b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph John Thomson\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nThomson je leta 1897, dve leti po odkritju rentgenskih \xc5\xbearkov, postavil domnevo, da so tako imenovani\xc2\xa0\xc2\xbbkatodni \xc5\xbearki\xc2\xab, ki izhajajo iz katode katodne cevi, negativno nabiti delci, ki jih je imenoval\xc2\xa0\xc2\xbbkorpuskule\xc2\xab. Danes te delce poznamo pod imenom elektroni, in predstavljajo prve odkrite pod-atomske delce. Odkritje elektrona je obenem pomenilo, da je atom deljiv._NEWLINE_Leta 1904 je Thompson postavil tudi prvi model atoma. Z njim je atom predstavil kot kroglo s polmerom 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb0 m, v kateri je pozitivni naboj zvezno porazdeljen, negativnega pa predstavljajo elektroni, ki v snovi s pozitivnim nabojem ti\xc4\x8dijo kot rozine v potici. Thomsonov model atoma lahko razlo\xc5\xbei obstoj pozitivnega naboja in elektronov v atomu in izbitje elektronov iz atoma (npr. pri fotoelektri\xc4\x8dnem pojavu), odpove pa pri razlagi spektra vodikovega atoma in pri razlagi Rutherfordovega poskusa s sipanjem delcev alfa na atomih, kjer so opazili, da se dele\xc5\xbe vpadlih delcev siplje tudi pod zelo velikimi koti.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva dru\xc5\xbeba iz Londona je Thomsonu leta 1894 podelila svojo kraljevo medaljo. Leta 1906 je prejel Nobelovo nagrado za fiziko, leta 1914 pa Copleyjevo medaljo Kraljeve dru\xc5\xbebe.'