b'\n_START_ARTICLE_\nLabradorec\n_START_SECTION_\nZgodovina pasme\n_START_PARAGRAPH_\nDomnevajo, da je pasma nastala na Novi Fundlandiji (Kanada).Od koder so ga pripeljali v Anglijo v 19. stoletju. Prvi standard za labradorce so napisali leta 1887, kjer so \xc5\xa1e posebej cenili labrador\xc4\x8devo trdnost in vodljivost. Leta 1905 je bil priznan kot samostojna pasma. Sprva so bili labadorci samo \xc4\x8drni, druge barve niso bile dovoljene. V Slovenijo sta pri\xc5\xa1la prva labradorca leta 1971 iz \xc5\xa0vedske, leta 1975 pa smo do\xc4\x8dakali prvo leglo. Nato so se labradorci hitro raz\xc5\xa1irili in se uvrstili med najbolj priljubljene dru\xc5\xbeinske pse.\n_START_SECTION_\nVidez\n_START_PARAGRAPH_\nLabradorci so mo\xc4\x8dni, srednje veliki psi. Imajo kratko, gosto in \xc4\x8dvrsto dlako, ki po standardih naj ne bi bila valovita, rjave o\xc4\x8di, mo\xc4\x8dne \xc4\x8deljusti ter rep, ki se proti koncu o\xc5\xbei.  Rep je zna\xc4\x8dilnost te pasme. Podoben je vidrinemu repu. Za\xc5\xbeelena vi\xc5\xa1ina za samce je 55-57 cm, za samice pa 54-56 cm. Tehta nekje od 25- 34 kg. Pri labradorcih je zna\xc4\x8dilen zelo dolg razvoj, ki traja tam nekje do tretjega leta. Labradorci so lahko rumene barve (ki obsega odtenke skoraj do rjave barve in pa sega vse do bele) ter rjave barve (labradorci rjave barve so zelo redki)._NEWLINE_Rumena barva dlake je posledica prezgodnjega stop kodona na genu MC1R (melanocyte-stimulating hormone receptor). C->T mutacija povzro\xc4\x8di zamenjavo arginina v stop kodon na poziciji 306 in posledi\xc4\x8dno spremembo \xc4\x8drne/rjave barve dlake v rumeno. Rumena barva se deduje avtosomalno recesivno.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dljivost\n_START_PARAGRAPH_\nPotrebujejo veliko ukvarjanja, \xc5\xa1e posebej, \xc4\x8de \xc5\xbeelimo od njih vse kar so sposobni. So zelo aktivni, vzdr\xc5\xbeljivi in imajo dober voh. Zaradi vseh teh lastnosti so primerni za re\xc5\xa1evalnega ali slu\xc5\xbebenega psa, lovske preizku\xc5\xa1nje, poslu\xc5\xa1nost, gib\xc4\x8dnost, ... Poleg Mejnega ov\xc4\x8darja (angl. Border collie) ga strokovnjaki pri\xc5\xa1tevajo k najbolj pametnim pasmam.\n_START_SECTION_\nSkupina\n_START_PARAGRAPH_\nUradni, veljavni FCI so jim priznali 24.6.1987 v VIII. FCI-ju, pod sekcijo 1 (prina\xc5\xa1alci) s \xc5\xa1tevilko 122. Spadajo v skupino \xc5\xa1arivcev, prina\xc5\xa1alcev in vodnih psov. Ker so delovnega zna\xc4\x8daja potrebujejo predvsem delovni izpit.\n_START_SECTION_\nLabradorci na delu\n_START_PARAGRAPH_\nLabradorec se pri delu odli\xc4\x8dno ujame z gospodarjem. Je zdrav, vzdr\xc5\xbeljiv in zelo odporen pes, zanesljiv, poslu\xc5\xa1en, energi\xc4\x8den in dru\xc5\xbeaben. Je zelo dober vodnik slepih ljudi, uporablja se jih tudi kot lavinske pse, u\xc4\x8deni so tudi za iskanje tartufov, ... Skratka pametni psi, ki to ka\xc5\xbeejo na vseh podro\xc4\x8djih. Pripravljen je uspe\xc5\xa1no opraviti naloge, ki mu jih zada lastnik na razstavah in drugih tekmovanjih.\n_START_SECTION_\nLabradorec kot dru\xc5\xbeinski pes\n_START_PARAGRAPH_\nPo zna\xc4\x8daju je pasma zelo mirna. Je prijazen in ima zelo rad otroke. Dobro se razume z drugimi psi in z drugimi doma\xc4\x8dimi \xc5\xbeivalmi. Je zna\xc4\x8dajsko stabilen pes in ni agresiven. Je neustra\xc5\xa1en, predan svojemu gospodarju. Je razmeroma dober \xc4\x8duvaj. Primeren je tudi, kot prvi pes, saj je potrpe\xc5\xbeljiv. Rabi dolge sprehode saj je to pes, ki je aktiven in poln energije. Neizmerno radi imajo vodo, sneg - pravzaprav vse kar je povezano z vodo.\n_START_SECTION_\nZdravje\n_START_PARAGRAPH_\nMladi\xc4\x8di so primerni za oddajo v 8 tednu starosti. \xc5\xbdivljenjska doba labradorcev je 10 do 12 let, so zdrava pasma z razmeroma malo ve\xc4\x8djimi te\xc5\xbeavi. Ve\xc4\x8dini primankuje hormona za nadziranje lakote zato se lahko brez ustreznega gibanja in vadbe  pretirano zredijo, kar pogosto vodi do displazije kolkov ali komolcev. Druge pogoste zdravstvene te\xc5\xbeave so sladkorna bolezen, artritis, slabeje mi\xc5\xa1ic: redkeje  pa se pojavljajo tudi siva mrena, avtoimunske bolezni, gluhost in sindrom kolapsa zaradi napora (Exercise Induced Collapse - EIC).\n_START_SECTION_\nSindrom kolapsa zaradi napora\n_START_PARAGRAPH_\nEIC je genetski sindrom, ki se pojavlja pri labradorcih in nekaterih drugih pasmah. Prizadeti psi lahko prena\xc5\xa1ajo blago do zmerno telesno dejavnost, vendar 5 do 15 minut naporne vadbe povzro\xc4\x8di izgubo nadzora nad zadnjimi udi ali pa do\xc5\xbeivijo popolni kolaps (glej video). Epizode kolapsa pogosto trajajo 5 do 10 minut, po 30 minutah mirovanja pride do popolnega okrevanja, ob\xc4\x8dasno pa so taki dogodki tudi usodni. Najbolj prizadeti so psi, ki jih uporabljajo za lov ali za delo na terenu. Znaki se poka\xc5\xbeejo pri mladih psih, ko za\xc4\x8dnejo s te\xc5\xbekimi treningi - obi\xc4\x8dajno med 7 mesecem starosti in 2 letom starosti. Prizadeti so lahko psi obeh spolov, intenzivni trening ni ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8d, lahko pa \xc5\xbeivijo normalno \xc5\xbeivljenje kot hi\xc5\xa1ni ljubljen\xc4\x8dki, saj ni videti, da bi ob kolapsu trpeli bole\xc4\x8dine. Sindrom kolapsa zaradi napora je avtosomalna recesivna bolezen, vzro\xc4\x8dna mutacija se nahaja v genu za dinamin 1 (DNM1) na 9. pasjem kromosomu. Nezadostna aktivnost dinamina 1 pri homozigotih med naporom ali vznemirjenjem vodi v pomanjkanje zadostnega \xc5\xa1tevila veziklov pri vzdr\xc5\xbeevanju sinapti\xc4\x8dne transmisije, ki se izrazi v izgubi motornih funkcij.'