b'\n_START_ARTICLE_\nColmar\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nColmar je bil ustanovljen v 9. stoletju in se v besedilih meniha Notkerja Balbulusa iz leta 823 omenja kot Columbarium Fiscum. V njem je leta 884 karolin\xc5\xa1ki cesar Karel III. Debeli vodil skup\xc5\xa1\xc4\x8dino. Colmarju je cesar Friderik II. leta 1226 dodelil status svobodnega cesarskega mesta. Leta 1354 se je mesto pridru\xc5\xbeilo zvezi D\xc3\xa9capole. Leta 1575 je sprejelo protestantsko reformacijo, precej za severnima sosedoma Strasbourgom in S\xc3\xa9lestatom. Med tridesetletno vojno ga je leta 1632 zasedla \xc5\xa1vedska vojska, ki je tu ostala dve leti. Leta 1548 je Josel Rosheimski pozval cesarsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (Reichskammergericht), naj razveljavi prepoved trgovanja judovskim trgovcem._NEWLINE_Mesto so leta 1673 zasedli Francozi pod kraljem Ludvikom XIV. in so se uradno umaknili leta 1679 s pogodbo iz Nijmegna. Leta 1871 je bil Colmar s preostalo Alzacijo priklju\xc4\x8den novonastalemu nem\xc5\xa1kemu cesarstvu kot posledica francosko-pruske vojne in vklju\xc4\x8den v provinco Alzacija - Lorena. Po prvi svetovni vojni je v skladu z versajsko mirovno pogodbo po letu 1919 pripadel Franciji. Leta 1940 je bil vklju\xc4\x8den v nacisti\xc4\x8dno Nem\xc4\x8dijo, nato pa leta 1945 po bitki, imenovani Colmarski \xc5\xbeep (francosko poche de Colmar), vrnjen Franciji. Colmar so od leta 1947 upravljale konservativne stranke, Republikansko gibanje (Mouvement R\xc3\xa9publicain Populaire, MRP) (1947\xe2\x80\x931977), Zveza za francosko demokracijo (Union pour la D\xc3\xa9mocratie Fran\xc3\xa7aise, UDF) (1977\xe2\x80\x931995) in Zveza za ljudsko gibanje (Union pour un mouvement populaire) od leta 1995. V tem \xc4\x8dasu je imel tri \xc5\xbeupane._NEWLINE_Colmarjev zaklad, najdba dragocenih predmetov, ki so jih Judje skrili, ko je razsajala \xc4\x8drna smrt, je bil odkrit leta 1863. Med njimi je eden redkih ohranjenih judovskih poro\xc4\x8dnih prstanov s plo\xc5\xa1\xc4\x8do v obliki majhne stavbe namesto dragocenega kamna v skladu z zahtevo judovskega prava, da so poro\xc4\x8dni prstani v enem kosu. Poleg tega so med njimi srebrni kovanci, srebrn namizni pribor ter zlat in srebrn nakit, zaponke in 15 srebrnih prstanov.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nColmar le\xc5\xbei 64 km ju\xc5\xbeno \xe2\x80\x93 jugozahodno od Strasbourga ob reki Lauch, pritoku reke Ill, ki te\xc4\x8de na vzhodu Vogezov in se izliva v Ren._NEWLINE_Leta 2013 je imelo mesto 67.956 prebivalcev,  metropolitansko obmo\xc4\x8dje Colmarja pa leta 2009 126.957 . Colmar je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de okro\xc5\xbeja Colmar-Ribeauvill\xc3\xa9, ki je imelo leta 2013 199.182 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nColmar ima son\xc4\x8dno mikroklimo in je eno najbolj su\xc5\xa1nih mest v Franciji z letno koli\xc4\x8dino padavin le 607 mm, kar je idealno za alza\xc5\xa1ko vino. Je glavno mesto alza\xc5\xa1ke vinske regije._NEWLINE_Tako podnebje je posledica lege mest pod gorami, ki ustavijo oblake z zahoda, veliko vlage se kondenzira ter pade kot padavine nad vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dim obmo\xc4\x8djem, zrak se ogreje in posu\xc5\xa1i, ko dose\xc5\xbee Colmar.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nColmar v glavnem v francoski revoluciji in vojnah v letih 1870\xe2\x80\x931871, 1914\xe2\x80\x931918 in 1939\xe2\x80\x931945 ni bil uni\xc4\x8den, zato je obmo\xc4\x8dje starega mesta enovito, zelo znano in priljubljeno med turisti. Obmo\xc4\x8dje, ki ga pre\xc4\x8dkajo kanali reke Lauch (v\xc4\x8dasih mesarska, strojarska in ribi\xc5\xa1ka \xc4\x8detrt), se zdaj imenuje "male Benetke" (la petite Venise).\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nPosvetne in verske arhitekturne znamenitosti Colmarja ka\xc5\xbeejo osem stoletij germanske in francoske arhitekture in prilagajanje slogovnemu jeziku z lokalnimi obi\xc4\x8daji in gradbenim materialom (ro\xc5\xbenat in rumen voge\xc5\xa1ki pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak ter les).\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nMestna knji\xc5\xbenica Colmar (Biblioth\xc3\xa8que municipale de Colmar) ima eno najbogatej\xc5\xa1ih zbirk inkunabul v Franciji, ve\xc4\x8d kot 2300.  To je izjemna \xc5\xa1tevilka za mesto, ki ni niti glavni sede\xc5\xbe univerze, niti kolid\xc5\xbea, verjetno je posledica razpustitve lokalnih samostanov, opatij in konventov med francosko revolucijo in poznej\xc5\xa1ih daril zbirk mestu.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nColmar je bogato mesto, njegova glavna gospodarska mo\xc4\x8d je v uspe\xc5\xa1nem turizmu. Je pa tudi sede\xc5\xbe ve\xc4\x8d velikih podjetij: Timken (evropski sede\xc5\xbe), Liebherr group (francoski sede\xc5\xbe), Leitz (francoski sede\xc5\xbe), Capsugel Francija (oddelek Pfizerja)._NEWLINE_Od leta 1947 je Colmar vsako leto gostitelj najve\xc4\x8djega letnega komercialnega dogodka in najve\xc4\x8djega festivala v Alzaciji, alza\xc5\xa1kega vinskega sejma (Foire aux vins d\'Alsace).'