b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Muta\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Muta je v listinah prvi\xc4\x8d omenjen leta 1255 kot  Hohenmauten, vendar so ga Bamber\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje pozidali \xc5\xbee konec 12. stoletja  za za\xc5\xa1\xc4\x8dito mitnice ob de\xc5\xbeelni meji med Koro\xc5\xa1ko in  \xc5\xa0tajersko, ki se omenja leta 1147. Prvotni grad je kmalu propadel. Pozidali so novega. Vitez Henrik iz \xc5\xbdrelca (Graifenfelsa) je grad (castrum Mutenberch) pridobil v zastavo leta 1255. \xc4\x8ce\xc5\xa1ki kralj Otokar je grad leta 1265 podelil Herbardu iz Fulnsteina, leta 1299 pa ga je kot dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino zahteval in zasedel Henrik Viltu\xc5\xa1ki kot dedi\xc4\x8d \xc5\xbdrelskih, vendar ga je de\xc5\xbeelni knez Rudolf Habsbur\xc5\xa1ki po voja\xc5\xa1ki gro\xc5\xbenji izpla\xc4\x8dal. Od 1302 do 1341 je bil v lasti de\xc5\xbeelnega kneza, ki je gospostvo dajal v najem/zastavo. Leta 1341 je de\xc5\xbeelni knez Albrecht II. Habsbur\xc5\xa1ki ta grad, posest in mitnico vrnil Bamber\xc5\xa1kim \xc5\xa1kofom, ker do njega niso imeli pravice. Leta 1409 je grad za kratek \xc4\x8das zasedel Bernhard Ptujski.  Leta 1425 je bamber\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof zamenjal grad in mitnico z grofom Hermanom II. Celjskim za grad Viv\xc5\xa1nik (Weissenek) v Podjuni na Koro\xc5\xa1kem. Celjski grof je grad, gospostvo in trg Muto z mitnico dal v najem Habsbur\xc5\xbeanom, ki so na gradu imeli kot gradi\xc5\xa1\xc4\x8dana \xc5\xbdigo Weisspriacha do leta 1439 tj. do vojne med Celjskimi in Harsbur\xc5\xbeani. Takrat so Celjani grad in mitnico dali v oskrbo Ulriku Leisserju, ki ga je leta 1441 nasledil sin Jurij. Leta 1451 sta celjska kneza Friderik in Ulrik II. grad in trg Muto ter grad in trg Vuzenico dala v fevd cesarjevima svetovalcema Volfgangu in Rajnprechtu Walsee-jskima. _NEWLINE_Po izumrtju Celjskih knezov je grad leta 1456 postal de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeji oziroma je grad in posestvo Muta (gesloss an der Mawt) dokon\xc4\x8dno pre\xc5\xa1el v roke Habsbur\xc5\xbeanov. Cesar Friderik Habsbur\xc5\xa1ki je \xc5\xbee naslednjega leta Muto podelil v zajem Frideriku Verlu. V letih 1460 - 1472 je bil na Muti cesarski oskrbnik Anton pl. Holene\xc5\xa1ki, ki mu je v letih 1472 - 1478 sledil Hartnid pl. Holene\xc5\xa1ki. 1478 postane najemnik gradu vitez Hans Gall iz Puk\xc5\xa1tajna. Leta 1490 se na grad vrne \xc5\xa1e en Holene\xc5\xa1ki - Friderik pl. Holene\xc5\xa1ki, ki pa \xc5\xbee razpadajo\xc4\x8di grad zapusti leta 1494. Takrat cesar Maksimilijan I. Habsbur\xc5\xa1ki za upravitelja dohodkov mutskega gradu imenuje marenber\xc5\xa1ega oskrbnika Jurija Koloni\xc4\x8da, kateremu 1498 naro\xc4\x8di razpadajo\xc4\x8di grad poru\xc5\xa1iti. Gospostvo je nato leta 1509 podelil v fevd svojemu svetovalcu in komorniku \xc5\xbdigi Dietrichsteinskemu in mu dovolil, da grad ponovno pozida, \xc4\x8desar pa ta ni storil. Leta 1513 je gospostvo dobil v zakup \xc5\xbdiga Ivni\xc5\xa1ki (von Eibiswald). V posesti Ivni\xc5\xa1kih (Jurija \xc5\xbdige) je \xc5\xa1e leta 1584. Leta 1669 je gospostvo kupil nunski samostan iz Radelj.'