b"\n_START_ARTICLE_\nHelmut Lent\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in zgodnja kariera\n_START_PARAGRAPH_\nHelmut Lent je bil rojen v Pyrehnu, okro\xc5\xbeju Landsberga an der Warthe, Brandenbur\xc5\xa1ka provinca v Nem\xc4\x8diji (dana\xc5\xa1nji Pyrzany, Lubu\xc5\xa1ko vojvodstvo, zahodna Poljska) in bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den kot Helmut Johannes Siegfried Lent. Bil je peti otrok Johannesa Lenta, luteranskega duhovnika in Marie Elisabeth (rojene Braune). Imel je dva starej\xc5\xa1a brata (Werner in Joachim) in dve starej\xc5\xa1i sestri (K\xc3\xa4the in Ursula). Dru\xc5\xbeina je bila globoko verna; poleg o\xc4\x8deta sta bila oba njegova brata in oba stara o\xc4\x8deta tudi luteranska duhovnika._NEWLINE_Od velike no\xc4\x8di leta 1924 do velike no\xc4\x8di leta 1928 je obiskoval bli\xc5\xbenjo ljudsko \xc5\xa1olo v doma\xc4\x8di vasi. Njegov o\xc4\x8de in starej\xc5\xa1i brat Werner sta ga nato u\xc4\x8dila doma in ga pripravljala na vstopne teste za gimnazijo v Landsbergu. Februarja 1933 se je pridru\xc5\xbeil Jungvolku, mladinski veji Hitlerjugenda. Marca istega leta je postal mladinski poveljnik voda (Jungzugf\xc3\xbchrer), kar je bil vse do 1. aprila 1935, nakar pa je postal zastavono\xc5\xa1a F\xc3\xa4hnleinf\xc3\xbchrer. 9. aprila 1935 je zapustil Jungvolk zaradi bli\xc5\xbenje mature. Slednjo je opravil in 12. decembra 1935 zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1olanje. 2. februarja 1936 je vstopil v osemtedensko obvezno Dr\xc5\xbeavno delovno slu\xc5\xbebo (RAD) v Mohrinu._NEWLINE_Kljub nasprotovanju o\xc4\x8deta je 1. aprila 1936 vstopil v Luftwaffe kot Fahnenjunker. 6. aprila istega leta je pri\xc4\x8del z voja\xc5\xa1kim usposabljanjem v Letalski vojni \xc5\xa1oli (Luftkriegsschule) v Gatowu, jugozahodnem predmestju Berlina. 21. aprila 1936 je podal nacionalsocialisti\xc4\x8dno prisego, ki je bila obvezna za pripadnike Wehrmachta. 7. avgusta 1936 je pri\xc4\x8del z letalskim usposabljanjem, prav tako v Gatowu. Njegovo prvo letalo je bilo enomotorno dvokrilno letalo Heinkel He 72 (oznaka: D-EYZA). Prvi samostojni polet je opravil 15. septembra 1936 v letalu Focke-Wulf Fw 44 Stieglitz. V tem \xc4\x8dasu je imel v letalski knji\xc5\xbeici zabele\xc5\xbeenih \xc5\xbee 63 poletov. Isto\xc4\x8dasno pa so bili \xc5\xa1tudentje dele\xc5\xbeni tudi usposabljanja vo\xc5\xbenje z motorji in avtomobili, med eno tak\xc5\xa1nih vo\xc5\xbeenj je bil Lent udele\xc5\xbeen v prometni nesre\xc4\x8di, v kateri si je zlomil stegnenico, zato je bil pet mesecev izlo\xc4\x8den iz letalskega usposabljanja. S tem pa se ni prekinilo njegovo usposabljanje v u\xc4\x8dilnici in 1. aprila 1937 je opravil komisijski izpit ter bil povi\xc5\xa1an v F\xc3\xa4hnricha. 19. oktobra 1937 je Lent kon\xc4\x8dal z osnovnim letalskim usposabljanjem in prejel licenco A/B; 15. novembra istega leta je prejel letalska krilca. 1. februarja 1938 je bil povi\xc5\xa1an v Oberf\xc3\xa4hnricha in 1. marca 1938 \xc5\xa1e v Leutnanta. V \xc4\x8dasu napredovanja je imel opravljenih 434 poletov v osmih razli\xc4\x8dnih vrstah letal, pri \xc4\x8demer je zbral 112 ur in 48 min letenja, ve\xc4\x8dinoma podnevi v enomotornem letalu._NEWLINE_Potem, ko je zapustil Gatow, je bil Lent poslan v Veliko bojnoletalsko \xc5\xa1olo (Gro\xc3\x9fe Kampffliegerschule) v Tutowu (severnovzhodna Nem\xc4\x8dija). Tri mesece (1. marec - 30. maj 1938) se je \xc5\xa1olal kot opazovalec v letalu. Preden je lahko kon\xc4\x8dal usposabljanje, je bil ponovno udele\xc5\xbeen v prometni nesre\xc4\x8di (povozil ga je avtomobil), imel je zlomljeno spodnjo \xc4\x8deljust, pretres mo\xc5\xbeganov in notranje krvavitve. 1. julija 1938 je bil dodeljen 3. skupini Jagdgeschwader 132 Richthofen (III./JG 132); tu je 19. julija 1938 opravil svoj prvi polet po prometni nesre\xc4\x8di._NEWLINE_Septembra istega leta je bila Lentova eskardilja (7./JG 132) preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v Gro\xc3\x9fenhain pri Dresdnu, kjer se je pripravljala in nato sodelovala v okupaciji \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke. Med tem konfliktom je Lent opravil ve\xc4\x8d operativnih patrulj, dokler ni bila eskadrilja 29. septembra 1938 preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v Rangsdorf. Po okupaciji Sudetov je Lentova enota pri\xc4\x8dela s prenovo in sicer so prejeli letala Messerschmitt Bf 108 Taifun. 1. novembra 1938 je bila III./JG 132 preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v F\xc3\xbcrstenwalde in bila isto\xc4\x8dasno preimenovana v II./JG 141; Lent je bil dodeljen 6. eskadrilji. Medtem, ko se je Lent u\xc4\x8dil letenja z novim letalom, ni imel obi\xc4\x8dajnega spremljevalca oz. radijskega operaterja, ki je hkrati opravljal dol\xc5\xbenost repnega strelca; \xc5\xa1ele 14. avgusta 1939 mu je bil dodeljen Gefreiter Walter Kubisch. Med pripravo na drugo svetovno vojno je bil 25. avgusta 1939 I./ZG 76 preme\xc5\xa1\xc4\x8den na letali\xc5\xa1\xc4\x8de Ohlau, jugovzhodno od Breslaua.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nDruga svetovna vojna se je pri\xc4\x8dela v petek, 1. septembra 1939 ob 04:45, ko so nem\xc5\xa1ke enote pre\xc4\x8dkale poljsko mejo. Lent, ki je letel z Bf 110 (z oznako M8-DH), je ob 04:44 odletel z letali\xc5\xa1\xc4\x8da Ohlau, da bi spremljal bombnike Heinkel He 111 na njihovi misiji nad Krakovom.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\n5. oktobra 1944 je Lent letel s svojim Junkersom Ju-88 G\xe2\x80\x936 (oznaka D5+AA) od Stadeja do Paderborna. V njegovi posadki je bil njegov dolgoletni radijski operater Oberfeldwebel Walter Kubisch, vojni poro\xc4\x8devalec Leutnant Werner Kark (na mestu zra\xc4\x8dnega strelca) in Oberleutnant Hermann Kl\xc3\xb6ss, drugi radijski operater. Lent je bil namenjen obiskati poveljnika polka NJG 1, podpolkovnika Hansa-Joachima Jabsa, da bi predebatirala operativne zadeve. V \xc4\x8dasu poleta je bilo letali\xc5\xa1\xc4\x8de Nordbochen napadeno, ameri\xc5\xa1ki bombniki so tako hudo po\xc5\xa1kodovali vzletno-pristajalne steze, da je letali\xc5\xa1ko osebje pri\xc4\x8delo \xc4\x8distiti povr\xc5\xa1ino za zasilno pristajali\xc5\xa1\xc4\x8de. Med pristajanjem je odpovedal levi motor, zaradi \xc4\x8desar je letalo skrenilo s poti. Lent ni obvladal letala, ki je zadelo bli\xc5\xbenje visokonapetostne \xc5\xbeice in posledi\xc4\x8dno strmoglavilo. Vsi \xc5\xa1tirje \xc4\x8dlani posadke so bili huje ranjeni, pri \xc4\x8demer jih je vrglo ven iz letala. Re\xc5\xa1evalci so na\xc5\xa1li ponesre\xc4\x8dence \xc5\xa1e \xc5\xbeive, vendar je Kubisch umrl na operacijski mizi zaradi hudih opeklin, notranjih po\xc5\xa1kodb in obeh zlomljenih nog. Kl\xc3\xb6ss je umrl nekaj ur kasneje zaradi hudih po\xc5\xa1kodb glave. Tudi Kark je umrl zaradi po\xc5\xa1kodb glave in sicer naslednje jutro. Lent si je v nesre\xc4\x8di zlomil obe nogi, pri \xc4\x8demer je na eni nogi izgubil meso vse do kosti. Zaradi nevarnosti gangrene so razmi\xc5\xa1ljali o amputaciji noge, a so si premislili, saj bi lahko Lent umrl zaradi \xc5\xa1oka. Z operacijo na obeh nogah so uspeli zaustaviti krvavitve. Po operaciji se je ve\xc4\x8dkrat zavedal, ob eni taki prilo\xc5\xbenosti mu je Oberstleutnant Hans-Joachim Jabs sporo\xc4\x8dil novico o rojstvu druge h\xc4\x8derke, ki se je rodila kmalu po njegovi nesre\xc4\x8di. Kmalu zatem je ponovno padel v nezavest, iz katere se ni ve\xc4\x8d zbudil. Kljub operaciji je nogo prizadela gangrena. Med amputacijo oku\xc5\xbeene noge je Lent umrl na operacijski mizi, torej \xc5\xa1ele dva dni po nesre\xc4\x8di, 7. oktobra 1944._NEWLINE_Lent je bil dele\xc5\xbeen dr\xc5\xbeavnega pogreba v Rajhovski kancleriji v Berlinu in je potekal 11. oktobra 1944. Glavni govornik na pogrebu je bil Reichsmarschall Hermann G\xc3\xb6ring, medtem ko so \xc4\x8dastno stra\xc5\xbeo sestavljali letalski asi in nosilci vite\xc5\xa1kega kri\xc5\xbeca \xc5\xbeeleznega kri\xc5\xbeca: Oberstleutnant G\xc3\xbcnther Radusch, Oberstleutnant Hans-Joachim Jabs, Major Rudolf Schoenert, Hauptmann Heinz Str\xc3\xbcning, Hauptmann Heinz-Martin Hadeball in Hauptmann Paul Zorner; slednji so tudi nosili njegovo krsto. Lentova odlikovanja je nosil in\xc5\xa1pektor no\xc4\x8dnih lovcev Oberstleutnant Werner Streib. 12. oktobra 1944 je bil Lent skupaj s svojo zadnjo posadko pokopan v skupni grob na starem voja\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Stadeju.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVsi nem\xc5\xa1ki \xc4\x8dastniki so potrebovali uradno dovoljenje, \xc4\x8de so se hoteli poro\xc4\x8diti, po navadi pa je to bila le birokratska formalnost. Ko se je Lent odlo\xc4\x8dil, da se bo poro\xc4\x8dil z Elizabetho Petersen, se je zadeva zapletla. Izkazalo se je, da je Elizabeth Petersen v resnici Helena Senokosnikova, rojena aprila 1914 v Moskvi. Zaradi protiruskega mi\xc5\xa1ljenja v Tretjem rajhu se je bala razkriti svoj izvor, toda po temeljiti preiskavi je 15. marca 1941 pridobila nem\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo. Poro\xc4\x8dila sta se 10. septembra 1941 v Wellingsb\xc3\xbcttelu (Hamburg). V zakonu sta se jima rodila dve h\xc4\x8derki: Christina (6. junija 1942) in Helma (6. oktobra 1944)._NEWLINE_Oba Helmutova starej\xc5\xa1a brata, Joachim in Werner, sta bila kot \xc4\x8dlana Izpovedne cerkve (nem\xc5\xa1ko Bekennende Kirche) podvr\xc5\xbeena te\xc5\xbeavam z nacisti\xc4\x8dno stranko, saj je njuna Cerkev nasprotovala nacifikaciji nem\xc5\xa1kih protestanskih cerkva. Prav tako je Cerkev nasprotovala arijskemu paragrafu. Z barmensko deklaracijo je Izpovedna cerkev ozna\xc4\x8dila nacionalno Nem\xc5\xa1ko evangeli\xc4\x8dansko cerkev za hereti\xc4\x8dno. Werner Lent je bil tako leta 1937 prvi\xc4\x8d aretiran, ko je pridigal proti nacizmu. Junija 1942 je njegovega brata Joachima aretiral Gestapo, ker je prebral t. i. M\xc3\xb6ldersovo pismo; slednje je bilo delo \xc4\x8drne propagande s strani britanske Political Warfare Executive (PWE). Pismo, katerega naj bi napisal nedavno umrli letalski as Werner M\xc3\xb6lders, je postavljalo M\xc3\xb6ldersovo katoli\xc5\xa1ko naravnanost nad nacisti\xc4\x8dno ideologijo.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\n18. julija 1964 je bil Heeresflieger objekt v Rotenburgu (Spodnja Sa\xc5\xa1ka) poimenovan po Lentu in sicer Lent-Kaserne. 18. julija 1966 so ve\xc4\x8d Lentovih medalj prodali na dra\xc5\xbebi v londonski dra\xc5\xbebeni hi\xc5\xa1i Sotheby's. Anonimno jih je za vsoto \xc2\xa3500 odkupil Adolf Galland, biv\xc5\xa1i General der Jagdflieger, ki je to storil po naro\xc4\x8dilu Ministrstva za obrambo Zvezne republike Nem\xc4\x8dije. Medalje je prodajala Lentova najstarej\xc5\xa1a h\xc4\x8di Christina, v soglasju s Helmutovo \xc5\xbeeno, ki je potrebovala denar za operacijo. Obrambno ministrstvo je zbirko medalj predalo Muzeju obrambne zgodovine (Wehrgeschichtliches Museum) v Rastattu.\n_START_SECTION_\nPovzetek\n_START_PARAGRAPH_\nHelmut Lent ima uradno priznanih 110 zra\xc4\x8dnih zmag, katere je dosegel v 507 poletih (nekateri viri navajajo 520 poletov.) Od tega je 103 zmage dosegel pono\xc4\x8di, pri \xc4\x8demer je sestrelil 59 \xc5\xa1tirimotornih bombnikov in enega Mosquita. Njegovo najvi\xc5\xa1je prejeto odlikovanje je tako bil vite\xc5\xa1ki kri\xc5\xbeec \xc5\xbeeleznega kri\xc5\xbeca s hrastovimi listi, me\xc4\x8di in diamanti, medtem ko je bil posmrtno povi\xc5\xa1an v polkovnika (Oberst)."