b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8citalnica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8citalnica je ve\xc4\x8dji prostor v knji\xc5\xbenici, namenjen branju knjig, periodi\xc4\x8dnega tiska ali drugega gradiva. V drugi polovici 19. stoletja je \xc4\x8ditalnica na Slovenskem pomenila narodnokulturno dru\xc5\xa1tvo oziroma klub (kro\xc5\xbeek) za pospe\xc5\xa1evanje literarnega branja.\n_START_SECTION_\nZgodovina \xc4\x8ditalnic\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8citalni\xc5\xa1ko gibanje se je na Slovenskem pri\xc4\x8delo z letom 1861 v Trstu. V \xc4\x8ditalnicah se je odvijalo kulturno \xe2\x80\x93 politi\xc4\x8dno, narodno in dru\xc5\xbeabno \xc5\xbeivljenje. Za\xc4\x8detki in zametki \xc4\x8ditalnic so bila bralna dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_Za ustanavljanje \xc4\x8ditalnic na Slovenskem je bilo najpomembnej\xc5\xa1e obdobje v letih od 1860 do 1870. Ustanavljali so jih tudi kasneje, vendar so takrat nanje vplivali politi\xc4\x8dni boji in nesoglasja med Slovenci, kar pa je slabo vplivalo na prvotne naloge \xc4\x8ditalnic. Na Slovenskem so \xc4\x8ditalnice sicer nastajale zlasti v mestih, trgih in manj\xc5\xa1ih upravnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih. V njih se je zbiralo doma\xc4\x8de me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in narodno zavedna inteligenca. Kasneje so jih za\xc4\x8deli ustanavljati tudi v manj\xc5\xa1ih krogih, poleg pode\xc5\xbeelskih vplivne\xc5\xbeev so se vanje za\xc4\x8deli vklju\xc4\x8devati tudi kmetje. To je bilo v najve\xc4\x8dji meri opaziti na primorskem pode\xc5\xbeelju._NEWLINE_V obdobju do leta 1864 je bilo ustanovljenih 14 \xc4\x8ditalnic. V dveh letih se je \xc5\xa1tevilo pove\xc4\x8dalo na 61, za kar sta bili odgovorni decembrska ustava iz leta 1867 in uvedba dualizma. Vsega skupaj je delovalo 69 \xc4\x8ditalnic: 12 na Kranjskem, 26 na Gori\xc5\xa1kem, 12 na Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem, 13 na \xc5\xa0tajerskem, 2 v slovenski Istri, 2 na Koro\xc5\xa1kem in 2 na Hrva\xc5\xa1kem._NEWLINE_V drugem obdobju (1871\xe2\x80\x931880) se \xc5\xa1tevilo \xc4\x8ditalnic ni spremenilo na Kranjskem in na Primorskem. To sta bili \xc5\xa1e zmeraj podro\xc4\x8dji, kjer je \xc5\xa1tevilo \xc4\x8ditalnic prednja\xc4\x8dilo pred ostalimi deli slovenskega ozemlja. \xc4\x8citalnice so se pojavile tudi v krajih, ki so bili v bli\xc5\xbeini ve\xc4\x8djih mest: 12 jih je bilo na Kranjskem, 12 na Primorskem, 8 na Notranjskem. Obmo\xc4\x8dje, kjer niso ustanovili nobene \xc4\x8ditalnice, je bilo na vzhodu Slovenije z izjemo Lendave, kjer je bila ustanovljena 1 \xc4\x8ditalnica._NEWLINE_V obdobju v letih 1881\xe2\x80\x931890 je bilo najve\xc4\x8d \xc4\x8ditalnic ustanovljenih na Kranjskem (12), enako na Primorskem (12), sledijo jim Notranjska (7), Dolenjska (5) in Bela krajina (2)._NEWLINE_Vzhodna Slovenija (1) je dobila \xc4\x8ditalnico v Ormo\xc5\xbeu._NEWLINE_Obdobje v letih 1891\xe2\x80\x931899 je bilo zelo pestro na podro\xc4\x8dju nastajanja novih \xc4\x8ditalnic in bralnih dru\xc5\xa1tev. V tem obdobju se je pojavil viden napredek v vzhodnem delu Slovenije: na \xc5\xa0tajerskem in v Zasavju. \xc4\x8citalnice so \xc5\xa1e vedno nastajale tudi na Kranjskem, Primorskem, Dolenjskem, Beli krajini in Koro\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nNaloga in namen \xc4\x8ditalnic\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni namen \xc4\x8ditalnic je bil podoben namenu bralnih dru\xc5\xa1tev \xe2\x80\x93 oblikovati in razviti slovensko besedo in petje ter prebujenje narodne zavesti Slovencev. \xc4\x8citalnice so odigrale pomembno vlogo tudi na podro\xc4\x8dju razvoja slovenskega jezika. To je bil privla\xc4\x8den in zanimiv cilj tako za inteligenco, kot tudi za ni\xc5\xbeje plasti slovenskega naroda. \xc4\x8citalnice so bile v tistem obdobju zelo pomembne za izobra\xc5\xbeevanje odraslih. To je bil prostor, kamor so ljudje hodili, da bi se dru\xc5\xbeili, ob tem pa so se tudi u\xc4\x8dili. Zanimanje za \xc4\x8ditalnice so ustvarjali s \xc4\x8dim bolj razgibanim dru\xc5\xa1tvenim delovanjem, s poudarkom na kulturnem in dru\xc5\xbebenem \xc5\xbeivljenju ter narodno-politi\xc4\x8dnem prebujanju.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8citalni\xc5\xa1ke prireditve in programi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8citalnica je bila prostor, kjer so se ljudje zbirali, izmenjevali svoja mnenja, se pogovarjali o znanstvenih, zgodovinskih, jezikoslovnih in drugih narodnih stvareh. Ob\xc4\x8dasno so tudi peli in igrali. Prireditev, ki so jih organizirale \xc4\x8ditalnice, so se_NEWLINE_lahko udele\xc5\xbeili le njeni \xc4\x8dlani. Najve\xc4\x8dji dogodek je bil odprtje nove \xc4\x8ditalnice. \xc4\x8citalnica je bila deljena na dva prostora, ve\xc4\x8djega in manj\xc5\xa1ega. Ve\xc4\x8dji prostor so uporabljali kot dvorano za dru\xc5\xbeabne prireditve, v manj\xc5\xa1em prostoru pa so bili_NEWLINE_spravljeni \xc4\x8dasopisi, revije in knjige, zato so ta prostor imenovali \xc2\xbbbralnica\xc2\xab. Praznovanja, ki_NEWLINE_so jih imenovali \xc2\xbbb\xc3\xa9sede\xc2\xab, so prirejali ob praznovanju dr\xc5\xbeavnih praznikov, ob obletnicah_NEWLINE_smrti ali rojstev razli\xc4\x8dnih slovenskih kulturnih mo\xc5\xbe, ob ustanovitvi \xc4\x8ditalnic in njenih kasnej\xc5\xa1ih obletnicah, ob praznovanju novega leta, pusta, martinovanju in v dobrodelne namene. Na teh dru\xc5\xa1tvenih prireditvah s pou\xc4\x8dnim in zabavnim programom se je te\xc5\xbeilo k uprizarjanju izvirnih dramskih del, dejansko pa najve\xc4\x8d posegalo po nem\xc5\xa1kih predlogah.\n_START_SECTION_\nOrganizacija \xc4\x8ditalnic\n_START_PARAGRAPH_\nV 19. stoletju \xc4\x8ditalnice niso bile dostopne vsakemu. Vanje so se samostojno lahko vklju\xc4\x8devali le mo\xc5\xa1ki, ki so bili polnoletni. \xc5\xbdenske so se v \xc4\x8ditalnico lahko vklju\xc4\x8dile le preko svojega zakonskega partnerja. Kot vsaka druga organizacija je tudi \xc4\x8ditalnica potrebovala svoja pravila zapisana po zakonskih predpisih, ki so bila osnova za delovanje. Pravila so oblikovali ustanovitelji \xc4\x8ditalnic, ki so jih dali v potrditev de\xc5\xbeelni vladi._NEWLINE_\xc4\x8citalnice naj bi bile namenjene celotnemu slovenskemu narodu, vendar se je kaj kmalu izkazalo, da so namenjene predvsem me\xc5\xa1\xc4\x8danom in inteligenci, kmetje pa niso imeli v njih nikakr\xc5\xa1nega mesta. Sestava ja bila jasno razvidna, saj so se v \xc4\x8ditalnicah pojavili ljudje s poklici kot so: odvetniki, sodniki, notarji, uradniki, duhovniki, zdravniki, in\xc5\xbeenirji, profesorji, u\xc4\x8ditelji, \xc4\x8dasnikarji, posestniki ter vi\xc5\xa1ji sloji obrtnikov.'