b"\n_START_ARTICLE_\nZhu Xi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZhu Xi je bil rojen v kraju Youxi \xe5\xb0\xa4\xe6\xba\xaa v provinci Fujian \xe7\xa6\x8f\xe5\xbb\xba na Kitajskem leta 1130. Anekdote pravijo, da je bil kot otrok zelo hitro zrel, saj naj bi \xc5\xbee pri petih letih spra\xc5\xa1eval, kaj le\xc5\xbei onkraj nebes (tian). Leta 1143, ko je bil Zhu Xi star 13 let, mu je umrl o\xc4\x8de, Zhu Song (1097-1143), ki je bil njegov prvi u\xc4\x8ditelj. Kasneje se je izobra\xc5\xbeeval pri ve\xc4\x8d eklekti\xc4\x8dnih u\xc4\x8denjakih, ki so mu predstavili budizem, daoizem in konfucijanstvo. Predmet \xc5\xa1tudija so bili sprva kunfucijanski klasiki, zlasti \xc2\xbbPogovori\xc2\xab\xc2\xa0(Lun yu \xe8\xab\x96\xe8\xaa\x9e) in \xc2\xbbMencij\xc2\xab\xc2\xa0(Mengzi \xe5\xad\x9f\xe5\xad\x90). \xc5\xa0tudij je posvetil temeljnim daoisti\xc4\x8dnim in budisti\xc4\x8dnim delom, vendar se je od njih kmalu odvrnil, ko je spoznal novokonfucijanskega u\xc4\x8denjaka Li Tonga \xe6\x9d\x8e\xe9\x80\x9a (1093-1163) in se posvetil zgolj prou\xc4\x8devanju konfucijanskega miselnega sistema. _NEWLINE_\xc5\xbde pri 19 letih je opravil vse uradni\xc5\xa1ke izpite. V prvo slu\xc5\xbebo je nastopil pri starosti 22 let (leta 1152) kot namestnik \xc5\xbeupana prefekture Quanzhou v provinci Fujian. Osnoval je izredno dobro knji\xc5\xbenico in reorganiziral javno \xc5\xa1olstvo. Njegov sloves je kmalu dosegel dvor in cesar ga je ve\xc4\x8dkrat povabil na avdience, ki pa jih je Zhu Xi zavra\xc4\x8dal vse do leta 1179. Tistega leta je popustil in obiskal cesarja na dvoru, to prilo\xc5\xbenost pa izrabil, da je dvoru predstavil svoje tri eseje, ki se ukvarjajo predvsem s kritiko budizma in daoizma. Eseji na dvoru niso bili dobro sprejeti, kljub temu pa mu je cesar ponudil razli\xc4\x8dne visoke polo\xc5\xbeaje. Vendar pa je Zhu Xi, ki je bil kriti\xc4\x8den do centralisti\xc4\x8dne ureditve, vse zavrnil in se raje posvetil varovanju in skrbi za tempelj, kar mu je pustilo dovolj \xc4\x8dasa za branje, pisanje in u\xc4\x8denje. \xc5\xa0ele leta 1179 je popustil prepri\xc4\x8devanju prijateljev, \xc4\x8de\xc5\xa1 da se obna\xc5\xa1a nevljudno in da v njem ni dovolj patriotizma. Postal je perfekt okro\xc5\xbeja Nankang \xe5\x8d\x97\xe5\xba\xb7 v dana\xc5\xa1nji provinci Jiangxi \xe6\xb1\x9f\xe8\xa5\xbf. Obnovil je \xc5\xa1olo, ki je obstajala v bli\xc5\xbenji \xc2\xbbVotlini belega jelena\xc2\xab\xc2\xa0v kateri je v \xc4\x8dasu dinastije Tang \xe5\x94\x90\xe6\x9c\x9d \xc5\xbeivel eremit s svojim udoma\xc4\x8denim jelenom in prirejal \xc5\xa1tudijska sre\xc4\x8danja, dispute in predavanja. \xc5\xa0ola je kmalu postala ena najbolj znanih univerz kitajskega cesarstva, v katero so romali vedo\xc5\xbeeljni \xc5\xa1tudentje, ne samo iz vse de\xc5\xbeele, temve\xc4\x8d tudi iz Japonske, kjer je kasneje novokonfucijanstvo predstavljalo idejno osnovo \xc5\xa1ogunata in imelo s tem precej pomembno vlogo. Ob votlini so po Zhu Xijevi smrti zgradili templja posve\xc4\x8dena Zhu Xiju in Konfuciju, nekatere njegove razprave pa so zbrane v knjigi Zhuzi yulei \xe6\x9c\xb1\xe5\xad\x90\xe8\xaa\x9e\xe9\xa1\x9e, zbirki razgovorov z mojstrom Zhujem._NEWLINE_Nauk Zhu Xija ni povsod naletel na odobravanje. Med uradniki na dvoru si je nakopal mnogo sovra\xc5\xbenikov. Eden najpomembnej\xc5\xa1ih politikov tistega \xc4\x8dasa, Hu Hong (1106-61), ga je denunciral kot nasprotnika cesarja in vodjo ilegalne uporni\xc5\xa1ke sile, ki naj bi si prizadevala za padec cesarske dinastije. Obto\xc5\xbeen je bil tudi ukvarjanja s \xc4\x8drno magijo ter posilstva dveh budisti\xc4\x8dnih nun, ki naj bi si ju vzel za konkubini. Njegov nauk je bil razgla\xc5\xa1en za hereti\xc4\x8dnega, zato so ga prepovedali. To je privedlo do njegove odpustitve leta 1197. Sovra\xc5\xbeniki so zahtevali smrtno kazen, Zhu Xi pa je mirno po\xc4\x8dakal na razsodbo in ni pobegnil na sever, kjer bi se lahko priklju\xc4\x8dil sovra\xc5\xbenim plemenom, kot so to navadno po\xc4\x8denjali uradniki, ki so padli v nemilost. Privr\xc5\xbeenci, s katerimi se je vrnil v rodni kraj, ga niso zapustili. Tam se je do smrti ukvarjal zgolj s svojimi \xc5\xa1tudijami in pou\xc4\x8devanjem.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nZhu Xi je eden najve\xc4\x8djih in najvplivnej\xc5\xa1ih mislecev kitajske tradicije, hkrati pa je bil tudi \xc4\x8dlovek, ki je prispeval svoj dele\xc5\xbe k duhovni, politi\xc4\x8dni, kulturni in gospodarski stagnaciji, ki je sledila obdobju dinastije Song na Kitajskem. Obravnavamo ga kot duhovnega o\xc4\x8deta novokonfucijanstva, ki predstavlja dotlej najkompleksnej\xc5\xa1i in najpopolnej\xc5\xa1i filozofski sistem na Kitajskem. Postavlja eti\xc4\x8dna in socialna osnovna na\xc4\x8dela v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i, zaokro\xc5\xbeen kozmogoni\xc4\x8dni sistem. Vrhunec predstavlja prav Zhu Xijev sistem, katerega lastnost je, da zaokro\xc5\xbeenost in kompleksnost onemogo\xc4\x8data vsake nove ustvarjalne razvoje znotraj konfucijanskih miselnih okvirov. _NEWLINE_Zhu Xi se je pri svojem delu najve\xc4\x8d ukvarjal z izdajanjem, reinterpretacijo ter komentiranjem konfucijanskih klasikov. Svoj filozofski sistem, ki ga je razvijal v pismih kolegom, je pou\xc4\x8deval zgolj ustno. Njegovi disputi so bili sprva izdani leta 1230 pod naslovom Zbrani razgovori z mojstrom Zhujem (Zhuzi yulei \xe6\x9c\xb1\xe5\xad\x90\xe8\xaa\x9e\xe9\xa1\x9e). Kasnej\xc5\xa1a zbirka njegovih razprav, predvsem v obliki esejev, je iz\xc5\xa1la pod naslovom Zbrana dela mojstra Zhuja (Zhuzi wenji \xe6\x9c\xb1\xe5\xad\x90\xe6\x96\x87\xe9\x9b\x86). Osrednje novokonfucijansko delo, uradna cesarska kompilacija celotnega Zhu Xijevega dela pa je iz\xc5\xa1la v obdobju mand\xc5\xbeurske dinastije \xc4\x8cing, na pobudo cesarja Kang Xija.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8deli li' \xe7\x90\x86 in qi \xe6\xb0\xa3\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov filozofski sistem je razdeljen v par, ki ga sestavljata li \xe7\x90\x86 in qi \xe6\xb0\xa3 (\xc4\x8di). Prvi zagovarja idejo, zakonitost in razum, slednji pa materijo, konsistenco in fluid (razpolo\xc5\xbeenjski vpliv, ki ga \xc5\xa1iri neka stvar). Omenjena elementa sestavljata komplementarni par, ki predstavlja osnovo vsega obstoje\xc4\x8dega. Kljub temu se Zhu Xijev dualizem lahko prete\xc5\xbeno obravnava kot idealisti\xc4\x8den. Sam avtor sistema namre\xc4\x8d o materializaciji nima prav visokega mnenja. _NEWLINE_Prioritetno vlogo je vedno bolj izrecno izra\xc5\xbeal na\xc4\x8delu 'li'. Trdil je, da \xc4\x8de obstaja li, obstaja tudi qi; a li je izvornej\xc5\xa1i. Qi je namre\xc4\x8d podoben duhu, ki spominja na zrak. O fizi\xc4\x8dni materiji govorimo, kadar se nakopi\xc4\x8di dovolj qija. Lo\xc4\x8dnica med materijo in idejo je zabrisana in zelo tanka. Razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje v ti dve kategoriji je plod pozahodnjenega razmi\xc5\xa1ljanja in zato ni popolnoma umestno. Razmerje med obema oblikama bivanja je \xc5\xa1e vedno dopolnjujo\xc4\x8de. Novokonfucijanski koncept li se v modernih interpretacijah ena\xc4\x8di s starogr\xc5\xa1kim logosom, na podlagi dejstva, da predstavlja tako naravne zakonitosti kot tudi najvi\xc5\xa1ji in posledi\xc4\x8dni eti\xc4\x8dni kriterij. To, kar novokonfucijanci vidijo popolnoma novo, raz\xc4\x8dlenijo na koncept ideje in materije. Za urejanje konkretnih procesov, ki ustvarjajo in hkrati ohranjajo dinamiko fizikalnega sveta, je v tem sistemu pristojen koncept qi, ki se udejanja skozi strukturirane procese dinamike yina in yanga (vpliv \xc5\xa1ole naturalistov._NEWLINE_Ljudje ne moremo spremeniti materialnih pogojev \xc5\xbeivljenja, prav tako kot npr. osnovnih fizi\xc4\x8dnih oblik svojih teles. Imamo pa zato pravico oz. dol\xc5\xbenost \xc5\xbeiveti v \xc4\x8dim tesnej\xc5\xa1em soskladju z zakonitostmi na\xc4\x8dela li \xe2\x80\x93 z idejo, zakonitostmi in razumom._NEWLINE_Li naj bi bil torej primarni princip in ne zgolj \xc4\x8dasovno na\xc4\x8delo bivanja. Obravnavamo ga kot koncept, ki je povezan s konceptom qija. Namre\xc4\x8d, \xc4\x8de ni materializacije, potem ostaja tudi obstoj lija brezpredmeten in neosnovan. Zhu Xi ne govori o kronolo\xc5\xa1kem zaporedju obeh na\xc4\x8del. \xc4\x8ce obema sledimo do samega izvora, sicer ugotovimo, da je najprej obstajal li. Vendar tega dejstva na moremo obravnavati kot lo\xc4\x8dnico med kronologijo obeh konceptov. Brez qija se li ne bi imel kam umestiti, ker bi bil brez osnove.\n_START_SECTION_\nIndukcija\n_START_PARAGRAPH_\nZhu Xi velja prav tako za prvega starokitajskega filozofa, ki je utemeljil na\xc4\x8deli induktivnega (sklepanje iz posameznega na splo\xc5\xa1no) in ]]dedukcija (logika)|deduktivnega]] (sklepanje iz splo\xc5\xa1nega na posamezno) sklepanja. Ti dve vrsti splo\xc5\xa1nih postopkov raziskovanja imenuje tudi raz\xc4\x8dlenitev od spodaj navzgor in od zgoraj navzdol. Induktivno sklepanje v bistvu govori o tem, da moramo v predmetih poiskati na\xc4\x8dela ter jih zdru\xc5\xbeiti v eno samo, potem ko smo poiskali njihov skrajni pol. \xc4\x8ce zdru\xc5\xbeimo vse razpr\xc5\xa1ene podrobnosti v en sam princip, se bo ta kar sam od sebe pokazal. _NEWLINE_Za Zhu Xija je bilo izpopolnjevanje znanja s pomo\xc4\x8djo raziskovanja stvari osnova. Pod raziskovanjem stvari se razume razumsko spoznavanje njihovih objektivnih lastnosti. Trdi, da nikakor ne smemo zamenjavati subjektivnosti z objektivnostjo."