b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Jurija, Slovenske Konjice\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo konji\xc5\xa1ko cerkev so postavili najbr\xc5\xbe zelo zgodaj, saj je bil tu sede\xc5\xbe prafare, ki je v srednjem veku sodila pod oblast oglejskega patriarha.  Cerkev sama bi bila lahko grajena \xc5\xbee v \xc4\x8dasu Heme Kr\xc5\xa1ke (Bre\xc5\xa1ko-Sel\xc5\xa1ke), kot lastni\xc5\xa1ka, pobudo za njeno izgradnjo in za ustanovitev \xc5\xbeupnije pa gre pripisati konji\xc5\xa1kim plemi\xc4\x8dem.  Bila je patriarhatska, vendar preko odvetni\xc5\xa1tva povezana s konji\xc5\xa1kim gradom in gospostvom, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da tudi neposredna bli\xc5\xbeina cerkve in gradu. _NEWLINE_\xc5\xbde v letih 1085\xe2\x88\x921096 se je iz o\xc4\x8ditno preobse\xc5\xbeno zasnovane ho\xc4\x8dke pra\xc5\xbeupnije izdvojila najprej konji\xc5\xa1ka pra\xc5\xbeupnija, vsaj leta 1146 pa \xc5\xa1e slivni\xc5\xa1ka pra\xc5\xbeupnija. _NEWLINE_Pra\xc5\xbeupnija Konjice se prvi\xc4\x8d pisno omenja leta 1146, v ohranjeni listini patriarha Pelegrina I. (1130-1161) iz Ogleja  , \xc5\xa1e starej\xc5\xa1a prvotna cerkev na mestu sedanje pa se ni ohranila. _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i del sedanje gotske cerkve je glavna ladja, pozidana verjetno koncem 12. ali v za\xc4\x8detku 13. stoletja. Pred letom 1369 je bila h glavni ladji na severni strani prizidana grobna kapela konji\xc5\xa1kih plemi\xc4\x8dev, ki je bila posve\xc4\x8dena sv. Jakobu.   Pred letom 1464 so jo spremenili v stransko ladjo, krito s \xc5\xa1tiripolnim kri\xc5\xbenorebrastim obokom,  s tem, da so jo podalj\xc5\xa1ali in jo s \xc5\xa1tirimi loki povezali z glavno.\n_START_SECTION_\nPrezidave in prenove\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotni ravni leseni strop v glavni ladji so v \xc4\x8dasu delovanja tukaj\xc5\xa1njega nad\xc5\xbeupnika Valentina Fabrija (1487 - 1497) in hkrati pro\xc5\xa1ta v Dobrli vasi na Koro\xc5\xa1kem  , savinjskega in podjunskega arhidiakona, nadomestili z mre\xc5\xbeastim tripolnim obokom polkro\xc5\xbenih lokov in \xc5\xa1esterokotnikov, slone\xc4\x8dih na predrtih notranjih ope\xc4\x8dnih opornikih, ki delno prosto segajo v prostor. O tem pri\xc4\x8da tudi ohranjeni sklepnik na stropu v glavni ladji, z grbom nad\xc5\xbeupnika Fabrija, z nakovalom in kladivom. Konji\xc5\xa1ki kri\xc5\xbeno rebrasti obok s figuralnimi konzolami in sklepniki (1400-1506), poslikan s poznogotskim viti\xc4\x8djem in akantom v toplih in barvitih tonih, je slogovno tako podoben dobrlove\xc5\xa1kemu, da je skupna pobuda zanju nedvoumna in bi ju lahko pripisali kar isti koro\xc5\xa1ki stavbarski delavnici.\n_START_SECTION_\nNotranjost cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilni za konji\xc5\xa1ko cerkev so zlasti mogo\xc4\x8dni notranji oporniki ob stenah cerkvene ladje, ki zmanj\xc5\xa1ujejo razpon oboka in ki so tako globoki, da so lahko predrti s prehodi. Posebno zanimivo pa so speljane stopnice na so\xc4\x8dasno zgrajeni cerkveni kor, name\xc5\xa1\xc4\x8dene v nekak\xc5\xa1no ohi\xc5\xa1je, na katerega se opira eden od nosilcev ladijskega oboka.\n_START_SECTION_\nGlavni in daritveni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nDelno je ohranjen neogotski veliki oltar s kipom svetega Jurija iz leta 1869, zgrajen pod vodstvom v Konjicah \xc5\xbeive\xc4\x8dega furlanskega mojstra Toma\xc5\xbea Fantonija. Ob stenah prezbiterija so razpostavljene nadnaravno velike plastike s prej\xc5\xa1njega baro\xc4\x8dnega oltarja, ki prikazujejo apostola svetega Petra in svetega Pavla, svetega Hieronima ter svetega Janeza Krstnika, delo Mersijeve kiparske delavnice,  znane po svojem delovanju v Rogatcu in pozneje v Slovenj Gradcu.\n_START_SECTION_\nStranski oltar\n_START_PARAGRAPH_\nV stranski ladji t. i. \xc2\xbbstari cerkvi\xc2\xab\xc2\xa0 stoji marmornat oltar svetega Kri\xc5\xbea iz leta 1713, s so\xc4\x8dasnimi kamnitimi plastikami  , delo ljubljanske Mislejeve delavnice.\n_START_SECTION_\nBaro\xc4\x8dna ro\xc5\xbeenvenska kapela\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki Ro\xc5\xbenovenski oltar ima v sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnem delu plasti\xc4\x8dno skupino kronane Marije device z detetom v naro\xc4\x8dju in sv. Jo\xc5\xbeefom ter sv. Joahimom, na okvirju pa je naslikanih petnajst ro\xc5\xbeenvenskih skrivnosti. Ob stebrih z ogredjem sta sohi sv. Dominika in sv. Katarine Sienske, na atiki pa je v oblakih upodobljen Bog O\xc4\x8de, z dvema mole\xc4\x8dima angeloma. Ves oltar je delo Toma\xc5\xbea Fantonija iz leta 1887, le kipi izvirajo z nekega starej\xc5\xa1ega oltarja._NEWLINE_Oljne slike na oltarjih svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverija in svetega Miklav\xc5\xbea v baro\xc4\x8dni ro\xc5\xbeenovenski kapeli so delo Janeza Andreja Straussa (1721-1783) iz Slovenj Gradca. _NEWLINE__NEWLINE_V kapeli s svetlobnico na vrhu so ohranjene freske Jo\xc5\xbeefa A. Lerchingerja z marijansko motiviko in personifikacijo \xc5\xa1tirih letnih \xc4\x8dasov iz leta 1749. Klju\xc4\x8d do razlage fresk nam daje \xc5\xa1e danes ohranjeni kronogram. Na zunanji steni kapele se nahaja son\xc4\x8dna ura.\n_START_SECTION_\nDruge fresko poslikave\n_START_PARAGRAPH_\nObo\xc4\x8dna poslikava prezbiterija ka\xc5\xbee na dela iz kroga Friderika Belja\xc5\xa1kega iz prve polovice 15. stoletja._NEWLINE_Eno osrednjih polj zavzema bog O\xc4\x8de, vladar sveta, z dvema muzicirajo\xc4\x8dima angeloma na vsaki strani, v sosednjih poljih ob njem so razporejeni \xc5\xa1tirje evangelisti s svojimi simboli, drugod je naslikan akant, ki je s pisano barvno paleto prekril obok.  _NEWLINE_V cerkveni ladji in prezbiteriju so bile med zadnjo prenovo odstranjene freske t. i. furlanskih slikarjev iz Humina Jakoba Brolla in Toma\xc5\xbea Fantonija, naslikane preko mnogo starej\xc5\xa1ih poslikav.\n_START_SECTION_\nCerkvene orgle\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1911 so v popisu navedli: \xc2\xbbArhidiakonatska cerkev sv. Jurija v Konjicah: Orgle imajo 9 spremenov, manual \xc4\x8dez 4 oktave in pedal \xc4\x8dez 1 oktavo. Orgle so bolj\xc5\xa1e kot v nekaterih drugih cerkvah.\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8cigave so bile, ni znano. Ker so bile kasneje v zelo slabem stanju, so leta 1959 kupili nove.  _NEWLINE_Sedanje cerkvene orgle so delo orglarske delavnice Franca Jenka iz \xc5\xa0entvida nad Ljubljano, opus 89, iz leta 1959.  Gre za pnevmati\xc4\x8dne orgle z dvaindvajsetimi registri in dvema manualoma. 16. avgusta 1959 jih je blagoslovil ljubljanski stolni pro\xc5\xa1t dr. Franc Kimovec. Prva ve\xc4\x8dja prenova orgel je bila opravljena leta 2013.\n_START_SECTION_\nOstala notranja oprema\n_START_PARAGRAPH_\nOhranjen je poznogotski kropilnik ob stranskih vzhodnih vratih, s podobo morske deklice in letnico 1657. _NEWLINE_V stenah je vzidanih ve\xc4\x8d nagrobnikov, med drugimi heraldi\xc4\x8dni epitaf Ortolfa Konji\xc5\xa1kega (\xe2\x80\xa01370) in figuralni epitaf doma\xc4\x8dega \xc5\xbeupnika, savinjskega in podjunskega arhidiakona Valentina Fabrija (\xe2\x80\xa01509)  ki pa ni bil pokopan v tej cerkvi. Na tem nagrobniku je prikazan Fabri v slovesni obleki, s pro\xc5\xa1tovim pokrivalom in z opatsko palico s fanonom v roki. Levo zgoraj je grb njegove pro\xc5\xa1tije v Dobrli vasi, desno grb oglejskega patriarhata, pod katerega je spadal tedanji savinjski arhidiakonat, spodaj levo grb takratnega lastnika konji\xc5\xa1kega gradu in na desni fabrijev osebni grb z nakovalom in kladivom. _NEWLINE_V Ro\xc5\xbenovenski kapeli se nahaja tudi nagrobni epitaf \xc5\xa1kofa Bo\xc5\xa1tjana Glavini\xc4\x87a de Glamo\xc4\x87 (*1630, \xe2\x80\xa01697) z latinskim napisom.\n_START_SECTION_\nZvonik in zvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nZvonik s korenasto streho, na zahodni strani cerkve, izvira s konca 13. stoletja, v 18. stoletju je bil nadzidan. S svojo mogo\xc4\x8dno arhitekturo se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med najstarej\xc5\xa1e in najve\xc4\x8dje (vi\xc5\xa1ina 62 m) na slovenskem \xc5\xa0tajerskem. Sedanjo osnovno arhitektonsko podobo je dobil leta 1711, \xc5\xa1e pred sto leti pa naj bi imel \xc5\xa1e baro\xc4\x8dno zaokro\xc5\xbeeno streho. _NEWLINE_Iz zvonika nad\xc5\xbeupnijske cerkve sv. Jurija (Slovenske Konjice) leta 1916  niso odpeljali tri zvonove,  ampak dejansko pet zvonov  ,_NEWLINE_ostal je le najstarej\xc5\xa1i, vlit v celjski livarni Konrada Schneiderja  iz leta 1715  , (v drugih virih napa\xc4\x8dno leta 1716). _NEWLINE_Nove tri zvonove, najve\xc4\x8djega s te\xc5\xbeo 2618 kg in drugega s te\xc5\xbeo 780 kg je leta 1922 vlila livarna B\xc3\xbchl  v Mariboru.  Naslednje leto je tovarnar Laurich sam kupil mali zvon za cinklet._NEWLINE_Tudi leta 1943  so bili odpeljani v razrez \xc5\xa1tirje zvonovi iz cerkve sv. Jurija, spet je ostal v zvoniku le najstarej\xc5\xa1i. Leta 1956 je \xc5\xbeupnija dobila \xc5\xbeelezni zvon iz poru\xc5\xa1ene cerkve v Planini pri Semi\xc4\x8du._NEWLINE_V letu 1984 je livarna Grassmayr v Innsbrucku vlila dva nova zvonova za \xc5\xbeupnijsko cerkev, 800 kg te\xc5\xbeek zvon je ugla\xc5\xa1en na ton "fis", drugi pa tehta 600 kg in ima glas "gis" . \xc5\xbdelezni zvon je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v zvonik podru\xc5\xbeni\xc4\x8dne cerkve sv. Ane.'