b'\n_START_ARTICLE_\nMesta\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panski kralj Alfonz X. Kastiljski (1252\xe2\x80\x931284) je leta 1273 ustanovil \xc4\x8castivredno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino Meste (\xc5\xa1pansko El Honrado Consejo de la Mesta ali skraj\xc5\xa1ano La Mesta), vplivno profesionalno zdru\xc5\xbeenje rejcev ovac Kraljevine Kastilije in Le\xc3\xb3na, ki so se ukvarjali s transhumantno pa\xc5\xa1o. Katoli\xc5\xa1ka kralja (1474\xe2\x80\x931516) sta utrdila pravno mo\xc4\x8d in raz\xc5\xa1irila privilegije Meste, ki je postala prvi dr\xc5\xbeavni ceh in ena od gospodarsko najdonosnej\xc5\xa1ih zdru\xc5\xbeenj, ki je oskrbovala srednjeve\xc5\xa1ko Evropo z zelo kakovostno volno merino ovce. Alfonz X. in njegovi nasledniki so lastnikom \xc4\x8dred, ki so bili ve\xc4\x8dinoma voja\xc5\xa1ki redovi, duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina in vi\xc5\xa1je plemstvo, dodelili pomembne pravice, pristojnosti in dav\xc4\x8dne olaj\xc5\xa1ave. Uzakonjeni privilegiji so povzro\xc4\x8dali \xc5\xa1tevilne spore z lastniki zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, na katerih se je drobnica imela pravico pasti ali pa jih pre\xc4\x8dkati. Z reguliranjem Meste so \xc5\xa1panski monarhi razvijali in krepili \xc5\xa1pansko tekstilno industrijo ter utrjevali dr\xc5\xbeavni centralizem. Mesta je bila uradno ukinjena leta 1836, ko jo je regentinja Marija Kristina Burbonska zamenjala z Generalnim zdru\xc5\xbeenjem ov\xc4\x8darjev Kraljevine.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nEden izmed glavnih dejavnikov, ki so vplivali na razmah transhumance (oblike migracije \xc4\x8drede) in posledi\xc4\x8dno na ustanovitev Meste, je bila politi\xc4\x8dna in voja\xc5\xa1ka nestabilnost srednjeve\xc5\xa1ke \xc5\xa0panije. V \xc4\x8dasu rekonkviste je bil \xc5\xa1iroki pas ozemlja med kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi in muslimanskimi teritoriji prizori\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnih voj\xc5\xa1kih spopadov, ki so uposto\xc5\xa1ili obdelovalne povr\xc5\xa1ine. Transhumantno pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo se je zato zdela varnej\xc5\xa1a in donosnej\xc5\xa1a panoga od intenzivnih oblik kmetijstva. \xc4\x8crede so se gibale po ca\xc3\xb1adah, predpisanih poteh, ki so potekale med obdelovalnimi povr\xc5\xa1inami. Pozimi je drobnica migrirala na pa\xc5\xa1nike na jugu \xc5\xa0panije, poleti pa v gorske predele na severu dr\xc5\xbeave. Na ta na\xc4\x8din sta ji bili zagotovljeni optimalno podnebje in ustrezna prehrana. Tri najpomembnej\xc5\xa1e ca\xc3\xb1ade Kastilije in Le\xc3\xb3na v 13. stoletju so se imenovale leonesa, segoviana in manchega. Mre\xc5\xbea poti, ki so bile namenjene migracijam \xc4\x8drede, je bila skupno dalj\xc5\xa1a od 125.000 kilometrov. Lastniki \xc4\x8dred in pastirji so se proti koncu 12. stoletja za\xc4\x8deli zbirati na skup\xc5\xa1\xc4\x8dinah, imenovanih mestas oziroma oteros, kjer so razpravljali o poslih v zvezi z drobnico, iskali in ustanavljali nove poti ter pa\xc5\xa1nike za \xc5\xbeivali, re\xc5\xa1evali pogoste spore med lastniki zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in lastniki ovac, razlo\xc4\x8devali ovce brez lastnika, ki so se pome\xc5\xa1ale med druge (beseda mesta izhaja iz latinske besede mixta, ki pomeni me\xc5\xa1anica).\n_START_SECTION_\nOrganizacija\n_START_PARAGRAPH_\nUpravljanje Meste je bilo hierarhi\xc4\x8dno zastavljeno. Premo\xc5\xbeni lastniki ovac, voja\xc5\xa1ki redovi, duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina in vi\xc5\xa1je plemstvo, so na skup\xc5\xa1\xc4\x8dinah dolo\xc4\x8devali funkcije, pripravljali zakone o migracijah \xc4\x8drede, pobirali davke, razre\xc5\xa1evali spore itd. \xc4\x8clani Meste so bili tudi pozamezniki s srednjim ali majhnim \xc5\xa1tevilom drobnice, ki so imeli pravico do mnenja in glasovanja na skup\xc5\xa1\xc4\x8dinah, ki so potekale dvakrat ali trikrat letno. Glavna centra za izvoz ov\xc4\x8dje volne sta bila Burgos in Medina del Campo.\n_START_SECTION_\nZaton\n_START_PARAGRAPH_\nRazlogi za zaton Meste so bili notranje in zunanje narave. \xc4\x8ceprav je bila Mesta pribli\xc5\xbeno petsto let zelo vplivna in pravno mo\xc4\x8dno za\xc5\xa1\xc4\x8ditena institucija, so se njeni privilegiji ukinjali vzporedno z zatonom \xc5\xa0panskega imperija v 18. stoletju. V omenjenem stoletju je bilo zaradi nagle demografske rasti (iz okoli 7 na 10 milijonov prebivalcev) potrebno raz\xc5\xa1iriti obdelovalne povr\xc5\xa1ine na ra\xc4\x8dun transhumantne pa\xc5\xa1e. V drugi polovici 18. stoletja je razsvetljenska ideologija napredka in gospodarskega liberalizma nasprotovala srednjeve\xc5\xa1kim privilegijem Meste. \xc5\xa0panski intelektualec Gaspar Melchor de Jovellanos je izdal Poro\xc4\x8dilo o izvedbi agrarnega zakona, v katerem si je prizadeval za agrarno reformo na liberalnih gospodarskih na\xc4\x8delih in v katerem je predlagal popolno razpustitev \xc4\x8castivredne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Meste. Leta 1812 je prva \xc5\xa1panska liberalna ustava ukinila Mesto, popolnoma pa je bila ukinjena leta 1836, ko jo je regentinja Marija Kristina Burbonska zamenjala z Generalnim zdru\xc5\xbeenjem ov\xc4\x8darjev Kraljevine.\n_START_SECTION_\nMesta danes\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeve ca\xc3\xb1ade so bile ve\xc4\x8dinoma spremenjene v obdelovalne povr\xc5\xa1ine ali pa so namesto njih zgradili ceste. Z namenom prikaza zgodovinske pomembnosti ov\xc4\x8djih poti, Ministrsvo za kmetijstvo, prehrano in okolje vsako leto organizira prihod \xc4\x8dred na ulice v centru Madrida. Tradicionalna jesenska slovesnost velja za simboli\xc4\x8den dogodek, katerega osrednji del vklju\xc4\x8duje pohod ogromne \xc4\x8drede ovac po Calle Mayor, Puerta del Sol in Calle de Alcal\xc3\xa1. Drobnico vodijo pastirji, navadno pa jo pospremijo tudi razli\xc4\x8dna dru\xc5\xa1tva, ki so podporniki transhumance.'