b'\n_START_ARTICLE_\nSodstvo v Italijanski republiki\n_START_PARAGRAPH_\nZ besedo sodstvo (italijansko magistratura) se v Italiji imenuje pravosodno oblast, ki jo sestavljajo sodniki in javni to\xc5\xbeilci. \xc4\x8clen 104 ustave dolo\xc4\x8da, da je sodstvo samostojen in neodvisen organ.\n_START_SECTION_\nSamostojnost sodstva\n_START_PARAGRAPH_\nSamostojnost (autonomia ali autogoverno) pomeni, da ni predvideno sodelovanje drugih organov pri vr\xc5\xa1itvi sodnih funkcij, vklju\xc4\x8dno z nadzorom in pregonom pripadnikov sodstva. Garant samostojnosti sodstva je Vrhovni sodni svet, ki je edini zadol\xc5\xbeen za dodeljevanje slu\xc5\xbeb in funkcij sodnikov in javnih to\xc5\xbeilcev, za njihove premestitve in napredovanja ter za imenovanje sodnikov Kasacijskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Je edini organ, ki ima pravico do sodnega postopanja proti sodnikom in javnim to\xc5\xbeilcem, od obto\xc5\xbenice do obsodbe.\n_START_SECTION_\nNeodvisnost sodstva\n_START_PARAGRAPH_\nNeodvisnost (indipendenza) pomeni, da je sodstvo, v kolikor poosebljenje sodne oblasti, enakopravno z drugimi oblikami oblasti, in v kolikor sistem avtonomnih enot, brez strukturne hierarhije._NEWLINE_Neodvisnost od zakonodajne in izvr\xc5\xa1ne oblasti zagotavlja sodstvu pravico do nemotene preiskave, preu\xc4\x8ditve in razsodbe prekr\xc5\xa1kov. Isto\xc4\x8dasno je za obto\xc5\xbeenca jamstvo pravi\xc4\x8dnosti in politi\xc4\x8dne neopredeljenosti sodnikov in javnih to\xc5\xbeilcev. Neodvisnost indirektno tudi zagotavlja nepreklicnost sodne funkcije, kar pomeni, da sodniki in javni to\xc5\xbeilci ne morejo biti odpu\xc5\xa1\xc4\x8deni iz slu\xc5\xbebe, trenutno ukinjeni, preme\xc5\xa1\xc4\x8deni ali dodeljeni drugi funkciji, razen po odlo\xc4\x8ditvi Vrhovnega sodnega sveta._NEWLINE_Neodvisnost od hierarhi\xc4\x8dnih modelov pomeni, da je posamezni sodnik enakopraven sodnikom drugih stopenj, od katerih se razlikuje samo po funkcijah; za svoje odlo\xc4\x8ditve ne odgovarja nikomur, ker je formalno odgovoren samo do zakona. To je med drugim tudi vzrok za absolutno prepoved obto\xc5\xbeencem, da bi si izbirali sodnika.\n_START_SECTION_\nOdgovornost sodstva\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1987 se je v Italiji izvr\xc5\xa1il referendum o odgovornosti sodstva, ki je s svojimi izidi vplival na odobritev zakona 117/88. Ta zakon dolo\xc4\x8da in pravno urejuje civilno in kazensko odgovornost sodstva pri izvajanju njegovih funkcij. Sodstvo nosi civilno odgovornost v primeru namernega o\xc5\xa1kodovanja ali kratenja pravic obto\xc5\xbeenca. O\xc5\xa1kodovanec lahko zahteva od\xc5\xa1kodnino za materialne in nematerialne posledice, ki jih je utrpel zaradi odvzema osebne prostosti. Od\xc5\xa1kodnino bo odpla\xc4\x8dala dr\xc5\xbeava, ki se bo nato revan\xc5\xa1irala na krivca._NEWLINE_Kazenska odgovornost sodstva zadeva prekr\xc5\xa1ke, ki so jih sodniki in javni to\xc5\xbeilci storili med izvajanjem sodne funkcije. Kdor je bil zaradi teh prekr\xc5\xa1kov o\xc5\xa1kodovan, lahko zahteva od\xc5\xa1kodnino ali direktno od sodnika ali od dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Isti zakon 117/88 izreka, da sta zadol\xc5\xbeena za dolo\xc4\x8danje kazni v gornjih primerih Kasacijsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in sodnik odgovornostnega procesa.'