b'\n_START_ARTICLE_\nGaetano Donizetti\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDonizetti se je rodil kot predzadnji od \xc5\xa1estih otrok v revnem domu vratarja zastavljalnice v Bergamu leta 1797. Leta 1806 je bil, skupaj z bratom Giusepejem, sprejet v poklicni glasbeni konsevatorij, ki ga je vodil Simon Mayr, pred tem kapelnik v cerkvi Santa Maria Maggiore. Mayr je hitro spoznal de\xc4\x8dkov talent in mu je nato izdatno, tudi finan\xc4\x8dno pomagal pri \xc5\xa1olanju. Usmeril ga je v komponiranje in \xc5\xa1tudij petja. Po devetih letih \xc5\xa1olanja v Bergamu je leta 1815 od\xc5\xa1el na \xc5\xa1tudij glasbe na Liceo musicale v Bologno. Donizetti je bil navdu\xc5\xa1en komponist, obvezni \xc5\xa1tudij fuge in kontrapunkta je v prostem \xc4\x8dasu nadomestil s pisanjem Concertinov za rog in simfonij. Leta 1817, star dvajset let, se je vrnil v Bergamo in v letu dni napisal osem kvartetov ter prvo opero Henrik iz Burgundije (Enrico di Borgogna), ki so prvi\xc4\x8d predvajali leta 1818 v Benetkah. _NEWLINE_Ob koncu tridesetih in v za\xc4\x8detku \xc5\xa1tiridesetih let 19. stoletja je bil na vrhuncu slave in veljave. Preselil se je v Rim in se poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derko bogatega rimskega me\xc5\xa1\xc4\x8dana Virginio Vasselli. Leta 1834 so Donizettija imenovali za profesorja kompozicije na neapeljskem konservatoriju. V letih 1835 in 1836 je Donizettija prizadela huda nesre\xc4\x8da: pokopal je vse bli\xc5\xbenje in zaradi \xc5\xbealosti izgubil vso voljo do \xc5\xbeivljenja in komponiranja. Rossini ga je povabil v Pariz, kjer pa italijanski glasbeniki niso bili ve\xc4\x8d tako priljubljeni, saj so Parizu vladali Liszt, Chopin in Berlioz. Kljub \xc5\xbealosti je nadaljeval s komponiranjem in njegove opere so vedno po\xc5\xbeele uspeh._NEWLINE_Bil je sodobnik \xc5\xa1e dveh slavnih italijanskih skladateljev iz obdobja belkanta Rossinija in Bellinija; zdelo se je, da pi\xc5\xa1e z obema rokama hkrati. Poleg 71 oper je ustvaril tudi lepo \xc5\xa1tevilo simfonij, godalnih kvartetov, kantat in skladb za sakralno rabo. V zgodovini literature bi se z njim mogel primerjati kve\xc4\x8djemu Alexandre Dumas._NEWLINE_V Donizettijevih operah so blesteli predvsem pevci, ki so kmalu postali legende: Gilbert Duprez, Napoleone Moriani (\xc2\xbbtenore della bella morte\xc2\xab), Nikolaj Kusmi\xc4\x8d Ivanov, Giovanni Battista Rubini (\xc2\xbbkralj romanti\xc4\x8dnih tenorjev\xc2\xab), Giuseppina Strepponi (bodo\xc4\x8da druga gospa Verdi). _NEWLINE_Maestro je postal dopisni \xc4\x8dlan Francoske akademije, rahiti\xc4\x8dni in malce prismuknjeni avstrijski cesar Ferdinand Dobrotljivi pa mu je podelil imenitno zvene\xc4\x8di naslov Maestro di Cappela e di Camera e Compositore di Corte, ki je neko\xc4\x8d \xc5\xbee pripadal Mozartu. Vendar salzbur\xc5\xa1ki genij od habsbur\xc5\xa1kega dvora ni \xe2\x80\x93 tako kot Donizetti \xe2\x80\x93 hkrati prejemal \xc5\xa1e 12.000 avstrijskih lir \xc2\xbbte\xc5\xbeke\xc2\xab\xc2\xa0letne \xc2\xbbnagrade\xc2\xab._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Donizetti napisal kar nekaj komi\xc4\x8dnih oper, je bil menda vse prej kot veseljak. Sprva so ga mu\xc4\x8dile \xc5\xa1tevilne migrene in najbr\xc5\xbe je slutil usodo, ki ga je \xc4\x8dakala - progresivna paraliza ga je ubijala po\xc4\x8dasi, a zanesljivo. Dali so ga v zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je od jeseni 1845 do smrti je samo \xc5\xa1e vegetiral.\n_START_SECTION_\nAsteroid 9912 "Donizetti"\n_START_PARAGRAPH_\n16. oktobra 1977 sta Cornelis Johannes van Houten in Ingrid van Houten-Groeneveld na fotografskih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah, ki jih Tom Gehrels posnel s teleskopom Samuel Oschin na observatoriju Palomar odkrila asteroid in ga za\xc4\x8dasno ozna\xc4\x8dila kot "2078 T-3". Pozneje so ga preimenovali v "Donizetti" po italijanskem skladatelju Gaetanu Donizettiju.'