b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0tefan Barbari\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tefan Barbari\xc4\x8d se je rodil v Turni\xc5\xa1\xc4\x8du. Gimnazijo je obiskoval v Murski Soboti in Ljubljani ter za tem \xc5\xa1tudiral slavistiko na univerzah v Ljubljani in Budimpe\xc5\xa1ti. Diplomiral je leta 1948 v Ljubljani. Najprej je 9 let pou\xc4\x8deval po gimnazijah v Ljubljani, \xc4\x8crnomlju in na Ravnah na Koro\xc5\xa1kem. Nato je bil \xc5\xa1tiri leta asistent za slovensko knji\xc5\xbeevnost na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Pet let je delal na dopisni delavski univerzi, za tem je sedem let (1965-1972) predaval slovensko knji\xc5\xbeevnost in jezik na Filozofski fakulteti v Zadru. Sledila je slu\xc5\xbeba tajnika urednika pri Slovenski matici, ki je trajala osem let (1972-1980). Ustanovi je pomagal oblikovati knji\xc5\xbeni program, uredil nekaj zbornikov \xe2\x80\x93\xc2\xa0\xc2\xbbKme\xc4\x8dki upori v slovenski umetnosti\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbPrijateljev zbornik\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbSimpozij o Ivanu Cankarju\xc2\xab, sourejal je njen Glasnik in v njem tudi objavljal, pri Matici je iz\xc5\xa1la njegova knjiga Turgenjev in slovenski realizem (1983). Ko ni bil ve\xc4\x8d tajnik, je ostal \xc4\x8dlan upravnega odbora. Za opravljeno tajni\xc5\xa1ko-uredni\xc5\xa1ko delo je prejel odlikovanje, red dela z zlatim vencem. Njegovo zadnje delovno mesto je bilo ravnateljevanje v Slovanski knji\xc5\xbenici. Predsedoval je tudi Slavisti\xc4\x8dnemu dru\xc5\xa1tvu Slovenije, ki ga je imenovalo za svojega \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana.\n_START_SECTION_\nZnanstveno delo\n_START_PARAGRAPH_\nBarbari\xc4\x8devo osrednje delo je bilo literarnozgodovinsko. Ocene, \xc4\x8dlanke in razprave je objavljal v Sodobnosti, Na\xc5\xa1ih razgledih, Jeziku in slovstvu, Slavisti\xc4\x8dni reviji, Glasniku SM, v Delu (Knji\xc5\xbeevnih listih), po doma\xc4\x8dih in tujih enciklopedijah ter zbornikih. Pisal je o slovenskih pisateljih, pesnikih in esejistih od protestantov do na\xc5\xa1ega \xc4\x8dasa, najve\xc4\x8d o Josipu Jur\xc4\x8di\xc4\x8du in o znanstvenikih, zlasti o Ivanu Prijatelju, Matiju Murku in Antonu Slodnjaku.'