b'\n_START_ARTICLE_\nVeliki londonski po\xc5\xbear\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki londonski po\xc5\xbear je bil katastrofalen po\xc5\xbear, ki je med nedeljo 2. septembra in sredo 5. septembra 1666 divjal po angle\xc5\xa1kem mestu London. Po\xc5\xbear je skoraj popolnoma uni\xc4\x8dil srednjeve\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta (City of London) znotraj rimskega obzidja in ogrozil, a ne dosegel uglednej\xc5\xa1ega okro\xc5\xbeja Westminster, whitehallske pala\xc4\x8de Karla II. in ve\xc4\x8dine barakarskih naselj v predmestjih. Pogorelo je 13.200 hi\xc5\xa1, 87 podru\xc5\xbeni\xc4\x8dnih cerkva, stara katedrala svetega Pavla in ve\xc4\x8dina poslopij mestne uprave. Po oceni so bili uni\xc4\x8deni domovi 70.000 od takratnih 80.000 prebivalcev Cityja. \xc5\xa0tevilo smrtnih \xc5\xbertev ni znano; tradicionalno velja, da je bilo glede na obseg nesre\xc4\x8de zanemarljivo, saj je bilo uradno potrjenih samo \xc5\xa1est \xc5\xbertev. Temu mnenju danes oporekajo nekateri zgodovinarji, saj smrti prebivalcev ni\xc5\xbejih slojev verjetno sploh niso bile zabele\xc5\xbeene, poleg tega pa je lahko mo\xc4\x8dna vro\xc4\x8dina kremirala mnoge \xc5\xbertve, tako da za njimi ni ostal noben prepoznaven ostanek._NEWLINE_Po\xc5\xbear se je za\xc4\x8del malo po polno\xc4\x8di 2. septembra v pekarni Thomasa Farrinerja (oz. Farynorja) na ulici Pudding Lane in se hitro raz\xc5\xa1iril proti zahodu \xc4\x8dez City. Zaradi neodlo\xc4\x8dnosti takratnega lorda-\xc5\xbeupana Londona, sir Thomasa Bloodwortha, je bila zamujena prilo\xc5\xbenost da bi ga hitro omejili s takrat najpomembnej\xc5\xa1o protipo\xc5\xbearno tehniko, ustvarjanjem preprek z ru\xc5\xa1enjem. Do nedelje zve\xc4\x8der, ko je bil izdan ukaz o obse\xc5\xbenej\xc5\xa1em ru\xc5\xa1enju, je veter \xc5\xbee razplamtel ogenj v ognjeni vihar, proti kateremu tak\xc5\xa1ni ukrepi niso bili u\xc4\x8dinkoviti. V ponedeljek se je po\xc5\xbear raz\xc5\xa1iril v samo jedro Cityja. Na ulicah mesta so izbruhnili nemiri, ko so se raz\xc5\xa1irile govorice, da sumljivi tujci podtikajo nove po\xc5\xbeare. Strah pred brezdomci je bil usmerjen predvsem proti Francozom in Nizozemcem, sovra\xc5\xbenikom Anglije v takratni drugi angle\xc5\xa1ko-nizozemski vojni. \xc4\x8clane velikih priseljenskih skupnosti teh dveh narodnosti so tolpe pretepale in lin\xc4\x8dale. V torek je po\xc5\xbear divjal \xc5\xbee po ve\xc4\x8dini mestnega ozemlja, presko\xc4\x8dil reko Fleet in pri\xc4\x8del ogro\xc5\xbeati dvor Karla II. v Whitehallu. Takrat so oblasti vzpostavile organiziran boj proti ognju, ki je naposled uspel pogasiti po\xc5\xbear. Pri tem naj bi bila klju\xc4\x8dna dva dejavnika: ponehal je mo\xc4\x8dan vzhodni veter in garniziji trdnjave Tower of London je s smodnikom kon\xc4\x8dno uspelo ustvariti u\xc4\x8dinkovite prepreke, ki so ustavile nadaljnje \xc5\xa1irjenje ognja proti vzhodu._NEWLINE_Dru\xc5\xbebene in gospodarske posledice katastrofe so bile ogromne. Kralj Karel II. je resno predlagal evakuacijo prebivalcev in naselitev drugje, saj se je bal upora med begunci, ki so ostali brez vsega. Kljub \xc5\xa1tevilnim radikalnim predlogom je bil London na koncu obnovljen s prakti\xc4\x8dno istim sistemom ulic kot pred po\xc5\xbearom.'