b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Kafol\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nFranc Kafol, v nekaterih virih tudi Franjo Kafol izhaja iz \xc5\xa1tevilne dru\xc5\xbeine, ki je dala ve\xc4\x8d pomembnih ljudi. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju, slovensko gimnazijo pa v Gorici. Od tam ga je pot vodila v avstrijski Klosternebourg kjer je kon\xc4\x8dal Vi\xc5\xa1jo vinarsko-sadjarko \xc5\xa1olo. Med 1. svetovno vojno je slu\xc5\xbeboval v Dalmaciji in \xc4\x8crni gori po vojni pa je bil strokovni u\xc4\x8ditelj na kmetijski \xc5\xa1oli na Grmu pri Novem mestu kjer se je izkazal kot odli\xc4\x8den pedagog. Nato ga je Kmetijska dru\xc5\xbeba za Slovenijo izvolila za glavnega tajnika in odgovornega urednika glasila Kmetovalec. Kasneje je bil imenovan za banovinskega in\xc5\xa1pektorja in svetnika Dravske banovine. Po smrti \xc4\x8debelarja in sadjarja Martina Humka je bil izvoljen za predsednika Sadjarskega in vinogradni\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva Slovenije ter glavnega urednika glasila Sadjar. Po ko\xc4\x8dani 2. svetovni vojni pa je postal strokovni sodelavec uprave za sadjarstvo in vinogradni\xc5\xa1tvo pri Ministrstvu za kmetijstvo Ljudske republike Slovenije. Manj znano pa je, da si je Kofol prizadeval tudi za izbolj\xc5\xa1anje in sloves dolenjskega Cvi\xc4\x8dka). Objavil je ve\xc4\x8d poljudnih in strokovnih \xc4\x8dlankov ter odmevno publikacijo Sadjarstvo. Kratek pouk za mladino in prakti\xc4\x8dno sadjarjenje z 81 slikami in preglednico najva\xc5\xbenej\xc5\xa1ih sadnih vrst (Tiskarna J. Blatnika, Ljubljana 1927). Njegova bibliografija obsega 16 zapisov.'