b'\n_START_ARTICLE_\nGalakti\xc4\x8dna poravnava\n_START_PARAGRAPH_\nGalakti\xc4\x8dna poravnava se lahko nana\xc5\xa1a na ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih astronomskih in tudi astrolo\xc5\xa1kih pojavov._NEWLINE_Najve\xc4\x8dkrat se galakti\xc4\x8dna poravnava nana\xc5\xa1a na poravnavo (konjunkcijo) med navidezno lego decembrskega Sonca v \xc4\x8dasu obrata in ekvatorjem na\xc5\xa1e Galaksije. Galakti\xc4\x8dni ekvator je referen\xc4\x8dna \xc4\x8drta, kjer je galakti\xc4\x8dna latituda enaka 0\xc2\xb0, in, ki lo\xc4\x8duje severni in ju\xc5\xbeni del opazovane Galaksije. Poravnava nastopi zaradi precesije enakono\xc4\x8dij, precesije Zemljine vrtilne osi. Precesijo povzro\xc4\x8dajo plimske sile Sonca in Lune ter v manj\xc5\xa1i meri drugih planetov. Zaradi nje se spreminjajo navidezne lege Sonca v enakono\xc4\x8djih in obratih, pribli\xc5\xbeno 1 stopinjo na vsakih 71,5 let. Ker je navidezna velikost Sonca z Zemlje enaka pribli\xc5\xbeno 1\xc2\xb0, bo lega Sonca okrog galakti\xc4\x8dnega ekvatorja v \xc4\x8dasu zimskega obrata navidezno precesirala 36 let. Sonce je v zimskem obratu navidezno pre\xc4\x8dkalo galakti\xc4\x8dni ekvator maja 1998, naslednji\xc4\x8d pa \xc4\x8dez eno platonsko leto (pribli\xc5\xbeno 25.765 let). S tem v zvezi sovpada konec cikla mezoameri\xc5\xa1kega koledarja dolgega \xc5\xa1tetja, ki naj bi padel v \xc4\x8das zimskega obrata, 21. decembra 2012. Po nekaterih virih naj bi o tej poravnavi navidezne lege Sonca in galakti\xc4\x8dnega ekvatorja vedeli Maji.'