b'\n_START_ARTICLE_\nKatalonija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa ozemlju dana\xc5\xa1nje Katalonije so tako kot na vsej sredozemski obali Iberskega polotoka svoje kolonije postavili \xc5\xbee stari Grki in Karta\xc5\xbeani. Pozneje so bili ti kraji del Rimskega imperija, po njegovem propadu pa so pre\xc5\xa1li pod vizigotsko oblast. Med 8. in 12. stoletjem so bili deli Katalonije pod Umajadskim kalifatom (711-929), pod Kordovskim kalifatom (929-1031) ter pod Almoravidi (1086-1153) kot del obmo\xc4\x8dja t.i. Al-Andalusa. Po porazu Muslimanov v Toursu so leta 732 oblast v pirenejski pokrajini prevzeli Vizigoti in ji dali skupno ime Marca Hispanica (kot del Frankovskega kraljestva), ve\xc4\x8dino ozemlja dana\xc5\xa1nje Katalonije pa so upravljali grofje iz Barcelone. Mo\xc4\x8dno samoupravo, skoraj neodvisno od Frankov, si je pridobil barcelonski grof Vilfred I. Kosmati (vladal 878-897), ki je bil za\xc4\x8detnik dinastije Sunifredov, ter velja v Kataloniji \xc5\xa1e danes za za\xc4\x8detnika katalonske dr\xc5\xbeavotvornosti. Med drugim je dal ustanoviti samostan Santa Maria de Ripoll, v mestecu Ripoll, v katerem je pokopan, tako kot \xc5\xa1tevilni njegovi nasledniki._NEWLINE_Katalonska kultura se je razvila v srednjem veku pod vladavino barcelonskih grofov in s \xc5\xa1iritvjo Aragonske krone na Sredozemlje v 13., 14. in 15. stoletju.\n_START_SECTION_\nKatalonija v dobi tranzicije v demokracijo\n_START_PARAGRAPH_\nS Frankovo smrtjo leta 1975 je Katalonija spet pridobila kulturno avtonomijo in tudi nekaj politi\xc4\x8dne. Leta 1977 je v pogajanjih med \xc5\xa1pansko vlado in katalonsko vlado v izgnanstvu pri\xc5\xa1lo do uradne obnovitve Generalitata; njegov predsednik je postal Josep Tarradellas, dotedanji predsednik katalonske vlade v izgnanstvu in vodja Katalonske republikanske levice. S sprejetjem demokrati\xc4\x8dne \xc5\xa1panske ustave (1978) je bil Kataloniji priznan status narodnosti (nacionalidad) in pravica do \xc5\xa1iroke avtonomije znotraj kraljevine \xc5\xa0panije._NEWLINE_Drugi katalonski statut o avtonomiji, ki ga je \xc5\xa1panski parlament sprejel 22. decembra 1979, je uradno priznal Kataloniji narodnostno dimenzijo in ji omogo\xc4\x8dil razvoj \xc5\xa1iroke politi\xc4\x8dne avtonomije. Novi statut, ki ga je katalonski parlament sprejel 9. avgusta 2006, opredeljuje Katalonijo kot posebno nacijo, \xc4\x8deprav poudarja, da izraza ne gre ena\xc4\x8diti z enakim izrazom v \xc5\xa1panski ustavi. V statutu je tudi zapisano, da \xc2\xbb\xc5\xbeeli Katalonija razvijati svoj politi\xc4\x8dni zna\xc4\x8daj znotraj okvirov dr\xc5\xbeave, ki priznava in spo\xc5\xa1tuje raznolikost identitet \xc5\xa1panskih narodov\xc2\xab. Statut je bil v katalonskem parlamentu odobren, a so ga pozneje v sodelovanju s \xc5\xa1panskim parlamentom (Cortes) nekoliko spremenili. Ve\xc4\x8dje katalonske stranke so popravljeni statut sprejele, prav tako pa je bil s precej\xc5\xa1njo ve\xc4\x8dino podprt na splo\xc5\xa1nem referendumu._NEWLINE_Trenutno je Katalonija ena od najbolj ekonomsko dinami\xc4\x8dnih \xc5\xa1panskih pokrajin. Katalonsko glavno in najve\xc4\x8dje mesto Barcelona je pomembno mednarodno gospodarsko, kulturno in turisti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nEnklava Ll\xc3\xadvia\n_START_PARAGRAPH_\nMirovni sporazum iz leta 1659, s katerim se je kon\xc4\x8dala dolgoletna vojna med Francijo in \xc5\xa0panijo, je dolo\xc4\x8dal, da katalonsko ozemlje severno od Pirinejev pripade Franciji. V sporazumu je bilo zapisano, da vse vasi severno od gorovja pripadejo Franciji, naknadno pa se je ugotovilo, da je na tem obmo\xc4\x8dju tudi Ll\xc3\xadvia, ki je imela status mesta, zato je ostala del Katalonije (\xc5\xa0panije), \xc4\x8detudi je kot enklava \xc5\xa1e danes povsem obdana s francoskim ozemljem. Ker v njej \xc5\xa1panska oblast ni mogla prepre\xc4\x8diti minulega referenduma o neodvisnosti, so v njej prebivalci s prepri\xc4\x8dljivo ve\xc4\x8dino podprli neodvisnost Katalonije._NEWLINE_Glede na relativno majhnost ozemlja je Katalonija geografsko zelo raznolika. Najbolj o\xc4\x8ditno jo zaznamujeta Sredozemsko morje na vzhodu s 580\xc2\xa0km obale ter ob\xc5\xa1irna dvignjena obmo\xc4\x8dja na severu z gorsko verigo Pireneji. _NEWLINE_V notranjosti se nahaja velika Leridska ni\xc5\xbeina (Lleida). Notranjost od obale lo\xc4\x8duje predlitoralno hribovje, razen v provinci okrog Girone, kjer je tudi obala dvignjena.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nKatalonija ima sredozemsko podnebje, a z velikimi razlikami med obalo, notranjostjo in gorskimi predeli. Na obali so zime mile in zmerne, poletja zelo vro\xc4\x8da. V notranjosti je podnebje kontinentalno sredozemsko z mrzlimi zimami in zelo vro\xc4\x8dimi poletji. Visoka obmo\xc4\x8dja blizu Pirenejev pa imajo gorsko podnebje z zelo nizkimi temperaturami in snegom pozimi, veliko padavinami skozi vse leto (ve\xc4\x8d kot 1000\xc2\xa0mm letno) in zmernimi poletji.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo uradnih statistikah je imela 1.1.2005 Katalonija 6,995.206 prebivalcev, kar je predstavljalo 15,8\xc2\xa0% celotnega \xc5\xa1panskega prebivalstva; 6,8\xc2\xa0% prebivalcev je bilo priseljencev. _NEWLINE_V Barceloni \xc5\xbeivi na 100\xc2\xa0km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine 1,5 milijona ljudi, zaradi \xc4\x8desar mesto velja za najgosteje poseljeno v \xc5\xa0paniji in eno najgosteje poseljenih v Evropi._NEWLINE_Okrog prestolnice oz. manj kot 25\xc2\xa0km stran od nje v somestju \xc5\xbeivi \xc5\xa1e 2,5 milijona ljudi (ve\xc4\x8dja mesta so Hospitalet de Llobregat, Badalona, Santa Coloma de Gramenet in Cornell\xc3\xa1 v prvem mestnem obro\xc4\x8du, Tarrasa, Sabadell, Montcada i Reixac, Granollers, Martorell, Molins de Rei, Sant Feliu de Llobregat, Gav\xc3\xa0 in Castelldefels v drugem mestnem obro\xc4\x8du). _NEWLINE_Gosteje so poseljena \xc5\xa1e obmo\xc4\x8dja severne obale (Costa Brava) in ju\xc5\xbene obale (Costa Dorada), dolina reke Llobregat do mesta Manresa ter obmo\xc4\x8dje okrog mest Lleida na zahodu in Girona na severovzhodu.\n_START_SECTION_\nJeziki\n_START_PARAGRAPH_\nSkladno s Statutom o avtonomiji je Kataloniji lasten jezik katalon\xc5\xa1\xc4\x8dina. Po dolo\xc4\x8dbah zakona o jezikovni politiki se smejo Katalonci prav zaradi svojega jezika \xc5\xa1teti za narod. Uradni jeziki tega obmo\xc4\x8dja so katalon\xc5\xa1\xc4\x8dina in kastilj\xc5\xa1\xc4\x8dina (po vsej \xc5\xa0paniji) ter okcitan\xc5\xa1\xc4\x8dina (aran\xc5\xa1\xc4\x8dina), ki se govori v Aranski dolini. Katalonska oblast (Generalitat) je razvila zakonodajo, ki spodbuja in varuje rabo katalon\xc5\xa1\xc4\x8dine v dru\xc5\xbebi (t. i. "Zakon o jezikovni normalizaciji").\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nV Kataloniji obstajajo \xc5\xa1tiri javne uprave z razli\xc4\x8dnimi stopnjami odgovornosti in politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di: Generalna uprava Dr\xc5\xbeave \xc5\xa0panije, Generalitat de Catalunya, province (ki bodo z novim statutom izginile) in ob\xc4\x8dine (Ajuntaments municipals). Poleg tega ima Generalitat svoj lastni sistem lokalne samouprave, ki ga izvaja na dveh ravneh: regionalni (vegueries) in okrajni (comarques)._NEWLINE_V pristojnosti dr\xc5\xbeave so vpra\xc5\xa1anja varnosti (policija in vojska), sodstva, uprave pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in letali\xc5\xa1\xc4\x8da, \xc5\xbeeleznic (podjetje RENFE) in obale. Nedavno je pristojnosti policije za\xc4\x8dela prevzemati avtonomna policija Mossos d\'Esquadra (dokon\xc4\x8dno do leta 2010). Predstavnika \xc5\xa1panske oblasti v Kataloniji, ki je na \xc4\x8delu Generalne uprave, z dekretom neposredno dolo\xc4\x8di \xc5\xa1panska vlada._NEWLINE_Generalitat de Catalunya predstavlja institucijo, znotraj katere se ureja samoupravljanje skupnosti. V njene pristojnosti sodijo podro\xc4\x8dje vzgoje, socialne varnosti, prometa, ekonomske politike, trgovine, kulture, jezikovne politike idr. Generalitat je tudi odgovorna za gradnjo javnih ustanov, kot so bolni\xc5\xa1nice, osnovne in srednje \xc5\xa1ole, univerze, domovi za ostarele idr.\n_START_SECTION_\nAvtonomija\n_START_PARAGRAPH_\nKatalonija je imela v zgodovini razli\xc4\x8dne stopnje avtonomije. Trenutno ima izklju\xc4\x8dno oblast na podro\xc4\x8dju kulture, turizma in stanovanjske politike. Na drugih podro\xc4\x8djih, krediti, banke in zavarovanja pa tudi intelektualna in gospodarska lastnina, se mora ravnati po dr\xc5\xbeavnih zakonskih predpisih.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nGeneralitat je bil ustanovljen v Cortes de Cervera leta 1359 in ponovno vzpostavljen leta 1931 in leta 1977. Gre za institucionalni sistem, ki politi\xc4\x8dno ureja avtonomno oblast v Kataloniji. Njegove glavne institucije so parlament, predsednik in vlada.\n_START_SECTION_\nTeritorialna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nKatalonijo sestavljajo \xc5\xa1tiri province: Girona, Barcelona, Lleida in Tarragona._NEWLINE_Province se nadalje delijo v okraje (comarques); celotna Katalonija je razdeljena na enain\xc5\xa1tirideset okrajev, ki jih vodijo Okrajni sveti. Okro\xc5\xbeja so bila prvi\xc4\x8d ustanovljena leta 1936 in s parlamentarnim odlokom spet obnovljena leta 1987. _NEWLINE_Med okraji ima poseben polo\xc5\xbeaj Aranska dolina, ki ima zakonsko odobreno ve\xc4\x8djo avtonomijo. Okraji so povezani v regije (vegueries), ki pa \xc5\xa1e nimajo jasno dolo\xc4\x8denih pristojnosti._NEWLINE_Katalonija ima 946 ob\xc4\x8din. Leta 2005 jih je imelo 502 manj kot 1000 prebivalcev, 59 pa ve\xc4\x8d kot 20.000 prebivalcev, kar predstavlja 70\xc2\xa0% katalonskega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKatalonija ima dolgo industrijsko tradicijo. Letna rast katalonskega gospodarstva je bila od 1995 do 2004 vedno vi\xc5\xa1ja od \xc5\xa1panskega povpre\xc4\x8dja. Leta 2005 je zna\xc5\xa1ala 3,3\xc2\xa0% - enako kot \xc5\xa1pansko povpre\xc4\x8dje in ve\xc4\x8d od evropskega povpre\xc4\x8dja. Uradni podatki pravijo, da je Katalonija med \xc5\xa1panskimi pokrajinami na \xc4\x8detrtem mestu po BDP na prebivalca po kupni mo\xc4\x8di ter tista, ki najve\xc4\x8d prispeva k skupnemu \xc5\xa1panskemu BDP (20,8\xc2\xa0%)._NEWLINE_Konec leta 2005 je imela Katalonija 6,6\xc2\xa0% brezposelnost._NEWLINE_Glavni gospodarski sektorji v Kataloniji so industrija, gradbeni\xc5\xa1tvo, turizem in storitve. _NEWLINE_Katalonija je med najbolj priljubljenimi turisti\xc4\x8dnimi destinacijami v \xc5\xa0paniji: med januarjem in novembrom 2005 jo je obiskalo 13,2 turistov ali 25,3\xc2\xa0% vseh registriranih turistov v \xc5\xa0paniji. Glavne turisti\xc4\x8dne to\xc4\x8dke so mesto Barcelona, Costa Brava, Costa Dorada (kjer se nahaja tudi zabavi\xc5\xa1\xc4\x8dni park Port Aventura) ter Pireneji, kjer imajo deset urejenih smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d Baqueira Beret, La Molina, Espot Esqu\xc3\xad, La Masella, Port Ain\xc3\xa9, Vall de N\xc3\xbaria, Bo\xc3\xad Ta\xc3\xbcll, Port del Comte, Rasos de Peguera, Tavascan y Vallter 2000.\n_START_SECTION_\nZnanost\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveno in tehnolo\xc5\xa1ko raziskovanje sta stebra razvoja Katalonije. Med najbolj znanimi katalonskimi znanstveniki velja omeniti naslednje: Narc\xc3\xads Monturiol, astronom Josep Comas i Sol\xc3\xa0, klimatolog Eduard Fontser\xc3\xa8 in biokemik Joan Or\xc3\xb3._NEWLINE_Dandanes javne oblasti in zasebne dru\xc5\xbebe zelo veliko vlagajo v znanstveno in tehnolo\xc5\xa1ko raziskovanje, ne le v univerzitetnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih ampak tudi v zasebnih ustanovah. Ob tem velja omeniti skoraj\xc5\xa1njo otvoritev parka za biomedicinske raziskave, trenutno najve\xc4\x8djega v Evropi. Leta 2009 pa na\xc4\x8drtujejo otvoritev novega a v kraju Cerdanyola de Valles._NEWLINE_V Tarrasi si je mo\xc5\xbeno ogledati katalonski Muzej znanosti in tehnike, v Barceloni pa CosmoCaixa, Znanstveni muzej.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodno najbolj priznani katalonski slikarji so Salvador Dal\xc3\xad, Joan Mir\xc3\xb3 in Antoni T\xc3\xa0pies, ki so ustvarjali v 20. stoletju. Slikovita katalonska pokrajina je pritegnila tudi Pabla Picassa, ki je v Barceloni \xc5\xbeivel v mladih letih, se tam izobra\xc5\xbeeval in za\xc4\x8del s kubizmom (Avignonske gospodi\xc4\x8dne). Svet upodabljajo\xc4\x8dih umetnosti so zaznamovali \xc5\xa1e Ramon Casa, Josep Mar\xc3\xada Subirachs in Mari\xc3\xa0 Fortuny._NEWLINE_Najbolj znani muzeji v Kataloniji so Teatro-Museu Dal\xc3\xad v Figueresu (blizu Girone), Museu Picasso, Fundaci\xc3\xb3 Antoni T\xc3\xa0pies in Fundaci\xc3\xb3 Joan Mir\xc3\xb3 v Barceloni ter seveda Narodni muzej katalonske umetnosti (MNAC), Muzej sodobne umetnosti ter Center sodobne kulture, ki so prav tako v Barceloni.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nMed najslavnej\xc5\xa1e katalonske arhitekte sodi nedvomno Antoni Gaud\xc3\xad, ki je s svojimi modernisti\xc4\x8dnimi deli v \xc4\x8dasu pustil poseben pe\xc4\x8dat posebej Barceloni. V njegovem \xc4\x8dasu sta delovala tudi Llu\xc3\xads Dom\xc3\xa8nech i Montaner (Pala\xc4\x8da katalonske glasbe in Bolni\xc5\xa1nica Sant Pau) in Josep Puig i Cadafalch (Casa Amatller). Ena od znamenitih ulic v Barceloni v predelu Eixample se pona\xc5\xa1a s stavbami vseh treh mojstrov in jo pogovorno imenujejo Jabolko spora, saj \xc5\xa1e vedno ni jasno, kateri od arhitektov je zmagal v "tekmovanju" za najlep\xc5\xa1e obnovljeno hi\xc5\xa1o.\n_START_SECTION_\nLjudski obi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nMed najbolj znanimi katalonskimi obi\xc4\x8daji so vsekakor castells (\xc4\x8dlove\xc5\xa1ki gradovi). Obi\xc4\x8daj izhaja iz tarragonske pokrajine, a se je v zadnjih desetletjih raz\xc5\xa1iril po celotni Kataloniji. Skoraj vsako mesto ima svojo skupino (colla castellera) in tako tekmuje z drugimi mesti na tekmovanjih, ki so vse bolj obiskana in spremljana, tudi prek televizijskih zaslonov._NEWLINE_V Kataloniji imajo ve\xc4\x8d ljudskih plesov, najpomembnej\xc5\xa1a je vsekakor sardana, omeniti pa velja tudi ples s palicami, moixigango in joto iz pokrajine ob Ebru (podobna aragonski joti)._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilni elementi katalonske kulture so \xc5\xa1e sprevodi velikanov ter correfocs s hudi\xc4\x8di in petardami. Bo\xc5\xbei\xc4\x8dni obi\xc4\x8daj predstavlja Tio de Nadal, bo\xc5\xbei\xc4\x8dno leseno deblo, ki najmlaj\xc5\xa1im prinese darila. V bo\xc5\xbei\xc4\x8dnih jaslicah pa tudi ne sme manjkati pastir caganer, ki s svojimi fekalijami gnoji zemljo in prinese dru\xc5\xbeini sre\xc4\x8do in zdravje (ter veliko smeha) v novem letu._NEWLINE_V Kataloniji pa je mo\xc5\xbeno obiskati tudi razli\xc4\x8dne kulturne dogodke, zna\xc4\x8dilne za druge \xc5\xa1panske pokrajine, kar je posledica velikega priseljevanja v zadnjem stoletju in pol. \xc5\xa0e posebej velja omeniti dejavnosti skupin, ki imajo svoje korenine v Andaluziji (sejem Feria de Abril de Catalu\xc3\xb1a).\n_START_SECTION_\nKulinarika\n_START_PARAGRAPH_\nKatalonska kuhinja sledi mediteranski dieti, s poudarkom na morskih sade\xc5\xbeih in ribah, sadju in zelenjavi. Tipi\xc4\x8dne jedi z morskih pridihom so suquets (zarzuela), escudella, cal\xc3\xa7otada in salvitxada. Tipi\xc4\x8dna katalonska "priloga" k mesnim jedem ali suhemu mesu je pa amb tom\xc3\xa0quet, pope\xc4\x8den kruh s paradi\xc5\xbenikom, olivnim oljem in soljo. _NEWLINE_Zelo znane so klobase iz okraja Osona, posebej fuet iz Vica. _NEWLINE_Med sladicami velja omeniti katalonsko kremo (crema catalana) in pannellets (kroglice iz mandljev ali pinjol), ki jih stre\xc5\xbeejo predvsem v za\xc4\x8detku novembra. _NEWLINE_Katalonija se pona\xc5\xa1a tudi s staro vinogradni\xc5\xa1ko tradicijo, predvsem v predelih Pened\xc3\xa9s, Alella, Priorato in Segre. Najbolj znano in izva\xc5\xbeano vino je penina, cava, iz Pened\xc3\xa8sa.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nKatalonija je pokrajina, v kateri ima \xc5\xa1portna dejavnost veliko vlogo, \xc5\xa1e posebej od konca 19. stoletja. Takrat so se tam ustanavljali klubi v razli\xc4\x8dnih disciplinah, v nekaterih je \xc5\xa1lo tudi za prve klube v \xc5\xa0paniji nasploh. \xc5\xa0portne dejavnosti so pri Kataloncih izjemno priljubljene, kar dokazuje tudi ogromno \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1portnih centrov in dvoran, tako javnih kot zasebnih._NEWLINE_Najbolj priljubljeni \xc5\xa1porti so nogomet, ko\xc5\xa1arka in tenis, sledijo pa atletika, odbojka, hokej, vaterpolo, kolesarstvo, avtomobilizem, motociklizem, golf in smu\xc4\x8danje. Omeniti velja veliko smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d v katalonskih Pirenejih in bli\xc5\xbenji Andori, kamor redno hodijo \xc5\xa1tevilni Katalonci. Seveda pa ne gre pozabiti na vodne \xc5\xa1porte._NEWLINE_Kraljevski oz. najpomembnej\xc5\xa1i med \xc5\xa1porti pa je vsekakor nogomet. Pomembni nogometni klubi so FC Barcelona, RCD Espanyol in Gimnastic iz Tarragone, ki igrajo v prvi \xc5\xa1panski nogometni ligi. FC Barcelona velja za enega najbolj\xc5\xa1ih svetovnih klubov, ki je med drugim \xc5\xbee 20-krat osvojil naslov \xc5\xa1panskega prvaka in trikrat naslov prvaka lige prvakov._NEWLINE_Katalonska \xc5\xa1portna tradicija je privedla tudi do prirejanja pomembnih mednarodnih \xc5\xa1portnih sre\xc4\x8danj. Do sedaj edine olimpijske igre v \xc5\xa0paniji so se odvile leta 1992 v Barceloni. Vsako leto se na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du Circuit de Catalunya odvijata dirki Formule 1 za Veliko nagrado \xc5\xa0panije in MotoGP za Veliko nagrado Katalonije (Montmel\xc3\xb3) ter Reli Costa Brava.'