b'\n_START_ARTICLE_\nChe Guevara\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil 14. junija 1928 v argentinskem mestu Rosario v dru\xc5\xbeini arhitekta Ernesta Guevare Lyncha. Z izjemo krhkega zdravja je mladost malega Ernesta potekala brez tegob. Kot stalna senca pa ga je vse \xc5\xbeivljenje spremljala in du\xc5\xa1ila astma. Prvi napad je dobil pri nekaj manj kot dveh letih, ko ga je mati peljala na kopanje v bli\xc5\xbenji bazen. Mali Guevara se je boril proti bolezni: da bi organizem oboro\xc5\xbeil z zadostno mero energije za boj proti njej, se je ukvarjal s \xc5\xa1portom._NEWLINE_Ko je imel dve leti, so se star\xc5\xa1i preselili v Buenos Aires. Tamkaj\xc5\xa1nje neprijetno, vla\xc5\xbeno in hladno podnebje je \xc5\xa1e bolj du\xc5\xa1ilo malega Ernesta. Astma ga je napadala vsak dan. Po nasvetu zdravnikov se je dru\xc5\xbeina preselila v C\xc3\xb3rdobo, veliko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v notranjosti Argentine - v upanju, da bo njihov prvorojenec v tem podnebju la\xc5\xbee prena\xc5\xa1al bolezen, ki ga je du\xc5\xa1ila._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu se je tudi za\xc4\x8delo njegovo prijateljstvo z Albertom Granadom. Seznanila sta se preko Tomasa Granadosa, mlaj\xc5\xa1ega Albertovega brata, ki je bil Ernestov so\xc5\xa1olec. Naglo sta se spoprijateljila in postala nerazdru\xc5\xbeljiva prijatelja. Alberto je \xc5\xbee hodil na univerzo v Cordobi, Ernesto Guevara pa je bil \xc5\xa1e srednje\xc5\xa1olec. Po neki \xc5\xa1tudentski stavki, protestu proti peronisti\xc4\x8dnim metodam pritiska na akademsko svobodo, so zaprli Alberta Granadosa. Mlaj\xc5\xa1i brat Tomas mu je vsak dan nosil hrano v zapor. Nekega dne je peljal s seboj tudi prijatelja Guevaro. Alberto ju je nagovarjal, da bi tudi oni nekaj storili, da bi tudi dijaki \xc5\xa1li na ulice Cordobe protestirat proti zapiranju \xc5\xa1tudentov in tako pomagali svojim starej\xc5\xa1im tovari\xc5\xa1em._NEWLINE_Dru\xc5\xbeina pa ni spodbujala njegovih revolucionarnih idej. Mati je bila ne\xc5\xbena in hkrati stroga. Bdela je nad njegovim zdravjem, bala se je, da ga astma ne bi strla, obenem pa se je nagibala k partiarhalni, tradicionalni vzgoji. Dedje po o\xc4\x8detovi strani so bili uporniki in pustolovci. Po tej strani je Ernesto dobil tudi nekaj irske krvi._NEWLINE_V puberteti sta se v Ernestovem zna\xc4\x8daju prepletali dve \xc4\x8drti: bil je srame\xc5\xbeljiv in vase zaprt, hkrati pa je bil drzen in pogumen, predvsem takrat, ko je bil s prijatelji in kadar se je bilo treba postaviti. Sramoval se je, ko bi se moral seznaniti s kak\xc5\xa1nim dekletom. Njihovi dru\xc5\xbebi se je izogibal. Ne\xc5\xbeno in srame\xc5\xbeljivo je ljubil Chichino Fereire, svojo prvo ljubezen. Med uro knji\xc5\xbeevnosti je polemiziral s profesorjem. Sam je pe\xc5\xa1 ali na kolesu obredel pol Argentine, ker je \xc5\xbeelel spoznati ljudi in jezera svoje domovine, okusiti duh pamp in videti neobrzdani galop gauchov. Iskal je sebe, smisel \xc5\xbeivljenja, cilj gneva in pripravljenosti na boj, ki se je nabiral v njem._NEWLINE_Argentina mu je postala tesna. \xc5\xbdelel je spoznati Latinsko Ameriko, svojo \xc5\xa1ir\xc5\xa1o domovino. Malo pred tem se je Ernestova dru\xc5\xbeina preselila v Buenos Aires, kjer se je Guevara na splo\xc5\xa1no presene\xc4\x8denje dru\xc5\xbeine vpisal na medicinsko fakulteto. Vsi so pri\xc4\x8dakovali, da bo zaplul v tehni\xc4\x8dne vode, ker so vedeli za njegovo ljubezen do naravoslovja, matematike in \xc5\xa1aha. Alberto Granados je ostal v Cordobi, pravzaprav v nekem kraju \xc5\xa1e bolj proti jugu, kot diplomiran biokemik. Dobil je slu\xc5\xbebo v neki bolni\xc5\xa1nici za gobavce. \xc5\xbdelel se je namre\xc4\x8d posvetiti boju proti gobavosti, zato je \xc5\xbeivel in delal v tem osamljenem kraju, 200\xc2\xa0km oddaljenem od Cordobe. Kadarkoli je imel nekaj prostih dni, je Ernesto prihajal k njemu na obisk. Tukaj sta skovala na\xc4\x8drt o velikem popotovanju proti severu. Guevara je prekinil \xc5\xa1tudij, ker je hotel z Granadosom prepotovati \xc4\x8dim ve\xc4\x8d Latinske Amerike, da bi prou\xc4\x8dil raz\xc5\xa1irjenost gobavosti, metode zdravljenja in socialne razmere, iz katerih nastaja._NEWLINE_To pa ni bil njun edini cilj. Ernesto se je kot dijak in \xc5\xa1tudent \xc5\xbee udejstvoval v boju proti Peronu. \xc4\x8cedalje bolj se je seznanjal s knjigami o socialisti\xc4\x8dnih idejah, spoznal je Marxa in Lenina, bral je perujskega publicista Mariateguija, verjetno najpomembnej\xc5\xa1ega avtohtonega latinskoameri\xc5\xa1kega marksista v \xc4\x8dasu med dvema vojnama. Ernesto je sodil, da boja proti peronizmu ne bi smeli omejiti na Argentino, ampak da je treba v obsegu cele Latinske Amerike za\xc4\x8deti bojni pohod proti bedi, zaostalosti, odvisnosti in diktaturam. Bil je prepri\xc4\x8dan, da je to pot, ki zanesljivo dr\xc5\xbei tudi do strmoglavljenja peronisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima v Argentini. Zato je Guevara \xc5\xbeelel, da bi z Albertom Granadosom prepotoval \xc4\x8dim ve\xc4\x8d latinskoameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav, da bi se seznanil z razmerami v teh dr\xc5\xbeavah in si raz\xc5\xa1iril obzorje.\n_START_SECTION_\nPopotovanje\n_START_PARAGRAPH_\nGuevara in Granados sta se na potovanje odpravila brez denarja. Tomas, mlaj\xc5\xa1i Granados, jima je posodil svoj motor \xc2\xbbNorton\xc2\xab\xc2\xa0in prijatelja sta krenila na pot 29. decembra 1951 zgodaj zjutraj. Vozil je Alberto, Ernesto pa je sedel na zadnjem sede\xc5\xbeu. Poleg njune te\xc5\xbee je moral motor nositi tudi torbe in nahrbtnike._NEWLINE_Odpeljala sta se proti Buenos Airesu, da bi se Ernesto najprej poslovil od star\xc5\xa1ev, dveh bratov in dveh sestra. Potem sta se odpeljala \xc4\x8dez argentinski jug in prispela v \xc4\x8cile. \xc5\xbde pred prihodom v Santiago de Chile se je motor pokvaril. Prevozila nista niti osmine nameravane poti, pa sta \xc5\xbee morala pustiti motor ob cesti in nadaljevati pe\xc5\xa1. Tako sta hodila od mesta do mesta. Z delom sta si slu\xc5\xbeila kruh. Bila sta nosa\xc4\x8da, pomivalca posode, mornarja in zdravnika, kar sta pa\xc4\x8d lahko na\xc5\xa1la. Ernesta je pretresla rev\xc5\xa1\xc4\x8dina \xc4\x8dilskega kmeta brez zemlje, grobo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje delavcev v rudnikih bakra, ki so bili last velikih ameri\xc5\xa1kih korporacij. Seznanil se je tudi z Bolivijo, de\xc5\xbeelo, v kateri je leto dni pozneje zmagala nacionalna revolucija. S prijateljem sta potovala proti severu v Peru, kjer je Guevaro o\xc4\x8daral in navdu\xc5\xa1il Machu Picchu, prestolnica starih Inkov._NEWLINE_Spustila sta se do perujskega dela Amazonke. Granados je \xc5\xbeelel obiskati znano bolni\xc5\xa1nico za gobavce v San Pablu v pokrajini Loreto na bregovih veletoka. Pred tem sta si \xc5\xbee ogledala neko drugo bolni\xc5\xa1nico za gobavce globoko v d\xc5\xbeungli, do katere sta na mulah potovala celih enajst ur. Granados se spominja, da se je z Guevaro takrat pogovarjal o kontinentalnem zdru\xc5\xbeevanju sredstev za u\xc4\x8dinkovito zdravljenje te hude bolezni in o tem, da je treba spremeniti socialne razmere na kontinentu, ker predvsem iz njih izvira gobavost. Kraj, kjer je bilo \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de gobavosti in bolni\xc5\xa1nica, le\xc5\xbei na obmo\xc4\x8dju zelo revnih indiosov - indijanskih vasi. Granados je govoril o tem, da bi morala \xc5\xa1iroka socialna akcija pravzaprav spremeniti na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja teh ljudi, da bi jim dvignila \xc5\xbeivljenjsko raven - kot prvi in pravi korak pri odpravljanju gobavosti. _NEWLINE_Prijatelja sta nadaljevala popotovanje vzdol\xc5\xbe reke Ucayali, ki skupaj z reko Mara\xc3\xb1\xc3\xb3n tvori Amazonko. Nekaj dni sta se zadr\xc5\xbeala v Iquitosu, sredi\xc5\xa1\xc4\x8du perujskega dela Amazonke. Ernesta je spet za\xc4\x8dela du\xc5\xa1iti astma, toda to ga ni oviralo, da ne bi uril krajevnega nogometnega mo\xc5\xa1tva in tako zaslu\xc5\xbeil nekaj solov. Iz Iquitosa sta potovala v bolni\xc5\xa1nico za gobavce v San Pablo, kjer sta ostala nekaj tednov. Delala sta v laboratoriju, pri tem pa tudi uporabljala sodobne metode psihoterapije: z gobavci sta brcala \xc5\xbeogo, jih spremljala na izletih in hodila z njimi na lov. Bolniki so mladima Argentincema ob odhodu podarili velik lesen \xc4\x8doln, v katerem sta se Guevara in Granados odpravila naprej po Amazonki navzdol proti Leticiji, kraju, kjer veletok tvori mejo med tremi dr\xc5\xbeavami: Perujem, Brazilijo in Kolumbijo._NEWLINE_Naslednja postaja je bila Kolumbija in njeno glavno mesto Bogota, kjer je takrat z \xc5\xbeelezno roko vladal predsednik Laureano Gomez. Guevara se je spet sre\xc4\x8dal z diktaturo, seznanil se je s kolumbijskimi \xc5\xa1tudenti, ki so bili uporni in nezadovoljni. Novi prijatelji, kolumbijski \xc5\xa1tudenti, so zbrali denar, da bi mladima Argentincema omogo\xc4\x8dili pot v Caracas. Tam, v Venezueli, je Granados dobil stalno zaposlitev v nekem laboratoriju za prou\xc4\x8devanje gobavosti. Bilo je poletje 1952. Guevara je sklenil, da se bo vrnil v Buenos Aires in kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij, kakor je obljubil materi ob odhodu._NEWLINE_O tem potovanju je bil posnet tudi film z naslovom Motoristov dnevnik (Diarios de motocicleta).\n_START_SECTION_\nVrnitev domov\n_START_PARAGRAPH_\nGuevara je zapustil Granadosa v Caracasu. Dogovorila sta se, da se bo Ernesto po diplomi vrnil in se zaposlil v istem laboratoriju, v katerem je \xc5\xbee delal Granados. Posre\xc4\x8dilo se mu je sesti na letalo, ki je preva\xc5\xbealo dirkalne konje v Miami, od tam pa se je vrnil v Buenos Aires. Po nekaj dneh v Miamiju, je Guevara sre\xc4\x8dno pri\xc5\xa1el domov. Enajst zaostalih izpitov je opravil sorazmerno hitro - v manj kot letu dni. Marca 1953 je bil Ernesto Guevara \xc5\xbee doktor medicine z diplomo medicinske fakultete v Buenos Airesu in z voja\xc5\xa1kim pozivom v \xc5\xbeepu. Ko je odslu\xc5\xbeil vojsko, je zopet pripravil kov\xc4\x8dke, ker ga je vlekla obljuba, da se vrne h Granadosu v Caracas. \xc5\xa0e vedno je jemal resno medicino v prepri\xc4\x8danju, da je prav boj proti gobavosti to, kar si \xc5\xbeeli delati v \xc5\xbeivljenju. Sedel je na vlak za Bolivijo in po \xc5\xa1tirih dneh prispel v La Paz. Tam je ostal nekaj dni in se seznanil s te\xc5\xbeavami, s katerimi se je po zmagi borila nacionalna revolucija.\n_START_SECTION_\nSpogledovanje z revolucijo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi nacionalizacije rudnikov in agrarne reforme se je ve\xc4\x8dal zunanji pritisk. Guevara je odpotoval iz Bolivije prepri\xc4\x8dan, da mora biti revolucija korenitej\xc5\xa1a, \xc4\x8de \xc5\xbeeli zares zmagati. \xc4\x8cim prej je hotel priti v Venezuelo, kjer ga je \xc4\x8dakal prijatelj. \xc4\x8cez jezero Titikaka in Peru je Ernesto prispel v Ekvadorsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Guayaquil, ker je hotel vsaj nekaj dni pre\xc5\xbeiveti tudi v tej mali in revni dr\xc5\xbeavi. Tukaj je sre\xc4\x8dal argentinskega advokata Ricarda Roco, antiperonisti\xc4\x8dnega politi\xc4\x8dnega begunca, ki ga je na hitro prepri\xc4\x8dal, da bo prijatelj v Venezueli \xc5\xbee zmogel sam in da naj se raj\xc5\xa1i poda z njim v Gvatemalo, kjer se odvija prava revolucija in bi \xc3\x81rbenzu prav pri\xc5\xa1la pomo\xc4\x8d. Ernestu se je kon\xc4\x8dno uresni\xc4\x8dila \xc5\xbeelja, da bi sodeloval pri revoluciji, zato take ponudbe seveda ni mogel izpustiti iz rok._NEWLINE_Ernesto je pri\xc5\xa1el v Gvatemalo pe\xc5\xa1. Prispel je iz Paname, kjer se je pre\xc5\xbeivljal kot nosa\xc4\x8d. Prehodil je celo Srednjo Ameriko. Najprej je hotel delati kot zdravnik v odro\xc4\x8dnih krajih Gvatemale in zdraviti gobavost. Toda to se mu ni posre\xc4\x8dilo, ker mu niso priznali neoverjene diplome iz Buenos Airesa. Nekaj \xc4\x8dasa je Guevara pomagal v eni izmed bolni\xc5\xa1nic v glavnem mestu Ciudad de Guatemala. Tam se je spoprijateljil s skupino Kubancev, ki so tako kot on pri\xc5\xa1li pomagat Arbenzu. Od njih je prvi\xc4\x8d sli\xc5\xa1al o Fidelu Castru in njegovih na\xc4\x8drtih._NEWLINE_Sredi vsega tega revolucionarnega vrenja je spoznal tudi prikupno Perujko Hildo Galea, ki je kot prepri\xc4\x8dana levi\xc4\x8darka prav tako pri\xc5\xa1la v Gvatemalo pomagat revoluciji, ter se z njo spoprijateljil in poro\xc4\x8dil._NEWLINE_Toda Arbenzov konec je pri\xc5\xa1el hitreje kot so pri\xc4\x8dakovali oziroma je bil strt preden je lahko Guevara aktivno sodeloval v revoluciji. Hotel je namre\xc4\x8d s pu\xc5\xa1ko na fronto v skupini tovari\xc5\xa1ev pa jim to ni uspelo. Trditve da je aktivneje sodeloval pri gvatemalski revoluciji in pri njeni obrambi ter da je izvajal agrarno reformo v Gvatemali, niso to\xc4\x8dne in jih je tudi sam zanikal. Po zlomu Arbenzovega re\xc5\xbeima je Guevara \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa ostal v Gvatemali, toda kmalu je bil prisiljen, da pobegne.\n_START_SECTION_\nFidel Castro in Kubanska revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nPrivla\xc4\x8dila ga je Mehika, prav tako pa Fidel Castro o katerem je sli\xc5\xa1al govoriti. Podal se je torej tja, zopet pe\xc5\xa1, in se takoj po prihodu povezal s prijatelji Kubanci iz Gvatemale. Seznanili so ga z Ra\xc3\xbalom Castrom, Fidelovim mlaj\xc5\xa1im bratom, s katerim se je takoj spoprijateljil. Na za\xc4\x8detku bivanja v Mehiki je uredil vtise do\xc5\xbeivljanja revolucije v Gvatemali, ki je, kot je kasneje sam govoril, nanj odlo\xc4\x8dilno vplivala. Prav ta izkustva so namre\xc4\x8d postala most za politi\xc4\x8dno zdru\xc5\xbeevanje s skupino Kubancev, ki so v Mehiki pripravljali invazijo na Kubo in organizirali za\xc4\x8detek oboro\xc5\xbeenega boja proti Batisti. In tako se je decembra 1953 zgodilo za Ernesta odlo\xc4\x8dilno sre\xc4\x8danje: Raul ga je zve\xc4\x8der peljal na sestanek, da bi ga seznanil z bratom Fidelom Castrom, s katerim sta se nato pogovarjala osem ur brez prekinitve. Castro mu je pripovedoval o stanju na Kubi in o njegovem na\xc4\x8drtu za izkrcanje osemdesetih gverilcev, ki bi tvorili revolucionarno jedro na Sierra Maestri. Guevaro je povabil zraven kot zdravnika ekspedicije. Ernesto je seveda pristal. _NEWLINE_Tukaj je Ernesto Guevara dobil svoj vzdevek, po katerem je postal poznan. V argentinskem nare\xc4\x8dju \xc5\xa1panskega jezika je \xc2\xbbche\xc2\xab\xc2\xa0zelo pogosta beseda, ki pribli\xc5\xbeno pomeni \xc2\xbbej, ti\xc2\xab\xc2\xa0ali pa se uporablja kar kot ma\xc5\xa1ilo. Guevara jo je pogosto uporabljal tudi, ko je bil \xc5\xbee v Mehiki, kjer pa se sploh ne uporablja, razen za ozna\xc4\x8devanje Argentincev. Nekdo iz skupine kubanskih revolucionarjev mu je tako nekega dne preprosto nadel vzdevek \xc2\xbbEl Che\xc2\xab, katerega je obdr\xc5\xbeal in se od takrat naprej podpisoval z njim celo na vseh uradnih listinah._NEWLINE_Priprave na ekspedicijo so trajale ve\xc4\x8d kot leto dni in Che se je takoj zelo resno vklju\xc4\x8dil vanje. Morali so zbrati denar, preskrbeti ladjico za prevoz na Kubo, nabaviti oro\xc5\xbeje in se nau\xc4\x8diti voja\xc5\xa1ke ve\xc5\xa1\xc4\x8dine gverilskega vojskovanja. Slednjega so se nau\xc4\x8dili pri generalu Albertu Bayu, \xc5\xa1panskemu borcu in revolucionarju. Chejev vtis po prvih urah je bil, da imajo precej upanja v zmago, \xc4\x8deprav je bil ob vstopu v Castrovo skupino \xc5\xa1e dokaj skepti\xc4\x8den. K sodelovanju so ga pritegnili simpatija do Castra, \xc5\xbeelja po nadaljevanju revolucionarnega boja iz Gvatemale in idealisti\xc4\x8dna ideja revolucije, za katero bi bilo po njegovem mnenju vredno tudi umreti._NEWLINE_Prva ve\xc4\x8dja te\xc5\xbeava za Castrovo skupino je nastala, ko je Batista izvedel za voja\xc5\xa1ke priprave na mehi\xc5\xa1kem ran\xc4\x8du. Od mehi\xc5\xa1kih oblasti je izposloval aretacijo Castra in ve\xc4\x8dine njegovih prista\xc5\xa1ev. Glede na malodu\xc5\xa1nost, ki so jo porojevale dane razmere je Guevara celo predlagal Castru, da bi zapustil ekspedicijo, da Kubancem ne bi delal nepotrebnih te\xc5\xbeav. Predlagal je, da bi prispeval k revoluciji v okviru kak\xc5\xa1ne druge de\xc5\xbeele, ampak Fidel je to odlo\xc4\x8dno zavrgel. To Fidelovo stali\xc5\xa1\xc4\x8de, njegova stroga zvestoba tovari\xc5\xa1em in prijateljstvu, se je kasneje izkazalo za enega vodilnih razlogov za \xc2\xbbfanati\xc4\x8dno vdanost\xc2\xab\xc2\xa0voditelju. Od prvega dne poznanstva je bilo med Castrom in Guevaro sklenjeno trdno prijateljstvo dveh neodvisnih, mo\xc4\x8dnih osebnosti. Predvsem ju je povezoval svet njunih idej, so\xc5\xbeitje misli in prizadevanj, trdna odlo\xc4\x8dnost, iti v boj, v oboro\xc5\xbeen pohod latinskoameri\xc5\xa1ke revolucije. In prva etapa bi morala biti Kuba. Che je torej takoj sprejel in priznal Fidela kot prvega med enakimi. Do svoje smrti je Castra priznaval kot nespornega voditelja. Tudi v trenutkih, ko je pri\xc5\xa1lo do morebitnih nesoglasij med njima, jih je znal Guevara zgladiti tako, da Castru nikoli ni odrekal primata voditelja._NEWLINE_Ko so zvedeli, da se je mednje vrinil vohun in da jim Batista nastavlja past, so pospe\xc5\xa1ili priprave za odhod. Kaj kmalu se je skupina preselila v mehi\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Tuxpan, kjer je bila ob nekem opu\xc5\xa1\xc4\x8denem pomolu privezana majhna jahta Granma. Njeni motorji so bili poja\xc4\x8dani, da bi lahko hitreje plula. Paluba jahte je bila nagnetena z oro\xc5\xbejem, strelivom, zdravili in hrano. Ob dveh pono\xc4\x8di, 25. novembra 1956, je Granma izplula iz Tuxpana proti jugovzhodni obali Kube._NEWLINE_\xc5\xbde od malih nog je imel Ernesto Guevara navado pisati dnevnik. Vestno in natan\xc4\x8dno si je zapisoval vse dogodke in razmi\xc5\xa1ljanja. Tej navadi se ni nikoli izneveril, \xc4\x8deprav so se mnogi njegovi dnevniki izgubili. Po zaslugi teh izpisanih stvari, je Che postal eden izmed najverodostojnej\xc5\xa1ih kronistov kubanske revolucije, posebej \xc5\xa1e, ker je v njej odigral glavno vlogo. V svoj dnevnik je pisal vse, kar je videl, vse kar se je dogajalo in vse, kar je o dogajanju razmi\xc5\xa1ljal. To mu je po zmagi nad Batisto omogo\xc4\x8dilo, da je v celi vrsti spominov, \xc4\x8dlankov in intervjujev, predvsem pa v svojih knjigah natanko opisal razvoj kubanske revolucije, njene poraze in zmage, zmote in resnice o Castrovi borbi, da je bil ne samo zgodovinsko natan\xc4\x8den zapisnikar, ampak da je tudi posplo\xc5\xa1il nekatere glavne izku\xc5\xa1nje s Sierra Maestre. _NEWLINE_Batistov \xc5\xa1tab je imel zelo dobro mre\xc5\xbeo informatorjev, tako da so Castra in njegove prijatelje \xc5\xbee takoj ob izkrcanju, zjutraj 2. decembra 1956, napadli s strojnicami iz letal. Batista je vsem svojim enotam po\xc5\xa1iljal ukaze, da naj Castra in njegovo oboro\xc5\xbeeno skupino pri pri\xc4\x8di uni\xc4\x8dijo. Guerilleri so se podali na mar\xc5\xa1 proti Sierri Maestri. Ena izmed prvih revolucionarnih nalog Che Guevare kot zdravnika ekspedicije je bila, da je zdravil ranjene in o\xc5\xbeuljene noge tovari\xc5\xa1ev. Deset dni po odhodu iz Mehike je skupina dosegla kraj Allegria de Pio, kjer so se zaradi izmu\xc4\x8denosti odlo\xc4\x8dili za kratek predah, kar se je \xc5\xbee v nekaj urah izkazalo za napako: krajevni vodnik, agent, jih je pripeljal v past. V tem spopadu je bil Che hudo ranjen v prsi in vrat. Oble\xc5\xbeal je, prepri\xc4\x8dan da se poslavlja od \xc5\xbeivljenja, toda pribli\xc5\xbeal se mu je Juan Almeida, eden izmed voditeljev ekspedicije, ter mu pomagal da se je iz ognjenega obro\xc4\x8da prebil do bli\xc5\xbenjega gozdi\xc4\x8dka, kjer je Fidel zbiral pre\xc5\xbeivele tovari\xc5\xa1e. Kubanska revolucija se je za\xc4\x8dela s porazom. Nekaj dni po tem spopadu so revolucionarji kon\xc4\x8dno pri\xc5\xa1li v osr\xc4\x8dje Sierra Maestre. Zbirali so mo\xc4\x8di in se pripravljali na dolgo in te\xc5\xbeko borbo, ki jih je \xc4\x8dakala. Castrova ekspedicija je bila zdesetkana in je sedaj \xc5\xa1tela samo \xc5\xa1e dvaindvajset mo\xc5\xbe. \xc5\xa0ele \xc4\x8dez mesec in pol so se odlo\xc4\x8dili za prvo ofenzivno akcijo, za napad na malo garnizijo La Plata. 17. januarja 1957 se je za\xc4\x8del preobrat. Pri\xc5\xa1lo je sicer res le do spopada med patruljami, ampak ta akcija je imela mo\xc4\x8den simbolen pomen, ki je vlival pogum za naprej. Castrova zmaga je odmevala po vsej okolici in celi Kubi: za\xc4\x8dela je pritekati pomo\xc4\x8d od organizacije \xc2\xbb26. julija\xc2\xab. Za\xc4\x8del se je dolg in vztrajen boj za zmago kubanske revolucije, ki je trajala polni dve leti. Sredi marca 1957 je prispela prva skupina novih borcev in do poletja se je zbralo \xc5\xbee sto guerillerov, tako da so bili organizirani v dveh enotah, katerim sta poveljevala Fidel Castro in Che Guevara. Kmalu zatem je Castro v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Sierra Maestre ustanovil majhno svobodno ozemlje, Guevara pa je montiral radijsko postajo\xc2\xa0\xc2\xbbRadio Rebelde\xc2\xab, ki so jo poslali simpatizerji iz Havane. Za\xc4\x8deli so tudi tiskati svoj \xc4\x8dasopis El cubano libre. Po mno\xc5\xbeici ostrih bojev in z vedno ve\xc4\x8djo podporo Kubancev, se je poleti 1958 revolucija bli\xc5\xbeala kon\xc4\x8dnemu uspehu. _NEWLINE_31. avgusta je Che s svojim oddelkom od\xc5\xa1el s Sierre Maestre v osrednji del Kube. S sto dvajsetimi borci je krenil v veliko ofenzivo. Po\xc4\x8dasi, pe\xc5\xa1 je napredoval skozi ju\xc5\xbeni obalni pas, se prebijal skozi pokrajino Camaguey in pri\xc5\xa1el do gora Escambraya. Med stalnimi borbami in uni\xc4\x8devanjem sovra\xc5\xbenih prometnih zvez je Che konec novembra prispel v pokrajino Las Villas. Glavni boji so se bili ob \xc2\xbbcarreteri central\xc2\xab, asfaltirani cesti, ki je osrednja prometna arterija otoka. Gverilski udarci in politi\xc4\x8dna izolacija so povzro\xc4\x8dili dokon\xc4\x8dno krizo re\xc5\xbeima, \xc5\xa1e posebej, ker so v teh zadnjih mesecih Batisti odrekli pomo\xc4\x8d tudi Ameri\xc4\x8dani. Decembra je bil Batistov re\xc5\xbeim v popolnem razsulu. Che Guevara je uspeh zaokro\xc5\xbeil \xc5\xa1e z zadnjim udarcem, 29. decembra 1958, ko je napadel Santa Claro, sede\xc5\xbe pokrajine Las Villas. Ta bitka je zapisana v zgodovini Kube kot najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a voja\xc5\xa1ka zmaga Che Guevare in vsekakor kot eden izmed najpomembnej\xc5\xa1ih voja\xc5\xa1kih uspehov celotne kubanske revolucije. Trajala je dva dni in dve no\xc4\x8di. Njen zmagoviti konec, prenehanje slehernega upora sil diktature, je bil tudi neposreden uvod v dokon\xc4\x8dni padec Batiste. 1. januarja 1959, je osovra\xc5\xbeeni diktator z letalom zbe\xc5\xbeal z otoka, naslednjega dne pa je Che Guevara s Camiliom Cienfuegosom in vsemi vojaki vkorakal v Havano.\n_START_SECTION_\nVzpostavljanje novega sistema\n_START_PARAGRAPH_\nTo so bili dnevi praznovanja, a tudi skrbi. V senci se je za\xc4\x8dela nova ve\xc4\x8dmese\xc4\x8dna bitka za oblast. Kubanci so slavili Fidela Castra in bradate gverilce, medtem ko so politiki starega kova, ki so sicer podpirali spremembe, ne pa tudi revolucije, ter Ameri\xc4\x8dani razmi\xc5\xa1ljali kako bi \xc2\xbbbarbude\xc2\xab\xc2\xa0revolucionarje izigrali. Castro je tako storil vse, da bi obdr\xc5\xbeal nadzor in mo\xc4\x8d nad glavnima vzvodoma vodenja, nad voja\xc5\xa1ko oblastjo in nad politi\xc4\x8dno podporo mno\xc5\xbeic. Z zmagovalne tribune je Guevara neposredno prevzel poveljstvo nad trdnjavo \xc2\xbbCabana\xc2\xab\xc2\xa0v srcu Havane. In tako je dolgolas, z brki in brado, v zeleno \xe2\x80\x93 olivnati uniformi in s pi\xc5\xa1tolo okrog pasu (pri\xc5\xa1el je takoreko\xc4\x8d direktno iz voja\xc5\xa1kega poligona v mesto) tihi in energi\xc4\x8dni Che organiziral voja\xc5\xa1ko oblast na Kubi. Najzvestej\xc5\xa1i Castrovi sobojevniki pa so pomagali pri nadzoru drugih voja\xc5\xa1kih to\xc4\x8dk po celotnem kubanskem ozemlju. Od prvega dne prevzema trdnjave je Guevara nekaj mesecev vlagal vso svojo energijo v izgradnjo okostja in hrbtenice nove armade. Prav tako kot Castro se je zavedal, da je od okrepitve te sile odvisna zmaga ali poraz revolucije. V znak priznanja za vse kar je naredil in dosegel, so Guevaro 9. februarja 1959 razglasili za \xc2\xbbkubanskega dr\xc5\xbeavljana od rojstva\xc2\xab. Vse do poletja, oziroma do prvih ameri\xc5\xa1kih pritiskov, je Che bival v \xc2\xbbCabani\xc2\xab\xc2\xa0in zrasel v eno najvplivnej\xc5\xa1ih osebnosti v Castrovem politi\xc4\x8dnem vrhu. _NEWLINE_Br\xc5\xbe ko je Castro dobil bitko s starimi politiki in kolikor toliko utrdil oblast, je poslal Guevaro na najbolj vro\xc4\x8do to\xc4\x8dko tistega trenutka v politiki. Zaupal mu je izvajanje agrarne reforme in organiziranje kubanskega gospodarstva. Zavedal se je namre\xc4\x8d, da mora ohraniti popolno podporo mno\xc5\xbeic, to pa je bilo mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di samo z dokazi o izvajanju revolucionarnega programa. Fidel je vodil ustanovo, ki je delila latifundije, delila zemljo campesinom (majhnim kmetom) ter ustanavljala kubanske zadruge, Ernesto pa je bil njegova desna roka. Jeseni leta 1959 je Castro zaupal Cheju oddelek za industrijo v okvirih in\xc5\xa1tituta za agrarno reformo, ki je bil dejansko ekonomski \xc5\xa1tab Castrovega re\xc5\xbeima._NEWLINE_Che je sam pripovedoval, kako se je popolnoma po naklju\xc4\x8dju zna\xc5\xa1el v ekonomskih vodah. Na neki seji vlade je Castro glasno vpra\xc5\xa1al svoje najo\xc5\xbeje sodelavce, kdo je ekonomist. Che je dvignil roko, ker je razumel vpra\xc5\xa1anje kot \xc2\xbbkdo je komunist\xc2\xab. Ko je Castro videl, da je dvignil roko, je nekoliko za\xc4\x8dudeno poslal Guevaro za direktorja narodne banke, da bi od tam krepil kubansko gospodarstvo, ki je \xc5\xbee mo\xc4\x8dno ob\xc4\x8dutilo ameri\xc5\xa1ki pritisk, za\xc4\x8detek blokade._NEWLINE_V teh mesecih je Che vodil delegacijo v tujino, da bi raz\xc5\xa1iril gospodarske stike Kube, ki so bili nujno potrebni, da bi se uprla ameri\xc5\xa1kemu pritisku in da bi kupil oro\xc5\xbeje. Ob tej prilo\xc5\xbenosti je obiskal tudi Jugoslavijo in takrat je imel tovari\xc5\xa1 Djuka Julius tudi prilo\xc5\xbenost, da se pogovori z Guevaro in ga intervjuva za\xc2\xa0\xc2\xbbPolitiko\xc2\xab, enega takratnih vodilnih \xc4\x8dasopisov v dr\xc5\xbeavi. Med drugim je kubanski reformist takrat izjavil: \xc2\xbbKuba bo vodila do ZDA tako politiko, kakr\xc5\xa1no bodo ZDA vodile do Kube.\xc2\xab\xc2\xa0Po njegovem mnenju je bila osnova za normalizacijo odnosov ameri\xc5\xa1ko sprejemanje kubanske revolucije kot zgodovinskega dejstva in njene pravice, da na Kubi izvaja tiste spremembe v dru\xc5\xbebeni strukturi, ki lahko koristijo delovnim mno\xc5\xbeicam. Za Kubo je bilo pomembno imeti dobre odnose z ZDA, a \xc5\xa1e bolj od tega je bila pomembna njena neodvisnost. Obto\xc5\xbeeval je ameri\xc5\xa1ki tisk, ki naj bi metal \xc4\x8drno lu\xc4\x8d na Kubo in sodil, da bo Kuba velik vzor \xc2\xbbzelenemu kontinentu\xc2\xab, in to predvsem zaradi svoje odlo\xc4\x8dnosti pri obrambi neodvisnosti in zaradi svoje notranje usmeritve, ki je te\xc5\xbeila k revolucionarnim spremembam. Med temi je Guevara poudarjal predvsem agrarno reformo v duhu slogana \xc2\xbbboj za pravice tistih, ki sami obdelujejo zemljo\xc2\xab. Vlada naj bi izvedla nacionalizacijo dolo\xc4\x8denih panog, da bi Kuba s prodajo sladkorja zaslu\xc5\xbeila devize za lastno industrializacijo, ki bi morala postati temelj za dviganje \xc5\xbeivljenjske ravni Kubancev._NEWLINE_Po tem prvem diplomatskem odposlanstvu, je Guevara ve\xc4\x8dkrat zastopal Castra. Veliko je potoval in postal takoreko\xc4\x8d \xc2\xbbzunanjepoliti\xc4\x8dni topni\xc4\x8dar\xc2\xab\xc2\xa0nove Kube. V tem \xc4\x8dasu je Sovjetska zveza izrazila pripravljenost, da bo pomagala Kubi, predvsem v ekonomskem pogledu, tem bolj, ker so Ameri\xc4\x8dani \xc5\xbee za\xc4\x8deli z vsemi sredstvi pritiskati na Castra. In planiranje lastne industrializacije se mu je tako zdel uresni\xc4\x8dljiv cilj. _NEWLINE_Ko je Kuba v odgovor na ameri\xc5\xa1ko politiko gospodarske du\xc5\xa1itve leta 1960 v ve\xc4\x8d korakih nacionalizirala ameri\xc5\xa1ko imetje in s tem prevzela klju\xc4\x8dne gospodarske panoge, je ustvarila temelje za socialisti\xc4\x8dno usmeritev. Castro se je torej odlo\xc4\x8dil, da bo ustanovil ministrstvo za industrijo. To se je zgodilo februarja 1960, ko je Guevaro imenoval za \xc5\xa1efa novega ministrstva. Guerillero je tako postal minister. Tako je bil skozi razli\xc4\x8dne funkcije Ernesto Guevara skoraj pet let vodilni mo\xc5\xbe kubanskega gospodarstva in je oblikoval gospodarsko miselnost otoka. Ameri\xc5\xa1ka blokada po revolucionarni zmagi je konkretno pomenila, da so ZDA prenehale kupovati in uva\xc5\xbeati sladkor in da Venezuela ni ve\xc4\x8d po\xc5\xa1iljala petroleja. Eisenhower je sku\xc5\xa1al Castra spraviti na kolena, Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov pa mu je nudil pomo\xc4\x8d. \xc5\xa0e vedno pa je ostajalo odprto vpra\xc5\xa1anje, kako naj Kuba orientira svoje gospodarstvo v teh novih pogojih. Prej je bila namre\xc4\x8d ves \xc4\x8das monokulturno usmerjena v sladkor. Otok je bil skorajda nekak\xc5\xa1na ogromna ameri\xc5\xa1ka planta\xc5\xbea sladkornega trsa. Guevara je tu storil usodno napako: pri\xc5\xa1el je na idejo, da se je te monokulturne usmerjenosti treba znebiti, ker naj bi prina\xc5\xa1ala odvisnost in je za\xc4\x8del razbijati velike obdelovalne povr\xc5\xa1ine na manj\xc5\xa1e enote, na katerih se je namesto trsa za\xc4\x8delo gojiti krompir in ri\xc5\xbe. Ta zabloda je bila prava \xc2\xbbromanti\xc4\x8dna faza\xc2\xab\xc2\xa0revolucije in Kuba je za njo drago pla\xc4\x8dala. Sladkorni trs je rastlina, ki je v danih geografskih pogojih dejansko najbolje uspevala, in ni bil tam brez razloga, na kar Che ni pomislil. Cene sladkorja na svetovnem trgu so tako skokovito posko\xc4\x8dile in Kuba ga ni imela dovolj za izvoz. Leta 1963 je Castro uvidel da je bila dotedanja usmeritev napa\xc4\x8dna. Hotel se je vrniti k sladkorju, \xc5\xa1e posebej, ko so mu v Moskvi obljubili fiksni odkup po vnaprej dolo\xc4\x8deni ceni. Che se je moral strinjati, ker je videl da bo druga\xc4\x8de Kuba do\xc5\xbeivela popoln propad, a je \xc5\xa1e naprej sanjal o svojih tovarnah, medtem ko se je Castro postavil na trdna tla. Che Guevara se je vztrajno in po\xc5\xbertvovalno boril za novo politiko in je bil zmeraj eden tistih politikov, ki so vsako leto ve\xc4\x8d tednov pre\xc5\xbeiveli med trsjem in je s svojo ma\xc4\x8deto dajal osebni zgled. Osebni zgled je bilo namre\xc4\x8d njegovo na\xc4\x8delo pri vseh stvareh. Njegovo glavno vodilo, ki ga je zahteval na ve\xc4\x8d svojih nastopih pa: ve\xc4\x8d dela, manj zabave. Hotel je da bi delo temeljilo na moralnem in manj na materialnem vzgibu. Guevara je bil ve\xc4\x8dni idealist in utopist. Znova in znova je v svojih govorih ponavljal, da je to \xc2\xbbgeneracija \xc5\xbertev in \xc5\xbertvovanja\xc2\xab. Med drugim Guevara ni nikoli sku\xc5\xa1al prikriti svoje argentinske narave. Za Kubance je bil nekam hladen, popolnoma razumski, odmerjen v besedah in v kretnjah. Delal je vtis mirnega in blagega \xc4\x8dloveka in je redko dvigal glas, toda zato so bile njegove besede strastne in ostre. Njegove temno zelene o\xc4\x8di v pravilnem obrazu, uokvirjenem z redko in nekoliko rde\xc4\x8dkasto brado, pa so iz\xc5\xbearevale vztrajnost in granitno trdnost prepri\xc4\x8danja. Pri besednem izra\xc5\xbeanju je Che nasploh rad uporabljal slikovite stavke, nabite s \xc4\x8dustvi._NEWLINE_Poleg tega je vodil strog centralizem pri planiranju in vodenju gospodarstva, tako da je imelo vsako ministrstvo svoje organe vse do pokrajine in mesta, in so neposredno iz Havane vodili tovarne in upravljali z gospodarstvom._NEWLINE_Mnoge ideje za katere se je Che Guevara z vsemi silami boril, kljub temu da je do\xc5\xbeivel tudi mnogo razo\xc4\x8daranj, so vse do danes ostale temelj kubanske ekonomske misli in prakse \xe2\x80\x93 \xc5\xa1e posebej vstrajanje pri moralnem faktorju mobilizacije mno\xc5\xbeic in proizvodnje ter dolo\xc4\x8deni gospodarski centralizem._NEWLINE_Guevarova \xc5\xbeivljenjska tema, izven delavnika v gospodarstvu, pa je bila vedno Latinska Amerika. Kuba kot simbolni in dejanski zgled za Latinsko Ameriko, da bi se latinskoameri\xc5\xa1ki narodi z bojem osvobodili imperialisti\xc4\x8dne nadvlade. Andi naj bi po njegovem postali Sierra Maestra vse Latinske Amerike._NEWLINE_Toda na dalj\xc5\xa1i rok je kakor v za\xc4\x8daranem krogu, iz katerega ni izhoda, prav ta kubanska politika \xc2\xbbizvoza revolucije\xc2\xab\xc2\xa0bila isto\xc4\x8dasno, ko se je borila proti ZDA, glavni argument ameri\xc5\xa1ke diplomacije za politi\xc4\x8dni pritisk in osamitev Kube. Posebno, ker je v tistih krogih latinskoameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav, ki oblikujejo javno mnenje, splahnela podpora Castru, ker se med drugim njegove gospodarske reforme niso izkazale za preve\xc4\x8d rentabilne. V tem \xc4\x8dasu je bila tudi ustanovljena komunisti\xc4\x8dna partija Kube in Guevara je bil postavljen za enega izmed njenih prvih voditeljev.\n_START_SECTION_\nOdhod s Kube\n_START_PARAGRAPH_\nErnesto se za vse to ni kaj prida menil in se je kmalu odpravil iz Kube na druga boji\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer je hotel preizkusiti ideje, ki so v njem dozorele na Sierra Maestri. Kubo je njegov odhod pretresel, ker je takrat predstavljal \xc2\xbbtretjega \xc4\x8dloveka\xc2\xab, takoj za bratoma Castro._NEWLINE_Che je leta 1965 izginil iz politi\xc4\x8dne scene kar za nekaj mesecev in vsi so se spra\xc5\xa1evali, kaj se dogaja. Vedelo se je samo, da je pri\xc5\xa1lo do nekaj nesoglasij med Castrom in njim. Oktobra istega leta je pri\xc5\xa1lo do te\xc5\xbeko pri\xc4\x8dakovanega razpleta, ko je Guevara poslal Fidelu dramati\xc4\x8dno pismo, katerega je le ta javno prebral na zborovanju v navzo\xc4\x8dnosti najvi\xc5\xa1jih kubanskih voditeljev, Guevarovih tovari\xc5\xa1ev. V njem je Che razglasil svoj odhod iz Kube, se poslovil ter napovedal mo\xc5\xbenost smrti v bli\xc5\xbenjih bojih._NEWLINE_Njegova dru\xc5\xbeina je bila trdna in sre\xc4\x8dna. Che je bil o\xc5\xbeenjen s Kubanko, ki jo je ljubil. Ko se je njegova \xc2\xbbkolona osem\xc2\xab\xc2\xa0prebijala skozi pokrajino Escambray proti Santa Clari in zmagi revolucije, je Guevara sre\xc4\x8dal Aleido March, ki je bila veselo, nasmejano, po\xc5\xbertvovalno in privla\xc4\x8dno dekle. Doma\xc4\x8dinka s tropsko feminilnostjo in gverilskim duhom. Takoj po kon\xc4\x8dani vojni za Kubo se je leta 1959 lo\xc4\x8dil od Hilde in se junija o\xc5\xbeenil z Aleido. Z njo je imel dva sina in h\xc4\x8der. Najstarej\xc5\xa1emu sinu sta dala ime Camilo, po Guevarovem prijatelju iz gverile, s katerim sta skupaj zmagoslavno vkorakala v Havano. Za dru\xc5\xbeino je imel malo \xc4\x8dasa, skrival je ne\xc5\xbenost in ni utegnil opraviti vsega. Otroci so se hranili kakor vsi drugi na Kubi, imeli so samo nujno obleko. Vsa dru\xc5\xbeina je \xc5\xbeivela skromno, ker ni \xc5\xbeelel, da bi jih obremenjevanje z materialnimi dobrinami odvra\xc4\x8dalo od dela. Aleida se je v\xc4\x8dasih po\xc5\xa1alila, da je Chejeva edina \xc5\xbeena revolucija. Ko je bil doma se je vra\xc4\x8dal k starim konji\xc4\x8dkom in se tako ukvarjal s \xc5\xa1ahom in matematiko. Che je sam opisal osebno \xc5\xbeivljenje z naslednjimi besedami: \xc2\xbbVoditelji revolucije imajo otroke, ki pri momljanju prvih besed ne omenjajo o\xc4\x8detovega imena, ker ga ne vidijo, imajo \xc5\xbeene, ki morajo biti del njihove \xc5\xbertve za uspeh revolucije, a okvir prijateljev je strogo usklajen z okvirom tovari\xc5\xa1ev v revoluciji.\xc2\xab\xc2\xa0Bil je torej asket, za katerega ni bilo \xc5\xbeivljenja izven revolucije. _NEWLINE_Ob razglasitvi svojega odhoda, je brez omahovanja zapustil tudi dru\xc5\xbeino in tudi to je zapisal v znamenitem poslovilnem pismu, ob branju katerega je Aleida March \xc5\xbee to\xc4\x8dila tihe solze v \xc4\x8drnini, ker se je zavedala da to pomeni za\xc4\x8detek njene vdovelosti. Trpela je, vendar je vedela da je sklep dokon\xc4\x8den in da je Che gotovo imel mo\xc4\x8dne razloge, da je tako ravnal. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i razlog je bil vsekakor prepri\xc4\x8danje, da bo osebno \xc5\xa1iril latinskoameri\xc5\xa1ko revolucijo. _NEWLINE_Prav gotovo pa je bil prav tako usoden za njegov odhod razkol v pogledih med njim in Fidelom. V politi\xc4\x8dnih zadevah si nista bila namre\xc4\x8d tako blizu kot na boji\xc5\xa1\xc4\x8du. Guevara je s svojo idealisti\xc4\x8dno zaletavostjo prakti\xc4\x8dno uni\xc4\x8dil temelje kubanskega gospodarstva, \xc4\x8desar se je kasneje tudi o\xc4\x8ditno zavedel, ker je med vrsticami omenjal, da v dolo\xc4\x8denih trenutkih ni dovolj veroval v Castra in ni dovolj razumel njegovih sposobnosti voditelja, ki je stal na trdnih tleh. Poleg razli\xc4\x8dnih pogledov v gospodarstvu je bila \xc5\xa1e ena globoka prelomnica: nesoglasje glede odgovora na povabilo KP Sovjetske zveze, pomladi 1965. Isto\xc4\x8dasno je namre\xc4\x8d prispelo tudi ostro pismo iz KP Kitajske, ki je hotela Kubo odvrniti od udele\xc5\xbebe na tem svetovnem kongresu nekaterih komunisti\xc4\x8dnih partij. Castrova politika je vztrajala pri tem, da se Kuba ne bi smela opredeliti glede spora med Moskvo in Pekingom, vsaj ne javno, ker bi tak razkol socialistov revolucionarnemu boju v Latinski Ameriki samo \xc5\xa1kodil in \xc5\xa1e olaj\xc5\xa1al delo ZDA. Castro in Che sta vztrajala pri avtonomnosti in neodvisnosti poosameznih komunisti\xc4\x8dnih enot, ter \xc5\xa1e vedno zagovarjala idejo o gverilskem boju kot edinem pravem in primernem za zagotovljen uspeh. Mnogi predstavniki ostalih KP latinskoameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav niso bili takega mnenja. Na\xc5\xa1li so kompromis v sklepu, da so vse metode revolucionarnega boja enako koristne, da je v nekaterih de\xc5\xbeelah primeren tudi oboro\xc5\xbeen, gverilski tip boja in pa tudi, da mora vsaka partija, brez vme\xc5\xa1avanja od zunaj, sama dolo\xc4\x8diti svojo politiko, taktiko ter vrsto akcij v skladu z razmerami v svoji de\xc5\xbeeli. Takoj za tem je Castro dobil povabilo iz Moskve na svetovno posvetovanje, ki ga je tokrat sprejel in za\xc4\x8delo se je obdobje kubansko-kitajskega zaostrovanja. Kitajska je odrekla pomo\xc4\x8d Kubi v primeru napada in Castro je, da mi malo pomiril duhove, poslal v Peking Guevaro, ki pa ga Mao Ce Tung ni hotel niti sprejeti. Ljudska republika Kitajska je potem tudi zmanj\xc5\xa1ala odkup sladkorja, kar je Kubo naknadno o\xc5\xa1ibilo. Che je vedel, da so bile politi\xc4\x8dne karte odigrane._NEWLINE_V tistih mesecih je bil Guevara v Afriki, kjer je hotel utrditi kubansko navezo z dr\xc5\xbeavami tega kontinenta. Medtem ko je bil Raul Castro z delegacijo na posvetu v Moskvi, je Ernesto na seminarju za afroazijsko solidarnost v Al\xc5\xbeiru kritiziral socialisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave zaradi njihovega odnosa do de\xc5\xbeel v razvoju. Poudaril je da bi morale vse socialisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave hipoma in radikalno pretrgati kakr\xc5\xa1nekoli stike z ZDA. Izrekel je prenekatero te\xc5\xbeko besedo prav v trenutku, ko je ZSSR obilno pomagala Kubi, ko so se odnosi med kitajsko in Havano zaostrovali. Uvidel je, da lahko idejno ostane blizu Castru, le \xc4\x8de se odmakne dale\xc4\x8d na Ande in spet postane guerillero. \xc5\xa0el je v negotovost, trdno odlo\xc4\x8den da uspe ali umre.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nCeli dve leti je nato trajal lov na Cheja. Agenti CIE so sku\xc5\xa1ali ugotoviti kam se je zatekel in ga onemogo\xc4\x8diti. Bali so se ga namre\xc4\x8d zaradi njegovih idej in akcije, ki jo je razgla\xc5\xa1al in opravljal. CIA je bila mnenja, da bi bila njegova likvidacija za radikalne revolucionarne tokove v Latinski Ameriki kot hladen tu\xc5\xa1, ki bi jih za nekaj \xc4\x8dasa umiril. Voja\xc5\xa1ko-obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno omre\xc5\xbeje na \xc2\xbbzelenem kontinentu\xc2\xab\xc2\xa0je po u\xc4\x8dni uri na Sierra Maestri postalo zelo gosto in trdno. Kljub razli\xc4\x8dnim ameri\xc5\xa1kim ukrepom se je izku\xc5\xa1enemu Guevari uspelo ogniti vsem pastem in priti v Bolivijo, kjer je organiziral gverilsko skupino. Toda krog ameri\xc5\xa1kega obve\xc5\xa1\xc4\x8devalnega aparata se je vendarle vedno bolj o\xc5\xbeal._NEWLINE_Bolivija naj bi nudila najve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za akcije, ker je bila levica v tej de\xc5\xbeeli razbita in neenotna in Che je mislil, da bi se lahko za\xc4\x8del proces novega zbiranja najtrdnej\xc5\xa1ih revolucionarnih sil okrog gverile, ki bi bila njihovo jedro in opora. Menil je, da je Bolivija tako razo\xc4\x8darana, da je ne bo te\xc5\xbeko dvigniti na noge in k oro\xc5\xbeju. Poleg tega pa le\xc5\xbei prav v srcu kontinenta in bi bila idealna pozicija za nadaljnje \xc5\xa1irjenje revolucionarnega ognja._NEWLINE_Ni popolnoma jasno kdaj in kako je Guevara pri\xc5\xa1el v Bolivijo. Vse ostale priprave so bile podobne tistim, ki jih je izkusil kot \xc4\x8dlan Castrove ekspedicije na Kubo. Zbral je skupino ljudi in jih uril za gverilski boj na nekem odmaknjenem posestvu na jugu dr\xc5\xbeave. Od\xc5\xa1li so na dolg pohod, da bi si na najbolj neprehodnem obmo\xc4\x8dju uredili postojanko in navezali stike z lokalnimi zavezniki._NEWLINE_Sovra\xc5\xbenik mu je bil vedno bolj za petami. Njegova zadnja postaja je bila majhna, skrita in pozabljena vas Igueras, kjer so ga Ameri\xc4\x8dani 9. oktobra 1967 izsledili in ubili. Vse do svoje smrti je nosil v sebi globoko ukoreninjeno in neomajno revolucionarno vero. Tudi, ko se je dobro zavedal, da je obkoljen iz vseh strani s stokrat mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o vojsko, je dan pred smrtjo v svoj dnevnik zapisal: \xc2\xbbDanes, 7. oktobra, je minilo enajst mesecev na\xc5\xa1e gverilske organizacije brez zapletov\xc2\xab. Vse do zadnjega je trdno verjel v zmago, ne glede na okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine. In ta njegova trmoglavost, zaletavost in idealisti\xc4\x8dna revolucionarna vera, ki so ga doslej vedno gnale naprej, so ga tokrat ustavile in pahnile v smrt. Usodnega dne se je v tem odro\xc4\x8dnem kraju spro\xc5\xbeila bitka, v kateri je bil Che ranjen, kasneje pa ubit po ukazu bolivijske soldateske. Voja\xc5\xa1ka \xc5\xa1efa Barrientos in Ovando sta namre\xc4\x8d sklenila, da je treba Guevaro tajno ustreliti, svetu sporo\xc4\x8diti, da je podlegel ranam, njegovo truplo se\xc5\xbegati in pokopati v najve\xc4\x8dji tajnosti nekje na robu mesteca Valle Grande, da ne bi nih\xc4\x8de vedel, kje le\xc5\xbei pokopan veliki revolucionar in guerillero, da ne bi njegov grob postal sveti kraj za latinskoameri\xc5\xa1ke upornike._NEWLINE_Zakaj je Che na svoji kapi vedno nosil belo zvezdo ni \xc4\x8disto jasno. Razlog pa je morda v njegovem argentinskem izvoru. Tako sonce kot bela barva sta prisotna na argentinski zastavi in grbu. Kot vemo, svojega argentinskega porekla ni zanikal nikoli v \xc5\xbeivljenju. Tako se je lo\xc4\x8dil od drugih tovari\xc5\xa1ev po tem, da se \xc5\xbee v principu ni boril za lastno domovino, ampak mu je bilo bolj pomembno boriti se za lastno idejo, pa \xc4\x8deprav kot tujec v tuji dr\xc5\xbeavi. Poleg tega je v veliko kulturah bela barva tudi barva \xc4\x8distosti, popolnosti, razsvetljenja, kakr\xc5\xa1ne so prav gotovo lastnosti njegovih idej. Indijansko pleme Majev, o katerem je Che prav gotovo kaj vedel, glede na to da se je celo \xc5\xbeivljenje potikal tam naokoli in da je veliko bral, pa je imelo belo za barvo zdravja. In je simbolizirala torej tudi njegovo prvotno ljubezen: medicino.'