b'\n_START_ARTICLE_\nItalijanistika\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanistika je veda o italijanskem jeziku, italijanski knji\xc5\xbeevnosti in kulturi, ki se \xc5\xa1tudira na univerzitetni ravni.\n_START_SECTION_\nRaziskovalci italijanskega jezika na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nEden prvih dokumentov, ki povezuje italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, je italijansko-slovenski slovar Alasia da Sommaripe iz leta 1607._NEWLINE_K izdelavi italijansko-slovenskega in slovensko-italijanskega slovarja so skozi \xc4\x8das prispevali Janko Tavzes (slovar je iz\xc5\xa1el leta 1941), Anton Debeljak, Vojteh Strnad, Anton Bajec, Anton Grad, Janko Kotnik in Sergij \xc5\xa0lenc. Zadnji italijansko-slovenski slovar je iz\xc5\xa1el leta 2001 (70.000 gesel), zadnji slovensko-italijanski slovar pa leta 2006 (100.000 gesel). Avtor obeh slovarjev je Sergij \xc5\xa0lenc.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij italijanistike v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanistika na Univerzi v Ljubljani_NEWLINE_Italijanistika ima svoj sede\xc5\xbe na Filozofski fakulteti, na Oddelku za romanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_Leta 1927 je bila na Filozofski fakulteti ustanovljena katedra za romanistiko, ki jo je zasedel Franc \xc5\xa0turm, ki se je pri svojem raziskovalnem delu s posebno vnemo posve\xc4\x8dal italijanskemu jeziku, ob njem pa tudi furlan\xc5\xa1\xc4\x8dini in \xc5\xa1ir\xc5\xa1im romansko-slovenskim jezikovnim izmenjavam. Leta 1937 je postal lektor za italijanski jezik Stanko Leben. Leta 1930 je izdal u\xc4\x8dbenik z naslovom Italjanska vadnica: za \xc5\xa1ole in samouke. Vodil je te\xc4\x8daje sodobnega italijanskega jezika, nekaj semestrov pa je posvetil tudi italijanski knji\xc5\xbeevnosti. Leta 1940 so na pobudo slavista Frana Ramov\xc5\xa1a spro\xc5\xbeili postopek za docenturo za italijanski jezik. Za docente so se prijavili Stanko Leben, Anton Grad in Anton Ribolli. Fakultetni svet je izbral Stanka Lebna za docenta za italijanski jezik._NEWLINE_Po vojni je italijanistika za\xc5\xbeivela s prihodom Stanka \xc5\xa0kerlja iz Beograda. Ta je obnovil \xc5\xa1tudij romanskega jezikoslovja, za italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino pa \xc5\xa1e posebej \xc5\xa1tudij dialektologije, zlasti bene\xc5\xa1kih nare\xc4\x8dij, najve\xc4\x8d znanstvenega in pedago\xc5\xa1kega dela je vlo\xc5\xbeil v \xc5\xa1tudij italijanske skladnje. Njegov \xc5\xa1tudij bene\xc5\xa1kih nare\xc4\x8dij je nadaljeval Mitja Skubic, skladenjske raziskave pa Tja\xc5\xa1a Mikli\xc4\x8d, ki je prevzela vodenje katedre za italijanski jezik, potem ko je Skubic ustanovil hispanistiko._NEWLINE_Tja\xc5\xa1a Mikli\xc4\x8d se posve\xc4\x8da predvsem besediloslovnim in diskurzivnim raziskavam problemov, povezanih z besedilnim funkcioniranjem italijanskega glagola, ve\xc4\x8dinoma s kontrastivne perspektive. Od leta 2007 vodi katedro za italijanski jezik Martina O\xc5\xbebot, ki se posve\xc4\x8da jezikom v stiku, besediloslovju z analizo diskurza in prevodoslovju. Raziskovalno in strokovno podro\xc4\x8dje didaktike italijanskega jezika vodi Darja Mertelj. Na tem podro\xc4\x8dju je na oddelku vrsto let delovala tudi Lucija \xc4\x8cok._NEWLINE_Oddelek ima svoje in tuje lektorje._NEWLINE_Delo katedre za italijansko knji\xc5\xbeevnost sta po Stanku \xc5\xa0kerlju najvidneje zaznamovala njegova naslednika: Niko Ko\xc5\xa1ir in Atilij Rakar. Za njima se s knji\xc5\xbeevnostjo ukvarja Irena Prosenc \xc5\xa0egula, predvsem na podro\xc4\x8dju renesan\xc4\x8dne knji\xc5\xbeevnosti in knji\xc5\xbeevnosti 20. stoletja. Patrizia Farinelli, ki raziskuje renesan\xc4\x8dno in baro\xc4\x8dno liriko ter sodobno prozo, je od leta 2005 vodja katedre za italijansko knji\xc5\xbeevnost._NEWLINE_Italijanistika na Univerzi na Primorskem_NEWLINE_Italijanistika ima svoj oddelek na Fakulteti za humanisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije._NEWLINE_Na oddelku deluje poleg drugih Goran Filipi, podro\xc4\x8dje italijanistike v povezavi s slovenistiko raziskuje tudi Vesna Mikoli\xc4\x8d.'