b'\n_START_ARTICLE_\nMizoginija\n_START_PARAGRAPH_\nMizogin\xc3\xadja (iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine \xce\xbc\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x8c\xcf\x82: m\xc3\xaesos - mr\xc5\xbenja, sovra\xc5\xa1tvo + \xce\xb3\xcf\x85\xce\xbd\xce\xae: gyn\xc3\xa9 - \xc5\xbeenska) je sovra\xc5\xa1tvo, odpor oz. nenaklonjenost do \xc5\xbeensk ali njihovo zani\xc4\x8devanje. Lahko se ka\xc5\xbee v \xc5\xa1tevilnih oblikah, kot so spolna diskriminacija, omalova\xc5\xbeevanje \xc5\xbeensk, nasilje v dru\xc5\xbeini ter spolna objektifikacija._NEWLINE_Po besedah Allana G. Johnsona je mizoginija\xc2\xa0\xc2\xbbkulturno pogojeno sovra\xc5\xa1tvo do \xc5\xbeensk zaradi tega, ker so \xc5\xbeenske\xc2\xab._NEWLINE_Mizoginija /.../ je osrednji del seksisti\xc4\x8dnih predsodkov ter ideologije in je kot taka bistvena podlaga za zatiranje \xc5\xbeensk v dru\xc5\xbebi, kateri vladajo mo\xc5\xa1ki. Mizoginija se ka\xc5\xbee v \xc5\xa1tevilnih oblikah, od \xc5\xa1al preko pornografije in nasilja do priu\xc4\x8denega samozani\xc4\x8devanja lastnega telesa._NEWLINE_Sociolog Michael Flood je mizoginijo definiral kot sovra\xc5\xa1tvo do \xc5\xbeensk in pri tem izpostavil naslednje stvari:_NEWLINE_\xc4\x8ceprav je [mizoginija] najpogostej\xc5\xa1a pri mo\xc5\xa1kih, obstaja tudi pri odnosih med \xc5\xbeenskami ali celo v odnosu \xc5\xbeenske do same sebe. Mizoginija deluje kot ideologija ali sistem prepri\xc4\x8danj, ki spremlja patriarhalne dru\xc5\xbebe \xc5\xbee ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d let in \xc5\xa1e vedno postavlja \xc5\xbeenske v podrejen polo\xc5\xbeaj z omejeno oblastjo in pravico do odlo\xc4\x8danja. /.../ Aristotel je trdil, da so \xc5\xbeenske po naravi deformirane oz. so nepopolni mo\xc5\xa1ki. /.../ \xc5\xbdenske so v zahodnih kulturah ponotranjile svojo vlogo gre\xc5\xa1nih kozlov, k \xc4\x8demur je v 21. stoletju pripomogla objektifikacija \xc5\xbeensk s strani mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih medijev, ki se ka\xc5\xbee kot kulturno pogojeno samozani\xc4\x8devanje ter osredoto\xc4\x8danje na plasti\xc4\x8dno kirurgijo, anoreksijo in bulimijo._NEWLINE_Po nekaterih virih je mizoginija prisotna v nekaterih mitologijah in religijah, kot so gr\xc5\xa1ka mitologija (npr. mit o Pandorini skrinjici), islam (npr. \xc4\x8detrta sura An-Nisa), kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo (npr. izvirni greh Eve) in scientologija. Tudi nekateri vidni zahodni filozofi so bili ozna\xc4\x8deni za mizogine, kot so Ren\xc3\xa9 Descartes, Thomas Hobbes, John Locke, David Hume, Jean-Jacques Rousseau, G. W. F. Hegel, Arthur Schopenhauer, Friedrich Nietzsche in Otto Weininger.'