b'\n_START_ARTICLE_\nNikotinski receptor\n_START_PARAGRAPH_\nNikotinski receptorji so receptorji v vegetativnem \xc5\xbeiv\xc4\x8devju in v \xc5\xbeivalskem \xc5\xbeiv\xc4\x8devju, na katerega se fiziolo\xc5\xa1ko ve\xc5\xbee acetilholin. Nahajajo se v avtonomnih ganglijih, motori\xc4\x8dnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dicah ter osrednjem \xc5\xbeiv\xc4\x8devju._NEWLINE_Spadajo med ionotropne receptorje, saj so neposredno povezani z ionskim kanal\xc4\x8dkom, za razliko od metabotropnih receptorjev, kjer je za to potreben sekundarni obve\xc5\xa1\xc4\x8devalec. Gre za najbolj preu\xc4\x8devano vrsto ionotropnih receptorjev._NEWLINE_Tako kot druga vrsta acetilholinskih receptorjev, muskarinski receptorji, se tudi na nikotinske receptorje ve\xc5\xbee \xc5\xbeiv\xc4\x8dni prena\xc5\xa1alec acetilholin. Poimenovani so po nikotinu, ki se lahko prav tako ve\xc5\xbee na te receptorje in jih aktivira, med tem ko lahko muskarinske receptorje aktivira muskarin._NEWLINE_Pri \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah je holinergi\xc4\x8dni sistem vezan na osrednje \xc5\xbeiv\xc4\x8devje, medtem ko je pri sesalcih prisoten tako v osrednjem kot obkrajnem \xc5\xbeiv\xc4\x8devju.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nNikotinski receptorji imajo molekulsko maso 29 kDa in so zgrajeni iz 5 podenot, razvr\xc5\xa1\xc4\x8denih somerno okoli osrednjega ionskega kanal\xc4\x8dka. Vsaka podenota sestoji iz 4 transmembranskih domen, katerih in N- in C-konec se nahajata znotraj celice. Dolo\xc4\x8dene podobnosti si delijo z receptorji GABAA, glicinskimi receptorji in serotoninskimi receptorji tipa 3, ki so vsi ionotropni receptorji._NEWLINE_Pri vreten\xc4\x8darjih nikotinske receptorje na splo\xc5\xa1no razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v dva podtipa, in sicer glede na mesto njihovega izra\xc5\xbeanja: mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni in \xc5\xbeiv\xc4\x8dni tip. Nikotinski receptorji mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnega tipa se nahajajo v motori\xc4\x8dni plo\xc5\xa1\xc4\x8dici in so bodisi v zarodni obliki (sestavljeni iz podenot \xce\xb11, \xce\xb21, \xce\xb4 in \xce\xb3 v razmerju 2:1:1:1) ali v odrasli obliki (sestavljeni iz podenot \xce\xb11, \xce\xb21, \xce\xb4 in \xce\xb5 v razmerju 2:1:1:1). \xc5\xbdiv\xc4\x8dni nikotisnki receptorji zajemajo \xc5\xa1tevilne homomerne in heteromerne kombinacije 12 razli\xc4\x8dnih podenot: od \xce\xb12 do \xce\xb110 in od \xce\xb22 do \xce\xb24. Primeri \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih nikotinskih receptorjev so: (\xce\xb14)\xe2\x82\x83(\xce\xb22)\xe2\x82\x82, (\xce\xb14)\xe2\x82\x82(\xce\xb22)\xe2\x82\x83 in (\xce\xb17)\xe2\x82\x85. Pri obeh podskupinah so posamezne podenote med seboj sorodne, zlasti v svojih hidrofobnih regijah.\n_START_SECTION_\nOdprtje kanal\xc4\x8dka\n_START_PARAGRAPH_\nNikotinski receptor predstavlja neselektiven kationski kanal\xc4\x8dek, kar pomeni, da lahko membrano po odprtju kanal\xc4\x8dka prehajajo razli\xc4\x8dni pozitivno nabiti ioni. Prepusten je za Na\xe2\x81\xba in K\xe2\x81\xba, nekatere kombinacije podenot pa omogo\xc4\x8dajo prehod tudi Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba._NEWLINE_Za kalcijeve ione Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba so prepustni nekateri \xc5\xbeiv\xc4\x8dni nikotinski receptorji, kar lahko spro\xc5\xbei spro\xc5\xa1\xc4\x8danje drugih \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih prena\xc5\xa1alcev. Kanal\xc4\x8dek se odpre hipoma in ostaja na\xc4\x8deloma odprt, dokler agonist ostaja vezan na vezavno mesto, kar obi\xc4\x8dajno traja okoli 1 milisekundo. V redkih primerih pa se lahko kanal\xc4\x8dek spontano zapre kljub vezavi acetilholina ali pa se kljub odsotnosti liganda odpre. Zato vezava acetilholina zgolj pove\xc4\x8da verjetnost odprtja kanal\xc4\x8dka; ve\xc4\x8d acetilholina se ve\xc5\xbee na receptor, ve\xc4\x8dja je verjetnost, da se bo kanal\xc4\x8dek odprl._NEWLINE_\xc4\x8ce je na nikotinski receptor vezan ka\xc4\x8dji strup nevrotoksin alfa, se nanj acetilholin ne more vezati. Nevrotoksini alfa so antagonisti, ki se mo\xc4\x8dno nekovalentno ve\xc5\xbeejo na mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne nikotinske receptorje in prepre\xc4\x8dijo vezavo in delovanje acetilholina na postsinapti\xc4\x8dno membrano. Zaradi blokade prehajanja ionov povzro\xc4\x8dijo ohromelost in nato smrt. Nikotinski receptorji vsebujejo dve vezavni mesti za ka\xc4\x8dje nevrotoksine. Preu\xc4\x8devanje dinamike vezave ligandov na nikotinske receptorje je te\xc5\xbeavno, vendar so novej\xc5\xa1e \xc5\xa1tudije z uporabo modela lastnega nihanja doprinesle pomo\xc4\x8d pri napovedovanju narave mehanizmov vezave tako ka\xc4\x8djih toksinov kot acetilholina na nikotinske receptorje. Nakazujejo, da je za odprtje kanal\xc4\x8dka bistven premik v obliki zanihljaja, ki se pojavi ob vezavi acetilholina na receptor, in da ena ali dve molekuli bungarotoksina alfa ali drugega dolgoveri\xc5\xbenega nevrotoksina alfa zado\xc5\xa1\xc4\x8data, da se ta premik zgodi. Toksini naj bi zaklenili med seboj sosednji podenoti, kar prepre\xc4\x8di zanihanje podenot ob vezavi acetilholina in s tem odprtje kanal\xc4\x8dka.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nPo vezavi acetilholina na nikotinske receptorje pride do odprtja ionskih kanal\xc4\x8dkov in posledi\xc4\x8dno do depolarizacije in spro\xc5\xbeitve ekscitacijskega postsinapti\xc4\x8dnega potenciala, kar omogo\xc4\x8di prenos dra\xc5\xbeljaja iz enega \xc5\xbeivca na drugega (v ganglijih) oziroma iz \xc5\xbeivca na mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno celico (v \xc5\xbeiv\xc4\x8dno-mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnem stiku). Nikotinski u\xc4\x8dinki acetilholina, ki jih lahko opazujemo pri aplikaciji velikega odmerka acetilholina po predhodni blokadi muskarinskih receptorjev z atropinom, so posledica delovanja na avtonomne ganglije (simpati\xc4\x8dno in parasimpati\xc4\x8dno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje), \xc5\xbeiv\xc4\x8dno-mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne stike hotnih mi\xc5\xa1ic in sredico nadledvi\xc4\x8dnice. Avtonomni gangliji in hotne mi\xc5\xa1ice so stimulirani. Zaradi stimulacije simpatikusa in posledi\xc4\x8dne vazokonstrikcije pride do porasta krvnega tlaka. Na drugem koraku povi\xc5\xa1anje krvnega tlaka povzro\xc4\x8di spro\xc5\xa1\xc4\x8danje adrenalina iz sredice nadledvi\xc4\x8dnice.'