b"\n_START_ARTICLE_\nJean-Bedel Bokassa\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBokassa je postal sirota pri starosti \xc5\xa1estih let, ko je njegovega o\xc4\x8deta do smrti pretepel francoski uradnik, mati pa je teden za tem storila samomor. Tako je brez star\xc5\xa1ev ostalo 12 otrok. Zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine je Bokassa \xc5\xbee zelo zgodaj vstopil v francosko vojsko._NEWLINE_Druge svetovne vojne se je udele\xc5\xbeil kot pripadnik armade Svobodnih Francozov, kjer ostal vse do leta 1964. Dosegel je \xc4\x8din stotnika in dobil nekaj visokih voja\xc5\xa1kih odlikovanj. Tega leta je nato vstopil v vojsko Centralnoafri\xc5\xa1ke republike. Kot bratranec avtoritarnega predsednika Davida Dacka in ne\xc4\x8dak njegovega predhodnika Barthelemyja Bogande, je Bokassa kmalu dosegel \xc4\x8din polkovnika in postal na\xc4\x8delnik general\xc5\xa1taba centralnoafri\xc5\xa1ke armade._NEWLINE_Kljub sorodstvenim vezem je \xc5\xbee leta 1966 izvedel dr\xc5\xbeavni udar in prevzel oblast. Hkrati je postal voditelj edine politi\xc4\x8dne stranke v dr\xc5\xbeavi, Gibanja za socialno evolucijo \xc4\x8drne Afrike. Takoj je odpravil ustavo in namesto nje izdal vrsto predsedni\xc5\xa1kih dekretov. Leta 1969 je uspel zadu\xc5\xa1iti dr\xc5\xbeavni udar proti njemu in se leta 1972 razglasil za dosmrtnega predsednika Centralnoafri\xc5\xa1ke republike. Do leta 1976 je pre\xc5\xbeivel atentat, prepre\xc4\x8dila pa je tudi nov poskus prevrata. Do leta 1976 se je v upanju na finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d Libije povezal s polkovnikom Gadafijem, sprejel islam in si spremenil ime v Salah Eddine Ahmed Bokassa._NEWLINE_Konec leta 1976 je Bokassa ukinil republiko in razglasil Centralnoafri\xc5\xa1ko cesarstvo. V za\xc4\x8detku 1977 se je okronal za cesarja, uvedel monarhisti\xc4\x8dno ustavo, se spreobrnil v katolicizem in ga postavil za dr\xc5\xbeavno religijo. Samo za kronanje je Bokassa I., kot se je poimenoval, porabil takrat ogromno vsoto 20 milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Bokassa je kot cesar po vzoru Napoleona trdil, da si bo njegova dr\xc5\xbeava le z monarhi\xc4\x8dnim statusom pridobila mednarodni ugled._NEWLINE_Re\xc5\xbeim cesarja Bokasse je nadaljeval z grobim zatiranjem opozicije, mu\xc4\x8denje politi\xc4\x8dnih nasprotnikov, ki naj bi se ga pogosto tudi sam udele\xc5\xbeeval pa je postalo stalnica. Kljub uradnemu statusu ustavne monarhije pa Centralnoafri\xc5\xa1ko cesarstvo ni do\xc4\x8dakalo nikakr\xc5\xa1nih demokrati\xc4\x8dnih reform. Bokassa se je obdr\xc5\xbeal na oblasti s podporo vojske in Francije, ki ji je dobavljal uran, od katerega je bil odvisen francoski jedrski program. Kmalu pa je tudi francoska podpora, kljub tesnemu prijateljstvu Bokasse s francoskim predsednikom Valeryjem Giscardom d'Estaingom zbledela. Klju\xc4\x8dni preobrat v odnosu med dr\xc5\xbeavama je bil pokol v Banguiju, ki ga je izvedla centralnoafri\xc5\xa1ka vojska aprila 1979, v katerem je bilo ubitih pribli\xc5\xbeno sto otrok, ki so protestirali proti no\xc5\xa1enju uniform v \xc5\xa1olah._NEWLINE_Nekdanji predsednik Dacko je s privolitvijo Francije in s pomo\xc4\x8djo francoskih enot septembra 1979, v \xc4\x8dasu cesarjevega obiska v Libiji, uspe\xc5\xa1no izpeljal dr\xc5\xbeavni udar in znova prevzel oblast. Bokassa se je sprva zatekel v Slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deno obalo, nato pa v Francijo, ki mu je dala politi\xc4\x8dno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de zaradi njegove preteklosti v francoski armadi. V odsotnosti je bil v domovini obsojen na smrt, a se je leta 1984 kljub temu vrnil v domovino. Ob prihodu je bil nemudoma aretiran ter obto\xc5\xbeen izdaje, ve\xc4\x8dkratnega umora, kanibalizma in poneverb. Na zelo \xc4\x8dustveno obarvanem procesu so ga, \xc4\x8deprav so umaknili obto\xc5\xbebo kanibalizma, leta 1987 obsodili na smrt. Obsodbo so leto za tem spremenili v dosmrtno zaporno kazen, zaradi splo\xc5\xa1ne amnestije vseh zapornikov, leta 1993, pa so iz zapora izpustili tudi Bokasso.\n_START_SECTION_\nDedi\xc5\xa1\xc4\x8dina Bokassa\n_START_PARAGRAPH_\nBokassa, ki naj bi si v obdobju svoje vladavine pridobil pribli\xc5\xbeno 125 milijonov dolarjev premo\xc5\xbeenja, naj bi imel 17 \xc5\xbeena in 50 otrok. \xc5\xa0e v \xc4\x8dasu vladavine so se, predvsem v tujini, za\xc4\x8dele pojavljati govorice o njegovem slabem mentalnem zdravju. Trditve, da je blazen, pa so se na koncu izkazale za blizu resnici. Pred smrtjo se je namre\xc4\x8d razglasil za trinajstega apostola, trdil pa je tudi, da se tajno sestaja s pape\xc5\xbeem. Bokassa je umrl za posledicami sr\xc4\x8dnega napada konec leta 1996."