b'\n_START_ARTICLE_\nKatoli\xc5\xa1ka kralja\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc5\xa1ka kralja je naziv, ki sta ga prejela Izabela I. Kastiljska in Ferdinand II. Aragonski. Njuno vladanje se v \xc5\xa1panski zgodovini smatra kot tranzicija iz srednjega veka v novi vek. Z njuno zakonsko zvezo sta se v dinastiji Trast\xc3\xa1mara zdru\xc5\xbeili dve kroni: Kastiljsko in Aragonsko kraljestvo. Zdru\xc5\xbeitev kron je pomenila prvi korak \xc5\xa0panije k razvoju kot enotne dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nKastiljska nasledstvena vojna\n_START_PARAGRAPH_\nIzabela in Ferdinand sta se povzpela na prestol prek Kastiljske nasledstvene vojne, ki je trajala med letoma 1475 in 1479. \xc5\xa0lo je za vojno med privr\xc5\xbeenci Ivane iz dinastije Trast\xc3\xa1mara, domnevne h\xc4\x8dere pokojnega kralja Henrika IV. Kastiljskega, in Izabele, ki je bila kraljeva polsestra. Ta vojna je imela dvojni karakter dr\xc5\xbeavljanske in mednarodne vojne. Izabela je bila namre\xc4\x8d poro\xc4\x8dena s Ferdinandom, naslednikom aragonske krone, Ivana pa se je poro\xc4\x8dila z Alfonsom V. Portugalskim. Portugalsko je podpirala Francija, ker je \xc5\xbeelela prepre\xc4\x8diti, da bi se njen tekmec za nadvlado nad obmo\xc4\x8dji Italije zdru\xc5\xbeil s Kastiljo. Vojna se je kon\xc4\x8dala 4. septembra 1479 s podpisom sporazuma v Alc\xc3\xa1\xc3\xa7ovasu. Izabela in Ferdinand sta bila tako priznana kot kraljica in kralj Kastilje. Ivana se je odrekla svojim pravicam in morala do smrti ostati v samostanu.\n_START_SECTION_\nNotranja politika\n_START_PARAGRAPH_\nPoudariti je treba, da Katoli\xc5\xa1ka kralja nista nacionalno poenotila \xc5\xa0panije, saj sta bili kraljestvi samostojni, ne glede na to, da sta bili zdru\xc5\xbeeni v osebi svojih vladarjev. Leta 1475 je bilo s Segovijskim sporazumom dolo\xc4\x8deno, da ima Izabela ekskluzivno oblast in pravico nasledstva v Kastilji, nikoli pa ne bi mogla prevzeti oblasti v Aragoniji, saj je tam zakon prepovedoval \xc5\xbeensko nasledstvo. Zdru\xc5\xbeitev Aragonije in Kastilje je bil torej le dinasti\xc4\x8dni dogovor, zato je vsako kraljestvo imelo svoje institucije, zakone, navade in tudi jezik._NEWLINE_Kljub temu je obstajalo neravnovesje med kraljestvoma. Kastilja je imela namre\xc4\x8d trikrat ve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino in \xc5\xa1tirikrat ve\xc4\x8d prebivalcev kot Aragonija. Imela je tudi bolj razvito gospodarstvo, zaradi pridelave \xc5\xbeita in ov\xc4\x8djereje, kar je bilo v nasprotju s skoraj popolnim aragonskim gospodarskim propadom. Tudi Izabela in Ferdinand sta raje prebivala v Kastilji._NEWLINE_Njun glavni cilj je bil po preteklih nesre\xc4\x8dah, krizah in razpadanju cesarstva obnoviti oblast v monarhiji. Da bi vzpostavila in ohranila red v kraljestvu, sta ustanovila razli\xc4\x8dne institucije._NEWLINE_Prva ustanova, ki sta jo vzpostavila, je bila t.i.\xc2\xa0\xc2\xbbSveta bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbSanta Hermandad\xc2\xab). \xc5\xa0lo je za oboro\xc5\xbeeno milico, katere naloga je bila ohranjati red in preganjati kazniva dejanja. Odlikovala se je po svoji mobilnosti in u\xc4\x8dinkovitosti. Najverjetneje je bila prva organizirana policijska sila v Evropi._NEWLINE_Glavna vladna institucija je bil kraljevi svet, ki so ga leta 1480 razdelili in ga naredili bolj strukturiranega. Kralja sta tako vladala prek sistema svetov. Ker je bil njun glavni namen obnoviti dr\xc5\xbeavno oblast, je bilo potrebno, da je kortes (\xc5\xa1panski srednjeve\xc5\xa1ki stanovski parlament) ob vseh prilo\xc5\xbenostih podrejen monarhiji. Zato sta kralja pazljivo nadzorovala njegova zasedanja in tudi zmanj\xc5\xa1ala \xc5\xa1tevilo njegovih zborovanj. Prav tako sta hierarhizirala plemi\xc5\xa1ke nazive in nadzorovala plemstvo. Ne glede na to, so plemi\xc4\x8di \xc5\xa1e vedno imeli precej bogastva in velik socialni vpliv. Z uvedbo t. i. primogeniture (institucije civilnega prava, ki dovoljuje, da prvorojenec deduje vse dru\xc5\xbeinske dobrine) sta \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala vpliv plemstva._NEWLINE_Ustanovila sta tudi t.i.\xc2\xa0\xc2\xbbchanciller\xc3\xadas\xc2\xab, ki so predstavljale vrhovni sodni organ kraljestva._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju lokalne uprave sta imenovala uradnike, ki so imeli razli\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne, administrativne, finan\xc4\x8dne in sodne funkcije. Imenovali so se\xc2\xa0\xc2\xbbcorregidores\xc2\xab\xc2\xa0in predstavljali so avtoriteto na ob\xc4\x8dinski ravni._NEWLINE_Izabela in Ferdinand sta morala omejiti tudi mo\xc4\x8d duhovni\xc5\xa1tva. Po dolgih pogajanjih jima je uspelo pridobiti pravico do imenovanja \xc5\xa1kofov v svojih kraljestvih. V njunih rokah je ostala tudi inkvizicija. V njej sta videla mo\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje. V \xc4\x8dasu katoli\xc5\xa1kih kraljev je so\xc5\xbeitje z nekatoli\xc5\xa1kimi veroizpovedmi postalo nekompromisno, strogo in polno preganjanj. Hoteli so ohraniti \xc4\x8disto\xc4\x8do katoli\xc5\xa1ke vere, prepre\xc4\x8diti, da bi se spreobrnjeni kristjani (t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbconversos\xc2\xab) vrnili k starim prepri\xc4\x8danjem, kaznovati heretike in za\xc5\xa1\xc4\x8dititi kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko dru\xc5\xbebo pred\xc2\xa0\xc2\xbboku\xc5\xbebo\xc2\xab\xc2\xa0s herezijo. Inkvizicija se je sprva zna\xc5\xa1ala predvsem nad judi, kasneje pa \xc5\xa1e nad vsemi oblikami heterodoksije in prestopki, povezanimi z vero in moralo. Ta nekompromisna politika je dosegla vrhunec marca 1492 z izgonom judov iz kraljestva.\n_START_SECTION_\nZunanja politika\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1482 se je za\xc4\x8dela vojna za Granado, zadnjo muslimansko dr\xc5\xbeavo na Pirenejskem polotoku. Vojna je zahtevala velike in dolgotrajne voja\xc5\xa1ke akcije . Zadnji emir Granade, Mohamed XII. (znan tudi kot Boabdil), je predal mesto po osmih mesecih obleganja. Kapitulacija je bila podpisana 25. novembra 1491 in \xc4\x8dez nekaj tednov, januarja 1492, sta Izabela in Ferdinand slovesno vkorakala v Granado. S tem se je kon\xc4\x8dala dolgoletna rekonkvista Pirenejskega polotoka. Kapitulacija pa je muslimanom zagotavljala svobodno veroizpoved, rabo svojega jezika in obla\xc4\x8dil, ohranitev svojih obi\xc4\x8dajev ter jim celo obljubljala, da bodo sojeni po svojih zakonih. Obljube so ostale le \xc4\x8drke na papirju, saj se je kmalu za\xc4\x8delo preganjanje muslimanskega prebivalstva. Prisiljeni so se bili pokristjaniti ali pa oditi iz kraljestva._NEWLINE_Leta 1512 so kastiljske voja\xc5\xa1ke trope osvojile tudi kraljestvo Navarre. Zemeljska \xc5\xa1iritev pa ni potekala samo na Iberijskem polotoku, ampak so v tem \xc4\x8dasu osvojili tudi Kanarske otoke in ustanovili protektorate na severu Afrike. Leta 1497 so zavzeli tudi Melillo._NEWLINE_Najbolj znana ekspedicija je bila Kolumbova, ki prestavlja enega izmed prelomnih dogodkov, ne le v \xc5\xa1panski, ampak tudi v svetovi zgodovini. Leta 1486 je mornar Kri\xc5\xa1tof Kolumb katoli\xc5\xa1kima kraljema predstavil nov projekt: \xc5\xbeelel je potovati proti vzhodu v Indijo po novi poti \xc4\x8dez Atlantik. Ko se je kon\xc4\x8dala vojna za Granado, sta se kralja odlo\xc4\x8dila financirati njegov projekt. Kolumb je tako 12. oktobra 1492 prispel na majhen otok v Bahamih. Do leta 1504 je opravil \xc5\xa1e tri druga potovanja, \xc5\xa1e vedno prepri\xc4\x8dan, da spadajo k Indiji. Kasneje je Amerigo Vespucci ugotovil, da ta zemlja pripada Novemu svetu._NEWLINE_Leta 1494 sta Izabela in Ferdinand s portugalskim kraljem podpisala Tordesilljsko pogodbo, s katero sta si \xc5\xa1panska monarhija in Portugalsko kraljestvo razdelila novoodkrita ozemlja v Ameriki. Meja je potekala po poldnevniku, oddaljenem 370 lig od Kapverdskih otokov.\n_START_SECTION_\nNasledstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIzabela je umrla 26. novembra 1504. Ferdinand se je v manj kot v enem letu po njeni smrti poro\xc4\x8dil z Germano de Foix. Ker Ferdinand ni imel pravic do kastiljskega prestola, jo je nasledila h\xc4\x8di Ivana z mo\xc5\xbeem Filipom, sinom Maksimiljana I. Habsbur\xc5\xa1kega. Po Filipovi smrti leta 1506 so kraljico Ivano razglasili za du\xc5\xa1evno neuravnove\xc5\xa1eno. Ferdinand je leta 1507 prevzel regentstvo nad Ivaninim sinom Karlom, ki je danes znan kot Karel V. Habsbur\xc5\xa1ki. Ferdinand je umrl leta 1516. Nasledil ga je vnuk Karel, poimenovan Karel I. \xc5\xa0panski, ki je postal prvi vladar zdru\xc5\xbeenih Aragonije in Kastilje. Izabelini in Ferdinandovi posmrtni ostanki so shranjeni v Kraljevi kapeli v Granadi.'