b'\n_START_ARTICLE_\nTycho Brahe\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDe Brahe je \xc5\xa1tudiral pravo in filozofijo na univerzah v K\xc3\xb8benhavnu in Leipzigu. Pono\xc4\x8di je opazoval zvezde. Samo z globusom brez dobrih in\xc5\xa1trumentov in z nekaj kompasi je uspel najti precej napak v standardnih astronomskih tabelah. Odlo\xc4\x8dil se je, da jih popravi._NEWLINE_Leta 1572 je odkril supernovo SN 1572 v ozvezdju Kasiopeje in zaslovel. Veliko je potoval in pou\xc4\x8deval. Kralj Danske in Norve\xc5\xa1ke Friderik II. je ponudil de Braheju sredstva za izgradnjo in opremo astronomskega observatorija na otoku Hueenu (Hveen) (sedaj Venu). De Brahe je sprejel predlog. Leta 1576 so za\xc4\x8deli graditi grad Uraniborg\xc2\xa0\xc2\xbbtrdnjavo neba\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbnebesno vas\xc2\xab). Za observatorij je v lastni delavnici izdelal in\xc5\xa1trumente. Njegovi pripomo\xc4\x8dki \xc5\xa1e niso imeli le\xc4\x8d. Zato so morali zaradi to\xc4\x8dnih merjenj biti veliki. Izdelal je celo kvadrant s premerom 12 m. Na krogu s polmerom 6 m sta 1" ustrezala manj kot 2 mm. Njegov znameniti zidni kvadrant premera 3 m je imel lo\xc4\x8dljivost \xc5\xbee 100" in je botroval Keplerjevim zakonom za gibanje Marsa in ostalih planetov, s tem, da elipti\xc4\x8dnega gibanja planetov niti Ulug Beg niti de Brahe \xc5\xa1e nista zaznala. De Brahe je opravil mnoge meritve v Oson\xc4\x8dju in premeril je ve\xc4\x8d kot 700 zvezd. Po smrti Friderika II. leta 1588 mu je Friderikov naslednik Kristian IV. odvzel vse prihodke._NEWLINE_Leta 1597 je de Brahe zapustil Dansko in se naselil v Pragi. Observatorij je uni\xc4\x8dilo vreme, oto\xc5\xa1ki kmetje pa so raznesli ostanke tako, da je leta 1671 Picard na tem mestu na\xc5\xa1el samo \xc5\xa1e temelje. Brahe je postal astronom carja Rudolfa II., kateremu je kot astrolog delal horoskope. Rudolf II. mu je podaril pokojnino 3.000 dukatov in posestvo blizu Prage, kjer naj bi zgradil novi Uraniborg, vendar je prej umrl. De Brahe ni nikoli popolnoma sprejel Kopernikove teorije. Zavzemal se je za svojo teorijo. V njegovem sestavu naj bi 5 tedaj znanih planetov kro\xc5\xbeilo okoli Sonca, ki naj bi skupaj s planeti kro\xc5\xbeil okoli Zemlje. Krogla zvezd naj bi kro\xc5\xbeila okoli nepomi\xc4\x8dne Zemlje enkrat na dan. \xc4\x8ceprav je bila njegova teorija napa\xc4\x8dna, so njegova to\xc4\x8dna astronomska merjenja po smrti koristila Keplerju za odkritje svojih 3. zakonov gibanja planetov. Kepler, ki je bil de Brahov pomo\xc4\x8dnik od leta 1600 do Brahove smrti, je izdal njegovo glavno delo Astronomiae instauratae progymnasmata. Bil je navdu\xc5\xa1en nad de Brahovim delom in je zanj dejal, da je mislil v kotnih sekundah.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje udarni krater Tycho na Luni, krater Tycho Brache na Marsu in asteroid glavnega pasu 1677 Tycho Brahe.'