b"\n_START_ARTICLE_\nCarl Sagan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nSagan je diplomiral na Univerzi v Chicagu. Tam je doktoriral iz astrofizike leta 1960. Pou\xc4\x8deval je na Univerzi Harvard, od leta 1962 do leta 1968 je delal na Smithsonovem astrofizikalnem observatoriju (SAO), leta 1968 pa se je preselil na Univerzo Cornell v Ithaci, New York, kjer je postal profesor astronomije in predstojnik Laboratorija za raziskave planetov. _NEWLINE_Ukvarjal se je s povr\xc5\xa1ji in atmosferami planetov. To je podro\xc4\x8dje, ki je zraslo ob razvoju raket iz mrtvila po Kuiperjevih raziskavah. Izdelal je model tople grede za atmosfero Venere in s tem pojasnil visoko temperaturo na povr\xc5\xa1ju planeta._NEWLINE_Na\xc5\xa1el je dokaze za vi\xc5\xa1inske razlike na povr\xc5\xa1ini Marsa in dokaze za organske molekule v atmosferi Jupitra. _NEWLINE_Ukvarjal se je z mo\xc5\xbenostjo \xc5\xbeivljenja na drugih planetih in nastankom \xc5\xbeivljenja na Zemlji. Z genetikoma in nobelovcema Mullerjem in Lederbergom je \xc5\xa1tudiral nastanek \xc5\xbeivljenja. Lederberg in Sagan sta veliko prispevala k razvoju eksobiologije, ki se ukvarja z iskanjem zunajzemeljskega \xc5\xbeivljenja, kot znanstvene vede. V skupini v kateri je sodeloval, so posku\xc5\xa1ali ustvariti spojine v sistemu, ki posnema razmere, kakr\xc5\xa1ne naj bi bile na Zemlji ob njenem rojstvu. Od aminskih kislin so posku\xc5\xa1ali priti do gradbenih elementov nukleinskih kislin. Leta 1963 je zaznal tvorbo adenozin trifosfata (ATP), glavno shrambo energije v \xc5\xbeivem tkivu. Tako si lahko popolnoma smiselno predstavljamo nastanek kemijskih energetskih shramb v praoceanih. Te shrambe so se polnile s Son\xc4\x8devo energijo in so bile pripraven vir energije za nastanek zapletenih nukleinskih kislin in beljakovin, skratka, za nastanek \xc5\xbeivljenja. _NEWLINE_Leta 1969 je postal urednik astronomskega \xc4\x8dasopisa Icarus. Napisal je ve\xc4\x8d poljudnih znanstvenih knjig, Zmaji raja (The Dragons of Eden) (1977), Brocajevi mo\xc5\xbegani (Broca's Brain) (1979), Kozmos (Cosmos) (1980), ki je temeljila na televizijski znanstveni seriji z istim naslovom, Komet (Comet) (1985). Navdu\xc5\xa1eval se je za znanstveno fantastiko in napisal tudi ZF roman Stik (Contact) (1985) po katerem so leta 1997 posneli istoimenski film z Jodie Foster v glavni vlogi."