b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica v Siracusi\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor templja na tem kraju je datiran v prazgodovino. Veliki gr\xc5\xa1ki Atenin tempelj je bil zgrajen v 5. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Tempelj je bil dorska zgradba s \xc5\xa1estimi stebri na kraj\xc5\xa1ih stranicah in 14 na dolgih stranicah. Platon in Atenaj omenjata tempelj, plenjenje njegovega okrasa omenja Cicero v letu 70 pr. n. \xc5\xa1t. kot enega od zlo\xc4\x8dinov guvernerja Veresa. _NEWLINE_Na arheolo\xc5\xa1kem najdi\xc5\xa1\xc4\x8du je izkopaval Paolo Orsi med letoma 1907 in 1910. Pokazalo se je, da je bil gr\xc5\xa1ki tempelj zgrajen na \xc5\xa1e starej\xc5\xa1ih temeljih in je razkril bogastvo arhai\xc4\x8dnih in predhelenisti\xc4\x8dnih artefaktov. Mnoga so v regionalnem arheolo\xc5\xa1kem muzeju (Museo archeologico regionale) Paola Orsija v Siracusi._NEWLINE_Sedanjo stolnico je zgradil \xc5\xa1kof, sveti Zosim iz Siracuse v 7. stoletju. V stenah sedanje cerkve so bili vgrajeni dorski stebri originalnega templja. Vidijo se znotraj in zunaj. Stavba je bila leta 878 spremenjena v mo\xc5\xa1ejo, nato pa spet v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko cerkev, ko je Norman Rogerij I. prevzel mesto leta 1085. Streha ladje je normanskega izvora,  pa tudi mozaiki v apsidah._NEWLINE_V sklopu pove\xc4\x8dane gradbene dejavnosti po potresu v Siciliji 1693 je bila stolnica obnovljena, preurejena je bila fasada, delo arhitekta Andrea Palme med letoma 1725 in 1753. Slog je sorazmerno pozen visoki sicilijanski barok. Dvojni slog korintskih stebrov na fasadi je klasi\xc4\x8den primer izrezljanih akantovih listov na glavnih mestih. Kipi v naravni velikosti na pro\xc4\x8delju so delo kiparja Ignazia Marabittija._NEWLINE_Notranjost cerkve, glavna in dve stranski ladji zdru\xc5\xbeujejo rustikalne stene in baro\xc4\x8dne podrobnosti. Najzanimivej\xc5\xa1i deli notranjosti so kropilnik z marmornim bazenom (12.\xe2\x80\x9313. stoletje), srebrni kip svete Lucije Pietra Rizza (1599), ciborij Luigia Vanvitellija in kip Marije Sne\xc5\xbene (Madonna della Neve, 1512) Antonella Gaginija.\n_START_SECTION_\nSveta Lucija\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 2015 ima stolnica \xc5\xa1tevilne relikvije svete Lucije, zavetnice mesta: \xc5\xa1tevilne delce kosti, halje, tan\xc4\x8dico in par \xc4\x8devljev.  Dvakrat letno, prvo nedeljo v maju in 13. decembra, je praznik, ko kip svete Lucije kiparja Pietra Rizza (1599), prinesejo iz stolnice in ga nosijo po ulicah. Srebrni kip ima tri drobce njenih reber._NEWLINE_Na Stolni\xc5\xa1kem trgu (Piazza Duomo) je \xc5\xa1e samostanska cerkev svete Lucije (Santa Lucia Alla Badia), malo proti jugu. V tej cerkvi je  Caravaggieva slika Pokop svete Lucije.\n_START_SECTION_\nPredhodniki\n_START_PARAGRAPH_\nOd 7. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem temelji Ateninega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da gr\xc5\xa1kih naseljencev le\xc5\xbeijo blizu sedanje stolnice. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je imelo obliko dolgega megarona z oltarjem spredaj. Oltar je bil odkrit med izkopavanji v za\xc4\x8detku 20. stoletja._NEWLINE_V 6. stoletju (pribli\xc5\xbeno 530 pr. n. \xc5\xa1t.) je bilo to sveti\xc5\xa1\xc4\x8de zamenjano z ve\xc4\x8djim. Ta bi moral biti peripter v jonskem slogu. Konstrukcija jonskega templja je bila opu\xc5\xa1\xc4\x8dena, vendar so 480\xe2\x80\x93470 pr. n. \xc5\xa1t. po zmagi v bitki pri Himeri nad Karta\xc5\xbeani pod tiranom Gelonom za\xc4\x8deli graditi dorski zmagovalni tempelj blizu jonskega.\n_START_SECTION_\nDorski tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nDorski tempelj zmage, ki je bil posve\xc4\x8den Ateni, je nastal kot naos heksastil (tj. s \xc5\xa1estimi stebri na sprednji strani) in peripter (tempelj s kro\xc5\xbenim stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem). Na stranskih stranicah je bilo 14 stebrov. Mere stavbe so bile 22 \xc3\x97 55 metrov, stebri so bili visoki skoraj 9 metrov. V obdobju  Marka Tulija Cicera sta bili dodani dekoracija v slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deni in zlati barvi ter vrsta poslikanih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Te so predstavljale konjeni\xc5\xa1ko bitko med Agatoklom iz Sirakuz in Karta\xc5\xbeani ter portrete 27 tiranov in kraljev mesta. Glavno pro\xc4\x8delje templja je bilo vzhodno od kora dana\xc5\xa1nje stolnice._NEWLINE_Danes so stebri leve strani delno vidni od zunaj, od znotraj so tudi devet stebrov obzidanega stebri\xc5\xa1\xc4\x8da po desni strani in preddverje cele (opistodom in pronaos). Posamezne marmorne opeke in intarzije v levji glavi so v arheolo\xc5\xa1kem muzeju.\n_START_SECTION_\nVgradnja kr\xc5\xa1\xc4\x8danske bazilike\n_START_PARAGRAPH_\nOd 7. stoletja je potekala rekonstrukcija v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko cerkev. V ta namen so bili pozidani prostori med dorskimi stebri. Po drugi strani pa je bila stena cele prebita z osmimi odprtinami na obeh straneh, kar je povzro\xc4\x8dilo vtis triladijske bazilike. Odstranjene so bile tudi stene, ki so lo\xc4\x8devale pronaos in prednje preddverje (opistodom), s \xc4\x8dimer se je raz\xc5\xa1irila notranjost v vzdol\xc5\xbeni osi. Po spremembi v mo\xc5\xa1ejo med islamsko prevlado je bila cerkev spet posve\xc4\x8dena leta 1095 kot cerkev. V normanskem obdobju so bili zgrajeni oboki, v zunanjih stenah pa okna. Apsida je bila okra\xc5\xa1ena z mozaikom. V 15. stoletju je bila zgrajena obarvana talna obloga. Leta 1518 je ladja dobila svojo leseno streho, ki je \xc5\xa1e vedno ohranjena. Od leta 1728 je bila fasada po\xc5\xa1kodovana zaradi velikega potresa leta 1693, obnovljena v slogu sicilijanskega baroka. To delo pod vodstvom Andree Palme je trajalo do leta 1753. Trije veliki kipi Ignazia Marabittija (Devica, sveta Lucija, sveti Marziano) so nastali \xc5\xa1ele \xc5\xa1tiri leta kasneje.'