b'\n_START_ARTICLE_\nJulian Barbour\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v zgodnji mladosti ga je zelo zanimala astronomija. Zato se je odlo\xc4\x8dil, da bo \xc5\xa1tudiral matematiko na Univerzi v Cambridgeu. Doktorski \xc5\xa1tudij je nadaljeval na podro\xc4\x8dju astrofizike na Univerzi v M\xc3\xbcnchnu, vendar znanstvene kariere ni nadaljeval na obi\xc4\x8dajen na\xc4\x8din, in je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa raziskoval sam v odro\xc4\x8dnem kraju. Nanj je zelo vplival Dirac, ki se je spra\xc5\xa1eval ali je pravilno, \xc4\x8de se zdru\xc5\xbei pojma prostora in \xc4\x8dasa s prostoron-\xc4\x8dasom. Barbour se je odlo\xc4\x8dil, da bo opustil nadaljnji \xc5\xa1tudij astronomije in astrofizike._NEWLINE_Tako je leta 1968 doktoriral iz osnov splo\xc5\xa1ne teorije relativnosti (STR) na Univerzi v K\xc3\xb6lnu. Takrat se je tudi odlo\xc4\x8dil, da bo neodvisni raziskovalec, ker je menil, da bi ga lahko varno akademsko okolje in kariera na nek na\xc4\x8din pokopala. Tako se je 28 let pre\xc5\xbeivljal s prevajanjem ruskih strokovnih revij v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. Kratek \xc4\x8das je sodeloval z Wheelerjem. Pirani, fizik na Kraljevem kolid\xc5\xbeu v Londonu mu je pokazal kaj mora storiti, da bi lahko mirno nadaljeval svojo znanstveno pot, vendar je Barbour menil, da tega ne bo sposoben._NEWLINE_Vrnil se je v Anglijo in v odro\xc4\x8dnem kraju z o\xc4\x8detovim denarjem kupil majhno posestvo. V tem \xc4\x8dasu je skupaj s Pertottijem z Univerze v Pavii razvijal posebno teorijo o kozmolo\xc5\xa1kem \xc4\x8dasu kot o krajevnem pojavu. Ukvarjal se je tudi z uporabo te teorije v kvantni kozmologiji. Napisal je knjigo o razvoju dinamike Absolutno ali relativno gibanje? (Absolute or relative Motion?). \xc4\x8cas je, po njemu, \xc2\xbbsamo\xc2\xab\xc2\xa0mera za spremembo. \xc4\x8ce se ni\xc4\x8d ne bi spreminjalo, se tudi \xc4\x8dasa ne bi zaznavalo. Tudi v sami globoki zgradbi Einsteinove STR je uvidel to dejstvo. \xc4\x8cas ne obstaja neodvisno. Prvotna in osnovna je sama sprememba. Tako pojasnjuje tudi klasi\xc4\x8dna fizika. \xc4\x8ce pa se posku\xc5\xa1a to zvezati na najpreprostej\xc5\xa1i na\xc4\x8din s kvantno mehaniko, se pride do vznemirljivih zaklju\xc4\x8dkov. Kvantni svet je stati\xc4\x8den. Obstaja samo brez\xc4\x8dasna sedanjost. Zazna se samo najbolj verjetno sedanjost kot samostojni \xc4\x8dasovni dogodek. Podobno zamisel, vendar na druga\xc4\x8dni osnovi, izhajajo\xc4\x8d iz Schr\xc3\xb6dingerjeve valovne ena\xc4\x8dbe, sta raziskovala tudi Wheeler in DeWitt. _NEWLINE_\xc5\xbde po naravi provokativen kozmolog Smolin je o Barbourju dejal: \xc2\xbbda je predstavil najbolj zanimive in izzivalne zamisli o \xc4\x8dasu. \xc4\x8ce so njegove zamisli pravilne, bodo spremenile na\xc5\xa1 pogled na stvarnost. Barbour je med redkimi, ki so v resnici znanstveniki in hkrati filozofi\xc2\xab._NEWLINE_V svoji najnovej\xc5\xa1i knjigi iz 1999, ki jo sicer \xc5\xa1e vedno urejuje, Konec \xc4\x8dasa, Naslednja revolucija v na\xc5\xa1em razumevanju Vesolja (The End of Time, The next revolution in Our Understanding of the Universe) je razvil svoje zamisli \xc5\xa1e naprej. Knjigo imajo za najbolj paradoksalno od vseh knjig, napisanih o paradoksih v povezavi s \xc4\x8dasom. Knjiga je namenjena tako nepoznavalcem kot tudi strokovnjakom, kot sta Penrose in Dawkins. Predlo\xc5\xbeil je tudi nekaj smernic, da bi lahko njegove zamisli preskusili, \xc4\x8de je to, seveda sploh mogo\xc4\x8de, saj si \xc5\xbeeli ostati v mejah fizike. \xc2\xbbCelotno Vesolje ... je \xc5\xbee samo po sebi najbli\xc5\xbeje pojmovanju boga\xc2\xab. Barbour je tudi prepri\xc4\x8dan, da bodo samo najbolj radikalni pristopi v fiziki omogo\xc4\x8dili povezavo STR in kvantne mehanike.'