b'\n_START_ARTICLE_\nMero\xc3\xab\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMero\xc3\xab je bila ju\xc5\xbena prestolnica kraljestva Napata/Mero\xc3\xab (Ku\xc5\xa1), ke je cvetelo od 800 do 250 pr. n. \xc5\xa1t. Glede na delno de\xc5\xa1ifrirane ku\xc5\xa1anske tekste, se je mesto izvirno imenovalo Medewi ali Bedewi (T\xc3\xb6r\xc3\xb6k, 1998). izkopavanja pa so odkrila va\xc5\xbeno nekropolo ku\xc5\xa1anskega plemstva iz obdobja Napata (800 - 280 pr. n. \xc5\xa1t.) na zahodu mesta Mero\xc3\xab (zahodna nekropola)._NEWLINE_Mero\xc3\xab kultura se je razvila od 22. dinastije tretjega vmesnega obdobja Starega Egipta, ki je bila porekla iz Ku\xc5\xa1a. Mesto Mero\xc3\xab je dobilo na pomenu v \xc4\x8dasu ku\xc5\xa1anskega kralja Arrakkamanija (280 pr. n. \xc5\xa1t.), ko je kraljevska nekropola prenesena v Mero\xc3\xab iz mesta Napata (Jebel Barkal)._NEWLINE_Ko je Rimsko cesarstvo osvojilo Egipt, se je Ku\xc5\xa1ansko kraljestvo s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Mero\xc3\xabju  raz\xc5\xa1irilo proti severu v Egipt. V vojnah z Rimom, ki so sledile, je bilo Kraljestvo Mero\xc3\xab uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e in opusto\xc5\xa1ilo naselja v okolici Asuana. Njihova vojska  je uspela ukrasti glavo kipa cesarja Avgusta, ki so jo pokopali pod stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem templja v Mero\xc3\xabju. Na koncu sta obe dr\xc5\xbeavi dolo\xc4\x8dili mejo pri otoku Samosa, kjer je bil podpisan mirovni sporazum._NEWLINE_Na vrhuncu mo\xc4\x8di so kralji Mero\xc3\xabja vladali dolini Nila v dol\xc5\xbeini preko 1.000\xc2\xa0km. Kralji so delili oblast s kraljico-materjo (kand\xc3\xa1ke, naziv za kraljico mati, ki se je dolgo obdr\xc5\xbeal v Nubiji in Etiopiji), dvorjani so bili zakladniki, \xc4\x8duvarji pe\xc4\x8data, vodje arhivov,  glavni pisarji in dr._NEWLINE_Mero\xc3\xab je v 1. in 2. stoletju za\xc4\x8del izgubljati mo\xc4\x8d, v glavnem zaradi slabljenja tradicionalne industrije v korist rimskega Egipta. Mero\xc3\xab je opisan v gr\xc5\xa1ko-rimskem potopisu "Plovba po Eritrejskem morju" (gr\xc5\xa1ko: \xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xce\xaf\xcf\x80\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x82 \xcf\x84\xe1\xbd\xb4\xcf\x82 \xe1\xbc\x98\xcf\x81\xcf\x85\xce\xb8\xcf\x81\xce\xac\xcf\x82 \xce\x98\xce\xb1\xce\xbb\xce\xac\xcf\x83\xcf\x83\xce\xb7\xcf\x82, latinsko: Periplus Maris Erythraei), ki opisuje navigacijo od rimskega Egipta vzdol\xc5\xbe obal Rde\xc4\x8dega morja in Afri\xc5\xa1kega roga do obal Indije._NEWLINE_Zadnje obdobje mesta je zapisano na zmagovalni steli neimenovanega vladarja Aksuma (verjetno kralja Ezana), ki je bila postavljena v Mero\xc3\xabju. Glede na napis v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini se lahko predpostavi, da je "Kralj Aksumita in Omerita" (Aksum in Himyar) vladal okoli leta 330. Dva druga napisa v jeziku giz sta bila najdena ob bli\xc5\xbenji piramidi in menijo,  da je iz istega obdobja._NEWLINE_Mesto Mero\xc3\xab je ponovno odkril francoski mineralog Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Cailliaud leta 1821, leta 1834  ga je delno izkopal Giuseppe Ferlini, ki je iskal zaklad. Leta 1844 je raziskoval Karl Richard Lepsius, ki je v Berlin prinesel mnoge spomenike, pa tudi prve prave arheolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije. Izkopavanja je nadaljeval britanski arheolog E. A. Wallis Budge med letoma 1902-1905, kar je opisal v svojem delu "Egip\xc4\x8danski Sudan: zgodovina in spomeniki" (London, 1907). Britanski vojaki so zgradili cesto do piramid in med njimi in zasuli izkopanine. John Garstang iz Univerze v Liverpoolu je nadaljeval izkopavanja mesta Mero\xc3\xab leta 1910 in odkril pala\xc4\x8do in nekaj templjev._NEWLINE_Moderna arheologija ni imela mo\xc5\xbenosti razskovati Mero\xc3\xab zaradi dr\xc5\xbeavljanske vojne (1955\xe2\x80\x931972 in 1983-2005).\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nMero\xc3\xab je bilo mo\xc4\x8dno kraljestvo, katerega bogastvo je prihajalo iz razvite industrije in proizvodnje \xc5\xbeeleza, s katerim so trgovali vse do Indije in Kitajske. Mero\xc3\xab je izva\xc5\xbeal tudi egzoti\xc4\x8dne afri\xc5\xa1ke \xc5\xbeivali, nakit in tekstil iz bomba\xc5\xbea, katerega proizvodnja je dosegla vrhunec okoli 400 pr. n. \xc5\xa1t. Mero\xc3\xab je bil bogat z zlatom, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da tudi koren egip\xc4\x8danske besede za zlato, nub po Nubiji._NEWLINE_Mero\xc3\xab je zgradil kompleksne sisteme namakanja z napravami sakia, da bi se pobolj\xc5\xa1alo kmetijstvo v polpu\xc5\xa1\xc4\x8davskem okolju. V mestu so na\xc5\xa1li ostanke pala\xc4\x8de, nekaj templjev in \xc5\xa1tevilne stanovanjske hi\xc5\xa1e._NEWLINE_V nekropolah so odkrili kako so gradili piramide nad grobnimi komorami in ostanke pokopanih ali mumificiranih trupel, ki so bila bogato okra\xc5\xa1ena z nakitom iz zlata (sedaj v muzejih v M\xc3\xbcnchenu in Berlinu). Na zidovih so naslikani kralji in njihove kraljice-matere (Kentake), ter nekaj poglavij Knjige mrtvih. Nekaj stel je bilo popisanih z meroitsko pisavo. V grobovih so na\xc5\xa1li tudi nekaj kovinskih in kerami\xc4\x8dnih posod. Najbolj\xc5\xa1i kamniti reliefi so bili 1905 odneseni v Britanski muzej (London), delno pa v muzej v Kartumu._NEWLINE_Do 3. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je egip\xc4\x8danske hieroglife zamenjala avtohtona meroitska pisava, ki je imela 23 \xc4\x8drk (znakov) in je nastala kot prevod hieroglifov. Od 7. do 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. se je uporabljal tudi staronubijski jezik, ki se je pisal s koptsko pisavo._NEWLINE_Religija je \xc4\x8dastila ve\xc4\x8d bogov, najbolj so spo\xc5\xa1tovali boga Apedemaka, bog-vojaka z levjo glavo, ki je bil sin Sekhmeta, \xc4\x8dastili pa so tudi egip\xc4\x8danska bo\xc5\xbeanstva iz severa, kot so: Amon, Tefnut, Horus, Izida, Tot in Satis.'