b'\n_START_ARTICLE_\nDekabristi\n_START_PARAGRAPH_\nDekabr\xc3\xadsti so bili voja\xc5\xa1ki zarotniki v Sankt Peterburgu, ki so sku\xc5\xa1ali vre\xc4\x8di carsko vlado decembra 1825. Upor je zadu\xc5\xa1ila carska vojska. Voditelje so obsodili na smrt ali pa pregnali v Sibirijo na prisilno delo (katorga).\n_START_SECTION_\nTajna dru\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1815 so mladi plemi\xc4\x8di, ki so poznali liberalne in demokrati\xc4\x8dne pridobitve Evrope, za\xc4\x8deli v Rusiji ustanavljati prostozidarske lo\xc5\xbee in dru\xc5\xa1tva, v katerih so razpravljali o dru\xc5\xbebenih in politi\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anjih. \xc5\xbdeleli so, da bi Rusija, ki se je tedaj povzpela na vrh evropskih voja\xc5\xa1kih velesil, napredovala tudi v dru\xc5\xbebenem pogledu. Zavzemali so se za ukinitev tla\xc4\x8danstva in vpeljavo ustavne monarhije. Dolgo \xc4\x8dasa je bila to tudi \xc5\xbeelja carja Aleksandra I., a je ni znal in upal uveljaviti. Ko pa se je leta 1822 uprl Semjonovski polk, se je car ustra\xc5\xa1il, da bi svobodomiselne misli lahko pripeljale do revolucije, in je s cesarskim ukazom vsa dru\xc5\xa1tva ukinil in jih prepovedal._NEWLINE_S tem pa seveda ni zaustavil svobodomiselnih razmi\xc5\xa1ljanj. Liberalni razumniki so se ponovno organizirali, to pot v tajna dru\xc5\xa1tva: Severno dru\xc5\xa1tvo, Ju\xc5\xbeno dru\xc5\xa1tvo in manj pomembno Dru\xc5\xa1tvo zdru\xc5\xbeenih Slovanov._NEWLINE_Severno dru\xc5\xa1tvo je delovalo v Petrogradu in se zbiralo okrog oficirjev Nikite Muravjeva in kneza Evgena Obolenskega ter pesnika Rilejeva. Ju\xc5\xbeno dru\xc5\xa1tvo je delovalo v Tul\xc4\x8dinu v Ukrajini. Vodila sta ga oficirja Pavel Ivanovi\xc4\x8d Pestel in Sergej Ivanovi\xc4\x8d Muravjev-Apostol. Ta dru\xc5\xa1tva niso ve\xc4\x8d le teoretsko razpravljala o najprimernej\xc5\xa1i ureditvi Rusije, ampak tudi o tem, kako jo dose\xc4\x8di. \xc4\x8clani so si bili dokaj edini v prepri\xc4\x8danju, da je v Rusiji mogo\xc4\x8da pomembna sprememba le z voja\xc5\xa1kim dr\xc5\xbeavnim udarom, imenovanjem za\xc4\x8dasne vlade in sklicanjem ustavodajne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Za\xc4\x8deli so \xc5\xbee snovati zaroto, ki je imela za cilj uboj carja, ko je ta 1. decembra 1825 nepri\xc4\x8dakovano umrl.\n_START_SECTION_\nUpor dekabristov\n_START_PARAGRAPH_\nPo nenadni smrti carja Aleksandra I. se zaradi nespretnosti carske dru\xc5\xbeine nekaj \xc4\x8dasa ni vedelo, kdo bo njegov naslednik, brat Konstantin ali brat Nikolaj (glej tudi Nikolaj I. Ruski). Trenutek se je zdel zarotnikom ugoden, da izvedejo dr\xc5\xbeavni udar. Za vodjo udara so dolo\xc4\x8dili polkovnika kneza Trubeckoja, za dan upora pa 26. (po ruskem koledarju 14.) december (dekabr pomeni v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini december, zato dekabristi), ko bi morala garda na Senatnem trgu (danes Trg dekabristov) v Petrogradu prise\xc4\x8di zvestobo carju Nikolaju (gardiste so predhodno vznemirili z la\xc5\xbeno vestjo, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je Nikolaj uzurpator, ki s prestola spodriva starej\xc5\xa1ega brata Konstantina)._NEWLINE_Kakih 3000 vojakov, zbranih na Senatnem trgu, je tako zavrnilo izjavo prisege. Mednje so se vme\xc5\xa1ali zarotniki, ki so vzklikali "\xc5\xbdivela ustava". Na trgu in okrog Zimskega dvorca se je zbralo veliko me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Tam je prednje stopil Nikolaj in jim prebral pismo, v katerem se Konstantin odpoveduje prestolu v korist Nikolaja. Ve\xc4\x8dina me\xc5\xa1\xc4\x8danov je razumela, za kaj gre, in se raz\xc5\xa1la, ne pa tudi uporni vojaki, ki so vztrajali na trgu. Mednje sta pri\xc5\xa1la gubernator Petrograda, slavni general domovinske vojne grof Miloradovi\xc4\x8d, in metropolit, ki sta sku\xc5\xa1ala vojake pomiriti. Zarotniki so nanju streljali in Miloradovi\xc4\x8da ubili, metropolita pa niso ranili. Med uporniki \xc5\xbee dolgo ni bilo ve\xc4\x8d voditelja upora, kneza Trubeckoja. Tako so brez odlo\xc4\x8dnega vodje oklevali in zamudili \xc4\x8das, ko je Zimski dvorec varoval le en bataljon Preobra\xc5\xbeenske garde. Z no\xc4\x8djo je Nikolaj dobil voja\xc5\xa1ko okrepitev. Carju zvesti vojaki so s topovi za\xc4\x8deli streljati v upornike in jih potisnili na zamrznjeno Nevo. Upor je bil s tem krvavo zadu\xc5\xa1en, mrtve so pometali v Nevo. Ujetih je bilo kakih 500 upornikov._NEWLINE_Nekaj dni kasneje, 6. januarja 1826 (po ruskem koledarju 26. decembra 1825), je Ju\xc5\xbeno dru\xc5\xa1tvo dvignilo vstajo v mestu Vasiljkov, kjer je bil nastanjen \xc4\x8cernigovski polk. Vstajo so vodili oficirji brata Muravjev in Bestu\xc5\xbeev-Rjumin. Uporniki so zavzeli mesto in se napotili proti Kijevu. Pri vasi Ustimovke jih je razbilo cesarsko topni\xc5\xa1tvo, delo pa je dokon\xc4\x8dala konjenica. Okrog 700 upornikov je bilo ujetih. Pestelj pri uporu ni sodeloval, njega so ujeli \xc5\xbee prej.\n_START_SECTION_\nObsodba dekabristov in zgodovinski pomen upora\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj vsi vodje upora so bili ujeti. Sledilo je sojenje. Za glavnega to\xc5\xbeilca je bil dolo\xc4\x8den Mihail Mihailovi\xc4\x8d Speranski. 121 upornikov je bilo obsojenih: Pestel, Rilejev, Kahovskij, Muravjev-Apostol, Bestu\xc5\xbeev-Rjumin so bili obsojeni na smrt z obe\xc5\xa1enjem, ostali na prisilno delo v Sibiriji. \xc4\x8cernigovski polk je bil za kazen poslan na Kavkaz._NEWLINE_Vsi na smrt obsojeni so sprejeli kazen zelo hrabro, zavedajo\xc4\x8d se pomena svoje \xc5\xbertve. Vsi so pri\xc5\xa1li v legendo ruske zgodovine, \xc5\xa1e zlasti zato, ker so skoraj vsi bili plemi\xc4\x8di in se niso borili za svoje koristi ampak za ideal - pravi\xc4\x8dnej\xc5\xa1o rusko dru\xc5\xbebo. Opeval jih je Pu\xc5\xa1kin. Na platnicah Hercenove publikacije Poljarnaja Zvjezda so se pojavili profili petorice obe\xc5\xa1enih.'