b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0tefan Smej\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tefan Smej je bil rojen v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini v Beltincih. Po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli v doma\xc4\x8dem kraju, je v letih 1967-1971 obiskoval gimnazijo v Murski Soboti, kamor se je vsak dan vozil s kolesom s prijateljem Vladom Kreslinom. Leta 1971 se je vpisal na \xc5\xa1tudij filozofije in etnologije na filozofski fakulteti v Ljubljani. \xc5\xa0tudij je z odliko zaklju\xc4\x8dil leta 1978, ter se z \xc5\xbeeno vrnil v Prekmurje \xc4\x8deprav so mu ponujali slu\xc5\xbebe na Dunaju in Ljubljani. Zaradi \xc4\x8dlankov, objavljenih v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasopisih, ni mogel dobiti slu\xc5\xbebe. Njegov osnovno\xc5\xa1olski u\xc4\x8ditelj ga je pregovoril, da je sprejel slu\xc5\xbebo u\xc4\x8ditelja samoupravljanja na poklicni \xc5\xa1oli, nato pa se je zaposlil na sobo\xc5\xa1ki gimnaziji kot profesor filozofije, kjer je pou\xc4\x8deval v letih 1979-1991. Zaradi svobodomiselnosti pri njegovih urah filozofije so bile njegove ure pri dijakih zelo priljubljene in pri urah filozofije so za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati druga\xc4\x8de. Leta 1991 je postal novinar pri \xc4\x8dasopisu Vestnik, ter bil njegov najbolj bran novinar. Smej precej pisal o zgre\xc5\xa1enosti intenzivnega kmetijstva, o ekolo\xc5\xa1kem kmetovanju, o mo\xc5\xbenostih mehkega (soft) turizma v Prekmurju. Prekmurje je obravnaval kot obmo\xc4\x8dje, ki ima prav zaradi svoje industrijske nerazvitosti in relativne neonesna\xc5\xbeenosti veliko mo\xc5\xbenost. Njegovi \xc4\x8dlanki so spro\xc5\xbeali burne debate, ter botrovali politi\xc4\x8dnim in dru\xc5\xbebenim spremembam.\n_START_SECTION_\nProtesti proti gradnji hidroelektrarn na Muri\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1984 so bili objavljeni na\xc4\x8drti za gradnjo hidroelektrarn na reki Muri. Smej, ki je sprevidel ta mo\xc4\x8dan poseg v okolje, je s \xc4\x8dlanki, javnimi nastopi, manifestacijami, protestnimi in medijskimi nastopi mobiliziral prekmursko in slovensko javnost. Leta 1986 je na javni tribuni v Murski Soboti 5000-glava mno\xc5\xbeica ljudi, ki so se takrat prvi\xc4\x8d brez dr\xc5\xbeavne prisile zbrali v tako velikem \xc5\xa1tevilu, iz\xc5\xbevi\xc5\xbegala projektante projekta. Civilna pobuda proti gradnji hidroelektrarn je dobila veliko pozornost tujih in doma\xc4\x8dih medijev, kjer se je pojavilo na desetine \xc4\x8dlankov in polemik o tem projektu. Smej je bil kot osrednja oseba izpostavljen v pozitivnem in negativnem, to pa je izzvalo nadaljnjo pozornost tedanje oblasti, ki ga je dala nadzorovati in mu prislu\xc5\xa1kovala. Leta 1988 so predstavniki elektrogospodarstva sporo\xc4\x8dili, da je projekt gradnje hidroelektrarn za\xc4\x8dasno prekinjen, tako je civilni pobudi in Smeju uspelo zaustaviti projekt. Civilni upor proti graditvi hidroelektrarn na reki Muri so pozneje nekateri analitiki politi\xc4\x8dnega dogajanja v Sloveniji ozna\xc4\x8devali kot za\xc4\x8detek in prvo civilno pobudo, ki je spodbudila kasnej\xc5\xa1e spremembe v Sloveniji. Smej pa se je povezal z evropskimi zelenimi in slovenskimi naravovarstveniki, tako da so se zavzeli za krajinski park ob reki Muri.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeno delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu procesa proti \xc4\x8detverici in slovenske pomladi leta 1988 je javno in uspe\xc5\xa1no organiziral in se javno udele\xc5\xbeeval manifestacij v podporo \xc4\x8detverici. Smej je v tem \xc4\x8dasu postal eden najbolj znanih in spo\xc5\xa1tovanih Prekmurcev in najbolj izrazit delujo\xc4\x8di prekmurski intelektualec. Leta 1991 je stranka Zelenih pod njegovim vodstvom na volitvah v dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dno zbor takratne Ob\xc4\x8dine Murska Sobota dosegla 18 odstotkov podpore in s tem postala najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a stranka v zboru. To je bil dale\xc4\x8d najbolj\xc5\xa1i rezultat stranke Zelenih v Sloveniji._NEWLINE_Leta 1990 je Smej skupaj z \xc5\xbeeno Gabrijelo in starimi mojstri na Gornji Bistrici ob reki Muri po \xc5\xa1tirih letih dela zgradil biohi\xc5\xa1o. Hi\xc5\xa1a je bila zgrajena iz lesa in blata, ter cimprana. Fuge med tramovi so zama\xc5\xa1ene s posu\xc5\xa1enim mo\xc4\x8dvirnim mahom, hi\xc5\xa1o pa od zunaj obili z obmursko trstiko. Tovrstne hi\xc5\xa1e to tradicionalno gradili na prekmurskem pode\xc5\xbeelju. Hi\xc5\xa1a je vzbudila precej\xc5\xa1nje zanimanje med arhitekti in turisti. O njej je bilo objavljenih ve\xc4\x8d reporta\xc5\xbe._NEWLINE_Leta 1994 je izdal monografijo o reki Muri z naslovom Mura \xe2\x80\x93 Tubi lahko lebdela du\xc5\xa1a. V knjigi so objavljeni njegova besedila posve\xc4\x8deni Muri in fotografije. Znan je bil tudi kot snovalec na\xc4\x8drtov. Tako se je lotil obnove Copekovega mlina na potoku \xc4\x8crncu v Veliki Polani. Mlin, ki mu je Smej dal simbolni in prakti\xc4\x8dni pomen za okolico, je leta 1996 za\xc4\x8del mleti. Na\xc4\x8drtoval je tudi, da bi na Muri postavil plavajo\xc4\x8di mlin, vendar uresni\xc4\x8ditve tega projekta ni ve\xc4\x8d do\xc4\x8dakal. Umrl je leta 1996 v sobo\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici.'