b'\n_START_ARTICLE_\nPari\xc5\xbeanka\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nMarie St. Clair s svojim spremljevalcem, ambicioznim umetnikom Jeanon Milletom, na\xc4\x8drtuje selitev iz majhne francoske vasi v Pariz, kjer bi se poro\xc4\x8dila. V no\xc4\x8di pred na\xc4\x8drtovanim odhodom se Marie spusti s svoje spalnice v drugem nadstropju za zmenek z Jeanom. Njen o\xc4\x8dim ju opazi ob sprehajanju po ulici in jo zaklene ven. Ko se vrneta, Jean besno to\xc4\x8dke po vhodnih vratih in spominja starca, da je zaklenil svojo h\xc4\x8di. O\xc4\x8dim jo zavrne in ji re\xc4\x8de: \xc2\xbbMorda ti bo pa on dal preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de.\xc2\xab\xc2\xa0Jean res povabi Marie k sebi domov, toda razlo\xc5\xbei, da \xc5\xbeivi pri star\xc5\xa1ih in da bo njegova mati pripravila posteljo za Marie. Izka\xc5\xbee se, da tudi njegova star\xc5\xa1a nista navdu\xc5\xa1ena nad njuno romanco. Marie odide proti \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji, Jean pa obljubi, da ji bo sledil. Toda njegov o\xc4\x8de je umrl na stolu pred kaminom, zato telefonira Marie na postajo, da ne more iti v Pariz, ona pa se vseeno vkrca na vlak sama. _NEWLINE_V Parizu u\xc5\xbeiva v razko\xc5\xa1ju kot prile\xc5\xbenica bogatega poslovne\xc5\xbea Pierra Revela. Neke no\xc4\x8di jo, ko je Marie sama doma v stanovanju, ki ji ga je bil priskrbel Revel, pokli\xc4\x8de prijateljica in jo povabi na hrupno zabavo v latinski \xc4\x8detrti. Da ji naslov, toda ne more se spomniti, \xc4\x8de je stanovanje v zgradbi na levi ali desni. Marie, ki se pripelje s taksijem, vstopi v napa\xc4\x8dno stanovanje, kjer je presene\xc4\x8den pozdravi Jean Millet. Marie mu pove, da si \xc5\xbeeli, da bi ji naslikal portret, in mu da kartico s svojim naslovom. Jean se ustavi pri Marie v njenem stanovanju, da bi jo za\xc4\x8del slikati, ona pa ob tem opazi, da nosi \xc5\xbealni trak. Vpra\xc5\xa1a ga za kom \xc5\xbealuje in Jean ji pove, da mu je umrl o\xc4\x8de. Na vpra\xc5\xa1anje kdaj ji odgovori: \xc2\xbbTisti no\xc4\x8di, ko si od\xc5\xa1la\xc2\xab. Obnovita svojo zvezo in Marie se za\xc4\x8dne odtujevati od Pierra Revela. Ta ve za Jeana, toda tudi, da se je navadila na razko\xc5\xa1je, ki ga je dele\xc5\xbena kot njegova prile\xc5\xbenica. Jean dokon\xc4\x8da portret, toda namesto v \xc5\xbeeleni elegantni obleki, jo je naslikal v preprosti obleki, ki jo je nosila na dan odhoda v Pariz._NEWLINE_Jean zaprosi Marie, ki obvesti Pierreja, da ga bo kmalu zapustila, toda on o tem ni prepri\xc4\x8dan. Jean se z materjo, s katero si deli manj\xc5\xa1e stanovanje v Parizu, zaplete v prepir glede poroke z Marie. \xc5\xbde \xc5\xbeeli v jezi oditi, toda ko odpre vrata, jih le pusti priprta ter se vrni in opravi\xc4\x8di materi. Pove ji, da je Marie zaprosil na vrat na nos in ni mislil resno. Ravno v tem trenutku pride Marie pred njuno stanovanje in se osramo\xc4\x8dena vrne k Pierru Revelu. Jean jo ne uspe prepri\xc4\x8dati, da ni mislil resno, kar ga je slu\xc4\x8dajno sli\xc5\xa1ala re\xc4\x8di, da bi pomiril starko. Neke no\xc4\x8di Jean s pi\xc5\xa1tolo v \xc5\xbeepu pla\xc5\xa1\xc4\x8da odide v drago restavracijo, kjer Marie in Pierre ve\xc4\x8derjata. Prosi vodjo stre\xc5\xbebe, da Marie izro\xc4\x8di sporo\xc4\x8dilo, v katerem jo vabi na njuno zadnje sre\xc4\x8danje. Pierre vidi sporo\xc4\x8dilo in povabi Jeana k mizi. Zapleteta se v pretep in Jeana vr\xc5\xbeejo iz restavracije. Ob vodometu v ve\xc5\xbei restavracije potegne pi\xc5\xa1tolo in se ustreli. _NEWLINE_Policisti odnesejo Jeanovo truplo v njegovo stanovanje. Mati mu vzame pi\xc5\xa1tolo in se odpravi proti Mariejinem stanovanju. Njena slu\xc5\xbekinja ji pove, da je Marie od\xc5\xa1la proti stanovanju njenega sina. Vrne se in tam najde Marie, ki kle\xc4\x8di pred truplom in jo\xc4\x8de. Mati je ganjena nad Mariejeno \xc5\xbealostijo. Pobotata se, vrneta na francosko pode\xc5\xbeelje in v veliki pode\xc5\xbeelski hi\xc5\xa1i odpreta siroti\xc5\xa1nico. Nekega dne se Marie z eno od svojih varovank sprehodi po ulici, da bi dobili vedro mleka. Sre\xc4\x8data skupino zakupnikov zemlje s konjsko vprego, ki jima ponudijo prevoz na vozu. Ob istem \xc4\x8dasu se Pierre Revel s sopotnikom vozi po francoskem pode\xc5\xbeelju v najetem avtomobilu. Pierrov sopotnik ga vpra\xc5\xa1a: \xc2\xbbKaj se je zgodilo s tisto Marie St. Clair?\xc2\xab, odgovori mu, da ne ve. V tistem trenutku se avtomobil in konjska vprega sre\xc4\x8data ter odpeljeta eden mimo drugega v nasprotnik smereh.\n_START_SECTION_\nProdukcija\n_START_PARAGRAPH_\nV ve\xc4\x8d vidikih film odstopa od Chaplinovih ostalih del. Najbolj o\xc4\x8ditni je, da ne igra v filmu, vsaj ne v svoji obi\xc4\x8dajni vlogi Potepuha. Pojavi se le v mini vlogi kot postre\xc5\xa1\xc4\x8dek na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji. Ta vloga je bila mi\xc5\xa1ljena kot neopazna in v odjavni \xc5\xa1pici ni naveden (\xc4\x8deprav v uvodnem besedilu pred za\xc4\x8detkom filma pi\xc5\xa1e, da sam ne igra). Ve\xc4\x8dina gledalcev ga ne prepozna, kot je bilo tudi zami\xc5\xa1ljeno. Druga velika razlika do ve\xc4\x8dine njegovih filmov je, da je ta zasnovan kot resna drama. Ne vsebuje elementov burleske. _NEWLINE_Edna Purviance igra glavno vlogo Marie St. Clair. Chaplin je imel ve\xc4\x8d razlogov za produciranje filma, eden od teh je bil poskus uveljavitve Purviancove kot igralke v filmu brez njega. V svojem prvem poskusu snemanja dramskega filma si je \xc5\xbeelel tudi ostati za kamero. Kljub temu Edna Purviance ni bila de\xc5\xbeelna uspeha, ki ga je bila kot soigralka ob Chaplinovem Potepuhu. Je pa film ve\xc4\x8djo prepoznavnost prinesel Adolpheju Menjouju. Navdih za film je Chaplinova kratka romanca s Peggy Hopkins Joyce leta 1922, katere pripovedi o svojih romanti\xc4\x8dnih avanturah v Evropi so zagotovile ogrodje zgodbe.\n_START_SECTION_\nSprejem\n_START_PARAGRAPH_\nJavnost ni dobro sprejela filma. Chaplin je bil v tistem \xc4\x8dasu zelo priljubljen in veliko gledalcev si je ogledalo film ob pri\xc4\x8dakovanju Chaplina v svoji tradicionalni vlogi. Na dva na\xc4\x8dina je posku\xc5\xa1al sprijazniti javnost z idejo, da je posnel film, v katerem ni zaigral. V no\xc4\x8di premiernega predvajanja je sam delil letake \xc4\x8dakajo\xc4\x8dim v vrsti. Na njih je pisalo, da film odstopa od njegovih obi\xc4\x8dajnih del in dva upa, da bo javnost v tem odstopanju u\xc5\xbeivalo. Film tudi vsebuje sporo\xc4\x8dilo pred za\xc4\x8detkom, da v njem Chaplin ne igra. Nekateri filmski zgodovinarji so ugibali, da bi bila reakcija javnosti morda druga\xc4\x8dna, \xc4\x8de ne bi bili vedeli, da v filmu Chaplin ne igra glavne vloge._NEWLINE_Kritika filma je bila zelo pozitivna in velja za vpliv na kasnej\xc5\xa1e filmarje. \xc5\xa0e posebej kompleksnost filmskih likov in njihove motivacije je bila nova v kinematografiji. Nekateri film \xc5\xa1tejejo za prvi Chaplinov pravi celove\xc4\x8derni film, ker je prvi posnet v podjetju United Artists, ki ga je sam so-ustanovil. Finan\xc4\x8dna neuspe\xc5\xa1nost filma je bila za Chaplina bole\xc4\x8da in po premiernih predvajanjih ni bil ve\xc4\x8d javno predvajan ve\xc4\x8d kot petdeset let. Na novo je montiral, posnel novo glasbeno podalo, namesto prvotne Louisa F. Gottschalka, in ponovno izdal film leta 1976, leto pred svojo smrtjo. Glasbena podlaga za film velja za njegov zadnji dokon\xc4\x8dani projekt v 75-letni karieri.'