b'\n_START_ARTICLE_\nNavadna tisa\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNavadna tisa je po\xc4\x8dasi rasto\xc4\x8de drevo, ki v vi\xc5\xa1ino dose\xc5\xbee med 10 in 15 metrov in ima sprva \xc5\xa1iroko sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto, kasneje pa kupolasto kro\xc5\xa1njo. Prenese velika temperaturna nihanja in nizke temperature ter mo\xc4\x8dno obrezovanje, zaradi \xc4\x8desar je priljubljeno okrasno drevo ter drevo za \xc5\xbeive meje. Je izrazito sencovzdr\xc5\xbena vrsta. Ima rde\xc4\x8dkasto lubje, suli\xc4\x8daste, splo\xc5\xa1\xc4\x8dene, temnozelene liste dol\xc5\xbeine 1\xe2\x80\x934 centimetrov in \xc5\xa1irine 2\xe2\x80\x933 milimetre, spiralno urejene na deblu, baze listov pa so zasukane, tako da se listi na vsaki strani stebla uredijo v vrsto._NEWLINE_Stor\xc5\xbei so mo\xc4\x8dno preobra\xc5\xbeeni. Vsak vsebuje posamezno seme dol\xc5\xbeine 4\xe2\x80\x937\xc2\xa0mm in ga obdaja preobra\xc5\xbeena luska, ki se razvije v aril, tj. mehak, svetlorde\xc4\x8d jagodi\xc4\x8dast, na enem koncu odprt mesnat ovoj dol\xc5\xbeine 8\xe2\x80\x9315\xc2\xa0mm. Arili dozorijo v 6\xe2\x80\x939 mesecih po opra\xc5\xa1itvi, nato pa jih pozobajo drozgi, pegami in druge ptice, ki nato z blatom raztrosijo v trdem ovoju nepo\xc5\xa1kodovana semena. Mo\xc5\xa1ki stor\xc5\xbei so zaobljeni, premera 3\xe2\x80\x936\xc2\xa0mm in sipajo pelod zgodaj spomladi.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTisovina je trd, \xc5\xbeilav, vendar elasti\xc4\x8den les. Zaradi te lastnosti se je \xc5\xbee od kamene dobe dalje tisa uporabljala za izdelavo oro\xc5\xbeja, zlasti lokov,pu\xc5\xa1\xc4\x8dic in samostrelov, kasneje pa tudi pohi\xc5\xa1tva._NEWLINE_Vsi deli rastline so strupeni razen mesnatega rde\xc4\x8dega ovoja semena. Glavni toksin v navadni tisi je alkaloid taksin, poleg tega pa rastlina vsebuje tudi efedrin. Rastlina ostane toksi\xc4\x8dna tudi, ko je posu\xc5\xa1ena, z izhlapevanjem vode pa se njena toksi\xc4\x8dnost celo pove\xc4\x8duje. Znaki zastrupitve se ka\xc5\xbeejo v slabosti, bruhanju, driski, motnjah srca in krvnega obtoka, okvarah jeter in ledvic. Ob zau\xc5\xbeitju prevelike koli\xc4\x8dine alkaloidov lahko nastopi smrt zaradi zadu\xc5\xa1itve._NEWLINE_Konji so med vsemi \xc5\xbeivalmi najmanj odporni na taksin. Zanje je smrtni odmerek \xc5\xbee med 200\xe2\x80\x93400\xc2\xa0mg/kg telesne mase. Krave, pra\xc5\xa1i\xc4\x8di in ostale doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali so nekoliko bolj odporne na taksin.\n_START_SECTION_\nZdravilne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti so poparek iz tisinih vejic uporabljali kot zdravilo proti steklini, glistam, padavici, davici in vnetju mandljev. Nekatere \xc5\xbeenske so pripravke iz tise jemale kot abortiv, vendar so se take uporabe ve\xc4\x8dkrat kon\xc4\x8dale tudi s smrtnim izidom. Nedavno so v iglicah in skorji tise odkrili zdravilo proti nekaterim vrstam raka.\n_START_SECTION_\nNajve\xc4\x8dja tisa v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nNad Sol\xc4\x8davo, na \xc5\xa0turmovem hribu pri obnovljeni doma\xc4\x8diji\xc2\xa0\xc2\xbbNa hribu\xc2\xab\xc2\xa0pod Hribarsko zijalko, raste na ozkem gozdnatem grebenu druga najve\xc4\x8dja navadna tisa v Sloveniji. Prav zaradi izpostavljene lege jo je pogosto zadela strela in ji odbila vrh. V preteklosti so jo izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali tudi ljudje za cvetnonedeljske butare in nagrobne vence. Drevo ima obseg 240 cm, visoko pa je 9 m. Starost ocenjujejo med 500 in 700 let. Zaradi izjemnih dimenzij, je ta tisa razgla\xc5\xa1ena za naravni spomenik. Najve\xc4\x8dja tisa raste v vasi Strane pri Postojni, ki je prav tako za\xc5\xa1\xc4\x8ditena.'