b'\n_START_ARTICLE_\nTullio Regge\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRegge je diplomiral leta 1952 iz fizike na Univerzi v Torinu. V letih od 1954 do 1956 je s pomo\xc4\x8djo Fullbrightove \xc5\xa1tipendije doktoriral na Univerzi v Rochestru, New York, pod Marshakovim mentorstvom._NEWLINE_Leta 1961 so ga izvolili za profesorja teoreti\xc4\x8dne fizike na Univerzi v Torinu. Med letoma 1959 in 1960 je delal pri Heisenbergu na In\xc5\xa1titutu Maxa Plancka v M\xc3\xbcnchnu. Vrnil se je za nekaj \xc4\x8dasa v ZDA, najprej na Univerzo Princeton in nato leta 1965 na In\xc5\xa1titut za vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1tudij. Tu je predaval vse do leta 1979._NEWLINE_Delal je na podro\xc4\x8dju trkov pri visokih energijah, kjer je razvil zamisel kompleksne vrtilne koli\xc4\x8dine in na podro\xc4\x8dju polov trkalnih matrik vrtilne koli\xc4\x8dine, ki so jih takrat uporabljali v fiziki visokih energij. Leta 1958 je razvil fenomenolo\xc5\xa1ko teorijo mo\xc4\x8dnih interakcij pri visokih energijah. V za\xc4\x8detku je bila raz\xc5\xa1irjena, kasneje pa jo je nadomestila kvantna kromodinamika. _NEWLINE_Razvil je poseben formalizem tvorjenja simpleksnih aproksimacij prostor-\xc4\x8dasov, ki so re\xc5\xa1itve Einsteinovih ena\xc4\x8db polja, in se imenuje po njem Reggejev ra\xc4\x8dun. _NEWLINE_Z Wheelerjem je raziskal motnjo Schwarzchildove metrike, ki ozna\xc4\x8duje \xc4\x8drne luknje, in nenazadnje je uvedel pojem nezvezne gravitacije.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1964 je prejel Heinemanovo nagrado za matemati\xc4\x8dno fiziko Ameri\xc5\xa1kega fizikalnega dru\xc5\xa1tva, leta 1996 skupaj z Veltmanom Diracovo medaljo za teoreti\xc4\x8dno fiziko Mendarodnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da za teoreti\xc4\x8dno fiziko Abdusa Salama (ICTP) in leta 2001 skupaj z Lipatovom Pomeran\xc4\x8dukovo nagrado za teoreti\xc4\x8dno fiziko._NEWLINE_Leta 1989 so ga izvolili v Evropski parlament. \xc4\x8clan je bil do leta 1994.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid glavnega pasu 3778 Regge, ki ga je 26. aprila 1984 odkril Ferreri na Observatoriju La Silla.'