b'\n_START_ARTICLE_\nOrehova muha\n_START_SECTION_\nOpis in biologija\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasle muhe merijo v dol\xc5\xbeino med 4,5 in 5,2 mm in ima krila dolga med 3,4 in 4,5 mm. Krila so prozorna in imajo po \xc5\xa1tiri \xc5\xa1iroke temne pre\xc4\x8dne proge. Zadnji dve progi sta na spodnjem robu zdru\xc5\xbeeni v obliki \xc4\x8drke V. Muha po\xc4\x8diva z razprtimi, nekoliko nazaj obrnjenimi krili. Telo je rumenkasto rjave barve, hrbtni \xc5\xa1\xc4\x8ditek pa je v celoti bledo rumen. Noge so rumene. Samica jaj\xc4\x8deca zalega v mlado ovojnico orehov v skupinah po 15 jaj\xc4\x8dec ali ve\xc4\x8d. Skupno lahko posamezna samica odlo\xc5\xbei do 400 jaj\xc4\x8dec. Iz jaj\xc4\x8dec so po pribli\xc5\xbeno petih dneh izle\xc5\xbeejo breznoge umazano bele do umazano rumankaste li\xc4\x8dinke (\xc5\xbeerke) brez zna\xc4\x8dilne glave. Li\xc4\x8dinke se hranijo z zeleno ovojnico oreha in v 30 do 40 dneh preidejo skozi dva stadija. Dodrasle \xc5\xbeerke merijo od 8 do 10 mm. Po kon\xc4\x8danem hranjenju dorasle \xc5\xbeerke v jutranjih ali zgodnjih dopoldanskih urah zapustijo plod in padejo na tla. Tak se zakopljejo v zemljo od 5 do 20 cm globoko in se tam zabubijo. V stadiju sod\xc4\x8dkaste bube prezimijo, naslednje leto, obi\xc4\x8dajno v juliju, pa za\xc4\x8dnejo izletati imagi.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nMuha je domorodna v osrednjem delu Severne Amerike, od koder se je raz\xc5\xa1irila v Evropo. V Evropi so muho prvi\xc4\x8d opazili leta 1986 v Ticinu v ju\xc5\xbeni \xc5\xa0vici, nekoliko kasneje pa tudi na ve\xc4\x8d mestih v severni Italiji. V Sloveniji so pojav orehove muhe prvi\xc4\x8d zabele\xc5\xbeili leta 1997, ko so prve primerke odkrili na orehih na Gradi\xc5\xa1\xc4\x8du pri Vipavi.'