b'\n_START_ARTICLE_\nSilvo Devetak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSilvo Devetak se je rodil 31. decembra 1938 v Gorici v Italiji. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Gorici, nato pa v Pristavi. Ni\xc5\xbejo gimnazijo je obiskoval v \xc5\xa0empetru pri Gorici in leta 1957 maturiral v Novi Gorici. Diplomiral je leta 1962 na Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani, kjer je leta 1974 kon\xc4\x8dal tudi magisterij. Doktorat znanosti je pridobil na Pravni fakulteti Univerze v Sarajevu, kjer je leta 1989 uspe\xc5\xa1no zagovarjal doktorsko tezo Zdru\xc5\xbeeni narodi in manj\xc5\xa1ine - nove usmeritve v razvoju mednarodnega prava._NEWLINE_V letih 1972\xe2\x80\x931974 in 1982\xe2\x80\x931989 je bil \xc4\x8dlan Komisije za mednarodne odnose Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SR Slovenije in predsednik njene podkomisije za manj\xc5\xa1ine. Sodeloval je pri oblikovanju ustavne osnove za vlogo republik v mednarodnih odnosih in je avtor zamisli o skupnem slovenskem kulturnem prostoru. Zavzemal se je za odpiranje meja s sosedi, za evropsko usmeritev Jugoslavije, najve\xc4\x8d energije pa je usmeril k prizadevanjem za izbolj\xc5\xa1anje polo\xc5\xbeaja slovenskih manj\xc5\xa1in v zamejstvu in oblikovanju evropskih stali\xc5\xa1\xc4\x8d in standardov na tem podro\xc4\x8dju. Svoje strokovno delo je posvetil skrbi za za\xc5\xa1\xc4\x8dito etni\xc4\x8dnih in verskih manj\xc5\xa1in, \xc4\x8dlovekovim pravicam ter spodbujanju mednarodnega sodelovanja in povezovanja, ki bo temeljilo na zmanj\xc5\xa1evanju u\xc4\x8dinkov ter odpravljanju dr\xc5\xbeavnih meja. _NEWLINE_V letih 1974\xe2\x80\x931979 je bil svetovalec ministra v Zveznem sekretariatu za zunanje zadeve za vpra\xc5\xa1anja meja, manj\xc5\xa1in in balkanskega sodelovanja. Sodeloval je v \xc5\xa1tevilnih mednarodnih dejavnostih glede \xc4\x8dlovekovih pravic, odprave rasne diskriminacije, manj\xc5\xa1inskih vpra\xc5\xa1anj in \xc4\x8dezmejnega regionalnega sodelovanja. Med drugim je bil predsednik jugoslovanskega dela jugoslovansko-italijanske komisije za manj\xc5\xa1ine (1974\xe2\x80\x931977). Bil je pobudnik predloga Deklaracije OZN o pravicah narodnih ali etni\xc4\x8dnih, verskih in jezikovnih manj\xc5\xa1in leta 1978 in \xc4\x8dlan jugoslovanske delegacije na zasedanjih tedanje Komisije OZN za \xc4\x8dlovekove pravice. Na zasedanju Konference o varnosti in sodelovanju v Evropi (sedaj OVSE) je predlagal prvi manj\xc5\xa1inski dokument po Helsin\xc5\xa1ki konferenci leta 1974. Sodeloval je na Prvi svetovni konferenci za boj proti rasizmu in bil dva mandata \xc4\x8dlan odbora OZN za odpravo vseh oblik rasne diskriminacije. Sodeloval je pri diplomatskih dejavnostih in pogajanjih z Italijo, kar je pripeljalo do podpisa in ratifikacije Osimskih sporazumov. Zaradi nestrinjanja z nekaterimi re\xc5\xa1itvami v sporazumu je napisal protestno pismo takratnemu jugoslovanskemu in slovenskemu vodstvu in se odpovedal diplomatski karieri. V letih 1980\xe2\x80\x931988 je bil direktor In\xc5\xa1tituta za narodnostna vpra\xc5\xa1anja v Ljubljani. _NEWLINE_Leta 1989 je bil pobudnik ustanovitve Evropskega centra za etni\xc4\x8dne, regionalne in sociolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije pri Univerzi v Mariboru in je njegov direktor. Od leta 1989 predseduje mednarodni nevladni organizaciji International Scientific Conference Minorities for Europe of Tomorrow (ISCOMET). ISCOMET je bila ustanovljena kot pobuda mednarodne skupine strokovnjakov, ki jih povezala skrb glede razvoja medetni\xc4\x8dnih in medverskih odnosov na podro\xc4\x8dju biv\xc5\xa1e Jugoslavije. Leta 1991 je bila uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena na seznam mednarodnih nevladnih organizacij, ki u\xc5\xbeivajo posvetovalni status pri Svetu Evrope. _NEWLINE_Od leta 1990 je profesor na Pravni fakulteti Univerze v Mariboru, kjer je vodil tudi Katedro za mednarodno pravo in mednarodne odnose. Leta 1995 je bil izvoljen v naziv redni profesor._NEWLINE_Leta 1991 je bil pobudnik in podpredsednik ad-hoc mednarodnega strokovnega odbora za mednarodno priznanje Republike Slovenije v okviru zasedanja KEVS v \xc5\xbdenevi. Strokovni odbor je izvedel \xc5\xa1tevilne mednarodne aktivnosti v podporo priznanju Republike Slovenije._NEWLINE_Deloval je kot strokovnjak Kongresa regionalnih in lokalnih oblasti Sveta Evrope, Evropske banke za obnovo in razvoj in Evropske Unije za vpra\xc5\xa1anja manj\xc5\xa1in, regionalizma in delovanja oziroma \xc5\xa1irjenja evropskih organizacij v srednjo in vzhodno Evropo. Sodeloval je na mednarodnem posvetovanju v nacionalni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini v Parizu pred podpisom Pakta za stabilnost v Evropi. Bil je \xc4\x8dlan mednarodnih strokovnih skupin za mir v Bosni in Hercegovini in za ustanovitev mednarodnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za vojne zlo\xc4\x8dine, \xc4\x8dlan mednarodne think thank skupine, ki jo je ustanovila tedanja generalna sekretarka Sveta Evrope Catherine Lalumi\xc3\xa8re, in skupine svetovalcev Sveta Evrope za \xc4\x8dezmejno sodelovanje v srednji in jugovzhodni Evropi. Deloval je kot posebni odposlanec Sveta Evrope za oceno in razvoj \xc4\x8dezmejnega sodelovanja med Tur\xc4\x8dijo in Gruzijo\xc2\xa0 Bolgarijo, Srbijo in Makedonijo ter Albanijo, Gr\xc4\x8dijo in Makedonijo. _NEWLINE_Leta 1997 mu je Vlada Republike Slovenije podelila priznanje Ambasador Republike Slovenije v znanosti. _NEWLINE_Silvo Devetak je reden predavatelj na \xc5\xa1tevilnih podiplomskih programih tujih univerz, kot klju\xc4\x8dnega govornika ga redno vabijo na razli\xc4\x8dna mednarodna sre\xc4\x8danja, razprave in dogodke. Je tudi koordinator \xc5\xa1tevilnih pomembnih mednarodnih projektov. Za njegove izredne uspehe, dose\xc5\xbeke in zaslu\xc5\xbeke na znanstveno-raziskovalnem, izobra\xc5\xbeevalnem in mentorskem delu, njegovo strokovno delo na podro\xc4\x8dju mednarodnega prava, manj\xc5\xa1inskega vpra\xc5\xa1anja in \xc4\x8dlovekovih pravic, razvoj mednarodnega sodelovanja ter za njegov osebni prispevek k mednarodni prepoznavnosti Pravne fakultete in Univerze v Mariboru, mu je bil leta 2016 podeljen naziv zaslu\xc5\xbeni profesor. Je eden redkih in med najbolj cenjenimi strokovnjaki za mednarodno pravo, mednarodne odnose in \xc4\x8dlovekove pravice v Sloveniji. Njegova bibliografija obsega 594 enot. Je nosilec naziva znanstveni svetnik, najvi\xc5\xa1jega znanstvenega naziva v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nBibliografija\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova bibliografija ob velikem \xc5\xa1tevilu nevpisanih enot obsega 594 enot, od tega 53 izvirnih in preglednih znanstvenih \xc4\x8dlankov, 63 je strokovnih oziroma poljudnih \xc4\x8dlankov, 55 objavljenih znanstvenih oziroma strokovnih prispevkov na konferenci, 19 samostojnih znanstvenih sestavkov ali poglavij v monografski publikaciji, 5 znanstvenih oziroma strokovnih monografij (kot samostojni avtor in v soavtorstvu), ostale enote se nana\xc5\xa1ajo na mentorsko delo, predavanja na konferencah in tujih univerzah, elaborate in \xc5\xa1tudije, uredni\xc5\xa1ko delo, intervjuje, prispevke in odmeve na dnevno dogajanje v dru\xc5\xbebi in politiki.'