b'\n_START_ARTICLE_\nSodelanje\n_START_PARAGRAPH_\nSodelanje, tudi sodelo, ali coworking v naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu opredeljuje na\xc4\x8din dela, ki samozaposlenim in drugim profesionalcem omogo\xc4\x8da, da si ob\xc4\x8dasno ali stalno delijo delovni prostor z drugimi ustvarjalci iz svoje ali sorodnih panog, poleg prostora pa se termin navezuje tudi na skupnost, ki se znotraj njega ustvari. Tako si zmanj\xc5\xa1ajo stro\xc5\xa1ke najema prostora, hkrati pa s spontanim mre\xc5\xbeenjem z drugimi posamezniki najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih profilov pridobivajo nove izku\xc5\xa1nje, zamisli, vstopajo v nove projekte in ustvarjajo inovacije. Apliciranje sodela na delovnem mestu zaradi specifi\xc4\x8dnosti svojega delovnega prostora odpravlja socialno izolacijo samozaposlenih profesionalcev, ponuja prilo\xc5\xbenosti za pridobivanje novih projektov, del, profesionalnega razvoja ter izbolj\xc5\xa1uje pretok znanja in izku\xc5\xa1enj._NEWLINE_Coworkinga se ne sme zame\xc5\xa1ati s co-workingom, ki predstavlja delo posameznikov, vpetih v vzpostavljeno/tradicionalno organizacijsko okolje (npr. podjetje), vezi med njimi pa so oblikovane na podlagi dolo\xc4\x8denih norm (npr. zahtevan delovni \xc4\x8das), kulture (npr. smernice obla\xc4\x8denja) in formalizacije poslovanja (npr. sklenjena pogodba o zaposlitvi).\n_START_SECTION_\nProstor\n_START_PARAGRAPH_\nPri sodelu oz. coworkingu je najprej pomembna skupnost, vendar pa se coworking kultura in filozofija najve\xc4\x8dkrat materializirata v obliki odprte sodelavne platforme - coworking prostora. Da se ta platforma lahko primerno vzpostavi, je bistvenega pomena soustvarjanje s skupnostjo, v kateri deluje. Coworking skupnosti po navadi razpolagajo z izredno omejenimi sredstvi, zaradi \xc4\x8desar se najemajo starej\xc5\xa1i prostori z dostopnej\xc5\xa1o najemnino - ker financ za najemanje obrtnikov po navadi primanjkuje, je zelo dobrodo\xc5\xa1el tudi \xc4\x8dasovni vlo\xc5\xbeek skupnosti za samo obnovo. Povezovanje s skupnostjo je pomembno tudi, ker mora biti platforma zasnovana po meri uporabnikov in se torej postopoma opremlja, medtem ko uporabniki platformo \xc5\xbee uporabljajo._NEWLINE_Prostor se spreminja, prilagaja glede na trenutne vsebinske zahteve skupnosti, razvoj prostora pa se nikoli ne ustavi, ob uspe\xc5\xa1nem razvoju skupnosti se ve\xc4\x8da in nadgrajuje. Pri coworking prostorih po navadi velja, da ne gre za klasi\xc4\x8dne pisarne, funkcionalnosti prostora pa se razlikujejo glede na potrebe skupnosti. Uporabniki prostora si po navadi delijo velik prostor, ki jim slu\xc5\xbei kot pisarna, znotraj prostora pa lahko uporabljajo mnoge storitve, ki so jim na voljo glede na njihovo \xc4\x8dlanstvo: konferen\xc4\x8dna soba, privatne pisarne, kuhinjska ni\xc5\xa1a, uporaba kavnih avtomatov, 3D tiskalnikov, itd. Tak na\xc4\x8din ureditve je idealen za podjetnike, ki ne \xc5\xbeelijo upravljati svoje pisarne, se ukvarjati s kupovanjem pohi\xc5\xa1tva, vzdr\xc5\xbeevanjem prostora in najemanjem pomo\xc4\x8dnika. Uporabniki lahko najamejo dolo\xc4\x8dene ali nedolo\xc4\x8dene prostore znotraj sodelovalnega prostora za razli\xc4\x8dne \xc4\x8dasovne intervale (navadno od enega dneva do enega leta), ponudba pa je odvisna od samega coworking prostora oz. skupnosti. Sodelanje pa ne definirajo zna\xc4\x8dilnosti prostora, ampak principi dela.\n_START_SECTION_\nSkupnost\n_START_PARAGRAPH_\nProces vzpostavitve skupnosti je izredno zahteven, saj so specifike razvoja odvisne od osebnostnih zna\xc4\x8dilnosti potencialnih coworkerjev, njihovih kariernih aspiracij in drugih potreb ter dinamike znotraj skupnosti. Skupnost se postopno razvija, saj se le tako lahko zgradi trdna skupnost uporabnikov, ki si medsebojno zaupajo._NEWLINE_Delavci v moderni dobi ka\xc5\xbeejo vse ve\xc4\x8dje tendence k samostojnemu in neodvisnemu delu, medtem ko "tradicionalne slu\xc5\xbebe" delavce lahko omejujejo. Profesionalci brez stabilne zaposlitve, t.i. freelancerji imajo zato ve\xc4\x8dji ob\xc4\x8dutek svobode, samostojnosti, po\xc4\x8dutijo se sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1i ter so u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i. Kljub temu pa ima ta oblika dela tudi nekatere negativne vidike - nekateri poro\xc4\x8dajo o zahtevnej\xc5\xa1em pridobivanju strank, nestabilnem pritoku denarja, ob\xc4\x8dutku izolacije in potrebi po nakupu in uporabi potrebnih tehnologij, ki so lahko zanje predrage. Ker si svoje pisarne postavijo doma ali v najetem prostoru, imajo na svojem delovnem mestu manj fizi\xc4\x8dnega kontakta in komunikacije z drugimi ljudmi. Ti problemi so re\xc5\xa1eni z uporabo sodelovalnega prostora - freelancerji tako pridobijo prostor z vso potrebno tehnologijo in storitvami, prav tako pa jim ponuja mo\xc5\xbenost mre\xc5\xbeenja in izmenjavanja znanja. Nekateri s freelancerji razlagajo sam narast sodelovalnih prostorov - v zadnjih dveh desetletjih je opazno zni\xc5\xbeanje \xc5\xa1tevila redno zaposlenih delavcev v podjetjih, ki se raje odlo\xc4\x8dajo za zaposlovanje freelancerjev in projektno-usmerjenih delavcev. Zaradi pove\xc4\x8danega \xc5\xa1tevila samostojno delujo\xc4\x8dih mobilnih delavcev naj bi naraslo tudi \xc5\xa1tevilo sodelovalnih prostorov. Uporabniki sodelovalnega prostora so navadno freelancerji, prav tako pa prostor uporabljajo posamezniki s polno zaposlitvijo, delno zaposlitvijo, \xc5\xa1tudentje, posamezniki na materinskem ali star\xc5\xa1evskem dopustu, itd._NEWLINE_Med uporabniki coworking prostora in dela skupnosti, so pogosti predvsem mladi profesionalci, ki jim po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1olanju zaradi razmer na trgu dela ne preostane drugega, kot da izberejo samostojno pot. Coworking platforme so sicer razli\xc4\x8dne segmentirane, vendar je ve\xc4\x8dina samozaposlenih profesionalcev delujo\xc4\x8dih na polju kreativnih industrij. Dobrodo\xc5\xa1el je predvsem transfer znanja med razli\xc4\x8dnimi profesionalnimi profili, saj naj bi ta prina\xc5\xa1al vi\xc5\xa1jo motivacijo za opravljanje delovnih nalog in spoznavanje nadarjenih posameznikov iz lokalne skupnosti, hkrati pa bi omogo\xc4\x8dal prilo\xc5\xbenosti za inovacije. Za sodelo je zna\xc4\x8dilno, da daje podlago za profesionalno heterogeno skupnost, ki omogo\xc4\x8da razvoj neformalnih odnosov ter predvsem predajanja znanja._NEWLINE_Sodelovalni prostori se dr\xc5\xbeijo vrednot: sodelovanje, skupnost, trajnost, odprtost in dostopnost. Od uporabnikov sodelovalnega prostora se pri\xc4\x8dakuje ne le souporaba in skrb za prostore, temve\xc4\x8d tudi sodelovanje v \xc5\xbeivljenju skupnosti in deljenju idej z drugimi prebivalci prostora._NEWLINE_Slovenske coworking platforme niso omejene z dolo\xc4\x8denim segmentom uporabnikov, saj je transfer znanja in ve\xc5\xa1\xc4\x8din med heterogenimi uporabniki tisti, ki lahko prina\xc5\xa1a najve\xc4\x8dje u\xc4\x8dinke.\n_START_SECTION_\nDejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPri sodelu je zna\xc4\x8dilen poudarek na predajanju ve\xc5\xa1\xc4\x8din skupnosti - izobra\xc5\xbeevanju na podro\xc4\x8dju podjetni\xc5\xa1tva, novih ekonomskih modelov (npr. mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega financiranja), kreativnih industrij, podjetni\xc5\xa1tva z visokimi dru\xc5\xbebenimi u\xc4\x8dinki in drugih znanj, ki jih samozaposleni profesionalci lahko ponudijo. Skupnost soustvarja ve\xc4\x8dino programa dejavnosti, ali pa za njih daje vsaj pobudo._NEWLINE_Dogodki so lahko usmerjeni na opolnomo\xc4\x8denje \xc4\x8dlanov skupnosti, da lahko s pomo\xc4\x8djo novih znanj bolje izvajajo projekte ali pa so usmerjeni navzven, z namenom, da pritegnejo \xc5\xa1ir\xc5\xa1o skupnost, ki sicer nima dnevnih sodelavnih potreb, ampak jih zanimajo obravnavane tematike, ki ljudem nudijo nova znanja ter perspektive._NEWLINE_Dogodki, organizirani v okviru sodela, po navadi potekajo znotraj njihovih prostorov, lahko pa se prestavjo v druge prostore ali na prosto. Coworking platforme nudijo tudi produkcijsko podporo uporabnikom, izvedbene storitve pa se lahko ponujajo tudi zunanjim ustvarjalcem, podjetjem, organizacijam.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz coworking je prvi za\xc4\x8del uporabljati Bernie DeKoven leta 1999, leta 2005 pa ga je Brad Neuberg uporabil za opis prostora. Ta je sredi 90ih let kot ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki programer iz Silicijske doline dal odpoved v veliki korporaciji, da bi nadaljeval svojo kariero kot freelancer. Kljub temu, da je bil vesel, da se je umaknil iz korporacijskega okolja, je pogre\xc5\xa1al dru\xc5\xbebo drugih, kar ga je pripeljalo do tega, da je ustanovil Spiral Muse Coworking Community, ki velja za uradni za\xc4\x8detek coworkinga. V San Franciscu je tako ustanovil prvi prostor za sodelanje; v prostoru so sicer delali trije tehnolo\xc5\xa1ki delavci, med dnevom pa je bil prostor odprt tudi za druge. Sodelovalni prostor je vseboval iz majhnega \xc5\xa1tevila miz, nekaj kav\xc4\x8dev in kuhinjske ni\xc5\xa1e. Mize so bile na voljo samozaposlenim delavcem za 100 dolarjev na mesec. Kljub temu, da se je prostor zaprl v roku enega leta, se je ideja tovrstnega dela obdr\xc5\xbeala. Drugi freelancerji iz San Franciscu so odprli nove coworking prostore, koncept pa se je hitro raz\xc5\xa1iril po Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike in po svetu._NEWLINE_Dandanes se taki prostori, namenjeni sodelanju, ustanavljajo po vsem svetu. V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike je danes skoraj 1000 takih prostorov, po svetu ve\xc4\x8d kot 2000, vse bolj popularni pa postajajo tudi v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nProstori za sodelo v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je bila jeseni leta 2011 ustanovljena iniciativa Slovenia Coworking, s tem pa se je v Sloveniji za\xc4\x8dela hitro razvijati tudi kultura coworkinga oz. sodela. Ta se je v Sloveniji razvila kot odgovor na razli\xc4\x8dne zaznane probleme, kot klju\xc4\x8dna dva problema so v \xc5\xa1tudiji o rezultatih pilotnega projekta coworkinga oz. sodela avtorji Eva Per\xc4\x8di\xc4\x8d, Marko Orel in Luka Pi\xc5\xa1kori\xc4\x8d izpostavili kompleksno problematiko samozaposlenosti ob so\xc4\x8dasnem gospodarskem pesimizmu, ki so jim pobudniki slovenskega coworkinga pri\xc4\x8da \xc5\xbee od za\xc4\x8detka gospodarske krize. Nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo samozaposlenih profesionalcev je v izredno negotovem polo\xc5\xbeaju, saj imajo socialno varnost, velikokrat so na pragu rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, pogosto pa jim primanjkujejo klju\xc4\x8dne podjetni\xc5\xa1ke ve\xc5\xa1\xc4\x8dine in prilo\xc5\xbenosti za vzpostavitev novih vezi in pridobitev novih projektov, saj so socialno izolirani. Te mora\xc5\xa1 pripeljati v varno okolje, jim dati ve\xc5\xa1\xc4\x8dine in mo\xc5\xbenost, da za\xc4\x8dnejo razvijati projekte. Gospodarski pesimizem se pojavlja v okviru usihajo\xc4\x8de industrije, bega mo\xc5\xbeganov, praznih gospodarskih prostorov in splo\xc5\xa1nega mrtvila, ki je zna\xc4\x8dilno predvsem za ekonomsko \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a slovenska podro\xc4\x8dja._NEWLINE_Vizija, zakaj je vredno vlagati \xc4\x8das in trud v vzpostavitev sodelovalne kulture in z njo potrebne infrastrukture pobudniki coworkinga vidijo v razvijanju ustvarjalnih potencialov skupnosti uporabnikov ter ponovnem zagonu gospodarstva. \xc5\xbdelja upraviteljev platform je ponoven zagon gospodarstva, ki temelji na spodbujanju kreativnih industrij in inoviranju novih ekonomskih modelov ter uravnote\xc5\xbeevem razvoju urbanih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d in pode\xc5\xbeelja. Zaradi ve\xc4\x8dplastnosti delovanja skupnosti kreativcev pa lahko u\xc4\x8dinki delovanja coworking platform prese\xc5\xbeejo gospodarske okvire in prinesejo \xc5\xa1ir\xc5\xa1e dru\xc5\xbebene spremembe._NEWLINE_V Sloveniji se je razvilo kar nekaj dobro izpostavljenih sodelovalnih skupnosti, ki prakticirajo vrednote coworking kulture.\n_START_SECTION_\nPoligon\n_START_PARAGRAPH_\nKreativni center Poligon je po prostoru in skupnosti najve\xc4\x8dja coworking platforma v Sloveniji. Njena coworking skupnost \xc5\xa1teje \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 200 \xc4\x8dlanov. Njeni ustanovitelji so Luka Pi\xc5\xa1kori\xc4\x8d, Marko Orel in Eva Per\xc4\x8di\xc4\x8d ter \xc5\xa1tiri skupnosti, ki so zdru\xc5\xbeile razli\xc4\x8dne samozaposlene iz podro\xc4\x8dja kreativnih industrij: Slovenia Coworking, Slovenia Crowdfunding, Kreativna cona \xc5\xa0i\xc5\xa1ka in Ljudje. Poligon kreativni center v Ljubljani deluje \xc5\xbee od leta 2014 in gre za neke vrste vadbi\xc5\xa1\xc4\x8de za samozaposlene profesionalce in ustvarjalne skupnosti delujo\xc4\x8de na polju kreativnih ekonomij, socialnega podjetni\xc5\xa1tva in kulture.\n_START_SECTION_\nRIIBA\n_START_PARAGRAPH_\nRIIBA je precej bila ustanovljena leta 2014, velja za prvo ter izredno dejavno coworking skupnost na slovenski obali. Njeni ustanovitelji so kreativci: Nata\xc5\xa1a Pija\xc5\xbea, Luka Ka\xc5\xa1e, Marko Vivoda in Mateja Toma\xc5\xbein\xc4\x8di\xc4\x8d. Nastala je v okviru \xc5\xbeelje po vzpostavitvi ustvarjalne platforme, ki bi povezovala skupnost in kreativnost na slovenski obali.\n_START_SECTION_\nKreativna cona \xc5\xa0i\xc5\xa1ka (KC\xc5\xa0)\n_START_PARAGRAPH_\nKreativna cona \xc5\xa0i\xc5\xa1ka (KC\xc5\xa0) se nahaja v Ljubljani in je najdlje dejaven coworking prostor v Sloveniji, deluje \xc5\xbee od leta 2011. Osnovna ekipa ustanoviteljev zajema skunost industrijskih oblikovalcev Rompom - Andra\xc5\xbe Tarman, Ga\xc5\xa1per Premo\xc5\xbee, Jurij Lozi\xc4\x87, Nu\xc5\xa1a Jelenec, Tilen Sepi\xc4\x8d ter pridru\xc5\xbeena fotografinja Nata\xc5\xa1a Ko\xc5\xa1mrl in ilustrator Gregor Lo\xc5\xbee. KC\xc5\xa0 je zamenjal \xc5\xbee \xc5\xa1tevilne upravljavce, dandanes ve\xc4\x8dina prvotnih ustanoviteljev deluje v Poligonu, prostore pa so predali v upravljanje mlaj\xc5\xa1i generaciji. KC\xc5\xa0 predstavlja prostor, kjer se ustvarjalci s podro\xc4\x8dja oblikovanja, fotografije ter umetnosti s sodelovanjem in odrtostjo za kritiko posve\xc4\x8dajo raziskovanju in ustvarjanju.\n_START_SECTION_\nAurora Coworking\n_START_PARAGRAPH_\nAurora coworking je coworking prostor, ki deluje v Prekmurju. Njegov ustanovitelj je Perujec Jose Antonio Morales. Aurora Coworking je za\xc4\x8detna to\xc4\x8dka za najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e podjetnike.\n_START_SECTION_\nMP coworking\n_START_PARAGRAPH_\nMP coworking deluje v Dravljah v Ljubljani in je nastal je v letu 2011 pod okriljem neprofitne organizacije Zavod mladi podjetnik. Pomeni eno izmed aktivnosti za podporo in razvoj podjetni\xc5\xa1tva omenjene orgnaizacije v Sloveniji. Poleg prostora za skupno delo nudi celovito podporna storitev za freelancerje in podjetnike za\xc4\x8detnike. Velik poudarek MP coworkinga je na grajenju skupnosti, za kar so na voljo razli\xc4\x8dni formalni in neformalni na\xc4\x8dini dru\xc5\xbeenja.\n_START_SECTION_\nCoworking Zasavje / PUNKT\n_START_PARAGRAPH_\nCoworking Zasavje se tesno pvezuje z znamko PUNKT, pod katero je Sloveniji tudi bolj poznan. Sama Coworking skupnost je za\xc4\x8dela delovati \xc5\xbee leta 2012, vendar je bila takrat brez prostora, v stalni prostor se je naselila jeseni 2014. Njeni ustanovitelji so Tadeja Bu\xc4\x8dar, Janez Lipec, Jaka Potrpin, Katja Sovre in Matja\xc5\xbe Leni\xc4\x8d. Gre za multidisciplinarne ustvarjalce, ki uporabljajo na\xc4\x8din sodelanja za produkcijo projektov, produktov in dogodkov.\n_START_SECTION_\nSlovenia Coworking\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenia Coworking ni klasi\xc4\x8dna coworking platforma, ki se manifestira v fizi\xc4\x8dnem prostoru, temve\xc4\x8d gre za nacionalno iniciativo, katere vizija je promocija in popularizacija coworkinga v Sloveniji kot inovativnega in u\xc4\x8dinkovitega delovnega pristopa za ponoven zagon gospodarstva in ustvarjanje bolj\xc5\xa1e dru\xc5\xbebe, zaradi \xc4\x8desar gre za redko \xe2\x80\x9ctvorbo\xe2\x80\x9d tudi v Evropskem prostoru. Ustanovljena je bila v istem \xc4\x8dasu kot Kreativna cona \xc5\xa0i\xc5\xa1ka (leta 2011), njena ustanovitelja pa sta Luka Pi\xc5\xa1kori\xc4\x8d in Eva Matja\xc5\xbe, po polletnem delovanju pa se jima je pridru\xc5\xbeil tudi Marko Orel. Realizirala se je preko za\xc4\x8dasne rabe razli\xc4\x8dnih prostorov, ves \xc4\x8das pa je osredoto\xc4\x8dena na globinsko raziskovanje polja oworkinga ter \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih podro\xc4\x8dij novih ekonomih ter testiranja teh konceptov v praksi. Kulture coworkinga ne gradi le na nacionalni ravni, ampak povezuje in zdru\xc5\xbeuje razli\xc4\x8dne ustvarjalne skupnosti tudi med razli\xc4\x8dnimi dr\xc5\xbeavami v regiji. Zavzemajo se za promocijo in popularizacijo coworkinga v Sloveniji kot inovativnega in u\xc4\x8dinkovitega delovnega prostora ter za ponoven zagon gospodarstva in ustvarjanje bolj\xc5\xa1e dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nGeek House\n_START_PARAGRAPH_\nGeek House deluje na razli\xc4\x8dnih lokacijah po Sloveniji - Ljubljani, Novi Gorici, Kamniku, Zagorju ob Savi, Murski Soboti, Celju in Mariboru. Ponujajo storitve, kot so: pospe\xc5\xa1evalnik, start-up bootcamp (trimese\xc4\x8dni program, kjer podjetja pridobivajo temeljno znanje o gradnji start-up podjetij), prostori za start-up ekipe, prostore za freelancerje, master of freelancing (intenziven enodnevni izobra\xc5\xbeevanlni program), master of marketing.\n_START_SECTION_\nABC HUB\n_START_PARAGRAPH_\nAcceleration Business City HUB je prostor v Ljubljani, ki ponuja fleksibilne in fiksne co-working prostore, sejne sobe, tihe koti\xc4\x8dke, kuhinjo, prostor za dru\xc5\xbeenje, Akademijo znanja, namenjen pa je tako posameznikom, kot tudi podjetjem, npr. za mlada podjetja in start-upe.'