b'\n_START_ARTICLE_\nTetarteron\n_START_PARAGRAPH_\nTetarteron (gr\xc5\xa1ko \xce\xbd\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xb9\xcf\x83\xce\xbc\xce\xb1 \xcf\x84\xce\xb5\xcf\x84\xce\xb1\xcf\x81\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x81\xcf\x8c\xce\xbd [n\xc3\xb3misma tetarter\xc3\xb3n], dobesedo \xc4\x8detrt kovanca, \xc4\x8detrtak) je bil naziv dveh razli\xc4\x8dnih bizantinskih kovancev: zlatega, ki je bil v obtoku od 960. let do 1092 vzporedno s histamenom, in bakrenega, ki je bil v obtoku od leta 1092 do druge polovice 13. stoletja.\n_START_SECTION_\nZlatnik\n_START_PARAGRAPH_\nV Bizantinskem cesarstvu je bil od cesarja Konstantina I. (vladal 306-337) glavni kovanec zelo kakovosten solidus ali nomizma, ki je tehtal 4,5 g in ostal ve\xc4\x8d stoletij standard za maso in vsebnost zlata. Cesar Nikifor II. Fokas (vladal 963\xe2\x80\x93969) je uvedel nov kovanec, ki je bil dva karata, se pravi pribli\xc5\xbeno \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82 la\xc5\xbeji od nomizme in postal znan kot histamenon._NEWLINE_Natan\xc4\x8den vzrok za uvedbo tetarterona ni povsem jasen. Po mnenju zgodovinarja Ivana Zonara so se s tem pove\xc4\x8dali dr\xc5\xbeavni prihodki: davki so se \xc5\xa1e naprej pla\xc4\x8devali v histamenonih, medtem ko je dr\xc5\xbeava svoje stro\xc5\xa1ke pla\xc4\x8devala v la\xc5\xbejih tertarteronih, ki so bili uradno enakovredni. Sodobni znanstveniki ponujajo ve\xc4\x8d razlag in trdijo, da je bil tetarteron imitacija muslimanske zlatega dinarja in se je uporabljal v vzhodnih provincah, ki so jih Bizantinci malo pred tem osvojili od Arabcev. Druga razlaga je, da je bil tetarteron del neuspele denarne reforme, s katero bi v celoti ukinili histamenone. Tertaterone so v 10. stoletju v vsakem primeru izdali v majhnih koli\xc4\x8dinah in \xc5\xa1ele od sredine 11. stoletja dalje v koli\xc4\x8dinah, ki so bile primerljive s histamenoni._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku je bilo kovanca te\xc5\xbeko razlikovati, ker sta se razlikovala samo po masi. Med vladavino Bazilija II. (vladal 976-1025) so med njima naredili razliko: tetarteronu so zmanj\xc5\xa1ali premer in ga odebelili, histamenonu pa so pove\xc4\x8dali premer in ga stanj\xc5\xa1ali. Samo med vladavino Konstantina VIII. (vladal 1025\xe2\x80\x931028) sta se kovanca razlikovala tudi ikonografsko. Od sredine 11. stoletja je imel tertarteron premer 18 mm in tehtal 3,98 g, se pravi tri karate manj kot histamenon s premerom 25 mm. Standardni solidus je imel premer 20 mm. Histamenon je bil rahlo vbo\xc4\x8den (skifat). Med vladavino Mihaela IV. (vladal 1034\xe2\x80\x931041), ki je bil pred prihodom na prestol posojevalec denarja, se je vsebnost zlata v kovancih za\xc4\x8dela vedno hitreje zmanj\xc5\xa1evati, po obdobju relativne stabilnosti pribli\xc5\xbeno od leta 1055 do 1070 pa se je v obdobju krize v 1070. in 1080. letih drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala. V prvih enajst letih vladavine Alekseja I. Komnena (vladal 1081-1118) so se kovali zadnji tertarteroni iz zlata/elektruma. Aleksej je zatem leta 1092 reformiral celoten bizantinski denarni sistem. Iz obtoka je umaknil tetarterone in histamenone in namesto njih uvedel nov zlatnik hiperpiron.\n_START_SECTION_\nBakren kovanec\n_START_PARAGRAPH_\nAleksej I. Komnen je poleg zlatega hiperpirona uvedel tudi nov bakren kovanec, ki je bil sprva kovan iz svinca, in je zamenjal stari folis. Kovanec se je, o\xc4\x8ditno zaradi podobnih dimenzij in izdelave, imenoval tetarteron ali tarteron. Tak\xc5\xa1no ime bi lahko dobil tudi zato, ker je bil vreden samo \xc4\x8detrtino folisa iz 1080. let. Novi kovanec je, vsaj na za\xc4\x8detku, tehtal pribli\xc5\xbeno 4 g in bil vreden 864 tetarteronov za en zlati hiperpiron. Koval se je v velikih koli\xc4\x8dinah in zelo razli\xc4\x8dnih dizajnih, zlasti v 12. stoletju. V obtoku je bil tudi kovanec za pot tetarterona. Oba kovanca sta imela relativno stabilno maso, vendar sta se proti koncu 13. stoletja pojavljala vedno bolj redko._NEWLINE_V 13. stoletju so v 1230. in 1240. letih bakrene tetarterone kovali tudi tesalski vladarji Epirja in v Nikejskem cesarstvu (1204\xe2\x80\x931261). Zgleda, da so v obnovljenem Bizantinskem cesarstvu po letu 1261 bekrene tetarterone zamenjali novi bakrenimi kovanci asariji ali asi, ki so dobili ime po starih rimskih kovancih.'