b'\n_START_ARTICLE_\nSocialno vplivanje\n_START_PARAGRAPH_\nSocialno vplivanje je pojav s podro\xc4\x8dja socialne psihologije._NEWLINE_O socialnem vplivanju lahko govorimo, kadar delovanje ene osebe usmerja ali pa je predpogoj za delovanje druge osebe. Pri objektu vplivanja gre za spremembo kognicije, \xc4\x8dustev ali vedenja, ki je povzro\xc4\x8dena s strani posameznika ali skupine, ki hoteno ali nehoteno izziva spremembo. Izzivanje spremembe lahko poteka na na\xc4\x8din gole izpostavljenosti ali z akcijo. Socialni vpliv je dvosmeren proces, pomemben vidik pa je tudi odpornost nanj, sposobnost avtonomnega ravnanja kljub pritiskom. Pojem socialnega vpliva se mo\xc4\x8dno povezuje s pojmom socialne mo\xc4\x8di. Slednja se manifestira takrat, kadar lahko za nek objekt trdimo, da bo drugi objekt nanj pomembno vplival in ga postavil v odnos odvisnosti in podrejenosti. Kljub vsemu pa se pojma vpliva in mo\xc4\x8di med seboj razlikujeta. V odnosu med akterji je pri vplivu opaziti soodvisnost, medtem ko mo\xc4\x8d temelji na odvisnosti.\n_START_SECTION_\nOblike socialnega vpliva\n_START_PARAGRAPH_\nKomplianca_NEWLINE_Komplianca je sprememba vedenja, ne pa nujno tudi sprememba stali\xc5\xa1\xc4\x8da v zvezi s tem vedenjem. Oseba se pozitivno odzove na implicitno ali eksplicitno pro\xc5\xa1njo, saj se vede v skladu z njo, svoja resni\xc4\x8dna stali\xc5\xa1\xc4\x8da pa zadr\xc5\xbei zase._NEWLINE_Identifikacija (poistovetenje)_NEWLINE_Pri identifikaciji gre za spremembo stali\xc5\xa1\xc4\x8da in vedenja pod vplivom nekoga, ki nam je v\xc5\xa1e\xc4\x8d. Oglasi, ki vklju\xc4\x8dujejo zvezdnike, temeljijo na tem principu._NEWLINE_Internalizacija (ponotranjenje) oz. konverzija_NEWLINE_Internalizacija je proces sprejemanja norm, ki jih postavijo za posameznika pomembne druge osebe ali skupine. Gre za popolno prevzemanje norm na na\xc4\x8din, da jih oseba dojame kot sebi lastne._NEWLINE_Konformnost_NEWLINE_Z izrazom konformiranje ozna\xc4\x8dujemo popu\xc5\xa1\xc4\x8danje eksplicitnim ali implicitnim socialnim pritiskom na posameznika v primeru, ko ima le-ta svoja lastna stali\xc5\xa1\xc4\x8da, a se jim zavoljo normativnih standardov odpove. Je le ena izmed mo\xc5\xbenih reakcij na skupinski pritisk, mo\xc5\xbeen odziv pa je tudi anti-konformizem, ko se pritisku na videz upremo, navzven ostanemo pri dotedanjem stali\xc5\xa1\xc4\x8du, zasebno pa sprejemamo mnenje skupine. V relaciji do konformizma poznamo \xc5\xa1e dva fenomena: negativizem oz. negativni konformizem (osebe se javno zavzamejo za skupini nasprotna stali\xc5\xa1\xc4\x8da) in neodvisnost (osebe tako javno kot zasebno ostajajo pri svoji prvotni poziciji in ne podlegajo pritiskom). Konformnost je v svojih eksperimentih preu\xc4\x8deval Solomon Asch._NEWLINE_Poslu\xc5\xa1nost_NEWLINE_Poslu\xc5\xa1nost je pritisk na posameznika, da prilagodi svoja stali\xc5\xa1\xc4\x8da, mnenja, vrednote in norme vladajo\xc4\x8dim normam. Gre za socialni vpliv, ki ga imajo avtoritete. Ljudje se v prisotnosti ali po navodilih legitimnih avtoritet vedejo presenetljivo poslu\xc5\xa1no, tudi ko gre za sicer vpra\xc5\xa1ljivo po\xc4\x8detje. S tem fenomenom se je v svojih ekspermentih ukvarjal ameri\xc5\xa1ki psiholog Stanley Milgram._NEWLINE_Reaktanca_NEWLINE_Reaktanca se pojavi, ko oseba zaznava, da jo nekdo omejuje pri izbiri oz. zmanj\xc5\xa1uje spekter mo\xc5\xbenih alternativ. To se zgodi npr. takrat, ko je oseba pod pritiskom, naj sprejme nek pogled ali stali\xc5\xa1\xc4\x8de. Posledici sta sprejemanje ali oja\xc4\x8danje stali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je nasprotno \xc5\xbeelenemu stali\xc5\xa1\xc4\x8du in pove\xc4\x8danje odpornosti na prepri\xc4\x8devanje. Na tem fenomenu temelji obratna psihologija, ki \xc5\xbeeli osebo prepri\xc4\x8dati, naj izbere nasprotno od tega, kar je videti, da \xc5\xbeelijo da bi izbrala.\n_START_SECTION_\nVpliv prisotnosti drugih oseb\n_START_PARAGRAPH_\nNajenostavnej\xc5\xa1i primer socialnega vplivanja, pri katerem med ljudmi in posameznikom ni nobene (zavestne) interakcije, je vpliv prisotnosti drugih ljudi na posameznika. Lahko gre za u\xc4\x8dinek publike, kjer ljudje posameznika opazujejo, ali pa za u\xc4\x8dinek soaktivnosti, pri katerem se ljudje zgolj ukvarjajo s podobnimi aktivnostmi._NEWLINE_Prisotnost drugih ljudi lahko deluje vzpodbudno ali zaviralno. V prvem primeru govorimo o u\xc4\x8dinku socialne olaj\xc5\xa1ave, v drugem primeru pa o u\xc4\x8dinku socialne zavore. U\xc4\x8dinek socialne olaj\xc5\xa1ave je prisoten predvsem pri re\xc5\xa1evanju enostavnej\xc5\xa1ih nalog in se izni\xc4\x8di pri re\xc5\xa1evanju zahtevnej\xc5\xa1ih nalog._NEWLINE_Prisotnost drugih je pomemben dejavnik storilnosti. \xc4\x8ce oseba ocenjuje, da so drugi sovra\xc5\xbeno razpolo\xc5\xbeeni do nje, obstaja ve\xc4\x8dja verjetnost, da bodo rezultati njenega dela slab\xc5\xa1i, \xc4\x8de pa drugi pozitivno reagirajo nanjo, to vpliva na izbolj\xc5\xa1anje rezultatov._NEWLINE_Kadar pa je naloga bolj kompleksna in nova, s posameznikom pa pri re\xc5\xa1evanju problema sodelujejo druge osebe, so njihovi vplivi bolj zapleteni. Individualni prispevki posameznika niso strogo dolo\xc4\x8dljivi, zato se lahko posameznik manj trudi pri re\xc5\xa1evanju problema. Odgovornost za re\xc5\xa1itev se porazdeli, nih\xc4\x8de pa se ne \xc4\x8duti zares osebno odgovornega. V tak\xc5\xa1nem primeru se uveljavi tretja vrsta socialnega vpliva zaradi prisotnosti drugih oseb, ki ji pravimo socialna popustljivost.\n_START_SECTION_\nTipi socialnega vplivanja\n_START_PARAGRAPH_\nInformacijsko vplivanje_NEWLINE_O informacijskem vplivu posameznika ali skupine govorimo takrat, ko se posameznik obrne nanj(o), da bi pridobil to\xc4\x8dne informacije o realnosti. Uporaba te vrste vpliva je zna\xc4\x8dilna predvsem v dvoumnih situacijah, ko ljudje niso prepri\xc4\x8dani o tem, kaj je potrebno storiti in se raje zanesejo na druge. Podobno se zgodi tudi v kriznih situacijah, ko je za\xc5\xbeelena takoj\xc5\xa1nja reakcija. Informacijski vpliv se obi\xc4\x8dajno zaklju\xc4\x8di s procesom internalizacije, pri katerem oseba zares verjame prejetim informacijam._NEWLINE_Normativno vplivanje_NEWLINE_O normativnem socialnem vplivanju govorimo takrat, ko se posameznik podredi skupini, da bi bil sprejet. S tem se izogne socialni izklju\xc4\x8denost ali kaznovanju s strani skupine zaradi lastne deviantnosti. Rezultat normativnega vplivanja je obi\xc4\x8dajno komplianca, saj posameznik stali\xc5\xa1\xc4\x8da skupine sprejme le v svojem obna\xc5\xa1anju, vendar pa vanje ne verjame.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0est principov socialnega vplivanja po Robertu Cialdiniju\n_START_PARAGRAPH_\nVzajemnost (Reciprocity) \xe2\x80\x93 Ljudje so nagnjeni k temu, da povrnejo uslugo. Iz tega razloga so brezpla\xc4\x8dni vzorci v ogla\xc5\xa1evanju uspe\xc5\xa1ni, saj prejemniki vzorca \xc5\xbeelijo povrniti uslugo, to pa lahko storijo tako, da kupijo ogla\xc5\xa1evan izdelek._NEWLINE_Doslednost (Commitment and Consistency) \xe2\x80\x93 \xc4\x8de se ljudje zave\xc5\xbeejo, da bodo spo\xc5\xa1tovali nek dogovor oz. sledili neki ideji, je verjetnost, da bodo to res storili, ve\xc4\x8dja, saj postane ta ideja skladna z njihovo podobo o sebi. Tudi \xc4\x8de osnovna spodbuda oz. motivacija po dogovoru ni ve\xc4\x8d prisotna, je zelo verjetno, da bodo posamezniki \xc5\xa1e naprej upo\xc5\xa1tevali sklenjeni dogovor._NEWLINE_Dokazovanje (Social Proof) \xe2\x80\x93 ljudje bodo po\xc4\x8deli stvari, katere vidijo, da jih po\xc4\x8dnejo drugi. Primer tak\xc5\xa1nega po\xc4\x8detja je eksperiment, v katerem sodelavci eksperimentatorja gledajo v nebo. Mimoido\xc4\x8di praviloma tudi sami pogledajo v nebo, ko opazijo, da drugi gledajo v nebo. Ta princip pojasnjuje tudi, zakaj raje jemo v polnih restavracijah. Ta princip se tesno povezuje s fenomenom konformizma._NEWLINE_Legalna mo\xc4\x8d (Authority) - Ljudje smo nagnjeni k uboganju avtoritet, tudi \xc4\x8de gre za sporna dejanja (glej Milgramov eksperiment). Zato npr. za ogla\xc5\xa1evanje farmacevtskih produktov pogosto najamejo farmacevte ali zdravnike._NEWLINE_Referen\xc4\x8dna mo\xc4\x8d (Liking) \xe2\x80\x93 Ljudi zlahka prepri\xc4\x8dajo ljudje, ki so jim v\xc5\xa1e\xc4\x8d. Z ve\xc4\x8djo verjetnostjo bodo kupili izdelek, \xc4\x8de jim ga \xc5\xbeeli prodati njim ljuba oseba. S tem fenomenom se pojasnjuje uspe\xc5\xa1nost prodaje posode, ki temelji na predstavitvah na domu oseb, ki so posodo \xc5\xbee kupile, na katere povabijo svoje prijatelje._NEWLINE_Redkost (Scarcity) \xe2\x80\x93 Zaznana redkost bo povzro\xc4\x8dila povpra\xc5\xa1evanje. \xc4\x8ce je dobrina dosegljiva samo v omejenem \xc4\x8dasu ali \xc4\x8de gre za zadnje primerke, bo to spodbudilo prodajo.'