b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica v Cremoni\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica je bila prvotno zgrajena v romanskem slogu, nato pa je bila v gotiki, renesansi ve\xc4\x8dkrat obnovljena in raz\xc5\xa1irjena ter dopolnjena z baro\xc4\x8dnimi elementi. Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1107, vendar je bil leta 1117 potres in je bilo delo ustavljeno. Gradnjo so nadaljevali leta 1129 in cerkev je bila verjetno kon\xc4\x8dana med letoma 1160 in 1170. Glavni oltar, posve\xc4\x8den mestnima zavetnikoma Arhelaju in Imeriu, je bil posve\xc4\x8den leta 1196._NEWLINE_Sedanja fasada je bila verjetno zgrajena v 13. in za\xc4\x8detku 14. stoletja. V istem obdobju sta bila dodana tudi transepta: severni leta 1288 in ju\xc5\xbeni leta 1348.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna fasada skupaj s sosednjo krstilnico je med najpomembnej\xc5\xa1imi spomeniki romanske umetnosti v Evropi. Ima portik z narteksom v sredini, na katerega je bila leta 1491 dodana renesan\xc4\x8dna lo\xc5\xbea s tremi ni\xc5\xa1ami. Nad lo\xc5\xbeo je velika rozeta z dvema majhnima lo\xc5\xbeama na vsaki strani. Najvi\xc5\xa1ji del fasade je ve\xc4\x8dinoma iz zgodnjega obdobja renesanse in je zato opremljen z ni\xc5\xa1ami in volutami. Srednjeve\xc5\xa1ki, valjasti stranski kupoli sta gotska elementa lombardskega osrednjega evropskega sloga in prispevata k celotnemu vtisu zgradbe._NEWLINE_Portal je verjetno iz za\xc4\x8detka 12. stoletja. Na vsaki strani so figure \xc5\xa1tirih glavnih prerokov (Daniel, Ezekiel, Jeremija in Izaija), vsak ima zvitek z besedilom prerokbe. Narteks je izdelek mojstrov iz naselja Campione v naslednjem stoletju: to so starej\xc5\xa1i friz, ki prikazuje delo v posameznih  mesecih (upodobitve mesecev z motivi zna\xc4\x8dilnih kme\xc4\x8dkih opravil \xe2\x80\x93 pozno 12. stoletje, po navdihu krstilnice v Parmi). Kipi na zgornji lo\xc5\xbei, Marija z otrokom in dva \xc5\xa1kofa, so iz toskanske \xc5\xa1ole (1310). Stebri narteksa stojijo na dveh levih iz veronskega marmorja. Levi dr\xc5\xbei v svojih \xc5\xa1apah zmaja, simbol zla, medtem ko desni dr\xc5\xbei medveda, ki grize ptico za vrat._NEWLINE_Na fasadi sta tudi dve grobnici: novej\xc5\xa1a (sredi 14. stoletja) je delo kiparja Bonina da Campioneja._NEWLINE_Fasada severnega transepta (pozno 13. stoletje) ima tudi narteks, tudi tukaj imajo stebri dva leva na dnu. Zanjo so zna\xc4\x8dilni okna z okenskim kri\xc5\xbeem in rozeta. Fasada ju\xc5\xbenega transepta izvira iz leta 1342 in je zgrajena, kot je zna\xc4\x8dilno za lombardsko gotsko arhitekturo. Njena struktura je podobna severnemu kraku, a ima nekoliko podrobnej\xc5\xa1o dekoracijo._NEWLINE_Tri apside so obdane z lo\xc5\xbeami s stebri\xc4\x8dki, od katerih ima vsak \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki obraz, ki se razteza ven iz kapitela. Srednja apsida je veliko ve\xc4\x8dja kot stranski.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je triladijska bazilika s transeptoma in rebrastimi oboki. V zgornjem delu zlasti bifore galerije razkrivajo prete\xc5\xbeno romanski izvor notranjosti.  Pod korom je triladijska romanska kripta, ki je bila obnovljena 1606. Cerkev je v notranjosti bogato poslikana._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e freske so zgodbe Abrahama, Izaka, Jakoba in Jo\xc5\xbeefa v ju\xc5\xbenem in severnem transeptu v obokih (pozno 14. do zgodnje 15. stoletje). Iz renesanse so loki zgodbe o mu\xc4\x8denikih Mariu, Marti, Audifaksu in Abaku, mu\xc4\x8denikih iz Perzije (znan kot Obok perzijskih mu\xc4\x8denikov, 1482) in relief svetega Himerija (1481\xe2\x80\x931484), oboje delo  Giovannija Antonia Amadea. Znana je tudi \xc5\xbeara svetnikov Marcelina in Petra v kripti, ki jo je v glavnem naredil Benedetto Briosco (1506\xe2\x80\x931513)._NEWLINE_Leseni kor z intarzijo Bartolomea Platine (1482\xe2\x80\x931490), v desni stranski ladji severnega transepta je veliki oltarni kri\xc5\xbe v srebru in zlatu, izdelala sta ga Ambrogio Pozzi in Agostino Sacchi (1478)._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i figurativni kompleks stolnice je freska na stranskih stenah ladje (zgodnje 16. stoletje), ki prikazuje \xc5\xbeivljenje Marije in Kristusa. Izdelovali so jo razli\xc4\x8dni slikarji: prvi je bil Boccaccio Boccaccino (oznanjenje Joahimu in Jezus z zdravniki), ki je leta 1506 \xc5\xbee naslikal Odre\xc5\xa1enika s cremonskimi zavetniki v oboku apside. Nasledil ga je Giovan Francesco Bembo (praznik treh kraljev in predstavitev templja) in Altobello Melone (beg v Egipt, poboj nedol\xc5\xbenih in prve \xc5\xa1tiri plo\xc5\xa1\xc4\x8de iz Kristusovega pasijona), narejeno v manj klasicisti\xc4\x8dnem slogu. Naslednji je Girolamo Romanino, avtor prizorov Jezus pred Pilatom do Ecce homo (Glej, \xc4\x8dlovek), ki je tukaj naslikal nekaj svojih mojstrovin._NEWLINE_Zadnji prizori pasijona so delo Il Pordenoneja, ki je naslikal tudi veliko kri\xc5\xbeanje (1521), pri\xc4\x8devanje (1521, notranja stena fasade) in skico za del oltarja (pred 1523, na prvem oltarju v desni stranski ladji), slednja se zgleduje po Giorgionejevem slogu. Kompleks je kon\xc4\x8dal Bernardino Gatti z vstajenjem (1529)._NEWLINE_Druge freske so bile dodane sredi 16. stoletja, so delo manieristi\xc4\x8dnih slikarjev, tudi Gattija, Bernardina Campija in drugih. V 17. stoletju je Il Genovesino dodal \xc5\xbeivljenje svetega Roka v severnem transeptu.\n_START_SECTION_\nKrstilnica\n_START_PARAGRAPH_\nKrstilnica je jugozahodno od stolnice, visoka je 34 m, osmerokotne oblike, ima pribli\xc5\xbeno 20 metrov v premeru. _NEWLINE_Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1167, zgrajena je iz opeke.  Med renesanso je dobila dana\xc5\xa1njo podobo, ko so zunanje stene okrasili z belim marmorjem. Ta prevleka je ostala nepopolna, kar pojasnjuje dana\xc5\xa1njo dvobarvnost. V zgornjem delu zunanjih sten so odprte galerije, spominjajo na arkade na glavnem pro\xc4\x8delju stolnice._NEWLINE_Tudi v zgornjem delu, vendar le v notranjosti krstilnice, je za ta \xc4\x8das pomembna samostojna, osmerokotna kupola, ki s svojo obliko osnovne sheme, zgrajene 200 let kasneje, spominja na Brunelleschijevo kupolo stolnice v Firencah. Svetloba prodira skozi okna z okenskimi kri\xc5\xbei in lanterno v notranjosti. V sredini krstilnice je osmerokoten krstilnik iz rde\xc4\x8dega marmorja iz 16. stoletja.'