b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Pu\xc4\x8dnik\n_START_SECTION_\nMladost in za\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v katoli\xc5\xa1ki kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini, ki je med drugo svetovno vojno podpirala Osvobodilno fronto slovenskega naroda._NEWLINE_Pu\xc4\x8dnik se je prvi\xc4\x8d soo\xc4\x8dil z nedemokrati\xc4\x8dnostjo povojnega re\xc5\xbeima v Titovi Jugoslaviji \xc5\xbee kot najstnik. Ker je objavil nekaj kriti\xc4\x8dnih misli v srednje\xc5\xa1olskem glasilu Iskanja, so mu prepovedali opravljati zaklju\xc4\x8dni izpit.  Ker se brez zaklju\xc4\x8dnega izpita ni mogel vpisati na univerzo, so ga vpoklicali v takratno jugoslovansko vojsko. Po odslu\xc5\xbeenem voja\xc5\xa1kem roku mu je bilo dovoljeno sodelovati na zaklju\xc4\x8dnem izpitu, ki ga je opravil in se vpisal na Univerzo v Ljubljani, kjer je \xc5\xa1tudiral filozofijo in primerjalno knji\xc5\xbeevnost. Diplomiral je leta 1958._NEWLINE_Za \xc4\x8dasa svojih \xc5\xa1tudentskih let v Ljubljani se je zbli\xc5\xbeal s skupino mladih intelektualcev, znanih pod imenom kriti\xc4\x8dna generacija, ki je \xc5\xbeelela odpreti prostor za javno razpravo in izzivala rigidno kulturno politiko titoisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima v takratni  Socialisti\xc4\x8dni republiki Sloveniji. Med Pu\xc4\x8dnikovimi najtesnej\xc5\xa1imi sodelavci tistega obdobja so bili literarni kritik in filozof Taras Kermauner, filozof in kasnej\xc5\xa1i sociolog Veljko Rus in pesnik Veno Taufer. Mladi Pu\xc4\x8dnik je verjel, da bi bilo mogo\xc4\x8de sistem spremeniti od znotraj, zato se je v\xc4\x8dlanil v Zvezo komunistov Slovenije. Hkrati pa je objavil serijo kriti\xc4\x8dnih \xc4\x8dlankov v Reviji 57, v katerih je odkrito kritiziral gospodarsko politiko komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima.\n_START_SECTION_\nDisidentska leta\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1958 je bil Pu\xc4\x8dnik prvi\xc4\x8d aretiran, in sicer zaradi "spodkopavanja socialisti\xc4\x8dne ureditve". Obsojen je bil na 9 let zapora. Na sojenju, ki je trajalo le nekaj ur, je bil obto\xc5\xbeen, da je podpihoval delavce k stavki. Nekateri sodobniki so menili, da naj bi Pu\xc4\x8dnikova obsodba slu\xc5\xbeila kot vzor\xc4\x8dni zastrahovalni primer, s katerim je \xc5\xbeelel re\xc5\xbeim uti\xc5\xa1ati ostale disidentske intelektualce tistega \xc4\x8dasa. Izpu\xc5\xa1\xc4\x8den je bil po 5 letih prestanega zapora, leta 1963, in takoj nadaljeval s pisanjem, tokrat za alternativni zbornik Perspektive. V tem obdobju je \xc5\xbee popolnoma odkrito in javno izra\xc5\xbeal svoje nasprotovanje in nestrinjanje z re\xc5\xbeimom. Leta 1964 je bil v Perspektivah objavljen njegov \xc4\x8dlanek z naslovom "Problemi na\xc5\xa1ega kmetijstva". V njem je kriti\xc4\x8dno obra\xc4\x8dunal s tedanjo kmetijsko politiko , za katero je menil, da je neu\xc4\x8dinkovita, svoje ugotovitve pa podkrepil tudi z javno dostopnimi uradnimi statistikami. Spet je bil aretiran in obsojen na dodatni 2 leti zapora, tokrat pa tudi izklju\xc4\x8den iz Zveze komunistov._NEWLINE_Med \xc4\x8dasom prestajanja zaporne kazni je Pu\xc4\x8dnik postal nekak\xc5\xa1en idol generacije, vsaj v ozkem krogu slovenskih disidentskih intelektualcev. Dramatik Dominik Smole mu je posvetil dramo Antigona,  Primo\xc5\xbe Kozak pa ga je upodobil kot glavnega junaka igre Afera. Obe drami sta predstavljali metaforo za totalitarne pritiske na civilno dru\xc5\xbebo v \xc4\x8dasu komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima.\n_START_SECTION_\nEmigracija in akademska kariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1966 so ga izpustili iz zapora. Ker po mnogih poskusih ni uspel dobiti slu\xc5\xbebe v Sloveniji, se je odlo\xc4\x8dil za emigracijo v Zvezno republiko Nem\xc4\x8dijo. Ustalil se je v Hamburgu, kjer se je pre\xc5\xbeivljal z ob\xc4\x8dasnimi fizi\xc4\x8dnimi deli. Ko se je odlo\xc4\x8dil, da vpi\xc5\xa1e podiplomski \xc5\xa1tudij na Univerzi v Hamburgu, je ljubljanska univerza po nareku slovenske partije ignorirala njegovo pro\xc5\xa1njo, naj mu posreduje kopijo diplome.  Brez kopije diplome ni imel mo\xc5\xbenosti vpisa na podiplomski \xc5\xa1tudij, zato se je ponovno vpisal na dodiplomski \xc5\xa1tudij filozofije in sociologije in leta 1971 iz teh smeri tudi doktoriral. Po doktoratu je pou\xc4\x8deval sociologijo na univerzah v Hamburgu in L\xc3\xbcneburgu. Za \xc4\x8dasa svojega \xc5\xbeivljenja v Nem\xc4\x8diji je postal Pu\xc4\x8dnik podpornik nem\xc5\xa1ke Socialnodemokratske stranke (SPD) in ohranjal osebne stike z mnogimi od njenih voditeljev. V poznih 80. je postal velik ob\xc4\x8dudovalec takrat relativno neznanega socialdemokratskega predsednika vlade nem\xc5\xa1ke zvezne de\xc5\xbeele Spodnja Sa\xc5\xa1ka, Gerharda Schr\xc3\xb6derja, ki je kasneje postal tudi nem\xc5\xa1ki zvezni kancler. Ravno Schr\xc3\xb6derja si je Pu\xc4\x8dnik izbral kot enega glavnih vzornikov na svoji kasnej\xc5\xa1i politi\xc4\x8dni poti._NEWLINE_Na akademskem polju so nanj vplivale teorije J\xc3\xbcrgena Habermasa,  Niklasa Luhmanna, kakor tudi razli\xc4\x8dnih sociologov fenomenologov, med njimi Alfreda Schutza in v Sloveniji rojenega Thomasa Luckmanna._NEWLINE_Za \xc4\x8dasa svojega izgnanstva je ohranjal stike z mnogimi pomembnimi kriti\xc4\x8dnimi intelektualci v Sloveniji, \xc5\xa1e posebej z dolgoletnim prijateljem Ivom Urban\xc4\x8di\xc4\x8dem. Sredi 80. je lahko Pu\xc4\x8dnik spet objavljal v Sloveniji, tokrat v alternativnem zborniku Nova revija.\n_START_SECTION_\nVoditelj DEMOS\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1989 se je na povabilo novoustanovljene opozicijske Socialdemokratske zveze Slovenije vrnil v Slovenijo, kjer je bil izvoljen za predsednika stranke. Leta 1990 je bil izvoljen za voditelja Demokrati\xc4\x8dne Opozicije Slovenije (DEMOS), v kateri so se zdru\xc5\xbeile vse novoustanovljene opozicijske politi\xc4\x8dne stranke. Ta koalicija je pod Pu\xc4\x8dnikovim vodstvom zmagala na prvih svobodnih volitvah v Sloveniji po 2. svetovni vojni.\n_START_SECTION_\nOdpoved mandatarstvu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bilo pri\xc4\x8dakovano, da bo kot vodja DEMOS po zmagi na volitvah Pu\xc4\x8dnik prevzel tudi mandatarstvo, se je temu odrekel in mandatarstvo prepustil Lojzetu Peterletu, predsedniku  Slovenskih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih demokratov, ki so dobili najve\xc4\x8d glasov v koalici DEMOS. V novi vladi je Pu\xc4\x8dnik prevzel mesto podpredsednika.\n_START_SECTION_\nPredsedni\xc5\xa1ke volitve\n_START_PARAGRAPH_\nNa volitvah za Predsednika predsedstva Republike Slovenije je kot kandidat DEMOS kandidiral in v 2. krogu predsedni\xc5\xa1kih volitev, ki jih imajo mnogi \xc5\xa1e vedno za ene klju\xc4\x8dnih v novej\xc5\xa1i slovenski zgodovini, izgubil proti kandidatu reformiranih komunistov, zadnjemu generalnemu sekretarju Zveze komunistov Slovenije, Milanu Ku\xc4\x8danu. Pu\xc4\x8dnik je zbral v drugem krogu okoli 43\xc2\xa0% glasov, Ku\xc4\x8dan pa okoli 57\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nOsamosvojitev\n_START_PARAGRAPH_\nKot vodja DEMOS in podpredsednik vlade je bistveno prispeval k dinamiki slovenskega osamosvajanja, tako pri pripravi kot pri izvedbi osamosvojitvenega plebiscita, kakor tudi v poosamosvojitvenem dogajanju._NEWLINE_Pred plebiscitom je 16. decembra 1990 na zborovanju v Ljutomeru dejal, da ne bo vsak, ki ima na dan plebiscita bivali\xc5\xa1\xc4\x8de v Sloveniji, dobil dr\xc5\xbeavljanstva brez posebnih pogojev ter da bo kot "predsednik socialdemokratske stranke zastavil ves svoj vpliv, da v Sloveniji ne bodo nastali problemi, podobni kninskim, ali tak\xc5\xa1ni, s kakr\xc5\xa1nimi se sre\xc4\x8dujejo Angle\xc5\xbei, Francozi, Nemci in ostale dr\xc5\xbeave" ._NEWLINE_Po uspe\xc5\xa1no izvedeni osamosvojitvi in prvih mednarodnih priznanjih nove dr\xc5\xbeave Slovenije se je za\xc4\x8dela koalicija DEMOS krhati. Pu\xc4\x8dnik je doumel, da koalicije zaradi velikih razlik med strankami \xc4\x8dlanicami ne bo mogo\xc4\x8de trajno vzdr\xc5\xbeevati, zato je jeseni leta 1991 spro\xc5\xbeil proces njene razpustitve. Spomladi leta 1992 je skupaj s svojo Socialdemokratsko stranko podprl imenovanje Janeza Drnov\xc5\xa1ka iz Liberalne demokracije Slovenije za mandatarja za sestavo 2. vlade Republike Slovenije.\n_START_SECTION_\nPoslanec\n_START_PARAGRAPH_\nNa pred\xc4\x8dasnih volitvah leta 1992 je Pu\xc4\x8dnikova Socialdemokratska stranka do\xc5\xbeivela hud udarec, saj je s 3,4\xc2\xa0% glasov komaj prestopila prag parlamenta. Sam je bil kot poslanec izvoljen v 1. dr\xc5\xbeavni zbor Republike Slovenije in bil \xc4\x8dlan raznih delovnih teles.\n_START_SECTION_\nUmik iz politike\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu zatem je Pu\xc4\x8dnik odstopil z mesta predsednika stranke in leta 1993 prepustil njeno vodenje Janezu Jan\xc5\xa1i. Svojo politi\xc4\x8dno pot v letih 1992-1996 je nadaljeval kot poslanec Dr\xc5\xbeavnega zbora in predsednik parlamentarne Preiskovalne komisije o raziskovanju povojnih mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih pobojev. Leta 1996, ob zaklju\xc4\x8dku svojega poslanskega mandata, se je umaknil iz aktivne politike, a ostal \xc4\x8dastni predsednik Socialdemokratske stranke Slovenije, kasnej\xc5\xa1e Slovenske demokratske stranke. Po umiku iz aktivne politike je ostal oster kritik politike Janeza Drnov\xc5\xa1ka in Milana Ku\xc4\x8dana ter se zavzemal predvsem za popravo krivic, izhajajo\xc4\x8dih iz biv\xc5\xa1ega totalitarnega re\xc5\xbeima._NEWLINE_Jo\xc5\xbee Pu\xc4\x8dnik je umrl leta 2003 v Nem\xc4\x8diji. Pokopali so ga v njegovem doma\xc4\x8dem kraju \xc4\x8cre\xc5\xa1njevec pri Slovenski Bistrici. Pogreba se je udele\xc5\xbeila mno\xc5\xbeica ljudi. Pogrebni govor je imel Ivo Urban\xc4\x8di\xc4\x8d, filozof in njegov dolgoletni prijatelj.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc4\x8dnik se je poro\xc4\x8dil dvakrat. Leta 1963, tik za tem, ko je bil prvi\xc4\x8d izpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz zapora, je v Ljubljani spoznal mlado Slovenko iz Trsta, \xc5\xa1tudentko filologije Ireno \xc5\xbderjal. \xc5\xa0e istega leta, ko je bil \xc5\xbee ponovno aretiran in zaprt, sta se poro\xc4\x8dila. Oblast Pu\xc4\x8dniku ni dovolila, da bi se udele\xc5\xbeil svoje lastne poroke, zato ga je med obredom zastopal kar njegov brat Ivan, tudi sam kasnej\xc5\xa1i disident in politik. Prvi sin, Gorazd, se je zakoncema rodil leta 1964. Po prihodu iz zapora leta 1966 se je dru\xc5\xbeina skupaj preselila v Nem\xc4\x8dijo. Leta 1969 se je \xc5\xbeena odlo\xc4\x8dila za vrnitev v Trst, kamor je odpeljala tudi otroka, medtem ko je sam Pu\xc4\x8dnik \xc5\xbeelel ostati v Nem\xc4\x8diji. Tu je spoznal tudi svojo drugo \xc5\xbeeno, Christel, ki mu je rodila h\xc4\x8der Katharino.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nNa pobudo Milana Zvera je Evropski parlament 11. junija 2018 poimenoval konferen\xc4\x8dno sobo po Jo\xc5\xbeetu Pu\xc4\x8dniku._NEWLINE_Inavguracija je potekala 28. junija 2018 v Bruslju, kjer so bili slavnostni govorniki Predsednik Evropskega parlamenta Antonio Tajani, Predsednik Republike Slovenije Borut Pahor, Predsednik poslanske skupine Evropske ljudske stranke Manfred Weber, Predsednik Slovenske demokratske stranke Janez Jan\xc5\xa1a in pobudnik imenovanja Milan Zver. Dru\xc5\xbeina Jo\xc5\xbeeta Pu\xc4\x8dnika je prav tako bila prisotna na slovesnem odprtju.'