b'\n_START_ARTICLE_\nAndrea Mantegna\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nMantegna se je rodil v Isola di Carturo, blizu Padove (takrat del Bene\xc5\xa1ke republike), kot drugi sin tesarja Biagia. Pri enajstih letih je postal vajenec Francesca Squarcioneja, padovanskega slikarja. Squarcione, katerega prvotni poklic je bil kroja\xc4\x8d, je bil izjemno navdu\xc5\xa1en za anti\xc4\x8dno umetnost in talent za delo. Tako kot njegov slavni rojak Petrarca, je bil Squarcione nekak\xc5\xa1en fanatik za anti\xc4\x8dni Rim. Potoval je po Italiji in morda Gr\xc4\x8diji in zbiral starinske kipe, reliefe, vaze, itd, in potem delal risbe na njihovi osnovi in odprl svojo delavnico drugim za \xc5\xa1tudij. Ves ta \xc4\x8das pa je nadaljeval z delom na naro\xc4\x8dilih, ki pa so jih bolj izdelovali njegovi u\xc4\x8denci kot on sam._NEWLINE_Kar 137 slikarjev in drugih \xc5\xa1tudentov je opravljalo \xc5\xa1olanje pri Squarcioneju, katerega delavnica je bila ustanovljena leta 1440 in so postali znani po vsej Italiji. Padova je bila privla\xc4\x8dna za umetnike, ki so prihajali ne samo iz Bene\xc4\x8dije, ampak tudi iz Toskane (Paolo Uccello, Filippo Lippi in Donatello). Mantegneva zgodnja kariera se je oblikovala pod vtisom florentinski del. Takrat je bil Mantegna Squarcionejev najljub\xc5\xa1i u\xc4\x8denec. Verjetno ga je tudi posinovil. U\xc4\x8dil ga je latinsko in mu naro\xc4\x8dil, naj preu\xc4\x8di fragmente rimskega kiparstva. U\xc4\x8ditelj je tudi dajal prednost perspektivi, kar je lahko predstavljalo nekatere od kasnej\xc5\xa1ih inovacij Mantegna. Pri sedemnajstih se je Mantegna lo\xc4\x8dil od Squarcioneja. Kasneje je trdil, da ga je Squarcione izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal, ne da bi pla\xc4\x8dal pravice. V letih 1441- 45 se je pridru\xc5\xbeil padovanskem slikarskem cehu, a je \xc5\xbee tri leta za tem postal samostojni mojster._NEWLINE_Njegovo prvo delo, ki je izgubljeno, je bil oltar za cerkev Santa Sofia iz leta 1448. Istega leta je bil Mantegna imenovan, skupaj s Nicol\xc3\xb2 Pizolo, za delo z veliko skupino slikarjev, ki jim je bil zaupan okras kapele Ovetarijev v pre\xc4\x8dni ladji cerkve Eremitani. Verjetno je, da je \xc5\xbee pred tem nekaj Squarcionejevih u\xc4\x8dencev, vklju\xc4\x8dno Mantegna, za\xc4\x8delo delati freske v kapeli S. Cristoforo v cerkvi Sant\'Agostino degli Eremitani, ki danes velja za mojstrovino. Po seriji naklju\xc4\x8dij je Mantegna ve\xc4\x8dino dela kon\xc4\x8dal sam, skupaj z Ansuino, ki je sodeloval z Mantegno v kapeli Ovetarijev. Med prvo svetovno vojno so bile precej po\xc5\xa1kodovane in so se ohranile le delno. Delo, ki naj bi ga dokon\xc4\x8dal okoli leta 1456, se z gotovostjo lahko lo\xc4\x8di od del drugih mojstrov. Zagotovo je poslikal ve\xc4\x8dji del Jakobove legende, pa tudi fresko Vnebovzetje._NEWLINE_Ta serija je bila skoraj v celoti izgubljena leta 1944 zaradi zavezni\xc5\xa1kih bombnih napadov v Padovi. Najbolj dramati\xc4\x8dna freska iz cikla je bilo delo Usmrtitev Sv. Jakoba Leda. _NEWLINE_Skica freske sv. \xc5\xa0tefana je ohranjena in je najzgodnej\xc5\xa1a znana skica, ki obstaja za primerjavo z ustrezno fresko. Risba ka\xc5\xbee dokaz, da so bile gole figure uporabljene v pojmovanju dela \xc5\xbee v zgodnji renesansi. Na skici je perspektiva manj razvita in bli\xc5\xbeje povpre\xc4\x8dnemu gledalcu. Kljub avtenti\xc4\x8dni podobi spomenika, ni kopija nobene znane rimske strukture. Mantegna je prevzel tudi vzorce rimskih draperij, ki so bile sicer gr\xc5\xa1ki izum za obla\xc4\x8dila, \xc4\x8deprav figure in interakcije izvirajo od Donatella._NEWLINE_Med drugimi zgodnjimi freskami Mantegna sta svetnika nad vhodom na portik cerkve Sant\'Antonio v Padovi iz leta 1452 in oltarna slika sv. Luke in drugih svetnikov (na levi) za cerkev S. Giustina, ki je zdaj v  Pinakoteki Brera v Milanu (1453). Kot mlad umetnik je napredoval pri svojem delu, ko je pri\xc5\xa1el pod vpliv Jacopa Bellinija, o\xc4\x8deta znanih slikarjev Giovanni Bellini in Gentile Bellini in h\xc4\x8derke Nicolosie. Leta 1453 je Jacopo privolil v poroko med Nicolosio in Mantegnom.\n_START_SECTION_\nEstetika\n_START_PARAGRAPH_\nUsposobljeni kot je bil v \xc5\xa1tudiju marmorja in resnosti antike, je Mantegna javno razkril, da meni, da je starodavna umetnost superiorna z naravo v bolj eklekti\xc4\x8dni obliki. Kot rezultat, slikar daje prednost natan\xc4\x8dnosti pri orisu pred sliko. Mantegna je tako usmerjen k togosti, ki dokazuje strogo celovitost, namesto ljubke ob\xc4\x8dutljivosti izra\xc5\xbeanja. Njegove draperije so oprijete in natan\xc4\x8dne, kot bi bile tkanine zlepljene. Njegove figure so vitke, mi\xc5\xa1i\xc4\x8daste in ko\xc5\xa1\xc4\x8dene, akcije so vihrave, a brez energije. Njegov slog zaznamuje rumenorjava pokrajina, grobo zrnata s kamen\xc4\x8dki._NEWLINE_Mantegna ni nikoli spremenil na\xc4\x8dina, ki ga je osvojil v Padovi, \xc4\x8deprav se je njegova obarvanost, sprva nevtralna in neodlo\xc4\x8dena, okrepila in dozorela. Vsa njegova dela pa so bolj uravnote\xc5\xbeena v barvi kot v \xc4\x8distem tonu. Eden od njegovih velikih ciljev je bila opti\xc4\x8dna iluzija, ki so jo izvajali mojstri perspektive, ki je, \xc4\x8deprav ne vedno matemati\xc4\x8dno pravilna, dosegla presenetljiv u\xc4\x8dinek v tistih \xc4\x8dasih._NEWLINE_\xc4\x8ceprav uspe\xc5\xa1en in ob\xc4\x8dudovan, je Mantegna zapustil rodno Padovo v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu in se nikoli ve\xc4\x8d ponovno naselil. Vzrok naj bi bila sovra\xc5\xbenost Squarcioneja. Preostanek svojega \xc5\xbeivljenja je pre\xc5\xbeivel v Veroni, Mantovi in Rimu. Ni bilo potrjeno, da je ostal tudi v Benetkah in Firencah. V Veroni je okoli leta 1459 naslikal veliko oltarno sliko za baziliko san Zeno v Veroni, na kateri je upodobljena Marija z angeli in s \xc5\xa1tirimi svetniki na vsaki strani. To je bil verjetno prvi lep primer renesan\xc4\x8dne umetnosti v Veroni in je bil navdih podobne slike, ki jo je izdelal veronski umetnik Girolamo dai Libri.\n_START_SECTION_\nDelo v Mantovi\n_START_PARAGRAPH_\nMarkiz Ludovico III. Gonzaga iz Mantove je \xc5\xbee nekaj \xc4\x8dasa pritiskal na Mantegna, da pride v njegovo slu\xc5\xbebo. Leta 1460 je bil Mantegna imenovan za dvornega umetnika. Od \xc4\x8dasa do \xc4\x8dasa je prebival v Goitu, decembra 1466 pa se je preselil s svojo dru\xc5\xbeino v Mantovo. Delal je za pla\xc4\x8do 75 lir na mesec, kar je bilo za tisti \xc4\x8das veliko in je vidno zaznamovalo njegov polo\xc5\xbeaj in umetnost. Bil je namre\xc4\x8d prvi slikar katerekoli eminence s sede\xc5\xbeem v Mantovi._NEWLINE_Njegova mantovska mojstrovina je bila naslikana v stanovanju gradu mesta, danes znana kot Camera degli Sposi (Soba mladoporo\xc4\x8dencev v severnem stolpu pala\xc4\x8de gradu svetega Jurija): niz polnih kompozicij v fresko tehniki, vklju\xc4\x8dno z razli\xc4\x8dnimi portreti dru\xc5\xbeine Gonzaga in nekatere osebnosti genijev. V njih je Mantegna poveli\xc4\x8dal prizore iz \xc5\xbeivljenja svojih dobrotnikov. Na stropu, kjer je prikazano tematsko \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje Ludovica Gonzage kot naslednika anti\xc4\x8dnih cesarjev, je naslikal iluzionisti\xc4\x8dni pogled v nebo. Mantegna je s tem najbr\xc5\xbe prvi\xc4\x8d v zgodovini slikarstva povezal dejanski in poslikan prostor, kar je bila zna\xc4\x8dilnost baroka. V dvorani prevladuje velik dru\xc5\xbeinski portret Gonzage z mno\xc5\xbeico figur._NEWLINE_Dekoracija je bila kon\xc4\x8dana verjetno v letu 1474. Desetletje, ki je sledilo, ni bilo sre\xc4\x8dno za Mantegna in Mantovo: postal je razdra\xc5\xbeljiv, umrl mu je sin Bernardino, kot tudi markiz Ludovico, soproga Barbara in njegov naslednik Federico. Z izvolitvijo Francesca II. Gonzaga se je v Mantovi za\xc4\x8delo vse znova. Zgradil je veli\xc4\x8dastno hi\xc5\xa1o na obmo\xc4\x8dju cerkve San Sebastiano in jo okrasil s \xc5\xa1tevilnimi poslikavami. Mantegna je poslikal eno od dvoran dvorca San Sebastiano v Mantovi, kjer je naslikal Cezarjevo zmagoslavje in delo kon\xc4\x8dal okoli leta 1492. Ta odli\xc4\x8dno izumljena in izdelana kompozicija je okra\xc5\xa1ena s sijajem predmetov in s klasi\xc4\x8dnim navdu\xc5\xa1enjem. \xc5\xa0teje za najbolj\xc5\xa1e Mantegnjevo delo, ki so jih prodali leta 1628 skupaj z ve\xc4\x8dino umetni\xc5\xa1kih zakladov Mantove, kralju Karlu I. Angle\xc5\xa1kemu. Zdaj so v pala\xc4\x8di Hampton Court, nekoliko zbledele, vendar so mnoge nedavno obnovili. Njegova delavnica je izdelala tudi vrsto grafik, ki so dosegle slavo po vsej Evropi. Hi\xc5\xa1a je ohranjena, \xc4\x8deprav slike niso pre\xc5\xbeivele. V tem obdobju je za\xc4\x8del zbirati stara rimska poprsja, ki mu jih je podaril Lorenzo de Medici, ko je obiskal Mantovo leta 1483, naslikal je nekaj arhitektonskih in dekorativnih fragmentov in kon\xc4\x8dal delo Sv. Sebastijan, zdaj v Louvru._NEWLINE_Leta 1488 pape\xc5\xbe Inocenc VIII. imenuje Mategno za slikarja fresk v kapeli Belvedere v Vatikanu. Ta niz fresk, vklju\xc4\x8dno krst Kristusa, je uni\xc4\x8dil pape\xc5\xbe Pij VI. leta 1780. Ta pape\xc5\xbe je imel do Mantegna manj strpnosti, kot je je bil dele\xc5\xbeen na dvoru v Mantovi. Mantegna je sre\xc4\x8dal tudi znamenitega tur\xc5\xa1kega talca Jema in pozorno \xc5\xa1tudiral starodavne spomenike, vendar ga je vtis o mestu razo\xc4\x8daral kot celota. Vrnil se je v Mantovo leta 1490, kjer je spet za\xc4\x8del bolj literarno in grenko vizijo antike in za\xc4\x8del mo\xc4\x8dno povezavo z novo markizo, kultivirano in inteligentno Isabello d\'Este.\n_START_SECTION_\nPozna leta\n_START_PARAGRAPH_\nKljub slabemu zdravju je bil Mantegna \xc5\xa1e naprej aktiven. Ta del obdobja obsega Marijo v jami, Sveti Bo\xc5\xa1tjan in Mrtvi Jezus, verjetno naslikane za svojo osebno nagrobno kapelo. Drugo delo iz poznej\xc5\xa1ih let je bila tako imenovana Madonna della Vittoria, ki je zdaj v Louvru. Naslikana je bila v temperi okoli 1495, v spomin na zmago pri reki Taro. Cerkev, kjer je bila prvotno name\xc5\xa1\xc4\x8dena slika, je bila zgrajena po Mantegnevi zasnovi. Marija je tu upodobljena z razli\xc4\x8dnimi svetniki, nadangel Mihael in Sv. Maurice imata svoj pla\xc5\xa1\xc4\x8d, ki se razteza \xc4\x8dez kle\xc4\x8de\xc4\x8dega Francesca Gonzaga, sredi obilice bogatih vencev in drugega okrasja. \xc4\x8ceprav ne v vseh pogledih najbolje narejena, \xc5\xa1teje med najbolj lepa in privla\xc4\x8dna dela Mantegna._NEWLINE_Po letu 1497 je Mantegna, po naro\xc4\x8dilu Isabelle d\'Este, prevedel mitolo\xc5\xa1ke teme, ki jih je za dvor napisal pesnik Paride Ceresara, v slike v zasebnem stanovanju (studiolo) v Palazzo Ducale. Te slike so bile v naslednjih letih razpr\xc5\xa1ene: ena od njih, legenda o Bogu Comusu, je ostala nedokon\xc4\x8dana in jo je zaklju\xc4\x8dil njegov naslednik kot dvorni slikar v Mantovi, Lorenzo Costa. _NEWLINE_Po smrti njegove \xc5\xbeene, je Mantegna v visoki starosti postal o\xc4\x8de sina Giovanni Andrea. In ne nazadnje, je imel resne probleme z izgonom sina Francesca iz Mantove. _NEWLINE_Mantegna je umrl v Mantovi 13. septembra 1506. Pokopan je v cerkvi Sant\' Andrea. Na grobnici je tudi bronast portret, v kapeli, kjer je naslikal oltarni-kos pogrebne kapele. Kupolo je okrasil Correggio.\n_START_SECTION_\nGravure\n_START_PARAGRAPH_\nMantegna ni bil ni\xc4\x8d manj ugleden kot graver, \xc4\x8deprav je zgodovina v tem pogledu nekoliko nejasna, deloma zato, ker nikoli ni bilo podpisanih ali datiranih njegovih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Morda je za\xc4\x8del z graviranjem \xc5\xa1e v Padovi, v okviru u\xc4\x8denja za zlatarja. Ocenjujejo, da je graviral le sedem plo\xc5\xa1\xc4\x8d ali pa nobena. Iz te delavnice je bil \xc5\xa1e en umetnik obi\xc4\x8dajno imenovan kot Zoan Andrea. _NEWLINE_Med glavnimi primeri so: Bitka morskih po\xc5\xa1asti, Marije z detetom, Bakanalije, Herkules in Antaeus, Morski bogovi, Jezusovo polaganje v grob, Snemanje s kri\xc5\xbea,Vstajenje z Longinom in svetim Andrejem.\n_START_SECTION_\nOcenjevanje in zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nGiorgio Vasari hvali Mantegna, \xc4\x8deprav poudarja njegov problemati\xc4\x8dni zna\xc4\x8daj. Bil je navdu\xc5\xa1en nad kolegi u\xc4\x8denci v Padovi in Dario da Trevigi in Marco Zoppo sta z njim ohranila tudi prijateljstvo. Mantegna je postalo zelo drag v svojih navadah, padel na trenutke v te\xc5\xbeave in moral prositi svoje naro\xc4\x8dnike, da so mu pla\xc4\x8dali opravljeno delo. _NEWLINE_Zaradi trdnega okusa za antiko, se je Mantegna oddaljil od sodobne konkurence. \xc4\x8ceprav povezan s 15. stoletjem, je vpliv Mantegna na slog in te\xc5\xbenja za anti\xc4\x8dnim zelo zaznamovala italijansko umetnost na splo\xc5\xa1no. Giovanni Bellini je v svojih zgodnjih delih o\xc4\x8ditno sledil njegovemu zgledu. Albrecht D\xc3\xbcrer je bil pod njegovim vplivom ko je dvakrat potoval po Italiji. Leonardo da Vinci je od Mantegna uporabil dekoracije z girlandami in sadjem. _NEWLINE_Glavna zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina Mantegna je uvedba prostorskega iluzionizma, tako v freskah, kot slikah sacra conversazione ("upodobitev Marije z detetom sredi skupine svetnikov v relativno neformalni skupini"). Njegovim stropnim dekoracijam so sledili skoraj tri stoletja. Po poslikavah kupole v Sobi mladoporo\xc4\x8dencev v Vojvodski pala\xc4\x8di v Mantovi se je Antonio Allegri da Correggio zgledoval po mojstru in raziskoval perspektivne objekte, kar je imelo za posledico izvedbo mojstrovine, kot je kupola katedrale v Parmi.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nRepublika San Marino je ob 500 letnici smrti Andrea Mantegna izdala srebrn kovanec za 5 EUR. _NEWLINE_Republika Italija je izdala, ob 500 letnici smrti, srebrn kovanec za 10 EUR.'