b'\n_START_ARTICLE_\nUmetnost\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nNarava ustvarja naravno lepe stvari: son\xc4\x8dni zahod, morje, jezero, gore \xe2\x80\xa6_NEWLINE_\xc4\x8clovek pa ustvarja umetne stvari. Z besedo umetnost danes razumemo vse tiste dejavnosti, kateri namen je ustvarjanje del z estetsko vrednostjo. Umetnost pogosto nima prakti\xc4\x8dnih ciljev. Vsekakor pa je namenjena duhovnemu u\xc5\xbeivanju, dojemanju in osebnemu u\xc5\xbeivanju. Je zvesta spremljevalka \xc4\x8dloveka na vseh stopnjah njegovega kulturnega razvoja. To nam dokazuje kulturna zgodovina, ki nam potrjuje obstoj umetnosti \xc5\xbee v prvih zgodovinskih zaznamkih \xc4\x8dlovekove kulture. Z umetnostjo je tesno povezan pojem lepote, vendar teh dveh pojmov ne smemo ena\xc4\x8diti. Lepota je lahko le ena od sestavin umetnosti, to pa ni nujno, saj marsikatera umetni\xc5\xa1ka ustvaritev na pogled ni lepa._NEWLINE_Umetnost 20. stoletja je kot zrcalo dogodkov in \xc4\x8dlovekove usode, v njih razkriva temne plati \xc5\xbeivljenja, ki niso izpovedane z lepimi slikami ali kipi. Dolo\xc4\x8danje kaj je lepo in kaj ne, je odvisno od dru\xc5\xbebenih in zgodovinskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din. Umetnost se obra\xc4\x8da k sedanjosti in izra\xc5\xbea odnos do svojega \xc4\x8dasa, obra\xc4\x8da se tudi v preteklost in uporablja zgodovinske ideje, pa tudi v prihodnost in razmi\xc5\xa1lja o \xc4\x8dlovekovi usodi v \xc4\x8dasu, ki \xc5\xa1ele prihaja. Ob\xc4\x8dutljivost umetnikov je razlog za tolikokrat potrjeno ugotovitev, da se v umetnosti prero\xc5\xa1ko razkazuje prihodnost.\n_START_SECTION_\nZgodovinska obdobja v likovni umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnja stara kamena doba ali paleolitik: jamske poslikave potrjujejo, da gre \xc5\xbee pri teh prvih podobah za izraz \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, ne pa le upodabljanje lovskih prizorov._NEWLINE_Srednja kamena doba ali mezolitik: v \xc5\xa0paniji in na severu Afrike se najdejo stenske slike, ki se razlikujejo od prej\xc5\xa1njih predvsem po tem, da je malo lovsko dru\xc5\xbeino zamenjalo organizirano mo\xc5\xa1ko pleme; tedanja umetnost prikazuje divje lokostrelske spopade in mno\xc5\xbei\xc4\x8dne usmrtitve ujetnikov._NEWLINE_Mlaj\xc5\xa1a kamena doba ali neolitik: \xc4\x8das nastanka prvotnega stavbarstva in prvih stalnih naselij in mest; najslavnej\xc5\xa1i iz tega \xc4\x8dasa so megalitski oziroma "velikoskalni" skupinski grobovi; v tem obdobju je \xc4\x8dlovek odkril pletarstvo, lon\xc4\x8darstvo in tkalstvo; odsev kulta plodovitosti se najde v trebu\xc5\xa1astih posodah \xc5\xbeenskih oblik._NEWLINE_Stari Egipt: egiptovska umetnost je slu\xc5\xbeila \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju faraonskih rodbin in ker so bili vladarji ob enem bogovi ve\xc4\x8dnosti, je moralo tak\xc5\xa1no biti tudi njihovo posmrtno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de \xe2\x80\x93 to idejo izra\xc5\xbeajo egip\xc4\x8danske piramide in druge monumentalne zgradbe; kipi vladarjev so v bistvu uradni portreti; slikarji so \xc4\x8dloveka narisali tako, da so oko prikazali od spredaj, glavo v profilu, ramena tudi od spredaj, noge pa od strani \xe2\x80\x93 pri tem je zanimivo, da so pri obra\xc4\x8danju uporabili kot 90\xc2\xb0. _NEWLINE_Anti\xc4\x8dna Gr\xc4\x8dija: prva povsem humanisti\xc4\x8dna (obrnjena k \xc4\x8dloveku) umetnost je bila gr\xc5\xa1ka, tudi bo\xc5\xbeanske in verske vsebine je obravnavala kot \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke; zelo pomembno je bilo prou\xc4\x8devanje in dolo\xc4\x8danje idealnih razmerij in sorazmerij figur in arhitekturnih elementov; z umetnostjo so se ukvarjali mnogi gr\xc5\xa1ki filozofi._NEWLINE_Rim: Gr\xc4\x8dijo so osvajali Rimljani, bodo\xc4\x8di gospodarji Sredozemlja, ki niso imeli posebnega daru za umetnost in so jo skoraj "uva\xc5\xbeali", zato so se zaradi pomena umetnosti kot videnega izra\xc5\xbeanja svojega \xc5\xbeivljenja in idej so se obrnili na gr\xc5\xa1ke arhitekte in kiparje \xe2\x80\x93 z njihovo pomo\xc4\x8djo in s svojim smislom za gradbeni\xc5\xa1tvo so razvili bogato stavbarstvo._NEWLINE_Zgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo: s kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom je umetnost sprejela humanisti\xc4\x8dno idejo o Bogu, ki se je u\xc4\x8dlove\xc4\x8dil; nastala je bogata kr\xc5\xa1\xc4\x8danska ikonografija, to je veda, ki opisuje prepoznavne znake upodobljenih dogodkov in oseb; z razpadom rimskega imperija na Vzhodni in Zahodni del, se je za\xc4\x8delo cepiti tudi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo.\n_START_SECTION_\nUmetniki skozi \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nPoliklet je napisal razpravo Kanon, ki govori o idealiziranih razmerjih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa. Pitagora je govoril o skladnosti v arhitekturi, Aristotel pa je zagovarjal tezo, da umetnost dopolnjuje tisto, kar je v naravi ostalo nepopolno.'