b'\n_START_ARTICLE_\nDyhrn\n_START_PARAGRAPH_\nDyhrn je nem\xc5\xa1ka plemi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina s koreninami v nekdanji mejni grofiji Mei\xc3\x9fen v dana\xc5\xa1nji zvezni de\xc5\xbeeli Sa\xc5\xa1ki. Vse od 13. stoletja do ustanovitve Weimarske republike 1919 je veljala za eno izmed najvplivnej\xc5\xa1ih, najstarej\xc5\xa1ih in najpremo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih plemi\xc5\xa1kih rodbin v Prusiji.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nKot prastara germanska fevdalna rodbina je bila dru\xc5\xbeina Dyhrn najbr\xc5\xbe \xc5\xbee za\xc4\x8dasa migracijske dobe (preseljevanja ljudstev) od 4. do 8. stoletja, na vodilnem polo\xc5\xbeaju. \xc4\x8clani dru\xc5\xbeine Dyhrn so v dobi stare vojvodine Sa\xc5\xa1ke (772-804) opravljali visoke uradni\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe in delovali tudi kot spremljevalci regentov._NEWLINE_V Frankovskem cesarstvu, katerega del je v 9. stoletju postala tudi Sa\xc5\xa1ka, je dru\xc5\xbeina iz polo\xc5\xbeaja spremljevalcev oziroma grofov (lat. comes) degradirala na polo\xc5\xbeaj grofovskih vazalov, od 13. do 17. stoletja pa se omenja s plemi\xc5\xa1kim nazivom vitezov. Njeno ime je od takrat naprej mo\xc4\x8d zaslediti tudi na mnogih srednjeve\xc5\xa1kih vite\xc5\xa1kih turnirjih.\n_START_SECTION_\nDviganje po lestvici plemi\xc5\xa1ke hierarhije\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi povzdig stanu v novem veku so Dyhrni do\xc5\xbeiveli leta 1652, ko je bil v barona povi\xc5\xa1an Christoph von Dyhrn (1576-1655), nem\xc5\xa1ki veleposestnik in cesarski diplomat. V ta stan ga je povzdignil cesar Ferdinand III. Habsbur\xc5\xa1ki, a baron Christoph ni imel lastnih mo\xc5\xa1kih potomcev. Z adoptacijo je naslov leta 1653 pripadel njegovemu slove\xc4\x8demu ne\xc4\x8daku Georgu Abrahamu von Dyhrnu (1620-1671), ki je bil kancler province \xc5\xa0lezije in med drugim lastnik mesta Dyhernfurth na Odri. Ker je tudi ta preminil brez lastnega potomstva, se je zgodba s posvojitvijo ponovila. Baron je leta 1670 postal njegov ne\xc4\x8dak Georg Gotthard von Dyhrn (1640-1724), de\xc5\xbeelni politik in upravitelj okro\xc5\xbeja Freystadt, preko katerega se je baronska linija naposled razvila in obstala \xc5\xa1e naslednjih tristo let._NEWLINE_\xc5\xa0e konec 17. stoletja je cesar Leopold I. Habsbur\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeino Dyhrn ponovno po\xc4\x8dastil z novo plemi\xc5\xa1ko diplomo. Leta 1693 je bil v baronski stan povi\xc5\xa1an \xc5\xa1lezijski sodnik in de\xc5\xbeelni glavar Friedrich von Dyhrn (1625-1694), ki je izviral iz druge linije dru\xc5\xbeine Dyhrn, imenovane Sch\xc3\xb6nau. Njegovi potomci so \xc5\xbee \xc5\xa1tiri leta pozneje dosegli grofovski stan, grofovstvo pa so nato razli\xc4\x8dne veje te linije dobile \xc5\xa1e v letih 1739, 1775 in 1786. Linija Sch\xc3\xb6nau je bila po letu 1786 v celoti grofovska.\n_START_SECTION_\nVloga rodbine v zgodovini\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeina Dyhrn se je kot ve\xc4\x8dina pomembnih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein izkazala na mnogih podro\xc4\x8djih. Dyhrne najdemo med nem\xc5\xa1kimi generali, politiki, umetniki, diplomati, cerkvenimi dostojanstveniki, akademiki, pravniki, zgodovinarji in podjetniki._NEWLINE_Zelo pomembno vlogo je dru\xc5\xbeina Dyhrn imela v \xc5\xa1lezijski industriji, ki je svoj veliki razcvet do\xc5\xbeivljala konec 18. in na za\xc4\x8detku 19. stoletja. Ustanovili so \xc5\xa1tevilne steklarne, tovarne in rafinerije sladkorja, hranilnice v kraljevini Prusiji ter bili lastniki rudnikov premoga in koksa, s pomo\xc4\x8djo katerih so postali del gonilne sile znamenite bogate rudne industrije v provinci \xc5\xa0leziji.'