b"\n_START_ARTICLE_\nMarcellin Berthelot\n_START_SECTION_\nOdkritja\n_START_PARAGRAPH_\nTemelj vsega Berthelotovega znanstvenega dela na podro\xc4\x8dju kemije je bilo spoznanje, da so vsi kemi\xc4\x8dni pojavi odvisni od delovanja fizikalnih sil, ki se lahko dolo\xc4\x8dijo in izmerijo. Ko je za\xc4\x8del svojo znanstveno kariero, je kljub temu, da so \xc5\xbee sintetizirali nekaj organskih spojin, \xc5\xa1e vedno veljalo splo\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje, da je celotna organska kemija zgolj analiti\xc4\x8dna znanost in ne more postati konstruktivna, ker je za nastajanje organskih spojin potrebna \xc5\xbeivljenjska sila._NEWLINE_Berthelot je temu nepopustljivo nasprotoval in s sintezo \xc5\xa1tevilnih ogljikovodikov, naravnih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob, sladkorjev in drugih organskih spojin dokazal, da se organske spojine lahko tvorijo tudi z obi\xc4\x8dajnimi kemijskimi metodami._NEWLINE_Leta 1863 je za bil za svoje dose\xc5\xbeke nagrajen s \xc4\x8dlanstvom v Acad\xc3\xa9mie Nationale de M\xc3\xa9decine in velikim kri\xc5\xbeem reda legije \xc4\x8dasti.\n_START_SECTION_\nPublikacije\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave sintez organskih spojin je objavil v \xc5\xa1tevilnih \xc4\x8dlankih in knjigah, med njimi v Chimie organique fond\xc3\xa9e sur la synthese (Organska kemija, ki temelji na sintezah, 1860) in Les Carbures d'hydrog\xc3\xa8ne (Ogljikovodiki, 1901). Trdil je, da kemijskih pojavov ne obvladujejo kak\xc5\xa1ni posebni zakoni, ampak splo\xc5\xa1ni zakoni mehanike, ki veljajo v celotnem vesolju. Ta svoj pogled je razvil in s pomo\xc4\x8djo poskusov dokazal in objavil v knjigah M\xc3\xa9canique Chimique (Kemijska mehanika, 1878) in Thermochimie (Termokemija, 1897). Ta veja znanstvenega dela ga je privedla tudi do raziskav eksplozivov. Teoreti\xc4\x8dno plat raziskav je objavil v knjigi Sur la force de la poudre et des mati\xc3\xa8res explosives (Sila smodnika in eksplozivov, 1872), prakti\xc4\x8dni del raziskav pa mu je omogo\xc4\x8dil, da je postal predsednik znanstvenega odbora za obrambo obleganega Pariza leta 1870-1871, zatem pa vodja francoskega odbora za eksplozive._NEWLINE_Poskuse, s katerimi je ugotavljal tlak plinov med eksplozijami vodika, je opravljal v posebnih komorah z batom, v katerih je lahko razlikoval zgorevanje zmesi vodika in kisika in pravo eksplozijo.\n_START_SECTION_\nZgodovinska in filozofska dela\n_START_PARAGRAPH_\nV kasnej\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenjskem obdobju je raziskoval in pisal knjige o zgodovini kemije. Mednje spadata Origines de l'alchimie (Rojstvo alkimije, 1885) in Introduction \xc3\xa0 l'\xc3\xa9tude de la chimie des anciens et du moyen \xc3\xa2ge (Uvod v \xc5\xa1tudij kemije od antike do srednjega veka, 1889). Napisal je tudi delo Science et philosophie (Znanost in filozofija, 1886), v katerem so objavljena dobra znana pisma francoskemu filozofu Ernestu Renanu La Science id\xc3\xa9ale et la science positive (Idealna in pozitivna znanost), La R\xc3\xa9volution chimique: Lavoisier (Kemijska revolucija: Lavoisier, 1890) in Science et morale (Znanost in morala, 1897). Napisal je tudi \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dlanke v La Grande Encyclop\xc3\xa9die, ki jo je pomagal ustanoviti.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nBerthelot je umrl nenadoma, takoj po smrti svoje \xc5\xbeene Sophie Niaudet (1837-1907). Skupaj z njo je pokopan v pari\xc5\xa1kem Panteonu._NEWLINE_Z njo je imel \xc5\xa1est otrok: Marcel Andr\xc3\xa9 (1862-1939), Marie-H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne (1863-1895), Camille (1864-1928), Daniel (1865-1927), Philippe (1866-1934) in Ren\xc3\xa9 (1872 -1960)."