b'\n_START_ARTICLE_\nMilet\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nRu\xc5\xa1evine se vidijo na satelitskih zemljevidih pri (37\xc2\xb053\xe2\x80\xb201\xe2\x80\xb3N 27\xc2\xb027\xe2\x80\xb249\xe2\x80\xb3E), pribli\xc5\xbeno 3 km severno od vasi Balat in 3 km vzhodno od Bat\xc4\xb1k\xc3\xb6y v provinci Ajdin, Tur\xc4\x8dija._NEWLINE_V antiki je mesto imelo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na ju\xc5\xbenem vstopu v velik zaliv, ob katerem sta bili \xc5\xa1e dve od dvanajstih tradicionalnih jonskih mest: Priene in Miunt. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Milet je bilo dodatno za\xc5\xa1\xc4\x8diteno z bli\xc5\xbenjim majhnim otokom Lada. V stoletjih se je zaliv zamuljil z naplavinami reke Majander. Priena in Miunt sta izgubila svoje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbee v rimski dobi, Milet sam je postal re\xc4\x8dno mesto v za\xc4\x8detku kr\xc5\xa1\xc4\x8danske dobe; vsa tri so bila zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena, saj je njihovo gospodarstvo propadlo zaradi pomanjkanja dostopa do morja. Ob velikem spomeniku se je po pisanju Nove zaveze apostol Pavel ustavil na poti v Jeruzalem z ladjo. Sre\xc4\x8dal je efe\xc5\xa1ke stare\xc5\xa1ine, nato pa se je odpravil na obalo in se poslovil, je zapisano v Apostolskih delih 20,17\xe2\x80\x9338 [].\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nV pleistocenski dobi je bilo obmo\xc4\x8dje Mileta potopljeno v Egejskem morju. Pozneje se je morje po\xc4\x8dasi zni\xc5\xbealo in doseglo raven pribli\xc5\xbeno 130 metrov pod sedanjo ravnjo, to je bilo okoli 18.000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Milet je bil del kopnega._NEWLINE_Okoli 5500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je postopno dvigovanje morja doseglo pribli\xc5\xbeno 1,75 m pod sedanjo ravnjo, kar je ustvarilo ve\xc4\x8d kra\xc5\xa1kih otokov iz apnenca, ki so bile prve naselbine okoli Mileta. Pribli\xc5\xbeno 1500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se je kra\xc5\xa1ki rob premaknil zaradi majhnega premika zemeljske skorje in otoki so se zdru\xc5\xbeili v polotok. Od takrat je morje naraslo za 1,75 m, vendar je bil polotok obdan s sedimenti iz reke Majander in zdaj je to kopno. Zamuljevanje pristani\xc5\xa1\xc4\x8da se je za\xc4\x8delo okoli 1000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in okoli 300 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je nastalo jezero Bafa.\n_START_SECTION_\nNeolitik\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1i arheolo\xc5\xa1ki dokazi, ki so na voljo, ka\xc5\xbeejo, da so otoke, na katerih je Milet prvotno nastal, naseljevala neolitska ljudstva \xc5\xbee 3500\xe2\x80\x933000 pr. n. \xc5\xa1t.  Cvetni prah v osnovnih vzorcih iz jezera Bafa v regiji Latmos, kopnem pri Miletu, ka\xc5\xbeejo, da ga je rahlo oplazil vrhunec gozda, ki je prevladoval v dolini reke Majander. Redke neolitske naselbine so bile ob izvirih, ki jih je bilo veliko, nekateri so bili geotermalni, saj je bilo to kra\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje, topografija riftne doline. Otoki bili morda naseljeni zaradi svojega strate\xc5\xa1kega pomena ob ustju reke Majander, poti na kopnem pa za\xc5\xa1\xc4\x8ditene z bre\xc5\xbeinami. Pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo v dolini bi bilo mogo\xc4\x8de, a obmo\xc4\x8dje gleda proti morju.\n_START_SECTION_\nBronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nPisna zgodovina Mileta se za\xc4\x8dne z zapisi Hetitov in mikenskimi zapisi iz Pilosa in Knososa v pozni bronasti dobi. Prazgodovinska arheologija zgodnje in srednje bronaste dobe ka\xc5\xbee, da je bilo mesto bolj pod vplivom dru\xc5\xbebe in dogodkov drugod v Egejskem morju in na celini.\n_START_SECTION_\nMikenska doba\n_START_PARAGRAPH_\nMilet je bil mikenska trdnjava na obali Male Azije od pribli\xc5\xbeno 1450 do 1100 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem . Leta 1320 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je mesto podprl protihetitski upornik Uhaziti iz bli\xc5\xbenje Arzave. Mursili je odredil svojima generaloma Malazitiju in Guli, da napadeta Milavando (Milet) in ga po\xc5\xbegeta; po\xc5\xa1kodovane tablice PHIIIA, najdene na kraju samem, so bile povezane s tem napadom. Pozneje je bilo mesto utrjeno v skladu s hetitskim na\xc4\x8drtom._NEWLINE_Milet je omenjen v pismu Tavagalava: To je eno od pisem, znani sta \xc5\xa1e pismi Manapa-Tarhunta in Milavata, ki nista zanesljivo datirani. V pismu Tavagalava pi\xc5\xa1e, da je imel Milavata (Milet) guvernerja Atpo, ki je bil pod pristojnostjo Ahijave (rasto\xc4\x8da dr\xc5\xbeava, verjetno v PHIIIB mikenske Gr\xc4\x8dije) in da je bilo mesto Atrija pod miletsko pristojnostjo. V pismu Manapa-Tarhunta je omenjen Atpa. Diplomatski pismi pripovedujeta, da je pustolovec Pijamaradu poni\xc5\xbeal Manapa-Tarhunta pred Atpom (poleg drugih nesre\xc4\x8d); hetitski kralj je nato ulovil Pijamaraduja v Milavandi in v pismu Tavagalava zahteval njegovo izro\xc4\x8ditev Hetitom._NEWLINE_V pismu Milavata je omenjen skupen pohod hetitskega kralja in luvijskega vazala (verjetno Kupanta-Kurunta iz Mire) proti Miletu in ugotavlja, da je bilo mesto (skupaj z Atrijo) pod nadzorom Hetitov._NEWLINE_Homer omenja, da je bil med trojansko vojno Milet zaveznik Troje in je bilo mesto Karijcev pod Nasterjem in Amfimahom. _NEWLINE_V zadnjem obdobju PHIIIB je trdnjava iz bronaste dobe Pilos \xc5\xa1tela med svoje \xc5\xbeenske su\xc5\xbenje tiste iz mi-ra-ti-ja, v mikenski gr\xc5\xa1\xc4\x8dini za "\xc5\xbeenske iz Mileta", napisano v linearni pisavi B .  Ob razpadu civilizacije bronaste dobe je Milet spet pogorel, verjetno zaradi prihoda "morskih ljudstev".\n_START_SECTION_\nTemno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nMitografi pravijo, da je Nelej, sin Kodra, zadnji kralj v Atenah pri\xc5\xa1el v Milet po "vrnitvi Heraklidov" (med gr\xc5\xa1kim temnim obdobjem). Jonci so ubili mo\xc5\xbee iz Mileta in poro\xc4\x8dili njihove vdove. To je mitski za\xc4\x8detek trajnega zavezni\xc5\xa1tva med Atenami in Miletom, ki je igralo pomembno vlogo v nadaljnjih perzijskih vojnah.\n_START_SECTION_\nArhai\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Milet je postalo eno od dvanajstih jonskih mest v Mali Aziji._NEWLINE_V 8. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bilo mesto vklju\xc4\x8deno v lelantsko vojno.\n_START_SECTION_\nPovezave z Megaro\n_START_PARAGRAPH_\nMilet je imel zgodnje vezi z Megaro v Gr\xc4\x8diji. Po mnenju nekaterih znanstvenikov sta ti dve mesti zgradili "kolonizacijsko zavezni\xc5\xa1tvo", sodelovali sta v 7./6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Mesti sta bili tesno povezani z Apolonovim prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dem. Megara je sodelovala s tistim v Delfih. Milet je imel svoje Apolonovo prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de Didimeus Milezios v Didimi. Prav tako so \xc5\xa1tevilne vzporednice v politi\xc4\x8dni organizaciji obeh mest.  _NEWLINE_Po Pavzaniasu so Megarijci trdili, da njihovo mesto dolguje svoj izvor Karu, sinu Foroneja, ki je zgradil mestno trdnjavo, imenovano Karija.  "Kar iz Megare" je morda "Kar iz Karije", znan tudi kot Kar (kralj Karije)._NEWLINE_V poznem 7. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je tiran Trazibul ohranil neodvisnost Mileta med 12-letno vojno proti lidijskemu kraljestvu.  Trazibul je bil zaveznik slavnega korintskega tirana Periandra._NEWLINE_Milet je bil pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de filozofije in znanosti z mo\xc5\xbemi,  kot so bili Tales, Anaksimander in Anaksimen. Za to obdobje verske \xc5\xa1tudije profesorja F. E. Petersa opisujejo pandeizem kot "zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino Milet\xc4\x8danov". _NEWLINE_V 6. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Milet raz\xc5\xa1iril pomorski imperij s \xc5\xa1tevilnimi kolonijami, a se je moral boriti proti mo\xc4\x8dnim Lidijcem doma in tiranu Polikratu, svojemu sosedu na zahodu, na Samosu._NEWLINE_Ko je perzijski kralj Kir premagal Krojza iz Lidije sredi 6. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, je Milet padel pod perzijsko oblast. Leta 499 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bil miletski tiran Aristagor vodja jonskega upora proti Perzijcem. Perzija je upor zatrla in kaznovala Milet s prodajo vseh \xc5\xbeensk in otrok v su\xc5\xbeenjstvo, ubijanjem mo\xc5\xa1kih, izgnala je vse mlade mo\xc5\xa1ke kot evnuhe, s \xc4\x8dimer je zagotovila, da se Milet\xc4\x8dan ne bo ve\xc4\x8d rodil.  Leto pozneje je Frinih napisal tragedijo Zajem Mileta v Atenah. Atenci so ga kaznovali, ker jih je opomnil na njihovo izgubo.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova rastrska zasnova je postala osnovna postavitev za rimska mesta._NEWLINE_Leta 479 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so Grki odlo\xc4\x8dno premagali Perzijce na gr\xc5\xa1ki celini in tudi Milet je bil osvobojen. V tem \xc4\x8dasu je nastalo ve\xc4\x8d drugih mest z miletskimi naseljenci, ki so segala v dana\xc5\xa1njo Tur\xc4\x8dijo vse do Krima._NEWLINE_Tam je u\xc4\x8dil tudi istoimenski ustanovitelj \xc5\xbege\xc4\x8dkljive Miletske \xc5\xa1ole literature Aristid iz Mileta (2. st. pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 334 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je mesto skupaj z ve\xc4\x8dino Anatolije zavzel Aleksander Veliki. V helenisti\xc4\x8dnem obdobju je mesto doseglo svoj najve\xc4\x8dji obseg. Znotraj njenih zidov je bilo pribli\xc5\xbeno 90 hektarjev.\n_START_SECTION_\nRimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nNova zaveza omenja Milet, ker je apostol Pavel leta 57 tu sre\xc4\x8dal stare\xc5\xa1ine cerkve iz Efeza ob koncu svojega tretjega misijonarskega potovanja, kot je zapisano v Apostolskih delih (20, 15\xe2\x80\x9338). Menijo, da se je Pavel ustavil ob velikem pristani\xc5\xa1kem spomeniku in sedel na njegove stopnice. Morda je tam sre\xc4\x8dal efe\xc5\xa1ke stare\xc5\xa1ine in se nato od njih poslovil na obali. V Miletu je Pavel pustil Trofima, enega od sopotnikov, da bi si opomogel zaradi bolezni (2 Timotej 4, 20). Ker to ne more biti isti obisk kot po Apostolskih delih 20 (v katerem Trofim spremlja Pavla vse do Jeruzalema glede na 21, 29), je moral Pavel vsaj \xc5\xa1e enkrat obiskati Milet, morda \xc5\xa1ele leta 65 ali 66. Prej\xc5\xa1nje uspe\xc5\xa1no triletno ministrovanje Pavla v najbli\xc5\xbejem Efezu je povzro\xc4\x8dilo evangelizacijo celotne azijske province (glej Apostolska dela 19, 10, 20; 1 Kor 16, 9). Verjetno je bila vsaj ob drugem obisku apostola v Miletu \xc5\xbee ustanovljena novonastala kr\xc5\xa1\xc4\x8danska skupnost.\n_START_SECTION_\nBizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nMed bizantinskim obdobjem je metropolija v Miletu postala nad\xc5\xa1kofija in nato metropolitanska \xc5\xa1kofija. Majhen bizantinski grad, imenovan Palation, je na hribu zraven mesta in je bil zgrajen v tem \xc4\x8dasu. Milet je vodil kurator.\n_START_SECTION_\nTur\xc5\xa1ka nadvlada\n_START_PARAGRAPH_\nSeld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki Turki so osvojili mesto v 14. stoletju in Milet uporabljali kot pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za trgovino z Benetkami_NEWLINE_Otomanski Turki so uporabljali mesto kot pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Anatoliji. Ko je pristani\xc5\xa1\xc4\x8de postalo zamuljeno, je bilo mesto opu\xc5\xa1\xc4\x8deno._NEWLINE_Zaradi starodavnega in poznej\xc5\xa1ega kr\xc4\x8denja gozdov, pa\xc5\xa1e (predvsem kozjih \xc4\x8dred), erozije in onesna\xc5\xbeenja tal ru\xc5\xa1evine mesta le\xc5\xbeijo nekaj 10 km od morja  na gladkem in golem gri\xc4\x8du, napolnjenem s sedimenti, brez zemlje in dreves, le z makijo._NEWLINE_Kompleksu \xc4\xb0lyas Bey iz leta 1403 z njegovo mo\xc5\xa1ejo je Europa Nostra podelila status kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v Miletu.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ka izkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nPrva izkopavanja v Miletu je opravil francoski arheolog Olivier Rayetove leta 1873, sledila sta nem\xc5\xa1ka arheologa Julius H\xc3\xbclsen in Theodor Wiegand med letoma 1899 in 1931. Zemeljska dela so bila ve\xc4\x8dkrat prekinjena po vojnah in iz drugih razlogov. Carl Weickart je kopal kratko sezono leta 1938 in ponovno med 1955 in 1957. Nato sta izkopavala Gerhard Kleiner in Wolfgang M\xc3\xbcller-Wiener. Danes izkopavanja organizira Univerza Ruhr iz Bochuma, Nem\xc4\x8dija._NEWLINE_Omembe vreden artefakt, odkrit v mestu ob prvih izkopavanjih v 19. stoletju, so Tr\xc5\xbena vrata Mileta. Kos za kosom so bila prepeljana v Nem\xc4\x8dijo in tam ponovno sestavljena. Trenutno so na ogled v Pergamonskem muzeju v Berlinu. Glavno zbirko artefaktov hrani Muzej Mileta v Didimi, kjer je od leta 1973.\n_START_SECTION_\nBronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopavanja iz bronaste dobe je od leta 1994 vodil Wolf-Dietrich Niemeir. Preiskave Mileta I do V so prinesle nova odkritja in spoznanja. Med drugim je bil v  minojskem ope\xc4\x8dnem sveti\xc5\xa1\xc4\x8du v Miletu IV a najden zoglenel lesen prestol. Najdbe lesenega pohi\xc5\xa1tva iz bronaste dobe so izredno redka. Kultni prestol je \xc5\xa1e posebej znan predstavnik Minojcev. Na prestolu je sedela sve\xc4\x8denica in sprejemala darove. Tri minojske pe\xc4\x8date so na\xc5\xa1li, med njimi tudi lentoid iz ro\xc5\xbenatega kremena. Ima vgraviranega krilatega grifina, ki se bori v zna\xc4\x8dilnem galopu z levom. Podobna predstavitev levinje je bila najdena na kupu z ritonom; dragocen primer iz kamene strele, verjetno daritev. Odkrili so tipi\xc4\x8dne minojske freske, ve\xc4\x8d lon\xc4\x8denine z napisi v linearni pisavi A, kar posebej potrjuje minojsko prisotnost glede na lokalno prebivalstvo, saj bi morali pri\xc4\x8dakovati luvijanske like ali hetitski klinopis. Na\xc5\xa1li so plo\xc5\xa1\xc4\x8dato marmornato ute\xc5\xbe z oznako \xc5\xa1estih krogov, kalibrirana je po minojskem sistemu te\xc5\xbee. Milet IV je zato \xc5\xa1e en dokaz za prevlado minojske mornarice v trgovskih mestih na Kikladih in v vzhodnem Sredozemlju._NEWLINE_To obdobje se je kon\xc4\x8dalo okoli 1500 pr. n. \xc5\xa1t. z uni\xc4\x8denjem, katerega vzrok je \xc5\xa1e vedno sporen. Druga najdba je bila zgodnej\xc5\xa1a plast, datirana na podlagi pepela in uni\xc4\x8denja po izbruhu vulkana na otoku Tera. Tradicionalno je datirana v zadnjo tretjino 16. st. pr. n. \xc5\xa1t., a po znanstvenem datiranju v zadnjih dveh desetletjih veliko prej, proti drugi polovici 17. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Potem je bila plast pepela odstranjena in mesto obnovljeno kot na Kreti in drugih vzhodnih otokih. Uni\xc4\x8denje je bilo morda tudi posledica gospodarskih te\xc5\xbeav in krize v vodstvu verske in politi\xc4\x8dne elite, ki je prispevala k padcu Minojcev.  Milet V ima po uvo\xc5\xbeenem blagu mikenske zna\xc4\x8dilnosti. Izdelovali so keramiko, saj je bilo v zaprtem prostoru najdenih sedem lon\xc4\x8denih pe\xc4\x8di iz \xc5\xbegane opeke. \xc5\xa0e vedno se zdi, da je bilo anatolskega prebivalstva malo. Milet V je bil zasut s 40 cm debelo plastjo ostankov po\xc5\xbeara. V zadnji bronastodobni plasti Milet VI niso na\xc5\xa1li nobene nove najdbe, ker je bila plast po\xc5\xa1kodovana zaradi rimskih stavb, zgrajenih na tem obmo\xc4\x8dju. Obdobje se je kon\xc4\x8dalo okoli leta 1100 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nArhai\xc4\x8dna doba\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopavanja v Miletu so se za\xc4\x8dela leta 1899, da bi se pove\xc4\x8dalo poznavanje tega mesta v arhai\xc4\x8dnem obdobju, ko je Milet igral pomembno vlogo kot rojstni kraj jonske filozofije narave ali zaradi usode mesta na predve\xc4\x8der perzijskih vojn._NEWLINE_V resnici so predvojna izkopavanja prinesla predvsem rezultate za poznej\xc5\xa1a obdobja. Arhai\xc4\x8dne najdbe in ugotovitve so izkopali le na Kalabak-Tepeju in Ateninem templju in na samotnih krajih v okolici mesta. Armin von Gerkan zaradi teh precej skromnih najdb domneva, da je bil arhai\xc4\x8dni Milet na istem mestu kot poznej\xc5\xa1e mesto. Raziskava po vojni je \xc5\xbeelela ovre\xc4\x8di Gerkanove teze. Zato so temeljiteje kopali v Ateninem templju._NEWLINE_Novej\xc5\xa1a raziskava je bila posve\xc4\x8dena mestnemu okro\xc5\xbeju na Kalabak-Tepeju, kjer je bil znan del mestnega obzidja. Na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju hriba so bile stanovanjske povr\xc5\xa1ine, kjer so odkrili ve\xc4\x8d pe\xc4\x8di. Poleg tega bi bilo treba na vzhodni terasi hriba pojasniti, kje je Artemidino sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Tudi te\xc5\xbeave zgodnjega klasi\xc4\x8dnega doseljevanja po 494 pr. n. \xc5\xa1t. so bila o\xc4\x8ditne pri teh izkopavanjih. Poleg tega je bilo odkrito Afroditino sveti\xc5\xa1\xc4\x8de iz Ojkusa, prej znano le iz virov. V skladu z najdbami votivnega templja so lahko ocenili \xc5\xa1iroko trgovalno povezavo Mileta: veliko pobarvanih pivskih posod iz Gr\xc4\x8dije, zlasti Korinta, \xc5\xa0parte in Aten; etrurijski \xc4\x8drn bukero vr\xc4\x8d; velik glinasti kip iz Cipra, obdelane \xc5\xa1koljke tridacnidae\xe2\x80\x98\xe2\x80\x98 iz severne Sirije in \xc5\xa1tevilni kosi nakita, amuleti, skarabeji in votivne figurice iz Egipta._NEWLINE_K ozemlju (ch\xc5\x8dra) Mileta spadajo bli\xc5\xbenja naselja Ases, Fira in Tejhjusa, ki je v zalivu Akb\xc3\xbck. Ases je bil odkrit leta 1992 na Mengerevem Tepeju. Po mnenju Herodota je bilo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Atene Asesija po nesre\xc4\x8di lidijskega kralja Alijata II. leta 600 pr. n. \xc5\xa1t. po\xc5\xbegano. Glede na trenutno stanje raziskav so prepri\xc4\x8dani, da je na istem mestu, kot je bil arhai\xc4\x8dni Milet, nastalo poznej\xc5\xa1e mesto.'