b'\n_START_ARTICLE_\nMetakognicija\n_START_PARAGRAPH_\nMetakognicija (ospoznavnost, ospoznavanje) predstavlja kontrolne strukture vi\xc5\xa1jega reda, ki omogo\xc4\x8dajo posamezniku razumevanje in regulacijo lastne miselne aktivnosti. Na kratko bi jo lahko definirali kot "spoznavanje spoznavanja oz. spoznavanje o spoznavanju"\xc2\xa0\xc2\xbbkognicijo o kogniciji\xc2\xab\xc2\xa0oz.\xc2\xa0\xc2\xbbv\xc3\xa9denje o v\xc3\xa9denju\xc2\xab._NEWLINE_Metakognicijo uporabljamo na primer, \xc4\x8de opazimo, da imamo ve\xc4\x8d te\xc5\xbeav pri u\xc4\x8denju snovi A kot pri u\xc4\x8denju snovi B in \xc4\x8de pomislimo, da bi morali dvakrat preveriti, \xc4\x8de je trditev C res pravilna, preden jo vzamemo za dejstvo. Zapise o metakogniciji lahko najdemo \xc5\xbee pri Aristotelu v njegovih delih De Anima in Parva Naturalia.'