b'\n_START_ARTICLE_\nDoma\xc4\x8da obrt\n_START_PARAGRAPH_\nDoma\xc4\x8da obrt je pojem, ki se je izoblikoval proti koncu 19. stoletja. Bila je znana kot postransko kmetovo delo. Najve\xc4\x8dkrat je bila v povezavi z osnovno dejavnostjo kmetije, ter je ponujala dodatno delo prebivalcem. V dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu pa je doma\xc4\x8da obrt bolj znana, kot izdelovanje izdelkov, ki slu\xc5\xbeijo za osebno porabo ali prodajo.\n_START_SECTION_\nRazvoj doma\xc4\x8de obrti\n_START_PARAGRAPH_\nZ doma\xc4\x8do obrtjo so se na\xc5\xa1i predniki ukvarjali \xc5\xbee ob naselitvi. V grobovih na\xc5\xa1ih slovanskih prednikov je bilo najdeno veliko \xc5\xa1tevilo lon\xc4\x8darskih, kova\xc5\xa1kih izdelkov, ostankov platna... V ve\xc4\x8dini primerov so bili ti izdelki namenjeni lastni porabi, vendar pa so bili v\xc4\x8dasih uporabljeni tudi za trgovanje in pla\xc4\x8devanje._NEWLINE__NEWLINE_V srednjem veku se je iz prej na\xc5\xa1tetih dejavnosti za\xc4\x8dela po\xc4\x8dasi razvijati prava obrt in obrtne panoge. Vse to je bilo v povezavi z razvojem mest in trgov. Okoli 14. stoletja so se za\xc4\x8deli oblikovati cehi. Ti so slu\xc5\xbeili, da so se obrtniki posamezne stroke povezali, pomembni pa so bili tudi pri pregledu nad kakovostjo izdelkov, strokovnostjo obrtnikov... Med pomembnej\xc5\xa1imi obrtmi, s katerimi so se ukvarjali na\xc5\xa1i predniki \xc5\xa1tejemo suhorobarstvo, ki se je razvijalo v Ribnici in njeni okolici. \xc5\xbde proti koncu 15. stoletja so suhorobarji dobili pravico za prodajo svojih izdelkov._NEWLINE__NEWLINE_Doma\xc4\x8da obrt je pomenila za ve\xc4\x8dino prebivalstva pre\xc5\xbeivetje. Zaradi velikega razmaha so se posamezne obrti oprijele tudi celih podro\xc4\x8dji - sitarstvo v Stra\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du..._NEWLINE__NEWLINE_Kriza doma\xc4\x8de obrti se je pojavila med letoma 1859 in 1883, zaradi mo\xc4\x8dne industrializacije, novih trgovskih obratov, izdelkov iz tujine... Za\xc4\x8dela se je tudi opu\xc5\xa1\xc4\x8dati tradicionalna no\xc5\xa1a, katero so zamenjala moderna obla\xc4\x8dila. Vseh vrst davkov je bila doma\xc4\x8da obrt re\xc5\xa1ena leta 1931 z jugoslovanskim obrtnim zakonom. Tako so lahko obrtniki tudi svobodno prodajali svoje izdelke.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nIzobra\xc5\xbeevanje je bilo zelo pomembno za razvoj doma\xc4\x8de obrti pri nas. Njegovega pomena so se zavedali \xc5\xbee v 18. stoletju, pravi razvoj pa je do\xc5\xbeivelo proti koncu 19. stoletja. Na podro\xc4\x8dju \xc4\x8dipkarstva je bil leta 1876 ustanovljen te\xc4\x8daj v Idriji, a je \xc5\xbee kmalu zaradi proti reklame, ki je odvra\xc4\x8dala ljudi od te\xc4\x8daja, nehal delovati. Vendar je bila v Idriji \xc5\xa1e isto leto ustanovljena prva \xc4\x8dipkarska \xc5\xa1ola, ki je bila sprejeta z velikim navdu\xc5\xa1enjem in kmalu so se \xc5\xa1ole raz\xc5\xa1irile tudi po drugih mestih. Dr\xc5\xbeavno obrtno \xc5\xa1olo v Ljubljani so ustanovili leta 1888, ki je bila sprva razdeljena na dva dela: na \xc5\xa1olo za lesno industrijo in \xc5\xa1olo za umetno vezenje in \xc5\xa1ivanje \xc4\x8dipk.\n_START_SECTION_\nPropadanje\n_START_PARAGRAPH_\nPropadanje in zamiranje doma\xc4\x8dih obrti se je hitro pove\xc4\x8devalo po koncu druge svetovne vojne. Vzrokov je bilo ve\xc4\x8d, eden najbolj bistvenih pa so bile dav\xc4\x8dne ugodnosti, pri katerih doma\xc4\x8de obrti niso bile vklju\xc4\x8dene. Zavedanje pomena doma\xc4\x8de obrti je spodbudilo ustanovitev Dr\xc5\xbeavnega prodajnega zavoda za doma\xc4\x8do in umetno obrt, ki je skrbel za ohranjanje in pospe\xc5\xa1evanje doma\xc4\x8de obrti. Leta 1969 je bila ustanovljena Zveza obrtnih zdru\xc5\xbeenj Slovenije, ki skupaj z razli\xc4\x8dnimi odbori ocenjuje in pregleduje izdelke. Kljub vsemu pa so se vse do danes ohranile skoraj vse poznane obrti.'