b'\n_START_ARTICLE_\nNational Geographic Society\n_START_PARAGRAPH_\nNational Geographic Society (v slovenskem prevodu Nacionalno geografsko dru\xc5\xa1tvo) je v najve\xc4\x8dje neprofitno izobra\xc5\xbeevalno geografsko dru\xc5\xa1tvo v svetovnem merilu._NEWLINE_Zgodba o dru\xc5\xa1tvu National Geographic Society se je za\xc4\x8dela 13. januarja 1888, ko se je v washingtonskem Cosmos Clubu zbralo 33 izobra\xc5\xbeencev (geografi, geologi, izumitelji, raziskovalci, u\xc4\x8ditelji, pravniki, meteorologi, kartografi, biologi, bankirji, ...), da bi se dogovorili o mo\xc5\xbenostih za organiziranje dru\xc5\xa1tva, katerega cilj bi bilo poglabljanje in \xc5\xa1irjenje znanja geografije. Duhovni vodja skupine je bil Gardiner Green Hubbard, pravnik, finan\xc4\x8dnik in filantrop, ki je svojemu zetu Alexandru Grahamu Bellu pomagal ustanoviti prvo telefonsko podjetje. Hubbarda so izvolili za predsednika novega dru\xc5\xa1tva. Ustanovljeno je bilo dva tedna pozneje, poimenovali pa so ga National Geographic Society._NEWLINE_V istem letu (oktobra 1888) je iz\xc5\xa1la prva \xc5\xa1tevilka revije National Geographic. To je bila drobna, zelo strokovna revija, vezana v platnice rde\xc4\x8dkastorjave barve. Razdelili so jo dvestotim ustanovnim \xc4\x8dlanom. Januarja 1896 je National Geographic, ki je do tedaj izhajal neredno, postal mese\xc4\x8dnik. Leto kasneje je Gardiner Green Hubbard umrl, na mestu predsednika pa ga je nasledil njegov zet, znanstvenik Alexander Graham Bell. Ta drzni in izvirni mislec in izumitelj, ki so ga zanimala razli\xc4\x8dna znanstvena podro\xc4\x8dja, a svojega pravega poklica \xe2\x80\x93 bil je u\xc4\x8ditelj slu\xc5\xa1no prizadetih \xe2\x80\x93 ni nikoli povsem opustil, je sprejel dve klju\xc4\x8dni odlo\xc4\x8ditvi, ki sta pomembno vplivali na prihodnost dru\xc5\xa1tva. Prvi\xc4\x8d, odpovedal se je ve\xc4\x8danju naklade s prodajo v kioskih in ponudil revijo vsakomur, ki je \xc5\xbeelel postati \xc4\x8dlan dru\xc5\xa1tva. Bellova druga pomembna odlo\xc4\x8ditev pa je bila zaposlitev Gilberta H. Grosvenorja (leta 1899), 23-letnega u\xc4\x8ditelja, ki je s svojim inovativnim vodenjem National Geographic iz revije, polne golih geografskih podatkov, spremenil v sliko o svetu, polno duha in \xc5\xbeivljenja. Grosvenor je od svojih piscev pri\xc4\x8dakoval sve\xc5\xbe in napet slog, \xc4\x8dlanke, napisane neposredno in preprosto, da bi si lahko bralec v mislih ustvaril jasne podobe. Njegovo vodilo je bilo bralcem pribli\xc5\xbeati svet. Veliki met pa je mlademu uredniku uspel, ko se je odlo\xc4\x8dil, da bo enajst strani januarske \xc5\xa1tevilke leta 1905 dopolnil s fotografijami skrivnostnega mesta Lhasa v Tibetu. Ta zgolj fotografska predstavitev je v tistem obdobju pomenila drzno potezo in utrdila Grosvenorjev ugled med bralci. Leta 1920 je postal predsednik dru\xc5\xa1tva; opravil je pionirsko delo na podro\xc4\x8dju barvne fotografije in bralcem prvi\xc4\x8d poro\xc4\x8dal o vrsti raziskovalnih projektov in odprav. Do leta 1954, ko se je upokojil, je \xc4\x8dlanstvo v dru\xc5\xa1tvu posko\xc4\x8dilo s 1400 v letu 1899 na ve\xc4\x8d kot dva milijona._NEWLINE_V desetletju po letu 1957, ko ga je kot izdajatelj in predsednik dru\xc5\xa1tva nasledil njegov sin Melville Bell Grosvenor, se je \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlanov pove\xc4\x8dalo z 2,175.000 na 5,500.000. Grafi\xc4\x8dna podoba revije in uvedba barvne fotografije sta postavili temelje pionirski vlogi revije National Geographic v fotoreporta\xc5\xbei. National Geographic je bila prva revija, ki je objavila fotografije \xc5\xbeivali, posnete pono\xc4\x8di, in mno\xc5\xbeico barvnih fotografij. Prva je tudi objavila fotografije, posnete pod vodo, in imela na naslovnici hologram. Od leta 1959 so se na naslovnici redno pojavljale barvne fotografije. Za\xc5\xbeiveli sta tudi knji\xc5\xbena zbirka in televizijska dokumentarna serija, dru\xc5\xa1tvo pa je izdalo svoj prvi atlas in prvi globus._NEWLINE_National Geographic Society, dru\xc5\xa1tvo, ki je skromno za\xc4\x8delo z zborom v Cosmos Clubu, se je tako spremenilo v organizacijo, raz\xc5\xa1irjeno po vsem svetu. Danes ima ve\xc4\x8d kot osem in pol milijonov \xc4\x8dlanov in 40 milijonov bralcev po vsem svetu. Do sedaj je dru\xc5\xa1tvo denarno podprlo skoraj 8000 projektov; mnogi od teh pomenijo prave mejnike._NEWLINE_Svojo prvo odpravo je dru\xc5\xa1tvo National Geographic Society organiziralo \xc5\xbee v letu 1890. Cilj: mejno obmo\xc4\x8dje med Kanado in Aljasko; med drugim so odkrili najvi\xc5\xa1jo kanadsko goro, Mount Logan. Sledila je cela vrsta revolucionarnih projektov \xe2\x80\x93 odprava na severni te\xc4\x8daj in polet na ju\xc5\xbenega, polet z balonom v stratosfero, spust v morske globine s potapljalno napravo. Ameri\xc5\xa1ki arheolog Hiram Bingham je leta 1911 odkril inkovsko mesto Machu Picchu. Francoski raziskovalec morskih globin in snemalec Jacques-Yves Cousteau je naredil revolucijo v raziskovanju morja. Primatologinji in raziskovalki vedenja \xc5\xbeivali Dian Fossey (ZDA) in Jane Goodall (VB) sta se lotili senzacionalnega prou\xc4\x8devanja \xc4\x8dloveku podobnih opic v njihovem naravnem okolju. Ameri\xc5\xa1ki paleontolog Donald C. Johanson je na\xc5\xa1el tri milijone let staro okostje Lucy, pramatere \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Oceanolog in raziskovalec morja Robert D. Ballard je izsledil razbitine Titanica. In oktobra 1998 je ameri\xc5\xa1ki astronavt in senator John Glenn pri svojih 77 letih drugi\xc4\x8d poletel v vesolje._NEWLINE_Slovenski arheolog, etnolog in majanist Ivan \xc5\xa0prajc je edini Slovenec do sedaj, ki je za ponovno odkritje izgubljenega majevskega mesta Oxpemul dobil od dru\xc5\xa1tva raziskovalno \xc5\xa1tipendijo._NEWLINE_Leta 1995 se je National Geographic odlo\xc4\x8dil za prvo mednarodno izdajo, in sicer v japonskem jeziku._NEWLINE_Slovenska izdaja (od leta 2005) je devetindvajseta po vrsti, v njej pa so poleg reporta\xc5\xbe z razli\xc4\x8dnih koncev sveta tudi reporta\xc5\xbee slovenskih avtorjev in fotografov.'