b'\n_START_ARTICLE_\nRutil\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1i vir za pridobivanje titanovega dioksida so \xc5\xbeelezove rude, predvsem ilmenit (FeTiO\xe2\x82\x83), uporabljamo pa lahko tudi druge minerale kot so perovskit (CaTiO\xe2\x82\x83), titanit (Ca\xe2\x82\x82Ti(SO\xe2\x82\x84)\xe2\x82\x82), apatit, ter nekatere fosfatne peske. Glavna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da ilmenita so v ZDA (Florida, Virginija, Severna Karolina), Avstraliji, Kanadi, na obmo\xc4\x8dju nekdanje Sovjetske zveze, Indiji, Ju\xc5\xbeni Afriki in na Norve\xc5\xa1kem. Titanov dioksid kot rutil se nahaja predvsem v Avstraliji, ZDA, Braziliji, biv\xc5\xa1i Sovjetski zvezi, Severni Afriki in na Norve\xc5\xa1kem. Vsebnost titanovega dioksida v ilmenitu je med 30-60\xc2\xa0%, odvisno od kvalitete nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da, v rutilu pa med 94 in 90\xc2\xa0%. V ilmenitu se poleg titanovega dioksida v obliki anatasa nahajajo \xc5\xa1e \xc5\xbeelezovi oksidi (FeO in Fe\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83) ter drugi kovinski oksidi MnO, MgO, CaO, ZrO\xe2\x82\x82, SiO\xe2\x82\x82, Zr\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83, V\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x85, Cr\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x85, P\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x85 in v sledovih nekateri drugi elementi. Za proizvodnjo titanovega dioksida se uporablja tudi titanova \xc5\xbelindra, ki se pridobiva s taljenjem slab\xc5\xa1ega ilmenita s koksom v elektri\xc4\x8dnih pe\xc4\x8deh. Tako pripravljena \xc5\xbelindra vsebuje do 85\xc2\xa0% titanovega dioksida.\n_START_SECTION_\nFizikalne in kemijske lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTitanov dioksid je pri normalnih pogojih trden, tali\xc5\xa1\xc4\x8de ima pri 1840 \xe1\xb5\x92C. Pri visokih temperaturah je stabilen in kemijsko nereaktiven. Titanov dioksid pri gretju izgublja kisik ter ga pri po\xc4\x8dasnem ohlajanju v celoti pridobi nazaj. TiO\xe2\x82\x82 z nestehiometri\xc4\x8dno strukturo ima elektri\xc4\x8dne in opti\xc4\x8dne lastnosti, ki jih uporabljamo v razli\xc4\x8dne namene. Njegova dielektri\xc4\x8dnost in prevodnost imata vi\xc5\xa1ji vrednosti kot je pri\xc4\x8dakovati glede na kemijsko sestavo in kristalno strukturo. Rutil in anatas imata visok lomni koli\xc4\x8dnik, kar isto\xc4\x8dasno pomeni visoko pokrivno mo\xc4\x8d.  Titanov dioksid je netopen v vodi, alkalijah in ve\xc4\x8dini kovin. Topi se v \xc5\xbeveplovi (VI) kislini ter koncentriranih vodnih raztopinah vodikovega fluorida in vodikovega klorida.  \xc4\x8cisti titanov dioksid ni obarvan. To velja za vse tri modifikacije. Ob prisotnosti manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8din drugih elementov ima razne barvne odtenke od rumene do \xc4\x8drne. Elementi, ki povzro\xc4\x8dajo obarvanje, se vgrajujejo v kristalno mre\xc5\xbeo TiO\xe2\x82\x82 ali pa se adsorbirajo na povr\xc5\xa1ino delcev. Opti\xc4\x8dne lastnosti pigmenta titanovega dioksida, ki so posledica interakcije med svetlobnim \xc5\xbearkom in materialom, so dolo\xc4\x8dene z lomnim koli\xc4\x8dnikom, medtem ko je dielektri\xc4\x8dna konstanta karakteristi\xc4\x8dna vrednost dielektri\xc4\x8dnih lastnosti v podro\xc4\x8dju elektrokeramike. Titanov dioksid je polprevodnik. Pri sobni temperaturi je njegova prevodnost tako majhna, da ga lahko uporabljamo kot izolator. Z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem temperature od 30 na 420 \xe1\xb5\x92C pa se prevodnost  pove\xc4\x8da 107-krat._NEWLINE_Glej tabelo spodaj: Lastnosti dveh najpogostej\xc5\xa1ih modifikacij titanovega dioksida_NEWLINE__NEWLINE__NEWLINE_Najprej so rudo predelovali s solno kislino, s katero so odstranili \xc5\xbeelezo. Posu\xc5\xa1en ostanek so talili z natrijevim karbonatom, talino pa raztapljali v razred\xc4\x8deni klorovodikovi kislini. Kot pigment postane titan pomemben mnogo kasneje (leta 1918), ko se pojavi na ameri\xc5\xa1kem tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du. Blumenfeld je leta 1920 izbolj\xc5\xa1al metodo hidrolize, ki se sedaj imenuje po njemu. Sredi leta 1939 je za\xc4\x8dela dru\xc5\xbeba "E. I. du Pont de Nemours and Company" proizvodnjo pigmenta v mestu New Johnsonville, Tennessee,  tudi po kloridnem postopku. Pridobivanje TiO\xe2\x82\x82   pigmenta iz titanovega tetraklorida z oksidacijo v parni fazi je pomenilo radikalno oddaljitev od sulfatnega procesa. Letna kapaciteta se je pove\xc4\x8dala na 45000 ton, od tega je bilo proizvedeno pribli\xc5\xbeno 10000 ton / leto po kloridnem postopku._NEWLINE__NEWLINE_Bel \xc4\x8dist titanov dioksid  zelo dobrih pigmentnih lastnosti nastane pri proizvodnji iz ilmenita, ki vsebuje od 35 do 55\xc2\xa0% \xc5\xbeelezovih oksidov. To je ena najbolj natan\xc4\x8dnih kemijskih operacij, \xc4\x8deprav se zdi paradoksalno, da vodi eden izmed najtemnej\xc5\xa1ih mineralov do enega izmed najbolj belih pigmentov._NEWLINE__NEWLINE_Sprva so bili TiO\xe2\x82\x82  pigmenti anatasne kristalne oblike. Leta 1941 se je na ameri\xc5\xa1kem tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du pojavila rutilna oblika in kasneje tudi prevladala. Rutilne pigmente odlikujejo ve\xc4\x8dja pokrivna mo\xc4\x8d  in ve\xc4\x8dja odpornost, prav tako tudi ostale \xc5\xbeelene lastnosti TiO\xe2\x82\x82. Anatasni pigment se je obdr\xc5\xbeal \xc5\xa1e v papirni industriji in pri zunanjih stavbnih barvah._NEWLINE__NEWLINE_Ko so predstavili na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du prve rutilne pigmente, proizvedene po kloridnem postopku, so imeli tak\xc5\xa1ni pigmenti ve\xc4\x8djo pokrivno mo\xc4\x8d, bolj\xc5\xa1o barvo, u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1o disperzivnost ter manj\xc5\xa1e in enakomernej\xc5\xa1e osnovne delce kot pigmenti proizvedeni po sulfatnem postopku. Zato so proizvajalci, ki so delali po sulfatnem postopku, za\xc4\x8deli intenzivno raziskavo v prepri\xc4\x8danju, da izbolj\xc5\xa1ane pigmentne lastnosti niso zna\xc4\x8dilne samo za kloridni proces, temve\xc4\x8d da je mogo\xc4\x8de tudi po sulfatnem postopku dobiti enako kvaliteten pigment. To jim je uspelo dose\xc4\x8di, zato kvaliteta pigmenta ni odvisna od tega, kateri od obeh postopkov je bil uporabljen, temve\xc4\x8d so merila kakovosti drugje. Industrijsko pridobljeni titanov dioksid je kemi\xc4\x8dno inerten, nestrupen in biolo\xc5\xa1ko neaktiven._NEWLINE__NEWLINE_Najve\xc4\x8dji proizvajalec titanovega dioksida v Sloveniji je Cinkarna Celje, kjer proizvajajo pigmentni titanov dioksid po sulfatnem postopku.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nPigmentni titanov dioksid (bulk) je najpomembnej\xc5\xa1i in najbolj uporabljan beli pigment, pri \xc4\x8demer se odvisno od namena uporabe uporabljata tako rutilna kot tudi anatasna kristalna modifikacija. Visok lomni koli\xc4\x8dnik svetlobe pri obeh modifikacijah omogo\xc4\x8da dobro razpr\xc5\xa1evanja svetlobe v celotnem vidnem pasu, kar nam daje ob\xc4\x8dutek bele barve. Pigmentni titanov dioksid se uporablja v razli\xc4\x8dne namene kot na primer dodatek v lakih za avtomobile in gospodinjske aparate, v zidnih barvah, v papirju ter embala\xc5\xbei iz plasti\xc4\x8dnih mas. Zaradi njegove nestrupenosti, nedra\xc5\xbeljivosti ko\xc5\xbee in sluznice, dobre disperzibilnosti v organskih in anorganskih snoveh ga uporabljajo tudi v usnjarstvu, gumarstvu, pri matiranju sinteti\xc4\x8dnih vlaken, pri proizvodnji keramike, v farmaciji, pri proizvodnji prehrambenih barv in v kozmetiki. _NEWLINE_Nano-TiO\xe2\x82\x82 je pomemben za elektri\xc4\x8dne prevodnike (elektrokeramika), opti\xc4\x8dna stekla, za za\xc5\xa1\xc4\x8dito proti ultravijoli\xc4\x8dnim \xc5\xbearkom (kreme za son\xc4\x8denje), kot katalizator pri odstranitvi du\xc5\xa1ikovih oksidov iz  odpadnih plinov in kot katalizator razgradnje organskih spojin v odpadnih vodah.'