b"\n_START_ARTICLE_\nVelika nagrada Francije 1906\n_START_SECTION_\nPred dirko\n_START_PARAGRAPH_\nPrva dirka za Veliko nagrado Francije izvira iz dirk Gordon Bennet Cup, ki jih je prirejal ameri\xc5\xa1ki milijonar James Gordon Bennett mlaj\xc5\xa1i od leta 1900. Z namenom vzpodbujanja avtomobilske industrije so dirke Gordon Bennett Cup do leta 1903 postale ene najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1ih v Evropi. Njihova formula dirk na zaprtih cestah med enakovrednimi dirkalniki je nadomestila prvotni model dirk med ne reguliranimi dirkalniki po odprtih javnih cestah med mesti. Na dirkah Gordon Bennett Cup so nastopajo\xc4\x8de dirka\xc4\x8de imenovale posamezne dr\xc5\xbeave, zmagovalna dr\xc5\xbeava pa je pridobila pravico za prireditev dirke slede\xc4\x8dega leta. Omejitev prijav je bila tri na dr\xc5\xbeavo, kar je pomenilo, da zelo razvita francoska avtomobilska industrija na dirkah ni mogla biti celovito zastopana. Pravila so jih izena\xc4\x8devala na primer s \xc5\xa0vico, ki je imela le eno avtomobilsko tovarno, Mercedesu pa so dovoljevala celo nastop s \xc5\xa1estimi dirkalniki, ker je imela dru\xc5\xbeba tovarne tako v Nem\xc4\x8diji, kot tudi Avstriji. Francoska avtomobilisti\xc4\x8dna zveza (ACF) je pred vsakoletnim tekmovanjem priredila kvalifikacijsko dirko, leta 1904 se je na primer devetindvajset nastopajo\xc4\x8dih borilo za tri prosta mesta._NEWLINE_Ko je L\xc3\xa9on Th\xc3\xa9ry zmagal na dirki Gordon Bennett Cup leta 1904 za Richard-Brasier, je francoska avtomobilska industrija ACF predlagala spremembo formata dirke za leto 1905, ki bi tudi potekala isto\xc4\x8dasno kot dirka brez omejitev po dr\xc5\xbeavah. ACF je sprejel pobudo, toda namesto odprave omejitve po dr\xc5\xbeavah so predlog spremenili v omejitev glede na velikost avtomobilske industrije posameznih dr\xc5\xbeav. Po predlogu ACF bi Francija dobila petnajst mest, Nem\xc4\x8dija in Velika Britanija po \xc5\xa1est, Italija, \xc5\xa0vica, Belgija, Avstrija in ZDA pa vse po tri._NEWLINE_Francoski predlog je naletel na ostro nasprotovanje avtomobilisti\xc4\x8dnih zvez ostalih sodelujo\xc4\x8dih dr\xc5\xbeav na dirkah Gordon Bennett Cup in na posredovanje nem\xc5\xa1kih predstavnikov je bil sklican sestanek za zgladitev spora. \xc4\x8ceprav so delegati zavrnili francoski predlog modela za dirko leta 1905, pa so v izogib nadaljnjim sporom sprejeli predlagani sistem za dirko leta 1906. Toda po ponovni zmagi Th\xc3\xa9ryja in konstruktorja Richard-Brasiera leta 1905 je organizacija tekmovanja vnovi\xc4\x8d padla na ACF, ki pa se je odlo\xc4\x8dil kon\xc4\x8dati z dirkami Gordon Bennett Cup in v zameno prirediti dirko v povsem lastni organizaciji brez omejitve nastopajo\xc4\x8dih, Grand Prix de l'Automobile Club de France.\n_START_SECTION_\nSteza\n_START_PARAGRAPH_\nSkupna ponudba mestnega sveta Le Mansa in okoli\xc5\xa1kih hotelirjev za finan\xc4\x8dni prispevek k organizaciji dirke je ACF prepri\xc4\x8dal k izpeljavi dirke v okolici mesta, kjer si je lokalni Automobile Club de la Sarthe zamislil 103,18\xc2\xa0km dolgo stezo. Potekala je mimo kmetijskih povr\xc5\xa1in in skozi gozdove ter je bila, kot je bilo obi\xc4\x8dajno v tistem \xc4\x8dasu, speljana v obliki trikotnika. Za\xc4\x8dela se je v bli\xc5\xbeini vasi Montfort, od koder je potekala jugozahodno v smeri Le Mansa. Tekmovalci so v zanki Fourche upo\xc4\x8dasnili na okoli 50\xc2\xa0km/h, ostro zavili in skozi Bouloire po bolj ali manj ravnem odseku steze nadaljevali jugozahodno proti Saint-Calaisu. Mesto so obvozili po monta\xc5\xbenem lesenem odseku steze, ki se je nadaljevala severno po naslednji stranici trikotnika. \xc5\xa0e en lesen odsek steze skozi gozd po ozki cesti je omogo\xc4\x8dal, da so se tekmovalci v veliki meri izognili mestu Vibraye, nakar so zavili severno proti predmestju La Fert\xc3\xa9-Bernarda. Serija levih ovinkov je tekmovalce popeljala nazaj jugozahodno proti Montfortu na zadnjo stranico trikotnika, ki je bila v ve\xc4\x8djem delu ravna, le okoli mesta Connerr\xc3\xa9 je bil bolj tehni\xc4\x8dno zahteven odsek steze s serijo ovinkov. Dirka\xc4\x8di so stezo prevozili dvanajstkrat v obeh tekmovalnih dveh, \xc5\xa1estkrat vsak dan, v skupni dol\xc5\xbeini 1238,16\xc2\xa0km._NEWLINE_V izogib varnostnim te\xc5\xbeavam iz predhodnih dirk, ko so nekateri gledalci preblizu steze utrpeli huj\xc5\xa1e po\xc5\xa1kodbe ali celo umrli, je ACF postavil 65\xc2\xa0km za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih ograj okoli steze, predvsem v bli\xc5\xbeini mest in vasi, ter preko ulic, cest in poti, ki so se kri\xc5\xbeale s stezo. Lesena odseka steze za obvoz mest Saint-Calais in Vibraye sta bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena kot alternativa sistemu uporabljenem na dirkah Gordon Bennett Cup, ko so morali dirka\xc4\x8di v mestih upo\xc4\x8dasniti na dolo\xc4\x8deno hitrost in se niso smeli prehitevati. Nad stezo so postavili tudi ve\xc4\x8d mostov za pe\xc5\xa1ce, na \xc5\xa1tartno-ciljni \xc4\x8drti v Montfortu pa glavno tribuno za 2.000 gledalcev. Nasproti tribune je bila ulica boksov, kjer so bila nastanjena mo\xc5\xa1tva in dolo\xc4\x8dena mesta za delo na dirkalnikih. Predor pod stezo je povezoval tribuno in bokse. Povr\xc5\xa1ina steze je bila v ve\xc4\x8dini sestavljena iz prahu in kamenja razli\xc4\x8dne velikosti, ki bi ga pnevmatike dirkalnikov lahko dvignile v zrak. V izogib oviranja vidljivosti in predrtih pnevmatik je ACF stezo po celotni dol\xc5\xbeini prekril z gudronom. Po treningih je bil v ovinkih potreben dodaten nanos gudrona.\n_START_SECTION_\nPrijave in dirkalniki\n_START_PARAGRAPH_\nDeset francoskih tovarni\xc5\xa1kih proizvajalcev avtomobilov je nastopalo na dirki: Cl\xc3\xa9ment-Bayard, Hotchkiss, Gobron-Brilli\xc3\xa9, Darracq, Vulpes, Brasier (naslednik Richard-Brasiera), Panhard, Gr\xc3\xa9goire, Lorraine-Dietrich in Renault. Iz Italije sta sodelovala FIAT in Itala, ob njih pa le \xc5\xa1e nem\xc5\xa1ki Mercedes. Z izjemo proizvajalcev Gobron-Brilli\xc3\xa9 in Vulpes, ki sta nastopala s po enim dirkalnikom, in Gr\xc3\xa9goire, ki je nastopal z dvema dirkalnikoma, so vsi ostali nastopali s po tremi dirkalniki, kar je skupaj pomenilo \xc5\xa1tiriintrideset sodelujo\xc4\x8dih dirkalnikov. Ameri\xc5\xa1ki in britanski proizvajalci se dirke niso udele\xc5\xbeili. Britanski so sumili, da je dirka namenjena le propagandi francoskih proizvajalcev. Britanska revija The Motor je navajala francoski \xc4\x8dasopis Le Petit Parisien kot dokaz domnevnega pomanjkanja \xc5\xa1portnega duha._NEWLINE_ACF je dolo\xc4\x8dil maksimalno dovoljeno maso dirkalnika, brez orodja, sede\xc5\xbea, krilc, lu\xc4\x8di in dr\xc5\xbeala za lu\xc4\x8di, na 1000\xc2\xa0kg, dodatnih 7\xc2\xa0kg pa je bilo dovoljenih za magnetnik ali dinamo, ki je bil namenjen v\xc5\xbeigu. Pravila so tudi omejevala porabo goriva na 30 L/100\xc2\xa0km. Vsa mo\xc5\xa1tva so se odlo\xc4\x8dila za sistem v\xc5\xbeiga z magnetnikom in nizko napetostjo, razen mo\xc5\xa1tev Cl\xc3\xa9ment-Bayard, Panhard, Hotchkiss, Gobron-Brilli\xc3\xa9 in Renault, ki so uporabljali visoko napetostne sisteme. Mercedes, Brasier, Cl\xc3\xa9ment-Bayard, FIAT in Gobron-Brilli\xc3\xa9 so uporabljali veri\xc5\xbeni pogon za prenos, ostali pa pogonske gredi. Vsi dirkalniki so imeli name\xc5\xa1\xc4\x8dene \xc5\xa1tiri-valjne motorje z delovno prostornino med 7.433\xc2\xa0cm\xc2\xb3 mo\xc5\xa1tva Gr\xc3\xa9goire do 18.279\xc2\xa0cm\xc2\xb3 Panharda. Izpu\xc5\xa1ne cevi so bile obrnjene navzgor, da bi omejili dvigovanje prahu za dirkalniki. Mo\xc5\xa1tva so lahko zamenjala dirka\xc4\x8de in opremo, toda \xc5\xa1ele na polovici dirke po koncu prvega dne, ne pa med samim dirkanjem._NEWLINE_Michelin, Dunlop in Continental so bili dobavitelji pnevmatik za potrebe dirke. Na dirki je Michelin predstavil pomembno tehni\xc4\x8dno inovacijo, jante amovible, pnevmatike z odstranljivim plati\xc5\xa1\xc4\x8dem, kar je mo\xc4\x8dno skraj\xc5\xa1alo menjavo pnevmatike v primeru predrtja. V nasprotju s pravili na dirkah Gordon Bennett Cup, sta tu lahko le dirka\xc4\x8d in mehanik sovoznik delala na dirkalniku med samo dirko, zato je Michelinova novost prihranila dirka\xc4\x8du precej \xc4\x8dasa. Konvencionalna metoda menjave pnevmatike je namre\xc4\x8d pomenila rezanje prej\xc5\xa1nje pnevmatike z no\xc5\xbeem in porivanje nove pnevmatike na plati\xc5\xa1\xc4\x8de, kar je trajalo pribli\xc5\xbeno petnajst minut, menjava Michelinove pnevmatike pa manj kot \xc5\xa1tiri minute. FIAT je na svoje dirkalnike namestil Michelinoveve gume na vsa \xc5\xa1tiri kolesa, Renaults in Cl\xc3\xa9ment-Bayards pa le na zadnji kolesi svojih dirkalnikov. Ker je vsako plati\xc5\xa1\xc4\x8de prineslo k masi dirkalnika dodatnih 9\xc2\xa0kg, si nekatera mo\xc5\xa1tva, kot sta bila Itala in Panhard, tega niso mogla privo\xc5\xa1\xc4\x8diti zaradi prekora\xc4\x8ditve najve\xc4\x8dje dovoljene mase dirkalnikov.\n_START_SECTION_\nDirka\n_START_PARAGRAPH_\nCeste okoli steze so zaprli za promet na dan dirke ob peti uri zjutraj. \xc5\xbdreb je med trinajstimi mo\xc5\xa1tvi dolo\xc4\x8dil \xc5\xa1tartni vrstni red in vsakemu mo\xc5\xa1tvu dolo\xc4\x8dil svojo \xc5\xa1tevilko. Vsak od najve\xc4\x8d treh dirkalnikov vsakega mo\xc5\xa1tva je dobil poleg \xc5\xa1tevilke \xc5\xa1e \xc4\x8drko A, B ali C. Dirkalnike so na \xc5\xa1tartni vrsti razvrstili v dve vrsti, tiste z oznako A v eno vrsto, druge z oznako B pa v drugo. Dirkalniki z oznako C so \xc5\xa1tartali zadnji, oblikovali so enojno vrsto ob strani steze, da bi jih lahko prehiteli dirka\xc4\x8di, ki bodo \xc5\xbee odpeljali prvi krog. Dirka\xc4\x8di so \xc5\xa1tartali v 90-sekundnem intervalu, z za\xc4\x8detkom ob \xc5\xa1esti uri zjutraj. Fernand Gabriel, Lorraine-Dietrich, bi s \xc5\xa1tevilko 1A moral \xc5\xa1tartati prvi, toda ob \xc5\xa1tartu mu je ugasnil motor, ki mu ga ni uspelo ponovno zagnati preden se je naslednji dirka\xc4\x8d Vincenzo Lancia, FIAT, \xc5\xbee odpeljal. Renaultov prvi dirka\xc4\x8d, Mad\xc5\xbear Ferenc Szisz, je \xc5\xa1tartal kot tretji, za njim Victor H\xc3\xa9mery iz Darracqa, Paul Baras iz Brasiera, Camille Jenatzy iz Mercedesa, Louis Rigolly iz Gobron-Brilli\xc3\xa9ja in Alessandro Cagno iz Itale. Philippe Tavenaux iz Gr\xc3\xa9goireja, ki bi moral biti naslednji, ni mogel \xc5\xa1tartati, edini preostali dirka\xc4\x8d, ki dirke ni za\xc4\x8del, pa je bil edini Vulpesov dirkalnik Mariusa Barriauxa, ki se je umaknil z dirke, ker je bil njegov dirkalnik prekora\xc4\x8dil najve\xc4\x8djo dovoljeno maso. Zadnji izmed dvaintridesetih dirka\xc4\x8dev, ki so \xc5\xa1tartali,\xc2\xa0\xc2\xbbde la Touloubre\xc2\xab je s Cl\xc3\xa9ment-Bayardom in \xc5\xa1tevilko 13C \xc5\xa1tartal ob 6:49:30 zjutraj._NEWLINE_Italin dirka\xc4\x8d Maurice Fabry je dirko za\xc4\x8del najhitreje, prvi kilometer je prevozil v \xc4\x8dasu 43,4 s, po prvem odpeljanem krogu pa je bil najhitrej\xc5\xa1i Jules Barillier z Brasierjem. Njegov \xc4\x8das prvega kroga 52:25,4 ga je glede na polo\xc5\xbeaj na stezi pomaknil na tretje mesto, skupno na dirki pa v vodstvo. Zaradi mehanske okvare je Fernand Gabriel izgubil nadzor nad svojim dirkalnikom v Saint-Calaisu, ki mu ga je sicer uspelo obvladati, preden bi pri\xc5\xa1lo do huj\xc5\xa1ega tr\xc4\x8denja, vendar je vseeno moral odstopiti. Baras je tudi po drugem krogu zadr\xc5\xbeal vodstvo, toda v tretjem krogu ga je Szisz na stezi prehitel in tudi prevzel vodstvo. V najbolj vro\xc4\x8dem delu dneva je temperatura zraka dosegla 49 \xc2\xb0C, zaradi \xc4\x8desar se je za\xc4\x8del topiti gudron. To je dirka\xc4\x8dem predstavljalo ve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave od prahu, saj so ga dirkalniki dvigali v zrak in metali v obraz dirka\xc4\x8dem in mehanikom zadaj, ob\xc4\x8dasno kljub dirka\xc5\xa1kim o\xc4\x8dalom tudi v o\xc4\x8di. Renaultovega dirka\xc4\x8da J. Edmonda je to \xc5\xa1e posebej prizadelo, saj mu je zaradi zlomljenih dirka\xc5\xa1kih o\xc4\x8dal v o\xc4\x8di priletelo toliko delcev gudrona, da je bil prakti\xc4\x8dno slep, njegovi poskusi menjave o\xc4\x8dal v boksih so komisarji dirke zavrnili, saj po pravilih ni bilo dovoljeno menjavati opremo v \xc4\x8dasu dirke. Prav tako ga ni smel zamenjati drug dirka\xc4\x8d, zato je po nadaljnjih dveh krogih odstopil._NEWLINE_Aldo Weilschott, FIAT, je iz \xc5\xa1tirinajstega mesta v tretjem krogu napredoval do tretjega mesta v petem krogu, ko pa se je njegov dirkalnik prevrnil na lesenem odseku proge pri Vibrayeju. Szisz je zadr\xc5\xbeal vodstvo, ki ga je bil prevzel v tretjem krogu, do konca prvega dne, ko je tik pred poldnevom kon\xc4\x8dal prvo polovico dirke s \xc4\x8dasom 5:45:30,4, 26 minut pred drugouvr\xc5\xa1\xc4\x8denim Albertom Cl\xc3\xa9mentom s Cl\xc3\xa9ment-Bayardom. Kljub po\xc4\x8dasnem za\xc4\x8detku dirke je dirka\xc4\x8d FIAT-a Felice Nazzaro napredoval do tretjega mesta, 15 minut za Cl\xc3\xa9mentom. Sedemnajst dirka\xc4\x8dev je kon\xc4\x8dalo prvi dan dirke, kot zadnji Henri Rougier s \xc4\x8dasom 8:15:55,0, dve in pol uri za Sziszom. Vse dirkalnike so do naslednjega jutra postavili v parc ferm\xc3\xa9, osvetljen del, ki so ga nadzorovali komisarji ACF._NEWLINE_\xc4\x8cas prvega dne vsakega dirka\xc4\x8da je dolo\xc4\x8dal njegov \xc4\x8das \xc5\xa1tarta drugega dela dirke; Sziszov \xc4\x8das 5:45:30,4 je tako pomenil, da je dirko za\xc4\x8del ob 5:45 zjutraj. Po enakem sistemu je Cl\xc3\xa9ment \xc5\xa1tartal ob 6:11, Nazzaro pa ob 6:26. Ta sistem je omogo\xc4\x8dal, da so razlike med dirka\xc4\x8di na stezi odra\xc5\xbeale resni\xc4\x8dno stanje na dirki skupno. Konj, ki je bil treniran za glasen zvok ob zaganjanju motorja, je povlekel dirkalnike z dirka\xc4\x8di iz parc ferm\xc3\xa9ja do \xc5\xa1tartne \xc4\x8drte. Ker dirka\xc4\x8di in mehaniki niso mogli delati na dirkalnikih vse do \xc5\xa1tartnega signala, sta Szisz in Cl\xc3\xa9ment takoj po \xc5\xa1tartu zapeljala v bokse na menjavo pnevmatik in servisiranje dirkalnika. Cl\xc3\xa9ment je postanek opravil hitreje od Szisza, Nazzaro pa se ni odlo\xc4\x8dil za postanek. Tako se je Cl\xc3\xa9ment pribli\xc5\xbeal Sziszu, Nazzaro pa Cl\xc3\xa9mentu. Jenatzy in Lancia, ki sta imela oba prvi dan te\xc5\xbeave z o\xc4\x8dmi, sta se odlo\xc4\x8dila odstopiti in dirkalnika prepustiti rezervnima dirka\xc4\x8dema. Tako je\xc2\xa0\xc2\xbbBurton\xc2\xab\xc2\xa0prevzel dirkalnik Jenatzyja, Lancia pa je bil primoran nadaljevati v obi\xc4\x8dajnih obla\xc4\x8dilih, ker se rezervni dirka\xc4\x8d ni pojavil do njegovega \xc5\xa1tarta._NEWLINE_Hotchkissov dirka\xc4\x8d Elliott Shepard, ki je bil po prvem dnevu \xc4\x8detrti, manj kot \xc5\xa1tiri minute za Nazzarom, je porabil pol ure za delo na dirkalniku v boksih, opravil pa je menjavo pnevmatik in teko\xc4\x8din. V osmem krogu je na lesenem odseku proge pri Saint-Calaisu zapeljal s steze, toda uspel je nadaljevati, kasneje v istem krogu pa se je zaradi okvare kolesa zaletel v kup zemlje in moral odstopiti. Panhardov dirka\xc4\x8d Georges Teste je zletel s steze kmalu po \xc5\xa1tartu in odstopil, kot tudi edini dirka\xc4\x8d Gobron-Brilli\xc3\xa9ja, Louis Rigolly, ki je moral v sedmem krogu odstopiti zaradi okvare hladilnika. Po dveh odpeljanih krogih drugega dne je drugouvr\xc5\xa1\xc4\x8deni Cl\xc3\xa9ment naredil razliko 23-ih minut pred Nazzarom, toda krog kasneje je padla le na tri minute. Nazzaro je v desetem krogu \xc5\xbee prehitel Cl\xc3\xa9menta, toda zaradi postanka v boksih za dolivanje goriva sta dirka\xc4\x8da ponovno zamenjala mesti. Nazzaro ga je kmalu zatem ponovno prehitel in ob vstopu v zadnji krog dirke dr\xc5\xbeal manj kot minuto prednosti pred Cl\xc3\xa9mentom._NEWLINE_Na Sziszovem Renaultu je v zadnjem krogu dirke pri\xc5\xa1lo do okvare zadnjega vzmetenja, toda prednost ve\xc4\x8d kot pol ure mu je zado\xc5\xa1\xc4\x8dala za previdno vo\xc5\xbenjo do cilja v vodstvu. Zamaha s \xc4\x8drno zastavo za zmagovalca dirke je bil dele\xc5\xbeem po skupnem \xc4\x8dasu 12:12:07,0 ob pre\xc4\x8dkanju ciljne \xc4\x8drte. Szisz je tudi dosegel najvi\xc5\xa1jo hitrost na ravnini, 154\xc2\xa0km/h. Dirko je kon\xc4\x8dal 43 minut pred Nazzarom, ki je dirko kon\xc4\x8dal kot drugi \xc5\xa1e tri minute pred Cl\xc3\xa9mentom. Jules Barillier je osvojil \xc4\x8detrto mesto, peti je bil Lancia, \xc5\xa1esti pa Panhardov dirka\xc4\x8d George Heath. Baras, ki je v prvem krogu postavil najhitrej\xc5\xa1i krog dirke, je zasedel sedmo mesto, osmo Arthur Duray z Lorraine-Dietrichom, deveto\xc2\xa0\xc2\xbbPierry\xc2\xab\xc2\xa0z Brasierom, deseti pa je bil\xc2\xa0\xc2\xbbBurton\xc2\xab. Zadnji uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni dirka\xc4\x8d je bil\xc2\xa0\xc2\xbbMariaux\xc2\xab, ki je bil z Mercedesom enajsti, z zaostankov ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tirih ur za zmagovalcem. Rougier, ki je postavil najhitrej\xc5\xa1i krog drugega dne s \xc4\x8dasom 53:16,4, je odstopil v desetem krogu po seriji predrtih pnevmatik. Med ostalimi odstopi so imeli H\xc3\xa9mery, Ren\xc3\xa9 Hanriot in Louis Wagner iz mo\xc5\xa1tva Darracq vsi te\xc5\xbeave z motorjem, hladilniki na dirkalnikih Rigollyja, Xavierja Civellija de Boscha in Cagnoja so odpovedali, Pierre de Caters, Hubert le Blon, A. Villemain in Vincenzo Florio so odstopili zaradi okvar koles, Gabriel,\xc2\xa0\xc2\xbbde la Touloubre\xc2\xab\xc2\xa0in Henri Tart zaradi ostalih mehanskih okvar, Fabry, Weilschott, Teste, Richez in Jacques Salleron pa zaradi tr\xc4\x8denj. Edmond, Renault, je bil edini dirka\xc4\x8d, ki je odstopil zaradi po\xc5\xa1kodbe dirka\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nPo dirki\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj\xc5\xa1e tri dirka\xc4\x8de so pospremili do glavnih tribun, kjer so prejeli pokale. V intervjuju po dirki je Szisz govoril o skrbeh v zadnjih krogih dirke:\xc2\xa0\xc2\xbbBal sem se ne\xc4\x8desa malega, kar bi mi lahko odvzelo zmago v trenutku, ko se je ta \xc5\xbee zdela gotova.\xc2\xab Presti\xc5\xbe Sziszove zmage je Renaultu pomagal do pove\xc4\x8danja prodaje avtomobilov, iz okoli 1600 leta 1906 do 3000 leto za tem in nato 4600 leta 1908. Toda dirka ni v pri\xc4\x8dakovani meri potrdila dominantnosti francoskih dirkalnikov, saj je italijanski dirkalnik osvojil drugo mesto, le sedem od triindvajsetih francoskih dirkalnikov pa je dirko kon\xc4\x8dalo._NEWLINE_Razmislek o dirki s strani organizatorjev in medijev je bil ve\xc4\x8dinoma v smeri, da je bila dirka slaba zamenjava za Gordon Bennet Cup. Pomisleke so imeli predvsem zaradi predolge dirke in 90-sekundnega \xc5\xa1tartnega intervala, kar je pomenilo, da je bilo zelo malo direktnega tekmovanja med dirka\xc4\x8di, vsak je vozil sam in le na \xc4\x8das. ACF je ugotovil, da je bil pritisk na dirka\xc4\x8de in mehanike sovoznike prevelik, zaradi prepovedi dela na dirkalniku s strani ostalih v \xc4\x8dasu dirke. Ostal je tudi ob\xc4\x8dutek, da je bil izid dirke v preveliki meri odvisen od Michelinovih snemljivih plati\xc5\xa1\xc4\x8d. Cl\xc3\xa9ment je nastopil z edinim dirkalnikom Cl\xc3\xa9ment-Bayarda, brez te inovacije, po analizah po dirki pa je prav to prispevalo k dejstvu, da ga je Nazzaro prehitel drugi dan dirke, ko se je ustavil za menjavo pnevmatik. Kljub temu pa se je ACF odlo\xc4\x8dila na organizacijo dirke tudi v slede\xc4\x8dem letu. Medijski odziv dirke je spodbudil tudi Nemce, da so organizirali podobno dirko za promocijo svoje avtomobilske industrije. Predhodnica Velike nagrade Nem\xc4\x8dije, dirka Kaiser preis, je bila prvi\xc4\x8d prirejena leta 1907._NEWLINE_Konferenca iz leta 1904, na kateri so ocenjevali francoski predlog za spremembo formule dirk Gordon Bennett Cup, je vodila k ustanovitvi Association Internationale des Automobile Clubs Reconnus (AIACR; predhodnik F\xc3\xa9d\xc3\xa9ration Internationale de l'Automobile), organizacije za nadzor nad mednarodnim motor\xc5\xa1portom. \xc4\x8ceprav je \xc5\xbee dirka iz leta 1901 zmagovalcem podelila nagrade imenovane Grand Prix de Pau, pa dirka iz leta 1906 velja za prvo pravo mednarodno dirko z nazivom Velika nagrada (Grand Prix). Do prve svetovne vojne je bila to edina dirka z nazivom Velika nagrada (pogosto imenovana le kot\xc2\xa0\xc2\xbbVelika nagrada\xc2\xab), danes pa je splo\xc5\xa1no znana kot prva dirka za Veliko nagrado."