b'\n_START_ARTICLE_\nEkstrakcija\n_START_PARAGRAPH_\nEkstrakcija ali izlu\xc5\xbeevanje je kemijska metoda, ki omogo\xc4\x8da prenos molekul \xc5\xbeelene snovi iz trdne zmesi ali raztopine v drugo teko\xc4\x8do fazo s pomo\xc4\x8djo topila. Ekstrakcija iz trdnih snovi (ekstrakcija trdno-teko\xc4\x8de) temelji na razli\xc4\x8dni topnosti posameznih spojin v ekstrakcijskem topilu, ekstrakcija iz raztopin (ekstrakcija teko\xc4\x8de-teko\xc4\x8de) pa na razli\xc4\x8dni topnosti in porazdeljevanju spojin iz zmesi v dveh topilih, ki se med seboj ne me\xc5\xa1ata (obi\xc4\x8dajno voda in organsko topilo).\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nJe zelo pogosta metoda v kemijskem laboratoriju in se uporablja po kon\xc4\x8danih reakcijah sintez za izolacijo in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje organskih spojin z razli\xc4\x8dnimi fizikalno-kemijskimi lastnostmi, najpogosteje za izolacijo lipofilnih in temperaturno ob\xc4\x8dutljivih produktov (antibiotiki, steroidi).\n_START_SECTION_\nTopnost snovi\n_START_PARAGRAPH_\nEkstrakcija je osnovana na razli\xc4\x8dni porazdelitvi snovi med ekstrakcijskimi topili in torej temelji na razli\xc4\x8dni topnosti snovi v dvo- ali ve\xc4\x8d faznih sistemih. Topnost snovi v topilu je odvisna od njene sposobnosti tvorjenja vezi s topilom, pri tem ima velik vpliv polarnost oz. nepolarnost topljenca in topila. Najve\xc4\x8dkrat uporabljeno merilo za polarnost je dielektri\xc4\x8dna konstanta; pri tem velja, da imajo bolj polarne snovi vi\xc5\xa1jo dielektri\xc4\x8dno konstanto. Topnost majhnih molekul je najve\xc4\x8dja, kadar je dielektri\xc4\x8dna konstanta molekule enaka ali vsaj zelo blizu dielektri\xc4\x8dni konstanti topila. Pri makromolekulah pa na topnost vplivajo \xc5\xa1e razmerje med polarnimi in manj polarnimi skupinami, njihov medsebojni polo\xc5\xbeaj, geometrija molekule in prisotnost drugih snovi.\n_START_SECTION_\nPorazdelitveni koeficient\n_START_PARAGRAPH_\nRazmerje med koncentracijami spojine A v razli\xc4\x8dnih topilih imenujemo porazdelitveni koeficient (K\xe2\x82\x9a ali P ali KD), ki je ob dolo\xc4\x8denih pogojih konstanten in definiran kot K\xe2\x82\x9a= c\xe2\x82\x81/c\xe2\x82\x82/c\xe2\x82\x83/\xe2\x80\xa6/c\xe2\x82\x99 (c\xe2\x82\x81, c\xe2\x82\x82 \xe2\x80\xa6 so ravnote\xc5\xbene koncentracije topljenca v posameznih fazah; n je \xc5\xa1tevilo faz). Treba se je zavedati, da gre pri porazdeljevanju topljenca med razli\xc4\x8dne faze za ravnote\xc5\xbeni sistem in da tudi po makroskopsko opazni lo\xc4\x8ditvi faz molekule topljenca \xc5\xa1e vedno prehajajo preko stikov med fazami, le da se v obeh smereh izmenjuje enako \xc5\xa1tevilo molekul. Porazdelitveni koeficient je merilo za uspe\xc5\xa1nost ekstrakcije in je pribli\xc5\xbeno enak razmerju med topnostjo spojine v posameznih fazah, vendar moramo upo\xc5\xa1tevati, da je odvisen tudi od temperature, koncentracij snovi, ki so udele\xc5\xbeene pri ekstrakciji, pH-vrednosti in \xc5\xa1tevilnih drugih parametrov. Za uspe\xc5\xa1no ekstrakcijo mora porazdelitveni koeficient zna\xc5\xa1ati vsaj 1. V primerih, ko je manj\xc5\xa1i od 1, je spojina bolje topna v vodi kot v organskem topilu in jo bomo zato te\xc5\xbeko ekstrahirali v organsko topilo. Vendar lahko Kp za organsko spojino spremenimo, \xc4\x8de v vodni medij dodamo anorgansko snov, ki se v vodi dobro topi, saj bo spojina v raztopini anorganske snovi slab\xc5\xa1e topna kot v sami vodi in bo tako Kp za ekstrakcijo v organsko topilo ugodnej\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nTopilo\n_START_PARAGRAPH_\nPri izbiri ekstrakcijskega sredstva moramo upo\xc5\xa1tevati lastnosti snovi, ki jo \xc5\xbeelimo ekstrahirati. Upo\xc5\xa1tevati moramo stabilnost, saj iskana snov ne sme kemijsko reagirati s topilom in mo\xc5\xbenost enostavne odstranitve topila po kon\xc4\x8dani ekstrakciji._NEWLINE_V ve\xc4\x8dini primerov je ena od teko\xc4\x8dih faz pri ekstrakciji voda, medtem ko organsko topilo, ki ga uporabimo, mora ustrezati naslednjim lastnostim: - se ne me\xc5\xa1a z vodo, - topljenec mora biti v njem \xc4\x8dim bolj topen, - izkazovati mora \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo selektivnost, da se poleg iskane snovi v njem raztaplja \xc4\x8dim manj ostalih snovi, - ne reagira z vodo in snovmi, ki jih \xc5\xbeelimo ekstrahirati, - ima \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1i porazdelitveni koeficient za snov, ki jo ekstrahiramo (posledi\xc4\x8dno je potrebnih manj stopenj ekstrakcije), - ima nizko viskoznost, saj tako hitreje pride do lo\xc4\x8ditve faz, - ima veliko stabilnost in relativno nizko vreli\xc5\xa1\xc4\x8de, da ga lahko po uporabi enostavno odstranimo z odparevanjem, - je nestrupeno in nevnetljivo.\n_START_SECTION_\nPotek ekstrakcije\n_START_PARAGRAPH_\nEkstrakcija navadno poteka v posodah, ki jih stresamo na stresalniku, saj na ta na\xc4\x8din zagotovimo optimalno me\xc5\xa1anje faz in dobro porazdelitev topljenca med fazama. Po ekstrakciji fazi lo\xc4\x8dimo z lijem lo\xc4\x8dnikom ali jih odcentrifugiramo. Optimalne pogoje ekstrakcije dolo\xc4\x8dimo empiri\xc4\x8dno z izbiro razli\xc4\x8dnih topil, prostorninskih razmerij, temperature, mo\xc4\x8di stresanja in \xc5\xa1tevilom ekstrakcij. Pomembno je poznati tudi odvisnost porazdelitve snovi med topili, saj lahko s prilagajanjem \xc4\x8dasa ekstrakcije vplivamo na ve\xc4\x8djo selektivnost procesa._NEWLINE_Ekstrakcija nikoli ni povsem specifi\xc4\x8dna, saj se poleg iskane snovi v ekstrakcijskem sredstvu raztapljajo tudi druge, po topnosti podobne snovi. Pogosto le enostopenjska ekstrakcija ne zadostuje za \xc5\xbeeleno lo\xc4\x8ditev snovi, zato uporabimo ve\xc4\x8d zaporednih stopenj ekstrakcije z manj\xc5\xa1imi koli\xc4\x8dinami topila in tako dobimo ve\xc4\x8dji izkoristek. V praksi zadostuje, da postopek ponovimo 3\xe2\x80\x935-krat.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nV laboratorijih se najpogosteje uporablja lij lo\xc4\x8dnik. S stresanjem dose\xc5\xbeemo me\xc5\xa1anje faz, ki se nato lo\xc4\x8dijo zaradi gravitacije, to pa omogo\xc4\x8da preprosto lo\xc4\x8ditev. Spodnjo, sprecifi\xc4\x8dno te\xc5\xbejo fazo lo\xc4\x8dimo od zgornje, specifi\xc4\x8dno la\xc5\xbeje tako, da jo spustimo skozi ventil lija lo\xc4\x8dnika. V industriji se uporabljajo razli\xc4\x8dne naprave, ki omogo\xc4\x8dajo stik med dvema fazama in pogosto vsebujejo centrifuge.'