b'\n_START_ARTICLE_\nDionizij Aleksandrijski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nDionizij Aleksandrijski se je dopisoval z drugimi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi patriarhi in metropoliti; ohranilo se je le eno njegovo izvirno pismo, medtem ko je druga zabele\xc5\xbeil zgodovinar Evzebij iz Cezareje.\n_START_SECTION_\nNauk o Sveti Trojici\n_START_PARAGRAPH_\nV njegovem \xc4\x8dasu se je pape\xc5\xbe Dionizij v Rimu spopadel z zmoto subordinacianizma; nekateri pisatelji so namre\xc4\x8d zagovarjali podrejenost (subordinacijo) Sina O\xc4\x8detu. Prava besedna bitka se je o tem razvnela med \xc5\xbee aleksandrijskim \xc5\xa1kofom Dionizijem in Sabelijem. Ker takrat pojmi \xc5\xa1e niso bili raz\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deni, sta oba za\xc5\xa1la v zmoto; ko je rimski pape\xc5\xbe za to zvedel, je oba pisno opozoril na zmoto. Njegov soimenjak v Aleksandriji je smernice sprejel, Sabelij pa je ostal zakrknjen in se je zmota zadr\xc5\xbeala \xc5\xa1e tja do 5. stoletja._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Dionizij je 262 sklical v Rimu sinodo (cerkveni zbor), ki je razpravljala predvsem o odnosih v Sveti Trojici. Takrat se je v teologiji prvi\xc4\x8d pojavil gr\xc5\xa1ki izraz\xc2\xa0\xc2\xbbhomoousios\xc2\xab: Sin je\xc2\xa0\xc2\xbbenega bistva\xc2\xab\xc2\xa0z O\xc4\x8detom.\n_START_SECTION_\nDionizij Rimski pi\xc5\xa1e Dioniziju Aleksandrijskemu\n_START_PARAGRAPH_\nDionizij Aleksandrijski je bil Origenov u\xc4\x8denec ter \xc5\xa1kof v Aleksandriji, kjer se je vztrajno bojeval zoper herezijo sabelianizma, ki je zaradi poudarjene vere v enega Boga tajil troosebnost in trdil, da obstoji le trojni na\xc4\x8din javljanja enega Boga. V sporu s to herezijo je Dionizij tako poudarjal razlike med bo\xc5\xbejimi osebami, da so mu za\xc4\x8deli o\xc4\x8ditati trobo\xc5\xa1tvo. Za odlo\xc4\x8ditev so aleksandrijski verniki prosili pape\xc5\xbea Dionizija. On je napisal za zgodovino pape\xc5\xa1kega primata izredno pomembno pismo po \xc5\xbee omenjeni sinodi 262. V njem je zavrnil Sabelijevo razlikovanje treh bo\xc5\xbejih oseb, obenem pa tudi trobo\xc5\xa1tvo. Poudaril pa je zlasti Kristusovo bo\xc5\xbeanstvo._NEWLINE_Primerno pa je, da spregovorimo tudi proti tistim, ki bo\xc5\xbejo enoto, ta najvzvi\xc5\xa1enej\xc5\xa1i nauk bo\xc5\xbeje Cerkve, delijo v nekak\xc5\xa1ne tri mo\xc4\x8di, lo\xc4\x8dena bistva in tri bo\xc5\xbeanstva, trgajo to enoto in jo razbijajo. Sli\xc5\xa1al sem namre\xc4\x8d, da pri vas nekateri oznanjevalci in u\xc4\x8ditelji bo\xc5\xbeje besede zagovarjajo to mnenje. Ti stoje tako reko\xc4\x8d na \xc4\x8disto drugem krilu nasproti Sabelijevemu mnenju. Kajti ta bogokletno govori, ko pravi: Sin je O\xc4\x8de in narobe. Oni pa oznanjajo v nekem pomenu tri bogove, ko sveto enoto delijo v tri razli\xc4\x8dne, med seboj popolnoma lo\xc4\x8dene samobitnosti. Nujno je namre\xc4\x8d, da je bo\xc5\xbeja Beseda zdru\xc5\xbeena z Bogom vesolja in da tudi Sveti Duh ostane in prebiva v Enem, to je v vsemogo\xc4\x8dnem Bogu vseh stvari, kakor v nekak\xc5\xa1nem vrhuncu. Kajti nauk nespametnega Marciona, ki (bo\xc5\xbejo) monarhijo trga in razkraja v tri po\xc4\x8dela, je hudi\xc4\x8dev nauk, ne pa nauk pravih Kristusovih u\xc4\x8dencev in tistih, ki imajo veselje nad Zveli\xc4\x8darjevim u\xc4\x8denjem. Ti namre\xc4\x8d dobro vedo, da sveto pismo sicer oznanja Trojico, da pa niti stara niti nova zaveza ne oznanja treh bogov._NEWLINE_Pismo nadalje razlaga neustvarjenost in ve\xc4\x8dnost Besede (Logosa, Boga Sina):_NEWLINE_Ne smemo torej \xc4\x8dudovite in bo\xc5\xbeje enote razcepljati v tri bo\xc5\xbeanstva, pa tudi ne Gospodovega dostojanstva in njegove vse presegajo\xc4\x8de veli\xc4\x8dine zmanj\xc5\xa1evati z besedo\xc2\xa0\xc2\xbbstvar\xc2\xab. Verovati moramo marve\xc4\x8d v Boga, vsemogo\xc4\x8dnega O\xc4\x8deta, in v Jezusa Kristusa, njegovega Sina, in v Svetega Duha. Treba je dalje verovati, da je Beseda (Logos) zdru\xc5\xbeena z Bogom vesoljstva. Kajti Beseda pravi:\xc2\xa0\xc2\xbbJaz in O\xc4\x8de sva eno\xc2\xab\xc2\xa0(Jan 10,30), in:\xc2\xa0\xc2\xbbJaz sem v O\xc4\x8detu in O\xc4\x8de v meni\xc2\xab\xc2\xa0(Jan 14,10). Na ta na\xc4\x8din se ohrani tako bo\xc5\xbeja Trojica kakor tudi nauk o bo\xc5\xbeji enoti (bo\xc5\xbeji monarhiji)._NEWLINE_Aleksandrijski patriarh je pojasnilo hvale\xc5\xbeno sprejel.'