b'\n_START_ARTICLE_\nFrance \xc5\xbdeleznikar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nFrance \xc5\xbdeleznikar, obrtni\xc5\xa1ki in delavski organizator, se je rodil v dru\xc5\xbeini kroja\xc4\x8da Frana \xc5\xbdeleznikarja. V rojstnem mestu se je izu\xc4\x8dil kroja\xc5\xa1ke obrti, delal 1860\xe2\x80\x931868 v Gradcu, Mariboru, Trstu in na Dunaju ter se nato vrnil v Ljubljano. Zaradi udele\xc5\xbebe pri pretepu v Vev\xc4\x8dah (1868) je bil obsojen na 6 tednov zapora. V letih 1869\xe2\x80\x931875 je delal v \xc5\xa0vici in Franciji ter postal 1873 \xc4\x8dlan republikanskega slovanskega kro\xc5\xbeka v Parizu. V \xc4\x8dasu pari\xc5\xa1ke komune je \xc5\xbeivel v Lyonu, vendar ni mogo\xc4\x8de trditi, da se je udele\xc5\xbeil bojev na barikadah komune v Parizu ali Lyonu, pa\xc4\x8d pa njegovi ohranjeni rokopisi dokazujejo, da se mu je pozneje zbudilo zanimanje in navdu\xc5\xa1enje zanjo in da so njene ideje vplivale na njegovo kasnej\xc5\xa1e delovanje v Ljubljani. Po vrnitvi je v Ljubljani odprl kroja\xc5\xa1ko delavnico in za\xc4\x8del 1880 delovati med obrtniki ter jih 1881 povezal z industrijskimi delavci. V letih 1881\xe2\x88\x921885 je z listom Ljudski glas zastopal radikalna stali\xc5\xa1\xc4\x8da v delavskem gibanju in simpatiziral z anarhisti\xc4\x8dnimi krogi. Leta 1884 je bilo ljubljansko delavsko izobra\xc5\xbeevalno dru\xc5\xa1tvo zaradi radikalnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d razpu\xc5\xa1\xc4\x8deno, decembra istega leta pa so bili voditelji z \xc5\xbdeleznikarjem na \xc4\x8delu na procesu v Celovcu proti t. i. krvavcem (anarhistom) obsojeni. \xc5\xbdeleznikar je bil obsojen na 8 let te\xc5\xbeke je\xc4\x8de, po prito\xc5\xbebi mu je vi\xc5\xa1je de\xc5\xbeelno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Gradcu kazen zvi\xc5\xa1alo na 10 let, (prestajal jo je v kaznilnici Suben v Gornji Avstriji), kar je bilo do takrat najvi\xc5\xa1ja kazen na Kranjskem za politi\xc4\x8dni delikt; vendar pa je bil 1892 pomilo\xc5\xa1\xc4\x8den. Po prihodu iz zapora se je priklju\xc4\x8dil socialdemokratskemu gibanju, po ustanovitvi Jugoslovanske socialdemokratske stranke (JSDS) je bil spo\xc5\xa1tovan kot prvi slovenski socialist, a je kljub izkazanemu spo\xc5\xa1tovanju zagrenjen napravil samomor.'