b'\n_START_ARTICLE_\nEmil Semoli\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini kroja\xc4\x8da Andreja in gospodinje Ivane Semoli\xc4\x8d rojene Ter\xc4\x8don v Mavhinjah (sedaj ital. Malchina). Zaradi fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega pritiska se je leta 1924 kakor mnogo drugih Primorcev izselil v Argentino. Tu je deloval v delavsko kulturnem dru\xc5\xa1tvu Ljudski oder Buenos Aires. Bil je ve\xc4\x8dkratni predsednik tega dru\xc5\xa1tva in si prizadeval za sodelovanje med vsemi dru\xc5\xa1tvi predvojnih slovenskih emigrantov v Argentini, ki so bili v veliki ve\xc4\x8dini iz Primorske. Sodeloval je pri ve\xc4\x8d poizkusih zdru\xc5\xbeitve omenjenih dru\xc5\xa1tev v enotno in pluralno organizacijo. Med 2. svetovno vojno so slovenski izseljenci v Argentini ustanovili Primorski odbor, ki je javno zahteval priklju\xc4\x8ditev Slovenskega Primorja k Jugoslaviji. Ob koncu vojne je misel tedanjih slovenskih dru\xc5\xa1tev v Argentini dozorela in se za\xc4\x8dela uresni\xc4\x8devati 27. julija 1946 z ustanovitvijo Slovenskega sveta. Ustanovnemu odboru je predsedoval Semoli\xc4\x8d, kot predstavnik Ljudskega odra, podpredsednik je bil Viktor \xc4\x8cerni\xc4\x8d, predstavnik dru\xc5\xa1tva Na\xc5\xa1 dom, tajnik pa Stanislav Baretto, ki je predstavljal dru\xc5\xa1tvo Slovenski dom. Na ob\xc4\x8dnem zboru 19. aprila 1947 je bil ustanovni odbor potrjen tudi v novonastalem dru\xc5\xa1tvu Slovenski ljudski dom, hkrati pa je bilo sklenjeno, da se vsa dosedanja dru\xc5\xa1tva ukinejo, \xc4\x8dasopis Slovenski glas pa je postal uradno glasilo novega dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_Slovenski ljudski dom je pod Semoli\xc4\x8devim vodstvom razvil bogato kulturno dejavnost (knji\xc5\xbenica z ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d knjigami, te\xc4\x8daji sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine za mladino in drugo). Ob sporu Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije z Informbirojem je vztrajal pri nepoliti\xc4\x8dnem delovanju dru\xc5\xa1tva. Re\xc5\xbeim argentinskega predsednika Juana Dominga Perona je dru\xc5\xa1tvu 1949 prepovedal delovanje; tudi po padcu Peronovega re\xc5\xbeima 1957 Semoli\xc4\x8d ni mogel ponovno zdru\xc5\xbeiti slovenskih dru\xc5\xa1tev, od 1958 pa je deloval v Argentinsko-slovenskem dru\xc5\xa1tvu Zarja.'