b'\n_START_ARTICLE_\nSveti Ciril in Metod\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Ciril in Metod sta bila bizantinska misijonarja, ki sta najbolj znana po pokristjanjevanju Slovanov. Pri oznanjevanju kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva sta uporabljala posebno pisavo glagolico, ki pa jo je pozneje izpodrinila po Cirilu imenovana cirilica (na vzhodu) oziroma latinica (na zahodu). Ciril in Metod veljata za apostola Slovanov in sozavetnika Evrope. Metod: * 812 - 815, Solun, \xe2\x80\xa0 6. april 885, Velikomoravska. Ciril: * 826 - 827, Solun, \xe2\x80\xa0 869, Rim.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjska pot\n_START_PARAGRAPH_\nMladost sta pre\xc5\xbeivela v okolici Soluna. Ob krstu sta dobila imeni Mihael in Konstantin. Starej\xc5\xa1i brat Mihael se je \xc5\xbee zgodaj odlo\xc4\x8dil za redovni\xc5\xa1tvo in je ob vstopu v samostan dobil ime Metod. Konstantin je bil knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar, poleg tega pa je na carigrajski visoki \xc5\xa1oli pou\xc4\x8deval filozofijo in bil znan tudi kot Konstantin Filozof. Ime Ciril je dobil \xc5\xa1ele precej pozneje._NEWLINE_Okoli leta 860 ju je cesar poslal misijonarit na polotok Krim._NEWLINE_Na pro\xc5\xa1njo moravskega kneza Rastislava iz leta 862 sta \xc5\xa1la misijonarit med Slovane. Poznala sta slovanski jezik iz okolice Soluna, vendar ni \xc4\x8disto jasno, ali je bil to njun materni jezik ali pa sta se ga nau\xc4\x8dila od slovanskih sosedov. Med Slovani na Velikomoravskem sta od leta 863 naprej \xc5\xa1irila kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko oznanilo v slovanskem jeziku. Uporabljala sta posebno pisavo, ki so jo imenovali glagolica - po stari slovanski besedi glagolati = govoriti. S tem sta se zamerila nem\xc5\xa1ki govore\xc4\x8di duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki je protestirala pri pape\xc5\xbeu. Pri tem so se sklicevali na \xc2\xbbteorijo treh jezikov\xc2\xab\xc2\xa0- namre\xc4\x8d, da so sveti samo trije jeziki (hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina, gr\xc5\xa1\xc4\x8dina in latin\xc5\xa1\xc4\x8dina) in da mora bogoslu\xc5\xbeje potekati v enem od teh jezikov. Jezik, ki sta ga uporabljala Ciril in Metod, so takrat imenovali preprosto slovanski jezik, danes pa ga imenujemo stara cerkvena slovan\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Po treh letih na Moravskem sta od\xc5\xa1la v Spodnjo Panonijo, kjer sta \xc5\xbeivela nekaj \xc4\x8dasa na dvoru kneza Koclja. Po tem sta odpotovala v Benetke, kjer sta uspe\xc5\xa1no branila svoja stali\xc5\xa1\xc4\x8da v ostri polemiki z zagovorniki teorije treh jezikov. Nato sta odpotovala v Rim. Pape\xc5\xbe Hadrijan II. ju je podprl, ker je imel tudi sam te\xc5\xbeave z nem\xc5\xa1kimi duhovniki. _NEWLINE_V Rimu je Ciril zbolel in vstopil v samostan (domnevno je \xc5\xa1ele takrat dobil redovno ime Ciril). Kmalu po tem je Ciril umrl, pape\xc5\xbe Hadrijan II. pa je podprl bogoslu\xc5\xbeje v slovanskem jeziku in poslal Metoda leta 869 nazaj h Koclju v Panonijo. Ob prihodu v Panonijo so nem\xc5\xa1ki duhovniki napadli Metoda kot krivoverca, pozneje pa so ga na Moravskem celo zaprli za dve leti in pol. Leta 873 je pape\xc5\xbe dosegel, da so ga izpustili iz zapora, pod pogojem, da ne sme nadaljevati s slovanskim bogoslu\xc5\xbejem. Tega pa Metod ni upo\xc5\xa1teval, zato je moral v Rim na zagovor. Pape\xc5\xbe Janez VIII. pa je leta 880 potrdil slovansko bogoslu\xc5\xbeje._NEWLINE_Po Metodovi smrti so slovansko bogoslu\xc5\xbeje na Moravskem spet prepovedali, Metodove u\xc4\x8dence pa so pozaprli ali pregnali. Vendar pa je slovansko bogoslu\xc5\xbeje ostalo \xc5\xbeivo. Na ozemlju dana\xc5\xa1nje Makedonije in Bolgarije so zaradi vpliva gr\xc5\xa1ke pisave namesto glagolice uvedli cirilico, v nekaterih delih dana\xc5\xa1nje Hrva\xc5\xa1ke in Slovenije pa se je ohranilo bogoslu\xc5\xbeje v glagolici do 19. ali celo do 20. stoletja._NEWLINE_Posebno simboli\xc4\x8dno mo\xc4\x8d sta iz\xc5\xbearevala sveti Ciril in Metod v \xc4\x8dasu narodnega preporoda na Koro\xc5\xa1kem v 19. stoletju, ko so bila ustanovljena ciril-metodova dru\xc5\xa1tva v de\xc5\xbeeli. Njihove ikone so krasile cerkve in znamenja. Poseben primer sta sliki svetnikov ob vhodu v \xc5\xa0entmartinsko cerkev pod Frajnberkom nad \xc5\xa0kofjim Dvorom v fari Timenica na Celov\xc5\xa1kem polju, danes v ob\xc4\x8dini \xc5\xa0talenska gora. Le-te ja naslikal potujo\xc4\x8di furlanski slikar Jakob Brollo okoli leta 1890.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nGod svetih bratov Cirila in Metoda je 5. julija (ponekod, zlasti v neslovanskih de\xc5\xbeelah, 14. februarja) po katoli\xc5\xa1kem koledarju oziroma 11. maja po pravoslavnem koledarju (24. maja v tistih Cerkvah, kjer uporabljajo \xc5\xa1e stari julijanski koledar). Metoda se ponekod spominjajo tudi na obletnico smrti 6. aprila._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Janez Pavel II. je leta 1980 Cirila in Metoda imenoval za sozavetnika Evrope. Po Cirilu in Metodu se imenujeta dve gori na Ju\xc5\xbenih \xc5\xa0etlandskih otokih (blizu Antarktike). Po ustnem izro\xc4\x8dilu naj bi blizu kraja Mala Nedelja Ciril in Metod nove vernike krstila v potoku._NEWLINE_Celov\xc5\xa1ka slovenska fara \xc5\xa1e danes nosi njujino ime.'