b'\n_START_ARTICLE_\nLjubljanska opera\n_START_SECTION_\nZgodovina gradnje opere\n_START_PARAGRAPH_\nStavba je bila zgrajena leta med letoma 1890 in 1892 v neorenesan\xc4\x8dnem slogu po na\xc4\x8drtih \xc4\x8de\xc5\xa1kih arhitektov Jana Vladim\xc3\xadrja Hr\xc3\xa1sk\xc3\xbdja in Antona Hrubyja. Projekte je pripravil de\xc5\xbeelni stavbni urad, ki je zahteval racionalno re\xc5\xa1itev. Gradbena dela so bila oddana na licitaciji ljubljanskemu podjetju Gustava T\xc3\xb6nniensa, tudi kamnose\xc5\xa1ka dela so pridobili doma\xc4\x8di obrtniki, nekaj zahtevnej\xc5\xa1ih del pa tujci._NEWLINE_Po po\xc5\xbearu gledali\xc5\xa1\xc4\x8da na mestu dana\xc5\xa1nje stavbe Slovenske filharmonije je bilo v zgradbi sprva De\xc5\xbeelno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, po izgradnji Nem\xc5\xa1kega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da (dana\xc5\xa1nja Drama) pa so v njej potekale predvsem operne prireditve.\n_START_SECTION_\nPrenova poslopja\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi dotrajanja in prostorske stiske je bil leta 1998 objavljen javni nate\xc4\x8daj za obnovo in dograditev. Za celostno prenovo in dozidavo operne hi\xc5\xa1e je bil na nate\xc4\x8daju kot osnova izbran projekt arhitektov Jurija Kobeta in Marjana Zupanca. Po na\xc4\x8drtu so zgradili velik modernisti\xc4\x8dni prizidek na hrbtni strani operne stavbe in obnovili njen stari del. Pod njim so zgradili tudi dva podzemna vstopno-izstopna atrija in pove\xc4\x8dali orkestrsko odprtino ter oder. Tako se je povr\xc5\xa1ina stavbe s 3.500 pove\xc4\x8dala na 10.500 kvadratnih metrov._NEWLINE_Predvideno zaprtje stavbe se je zaradi \xc5\xa1tevilnih zapletov (vdori vode in ste\xc4\x8daji gradbenih podjetij) iz predvidenih dveh let podalj\xc5\xa1alo na \xc5\xa1est let, stro\xc5\xa1ki obnove in dozidave pa so zna\xc5\xa1ali ve\xc4\x8d kot 43 milijonov evrov. Dela sta s podizvajalci izvajali podjetji Vegrad in SCT._NEWLINE_Slovesno odprtje prenovljenega poslopja je bilo 10. decembra 2011 s koncertom, ki so ga poimenovali Zlitje stoletij. Pokrovitelj koncerta je bil predsednik dr\xc5\xbeave Danilo T\xc3\xbcrk._NEWLINE_Prvotni glavni vhod v operno stavbo je z \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8deve ulice.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nV fasadnih ni\xc5\xa1ah sta kipa, ki predstavljata alegoriji tragedije in komedije. Stavbi daje njeno zna\xc4\x8dilno zunanjo podobo predvsem bogato okra\xc5\xa1eno pro\xc4\x8delje z jonskimi stebri nad vhodom, ki podpirajo mogo\xc4\x8den timpanon. V ni\xc5\xa1ah ob glavnem vhodu sta postavljena kipa Komedije in Tragedije. Nad timpanonom stoji alegorija genija z Opero in Dramo. Ti kipi so delo Alojzija Gangla. Vse ostalo okrasje so izdelali tuji umetniki._NEWLINE_Ob pro\xc4\x8delju zgradbe stojita doprsna kipa slovenskih gledali\xc5\xa1kih pionirjev, Ignacija Bor\xc5\xa1tnika (1858-1919) in Antona Verov\xc5\xa1ka (1866-1914). Kipa sta delo akademskega kiparja Franceta Kralja. Ob Cankarjevi cesti je tudi kip Julija Betteta, (1885-1963), slovenskega basista, ki ga je izdelal Stojan Bati\xc4\x8d s pomo\xc4\x8djo Julijana Renka._NEWLINE_Dvorana je podkvaste oblike in obdana z obokanimi hodniki, ki vodijo do stopni\xc5\xa1\xc4\x8d. Poleg parterja so na obodu dvorane parterne lo\xc5\xbee in lo\xc5\xbee v nadstropju, sledi balkon in galerija, za njo pa \xc5\xa1e stoji\xc5\xa1\xc4\x8da. Prostori za garderobo obiskovalcev so v avli in ob parternih lo\xc5\xbeah.\n_START_SECTION_\nZgodovina gledali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nV De\xc5\xbeelnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du so od leta 1892 dalje uprizarjali dramske in operne predstave. Opera je imela stalne dirigente, soliste in zbor, glasbeniki pa so bili najeti voja\xc5\xa1ki, od leta 1908 pa \xc4\x8dlani takrat ustanovljene Slovenske filharmonije. Leta 1911 se je nem\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de preselilo v novo stavbo (dana\xc5\xa1njo Dramo). V \xc4\x8dasu prve svetovne vojne ni bilo predstav, v stavbi je bil kino Central. Spomladi leta 1918 je Gledali\xc5\xa1ki konzorcij prevzel aktivnosti, da bi v sezoni 1918/19 za\xc4\x8del ponovno delovati slovenski oder. Izvajali so predvsem francoske in italijanske opere, nekaj pa tudi slovanskih. Spomladi 1919 je za\xc4\x8del delovati tudi balet.'