b'\n_START_ARTICLE_\nDemokracija\n_START_PARAGRAPH_\nDemokrac\xc3\xadja (gr\xc5\xa1ko \xce\xb4\xce\xb7\xce\xbc\xce\xbf\xce\xba\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x84\xc3\xad\xce\xb1 (demokrat\xc3\xada) iz \xce\xb4\xce\xb7\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82 (demos - ljudstvo) in \xce\xba\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb5\xce\xb9\xce\xbd (kratein - vladati) oz. kratios(mo\xc4\x8d, oblast) - \xc2\xbbvladavina ljudstva\xc2\xab) je oblika vladavine, v kateri oblast, oziroma pravica vladati, izvira iz ljudstva. To lahko svojo pravico izvr\xc5\xa1uje neposredno; vendar so danes bolj uveljavljeni modeli predstavni\xc5\xa1ke demokracije, v katerih ljudstvo izbere svoje politi\xc4\x8dne predstavnike, ki jim podeli mandat vladanja za dolo\xc4\x8deno \xc4\x8dasovno obdobje. Tako vzpostavljena oblast se znotraj demokrati\xc4\x8dnih oblik vladavine obi\xc4\x8dajno deli na tri veje: zakonodajno, izvr\xc5\xa1ilno in sodno. Te tri veje oblasti svojo funkcijo opravljajo v okviru danih pooblastil in po svoji vesti, dr\xc5\xbeavljani pa nad njimi vr\xc5\xa1ijo nadzor in skrbijo, da oblast deluje v skladu z njihovimi individualnimi in dru\xc5\xbebenimi pri\xc4\x8dakovanji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva idea o demokraciji se je pojavila v Anti\xc4\x8dni gr\xc4\x8diji ali bolj podrobno, Zlati dobi Aten. Bila je neposrednega tipa. Grki so se takrat povezovali v polise- ti so pogosto poimenovali svoje zakonodajalce. Bili so trije zakonodajalci, ki so najbolj vplivali na demokracijo. _NEWLINE_DRAKON; ki je zapisoval prve zakone v Atenah. Prina\xc5\xa1ali so stroge kazni in razdor med bogatimi in revnimi. _NEWLINE_SOLON; zmanj\xc5\xa1al mo\xc4\x8d aristokracije in odpravil ve\xc4\x8dino su\xc5\xbeenjstva. _NEWLINE_KLEJSTON; z njegovimi reformami so dobili mo\xc5\xbenost sodelovanja v dr\xc5\xbeavi vsi svobodni atenski dr\xc5\xbeavljani, v zadevah pa niso smele sodelovati \xc5\xbeenske, tujci, otroci ali su\xc5\xbenji. To bi lahko imenovali za\xc4\x8detek demokracije._NEWLINE_Pomembna za demokracijo je tudi ureditev odstranjevanja politika, ki je mote\xc4\x8d za dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1tevilo prebivalcev (ostrakizem). V rimski republiki se pomembno oblikuje predstavni\xc5\xa1ka demokracija v zlati dobi Rimskega imperija, pred uvedbo cesarstva s strani Gaja Julija Cezarja. Ideja o demokraciji, kot jo poznamo danes, se je ponovno pojavila skoraj dve tiso\xc4\x8dletji kasneje v 18. stoletju, s pojavom liberalizma.\n_START_SECTION_\nPredstavni\xc5\xa1ka in neposredna demokracija\n_START_PARAGRAPH_\nDemokracija, kot jo danes pozna ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav, se imenuje liberalna demokracija in se izrazito opira na predstavni\xc5\xa1ko telo, ki voljeno po dolo\xc4\x8denem volilnem sistemu, ki je vnaprej uzakonjen. Izvoljeni predstavniki, ki predstavljajo ve\xc4\x8dino, imenujejo vlado ali pa so celo njeni pomembni dele\xc5\xbeniki. Tako izvoljeni predstavniki odlo\xc4\x8dajo o velikem delu politi\xc4\x8dnih in zakonskih vpra\xc5\xa1anj vladavine, pri tem pa neredko niso odgovorni svojemu volilnemu okraju, saj \xc5\xa1teje njihova izvolitev kot imenovanje celotnega ljudstva. Izvoljeni predstavnik ljudstva kandidira preko politi\xc4\x8dne ali dr\xc5\xbeavljanske liste, preko zbiranja podpisov ali podpore nekaterih organov, ki mandat ne \xc4\x8drpajo iz istih volitev. Praviloma veliko vlogo pri oblikovanju predstavni\xc5\xa1kega organa zakonodaje opravljajo politi\xc4\x8dne stranke. Podobna pravila veljajo tudi za utemeljevanje oblasti po volitvah lokalne samouprave, pa tudi regionalnih oblasti._NEWLINE_Neposredna demokracija z zakonom ali ustavo lahko predvideva vklju\xc4\x8devanje volivcev v politi\xc4\x8dni proces. Prebivalstvo lahko pridobi pravico do referenduma, tako zavezujo\xc4\x8dega kot posvetovalnega, kar politi\xc4\x8dno odgovornost prenese od predstavni\xc5\xa1kega telesa na same volivce, prebivalce republike._NEWLINE_Demokracija je postala mo\xc4\x8dno teoreti\xc4\x8dno na\xc4\x8delo za republiko, ki je v veliki meri najpogostej\xc5\xa1i okvir za demokracijo. Povezava med vladavinami tako na nivoju imena kot ustave zahteva jasno razvidne odnose med predstavniki ljudstva in gospodarstvom, ki vpliva na delovanje republike. Za delovanje demokrati\xc4\x8dne republike je tako klju\xc4\x8dno omejevanje vpliva posami\xc4\x8dnih interesov gospodarstva pri zagotavljanju ob\xc4\x8dega gospodarskega obilja. Omogo\xc4\x8danje samostojnega mandata predstavnika ljudstva omogo\xc4\x8da tako neodvisnost tak\xc5\xa1nega predstavnika ob diskreditacijah, aferah in vizionarskih odlo\xc4\x8ditvah. Politik je dele\xc5\xbeen tudi politi\xc4\x8dne odgovornosti kot pripadnik liste ali samo posameznik.\n_START_SECTION_\nUporaba izraza\n_START_PARAGRAPH_\nDemokracija oziroma demokrati\xc4\x8dna republika je postal pogost izraz za dr\xc5\xbeave, ki so nekdaj bile socialisti\xc4\x8dne. Demokracija je tedaj bila izraz, ki je poudarjal totalitarizem socializma in komunizma in tako z besedo izra\xc5\xbeal pomen svobodnih volitev. Tej sistemi so tako pridobili ve\xc4\x8d politi\xc4\x8dnih strank, bolj prehodne trge. Demokracija se je tako povezala s kapitalizmom in spremembami na ekonomskem podro\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nDemokrati\xc4\x8dnost dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nSestavni del demokrati\xc4\x8dnosti dru\xc5\xbebe je tudi njena skrb za \xc4\x8dlovekove pravice. Zagotavljanje dostojanstva, pravic in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din \xc4\x8dloveka in dr\xc5\xbeavljana nasproti dr\xc5\xbeave omogo\xc4\x8da, da taisti dr\xc5\xbeavljan lahko naustrahovano voli oziroma v dr\xc5\xbeavi biva in deluje gospodarsko u\xc4\x8dinkovito. Dr\xc5\xbeava ohrani vse oblasti pri varovanju svojih interesov in varnosti, kaznovanju in sojenju.'