b'\n_START_ARTICLE_\nLiterarna kritika\n_START_SECTION_\nNaloge in vrste literarne kritike\n_START_PARAGRAPH_\nLiterarna kritika vzpostavlja in usmerja zveze med tekstom in ob\xc4\x8dinstvom, odkriva vrednosti in slabosti besedila. Z analizo sku\xc5\xa1a pokazati vzroke njegove (ne)u\xc4\x8dinkovitosti. Zato je odgovorna na eni strani pisatelju, ki ga lahko spodbuja ali svari, ter na drugi bralcu, ki ga spodbuja h kriti\xc4\x8dnemu odnosu do literarnega besedila. Pomembna za kritiko je sposobnost ustreznega podo\xc5\xbeivetja umetnine, izdelan okus, sposobnost izra\xc5\xbeanja in prepri\xc4\x8devanja, pa tudi zgodovinska in literarnoteoretska razgledanost. Kritika se je skozi zgodovino pojavljala v razli\xc4\x8dnih oblikah: v verzu, kot impresionisti\xc4\x8den esej, v pismih, kot recenzija ali kot objektivna strokovna analiza. Slednja se odpoveduje osebnemu okusu in se sku\xc5\xa1a ravnati po splo\xc5\xa1no sprejetih dru\xc5\xbebenih merilih. Glede na filozofsko in nazorsko zaledje lo\xc4\x8dimo normativno, impresionisti\xc4\x8dno, imanentno, marksisti\xc4\x8dno, katoli\xc5\xa1ko, liberalsko, fenomenolo\xc5\xa1ko, eksistencialisti\xc4\x8dno, ontolo\xc5\xa1ko, bitnozgodovinsko, poststrukturalisti\xc4\x8dno ... kritiko.\n_START_SECTION_\nTeme literarne kritike\n_START_PARAGRAPH_\nPozorna je na literarni \xc5\xbeanr (vrsto, tip), na modni \xc4\x8dasovni stil (npr. postmodernizem). Njena naloga je tekst uvrstiti v enega izmed literarnih modelov. Zanima jo kompozicija (povezanost med deli teksta), stil oz. jezik (razumljivost, pravopis, besedje, dikcija), posamezne literarne ravnine: v pripovedni prozi zgodba in osebe v njej, motivi, situacije. Spra\xc5\xa1uje se, na kak\xc5\xa1nega bralca je ra\xc4\x8dunal avtor \xe2\x80\x93 mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega ali elitnega. Z njim je mogo\xc4\x8de objektivno argumentirati vrednostno sodbo: zakaj naj bi delo bralca zanimalo ali odvra\xc4\x8dalo. Pomemben je tudi sam avtor, ki ga kritika bodisi povzdigne bodisi sesuje. Tekst primerja s prej\xc5\xa1njimi avtorjevimi deli in ugotavlja njegov osebni razvoj, stagniranje ali padec._NEWLINE_Kritika ni ob\xc4\x8dutljiva do vseh besedil enako. Ambiciozni teksti, ki ra\xc4\x8dunajo na vpis v literarno zgodovino, so dele\xc5\xbeni budne pozornosti, preprostej\xc5\xa1emu branju namenjeni teksti v ve\xc4\x8djih nakladah pa se morajo zadovoljiti s slu\xc4\x8dajno oceno._NEWLINE_Od literarne kritike se je osamosvojila gledali\xc5\xa1ka kritika. Razen leposlovnih poznamo tudi strokovne kritike. To so strokovna ali znanstvena besedila, ki imajo za predmet druga strokovna besedila. Skozi strokovno kritiko literarna veda premi\xc5\xa1ljuje o sami sebi, o svojih metodah, podro\xc4\x8djih in smereh ter opravlja kontrolo nad svojimi postopki.\n_START_SECTION_\nRecenzija\n_START_PARAGRAPH_\nJe obi\xc4\x8dajno skromnej\xc5\xa1a oblika kritike. Zahtevajo jo zalo\xc5\xbebe, ker je pogoj za pridobitev dr\xc5\xbeavne subvencije. Deli teh ocen so uporabljeni za reklamni tekst na zavihku knjige ali na zadnji strani platnic, saj je obvezni del take recenzije pohvala in priporo\xc4\x8dilo za podporo. Vrednote, ki jih recenzije pred izidom na\xc5\xa1tevajo, so: nacionalni, znanstveni ali kulturni dolg, ki ga knjiga izpolnjuje, izdelanost izraza, ki ni konfekcijski in zato ne more ra\xc4\x8dunati na prav \xc5\xa1iroko bralsko publiko, pristnost avtorjevega do\xc5\xbeivetja in njegova neprizanesljiva kriti\xc4\x8dnost ali samorefleksija, dru\xc5\xbebena koristnost in aktualnost teme, ki jo obdeluje, ipd. Poglavja recenzije so podobna tistim pri kritiki: podatki o avtorju in njegovih objavah, uvrstitev v \xc4\x8das, smer, slog, avtorjeve inovacije v tem okviru, sklep z oceno ali priporo\xc4\x8dilom za natis ali branje. Recenzija presoja literarno delo glede na predvidenega bralca.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska literarna kritika se za\xc4\x8dne konec 18. stoletja pod Zoisovim knji\xc5\xbeevnim mentorstvom. Njegova pisma Valentinu Vodniku (1794\xe2\x80\x931795) lahko \xc5\xa1tejemo za prvo slovensko literarno kritiko. Bolj se je kritika razvila v romantiki, spodbuden je bil izid Pre\xc5\xa1ernovih Poezij leta 1846.\n_START_SECTION_\nSlovenski literarni kritiki prve polovice 20. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo ime slovenske literarne kritike med prvo in drugo svetovno vojno je Josip Vidmar, ki je med 1925 in 1927 urejal revijo Kritika. Drugi redni spremljevalci literarnega \xc5\xbeivljenja so bili Leopold Lenard, France Koblar, Andrej Budal, France Vodnik, Bo\xc5\xbeidar Borko, Lino Legi\xc5\xa1a. Izidi knjig pomembnej\xc5\xa1ih ustvarjalcev (npr. Ivan Cankar, Ivan Pregelj, Vladimir Bartol) so bili dele\xc5\xbeni redne kriti\xc5\xa1ke spremljave v ve\xc4\x8d \xc4\x8dasopisih hkrati. Kritike do leta 1945 so popisane v prvi in drugi knjigi Bibliografije rasprava, \xc4\x8dlanaka i knji\xc5\xbeevnih radova.\n_START_SECTION_\nSlovenski literarni kritiki druge polovice 20. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nFilip Kalan, Boris Ziherl, Jo\xc5\xbea Mahni\xc4\x8d, Du\xc5\xa1an Moravec, Jo\xc5\xbee \xc5\xa0ifrer, Bojan \xc5\xa0tih, Alojz Rebula, Franti\xc5\xa1ek Benhart, Herbert Gr\xc3\xbcn, Mirko Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Vasja Predan, Taras Kermauner, Primo\xc5\xbe Kozak, Vital Klabus, Jo\xc5\xbee Snoj, Janko Kos, Niko Grafenauer, Andrej Inkret, Ale\xc5\xa1 Berger, Dimitrij Rupel, Aleksander Zorn, Andrej Medved, Denis Poni\xc5\xbe, Drago Bajt, Peter Kol\xc5\xa1ek, Meta Ku\xc5\xa1ar, Igor Brato\xc5\xbe, Ale\xc5\xa1 Debeljak, Mitja Mejak, Matej Bogataj, Tea \xc5\xa0toka, Matev\xc5\xbe Kos, Brane Senega\xc4\x8dnik._NEWLINE_Pomemben predmet kriti\xc5\xa1kih soo\xc4\x8danj je bil izid novel Edvarda Kocbeka Strah in pogum leta 1952. Kritiki z ve\xc4\x8djim opusom so svoje ocene ponatiskovali v knjigah, najpogosteje v zbirki Razpotja pri mariborski zalo\xc5\xbebi Obzorja (1962\xe2\x80\x932004) in v zbirki Novi pristopi pri KUD Literatura. Revije, v katerih so literarni kritiki objavljali: Mladinska revija, Beseda, Revija 57, Perspektive, \xc2\xb8Literatura, Sodobnost, Mentor, Mladina.\n_START_SECTION_\nMladi literarni kritiki\n_START_PARAGRAPH_\nTaja Kramberger, Urban Vovk, Lucija Stepan\xc4\x8di\xc4\x8d, Tina Kozin, Brane Senega\xc4\x8dnik, Barbara Jur\xc5\xa1a, Gaja Kos, Katja Perat, Gabriela Babnik.\n_START_SECTION_\nLiterarna kritika drugod\n_START_PARAGRAPH_\nV angle\xc5\xa1\xc4\x8dini je literarna kritika (literary criticism) sinonim za literarno vedo, v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini in italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini pa je v sorodstvu z literarno dejavnostjo (na meji med literaturo in znanostjo). Slovensko razumevanje literarne kritike kot publicisti\xc4\x8dne aktivnosti, ki se zgleduje pri literarni teoriji, vendar ne spada v literarno vedo, je sorodno nem\xc5\xa1kemu razumevanju.'