b'\n_START_ARTICLE_\nMustang\n_START_SECTION_\nObna\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi dru\xc5\xbeabnosti in pa obrambe pred plenilci mustangi oblikujejo \xc4\x8drede, ki jo sestavlja \xc5\xberebec in njegova dru\xc5\xbeina, ki jo sestavlja dve do osem kobil z mladi\xc4\x8di in mladimi konji. To je bilo v preteklosti za mustange zelo pomembno, ker so v nasprotnem primeru hitro postali \xc5\xbertev \xc5\xa1tevilnih volkov, kojotov in pum. \xc4\x8creda ima svoj teritorij, ki ga pase in tudi brani. Do ostalih \xc4\x8dred so strpni le v mejah svojega teritorija in se z njimi celo pove\xc5\xbeejo. V kolikor jim grozi nevarnost do skupnega sovra\xc5\xbenika. V \xc4\x8dredi je vodilna kobila, po navadi je tudi najstarej\xc5\xa1a, ki v primeru nevarnosti vodi \xc4\x8dredo, medtem ko \xc5\xberebec ostane zadnji in se bori. Pred vsiljivcem se postavi na zadnje noge in tol\xc4\x8de s sprednjimi nogami, sopiha, pri tem se dviga veliko prahu. Udarci kopita lahko nasprotnika celo ubijejo, zato se jih ljudje raje izogibajo.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nKobile se med aprilom in julijem pripravljene na parjenje. \xc5\xbdrebi\xc4\x8dki, ki se kotijo spomladi, to je enajst mesecev po paritvi, si preko leta nabirajo mo\xc4\x8di tako, da so do pri\xc4\x8detka zime \xc5\xbee dovolj mo\xc4\x8dni za te\xc5\xbeko \xc5\xbeivljenje pozimi. Ko pride \xc4\x8das za porod, kobila zapusti \xc4\x8dredo in si v bli\xc5\xbeini poi\xc5\xa1\xc4\x8de miren skrit koti\xc4\x8dek, kjer nato povr\xc5\xbee. \xc4\x8ceprav imajo odrasli mustangi razli\xc4\x8dno barvo dlake, imajo vsi \xc5\xberebi\xc4\x8dki ob rojstvu varovalno barvo, ki jih \xc5\xa1\xc4\x8diti pred njihovimi sovra\xc5\xbeniki tako na obmo\xc4\x8djih, kjer prevladuje pa\xc5\xa1nata nepora\xc5\xa1\xc4\x8dena zemlja, kot na tistih s travo. Pravkar rojeni mladi\xc4\x8di lahko kot ostale pasme konjev stojijo na nogah kmalu po rojstvu in zatem tudi presenetljivo hitro te\xc4\x8dejo. Nekaj dni kasneje, to je po navadi dva do \xc5\xa1tiri dni, se skupaj z materjo vrnejo v \xc4\x8dredo kjer tudi ostanejo vsaj \xc5\xa1e eno leto. \xc5\xbdrebec ne prenese drugih \xc5\xberebcev v svoji bli\xc5\xbeini, zato mlade \xc5\xberebce po treh letih pre\xc5\xbeene iz svoje \xc4\x8drede. Ti tako imenovani izob\xc4\x8denci, ki so agresivni in polni energije, premladi, da bi k sebi lahko pritegnili kobile, se zdru\xc5\xbeijo v \xc4\x8drede.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nKot vsi konji so tudi mustangi povsem rastlinojedi. Zaradi pomanjkanja in nizke vsebnosti hranilnih snovi v suhi travi in nizkem grmi\xc4\x8devju v njihovi domovini, so se temu morali prilagoditi, medtem ko to njihovim udoma\xc4\x8denim sorodnikom ne bi zadostovalo. Mustangi zato nimajo hrane nikoli dovolj. Kot so si pri tem pomagali sami, mustangi pomagajo pri \xc5\xa1iritvi rastlin tako, da z iztrebki izlo\xc4\x8dajo semena rastlin, ki jih ne morajo prebaviti, rastline pa se s tem raz\xc5\xa1irijo po pa\xc5\xa1nikih. V izjemno neugodnih razmerah lahko tudi nekaj dni pre\xc5\xbeivijo brez hrane in vode. Prav tako so se nau\xc4\x8dili, da v primeru \xc4\x8de je voda zmrznjena led razbijejo s kopiti ali pa s kopiti o\xc4\x8distijo nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da vode, zasuta s peskom in ne\xc4\x8disto\xc4\x8dami. Da bi zadovoljili potrebo po teko\xc4\x8dini, mustangi celo \xc5\xbeve\xc4\x8dijo bodi\xc4\x8daste, a kljub vsemu so\xc4\x8dne liste.\n_START_SECTION_\nMustang in \xc4\x8dlovek\n_START_PARAGRAPH_\nDruga\xc4\x8de kot pri ostalih divjih \xc5\xbeivalih, je za njegov obstoj in nastanek odgovoren \xc4\x8dlovek. Najve\xc4\x8dja ironija pri tem pa je, da je prav \xc4\x8dlovek tudi tisti, ki je skoraj povzro\xc4\x8dil njegovo izumrtje. \xc5\xa0e vse do konca 18. stoletja je \xc5\xbeivelo dva do pet milijonov teh \xc4\x8dude\xc5\xbenih \xc5\xbeivali v najmanj devetih dr\xc5\xbeavah na zahodu ZDA. Kasneje, ko so prvi priseljenci za\xc4\x8delji s kultiviranjem pokrajine, so jih na tiso\xc4\x8de pregnali, polovili ali pobili. Najve\xc4\x8dje mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uni\xc4\x8devanje \xc4\x8dred pa je potekalo v prej\xc5\xa1njem stoletju. Veliko jih je poginilo v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne, druge so pa udoma\xc4\x8dili in so postali konji kavbojev. Mnoge med njimi so pobili in predelali v hrano za \xc5\xbeivali, naravno gnojilo ali pa usnje. Tako je sredi \xc5\xa1estdesetih let \xc5\xbeivelo le \xc5\xa1e osemnajst tiso\xc4\x8d do \xc5\xa1tiriintrideset tiso\xc4\x8d mustangov in na za\xc4\x8detku sedemdesetih let le \xc5\xa1e deset tiso\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dja in ogro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nDanes ga najdemo samo \xc5\xa1e v podro\xc4\x8djih devetih dr\xc5\xbeav na zahodu ZDA. Potem, ko je skoraj izumrl, so v Ameriki 1971 sprejeli zakon, po katerem je trpin\xc4\x8denje in pobijanje teh \xc5\xbeivali kaznivo dejanje. Ne glede na to, se \xc5\xa1e zmeraj zgodi, da jih veliki rejci \xc5\xbeivali in farmarji kruto pobijajo.'