b'\n_START_ARTICLE_\nMeglica (Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d)\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljana se prebudi v jutro z levjim rjovenjem. Zgodbe malih ljudi - penzionistov, boemov, uradnikov, obrtnikov, \xc5\xa1tudentov, dijakov, lahkotnih deklet, gospodinj, vojakov in nekdanjih borcev, ki nastopajo v knjigi, so medsebojno prepletene. Frizerka Lenca si \xc5\xbeeli bolj\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja. Njena mati Helena ne mara njenega fanta Matja\xc5\xbea, njegov o\xc4\x8de Lenart pa ne mara Lence. Vanjo je zaljubljen tudi dijak Bla\xc5\xbe, ki pa nato spozna Alfo. Slednja je pri\xc5\xa1la v mesto k svojemu stricu Francu, ki ravno ta dan umre. Njegova \xc5\xbeena Anastazija zato \xc5\xbealuje. Umre tudi Mirov prijatelj Jakob. Miro nato razmi\xc5\xa1lja ali naj obi\xc5\xa1\xc4\x8de prijateljico Mi\xc5\xa1o ali gre na pogreb, Mi\xc5\xa1a pa se zaplete z Brun\xc4\x8dem. Brun\xc4\x8d ima prijateljico Barbaro, ki jo podtakne slepemu Miklav\xc5\xbeu, ta dva pa nato pre\xc5\xbeivita par ur v Brun\xc4\x8devi sobi. Za njima v to sobo prideta tudi Lenca in Matja\xc5\xbe. Helena pono\xc4\x8di po mestu i\xc5\xa1\xc4\x8de Lenco, sre\xc4\x8da pa Ga\xc5\xa1perja, za katerega je morala v preteklosti ukrasti neke dokumente. V tej no\xc4\x8di se skregata zakonca Marjeta in \xc5\xa0pik: on njej grozi, da jo bo prijavil, ker na \xc4\x8drno dela splave, ona pa njega ne more ve\xc4\x8d prena\xc5\xa1ati, ker cel \xc4\x8das pije. Naslednje jutro se \xc5\xa0pik poto\xc5\xbei star\xc4\x8dku Gabru, ki mu dru\xc5\xbebo dela pti\xc4\x8dica Ne\xc5\xbeica, Anastazija pa Lenci v najem odda prazno mo\xc5\xbeevo sobo. Lenca in Matja\xc5\xbe odideta na Bled. S seboj ju vzame voznik kamiona, ki preva\xc5\xbea leve, od tod tudi jutranje levje ren\xc4\x8danje.\n_START_SECTION_\nKritika, literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbTekst se navzlic megleni in raztrgani kompoziciji dotika nekaterih zelo konkretnih zna\xc4\x8dilnosti dana\xc5\xa1nje (malome\xc5\xa1\xc4\x8danske) dru\xc5\xbebe in torej prehaja iz avtorjeve subjektivno-intelektualisti\xc4\x8dne izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dne to\xc4\x8dke na realna tla na\xc5\xa1e konkretne stvarnost.\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xa0ifrer 1968: 140)_NEWLINE_\xc2\xbbZupan\xc4\x8di\xc4\x8dev neukro\xc4\x8deni smeh zadeva v obliki aforizmov in dalj\xc5\xa1ih duhovnih prerezov slovenskega razumnika in brezobzirnega potro\xc5\xa1nika, podira "angelske nazore iz leta petin\xc5\xa1estdesetega", bi\xc4\x8da nepotizem in birokracijo, se smeje \xc4\x8dvekanju oz. "naj\xc4\x8distej\xc5\xa1emu idealizmu, ki se krmi z idejami, teorijami, koncepcijami" ("vsevede\xc5\xbe, vsevide\xc5\xbe, vsemede\xc5\xbe"), stvari pred tiso\xc4\x8d ideologi, pred strokovnja\xc5\xa1kimi prakticisti ter prezira abstraktne "humaninnevem\xc5\xa1ekak\xc5\xa1ne-izme". Humorno spro\xc5\xa1\xc4\x8deni in deloma satiri\xc4\x8dni pogled na civilizirano "mravlji\xc5\xa1\xc4\x8de" se zresni in potemni ob prividu, da se v sodobnega me\xc5\xa1\xc4\x8dana naseljuje groza pred koncem, biolo\xc5\xa1ki strah in privid vesoljske apokalipse.\xc2\xab\xc2\xa0(Zadravec 2002: 82)_NEWLINE_\xc2\xbbNovela prerezno v slogu modernega romanopisja Joyceovega ali Dos Passosovega na\xc4\x8dina ri\xc5\xa1e dogajanje ljubljanskega dne in no\xc4\x8di leta 1962, do\xc5\xbeivetja ve\xc4\x8d oseb z mozai\xc4\x8dnim prepletanjem njihovih usod. Po Joyceovem zgledu zapisuje pri junaku tok njegove zavesti po svojih sku\xc5\xa1njah in spoznanjih, po Dos Passosovem zgledu pa zna\xc4\x8dilnosti \xc4\x8dasa, kot se ta ka\xc5\xbee v \xc4\x8dasni\xc5\xa1kih poro\xc4\x8dilih, reklamah, politi\xc4\x8dnih geslih in razlagi vsakdanjih dogodkov.\xc2\xab\xc2\xa0(Jane\xc5\xbe 1987: 420)'