b'\n_START_ARTICLE_\nOlj\xc4\x8dno olje\n_START_PARAGRAPH_\nOlj\xc4\x8dno olje, tudi olivno olje (stroka svetuje uporabo prvega izraza), je olje, pridobljeno iz oljk (tudi oliv), plodov oljke (Olea europaea). Uporablja se pri kuhi, v kozmetiki in za izdelavo mil. Judje in pravoslavni kristjani ga uporabljajo kot gorivo za tradicionalne oljne svetilke. Zaradi visoke vsebnosti mononenasi\xc4\x8denih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob velja za zdravo in dietno olje.\n_START_SECTION_\nVsebnost fenolov\n_START_PARAGRAPH_\nOlj\xc4\x8dno olje vsebuje fenolne spojine, kot so estri tirosola in hidroksitirosola, vklju\xc4\x8dno z oleokantalom in olevropeinom, ki imajo kisle lastnosti in dajo nepredelanemu ekstra devi\xc5\xa1kemu olj\xc4\x8dnemu olju zna\xc4\x8dilen grenak, oster okus. Med fenolne sestavine olj\xc4\x8dnega olja spadajo tudi flavonoidi, lignani in pinorezinol.\n_START_SECTION_\nPostopek pridelave\n_START_PARAGRAPH_\nDevi\xc5\xa1ko olj\xc4\x8dno olje se pridobiva z mehansko predelavo oljk oziroma s hladnim stiskanjem pri temperaturi 27 \xc2\xb0C. Pri tak\xc5\xa1ni temperaturi \xc5\xa1e ne pride do kemi\xc4\x8dnih sprememb sestavin olja. Plodove zmeljejo, zmesijo in olje centrifugirajo, prelijejo ali filtrirajo. Med postopkom ni dovoljeno dodajati ni\xc4\x8desar razen vode. Devi\xc5\xa1ko olj\xc4\x8dno olje slabe kakovosti gre v rafinacijo oziroma kemijsko \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje. Z dezodorizacijo z vodno paro odstranijo hlapne snovi, neprijeten vonj, barvo in zdravju \xc5\xa1kodljive snovi. Pri tem postopku odstranijo tudi za\xc5\xbeelene sestavine, kot so antioksidanti, zato mu dodajo sinteti\xc4\x8dne._NEWLINE_Pri stiskanju oljk v procesu pridobivanja devi\xc5\xa1kega olj\xc4\x8dnega olja ostanejo tropine, ki vsebujejo le 6\xc2\xa0% olja, ki ga lahko pridobijo s kemijskim postopkom. Tako pridobljeno olje tr\xc5\xbeijo kot olje iz olj\xc4\x8dnih tropin.\n_START_SECTION_\nPridelava v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je bilo leta 2011 okoli 1.800 hektarjev olj\xc4\x8dnikov, kar ne zado\xc5\xa1\xc4\x8da za samooskrbo slovenskega trga. Po ocenah slovenski oljkarji letno pridelajo do 2.500 ton oljk, iz katerih iztisnejo od 500 do 700 ton olj\xc4\x8dnega olja. Ve\xc4\x8dina olj\xc4\x8dnikov v Sloveniji je v Slovenski Istri. Glavni problemi gojenja oljk so razdrobljenost in majhna povpre\xc4\x8dna velikost olj\xc4\x8dnikov ter visoki stro\xc5\xa1ki pridelave olja, kar ima za posledico zelo visoko ceno olja. Velik del olj\xc4\x8dnega olja na slovenskem tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du uvozimo. V zadnjem \xc4\x8dasu se povr\xc5\xa1ina olj\xc4\x8dnikov pove\xc4\x8duje, pove\xc4\x8duje se tudi povpra\xc5\xa1evanje po olj\xc4\x8dnem olju. Med sortami oljk v Sloveniji prevladujeta istrska belica (66\xc2\xa0% od vseh olj\xc4\x8d\xc2\xadnih dreves) in leccina (25\xc2\xa0%).  V zadnjih letih pridobiva na pomenu ekolo\xc5\xa1ko oljkarstvo; leta 2012 so na pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0% vseh olj\xc4\x8dnih nasadov pridelujejo ekolo\xc5\xa1ko olj\xc4\x8dno olje.'