b'\n_START_ARTICLE_\nHern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nCort\xc3\xa9s je bil po materini strani bratranec v drugem kolenu Francisca Pizarra, ki je kasneje zavojeval inkovsko dr\xc5\xbeavo v Peruju. Po neuspe\xc5\xa1nem \xc5\xa1tudiju prava v Salamanci se je vrnil domov in kasneje odplul proti Novemu svetu, kjer je sodeloval pri osvajanju Kube in Hispaniole. Za svoje zasluge je prejel pla\xc4\x8dilo v obliki denarja in su\xc5\xbenjev.\n_START_SECTION_\nZavojevanje Aztekov\n_START_PARAGRAPH_\nPotem, ko sta se dve odpravi vrnili s polotoka Yucat\xc3\xa1n z majhnimi koli\xc4\x8dinami zlata, se je Cort\xc3\xa9s odlo\xc4\x8dil, da bo prodal vsa svoja posestva in se odpravil v \xc5\xa1e bolj oddaljeno in bogato de\xc5\xbeelo, o kateri so pripovedovali. Diego Vel\xc3\xa1zquez de Cu\xc3\xa9llar, tedanji guverner Kube in Cort\xc3\xa9sov sorodnik, je pot odobril. Uradni cilj odprave je bilo raziskovanje in trgovanje z novoodkritimi zahodnimi de\xc5\xbeelami. Cort\xc3\xa9s je Kubo zapustil leta 1519 z 11 ladjami, 110 mornarji, 570 vojaki, 10 topovi in 16 konji. Najprej se je izkrcal na yucat\xc3\xa1nski obali, nato pa \xc5\xa1e severneje in tam osnoval mesto Santa Maria de la Veracruz. Tamkaj\xc5\xa1nji prebivalci so ga pri\xc4\x8dakali z darovi, hrano in zlatom ter mu povedali, da se njihov vladar nahaja v prestolnici Tenochtitlan (dana\xc5\xa1nji Ciudad de Mexico). Kmalu je prispelo odposlanstvo azte\xc5\xa1kega vladarja Montezume II., ki je prineslo nove darove. _NEWLINE_Cort\xc3\xa9s je kmalu spoznal, da ga imajo Azteki za svojega boga Quetzalcoatla oziroma njegovega odposlanca, saj je njihova legenda pripovedovala, da bo ta beli bog prispel z vzhoda. Cort\xc3\xa9s je njihovo zablodo izkoristil. Medtem so se nekateri \xc4\x8dlani posadke za\xc4\x8deli upirati, saj so \xc5\xbeeleli napleniti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d zlata, nato pa se kar najhitreje vrniti nazaj na Kubo. Da bi jim to prepre\xc4\x8dil, je Cort\xc3\xa9s za\xc5\xbegal vse ladje razen ene in jim tako prepre\xc4\x8dil umik, nato pa so krenili proti azte\xc5\xa1ki prestolnici. _NEWLINE_Po spopadu s plemenom Tlaxcala, v katerem so zmagali \xc5\xa0panci, je pora\xc5\xbeence Cort\xc3\xa9s postavil pred izbiro: \xc4\x8de ne bodo stopili pod njegovo poveljstvo in se z njim borili, bo vse pobil. Indijanci so pristali. Pohod se je nadaljeval skupaj z 2.000 indijanskimi bojevniki, ki so jih spremljali \xc5\xa1e nosa\xc4\x8di._NEWLINE_Ker so se po prihodu v drugo najve\xc4\x8dje mesto azte\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave Cholula pojavile govorice, da nameravajo doma\xc4\x8dini pobiti \xc5\xa0pance med spanjem, je  Cort\xc3\xa9s zaukazal po\xc5\xbegati celotno mesto, kar je zahtevalo 15.000\xe2\x80\x9330.000 \xc5\xbertev. _NEWLINE_Po prihodu v Tenochtitlan je Montezuma Cort\xc3\xa9sa pri\xc4\x8dakal z darovi. Cort\xc3\xa9s je od njega zahteval, da pla\xc4\x8duje letne davke v zlatu in na mestu dveh najve\xc4\x8djih azte\xc5\xa1kih sveti\xc5\xa1\xc4\x8d postavi sveti\xc5\xa1\xc4\x8de device Marije. Nato ga je vzel za talca._NEWLINE_Leta 1520 so \xc5\xa0panci s Kube poslali novo odpravo 900 vojakov, ki naj bi zamenjala Cort\xc3\xa9sa. Cort\xc3\xa9s jih je napadel in onemogo\xc4\x8dil. Po povratku vojske, okrepljene z novimi vojaki, v Tenochtitlan, pa je tam izbruhnil upor. Azteki so \xc5\xa0pance dr\xc5\xbeali zaprte v pala\xc4\x8di._NEWLINE_Azteki so izbrali novega poglavarja \xe2\x80\x93 Guatemozina \xe2\x80\x93, Cort\xc3\xa9su pa dopustili, da tudi on vstopi v pala\xc4\x8do, nato pa \xc5\xa0pance napadli. Zajetemu Montezumi je Cort\xc3\xa9s ukazal, naj sku\xc5\xa1a umiriti svoje ljudstvo, vendar je kamenjan umrl. Azteki so \xc4\x8dakali, da \xc5\xa0pancem v pala\xc4\x8di zmanjka zalog hrane, ko se je Cort\xc3\xa9s odlo\xc4\x8dil, da bo posku\xc5\xa1al prebiti njihove \xc4\x8dete. \xc5\xbdrtve na \xc5\xa1panski strani so bile velike, vendar se je Cort\xc3\xa9su z majhno skupino tovari\xc5\xa1ev uspelo prebiti iz obro\xc4\x8da. Azteki so sku\xc5\xa1ali poraziti tudi njega, a jim to v bitki pri Otumbi ni uspelo. Cort\xc3\xa9s je nato obnovil mo\xc4\x8di, da bi lahko dokon\xc4\x8dno porazil Tenochtitlan. To je dosegel 13. avgusta. \xc5\xbdrtve celega pohoda na azte\xc5\xa1ki strani so ocenjene na \xc5\xa1tevilo med 120.000 in 240.000._NEWLINE_To je pomenilo konec azte\xc5\xa1kega imperija. Na ru\xc5\xa1evinah Tenochtitlana stoji dana\xc5\xa1nji Ciudad de Mexico. Cort\xc3\xa9s je sedaj vladal ob\xc5\xa1irnemu podro\xc4\x8dju med Karibskim morjem in Tihim oceanom. Medtem je Velasquez prek svojih zaveznikov v \xc5\xa0paniji \xc4\x8drnil Cort\xc3\xa9sa pri \xc5\xa1panskem kralju Karlu V., vendar se je Cort\xc3\xa9s prek pisem opral obto\xc5\xbeb. Zaradi velikih uspehov se je kralj odlo\xc4\x8dil spregledati Cort\xc3\xa9sovo neposlu\xc5\xa1nost in ga leta 1523 proglasil za guvernerja Nove \xc5\xa0panije (tedanje ime za Mehiko). _NEWLINE_Kralj pa je obenem imenoval \xc5\xa1tiri uradnike, ki naj bi Cort\xc3\xa9su pomagali pri vladanju \xe2\x80\x93 s \xc4\x8dimer si je dejansko zagotovil nadzor nad njim. Cort\xc3\xa9s je za\xc4\x8del z Mexico Cityjem, ru\xc5\xa1il je azte\xc5\xa1ka sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in na njih ru\xc5\xa1evinah je nastajalo mesto, ki je s\xc4\x8dasoma postalo najbolj pomembno evropsko mesto v Ameriki. Dr\xc5\xbeavo je pripeljal do sorazmerne stabilnosti, njeni dr\xc5\xbeavljani pa so imeli dokaj\xc5\xa1nje pravice. Cort\xc3\xa9s je nadzoroval ustanavljanje novih mest in imenoval v ta namen uradnike, katerih naloga je bila  raz\xc5\xa1iriti \xc5\xa1pansko prevlado na vso Novo \xc5\xa0panijo. V ta namen je leta 1524 uvedel sistem komend \xe2\x80\x93 t. i. encomiendas. \xc5\xa0tevilne encomiendas je pridr\xc5\xbeal zase in za svoje spremstvo kot pravi\xc4\x8dno nagrado za njihove osvojitve. Ljudje, ki so pri\xc5\xa1li v Mehiko kasneje, pa tudi vsi, ki jim Cort\xc3\xa9s ni bil naklonjen, so bili tako izklju\xc4\x8deni, kar je vodilo do prito\xc5\xbeb_NEWLINE_Leta 1523 je Krona (mogo\xc4\x8de pod vplivom Cort\xc3\xa9sovega sovra\xc5\xbenika, \xc5\xa1kofa Fonsece)  poslala voja\xc5\xa1ko ekspedicijo pod vodstvom Francisca de Garaya na sever Mehike, s ciljem zavzeti in poseliti okraj Panuco, \xc5\xa1e en korak nazaj ve\xc4\x8d za Cort\xc3\xa9sa. V pismu kralju se sam opisuje kot \xc5\xbertev zarote svojih ve\xc4\x8dnih nasprotnikov. Ta prito\xc5\xbeba je dosegla, da je kralj prepovedal enemu med njimi, Franciscu de Garayu, da se vtika v politiko v Novi \xc5\xa0paniji.\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1524 in 1526 je vodil odpravo na podro\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega ju\xc5\xbenega Hondurasa. Bila je izredno naporna in Cort\xc3\xa9s se je vrnil z zelo oslabljenim zdravjem. Leta 1527 se je odpravil v \xc5\xa0panijo, da bi se opral obto\xc5\xbeb zaradi velikega \xc5\xa1tevila indijanskih smrti ter samovlade. Kralj ga je sprejel s spo\xc5\xa1tovanjem, Cort\xc3\xa9s pa mu je prinesel veliko zlata in drugih darov. Bil je imenovan za vrhovnega stotnika Nove \xc5\xa0panije, vendar je kralj obenem imenoval tudi civilnega guvernerja, ki je omejeval Cort\xc3\xa9sovo oblast. V Novo \xc5\xa0panijo se je vrnil leta 1530 in se napotil proti Kaliforniji. Po ponovni vrnitvi v \xc5\xa0panijo je leta 1541 sodeloval v neuspe\xc5\xa1nem voja\xc5\xa1kem pohodu nad Al\xc5\xbeirijo ter se zatem ustalil na malem posestvu v bli\xc5\xbeini Seville, kjer je tudi umrl._NEWLINE_Imel je \xc5\xa1tevilne otroke z razli\xc4\x8dnimi Indijankami in belkami. Zanje je poskrbel v oporoki.'