b'\n_START_ARTICLE_\nEkbatana\n_START_PARAGRAPH_\nEkbatana (staroperzijsko Ha\xc5\x8bgmatana, Ag\xc3\xa1mtanu (med vladanjem Nabonidija) in Agamatanu (Behistunski napis), gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x88\xce\xb3\xce\xb2\xce\xac\xcf\x84\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb1 [Agb\xc3\xa1tana] (Ajshil in Herodot), povsod drugod \xe1\xbc\x98\xce\xba\xce\xb2\xce\xac\xcf\x84\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb1 [Ekb\xc3\xa1tana], latinsko Ecbatana), anti\xc4\x8dno medijsko in perzijsko mesto, sedanji Hamadan v Iranu. Omenjena je tudi v Tori (Ezra 6.2) kot A\xe1\xba\x96meta (\xd7\x90\xd6\xb7\xd7\x97\xd6\xb0\xd7\x9e\xd6\xb0\xd7\xaa\xd6\xb8\xd7\x90). Mesto je bilo do leta 549 pr. n. \xc5\xa1t., ko ga je osvojil perzijski vladar Kir Veliki, prestolnica Medijskega kraljestva. Beseda ekbatana pomeni zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_V perzijskem obdobju je bila Ekbatana poletna rezidenca perzijskih vladarjev. Kasneje je postala prestolnica partskih kraljev in njihova glavna kovnica, v kateri so kovali drahme, tetradrahme in bronaste novce razli\xc4\x8dnih nazivnih vrednosti._NEWLINE_Leta 330 pr. n. \xc5\xa1t. so v Ekbatani na ukaz Aleksandra Velikega ubili makedonskega gr\xc5\xa1kega generala Parmeniona._NEWLINE_Ekbatane v Iranu se ne sme zamenjavati z Ekbatano (Hamath) v Siriji, kjer je, po Herodotu, umrl perzijski vladar Kambiz II..\n_START_SECTION_\nMedija\n_START_PARAGRAPH_\nStarogr\xc5\xa1ki viri pi\xc5\xa1ejo, da je bila Ekbatana prestolnica Medije. Graditev mesta pripisujejo kralju Dejoku (klinopisno Daiukku), ki je okoli mesta zgradil sedem koncentri\xc4\x8dnih obzidij v razli\xc4\x8dnih barvah._NEWLINE_Gr\xc5\xa1ki zgodovinar Herodot je v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. o Ekbatani zapisal:_NEWLINE_Medijci so zgradili mesto Ekbatano z mo\xc4\x8dnim obzidjem velikih razse\xc5\xbenosti, ki v krogih obdaja mesto. Pala\xc4\x8da je zgrajena tako, da vsak zid s prsobranom nadkriva prej\xc5\xa1njega. Okolica ima obliko polo\xc5\xbenega gri\xc4\x8da, kateremu je prilagojena razporeditev obrambnih zgradb, \xc4\x8deprav je njihov polo\xc5\xbeaj ve\xc4\x8dinoma plod \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke spretnosti. Mesto ima sedem obrambnih obzidij. V zadnjem in najmanj\xc5\xa1em sta kraljeva pala\xc4\x8da in zakladnica. Zunanje obzidje je enako veliko kot tisto v Atenah. Na tem obzidju so prsobrani bele barve, na naslednjem \xc4\x8drne, na tretjem rde\xc4\x8de, na \xc4\x8detrtem modre in na petem oran\xc5\xbene barve. Zadna dva prsobrana sta srebrne in zlate barve. Vse omenjene utrdbe so bile zgrajene za Dejoka in obrambo njegove pala\xc4\x8de._NEWLINE_Zgodovinar Polibij opisuje samo veli\xc4\x8dastne utrdbe, dolge 1300 m, ki so obdajale mesto, mesta samega pa ne, vendar trdi, da je najbogatej\xc5\xa1e in najlep\xc5\xa1e mesto na svetu. Danes se domneva, da je omenjenih sedem obzidij pravzaprav tvorilo stopni\xc4\x8dast zigurat._NEWLINE_Med arheolo\xc5\xa1kimi raziskavami Ekbatane in gri\xc4\x8da Hagmatana so odkrili bolj malo predmetov iz medijskega obdobja. Najdbe iz partskega obdobja so \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1e in bolj bogate._NEWLINE_Zanimivo je, da Ekbatana v asirski zapisih sploh ni omenjena. Nekateri zgodovinarji trdijo, da je naziv Sagbira ali Sagbat v asirskih zapisih starej\xc5\xa1a oblika naziva Ekbatana ali Hagmatana, ki se pojavlja v kasnej\xc5\xa1ih gr\xc5\xa1kih in ahemenidskih virih._NEWLINE_Sir Henry Rawlinson je posku\xc5\xa1al dokazati, da je obstajala tudi druga in starej\xc5\xa1a Ekbatana v Mediji Atropateni pri sedanjem Takht-i-Suleimanu v Azerbajd\xc5\xbeanu. Klinopisi govorijo o eni sami Ekbatani, mesto Takht-i Suleiman pa se v antiki omenja kot Ganzak ali Gazaka.\n_START_SECTION_\nPerzijsko cesarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nEkbatana je med vladanjem perzijskih Ahemenidov sredi 6 stoletja pr. n. \xc5\xa1t. postala njihova poletna rezidenca.  Mesto je po perzijski vstaji leta 550 pr. n. \xc5\xa1t. osvojil Kir Veliki in ga priklju\xc4\x8dil k Perzijskemu cesarstvu. Artakserks II. je dal v mestu zgraditi veliko teraso s \xc5\xa1tevilnimi stebri.\n_START_SECTION_\nPartsko cesarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Partskem cesarstvu (247 pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x93 224) je bila Ekbatana, poleg Ktezifona in Suse, eno od glavnih mest cesarstva. V Ekbatani je bila ena od partskih kovnic denarja, v kateri so kovali bronasti dram, ki je bil v antiki tudi ute\xc5\xbena enota. V okolici mesta so na\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilne najdbe iz tega obdobja.\n_START_SECTION_\nModerno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju Ekbatane stoji sodobno iransko mesto Hamadan, ki je imelo po popisu prebivalstva leta 2005 505.284 prebivalcev.'