b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina \xc5\xa1olstva v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina \xc5\xa1olstva v Sloveniji\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna \xc5\xa1olska ustava\n_START_PARAGRAPH_\nTerezijanski osnovno\xc5\xa1olski zakon iz leta 1774 je leta 1805 nadomestil nov zakon, imenovan Politi\xc4\x8dna \xc5\xa1olska ustava, v katerem sta pri pripravi imela vidno vlogo brata Anton in Jo\xc5\xbeef \xc5\xa0pendov iz Mo\xc5\xa1enj na Gorenjskem, pomembna pedagoga in reformatorja \xc5\xa1olstva v avstrijskih de\xc5\xbeelah. Zakon je poudarjal vzgojno vlogo verouka in ponovno uvedel cerkveno nadzorstvo. Uvajal je tudi ponavljalne nedeljske \xc5\xa1ole, ki so bile namenjene tistim \xc5\xa1olarjem, ki so \xc5\xbee kon\xc4\x8dali obvezno \xc5\xa1olanje.\n_START_SECTION_\nObdobje francoskih Ilirskih provinc\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje francoskih Ilirskih provinc je za kratek \xc4\x8das vplivalo na razvoj slovenskega \xc5\xa1olstva v letih 1809 \xe2\x80\x93 1813. Francozi so pri nas uvedli enotno osnovno \xc5\xa1olo, imenovano ecole primaire. Zanjo je bila zna\xc4\x8dilna ve\xc4\x8dja vloga sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine kot u\xc4\x8dnega jezika v primerjavi s prej\xc5\xa1njim obdobjem. Bile so tudi gimnazije, in sicer ni\xc5\xbeje in liceji, katere pa ne smemo me\xc5\xa1ati z avstrijskimi liceji. Kajti avstrijski liceji so bili vi\xc5\xa1ja oblika srednjih \xc5\xa1ol. Gimnazije so bile dvoletne, druga\xc4\x8de pa tudi triletne in \xc5\xa1tiriletne. Bile so v Ljubljani, Novem Mestu, Idriji, Gorici in Kopru. Kasneje gimnazij zamenjali kolegiji, ki pa zaradi pomanjkanja sredstev niso uspe\xc5\xa1no delovali. Najpomembnej\xc5\xa1a pridobitev francoske dobe je bila ustanovitev centralnih \xc5\xa1ol. Leta 1810 /1811 je za\xc4\x8dela delovati v Ljubljani. Imela je pet \xc5\xa1tudijskih smeri \xe2\x80\x93 za zdravnike, kirurge, in\xc5\xbeenirje, arhitekte, pravnike in teologe.\n_START_SECTION_\nValentin Vodnik\n_START_PARAGRAPH_\nValentin Vodnik je bil prvi ravnatelj ljubljanske\xc2\xa0\xc2\xbbecole primaire\xc2\xab\xc2\xa0in nato \xc5\xa1e gimnazije. Prizadeval si je za ve\xc4\x8djo vlogo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine kot u\xc4\x8dnega jezika. Napisal je veliko ve\xc4\x8dino slovenskih u\xc4\x8dbenikov. Najbolj znana sta \xcb\x9d\xc2\xbbAbeceda za perve shole\xc2\xab\xcb\x9d in \xcb\x9d\xc2\xbbPismenost ali gramatika za perve shole\xc2\xab\xcb\x9d.\n_START_SECTION_\nMed letoma 1814 in 1848\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1814 in 1848 se stanje v \xc5\xa1olstvu ni spreminjalo. Vse je potekalo po ustaljenem (dotedanjem) redu.\n_START_SECTION_\nRevolucionarno leto 1848\n_START_PARAGRAPH_\nRevolucionarno leto 1848 ni prineslo nobenih sprememb na podro\xc4\x8dju osnovnega \xc5\xa1olstva, zelo pa je spremenilo srednje in visoke \xc5\xa1ole. Leta 1849 je bila gimnazijska reforma, s katero so ukinili liceje \xe2\x80\x93 vi\xc5\xa1je \xc5\xa1ole. Liceji so iz \xc5\xa1estletnih postali osemletni, delili pa so se na \xc5\xa1tiriletne ni\xc5\xbeje in \xc5\xa1tiriletne vi\xc5\xa1je gimnazije. Gimnazija se je kon\xc4\x8dala z maturo in je omogo\xc4\x8dala neposreden prehod na univerze. Po letu 1848 se je razvila posebna oblika srednjih \xc5\xa1ol \xe2\x80\x93realka ali realna gimnazija, v kateri so posebno pozornost namenjali predmetom iz naravoslovne skupine. V za\xc4\x8detku so bile \xc5\xa1tiriletne, nato \xc5\xa1estletne, po letu 1869 pa osemletne.\n_START_SECTION_\nEnotna osnovna \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1869 je bila z osnovno\xc5\xa1olskim zakonom uvedena enotna osnovna \xc5\xa1ola. Osnovna \xc5\xa1ola je trajala osem let. Uvedena sta bila dva tipa ljudskih \xc5\xa1ol: ob\xc4\x8da ljudska \xc5\xa1ola in me\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc5\xa1ola. Trajale so tri leta, u\xc4\x8denci so dobili strokovno izobrazbo obrtne, trgovske in kmetijske smeri. Tako so u\xc4\x8denci po kon\xc4\x8dani me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli imeli poklicno izobrazbo.\n_START_SECTION_\nPla\xc4\x8da osnovno\xc5\xa1olskih u\xc4\x8diteljev\n_START_PARAGRAPH_\nNova \xc5\xa1olska zakonodaja je dvignila socialno in izobrazbeno raven u\xc4\x8diteljev. Osnovno\xc5\xa1olske u\xc4\x8ditelje so pla\xc4\x8devale de\xc5\xbeele, in sicer zelo razli\xc4\x8dno. Pri nas se je najbolj godilo u\xc4\x8diteljem na \xc5\xa0tajerskem, najslab\xc5\xa1e pa v Istri. Od leta 1870 dalje so se izobra\xc5\xbeevali na \xc5\xa1tiriletnih u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8dih, ki so bila v Ljubljani, Celovcu, Mariboru in Kopru.\n_START_SECTION_\nPrve u\xc4\x8diteljice\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ola je bila do zadnjih desetletij 19. stoletja \xc5\xa1e skoraj izklju\xc4\x8dno mo\xc5\xa1ka zadeva. Prva u\xc4\x8diteljice, razen redovnic v zasebnih \xc5\xa1olah in u\xc4\x8diteljic za dekli\xc5\xa1ka ro\xc4\x8dna dela na javnih \xc5\xa1olah in v ve\xc4\x8dji meri prve profesorice v srednjih \xc5\xa1olah, so bile resni\xc4\x8dne\xc2\xa0\xc2\xbbbele vrane\xc2\xab, ki so, kot je mo\xc4\x8d razbrati po zapisanih spominih, s svojo prisotnostjo v razredih izzivale hud odpor. Kasneje pa so se u\xc4\x8diteljice vse bolj uveljavljale, \xc4\x8deprav so bile glede pla\xc4\x8d zapostavljene.'