b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Kozler\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKozler Peter, sin Ivana, je bil rojen 16. februarja 1824 v Ko\xc4\x8dah pri Ko\xc4\x8devski Reki. Po rojstvu je \xc5\xbeivel v Ortne\xc5\xa1kem gradu pri Ribnici, ki ga je dru\xc5\xbeina Kosler pridobila leta 1823. V osnovno \xc5\xa1olo je hodil pri Sv. Gregorju pri Ribnici. Leta 1831 je pri\xc5\xa1el v Ljubljano na normalko in nato \xc5\xa1e gimnazijo (1835\xe2\x80\x9340). V Italiji je \xc5\xa1tudiral v Padovi logiko in fiziko v Pavii. Od\xc5\xa1el je na Dunaj, kjer je do\xc5\xa1tudiral pravo (1843\xe2\x80\x936), ter bil praktikant pri kriminalnem in civilnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du (1847). Leta 1848 je opravil sodni\xc5\xa1ki izpit, nato je bil odvetni\xc5\xa1ki pripravnik pri F. \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8du ter leta 1849 nadaljeval v dr\xc5\xbeavni slu\xc5\xbebi. _NEWLINE_Kot aktuar je slu\xc5\xbeboval v Rovinju (1849) in Labinju (1850), kot adjunkt v Vodnjanu (1851), namestnik dr\xc5\xbeavnega to\xc5\xbeilca v Pazinu (1851) in Tolminu (1852), vodja dr\xc5\xbeavnih to\xc5\xbeilcev v Gorici (1854), tajnik de\xc5\xbeelnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Trstu (1855). Leta 1856 je izstopil iz dr\xc5\xbeavne slu\xc5\xbebe in postal notar v Se\xc5\xbeani (1857\xe2\x80\x931863). Po o\xc4\x8detovi smrti je prevzel njegovo trgovino na Dunaju. Z brati in sestro je leta 1866 kupil Cekinov grad v \xc5\xa0i\xc5\xa1ki, ki je bil do tedaj last Pagliaruzzijev, osnoval in vodil pivovarno, ki je pri\xc4\x8dela delovati maja 1867. To je bila  tedaj najve\xc4\x8dja pivovarna na Kranjskem.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bil njegov materni jezik nem\xc5\xa1ki, se je ogrel za slovenstvo in se zavzemal za idejo Zedinjene Slovenije. Zedinjeno Slovenijo si je predstavljal v obsegu Ilirskega kraljestva, pove\xc4\x8danega za slovensko govore\xc4\x8da podro\xc4\x8dja \xc5\xa0tajerske in Prekmurja. _NEWLINE_Kozler je dandanes verjetno najbolj znan kot avtor Zemljovida slovenskih de\xc5\xbeel, nastalega v letih od 1848 do 1852, in kot ustanovitelj Pivovarne Union. \xc4\x8ceprav se je popolnoma poistovetil s slovensko kulturo in narodnostnim bojem, se je isto\xc4\x8dasno zavzemal, da bi v Zedinjeni Sloveniji enakopravno sobivali tako slovenska kot nem\xc5\xa1ka kultura. Ve\xc4\x8d razstav o Koslerju je pripravil kustos Pokrajinskega muzeja iz Ko\xc4\x8devja, Ivan Kordi\xc5\xa1.  _NEWLINE_Danes se po Petru Kozlerju imenuje Slovensko ko\xc4\x8devarsko dru\xc5\xa1tvo Peter Kosler.'