b'\n_START_ARTICLE_\nPatras\n_START_SECTION_\nGeografski polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nPatras je glavno mesto pokrajine Ahaje in se nahaja 215\xc2\xa0km zahodno od Aten ter  134\xc2\xa0km zahodno od Korinta, na skrajnem severnem delu polotoka Peloponez, v bli\xc5\xbeini kraja, kjer se polotok v zalivu Patras najbolj pribli\xc5\xbea celinski Gr\xc4\x8diji, poleg o\xc5\xbeine Rio-Antirio (7\xc2\xa0km). Od o\xc5\xbeine dalje se med celinsko Gr\xc4\x8dijo in Peloponez zajeda Korintski zaliv._NEWLINE_Obalni pas Patrasa ni \xc5\xa1irok, \xc5\xbee v bli\xc5\xbeini morja se dvigujejo pobo\xc4\x8dja gore Panachaikon (1.926 m). Zaradi tega je mesto razdeljeno na dva nivoja, ki sta med seboj povezana s stopnicami. Starej\xc5\xa1i, vi\xc5\xa1ji del mesta s trdnjavo se nahaja na dvignjenem platoju, novej\xc5\xa1i del mesta pa je bil v poslednjih dvesto letih zgrajen na nekdaj mo\xc4\x8dvirnatem terenu ob morju. Mesto se razteza ob zalivu v dol\xc5\xbeini 25\xc2\xa0km, delijo ga reke Glafkos, Haradros in Meilichos, ki te\xc4\x8dejo z gore Panachaikon.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNaselbina je na tem kraju obstojala \xc5\xbee pred ve\xc4\x8d tritiso\xc4\x8d leti. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dje naselje se je na kraju dana\xc5\xa1njega Patrasa pojavilo v obdobju Mikenske civilizacije (1580. -1100. pr. n. \xc5\xa1t.), vendar ni imelo ve\xc4\x8dje vloge v stari Gr\xc4\x8diji._NEWLINE_Po letu 280. pr. n. \xc5\xa1t. in pred rimsko osvojitvijo Gr\xc4\x8dije, je imel Patras pomembno vlogo pri ustanovitvi t. i. "Ahajske zveze". Kasneje, po rimski zasedbi Gr\xc4\x8dije leta 146. pr. n. \xc5\xa1t., je Patras pridobil na pomenu, rimski cesar August pa je osnoval kolonijo na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega mesta. V rimskih \xc4\x8dasih je bil Patras svetovljanski center vzhodnega dela Sredozemlja, pomemben zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danski center in mesto, od koder se je \xc5\xa1irila kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vera.  Po kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem verovanju je v mestu deloval in umrl mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ke smrti na kri\xc5\xbeu apostol Andrej. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dji del srednjega veka je bil Patras relativno pomembno mesto znotraj bizantinske dr\xc5\xbeave, z razvito obrtjo in trgovino. Bil je tudi pomembno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na jugozahodu cesarstva._NEWLINE_Leta 1204 so Patras zavzeli kri\xc5\xbearji med \xc4\x8detrto kri\xc5\xbearsko vojno, kot tudi ve\xc4\x8dji del Bizantinskega cesarstva in na tem delu Peloponeza osnovali Principat Ahaja. Leta 1408 postane Patras del Bene\xc5\xa1ke republike, z njim upravlja nad\xc5\xa1kof v imenu pape\xc5\xbea vse do leta 1430, ko je za kratek \xc4\x8das ponovno v rokah oslabljenega Bizanca._NEWLINE_Tur\xc5\xa1ko cesarstvo je zavzelo Patras leta 1458 pod sultanom Mehmedom II. Mesto dobi novo ime Balijadabra, od gr\xc5\xa1ke oblike imena \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbb\xce\xb1\xce\xb9\xce\xac \xce\xa0\xce\xac\xcf\x84\xcf\x81\xce\xb1 (Palaja Patra). Kljub nekaterim trgovskim privilegijem, ki ga je mestu podelil sultan Mehmet II., je Patras polagoma nazadoval. Posebej sta ga po\xc5\xa1kodovali bene\xc5\xa1ka in genovska mornarica med svojimi spopadi v 15. in 16. stoletju. V Patrasu se je pri\xc4\x8dela gr\xc5\xa1ka nacionalna vstaja leta 1821. Mo\xc4\x8dna tur\xc5\xa1ka posadka je v mestu in trdnjavi ostala do leta 1828, ko je mesto zavzel francoski ekspedicijski korpus, pod vodstvom generala Maisona._NEWLINE_Kmalu po osvoboditvi je Patras je postal drugo najpomembnej\xc5\xa1e mesto novostanovljene Kraljevine Gr\xc4\x8dije, predvsem po zaslugi pomembnosti svojega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. V za\xc4\x8detku 20. stoletja Patras slovi kot najmodernej\xc5\xa1e gr\xc5\xa1ko mesto, zaradi uvedbe elekti\xc4\x8dnega tramvaja in elektri\xc4\x8dne javne razsvetljave. Takrat so v mestu zgradili tudi \xc5\xa1tevilne javne in privatne zgradbe v klasicisti\xc4\x8dnem slogu._NEWLINE_Po Gr\xc5\xa1ko-tur\xc5\xa1ki vojni leta 1923 so se v mestu naselili \xc5\xa1tevilni gr\xc5\xa1ki begunci iz Male Azije, zaradi \xc4\x8desar se je mesto hitro pove\xc4\x8dalo, tudi na ra\xc4\x8dun masovne "\xc4\x8drne" gradnje. Na za\xc4\x8detku II. svetovne vojne, je bil Patras cilj italijanskih letalskih napadov, ki so mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovali mesto.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nPatras je od nekdaj eno najpomembnej\xc5\xa1ih gr\xc5\xa1kih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d, s pomorskimi povezavami z vzhodnoitalijanskimi lukami ter Jonskimi otoki, Kefalonijo, Itako in Krfom. Patras predstavlja gr\xc5\xa1ka vrata na zahod, je tudi vozli\xc5\xa1\xc4\x8de trgovine in povezav z Italijo in preostalo Zahodno Evropo. _NEWLINE_Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de se danes nahaja v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, kar omejuje nadaljnji razvoj tako Patrasa kot pomorskega prometa. Zaradi tega gradijo novo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v jugozahodnem delu mesta, ki naj bi zamenjalo staro._NEWLINE_Do Patrasa vodi moderna avtocesta iz Aten, ki nekaj kilometrov pred mestom zavije proti severu in pre\xc4\x8dka o\xc5\xbeino do celinske Gr\xc4\x8dije po velikem mostu  Rio-Antirio, (zgrajenem leta 2004). _NEWLINE_Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Araxos je od Patrasa oddaljeno okoli 40\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPatras je \xc5\xbee od ustanovitve kraljevine Gr\xc4\x8dije pomemben industrijski center zahodnega dela dr\xc5\xbeave. _NEWLINE_V zadnjih desetletjih se v mestu dogajajo velike spremembe v gospodarski strukturi, pove\xc4\x8dujejo se storitvene dejavnosti: trgovina, promet, gostinstvo, turizem, medtem ko se tradicionalna industrija (ve\xc4\x8dinoma prehrambena in tekstilna) postopno seli iz mesta. V Patrasu so velike regionalne polnilnice pija\xc4\x8d (Coca-Cola, Heineken). V zadnjem \xc4\x8dasu se razvija farmacevtska industrija: CBL , Vianex..._NEWLINE_V mestu deluje velika cementarna (Titan Cement) z lastnim pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem v predmestju Psathopyrgos. Na gori Panachaikon nad mestom, s katere je \xc4\x8dudovit razgled na Patras, se nahajata trenutno najve\xc4\x8dji vetrni elektrarni Panachaiko I. in Panachaiko II. v Gr\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nKultura in umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nVsako pomlad v mestu za pusta organizirajo najve\xc4\x8dji karneval v Gr\xc4\x8diji (z ve\xc4\x8d kot 160 letno tradicijo), ki je eden najbolj barvitih in \xc5\xbeivahnih v Evropi , ter vklju\xc4\x8duje tudi mnogo okra\xc5\xa1enih satiri\xc4\x8dnih vozov, ekstravagantnih plesov, nastopajo\xc4\x8dih mask in povorko, ki jo obi\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d obiskovalcev. Patras slovi tudi po svojem kulturnem dogajanju, upodabljajo\xc4\x8dih umetnostih in moderni urbani literaturi. Leta 2006 je bil imenovan za Kulturno prestolnico Evrope.\n_START_SECTION_\nMestni plan\n_START_PARAGRAPH_\nPatras je bilo prvo mesto v moderni Gr\xc4\x8diji, ki se je razvijalo po izdelanem urbanem na\xc4\x8drtu. Januarja 1829 ga je izdelal Stamatis Voulgaris, gr\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir, pripadnik Francoske armade, ter predstavil na\xc4\x8drt novega dela mesta Patras \xc5\xbeupanu Kapodistriasu, ki ga je potrdil. Voulgaris je obdr\xc5\xbeal pravokotno zasnovo urbanega dela Patrasa. Na\xc4\x8drt sam je bil razdeljen na dva dela, na zgornje in na spodnje mesto, z razli\xc4\x8dnim izgledom stavb, to zasnovo pa je obdr\xc5\xbeala tudi njegova dopolnitev iz leta 1858.'