b'\n_START_ARTICLE_\nNasilje na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nNasilje na delovnem mestu vklju\xc4\x8duje fizi\xc4\x8dni napad, ogro\xc5\xbeujo\xc4\x8de obna\xc5\xa1anje, nadlegovanje ali verbalna zloraba, delovno mesto pa je lahko katerakoli lokacija, za\xc4\x8dasna ali permanentna, kjer zaposleni opravlja slu\xc5\xbebeno dol\xc5\xbenost. Faktorji, ki pove\xc4\x8dujejo verjetnost pojava nasilja na delovnem mestu, so naslednji: delo z ljudmi, upravljanje z denarjem, zdravili ali vrednim materialom, delo v prostorih, kjer je prisoten alkohol, delo v manj\xc5\xa1ih skupinah ali posamezno, nudenje izobrazbe, nasvetov ali nege, delo z nestabilnimi osebami in delo med intenzivnimi organizacijskimi spremembami. \xc4\x8ceprav se nasilje lahko pojavi na kateremkoli delovnem mestu, obstajajo poklici, pri katerih je verjetnost pojava nasilja \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja: uslu\xc5\xbebenci, ki delajo v zdravstvu, socialni delavci, u\xc4\x8ditelji in uslu\xc5\xbebenci, ki se ukvarjajo s prodajo blaga. Pred za\xc4\x8detkom dela se lahko pozanimamo, \xc4\x8de so se v preteklosti pojavile kakr\xc5\xa1nekoli te\xc5\xbeave na delovnem mestu (uslu\xc5\xbebence vpra\xc5\xa1amo o njihovih izku\xc5\xa1njah), pregledamo, \xc4\x8de na\xc5\xa1e delovno mesto vklju\xc4\x8duje rizi\xc4\x8dne faktorje, ki so povezani z nasiljem in pregledamo, \xc4\x8de so se v preteklosti \xc5\xbee pojavili kak\xc5\xa1ni incidenti.\n_START_SECTION_\nPsihi\xc4\x8dno nasilje\n_START_PARAGRAPH_\nPsihi\xc4\x8dno nasilje je namerna ali nenamerna uporaba grobih besed, vpitje, poni\xc5\xbeevanje, zmerjanje, ustvarjanje slabih ali neprimernih mnenj o \xc4\x8dloveku na podlagi stereotipov, nesoglasja, kjer ena stran zlorablja svojo fizi\xc4\x8dno, ekonomsko, psihi\xc4\x8dno ali kakr\xc5\xa1nokoli drugo premo\xc4\x8d ter izsiljevanje in gro\xc5\xbenje. Velja za najbolj raz\xc5\xa1irjeno obliko nasilja, ki jo ob\xc4\x8dutimo vsi in tudi v\xc4\x8dasih povzro\xc4\x8damo sami (npr. \xc5\xbealjive, neprimerne besede, ki na\xc5\xa1ega sogovornika lahko u\xc5\xbealijo). Psihi\xc4\x8dno nasilje povzro\xc4\x8damo predvsem na besedni ravni (predsodki, negativna mnenja itd.), lahko pa osebo tudi ignoriramo, s \xc4\x8dimer dose\xc5\xbeemo stra\xc5\xa1anski u\xc4\x8dinek, podobno kot \xc4\x8de bi na nekoga vpili. Z vztrajnim ponavljanjem psihi\xc4\x8dnega nasilja lahko \xc5\xbertev za\xc4\x8dne verjeti \xc5\xbealjivim pripombam in sporo\xc4\x8dilom, njena osebnost, samozaupanje in samospo\xc5\xa1tovanje pa so prizadeti.\n_START_SECTION_\nEkonomsko nasilje\n_START_PARAGRAPH_\nMed ekonomsko nasilje spada nepla\xc4\x8devanje nadur, pove\xc4\x8dan obseg dela, zmanj\xc5\xa1evanje kadrov, slabo vrednotenje dela, gro\xc5\xbenje z odpu\xc5\xa1\xc4\x8danjem, prevzemanje finan\xc4\x8dnega bremena nekoga drugega. Pod to vrsto nasilja uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tudi vsako prikraj\xc5\xa1anje in izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje ekonomske narave. In \xc4\x8deprav se je polo\xc5\xbeaj \xc5\xbeensk v modernih dru\xc5\xbebah spremenil in so \xc5\xbeenske pravice izena\xc4\x8dene z mo\xc5\xa1kimi, pa se v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju ka\xc5\xbee druga\xc4\x8dna podoba: gospodinjsko delo je \xc5\xa1e vedno v domeni \xc5\xbeensk, \xc5\xbeenske so za opravljanje istega dela pla\xc4\x8dane manj kot mo\xc5\xa1ki , zaradi svojega biolo\xc5\xa1kega spola in njegovih posledic (materinstvo) te\xc5\xbeje dobijo redno zaposlitev.\n_START_SECTION_\nVerbalno nasilje\n_START_PARAGRAPH_\nVerbalno nasilje se ka\xc5\xbee z \xc5\xbealitvami, zani\xc4\x8devanjem, vpitjem, podcenjevanjem, gro\xc5\xbenjami, poni\xc5\xbeevanjem drugega. Spada med relacijsko ali prikrito nasilje, ki ne vklju\xc4\x8dujejo elementov fizi\xc4\x8dnega napada in vklju\xc4\x8duje bolj posredna dejanja v odnosu do \xc5\xbertve . Verbalna zloraba je pretirana uporaba jezika za spodkopavanje posameznikovega dostojanstva in varnosti, preko \xc5\xbealjivk in poni\xc5\xbeevanja v enkratni ali ve\xc4\x8dkratni obliki (npr. sarkazem govorice, kri\xc4\x8danje, preklinjanje \xe2\x80\xa6). Pomeni komunikacijo preko besed, intonacije in na\xc4\x8dina, ki drugim sporo\xc4\x8da podcenjevanje, obsojanje in nespo\xc5\xa1tovanje . Oseba tak na\xc4\x8din komunikacije zaznava kot oster in obsojajo\xc4\x8d napad, ki je lahko profesionalen ali oseben. Verbalno nasilje pa sestoji iz dveh dimenzij in sicer je lahko horizontalno ali vertikalno. Horizontalna zloraba je zloraba med dvema enakovrednima sodelavcema, medtem ko vertikalna zloraba predstavlja neprimerno uporabo mo\xc4\x8di proti podrejenemu.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje verbalnega nasilja na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nMnogi poudarjajo, da je edini na\xc4\x8din, soo\xc4\x8diti se z vsakodnevnimi oblikami agresije-verbalnim, psiholo\xc5\xa1kim in emocionalnim nasiljem-, da se spremeni narava in na\xc4\x8din pogovora, ki ga imajo ljudje drug z drugim .\n_START_SECTION_\nPrimarna preventiva\n_START_PARAGRAPH_\nPomembno je, da je delovno okolje tak\xc5\xa1no, da ustrahovanje ni tolerirano in je to jasno vidno v vrednotah organizacije in smernicah zaposlovanja . Bistveno pri preventivi in soo\xc4\x8danju z verbalnim nasiljem je prepoznavanje opozorilnih znakov verbalnega nasilja in dokumentiranje ter poro\xc4\x8danje o pogostosti verbalne zlorabe .\n_START_SECTION_\nSekundarna preventiva\n_START_PARAGRAPH_\nPomembno lahko k zmanj\xc5\xa1evanju verbalnega nasilja prispeva tudi trening asertivnosti in komunikacijskih ve\xc5\xa1\xc4\x8din. Prav tako ima pomemben u\xc4\x8dinek tudi zgodnja intervencija, kot npr. svetovanje in udele\xc5\xbeevanje formalnih izobra\xc5\xbeevalnih programov. Posebej u\xc4\x8dinkoviti so tisti programi, ki vklju\xc4\x8dujejo napisane programe, z jasno dolo\xc4\x8denimi cilji, analizo tveganja na delovnem mestu, prepre\xc4\x8devanje tveganja in kontrolne prakse ter trening in izobra\xc5\xbeevanje vseh zaposlenih.\n_START_SECTION_\nTerciarna preventiva\n_START_PARAGRAPH_\nPriporo\xc4\x8dljivo je, da je zaposlenemu, ki se soo\xc4\x8da z verbalnim nasiljem, na voljo svetovalec, da se z njim pogovori.\n_START_SECTION_\nOsebnostni dejavniki, ki vplivajo na pojav verbalnega nasilja ne delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo pomembne negativne korelacije med sprejemljivostjo in moralno zlorabo, kot tudi provokacijami . Prav tako so odkrili pozitivne korelacije med slednjimi in nevroticizmom. Skarlicki in kolegi (1999) pa so odkrili, da se nevroticizem in manj\xc5\xa1a sprejemljivost povezujeta z ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnim obna\xc5\xa1anjem.  Novej\xc5\xa1e raziskave (Bolton, Becker in Barber, 2010) so pokazale, da se sprejemljivost negativno povezuje z medosebno deviantnostjo. Vse to ka\xc5\xbee, da je osebnost pomemben prediktor verbalnega nasilja na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nFizi\xc4\x8dno nasilje\n_START_PARAGRAPH_\nJe vsako nasilje, ki ga dobesedno ob\xc4\x8dutimo na svojem telesu (npr. brca, udarec z roko ali nogo, predmetom, dotikanje, uga\xc5\xa1anje ogorkov na telesu, polivanje z mrzlo ali vro\xc4\x8do vodo, odrekanje ali vsiljevanje hrane). Najpogostej\xc5\xa1e fizi\xc4\x8dno nasilje je obra\xc4\x8dun s pestmi, najhuj\xc5\xa1a in najbolj kruta oblika pa je umor. S fizi\xc4\x8dnim nasiljem pogosto povezujemo alkohol, \xc4\x8deprav to ni nujno bistven razlog. Alkoholizem ni primarni vzrok za fizi\xc4\x8dno nasilje, je pa gotovo spodbujevalec. Pravi vzroki so globlje v du\xc5\xa1evnosti nasilnega \xc4\x8dloveka. Cilj fizi\xc4\x8dnega nasilja je pridobiti, pove\xc4\x8dati ali dokazati svojo mo\xc4\x8d nad \xc5\xbertvijo. Med nasilne\xc5\xbee v prvi vrsti pri\xc5\xa1tevamo mo\xc5\xa1ke, medtem ko \xc5\xbeenske redko pod pritiskom neuspeha v zasebni ali profesionalni sferi posegajo po fizi\xc4\x8dnem nasilju. Posledice fizi\xc4\x8dnega nasilja se ka\xc5\xbeejo kot modrice, rane, zlomi, po\xc5\xa1kodbe, izguba zavesti itd.\n_START_SECTION_\nSpolno nasilje\n_START_PARAGRAPH_\nPod spolno nasilje uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo zahteve do podrejenih v zameno za ohranjanje ali pridobitev dolo\xc4\x8dene koristi na delovnem mestu. Telesno ravnanje spolne narave je neza\xc5\xbeelen telesni stik (nepotrebno dotikanje, \xc5\xa1\xc4\x8dipanje, drgnjenje ob telo nadlegovanega, napad, vsiljevanje spolnega napada). Poznamo tudi besedno spolno nasilje, kamor sodi nedobrodo\xc5\xa1lo osvajanje, predlogi v zvezi s spolnostjo ali siljenje v spolnost, namigovanje, opazke ali spogledovanje. Med spolno nasilje \xc5\xa1tejemo tudi kazanje pornografskih slik, predmetov, spolne geste itd. Spolno nasilje na delovnem mestu se dogaja pogosto, \xc5\xbertve pa so predvsem \xc5\xbeenske. Na pogostost spolnega nasilja vpliva izobrazba, starost (bolj so prizadete mlaj\xc5\xa1e osebe), delovna doba, zakonski stan in etni\xc4\x8dni status.\n_START_SECTION_\nVandalizem\n_START_PARAGRAPH_\nUni\xc4\x8devanje lastnine in prostorov na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nInstitucionalno nasilje\n_START_PARAGRAPH_\nPojavi se, ko institucije preko lastnih mehanizmov delovanja izvajajo prikrito ali celo odkrito vrsto nasilja s tem, ko delavce prisiljujejo v nekaj, diskriminirajo, dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo nestrpnost in avtoritativno odlo\xc4\x8danje ter hierarhi\xc4\x8dne odnose. Obstaja pa ve\xc4\x8d vrst nasilja, ki prav tako negativno vplivajo na kakovost \xc5\xbeivljenja posameznika, kot npr. politi\xc4\x8dno, ideolo\xc5\xa1ko, versko, rasno itd.\n_START_SECTION_\nZa organizacijo\n_START_PARAGRAPH_\nPosledice nasilja v organizaciji se ka\xc5\xbeejo v slab\xc5\xa1anju delovne klime, zmanj\xc5\xa1evanju ustvarjalnosti in produktivnosti, pomanjkanju motivacije zaposlenih, zmanj\xc5\xa1evanju inovativnosti, zmanj\xc5\xa1evanju poslovnega ugleda ustanove in pove\xc4\x8danem \xc5\xa1tevilu dni odsotnih delavcev zaradi bolni\xc5\xa1ke in preobremenjenosti drugih, ki ostanejo._NEWLINE_Tudi pri verbalnem nasilju se pojavljajo tak\xc5\xa1ne posledice, poleg tega pa se podalj\xc5\xa1a tudi porabljen \xc4\x8das za opravljanje neke naloge ter pove\xc4\x8da poraba sredstev .'