b'\n_START_ARTICLE_\nStrup (\xc5\xbeivalski)\n_START_SECTION_\nNevreten\xc4\x8darji\n_START_PARAGRAPH_\nMed strupene nevreten\xc4\x8darje spadajo pajki ki uporabljajo \xc4\x8dekane za injiciranje strupa in stonoge ki uporabljajo modificirane noge za vnos strupa; skupaj s \xc5\xa1korpijoni pa so tudi \xc5\xbeu\xc5\xbeelke ki za vbrizgavanje strupa uporabljajo \xc5\xbeelo. Pri \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah kot so \xc4\x8devele in ose je \xc5\xbeelo prilagojeno da ga lahko uporabljajo kot oro\xc5\xbeje ali pa za valjenje jajc.Pri osah vrste Polistes fuscatus samice konstanto spu\xc5\xa1ccajo strup ki vsebuje seks feromone ter spodbujajo samce k parjenju. Pri osah vrste Polistes exclamans se strup uporablja kot alarmni feromon, za to da lahko koordinirajo napad iz gneza na \xc5\xbeeljenega predatorja. Pri Dolichovespula arenaria pa opazovalke spu\xc5\xa1cajo strup skozi svoje \xc5\xbeelo, zato da jim lahko delavke sledijo v velikih kolonijah.Pri drugih vrstah os kot so Parischnogaster striatula pa je telo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke prevle\xc4\x8deno s strupom z namenom da bi postale imune na dolo\xc4\x8dene \xc5\xa1kodljive bolezni. Mnoge gosenice imajo za\xc5\xa1\xc4\x8ditne strupne \xc5\xbeleze povezane s \xc5\xa1\xc4\x8detinami na njihovem telesu, ki so lahko smrtonosne za \xc4\x8dloveka, \xc4\x8deprav pa mo\xc4\x8d strupa varira razli\xc4\x8dno o vrste do vrste. \xc4\x8cebele sintetizirajo in uporabljajo kislinski strup (apitoxin), da zadajo bole\xc4\x8dino tistemu ki ga zbodajo, z namenom a za\xc5\xa1citijo svoj panj in svoje zaloge hrane. Ose za razliko od \xc4\x8debel pa uporabljajo strup ki je kemi\xc4\x8dno druga\xc4\x8den in \xc4\x8digar namen je da plen paralizira, z namenom da ga lahko dostavijo \xc5\xbeivega v sobane v katerih hranijo svoj nara\xc5\xa1\xc4\x8daj. Uporaba strupa je veliko bolj raz\xc5\xa1irjena kot pa v teh primerih. Ostali insekti kot so hro\xc5\xa1\xc4\x8di in mravlje pravtako proizvajajo strup. Usaj za eno vrsto mravelj pa je bilo dokazano da uporabljajo strup kot sterilizacijski patogen. Obstaja veliko ve\xc4\x8d strupenih nevreten\xc4\x8darjev, kot so hobotnice, pol\xc5\xbei in meduze.\n_START_SECTION_\nKa\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znani plazilci, ki uporabljajo strup, so ka\xc4\x8de. Za vbrizgavanje strupa uporabljajo strupnike. Ka\xc4\x8de strup proizvajajo v \xc5\xbelezah pod o\xc4\x8dmi in ga v svoje \xc5\xbertve vbrizgajo preko okroglih oziroma kanalnih \xc4\x8dekanov. Ka\xc4\x8dji strup vsebuje razli\xc4\x8dne strupe in nevrotoksine, ki onesposobijo delovanje \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema. Ka\xc4\x8de uporabljajo svoj strup predvsem za lovljenje in ne za obrambo. Ka\xc4\x8dji strup lahko povzro\xc4\x8di razli\xc4\x8dne simptome, ki vklju\xc4\x8dujejo bole\xc4\x8dino, oteklino, nizek krvni pritisk,dihalne te\xc5\xbeave, odpoved ledvic, komo in tudi smrt. i. Sestava ka\xc4\x8djega strupa je lahko razli\xc4\x8dna med vrstami, glede na njihovo prehrano, ki je razli\xc4\x8dna zaradi njihove lokacije prehranjevanja. {v delu}\n_START_SECTION_\nOstali plazilci\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg ka\xc4\x8d imajo strup tudi nekateri drugi luskarji, med njimi ve\xc4\x8d vrst varanov, (med katerimi je najbolj znan Komodo\xc5\xa1ki varan) ter Gila. V\xc4\x8dasih so verjeli, da so oku\xc5\xbebe zaradi varanjega ugriza posledice velikega \xc5\xa1tevila bakterij v njihovi slini. Novej\xc5\xa1e raziskave so pokazale, da gre verjetno za strup (toksin), a bodo za kon\xc4\x8dno re\xc5\xa1itev potrebne dodatne raziskave.\n_START_SECTION_\nsesalci\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri sesalci so prav tako strupeni. Med njimi so na primer samec kljuna\xc5\xa1a in rovka. Pri sesalcih je najbolj verjetno, da je strupena njihova slina, ki se je razvila podobno kot ka\xc4\x8dji strup. Obse\xc5\xbena raziskava, ki so jo izvedli na kljuna\xc5\xa1ih je pokazala, da je bil njihov strup izoblikovan preko duplikacije gena, vendar podatki ka\xc5\xbeejo, da nadaljnja evolucija strupa kljuna\xc5\xa1a ni bila odvisna od duplikacije gena, kot so to sprva mislili. Modificirane znojne \xc5\xbeleze so se razvile v strupne \xc5\xbeleze. \xc4\x8ceprav je dokazano, da se je strup kljuna\xc5\xa1a in strup plazilcev razvil posami\xc4\x8dno, naknadno, mislijo da so se nekatere proteinske strukture \xc5\xbee vzporedno razvile v strupe. To dokazuje, da je strup homopatske narave in zakaj so ga razvile tako razli\xc4\x8dne \xc5\xbeivali.'