b'\n_START_ARTICLE_\nM16\n_START_SECTION_\nZgodovina razvoja\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu druge svetovne vojne so Ameri\xc4\x8dani ustanovili poseben raziskovalni oddelek z namenom, da razi\xc5\xa1\xc4\x8de razli\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke oro\xc5\xbeja in po\xc5\xa1kodbe med vojaki v bitki. Med raziskavami je bilo pregledanih vek kot 3 milijone razli\xc4\x8dnih vojnih poro\xc4\x8dil iz prve in druge svetovne vojne. Iz teh so raziskovalci potegnili naslednji zaklju\xc4\x8dek. Ve\xc4\x8dina bojev v sodobnih vojnah poteka na kratkih razdaljah do 400 m, kdo bo zmagovalec v bitki pa je v veliki meri odvisno od \xc5\xa1tevila izstreljenih nabojev. Ugotovili so tudi, da je vojak v boju v veliki verjetnosti zadet po naklju\xc4\x8dju, saj ta med bitko ne miruje ampak se neprestano giblje kar nasprotniki izredno ote\xc5\xbeuje merjenje. To pomeni, da je med bitko na nasprotnika za en sam zadetek potrebno izstreliti veliko koli\xc4\x8dino nabojev. Analize so tudi pokazale, da je v boju svoje oro\xc5\xbeje uporabilo samo dve tretjini vojakov. Iz vsega tega so potegnili zaklju\xc4\x8dek, da sodoben vojak v boju potrebuje natan\xc4\x8dno avtomatsko oro\xc5\xbeje ter veliko koli\xc4\x8dino streliva. Pritem pa se je pojavila te\xc5\xbeava.\n_START_SECTION_\nRazvoj streliva\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ka vojska je za svojo M14 uporabljala strelivo kalibra 7,62x51 NATO. Strelivo je bilo sicer mo\xc4\x8dno in izredno u\xc4\x8dinkovito na ve\xc4\x8dje razdalje, vendar pa je bilo hkrati tudi te\xc5\xbeko. V skladu z novo voja\xc5\xa1ko doktrino avtomatskega streljanja, bi moral vojak  s seboj prena\xc5\xa1ati ve\xc4\x8djo koli\xc4\x8dino streliva, kar bi enormno pove\xc4\x8dalo te\xc5\xbeo in \xc5\xa1e dodatno obremenilo \xc5\xbee tako obremenjenega vojaka. Zaradi te\xc5\xbeje krogle je bil odsun oro\xc5\xbeja ve\xc4\x8dji, avtomatsko streljanje pa te\xc5\xbeavno. Poleg tega za boj od blizu ni potrebno tako mo\xc4\x8dno strelivo. Zato je bilo kaliber oro\xc5\xbeja nujno zmanj\xc5\xa1ati._NEWLINE_Sredi petdesetih let 20. stoletja so za\xc4\x8deli in\xc5\xbeenirji iskati novo strelivo, ki bi nadomestilo razmeroma mo\xc4\x8dne in zato tudi te\xc5\xbeje naboje kalibra 7,62 x 51 mm. Po seriji balisti\xc4\x8dnih preizkusov, za katere so zmanj\xc5\xa1ali kaliber naboja in pove\xc4\x8dali razmerje njegovega smodni\xc5\xa1kega polnjenja, so ugotovili, da \xc5\xa1e najve\xc4\x8d obeta naboj kalibra 5,56x45 mm. \xc4\x8ceprav to strelivo meji \xc5\xbee na malokalibrsko, je njegov u\xc4\x8dinek na sovra\xc5\xbenika dosti huj\xc5\xa1i, saj te\xc5\xbeo nadome\xc5\xa1\xc4\x8da ve\xc4\x8dja hitrost krogle. Ko ta zadane, hkrati razpade, njena energija pa se prenese na telo v obliki hidrostati\xc4\x8dnega sunka, ki po\xc5\xa1koduje okoli\xc5\xa1ko tkivo in bli\xc5\xbenje organe. Posledica majhne mase krogle je tudi njeno prevra\xc4\x8danje ob vstopu v telo, kar pove\xc4\x8da po\xc5\xa1kodbe\n_START_SECTION_\nRazvoj pu\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1954 je  Eugene Stoner v novonastalem podjetju ArmaLite za\xc4\x8del razvijati novo revolucionarno pu\xc5\xa1ko poimenovano AR-10. Namesto tradicionalnega jekla in lesa, ki se je uporabljalo pri izdelavi oro\xc5\xbeja je ta uporabil titan, aluminij in plastiko oja\xc4\x8dano s steklenimi vlakni. Poleg materiala se je razlikovala tudi zasnova oro\xc5\xbeja. Merki so bili dvignjeni na vi\xc5\xa1ino strel\xc4\x8devega o\xc4\x8desa, kopito pa je bilo poravnano s cevjo kar je strelcu med avtomatskim ognjem omogo\xc4\x8dalo dosti ve\xc4\x8dji nadzor nad oro\xc5\xbejem. Dodan je bil tudi pi\xc5\xa1tolski ro\xc4\x8daj. Oro\xc5\xbeje je imelo \xc5\xa1e eno veliko prednost ki je bila vojakom \xc5\xa1e posebej v\xc5\xa1e\xc4\x8d, bilo je skoraj kilogram la\xc5\xbeje od svojih predhodnikov. \xc5\xbdal pa se na testiranjih v kalibru 7,62\xc2\xa0mm ni izkazala (kasneje sta dokaj uspe\xc5\xa1no pu\xc5\xa1ko uporabljali Portugalska in Sudan). Stvari so se nekoliko izbolj\xc5\xa1ale s predelavo na kaliber 5,56\xc2\xa0mm (oznaka pu\xc5\xa1ke AR-15), vendar le za\xc4\x8dasno. Med testiranji je prihajalo do nenehnih tehni\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav, ki so bile dostikrat povezane tudi z nepravilno uporabo oro\xc5\xbeja. Vse to je povzro\xc4\x8dilo, da so stro\xc5\xa1ki razvoja in odpravljanja napak vrtoglavo narasli. Lastniki si takih stro\xc5\xa1kov niso morali ve\xc4\x8d privo\xc5\xa1\xc4\x8diti zato so decembra 1959 pravice za izdelavo pu\xc5\xa1ke prodali Coltu. Ta je na pu\xc5\xa1ki odpravil nekatere napake in jo ponudil vojski. Generali so bili nad njo navdu\xc5\xa1eni zato so jo leta 1961 in 1962 poslali na testiranja v Vietnam kjer se je odli\xc4\x8dno izkazala, \xc4\x8deprav so hkrati nazaj prihajala tudi dolo\xc4\x8dena opozorila o tehni\xc4\x8dnih te\xc5\xbeavah ki pa so bila prezrta._NEWLINE_Sledile so politi\xc4\x8dne akrobacije za uvedbo nove t. i. univerzalne pu\xc5\xa1ke vojske ZDA. Leta 1963 je vojska naro\xc4\x8dila 85.000 pu\xc5\xa1k za Vietnam pod oznako M16. Te so tja v ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu pri\xc5\xa1le \xc5\xa1ele leta 1965. Vojakom njihov prihod ni ostal v lepem spominu. Pu\xc5\xa1ke so se v ekstremnih razmerah izkazale kot izredno nezanesljive in ob\xc4\x8dutljive na umazanijo, kljub zagotovilom proizvajalca da so samo\xc4\x8distilne in da potrebujejo malo ali skoraj ni\xc4\x8d vzdr\xc5\xbeevanja. Marsikaterega vojaka je ta lahkomiselnost stalo \xc5\xbeivljenja. Velik problem  je predstavljalo tudi novo strelivo, ki ga je kroni\xc4\x8dno primanjkovalo. Poleg tega pa je to strelivo uporabljalo \xc5\xa1e napa\xc4\x8den smodnik, ki je pri izgorevanju povzro\xc4\x8dal ve\xc4\x8d oblog na notranjih delih oro\xc5\xbeja in povzro\xc4\x8dal zastoje. Slabo so bili izdelani tudi nekateri vitalni deli oro\xc5\xbeja. Svoje je prinesla tudi uporaba cenenih nabojnikov, v katerih se je strelivo zatikalo. Do leta 1967 so bile napake odpravljene, vojaki pa so se nau\xc4\x8dili pravilno vzdr\xc5\xbeevati in uporabljati oro\xc5\xbeje. Kljub temu pa je pu\xc5\xa1ka ostala na slabem glasu vse do dana\xc5\xa1njih dni \xc4\x8deprav je zdaj to ena izmed najbolj\xc5\xa1ih pu\xc5\xa1k na svetu._NEWLINE_Do danes so izdelali okoli 8 milijonov pu\xc5\xa1k M16 v ve\xc4\x8d kot nekaj ducat izvedbah. Pu\xc5\xa1ko uporablja ve\xc4\x8d kot sedemdeset dr\xc5\xbeav povsem svetu, zelo priljubljena pa je tudi pri razli\xc4\x8dnih kriminalnih zdru\xc5\xbebah in uporni\xc5\xa1kih skupinah.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nOhi\xc5\xa1je pu\xc5\xa1ke je izdelano iz aluminijeve zlitine 7075, cev, zaklepi\xc5\xa1\xc4\x8de in zaklep so iz jekla, pi\xc5\xa1tolski ro\xc4\x8daj, kopiti in kopi\xc5\xa1\xc4\x8dek pa so plasti\xc4\x8dni. Prve pu\xc5\xa1ke so tehtale 2,9\xc2\xa0kg, poznej\xc5\xa1e verzije pa so zaradi razli\xc4\x8dnih modifikacij tehtale okoli 3,9\xc2\xa0kg. Premer cevi se z dol\xc5\xbeino spreminja, tako da ima konec cevi ve\xc4\x8dji premer kot njen za\xc4\x8detek. Kopito je plasti\xc4\x8dno in vsebuje povratno vzmet. Ta ima dve funkciji, deluje kot povratna vzmet in kot bla\xc5\xbeilec povratnih sunkov ob streljanju. Zgornji del kopita je poravnan s cevjo, kar uporabniku omogo\xc4\x8da dosti bolj natan\xc4\x8dno streljanje pri avtomatskem in polavtomatskem ognju. Na vrhu zaklepi\xc5\xa1\xc4\x8da ima pu\xc5\xa1ka ro\xc4\x8daj, kar je velika zna\xc4\x8dilnost te pu\xc5\xa1ke,  vendar se v praksi redkokdaj uporablja. Na ro\xc4\x8daju je name\xc5\xa1\xc4\x8den tudi zadnji mehanski merek za merjenje po smeri. Starej\xc5\xa1i modeli so imeli na cevi plasti\xc4\x8dno obloga ki je strelcu med streljanjem in merjenjem omogo\xc4\x8dala dr\xc5\xbeanje za cev. Novej\xc5\xa1i modeli imajo namesto obloge name\xc5\xa1\xc4\x8deno t. i. pikatinijevo letev, ki na oro\xc5\xbeje omogo\xc4\x8da pritrditev raznovrstne dodatne opreme (optika, laserji, svetilke, \xe2\x80\xa6)._NEWLINE_Osnovni merki so mehanski, sprednji je namenjen merjenju po vi\xc5\xa1ini, zadnji pa za merjenje po smeri. Merka sta dvignjena na vi\xc5\xa1ino o\xc4\x8desa, kar strelcu omogo\xc4\x8da la\xc5\xbeje in bolj natan\xc4\x8dno merjenje do razdalje 500 m. Velik problem pri merjenju je paralaksa, ki jo mora strelec odpraviti tako, da na razdaljah od 15 do 20 metrov meri nekoliko vi\xc5\xa1je._NEWLINE_Pu\xc5\xa1ka se polni z okvirjem po 20 ali 30 nabojev.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot vse sodobne pu\xc5\xa1ke tudi M16 deluje na principu odvoda smodni\xc5\xa1kih plinov. Ti se odvzamejo skozi luknjico na vrhu cevi in preko plinskega bloka, ki je hkrati tudi sprednji merek, po plinski cevki, ki se nahaja nad cevjo, potujejo do nosilca zaklepa v zadnjem delu oro\xc5\xbeja, in ga nato potisnejo nazaj. Dol\xc5\xbeina plinske cevke omogo\xc4\x8da ustezno silo za delovanje mehanizma, vendar ob ne previsokem tlaku, ki bi lahko povzro\xc4\x8dil prehitro obrabo delov. Ta izvedba ima prednost, da je masa gibajo\xc4\x8dih se delov maksimalno zmanj\xc5\xa1ana, kar v primerjavi z uporabo plinskega bata pomeni manj\xc5\xa1i odsun in posledi\xc4\x8dno ve\xc4\x8djo natan\xc4\x8dnost streljanja. Slabost tega sistema pa je, da smodni\xc5\xa1ki plini vstopijo tudi v gibljive dele oro\xc5\xbeja (zaklep, spro\xc5\xbeilni mehanizem), kjer tvorijo usedline, ki s\xc4\x8dasoma lahko povzro\xc4\x8dijo zastoj. _NEWLINE_Pu\xc5\xa1ka vsebuje vrtljivi zaklep s 7 zobmi, ki se v zaprtem stanju zataknejo v podalj\xc5\xa1ku cevi, na katerem so utori. Ob strelu utor na nosilcu zaklepa povzro\xc4\x8di, da se zaklep zavrti in s tem odklene, nato pa ga nosilec zaklepa izvle\xc4\x8de. Ob gibanju nazaj zaklep izvle\xc4\x8de tulec naboja in ga izvr\xc5\xbee skozi odprtino na desni strani. Vzmet v kopitu poskrbi, da se nosilec zaklepa skupaj z zaklepom vrne v prednji polo\xc5\xbeaj, med vra\xc4\x8danjem ta iz okvirja pobere nov naboj in ga potisne v cev. Pu\xc5\xa1ka je nato pripravljena na nov strel. Oro\xc5\xbeje se polni preko napenjalne ro\xc4\x8dice, ki se nahaja za ro\xc4\x8dajem pu\xc5\xa1ke. To je \xc5\xa1e ena velika zna\xc4\x8dilnost te pu\xc5\xa1ke, saj imajo po navadi ostale pu\xc5\xa1ke napenjalno ro\xc4\x8dico ob straneh._NEWLINE_Pu\xc5\xa1ka ima na desni strani dodan tudi poseben gumb, ki strelcu omogo\xc4\x8da ro\xc4\x8dno zapiranje zaklepa, v kolikor se ta zaradi prisotnosti umazanije ali po\xc4\x8dasnega spu\xc5\xa1\xc4\x8danja napenjalne ro\xc4\x8dice (z namenom zmanj\xc5\xa1ati zvok, ki ga povzro\xc4\x8da zaklep) ne zapre do konca. Prve verzije pu\xc5\xa1ke tega gumba niso imele, zaradi \xc4\x8desar je bilo zastoj bistveno te\xc5\xbeje odpraviti._NEWLINE_Pu\xc5\xa1ka deluje v polavtomatskem in avtomatskem na\xc4\x8dinu. Prvi na\xc4\x8din je tudi osnovni na\xc4\x8din delovanja oro\xc5\xbeja. Temu je prilagojen tudi selektor ognja. Ta ima tri polo\xc5\xbeaje: SAFE (oro\xc5\xbeje je zavarovano), SEMI (polavtomatski na\xc4\x8din delovanja), AUTO (avtomatski na\xc4\x8din delovanja). Nekatere verzije namesto na\xc4\x8dina AUTO uporabljajo na\xc4\x8din BURST, ki s pomo\xc4\x8djo mehanskega \xc5\xa1tevca v spro\xc5\xbeilnem mehanizmu omogo\xc4\x8da trostrelni rafal. Med bojnim delovanjem je priporo\xc4\x8dana uporaba polavtomatskega na\xc4\x8dina saj se tako pove\xc4\x8da natan\xc4\x8dnost streljanja hkrati pa se zmanj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost zastoja oro\xc5\xbeja, ki je \xc5\xa1e vedno razmeroma velik problem te pu\xc5\xa1ke.'