b'\n_START_ARTICLE_\nAmeri\xc5\xa1ka suli\xc4\x8darka\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPri ameri\xc5\xa1ki suli\xc4\x8darki je spolni dimorfizem zelo izrazit. Po izvalitvi sta tako samec kot tudi samica sicer enake velikosti, vendar po 7-12 mesecih za\xc4\x8dnejo samice rasti hitreje. Odrasli osebki merijo v dol\xc5\xbeino pribli\xc5\xbeno 1,2-1,8 m. Samci nikoli ne prese\xc5\xbeejo dol\xc5\xbeine 1,95 m, medtem ko je povpre\xc4\x8dna dol\xc5\xbeina samic 1,85 m, lahko pa dose\xc5\xbee tudi 2,5 m. Samice imajo \xc5\xa1iroko telo in lahko tehtajo tudi ve\xc4\x8d kot 6\xc2\xa0kg. Poleg tega imajo ve\xc4\x8djo glavo, sorazmerno s tem pa tudi ve\xc4\x8dje strupnike (navadno 2,5\xc2\xa0cm) in strupne \xc5\xbeleze._NEWLINE_Barvni vzorec je podoben tistem pri B. atrox: po telesu so diagonalno razporejene \xc4\x8drte in rombi v razli\xc4\x8dnih odtenkih rjave barve. Spodnja stran glave je obarvana bledo rumeno. Mladi\xc4\x8di so svetlej\xc5\xa1e barve, samci pa imajo rumeno obarvani konec repa.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ka suli\xc4\x8darka biva v ni\xc5\xbeinah v vzhodnem delu Mehike, Srednji Ameriki ter v severnem delu Ju\xc5\xbeni Ameriki, kar torej vklju\xc4\x8duje Kolumbijo, Ekvador in Venezuelo. Kot ni\xc5\xbeinska vrsta prebiva na nadmorski vi\xc5\xa1ini od 1.200-1.300 m, v Ju\xc5\xbeni Ameriki pa tudi preko 2.500 m. V glavnem prebiva v tropskih de\xc5\xbeevnih, meglenih in zimzelenih gozdovih, pa tudi v bolj suhih podro\xc4\x8djih tropskih gozdov._NEWLINE_Je no\xc4\x8dna \xc5\xbeival, ki se podnevi skriva med odpadlim listjem ali med koreninami. Mladi osebki, pa tudi odrasli osebki, so semiarborealni, kar pomeni, da prebivajo na ali v bli\xc5\xbeini dreves, pogosto blizu grmovja in nizkih dreves. B. asper slovi po tem, da je zelo razdra\xc5\xbeljiva in nepredvidljiva ter se lahko premika dokaj hitro. Navadno posku\xc5\xa1a pobegniti stran od nevarnosti, nemalokrat pa lahko nenadoma spremeni smer in agresivno napade v samoobrambi. Odrasli osebki, ki so v polni pripravljenosti in nimajo izhoda za pobeg so \xc5\xa1e posebej nevarni.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nO no\xc4\x8dnem lovu in prehrani je znano le malo. V glavnem se prehranjuje z manj\xc5\xa1imi sesalci (npr. mi\xc5\xa1i), pa tudi s pti\xc4\x8di, plazilci in dvo\xc5\xbeivkami. Mladi\xc4\x8di uporabljajo svoj rep kot vabo.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nSpolno zrelost je dose\xc5\xbeena pri starosti 1,5 let. Samci se lahko parijo z ve\xc4\x8d samicami ve\xc4\x8dkrat na leto. Na za\xc4\x8detku razmno\xc5\xbeevalnega cikla se samci nehajo prehranjevati, samice pa pri tretjem mesecu gestacije. Gestacija traja navadno od 180-240 dni, mladi\xc4\x8di pa se rodijo \xc5\xbeivi. Po rojstvu mladi\xc4\x8dev se samice ve\xc4\x8d mesecev prehranjujejo z veliko ve\xc4\x8djo koli\xc4\x8dino hrane kot obi\xc4\x8dajno zaradi iz\xc4\x8drpanosti. Ameri\xc5\xa1ka suli\xc4\x8darka ima lahko veliki zarod, tj. tudi do okoli 80-100 mladi\xc4\x8dev, v povpre\xc4\x8dju pa 30.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ka suli\xc4\x8darka je pomemben vzrok ugrizov na obmo\xc4\x8dju prebivanja. Skupaj s Crotalus durissus je glavni vzrok ugrizov na Jukatanskem polotoku v Mehiki, v Kostariki pa velja za najnevarnej\xc5\xa1o ka\xc4\x8do, ki predstavlja vzrok za ugrize v 50\xc2\xa0% primerov. V nekaterih predelih Kolumbije in Venezuele je vzrok za 50-80\xc2\xa0% ugrizov._NEWLINE_Po svoji naravi razdra\xc5\xbeljiva in agresivna (bolj kot pa B. atrox) ter hitra in gib\xc4\x8dna. Zaradi svoje velikosti in sposobnosti dvigovanja glave visoko nad tlemi ugrizne velikokrat na mestu nad kolenom._NEWLINE_Toksin je kompleksna me\xc5\xa1anica razli\xc4\x8dnih sestavin, kot so encimi (npr. fosfolipaza A\xe2\x82\x82), nizkomolekularni peptidi, metalotionein ter ostale molekule. Takoj po ugrizu se sprva lokalno pojavijo bole\xc4\x8dina, podplutba, ki se \xc5\xa1iri navzven od mesta ugriza, oteklina, ki se znatno pove\xc4\x8da v \xc4\x8dasu 36 ur ter mehurji, sistemsko pa \xc5\xa1e otopelost, blaga vro\xc4\x8dina, glavobol, slabost, motena zavest, bruhanje, krvavitve iz nosu (epistaksa) in dlesni, izka\xc5\xa1ljevanje krvi iz plju\xc4\x8d ali dihalnih poti (hemoptiza), krvavitve v prebavilih, nizek krvni tlak (hipotenzija), krvavo uriniranje (hematurija) ter bole\xc4\x8dina na pritisk na podro\xc4\x8dju vranice. V primeru nezdravljenega ugriza se pogosto pojavi obse\xc5\xbena nekroza na prizadetem udu, zaradi \xc4\x8desar je potrebna amputacija. V nekaterih primerih so bili opisani tudi drugi sistemski u\xc4\x8dinki, kot so sepsa, znotrajlobanjska krvavitev, akutna odpoved ledvic s hipokaliemijo (zmanj\xc5\xa1ana koli\xc4\x8dina kalija v krvi) in metabolno acidozo ter hemoragi\xc4\x8dni \xc5\xa1ok._NEWLINE_Domnevano je, da sta bila agresivnost ka\xc4\x8de in hude posledice ugriza dejavnika, zaradi katerih so okoli Majevskih naselbin, kot je Nim Li Punit, naselili omenjene ka\xc4\x8de, ki so slu\xc5\xbeile kot u\xc4\x8dinkovita obramba pred morebitnimi zavojevalci.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOgro\xc5\xbeena skupina ljudi so predvsem poljedelci. Prva pomo\xc4\x8d vklju\xc4\x8duje v glavnem imobilizacijo prizadetega uda in \xc4\x8dimprej\xc5\xa1nji transport v bolni\xc5\xa1nico. Raziskave so pokazale, da me\xc5\xa1anica, sestavljena iz CaNa\xe2\x82\x82 EDTA, serumske frakcije iz B. asper ter polivalentnega protiseruma iz konja, u\xc4\x8dinkovito inhibira lokalne in sistemske u\xc4\x8dinke toksina, predvsem krvavitve.'