b'\n_START_ARTICLE_\nSodobna umetnost v Sloveniji\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nTa \xc4\x8dlanek orisuje raz\xc5\xa1iritve likovne umetnosti v slovenskem prostoru, ki so jih povzro\xc4\x8dile dru\xc5\xbebene spremembe (razpad Jugoslavije, globalizacija, diktat kapitala) in \xc5\xa1iroka dostopnost hitro razvijajo\xc4\x8de se tehnologije. Ker so likovni umetniki in umetnice za\xc4\x8deli uporabljati najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1a z novo tehnologijo podprta orodja za vizualizacijo svojih del, govorimo o vizualni umetnosti. Zajema slikarstvo, kiparstvo, grafiko, strip, avtorske knjige, fotografijo, video, film, arhitekturo, dela narejena z ra\xc4\x8dunalnikom, dela na ra\xc4\x8dunalniku in internetu. Poleg tega se je tradicionalno likovno okolje \xc5\xa1e raz\xc5\xa1irilo, ko so vanj za\xc4\x8deli vstopati umetniki in umetnice z drugih podro\xc4\x8dij in se je fokus spremenil, odvrnil od na\xc4\x8del modernizma. Zato velikokrat uporabljamo \xc5\xa1e \xc5\xa1ir\xc5\xa1i pojem sodobne umetnosti (angle\xc5\xa1ko: contemporary arts), ki se je v Sloveniji uveljavil v zadnjem desetletju 20. stoletja in ga pogojno lahko zamejimo s prihodom nove generacije umetnikov, ki ga \xc5\xbee zavra\xc4\x8dajo. Glavni teoretik obdobja (1990-2015) je bil kustos Moderne galerije Igor Zabel. Bogat spletni vir na obravnavano temo je Pojmovnik slovenske umetnosti od 1945 do 2005 - Pojmovnik.si in spletna portala Culture.si in Kulturnik.si.\n_START_SECTION_\nUmetnice in umetniki, umetni\xc5\xa1ko delo\n_START_PARAGRAPH_\nKo je slika prestopila okvir in se je kip raz\xc5\xa1iril v prostor, v instalacijo ter s pojavom novih medijev (za\xc4\x8detni razvoj v 80-letih), je nastopil \xc4\x8das, ko so mladi umetniki in umetnice za\xc4\x8deli prestopati tudi druge meje.  Ve\xc4\x8dinoma so se odvrnili od gojenja lastnega stila in raziskovanja znotraj enega medija. Za svoje izra\xc5\xbeanje so za\xc4\x8deli uporabljati vse razli\xc4\x8dne medije, ki so jih imeli na razpolago v odvisnosti od teme, ki so jo hoteli predstaviti javnosti. Pomemben je postal koncept umetni\xc5\xa1kega dela. Poleg raziskave izraznih mo\xc5\xbenosti novih medijev, so se za\xc4\x8deli posve\xc4\x8dati aktualnim dru\xc5\xbebenim problemom in svoji vlogi v hitro spreminjajo\xc4\x8dih se dru\xc5\xbebenih razmerah ali raziskovanju svojega intimnega sveta. Za\xc4\x8dno se povezovati z dru\xc5\xbebenimi gibanji. Delati za\xc4\x8dno v javnem prostoru (izven umetni\xc5\xa1kih institucij), ustanavljali so svoje institucije (Institut za doma\xc4\x8de raziskave, P.A.R.A.S.I.T.E. Museum, Dr\xc5\xbeavica Pti\xc4\x8djestra\xc5\xa1ilna, Projekt Atol in Makrolab...), delati za\xc4\x8dno projektno. V svoje nastope so za\xc4\x8deli vklju\xc4\x8devati publiko (relacijska in participatorna umetnost), za\xc4\x8dno se izra\xc5\xbeati tudi kot performerji. Nekatere umetni\xc5\xa1ke akcije so prerasle v dru\xc5\xbebeni aktivizem. Delujejo v skupinah (Ve\xc5\xa1 slikar svoj dolg, NSK, Sestava (preureditev nekdanjih zaporov na Metelkovi v hostel Celica), Via negativa, Ecilpse,..) Umetniki in umetnice iz ne-likovnih podro\xc4\x8dij (plesalci, glasbeniki, gledali\xc5\xa1\xc4\x8dniki,..) so prav tako za\xc4\x8deli uporabljati nove medije in/ali za\xc4\x8deli svoja dela izvajati v galerijskih prostorih.  _NEWLINE_To je \xc4\x8das, ko se tudi v Sloveniji mo\xc4\x8dno razmahnejo razli\xc4\x8dne zvrsti umetnosti (konceptualna umetnost, performans, intermedijska umetnost,..). Umetniki in umetnice razvijejo svoje avtopoetike. Umetni\xc5\xa1ko delo pripoveduje zgodbo. _NEWLINE_Umetnice in umetniki se s kolegi \xc5\xa1irom sveta spoznavajo in povezujejo na umetni\xc5\xa1kih rezidencah, na mednarodnih festivalih, na nadaljevanju \xc5\xa1tudija v mednarodnem prostoru in po internetu. Na rezidencah, festivalih in razstavah ustvarjajo svoje projekte ali skupaj z drugimi umetniki (velikokrat na temo lokalnega okolja - side specific). Dokumenti o izvedenem projektu so video posnetki, fotografije, razni dokumenti in avtorska besedila umetnikov. Dokumentacijo z lahkoto po\xc5\xa1iljajo na mednarodne festivale in razstave in tako enakovredno konkurirajo s svetovno umetni\xc5\xa1ko produkcijo. Povezujejo se v platforme, iniciative, prirejajo svoje festivale,... Z naglim razvojem interneta se vse to \xc5\xa1e bolj potencira, odpira in spreminja v povsem nov \xc4\x8das, ki \xc5\xa1e \xc4\x8daka na svoje uveljavljeno poimenovanje (trenutno se pojavlja paradoksalen termin postsodobna umetnost). _NEWLINE_Po osamosvojitvi je na smer razvoja umetnosti mo\xc4\x8dno vplivala splo\xc5\xa1na globalizacija in anglo-ameri\xc5\xa1ki kulturni imperializem. V nekdanji vzhodni Evropi je ameri\xc5\xa1ki finan\xc4\x8dnik George Soros ustanovil Centre za sodobno umetnost; pri nas: SCCA-Ljubljana. Veliko umetnic je dobilo  Fulbrightovo ali/in ArtsLink \xc5\xa1tipendijo za \xc5\xa1tudij v ZDA. Lahko bi rekli, da je Slovenija v tem \xc4\x8dasu s pospe\xc5\xa1enimi koraki dohitela in se enakopravno vklju\xc4\x8dila v razvoj umetnosti zahodnega sveta.  Kljub temu je veliko odli\xc4\x8dnih umetnikov in umetnic ostalo zvestih raziskovanju in izra\xc5\xbeanju sprememb \xc4\x8dasa v klasi\xc4\x8dnih likovnih medijih: slikar Aleksij Kobal, slikarka Mojca Zlokarnik, ilustratorka Alenka Sottler, kiparji: Mirko Bratu\xc5\xa1a, Darko Golija, Roman Mak\xc5\xa1e in mnogi drugi.  _NEWLINE_Nekaj likovnih umetnikov, predstavnikov prehoda: Marko A. Kova\xc4\x8di\xc4\x8d, Rene Rusjan, Tadej Poga\xc4\x8dar, Marjetica Potr\xc4\x8d, Jo\xc5\xbee Bar\xc5\xa1i in prve generacije sodobnih umetnikov: Alenka Pirman, Marija Mojca Punger\xc4\x8dar, Anja Anamarija \xc5\xa0majdek, Damijan Kracina in mnogi drugi. Umetniki z drugih podro\xc4\x8dij: Marko Ko\xc5\xa1nik, re\xc5\xbeiser Marko Peljhan, programer Borut Savski, informati\xc4\x8darka Milena Kosec, plesalka Irena Toma\xc5\xbein, re\xc5\xbeiser Bojan Jablanovec,.. _NEWLINE_V zelo kratkem \xc4\x8dasu so se v Sloveniji razcveteli mnogoteri umetni\xc5\xa1ki izrazi, ki so jih \xc5\xa1e popestrili in obogatili tuji umetniki, ki so se ustalili v Sloveniji: kitajsko-slovenska umetnica Huiqin Wang, Stefan Doepner (robotika,..), Davide Grassi (konceptualna in anga\xc5\xbeirana um.) in Vadim Fi\xc5\xa1kin. _NEWLINE_\xc4\x8ce je veljalo da so velike zgodbe modernizma podpirale takratne vodilne ideologije, potem tudi za postmodernizem in obravnavano obdobje lahko ugotovimo, da podpira vodilno ideologijo potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva z drobljenjem dru\xc5\xbebe na posameznika, nemo\xc4\x8dnega, da bi se zoperstavil velikemu kapitalu in to kljub temu, da jo izdatno kritizirajo. Zato so se umetniki \xc5\xbee za\xc4\x8deli povezovati v manj\xc5\xa1e skupine, ki si med seboj delijo delovne prostore in orodja ter podporo nudijo tudi gostujo\xc4\x8dim umetnikom. \xc4\x8cas bo pokazal, \xc4\x8de bodo ti poskusili pomagali najti pot iz uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dega objema fina\xc4\x8dnih vladarjev sveta.\n_START_SECTION_\nKuratorji\n_START_PARAGRAPH_\nOb spremenjenem na\xc4\x8dinu dela se je spremenila tudi politika razstavljanja. Kustosi velikih in\xc5\xa1titucij (Zdenka Badovinac, Moderna galerija, Lilijana Stepan\xc4\x8di\xc4\x8d, Mednarodni grafi\xc4\x8dni likovni center - MGLC, Gregor Podnar, Galerija \xc5\xa0kuc,..) so za\xc4\x8deli pripravljati velike skupinske razstave na dolo\xc4\x8deno temo, ki so jo smatrali za aktualno. Na razstavo so vabili umetnike, ki so nemalokrat naredili novo delo prav za to razstavo. Poleg tega so za\xc4\x8dele galerije vabiti mednarodno uveljavljene kustose oz. kuratorje, da so pri nas pripravili razstavo umetnikov po svojem izboru. Pomemben premik se je zgodil leta 1997, ko je bil povabljen kustos Peter Weibl, da pripravi (kurira) 2. U3 v Moderni galeriji. V Mednarodnem grafi\xc4\x8dnem likovnem centru MGLC, ko je njegovo vodstvo prevzele Lilijana Stepan\xc4\x8di\xc4\x8d, so uvedli nove poglede na grafiko kot tiskano umetnost. O vlogi kuratarja je Beti \xc5\xbderovc napisala knjigo: Kurator & Sodobne umetnost - Pogovori, Maska, 2000.   _NEWLINE_Vpetost Ljubljane v mednarodni prostor je dosegla vi\xc5\xa1ek z gostovanjem evropskega bienala sodobne umetnosti: Manifesta3, leta 2000, ki jo je pripravil mednarodni tim kuratorjev. Ob njej se je pokazalo, da doma\xc4\x8da publika \xc5\xa1e nima veliko razumevanja za sodobno umetnost, ker ji velikokrat ostaja nerazumljiva. Zato so za\xc4\x8deli organizatorji sodobnih prireditev pripravljati \xc5\xa1tevilne izobra\xc5\xbeevalne programe in opremljati razstavljena dela s kratkimi opisi/napotki za vstop v razumevanje.    _NEWLINE_Vse zgoraj na\xc5\xa1teto ilustrira do kak\xc5\xa1nega razkoraka je pri\xc5\xa1lo med moderno umetnostjo in sodobno, ki ji je sledila.\n_START_SECTION_\nProstori prezentacije in produkcije\n_START_PARAGRAPH_\nZa nove umetni\xc5\xa1ke izraze je bila potrebna tudi nova podporna infrastruktura. Poleg Galerije \xc5\xa0KUC, ki je \xc5\xbee iz 80-tih let razstavljala prihajajo\xc4\x8de umetnike, so se odprli novi prostori za umetni\xc5\xa1ko delovanje Metelkova mesto z galerijo Alkatraz, galerije: Kapelica in P74 s Kapsulo ter tudi privatna galerija Vila Katarina, vse v Ljubljani. Za fotografsko podro\xc4\x8dje se je specializirala galerija Photon (Ljubljana, Dunaj), ki uspe\xc5\xa1no \xc5\xa1iri svoje delovanje tudi v mednarodni prostor. Z zasedbo Tovarne ROG so si mladi umetniki ustvarili nov prostor, kjer se prepletata aktivisti\xc4\x8dno in umetni\xc5\xa1ko delovanje in bije boj z mestno oblastjo, ki \xc5\xbeeli prostore nameniti kreativnim industrijam (kulturno obarvan nakupovalni center).  _NEWLINE_Podoben razvoj, a v skromnej\xc5\xa1i obliki, se je zgodil po ve\xc4\x8djih mestih. Mo\xc4\x8dna centra sodobne umetnosti sta se vzpostavila predvsem v Celju  (Likovni salon Celje in kasneje Center za sodobne umetnosti) in Mariboru (Pekarna, Kibla). _NEWLINE_Razvijati se je za\xc4\x8dela nova veja umetnosti ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko generiranega zvoka in slike v kombinaciji z interaktivnimi mo\xc5\xbenostmi ra\xc4\x8dunalnika in robotike poimenovana intermedijska umetnost. Eden od predstavnikov je dru\xc5\xa1tvo Cirkulacija 2, ki skrbi tudi za povezovanje znotraj podro\xc4\x8dja v doma\xc4\x8dem in mednarodnem prostoru. V ta namen vzdr\xc5\xbeuje prostor (najprej v Tovarni ROG in sedaj v Toba\xc4\x8dni tovarni v Ljubljani) za raziskovalno-razvojno delo in javno prezentacijo. V Ljubljani od leta 2002 deluje galerija in projektni prostor Aksioma, ki promovira z novimi tehnologijami podprta dru\xc5\xbebeno anga\xc5\xbeirana umetni\xc5\xa1ka dela in skrbi za \xc5\xbeivahno mednarodno prisotnost. _NEWLINE_Razcvet sodobnega plesa in postdramskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da je umetnikom prinesel nove prostore: Plesni teater Ljubljana, Stara mestna elektrarna Ljubljana, plesno/gledali\xc5\xa1ki prostor zavoda Bunker z imenitnim mednarodnim festivalom Mladi levi in Center kulture \xc5\xa0panski borci, Ljubljana-Moste. Leta 2008 je bil ustanovljen zavod Kino \xc5\xa0i\xc5\xa1ka - center urbane kulture, Ljubljana-\xc5\xa0i\xc5\xa1ka._NEWLINE_Nova zakonodaja je omogo\xc4\x8dila ustanovitev mnogih Kulturno umetni\xc5\xa1kih dru\xc5\xa1tev in zavodov, ki jih vodijo majhne skupine posameznikov: Zavod Makrolab, Kulturno dru\xc5\xa1tvo MO-TA,...\n_START_SECTION_\nRevije\n_START_PARAGRAPH_\nGlavne in teoretsko dobro podprte so predvsem tri revije:_NEWLINE_Likovne besede, izdaja zveza dru\xc5\xa1tev slovenskih likovnih umetnikov,_NEWLINE_Maska, izdaja zavod za zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo, kulturno in producentsko dejavnost,_NEWLINE_Revija \xc5\xa0UM, izdaja dru\xc5\xa1tvo BOKS v koprodukciji z institucionalnimi partnerji._NEWLINE_Ob\xc4\x8dasno so izhajali tudi zelo razli\xc4\x8dni Mzini in druge periodi\xc4\x8dne publikacije (Lucas, Zofa).\n_START_SECTION_\nSCCA\n_START_PARAGRAPH_\nSodelavci SCCA, Sorosovega centra za sodobno umetnost so poskrbeli tudi za druga\xc4\x8dno infrastrukturo. Zasnovali so:_NEWLINE_Internet portfolio, spletno predstavitev najzanimivej\xc5\xa1ih umetnikov,_NEWLINE_Svet umetnosti, \xc5\xa1olo za kustose sodobne umetnosti,_NEWLINE_Artservis, spletni portal s pomembnimi informacijami za umetnike,_NEWLINE_Postaja DIVA, na internetu dosegljiv arhiv video produkcije v Sloveniji,_NEWLINE_Brez \xc5\xbeebljev in podstavkov, kontinuirana serija razstav v njihovih prostorih,_NEWLINE_Predavanja in predstavitve gostujo\xc4\x8dih teoretikov in umetnikov iz razli\xc4\x8dnih koncev sveta,...   _NEWLINE_Z gostovanji po Sloveniji meh\xc4\x8da ljubljanski centralizem.\n_START_SECTION_\nP74\n_START_PARAGRAPH_\nPodporno infrastrukturo za mlade umetnike sitemati\xc4\x8dno gradi Zavod P.A.R.A.S.I.T.E - center in galerija P7. Organizira razstavljanje doma in v tujini, posebno skrb posve\xc4\x8da produkciji in promociji avtorskih knjg. Je pobudnik in organizator nagrade OHO za mlade umetnike.\n_START_SECTION_\nMGLC\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodni grafi\xc4\x8dni likovni center je muzej in galerija specializiran za sodobno grafi\xc4\x8dno in vizualno umetnost.\n_START_SECTION_\nMSUM - Muzej sodobne umetnosti Metelkova\n_START_PARAGRAPH_\nZa razmah sodobne umetnosti  pri nas je vsekakor zelo pomembna vloga Moderne galerije v Ljubljani, ki je prihajajo\xc4\x8de umetnike teko\xc4\x8de vklju\xc4\x8devala v svoje razstave, \xc5\xa1e posebej na triletne pregledne razstave U3 - trienale sodobne slovenske umetnosti (prvi je bil leta 1994, doslej jih je bilo \xc5\xbee 7) in jih tudi izobra\xc5\xbeevala s predavanji gostujo\xc4\x8dih teoretikov in umetnikov, predvsem z zahoda in tudi z vzhoda, kjer se z zbirko ArtEast+ uveljavlja kot regionalni center. Kon\xc4\x8dno je izborila tudi nove prostore za  Muzej sodobne umetnosti MSUM na Metelkovi v Ljubljani. Verjetno pridobitev tega muzeja ka\xc5\xbee, da se obravnavano obdobje \xc5\xbee odmika v zgodovino in ni ve\xc4\x8d upravi\xc4\x8deno na naziv sodobna umetnost. Vsakokratni U3 - trienale sodobne slovenske umetnosti izpostavlja novosti zadnjih treh let. Z vsakim novim trienalom, se prej\xc5\xa1nji vse bolj pomikajo v zgodovino, izgubljajo svojo prisotnost v sedanjosti in s tem zanje pridevnik sodoben izgublja svoj smisel.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbeko bi govorili o prisotnosti poglobljene kritike sodobne umetnosti. Ve\xc4\x8dinoma gre za razlagalna (spremna) besedila in njihovo povzemanje. Ob njenih za\xc4\x8detkih so jo teoretiki, ki so se formiralai v modernizmu, vehementno odklanjali in kasneje bolj ali manj utihnili. Zanimivo in zgo\xc5\xa1\xc4\x8deno kritiko poda Rastko Mo\xc4\x8dnik v spremni besedi Umetnost v sodobnosti. Primerja jo z moderno umetnostjo: _NEWLINE_"... po velikanskem bloku  "Klasi\xc4\x8dne umetnosti", ki reproducira konvencije, pride "moderna umetnost", ta kr\xc5\xa1i konvencije - in naposled zgodovino sklene "sodobna umetnost", ki napade samo mejo med umetnostjo in neumetnostjo... _NEWLINE_... izvr\xc5\xa1ujejo dejanja, ki so filantropska, protestna, manifestacije in moraliziranje - le da niso ni\xc4\x8d od tega, saj se razgla\xc5\xa1ajo za umetnostno akcijo, performans, uprizoritev, artivizem..." _NEWLINE_Sodobne umetnine so umetnine, ker jim nekaj manjka (specifi\xc4\x8den namen in zato domnevno tudi specifi\xc4\x8dna u\xc4\x8dinkovitost) v nasprotju z moderno umetnostjo, ko je nek obi\xc4\x8dajen predmet postal umetni\xc5\xa1ko delo, ker je bilo v njem mogo\xc4\x8de videti nekaj ve\xc4\x8d (artisti\xc4\x8dno dopolnilo).  _NEWLINE_"Skratka: umetnina je tisto dejanje, ki namenoma zapu\xc5\xa1\xc4\x8da podro\xc4\x8dje umetnosti - a vendar ima izklju\xc4\x8dno umetnostni namen (ne pa politi\xc4\x8dnega, moralisti\xc4\x8dnega itn.)... _NEWLINE_...Modernisti\xc4\x8dna akcija je bila efemerna, duhovita, antifeti\xc5\xa1isti\xc4\x8dna - sodobna umetnost je monumentalisti\xc4\x8dna, pretenciozna, feti\xc5\xa1isti\xc4\x8dna, te\xc5\xbea\xc5\xa1ka, polna dvoumnosti in neizre\xc4\x8denih pomenov, katerih izpeljavo prepu\xc5\xa1\xc4\x8da u\xc4\x8denim interpretacijam...  Umetnost osemin\xc5\xa1estdesetega je bila u\xc4\x8dinek takratnega trenutka, sodobna se \xc5\xbee od za\xc4\x8detka predstavlja, kot da je pretekla...posku\xc5\xa1a samo sebe kanonizirati. Avantgardisti\xc4\x8dno iluzijo, ki je bila del umetnostne logike modernizma: "Zdaj nas sicer ne razumejo, a prihodnost nas bo potrdila." - sodobna umetnost predstavlja kot \xc5\xbee izpolnjeno... _NEWLINE_...Nekdanji avantgardisti so razgla\xc5\xa1ali, da je vsa umetnost pred njimi "paseisti\xc4\x8dna", saj da se prava za\xc4\x8dela \xc5\xa1ele z njimi. Sodobne umetnine se \xc5\xbee vnaprej prikazujejo, kakor da so "passe", minule, pretekle: zato ker ideolo\xc5\xa1ka zahteva ni ve\xc4\x8d radikalen prelom s preteklostjo kakor pri avantgardah, temve\xc4\x8d uvrstitev v antologijo, v muzej, v mavzolej na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva... _NEWLINE_...Avatgarde so se povezovale z utopijami in z revolucionarnimi programi, sodelovale so pri izdelavi prihodnosti...Sodobna umetnost izdeluje sebe kot preteklost, v kateri je videtiiiii kot "prava umetnost". Sebe samo prikazuje kot \xc5\xbee izpolnjeno umetnostno utopijo... _NEWLINE_...Subverzivna sodobna umetnost samo ponavlja tisto, kar so pred njo po\xc4\x8dele zgodovinske avantgarde, ki so se \xc5\xbee zdavnaj umestile v umetnostni kanon. Ko subverzivna sodobna umetnost pre\xc4\x8dka mejo umetnosti, jo potiska naprej, s svojo subverzijo \xc5\xa1iri meje umetnosti - in s tem potrjuje tako umetnost kakor njene meje. Sodobna subverzija je subverzija, ki je \xc5\xbee minila, je \xc5\xbee vnaprej udoma\xc4\x8dena subverzija, je \xc5\xbee institucionalizirano spodkopavanje institucije... _NEWLINE_...Seveda  sodobna umetnost ni preprosta razli\xc4\x8dica sedanje vladajo\xc4\x8de ideologije, ki skrbi za ranjljive, ustvarja identitetne skupine, proizvaja manj\xc5\xa1ine, priznava njihove pravice itn. Te prevladujo\xc4\x8de ideolo\xc5\xa1ke motive (skrb, spol identiteta,..) naivno jemlje v obdelavo, saj skupaj z vladajo\xc4\x8do ideologijo prostodu\xc5\xa1no verjame, da so pa\xc4\x8d nujni in obdelave vredni. To prepri\xc4\x8danje polagajo na srce umetnicam in umetnikom tudi financerji, kuratorji, galeristi in sploh dejavniki umetnostnega sistema... _NEWLINE_...Ideolo\xc5\xa1ki motivi so pri sodobni umetnosti postali eno in isto s specifi\xc4\x8dno umetnostnimi postopki. Moraliziranja ni ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de lo\xc4\x8diti od pastorale, filantropije ne od vladajo\xc4\x8de biopolitike."'