b'\n_START_ARTICLE_\nUniverza v Beogradu\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza v Beogradu (izvirno srbsko \xd0\xa3\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb7\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5\xd1\x82 \xd1\x83 \xd0\x91\xd0\xb5\xd0\xbe\xd0\xb3\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb4\xd1\x83) je najstarej\xc5\xa1a in najve\xc4\x8dja univerza v Srbiji. Ustanovljena je bila leta 1808 kot Beograjska velika \xc5\xa1ola za \xc4\x8dasa Srbske revolucije med prvo in drugo vstajo, do leta 1838 pa se je \xc5\xa1e raz\xc5\xa1irila z nekaterimi \xc5\xa1olami v Kragujevcu. Univerza ima okoli 90000 \xc5\xa1tudentov, okoli 1700 v podiplomski \xc5\xa1oli in okoli 4200 zaposlenih. Od ustanovitve je v njej pri\xc5\xa1lo do diplome 330,000 posameznikov, 21,300 jih je magistriralo, 29,000 je opravilo specializacijo, 12,600 jim je bil podeljen doktorat._NEWLINE_Univerzo sestavlja 31 fakultet, 11 raziskovalnih in\xc5\xa1titutov, 7 univerzitetnih centrov in velika univerzitetna knji\xc5\xbenica. Fakultete se povezujejo v \xc5\xa1tiri skupine: sociolo\xc5\xa1ke in humanisti\xc4\x8dne znanosti, medicinska znanost, naravne znanosti in matematika, tehnolo\xc5\xa1ke znanosti. Trenutni rektor je prof. dr. Branko Kova\xc4\x8devi\xc4\x87._NEWLINE_Univerza po \xc5\xa1anhajski lestvici stoji med 400 najbolj\xc5\xa1imi univerzami na svetu.\n_START_SECTION_\n19.stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nBeograjska univerza je bila z ustanovitvijo kot Visoka \xc5\xa1ola stoletje najvi\xc5\xa1ja mo\xc5\xbena izobra\xc5\xbeevalna in\xc5\xa1titucija v Srbiji, najprej imenovana kot Visoka \xc5\xa1ola, nato Beograjski licej (1838\xe2\x80\x931863), in nato kot vnovi\xc4\x8d Beograjska velika \xc5\xa1ola. Sprva je bila postavljena v dvorcu grofice Ljubice, nato pa je bila preseljena v drugo pomembno znamenitost Beograda, gradec kapitana Mi\xc5\xa1e (tedaj najbogatej\xc5\xa1ega Srba, kjer se \xc5\xa1e vedno nahaja sede\xc5\xbe univerze. Dositej Obradovi\xc4\x87, ustanovitelj univerze in tedanji \xc5\xa1olski minister, je pomembna zgodovinska osebnost srbskega razsvetljenstva, ki je med Srbsko revolucijo oblikoval izobra\xc5\xbeence. Pomembna sta tudi prva rektorja univerze Sima Lozani\xc4\x87\xc2\xa0(1905/1906) in Jovan Cviji\xc4\x87\xc2\xa0(1906/1907)._NEWLINE_Velika \xc5\xa1ola ali velika beograjska akademija je bila ustanovljena kot naslednica Beograjskega liceja in je bila na nek na\xc4\x8din kombinacija klasi\xc4\x8dne gimnazije in visoko\xc5\xa1olskega izobra\xc5\xbeevanja in se je tako lahko razvila nemoteno v Beograjsko univerzo. Po zakonu je bila definirana znanstvena ustanova visokega in profesionalnega izobra\xc5\xbeevanja. Minister za izobra\xc5\xbeevanje je imel nadzor nad ustanovo, vodil jo je rektor, ki ga je imenoval kralj, in njegov akademski svet. Zgodovinsko so pri\xc4\x8deli z oddelki za filozofijo, strojni\xc5\xa1tvo in pravo. Formalno se je imenovanje v Univerzo izvedlo 27.februarja 1905. Dodali so \xc5\xa1e oddelka ortodoksne teologije in medicinskih znanosti. \xc5\xa0tudij prava je trajal recimo 3 leta, a so ga obogatili s 2 leti filozofije.\n_START_SECTION_\n20.stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPrve \xc5\xbeenske so na njej diplomirale v letu 1914. Univerza se je nato izjemno \xc5\xa1irila do \xc4\x8dasa druge svetovne vojne. Za \xc4\x8dasa socializma univerza postane gonilna sila izobra\xc5\xbeevanja tudi za sosednje republike. Ko z razpadom Jugoslavije nastopijo konflikti in razdori, to vpliva tudi na kvaliteto visoko\xc5\xa1olske izobrazbe in razbijanje akademske in administrativne avtonomije.\n_START_SECTION_\n21.stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 2000 je univerza utrla pomembne korake k revitalizaciji in izbolj\xc5\xa1anju zgradb in storitev ter izbolj\xc5\xa1ala kvaliteto \xc5\xa1olanja. Vlada je ve\xc4\x8dkrat reformirala visoko \xc5\xa1olstvo v dr\xc5\xbeavi, univerza sama je pa napravila izbolj\xc5\xa1ave in prilagoditve in postala podpisnica Bolonjske dekleracije. Univerza je ponosna na svojo mednarodno sodelovanje in ob\xc5\xa1irno delovanje v razli\xc4\x8dnih mednarodnih projektih.\n_START_SECTION_\nOrganizacija in administracija\n_START_PARAGRAPH_\nBeograjsko univerzo upravlja 44-\xc4\x8dlanski senat, ki je voljen na 3 leta. Sestavljen je iz rektorja, 4 vice-rektorjev, 31 dekanov, 4 svetovalcev fakultet, 4 direktorjev raziskovalnih in\xc5\xa1titutov in 8 predstavnikov \xc5\xa1tudentov z enoletnih mandatom, ki so izvoljeni iz \xc5\xa1tudentskega parlamenta univerze. Rektor predstavlja senat in Univerzo navzven._NEWLINE_Svet Univerze je 31-\xc4\x8dlansko telo. 21 \xc4\x8dlanov izbere Beograjska univerza, 5 \xc4\x8dlanov imenuje Vlada Srbije, 5 \xc4\x8dlanov pa imenuje \xc5\xa0tudentski parlament univerze. Svet univerze ima predsednika in podpredsednika. Poleg teh teles so na voljo univerzi telesa akademskih svetovalnih odborov in strokovnih odborov, ki so imenovani za oblikovanje razli\xc4\x8dnih odlo\xc4\x8ditev in nasvetov ter izdaje mnenj o izboru osebja.'