b'\n_START_ARTICLE_\nKarlstor\n_START_PARAGRAPH_\nKarlstor v M\xc3\xbcnchnu (imenovana Neuhauser Tor do leta 1791) so ena od znanih mestnih vrat v obzidju iz srednjega veka do poznega 18. stoletja. Slu\xc5\xbeila so kot glavna obrambna utrdba in kontrolna to\xc4\x8dka._NEWLINE_So na zahodnem koncu Neuhauser Stra\xc3\x9fe, dela m\xc3\xbcnchenske cone za pe\xc5\xa1ce, ki je bila del solne ceste in ceste zgodovinskega starega mestnega jedra vzhod-zahod. Tako lo\xc4\x8di zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de od raz\xc5\xa1iritve iz 19. stoletja, imenovane Ludwigvorstadt (Vorstadt, kar pomeni \'predmestje\'). Karlstor so dobila ime po Karlsplatzu (bolj znanem pod lokalnim vzdevkom Stachus), ki je zdaj del kro\xc5\xbene ceste Altstadtring in je \xc5\xbee stoletja ena najprometnej\xc5\xa1ih to\xc4\x8dk M\xc3\xbcnchna._NEWLINE_Stavba je najzahodnej\xc5\xa1a od preostalih treh gotskih mestnih vrat, ki jih je bilo prvotno pet. Drugi dve sta Isartor na vzhodu (edina, ki so v svoji osnovni strukturi \xc5\xa1e vedno popolna) in Sendlinger Tor na jugozahodu. Manjkajo\xc4\x8da danes, kot je celoten fortifikacijski sistem dolo\xc4\x8dil volilni knez na prehodu iz 18. v  19. stoletje, so Angertor na jugu in Schwabinger Tor na severu, pa tudi vsa "manj\xc5\xa1a" ali stranska in vsa dvojna stena.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1285 in 1347 je bilo obstoje\xc4\x8de prvo mestno obzidje dopolnjeno z novim, drugim, dvojnim obro\xc4\x8den utrdb za hitro rasto\xc4\x8d M\xc3\xbcnchen in okolico, kar je znatno raz\xc5\xa1irilo naseljeno in zavarovano obmo\xc4\x8dje. Vrata so bila narejena \xc5\xbee v zgodnji fazi gradbenega procesa, ker so bila prvi\xc4\x8d omenjena \xc5\xbee v dokumentih leta 1302. Takrat so se imenovala Neuhauser Tor po vasi, kamor si pri\xc5\xa1el, ko si zapustil mesto. S\xc4\x8dasoma so jih raz\xc5\xa1irili in utrdili._NEWLINE_Glavna vrata M\xc3\xbcnchna so se lahko pre\xc4\x8dkala le na naslednji na\xc4\x8din:_NEWLINE_Z odprto leseno stezo so obiskovalci najprej morali pre\xc4\x8dkati stranski kanal jarka, ki je obkro\xc5\xbeal barbakan, polkrog oblikovan tako, da si moral vstopiti skozi eno ozko odprtino v bli\xc5\xbeini enega od njenih vogalov in dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je tvorilo zunanji rob, \xc5\xa1ir\xc5\xa1o palisado. Potem, ko si pre\xc4\x8dkal izhod na hrbtni strani barbakanov, si vstopil na odprt kamnit most, ki je pre\xc4\x8dkal \xc5\xa1irok jarek. Morebitna glavna vrata, ki bi bila dose\xc5\xbeena na koncu zadevnih mostov, so imela pravokoten ali trikoten zaplet, z dvema trdnima spodnjima stolpoma, ki gledata proti mostu in barbakanu na zunanji strani, prehod v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du sprednjega zidu in mo\xc4\x8dan, vi\xc5\xa1ji glavni stolp z notranje strani, usmerjen proti mestu. Ti trije stolpi so bili med seboj povezani s stenami, s \xc4\x8dimer so ustvarili \xc5\xa1e en majhen notranji obod. Celoten koncept je ustvaril ozke, vijugaste poti po posebnih arhitekturnih pogojih, ki so izbolj\xc5\xa1ali obrambne in kontrolne funkcije ter dajali stra\xc5\xbearjem celovit nadzor nad tem, kdo in kaj naj zapusti ali vstopi v mesto._NEWLINE_Od 16. stoletja so postopoma odstranili strukture prvega mestnega obzidja, razen petih starih vratnih stolpov. Med tridesetletno vojno, ko je volilni knez odredil nov sistem utrdb, da bi zadostil potrebam baro\xc4\x8dnega \xc4\x8dasa, je bilo treba po mestu nastaviti sodobno artilerijsko vojskovanje, so ostala stara obzidja in vrata drugega dvojnega obro\xc4\x8da, vse strukture zunaj, podobno kot omenjeni barbakan, so bili bodisi integrirani bodisi dolo\xc4\x8deni in zamenjani z novimi bastijoni._NEWLINE_Grof Rumford, takratni poveljnik bavarske vojske pod vodstvom volilnega kneza Karla Teodorja Bavarskega, je odredil, da se leta 1791 spremenijo robni stolpi. Istega leta so se Neuhauser Tor preimenovale v Karlstor po vladarju._NEWLINE_Leta 1857 so zaloge smodnika, ki so bile shranjene v prizitku h glavnemu stolpu eksplodirale in po\xc5\xa1kodovale prizidek in glavni stolp, da so morali oba poru\xc5\xa1iti._NEWLINE_Oba preostala bo\xc4\x8dna stolpa sta bila preoblikovana in kasneje povezana z novim mostom. Leta 1861/62 je Arnold Zenetti preoblikoval Karlstor v neogotskem slogu. Kasneje so bila integrirana v okrogle stavbe na obeh straneh ob vratih (zgradil jih je Gabriel von Seidl 1899\xe2\x80\x931902)._NEWLINE_Danes se vidijo ta dva zunanja bo\xc4\x8dna stolpa in povezovalni lok, ki le malo spominja na pozno srednjeve\xc5\xa1ki original. V\xc4\x8dasih so bila stara vrata precej o\xc5\xbeja in celo ni\xc5\xbeja od tistega, ki so sedaj na ogled: da bi dosegli potrebne izbolj\xc5\xa1ave v dostopnosti hitro rasto\xc4\x8de metropole industrijske dobe, predvsem glede na eksplozijo zasebnega prometa in pove\xc4\x8danje sodobnega javnega prevoza (ko\xc4\x8dije, konjeni\xc5\xa1ki tramvaji in elektri\xc4\x8dni tramvaji!), od poznega 18. do za\xc4\x8detka 20. stoletja so se postopno raz\xc5\xa1irili prehodi stolpov - tako po \xc5\xa1irini kot po vi\xc5\xa1ini - in v\xc4\x8dasih je bilo treba prelomiti tudi stranske stene._NEWLINE_Pred poletnimi olimpijskimi igrami leta 1972 in v povezavi z izgradnjo osrednje cone za pe\xc5\xa1ce in z uvedbo na novo zasnovanega sistema javnega prevoza - je bil leta 1970 zgrajen podzemni nakupovalni center Stachus-Einkaufszentrum, ob tem so na\xc5\xa1li ope\xc4\x8dni predor za pobeg, ki bi ga vojaki in morda celo civilisti lahko uporabili za pobeg ali vstop v mesto in za sovra\xc5\xbene \xc4\x8drte. Na Stachus-Einkaufszentrum je razstavljen kratek kos tega.'