b'\n_START_ARTICLE_\nTr\xc5\xa1ka pot okoli \xc5\xa0o\xc5\xa1tanja\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xa1ka pot okoli \xc5\xa0o\xc5\xa1tanja je planinska pot, ki poteka po mejah biv\xc5\xa1ega trga \xc5\xa0o\xc5\xa1tanja.\n_START_SECTION_\nOpis poti\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xa1ka pot, ki obkro\xc5\xbea mesto \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj je speljana, kolikor je to bilo mogo\xc4\x8de, po mejah \xc5\xa1o\xc5\xa1tanjskega pomirja (mestnega ozemlja), ki je \xc5\xbee od srednjega veka predstavljal meje, do katerih je segala oblast samega trga, kasneje mesta \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj. Meja je pred letom 1848 potekala takole: od Pohrastnika je \xc5\xa1la mimo Sraleta do Po\xc5\xa1tajnerja ter mimo Lepa in skozi gozd pod Ple\xc5\xa1ejem. Od tu je pri\xc5\xa1la v Dru\xc5\xbemirje pri Miklavu, ter nato proti Paki \xc4\x8dez Tam\xc5\xa1etov travnik. Ko je meja prestopila Pako, se je nadaljevala mimo Klancjurja, Hli\xc5\xa1a, Ostro\xc5\xbenika, Vrhovnika in Pu\xc5\xa1nika, od koder se je spustila v Penk in nato nazaj do Pohrastnika. \xc4\x8ce ta opis primerjamo s potjo, ki jo je ubrala tr\xc5\xa1ka pot vidimo, da se v ve\xc4\x8d kot polovici poteka povsem pokrivata. To (naklju\xc4\x8dno?) pokrivanje govori samo po sebi o trdovratnosti mestnih meja, ki so pri \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj\xc4\x8danih podzavestno prisotne do dana\xc5\xa1njega dneva._NEWLINE_Pot, ki se za\xc4\x8denja pri ribi\xc5\xa1ki ko\xc4\x8di ob Dru\xc5\xbemirskem jezeru, se nato seveda izogne tistemu delu pomirja, ki je potekalo po danes potopljenih delih Dru\xc5\xbemirja, vendar se pri Klancu (Klancjurju) ponovno stakne z njim ter se nato vije po razglednem in slikovitem slemenu, ki lo\xc4\x8duje Lokovico od jedra \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke doline. Razgled se tukaj odpira na vse strani. Na vzhodu so pred nami bli\xc5\xbenji gri\xc4\x8di: Lilijski gri\xc4\x8d, Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, Trnekov hrib in vi\xc5\xa1je vzpetine: Ram\xc5\xa1akov vrh in Radoj\xc4\x8d. \xc4\x8ce od teh vzpetin s pogledom nadaljujemo od vzhoda proti severu, se nam pogled najprej ustavi na Pa\xc5\xa1kem Kozjaku, ki ima iz zahodne smeri videz kamelje grbe, ki jo tvorita njegova zahodna vrhova \xc5\xa0pik in Visoko. Za Kozjakom se odkriva Pohorje, ki se s svojimi vrhovi \xc4\x8crni vrh, Velika Kopa in Krem\xc5\xbearjev vrh vije v smeri vzhod-zahod. Naprej proti severu se tik nad \xc5\xa0ale\xc5\xa1ko dolino vzpenjajo Lubela, Vodemla, Stropnica in Gra\xc5\xa1ka gora._NEWLINE_Najbolj markantna gora na severni strani je Ple\xc5\xa1ivec ali Ur\xc5\xa1lja gora, kakor ga doma\xc4\x8dini raj\xc5\xa1i poimenujejo. Predgorje v smeri Ple\xc5\xa1ivca je poseljeno s hribovskimi kmetijami, ki tvorijo vasi Spodnji in Zgornji Razbor, Ravne, Zavodnje in \xc5\xa0entvid. Ko prehajamo s pogledom od severa proti zahodu se nad Topol\xc5\xa1ico dviga Lom, zahodneje je vas Bele Vode s Svetim Kri\xc5\xbeem in v ozadju za \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj\xc4\x8dane najbolj \xc5\xa1o\xc5\xa1tanjska gora, Smrekovec 1577m. Na zahodu so Golte z Boskovcem, kot najvi\xc5\xa1jim vrhom. Dale\xc4\x8d v ozadju se v tej smeri odpirajo tudi vrhovi gornje Savinjske doline. Tako lahko ob dobri vidljivosti vidite Rogatec, Lepenatko in Menino, bolj proti jugu pa Dobrovlje. Ju\xc5\xbeno razgledno stran tvorijo razen Gore Oljke in okoli\xc5\xa1kih vzpetin \xc5\xa1e Zasavski hribi._NEWLINE_Na slemenu je pri kmetiji Vrhovnik mo\xc4\x8d dobiti tudi \xc5\xbeig poti. Vrhovnik je stara in \xc4\x8dvrsta kmetija, katere za\xc4\x8detki segajo vse tja v srednji vek, saj se kmetija s tem imenom na tem mestu prvi\xc4\x8d omenja \xc5\xbee v 15. stoletju. \xc5\xa0e mnogo starej\xc5\xa1i je naslednji o\xc4\x8dak, ki sprejme pohodnika, ko se le ta spusti mimo kmeta Kri\xc5\xbenika in ob Ple\xc5\xa1kem vrhu do starega \xc5\xa1o\xc5\xa1tanjskega gradu, ki mu danes doma\xc4\x8dini pravijo tudi Pusti grad. Ta opazuje dogajanje v naselbini pod seboj \xc5\xbee od 12. stoletja, kar pomeni, da je najstarej\xc5\xa1a \xc5\xa1e (delno) ohranjena stavba v zahodnem delu \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke doline. Do danes je ostala ohranjena polovica osrednjega stolpa, ki se, kljub temu, da je minilo \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot petsto let, kar je bil nasilno razvaljen, trmasto zoperstavlja zobu \xc4\x8dasa. Po uspe\xc5\xa1ni obnovi pa prihajajo njegove izjemno lepe in pravilno grajene kamnite lege \xc5\xa1e lep\xc5\xa1e do izraza._NEWLINE_Pot nas nato vodi pod Veni\xc5\xa1kim vrhom in v zahodni smeri do kmetije Pu\xc5\xa1nik, kjer obiskovalca \xc4\x8daka naslednji \xc5\xbeig, ter prijazni doma\xc4\x8dini, ki radi poka\xc5\xbeejo tudi svojo majhno toda atraktivno narodopisno zbirko. Od Pu\xc5\xa1nika se pohodnik lahko odlo\xc4\x8di za strmej\xc5\xa1o, a bli\xc5\xbejo ali polo\xc5\xbenej\xc5\xa1o in dalj\xc5\xa1o varianto poti do soteske Penk. Slednja je priporo\xc4\x8dljivej\xc5\xa1a predvsem v zimskih mesecih ter v \xc4\x8dasu med in takoj po padavinah._NEWLINE_V soteski Penk je bil pred ve\xc4\x8d kot dvesto leti tudi rudnik svinca in cinka. Danes nas na obstoj tega rudnika spomni le \xc5\xa1e vedno vidni vhod v jamo iz katere so pridobivali rudo. Toda \xc4\x8deprav v Penku ni ve\xc4\x8d rudnika, sta na tem mestu \xc5\xa1e vedno vsaj dve zanimivosti na katere je vredno opozoriti. Prva je cerkev sv. Mihaela, ki je bila zgrajena leta 1974 kot nadomestilo za staro, zaradi ugrezanja doline podrto farno cerkev. Cerkev predstavlja eno redkih, \xc4\x8deprav nedosledno izvedenih modernih sakralnih stavb v Sloveniji. Poleg tega najdemo v njej tudi mnogo umetnin stare dru\xc5\xbemirske farne cerkve._NEWLINE_Druga znamenitost, ki je pohodnik ne sme zamuditi je nedvomno kra\xc5\xa1ka jama pri doma\xc4\x8diji Rotovnik. Jama je dostopna za oglede, njena najve\xc4\x8dja znamenitost pa so aragonitni je\xc5\xbeki, ki s svojo \xc4\x8darobno krhkostjo ne pustijo nobenega obiskovalca hladnega. Pri Rotovnikih dobimo tudi tretji \xc5\xbeig na na\xc5\xa1i poti. Za tem pelje pot skozi novodobno naselje Pohrastnik, ki je dobilo svoje ime po veliki kmetiji tega imena, ki smo jo spoznali \xc5\xbee ob opisu tr\xc5\xa1kega pomirja. Nato pa \xc4\x8dez potok Toplico in skozi naselje Metle\xc4\x8de in gozd \xc5\xa0iroko do vile \xc5\xa0iroko, ki sta jo zgradila Hans in Melvina Woschnagg, \xc4\x8dlana \xc5\xa1o\xc5\xa1tanjske usnjarske dru\xc5\xbeine v 30. letih 20-tega stoletja ter predstavlja enega redkih in zato \xc5\xa1e toliko vrednej\xc5\xa1ih primerkov primestne vile. Dodatno vrednost pa ji daje poznogotski relief sv. Kri\xc5\xa1tofa, ki je vzidan v zunanji steni._NEWLINE_Za vilo \xc4\x8daka pohodnika le \xc5\xa1e zlo\xc5\xbeen spust proti dolinici, ki jo je oblikoval potok Klan\xc4\x8dnica, kjer je na severni strani poti, pri kmetu Falentu tudi zadnji \xc5\xbeig poti. Sledi vzpon preko Goric, kjer se lahko ob kri\xc5\xbeu spomnimo vseh ubitih po drugi svetovni vojni ter nazaj do ribi\xc5\xa1ke ko\xc4\x8de, kjer se je tr\xc5\xa1ka pot tudi za\xc4\x8dela.\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbeina poti\n_START_PARAGRAPH_\nKro\xc5\xbeno pot lahko izkoristimo za malo dalj\xc5\xa1i ali ve\xc4\x8d kraj\xc5\xa1ih sprehodov. Za celotno pot boste potrebovali 4 ure. Za odsek od Ribi\xc5\xa1ke ko\xc4\x8de do Vrhovnika 1 uro in 15 min, od Vrhovnika do Pu\xc5\xa1nika 1 uro in 10 minut, od Pu\xc5\xa1nika do Rotovnikove jame 20 min, od Rotovnikove jame do Falenta 45 min in za zadnji del do Ribi\xc5\xa1ke ko\xc4\x8de 30 min. Vsekakor lep sprehod za nabiranje kondicije ob lepem razgledu na Lokovi\xc5\xa1kem slemenu, pa tudi za pridobivanje idej za nove planinske cilje.\n_START_SECTION_\nSpominski znak poti\n_START_PARAGRAPH_\nPlaninsko dru\xc5\xa1tvo \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj nagradi pohodnike za enkrat prehojeno pot, in sicer s spominskim znakom, prehojeno pot dokazujete z \xc5\xbeigosanimi karton\xc4\x8dki, ki jih oddate ali po\xc5\xa1ljete kontaktni osebi.'