b'\n_START_ARTICLE_\nReykjav\xc3\xadk\n_START_SECTION_\nIzvor krajevnega imena\n_START_PARAGRAPH_\nKrajevno ime je prevzeto iz islandske besede Reykjav\xc3\xadk, kar je zlo\xc5\xbeenka iz reyka v pomenu kaditi, spu\xc5\xa1\xc4\x8dati dim ali paro in v\xc3\xadk v pomenu zaliv. Naselje, ki ga je domnevno okoli leta 870 ustanovil Viking Ingolf Arnarson, je dobilo ime po tamkaj\xc5\xa1njem zalivu s kade\xc4\x8dimi geotermalnimi izviri.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nReykjav\xc3\xadk se nahaja na jugozahodu otoka ob vzno\xc5\xbeju polotoka Reykjanes, redko poseljena predmestja se\xc5\xbeejo dale\xc4\x8d na jug in vzhod. Cona tektonskega premika, ki pre\xc4\x8dka Islandijo od jugozahoda do severovzhoda, le\xc5\xbei tudi na tem polotoku. Zato so tukaj pogosti potresi, ki pa imajo majhno mo\xc4\x8d._NEWLINE_Za obalna mesta so zna\xc4\x8dilni polotoki, jame, morski prelivi in oto\xc4\x8dki. V zadnji ledeni dobi (pred pribli\xc5\xbeno 10.000 leti) so dele dana\xc5\xa1njega mestnega obmo\xc4\x8dja pokrivali ledeniki, deli pa so bili pod vodno gladino. V toplih obdobjih in na koncu ledene dobe so se pojavili nekateri hribi (\xc3\x96skjuhl\xc3\xad\xc3\xb0) in otoki. Hribi in \xc3\x96skjuhl\xc3\xad\xc3\xb0 Sk\xc3\xb3lav\xc3\xb6r\xc3\xb0uholt so nekdanji \xc5\xa1\xc4\x8dit vulkanov, ki so bili aktivni v toplej\xc5\xa1ih obdobjih ledene dobe. Esja je z 914 m najvi\xc5\xa1ja gora na tem obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja reka skozi Reykjav\xc3\xadk je Elli\xc3\xb0a\xc3\xa1. Ni plovna in je znana po svojem izobilju lososov. Ju\xc5\xbeno in jugozahodno od glavnega mesta le\xc5\xbei naravni rezervat Hei\xc3\xb0m\xc3\xb6rk._NEWLINE_Ker le\xc5\xbei blizu arkti\xc4\x8dnega kroga, prejme Reykjav\xc3\xadk na najkraj\xc5\xa1i dan v letu le \xc5\xa1tiri ure son\xc4\x8dne svetlobe. V poletnih mesecih so no\xc4\x8di tako svetle kot ta dan.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi Zalivskega toka je klima v Reykjav\xc3\xadku morsko-polarna, kar pomeni razmeroma mile zime in hladna poletja z rednimi padavinami. Najvi\xc5\xa1ja doslej zabele\xc5\xbeena temperatura je bila 24,8 \xc2\xb0C (11. avgusta 2004) in najni\xc5\xbeja zabele\xc5\xbeena -24,5 \xc2\xb0C (21. januar 1918)._NEWLINE_Padavine (0,1 mm ali ve\xc4\x8d) padajo na povpre\xc4\x8dno 148 dni na leto. Letna vsota sonca je pribli\xc5\xbeno 1250 ur.\n_START_SECTION_\nPrvo naselje (od 870)\n_START_PARAGRAPH_\nLandn\xc3\xa1mab\xc3\xb3k v Reykjav\xc3\xadku je ustanovil Ing\xc3\xb3lfur Arnarson, eden prvih naseljencev Islandije. Navadno so se Vikingi naselili tam, kamor je morje naplavilo les, ki so ga vrgli v morje. Arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja so doslej dokazala prve sledove naselitve v letu 870 - Vikingi iz Norve\xc5\xa1ke in keltski priseljenci so naselili ta prostor. Do 18. stoletja je bila to majhna in nepomembna vas.\n_START_SECTION_\n18. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nZa "o\xc4\x8deta mesta " danes imenujejo Sk\xc3\xbalija Magnussona, ki je delal kot sodni izvr\xc5\xa1itelj v Bessasta\xc3\xb0irju (danes del Reykjav\xc3\xadka) leta 1749 in je bil odgovoren za izterjavo davkov. Zgradil je prve industrijske obrate (predvsem za predelavo volne), ki so predstavljali velik danski monopol. Spro\xc5\xa1\xc4\x8danje restriktivne trgovinske in industrijske politike Dancev se je zgodila po izbruhu vulkana Laki leta 1783. Sprva je zajela predvsem tovarne za predelavo rib in ladjedelnice._NEWLINE_Leta 1786 je okoli 200 prebivalcev dobilo mestne pravice. Oznaka Kaupsta\xc3\xb0ur ka\xc5\xbee, da je bil poudarek na trgovanju. Reykjav\xc3\xadk je bil eno od \xc5\xa1estih mest, ki so imela posebne komercialne pravice v letu po delnem umiku danskega trgovinskega monopola._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji pomen je mesto pridobilo konec 18. stoletja, ko so se \xc5\xa1kof in velika latinska \xc5\xa1ola Sk\xc3\xa1lholt preselili v Reykjav\xc3\xadk.\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nIslandci, ki so potovali na celinsko Evropo, so na Islandijo prinesli ideje o nacionalni identiteti in neodvisnosti, ki so hitro pridobile podporo v prvi polovici tega stoletja. Reykjav\xc3\xadk je postal intelektualno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave. Leta 1845 se je v Reykjav\xc3\xadk preselil parlament Althing. V tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e ni imel prave politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di, imel je le posvetovalno vlogo na danskem dvoru. Kljub temu pa je bil od zdaj naprej Reykjav\xc3\xadk glavno mesto dr\xc5\xbeave. Leta 1874 je prejel islandski parlament omejene zakonske pravice. Dr\xc5\xbeava je zdaj imela svojo ustavo, \xc5\xa1e vedno pa je bila odvisna od Danske.\n_START_SECTION_\n20. stoletje in sedanjost\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1912 se je pri\xc4\x8dela gradnja novega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Med gradnjo pristani\xc5\xa1\xc4\x8da je bila leta 1913 zgrajena ozkotirna \xc5\xbeeleznica iz mesta v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Leta 1918 so Islandijo razglasili za suvereno kraljevino v uniji z Dansko. Reykjav\xc3\xadk je postal uradno glavno mesto dr\xc5\xbeave. _NEWLINE_V letih 1920 do 1930 je mesto cvetelo zaradi donosne proizvodnje polenovke in izvoza rib. 17. junija 1944 so ob \xc3\x9eingvellirju razglasili Republiko Islandijo. Reykjav\xc3\xadk je postal glavno mesto nove neodvisne dr\xc5\xbeave. Danes je tukaj sede\xc5\xbe islandske vlade, predsednik, ki ima bolj reprezentativno vlogo, pa ima rezidenco v Bessasta\xc3\xb0irju v predmestju \xc3\x81lftanes._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni so Ameri\xc4\x8dani pomagali zgraditi veliko civilno letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Keflav\xc3\xadku in v zameno dobili pravico do stalne voja\xc5\xa1ke baze v bli\xc5\xbeini. Ustvarili so tudi \xc5\xa1tevilna delovna mesta. To je spro\xc5\xbeilo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno preseljevanje, pa tudi velik pritok kapitala v regijo._NEWLINE_Leta 1972 se je v mestu odvijal \xc5\xa1ahovski dvoboj stoletja med Ameri\xc4\x8danom Bobbyjem Fischerjem in Rusom Borisom Spasskym. Od 10. do 12. oktobra 1986 sta se v gosti\xc5\xa1\xc4\x8du H\xc3\xb6f\xc3\xb0i sre\xc4\x8dala Ronald Reagan in Mihail Gorba\xc4\x8dov._NEWLINE_Reykjav\xc3\xadk je bil 2. avgusta 2011 imenovan za 29. UNESCO-vo mesto literature.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNacionalni muzej (\xc3\x9ej\xc3\xb3\xc3\xb0minjasafn) domuje v stavbi iz leta 1863. 1. septembra 2004 je bil ponovno odprt, potem ko je bil dolgo \xc4\x8dasa zaprt zaradi prenove. V njem se nahajajo zbirke dragocenih umetnin islandske kulture, kot so nakit, oro\xc5\xbeje, verska umetnost in vsakdanji predmeti. Zlasti pomemben je bronasti kipec boga Thora, srebrno Thorovo kladivo (\xc3\x9e\xc3\xb3rshamar) in bogato okra\xc5\xa1ena cerkvena vrata Val\xc3\xbej\xc3\xb3fssta\xc3\xb0ur._NEWLINE_Muzej kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine (\xc3\x9ej\xc3\xb3\xc3\xb0menningarh\xc3\xbasi\xc3\xb0) se nahaja v stavbi, ki je bila zgrajena v letih 1906-1909. V tej hi\xc5\xa1i so bile prvotno Nacionalna knji\xc5\xbenica, Narodni muzej, Zbirka narodnih rokopisov in Prirodoslovni muzej. V letu 2000 je bila hi\xc5\xa1a obnovljena in je dobila nov namen. S svojo zbirko dr\xc5\xbeavnih rokopisov, \xc5\xa1tevilnimi razstavami in razli\xc4\x8dnimi kulturnimi prireditvami, je pomembno prizori\xc5\xa1\xc4\x8de islandske kulture in dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Muzej na prostem \xc3\x81rb\xc3\xa6jarsafn le\xc5\xbei v okro\xc5\xbeju \xc3\x81rb\xc3\xa6r in obsega 30 mestnih hi\xc5\xa1 in hi\xc5\xa1, pokritih s \xc5\xa1oto in ozelenjenih. Odprt je bil leta 1957. Ve\xc4\x8dina hi\xc5\xa1 je bila prenesena iz starega dela Reykjav\xc3\xadka. V hi\xc5\xa1ah je \xc4\x8dasu primerna oprema ali razstave, v nekaterih delujejo ljudje, oble\xc4\x8deni v tedanjo no\xc5\xa1o in izdelujejo razne izdelke. V muzeju potekajo \xc5\xa1tevilne prireditve, ki ponazarjajo dolo\xc4\x8deno obdobje v zgodovini Reykjav\xc3\xadka. V muzeju sta tudi dve prodajalni, \xc4\x8dokoladnica in spominki. Ena od zgradb je tudi tipi\xc4\x8dna stara lesena cerkev._NEWLINE_Hei\xc3\xb0m\xc3\xb6rk, gozdni rezervat, je bil leta 1950 razgla\xc5\xa1en za ob\xc4\x8dinsko za\xc5\xa1\xc4\x8diteno obmo\xc4\x8dje Reykjav\xc3\xadka. Do tega leta je bilo posajenih ve\xc4\x8d kot 50 milijonov dreves, najve\xc4\x8d iglavcev vrste Picea sitchensis. Na\xc5\xa1teli so tudi 150 divjih vrst cvetja. Nahaja se jugovzhodno od jezera Elli\xc3\xb0avatn, pribli\xc5\xbeno 9,7 km od mesta Reykjav\xc3\xadka. Obmo\xc4\x8dje obsega 2800 hektarjev in je priljubljeno rekreacijsko obmo\xc4\x8dje doma\xc4\x8dinov. Tukaj se nahaja tudi vodno zajetje za Reykjav\xc3\xadk in vodnjaki s pitno vodo. Zanimiva naravna tvorba obmo\xc4\x8dja Hei\xc3\xb0m\xc3\xb6rk so Rau\xc3\xb0h\xc3\xb3lar, gre za mno\xc5\xbeico rde\xc4\x8de obarvanih psevdokraterjev. Njihova starost je ocenjena na pribli\xc5\xbeno 5200 let. Prvotno je bilo kraterjev ve\xc4\x8d kot 80, ki pa so jih kasneje uni\xc4\x8dili in uporabili za gradnjo letali\xc5\xa1\xc4\x8da in cest._NEWLINE_Reykjav\xc3\xadk 871 \xc2\xb1 2 je razstava o nastanku Reykjav\xc3\xadka. Temelji na arheolo\xc5\xa1kih izkopavanjih ene prvih hi\xc5\xa1 na Islandiji in na ugotovitvah iz drugih izkopavanj v mestnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. Razstava se nahaja v starem mestnem jedru Reykjav\xc3\xadka. Poudarek razstave je na ostanku hi\xc5\xa1e iz let okoli 930-1000, ki je bila izkopana leta 2001. Ostanki zidu so bili dokazano zgrajeni pred letom 871 \xc2\xb1 2 (to je ime razstave). Tak\xc5\xa1en natan\xc4\x8den podatek je mogo\xc4\x8d, ker je velik vulkanski izbruh obmo\xc4\x8dja Torfaj\xc3\xb6kull raz\xc5\xa1iril tefro vsej regiji in so lahko datirali z ledeni\xc5\xa1kega ledu na Grenlandiji. Hi\xc5\xa1a je ena najstarej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih struktur na Islandiji. Na ogled so predmeti iz vikin\xc5\xa1kih \xc4\x8dasov iz Reykjav\xc3\xadka in otoka Vi\xc3\xb0ey.\n_START_SECTION_\nStolnica\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed najstarej\xc5\xa1ih stavb v mestu je katedrala (D\xc3\xb3mkirkjan). Nahaja se v centru mesta ob stavbi parlamenta. Je sede\xc5\xbe luteranskega \xc5\xa1kofa Islandije, kakor tudi cerkva o\xc5\xbeje mestne skupnosti. Predhodnica sedanje katedrale je bila zgrajena v letih 1787-1796 v bli\xc5\xbeini mesta stare cerkve, ki je bila v A\xc3\xb0alstr\xc3\xa6ti. Cerkev je bila konec 18. stoletja zgrajena za preselitev \xc5\xa1kofije Sk\xc3\xa1lholt v Reykjav\xc3\xadk. Zasnoval jo je kraljevi arhitekt Andreas Kirkerup. Ob svoji posvetitvi leta 1796 je bila precej majhna cerkev. Sedanjo podobo je dobila po obnovi oziroma ru\xc5\xa1itvi stare, leta 1847. Dana\xc5\xa1njo je zasnoval arhitekt Albert Laurits Winstrup v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu. Obnovitvena dela so potekala leta 1879 in 1914, arhitekt \xc3\x9eorsteinn Gunnarsson je vodil zadnji dve prenovi leta 1985 in 1999-2001._NEWLINE_Oltarna slika Vstajenje je delo kraljevega slikarja iz Kopenhagna G. T. Wegenerja iz leta 1847. Krstilni kamen je izdelal Albert Thorvaldsen in je umetnina. Izdelan je bil leta 1827 v Rimu in v katedralo pri\xc5\xa1el leta 1839. Pri\xc5\xbenica v novem baro\xc4\x8dnem slogu. Orgle so bile izdelane v Berlinu, Karl Schuke in posve\xc4\x8dene leta 1985.\n_START_SECTION_\nHallgr\xc3\xadmskirkja\n_START_PARAGRAPH_\nHallgr\xc3\xadmskirkja je sodobna arhitekturna umetnina in ena izmed najvi\xc5\xa1jih stavb v dr\xc5\xbeavi. Je evangeli\xc4\x8dansko-luteranska \xc5\xbeupnijska cerkev. Iz njenega zvonika se odpira izjemen razgled na mesto. Zvonik je visok 74,5 m, na vrh vodi dvigalo, v njem so trije veliki zvonovi in posebej niz z 29 zvonovi. Ime je dobila po pesniku in protestantskem pastorju in pesniku Hallgr\xc3\xadmurju P\xc3\xa9turssonu (1614-1674). Na\xc4\x8drtovati so jo za\xc4\x8deli \xc5\xbee leta 1929. Objekt je zasnoval \xc5\xbee leta 1937 islandski arhitekt Gu\xc3\xb0j\xc3\xb3n Samuelsson (1887-1950) v nekak\xc5\xa1nem ekspresionisti\xc4\x8dnem slogu. Gradnja je trajala ve\xc4\x8d kot 40 let (od 1943) do posvetitve leta 1986. Zgrajena je v obliki bazaltnih stebrov iz neobdelanega betona, bela barva naj bi simbolizirala ledenike. Zelo svetla triladijska notranjost cerkve ima veliko gotskih elementov. Skozi vitra\xc5\xbena okna v glavnem oltarju se vidi nebo in oblake. 13. decembra 1992 so bile s koncertom slavnostno odprte orgle, ki jih je izdelal Johannes Klais in Bonna, Nem\xc4\x8dija in so najve\xc4\x8dji in\xc5\xa1trument na Islandiji. Ima mehansko mizo s \xc5\xa1tirimi klaviaturami in pedalnim delom, 72 registrov in 5275 cevi. Visoke so pribli\xc5\xbeno 15 m in tehtajo 25 ton. Vsako leto je organiziranih okoli 40 koncertov, prav tako poteka \xc2\xbbOrgelsko poletje\xc2\xab, uporabljajo pa jih tudi \xc5\xa1tudentje glasbe. V letu 2013 jih je pri\xc5\xa1el mojster obnovit._NEWLINE_Pred cerkvijo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8dni osi stoji kip Leifa Erikssona iz leta 1930, ko je imel Althing Islandije 1000-obletnico prihoda v ZDA.\n_START_SECTION_\nKoncertna dvorana Harpa\n_START_PARAGRAPH_\nKoncertna dvorana in konferen\xc4\x8dni center Harpa se nahaja v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du. Odprta je bila 20. avgusta 2011. 28.000 m\xc2\xb2 velika koncertna dvorana lahko sprejme 1.600 obiskovalcev. Arhitekti so bili podjetja Henning Larsen Architects in Batter\xc3\xadi\xc3\xb0. Obse\xc5\xbeno stekleno fasado je oblikoval Olafur Eliasson. Harpa je uradna rezidenca Simfoni\xc4\x8dnega orkestra Islandije in islandske Opere. Leta 2013 je prejel Mies van der Rohe nagrado Evropske unije za sodobno arhitekturo.\n_START_SECTION_\nPerlan\n_START_PARAGRAPH_\nPerlan je posebej zanimiv objekt in le\xc5\xbei v okro\xc5\xbeju \xc3\x96skjuhl\xc3\xadd. Pod stekleno kupolo na velikem rezervoarju mesta so: majhen muzej s prikazom islandske zgodovine, restavracija in trgovine. Rezervoarji zagotavljajo mestu vro\xc4\x8do vodo, za nekatere dele mesta pa v \xc4\x8dasu zimske slu\xc5\xbebe toploto za ogrevane ulice in plo\xc4\x8dnike. Stavba ponuja dober razgled na Reykjav\xc3\xadk in okolico.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in promet\n_START_PARAGRAPH_\nV Reykjav\xc3\xadku prevladujejo storitvena podjetja, ribolov in visokotehnolo\xc5\xa1ka industrija, vklju\xc4\x8dno z genetskim in\xc5\xbeeniringom in biotehnolo\xc5\xa1kimi laboratoriji. Ve\xc4\x8dina hi\xc5\xa1 v mestu izkori\xc5\xa1\xc4\x8da geotermalni ogrevalni sistem, ki je najve\xc4\x8dji te vrste na svetu._NEWLINE_Reykjav\xc3\xadk je mesto z najve\xc4\x8d avtomobili na prebivalca na svetu. Zato ima mesto nekaj do \xc5\xa1estpasovnih avtocest, obvoznico po obrobju mesta ter \xc5\xa1tiripasovnico do mednarodnega letali\xc5\xa1\xc4\x8da Keflav\xc3\xadk. Islandija nima \xc5\xbeeleznic. Reykjav\xc3\xadk ima zelo u\xc4\x8dinkovit sistem javnega prevoza. Ima dve morski pristani\xc5\xa1\xc4\x8di, staro pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v bli\xc5\xbeini centra mesta, ki se v glavnem uporablja za ribi\xc4\x8de in ladje za kri\xc5\xbearjenje, in Sundah\xc3\xb6fn vzhodno od mesta, najve\xc4\x8dje tovorno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Vulkanska aktivnost oskrbuje Reykjav\xc3\xadk z geotermalnimi ogrevalnimi sistemi za stanovanjska in industrijska obmo\xc4\x8dja. Leta 2008 je bilo z naravno toplo vodo ogrevanih pribli\xc5\xbeno 90\xc2\xa0% vseh stavb na Islandiji._NEWLINE_Trenutno podjetje Reykjav\xc3\xadk Energy oskrbuje okoli 170 000 ljudi in proizvaja 63 milijonov m\xc2\xb3 tople vode na leto. Za ogrevanje se porabi 85\xc2\xa0% vode, za umivanje in pranje 15\xc2\xa0% energije. Ogrevanje je kategorija, ki vklju\xc4\x8duje ogrevanje hi\xc5\xa1, bazenov, rastlinjakov, cest in plo\xc4\x8dnikov. Reykjav\xc3\xadk energijo napaja iz temperaturnega polja, ki je pribli\xc5\xbeno 1000 metrov pod povr\xc5\xa1jem s temperaturo 150 \xc2\xb0C in visoko temperaturnim poljem s temperaturo nad 200 \xc2\xb0C , ki je precej pod 1000 metrov globine. Vodo iz nizkotemperaturnega podro\xc4\x8dja se lahko uporablja kot vro\xc4\x8do vodo iz pipe ali se neposredno uporabi za ogrevanje prostorov po tem. Distribucijski sistem mesta obsega ve\xc4\x8d kot 1300 kilometrov cevovodov. Voda s podro\xc4\x8dja visoke temperature se uporablja za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije in mora iti skozi toplotni izmenjevalnik, preden lahko pride v distribucijski sistem mesta. V tem sistemu voda nekaj \xc4\x8dasa kro\xc5\xbei z dodajanjem tople vode, ko se ta ohladi, nato je odvedena neposredno v kanalizacijo.\n_START_SECTION_\nPolotok Reykjanes\n_START_PARAGRAPH_\nPolotok Reykjanes je izjemno zanimiva in raznolika pokrajina, kjer se nizajo razpoke in blatni vrelci, polja lave, stare vasice, svetilniki in geotermalna dejavnost._NEWLINE_Bessasta\xc3\xb0ir je danes uradna rezidenca predsednika Islandije. Po umoru Snorrija Sturlusona septembra 1241 je Bessasta\xc3\xb0ir zasedel norve\xc5\xa1ki kralj. Pozneje je postal kraljeva trdnjava in bivali\xc5\xa1\xc4\x8de kraljevih najvi\xc5\xa1jih \xc4\x8dastnikov in uradnikov na Islandiji. Tukaj se je upiral napadu tur\xc5\xa1kih piratov v juliju 1627. V poznem 18. stoletju se je Bessasta\xc3\xb0ir spremenil v \xc5\xa1olo in to ostal do leta 1944, ko jo je Sigur\xc3\xb0ur Jonasson daroval za predsedni\xc5\xa1ko pala\xc4\x8do. Lokacija je poimenovana po  Bessasta\xc3\xb0irju, ki je kupil posestvo leta 1940 in jo nato podaril._NEWLINE_Sveitarf\xc3\xa9lagi\xc3\xb0 Gar\xc3\xb0ur je ob\xc4\x8dina in naselje v jugozahodnem delu, ki jo omejuje zaliv Faxafl\xc3\xb3i. Od januarja 2011 ima Gar\xc3\xb0ur 1.452 prebivalcev. Naselje Gar\xc3\xb0ur, kar pomeni vrt ali dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, je bilo poimenovano po eni izmed \xc5\xa1tevilnih zemeljskih sten, ki le\xc5\xbeijo na mejah med lokalnimi posestmi. Bogato ribolovno obmo\xc4\x8dje ob obali je \xc5\xa1e vedno osnova gospodarstva. Gar\xc3\xb0ur ostaja mo\xc4\x8dno ribi\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de s podjetji za predelavo rib. Na polotoku Gar\xc3\xb0ur je zgodovinski muzej (Bygg\xc3\xb0asafn Gar\xc3\xb0skaga) in pripoveduje zgodbo o ribi\xc4\x8dih in zgodovini ljudi, ki so \xc5\xbeiveli in delali v skupnosti. Gar\xc3\xb0ur je znan tudi po svojih svetilnikih. Stari svetilnik Gar\xc3\xb0skagi je bil zgrajen leta 1897 in je bil v rabi do nedavna kot center za \xc5\xa1tudij ptic selivk, ki prispejo vsako leto z Grenlandije in Severne Amerike ter se razmno\xc5\xbeujejo na okoli\xc5\xa1kih obalah._NEWLINE_Na polotoku Reykjanes se nahaja tudi majhno naselje Hafnir, kjer so na\xc5\xa1li najstarej\xc5\xa1e znane arheolo\xc5\xa1ke dokaze o naseljenosti Islandije v letih 770 in 880._NEWLINE_Lavno polje Sandv\xc3\xadk je zanimivo, ker je tukaj jasno viden razmik tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Po simboli\xc4\x8dno zgrajeni brvi je mo\xc5\xbeno pre\xc4\x8dkati to razpoko._NEWLINE_Reykjanesviti je najstarej\xc5\xa1i islandski svetilnik. Slu\xc5\xbei kot oznaka za kopno za Reykjav\xc3\xadk in Keflav\xc3\xadk. Stolp je visok 31 m. Prvotna konstrukcija je bila zgrajena leta 1878. Samo osem let kasneje je stavbo uni\xc4\x8dil potres. Leta 1929 je bil zgrajen sedanji svetilnik, betonska konstrukcija s prvotnim izgledom in osvetlitvijo. Njegova gori\xc5\xa1\xc4\x8dna ravnina meri 73 metrov nad morsko gladino. Od tu se v primernem vremenu vidi na otok Eldey._NEWLINE_Gunnuhver, geotermalno obmo\xc4\x8dje, predstavljajo blatni bazeni in puhajo\xc4\x8da para. Le\xc5\xbei blizu svetilnika Reykjanesviti. To je najve\xc4\x8dji blatni bazen na Islandiji in meri 20 metrov. Sli\xc5\xa1ati je mogo\xc4\x8de \xc5\xbeivahno brbotanje vrele vode in ob\xc4\x8dutiti mo\xc4\x8d narave. Na delu K\xc3\xadsilh\xc3\xb3l, hribu silicijevega dioksida, je dober pregled nad skupino Gunnuhver. Tukaj bo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de bodo\xc4\x8dega geoparka._NEWLINE_Brimketill je najzahodnej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka polotoka. Zanimiva skalna obala v son\xc4\x8dnih dneh spominja na naravno vro\xc4\x8do kopel. Re\xc4\x8dejo mu tudi Oddn\xc3\xbdjarlaug (bazen Oddn\xc3\xbd) in legenda pravi, da se je hodil sem kopat velikan, saj ena izmed ogromnih skal spominja na sede\xc5\xbe._NEWLINE_Modra laguna (islandsko: Bl\xc3\xa1a l\xc3\xb3ni\xc3\xb0) je geotermalno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de in je ena izmed najbolj obiskanih znamenitosti na Islandiji. Nahaja se v polju lave v kraju Grindav\xc3\xadk. Topla voda je bogata z minerali, kot sta kremen in \xc5\xbeveplo. Kopanje v Modri laguni naj bi bilo primerno za ljudi, ki trpijo zaradi ko\xc5\xbenih bolezni, kot je luskavica. Temperatura vode je povpre\xc4\x8dno 37-39 \xc2\xb0C. Tukaj deluje tudi center za raziskave in razvoj pri iskanju zdravil za ko\xc5\xbene bolezni. Laguna je umetna laguna in se napaja z odpadno vodo bli\xc5\xbenje geotermalne elektrarne Svartsengi ter se obnavlja vsak drugi dan. Vodo, ki jo \xc4\x8drpajo iz globin, se uporablja najprej za zagon turbin, ki proizvajajo elektri\xc4\x8dno energijo. Ko gre skozi turbine, paro in vro\xc4\x8do vodo po\xc5\xa1ljejo skozi toplotni izmenjevalnik za ogrevanje komunalnih sistemov. Nato se voda dovaja v laguno za rekreacijo. _NEWLINE_Modra laguna se nahaja v bli\xc5\xbeini prve elektrarne na svetu, ki uporablja proces predelave ogljikovega dioksida v metanol, ki ga nato prodajajo na bencinskih \xc4\x8drpalkah po vsem svetu._NEWLINE_Na pe\xc4\x8dinah Kr\xc3\xbdsuv\xc3\xadkurbjarg vsako poletje gnezdi na tiso\xc4\x8de morskih ptic. Pe\xc4\x8dina je visoka skoraj 50 m in na njej gnezdi okoli 57.000 parov ptic. Najpogostej\xc5\xa1e so: navadna lumna (Uria aalge), mala njorka (Alca torda), Uria lomvia, rod Rissa, mormon (Fratercula arctica), \xc4\x8drna njorka (Cepphus grylle), ledni viharnik (Fulmarus glacialis) in kormoran (Phalacrocorax carbo)._NEWLINE_Geotermalno obmo\xc4\x8dje Kr\xc3\xbdsuv\xc3\xadk se nahaja na razpoki tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d in je sestavljeno iz ve\xc4\x8d obmo\xc4\x8dij. Najbolj znano je Selt\xc3\xban. Tukaj so solfatare, fumarole, blatni in drugi vrelci najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih barv, ki jih ustvarja \xc5\xbeveplova voda in plini. Prst je obarvana zeleno, rumeno in rde\xc4\x8de. V bli\xc5\xbeini teh geotermalnih polj je ve\xc4\x8d kraterjev (maar), ki jih je ustvarila eksplozija pregrete podtalnice. V enem izmed njih je nenavadno zeleno-modro jezero Gr\xc3\xa6navatn. Z vrtanjem so ustvarili umetni gejzir, ki pa je v letu 1999 eksplodiral, pri \xc4\x8demer je nastal krater._NEWLINE_Na polotoku Reykjanes le\xc5\xbei tudi Kleifarvatn, najve\xc4\x8dje jezero na tem podro\xc4\x8dju. Po velikem potresu leta 2000 se je za\xc4\x8delo manj\xc5\xa1ati, izginilo je \xc5\xbee 20\xc2\xa0% njegove povr\xc5\xa1ine.'