b'\n_START_ARTICLE_\nGiuseppe Campari\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGiuseppe Campari se je rodil 8. junija 1892 v italijanskem mestu Lodi. \xc5\xbde kot najstnik se je zaposlil v avtomobilski tovarni Alfa Romeo, s\xc4\x8dasoma pa je napredoval v testni oddelek, kjer je \xc5\xbee tudi tekmoval na manj\xc5\xa1ih gorskih dirkah v tovarni\xc5\xa1kih avtomobilih. Leta 1914 je v starosti enaindvajsetih let opozoril nase s \xc4\x8detrtim mestom na dirki Targa Florio, toda ravno takrat je njegovo kariero je prekinila prva svetovna vojna._NEWLINE_Po koncu vojne se je dirkanje nadaljevalo v sezoni 1920, ko je Campari dosegel svojo prvo pomembnej\xc5\xa1o zmago na dirki Velika nagrada Mugella v Toskani. V naslednji sezoni 1921 je ubranil zmago na dirki Velika nagrada Mugella, ter dosegel tretje mesto na dirki Targa Florio. Naslednjo ve\xc4\x8djo zmago je dosegel v sezoni 1924, ko je dobil dirko za Veliko nagrado Francije, takrat je bil del zmagovite trojice Alfe Romeo, ob njem sta dirkala \xc5\xa1e Count Gastone Brilli-Peri in Antonio Ascari v dirkalniku Alfa Romeo P2, ki ga je na\xc4\x8drtoval Vittorio Jano._NEWLINE_Sezona 1925 je bila za Camparija manj uspe\xc5\xa1na, saj se je mo\xc5\xa1tvo Alfe Romeo po smrti Ascarija umaknilo z dirke za Veliko nagrado Francije. Po sezoni 1926 v kateri je dominiral Maserati, je Campari naslednjo zmago dosegel v sezoni 1927, ko je dobil dirko Coppa Acerbo._NEWLINE_V sezoni 1928 je ubranil zmago na dirki Coppa Acerbo, ob tem pa dosegel \xc5\xa1e svojo prvo zmago na dirki Mille Miglia in drugo mesto na dirki Targa Florio. V naslednji sezoni 1929 je ubranil zmago na dirki Mille Miglia. Na dirki za Veliko nagrado Irske pa mu je v oko priletel manj\xc5\xa1i kamen, toda ni utrpel huj\xc5\xa1e po\xc5\xa1kodbe._NEWLINE_Pred sezono 1931 se je mo\xc5\xa1tvu Alfe Romeo pridru\xc5\xbeil Tazio Nuvolari. Skupaj sta zmagala na prvi prvenstveni dirki sezone za Veliko nagrado Italije, kar jima je v Italiji prineslo status narodnega junaka, saj je v predhodnih treh dirkah za Veliko nagrado Italije vselej zmagal francoski dirka\xc4\x8d. Na drugi prvenstveni dirki za Veliko nagrado Francije je bil tretji, naslov prvaka v krstni sezoni Evropskega avtomobilisti\xc4\x8dnega prvenstva pa mu je prepre\xc4\x8dil odstop na tretji in zadnji dirki za Veliko nagrado Belgije. V tej sezoni je zmagal \xc5\xa1e na dirki Coppa Acerbo, v naslednji sezoni 1932 pa ni veliko dirkal, dosegel je le \xc4\x8detrto mesto na doma\xc4\x8di dirki za Veliko nagrado Italije. Pred sezono 1933 se je pridru\xc5\xbeil mo\xc5\xa1tvu Maseratija v katerem sta dirkala \xc5\xa1e Baconin Borzacchini in Luigi Fagioli. \xc5\xa0e drugi\xc4\x8d je zmagal na dirki za Veliko nagrado Francije v starosti 41-ih let, zaradi \xc4\x8desar se je nameraval upokojiti po koncu sezone. Toda po dvajsetih letih dirkanja brez ve\xc4\x8dje nesre\xc4\x8de se je 10. septembra 1933 na dirki za Veliko nagrado Monze na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du Autodromo Nazionale Monza smrtno ponesre\xc4\x8dil, po tem ko ga je iz vodstva na oljnem made\xc5\xbeu odneslo v ogrado. Njegov mo\xc5\xa1tveni kolega Baconin Borzacchini, ki je bil takoj za njim na drugem mestu, se ni uspel ogniti razbitinam Camparijevega dirkalnika in se je tudi on smrtno ponesre\xc4\x8dil. Po ponovnem \xc5\xa1tartu dirke pa se je smrtno ponesre\xc4\x8dil \xc5\xa1e poljski dirka\xc4\x8d Stanislas Czaykowski, tako da je Velika nagrada Monze 1933 ena najbolj tragi\xc4\x8dnih v zgodovini moto\xc5\xa1porta.'