b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svete Margarete, Jaromerice\n_START_SECTION_\nStara cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nPred sedanjo cerkvijo svete Margarete je bila tu cerkev \xc5\xbee mnogo prej \xe2\x80\x93 pribli\xc5\xbeno 400 let, leta 1737 pa je v glavnem dobila sedanjo obliko. Ustanovitelj, slog in spreminjanje prvotne notranjosti cerkve niso znani. Od sredine 16. stoletja se je ohranilo poro\xc4\x8dilo samo o dokon\xc4\x8danju gradnje stolpa. _NEWLINE_Stara cerkev je bila uni\xc4\x8dena v velikem po\xc5\xbearu 2. julija 1631. Ogenj je poleg cerkve uni\xc4\x8dil tudi 30 hi\xc5\xa1, grad in mestno hi\xc5\xa1o. Od cerkve ni ostalo skoraj ni\xc4\x8d in je le po\xc4\x8dasi o\xc5\xbeivela. \xc4\x8cude\xc5\xbeno so ostali lokalna kmetijska \xc5\xa1ola, siroti\xc5\xa1nica in skedenj na trgu Kobyl. Ohranjena je bila le knjiga sirot, v kateri pi\xc5\xa1e, da je bil kon\xc4\x8dan kvadratni zvonik z obzidjem in vogalnimi stolpi, zgrajen leta 1562 pod Bene\xc5\xa1em Vlachom._NEWLINE_V Jaromericah so bili v tem obdobju trije veliki po\xc5\xbeari in ogenj je zajel tudi cerkev svete Margarete. Do leta 1641 je bil zgrajen pokrit prostor, ve\xc4\x8dinoma za pastorja Martina Rehorja Stari\xc4\x8da. Leta 1681 je bila cerkev na novo pokrita in naslednje leto tlakovana. Novi dekan L. B. Stiller je leta 1689 dodal pri\xc5\xbenico (naredil jo je Jan Joachim Litzendorf iz Avstrije), njegov naslednik, dekan P. Fr. Polach, jo je dal pozlatiti leta 1698. O zunanji obliki cerkve ni podrobnih informacij, razen podobe gradu v galeriji slik, ki prikazujejo Jaromerice pred veliko baro\xc4\x8dno preobrazbo.\n_START_SECTION_\nPatron in ustvarjalci\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnijsko cerkev svete Margarete je zgradil grof Jan Adam Questenberk, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik cerkve in imetnik posestva Jaromerice. Bogastvo je podedoval po svojem o\xc4\x8detu Janu Antoninu (1633\xe2\x80\x931684), slednji pa po svojem o\xc4\x8detu Gerhardu Questenberku, ki je posestvo kupil po bitki na Beli gori, ko je bilo sicer zaplenjeno. Jan Adam Questenberk je bil razsvetljen in velik popotnik, obnovil je prvotni renesan\xc4\x8dni dvorec in zgradil novo cerkev. \xc5\xbdupnijska cerkev svete Margarete je bila posve\xc4\x8dena leta 1738 in je postala nekak\xc5\xa1na grajska kapela._NEWLINE_Kdo je oblikoval cerkev svete Margarete, ni povsem jasno. Alois Plichta je menil, da jo je oblikoval Johann Lucal Hildebrandt, raziskovalec Jaroslav Sedlar pa, da jo je oblikoval Jakub Prandtauer.  Zanimivo je, da je ohranil prvotno zasnovo cerkve, a je sedanja podoba nekoliko druga\xc4\x8dna. "Tempelj je postal \xc5\xbertev finan\xc4\x8dne zadrege," pravi zgodovinar Vladimir Helfert._NEWLINE_Na zahodni strani je \xc5\xa1iroka fasada, ki povezuje dva diagonalno zgrajena stolpa. Severni zvonik je bil zgrajen \xc5\xbee leta 1732, vendar je leta 1773 njegov zgornji del propadel. Stolp je bil obnovljen in vrnjen v prvotno stanje leta 1782, ko sta bila dokon\xc4\x8dana cerkev in ju\xc5\xbeni stolp, ki je bil zni\xc5\xbean le v prvem nadstropju.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nTloris ladje ima obliko elipse z osjo dol\xc5\xbeine 20,2 m, usmerjene od zahoda proti vzhodu. V notranjosti je osem masivnih stebrov, lo\xc4\x8denih med seboj s tankimi stenami, ki ustvarjajo \xc5\xa1est kvadratnih ni\xc5\xa1, od katerih sta dve na kraj\xc5\xa1i, 14,8 metra dolgi, osi, in dajejo prostor velikim stranskim oltarjem. Stebri in obokani pasovi nosijo tambur, zaklju\xc4\x8den z vencem, katerega zgornja meja je 19,8 metra nad tlemi. Nad tamburjevo steno se dviga do 27 m visoka kupola. Na njej je osmerokotna lanterna z bo\xc5\xbejim o\xc4\x8desom s premerom 1,2 metra. Najve\xc4\x8dja vi\xc5\xa1ina je 44 m nad tlemi._NEWLINE_Ladja ima sedem oltarjev. Na prvem od velikih stranskih oltarjev je slika o skrivnosti svete Trojice. Na nasprotni strani je oltar s sliko, ki predstavlja brezmade\xc5\xbeno spo\xc4\x8detja device Marije. Na evangelijski strani je oltar Karla Boromejskega z relikvijo svetega Vincenca v stekleni skrinji, s podobo svetega Cirila in Metoda, zadaj je manj\xc5\xa1i oltar, posve\xc4\x8den svetemu Janezu Nepomuku. Na epistolni strani je sprednji stranski oltar s podobo Marije ro\xc5\xbenega venca in majhno sliko svetega Filipa Nerija. V stekleni skrinji na oltarju so relikvije svete Reparate, mu\xc4\x8denice. Na drugi strani oltarja z brezmade\xc5\xbenim spo\xc4\x8detjem device Marije je oltar posve\xc4\x8den Toma\xc5\xa1evi Materi bo\xc5\xbeji z ostanki in sliko svetega Sarkandra. Sedmi oltar na prezbiterijskem stebru je najmanj\xc5\xa1i od vseh. Pri\xc5\xbenica na nasprotnem stebru je verjetno ostanek prvotne cerkve. Na levi strani dvorane je velik oltar svete Ane._NEWLINE_Glavni oltar slikarja Franza Antona Findta iz Znojma prikazuje Stvarjenje lu\xc4\x8di. V oboku kora, ki ga je poslikal Findt, stoji lik svete Margarete, obdane z angeli, na njeni glavi po\xc4\x8diva lovorjev venec kot znak zmage nad smrtjo in sprejema v nebesa._NEWLINE_Freske osrednjega templja na obmo\xc4\x8dju za slavolokom je izdelal Karel Franti\xc5\xa1ek Tepper. _NEWLINE_Za okrasje cerkve je poskrbel dunajski umetnik, umetni\xc5\xa1ki svetovalec Karla VI. in plemstva, Konrad Adolf von Albrecht. Okoli leta 1728 je razvil obse\xc5\xbeen program za okrasitev cerkve, zato je splo\xc5\xa1na zasnova poenotena in tematsko uravnote\xc5\xbeena. Barve in skulpture se dopolnjujejo in se postopoma pove\xc4\x8dujejo._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Oratorij je bil samo za gospodo in zelo lepo urejen. Oratorij na epistolni strani je Jan Adam Questenberk rezerviral zase in svojo dru\xc5\xbeino. Uporabljal se je kot kapela._NEWLINE_S kora se po stopnicah pride v galerijo nad hodnikom v pritli\xc4\x8dju, ki se nadaljuje v dve empori.\n_START_SECTION_\nZvonik\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev svete Margarete ima dva stolpa. V primerjavi z osnovnim projektom nista simetri\xc4\x8dna. Medtem ko severni stolp sovpada s sprednjim robom dvorane, je ju\xc5\xbeni stolp od stene dvorane oddaljen ve\xc4\x8d kot 5 m in zdru\xc5\xbeen s posebno steno._NEWLINE_Druga\xc4\x8de sta stolpa enaka, skoraj kvadratne oblike, ve\xc4\x8d kot 40 m visoka in dvonadstropna. V severnem stolpu, ki je le redko odprt za javnost, so zvonovi. Njegova kupola je iz leta 1773.'