b'\n_START_ARTICLE_\nBraillova pisava\n_START_PARAGRAPH_\nBraillova pisava (poslovenjeno Brajeva pisava ali brajica) je posebna pisava, ki omogo\xc4\x8da slepim, da berejo in pi\xc5\xa1ejo. Razvil jo je Louis Braille (po katerem je pisava tudi poimenovana) leta 1821._NEWLINE_Braillov sistem temelji na podlagi metode komunikacije, ki jo je sprva razvil Charles Barbier. Naredil ga je, ker je Napoleon \xc5\xbeelel na\xc4\x8din, s katerim bi si vojaki pono\xc4\x8di izmenjevali sporo\xc4\x8dila, brez svetlobe, imenovano no\xc4\x8dno pisanje. Barbierov sistem je bil za vojake prete\xc5\xbeak, saj se ga niso mogli nau\xc4\x8diti. \xc4\x8cez nekaj \xc4\x8dasa je bil preklican s strani vojske. Leta 1821 je Barbier obiskal Nacionalni in\xc5\xa1titut za slepe v Parizu, kjer je sre\xc4\x8dal Louisa Brailla. Louis je v ugotovil vzrok neuspeha pisave; problem je bil v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem prstu, ki ne more razbrati znaka brez premikanja in tako ne more hitro brati \xc4\x8drko za \xc4\x8drko. Njegova re\xc5\xa1itev je bila uporabiti celico s \xc5\xa1estimi pikami - Braillovo celico - ki je bila revolucija v komuniciranju za slepe ljudi._NEWLINE_Sistem Braillove pisave temelji na razli\xc4\x8dnih razporeditvah pik. Slika prikazuje Braillovo celico z o\xc5\xa1tevil\xc4\x8denimi pikami._NEWLINE_Med drugim obstajajo tudi ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki dodatki (pisave ipd.) za Braillovo pisavo.\n_START_SECTION_\nPisava\n_START_PARAGRAPH_\nVsaka Braillova celica sestoji iz kombinacij \xc5\xa1estih pik, razporejenih v liku pravokotnika.  V pravokotniku se nahajata vodoravno dve piki, navpi\xc4\x8dno pa tri. S to kombinacijo je mogo\xc4\x8de narediti 64 (2\xe2\x81\xb6) \xc4\x8drk. Vsaka kombinacija ima svoje ime in predstavlja dolo\xc4\x8deno \xc4\x8drko, odvisno od polo\xc5\xbeaja pik. Pike so po pravilu, v celici, indeksirane tako, da se v zgornjem levem kotu nahaja pika 1, vse do spodaj levo, kjer je 3; na desni strani pa je na vrhu 4, spodaj pa 6 (kot ka\xc5\xbee slika). Na primer, pike 1-3-6 predstavljajo celico s tremi pikami; prva (1) se nahaja zgoraj levo, druga (3) in tretja (6) pa levo in desno spodaj.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crke in \xc5\xa1tevilke\n_START_PARAGRAPH_\nPrvih 10 \xc4\x8drk ima hkrati funkcijo \xc5\xa1tevilk, ob uporabi posebnega znaka za \xc5\xa1tevilo.\n_START_SECTION_\nPrimeri\n_START_PARAGRAPH_\nV dvigalu recimo tole:_NEWLINE_pomeni gumb za \xc5\xa1esto nadstropje (znak za \xc5\xa1tevilo + F = 6)._NEWLINE_          _NEWLINE_Zgornja slika prikazuje besedo Wikipedija, sestavljen iz znaka za veliko za\xc4\x8detnico ter niza\xc2\xa0\xc2\xbbwikipedija\xc2\xab.'