b'\n_START_ARTICLE_\nValonija\n_START_SECTION_\nTerminologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz Valonija lahko v razli\xc4\x8dnih kontekstih pomeni nekoliko druga\xc4\x8dne stvari. Ena od treh zveznih regij Belgije je \xc5\xa1e vedno ustavno opredeljena kot Valonska regija, vendar je vlada regije preimenovala v Valonijo . Pred za\xc4\x8detkom veljavnosti preimenovanja 1. aprila 2010 se je Valonija v\xc4\x8dasih sklicevala na ozemlje, ki ga upravlja Valonska regija, medtem ko je regija Valonija posebej omenila vlado. V praksi je razlika med obema izrazoma majhna in tisto, kar je mi\xc5\xa1ljeno, je obi\xc4\x8dajno jasno, na podlagi konteksta._NEWLINE_Koren besede Valonija je pragermanska beseda Walhaz, kar pomeni \'tujec\'. Valonijo imenujemo po Valonih, prebivalstvu Burgundske Nizozemske, ki govori romanske jezike. V nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dini (in franco\xc5\xa1\xc4\x8dini) je izraz "valonski narod" vklju\xc4\x8deval tudi francosko govore\xc4\x8de prebivalstvo kne\xc5\xbeje \xc5\xa1kofije Li\xc3\xa8ge  ali celotno populacijo romanskega govornega obmo\xc4\x8dja znotraj srednjeve\xc5\xa1ke Nizozemske.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nJulij Cezar je osvojil Galijo leta 57. pr. n. \xc5\xa1t.. Nizozemske de\xc5\xbeele so postale del \xc5\xa1ir\xc5\xa1e province Belgijska Galija (Gallia Belgica), ki se je prvotno raztezala od jugozahodne Nem\xc4\x8dije do Normandije in ju\xc5\xbenega dela Nizozemske. Prebivalstvo tega ozemlja je bilo keltsko z germanskim vplivom, ki je bil mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i na severu kot na jugu province. Gallia Belgica je bila postopoma romanizirana. Predniki Valoncev so postali Galo-Rimljani, njihovi germanski sosedi so se imenovali \xc2\xbbWalhaz\xc2\xab. "Walhaz" so opustili svoje galsko nare\xc4\x8dje in za\xc4\x8deli govoriti vulgarno latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. _NEWLINE_Merovin\xc5\xa1ki Franki so v 5. stoletju pod  Klodvikom I. postopoma prevzeli nadzor nad regijo. Zaradi fragmentacije nekdanjega rimskega cesarstva so se kralji kjer so govorili ljudsko latin\xc5\xa1\xc4\x8dino razvili po razli\xc4\x8dnih linijah in se razvili v ve\xc4\x8d dangue d\'o\xc3\xafl nare\xc4\x8dij, ki so v Valoniji postali picardij\xc5\xa1\xc4\x8dina, valon\xc5\xa1\xc4\x8dina in loren\xc5\xa1\xc4\x8dina. Najstarej\xc5\xa1i ohranjen tekst, napisan v langue d\'o\xc3\xafl, Sekvenca sv. Eulalije, ima zna\xc4\x8dilnosti teh treh jezikov in je bil verjetno napisan v ali zelo blizu tega, kar je zdaj Valonija, okoli leta 880.  Od 4. do 7. stoletja so Franki vzpostavili ve\xc4\x8d naselij, verjetno ve\xc4\x8dinoma na severu province, kjer je bila romanizacija manj napredna in \xc5\xa1e vedno prisotna germanska sled. Jezikovna meja se je za\xc4\x8dela kristalizirati med 700 v \xc4\x8dasu vladavine Merovingov in Karolingov in okrog 1000 po Otonski renesansi . Francosko govore\xc4\x8de mesta, kjer je Li\xc3\xa8ge najve\xc4\x8dje, so se pojavila vzdol\xc5\xbe reke Meuse in galo-rimska mesta, kot so Tongeren, Maastricht in Aachen, so postali germanizirani._NEWLINE_Karolin\xc5\xa1ka dinastija je v 8. stoletju odvzela krono Merovingom. Leta 843 je Verdunska pogodba na ozemlju sedanje Valonije dala Srednjefrankovsko kraljestvo, ki se je kmalu razdrobilo, pri \xc4\x8demer je med drugim nastala Lorena (tudi Lotaringija). Po razpadu leta 959 je dana\xc5\xa1nje ozemlje Belgije postalo del spodnje Lorene, ki se je leta 1190 razdrobila v rivalske kne\xc5\xbeevine in vojvodine. Latin\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki se je pou\xc4\x8devala v \xc5\xa1olah, je v 13. stoletju izgubila svojo hegemonijo in jo je nadomestila stara franco\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_V 15. stoletju so grofje iz Burgundije prevzeli de\xc5\xbeele na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Beneluksa. Smrt Karla Drznega leta 1477 je postavila vpra\xc5\xa1anje dedovanja in Li\xc3\xa9gani so to izkoristili, da bi ponovno pridobili nekaj svoje avtonomije. Od 16. do 18. stoletja so omenjena ozemlja zaporedoma upravljali habsbur\xc5\xa1ka dinastija iz \xc5\xa0panije (od za\xc4\x8detka 16. stoletja do 1713-14), kasneje Avstrija (do leta 1794). To ozemlje je bilo raz\xc5\xa1irjeno leta 1521-22, ko je Karel V., sveti rimski cesar, pridobil regijo Tournai od Francije._NEWLINE_Dana\xc5\xa1njo Belgijo je leta 1795 osvojila Francoska republika med francoskimi revolucionarnimi vojnami, ki je kasneje postala Prvo Francosko cesarstvo. Po bitki pri Waterlooju je Valonija postala del kraljevine Nizozemske pod kraljem Viljemom Oranskim. Valonci so aktivno sodelovali v belgijski revoluciji leta 1830. Za\xc4\x8dasna belgijska vlada je razglasila neodvisnost Belgije in organizirala volitve v nacionalni kongres.\n_START_SECTION_\nBelgijsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV 19. stoletju se je obmo\xc4\x8dje za\xc4\x8delo industrializirati, Valonija pa je bila prvo popolnoma industrijsko obmo\xc4\x8dje v celinski Evropi. To je regiji prineslo veliko gospodarsko blaginjo, ki se v revnej\xc5\xa1i Flandriji ni odra\xc5\xbeala, rezultat pa je bilo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno priseljevanje v Valonijo. Belgija je bila razdeljena na dve razli\xc4\x8dni skupnosti. Po eni strani je za katoli\xc5\xa1ko flandrijsko dru\xc5\xbebo zna\xc4\x8dilno gospodarstvo, osredoto\xc4\x8deno na kmetijstvo, na drugi strani pa je bila Valonija sredi\xc5\xa1\xc4\x8de evropske industrijske revolucije, kjer so se hitro pojavljala liberalna in socialisti\xc4\x8dna gibanja. Velike in splo\xc5\xa1ne stavke so potekale v Valoniji, med njimi valonski jacquerie iz leta 1886, belgijske splo\xc5\xa1ne stavke 1893, 1902, 1913 (za splo\xc5\xa1no volilno pravico), 1932 (prikazana v dokumentarnem filmu Mis\xc3\xa8re au Borinage) in leta 1936. Po drugi svetovni vojni so bile glavne stavke splo\xc5\xa1na stavka proti Leopoldu III. (1950) in zimska splo\xc5\xa1na stavka leta 1960-1961 za avtonomijo Valonije._NEWLINE_Dobi\xc4\x8dkonosnost te\xc5\xbeke industrije, ki je Valoniji prinesla blaginjo, se je za\xc4\x8dela zmanj\xc5\xa1evati v prvi polovici 20. stoletja, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de industrijske dejavnosti pa se je proti severu premaknilo v Flandrijo. Izguba blaginje je povzro\xc4\x8dila socialne nemire, Valonija pa si je prizadevala za ve\xc4\x8djo avtonomijo, da bi re\xc5\xa1ila svoje gospodarske probleme. Po zimski splo\xc5\xa1ni stavki 1960-1961 se je za\xc4\x8del proces dr\xc5\xbeavne reforme v Belgiji. Ta reforma se je za\xc4\x8dela deloma z jezikovnimi zakoni iz leta 1962-63, ki so opredelila \xc5\xa1tiri jezikovna podro\xc4\x8dja v ustavi. Toda stavke iz leta 1960, ki so se v Valoniji odvijale bolj kot v Flandriji, niso povezane predvsem s \xc5\xa1tirimi jezikovnimi obmo\xc4\x8dji niti s skupnostmi, ampak z regijami. Leta 1968 je izbruhnil konflikt med skupnostmi. Francoski govorci so bili izseljeni iz kampa Leuven na katoli\xc5\xa1ki univerzi v Leuvenu, med kriki "Walen buiten!" ("Valonci ven!") in so dobili povsem nov kampus na francosko govore\xc4\x8dem obmo\xc4\x8dju pokrajine. To je privedlo do dr\xc5\xbeavne reforme v Belgiji, kar je povzro\xc4\x8dilo nastanek valonske regije in francoske skupnosti, ki sta obe zelo neodvisni.\n_START_SECTION_\nZgodovina Valonske avtonomije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbOd leta 1831, leta belgijske neodvisnosti, do federalizacije dr\xc5\xbeave leta 1970, se je Valonija vse bolj uveljavila kot regija s svojimi pravicami.\xc2\xab\xc2\xa0 Po ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavnih reformah, zlasti dr\xc5\xbeavni reformi leta 1993, je Belgija postala zvezna dr\xc5\xbeava, sestavljena iz treh skupnosti in treh regij, pri \xc4\x8demer Valonijo zastopa Valonska regija in njeni dve jezikovni skupnosti. Neposredno izvoljeni Valonski parlament je bil ustanovljen junija 1995, ki je nadomestil Conseil r\xc3\xa9gional wallon (Regionalni svet Valonije). Prvi svet je zasedal 15. oktobra 1980 in ga sestavljajo \xc4\x8dlani belgijske predstavni\xc5\xa1ke zbornice in belgijski senat, izvoljen v Valoniji.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nValonija nima morja. Obsega povr\xc5\xa1ino 16.844 km2 ali 55 odstotkov celotne povr\xc5\xa1ine Belgije. Dolina Sambre in Meuse iz Li\xc3\xa8ge (70 m) do Charleroi (120 m) sta globoko vrezani v prelom, ki lo\xc4\x8duje srednjo Belgijo (vi\xc5\xa1ina 100-200 m) in Visoko Belgijo (200-700 m). Ta prelom ustreza delu ju\xc5\xbene obale poznega London-Brabantskega masiva. Dolina, skupaj z dolinami Haine in Vesdre, je sillon industriel,, zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de belgijske industrije premogovni\xc5\xa1tva in proizvodnje jekla, prav tako pa se imenuje valonska industrijska hrbtenica. Zaradi svojega dolge industrijske zgodovine je ve\xc4\x8d segmentov doline dobilo posebna imena: Borinage, okoli Monsa, le Center, okoli La Louvi\xc3\xa8ra, Pays noir, okoli Charleroija in Basse-Sambre, blizu Namurja._NEWLINE_Severno od doline Sambre in Meuse le\xc5\xbei osrednja belgijska planota, za katero je zna\xc4\x8dilno intenzivno kmetijstvo. Valonski del tega platoja je tradicionalno razdeljen na ve\xc4\x8d regij: Valonski Brabant okoli Nivellesa, zahodni Hainaut (francosko Wallonie Picarde, okoli Tournaija) in Hesbaye okoli Waremme. Ju\xc5\xbeno od sillon industriel je zemlja je bolj razgibana in je zna\xc4\x8dilno bolj obse\xc5\xbeno kmetovanje. Tradicionalno je razdeljena na obmo\xc4\x8dja Entre-Sambre-et-Meuse, Condroz, Fagne-Famenne, Ardennes in de\xc5\xbeelo Herve, pa tudi belgijsko Loreno okoli Arlona in Virtona. Razdelitev v Condroz, Famenne, Calestienne, Ardene (vklju\xc4\x8dno Thi\xc3\xa9rache) in belgijsko Loreno (ki vklju\xc4\x8duje Gaume) bolj odra\xc5\xbea fizi\xc4\x8dno geografijo. Ve\xc4\x8dja regija Ardeni, je mo\xc4\x8dno gozdnata planota z jamami in majhnimi soteskami. Je gostiteljica velikega \xc5\xa1tevila belgijskih prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivali, vendar malo kmetijskih povr\xc5\xa1in. To obmo\xc4\x8dje se razteza proti zahodu v Francijo in proti vzhodu do Eifla v Nem\xc4\x8diji preko planote High Fens, na kateri je Signal de Botrange, najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka Belgije z 694 metri.\n_START_SECTION_\nAdministrativne enote\n_START_PARAGRAPH_\nAdministrativno, Valonijo sestavljajo pokrajine Valonski Brabant, Hainaut, Li\xc3\xa8ge, Luksemburg in Namur. Prav tako je razdeljena na 20 upravnih okro\xc5\xbeij in 262 ob\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nZnanost in tehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nPrispevki k razvoju znanosti in tehnologije so se pojavili \xc5\xbee od za\xc4\x8detka zgodovine dr\xc5\xbeave. Krstilnik Reniera de Huya ni edini primer delavskega strokovnega znanja srednjeve\xc5\xa1ke Valonije. Indikacije za to: besede "houille" (premog) ali "huilleur" (rudar) ali "grisou" (vlaga) so nastale v Valoniji in so valonskega izvora._NEWLINE_Ekonomsko pomemben zelo globoko premogovni\xc5\xa1tvo v prvi industrijski revoluciji je zahtevalo visoko cenjen specializiran \xc5\xa1tudij za rudarskega in\xc5\xbeeniringa. Toda to je bilo \xc5\xbee pred industrijsko revolucijo, na primer z in\xc5\xbeenirjem kot Rennequin Sualem._NEWLINE_In\xc5\xbeenir Zenobe Gramme je izumil Grammov dinamo, prvi generator za proizvodnjo energije v komercialnem obsegu za industrijo. Kemik Ernest Solvay je svoje ime dal Solvayjevem procesu za proizvodnjo sode, pomembne kemikalije za \xc5\xa1tevilne industrijske namene. Ernest Solvay je deloval tudi kot velik filantrop in svoje ime je dal Solvayjevemu in\xc5\xa1titutu za sociologijo, Bruseljski \xc5\xa1oli za ekonomijo in management v Bruslju in mednarodnem institutu za fiziko in kemijo Solvay, ki je zdaj del Universit\xc3\xa9 Libre de Bruxelles. Leta 1911 je za\xc4\x8del serijo konferenc Solvay Conferences o fiziki in kemiji, ki so globoko vplivale na razvoj kvantne fizike in kemije._NEWLINE_ Georgesu Lema\xc3\xaetreju iz Universit\xc3\xa9 Catholique de Louvain se pripisuje predlog teorije prapoka o izvoru vesolja leta 1927._NEWLINE_Tri Nobelove nagrade za fiziologijo ali medicino so bile podeljene Valoncem: Jules Bordet (Universit\xc3\xa9 Libre de Bruxelles) leta 1919, Albert Claude (Universit\xc3\xa9 Libre de Bruxelles) in Christian De Duve (Universit\xc3\xa9 Catholique de Louvain) leta 1974._NEWLINE_Danes ima Bureau Greisch mednarodni ugled kot svetovalec in arhitekt na podro\xc4\x8dju konstrukcij, gradbeni\xc5\xa1tva in stavb, vklju\xc4\x8dno z viaduktom Millau v Franciji.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nValonija je bogata z \xc5\xbeelezom in premogom, ta sredstva in sorodne industrije pa so v zgodovini igrale pomembno vlogo. V anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih je bila dolina Sambre in Meuse pomembno industrijsko obmo\xc4\x8dje rimskega cesarstva. V srednjem veku je Valonija postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za obdelavo medenine in brona, pri \xc4\x8demer so Huy, Dinant in Chimay pomembna regionalna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. V 12. in 13. stoletju so \xc5\xbeelezarski gospodarji Li\xc3\xa8ga razvili metodo rafiniranja \xc5\xbeelezove rude z uporabo plav\xc5\xbene pe\xc4\x8di, imenovane Valonska metoda. V tem obdobju je bilo tudi nekaj rudnikov premoga okoli Charleroija in Borinaga, vendar je bil njihov obseg proizvodnje majhen in je bil v glavnem porabljen kot gorivo razli\xc4\x8dnih industrij, kot so pomembna industrija stekla, ki se je v 14. stoletju povzpela v bazenu Charleroi. _NEWLINE_V 19. stoletju se je obmo\xc4\x8dje za\xc4\x8delo industrializirati, ve\xc4\x8dinoma vzdol\xc5\xbe tako imenovane sillon industriel. To je bilo prvo popolnoma industrializirano obmo\xc4\x8dje v celinski Evropi in Valonija je bila druga industrijska sila na svetu v sorazmerju z njenim prebivalstvom in njenim ozemljem za Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom. Edini industrijski center v Belgiji zunaj Valonije je bila zgodovinska proizvodnja tkanin v mestu Gent. _NEWLINE_Dve svetovni vojni sta zaustavila nenehno \xc5\xa1iritev, ki jo je Valonija do takrat u\xc5\xbeivala. Proti koncu petdesetih let se je stanje dramati\xc4\x8dno spremenilo. Valonske tovarne so bile takrat zastarele, premog je bil iz\xc4\x8drpan, stro\xc5\xa1ki za pridobivanje premoga so nenehno nara\xc5\xa1\xc4\x8dali. To je bil konec obdobja, Valonija si je prizadevala za novo opredelitev. Ponovna vzpostavitev gospodarskega razvoja je visoko na politi\xc4\x8dni agendi, vlada pa spodbuja razvoj industrije, zlasti v najsodobnej\xc5\xa1i tehnologiji in v poslovnih parkih.  Gospodarstvo se izbolj\xc5\xa1uje, vendar Valonija \xc5\xa1e ni na ravni Flandrije in \xc5\xa1e vedno trpi zaradi te\xc5\xbeav._NEWLINE_Sedanja valonska ekonomija je precej raznolika, \xc4\x8deprav nekatera obmo\xc4\x8dja (zlasti v okolici Charleroija in Li\xc3\xa8ga) \xc5\xa1e vedno trpijo zaradi krize jeklarske industrije, stopnja brezposelnosti pa je do 30 odstotkov. Kljub temu ima Valonija nekaj podjetij, ki so vodilna na svojih specializiranih podro\xc4\x8djih, vklju\xc4\x8dno izdelava oro\xc5\xbeja, proizvodnjo stekla, apna in apnenca, ciklotronov in letalskih delov. Ju\xc5\xbena Valonija, ki meji na Luksemburg, ima koristi od gospodarske blaginje svoje sosede, saj \xc5\xa1tevilni Belgijci delajo na drugi strani meje; pogosto jih imenujejo frontaliers. Obmo\xc4\x8dje Ardenov ju\xc5\xbeno od reke Meuse je priljubljena turisti\xc4\x8dna destinacija z naravo in \xc5\xa1portom na prostem, poleg kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine s kraji, kot so Bastogne, Dinant, Durbuy in znanimi toplimi izviri Spa.\n_START_SECTION_\nSimboli\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi pojav francoske besede Wallonie kot sklicevanje na romanski svet v nasprotju z Nem\xc4\x8dijo, je iz leta 1842. Dve leti kasneje se je prvi\xc4\x8d uporabila za romanski del mlade dr\xc5\xbeave Belgije.  Leta 1886 je pisatelj in valonski militant Albert Mockel prvi\xc4\x8d uporabil besedo s politi\xc4\x8dnim pomenom kulturne in regionalne afirmacije  v nasprotju z besedo Flanders, ki jo uporablja flandrijsko gibanje. Beseda se je prej pojavila v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in latin\xc5\xa1\xc4\x8dini \xc5\xbee v 17. stoletju._NEWLINE_Ob vzponu valonske identitete je Valonsko gibanje izbralo razli\xc4\x8dne simbole, ki predstavljajo Valonijo. Glavni simbol je \xc2\xbbdrzen petelin\xc2\xab\xc2\xa0(francosko coq hardi), imenovan tudi "valonski pevec" (francosko coq wallon, valonsko cok walon), ki se pogosto uporablja, zlasti na grbih in zastavah. Petelin je bil izbran za emblem Valonske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine 20. aprila 1913 in ga je 3. julija 1913 oblikoval Pierre Paulus.  Zastava Valonije ima rde\xc4\x8dega petelina na rumenem ozadju._NEWLINE_Sprejeta je bila tudi himna Le Chant des Wallons, ki jo je napisal Theophile Bovy leta 1900 in uglasbil Louis Hillier leta 1901. 21. septembra 1913 so v Valoniji prvi\xc4\x8d praznovali "nacionalni" praznik, ki je obele\xc5\xbeil udele\xc5\xbebo Valoncev v belgijski revoluciji 1830. Letno poteka vsako tretjo nedeljo septembra. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je izbrala tudi moto za Valonijo, \'Valonija za vedno\' (Valonsko Walon todi) in geslo, \'Svoboda\' (francoko Libert\xc3\xa9). Leta 1998 je valonski parlament uradno dolo\xc4\x8dil vse te simbole, razen mota in gesla.\n_START_SECTION_\nJeziki\n_START_PARAGRAPH_\nFranco\xc5\xa1\xc4\x8dina je glavni jezik, ki se govori v Valoniji. Nem\xc5\xa1ko govorijo v nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di skupnosti Belgije na vzhodu. Belgijska franco\xc5\xa1\xc4\x8dina je precej podobna tisti, ki se govori v Franciji, z rahlimi razlikami v izgovorjavah in nekaterih besednih razlikah, zlasti z uporabo besed septante (70) in nonante (90), v nasprotju s soixante-dix in quatre-vingt-dix v Franciji._NEWLINE_Obstajajo opazni valonski akcenti, tisti iz Li\xc3\xa8ga in njegovi okolici pa so morda najbolj presenetljivi. Druge valonske regije imajo tudi zna\xc4\x8dilne akcente, pogosto povezane z regionalnim jezikom._NEWLINE_Valonci tradicionalno govori tudi regionalne romanske jezike, vse iz skupine Langues d\'o\xc3\xafl. Valonija vklju\xc4\x8duje skoraj celotno obmo\xc4\x8dje, kjer se govori valon\xc5\xa1\xc4\x8dina, obmo\xc4\x8dje Picardije, ki ustreza ve\xc4\x8djemu delu province Hainaut, Gaume (okro\xc5\xbeje Virton) z jezikom Lorene in obmo\xc4\x8djem Champenois. Obstajajo tudi regionalni germanski jeziki, kot je luksembur\xc5\xa1ki jezik v Arelerlandu (de\xc5\xbeela Arlona). Regionalni jeziki Valonije so pomembnej\xc5\xa1i kot v Franciji, uradno jih priznava vlada. Vendar z razvojem izobra\xc5\xbeevanja v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini ti dialekti nenehno upadajo. Trenutno si prizadevajo za o\xc5\xbeivitev valonskih nare\xc4\x8dij; nekatere \xc5\xa1ole ponujajo jezikovne te\xc4\x8daje v valon\xc5\xa1\xc4\x8dini, v nekaterih radijskih programih se govori valonsko, vendar ta prizadevanja ostajajo zelo omejena.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna rudarska obmo\xc4\x8dja Valonije so od leta 2012 tudi na seznamu Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_\xc5\xa0tirje kraji tvorijo pas dolg 170 km in \xc5\xa1irok 3-15 km, ki pre\xc4\x8dka Belgijo od vzhoda proti zahodu in je sestavljen iz najbolj ohranjenih obmo\xc4\x8dij premogovni\xc5\xa1tva 19. in 20. stoletja v dr\xc5\xbeavi. Predstavlja primere utopi\xc4\x8dne arhitekture iz zgodnjih obdobij industrijske dobe v Evropi v zelo integriranem, industrijskem in urbanem ansamblu, predvsem v premogovniku in delavskem mestu Grand-Horn, ki ga je v prvi polovici 19. stoletja izdelal Bruno Renard. Bois-du-Luc vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilne stavbe, postavljene od leta 1838 do 1909 in je med najstarej\xc5\xa1imi v Evropi, ki sega v pozno 17. stoletje. Medtem ko je Valonija imela ve\xc4\x8d sto rudnikov, je ve\xc4\x8dina izgubila infrastrukturo, medtem ko \xc5\xa1tirje sestavni deli navedenih mest ohranjajo visoko stopnjo celovitosti.\n_START_SECTION_\nMozanska umetnost, slikarstvo, arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nMozanska umetnost je regionalni slog romanske umetnosti iz doline Meuse v dana\xc5\xa1nji Valoniji in Porenju, z iluminiranim rokopisom, izdelki iz kovin in emajla iz 11., 12. in 13. stoletja. Med njimi je mojstrovina Renier de Huy in morda celotna mozanska umetnost krstilnika v cerkvi sv. Jerneja v Li\xc3\xa8gu. Romanska arhitektura cerkev valonske de\xc5\xbeele se tudi imenuje mozanska, ki jo ponazarja cerkev sv. Gertrude v Nivellesu ter cerkve v krajih Waha, Hasti\xc3\xa8re, Dinant. Okrasna medenina je tudi del mozanske umetnosti in med temi izstopata Hugo d\'Oignies in Nikolaj iz Verduna._NEWLINE_Jacques du Broeucq je bil kipar 16. stoletja._NEWLINE_Flamska umetnost ni bila omejena na meje moderne Flandrije in ve\xc4\x8d vodilnih umetnikov je pri\xc5\xa1lo iz ali delalo na obmo\xc4\x8djih, kjer so govorili langues d\'o\xc3\xafl, iz regije sodobne Valonije, npr. Robert Campin, Rogier van der Weyden (Rogier de la Pasture) in Jacques Daret. Joachim Patinir Henri Bl\xc3\xa8s se po navadi imenujejo mozanski slikarji. Lambert Lombard (Li\xc3\xa8ge, 1505 - 1566) je bil renesan\xc4\x8dni slikar, arhitekt in teoretik za knezo\xc5\xa1kofijo v Li\xc3\xa8geju. G\xc3\xa9rard de Lairesse, Bertholet Flemalle so bili tudi pomembni slikarji v Li\xc3\xa8gu._NEWLINE_Gustave Serrurier-Bovy (Li\xc3\xa8ge, 1858 - Antwerpen, 1910) arhitekt in oblikovalec pohi\xc5\xa1tva, je skupaj s Paulom Hankarjem, Victorjem Horto in Henryjem van de Veldom ustvaril slog Art Nouveau. In tudi v Li\xc3\xa8gu, predvsem Jean Del Cour, kipar Vin\xc3\xa2ve d\'Isle, L\xc3\xa9on Mignon, kipar Li Tore in Louis J\xc3\xa9hotte s kipom Karla Velikega._NEWLINE_George Grard (1901-1984) je bil valonski kipar, znan predvsem po predstavitvah \xc5\xbeenske, na na\xc4\x8din Pierra Renoirja in Aristida Maillola, modeliran v glini ali mavcu in ulit v bron._NEWLINE_V 19. in 20. stoletju so se pojavili mnogi izvirni romanti\xc4\x8dni, ekspresionisti\xc4\x8dni in nadrealisti\xc4\x8dni valonski slikarji, med njimi F\xc3\xa9licien Rops, Paul Delvaux, Pierre Paulus, Fernand Verhaegen, Antoine Wiertz, Ren\xc3\xa9 Magritte, ... Avantgardno gibanje CoBrA se je pojavilo v 50-ih letih prej\xc5\xa1njega stoletja.\n_START_SECTION_\nFestivali\n_START_PARAGRAPH_\nDucasse de Mons (valonska franco\xc5\xa1\xc4\x8dina za Kermesse) ali Doudou je priljubljen festival, ki poteka vsako leto na praznik svete Trojice (57 dni po veliki no\xc4\x8di) v mestu Mons. Od novembra 2005 je od Unesca priznan kot ena izmed mojstrovina ustne in nematerialne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Vklju\xc4\x8duje dva pomembna dela: procesijo, spust in vzpon relikvije svete Valtrude ter boj med svetim Jurijem in zmajem. Borba (po procesiji), na osrednjem trgu v Monsu, se za\xc4\x8dne v nedeljo med 12.30 in 13. uro. Predstavlja boj med dobrim in zlim. Zmaj je maneken, ki ga nosijo beli ljudje (fr: Hommes blancs)._NEWLINE_Gilles v Bincheju so najstarej\xc5\xa1i in glavni udele\xc5\xbeenci na Karnevalu Bincheja, ki je od leta 2003 tudi na seznamu Unesco-ove mojstrovine ustne in nematerialne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, kot tudi procesija velikanov v Athu.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nValonija je znana po \xc5\xa1tevilnih razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivilih in pija\xc4\x8dah, od katerih je veliko posebnosti po nekaterih mestih ali regijah. V Michelinovem vodniku iz leta 1957 je bilo opozorjeno, da je \xc2\xbbregionalna hrana postavila herojski odpor, valonske in flandrijske pokrajine pa so ponosne na svoje specialitete.\xc2\xab\xc2\xa0 Vaflji iz Li\xc3\xa8ga so bogat, gost, sladek in \xc5\xbeve\xc4\x8dljiv vafelj, in so najbolj priljubljena vrsta vaflja v Belgiji. Mogo\xc4\x8de jih je najti v trgovinah in celo avtomatih po vsej dr\xc5\xbeavi. Cougnou ali Jezusov kruh je sladek kruh, ki ga obi\xc4\x8dajno jedo okoli bo\xc5\xbei\xc4\x8da in ga najdemo po vsej regiji._NEWLINE_Druge specialitete so sir Herve, jabol\xc4\x8dno maslo z imenom sirop de Li\xc3\xa8ge, vrtne jagode iz  W\xc3\xa9piona. Pomembna je tudi specialiteta iz Dinanta Flamiche: ta sirova torta ni na voljo v izlo\xc5\xbebah, saj naj bi se jedla naravnost iz pe\xc4\x8dice. Kot je rekel eden gostinec v knjigi o valonski gastronomiji \xc2\xbbje stranka, ki \xc4\x8daka na flamiche, ker flamiche ne \xc4\x8daka na stranko\xc2\xab.  Obstaja tudi ardenski pr\xc5\xa1ut, tarte al djote iz Nivellesa, sladica iz sladkorne pese in sira, medtem ko je tarte au riz je z ri\xc5\xbeevim pudingom polnjena pita iz Verviersa._NEWLINE_V smislu pija\xc4\x8d Valonija odra\xc5\xbea celotno Belgijo, saj sta pivo in vino zelo priljubljena. Valonija se pona\xc5\xa1a s tremi od sedmih piv Trapist (iz Chimaya, Orvala in Rocheforta), poleg \xc5\xa1tevilnih drugih lokalnih piv je tudi dom zadnje trdnjave tradicionalnih rustikalnih saisons, zlasti tistih, proizvedenih v Brasserie de Silly in Brasserie Dupont (iz Tourpesa, v regiji Zahodni Hainaut, zgodovinsko znan po svoji proizvodnji rustikalnih kme\xc4\x8dkih alejev). Jupiler, najbolj prodajano pivo v Belgiji, je izdelano v mestu Jupille-sur-Meuse v Li\xc3\xa8gu. Valonija je tudi dom likerja Jenever, imenovanega Peket in majskega vina z imenom Maitrank.'