b"\n_START_ARTICLE_\nInkovski cestni sistem\n_START_SECTION_\nGlavne smeri\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodna smer te\xc4\x8de visoko po travnati pokrajini puna in gorskih dolinah iz Quita v Ekvadorju do Mendoze v Argentini. Zahodna smer sledi obalnim ravnicam in ne vklju\xc4\x8duje obalne pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, kjer zajame predgorje. Ve\xc4\x8d kot dvajset smeri poteka v zahodnih Kordiljerah, druge pre\xc4\x8dkajo vzhodne Kordiljere. Nekatere od teh cest dose\xc5\xbeejo nadmorsko vi\xc5\xa1ino ve\xc4\x8d kot 5.000 metrov. Steze so povezovale regije inkovskega imperija od severnega pokrajinskega glavnega mesta Quita do \xc4\x8cila na jugu. _NEWLINE_Cestni sistem je omogo\xc4\x8dal dostop do ve\xc4\x8d kot 3.000.000 kvadratnih kilometrov ozemlja. Nahaja se na povpre\xc4\x8dni vi\xc5\xa1ini med 500 do 800 m, lahko dose\xc5\xbee 20 metrov v \xc5\xa1irino in povezuje poseljena obmo\xc4\x8dja, upravne centre, kmetijske in rudarske cone kot tudi ceremonialna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in svete kraje. \xc4\x8ceprav so se inkovske ceste mo\xc4\x8dno razlikovale po obsegu, gradnji in videzu, so bile ve\xc4\x8dinoma \xc5\xa1iroke med pribli\xc5\xbeno 1 do 4 metrov._NEWLINE_Velik del sistema je bil rezultat uveljavljanja izklju\xc4\x8dne pravice Inkov nad \xc5\xa1tevilnimi tradicionalnimi potmi, od katerih so bile nekatere zgrajene stoletja prej, predvsem v \xc4\x8dasu imperija Wari. Zgrajeni na novo ali bistveno nadgrajeni so bili \xc5\xa1tevilni odseki, na primer skozi \xc4\x8dilsko pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Atacama in po zahodnem robu jezera Titicaca. Inki so razvil tehnike za premagovanje te\xc5\xbeavnega ozemlja v Andih. Na strmih pobo\xc4\x8djih so zgradili kamnite stopnice, v pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih obmo\xc4\x8djih v bli\xc5\xbeini obale pa nizke zidove, ki so zadr\xc5\xbeevali pesek, ki se je pomikal \xc4\x8dez cesto.  Qhapaq \xc3\x91an (Velika inkovska cesta ali Glavna andska cesta, dobesedno \xc2\xbblepa cesta\xc2\xab) je predstavljala glavno prometno povezavo sever-jug v Inkovskem imperiju in je potekala 6.000 kilometrov vzdol\xc5\xbe hrbtenice Andov._NEWLINE_Qhapaq \xc3\x91an je poenotila ta neizmeren in heterogen imperij skozi dobro organiziran sistem oblasti. To je omogo\xc4\x8dalo Inkom nadzorovati svoje ozemlje in po\xc5\xa1iljati vojake po potrebi iz glavnega mesta Cusco._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a Inkovska cesta je bila El Camino Real (kraljeva cesta), kot je znana v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini, z dol\xc5\xbeino 5.200 kilometrov. Za\xc4\x8dela se je v Quitu v Ekvadorju, potekala skozi Cusco in se kon\xc4\x8dala v dana\xc5\xa1njem Tucum\xc3\xa1nu v Argentini. El Camino Real vodi \xc4\x8dez gorovja Andov z najvi\xc5\xa1jo nadmorsko vi\xc5\xa1ino ve\xc4\x8d kot 5000 m. El Camino de la Costa (obalna pot) je tekla vzporedno z morjem v dol\xc5\xbeini 4.000 kilometrov in je bila povezana s Caminom Real preko \xc5\xa1tevilnih manj\xc5\xa1ih poti.\n_START_SECTION_\nNameni ceste\n_START_PARAGRAPH_\nInki so uporabljali sistem v cestnem prometu za razli\xc4\x8dne namene. Ne samo, da je cesta preprosto zagotavljala mo\xc5\xbenost premikanja za ljudi, ki so potovali skozi imperij, cesta je bila na voljo tudi za voja\xc5\xa1ke in verske namene.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nInki so uporabljali dva glavna tipa prevoza po cestah. Uporabljali so chasqui (teka\xc4\x8de) za posredovanje sporo\xc4\x8dil po celotnem imperiju in lame ali alpake za transport blaga._NEWLINE_Chasqui so bili znani kot teka\xc4\x8di imperija; na dan so lahko so pretekli do 240 kilometrov. Chasquis so bili odgovorni za zagotavljanje vsega, od novic do lahkega blaga, kot so ribe. Tampu (tudi tambu, tampo) ali cestna postajali\xc5\xa1\xc4\x8da so uporabljali kot po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8da na svojih poteh. To so bili stanovanjski objekti ob cesti, kjer je bila na voljo voda, oskrba in zavetje. Razpolagali so tudi s potreb\xc5\xa1\xc4\x8dinami za vojake, namenjene v boj._NEWLINE_Lame in alpake so uporabljali za prenos tovorov. Ker so lahke \xc5\xbeivali, ne morejo prena\xc5\xa1ati te\xc5\xbejega tovora, vendar so zelo okretne. Pri transportu velikih koli\xc4\x8din blaga \xc4\x8dez imperij je bilo bolj u\xc4\x8dinkovito, \xc4\x8de so Inki uporabljali \xc4\x8drede lam in alpak, ki so imele ve\xc4\x8d pastirjev.\n_START_SECTION_\nTrgovina\n_START_PARAGRAPH_\nCeste, poti in mostovi so bili bistvenega pomena za politi\xc4\x8dno kohezijo Inkovske dr\xc5\xbeave in prerazporeditev blaga znotraj nje. Vsa sredstva v imperiju so bila last vladajo\xc4\x8de elite. Prerazdelitev tega blaga je bila znana kot vertikalni arhipelag. Ta sistem je bil podlaga za trgovino po vsem imperiju.  Razli\xc4\x8dni deli imperija so imeli razli\xc4\x8dne vire. Ceste so bile uporabljene za po\xc5\xa1iljanje sredstev za druge dele imperija, kjer jih niso imeli. To je eden od razlogov, zakaj je bil imperij tako mo\xc4\x8dan: na voljo niso imeli le mno\xc5\xbeice dobrin in naravnih bogastev, ampak tudi izdelan sistem za njihovo distribucijo.\n_START_SECTION_\nVojska\n_START_PARAGRAPH_\nCeste so bile enostavne, zanesljive in hitre proge za civilne in voja\xc5\xa1ke komunikacije imperija, gibanje osebja in logisti\xc4\x8dno podporo. Prvi uporabniki so bili imperialni vojaki, nosa\xc4\x8di in karavane lam, skupaj s plemstvom in posamezniki na uradni dol\xc5\xbenosti. Da bi lahko drugi hodili po cestah, so potrebovali predhodno dovoljenje, zara\xc4\x8dunavali so cestnine in na nekaterih mostovih mostnine._NEWLINE_Qollcas (ke\xc4\x8dua:Qullqa - skladi\xc5\xa1\xc4\x8de) je uporabljala vojska in so se nahajali ob cestah. Qollcas so bile hi\xc5\xa1e za dolgoro\xc4\x8dno shranjevanje \xc5\xbeivil v primeru konfliktov ali pomanjkanja v inkovskega imperiju. Zgrajeni so bili iz vulkanskih kamnin v kro\xc5\xbeni obliki, premera okoli ali nekaj ve\xc4\x8d kot 30 metrov in skoraj 10 metrov visoki, s sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto slamnato streho. Shranjevali so predvsem \xc5\xbeita in koruzo, ki so imela dolg rok trajanja. Za ponazoritev obsega shranjenih zalog: objekt na Hu\xc3\xa1nuco Pampa je meril kar 37.100 kubi\xc4\x8dnih metrov in bi lahko oskrboval med dvanajst do petnajst tiso\xc4\x8d ljudi.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo energetskih zalog ob cesti je bilo namenjenih v obredne namene. V Inkovski dru\xc5\xbebi so bile gore predmeti \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja. Inki so imeli veliko ritualov, vklju\xc4\x8dno z \xc5\xbertvovanjem otrok, blaga in lam na vrhovih gora. Edini na\xc4\x8din, da bi dosegli vrhove gora za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje, je bila izgradnja cest. Ena od njih je pot na goro Cha\xc3\xb1i, ki se je za\xc4\x8dela ob morju in potekala do vi\xc5\xa1ine skoraj \xc5\xa1est tiso\xc4\x8d metrov. Poleg tega, da so bila na visoki nadmorski vi\xc5\xa1ini sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, so bili tudi \xc5\xa1tevilni sveti kraji, imenovani wak'a, ki so bili del sistema Zeq'e ob cestah in v njihovi bli\xc5\xbeini. Ta sveti\xc5\xa1\xc4\x8da so bila bodisi naravna ali modificirana zna\xc4\x8dilnost krajine, kot tudi stavbe, kjer bi Inki lahko opravili \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje."