b'\n_START_ARTICLE_\nCardiff\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nCaerdydd (vali\xc5\xbeansko mesto) izhaja iz starej\xc5\xa1e vali\xc5\xbeanske oblike Caerdyf. Sprememba z -dyf na -dydd ka\xc5\xbee pogovorno spremembo vali\xc5\xbeanskega \'f\' [v] in dd [\xc3\xb0] in je morda tudi posledica ljudske etimologije (dydd je vali\xc5\xbeansko "dan", medtem ko dyf nima o\xc4\x8ditnega pomena). Ta zvo\xc4\x8dna sprememba se je verjetno prvi\xc4\x8d pojavila v srednjem veku. Obliki sta bili \xc5\xbeivi v obdobju Tudorjev. Caerdyf ima svoj izvor v porimski britski besedi in pomeni "trdnjava Taff". Utrdba se verjetno nana\xc5\xa1a na sistem, uveden v \xc4\x8dasu Rimljanov. Caer je vali\xc5\xbeansko trdnjava in -dyf je v bistvu oblika Taf (Taff), reka, ki te\xc4\x8de ob gradu Cardiff, \xe2\x9f\xa8t\xe2\x9f\xa9 je  pre\xc5\xa1el v \xe2\x9f\xa8d\xe2\x9f\xa9 in sprememba samoglasnika je posledica izgubljene rodilni\xc5\xa1ke kon\xc4\x8dnice. _NEWLINE_Angle\xc5\xa1ka oblika Cardiff izhaja iz Caerdyf z vali\xc5\xbeanskim f [v], izposojenim kot ff /f/, kot se to dogaja tudi v Taff (vali\xc5\xbeansko Tat) in Llandaff (vali\xc5\xbeansko Llandaf). Angle\xc5\xa1\xc4\x8dina nima samoglasnika [\xc9\xa8], zato si je kon\xc4\x8dni samoglasnik izposodila kot /\xc9\xaa/._NEWLINE_Zgodovinar William Camden (1551\xe2\x80\x931623) je menil, da ime Cardiff izhaja iz "Caer-Didi" ("trdnjava Didius"), ime naj bi bilo posve\xc4\x8deno Aulu Didiju Gallu, guvernerju bli\xc5\xbenje province v obdobju, ko je bila ustanovljena rimska utrdba. \xc4\x8ceprav so nekateri viri ponovili to teorijo, je bila iz jezikovnih razlogov sodobnih znanstvenikov, kot je profesor Gwynedd Pierce, zavrnjena.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki dokazi s krajev v Cardiffu in okoli njega \xe2\x80\x93 megalitski dolmen svetega Lythansa v bli\xc5\xbeini Wenvoeja (pribli\xc5\xbeno 6,4 km zahodno, jugozahodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta), grobnica Tinkinswood v bli\xc5\xbeini St. Nicholasa (pribli\xc5\xbeno 10 km zahodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta), prekatna grobnica Cae\'r Arfau, Creigiau (pribli\xc5\xbeno 10 km severozahodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta) in Gwern y Cleppa v bli\xc5\xbeini Coedkernewa, Newport (okoli 13,5 km severovzhodno od centra mesta) \xe2\x80\x93 ka\xc5\xbeejo, da so ljudje naselili obmo\xc4\x8dje vsaj okoli 6000 let pred sedanjostjo, v zgodnjem neolitiku; okoli 1500 let pred Stonehengeem ali piramidami v Gizi. Skupina petih tumulusov iz bronaste dobe, gomile na vrhu hriba Garth (vali\xc5\xbeansko: Mynydd y Garth) so bile najdene znotraj dana\xc5\xa1njih meja grofije skupaj s Caeraujem Hillfortom, gradi\xc5\xa1\xc4\x8dem,  obmo\xc4\x8djem velikosti 5,1 ha._NEWLINE_Do rimske zasedbe Britanije je bil Cardiff del ozemlja Silurov \xe2\x80\x93 keltsko-britskega ljudstva, ki je cvetelo v \xc5\xbeelezni dobi, vklju\xc4\x8denega v obmo\xc4\x8dje, ki bo postalo znano kot Breconshire, Monmouthshire in Glamorgan.  3,2 ha velika trdnjava, ki so jo ustanovili Rimljani v bli\xc5\xbeini izliva reke Taff leta 75 n. \xc5\xa1t., je postala severozahodna meja sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Cardiffa in je bila zgrajena v obse\xc5\xbenem naselju, ki so ga ustanovili Siluri v 50-ih n. \xc5\xa1t.  Utrdba je bila ena \xc5\xa1tevilnih voja\xc5\xa1kih opori\xc5\xa1\xc4\x8d, povezanih z Isco Augusto (Caerleon), ki je bila mejna obramba. Utrdba je bila morda opu\xc5\xa1\xc4\x8dena v za\xc4\x8detku 2. stoletja, saj je bilo obmo\xc4\x8dje mirno. V tem \xc4\x8dasu je bilo ustanovljeno civilno naselje ali vicus. Prebivalci so bili verjetno trgovci, ki so \xc5\xbeiveli od utrdbe, nekdanji vojaki in njihove dru\xc5\xbeine. Pri Elyju je bila odkrita rimska vila.  Sodobna sa\xc5\xa1ka utrdba iz 3. in 4. stoletja je bila kamnita trdnjava, zgrajena v Cardiffu. Podobno kot obalne utrdbe je bila tudi ta trdnjava zgrajena za za\xc5\xa1\xc4\x8dito Britanije pred sovra\xc5\xbeniki. Kovanci iz vladavine Gratian ka\xc5\xbeejo, da je bil Cardiff naseljen vsaj do 4. stoletja; utrdba je bila opu\xc5\xa1\xc4\x8dena proti koncu 4. stoletja, ko so zadnje rimske legije z Magnom Maksimom zapustile provinco Britanijo. _NEWLINE_Malo je znano o trdnjavi in civilnem naselju v obdobju po rimskem odhodu iz Britanije in do zasedbe Normanov. Naselje se je verjetno zmanj\xc5\xa1alo ali bilo celo opu\xc5\xa1\xc4\x8deno. Po rimski vladavini je bil Wales razdeljen v majhna kraljestva; \xc5\xbee na za\xc4\x8detku je bil Meurig ap Tewdrig lokalni kralj v Glywysingu (ki je pozneje postal Glamorgan). Obmo\xc4\x8dje je obvladovala njegova dru\xc5\xbeina, dokler niso v 11. stoletju pri\xc5\xa1li Normani.\n_START_SECTION_\nNormanska zasedba v srednjem veku\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1081 je kralj Viljem I. za\xc4\x8del dela na gradu znotraj zidov stare rimske utrdbe. Grad Cardiff je bil vedno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta. V viktorijanskem obdobju sta ga John Crichton-Stuart, 3. markiz Bute, in arhitekt William Burges bistveno spremenila in podalj\xc5\xa1ala. Izvirne rimske ostanke \xc5\xa1e vedno lahko najdemo na dana\xc5\xa1njih zidovih._NEWLINE_Mesto je raslo v senci gradu, ki so ga naseljevali predvsem priseljenci iz Anglije.  Cardiff je v srednjem veku imel med 1500 in 2000 prebivalcev in je bil sorazmerno normalne velikosti za vali\xc5\xbeansko mesto v tem obdobju. Bil je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de normanske marke plemenitega kralja Glamorganskega. Do konca 13. stoletja je bil Cardiff edino mesto v Walesu, v katerem je \xc5\xbeivelo ve\xc4\x8d kot 2000 ljudi, \xc4\x8deprav je ostal sorazmerno majhen v primerjavi z ve\xc4\x8dino pomembnih mest v angle\xc5\xa1kem kraljestvu in vedno zelo zaprt s svojimi zidovi, ki so se za\xc4\x8deli kot lesene palisade v za\xc4\x8detku 12. stoletja. Bil je dovolj velik in pomemben, da je dobil vrsto privilegijev. Leta 1331 so mu jih podelili William La Zouche, lord Glamorganski s poroko z dru\xc5\xbeino de Clare, Edvard III. leta 1359, nato Henrik IV. leta 1400, Henrik VI.   V nemajhnem delu je zaradi zgodovinske anglizacije mesta leta 1404 Owain Glynd\xc5\xb5r za\xc5\xbegal Cardiff in zasedel grad. Ker so bile mnoge zgradbe v mestu narejene iz lesa in so stale tesno skupaj znotraj mestnega obzidja, je bil velik del Cardiffa uni\xc4\x8den. Ironi\xc4\x8dno je, da so glede na Glynd\xc5\xb5rova dejanja njegov kip postavili v Cardiffu pred Mestno hi\xc5\xa1o v za\xc4\x8detku 20. stoletja, kar ka\xc5\xbee, kako zapleteno in pogosto nasprotujo\xc4\x8do kulturno identiteto ima Cardiff kot glavno mesto Walesa. Mesto so kmalu obnovili po istem na\xc4\x8drtu ulic. V nadaljevanju je imel pomembno politi\xc4\x8dno vlogo pri upravljanju rodovitne ju\xc5\xbene glamorganske obalne ravnine. Cardiff je bil v srednjem veku prometno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de zaradi svoje lege na trgovski poti do Bristola, leta 1327 je bil razgla\xc5\xa1en za glavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Trgovci so morali blago prodajati pod dolo\xc4\x8denimi pogoji. Mesto je v nadaljevanju postalo pomembno za piratstvo, kar je v zgodnji sodobni dobi spro\xc5\xbeilo ve\xc4\x8dji spor med gra\xc5\xa1\xc4\x8daki v Cardiffu in okoli\xc5\xa1kimi dru\xc5\xbeinami.\n_START_SECTION_\nGlavno mesto grofije Glamorgana ali Glamorganshira\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1536 je bil sprejet Zakon o uniji med Anglijo in Walesom in oblikovano je bilo okro\xc5\xbeje Glamorgan, Cardiff pa je postal okrajno mesto. Postalo je tudi del upravne enote (hundred) Kibbor. Pribli\xc5\xbeno isto\xc4\x8dasno je dru\xc5\xbeina Herbert postala najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a dru\xc5\xbeina na tem obmo\xc4\x8dju. Leta 1538 je Henrik VIII. zaprl dominikanske in fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanske samostane v Cardiffu, katerih ostanke so uporabljali kot gradbeni material. Pisec tega obdobja je opisal Cardiff: "Reka Taff te\xc4\x8de pod stenami imenitnega gradu in s severnega dela mesta na ju\xc5\xbeni del, kjer je ustrezen in varen pristan za ladijski promet."_NEWLINE_Cardiff je postal leta 1542 svobodno mestno okro\xc5\xbeje [34], nadaljnje kraljeve privilegije sta mu podelila Elizabeta I. leta 1600 in Jakob I. leta 1608. Leta 1573 so bila narejena vrata pristani\xc5\xa1\xc4\x8da za pobiranje carine. Zgodovinar George Owen iz Pembroka je opisal Cardiff leta 1602 kot "najlep\xc5\xa1e mesto v Walesu, a ne najbogatej\xc5\xa1e". _NEWLINE_Katastrofalne poplave v Bristolskem kanalu 30. januarja 1607 (zdaj verjamejo, da je bil cunami),  so spremenile tok reke Taff in uni\xc4\x8dile \xc5\xbeupnijsko cerkev svete Marije, ki jo je nadomestila podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev svetega Janeza Krstnika._NEWLINE_Med drugo angle\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljansko vojno je bila zahodno od mesta St. Fagans bitka med rojalisti\xc4\x8dnimi uporniki in novo vojsko. Kon\xc4\x8dala se je z zmago parlamentarcev in Oliver Cromwell je osvojil Wales. To je bila zadnja velika bitka v Walesu z okoli 200 (ve\xc4\x8dinoma rojalisti) ubitimi vojaki._NEWLINE_Sledila so stoletja miru. Leta 1766 se je John Stuart, 1. markiz Bute, poro\xc4\x8dil v dru\xc5\xbeino Herbert in ustanovil Marquess of Bute. Leta 1778 je za\xc4\x8del obnovitvena dela na gradu Cardiff.  V 1790-ih so bili odprti dirkali\xc5\xa1\xc4\x8de, tiskarna, banka in kavarna, iz Cardiffa je vozila po\xc5\xa1tna ko\xc4\x8dija do Londona. Kljub tem izbolj\xc5\xa1avam se je polo\xc5\xbeaj Cardiffa v vali\xc5\xbeanski urbani hierarhiji v 18. stoletju zmanj\xc5\xa1al. Iolo Morgannwg ga je imenoval "obskurno in nepomembno mesto", po popisu leta 1801 je bilo le 1870 prebivalcev, kar je Cardiff uvrstilo na 25. mesto v Walesu, tudi za Merthyrom in Swanseanom.\n_START_SECTION_\nGradnja dokov\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1793 se je rodil John Crichton-Stuart, 2. Butski markiz. Vse svoje \xc5\xbeivljenje je posvetil gradnji dokov v Cardiffu, zato so ga imenovali "ustvarjalec sodobnega Cardiffa". Od leta 1815 dalje je dvakrat tedensko vozila ladja med Cardiffom in Bristolom, leta 1821 je bil ustanovljen Cardiff Gas Works._NEWLINE_Po Napoleonovih vojnah je Cardiff vstopil v obdobje socialnih in industrijskih nemirov, ki so se leta 1831 za\xc4\x8deli s sojenjem delavcu in rudarju Dicu Penderynu, ki so ga nato obesili._NEWLINE_Mesto je od leta 1830 dalje hitro raslo. Butski markiz je zgradil pomol, ki je bil povezan z \xc5\xbeeleznico Taff Vale. Cardiff je postal glavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za izvoz premoga iz Cynona, Rhondda in doline Rhymney ter rasel po stopnji skoraj 80\xc2\xa0% v desetletjih med letoma 1840 in 1870. Velik del rasti je posledica selitev iz notranjosti in zunanjosti Walesa: leta 1841 je bila \xc4\x8detrtina prebivalstva v Cardiffu rojena v Angliji in ve\xc4\x8d kot 10\xc2\xa0% na Irskem.  Ob popisu leta 1881 je Cardiff prehitel  Merthyr in Swansea in postal najve\xc4\x8dje mesto v Walesu. [44] Cardiff je postal prvo mesto v Ju\xc5\xbenem Walesu, ko je bil leta 1893 izbran kot univerzitetno mesto Ju\xc5\xbenega Walesa in Monmouthshira._NEWLINE_Po dograditvi Maindy Barracks leta 1877 so bili tu vojaki stalno prisotni. [45]_NEWLINE_Cardiff se je spoprijel z izzivom leta 1880, ko sta David Davies Llandinam in Barry Railway Company spodbujala razvoj konkuren\xc4\x8dnih dokov v Barryju. Imeli so prednost, saj so bili dostopni ob vseh plimovanjih in David Davies je trdil, da bo njegov podvig povzro\xc4\x8dil "da bo trava rasla na ulicah Cardiffa". Od leta 1901 je izvoz premoga iz Barryja presegel izvoz iz Cardiffa, vendar je uprava trgovine s premogom ostala v Cardiffu, zlasti borza, ki je dolo\xc4\x8dala ceno premoga na britanskem trgu. Prvi milijon funtov vreden posel je bil sklenjen leta 1907. Mesto se je gospodarsko okrepilo tudi z odlo\xc4\x8ditvijo lastnikov \xc5\xbeelezarne Dowlais v Merthyru o gradnji nove jeklarne v bli\xc5\xbeini pomola na East Moorsu, ki jo je lord Butski odprl 4. februarja 1891.\n_START_SECTION_\nMesto in status glavnega mesta\n_START_PARAGRAPH_\nBritanski kralj Edvard VII. je Cardiffu podelil status mesta 28. oktobra 1905.  Mesto je leta 1916 dobilo rimskokatoli\xc5\xa1ko stolnico. V naslednjih letih je bilo vedno ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavnih ustanov, tudi Narodni muzej Walesa, Vali\xc5\xbeanski narodni vojni spomenik in Univerza, ne pa Narodna knji\xc5\xbenica Walesa, deloma zato ker je ustanovitelj knji\xc5\xbenice, sir John Williams, menil, da Cardiff nima vali\xc5\xbeanskega prebivalstva._NEWLINE_Po kratkem povojnem razcvetu se je med obema vojnama za\xc4\x8delo dolgotrajno zmanj\xc5\xa1anje. Leta 1936 je bilo prometa v dokih manj kot polovica njegove vrednosti leta 1913, kar ka\xc5\xbee zmanj\xc5\xa1anje povpra\xc5\xa1evanja po vali\xc5\xbeanskem premogu. \xc5\xa0koda zaradi bombardiranja Cardiffa v drugi svetovni vojni je vklju\xc4\x8devala opusto\xc5\xa1enje Llandaffske stolnice. Takoj po vojni se je povezava z dru\xc5\xbeino Bute kon\xc4\x8dala._NEWLINE_Mesto je bilo razgla\xc5\xa1eno za glavno mesto Walesa 20. decembra 1955 s pisnim dokumentom ministra za notranje zadeve Gwilyma Lloyda Georgea. Caernarfon je tudi del tega.  Cardiff je torej v letu 2005 praznoval dve pomembni obletnici. Enciklopedija Walesa ugotavlja, da je imela odlo\xc4\x8ditev o priznanju mesta kot glavnega mesta Walesa "ve\xc4\x8d opraviti s tem, da je imelo mesto obrobne konservativne volivce kot kateri koli utemeljen pogled na vlogo, ki jo mora imeti vali\xc5\xbeansko glavno mesto". \xc4\x8ceprav je mesto gostilo igre Commonwealtha leta 1958, je Cardiff postal le sredi\xc5\xa1\xc4\x8de nacionalne uprave z vzpostavitvijo urada leta 1964, ki je spodbudil nastanek razli\xc4\x8dnih drugih javnih organov, kot sta umetnostni svet in razvojna agencija._NEWLINE_\xc5\xbdelezarno East Moors so zaprli leta 1978 in prebivalstvo Cardiffa se je leta 1980 zmanj\xc5\xa1alo v skladu s \xc5\xa1ir\xc5\xa1o urbanizacijo v Veliki Britaniji. V 1990-ih pa si je opomogel in bil eden redkih mest (zunaj Londona), v katerem se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev pove\xc4\x8dalo. [50] V tem obdobju je Cardiff Bay Development Corporation, ki je spodbujala prenovo ju\xc5\xbenega Cardiffa, leta 2004 obudila Cardiff Bay in ugotovila, da bo projekt "okrepil konkuren\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj Cardiffa" in "prispeval k bistvenemu izbolj\xc5\xa1anju kakovosti grajenega okolja", \xc4\x8deprav ni "pritegnil toliko vlagateljev, kot je bilo sprva predvideno"._NEWLINE_Na referendumu leta 1997 so volivci Cardiffa zavrnili ustanovitev nacionalne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Walesa s 55,4\xc2\xa0% proti 44,2\xc2\xa0% s 47-odstotno udele\xc5\xbebo. _NEWLINE_Mesto je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de okro\xc5\xbeja Glamorgan do sveta reorganizacije leta 1974, zdaj pa je  z Vale of Glamorgan skupaj novo okro\xc5\xbeje Ju\xc5\xbeni Glamorgan. Z nadaljnjim prestrukturiranjem lokalne uprave v letu 1996 je okro\xc5\xbeni svet Cardiff Cityja postal enoten organ, mesto in okro\xc5\xbeje Cardiff, dodana sta bila Creigiau in Pentyrch.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nCardiff je razmeroma ravninsko mesto, ki ga na vzhodu, severu in zahodu omejujejo hribi (najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka je Garth Hill, 307 m), na jugu pa Bristolski zaliv in estuarij reke Severn. Geografska lega je z lahkim dostopom do premogovnikov v dolinah na jugu Walesa omogo\xc4\x8dila bliskovit razvoj pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, s tem pa tudi mesta okoli njega. Zgrajeno je bilo na izsu\xc5\xa1enem mo\xc4\x8dvirnem svetu s podlago iz triasnih kamnin. Triasne pokrajine v tem delu sveta so po navadi plitve in nizko le\xc5\xbee\xc4\x8de. Klasi\xc4\x8dni triasni lapor, pesek in konglomeratne skale so se v Cardiffu stoletja uporabljale kot gradbeni material. Mnoge od teh triasnih kamnin imajo vijoli\xc4\x8den odtenek, predvsem obalni lapor, ki ga najdemo ob Penarthu. Ena od triasnih kamnin, ki se uporablja v Cardiffu, je Radyr Stone, ki je, kot \xc5\xbee ime pove, pridobljena v okro\xc5\xbeju Radyr._NEWLINE_Cardiff meji na zahodu na okro\xc5\xbeje Vale of Glamorgan, znano tudi kot The Garden of Cardiff(Vrt Cardiffa), na vzhodu na mesto Newport, na severu na doline Ju\xc5\xbenega Walesa in na jugu na estuarij reke Severn in Bristolski kanal. Skozi mesto te\xc4\x8dejo tri reke, Taff in Ely, ki se izlivata v Cardiffski zaliv na jugu, ter Rhymney na vzhodu, ki se izliva neposredno v Bristolski zaliv. Cardiffski zaliv je bil neko\xc4\x8d braki\xc4\x8den (polslan) z neposredno povezavo z morjem ob najvi\xc5\xa1ji plimi, danes pa je povezava zagrajena z zapornicami in zaliv je sladkovodno jezero, obala katerega je od devetdesetih let prizori\xc5\xa1\xc4\x8de obse\xc5\xbenega razvojnega projekta._NEWLINE_Cardiff je v bli\xc5\xbeini za\xc5\xa1\xc4\x8ditene obale Glamorgan, ki se razteza zahodno od Penartha in Barryja \xe2\x80\x93 spalno naselje Cardiffa, s klifi iz \xc4\x8drtastih rumeno-modrih jurskih apnencev. Obala Glamorgan je le del Keltskega morja, ki je izpostavljeno jurski geologiji (geolo\xc5\xa1ka formacija modri lias). Ta odsek obale, ki ima grebene, plitvine in nazob\xc4\x8dane klife, je bila pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de ladij, ki so plule do Cardiffa v industrijski dobi, saj so bile uni\xc4\x8dene okoli te sovra\xc5\xbene obale med zahodno/jugozahodnim neurjem. Zato so bili tihotapljenje in namerni napadi na ladje pogosti. _NEWLINE_Cardiff le\xc5\xbei v severnem zmernem pasu in ima v bistvu morsko okolje. (K\xc3\x96PPEN: Cfb), ozna\xc4\x8den z blagim vremenom, ki je pogosto obla\xc4\x8dno, mokro in vetrovno. Ve\xc4\x8dino leta pihajo vetrovi z jugozahoda z Atlantskega oceana. Poletja so topla in son\xc4\x8dna s povpre\xc4\x8dnimi najvi\xc5\xa1jimi temperaturami med 19 \xc2\xb0C in 22 \xc2\xb0C. Zime so po navadi precej mokre, vendar so padavine redko pretirane, temperatura obi\xc4\x8dajno ostane nad ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Povpre\xc4\x8dne dnevne temperature so 4,5\xc2\xa0\xc2\xb0C januarja in 16\xc2\xa0\xc2\xb0C julija.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalstvo je zaradi trgovanja, imigracije po drugi svetovni vojni in tujih \xc5\xa1tudentov etni\xc4\x8dno zelo raznovrstno. Obmo\xc4\x8dje lokalne oblasti je imelo ob popisu leta 2011 346.100 prebivalcev v primerjavi z letom 2001, ko jih je bilo 305.353. Ve\xc4\x8dje urbano obmo\xc4\x8dje (opredelitev Eurostata skupaj z Vale of Glamorgan in ve\xc4\x8d lokalnimi skupnostmi v dolinah) je imelo 841.600 ljudi, kar je 10. najve\xc4\x8dje v Veliki Britaniji. Metropolitansko obmo\xc4\x8dje Cardiff in doline Ju\xc5\xbenega Walesa pa imajo skoraj 1,1 milijona prebivalcev._NEWLINE_Ob popisu leta 2011 je v mestu \xc5\xbeivelo 84,7\xc2\xa0% belcev, 1,6\xc2\xa0% je bilo me\xc5\xa1anega belega in \xc4\x8drnega afri\xc5\xa1kega/karibskega prebivalstva, 0,7\xc2\xa0% me\xc5\xa1anega belega in azijskega, 0,6\xc2\xa0% me\xc5\xa1anega drugega prebivalstva, 8\xc2\xa0% Azijcev, 2,4\xc2\xa0% \xc4\x8drncev 1,4\xc2\xa0% Arabcev in 0,6\xc2\xa0% drugih etni\xc4\x8dnih skupin. Skupno naj bi okoli 53.000 prebivalcev pripadalo kateri od manj\xc5\xa1in, od tega jih najve\xc4\x8d \xc5\xbeivi v predelu Butetown, v katerem sestavljajo tretjino prebivalstva.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1922 je v Cardiff vklju\xc4\x8dena primestna stolnica "vasi" Llandaff, katere \xc5\xa1kof je od leta 2002 tudi nad\xc5\xa1kof Walesa. V mestu je tudi katoli\xc5\xa1ka stolnica. Od leta 1916 je Cardiff sede\xc5\xbe katoli\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa. Zdi se, da se \xc5\xa1tevilo katoli\xc5\xa1kega prebivalstva ni\xc5\xbea, po oceni iz leta 2006 je katoli\xc4\x8danov okoli 25.000 manj kot leta 1980. V mestu je tudi judovska skupnost. Ima dve sinagogi, ena je v Cyncoedu in ena v Moiri Terrace v nasprotju s sedmimi na prelomu 20. stoletja. V mestu je precej nekonformisti\xc4\x8dnih kapelic zgodnjega 20. stoletja, gr\xc5\xa1ka pravoslavna cerkev in 11 mo\xc5\xa1ej. Ob popisu 2001 se je 66,9\xc2\xa0% prebivalstva v Cardiffu opredelilo kot kristjani, kar je odstotek pod povpre\xc4\x8djem Walesa in Velike Britanije._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a nekr\xc5\xa1\xc4\x8danska skupnost v Walesu so judje, ki  po ediktu letu 1290 niso smeli \xc5\xbeiveti v Angliji in Walesu, izgnal jih je angle\xc5\xa1ki kralj Edvard I. Vali\xc5\xbeanska judovska skupnost je bila ponovno ustanovljena v 18. stoletju._NEWLINE_Ob popisu prebivalstva leta 2001 je bilo v Cardiffu 3,7\xc2\xa0% muslimanov, kar je bilo nad povpre\xc4\x8djem v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu (2,7\xc2\xa0%) in precej nad povpre\xc4\x8djem Walesa. Cardiff ima eno od najdlje uveljavljenih muslimanskih skupnosti v Veliki Britaniji, ki so jo za\xc4\x8deli jemenski mornarji, ki so se naselili v mestu v 19. stoletju. Prva mo\xc5\xa1eja v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu (na kraju, kjer je zdaj islamski center Al-Manar) je bila odprta leta 1860 v okro\xc5\xbeju Cathays Cardiff. Cardiff je zdaj dom ve\xc4\x8d kot 11.000 muslimanom razli\xc4\x8dnih narodnosti iz razli\xc4\x8dnih okolij ali skoraj 52\xc2\xa0% vseh vali\xc5\xbeanskih muslimanov._NEWLINE_Mesto je dom precej\xc5\xa1nje hindujske skupnosti, saj so se indijski priseljenci naselili med letoma 1950 in 1960. Prvi hindujski tempelj v mestu je bil odprt 6. aprila 1979 v Grangetownu, zgrajen na kraju zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene sinagoge. Danes \xc5\xbeivi v Cardiffu ve\xc4\x8d kot 2000 hindujcev in imajo tri templje.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKot glavno mesto Walesa je Cardiff glavno gibalo rasti vali\xc5\xbeanskega gospodarstva. \xc4\x8ceprav je \xc5\xa1tevilo prebivalcev v Cardiffu pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0% Vali\xc5\xbeanov, je gospodarstvo Cardiffa skoraj 20\xc2\xa0% BDP, 40\xc2\xa0% delovne sile vsak dan prihaja iz okoli\xc5\xa1kega ju\xc5\xbenega Walesa._NEWLINE_Industrija je imela ve\xc4\x8d stoletij pomembno vlogo pri razvoju Cardiffa. Glavni vir preobrazbe iz majhnega v veliko mesto je bilo povpra\xc5\xa1evanje po premogu, potrebnem za izdelavo \xc5\xbeeleza in pozneje jekla, prinesenega do morja na konjih iz Merthyra Tydfila. Posledi\xc4\x8dno je bil zgrajen 40 km dolg kanal iz Merthyra (510 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine) do ustja reke Taff v Cardiffu. S\xc4\x8dasoma je kanal in \xc4\x8dolne zamenjala \xc5\xbeeleznica Taff Vale in zrasli so velika ran\xc5\xbeirna postaja ter novi doki v Cardiffu \xe2\x80\x93 zaradi hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega povpra\xc5\xa1evanja po premogu po svetu iz doline Ju\xc5\xbeni Wales._NEWLINE_Na vrhuncu je pristani\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje Cardiffa, znano kot Tiger Bay, postalo najbolj obremenjeno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na svetu in najpomembnej\xc5\xa1e pristani\xc5\xa1\xc4\x8de premoga. V letih do prve svetovne vojne je bilo ve\xc4\x8d kot 10 milijonov ton premoga vsako leto izvo\xc5\xbeenih iz Cardiffovih dokov. Leta 1907 je  Coal Exchange prvi\xc4\x8d opravil posel za milijon funtov \xc5\xa1terlingov. Po obdobju upadanj je pristani\xc5\xa1\xc4\x8de spet za\xc4\x8delo rasti \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8d kot 3 milijone ton tovora je \xc5\xa1lo skozi doke leta 2007._NEWLINE_Danes je Cardiff glavno finan\xc4\x8dno in poslovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v Walesu. Lokalno gospodarstvo skupaj z javno upravo, \xc5\xa1olstvom in zdravstvom od leta 1991 predstavlja pribli\xc5\xbeno 75\xc2\xa0% gospodarske rasti. Mesto se je pred kratkim uvrstilo kot sedmo v skupnem se\xc5\xa1tevku 50 evropskih mest, prav tako je uspe\xc5\xa1no pri privabljanju tujih vlaganj._NEWLINE_Cardiff je eden najbolj priljubljenih turisti\xc4\x8dnih ciljev v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu, saj ga obi\xc5\xa1\xc4\x8de okoli 18 milijonov obiskovalcev letno in ustvari 852.000.000 \xc2\xa3 prihodkov mesta. Posledica je, da je vsak peti prebivalec zaposlen v gostinstvu in turizmu. Mesto ima veliko hotelov razli\xc4\x8dnih velikosti in standarda s skoraj 9000 razpolo\xc5\xbeljivimi posteljami. _NEWLINE_Cardiff je sede\xc5\xbe vali\xc5\xbeanskih medijev in velikega medijskega sektorja z BBC Wales, S4C in ITV Wales in vsi imajo studie v mestu. Cardiff ima ve\xc4\x8d \xc5\xa1portnih objektov, med njimi 1,4 milijarde \xc2\xa3 vreden International Sports Village v Cardiffskem zalivu, ki je sodeloval pri olimpijskih igrah v Londonu leta 2012.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nCardiff je prometno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Walesa z dobrimi cestnimi in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kimi povezavami do preostalih delov Walesa in Anglije. Skozenj poteka avtocesta A 4, ki povezuje mesto s kraji Bridgend, Swansea in Carmarthen na zahodu ter Bristol, Swindon, Reading in London na vzhodu. Druga ve\xc4\x8dja prometnica, A 470, ga povezuje s severom in severozahodom de\xc5\xbeele._NEWLINE_Mestni in primestni javni prevoz ve\xc4\x8dinsko zagotavlja avtobusno podjetje Cardiff bus, ki je v lasti mestnega sveta in upravlja nekaj ve\xc4\x8d kot 200 avtobusov. Avtobusi drugih, manj\xc5\xa1ih podjetij vozijo ve\xc4\x8dinoma na primestnih progah. Zaradi gostega prometa v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta so avtobusom namenjeni posebni pasovi, samo mestno jedro pa je zaprto za promet._NEWLINE_Regionalno \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje osmih prog z imenom Valley Lines povezuje 20 \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih postaj v mestu in bli\xc5\xbenja naselja v sosednjih regijah. Centralna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja je ena najprometnej\xc5\xa1ih v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu, z nje vozijo vlaki do vseh ve\xc4\x8djih mest na Otoku._NEWLINE_Mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Cardiffu (Cardiff International Airport, CWL) je edino mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Walesu, okoli 15\xc2\xa0km zahodno od mesta pri vasi Rhoose.'