b'\n_START_ARTICLE_\nSveti Bo\xc5\xa1tjan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo legendi je bil Bo\xc5\xa1tjan stotnik garde cesarja Karina in javni kristjan. Po smrti cesarja Numerijana Karina je pri\xc5\xa1el na oblast nasilni cesar Dioklecijan, ki ga je, ko je izvedel za njegovo kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero, obsodil na smrt. Ukazal je, naj ga prive\xc5\xbeejo h kolu ter naj ga strelci usmrtijo s pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami. Misle\xc4\x8d, da je mrtev, so ga pustili le\xc5\xbeati. Re\xc5\xa1ila ga je pobo\xc5\xbena vdova Irena, ki ga je hotela pokopati, ko pa je videla, da je \xc5\xbeiv, ga je negovala, da je ozdravel. Po okrevanju se je vrnil k Dioklecijanu in se ponovno izpovedal za kristjana. Dioklecijan je zaradi tega ukazal, da ga v cirkusu ubijejo s kiji, njegovo truplo pa se naj vr\xc5\xbee v Cloaco Maximo, mestni komunalni odtok v bli\xc5\xbeini reke Tibere. Neka kristjanka z imenom Lucina je na skrivaj odpeljala Bo\xc5\xa1tjanovo truplo, ki so ga pokopali ob Apijevi cesti. Na tem mestu so kasneje zgradili baziliko, ki spada med sedem zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danskih romarskih cerkva v Rimu. Dragocene relikvije tega mu\xc4\x8denca so danes shranjene pod oltarjem prve stranske kapele, za Giorgettijevim kipom. Po svetniku se imenujejo tudi katakombe v Rimu, v katere je vstop poleg bazilike svetega Bo\xc5\xa1tjana.\n_START_SECTION_\nZavetnik\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Bo\xc5\xa1tjan spada med najbolj \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dene svetnike. Je zavetnik (patron) proti kugi, njegovi pripro\xc5\xa1nji se pripisuje hitro prenehanje te bolezni v Rimu leta 680. Bo\xc5\xa1tjan je patron umirajo\xc4\x8dih, \xc5\xbeelezarjev, lon\xc4\x8darjev, vrtnarjev, strojarjev, policistov, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih dru\xc5\xa1tev, vojakov, vojnih invalidov in kopalcev vodnjakov.\n_START_SECTION_\nIkonografija\n_START_PARAGRAPH_\nLegenda svetega Bo\xc5\xa1tjana se je razvila v 5. stoletju, ko je leta 680 v Rimu prenehala epidemija kuge. Okoli Bo\xc5\xa1tjanovega praznika poznamo mnogo obi\xc4\x8daje, tako na primer romanja in razdeljevanje Bo\xc5\xa1tjanovih kruhov. Ker je Bo\xc5\xa1tjan od nekdaj spadal med ljudske svetnike, so ga opevali tudi v ljudskih pesmih.\n_START_SECTION_\nUpodobitve\n_START_PARAGRAPH_\nTipi\xc4\x8dna upodobitev sv. Bo\xc5\xa1tjana predstavlja kot vojaka, pogosto oboro\xc5\xbeenega z \xc5\xa1\xc4\x8ditom in me\xc4\x8dem. Na slikah je Bo\xc5\xa1tjan prikazan kot mlad, pogosto izrazito lep mo\xc5\xa1ki, privezan je k drevesu in/ali preboden s pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami. V stolnici starodavnega kastiljskega mesta Palencia je El Grecova slika, ki ga prikazuje golega, s pu\xc5\xa1\xc4\x8dico v srcu. Na barvnem oknu strasbour\xc5\xa1ke stolnice je prikazan kot vojak. Mladostno Rafaelovo delo v galeriji v Bergamu pa prikazuje Bo\xc5\xa1tjana popolnoma oble\xc4\x8denega, s pu\xc5\xa1\xc4\x8dico v desni roki.'