b'\n_START_ARTICLE_\nOstriga\n_START_PARAGRAPH_\nOstriga je skupno ime za ve\xc4\x8d nesorodnih skupin \xc5\xa1koljk. \xc5\xbdivijo v plitvih obalnih morjih po vsem svetu. Lupini sta asimetri\xc4\x8dni, ena je ravna za pri\xc4\x8dvrstitev na podlago, zunanja pa obi\xc4\x8dajno izbokla in z notranje strani sta obdani z biserno matico, ki lahko popolnoma obda trdne tujke in tako tvori bisere._NEWLINE_Prave ostrige pravimo predstavnikom dru\xc5\xbeine Ostreidae, ki vklju\xc4\x8duje tudi u\xc5\xbeitne vrste. V Evropi sta glavni vrsti evropska ali plo\xc5\xa1\xc4\x8data ostriga (Ostrea edulis) in portugalska ostriga (Crassostrea angulata). Telo je obi\xc4\x8dajno dolgo od 8 do 10\xc2\xa0cm, zrasejo pa lahko tudi nad 15\xc2\xa0cm. Ostrige so dvospolniki, vendar zaradi razli\xc4\x8dnega \xc4\x8dasa dozorevanja jaj\xc4\x8dec in sperme zelo redko nastopi samooploditev. Morski tok zanese spermije v odprto ostrigo, kjer poteka notranja oploditev. Iz oplojenih jaj\xc4\x8dec se razvijejo li\xc4\x8dinke, ki zapustijo ostrigo in jih nosi morski tok. Na ugodni trdni, obi\xc4\x8dajno kamniti podlagi se z apneno sluzjo pritrdijo in zrasejo v odraslo \xc5\xbeival, vendar jih do tu \xc5\xbee velika ve\xc4\x8dina propade. Njihovi plenilci so morske zvezde, raki in ribe.'