b'\n_START_ARTICLE_\nGvidon Pongratz\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nGvidon Pongratz se je rodil 4. januarja 1822 v Slovenski Bistrici kot 4 od 9 otrok Marka Pogratza in Marije Kolleger. Njegov o\xc4\x8de je bil upravnik posestev plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Attems. Po kon\xc4\x8dani trgovski \xc5\xa1oli, je delal v raznih trgovinah v Gradcu._NEWLINE_Po za\xc4\x8detku gradnje odseka Ju\xc5\xbene \xc5\xbeeleznice med Celjem in Ljubljano, je dobavljati gramoz, telegrafske drogove in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke prage. Isto\xc4\x8dasno je v zakup vzel po\xc5\xa1tne ko\xc4\x8dije iz Celja v Trst in preselil v Ljubljano. V Ljubljani se je 1849 poro\xc4\x8dil z Jeaneto, h\xc4\x8derko ljubljanskega trgovca Josipa Martin\xc4\x8di\xc4\x8da._NEWLINE_Sledila je selitev v Zagreb, kjer je njegovo podjetje prevzelo regulacijo Save od Zapre\xc5\xa1i\xc4\x87a do Zagreba in jo med 1853\xe2\x80\x931856 uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dalo. V letih 1855\xe2\x88\x921857 je njegovo podjetje zgradilo zapor v Lepoglavi, most \xc4\x8dez Be\xc4\x8dino med Su\xc5\xa1akom in Reko, ter kon\xc4\x8dalo z regulacijo Drave pri Vara\xc5\xbedinu. Februarja 1857 je skupaj z bratoma Friderikom in Oskarjem ustanovil trgovsko podjetje G. Pongratz v Zagrebu.\n_START_SECTION_\nGradnja \xc5\xbeeleznic\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo podjetje je v letih 1851-1856 zgradilo 4\xc2\xa0km dolg \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki nasip \xc4\x8dez Ljubljansko barje, ki je predhodnim gradbincem predstavljalo nepremagljivo oviro. V tem \xc4\x8dasu je gradil tudi cerkev Svetega Petra in splo\xc5\xa1no bolni\xc5\xa1nico v Zagrebu, ter most \xc4\x8dez Kolpo pri Sisku in \xc5\xbeeleznico Pragersko-\xc4\x8cakovec (1869)._NEWLINE_V naslednjih letih se je posvetil predvsem gradnji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog. Tako je njegovo podjetje zgradilo naslednje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge: Gradec-K\xc3\xb6flach (1860-1862), Gradec-Fehring, Lieboch-Wies (1860-1862), Zidani most-Zagreb-Sisek s kolodvori v Zagrebu in Sisku (1860-1862), del koro\xc5\xa1ke \xc5\xbeeleznice Maribor- Dravograd (1862\xe2\x80\x9363), \xc5\xbeeleznico Zagreb-Karlovec (1863\xe2\x80\x931865), Karlovec-Ogulin-Reka (1863-1873), Zagreb-Zakanj (1870) in Ljubljana-Trbi\xc5\xbe (1870)._NEWLINE_Skupaj z bratom Oskarjem je na\xc4\x8drtoval \xc5\xbeeleznico Dravograd-Mislinje-Vitanje-Konjice-Lipoglavski predor-Roga\xc5\xa1ka Slatina-Zapre\xc5\xa1i\xc4\x87, ki pa se zaradi gospodarske krize 1873 ni nikoli zgradila. Ustanovil je tudi podjetje za gradnjo \xc5\xbeeleznic v Vojni krajni, ki je tudi propadlo.\n_START_SECTION_\nOstala gradbena dela in posli\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1863 je prevzel gradnjo pristani\xc5\xa1kih objektov na Reki, ki je trajala do 1870. Precej je gradil tudi v Trstu, kjer je njegovo podjetje zgradilo lazaret (1867) in v letih 1868-1870 izvedlo prvo poglabljanje tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, ter obenem zgradilo nove pomole in pristani\xc5\xa1ka skladi\xc5\xa1\xc4\x8da. Njegovo podjetje je izvedlo tudi drugo poglabljanje tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v letih 1877-1870._NEWLINE_Leta 1871 je v sodelovanju z bratovim podjetjem zgradil mestni vodovod v Gradcu in z bratom Oskarjem je spet sodeloval od 1882 do 1886 pri izsu\xc5\xa1evalnih in regulacijskih delih na ustju Neretve. V naslednjih letih je Pongratzovo podjetje poglabljalo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Splitu (1887-1888), 1888, ter \xc4\x8distilo in osu\xc5\xa1evalo lagune okoli Ogleja (1887-1888)._NEWLINE_Precej dobi\xc4\x8dka so Pongratzu prinesli tudi zakupi mitnin in u\xc5\xbeitnin, ki jih je od 1856 do 1880 prevzemal v raznih mestih: Zagreb( 1856), Karlovec (1859), Krapina (1859), Sisek (1859), Praga (1868), Gradec (1869) in Ljubljana (1872-1875). Po izburhu druge italijanske vojne za neodvisnost 1859, je Pongratz skupaj s podjetnikom Emanuelom Pristerom prevzel oskrbovanje avstrijske vojske ter pri tem zaslu\xc5\xbeil kar precej denarja. Pozneje je ob avstro-ogrski okupaciji Bosne in Hercegovine 1878 spet prevzel oskrbovanje vojske.\n_START_SECTION_\nIndustrialec\n_START_PARAGRAPH_\nPongratz se je poleg gradbeni\xc5\xa1tva uveljavil tudi v industriji. Tako je 1859 v Karlovcu tako kupil mlin in ga spremenil v sodobni parni mlin. Leta 1862 je ustanovil in ves \xc4\x8das vodil Dru\xc5\xa1tvo zagreb\xc5\xa1ke plinarne. V Zagrebu je 1869 ustanovil tovarno usnja, ki je postala ena najve\xc4\x8djih v tedanji dr\xc5\xbeavi. Leta 1868 je v Zagrebu ustanovil Hrvatsko eskomptno banko. Njen predsednik je bil njegov starej\xc5\xa1i brat Friderik, ko je ta 12. aprila 1876 umrl, je vodenje prevzel Gvidon in jo vodil vse do svoje smrti._NEWLINE_Leta 1879 je v Zagrebu na dra\xc5\xbebi kupil parketarno ter jo 1881 preuredil in posodobil v tovarno parketa in parno \xc5\xbeago, ki jo je podaril sinu Gustavu. Leta 1883 je kupil premogovnik Vrdnik pod Fru\xc5\xa1ko goro, ga prenovil in raz\xc5\xa1iril. Do rudnika je dal zgraditi 16\xc2\xa0km dolgo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo._NEWLINE_V letih 1857\xe2\x80\x931862 je bil \xc4\x8dlan zagreb\xc5\xa1kega mestnega sveta. Mestu Zagreb je podaril veliko zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, na katerem so zgradili srednjo tehni\xc4\x8dno \xc5\xa1olo. Bil je tudi \xc4\x8dastni me\xc5\xa1\xc4\x8dan Karlovca in Siska. Pogratz je bil poleg tovarn in rudnikov, \xc5\xa1e lastnik obse\xc5\xbenih posesti, gradov in \xc5\xa1tevilnih hi\xc5\xa1 na Hrva\xc5\xa1kem in Zagrebu._NEWLINE_Za uspe\xc5\xa1no delo v gradbeni\xc5\xa1tvu in industriji je bil 1869 odlikovan z redom \xc5\xbeelezne krone III. vrste ter 20. maja 1875 povzdignjen v vite\xc5\xa1ki stan. V Zagrebu je na temeljih nekdanjega mestnega stolpa in obrambnih zidov 1862 zgradil dvorec v Visoki ulici, ki je 1926 pre\xc5\xa1el v last jugoslovanske kraljeve dru\xc5\xbeine. Na Bledu je dal zgraditi 3 vile, ki so bile namenjene njegovim 3 otrokom. Umrl je 31. decembra 1889 v Zagrebu.'