b'\n_START_ARTICLE_\nIlirskobistri\xc5\xa1ki fosilni plaz\n_START_PARAGRAPH_\nIlirskobistri\xc5\xa1ki fosilni plaz je najve\xc4\x8dji znani plaz v Sloveniji. Spro\xc5\xbeil se je pred pribli\xc5\xbeno ena do dvema milijonoma let na obmo\xc4\x8dju med Ilirsko Bistrico in Volovjo rebrijo. Gre za rotacijski plaz izjemnih razse\xc5\xbenosti. Zdrsnil je rob Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ke planote povr\xc5\xa1ine pribli\xc5\xbeno 20\xc2\xa0km\xc2\xb2, debeline med 200 in 250 m in prostornine okoli 5\xc2\xa0km\xc2\xb3. Plaz je leta 2011 odkril geolog Ladislav Placer. Ker je rotacijski plaz dobro ohranjen in je med najve\xc4\x8djimi na svetu, predstavlja vrhunsko geolo\xc5\xa1ko in geomorfolo\xc5\xa1ko naravno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino svetovnega formata. S 1. 2. 2019 je bil zatrep fosilnega plazu dodan na seznam naravnih vrednot Republike Slovenije in sicer kot vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena.\n_START_SECTION_\nGeografski polo\xc5\xbeaj, opis in zgradba plazu\n_START_PARAGRAPH_\nIlirskobistri\xc5\xa1ki fosilni plaz le\xc5\xbei na jugozahodnih obronkih Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ke planote in se razteza od mesta Ilirska Bistrica na zahodu do Velike Milanje na vzhodu. Gre za nenavadno velik rotacijski plaz, na spodnjem robu katerega stoji mesto Ilirska Bistrica. Telo plazu nad mestom prekrivajo gozd \xc4\x8drnega bora in pa\xc5\xa1ne povr\xc5\xa1ine za drobnico in konje. Plaz je izjemnih dimenzij, zelo dobro ohranjenih oblik in se lepo odra\xc5\xbea v reliefu (slika 3). Odlomna bre\xc5\xbeina plazu, kot imenujemo zaradi erozijskih in korozijskih procesov preoblikovan odlomni rob, tvori veli\xc4\x8dastni amfiteater s premerom 5\xc2\xa0km, ki v pre\xc4\x8dni smeri sega od grape potoka Trnov\xc5\xa1ka, imenovana \xc5\xbdlebovi, do severovzhodnega pobo\xc4\x8dja Gabrovca (993 m), v vzdol\xc5\xbeni smeri pa od skrajnega odseka odlomnega roba, ki poteka po jugozahodnih pobo\xc4\x8djih Milanke (948 m), Volovje rebri (900\xe2\x80\x931000 m), Belih ovc (1012 m), Devina (1088 m) in Gabrovca do pete plazu, na kateri stoji Ilirska Bistrica v celoti. V tej smeri je danes vidni del plazu dolg okoli 5,5 do 6\xc2\xa0km. Odlomni rob je med Veliko Milanjo in Devinom poru\xc5\xa1en zaradi manj\xc5\xa1ih in po nastanku mlaj\xc5\xa1ih drugotnih plazov._NEWLINE_Navpi\xc4\x8dni spust splazele gmote ob odlomnem robu je zna\xc5\xa1al okoli 200 do 250 m, kar je mo\xc4\x8d sklepati po dana\xc5\xa1njem reliefu. Ta je na obmo\xc4\x8dju plazu kra\xc5\xa1ki, prekrivajo ga \xc5\xa1tevilne vrta\xc4\x8de, kamnitost povr\xc5\xa1ja je precej\xc5\xa1nja. Vodoravni premik pete plazu je danes nemogo\xc4\x8de natan\xc4\x8dneje dolo\xc4\x8diti, jasno pa je, da je ve\xc4\x8dji od premika \xc4\x8dela Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1kega nariva, ki je premaknjeno proti jugozahodu (slika 4) za okoli 1000 m._NEWLINE_Plaz se odra\xc5\xbea na geolo\xc5\xa1ki karti, kjer je viden premik narivnega roba Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1kega nariva, ki je posledica zdrsa (slika 4). Nakazuje ga tudi zna\xc4\x8dilna zgradba pobo\xc4\x8dja nad Ilirsko Bistrico, kjer ni strme neporu\xc5\xa1ene stene in je pobo\xc4\x8dje bolj zlo\xc5\xbeno. Strmo steno lahko opazujemo le izven obmo\xc4\x8dja plazu, jugovzhodno od Ahaca (799 m) in severozahodno od Stra\xc5\xbeice (712 m). V \xc4\x8delu plazu tudi ni pobo\xc4\x8dnega gru\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je zna\xc4\x8dilni spremljevalec strmih pobo\xc4\x8dij, medtem ko so pobo\xc4\x8dja jugovzhodno od Ahaca, gorvodno ob toku Reke, prekrita z meli\xc5\xa1\xc4\x8di apnen\xc4\x8dastega gru\xc5\xa1\xc4\x8da. Celotna povr\xc5\xa1ina splazele gmote zna\xc5\xa1a okoli 20\xc2\xa0km\xc2\xb2, prostornina pa okoli 5\xc2\xa0km\xc2\xb3.\n_START_SECTION_\nPogoji in vzroki nastanka plazu\n_START_PARAGRAPH_\nPlaz je verjetno nastal kot posledica zmika (vodoravnega premika) in hkratnega potresa ob Ra\xc5\xa1kem prelomu, ki se je predvidoma zgodil pred enim do dvema milijonoma let v pleistocenu ali pliocenu. Zdrs najverjetneje ni bil katastrofi\xc4\x8den, temve\xc4\x8d je dal potres le impulz za premik. To je mo\xc4\x8d sklepati po morfologiji, po kratki poti transporta glede na velikost plazu in po njegovi malo spremenjeni notranji zgradbi nasproti zgradbi okolice. Po vsej verjetnosti je drsel po\xc4\x8dasi in dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das._NEWLINE_Ra\xc5\xa1ki prelom, ki poteka mimo Ilirske Bistrice, je eden od pomembnej\xc5\xa1ih dinarsko usmerjenih prelomov in eden izmed glavnih povzro\xc4\x8diteljev potresov ilirskobistri\xc5\xa1ke potresne cone. Iz smeri severozahoda do roba ilirskobistri\xc5\xa1kega fosilnega plazu je dobro izra\xc5\xbeen, od Ilirske Bistrice proti jugovzhodu pa njegov potek ni tako jasen in \xc5\xa1e ni bil natan\xc4\x8dneje raziskan. Tektonsko dogajanje ob Ra\xc5\xa1kem prelomu je vzrok, da obstaja na obmo\xc4\x8dju Ilirske Bistrice s sedimenti izpolnjena kotlina v smeri sever - jug, imenovana Ilirskobistri\xc5\xa1ki bazen, v katerega podlagi so eocenske fli\xc5\xa1ne plasti na njih pa okoli 2,3 m debela plast lignita pliocenske starosti in okoli 70 m pliocenske gline (sliki 4 in 5). Najverjetnej\xc5\xa1a je razlaga, da je Ilirskobistri\xc5\xa1ki bazen nastal zaradi razpornega (pull-apart) u\xc4\x8dinka ob horizontalnem premiku ob dveh krakih Ra\xc5\xa1kega preloma in posledi\xc4\x8dnega ugrezanja vmesnega bloka kot ka\xc5\xbee slika 5 in kot natan\xc4\x8dneje prikazuje slika 6 v \xc4\x8dlanku "Ilirskobistri\xc5\xa1ki fosilni plaz - mesto na plazu", avtorjev L. Placerja in P. Jam\xc5\xa1ek (glejte viri in opombe)._NEWLINE_Gmota plazu je sestavljena iz \xc4\x8dela Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1kega nariva iz spodnjekrednih apnen\xc4\x8dastih plasti in talnine nariva iz kredno-paleogenskih karbonatnih kamnin in eocenskega fli\xc5\xa1a (slika 5). Med njima je narivna ploskev. Drsna ploskev plazu je v zgornjem delu dolo\xc4\x8dena z dnom robne kadunje pod odlomno bre\xc5\xbeino, v spodnjem delu pa najverjetneje poteka v jedru polegle sinklinale. Severni del razpiralnega (pull apart-skega) bazena prekriva peta plazu. Zato je upravi\xc4\x8dena domneva o povezavi med ugrezanjem bazena in gravitacijskim zdrsom.\n_START_SECTION_\nPomen plazu\n_START_PARAGRAPH_\nIlirskobistri\xc5\xa1ki fosilni plaz je odraz tektonskih premikov v ilirskobistri\xc5\xa1ki potresni coni in geolo\xc5\xa1ke zgradbe tega obmo\xc4\x8dja. V celoti predstavlja naravni fenomen; njegov od poznej\xc5\xa1ih gravitacijskih procesov spremenjeni odlomni rob, odlomna bre\xc5\xbeina, robna kadunja (dolina pod odlomnim robom) in reverzno pobo\xc4\x8dje (pobo\xc4\x8dje, ki vpada proti robni kadunji) so po izjemni velikosti in pri\xc4\x8devalni mo\xc4\x8di enkratna geolo\xc5\xa1ka in geomorfolo\xc5\xa1ka naravna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo je potrebno ohraniti v naravnem stanju. Razgled z Volovje rebri oziroma katerega od sosednjih vrhov na slikovitem slemenu nad Ilirsko Bistrico omogo\xc4\x8da ob\xc4\x8dutenje izrednih dimenzij plazu. Po dosedanjem poznavanju spada ilirskobistri\xc5\xa1ki fosilni plaz med velike rotacijske plazove. Njegovo mesto med najve\xc4\x8djimi \xc5\xa1e ni dolo\xc4\x8deno, ker \xc5\xa1e nimamo svetovne lestvice rotacijskih plazov._NEWLINE_Sedanja izraba v pa\xc5\xa1ne namene je zelo primerna, saj se s tem prepre\xc4\x8duje prehitro zara\xc5\xa1\xc4\x8danje povr\xc5\xa1in, pokrajina pa se ohranja v obliki, ki omogo\xc4\x8da enostavno prepoznavanje posameznih delov plazu. Zaradi svoje ohranjenosti in izjemnih dimenzij bi ilirskobistri\xc5\xa1ki fosilni plaz lahko postal u\xc4\x8dni primer - u\xc4\x8dilnica v naravi za strokovnjake s celega sveta, ki se ukvarjajo s preu\xc4\x8devanjem zemeljskih plazov. S primerno opremo, na primer izdelano u\xc4\x8dno potjo, s postavljenimi informativnimi tablami na razglednih to\xc4\x8dkah, izdelanimi predstavitvenimi bro\xc5\xa1urami, idr. pa bi postal nadvse zanimiv pojav tudi za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o strokovno in lai\xc4\x8dno javnost ter \xc5\xa1ole.'