b'\n_START_ARTICLE_\nJerebica (ptica)\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna barva jerebice je rjasto rjava vse do rjasto sive pepelnate barve. Glavo ima rjasto rjavo, hrbet pa sivkasto rjav. Prsi so pepelnato modre, trebuh pa svetlej\xc5\xa1e sivkaste barve. Okoli o\xc4\x8di ima jerebica rde\xc4\x8dkasto obarvano  ozko golo progo. Pri samcu je ta proga bolj izrazita in tvori za o\xc4\x8desom trikotnik. Kljun ima jerebica mo\xc4\x8dan, malo zavit in je pri mladih jerebicah sivomoder, pri starej\xc5\xa1ih siv in pri zelo starih sivo bel. Dol\xc5\xbeina jerebice je 30 \xe2\x80\x9335\xc2\xa0cm, te\xc5\xbea pa od 340 do 500g. Dol\xc5\xbeina repa je od 7,5 do 9,8\xc2\xa0cm, kljuna pa 1,2 do 1,9\xc2\xa0cm. Samica je temnej\xc5\xa1a, rjavosiva in bolj grahasta. Zna\xc4\x8dilen znak za samca je temnorjavo obarvano perje na prsih v obliki podkve. Ima tudi bolj pokon\xc4\x8dno dr\xc5\xbeo. Jerebica ima izredno dobro razvit vid in sluh kar ji pomaga da se pred nevarnostjo umakne ali pa pritaji. Vidi tudi navzgor.\n_START_SECTION_\nVedenje in prehrana\n_START_PARAGRAPH_\nJerebica se najve\xc4\x8d giblje po tleh. Ker zelo hitro te\xc4\x8de jo imenujejo tudi tr\xc4\x8dka. Vzletava na kraj\xc5\xa1e razdalje. Zleti le ob neposredni nevarnosti, zve\xc4\x8der pred spanjem pa se spreleti. Na drevesa seda le v izjemnih primerih. Jerebica leti s hitrostjo nad 60\xc2\xa0km na uro._NEWLINE_Ogla\xc5\xa1a se z ve\xc4\x8d glasovi, razmeroma pogosto, ko vzleti,ko se spreletava, zve\xc4\x8der, zlasti pa v \xc4\x8dasu parjenja. Zna\xc4\x8dilen glas je \xc4\x8dir-rik ali kir-rik. Ob vodenju keb\xc4\x8dkov pa se samica ogla\xc5\xa1a s pit-pit-pit. Ko je v nevarnosti se oglasi s svarilnim glasom._NEWLINE_Jerebice so zdru\xc5\xbeene v kito, pozimi ob neugodnih vremenskih razmerah pa se ve\xc4\x8d kit lahko zdru\xc5\xbei v eno ve\xc4\x8djo. Jerebi\xc4\x8dji par je medsebojno tesno povezan od parjenja naprej in ostane skupaj vse \xc5\xbeivljenje. Med samico, samcem in keb\xc4\x8dki je tesna dru\xc5\xbeinska povezava ne glede na velikost kite. Keb\xc4\x8dke vodita oba star\xc5\xa1a in ostaneta z njimi do pomladi, ko nastopi parjenje, ko se kita razdru\xc5\xbei in se osnujejo novi pari._NEWLINE_Jerebica preno\xc4\x8duje vedno na odprtem polju z nizko vegetacijo v razdalji 2\xe2\x80\x933 m ena od druge. Ob zelo hudem mrazu ali nevihti pa jerebice preno\xc4\x8dujejo v krogu tesno skupaj z glavami navznoter. Na odprtem polju preno\xc4\x8duje tudi pozimi. Zavetje si poi\xc5\xa1\xc4\x8de v postarani visoki travi, nepo\xc5\xbeeti koruzi, brazdah in kolovozih. V visokem snegu se pomakne proti vasi, kjer i\xc5\xa1\xc4\x8de hrano v neposredni bli\xc5\xbeini bivali\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Jerebica je vsejed. Hrani se z zelenimi rastlinskimi deli, listi, stebelci, in cvetnimi glavicami, s semeni plevelov, trav, zeli\xc5\xa1\xc4\x8d... V manj\xc5\xa1i meri se hrani tudi s koreni in gomolji. Njena hrana so tudi manj\xc5\xa1e \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, li\xc4\x8dinke , pol\xc5\xbeki in jaj\xc4\x8deci mravelj. Vode jerebica v naravi ne pije. Potrebo po vodi dobi z zelenimi rastlinskimi deli, z roso in \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami. Pri hranjenu jerebica vedno i\xc5\xa1\xc4\x8de tudi drobne kamen\xc4\x8dke.  Pesek jim je nujno potreben pri prebavi v \xc5\xbeelodcu ali mlin\xc4\x8dku.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x8e_NEWLINE_Jerebica je eno\xc5\xbeenska (monogamna). \xc5\xbdivi v parih. Par se zvesto dr\xc5\xbei svojega okoli\xc5\xa1a, ki ga je izbral takoj po zdru\xc5\xbeitvi in ga zapusti le \xc4\x8de je zelo moten. Parjenje nastopi konec zime v februarju ali marcu. Jerebica gnezdi na tleh, izbira mesta za gnezdenje je odvisna od vegetacije, obi\xc4\x8dajno v \xc5\xbeitih, travnikih, krmnih rastlinah in poljskih \xc5\xbeivih mejah. Za gnezdo si po navadi izbere manj\xc5\xa1o vdolbinico, naravno ali nastalo od stopinj \xc5\xbeivali (goveda, konja). Z nogami jamico \xc5\xa1e obdela in potepta. Gnezdo ki je od 12\xe2\x80\x93 15\xc2\xa0cm globoko nastelje s suhimi rastlinskimi deli in svojim perjem. Znese od 15 do 24 jajc, ki so enobarvna, najve\xc4\x8dkrat svetlorjava pa tudi svetlo ali temno olivno zelena. Vali samo samica. Da se vsa jajca enakomerno grejejo jih samica me\xc5\xa1a in prestavlja tako da tista iz robu pridejo v sredino in obratno. Samec je 20 \xe2\x80\x9330 m odaljen od gnezda in se pribli\xc5\xbea \xc5\xa1ele ko se po 24 dneh izvalijo keb\xc4\x8dki. Ti so rumeno rjave barve z dvema vzdol\xc5\xbenima \xc4\x8drnima \xc4\x8drtama po hrbtu. Grejeta jih samica in samec. V 2- 4 dneh se jim \xc5\xbee razvijejo majhna letalna peresa.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nJerebica je izrazito poljska ptica. Njena raz\xc5\xa1iritev je tesno povezana z razvojem poljedelstva.  Naseljuje obdelan odprt ravninski svet.  Celo leto \xc5\xbeivi na polju. Odlo\xc4\x8dujo\xc4\x8d vpliv imajo kmetijske povr\xc5\xa1ine, njive in travniki. Pomembne so tudi grmovne rastline, grmovni pasovi in manj\xc5\xa1a grmi\xc5\xa1\xc4\x8da med obdelanim svetom.  Ustrezajo ji obmo\xc4\x8dja z 200 - 400m nadmorske vi\xc5\xa1ine, skrajna meja kjer lahko najdemo jerebico pri nas pa je 500m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Po svetu naseljuje tudi vi\xc5\xa1ja obmo\xc4\x8dja. Za jerebico so primerna lahka, hitro odcedna, topla tla, kar je zlasti pomembno v \xc4\x8dasu gnezdenja in zreje keb\xc4\x8dkov. \xc4\x8ceprav ima rada topla tla pa su\xc5\xa1e ne prena\xc5\xa1a. Ob su\xc5\xa1i se preseli na vla\xc5\xbenej\xc5\xa1a tla ki so lahko tudi v bli\xc5\xbeini vode. Ne mara visokih temperaturnih sprememb, kar vpliva na zadr\xc5\xbeevanje.  Za jerebico so najbolj\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja  s srednjo letno temperaturo  9-10\xc2\xa0\xc2\xb0C . Izogiba se tudi obmo\xc4\x8dij, ki so stalno izpostavljena vetru.'