b'\n_START_ARTICLE_\nMlinarstvo v Slovenski Istri\n_START_SECTION_\nNotranja ureditev mlinov\n_START_PARAGRAPH_\nOdvisna je bila predvsem od velikosti obratov. Manj\xc5\xa1i pritli\xc4\x8dni mlini so imeli po navadi en sam prostor, kjer so bile mlinske naprave. Ob njem je bilo ognji\xc5\xa1\xc4\x8de, ob katerem so se mlinarji pozimi greli. Pred uvedbo elektri\xc4\x8dne razsvetljave, so imeli v stenah vdolbine, v katere so polo\xc5\xbeili petrolejko, da jim je svetla. Ve\xc4\x8dji storitveni mlini so imeli poleg glavnega prostora tudi kuhinjo. Mlinska naprava je bila sestavljena iz tresilnice, mlinskih kamnov, vsipalnika ali grota, in ogrodja. Ogrodje je nosilo celo napravo. \xc5\xbdito so mlinarji vsipavali v vsipalnik, nato se je skozi odprtino v teka\xc4\x8du vsipalo med obema kamna, moka pa je polzela na obod. Nato so moko vsipali na tresilnico , ki se je stalno tresla. Tako se je moka sortirala (debela zrnca so ostala na situ, bolj\xc5\xa1a pa se je presejala)._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnost Istrskih mlinov je bila, da niso bili grajeni tik ob toku reke. Do njih je voda pritekala tako, da so mlinarji speljali mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice. To je kanal, po katerem je voda pritekla do mlinskega kolesa. Slika 8 prikazuje nekdanjo mlin\xc5\xa1\xc4\x8dico. Tukaj je voda pritekala \xc4\x8dez steno. Ta mlin je imel 3 kolesa, zato je bila mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica narejena tako, da je bilo prvo kolo na zgornjo vodo ostali dve pa na spodnjo vodo._NEWLINE_Ri\xc5\xbeanski mlini so na prehodu v 20. stoletje letno zmleli pribli\xc5\xbeno 103000 q p\xc5\xa1enice, 203000 q koruze, veliko ovsa in je\xc4\x8dmena. Zmleli so tudi okoli 21000 je\xc4\x8dmena in ovsa. Sredi 19. stoletja so bile koli\xc4\x8dine zmletega \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje. Letno je vsak mlin zmlel 3000 q p\xc5\xa1enice in 34000 q koruze in 498 q drugih vrt \xc5\xbeita. Ob Dragonji in Drnici, pa so zmleli 54000 q p\xc5\xa1enice in 35000 q koruze.\n_START_SECTION_\nDejavnosti, ki so nastale z mlinarstvom\n_START_PARAGRAPH_\nOb mlinih so se razvile tudi druge pomembne dejavnosti. Na primer stope. Najve\xc4\x8d jih je bilo pri ri\xc5\xbeanskih storitvenih mlinih, medtem ko so jih pri proizvodnih uvedli \xc5\xa1ele ko je mlinarstvu grozila resna kriza. Na vodni pogon so obratovale tudi kova\xc4\x8dnice in oljarne. Pomembne pa so bile tudi valjalnice, ki so obratovale pri mlinih na zgornji Ri\xc5\xbeani. Z njihovo pomo\xc4\x8djo, so meh\xc4\x8dali in \xc4\x8distili volnene ter platnene izdelke. Razvila se je tudi peka kruha. Opravljale so jo jih \xc5\xbeenske. Toliko se je razvila, da so se ob koncu 19. stoletja v nekaterih vaseh vse \xc5\xbeenske ukvarjale s peko, prodajale pa so ga predvsem v Trstu. Veliko pa jih je prodajalo tudi v Kopru. To so bile ve\xc4\x8dinoma kru\xc5\xa1arice._NEWLINE_Kru\xc5\xa1aric je bilo po navadi ve\xc4\x8d kot kru\xc5\xa1nih pe\xc4\x8di, zato so pri vsaki pe\xc4\x8di pekla v dolo\xc4\x8denem zaporedju. Lastnicam pe\xc4\x8di so za peko dale vsaka en hleb ali zmenjeno koli\xc4\x8dino ostalih vrst kruha. Tako so razli\xc4\x8dne vrste kruha bile ponovno prenesene na tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke trge. Tam so ljudje veliko kupovali in s tem zagotavljali premo\xc5\xbenost Istrskih ljudi, ki so se ukvarjali z mlinarstvom, peko in z ostalimi aktivnostmi.\n_START_SECTION_\nPropad mlinarstva\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje, v katerem je mlinarstvo na vodni pogon cvetelo, je po\xc4\x8dasi zamiralo. To je posledica nihanja vodostaja rek skozi celo leto. Ker ni bil enak, si niso mogli zagotoviti pridelka \xc4\x8dez celo leto. V \xc4\x8dasu od leta 1850 do 1881 je propadlo 4,5% mlinov. Nato je bilo propadanje vedno bolj pospe\xc5\xa1eno, saj se je v letih med 1882 \xe2\x80\x93 1919 zaprlo \xc5\xa1e 15,5%. Med obema vojnama (1914- 1945) pa se je zaprlo 31,5% mlinov. Leta 1940 je delovalo le \xc5\xa1e pol mlinov iz 19. stoletja. Proces se je nadaljeval, saj je leta 1960 \xc5\xa1e naslednjih 18% mlinov propadlo. Naslednji vzrok propada mlinov je tudi deagrarizacija in depopulacija prebivalstva. Ta procesa sta bila odvisna od ekonomskih in socialnih razmer ter od tokov indrustrializacije in razvoja Trsta. Depopulacija se je za\xc4\x8dela, ko je \xc5\xa1tevilo prebivalstva \xc5\xa1e nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo. Prelomnica nara\xc5\xa1\xc4\x8danja je leto 1910. Tudi beg z de\xc5\xbeele pojasnjuje hitro upadanje \xc5\xa1tevila prebivalstva, ki je mo\xc4\x8dno prizadelo kmetijstvo in pridelovanje \xc5\xbeita._NEWLINE_Vzrok za propad vodnih mlinov je tudi regulacija Dragonje in Drnice. Dragonjo so po najkraj\xc5\xa1i poti speljali v morje in tudi Drnica je kot samostojni potok bila speljana v morje._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i vzrok za propad mlinarstva, pa je nedvomno zaostalost razvoja mlinske tehnike. V vsej dobi delovanja ni bilo nobenega napredka. Pogonski vir je bila voda, edina tehnologija pa so bili mlinski kamni. Le nekaj mlinov se je moderniziralo in ti so pre\xc5\xbeiveli krizno obdobje._NEWLINE_Tako je mlinarstvo na vodni pogon v Slovenski Istri zamrlo, \xc4\x8deprav so nekateri manj\xc5\xa1i mlini delovali do sedemdesetih let dvajsetega stoletja.'