b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Kristan (pravnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je materi Mariji in o\xc4\x8detu Antonu, ki je v Arnovo selo pri\xc5\xa1el iz Jar\xc4\x8dje Doline pri \xc5\xbdireh. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Arti\xc4\x8dah. Obdobje med drugo svetovno vojno (1941\xe2\x80\x9345) je pre\xc5\xbeivel v osmih evakuacijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih po vzhodni in srednji Nem\xc4\x8diji. Po vrnitvi v Slovenijo je bil sprejet v Gimnaziji Bre\xc5\xbeice. Po opravljeni maturi leta 1951 se je vpisal na \xc5\xa1tudij prava na ljubljanski Pravni fakulteti, kjer je leta 1957 diplomiral. Med \xc5\xa1tudijem je bil zaposlen kot novinar pri Ljubljanskem dnevniku in pri Ljudski pravici. V letih 1958\xe2\x80\x9367 je bil sindikalni zaupnik. Leta 1965 je doktoriral s tezo Statuti delovnih organizacij v procesu odmiranja prava. Kot \xc5\xa1tipendist Humboldtove fondacije se je leta 1968 znanstveno izpopolnjeval na Univerzi v Regensburgu in na Univerzi v K\xc3\xb6lnu._NEWLINE_Leta 1967 se je zaposlil na Pravni fakulteti v Ljubljani in leta 1977 postal redni profesor. Na Pravni fakulteti v Ljubljani je predaval predmeta Ustavno pravo SFRJ in (1980\xe2\x80\x9381) Primerjalno ustavno pravo, na Filozofski fakulteti v Ljubljani predmet Dru\xc5\xbebena ureditev SFRJ in na Teolo\xc5\xa1ki fakulteti ciklus predavanj iz predmeta Dru\xc5\xbebena ureditev SFRJ. V letih 1981\xe2\x80\x9385 je bil dekan Pravne fakultete, med letoma 1985 in 1987 pa 34. rektor Univerze Edvarda Kardelja v Ljubljani. Naslednja \xc5\xa1tiri leta je bil sodnik Ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da SFRJ (1987\xe2\x80\x9391) v Beogradu. Leta 1990 je dosegel, da ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ni sprejelo za\xc4\x8dasne odredbe zoper zakon o plebiscitu, tako da se je plebiscit 23. decembra 1990 zgodil brez zapletov. Leta 1991 je na Ustavnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du Jugoslavije dosegel, da je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za\xc4\x8delo postopek o umiku JLA iz Slovenije. Med letoma 1992 in 1997 je bil prvi predsednik Dr\xc5\xbeavnega sveta Republike Slovenije. Glavne teme njegovih raziskav so nacionalno vpra\xc5\xa1anje, federalizem, problematika parlamentarizma (problem dvodomnosti) in problematika \xc4\x8dlovekovih pravic._NEWLINE_Zelo si prizadeva, da bi dr\xc5\xbeavni zbor Slovenije sprejel akt o notifikaciji nasledstva Slovenije po Jugoslaviji zaradi Avstrijske dr\xc5\xbeavne pogodbe, ki zagotavlja pravice slovenske manj\xc5\xa1ine v Avstriji._NEWLINE_Leta 2003 mu je bil podeljen naziv zaslu\xc5\xbeenega profesorja ljubljanske univerze. \xc5\xbdivi v \xc5\xa0kofji Loki.'