b"\n_START_ARTICLE_\nLadeuzejev trg, Leuven\n_START_PARAGRAPH_\nLadeuzejev trg (Ludeuzeplein, plein v nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dini je trg) je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Leuvna v Belgiji (50\xc2\xb052\xe2\x80\xb242\xe2\x80\xb3N 4\xc2\xb042\xe2\x80\xb220\xe2\x80\xb3E.). Imenuje se po nekdanjem rektorju Katoli\xc5\xa1ke univerze v Leuvnu, monsinjorju Paulinu Ladeuzeju. Je najve\xc4\x8dji trg v Leuvnu. Do druge svetovne vojne se je imenoval Volksplaats ali Ljudski trg._NEWLINE_Med lokalnim prebivalstvom je bil trg znan kot Jerkarlisse. To ime izvira iz religioznega reda klaris, ki so tu imele samostan, ko je bil \xc5\xa1e pe\xc5\xa1\xc4\x8den hrib (jer v lokalnem nare\xc4\x8dju pomeni 'umazan', to je netlakovan, v nasprotju s sosednjim Sti\xc3\xabnkarlisse, nekdanjim tlakovanim Graanmarktom, zdaj trg Herberta Hooverpleina). Leta 1783 je bil samostan ukinjen in mesto Leuven je kupilo posestvo od belgijskih oblasti, ki so ga podedovale, da bi uredili trg, namenjen prodaji lesa. Hrib je bil zravnan in prva hi\xc5\xa1a na trgu je bila postavljena leta 1812. Takrat se je trg imenoval Napoleonov trg, kasneje pa je bil preimenovan v Volksplaats, na koncu pa je postal Ladeuzeplein.\n_START_SECTION_\nUniverzitetna knji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nTrg obvladuje veli\xc4\x8dastna knji\xc5\xbenica univerze. Kljub temu da neorenesan\xc4\x8dna zunanjost ka\xc5\xbee druga\xc4\x8de, je stavba sorazmerno nova, iz leta 1921. Knji\xc5\xbenica je bila darilo ameri\xc5\xa1kega ljudstva mestu Leuven, potem ko so izvirno knji\xc5\xbenico iz 17. stoletja blizu Velikega trga po\xc5\xbegale nem\xc5\xa1ke okupatorske enote avgusta 1914. Po\xc5\xbear je uni\xc4\x8dil ne samo velik del kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine srednjeve\xc5\xa1kega mesta, temve\xc4\x8d je povzro\xc4\x8dil tudi izgubo ne\xc5\xa1tetih in nenadomestljivih zgodovinskih rokopisov in knjig, mnogi so bili stari ve\xc4\x8d stoletij._NEWLINE_Ta nasilna dejanja so povzro\xc4\x8dila \xc5\xa1kodo po vsem svetu in za nadomestitev izgub je bilo ustanovljenih nekaj ve\xc4\x8dinoma ameri\xc5\xa1kih dobrodelnih ustanov. Leta 1921 so za\xc4\x8deli na trgu graditi novo knji\xc5\xbenico. Nova stavba ima tudi enega najve\xc4\x8djih kariljonov v Evropi, ki so ga je leta 1928 izdelali ameri\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenirji kot darilo v spomin na vse ljudi, ki so med 1. svetovno vojno izgubili \xc5\xbeivljenje. Kariljon je imel prvotno 48 zvonov, to je bilo takratno \xc5\xa1tevilo dr\xc5\xbeav v Evropski uniji. Glavni zvon, ki zvoni vsako uro, se imenuje zvon svobode (Liberty Bell of Louvain) in je \xc4\x8detrti najve\xc4\x8dji zvon, ima napis, ki poziva k svetovnemu miru._NEWLINE_Maja 1940 so nem\xc5\xa1ki okupatorji v prvem letu druge svetovne vojne spet uni\xc4\x8dili (novo) univerzitetno knji\xc5\xbenico. Po vojni je bila stavba skoraj popolnoma obnovljena po prvotnih na\xc4\x8drtih. Po precej\xc5\xa1nji prenovi od leta 1999 do leta 2003 je zunanja, kariljonova in stre\xc5\xa1na konstrukcija znova obnovljena v svoji nekdanji lepoti in prevladuje na trgu._NEWLINE_Januarja 2014 je bila v petih nadstropjih zvonika odprta trajna razstava o teh vojnih dogodkih.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2005 je Katoli\xc5\xa1ka univerza v Leuvnu praznovala 575. obletnico in se odlo\xc4\x8dila zahvaliti mestu Leuven za gostoljubnost tako, da je uglednega umetnika Jana Fabra prosila, da naredi skulpturo v zahvalo mestu. Fabre je zasnoval sodobno umetni\xc5\xa1ko instalacijo, imenovano Totem. Sestavlja jo ogromen tajski ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8di hro\xc5\xa1\xc4\x8d (Sternocera aequisignata), nataknjen na 23 metrov visoko jekleno iglo. Po mnenju avtorja je v nadrealisti\xc4\x8dni pogled na hro\xc5\xa1\xc4\x8da na igli, ki stoji pred neoklasicisti\xc4\x8dnimi knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnimi stavbami, odli\xc4\x8dno zajet duh mesta in univerze v Leuvnu._NEWLINE_Starodavna umetnost glasbenih recitalov po vsej dr\xc5\xbeavi je \xc5\xa1e vedno zelo \xc5\xbeiva. Na kariljonu so redne predstave od leta 1983, ko je bil v celoti obnovljen in raz\xc5\xa1irjen, zdaj ima 63 zvonov."