b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0panski zlati vek\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panski zlati vek (\xc5\xa1pansko Siglo de oro) je obdobje razcveta \xc5\xa1panske umetnosti in literature, ki sovpada z vzponom \xc5\xa1panske Habsbur\xc5\xa1ke dinastije. Nima to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denih letnic za\xc4\x8detka in konca, trajal pa je ve\xc4\x8d kot eno stoletje. Za\xc4\x8del se je po letu 1492, ki so ga zaznamovali konec rekonkviste, Kolumbovo odkritje Amerike in izdaja Nebrijove Slovnice \xc5\xa1panskega jezika (Gram\xc3\xa1tica de la lengua castellana), politi\xc4\x8dno gledano pa se je kon\xc4\x8dal okrog leta 1659 s pirinejskim sporazumom med Francijo in \xc5\xa0panijo. Leta 1681 je umrl Pedro Calder\xc3\xb3n de la Barca, zadnji ve\xc4\x8dji pisatelj obdobja, in z njegovo smrtjo se tudi dokon\xc4\x8dno kon\xc4\x8da zlati vek v umetnosti in literaturi._NEWLINE_Izraz \xe2\x80\x9czlati vek\xe2\x80\x9d je leta 1754 prvi uporabil u\xc4\x8denjak 18. stoletja Luis Jos\xc3\xa9 Vel\xc3\xa1zquez (1722-1772), z njim pa je ozna\xc4\x8dil zgolj 16. stoletje. Pozneje se je izraz raz\xc5\xa1iril na obdobje renesanse v 16. stoletju in obdobje baroka v 17. stoletju.\n_START_SECTION_\nZgodovinski okvir\n_START_PARAGRAPH_\nV 16. in 17. stoletju se v Evropi pojavita dve vodilni umetni\xc5\xa1ki in kulturni gibanji: renesansa in barok. V \xc5\xa1panski zgodovini je to obdobje zaradi vzpona umetnosti poimenovano zlati vek._NEWLINE_Renesansa je ideolo\xc5\xa1ko, umetni\xc5\xa1ko in literarno gibanje, ki se je za\xc4\x8delo sredi 14. stoletja v Italiji ter katere temelj je\xc2\xa0\xc2\xbbponovno rojstvo\xc2\xab\xc2\xa0(fr. renaissance) klasi\xc4\x8dne kulture, in sicer spoznavanje in \xc5\xa1tudij Anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije in Anti\xc4\x8dnega Rima. V \xc4\x8dasu renesanse so tako \xc5\xa0panija kot preostale evropske dr\xc5\xbeave do\xc5\xbeivele dru\xc5\xbebene, kulturne in verske spremembe, s \xc4\x8dimer se je za\xc4\x8delo obdobje zgodnjega novega veka (1500-1750)._NEWLINE_Katoli\xc5\xa1ka kralja, Izabela I. Kastiljska in Ferdinand II. Aragonski, sta leta 1492 zavzela Granado (rekonkvista) ter z zdru\xc5\xbeitvijo Kastiljskega in Aragonskega kraljestva dosegla enotnost \xc5\xa0panije. Ko je Izabela I. Kastiljska umrla, je prestol podedovala njena h\xc4\x8di Ivana Kastiljska, ki naj bi bila du\xc5\xa1evno bolna, zaradi \xc4\x8desar je regent najprej postal njen o\xc4\x8de, Ferdinand II. Kastiljski, po njegovi smrti pa Ivanin mo\xc5\xbe Filip I. Kastiljski. Leta 1516 je na oblast pri\xc5\xa1el njun sin Karel V. Habsbur\xc5\xa1ki (\xc5\xa1panski kralj Karel I.), ki je podedoval Avstrijo, Nizozemsko, Franche-Comt\xc3\xa9, Burgundijo, Kastiljo, Navarro, Aragonijo, Neapelj, Sicilijo ter do tedaj odkrito Ameriko. Obdobje Karla V. zaznamuje tudi pojav humanizma in mo\xc4\x8dan vpliv Erazma Rotterdamskega (1466-1536), ki se je zavzemal za intimno in tolerantno vero, kritiziral pa je tedanjo Cerkev: hinav\xc5\xa1\xc4\x8dino klerikov, procesije, post ter kult relikvij. Njegove ideje so se raz\xc5\xa1irile po vsej \xc5\xa0paniji, \xc4\x8deprav je inkvizicija gibanje kmalu zatrla. Leta 1556 je Karel V. abdiciral, oblast pa je prevzel njegov sin Filip II. \xc5\xa0panski, ki je z uspe\xc5\xa1nim zunanjepoliti\xc4\x8dnim delovanjem ustvaril\xc2\xa0\xc2\xbbimperij, kjer sonce nikoli ne zaide\xc2\xab. Pridru\xc5\xbeil se je Sveti ligi, katere najve\xc4\x8dji uspeh je bila Bitka pri Lepantu leta 1571 proti Otomanskemu cesarstvu, leta 1581 pa je anektiral Portugalsko in njene teritorije po svetu. Eden izmed Filipovih najve\xc4\x8djih porazov je bil neuspe\xc5\xa1en napad na Veliko Britanijo leta 1788 s t.i. Neuni\xc4\x8dljivo armado, ki je pripomogel k postopnemu upadu \xc5\xa1panske pomorske premo\xc4\x8di v Atlantiku._NEWLINE_16. stoletje je zaznamovalo tudi odkrivanje Novega sveta, ki so ga omogo\xc4\x8dili tehni\xc5\xa1ki in pomorski razvoj, poznavanje sprememb ozra\xc4\x8dja in morskih tokov ter odkritje kompasa. Leta 1492 je Kri\xc5\xa1tof Kolumb odkril Ameriko, s \xc4\x8dimer se je za\xc4\x8dela ve\xc4\x8dstoletna kolonizacija Amerike._NEWLINE_Leta 1598 je Filip II. umrl, nasledil ga je njegov sin Filip III., \xc4\x8digar vladavino je zaznamoval za\xc4\x8detek politi\xc4\x8dnega, gospodarskega in voja\xc5\xa1kega propada \xc5\xa0panskega imperija. Tako kot njegove prednike je tudi njega vodila ideja verske enotnosti. V 16. stoletju je bila \xc5\xa1panska dru\xc5\xbeba razdeljena na stare in nove kristjane (nekdanji judje in Moriski). Novi kristjani so bili v \xc4\x8dasu Karla V. in Filipa II. marginalizirani, Filip III pa je Moriske leta 1609 izgnal iz Granade. Zaradi strahu, da bi se v \xc5\xa0paniji raz\xc5\xa1iril protestantizem, ki so ga videli kot krivoverstvo, je oblast drasti\xc4\x8dno omejila \xc5\xa1iritev tujih knjig, kar je povzro\xc4\x8dilo kulturno izolacijo \xc5\xa0panije._NEWLINE_Nasledniki velikega \xc5\xa0panskega imperija 16. stoletja niso zmogli ohraniti njegove nekdanje veli\xc4\x8dine. Zunanjepoliti\xc4\x8dno dogajanje so zaznamovale pogoste vojne med \xc5\xa0panijo in Francijo ter napadi angle\xc5\xa1kih piratov, ki so plenili \xc5\xa1panske ladje, ki so prihajale iz Amerike, v \xc4\x8dasu vladavine Filipa IV. (1605-1665) pa se je Portugalska dokon\xc4\x8dno osamosvojila. Po smrti Karla II., ki je umrl brez naslednika, je pri\xc5\xa1lo do nasledstvene vojne, v kateri je zmagal Filip V. \xc5\xa0panski, vnuk francoskega kralja, preko katerega je na oblast pri\xc5\xa1la burbonska dinastija._NEWLINE_17. stoletje je v \xc5\xa0paniji po drugi strani zaznamoval bli\xc5\xa1\xc4\x8d umetnosti, pojavijo se pomembne osebnosti baroka, kot so Cervantes, Lope de Vega, G\xc3\xb3ngora, Quevedo, Vel\xc3\xa1zquez in drugi. Termin barok izvira iz portugal\xc5\xa1\xc4\x8dine in pomeni nepravilno oblikovan biser. Najprej se je uporabljal v arhitekturi, kjer je ozna\xc4\x8deval zapletene oblike in nepravilne linije, pozneje pa se je raz\xc5\xa1iril tudi na druge vrste umetnosti: na slikarstvo, kiparstvo, glasbo in literaturo. Glavni zna\xc4\x8dilnosti baroka sta pretiravanje ter prekomerno upodabljanje ob\xc4\x8dutij.\n_START_SECTION_\nBibliografija\n_START_PARAGRAPH_\nCabrales, Jos\xc3\xa9 Manuel in Guillermo Hern\xc3\xa1ndez. Literatura espa\xc3\xb1ola y latinoamericana 1. De la Edad Media al Neoclasicismo. Madrid: SGEL, 2009._NEWLINE_Gil Andr\xc3\xa9s, Carlos. 50 cosas que hay que saber sobre historia de Espa\xc3\xb1a. Barcelona: Editiorial Planeta, S. A., 2013._NEWLINE_Pedraza Jim\xc3\xa9nez, Felipe B. in Milagros Rodr\xc3\xadguez C\xc3\xa1ceres. Historia esencial de la literatura espa\xc3\xb1ola e hispanoamericana. Madrid: Edaf, 2008._NEWLINE_Valde\xc3\xb3n, Julio, P\xc3\xa9rez, Joseph in Julia Santos. Historia de Espa\xc3\xb1a. Madrid: Espasa, 2003.'