b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Vadnal\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani ljudski \xc5\xa1oli je delal na doma\xc4\x8di kmetiji in se pridru\xc5\xbeil zavednim slovenskim fantom, ki jih je zelo prizadel po\xc5\xbeig tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega Narodnega doma. Mladinci so leta 1922 sklicali mno\xc5\xbei\xc4\x8dno no\xc4\x8dno zborovanje na Prestranku, 1925 pa so sklenili oboro\xc5\xbeiti skupine po vaseh v okolici Pivke, ki bi se z oro\xc5\xbejem v roki uprle fa\xc5\xa1istom. Vadnal je vodil no\xc4\x8dne sestanke v okolici Prestranka, \xc5\xbdej, v \xc4\x8cade\xc5\xbeevem mlinu in drugod. V \xc5\xbdejah je leta 1925 na pobudo Alojza Valentin\xc4\x8di\xc4\x8da ustanovil ilegalno trojko, v kateri sta bila poleg njega \xc5\xa1e Franc Sluga in Jakob Semec. Ta trojka je navezala stike z oboro\xc5\xbeeno trojko iz Ljubljane v kateri je bil tudi Tone \xc4\x8cerna\xc4\x8d in od nje dobivala razno prepovedano literaturo in drug ilegalen material, ki so ga potem razna\xc5\xa1ali po piv\xc5\xa1kih brkinskih in postojnskih vaseh. Del tega materiala je pri\xc5\xa1el tudi do Reke in Trsta. Vadnal je leta 1934 s tovari\xc5\xa1ema in \xc5\xa1e trideset drugimi tigrovci pomagal nositi oro\xc5\xbeje iz Cerkni\xc5\xa1ke doline \xc4\x8dez Javornike v \xc5\xbdeje. Tu je s Slugom in Semcem uredil ve\xc4\x8d dobro pripravljenih in skritih bunkerjev v katerih so skrivali in skrbeli, da je bilo oro\xc5\xbeje dobro vzdr\xc5\xbeevano. Leta 1939 je Danilo Zelen naro\xc4\x8dil Vadnalu, da naj nekaj oro\xc5\xbeja, predvsem pi\xc5\xa1tole in eksplozivne naboje izro\xc4\x8di Pinku Toma\xc5\xbei\xc4\x8du. Vadnal je za prenos pripravil okoli 100 kg opreme, pri samem prenosu, ki je trajal ve\xc4\x8d dni pa so bili izdani. Na 2. tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem procesu, ki je trajal med 2. in 14. decembrom 1941 in ga je vodil Posebni tribunal, ki se je prav za ta proces preselil iz Rima v Trst. Sojenje je imelo velik odmev, Toma\xc5\xbei\xc4\x8d pa je bil na njem skupaj z Viktorjem Bobkom, Ivanom Ivan\xc4\x8di\xc4\x8dem, Simonom Kosom in Pinkom Toma\xc5\xbei\xc4\x8dem obsojen na smrt. Ustreljen je bil na streli\xc5\xa1\xc4\x8du na Op\xc4\x8dinah 15. decembra 1941.\n_START_SECTION_\nOdlikovanja in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1997 je prejel zlati \xc4\x8dastni znak svobode Republike Slovenije z naslednjo utemeljitvijo:\xc2\xa0\xc2\xbbob petdesetletnici priklju\xc4\x8ditve Primorske Sloveniji za zasluge v zmagovitem boju proti nacifa\xc5\xa1izmu ter za zvestobo slovenstvu v najhuj\xc5\xa1ih \xc4\x8dasih potuj\xc4\x8devanja\xc2\xab.'