b'\n_START_ARTICLE_\nSardinija\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ki nastanek\n_START_PARAGRAPH_\nGeolo\xc5\xa1ko sta Sardinija in Korzika ostanek kopnega, ki se je v paleozoiku dvignil iz morja vsled premikanja evrazijskih, afri\xc5\xa1kih in severnoatlantskih tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Najstarej\xc5\xa1e kamnine so naplavine, dolomiti in sljudasti sedimenti (Iglesiente, Sulcis), ki jih ponekod pre\xc4\x8dkajo granitne in rudne \xc5\xbeile.Pozneje so nastali graniti, ki so zna\xc4\x8dilni za vzhodno obalo od Gallure do Sarrabusa. Iz eocena je ogromno podro\xc4\x8dje, ki obkro\xc5\xbea bogata najdi\xc5\xa1\xc4\x8da lignita v Sulcisu. Vulkanska dejavnost naslednje dobe je povzro\xc4\x8dila ve\xc4\x8d prelomov in usadov, ki so podro\xc4\x8dje mo\xc4\x8dno prizadeli. V miocenu, ko se je vulkanska dejavnost prekinila, sta se Sardinija in Korzika prekrili z apnen\xc4\x8dastimi usedlinami, ki so ustvarile ob\xc5\xa1irna rodovitna ozemlja. Ko so se ob koncu miocena spet zbudili vulkani, so se v osrednji in ju\xc5\xbeni Sardiniji pojavile bazaltne kamnine, ki so zna\xc4\x8dilne za giare, velike skalnate visoke planote z visokimi neprestopnimi robovi. Od pliocena dalje so se skozi tiso\xc4\x8dletja skalnati vrhovi kru\xc5\xa1ili in zapolnjevali ni\xc5\xbeine ter ustvarjali dana\xc5\xa1nji ravninski svet.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nTemperature so zelo ugodne, saj nikoli ne padejo pod 10\xc2\xa0\xc2\xb0C. Srednja letna temperatura je med 15 in 17\xc2\xa0\xc2\xb0C ob obali, v vi\xc5\xa1inah nekaj stopinj manj. Januarske temperature so na primer okoli 9-10\xc2\xa0\xc2\xb0C ob obali in 3,5\xc2\xa0\xc2\xb0C na vi\xc5\xa1ini 1000 metrov, julijske pa 24\xc2\xa0\xc2\xb0C oziroma 19\xc2\xa0\xc2\xb0C. De\xc5\xbeuje predvsem v dveh obdobjih, v novembru/decembru in v februarju/marcu. seveda obilneje v vi\xc5\xa1jih predelih. Nasprotno trpita su\xc5\xa1o ju\xc5\xbeni Campidano in planota Sulcis._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnost Sardinije je skoraj nepretrgano podro\xc4\x8dje nizkega zra\xc4\x8dnega tlaka, ki povzro\xc4\x8da stalne vetrove. Predvsem piha maestral, ve\xc4\x8dkrat z mo\xc4\x8djo preko 100 km/h. Zato je bilo v zadnjih desetletjih zgrajenih ve\xc4\x8d elektrarn za pridobivanje vetrne energije.'