b'\n_START_ARTICLE_\nHranice (Okraj P\xc5\x99erov)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1918 so bile Hranice del Avstro-Ogrske, ter sede\xc5\xbe istoimenskega okro\xc5\xbeja na Moravskem. Nem\xc5\xa1ko uradno poimenovanje mesta je bilo v uporabi zgolj do leta 1878. Leta 1883 je Anton\xc3\xadn Kunz (1859\xe2\x80\x931910) v mestu ustanovil delavnico za izdelavo in popravila manj\xc5\xa1ih poljedelskih strojev, ki jo je kmalu preusmeril v proizvodnjo vetrnih in drugih \xc4\x8drpalk. Njegova tovarna je s\xc4\x8dasoma postala najve\xc4\x8dji proizvajalec vodnih \xc4\x8drpalk v celotni Avstro-Ogrski. Od konca 19. stoletja so v njej proizvajali \xc5\xbee celotne komunalne vodovodne sisteme, s katerimi so uredili vodno oskrbo v ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8dih naseljih in ob\xc4\x8dinah, pa tudi v nekaterih tovarnah in na velikih posestvih. Iz Kunzove tovarne je po nacionalizaciji nastala tovarna \xc4\x8drpalk z imenom Sigma.\n_START_SECTION_\nJudovska skupnost v Hranicah\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi Judje so se v mestu naselili v za\xc4\x8detku 17. stoletja, leta 1637 jim je bila podeljena pravica do lastne uprave svoje \xc4\x8detrti (okoli sedanje Jan\xc3\xa1\xc4\x8dkove ceste), neko\xc4\x8d imenovane \xc5\xbdidovska cesta. Dovoljeno jim je bilo zgraditi 17 hi\xc5\xa1, niso pa smeli graditi drugje. \xc5\xbdidovska skupnost je svoj vrh dosegla leta 1857, ko je v mestu \xc5\xbeivelo 802 judov (13% vseh prebivalcev). Pomembno vlogo so Judje imeli pri razvoju industrije v mestu, tekstilno tovarno so ustanovili leta 1844 (najve\xc4\x8djo tovarno v mestu do sredine 20. stoletja), in destilarni alkoholnih pija\xc4\x8d (1827, 1836).'