b'\n_START_ARTICLE_\nHitra cesta H5\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja hitre ceste H5, imenovane tudi obalna cesta, se je za\xc4\x8dela leta 1975 z izgradnjo "Ankaranskega kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da", to je razcepa \xc5\xa1tirih krakov glavnih in regionalne ceste. Leta 1979 je bil zgrajen izvennivojski priklju\xc4\x8dek Koper (Slav\xc4\x8dek)- danes Koper-center kot navezava ceste proti Pulju. V letih 1989 do 1992 pa je bil zgrajen \xc5\xa1e 6,4 km dolg odsek \xc5\xa1tiripasovnice med Ankaranskim kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem in Koprom z odsekom do Semedele (v letu 2010 postane del H6). Leta 2004 je bilo v sklopu izgradnje avtoceste A1 zgrajen razcep imenovan Srmin, Ankaransko kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de pa rekonstruirano v kro\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de v katerem se sre\xc4\x8dujejo regionalne ceste v smereh Ankaran, \xc4\x8crni Kal, Bertoki. Isto\xc4\x8dasno je bil zgrajen tudi del hitre ceste H5 do priklju\xc4\x8dka \xc5\xa0kofije, kjer se nave\xc5\xbee na regionalno cesto proti Ankaranu in naprej do mednarodnega mejnega prehoda Lazaret na meji z Italijo. Preostanek hitre ceste od mejnega prehoda \xc5\xa0kofije do priklju\xc4\x8dka pa je bil predan prometu leta 2005.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nHitra cesta H5 je \xc5\xa1tiripasovnica s fizi\xc4\x8dno lo\xc4\x8denimi smernimi vozi\xc5\xa1\xc4\x8di, brez odstavnih pasov. Pre\xc4\x8dni prerez zna\xc5\xa1a 20,4 metrov; vozni pasovi so \xc5\xa1iroki po 3,5 m, notranja in zunanja robna pasova sta \xc5\xa1iroka po 0,35 m, srednji lo\xc4\x8dilni pas je \xc5\xa1irok 2 m, bankini pa po 1,5 m. Cesta se izogiba naseljem in se z njimi povezuje preko priklju\xc4\x8dkov Plavje, \xc5\xa0kofije, Bertoki in Koper-center. Poleg hitre ceste so bile zgrajene \xc5\xa1tevilne deviacije obstoje\xc4\x8dih cest ter urejena druga komunalna infrastruktura, zgrajen razbremenilnik Ri\xc5\xbeane ter obse\xc5\xbena regulacija Bada\xc5\xa1evice._NEWLINE_Mednarodni mejni prehod \xc5\xa0kofije je bil ob vstopu Slovenije v schengenski pravni red za\xc4\x8dasno preurejen in ga bo potrebno \xc5\xa1e dokon\xc4\x8dno urediti v skladu z veljavnimi predpisi.\n_START_SECTION_\nVarstvo okolja in prometa\n_START_PARAGRAPH_\nPokriti vkop \xc5\xa0kofije predstavlja isto\xc4\x8dasno tudi objekt varovanja okolja pred hrupom in na nadkritju omogo\xc4\x8da kmetijsko dejavnost. Poleg tega so na hitri cesti zgrajeni tudi drugi protihrupni ukrepi. V srednjem lo\xc4\x8dilnem pasu je name\xc5\xa1\xc4\x8dena dvostranska varnostna ograja s proslepilno nadgradnjo. _NEWLINE_V razcepu Srmin je bil med gradnjo odkrit del rimske ceste, ki je bila tudi restavrirana.\n_START_SECTION_\nOdsek Koper-Dragonja\n_START_PARAGRAPH_\nNa odseku Koper-Dragonja poteka danes glavna cesta I. reda \xc5\xa1t. 11 v dol\xc5\xbeini 14,6 km. Cesta je v za\xc4\x8detnem delu od priklju\xc4\x8dka Koper-center \xc5\xa1tiripasovna (rekonstruirana je bila leta 2002), \xc4\x8dez \xc5\xa0marski klanec deloma tripasovna (raz\xc5\xa1irjena v letih 1999 do 2003) in naprej dvopasovna. Cesta je v turisti\xc4\x8dni sezoni, praznikih in koncih tedna prometno zelo obremenjena._NEWLINE_Za obravnavani odsek je pri\xc4\x8det postopek priprave dr\xc5\xbeavnega lokacijskega na\xc4\x8drta. Vse obravnavane variante poteka predvidevajo mo\xc5\xbenost fazne graditve. Kot prva faza bi bil odsek od razcepa Bertoki do vklju\xc4\x8dno priklju\xc4\x8dka na obstoje\xc4\x8do tripasovno \xc5\xa0marsko cesto. Ta faza predstavljala obvozno cesto in s tem bistveno razbremenitev obstoje\xc4\x8de cestne mre\xc5\xbee v obmo\xc4\x8dju od priklju\xc4\x8dka Koper-center do kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da pri Tomosu. V skladu z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem prometa in finan\xc4\x8dnimi mo\xc5\xbenostmi pa bi sledile naslednje faze.'