b'\n_START_ARTICLE_\nSvetovni koledar\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovni koledar (tudi Ve\xc4\x8dni koledar) je predlog prenove gregorijanskega koledarja, ki ga je izdelala Elizabeth Achelis iz Brooklyna, New York, leta 1930.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovni koledar je 12-mese\xc4\x8dni koledar z enako trajajo\xc4\x8dimi \xc4\x8detrtletji. Je celoleten in tudi ve\xc4\x8den, saj ostaja enak vsa leta._NEWLINE_Vsako \xc4\x8detrtletje se pri\xc4\x8dne na nedeljo in kon\xc4\x8da na soboto. \xc4\x8cetrtletja so enaka: Vsako ima natanko 91 dni, 13 tednov ali 3 mesece. Trije meseci posameznega \xc4\x8detrtletja imajo 31, 30 in 30 dni. Vsako se za\xc4\x8dne z 31 dni trajajo\xc4\x8dim januarjem, aprilom, julijem ali oktobrom._NEWLINE_Brez da bi koledar odstopal od Son\xc4\x8devega leta, trajajo\xc4\x8dega skoraj to\xc4\x8dno 365,24 srednjih Son\xc4\x8devih dni, obravnava koledar 365. dan kot \xc4\x8das \xc4\x8dakanja na ponovni za\xc4\x8detek koledarja. Ti izvenkoledarski dnevi, znani tudi kot prestopni (ali interkalarni) dnevi, niso dolo\xc4\x8deni kot delovni dnevi, ampak kot prazniki._NEWLINE_Svetovni dan_NEWLINE_Koledar je uravnote\xc5\xbeen in narejen za ve\xc4\x8dnega z dodanim 365. dnem, ki sledi 30. decembru. Ta dodaten dan, ki je ozna\xc4\x8den s S in je enakovreden sicer\xc5\xa1njemu 31. decembru, se imenuje Svetovni dan, predstavlja pa svetovni praznik ob koncu leta. Sledi mu nedelja, 1. januar novega leta._NEWLINE_Dan prestopnega leta_NEWLINE_Ta dan je na podoben na\xc4\x8din dodan na koncu drugega \xc4\x8detrtletja prestopnega leta. Pravtako je ozna\xc4\x8den s S in je enakovreden sicer\xc5\xa1njemu 31. juniju. Sledi mu nedelja, 1. julij v \xc4\x8dasu istega leta.\n_START_SECTION_\nOzadje in zgodovina koledarja\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovni koledar ima svoje korenine v predlaganem koledarju opata Marca Mastrofinija, ki je kot prvi objavil kak\xc5\xa1en predlog za prenovo gregorijanskega koledarja, ki se vedno za\xc4\x8dne z nedeljo, 1. januarjem, in vsebuje enaka \xc4\x8detrtletja, trajajo\xc4\x8da 91 dni. 365. dan Son\xc4\x8devega leta je konec leta, prestopni dan ter po mo\xc5\xbenosti praznik. Na prestopno leto nasledi soboto 30. junij drugi prestopni dan._NEWLINE_Elizabeth Achelis je leta 1930 ustanovila Organizacijo za svetovni koledar (izvirno TWCA - The World Calendar Association) s ciljem, da bi bil svetovni koledar raz\xc5\xa1irjen po vsem svetu. Ve\xc4\x8dino bodo\xc4\x8dih 25 let je organizacija delovala pod imenom The World Calendar Association, Inc. Skozi vsa leta 30. let je bila opora zamisli, ki se je razvijala v okviru Lige narodov, predhodnika Zdru\xc5\xbeenih narodov. Acheliseva je leta 1931 za\xc4\x8dela s \xc4\x8casopisom za prenovo koledarja (Journal of Calendar Reform), kjer je 25 let predstavljala zamisel o koledarju, napisala pa je tudi 4 knjige na to temo._NEWLINE_Po 2. svetovni vojni je Acheliseva postala zastopnica za svetovno podporo koledarja. Ko je gibanje dobilo mednarodno veljavo in je zakonodaja, ki je bila predstavljena kongresu Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike, \xc4\x8dakala mednarodnih odlo\xc4\x8ditev, je Achelisova sprejela nasvet, da so Zdru\xc5\xbeeni narodi primeren organ, ki bo deloval na primeru koledarske prenove. ZDA so leta 1955 pri Zdru\xc5\xbeenih narodih z ne dajanjem informacij na plano znatno prispevale k zavla\xc4\x8devanju, da ne bi pri\xc5\xa1lo do splo\xc5\xa1nega sprejema koledarja,\xc2\xa0\xc2\xbbrazen \xc4\x8de bi tak\xc5\xa1no prenovo podprla velika ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeavljanov Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, ki bi preko predstavnikov delovali v kongresu Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav\xc2\xab. Achelisova je med drugim napisala, da\xc2\xa0\xc2\xbbmedtem, ko so komiteji in sorodne organizacije bili tekom let in \xc5\xa1e vedno so sposobni dostopati do vseh vej svojih vlad, je bilo Mednarodni organizaciji prepre\xc4\x8deno, da bi iskala mo\xc5\xbenosti uzakonitve v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah, z namenom, da bi izgubila olaj\xc5\xa1avo pla\xc4\x8devanja davkov. Zaradi tega mi je bilo v lastni dr\xc5\xbeavi onemogo\xc4\x8deno to, kar sem nagovarjala vse ostale sorodne organizacije, da si prizadevajo storiti v svojih.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Leta 1956 je ukinila The World Calendar Association, Incorporated. Organizacija je preostanek stoletja nadaljevala svoje delo pod imenom International World Calendar Association. Med kasnej\xc5\xa1imi direktorji je bila tudi Molly E. Kalkstein, Achelisova naslednica, ki je v \xc4\x8dasu svojega mandata od 2000 do 2004 poskrbela za prvo uradno spletno stran organizacije. V letu 2005 je sledila reorganizacija, vklju\xc4\x8dno imena, ki se poslej glasi The World Calendar Association, International. Trenutno je organizacija dejavna na podro\xc4\x8dju sprejetja koledarja leta 2023 oz.2034, ko se leto spet za\xc4\x8dne z nedeljo. Sedanji direktor je Wayne Edward Richardson iz Ellinwooda, Kansas.\n_START_SECTION_\nPrednosti in te\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nKakor tudi pri drugih predlogih koledarske prenove, tako tudi pri tem zagovorniki izpostavljajo \xc5\xa1tevilne prednosti svetovnega koledarja._NEWLINE_Najbolj se poudarja preprosta zgradba. Vsak dan je v kateremkoli letu na isti datum. \xc4\x8cetrtletne statistike so la\xc5\xbeje primerljive, saj so si \xc4\x8detrtletja med seboj docela enaka. Kar zadeva tiskanje, koledar za vsa leta nima drugih razlik, kot le letnico na vrhu. Delovne in \xc5\xa1olske urnike poslej ni ve\xc4\x8d potrebno vsako leto spreminjati, kar se pozna v zmanj\xc5\xa1anih stro\xc5\xa1kih. Koledar si lahko vsakdo zlahka zapomni, kakor \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnico od ure._NEWLINE_Svetovni koledar se od 1. septembra do 28. februarja (pol leta, torej) popolnoma ujema z gregorijanskim koledarjem. Pri preostalih dnevih pa pride do manj\xc5\xa1ega zamika, ki pa ni ve\xc4\x8dji od dveh dni._NEWLINE_Glavni nasprotniki so bili v 20. stoletju verski voditelji, katerih privr\xc5\xbeenci dosledo razlagajo svoje svete spise v prid \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju vsakega 7-dnevnega intervala (za kar bi bil izbran neki dan v tednu, le-tega pa so si izbrali razli\xc4\x8dno, glede na svoja verska prepri\xc4\x8danja). Predo\xc4\x8dili so, da se prestopni dnevi \xc5\xa1tejejo zunaj obi\xc4\x8dajnega sedemdnevnega tedna, kar prelamlja tradicionalni sedem dnevni interval. Ti pomisleki so vplivali na odlo\xc4\x8ditev vlade ZDA, da pri Zdru\xc5\xbeenih narodih leta 1955 ni predlagala nadaljnjih raziskav._NEWLINE_Zagovorniki svetovnega koledarja se zavedajo, da so se nedore\xc4\x8dene razprave pri\xc4\x8dele v \xc4\x8dasu, ko komunikacijska tehnologija \xc5\xa1e ni bila sposobna predstaviti zasnovo koledarja ve\xc4\x8dini ljudi, da bi lahko najprej sami razpravljali o prednostih. Zagovorniki sprejetja koledarja leta 2012 pa so poudarili, da se lahko Svetovni dan in Dan prestopnega leta smatrata za\xc2\xa0\xc2\xbbdvojni sobotni dan\xc2\xab\xc2\xa0pri tistih, ki \xc5\xbeelijo ohraniti sedem dnevni interval. Dokler posamezniki zanikajo to osebno in neokrnjeno mo\xc5\xbenost, za katero se borijo, toliko \xc4\x8dasa se bodo tedni nadaljevali brez prekinitev. Druga podobna na verski osnovi temelje\xc4\x8da trditev pa pravi, da mora biti razlika med sobotnimi dnevi natanko 7 dni in da bi bila razlika po tednu s Svetovnim dnem 8 dni._NEWLINE_Svetovni koledar za razliko od drugih predlogov ni skladen z mednarodnim standardom ISO 8601, na osnovi katerega je narejen gregorijanski koledar. Razlika se nana\xc5\xa1a na prvi dan tedna (nedelja vs. ponedeljek), pa tudi, ISO 8601 ne podpira prestopnih dni. Kakorkoli \xc5\xbee, svetovni koledar \xc5\xa1e najmanj spreminja gregorijanskega, le v toliko, da bi ga izbolj\xc5\xa1al, poenostavil ter zagotovil ve\xc4\x8dno neprekinjenost.'