b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Louis Stevenson\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je o\xc4\x8detu Thomasu in materi Margareti Isabelli, roj. Balfour. Kr\xc5\xa1\xc4\x8den je bil pod imenom Robert Lewis Balfour Stevenson, vendar je ime kasneje spremenil. Dru\xc5\xbeinski posel, ki ga je vodila o\xc4\x8detova stran dru\xc5\xbeine, je bil na\xc4\x8drtovanje svetilnikov. Tako o\xc4\x8de kot ded sta bila in\xc5\xbeenirja, na istem podro\xc4\x8dju sta delala tudi o\xc4\x8detova brata. Ded po materini strani se je prav tako ukvarjal s svetilniki, sicer pa so bili materini predniki zemlji\xc5\xa1ki posestniki iz 15. stoletja. Materin o\xc4\x8de je bil \xc5\xa1kotski prezbiterijanski duhovnik v bli\xc5\xbenjem Colintonu. Kot otrok je Stevenson ve\xc4\x8dino poletnih dni pre\xc5\xbeivel z bratranci in sestri\xc4\x8dnami na njegovem posestvu. _NEWLINE_Po materini strani je Stevenson podedoval nagnjenost k boleznim dihal. Do enajstega leta je bil bolehen in tudi pozneje suhljat in \xc5\xa1ibkega zdravja. Takrat so zdravniki postavili diagnozo tuberkuloze, danes pa sklepajo, da je \xc5\xa1lo za bronhiektazijo ali sarkoidozo._NEWLINE_Kljub temu da sta bila star\xc5\xa1a predana prezbiterijanca, se doma niso strogo dr\xc5\xbeali kalvinisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8del. Bolj od star\xc5\xa1ev je nanj vplivala varu\xc5\xa1ka s strogimi verskimi na\xc4\x8deli, ki so zdru\xc5\xbeevala kalvinizem in ljudsko izro\xc4\x8dilo. _NEWLINE_Kot edinec ekscentri\xc4\x8dnega videza je Stevenson s te\xc5\xbeavo navezoval prijateljstva v \xc5\xa1oli. Zaradi bolezni je bil pogosto odsoten od pouka. Preden se je nau\xc4\x8dil brati, je zgodbe narekoval materi in varu\xc5\xa1ki. O\xc4\x8de je spodbujal pisanje in omogo\xc4\x8dil sinovo prvo objavo.\n_START_SECTION_\nIzobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nJeseni 1857 je za\xc4\x8del obiskovati \xc5\xa1olo v Edinburgu, vendar se je zaradi slabega zdravja \xc4\x8dez nekaj tednov vrnil domov. Dve leti so ga pou\xc4\x8devali doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelji. Med letoma 1861 in 1867 je najprej obiskoval neodvisno \xc5\xa1olo za de\xc4\x8dke v Edinburgu in nato zasebno \xc5\xa1olo Roberta Thomsona  v Edinburgu. 1867 se je brez pravega zanimanja vpisal na \xc5\xa1tudij in\xc5\xbeenirstva na Univerzo v Edinburgu. Nanj so vplivali vrstnik Charles Baxter, ki je postal Stevensonov agent, profesor Fleeming Jenkin, o katerem je napisal biografijo, in bratranec Robert Alan Mowbray (Bob) Stevenson, ki je \xc5\xa1tudiral umetnost. Vsako leto med po\xc4\x8ditnicami je Stevenson potoval po dr\xc5\xbeavi in si ogledoval dru\xc5\xbeinska gradbi\xc5\xa1\xc4\x8da. Izleti z o\xc4\x8detom so mu bili v veselje, \xc4\x8deprav po zgledu Walterja Scotta bolj zaradi literarnega navdiha kakor zaradi in\xc5\xbeenirske prakse. 1871 je spremenil \xc5\xa1tudijsko smer in se za\xc4\x8del \xc5\xa1olati za odvetnika. Odmikal se je od dru\xc5\xbeinske tradicije, se obla\xc4\x8dil v stilu bohemov, obiskoval pivnice in se proglasil za ateista.\n_START_SECTION_\nZgodnje pisanje in potovanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1873 je na obisku pri sorodniku v Angliji spoznal Sidneyja Colvina in Frances Jane (Fanny) Sitwell. Prvi je kasnje postal njegov literarni svetovalec in mu je omogo\xc4\x8dil prvo pla\xc4\x8dano objavo. Fanny pa je bila 34-letna lo\xc4\x8denka s sinom, ki je o\xc4\x8darala tako Stevensona kot Colvina. S Stevensonom sta si izmenjala mnogo pisem, v katerih ji je v\xc4\x8dasih dvoril, spet drugi\xc4\x8d pa se je nanjo obra\xc4\x8dal kot na mater. Vklju\xc4\x8dil se je v londonsko literarno \xc5\xbeivljenje. Seznanil se je z avtorji tistega \xc4\x8dasa, med njimi tudi z Andrewom Langom, Edmundom Gossejem in Lesliejem Stephenom, ki je bil urednik revije Cornhill Magazine.  _NEWLINE_Novembra 1873 je Stevenson zaradi zdravstvenih razlogov od\xc5\xa1el na Azurno obalo. Aprila naslednjega leta se je vrnil in nadaljeval s \xc5\xa1tudijem. Pogosto se je vra\xc4\x8dal v Francijo, kjer se je pridru\xc5\xbeil umetni\xc5\xa1kim kolonijam in obiskoval Pariz. 1875 je  postal odvetnik, vendar lastne prakse nikoli ni imel.\n_START_SECTION_\nPoroka\n_START_PARAGRAPH_\nSeptembra 1876 je spoznal Fanny Van de Grift Osbourne (1840\xe2\x80\x931914), ki se je pri sedemnajstih poro\xc4\x8dila v Nevado in imela tri otroke: Isobel (ali Belle), Lloyda, in Herveya (ki je umrl leta 1875). Zaradi mo\xc5\xbeeve nezvestobe se je lo\xc4\x8dila in se preselila v Francijo. 1877 sta postala ljubimca, zaradi \xc4\x8desar je Stevenson veliko \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel v Franciji. 1878 se je Fanny vrnila v Kalifornijo, prihodnjega leta pa se ji je pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e Stevenson. Dolgo potovanje s parnikom in vlakom mu je dalo nov navdih za pisanje, hkrati pa mu poslab\xc5\xa1alo zdravje. Maja 1880 sta se poro\xc4\x8dila in skupaj z njenim sinom Lloydom od\xc5\xa1la v dolino Nape na poro\xc4\x8dno potovanje, potem pa se naselila v  Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje med Evropo in Ameriko\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1880 in 1887 je Stevenson zaradi zdravja veliko spreminjal okolje. Poletja je pre\xc5\xbeivljal v Angliji in na \xc5\xa0kotskem, med drugim tudi v Dorsetu, kjer je napisal roman Doktor Jekyll in gospod Hyde. Zime je pre\xc5\xbeivljal v Hy\xc3\xa8resu, v Franciji. Kljub te\xc5\xbeavam z zdravjem je veliko pisal. Po smrti o\xc4\x8deta leta 1887 se je z \xc5\xbeeno in materjo preselil k jezeru Saranac v New Yorku. Ko\xc4\x8da, kjer so stanovali, se zdaj imenuje po njem. _NEWLINE_Leta 1888 se je z dru\xc5\xbeino podal na tri leta dolgo potovanje po centralnem in vzhodnem Pacifiku, vmes so se za dlje \xc4\x8dasa ustavili na Havajih. Spoprijateljil se je s kraljem Kal\xc4\x81kaua in njegovo ne\xc4\x8dakinjo princeso Victorio Kaiulani, ki je bila po prednikih povezana s \xc5\xa0kotsko. Bival je tudi na Gilbertovih otokih, Tahitiju in v Novi Zelandiji. Bil je pri\xc4\x8da krizi, ki je doletela Samoo. Potovanja so ga pisateljsko navdihovala.\n_START_SECTION_\nZadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nPo neuspelih poskusih vrnitve na \xc5\xa0kotsko je leta 1890  na otoku v Samoi za\xc4\x8del graditi hi\xc5\xa1o v vasi Vailimi in dobil ime Tusitala, ki v jeziku domorodcev ozna\xc4\x8duje pripovedovalca zgodb. Vpletel se je v krajevno politiko in se zavzemal za izbolj\xc5\xa1ave razmer. Kljub politi\xc4\x8dnim sporom je ostajal v dobrih odnosih z dru\xc5\xbeinami kolonialnih vodij. Vseskozi je pisateljeval. _NEWLINE_Tretjega decembra 1894 se je nenadoma sesedel in nekaj ur zatem umrl. Doma\xc4\x8dini so ga pokopali na bli\xc5\xbenji gori (Mount Vaea).\n_START_SECTION_\nMesto v literarni zgodovini\n_START_PARAGRAPH_\nStevenson je bil za \xc5\xbeivljenja prepoznavna literarna osebnost. Po koncu prve svetovne vojne pa je bilo njegovo delo ozna\xc4\x8deno za drugorazredno knji\xc5\xbeevnost, Virginia Woolf ga je npr. izklju\xc4\x8dila iz literarnega kanona. \xc5\xa0ele v zadnjih letih 20. stoletja mu je literarna zgodovina ponovno za\xc4\x8dela posve\xc4\x8dati pozornost kot umetniku, esejistu, dru\xc5\xbebenemu kritiku ter humanistu. Danes je enakovreden sodobnikom, kot sta Joseph Conrad in Henry James. Ves \xc4\x8das je bil zelo bran. Po podatku iz baze Index Translationum je Stevenson 26. najbolj prevajani avtor na svetu, bolj kot Oscar Wilde ali Edgar Allan Poe._NEWLINE_V njegovo \xc4\x8dast so postavljeni \xc5\xa1tevilni spomeniki in muzeji, npr. Stevensonova hi\xc5\xa1a v Kaliforniji, muzejska hi\xc5\xa1a v Vailimi, njegov kip stoji v katedrali v Edinburgu. Ob stoti obletnici Stevensonove smrti so izdelali serijo spominskih bankovcev za 1 \xc2\xa3 z njegovo podobo.\n_START_SECTION_\nStevenson na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nPrva omemba 1891: Staats-Oberrealschule v Mariboru poro\xc4\x8da, da je kupila Stevensonovo knjigo David Balfour.'