b"\n_START_ARTICLE_\nGiorgio Agamben\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGiorgio Agamben se je rodil 22. aprila 1942 v Rimu. \xc5\xa0tudiral je pravo in filozofijo na Univerzi v Rimu. Njegovo diplomsko delo, v katerem je predstavil politi\xc4\x8dno misel Simone Weil, ni bilo nikoli objavljeno. Po koncu \xc5\xa1tudija je nekaj let sodeloval na seminarjih Martina Heideggerja v Provansi. V sedemdesetih se je ukvarjal predvsem z lingvistiko, filozofijo, poezijo in srednjeve\xc5\xa1ko kulturo.  _NEWLINE_V svojem \xc5\xbeivljenju se je zelo zbli\xc5\xbeal s pesnikoma Giorgiom Capronijem in Josejem Bergaminom in pisateljico Elso Morante, ki ji je posvetil ve\xc4\x8d esejev. Spoprijateljil se je tudi z drugimi uglednimi intelektualci, kot so Pier Paolo Pasolini, Italo Calvino, Ingeborg Bachmann in drugi._NEWLINE_Na njegovo delo so vplivali predvsem Heidegger, Walter Benjamin in Michel Foucault. Do leta 1996 je urejal Benjaminova zbrana dela v italijanskem prevodu. Po njegovi smrti je odkril par njegovih pomembnih rokopisov, ki so bili klju\xc4\x8dnega pomena za Agambenova poznej\xc5\xa1a dela._NEWLINE_Njegova politi\xc4\x8dna misel je temeljila predvsem na Aristotlovih delih Politika, Nikomahova etika in O du\xc5\xa1i. Vklju\xc4\x8deval se je v teoreti\xc4\x8dne debate, ki jim je sledila objava Nancyjevega eseja Brezdelna skupnost (La communaut\xc3\xa9 d\xc3\xa9soeuvr\xc3\xa9e) in kasneje \xc5\xa1e esej Skupnost, ki je ni mogo\xc4\x8de priznati (La communaut\xc3\xa9 inavouable). Slednjega je Maurice Blanchot objavila kot odgovor na Nancyjev esej. V teh delih je potekala razprava o pojmu skupnost, saj je bilo v tistem \xc4\x8dasu veliko govora o Evropski skupnosti. _NEWLINE_Agamben je v svojih poznej\xc5\xa1ih delih tudi sam predlagal svoj model skupnosti v delu Skupnost, ki pride._NEWLINE_Predaval je na Akademiji za arhitekturo v [[Mendrisiggju v \xc5\xa0vici, v preteklosti pa je u\xc4\x8dil tudi na Univerzi IUAV iz Benetk, na Mednarodnem kolid\xc5\xbeu filozofije v Parizu, Univerzi v Veroni, Univerzi Macareta in (EGS Saas-Fee). Kot gostujo\xc4\x8di profesor je dalj \xc4\x8dasa pou\xc4\x8deval na \xc5\xa1tevilnih ameri\xc5\xa1kih univerzah. V letu 2003 se je odpovedal svojemu polo\xc5\xbeaju kot \xc4\x8dastni profesor zaradi poostrenega nadzora ameri\xc5\xa1ke vlade za vsakogar, ki je hotel potovati v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike._NEWLINE_Za svoje delo je do sedaj prejel ve\xc4\x8d nagrad, med drugim tudi Prix Europ\xc3\xa9en de l'Essai Charles Veillon (2006) in nagrado Dr. Leopolda Lucasa (2013), ki jo podeljuje Univerza v T\xc3\xbcbingenu, za delo Leviathans R\xc3\xa4tsel. Leta 2018 je bil prejemnik nagrade Nonino."