b'\n_START_ARTICLE_\nAugust Spies\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAugust Spies je bil rojen v nem\xc5\xa1ki zvezni de\xc5\xbeeli Hessen leta 1855. Po o\xc4\x8detovi smrti leta 1871 je z materjo Christine ter brati Henryjem, Kennyjem, Willyjem in Adolfom ter sestro Maggie emigriral v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike leta 1872. Dru\xc5\xbeina se je naselila v Chicagu, kjer je August postal tapetnik. Krivice, ki jih je \xc4\x8dutil kot delavec, so bile vzrok njegovim udele\xc5\xbebam pri aktivnostih trgovskih zvez, kasneje, leta 1877, pa tudi v\xc4\x8dlanitvi v Socialno delavsko stranko, kjer se je poglobil v delavska vpra\xc5\xa1anja. Tako je 1880. leta postal tudi urednik anarhisti\xc4\x8dnega dnevnika Arbeiter Zeitung._NEWLINE_Zaradi udele\xc5\xbebe na Haymarketskem izgredu je prestajal sojenje, med katerim je bil v priporu. Tam se je januarja 1887 poro\xc4\x8dil z Nino van Zandt, edino h\xc4\x8derjo uveljavljenega chica\xc5\xa1kega kemika. V zaporu je Spies napisal avtobiografijo. Obe\xc5\xa1en je bil 11. novembra 1887. Po njegovi smrti se je Nina poro\xc4\x8dila vnovi\xc4\x8d, a se je 7 let zatem lo\xc4\x8dila od mo\xc5\xbea ter zopet prevzela priimek Spies.\n_START_SECTION_\nSojenje\n_START_PARAGRAPH_\nSojenje Augustu Spiesu in njegovim sedmim tovari\xc5\xa1em zaradi incidenta je bilo kontroverzno. To potrjujejo dejstva, da je bila porota skrbno izbrana, da je bil eden izmed njenih \xc4\x8dlanov sorodnik ubitega policista, pa tudi izjava dr\xc5\xbeavnega pravnega zastopnika Juliusa Grinnella: "Obsodite te mo\xc5\xbee, naredite iz njih primer, obesite jih in re\xc5\xa1ili boste na\xc5\xa1e institucije." Med sojenjem je porota prebirala politi\xc4\x8dna besedila obto\xc5\xbeencev, ki naj bi pozivala k nasilju, in v njih iskala dokaze za njihovo odgovornost za nasilno dejanje na shodu._NEWLINE_Po obsodbi so se Spies in soobsojenci obrnili na Vi\xc5\xa1je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de zvezne dr\xc5\xbeave Illinois, nato pa \xc5\xa1e na Vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ZDA. Zahteva po ponovni obravnavi primera je bila zavrnjena. Trije izmed obsojenih so prosili za pomilostitev, ki jo je odobril John Peter Altgerd, takratni guverner Illinoisa. Lingg je napravil samomor v zaporu, medtem ko je bila \xc4\x8detverica Parsons, Fischer, Engel in Spies obe\xc5\xa1ena 11. novembra 1887. Pred smrtjo na vislicah je Spies zavpil: "Pri\xc5\xa1el bo \xc4\x8das, ko bo na\xc5\xa1a ti\xc5\xa1ina mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a od glasov, ki jih du\xc5\xa1ite danes!"'