b'\n_START_ARTICLE_\nPsiholo\xc5\xa1ko blagostanje na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nPsiholo\xc5\xa1ko blagostanje predstavlja osrednji konstrukt pozitivne psihologije. Nana\xc5\xa1a se na glavne vidike \xc4\x8dlovekovega optimalnega izkustva in optimalnega delovanja. Povezan je tudi s pojmi sre\xc4\x8de, dobrega po\xc4\x8dutja, optimizma, upanja, zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem in \xc5\xbeivljenjskega smisla . Psiholo\xc5\xa1ko blagostanje na delovnem mestu je zapleten koncept, ki je odvisen tako od dejavnikov na delovnem mestu kot izven njega. Na psiholo\xc5\xa1ko blagostanje na delovnem mestu vplivajo fizi\xc4\x8dni, \xc4\x8dustveni in socialni faktorji. Psiholo\xc5\xa1ko blagostanje na delovnem mestu vklju\xc4\x8duje tako hedonsko in eudaimonsko smer psihi\xc4\x8dnega blagostanja . V kontekstu delovnega okolja se vi\xc5\xa1je psiholo\xc5\xa1ko blagostanje povezuje s fizi\xc4\x8dnim zdravjem, dalj\xc5\xa1o \xc5\xbeivljenjsko dobo, ve\xc4\x8djo produktivnostjo in z ve\xc4\x8djim zadovoljstvom delavca. Za delovne organizacije je pomemben predvsem poslovni vidik investicije v psiholo\xc5\xa1ko blagostanje. Ve\xc4\x8dje psiholo\xc5\xa1ko blagostanje delavcev se povezuje z bolj\xc5\xa1imi delovnimi rezultati ter ve\xc4\x8djo produktivnostjo, zmanj\xc5\xa1anim absentizmom, bolj\xc5\xa1imi rezultati na ravni organizacije in zmanj\xc5\xa1anjem stro\xc5\xa1kov organizacije .\n_START_SECTION_\nHedonska smer: subjektivno emocionalno blagostanje\n_START_PARAGRAPH_\nSubjektivno emocionalno blagostanj sestavljajo 3 glavne komponente: ob\xc4\x8dutje zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem (kognitivna komponenta), pozitivni afekt in negativni afekt (emocionalni komponenti). Visoko stopnjo subjektivnega emocionalnega blagostanja opredeljujejo ob\xc4\x8dutja zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem, visok pozitivni in nizek negativni afekt. Naslednji dejavniki vplivajo na subjektivno emocionalno blagostanje: genetski, motivacijski, emocionalni, kognitivni, osebnost, medosebni dejavniki. Najbolj\xc5\xa1a napovednika subjektivnega emocionalnega blagostanja izmed dimenzij osebnosti sta ekstravertnost in nevroticizem .\n_START_SECTION_\nEudaimonska smer psiholo\xc5\xa1kega blagostanja\n_START_PARAGRAPH_\nPsiholo\xc5\xa1ko blagostanje je konstrukt, ki obsega 6 dimenzij: sprejemanje samega sebe, pozitivni odnosi z drugimi, avtonomnost, obvladovanje okolja, smisel \xc5\xbeivljenja, osebnostna rast .\n_START_SECTION_\nIzvori psiholo\xc5\xa1kega blagostanja na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nIzvore psiholo\xc5\xa1kega blagostanja na delovnem mestu lahko razdelimo na tri nivoje. Na teh nivojih so smiselne intervence v delovnih okoljih, kjer bi \xc5\xbeeleli izbolj\xc5\xa1ati psiholo\xc5\xa1ko blagostanje delavcev. Ti nivoji so: zna\xc4\x8dilnosti dela (zahteve dela, kontrola, avtonomnost, fleksibilnost delovnega urnika, stabilnost), zna\xc4\x8dilnosti vodenja (stil vodenja, pravi\xc4\x8dnost v organizaciji, podpora delavcem, komunikacija in sodelovanje z delavci) in individualni dejavniki (usposobljenost za delovno mesto, odpornost, uravnavanje stresa in psiholo\xc5\xa1ka fleksibilnost) .\n_START_SECTION_\nModel psiholo\xc5\xa1ko zdravega delovnega okolja\n_START_PARAGRAPH_\nPsiholo\xc5\xa1ko zdravo delovno okolje je tisto, ki omogo\xc4\x8da psiholo\xc5\xa1ko blagostanje delavcev, ob enem pa pove\xc4\x8duje produktivnost organizacije. Zna\xc4\x8dilnosti takega delovnega okolja lahko razdelimo v 5 skupin .\n_START_SECTION_\nVpletenost zaposlenih\n_START_PARAGRAPH_\nPove\xc4\x8danje vpletenosti zaposlenih pomeni opolnomo\xc4\x8denje delavcev. Dose\xc5\xbeemo ga tako, da zaposlene vklju\xc4\x8dimo v sprejemanje odlo\xc4\x8ditev v organizaciji in jim sku\xc5\xa1amo omogo\xc4\x8diti \xc4\x8dim vi\xc5\xa1jo stopnjo avtonomije na delovnem mestu. Pove\xc4\x8danje vpletenosti zaposlenih lahko pove\xc4\x8da zadovoljstvo z delom, razpolo\xc5\xbeenje zaposlenih in njihovo zavezanost k organizaciji. Pripomore tudi k ni\xc5\xbeji stopnji absentizma in pove\xc4\x8danju kvaliteti produktov in storitev organizacije\n_START_SECTION_\nRavnote\xc5\xbeje med delom in zasebnim \xc5\xbeivljenjem\n_START_PARAGRAPH_\nUvedba programov, ki omogo\xc4\x8dajo \xc5\xbeeleno ravnote\xc5\xbeje med delom in zasebnim \xc5\xbeivljenjem, upo\xc5\xa1teva odgovornosti zaposlenih in njihova \xc5\xbeivljenja izven delovnega okolja. Ti programi pomagajo posameznikom bolje organizirati razli\xc4\x8dne zahteve okolja, delovnega in doma\xc4\x8dega. Konflikt med delom in zasebnim \xc5\xbeivljenjem ima mnoge negativne vplive, saj negativno vpliva na delo in zasebno \xc5\xbeivljenje, s tem pa negativno vpliva na produktivnost in uspe\xc5\xa1nost organizacije in psiholo\xc5\xa1ko blagostanje posameznika . Za psiholo\xc5\xa1ko blagostanje je pomembno tudi razmerje med \xc4\x8dasom, ki ga posameznik posveti na delovnem mestu in \xc4\x8dasu, ki ga lahko posveti zasebnemu \xc5\xbeivljenju. Psiholo\xc5\xa1ko blagostanje se pove\xc4\x8duje, \xc4\x8de se pove\xc4\x8dujejo ure opravljenega dela, vendar le do dolo\xc4\x8denega pragu. Nad tem pragom dodatne ure dela negativno vplivajo na psiholo\xc5\xa1ko blagostanje . Optimalno \xc5\xa1tevilo ur dela pa se razlikuje glede na spol. Pri mo\xc5\xa1kih ima najbolj ugoden vpliv na psiholo\xc5\xa1ko blagostanje, \xc4\x8de delajo poln delavnik brez nadur, pri \xc5\xbeenskah pa na psiholo\xc5\xa1ko blagostanje najbolj ugodno vpliva delo s polovi\xc4\x8dnim delovnim \xc4\x8dasom. Mo\xc5\xa1ki, zaposleni za poln delovni \xc4\x8das, imajo vi\xc5\xa1je blagostanje od mo\xc5\xa1kih, ki so zaposleni za polovi\xc4\x8dni delovni \xc4\x8das . Neko standardno \xc5\xa1tevilo delovnih ur, ki bi ustrezalo vsem posameznikom, ne obstaja. V smeri izbolj\xc5\xa1anja psiholo\xc5\xa1kega blagostanja torej velja v organizaciji, \xc4\x8de je to mo\xc5\xbeno, omogo\xc4\x8diti dolo\xc4\x8deno raven fleksibilnosti pri na\xc4\x8drtovanju urnika dela .\n_START_SECTION_\nRast in razvoj delavca\n_START_PARAGRAPH_\nZa psiholo\xc5\xa1ko blagostanje posameznika na delovnem mestu so pomembne prilo\xc5\xbenosti za rast in razvoj, katere lahko posamezniki izkoristijo za razvoj znanja, in sposobnosti, svoje novo pridobljene kompetence pa lahko uporabijo v novih situacijah. Pridobivanje znanja in sposobnosti pozitivno vpliva na motivacijo delavca. \xc4\x8ce ima posameznik dovolj prilo\xc5\xbenosti za razvoj mu je omogo\xc4\x8deno, da dose\xc5\xbee svoj polni potencial .\n_START_SECTION_\nZdravje in varnost\n_START_PARAGRAPH_\nIniciative za bolje zdravje in ve\xc4\x8djo varnost na delovnem mestu delujejo v smeri pove\xc4\x8danja fizi\xc4\x8dnega in mentalnega zdravja in s tem tudi pozitivno vplivajo na psiholo\xc5\xa1ko blagostanje . Prisotnost specifi\xc4\x8dnih bolezni, ima negativni vpliv na psiholo\xc5\xa1ko blagostanje. Nekatere izmed teh bolezni so povezani z \xc5\xbeivljenjskim stilom, na katerega vpliva tudi delovno mesto, npr. infarkti in kapi se povezujejo z zmanj\xc5\xa1anim psiholo\xc5\xa1kim blagostanjem. Z \xc5\xbeivljenjskim stilom povezan je tudi dejavnik, ki pozitivno vpliva na psihi\xc4\x8dno blagostanje - zdravo vedenje. Vklju\xc4\x8duje namre\xc4\x8d redno telovadbo in zdravo prehrano, ki vplivata na bolj\xc5\xa1e po\xc4\x8dutje in s tem vi\xc5\xa1je psiholo\xc5\xa1ko blagostanje. Za psiholo\xc5\xa1ko blagostanje je pomembno tudi spanje. Naspani imamo veliko energije in bolje delujemo. V smeri izbolj\xc5\xa1anja psiholo\xc5\xa1kega blagostanja na delovnem mestu lahko delodajalci ukrepajo s podporo delavcem, da ti lahko dose\xc5\xbeejo stanje zdravja, npr. s pove\xc4\x8dano telesno aktivnostjo, podpiranjem zdravih prehranjevalnih navad in s tem da poskrbijo, da delo ne vpliva na spanje delavcev .\n_START_SECTION_\nPriznavanje posameznikovega prispevka\n_START_PARAGRAPH_\nPriznavanje prispevka delavca k organizaciji pomeni nagrado za delavca, pozitivne u\xc4\x8dinke pa prinese tudi na kolektivni ravni. Priznavanje prispevka je lahko formalno, neformalno, denarno ali v drugih oblikah. S tem da prepoznamo in priznamo prispevek delavca pri njem izzovemo ob\xc4\x8dutek da je cenjen. TA ob\xc4\x8dutek pripeva k vi\xc5\xa1jemu blagostanju na delovnem mestu, ve\xc4\x8djim zadovoljstvu z delom in vi\xc5\xa1i samozavesti .\n_START_SECTION_\nPla\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNa psiholo\xc5\xa1ko blagostanje vpliva absoluten prihodek posameznika, pa tudi relativen prihodek glede na njegovo referen\xc4\x8dno skupino, starost in spol . Absolutni dohodek igra veliko vlogo pri blagostanju posameznika. Vi\xc5\xa1ji dohodek se povezuje z vi\xc5\xa1jim blagostanjem, ne glede na dr\xc5\xbeavo ali ekonomsko rast v dr\xc5\xbeavi. Ljudje v bogatej\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeavah v povpre\xc4\x8dju poro\xc4\x8dajo o vi\xc5\xa1jem psiholo\xc5\xa1kem blagostanju kot tisti v revnej\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeavah . Poleg absolutnega dohodka pa je pomemben tudi relativni, torej dohodek posameznika glede na njegovo referen\xc4\x8dno skupino, ki jo sestavljajo njemu podobni posamezniki. Subjektivno psiholo\xc5\xa1ko blagostanje posameznika je vi\xc5\xa1je, vi\xc5\xa1ji ko je njegov prihodek v primerjavi z referen\xc4\x8dno skupino . Na vi\xc5\xa1je blagostanje vpliva tudi nara\xc5\xa1\xc4\x8danje prihodka, saj bolj kot prihodek posameznika nara\xc5\xa1\xc4\x8da, o vi\xc5\xa1jem blagostanju ta posameznik poro\xc4\x8da . Z vidika delodajalca je torej smiselno oblikovati \xc4\x8dim bolj jasen sistem pla\xc4\x8devanja, ki vklju\xc4\x8duje jasne pogoje za napredovanja in povi\xc5\xa1ice, ki jih posamezniki lahko dose\xc5\xbeejo .\n_START_SECTION_\nVarnost zaposlitve\n_START_PARAGRAPH_\nNi\xc5\xbeja varnost zaposlitve vpliva na ni\xc5\xbeje psiholo\xc5\xa1ko blagostanje posameznika, negativno vpliva pa tudi na odnos do dela in organizacije, vedenje na delu in zdravje posameznika. Z vidika posameznika sta pomembna predvsem ni\xc5\xbeje blagostanje in ni\xc5\xbeje zadovoljstvo z zaposlitvijo, vendar ima ni\xc5\xbeja varnost zaposlitve negativne u\xc4\x8dinke tudi z vidika delodajalca, saj delavci lahko gojijo bolj negativen odnos do organizacije in niso pripravljeni ostati pri organizaciji, s tem pa se manj\xc5\xa1a tudi delovna uspe\xc5\xa1nost .Manj\xc5\xa1a varnost zaposlitve vpliva tudi na pove\xc4\x8dano \xc5\xa1tevilo prito\xc5\xbeb o psihosomatskih obolenjih in fizi\xc4\x8dnih naporih .\n_START_SECTION_\nJasnost okolja\n_START_PARAGRAPH_\nVklju\xc4\x8duje jasno razumevanje lastne pozicije in zadol\xc5\xbeitev na delovnem mestu. Posamezniki, ki jasno razumejo svoje delovno okolje lahko tudi predvidevajo, kaj se bo zgodilo v njihovi organizaciji. Z vidika delodajalca in organizacije je pomembno, da jasno definirajo vloge in pri\xc4\x8dakovanja na delovnem mestu, te definicije pa formalno zapi\xc5\xa1ejo, da se lahko vsi v organizaciji kadarkoli sklicujejo na ta dokument .\n_START_SECTION_\nRealnost delovne naloge\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce delavec zaznava svoje delovne naloge kot uresni\xc4\x8dljive to pozitivno vpliva na zadovoljstvo z delom in zmanj\xc5\xa1uje stres . Realni cilji, ki jih posameznik lahko dose\xc5\xbee so klju\xc4\x8dni za posameznikovo zadovoljstvo z delom in s tem pomembni tudi za blagostanje. \xc4\x8ce ima posameznik ob\xc4\x8dutek, da je zaklju\xc4\x8dil neko celoto dela in ima to delo vidne u\xc4\x8dinke bo bolj zadovoljen z delom .\n_START_SECTION_\nPovratna informacija\n_START_PARAGRAPH_\nJasna in neposredno povratna informacija o delu in uspe\xc5\xa1nosti posameznika se povezuje z vi\xc5\xa1jim psiholo\xc5\xa1kim blagostanjem pri posamezniku , . Poleg tega pa je kvalitetna povratna informacija na delovnem mestu povezana tudi z vi\xc5\xa1jo motivacijo za delo, zadovoljstvom z delom in napredkom na delovnem .\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din vodenja\n_START_PARAGRAPH_\nPomembno je, da vodilni vzpostavijo pozitivno psihosocialno okolje, ki je nujno za psiholo\xc5\xa1ko blagostanje podrejenih zaposlenih. Na psiholo\xc5\xa1ko blagostanje negativno u\xc4\x8dinkujejo razli\xc4\x8dna vedenja vodilnih zaposlenih, npr. pomanjkanje podpore podrejenim, pomanjkanje povratne informacije in slabe komunikacijske sposobnosti so nekateri izmed dejavnikov vedenja, ki negativno u\xc4\x8dinkujejo na blagostanje njegovih podrejenih . Vedenja vodilnih, ki pa pozitivno vplivajo na psiholo\xc5\xa1ko blagostanje podrejenih pa so pripravljenost poslu\xc5\xa1ati, izkazovanje podpore, spo\xc5\xa1tovanja in skrbi za delavca ter dajanje pohval za dobro opravljeno delo .\n_START_SECTION_\nVodenje na ravni organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nPomembnost organizacije za psiholo\xc5\xa1ko blagostanje je vidna predvsem na ravni omogo\xc4\x8danja dejavnikov, ki pozitivno vplivajo na psiholo\xc5\xa1ko blagostanje zaposlenih. Ti dejavniki so bili omenjeni \xc5\xbee prej (npr. ravnovesje med delom in zasebnim \xc5\xbeivljenjem in podpiranje zdravega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja), na ravni organizacije pa se podpora tem dejavnikom ka\xc5\xbee predvsem kot namenjanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih, fizi\xc4\x8dnih in finan\xc4\x8dnih virov k vzdr\xc5\xbeevanju teh dejavnikov .\n_START_SECTION_\nDelovno okolje\n_START_PARAGRAPH_\nZa psiholo\xc5\xa1ko blagostanje dela so pomembni tudi dejavniki okolja, v katerem posameznik delo opravlja. Za psiholo\xc5\xa1ko blagostanje so pomembni odsotnost nevarnosti na delu, ergonomsko ustrezna oprema in pripomo\xc4\x8dki, primerna osvetljenost prostora, temperatura, raven hrupa, kvaliteta zraka .\n_START_SECTION_\nZaznana dru\xc5\xbebena koristnost dela\n_START_PARAGRAPH_\nZa psiholo\xc5\xa1ko blagostanje delavca je pomembna tudi vrednost, ki jo dru\xc5\xbeba njegovemu delu pripisuje. Bolj ko delo posameznika velja za pomembno in koristno v dru\xc5\xbebi, bolj je ta posameznik zadovoljen s svojim delom, kar pa je povezano tudi z vi\xc5\xa1jim psiholo\xc5\xa1kim blagostanjem .\n_START_SECTION_\nSatisfaction with Life Scale (SWLS)\n_START_PARAGRAPH_\nPreprost vpra\xc5\xa1alnik, ki vsebuje 5 postavk, za katere mora posameznik oceniti, koliko se strinja z njimi. Ocenjuje na 7-stopenjski lestvici. Vpra\xc5\xa1alnik je zasnovan tako, da ocenjuje zadovoljstvo posameznika s svojim \xc5\xbeivljenjem kot celoto. Ne ocenjuje zadovoljstva s specifi\xc4\x8dnimi \xc5\xbeivljenjskimi podro\xc4\x8dji, kot so zdravje ali finance. Posameznik pa lahko te dejavnike upo\xc5\xa1teva pri oceni svojega splo\xc5\xa1nega zadovoljstva .\n_START_SECTION_\nPsychological Well-being Scales oz. vpra\xc5\xa1alnik psiholo\xc5\xa1kega blagostanja RPWB\n_START_PARAGRAPH_\nVpra\xc5\xa1alnik je oblikovala Carol Ryff na podlagi 6 dimenzionalnega modela psiholo\xc5\xa1kega blagostanja. Udele\xc5\xbeeni na postavke odgovorajajo na 6-stopenjski lestvici, ozna\xc4\x8dujejo pa, v kolik\xc5\xa1ni meri posamezna trditev velja zanje. Vi\xc5\xa1ji dose\xc5\xbeek na posamezni lestvici pomeni vi\xc5\xa1je psiholo\xc5\xa1ko blagostanje na dimenziji, ki jo lestvica meri . Vpra\xc5\xa1alnik je preveden v slovenski jezik in validiran za slovenski prostor.\n_START_SECTION_\nSubjective Happiness Scale (SHS)\n_START_PARAGRAPH_\nTa vpra\xc5\xa1alnik vsebuje 4 postavke. Na dve posameznik odgovarja absolutno in relativno, torej oceni samo sebe, potem pa \xc5\xa1e sebe glede na referen\xc4\x8dno skupino. Drugi dve postavki pa sta kratka opisa sre\xc4\x8dne in nesre\xc4\x8dne osebe, posameznik pa mora ozna\xc4\x8diti stopnjo, to katere posamezni opis velja zanj .'