b'\n_START_ARTICLE_\nCarla Del Ponte\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nCarla Del Ponte se je rodila italijansko govore\xc4\x8di dru\xc5\xbeini v Luganu in teko\xc4\x8de govori italijansko, nem\xc5\xa1ko, francosko in angle\xc5\xa1ko. Pravo je \xc5\xa1tudirala v Bernu, \xc5\xbdenevi in Angliji, kjer je diplomirala leta 1972. Po \xc5\xa1tudiju se je za kratek \xc4\x8das zaposlila v neki privatni odvetni\xc5\xa1ki pisarni, leta 1975 pa je odprla lastno. Leta 1981 je bila imenovana na mesto javne to\xc5\xbeilke v Luganu, kjer je delala na podro\xc4\x8dju poneverb, preprodaje drog, trgovine z oro\xc5\xbejem, terorizma in \xc5\xa1pijona\xc5\xbee. V tem \xc4\x8dasu je sodelovala z italijanskim preiskovalnim sodnikom Giovannijem Falconejem, s katerim sta v razvpitem primeru, poimenovanem\xc2\xa0\xc2\xbbpizza connection\xc2\xab\xc2\xa0odkrila povezavo med italijanskimi in \xc5\xa1vicarskimi pralci denarja ter preprodajalci drog. Ta primer je stal sodnika Falconeja \xc5\xbeivljenja. V njegov avtomobil so neznani storilci namre\xc4\x8d podtaknili bombo. V domu Carle Del Ponte v Palermu pa so policisti \xc5\xa1e pravo\xc4\x8dasno odkrili njej namenjeno eksplozivno telo.\n_START_SECTION_\nGlavna to\xc5\xbeilka na mednarodnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du za vojne zlo\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nDel Pontejeva je septembra leta 1999 na priporo\xc4\x8dilo Kofija Anana, generalnega sekretarja OZN, postala glavna to\xc5\xbeilka za zlo\xc4\x8dine na podro\xc4\x8dju nekdanje Jugoslavije in Ruande. Na tem mestu je zamenjala Louise Arbour, leta 2003 pa je to\xc5\xbeilsko funkcijo za podro\xc4\x8dje Ruande predala Hassanu Bubacarju Jallowu._NEWLINE_Carla Del Ponte je postala simbol neizprosnosti tako na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, kot v pogovorih z oblastmi, predvsem Srbije in Hrva\xc5\xa1ke, ki so se sku\xc5\xa1ale izogniti predaji nekaterih klju\xc4\x8dnih osebnosti haa\xc5\xa1kemu sodi\xc5\xa1\xc4\x8du. \xc5\xa0vicarka je v svojih govorih ve\xc4\x8dkrat poudarila, da so najodgovornej\xc5\xa1i za dogodke v nekdanji Jugoslaviji Slobodan Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87, Radovan Karad\xc5\xbei\xc4\x87 in general Ratko Mladi\xc4\x87 in, da se bodo vsi zna\xc5\xa1li na zato\xc5\xbeni klopi haa\xc5\xa1kega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Februarja 2000 ji je uspelo obto\xc5\xbeiti Karad\xc5\xbei\xc4\x87a, Kraji\xc5\xa1nika in nekaj drugih vodilnih bosanskih Srbov za zlo\xc4\x8dine in genocid, aprila pa je enotam na terenu uspelo Kraji\xc5\xa1nika tudi aretirati. Junija istega leta, ob napadih na ZRJ, se je Del Pontejeva odlo\xc4\x8dila, da ne bo uvedla uradne preiskave proti Natu, vpra\xc5\xa1anje vojnih zlo\xc4\x8dinov Nata pa je pustila odprto._NEWLINE_Leta 2001 se je, po dogovoru z Natom, predala sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v Haagu Karad\xc5\xbei\xc4\x87eva namestnica Biljana Plav\xc5\xa1i\xc4\x87, Del Pontejeva pa se je istega leta sestala z novim jugoslovanskim predsednikom, Vojislavom Ko\xc5\xa1tunico, ki ji takrat ni odobril izro\xc4\x8ditve Slobodana Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a. Zaradi tega dejanja ga je Del Pontejeva neuradno obto\xc5\xbeila sodelovanja pri vojnih zlo\xc4\x8dinih._NEWLINE_Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a je Srbija kasneje izro\xc4\x8dila mednarodnemu sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer so mu pod vodstvom Del Pontejeve sodili do njegove smrti leta 2006. Od januarja 2008 do leta 2011 je bila veleposlanica \xc5\xa0vice v Argentini.'