b'\n_START_ARTICLE_\nMarija Makarovi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nDr. Marija Makarovi\xc4\x8d, rojena Jagodic, se je rodila kot tretji in zadnji otrok o\xc4\x8detu Antonu in materi Rozaliji. Osnovno \xc5\xa1olo in klasi\xc4\x8dno gimnazijo je obiskovala v Ljubljani. Leta 1949 se je vpisala na gozdarstvo, a takoj prepisala na Filozofsko fakulteto, na Oddelek za etnologijo. Igrala je tudi violino in poleg ni\xc5\xbeje glasbene \xc5\xa1ole kon\xc4\x8dala \xc5\xa1e dva letnika srednje glasbene \xc5\xa1ole v Ljubljani._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je sodelovala v Osvobodilni fronti in bila leta 1944, potem, ko so zaprli in odpeljali v Dachau brata Antona in Ladislava, grobo zasli\xc5\xa1ana na takratni ljubljanski policiji._NEWLINE_Po diplomi leta 1953, v kateri je obravnavala ljudsko pesni\xc5\xa1tvo, pripovedni\xc5\xa1tvo in medicino v Podjuni, se je zaposlila v Slovenskem etnografskem muzeju. Leta 1964 je kot prva slovenska etnologinja doktorirala iz etnologije z disertacijo Slovenska kme\xc4\x8dka no\xc5\xa1a od srede 19. stoletja do danes._NEWLINE_V letih 1953 do 1989 je bila zaposlena v Slovenskem etnografskem muzeju kot kustosinja za no\xc5\xa1e in vezenine. Leta 1976 je pridobila naziv muzejska svetovalka, leta 1979 pa vi\xc5\xa1ja znanstvena sodelavka. Od leta 1993 do 1997 je vodila Slovenski narodopisni in\xc5\xa1titut Urban Jarnik v Celovcu. Je tudi soustanoviteljica Centra za biografske raziskave v Ljubljani (2001)._NEWLINE_\xc5\xbdivi v Ljubljani, poro\xc4\x8dena je z etnologom Gorazdom Makarovi\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV petdesetih letih 20. stoletja je za\xc4\x8dela z raziskavami obla\xc4\x8dilne kulture v 19. in za\xc4\x8detku 20. stoletja na terenu in po arhivih. V okviru muzejskih razstav in v objavljenih strokovnih \xc4\x8dlankih je predstavljala obla\xc4\x8denja slovenskega kmeta in sporo\xc4\x8dilnost njegove obleke. Z ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d predmeti je dopolnila predvojno tekstilno zbirko obla\xc4\x8dilne kulture v Slovenskem etnografskem muzeju in jo v celoti inventarizirala._NEWLINE_Njen opus obsega preko petdeset monografij, ve\xc4\x8d kot 400 znanstvenih in strokovnih \xc4\x8dlankov, uredila je 29 zbirk in monografij, pripravila 10 samostojnih razstav, sodelovala pri \xc5\xa1tevilnih skupnih razstavah v doma\xc4\x8dih in tujih ustanovah; skoraj nepregledno pa je \xc5\xa1tevilo njenih sodelovanj pri ve\xc4\x8djih ali manj\xc5\xa1ih razstavah in prireditvah lokalnih institucij in ljubiteljskih dru\xc5\xa1tev, zbira in objavlja \xc5\xbeivljenjske zgodbe na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem in Ko\xc4\x8devskem (sourednica Vrednotenje \xc5\xbeivljenjskih pri\xc4\x8devanj, 1997), ureja knji\xc5\xbeno zbirko Tako smo \xc5\xbeiveli in je dolgoletna predavateljica na za\xc4\x8detnih in nadaljevalnih seminarjih za vodje folklornih skupin. Vrsta njenih raziskav \xc5\xa1e \xc4\x8daka na objavo._NEWLINE_Spisala in izdala je tudi dve knji\xc5\xbeici za otroke ter zbirko svojih pesmi.'