b'\n_START_ARTICLE_\nMilorad Ulemek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in kariera\n_START_PARAGRAPH_\nUlemek se je rodil 15. marca 1968 (nekateri viri navajajo leto 1965) v Beogradu v srbsko dru\xc5\xbeino, izvirajo\xc4\x8do iz hrva\xc5\xa1kega Korduna. O\xc4\x8de Milan je bil pod\xc4\x8dastnik v JLA, medtem ko je mati Natalija delala kot uslu\xc5\xbebenka v hranilnici. V mladosti je nosil vzdevek "Cema" po cementu, ki naj bi ga dvigoval kot ute\xc5\xbei. Leta 1985 je dokon\xc4\x8dal te\xc4\x8daj za avtomehanika.\n_START_SECTION_\nFrancoska tujska legija\n_START_PARAGRAPH_\nPo neuspelem ropu leta 1985 je Ulemek pobegnil v Francijo. 10. aprila 1986 se je pridru\xc5\xbeil francoski tujski legiji. V legiji je ostal \xc5\xa1est let ter se bojeval v \xc4\x8cadu, Libiji, Bejrutu, v Francoski Gvajani in Iraku (Zalivska vojna). Po tem delu svoje kariere je dobil vzdevek Legija.\n_START_SECTION_\nSrbska prostovoljna garda\n_START_PARAGRAPH_\nPo izbruhu jugoslovanskih vojn, 18. marca 1992, se je Ulemek vrnil v Srbijo in se pridru\xc5\xbeil Srbski prostovoljni gardi, paravoja\xc5\xa1ki formaciji \xc5\xbdeljka Ra\xc5\xbenatovi\xc4\x87a Arkana. Sprva je bil in\xc5\xa1truktor, kasneje pa je napredoval v enega od poveljnikov garde in se boril z Arkanom na Hrva\xc5\xa1kem in v Bosni. Poveljeval je posebni enoti pod imenom "Super Tigrovi", ki je delovala v vzhodni Slavoniji in v letih 1994\xe2\x80\x931995 v okolici Biha\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nRde\xc4\x8de beretke\n_START_PARAGRAPH_\nKo so bili Tigri leta 1996 razpu\xc5\xa1\xc4\x8deni, se je Ulemek pridru\xc5\xbeil Enoti za posebne operacije Slu\xc5\xbebe dr\xc5\xbeavne varnosti, znani kot "Rde\xc4\x8de beretke". Rde\xc4\x8de beretke so uradno bile enota za boj proti terorizmu, ki pa je izvajala posebne operacije v BiH, na Hrva\xc5\xa1kem in na Kosovu, kot tudi odstranjevala nasprotnike tedanjega predsednika Slobodana Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a. Tega leta je tudi namesto dru\xc5\xbeinskega priimka Ulemek prevzel priimek svoje prve soproge, Lukovi\xc4\x87._NEWLINE_Ulemek je leta 1998 postal poveljnik Rde\xc4\x8dih beretk. V \xc4\x8dasu kosovske vojne je bil njihov poveljnik na boji\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_5. oktobra 2000 je bila vladavina Slobodana Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a strmoglavljena v mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih demonstracijah. \xc4\x8ceprav vloga Ulemka v dogajanju ni v celoti jasna, je najbolj sprejeto prepri\xc4\x8danje, da se je neposredno pred padcem re\xc5\xbeima sestal z voditelji opozicije in sklenil dogovor o prestopu enote na nasprotno stran. Rde\xc4\x8de beretke so tako 5. oktobra Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87u odrekle zvestobo in niso sodelovale pri du\xc5\xa1enju demonstracij, v zameno za podporo pa nova vlada ni posegala v njihove privilegije ali jih preganjala zaradi njihove preteklosti._NEWLINE_Leta 2001 je Ulemek zaradi ve\xc4\x8d incidentov odstopil kot poveljnik Enote za posebne operacije. Novembra istega leta je enota dr\xc5\xbeavi odpovedala poslu\xc5\xa1nost in zahtevala zamenjavo nekaterih dr\xc5\xbeavnih funkcionarjev. Povod za upor je bila aretacija dveh osumljencev za vojne zlo\xc4\x8dine pred haa\xc5\xa1kim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem, medtem ko naj bi bil razlog strah pripadnikov enote, med njimi mnogih nekdanjih pripadnikov paravoja\xc5\xa1kih enot, da dr\xc5\xbeava namerava s\xc4\x8dasoma predati sodi\xc5\xa1\xc4\x8du tudi njih.\n_START_SECTION_\nPrijetje in sojenja\n_START_PARAGRAPH_\nEnota za posebne operacije je bila razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena 25. marca 2003 zaradi suma vpletenosti v atentat na premierja Zorana \xc4\x90in\xc4\x91i\xc4\x87a; sum je bil kasneje potrjen, kot morilec pa je bil identificiran namestnik poveljnika Rde\xc4\x8dih beretk v \xc4\x8dasu Ulemkovega poveljstva. Ulemek, za katerim je bila razpisana tiralica zaradi organiziranja atentata, se je policiji predal v no\xc4\x8di na 2. maj 2004 po 14 mesecih skrivanja (kasneje je ve\xc4\x8dkrat zatrdil, da se je ves \xc4\x8das skrival v svoji hi\xc5\xa1i)._NEWLINE_Ulemek prestaja zaporno kazen v posebnem varovanem oddelku zapora Zabela pri Po\xc5\xbearevcu. V zaporu je napisal ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo knjig.\n_START_SECTION_\nKriminalna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nMilorad Ulemek je bil po ve\xc4\x8d sojenjih obsojen na skupno ve\xc4\x8d kot sto let zaporne kazni. Po srbski zakonodaji, po kateri najdalj\xc5\xa1a zaporna kazen zna\xc5\xa1a 40 let, jih bo toliko tudi odslu\xc5\xbeil.\n_START_SECTION_\nAtentat na Ibarski magistrali\n_START_PARAGRAPH_\n3. oktobra 1999 so pripadniki Enote za posebne operacije izvedli poskus atentata na voditelja stranke Srbsko gibanje obnove Vuka Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87a. V namerno izzvanem tr\xc4\x8denju na Ibarski magistrali so umrli \xc5\xa1tirje \xc4\x8dlani gibanja, medtem ko je Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87 pre\xc5\xbeivel._NEWLINE_Po ve\xc4\x8d sodbah in njihovih razveljavitvah je bilo Ulemku za ta umor prisojenih 40 let zapora.\n_START_SECTION_\nAtentat na Ivana Stamboli\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\n15. junija 2000 se je zgodil nov poskus atentata na Vuka Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87a v \xc4\x8drnogorski Budvi._NEWLINE_Ivan Stamboli\xc4\x87, nekdanji predsednik predsedstva Srbije, je nepojasnjeno izginil 25. avgusta 2000 med rekreacijo iz Ko\xc5\xa1utnjaka v Beogradu. Konec marca leta 2003 so bili odkriti njegovi posmrtni ostanki na Fru\xc5\xa1ki gori. Preiskava je ugotovila, da je bil Stamboli\xc4\x87 ubit na dan ugrabitve. Za ugrabitelje in morilce so bili spoznani pripadniki Enote za posebne operacije s poveljnikom Ulemkom na \xc4\x8delu._NEWLINE_Umor Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87a in Stamboli\xc4\x87a naj bi odredil Slobodan Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87 zaradi gro\xc5\xbenje, ki sta mu jo predstavljala kot politi\xc4\x8dna nasprotnika. Ker so v obeh atentatih sodelovale iste osebe, je sojenje zanju potekalo zdru\xc5\xbeeno v en proces; Ulemek je bil julija 2005 za umor Stamboli\xc4\x87a in poskus umora Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87a skupaj z drugimi vpletenimi obsojen na 40 let zapora.\n_START_SECTION_\nZlo\xc4\x8dini Zemunskega klana\n_START_PARAGRAPH_\nUlemek je bil kot eden klju\xc4\x8dnih \xc4\x8dlanov Zemunskega klana, kriminalne organizacije, ki se je ukvarjala z ugrabitvami in preprodajo drog, obsojen na dodatnih 40 let zapora. Na sojenju je 24 \xc4\x8dlanov klana prejelo skupno preko 400 let zapora za 17 umorov, tri ugrabitve in dva napada, izvedene v letih od 2000 do 2002.\n_START_SECTION_\nAtentat na Zorana \xc4\x90in\xc4\x91i\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nPredsednik srbske vlade Zoran \xc4\x90in\xc4\x91i\xc4\x87 je bil ustreljen 12. marca 2003 okoli 12:25 pred enim od vhodov v vladno pala\xc4\x8do v Beogradu. Ugotovljeno je bilo, da ga je z enim strelom iz bojne pu\xc5\xa1ke v srce ubil namestnik poveljnika Rde\xc4\x8dih beretk Zvezdan Jovanovi\xc4\x87. Razloga za umor premierja, na katerega je bilo v predhodnih dneh izvedenih \xc5\xbee ve\xc4\x8d poskusov atentata, naj bi bila njegov boj proti organiziranemu kriminalu in prozahodna usmerjenost.  _NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je prepoznalo Ulemka in vodjo Zemunskega klana Du\xc5\xa1ana Spasojevi\xc4\x87a, ubitega 27. marca v spopadu s policijo, kot glavna organizatorja atentata. Ulemka in Jovanovi\xc4\x87a je za atentat doletelo 40 let zapora.\n_START_SECTION_\nOstalo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1985, pri 17 letih, je s prijateljem oropal trgovino \xc5\xa1portne opreme v Novem Beogradu._NEWLINE_Ulemek je bil na \xc5\xa1estmese\xc4\x8dno zaporno kazen obsojen \xc5\xbee leta 2000 za prometno nesre\xc4\x8do, ki jo je povzro\xc4\x8dil 3. marca 1996 na cesti Ni\xc5\xa1\xe2\x80\x93Bela Palanka s prehitro vo\xc5\xbenjo in v kateri sta bili huje po\xc5\xa1kodovani dve osebi. Obsodba tedaj ni imela vpliva nanj.'