b'\n_START_ARTICLE_\nSmreka\n_START_SECTION_\nOpis smreke\n_START_PARAGRAPH_\nSmreka je hitro rasto\xc4\x8d iglavec sto\xc5\xbe\xc4\x8daste oblike z razvejano kro\xc5\xa1njo. Kro\xc5\xa1nja je sestavljena iz ukrivljenih vej, na katerih rastejo temno zelene iglice. Iglice so dolge od 10-25 milimetrov, ter so ravne. Na koncu vej rastejo spodaj podolgovati stor\xc5\xbei, ki visijo navzdol z vej. Deblo je podolgovato. Les je rde\xc4\x8dkastobel, v notranjosti pa se beljava ne lo\xc4\x8di od \xc4\x8drnjave. Poskobljan les ima vonj po smoli, pogosto pa se pojavljajo tudi smolni \xc5\xbeepki (luknja diskaste oblike napolnjena s smolo). Od lesa jelke se lo\xc4\x8di le po vsebnosti smolnih kanalov, ki jih jelka nima. Maksimalna vi\xc5\xa1ina je od 20 do 30 metrov, \xc5\xa1irina pa od 5 do 7 metrov. Lubje je smolnato in rde\xc4\x8dkastorjave barve ter je zelo hrapavo. Korenine rastejo plitvo pod povr\xc5\xa1jem, zato jo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i veter ali te\xc5\xbeak sneg lahko prevrneta ali odlomita. Kakor vemo pa so smreke golosemenke, se pravi da imajo stor\xc5\xbee, ki so pri smreki podolgovati ter bolj tanki. V teh vise\xc4\x8dih stor\xc5\xbeih pa le\xc5\xbeijo krilata semena. Stor\xc5\xbei so sprva zeleni in trdo zbiti. Ko jeseni dozorijo, postanejo rjavkasti. V toplih dneh se luske na stor\xc5\xbeih razmaknjeno, semena pa raznese veter. \xc4\x8ce jih odlo\xc5\xbei na primerna tla, iz njih zrastejo nova drevesa._NEWLINE__NEWLINE_Droga\xc2\xa0 (sve\xc5\xbei smrekovi vr\xc5\xa1i\xc4\x8dki) vsebuje lahko hlapljivo olje, vitamin C, pinen, limonen, bornilni acetat, balzam. Vr\xc5\xa1i\xc4\x8dki vsebujejo tudi precej smole. Smola nastane iz balzama, pri katerem je izhlapelo eteri\xc4\x8dno olje; ostanek je politerpenska zmes mnogih spojin. V smolah so smolne kisline in smolni alkoholi ter razli\xc4\x8dne druge spojine.'