b'\n_START_ARTICLE_\nJean-Baptiste Colbert\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1666 je Colbert ustanovil francosko Kraljevo akademijo znanosti (Acad\xc3\xa9mie Royale des sciences), ki je v resnici obstajala \xc5\xbee nekako 30 let. Tako kot drugod so tudi v Franciji imeli u\xc4\x8denjaki navado, da so se redno shajali, najpogosteje na domu katerega od njih, in se pogovarjali o svojem delu in odkritjih. V Parizu so se dobivali pri Melchisedecu Thevenotu, znanstvenem vsevedu, neutrudljivem zbiralcu in popotniku. Prav v njegovi hi\xc5\xa1i je na primer Mersenne, ki si je dopisoval z vsemi evropskimi znanstveniki, Descartesu predstavil angle\xc5\xa1kega filozofa Hobbesa. V ta krog so spadali Personne de Roberval, Gassendi in Pascal. V tujini so imele podobne skupine \xc5\xa1e pokrovitelja ali statut. V Firencah je bil od leta 1657 zavetnik Accademie del Cimento kardinal Leopold Medi\xc4\x8dejski, na Bavarskem je Nem\xc5\xa1ko naravoslovno akademijo cesarjev Leopolda in Karla podprl cesar Leopold I., v Angliji so ustanovili Kraljevo dru\xc5\xbebo (Royal Society) leta 1645._NEWLINE_Velja za pomembnega predstavnika merkantilizma._NEWLINE_Colbert, ki je kakor zmeraj skrbel za vpliv dr\xc5\xbeave, se je zato odlo\xc4\x8dil, da nacionalizira skup\xc5\xa1\xc4\x8dino francoskih znanstvenikov s soustanovitvijo Kraljeve akademije znanosti, ki bi bila podobna Richelieujevi Acad\xc3\xa9mie fran\xc3\xa7aise. Med prvimi sedmimi \xc4\x8dlani so bili kar \xc5\xa1tirje astronomi: Auzout, Picard, Roberval in Huygens, ki ga je tik pred tem Ludvik XIV. poklical v Pariz._NEWLINE_Od leta 1667 do 1772 je Colbert skupaj z Jean-Felixom Picardom vodil gradnjo observatorija v Parizu. 20. junija 1667, na dan poletnega obrata so bili Auzout, Frenicle de Bessy, Picard, Buot in Richer \xc5\xbee zjutraj v Uranoskopu ali v Observatoriju, da bi na kamen za\xc4\x8drtali poldnevnik._NEWLINE_Slu\xc5\xbeboval je pri Ludviku XIV.'