b'\n_START_ARTICLE_\nFran Ramov\xc5\xa1\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRamov\xc5\xa1 je \xc5\xa1tudiral na Dunaju in v Gradcu. _NEWLINE_Na Filozofski fakulteti v Ljubljani je bil ob ustanovitvi 1919 imenovan za enega izmed prvih \xc5\xa1tirih profesojev in imel 3. decembra 1919 prvo predavanje o sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini na tedaj novoustanovljeni Univerzi v Ljubljani, kar danes univerza praznuje kot svoj praznik. Bil je redni profesor slovenskega jezika in fonetike (sprva je bil habilitiran tudi za podro\xc4\x8dje indoevropskega jezikoslovja), 1926/27 dekan Filozofske fakultete in 1934/35 rektor Univerze v Ljubljani (s tega polo\xc5\xbeaja odstopil, ker njegov predlog o ustanovitvi SAZU ni bil sprejet). Od ustanovitve 1921 je bil tudi tajnik Znanstvenega dru\xc5\xa1tva za humanisti\xc4\x8dne vede v Ljubljani. Bil je soustanovitelj in 1938 med prvimi imenovanimi \xc4\x8dlani AZU v Ljubljani, kasnej\xc5\xa1e SAZU, kot glavni tajnik te ustanove od leta 1942 do 1950 je bistveno pripomogel k njeni povojni organizaciji, nato pa je bil do smrti 1952 njen 4. predsednik. Leta 1950 je prejel Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za svoje znanstveno in znanstveno organizacijsko delo pri Slovenskem pravopisu. Po njem se imenuje In\xc5\xa1titut za slovenski jezik Frana Ramov\xc5\xa1a ZRC SAZU, ki ga je ustanovil in vodil od leta 1945. Bil je glavni urednik \xc4\x8casopisa za slovenski jezik, knji\xc5\xbeevnost in zgodovino (1918-28), urednik Razprav Znanstvenega dru\xc5\xa1tva za humanisti\xc4\x8dne vede (1923-30), Letopisa SAZU (1943-50), sourednik Ju\xc5\xbenoslovanskega filologa itd._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije, pa tudi dopisni \xc4\x8dlan JAZU v Zagrebu (1926), beograjske SANU (1929), Slovanskega in\xc5\xa1tituta v Pragi (1929) ter poljske akademije (PAU) v Krakovu (1935).\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nFran Ramov\xc5\xa1 je o\xc4\x8de slovenskega skladatelja Primo\xc5\xbea Ramov\xc5\xa1a.'