b'\n_START_ARTICLE_\nCiril \xc5\xbdnidar\xc5\xa1i\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nCiril \xc5\xbdnidar\xc5\xa1i\xc4\x8d, sin profesorja Jakoba \xc5\xbdnidar\xc5\xa1i\xc4\x8da, je leta 1901 maturiral na gimnaziji v Sarajevu in 1906 diplomiral na gradbenem oddelku Tehni\xc5\xa1ke visoke \xc5\xa1ole v Gradcu. Slu\xc5\xbeboval je pri Kranjskem de\xc5\xbeelnem zboru v Ljubljani do 1909, pri melioracijskem uradu za Dalmacijo v Zadru do 1918, bil vodja oblastnega hidrotehni\xc5\xa1kega oddelka v Splitu do 1925, ko je bil imenovan za izrednega in 1938 za rednega profesorja na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani za predmet vodne zgradbe. Bil je predstojnik fakultetnega In\xc5\xa1tituta za vodne zgradbe  in botroval ustanovitvi Vodogradbenega laboratorija (1937)._NEWLINE_\xc5\xbdnidar\xc5\xa1i\xc4\x8d je veliko \xc4\x8dasa, truda in \xc5\xbeivljenjske energije posvetil \xc5\xa1tudiju literature, zbiranju podatkov, razglabljanju o gradbenih problemih in njihovem originalnem re\xc5\xa1evanju; posve\xc4\x8dal se je tudi \xc5\xa1tudentom, sam zasnoval in vodil vsa predavanja in vaje. V okviru predmeta vodne zgradbe je predaval snov, ki je danes razdeljena na 8 samostojnih predmetov (hidrologija, hidravlika, izraba vodnih sil, prometna, sanitarna in gospodarska hidrotehnika, fundiranje, geomehanika)._NEWLINE_\xc5\xbdal je mnogo zbranega gradiva ostalo neizkori\xc5\xa1\xc4\x8denega, napisanega le na listkih, v katerih se nih\xc4\x8de ne znajde, le malo je ohranjenega v zapiskih predavanj posameznih slu\xc5\xa1ateljev. Nekatere na\xc5\xa1tudirane teme je nameraval publicirati, objavil pa je le nekaj \xc4\x8dlankov.'