b'\n_START_ARTICLE_\nDopust\n_START_PARAGRAPH_\nDopust je definiran kot obdobje brez dela, ki traja od nekaj dni do nekaj tednov.   Za ve\xc4\x8dino ljudi dopust pomeni prenehanje dela, \xc4\x8das, ko oseba ni aktivno prisotna na delovnem mestu. To je \xc4\x8das, ko delovna situacija izgubi nekaj pomena in se oseba posveti drugim aktivnostim, osebnim interesom, kot je na primer dru\xc5\xbeina in pre\xc5\xbeivljanje prostega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nZakon o delovnih razmerjih\n_START_PARAGRAPH_\nZakon o delovnih razmerjih  pravi, da je namen letnega delovnega dopusta odsotnost delavca z delovnega mesta in s tem prekinitev odpravljanja delovnih obveznosti iz razloga po\xc4\x8ditka, rekreacije in regeneracije delav\xc4\x8devih sposobnosti za nadaljnje kvalitetno delo s ciljem izogibanja mo\xc5\xbenostim delovnih nesre\xc4\x8d in poklicnih bolezni. _NEWLINE_Prav iz namena letnega dopusta, to je po\xc4\x8ditek delavca od delovnega procesa in obnova njegovih psihofizi\xc4\x8dnih sposobnosti za nadaljnje u\xc4\x8dinkovito delo, izhaja, da delavec, ki \xc5\xa1ele sklene delovno razmerje, s tem avtomati\xc4\x8dno ne pridobi pravice do pla\xc4\x8danega letnega dopusta, ampak mora predhodo izpolniti pogoj minimalne delovne dobe oziroma mora biti dolo\xc4\x8den \xc4\x8das v delovnem razmerju. Glede na dose\xc5\xbeeno dol\xc5\xbeino predhodnega trajanja delovnega razmerja razlikujemo na eni strani pridobitev pravice do celotnega letnega dopusta in na drugi strani pridobitev pravice do sorazmernega dela letnega dopusta (\xc4\x8de ima delavec obdobje zaposlitve kraj\xc5\xa1e od enega leta, ima pravico do 1/12 letnega dopusta za vsak mesec zaposlitve). _NEWLINE_Delavec pridobi pravico do letnega dopusta s sklenitvijo delovnega razmerja. Letni dopust v posameznem koledarskem letu ne sme biti kraj\xc5\xa1i kot \xc5\xa1tiri tedne, ne glede na to, ali dela posameznik polni delovni \xc4\x8das ali kraj\xc5\xa1i delovni \xc4\x8das od polnega. Minimalno \xc5\xa1tevilo dni letnega dopusta delavca je odvisno od razporeditve delovnih dni v tednu za posameznega delavca. Starej\xc5\xa1i delavec, invalid, delavec z najmanj 60-odstotno telesno okvaro in delavec, ki neguje in varuje otroka, ki potrebuje posebno nego in varstvo v skladu s predpisi, ki urejajo dru\xc5\xbeinske prejemke, ima pravico do najmanj treh dodatnih dni letnega dopusta. _NEWLINE_Zakon o delovnih razmerjih ureja dve materialni pravici, ki izhajata iz samega instituta letnega dopusta, to sta nadomestilo pla\xc4\x8de in regres za letni dopust. Gre za kontinuiteto pla\xc4\x8dila iz delovnega razmerja v primerih in pod pogoji, ki jih dolo\xc4\x8da delovnopravna zakonodaja in zakonodaja s podro\xc4\x8dja socialne varnosti. Osnovni namen nadomestila pla\xc4\x8de je torej, da nadome\xc5\xa1\xc4\x8da pla\xc4\x8do, ko delavec ne dela. Regres za letni dopust je poleg nadomestila pla\xc4\x8de za \xc4\x8das odsotnosti z dela zaradi izrabe letnega dopusta druga materialna pravica, ki pripada delavcu v okviru pravice do letnega dopusta. Delodajalec je dol\xc5\xbean delavcu, ki ima pravico do letnega dopusta, izpla\xc4\x8dati regres za letni dopust najmanj v vi\xc5\xa1ini minimalne pla\xc4\x8de. Namen financiranja regresa je financiranje in kritje stro\xc5\xa1kov za oddih delavca in njegove dru\xc5\xbeine od vsakodnevnih delovnih obveznosti. Pravica do regresa je po veljavni zakonodaji nelo\xc4\x8dljivo povezana s pravico do letnega dopusta, iz \xc4\x8desar posledi\xc4\x8do izhaja, da delavec, ki ima pravico do celoletnega delovnega dopusta, ima avtomati\xc4\x8dno tudi pravico do celotnega regresa. Vsakemu delavcu v enem koledarskem letu pripada en sam regres, ne glede na to, \xc4\x8de je delavec med letom pre\xc5\xa1el od enega delodajalca k drugemu. _NEWLINE_\xc5\xa0ele z izrabo letnega dopusta delavec uresni\xc4\x8duje potrebo po po\xc4\x8ditku, rekreaciji, regeneraciji, pre\xc5\xbeivljanju \xc4\x8dasa z dru\xc5\xbeino, vse z namenom, da si delavec nabere novih mo\xc4\x8di za naslednje delovno obdobje in da s po\xc4\x8ditkom od dela zmanj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenosti za nastanek po\xc5\xa1kodb pri delu ali bolezni. Iz tega sledi, da je izraba letnega dopusta tudi v interesu delodajalca. Letni dopust je mogo\xc4\x8de izrabiti v ve\xc4\x8d delih, s tem da mora en del trajati najmanj dva tedna. Delodajalec je dol\xc5\xbean delavcu zagotoviti izrabo letnega dopusta v teko\xc4\x8dem koledarskem letu, delavec pa je dol\xc5\xbean do konca teko\xc4\x8dega koledarskega leta izrabiti najmanj dva tedna, preostanek letnega dopusta pa v dogovoru z delodajalcem do 30. junija naslednjega leta. O na\xc4\x8dinu izrabe letnega dopusta, torej o tem kdaj in v kolik\xc5\xa1nem obsegu delavec izrabi delovni dopust, lahko odlo\xc4\x8da poleg zakonodajalca tudi delavec. Letni dopust se izrablja upo\xc5\xa1tevaje potrebe delovnega procesa in mo\xc5\xbenosti za po\xc4\x8ditek in rekreacijo delavca ter upo\xc5\xa1tevaje njegove dru\xc5\xbeinske obveznosti.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki dopusta\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na Effort-Recovery Theory (teorija napor-obnovitev) Meijmana in Mulderja (1998; ) imajo napori na delovnem mestu dolo\xc4\x8dene psihofizi\xc4\x8dne obremenitve, kot je na primer utrujenost. Ko so te obremenitve intenzivne, na primer ko so delavci redno izpostvaljeni zahtevnim in stresnim situacijam na delovnem mestu in se vmes med delovnimi \xc4\x8dasi ne spo\xc4\x8dijejo popolnoma, sta ogro\xc5\xbeena njihovo zdravje in blagostanje (npr. Belkic idr., 2004; ). Posledi\xc4\x8dno so ponavljajo\xc4\x8da in popolna okrevanja klju\xc4\x8dna, da oseba prepre\xc4\x8di neza\xc5\xbeelene u\xc4\x8dinke na zdravje in blagostanje. Nekatere kulture dajejo ve\xc4\x8djo te\xc5\xbeo na prosti \xc4\x8das kot druge, ampak tudi Japonci, ki so znani po svoji rigorozni delovni etiki, za\xc4\x8denjajo razumeti pomembnost dopusta. Veliko Japonskih zaposljevalcev je za\xc4\x8delo siliti delavce, da si vzamejo dopust. Raziskovalci predvidevajo, da dolga obdobja prostega \xc4\x8dasa omogo\xc4\x8dajo delavcem, da obnovijo izgubljene vire, ki jih lahko uporabijo po tem, ko za\xc4\x8dnejo nazaj z delom. Na \xc5\xa0vedsem in v Nem\xc4\x8diji so ugotovili, da delavci, ki se po dopustu po\xc4\x8dutijo psihi\xc4\x8dno in fizi\xc4\x8dno sve\xc5\xbee, do\xc5\xbeivljajo zjutraj svoje delo brez posebnega napora, lahkotno in so pripravljeni pomagati kolegom.  Po vzetem dopustu zaposleni ocenjujejo vi\xc5\xa1je tudi svojo delovno uspe\xc5\xa1nost.  _NEWLINE_Dopust (vsaj za\xc4\x8dasno) zvi\xc5\xa1a blagostanje in zdravje posameznika. Pomembno je, da optimalno izkoristimo ta prosti \xc4\x8das. Ni tako pomembno, kam iti na dopust, kako dolgo in kaj tam po\xc4\x8deti, pomembneje se je osredoto\xc4\x8diti na druge stvari, kot so recimo gladko in umirjeno za\xc4\x8deti dopust, umakniti se od vsakodnevnih skrbi, pomembneje je tudi, da posameznik med dopustom ob\xc4\x8duti zadovoljstvo, u\xc5\xbeitek in avtonomijo, ima nepozaben konec po\xc4\x8ditnic ter postopen prehod in vrnitev nazaj na delovno mesto. Pri pre\xc5\xbeivljanju dopusta je pomembno, da si vzamemo oddih od vsakodnevnega dela in delovnih obremenitev. Rezultati sodobnih raziskav ka\xc5\xbeejo, da samo sprostitev ob koncu tedna ne zadostuje.\n_START_SECTION_\nPred dopustom\n_START_PARAGRAPH_\nRezultati \xc5\xa1tudije, v kateri je sodelovalo 96 Nizozemskih delavcev pred za\xc4\x8detkom njihovega dopusta, so pokazali, da se je zdravje in blagostanje udele\xc5\xbeencev zni\xc5\xbealo v zadnjem tednu pred dopustom. Ta upad je bil povezan s tem, da se je delovna obremenitev pred dopustom zvi\xc5\xa1ala. To je bilo celo bolj poudarjeno pri \xc5\xbeenskah, ki so se jim je \xc5\xa1e dodatno povi\xc5\xa1ale obremenitve doma.\n_START_SECTION_\nMed dopustom\n_START_PARAGRAPH_\nLongitudinalne \xc5\xa1tudije na Nizozemskem    so pokazale, da delavci poro\xc4\x8dajo o vi\xc5\xa1jem zdravju in blagostanju med dopustom kot pred njim. U\xc4\x8dinki dopusta so bili srednje visoki. V \xc5\xa1tudiji, kjer so se udele\xc5\xbeenci med dopustom ukvarjali z zimskimi \xc5\xa1porti, so udele\xc5\xbeenci prav tako poro\xc4\x8dali o izbol\xc5\xa1anju zdravja in blagostanja.  \xc5\xa0e posebej so se delavci po\xc4\x8dutili bolj zadovoljne, bili so razpolo\xc5\xbeeni bolj pozitivno in manj napeti med dopustom kot pa med navadnim delovnim tednom pred dopustom. Po\xc4\x8dutili so se tudi z ve\xc4\x8d energije kot pred dopustom. Ti rezultati potrjujejo idejo, da je dopust mo\xc4\x8dna prilo\xc5\xbenost, da si opomoremo od delovnih zahtev in da nam pozitivne prosto\xc4\x8dasne aktivnosti koristijo. Dopust je torej u\xc4\x8dinkovita, mo\xc4\x8dna in naravna pot, kako oja\xc4\x8dati blagostanje zaposlenih.\n_START_SECTION_\nPo dopustu\n_START_PARAGRAPH_\nMataanaliza  je pokazala male kratkoro\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke v blagostanju in zdravju po dopustu glede na blagostanje in zdravje pred dopustom. Po dopustu so ljudje tudi manj iz\xc4\x8drpani in pove\xc4\x8da se njihovo zadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem. Vsi ti u\xc4\x8dinki pa so izginili med dvema in \xc5\xa1tirimi tedni, ko so se osebe vrnile nazaj na delo.Tudi longitudinalne \xc5\xa1tudije na Nizozemskem    so pokazale, da se je po prvem tednu dela blagostanje vrnilo na enako stopnjo, kot je bila pred dopustom. _NEWLINE_Raziskava, kjer so se udele\xc5\xbeenci med dopustom ukvarjali z zimskimi \xc5\xa1porti, pa ni pokazala u\xc4\x8dinkov v zdravju, razpolo\xc5\xbeenju, napetosti, energiji in zadovoljstvu po dopustu glede na to, kak\xc5\xa1na je bila stopnja tega pred dopustom. Avtorji to pripisujejo temu, da so zimske po\xc4\x8ditnice (ki so se jih udele\xc5\xbeili udele\xc5\xbeenci raziskave), po navadi v zelo delovnem \xc4\x8dasu leta. Ko se po dopustu delavci vrnejo domov, so takoj ujeti v zahtevne rutine in se ukvarjajo \xc5\xa1e z obveznostmi, ki niso povezane z delom, kot so s pakiranje in pranje oblek. Zato je bolj ugodno z vidika pozitivnih vplivov dopusta, da se osebe vrnejo iz dopusta v drugi polovici tedna, da so med vikendom \xc5\xbee doma, kot pa, da se iz dopusta vrnejo \xc5\xa1ele v nedeljo (Strauss Blasche, Muhry, Lehofer, Moser in Marktl, 2004; ). _NEWLINE_Zdravje in blagostanje se lahko poslab\xc5\xa1ata s \xc4\x8dasom, \xc4\x8de zaposleni ne gredo na dopust, saj je dopust dolgoro\xc4\x8dno pomemben za zdravje in vitalnost. Tako je \xc5\xa1tudija Gumpa in Matthewsa   pokazala, da imajo osebe, ki si niso vzele letnega dopusta v dobi devet let, ve\xc4\x8dje tveganje smrti. Ta \xc5\xa1tudija je pokazala, da so neredne po\xc4\x8ditnice in dopusti pomemben dejavnik tveganja za sr\xc4\x8dne bolezni. Frekvenca letnega dopusta je povezana z zmanj\xc5\xa1anem tveganja smrtnosti. Japonska \xc5\xa1tudija  je pokazala, da imajo poleg tega ljudje, ki gredo na dopust redno, v splo\xc5\xa1nem bolj zdrav na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, kot je na primer manj kajenje, telovadba, spanje in zdrava prehrana.\n_START_SECTION_\nNa ustvarjalnost\n_START_PARAGRAPH_\nPotovanje pove\xc4\x8da ustvarjalnost tako, da delavce olaj\xc5\xa1a stresa, priskrbi razli\xc4\x8dne izku\xc5\xa1nje in pove\xc4\x8da pozitivna \xc4\x8dustva. V longitudinalni \xc5\xa1tudiji se je po dopustu pove\xc4\x8dala fleksibilnost, originalnost pa je ostala enaka. Dopust torej pove\xc4\x8da spremembe v ustvarjalnem mi\xc5\xa1ljenju tako, da pove\xc4\x8da koli\xc4\x8dino razpolo\xc5\xbeljivih kognitivnih elementov (fleksibilnost), ki pa ne vodijo nujno v vi\xc5\xa1jo stopnjo originalnosti (redke, oddaljene in bistre ideje). To pomeni, da ko se delavci vrnejo iz dopusta, je ve\xc4\x8dja verjetnost, da bodo preu\xc4\x8dili razli\xc4\x8dne aspekte problema in se izognili sklicevanju na konvencionalne ideje in rutinske re\xc5\xa1itve. Niso \xc5\xa1e jasni mehanizmi, ki le\xc5\xbeijo za to spremembo. Avtorji predvidevajo, da je glavni razlog za to odstranitev pritiskov, ki jih posameznik do\xc5\xbeivlja na delovnem mestu. Iz tega zaklju\xc4\x8dujejo, da so trenutki, ko nimamo delovnih pritiskov in stresa pomembni za \xc4\x8dlovekovo funkcioniranje.\n_START_SECTION_\nNa anga\xc5\xbeiranost, stres, izgorelost in izostajanje od dela\n_START_PARAGRAPH_\nV raziskavi, v kateri so bili udele\xc5\xbeenci u\xc4\x8ditelji, so jih zanimali koristni u\xc4\x8dinki dopusta.  Rezultati so pokazali, da se je po dopustu delovna anga\xc5\xbeiranost pomembno zvi\xc5\xa1ala in izgorelost u\xc4\x8diteljev pomembno zmanj\xc5\xa1ala. Ti koristni u\xc4\x8dinki pa so zbledeli v roku enega mesca. Zahteve delovnega mesta po dopustu pospe\xc5\xa1ijo izbledelost koristnih u\xc4\x8dinkov, torej u\xc4\x8dinki hitreje zbledijo, \xc4\x8de so zahteve delovnega mesta po dopustu vi\xc5\xa1je. Pomembno je torej, da do\xc5\xbeivljajo delavci ve\xc4\x8d sprostitve v prostem \xc4\x8dasu po dopustu, tako koristni u\xc4\x8dinki dopusta kasneje zbledijo. Iz tega so avtorji zaklju\xc4\x8dili, da lahko pozitivne u\xc4\x8dinke dopusta podalj\xc5\xa1amo tako, da zmanj\xc5\xa1amo delovne zahteve in zagotovimo sprostitev v prostem \xc4\x8dasu po dopustu. _NEWLINE_M. Westman in D. Eztion sta v svoji \xc5\xa1tudiji pokazali, da dopust ubla\xc5\xbei dojemanje stresa na delovnem mestu in izgorelost. Oddih, odmor od dela zmanj\xc5\xa1a stopnjo napora oziroma obremenitve. Stres po dopustu ni ve\xc4\x8d kroni\xc4\x8den, ampak na delovni ravni. Rezultati so pokazali tudi odklone, zni\xc5\xbeanja v izgorelosti takoj po kon\xc4\x8danem dopustu, ampak se je po enem mesecu izgorelost vrnila na enako stopnjo, kot je bila pred dopustom. Enak vzorec se je pokazal tudi pri izostajanju od dela. Takoj po dopustu je bilo izostajanja od dela manj, en mesec po tem pa se je izostajanje od dela vrnilo na enako raven, kot je bila pred tem. _NEWLINE_\xc5\xa0tudija D. Eztion (2003), je vsebovala poleg delavcev, ki so od\xc5\xa1li na dopust, tudi kontrolno skupino delavcev iz istega podjetja, ki niso od\xc5\xa1li na dopust. Stres in izgorelost sta se pri skupini delavcev, ki so od\xc5\xa1li na dopust, zni\xc5\xbeala, ko so se vrnili iz dopusta. Po treh tednih se je stres vrnil na osnovo raven, ampak izgorelost je ostala ni\xc5\xbeja tudi po treh tednih. Pri skupini, v kateri delavci niso \xc5\xa1li na dopust, sta izgorelost in stres ostala enaka.\n_START_SECTION_\nSpremembe v \xc4\x8dustvih in interakcije z osebnostjo med dopustom\n_START_PARAGRAPH_\nOsebnost moderira spremembe v gnusu skozi posameznikov dopust. Udele\xc5\xbeenci z ni\xc5\xbejo stopnjo \xc4\x8dustvene stabilnosti so dosegali pomembno vi\xc5\xa1je ravni gnusa v sredini dopusta. Osebnost dolo\xc4\x8da tudi izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dne stopnje strahu in \xc5\xbealosti, in sicer ekstravertnost napoveduje izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dne stopnje \xc5\xbealosti in strahu med potovanjem. \xc4\x8ceprav se raven \xc5\xbealosti in strahu ni pomembno spremenila med dopustom, bolj ekstravertni turisti poro\xc4\x8dajo o manj \xc5\xbealosti in strahu med potovanjem. Pri povpre\xc4\x8dnem udele\xc5\xbeencu se negativna \xc4\x8dustva med dopustom niso posebno spreminjala, pozitivna po so med dopustom nihala. Turisti se po\xc4\x8dutijo relativno bolje v sredini in na koncu potovanja.\n_START_SECTION_\nNegativni znaki med dopustom\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudije pa ka\xc5\xbeejo tudi , da je za\xc4\x8detek dopusta za veliko ljudi pokvarjen z visokim krvnim pritiskom, slabo kvaliteto spanja, slabim razpolo\xc5\xbeenjem in pomanjkanjem energije, lahko pa tudi z bolj resnimi telesnimi simptomi, kot je vro\xc4\x8dina, migrena ali pa razdra\xc5\xbeen \xc5\xbeelodec. Zakaj do tega pride, avtorji \xc5\xa1e ne razumejo dobro, vendar pa veliko simptomov spominja na vnetni sindrom imunske obnove (immune reconstitution inflammatory syndrome), ki izvira iz nenadne deprivacije kortikosteroidov, pomembnih hormonov stresa. To naj bi bilo povezano s tem, da je telo v tednih pred dopustom pod stresom in dela z visoko hitrostjo, potem pa ima te\xc5\xbeave pri tako bliskovitem zmanj\xc5\xa1anju stresa.\n_START_SECTION_\nTrajanje dopusta\n_START_PARAGRAPH_\nTrajanje dopusta je lahko velika komponenta, kako se po dopustu izbolj\xc5\xa1a zdravje in blagostanje. Kratek dopust ima tako manj u\xc4\x8dinkov na zdravje in blagostanje kot dalj\xc5\xa1i dopust. Po drugi strani pa nekatere raziskave niso odkrile u\xc4\x8dinkov trajanja dopusta. V raziskavi D. Eztion (2003) so u\xc4\x8dinki dopusta enaki za dalj\xc5\xa1e dopuste (ve\xc4\x8d kot 10 dni) in kraj\xc5\xa1e (7 do 10 dni). Longitudinalne \xc5\xa1tudije na Nizozemskem pa so pokazale, da dol\xc5\xbeina dopusta ne vpliva na to, kako hitro se je blagostanje vrnilo nazaj na enako stopnjo kot je bila pred dopustom.\n_START_SECTION_\nVrsta dopusta\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave so pokazale, da aktivne dejavnosti v prostem \xc4\x8dasu, \xc5\xa1e posebej fizi\xc4\x8dne aktivnosti, izbolj\xc5\xa1ajo blagostanje in si po njih celo bolj opomoremo, kot pri aktivnostih z manj napora, kot je na primer gledanje televizije (Rook in Zijlstra, 2006; Sonnentag, 2001; Sonnentag in Natter, 2004;). Bolj kot tip aktivnosti, s katerim so se ukvarjali delavci med dopustom, so v drugih raziskavah na blagostanje vplivale subjektivno zaznane izku\xc5\xa1nje med dopustom, kot so sprostitev, zadovoljstvo oziroma u\xc5\xbeitek in ob\xc4\x8dutek kontrole nad dnevnimi aktivnostmi.\n_START_SECTION_\nRazlike med spoloma\n_START_PARAGRAPH_\nOb kontroliranju dru\xc5\xbeinskih in z delom povezanih karakteristik imajo \xc5\xbeenske manj verjetno nekori\xc5\xa1\xc4\x8den dopust na koncu leta kot mo\xc5\xa1ki. Spolno specifi\xc4\x8dna analiza je pokazala tri faktorje, ki vplivajo na trajanje kori\xc5\xa1\xc4\x8denega dopusta pri mo\xc5\xa1kih. Mo\xc5\xa1ki si vzamejo manj dopusta, ko delajo dalj\xc5\xa1e ure, ko supervizirajo druge in ko zaznavajo ve\xc4\x8djo negotovost svoje slu\xc5\xbebe. \xc4\x8ce mo\xc5\xa1ki vidijo, da bi \xc4\x8das, ki bi ga pre\xc5\xbeiveli na dopustu zni\xc5\xbeeval opravljeno delo, potem gredo manj verjetno na po\xc4\x8ditnice ko supervizirajo napredke drugih, delajo dolge ure ali ko zaznavajo svojo slu\xc5\xbebo kot ogo\xc5\xbeujo\xc4\x8do. Ti faktorji niso imeli pomembnega vpliva na trajanje dopusta pri \xc5\xbeenskah. \xc4\x8ceprav dru\xc5\xbeinske karakteristike nimajo u\xc4\x8dinka na kori\xc5\xa1\xc4\x8denje dopusta \xc5\xbeensk, so se pri \xc5\xbeenskah skrbi in dvomi o uspehu dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja pove\xc4\x8dali s \xc5\xa1tevilom nekori\xc5\xa1\xc4\x8denih dni dopusta. Torej so \xc5\xbeenske bolj kot mo\xc5\xa1ki zaskrbljene s tem, kako delo vpliva na njihovo dru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje. Ti rezultati potrjujejo tradicionalne oblike delovno-dru\xc5\xbeinskih prioritet, kjer so \xc5\xbeenske bolj kot mo\xc5\xa1ki zaskrbljene glede posledic v dru\xc5\xbeini glede na njihova delovna prizadevanja.'