b"\n_START_ARTICLE_\nPaka\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nPaka ima med slovenskimi rekami eno najbolj raznovrstnih poti, saj na vsakih nekaj kilometrov povsem spremeni smer toka in preide v povsem druga\xc4\x8dno pokrajino. Na za\xc4\x8detku te\xc4\x8de po zna\xc4\x8dilni pohorski grapi, ki se neizrazito za\xc4\x8denja v gozdu na jugozahodnem pobo\xc4\x8dju Volovice in jo je izdolbla v pohorske metamorfne kamnine (blestnik, gnajs) ter je usmerjena proti jugozahodu v dno Vitanjskega podolja. Dolina je sprva plitva in ve\xc4\x8dinoma pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z gozdom, pod samotnimi kmetijami naselja Paka pa se strmo spusti za okoli 150 m in dolinsko dno se po toku navzdol nekoliko raz\xc5\xa1iri. Dno podolja dose\xc5\xbee med Sp. Doli\xc4\x8dem in Sr. Doli\xc4\x8dem in se takoj obrne proti severozahodu, a \xc5\xbee po nekaj sto metrih toka preide na triasni dolomit, za katerega so zna\xc4\x8dilna strmej\xc5\xa1a dolinska pobo\xc4\x8dja. V Sr. Doli\xc4\x8du dobi prva dva ve\xc4\x8dja pritoka, Polinco s Pohorja in Gla\xc5\xbearico s Pa\xc5\xa1kega Kozjaka, in pri G. Doli\xc4\x8du z desne \xc5\xa1e majhen potok Mov\xc5\xbeanko, ki se je v nizkem dolomitnem hribovju zajedla globlje od sosednje Mislinje onstran izrazito asimetri\xc4\x8dnega razvodja in jo skoraj pritegnila na pa\xc5\xa1ko stran._NEWLINE_Tu se dolina Pake navidezno skoraj zaklju\xc4\x8di, toda reka ponovno spremeni smer in se zaje v ozko sotesko Huda luknja med strma gozdnata pobo\xc4\x8dja Tisnika (786 m) in Pe\xc4\x8dovnikovega vrha (794 m). V srednjetriasnem apnencu in dolomitu je izdolbla dober kilometer dolgo sotesko, ki pa je tako ozka, da v njej neko\xc4\x8d ni bilo prostora niti za cesto. Z desne strani se v soteski steka v Pako manj\xc5\xa1a ponikalnica Ponikva, ki te\xc4\x8de sprva po neprepustnih miocenskih pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakih in laporjih, na stiku z apnencem pa izgine v podzemlje in se po kratkem toku spet prika\xc5\xbee v jami Huda luknja, iz nje pa ste\xc4\x8de neposredno v Pako._NEWLINE_Dolvodno od soteske se dolina Pake le nekoliko raz\xc5\xa1iri, saj se mora do \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke doline prebiti \xc5\xa1e skozi ve\xc4\x8d vzporednih apnen\xc4\x8dastih in dolomitnih hrbtov Pa\xc5\xa1kega Kozjaka. Na kratko razdaljo se menjavajo ozki in nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1i odseki, ves \xc4\x8das pa se nad dolino dvigajo strma gozdnata pobo\xc4\x8dja, tako da je le malo prostora za naselja ._NEWLINE_Popolna sprememba v pokrajinski sliki nastopi nekoliko nad Velenjem, kjer Paka izstopi iz ozke in redko poseljene doline v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o in gosto poseljeno \xc5\xa0ale\xc5\xa1ko dolino. Skozi Velenje \xc5\xa1e te\xc4\x8de v dosedanji jugozahodni smeri, na ju\xc5\xbenem robu kotline pa zadene na \xc5\xa1o\xc5\xa1tanjski prelom in se obrne proti severozahodu ter te\xc4\x8de tik ob ju\xc5\xbenem robu kotline po izrazito industrializirani pokrajini (tovarna Gorenje, premogovnik Velenje oziroma ja\xc5\xa1ek Preloge, termoelektrarna \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj) do \xc5\xa0o\xc5\xa1tanja. Na tem delu je Paka neko\xc4\x8d dobivala desne pritoke Lepeno, Sopoto in Velunjo, a se zdaj stekajo v umetna jezera, ki so nastala z grezanjem povr\xc5\xa1ja zaradi rudarjenja: Lepena v \xc5\xa0kalsko, Sopota v Velenjsko in Velunja v Dru\xc5\xbemirsko jezero. Slednji dve jezeri se s kratkima jezernicama stekata v Pako, del vode iz Dru\xc5\xbemirskega jezera odvzemajo tudi za potrebe termoelektrarne._NEWLINE_Na tem odseku in skozi mesto Velenje je reka popolnoma spremenjena, pod \xc5\xa0o\xc5\xa1tanjem pa se razmere spet temeljito spremenijo. Z desne prite\xc4\x8dejo vanjo \xc5\xa1e potoki Klan\xc4\x8dnica, Toplica in \xc5\xa0entflorjan\xc5\xa1\xc4\x8dica, nato pa se Paka ponovno obrne za 90\xc2\xb0 proti jugu in se zaje v ozko sotesko Penk, ki jo je zarezala v triasne dolomite in oligocenski andezitni tuf Skornskega hribovja na zahodni ter Lo\xc5\xbeni\xc5\xa1kega gri\xc4\x8devja na vzhodni strani. Tudi v tej soteski je komaj prostora za reko, cesto in \xc5\xbeeleznico, a \xc5\xbee pri vasi Gorenje se dolina v mehkej\xc5\xa1ih in mlaj\xc5\xa1ih kamninah spet raz\xc5\xa1iri in usmeri proti jugovzhodu. V tem delu te\xc4\x8de Paka tik mimo \xc5\xa0martnega ob Paki in se malo naprej pri vasi Re\xc4\x8dica ob Paki izlije v Savinjo.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju jezikoslovca F. Bezlaja naj bi ime reke izviralo iz starega slovanskega pridevnika pak\xc3\xa1 oziroma opak\xd1\x8a, kar naj bi pomenilo neko oznako zemljepisne lege. Iz istega korena bi lahko bil prislov \xc3\xb2pak v prekmurskem nare\xc4\x8dju (narobe, nasprotno). _NEWLINE_Druga mo\xc5\xbenost pa bi lahko bila v pomenu \xc2\xbbopaka rijeka, u kojoj se utapaju ljudi ili stoka\xc2\xab, to je v pomenu zla reka,, kar je enak pomen kot v hrva\xc5\xa1kem jeziku \xc2\xbbkoji je spreman, kadar \xc4\x8diniti zlo, zao\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Jezikoslovec Marko Snoj izvaja izvor imena iz slovanske besede p\xc3\xa1ka (voda) = v nasprotno smer teko\xc4\x8da voda, kar vsebuje po njegovem mnenju \xc5\xbeensko obliko slovanskega pridevnika p\xc3\xa1k\xd1\x8a = obrnjena v nasprotno smer. Njegova razlaga izhaja iz dejstva, da, gledano iz Dravske doline, Paka dejansko te\xc4\x8de v nasprotno stran od npr. Mislinje. Po njegovem mnenju naj bi bilo s tem pomenom povezano tudi ob\xc4\x8dno ime p\xc3\xa1ka (= vzpetina), s katere te\xc4\x8de voda v nasprotno smer. Zemljepisno ime Paka se res pojavlja na prelazih, od koder vode te\xc4\x8dejo v nasprotnih smereh, npr. Paka pri Predgradu, prelaz Pack med Koro\xc5\xa1ko in \xc5\xa0tajersko, kraj Paka na Hrva\xc5\xa1kem, Star\xc3\xa1 in Nov\xc3\xa1 Paka (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka), itd.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNa 40\xc2\xa0km dolgi poti od izvira do izliva Paka neprestano spreminja svoj videz in tudi hidrografske zna\xc4\x8dilnosti: na nekaterih odsekih je hitro teko\xc4\x8da reka v ozki soteski, kjer se skoraj naravnost iz struge dvigajo strma, gozdnata pobo\xc4\x8dja, spet drugje je mirno teko\xc4\x8d vodotok, ki se vije po poplavni ravnici med njivami in travniki, na poti skozi \xc5\xa0ale\xc5\xa1ko dolino pa je spremenjena v pust in neprivla\xc4\x8den umetni kanal. Razen v tem delu in v spodnjem toku je njena struga ve\xc4\x8dinoma v dobrem naravnem stanju, bregovi so obrasli z grmovjem in drevjem in tudi njena voda je bistveno manj onesna\xc5\xbeena kot neko\xc4\x8d._NEWLINE_Paka ima alpski tip de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbenega re\xc5\xbeima s prvim vi\xc5\xa1kom novembra (obilne jesenske padavine in manj\xc5\xa1e izhlapevanje), drugi, manj izrazit vi\xc5\xa1ek je v mesecu aprilu. Zlasti izrazit je poletni ni\xc5\xbeek avgusta, manj izstopa zimski ni\xc5\xbeek v januarju in februarju, ki je predvsem posledica sne\xc5\xbene retinence. Ob izrazitej\xc5\xa1ih poletnih su\xc5\xa1ah Paka skorajda presahne, kar je neko\xc4\x8d predstavljalo dolo\xc4\x8deno te\xc5\xbeavo za termoelektrarno v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju, ki je v\xc4\x8dasih porabila veliko vode za hlajenje, ob poletnih neurjih pa lahko v nekaj urah mo\xc4\x8dno naraste in se razlije iz struge po poplavni ravnici. V obdobju 1971\xe2\x80\x932000 so na vodomerni postaji v Re\xc4\x8dici ob Paki izmerili najmanj\xc5\xa1i pretok 6. avgusta 1993 (0,34\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), najve\xc4\x8dji pretok pa v tem obdobju ob poplavi 25. septembra 1973 (271\xc2\xa0m\xc2\xb3/s). Na vodomerni postaji v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju so najve\xc4\x8dji pretok (112\xc2\xa0m\xc2\xb3/s) izmerili ob poplavi 1. novembra 1990. Kljub precej\xc5\xa1njim strminam na Pohorju in Pa\xc5\xa1kem Kozjaku ima Paka razmeroma majhen specifi\xc4\x8dni odtok (19,9\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2), a \xc5\xbee veliko ni\xc5\xbeji odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik kot na\xc5\xa1e alpske reke (46,2\xc2\xa0%)._NEWLINE_Glede poplav Paka sicer ni tako nevarna kot njene bli\xc5\xbenje sosede (Mislinja, Savinja, Hudinja), a se lahko vseeno hitro spremeni v podivjani hudournik, kar je ve\xc4\x8dkrat tudi pokazala v zadnjih desetletjih. Na opozorilni karti poplav, ki jo pripravlja ARSO, ob Paki sploh ni zarisanih poplavnih obmo\xc4\x8dij, saj se je o\xc4\x8ditno pozabilo na razdejanje, ki ga je povzro\xc4\x8dila poplava 5. junija 1954. Takrat (popoldne in zve\xc4\x8der, 4. junija) se je nad Pa\xc5\xa1kim Kozjakom 'utrgal oblak', da so\xc2\xa0\xc2\xbb... z bliskom in gromom zdru\xc5\xbeeni silni de\xc5\xbeevni curki delovali na \xc4\x8dloveka, kot bi stal pod jezom ali slapom ...\xc2\xab\xc2\xa0]]. Paka je zve\xc4\x8der prestopila bregove \xc5\xbee nad Velenjem, poplavila ves osrednji del Velenja, takratna polja in travnike med Velenjem, Pesjem in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo, kjer je zdaj niz industrijskih objektov, poplavila je tudi gradbi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1o\xc5\xa1tanjske termoelektrarne, ve\xc4\x8dji del \xc5\xa0o\xc5\xa1tanja in tamkaj\xc5\xa1njo usnjarno. Kjer je danes Titov trg v Velenju, je bilo do 80\xc2\xa0cm vode, ki je mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovala 56 lokalov in 117 stanovanj, v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju 63 stanovanj in 36 lokalov. Izjemen naval vode po strugi Pake je zajezil vse ostale pritoke v \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki dolini, da so se razlili po celotnih poplavnih ravnicah ob spodnjem toku. Da je Paka kljub regulacijam \xc5\xa1e vedno neukro\xc4\x8dena, se je pokazalo tudi ob poplavah 1. novembra 1990, ko\xc2\xa0\xc2\xbb... Velenja in \xc5\xa0o\xc5\xa1tanja sicer ni poplavila, saj je po \xc5\xa1iroki regulirani strugi dobesedno zdrvela skoznju, je pa silovit dotok vode zajezil narasle vode desnih pritokov \xc5\xa0entflorjan\xc5\xa1\xc4\x8dice in Toplice, tako da je poplavilo ve\xc4\x8d stanovanjskih hi\xc5\xa1.\xc2\xab\xc2\xa0 Paka je mo\xc4\x8dno grozila tudi ob poplavi 5. novembra 2012, ko je na mnogih mestih po\xc5\xa1kodovala bre\xc5\xbeine in poplavila tudi nekaj povr\xc5\xa1in v Velenju, po regulirani strugi pa je skozi mesto drla kot kalen divji hudournik. Najve\xc4\x8dji izmerjeni pretok je tega dne zna\xc5\xa1al v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju 85,6\xc2\xa0m\xc2\xb3/s, kar je bilo komaj tri \xc4\x8detrtine najve\xc4\x8djega doslej izmerjenega pretoka (1. novembra 1990: 112\xc2\xa0m\xc2\xb3/s)\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj desetletij nazaj je bila Paka dolvodno od Velenja mrtva reka, ena najbolj onesna\xc5\xbeenih rek v celotni Sloveniji. Vanjo so se neposredno stekale komunalne odplake, odpadne vode iz rudnika in vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e industrije, njena voda pa je mo\xc4\x8dno obremenjevala tudi Savinjo v Spodnji Savinjski dolini. Komunalno podjetje Velenje je \xc5\xbee leta 1990 zgradilo prvo fazo skupne \xc4\x8distilne naprave na levem bregu Pake tik pod \xc5\xa0o\xc5\xa1tanjem, v naslednjih 15 letih pa so obnovili kanalizacijsko omre\xc5\xbeje in ga raz\xc5\xa1irili v vsa hitro rasto\xc4\x8da naselja v dolini. Drugo fazo \xc4\x8distilne naprave so zgradili v letih 2004\xe2\x80\x932006 in ima zmogljivost 50.000 populacijskih enot._NEWLINE_Od leta 2011 je v teku projekt Odvajanje in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje odpadnih voda v \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki dolini v vrednosti 3 milijonov evrov, ki ga sofinancirajo  Kohezijski sklad EU, dr\xc5\xbeavni prora\xc4\x8dun ter mestna ob\xc4\x8dina Velenje in ob\xc4\x8dina \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj, zaklju\xc4\x8dil pa se bo leta 2015. Zgradili bodo \xc5\xa1e 8\xc2\xa0km manjkajo\xc4\x8dega kanalizacijskega omre\xc5\xbeja, s \xc4\x8dimer bodo v centralno \xc4\x8distilno napravo odvajali veliko ve\xc4\x8dino komunalnih odplak ter predhodno obdelane tehnolo\xc5\xa1ke odpadne vode iz industrijskih obratov, kar bo \xc5\xa1e izbolj\xc5\xa1alo kakovost vode v Paki in njenih pritokih._NEWLINE_Termoelektrarna \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj je bila neko\xc4\x8d zelo velik porabnik vode iz Pake in so jo odvzemali neposredno iz reke tik ob termoelektrarni. Po uvedbi zaprtega krogotoka tehnolo\xc5\xa1ke vode se je poraba vode bistveno zmanj\xc5\xa1ala, ve\xc4\x8dino potrebne vode pa zdaj dobijo iz Dru\xc5\xbemirskega jezera in lastnega zajetja v Topol\xc5\xa1ici, hkrati so se mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ale koli\xc4\x8dine odpadnih vod. Z modernizacijo proizvodnje in uvajanjem zaprtih krogotokov tehnolo\xc5\xa1ke vode so mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ali porabo vode tudi v ostalih dveh najve\xc4\x8djih porabnikih, tovarni Gorenje in rudniku lignita. Neko\xc4\x8d je bila velik porabnik vode, predvsem pa onesna\xc5\xbeevalec, tudi usnjarna v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju, ki pa so jo leta 2002 zaprli._NEWLINE_Po uradnih podatkih stalnega monitoringa rek, ki ga izvaja ARSO, je Paka v dobrem kemijskem stanju in ve\xc4\x8dinoma tudi v dobrem ekolo\xc5\xa1kem stanju, razen na odseku pod Velenjem in \xc5\xa0o\xc5\xa1tanjem, kjer je njeno ekolo\xc5\xa1ko stanje zmerno zaradi vsebnosti te\xc5\xbekih kovin (molibdena).\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d je bila Paka za ljudi ob njej zelo pomemben vir energije in je poganjala veliko \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeag in mlinov. \xc5\xa0tevilne \xc5\xbeage so bile v zgornjem toku, ki pa so lahko delovale le ob ve\xc4\x8djih pretokih, mnogo mlinov in \xc5\xbeag je bilo tudi v \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki dolini in ob spodnjem toku. Leta 1820 je bilo na Paki v \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki dolini kar 13 mlinov, 9 stop in 9 \xc5\xbeag, v celotni dolini pa skoraj 50 vodnih obratov, \xc5\xa1e po koncu 2. svetovne vojne je delovalo 15 \xc5\xbeag in mlinov, nato pa so v nekaj letih utihnili._NEWLINE_Med gradnjo novega Velenja, ki so ga v za\xc4\x8detku gradili udarni\xc5\xa1ko, je bilo treba urediti tudi Pako na odseku skozi mesto in del tega so opravili doma\xc4\x8dini s prostovoljnim, udarni\xc5\xa1kim delom: \xc2\xbbNajve\xc4\x8dja udarni\xc5\xa1ka akcija Velenj\xc4\x8danov se je pri\xc4\x8dela 2. septembra 1956, ko so za\xc4\x8deli z regulacijo reke Pake. Odziv je bil mno\xc5\xbei\xc4\x8den, saj so opravili 36.145 delovnih ur, uredili 270 metrov nove struge Pake in pri tem izkopali 10.000 m\xc2\xb3 zemlje. 2. junija 1957 so nadaljevali z regulacijo Pake in v 67 dneh opravili 54.441 delovnih ur. Dela se je udele\xc5\xbeilo 2.653 ljudi, kar je pomenilo 70\xc2\xa0% vseh prebivalcev, v 45 dneh pa so Velenj\xc4\x8dani regulirali 700 metrov struge Pake.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri odseki Pake so popolnoma antropogeno preoblikovani, v zgornjem toku do iznad Velenja je struga v bolj ali manj naravnem stanju in zavarovana kot naravna vrednota lokalnega pomena; vse od Srednjega Doli\xc4\x8da do Pake pri Velenje te\xc4\x8de skozi obmo\xc4\x8dje Natura 2000 (Huda luknja). V soteski Huda luknja je poleg kra\xc5\xa1ke jame istega imena in ponikalnice Ponikva \xc5\xa1e vrsta drugih zanimivih kra\xc5\xa1kih pojavov, zaradi \xc4\x8desar je obmo\xc4\x8dje zavarovano kot naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena. Ob njenem desnem pritoku Mov\xc5\xbeanki pri Gornjem Doli\xc4\x8du so v dolomitnem povr\xc5\xa1ju ob potoku biolo\xc5\xa1ko bogati mokrotni travniki, ki so prav tako zavarovani kot naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena._NEWLINE_Tudi pod \xc5\xa0o\xc5\xa1tanjem je struga v bolj ali manj naravnem stanju, v soteski Penk je Rotovnikova jama, zavarovana kot naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena. Neko\xc4\x8d mrtva reka je po izgradnji \xc4\x8distilnih naprav ponovno o\xc5\xbeivela; zdaj v njej mdr. \xc5\xbeivijo klen (Leuciscus cephalus cephalus), mrena (Barbus barbus), podust (Chondrostoma nasus nasus), krap (Cyprinus carpio) in rde\xc4\x8deperka (Scardinius erythrophthalmus), v zadnjih letih so se v \xc4\x8distej\xc5\xa1o vodo naselile tudi \xc5\xa1\xc4\x8duke (Esox lucius), poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta) in sulec (Hucho hucho)."