b'\n_START_ARTICLE_\nAkord\n_START_SECTION_\nSekundni akordi (sekundna harmonija)\n_START_PARAGRAPH_\nNa enak na\xc4\x8din kot tvorimo akorde iz terc (in njim komplementarnih intervalov, sekst) in akorde iz kvart (kvint), jih lahko tvorimo tudi iz sekund (septim). Kvartni akord (sestavljen iz \xc4\x8d4) na tonu C bi zvenel c-f-b-es, sekundni (sestavljen iz v2) pa c-d-e-fis. Obrati sekundnih akordov zelo ote\xc5\xbeujejo razpoznavo. Slednji primer (c-d-e-fis), ki ima v sekundni harmoniji pomen osnovnega akorda, bi lahko v modalnem smislu dobil pomen celotonskega akorda, v ter\xc4\x8dni harmoniji pa bi lahko predstavljal sekundni obrat nonakorda. Za razliko od kvartno-kvintnih akordov, kjer sta osrednja intervala, s katerima gradimo vertikalne strukture, \xc4\x8d4 in \xc4\x8d5, se pri sekundno-septimnih akordih poraja ve\xc4\x8dji problem nomenklature. To pogojujeta po dve razli\xc4\x8dici sekunde: m2 in v2, ter septime: m7 in v7. Zaradi tega s strani glasbene teorije obstaja manj predlogov za poimenovanje.'