b'\n_START_ARTICLE_\nNarodnozabavna glasba\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNarodnozabavna glasba se je razvila iz ljudske glasbe, s \xc4\x8dimer je mi\xc5\xa1ljeno god\xc4\x8devsko igranje in ljudsko petje. Njeni za\xc4\x8detki segajo v 19. stoletje, ko se je z izumom in pojavom diatoni\xc4\x8dne harmonike hitro razmahnila. Predvsem po 2. svetovni vojni je \xc5\xa1tevilo ansamblov za\xc4\x8delo skokovito nara\xc5\xa1\xc4\x8dati. Sprva so bili ansambli amaterski, \xc5\xa1ele kasneje tudi profesionalni. Za najve\xc4\x8djega glasbenika narodnozabavne glasbe pri nas in v svetu velja Slavko Avsenik, ki je s svojim Ansamblom bratov Avsenik v 40-ih letih delovanja, za\xc4\x8den\xc5\xa1i leta 1953, ustvaril ogromno pesmi (okrog 800), izmed katerih jih je mnogo ponarodelih. Najbolj je znana skladba Na Golici, ki velja za najve\xc4\x8dkrat predvajano instrumentalno skladbo na svetu. Avsenik je tudi za\xc4\x8detnik danes splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjenega \xc2\xbbtreso\xc4\x8dega\xc2\xab\xc2\xa0(udarjajo\xc4\x8dega) igranja na harmoniko, ki slu\xc5\xbei za spremljavo pesmi. Za enega najbolj znanih ansamblov v Sloveniji velja tudi Ansambel Lojzeta Slaka, ki ima poudarek na ljudsko obarvanih melodijah in besedilih. Najdlje delujo\xc4\x8di ansambel pri nas so Bene\xc5\xa1ki fantje, ki preigravajo in ustvarjajo glasbo \xc5\xbee od leta 1952._NEWLINE_Slovenska narodnozabavna glasba je bila leta 2017 vpisana tudi v Register slovenske nesnovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.'