b"\n_START_ARTICLE_\nSveta Genovefa (pripovedka)\n_START_PARAGRAPH_\nSveta Genovefa (tudi Genovefa Brabantska, domnevno iz 8. stoletja) je junakinja srednjeve\xc5\xa1ke legende, ki se je raz\xc5\xa1irjala v obliki sage, romance, ljudske drame in ljudske knjige.\n_START_SECTION_\nVsebina pripovedke\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedka se dogaja v 8. stoletju. \xc5\xa0panija je napadla Trier, ki je v tistem \xc4\x8dasu spadal pod Francijo. Francoski kralj Karel je na pomo\xc4\x8d poklical vse kneze in grofe, zato je moral v vojno tudi grof Siegfried (Zmagomir). Medtem je njegov namestnik Golo doma dvoril grofovi \xc5\xbeeni Genovefi, h\xc4\x8derki brabantskega vojvode. Ker ga je zavrnila, jo je obto\xc5\xbeil pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tva s kuharjem Dragonom in jo obsodil na je\xc4\x8do. Genovefa je v je\xc4\x8di rodila sina Boleslava. Dva meseca po porodu je Golo obvestil grofa o neljubem dogodku reko\xc4\x8d, da je otrokov o\xc4\x8de kuhar. Grof je ukazal umoriti Dragona, Genovefo pa zapreti. Grof se je vrnil z vojne in ker je Gola skrbelo, da bo grof izvedel resnico, se je odlo\xc4\x8dil za umor grofice. Poslal je dva slu\xc5\xbeabnika, da jo skupaj z otrokom odpeljeta v gozd in oba ubijeta, vendar sta ji prizanesla in jo izpustila. Genovefa se je zatekla v jamo, kjer je ostala sedem let._NEWLINE_Medtem je grof mo\xc4\x8dno \xc5\xbealoval za grofico. Ko je \xc5\xa1el nekega dne v njeno sobo, je na\xc5\xa1el pismo, ki mu ga je napisala v je\xc4\x8di. Spoznal je, da je bila Genovefa ves \xc4\x8das nedol\xc5\xbena, kar mu je priznala tudi \xc4\x8darovnica. Nekega dne je v gozdu sledil ko\xc5\xa1uti, ki ga je pripeljala do Genovefe. Grof je bil presre\xc4\x8den, da je na\xc5\xa1el svojo ljubo \xc5\xbeeno in otroka, in vsi skupaj so se vrnili v grad. Grof je Gola kruto kaznoval: voli so ga raztrgali do smrti._NEWLINE_Njihova sre\xc4\x8da ni trajala dolgo. Genovefa je kmalu zbolela in umrla in grof je ostal sam z otrokom. Bil je zelo \xc5\xbealosten, ves \xc4\x8das ga je pekla vest, ker je bil krivi\xc4\x8den do \xc5\xbeene. Ob obisku jame, kjer je \xc5\xbeivela Genovefa, je sklenil, da bo tudi sam pre\xc5\xbeivel preostanek \xc5\xbeivljenja v jami. V spomin \xc5\xbeeni je dal poleg jame zgraditi romarsko cerkev. Oba s sinom sta tam \xc5\xbeivela do konca svojih dni._NEWLINE_Pozor: popularna junakinja Genovefa Brabantska ni identi\xc4\x8dna pravi svetnici Genovefi iz Pariza (Sveta Genovefa iz Pariza).\n_START_SECTION_\nVariante\n_START_PARAGRAPH_\nGenovefina zgodba se pojavlja v skandinavskih baladah Ravengaard og Memering, ki obstajajo v ve\xc4\x8d variantah. Zgodba govori o Gunildi, \xc5\xbeeni Henryja Duka. Ko je \xc5\xa1el Henry Duke v vojno, je pustil \xc5\xbeeno Ravengaardu, ki jo je obto\xc5\xbeil nezvestobe. Gunilda je bila s pomo\xc4\x8djo zagovornika Memeringa opro\xc5\xa1\xc4\x8dena krivde. \xc5\xa0kotska balada Sir Aldingar je verzija iste zgodbe. Motiv nedol\xc5\xbene \xc5\xbeene se pojavi \xc5\xa1e v sagi o Karlu Velikem, v angle\xc5\xa1ki romanci Sir Triamour, v nem\xc5\xa1kem delu Historie von der geduldigen K\xc3\xb6nigin Crescentia idr. Genovefi so podobne glavne osebe slovenskih \xc5\xbeenskih svetni\xc5\xa1kih zgodb: Hirlanda, Hildegarda, Grizelda._NEWLINE_Genovefino zgodbo je populariziralo delo L'Innocence reconnue, ou vie de Sainte Genevieve de Brabant patra Ren\xc3\xa9ja de Cerisiersa (1603-1662). V 19. stoletju je bila pogosto vsebina dramskih predstav v Nem\xc4\x8diji, npr. igra Genoveva Friedricha Hebbla. Leta 1866 je Mathilde Wesendonck objavila tragedijo Genovefa v treh dejanjih, Jacques Offenbach pa je napisal opereto z enakim naslovom. Motivi iz pripovedke so se pojavili tudi v prozi. V Proustovem Combrayu je lik Gola, ki jezdi proti Genovefinem gradu. Leta 2002 je G\xc3\xbcnter Ruch objavil roman z naslovom Genovefa."