b'\n_START_ARTICLE_\nJosef Dobrovsk\xc3\xbd\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDobrovsk\xc3\xbd se je rodil \xc4\x8de\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini, ki je \xc5\xbeivela na Mad\xc5\xbearskem, a se je s star\xc5\xa1i kmalu preselil na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko. Po opravljeni gimnaziji je v Pragi \xc5\xa1tudiral bogoslovje in jezikoslovje ter leta 1772 vstopil med jezuite. Deloval je kot zasebni u\xc4\x8ditelj in duhovnik._NEWLINE_Umrl je leta 1829 med obiskom v Brnu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDobrovsk\xc3\xbd se je sprva ukvarjal s preu\xc4\x8devanjem Svetega pisma in leta 1776 je izdal svojo prvo, v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini zapisano \xc5\xa1tudijo. V strokovni javnosti je postal poznan predvsem leta 1778, ko je v \xc5\xa1tudiji Fragmentum Pragense Evangelii S. Marci dokazal, da je eden od rokopisov, pripisanih evangelistu Marku, veliko mlaj\xc5\xa1i, kot so menili. Po letu 1779 se je ukvarjal zlasti s \xc4\x8de\xc5\xa1kim jezikom in knji\xc5\xbeevnostjo. Med drugim je leta 1809 izdal delo Iz\xc4\x8drpna u\xc4\x8dna sestava \xc4\x8de\xc5\xa1kega jezika (Ausf\xc3\xbchrliches Lehrgeb\xc3\xa4ude der b\xc3\xb6hmischen Sprache), ki velja za prvo \xc4\x8de\xc5\xa1ko moderno slovnico._NEWLINE_Zagovarjal je pravopisne zakonitosti \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine iz konca 16. stoletja ter zavra\xc4\x8dal vse spremembe, ki so jih uvajali po tem obdobju. Sam je pisal zlasti v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, v zgodnjih letih tudi v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, v \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dini pa \xc5\xa1ele v letih pred svojo smrtjo._NEWLINE_Okoli leta 1800 se je za\xc4\x8del intenzivneje preu\xc4\x8devati slovanske jezike ter leta 1806 za\xc4\x8del izdajati \xc4\x8dasopis Slawin, med letoma 1814 in 1815 pa \xc4\x8dasopis Slovanka. Leta 1822 je izdal prvo moderno slovnico starocerkvenoslovan\xc5\xa1\xc4\x8dine z naslovom Institutiones linguae slavicae dialecti veteris. Zaradi tega dela velja za utemeljitelja slavistike.'