b'\n_START_ARTICLE_\nDvobarvni netopir\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli dvobarvni netopir dose\xc5\xbee dol\xc5\xbeino okoli 6,4\xc2\xa0cm in ima razpon prhuti med 27 in 33\xc2\xa0cm. Tehta med 12 in 23 grami. Ime je dobil po dvobravnem ko\xc5\xbeuhu. Po hrbtu je rde\xc4\x8dkasto do temno rjave barve, dlaka pa ima srebrne konice. Trebuh je bel ali siv, uhlji, prhuti ter obraz pa so \xc4\x8drni ali temno rjavi. Uhlji so kratki, \xc5\xa1iroki in zaobljeni._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja zabele\xc5\xbeena starost teh netopirjev je 12 let. Samice se med vzgojo mladi\xc4\x8dev zbirajo v kolonije od 50 pa do nekaj sto osebkov, obi\xc4\x8dajno med majem in julijem. Samice skotijo v juniju obi\xc4\x8dajno po dva mladi\xc4\x8da, ki postaneta samostojna po 3 do 4 tednih. Samci se v skupine do okoli 250 osebkov zbirajo le spomladi in v zgodnjem poletju. Za to vrsto netopirjev je zna\xc4\x8dilna sezonska migracija, najdalj\xc5\xa1o pa so zabele\xc5\xbeili leta 1989, ko so ozna\xc4\x8deni osebki opravili pot dolgo 1440\xc2\xa0km. Dvobarvni netopirji hibernirajo med oktobrom in marcem, med hibernacijo pa se ne zdru\xc5\xbeujejo v kolonije.\n_START_SECTION_\nEholociranje\n_START_PARAGRAPH_\nZa lov uporabljajo eholociranje na frekvencah med 25 in 27\xc2\xa0kHz. Najpogosteje lovijo v mraku na vi\xc5\xa1inah med 10 in 20 m nad travniki, gozdovi in vodami, v urbanem okolju pa tudi nad uli\xc4\x8dnimi svetilkami. Kadar je prehladno ne lovijo.'