b"\n_START_ARTICLE_\nCharles Wright Mills\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo (1916-1934)\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Wright Mills se je rodil 28. avgusta leta 1916 v mestu Waco v [Texas|Teksasu]]. Tam je \xc5\xbeivel do svojega triindvajsetega leta. Njegov o\xc4\x8de, Charles Grover Mills, je bil zavarovalni\xc5\xa1ki agent, njegova mati, Frances Wright Mills pa gospodinja. Maturiral je leta 1934 na Dallas Technical High School.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijska leta (1935-1942)\n_START_PARAGRAPH_\nSprva se je vpisal na tehni\xc4\x8dni Univerzi A&M, a jo je po prvem letu zapustil in nato leta 1939 na Univerzi Texas v Austinu prejel diplomo iz sociologije in magisterij iz filozofije. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je \xc5\xbee objavljal v American Sociological Review in American Journal of Sociology, dveh glavnih sociolo\xc5\xa1kih revijah v ZDA._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu je spoznal tudi svojo prvo \xc5\xbeeno Dorothy Helen Smith in profesorja sociologije na Teksa\xc5\xa1ki univerzi Hansa Gertha. Doktorat iz sociologije je prejel leta 1941 na Univerzi Wisconsin. Istega leta je zapustil omenjeno univerzo in zasedel katedro za socilogijo na Univerzi Maryland, College Park. Prva h\xc4\x8derka se mu je rodila leta 1943.\n_START_SECTION_\nDelo (1942-1956)\n_START_PARAGRAPH_\nNa univerzi v Marylandu je delal med letoma 1941 in 1945. V tem \xc4\x8dasu se je pove\xc4\x8dala njegovo zanimanje za ameri\xc5\xa1ko politiko. V \xc4\x8dasu druge svetovne vojne se je spoprijateljil z zgodovinarji Richardom Hofstanderjem, Frankom Freidlom in Kenom Stamppom. Ti \xc5\xa1tirje znanstveniki so razglabljali o mnogih temah in vsak izmed njih je pisal o mnogih te\xc5\xbeavah povezanih z vojno in vplivom vojne na ameri\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo. Po koncu vojne se je Mills posvetil pisanju sociolo\xc5\xa1kih \xc4\x8dlankov, ki jih je objavljal v revijah, kot so The New Republic, The New Leader in Politics. Leta 1945 se je preselil v New York, kjer je dobil mesto pri raziskavi in\xc5\xa1titutu Bureau of Applied Social Research Univerze Columbia. Leta 1946 je bil izbran za asistenta na sociolo\xc5\xa1kem oddelku na Univerzi Columbia. Guggeneheimova fundacija mu je dala 2500 ameri\xc5\xa1kih dolarjev \xc5\xa1tipendije za raziskavo v letu 1946. Tam je promoviral idejo, da sociologi ne smejo biti zgolj nezainteresirani opazovalci vpleteni v raziskavo. Zaskrbljen je bil nad moralo svojih kolegov, saj naj bi omogo\xc4\x8dili ljudem, katerim so manjkale potrebne kvalifikacije priti na vodilna mesta. Leta 1947 sta se z Dorothy lo\xc4\x8dila. V \xc4\x8dasu dela na Univerzi Columbia je napisal knjigo Beli ovratniki (White Collar), ki je iz\xc5\xa1la leta 1951. Leta 1947 se je poro\xc4\x8dil z Ruth Harper, s katero je sodeloval pri knjigah Nova elita: sindikalni voditelji v ZDA (The New Men of Power: America's Labor Leaders, 1948), Beli ovratniki (1951) in Elita oblasti (The Power Elite, 1956)._NEWLINE_Leta 1949 se je odpravil v Chicago, kjer je bil na Univerzi v Chicagu en semester gostujo\xc4\x8di profesor. Leta 1953 je skupaj s Hansom Gerthom izdal svoje drugo delo Karakter v dru\xc5\xbebeni strukturi (Character and Social Structure: The Psychology of Social Institutions). Druga h\xc4\x8derka se je Millsu rodila julija 1955. Kmalu se je vrnil na Univerzo Columbia, kjer je bil 1. julija 1956 povi\xc5\xa1an v izrednega profesorja sociologije. Leta 1956-57 se je dru\xc5\xbeina preselila v K\xc3\xb8benhavn, kjer je predaval na tamkaj\xc5\xa1nji univerzi.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a leta in smrt (1958-1962)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1959 se je poro\xc4\x8dil \xc5\xa1e v tretje, tokrat z ameri\xc5\xa1ko umetnico Yaroslavo Surmachovo in se vrnil v Rockland County, New York. Iz tega zakona se jima je leta 1960 rodil sin. Avgusta 1960 je \xc4\x8das pre\xc5\xbeivljal na Kubi, kjer je intervjuval Fidela Castra za svoj spis Listen, Yankee. Castro je zatrjeval, da je prebral Millsovo delo Elita oblasti._NEWLINE_Mills je bil znan kot \xc4\x8dlovek, ki se mu je vedno mudilo, poleg tega pa je bil zelo bojevit. Vedno je delal hitro in zelo u\xc4\x8dinkovito. Irving Louis Horowitz, ki je napisal njegovo biografijo, to povezuje z dejstvom, da se je zaradi bolezni na srcu zavedal, da lahko vsak \xc4\x8das umre. Opisal ga je tudi kot mo\xc5\xbea, ki ves \xc4\x8das i\xc5\xa1\xc4\x8de svojo usodo. Celo \xc5\xbeivljenje je trpel zaradi sr\xc4\x8dnih napadov. Zaradi \xc4\x8detrtega je 20. marca 1962 umrl.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nC. Wright Mills je bil pod mo\xc4\x8dnim vplivom pragmatizma, predvsem pod vplivom del Georga Meada, Johna Deweya, Charlesa Sanders Peirca in Williama Jamesa._NEWLINE_Millsovi pogledi na dru\xc5\xbebeno strukturo so zelo podobni Webrovim. Mills se je zavedal vsesplo\xc5\xa1nega vpliva marksizma. Bil je mnenja, da je postal nujno orodje za vse sociologe, ki se morajo o marksizmu izobraziti. Posledi\xc4\x8dno je bil vsak poznej\xc5\xa1i vpliv marksizma, po Wrightovem mnenju, rezultat ustrezne izobrazbe, ki so jo sociologi pridobili. Mills je tako kot Weber raziskoval problemati\xc4\x8den odnos med posameznikom in dru\xc5\xbebo kot celoto, poleg tega pa jedro njegovega dela prav tako posve\xc4\x8da utemeljitvam. Oba sta verjela, da so utemeljitve prakti\xc4\x8dna uporaba znanja, ki vodijo k \xc5\xbeelenemu zaklju\xc4\x8dku. Utemeljevanje je tudi edini na\xc4\x8din za nadzorovanje birokracije in mo\xc5\xbenost za pove\xc4\x8danje pomena delavstva v dru\xc5\xbebi, pravi Mills. Millsovo delo je tudi pod vplivom neofreudizma. Preden je Mills postal sociolog je bil zelo zavzet \xc5\xa1tudent filozofije. Od tod tudi izvira njegova vizija o temeljni enakopravni demokraciji._NEWLINE_Millsovo delo se je mo\xc4\x8dno oddaljilo od Webrovih razlikovanj med razli\xc4\x8dnimi vplivi razreda, statusa in mo\xc4\x8di v dru\xc5\xbebi in razdvojenostjo sistema in politike. Analize velikega dela ameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe so vidne v delih Novi mo\xc5\xbeje mo\xc4\x8di (1948), Beli ovratniki (1951), o ameri\xc5\xa1kem srednjem razredu, in njegovem najbolj znanem delu Elita oblasti (1956). V njem je elito postavil voditelje iz poslovnega sveta, politike in vojske, katerih odlo\xc4\x8ditve in dejanja imajo drasti\xc4\x8dne posledice na dru\xc5\xbebo._NEWLINE_Med njegova dela spadajo tudi Karakter v dru\xc5\xbebeni strukturi (1953; skupaj z H.H. Gerth) in Sociolo\xc5\xa1ka imaginacija (The Sociological Imagination, 1959). Pri slednji gre za kriti\xc4\x8dno ovrednotev statusa sociologije v tedanji dru\xc5\xbebi in predlog primernih dru\xc5\xbebenih razmerij. \xc4\x8clanke je objavljal v znanih revijah. Millsa so zanimale odgovornosti intelektualcev v dru\xc5\xbebi po drugi svetovni vojni. V Millsovi biografiji, ki je napisal Daniel Geary, je omenjeno, da so imela Millsova dela mo\xc4\x8dan vpliv na ameri\xc5\xa1ko Novo levico (New Left) v \xc5\xa1estdesetih v ZDA. Mills je tudi populariziral pojem New Left v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike v letu 1960 v javnem pismu, Letter to the New Left. Marksisti (The Marxists) je zadnja knjiga, ki je izdal v \xc4\x8dasu svojega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Dobra, a kontroverzna intelektualna biografija se nahaja v knjigi C. Wright Mills, an American Utopian' (1983), ki jo je napisal ameri\xc5\xa1ki sociolog Irving Louis Horowitz. Njegov oseben pogled pa je prikazan v delu C. Wright Mills: Pisma in avtobiografska pisanja - C. Wright Mills: Letters and Autobiographical Writings (2000), ki sta ga uredili njegovi h\xc4\x8derki Kathryn in Pamela Mills.\n_START_SECTION_\nThe New Men of Power\n_START_PARAGRAPH_\nThe New Men of Power: America's Labor Leaders (1948) analizira t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbdelavsko metafiziko\xc2\xab. Gre za tradicionalno prepri\xc4\x8danje, da upori in stavke delavskega razreda vodijo k zvi\xc5\xa1anju javne ozave\xc5\xa1\xc4\x8denosti o problemih. Mills se je osredoto\xc4\x8dil tudi na dinamiko sodelovanja med sindikati delavcev in lastniki kapitala. Zaklju\xc4\x8di z ugotovitvijo, da so predstavniki v sindikatih zadovoljni z \xc5\xbee zelo majhnimi popu\xc5\xa1\xc4\x8danji lastnikov, saj v kapitalizmu predstavljajo isti sloj prebivalstva in se zato sploh ne borijo za pravice delavcev.\n_START_SECTION_\nWhite Collar\n_START_PARAGRAPH_\nV delu Beli ovratniki: ameri\xc5\xa1ki srednji razred (1951) se Mills osredoto\xc4\x8di na problem, da birokracija bogati na ra\xc4\x8dun zatiranja delavskega razreda. Birokraciji o\xc4\x8dita tudi, da delavstvo spreminja v brez\xc4\x8dustvene robote in jim odtujujejo pravico do sprememb. V delu je vklju\xc4\x8dena tudi diskusija o\xc2\xa0\xc2\xbbtipi\xc4\x8dnem Ameri\xc4\x8danu\xc2\xab\xc2\xa0in njegovem polo\xc5\xbeaju skozi ameri\xc5\xa1ko zgodovino.\n_START_SECTION_\nThe Marxists\n_START_PARAGRAPH_\nMarksisti je bila zadnja Wrightova knjiga izdana v \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeivljenja. Gre za znamenito delo, predvsem zaradi nasprotovanja prevladujo\xc4\x8dim trendom v ameri\xc5\xa1ki sociologiji in zaradi opaznega politi\xc4\x8dnega in intelektualnega razvoja avtorja. V njej razpravlja o tem, da je bil liberalizem v\xc4\x8dasih zelo pomembnem, nato pa se je njegova doba iztekla in je za\xc4\x8del slu\xc5\xbeiti zgolj kot retori\xc4\x8dno sredstvo, ki ga uporablja dru\xc5\xbebena elita. S tem delom se ob bok postavi marksistom. V delu je tudi znanstvena debata, v kateri natan\xc4\x8dno predstavi svoje ideje in stali\xc5\xa1\xc4\x8da do marksizma.\n_START_SECTION_\nPriznanja in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nMills je bil nominiran za Ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavno knji\xc5\xbeevno nagrado za stvarno literaturo._NEWLINE_The Society for the Study of Social Problems|Zdru\xc5\xbeenje za \xc5\xa1tudije socialnih problemov (The Society for the Study of Social Problems) je uvedlo nagrado Millsovo nagrado leta 1964. Podeljujejo jo avtorju najbolj\xc5\xa1e sociolo\xc5\xa1ke knjige, v kateri prikazuje posameznika in dru\xc5\xbebo ter sledi Millsovi tradiciji."