b'\n_START_ARTICLE_\nMariner 2\n_START_PARAGRAPH_\nMariner 2 (Mariner-Venus 1962) je bilo prvo uspe\xc5\xa1no vesoljsko plovilo v Nasinem medplanetarnem Programu Mariner. Kakor Mariner 1 so ga namenili na pot do planeta Venere._NEWLINE_Raketa nosilka Atlas LV-3 Agena-B, ki je ponesla Mariner 1, je med izstrelitvijo 22. julija 1962 odpovedala in plovilo je bilo uni\xc4\x8deno. Mesec dni kasneje 27. avgusta so uspe\xc5\xa1no izstrelili nadomestni Mariner 2, ki je poletel na 3\xc2\xbd mesece dolgo pot do Venere. Med letom je prvi\xc4\x8d izmeril Son\xc4\x8dev veter, stalni tok nabitih delcev, ki izvira iz Sonca. Poleg tega je sonda zaznala visokoenergijske nabite delce iz Sonca in nekaj kratkotrajnih son\xc4\x8dnih izbruhov, kakor tudi kozmi\xc4\x8dne \xc5\xbearke iz zunanjih podro\xc4\x8dij Oson\xc4\x8dja. Ko je sonda 14. decembra 1962 letela mimo Venere manj kot 35.000 km dale\xc4\x8d, je posnela planet z infrarde\xc4\x8dimi in mikrovalovnimi radiometri. Deset let preden je sonda poletela, so astronomi in planetologi verjeli, da planet ve\xc4\x8dinoma pokriva voda, ali pa se je planet zaradi visokih temperatur spremenil v eno samo veliko pe\xc5\xa1\xc4\x8deno pu\xc5\xa1\xc4\x8davo. Uvideli so tudi, da je zunanja plast njene atmosfere sestavljena iz ogljikovega dioksida, ki ne prepu\xc5\xa1\xc4\x8da toplote Sonca. Mariner 2 je odkril, da ima Venera mrzle oblake in izjemno vro\xc4\x8do povr\xc5\xa1ino (do pribli\xc5\xbeno 430 \xc2\xb0C). Pri tem ni zaznal magnetnih polj ali sevanj. Ker svetli neprepustni oblaki planeta zakrivajo povr\xc5\xa1ino, Mariner 2 niso opremili s fotoaparatom._NEWLINE_Naslednji odpravi v projektu Mariner sta bili Mariner 3 in Mariner 4, ki sta poleteli do Marsa. Uspelo je le Marinerju 4.'