b'\n_START_ARTICLE_\nClichy\n_START_SECTION_\nAdministracija\n_START_PARAGRAPH_\nClichy je sede\xc5\xbe istoimenskega kantona, v katerega je vklju\xc4\x8den ve\xc4\x8dji sredinski in severni del ob\xc4\x8dine Clichy s 37.947 prebivalci, medtem ko je preostali ju\xc5\xbeni del ob\xc4\x8dine vklju\xc4\x8den v kanton Levallois-Perret-Sever.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme Clichy je bil prvi\xc4\x8d zapisan v 6. stoletju kot Clippiacum, kasneje spremenjen v Clichiacum. V 13. stoletju je Clichyjska ravnina bila uporabljena za vzrejo kuncev, tako je kraj postal znan pod imenom Clichy-la-Garenne. Med 1793 in 1795 je bil za\xc4\x8dasno imenovan v Clichy-la-Patriote, po francoski revoluciji pa je bil uradno poimenovan samo kot Clichy._NEWLINE_Clichy je bil glavno mesto merovingov, v \xc4\x8dasu vladavine Dagoberta I._NEWLINE_Leta 1830 je bil del ozemlja Clichy priklju\xc4\x8den ob\xc4\x8dini Batignolles-Monceau. 1. januarja 1860 je Pariz ob svojem pove\xc4\x8danju ozemlja pridobil ve\xc4\x8dino slednje ob\xc4\x8dine, ki je postala del 17. pari\xc5\xa1kega okro\xc5\xbeja, majhen del njenega ozemlja pa je bil vrnjen Clichyju. 11. januarja 1867 je del Clichyja skupaj z delom ozemlja ob\xc4\x8dine Neuilly-sur-Seine tvoril novo ob\xc4\x8dino Levallois-Perret.'