b'\n_START_ARTICLE_\nMaks Veselko\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nSvojo \xc5\xa1olsko pot je za\xc4\x8del v rojstnem kraju, Ljubljani, kjer je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo in nadaljeval s klasi\xc4\x8dno gimnazijo. V sedmem razredu je moral svoje \xc5\xa1olanje prekiniti, saj so ga leta 1944 Nemci zaprli in internirali. Po osvoboditvi je bil do leta 1947 pri vojakih, nato pa se je vrnil in na prej\xc5\xa1nji gimnaziji opravil 8. razred in maturiral. Vpisal se je na Filozofsko fakulteto v Ljubljani, kjer je pridobival znanje na Oddelku za romanske jezike in knji\xc5\xbeevnost. Na taisti fakulteti je diplomiral leta 1952.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSvoje slu\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje je za\xc4\x8del takoj po diplomi leta 1952 kot profesor na Slovenski gimnaziji v Kopru, kjer je u\xc4\x8dil italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino. Tam je pou\xc4\x8deval tri leta, nato pa so ga prestavili v Narodno in univerzitetno knji\xc5\xbenico. Leta 1956 je opravil strokovni bibliotekarski izpit, 1968 pa je dobil naziv vi\xc5\xa1ji bibliotekar. Najprej je bil katalogizator periodi\xc4\x8dnega tiska, od leta 1960 pa je deloval kot vodja abecednega imenskega kataloga. Leta 1973 je bil zaposlen kot bibliotekar svetovalec, \xc5\xbee naslednje leto pa je postal predsednik komisije za strokovne izpite. V letu 1976 je postal pomo\xc4\x8dnik ravnatelja Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice. Leta 1980 je zaklju\xc4\x8dil s funkcijo pomo\xc4\x8dnika ravnatelja in predsednika komisije za strokovne izpite, ter leta 1981, ko je deloval kot vodja \xc4\x8dasopisnega oddelka te knji\xc5\xbenice, kon\xc4\x8dal svoje neposredno sodelovanje z NUK-om. Leta 1981 se je zaposlil kot vi\xc5\xa1ji predavatelj na Pedago\xc5\xa1ki akademiji v Ljubljani (tu je kot zunanji sodelavec predaval \xc5\xbee od leta 1969) in na Filozofski fakulteti, kjer je pou\xc4\x8deval bibliotekonomijo in \xc5\xa1e nekatere druge bibliotekarske predmete. Kljub temu, da se je upokojil leta 1988, je do konca \xc5\xa1olskega leta 1990/91 \xc5\xa1e vedno (pogodbeno) predaval na bibliotekarskem oddelku Filozofske fakultete. _NEWLINE_Maks Veselko je bil tudi prvi urednik in pobudnik nekaj letnikov strokovnega glasila Knji\xc5\xbenica, ki je nastala deset let po ustanovitvi Dru\xc5\xa1tva bibliotekarjev Slovenije leta 1957. Med letoma 1976 in 1980 je bil tudi predsednik Dru\xc5\xa1tva bibliotekarjev Slovenije oziroma Jugoslavije, v katerem je bil tudi v \xc4\x8dasu izven svojega predsedovanja aktiven. Med tem je objavil veliko \xc4\x8dlankov v strokovnih revijah in iz italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine in franco\xc5\xa1\xc4\x8dine prevedel okoli 40 leposlovnih in strokovnih del. Sodeloval je tudi v Slovenski bibliotekarski terminolo\xc5\xa1ki komisiji in je bil soavtor poskusnega snopi\xc4\x8da z imenom Bibliotekarski terminolo\xc5\xa1ki slovar iz leta 1996. S tem je prispeval velik dele\xc5\xbe pri oblikovanju strokovne terminologije, ki dandanes dobiva vse popolnej\xc5\xa1o podobo. Leta 1978 je organiziral mednarodni simpozij o knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvu v okviru kulturnega sre\xc4\x8danja Alpe-Jadran._NEWLINE_O Veselku govorimo kot o izjemno pomembnem slovenskem strokovnjaku za katalogizacijo, ki je na to strokovno podro\xc4\x8dje odlo\xc4\x8dilno vplival zlasti med letoma 1965 in 1975, ko smo v Sloveniji pre\xc5\xa1li na mednarodni format katalo\xc5\xbenih listkov (1966), ko je pri\xc5\xa1lo do centralizirane katalogizacije slovenskega gradiva (1968) in ko se je za\xc4\x8dela obdelava gradiva po ISBD (1975). Zaslu\xc5\xbeen je za prve prevode in priredbe mednarodnih standardnih bibliografskih opisov za monografske publikacije (ISBD(M)), serijske publikacije (ISBD(S)) in neknji\xc5\xbeno gradivo (ISBD(NMB)). S svojim delom in idejami je strokovno javnost seznanjal v periodi\xc4\x8dnih strokovnih publikacijah namenjenim bibliotekarjem, med drugim tudi v \xc5\xbee v prej omenjeni reviji Knji\xc5\xbenica (\xc4\x8dlanki: Centralna katalogizacija slovenskega tiska, Nekaj misli ob uvajanju univerzalne bibliografske kontrole pri nas, Knji\xc5\xbenice Ljubljanske univerze, Novi mednarodni standard za opis knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva, itd.)._NEWLINE_Veselkovo delovanje na prej omenjenem podro\xc4\x8dju pa ni bilo omejeno le na Slovenijo. Zelo pomembna je bila njegova udele\xc5\xbeba pri prehajanju ISBD v takratni jugoslovanski dr\xc5\xbeavi. Zlasti odmevna je bila publikacija Savjetovanje o uvo\xc4\x91unarodnog standardog bibliografskog opisa za ome\xc4\x91ene publikacije u bibliote\xc4\x8dne kataloge (1975), ki je nastala z njegovim sodelovanjem z zagreb\xc5\xa1ko strokovnjakinjo Evo Verono. Publikacija je pomembna zaradi svoje postavitve temeljev za enoten knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnoinformativni sistem v tedanji dr\xc5\xbeavi, ki se je s tem posodobljeno vklju\xc4\x8dila v mednarodno izmenjavo tovrstnih obvestil.'