b'\n_START_ARTICLE_\nIstrska no\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nIstrska no\xc5\xa1a je ena izmed de\xc5\xbeelnih oziroma pokrajinskih no\xc5\xa1. Obstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dic no\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nDelovna in prazni\xc4\x8dna no\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nRazlikovanje je bilo povezano z obiskovanjem navadne ali prazni\xc4\x8dne ma\xc5\xa1e. Povezano je tudi s tem, da so vsi cel teden garali, v nedeljo pa so se oblekli v dokaj razko\xc5\xa1no prazni\xc4\x8dno no\xc5\xa1o. Med tednom so nosili obleke krojene iz zelo poceni blaga. Za nedelje in ve\xc4\x8dje praznike pa obleke krojene iz bolj\xc5\xa1ega in dra\xc5\xbejega blaga. Za delo so nosili obleke, ki so bile \xc5\xbee pono\xc5\xa1ene, zakrpane in raztrgane. Isto obleko so nosili tudi po ve\xc4\x8d let. Prazni\xc4\x8dna obleka pa je kljub temu, da je bila iz cenenega blaga, bila sna\xc5\xbena in zelo dobro vzdr\xc5\xbeevana. Starej\xc5\xa1i ljudje prav radi poudarjajo razliko med prazni\xc4\x8dno in delovno no\xc5\xa1o. Na nedeljo so se za\xc4\x8deli pripravljati \xc5\xbee v soboto z za\xc4\x8detkom nege telesa. Za nedelje so si mo\xc5\xa1ki mazali \xc4\x8devlje z mastjo. \xc4\x8crne hla\xc4\x8de so imeli samo ob pomembnih ma\xc5\xa1ah._NEWLINE_Med tednom so nosili plave hla\xc4\x8de. \xc4\x8crne hla\xc4\x8de so lahko nosili tudi pri navadnih ma\xc5\xa1ah. \xc5\xbdenske obleke so se razlikovale po treh ravneh. Najvi\xc5\xa1jo raven so imele pri porokah, naslednja je bila raven, ki so jo imele pri praznikih in posebnih ma\xc5\xa1ah, najni\xc5\xbejo raven pa so imele pri navadnih ma\xc5\xa1ah. Pred prvo svetovno vojno in po njej so \xc5\xbeenske nosile samo dvodelno krojene obleke. Zgoraj so imele jopo pod imenom\xc2\xa0\xc2\xbbkome\xc5\xa1\xc2\xab. Krilo ki so ga imele pripetega na pas je bilo lahko modro, zeleno ali pa celo \xc4\x8drne barve.\xc2\xa0\xc2\xbbKome\xc5\xa1\xc2\xab\xc2\xa0je bil lahko iz istega blaga kot krilo ali iz dru\xc4\x8da\xc4\x8dnega. Mlaj\xc5\xa1e \xc5\xbeenske pa so zelo rade nosile bluze, ki so bile svetlej\xc5\xa1e in vzor\xc4\x8daste. \xc4\x8cez krilo so si zavezale predpasnik, ki so mu rekle\xc2\xa0\xc2\xbbfertoh\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbtarversa\xc2\xab, prav tako razli\xc4\x8dnih barv. Zlasti mlade so imele za praznike svilene predpasnike. Na predpasnike so si se\xc5\xa1ile zelene ali po njihovo re\xc4\x8deno\xc2\xa0\xc2\xbbfantazija trakove\xc2\xab._NEWLINE_Obuvale so se v \xc4\x8drne nizke \xc4\x8devlje, \xc4\x8dez glave pa so si vezale rute. Ko so hodile \xc5\xbeenske k ma\xc5\xa1am, so imele v rokah bel rob\xc4\x8dek in molilno knji\xc5\xbeico. Tudi danes so k \xc5\xbeenski delovni no\xc5\xa1i dopolnilo predpasniki. Menjal se je le njihov kroj. Le \xc5\xa1e nekatere \xc5\xbeenske nosijo stare predpasnike. Ve\xc4\x8dinoma imajo namesto predpasnikov brezrokavne halje. Predpasnik je tudi varoval obleko, da se ni umazala. Navada je bila, da so si tudi \xc4\x8de so delali kak\xc5\xa1no umazano delo, nadeli kar dva predpasnika. Zgornji je varoval spodnjega, ki je bil bolj\xc5\xa1i, da se ne uma\xc5\xbee. \xc4\x8ce pa je pri\xc5\xa1el kak\xc5\xa1en gost so zgornjega odvrgli, da se bi videl ta spodnji. Med delovnimi dodatki so bili tudi svitki. \xc5\xbdenske so si ga polo\xc5\xbeile na glavo na njega pa \xc5\xa1kaf in v njem nosle vodo. Naredile so si jih iz kak\xc5\xa1ne stare rute._NEWLINE_Mo\xc5\xa1ke je na poti v gozd in na polje spremljala bisaga. Pozimi so si suknje naredili iz grobega doma\xc4\x8dega sukna. \xc5\xbdenske pa so se pozimi ogrinjale z ogrinjalnimi rutami. Spodaj so imele debelej\xc5\xa1e krilo. Pojavilo se je stanovsko razlikovanje v obla\xc4\x8dilih. Dekleta so imela pri razli\xc4\x8dnih praznikih \xc4\x8dez bele srajce kami\xc5\xbeot. Bili so ve\xc4\x8d barvni. Bel kami\xc5\xbeot je bilo znamenje nedol\xc5\xbenosti. Danes stanovskih razlik v oblekah ni ve\xc4\x8d. Razlika oblek je bila tudi po premo\xc5\xbeenju: po letu 1848 je tudi v Slovenski Istri nastopilo drobljenje zemlji\xc5\xa1kih posesti. To se ka\xc5\xbee na posameznih kmetijah. Do leta 1929 je v na\xc5\xa1ih krajih prevladovala majhna zemlji\xc5\xa1ka posestva. Veliko je bilo kmetov, ki so imeli od enega do tri hektare zemlje. Morali so si iskati dodatna dela. Delali so tudi v tovarnah. Nekateri so hodili v Trst in tam prodajali pridelke, s tem denarjem so si slu\xc5\xbeili za nakup oblek. Med njimi jih je bilo zelo malo redno zaposlenih, nekateri pa so delali pri premo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih dru\xc5\xbeinah. Bili so tudi taki, ki so bili dobri va\xc5\xa1ki trgovci in gostilni\xc4\x8darji. Vse so pla\xc4\x8devali s dinarji. Tudi tej so si lahko kot veliki in dobri kmetje privo\xc5\xa1\xc4\x8dili nakup nove obleke. Mo\xc5\xbeno je bilo, da so bili mo\xc5\xbeje, ki so hodili na \xc5\xbeornado lep\xc5\xa1e oble\xc4\x8deni od njihovega gospodarja. Samo premo\xc5\xbenej\xc5\xa1ke \xc5\xbeenske so imele za poroko lastni ko\xc5\xbeuh ali suknjo._NEWLINE_Premo\xc5\xbenej\xc5\xa1e \xc5\xbeenske so imele tudi veliko kami\xc5\xbeotov in spodnjih kril. Ob ma\xc5\xa1ah so imele samo one spodaj \xc5\xa1tiri krila, zgoraj pa dva kami\xc5\xbeota. Pravtako so le premo\xc5\xbenej\xc5\xa1e neveste nosile za poroko pokrivalo podobno kroni. Namesto klobuka so bogati ljudje nosili ko\xc5\xbeuhasto ali \xc5\xbeametno pokrivalo. Okoli leta 1870 so morali zanj od\xc5\xa1teti 40 goldinarjev. Toliko naj bi takrat stala kravica. Imeli so tudi uro na veri\xc5\xbeico. Na telovniku so imeli pri\xc5\xa1itih ve\xc4\x8d gumbov. Imeli so tudi obleko iz bolj\xc5\xa1ega blaga. Premo\xc5\xbeenje se je odra\xc5\xbealo tudi v dodatkih. Navadna \xc5\xbeenska je imela doma eno obleko za doma in eno pra\xc5\xbenjo. Bogatej\xc5\xa1e pa so imele doma kar 4 obleke iz bolj\xc5\xa1ega blaga. Imele so tudi 2 ruti. Eno so nosile doma, ena pa je bila za k ma\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nNo\xc5\xa1a ob posebnih prilo\xc5\xbenostih\n_START_PARAGRAPH_\nOkololi leta 1925 je bila navada, da je otroka h krstu poleg botra nesla tudi otrokova babica. Za to prilo\xc5\xbenost je prinesla s seboj tudi krstno opremo ali\xc2\xa0\xc2\xbbplatlc\xc2\xab. Poleg\xc2\xa0\xc2\xbbplatlca\xc2\xab\xc2\xa0je prinesla \xc5\xa1e belo pregrinjalo, s katerim je pokrila otroka. V navadi je, da fantke pogrnejo z modrim, deklice pa z roza pregrinjalom. Tudi obhajilo in birma sta bila zaznamovana s prav posebnim obleko in okrasjem. Pred tem so bili in fantje in dekleta oble\xc4\x8deni samo v\xc2\xa0\xc2\xbbpra\xc5\xbenjo\xc2\xab\xc2\xa0no\xc5\xa1o._NEWLINE_Ponekod so deklice imele \xc5\xbee pred prvo svetovno vojno za obhajilo in birmo oble\xc4\x8deno belo krilo in oprijeto bluzo. Kasneje so se uveljavile enodelne obleke. Revni ljudje so kupovali otrokom birmansko obleko, ki je bila \xc5\xbee no\xc5\xa1ena in to v Trstu na starinarnici. Tudi pono\xc5\xa1ene obleke so otrokom veliko pomenile. Bilo je tudi tako, da je bilo samo 4 do 6 deklic obele\xc4\x8denih v belo obleko zaradi tega, ker so spremljale pot Re\xc5\xa1njega telesa. Pred prvo svetovno vojno je bila v modi \xc5\xbee krojena obleka. Za poroko pa so se \xc5\xa1e vedno oblekle po \xc5\xa1egi, pravzaprav so oblekle krojeno no\xc5\xa1o. Nekatere neveste pa so imele oble\xc4\x8deno obleko se\xc5\xa1ito kar iz sedmih kami\xc5\xbeotov. Po nekaterih vaseh so bile neveste, oble\xc4\x8dene v kami\xc5\xbeote, prav izstopale od drugih._NEWLINE_Ponekod je bila nevesta v belem, \xc5\xbeenin pa v \xc4\x8drnem obla\xc4\x8dilu. \xc5\xbdenin je nosil tudi klobuk, za klobukom pa je imel pero. Na glavi je nevesta nosila venec imenovan glava. Glave so si morale sposoditi ali pa zanjo pla\xc4\x8dati 1 do 2 goldinarja. \xc5\xbdenin je nosil tudi uhan. Povabljenci so nosili temnej\xc5\xa1e obleke. Povabljenke so imele tudi bel predpasnik. Po nepreverjenem podatku iz 19. stoletja naj bi morala nevesta imet na sebi kar devet kami\xc5\xbeotov. Rekli so, da morajo biti nastavljeni tako kakor stopnice. Tisti nevesti, ki ni imela toliko kami\xc5\xbeotov so se posmehovali, zato so si revnej\xc5\xa1e neveste kami\xc5\xbeote kar sposodile.\n_START_SECTION_\nParterska no\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nVelik pomen so imele v vasi tudi z va\xc5\xa1kim \xc5\xbeegnanjem zdru\xc5\xbeene veselice. Udele\xc5\xbeilo se jih je veliko ljudi, ve\xc4\x8dinoma pa je bila to mladina. Radi so zahajali na veselice v druge vasi. Dekleta so bile tam parterce, fatje pa parterji. Parterji in parterce so bili tisti, ki so zaplesali prvi ples. Punce so se tako kot fantje obla\xc4\x8dile po veljavnih merilih. Za dekleta je bilo zelo pomembno to, da so postale parterce. \xc5\xbdenske si zelo dobro zapomnijo, kako so bile oble\xc4\x8dene za va\xc5\xa1ko veselico. Po pri\xc4\x8devanjih so bile parterce oble\xc4\x8deno v belo obleko. Lahko so imele tudi po osem kami\xc5\xbeotov. Ponekod pa so imele na sebi kar 105 bra\xc4\x8dev. Trije bra\xc4\x8di merijo dva metra. Prav toliko je merilo plesi\xc5\xa1\xc4\x8de. Tudi v obdobju, ko so bile glavnej\xc5\xa1e sodobno krojene obleke, so se parterce oblekle za vsako partido enako. Lahko so bile po dve in dve enako oble\xc4\x8deni. Skupaj sta kupili blago in ga dali se\xc5\xa1iti k isti \xc5\xa1ivilji. Parterce so imele vedno isto obleko, spreminjale so samo trakove. Ko so imeli muzikanti pavzo, so tekle domov in se preoblekele. V Stepanih so imele dve parterce ro\xc5\xbenato, dve modro in dve zeleno krilo. Blago za naredit krilo je bilo dolgo devet metrov. Bluza je bila tudi iz istega blaga._NEWLINE_V Dekanih so bile vse za prvi set plesov enako oble\xc4\x8dene. Po dveh urah, ko je bila prva runda kon\xc4\x8dana, so se preoblekle v skromnej\xc5\xa1e obleke. S tretjo rundo so bile oble\xc4\x8dene v vsakdanje obleke. Za ples so bile brez predpasnikov kljub temu, da so si jih ob nedeljah in praznikih pripasovale. Lahko pa so imele tudi predpasnik in so si za njegov rob zataknile ro\xc5\xbeo. Ve\xc4\x8dinoma so bile obleke narejene iz bomba\xc5\xbea. Okoli vratu je imele svileno ruto. Na glavi niso imele ni\xc4\x8desar. Parterji pa so bili tako kot nekatere \xc5\xbeenske oble\xc4\x8deni v obleke starej\xc5\xa1ega kroja. Za ples so nosili polstene ali slamnate klobuke. Obleke so si tudi oni izposojali. Plesali so lahko v kratkih hla\xc4\x8dah in v telovniku plave barve, ki je bil obrobljen s srebrno barvo. Klobuk je bil okra\xc5\xa1en z modro in belo barvo ter z ro\xc5\xbeicami. Lahko pa so ga imeli okra\xc5\xa1enega z modrimi, rde\xc4\x8dini in rumenimi peresi. Na slamnikih pa so lahko imeli tudi lep \xc5\xa1op ro\xc5\xbe. Tudi oni so se, ko je \xc5\xa1lo novej\xc5\xa1e blago iz mode, oblekli kar po starem. Obleke so si pravtako sposodili. Pred prvo svetovno vojno pa so pri\xc5\xa1le v modo rutice, ki so se privezale okoli pasu.'