b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbeina Visconti\n_START_SECTION_\nViscontiji v Pisi in na Sardiniji\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi Visconti omenjen v Pisi je Alberto, ki je nosil naziv patricij. Albertov sin, Eldizio, se je rodil z naslovom patricija in bil konzul od leta 1184 do 1185. Njegova sinova, Lamberto Ubaldo I., sta ponesla dru\xc5\xbeino do najvi\xc5\xa1jega vpliva v Pisi in Sardiniji. Oba sta nosila naslov patricija in vsak je slu\xc5\xbeil mandat kot podesta._NEWLINE_Leta 1212 so se razli\xc4\x8dne frakcije, pro- in anti-Viscontiji spopadli za nadzor nad Piso. Sredi januarja 1213 je Viljem I. Cagliari vodil koalicijo proti Viscontijevim silam do zmage v bitki pri Massi, nad zdru\xc5\xbeenimi mo\xc4\x8dmi Lucce in Viscontiji pod Ubaldom. Po tem je bila Pisa razdeljena med \xc5\xa1tiri rectores, od katerih je bila ena Visconti. Visconti iz Sardinije so \xc5\xa1e naprej igrali vlogo v politiki Pise vse do konca stoletja, vendar se je njihov vpliv mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala po letu 1213. Na Sardiniji se je Eldizio poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derko Torchitorio III. Cagliari, ki je postala mati Lamberta Ubalda. Leta 1207 se je Lamberto poro\xc4\x8dil z Eleno, dedinjo Barisoneja II. Gallura in s tem zagotovil nadzor nad severovzhodnim delom Sardinije z glavnim mestom Civita. Leta 1215 je Ubaldo svojo hegemonijo raz\xc5\xa1iril nad Giudicato Cagliari na jugu otoka. Skozi ugodne poroke, Lambertovega sina, Ubalda II., je za nekaj \xc4\x8dasa zavaroval mo\xc4\x8d v Logudoro. Do sredine stoletja se oblast v Pisi ni soo\xc4\x8dala s Sardinijo, zaradi porok med dru\xc5\xbeino Visconti in drugimi velikimi dru\xc5\xbeinami v Pisi (Gherardeschi in Capraia) in Sardinijo (Lacon in Bas-Serra).\n_START_SECTION_\nViscontiji v Milanu\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dinkovit ustanovitelj Viscontijev v Milanu, Ottone, je prevzel nadzor nad mestom od tekmeca dru\xc5\xbeine, Della Torrejev, leta 1277. _NEWLINE_Dru\xc5\xbeina je ljubila legendarne razli\xc4\x8dice o svojih za\xc4\x8detkih (modni rodovniki so bili en vogue v tistem \xc4\x8dasu), medtem ko ugotovljena dejstva odra\xc5\xbeajo povsem trezen in skoraj skromen za\xc4\x8detek. Veji dru\xc5\xbeine Visconti, ki je pri\xc5\xa1la vladati Milanu, je bilo prvotno zaupano gospostvo Massino (danes Massino Visconti), vas nad jezerom Maggiore, ki jo je nadzorovala od dvanajstega stoletja._NEWLINE_Pravijo, da milanski Viscontiji izvirajo iz dru\xc5\xbeine capitanei (sodoben priimek Cattaneo), ki jim je milanski nad\xc5\xa1kof Landulf (978-998) odobril nekatera fevdalna gospodarstva, znana kot caput plebis (verjetno geografsko in ne hierarhi\xc4\x8dno, pieve, manj\xc5\xa1e cerkveno posestvo). Dokument iz leta 1157 pravi, da so Viscontiji imetniki kapetanije Marliano (danes Mariano Comense); kasnej\xc5\xa1i kronist Galvano Fiamma potrjuje to razli\xc4\x8dico. Desetletja pred tem, pred 1070, so pridobili naziv vikont, ki se je kasneje podedoval po mo\xc5\xa1ki liniji (Biscaro, ASL,\xc2\xa0\xc2\xbbI maggiori dei Visconti di Milano\xc2\xab). Dru\xc5\xbeina je bila razpr\xc5\xa1ena na ve\xc4\x8d vej, od katerih so bili nekaterim zaupani fevdi dale\xc4\x8d od lombardske metropole; tista, ki je dala srednjeve\xc5\xa1ke gospodarje Milanu pravijo, da so potomci Umberto (umrl v prvi polovici 12. stoletja)._NEWLINE_Visconti so vladali Milanu do zgodnje renesanse, najprej kot gospodarji, nato pa od 1395, z mogo\xc4\x8dnim Gian Galeazzo ki si je prizadevali za poenotenje severne Italije in Toskane, kot vojvodine. Vladavina Viscontijev v Milanu se je kon\xc4\x8dala s smrtjo Filippa Marie Viscontija leta 1447. Uspel je s kratko dobo republike, nato je njegov zet, Francesco I. Sforza vzpostavil vladavino dru\xc5\xbeine Sforza.\n_START_SECTION_\nVisconti Modrone\n_START_PARAGRAPH_\nOd Uberta, brata Mattea I., je pri\xc5\xa1la stranska veja vojvod Modrone. Tej dru\xc5\xbeini pripada Luchino Visconti, ki je eden izmed najbolj uglednih re\xc5\xbeiserjev italijanskega neorealisti\xc4\x8dnega filma.'