b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0korec\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0korec je dolg 20,5-22,5\xc2\xa0cm z razponom peruti od 37\xe2\x80\x9342\xc2\xa0cm in okvirno te\xc5\xbeo 75-90 g. Ima \xc4\x8drno perje z zelenim, modrim in rde\xc4\x8dim oz. vijoli\xc4\x8dnim kovinskim leskom. Pozimi ima bele pike in je barva tako bolj kontrastna, \xc5\xa1e posebej sami\xc4\x8dina. Samica je tudi bolj pegasta od samca. O\xc4\x8di so temnorjave barve. Kljun je oster in spomladi je rumen, pozimi pa \xc4\x8drnkast. Peruti so priostrene in trikotne oblike, rep pa je razmeroma kratek. Noge so rde\xc4\x8dkastorjave barve. Mladi osebki so bolj rjavi in pod vratom belkasti.\n_START_SECTION_\nGnezdenje\n_START_PARAGRAPH_\nGnezdi v drevesnih duplih (navadno v opu\xc5\xa1\xc4\x8denih duplih \xc5\xbeoln in detlov), zidnih luknjah ter \xc5\xa1pranjah, v\xc4\x8dasih tudi v drugih razpokah, npr. v svetilkah javne razsvetljave in elektri\xc4\x8dnih omarah. Ima en ali dva zaroda v \xc4\x8dasu marca do aprila. Gnezdo je preprosto, zgrajeno iz slame, travnih bilk in vejic ter obdano s travo in perjem. Vanj znese samica od 3-8 bledo zelenkastih do modrikastih jajc, iz katerih se po 11-15 dneh izvalijo mladi\xc4\x8di, ki so gnezdomci in valjenci. Poletijo po 21 dneh.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0korec je bil s \xc5\xa1tevilnimi podvrstami prvotno raz\xc5\xa1irjen v severni Afriki in v ve\xc4\x8djem delu Evrope. Potem ko so ga zanesli tudi v Avstralijo, na Novo Zelandijo, v ju\xc5\xbeno Afriko in Severno Ameriko, je postal njbolj raz\xc5\xa1irjena in najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a vrsta na svetu. Evropsko populacijo ocenjujejo na 35-50 milijonov gnezditvenih parov, od tega jih je 1.100.000 v Veliki Britaniji, 360.000 pa na Irskem. V Evropi niso prisotni samo v Gr\xc4\x8diji, severni Italiji in \xc5\xa0paniji._NEWLINE_V petdesetih letih prej\xc5\xa1nega stletja je bil \xc5\xa1korec dokaj redek gnezdilec pri nas, danes pa ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med zelo pogoste vrste, saj gnezdi po vsej Sloveniji razen v osr\xc4\x8dju Julijskih in Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp. Ob obali je stalnica, drugod pa je klate\xc5\xbe, ki se pojavlja v milej\xc5\xa1ih zimah, ob hudem mrazu pa zopet izgine. Je selivec, klate\xc5\xbe in ponekod tudi stalne\xc5\xbe. \xc5\xa0korec je prete\xc5\xbeno prebivalec kulturne krajine, kjer mu ustreza pestro bivali\xc5\xa1\xc4\x8de s polji, njivami, travniki, grmi\xc5\xa1\xc4\x8di, logi, sadovnjaki in vrtovi. Obstaja mo\xc5\xbenost ponovne ogro\xc5\xbeenosti._NEWLINE_\xc5\xa0kor\xc4\x8devo petje je me\xc5\xa1anica najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih drdrajo\xc4\x8dih, pokajo\xc4\x8dih, \xc5\xa1kripajo\xc4\x8dih in \xc5\xbevi\xc5\xbegajo\xc4\x8dih glasov, med katerim navadno krili s perutmi. Je mojster v posnemanju petja drugih ptic, zato nas lahko zavede, \xc5\xa1e posebno spomladi. V \xc4\x8dasu gnezdenja samec poje na izpostavljenem razgledali\xc5\xa1\xc4\x8du blizu gnezda, kakr\xc5\xa1en je rob stre\xc5\xa1nega \xc5\xbeleba in ob tem po\xc4\x8dasi udarja s perutmi; ob petju se mu obenem na\xc5\xa1opirijo peresa od grlom. Samec brani majhno gnezditveno obmo\xc4\x8dje okoli luknje v dreves, velikosti pribli\xc5\xbeno 1m\xc2\xb2, vendar ostanejo dru\xc5\xbebani, kadar se hranijo v velikih jatah. \xc5\xbdivi lahko tudi do 20 let in ve\xc4\x8d. Je zelo dru\xc5\xbebana ptica, pozimi pa je rad v jatah skupaj s kavkami in vranami. Zunaj gnezditvenega obdobja se vsak ve\xc4\x8der zbirajo na skupnih preno\xc4\x8devali\xc5\xa1\xc4\x8dih. Jate se zbirajo in kro\xc5\xbeijo, vsak pti\xc4\x8d je ob\xc4\x8dutljiv na gibe drugi pti\xc4\x8dev, zato je med njim le malo trkov. \xc4\x8ce se eden ali dva pti\xc4\x8da odlo\xc4\x8dita za drugo smer, jim takoj sledi val spremenjenega leta celotne jate. Aktiven je samo podnevi. V letu lahko dose\xc5\xbee hitrost do 34\xc2\xa0km/h.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0korci se hranijo z zelo razli\xc4\x8dno hrano, tako \xc5\xbeivalsko kot rastlinsko, v glavnem pa jedo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, de\xc5\xbeevnike, li\xc4\x8dinke, pol\xc5\xbee in druga majhna bitja. So redni gosti na vrtovih, kjer pobirajo kruh in odpadke. Mladi\xc4\x8di odra\xc5\xa1\xc4\x8dajo izklju\xc4\x8dno ob \xc5\xbeivalski hrani. Kadar se \xc5\xa1korec hrani na trati, preiskuje tla s ponavljajo\xc4\x8dimi se, hitrimi vbodljaji s kljunom. Ta ima mo\xc4\x8dno mi\xc5\xa1i\xc4\x8dje, ki \xc5\xa1korcu omogo\xc4\x8da, da kljun odpre pri vsakem vbodljaju v zemljo. O\xc4\x8di obrne naprej, da pogleda na konico kljuna, \xc4\x8de je zagrabil kaj u\xc5\xbeitnega, medtem pa je ves \xc4\x8das pozoren na okolico, da se mu ne bi pribli\xc5\xbeal morebitni sovra\xc5\xbenik, npr. ma\xc4\x8dka. Selivci se pred odhodom dobro najejo jagod in drugega sadja.'