b'\n_START_ARTICLE_\nNavadni de\xc5\xbeen\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNavadni de\xc5\xbeen zraste od 50 do 120 cm v vi\xc5\xa1ino, ponekod dose\xc5\xbee celo do 2 m. Listi so kosmati in na robovih narezani ter razdeljeni na 3 do 5 delov. Steblo je votlo in pora\xc5\xa1\xc4\x8deno s kratkimi dla\xc4\x8dicami. Cvetovi so ro\xc5\xbenate ali bele barve in imajo pet ven\xc4\x8dnih listov, zbrani pa so v kobule, ki lahko v premeru dose\xc5\xbeejo do 20 cm. V kobule je zbranih od 15 do 30 cvetov, ki se nahajajo na koncu dolgih stebelc. Rastlina obi\xc4\x8dajno cveti med junijem in oktobrom. Z njegovim nektarjem se hranijo \xc4\x8debele, ose in nekatere vrste muh. Iz oplojenih cvetov se razvijejo splo\xc5\xa1\xc4\x8dena ovalna semena s krilci, ki v dol\xc5\xbeino dose\xc5\xbeejo do 10 mm. Razna\xc5\xa1a jih veter.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nNavadni de\xc5\xbeen je raz\xc5\xa1irjen po vsej Evropi, razen Islandije ter po Severni Afriki. Najpogosteje uspeva na vla\xc5\xbeni, z du\xc5\xa1ikom bogati podlagi vse do 2500 metrov nad morjem. Pogosto raste ob poteh in na zagrmovljenih obmo\xc4\x8djih._NEWLINE_Mladi listi so dober vir vitamina C, beta karotena in drugih vitaminov. Spodbuja prebavo, razku\xc5\xbeuje, \xc4\x8distilno vpliva na o\xc5\xbeilje, zni\xc5\xbeuje krvni tlak.'