b'\n_START_ARTICLE_\nJura\n_START_PARAGRAPH_\nJura je geolo\xc5\xa1ko obdobje, ki je trajalo 56 milijonov let, ime pa je dobilo po \xc5\xa1vicarskem pogorju Jura._NEWLINE_Za\xc4\x8delo se je pred okoli 201 milijoni let in se kon\xc4\x8dalo pred 145 milijoni let. Delimo ga na podlagi najdb ortokronolo\xc5\xa1kih fosilov na tri obdobja. Kot pri drugih geolo\xc5\xa1kih periodah, ki definirajo za\xc4\x8detek in konec periode, so usedline kamnin dobro definirane, vendar to\xc4\x8dni datumi variirajo za 5 - 10 milijonov let. Jura je srednja perioda mezozoiske dobe, poznane tudi kot doba dinozavrov._NEWLINE_Ime\xc2\xa0\xc2\xbbjura\xc2\xab\xc2\xa0je prvi uporabil Alexandre Brogniart za velike sedimente morskega apnenca, ki jih je na\xc5\xa1el v gorah Jure na tromeji Nem\xc4\x8dije, Francije in \xc5\xa0vice.\n_START_SECTION_\nPaleogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu zgodnje jure se je super kontinent Pangea razdelil na Lavrazijo in Gondvano. Zgodnji Atlantski ocean in ocean Tetida sta bila relativno ozka. V pozni juri je za\xc4\x8del ju\xc5\xbeni kontinent Gondvana razpadati in zaprl morje Tetida tako, da je nastal bazen Neotethys. Podnebje je bilo toplo brez dokazov o poledenitvah. Prav tako kot v triasu, \xc5\xa1e ni bilo kopna na polih, kot tudi ne velikih polarnih kap. O juri obstoja mnogo geolo\xc5\xa1kih podatkov v Evropi, kjer se morske usedline nahajajo vzdol\xc5\xbe obal. Plitvo morje (epikontinentalno morje) je bilo tudi na mestu dana\xc5\xa1njih ravnic v ZDA in Kanadi. Ve\xc4\x8dina jurskih usedlin v ZDA so kontinentalnega nastanka. Va\xc5\xbene jurske usedline se nahajajo v Rusiji, Indiji, Ju\xc5\xbeni Ameriki, Japonski, Avstral-aziji in v Veliki Britaniji._NEWLINE_V obdobju Jure so morja preplavila obse\xc5\xbena ozemlja severne poloble in na njih odlo\xc5\xbeila usedline. Na kopnem je bila le Skandinavija in posamezni ve\xc4\x8dji otoki._NEWLINE_Na ozemlju Nem\xc4\x8dije prevladujejo temno sive gline, ki vsebujejo \xc5\xa1tevilne amonite in druge fosilne ostanke. V \xc5\xa1ir\xc5\xa1i okolici Holzmadena, blizu Stuttgarta, so nastali znani pozidonijski skrilavci. V njih so poleg \xc5\xa1tevilnih amonitov in \xc5\xa1koljk na\xc5\xa1li tudi izredno lepo ohranjene morske lilije in morske reptile (ihtiozavre, pleziozavre in krokodile).\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSuho podnebje, ki je karakteriziralo ve\xc4\x8dino triasa, se je postopno ubla\xc5\xbeilo, \xc5\xa1e posebej na vi\xc5\xa1jih geografskih \xc5\xa1irinah. Topla, vla\xc5\xbena klima je omogo\xc4\x8dila, da je ve\xc4\x8dji del kopnega pokrivala bujna vegetacija. Najpogostej\xc5\xa1a vrsta je bila smreka. Rodovi smreke, ki so prevladovali v juri so bili: Araucariaceae, Cephalotaxaceae, Pinaceae, Podocarpaceae, Taxaceae, Taxodiaceae. Izumrla mezozoiska dru\xc5\xbeina smrek Cheirolepidiaceae je dominirala v ni\xc5\xbejih geografskih \xc5\xa1irinah, tu so rastle tudi grmovnice Bennettitales.  Pogosti so bili ginko in drevesne praproti v gozdovih, manj\xc5\xa1e praproti so dominirale med nizkim rastlinjem. Caytoniacejske semenske praproti so bile \xc5\xa1e ena va\xc5\xbena oblika rastlinja. Na ju\xc5\xbeni hemisferi so bili posebej uspe\xc5\xa1ni podokarpi, medtem ko so bili gingko in Czekanowskiales redki.'