b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Zapolja\n_START_SECTION_\nVzpon na prestol\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1505 je bil vodja ogrskih plemi\xc4\x8dev, ki so se borili proti kakr\xc5\xa1nemu koli tujemu vplivu in za povratek kralja ogrskega porekla. Leta 1511 je postal erdelijski (transilvanski) vojvoda. Njegova glavna naloga je bila zadu\xc5\xa1itev kme\xc4\x8dkega upora, ki ga je vodil Gy\xc3\xb6rgy D\xc3\xb3zsa. Leta 1514 je pri Temi\xc5\xa1varu porazil uporne kmete in zatrl upor, vodje upora pa je mu\xc4\x8dil in zatem usmrtil._NEWLINE_V naslednjih letih, v katerih je bila Ogrska pod oblastjo Jagelonov, je izkoristil slabosti vladajo\xc4\x8dega razreda in kaos, ki je vladal v dr\xc5\xbeavi in okrepil svoj vpliv, mo\xc4\x8d in bogastvo. Ko je osmanski sultan Sulejman I. Veli\xc4\x8dastni leta 1526 napadel Ogrsko, se je Zapolja s svojo vojsko odpravil proti Moha\xc4\x8du, da bi sodeloval v obrambi dr\xc5\xbeave, vendar iz nikoli pojasnjenih vzrokov ni pri\xc5\xa1el pravo\xc4\x8dasno na boji\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Eden od vzrokov za njegovo zamudo bi lahko bili slabi odnosi in stalni spori s Habsbur\xc5\xbeani. Dunajski dvor je od njega med drugim zahteval vrnitev kraljevih posesti, s \xc4\x8demer se Zapolja seveda ni strinjal. Drugi razlog bi lahko bile dvorne spletke, zaradi katerih se je v bene\xc5\xa1kih krogih govorilo, da je Zapolja sklenil tajni sporazum s Sulejmanom I. o sabotiranju in nesodelovanju v borbi proti Osmanom.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Ludvika II. Jagela v bitki pri Moha\xc4\x8du je bil na zasedanju v Sz\xc3\xa9kesfeh\xc3\xa9rv\xc3\xa1rju 5. novembra 1526 za novega kralja izvoljen Ivan Zapolja in kronan kot Ivan I. (mad\xc5\xbearsko: I. J\xc3\xa1nos)._NEWLINE_Manj kot mesec dni kasneje je druga vladajo\xc4\x8da struja na skup\xc5\xa1\xc4\x8dini v Pozsonyju (Bratislava) za kralja izvolila Ferdinanda I.. Njegova izvolitev je na Ogrskem povzro\xc4\x8dila stanje, ki je mejilo na dr\xc5\xbeavljanjsko vojno. Plemi\xc4\x8di so iz koristoljubja stalno menjavali strani, tako da je nastal kaos, ki je popolnoma destabiliziral in iz\xc4\x8drpal do takrat gospodarsko mo\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavo. Ferdinanda so podpirale \xc4\x8de\xc5\xa1ke, nem\xc5\xa1ke in \xc5\xa1panske vladarske dru\xc5\xbeine, zato se je moral Zapolja, \xc4\x8de se je hotel obdr\xc5\xbeati na oblasti, obrniti proti vzhodu, se pravi proti Osmanskemu cesarstvu. Osmani so mu dali oblast nad delom Ogrske, ki so ga osvojili po bitki pri Moha\xc4\x8du, in ga priznali kot ogrskega kralja. Pogoje je seveda dolo\xc4\x8dala Visoka porta._NEWLINE_Ogrsko plemstvo je v tem nemirnem \xc4\x8dasu iskalo neko trajno re\xc5\xa1itev. Dolgotrajna pogajanja, da bi ponovno zdru\xc5\xbeili dr\xc5\xbeavo, niso rodila useha. Prvi napredek je bil dose\xc5\xbeen \xc5\xa1ele konec leta 1538, ko so se dodovorili za status quo in medsebojno priznali oba vladarja pod pogojem, da po Zapoljevi smrti oblast preide na Jagelone._NEWLINE_Zapolja se je naslednje leto poro\xc4\x8dil z Izabelo Jagelo in dobil sina, bodo\xc4\x8dega kralja Ivana II. \xc5\xbdigmunda Zapolja (mad\xc5\xbearsko: J\xc3\xa1nos Zsigmond). Dva tedna po sinovem rojsvu je Ivan I. Zapolja umrl. Nemiri v dr\xc5\xbeavi so se nadaljevali tudi po njegovi smrti in osmanski osvojitvi Budima, leta 1541 pa je Ogrska razpadla na tri dele: osmansko Ogrsko, habsbur\xc5\xa1ko Ogrsko in Transilvanijo.'