b'\n_START_ARTICLE_\nCharles Albert Gobat\n_START_SECTION_\nRojstvo in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nGobat je bil rojen 21.maja 1843 v\xc2\xa0Tramelanu\xc2\xa0v\xc2\xa0\xc5\xa0vici\xc2\xa0in je sin protestantskega duhovnika in ne\xc4\x8dak pomembnega misionarja, Samuela Gobata, ki je postal jeruzalemski \xc5\xa1kof. \xc5\xa0tudiral je v univerzi v\xc2\xa0of Baslu, univerzi Heidelberg, bernski\xc2\xa0in\xc2\xa0pari\xc5\xa1ki univerzi. Svoj doktorat iz pravnih znanosti, summa cum laude, je dosegel v univerzi\xc2\xa0Heidelberg\xc2\xa0leta 1867.\n_START_SECTION_\nKariera v pravu in politiki\n_START_PARAGRAPH_\nPo opravljenem doktoratu je pri\xc4\x8del s pravno prakso v Bernu in nadaljeval s predavanjem francoskega civilnega prava v bernski univerzi. Nato je odprl pisarno v Del\xc3\xa9montu v bernskem kantonu, ki je postala kmalu vodilne pravna pisarna v svojem okoli\xc5\xa1u._NEWLINE_Po petnajstletni praksi se je pri\xc4\x8del ukvarjati s politiko in izobra\xc5\xbeevanjem. Leta\xc2\xa01882 je bil imenovan za predstojnika svetovanja javnosti za bernski kanton, to je polo\xc5\xbeaj, ki ga je opravljal naslednjih 30 let. Bil je politi\xc4\x8dno napreden v tematikah izobra\xc5\xbeevanja in je opravil pomembne izobra\xc5\xbeevalne reforme v tedanjem \xc5\xa1olskem sistemu.\xc2\xa0Reformiral je sistem \xc5\xa1olanja osnovno\xc5\xa1olskih u\xc4\x8diteljev, pridobil prora\xc4\x8dunska sredstva, da je tako zmanj\xc5\xa1al razmerjem med u\xc4\x8diteljem in u\xc4\x8dencem, podpiral u\xc4\x8denje govorjenih jezikov. Raz\xc5\xa1iril je tudi znanje druga\xc4\x8de tradicionalno ozkih klasi\xc4\x8dnih \xc5\xa1olskih programov in vpeljal kurikulum, ki je pri\xc4\x8del veljati tudi za poklicni in strokovni pouk._NEWLINE_Zelo je bil cenjen zaradi obse\xc5\xbenega in poglobljenega znanja. Njegova \xc5\xa1tudija o Bernski republiki in Franciji med verskimi vojnami iz leta 1891 je bila ugledna, \xc5\xa1iroko pa je bil cenjen zaradi Ljudske zgodovine o \xc5\xa0vici, ki je bila izdana leta 1900._NEWLINE__NEWLINE_Vpletel se je prav tako v politiko. Bil je izvoljen na mnoge pomembne polo\xc5\xbeaje, pri\xc4\x8dev\xc5\xa1i z izvolitvijo v veliki svet Berna leta\xc2\xa01882. Od leta\xc2\xa01884 do 1890 je bil \xc4\x8dlan sveta \xc4\x8dlanic \xc5\xa0vice, od leta 1890 pa do njegove smrti 1914 pa je bil \xc4\x8dlan Narodnega sveta, drugega doma zakonodajne oblasti cele \xc5\xa0vice. Tako v politiki kot izobra\xc5\xbeevanju je bil liberalni reformator. Leta\xc2\xa01902 dal podporo kar nekaj zakonom, ki so podpirale na\xc4\x8dela pogodbene svobode gospodarskim pogodbam.\xc2\xa0Gobat je leta 1889 delal z Interparlamentarno unijo, ki jo je ustanovil\xc2\xa0William Randal Cremer, dobitnik Nobelove nagrade za mir iz leta 1903._NEWLINE_Leta 1891 na tretji konferenci Interparlamentarne unije so ustanovili Mednarodni mirovni biro, ki je kasneje bila organizacija s katero je njegova mednarodna kariera najbolj povezana._NEWLINE_Leta\xc2\xa01892 je postal predsednik \xc4\x8detrte konference, ki je bila v Bernu in je ustanovila Medparlamentarni urad (Bureau Interparlementaire). Slu\xc5\xbeil je kot generalni sekretar urada, ki je slu\xc5\xbeil predvsem kot informativna pisarna, ki se je ukvarjala z mirovnimi gibanji, mednarodnimi posvetovanji in komunikacijo med nacionalnimi parlamentarnimi telesi._NEWLINE_Ko je Gobat postavljen za direktorja Mednarodnega mirovnega biroja, prejme za samo organizacijo \xc5\xa1e eno Nobelovo nagrado za mir.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a leta\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti \xc3\x89lie Ducommun leta 1906 je Gobat prevzel vodenje Mednarodnega mirovnega urada._NEWLINE_Gobat je umrl 16.marca 1914 v\xc2\xa0Bernu v\xc2\xa0\xc5\xa0vici. Med sestankom na mirovni konferenci v Bernu, je vstal h govoru, a padel s stola. Umrl je uro za tem.'