b"\n_START_ARTICLE_\nSel\xc5\xa1ka Sora\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nSel\xc5\xa1ka Sora je glavni vodotok v severnem delu \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1kega hribovja. Izvira kot majhen studenec nad vasjo Zgornja Sorica tik pod cesto proti Petrovemu Brdu, te\xc4\x8de skozi vas proti jugu, sprva po plitvi, neizraziti dolini, nato po vse globlji grapi proti jugovzhodu do soto\xc4\x8dja z Zadnjo Soro v nadmorski vi\xc5\xa1ini ok. 600 m. Ta pritok je sicer dalj\xc5\xa1i in izvira vi\xc5\xa1je na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju Lajnarja nad Petrovim Brdom v nadmorski vi\xc5\xa1ini ok. 1000 m, vendar velja potok iz Zgornje Sorice za povirni del Sel\xc5\xa1ke Sore._NEWLINE_Od soto\xc4\x8dja naprej je dolina v glavnem usmerjena proti vzhodu in ima v dnu nekaj deset metrov \xc5\xa1iroko dolinsko dno, nad katerim se vzpenjajo zelo strma pobo\xc4\x8dja bli\xc5\xbenjih hribov, vanjo pa se z obeh strani stekajo kratke, strme grape, mdr. \xc5\xa0tajnpoh, Pomerpoh in Pruharca z leve ter \xc4\x8crni potok z ju\xc5\xbene strani. Pod Zalim Logom se dolina nekoliko raz\xc5\xa1iri, z desne prite\xc4\x8de vanjo ve\xc4\x8dji potok Dav\xc4\x8da, nato pa reka pre\xc4\x8dka ozek pas odpornej\xc5\xa1ih triasnih apnencev in dolomitov, v katerih se dolina zo\xc5\xbei v kratko sotesko, kjer se Sel\xc5\xa1ki Sori z desne pridru\xc5\xbei Zadnja Smoleva in z leve Plen\xc5\xa1ak. Dva kilometra dolvodno prite\xc4\x8de do prvih hi\xc5\xa1 v \xc5\xbdeleznikih, ki so stisnjeni tik ob reko v dnu ozke doline, in te\xc4\x8de skoznje skoraj tri kilometre dale\xc4\x8d. Na spodnjem koncu mesta pritekata v glavno dolino leva pritoka Da\xc5\xa1njica in \xc4\x8ce\xc5\xa1njica, pod mestom pa se dolina odpre. Reka se po \xc5\xa1iroki poplavni ravnici prestavlja z ene na drugo stran doline, vsa naselja, razen Dolenje vasi, pa so odmaknjena na nekoliko vi\xc5\xa1je obrobje ali na vr\xc5\xa1aje pritokov. Ta odsek doline je izdelan v manj odpornih permokarbonskih skrilavih glinavcih, zato je \xc5\xa1ir\xc5\xa1i, z obeh strani pa iz kratkih grap pritekajo majhni pritoki; ve\xc4\x8dji so le Selnica in Bukov\xc5\xa1\xc4\x8dica z leve in Lu\xc5\xa1a z desne strani._NEWLINE_Pod Bukovico zadene Sel\xc5\xa1ka Sora na pas triasnega dolomita, v katerem si je zarezala ozko sotesko (imenovana Soteska), nad katero se na ju\xc5\xbeni strani z zelo strmimi pobo\xc4\x8dji dviga ve\xc4\x8d kot 600 m vi\xc5\xa1ji Lubnik (1025 m). Reka tu v ostrem zavoju zavije proti jugu in te\xc4\x8de deloma po \xc5\xbeivoskalni podlagi. Pri Ve\xc5\xa1tru  se dolina odpre v Ljubljansko kotlino, vendar te\xc4\x8de reka \xc5\xa1e naprej po ju\xc5\xbenem robu  naplavne ravnice. Malo naprej se na kratko zaje v \xc5\xbeivoskalni prag, imenovan V Skalcah, na katerem je bila neko\xc4\x8d \xc5\xbeaga, zdaj pa manj\xc5\xa1a hidroelektrarna. Tik pred \xc5\xa0kofjo Loko se dolinsko dno ponovno zo\xc5\xbei in reka te\xc4\x8de skozi mesto po globoki, ve\xc4\x8dinoma skalnati strugi, nad katero se bo\xc4\x8di starinski Kamniti ali Kapucinski most, nekaj sto metrov ni\xc5\xbee pa se v slikovitem soto\xc4\x8dju pridru\xc5\xbei Poljanski Sori.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju jezikoslovcev bi lahko hidronim Sora pojasnili na dva na\xc4\x8dina: po prvem  naj bi ime izviralo iz ob\xc4\x8dne slovanske besede s\xc5\x91v\xd1\x8cra, ki bi lahko nastala iz glagola s\xd1\x8a-v\xd1\x8cr\xc4\x95ti, to pa bi lahko pomenilo privreti, prikipeti (po tej razlagi bi lahko ime reke pomenilo hudournik), lahko pa bi pomenilo tudi skupaj vreti oziroma skupaj se zlivati, kar  se morda nana\xc5\xa1a na soto\xc4\x8dje obeh Sor v \xc5\xa0kofji Loki. Jezikoslovec  F. Bezlaj je bolj zagovarjal drugo razlago, po kateri naj bi ime reke izhajalo iz predslovanskega imena Sarus, to pa iz latinskega vodnega imena Savara._NEWLINE_Reka se imenuje po naselju Selca, ki je zelo stara \xc5\xbeupnija in je bila v preteklosti lokalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de po njih imenovane doline (Sel\xc5\xa1ka dolina). Poleg imena Sel\xc5\xa1ka Sora se uporablja tudi skraj\xc5\xa1ano ime Sel\xc5\xa1\xc4\x8dica in te\xc5\xbeko je presoditi, katero je 'pravilnej\xc5\xa1e'. Geograf F. Planina je ob pregledu starih zemljevidov postavil domnevo, da se je v preteklosti ime Sora uporabljalo samo za Sel\xc5\xa1ko Soro, medtem ko naj bi Poljansko Soro imenovali Poljan\xc5\xa1\xc4\x8dica. Na zemljevidu Kranjske (Ducatus Carnioliae Tabula Chorographica) iz leta 1744 cistercijanca Ivana Dizme Florjan\xc4\x8di\xc4\x8da je Sel\xc5\xa1ka Sora po nem\xc5\xa1ko imenovana Zeyer Fl(uss), Poljanska Sora pa Polanschiza. Na avstrijskem voja\xc5\xa1kem zemljevidu (1763\xe2\x80\x931787) je podobno: Sel\xc5\xa1ka Sora se imenuje  Soura oder (ali) Zeyer Bach, Poljanska Sora pa Pollantschiza oder (ali) P\xc3\xb6llandter Bach. Na zemljevidih druge avstrijske voja\xc5\xa1ke izmere (1806\xe2\x80\x931869) je ime  Sel\xc5\xa1ke Sore zapisano v obliki Selzacher Zayer B.(ach), Poljanske Sore pa Soura oder (ali) Zayer Bach, na zemljevidih tretje voja\xc5\xa1ke izmere (1869\xe2\x80\x931887) pa se reki imenujeta Selzacher Zeier oziroma P\xc3\xb6llander Zeier. V poznej\xc5\xa1ih letih sta se precej enakovredno uporabljali obe imeni (Sel\xc5\xa1ka Sora in Sel\xc5\xa1\xc4\x8dica), vse do dana\xc5\xa1njih dni, vendar ka\xc5\xbee, da se v zadnjih letih bolj uveljavlja ime Sel\xc5\xa1ka Sora, mdr. tudi na dr\xc5\xbeavni topografski karti v merilu 1\xc2\xa0: 25.000  in na spletnih straneh, npr. na Geopediji.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSel\xc5\xa1ka Sora ima dinarski de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim z izrazitim prvim vi\xc5\xa1kom pozno jeseni (oktober\xe2\x80\x93december) in drugim vi\xc5\xa1kom spomladi (marec\xe2\x80\x93april). Jesenski vi\xc5\xa1ek je posledica dolgotrajnej\xc5\xa1ih jesenskih padavin, ko pade najve\xc4\x8d de\xc5\xbeja prav na alpsko-dinarski pregradi, drugi vi\xc5\xa1ek pa je posledica taljenja snega v hribovju in spomladanskih padavin. Zelo izrazit je poletni ni\xc5\xbeek, ko ima Sel\xc5\xa1ka Sora malo vode, zimski ni\xc5\xbeek je manj izrazit, saj v hribovitem svetu zahodne Slovenije tudi v zimskim mesecih ob\xc4\x8dasno de\xc5\xbeuje._NEWLINE_Podobno kot Poljanska Sora je tudi Sel\xc5\xa1ka Sora izrazit hudournik, ki pogosto poplavlja najni\xc5\xbeje dele poplavne ravnice, ob\xc4\x8dasno pa povzro\xc4\x8da tudi veliko \xc5\xa1kodo, \xc4\x8deprav so vsa naselja, razen \xc5\xbdeleznikov in Dolenje vasi, odmaknjena na vi\xc5\xa1je dolinsko obrobje. Na vodomerni postaji Ve\xc5\xa1ter so v obdobju 1991\xe2\x80\x932010 izmerili najni\xc5\xbeje pretoke ob poletnih in zimskih ni\xc5\xbekih (mdr. 31.8.2003: 0,53\xc2\xa0m\xc2\xb3/s, 25.8.1993: 0,57\xc2\xa0m\xc2\xb3/s in 1.2.1993: 0,57\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), najve\xc4\x8dja pretoka v opazovanem obdobju pa ob poplavah 18.9.2007 (352\xc2\xa0m\xc2\xb3/s) in 6.10.1998 (319\xc2\xa0m\xc2\xb3/s). Razlika med najmanj\xc5\xa1im in najve\xc4\x8djim pretokom je bila v tem obdobju torej ve\xc4\x8d kot 660-kratna._NEWLINE_Ozko dolinsko dno ob Sel\xc5\xa1ki Sori je skoraj v celoti izpostavljeno hudourni\xc5\xa1kim poplavam. V zgornjem toku do \xc5\xbdeleznikov je poplavna ravnica ozka, neposeljena in ve\xc4\x8dinoma pod travniki, nekoliko se raz\xc5\xa1iri \xc5\xa1ele v spodnjem delu \xc5\xbdeleznikov, kjer je na njej velik del industrijske cone s tovarnami Domel, Niko, Mebor in Alples. Ob reki navzdol je poplavna ravnica spet ve\xc4\x8dinoma v travnikih, na njej je le nekaj novej\xc5\xa1ih objektov, mdr. igri\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1portnega dru\xc5\xa1tva Selca in nekaj lesne obrti. O\xc5\xbeji pas poplavnega sveta je na obeh straneh reke tudi med Selcami in Bukovico, v soteski pri Praprotnem in dolvodno od soteske na levem bregu med Ve\xc5\xa1trom in \xc5\xa0kofjo Loko._NEWLINE_Najhuj\xc5\xa1a naravna ujma je Sel\xc5\xa1ko dolino, predvsem pa \xc5\xbdeleznike, prizadela 18. septembra 2007. Poplava je nastopila izredno hitro, saj je za\xc4\x8delo de\xc5\xbeevati \xc5\xa1ele zjutraj, po 9. uri pa so sledili mo\xc4\x8dni nalivi, tako da je v povirnih delih Sel\xc5\xa1ke Sore in njenega pritoka Dav\xc4\x8de ter nekoliko kasneje tudi v Bohinju padlo med 200 in 300\xc2\xa0mm de\xc5\xbeja. Zaradi velikih strmin in neprepustne podlage so se te vode zelo hitro zlile v potoke in Sel\xc5\xa1ka Sora je zlasti med 10. in 12. uro izredno hitro narasla ter ob 13:30 v \xc5\xbdeleznikih dosegla najvi\xc5\xa1ji vodostaj (551\xc2\xa0mm) oziroma pretok ok. 300\xc2\xa0m\xc2\xb3/s, kar ustreza stoletnim poplavnim vodam. Najhuje so bili prizadeti \xc5\xbdelezniki, zlasti stari del mesta tik ob reki, vklju\xc4\x8dno z zdravstvenim domom ter industrijski objekti na poplavni ravnici, dolina Dav\xc4\x8de in Zali Log: \xc2\xbb\xc5\xbdelezniki so svojo kataklizmo do\xc5\xbeiveli med 13. in 14. uro. Izjemno velike koli\xc4\x8dine vode, ki so prihrumele z okoli\xc5\xa1kih gora, so s seboj nosile ogromne koli\xc4\x8dine gramoza, skal, lesa in drugega, so dejansko uni\xc4\x8devale vse pred seboj. V \xc5\xbdeleznike je prihrumel val vode, ki je bil visok od 1,8 do 2\xc2\xa0metra. Ljudje so bili toliko prisebni, da so se umaknili v vi\xc5\xa1ja nadstropja in to jih je re\xc5\xa1ilo po\xc5\xa1kodb in \xc5\xa1e \xc4\x8desa huj\xc5\xa1ega. Kljub temu je voda v \xc5\xbdeleznikih odnesla tri \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka \xc5\xbeivljenja. Nek mo\xc5\xa1ki je umrl, ko je sku\xc5\xa1al re\xc5\xa1evati svoje imetje iz hi\xc5\xa1e, drugi dve \xc5\xbertvi pa sta umrli, ko sta sku\xc5\xa1ali re\xc5\xa1evati svoja avtomobila.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Odziv doma\xc4\x8dinov in re\xc5\xa1evalcev je bil izredno hiter in u\xc4\x8dinkovit. Poleg doma\xc4\x8dih gasilcev in gasilcev iz drugih krajev je hitro prisko\xc4\x8dila na pomo\xc4\x8d tudi vojska, saj je brez pitne vode ostalo ve\xc4\x8d kot 3000 ljudi, ve\xc4\x8dina lokalnih cest je bila zaradi nanosov in zemeljskih plazov neprevoznih, v naslednjih dneh pa se je re\xc5\xa1evalcem pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot 6000 prostovoljcev iz vse Slovenije, ki so pomagali pri \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju in odstranjevanju nanosov. Samo v ob\xc4\x8dini \xc5\xbdelezniki je \xc5\xa1koda na javni infrastrukturi zna\xc5\xa1ala 11, 4 mil. evrov, veliko materialno in gospodarsko \xc5\xa1kodo so utrpele tudi tovarne in obrtniki ter zasebni lastniki stanovanjskih hi\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih stalnega monitoringa kakovosti voda je Sel\xc5\xa1ka Sora tudi v spodnjem toku v dobrem kemijskem in zelo dobrem ekolo\xc5\xa1kem stanju, kar pomeni, da voda ne vsebuje te\xc5\xbekih kovin, mineralnih olj ali ostankov pesticidov ter da je v njej polno \xc5\xbeivljenja. Najve\xc4\x8dje naselje v pore\xc4\x8dju je mesto \xc5\xbdelezniki, ki je oktobra 2015 dobilo povsem prenovljeno \xc4\x8distilno napravo z zmogljivostjo 4500 populacijskih enot, na katero so priklju\xc4\x8dena tudi sosednja naselja. V ostalih delih pore\xc4\x8dja prevladuje razpr\xc5\xa1ena poselitev, kjer so tudi \xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti za zmanj\xc5\xa1anje imisij odpadnih voda.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nStruga Sel\xc5\xa1ke Sore je sicer \xc5\xa1e na precej\xc5\xa1nji dol\xc5\xbeini v razmeroma naravnem stanju, na \xc5\xa1tevilnih odsekih pa je spremenjena v enoli\xc4\x8dno, s skalami oblo\xc5\xbeeno korito trapezaste oblike. Tak\xc5\xa1ni posegi so na mnogih mestih nujno potrebni, saj hudourni\xc5\xa1ke vode marsikje ogro\xc5\xbeajo ceste in drugo infrastrukturo ter stanovanjske in druge zgradbe v naseljih, vendar je v tak\xc5\xa1nih strugah hitrost odtekanja visokih voda veliko ve\xc4\x8dja, bistveno pa se zmanj\xc5\xa1a njena naravna raznolikost. Po katastrofalnih poplavah leta 2007 so bili izvedeni \xc5\xa1tevilni novi posegi, mdr. skozi \xc5\xbdeleznike, v zgornjem toku nad Podro\xc5\xa1tom, med Dolenjo vasjo in Bukovico itd., ki sicer lokalno prepre\xc4\x8dujejo razdiralno delovanje hudournikov, ne re\xc5\xa1ujejo pa velike poplavne ogro\xc5\xbeenosti \xc5\xbdeleznikov. Za ureditev tega velikega problema je predvidena izgradnja suhega protipoplavnega zadr\xc5\xbeevalnika Jesenovec v soteski tik pod izlivom Zadnje Smoleve v Sel\xc5\xa1ko Soro, ki bi z 21\xc2\xa0m visoko pregrado prek celotne doline zmogel zadr\xc5\xbeati ok. 1,2\xc2\xa0mil.\xc2\xa0m\xc2\xb3 poplavnih voda. Z zadr\xc5\xbeevanjem poplavne vode bi po izra\xc4\x8dunih vodarjev sicer zmanj\xc5\xa1ali pretok 100-letnih voda skozi \xc5\xbdeleznike s sedanjih 226\xc2\xa0m\xc2\xb3/s na 160\xc2\xa0m\xc2\xb3/s, vendar tako velik poseg v gorsko dolino vzbuja tudi \xc5\xa1tevilne pomisleke, saj bi temeljito spremenil re\xc5\xbeim transporta plavja in plavin vse do izliva v Savo in imel \xc5\xa1e vrsto drugih negativnih u\xc4\x8dinkov._NEWLINE_V preteklosti je bila Sel\xc5\xa1ka Sora zelo pomemben vir vodne energije, ob njej so \xc5\xbee v 13. stoletju nastale prve fu\xc5\xbeine na mestu dana\xc5\xa1njih \xc5\xbdeleznikov, poganjala je tudi \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeage in kova\xc4\x8dnice ter nekaj mlinov. Na levem bregu reke je bil v \xc5\xa0kofji Loki mdr. mlin v lasti ur\xc5\xa1ulinskega samostana, ki ga zgodovinski viri omenjajo \xc5\xbee leta 1309. Nekoliko ni\xc5\xbeje je na desnem bregu reke pod \xc5\xbeupnijsko cerkvijo na mestu dana\xc5\xa1nje tovarne klobukov \xc5\xa0e\xc5\xa1ir leta 1873 nastala tovarna sukna, v njej pa je takratni lastnik Alojz Krenner leta 1893 namestil prvi generator, ki je dajal elektriko tudi za javno razsvetljavo v \xc5\xa0kofji Loki, s \xc4\x8dimer je ta postala prvo mesto na Kranjskem z elektri\xc4\x8dno razsvetljavo._NEWLINE_Na skalnatem pragu (V skalcah) nad \xc5\xa0kofjo Loko je v 19. stoletju stala Balantova \xc5\xbeaga in parketarna, po prvi svetovni vojni pa je skupina bogatej\xc5\xa1ih Lo\xc4\x8danov zgradila manj\xc5\xa1o hidroelektrarno, ki so jo pozneje ve\xc4\x8dkrat pove\xc4\x8dali in deluje \xc5\xa1e danes; dve turbini imata skupno instalirano mo\xc4\x8d 0,28\xc2\xa0MW. Nekoliko vi\xc5\xa1e je na levem bregu nekdanji Ve\xc5\xa1trski mlin, ki je zavarovan kot kulturni spomenik.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nSel\xc5\xa1ka Sora je v celotnem toku evidentirana kot naravna vrednota, v varstveno obmo\xc4\x8dje Natura 2000 pa spada le odsek od izliva Lu\xc5\xa1e do hidroelektrarne \xc5\xa0kofja Loka. Na tem odseku so pomembni habitati aktivnih prodi\xc5\xa1\xc4\x8d ter obvodno rastje, v katerem prevladujejo grmovja razli\xc4\x8dnih vrb (Salix sp.) in jel\xc5\xa1 (Alnus sp.). Tudi drugod je ponekod \xc5\xa1e ohranjeno bogato obvodno rastje, vendar je bilo na \xc5\xa1tevilnih mestih zaradi regulacij uni\xc4\x8deno._NEWLINE_Sel\xc5\xa1ka Sora je tudi ribolovna reka, v njej mdr. \xc5\xbeivijo poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta), lipan (Thymallus thymallus), klen (Leuciscus cephalus cephalus), navadna mrena (Barbus barbus) in umetno vne\xc5\xa1ena \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss). Zgornji del (od soto\xc4\x8dja z Zadnjo Soro do za\xc4\x8detka soteske pod Praprotnim) spada v ribolovni revir ribi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine \xc5\xbdelezniki, spodnji del od Praprotna do hidroelektrarne pa ribi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Sora \xc5\xa0kofja Loka."