b'\n_START_ARTICLE_\nLuisa Carvajal y Mendoza\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je leta 1566 v ugledni \xc5\xa1panski plemi\xc5\xa1ki rodbini. \xc5\xbde v otro\xc5\xa1tvu je osirotela, zato je do desetega leta \xc5\xbeivela s teto v gospodinjstvu Ivane Avstrijske. Po tetini smrti je postal njen skrbnik stric Francisco Hurtado y Mendoza. Obe okolji sta bili zelo naklonjeni jezuitom, in ko je Francisco Borja s stricem Franciscom opravil Ignacijeve duhovne vaje, se je vpliv redovnikov na Luiso \xc5\xa1e okrepil. Na stri\xc4\x8devo \xc5\xbeeljo je tudi Luisa, \xc5\xbee kot najstnica, opravljala duhovne vaje. Pri 18 letih je do\xc5\xbeivela prvo videnje, kasneje pa je trdila, da se je svoje poklicanosti k Bogu zavedala \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu. Po stri\xc4\x8devi in tetini smrti se je popolnoma predala duhovnemu \xc5\xbeivljenju. Vse svoje premo\xc5\xbeenje je predala jezuitom in se posvetila asketstvu. Ko je sli\xc5\xa1ala za pregone angle\xc5\xa1kih jezuitov, se je odlo\xc4\x8dila, da kot misijonarka odpotuje v Anglijo. Pred tem je opravila zaobljube ubo\xc5\xa1tva, pokor\xc5\xa1\xc4\x8dine vrhovnemu predstojniku Dru\xc5\xbebe Jezusove, \xc4\x8distosti, leta 1598 tudi mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva. Ob vstopu v Anglijo so ji zaplenili vse nabo\xc5\xbene predmete. Luisa je vztrajala in okrog sebe zbrala del preganjanih katolikov. Pou\xc4\x8devala je ljudi v katoli\xc5\xa1kem kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem nauku, obiskovala in tola\xc5\xbeila prostitutke ter katolike v je\xc4\x8dah, trgala protipape\xc5\xa1ke propagandne lepake z zidov. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Londona je osnovala nepriznano \xc5\xbeensko razli\xc4\x8dico Dru\xc5\xbebe Jezusove. Dvakrat je bila zaprta. Umrla je leta 1618 v Londonu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLuisa je napisala ve\xc4\x8d pisem in religioznih pesmi. Najpomembnej\xc5\xa1a je njena avtobiografija Escritos autobiogr\xc3\xa1ficos. V njej razkriva, da ji je bilo v samoti kljub veliki predanosti Bogu ve\xc4\x8dkrat te\xc5\xbeko.'