b'\n_START_ARTICLE_\nVladimiro-Suzdalska kne\xc5\xbeevina\n_START_PARAGRAPH_\nVladimiro-Suzdalska kne\xc5\xbeevina (1157 - 1329) (rusko \xd0\x92\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb8\xcc\x81\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x80\xd0\xbe-\xd0\xa1\xd1\x83\xcc\x81\xd0\xb7\xd0\xb4\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xba\xd0\xbd\xd1\x8f\xcc\x81\xd0\xb6\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xbe, Vladimiro-Suzdal\'skoje knja\xc5\xbeestvo) je bila ena izmed kne\xc5\xbeevin, ki so v 12. stoletju nasledile Kijevsko Rusijo. Postopoma se je razvila v Veliko moskovsko kne\xc5\xbeevino.\n_START_SECTION_\nKne\xc5\xbeevina Rostov-Suzdalj\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje, omejeno na vzhodu z rekami Oko, Volgo in Severno Dvino (imenovano tudi Zalesje), je bilo \xc5\xbee pred prihodom Slovanov naseljeno s finskimi plemeni; mednje so se pome\xc5\xa1ali slovanski pri\xc5\xa1leki._NEWLINE_Prvo kne\xc5\xbeje sredi\xc5\xa1\xc4\x8de na tem obmo\xc4\x8dju je bil Veliki Rostov. V desetem stoletju je dobil pravoslavno \xc5\xa1kofijo - episkopijo, ki je \xc5\xa1irila kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo na pogansko ozemlje Velikega Perma. V \xc4\x8dasu Vladimirja I. Velikega (980-1015) so tu verjetno vladali njegovi sinovi Boris, Gleb in kasneje Jaroslav Modri. V \xc4\x8dasu kijevskega velikega kneza Svjatopolka II. (1093-1113) je bilo s skup\xc5\xa1\xc4\x8dino v Ljube\xc4\x8du (1096), ki je sledila dr\xc5\xbeavljanski vojni med \xc4\x8dlani vladajo\xc4\x8de rodbine, ozemlje dodeljeno v dedno last Vladimirju Monomahu in njegovim naslednikom._NEWLINE_Vladimir Monomah, kijevski veliki knez v letih 1113-1125, se za kne\xc5\xbeevino ni veliko zanimal; prepustil jo je sinu Juriju Dolgorukemu. Vendar si je tudi ta po o\xc4\x8detovi smrti prizadeval predvsem za polo\xc5\xbeaj velikega kneza Kijeva (v letih 1149-51 in 1155-57 ga je tudi dosegel) in se v kne\xc5\xbeevini ni veliko zadr\xc5\xbeeval. Skrbel je za gradnjo novih cest in mest, v katerih so se naseljevali pri\xc5\xa1leki z juga, ki so se umikali pred tur\xc5\xa1kimi plemeni, ki so pritiskala z juga. V 11. in 12. stoletju so v gozdovih Zalesja nastala \xc5\xa1tevilna nova mesta, med njimi Pereslavelj-Zalesski, Kostroma, Dmitrov, Suzdalj, Moskva, Jurjev-Polski, Ugli\xc4\x8d, Tver, Dubna. Jurij Dolgoruki je prestolnico kne\xc5\xbeevine preseli v Suzdalj (prvi\xc4\x8d omenjen leta 1023).\n_START_SECTION_\nVelika kne\xc5\xbeevina Vladimir-Suzdalj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele z Jurijevim sinom Andrejem Bogoljubskim (1157-74) je Suzdalija dobila kneza, ki je vso svojo pozornost usmeril v razvoj kne\xc5\xbeevine. Bil je neusmiljen, oblasti\xc5\xbeeljen vladar, ni se oziral na druge kneze, brate in sorodnike, in ni trpel njihovih nasvetov. Prestolnico kne\xc5\xbeevine je prenesel v mesto Vladimir, ki ga je \xc5\xbee okrog leta 1108 ob reki Kljazmi ustanovil in voja\xc5\xa1ko utrdil njegov ded Vladimir Monomah._NEWLINE_Andrej si ni \xc5\xbeelel kijevskega prestola; nasprotno, leta 1169 je (skupaj s smolenskim, polockim, turovskim knezom in \xc5\xa1e nekaterimi) poru\xc5\xa1il in za\xc5\xbegal Kijev in pri tem oropal tudi cerkve in samostane, \xc4\x8desar mu Cerkev nikdar ni odpustila. Opusto\xc5\xa1eni Kijev je prepustil bratu Glebu in naslov velikega kneza prenesel v Vladimir, ki ga je preoblikoval v novo prestolno mesto. Obdal ga je z mo\xc4\x8dnim obzidjem iz debele hrastovine, ki je imelo \xc5\xa1tiri vrata, med njimi, kot v Kijevu, tudi slavnostna Zlata vrata. V mestu je zgradil \xc5\xa1tevilne samostane in cerkve iz belega kamna, med katerimi je bila najpomembnej\xc5\xa1a katedrala Marijinega vnebovzetja s pozla\xc4\x8deno kupolo in dvema zvonikoma (v njen so bili potem kronani vsi veliki knezi, nazadnje moskovski knez Dimitrij Donski). Andrej je prepoznal dru\xc5\xbebeni pomen Cerkve, ki ji je \xc5\xbeelel dati pomembno mesto v politi\xc4\x8dnem delovanju. Te\xc5\xbee pa je bilo vdihniti Vladimiru duhovno vzdu\xc5\xa1je Kijeva, ki je s Pe\xc4\x8dersko lavro in s \xc5\xa1tevilnimi votlinami, v katerih so bile pokopane kosti prvih ruskih svetnikov, predstavljal duhovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Rusije. Da bi ta vpliv vsaj delno prenesel v Vladimir, je dal iz Kijeva prinesti v cerkev Marijinega vnebovzetja ikono Matere bo\xc5\xbeje, morda najve\xc4\x8dje svetinje srednjeve\xc5\xa1ke Rusije, in se odlo\xc4\x8dil, da bo sam (brez predhodne odobritve kijevskega metropolita) imenoval vladimirskega episkopa._NEWLINE_Andrej je leta 1170, skupaj s smolenskim, rjazanskim, muromskim in polockim knezom, napadel republiko Novgorod, a je bil v voja\xc5\xa1kem spopadu hudo pora\xc5\xbeen. Ker pa je presekal trgovske povezave Novgoroda s Povol\xc5\xbejem, je nazadnje vendar uspel mestu vsiliti pravico, da imenuje njihovega kneza (ki je v republi\xc5\xa1ki ureditvi ohranil vlogo voja\xc5\xa1kega poveljnika). Zapletel se je tudi v vojno s Smolenskom, ki se je kon\xc4\x8dala z bitko pod Vi\xc5\xa1egradom, v kateri je bil Andrej pora\xc5\xbeen._NEWLINE_Andrej je blizu Vladimira zgradil vas Bogoljubovo in v njej svoj dvorec, v katerem se je najve\xc4\x8d zadr\xc5\xbeeval (po njem je dobil ime). Leta 1174 so ga tam nasprotniki umorili. Princip neomejene vladarske mo\xc4\x8di brez upo\xc5\xa1tevanja interesov sorodnikov in bojarjev je bil o\xc4\x8ditno \xc5\xa1e preuranjen._NEWLINE_Po Andrejevi smrti (njegov edini sin Mstislav je umrl \xc5\xbee pred njim) so izbruhnili veliki nemiri, ki so pripeljali do splo\xc5\xa1nega kaosa. V njem se je najbolje zna\xc5\xa1el Andrejev brat Mihael. Vendar je tudi on kmalu umrl._NEWLINE_Po Mihaelovi smrti si je velikokne\xc5\xbeji polo\xc5\xbeaj priboril Andrejev in Mihaelov mlaj\xc5\xa1i brat Vsevolod III. (1177-1212), zaradi velikega \xc5\xa1tevila otrok imenovan "Veliko gnezdo". \xc5\xbde med borbo za oblast si je podredil Rostov. Vsevolodova najve\xc4\x8dja sovra\xc5\xbenika sta bili rjazanska kne\xc5\xbeevina na jugu in tur\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava Povol\xc5\xa1ka Bolgarija na vzhodu. Po nekaj spopadih je bil Rjazan po\xc5\xbegan in podjarmljen, Bolgari pa prisiljeni k pla\xc4\x8devanju davka. Leta 1210 je Vsevolod zavzel tudi \xc4\x8cernigov. Novgorodu je uspel vsiliti za kneza svojega sina. Sicer pa je njegova dolga vladavina minila brez ve\xc4\x8djih pretresov in je ruskemu ljudstvu ostal v lepem spominu._NEWLINE_Vsevolod je malo pred smrtjo razdelil svoje ozemlje med tri sinove: najbogatej\xc5\xa1o kne\xc5\xbeevino Vladimir je dal drugemu sinu Juriju II., prvemu sinu Konstantinu je dal kne\xc5\xbeevino Rostov, najmlaj\xc5\xa1ega Jaroslava pa je postavil za kneza v Novgorodu._NEWLINE_Takoj po Vsevolodovi smrti se je Novgorod sku\xc5\xa1al znebiti Jaroslava, vendar je ta mesto obkolil; mestu je prisko\xc4\x8dil na pomo\xc4\x8d smolenski knez Mstislav Hrabri, kateremu se je pridru\xc5\xbeil Konstantin, ki se je \xc4\x8dutil prikraj\xc5\xa1anega, ker kot najstarej\xc5\xa1i sin ni dobil Vladimira. Pri\xc5\xa1lo je do dr\xc5\xbeavljanske vojne, v kateri sta se proti Mstislavu in Konstantinu borila Jaroslav in Jurij II. Vojna se je kon\xc4\x8dala z bitko pri Lipecu (1216, blizu mesta Pereslavelj-Zalesski), v kateri sta zmagala Mstislav Hrabri in Konstantin, ki je postal veliki knez Vladimira. Vendar se bratoma ni ma\xc5\xa1\xc4\x8deval, ampak je Juriju II. prepustil kne\xc5\xbeevino Suzdalj in Jaroslavu kne\xc5\xbeevino Perejaslavelj._NEWLINE_Konstantin je umrl \xc5\xbee leta 1218 in veliki knez Vladimira je postal Jurij II. (1218-38). Leta 1220 se je uspe\xc5\xa1no bojeval proti Povol\xc5\xa1kim Bolgarom in Mordavcem. V zgodovino se je vpisal tudi kot ustanovitelj Ni\xc5\xbenega Novgoroda ob izlivu Oke v Volgo.\n_START_SECTION_\nPod mongolsko nadoblastjo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1236 so Mongoli pod vodstvom kana Batuja premagali Povol\xc5\xa1ke Bolgare in od ruskih knezov zahtevali, da se jim podredijo. Ti so zahtevo odklonili, niso pa se voja\xc5\xa1ko povezali, tako da so lahko Mongoli postopoma osvajali njihova ozemlja. Suzdalj je pri\xc5\xa1el na vrsto leta 1238. V bitki ob reki Seti je bil Jurij II. ubit. Mongoli so razdejali Vladimir in druga mesta. Suzdalska kne\xc5\xbeevina je, kot ostale ruske dr\xc5\xbeave, pri\xc5\xa1la v vazalsko odvisnost od Mongolov._NEWLINE_Jurijev brat Jaroslav je sprejel povabilo kana Batuja, naj pride v Saraj Batu in prizna mongolsko nadoblast; v zameno mu je kan podelil naslov velikega kneza Vladimira. Zahteval pa je, da se gre poklonit tudi velikemu kanu Oktaju v mesto Karakorum v Mongoliji (ob reki Orkhon, okrog 320 km zahodno od dana\xc5\xa1njega Ulan Batorja). Preden je Jaroslav pri\xc5\xa1el do tja, je kan umrl. Pred kanovo \xc5\xbeeno Turagino, ki je vladala v imenu mladoletnega sin Gujuka, se je moral braniti pred obto\xc5\xbebami, ki so jih poslali njegovi ruski nasprotniki. Zagovor je uspe\xc5\xa1no opravil, na povratku domov pa je septembra 1246 od utrujenosti umrl. Spremstvo je njegovo truplo prineslo v Vladmir._NEWLINE_V Vladimiru je namesto Jaroslava zavladal njegov drugi sin Andrej (starej\xc5\xa1i Aleksander je bi knez v Novgorodu, tedaj \xc5\xbee poimenovan Nevski, slaven po zmagah nad \xc5\xa0vedi in Nemci). Leta 1247 je Andreju naslov velikega kneza Vladimira potrdil tudi kan Gujuk, ko sta ga brata obiskala v Karakorumu. Ker pa se je za\xc4\x8del Andrej povezovati z ruskimi knezi in z litvanskim kraljem, ki so na\xc4\x8drtovali upor proti Mongolom, ga je kan Batu leta 1251 odstavil in na njegovo mesto postavil Aleksandra Nevskega, katerega oblast je raz\xc5\xa1iril tudi na kijevsko ozemlje._NEWLINE_Aleksander je, nasprotno kot Andrej, sku\xc5\xa1al s politiko sodelovanja dose\xc4\x8di \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1e so\xc5\xbeitje z Mongoli, kar mu je v veliki meri tudi uspevalo. Novgorod je v njegovem \xc4\x8dasu do\xc5\xbeivel celo vi\xc5\xa1ek svojega trgovskega razcveta._NEWLINE_Nobeden od Aleksandrovih naslednikov, bratov in ne\xc4\x8dakov, ni imel niti pribli\xc5\xbeno takega slovesa in vpliva kot Aleksander Nevski, tako da je naziv velikega kneza po njegovi smrti izgubil na pomenu. Tudi Mongoli so se med seboj sprli, kar je \xc5\xa1e dodatno vplivalo na nestabilnost in stalne menjave na polo\xc5\xbeaju velikega kneza. Leta 1328 je naziv velikega kneza Vladimira pre\xc5\xa1el na Moskovsko kne\xc5\xbeevino.'