b'\n_START_ARTICLE_\nHertzsprung-Russllov diagram\n_START_PARAGRAPH_\nHertzsprung\xe2\x80\x93Russllov diagr\xc3\xa1m [h\xc3\xa9rcsprung-r\xc3\xa1selov ~] (po navadi tudi kar H-R diagram (kratica HRD)) je v zvezdni astronomiji graf, ki prikazuje zvezde razporejene po njihovi navidezni barvi (spektralnem razredu in temperaturi) na eni strani in njihovo svetlostjo (absolutnim izsevom in od tod izpeljanim izsevom v primerjavi z izsevom Sonca). Na njem so astronomi razporedili barvo zvezd, temperaturo, absolutni izsev, spektralni razred in stopnjo razvoja v \xc5\xbeivljenjskem ciklu zvezde. Ta diagram, prikazuje, da obstajajo trije zelo razli\xc4\x8dni tipi zvezd._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina zvezd, tudi Sonce, so zvezde z glavne veje in v njihovih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih poteka zlivanje atomskih jeder (nuklearna fuzija), pri katerem se pretvarjajo atomi vodika v atome helija. Za te zvezde velja, da svetlej\xc5\xa1e kot so bolj vro\xc4\x8de so in obratno. Te zvezde so na najbolj stabilni to\xc4\x8dki njihovega razvoja; kar obi\xc4\x8dajno traja pribli\xc5\xbeno 5 milijard let. Ko te zvezde za\xc4\x8dno umirati, postanejo orjakinje in nadorjakinje (to podro\xc4\x8dje je nad podro\xc4\x8djem glavne veje v HRD). Te zvezde so porabile vso svojo zalogo vodika in so zelo stare (oziroma na visoki stopnji razvoja). Jedro teh zvezd se po\xc4\x8dasi seseda, zunanje plasti pa se napihnejo. Te zvezde s\xc4\x8dasoma eksplodirajo (postanejo planetarne meglice ali supernove, kar je odvisno od njihove mase) in potem postanejo bele pritlikavke (masa do 1,44 Son\xc4\x8deve mase), nevtronske zvezde (od 1,44 do 3,00 Son\xc4\x8devih mas) ali \xc4\x8drne luknje (masa ve\xc4\x8d kot 3,00 Son\xc4\x8deve mase). Manj\xc5\xa1e zvezde (kot npr. Sonce) kon\xc4\x8dno postanejo medle bele pritlikavke (vro\xc4\x8de, bele, zatemnjene zvezde), ki so pod podro\xc4\x8djem glavne veje v HRD. Te vro\xc4\x8de, po\xc4\x8dasi skr\xc4\x8dujo\xc4\x8de zvezde so porabile svoje jedrsko gorivo in postanejo hladne, temne, \xc4\x8drne pritlikavke._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki astronom in astrofizik Henry Norris Russell je v letih od 1904 do 1913 in 1915 dal odvisnosti absolutnega izseva in temperature zvezd, ki jo je odkril danski astronom in kemik Ejnar Hertzsprung, dana\xc5\xa1njo obliko v Hertzsprung-Russllovem diagramu.'