b'\n_START_ARTICLE_\nKemi\xc4\x8dni element\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nVsaka kemijska prvina ima ime. Za nekatere prvine so v uporabi ljudska imena, ki se uporabljajo \xc5\xbee dolgo (\xc5\xbeelezo, zlato, \xc5\xbeveplo, ogljik), drugi pa so dobili svoje ime po lastnostih (npr. klor po zeleni barvi, jod po vijoli\xc4\x8dni barvi, \xc5\xbeivo srebro zaradi teko\xc4\x8dega stanja). Nekatere prvine so dobile ime po zna\xc4\x8dilnih spojinah ali rudninah, npr. natrij po sodi (iz egip\xc4\x8danske besede nater), fluor po fluoritu, kalcij po apnu (latinsko calx). Nekateri so dobili ime po le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du (iterbij po Ytterbiju, stroncij po Strontionu), drugi po mestih, dr\xc5\xbeavah, celinah (lutecij po latinskem poimenovanju za Pariz, germanij po Nem\xc4\x8diji, evropij, americij), planetih (uran, neptunij, plutonij) ali po znanstvenikih (ajn\xc5\xa1tajnij, mendelevij)._NEWLINE_Imena prvin, ki so prevzeta iz drugih jezikov, imajo kon\xc4\x8daj -ij, razen izjem, kot so klor, brom, jod, uran. Imena novoodkritih prvin se brez izjem obrazilijo z -ij, npr. berkelij, kalifornij. Pisava je foneti\xc4\x8dna, razen pri novej\xc5\xa1ih prvinah, poimenovanih po pomembnih znanstvenikih, se uporablja tudi izvorna pisava (ajn\xc5\xa1tajnij ali einsteinij po Einsteinu, kirij ali curij po zakoncih Curie ...). Pravopis daje prednost poslovenjenim zapisom (npr. ajn\xc5\xa1tajnij pred einsteinij).'