b'\n_START_ARTICLE_\nPirinski narodni park\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nPirinski narodni park zajema ve\xc4\x8dino gorskega masiva Pirin v jugozahodni Bolgariji, ki je del rilsko-rodopskega gorskega masiva. Na severu ga od Rile lo\xc4\x8duje sedlo Predel in gorski prelaz z nadmorsko vi\xc5\xa1ino 1140 m. Na vzhodu sega do reke Meste, vklju\xc4\x8dno z dolino Razlog. Na jugu na sedlu Paril (1170 m) meji z gorskim grebenom Slavjanka, na zahodu pa sega do reke Strume. Park je celoti v okraju Blagoevgrad v ob\xc4\x8dinah Bansko (36.6% ozemlja), Goce Del\xc4\x8dev (4.9%), Kresna (14.9%), Razlog (10.2%), Sandanski (30.7%), Simitli (2.3%) in Strumjani (0.4%).\n_START_SECTION_\nRelief in geologija\n_START_PARAGRAPH_\nTektonika Pirina je rezultat predvsem predkambrijske in hercinske orogeneze in tektonskih premikov in dogodkov. Relief sodobnega Pirina se je izoblikoval v pleistocenu (pred 2.588.000 do 11.700 leti), ko so zaradi globalnega ohlajanja gore zaledenele. Zaledenitev je potekala so\xc4\x8dasno z enakimi dogajanji v Alpah. Meje ledenikov so dosegle vi\xc5\xa1ino 2200-2300 m. Vse ledeni\xc5\xa1ke tvorbe v gorskem masivu so znotraj meja Pirinskega narodnega parka._NEWLINE_Pirinski gorski masiv se deli na tri dele: severnega, srednjega in ju\xc5\xbenega. Najvi\xc5\xa1ji je severni del, v katerem so tudi vse ledeni\xc5\xa1ke tvorbe in jezera. Park pokriva severni del in je razdeljen na dve podro\xc4\x8dji. Severno sestavljata strm greben Vihrena, zgrajen iz marmorja, s tremi najvi\xc5\xa1jimi vrhovi gorovja (Vihren (2914 m), Kutelo (2908 m) in Banski Suhodol (2884 m)) in greben Kon\xc4\x8deto (2810 m). Ju\xc5\xbeni del tvorijo granitni grebeni s \xc4\x8detrtim najvi\xc5\xa1jim vrhom Pole\xc5\xbean (2851 m). V tem delu parka je ve\xc4\x8d kot 60 vrhov vi\xc5\xa1jih od 2600 m._NEWLINE_Relief Pirinskega narodnega parka je alpski, zelo razdrobljen, s strmimi pobo\xc4\x8dji, ozkimi grebeni in globokimi re\xc4\x8dnimi dolinami. Skoraj 60% parka je vi\xc5\xa1jega od 2000 m. Ve\xc4\x8d kot 90% povr\xc5\xa1ine parka je razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v kategoriji strmo (naklon 21-30\xc2\xb0) in zelo strmo (ve\xc4\x8d kot 31\xc2\xb0)._NEWLINE_Geolo\xc5\xa1ko je Pirin masivna antiklinala, ki jo tvorijo metamorfne kamnine gnajs, biotit, kristalini\xc4\x8dni \xc5\xa1kriljevci, amfibolit, kvarcit in marmor. Zaprta podro\xc4\x8dje na obrobju parka so zgrajena iz paleozoi\xc5\xa1kih granitoidnih kamnin. Granitoidne kamnine iz gornje krede tvorijo dva plutona: Severni Pirin in Bezbog. Centralni pirinski pluton, ki dose\xc5\xbee ju\xc5\xbene robove parka, je iz gornjega oligocena. Granitoidne kamnine pokrivajo 55% ozemlja parka.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPirin le\xc5\xbei v celinskem sredozemskem podnebnem pasu, vendar ima zaradi velike nadmorske vi\xc5\xa1ine alpsko podnebje. Sredozemski cikloni vplivajo na vreme predvsem v pozni jeseni in pozimi in pogosto prinesejo veliko de\xc5\xbeja. Azorski anticiklon ima velik vpliv predvsem poleti in povzro\xc4\x8da suha in vro\xc4\x8da poletja. Klju\xc4\x8den vpliv na vreme ima relief. Pirin ima tri vi\xc5\xa1inske podnebne pasove: spodnjega med 600 in 1000 m (16% skupne povr\xc5\xa1ine), srednjega med 1000 in 1800 m (40%) in zgornjega nad 1800 m (44%). Temperatura z vi\xc5\xa1ino pada, kar je najbolj opazno poleti. V spodnjem vremenskem pasu je srednja letna temperatura okrog 9\xe2\x80\x9310 \xc2\xb0C, v srednjem 5\xe2\x80\x937 \xc2\xb0C in v zgornjem 2\xe2\x80\x933 \xc2\xb0C. Najhladnej\xc5\xa1i mesec je januar s povpre\xc4\x8dno temperaturo med \xe2\x80\x935 in \xe2\x80\x932 \xc2\xb0C. Najbolj vro\xc4\x8d mesec je julij s povpre\xc4\x8dji 20 \xc2\xb0C na 1600 m in 15 \xc2\xb0C na 2000 m.  V 75% zimskih dni je temperaturna inverzija, se pravi da temperatura z vi\xc5\xa1ino raste. _NEWLINE_Letna koli\xc4\x8dina padavin je 600-700 mm v spodnjem vremenskem pasu in 1000-1200 m v zgornjih dveh pasovih. Najve\xc4\x8d padavin je pozimi in spomladi. Poletja so su\xc5\xa1na. Avgusta je relativna vla\xc5\xbenost zraka 60\xe2\x80\x9375%, decembra pa 80\xe2\x80\x9385\xc2\xa0%. Pozimi se koli\xc4\x8dina sne\xc5\xbenih padavin giblje od 70 do 90%, v vi\xc5\xa1jih legah pa samo sne\xc5\xbei. \xc5\xa0tevilo dni s sne\xc5\xbenim pla\xc5\xa1\xc4\x8dem se giblje od 20\xe2\x80\x9330 do 120\xe2\x80\x93160. Najvi\xc5\xa1ja debelina snega dose\xc5\xbee 40-60 cm na vi\xc5\xa1inah 1000-1800 m in 160-180 cm na vi\xc5\xa1inah preko 1800 mm (na Vihrenu 1900 mm), v izjemnih zimah tudi 250-350 cm. Sne\xc5\xbeni plazovi so pogosti.\n_START_SECTION_\nHidrologija\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje Pirinskega narodnega parka je skoraj enko razdeljeno med pore\xc4\x8dji Strume (206,06 km\xc2\xb2 ali 51,1%) in Meste (197,50 km\xc2\xb2 ali 48,9%). Razvodnica poteka po glavnem grebenu gora v smeri severozahod-jugovzhod. Iz Pirina se v Strumo izliva deset pritokov, od katerih je najve\xc4\x8dji Sandanska Bistrica. Drugih deset pritokov se izliva v Mesto. Pritoki so kratki, strmi in zelo vodnati. Tvorijo \xc5\xa1tevilne slapove, ki na splo\xc5\xa1no niso tako visoki kot v Rili in Stari planini (Balkan). Najvi\xc5\xa1ji je Popinola\xc5\xa1ki slap, ki meri pribli\xc5\xbeno 12 metrov. Povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina vode, ki izte\xc4\x8de iz parka, je 355,6 milijonov m\xc2\xb3, od tega v Strumo 188,5 milijonov m\xc2\xb3 in v Mesto 167,1 milijona m\xc2\xb3. Koli\xc4\x8dina vode na km\xc2\xb2 parka je 5,6 krat ve\xc4\x8dja od bolgarskega povpre\xc4\x8dja._NEWLINE_V parku je 118 stalnih ledeni\xc5\xa1kih jezer, ki se obi\xc4\x8dajno delijo v 17 skupin, na primer Popova, Kremenska, Banderi\xc5\xa1ka, Vasila\xc5\xa1ka, Hairska, Vlahinska in Tipitska jezera. Najve\xc4\x8dje je Popovo jezero s povr\xc5\xa1ino 123.600 m\xc2\xb2, ki je hkrati \xc4\x8detrto najve\xc4\x8dje ledeni\xc5\xa1ko jezero v Bolgariji. Z globino 9,5 m je najgloblje v Pirinskem narodnem parku in drugo najgloblje v Bolgariji. Najvi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8de jezero je Gornji Pole\xc5\xbean na nadmorski vi\xc5\xa1ini 2710 m, ki je hkrati najvi\xc5\xa1je v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Ostanka zadnje ledene dobe sta dva majhna ledenika. Ledenik Sne\xc5\xbenika le\xc5\xbei v globokem kotlu Golemija kazan pod strmo severno steno Vihrena in je najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i ledenik v Evropi. Ledenik Banski Suhodol je nekoliko ve\xc4\x8dji in le\xc5\xbei malo bolj severno pod grebenom Kon\xc4\x8deto.\n_START_SECTION_\nEkosistemi in gozdovi\n_START_PARAGRAPH_\nPirinski narodni park je del rodopskih gorskih me\xc5\xa1anih gozdov, ki spadajo med zmerne listnate in me\xc5\xa1ane gozdove. Rastlinske zdru\xc5\xbebe v parku se lahko razdelijo v ve\xc4\x8d skupin: zdru\xc5\xbebe okrog vodnih teles, grmi\xc4\x8daste zdru\xc5\xbebe v predalpskem podro\xc4\x8dju, pa\xc5\xa1nike, vklju\xc4\x8dno s travniki ter srednjegorskimi in gorskimi pa\xc5\xa1niki, gozdne zdru\xc5\xbebe, skalne zdru\xc5\xbebe in zdru\xc5\xbebe drugotnega pomena, ki so rezultat \xc4\x8dlovekovega delovanja._NEWLINE_Gozd pokriva 231,10 km\xc2\xb2 ali 57.3% povr\xc5\xa1ine parka. 95% gozda je poraslega z iglavci, 5% pa z listavci. Povpre\xc4\x8dna starost gozda je 85 let. Pribli\xc5\xbeno 34,3% gozda sestavljajo drevesa, starej\xc5\xa1a od 140 let. Najstarej\xc5\xa1e drevo v Bolgariji je 1300 let star Bajku\xc5\xa1ev bor (bosanski bor, Pinus heldreichii), ki je sodobnik ustanovitve prve bolgarske dr\xc5\xbeave leta 681._NEWLINE_V parku raste 16 vrst dreves. Najve\xc4\x8d povr\xc5\xa1ine je porasle z ru\xc5\xa1evjem (Pinus mugo) - 59,62 km\xc2\xb2, makedonskim borom (Pinus peuce) - 54,15 km\xc2\xb2, smreko (Picea abies) \xe2\x80\x93 23,79 km\xc2\xb2, bukvo (Fagus sylvatica) \xe2\x80\x93 10,98 km\xc2\xb2 in bosanskim borom (Pinus heldreichii) \xe2\x80\x93 8,93 km\xc2\xb2. Makedonski in bosanski bor v Pirinskem narodnem parku tvorita 42% oziroma 52% s tema vrstama poraslih povr\xc5\xa1in v Bolgariji.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRastlinstvo v parku je zaradi kombinacije ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine in velike nadmorske vi\xc5\xa1ine zelo raznoliko. Razgiban teren ustvarja za rastline razli\xc4\x8dna ekolo\xc5\xa1ka okolja, h katerim svoje doda \xc5\xa1e geolo\xc5\xa1ka sestava tal, ki je v delu parka silikatna, v drugem delu pa karbonatna. Jezera in potoki ustvarjajo pogoje, primerne za rast higrofitnih rastlinskih vrst._NEWLINE_Najmanj raziskan del pirinskega rastlinstva so ni\xc5\xbeje rastlinske vrste, zlasti alge s 165 vrstami, med katerimi sta dva endemita. Najve\xc4\x8dja koncentracija razli\xc4\x8dnih alg je v Popovih in Kremenskih jezerih. Mahovnice, vklju\xc4\x8dno z mahovi, so zastopane s 329 znanimi vrstami, i\xc5\xa1aji pa s 367 vrstami oziroma 52% vrst, ki rastejo v Bolgariji. 209 vrst raste v iglastem gozdu in 156 na apnen\xc4\x8dasti podlagi._NEWLINE_V Pirinskem narodnem parku raste 1315 vi\xc5\xa1jih rastlin iz 94 dru\xc5\xbein in 484 rodov, kar predstavlja pribli\xc5\xbeno eno tretjino bolgarskega rastlinstva. Rastlinstvo je v veliki meri ohranilo svoje prvotne zna\xc4\x8dilnosti. Pribli\xc5\xbeno polovica rastlin spada v subsredozemsko, polovica pa v cirkumborealno botani\xc4\x8dno regijo. 114 vrst je na seznamu ogro\xc5\xbeenih vrst.  V parku raste 18 endemitov, drugih 17 vrst pa raste samo v Bolgariji. V parku domuje tudi 86 balkanskih endemnih vrst.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Pirinsken narodnem parku \xc5\xbeivi 229 vrst vretan\xc4\x8darje. Sesalce zastopa 45 vrst: \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi - 5, netopirji \xe2\x80\x93 16, lagomorfi \xe2\x80\x93 3, glodavci \xe2\x80\x93 7, zveri \xe2\x80\x93 9 in sodoprsti kopitarji \xe2\x80\x93 4. Evropska sne\xc5\xbena voluharica spada med relikte. Med najpogostej\xc5\xa1e sesalce spadajo rjavi medved, volk, divja ma\xc4\x8dka, kuna zlatica, divja svinja, jelen, srnjak in gams. Mali sesalci, zlasti glodalci in netopirji, niso v celoti preu\xc4\x8deni na celem ozemlju parka._NEWLINE_V parku \xc5\xbeivi 159 vrst pti\xc4\x8dev. 91 vrst zastopajo pevci. Tri vrste spadajo med relikte - koconogi \xc4\x8duk (Aegolius funereus) , belohrbti detel (Dendrocopos leucotos) in evrazijski troprsti detel (Picoides tridactylus). Najredkej\xc5\xa1i pti\xc4\x8di v parku so mali klinka\xc4\x8d (Aquila pomarina) s samo enim gnezde\xc4\x8dim parom, mali orel (Hieraaetus pennatus) in planinski orel (Aquila chrysaetos) z 2 do 5 gnezde\xc4\x8dimi pari, ka\xc4\x8dar (Circaetus gallicus) z dvema paroma, sokol plenilec (Falco cherruga), sokol selec (Falco peregrinus) s tremi pari, divji petelin (Tetrao urogallus), gozdni jereb (Bonasa bonasia), kotorna (Alectoris graeca), kljuna\xc4\x8d (Scolopax rusticola) in golob dupljar (Columba oenas)._NEWLINE_V parku \xc5\xbeivi 11 vrst plazilcev in 8 vrst dvo\xc5\xbeivk. Med srednjeevropske vrste spadajo navadni mo\xc4\x8derad (Salamandra salamandra), hribski urh (Bombina variegata), evropska zelena krasta\xc4\x8da (Bufo viridis) in smokulja (Coronella austriaca), med palearkti\xc4\x8dne navadna krasta\xc4\x8da (Bufo bufo), hribski urh (Bombina variegata) in navadna \xc5\xbeaba (Rana temporaria), med evrosibirske zelena rega (Hyla arborea), navadni gad (Vipera berus), belou\xc5\xa1ka (Natrix natrix) in \xc5\xbeivorodna ku\xc5\xa1\xc4\x8darica (Zootoca vivipara), med irano-turan\xc5\xa1ke velika zelena \xc5\xbeaba (Pelophylax ridibundus), med ju\xc5\xbenoevropske rosnica (Rana dalmatina), med evro-sredozemske navadni zelenec (Lacerta viridis), sredozemska pozidna ku\xc5\xa1\xc4\x8darica (Podarcis muralis) in med balkanske Erhardova pozidna ku\xc5\xa1\xc4\x8darica (Podarcis erhardii)._NEWLINE_Ribe zastopa \xc5\xa1est vrst: pisanec (Phoxinus phoxinus), re\xc4\x8dna jegulja (Anguilla anguilla), ki je domnevno izumrla, blistavec (Telestes souffia), poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta), \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss) in vzhodna poto\xc4\x8dna postrv (Salvelinus fontinalis). Na velikih nadmorskih vi\xc5\xa1inah, v ledeni\xc5\xa1kih jezerih, potokih in gornjih tokovih rek \xc5\xbeivi samo nekaj vrst rib. Blistavec \xc5\xbeivi samo v Kremenskih jezerih in je morda nova, \xc5\xa1e ne opisana ribja vrsta._NEWLINE_Med identificirane vrste nevretan\xc4\x8darjev v Pirinskem narodnem parku spada 2019 vrst, kar je pribli\xc5\xbeno 40% od ocenjenih 4500 v parku \xc5\xbeive\xc4\x8dih vrst. Nevreten\xc4\x8darji so slabo raziskani, zato so ocene zelo pribli\xc5\xbene. Med raziskane vrste spade 218 endemov, 176 reliktov in 294 drugih vrst.\n_START_SECTION_\nRekreacija\n_START_PARAGRAPH_\nPirinski narodni park je priljubljena turisti\xc4\x8dna destinacija. Glavno turisti\xc4\x8dno informacijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je v Banskem, v katerem dobijo turisti osnovne podatke o parku._NEWLINE_Leta 2002 je bilo na ozemlju parka 1837 le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d, od tega 885 v planinskih ko\xc4\x8dah, 2145 v hotelih, 124 v bungalovih in 615 v posesti razli\xc4\x8dnih oddelkov dr\xc5\xbeavne uprave. Najve\xc4\x8dja in najsodobnej\xc5\xa1a ko\xc4\x8da je Bezbog. Ko\xc4\x8da Banderica je bila zgrajena leta 1915 na ukaz carja Ferdinanda I. Bolgarskega. Ve\xc4\x8dja ko\xc4\x8da je tudi na Vihrenu._NEWLINE_V parku je 20 markiranih planinskih poti. Pot No. 1 je del evropske pe\xc5\xa1poti E4 in pre\xc4\x8di park v smeri ko\xc4\x8da Predel \xe2\x80\x93 ko\xc4\x8da Javorov \xe2\x80\x93 ko\xc4\x8da Vihren \xe2\x80\x93 jezero Tevno \xe2\x80\x93 ko\xc4\x8da Pirin \xe2\x80\x93 Popova planina. Najbolj izzivalna pot vodi po grebenu Kon\xc4\x8deto na nadmorski vi\xc5\xa1ini okrog 2.810 m med vrhovoma Banski Suhodol (2.884 m) in Kutelo (2.908 m). Severozahodna stran Kon\xc4\x8deta je globoka 300 \xe2\x80\x93 400 m in skoraj navpi\xc4\x8dna, medtem ko je jugozahodna stran bolj polo\xc5\xbena (pribli\xc5\xbeno 30\xc2\xb0) in globoka do 800 m.'