b'\n_START_ARTICLE_\nRandall Collins\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIVLJENJE IN IZOBRAZBA\n_START_PARAGRAPH_\nCollins je v mladosti kar nekaj let pre\xc5\xbeivel v Evropi, saj je bil njegov o\xc4\x8de diplomat in del voja\xc5\xa1ke obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe med drugo svetovno vojno in tudi \xc4\x8dlan dr\xc5\xbeavne uprave. Po drugi svetovni vojni je z dru\xc5\xbeino \xc5\xbeivel v Nem\xc4\x8diji, kasneje pa so se preselili v Moskvo in nato \xc5\xa1e v Urugvaj. _NEWLINE_Collins je obiskoval Angle\xc5\xa1ko pripravni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo, kasneje pa diplomiral na Harvardu, kjer ga je pou\xc4\x8deval pomemben sociolog Talcott Parsons. Postal je magister psihologije na Stanfordu (1964) in doktoriral iz sociologije na Univerzi v Kaliforniji, Berkeley (1969). \xc4\x8ceprav se ni strinjal s Parsonovo teorijo, za katerega je pogosto menil, da je dru\xc5\xbebeno konzervativen, je spo\xc5\xa1toval ugled njegove teorije in ga posnemal v njegovih kasnej\xc5\xa1ih letih. Collins je \xc5\xbeelel \xc5\xa1tudirati \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka spoznanja, vendar je bil zaposlen v laboratoriju za prou\xc4\x8devanje podgan in spoznal, da bi raje \xc5\xa1tudiral sociologijo._NEWLINE_\xc5\xa0tudij je nadaljeval na Univerzi v Kaliforniji - Berkeley, magistriral je leta 1965 in doktoriral leta 1969. Medtem ko je bil na Berkeleyju je Collins sodeloval pri protestih v kampusu, gibanju svobodnega govora in proti vojnem gibanju. 3. decembra leta 1964 je bil Collins aretiran zaradi vklju\xc4\x8ditve v Free Speech Movement skupaj z ve\xc4\x8d kot 600 vrstniki._NEWLINE_Tu je tudi naletel na veliko vplivnih sociologov. Sodeloval je z Josephom Ben-Davidom, izraelskim sociologom, ki je obiskoval univerzo Hebrew. Ta mu je tudi pomagal pri njegovem delu The Sociology of Philosophies._NEWLINE_Collins je bil uveden v Webrovo konfliktno teorijo preko Reinharda Bendixa, vodilnega u\xc4\x8denjaka Maxa Weberja. V svoji zgodnji karieri je Collins rekel: "Bil sem del generacije mladih sociologov, ki so prelomili s funkcionalisti\xc4\x8dno teorijo in se pribli\xc5\xbeali konfliktni teoriji." Pozneje je napisal poglavje za Bendixovo delo State and Society. To delo je omogo\xc4\x8dilo, da je Collins kasneje zdru\xc5\xbeil te teorije z mikrosociologijo Ervinga Goffmana, kar je privedlo do objave Collinsove Konfliktne sociologije (Conflict Sociology) leta 1975 in kasneje v Interaction Ritual Chains leta 2004. Goffman je bil tudi eden od Collinsovih profesorjev, ko je ta obiskoval Berkely. _NEWLINE_Collinsov svetovalec za disertacijo je bil organizacijski in industrijski sociolog Harold Wilensky. Njegovo delo je bilo imenovano Education and Employment: Some Determinants of Requirements for Hiring in Various Types of Organizations, kasneje pa so ga leta 1979 objavili kot "The Credential Society": A historical sociology of education and stratification. V Berkeleyu je Collins sodeloval tudi z Herbertom Blumerjem, Philipom Selznickom in Leom Lowenthalom.\n_START_SECTION_\nKARIERA\n_START_PARAGRAPH_\nCollinsovo prvo akademsko mesto je bilo na univerzi v  Kaliforniji \xe2\x80\x93 Berkeleyu. Sledile so mu \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne druge univerze (Univerza Wisconsin - Madison, Univerza v Kaliforniji - San Diego, Univerza v Virginiji, Univerza v Kaliforniji \xe2\x80\x93 Riverside, Univerza v Pennsylvaniji). _NEWLINE_Naredil je kraj\xc5\xa1i premor in se preizkusil tudi kot romanopisec. Prav tako je bil gostujo\xc4\x8di profesor v Chicagu, na Harvardu in Cambridgu ter v razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1olah po Evropi, na Japonskem in Kitajskem. Collins je objavil skoraj sto \xc4\x8dlankov od zaklju\xc4\x8dka svojega dodiplomskega izobra\xc5\xbeevanja. Prav tako je napisal kar nekaj knjig o odkrivanju dru\xc5\xbebe in sociologije zakonske zveze ter dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Ko se je Collins upokojil, je Univerza v Pennsylvaniji naredila konferenco v njegovo \xc4\x8dast. Vodilni znanstveniki s podro\xc4\x8dja sociologije so imeli govor, med njimi Elijo Anderson, Paul DiMaggio, David R. Gibson, Mich\xc3\xa8le Lamont, Jonathan Turner in Viviana Zelizer.\n_START_SECTION_\nDELO\n_START_PARAGRAPH_\nCollins je socialni znanstvenik, ki meni da je teorija bistvenega pomena za razumevanje sveta. Rekel je: "Bistvo znanosti je ravno teorija ... posplo\xc5\xa1eno in skladno telo idej, ki razlagajo obseg variacij v empiri\xc4\x8dnem svetu v smislu splo\xc5\xa1nih na\xc4\x8del". To je Collinsov na\xc4\x8din preu\xc4\x8devanja dru\xc5\xbebenega sveta, ki poudarja vlogo in interakcijo ve\xc4\x8djih dru\xc5\xbebenih struktur. Ve\xc4\x8dino svoje kariere je namenil raziskavam dru\xc5\xbebe. Prou\xc4\x8deval je, kako interakcija \xc4\x8dloveka v skupnosti vpliva na njegovo vedenje. Menil je, da je najpreprostej\xc5\xa1a razlaga radikalnega vedenja in dejanj \xc4\x8dustvena energija. Pravi, da je to koli\xc4\x8dina \xc4\x8dustvene mo\xc4\x8di, ki te\xc4\x8de skozi svoja dejanja in se ne nana\xc5\xa1a na eno posebno \xc4\x8dustvo. Collins poudarja tudi pomen ljudi v skupnosti in vpliv, ki ga ima ta na vedenje. _NEWLINE_Trdil je, da spolni odnosi, kajenje in socialna stratifikacija in \xc5\xa1e veliko drugega v na\xc5\xa1em dru\xc5\xbebenem \xc5\xbeivljenju poganja skupna sila, interakcijski rituali. Njegova Interaktivna ritualna veriga je glavno delo sociolo\xc5\xa1ke teorije, ki posku\xc5\xa1a razviti "radikalno mikrosociologijo". Bil je mnenja, da uspe\xc5\xa1ni rituali ustvarjajo simbole \xc4\x8dlanstva v skupini in \xc4\x8drpajo posameznike s \xc4\x8dustveno energijo, medtem ko neuspe\xc5\xa1ni rituali iz\xc4\x8drpajo \xc4\x8dustveno energijo._NEWLINE_Vsaka oseba gre iz situacije v situacijo, ki je usmerjena v tiste interakcije, kjer jim njihov kulturni kapital daje najbolj\xc5\xa1o izpla\xc4\x8dilo \xc4\x8dustvene energije. Tudi razmi\xc5\xa1ljanje je mogo\xc4\x8de razlo\xc5\xbeiti z internalizacijo pogovorov v toku situacij; posamezniki so temeljito in nenehno socialni, zgrajeni od zunaj navznoter. Teorija interakcijskih ritualnih verig (Interaction Ritual Chains) je bila posledica njegove navdu\xc5\xa1enosti nad teorijo ritualov Emila Durkheima, ki jo je v svoji knjigi Elementarne oblike religijskega \xc5\xbeivljenja postavila konfliktna teorija Maxa Weberja in z mikrosociologijo Ervinga Goffmana. Bil je zelo navdu\xc5\xa1en nad dru\xc5\xbebenimi vedami, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1tudijami mened\xc5\xbementa, kreativnega turizma, mednarodnih odnosov in kulturne paragmatike Jeffreya C. Alexandra. \xc5\xa0tevilne empiri\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije so prav tako uporabljale interakcijsko teorijo rituala, na primer, da bi raziskale, kako se posamezne institucije vzdr\xc5\xbeujejo, ter kako spletne strani uporabljajo ritualne verige interakcij, da bi oblikovale identiteto svojih uporabnikov. Zanimalo jih je tudi, kako diplomati vzpostavljajo izmenjevalne programe, da povabijo tuje elite v svoje dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Collins je tudi trdil, da nasilno soo\xc4\x8danje nasprotuje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kemu fiziolo\xc5\xa1kemu delu. To je izjema in ne pravilo - ne glede na osnovne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine ali motive. To je v nasprotju s pojasnili sociolo\xc5\xa1kih znanstvenikov, da je nasilje pod dolo\xc4\x8denimi pogoji enostavno, kot so rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, rasna ali ideolo\xc5\xa1ka sovra\xc5\xa1tva ali dru\xc5\xbeinske patologije.\n_START_SECTION_\nVE\xc5\xa0\xc4\x8cINE DELOVNE SILE\n_START_PARAGRAPH_\nCollins odpira vpra\xc5\xa1anja o izobrazbenih potrebah delovne sile v razvitih industrijskih dru\xc5\xbebah. Randall Collins iz pregleda \xc5\xa1tudij, ki analizirajo odnos med izobra\xc5\xbeevanjem in gospodarstvom sklepa, da le manj\xc5\xa1i del razmaha izobra\xc5\xbeevanja v razvitih dru\xc5\xbebah slu\xc5\xbei zahtevam industrije po spretnostih, usposabljanju in znanju. Ko je Collins leta 1971 pisal o ameri\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi, je trdil, da lahko le petnajst odstotkov pove\xc4\x8danja izobra\xc5\xbeevanja ameri\xc5\xa1ke delovne sile v dvajsetem stoletju pripi\xc5\xa1emo premikom v poklicni strukturi (padec dele\xc5\xbea slu\xc5\xbeb), ki zahtevajo ni\xc5\xbeje kvalifikacije, in porastu v dele\xc5\xbeu slu\xc5\xbeb, kjer so zahtevane visoke kvalifikacije. Bil je mnenja, da nekateri poklici, kot npr. zdravnik, vodovodar, mened\xc5\xbeer in administrativni delavec danes potrebujejo ve\xc4\x8d znanja in spretnosti kot so na prelomu stoletja. Trdi: \xc2\xbbZdi se, da se je izobrazbena stopnja ameri\xc5\xa1ke delovne sile spremenila v toliko, da bi sledila ve\xc5\xa1\xc4\x8dinam, ki jih dela zahtevajo.\xc2\xab\xc2\xa0Njegov kon\xc4\x8dni sklep je, da je prispevek izobra\xc5\xbeevanja h gospodarskemu sistemu precenjen. Vsi sociologi pa se z njim ne strinjajo, temve\xc4\x8d menijo, da je izobra\xc5\xbeevanje v razvitih industrijskih gospodarstvih vedno bolj pomembno.\n_START_SECTION_\nREVIJSKI \xc4\x8cLANKI\n_START_PARAGRAPH_\nMarec 2013 - "Entering and leaving the tunnel of violence: Micro-sociological dynamics of emotional entrainment in violent interactions"\n_START_SECTION_\nDELA PREVEDENA V SLOVEN\xc5\xa0\xc4\x8cINO\n_START_PARAGRAPH_\nCollins, Randall. 2013. Does capitalism have a future (Ali ima kapitalizem prihodnost). ISBN 978-961-257-055-2.  (prevedli Ana Kralj in Zoja Sku\xc5\xa1ek).\n_START_SECTION_\nFIKCIJA\n_START_PARAGRAPH_\nRoman The Case of the Philosopher\'s Ring (Primer filozofskega obro\xc4\x8da)'