b'\n_START_ARTICLE_\nHatu\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\nPrestolnica Hetitskega cesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj desetletij kasneje je mesto za svojo rezidenco in prestolnico izbral hetitsko govore\xc4\x8d kralj in hetitski jezik je postopoma izpodrinil hatskega. Hatska Hatu\xc5\xa1 je postala hetitska Hatu\xc5\xa1a, kralj Labarna II. pa se je preimenoval v Hatu\xc5\xa1ilija I.. Postal je prvi v nizu 27 hetitskih kraljev s poznanimi imeni._NEWLINE_Ko so na sever kraljestva vdrli Kaski in dvakrat napadli Hatu\xc5\xa1o, so hetitski kralji prestavili svojo prestolnico: Tudhalija II. (vladal okoli 1430 pr. n. \xc5\xa1t.) jo je prestavil proti vzhodu v ponovno osvojeno  \xc5\xa0apinuvo (sedanji Ortak\xc3\xb6y) v osrednji Anatoliji, Muvatali II. pa na jug v Tarhuntaso. Za guvernerja Hatu\xc5\xa1e je imenoval Hatu\xc5\xa1ilija III.. Mur\xc5\xa1ili III. je prestolnico vrnil v Hatu\xc5\xa1o, iz katere so potem kralji vladali do propada Hetitskega kraljestva v 12. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_Mesto je bilo sestavljeno iz notranjega in zunanjega mesta in je na vi\xc5\xa1ku svoje mo\xc4\x8di merilo 1,8 km\xc2\xb2. Kralj \xc5\xa0upiluliumo I. (vladal okoli 1344\xe2\x80\x931322 pr. n. \xc5\xa1t.) je oba dela obzidal z mogo\xc4\x8dnim obzidjem, katerega potek je \xc5\xa1e viden. Notranje mesto, v katerem so bili citadela, velike upravne zgradbe in templji, je merilo pribli\xc5\xbeno 0,8 km\xc2\xb2. Kraljeva rezidenca (ali akropola) je bila zgrajena na visokem grebenu, ki se sedaj imenuje B\xc3\xbcy\xc3\xbckkale (Velika trdnjava)._NEWLINE_Zunanje mesto je stalo ju\xc5\xbeno od notranjega in je merilo okoli 1 km\xc2\xb2. Imelo je dovr\xc5\xa1ena mestna vrata, okra\xc5\xa1ena z reliefi voj\xc5\xa1\xc4\x8dakov, levov in sfing. V mestu so bili \xc5\xa1tirje templji, obdanimi s stebri\xc5\xa1\xc4\x8di, posvetnimi zgradbami in bivali\xc5\xa1\xc4\x8di. Izven obzidja so bila pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, na katerih so bili ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbearni pokopi. Sodobni poznavalci ocenjujejo, da je imelo mesto od 40.000 do 50.000 prebivalcev. V zgodnjem obdobju je tretjina prebivalcev \xc5\xbeivela v notranjem mestu. Hi\xc5\xa1e so bile zgrajene iz lesa in ne\xc5\xbegane opeke, ki jo je vreme izpralo, tako da so od mesta ostale samo kamnite stene templjev in pala\xc4\x8d._NEWLINE_Mesto in hetitska dr\xc5\xbeava sta bila uni\xc4\x8dena okoli leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t. kot del propada bronaste dobe. Mesto je bilo zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno do leta 800 pr. n. \xc5\xa1t., ko so se v regiji za\xc4\x8dela pojavljati frigijska naselja.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nPrva poskusna arheolo\xc5\xa1ka izkopavajna pri vasi Bo\xc4\x9fazk\xc3\xb6y je opravil slavni francoski arheolog in antropolog Ernest Chantre leta 1893-1894. Od leta 1906 Hatu\xc5\xa1o raziskuje Nem\xc5\xa1ka orientalska dru\xc5\xbeba (Deutsche Orient-Gesellschaft). Raziskave sta prekinili samo prva svetovna vojna in velika gospodarska kriza (1913-1931) in druga svetovna vojna (1940-1951). Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de trenutno raziskuje strokovnjaki Nem\xc5\xa1kega arheolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta (Deutsches Arch\xc3\xa4ologisches Institut). Prva izkopavanja leta 1906, 1907 in 1911-1913 sta vodila Hugo Winckler in Theodore Makridi. Raziskave po letu 1931 je vodil Kurt Bittel (1931), za njim pa Peter Neve._NEWLINE_Doslej so uspeli odkopati pet templjev. Najve\xc4\x8dji med njimi je bil posve\xc4\x8den bogu vremena Te\xc5\xa1ubu. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je 160 metrov dolgo in 135 metrov \xc5\xa1iroko (\xc5\xa1tirioglata stavba z notranjim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem in okrog vrsto skladi\xc5\xa1\xc4\x8dnih prostorov). Monumentalen je utrdbeni sistem, ki ga je sestavljalo kar 6 km dolgo obzidje z utrdbenimi stolpi vi\xc5\xa1ine do 6 metrov. Najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i je v zgodnjem delu mesta pri vratih Yer Kapi, kjer je sestavljen iz umetnega nasipa iz kamnov, na katerem je dvojno_NEWLINE_obzidje. Piramidalno delujo\xc4\x8do struktur je skrivnostna, saj njena funkcija ni povsem jasna. Ali ne gre zares za obrambno strukturo glede na vrata spodaj, ki vodijo v mesto po predoru ali pa je bil pomen simboli\xc4\x8den, ritualni vhod v mesto. Zgoraj so \xc5\xa1e ena vrata - Vrata s sfingama. Najbolj slavna pa so Levja vrata (ok. 1600 pr. n. \xc5\xa1t.), verjetno ostanek nekdanje procesijske ceste. Tak\xc5\xa1na vrata so ena od zna\xc4\x8dilnosti hetitske gradnje mest in jih sre\xc4\x8damo tudi drugod._NEWLINE_Med najpomembej\xc5\xa1e najdbe spada kraljevi arhiv, pisan s klinopisom na glinaste plo\xc5\xa1\xc4\x8dice. V arhivu je bila uradna dr\xc5\xbeavna korespondenca, dr\xc5\xbeavne pogodbe, zakoniki, opisi obrednih ceremonij,  prerokbe prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d in leposlovje anti\xc4\x8dnega Bli\xc5\xbenjega vzhoda. Posebno pomembna je plo\xc5\xa1\xc4\x8dica, ki je sedaj razstavljena v Arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Carigradu,  na kateri so zapisane podrobnosti mirovne pogodbe med hetitskim kraljem Muvatalijem II. in egip\xc4\x8danskim faraonom Ramzesom II., ki sta jo podpisala po bitki pri Kade\xc5\xa1u leta 1259 ali 1258 pr. n. \xc5\xa1t.. Kopija tablice je kot primer najstarej\xc5\xa1e mednarodne mirovne pogodbe razstavljena v pala\xc4\x8di Zdru\xc5\xbeenih narodov v New Yorku._NEWLINE_Hetiti so poleg klinopisa uporabljali tudi svojo pisavo, ki jo je leta 1913 razvozlal \xc4\x8de\xc5\xa1ki znanstvenik in jezikoslovec Bed\xc5\x99ich Hrozn\xc3\xbd._NEWLINE_30.000 glinastih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic iz Hatu\xc5\xa1e tvori glavni korpus hetitske literature, \xc4\x8deprav so hetitske arhive odkrili tudi v drugih hetitskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih v Anatoliji, na primer v Tabigi (sedanji Ma\xc5\x9fat H\xc3\xb6y\xc3\xbck) in Sapinuvi (sedanji Ortak\xc3\xb6y). Slednje so razdeljene med muzeja v Ankari in Istanbulu.\n_START_SECTION_\nSfingi\n_START_PARAGRAPH_\nOb ju\xc5\xbenih mestnih vratih so arheologi odkrili par sfing in jih leta 1917 odpeljali na restavriranje v Nem\xc4\x8dijo. Bolje ohranjeno sfingo so leta 1924 vrnili v Istanbul in jo razstavili v tamkaj\xc5\xa1njem arheolo\xc5\xa1kem muzeju. Druga sfinga je ostala v Nem\xc4\x8diji in je bila od leta 1934 razstavljena v Pergamonskem muzeju v Berlinu, \xc4\x8detudi je tur\xc5\xa1ka vlada pred tem ve\xc4\x8dkrat zahtevala njeno vrnitev. Ker se to ni zgodilo, je Tur\xc5\xa1ko ministrstvo za kulturo leta 2011 zagrozilo nem\xc5\xa1kim arheologom, da jim bo prepovedalo raziskave ne tur\xc5\xa1kem ozemlju, kar je Nem\xc4\x8dijo kon\xc4\x8dno prisililo v njeno vrnitev. Obe sfingi sta zdaj prene\xc5\xa1eni v Bo\xc4\x9fazk\xc3\xb6yski muzej pred razvalinami Hatu\xc5\xa1e.'