b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdupanova jama\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupanova jama je kra\xc5\xa1ka jama v bli\xc5\xbeini Grosupljega, ki le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 468 m, dolga je 710 m ter dose\xc5\xbee globino 77 m. V obdobju SFRJ so jo imenovali tudi Taborska jama._NEWLINE_Ime je jama dobila po \xc5\xbeupanu Josipu Permetu, ki je jamo odkril 26. maja 1926. \xc5\xa0e istega leta so jamarji Dru\xc5\xa1tva za raziskovanje jam iz Ljubljane jamo raziskali in izmerili. _NEWLINE_Jama je nastala v apnencih spodnje jure, sestavlja pa jo ve\xc4\x8d dvoran z mogo\xc4\x8dnimi kapniki, ki so med seboj povezane s sistemom rovov._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 100 m od vhoda v brezno, skozi katero je prvi\xc4\x8d vstopil \xc5\xbeupan Josip Perme, le\xc5\xbei jama Ledenica, ki jo je v Slavi vojvodine Kranjske kot \xc2\xbblepotico dolenjskega kra\xc5\xa1kega sveta\xc2\xab opisal \xc5\xbee Janez Vajkard Valvazor, v \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov pa so se v njo zatekali doma\xc4\x8dini. Skozi prvotni vhod v jamo so obiskovalci vstopali vse do leta 1935, ko so uredili vhod v jamo skozi Ledenico. Od tam se navzgor povzpne umetni rov, ki se malce naprej raz\xc5\xa1iri v novo dvorano, imenovano Srebrna dvorana. Sledi Permetova dvorana, kjer je v 11m visokem stropu viden prvotni vhod skozi brezno. Iz nje se spustimo v najve\xc4\x8djo dvorano v jami, ki se imenuje Velika dvorana. V njej se nahajajo veliki stalagmiti. Najve\xc4\x8dja in najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a skupina stalagmitov se v spomin na padle v prvi svetovni vojni imenuje Spomenik neznanemu junaku. Nasproti, pa stoji \xc5\xbdupanov steber, ki je dobil ime po odkritelju jame._NEWLINE_Po ozkem rovu vodi pot do t. i. Blatne dvorane, ki je ime dobila po debeli plasti ilovice, ki prekriva tla in stene te dvorane. Tudi v tej dvorani je nekaj mogo\xc4\x8dnih kapnikov, kot npr. stalagmit z imenom Krstni kamen, katerega obseg meri kar 8,5m. Do leta 1937 je veljalo prepri\xc4\x8danje, da jama sega le do tod, nato pa so pod manj\xc5\xa1im jezerom s ponvicami odkrili naraven rov do naslednjih dvoran. Po tem prehodu se spustimo do Matja\xc5\xbeeve dvorane, ki je ime dobila po kapni\xc5\xa1ki tvorbi, sestavljeni iz dveh stebrov, ki spominjata na prestol in sta dobila ime Matja\xc5\xbeev prestol po legendi o Kralju Matja\xc5\xbeu. Dvorana se nadaljuje v kraj\xc5\xa1i rov, ki se nato raz\xc5\xa1iri v dvorano z imenom Zadnja dvorana. Ta dvorana se zaklju\xc4\x8di z globokim breznom, ki je bilo neraziskano do leta 1994. Leta 2008 so jamarji odkrili nadaljevanje jame in na\xc5\xa1li \xc5\xa1e eno dvorano, ki je dobila ime po odkritelju in se danes imenuje Igorjeva dvorana.'