b'\n_START_ARTICLE_\nFrancisco Mac\xc3\xadas Nguema\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini pripadnikov bantujskega ljudstva Fang v vasi Nfenga na celinskem delu tedanje kolonije \xc5\xa0panska Gvineja in se \xc5\xa1olal v lokalnih misijonarskih \xc5\xa1olah. Leta 1944 je postal ni\xc5\xbeji uradnik pri kolonialni administraciji, leta 1951, po nekaj vmesnih letih dela na svoji planta\xc5\xbei kave, pa sodni tolma\xc4\x8d v kraju Mongomo na vzhodu dr\xc5\xbeave. Kasneje je postal \xc5\xbeupan Mongoma. Do leta 1967, ko se je pri\xc4\x8del proces osamosvojitve Ekvatorialne Gvineje, se je povzpel do funkcije v kolonialni vladi in je na prvih svobodnih predsedni\xc5\xa1kih volitvah naslednje leto izzval ter premagal takratnega predsednika vlade Bonifacia Onduja Eduja z radikalno nacionalisti\xc4\x8dnim programom._NEWLINE_Kmalu se je izkazalo, da je bil Mac\xc3\xadas Nguema po zna\xc4\x8daju paranoi\xc4\x8den in je imel izrazit manjvrednostni kompleks, kar je botrovalo \xc5\xa1tevilnim bizarnim, pogosto tudi krvavim ekscesom njegove vladavine. V roku nekaj mesecev po izvolitvi je z gro\xc5\xbenjami izgnal \xc5\xa1panskega ambasadorja in njihovo voja\xc5\xa1ko predstavni\xc5\xa1tvo. Tudi Ondu Edu je od\xc5\xa1el v izgnanstvo in se naslednje leto vrnil, domnevno z na\xc4\x8drtom za dr\xc5\xbeavni udar, a je bil ujet in usmr\xc4\x8den. Leta 1970 je Mac\xc3\xadas Nguema ustanovil Zdru\xc5\xbeeno narodno delavsko stranko in prepovedal opozicijo, hkrati je dal zgraditi razko\xc5\xa1no in utrjeno predsedni\xc5\xa1ko pala\xc4\x8do. Dve leti kasneje se je proglasil za dosmrtnega predsednika, vodjo naroda in stranke, vrhovnega poveljnika vojske ter\xc2\xa0\xc2\xbbvelikega mojstra izobra\xc5\xbeevanja, znanosti in kulture\xc2\xab. Aretirani in po hitrem postopku usmr\xc4\x8deni so bili \xc5\xa1tevilni dejanski ali domnevni politi\xc4\x8dni nasprotniki. Tako je dal za bo\xc5\xbei\xc4\x8d 1975 postreliti 150 politi\xc4\x8dnih zapornikov na stadionu v Malabu ob spremljavi skladbe\xc2\xa0\xc2\xbbThose Were the Days\xc2\xab\xc2\xa0pevke Mary Hopkin, ki je donela iz ozvo\xc4\x8denja. Preganjal je tudi katoli\xc4\x8dane, ki so predstavljali ve\xc4\x8dino prebivalstva, in prepovedal Cerkev. Namesto tega je uzakonil tradicionalno afri\xc5\xa1ko kulturo, kar je med drugim pomenilo prepoved zasebnih \xc5\xa1ol in zahodne medicine. Leta 1976 je z novo ustavo zapovedal\xc2\xa0\xc2\xbbafrikanizacijo\xc2\xab\xc2\xa0osebnih imen, za\xc4\x8den\xc5\xa1i s svojim, prevzel je ime Masie Nguema Biyogo \xc3\x91egue Ndong in dal preimenovati tudi \xc5\xa1tevilne kraje v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_V \xc4\x8dasu svoje vladavine je povzro\xc4\x8dil strm padec gospodarstva in dr\xc5\xbeavo s pregonom tujih predstavnikov osamil. Zaradi nasilja je iz Ekvatorialne Gvineje od\xc5\xa1lo tudi 35.000 nigerijskih migrantskih delavcev na planta\xc5\xbeah kakava na otoku Bioko. Z Zakonom o obveznem delu (1972) jih je nadomestil z delavci iz svojega ljudstva Fang, ki pa zaradi neznanja niso mogli vzdr\xc5\xbeevati proizvodnje. Su\xc5\xbeenjske razmere je takrat obsodilo ve\xc4\x8d mednarodnih organizacij. Ob katastrofalnem vodstvu je postala dr\xc5\xbeava \xc5\xa1e bolj odvisna od \xc5\xa0panije, ki jo je Mac\xc3\xadas Nguema sicer pogosto javno krivil za gospodarske te\xc5\xbeave._NEWLINE_Proti koncu 1970. let je \xc5\xbee o\xc4\x8ditno kazal znake mani\xc4\x8dne motnje, saj se je denimo v javnosti pogovarjal s prividi ljudi, ki jih je dal usmrtiti, a so oblast pomagali vzdr\xc5\xbeevati njegovi sorodniki in rojaki, s katerimi se je obdal, ter tuji najemni\xc5\xa1ki vojaki. To se je spremenilo leta 1979, ko je pobil nekaj poveljnikov narodne garde, ker so se mu prito\xc5\xbeili glede pla\xc4\x8de, med njimi enega od svojih ne\xc4\x8dakov. Drug ne\xc4\x8dak, Teodoro Obiang Nguema Mbasogo, se je ob tem zavedel, da je celo kot \xc4\x8dlan o\xc5\xbejega dru\xc5\xbeinskega kroga v nevarnosti, zato je zbral podpornike in strmoglavil strica v dr\xc5\xbeavnem udaru 3. avgusta 1979. Mac\xc3\xadas Nguema je bil aretiran, naslednji mesec ga je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de obsodilo za umore in korupcijo ter konec septembra 1979 usmrtilo.'