b"\n_START_ARTICLE_\nIrak\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nIrak spada k orientalskim dr\xc5\xbeavam. Kulturno gledamo pod Orient \xc5\xa1tejemo dr\xc5\xbeave severne Afrike in jugozahodne Azije. Na severovzhodu se nahaja pribli\xc5\xbeno 3000 metrov visoka gorska veriga, kjer se zdru\xc5\xbeujeta gorovji Taurus in Zagros. Gorska veriga spada v alpsko linijo gor, ki se za\xc4\x8denja na Balkanu, nadaljuje v Tur\xc4\x8dijo, te\xc4\x8de skozi severni Irak in Iran ter gre naprej v Afganistan.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavne meje\n_START_PARAGRAPH_\nIrak meji na Iran (1458\xc2\xa0km skupne meje), na Kuvajt (240\xc2\xa0km), na Saudsko Arabijo (814 kilometrov), na Jordanijo (181\xc2\xa0km), na Sirijo (605\xc2\xa0km) in na Tur\xc4\x8dijo (352\xc2\xa0km). Razen mej do Irana in Tur\xc4\x8dije, so vse meje dolo\xc4\x8dile kolonialne sile. Nevtralno obmo\xc4\x8dje med Irakom in Saudsko Arabijo sta si dr\xc5\xbeavi med letoma 1975 in 1983 razdelili. Poleg vseh na\xc5\xa1tetih mej ima Irak tudi 58\xc2\xa0km dolgo obalo.\n_START_SECTION_\nNajve\xc4\x8dja mesta\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno mesto se imenuje Bagdad in je tako kulturno kot geografsko gledano center dr\xc5\xbeave. Z 5,7 milijoni prebivalcev je Bagdad tudi ira\xc5\xa1ko najve\xc4\x8dje mesto. Abasidski kalif al-Mansur je Bagdad (ime izhaja iz perzijskega jezika in pomeni 'dano ob boga' ali 'bo\xc5\xbeje darilo') 762 proglasil za glavno mesto islamskega kraljestva, 1920 je bil Bagdad progla\xc5\xa1en za glavno mesto novoustanovljene dr\xc5\xbeave Irak. V \xc4\x8dasu razcveta gospodarstva okoli v 70ih letih se je mesto intenzivno dograjevalo. V prvi zalivski vojni je ostalo skoraj neprizadeto, v drugi pa je nato ve\xc4\x8dkrat postal cilj zra\xc4\x8dnih napadov. V Bagdadu se nahajajo 3 od \xc5\xa1estih univerz dr\xc5\xbeave ter najve\xc4\x8dje ira\xc5\xa1ko mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Basra je drugo najve\xc4\x8dje mesto dr\xc5\xbeave. Ima 2 milijona prebivalcev in je center \xc5\xa1iitskega juga dr\xc5\xbeave. Mesto je ustanovil Kalif Omar leta 636 in takrat je slu\xc5\xbeilo kot voja\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de in trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. V 16. stoletju so mesto zasedli Turki, 1914 pa so v mesto vkorakale britanske sile. Mesto med prvo zalivsko vojno ni imelo toliko sre\xc4\x8de kot Bagdad in je bilo hudo prizadeto. V Basri najdemo leta 1964 ustanovljeno univerzo in mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Mosul je tretje najve\xc4\x8dje mesto v dr\xc5\xbeavi in ima pribli\xc5\xbeno 1,7 milijona prebivalcev. Je center vzhodnokr\xc5\xa1\xc4\x8danske in asirske kulture v Iraku in najve\xc4\x8dje mesto na severu dr\xc5\xbeave. Mosul je bil ustanovljen v osmem stoletju kot pomembno gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, celotna provinca Ninawa v kateri mesto le\xc5\xbei, je pravno gledano \xc5\xa1ele 1926 pri\xc5\xa1lo pod ira\xc5\xa1ko suvereno oblast._NEWLINE_Hewler (Arbil) je glavno mesto avtonomne regije Kurdistan in je eno najdlje naseljenih mest na svetu (starost se ceni na 4000 let). V Hewlerju \xc5\xbeivi pribli\xc5\xbeno 900,000 ljudi.\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje Iraka je bilo v daljni preteklosti poznano kot Mezopotamija in je bilo ste\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8djih kultur Sumercev, Asircev, Babiloncev in Perzijcev. Mezopotamija, ki je bila leta razdeljena na romanski zahod in perzijski vzhod, je kon\xc4\x8dno pripadla abasidskemu kalifatu v sedmem stoletju. Leta 762 so Abasidi proglasili Bagdad za glavno mesto kalifata in mesto je postalo ena izmed najpomembnej\xc5\xa1ih prestolnic literature in znanosti._NEWLINE_Mongoli so Bagdad okupirali 1258 in obmo\xc4\x8dje je pri\xc5\xa1lo pod vlado otomanskega imperija. Nad Irakom so vladali iz njihove prestolnice v Konstantinoplu. Ko se je otomanski imperij zru\xc5\xa1il ob koncu prve svetovne vojne leta 1918, so bile tri otomanske province zdru\xc5\xbeene v britanski protektorat nad Irakom._NEWLINE_Po kratkem obdobju britanske kontrole je Irak postal samostojna kraljevina leta 1932. V slede\xc4\x8dih 36 letih je bila ira\xc5\xa1ka politika zelo nestabilna. Po letu 1933, ko je umrl prvi ira\xc5\xa1ki monarh kralj Faisal, so se zgodili \xc5\xa1tevilni udari in protiudari. Leta 1958 je politi\xc4\x8dna nestabilnost dosegla vi\xc5\xa1ek s pu\xc4\x8dom, ki ga je vodil general Abdul Karim Qasim. Monarhije je bilo ob tem udarcu konec._NEWLINE_Tudi Qasim ni vladal dolgo, saj so ga 1963 vrgli iz njegovega 'prestola' pripadniki Arabske socialisti\xc4\x8dne stranke Baas. Devet mesecev kasneje so tudi to stranko vrgli iz prestola, a se je 1968 vrnila. General Ahman Hassan al-Bakr, ki je bil ena vodilnih osebnosti v pu\xc4\x8du proti Qasimu, je bil progla\xc5\xa1en za predsednika. Upokojil se je 1979 in za svojega naslednika imenoval Saddama Husseina._NEWLINE_Leta 1980 je Irak napadel islamisti\xc4\x8dno republiko Iran. Po prvotnih uspehih je bila ira\xc5\xa1ka vojska potisnjena nazaj in za\xc4\x8dela se je Prva zalivska vojna, ki se je kon\xc4\x8dala 1988 s poru\xc5\xa1enim ira\xc5\xa1kim gospodarstvom. Dve leti kasneje, ko si je Irak voja\xc5\xa1ko opomogel, je v nepri\xc4\x8dakovanem napadu zasedel Kuvajt. Zaradi pritiska mednarodne skupnosti so se iz Kuvajta umaknili \xc5\xbee februarja prihodnjega leta. V tem \xc4\x8dasu so sledile ekonomske sankcije Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov, ki so trajale 12 let._NEWLINE_Leta 2003 je sledila nova vojna, kjer so koalicijske sile (predvsem ameri\xc5\xa1ka in britanska vojska) napadle Irak in ujele Saddama Husseina. Izvedeni so bili prvi poskusi demokratizacije, trenutna vlada je bila izvoljena maja 2006, dr\xc5\xbeava pa stoji na robu dr\xc5\xbeavljanske vojne med \xc5\xa0iiti, Suniti in morda tudi kurdsko manj\xc5\xa1ino na severu, ki bi se rada skupaj z mestom Kirkuk (kjer so neverjetne zaloge nafte) odcepila od mati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave."