b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdarek gama\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdarek \xce\xb3 je visokoenergijski foton, ki nastane pri radioaktivnem razpadu ali drugem jedrskem ali del\xc4\x8dnem procesu, kot je denimo anihilacija elektrona in pozitrona. \xc5\xbdarki gama se v energijskem spektru elektromagnetnega valovanja delno prekrivajo s\xc2\xa0\xc2\xbbtrdimi\xc2\xab\xc2\xa0rentgenskimi \xc5\xbearki, od katerih pa se lo\xc4\x8dijo po svojem izvoru: medtem ko \xc5\xbearki \xce\xb3 izvirajo iz jedrskih prehodov, rentgenski \xc5\xbearki nastanejo ob zaviranju pospe\xc5\xa1enih elektronov. \xc5\xbdarki \xce\xb3 so bolj prodorni od delcev \xce\xb1 in delcev \xce\xb2 ter imajo ni\xc5\xbejo specifi\xc4\x8dno ionizacijo od njih._NEWLINE_Snop \xc5\xbearkov \xce\xb3 v snovi eksponentno pojema. Razpolovna debelina za \xc5\xbearke \xce\xb3 z energijo 1 MeV je v svincu pribli\xc5\xbeno 1 cm, v vodi pa pribli\xc5\xbeno 15 cm.\n_START_SECTION_\nSodelovanje \xc5\xbearkov gama s snovjo\n_START_PARAGRAPH_\nKot ionizirajo\xc4\x8de sevanje sodelujejo \xc5\xbearki \xce\xb3 s snovjo predvsem prek treh mehanizmov: fotoelektri\xc4\x8dni pojav, Comptonov pojav in nastanek para delec-antidelec.\n_START_SECTION_\nFotoelektri\xc4\x8dni pojav\n_START_PARAGRAPH_\nPri fotoelektri\xc4\x8dnem pojavu foton \xce\xb3 interagira z elektronom v elektronski ovojnici in mu preda vso svojo energijo, s \xc4\x8dimer elektron izbije iz atoma. Kineti\xc4\x8dna energija izbitega\xc2\xa0\xc2\xbbfotoelektrona\xc2\xab\xc2\xa0je enaka energiji vpadlega \xc5\xbearka \xce\xb3, zmanj\xc5\xa1ani za izstopno delo (vezavno energijo elektrona). Fotoelektri\xc4\x8dni pojav je prevladujo\xc4\x8d mehanizem prenosa energije za rentgenske \xc5\xbearke in \xc5\xbearke \xce\xb3 z energijami do 50 keV, pri vi\xc5\xa1jih energijah pa ni ve\xc4\x8d pomemben.\n_START_SECTION_\nComptonov pojav\n_START_PARAGRAPH_\nPri Comptonovem pojavu ali Comptonovem sipanju izgubi vpadli foton ob trku z elektronom v elektronski ovojnici dovolj energije, da slednjega izbije iz atoma, preostanek energije pa se porabi za izsevanje novega fotona \xce\xb3 z ni\xc5\xbejo energijo v smeri, ki se razlikuje od smeri vpadlega fotona. Verjetnost za Comptonov pojav upada z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do energijo vpadlega fotona. Comptonov pojav je prevladujo\xc4\x8d v vmesnem pasu energij od 100 keV do 10 MeV, kar zajema ve\xc4\x8dino \xc5\xbearkov \xce\xb3, nastalih pri jedrskih reakcijah. Comptonov pojav je razmeroma malo odvisen od atomskega \xc5\xa1tevila absorberja.'