b'\n_START_ARTICLE_\nHiparhija\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHiparhija je bila rojena leta 350 pr. n. \xc5\xa1t. v Maroneji v Trakiji (dana\xc5\xa1nja ju\xc5\xbena Bolgarija in severovzhodna Gr\xc4\x8dija). Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala je v premo\xc5\xbeni dru\xc5\xbeini, ki ji je lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dila osnovno izobrazbo, kot je branje. Z dru\xc5\xbeino so se preselili v Atene, kjer je njen brat Metrokel postal u\xc4\x8denec filozofa Kratesa iz Teb. Hiparhija se je zaljubila v Kratesa in zagrozila svojim star\xc5\xa1em, ki poroke niso odobravali, da bo storila samomor, \xc4\x8de ji prepovedo poroko z njim. Njena star\xc5\xa1a sta iz obupa prosila Kratesa, da jo posku\xc5\xa1a odvrniti od poroke. Le-ta si je slekel obla\xc4\x8dila, stopil pred njo in ji rekel:\xc2\xa0\xc2\xbbTo je tvoj izbranec, to je vse njegovo premo\xc5\xbeenje, zdaj se pa odlo\xc4\x8di! Tvoj mo\xc5\xbe pa ne bom, \xc4\x8de ne bo\xc5\xa1 sprejela enakega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja.\xc2\xab\xc2\xa0Hiparhija je bila z videnim zadovoljna in se je brez te\xc5\xbeav odlo\xc4\x8dila za poroko ter sprejela na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja kinika. Kiniki so \xc5\xbeiveli v skladu z naravo. Odrekli so se vsemu svojemu premo\xc5\xbeenju ter obdr\xc5\xbeali le pla\xc5\xa1\xc4\x8d in malho, v kateri so hranili vse potrebno. Hiparhija se je obla\xc4\x8dila v mo\xc5\xa1ka obla\xc4\x8dila in \xc5\xbeivela enakovredno \xc5\xbeivljenje kot njen mo\xc5\xbe, npr. se udele\xc5\xbeevala simpozijev in ostalih dru\xc5\xbeabnih dogodkov, na katere so hodili samo mo\xc5\xa1ki. To je mo\xc4\x8dno \xc5\xa1okiralo takratno atensko dru\xc5\xbebo. Znano je, da je Hiparhija imela najmanj dva otroka, h\xc4\x8derko in sina, ki sta prav tako bila vzgojena po kini\xc4\x8dnih na\xc4\x8delih. Umrla je leta 280 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nHiparhija je bila kinik. Kinizem predstavlja eno izmed najbolj opaznih helenisti\xc4\x8dnih teorij. Za\xc4\x8detnik kinikov je bil Sokratov u\xc4\x8denec Antisten. Pomembnej\xc5\xa1a predstavnika pa sta bila \xc5\xa1e Diogen in Krates. Kinizem je kasneje imel pomemben vpliv na stoicizem. Njihovo ime verjetno izvira iz gr\xc5\xa1ke besede (kynik\xc3\xb3s), ki je opisovala njihovo \xc4\x8demerno in o\xc5\xa1abno vedenje in pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbpasji\xc2\xab. _NEWLINE_Za kinike je namen \xc5\xbeivljenja \xc5\xbeiveti v skladu in soglasju z naravo. Menijo, da \xc5\xbeivi sre\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje tisti, ki \xc5\xbeivi v skladu s svojimi potrebami, vendar zavra\xc4\x8da \xc5\xbeelje po bogastvu, mo\xc4\x8di in slavi. Zato so tudi \xc5\xbeiveli na ulicah brez vsega razen pla\xc5\xa1\xc4\x8da in malhe, v kateri so hranili vse potrebno. Navidez se niso razlikovali od bera\xc4\x8dev razen po izobrazbi. Kot je za kinike zna\xc4\x8dilno, je znano, da sta tudi Hiparhija in Krates, ko sta za\xc4\x8dutila \xc5\xbeeljo, zadovoljevala svoje spolne potrebe ne glede na okolico. Cilj \xc5\xbeivljenja kinikov je razcvet \xc4\x8dloveka in du\xc5\xa1evna jasnost ali lucidnost- svoboda od neznanja, neumnosti in domi\xc5\xa1ljavosti. Razcvet \xc4\x8dloveka se dose\xc5\xbee z \xc5\xbeivljenjem v soglasju z naravo. Po njihovem mnenju je domi\xc5\xa1ljavost posledica napa\xc4\x8dnih sodb vrednosti, ki povzro\xc4\x8dajo negativna \xc4\x8dustva, nenaravne \xc5\xbeelje in za\xc4\x8daran zna\xc4\x8daj. Razcvet \xc4\x8dloveka je odvisen od samozadostnosti, ravnodu\xc5\xa1nosti, ljubezni do \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva in brezbri\xc5\xbenosti do spremenljivosti \xc5\xbeivljenja. Zakonov, obi\xc4\x8dajev in socialnih konvencij, kiniki, ne jemljejo za samoumevne. Ker so \xc5\xbeiveli na ulicah, na o\xc4\x8deh javnosti so bili pogosta tar\xc4\x8da \xc5\xbealitev, zaradi njihovega nekonvencionalnega obna\xc5\xa1anja._NEWLINE_Enciklopedija Suda trdi, da je Hiparhija napisala mnogo filozofskih razprav in nekaj pisem naslovljenih na Teodora Ateista. Ni\xc4\x8d od tega se ni ohranilo. So se pa ohranile pripovedi nekaterih njenih sre\xc4\x8danj s Teodorjem Ateistom. Eden izmed njenih bolj znanih sofizmov, ki je nastal, ko sta bila z mo\xc5\xbeem na simpoziju se glasi:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce nekaj, kar bi Teodor naredil, ni napa\xc4\x8dno dejanje, tudi ni narobe, \xc4\x8de to naredi Hiparhija. Tako da, \xc4\x8de se Teodor udari in to ni narobe, tudi ni narobe, \xc4\x8de ga udari Hiparhija.\xc2\xab\xc2\xa0Teodor na to ni odgovoril, vendar samo odgrnil njeno obleko. Pred tem je Teodor spra\xc5\xa1eval, kdo je \xc5\xbeenska, ki nima smisla za spodobnost z besedami: " ... kdo je ta, ki svoj glavnik pri statvah je pustila?" Hiparhija je smelo odgovorila:\xc2\xa0\xc2\xbbJaz, Teodor, sem ta oseba, vendar mar se ti zdi, da sem se napa\xc4\x8dno odlo\xc4\x8dila, \xc4\x8de sem posvetila ta \xc4\x8das, ki bi ga porabila za spodobnost (statvam), filozofiji?\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Obstaja \xc5\xa1e nekaj znanih anekdot o Hiparhiji, vendar jih je velika ve\xc4\x8dina izgubljenih. Vemo pa, da ker je bil Krates u\xc4\x8ditelj Zenona iz Kitija, je imela velik vpliv na razvoj stoicizma. Veliko teorij pravi, da je Zenon svoje poglede na ljubezen in spolnost (iz njegovega dela Republika) povzemal predvsem po vzoru razmerja med Hiparhijo in Kratesom.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1i vplivi\n_START_PARAGRAPH_\nHiparhija je slavna po tem, da je bila \xc5\xbeenska filozofinja, ki je \xc5\xbeivela enakovredno \xc5\xbeivljenje svojemu mo\xc5\xbeu. To pa je bilo v Gr\xc4\x8diji in Rimu skrajno nenavadno. \xc4\x8ceprav so tudi nekatere druge \xc5\xbeenske \xc5\xbeivele \xc5\xbeivljenje kinikov se je ohranilo le njeno ime, ki si je prislu\xc5\xbeilo tudi mesto med 82 filozofov v delu Diogena Laertskega delu \xc5\xbdivljenja in misli znamenitih filozofov. O\xc4\x8darala pa je tudi \xc5\xa1tevilne kasnej\xc5\xa1e pisatelje. Na primer, obstaja niz kini\xc4\x8dnih pesmi napisanih v prvem stoletju, v katerih je pojasnjen Kratesov pogled na pojem kinizma. Krates pojasnjuje, da ime kiniki ne izhaja iz brezbri\xc5\xbenosti, ter razlaga, da \xc5\xbeenske niso slab\xc5\xa1e od mo\xc5\xa1kih._NEWLINE_Druga pisma omenjajo dogodke, ki so zasnovana na anekdotah. V dveh pismih je omenjeno, da je Hiparhija Kratesu poslala pla\xc5\xa1\xc4\x8d, ki ga je izdelala sama. Kratesa je to prestra\xc5\xa1ilo, saj je pomislil, da Hiparhija ni kos svoji vlogi kinika, ter da vse po\xc4\x8dne le iz ljubezni do njega._NEWLINE_Krates je nadaljeval z dajanjem nasvetov o vzgoji otrok. Menil je, da mora biti voda, v kateri se umiva otroka, mrzla, oble\xc4\x8den naj bo v pla\xc5\xa1\xc4\x8d, ter naj se ga hrani z mlekom. Ko otrok zna govoriti in hoditi, ga je potrebno opremiti s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem in malho, ne pa kot Atena Tezeja, z me\xc4\x8dem. To je potrebno storiti, ker lahko denarnica in pla\xc5\xa1\xc4\x8d veliko bolje vodita in usmerjata otroka. Verjetno je najbolj presenetljivo pismo, ki naj bi ga napsial iz Diogen iz Sinope in ga naslovvil na prebivalce Maroneje. V njem pi\xc5\xa1e, da so prebivalci pravilno ravnali, ko so ime mesta spremenili iz Maroneja v \'Hiparhija\', saj se je bolje imenovati po filozofinji, \xc4\x8deprav je \xc5\xbeenska, kot pa po Maroneju, prodajalcu vina.\n_START_SECTION_\nModeren vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba o Hiparhijinem za\xc4\x8detnem nasprotovanju in kasnej\xc5\xa1ih osvajanjih Kratesa kljub neodobravanju njenih star\xc5\xa1ev, je bila zelo priljubljena predvsem od 16. stoletja dalje. Omenjena je v knjigi Lodovica Guicciardinija z naslovom L\xe2\x80\x99hore di ricreatione. Prav tako je bila ta zgodba ena  izmed zgodb v delu Proefsteen van de Trou-ringh nizozemskega pesnika Jacoba Catsa.  William Penn je o njej pisal v svojem delu Ne kri\xc5\xbe, ne krona (No Cross, No Crown), kjer je Hiparhijo ozna\xc4\x8dil  za puritanko, glede na njene vrednote in moralno dr\xc5\xbeo. V usta ji polaga naslednje besede:_NEWLINE_\xc2\xbbNa tem svetu ne i\xc5\xa1\xc4\x8dem razko\xc5\xa1ja ali razne\xc5\xbeenosti, ampak znanje in vrline. Raje \xc5\xbeivim \xc5\xbeivljenje zmernosti, kot pa \xc5\xbeivljenje krhkosti in ne\xc5\xbenosti: resni\xc4\x8dno zadovoljstvo je v mislih in samo tak\xc5\xa1no zadovoljstvo je vredno iskanja, saj traja ve\xc4\x8dno.\xc2\xab _NEWLINE_Hiparhijin in Kratesov zakon je v 17. stoletju navdihnil Pierra Petita, ki je v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini napisal pesem Cynogamia, sive de Cratetis et Hipparches amoribu. V istem stoletju je italijanska redovnica Clemenza Ninci napisala dramo z naslovom  Zakon filozofinje Hiparhije (Sposalizio d\'Iparchia filosofa). Drama se je igrala samo po samostanih, tako da je dosegla \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnost \xc5\xa1ele v 19.stoletju. V tem stoletju je nem\xc5\xa1ki pisatelj Christoph Martin Wieland izdal roman z naslovom Krates in Hiparhija (Krates und Hipparchia), kjer sta glavna junaka povzeta po resni\xc4\x8dnih zakoncih. Ameri\xc5\xa1ka pisateljica Hilda "H.D." Doolittle je v 20. stoletju  napisala roman Hiparhija (Hipparchia), v katerem se zgodba vrti okoli Hiparhijine h\xc4\x8derke. Filozofinja je bila prav tako inspiracija za psiholo\xc5\xa1ki roman Hiparhijina odlo\xc4\x8ditev (L\'\xc3\x89tude et le rouet), izdanega 1990. Avtorica je francoska feministi\xc4\x8dna filozofinja Mich\xc3\xa8le Le D\xc5\x93uff, ki je v knjigi obravnavala vlogo \xc5\xbeensk v filozofiji. Hiparhija je bila v feministi\xc4\x8dnih gibanjih zelo pomemben lik. Predstavljala je prvo \xc5\xbeensko, ki je odkrito pokazala, da je enakovredna mo\xc5\xa1kim. Zato je bila pogosto omenjena v raznih feministi\xc4\x8dnih revijah, knjigah in drugih delih.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nHiparhija je domnevno napisala ve\xc4\x8d filozofskih razprav in drugih del, a se nobeno izmed njih ni ohranilo. Njene ideje pa lahko razberemo iz anekdot, spisov in ostalih del drugih avtorjev, s katerimi je bila v stiku oziroma, na katere je vplivala.'