b'\n_START_ARTICLE_\nCivilna bolni\xc5\xa1nica, Ljubljana\n_START_PARAGRAPH_\nCivilna bolni\xc5\xa1nica v Ljubljani je bila prva civilna zdravstvena ustanova v Ljubljani in na Kranjskem; obstajala je v letih 1784\xe2\x88\x921895 na obmo\xc4\x8dju ljubljanske Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1784 je cesar Jo\xc5\xbeef II. ukinil samostan bosonogih avgu\xc5\xa1tincev, ki so se leta 1657 naselili na Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini. Na njegovo pobudo so nato leta 1786 samostan preuredili v Civilno bolni\xc5\xa1nico. Razlogi, zakaj so se odlo\xc4\x8dili za ajdovski samostan (druga mo\xc5\xbenost je bil fran\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8danski samostan na Vodnikovemu trgu), so bili: primerna notranja urejenost poslopja, lep vrt in sve\xc5\xbe zrak iz Kamni\xc5\xa1kih planin. Cesar je tako 19. junija 1786 podpisal odlok o ustanovitvi civilne bolni\xc5\xa1nice in \xc5\xa1e isti mesec so upravljanje bolni\xc5\xa1nice prevzeli usmiljeni bratje iz Trsta._NEWLINE_Ob odprtju je bolni\xc5\xa1nica imela tri oddelke (medicinski oz. internisti\xc4\x8dnega, kirur\xc5\xa1kega in dermatolo\xc5\xa1kega) in le 12 postelj (3 za \xc5\xbeenske in 9 za mo\xc5\xa1ke); \xc4\x8dez dve leti so odprli \xc5\xa1e oddelek za du\xc5\xa1evne bolezni oz. blaznico. Leto 1786 tako predstavlja za\xc4\x8detek medicinskega zdravljenja du\xc5\xa1evnih bolezni na Slovenskem. Leta 1788 je cesar Jo\xc5\xbeef II. ponovno obiskal Ljubljano ter ukazal, da so samostansko zakristijo in cerkev preuredili v bolni\xc5\xa1ke sobe, hkrati pa je ukazal gradnjo novega prostora za du\xc5\xa1evne bolnike. Preureditev in gradnja sta bili kon\xc4\x8dani \xc5\xbee naslednje leto._NEWLINE_Po francoski zasedbi Ljubljane in ustanovitvi Ilirskih provinc so Francozi potrebovali prostore za bolne in ranjene vojake, tako da so za voja\xc5\xa1ko zahtevali tudi civilno bolni\xc5\xa1nico. Ker pa so usmiljeni bratje to zavrnili, so njihov red takoj prepovedali in zasegli bolni\xc5\xa1nico. Francozi so upravljanje bolni\xc5\xa1nice predali mestni ob\xc4\x8dini, ki je nadzor nad bolni\xc5\xa1nico obdr\xc5\xbeala tudi po umiku Francozov iz Ljubljane leta 1813. Leta 1849 je bolni\xc5\xa1nico prevzela de\xc5\xbeela Kranjska._NEWLINE_Zaradi pomanjkanja prostora so leta 1880 pri\xc4\x8deli z gradnjo nove bolni\xc5\xa1nice za du\xc5\xa1evne bolezni v Polju, ki so jo slovesno odprli 3. januarja 1881. Leta 1889 so se iz bolni\xc5\xa1nice izselili tudi otroci, saj je bila novembra 1889 na Streli\xc5\xa1ki ulici odprta otro\xc5\xa1ka bolni\xc5\xa1nica. Kljub temu pa je leta 1888 Kranjski de\xc5\xbeelni zbor spoznal, da ajdovska bolni\xc5\xa1nica ni ve\xc4\x8d primerna in da je potrebno zgraditi novo bolni\xc5\xa1nico; gradnja slednje se je pri\xc4\x8dela leta 1893 in konec so na\xc4\x8drtovali za leto 1896._NEWLINE_A zaradi ljubljanskega potresa, ki se je zgodil v no\xc4\x8di iz 14. na 15. april 1895, je bilo poslopje civilne bolni\xc5\xa1nice tako po\xc5\xa1kodovano, da so morali bolnike preseliti v \xc5\xa1otore in barake na bolni\xc5\xa1ki vrt. Posledi\xc4\x8dno so pospe\xc5\xa1ili z gradnjo nove bolni\xc5\xa1nice, ki je bila slovesno odprta 16. oktobra 1895._NEWLINE_V bolni\xc5\xa1nico, kjer je delovala tudi mestna mrtva\xc5\xa1nica, so po samomoru pripeljali tudi truplo Matije \xc4\x8copa. Samostansko-bolni\xc5\xa1ka zgradba je bila v potresu tako hudo po\xc5\xa1kodovana, da so jo morali poru\xc5\xa1iti. Na istem mestu so nato zgradili dve secesijski stavbi: na Slovenski cesti 44 na vogalu z Dalmatinovo ulico stoji stavba Slovenija\xc5\xa1port iz leta 1906, ki jo je zasnoval Ciril Metod Koch, na Slovenski cesti 46 pa stoji Hribarjeva hi\xc5\xa1a, zgrajena po na\xc4\x8drtih arhitekta Maksa Fabianija v letih od 1902 do 1905. Danes na bolni\xc5\xa1nico spominja le spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da na stavbi Slovenija\xc5\xa1porta.'