b'\n_START_ARTICLE_\nPatogen\n_START_PARAGRAPH_\nPatog\xc3\xa9n je klica (mikroorganizem), ki lahko pri gostitelju povzro\xc4\x8di bolezen. Beseda se uporablja tudi kot pridevnik in pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbbolezenski\xc2\xab\xc2\xa0(na primer patogena bakterija = bakterija, ki povzro\xc4\x8da bolezen). Soroden izraz je povzro\xc4\x8ditelj bolezni, vendar ta ni omejen na bolezenske klice, ampak lahko zajemajo tudi zajedavce ipd. (npr. glista kot povzro\xc4\x8ditelj glistavosti, srbec kot povzro\xc4\x8ditelj garij)._NEWLINE_\xc4\x8clove\xc5\xa1ki organizem poseduje mehanizme, ki pomagajo pri premagovanju patogenov, ki vdrejo v telo (npr. imunski sistem,\xc2\xa0\xc2\xbbdobre\xc2\xab\xc2\xa0bakterije \xc4\x8drevesne flore). \xc4\x8ce obrambni mehanizmi telesa ne zmorejo uni\xc4\x8diti povzro\xc4\x8ditelja, se lahko le-ta namno\xc5\xbei in povzro\xc4\x8di \xc5\xa1kodo gostitelju._NEWLINE_Nekateri mikroorganizmi v normalnih razmerah ne povzro\xc4\x8dijo bolezni, \xc4\x8de pa pride do zni\xc5\xbeanja telesne odpornosti (na primer pri kemorerapiji, oku\xc5\xbeni s HIV-om ...) pa lahko zaradi njih nastopi bolezen; tak\xc5\xa1ne mikroorganizme imenujemo oportunisti in povzro\xc4\x8dajo oportunisti\xc4\x8dne oku\xc5\xbebe._NEWLINE_Proti boleznim, ki jih povzro\xc4\x8dajo patogeni, se borimo s cepljenjem (npr. proti noricam, oslovskemu ka\xc5\xa1lju), zdravili (npr. antibiotiki proti bakterijam, antimikotiki proti glivicam), preventivnimi ukrepi, kot so higiena, zagotavljanje \xc4\x8diste pitne vode ...\n_START_SECTION_\nVirusni patogeni\n_START_PARAGRAPH_\nPatogeni virusi so zlasti iz naslednjih dru\xc5\xbein: adenovirusi, pikornavirusi, herpesvirusi, hepadnavirusi, flavivirusi, retrovirusi, ortomiksovirusi, paramiksovirusi, papovavirusi, rabdovirusi, togavirusi. Med pomembnej\xc5\xa1imi virusnimi boleznimi so: norice, gripa, mumps, o\xc5\xa1pice, rde\xc4\x8dke, ebola, aids ... Virusi po ve\xc4\x8dini merijo v dol\xc5\xbeino 20-300 nanometrov. Proti nekaterim virusnim boleznim obstajajo u\xc4\x8dinkovita protivirusna zdravila.\n_START_SECTION_\nBakterijski patogeni\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina bakterij je nenevarnih ali celo koristnih, vendar pa nekatere vrste pri \xc4\x8dloveku povzro\xc4\x8dajo bolezni. Najpogostej\xc5\xa1a bakterijska bolezen je jetika (tuberkuloza), ki jo povzro\xc4\x8da bakterija Mycobacterium tuberculosis, in zanjo vsako leto zbolita okoli 2 milijona ljudi, najve\xc4\x8d v podsaharski Afriki. V svetovnem merilu je pomembna bakterijska bolezen tudi plju\xc4\x8dnica, ki jo povzro\xc4\x8dajo razli\xc4\x8dne vrste bakterij, na primer streptokoki in psevdomonas. Nekatere bakterijske oku\xc5\xbebe se prena\xc5\xa1ajo zlasti s hrano, na primer salmonela, kampilobakter, \xc5\xa1igela ... Bakterijskega izvora so tudi tetanus, tifus, davica, sifilis, gobavost itd. Bakterije zve\xc4\x8dina merijo v dol\xc5\xbeino 1\xe2\x80\x935 mikrometrov. Pogosto so proti bakterijskim oku\xc5\xbebam u\xc4\x8dinkoviti antibiotiki.\n_START_SECTION_\nGlivni patogeni\n_START_PARAGRAPH_\nGlive povzro\xc4\x8dajo bolezni pri ljudeh, \xc5\xbeivalih in rastlinah. Prizadenejo zlasti ljudi z okrnjenim imunskim sistemom. Tako glivne kot \xc5\xbeivalske celice so evkariontske, kar ote\xc5\xbeuje razvoj zdravil. Ve\xc4\x8dina protiglivi\xc4\x8dnih zdravil je iz skupine azolov (npr. flukonazol, ketokonazol ...). Glivne spore merijo v dol\xc5\xbeino po navadi 1-40 mikrometrov. Med glivi\xc4\x8dne oku\xc5\xbebe spadata na primer aspergiloza in kandidoza.\n_START_SECTION_\nPrionski patogeni\n_START_PARAGRAPH_\nPrioni so ku\xc5\xbeni patogeni, ki ne vsebujejo jedrnih kislin. Posledica prionske oku\xc5\xbebe je nastajanje nepravilnih beljakovin. Prionske bolezni so na primer Creutzfeldt-Jakobova bolezen, bolezen norih krav (bovina sponfiformna encefalopatija), praskavica.'