b'\n_START_ARTICLE_\nBene\xc4\x8dija\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje de\xc5\xbeele Bene\xc4\x8dija je ravninsko (56\xc2\xa0%), gorato (30\xc2\xa0%) in delno gri\xc4\x8devnato (14\xc2\xa0%). Najvi\xc5\xa1ji vrhovi so Marmolada (3342 m), Tofane (3244 m), Civetta (3220 m) in Pelmo (3169 m). Gri\xc4\x8devje pri\xc5\xa1tevamo k Predalpam. Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1e reke so Pad (spodnji tok), Adi\xc5\xbea, Brenta, Piava, Livenza in Tagliamento/Tilment. Kot vsa severna Padska ni\xc5\xbeina nasploh, se ravninski predeli razlikujejo med visoko in nizko ravnino (alta in bassa pianura), in sicer glede na nadmorsko vi\xc5\xa1ino, ki opredeljuje dve popolnoma razli\xc4\x8dni ozemlji. Vi\xc5\xa1ji predeli so aluvionalnega (naplavinskega) zna\xc4\x8daja in torej mo\xc4\x8dno prepustni: padavine pronicajo globoko v teren do neprepustnih ilovnatih plasti, ki sestavljajo dno Padske ni\xc5\xbeine in nizko ravnino ob reki. Na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du naplavinskega terena z glinastim podzemni tokovi pridejo na plano kot kra\xc5\xa1ke fontane in zaradi majhnega padca ustvarjajo mokri\xc5\xa1\xc4\x8da in posebno rodovitna zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Med reko Adi\xc5\xbeo, delto reke Pad in obmorskimi lagunami se razprostira Polesine. Zaradi preobilice vode sta obe ozemlji, nizka ravnina in Polesine, prepredeni z odto\xc4\x8dnimi kanali. Polesine je bil velikokrat poplavljen; poplava leta 1951 je zahtevala 84 \xc5\xbeivljenj, tista iz leta 1966 pa je odnesla v morje precej\xc5\xa1nje ozemlje komaj pridobljenih polderjev. Delta reke Pad in lagune se stalno spreminjajo: v obdobju 125 let se je jadranska obala umaknila pred re\xc4\x8dnimi naplavinami za 82\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Podnebje je alpsko v gorah in sredozemsko na jadranski obali. Vmesna gri\xc4\x8devnata podro\xc4\x8dja nihajo med tema skrajnostma, vendar imajo zahodni predeli ob\xc4\x8dutno milej\xc5\xa1e podnebje od vzhodnih. Padavin je povsod obilo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV kameni dobi je v teh krajih bivalo pleme Euganei, ki so ga v dvanajstem ali enajstem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. delno asimilirali Severnojadranski Veneti, ki so dali de\xc5\xbeeli ime. Zgodovinar Tit Livij za\xc4\x8denja svojo Zgodovino Rima z legendo o ube\xc5\xbenikih iz Troje, Enetih, ki so pristali na severni jadranski obali, pregnali Euganijce v notranjost in poselili de\xc5\xbeelo do Alp. Sicer teorija o maloazijskem izvoru Venetov ni bila povsem sprejeta ne v antiki ne v sodobnih \xc4\x8dasih, a dejansko so se Veneti takrat priselili in se prilagodili razmeram. Sklepali so voja\xc5\xa1ka zavezni\xc5\xa1tva in trgovske sporazume z Rimljani, ki zato niso ustanavljali kolonij na njihovem ozemlju, pa\xc4\x8d pa onstran njihovih meja (Oglej). Po propadu cesarstva so Veneti prav tako miroljubno \xc5\xbeiveli pod bizantinsko oblastjo, ki je bila sicer skoraj samo formalna. Ko so med \xc5\xa1estim in osmim stoletjem zasedli de\xc5\xbeelo Langobardi, se je ljudstvo pred njimi umaknilo v laguno, to je na otoke. Leta 697 je bizantinski ezarh, ki je bil \xc5\xa1e vedno formalna oblast de\xc5\xbeele, povzdignil oto\xc4\x8dane v kne\xc5\xbeevino Venetia maritima, to je obmorska de\xc5\xbeela Venetov. To je bil nastanek Benetk in bodo\xc4\x8de Bene\xc5\xa1ke republike._NEWLINE_Ostali del dana\xc5\xa1nje de\xc5\xbeele Bene\xc4\x8dija je bil do devetega stoletja v rokah Langobardov, nakar je pri\xc5\xa1el pod Franke. V zgodnjem dvanajstem stoletju so za\xc4\x8dele nastajati komune tudi v teh krajih, Verona leta 1135 in Padova leta 1138. V trinajstem stoletju so se komune postopoma spremenile v sinjorije. Bene\xc5\xa1ka republika, \xc4\x8deprav na vi\xc5\xa1ku svoje mo\xc4\x8di, ni posegala v spore med mestnimi dr\xc5\xbeavicami in se ni \xc5\xa1irila v notranjost de\xc5\xbeele. \xc5\xa0ele okoli leta 1400 so se ji za\xc4\x8dela spontano priklju\xc4\x8devati razna mesta. Po dolgoletni vojni med Bene\xc5\xa1ko republiko in francosko-habsbur\xc5\xa1ko-pape\xc5\xa1ko Cambraisko koalicijo (1509\xe2\x80\x931530) je v de\xc5\xbeeli zavladal mir, ki je trajal vse do leta 1797. Takrat je Bene\xc4\x8dijo zavzel Napoleon, nato je pripadla Avstriji in leta 1866 jo je dunajska mirovna pogodba dodelila Kraljevini Italiji.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo zedinjenju z Italijo se je veliko Bene\xc4\x8danov izselilo v Ju\xc5\xbeno Ameriko, kar je negativno vplivalo na gospodarstvo, ki je \xc5\xa1ele po drugi svetovni vojni do\xc5\xbeivelo izreden razvoj. Kmetijstvo, ki je \xc5\xa1e vedno pomemben vir dohodkov, se je popolnoma mehaniziralo. Glavni pridelki so p\xc5\xa1enica, koruza, sadje in povrtnine; \xc5\xbeivinoreja se bavi predvsem z govedom, pra\xc5\xa1i\xc4\x8di in perutnino. Posebno na jugovzhodnih predelih de\xc5\xbeele je veliko manj\xc5\xa1ih, a zelo solidnih obratov \xc5\xbeivilske in tekstilne industrije. Posebej je treba omeniti industrijo obutve in pohi\xc5\xa1tva. Danes je Bene\xc4\x8dija za Lombardijo druga najbogatej\xc5\xa1a de\xc5\xbeela v Italiji.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nRazen italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine se v Bene\xc4\x8diji govorijo tudi drugi jeziki: bene\xc5\xa1\xc4\x8dina, nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, furlan\xc5\xa1\xc4\x8dina, ladin\xc5\xa1\xc4\x8dina, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina in cimbrij\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Cimbrij\xc5\xa1\xc4\x8dina, ali jezik ljudstva Cimbrov, je germanskega izvora. Danes ga govori manj\xc5\xa1ina okoli 1000 govorcev v severni Bene\xc4\x8diji in v pokrajini Trento, kjer je za\xc5\xa1\xc4\x8diten. Ladin\xc5\xa1\xc4\x8dino govori v Bene\xc4\x8diji in pokrajini Trento skupno okoli 30.000 ljudi, zato je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena v obeh de\xc5\xbeelah. Furlan\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki je splo\xc5\xa1ni jezik v Furlaniji, se govori tudi na ozemlju Portogruara v Bene\xc4\x8diji. Nem\xc5\xa1ko govori veliko ljudi posebno v severnih predelih de\xc5\xbeele, a niso povezani v kulturne skupnosti._NEWLINE_Posebno pozornost zaslu\xc5\xbei moderna bene\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo doma\xc4\x8dini imenujejo veneto in ki izhaja iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki so jo prevzeli prvotni Veneti. Bene\xc4\x8dani se sklicujejo na zgodovinsko neprekinjenost jezika in na njegovo dana\xc5\xa1njo splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjenost, zato zahtevajo dr\xc5\xbeavno in mednarodno priznanje in za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Pri tem zahtevajo upo\xc5\xa1tevanje dejstva, da so v italijanski ustavi Bene\xc4\x8dani imenovani narod, edini poleg Sardincev. De\xc5\xbeelni svet je leta 2007 odobril zakon, s katerim bi bene\xc5\xa1\xc4\x8dina postala uradni jezik v de\xc5\xbeeli, enakopraven z italijanskim.'