b'\n_START_ARTICLE_\nU\xc4\x8dinek steklenega stropa\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dinek steklenega stropa (angle\xc5\xa1ko: glass ceiling effect) se nana\xc5\xa1a na predstavo o delitvi \xc5\xbeensk po vertikalni karierni osi, pri \xc4\x8demer so karierne stopnje odvisne od vrste poklica. V znanosti, denimo, jih ozna\xc4\x8dujemo s \xc4\x8drkami abecede, pri \xc4\x8demer "A" ozna\xc4\x8duje za \xc5\xbeenske te\xc5\xbeko ali te\xc5\xbeje uresni\xc4\x8dljivo akademsko in raziskovalno karierno \xc5\xa1pico (redne profesorice, znanstvene svetnice). Spolna hierarhija v dosegljivosti uglednih in pridobitnih poklicnih mest velja v vseh poklicih, tudi tistih, kjer so \xc5\xbeenske v ve\xc4\x8dini. Poleg tega je v obravnavi diskriminacij in izklju\xc4\x8devanj pri poklicnem delu treba upo\xc5\xa1tevati tudi mo\xc5\xbenosti \xc5\xbeensk na \xc2\xbbsekundarnih\xc2\xab\xc2\xa0delovnih mestih, torej tistih, ki so posredno povezana s poklicnim podro\xc4\x8djem (tajnice, tehni\xc4\x8darke, kadrovske delavke, ra\xc4\x8dunovodkinje, mened\xc5\xbeerke ipd.)._NEWLINE_Sorodna pojma, ki opisujeta ta fenomen sta u\xc4\x8dinek lepljivih tal in u\xc4\x8dinek pu\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de cevi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAvtorica Rosabeth Moss Kanter je bila ena izmed prvih, ki je izraz \xc2\xbbu\xc4\x8dinek steklenega stropa\xc2\xab\xc2\xa0leta 1977 uporabila v svoji knjigi z naslovom \xc2\xbbMen and Women of Corporation\xc2\xab\xc2\xa0ter s tem javnost opozorila, da so izku\xc5\xa1nje posameznikov na delovnem mestu pogojene tudi s posameznikovim spolom. Leta 1984 je izraz steklenega stropa uporabila tudi Gay Bryant, ki je v intervjuju za revijo \xc2\xbbAdweek\xc2\xab\xc2\xa0dejala, da so \xc5\xbeenske dosegle dolo\xc4\x8deno to\xc4\x8dko, ki se imenuje stekleni strop. Ustavile so se nekje na sredini poti do visokih polo\xc5\xbeajih v podjetjih, ter so trenutno obti\xc4\x8dale na svoji karierni poti, saj na vrhu ni dovolj prostora za vse te \xc5\xbeenske, zato za\xc4\x8dnejo izbirati druga\xc4\x8dne poti v \xc5\xbeivljenju. Izraz je bil kasneje, leta 1986, uporabljen v \xc4\x8dlanku v reviji \xc2\xbbWall street journal\xc2\xab\xc2\xa0z naslovom \xe2\x80\x9cBreaking the Glass Ceiling: Can Women Reach the Top of America\'s Largest Corporations?\xe2\x80\x9d, objava \xc4\x8dlanka pa je pove\xc4\x8dala priljubljenost izraza v javnosti ter pove\xc4\x8dala zavedanje o tem problemu._NEWLINE_Leta 1991 se je v Ameriki oblikovala Komisija za preu\xc4\x8devanje u\xc4\x8dinka steklenega stropa (\xc2\xbbGlass ceiling commission\xc2\xab), ki je \xc5\xa1tela 21 \xc4\x8dlanov, ustanovljena pa je bila za preu\xc4\x8devanje ovir, s katerimi se sre\xc4\x8dujejo \xc5\xbeenske in druge diskriminirane manj\xc5\xa1ine na poti do napredovanja v okviru korporacijskih hierarhij. Oblikovati pa so morali tudi poro\xc4\x8dilo ter smernice, po katerih naj bi zmanj\xc5\xa1ali u\xc4\x8dinek steklenega stropa, predvsem v velikih podjetjih._NEWLINE_Leto 1999 sta zaznamovala dva pomembna dogodka na tem podro\xc4\x8dju, Carleton Fiorina je postala prva CEO v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kem podjetju Hewlett-Packard, ki spada na lestvico presti\xc5\xbenih Fortune 500 podjetij. Dogodek pa je grenko-sladek, saj je ob tem pa dejala, da stekleni stop ne obstaja ve\xc4\x8d ter da se \xc5\xbeenske ne sre\xc4\x8dujejo z omejitvami pri napredovanju. Na drugi strani pa je neodvisna raziskovalna skupina Catalyst izdala poro\xc4\x8dilo, v katerem so poudarili obstoj steklenega stropa, s katerim se sre\xc4\x8dujejo \xc5\xbeenske v podjetni\xc5\xa1tvu, \xc5\xa1e posebej pa se s to oviro sre\xc4\x8dujejo \xc5\xbeenske afroameri\xc5\xa1kih in azijskih korenin, pri tej skupini \xc5\xbeensk, so uporabili kar metaforo betonskega stropa.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja, ki stoji za metaforo steklenega stropa je, da so primanjkljaji oz. omejene mo\xc5\xbenosti zaradi spolne oziroma druge diskriminacije, mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i na vrhu hierarhije, kot pa bolj na dnu ter te neugodne razmere nastanejo kasneje v posameznikovi karieri. Cotter in kolegi so v svojem \xc4\x8dlanku predstavili \xc5\xa1tiri pogoje, ki morajo biti zapolnjeni, da lahko govorimo o spolni diskriminaciji z metaforo steklenega stropa. Koncept steklenega stropa se tako nana\xc5\xa1a na \xc2\xbbnevidne ovire v procesu napredovanja \xc5\xbeensk in drugih manj\xc5\xa1in\xc2\xab, lahko pa metaforo poimenujemo tudi kot \xc2\xbbnepremostljive ovire, ki zavirajo manj\xc5\xa1ine in \xc5\xbeenske pri vzponu na podjetni\xc5\xa1ki hierarhiji, ne glede na njihove sposobnosti, kompetence in dose\xc5\xbeke\xc2\xab. Gre za neenakost na delovnem mestu, ki pa ni pojasnljiva s pomo\xc4\x8djo posameznikovih sposobnosti in dose\xc5\xbekov. Tako so strokovnjaki oblikovali prvi kriterij, ki se glasi; u\xc4\x8dinek steklenega stropa ustvarja neenakost, ki je posledica spola oziroma rase ter ni pojasnjena s pomo\xc4\x8djo drugih z delovnim mestom povezanih zna\xc4\x8dilnosti posameznika. Drugi kriterij, ki so ga zastavili avtorji je, da se u\xc4\x8dinek steklenega stropa pozna tudi na podro\xc4\x8dju pla\xc4\x8d, saj naj bi prihajalo do razlik v pla\xc4\x8dah zaradi spolne in rasne diskriminacija zaposlenega. Bolj kot nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo pla\xc4\x8de v podjetju, ve\xc4\x8dji je pojav u\xc4\x8dinka steklenega stropa.  Tretji kriterij se nana\xc5\xa1a na dejstvo, da se u\xc4\x8dinek steklenega stropa ka\xc5\xbee na podro\xc4\x8dju omejenih mo\xc5\xbenosti za napredovanje na najvi\xc5\xa1je polo\xc5\xbeaje zaradi posameznikove rase oz. spola. Kriterij se ne nana\xc5\xa1a na dele\xc5\xbe obeh spolov oz. razli\xc4\x8dnih ras na vi\xc5\xa1jih polo\xc5\xbeajih, ampak se nana\xc5\xa1a na dejstvo, da se dolo\xc4\x8dene skupine, npr. \xc5\xbeenske soo\xc4\x8dajo z diskriminacijo pri napredovanju na najvi\xc5\xa1je polo\xc5\xbeaje. Avtorji so kot zadnji kriterij dodali, da se mora u\xc4\x8dinek steklenega stropa nana\xc5\xa1ati na rasno oz. spolno diskriminacijo, ki pa v \xc4\x8dasu oblikovanja kariere posameznika nara\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Kump navaja, da naj bi bil stekleni strop prispodoba nevidne ovire, ki je posledica dru\xc5\xbebenih in ekonomskih dejavnikov, prav tako pa je pregrada metafora za vse prikrite norme in diskriminacijske oblike obna\xc5\xa1anj, ki \xc5\xbeenskam ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo napredovanja na visoke polo\xc5\xbeaje na delovnem mestu. \xc5\xbde od sredine osemdesetih let, po slavni objavi v reviji Wall Street Journal, se izraz uporablja za vse izrazite in te\xc5\xbeko premostljive ovire na podro\xc4\x8dju mobilnosti \xc5\xbeensk znotraj podjetja, ki pa kljub temu niso nikjer to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene in zapisane. Lee navaja, da naj bi bil stekleni strop sestavljen tako iz organizacijskih oblik ovir, kot tudi iz individualnih ovir, ki onemogo\xc4\x8dajo uspe\xc5\xa1no opravljanje dela ter uresni\xc4\x8devanje vseh potencialov na delovnem mestu sposobnih \xc5\xbeensk. Te\xc5\xbeava pri teh nevidnih ovirah je, da imajo zelo globoko zakoreninjene temelje ter se jih posamezniki sploh ne zavedajo. Dejavnikov za pojav steklenega stropa je veliko; spolna diskriminacija, tradicionalna delitev spolnih vlog, manj\xc5\xa1a raven samospo\xc5\xa1tovanja in samopodobe pri \xc5\xbeenskah, nezdru\xc5\xbeljivost razli\xc4\x8dnih socialnih vlog, razli\xc4\x8dne preference spolov do \xc5\xbeivljenjskih slogov, samoizklju\xc4\x8devanje, seksizem, pristranskost pri izbranih postopkih idr.._NEWLINE_V eni izmed raziskav pa so ugotovili, da ko \xc5\xbeenske prebijejo led ter pridejo na vpliven polo\xc5\xbeaj, niso solidarne do svojih mlaj\xc5\xa1ih naslednic ter jih ne podpirajo na njihovi karierni poti ter s tem ponovno reproducirajo u\xc4\x8dinek steklenega stropa. Skeleton in kolegi so tako v svoji raziskavi ugotovili, da so starej\xc5\xa1e \xc5\xbeenske na visokih polo\xc5\xbeajih izra\xc5\xbeale izjemno nizko stopnjo solidarnosti do mlaj\xc5\xa1ih \xc5\xbeensk, na nizkih polo\xc5\xbeajih. Podobno so ugotavljali tudi Faniko in kolegi saj so preko \xc5\xa1tudije, ki so jo izvedli zaklju\xc4\x8dili, da \xc5\xbeenske na visokih polo\xc5\xbeajih spobujajo in sprejemajo spolne kvote, ki pripomorejo karieram \xc5\xbeensk, ki so na enak hierarhi\xc4\x8dnem polo\xc5\xbeaju kot one same. To pojasnjujejo s tem, da naj bi \xc5\xbeenske te sodelvake zaznavale bolj sebi podobne na podro\xc4\x8dju enakih \xc5\xbertvovanj in te\xc5\xbekih odlo\xc4\x8ditev, ki so jih mogle prav tako kot one sprejeti za to, da so dosegle tak polo\xc5\xbeaj v karieri. Avtorji so tako zaklju\xc4\x8dili, da bi morale organizacije in podjetja okrepiti podporo mlaj\xc5\xa1im \xc5\xbeenskam na ni\xc5\xbejih polo\xc5\xbeajih s poudarjanjem dejstva, da so tudi one predane karieri, enako kot drugi posamezniki, ki so na vi\xc5\xa1jih polo\xc5\xbeajih._NEWLINE_Ena izmed mo\xc5\xbenih razlag, ki so jo na\xc5\xa1li, pa je, da je razlog za tak\xc5\xa1en odnos starej\xc5\xa1ih \xc5\xbeensk na visokih polo\xc5\xbeajih do mlaj\xc5\xa1ih \xc5\xbeensk na ni\xc5\xbejih polo\xc5\xbeajih tudi ta, da v akademskem oz. podjetni\xc5\xa1kem svetu pre\xc5\xbeivi\xc5\xa1 le, \xc4\x8de sodeluje\xc5\xa1 v reprodukciji \xc5\xbee vzpostavljenih struktur mo\xc4\x8di, vendar pa s tem na \xc5\xbealost reproducira\xc5\xa1 razli\xc4\x8dne diskriminatorne u\xc4\x8dinke.\n_START_SECTION_\nPojem steklene arhitekture\n_START_PARAGRAPH_\nKanjuo Mr\xc4\x8dela pa je v svoji literaturi uporabil tudi pojem \xc2\xbbsteklene arhitekture\xc2\xab. Pojem se nana\xc5\xa1a na stereotipe, ki jih ima dru\xc5\xbeba o razli\xc4\x8dnih socialnih vlogah \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih. Gre za stereotipno dolo\xc4\x8dene organizacijske vloge \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih, prav tako pa je spolno dolo\xc4\x8dena tudi celotna organizacija dela. Vsi pojavi in pojmi tako sestavljajo nevidno stekleno arhitekturo, ki pa je dopolnjena \xc5\xa1e s steklenim stropom, stenami, steklenim dvigalom ter s steklenim ogledalom. Celotna navedena arhitektura tako omogo\xc4\x8da razlago, zakaj je tako malo \xc5\xbeensk na najvi\xc5\xa1jih polo\xc5\xbeajih ter na posameznih podro\xc4\x8djih. Izraz \xc2\xbbsteklene stene\xc2\xab\xc2\xa0se nana\xc5\xa1a na dejstvo, da \xc5\xbeenske v primerjavi z mo\xc5\xa1kimi velikokrat vstopajo na delovna mesta organizacij, ki so \xc5\xbee feminizirana (izobra\xc5\xbeevanje, zdravstvena nega, itd.), nato pa kmalu ugotovijo, da nimajo mo\xc5\xbenosti napredovanja ter je nad njimi \xc2\xbbstekleni strop\xc2\xab. \xc2\xbbStekleno dvigalo\xc2\xab\xc2\xa0je avtor vzel kot metaforo za razlaganje preprostega dejstva, da imajo mo\xc5\xa1ki velikokrat la\xc5\xbeji dostop do polo\xc5\xbeaj z veliko mo\xc4\x8di. Halliwell navaja \xc5\xa1e prispodobo \xc2\xbbsteklenega ogledala\xc2\xab, ki pa naj bi \xc5\xbeenskam bil v pomo\xc4\x8d pri premagovanju \xc2\xbbsteklenih ovir\xc2\xab\xc2\xa0na lastni poti do napredovanja. Avtor navaja, da naj bi \xc5\xbeenske steklene strope spremenile v ogledala za lastno refleksijo ter razmislile kako se spopasti z nadrejenimi in njihovimi diskriminatornimi pravili.\n_START_SECTION_\nPojem steklenih klifov (\xc2\xbbGlass cliffs\xc2\xab)\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dinek steklenega stropa se navezuje na nevidne ovire, s katerimi se \xc5\xbeenske in druge diskriminirane manj\xc5\xa1ine soo\xc4\x8dajo pri napredovanju po hierarhi\xc4\x8dni lestvici v podjetjih. Kljub temu, da zadnja leta \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeensk na visokih polo\xc5\xbeajih nara\xc5\xa1\xc4\x8da, ne smemo pozabiti, da ni va\xc5\xbeen samo dele\xc5\xbe po spolu na takih polo\xc5\xbeajih, ampak je pri tem potrebno upo\xc5\xa1tevati tudi posameznikovo izku\xc5\xa1njo, ki jo ima ob takem polo\xc5\xbeaju. Pomembno je, da pregledamo pogoje, po katerih so polo\xc5\xbeaji na vi\xc5\xa1jih delovnih mestih dodeljeni \xc5\xbeenskam, in po katerih pogojih so dodeljeni mo\xc5\xa1kim. V \xc4\x8dlanku Bruckmullerja in kolegov so raziskal te pogoje ter ugotovili, da se kontekst, v katerem dolo\xc4\x8den visok polo\xc5\xbeaj prevzame \xc5\xbeenska oz. mo\xc5\xa1ki izjemno pomembno razlikujejo. Ugotovili so, da \xc5\xbeenskam, ki prebijejo stekleni strop, dodelijo vplivne polo\xc5\xbeaje na delovnih mestih, ki so bolj nagnjeni k propadu, zato se za ta fenomen uporablja prispodoba steklenega klifa._NEWLINE_Podobno navajajo tudi Cook in Glass, ki v svojem \xc4\x8dlanku prav tako navajajo, da naj bi bila \xc5\xbeenskam v primerjavi z mo\xc5\xa1kimi bolj pogosto ponujena delovna mesta na vplivnih polo\xc5\xbeajih v organizacijah, ki imajo te\xc5\xbeave, so v krizi ali pa na robu propada. Ryan in Haslam sta izvedla raziskavo v 100 podjetjih, preko katere sta ugotovila, da so \xc5\xbeenske veliko bolj zastopane na visokih polo\xc5\xbeajih podjetji, ki ne poslujejo dobro.\n_START_SECTION_\nPojem Lepljivih tal (\xc2\xbbSticky floor effect\xc2\xab)\n_START_PARAGRAPH_\nKomplementarni pojem u\xc4\x8dinku steklenega stropa pa je u\xc4\x8dinek lepljivih tal. U\xc4\x8dinek lepljivih tal se tako nana\xc5\xa1a na dejstvo, da imajo \xc5\xbeenske manj mo\xc5\xbenosti za napredovanje oz. sploh za za\xc4\x8detek \xc2\xbbplezanja\xc2\xab\xc2\xa0po hierarhi\xc4\x8dni lestvici v organizacijah. Prispodoba se nana\xc5\xa1a na polo\xc5\xbeaj \xc5\xbeensk na dnu hierarhi\xc4\x8dne lestvice.'