b"\n_START_ARTICLE_\nPhilipp Frank\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je na Dunaju, o\xc4\x8detu Hansu Franku (kemik) in Marti Hoffmann. Na Dunaju je tudi doktoriral iz teoreti\xc4\x8dne fizike leta 1907 pod Boltzmannovim mentorstvom, istega leta je objavil esej z naslovom Kausalgesetz und Erfahrung, v katerem je analiziral meje posledic v znanosti. S tem je pritegnil pozornost svojega prijatelja Alberta Einsteina.\n_START_SECTION_\nPrihod v ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nFrank je oktobra 1938 iz Prage prispel v ZDA. Z Anschlussom je istega leta prenehal delovati \xc5\xa1e ostanek Dunajskega kroga, \xc4\x8deprav je tudi avstrofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna vlada mo\xc4\x8dno ovirala delovanje kroga. V ZDA je predaval na ve\xc4\x8d kot na dvajsetih razli\xc4\x8dnih univerzah. S predavanjem je \xc5\xbeelel prenehati decembra 1938, saj ga je gnalo nazaj v Prago. V svojih petdesetih letih, je dobil priznanje za imenitnega in priznanega osrednje evropskega intelektualca in u\xc4\x8ditelja. Navsezadnje je bil Frank predstojnik In\xc5\xa1tituta za teoreti\xc4\x8dno fiziko na pra\xc5\xa1ki univerzi, kjer je sicer bil \xc5\xbee od leta nastanjen 1912 kot Einsteinov naslednik. Kot znanstvenik in filozof, je bil pomemben \xc4\x8dlen v karizmati\xc4\x8dni verigi od Macha, Poincara do Boltzmanna. V Ameriki je bilo veliko razumevanja glede njegovih idej in uspe\xc5\xa1no \xc5\xa1iril logi\xc4\x8dno-pozitivisti\xc4\x8dno oziroma logi\xc4\x8dno-empiristi\xc4\x8dno paradigmo, ki je v osrednji Evropi zapadla v nemilost fa\xc5\xa1izacije. Ameri\xc5\xa1ki filozofski pristop je bil bli\xc5\xbeje empirizmu, pragmatizmu in znanstvenemu pozitivizmu, zato so bili begunci iz Dunajskega kroga, med njimi tudi Frank, dobro sprejeti. Veliko Ameri\xc4\x8danov je prebralo Machova dela; po zaslugi Paula Carusa je bil velik dele\xc5\xbe Machovega dela objavljen v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, nekateri deli celo prej kot v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Med svojo predavateljsko turnejo je gostoval na Univerzi Harvard decembra 1938, kjer je predaval o filozofskih interpretacijah in nesporazumih kvantne teorije. V tem \xc4\x8dasu se je Frank zavedal, da so njegovo domovino \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko, izdali njeni politi\xc4\x8dni zavezniki in jo prepustili nacistom._NEWLINE_Ko je Frank skupaj s svojo \xc5\xbeeno Hanio prispel v ZDA kot predavatelj, sta imela zgolj za\xc4\x8dasno vizo. Zaradi zelo nevarnih razmer v Pragi, se nista mogla vrniti. Vse kar si je Frank ustvaril v Pragi v \xc5\xa1estindvajstih letih je moral opustiti; svoj polo\xc5\xbeaj, svoje dijake in \xc5\xa1tudente, svoje prijatelje in dom. Ko je Praga padla, se je Frankov polo\xc5\xbeaj v ZDA naenkrat spremenil. Od priznanega filozofa je postal brezdomec in brezposelne\xc5\xbe. Bila je obupna situacija, tako za Franka kot za njegovo \xc5\xbeeno. Kot je v svojem pismu napisal:\xc2\xa0\xc2\xbbZ \xc5\xbeeno sva prebolela prvoten \xc5\xa1ok, se postavila na noge in si ustvarila \xc5\xbeivljenje iz ni\xc4\x8desar. Ponovno morava za\xc4\x8deti \xc4\x8disto od za\xc4\x8detka, kar je v tem trenutku vse prej kot lahko.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nHarvard\n_START_PARAGRAPH_\nFrank je potreboval akademski polo\xc5\xbeaj, za pre\xc5\xbeivetje in za pridobitev vize, ki bi mu omogo\xc4\x8dila nadaljnjo delo v ZDA. Zanj bi to moralo biti precej lahko, saj je bil \xc5\xbee med mnogimi ameri\xc5\xa1kimi intelektualci dobro poznan po svojih predhodnih delih._NEWLINE_Ena izmed prvih univerz, ki mu je ponudila to mo\xc5\xbenost, je bila v \xc4\x8dasu krize, relativno obubo\xc5\xbeana in majhna Univerza Harvard. Tam je bil v stiku z veliko znanstveniki z vseh podro\xc4\x8dij: z Bridgmanom in Edwinom C. Kembleom, astronomom Harlowom Shapleyem in filozofom W. V. Quinom._NEWLINE_Arhivi Harvardske univerze vsebujejo korespondenco med tistimi, ki so \xc5\xbeeleli zasesti mesto Franka na Harvardu na oddelku za fiziko, ki je poslala soglasni predlog za upravo v korist imenovanja \xe2\x80\x93 in nespodbudni odzivi upravnih organov. Philipp in Hania sta tedaj \xc5\xbeivela v stresnih razmerah. Toda konstantno spodbujanje ostalih znanstvenikov, je bilo kon\xc4\x8dno popla\xc4\x8dano, ko je Frank dobil enoletno dovoljenje za bivanje (1. september 1939), kar pa ni pripomoglo k razmeram na univerzi.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nFrankovo delo je imelo razli\xc4\x8dne poudarke v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasovnih obdobjih, ko je bil v svojem rodnem kraju Dunaju do leta 1912, nato v Pragi do leta 1938 in zadnje obdobje, ki ga je pre\xc5\xbeivel v Ameriki do leta 1966. To se lahko vidi tudi skozi razvoj njegovih ambicij. Okoli leta 1907, ko je pri 23 letih doktoriral, se je za\xc4\x8del na Dunaju sre\xc4\x8devati z ostalimi mladimi mo\xc5\xbemi, med njimi tudi Hansom Hahnom in Ottom Neurathom. Skupaj so razglabljali o problemih v znanosti, filozofiji, politiki, zgodovini in veri. Klju\xc4\x8dni dogodek je bilo razpravljanje o knjigi Abela Reyja La Th\xc2\xb4eorie de la Physique chez les Physiciens contemporains, (1907)._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se je v tistem \xc4\x8dasu Frank mo\xc4\x8dno zanimal za filozofijo kot znanost, je bilo to med vsemi objavami del v fiziki in matematiki, le postransko delo. Med letoma 1908 in 1912, ko je bil \xc5\xa1e v Dunaju, je objavil 15 \xc4\x8dlankov, med katerimi je ve\xc4\x8dina temeljila na teoriji relativnosti. V tem \xc4\x8dasu sta bila na tem podro\xc4\x8dju prav tako zelo dejavna von Laue in Ehrenfest. V njegovi drugi fazi, v \xc4\x8dasu bivanja v Pragi, se je me\xc5\xa1anica negojenih interesov nadaljevala, toda sedaj je filozofiji o znanosti za\xc4\x8dela namenjati vse ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nElementi Frankovega programa\n_START_PARAGRAPH_\nNa kongresu septembra 1939 je odlo\xc4\x8dno predstavil \xc5\xa1tiri temeljne elemente svojega programa._NEWLINE_Prvi izmed \xc5\xa1tirih elementov je bilo pou\xc4\x8devanje fizike in filozofije na Harvardu, predvsem smeri kot so relativnost, dinamika, termodinamika in filozofija znanosti. Pouk smeri\xc2\xa0\xc2\xbbSodobna fizika in njena filozofija, filozofska interpretacija\xc2\xab\xc2\xa0(Contemporary Physics and its Philosophy, a Philosophical Interpretation) je za\xc4\x8del s petnajstimi \xc5\xa1tudenti, s\xc4\x8dasoma pa jih je imel \xc5\xbee dvesto petdeset. To je bilo prvi\xc4\x8d na Harvardu, da so dodiplomski \xc5\xa1tudentje, \xc5\xbee v svojem prvem letu \xc5\xa1tudiranja lahko razpravljali o relativnostnii in kvantni teoriji._NEWLINE_Druga to\xc4\x8dka njegovega programa je bilo nadaljevanje njegovega objavljanja \xc4\x8dlankov kot znanstvenik, filozof in humanist. Philipp je bil v tem \xc4\x8dasu \xc5\xbee osemindvajset let v Ameriki in v tem obdobju je objavil ve\xc4\x8d kot petdeset \xc4\x8dlankov in knjig, ve\xc4\x8dinoma v te\xc5\xbekih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah, predvsem o fizikalnih, filozofskih, psiholo\xc5\xa1kih, socialnih, zgodovinskih in kulturnih pogledih na znanost. V primerjavi z drugimi v Dunajskem krogu, je imel Frank osnoven program zasnovan \xc5\xbee v Evropi._NEWLINE_Tretja to\xc4\x8dka njegovega programa je bilo delovanje v imenu svoje znanstvene raziskave, ki se je razvijala vse od njegovega razpravljanja v dunajski kavarni. Stalno je stremel k svoji razli\xc4\x8dici o Razsvetljenem projektu, ki je bila njegova dol\xc5\xbenost kot javni intelektualec. Ernst Nagel je zaupal javnosti svoje mi\xc5\xa1ljenje o njegovem delu in dejal:\xc2\xa0\xc2\xbbFilozofija znanosti je v rokah Philippa Franka mo\xc4\x8dno liberalna disciplina.\xc2\xab_NEWLINE_\xc4\x8cetrti del njegovega programa je bila \xc5\xbeelja in sposobnost povezovanja druga\xc4\x8dnosti, ne zgolj med znanostjo, filozofijo in preostalo kulturo, temve\xc4\x8d tudi med ljudmi in njihovimi strastnimi idejami. Zato je lahko v zgodnjih letih \xc5\xbeivel skupaj z Machom, kot tudi z Boltzmannom. Posku\xc5\xa1al je zdru\xc5\xbeiti popolnoma razli\xc4\x8dne ideje Ernsta Macha in Henrija Poincar\xc3\xa9ja, tako da jih je zdru\xc5\xbeil v svojo obliko empirizma. Poleg tega pa mu je uspelo prepri\xc4\x8dati predsednika Harvarda, J. B. Conanta, da se je udele\xc5\xbeil konference na\xc2\xa0\xc2\xbbPhilippovem in\xc5\xa1titutu za enotno znanost\xc2\xab\xc2\xa0(Philipp's institute for the Unity of science). Conant je pozorno poslu\xc5\xa1al Frankove argumente in na podlagi tega uveljavil Splo\xc5\xa1en izobra\xc5\xbeevalni program na Harvardu (General Education program at Harvard College)."