b'\n_START_ARTICLE_\nKupalo\n_START_PARAGRAPH_\nKupalo je poletni ljudski praznik poznan tudi pod imeni Kres, Kresni ve\xc4\x8der, Ivanje, \xc5\xa0entjan\xc5\xbeevo, poletni son\xc4\x8dni obrat, poletni solsticij, ki se praznuje na ve\xc4\x8der iz 23. na 24. junija. Praznovanje Kupala oziroma Kresnega ve\xc4\x8dera sloni na \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju najdalj\xc5\xa1ega dneva v letu, ki je na poletni solsticij, \xc4\x8deprav se dejansko zgodi \xc5\xbee nekaj dni prej, 21. junija.\n_START_SECTION_\nIzvori\n_START_PARAGRAPH_\nKupalo je star praznik, ki je poznan ve\xc4\x8dini kultur na svetu, saj je povezan z letnim ciklom. Poletni son\xc4\x8dni obrat so praznovale \xc5\xbee stare civilizacije, poznan je bil Rimljanom, Grkom in Indoevropejcem. Beseda Kupalo je vseslovanska in jo pod istim ali podobnim imenom poznajo vsi Slovani. Beseda ima ve\xc4\x8d poskusov etimologije. Po mnenju nekaterih Kupalo pomeni kopati se, ker je kopanje v reki bilo vedno del kupalskih obredov. V. Toporov pa je pokazal, da je lahko *koup-\xc4\x95ti  od \xc2\xbbgoreti, vreti, jeziti se, strastna \xc5\xbeelja\xc2\xab. Bolgarsko Kupalo pomeni po\xc5\xbear. Drugo slovensko ime za son\xc4\x8dni obrat je Kresni ve\xc4\x8der. N. Mikhailov je pokazal, da lahko beseda kres izhaja iz kres v pomenu ogenj ali "kresati se" v pomenu prepir, pretep, kar naj bi se skladalo z lastnostimi slovenskega miti\xc4\x8dnega bitja Kresnika, ki se pojavlja na ta ve\xc4\x8der in se bori z Vedomci, njemu nasprotnimi bitji ._NEWLINE_Na Kupalo lahko opazujemo navidezno igro sonca. Do tega dne se dan dalj\xc5\xa1a, nato pa sonce "obstane" saj pride do svoje ekstremne pozicije. Od tega dne naprej se dan kraj\xc5\xa1a. Na Kupalo zato sonce obstane ve\xc4\x8d dni in se ne dalj\xc5\xa1a in ne kraj\xc5\xa1a. Odmev tega vidimo v folklori, kjer se to zrcali v ljudskih pesmih in povedkah.\n_START_SECTION_\nFolklora\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg Jurjevega je Kupalo eden najbolj ohranjenih tradicionalnih praznikov ter hkrati tudi najpomembnej\xc5\xa1ih praznikov v letnem ciklu. Na ta dan dose\xc5\xbee sonce svojo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o mo\xc4\x8d, zato predstavlja Kupalo oziroma Kresni ve\xc4\x8der v slovstveni folklori enega najpomembnej\xc5\xa1ih praznikov. Med Slovani je praznik poznan tudi kot Ivan Kupala, v Sloveniji pa kot Ivanje. Na ta dan so poznani kresovi, ki so jih pri\xc5\xbeigali na vrhu hribov, zato so temu prazniku pravili tudi zgolj "Kres". V slovenski folklori se s tem dnevom povezuje mitolo\xc5\xa1ki lik Kresnika, ki se v povedkah bori s Ka\xc4\x8djo kraljico ali "krivimi kresnikami". Kresnik je v folklori poznan tudi Hrvatom v Istri in ponekod v Dalmaciji. Na Kupalo so bili poznani tudi obhodi deklet, ki so pele od hi\xc5\xa1e do hi\xc5\xa1e kresne pesmi in so bile poznane pod imeni Ladarice ali Kresnice._NEWLINE_Na Kupalo je poznano mnogo verovanj v \xc4\x8dude\xc5\xbeno mo\xc4\x8d ognja, vode in no\xc4\x8di. Na ta dan lahko \xc4\x8dlovek razume jezik \xc5\xbeivali in rastlin, \xc4\x8de mu v \xc5\xbeep ne da bi vedel pade praprotno seme. Praprot je najpomembnej\xc5\xa1a kupalska rastlina. V Sloveniji so jo na ta dan zatikali po hi\xc5\xa1ah, da bi varovala domove. Na ta dan v mnogih slovanskih povedkah ka\xc4\x8dji kralj zbere vse ka\xc4\x8de. Prav tako se v povedkah ka\xc5\xbee kupalski \xc4\x8das kot vi\xc5\xa1ek dozorevanja rastlin, saj imajo na ta dan najve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d. Kupalo je skratka letna meja, kar se ka\xc5\xbee v mnogih verovanjih. Na ta dan je odprto nebo in zaradi tega mo\xc5\xbeen prehod v onstranstvo in stik z bogovi. _NEWLINE_Na Kupalo so bili \xc5\xa1iroko raz\xc5\xa1irjeni venci, ki so jih pletla dekleta . Venci so po ljudskem verovanju imeli \xc4\x8dude\xc5\xbeno mo\xc4\x8d. Prav tako so na ta dan kurili son\xc4\x8dna kolesa.\n_START_SECTION_\nMitologija\n_START_PARAGRAPH_\nR. Kati\xc4\x8di\xc4\x87 je na podlagi slovanskih in baltskih ljudskih pesmi rekonstruiral starej\xc5\xa1o mitolo\xc5\xa1ko vsebino kupalskega praznika. Meni, da se na ta dan Jarilo spremeni v Ivana Kupala in se poro\xc4\x8di v incestno zvezo s svojo sestro Maro. Nebe\xc5\xa1ka poroka med Ivom/Ivanom in Maro naj bi se zrcalila v ljudskih pesmih. Poro\xc4\x8dna no\xc4\x8d, ki bi se med miti\xc4\x8dnima bitjema zgodila na Kresni ve\xc4\x8der, bi povzro\xc4\x8dila, da bi se v letnem ciku njun otrok rodil na drug ljudski praznik, pomladno enakono\xc4\x8dje 21. marca skupaj z rojstvom narave. _NEWLINE_N. Mikhailov je na podlagi slovenskih povedk o Kresniku postavil hipotezo, da je Kresnik kasnej\xc5\xa1a podoba nekdanjega slovanskega gromovnika Peruna. Kresnik ima namre\xc4\x8d v povedih, ki jih je zbral iz starej\xc5\xa1ih virov J. Kelemina  lastnosti ubijanja s strelo, prina\xc5\xa1anje de\xc5\xbeja in plodnosti, preganjanje ka\xc4\x8djega nasprotnika in letenje po zraku, kar se pripisuje tudi slovanskemu gromovniku. Iz tega je Mikhailov zaklju\xc4\x8dil, da lahko povedke o borbi Kresnika s Ka\xc4\x8djo kraljico pomenijo slovensko razli\xc4\x8dico t. i. "glavnega mita", borbe nebesnega gromovnika s htonsko ka\xc4\x8do oziroma Peruna z Velesom.\n_START_SECTION_\nNeopoganstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV rodnoverju je Kupalo najpomembnej\xc5\xa1i praznik, tako pri Slovanih kot tudi pri ostalih Evropejcih. Kupalo je najpomembnej\xc5\xa1i praznik med \xc5\xa1tirimi letnimi meji.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu je nekdanji praznik pokristjanil sv. Janez (Ivan) Krstnik. Praznik je ravno na polovici leta od zimskega son\xc4\x8dnega obrata, ki ga je prekril Bo\xc5\xbei\xc4\x8d. V  cerkvi sv. Janeza Krstnika v \xc5\xa0ebreljah je nad oltarno mizo \xc5\xa1e vedno napisano Janez Kresnik, kar lahko ka\xc5\xbee na nekdanjo \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje son\xc4\x8dnega Kresnika.'