b'\n_START_ARTICLE_\nDvorec Dol\n_START_SECTION_\nBaro\xc4\x8dni dvorec\n_START_PARAGRAPH_\nBaron Volbenk Danijel je prvotno renesan\xc4\x8dni dvorec temeljito predelal. Stavba je dobila kvadratno tlorisno zasnovo z majhnim, deloma arkadnim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem v sredini. Severni trakt je bil oblikovan kot rizalit, ki je bil v \xc5\xa1irini dvori\xc5\xa1\xc4\x8da prislonjen zahodnemu in vzhodnemu pravokotnemu krilu. Razen zahodnega krila, ki so mu dogradili podstre\xc5\xa1no poleta\xc5\xbeo, je bil dvorec enonadstropen. Iz Avstrije priseljeni ljubljanski arhitekt Matija Perski je rekonstruiral skromno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de in preoblikoval zahodno fasado dvorca v duhu zrelega baroka. Nizkemu pritli\xc4\x8dju in poudarjenemu gosposkemu nadstropju (piano nobile) je, nad mo\xc4\x8dno profiliranim vencem, dogradil nizko vrhnje nadstropje (mezanin). Rustificirana fasada je poudarjala vodoravne linije. Zamre\xc5\xbeena okna v pritli\xc4\x8dju so bila skoraj kvadratna, okna v nadstropju uokvirjena s plitkimi pasovi, tako da je fasada u\xc4\x8dinkovala lahkotno. Glavni poudarek je bil na rustificiranem baro\xc4\x8dnem portalu z grboma baronov Erbergov in grofov Neuhaus, ki so si bili v sva\xc5\xa1tvu; visoki voluti sta nad \xc4\x8delno gredjo portal povezovali z motivom dvojnega okna v nadstropju. Portal je v temno sivem apnencu izklesal znani ljubljanski kipar, Robbov u\xc4\x8denec Franc Rotman. Poleg glavnega portala na zahodu in vrtnega portala na vzhodu je imel dvorec v severnem krilu \xc5\xa1e tretji portal, usmerjen proti vasi._NEWLINE_Notranji prostori, skupaj jih je bilo 24, so bili v pritli\xc4\x8dju obokani. Bogato so bili okra\xc5\xa1eni s freskami, slikami in kipi ter opremljeni z redkim pohi\xc5\xa1tvom in drugo opremo.\n_START_SECTION_\nDostop in preddverje (dvor)\n_START_PARAGRAPH_\nProstor pred pro\xc4\x8deljem dvorca je bil urejen v park na francoski, v Avstriji udoma\xc4\x8den na\xc4\x8din, z nekoliko dvignjeno plo\xc5\xa1\xc4\x8dadjo pred vhodnim portalom ter dovozom in odvozom ko\xc4\x8dij z obeh strani. Do njega se je od zahoda rahlo vzpenjal skoraj pol kilometra dolg raven kostanjev drevored (iz te smeri je prihajala pot od broda na Savi pri \xc5\xa0entjakobu). Na obeh straneh grajskega dvora sta nekoliko odmaknjeni stali prostostoje\xc4\x8di gospodarski poslopji, na desni kolarnica (remiza ko\xc4\x8dij) in na levi hlev; bili sta rustificirani in opremljeni s slepimi stenskimi arkadami. Prostor pred dvorcem je bil zasajen z redkim in eksoti\xc4\x8dnim drevjem in okrasnimi rastlinami, na njem pa je bil urejen tudi miniaturni nimfej: umetna jama s kamnitim kipom nimfe, ki je iz \xc5\xa1koljke pretakala vodo v manj\xc5\xa1i bazen.\n_START_SECTION_\nPark za dvorcem\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde baron Volbenk Danijel je dal urediti tudi park na vzhodni strani dvorca; park je dosegel najve\xc4\x8dji sijaj v \xc4\x8dasu njegovega sina Jo\xc5\xbeefa Kalasanca, ki ga je spremenil v pravi botani\xc4\x8dni vrt s preko 7000 vrstami rastlin, med njimi mnogimi eksoti\xc4\x8dnimi._NEWLINE_Rahlo spu\xc5\xa1\xc4\x8danje trena od dvorca na vse strani je omogo\xc4\x8dilo, da so park uredili v zgornji in spodnji parkovni parter; posebno lep razgled na park se je ponujal z balkona nad poznobaro\xc4\x8dnim vrtnim portalom dvorca. Zgornji parter kvadratne oblike je bil zaklju\xc4\x8den z balustrado (ki stoji \xc5\xa1e danes). S potmi v obliki kri\xc5\xbea je bil razdeljen v \xc5\xa1tiri enake cvetli\xc4\x8dne grede, na sredini je bila fontana z vodometom. Tu je stal kip genija iz kararskega marmorja, delo Francesca Robbe. Tu je leta 1812 na posebnem, kamnitem podstavku cvetela agava s preko 3000 cvetovi, ki jo je Jo\xc5\xbeef Kalasanc dal, z nemajhnimi te\xc5\xbeavami, cveto\xc4\x8do prepeljati na vrt gradu grofa Esterh\xc3\xa1zyja v \xc5\xbdelezno na Ogrskem._NEWLINE_Po stopnicah se teren \xc5\xa1e danes spu\xc5\xa1\xc4\x8da na nivo spodnjega parterja, ki je bil tudi po francosko oblikovan v kareje s stri\xc5\xbeenim pu\xc5\xa1panom. Arhitekturni poudarek mu je dajal (\xc5\xa1e danes stoje\xc4\x8di) empirski spominski steber iz doma\xc4\x8dega ihanskega apnenca v obliki \xc5\xbelebljenega stebra valjaste oblike, ki predira kocko; steber, ki ima pravokotno bazo in zgoraj na stopnjastem podstavku vazo iz rde\xc4\x8dega marmorja, je delo furlanskega arhitekta Francesca Coconija. Spomenik so postavili v \xc4\x8dast obiska avstrijskega cesarja Franca I. in njegove \xc5\xbeene Karoline, ki sta 16. maja 1821 na Dolu obiskala Jo\xc5\xbeefa Kalasanca. Na dveh stranicah kocke je z napisi na \xc4\x8drnih marmornih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah zabele\xc5\xbeen spomin na ta dogodek, na ostalih dveh pa sta bili po vsej verjetnosti plo\xc5\xa1\xc4\x8di z reliefnima podobama obiskovalcev (danes sta tam ovalni izsekanini)._NEWLINE_Ob koncu francoske ureditve spodnjega parterja sta od leta 1829/31 stala dva enaka, klasicisti\xc4\x8dna paviljona v obliki gr\xc5\xa1kih templjev. Za njima se je park nadaljeval z 250 m dolgim kostanjevim drevoredom do kapelice tik ob robu savske je\xc5\xbee (kapelica stoji \xc5\xa1e danes, tik ob cesti proti Litiji); kapelica je zaklju\xc4\x8devala pogled na park proti vzhodu._NEWLINE_Park pa se je, vsaj v Kalasan\xc4\x8devem \xc4\x8dasu, raztezal tudi proti jugu. Ju\xc5\xbeno parkovno os je izoblikoval drevored platan, ki je vodil od vrtnega portala dvorca proti jugu do potoka Mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki je park v loku obkro\xc5\xbeala. To obmo\xc4\x8dje je savska je\xc5\xbea delila na dva dela; zgornji del je bil, podobno kot v smeri vzhoda, geometri\xc4\x8dno raz\xc4\x8dlenjen v kareje. Pod je\xc5\xbeo je bil izvir, ki je napajal zaporedje ribnikov in \xc5\xbeelvak, za njimi pa se je drugi del parka nadaljeval do Mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice, oblikovan bolj spro\xc5\xa1\xc4\x8deno, po angle\xc5\xa1kem na\xc4\x8dinu._NEWLINE_Park je bil odprtega tipa. Ob nedeljah se je tu zbirala ljubljanska gospoda, ki je dala kaj nase. (V \xc4\x8dlanku profesorja Marjana Mu\xc5\xa1i\xc4\x8da je na tretji strani mogo\xc4\x8de videti profesorjevo Rekonstrukcijo Erbergove parkovne kompozicije v Dolu.)\n_START_SECTION_\nKlasicisti\xc4\x8dna parkovna paviljona\n_START_PARAGRAPH_\nBaronu Jo\xc5\xbeefu Kalasancu je v dvorcu zmanjkovalo prostora za njegove umetni\xc5\xa1ke in naravoslovne zbirke ter knji\xc5\xbenico. Zato je v letih 1829 in 1831 dal na koncu drugega parkovnega parterja zgraditi dva klasicisti\xc4\x8dno oblikovana paviljona; ju\xc5\xbenega ja namenil muzejski zbirki, severnega pa knji\xc5\xbenici. Paviljona je leta 1974 obnovila spomeni\xc5\xa1ka slu\xc5\xbeba. Paviljona predstavljata (ob Templju v Roga\xc5\xa1ki Slatini) najpomembnej\xc5\xa1i \xc5\xa1e stoje\xc4\x8di klasicisti\xc4\x8dni arhitekturi na Slovenskem._NEWLINE_Paviljona sta postavljena pravokotno na vzdol\xc5\xbeno os parka, s pro\xc4\x8delji obrnjena drug proti drugemu. Njuni pro\xc4\x8delji krasijo po \xc5\xa1tirje gladki jonski stebri. Na jonski na\xc4\x8din je podan tudi \xc5\xa1tukaturni friz, okra\xc5\xa1en z nizom empirskih zastor\xc4\x8dkov in hrastovih listov, pa tudi napu\xc5\xa1\xc4\x8dni venec z zna\xc4\x8dilnim jonsko-korintsko nazob\xc4\x8danim robom. Znotraj pro\xc4\x8delij paviljonov sta ob vhodnih portalih po dve polkro\xc5\xbeno sklenjeni ni\xc5\xa1i. V njih so postavljene ope\xc4\x8dno obarvane plastike muz, delo tirolskega kiparja Martina Kirscherja iz leta 1834 (imitacija anti\xc4\x8dne terakote), po atributih sode\xc4\x8d za\xc5\xa1\xc4\x8ditnic glasbe, poezije, slikarstva in arhitekture. Nad vhodnimi vrati v paviljona sta v marmornatih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah vklesana kronograma, ki nas seznanjata z nekdanjo funkcijo vsakega izmed paviljonov in letnico njunega nastanka. Tudi ostale fasade so \xc4\x8dlenjene s pilastri in okra\xc5\xa1ene s frizi. Notranjost paviljonov je poslikal slikar in freskant Matev\xc5\xbe Langus.'