b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Jurija, Sveti Jurij\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnija\n_START_PARAGRAPH_\nPri popisovanju gra\xc5\xa1kega veleposestva, so leta 1336 na\xc5\xa1li prvi zapis o \xc5\xbeupniji svetega Jurija v Prekmurju. K \xc5\xbeupniji so spadale vasi: Domajinci, Kra\xc5\xa1\xc4\x8di, Ropo\xc4\x8da, Perto\xc4\x8da, Ve\xc4\x8deslavci, Arnoldovega Miklo\xc5\xa1a vas, Roga\xc5\xa1ovci, Serdica, Nuskova, Sotina, Bomisdorf, Saldin\xc2\xadhof, Ocinje, Kramarovci, Fik\xc5\xa1inci, Gerlinci, Korovci, Cankova, Kupretfalua, Gere\xc4\x8davci (Gerecsavec), in naselje Sveti Jurij. Leta 1698 so na obmo\xc4\x8dju jurijanske \xc5\xbeupnije ustanovili samostojno \xc5\xbeupnijo za vernike nem\xc5\xa1kega jezika v podru\xc5\xbeni\xc4\x8dni cerkvi sv. Helene na Perto\xc4\x8di. Leta 1756 so priklju\xc4\x8dili \xc5\xbeupniji svetega Jurija tri vasi, ki so spadale h gra\xc5\xa1ki \xc5\xbeupniji: Gornje in Dolnje Slave\xc4\x8de ter Motovilce, vendar je ta vas 1793. leta spet v gra\xc5\xa1ki \xc5\xbeupniji. Leta 1754 so ustanovili \xc5\xbeupnijo na Cankovi. Tako se je \xc5\xa1tevilo krajev, ki jih je zajemala \xc5\xbeupnija sv. Jurija, zmanj\xc5\xa1alo. 5. maja 1808, je sombotelski \xc5\xa1kof priklju\xc4\x8dil tri (tedaj) nem\xc5\xa1ke vasi: Ocinje, Kramarovce in Fik\xc5\xa1ince, iz jurijanske \xc5\xbeupnije pa izlo\xc4\x8dil Kra\xc5\xa1\xc4\x8de in Ve\xc4\x8deslavce._NEWLINE_K dana\xc5\xa1nji \xc5\xbeupniji pa spada  10 vasi: Sveti Jurij, Roga\xc5\xa1ovci, Nuskova, Serdica, Sotina, Dolnji Slave\xc4\x8di, Gornji Slave\xc4\x8di, Fik\xc5\xa1inci, Kramarovci in Ocinje. Pred drugo svetovno vojno so imeli bogoslu\xc5\xbeje v slovenskem in nem\xc5\xa1kem jeziku. V omenjenih krajih je tudi ve\xc4\x8d pripadnikov evangeli\xc4\x8danske veroizpovedi in binko\xc5\xa1tnikov.\n_START_SECTION_\nPrva cerkev v \xc4\x8dasu kneza Koclja\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dasa vladavine kneza Koclja so postavili prvo cerkev v vasi Sveti Jurij v Prekmurju in je bila lesena. Kdaj pa so zgradili trdnej\xc5\xa1o  ni znano, vsekakor je bilo to pred letom 1336. Do dana\xc5\xa1njih dni sta se od prvotne stare cerkve ohranila prezbiterij (bogoslu\xc5\xbeni prostor) in zvonik. Ko so leta 1925 gradili novo cerkev so ju vklju\xc4\x8dili v celoto. Leta 1698 je bilo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de pokrito s skodlami, ostali deli pa z opeko. Cerkev je bila \xc5\xbee obokana, prvotni strop pa je bil raven in lesen. Zvonik je bil zgrajen iz kamna, pokrit z de\xc5\xa1\xc4\x8dicami in je imel le en zvon. Okrog cerkve je bilo pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, obdano z zidom. Zvonik so prekrili leta 1774, na vrh so dali plo\xc4\x8devinast sklep z dvojnim \xc5\xbeeleznim kri\xc5\xbeem. Obnovljeno cerkev je bila blagoslovljena 1732. leta.\n_START_SECTION_\nReformacija\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu reformacije je tudi tu veljalo, da podlo\xc5\xbeniki morajo sprejeti vero svojih gospodov. Tako je v gornjem Prekmurju ob prelomu 16. v 17. stoletje odigrala grofovska rodbina Szechyjev pri Gradu, pod patronatom katere je bil Sv. Jurij pomembno vlogo. S pristankom in podporo Szechyjev je \xc5\xbee leta 1599 upravljal katoli\xc5\xa1ko \xc5\xbeupnijo duhovnik, ki se je oklenil augsbur\xc5\xa1ke veroizpovedi. Leta 1618 je prevladala luteranska vera. Zadnji luteranski zemlji\xc5\xa1ki gospod Dionizij Szechy je 1637. leta konvertiral (spremenil vero) in postal katoli\xc4\x8dan, kljub temu je v cerkvi pri Sv. Juriju vse tja do 1762. leta vztrajal luteranski predikant. Szechyjeva \xc5\xbeena Sara Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x8d si je veliko prizadevala za rekatolizacijo nekdaj katoli\xc5\xa1kih cerkva, toda navzo\xc4\x8dnost tur\xc5\xa1ke oblasti, vojno nasilje so prepre\xc4\x8devali, da bi pred 1671. letom odstranili evangeli\xc4\x8danskega duhovnika.\n_START_SECTION_\nZidanje sedanje cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nZ deli so pri\xc4\x8deli 10. aprila 1925, ko so podrli ladjo stare gotske cerkve, ohranili pa so prezbiterij in zvonik. Na\xc4\x8drte za novo cerkev je naredil arhitekta H. Pascherja iz Gradca. Sedanja cerkev ima tri ladje, prezbiterij in zakristijo, prostor okrog oltarja, stari prezbiterij in zakristijo, shrambo in kor. Strop je obokan.V cerkvi so zdaj trije oltarji. Glavni oltar je iz kararskega marmorja. Nad glavnim oltarjem je naslikan za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik cerkve sveti Jurij. Drugi oltar je v prezbiteriju stare cerkve. Tretji oltar so postavili v Marijinem letu 1954. Oltar je iz umetnega kamna, Marija in \xc5\xa1tirje angeli pa so iz lipovega lesa v slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deni barvi. Krstni kamen je iz marmorja, obhajilna miza pa iz umetnega kamna. Cerkev ima \xc5\xa1tiri vhode in kar 48 oken. Na zahodni strani cerkve je pod korom bo\xc5\xbeji grob. V zvoniku jurijanske cerkve so trije zvonovi.  _NEWLINE_Novo cerkev svetega Jurija je 15. septembra 1929 blagoslovil takratni mariborski \xc5\xa1kof dr. Andrej Karlin. Pred 60 - letnim jubilejem so na novo prekrili streho z eternitnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, namestili bakrene \xc5\xbelebove in uredili pro\xc4\x8delje celotne cerkve ter naredili nov strelovod.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nVelika troladijska neoromanska cerkev iz 1925 ima ohranjen starej\xc5\xa1i gotski prezbiterij in zvonik. V prezbiteriju so ohranjeni pomembni gotski kamnose\xc5\xa1ki detajli._NEWLINE_Cerkev stoji v naselju, na rahli vzpetini in je pomembna dominanta v vasi.\n_START_SECTION_\nZanimivost\n_START_PARAGRAPH_\nV Dolnjih Slave\xc4\x8dih, na hrib\xc4\x8dku Kukojca, je bila 29. avgusta 1993. leta ekumenska slovesnost, na kateri se je zbralo veliko katoli\xc4\x8danov in evangeli\xc4\x8danov. \xc5\xa0kof dr. Franc Kramberger je blagoslovili novo hi\xc5\xa1no kapelo povi\xc5\xa1anja svetega Kri\xc5\xbea in nov zvonik v \xc4\x8dast Mariji Pomo\xc4\x8dnici kristjanov. Kukojca je mejni kraj med \xc5\xbeupnijama Grad in svetega Jurij. Na kapeli je spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da prvemu prekmurskemu katoli\xc5\xa1kemu pisatelju in duhovniku Miklo\xc5\xa1u K\xc3\xbczmi\xc4\x8du. Hi\xc5\xa1a je last pe\xc4\x8darovskega \xc5\xbeupnika Friderika Gumilarja. Tu se radi zbirajo duhovniki, bogoslovci, prijatelji in drugi verniki.'