b'\n_START_ARTICLE_\nPolde Oblak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPolde Oblak se je rodil v obrtni\xc5\xa1ko-delavski dru\xc5\xbeini. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Preski pri Medvodah. Gimnazijo v Ljubljani je kon\xc4\x8dal leta 1944. Leta 1946 se je po odslu\xc5\xbeenju voja\xc5\xa1kega roka vpisal na ljubljansko univerzo, kjer je \xc5\xa1tudiral geografijo in etnografijo. Diplomiral je leta 1950. U\xc4\x8dil je geografijo na gimnaziji v Kranju (1950\xe2\x80\x9351), Sti\xc4\x8dni (1951\xe2\x80\x9357) in v \xc5\xa0entvidu nad Ljubljano (1957 do 1960). Zaradi \xc5\xa1tudija v ZDA je prekinil delovno razmerje. V \xc5\xa1olskem letu 1961/62 je bil pogodbeno zaposlen na II. gimnaziji v Ljubljani. 1963 je vpisal podiplomski \xc5\xa1tudij geografije na Oddelku za geografijo Filozofske fakultete v Ljubljani in 29. junija 1966 magistriral z nalogo Geografija naselij v grosupeljski mikroregiji.\n_START_SECTION_\nGeografska dela\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo Oblakovo strokovno delo je razprava Mo\xc5\xa1ko in \xc5\xbeensko prebivalstvo v Sloveniji. Obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i sta \xc5\xa1tudiji Morfogeneza dna Ljubljanske kotline ter Jelovica. Oblakovo najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e delo je nenatisnjena magistrska naloga. Namenjena fiziognomi\xc4\x8dno-genetski osvetlitvi naselij. V njej je zbrano mnogo podrobnega gradiva o naseljih, kme\xc4\x8dkih domovih in funkcionalni razporeditvi, o tipih hi\xc5\xa1 in gospodarskih poslopij, teritorialnem razvoju naselij pa tudi o spremembah v njihovi gospodarski dejavnosti in usmerjenosti._NEWLINE_Kraj\xc5\xa1i prispevki so objavljeni v Geografskem obzorniku, Gospodarskem vestniku, v reviji \xc5\xbdivljenje in tehnika, Izletnik idr. V Geografskem obzorniku je od 1957 do 1964 objavil okrog 20 prispevkov. Napisal in objavil je ve\xc4\x8d knji\xc5\xbenih poro\xc4\x8dil in ocen.\n_START_SECTION_\nOcene in kritike\n_START_PARAGRAPH_\nPo Paternujevi oceni sodi Polde Oblak k tistemu vojnemu rodu ustvarjalcev, ki je prehajal od partizanskega in socialisti\xc4\x8dnega realizma k moderniziranim oblikam romantizma._NEWLINE_Kritik Mitja Mejak je ozna\xc4\x8dil Oblakovo Simfonijo samote kot neizvirno, utrujajo\xc4\x8do, hladno liriko, ki ni ustvarjena za razumsko dojemanje. O\xc4\x8dita, da je beseda izgubila predmetni in pojmovni pomen in postala muzikalna enota. Estetski rezultat lirike pa ozna\xc4\x8di kot "klavrno in nikakor primeren objekt za kakr\xc5\xa1no koli polemiko v ve\xc4\x8djem obsegu"._NEWLINE_Martin Jevnikar drugo zbirko Simfonijo samote in Srebrno simfonijo oceni kot pesmi s spro\xc5\xa1\xc4\x8deno in razgibano obliko ter z nekaterimi izvirnimi in lepimi primerami in metaforami, kot nad\xc4\x8dasovno in brezdomovinsko poezijo, ki je razumljiva vsem. "Nekatere so zares lepe, \xc4\x8disto slabih pa tudi ni."_NEWLINE_Francoski pesnik Jean Cassiou je ozna\xc4\x8dil Oblakovo pesem takole: "Va\xc5\xa1a poezija, njena viharna, \xc5\xa1iroka glasba je naredila v meni globok vtis. Ljubim ta ton in ta elan. Dobil sem vtis velikega liri\xc4\x8dnega in humanega bogastva. Zdi se mi, da so Va\xc5\xa1e koncepcije o poeziji precej analogne mojim."._NEWLINE_Milan Natek je Oblaka opisal kot razumnika nemirnega, iskateljskega in ustvarjalnega duha. "Lepote in posebnosti slovenske zemlje in njenega \xc4\x8dloveka ni sprejemal in dojemal sam o z ustaljenimi strokovnimi merili, tem ve\xc4\x8d je videval in iskal v njih mnogotere razre\xc5\xa1itve vsakdanjih \xc4\x8dlovekovih stisk in tegob. Vse to pa je uspel in umel zelo spretno izpovedovati v svojo apolini\xc4\x8dno in ekspresionisti\xc4\x8dno liriko."'