b'\n_START_ARTICLE_\nPrese\xc5\xa1ko jezero\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPrese\xc5\xa1ko jezero se nahaja v stranski kotlini Ziljske doline, ki je nastala v ledeni dobi.  Predstavlja ostanek dokaj ve\xc4\x8djega jezera iz \xc4\x8dasa po ledeni\xc5\xa1ki dobi, ki se je zmanj\xc5\xa1alo z okopnenjem in nasipavanjem. Severno od jezera se nahaja gorska veriga Negala (nem. Spitzegelgruppe). Na jugozahodu se nahaja greben filita na obmo\xc4\x8dju vasi Guggenberg in Brda na Zilji, ki ga sestavlja skrilavec kristalinskega izvora. _NEWLINE_Ima polkroglo obliko z dokaj enakomerno obalo. Podvodno pobo\xc4\x8dje na zahodu, severu in vzhodu je plitvo, le na jugu pada ostreje. Dno jezera je ravno, le \xc5\xa1tevilni izvori tvorijo lijake. Srednja globina jezera je 3,4 m in le sedmina jezera je globlja od 6 m, izvorni lijaki pa so globoki tudi do 13 m._NEWLINE_Na zahodu in vzhodu obdaja jezero naravno trsti\xc4\x8devje, ki so ga na severu in jugu nadomestile kulturne povr\xc5\xa1ine in kopali\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nHidrologija in ekologija\n_START_PARAGRAPH_\nZa Prese\xc5\xa1ko jezero je zna\xc4\x8dilna visoka stopnja apna v vodi. Trdota vode je okoli 10 \xc2\xb0dH. Koncentracija kalcija je okoli 50 mg/l. Njegova pH-vrednost zna\xc5\xa1a med 8 in 9. _NEWLINE_Dejstvo, da je jezero dokaj plitvo, in delovanje sonca razlagata, da se jezero zgodaj poleti dokaj hitro segreje na temperature med 22 in 24 \xc2\xb0C. V globini med 5 in 8 m se nahaja mejna plast, pod katero temperatura vode hitro pada. Globinska voda ima temperaturo okoli 10 \xc2\xb0C._NEWLINE_Dve tretjini pritoka jezera zagotavlja potok Bela (Vellach) (0,7 m\xc2\xb3/s) in nekaj manj\xc5\xa1ih drugih pritokov, tretjino pa talna voda (okoli 0,5 m\xc2\xb3/s). Zaradi velikega pritoka se voda v jezeru zamenja le v 20 dneh. Voda iz jezera odteka skozi Prese\xc5\xa1ko Jezernico v Ziljo._NEWLINE_Izvori v obliki lijakov so posledica nasipov potoka Bele, ki segajo do jezera. Nahajajo se na talni ledenodobni moreni, ki je za vodo nepropustna in jo pokrivajo glinasti sedimenti. Med obema plastema je zajeta gorska voda, ki izstopa v podvodnih izvorih._NEWLINE_Visoki pretok vode je prepre\xc4\x8dil, da bi pri\xc5\xa1lo v 1960. in 1970. letih do evtrofikacije, saj ni pri\xc5\xa1lo do ekstremne obremenitve s hranilnimi snovmi in tako tudi ne do cvetenja alg. Koncentracija fosforja v povr\xc5\xa1inskih vodah je narasla na dvojno vrednost pod 10 \xc2\xb5g/l in najve\xc4\x8dja gostota alg je bila 2,5 g/m\xc2\xb3. Evtrofikacija je bila najvi\xc5\xa1ja v letih 1983 in 1984, kar je malo v primerjavi z drugimi koro\xc5\xa1kimi jezeri. Izgradnja kanalizacije leta 1969 je znatno izbolj\xc5\xa1ala kakovost vode, tako da zdaj velja voda jezera za pitno. Leta 1999 je bila koncentracija fosforja pod 5 \xc2\xb5g/l, biomasa alg pa 0,3 g/m\xc2\xb3. Globinska vidljivost je 5 do 6 m in sega tako na mnogih delih do dna jezera._NEWLINE_Pozna posledica vnosa hranilnih snovi v 60ih in 70ih letih 20. stoletja je bila, da je, potem ko se je voda spet zbistrila, pri\xc5\xa1lo do pospe\xc5\xa1ene rasti podvodnih rastlin, katerim koristita tako sonce, ki sega do dna, kot tudi hranilne snovi. Tako je pri\xc5\xa1lo do motenja kopanja. V 90. letih 20. stoletja so zato s posebnimi stroji odstranili talno blato ob severni in ju\xc5\xbeni obali. Zdaj rastlinje redno odstranjujejo z (pod-)vodno koslinico na \xc4\x8dolnu.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi manj\xc5\xa1e globine rastejo na veliki povr\xc5\xa1ini vodne rastline: smre\xc4\x8dica (Hippuris vulgaris), rumeni lokvanj (Nuphar lutea) in alge paro\xc5\xbenice (Charophyceae)._NEWLINE_Zaradi nizke stopnje vnosa hranilnih snovi in visokega pretoka je raven fitoplanktona dokaj nizka. Prevladujejo kremen\xc4\x8daste alge (Bacillariophyta) . Druga skupina so t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbzlate alge\xc2\xab\xc2\xa0(Chrysophyta), ki so zna\xc4\x8dilne za \xc4\x8dista in hladna vodovja in se zlasti razvijajo spomladi in avgusta._NEWLINE_Na Prese\xc5\xa1kem jezeru je najve\xc4\x8dje koro\xc5\xa1ko nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de navadnega trsta (Phragmites australis), ki zraste do 3 m visoko. Poleg trsja najdemo \xc5\xa1e druge cevaste rastline, kot sta sitec (Schoenoplectus lacustris) in v manj\xc5\xa1i meri lo\xc4\x8dkovka Cladium mariscus. Proti kopnu rasteta \xc5\xa1a\xc5\xa1 in \xc4\x8drna jel\xc5\xa1a. Zna\xc4\x8dilne rastline na prehodnih obmo\xc4\x8djih so togi \xc5\xa1a\xc5\xa1 (Carex elata), Menyanthes trifoliata, Peucedanum palustre, Lysimachia vulgaris in Lythrum salicaria. Orhideja, ki je postala dokaj redka v srednji Evropi, loeselova grezovka (Liparis loeselii), raste v barju._NEWLINE_Mo\xc4\x8dvirski gozd okoli jezera sestavljajo izklju\xc4\x8dno \xc4\x8drne jel\xc5\xa1e. Na obmo\xc4\x8dju odtoka najdemo dodatno sivo jel\xc5\xa1o (Alnus incana), ki je le redka na Koro\xc5\xa1kem. Poleg mo\xc4\x8dvirnatega gozda se nahajajo vla\xc5\xbeni travniki, ki so dom redkim rastlinam in bili neko\xc4\x8d pomembni za ziljsko konjerejo._NEWLINE_Zooplankton sestavljajo razne vrste. Pogosti so kota\xc4\x8dniki Polyarthra vulgaris, Gastropus stylifer, Ascomorpha ovalis in Asplanchna priodonta; redkej\xc5\xa1i so Keratella cochlearis, Kellicottia longispina, Ploesoma truncatum in Hexarthra mira. Najbolj pogosti predstavnik cepono\xc5\xbecev je Eudiaptomus graciloides, redkej\xc5\xa1i so plenilski Cyclops bohater in Eucyclops serrulatus. V jezeru \xc5\xbeivi \xc5\xa1est vrst rakcev iz skupine Branchiopoda, med njimi Daphnia hyalina._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilne ptice, ki so vezane na trsje, so srpi\xc4\x8dna trstnica, trstni strnad in mala bobnarica oz. \xc4\x8dapljica. Tipi\xc4\x8dne vodne ptice so raca mlakarica, \xc4\x8drna liska in \xc4\x8dopasti ponirek. Manj opazni zaradi skrivanja v trsti\xc4\x8devju so zelenonoga tukalica, mali ponirek in moko\xc5\xbe. Zadnji podatek o gnezditvi grahaste tukalice je iz leta 1976. Redkej\xc5\xa1a gnezdilca sta \xc5\xa1e \xc5\xa1krlatec in rumena pastirica._NEWLINE_Na Koro\xc5\xa1kem ogro\xc5\xbeena vrsta ka\xc4\x8djega pastirja je popotni pore\xc4\x8dnik (Gomphus vulgatissimus). V \xc5\xa1a\xc5\xa1ju in trsti\xc4\x8devju najdemo tudi pol\xc5\xbea vrste Vertigo moulinsiana, ki ima tu svoje najbolj zahodno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de na Koro\xc5\xa1kem._NEWLINE_V jezeru \xc5\xbeivijo slede\xc4\x8de ribe: \xc5\xa1\xc4\x8duka, som, klen, pezdirek, plo\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8d, krap, zelenika, rde\xc4\x8deoka, rde\xc4\x8deperka, linj, ostri\xc5\xbe in smu\xc4\x8d.  Poto\xc4\x8dni rak (Astacus astacus) je pogost pri pritoku in pri odtoku jezera. V odtoku so najbolj pogoste ribe krap, rde\xc4\x8deoka, klen in som. Zaradi raznolikosti struktur je ogromno rib (do pribli\xc5\xbeno 9000 kg/ha).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrese\xc5\xa1ko jezero je priljubljeno kot dokaj toplo jezero za kopanje. Turizem se za\xc4\x8denja okoli leta 1890, toda prvotno se je dokaj po\xc4\x8dasi razvijal zaradi geografske odmaknjenosti Ziljske doline. Dokaj kmalu so letovi\xc5\xa1\xc4\x8darji odkrili jezero in \xc5\xa0mohor. Po prvi svetovni vojni se je \xc5\xa1tevilo turistov pove\xc4\x8dalo in tako je leta 1932 ob\xc4\x8dina Mo\xc5\xa1e (danes del \xc5\xa0mohorja) ustanovila kraj ob Prese\xc5\xa1kem jezeru, ki je danes poleg vasi Sonnleitn in Mokrin tretja vas, ki je bila ustanovljena zaradi turizma. Turizem se je posebno razvil v 50. letih dvajsetega stoletja, v \xc4\x8dasu visoke gospodarske rasti. V tem \xc4\x8dasu sta bila ustanovljena tudi dva kampa. Leta 1967 je bilo ustanovljeno mestno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bilo leta 1992 obnovljeno in preurejeno v prvi koro\xc5\xa1ki park do\xc5\xbeivetij z vodnim toboganom in napravo Luna Loop._NEWLINE_Dovoljenje za ribolov ima doma\xc4\x8da ribi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina, ki lovi krape, linje, \xc5\xa1\xc4\x8duke in some. Pri odtoku ima druga dru\xc5\xbeina pravico ribolova._NEWLINE_Dokler ni pri\xc5\xa1lo do pojava kuge pri rakih, je bil gospodarsko pomemben tudi lov na poto\xc4\x8dne rake. Rake so prodajali na trgih v Beljaku in Celovcu ter celo na Dunaju, kamor so jih po\xc5\xa1iljali z vlakom.\n_START_SECTION_\nKrajinsko varstveno obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1970 je bilo jezero z okoli\xc5\xa1kim ozemljem razgla\xc5\xa1eno za krajinsko varstveno obmo\xc4\x8dje (de\xc5\xbeelna zakona \xc5\xa1tev. 89/1970 in \xc5\xa1tev. 62/1983). Obsega 416 ha.\n_START_SECTION_\nKulturna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrese\xc5\xa1ko ali Pazrijsko jezero je pomembno tudi za slovensko kulturno zgodovino, zlasti so se v njegovi bli\xc5\xbeini rodili \xc5\xa1tevilni znameniti Slovenci in kulturni aktivisti ter je v njegovi okolici \xc4\x8dvrsto za\xc5\xbeivelo slovensko zadru\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo in organizirano prosvetno delo. Tudi cerkveni jezik je bil za \xc4\x8dasa monarhije slovenski, prav tako kot \xc5\xa1e v medvojnem \xc4\x8dasu._NEWLINE_V bli\xc5\xbenih Melvi\xc4\x8dah kakor tudi v Brdu pri \xc5\xa0mohorju sta delovali slovenski prosvetni dru\xc5\xa1tvi ter zadrugi. Februarja 1903 je bilo v Brdu na Zilji ustanovljeno Katoli\xc5\xa1ko slovensko izobra\xc5\xbeevalno dru\xc5\xa1tvo Brdo. Istega leta je bila ustanovljena Hranilnica in posojilnica v \xc5\xa0t. Jurju na Zili. Leta 1910 je bilo v Melvi\xc4\x8dah ustanovljeno Katoli\xc5\xa1ko slovensko izobra\xc5\xbeevalno dru\xc5\xa1tvo Melvi\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZnameniti Slovenci z okolice Prese\xc5\xa1kega jezera\n_START_PARAGRAPH_\nV Viten\xc4\x8dah ob Prese\xc5\xa1kem jezeru se je leta 1809 rodil narodni prebuditelj, etnolog in duhovnik Matija Majar Ziljski. V Mostah je rojen dr\xc5\xbeavno- in de\xc5\xbeelnozborski poslanec Franc Grafenauer (1860-1935). Ivan Grafenauer, znameniti slovenski jezikoslovec in literarni zgodovinar, se je rodil v Veliki vasi leta 1880. V Dolu pri Brdu pri \xc5\xa0mohorju se je leta 1894 rodil narodopisec Vinko M\xc3\xb6derndorfer, leta 1894 pa \xc5\xa1e skladatelj Anton Jobst. V Melvi\xc4\x8dah se je leta 1895 rodil znameniti Julij Felaher.'