b'\n_START_ARTICLE_\nBotani\xc4\x8dni vrt Univerze v Ljubljani\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVrt je bil ustanovljen leta 1810 kot \xc5\xa1olska ustanova, z namenom predstavljati domovinsko floro. Njegovega pobudnika, Franca Hladnika, je francoski mar\xc5\xa1al Auguste Marmont, prvi in glavni guverner Ilirskih provinc, dolo\xc4\x8dil za vodjo vrta. Hladnik je za postavitev vrta izbiral med zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dem pri Tivoliju in prostorom ob I\xc5\xbeanski cesti. Odlo\xc4\x8dil se je za lokacijo ob I\xc5\xbeanski cesti,  verjetno zaradi mo\xc5\xbenosti \xc5\xa1iritve proti \xc5\xa1irokemu barju, pri tem seveda ni mislil na bodo\xc4\x8de ovire kasneje zgrajene infrastrukture mesta. \xc5\xbde spomladi 1810 je za\xc4\x8del presajati rastline, ki jih je gojil \xc5\xbee prej na licejskem vrtu. Kot navaja Voss (1885, ponatis 2008) je zasadil okoli 2000 vrst kranjskih rastlin, ki so bile prine\xc5\xa1ene iz okolice Ljubljane, Idrije, s Karavank in Bohinjskih planin. Na odprtje vrta je pri\xc5\xa1el celo sam mar\xc5\xa1al Marmont in zasadil lipo, ki kraljuje v drevesnem delu vrta \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Vrt je po odhodu Francozov in obnovi avstrijske uprave (1814) deloval \xc5\xa1e naprej kot srednje\xc5\xa1olska ustanova in se polagoma razvil v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de botani\xc4\x8dnih raziskav na tedanjem Kranjskem. Hladnikov naslednik je bil Ivan Nepomuk Biatz\xc3\xb3vszky, sledil pa mu je Andrej Fleischmann. Vrt je v tem \xc4\x8dasu nenehoma napredoval, leta 1867, ko je Fleischmann umrl, pa je vodstvo prevzel Valentin Kon\xc5\xa1ek, ki je vrt preusmeril v vzgojo sadnih dreves, kar je drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo rastlinskih vrst. Leta 1886 je vodenje prevzel Alfonz Pavlin in v vrtu na\xc5\xa1tel samo \xc5\xa1e 312 rastlinskih vrst, to \xc5\xa1tevilko pa je s pomo\xc4\x8djo izmenjav med vrtovi do leta 1910 pove\xc4\x8dal na 6412 rastlinskih vrst. Pavlinovo obdobje (1886\xe2\x80\x931931) pomeni \xc4\x8das temeljitih raziskav kranjske flore, nastanek herbarijske zbirke \xe2\x80\x98Flora exsiccata Carniolica\xe2\x80\x99 (1901-1936) in zbiranje herbarijske dokumentacije v samem vrtu._NEWLINE_Ob ustanovitvi ljubljanske univerze (1919) je vrt postal njen del (1920), njegove herbarijske zbirke pa temelj herbarija dana\xc5\xa1njega oddelka za biologijo. Leta 1945 je vodstvo vrta prevzel Jo\xc5\xbee Lazar. V \xc4\x8dasu njegovega vodenja so zgradili rastlinjak in laboratorijski prostor, obnovili so pomo\xc5\xbene vrtnarske naprave, skopali bajer, kjer so opazovali procese zara\xc5\xa1\xc4\x8danja, in uredili skalnjak na katerem so zbrali rastline z goratih delov Krasa. Med letoma 1960 in 1992 je botani\xc4\x8dni vrt vodil Vinko Strgar, ki je bil biolog in tudi izu\xc4\x8deni vrtnar - praktik. Opravil je ve\xc4\x8d raziskav na primerkih slovenskih endemitov. Po Strgarjevi smrti (1992) je vrt za\xc4\x8dasno vodil dr. Tone Wraber, od leta 1995 pa ga vodi dr. Jo\xc5\xbee Bavcon.\n_START_SECTION_\nBotani\xc4\x8dni vrt danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je na 2 hektarjih povr\xc5\xa1ine zasajenih preko 4500 rastlinskih vrst, podvrst in oblik. Trenutni vodja botani\xc4\x8dnega vrta je Jo\xc5\xbee Bavcon, ki je leta 2004 organiziral dokon\xc4\x8danje izgradnje rastlinjaka za sredozemske rastline v okviru biolo\xc5\xa1kega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da pod Ro\xc5\xbenikom. Tu naj bi bila tudi bodo\xc4\x8da raz\xc5\xa1irjena lokacija Botani\xc4\x8dnega vrta, ki bi mu omogo\xc4\x8dala nadaljnji razvoj._NEWLINE_Botani\xc4\x8dni vrt ni le prostor za po\xc4\x8ditek in sprehod, med njegove naloge sodijo vzdr\xc5\xbeevanje in bogatenje banke semen in rastlin, izmenjava semen rastlin z drugimi botani\xc4\x8dnimi vrtovi po svetu, varstvo ogro\xc5\xbeenih rastlinskih vrst in raziskave s podro\xc4\x8dja rastlin. Pomembno vlogo ima tudi izobra\xc5\xbeevanje \xc5\xa1ir\xc5\xa1e javnosti. Vse rastline v vrtu so opremljene z napisnimi tablicami; v vrtu nudijo vodene oglede za posameznike, skupine in \xc5\xa1olsko mladino. Pogosto pripravljajo predavanja in razstave o rastlinah in vrtovih ter delavnice za otroke in odrasle._NEWLINE_V juliju 2008 je nastopila najve\xc4\x8dja finan\xc4\x8dna kriza botani\xc4\x8dnega vrta v Ljubljani, ki ob pomanjkanju sistemsko urejenega financiranja vse do danes ogro\xc5\xbea njegove stalne dejavnosti in tudi sam obstoj._NEWLINE_11. julija 2010 je vrt praznoval dvestoletnico obstoja. Ob tej prilo\xc5\xbenosti je iz\xc5\xa1la monografija  200 let Botani\xc4\x8dnega vrta v Ljubljani, avtorja dr. Bavcona , Banka Slovenije pa je izdala  prilo\xc5\xbenostni evrokovanec, na katerem je upodobljeno socvetje rebrin\xc4\x8devolistne hladnikije (Hladnikia pastinacifolia), ki ga obkro\xc5\xbea  besedilo 200 LET\xc2\xa0\xc2\xb7 BOTANI\xc4\x8cNI VRT\xc2\xa0\xc2\xb7 LJUBLJANA\xc2\xa0\xc2\xb7 SLOVENIJA 2010. Decembra 2010 je bil odprt tudi nov rastlinjak za tropske rastline, v katerega so preselili tropske rastline iz starega rastlinjaka, predvsem pa zasadili veliko novih. Nekatere so donirali  evropski botani\xc4\x8dni vrtovi, s katerimi botani\xc4\x8dni vrt redno in tesno sodeluje._NEWLINE_Od leta 1995 je vrt v\xc4\x8dlanjen v mednarodno organizacijo botani\xc4\x8dnih vrtov Botanic Gardens Coservation International (BGCI), od leta 2003 pa \xc5\xa1e v mednarodno zdru\xc5\xbeenje alpskih botani\xc4\x8dnih vrtov AIGBA (Associazione Internazionale Giardini Botanici Alpini). Od vstopa Slovenije v Evropsko Unijo v 2004 ljubljanski botani\xc4\x8dni vrt zastopa v Evropskem konzorciju botani\xc4\x8dnih vrtov mre\xc5\xbeo slovenskih botani\xc4\x8dnih vrtov. _NEWLINE_Velika pridobitev za vrt je nov tropski rastlinjak, odprt decembra 2010,  v katerega so preselili tropske rastline iz starega rastlinjaka, predvsem pa zasadili veliko novih rastlin. Mnoge od njih so donacije iz evropskih botani\xc4\x8dnih vrtov, s katerimi ljubljanski botani\xc4\x8dni vrt redno sodeluje. _NEWLINE_Kljub pomanjkanju sistemsko urejenega financiranja, vrt postopoma ureja in dopolnjuje posamezne dele. V  okolici rastlinjaka so prenovili gojitvene grede, postavili kuhinjski in zeli\xc5\xa1\xc4\x8dni vrt. 2013 so s pomo\xc4\x8djo Mestne ob\xc4\x8dine Ljubljana prenovili stari rastlinjak iz leta 1955, ki ga je projektiral Ple\xc4\x8dnikov u\xc4\x8denec, dr. Gaber\xc5\xa1\xc4\x8dik. V istem letu so uredili  knji\xc5\xbenico pokojnega botanika prof. dr. Toneta Wraberja, ki jo je vrtu donirala dru\xc5\xbeina Wraber. _NEWLINE_Leta 2016 je za\xc5\xbeivela prenovljena semenska banka, ki zbira in hrani semena rastlin iz vrta ter drugih slovenskih rastlin z naravnih rasti\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_V vrtu vsako leto izdajo Index seminum - seznam v vrtu in v naravi nabranih semen rastlin.  Seznam po\xc5\xa1ljejo na 300 botani\xc4\x8dnih vrtov po svetu. Od 140 do 180 botani\xc4\x8dnih vrtov po svetu letno naro\xc4\x8di semena razli\xc4\x8dnih rastlin, tako da letno razpo\xc5\xa1ljejo preko 2000 zavoj\xc4\x8dkov semen._NEWLINE_Botani\xc4\x8dni vrt je v letu 2017 pridobil dodatno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga z mati\xc4\x8dnim vrtom povezuje pe\xc5\xa1pot \xc4\x8dez Botani\xc4\x8dni vrt. Dostop je mogo\xc4\x8d tudi iz I\xc5\xbeanske ceste in Orlove ulice. Na raz\xc5\xa1irjeni lokaciji Botani\xc4\x8dnega vrta \xc5\xbee stoji u\xc4\x8dni \xc4\x8debelnjak.'