xa1ina Sahela zmanj\xc5\xa1uje.'