b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Klari\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini kmeta, ribi\xc4\x8da in lovskega \xc4\x8duvaja Antona in gospodinje Karoline Klari\xc4\x8d rojene Pahor. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v kraju Vysok\xc3\xa9 M\xc3\xbdto na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, kjer je bila dru\xc5\xbeina med 1. svetovno vojno v begunstvu, po vrnitvi iz begunstva pa v Sesljanu. Kasneje je v Trstu kon\xc4\x8dal poklicno \xc5\xa1olo za orodnega klju\xc4\x8davni\xc4\x8darja. Zaradi vse ve\xc4\x8djega pritiska fa\xc5\xa1istov na slovensko narodno skupnost na Primorskem je leta 1928 od\xc5\xa1el v Argentino. V Buenos Airesu se je najprej zaposlil kot strugar, kmalu pa je imel lastno delavnico. Sredi 30-tih let 20. stoletja je raz\xc5\xa1iril dejavnost ter postavil tovarno za izdelavo elektri\xc4\x8dnih izdelkov in merilnih naprav FAB (F\xc3\xa1brica argentina baquelita), v kateri je bilo zaposlenih ve\xc4\x8d kot 100 delavcev, med njimi tudi Slovenci. Ko so po 2. svetovni vojni za\xc4\x8deli prihajati v Argentino slovenski politi\xc4\x8dni emigranti je marsikateremu pomagal in mu nudil zaposlitev. Ves \xc4\x8das je sodeloval tudi v kulturno-prosvetnem delovanju v Buenos Airesu, najve\xc4\x8d v dru\xc5\xa1tvih predvojnih priseljencev.'