b'\n_START_ARTICLE_\nRebra\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSo dvojno (biradialno) somerne \xc5\xbeivali - telo, ki je obi\xc4\x8dajno hru\xc5\xa1kaste oblike, je iz dveh polobel, popolno dvobo\xc4\x8dno somernost prekinjata dve dolgi, razvejani lovki. Na enem polu so usta, na drugem pa t. i. apikalni organ in parni analni pori. Ve\xc4\x8dino telesne prostornine predstavlja zdrizasta mezogleja, mezodermalno vezivno tkivo, ki ga prepredajo vlakna, amebocite in velike mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne celice. Telesna stena je iz zunanjega epidermisa, ki vsebuje \xc4\x8dutilne celice in mukozne \xc5\xbelezne celice, ter notranje plasti iz celic gladkega mi\xc5\xa1i\xc4\x8dja. Najve\xc4\x8dkrat so prosojne, nekatere vrste pa so tudi \xc5\xbeivobarvno pigmentirane._NEWLINE_Njihova \xc2\xbbrebra\xc2\xab\xc2\xa0so vrste plo\xc5\xa1\xc4\x8dic iz glavni\xc4\x8dasto razporejenih orja\xc5\xa1kih migetalk. Imajo osem takih reber, ki potekajo kot poldnevniki vzdol\xc5\xbe telesa, pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tiri petine razdalje med ustnim in apikalnim polom. Plavajo z valovitim zamahovanjem teh plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, s spremembo smeri valovanja lahko tudi ritensko. Lovki (tentakla) izra\xc5\xa1\xc4\x8data iz globokega epidermalnega kanala, v smeri pribli\xc5\xbeno 45\xc2\xba stran od apikalnega pola. Sta uvla\xc4\x8dljivi, razvejani in pora\xc5\xa1\xc4\x8deni s posebnimi lepilnimi \xc5\xbelezami, imenovanimi koloblasti. Del rebra\xc4\x8d je brez lovk._NEWLINE_Usta se nadaljujejo v omigetal\xc4\x8deno \xc5\xberelo, ki se odpira v \xc5\xbeelodec, iz njega pa vodi biradialno razcepljen sistem \xc4\x8drevesnih kanalov z mno\xc5\xbeico por, ki vodijo v mezoglejo. Prebava je tako znotraj- kot zunajceli\xc4\x8dna, neprebavljeni ostanki pa se izlo\xc4\x8dijo skozi analni pori in usta. Razpr\xc5\xa1eno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje je sestavljeno iz omre\xc5\xbeja \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih celic pod epidermisom, ki so posebej goste pod \xc2\xbbrebri\xc2\xab. Edini \xc4\x8dutilni organ je t. i. apikalni organ s statolitom, ki zaznava spreminjanje orientacije. Skoraj vse rebra\xc4\x8de so hermafroditi, torej razvijejo tako mo\xc5\xa1ke kot \xc5\xbeenske gonade. Oploditev je ve\xc4\x8dinoma zunanja. Prepoznavne so tudi po barvitosti; vse rebra\xc4\x8de so bioluminiscen\xc4\x8dne, svetlobne celice se nahajajo ob \xc4\x8drevesnih kanalih pod \xc2\xbbrebri\xc2\xab, vendar oddajajo le \xc5\xa1ibko svetlobo v modrem ali zelenem delu spektra, vidno samo v temi. Bolj o\xc4\x8ditne so mavri\xc4\x8dne iridescen\xc4\x8dne barve, ki nastanejo zaradi uklona svetlobe na \xc2\xbbrebrih\xc2\xab\xc2\xa0in se spreminjajo s kotom opazovanja.\n_START_SECTION_\nEkologija in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nSo planktonski morski organizmi, ki \xc5\xbeivijo od obalnih predelov do globokomorskih voda, posledi\xc4\x8dno je med njimi precej razlik v telesni zgradbi. Globokomorske rebra\xc4\x8de so ve\xc4\x8djih dimenzij, priobalne pa morajo imeti tr\xc5\xa1o konstitucijo da prenesejo delovanje valov. Vse so plenilske, lovijo druge planktonske \xc5\xbeivali, kot so cepono\xc5\xbeni raki, nekatere vrste tudi druge rebra\xc4\x8de. Tudi na\xc4\x8dini prehranjevanja so raznoliki, nekatere se pasejo po drobnih planktonskih \xc5\xbeivalih, ki jih obdajajo, druge lovijo plen z lovkami kot pajki z mre\xc5\xbeo, spet tretje mirujejo in se nenadoma po\xc5\xbeenejo za plenom, ko se dovolj pribli\xc5\xbea._NEWLINE_Taksonomija je \xc5\xa1e zelo nedodelana, opisanih je nekaj manj kot 200 vrst, ki pa \xc5\xa1e niso urejene v smiseln sistem, mnogo jih je bilo v preteklosti opisanih ve\xc4\x8dkrat pod razli\xc4\x8dnimi imeni, zaradi \xc4\x8desar vlada na tem podro\xc4\x8dju zmeda. Zaradi podobnosti meduzam o\xc5\xbeigalkarjev so jih taksonomi dolgo obravnavali kot njihove bli\xc5\xbenje sorodnike, vendar so v telesni zgradbi obeh skupin bistvene razlike, tako da se je pojavila razlaga, da so rebra\xc4\x8de mnogo izvornej\xc5\xa1i takson. \xc5\xa0ele leta 2013 je bil v celoti razvozlan genom, ki je nakazal, da so rebra\xc4\x8de celo najstarej\xc5\xa1a \xc5\xbeivalska skupina, t. i. sestrski takson vsem ostalim \xc5\xbeivalim in torej starej\xc5\xa1e tudi od preprostej\xc5\xa1ih spu\xc5\xbeev, okrog \xc4\x8desar zdaj poteka \xc5\xbeivahna strokovna razprava._NEWLINE_Zaradi krhke telesne zgradbe je fosilni zapis skromen, dva fosila, ki potrjeno pripadata rebra\xc4\x8dam, datirajo v zgodnji devon pred pribli\xc5\xbeno 400 milijoni let, obstaja pa \xc5\xa1e nekaj starej\xc5\xa1ih najdb iz sredine kambrija (pred 505 milijoni let), ki se od sodobnih rebra\xc4\x8d precej razlikujejo in torej o njihovi uvrstitvi paleontologi \xc5\xa1e niso soglasni.'