b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Urban III.\n_START_SECTION_\nMladost in vzpon\n_START_PARAGRAPH_\nUberto Crivelli se je rodil v prvi polovici 12. stoletja v uspe\xc5\xa1ni milanski aristokratski dru\xc5\xbeini. Kot Gualov sin je imel vsaj \xc5\xa1tiri brate: Petra, Dominika, Pastorja in Guala, ki so bili vsi bogati veleposestniki. Pripadajo\xc4\x8d cehu valvassorjev so se Crivellijevi uveljavili kot pomembni gospodarji \xc5\xbee okrog 1000, nato so pa hitro bogateli. 1117 je bil Ugo Crivelli konzul; v letih spora s Friderikom Rde\xc4\x8debradcem so bili med njegovimi najvnetej\xc5\xa1imi nasprotniki, saj je Arialdo Crivelli kot konzul 1167 vodil obnovo mesta, ki ga je 1162 razru\xc5\xa1il nem\xc5\xa1ki samodr\xc5\xbeec; takrat je pomoril, pohabil ali izgnal ve\xc4\x8d njegovih sorodnikov, \xc4\x8desar mu Hubert ni nikoli pozabil; skupaj s pre\xc5\xbeivelimi sorodniki je tedaj pobegnil v Francijo k pape\xc5\xbeu Aleksandru III., ki se je tjakaj umaknil istega leta. Vstopil je v kapitelj mesta Bourges in postal arhidiakon. V Franciji se je povezal s pomembnimi osebnosti, kot je bil npr. Toma\xc5\xbe Becket, ter se z njimi dopisoval, - ter se zbli\xc5\xbeal s pape\xc5\xbeem v proticesarski dr\xc5\xbei. _NEWLINE__NEWLINE_Po obnovi mesta se je vrnil v Milano, kjer je postal arhidiakon stolnega kapitlja ter pomagal nad\xc5\xa1kofu Galdinu pri odstranjevanju duhovnikov vdanih Frideriku, s katerim pa so se odnosi pobolj\xc5\xa1ali po bitki pri Legnanu 29. maja 1176, kjer je zmagala Lombardska zveza pod simboli\xc4\x8dnim pape\xc5\xbeevim vodstvom; njej je sledil Bene\xc5\xa1ki mir maja 1177; ta povezava je postajala vse trdnej\xc5\xa1a tudi z izvolitvijo sporazumnega kandidata v septembru 1181, Lucija \xe2\x80\x93 na veliko nejevoljo Lombardijcev in pape\xc5\xa1ke kurije. Septembra naslednje leto je Hubert postal kardinal pri San Lorenzo in Damaso ter nuncij v Lombardiji; obenem je postal \xc5\xa1kof v Vercelliju, a 1185 milanski nad\xc5\xa1kof.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nHuberta Crivellija, milanskega nad\xc5\xa1kofa, so za pape\xc5\xbea izvolili 25. novembra 1185 v Veroni zbrani kardinali takoj po smrti Lucija III. \xe2\x80\x93 \xc5\xa1e istega dne. Ta naglica je bila verjetno posledica bojazni pred morebitnim cesarskim vpletanjem. Tudi kot pape\xc5\xbe je zase zadr\xc5\xbeal milansko nad\xc5\xa1kofijo in ohranil svoje prej\xc5\xa1nje ime.  Zaradi nemirov, ki so razsajali v Rimu, pa tudi zaradi navzo\xc4\x8dnosti cesarske vojske in njenih zaveznikov na vseh glavnih poteh - je ves \xc4\x8das svojega pontifikata bival v Veroni. Kot hud nasprotnik cesarja Friderika si je mo\xc4\x8dno prizadeval, da bi nem\xc5\xa1ke Hohenstaufovce izrinil iz Italije in si pridobil naklonjenost nem\xc5\xa1kega episkopata; nekaj nem\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov je sicer dr\xc5\xbealo s pape\xc5\xbeem, ve\xc4\x8dino pa je vendarle cesar z obljubami in gro\xc5\xbenjami premamil na svojo stran.\n_START_SECTION_\nHud spor s cesarjem\n_START_PARAGRAPH_\nUrban je torej prejel od svojega prednika Lucija kot dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino spor s cesarjem Friderikom. Ta je bila obremenjena \xc5\xa1e z osebno zamero zaradi napada na Milano 1162._NEWLINE__NEWLINE_O\xc4\x8ditno je, da se je spor za\xc4\x8del kazati \xc5\xbee avgusta 1185, ko je Friderik za\xc4\x8del svoj pohod v Severno Italijo in zasedel vse alpske prelaze; tako je pretrgal stike med pape\xc5\xbeem in nem\xc5\xa1imi \xc5\xa1kofi._NEWLINE__NEWLINE_Sovra\xc5\xbenosti so se stopnjevale z zaroko cesarjevega sina Henrika z dedinjo sicilskega kraljestva Konstanco. Friderik je \xc5\xbeelel, da bi pape\xc5\xbe kronal za cesarja njegovega sina Henrika in ga poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derko sicilskega kralja Konstanco ; vendar je Urban to odklonil. Bal se je namre\xc4\x8d in sicer ne brez razloga, da bi z zdru\xc5\xbeitvijo sicilskega kraljestva s Svetorimskim cesarstvom Pape\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava postala njegov lahek plen. Cesarjevega sina je pa s Konstanco vseeno poro\xc4\x8dil in okronal z \xc5\xbeelezno langobardsko krono oglejski patriarh Gotfrid  v Milanski stolnici 4. januarja 1186. S tem je postal cesar Nem\xc4\x8dije, kralj Sicilije in Apulije. Pravica kronanja bi po obi\xc4\x8daju morala pripasti Urbanu kot milanskemu nad\xc5\xa1kofu; zato je odgovoril z izob\xc4\x8denjem oglejskega pratriarha in vseh pri poroki navzo\xc4\x8dih \xc5\xa1kofov._NEWLINE__NEWLINE_Poroka, ki so jo praznovali v navzo\xc4\x8dnosti nepregledne mno\xc5\xbeice komaj \xc5\xa1est tednov po Urbanovem nastopu slu\xc5\xbebe, je predstavljala za pape\xc5\xbea izziv in obenem najhuj\xc5\xa1i poraz pape\xc5\xa1tva, ki je imel daljnose\xc5\xbene posledice. Z njo je bila naenkrat uni\xc4\x8dena vsa politi\xc4\x8dna zgradba, ki so jo tako skrbno gradili pape\xc5\xbei v enajstem in dvanajstem stoletju, da bi se namre\xc4\x8d v Italiji lahko pomerili s cesarsko mo\xc4\x8djo in zagotovili neodvisnost Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, ki se je zdaj zagozdila v prime\xc5\xbe cesarskega premo\xc5\xbeenja.\xc2\xab\xc2\xa0  _NEWLINE_Do odkritega spopada med njima pa je pri\xc5\xa1lo ob imenovanju \xc5\xa1kofa v Trieru: cesar je \xc5\xbee dolo\xc4\x8dil svojega kandidata, stolnega pro\xc5\xa1ta Rudolfa, pape\xc5\xbe pa je za \xc5\xa1kofa posvetil arhidiakona Volkmarja. Po Friderikovem naro\xc4\x8dilu  je njegov sin Henrik VI. tedaj z vojsko udaril v Italijo in zavzel Cerkveno dr\xc5\xbeavo, Friderik pa je oblegal Verono. Zaradi tolikega nasilja je nameraval pape\xc5\xbe cesarja izob\xc4\x8diti; ker se Veronci s tem niso strinjali, se je nameraval preseliti v Rim. Za\xc4\x8dela so se pogajanja, vendar sklenitve miru Urban III. ni do\xc4\x8dakal. V Benetkah se je vkrcal v barko, ki ga je pa pripeljala le do Ferrare, kjer je hudo zbolel.\n_START_SECTION_\nUrban III. in Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nPiranskim faranom je 31. januarja 1186 ukazal, naj \xc2\xbbbrez vsake zvija\xc4\x8de\xc2\xab\xc2\xa0svojemu \xc5\xbeupniku Odalriku oddajajo dolo\xc4\x8dene dajatve. Duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini in ljudstvu v Kopru je 12. septembra 1186 pisal, da jih je \xc2\xbbpred kratkim razveselil s \xc5\xa1kofijsko stolico ter jim poslal izvoljenega \xc5\xa1kofa\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nUrban III. se je ravno pripravljal, da bi izob\xc4\x8dil cesarja Friderika Barbarossa, ko je med potovanjem z barko hudo zbolel in nenadne smrti umrl 20. oktobra 1187 v Ferrari. Pokopan je v tamkaj\xc5\xa1nji stolnici. _NEWLINE_Po izro\xc4\x8dilu je ravno \xc5\xa1e zvedel, da je sultan Saladin 3. oktobra 1187 osvojil Jeruzalem. To ga je baje tako potrlo, da mu je od \xc5\xbealosti po\xc4\x8dilo srce. Drugi zgodovinarji menijo, da novica o porazu kri\xc5\xbearjev pri Hatinu 4. julija in muslimanskem zavzetju Jeruzalema do njegove smrti sploh \xc5\xa1e ni prispela v Italijo._NEWLINE__NEWLINE_Njegovo grobnico \xe2\x80\x93 \xc2\xbb\xc4\x8deden sarkofag, ki po\xc4\x8diva na \xc5\xa1tirih stebrih\xc2\xab\xc2\xa0(Gregorovius) \xe2\x80\x93 \xc5\xa1e vedno lahko vidimo v Ferarski stolnici.\n_START_SECTION_\nSus in cribro\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeva prerokba pravi o njem, da je Svinja v situ (latinsko Sus in cribro; angle\xc5\xa1ko Pig in a sieve). Temu sledi razlaga, da je Milan\xc4\x8dan iz dru\xc5\xbeine Cribella (Crivelli), ki nosi svinjo v svojem grbu. (latinsko Mediolanensis, familia cribella, qu\xc3\xa6 Suem pro armis gerit.; angle\xc5\xa1ko A Milanese, of the Cribella (Crivelli) family, which bears a pig for arms.). Rodbinsko ime Urbana III. Crivelli pomeni v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini crivello - slovensko "sito"; njegov grb vklju\xc4\x8duje sito in svinji. _NEWLINE__NEWLINE_V svojem pape\xc5\xa1kem grbu pa je ohranil le sito.'