b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenski etnografski muzej\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski etnografski muzej je osrednji slovenski muzej na podro\xc4\x8dju etnografije._NEWLINE_Prve zbirke so nastale \xc5\xbee v okviru narodopisnega oddelka Kranjskega de\xc5\xbeelnega muzeja in so leta 1888, ko je bila zbirka prvi\xc4\x8d predstavljena javnosti, obsegale le skromen slovenski del, obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i pa je bil neevropski del, za katerega so darovali predmete misijonarji Friderik Baraga, Ignacij Knoblehar, Franc Pirc, Janez \xc4\x8cebulj in pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki._NEWLINE_Zametek samostojnega etnografskega muzeja je bila ustanovitev Etnografskega in\xc5\xa1tituta v stavbi Narodnega muzeja leta 1921. Upravnik in\xc5\xa1tituta in nato ravnatelj Kraljevega etnografskega muzeja, ki je nastal leta 1923 z lo\xc4\x8ditvijo od Narodnega muzeja Slovenije, je bil Niko \xc5\xbdupani\xc4\x8d, prvi kustos od leta 1924 Stanko Vurnik. _NEWLINE_Leta 1941 se je muzej preimenoval v Etnografski muzej. Po vojni so terenske ekipe sistemati\xc4\x8dno preu\xc4\x8devale in dokumentirale gradivo o ljudski kulturi in \xc5\xbeivljenju Slovencev na pode\xc5\xbeelju. Leta 1964 se je muzej \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d preimenoval v Slovenski etnografski muzej. Zaradi pomanjkanja prostorov za stalno razstavo je bila temeljna usmeritev muzeja pripravljanje ob\xc4\x8dasnih tematskih razstav. Posamezne zbirke so bile razstavljene v gradovih v okolici Ljubljane. Leta 1997 se je po dolgoletnih prizadevanjih za lastne prostore preselil v nekdanjo voja\xc5\xa1nico JLA na Metelkovi ulici. Leta 2004 je muzej pridobil novo razstavno hi\xc5\xa1o in tudi preurejen zunanji muzejski prostor. Obnovo so zasnovali v biroju Groleger Arhitekti.'