b'\n_START_ARTICLE_\nMoctezuma Xocoyotzin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMoctezuma Xocoyotzin, sin Axay\xc3\xa1catla in h\xc4\x8dere Nezahualc\xc3\xb3yotla Izelcoatzine, je bil od leta 1502 vse do prihoda \xc5\xa0pancev leta 1520 vladar azte\xc5\xa1kega mesta Tenochtitlan, njegova oblast pa je segala tudi na obmo\xc4\x8dje mest Texcoco in Tlatelolco. Izvoljen je bil po smrti Ahu\xc3\xadzotla, ki je umrl med poplavami leta 1502. Izvoljen je bil za visokega sve\xc4\x8denika, bil pa je tudi izku\xc5\xa1en voj\xc5\xa1\xc4\x8dak, saj je bil v \xc4\x8dasu Ahu\xc3\xadzotlovih voja\xc5\xa1kih pohodov tlacochc\xc3\xa1lcatl oziroma voja\xc5\xa1ki vodja. Po izvolitvi je odlo\xc4\x8dno vladal in vpeljal mehanizme, s katerimi je skoncentriral vso oblast v svoje roke. Ko je pridobil neomejeno oblast, je Moctezuma razdelil imperij na ve\xc4\x8d provinc in ustanovil mo\xc4\x8dno centralno administracijo ter uzakonil dav\xc4\x8dni sistem. Ob prevzemu oblasti je bilo \xc5\xa1tevilo alt\xc3\xa9petl, zemlji\xc5\xa1kih posesti, ki so bile obdav\xc4\x8dene, visoko, vendar pa so bile razpr\xc5\xa1ene na velikem obmo\xc4\x8dju, ki je vsebovalo tudi ozemlje sovra\xc5\xbenikov Tlaxcala, nekaj zemlji\xc5\xa1kih posesti na obmo\xc4\x8dju Xoconochco in ozemlje ljudstva Pur\xc3\xa9pachas, zato je usmeril delovanje vojske k podreditvi teh obmo\xc4\x8dij, kar mu ni nikoli dokon\xc4\x8dno uspelo.\n_START_SECTION_\nOpis zunanjosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa podlagi zgodovinskih virov iz 16. stoletja je mo\xc5\xbeno opisati Moctezumovo zunanjost, opisi njegovih osebnih zna\xc4\x8dilnosti pa so si nasprotujo\xc4\x8di, saj po nekaterih trditvah naj ne bi \xc5\xbeelel postati tlatoani._NEWLINE_\xc2\xbbBil je suh, zlate polti, tako kot vsi pripadniki njegovega ljudstva. Imel je dolge lase, zelo \xc4\x8drne in svetlikajo\xc4\x8de, ki so segali skoraj do ramen. Imel je zelo redko brado s \xc4\x8drnimi dlakami skoraj tako dolgimi kot razdalja med palcem in kazalcem. Imel je \xc4\x8drne o\xc4\x8di in resen pogled, ki je vabil k ljubezni in spo\xc5\xa1tovanju. Bil je mo\xc4\x8dan mo\xc5\xa1ki, vitek in lahek. Bil je spreten lokostrelec, plavalec in dober v voja\xc5\xa1kih nalogah. Bil je zelo strikten pri izvajanju zakonov. To je po\xc4\x8del, da bi bil ljubljen in da bi se ga bali, saj so mu tako svetovali njegovi predhodniki, tako kot je to vedel iz lastnih izku\xc5\xa1enj. Poznal je polo\xc5\xbeaj svojih vazalov, tako da je vedel, da ne morejo biti vodeni in obvladovani z zakoni, temve\xc4\x8d s strogostjo in resnostjo.\xc2\xab_NEWLINE_\xe2\x80\x94Francisco Cervantes de Salazar v Cr\xc3\xb3nica de la Nueva Espa\xc3\xb1a._NEWLINE_Bernal D\xc3\xadaz del Castillo ga je v svoji kroniki opisal kot mo\xc5\xa1kega starega okoli \xc5\xa1tirideset let, primerne telesne vi\xc5\xa1ine, sorazmerne suhe postave in ne preve\xc4\x8d temne polti; srednje dolgi lasje so mu pokrivali u\xc5\xa1esa, imel je \xc4\x8drno redko brado, vesel obraz ter izrazite o\xc4\x8di, ki so iz\xc5\xbearevale ljubezen. Skrbel je za \xc4\x8disto\xc4\x8do in se vsak ve\xc4\x8der umival, nikoli ni nosil iste obleke dva dni zapored. Imel je veliko ljubimk in dve poglavarki, ki sta bili njegovi zakoniti soprogi, ni pa prakticiral sodomije. Njegovo spremstvo je bilo sestavljeno iz dvestotih \xc4\x8dlanov, ki so \xc5\xbeiveli v sosednjih sobah in so se morali sezuti, ko so ga obiskali, naslavljati pa so ga morali z besedami Gospod, moj gospod, moj veliki gospod, pri tem mu niso smeli kazati hrbta, gledati so morali v tla.\n_START_SECTION_\nVladarjeve pristojnosti\n_START_PARAGRAPH_\nReforme, ki jih je izvedel Itzc\xc3\xb3atl in njegov cihuac\xc3\xb3atl Tlaca\xc3\xa9lel, so obsegale posebna pravila obna\xc5\xa1anja do vladarja, ki so skoraj povsem izklju\xc4\x8devala mo\xc5\xbenost, da bi ga navadno ljudstvo videlo, celo njegovemu o\xc5\xbejemu krogu slu\xc5\xbeabnikov je bilo prepovedano z njim vzpostaviti o\xc4\x8desni stik. V pogovorih z vladarjem pa so morali govoriti potiho ter bosi vstopati v njegove osebne prostore, prav tako v prostor, kjer se je nahajal icpalli (vladarski prestol). Kot poglavar najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave pozne poklasike je moral skrbeti za vzdr\xc5\xbeevanje dvorskega, dr\xc5\xbeavnega in pa tudi univerzalnega reda. Verstva v Mezoameriki, ki so bila uveljavljena v okviru politi\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima zuyuano, so omogo\xc4\x8dala ena\xc4\x8denje vsakogar s pol bo\xc5\xbeanstvom, saj se je lahko vsaka oseba z bo\xc5\xbejim vplivom spremenila v bo\xc5\xbejo posodo na zemlji, delovanje boga pa se je nato kazalo v naravnih telesnih procesih, kot so bolezni, du\xc5\xa1evna stanja, ter v posameznikovi sre\xc4\x8di ali nesre\xc4\x8di. V skladu s tem je mladi izbranec po dolgem procesu priprav, ki so vklju\xc4\x8devale post ter pridobivanje znanj in vedenj, postal novi huey tlatoani; izro\xc4\x8deno mu je bilo vladarjevo oro\xc5\xbeje, hkrati pa so mu pripisali lastnosti boga za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika Huitzilopochtli, kot novi voditelj pa je imel nalogo zagotavljati nadaljevanje obstoja samega sveta, \xc5\xa1\xc4\x8dititi zemeljski in nebesni red, ki je temeljil na tlatocayotl, najvi\xc5\xa1jem podedovanem znanju totlecov, ki je bilo skupek vseh znanj, ki so se prena\xc5\xa1ala iz roda v rod pri vseh mezoameri\xc5\xa1kih ljudstvih.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ki pohodi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1503 je Moctezuma Xocoyotzin osvojil Achiotlan v provinci Oaxaca. Do leta 1504 je bil dokon\xc4\x8dan tempelj Eh\xc3\xa9catl (nekateri viri ga imenujejo Cent\xc3\xa9otl)._NEWLINE_Po obdobju lakote leta 1505 je ponovno za\xc4\x8del organizirati voja\xc5\xa1ke pohode in leta 1506 osvojil Yanhuitlan in Zozollan, istega leta je dal zgraditi monolit Teocalli de la Guerra Sagrada ter odobril zadnjo fazo gradnje velikega templja (Templo Mayor) v obliki, kot so jo odkrili \xc5\xa0panci._NEWLINE_Leta 1507 je dal narediti umetna jezera ob gri\xc4\x8du Chapultepec. Istega leta je osvojil Teuctepec. Konec leta je potekala veli\xc4\x8dastna slovesnost Fuego Nuevo (novi ogenj), ki je bila najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1a do tedaj._NEWLINE_Od leta 1508 do 1513 je napadal Huexotzinco ter z napadi oslabil tudi Cholollan; leta 1510 je osvojil Amatlan, leta 1511 pa je sestavil \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno vojsko, s pomo\xc4\x8djo katere si je podredil Tlachquiyauhco, Icpactepec, Nopallan, Izquixochitepec, ki so le\xc5\xbeali na jugu osrednjega dela pokrajine Oaxaca. Po osvojitvi mestnih dr\xc5\xbeav Chichihualtatacallan leta 1512, Alotepec leta 1513, Cuezcomaixtlahuacan leta 1514 in Iztactlalocan leta 1515 je bilo zadnje neosvojeno mesto, ki bi mu zagotovilo popolno nadvlado nad celotnim obmo\xc4\x8djem, Tototepec. Zato je posku\xc5\xa1al razbiti zavezni\xc5\xa1tvo med ljudstvoma Tlaxcaltecas in Mixtecos, da bi si nato lahko podredil \xc5\xa1e Tlaxcallan. Mestna dr\xc5\xbeava Cholollan je bila nepripravljena za vojskovanje, zato so Azteki, ki so \xc5\xbee imeli nadvlado nad ljudstvom Acolhuas (ki jim je bil po smrti Nezahualpillija leta 1515 vsiljen nov tlatoani Cacamatzin), leta 1517 izkoristili \xc5\xa1e trenutek slabosti mesta Huexotzinco in osvojili oba mesta, s \xc4\x8dimer so si \xc5\xbee skoraj zagotovili nadvlado nad najve\xc4\x8djim sovra\xc5\xbenikom. Do tega trenutka je Moctezuma osvojil \xc5\xbee 48 glavnih mest razli\xc4\x8dnih ljudstev in vsaj 450 naselij.\n_START_SECTION_\nPrvi kontakt s \xc5\xa0panci\n_START_PARAGRAPH_\nSpomladi leta 1519 je bil Moctezuma obve\xc5\xa1\xc4\x8den o prihodu tujih mo\xc5\xbe na vzhodno obalo dana\xc5\xa1nje Mehike, to\xc4\x8dneje na pla\xc5\xbeo Chalchihuecan v dana\xc5\xa1nji provinci Veracruz. Moctezuma je poslal odposlance, ki jim je predsedovalo pet pripadnikov azte\xc5\xa1kega plemstva, da bi raziskali zadevo. Odposlanci so v skladu z njegovimi natan\xc4\x8dnimi navodili nosili tri vrste okrasov, ki so bili povezani s tremi bo\xc5\xbeanstvi: Tezcatlipoca, Tl\xc3\xa1loc in Quetzalc\xc3\xb3atl. Moctezuma je namre\xc4\x8d verjel, da se je uresni\xc4\x8dila prerokba, po kateri naj bi iz vzhoda pri\xc5\xa1li beli mo\xc5\xbeje z bradami in da je Cort\xc3\xa9s povezan z bo\xc5\xbeanstvom Quetzalc\xc3\xb3atl. S tem, ko bi mu \xc5\xa0panec dovolil, da bi ga okrasili, bi se prerokba izkazala za resni\xc4\x8dno, saj si nih\xc4\x8de drug brez dovoljenja boga Quetzalc\xc3\xb3atla tega ne bi upal storiti. Cort\xc3\xa9s je po spletu okoli\xc5\xa1\xc4\x8din privolil, da so ga oblekli v Quetzalc\xc3\xb3atlova obla\xc4\x8dila in okrasje. Prestra\xc5\xa1en, da bi se \xc5\xa0panci pribli\xc5\xbeali, jim je Moctezuma poslal bogata darila, vendar so ravno ta pove\xc4\x8dala njihov pohlep. Nadaljnja sre\xc4\x8danja s \xc5\xa0panci so pripeljala do novih naklju\xc4\x8dij, ki jih je bilo mo\xc5\xbeno interpretirati kot uresni\xc4\x8ditev prerokb in bo\xc5\xbeje volje (zarjavela voja\xc5\xa1ka \xc4\x8delada, ki jo je Cort\xc3\xa9s poslal, da bi jo napolnili z zlatom, je bila identi\xc4\x8dna kosu obla\xc4\x8dila boga Huitzilopochtli), zaradi \xc4\x8desar se je Moctezumov strah \xc5\xa1e pove\xc4\x8dal. Potem, ko so se \xc5\xa0panci povezali z ljudstvom Tlaxcaltecas in zmagali v bitki v mestu Cholula, je Moctezuma poslal posebnega odposlanca Cihualpopoca ali Tzihualpopoca, ki se je predstavljal kot Moctezuma, vendar pa je Cort\xc3\xa9s prevaro s pomo\xc4\x8djo informacij, ki so mu jih posredovali njegovi novi zavezniki Tlaxcaltecas, odkril. Prvi\xc4\x8d se je Moctezuma sre\xc4\x8dal s Cort\xc3\xa9som 8. novembra 1519; prepri\xc4\x8dan je bil, da gre za boga in sve\xc4\x8denika Quetzalc\xc3\xb3atl._NEWLINE_Moctezuma Xocoyotzin je moral popustiti pred vsemi Cort\xc3\xa9sovimi zahtevami, saj ni imel dovolj vojakov, s katerimi bi se mu lahko postavil po robu. Cort\xc3\xa9sa je namre\xc4\x8d spremljalo 400 mo\xc5\xbe s 40 konji, poleg tega pa \xc5\xa1e 3000 zaveznikov pripadnikov ljudstva Tlaxcaltecas. Po prihodu v Tenochtitlan so bili nastanjeni v razko\xc5\xa1ni pala\xc4\x8di Axay\xc3\xa1catl. \xc5\xa0panci so podobe azte\xc5\xa1kih bogov poru\xc5\xa1ili in jih zamenjali s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi, po\xc4\x8distili so kri na \xc5\xbertvenikih in prepovedali nadaljnjo \xc5\xbertvovanje ljudi bogovom. Azteki so \xc5\xa0pancem dali v dar ogromno predmetov, predvideva se, da so jim v tem \xc4\x8dasu izro\xc4\x8dili tudi Moctezumovo naglavno okrasje iz perja, ki se danes hrani v dunajskem muzeju v Avstriji. Moctezuma je privolil, da so ga krstili in razglasili za slu\xc5\xbeabnika \xc5\xa0panije, kjer \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivijo njegovi potomci, grofje Miravalle in vojvode Moctezuma. Drugi viri navajajo, da naj ne bi bil nikoli kr\xc5\xa1\xc4\x8den in da je bil zgolj ujetnik \xc5\xa0pancev.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo razli\xc4\x8dne verzije o Moctezumovi smrti. V nekaterih delih razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1panskih avtorjev naj bi 29. junija 1520 Moctezuma iz balkona svoje pala\xc4\x8de sku\xc5\xa1al umiriti upor in ukazal svojim privr\xc5\xbeencem, naj se umaknejo. Ljudstvo, zgro\xc5\xbeeno nad Moctezumovo zahtevo, je domnevalo, da je njihov voditelj sklenil zavezni\xc5\xa1tvo s \xc5\xa0panci, zato so vanj za\xc4\x8deli metati kamenje in sulice, ki so ga smrtno ranile. Umrl naj bi kmalu zatem zaradi udarca v glavo._NEWLINE_Bernal D\xc3\xadaz del Castillo poro\xc4\x8da, da so bili \xc5\xa0panci iz\xc4\x8drpani po ve\xc4\x8ddnevnih bojih v mestu Tenochtitlan, saj so bili \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno nadvladani, zaradi \xc4\x8desar so utrpeli veliko izgub, poleg tega jim je bil ote\xc5\xbeen odhod iz mesta, saj je le-to le\xc5\xbealo na laguni in je bilo obkro\xc5\xbeeno z vodo; ceste, ki so vodile iz njega so imele \xc5\xa1tevilne mostove, ki so bili dvignjeni, kar je onemogo\xc4\x8dalo izhod iz mesta. Moctezuma je v spremstvu vojakov, ki so ga varovali, stopil na balkon, da bi nagovoril ljudstvo in se posku\xc5\xa1al pogoditi o odhodu \xc5\xa0pancev iz mesta. Z njegovim posredovanjem so se boji kon\xc4\x8dali, sporo\xc4\x8dili pa so mu, da je bil Cuitl\xc3\xa1huac imenovan za novega poglavarja in da \xc5\xa0pancem ne bo dovoljeno zapustiti mesta, saj si zaslu\xc5\xbeijo smrt. Prosili so ga odpu\xc5\xa1\xc4\x8denja in mu izkazali spo\xc5\xa1tovanje, vendar so nato vanj za\xc4\x8deli metati kamne in sulice, saj so se \xc5\xa1panski vojaki, ki so ga sprva branili s \xc5\xa1\xc4\x8diti, odmaknili takoj zatem, ko so se med njegovim govorom upori kon\xc4\x8dali. Vanj so vrgli tri kamne, ki so ga ranili v glavo, roko in nogo. Umrl je v prostorih, kjer so bili nastanjeni \xc5\xa0panci, usoden je bil udarec v glavo. D\xc3\xadaz del Castillo je zapisal:_NEWLINE_\xc2\xbbCort\xc3\xa9s je jokal za njim in vsi na\xc5\xa1i kapetani; vojaki in mo\xc5\xbeje so bili med nami, ki so ga poznali; \xc5\xbealovalo se je za njim tako, kot da bi bil na\xc5\xa1 o\xc4\x8de, in ni se za \xc4\x8duditi temu, saj je bil dober \xc4\x8dlovek. Govorilo se je, da je vladal sedemnajst let in da je bil najbolj\xc5\xa1i kralj, ki ga je kadarkoli Mehika imela in da mu je uspelo premagati vse izzive na ozemljih, ki jim je vladal.\xc2\xab_NEWLINE_D\xc3\xadaz del Castillo je povzel tudi pri\xc4\x8devanje meniha, ki je spremljal Moctezumo in kateremu so o\xc4\x8ditali, da ga ni pokristjanil pred smrtjo. Menih je bil prepri\xc4\x8dan, da ni mo\xc5\xbeno, da bi Moctezuma umrl zaradi ran, temve\xc4\x8d da mu je nekdo pomagal storiti samomor s substanco, ki je ohromila njegove vitalne telesne funkcije._NEWLINE_G\xc3\xb3mara poro\xc4\x8da, da naj bi Moctezuma pred smrtjo zaprosil, naj ga krstijo, vendar pa sam Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s tega ne omenja, medtem ko poznej\xc5\xa1i kronisti, med njimi Cervantes de Salazar, Herrera in Sol\xc3\xadsta, poro\xc4\x8dajo o dogodku. Cort\xc3\xa9s v svojem delu Cartas de relaci\xc3\xb3n trdi, da je Moctezuma umrl zaradi udarca s kamnom, ki ga je vrgel\xc2\xa0\xc2\xbbeden izmed njegovih\xc2\xab. Tudi menih Francisco Aguilar, ki je bil prav tako navzo\xc4\x8d dogodkom, trdi, da je Moctezuma umrl zaradi udarca s kamnom, ki ga je vrgel eden od Aztekov._NEWLINE_Po pri\xc4\x8devanju samih Aztekov pa naj bi bil Moctezuma \xc5\xbee mrtev, ko so ga zvlekli na balkon. Razli\xc4\x8dica iz tlaltelolca\xc5\xa1kih virov, ki jo je zbral Bernardino de Sahag\xc3\xban, pravi, da so bili \xc5\xa0panci navdu\xc5\xa1eni nad nakitom in zlatom, ki jih je nosilo plemstvo med proslavljanjem najpomembnej\xc5\xa1ega azte\xc5\xa1kega praznika T\xc3\xb3xcatl. Za praznovanje le-tega so prosili \xc5\xa0pance za dovoljenje. \xc5\xa0panci so pro\xc5\xa1njo odobrili pod pogojem, da udele\xc5\xbeenci na praznovanje ne pridejo oboro\xc5\xbeeni. Na vrhuncu praznovanja so \xc5\xa0panci zaprli vse izhode dvori\xc5\xa1\xc4\x8da in pobili vse udele\xc5\xbeence, ki jih je bilo skoraj 1000, ve\xc4\x8dinoma so bili to plemi\xc4\x8di. Dogodek je znan kot poboj T\xc3\xb3xcatla. Ljudstvo se je uprlo, Moctezuma Xocoyotzin pa je postal ujetnik \xc5\xa0pancev. Sahag\xc3\xban je zapisal, da so \xc5\xa0panci vse pripadnike azte\xc5\xa1kega plemstva, potem ko so postali za njih nepomembni, pobili, njihova trupla pa odvrgli na cesto. Med njimi je bilo tudi Moctezumovo truplo, na katerem so bile vidne rane povzro\xc4\x8dene z me\xc4\x8dem._NEWLINE_Menih Diego Dur\xc3\xa1n v svojem delu Historia de las Indias de Nueva Espa\xc3\xb1a e Islas de Tierra Firme navaja pri\xc4\x8devanja staroselcev, po katerih naj bi bilo po izgonu \xc5\xa0pancev iz mesta najdeno Moctezumovo truplo, ki je imelo pet vbodnih ran na prsih in verigo ovito okoli nog. Dur\xc3\xa1n trdi, da je Moctezuma po izgubi vsakr\xc5\xa1ne avtoritete postal za \xc5\xa0pance povsem nepomemben._NEWLINE_Kljub temu je smrt zaradi udarca s kamnom s strani njegovih podanikov po mnenju ve\xc4\x8dine zgodovinarjev najverjetnej\xc5\xa1a._NEWLINE_Po smrti so Moctezumovo truplo predali Apan\xc3\xa9catlu, ki ga je odnesel v mesta Huitzillan, Necatitl\xc3\xa1n in Tecpanzinco, od koder so ga izgnali. \xc5\xa0ele v mestu Acatliyac\xc3\xa1pan so truplo sprejeli in ga upepelili. Truplo poglavarja Itzquauhtzin je bilo odpeljano s kanujem v Tlatelolco._NEWLINE_30. junija 1520 je bila med begom pobita skoraj polovica \xc5\xa1panskih vojakov, poleg tega so \xc5\xa0panci izgubili skoraj vso ukradeno zlato. Zate\xc4\x8di so se morali k zaveznikom Tlaxcaltecas. Medtem je bil za novega vladarja izbran Cuitl\xc3\xa1huac, ki je postal Moctezumov naslednik.\n_START_SECTION_\nPotomstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMoctezuma II. je imel ogromno \xc5\xbeena in prile\xc5\xbenic, s katerimi je imel veliko \xc5\xa1tevilo otrok. Po poro\xc4\x8danju \xc5\xa1panskega kronista naj bi imel v \xc4\x8dasu, ko je postal ujetnik \xc5\xa0pancev, ve\xc4\x8d kot stoterico potomcev, medtem ko je bilo petdeset njegovih \xc5\xbeena in prile\xc5\xbenic nose\xc4\x8dih, verjetno pa so tej podatki nekoliko pretirani. Azte\xc5\xa1ka kultura je razlikovala med razli\xc4\x8dnimi \xc5\xbeenami in prile\xc5\xbenicami, tako da niso imele vse enakega socialnega polo\xc5\xbeaja._NEWLINE_Najljub\xc5\xa1i sin je bil Chimalpopoca, ki je bil imenovan za njegovega naslednika. Ker je bil Cort\xc3\xa9sov ujetnik, je moral zapustiti mesto Tenochtitl\xc3\xa1n skupaj s \xc5\xa0panci, umrl je med tako imenovano la Noche triste (no\xc4\x8d \xc5\xbealosti). Kljub temu so nekateri njegovi potomci pre\xc5\xbeiveli._NEWLINE_Od pre\xc5\xbeivelih h\xc4\x8dera je bila najpomembnej\xc5\xa1a Tecuichpo Ixcaxochitzin. Sprva je bila nevesta svojega strica Cuitl\xc3\xa1huaca, nato pa Cuauht\xc3\xa9moca. Po njegovi smrti so jo \xc5\xa0panci krstili in preimenovali v Isabel de Moctezuma. Na zahtevo Cort\xc3\xa9sa se je \xc5\xa1e trikrat poro\xc4\x8dila, vsaki\xc4\x8d s \xc5\xa0pancem, s katerimi je imela skupaj \xc5\xa1est zakonskih otrok, tako deklic kot fantkov; deklico Leonor Cort\xc3\xa9s Moctezuma, ki jo je imela s samim Cort\xc3\xa9som, ni \xc5\xbeelela priznati. Bila je zakonita naslednica Moctezume, zato je dobila ozemlje Tlacopan, najve\xc4\x8dje v dolini An\xc3\xa1huac. Umrla je leta 1551. Kraljevina \xc5\xa0panija je dodelila njenim potomcem plemi\xc5\xa1ki naziv grofje Miravalle._NEWLINE_Med njegovimi sinovi, ki so pre\xc5\xbeiveli konkvisto, je bil najpomembnej\xc5\xa1i Tlacahuepantzin Yohualicahuacatzin, ki so ga pokristjanili in nato poimenovali Pedro de Moctezuma. Umrl je leta 1570, pokopan je v cerkvi Santo Domingo v Ciudad de Mexico. Eden izmed njegovih sinov Ihuitemotzin, poznan tudi kot Diego Luis de Moctezuma, je bil prepeljan po ukazu kralja Felipe II. v \xc5\xa0panijo, kjer se je poro\xc4\x8dil s plemkinjo Francisco de la Cueva y Valenzuela. Od tega trenutka celotno Ihuitemotzino potomstvo izvira iz \xc5\xa0panije. Med njimi je potrebno omeniti Pedra Tesif\xc3\xb3na de Moctezuama, ki se je rodil v Guadixu. Ihuitemotzin je umrl v Valladolidu leta 1606, Felipe IV. mu je leta 1624 dodelil plemi\xc5\xa1ki naziv grof. Plemi\xc5\xa1ki naziv \xc5\xa1e danes obstaja v \xc5\xa0paniji pod imenom Ducado de Moctezuma de Tultengo._NEWLINE_Med pre\xc5\xbeivelimi h\xc4\x8derami je bila tudi Xipaguatzin, kr\xc5\xa1\xc4\x8dena kot Mar\xc3\xada de Moctezuma. Njen mo\xc5\xbe je bil Juan de Grau Rib\xc3\xb3, baron iz mesta Tolor\xc3\xadu (Katalonija), ki je skupaj s Cort\xc3\xa9som sodeloval pri osvojitvi Tenochtitl\xc3\xa1na. Skupaj sta odpotovala v Tolor\xc3\xadu, kjer je leta 1537 umrla._NEWLINE_Po mnenju mehi\xc5\xa1ke zgodovinarke Blance Barrag\xc3\xa1n Moctezuma, ki je tudi sama potomka poglavarja, \xc5\xbeivi trenutno v Mehiki 600-700 potomcev Moctezume II., v \xc5\xa0paniji pa okoli 350. Od teh nimajo vsi plemi\xc5\xa1kega naziva.'