b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Marije ro\xc5\xbenovenske, \xc4\x8cre\xc5\xa1njice\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev so ob koncu 14. stoletja verjetno dali postaviti kartuzijani iz \xc5\xbdi\xc4\x8d. Od prvotne gotske cerkve, ki je imela ladjo z ravnim svodom, sta se ohranila obokan prezbiterij in ostenje ladje, ki je vzhodni del sedanje ladje. _NEWLINE_Cerkev so po prvem tur\xc5\xa1kem vpadu obdali z velikim taborskim obzidjem, ki je imelo ve\xc4\x8d stolpov. Zadnjega so poru\xc5\xa1ili koncem devetnajstega stoletja.\n_START_SECTION_\nPaolo Santonino\n_START_PARAGRAPH_\nO svojem obisku v \xc4\x8cre\xc5\xa1njicah (Chersteten), ko se je 30. maja 1485 tu ustavilo odposlanstvo oglejskega patriarha, je Paolo Santonino v svoj popotni dnevnik (COBISS) zapisal, da je \xc5\xa1kof Pietro Carli nad cerkvijo Bla\xc5\xbeene device in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dem opravil spravni obred ter vnovi\xc4\x8d posvetil od Turkov one\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8dena oltarja bla\xc5\xbeene Marije in svete Katarine.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCerkvena ladja je pravokotna, s prezbiterijem, ki ima triosminski zaklju\xc4\x8dek. Stranski kapeli, ki imata ravno tako triosminski zaklju\xc4\x8dek, dajeta cerkvi v tlorisu obliko latinskega kri\xc5\xbea. Zvonik iz za\xc4\x8detka 16. stoletja ima korenasto streho. Vsa cerkev je brez talnega zidca, razen prezbiterija, ki ima pristre\xc5\xa1en talni zidec. Fabion je preprost, konkaven in obteka vso zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dino. V notranjosti je polo\xc5\xbeen kamnit \xc4\x8drno-bel (marmor-pe\xc5\xa1\xc4\x8denec) tlak, v starem delu dvignjen za stopnico. Zidana pevska empora po\xc4\x8diva na dveh toskanskih stebrih in dveh kri\xc5\xbenih obokih._NEWLINE_Iz gotske dobe se je do danes ohranil del poslikave pri slavolo\xc4\x8dni steni, barvno okno ter gotska ni\xc5\xa1a za sedilijo v prezbiteriju.\n_START_SECTION_\nGlavni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotni marijin kip so oskrunili in uni\xc4\x8dili Turki leta 1482. Druga marijina podoba se je sicer ohranila, vendar je danes v zasebni lasti. Tretja marijina podoba, ki so jo \xc4\x8dastili romarji, je bila slika na platnu in se hrani v stranski kapeli._NEWLINE_Sedanji poznobaro\xc4\x8dni veliki oltar Ro\xc5\xbenovenske matere bo\xc5\xbeje je leta 1744 izdelal kipar Franc Zamlik iz Konjic.  Danes je v tronu glavnega oltarja marijin kip, prav tako delo Franca Zamlika. Neobaro\xc4\x8dni tabernakelj je bil dodan leta 1872._NEWLINE_Stranske kipe sv. Jo\xc5\xbeefa, sv. Matije, sv. \xc5\xa0tefana in sv. Lovrenca z oltarja sv. Areha v ju\xc5\xbeni kapeli so na oltar namestili ob obnovi leta 1950.\n_START_SECTION_\nPri\xc5\xbenica in stranski oltarji\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xbenica je delo Jo\xc5\xbeefa Wrenka, oltar v desni kapeli je verjetno Straussovo delo, oltar v levi kapeli pa je pozlatil leta 1714 celjski slikar Johann Benedikt Huster. Pri\xc5\xbenica in Dominikov oltar sta nastala leta 1710, Arehov oltar pa je iz druge polovice 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nStenske poslikave\n_START_PARAGRAPH_\nStene  prezbiterija je pred desetletjem po naro\xc4\x8dilu takratnega \xc5\xbeupnika v gotski maniri poslikal akademski slikar Milan Lamovec \xc2\xbbDidi\xc2\xab\xc2\xa0iz Slovenskih Konjic. Na severni steni so narisane vice, od koder angeli vle\xc4\x8dejo izbrance pred pripro\xc5\xa1njika Marijo in Jezusa. Napis na poslikavi: \xc2\xbbSancta Maria; Mater Dei Ora Pro Nobis\xc2\xab. Na ju\xc5\xbeni steni je naslikana smrt sv. Jo\xc5\xbeefa, kateremu angeli odpirajo nebo. Napis na poslikavi: \xc2\xbbBeati, qui in Domino muriuntur. Raz. 13,14.\xc2\xab\xc2\xa0Tudi na slavoloku so naslikani angeli. Ve\xc4\x8d stenskih poslikav v cerkveni ladji, istega avtorja, je posve\xc4\x8denih \xc5\xbeivljenju in delu bla\xc5\xbeenega Antona Martina Slom\xc5\xa1ka, katerega mati je bila doma v bli\xc5\xbenjem zaselku Brdce.\n_START_SECTION_\nPrenove\n_START_PARAGRAPH_\nOhranjen je zapis, da je bila cerkev 24. februarja 1669 pove\xc4\x8dana proti zahodu in so ji dodali pevsko emporo. Zaradi velikega \xc5\xa1tevila romarjev so leta 1694 prizidali najprej Dominikovo kapelo na severni in leta 1731 \xc5\xa1e Arehovo kapelo na ju\xc5\xbeni strani._NEWLINE_Cerkev je imela do obnov v devetnajstem stoletju kar sedem oltarjev, kar pri\xc4\x8da o nekdanjem \xc5\xa1tevilu romarjev in Marijinih \xc4\x8dastilcev. Ko so \xc5\xa1tiri med njimi podrli, naj bi leta 1899 slikar Franc Gornik svetnike s teh oltarjev upodobil na stropu ladje, vendar se te poslikave niso ohranile. _NEWLINE_Po prvotni zamisli, da bi se zunanja fasada \xc5\xbeupnijske cerkve leta 1991 samo prebelila, je obnova prerasla v \xc5\xa1ir\xc5\xa1e okvirje. Razen na zvoniku, so bili na ostalih fasadah odstranjeni skoraj vsi ometi. Na osnovi najdbe prvotne baro\xc4\x8dne poslikave zvonika na podstre\xc5\xa1ju, je bil izdelan na\xc4\x8drt za rekonstrukcijo poslikave na celotni cerkveni zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dini, v sivomodri barvi. So\xc4\x8dasno je potekala obnova fasade tudi na \xc5\xbeupnijski stavbi na ju\xc5\xbenem delu nekdanjega cerkvenega obzidja.\n_START_SECTION_\nOrgle in pevska empora\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1995 so bila kon\xc4\x8dana obnovitvena dela na orglah, ki jih je v letih 1834 in 1835 izdelal mojster Peter Rumpelj iz Kamnika. Orgelski mehanizem je obnovil Anton Jenko, orgelsko omaro je restavriral Tone Podkri\xc5\xbenik. Mizar Jo\xc5\xbee Kralji\xc4\x8d je naredil nov leseni sredinski del ograje pevske empore.'