b'\n_START_ARTICLE_\nLadja z rotorji\n_START_PARAGRAPH_\nLadja z rotorji ali Flettnerjeva ladja je ladja, ki uporablja Magnusov efekt za pogon. Ima visoke flettnerjeve rotorje, ki jih poganja motor. Veter potem piha na rotorje in proizvaja pogonsko silo pravokotno na smer zraka._NEWLINE_Koncept je prvi razvil nem\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir Anton Flettner. Namen je bil narediti ladjo, ki bi uporabljala Magnusov efekt. Ladja je uspe\xc5\xa1no plula, vendar manj efektivno kot \xc4\x8de bi motor poganjal konvencionalne propelerje. Na za\xc4\x8detku je predlagal, da bi rotorja poganjal jermen, potem se je odlo\xc4\x8dil, da je bolje \xc4\x8de vsak rotor poganja svoj motor. 16. septembra je prosil za patent v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Pri zasnovi eksperimentale ladje so mu pomagali Albert Betz, Jacob Ackeret in Ludwig Prandtl. Oktobra 1924 Germaniawerft je zgradil veliko rotorsko ladjo Buckau. Ladja je imela dva 15 metrov visoka rotorja s premerom 3 metre, ki jih je poganjal 50 KM elektri\xc4\x8dni motor. Leta 1926 je zgradil v ladjedelnici A.G. Weser v Bremnu ve\xc4\x8djo ladjo s tremi rotorji "Barbara"_NEWLINE_Buckau je \xc5\xa1el na prvo plovbo februarja leta 1925 iz Gdanska do \xc5\xa0kotske. Rotorji so delovali brezhibno tudi v nevihtnem vremenu. Ladja je lahko jadrala v veter tudi pri kotu 20-30 stopinj, originalno jadro je dopu\xc5\xa1\xc4\x8dalo najve\xc4\x8d kot 45 stopinj v veter._NEWLINE_31. marca 1926 so Buckau preimenovali v Baden Baden. Ladja je potem priplula v New York 9. maja, kjer je po\xc5\xbeela veliko zanimanje. Leta 1931 je bila uni\xc4\x8dena v Karibski nevihti._NEWLINE_Rotorske ladje tistega \xc4\x8dasa niso bile ekonomi\xc4\x8dne z dizelskimi motorji. Ob koncu 20. stoletja se je pojavilo ponovno zanimanje, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z Jacques-Yves Cousteauovo ladjo Alcyone leta 1983.\n_START_SECTION_\nTipi ladje\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ladje samo na rotorski pogon in pa hibridne ladje, kjer rotor asistira konvencionalnem propelerju. Ve\xc4\x8dina rotorskih ladij ima elektri\xc4\x8dni motor, in\xc5\xbeenir lahko kontrolira obrate in smer vrtenja. \xc4\x8ce ni vetra je bolj efektivno uporabljati propeler.\n_START_SECTION_\nUporaba danes\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza v Flensburgu razvija \'Flensburg catamaran ali Uni-cat Flensburg, katamaran z rotorrji_NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki izdelovalec vetrnih turbin Enercon je 2. avgusta 2008 lansiral rotorsko ladjo E-Ship 1. Uporabljala se bo za transport turbin in druge opreme._NEWLINE_Leta 2009 je finska W\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4 predlo\xc5\xbeila koncept za kri\xc5\xbearski trajekt z rotorji, da bi zmanj\xc5\xa1ala porabo goriva._NEWLINE_Stephen H. Salter in John Latham sta predlagala izgradnjo 1500 rotorskih ladij, ki bi razpr\xc5\xa1evale morsko vodo v zrak, nastali oblaki bi potem odbijali son\xc4\x8dno sevanje nazaj v vesolje in tako zmanj\xc5\xa1ali efekt tople grede.'