b'\n_START_ARTICLE_\nOttov motor\n_START_SECTION_\nZgradba motorja\n_START_PARAGRAPH_\nMotor pretvarja z zgorevanjem goriva dobljeno toploto v mehansko energijo za pogon koles. Gorivo, po navadi zmes bencina in zraka, zgoreva v povsem zaprtih valjih v notranjosti motorja._NEWLINE_Zmes bencina in zraka nastaja v uplinja\xc4\x8du. Med gibanjem batov navzdol nastane v valjih podtlak, ki zmes vsesava, med gibanjem navzgor pa bati zmes stiskajo oz. komprimirajo. Ko je zmes najbolj stisnjena, jo elektri\xc4\x8dna iskra v\xc5\xbege. Zgoreli plini se raztegujejo in potiskajo bate navzdol (delovni takt)._NEWLINE_Gibanje batov se spreminja v vrtenje in prena\xc5\xa1a na ro\xc4\x8di\xc4\x8dno gred, ki s posredovanjem sklopke, menjalnika in diferenciala oddaja mo\xc4\x8d kolesom. Bat in ro\xc4\x8di\xc4\x8dno gred povezuje ojnica._NEWLINE_Ro\xc4\x8di\xc4\x8dna gred poganja tudi odmi\xc4\x8dno gred, ki skrbi za odpiranje in zapiranje sesalnih in izpu\xc5\xa1nih ventilov vsakega valja._NEWLINE_Elektri\xc4\x8dni zaganjalnik daje mo\xc4\x8d, ki je potrebna za zagon motorja. Zobato kolesce zaganjalnika pri tem prime v ozobljeni venec na zunanjem robu vztrajnika, ki je pritrjen na koncu ro\xc4\x8di\xc4\x8dne gredi, in po\xc5\xbeene vztrajnik in ro\xc4\x8di\xc4\x8dno gred v vrtenje. S tem se pa tudi ojnice in bati premikajo gor in dol._NEWLINE_Vztrajnik izravnava sunke, ki jih povzro\xc4\x8dajo bati v delovnem taktu, in skrbi za enakomerno vrtenje ro\xc4\x8di\xc4\x8dne gredi. Zgorevanje ustvarja tako visoke temperature, da bi se kovinski deli pregreli in pokvarili. Zato ima motor dvojne stene, med katerimi se pretaka voda. Od tod te\xc4\x8de voda v hladilnik, kjer odda toploto v okolico. Hlajenje pospe\xc5\xa1uje ventilator, ki poganja zrak skozi hladilnik. Pri nekaterih motorjih zrak neposredno hladi motor._NEWLINE_Mazanje zmanj\xc5\xa1uje drgnjenje med gibljivimi deli motorja in skrbi za dodatno hlajenje. Zaradi tega oljna \xc4\x8drpalka med tekom motorja ves \xc4\x8das dovaja [olje] iz oljne kadi oz. karterja, ki je pod valji, k mazalnim mestom v motorju.\n_START_SECTION_\nNajva\xc5\xbenej\xc5\xa1i deli \xc5\xa1tiritaktnega motorja\n_START_PARAGRAPH_\nMotor je sestavljen iz dveh osnovnih sestavnih sklopov: zgornji je glava motorja, spodnji pa blok motorja. Izdelana sta iz sive litine, pa tudi iz zlitin lahkih kovin, da zmanj\xc5\xa1ajo te\xc5\xbeo motorja in zbolj\xc5\xa1ajo odvajanje toplote._NEWLINE_Ventili so name\xc5\xa1\xc4\x8deni v glavi tako, da visijo. Takim motorjem pravimo tudi motorji z zgornjim krmiljenjem._NEWLINE_V glavi motorja so za vsak valj po en zgorevalni prostor in obi\xc4\x8dajno po dve odprtini ventilov in po dva ventila._NEWLINE_Blok motorja in ohi\xc5\xa1je ro\xc4\x8di\xc4\x8dja sta obi\xc4\x8dajno zdru\xc5\xbeena v enem odlitku, v katerem so valji in le\xc5\xbeaji ro\xc4\x8di\xc4\x8dne gredi. Ro\xc4\x8di\xc4\x8dno gred in bate povezujejo ojnice. Tudi odmi\xc4\x8dna gred, ki vodi krmiljenje ventilov, je lahko name\xc5\xa1\xc4\x8dena v bloku._NEWLINE_Pri druga\xc4\x8dnem na\xc4\x8dinu gradnje je odmi\xc4\x8dna gred name\xc5\xa1\xc4\x8dena v glavi motorja; tedaj govorimo o motorju z odmi\xc4\x8dno gredjo v glavi._NEWLINE_V glavi in bloku motorja so pri vodno hlajenih motorjih preto\xc4\x8dni kanali za hladilno vodo, tako imenovani vodni pla\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Oljna kad (karter), v kateri je za mazanje potrebno olje, je izdelana iz jeklene plo\xc4\x8devine ali pa iz aluminijeve ali magnezijeve litine in privita na spodnji konec ohi\xc5\xa1ja ro\xc4\x8di\xc4\x8dja._NEWLINE_Pokrov ventilov na glavi, nad napravami za krmiljenje ventilov, je obi\xc4\x8dajno narejen iz iste snovi kot oljna kad; \xc5\xa1\xc4\x8diti krmiljenje ventilov pred umazanijo in prepre\xc4\x8duje iztekanje olja.\n_START_SECTION_\nZgorevanje goriva - toplota se spremeni v mehansko delo\n_START_PARAGRAPH_\nToplotna energija, ki nastane z zgorevanjem goriva in zraka, se s posredovanjem batov, ojnic ro\xc4\x8di\xc4\x8dne gredi pretvori v mehansko delo. Stopnja u\xc4\x8dinka motorja je odvisna od tega, kolik\xc5\xa1en del te energije se porabi._NEWLINE_\xc4\x8cim ve\xc4\x8d zmesi zraka in goriva valji vsesajo in \xc4\x8dim bolj jo komprimirajo, tem bolj bo efektivna mo\xc4\x8d motorja._NEWLINE_Prostorninsko razmerje plinov v valjih pred komprimiranjem in po njem imenujemo kompresijsko razmerje. Obi\xc4\x8dajni avtomobilski motorji imajo kompresijsko razmerje 9: 1, kar pomeni, da je zmes stisnjena na devetino prvotne prostornine._NEWLINE_Stisnjena zmes mora po v\xc5\xbeigu hitro, vendar ne preburno zgoreti z enakomernim \xc5\xa1irjenjem plamena nad \xc4\x8delom bata._NEWLINE_\xc4\x8ce je kompresijsko razmerje za dolo\xc4\x8deno gorivo preveliko, se \xc5\xa1iri \xc4\x8delo plamena neenakomerno. Deli zmesi, ki so dale\xc4\x8d od sve\xc4\x8dke, se v\xc5\xbegejo sami od sebe in zgorijo eksplozivno. Tak potek zgorevanja sli\xc5\xa1imo kot klenkanje motorja. Pri klenkanju motor izgublja mo\xc4\x8d, se pogreva in- \xc4\x8de je prepogosto- tudi po\xc5\xa1koduje. Do podobnih izgub mo\xc4\x8di pride tudi zaradi samov\xc5\xbeigov pred trenutkom v\xc5\xbeiga na sve\xc4\x8dki. Vzroki za take samov\xc5\xbeige so pogosto pokvarjene ali neustrezne sve\xc4\x8dke ali \xc5\xbeare\xc4\x8di ostanki v valju. Ve\xc4\x8dina avtomobilskih motorjev je \xc5\xa1tiritaktnih, kar pomeni, da je le vsak \xc4\x8detrti takt delovni takt. Pri prvem vrtljaju ro\xc4\x8di\xc4\x8dne gredi se bat pomika navzdol (sesanje), in spet navzgor (kompresijski takt), pri drugem vrtljaju potiskajo zgoreli plini bat navzdol (delovni takt), pri ponovnem pomiku navzgor pa bat izrine zgorele pline na prosto (izpu\xc5\xa1ni takt). Ker mora biti v enem delovnem procesu vsak ventil odprt vsaj enkrat, ro\xc4\x8di\xc4\x8dna gred pa v \xc5\xa1tirih taktih naredi dva vrtljaja, se odmi\xc4\x8dna gred vrti s polovi\xc4\x8dnimi vrtljaji ro\xc4\x8di\xc4\x8dne gredi._NEWLINE_Le redke avtomobile \xc5\xa1e poganjajo dvotaktni motorji, pri katerih je delovni takt ob vsakokratnem pomiku bata navzdol. Delovni proces dvotaktnega motorja je na\xc4\x8deloma sicer enostavnej\xc5\xa1i kot pri \xc5\xa1tiritaktnem motorju, vendar pa ima nekatere pomanjkljivosti.\n_START_SECTION_\nZgorevalni prostor motorja\n_START_PARAGRAPH_\nOblika zgorevalnih prostorov je za zmogljivosti motorja z notranjim zgorevanjem odlo\xc4\x8dilnega pomena. Zgorevalni prostor mora biti majhen in imeti mora \xc4\x8dim manj\xc5\xa1o povr\xc5\xa1ino, da se izgubi \xc4\x8dim manj toplote v hlajenje. Teoreti\xc4\x8dno bi bil najbolj\xc5\xa1i okroglast, ki bi imel sve\xc4\x8dko v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. V tem primeru bi se fronta plamena ob v\xc5\xbeigu enakomerno \xc5\xa1irila na vse strani. Tudi izgube toplote na stenah zgorevalnega prostora bi bile v tem primeru najmanj\xc5\xa1e. \xc5\xbdal pa taki zgorevalni prostori pri avtomobilskem motorju ne pridejo v po\xc5\xa1tev. Najbolj\xc5\xa1i pribli\xc5\xbeek kroglastemu je polkroglast zgorevalni prostor._NEWLINE_Sodobne oblike zgorevalnih prostorov je mo\xc4\x8d razvrstiti v \xc5\xa1tiri skupine: polkroglaste, kadne, klinaste in zgorevalne prostore v batih. Nadaljnji obliki, ki ju le \xc5\xa1e redko uporabljajo, sta L-glava in F-glava._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina sodobnih motorjev ima zgorevalne prostore v eni od teh \xc5\xa1tirih glavnih oblik. Zahtevnej\xc5\xa1e in dra\xc5\xbeje polkroglaste zgorevalne prostore imajo povsem \xc5\xa1portni in dirkalni motorji._NEWLINE_Polkroglasta oblika je zaradi svojih kompaktnih razmer zelo smotrna. Od drugih oblik pa ima zgorevalni prostor oblikovan v \xc4\x8delu bata, konstrukcijsko prednost zaradi zgorevalne oblike._NEWLINE_Najcenej\xc5\xa1i so motorji s stoje\xc4\x8dimi ventili (L-glava), kakr\xc5\xa1ne so izdelovali v\xc4\x8dasih. Pri teh motorjih pa kompresijsko razmerje ne more biti dosti ve\xc4\x8dje od 6: 1, kar je za dobre zmogljivosti in var\xc4\x8dnost pri gorivu premalo. F-glava pa ima stoje\xc4\x8de in vise\xc4\x8de ventile: izpu\xc5\xa1ni ventili visijo v glavi. Tudi pri tej obliki zgorevalnih prostorov je kompresijsko razmerje omejeno.'