b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica Marijinega vnebovzetja, Anagni\n_START_SECTION_\nZgodovinski oris in zunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nKatedrala je bila zgrajena med letoma 1072-1104 po naro\xc4\x8dilu \xc5\xa1kofa Pietra da Salerno financiranju cesarja  Mihaela VII. Dukasa. Katedrala je romanska medtem ko je v notranjosti lombardska gotika po obnovitvi leta 1250 ko je \xc5\xa1kof Pandolfo zamenjal lesene tramove v glavni in pre\xc4\x8dni ladji z gotskimi loki. _NEWLINE_Pogosta prisotnost pape\xc5\xbeev v Anagniju pojasnjuje, zakaj je bila katedrala mesto pomembnih zgodovinskih dogodkov, kot so "pactum anagninum" (pogajanja med pape\xc5\xbeem in cesarjem) in kanonizacija svetega Bernarda iz Clairvauxa, sv. Klare Asi\xc5\xa1ke, Edvarda III. Spovednika, kralja Anglije in Sv. Petra Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika, \xc5\xa1kofa Trevija. Tukaj se je 24. marca 1160 odvijalo tudi izob\xc4\x8denje antipape\xc5\xbea Ottaviano Monticellija, ki ga je ozob\xc4\x8dil Friderik I. Barbarossa_NEWLINE_Fasada in stopni\xc5\xa1\xc4\x8de izra\xc5\xbeata mo\xc4\x8d in preprostost v surovem zidu, v katerem so na vzhodu trije vhodi. Ob vhodu na levi strani je za re\xc5\xa1etkami freska Matere bo\xc5\xbeje na prestolu med Sv. Katarino in Sv. Antonom (14. st.). Zahodni del svete stavbe ima tri apside in lepo stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki daje slovesen ton celoti. Zvonik, 30 metrov visok v romanskem slogu, ima okna v obliki monofore, bifore in trifore. Obnovljen je bil leta 1938, ko je bila v notranjosti name\xc5\xa1\xc4\x8dena \xc5\xbeelezna opora, ki podpira te\xc5\xbeo petih zvonov.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev ima tri ladje, ki so jih zgradili zgodnje srednjeve\xc5\xa1ki lombardski Mojstri Comacini (magistri comacini).  Glavna ladja je 34 m dolga, 18 m \xc5\xa1iroka in 16 m visoka. Prekri\xc5\xbeana je s tremi apsidalnimi transepti. Strop glavne ladje je lesen, nad stebri oziroma pilastri nad kapiteli so poslikani gotski oboki. Stebri in pilastri tvorijo 10 gotskih obokov. Romanski oboki lo\xc4\x8dijo glavno od stranskih ladij. Strop je kri\xc5\xbeno obokan med lokovi naslonjenimi na pilastre._NEWLINE_Luneta nad glavnimi vrati prikazuje  Madonna con bambino tra S. Magno e S. Secondina (konec 13. st.)._NEWLINE_Prezbiterij ima tri apside. Od glavne ladje ga lo\xc4\x8di marmorna balustrada obnovljena 1905-1906 z mozaiki. Tukaj se nahajajo trije oltarji. Dva manj\xc5\xa1a oltarja sta posve\xc4\x8dena Zakramentu in sv. Jo\xc5\xbeefu.  Pred glavno apsido je  oltar anti\xc4\x8dne oblike narejen iz belega marmorja, v spodnjem delu je manj\xc5\xa1i tabernakelj. \xc5\xa0tirje stebri nad njim podpirajo ciborij ali baldahin piramidalne oblike, v ve\xc4\x8d nadstropjih, ki so lo\xc4\x8deni z majhnimi stebri\xc4\x8dki, na vrhu je vr\xc5\xa1i\xc4\x8dek z dvojnim kri\xc5\xbeem, simbolom bazilike. Arhitrav nad stebri je dekoriran z mozaikom. V centru kora je \xc5\xa1kofovski prestol s simbolom \xc5\xa1kofa Landoneja in donatorjev, dru\xc5\xbeine Conti (1263-1276) v ozadju. Spiralni velikono\xc4\x8dni sve\xc4\x8dnik, imenovan Vassalletto predstavlja marmorni podstavek, steber podpirajo levi, na vrhu pa sve\xc4\x8do dr\xc5\xbei kerubin. Podobni so tudi stebri za sveto vodo na vstopu v cerkev. _NEWLINE_V ozadju osrednje apside, nad draperijo, so najprej liki apostolov vsak s svojim zna\xc4\x8dilnim atributom in sv. Janezom na sredini, ki jih je oltarju posvetil Aleksander III. leta 1179. Slika je bila uni\xc4\x8dena in leta 1880 obnovljena, je delo Antonia Borgogna. Nadalje so tu podobe svetnikov, ki jih slavijo v Anagniju, oznanjenje in Kristus Pantokrator, dela slikarjev Pietra in Giovanni Gagliardija. V levi apsidi je Emaus in angeli. V desnem poroka med sv. Jo\xc5\xbeefom in Marijo in smrt sv. Jo\xc5\xbeefa. V notranjosti cerkve je krstilnica in kapele Lauri, Caetani, Raoli (znana tudi kot kapela S. Carlo) s sliko Madonna della Misericordia avtorja Frenguellija, darilo pape\xc5\xbea Leona XIII., ter dve sliki bratov Gagliardi._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja znamenitost so mozai\xc4\x8dna marmorna tla iz leta 1231, ki so jih izdelali v kosmatskem slogu mojstri dru\xc5\xbeine Cosmati. Sestavljen je iz \xc5\xa1tevilnih razli\xc4\x8dnih geometrijskih likov in mnogobarvnih marmornih elementov v glavnem iz porfirja in serpentina. V centru glavne ladje in po treh \xc4\x8detrtinah njene dol\xc5\xbeine je \xc5\xa1iroka bizantinska kita,  v katero so vpleteni okrogli liki, ki jih je 5 na vsakem kvadratu, \xc5\xa1tirje v vogalih in en v sredini prostora, ki tvori ozadje. Vijugasto so zavozlani drug v drugega. Vsak od teh likov je druga\xc4\x8den od ostalih in zgleda kot velik krog sestavljen iz ve\xc4\x8d koncentri\xc4\x8dnih kro\xc5\xbenih kolobarjev, ki so v\xc4\x8dasih v celoti iz belega marmorja, v\xc4\x8dasih pa iz raznobarvnih kamnov, drobnih in povezanih, da zgledajo kot najfinej\xc5\xa1a vezenina. Podobni prepleti se pojavljajo tudi v prezbiteriju in na tleh pred oltarji; to so deli tal, ki jih je naro\xc4\x8dil \xc5\xa1kof Seneca iz delov marmornatega kora in zato posnemajo vzorec ladje.\n_START_SECTION_\nKripta\n_START_PARAGRAPH_\nKripta katedrale Anagni je posve\xc4\x8dena sv. Albertu Velikemu, za\xc5\xa1\xc4\x8ditniku mesta, in je ena izmed najlep\xc5\xa1ih in najbolj pomembnih v Italiji in Evropi. Zgrajena je bila hkrati z zgornjo cerkvijo. Znana je tudi kot "Sikstinska kapela srednjega veka". Sestavljena je iz harmoni\xc4\x8dne \xc4\x8dude\xc5\xbene me\xc5\xa1anice romanskih lokov, originalnega kosmatskega tlaka (1227 - 1231) in \xc4\x8dudovitih fresk, ki pokrivajo povr\xc5\xa1ino 540 m\xc2\xb2. Ciklus slik je delo treh neznanih umetni\xc5\xa1kih delavnic, bolj znan kot  Primo Maestro ali  Maestro delle traslazioni, Secondo Maestro ali Maestro Ornatista in Terzo Maestro ali Maestro di Anagni (tudi priznani kot avtorji gotskih fresk v rimski cerkvi Santi Quattro Coronati). Freske prikazujejo zgodbo o \xc4\x8dlovekovem odre\xc5\xa1enju od svojega nastanka do njegove sodbe. Prizori so upodobljeni iz Stare in Nove zaveze (Zgodba skrinje zaveze in razodetja) ter redka in pomembna serija znanstveni temelj sveta in \xc4\x8dloveka, v katerem koncept mikrokozmosa spremljajo v makrokozmosu podatki zdravnikov Hipokrata in Galena in teorijo Platona. Na stenah pa so naslikane zgodbe o \xc4\x8dude\xc5\xbeih pripisanih Sv. Albertu Velikemu in blago svetnikov zakopanih v oltarje, v katerih le\xc5\xbeijo trupla sv. Alberta Velikega, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika mesta, SS. Aurelia in Noemisia, S. Secondina in relikvije S. Oliva, S. Sebastijana, S. Cesareo in drugih mu\xc4\x8dencev.\n_START_SECTION_\nZakladnica\n_START_PARAGRAPH_\nZakladnica katedrale Anagni hrani vzorce posebno izbrane iz zlata, emajla, slonovine, relikviarije (kot krsta sv. Thomasa Becketa), plemenit tekstil (znan del Bonifacija VIII.) in starine v pergamentu z miniaturami v zlatu. So razli\xc4\x8dnih tehnik, izdelave, slogov in okolij, in so pri\xc4\x8da ene najbolj mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih in vitalnih likovnih kultur trinajstega stoletja. V bli\xc5\xbeini zakladnice je srednjeve\xc5\xa1ka kapela Zveli\xc4\x8darja s freskami iz 12. in 13. stoletja. V njej so ohranjeni dragoceni leseni deli, med katerimi je \xc5\xa1kofov stol iz dvanajstega stoletja, ki je med najstarej\xc5\xa1imi v Evropi.\n_START_SECTION_\nOratorij sv. Thomasa Becketa\n_START_PARAGRAPH_\nOratorij Sv. Thomas Becketa se nahaja tik ob kripti. V ve\xc5\xbei, kjer so bile grobnice slavnih dru\xc5\xbein v mestu, vrata vodijo do starodavni mitrej, kjer je \xc5\xa1e vedno \xc5\xbertveno oltar, kasneje preoblikovan v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski oratorij. Posebej zanimiva je serija slik, ki si prizadevajo popeljati ljudi skozi slike svetopisemskih epizod od stvarjenja \xc4\x8dloveka do Jezusovega rojstva, do poslednje sodbe in vstajenja Kristusa. Posebno lepa je freska o Devici na vhodni steni. Poleg tega je tudi cikel zgodb o Thomasu Becketu (1170), vklju\xc4\x8dno njegovo mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo. Kot svetnik je upodobljen na zadnji steni poleg Kristusa. Thomasa Becketa je razglasil za svetnika Alexander III. 21. februar 1173, zato so te slike narejene po tem datumu.\n_START_SECTION_\nLapidarij\n_START_PARAGRAPH_\nLapidarij je dostopen skozi stranska vrata v desni stranski ladji. Obsega zbirko marmornih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, mozaikov in starinske plo\xc5\xa1\xc4\x8de kosmatskega tlaka, nagrobnike in rimske napise, dele nagrobnikov, grbe in spominske kamne, pri\xc4\x8de iz preteklosti. Zlasti pomembni so znani rimski nagrobniki izpred vrat plo\xc4\x8dnika, ki so se nahajali v Anagniju, v kraju imenovanem Terme di Piscina.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nDeli filma State buoni se potete (1983) o \xc5\xbeivljenju sv. Filipa Nerija so posneti v in v okolici katedrale.'