b'\n_START_ARTICLE_\nVirialni izrek\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nClausius je leta 1870 Zvezi za naravoslovje in medicinske znanosti Spodnjega Rena po dvajsetletnem raziskovanju v termodinamiki podal predavanje O mehanskem izreku uporabnem za toploto (\xc3\x9cber einen auf die W\xc3\xa4rme anwendbaren mechanischen Satz). V predavanju je navedel, da je srednja \xc5\xbeiva sila sistema enaka njegovemu virialu, oziroma, da je povpre\xc4\x8dna kineti\xc4\x8dna energija enaka 1/2 povpre\xc4\x8dne potencialne energije. Virialni izrek se lahko izpelje neposredno iz Lagrangeeve enakosti, kakor se uporablja v klasi\xc4\x8dni gravitacijski dinamiki, izvirni obliki, vklju\xc4\x8deni v Lagrangeev Esej o problemu treh teles, objavljenem leta 1772. Jacobijeva posplo\xc5\xa1itev enakosti na n\xc2\xa0teles in sedanjo obliko je zelo podobna klasi\xc4\x8dnemu virialnemu izreku. Vendar so bile interpretacije, ki so vodile do razvoja ena\xc4\x8db, zelo razli\xc4\x8dne, saj statisti\xc4\x8dna dinamika tedaj \xc5\xa1e ni poenotila lo\xc4\x8dene raziskave termodinamike in klasi\xc4\x8dne dinemike. Izrek so kasneje rabili, popularizirali, posplo\xc5\xa1ili in naprej razvili James Clerk Maxwell, lord Rayleigh, Henri Poincar\xc3\xa9, Subrahmanyan Chandrasekhar, Enrico Fermi, Paul Ledoux in Eugene Newman Parker. Fritz Zwicky je prvi uporabil virialni izrek pri izvajanju obstoja nevidne snovi, sedaj imenovane temna energija. Virialni izrek poleg mnogih drugih uporab nastopa tudi pri izpeljavi Chandrasekharjeve meje za stabilnost belih pritlikavk.\n_START_SECTION_\nPosplo\xc5\xa1itve\n_START_PARAGRAPH_\nLord Rayleigh je objavil posplo\xc5\xa1itev virialnega izreka leta 1903. Henri Poincar\xc3\xa9 je uporabil obliko virialnega izreka leta 1911 pri problemu dolo\xc4\x8danja kozmolo\xc5\xa1ke stabilnosti. Variacijsko obliko virialnega izreka je leta 1945 razvil Ledoux. Tenzorsko obliko virialnega izreka so razvili Parker, Chandrasekhar in Fermi. Pollard je leta 1964 razvil naslednjo posplo\xc5\xa1itev virialnega izreka za primer obratnega kvadratnega zakona: trditev  je pravilna, \xc4\x8de in samo \xc4\x8de je . Druga\xc4\x8de je treba dodati mejni \xc4\x8dlen, kot v sklicu.'