b'\n_START_ARTICLE_\nViadukt\n_START_PARAGRAPH_\nViad\xc3\xbakt (iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine via=pot + ducere=voditi) je  konstrukcija, ki premo\xc5\xa1\xc4\x8da praviloma suhe doline. Ima podobno funkcijo kot most, le da je pod mostom teko\xc4\x8da ali mirujo\xc4\x8da voda (reka, morje, jezero), pod viaduktom pa obi\xc4\x8dajno ne.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v antiki so se pojavili viadukti in to kot akvadukti, po katerih so predvsem Rimljani dovajali vodo v mesta. Najdalj\xc5\xa1i viadukt v antiki je bil morda Serme Pont \xc4\x8dez \xc5\xa1iroko barje v ju\xc5\xbeni Franciji. S pojavom \xc5\xbeeleznice leta 1830 so postali tovrstni objekti \xc4\x8dedalje pogostej\xc5\xa1i, saj je to zahteval potek proge in nezmo\xc5\xbenost \xc5\xbeeleznice premagovanja ve\xc4\x8djih vzponov. Poleg tega so bili pogosti v velikih mestih kot izvennivojska kri\xc5\xbeanja z bolj prometnimi cestami, da ni prihajalo do zastojev zaradi \xc4\x8dakanja pred zapornicami. Prvi viadukti so bili v glavnem sestavljeni iz lo\xc4\x8dnih konstrukcij, pogosto ope\xc4\x8dnih, predvsem pa kamnitih. _NEWLINE_Z napredkom v gradbeni\xc5\xa1tvu in iznajdbo betona in armiranega betona, predvsem pa z izgradnjo novih cest zaradi pove\xc4\x8danega prometa (posebej tovornega), so se na mestu starih prehodov cest preko dolin z manj\xc5\xa1imi mostovi, gradile visoko zmogljive ceste in avtoceste, za ve\xc4\x8dje hitrosti, kar je zahtevalo tudi manj\xc5\xa1e vzdol\xc5\xbene nagibe. Tako se je pojavila potreba po izgradnji viaduktov preko dolin, pa tudi preko drugih komunikacij (razcepi cest in \xc5\xbeeleznic).\n_START_SECTION_\nLeseni viadukti\n_START_PARAGRAPH_\nLeseni viadukti so manj pomembni in so bili obi\xc4\x8dajno le za\xc4\x8dasna re\xc5\xa1itev, saj so jih lahko  iskre parne lokomotive po\xc5\xbegale. Vendar pa so bili hitro zgrajeni in bili so poceni. Zgodovinski primeri, ki so pre\xc5\xbeiveli, so viadukti \xc4\x8dez reko Genesee pri kraju Portage v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah na 57,4 metrov visokih lesenih stebrih in viadukti \xc4\x8dez reko Msta v Rusiji s 21,34 m visokimi lesenimi stebri na kamnu.\n_START_SECTION_\nKro\xc5\xbeni  viadukt\n_START_PARAGRAPH_\nPosebna oblika viadukta je krog ali kro\xc5\xbeni viadukt. To je problematika vi\xc5\xa1inske razlike na omejenem prostoru, podobno kot kro\xc5\xbeni predor. Slavni kro\xc5\xbeni viadukt je mogo\xc4\x8de najti na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi Bernina v kraju Brusio.\n_START_SECTION_\nPobo\xc4\x8dni viadukti\n_START_PARAGRAPH_\nPobo\xc4\x8dni viadukt je predvsem oblikovan vzporedno gorskemu pobo\xc4\x8dju na katerem je zgrajena prometnica. Znan pobo\xc4\x8dni viadukt v Nem\xc4\x8diji  dolg 786 m in se nahaja pri kraju  P\xc3\xbcnderich in poteka ob reki Moseli.'