b'\n_START_ARTICLE_\nRecikliranje aluminija\n_START_SECTION_\nPrednosti\n_START_PARAGRAPH_\nRecikliranje aluminija je bistveno cenej\xc5\xa1e v primerjavi s proizvodnjo novega aluminija, tudi, \xc4\x8de upo\xc5\xa1tevamo vse stro\xc5\xa1ke zbiranja, lo\xc4\x8devanja in recikliranja.[5] Na dolgi rok prihranimo tudi na dr\xc5\xbeavni ravni, saj z recikla\xc5\xbeo zmanj\xc5\xa1amo stro\xc5\xa1ke v povezavi z odlagali\xc5\xa1\xc4\x8di, rudniki in mednarodnim prevozom surovega aluminija.\n_START_SECTION_\nEnergijski prihranki\n_START_PARAGRAPH_\nRecikla\xc5\xbea aluminija porabi okoli 5% energije, ki je sicer potrebna za proizvodnjo aluminija iz boksita. Za elektrolizo aluminijevega oksida v aluminij potrebujemo veliko elektri\xc4\x8dne energije. Poleg tega pri recikliranju proizvedemo 95% manj toplogrednih plinov, kot pri proizvodnji novega aluminija. Kolik\xc5\xa1na je v resnici ta razlika, se jasno vidi, ko aluminij oksidira v termitu.\n_START_SECTION_\nOkoljski prihranki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce energijo neposredno ena\xc4\x8dimo z ogljikovim dioksidom, lahko re\xc4\x8demo, da recikliran aluminij ustvari le 5\xc2\xa0% koli\xc4\x8dine ogljikovega dioksida, ki se ga proizvede pri predelavi surovega materiala. V praksi tega ne moremo zagotovo trditi, saj lahko za proizvodnjo elektrike uporabimo ti. \xc4\x8disto energijo. Uporabimo nefosilna goriva, kot so na primer jedrska, geotermalna, hidroelektri\xc4\x8dna in son\xc4\x8dna energija, s \xc4\x8dimer ne onesna\xc5\xbeujemo. Proizvodnja aluminija je mo\xc4\x8dno povezana z viri poceni elektrike. Kanada, Brazilija, Norve\xc5\xa1ka in Venezuela pridobijo 61-99% energije iz hidroelektri\xc4\x8dnega vira in so najve\xc4\x8dji proizvajalci aluminija na svetu. Ve\xc4\x8dinski del aluminija je porabljen, kar pomeni, da \xc5\xbee majhen odstotek izgube predstavlja velike stro\xc5\xa1ke. Pretok materiala je zato dobro nadzorovan in preverjan iz finan\xc4\x8dnih razlogov. U\xc4\x8dinkovita proizvodnja in recikliranje imajo tudi na okolje dober vpliv. [6]\n_START_SECTION_\nProizvodnja kalupov\n_START_PARAGRAPH_\nOdpaden aluminij lo\xc4\x8dijo v paleto razli\xc4\x8dnih kategorij; na primer \xc5\xbeelezov aluminij (ohi\xc5\xa1ja motorja itd), \xc4\x8disti aluminij (aluminijasta plati\xc5\xa1\xc4\x8da)... Tehni\xc4\x8dne lastnosti vlitka, ki ga potrebujemo, \xc5\xbee vnaprej dolo\xc4\x8dijo tip odpadne kovine, ki jo bodo uporabili za za\xc4\x8detno taljenje. Po navadi z odpadno kovino napolnijo *** pe\xc4\x8d (druga\xc4\x8dne metode so se izkazale za manj ekonomi\xc4\x8dne in/ali nevarne) in jo stalijo, da se izoblikuje \xc2\xb4kopel\xc2\xb4. Staljeno kovino testirajo z uporabo spektroskopije na vzorcu, s \xc4\x8dimer dolo\xc4\x8dijo, katere primesi potrebujejo, da ustvarijo primeren kon\xc4\x8dni odlitek. Po dodatku primesi talino \xc5\xa1e nekajkrat testirajo, da jo s tem izpopolnijo po dolo\xc4\x8denih standardih. Ko ustvarijo pravi recept, na pe\xc4\x8d namestijo lij in kovino po navadi preko stroja za vlivanje vlijejo v kalupe. Talina se nato v miru ohladi, potem pa jo nalo\xc5\xbeijo in prodajo v obliki vlitega silikonsko aluminijevega kalupa razli\xc4\x8dnim podjetjem za ponovno uporabo.\n_START_SECTION_\nKoli\xc4\x8dina recikliranja\n_START_PARAGRAPH_\nBrazilija je leta 2001 zabele\xc5\xbeila 85\xc2\xa0% dele\xc5\xbe recikliranja, kar pomeni 10,5 miljard plo\xc4\x8devnik za pija\xc4\x8do. V Braziliji je recikla\xc5\xbea plo\xc4\x8devink velikega pomena saj je bilo leta 2001 v postopek recikla\xc5\xbee le-teh vklju\xc4\x8denih 15 milijonov ljudi, ki so dosegli ponovno uporabo kar 85% aluminija. To je Brazilijo postavilo na prvo mesto nad drugouvr\xc5\xa1\xc4\x8deno Japonsko z 82,5% dele\xc5\xbeem predelave. [12] Sedaj je Brazilija na prvem mestu lestvice o koli\xc4\x8dini predelave aluminijastih plo\xc4\x8devink \xc5\xbee 8 let zapored z neverjetnim dele\xc5\xbeem, ki se vedno giblje okoli 90%.[13]_NEWLINE_Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike so v letu 2001 z recikliranjem odpadnega materiala pridobile 2,982 milijonov ton aluminija, s \xc4\x8dimer so presegle koli\xc4\x8dino na novo pridobljenega aluminija. Tega leta je koli\xc4\x8dina s strani ZDA recikliranih aluminijastih plo\xc4\x8devink predstavljala 55,4% celotne produkcije z 755.000 ton recikliranega aluminija. [12]\n_START_SECTION_\nSekundarna reciklacija aluminija\n_START_PARAGRAPH_\nBela \xc5\xbelindra, ki nastane pri prvotni proizvodnji aluminija in pri postopku recikla\xc5\xbee, \xc5\xa1e vedno vsebuje uporabne koli\xc4\x8dine aluminija, ki jih lahko industrijsko izlo\xc4\x8dimo.[14] S tem postopkom proizvedemo aluminijeve klade, ostane pa tudi zapletena me\xc5\xa1anica odpadnega materiala. S temi odpadki je te\xc5\xbeko upravljati. Hitro reagirajo z vodo, pri \xc4\x8demer se sprosti me\xc5\xa1anica plinov, (med njimi vodik, etin, acetilen, amonijak...), ki se lahko samodejno v\xc5\xbege pri stiku z zrakom.[15] Stik z vla\xc5\xbenim zrakom povzro\xc4\x8di, da se sprostijo obilne koli\xc4\x8dine amonijaka. Vendar se kljub tem te\xc5\xbeavam odpaden material, ki nastane pri recikla\xc5\xbei, lahko uporablja in sicer kot polnilo za asfalt in beton.[16]'