b'\n_START_ARTICLE_\nNa\xc4\x8delo nedolo\xc4\x8denosti\n_START_PARAGRAPH_\nHeisenbergovo na\xc4\x8d\xc3\xa8lo nedol\xc3\xb3\xc4\x8denosti [h\xc3\xa1jzenbergovo ~ ~] v kvantni fiziki dolo\xc4\x8da, da je nemogo\xc4\x8de isto\xc4\x8dasno poznati s poljubno to\xc4\x8dnostjo dolo\xc4\x8dene pare opazljivk, kot sta na primer lega ali gibalna koli\xc4\x8dina izbranega telesa, oziroma natan\xc4\x8dneje delca. Na\xc4\x8delo natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8da to neto\xc4\x8dnost in je eno od temeljev kvantne mehanike. Zapisal ga je Werner Karl Heisenberg leta 1927.\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc4\x8dasih na\xc4\x8delo nedolo\xc4\x8denosti nepravilno pojasnijo s trditvijo, da meritev lege nujno zmoti gibalno koli\xc4\x8dino delca. Prvotno je Heisenberg sam tako pojasnjeval na\xc4\x8delo. Kakorkoli \xc5\xbee, motenje pri tem ne igra vloge, ker na\xc4\x8delo velja tudi, kadar merimo lego v poljubnem sestavu, gibalno koli\xc4\x8dino pa v drugem istovetnem sestavu. Pravilneje je o delcu govoriti kot o valu in ne o to\xc4\x8dkastem predmetu, saj nima dobro dolo\xc4\x8deni isto\xc4\x8dasno lege in gibalne koli\xc4\x8dine.'