b'\n_START_ARTICLE_\nGencij\n_START_SECTION_\nOdnosi z Rimom\n_START_PARAGRAPH_\nPo Gencijevem prihodu na prestol so se odnosi med Ardiejskim kraljestvom in Rimsko republiko za\xc4\x8deli krhati. Obala ju\xc5\xbenega Jadrana in njeno zaledje ju\xc5\xbeno od reke Drim je po prvi ilirski vojni proti kraljici Tevti pri\xc5\xa1lo pd rimsko oblast, medtem ko so ozemlje in ilirska plemena severno in zahodno od rimskega ozemlja ostalo pod nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do Gencijevo oblastjo. Gr\xc5\xa1ko mesto Vis na otoku Visu je pod rimsko za\xc5\xa1\xc4\x8dito obdr\xc5\xbealo nekaj neodvisnosti, otok Hvar pa je ostal povsem ilirski. Gencijevi podlo\xc5\xbeniki Dalmati in Daorsi so mu kmalu po prihodu na oblast odrekli pokor\xc5\xa1\xc4\x8dino in razglasili neodvisnost. Mo\xc4\x8d Ilirov je bila v njihovi mornarici, ki je stalno ogro\xc5\xbeala rimske interese na ju\xc5\xbenem Jadranu._NEWLINE_Leta 180 pr. n. \xc5\xa1t. je pri\xc5\xa1el v Brudisium rimski pretor, odgovoren za obrambo obale, z nekaj Gentijevimi ladjami, za katere je trdil, da jih je zajel med gusarjenjem. V Ilirijo je poslal svoje odposlance, ki kralja niso na\xc5\xa1li, in izvedel, da imajo Iliri na Kor\xc4\x8duli rimske ujetnike in \xc4\x8dakajo na njihovo odkupnino. Izid spora ni znan. Rimski senat je verjetno sprejel trditve Gencijevih odposlancev, da so obto\xc5\xbebe la\xc5\xbene._NEWLINE_Ko se je deset let kasneje Rim za\xc4\x8del mrzli\xc4\x8dno pripravljati na vojno s Perzejem Makedonskim, je Vis obto\xc5\xbeil Gencija, da skupaj z makedonskom kraljem na\xc4\x8drtuje vojno. Ilirski odposlanci so pred rimskim senatom govorice zanikali. Rimljani so kljub temu zasegli 54 ilirskih lemb, zasidranih v Epidamnu. Rim je na predve\xc4\x8der vojne poslal k Ilirom svojega senatorja, ki je opozoril Gencija na formalno prijateljstvo z Rimsko republiko.\n_START_SECTION_\nZavezni\xc5\xa1tvo z Dardanijo in Makedonijo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 169 pr. n. \xc5\xa1t. je Gencij organiziral umor svojega brata Platorja, ker se je nameraval poro\xc4\x8diti s h\xc4\x8derko dardanskega kralja Monunija Etuto, s \xc4\x8demer bi se preve\xc4\x8d pove\xc4\x8dala njegova mo\xc4\x8d. Po njegovi smrti se je sam poro\xc4\x8dil z bratovo zaro\xc4\x8denko in si s tem zagotovil zavezni\xc5\xa1tvo mo\xc4\x8dne dardanske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Kralj Perzej Makedonski je ponovno osvojil ve\xc4\x8d rimskih opori\xc5\xa1\xc4\x8d v okupiranem rimskem delu Ilirije, ki so nadzirala poti med Makedonijo in Ardiejskim kraljestvom. Po osvojitvi je poslal h Genciju svoje odposlance, ki jih je vodil ilirski izgnanec Plevrat. Odposlanci so na\xc5\xa1li kralja v Lisosu in ga seznanili s Perzejevimi uspehi proti Rimljanom in Dardancem in njegovi nedavni zmagi nad Penesti. Iliri so jim odgovorili, da Perzeju za vojno z Rimljani ne primanjkuje volje, pa\xc4\x8d pa samo denar. Makedonci od Ilirov niso dobili nobenih obljub, zato je Perzej kmalu zatem k Ilirom poslal isto, ali morda drugo, odposlanstvo in na vsak na\xc4\x8din posku\xc5\xa1al pritegniti Gencija v vojno z Rimljani, \xc5\xa1e posebno, \xc4\x8de s tem ne bi imel nobenih stro\xc5\xa1kov._NEWLINE_Plevratu je uspelo med Penesti zbrati 1.000 pe\xc5\xa1akov in 200 konjenikov. Po rimskem napadu na Makedonijo leta 168 pr. n. \xc5\xa1t. je bil Perzej prisiljen zaprositi za pomo\xc4\x8d Gencija, saj bi njegove ladje lahko uporabil za napad na Rimljane. Gencij je zahteval vsoto tristo talentov in Perzej je poslal svojega tovari\xc5\xa1a Pentavha, da sklene sporazum. V mestu Meteon so se dogovorili za talce in Gencij je sprejel zaobljubo makedonskega kralja. K Perzeju je poslal delegacijo, ki naj bi prevzela denar, zatem pa so pogodbo potrdili s prilo\xc5\xbenostno ceremonijo v Dionu v Termajskem zalivu. Na ceremoniji je bila tudi parada makedonske konjenice, ki naj bi na Ilire naredila vtis mo\xc4\x8di makedonske vojske._NEWLINE_300 talentov so Ilirom od\xc5\xa1teli iz dr\xc5\xbeavne zakladnice v Pelli v makedonski Gr\xc4\x8diji in Iliri so obljubili, da jih bodo ozna\xc4\x8dili s svojim \xc5\xbeigom. Ko je Gencij preko Pantavha dobil predujem obljubljenega denarja, je spro\xc5\xbeil sovra\xc5\xbenosti proti Rimljanom. Aretiral je dva rimska odposlanca, ki jih je poslal senator Apij Klavdij, kar je Perzeja prepri\xc4\x8dalo v Gencijevo brezpogojno zavezni\xc5\xa1tvo in je izpolnil \xc5\xa1e preostale obveznosti.\n_START_SECTION_\nPriprave na vojno\n_START_PARAGRAPH_\nGencij je svojo protirimsko orientacijo v ilirski zunanji politiki podprl z vrsto ukrepov za okrepitev svojega kraljestva. Najprej se je osredoto\xc4\x8dil na finance in v vsej dr\xc5\xbeavi za vse podlo\xc5\xbenike uvedel enoten davek in prevzel nadzor nad kovnicama denarja v Lisosu in \xc5\xa0kodri, v katerih so kovali bronast denar. V sel\xc5\xa1ki kovnici so kovali dve vrsti Gencijevih kovancev z makedonskimi simboli, na denarju iz drugih kovnic pa je bila na prednji strani verjetno Gencijeva glava s plitvim okroglim pokrivalom, na zadnji strani pa strela ali vojna ladja lemba. Po popisu, ki so ga naredili Rimljani, je bilo na predve\xc4\x8der vojne z Rimom v dr\xc5\xbeavni blagajni 27 funtov zlata, 19 funtov srebra, 120.000 ilirskih drahem in 13.000 rimskih denarijev._NEWLINE_Gencij in Perzej sta s skupno delegacijo pozvala Rodos, naj se jima pridru\xc5\xbei v vojni proti Rimu. Gencij se je pripravil tudi na morebitn rimski napad z morja in dal zgraditi 270 lemb, s katerimi je dopolnil svojo kopensko vojsko, ki je \xc5\xa1tela 15.000 mo\xc5\xbe. Gencij je bil zdaj pripravljen na vojno z Rimom.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nMed vojnim rimskim plenom je bilo poleg \xc5\xbee omenjene ilirske dr\xc5\xbeavne blagajne in drugega plena tudi 220 ladij, katere je Kasij Longin po sklepu senata predal prebivalcem Krfa, Apolonije in Epidamna._NEWLINE_Gencija in njegovo dru\xc5\xbeino so po vojni z odlo\xc4\x8ditvijo senata odpeljali v Spoleto, kjer so bili pod nadzorom me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Druge ujetnike so odpeljeli v Rim. Ker so prebivalci Spoleta zavrnili zahtevo senata, naj nadzirajo kraljevo dru\xc5\xbeino, so jih premestili v Iguvium (Gubbio). Datum Gencijeve smrti ni znan, obstojajo pa ostanki njegove grobnice._NEWLINE_Rimljani so po vojni prizanesli samo tistim koinom, ki niso bili neposredno vpleteni v vojno z Rimom. Mesta svojih nasprotnikov so popolnoma izropali in nato po\xc5\xbegali. Plemena, katerim so prizanesli, so dobila rimsko upravo, kakr\xc5\xa1no so imela pred vojno, in upravitelja, ki so ga izvolili vsako leto. Rimu so pla\xc4\x8devali samo polovico dajatev, ki so jih pred tem pla\xc4\x8devali Genciju. Federativne koine so razpustili in vsako enoto priznali kot poseben koinon, uvedli lokalno avtonomijo in pogosto dovolili kovanje lastnega denarja._NEWLINE_Ju\xc5\xbene ilirske pokrajine so bile dokon\xc4\x8dno pokorjene, medtem ko so se severne in vzhodne pokrajine \xc5\xa1e sto let upirale rimskim osvajalcem.\n_START_SECTION_\nMorebitno nasledstvo\n_START_PARAGRAPH_\nArheolog Hasan Ceka je domneval, da je ime enega od Gencijevih odposlancev, Bela, morda napa\xc4\x8dno prepisano v Balaj. Z jezikoslovnega stali\xc5\xa1\xc4\x8da je tak\xc5\xa1no ugotavljanje istovetnosti zelo problemati\xc4\x8dno, idejo, da je bil Balaj Gencijev naslednik in v prijateljskih odnosih z Rimom, pa so nekateri sprejeli. Edini dokaz, da je bil Balaj ilirski kralj, ki je vladal morda od leta 167-135 pr, n. \xc5\xa1t., so njegovi ardiejski kovanci. Izgleda, da je po letu 168 pr. n. \xc5\xa1t. vladal iz stare Tevtine trdnjave Rizon, \xc4\x8deprav je bilo ilirsko Ardiejsko kraljestvo po Gencijevem porazu razpu\xc5\xa1\xc4\x8deno in je njegovo ozemlje postalo del Rimske republike. Obilje njegovih kovancov ka\xc5\xbee, da je bil zelo vpliven vladar, \xc4\x8deprav ni nobenega literarnega ali zgodovinskega dokaza o njegovem obstoju.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo Genciju je dobila ime dru\xc5\xbeina rastlin svi\xc5\xa1\xc4\x8devk \xe2\x80\x93 gentianaceae._NEWLINE_Gencij je upodobljen tudi na albanskih kovancih za 50 lekov, izdanih leta 1996 in 2000, in na hrbtni strani bankovca za 2000 lekov, izdanega leta 2008.'