b'\n_START_ARTICLE_\nPlenitev Rima (1527)\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nDolgotrajna vojna med Francijo in Nem\xc4\x8dijo, med Francom I. in Karlom V. za prevlado v Evropi \xe2\x80\x93 je prinesla ljudstvu veliko gorja. Tudi po Italiji so \xc4\x8dutili njene posledice: nem\xc5\xa1ki landknehti in \xc5\xa1panski najemniki so ropali in pusto\xc5\xa1ili vsevprek._NEWLINE__NEWLINE_Glede odnosov med Francijo in Nem\xc4\x8dijo je pape\xc5\xbe Klemen najprej zastopal neuvr\xc5\xa1\xc4\x8denost. Po Karlovi zmagi pri Paviji 1525 pa se je 1526 pridru\xc5\xbeil\xc2\xa0\xc2\xbbSveti ligi\xc2\xab\xc2\xa0 s Francijo na \xc4\x8delu, da bi prepre\xc4\x8dil obkro\xc5\xbeenje Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave in da bi \xc5\xa0pance izgnali iz Italije. To je povzro\xc4\x8dilo katoli\xc5\xa1ki zadevi neizmerno \xc5\xa1kodo, ker je novovercem omogo\xc4\x8dilo neomejeno \xc5\xa1irjenje po Nem\xc4\x8diji, cesarjeva krdela pa so se obrnila najprej proti pape\xc5\xbeu. Ne smemo pozabiti, da je Giulio Medici kot kardinal bil uspe\xc5\xa1en diplomat na strani Karla V. in zato mu je Karel izdatno pomagal k izvolitvi; Karel je pravzaprav takrat od vseh vladarjev bil najbolj zvest katoli\xc5\xa1ki stvari. Zato je pape\xc5\xbeeva nestanovitnost povzro\xc4\x8dila toliko huj\xc5\xa1o zamero._NEWLINE__NEWLINE_Maja 1527 so cesarski najemniki krenili na jug; njihovega poveljnika je zaradi neposlu\xc5\xa1nosti vojakov zadela kap in tako so podivjani vojaki proti ve\xc4\x8deru 6. maja vdrli v Rim ter za\xc4\x8deli po ve\xc4\x8dnem mestu pleniti, ropati, po\xc5\xbeigati in moriti v tako imenovanem Sacco di Roma. Sodobniki so v katastrofi videli izpolnitev Bo\xc5\xbeje sodbe, ki je zadela renesan\xc4\x8dni - takoreko\xc4\x8d poganski Rim. 5. junija je v Angelski grad pobegli pape\xc5\xbe tudi padel v ujetni\xc5\xa1tvo, iz katerega se je re\xc5\xa1il \xc5\xa1ele po \xc5\xa1estih mesecih s tem, da je moral popustiti pred mnogimi cesarjevimi zahtevami 1529 z Barcelonskim mirom, \xc4\x8demur je sledilo kronanje Karla V., ki ga je opravil pape\xc5\xbe Klemen v Bologni. To je bilo tudi zadnje pape\xc5\xa1ko kronanje svetorimskih cesarjev.\n_START_SECTION_\nObleganje in zavzetje Rima\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodovini poznamo \xc5\xa1tiri plenitve Rima. Zgodovinarji menijo, da je bila ta zadnja plenitev in ropanje ve\xc4\x8dnega mesta v celi zgodovini najhuj\xc5\xa1e. To je pomenilo tudi najte\xc5\xbeje trenutke Klemenovega pape\xc5\xbeevanja. Na pape\xc5\xbea je poslal svoje landknehte torej nem\xc5\xa1ki cesar Karel V., ki mu je bil Klemen prej vdan; ko pa je postal pape\xc5\xbe, se je povezal z njegovim nasprotnikom francoskim kraljem. Karel ga je najprej posku\xc5\xa1al zlepa izvabiti iz\xc2\xa0\xc2\xbbsvete lige\xc2\xab; ko se mu to ni posre\xc4\x8dilo, pa je na\xc5\xa1\xc4\x8duval starega rivala Medi\xc4\x8dejcev, kardinala Pompeja Colonna , da naj bi pape\xc5\xbea umoril in ga nadomestil na pape\xc5\xa1kem prestolu. Pape\xc5\xbe je obljubil, da bo zopet s cesarjem, a je bil prisiljen skleniti mese\xc4\x8dno premirje in umakniti svoje \xc4\x8dete iz Milana; vendar se je zopet prestopil na stran svete lige. Dogodki so prehitevali drug drugega:_NEWLINE__NEWLINE_Zjutraj, 6. maja 1527, v zavetju nenavadno goste megle, je poveljnik in glavar krdela cesarske odprave Karel Borbonski dal ukaz za napad na Rim \xe2\x80\x93 "Babilon". Luteranski landknehti (:lanzichenecchi luterani), z napihnjenimi oblekami, no\xc5\xbei in sulicami, ki jih je vodil Tirolec Frundsberg, so pridrveli iz Nem\xc4\x8dije, da bi napravili konec pape\xc5\xbeevi duhovni in svetni oblasti; bili so polni sovra\xc5\xa1tav do pape\xc5\xbee, o katerem so poslu\xc5\xa1ali od reformatorjev le slabe re\xc4\x8di; \xc5\xa1panski tercieros, znani po svoji krutosti in brezobzirnosti, so bili dolo\xc4\x8deni za poni\xc5\xbeevanja cerkvenega kneza, ki si je upal nasprotovati Karlu V. s spodbujanjem Konja\xc5\xa1ke lige; raznolike italijanske tolpe, ki so \xc5\xbeivele od ropanja in kraje in pustolovski klate\xc5\xbei, ki sta jih vodila visoka poveljnika Ferrante Gonzaga in Marcantonio Colonna - vse je dru\xc5\xbeila skupna misel: uni\xc4\x8diti renesan\xc4\x8dni Rim._NEWLINE__NEWLINE_To raznoliko in podivjano voja\xc5\xa1tvo, ki mu je bilo vcepljeno sovra\xc5\xa1tvo zoper\xc2\xa0\xc2\xbbRoma meretrix\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbvla\xc4\x8dugarski Rim\xc2\xab), brez pla\xc4\x8dila in natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih naro\xc4\x8dil, je dobilo proste roke za vse vrste zlorab, bogoskrunstev in pokolov, ter prevzelo oblast v ve\xc4\x8dnem mestu skozi ve\xc4\x8d dni._NEWLINE__NEWLINE_Prebivalstvo je bilo skoraj popolnoma presene\xc4\x8deno; sam Klemen VII. je odlo\xc4\x8dno vztrajal v molitvi v svoji kapeli, kajti\xc2\xa0\xc2\xbbni mogel verjeti, da bodo oni pri\xc5\xa1li noter\xc2\xab, kot je zapisal Cellini. Ravno tiste dni je odpustil mo\xc4\x8dno krdelo \xc5\xa1vicarske garde, \xc4\x8deprav se je zavedal, da se bli\xc5\xbeajo cesarske \xc4\x8dete. Zaupal je namre\xc4\x8d v posredovanje\xc2\xa0\xc2\xbbsvete lige\xc2\xab\xc2\xa0pod vodstvom Cerija \xe2\x80\x93 mo\xc4\x8dnega le v domi\xc5\xa1ljavosti, gobezdavosti in ne\xc4\x8dimrnosti; oni bi moral braniti mestne zidove z vojsko neizku\xc5\xa1enih Rimljanov, sestavljeno iz uradnikov, obrtnikov in obiskovalcev gostiln - je v tistem usodnem trenutku bilo obzidje skoraj brez obrambe.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdrtev \xc5\xa1vicarske garde\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vicarska garda, ki jo je prvi\xc4\x8d najel Sikst IV., je bila tokrat postavljena pred prvo veliko preizku\xc5\xa1njo. 1527. leta, med t. i. \xc4\x8detrto plenitvijo Rima, ko je podivjana vojska Karla V. napadla Rim ter ga plenila, se je malo\xc5\xa1tevilna \xc5\xa1vicarska garda 6. maja v bli\xc5\xbeini bazilike Sv. Petra zoperstavila napadalcem ter tako Klemenu VII. omogo\xc4\x8dila, da je prek skrivnega prehoda iz Petrove bazilike preoble\xc4\x8den v trgovca pobegnil v Angelski grad, kjer je ostal ujet sedem mesecev. V spopadu z najemniki in luteranskimi landknehti je umrlo 147 od 189 \xc5\xa1vicarskih gardistov. Pre\xc5\xbeiveli so le tisti, ki so spremljali pape\xc5\xbea med begom v Angelski grad. Od takrat velja 6. maj kot prazni\xc4\x8dni dan \xc5\xa1vicarske garde._NEWLINE__NEWLINE_Klemen VII. se je torej zaprl skupaj z zvestimi \xc5\xa1vicarskimi vojaki v neosvojljivo trdnjavo; \xc4\x8dez mesec dni pa se je bil prisiljen vdati premo\xc4\x8di tudi zaradi lakote - in sprejeti poni\xc5\xbeujo\xc4\x8de pogoje vklju\xc4\x8dno z izgubo ve\xc4\x8d mest Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. Strahovitemu pusto\xc5\xa1enju je napravil konec \xc5\xa1ele izbruh kuge, ki je menda med razbojniki odnesla 30.000 \xc5\xbertev, kosila pa tudi med Rimljani. Dejstvo je, da je \xc5\xa1tevilo prebivalcev od 900.000 padlo na tretjino, po nekaterih virih celo na petino. Pape\xc5\xbe Klemen V. je obljubil velikansko odkupnino cesarju, da bi se re\xc5\xa1il ujetni\xc5\xa1tva; zapustil je Rim in se za\xc4\x8dasno nastanil v Orvietu.\n_START_SECTION_\nSprava in zadnje cesarsko kronanje\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbeevi zavezniki so medtem napredovali in skoraj izrinili cesarsko vojsko tudi iz Neapeljskega kraljestva ; ko pa ji je cesar poslal pomo\xc4\x8d, je\xc2\xa0\xc2\xbbsveta liga\xc2\xab\xc2\xa0pretrpela poraz za porazom. Kljub temu se je pozneje v Barceloni Karel V. pobotal s pape\xc5\xbeevimi odposlanci; nato je on sam krenil v Italijo in se v Bologni sre\xc4\x8dal s pape\xc5\xbeem. Ko sta re\xc5\xa1ila politi\xc4\x8dne in cerkvene zadeve: da so se Medi\xc4\x8dejci zopet lahko vrnili na oblast v Florenci, in da je dobil nazaj zasedene dele Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave - je pape\xc5\xbe slovesno kronal Karla V. za svetorimskega cesarja 24. februarja 1530. To je bilo zadnje kronanje svetorimskih cesarjev, ki ga je opravil rimski pape\xc5\xbe.'