b'\n_START_ARTICLE_\nNaburimani\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNaburimani je \xc5\xbeivel okoli leta 491 pr. n. \xc5\xa1t. v Babiloniji. Je najstarej\xc5\xa1i kaldejski astronom znan po imenu. Starogr\xc5\xa1ki viri ga navajajo kot \xce\x9d\xce\xb1\xce\xb2\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x81\xce\xb9\xce\xb1\xce\xbd\xcf\x8c\xcf\x82: Nabourianos, latinski pa Naburianus. Bil je Balatujev sin in je za\xc4\x8del s svojim delom med vladavino perzijskih kraljev Dareja I. Velikega (549 - 486 pr. n. \xc5\xa1t.), (vladal od 521 pr. n. \xc5\xa1t. do svoje smrti) in njegovega naslednika Kserksa I. Velikega (okoli 519 - 465 pr. n. \xc5\xa1t.), (vladal od 485 pr. n. \xc5\xa1t. do svoje smrti). Naburimani je bil Kleostratov, Ajshilov, Ferehindov in Herodotov sodobnik. O njem je znanega zelo malo._NEWLINE_Iz \xc4\x8dasa kralja Nabonasarja (Nabu-nasir) (vladal od 747 do 734 pr. n. \xc5\xa1t.) se je ohranilo precej sumerskih astronomskih zapiskov, iz katerih je razvidno, da so Sumerci po dolgotrajnih opazovanjih Son\xc4\x8devih in Luninih mrkov izlu\xc5\xa1\xc4\x8dili cikel 18 let in 11\xe1\xb5\x88 ali 6585 1/3\xe1\xb5\x88, ki ga je v 10. stoletju enciklopedi\xc4\x8dni priro\xc4\x8dnik Suda (Suidas) po Berosusu imenoval saros in po katerem Luna spet enako prekriva Sonce in zahaja v Zemljino senco. Niso znali samo to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8devati konjunkcije Sonca in Lune, ampak so poznali spremembe v gibanju Lune in spremembe navidezne kotne hitrosti Sonca ter celo planetov. Bili so sposobni dolo\xc4\x8diti periode teh nepravilnosti, anomalisti\xc4\x8dne mesece, posledice elipti\xc4\x8dnih tirov nebesnih teles. \xc5\xa0e v zgodnjem 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so tako dolo\xc4\x8dili relativna gibanja Sonca in Lune, Lunino prizemlje in odzemlje in njuna vozla, prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8di Luninega tira z ekliptiko, ki botrujeta saro\xc5\xa1kemu ciklu._NEWLINE_Okoli leta 500 pr. n. \xc5\xa1t. je Naburimani s svojimi izbolj\xc5\xa1animi opazovanji mrkov popravil te vrednosti. Gibanje Lune relativno na Sonce je bilo za 10" na leto premajhno, gibanje Luninega prizemlja za 20" na leto preveliko in gibanje njenih vozlov premajhno za 5" na leto. Te vrednosti pa je pozneje izbolj\xc5\xa1al \xc5\xa1e Kidinu, ki je prav gotovo imel odli\xc4\x8dne u\xc4\x8ditelje, saj je bil okoli leta 383 pr. n. \xc5\xa1t. \xc5\xa1e zelo mlad. Za Kidinujeve vrednosti je pozneje zvedel Hiparh._NEWLINE_Naburimani si je zamislil tako imenovani sistem A, skupino efemerid ali tabel, ki so podajale lege Lune, Sonca in planetov za vsak trenutek dneva. Tabele, ki so temeljile na stoletnih opazovanjih, so bile neobdelane in jih je stoletje kasneje zamenjal Kidinujev sistem B. Naburimani je zbral svoje delo v knjigi v akad\xc5\xa1\xc4\x8dini Opazovanja Lune in zvezd._NEWLINE_Naburimani je dolo\xc4\x8dil dol\xc5\xbeino Son\xc4\x8devega leta 365\xe1\xb5\x88 6 \xca\xb0 15\xe1\xb5\x90 41\xcb\xa2, \xc4\x8de se jo prera\xc4\x8duna z dana\xc5\xa1njimi enotami. Za merjenje dol\xc5\xbein dnevov, mesecev in Son\xc4\x8devega leta je uporabljal vodno uro. Izra\xc4\x8dunal je tudi dol\xc5\xbeino sinodskega meseca 29\xe1\xb5\x88 12\xca\xb0 44\xe1\xb5\x90 5,05\xcb\xa2 = 29,530614\xe1\xb5\x88 v primerjavi s sodobno vrednostjo 29\xe1\xb5\x88 12\xca\xb0 44\xe1\xb5\x90 3,49\xcb\xa2 = 29,530596\xe1\xb5\x88 z napako +1,56\xcb\xa2. Pokazal je tudi kako se s pomo\xc4\x8djo odmika od Luninih vozlov izra\xc4\x8duna dol\xc5\xbeina Luninega mrka.'