b'\n_START_ARTICLE_\nBitka pri Gavgameli\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nNovembra leta 333 pr. n. \xc5\xa1t. je Darej III. izgubil bitko pri Isu, ob tem je bila ujeta njegova \xc5\xbeena, njegova mati in dve h\xc4\x8derki, Stateiro II. in Dripetis. Darej se je umaknil v Babilon, kjer je zdru\xc5\xbeil svojo preostalo vojsko. Zmaga pri Isu je Aleksandru omogo\xc4\x8dila nadzor nad ju\xc5\xbenoazijsko Malo Azijo. Po zmagi pri obleganju Tira (332 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je trajalo od januarja do julija, je Aleksander nadziral Levant. Po njegovi zmagi pri obleganju Gaze se je \xc5\xa1tevilo perzijskih vojakov zmanj\xc5\xa1alo in perzijski satrap Egipta, Mazej, se je mirno predal Aleksandru.\n_START_SECTION_\nPogajanja med Darejem in Aleksandrom\n_START_PARAGRAPH_\nDarej je Aleksandra poskusil odvrniti od nadaljnjih napadov na njegov imperij z diplomacijo. Starodavni zgodovinarji podajajo razli\xc4\x8dna poro\xc4\x8dila o njegovih pogajanjih z Aleksandrom, ki jih je mogo\xc4\x8de razdeliti v tri pogajalske poskuse._NEWLINE_Justin, Arijan in Kvint Kurcij Ruf pi\xc5\xa1ejo, da je Darej poslal pismo Aleksandru po bitki pri Isu. Zahteval je, da se umakne iz Azije in izpusti zapornike. Po Curtiusu in Justinu je ponudil odkupnino za svoje zapornike, vendar Arrian ne omenja odkupnine. Curtius opisuje ton pisma kot \xc5\xbealjiv. Aleksander je zavrnil njegove zahteve._NEWLINE_Drugi poskus pogajanj je potekal po zajetju Tira. Darej je Aleksandru ponudil poroko s h\xc4\x8derko Stateiro II. in celotno ozemlje zahodno od reke Halis. Justin je manj specifi\xc4\x8den, ne omenja posebne h\xc4\x8derke in ne govori o delu Darejevega kraljestva. Diodor Sicilski prav tako omenja ponudbo vsega ozemlja zahodno od reke Halis, pogodbo o prijateljstvu in veliko odkupnino za ujetnike. Diodor je edini anti\xc4\x8dni zgodovinar, ki omenja, da je Aleksander skril to pismo in prijateljem predstavil ponarejenega, naklonjenega lastnim interesom. Spet je Aleksander ponudbo zavrnil._NEWLINE_Darej se je za\xc4\x8del pripravljati na novo bitko po neuspehu drugega poskusa pogajanj. Kljub temu je naredil tretje in zadnje prizadevanje za pogajanja po odhodu Aleksandra iz Egipta. Darejeva tretja ponudba je bila veliko bolj velikodu\xc5\xa1na. Pohvalil je Aleksandra za ravnanje s njegovo mamo Sisigambis in mu ponudil vse ozemlje zahodno od Evfrata, sovladavino Ahemenidskega cesarstva, roko ene od njegovih h\xc4\x8dera in 30.000 talentov srebra. Po Diodoru je Aleksander razpravljal o tej ponudbi s svojimi prijatelji. Parmenion je bil edini, ki je spregovoril in rekel: \xc2\xbb\xc4\x8ce bi bil Aleksander, bi moral sprejeti, kar je bilo ponujeno in skleniti pogodbo\xc2\xab. Aleksander naj bi odgovoril: \xc2\xbbTudi jaz bi moral, \xc4\x8de bi bil Parmenion\xc2\xab. Aleksander je ponovno zavrnil Darejevo ponudbo in vztrajal, da bi lahko obstajal le en kralj Azije. Pozval je Dareja, naj se mu preda ali se z njim v boju odlo\xc4\x8di, kdo bo edini kralj Azije._NEWLINE_Opisi, ki so jih podali drugi zgodovinarji tretjega poskusnega pogajanja, so podobni opisu Diodora, vendar se razlikujejo v podrobnostih. Diodor, Kvint Kurcij Ruf in Arijan pi\xc5\xa1ejo, da je bilo namesto pisma poslano veleposlani\xc5\xa1tvo, tako trdita tudi Justin in Plutarh. Plutarh in Arrian omenjata odkupnino za zapornike 10.000 talentov, vendar Diodor, Kvint Kurcij Ruf in Justin navajajo 30.000. Arijan pi\xc5\xa1e, da se je ta tretji poskus zgodil med obleganjem Tira, drugi zgodovinarji pa so v to obdobje postavili drugi poskus pogajanj. Z neuspehom diplomacije se je Darej odlo\xc4\x8dil, da se pripravi na novo bitko z Aleksandrom.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nPo ureditvi zadev v Egiptu se je Aleksander spomladi leta 331 pr. n. \xc5\xa1t. vrnil v Tir. Julija ali avgusta je dosegel Tapsacus. Arrian pravi, da je Darej naro\xc4\x8dil Mazeju, naj \xc4\x8duva prehod Evfrata blizu Tapsakusa s silo 3000 konjenikov. Pobegnil je, ko se je Aleksandrova vojska pribli\xc5\xbeala reki.\n_START_SECTION_\nAleksander koraka skozi Mezopotamijo\n_START_PARAGRAPH_\nPo pre\xc4\x8dkanju Evfrata je Aleksander sledil severni poti namesto neposredne jugovzhodne poti v Babilon. Med tem je na svoji levi imel Evfrat in armenske gore . Severna pot je olaj\xc5\xa1ala oskrbo \xc5\xbeivali in njegovih enot, ugodnej\xc5\xa1i so bili tudi vremenski pogoji. Ujeti perzijski izvidniki so Makedoncem povedali, da se je Darej utaboril za reko Tigris in \xc5\xbeelel prepre\xc4\x8diti, da bi jo Aleksander pre\xc4\x8dkal. Ta je na\xc5\xa1el Tigris nebranjen in ga uspel pre\xc4\x8dkati s precej te\xc5\xbeavami. _NEWLINE_Nasprotno pa Diodor omenja, da naj bi Mazej prepre\xc4\x8dil Aleksandru, da bi pre\xc4\x8dkal Tigris. Ne bi ga posku\xc5\xa1al braniti, ker je menil, da je neprehoden zaradi mo\xc4\x8dnega toka in globine reke. Poleg tega Diodor in Curtius Rufus omenjata, da je Mazej na pode\xc5\xbeelju, skozi katerega je morala iti Aleksandrova vojska, uporabljal taktike po\xc5\xbeiganja zemlje._NEWLINE_Ko je makedonska vojska pre\xc4\x8dkala Tigris, je pri\xc5\xa1lo do luninega mrka. Po izra\xc4\x8dunih bi to moral biti 1. oktober 331 pr. n. \xc5\xa1t.  Aleksander se je nato nameril proti jugu vzdol\xc5\xbe vzhodnega brega Tigrisa. \xc4\x8cetrti dan po prehodu Tigrisa so njegovi izvidniki poro\xc4\x8dali, da so opazili perzijsko konjenico, ki ni imela ve\xc4\x8d kot 1000 mo\xc5\xbe. Ko jih je Aleksander napadel s svojo konjeni\xc5\xa1ko silo pred ostalo vojsko, je perzijska konjenica pobegnila, nekateri pa so bili ubiti ali ujeti. Zaporniki so Makedoncem povedali, da Darej ni bil dale\xc4\x8d, s svojim taborom v bli\xc5\xbeini Gavgamele.\n_START_SECTION_\nStrate\xc5\xa1ka analiza\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d raziskovalcev je kritiziralo Perzijce, ker niso vznemirjali Aleksandrove vojske in prekinili njene dolge oskrbovalne linije, ko je napredovala skozi Mezopotamijo. Peter Green meni, da je Aleksandrova izbira za severno pot ujela Perzijce, ki so bili brez stra\xc5\xbee. Darej bi pri\xc4\x8dakoval, da bo vzel hitrej\xc5\xa1o ju\xc5\xbeno pot, ki pelje naravnost v Babilon, tako kot je leta 401 pr. n. \xc5\xa1t. naredil Kir mlaj\xc5\xa1i pred porazom v bitki pri Kunaksi. Uporaba taktike z po\xc5\xbegano zemljo in Darejevi bojni vozovi z no\xc5\xbei nakazujeta, da je \xc5\xbeelel ponoviti to bitko. Aleksander ne bi mogel ustrezno oskrbovati svoje vojske, \xc4\x8de bi se odpravil na ju\xc5\xbeno pot, tudi \xc4\x8de taktika s po\xc5\xbegano zemljo uspela. Makedonsko vojsko, ki je bila oslabljena in iz\xc4\x8drpana od vro\xc4\x8dine, bi potem Darej porazil na ravnini Kunakse. Ker je Aleksander vzel severno pot, se je Mazej moral vrniti v Babilon, da bi prinesel novice. Darej se je najverjetneje odlo\xc4\x8dil prepre\xc4\x8diti Aleksandru, da pre\xc4\x8dka Tigris. Ta na\xc4\x8drt je propadel, ker je Aleksander verjetno na\xc5\xa1el re\xc4\x8dni prehod, ki je bil bli\xc5\xbee Tapsakusu kot Babilonu. Improviziral je in izbral Gavgamelo kot najbolj ugodno mesto za bitko. Jona Lendering trdi nasprotno in pohvali Mazeja in Dareja za njuno strategijo. Darej naj bi namerno dovolil Aleksandru, da pre\xc4\x8dka reko brez nasprotovanja, da bi ga vodil na boji\xc5\xa1\xc4\x8de po lastni izbiri.\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nDarej je izbral ravno, odprto ravnino, kjer je lahko razporedil svoje ve\xc4\x8dje sile, ne da bi bil ujet na ozkem boji\xc5\xa1\xc4\x8du, kot je bil pred dvema letoma v Isu, kjer svoje velike vojske ni mogel ustrezno razporediti. Darej je svoje vojake pred bitko spravil v ravnino, da bi svojim 200 voja\xc5\xa1kim vozovom zagotovil najbolj\xc5\xa1e pogoje. Vendar to ni bilo pomembno. Na terenu je bilo nekaj hribov in nobenih vodnih teles, ki bi jih Aleksander lahko uporabil za za\xc5\xa1\xc4\x8dito, jeseni pa je bilo vreme suho in blago. Najpogosteje sprejeto mnenje o lokaciji je (36.36\xc2\xb0N 43.25\xc2\xb0E), vzhodno od dana\xc5\xa1njega Mosula v sodobnem severnem Iraku - predlagal ga je sir Aurel Stein leta 1938 (glej njegovo poro\xc4\x8dilo Limes, str. 127-1).\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nBitka se je za\xc4\x8dela s prisotnostjo Perzijcev na boji\xc5\xa1\xc4\x8du. Darej je iz svojih vzhodnih satrapij in iz zavezni\xc5\xa1kega plemena Skitov in njihovih bojnih voz najel najbolj\xc5\xa1o konjenico, za katero je naro\xc4\x8dil odstraniti vse grmi\xc4\x8devje in vegetacijo z boji\xc5\xa1\xc4\x8da, da bi pove\xc4\x8dal njeno u\xc4\x8dinkovitost. Imel je tudi 15 indijskih slonov, ki so jih podpirali indijski vozovi._NEWLINE_Darej se je postavil v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de s svojo najbolj\xc5\xa1o pehoto, kot je bila tradicija med perzijskimi kralji. Obkro\xc5\xbeen je bil z desno, karijsko konjenico, gr\xc5\xa1kimi najemniki in perzijsko konjeni\xc5\xa1ko gardo. V desnem sredini je postavil perzijsko gardo pe\xc5\xa1akov  (Perzijski nesmrtniki), indijsko konjenico in njihove amardijske lokostrelce._NEWLINE_Na obeh bokih je bila konjenica. Artakserkses V. je poveljeval levemu boku z Baktrijci, dahijsko, arahozijsko, Perzijsko, elamsko in kadusijsko konjenico in Skiti. Bojni vozovi so bili postavljeni spredaj z majhno skupino Baktrijcev. Mazej je vodil desni bok z sirsko, medijsko, mezopotamsko, partsko, saciansko, tapurijsko, hurkansko, kavka\xc5\xa1ko albansko, sacesinsko, kapadokijsko in armensko konjenico. Kapadokijci in Armenci so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni pred ostalimi konjeni\xc5\xa1kimi enotami in vodili napad. Albanska in palestinska konjenica sta bili poslani naokoli, da bok gr\xc5\xa1ke levice._NEWLINE_Makedonci so bili razdeljeni na dva dela, z desno stranjo pod neposrednim poveljstvom Aleksandra in levo od Parmenionom. Aleksander se je boril s svojo konjenico. Z njim je bila peonijska in gr\xc5\xa1ka lahka konjenica. Najemni\xc5\xa1ka konjenica je bila razdeljena v dve skupini, veterani na boku desnice in ostali pred agrijanci in gr\xc5\xa1kimi lokostrelci, ki so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni ob falangi. Parmenion je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den na levi z Tesalci, gr\xc5\xa1kimi pla\xc4\x8danci in trakijsko konjenica. Tam so morali izsiliti manevrski prostor, medtem ko je Aleksander izvedel odlo\xc4\x8dilen udarec z desne._NEWLINE_V desni sredini so bili kretski pla\xc4\x8danci. Za njimi je bila Tesalska konjenica pod Filipom in Ahajski pla\xc4\x8danci. Na njihovi desni je bil drugi del zavezni\xc5\xa1ke gr\xc5\xa1ke konjenice. Od tam je pri\xc5\xa1la falanga, v dvojni \xc4\x8drti. V konjenikov je bilo ve\xc4\x8d kot 5:1, njihova linija je bila dolga ve\xc4\x8d kot miljo, zato se je zdelo neizogibno, da bodo Grke obdali Perzijci. Druga vrsta je dobila naro\xc4\x8dila da re\xc5\xa1uje vse spremljajo\xc4\x8de enote, \xc4\x8de nastanejo potrebe. To drugo vrsto so sestavljali ve\xc4\x8dinoma pla\xc4\x8danci.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek bitke\n_START_PARAGRAPH_\nAlexander je za\xc4\x8del s svojo pehoto korakati v falangi proti sredi\xc5\xa1\xc4\x8du sovra\xc5\xbene linije. Makedonci so napredovali s 45-stopinjskimi krili, da bi privabili perzijsko konjenico k napadu. Medtem ko so se falange borile proti perzijski pehoti, je Darej poslal velik del svoje konjenice in nekaj redne pehote, da je napadel Parmenionove sile na levi._NEWLINE_Med bitko je Aleksander uporabil nenavadno strategijo, ki je bila ve\xc4\x8dkrat podvojena. Medtem ko se je pehota borila s perzijskimi vojaki v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, se je Aleksander za\xc4\x8del voziti vse do roba desnega boka, spremljal pa ga je njegov spremljevalec. Njegov na\xc4\x8drt je bil, da spelje \xc4\x8dim ve\xc4\x8d perzijske konjenice na boke, da bi ustvaril vrzel v sovra\xc5\xbenikovi liniji, kjer bi potem lahko udaril proti Darejevemu centru. To je zahtevalo skoraj popolno merjenje \xc4\x8dasa in manevriranje, Aleksander pa je najprej ukrepal. Prisilil je Dareja, da je napadel, \xc4\x8deprav ni \xc5\xbeelel biti prvi, a ko je videl, kaj se je zgodilo pri Isu proti podobni formaciji. Na koncu je bila Darejeva roka prisiljena in je napadel.\n_START_SECTION_\nKonjeni\xc5\xa1ka bitka v helenskem desnem krilu\n_START_PARAGRAPH_\nSkitska konjenica iz perzijskega levega krila je odprla boj, ko je sku\xc5\xa1ala obrniti Aleksandrovo skrajno desnico. Sledila je dolga in silovita konjska bitka med perzijsko levico in makedonsko desnico, v kateri je bila slednja, ki je bila mo\xc4\x8dno prese\xc5\xbeena, pogosto mo\xc4\x8dno pritisnjena. Vendar so gr\xc5\xa1ke enote s previdno uporabo rezerv in discipliniranih vojakov lahko zadr\xc5\xbeale perzijske vojake, kar bi bilo klju\xc4\x8dno za uspeh Aleksandrovega odlo\xc4\x8dilnega napada._NEWLINE_Borba se je obrnila v gr\xc5\xa1ko korist po napadu Prodetaja Aretesa, verjetno zadnje rezerve v tem sektorju na boji\xc5\xa1\xc4\x8du. Do takrat pa je o bitki odlo\xc4\x8dal sam Aleksander._NEWLINE_Tudi Perzijci, ki so se vozili okrog krila, so bili zaskrbljeni, ko jih je Aretes silovito napadel. V tej \xc4\x8detrtini so se Perzijci res hitro obrnili in Makedonci so sledili beguncem in jih pobili.\n_START_SECTION_\nNapad perzijskih skitskih bojnih voz\n_START_PARAGRAPH_\nDarej je zdaj za\xc4\x8del s svojimi vozovi pri tistih enotah pod Aleksandrovim osebnim ukazom; \xc5\xa1tevilne vozove so prestregli Agrijanci in drugi metalci kopij, ki so bili postavljeni pred konjenico. Tisti vozovi, ki so se prebili skozi kopja, so napadli makedonske linije, ki so se odzvale z odpiranjem svojih vrst, ustvarjanjem ulic, skozi katere so vozovi vozili brez \xc5\xa1kode. Hipaspisti in oboro\xc5\xbeeni konjeniki so nato napadli in onemogo\xc4\x8dili te pre\xc5\xbeivele.\n_START_SECTION_\nAleksandrov odlo\xc4\x8dilni napad\n_START_PARAGRAPH_\nKo so Perzijci v napadu napredovali dlje in dlje do gr\xc5\xa1kih bokov, se je Aleksander po\xc4\x8dasi filtriral v zadnje stra\xc5\xbearje. Odklopil jih je od tovari\xc5\xa1ev in se pripravil na odlo\xc4\x8dilni napad. Za njimi je bila brigada gardistov skupaj z vsemi falangami, ki jih je lahko umaknil iz bitke. Svoje enote je oblikoval v velikanski klin, ki ga je vodil. Perzijska pehota v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du se je \xc5\xa1e vedno spopadala s falangami in ovirala kakr\xc5\xa1ne koli poskuse, da bi nasprotovala Aleksandrovim napadom. Ta velik klin se je nato zadrl v oslabljeno perzijsko sredino, pri \xc4\x8demer je zajel Darejevo gardo in gr\xc5\xa1ke najemnike. Darej je bil v nevarnosti, da ga bodo odrezali in sodoben pogled je, da se je zdaj zlomil in zbe\xc5\xbeal, preostali del njegove vojske pa mu je sledil.\n_START_SECTION_\nPo bitki\n_START_PARAGRAPH_\nPo bitki je Parmenion obkolil perzijsko vojsko, medtem ko sta Aleksander in njegov telesni stra\xc5\xbear zasledovala Dareja. Tako kot pri Isu so pridobili veliko plena, z zajetimi 4000 talenti, kraljevo osebno ko\xc4\x8dijo in lok ter bojne slone. To je bil katastrofalen poraz za Perzijce in ena najbolj\xc5\xa1ih Aleksandrovih zmag._NEWLINE_Darej je uspel pobegniti z majhno enoto njegovih sil. Baktrijska konjenica in Artakserkses V. sta ga ujela, kot tudi nekatere pre\xc5\xbeivele gardiste in 2000 gr\xc5\xa1kih pla\xc4\x8dancev. Ko je pobegnil, je Darej nameraval oditi proti vzhodu in dvigniti \xc5\xa1e eno vojsko, da bi se soo\xc4\x8dil z Aleksandrom, pod predpostavko, da se bodo Grki odpravili proti Babilonu. Hkrati je v vzhodne satrapije poslal pisma, v katerih jih je prosil, naj mu ostanejo zvesti._NEWLINE_Satrapi pa so imeli druge namene. Artakserkses V. je umoril Dareja preden je pobegnil proti vzhodu. Ko je Aleksander odkril, da je bil Darej umorjen, je bil \xc5\xbealosten, ker je videl sovra\xc5\xbenika, ki ga je tako ubil in ga dal slovesno pokopati v Perzepolisu, nekdanji prestolnici Ahemenidskega cesarstva, preden je jezno zasledoval Artakserksesa V., ga zajel in naslednje leto ubil. Ve\xc4\x8dina preostalih satrapov se je podredila Aleksandru in so lahko obdr\xc5\xbeali svoje polo\xc5\xbeaje. Za ahemenidsko cesarstvo tradicionalno velja, da se je kon\xc4\x8dalo z Darejevo smrtjo.'