b'\n_START_ARTICLE_\nKubi\xc4\x8dni kristalni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nKubi\xc4\x8dni ali izomerni kristalni sistem kristalni sistem, v katerem ima osnovna celica obliko kocke. Kocka je ena od najbolj obi\xc4\x8dajnih in najenostavnej\xc5\xa1ih oblik kristalov in mineralov._NEWLINE_Kubi\xc4\x8dni kristalni sistem ima tri osnovne razli\xc4\x8dice: primitivno, telesno in ploskovno centrirano kocko in \xc5\xa1tevilne variante, ki so na\xc5\xa1tete kasneje. Osnovna celica sistema je po dogovoru kocka, \xc4\x8deprav primitivna kocka to pogosto ni. Odstopanje je posledica pojava, da je v ve\xc4\x8dini kubi\xc4\x8dnih kristalnih sistemov v osnovni celici ve\xc4\x8d kot en atom.\n_START_SECTION_\nGostota atomskega sklada\n_START_PARAGRAPH_\nPomembna zna\xc4\x8dilnost kristalnih struktur je njihova gostota. Gostota struktur se izra\xc4\x8dunava s predpostavko, da so vsi atomi enake kroglice z dovolj velikim premerom, da se dotikajo sosednjih kroglic. Gostota sklada je dele\xc5\xbe prostora, ki je zapolnjen s temi kroglicami._NEWLINE_\xc4\x8ce je v vsaki mre\xc5\xbeni to\xc4\x8dki po en atom, je v enostavni kubi\xc4\x8dni mre\xc5\xbei z dol\xc5\xbeino stranice a ena kroglica s polmerom a/2. Gostota tak\xc5\xa1nega sklada je pribli\xc5\xbeno 0,524, kar je dokaj malo. Telesno centrirana kocka ima gostoto 0,680, ploskovno centrirana kocka pa 0,740, kar je najve\xc4\x8dja teoreti\xc4\x8dno mo\xc5\xbena vrednost, \xc4\x8deprav imajo tak\xc5\xa1no gostoto tudi druge kristalne mre\xc5\xbee, na primer heksagonalni gosti sklad in ena od tetraedri\xc4\x8dnih telesno centriranih kock._NEWLINE_Ker se atomi v gostih skladih med seboj praviloma privla\xc4\x8dijo, so skladi obi\xc4\x8dajno gostej\xc5\xa1i. Mo\xc5\xbeni so tudi redkej\xc5\xa1i skladi, na primer \xc4\x8de hibridizacija orbital zahteva dolo\xc4\x8dene vezne kote. Enostavna kubi\xc4\x8dna struktura s posebno majhno gostoto je v naravi redka, prisotna pa je na primer v poloniju. Telesno in ploskovno centrirani kocki sta v naravi precej pogosti. Telesno centrirano kocko imajo na primer \xc5\xbeelezo, krom, volfram in niobij, ploskovno centrirano kocko pa svinec (svin\xc4\x8dev(II) nitrat), aluminij, baker, zlato in srebro.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8datomske spojine\n_START_PARAGRAPH_\nSpojine, ki so sestavljene iz ve\xc4\x8d kot enega elementa, na primer binarne spojine, imajo pogosto kristalne strukture, ki temeljio na kubi\xc4\x8dnem kristalnem sistemu.\n_START_SECTION_\nStruktura cezijevega klorida\n_START_PARAGRAPH_\nEna od struktur je prepletena enostavna kubi\xc4\x8dna struktura, imenovana tudi struktura cezijevega klorida, v kateri cezijevi in klorovi ioni tvorijo lo\xc4\x8deni enostavni kubi\xc4\x8dni strukturi. Cezijevi ioni so v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vsake kocke klorovih ionov in obratno. Razporeditev ionov v celoti je enaka telesno centrirani kocki, vendar z izmenjajo\xc4\x8dimi se vrstami ionov na razli\xc4\x8dnih mre\xc5\xbenih to\xc4\x8dkah (slika)._NEWLINE_Tak\xc5\xa1no kristalno strukturo ima poleg cezijevega klorida \xc5\xa1e nekaj drugih alkalijskih halogenidov, pripravljenih pri nizkih temperaturah ali visokih tlakih. Struktura je na splo\xc5\xa1no bolj verjetna, kadar je sestavljena iz dveh elementov s pribli\xc5\xbeno enakimi ionskimi polmeri (ionski polmer Cs\xe2\x81\xba = 167 pm in Cl\xe2\x81\xbb = 181 pm)._NEWLINE_Prostorska skupina ima v Hermann-Mauguinovi notaciji oznako Pm3m, v Mednarodnih preglednicah za kristalografijo pa "#221". Skupina ima v klasifikaciji urejenih poliatomskih kristalnih struktur Strukturbericht oznako "B2"._NEWLINE_Koordinacijsko \xc5\xa1tevilo vsakega iona v strukturi je 8: centralni kation je koordiniran z 8 anioni na ogli\xc5\xa1\xc4\x8dih kocke, centralni anion pa je na enak na\xc4\x8din koordiniran z 8 kationi v ogli\xc5\xa1\xc4\x8dih druge kocke.\n_START_SECTION_\nStruktura kamene soli\n_START_PARAGRAPH_\nDruga struktura je struktura kamene soli ali struktura halita (natrijevega klorida). V tej strukturi tvorijo istovrstni ioni lo\xc4\x8deni ploskovno centrirani kocki, ki se prepletata v obliki \xc5\xa1ahovnice (slika)._NEWLINE_Tak\xc5\xa1no strukturo imajo poleg halita tudi skoraj vsi alkalijski halogenidi, mnogi dvovalentni kovinski oksidi, sulfidi, selenidi in teluridi. Struktura je na splo\xc5\xa1no bolj verjetna kadar je kation malo manj\xc5\xa1i od aniona oziroma kadar so razmerja med ionskimi polmeri kationov in anionov na obmo\xc4\x8dju 0,414 do 0,732._NEWLINE_Prostorska skupina ima Hermann-Mauguinovi notaciji oznako Fm3m, v Mednarodnih preglednicah za kristalografijo pa "#225". Skupina ima v klasifikaciji urejenih poliatomskih kristalnih struktur Strukturbericht oznako "B1"_NEWLINE_Koordinacijsko \xc5\xa1tevilo vsakega iona v tej strukturi je enako 6: vsak kation je koordiniran s \xc5\xa1estimi anioni v ogli\xc5\xa1\xc4\x8dih oktaedra, vsak anion pa je na podoben na\xc4\x8din koordiniran s 6 kationi v ogli\xc5\xa1\xc4\x8dih sosednjega oktaedra.\n_START_SECTION_\nStruktura cinkove svetlice\n_START_PARAGRAPH_\nTretja struktura je struktura cinkove svetlice oziroma sfalerita (\xce\xb1-ZnS). Podobno kot v kameni soli sta tudi v tej strukturi udele\xc5\xbeena dva raznovrstna atoma, ki tvorita dve med seboj prepleteni ploskovno centrirani kocki. Struktura se razlikuje od strukture kamene soli po relativnem polo\xc5\xbeaju obeh kristalnih re\xc5\xa1etk. Celotna razporeditev atomov je enaka razporeditvi v diamantni kubi\xc4\x8dni strukturi, vendar z izmeni\xc4\x8dnimi vrstami atomov na razli\xc4\x8dnih mre\xc5\xbenih polo\xc5\xbeajih (slika)._NEWLINE_Tak\xc5\xa1no kristalno strukturo imajo poleg cinkove svetlice tudi mnoge spojine polprevodnikov, na primer galijev arzenid in kadmijev telurid, in mnoge druge binarne spojine._NEWLINE_Prostorska skupina strukture se v Hermann-Mauguinovi notaciji imenuje F43m, v Mednarodnih preglednicah za kristalografijo pa "#216". Skupina ima v klasifikaciji urejenih poliatomskih kristalnih struktur Strukturbericht oznako "B3".'