b'\n_START_ARTICLE_\nRotunda svete Katarine, Znojmo\n_START_PARAGRAPH_\nRotunda svete Katarine stoji v P\xc5\xa1emislovem gradu v moravskem mestu Znojmo. Zgodnjesrednjeve\xc5\xa1ka rotunda je okra\xc5\xa1ena z romanskimi freskami iz leta 1134, ki predstavljajo \xc4\x8de\xc5\xa1ke in moravske vladarje ter ka\xc5\xbeejo prizore iz zgodovine dr\xc5\xbeave. Od leta 1962 je kulturni spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na arheolo\xc5\xa1ke raziskave na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8du je bilo obmo\xc4\x8dje poseljeno \xc5\xbee v bronasti dobi. Na\xc5\xa1li so ostanke starej\xc5\xa1e predhodnice. Romanska rotunda, prvotno posve\xc4\x8dena oznanjenju, je bila verjetno obdana z obse\xc5\xbenimi zidom. Gradnjo pripisujejo vojvodi Bretislavu I., ki naj bi jo zgradil najpozneje 1019, ko je vladal. Mogo\xc4\x8de sta se rotunda in grad pojavila \xc5\xa1ele v drugi polovici 11. stoletja, ko je bila Moravska razdeljena v tri poglavarstva (Brno, Znojmo in Olomuc). Prva omemba stavbe sega v leto okoli 1100, v \xc4\x8das vojvode Borivoja II. Tukaj so praznovali poroko. Njena vloga ni povsem jasna. Menijo, da sta jo uporabljala lastnik gradu in njegovo spremstvo, pa tudi da je bila bo\xc5\xbeja hi\xc5\xa1a. Nima tribun, kar bi bilo zna\xc4\x8dilno za zasebno cerkev. To vlogo bi morala prevzeti povi\xc5\xa1ana oblika podkvaste kamnite klopi, menijo arheologi, katerih ostanke so na\xc5\xa1li med izkopavanjem. Ostal je napis iz 13. stoletja, ki pravi, da je princ Konrad II. P\xc5\xa1emisl iz Znojma obnovil rotundo leta 1134 in jo okrasil s freskami, ki so se ohranile do danes._NEWLINE_Po ustanovitvi mesta Znojmo je rotundo leta 1226 kot podru\xc5\xbeni\xc4\x8dno cerkev prevzela \xc5\xbeupnija svetega Nikolaja. Od leta 1287 je pripadala \xc5\xbeupnijski cerkvi svetega Mihaela. Jind\xc5\x99ich iz Lipe je cerkev in rotundo leta 1320 odstopil lokalnemu samostanu reda klaris. Leta 1551 je postala \xc5\xbeupnija svetega Mihaela del mesta, ki je leta 1555 prodalo samostan in rotundo. Kako je bila uporabljena v naslednjem obdobju, ni znano. Leta 1710 je nastala iz grajskega obzidja in delov gradu pivovarna Hostan, ob koncu 18. stoletja je bil v rotundi hlev. Od leta 1830 se je uporabljala kot plesna dvorana in pivnica. Leta 1879 je bila tu delavnica ustvarjalcev ko\xc5\xa1ar. Leta 1888 je bila stavba obnovljena in med letoma 1891 in 1893 so bile prvi\xc4\x8d obnovljene freske. Prenova se je nadaljevala leta 1938, od leta 1947 do 1949 in 1969. Novej\xc5\xa1e obnove so bile leta 1966 in 1991._NEWLINE_30. marca 1962 je bila rotunda razgla\xc5\xa1ena z dr\xc5\xbeavnim zakonom \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke republike \xc5\xa1t. 251/62 za kulturni spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nRotunda je sestavljena iz ovalne ladje, ki ima na vzhodu pritrjeno apsido. Notranjost razsvetljujejo majhna romanska okna. Zid ni iz klasi\xc4\x8dnih romanskih blokov, ampak nepravilnih temnih kamnov, ki so skrbno ve\xc4\x8dplastno zlo\xc5\xbeeni. V zidu so \xc5\xbeepi tramov odra._NEWLINE_Prvotno je bila v strehi lanterna, a je bila poru\xc5\xa1ena v 18. stoletju. Lanterna ni bila vir svetlobe, saj je bilo v oboku le sedem majhnih odprtin, verjetno namenjenih za prezra\xc4\x8devanje, vrv za zvonec, svetilke in podobno. Rotunda je bila verjetno prvotno ometana. Omet je odpadel ali je bil o\xc4\x8ditno o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8den v 18. ali 19. stoletju.\n_START_SECTION_\nFreske\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost rotunde je pobarvana z romanskimi freskami. Slike pokrivajo celotno povr\xc5\xa1ino notranje stene v apsidi in ladjo od tal do kupole ter so razporejene v vzporednih pasovih._NEWLINE_V apsidi je v spodnjem pasu draperija, v sredini dvanajst apostolov pod arkadami, v kupoli blagoslov Kristusa v mandorli in simboli \xc5\xa1tirih evangelistov._NEWLINE_V ladji je najni\xc5\xbeja skupina oblikovana s poslikano draperijo, nad tem so prizori iz Jezusove mladosti (Marijino oznanjenje, obiskovanje, sanje svetega Jo\xc5\xbeefa, Kristusovo rojstvo, oznanjenje pastirjev, poklon treh kraljev, pokol nedol\xc5\xbenih in beg v Egipt). Pas nad tem predstavlja imenovanje P\xc5\xa1emislovi\xc4\x8dev, je tudi osem znakov z vladarskimi simboli in pla\xc5\xa1\xc4\x8di, ob vhodu v apsido sta dva ustanovitelja, Konrad II. iz Znojma in njegova \xc5\xbeena Marija. Na zgornjem traku je deset vladarjev s pla\xc5\xa1\xc4\x8di in devet vladarjih brez pla\xc5\xa1\xc4\x8dev. Vladarji s pla\xc5\xa1\xc4\x8di so \xc4\x8de\xc5\xa1ki, tisti brez pla\xc5\xa1\xc4\x8dev so moravski P\xc5\xa1emislovi\xc4\x8di, eden od likov je s krono in \xc5\xbeezlom kot kralj Vratislav II. Kupola je okra\xc5\xa1ena z golobico, ki simbolizira svetega Duha, spodaj sedijo \xc5\xa1tirje evangelisti ob mizi med \xc5\xa1tirimi kerubi.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nPrenova rotunde je bila povezana s sporazumom med Konradom II. in \xc4\x8de\xc5\xa1kim vojvodom Sobeslavom I., ki je bili leta 1125 na prestolu nezakonito, prisvojil si ga je v nasprotju z ustaljenim na\xc4\x8dinom nadrejenosti od Bretislava I. V prvih letih vladanja je zato vse druge pretendente zaprl. Tudi svojim sinovom je \xc5\xbeelel zagotovi pra\xc5\xa1ki prestol. Ko je odkril upor moravskega plemstva in kaznoval zarotnike, je moral najti ravnote\xc5\xbeje in je iskal sporazum s Konradom II. Ta pakt je bil verjetno kon\xc4\x8dan ob poroki Konrada z Marijo, h\xc4\x8derjo srbskega vladarja Uro\xc5\xa1a I. Nemanji\xc4\x87a na gradu Znojmo leta 1134. Naslednja slika v rotundi s figurami vladajo\xc4\x8de dru\xc5\xbeine in legendo o nastanku dinastije in dr\xc5\xbeave naj bi simbolizirala Konradovo zahtevo po prestolu v Pragi. Obstajajo tudi teorije, ki \xc5\xbeelijo premakniti freske v mnogo zgodnej\xc5\xa1i \xc4\x8das. Konec leta 1980 je zgodovinar Jaroslav Z\xc3\xa1st\xc4\x9bra iz Znojma menil, da je bila rotunda zgrajena v velikomoravskem obdobju pod kraljem Rastislavom, nad\xc5\xa1kofom.  Slika svetega Metoda torej prikazuje moravske vladarje. \xc5\xa0ele 1134 naj bi naslikali \xc4\x8de\xc5\xa1ke vladarje. Glede na najstarej\xc5\xa1ega znanega Borivoja I. P\xc5\xa1emisla je moral biti sin Rastislav. Druga\xc4\x8dna je teorija \xc4\x8de\xc5\xa1kega publicista V\xc3\xa1clava Tat\xc3\xad\xc4\x8dka 2001.  Po njem so freske nastale na predlog zadnjega opata samostana S\xc3\xa1zava. Teoriji nista znanstveno priznani in \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat ovr\xc5\xbeeni.'