b'\n_START_ARTICLE_\nStjepan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87\n_START_SECTION_\nPoreklo in dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nStjepan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87 je bil najstarej\xc5\xa1i sin bosanskega kralja Stjepana Toma\xc5\xa1a (vladal 1443\xe2\x80\x941461) iz njegovega zakona z Voja\xc4\x8do. Stjepan je imel razen njega \xc5\xa1e dva sinova z neznanima imenoma. Leta 1444 je svojo prvo \xc5\xbeeno odslovil in se leta 1446 poro\xc4\x8dil s Katarino Kosa\xc4\x8da, h\xc4\x8derko hercega Stjepana Vuk\xc4\x8di\xc4\x87a Kosa\xc4\x8de._NEWLINE_Stjepan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87 je bil poro\xc4\x8den z Jeleno Brankovi\xc4\x87 s katero najverjetneje ni imel otrok. \xc4\x8ce sta morda imela otroke, so bili leta skupaj z materjo ujeti in usmr\xc4\x8deni, tako kot o\xc4\x8de Stjepan in njegov stric Radivoj, ali spreobrnjeni v islam kot Stjepanov brat in sestra._NEWLINE_Jelena Brankovi\xc4\x87 je bila h\xc4\x8derka srbskega despota Lazarja Brankovi\xc4\x87a (vladal 1456-1458) in Jelene Paleolog, h\xc4\x8derke morejskega despota Toma\xc5\xbea Paleologa, brata bizantinskega cesarja Konstantina XI. Po Stjepanovi usmrtitvi leta 1563 je zbe\xc5\xbeala v Dubrovnik, od tam na Apeninski polotok in nazadnje k svoji teti na solunski dvor, kjer je po letu 1498 umrla.\n_START_SECTION_\nPadec Srbskega despotata\n_START_PARAGRAPH_\nStjepan je 21. marca 1459 pri\xc5\xa1el v Smederevo in prevzel oblast in 1. aprila najavil svojo poroko z Jeleno Brankovi\xc4\x87. Na pomo\xc4\x8d mu je pri\xc5\xa1la manj\xc5\xa1a enota ogrskih konjenikov. Samo nekaj tednov kasneje se je pred Smederevom pojavila velika osmanska vojska pod poveljstvom sultana Mehmeda II. Osvajalca. Smederevska trdnjava je bila odli\xc4\x8dno utrjena in bi se lahko dolgo upirala osmanskemu obleganju, novi despot pa se je kljub temu raje odlo\xc4\x8dil za pogajanja. S sultanom je dosegel dogovor, da lahko s soprogo in dru\xc5\xbeino svobodno zapusti mesto, da se bodo ogrski vojaki predali, sultan pa bo prevzel trdnjavo. Padec Smedereva je osupnil celo Evropo v kateri so upali, da se bodo Srbi upirali kot so se Bizantinci v Carigradu. Stjepana in njegovega strica Radivoja so obto\xc5\xbeili za izdajo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in strahopetnost. Njemu v zagovor je treba poudariti, da je Stjepan pred tem celi Evropi sporo\xc4\x8dil, da bo trdnjavo predal, \xc4\x8de iz kr\xc5\xa1\xc4\x8danske Evrope ne bo dobil potrebne pomo\xc4\x8di. Edina pomo\xc4\x8d je bil \xc5\xbee omenjeni oddelek ogrske konjenice. Od drugod ni dobil niti namiga, da so mi pripravljeni pomagati._NEWLINE_Objektivno gledano je bilo \xc5\xbee pred predajo povsem jasno, da se smederevske trdnjave ne da obraniti. Prvi razlog za tak\xc5\xa1no trditev je bila \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna premo\xc4\x8d osmanske vojske. Drugi razlog je bil obstoj turkofilne struje med branilci, ki bi lahko v ugodnem trenutku odprli vrata trdnjave, kar se je \xc5\xbee zgodilo v Golubcu leta 1427. To strujo je \xc5\xa1e okrepilo dejstvo, da je despot sin bosanskega kralja, s katerim se je Srbija prepirala zaradi Srebrenice in je izkoristil smrt despota Lazarja in zasedel enajst trdnjav, ki so pripadale Srbskemu despotatu. Stjepan je spoznal, da obramba trdnjave nima nobenega smisla in se odlo\xc4\x8dil za odpor na kak\xc5\xa1nem zanj bolj ugodnem mestu. Zavedal se je, da bi bil med napadom zaradi izdaje verjetno hitro ubit ali ujet in nato zagotovo usmr\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nZadnji kralj Bosne (1461-1463)\n_START_PARAGRAPH_\nBosanski kralj Stjepan Toma\xc5\xa1 je 10. junija 1461 po kraj\xc5\xa1i bolezni umrl. Nasledil ga je najstarej\xc5\xa1i sin Stjepan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87. Prva poteza novega kralja je bila sprava s hercegom Stjepanom Vuk\xc4\x8di\xc4\x87em Kosa\xc4\x8do, s katerim so bili njegovi predhodniki v dolgoletnih sporih. Napetosti v Bosni so popustile in oba vladarja sta se za\xc4\x8dela pripravljati na spopad osmansko vojsko. S krbavskim knezom je sklenil zavezni\xc5\xa1tvo proti hrva\xc5\xa1kemu banu Pavlu Speran\xc4\x8di\xc4\x87u, katero so podpirali tudi Bene\xc4\x8dani in hercog Stjepan. S sporazumom je zavaroval zahodno mejo svojega kraljestva. V odnosih s pape\xc5\xa1ko kurijo je nadaljeval in celo poglobil prokatoli\xc5\xa1ko politiko svojega o\xc4\x8deta. Pape\xc5\xbea Pija II. je zaprosil za podelitev kraljeve krone, s katero bi utrdil svoj polo\xc5\xbeaj v dr\xc5\xbeavi. Sosednje vladarje je opozarjal na osmansko nevarnost in poudarjal, da bo prva na udaru prav Bosna. Pape\xc5\xbe je kljub ugovorom ogrskega kralja Matije Korvina, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je Stjepan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87 de iure njegov vazal, Stjepanu poslal zlato krono, s katero se je novembra 1461 v Jajcu v prisotnosti vseh svojih mogotcev kronal za kralja Bosne. Kronanje mu ni prineslo pri\xc4\x8dakovane koristi, ker je Korvin v njem videl potezo, uperjeno neposredno proti njemu in njegovim pravicam in je zato \xc5\xa1e naprej deloval proti krepitvi Bosne. Mehmed je v kronanju videl jasen znak, da se bo Stjepan z vsemo svojimi silami pridru\xc5\xbeil kri\xc5\xbearskemu pohodu proti Osmanskemu cesarstvu in se je za\xc4\x8del pripravljati na kon\xc4\x8dni udar na kraljevino Bosno._NEWLINE_Matija Korvin in Stjepan Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87 sta s pape\xc5\xbeevim posredovanjem na za\xc4\x8detku leta 1462 sklenila sporazum, s katerim je Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87 uradno priznal, da ja Bosna vazalna kraljevina v okviru Ogrskega kraljestva in se obvezal, da bo finan\xc4\x8dno podprl Korvina, \xc4\x8de bo od svetega rimskega cesarja Friderika III. Habsbur\xc5\xa1kega spel odkupiti krono svetega \xc5\xa0tefana. Stjepan je prenehal pla\xc4\x8devati davke Osmanskemu cesarstvu, ker so v Carigradu \xc5\xbee sklenili, da bodo uni\xc4\x8dili Bosno. Kralj je kljub temu upal, da bo s pomo\xc4\x8djo pape\xc5\xbea in Matije Korvina njihov napad odbil._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku leta 1463 je delegacija kralja Stjepana in hercega Stjepana Kosa\xc4\x8de od\xc5\xa1la v Dubrovnik, Benetke, Vatikan in k Skenderbegu s pro\xc5\xa1njo za pomo\xc4\x8d v bli\xc5\xbeajo\xc4\x8dem se spopadu z Osmanskim cesarstvom. Tur\xc5\xa1ka vojska je \xc5\xbee marca tega leta za\xc4\x8dela vpadati no ozemlje Bosne in Hercegovine. Ker v Bosno z nobene strani ni pri\xc5\xa1la nobena pomo\xc4\x8d, je spomladi v Carigrad od\xc5\xa1la delegacija kraljevine Bosne s ponudbo za premirje, ki bi trajalo petnajst let. Osmanska vlada je ponudbo sprejela, vendar jo je \xc5\xbee \xc5\xa1tiri dni kasneje prekr\xc5\xa1ila in proti Bosni poslala svojo vojsko.\n_START_SECTION_\nPadec kraljevine Bosne\n_START_PARAGRAPH_\nOsmanski napad je bil dobro na\xc4\x8drtovan. Za\xc4\x8del se je z manj\xc5\xa1imi voja\xc5\xa1kimi operacijami na meji z Ogrsko, katere je Matija Korvin imel za uvod v napad na njegovo dr\xc5\xbeavo, ker se je proti Srbiji hkrati pomikala mo\xc4\x8dna osmanska vojska._NEWLINE_Vojska pod poveljstvom sultana Murata II. je preko Sjenice in Drine prodrla v Bosno in brez te\xc5\xbeav zlomila odpor zadnjih Pavlovi\xc4\x87ev in Tvrtka Dini\xc4\x8di\xc4\x87a, ki se je skliceval na petnajstletno premirja in se predal brez boja. Na sultanov ukaz so ga kljub temu usmrtili. Osmani so isto\xc4\x8dasno prodirali tudi v vzhodno Hercegovino. Herceg Stjepan se je z dru\xc5\xbeino umaknil na zahod, na vzhodu pa je nekaj poveljnikov trdnjav upiralo osmanskemu prodiranju. Na koncu so vsi podlegli pred premo\xc4\x8dno osvajalsko vojsko. Sultan je nato del vojske povedel proti prestolnici Bobovac, Mahmud-pa\xc5\xa1a An\xc4\x91elovi\xc4\x87 pa je z 20.000 mo\xc5\xbemi krenil na Jajce, ki je veljalo za najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e mesto v dr\xc5\xbeavi. Tretji del vojske je operiral po ju\xc5\xbenem robu Panonske ni\xc5\xbeine in prepre\xc4\x8deval, da bi Ogri pri\xc5\xa1li na pomo\xc4\x8d bosanskemu kralju._NEWLINE_Mehmed je za obleganje Bobovca pripravil veliko vojsko in veliko topni\xc5\xa1tva. Mesto je klub temu, da je bilo zelo utrjeno, njegov poveljnik knez Radak po treh dneh obleganja predal Osmanom. Radak je bil najverjetneje podkupljen, ena od razlag pa trdi, da je bil bogomil in je to storil zaradi svojega verskega prepri\xc4\x8danja v smislu, da je raje videl tur\xc5\xa1ki turban kot latinsko mitro. Radak je bil takoj po predaji mesta na sultanov ukaz usmr\xc4\x8den. Sultan je z njegovo usmrtitvijo poslal bosanskim velika\xc5\xa1em sporo\xc4\x8dilo, naj se predajo brez odpora ali se poslovijo od \xc5\xbeivljenja. Sporo\xc4\x8dilo je delovalo in Visoko se je malo zatem predalo brez odpora._NEWLINE_Ko je Mehmed An\xc4\x91elovi\xc4\x87 pri\xc5\xa1el do Jajca, je izvedel, da se je kralj Stjepan umaknil v trdnjavo Klju\xc4\x8d. An\xc4\x91elovi\xc4\x87 je za\xc4\x8del oblegati Klju\xc4\x8d in se hkrati pogajal o predaji mesta. Kralj je po dalj\xc5\xa1em odporu konec junija pristal, da mesto preda Osmanom in podpi\xc5\xa1e ukaz poveljnikom ostalih mest, naj se predajo pod pogoji, ki so veljali v Smederevu. Kralja so po predaji odpeljali v Jajce, ki se je medtem vdalo Mehmedu II., kjer so ga peljali pred sultana. Sultan je dogovor z An\xc4\x91elovi\xc4\x87em ozna\xc4\x8dil za ni\xc4\x8den in ukazal, da Stjepanu Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87u odsekajo glavo. Usmrtili so tudi njegovega strica Radivoja Ostoji\xc4\x87a Kotromani\xc4\x87a, brata in sestro pa so odpeljali v Carigrad in jih spreobrnili v islam. Po njegovi smrti so se vse preostale trdnjave v Bosni vdale brez odpora.'