b'\n_START_ARTICLE_\nMarilyn Ferguson\n_START_SECTION_\nMladost in zgodnja kariera\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli je diplomirala na umetni\xc5\xa1kem univerzi Mesa College, kasneje pa se je udele\xc5\xbeila Univerze v Koloradu. Med prvim zakonom z Donom Renzelmanom je delala kot pravna sekretarka, objavili so tudi njene kratke zgodbe in poezije in sicer v revijah kot je Cosmopolitan. Kasneje je pisala samostojne \xc4\x8dlanke za The Times in druge publikacije. Po tem, ko je na kratko \xc5\xbeivela v Houstonu v Teksasu, se je leta 1968 preselila v Kalifornijo z drugim mo\xc5\xbeem Mikeom Fergusonom. \xc5\xa0e istega leta je s soprogom objavila svojo prvo knjigo o doma\xc4\x8di ekonomiji.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xbegani/Um - glasilo\n_START_PARAGRAPH_\nFerguson je kmalu razvila zanimanje za "\xc4\x8dlove\xc5\xa1ke potenciale", in zlasti za najnovej\xc5\xa1e raziskave o potencialu \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih mo\xc5\xbeganov, in njihovimi vplivi na u\xc4\x8denje, ustvarjalnost in dobro po\xc4\x8dutje. To jo je navdihnilo, da je napisala The Brain Revolution: The Frontiers of Mind Research (Taplinger, 1973), ki je uspe\xc5\xa1en in \xc5\xa1iroko priljubljen povzetek teh odkritij. Dve leti kasneje je Ferguson predstavila Brain/Mind Bulletin, glasilo, ki je slu\xc5\xbeilo kot stalni forum za zanimanje za najnovej\xc5\xa1e znanstvene ideje. Na svojem vrhuncu v osemdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je imela publikacija na svetovni ravni okoli 10.000 naro\xc4\x8dnikov, od akademikov in intelektualcev pa do u\xc4\x8diteljev in trgovcev ter je pomagala popularizirati ideje prepoznavnih imen kot so Prigogine, Karl Pribram in Candace Perta (K. P. in C. P. sta nevroznanstvenika), fizika Fritjofa Capra in Davida Bohma, psihologa Jeana Houstona in mnogih drugih.\n_START_SECTION_\nVodnarjeva zarota[edit]\n_START_PARAGRAPH_\nNjen poskus zdru\xc5\xbeevanja in sintetiziranja vzorcev, ki jih je videla, jo je s\xc4\x8dasoma pripeljal do razvoja drugega glasila, Leading Edge Bulletin in dosegel vrhunec v Vodnarjevi zaroti, prvotnem delu, ki ji je dalo trajni globalni ugled._NEWLINE_Naslov knjige je pripeljal do zmede, ker je povezan z astrologijo le v obsegu risbe iz popularne koncepcije \xc2\xbbVodnarjeva doba\xc2\xab, ki je nasledil temno  \xc2\xbbpisano\xc2\xab\xc2\xa0starost. Besedo zarota je uporabila v dobesednem pomenu besede \xc2\xbbdihajmo skupaj\xc2\xab, kot je to pred njo storil eden izmed njenih velikih vplivov, filozof Pierre Teilhard de Chardin._NEWLINE_"Vodonarjevo zaroto\'\' je Ferguson neko\xc4\x8d opisala kot "sintezo bistvenih \xc5\xbeivljenjskih resnic", delo je bilo nekak\xc5\xa1en katalog Novega dobe, ki v enem delu zbira veliko idej, teoretikov in odnosov, ki naj bi v naslednjih letih pridobili kulturno valuto ._NEWLINE_V zgodnjem komentarju v \xc4\x8dasopisu je Ferguson opisala svoje prve \xc5\xbearke tega, kar je imenovala \xc2\xbbgibanje, ki nima imena\xc2\xab\xc2\xa0- ohlapna, navdu\xc5\xa1ena mre\xc5\xbea inovatorjev iz skoraj vseh disciplin, ki jih zdru\xc5\xbeuje njihova navidezna \xc5\xbeelja po ustvarjanju resni\xc4\x8dnih in trajnih sprememb v dru\xc5\xbebi in njenih institucijah._NEWLINE_Neprimerno, a vendar pozitivno v svojem pogledu, so knjigo pohvalile \xc5\xa1tevilne raznolike osebnosti kot, na primer filozofski pisatelj Arthur Koestler, ki jo je imenoval "omamna in provokativna", komentator Max Lerner, ki je ugotovil, da je "utrjen na son\xc4\x8dni svetlobi" in pomo\xc4\x8dnik generalnega sekretarja Zdru\xc5\xbeenih narodov Robert Muller, ki jo je opisal kot "izjemno" in "izdelavo epoha". Psiholog Carl Rogers ji je priznal, da je v nepozabljivi \xc5\xbeivosti zapletla mre\xc5\xbeo sprememb, ki so oblikovale neizogibno revolucijo v na\xc5\xa1i kulturi, in rekla, da "daje pionirskemu duhu pogum, da bi napredoval."_NEWLINE_Filozof in religiozni u\xc4\x8denec Jacob Needleman je napovedal, da bo knjiga pripomogla k temu, da bo \xc2\xbbNova doba\xc2\xab\xc2\xa0razmi\xc5\xa1ljanja bolj razumljiva in manj groze\xc4\x8da \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti Amerike. To je potrdil njen uspeh, saj se je Vodnarjeva zarota vztrajno povzpela na seznam najbolj prodajanih knjig in njeno stali\xc5\xa1\xc4\x8de je za\xc4\x8delo prodirati v popularno kulturo. Kmalu je bila knjiga pripisana kot "priro\xc4\x8dnik Nove dobe" in vodilo filozofiji, ki se je vse bolj pribli\xc5\xbeala nacionalnemu, kulturnemu, verskemu, dru\xc5\xbebenemu, gospodarskemu in politi\xc4\x8dnemu \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_\xc4\x8ceprav knjiga ni bila izrecno politi\xc4\x8dna, je izrazila zgodnje navdu\xc5\xa1enje za radikalno centristi\xc4\x8dno perspektivo. _NEWLINE_Knjiga je bila s\xc4\x8dasoma prevedena v pribli\xc5\xbeno 16 tujih jezikov, Ferguson pa je postala iskana govorka po vsem svetu in je s\xc4\x8dasoma potovala do Brazilije, \xc5\xa0vedske in Indije, da bi jim sporo\xc4\x8dila upanje. Leta 1985 je nastopila kot vodilna predavateljica na konferenci  "Spirit of Peace", ki jo je sponzorirala Amerika, kjer se je pojavila skupaj z Mati Terezo in Dalajamo s Tibeta.\n_START_SECTION_\nVerska in druga kritika\n_START_PARAGRAPH_\nTaka potrditev ni pri\xc5\xa1la brez cene. Fergusonova je bila napadena zaradi pretiranega optimizma. Drugi so trdili, da so njene "nove" zamisli zgolj preoblikovanje starih pojmov pozitivnega razmi\xc5\xa1ljanja, nekateri pa so videli "novo dobo", ki je samo raz\xc5\xa1irila absorpcijo, ki je zaznamovala ve\xc4\x8dino sedemdesetih let. Nekatere religiozne skupine so vztrajno trdile da je bila zarota poskus kr\xc5\xa1itve kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih stali\xc5\xa1\xc4\x8d. To stali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga je najbolj izrazila avtorica Constance Cumbey v svoji knjigi leta 1983 The Hidden Dangers of the Rainbow, je bilo ponovljeno leta 2007, ko je spletni esejist zapisal, da je kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev "pravilno zaznala gibanje New Agea, kot je zapisano v Fergusonovi knjigi, da se demonsko navdihuje v pri\xc4\x8dakovanju popolnega razkritja antikrista. Nenatan\xc4\x8dno je bilo navedeno, da je Ferguson sama vzgojila in potrdila luteransko knjigo na zahtevo Stanfordskega raziskovalnega in\xc5\xa1tituta, s ciljem prehajanja zahodne kulture z vzhodnim mistikom.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nFerguson je umrla nepri\xc4\x8dakovano umrla zaradi sr\xc4\x8dnega napada, 19. oktobra 2008. Njena smrt je mo\xc4\x8dno odmevala v nacionalnih in mednarodnih medijih. New York Times je imenoval Vodnarjevo zaroto "Sveto pismo Nove dobe" in se zavedal, da se lahko nekdaj radikalne zamisli o njeni "benigni zaroti" zdijo obi\xc4\x8dajne.'