b"\n_START_ARTICLE_\nPesnica (reka)\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek Pesnice je majhen poto\xc4\x8dek, ki izvira v gri\xc4\x8devnatem svetu zahodnega dela Slovenskih goric manj kot kilometer od avstrijsko-slovenske dr\xc5\xbeavne meje. Sprva te\xc4\x8de proti severu, pri vasi Langegg (slovensko: Vrhovci) vstopi v nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dolino in za\xc4\x8denja svoj tok proti vzhodu. Po nekaj sto metrih prite\xc4\x8de v Slovenijo in nadaljuje tok po 100\xe2\x80\x93200 m \xc5\xa1iroki dolini skozi Jurski Vrh do Zgornje Kungote, kjer se z leve vanjo steka Sve\xc4\x8dinski potok. Tu se obrne proti jugovzhodu, dolina postaja vse \xc5\xa1ir\xc5\xa1a in gosteje poseljena. Med Dolnjo Po\xc4\x8dehovo in Pesnico pri Mariboru, kjer jo pre\xc4\x8dkajo nekdanja glavna cesta Maribor\xe2\x80\x93Gradec, \xc5\xa1tajerska avtocesta med \xc5\xa0entiljem in Mariborom ter Ju\xc5\xbena \xc5\xbeeleznica Dunaj\xe2\x80\x93Trst, je dolinsko dno \xc5\xa1iroko \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 700 m._NEWLINE_Vse od Zgornje Kungote naprej je Pesnica regulirana in zdaj so v neko\xc4\x8d mokrotnem dolinskem dnu ve\xc4\x8dinoma njivske povr\xc5\xa1ine. Pri Pernici se steka v spodnji del Perni\xc5\xa1kega jezera, nekoliko ni\xc5\xbee te\xc4\x8de \xc5\xa1e skozi manj\xc5\xa1e jezero Pristava, nato pa so ob njej ali ob pritokih \xc5\xa1e tri manj\xc5\xa1a umetna jezera (Komarnik, Radehova in Troji\xc5\xa1ko jezero na levem pritoku Velka. Nekoliko pod Lenartom se \xc5\xbee skoraj dva kilometra \xc5\xa1iroka dolina obrne proti jugu in v tem delu je Pesnica neko\xc4\x8d zaradi zelo majhnega strmca mo\xc4\x8dno vijugala in pogosto poplavljala, tako da so \xc5\xa1e danes vsa naselja odmaknjena na nekoliko vi\xc5\xa1je dolinsko obrobje. Pri Dornavi vstopi v \xc5\xa1irno Ptujsko polje in te\xc4\x8de sprva mimo Mo\xc5\xa1kanjcev in Gori\xc5\xa1nice proti jugovzhodu. Pod Forminom se povsem pribli\xc5\xbea odvodnemu kanalu iz hidroelektrarne Formin, v katerega so speljali kratek razbremenilnik za poplavne vode, Pesnica pa te\xc4\x8de \xc5\xa1e dobrih osem kilometrov naprej in se malo nad Ormo\xc5\xbeem izliva v Dravo.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju jezikoslovcev naj bi se reka prvotno imenovala Pes\xd1\x8anica, pozneje pa naj bi se ime preoblikovalo v sedanjo obliko. Ime izvira iz stare slovanske besede pes\xd1\x8a, ki naj bi pomenila reko, ki te\xc4\x8de po pesku. Na tak\xc5\xa1en izvor imena ka\xc5\xbeejo tudi podobna imena drugod po slovanskem svetu, npr. Pia\xc5\x9bnica (reka na severu Poljske), P\xc3\xadsek (mesto na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem), Pes\xd1\x8c (reka v Rusiji) itd. V starej\xc5\xa1ih zgodovinskih virih je ime reke zapisano mdr. v oblikah die Petznitz (1307), Pezzencz (1320), Pezznz (1320), Pezniz (1196), die Pezznitz (1408), die Pessnitz (1465) itd. Na jo\xc5\xbeefinskem voja\xc5\xa1kem zemljevidu je nem\xc5\xa1ko ime reke zapisano v ve\xc4\x8d oblikah: Pesniza Bach, Pesnicz Bach, Pesznitz Flu\xc3\x9f, Peschnitz Flu\xc3\x9f, Pesnitz Flu\xc3\x9f in Bach Peschnitza.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPesnica je bila pred regulacijami v ve\xc4\x8djem delu toka ni\xc5\xbeinska reka z majhnim strmcem in po\xc4\x8dasnim tokom, zaradi \xc4\x8desar je mo\xc4\x8dno vijugala po poplavni ravnici. Ob mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih padavinah se ji pretok hitro pove\xc4\x8da in zato je neko\xc4\x8d redno poplavljala obse\xc5\xbene dele dolinskega dna. Ima neizrazit sne\xc5\xbeno-de\xc5\xbeni re\xc5\xbeim s prvim vi\xc5\xa1kom v marcu in drugim, le nekoliko ni\xc5\xbejim v novembru ali decembru. Zna\xc4\x8dilno je izrazito in dolgotrajno obdobje nizkih pretokov v poletnih mesecih, ki traja praviloma od junija do septembra. Ker te\xc4\x8de v celoti po nizkem gri\xc4\x8devnatem svetu, ima zelo majhen specifi\xc4\x8dni odtok (10,6 l/s/km\xc2\xb2; vodomerna postaja Zamu\xc5\xa1ani) in odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik (32,2\xc2\xa0%; vodomerna postaja Zamu\xc5\xa1ani)._NEWLINE_Zaradi obse\xc5\xbenih regulacij ima Pesnica danes precej spremenjen re\xc4\x8dni re\xc5\xbeim, v dolgotrajnej\xc5\xa1ih poletnih su\xc5\xa1nih obdobjih komajda te\xc4\x8de po umetni strugi. V poletnih mesecih je pretok pogosto manj\xc5\xa1i od 1 m\xc2\xb3/s (najmanj\xc5\xa1i zabele\xc5\xbeen pretok v obdobju 1981\xe2\x80\x932016 so v Zamu\xc5\xa1anih zabele\xc5\xbeili 25.8.1992: 0,13 m\xc2\xb3/s). Zlasti ob poletnih nevihtah se lahko pretok hitro pove\xc4\x8da in prese\xc5\xbee 100\xc2\xa0m\xc2\xb3/s; v obdobju 1981\xe2\x80\x932016 so v Zamu\xc5\xa1anih izmerili najve\xc4\x8dji pretok 103 m\xc2\xb3/s (22.11.1991). Tudi v zadnjih letih je o\xc4\x8ditno, da regulacije v Pesni\xc5\xa1ki dolini ne omogo\xc4\x8dajo sprotnega odtekanja ve\xc4\x8djih vodnih koli\xc4\x8din, k zadnjim poplavam avgusta 2009 pa naj bi dolo\xc4\x8den del prispevala \xc5\xa1e novozgrajena pomurska avtocesta Maribor\xe2\x80\x93Pince._NEWLINE_V preteklosti je bilo ob Pesnici obse\xc5\xbeno in skoraj povsem sklenjeno poplavno obmo\xc4\x8dje od Gradi\xc5\xa1ke vse do izliva v Dravo. Zaradi pogostih poplav so bili v dnu doline ve\xc4\x8dinoma le mokrotni travniki in manj\xc5\xa1a mokri\xc5\xa1\xc4\x8da, njivske povr\xc5\xa1ine so segale le do roba obmo\xc4\x8dja vsakoletnih poplav. Ko so v 60. letih prej\xc5\xa1njega stoletja regulirali Pesnico, so povsem spremenili podobo Pesni\xc5\xa1ke doline, vendar pa projekt o\xc4\x8ditno ni bil optimalno na\xc4\x8drtovan, saj so bile regulirane struge na\xc4\x8drtovane za 50-letne poplavne vode, ob poplavi avgusta 2009 pa dolvodno od zadr\xc5\xbeevalnika Pristava niso zmogle prevajati niti 10-letnih visokih voda. Obse\xc5\xbene poplave je dolina do\xc5\xbeivela \xc5\xa1e 1. novembra 1990, ko je Pesnica s pritoki na \xc5\xa1iroko poplavila njivske povr\xc5\xa1ine pri Pesni\xc5\xa1kem Dvoru in Mo\xc4\x8dni, pod Hrastovcem, pri Radehovi in pod Zgornjimi \xc5\xbderjavci._NEWLINE_Avgusta 2009 so imeli ob Pesnici kar dve poplavi: poplavo 4. in 5. avgusta 2009 so povzro\xc4\x8dila mo\xc4\x8dna poletna neurja, med katerimi je v Slovenskih goricah padlo od 130 do 190 l de\xc5\xbeja na km\xc2\xb2, Pesnica pa je na vodomerni postaji Ranca dosegla pretok 51,1 m\xc2\xb3/s, pri Go\xc4\x8dovi pa celo najvi\xc5\xa1ji doslej izmerjeni vodostaj (520\xc2\xa0cm). Kljub obse\xc5\xbenim melioracijam je bil poplavljen precej\xc5\xa1en del Pesni\xc5\xa1ke doline, tudi na obmo\xc4\x8djih redkih poplav. Nekaj tednov kasneje (22. in 23. avgusta) je zaradi ponovnih mo\xc4\x8dnih padavin pri\xc5\xa1lo v delih Pesni\xc5\xa1ke doline do novih poplav, \xc4\x8deprav v manj\xc5\xa1em obsegu, saj je bil na vodomerni postaji Ranca zabele\xc5\xbeen maksimalni pretok 'le' 36,1 m\xc2\xb3/s.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nPesnica ne spada med posebej \xc4\x8diste vodotoke, saj ima poleti zelo majhen pretok, po\xc4\x8dasen tok, njivske povr\xc5\xa1ine z intenzivno kmetijsko pridelavo pa segajo takoreko\xc4\x8d do struge. Po uradnih podatkih je v ve\xc4\x8djem delu toka v dobrem kemijskem in slabem do zmernem ekolo\xc5\xa1kem stanju. Ostanki herbicidov ter precej\xc5\xa1nje koli\xc4\x8dine nitratov in fosfatov v vodi ka\xc5\xbeejo, da je glavni onesna\xc5\xbeevalec re\xc4\x8dne vode kmetijstvo na okoli\xc5\xa1kih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nZ obse\xc5\xbenimi melioracijskimi posegi so v 60. letih prej\xc5\xa1njega stoletja povsem spremenili ve\xc4\x8dji del toka Pesnice. V celoti so regulirali 59\xc2\xa0km Pesnice in 89\xc2\xa0km njenih pritokov, izkopali 101\xc2\xa0km osu\xc5\xa1evalnih jarkov, zgradili 7 ve\xc4\x8dnamenskih vodnih zadr\xc5\xbeevalnikov in izvedli podzemno drena\xc5\xbeo na 8000 ha kmetijskih povr\xc5\xa1in. Celotna dolina je dobila povsem druga\xc4\x8dno podobo: namesto nekdanjih mokrotnih travnikov so v njenem dnu danes obse\xc5\xbene njivske povr\xc5\xa1ine, reka pa je ujeta v enoli\xc4\x8dno, mo\xc4\x8dno izravnano strugo, ob kateri je le ozek pas grmovja._NEWLINE_Zamisel o omejevanju poplav v Pesni\xc5\xa1ki dolini se je v 60. letih 19. stoletja najprej raz\xc5\xa1irila med nem\xc5\xa1kimi veleposestniki, a so manj\xc5\xa1i kmetje temu odlo\xc4\x8dno nasprotovali. \xc5\xa0tajerska de\xc5\xbeelna vlada v Gradcu je kljub temu v letih 1871\xe2\x80\x931875 naro\xc4\x8dila izdelavo prvega na\xc4\x8drta regulacije Pesnice od Pesni\xc5\xa1kega Dvora do izliva v Dravo. \xc5\xa0ele leta 1898 so za\xc4\x8deli z geodetsko izmero obmo\xc4\x8dja in 1902 izdelali nov na\xc4\x8drt regulacije. Po tem na\xc4\x8drtu naj bi strugo prestavili v najni\xc5\xbeji del dolinskega dna, izravnali meandre in pove\xc4\x8dali preto\xc4\x8dnost re\xc4\x8dne struge. Z deli so pri\xc4\x8deli najprej v zgornjem delu pri Spodnji Kungoti in v spodnjem toku pri Mo\xc5\xa1kanjcih, kar je povzro\xc4\x8dilo pove\xc4\x8danje poplav v srednjem toku. Na\xc4\x8drovanih del niso dokon\xc4\x8dali, saj je to pomembno gospodarsko vpra\xc5\xa1anje na za\xc4\x8detku 20. stoletja preraslo v politi\xc4\x8dno obra\xc4\x8dunavanje med desnimi in liberalnimi strankami v \xc5\xa1tajerskem de\xc5\xbeelnem zboru in tudi na lokalnem nivoju._NEWLINE_\xc5\xa0ele v letih 1960\xe2\x80\x931967 so ponovno nadaljevali z regulacijami Pesnice in pritokov. Na dol\xc5\xbeini 37\xc2\xa0km so izkopali povsem novo strugo Pesnice od Go\xc4\x8dove do Velike Nedelje in jo obdali z nizkima protipoplavnima nasipoma, vendar pa so visoke vode v letih 1972 in 1973 pokazale, da ureditev ni zado\xc5\xa1\xc4\x8dala niti za varstvo pred desetletnimi poplavami, tako da so morali povi\xc5\xa1ati nasipe in popraviti nekatere odseke. Dodatne posege v preto\xc4\x8dne razmere Pesnice so na odseku med Ranco in Mo\xc4\x8dno morali izvesti tudi ob gradnji pomurske avtoceste, vendar so poplave leta 2009 pokazale, da kljub velikim posegom Pesni\xc5\xa1ka dolina ni povsem varna pred poplavami. V celoti gledano so melioracije mo\xc4\x8dno spremenile podobo pokrajine, z njimi smo izgubili precej dragocenih mokrotnih habitatov, so se pa mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dale kmetijske povr\xc5\xa1ine za intenzivno pridelavo polj\xc5\xa1\xc4\x8din._NEWLINE_Ob spodnjem toku Pesnice je pri Mihovcih glavno \xc4\x8drpali\xc5\xa1\xc4\x8de pitne vode za ormo\xc5\xa1ki vodovod, kjer podtalnico umetno bogatijo z dravsko vodo iz odvodnega kanala hidroelektrarne Formin.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi melioracij in regulacij je tudi rastlinski in \xc5\xbeivalski svet do\xc5\xbeivel velike spremembe, vendar se je biolo\xc5\xa1ko stanje kljub velikim posegom s\xc4\x8dasoma do neke mere stabiliziralo. Najve\xc4\x8d so k temu prispevali vodni zadr\xc5\xbeevalniki, ki so postali prave oaze bujnega \xc5\xbeivljenja v sicer zelo enoli\xc4\x8dnem dolinskem dnu Pesni\xc5\xa1ke doline. Zanje je zna\xc4\x8dilen zelo bogat pti\xc4\x8dji svet, so tudi izjemno pomembni habitati mo\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeenih dvo\xc5\xbeivk ter \xc5\xa1tevilnih rastlinskih vrst._NEWLINE_Kljub velikim posegom se je v Pesnici ohranila tudi vidra (Lutra lutra), ki je zdaj stalno prisotna, vendar pa je ogro\xc5\xbeena zaradi onesna\xc5\xbeevanja vode s kmetijskih povr\xc5\xa1in in s komunalnimi odplakami ter mo\xc4\x8dno spremenjene izoblikovanosti re\xc4\x8dne struge._NEWLINE_Od nekdanje narave je ob Pesnici ostalo malo ohranjenega, a preostalo se zdaj varuje kot naravna vrednota. Pri Pernici je ohranjen edini, okoli 2\xc2\xa0km dolg, vijugast odsek stare struge Pesnice, od nekdanjih ni\xc5\xbeinskih gozdov je ostalo le nekaj zaplat pri Dragu\xc4\x8dovi, Bi\xc5\xa1u, Spodnjem Velovleku in pri Dornavi; pri Dornavi in Bi\xc5\xa1u sta v njih koloniji sivih \xc4\x8dapelj (Ardea cinerea). Zlasti na jezerih in v njihovi okolici je zelo bogata pti\xc4\x8dja favna, mdr. redka in ogro\xc5\xbeena bela \xc5\xa1torklja (Ciconia ciconia) in kosec (Crex crex) ter \xc5\xa1tevilne druge redke in ranljive vrste pti\xc4\x8dev._NEWLINE_V zgornjem toku, od dr\xc5\xbeavne meje do \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega nasipa pri Pesnici, je reka poseljena s salmonidnimi in ciprinidnimi vrstami rib: poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta), neavtohtona \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss), klen (Leuciscus cephalus cephalus), kleni\xc4\x8d (Leuciscus leuciscus), rde\xc4\x8deoka (Rutilus rutilus) in zelenika (Alburnus alburnus alburnus). V srednjem in spodnjem toku ter v zadr\xc5\xbeevalnikih \xc5\xbeivijo ciprinidne vrste: krap (Cyprinus carpio), klen (Leuciscus cephalus cephalus), smu\xc4\x8d (Sander lucioperca), \xc5\xa1\xc4\x8duka (Esox lucius), rde\xc4\x8deoka (Rutilus rutilus), rde\xc4\x8deperka (Scardinius erythropthalmus), plo\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8d (Abramis brama), zelenika (Alburnus alburnus alburnus) in neavtohtoni son\xc4\x8dni ostri\xc5\xbe (Lepomis gibbosus). Za \xc5\xa1portni ribolov so najprivla\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vodni zadr\xc5\xbeevalniki, predvsem jezero Radehova in Troji\xc5\xa1ko jezero."