b'\n_START_ARTICLE_\nMehur\xc4\x8dno urejanje\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nAlgoritem za\xc4\x8dne iteracijo na za\xc4\x8detku tabele. Najprej primerja prva dva elementa in \xc4\x8de je prvi element ve\xc4\x8dji od drugega, ju zamenja. Nato primerja drugi in tretji element in ju, \xc4\x8de je potrebno, zamenja in tako naprej do konca tabele. Na koncu te iteracije smo dokon\xc4\x8dno uredili vsaj en element (zadnji), zato se lahko naslednja iteracija ustavi en element prej in vsaka naslednja iteracija \xc5\xa1e en element prej. Ko se izte\xc4\x8de ena iteracija v kateri ne naredimo nobene zamenjave, je tabela urejena, zato algoritem kon\xc4\x8damo.\n_START_SECTION_\nZahtevnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8casovna zahtevnost mehur\xc4\x8dnega urejanja je v najslab\xc5\xa1em in povpre\xc4\x8dnem primeru , v najbolj\xc5\xa1em (\xc4\x8de je tabela \xc5\xbee urejena) pa . Prostorska zahtevnost pa je , saj urejamo na mestu.\n_START_SECTION_\nPsevdokoda\n_START_PARAGRAPH_\nzamenjano = true;_NEWLINE_  neurejenih = length(tabela);_NEWLINE_  while (zamenjano == true) {_NEWLINE_      zamenjano = false;_NEWLINE_      neurejenih--;_NEWLINE_      for (i = 0; i < neurejenih; i++) {_NEWLINE_          if (tabela[i] > tabela[i+1]) {_NEWLINE_              zamenjaj(i, i+1);_NEWLINE_              zamenjano = true;_NEWLINE_          }_NEWLINE_      }      _NEWLINE_  }'