b'\n_START_ARTICLE_\nErnest Amadej Attems\n_START_SECTION_\nIzvor in kariera\n_START_PARAGRAPH_\nErnest Amadej Toma\xc5\xbe, dr\xc5\xbeavni knez Attems, baron svetokri\xc5\xa1ki je bil peti od sedmih otrok iz prvega zakona grofa Ignacija Marije Attemsa (1652-1732) z grofico Marijo Regino Wurmbrand-Stuppach (1659-1715). 4. junija 1708 je prejel kanonikat v Pasavu, nato \xc5\xa1tudiral na jezuitskem kolegiju v Gradcu in na Dunaju, kasneje pa na Collegium Germanicum v Rimu, kjer je bil leta 1715 promoviran za doktorja teologije in filozofije. Temu je sledila promocija za doktorja prava na Univerzi La Sapienza. 17. decembra 1724 je bil posve\xc4\x8den za duhovnika. Leta 1730 je prejel drugi kanonikat v Salzburgu, kjer je 25. decembra prisegel. _NEWLINE_Leta 1733 je bil imenovan za pasavskega generalnega vikarja za obmo\xc4\x8dje Ennsa in za uradnika v pasavskem konsistoriju na Dunaju in 2. decembra 1735 za pasavskega pomo\xc5\xbenega \xc5\xa1kofa. 15. januarja 1736 ga je dunajski knezo-nad\xc5\xa1kof Sigismund von Kollonitz posvetil za titularnega \xc5\xa1kofa v Dragobitiji. 6. oktobra 1742 ga je cesarica Marija Terezija imenovala za knezo-\xc5\xa1kofa v Ljubljani, pape\xc5\xa1ka potrditev pa je pri\xc5\xa1la 17. decembra z dovoljenjem za vzdr\xc5\xbeevanje dveh kanoni\xc4\x8dnih zadol\xc5\xbeitev._NEWLINE_Kmalu po ustoli\xc4\x8denju 27. marca 1743 je \xc5\xa1kof Attems za\xc4\x8del z vizitacijo svoje \xc5\xa1kofije, pri \xc4\x8demer je obiskal tudi te\xc5\xbeko dostopne \xc5\xbeupnije, v katere \xc5\xa1e ni noben \xc5\xa1kof prej stopil. Poznej\xc5\xa1e vizitacije je prepustil svojim generalnim vikarjem in imel redne \xc5\xa1kofijske sinode v Ljubljani ali v Gornjem Gradu._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je sam govoril le slabo slovensko, je poskrbel, da so se pridige in verski pouk opravljala v doma\xc4\x8dem slovenskem jeziku. Raz\xc5\xa1iril je \xc5\xa1kofijsko poletno rezidenco v Gori\xc4\x8danah in leta 1742  v Ljubljani posvetil baro\xc4\x8dno triladijsko cerkev. Drugo \xc5\xa1kofovsko rezidenc je zgradil v Gornjem gradu in leta 1752 zamenjal staro \xc5\xbeupnijsko cerkev s podporo kranjskih de\xc5\xbeelnih stanov z monumentalno katedralo._NEWLINE_\xc5\xa0kof grof Attems je nepri\xc4\x8dakovano umrl 5. decembra 1757 na Dunaju in bil pokopan v cerkvi Sv. Magdalene v Gornjem gradu. Po njegovi smrti je dunajska vlada na\xc4\x8drtovala zdru\xc5\xbeitev v personalno unijo \xc5\xa1kofije Ljubljana in Gorica (slednja je nastala leta 1751 po razpadu oglejskega patriarhata), in prenos dr\xc5\xbeavnega knezo-\xc5\xa1kofijskega naslova iz Ljubljane v Gorico. Vendar se je temu uprl tako Rim kot tudi gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Karel Mihael grof Attems.'