b'\n_START_ARTICLE_\nFrancija\n_START_SECTION_\nVlada\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska republika je unitarna pol-predsedni\xc5\xa1ka republika z mo\xc4\x8dno demokrati\xc4\x8dno tradicijo. Ustava pete republike je bila sprejeta na referendumu 28. septembra 1958. Ta je mo\xc4\x8dno okrepila avtoriteto izvr\xc5\xa1ilne oblasti v odnosu do parlamenta. Sama izvr\xc5\xa1na veja ima dva voditelja: predsednika republike, ki je trenutno Emmanuel Macron, ki je vodja dr\xc5\xbeave in na splo\xc5\xa1nih volitvah izvoljen neposredno za 5-letni mandat (prej 7 let) in vlado, katere predsednika vlade imenuje predsednik dr\xc5\xbeave, in je trenutno Bernard Cazeneuve._NEWLINE_Francoski parlament je dvodomen zakonodajalec in obsega dr\xc5\xbeavni zbor (Assembl\xc3\xa9e Nationale) in senat. Poslanci dr\xc5\xbeavnega zbora predstavljajo lokalne volivce in so neposredno izvoljeni za 5-letne mandat. Zbor ima pooblastilo da razpusti vlado in z ve\xc4\x8dino v skup\xc5\xa1\xc4\x8dini dolo\xc4\x8da izbiro vlade. Senatorje volijo lokalni funkcionarji (teh je 100-200 tiso\xc4\x8d) za dobo 6 let (prvotno 9-let). Polovica senata je obnovljena vsaka 3 leta z za\xc4\x8detkom v septembru 2008. Zakonodajne pristojnosti senata so omejene; v primeru nesoglasja med obema domovoma ima zadnjo besedo Dr\xc5\xbeavni zbor. Vlada ima mo\xc4\x8dan vpliv na oblikovanje dnevnega reda parlamenta._NEWLINE_Francoski politiki so zna\xc4\x8dilno razdeljeni v dve politi\xc4\x8dno nasprotni skupini: ena na levem krilu, z osrednjo francosko Socialisti\xc4\x8dno stranko in druga desni\xc4\x8darska, prej sredi\xc5\xa1\xc4\x8dna okoli Rassemblement pour la R\xc3\xa9publique (RPR), zdaj je njena naslednica Zveza za ljudsko gibanje (UMP). Po volitvah leta 2012, je izvr\xc5\xa1ilna veja trenutno sestavljena ve\xc4\x8dinoma iz socialisti\xc4\x8dne stranke.\n_START_SECTION_\nUstavni svet\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1958 Francija ni poznala nadzora ustavnosti, saj so \xc5\xa1teli, da bi bilo to v nasprotju z na\xc4\x8delom, da je zakon izraz ob\xc4\x8de volje oziroma ljudske suverenosti. Polo\xc5\xbeaj ustavnega sveta je okrepila ustavna sprememba leta 1974, ki je pravico do predlaganja ocene ustavnosti dala tudi \xc4\x8dlanom parlamenta. Ustavni svet sestavljajo imenovani \xc4\x8dlani in \xc4\x8dlani po polo\xc5\xbeaju. Slednji so dosmrtni \xc4\x8dlani sveta, med njimi predvsem biv\xc5\xa1i predsedniki republike, ki pa v resnici ne sodelujejo pri delu tega organa. Imenovanih \xc4\x8dlanov je 9 (3 imenuje predsednik republike, 3 predsednik nacionalne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, 3 predsednik senata). Njihov mandat traja 9 let, vsako tretje leto se obnovi 1/3 \xc4\x8dlanov. Ustava ne dolo\xc4\x8da nobenih pogojev (po navadi 2-3 pravniki, biv\xc5\xa1i ministri, biv\xc5\xa1i poslanci, politi\xc4\x8dne osebnosti). Predsednika Ustavnega sveta imenuje predsednik republike, njegove mandatne dobe ustava ne dolo\xc4\x8da. Pred nastopom funkcije \xc4\x8dlani zaprise\xc5\xbeejo pred predsednikom republike (varovanje tajnosti odlo\xc4\x8danja in glasovanja itd.). Funkcija \xc4\x8dlana Ustavnega sveta je nezdru\xc5\xbeljiva s \xc4\x8dlanstvom v vladi, parlamentu, evropskem parlamentu, socialno-ekonomskem svetu in s kakr\xc5\xa1nimkoli volilnim mandatom, ne sme opravljati tudi vodstvenih funkcij v politi\xc4\x8dnih strankah. Svet opravlja svetovalno in odlo\xc4\x8dujo\xc4\x8do funkcijo, odlo\xc4\x8ditev pa je sprejeta, \xc4\x8de zanjo glasuje ve\xc4\x8dina \xc4\x8dlanov sveta. Svet daje mnenja, \xc4\x8de se nanj obrne predsednik republike, vlada se nanj obrne v primeru referenduma, volitve predsednika republike, svet odlo\xc4\x8da o ustavnosti zakonov in mednarodnih pogodb, nastopa kot volilni in referendumski sodnik. Zoper odlo\xc4\x8ditve sveta ni dopustna prito\xc5\xbeba (pravno sicer ni nobenega postopka za spo\xc5\xa1tovanje njegovih odlo\xc4\x8ditev, vendar se mu dr\xc5\xbeavni organi vselej podredijo). Zakonodajalcu tako ostane v primeru, da ne sogla\xc5\xa1a z odlo\xc4\x8ditvijo sveta, zgolj mo\xc5\xbenost spreminjanja ustave. Svet je pristojen za presojo ustavnosti, preden so ti razgla\xc5\xa1eni; obvezna je, ko gre za organske zakone in poslovnike parlamentarnih zbornic. Presojo navadnih zakonov lahko predlagajo predsednik dr\xc5\xbeave, predsednik senata, predsednik nacionalne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, prvi minister, 60 poslancev ali 60 senatorjev. \xc4\x8ce je neustaven, ne more biti razgla\xc5\xa1en, \xc4\x8de je samo deloma ustaven, se oba dela lo\xc4\x8dita in predsednik dr\xc5\xbeave odlo\xc4\x8di, ali bo ustavni del razglasil, ali pa gre v ponovno obravnavo in odlo\xc4\x8danje v parlament. \xc4\x8ce se ju ne da lo\xc4\x8diti, ga je treba spremeniti ali opustiti njegovo sprejemanje. Ustavni svet se ne zadovlji ve\xc4\x8d samo s presojo tehni\xc4\x8dne usklajenosti zakonov z ustavnimi normami, temve\xc4\x8d postavlja merila, ki pomenijo varovanje temeljnih \xc4\x8dlovekovih pravic.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOb zadnjem popisu prebivalstva, leta 2006, je imela republika 64,95 milijona prebivalcev. Najve\xc4\x8dja mesta so Pariz, Marseille, Lyon, Lille, Toulouse, Bordeaux, Nice, Strasbourg, Rennes in Nantes._NEWLINE_Po obdobju druge svetovne vojne, je Francija postala cilj migrantov \xc5\xa1irom sveta, naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1i pa so bili priseljenci iz dr\xc5\xbeav Severne Afrike: Maroko, Al\xc5\xbeirija, Tunizija. Sprva so ti pri\xc5\xa1li kot za\xc4\x8dasni delavci, kmalu pa so se v Franciji ustalili kot njeni prebivalci in s seboj pripeljali dru\xc5\xbeine. Zaradi raznolike etni\xc4\x8dne in verske pripadnosti priseljencev ter visoko \xc5\xa1tevilnih dru\xc5\xbein, se je prebivalstvena struktura Francije pri\xc4\x8dela bistveno spreminjati.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nFrancija velja za svobodno dr\xc5\xbeavo verskih usmeritev. Ob rednih popisih prebivalstva na vsaka \xc5\xa1tiri leta, o verski pripadnosti ne poizvedujejo. Uradne podatke o verski usmeritvi je raziskal Eurobarometer Poll, ki je podal slede\xc4\x8de ugotovitve: 54\xc2\xa0% prebivalcev je Katolikov, 31\xc2\xa0% Agnostikov. Zaradi imigracij \xc5\xbeivi v Franciji 4\xc2\xa0% Muslimanov, 3\xc2\xa0% pripadajo Protestantizmu in 1\xc2\xa0% \xc5\xbdidovski veri._NEWLINE_\xc5\xbdidovska skupnost je z okoli 600.000 pripadniki, ozna\xc4\x8dena kot najve\xc4\x8dja v Evropi. Domneva se, da je uradni odstotek 4\xc2\xa0% Muslimanov, v resnici dvakrat do trikrat vi\xc5\xa1ji (presegal naj bi 10\xc2\xa0%) zaradi visoko \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnih muslimanskih dru\xc5\xbein in vsaj milijona ilegalnih imigratov iz severa Afrike in JV Evrope._NEWLINE_Na JZ Francije se nahaja svetovno znano romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, Lurd (Lourdes).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clan skupine 7 (prej G8) vodilnih industrijskih dr\xc5\xbeav, velja kot sedmo najve\xc4\x8dje svetovno in drugo najve\xc4\x8dje EU gospodarstvo glede kupne mo\xc4\x8di. Z 39 od 500 najve\xc4\x8djimi podjetji na svetu v letu 2010, je Francija na \xc4\x8detrtem mestu Fortune Global 500, pred Nem\xc4\x8dijo in Veliko Britanijo. Francija se je pridru\xc5\xbeila 11 drugim \xc4\x8dlanicam EU pri uvedbi evra v letu 1999, z evrskimi kovanci in bankovci je v celoti nadomestila francoski frank (\xe2\x82\xa3) v letu 2002._NEWLINE_Francija ima kombinirano gospodarstvo, ki zdru\xc5\xbeuje zasebna podjetja z mnogimi dr\xc5\xbeavnimi podjetji in vladnimi intervencijami. Vlada ohranja precej\xc5\xa1en vpliv na klju\xc4\x8dnih segmentih infrastrukturnih sektorjev, z ve\xc4\x8dinskim lastni\xc5\xa1tvom \xc5\xbeeleznic, elektri\xc4\x8dne energije, letal, jedrske energije in telekomunikacij. Vlada upravlja dr\xc5\xbeavni sektor in odprodaja dele\xc5\xbee v podjetjih France T\xc3\xa9l\xc3\xa9com, Air France, kakor tudi v zavarovalni\xc5\xa1tvu, ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvu in obrambni industriji. Francija ima pomembno letalsko in vesoljsko industrijo Evropskega konzorcija Airbus in svoje nacionalno vesoljsko izstreli\xc5\xa1\xc4\x8de, Centre Spatial Guyanais._NEWLINE_Po podatkih Svetovne trgovinske organizacije (WTO), je bila Francija v letu 2009 \xc5\xa1esta najve\xc4\x8dja izvoznica na svetu in \xc4\x8detrta najve\xc4\x8dja uvoznica. Leta 2008 je bila Francija tretja najve\xc4\x8dja prejemnica neposrednih tujih nalo\xc5\xbeb med dr\xc5\xbeavami OECD s 118.000.000.000 $, razvr\xc5\xa1\xc4\x8dena za Luksemburgom (kjer so neposredne tuje nalo\xc5\xbebe v bistvu denarni transferji bank, ki se nahajajo tam) in ZDA (316.000.000.000 $), a pred Veliko Britanijo (96.900.000.000 $), Nem\xc4\x8dijo (25.000.000.000 $) ali Japonsko (24.000.000.000 $)._NEWLINE_V istem letu so Francoska podjetja investirala 220.000.000.000 $ zunaj Francije, kar Francijo uvr\xc5\xa1\xc4\x8da kot drugega najve\xc4\x8djega neposrednega investitorja v OECD in zaostaja le za ZDA (311.000.000.000 $).\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nFrancija je bila v preteklosti velika proizvajalka kmetijskih proizvodov. Obse\xc5\xbene povr\xc5\xa1ine rodovitne zemlje, uporaba sodobnih tehnologij in subvencije EU so omogo\xc4\x8dili, da je Francija vodilna kmetijska proizvajalka in izvoznica v Evropi (20% kmetijske proizvodnje EU) in tretja najve\xc4\x8dja svetovna izvoznica kmetijskih proizvodov._NEWLINE_P\xc5\xa1enica, perutnina, mleko in mle\xc4\x8dni izdelki, govedina in svinjina, kot tudi mednarodno priznana predelana hrana, so glavni francoski kmetijski izvoz. Rde\xc4\x8da vina se predvsem porabi v dr\xc5\xbeavi, vendar so \xc5\xa1ampanjec in bordojska vina glavni izvozni proizvod, ki je znan po vsem svetu. Kmetijske subvencije EU v Franciji so se v zadnjih letih zni\xc5\xbeale, vendar so \xc5\xa1e vedno zna\xc5\xa1ale 8 milijard dolarjev v letu 2007. Istega leta je Francija prodala 33.400.000.000 \xe2\x82\xac predelanih kmetijskih proizvodov._NEWLINE_Kmetijstvo je pomemben sektor francoskega gospodarstva: 3,8% aktivnega prebivalstva je zaposlenega v kmetijstvu, medtem ko je celotna agro\xc5\xbeivilska industrija predstavljala 4,2% francoskega BDP v letu 2005.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nS 83 milijonov tujih turistov v letu 2012 je Francija prva turisti\xc4\x8dna destinacija na svetu, pred ZDA (67 milijonov) in Kitajsko (58 milijonov). Ta \xc5\xa1tevilka pa izklju\xc4\x8duje ljudi, ki prebivajo manj kot 24 ur, kot so Evropejci, ki pre\xc4\x8dkajo Francijo na poti v \xc5\xa0panijo ali Italijo. Je pa to tretji dohodek od turizma zaradi kratkotrajnosti obiskov. Francija ima 37 lokacij vpisanih na seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in zna\xc4\x8dilnosti mest so velike kulturne znamenitosti, pla\xc5\xbee in letovi\xc5\xa1\xc4\x8da, smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da in pode\xc5\xbeelska obmo\xc4\x8dja, kjer mnogi u\xc5\xbeivajo njihove lepote in mir (zeleni turizem). Male in slikovite francoske vasice se promovirajo prek zdru\xc5\xbeenja Les Plus Beaux Villages de France ("Najlep\xc5\xa1e vasi v Franciji"). Oznako "Znameniti vrtovi" jima ve\xc4\x8d kot 200 vrtov, ki sodijo pod francosko ministrstvo za kulturo. Ta oznaka je namenjena za\xc5\xa1\xc4\x8diti in spodbujanju izjemnih vrtov in parkov. Francija privablja \xc5\xa1tevilne verske romarje po poti svetega Jakoba ali Lourda, mesta v Hautes-Pyr\xc3\xa9n\xc3\xa9es, ki gosti ve\xc4\x8d milijonov obiskovalcev letno._NEWLINE_Francija, \xc5\xa1e posebej Pariz, ima nekaj najve\xc4\x8djih in svetovno priznanih muzejev, vklju\xc4\x8dno z muzejem Louvre, ki je najbolj obiskan muzej umetnosti na svetu, Mus\xc3\xa9e d\'Orsay, posve\xc4\x8den predvsem impresionizmu in Beaubourg, posve\xc4\x8den sodobni umetnosti. Disneyland Pariz je najbolj priljubljen evropski tematski park s 15 milijoni obiskovalcev Disneyland Park in Walt Disney Studios Park v letu 2009._NEWLINE_Z ve\xc4\x8d kot 10 milijonov turistov letno je Francoska Riviera (ali C\xc3\xb4te d\'Azur) na jugovzhodu Francije, druga vodilna turisti\xc4\x8dna destinacija v dr\xc5\xbeavi, za pari\xc5\xa1ko regijo. Ima okoli 300 dni sonca na leto, 115 km obale in pla\xc5\xbe, 18 golf igri\xc5\xa1\xc4\x8d, 14 smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d in 3.000 restavracij. Vsako leto C\xc3\xb4te d\'Azur gosti 50% svetovnega ladjevja super jaht._NEWLINE_Drug pomemben cilj so gradovi doline Loare (Ch\xc3\xa2teaux), tudi na seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, stavbna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina v zgodovinskih mestih, predvsem pa njenih gradov, kot so Ch\xc3\xa2teau d\'Amboise, Ch\xc3\xa2teau de Chambord, d\'Uss\xc3\xa9, Ch\xc3\xa2teau de Villandry in Ch\xc3\xa2teau de Chenonceau. Najbolj priljubljena turisti\xc4\x8dna mesta so: (glede na \xc5\xa1tevilo obiskovalcev na leto - stanje 2003): Eifflov stolp (6,2 milijona), muzej Louvre (5,7 milijona), pala\xc4\x8da Versailles (2,8 milijona), Mus\xc3\xa9e d\'Orsay (2,1 milijona ), Arc de Triomphe (1,2 milijona), Center Pompidou (1,2 milijona), Mont Saint-Michel (1 milijon), Ch\xc3\xa2teau de Chambord (711.000), Sainte-Chapelle (683.000), Ch\xc3\xa2teau du Haut-K\xc5\x93nigsbourg (549.000), Puy de D\xc3\xb4me (500.000), Mus\xc3\xa9e Picasso (441.000), Carcassonne (362.000).\n_START_SECTION_\nEnergija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89lectricit\xc3\xa9 de France (EDF), glavna proizvajalka in distributer elektri\xc4\x8dne energije v Franciji, je tudi eden od najve\xc4\x8djih svetovnih proizvajalcev elektri\xc4\x8dne energije. Leta 2003 je proizvedla 22% elektri\xc4\x8dne energije v Evropski uniji, predvsem iz jedrske energije. Francija je najmanj\xc5\xa1i onesna\xc5\xbeevalec z ogljikovim dioksidom med G8, zaradi svojih nalo\xc5\xbeb v jedrsko energijo. Posledica velikih vlaganj v jedrsko tehnologijo je ve\xc4\x8dina elektri\xc4\x8dne energije proizvedene v Franciji, ki jo ustvari 59 jedrskih elektrarn (75% v 2012). Zato imajo obnovljivi viri energije te\xc5\xbeave pri uvajanju. Francija uporablja za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije tudi hidroelektrarne, kot je jez Eguzon, jezero de Soulcem in Lac de Vouglans.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje Francije, ki obsega od leta 2008 dalje 29.473 km, je drugo najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1o v Zahodni Evropi za Nem\xc4\x8dijo. Upravlja ga SNCF. Vlaki visokih hitrosti so Thalys, Eurostar in TGV, in vozijo s 320 km / h v komercialne namene. Eurostar, skupaj z Eurotunnel Shuttle, povezuje Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo skozi predor pod Rokavskim prelivom. Obstajajo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave z vsemi drugimi sosednjimi dr\xc5\xbeavami v Evropi, razen z Andoro. Znotraj urbanih mest sta tudi dobro razvita podzemni promet in tramvaj ter avtobusni prevoz._NEWLINE_Obstaja pribli\xc5\xbeno 1.027.183 kilometrov cest in predstavlja najbolj obse\xc5\xbeno mre\xc5\xbeo na evropski celini. Regija Pariz z obvoznico in z najbolj gosto mre\xc5\xbeo cest in avtocest, je povezana s prakti\xc4\x8dno vsemi deli dr\xc5\xbeave. Francoske ceste imajo tudi precej\xc5\xa1en dele\xc5\xbe mednarodnega prometa, saj povezujejo mesta v sosednji Belgiji, \xc5\xa0paniji, Andori, Monaku, \xc5\xa0vici, Nem\xc4\x8diji in Italiji. Ne pla\xc4\x8dujejo letne pristojbine ob registraciji ali cestne takse, vendar pa se uporaba avtoceste pla\xc4\x8da prek cestnine, razen v bli\xc5\xbeini velikih mest. Na avtomobilskem trgu prevladujejo doma\xc4\x8de blagovne znamke, kot so Renault (27% prodanih v Franciji leta 2003 avtomobilov), Peugeot (20,1%) in Citro\xc3\xabn (13,5%). Ve\xc4\x8d kot 70% novih avtomobilov prodanih v letu 2004 je imelo dizel motor, veliko ve\xc4\x8d. Francija ima najvi\xc5\xa1ji most na svetu viadukt Millau in  \xc5\xa1tevilne druge pomembne mostove, kot je Pont de Normandie._NEWLINE_V Franciji obstaja 475 letali\xc5\xa1\xc4\x8d. Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Charles de Gaulle, ki se nahaja v bli\xc5\xbeini Pariza, je najve\xc4\x8dje in najprometnej\xc5\xa1e letali\xc5\xa1\xc4\x8de v dr\xc5\xbeavi, in je povezano z veliko ve\xc4\x8dino priljubljenih in komercialnih povezav po vsem svetu. Air France je nacionalni letalski prevoznik, imajo pa tudi \xc5\xa1tevilne zasebne letalske dru\xc5\xbebe, ki zagotavljajo doma\xc4\x8de in mednarodne povezave. _NEWLINE_V Franciji je deset velikih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d, od katerih je najve\xc4\x8dje v Marseillu, ki je tudi najve\xc4\x8dje v Sredozemskem morju. 12.261 kilometrov plovnih poti pre\xc4\x8dka Francijo, vklju\xc4\x8dno Canal du Midi, ki povezuje Sredozemsko morje z Atlantskim oceanom prek reke Garonne.'