b'\n_START_ARTICLE_\nDolomit\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMineral dolomit kristalizira v trigonalnem kristalnem sistemu. Kristali so bele, sive ali ro\xc5\xbenate barve, obi\xc4\x8dajno masivni, pogosto tudi ukrivljeni. Po fizikalnih lastnostih je podoben kalcitu, vendar se v razred\xc4\x8deni klorovodikovi kislini ne raztaplja tako burno kot kalcit. Dvoj\xc4\x8di\xc4\x8denje je pogosto. Z \xc5\xbeelezom bogatim ankeritom tvori vrsto trdnih raztopin. Majhne koli\xc4\x8dine \xc5\xbeeleza dajejo kristalom rumen do rjav odtenek. Do 3\xc2\xa0% kalcija in magnezija lahko zamenja mangan, ki v ve\xc4\x8djih koncentracijah obarva mineral ro\xc5\xbenato. Dolomit tvori tudi vrsto zmesi s kalcijevim manganovim karbonatnim mineralom kutnohoritom. Magnezij je lahko delno zamenjan tudi s svincem ali cinkom.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nDolomit je precej pogosta kamnina, ki se najpogosteje pojavlja v dolomitnih apnencih in dolomitih, pogosto skupaj s kalcitom. Velike mase sedimentnega dolomita so nastale iz apnencev pod vplivom magnezija iz morske vode med procesom diageneze. V dolomitnih kamninah kemi\xc4\x8dnega nastanka je pogosto skupaj z baritom in fluoritom. Pojavlja se tudi v nizko do srednjetemperaturnih hidrotermalnih \xc5\xbeilah skupaj s kalcitom, sideritom in rodohrozitom in kontaktno metamorfnih kamninah (dolomitni marmorji). V razpr\xc5\xa1enih hidrotermalnih rudi\xc5\xa1\xc4\x8dih se pojavlja skupaj z galenitom, kalcitom in sadro._NEWLINE_Recentni dolomit je relativno redek. Laboratorijska sinteza stehiometri\xc4\x8dnega dolomita poteka samo pri temperaturah vi\xc5\xa1jih od 100\xc2\xa0\xc2\xb0C v pogojih, ki so zna\xc4\x8dilni za vkopane sedimentacijske bazene, kar je v nasprotju z geolo\xc5\xa1kimi dokazi, ki ka\xc5\xbeejo, da je nastal pri ni\xc5\xbejih temperaturah. Izgleda, da vi\xc5\xa1ja temperatura pove\xc4\x8da hitrost gibanja kalcijevih in magnezijevih ionov, tako da lahko v razumnem \xc4\x8dasu zasedejo svoja mesta v urejeni kristalni strukturi. Pomanjkanje recentnega dolomita je zato verjetno posledica predvsem kinetike, se pravi da je proces prepo\xc4\x8dasen, da bi ga lahko opazili._NEWLINE_Nastajanje recentnega dolomita so 1950. in 1960. letih odkrili v zelo slanih jezerih Coorong v ju\xc5\xbeni Avstraliji. Dolomit nastaja tudi v globokomorskih sedimentih. Tako nastali dolomit vsebuje veliko organskih komponent in se imenuje organogeni dolomit. V anaerobnih pogojih nastaja v zelo nasi\xc4\x8deni slani laguni Vermelha i Brejo ob obali Rio de Janeira v Braziliji.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nDolomit je zelo raz\xc5\xa1irjen mineral, ki skupaj z apnencem tvori ob\xc5\xa1irna gorstva. Najlep\xc5\xa1i kristali dolomita so iz nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d Brosso in Traversella (Italija), Binnental (\xc5\xa0vica), Freiberg (Nem\xc4\x8dija), Cornwall (Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo), Kutna Hora (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka), Navarra (\xc5\xa0panija), Joplin (Missouri), Mother Lode (Kalifornija), Quebeck (Kanada), Bahia (Brazilija), Guanajuanato (Mehika), Nagano (Japonska) in Djelfa (Al\xc5\xbeirija)._NEWLINE_V Sloveniji je dolomit zelo raz\xc5\xa1irjen prevsem kot kamnina, v manj\xc5\xa1ih votlinah v luknji\xc4\x8davi kamnini pa se najdejo tudi lepi kristali, predvsem na Idrijskem, Me\xc5\xbeici in okolici Jesenic.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nDolomit se uporablja kot okrasni kamen, za pripravo betona in kot vir magnezijevega oksida in magnezija. Dolomitni sedimenti lahko vsebujejo nafto_NEWLINE_in kovine, na primer svinec, cink in baker. Dolomit se lahko uporablja tudi kot pra\xc5\xa1ek za varjenje \xc5\xbeeleza in jekla. Velike koli\xc4\x8dine dolomita se porabijo tudi za proizvodnjo plavajo\xc4\x8dega ravnega stekla. V hortikulturi se uporablja kot sredstvo za zmanj\xc5\xa1evanje kislosti tal._NEWLINE_Dolomit kot prehranski dodatek je vir kalcija in magnezija. Nekateri dolomiti vsebujejo precej\xc5\xa1nje koli\xc4\x8dine te\xc5\xbekih kovin, zato za u\xc5\xbeivanje niso primerni. Raziskave na univerzi v Alberti so pokazale, da se dolomit zaradi slabe topnosti v \xc5\xbeelod\xc4\x8dni kislini izlo\xc4\x8di iz telesa \xc5\xa1e preden se absorbira sprejemljiva koli\xc4\x8dina kalcija in magnezija, zato je njegova uporabnost vpra\xc5\xa1ljiva.'