b'\n_START_ARTICLE_\nStanovsko-monarhi\xc4\x8dni dualizem\n_START_PARAGRAPH_\nStanovsko-monarhi\xc4\x8dni dualizem je pojem, s katerim se imenuje sovladje de\xc5\xbeelnih stanov in de\xc5\xbeelnega kneza (vladarja) v habsbur\xc5\xa1kih dednih de\xc5\xbeelah, v obdobju od 15.-17. stoletja. V dualizmu de\xc5\xbeelni stanovi niso bili enakopravni, saj so se morali pokloniti ob nastopu vsakokratnega novega de\xc5\xbeelnega kneza, ta pa jim je v zahvalo podelil de\xc5\xbeelne ro\xc4\x8dine (privilegije). S podelitvijo privilegijev si je de\xc5\xbeelni knez krepil oblast v de\xc5\xbeeli. V obdobju osmanske nevarnosti v 15. in 16. stoletju je bila ta oblika sovladja najbolj o\xc4\x8ditna, z nekaterimi spremembami pa se je obdr\xc5\xbeala do pojava absolutizma v 17. stoletju. Sovladje se je poleg sodelovanja na podro\xc4\x8dju voja\xc5\xa1kih zadev in davkov kazalo predvsem pri imenovanju de\xc5\xbeelnih funkcionarjev, kot najvi\xc5\xa1jih predstavnikov de\xc5\xbeele.\n_START_SECTION_\nZgodovinski pregled stanovsko-monarhi\xc4\x8dnega dualizma\n_START_PARAGRAPH_\nSistem stanovsko-monarhi\xc4\x8dnega dualizma se je za\xc4\x8del uveljavljati v 14. in 15. stoletju (na Koro\xc5\xa1kem po ustoli\xc4\x8denju zadnjega koro\xc5\xa1kega vojvode Ernesta \xc5\xbdeleznega leta 1414), ko je za\xc4\x8del de\xc5\xbeelni knez krepiti svojo oblast v de\xc5\xbeelah z dodeljevanjem pravic plemstvu. V sodelovanje je de\xc5\xbeelnega kneza prisilila predvsem osmanska nevarnost, ki je ogro\xc5\xbeala mnoge dedne de\xc5\xbeele. Sodelovanje je bilo aktivno predvsem na podro\xc4\x8dju voja\xc5\xa1kih in dav\xc4\x8dnih zadev, izvajalo pa se je preko vsakoletnega sklica de\xc5\xbeelnega zbora, ter de\xc5\xbeelnih funkcionarjev._NEWLINE_V 16. stoletju so se pojavila trenja med de\xc5\xbeelnimi stanovi, ki so bili naklonjeni partikularnim interesom (drobitvi oblasti) in protestantizmu, ter de\xc5\xbeelnim knezom, ki je bil rimokatoli\xc4\x8dan in se je za\xc4\x8del vse bolj navdu\xc5\xa1evati nad centralisti\xc4\x8dnimi idejami. Pomemben prispevek k temu je bila ustanovitev Vojne krajine (Bru\xc5\xa1ka pacifikacija, 1578), ki je bistveno prispevala k obrambi pred osmansko nevarnostjo, zato de\xc5\xbeelni knez ni bil ve\xc4\x8d zainteresiran za tesnej\xc5\xa1e sodelovanje z de\xc5\xbeelnimi stanovi, in je vse bolj te\xc5\xbeil k centralizaciji oblasti. Hud udarec de\xc5\xbeelnim stanovom je zadala tudi tridesetletna vojna (1618-1648), zaradi katere so za\xc5\xa1li v finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave, ponekod pa so celo bankrotirali. To je samo \xc5\xa1e bolj okrepilo oblast de\xc5\xbeelnega kneza, kar se je v 17. stoletju za\xc4\x8delo izkazovati v absolutizmu._NEWLINE_Kljub absolutizmu pa so se nekatere poteze stanovsko-monarhi\xc4\x8dnega dualizma ohranile. \xc5\xa0ele z reformami vladarice Marije Terezije 1747-1749 so ukinili de\xc5\xbeelne funkcionarje, de\xc5\xbeelni stanovi pa so se ohranili do zemlji\xc5\xa1ke odveze leta 1848.'