b'\n_START_ARTICLE_\nLeopold Suhodol\xc4\x8dan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvih \xc5\xa1est let je pre\xc5\xbeivel v \xc5\xbdireh. Ker je bil njegov o\xc4\x8de finan\xc4\x8dni stra\xc5\xbenik, se je dru\xc5\xbeina veliko selila. Najprej so se selili na Pla\xc4\x8d pri Sve\xc4\x8dini, zaradi velike oddaljenosti od \xc5\xa1ole pa kmalu v \xc5\xa0entilj v Slovenskih goricah. Ko se je za\xc4\x8dela 2. svetovna vojna, so Nemci zajeli o\xc4\x8deta, mama pa je sama skrbela za dru\xc5\xbeino. _NEWLINE_Obiskoval je klasi\xc4\x8dno gimnazijo v Mariboru, kasneje pa se je prepisal na me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo in jo dokon\xc4\x8dal. Med \xc5\xa1olanjem se je spoprijateljil s Smiljanom Rozmanom, pri literarnem kro\xc5\xbeku pa s Kajetanom Kovi\xc4\x8dem. Pedago\xc5\xa1ko delo je za\xc4\x8del v Radljah ob Dravi, leta 1950 pa ga nadaljeval na Osnovna \xc5\xa1ola Franja Goloba Prevalje. Leto dni kasneje se je odlo\xc4\x8dil za nadaljevanje \xc5\xa1tudija nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine na Vi\xc5\xa1ji pedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Ljubljani. Po diplomi se je vrnil na prevaljsko osnovno \xc5\xa1olo, kjer je bil za u\xc4\x8ditelja slovenskega jezika, srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dine, risanja in marksisti\xc4\x8dne vzgoje, od leta 1957 do 1974 pa je bil ravnatelj. _NEWLINE_\xc5\xbde iz dija\xc5\xa1kih let je imel izku\xc5\xa1nje z odrom, zato so ga gledali\xc5\xa1ki navdu\xc5\xa1enci sprejeli v svoj krog. Bil je re\xc5\xbeiser, igralec in scenograf. Tukaj je spoznal svojo kasnej\xc5\xa1o \xc5\xbeeno Marijo in si z njo na Fari postavil novo hi\xc5\xa1o. Rodila sta se jima h\xc4\x8di Zala, po poklicu zdravnica, ter sin Primo\xc5\xbe Suhodol\xc4\x8dan, ki pi\xc5\xa1e za mladino. _NEWLINE_Bil je prvi predsednik Kulturne skupnosti ter dolga leta predsednik Sveta za kulturo ob\xc4\x8dine Ravne na Koro\xc5\xa1kem._NEWLINE_Po njem je v okviru Koro\xc5\xa1ke osrednje knji\xc5\xbenice dr. Franca Su\xc5\xa1nika na Ravnah poimenovana pionirska knji\xc5\xbenica, v kateri je od leta 1998 spominska soba, kjer hranijo originalne izdaje njegovih del, ponatise, prevode in drugo gradivo. V Spominskem parku na Prevaljah stoji doprsni kip, ki ga je leta 1985 izdelal Mirsad Begi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nPisatelj\n_START_PARAGRAPH_\nPisati je za\xc4\x8del \xc5\xbee v \xc5\xa1oli, svoja dela pa je objavljal v glasilu Mlada greda. Pisal je predvsem za otroke, z mladinsko prozo je postal znan tudi v tujini. Njegova dela so prevedena v \xc5\xa1estindvajset jezikov, ponatisi del pa izhajajo \xc5\xa1e danes. Pisal je kratke pripovedi, povesti, radijske in televizijske igre, novele, romane, za odrasle pa predvsem sodobnej\xc5\xa1o realisti\xc4\x8dno prozo. Upodabljal je \xc5\xbeivljenje v malem mestu, lotil se je tudi ljubezenske (npr. Trenutki in leta) in vojne tematike (npr. Sne\xc5\xbeno znamenje). Ideje za pisanje je \xc4\x8drpal iz doma\xc4\x8dega kraja, ve\xc4\x8dkrat je opisal resni\xc4\x8dne ljudi in kraje, ki jim je spremenil imena. Za pisateljevanje je navdu\xc5\xa1il tudi svojega sina Primo\xc5\xbea Suhodol\xc4\x8dana.\n_START_SECTION_\nMentor in urednik\n_START_PARAGRAPH_\nBil je prvi mentor in ustanovitelj literarnega glasila Vigred (1955), ki danes sodi med najstarej\xc5\xa1a \xc5\xa1olska literarna glasila v Sloveniji. Veliko pozornosti je namenil lepoti jezika. Glasilo je prejelo \xc5\xa1tevilne nagrade za vsebino, likovno opremo, tematiko in splo\xc5\xa1no kvaliteto._NEWLINE_Kot urednik je med letoma 1974 in 1977 deloval pri otro\xc5\xa1ki reviji Kurir\xc4\x8dek, med letoma 1977 in 1980 pa kot glavni in odgovorni urednik pri knji\xc5\xbenih izdajah zalo\xc5\xbebe Borec.\n_START_SECTION_\nSlikar\n_START_PARAGRAPH_\nS slikarstvom se je za\xc4\x8del ukvarjati na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer je obiskoval slikarski kro\xc5\xbeek. Upodabljal je predvsem naravo, lotil pa se je tudi portretov. Desetletje je vodil Likovni salon v Koro\xc5\xa1ki osrednji knji\xc5\xbenici dr. Franca Su\xc5\xa1nika Ravne na Koro\xc5\xa1kem, kjer je bila ob peti obletnici pisateljeve smrti samostojna razstava njegovih akvarelov.\n_START_SECTION_\nBralna zna\xc4\x8dka\n_START_PARAGRAPH_\nS profesorjem slovenskega jezika Stankom Kotnikom sta Bralno zna\xc4\x8dko ustanovila leta 1961 na prevaljski \xc5\xa1oli. Sre\xc4\x8danja s \xc5\xa1tevilnimi literati in pogovori o prebranih knjigah so u\xc4\x8dence le \xc5\xa1e spodbudili k branju, podelitev bralnih zna\xc4\x8dk pa je veljala za pravi slavnostni dogodek v kraju. Prva zna\xc4\x8dka je bila podeljena na Osnovni \xc5\xa1oli Franjo Golob na Prevaljah. Danes bralna zna\xc4\x8dka poteka na skoraj vseh slovenskih osnovnih \xc5\xa1olah. Gibanje je poimenovano po slovenskih pisateljih, tako na Koro\xc5\xa1kem poteka tekmovanje za Suhodol\xc4\x8danovo bralno zna\xc4\x8dko.'