b'\n_START_ARTICLE_\nKopenska vojska Osmanskega cesarstva\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nPrve oboro\xc5\xbeene sile Osmanskega cesarstva so bile kopenska vojska, ki jo je v poznem 13. stoletju organiziral Osman I. (1299\xe2\x80\x931326) iz pripadnikov tur\xc5\xa1kih plemen v zahodni Anatoliji. Vojsko so sestavljali prete\xc5\xbeno konjeniki, oboro\xc5\xbeeni z loki in sulicami. Najbolj zaslu\xc5\xbeni vojaki so za svoje zasluge dobili na osvojenih ozemljih zemlji\xc5\xa1ke posesti - timarje in so jih zato imenovali timarioti. Poleg dohodkov od zemlji\xc5\xa1kih posesti so bili na vojnih pohodih dele\xc5\xbeni tudi dela vojnega plena._NEWLINE_Sultan Orhan I. (1326-1359) je organiziral prvo stalno vojsko, ki je namesto dohodkov od posesti in vojnega plena dobivala redno pla\xc4\x8do. Pehotne enote so se imenovale yaya, konjeni\xc5\xa1ke enote pa m\xc3\xbcsellem. Mo\xc5\xa1tvo se sestavljali ve\xc4\x8dinoma tuji najemniki in samo nekaj Turkov, ki so namesto vojnega plena raje izbrali redno pla\xc4\x8do. Slu\xc5\xbeenje v vojski ni bilo pogojeno s prestopom v islam.\n_START_SECTION_\nUvedba strelnega oro\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nOsmanska vojska je za\xc4\x8dela uporabljati strelno oro\xc5\xbeje med letoma 1444 in 1448. V vojski so ustanovili nove vrste enot: s pu\xc5\xa1kami oboro\xc5\xbeene pe\xc5\xa1ce (piyade top\xc3\xa7u), s pu\xc5\xa1kami oboro\xc5\xbeeno konjenico (s\xc3\xbcvari top\xc3\xa7u neferi) in topni\xc4\x8darje-bombardirje (kumbarac\xc4\xb1). Bombardirji so bili sestavljeni iz grenadirjev\xe2\x80\x93strelcev in vojakov, ki so vzdr\xc5\xbeevali topove in skrbeli za smodnik in strelivo.\n_START_SECTION_\nKap\xc4\xb1kulu\n_START_PARAGRAPH_\nDel osmanske kopenske vojske so vzdr\xc5\xbeevali in mu poveljevali zemlji\xc5\xa1ki posestniki, ki so s\xc4\x8dasoma dobili veliko mo\xc4\x8d postali nekak\xc5\xa1no plemstvo. \xc5\xa0tevilo tujih najemnikov, ki so jih najeli veleposestniki, je krepko presegalo \xc5\xa1tevilo najemnikov, ki jih je lahko najel sultan. Murat I. (1359\xe2\x80\x931389) je zato v strahu za oblast sredi 14. stoletja ustanovil svojo osebno su\xc5\xbeenjsko vojsko, imenovano kap\xc4\xb1kulu. Ustanovitev nove vojske je temeljila na sultanovi pravici do petine vojnega plena, v katerega so bili v\xc5\xa1teti tudi vojni ujetniki. Ujetnike so spreobrnili v islam in jih voja\xc5\xa1ko usposobili za sultanovo osebno vojsko._NEWLINE_Najbolj slaven del kapikula so bili jani\xc4\x8darji, potur\xc4\x8deni fantje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih podlo\xc5\xbenikov osmanskega cesarstva. Fante so zbirali s krvnim davkom (dev\xc5\x9firme). Poleg jani\xc4\x8darjev so bili v kapikulu tudi druge enote, med katerimi so bile najpomembnej\xc5\xa1e konjenica in helebardisti (balta\xc3\xa7i). \xc5\xa0tevilo vojakov v kapikulu je hitro raslo in kmalu so postali najpomembnej\xc5\xa1i element osmanske vojske. V \xc4\x8dasu Murata II. (1421-1451) je postala njihova mo\xc4\x8d v primerjavi z vojsko plemstva \xc5\xbee tako velika, da je sultan lahko prisilil plemstvo k pla\xc4\x8devanju davkov.\n_START_SECTION_\nJani\xc4\x8darji\n_START_PARAGRAPH_\nJani\xc4\x8darji so bili sultanova dvorna in telesna garda, ki jo je v 14. stoletju ustanovil sultan Orhan I. (1326-1359), razpustil pa Mahmud II. (1808\xe2\x80\x931839) leta 1826. Prve enote so sestavljali vojni ujetniki in su\xc5\xbenji. Po letu 1380 so za\xc5\xbeeli njihove vrste polniti s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi otroki, ki so jih zbirali s krvnim davkom (dev\xc5\x9firme). Fante so izbirali naklju\xc4\x8dno, kasneje pa so vpeljali strogo selekcijo._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku so bili med jani\xc4\x8darji najbolj \xc5\xa1tevilni Grki in Albanci, ki so bili zelo \xc5\xa1tevilni tudi v policiji. Po osvojitvi Balkana so pri\xc5\xa1li na vrsto tudi Srbi, Bo\xc5\xa1njaki in drugi podlo\xc5\xbeni balkanski narodi, zatem pa \xc5\xa1e Ukrajinci in Rusi. Med vladanjam sultana Murata III. (1546-1595) so za\xc4\x8deli med jani\xc4\x8darje sprejemati tudi fante izven dev\xc5\x9firme, v 17. stoletju pa so dev\xc5\x9firmo povsem opustili. V vojsko so sprejemali samo \xc5\xa1e prostovoljce._NEWLINE_Jani\xc4\x8darji so v vseh pogledih pripadali samo sultanu. Njihov dom in dru\xc5\xbeina je bil njihov polk, njihov o\xc4\x8de pa je bil sultan. Samo tisti, ki so se dokazali kot najbolj\xc5\xa1i, so pri 24 ali 25 letih dobili polo\xc5\xbeaj pravega jani\xc4\x8darja. Njihovo premo\xc5\xbeenje je po smrti podedoval njihov polk in jani\xc4\x8darske enote so s\xc4\x8dasoma zelo obogateje._NEWLINE_Jani\xc4\x8darji so se v mnogih pogledih razlikovali od ostale vojske: nosili so uniforme, dobivali redno pla\xc4\x8do v gotovini in imeli svoj voja\xc5\xa1ki orkester, mehter, ki ke bil predhodnik sodobnih voja\xc5\xa1kih godb. \xc5\xbdiveli so v voja\xc5\xa1nicah in v mirnem \xc4\x8dasu opravljali policijsko in gasilsko slu\xc5\xbebo. Pla\xc4\x8do so dobivali vsake tri mesece tudi v mirnem \xc4\x8dasu in ne samo med vojno. Na pla\xc4\x8dilni dan se je tudi sultan oblekel v jani\xc4\x8darsko uniformo in kot pripadnik prve jani\xc4\x8darske divizije tudi sam prejel pla\xc4\x8do._NEWLINE_Osmansko cesarstvo je bilo prva dr\xc5\xbeava, ki je po propadu Rimskega imperija imela svojo satlno vojsko. Jani\xc4\x8darji so bili podobni rimski pretorijanski gardi in v vojskah takratne fevdalne Evrope niso imeli primere. Njihov pomen je zelo zrasel z uvedbo strelnega oro\xc5\xbeja, ker je njihova udarna mo\xc4\x8d postala mnogo ve\xc4\x8dja od mo\xc4\x8di konjenice, ki je bila oboro\xc5\xbeena s sabljami in sulicami. Jani\xc4\x8darji so privzeli strelno oro\xc5\xbeje \xc5\xbee zelo zgodaj, na za\xc4\x8detku 15. stoletja. V 16. stoletju je njihovo standardno oro\xc5\xbeje postala mu\xc5\xa1keta, uporabljali pa so tudi bombe in lahke topove._NEWLINE_Jani\xc4\x8darji so bili samo del dobro ute\xc4\x8denega osmanskega voja\xc5\xa1kega stroja. Osmanska armada je imela obse\xc5\xbeen sistem pomo\xc5\xbenih voja\xc5\xa1kih enot: pred glavnino vojske so se pomikale in\xc5\xbeenirske enote, ki so pripravljale in popravljale ceste, postavljale tabore in pekle kruh, za oro\xc5\xbeje, smodnik in strelivo pa so skrbeli cebeci. Imeli so tudi medicinske enote s prete\xc5\xbeno tur\xc5\xa1kimi in judovskimi kirurgi, ki so skrbele za ranjence in bolnike in njihov transport do voja\xc5\xa1kih bolni\xc5\xa1nic, ki so bile v zaledju._NEWLINE_Zaradi na\xc5\xa1tetih razlik in izrednih voja\xc5\xa1kih uspehov so bili jani\xc4\x8darji \xc5\xbee v tistem \xc4\x8dasu predmet zanimanja in \xc5\xa1tudija njihovih evropskih sodobnikov. \xc4\x8ceprav so njihove enote na za\xc4\x8detku 19. stoletja razpustili, se je podoba jani\xc4\x8darja kot enega od simbolov Osmanskega cesarstva ohranila vse do dana\xc5\xa1njih dni.\n_START_SECTION_\nElitna konjenica: spahije in akinci\n_START_PARAGRAPH_\nPomemben del osmanske kopenske vojske je bilo tudi \xc5\xa1est divizij elitne konjenice (alt\xc4\xb1 b\xc3\xb6l\xc3\xbck). Najpomembnej\xc5\xa1a divizija so bili spahije, druga najpomembnej\xc5\xa1a pa akinci, ki so kot predhodnica armade plenili po nasprotnikovih ozemljih in opravljali izvidni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo._NEWLINE_Spahije so nastali med vladanjem sultana Murata I. (1359\xe2\x80\x931389). Na za\xc4\x8detku so jih nova\xc4\x8dili s krvnim davkom, tako kot jani\xc4\x8darje, med vladanjem Mehmeda II. (1444\xe2\x80\x931446 in 1451\xe2\x80\x931481) pa so mednje vklju\xc4\x8devali samo \xc5\xa1e etni\xc4\x8dne Turke, ki so posedovali zemljo znotraj meja cesarstva. Spahije so nazadnje postali najve\xc4\x8dja divizija osmanske konjenice in so bili nekak\xc5\xa1en konjeni\xc5\xa1ki dvojnik jani\xc4\x8darjev. Ena od nalog spahij je bila tudi udele\xc5\xbeba na voja\xc5\xa1kih paradah in slu\xc5\xbeenje v sultanovi telesni gardi. V obdobjih miru so bili odgovorni za pobiranje davkov._NEWLINE_Spahij ne smemo zamenjati s timarskimi spahijami, ki so bili nestalna konjenica, organizirana po fevdalnem na\xc4\x8delu. V pogovoru so tudi timariote imenovali spahije, \xc4\x8deprav sta imeli obe formaciji zelo malo skupnega.\n_START_SECTION_\nAzabi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1389 so v Osmanskem cesarstvu uvedli nabor: kadar je bilo potrebno, je moral vsak kraj prispevati predpisano \xc5\xa1tevilo popolnoma opremljenih rekrutov. Te vojake so imenovali azabi. Uporabljali so jih predvsem v pomo\xc5\xbenih enotah za gradnjo cest in mostov in oskrbovanje prednjih frontnih linij, zelo pogosto pa tudi za topovsko hrano, s katero so upo\xc4\x8dasnili prodiranje nasprotnika._NEWLINE_Posebne enote azabov so bili ba\xc5\x9f\xc4\xb1bozuki, katere so rekrutirali med brezdomci in kriminalci. Ba\xc5\x9f\xc4\xb1bozuki so bili kruti, nedisciplinirani in specializirani za borbo od blizu.\n_START_SECTION_\nTimarski spahije\n_START_PARAGRAPH_\nTimarski spahije (t\xc3\xaem\xc3\xa2rl\xc4\xb1 sipahi) so bile nestalne konjeni\xc5\xa1ke enote, ki so jih sestavljali zemlji\xc5\xa1ki zakupniki \xe2\x80\x93 tim\xc3\xa2rioti. Njihov polo\xc5\xbeaj je bil podoben polo\xc5\xbeaju vitezov v takratni Evropi. Najmanj\xc5\xa1a zemlji\xc5\xa1ka enota, ki jo je spahija dobil neposredno od sultana, je bila t\xc3\xaem\xc3\xa2r. Prina\xc5\xa1ala je do 10.000 srebrnikov (ak\xc3\xa7e) letnega dohodka, kar je bilo tri do \xc5\xa1tiriktrat toliko, kot je zaslu\xc5\xbeil u\xc4\x8ditelj. Ve\xc4\x8dje posestvo je bilo ziamet, ki je prina\xc5\xa1alo do 100.000 srebrnikov letno. Tak\xc5\xa1na posestva so imeli oficirji. Najve\xc4\x8dja zemlji\xc5\xa1ka enota je bila has, ki je prina\xc5\xa1ala ve\xc4\x8d kot 100.000 srebrnikov letno in je bila namenjena samo najvi\xc5\xa1jim oficirjem. Vsi dohodki od posestva so \xc5\xa1li na ra\xc4\x8dun zakupnika, zakupnik pa je moral v zameno opravljati voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo. Kasneje so v voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo vklju\xc4\x8dili tudi njegove podlo\xc5\xbenike: timarski spahija je moral zagotoviti do pet, ziametski do dvajset, ha\xc5\xa1ki pa preko dvajset popolnoma opremljenih vojakov._NEWLINE_Zemlji\xc5\xa1ke posesti prvotno niso bile dedne.\n_START_SECTION_\nAka\xc4\x9fi\n_START_PARAGRAPH_\nAka\xc4\x9fi so bili evropski evnuhi, ki so varovali jedro sultanove pala\xc4\x8de in njegov dvor.\n_START_SECTION_\nMehter\xc3\xa2n\n_START_PARAGRAPH_\nOsmanska armada je imela tudi voja\xc5\xa1ki orkester - mehter\xc3\xa2n, ki je najstarej\xc5\xa1a oblika voja\xc5\xa1kega orkestra na svetu. Na zahodu so znani pod imenom mehter, \xc4\x8deprav beseda mehter pomeni posameznega glasbenika iz voja\xc5\xa1kega orkestra.\n_START_SECTION_\nModerno obdobje (1829-1922)\n_START_PARAGRAPH_\nModerno obdobje osmanske armade se uradno za\xc4\x8denja leta 1829, potem ko je sultan Selim III. (1789\xe2\x80\x931807) na za\xc4\x8detku 19. stoletja spro\xc5\xbeil obse\xc5\xbeno politi\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko reformo Osmanskega cesarstva, imenovano Nizam-\xc4\xb1 Cedid (Novi red). Armada je bila organizirana podobno kot evropske armade tistega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nRazpustitev\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1922 je Osmansko cesarstvo propadlo, isto\xc4\x8dasno pa je bila razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena tudi osmanska armada. Njeno vlogo je prevzela armada novonastale Republike Tur\xc4\x8dije.'