b'\n_START_ARTICLE_\nUlm\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nUlm le\xc5\xbei na to\xc4\x8dki, kjer se reki Blau in Iller pridru\xc5\xbeita Donavi, na nadmorski vi\xc5\xa1ini 479 m. Ve\xc4\x8dina delov mesta, vklju\xc4\x8dno staro mestno jedro, se nahaja na levem bregu Donave, le okro\xc5\xbeja Wiblingen, G\xc3\xb6gglingen, Donaustetten in Unterweiler le\xc5\xbeijo na desnem bregu. Nasproti starega mestnega jedra, na drugi strani reke, le\xc5\xbei pobrateno mesto Neu-Ulm v zvezni de\xc5\xbeeli Bavarski, ki je manj\xc5\xa1e od Ulma in je bilo do leta 1810 del njega (populacija ~ 50.000)._NEWLINE_Razen Donave na jugu, je mesto obdano z gozdovi in hribi, ki se dvigajo okoli 620 metrov visoko, nekateri izmed njih so del \xc5\xa0vabske Jure (Schw\xc3\xa4bische Alb). Ju\xc5\xbeno od Donave se ravnice in gri\xc4\x8di na koncu kon\xc4\x8dajo na severnem robu Alp, ki so pribli\xc5\xbeno 100 km oddaljene od Ulma in so ob jasnih dneh vidne iz mesta._NEWLINE_Mesto je razdeljeno na osemnajstih okro\xc5\xbeij (nem\xc5\xa1ko: Stadtteile): Ulm-Mitte, B\xc3\xb6fingen, Donaustetten, Donautal, Eggingen, Einsingen, Ermingen, Eselsberg, G\xc3\xb6gglingen, Grimmelfingen, Jungingen, Lehr, M\xc3\xa4hringen, Oststadt, S\xc3\xb6flingen (s Harthausen), Unterweiler , Weststadt in Wiblingen._NEWLINE_Mesto Ulm se nahaja v severnem delu Severne Alpinske kotline, kjer ta dose\xc5\xbee Schw\xc3\xa4bische Alb. Na "Erminger Turritellenplatte" je znano geolo\xc5\xa1ko in paleontolo\xc5\xa1ko nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de Burdigalske starosti (zgodnji miocen).\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0aljivo Ulm imenujejo tudi kot\xc2\xa0\xc2\xbbglavno mesto imperija megle\xc2\xab\xc2\xa0( Hauptstadt des Nebelreiches). Statistike ka\xc5\xbeejo, da je v Ulmu, za Freiburgom in M\xc3\xbcnchnom, le 1698 ur sonca na leto (merilna postaja Kuhberg, vzpetina nad Ulmom). Ulm je glede na \xc5\xa1tudijo iz leta 2007,\xc2\xa0\xc2\xbbzdravo mesto Nem\xc4\x8dije\xc2\xab", ki nudi svojim dr\xc5\xbeavljanom najbolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenjske pogoje. Za ocenjevanje so bili poleg podnebnih podatkov, kot so onesna\xc5\xbeenost zraka, zdravstvena oskrba, socialne in ekonomske razmere, odlo\xc4\x8dilni \xc5\xa1e \xc5\xa1portni objekti in \xc5\xa1tevilo vrtcev. _NEWLINE_S 749 milimetri padavin v povpre\xc4\x8dju in povpre\xc4\x8dno temperaturo 7,9 stopinj Celzija, mesto sodi v zmerni pas._NEWLINE_Poplave so v Ulmu resen problem, \xc4\x8de Donava in Iller narasteta zaradi ve\xc4\x8djih padavin in hkratnega taljenja snega. Samo nenadna odjuga lahko v pol dneva privede do hudih poplav.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e sledljivo naselje na obmo\xc4\x8dju Ulma je iz za\xc4\x8detka neolitika, okoli 5000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Naselja iz tega \xc4\x8dasa so bila najdena v vaseh Eggingen in Lehr, danes okro\xc5\xbeja mesta. V mestnem obmo\xc4\x8dju Ulma pa so najstarej\xc5\xa1e najdbe iz poznega neolitika._NEWLINE_V okolici Ulma je mnogo ostankov rimskih utrdb, saj je ju\xc5\xbeno od Donave potekala pomembna rimska cesta, ki jo zdaj zgodovinarji imenujejo Donaus\xc3\xbcdstra\xc3\x9fe. Do leta 500 je bil Ulm na nasprotnem bregu Rimskega cesarstva od katerega ga je lo\xc4\x8deval Donau-Iller-Rhein-Limes. Preko ulmske regije je potekala meja med rimskim imperijem in nezasedeno Germanijo (Germania Magna)._NEWLINE_V 6. in 7. stoletje segajo grobi\xc5\xa1\xc4\x8da Merovingov, ki so jih na\xc5\xa1li na severovzhodu od centra mesta in zgodnjesrednjeve\xc5\xa1ka kraljeva pala\xc4\x8da Karolingov v Weinhofu in na podro\xc4\x8dju bolni\xc5\xa1nice Sv. Duha._NEWLINE_Prva pisna omemba Ulma je iz 22. julija 854, ko je kralj Ludvik Nem\xc5\xa1ki podpisal dokument v kraljevi pala\xc4\x8di "Hulma" v vojvodstvu \xc5\xa0vabske. Mesto je za Svobodno cesarsko mesto (nem\xc5\xa1ko: Reichsstadt) razglasil Friderik Barbarossa leta 1181 predvsem zaradi njegove lege na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du trgovskih in romarskih poti po kopnem in vodi._NEWLINE_Sprva je bil Ulm pomemben zaradi privilegija K\xc3\xb6nigspfalz, kraja nastanitve srednjeve\xc5\xa1kih nem\xc5\xa1kih kraljev in cesarjev na svojih pogostih potovanjih. Kasneje je Ulm postal mesto trgovcev in obrtnikov. Eden izmed najpomembnej\xc5\xa1ih pravnih dokumentov mesta je dogovor med patriciji Ulma in trgovskimi cehi (nem\xc5\xa1ko: Gro\xc3\x9fer Schw\xc3\xb6rbrief) iz leta 1397. Ta dokument, ki velja za zgodnjo ustavo mesta in za\xc4\x8detek gradnje velike cerkve (Ulm Minster, 1377), ki so jo financirali prebivalci Ulma in ne cerkev, dokazuje odlo\xc4\x8dnost srednjeve\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavljanov Ulma. Ulm se je razcvetel v 15. in 16. stoletju, predvsem zaradi izvoza tekstila visoke kakovosti. V poznem srednjem veku so ulmski trgovci razpredli gosto mre\xc5\xbeo poslovnih stikov od Skandinavije do severne Afrike, od Sirije do Irske in drugod. Ta stoletja, v katerih je bilo postavljenih veliko pomembnih stavb, prav tako predstavljajo vrhunec v umetnosti v Ulmu, zlasti za slikarje in kiparje, kot so Hans Multscher in J\xc3\xb6rg Syrlin starej\xc5\xa1i. V \xc4\x8dasu reformacije je Ulm postal protestantski (1530). Z ustanovitvijo novih trgovskih poti po odkritju Novega sveta v 16. stoletju ter izbruhom in posledicami tridesetletne vojne (1618-1648), je mesto za\xc4\x8delo postopoma nazadovati. Okoli leta 1700 je bilo ve\xc4\x8dkrat izmeni\xc4\x8dno napadeno od francoskih in bavarskih vojakov._NEWLINE_Od poznega 17. stoletja je postal Ulm osrednje zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1vabskih izseljencev, ki so se naselili v novo osvojenih podro\xc4\x8djih habsbur\xc5\xa1kega in ruskega imperija v jugovzhodni Evropi in ju\xc5\xbeni Rusiji. Prvi val izseljevanja, je potekal med poznim 17. do sredine 18. stoletja. Nastala so nova naselja, kjer danes \xc5\xbeivijo etni\xc4\x8dne skupine Nemcev v Romuniji, na Mad\xc5\xbearskem in v Srbiji._NEWLINE_V vojnah po francoski revoluciji so mesto izmeni\xc4\x8dno zasedale francoske in avstrijske sile, ki so uni\xc4\x8devale mestne utrdbe. Leta 1803 je Ulm izgubil status cesarskega mesta in je bil vklju\xc4\x8den v Bavarsko. Med kampanjo leta 1805 je Napoleonu uspelo v bitki pri Ulmu poraziti avstrijsko vojsko generala Macka in jo prisiliti k predaji. Leta 1810 je bil Ulm vklju\xc4\x8den v Kraljevino W\xc3\xbcrttemberg in izgubil svoja okro\xc5\xbeja na drugem bregu Donave. Tam je nastal Neu-Ulm (Novi Ulm)._NEWLINE_Drugi val izseljevanja je sledil v za\xc4\x8detku 19. stoletja. Od 1804 - 1818 je tiso\xc4\x8de izseljencev potovalo na splavih po Donavi do izliva v dana\xc5\xa1nji Bolgariji in Romuniji ter Besarabije (zdaj Moldavija) na severu, preko \xc4\x8crnega morja (zdaj ju\xc5\xbena Ukrajina) in od tam v Ju\xc5\xbeno Rusijo, zlasti na podro\xc4\x8dje Kavkaza._NEWLINE_V sredini 19. stoletja je bilo mesto trdnjava nem\xc5\xa1ke konfederacije z velikanskimi voja\xc5\xa1kimi gradbenimi deli, usmerjenimi predvsem proti gro\xc5\xbenji francoske invazije. Mesto je v drugi polovici 19. stoletja postalo pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de industrializacije v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji, njegovo pozidano obmo\xc4\x8dje se je raz\xc5\xa1irilo prek srednjeve\xc5\xa1kega obzidja. Gradnja velike stolnice, ki je bila prekinjena v 16. stoletju zaradi gospodarskih razlogov, se je nadaljevala in na koncu kon\xc4\x8dala (1844-1891) v valu nem\xc5\xa1kega nacionalnega navdu\xc5\xa1enja za srednji vek._NEWLINE_Od 1933-1935 je na Kuhbergu, enem od okoli\xc5\xa1kih hribov, delovalo koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de, predvsem zaradi politi\xc4\x8dnih nasprotnikov re\xc5\xbeima. Judje v Ulmu, okoli 500 ljudi, so bili najprej diskriminirani in pozneje preganjani; njihovo sinagogo so podrli po Kristalni no\xc4\x8di v novembru 1938. Edino strate\xc5\xa1ko bombardiranje zavezni\xc5\xa1kih sil med drugo svetovno vojno, se je na Ulm zgodilo 17. decembra 1944 in sicer na dve veliki tovarni tovornjakov Magirus-Deutz in K\xc3\xa4ssbohrer, kot tudi drugo industrijo, voja\xc5\xa1nice in depoje v Ulmu. Uni\xc4\x8denih je bilo ve\xc4\x8d voja\xc5\xa1kih bolni\xc5\xa1nic in voja\xc5\xa1nica Gallwitz.  Ubitih je bilo 707 prebivalcev, po vseh bombnih napadih je bilo 25.000 brezdomcev, ve\xc4\x8d kot 80% srednjeve\xc5\xa1kega mestnega jedra je bilo v ru\xc5\xa1evinah, stolnica je ostala v veliki meri neprizadeta._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina mesta je bila obnovljena v preprostem slogu v 1950-tih in 1960-tih, vendar so nekatere zgodovinsko pomembne stavbe tudi obnovili. Zaradi skoraj popolnega uni\xc4\x8denja leta 1944, Hirschstra\xc3\x9fe v prvi vrsti sestavljajo moderne arhitekture. Ulm je do\xc5\xbeivel znatno rast v desetletjih po drugi svetovni vojni, z ustanovitvijo velikih novih stanovanjskih sosesk in novih industrijskih con. Leta 1967 je bila ustanovljena Univerza, ki se je izkazala za zelo pomembno za razvoj mesta. \xc5\xa0e posebej od leta 1980 je prehod iz klasi\xc4\x8dne industrije v smeri visokotehnolo\xc5\xa1kega sektorja pospe\xc5\xa1en, z, na primer, ustanovitvijo raziskovalnih centrov podjetij, kot so Daimler, Siemens in Nokia in \xc5\xa1tevilnih manj\xc5\xa1ih aplikativnih raziskovalnih in\xc5\xa1titutov v bli\xc5\xbeini univerzitetnega kampusa. Mesto danes \xc5\xa1e vedno raste, skupaj s sosednjim pobratenim bavarskim mestom Neu-Ulm ima 170.000 prebivalcev in zdi se, da vsestransko izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo svojo osrednjo lego med mestoma Stuttgart in M\xc3\xbcnchen.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2007 je mesto Ulm prejelo evropsko nagrado za energijo (European Energy Award) za njihovo izjemno lokalno energetsko upravljanje in njihovo prizadevanje v boju proti podnebnim spremembam.  Primeri teh prizadevanj sta elektrarna na biomaso, ki jo upravlja dru\xc5\xbeba Fernw\xc3\xa4rme Ulm GmbH (10 MW) in najve\xc4\x8dja pasivna hi\xc5\xa1a poslovna stavba na svetu, tako imenovana Energon, ki se nahaja v Science City, v bli\xc5\xbeini univerzitetnega kampusa. Poleg tega se mesto Ulm pona\xc5\xa1a z drugo najve\xc4\x8djo proizvodnjo son\xc4\x8dne energije v Nem\xc4\x8diji.  Za vse nove stavbe od aprila 2008 obvezno veljajo strogi energetski standardi (nem\xc5\xa1ki KFW40 standard). Ulm M\xc3\xbcnster se od januarja 2008 v celoti napaja iz obnovljivih virov energije.  Do konca leta 2011 je bil kot evropski pilotni projekt zgrajen v zahodnem delu mesta Ulm samozadosten data-center. Trajekt na son\xc4\x8dni pogon pre\xc4\x8dka Donavo v poletnih mesecih 7 dni v tednu. V februarju 2010 je bila ustanovljena\xc2\xa0\xc2\xbbB\xc3\xbcndnis 100% Erneuerbare Energien\xc2\xab, ki \xc5\xbeeli, da bi se do leta 2030 lahko vsi ljudje in institucije v regiji preklopili 100% na energijo iz obnovljivih virov.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nUlm se nahaja na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du avtoceste A8 (povezuje glavna mesta v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji s Stuttgartom in M\xc3\xbcnchnom) in avtoceste A7, ki poteka od severne do ju\xc5\xbene Evrope._NEWLINE_Mestna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja je slu\xc5\xbeila med drugim liniji Pariz - Strasbourg - Stuttgart - Ulm - M\xc3\xbcnchen - Dunaj - Budimpe\xc5\xa1ta. Na voljo so tudi neposredne povezave do Berlina._NEWLINE_Ulm ima dober sistem javnega prevoza, ki temelji na ve\xc4\x8d avtobusnih in tramvajskih linijah. Na voljo je sistem parkiraj in se pelji, kot tudi parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Ve\xc4\x8d ulic v starem mestnem jedru je namenjeno samo pe\xc5\xa1cem in kolesarjem. Ulm je prvo obmo\xc4\x8dje, ki se oskrbuje s Daimler AG Car2Go - sistem souporabe avtomobila.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza v Ulmu je bila ustanovljena leta 1967 in se osredoto\xc4\x8da na znanost, medicino, in\xc5\xbeeniring in matematiko / ekonomijo. Z okoli 7200 \xc5\xa1tudenti je ena izmed manj\xc5\xa1ih univerz v Nem\xc4\x8diji. _NEWLINE_Ulm je tudi sede\xc5\xbe univerzitetnih mest uporabnih znanosti (nem\xc5\xa1ki: Fachhochschule), ustanovljen leta 1960 kot javne \xc5\xa1ole in\xc5\xbeeniringa. \xc5\xa0ola ima tudi \xc5\xa1tevilne \xc5\xa1tudente iz vsega sveta, kot del mednarodneizmenjave._NEWLINE_Leta 1953 je Inge Aicher-Scholl, OTL Aicher Max Bill ustanovil Hochschule f\xc3\xbcr Gestaltung - HFG Ulm, \xc5\xa1olo oblikovanja s tradicijo Bauhausa, ki pa je bila leta 1968 zaprta. _NEWLINE_Javne knji\xc5\xbenice v Ulmu imajo ve\xc4\x8d kot 480.000 tiskanih medijev. Mesto ima javno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de z dramo, opero in baletom, ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih dvoran in filharmonijo.'