b"\n_START_ARTICLE_\nAstrid Lindgren\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAstrid Anna Emilia Ericsson se je rodila 14. novembra leta 1907, kot drugi otrok Samuela Ericssona in njegove \xc5\xbeene Hanne na kmetiji N\xc3\xa4s, ki stoji na obrobju malega mesta Vimmerby na \xc5\xa0vedskem. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala je ob starej\xc5\xa1emu bratu in dveh mlaj\xc5\xa1ih sestrah. V tem malem mestu je pre\xc5\xbeivela zelo sre\xc4\x8dno otro\xc5\xa1tvo. Sama je govorila, da so k temu najve\xc4\x8d prispevale knjige, narava in igra. Otroci so se igrali od jutra do ve\xc4\x8dera, saj so imeli veliko svobode, narava pa jim je omogo\xc4\x8dala veliko mo\xc5\xbenosti za igro. Kot otrok je plezala vsepovsod, kjer se je le dalo in veliko je tudi brala._NEWLINE_Leta 1914 je prvi\xc4\x8d prestopila prag Vimmerbyske osnovne \xc5\xa1ole. Tam je pre\xc5\xbeivela lepe in tudi manj lepe \xc5\xa1olske dni. Svoj zaklju\xc4\x8dni izpit je opravila z dobrimi rezultati, njen najbolj\xc5\xa1i predmet je bil \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dina. Pri trinajstih letih se je odlo\xc4\x8dila, da nikoli ne bo postala pisateljica. V to je verjela dolgo \xc4\x8dasa, a kasneje se je obrnilo \xc4\x8disto druga\xc4\x8de. Osnovno \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dala leta 1923, \xc5\xbee leto kasneje pa je dobila slu\xc5\xbebo pri Vimmerbyski \xc4\x8dasopisni hi\xc5\xa1i._NEWLINE_Pri osemnajstih letih se je preselila v \xc5\xa1vedsko prestolnico Stockholm, da bi se iz\xc5\xa1olala za tajnico. Tam je spoznala tudi svojega bodo\xc4\x8dega mo\xc5\xbea Stura. Leta 1926 je rodila prvega otroka \xe2\x80\x93 sina Larsa za katerega so nekaj \xc4\x8dasa skrbeli star\xc5\xa1i, saj je ona \xc5\xa1e \xc5\xa1tudirala. Poro\xc4\x8dila se je leta 1931 in tako dobila priimek Lindgren, pod katerim jo \xc5\xa1e danes poznamo. \xc4\x8cez tri leta je rodila \xc5\xa1e svojega drugega otroka, tokrat h\xc4\x8di Karin._NEWLINE_Ko je pri sedemintridesetih letih padla po ledu in si zvila gle\xc5\xbeenj, je bila kot prikovana na posteljo in ni imela \xc4\x8desa po\xc4\x8deti. Takrat je za\xc4\x8dela zapisovati dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine o Piki Nogavi\xc4\x8dki. Pika je bila sicer v njenih mislih rojena \xc5\xbee leta 1941, vendar njenih dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8din nikoli ni spravila na papir. Do tega jo je pripravila \xc5\xa1ele nesre\xc4\x8da in h\xc4\x8derka, ko je zbolela za plju\xc4\x8dnico. Sprva je bil rokopis zavrnjen, tako je Pika Nogavi\xc4\x8dka iz\xc5\xa1la kot drugo knji\xc5\xbeevno delo Astrid Lindgren leta 1945 pri ugledni zalo\xc5\xbebi Raben in Sj\xc3\xb6rgen, kjer je tudi dobila prvo nagrado z imenom Rab\xc3\xa9n & Sj\xc3\xb6gren's Best Children's Book Competition. Tam se je nato tudi zaposlila. Do leta 1948 sta prvemu delu sledili \xc5\xa1e Pika Nogavi\xc4\x8dka se vkrcava na ladjo in Pika Nogavi\xc4\x8dka v de\xc5\xbeeli Taka-Tuka. Po za\xc4\x8detnih te\xc5\xbeavah s kritiki je Pika kon\xc4\x8dno zmagala, to zaslugo pa je imela seveda Astridina najve\xc4\x8dja in najbolj pomembna skrivnost. To pa je bila, da se je spominjala, kako je biti otrok, zato je tudi lahko pisala knjige za otroke, kakr\xc5\xa1na je sama neko\xc4\x8d bila. V knjigah je tudi obsojala vsako nasilje, najbolj ostro pa nastopala proti nasilju odraslih nad otroki._NEWLINE_Neko\xc4\x8d je tudi rekla: \xc2\xbbNi lahko biti majhen, ubog in sam. Svet je poln neznanega in poln stvari, ki te stra\xc5\xa1ijo. In vse, na kar se otrok lahko zanese, so odrasli. Oni bi morali poskrbeti, da bi bil svet varen, topel in prijazen za otroka. Toda ali to storijo?\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Astrid Lindgren je svoje knjige namenjala otrokom v tola\xc5\xbebo in zabavo, obenem pa upala, da bodo njene knjige prispevale k bolj zavzetemu odnosu do otrok. Leta 1955 je izdala knjigo Bratec in kljukec s strehe, leto kasneje pa knjigo Erazem in potepuh._NEWLINE_Leta 1958 je bila druga dobitnica nagrade za mladinsko literaturo in prejela je knji\xc5\xbeno nagrado Hansa Christiana Andersena. Nekaj let kasneje je izdala svojo knjigo Emil iz L\xc3\xb6nneberge. Leta 1970 se je pri zalo\xc5\xbebi Raben in Sj\xc3\xb6rgen upokojila. Tri leta kasneje je prejela nagrado Lewis Carroll Shelf Award za knjigo Pika Nogavi\xc4\x8dka. Istega leta je izdala tudi knjigo Brata levjesr\xc4\x8dna. Dobila je tudi nagrado International Book Award od UNESC-a. Leta 1981 je izdala knjigo Ronja, razbojni\xc5\xa1ka h\xc4\x8di in za to knjigo dobila nagrado Mildred Bitchelerd Award._NEWLINE_Leta 1987 je izjavila: \xc2\xbbDa bi pisali knjige za otroke, sploh ni pomembno imeti lastnih otrok, le sami smo morali biti neko\xc4\x8d otroci in moramo se spominjati, kako je takrat bilo.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Leto kasneje so na njeno pobudo na \xc5\xa0vedskem sprejeli zakon o za\xc5\xa1\xc4\x8diti \xc5\xbeivali imenovan Lex Astrid._NEWLINE_Leta 1997 je Astrid praznovala svoj devetdeseti rojstni dan. Takrat je bila na \xc5\xa0vedskem tudi izbrana za najpopularnej\xc5\xa1o osebo leta. Umrla je visoke starosti, 28. januarja 2002 v Stockholmu v 94. letu starosti. Po njeni smrti je \xc5\xa1vedska vlada v njen spomin ustanovila nagrado Astrid Lindgren, ki ima najve\xc4\x8dji denarni sklad med nagradami za otro\xc5\xa1ko literaturo._NEWLINE_Astrid Lindgren je bila v 20. stoletju ena najpomembnej\xc5\xa1ih avtoric za mlade. Svetovni sloves ji je prinesla \xc5\xbee kar njena prva knjiga o Piki Nogavi\xc4\x8dki. Njena dela so prevedena v ve\xc4\x8d kot 60 jezikov. Kljub izredni popularnosti in kvaliteti ni bila dobitnica Nobelove nagrade za literaturo. Po njenih knjigah pa je bilo posnetih tudi nekaj nadaljevank in filmov."