b'\n_START_ARTICLE_\nBikoborba\n_START_PARAGRAPH_\nBikoborbe so boj med \xc4\x8dlovekom in bikom, katerega cilj je podrediti \xc5\xbeival v okviru dolo\xc4\x8denih pravil, smernic in kulturnih pri\xc4\x8dakovanj. Glede na dr\xc5\xbeavo se bikoborbe in njihov potek mo\xc4\x8dno razlikujejo \xe2\x80\x93 v\xc4\x8dasih gre za izvajanje akrobacij okoli bika, spet drugi\xc4\x8d pa je cilj zgrabiti predmet z bikovega hrbta. _NEWLINE_Brez dvoma so najbolj znane \xc5\xa1panske bikoborbe, a \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d niso edine na svetu. To tradicijo poznajo tudi na Portugalskem, v ju\xc5\xbenih delih Francije ter v nekaterih dr\xc5\xbeavah Latinske Amerike (Mehika, Kolumbija, Ekvador, Venezuela in Peru). To tradicijo obkro\xc5\xbea veliko kontroverznosti, saj jo nekateri vidijo kot ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko, za druge pa predstavlja kulturni dogodek, ki je nelo\xc4\x8dljiv od kulturnega \xc5\xbeivljenja. _NEWLINE_Bikoborci (po \xc5\xa1pansko torreros ali matadores) v areni krotijo bika, kar pa nikakor ni le mahanje z rde\xc4\x8do zastavo, temve\xc4\x8d je njihov nastop sestavljen iz natan\xc4\x8dnih gibov in zamahov, s katerimi dra\xc5\xbeijo bika in mu zabadajo palice v hrbet. Celoten dogodek je poseben obred, poseben ples, ki ga odlikujejo elegantni gibi matadorja. Kon\xc4\x8dni cilj, vsaj v \xc5\xa0paniji, pa je bika ubiti in to zadnje dejanje je potem dele\xc5\xbeno bu\xc4\x8dnega aplavza publike, vzklikanja in slave.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKorenine bikoborb segajo \xc5\xbee v \xc4\x8das Mezopotamije, kjer so poznali \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje bikov. Za najstarej\xc5\xa1i ohranjen opis bikoborb velja Ep o Gilgame\xc5\xa1u, kjer se Gilgame\xc5\xa1 in Engidu spopadeta z nebe\xc5\xa1kim bikom, katerega tudi pokon\xc4\x8data in sta posledi\xc4\x8dno dele\xc5\xbena velikega ob\xc4\x8dudovanja uru\xc5\xa1kih prebivalcev._NEWLINE_V anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji je tavromahija zelo raz\xc5\xa1irjena \xe2\x80\x93 upodobitve bikov najdemo na Kreti, Knososu; ubijanje nebe\xc5\xa1kega bika pa je osrednja tematika mikenske ikonografije. Najstarej\xc5\xa1i upodobitvi bikoborb sta keltsko-iberski kamen iz Clunie (\xc5\xa0panija) ter jamska poslikava imenovana El toro de hachos, ki je bila prav tako najdena v \xc5\xa0paniji. Bikoborbe so tako pre\xc5\xa1le iz gr\xc5\xa1ke kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v rimljansko med procesom romanizacije. Znane pod imenom venationes (iz latinske besede za lov: venatio), so bile del javnih iger, imenovanih tudi ludi, ki so u\xc5\xbeivale visoko priljubljenost med Rimljani. Romanizacija pa bikoborb ni prinesla le v Rim, ampak tudi v druge rimske province po Evropi, Afriki in Aziji. Cesar Klavdij, ki ga Svetonij opisuje kot velikega ljubitelja iger, naj bi raz\xc5\xa1iril bikoborbe v \xc5\xa0panijo kot nadomestek gladiatorskih iger, ki jih je za nekaj \xc4\x8dasa prepovedal. Ni veliko podatkov o bikoborbah v \xc4\x8dasu Vizigotske okupacije \xc5\xa1panskega ozemlja in Umajadskega kalifata, a verjame se, da je navada ostala in se prena\xc5\xa1ala iz roda v rod. Bikoborbe so bile v srednjem veku v \xc5\xa0paniji simbol presti\xc5\xbea in predvsem rezervirane za plemstvo, ki je s tem kazalo svoje bogatstvo, saj si je lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dilo nakup in oskrbo \xc5\xbeivali. Obstajajo zapisi, ki pri\xc4\x8dajo o tem, da so v gledanju bikoborb u\xc5\xbeivali najve\xc4\x8dji evropski vladarji tistega \xc4\x8dasa, celo Karel Veliki in Alfonz X. Modri, bile pa so vir u\xc5\xbeitka tudi za dinastijo Almohadov. Eden najbolj znanih bikoborcev tistega \xc4\x8dasa pa je bil El Cid._NEWLINE_Nasprotno pa imamo zapise, ki pri\xc4\x8dajo o bikoborbah v mestu Cu\xc3\xa9llar iz leta 1215, ko je takratnji \xc5\xa1kof prepovedal duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini tako bikoborbe same, kot tudi udele\xc5\xbeevanje na spektaklih. _NEWLINE_Prav tako v 13. stoletju je Alfonz X. Modri prepovedal, da bikoborci za svoje delo prejemajo pla\xc4\x8dilo. _NEWLINE_Nadalje, v \xc4\x8dasu renesanse ali natan\xc4\x8dneje leta 1542, je mesto Barcelona, v \xc4\x8dast princu Filipu (ki postane kasneje Filip II. \xc5\xa0panski) priredila veliko razko\xc5\xa1no slavje, katerega del so bile tudi bikoborbe. O prisotnosti lika bikov pri\xc4\x8da tudi Cervantes v Don Kihotu iz Man\xc4\x8de, kjer ob neki priliki kri\xc4\x8di o nepomembnosti bikov zanj. _NEWLINE_\xc5\xa0panci potem v \xc4\x8dasu kolonizacije prenesejo bikoborbsko tradicijo tudi v dr\xc5\xbeave Latinske Amerike._NEWLINE_Leto 1723 je pomembno za porast priljubljenosti bikoborb med \xc5\xa1ir\xc5\xa1im ob\xc4\x8dinstvom, saj je tega leta Filip V. prebivalcem svojega dvora prepovedal bojevanje v bikoborbah. Ti pa so se posledi\xc4\x8dno odlo\xc4\x8dili svojo sre\xc4\x8do preizkusiti v drugih, \xc5\xa1e ve\xc4\x8djih mestih in tako so bikoborbe postajale vse bolj priljubljene .\n_START_SECTION_\n18. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nOsemnajsto stoletje predstavlja \xc4\x8das velikih novosti pri na\xc4\x8dinu izvajanja bikoborb. \xc4\x8ceprav so bile le-te znane \xc5\xbee stoletja, se tu za\xc4\x8dne njihova modernizacija.  \xe2\x80\xa2 znameniti bikoborec Francisco Romero iz Ronde vpelje, da bikoborec ni ve\xc4\x8d na konju, ampak stoji sam \xe2\x80\xa2po Romerovi zaslugi se vpelje tudi rde\xc4\x8de pregrinjalo (\xc5\xa1p. muleta) \xe2\x80\xa2bikoborci ne prihajajo ve\xc4\x8d le iz najvi\xc5\xa1jih stanov, ampak postanejo bikoborbe dostopne tistim, ki se za njih izu\xc4\x8dijo \xe2\x80\xa2izoblikuje se posebna veja govedoreje, kjer vzrejajo prav bikoborbam namenjene bike \xe2\x80\xa2za\xc4\x8dnejo graditi arene, namenjene le bikoborbam \xe2\x80\xa2pi\xc5\xa1ejo se prvi priro\xc4\x8dniki o bikoborbah, ki postavljajo jasna pravila te panoge _NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so lo\xc4\x8devali dve vrsti bikoborb: baskovsko-navarske ter andaluzijske. Za prvo so bili zna\xc4\x8dilni skoki, medtem ko je drugo odlikovala uporaba rde\xc4\x8dega pregrinjala. Mnoga leta je obstajalo rivalstvo med obema stiloma, a je na koncu prevladal slednji. Vendar ne gre pozabiti, da \xc5\xa1e danes lahko opazujemo skoke bikoborcev, ki so bili zna\xc4\x8dilnost baskovsko-navarskih.\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV devetnajstem stoletju, v \xc4\x8dasu Napoleonskih vojn, \xc4\x8de smo natan\xc4\x8dni, tradicija bikoborb rahlo usahne. V \xc5\xa0paniji je to \xc4\x8das vojne za neodvisnost, a kmalu po tem, okoli leta 1830 bikoborbe po\xc4\x8dasi za\xc4\x8dnejo pridobivati svojo nekdanjo slavo. Na sceno pride slavni bikoborec \xc2\xbbPaquiro\xc2\xab, katerega se prime tudi _NEWLINE_nadimek \xc2\xbbNapoleon bikov\xc2\xab, ki zdru\xc5\xbei bikoborbska stila iz Seville in Ronde.  Vendar je 19. stoletje tudi \xc4\x8das, ko dolo\xc4\x8dene dr\xc5\xbeave bikoborbe prepovedo. V Argentini so tako bikoborbe \xc5\xa1e danes prepovedane, v \xc4\x8dasu osamosvojitve \xc4\x8cila pa jih skupaj s petelinjimi boji prav tako prepovedo.  Medtem ko 20. stoletje poimenujejo nekateri tudi \xc2\xbbzlata doba bikoborb\xc2\xab, v kateri nastopajo velika imena bikoborcev kot na primer Juan Belmonte in Jos\xc3\xa9 G\xc3\xb3mes "Joselito".\n_START_SECTION_\n21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\n21. stoletje pa je predvsem \xc4\x8das vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih kritik bikoborb, ki so vse pogosteje ozna\xc4\x8dene za barbarske, krute, nehumane ter potratne. Zadnja bikoborbska bitka je bila v Kataloniji uprizorjena leta 2012 na prvi dan v letu. Simboli\xc4\x8dno je potekala prav na istem mestu, kjer se je leta 1387 odvila prva bitka v Barceloni v bikoborbski areni Monumental. 624 let kasneje pa se je na istem kraju zbrala \xc5\xa1tevilna mno\xc5\xbeica, da si ogleda \xc5\xa1e zadnji spektakel, kjer je za povrh nastopal znameniti matador Jose Tomas. \xc4\x8ceprav obstajajo tudi drugod po \xc5\xa0paniji iniciative, ki pozivajo h koncu bikoborb, so te \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8dno zasidrane v srca obo\xc5\xbeevalcev, predvsem v Madridu in Andaluziji. Podporniki bikoborb njihovo kulturno pomembnost potrjujejo z velikimi osebnostmi, ki so uprizarjale bikoborbe v svojih delih: med njimi so na primer Picasso, Dal\xc3\xad, Hemingway, Lorca itd.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panski slog\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znan je verjetno \xc5\xa1panski slog, ki se imenuje corrida de toros ali la fiesta. Tradicionalno nastopajo trije matadorji in vsak ima nalogo ubiti dva bika, ki so vedno stari od \xc5\xa1tiri do \xc5\xa1est let in ne tehtajo ve\xc4\x8d od 460 kilogramov. Vsak matador ima tudi \xc5\xa1est pomo\xc4\x8dnikov \xe2\x80\x93 dva pikadorja, ki jahata konja; tri banderijerose, ki so prav tako bikoborci (\xc5\xa1p. toreros) in pa en mozo de espadas, ki dobesedno pomeni mladeni\xc4\x8d za no\xc5\xbee._NEWLINE_Sam potek bikoborbe pa se deli na tri segmente (\xc5\xa1p. tercios), za\xc4\x8detek vsakega pa se oznani z rogom.  Ob vstopu bikoborcev v areno se glasno pozdravlja publiko, sli\xc5\xa1i pa se tudi bu\xc4\x8dna glasba benda. Sledi prva tretjina (\xc5\xa1p: tercio de varas, slo: tretjina s kopjem) v kateri bikoborec testira bikovo krvolo\xc4\x8dnost z mahanjem rde\xc4\x8de in zlate zastave. S tem bikoborec do neke mere bika spozna, vidi, kako se obna\xc5\xa1a in, kako se odziva ter kaj so njegove kaprice. Temu sledi prihod pikadorja, ki za\xc4\x8dne zabadati okra\xc5\xa1eno sulico v bikov vrat, kar povzro\xc4\x8di pri \xc5\xbeivali prvo izgubo krvi. Ta korak je pomemben za bikoborca, saj vidi, kako bik napada konja in s tem tudi odkrije, na kateri rog se zana\xc5\xa1a bik. Neko\xc4\x8d pikadorjev konj ni nosil nikakr\xc5\xa1ne za\xc5\xa1\xc4\x8dite in je bilo zato \xc5\xa1tevilo mrtvih konjev med bikoborbami ve\xc4\x8dje kot \xc5\xa1tevilo mrtvih bikov. Odkar pa nosijo za\xc5\xa1\xc4\x8dito, se je \xc5\xa1tevilo mrtvih konj bistveno zmanj\xc5\xa1alo. Bikoborci nosijo posebno barvito obleko, ki izvira iz tradicionalne andaluzijske no\xc5\xa1e iz 17. stoletja. Matadorji se od manj pomembnih banderijerosov lo\xc4\x8dijo po zlatih trakcih, ki jih nosijo na uniformi, saj imajo slednji srebrne trakce. Sledi druga tretjina (\xc5\xa1p: tercio de banderillas, slo: tretjina z zastavicami) ko vsi trije banderijerosi sku\xc5\xa1ajo zabosti dve ostri palici v bikova ramena. To pri biku vzpodbudi jezo in v njem za\xc4\x8dne vreti ubijalska kri. Zadnji del bikoborb pa je imenovan tretjina smrti (\xc5\xa1p: tercio de muerte). Zdaj matador v areno vstopi sam, z manj\xc5\xa1im rde\xc4\x8dim platnom ter me\xc4\x8dem. Pogosta zmota med ljudmi je, da rde\xc4\x8da barva bika dodatno razjezi, kar pa nikakor ni res, saj je \xc5\xbeival barvno slepa; kar ga v resnici provocira, pa je premikanje platna. Ko bik tako te\xc4\x8de proti platnu, se dodatno izmu\xc4\x8di, kar v naslednjih trenutkih matadorju omogo\xc4\x8di, da ga la\xc5\xbeje ubije. Matador in bik izvajata neke vrste ples, matadorjeve elegantne poteze publiko razvnamejo in pove\xc4\x8dajo napetost, sploh, ko bikoborec nala\xc5\xa1\xc4\x8d pusti, da se mu bik \xc5\xa1e posebej pribli\xc5\xbea z rogovi. Med dra\xc5\xbeenjem bika matador uporablja lesen ali aluminijast me\xc4\x8d, saj se je s takim veliko la\xc5\xbeje rokovati, medtem ko za zadnji korak, torej smrt bika, uporabi pravi kovinski me\xc4\x8d. Matadorjev namen je zabosti bika tako, da v trenutku predre aorto ali drugo pomembno \xc5\xbeilo, ki povzro\xc4\x8di takoj\xc5\xa1njo smrt. Tak je vsaj idealen na\xc4\x8drt, a v\xc4\x8dasih ne gre vse kot predvideno in je potrebno ve\xc4\x8d vbodov, v\xc4\x8dasih bika pokon\xc4\x8da s t.i descabello, ki je pravzaprav bodalo, s katerim matador zabode bika v vratno vretence, kar naj bi bika v trenutku ubilo. Naslednji dan se meso mrtvega bika prodaja v mesnicah kot najbolj\xc5\xa1e in najdra\xc5\xbeje meso._NEWLINE_\xc4\x8ce publika presodi, da se je matador \xc5\xa1e posebej dobro izkazal, lahko zaprosi predsednika z mahanjem belih rob\xc4\x8dkov, da se bikoborca nagradi z bikovim u\xc5\xa1esom. \xc4\x8ce pa je bila predstava izjemna, potem predsednik bikoborca nagradi z dvema u\xc5\xa1esoma, v nekaterih bolj ruralnih obmo\xc4\x8djih pa za nagrado podelijo bikov rep. Ob redkih prilo\xc5\xbenostih, ko publika in matador presodita, da se je bik boril izjemno hrabro, se lahko predsednik odlo\xc4\x8di, da bika pomilosti (\xc5\xa1p. indulto) in tako je bikovo \xc5\xbeivljenje prihranjeno. A da se to zgodi, se mora s tem strinjati tudi bikov rejec in biti pripravljen bika sprejeti nazaj na ran\xc4\x8d. \xc4\x8ce torej pride do indulta, bik areno zapusti \xc5\xbeiv in se vrne na doma\xc4\x8di ran\xc4\x8d, kjer mu oskrbijo rane in s tem postane semenski bik oz. po \xc5\xa1pansko semental._NEWLINE_Recortes je prav tako \xc5\xa1panski stil bikoborb, ki je mnogo manj priljubljen, izvaja pa se predvsem v Navarri, La Rioji, na severu Kastilje in v Valencii. V 19. stoletju je bil ta stil najbolj raz\xc5\xa1irjen, upodobil pa ga je tudi sloviti slikar Francisco de Goya. Ker je veliko manj nasilen, ga v\xc4\x8dasih predvajajo tudi po televiziji. Kot vidimo torej, je glavna razlika med recortesom in tradicionalnim stilom ta, da tu bika ne po\xc5\xa1kodujejo in se tako po fiesti vrne v svojo ogrado. Bikoborci prav tako ne nosijo tradicionalnih pisanih oblek, ampak so oble\xc4\x8deni veliko bolj vsakdanje in le\xc5\xbeerno. Ne uporabljajo rde\xc4\x8dega platna ali drugih pripomo\xc4\x8dkov, ampak se biku ognejo le s pomo\xc4\x8djo svoje urnosti. Potek te vrste bikoborb je veliko manj strikten in imajo bikoborci bolj ali manj prosto izbiro akrobacij, ki jih izvajajo med predstavo, njihov nastop pa je ocenjevan in to\xc4\x8dkovan s strani \xc5\xbeirije. _NEWLINE_Poleg teh dveh stilov poznajo v \xc5\xa0paniji \xc5\xa1e druge kot so espect\xc3\xa1culos c\xc3\xb3mico-taurinos (nastopi s komi\xc4\x8dnimi elementi, danes priljubljeni v \xc5\xa0paniji in Mehiki), encierros (navadno pred bikoborbami spustijo bike po ulicah in jim po tem navadno mladi fantje posku\xc5\xa1ajo ube\xc5\xbeati), toro embolado (priljubljeno v Valencii in ju\xc5\xbeni Kataloniji, biku na roge zave\xc5\xbeejo gore\xc4\x8de krogle, ga spustijo te\xc4\x8di po ulici, medtem ko se mu ljudje posku\xc5\xa1aje umakniti).\n_START_SECTION_\nPortugalski slog\n_START_PARAGRAPH_\nPortugalski slog bikoborb se deli na dva dela: v prvem nastopa cavaleiro, drugi del pa se imenuje pega. V prvem segmentu bikoborec jaha Luzitanca, ki je portugalska pasma konjev, in sku\xc5\xa1a zabosti v bikov hrbet tri ali \xc5\xa1tiri okra\xc5\xa1ene sulice (pt. bandeiras). V drugem delu pa se forcados (skupina osmih mo\xc5\xbe) biku neposredno postavijo nasproti, brez kakr\xc5\xa1ne koli za\xc5\xa1\xc4\x8dite ali oro\xc5\xbeja. Oble\xc4\x8deni so v tradicionalno no\xc5\xa1o iz damasta ali \xc5\xbeameta ter nosijo posebno pokrivalo. Sprednji forcado izvede pega de cara, kar pomeni, da prime bika za glavo, pri tem mu kmalu prisko\xc4\x8dijo na pomo\xc4\x8d \xc5\xa1e drugi in s skupinimi mo\xc4\x8dmi si podredijo \xc5\xbeival. Za razliko od \xc5\xa1panskih bikoborb, Portugalci bika ne ubijejo pred ob\xc4\x8dinstvom, temve\xc4\x8d \xc5\xa1ele po predstavi bikovo \xc5\xbeivljenje kon\xc4\x8da profesionalni klavec. Tudi na portugalskih otok Azorih poznajo vrsto bikoborb, ki se imenuje tourada \xc3\xa0 corda, v kateri vodijo bika po ulici privezanega na vrv, sodelovalci pa bika zbadajo ter se mu izmikajo. Bika pa ne ubijejo ne med predstavo, ne po njej, temve\xc4\x8d se vrne nazaj na pa\xc5\xa1nik.\n_START_SECTION_\nFrancoski slog\n_START_PARAGRAPH_\nOd 19. stoletja naprej so se bikoborbe raz\xc5\xa1irile tudi po jugu Francije, kjer so legalne ter priljubljene \xc5\xa1e danes, izvajajo pa se predvsem za binko\xc5\xa1ti ter za veliko no\xc4\x8d. Najbolj znane francoske bikoborbe so uprizorjene v mestih N\xc3\xaemes in Arles v anti\xc4\x8dnih arenah. Potek bikoborb je skoraj v celoti enak \xc5\xa1panskemu, besedi\xc5\xa1\xc4\x8de povezano s tem obredom pa je prav tako \xc5\xa1pansko. Course camarguaise pa je bolj tradicionalna vrsta bikoborb, ki izhaja iz Provanse in regije Languedoc, znana pa je tudi pod imenom course libre. Gre za predstavo brez prelivanja krvi, kon\xc4\x8dni cilj pa je zgrabiti z bikove glave t.i. rosette. Tekmovalci sli\xc5\xa1ijo na ime rasateurs, z urjenjem pa za\xc4\x8dnejo \xc5\xbee v ranih letih z mladimi biki. Med predstavo, ki traja kak\xc5\xa1nih 15 do 20 minut, rasateurs posku\xc5\xa1ajo dobiti rosetto, ki je name\xc5\xa1\xc4\x8dena med bikove rogove. Tega se ne lotijo z golimi rokami, pa\xc4\x8d pa imajo posebno palico, s katero lahko rosetto la\xc5\xbeje zgrabijo. Zvezde te predstave pa niso mo\xc5\xbeje, temve\xc4\x8d biki. _NEWLINE_Course landaise pa je druga posebna vrsta "bikoborb", v kateri pravzaprav ne tekmujejo biki, ampak krave. Med seboj tekmujejo skupine imenovane caudrillas. Zaradi velike nasilnosti, do katere pride, so \xc5\xbeelele oblasti prepovedati course landaise, a so morale svoje namere opustiti, saj so te igre med lokalci \xc5\xa1e zmeraj zelo priljubljene. Predstava je nevarna celo za gledalce, saj podivjane krave v\xc4\x8dasih predrejo med tribune ter posledi\xc4\x8dno med gledalce.\n_START_SECTION_\nNevarnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panske bikoborbe niso nevarne le za bika, ampak tudi za bikoborca. Nevarnosti, ki spremljajo bikoborbe so klju\xc4\x8dnega pomena, saj se jih sploh ne bi jemalo resno, \xc4\x8de jih ne bi bilo. Gledalci razjarjenost bika in njegovo sopihanje skozi nos glasno pozdravljajo; matadorjevo spretnost pa na vso mo\xc4\x8d ob\xc4\x8dudujejo, sploh, ko se za las izmakne napadalnemu biku. Ernest Hemingway je v svojem romanu Smrt popoldne napisal: \xc2\xabBikoborba je edina umetnost, pri kateri je umetnik v smrtni nevarnosti in pri kateri gre stopnja ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dega nastopa na ra\xc4\x8dun \xc4\x8dasti borca.\xc2\xbb. Skoraj vsako sezono se dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1tevilo bikoborb kon\xc4\x8da s smrtjo matadorja, medtem ko so pikadorji manj pogosto smrtne \xc5\xbertve. Sicer se \xc5\xa1tevilo smrti z iznajdbo antibiotikov in drugih medicinskih tehnik vsako  _NEWLINE_leto manj\xc5\xa1a, a vseeno so \xc5\xa1e vedno del te dolgoletne tradicije. Hemingway je zapisal na primer, da so bile noge slavnega matadorja Belmonteja popolnoma iznaka\xc5\xbeene zaradi bikovih vbodov. Ena najbolj grotesknih po\xc5\xa1kodb pa se je zgodila leta 2011 bikoborcu Juanu Jos\xc3\xa9ju Padilli, ko ga je bik zabodel v obraz \xe2\x80\x93 zaradi po\xc5\xa1kodbe je izgubil oko, desno uho njegov obraz pa je bil od takrat paraliziran. Vendar se je Padillo v svet bikoborb vrnil pet mesecev kasneje, z o\xc4\x8desno prevezo ter \xc5\xa1tevilnimi titanskimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami v lobanji, in tako se ga je prijel nadimek\xc2\xa0\xc2\xbbPirat\xc2\xab. V \xc5\xa0paniji pa poznajo tudi posebnega zdravnika, katerega delo je predvsem zdravljenje t.i cornadas, ran, ki jih matadorju povzro\xc4\x8di bik. _NEWLINE_Arene so ponavadi opremljene s kapelico, kjer lahko bikoborec pred nastopom moli, tam pa se nahaja tudi duhovnik, v primeru, \xc4\x8de bi bilo potrebno obhajilo.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nPo vsem svetu so vse glasnej\xc5\xa1e kritike bikoborb, v zadnjem \xc4\x8dasu pa se sli\xc5\xa1ijo nasprotniki te krute tradicije tudi v \xc5\xa0paniji. Vse ve\xc4\x8d mestnih oblasti ne \xc5\xbeeli ve\xc4\x8d subvencionirati bikoborb, a so za zdaj v \xc5\xa0paniji prepovedane le v Kataloniji in na Kanarskih otokih, kjer so jih prepovedali \xc5\xbee leta 1991._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja kritika leti seveda na nehumano trpljenje bikov, saj so \xc5\xbeivali pred smrtjo izmu\xc4\x8dene do nepredstavljive ravni. Hormoni v njihovem telesu v zadnjih trenutkih \xc5\xbeivljenja podivjajo, pogosto pa je raven stresa \xc5\xbee pred vstopom v areno grozno visoka. Pred borbo \xc5\xbeival delno omamijo ter ji oslabijo vid, zato je \xc5\xbee v naprej obsojena na smrt. Letno med bikoborbami umre okoli 250 000 bikov. Bikoborbe pa nasprotniki vidijo tudi kot anahronisti\xc4\x8dne ter potratne._NEWLINE_Medtem ko podporniki bikoborb ognjevito \xc5\xa1\xc4\x8ditijo dolgoletno tradicijo ter stvar nacionalne identitete, ki je, kakor pravijo, nikakor ne bi smeli poriniti v pozabo, zaradi rahlih \xc5\xbeelodcev. Predvsem pa v zadnjih letih postajajo bikoborbe tudi politi\xc4\x8dno vpra\xc5\xa1anje, saj levica vse bolj nastopa proti njim, desnica pa jim ostaja naklonjena. Na Balearskih otokih, na primer, kjer je leta 2015 zmagala levosredinska koalicija (ter s tem premagala konzervativno Ljudsko stranko, ki je bila do tedaj na oblasti), so nehali financirati bikoborbe. Tudi na Majorki se je pojavilo gibanje Majorka brez krvi, ki se je zavzemalo za prepoved bikoborb. V Madridu se je \xc5\xbeupanja, ki je blizu Podemosu, odlo\xc4\x8dila, da se prekinejo subvencije \xc5\xa1ol za bikoborce, odvzela pa jim je tudi prostore v Casa de Campo, ki je sicer v lasti mesta. Celo tisti, ki bikoborbam ne nasprotujejo, se vse bolj zavedajo, kako potratne so in kako bi lahko bolje porabili ta sredstva. Tak primer je \xc5\xbeupan mesta Villafranca de los Caballeros, ki se je odlo\xc4\x8dil denar, prej namenjen bikoborbam, porabiti za nakup \xc5\xa1olskih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din za otroke iz socialno ogro\xc5\xbeenih dru\xc5\xbein._NEWLINE_\xc5\xa0panski filozof Jes\xc3\xbas Moster\xc3\xadn je bil mnenja, da argument, ki pravi, da so bikoborbe stvar dolgoletne tradicije, ni tehten, saj so tudi tradicije lahko \xc5\xa1kodljive in nesprejemljive \xe2\x80\x93 kot primer pa navaja tradicijo obrezovanja \xc5\xbeensk, ki je skrajno nasilna, nevarna in \xc5\xa1kodljiva._NEWLINE_Zgovorno je tudi dejstvo, da bikoborbam, \xc4\x8deprav so del \xc5\xa1panske kulture, priljubljenost vse bolj pada. Statistike namre\xc4\x8d pravijo, da si je le 8% odraslih \xc5\xa0pancev bikoborbe ogledalo v \xc5\xbeivo, medtem ko pa med mladimi za njih zanimanja skoraj ni. Morda so za to krive visoke cene vstopnic, a vsekakor je v \xc4\x8dasu gospodarske krize, ki je \xc5\xa0panijo hudo prizadela, obisk bikoborb zelo vpadel. Najpogostej\xc5\xa1i obiskovalci bikoborbskih aren so ve\xc4\x8dinoma zvedavi turisti ter pe\xc5\xa1\xc4\x8dica bikoborskih navdu\xc5\xa1encev. Vse ve\xc4\x8d televizij se ne odlo\xc4\x8da ve\xc4\x8d za predvajanje bikoborb, saj je gledanost prenizka._NEWLINE_Pojavlja se tudi nasprotovanje tradiciji bikov in krav, ki so spu\xc5\xa1\xc4\x8deni, da prosto te\xc4\x8dejo po mestu, saj ta ogro\xc5\xbea tudi gledalce.'