b'\n_START_ARTICLE_\nMutimir Vlastimirovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeitev Srbov v svojo dr\xc5\xbeavo je bila posledica hitre \xc5\xa1iritve bolgarske oblasti nad Slovani. Srbi in Bolgari so \xc5\xbeiveli v miru do bolgarskega napada leta 839 v zadnjih letih vladavine bizantinskega cesarja Teofila (vladal 829-842). Vlastimir je zdru\xc5\xbeil ve\xc4\x8d srbskih plemen, Teofil  pa mu je v zameno za priznanje njegove suverenosti priznal neodvisnost. Politi\xc4\x8dno sliko je spremenila bolgarska priklju\xc4\x8ditev zahodne Makedonije. Kana Malamir in Presijan sta v konsolidaciji Srbov  verjetno videla gro\xc5\xbenjo in  jih posku\xc5\xa1ala podjarmiti z zasedbo njihovega ozemlja._NEWLINE_Kan Presijan (vladal 836-852) je leta 839  napadel Srbijo, ker se je morda \xc4\x8dutil ogro\xc5\xbeenega, ali pa so Bizantinci posku\xc5\xa1ali odvrniti njegovo pozornost od slovanskega upora na Peloponezu, da bi ga la\xc5\xbee zatrli.  V vojni, ki je trajala tri leta, je zmagal Vlastimir. Presijan ni osvojil nobenega ozemlja, ampak je do\xc5\xbeivel te\xc5\xbeak poraz in izgubil veliko mo\xc5\xbe. _NEWLINE_Vojna se je kon\xc4\x8dala s Teofilovo smrtjo leta 842, s katero so se kon\xc4\x8dale Vlastimirjeve obveznosti do Bizantinskega cesarstva, po drugi strani pa je dobil prilo\xc5\xbenost za napad na Bolgare (842-843) in priklju\xc4\x8ditev njihovega  ozemlja v okolici Ohrida, Bitole in Devola._NEWLINE_Vlastimir je za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti svoje ozemlja tudi proti zahodu in zasedel jugovzhodno Bosno in severovzhodno Hercegovino (Hum). Bolgari so medtem zasedli Brani\xc4\x8devo, Pomoravje, Timo\xc5\xa1ko krajino, Povardarje in Podrimje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMutimirjev o\xc4\x8de Vlastimir je umrl v letih 845-850. Srbska kne\xc5\xbeevina je bila po njegovi smrti razdeljena med njegove tri sinove:  Mutimirja, Strojimirja in Gojnika. Bratje so vladali kot oligarhi, vendar je vrhovno oblast imel Mutimir, brata pa sta bila nekak\xc5\xa1na vazala._NEWLINE_Leta 853 ali 854 so Srbe napadli Bolgari pod poveljstvom Vladimirja Rasata, sina kana Borisa I., da bi se ma\xc5\xa1\xc4\x8deval za Presijanov poraz leta 842. Vlastimir je Bolgare s pomo\xc4\x8djo obeh bratov porazil in ujel Vladimirja in 12 bojarjev. Boris I. in Vlastimir sta sklenila mir ali celo zavezni\xc5\xa1tvo. Vlastimireva sinova  Pribilslav in \xc5\xa0tefan sta spremila vojne ujetnike do meje, kjer sta jih v znak miru osvobodila in izmenjala darila. Boris ju je bogato obdaril, Vlastimir pa je kanu poklonil po dva su\xc5\xbenja, sokola in psa in 80 krzen._NEWLINE_V Srbiji se je zatem med brati za\xc4\x8dela borba za oblast, ki se je kon\xc4\x8dala z izgonom obeh mlaj\xc5\xa1ih bratov na bolgarski dvor. Mutimir je na svojem dvoru iz politi\xc4\x8dnih razlogov   obdr\xc5\xbeal Gojnikovega sina Petra, ki je kmalu pobegnil na Hrva\xc5\xa1ko.  Vzrok za njegov beg ni znan, vendar se  domneva, da je bila posledica verolomnosti.   _NEWLINE_Mutimir je k bizantinskemu cesarju Baziliju I. poslal delegacijo s pro\xc5\xa1njo, da pokristjani njegove  podlo\xc5\xbenike, in priznal suverenost Bizantinskega cesarstva._NEWLINE_Leta 866 so Dubrovnik napadli Saraceni. Dubrov\xc4\x8dani so za pomo\xc4\x8d prosili Bazilija I., ki jim je na pomo\xc4\x8d poslal veliko ladjevje pod poveljstvom Niketa Orifa. Ladjo z dubrovni\xc5\xa1kimi  odposlanci so na povratku iz Konstantinopla zajeli poganski Neretvanci, kar je ogor\xc4\x8dilo bizantinskega cesarja. Proti njim je poslal svoje ladjevje in jih podjarmil.  Do leta 878 je bila pod bizantinsko oblastjo cela Dalmacija (Dalmatinska t\xc3\xa9ma). Ve\xc4\x8dina ozemlja je bila pod versko jurisdikcijo Ekumenskega patriarhata v Konstantinoplu. _NEWLINE_Mutimir je umrl leta 891. Pokopan je bil najverjetneje v cerkvi sv. Petra in Pavla v Rasu pri Novem Pazarju. Nasledil ga je njegov najstarej\xc5\xa1i sin Pribislav.\n_START_SECTION_\nPokristjanjenje Srbov\n_START_PARAGRAPH_\nSrbe so pokristjanili bizantinski misijonarji, ki jih je poslal Bazilij I. po priznanju bizantinske suverenosti. Cesar jim je morda poslal tudi \xc5\xa1kofa. Pokristjanjenje je bilo delno posledica bizantinskega in kasneje bolgarskega vpliva. Pomembno je omeniti, da so bile vsak med vladavino kneza Koclja (vladal 861\xe2\x80\x93874) morda vzpostavljeni stiki med Srbijo in Velikomoravsko. Teh povezav se je pape\xc5\xbe verjetno bal, morda  tudi zato, ker je bila Dalmacija do Splita pod bizantinsko oblastjo.   Nekaj u\xc4\x8dencev Cirila in Metoda je v Srbijo verjetno pri\xc5\xa1lo \xc5\xbee v 870. letih, kamor jih je morda poslal sam Metod.     Srbijo se \xc5\xa1teje za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko pribli\xc5\xbeno od leta 870,    kar je razvidno tudi iz imen srbskih vladarjev, ki so se za\xc4\x8dela zgledovati po kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih svetnikih: Petar Gojnikovi\xc4\x87, Stefan Mutimirovi\xc4\x87 in Pavle Branovi\xc4\x87. Imeni Peter in \xc5\xa0tefan (Petros in Stefanos) sta zna\xc4\x8dilno bizantinski._NEWLINE_Prva srbska \xc5\xa1kofija je bila ustanovljena v Rasu pri sedanjem Novem Pazarju v ju\xc5\xbeni Srbiji na meji s Kosovom. Podrejena je bila nad\xc5\xa1kofiji v Splitu ali Dra\xc4\x8du, ki sta bila takrat bizanstinska.    Cerkev apostolov Petra in Pavla v Rasu, zgrajena v 9. ali 10. stoletju, ima zna\xc4\x8dilnosti prvih dvornih kapel. \xc5\xa0kofija je bila ustanovljena kmalu po letu 871 med Mutimirjevo vladavino in je bila del splo\xc5\xa1nega na\xc4\x8drta ustanavljanja \xc5\xa1kofij na slovanskih ozemljih Bizantinskega cesarstva, kar je potrdil cerkveni zbor v Konstantinoplu leta 879-880. Leta 878 je bila kot nadaljevanje Viminacija in Horreum Margi (\xc4\x86uprija) ustanovljena \xc5\xa1kofija Brani\xc4\x8devo._NEWLINE_Ko je pape\xc5\xbe Janez VIII.  maja 873 v pismu  pozval Mutumirja, naj prizna juridikcijo \xc5\xa1kofije v Sirmiju (Sremska Mitrovica), se je Mutimir povezoval z vzhodno pravoslavno cerkvijo v Konstantinoplu. Srbi in Bolgari so kasneje namesto gr\xc5\xa1ke privzeli staro cerkveno slovansko bogoslu\xc5\xbeje.'