b'\n_START_ARTICLE_\nKomunikacija z organizacijami v tujini\n_START_PARAGRAPH_\nKomunikacija z organizacijami v tujini vklju\xc4\x8duje vse elemente komunikacije, na katere vplivajo zna\xc4\x8dilnosti kulture. Ta vrsta komunikacije je torej vrsta medkulturne komunikacije, s poudarkom na razlikah v poslovnih navadah drugih kultur. _NEWLINE_Poznavanje medkulturnih razlik in poslovnih praks je pomembna prednost v podjetni\xc5\xa1tvu, saj to znanje omogo\xc4\x8da prepoznavanje novih poslovnih marketov in razvijanje novih produktov. \xc4\x8ceprav globalizacija vpliva na raz\xc5\xa1irjenost angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in zahodnega na\xc4\x8dina poslovanja , so se za\xc4\x8dele oblikovati nove gospodarske sile (npr. Kitajska in Indija), kar pomeni, da je u\xc4\x8denje medkulturne komunikacije \xc5\xa1e vedno zelo pomembno. S pospe\xc5\xa1enim izmenjavanjem dobrin med narodi, iskanje cenej\xc5\xa1e delovne sile in ustanavljanje organizacij v drugih dr\xc5\xbeavah medkulturna komunikacija postaja vedno bolj in bolj pomembna. \xc4\x8ceprav je poznavanje kulturnih in poslovnih razlik pomembno za medkulturno komunikacijo, predstavlja velik izziv. U\xc4\x8denje o teh razlikah organizaciji ne bo koristilo, \xc4\x8de ga ne bo znala uporabiti. Organizacije bodo uspe\xc5\xa1ne le, \xc4\x8de bodo sprejele obstoj razlik v drugih kulturah in verjele v pozitivni vpliv druga\xc4\x8dnosti na svoj poslovni uspeh.\n_START_SECTION_\nMedkulturna poslovna komunikacija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce se \xc5\xbeelimo vklju\xc4\x8diti v medkulturno poslovno komunikacijo, moramo poleg pravil komunikacije razumeti tudi, kako je sestavljen posel v drugih dr\xc5\xbeavah. Ker se vzhodni in zahodni globalni trg poleg kulturnih zna\xc4\x8dilnosti razlikujeta tudi v poslovnih praksah, ima na tem trgu veliko poslovne\xc5\xbeev te\xc5\xbeave z uspehom. Dr\xc5\xbeave se razlikujejo tudi v spopadanju s temi problemi. Za razliko od organizacij v ZDA organizacije na Japonskem po\xc5\xa1iljajo svoje zaposlene v tujino, da se u\xc4\x8dijo novih jezikov in kulturnih zna\xc4\x8dilnosti. \xc5\xa0ele ko zberejo dovolj informacij, se odlo\xc4\x8dijo, da bodo v drugi dr\xc5\xbeavi izvedle posel ali vanj vlo\xc5\xbeile denar._NEWLINE_Medkulturno poslovanje navadno poteka v tr\xc5\xbenem jeziku, ki minimalizira zna\xc4\x8dilnosti kulture. Ta jezik navadno ni materinski jezik nobenega od sogovorcev. Lahko je dominantni jezik dolo\xc4\x8denega podro\xc4\x8dja (npr. mandarin\xc5\xa1\xc4\x8dina) ali pa jezik, ki je sestavljen iz jezikov, ki ga govorijo sogovorci. Izbira jezika je navadno naklju\xc4\x8dna in odvisna od kompetenc posameznikov, trenutno pa v tr\xc5\xbeenem svetu prevladuje angle\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Kljub temu, da se medkulturna poslovna komunikacija spopada predvsem z vpra\xc5\xa1anji poslovne prakse drugih dr\xc5\xbeav, je poleg tega pomembno poznavanje razli\xc4\x8dnih kultur in njihovih zna\xc4\x8dilnosti, saj te v veliki meri vplivajo na komunikacijo.\n_START_SECTION_\nOdnos do drugih\n_START_PARAGRAPH_\nV razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah se razlikuje odnos do strank. Na Tajskem imajo navado, da jih ob novem letu obdarijo in se jim zahvalijo za zvestobo. Darilo je odvisno od mesta, ki ga ima posameznik v dru\xc5\xbebi in koli\xc4\x8dino vlo\xc5\xbeenega denarja v organizacijo, kar se razlikuje ob obdarovanja strank v ZDA, kjer vse stranke dobijo enakovredna darila._NEWLINE_V ZDA in Avstraliji se nagovarjanje oseb z njihovimi imeni smatra kot prijateljska gesta, medtem ko je v Franciji, Egiptu in na Japonskem to znamenje nespo\xc5\xa1tovanja. Na Japonskem je pomembno tudi to, da oseba na vi\xc5\xa1jem polo\xc5\xbeaju uporablja vljuden govor, medtem ko mora oseba na ni\xc5\xbejem polo\xc5\xbeaju uporabljati zelo vljuden ali spo\xc5\xa1tljiv govor. To marsikaterega tujega poslovne\xc5\xbea zmede, saj se Japonci bolj kot na same rezultate poslovanja osredoto\xc4\x8dajo na formalnost odnosov in proces, ki poteka med poslovanjem.\n_START_SECTION_\nSocialna struktura\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8den odnos do drugih imajo tudi kulture, ki se razlikujejo v oddaljenosti oziroma distanci mo\xc4\x8di. Oddaljenost mo\xc4\x8di nam pove, na kak\xc5\xa1en na\xc4\x8din je razdeljena mo\xc4\x8d med ljudmi v dru\xc5\xbebi. V kulturah z majhno distanco mo\xc4\x8di (npr. Avstrija) so razlike med ljudmi minimalna, poudarek je na sodelovanju in enakosti. Delavci se posvetujejo med sabo, idealni \xc5\xa1ef pa je demokrat, ki razpolaga z dobrimi viri. Za dr\xc5\xbeave z veliko distanco mo\xc4\x8di (npr. Mehika) je zna\xc4\x8dilna neenakost med ljudmi, ljudje na ni\xc5\xbejih polo\xc5\xbeajih imajo manj mo\xc4\x8di in se zana\xc5\xa1ajo na ljudi na vi\xc5\xa1jih polo\xc5\xbeajih. V organizacijah obstaja hierarhija, podrejeni pa naredijo vse, kar jim naro\xc4\x8di \xc5\xa1ef, ki je avtokrat. Podrejeni zaradi tega ne govorijo o svojih mnenjih pred \xc5\xa1efom, redko tudi poro\xc4\x8dajo o napakah svojih superiornih ali problemih v organizaciji, saj bi vse to lahko \xc5\xa1kodovalo njihovemu nadrejenemu._NEWLINE_Socialna struktura se razlikuje tudi v individualisti\xc4\x8dnih in kolektivisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah. Individualisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave (npr. Kanada) poudarjajo vrednost posameznika. \xc4\x8ce ljudje prekr\xc5\xa1ijo pravila ali socialne norme, ob\xc4\x8dutijo krivdo, zni\xc5\xbea se jim samospo\xc5\xa1tovanje. Odnos med zaposlenim in zaposlovalcem je vzpostavljen preko pogodbe, napredovanje pa je dolo\xc4\x8deno glede na sposobnosti. Poslovanje je stvar vsakega posameznika, ki se bolj kot na odnos osredoto\xc4\x8da na nalogo, ki jo mora izpolniti. Ljudje v tak\xc5\xa1nih dru\xc5\xbebah imajo raje direktne oblike komunikacije in podpirajo direktne oblike re\xc5\xa1evanja konfliktov. Za kolektivisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave (npr. Panama) pa je zna\xc4\x8dilna te\xc5\xbenje k vzdr\xc5\xbeevanju harmonije. \xc4\x8ce posamezniki v tak\xc5\xa1ni dru\xc5\xbebi prekr\xc5\xa1ijo pravila ali socialne norme, to ob\xc4\x8dutijo kot sram in izgubo polo\xc5\xbeaja v skupini. Odnos med zaposlovalcem in zaposlenim temelji na zna\xc4\x8dilnostih dru\xc5\xbebe (npr. poudarjanje dru\xc5\xbeinskih vezi), napredovanja pa temeljijo na dobrih odnosih med podrejenim in nadrejenim. Poslovanje poteka vedno v skupini, ki so ji bolj pomembni odnosi kot naloga. Za te kulture pravimo tudi, da temeljijo na odnosih. Za njih je tudi zna\xc4\x8dilna ni\xc5\xbeja distanca mo\xc4\x8di, ki se odra\xc5\xbea v tako v verbalni kot neverbalni komunikaciji. Te zna\xc4\x8dilnosti vidimo v jezikih kot so japon\xc5\xa1\xc4\x8dina in korej\xc5\xa1\xc4\x8dina, saj v njih obstajajo posebne besedne zveze, ki ka\xc5\xbeejo na spo\xc5\xa1tovanje in formalnost v odnosih. V korej\xc5\xa1\xc4\x8dini se uporaba jezika razlikuje tudi pri razli\xc4\x8dno starih posameznikih. Zato nekatere organizacije izvajajo posebne treninge, da bi se zaposleni lahko nau\xc4\x8dili uporabe pravilnega spo\xc5\xa1tljivega jezika.\n_START_SECTION_\nKognitivni vzorci\n_START_PARAGRAPH_\nKultura vpliva tudi na proces odlo\xc4\x8danja in pogajanja. Nekateri narodi v poslovanju uporabljajo preprosto ali direktno komunikacijo, drugi pa indirekten in kompleksnej\xc5\xa1i na\xc4\x8din komunikacije. Zato je pomembno, da smo pozorni na edinstvene komunikacijske navade in vedenja oseb, s katerimi poslujemo._NEWLINE_Japoncem je pri poslovanju pomembno, da se pogovarjata osebi enake starosti in enakih pozicij. Za njih je zna\xc4\x8dilen tudi dolgotrajen proces odlo\xc4\x8danja, saj potrebujejo veliko informacij o poslu. Zato nimajo radi hitrih odlo\xc4\x8ditev, med samim pogajanjem pa se ve\xc4\x8dkrat posvetujejo med sabo. Ko govorijo o poslu uporabljajo veliko nepomembnih informacij in do sklepa pridejo po raznih ovinkih, medtem ko poslovne\xc5\xbei iz Nem\xc4\x8dije na najhitrej\xc5\xa1i mo\xc5\xbeni na\xc4\x8din povejo bistvo. Zato Nemci nimajo radi, da pri poslovanju klepetamo (npr. govorimo o vremenu). To smatrajo kot potrato \xc4\x8dasa. Za Japonce je pri poslovanju zna\xc4\x8dilna spiralna, za Nemce pa linearna logika. Japonci to po\xc4\x8dnejo tudi zaradi tega, ker niso nagnjeni k tveganju in se za posel odlo\xc4\x8dijo \xc5\xa1ele, ko zberejo dovolj informacij. Tveganje, ki je zna\xc4\x8dilno za poslovni svet, sku\xc5\xa1ajo zmanj\xc5\xa1ati s \xc4\x8dim dalj\xc5\xa1im pogajanjem, pri tem pa ve\xc4\x8dkrat dose\xc5\xbeejo odlo\xc4\x8ditev, ki je skupna celotni poslovni skupini. Za druge dr\xc5\xbeave pa je bolj kot to v poslu pomembna iznajdljivost in u\xc4\x8dinkovitost._NEWLINE_Sklep v poslovanju ne pomeni ene in iste stvari v vseh dr\xc5\xbeavah. Foster (1992) opozarja, da dogovori na Kitajskem pomenijo zgolj formalnost v odnosu, medtem ko v ZDA to pomeni, da je pri\xc5\xa1lo do za njih ugodne sklenitve posla. V nekaterih dr\xc5\xbeavah pa ne uporabljajo pogodb, saj verjamejo, da je neprakti\xc4\x8dno, da bi si vnaprej postavljali obljube, ki jih morda ne bomo izpolnili. V teh dr\xc5\xbeavah je bolj kot to, kaj lahko organizacije naredijo ena za drugo, pomemben odnos me njima. Pri pogajanju z Japonci morate biti pozorni tudi na jezik, ki ga uporabljajo pri poslovanju. \xc4\x8ce re\xc4\x8dejo "da", to \xc5\xa1e ne pomeni, da se strinjajo s poslom. Lahko pomeni zgolj to, da so \xc5\xbeeleli povedati, da vas razumejo ali poslu\xc5\xa1ajo._NEWLINE_V poslovnem svetu v drugih kulturah je pomembna tudi pravilna izbira pogajalca. Razli\xc4\x8dne kulture imajo razli\xc4\x8den pogled na izobrazbo, spol, starost, izku\xc5\xa1nje in socialni status pogajalca. Medtem ko v ZDA razlike med pogajalci niso pomembne, se v Evropi bolj osredoto\xc4\x8dajo na to, da sta si pogajalca \xc4\x8dim bolj podobna. Neujemanje nazivov dveh pogajalcev je namre\xc4\x8d videno kot znamenje nespo\xc5\xa1tovanja._NEWLINE_Pri poslovanju z drugimi dr\xc5\xbeavami moramo poleg kulturnih zna\xc4\x8dilnosti upo\xc5\xa1tevati tudi njihovo poslovno etiko. Poslovna etika vklju\xc4\x8duje razli\xc4\x8dna pravila, ki vodijo vedenje ljudi. Ta pravila so pogosto dolo\xc4\x8dena z zakoni. V nekaterih dr\xc5\xbeavah poslovna etika nima velikega pomena, kar privede do tega, da je korupcija del poslovanja (npr. Latinska Amerika). Zato moramo pri poslovanju paziti, da ostanemo v okvirih zakonov, ki veljajo za na\xc5\xa1o dr\xc5\xbeavo, hkrati pa pazimo na posebnostih, ki jih ima druga dr\xc5\xbeava. Pri tem je bolje, da se opremo na zakone in socialne norme, ki veljajo v ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav, v katerih poslujemo (npr. prepoved otro\xc5\xa1kega dela, ki je v nekaterih dr\xc5\xbeavah \xc5\xa1e vedno sprejeto).\n_START_SECTION_\nVloge in njihove interpretacije\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na vloge, ki jo imajo v dru\xc5\xbebi \xc5\xbeenske in mo\xc5\xa1ki lo\xc4\x8dimo feminine in maskuline dru\xc5\xbebe. V femininih dru\xc5\xbebah (npr. \xc5\xa0vedska) je glavna vrednota skrb za druge, pomembni so odnosi med ljudmi in njihova skromnost. \xc2\xa0V dru\xc5\xbebi imata mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenska podobne vloge. Na delovnem mestu pa je pomembna enakost, solidarnost, re\xc5\xa1evanje konfliktov pa poteka s pogajanji in kompromisi. Dominantne dru\xc5\xbebe (npr. Venezuela) pa so znane po razli\xc4\x8dnih pri\xc4\x8dakovanjih za obna\xc5\xa1anja \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih. \xc5\xbdenske so ne\xc5\xbene in skrbijo za odnose, medtem ko so mo\xc5\xa1ki asertivni in ambiciozni. Tudi nadrejeni morajo biti asertivni in voditi organizacije na podlagi pravi\xc4\x8dnosti in tekmovanja med delavci. Ker se borijo proti konfliktov, jih le redkokdaj re\xc5\xa1ujejo._NEWLINE_V razli\xc4\x8dnih kulturah se poleg vlog mo\xc5\xa1kega in \xc5\xbeenske razlikujejo tudi vloge mlaj\xc5\xa1ih in starej\xc5\xa1ih pa tudi vloge, ki jih imajo delavci na delovnem mestu. Mehi\xc5\xa1ki delavci svojega delovnega mesta ne zapustijo do zaslu\xc5\xbeenega odmora, medtem ko delavci v ZDA med delovnim \xc4\x8dasom hodijo naokrog, se pogovarjajo ali kadijo._NEWLINE_Razli\xc4\x8dne vloge imajo tudi razli\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja na\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja. V nekaterih dr\xc5\xbeavah (npr. Nizozemska) so dru\xc5\xbeinski odnosi zelo pomembni in igrajo pomembno vlogo v vseh socialnih stikih, tudi na delovnem mestu. V nekaterih dr\xc5\xbeavah pa ima pomembno vlogo vera. \xc4\x8ce poslujete v Maroku, pazite na planiranje sestankov, saj je v petkih med 11:15 in 15:00 uro ve\xc4\x8dina organizacij zaprtih zaradi skupne molitve.\n_START_SECTION_\nNeverbalna komunikacija\n_START_PARAGRAPH_\nKulture se ne razlikujejo samo v rabi jezika, ampak tudi v rabi neverbalne komunikacije. Ker jo uporabljamo podzavestno, je lahko marsikdaj razlog za napetost med sogovorniki. V Nem\xc4\x8diji in drugih evropskih dr\xc5\xbeavah je gesta za\xc2\xa0\xc2\xbbneumen\xc2\xab\xc2\xa0kazalec na \xc4\x8delu, gesta za\xc2\xa0\xc2\xbbpameten\xc2\xab\xc2\xa0v ZDA pa je tej skoraj identi\xc4\x8dna. Samo kazalec moramo iz \xc4\x8dela prestaviti ne teme. Podobno dvignjen palec v nekaterih dr\xc5\xbeavah pomeni znak odobravanja in pohvale, v Sardiniji in Iranu pa\xc2\xa0 je to vulgarna gesta._NEWLINE_Glede na povezanost jezika in neverbalnih znakov lo\xc4\x8dimo visoko in nizko kontekstualno komunikacijo._NEWLINE_Visoko kontekstualna komunikacija vklju\xc4\x8duje ve\xc4\x8d neverbalnih in manj verbalnih sporo\xc4\x8dil.  Za razumevanje sogovornika potrebujejo ve\xc4\x8d informacij, ki v\xc4\x8dasih niso povezane s temo, o kateri govorimo. Pravila v dru\xc5\xbebi niso napisana, ampak je normalno, da ob napa\xc4\x8dnem vedenju ena oseba popravi drugo ter uravna njeno vedenje. V organizacijah v teh kulturah vsa dogovarjanja potekajo osebno. Vsa pravila, ki niso uveljavljena skozi osebne odnose, niso obvezujo\xc4\x8da._NEWLINE_Primer:\xc2\xa0 Organizacija no\xc4\x8de, da bi zaposleni uporabljali slu\xc5\xbebene avtomobile za osebno rabo, vendar uporabe ne more nadzorovati, zato si lahko zaposleni to interpretirajo na na\xc4\x8din, da jih lahko uporabljajo. _NEWLINE_Ta na\xc4\x8din komunikacije je zna\xc4\x8dilen za Japonsko. _NEWLINE_Nizko kontekstualna komunikacija pa posreduje sporo\xc4\x8dila predvsem na verbalni na\xc4\x8din , njegov pomen pa je razviden iz konteksta. V teh dru\xc5\xbebah so vedenjske norme napisane in na vsakem koraku lahko opazimo znake, ki nam govorijo, kaj smemo in \xc4\x8desa ne smemo. To so vidi tudi pri pisanju pogodb, ki so zelo dodelane, ko pa so podpisane, ni prostora za fleksibilnost, razen \xc4\x8de se obe strani strinjata, da se bosta \xc5\xa1e enkrat dogovorili  . Ta stil komunikacije je zna\xc4\x8dilen v ZDA, v Avstraliji, Kanadi, Evropi in Novi Zelandiji. _NEWLINE_Obstajata dva sklopa neverbalnih izrazov. Prvi vklju\xc4\x8duje obrazno mimiko, osebni prostor, geste, o\xc4\x8desni stik, ti\xc5\xa1ino in parajezik, ki vklju\xc4\x8duje neverbalne elemente v govoru (npr. intonacijo). Drugi sklop pa vklju\xc4\x8duje na\xc5\xa1 kulturni prostor \xe2\x80\x93 socialni in kulturni kontekst, v katerem gradimo svojo identiteto.\n_START_SECTION_\nVsakodnevne geste\n_START_PARAGRAPH_\nV razli\xc4\x8dnih kulturah se geste, ki smo jih vajeni v na\xc5\xa1i kulturi, uporabljajo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Nekateri izmed njih celo \xc5\xbealijo sogovornika._NEWLINE_Na Bli\xc5\xbenjem vzhodu ne smemo prekri\xc5\xbeati noge na kolego, ker sogovorniku ka\xc5\xbeemo spodnjo stran svojega stopala, kar je \xc5\xbealjivo. Namesto tega mora biti na\xc5\xa1 telesni polo\xc5\xbeaj uslo\xc4\x8den in spro\xc5\xa1\xc4\x8den, kar ka\xc5\xbee na na\xc5\xa1o samozavest in visok polo\xc5\xbeaj, medtem ko pokon\xc4\x8den polo\xc5\xbeaj z nogami na tleh nakazuje spo\xc5\xa1tovanje _NEWLINE_V azijskih dr\xc5\xbeavah poklon ali spu\xc5\xa1\xc4\x8dene o\xc4\x8di izra\xc5\xbeajo spo\xc5\xa1tovanje do sogovornika , medtem ko se v Nem\xc4\x8diji priklon ali sklonjenost zlasti pri \xc5\xbeenskah smatra kot pomanjkanje samozavesti. V Vzhodni Aziji je direkten o\xc4\x8desni stik viden kot gro\xc5\xbenja, medtem ko v zahodnih kulturah ka\xc5\xbee na po\xc5\xa1tenost sogovornika._NEWLINE_Veliko Kitajcev se ho\xc4\x8de rokovati s tujcem, vendar raje po\xc4\x8dakajo, da vidijo, \xc4\x8de bo tujec prvi stegnil roko. Na Kitajskem namre\xc4\x8d namesto rokovanja prikimajo sogovorniku, na Japonskem pa se priklonijo za 90 stopinj.\n_START_SECTION_\nTi\xc5\xa1ina\n_START_PARAGRAPH_\nV ve\xc4\x8dini ZDA ti\xc5\xa1ina v pogovoru ni za\xc5\xbeelena, \xc5\xa1e posebej pri vzpostavljanju odnosa. Ti\xc5\xa1ina pomeni, da nam je nerodno, na\xc5\xa1ega sogovornika pa spravlja v nelagodje._NEWLINE_Na Kitajskem je ti\xc5\xa1ina zelo pomembna. Za ljudi, ki veliko govorijo, mislijo, da so nezreli. V Ameriki in Evropi pa ti\xc5\xa1ina pomeni, da nekdo nima dovolj znanja, idej ali je negotov. Veliko Kitajcev misli tudi, da ljudje v Ameriki in Evropi pretiravajo z obrazno in telesno mimiko. Tam pa se kitajski brezizrazni obraz zdi dolgo\xc4\x8dasen in brez\xc4\x8duten._NEWLINE_Ti\xc5\xa1ina na Japonskem je zapleten pojem. Lahko je videna kot negativen ali pozitiven element komunikacije. Japonci ti\xc5\xa1ino interpretirajo kot negativno, \xc4\x8de razumejo, da sogovornika pogovor ne zanima, \xc4\x8de sogovornik ni dovolj samozavesten ali izobra\xc5\xbeen, \xc4\x8de je zmeden ali zasanjan. Nevtralna ali pozitivna pa je ti\xc5\xa1ina takrat, ko sporo\xc4\x8da, da na\xc5\xa1 sogovornik razmi\xc5\xa1lja o tem, kaj smo povedali, razmi\xc5\xa1lja, kako se odzvati v tujem jeziku, ko nam zaupa in misli, da smo si izmenjali vse informacije ali ko se z nami ne strinja, vendar nam no\xc4\x8de to povedati na direkten na\xc4\x8din. Ti\xc5\xa1ina je na Japonskem tudi znak, da sogovornik preprosto ne ve, kaj bi odgovori in je to za nas signal, da mu nekaj predlagamo in tako re\xc5\xa1imo njegovo socialno podobo.\n_START_SECTION_\nO\xc4\x8desni stik\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8desni stik uravnava bli\xc5\xbeino sogovornikov. Direktni o\xc4\x8desni stik zmanj\xc5\xa1a bli\xc5\xbeino, medtem ko redkej\xc5\xa1i o\xc4\x8desni stik pove\xc4\x8da bli\xc5\xbeino med sogovornikoma. O\xc4\x8desni stik nosi informacijo o spo\xc5\xa1tovanju, statusu sogovornika in ve\xc4\x8dkrat uravnava, kdo je na vrsti za govorjenje. Vzorec o\xc4\x8desnega stika se spreminja od kulture do kulture. V \xc5\xa1tevilnih dru\xc5\xbebah je izogibanje o\xc4\x8desnega stika v komunikaciji izraz spo\xc5\xa1tovanja. V ZDA vzdr\xc5\xbeevanje o\xc4\x8desnega stika pomeni, da smo pozorni na pogovor in izkazujemo spo\xc5\xa1tovanje do svojega sogovornika. O\xc4\x8desni stik v tej dr\xc5\xbeavi vzdr\xc5\xbeujemo 10-15 sekund, potem pa lahko pogledamo stran. Ko sogovorec neha govoriti pogleda sogovornika in mu da signal, da je na vrsti za govor. Nekatere eti\xc4\x8dne skupine v ZDA pa uporabljajo manj o\xc4\x8desnega stika, ko govorijo. Ameri\xc5\xa1ki domorodci se tako izogibajo strmenju med pogovorom\n_START_SECTION_\nOsebni prostor\n_START_PARAGRAPH_\nOsebni prostor lahko razumemo kot mehur\xc4\x8dek okoli nas, ki se \xc5\xa1iri glede na vrsto socialnega odnosa, posameznikovega \xc4\x8dustvenega stanja in kulturnega ozadja ter aktivnosti, s katerimi se ukvarjamo. Samo redkim je dovoljeno, da za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das prebijejo ta mobilni teritorij. Spremembe v mehur\xc4\x8dku (npr. velike mno\xc5\xbeice ljudi) povzro\xc4\x8dajo nelagodje in agresijo. V Severni Evropi so ti mehur\xc4\x8dki veliki, medtem ko so v Ju\xc5\xbeni Franciji, Italiji, Gr\xc4\x8diji in \xc5\xa0paniji ti mehur\xc4\x8dki manj\xc5\xa1i. V Severni Evropi se nih\xc4\x8de ne dotika drug drugega, tudi \xc4\x8de koga po nesre\xc4\x8di oplazimo z rokavom, se mu moramo opravi\xc4\x8diti. \xc4\x8ce pride do stika med tema dvema kulturama, so ljudje iz ju\xc5\xbenih kultur preblizu ljudem iz severnih kultur._NEWLINE_Primer: Delavec iz Mehike, ki je ima o\xc5\xbeji osebni prostor, bo stal blizu vas, vam pa bo nelagodno in se boste za\xc4\x8deli umikati. To pa bo za tega delavca lahko pomenilo \xc5\xbealitev.\n_START_SECTION_\nProstor in organizacija\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere dr\xc5\xbeave rade na\xc4\x8drtujejo zelo dale\xc4\x8d v prihodnost (npr. Vzhodnoazijske dr\xc5\xbeave), nekatere pa na\xc4\x8drtujejo za kraj\xc5\xa1a obdobja v prihodnosti (npr. ZDA). Prvim so najbolj pomembni \xc5\xbeivljenjski dogodki, ki se zgodijo v preteklosti in sedanjosti. Verjamejo v stabilnost osebe v razli\xc4\x8dnih situacijah in v univerzalna vodila za dobro in zlo. Spo\xc5\xa1tujejo tradicijo in svojo dr\xc5\xbeavo. Pomemben cilji v \xc5\xbeivljenju so socialno \xc5\xbeivljenje in zapravljanje. Za te dr\xc5\xbeave je zna\xc4\x8dilna po\xc4\x8dasna ekonomi\xc4\x8dna rast. Dr\xc5\xbeave, ki imajo kratkoro\xc4\x8dne na\xc4\x8drte v prihodnosti, dajo ve\xc4\x8djo te\xc5\xbeo \xc5\xbeivljenjskih dogodkov, ki se bodo zgodili v prihodnosti. Kaj je dobro in zlo je v teh dru\xc5\xbebah odvisno od situacije, uspe\xc5\xa1na oseba pa se na te situacije prilagaja. Tudi tradicije se spreminjajo glede na okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine. Sku\xc5\xa1ajo se u\xc4\x8diti od drugih kultur, pomemben cilj pa jim je var\xc4\x8dnost, zato shranjujejo in vlagajo denar. Za te dr\xc5\xbeave je zna\xc4\x8dilna hitra ekonomska rast._NEWLINE_Samo na\xc4\x8drtovanje in organizacija sestankov je odvisna tudi od tega, ali kultura temelji na pravilih ali na odnosih. Ljudje v de\xc5\xbeelah temelje\xc4\x8dih na pravilih i\xc5\xa1\xc4\x8dejo predvidljivost in varnost, zato s strogimi urniki strukturirajo okolje in \xc4\x8das. V kulturah, kjer so pomembni socialni odnosi, pa to\xc4\x8dnost ni potrebna. Podrejeni v teh kulturah se sicer poka\xc5\xbeejo pravo\xc4\x8dasno, da s tem izka\xc5\xbeejo spo\xc5\xa1tovanje do \xc5\xa1efa, vendar je povsem obi\xc4\x8dajno, da ta zamudi in tako poka\xc5\xbee, da statusno ni enakovreden svojim podrejenim. Nadrejeni v Indoneziji na sestanek vedno pridejo pol ure kasneje, njihov \xc5\xbee ritualni izgovor pa je promet na cesti. Seveda pa je v nekaterih kulturah odnosov to\xc4\x8dnost ravno tako pomembna (npr. Kitajska, Japonska). V kulturah pravil obstaja veliko napisanih pravil, zato je pomembna birokracija, ki v kulturah odnosov dolo\xc4\x8da samo mo\xc4\x8d posameznika \xe2\x80\x93 tisti, ki podpi\xc5\xa1e ve\xc4\x8d obrazcev, ima ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di. Bodite tudi pripravljeni, da vas bodo v odnosnih dr\xc5\xbeavah (npr. v \xc5\xa0paniji) \xc5\xbeeleli pred poslovanjem podrobneje spoznati.\n_START_SECTION_\nRazumevanje \xc4\x8dasa\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina prebivalcev ZDA se usmerja v prihodnost (npr. vidijo smisel v vlaganju denarja v delnice), druge kulture (npr. \xc5\xa0panija in Gr\xc4\x8dija) pa poudarjajo pomembnost polnega \xc5\xbeivljenja in spoznavanja potencialov v sedanjosti. Veliko Evropejcev in Azijcev poudarja preteklost. Verjamejo, da sta znanje in zavest o preteklosti nekaj, kar pomaga razumeti sedanjost._NEWLINE_Kulture lahko po razumevanju \xc4\x8dasa razdelimo na monokroni\xc4\x8dne in polikroni\xc4\x8dne. Monokroni\xc4\x8dne kulture (npr. Severna Evropa) se osredoto\xc4\x8dajo na eno dejavnost ob dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu, polikroni\xc4\x8dne kulture (npr.\xc2\xa0 Latinska Amerika)._NEWLINE_V monokroni\xc4\x8dnih kulturah je \xc4\x8das linearen in se kot cesta razteza od preteklosti do prihodnosti. V teh kulturah ljudje govorijo o \xc4\x8dasu kot o denarju. Lahko ga zapravijo, shranijo, porabijo in izgubijo. \xc4\x8cas razdelijo in ga uporabijo za postavljanje prioritet.\xc2\xa0Njihova najpomembnej\xc5\xa1a vrednota je red in delo, ki so mu zelo predani in si zanj vzamejo \xc4\x8das.\xc2\xa0Ljudje v teh kulturah nimajo radi, da jih kdo zmoti, zato \xc4\x8das postane kot nekak\xc5\xa1na soba v katero je dovoljeno le nekaterim ljudem.\xc2\xa0Ljudje v monokroni\xc4\x8dnih kulturah neradi posojajo ali si izposojajo stvari, radi sledijo pravilom zasebnosti, si vzamejo \xc4\x8das za premislek in se ravnajo po dolo\xc4\x8denem na\xc4\x8drtu._NEWLINE_Za razliko od pisarn v monokroni\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebah, imajo pisarne v polikroni\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebah vedno odprta vrata, v njih neprestano zvoni telefon, sestanki potekajo ob istem \xc4\x8dasu. \xc4\x8ceprav jih veliko dra\xc5\xbeljajev moti, jih zelo dobro obvladajo in so se pripravljeni prilagajat in spremenit svoje na\xc4\x8drte.Bolj kot na\xc4\x8drti jih skrbijo odnosi z ljudmi, zato se v svojem delovanju osredoto\xc4\x8dajo na pridobivanje trdnih prijateljstev, predvsem z ljudmi, ki so tesno povezani z njimi ali njihovo delovno funkcijo.\xc2\xa0Vsi problemi na delovnem mestu po njihovem prepri\xc4\x8danju izhajajo iz problemov v odnosih in ne iz ovir v nalogi._NEWLINE_Zaradi razlik v obeh kulturah je poslovni stik med njima problemati\xc4\x8den. Poslovne\xc5\xbei v monokroni\xc4\x8dnih kulturah ne razumejo, zakaj osebi iz polikroni\xc4\x8dne kulture stalno zvoni telefon ali jo zmotijo ljudje, ki v pisarno vstopajo sredi poslovnega pogovora. To lahko oseba iz monokroni\xc4\x8dne kulture razume kot \xc5\xbealitev. V Nem\xc4\x8diji to razumejo kot izraz nespo\xc5\xa1tovanja ali nezanimanja za nalogo, zato mora biti va\xc5\xa1 telefon na poslovnem sestanku v Nem\xc4\x8diji izklju\xc4\x8den, \xc4\x8de pa pri\xc4\x8dakujete pomemben klic, jim morate to vnaprej povedati. Poslovne\xc5\xbei iz polikroni\xc4\x8dnih kultur pa ne morejo razumeti, zakaj so naloge v organizacijah v monokroni\xc4\x8dnih kulturah izolirane od same organizacije kot celote in so merjene v dose\xc5\xbekih in \xc4\x8dasu posameznikovega cilja in ne celotnega organizacijskega cilja. Bega jih tudi to, kako lo\xc4\x8diti zasebni in delovni \xc4\x8das. Zdi se jim neumno, da bi urnik negativno vplival na kvaliteto osebnih odnosov._NEWLINE_Foster (1992) pa lo\xc4\x8duje razumevanje \xc4\x8dasa v tradicionalnih in sodobnih dru\xc5\xbebah. Tradicionalne dru\xc5\xbebe, posebej tiste, ki \xc5\xbeivijo v topli, imajo po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i tempo \xc5\xbeivljenja. Ti ljudje se ne osredoto\xc4\x8dajo na \xc4\x8das. prebivalci ZDA pa so pogosto videni kot su\xc5\xbenji \xc4\x8dasi, saj je \xc4\x8das zanje najdragocenej\xc5\xa1a dobrina. Zato so za\xc4\x8dudeni, ko njihovi latinoameri\xc5\xa1ki kolegi zamujajo na sestanke.To vpliva tudi na pogajanje, saj je za ljudi v Aziji in Latinski Ameriki bistvo poslovanja pogajanje samo, ne glede na to, koliko \xc4\x8dasa potrebujejo zanj._NEWLINE_Ker je razumevanje \xc4\x8dasa razli\xc4\x8dno v razli\xc4\x8dnih kulturah, je treba pri poslovanju paziti na na\xc4\x8din, kako se izra\xc5\xbeamo o \xc4\x8dasu._NEWLINE_Primer: Ko prebivalci ZDA azijskim kolegom z uradnim tonom naro\xc4\x8dijo, naj najdejo nekaj \xc4\x8dasa, da pridejo k njim, Azijci to razumejo, da lahko pridejo kadarkoli\xc2\xa0\xc5\xbeelijo in da to ni njihova prioriteta.'