b'\n_START_ARTICLE_\nVidovdanska ustava\n_START_PARAGRAPH_\nVidovdanska ustava je bila ustava Kraljevine SHS, ki jo je ustavodajna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina sprejela 28. junija 1921 (na Vidov dan). Z njo so uzakonili centralizem in unitarizem, dr\xc5\xbeava pa je postala ustavna monarhija. Kralj je dobil pooblastila potrjevanja zakonov, sklicevanja parlamenta in postal vrhovni voja\xc5\xa1ki poveljnik. Ustavo je kralj Aleksander I. Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87 razveljavil 6. januarja 1929, ob uvedbi diktature.\n_START_SECTION_\nSprejetje vidovdanske ustave\n_START_PARAGRAPH_\n28. junija 1921, na Vidov dan, je v ustavodajni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini potekalo glasovanje o ustavi Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev. Glasovanja o ustavi se niso udele\xc5\xbeile vse stranke. Od slovenskih strank se glasovanja niso udele\xc5\xbeili poslanci Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije (KPJ) in Slovenske ljudske stranke (SLS), ki so 11. oziroma 13. junija protestno zapustili konstituanto. Vlada se je po njihovem odhodu zna\xc5\xa1la v te\xc5\xbeavni situaciji in pojavili so se dvomi ali je sploh mogo\xc4\x8de \xc2\xbbspraviti ustavo pod streho\xc2\xab. Kljub vsem dvomom pa je vladi uspelo. Pa\xc5\xa1i\xc4\x8deva vlada se je dan pred glasovanjem v ustavodajni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini sestala s poslanci D\xc5\xbeemijeta, poslanci Jugoslovanske muslimanske organizacije in poslanci Samostojne kmetijske stranke (SKS). Sklenili so sporazum, na podlagi katerega si je vlada zagotovila potrebno ve\xc4\x8dino glasov, omenjene stranke pa so z glasovanjem za ustavo dobile nekatere ugodnosti. Tako je npr. predstavnik SKS Bogumil Vo\xc5\xa1njak kmalu zatem postal jugoslovanski poslanik v Pragi. _NEWLINE_Na glasovanju je bilo prisotnih 258 poslancev,  od katerih jih je 223 (54\xc2\xa0%) glasovalo za ustavo, 35 (8\xc2\xa0%) pa proti njej. 161 poslancev ni sodelovalo pri glasovanju. Ustava je bila sprejeta z navadno ve\xc4\x8dino, to pomeni z ve\xc4\x8d kot polovico glasov, po kateri se navadno sprejemali obi\xc4\x8dajni zakoni, ne pa pomembnej\xc5\xa1i dr\xc5\xbeavni akti. Ti so se po uveljavljeni demokrati\xc4\x8dni praksi sprejemali po kvalificirani, dvotretjinski ve\xc4\x8dini. _NEWLINE_Glasovanja so se udele\xc5\xbeili poslanci samo \xc5\xa1tirih slovenskih strank. 23 poslanci so bojkotirali glasovanje: SLS (14), komunisti (5), socialni demokrati (4)._NEWLINE_Poslanca Narodno socialisti\xc4\x8dne stranke (NSS) sta glasovala PROTI sprejetju ustave, prav tako tudi trije poslanci Jugoslovanske socialdemokratske stranke (JSDS) (\xc5\xa1tirje so bili odsotni), skupaj 5. _NEWLINE_Vsi trije poslanci Jugoslovanske demokratske stranke (JDS) in vseh devet poslancev SKS pa je glasovalo ZA vladni predlog, skupaj 12._NEWLINE_Ker je bila ustava sprejeta na Vidov dan, so jo v politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju poimenovali vidovdanska ustava. \xc5\xbde dan po sprejetju ustave je na prvi seji skup\xc5\xa1\xc4\x8dine na novo ustavo prisegel najprej regent Aleksander, za njim pa \xc5\xa1e poslanci.\n_START_SECTION_\nUstava\n_START_PARAGRAPH_\nVidovdanska ustava je kot obliko vladavine uzakonila ustavno, parlamentarno in dedno monarhijo. Vzpostavljala je parlamentarizem in zagotavljala temeljne dr\xc5\xbeavljanske svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine \xe2\x80\x93 tj. pravno enakost dr\xc5\xbeavljanov, osebno svobodo, nedotakljivost stanovanja, svobodo vere in veroizpovedi, svobodo tiska idr. V gospodarskem smislu je zagotavljala nedotakljivost zasebne lastnine in prosto razpolaganje z njo, svobodno gospodarsko delovanje, svobodo dela in svobodno sklepanje lastninsko pravnih odnosov idr. Vendar so obstajale omejitve vseh teh svobo\xc5\xa1\xc4\x8din. Pravno enakost je omejevala volilna pravica, ki je bila \xc5\xa1e vedno samo v domeni mo\xc5\xa1kih. Svobodo vere je omejevala dolo\xc4\x8dba, ki priznava svobodo samo zakonsko priznanim veram. Osebno svobodo, nedotakljivost stanovanja, svobodo tiska, zbiranja in zdru\xc5\xbeenja so prav tako omejevale ustavno predvidene zakonske izjeme.  _NEWLINE_Ustava je uzakonila delitev oblasti na zakonodajno, izvr\xc5\xa1no in sodno oblast. Zakonodajno oblast sta izvajala kralj, ki je imel pravico potrjevanja zakonov in njihovega razgla\xc5\xa1anja in Narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina. Kralj pa je imel tudi pravico sklicati in razpustiti narodno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino. Po ustavi je izvr\xc5\xa1no oblast prek ministrov izvajal kralj. Ministre in predsednika vlade je imenoval on in bili so mu neposredno podrejeni , ne glede na to, da so bili odgovorni Narodni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini. Podobno je bilo v sodstvu. Sodniki so bili sicer ustavno neodvisni in stalni, a jih je na predlog vlade imenoval kralj in jih lahko tudi zamenjal. Sodbe so izrekali v kraljevem imenu, kralj pa je imel pravico do pomilostitve in razveljavitve oziroma ustavitve sodnega postopka. Te ustavne pravice so vzpostavljale kraljevo nadrejenost vsem trem oblastem, medtem ko sam za svoje ravnanje ni bil odgovoren nikomur, saj je bila kraljeva oseba nedotakljiva. _NEWLINE_Temeljna zna\xc4\x8dilnost vidovdanske ustave sta dr\xc5\xbeavni centralizem in narodni unitarizem. Trdili so, da so Slovenci, Hrvati in Srbi (ostalih narodnosti ustava sploh ni omenjala) samo tri razli\xc4\x8dna \xc2\xbbplemena\xc2\xab\xc2\xa0enega naroda. Glavni cilj unitaristi\xc4\x8dne politike je bil izena\xc4\x8diti vsa tri \xc2\xbbplemena\xc2\xab. Zato je bil uradni jezik kraljevine srbsko-hrva\xc5\xa1ko-slovenski, dr\xc5\xbeavljane pa so bili po ustavi srbsko-hrva\xc5\xa1ko-slovenske narodnosti. Unitarizem pa so uzakonjale tudi druge ustavne dolo\xc4\x8dbe. Vzporedno z unitarizmom je vidovdanska ustava uzakonila tudi centralizem. Takoj po sprejetju ustave je za\xc4\x8dela osrednja vlada v Beogradu razpu\xc5\xa1\xc4\x8dati do tedaj \xc5\xa1e do neke mere avtonomne pokrajinske vlade v Kraljevini SHS. Tako je bila v skladu s 134. \xc4\x8dlenom ustave 12. julija 1921 razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena De\xc5\xbeelna vlada za Slovenijo, namesto nje pa je bila 2. avgusta oblikovana Pokrajinska uprava za Slovenijo. Na \xc4\x8delu Pokrajinske uprave za Slovenijo je bil pokrajinski namestnik, ki ga je imenoval kralj. V Ljubljani je to 11. julija postal Ivan Hribar in v tej funkciji ostal do leta 1923. _NEWLINE_Vidovdanska ustava je bila v veljavi vse do leta 1929, ko jo je kralj Aleksander ukinil in uvedel t. i. \xc5\xa1estojanuarsko diktaturo.'