b'\n_START_ARTICLE_\nCelov\xc5\xa1ka Mohorjeva dru\xc5\xbeba\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dne razmere po letu 1945\n_START_PARAGRAPH_\n27. aprila 1945 je Karl Renner na osvobojenem Dunaju iz predstav\xc2\xadnikov Avstrijske ljudske stranke, Socialisti\xc4\x8dne stranke Avstrije in Komuni\xc2\xadsti\xc4\x8dne stranke sestavil za\xc4\x8dasno vlado, ki je razglasila izjavo o neodvisnosti Avstrije. V Jugoslaviji je prevzela oblast Komunisti\xc4\x8dna partija. Dne 8. maja 1945 so angle\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke enote zasedle Koro\xc5\xa1ko. Isti dan so dospele na Koro\xc5\xa1ko tudi enote Jugoslovanske armade, ki so morale na pritisk zahodnih zaveznikov 20. maja 1945 Koro\xc5\xa1ko spet zapustiti. Dne 26. maja 1945 je Josip Broz-Tito v Ljubljani ponovil jugoslovanske teritori\xc2\xadalne zahteve do Avstrije in Italije v smislu programa Osvobodilne fronte, ki je vklju\xc4\x8deval zahteve po osvoboditvi in zdru\xc5\xbeitvi razkosanega slovenskega naroda. Celotna politika Pokrajinskega odbora Osvobodilne fronte za Slovensko Koro\xc5\xa1ko je bila usmerjena v boj za pri\xc2\xadklju\xc4\x8ditev s Slovenci naseljenega ozemlja k Jugoslaviji. Polagoma so se obnovile predvojne organizacije koro\xc5\xa1kih Slovencev in se ustanovile nove. Vse organizacije so delovale po smernicah in pod vplivom OF. Mohorjeva dru\xc5\xbeba je bila do ustanovitve Narodnega sveta koro\xc5\xa1kih Slovencev leta 1949 edina kulturno-politi\xc4\x8dna organizacija, ki je usmerjala svojo dejavnost na osnovi kr\xc5\xa1\xc4\x8dan\xc2\xadskih na\xc4\x8del, in edino politi\xc4\x8dno predstavni\xc5\xa1tvo med koro\xc5\xa1kimi Slovenci. Vodilne osebnosti OF so se ravnale po navodilih Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije. Ko je za\xc4\x8dela Mohorjeva dru\xc5\xbeba v Celovcu januarja 1946 z obnovitvenimi deli, je OF ostro napadla njene predstavnike in sodelavce, predvsem Valentina Podgorca in Janka Hornb\xc3\xb6cka.\n_START_SECTION_\nObnova delovanja Mohorjeve dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nDne 28. januarja 1946 se je v Celovcu konstituiral prvi provizori\xc4\x8dni odbor Dru\xc5\xbebe po drugi svetovni vojni. Dr\xc5\xbeavna policija je prvi odbor vzela na znanje, hkrati pa je provizori\xc4\x8dnemu odboru naro\xc4\x8dila razpis ob\xc4\x8dnega zbora. Celov\xc5\xa1ka \xc5\xa1kofija je odbor potrdila. Zelo va\xc5\xbena glede nadaljnjega razvoja Mohorjeve dru\xc5\xbebe je bila odborova seja avgusta 1947, kjer se je odlo\xc4\x8dalo o tem, ali bo Mohorjeva dru\xc5\xbeba po\xc5\xbeivila svoje delovanje kot bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina z lastno tiskarno ali pa naj bi poleg bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine ustanovili samostojno tipografi\xc4\x8dno zadrugo._NEWLINE_V pismu z dnem 13. julija 1948 , naslovljeno na \xc5\xa1kofa dr. Jo\xc5\xbeefa Kostnerja, omenja dr. Janko Hornb\xc3\xb6ck, da je idejo o po\xc5\xbeivitvi delovanja Mohorjeve dru\xc5\xbebe po drugi svetovni vojni spro\xc5\xbeil prelat dr. Rudolf Bluml. V takratnem \xc4\x8dasu je bil politi\xc4\x8dni razvoj koro\xc5\xa1kih Slovencev popolnoma nejasen. Ena predvojna slovenska organizacija za drugo je pri\xc5\xa1la pod vpliv OF, tako se je OF polastila politi\xc4\x8dnega monopola. Prelat dr. Rudolf Bluml je hotel zaradi tega Mohorjevo dru\xc5\xbebo zgraditi v mo\xc4\x8dno versko-kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Predlog prelata dr. Blumla je bil na seji avgusta 1947 z ve\xc4\x8dino glasov sprejet._NEWLINE_V zvezi z obnovo in po\xc5\xbeivitvijo delovanja Mohorjeve dru\xc5\xbebe po drugi svetovni vojni je govoril dr. Janko Hornb\xc3\xb6ck, dolgoletni odbornik in ravnatelj Dru\xc5\xbebe sv. Mohorja v Celovcu, o pionirskem delu, ki ga je opravil Va\xc2\xadlentin Podgorc. Hi\xc5\xa1e Dru\xc5\xbebe so bile zaradi bomb po\xc5\xa1kodovane, glavno poslopje na Viktringer Ringu pa so imeli zasedeno Angle\xc5\xbei in stranke. Ko je Mohorjeva dru\xc5\xbeba za\xc4\x8dela delati, so bili napadi nanjo hudi, politi\xc4\x8dno ozra\xc4\x8dje pa je bilo nejasno in negotovo. Podgorc je u\xc5\xbeival tako pri de\xc5\xbeelni vladi kot pri Angle\xc5\xbeih veliko zaupanje. Tako se je med letoma 1918 in 1920 kot po letu 1945 zavzemal za ohranitev ju\xc5\xbenega dela Koro\xc5\xa1ke pri Avstriji. Vzrokov, zakaj se je Valentin Podgorc opredelil za Avstrijo, je gotovo ve\xc4\x8d. Dejstvo je, da je bil velik avstrijski patriot; v nekaterih razpravah ga ozna\xc4\x8dujejo kot monarhista. V Avstro-Ogrski je videl dr\xc5\xbeavo z dolgoletno tradicijo, urejeno upravo in dobro socialno za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Kot gospodarstvenik je trezno presojal o usodi ju\xc5\xbenokoro\xc5\xa1kega kmeta. Gospodarstvo ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke je bilo od nekdaj tesno povezano z mestoma Celovec in Beljak. Ti gospodarski sredi\xc5\xa1\xc4\x8di kme\xc4\x8d\xc2\xadko prebivalstvo lahko dose\xc5\xbee v kratkem \xc4\x8dasu, medtem ko bi bila gospodarska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Slovenije v primeru priklju\xc4\x8ditve ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke Jugoslaviji le te\xc5\xbeko dosegljiva._NEWLINE_Pri Podgor\xc4\x8devi odlo\xc4\x8ditvi ne smemo prezreti, da je \xc5\xa1lo za \xc4\x8dloveka, ki je bil tesno povezan z verskim, kulturnim, gospodarskim in social\xc2\xadnim gibanjem slovenske narodnostne skupnosti na Koro\xc5\xa1kem. Tedanjemu re\xc5\xbeimu v Jugoslaviji ni bilo prav, da bi se v Celovcu delo nekdaj osrednje versko-kulturne ustanove koro\xc5\xa1kih Slovencev, Dru\xc5\xbebe sv. Mohorja, obnovilo. Z vrsto ukrepov je re\xc5\xbeim v Sloveniji to posku\xc5\xa1al prepre\xc2\xad\xc4\x8diti. Tudi angle\xc5\xa1ki vojaki so Mohorjev dom \xc5\xa1e naprej zasedali in vse privatne stranke in dr\xc5\xbeavni uradi so obdr\xc5\xbeali svoje stanovanjske pravice. Dru\xc5\xbeba je morala vsem te pravice odkupiti.\n_START_SECTION_\nVrnitev tiskarni\xc5\xa1ke in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ke koncesije\n_START_PARAGRAPH_\nTudi za vrnitev tiskarni\xc5\xa1ke in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ke koncesije se je Mohorjeva morala boriti. Mestne in de\xc5\xbeelne oblasti so se izgovarjale in niso hotele. \xc5\xa0ele ko se je mo\xc4\x8dno zavzel za povrnitev tiskarni\xc5\xa1ke koncesije Mr. Sharp, vodja slovenske sekcije pri angle\xc5\xa1ki upravi, je celov\xc5\xa1ki magistrat kon\xc4\x8dno izdal obrtno dovoljenje za tiskarno. Le te\xc5\xbeko si je predstavljati, kako bi se razvijalo kulturno \xc5\xbeivljenje med Slovenci na Koro\xc5\xa1kem, \xc4\x8de bi takrat Mohorjeva ne bila dobila vrnjene tiskarni\xc5\xa1ke konce\xc2\xadsije. Tiskarna je za\xc4\x8dela obratovati leta 1951._NEWLINE_Komaj se je raznesla po Koro\xc5\xa1kem novica, da je Mohorjeva pri\xc4\x8dela delo\xc2\xadvati, se je oglasila OF. Celjska Mohorjeva naj bi poskrbela za svojo lastno knjigarno, da tako \xc4\x8dim prej preplavi slovensko Koro\xc5\xa1ko s svojimi knjigami in onemogo\xc4\x8di kakr\xc5\xa1no koli samolastno izdajanje knjig celov\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Ker je imel OF celjsko Mohorjevo za edino legitimno naslednico predvojne Mohorjeve dru\xc5\xbebe, je bil mnenja, da ima pravico do premo\xc5\xbeenja Mohorjeve v Celovcu le celjska Mohorjeva dru\xc5\xbeba. Sledili so stalni napadi na Mohorjevo v Celovcu in obrekovanja v slovenskih listih na Koro\xc5\xa1kem in v Sloveniji. Kako velika je bila nejasnost med koro\xc5\xa1kimi Slovenci in kako mo\xc4\x8dan je bil vpliv OF, je razvidno iz tega, da je bil tudi del koro\xc5\xa1kih duhovnikov mnenja, da je pametneje, da Dru\xc5\xbeba v Celovcu ne za\xc4\x8denja s svojim delovanjem ter da naj prejema knjige iz Celja._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina koro\xc5\xa1kih Slovencev je ravnanje OF v smislu komunisti\xc4\x8dne ideolo\xc2\xadgije odklanjala. S svojo politiko je OF v povojnih letih napravila prvi korak k politi\xc4\x8dni in ideolo\xc5\xa1ki diferenciaciji med koro\xc5\xa1kimi Slovenci. Ustanovitev Narodnega sveta koro\xc5\xa1kih Slovencev je bila na tej poti le drugi, vendar lo\xc2\xadgi\xc4\x8dni in neizogibni korak. Od srede decembra 1945 naprej je v Celovcu spet izhajal cerkveni list Nedelja. Januarja 1949 je za\xc4\x8delo izhajati pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi versko-kulturno glasilo Dru\xc5\xbeina in dom. Bilo je samo \xc5\xa1e vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa, kdaj bo pri\xc5\xa1lo do ustanovitve politi\xc4\x8dne organizacije koro\xc5\xa1kih Slovencev na osnovi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih in demokrati\xc4\x8dnih na\xc4\x8del. Narodni svet koro\xc5\xa1kih Slovencev je bil ustanovljen 28. junija 1949.\n_START_SECTION_\nDelovanje Mohorjeve dru\xc5\xbebe po letu 1951\n_START_PARAGRAPH_\nDelo Dru\xc5\xbebe sv. Mohorja je uspe\xc5\xa1no napredovalo. Svoj knji\xc5\xbeni dar in publikacije je Dru\xc5\xbeba tiskala do leta 1951 v tiskarni Carinthia. Dne 1. avgusta 1951 je za\xc4\x8dela Mohorjeva tiskarna obratovati. Mohorjeva je spre\xc2\xadjela prve delavce in nastavljence ter opremila tiskarno z dodatnim inventar\xc2\xadjem in stroji. Od leta 1952 je tiskala tudi Na\xc5\xa1 tednik, glasilo Narodnega sveta koro\xc5\xa1kih Slovencev._NEWLINE_Mohorjeva je tedaj vodila tiskarno, zalo\xc5\xbebo, knjigarno in trgovino s papirjem, od 1953 pa \xc5\xa1e dija\xc5\xa1ke domove. V starem, danes obnovljenem poslopju Mohorjeve je 1954 Dru\xc5\xbeba odprla dija\xc5\xa1ki dom za dekleta, ki so ga vodile (pozneje v Slom\xc5\xa1kovem domu) \xc5\xa1olske sestre skoraj \xc5\xa1tirideset let. Dejansko so \xc5\xa1olske sestre sogradile Mohorjevo. Slom\xc5\xa1kov dom je Mohorjeva zgradila potem, ko je leta 1966 kupila hi\xc5\xa1o na Ulici 10. oktobra._NEWLINE_Leta 1974 je \xc5\xa1kof dr. Jo\xc5\xbeef Kostner blagoslovil in odprl Slom\xc5\xa1kov dom. \xc5\xbde leta 1957, ko je Mohorjeva odprla dija\xc5\xa1ki dom za fante, je za vzgojitelje fantov pridobila salezijance. Ko ne bi bilo teh dija\xc5\xa1kih domov Mohorjeve dru\xc5\xbebe, v za\xc4\x8detku \xc5\xa1olskega leta 1957/58 ne bi mogla za\xc4\x8deti delovati Zvezna gimnazija in zvezna realna gimnazija za Slovence v Celovcu. Na Dunaju pa je pater Ivan Toma\xc5\xbei\xc4\x8d zgradil ob sodelovanju Mohorjeve visoko\xc5\xa1olski dom Korotan. Blizu slovenske gimnazije je kupila Mohorjeva dru\xc5\xbeba zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de za nov fantovski dija\xc5\xa1ki dom. V Modestovem domu so prevzeli vzgojo fantov salezijanci. Leta 1998 je dru\xc5\xbeba ta dom spet prodala. Mohorjeva dru\xc5\xbeba je po 2. svetovni vojni mo\xc4\x8dno razvila zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko dejavnost. Dru\xc5\xbeba je \xc5\xa1tela v sedemdesetih letih okrog 8000 \xc4\x8dlanov, od teh ve\xc4\x8d kot 4000 na Koro\xc5\xa1kem. V osemdesetih letih je za\xc4\x8delo \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlanov upadati. Leta 1994 jih je bilo na Koro\xc5\xa1kem le \xc5\xa1e pribli\xc5\xbeno 2500. \xc5\xbdal je ta pojav povezan tudi z nazadovanjem \xc5\xa1tevila Slovencev, z asimilacijo, kateri so koro\xc5\xa1ki Slovenci slej ko prej podvr\xc5\xbeeni.\n_START_SECTION_\nDelovanje Mohorjeve dru\xc5\xbebe danes\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeba izdaja danes tako knjige v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini kakor tudi v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, ter \xc5\xa1olske knjige. Zalo\xc5\xbeba navezuje stike z drugimi avstrijskimi zalo\xc5\xbebami, izdaja avstrijske pisatelje v slovenskem pre\xc2\xadvodu, slovenske pa v nem\xc5\xa1kem. Posebno uspe\xc5\xa1na je na podro\xc4\x8dju izdajanja otro\xc5\xa1kih in mladinskih knjig. Spremenjene razmere v Sloveniji so omogo\xc4\x8dile dru\xc5\xbebi v Celovcu odprtje lastnega predstavni\xc5\xa1tva v Ljubljani._NEWLINE_V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu izdaja Mohorjeva zalo\xc5\xbeba (Hermagoras-Verlag) v zbirki AUSTRIACA vrsto prevodov avstrijskih av\xc2\xadtorjev v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, v zbirki SLOVENICA pa prevode slovenskih avtorjev v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Prevodi so izraz povezovalnega dela Mohorjeve dru\xc5\xbebe med obema narodoma na Koro\xc5\xa1kem in med Avstrijo in Slovenijo. Leta 1994 je Mohorjeva zalo\xc5\xbeila in izdala esej Vaclava Havla \xc5\xbdiveti v resnici. Mohorjeva zalo\xc5\xbeba izdaja tudi dvo\xc2\xadjezi\xc4\x8dne otro\xc5\xa1ke slikanice in avdiomedije doma\xc4\x8dih zborov in skupin, spro\xc5\xbeila je Omanovo ustanovo, ki oskrbuje delo umetnika, koro\xc5\xa1kega Slovenca Valentina Omana. V knjigarni redno prireja likovne razstave in literarne ve\xc4\x8dere, na leto pa izda med 40 in 50 samostojnih naslovov. Zelo pomembno za razvoj slovenskega in dvojezi\xc4\x8dnega \xc5\xa1olstva na Koro\xc2\xad\xc5\xa1kem je delo, ki ga opravlja Mohorjeva dru\xc5\xbeba kot zalo\xc5\xbeba u\xc4\x8dnih knjig. Na Koro\xc5\xa1kem je slovenskega pouka na dvojezi\xc4\x8dnih osnovnih \xc5\xa1olah, na glavnih in srednjih \xc5\xa1olah dele\xc5\xbenih okoli 3000 otrok. U\xc4\x8dne knjige pripravljajo slovenski u\xc4\x8ditelji predvsem v delovnih skup\xc2\xadnostih. Ker je u\xc4\x8dni jezik na Zvezni gimnaziji za Slovence v Celovcu sloven\xc2\xadski, je bilo treba pripraviti za to \xc5\xa1olo u\xc4\x8dbenike v slovenskem jeziku za latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, zgodovino, verouk, predvsem pa ustrezne knjige za pouk sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine za vse razrede slovenske gimnazije. Naklade teh knjig so seveda majhne, zato je tiskanje za Mohorjevo povezano z velikimi stro\xc5\xa1ki. Z ustanovitvijo Dvojezi\xc4\x8dne trgovske akademije v Celovcu in Vi\xc5\xa1je \xc5\xa1ole za gospodarske po\xc2\xadklice v \xc5\xa0entpetru v Ro\xc5\xbeu je prevzela Mohorjeva dru\xc5\xbeba kot zalo\xc5\xbeba u\xc4\x8dnih knjig dodatne naloge. Ob navzo\xc4\x8dnosti uglednih predstavnikov kulturnega, politi\xc4\x8dnega in cerk\xc2\xadvenega \xc5\xbeivljenja je 28. oktobra 1994 odprl tedanji avstrijski minister za znanost, dr. Busek, obnovlje\xc2\xadni visoko\xc5\xa1olski dom Korotan na Dunaju. Leta 2009 je \xc5\xa1tudentski dom prevzela Republika Slovenija. Mohorjeva je morala prodati Modestov dom leta 1998 \xe2\x80\x93 domsko dejavnost so premestili v prostore nekdanjega dekli\xc5\xa1kega dija\xc5\xa1kega doma. Obnovljeni Slom\xc5\xa1kov dom je odprl svoja vrata z za\xc4\x8detkom \xc5\xa1olskega leta 1999/2000.'