b"\n_START_ARTICLE_\nViolon\xc4\x8delo\n_START_PARAGRAPH_\nViolon\xc4\x8delo (ali \xc4\x8delo) je strunsko glasbilo iz dru\xc5\xbeine godal. Violon\xc4\x8delo je nekajkrat ve\xc4\x8dji od violine, glasbenik pa med igranjem nanj sedi in z nogami oklepa instrument, ki stoji na tleh, naslonjen na kovinsko \xc5\xa1pico. Kot pri drugih godalih glasbenik iz violon\xc4\x8dela obi\xc4\x8dajno izvablja tone s potegom loka \xc4\x8dez strune ali s pizzikatom._NEWLINE_\xc4\x8celo ima \xc5\xa1tiri strune, ki so ugla\xc5\xa1ene v kvintah: C (najni\xc5\xbeja), G, d in a (nad srednjim c). S tem je ugla\xc5\xa1en to\xc4\x8dno oktavo ni\xc5\xbeje od viole. Glasba za violon\xc4\x8delo je obi\xc4\x8dajno zapisana v basovskem klju\xc4\x8du, za vi\xc5\xa1je note pa se pogosto uporabljata tudi tenorski ali violinski klju\xc4\x8d._NEWLINE_Ime \xc4\x8delo je okraj\xc5\xa1ava italijanske besede violoncello, ki pomeni 'majhen violon'. Violon je starej\xc5\xa1i instrument, ki danes ni ve\xc4\x8d v rabi, gre pa za veliko violo, podobno dana\xc5\xa1njemu kontrabasu._NEWLINE_Instrument je tesno povezan z zahodno klasi\xc4\x8dno glasbo. Je del zasedbe obi\xc4\x8dajnega simfoni\xc4\x8dnega orkestra, pa tudi godalnega kvarteta in \xc5\xa1tevilnih drugih komornih zasedb. Zanj so napisana tudi \xc5\xa1tevilna solisti\xc4\x8dna dela, kot so koncerti, sonate, suite in druga, ki so jih pisali znameniti skladatelji, kot so Bach, Vivaldi, Boccherini, Haydn, Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k, Elgar in \xc5\xa0ostakovi\xc4\x8d._NEWLINE_V zabavni glasbi je violon\xc4\x8delo redkeje uporabljani instrument, \xc4\x8deprav se tu in tam pojavlja tudi v pop in rock glasbi._NEWLINE_Oseba, ki igra violon\xc4\x8delo, se imenuje violon\xc4\x8delist ali \xc4\x8delist."