b'\n_START_ARTICLE_\nAmenhotep II.\n_START_SECTION_\nDatumi in dol\xc5\xbeina vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nDatuma za\xc4\x8detka njegovega vladanja zaradi \xc5\xa1tevilnih podatkov iz obdobja njegovega o\xc4\x8deta Tutmoza III. ni bilo te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8diti. Razpolo\xc5\xbeljivi podatki so za\xc4\x8detek Tutmozovega vladanja omejili na leto 1504 ali 1479 pr. n. \xc5\xa1t.  Tutmoz III. je umrl po 54 letih vladanja Sovladanje z  o\xc4\x8detom bi lahko za\xc4\x8detek Amenhotepovega vladanja pomaknilo dve leti in \xc5\xa1tiri mesece nazaj, se pravi na leto 1427 pr. n. \xc5\xa1t. po nizki kronologiji ali 1454 pr. n. \xc5\xa1t. po visoki kronologiji Starega Egipta. _NEWLINE_Dol\xc5\xbeino njegove vladavine je mogo\xc4\x8de ugotoviti iz napisa na vinskem vr\xc4\x8du s faraonovim priimkom, ki so ga odkrili v njegovem pogrebnem templju v Tebah. Datiran je v 26. leto njegove vladavine, ki je hkrati najvi\xc5\xa1je. Na vr\xc4\x8du je tudi ime trgovca z vinom Pane\xc5\xa1ija. Pogrebni templji so bili obi\xc4\x8dajno zalo\xc5\xbeeni ob faraonovi smrti ali malo pred njo, se pravi da Amenhotep II. ni vladal mnogo ve\xc4\x8d kot 26. let. Alternativna teorija posku\xc5\xa1a dokazati, da je vladal 35 let, kar je absolutno najve\xc4\x8dja mogo\xc4\x8da dol\xc5\xbeina. Po tej kronologiji je vladal od leta 1454 do 1419 pr. n. \xc5\xa1t. Te teorije ni mogo\xc4\x8de zanesljivo dokazati, predvem zato, ker bi bil Amenhotep ob smrti star 52 let, analiza njegove  mumije pa je dokazala, da je bil ob smrti star pribli\xc5\xbeno 40 let. To pomeni, da je verjetno res vladal 26 let, se pravi od leta 1427 do 1401 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nZunanje zadeve\n_START_PARAGRAPH_\nAmenhotepov prvi vojni pohod je potekal v tretjem letu njegove vladavine.  Pre\xc4\x8dkal je reko Oront, napadel sovra\xc5\xbeno Katno in osvojil bogat plen, v katerem je bila tudi oprema mitanskega voznika bojnega voza. Faraon, znan kot zelo mo\xc4\x8dan in hraber mo\xc5\xbe, naj bi v Kade\xc5\xa1u sam ubil sedem upornih princev in uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dal pohod v Sirijo. Po pohodu je ukazal, da se trupla sedmih princev z glavo navzdol obesijo na premec njegove ladje. Po prihodu v Tebe so \xc5\xa1est  princev obesili na mestno obzidje. Sedmega so odpeljali v uporni\xc5\xa1ko Nubijo in ga obesili na obzidje Napate kot zgled, kaj lahko pri\xc4\x8dakujejo oporniki, in zastra\xc5\xa1evanje vseh nubijskih nasprotnikov egip\xc4\x8danske oblasti. Emenhotep svoj pohod v Sirijo na steli v Amadi \xc5\xa1teje za prvega, v\xc4\x8dasih pa za drugega, kar povzro\xc4\x8da nekaj zmede. Zmeda se je re\xc5\xa1ila tako, da se za prvega \xc5\xa1teje njegov samostojen pohod pred o\xc4\x8detovo smrtjo, za drugega pa prvi med njegovo vladavino._NEWLINE_Aprila sedmega leta njegove vladavine se je soo\xc4\x8dil z velikim uporom v Siriji. Uprla se je vazalna dr\xc5\xbeava Naharin. Upor so nejverjetneje spodbudili egip\xc4\x8danski rivali  Mitanci. Stela slave, postavljena po pohodu, ne omenja nobene velike bitke in se lahko bere na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Njegov pohod bi lahko bil podoben enemu od pohodov njegovega o\xc4\x8deta v Sirijo, na katerem se je spopadal samo z majhnimi voja\xc5\xa1kimi posadkami in prisilil mesta na prisego zvestobe, ki so jo po njegovem odhodu takoj prelomila. Po drugi strani zgleda, da sta dva tedna, v katerih je bil  Amenhotep najbli\xc5\xbee mitanske meje, izpu\xc5\xa1\xc4\x8dena, kar lahko pomeni, da je bila njegova vojska v tem \xc4\x8dasu pora\xc5\xbeena. _NEWLINE_Amenhotepov zadnji pohod se je zgodil v devetem letu njegove vladavine. Na njem o\xc4\x8ditno ni pri\xc5\xa1el dlje kot so Galilejskega jezera. Iz seznama plena s tega pohoda je razvidno, da je domov pripeljal 101.128 su\xc5\xbenjev. \xc5\xa0tevilka je zagotovo pretirano visoka, tudi \xc4\x8de je vanjo v\xc5\xa1tel ujetnike s prej\xc5\xa1njih pohodov, na primer 15.070 prebivalcev Nuka\xc5\xa1a s pohoda v sedmem letu vladanja._NEWLINE_Po tem pohodu se egip\xc4\x8danska in mitanska vojska nista nikoli ve\xc4\x8d spopadli. Kraljestvi sta o\xc4\x8ditno dosegli nekak\xc5\xa1no premirje. Amenhotep omenja, da so kralji Babilonije, Hetitov in Mitancev po devetem letu njegove vladavine pla\xc4\x8devali letni davek, kar bi lahko bilo samo  domi\xc5\xa1ljavo hvaljenje. Po drugi strani so na obzidju Kanaka odkrili napis, ki pravi,  da so princi Mitanija pri\xc5\xa1li prosit Amenhotepa za mir, \xc4\x8desar ni mogo\xc4\x8de tako preprosto pojasniti. Nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da mo\xc4\x8d Hetitov je zelo verjetno prisilila Mitance, da so iskali egip\xc4\x8dansko zavezni\xc5\xa1tvo, ki je bilo sklenjeno v obdobju pred Amenhotepovim prihodom na prestol, veljati pa je za\xc4\x8delo \xc5\xa1ele po Amenhotepovih vojnih pohodih. Amenhotep se je po vojnih pohodih osredoto\xc4\x8dil na notranje zadeva, morda z eno samo izjemo. Zgleda, da je napadel Nubijo, ker napis v sveti\xc5\xa1\xc4\x8du Amenhotepovega nubijskega podkralja omenja, da so Nubijci potem pla\xc4\x8devali letni davek, letnice pohoda pa ne omenja.\n_START_SECTION_\nGradnje\n_START_PARAGRAPH_\nTutmoz III. se je posve\xc4\x8dal predvsem \xc5\xa1irjenju Karnaka, Amenhotep II. pa se je v nasprotju z njim  osredoto\xc4\x8dil predvsem na \xc5\xa1irjenje manj\xc5\xa1ih templjev po celem  Egiptu. Z napisa v Turi je razvidno, da je Minmoz, nadzornik gradbenih del njegovega o\xc4\x8deta, nadziral gradnjo ve\xc4\x8d templjev v Nilovi delti. v Gornjem Egiptu je zgradil ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih templjev, med njimi tudi v Medamudu, el-Todu in Armantu. Karnak tudi med Amenhotepovo vladavino ni bil povsem zanemarjen.  Amenhotep je dal med \xc4\x8detrtim in petim stebrom postaviti stolp v spomin na prejem davka iz Mitanija. V Nubiji je zgradil at Qasr Ibrim in Semno in dal okrasiti tempelj v Kalab\xc5\xa1i. Njegov najbolj znan tempelj v Nubiji je tempelj v Amadi. Tempelj je za\xc4\x8del graditi \xc5\xbee Tutmoz III. Posve\xc4\x8den je bil bogu Horu, \xc4\x8deprav je zlahka opazna tudi prisotnost Ra-Harahtija in Amon-Raja. Amenhotep II. je zaklju\xc4\x8dil njegovo gradnjo in nanj napisal zapis o vojnem pohodu v tretjem letu svoje vladavine, ki je bil do leta 1942 edini vir podatkov o njegovih vojnih pohodih.\n_START_SECTION_\nGrobnica\n_START_PARAGRAPH_\nAmenhotepovo mumijo je marca 1898 odkril Victor Loret v njegovi grobnici KV35 v Dolini kraljev. Mumija je bila v izvirnem sarkofagu. Faraon je svoj pogrebni tempelj zgradil na robu tebanske nekropole. V njegovi bli\xc5\xbeini je bil kasneje zgrajen  Ramesseum, ki je bil \xc5\xbee v antiki uni\xc4\x8den. V Amenemhetovi grobnici KV35 so bile tudi krste z mumijami ve\xc4\x8d drugih faraonov Novega kraljestva, vklju\xc4\x8dno s Tutmozom IV., Setijem II., Ramzesom III., Ramzesom IV. in Ramzesom VI.  V Amenhotepovo grobnico jih je v obdobju Enaindvajsete dinastije prenesel visoki Amonov sve\xc4\x8denik Pined\xc5\xbeem II. med vladanjem faraona Siamona, da bi jih za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pred roparji grobnic. _NEWLINE_Najbolj podrobno in uravnote\xc5\xbeeno razpravo o kronologiji, dogodkih in vplivu vladavine Amenhotepa II. je napisal  Peter Der Manuelian v knjigi o tem kralju iz leta 1987.\n_START_SECTION_\nOsebnost  in zadnja leta vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nStela iz zadnjih  let Amenhotepove vladavine ka\xc5\xbee na njegov odnos do Neegip\xc4\x8danov. Zapis je bil napisan leta 23, 1. dan meseca aheta, na dan praznovanja obletnice  Emenhopetovega prihoda na prestol. Napis je kopija osebnega pisma, ki ga je faraon sestavil za Usersateta, podkralja Ku\xc5\xa1a (Nubija). V njem ga spominja na skupne vojne pohode v Sirijo in kritizira njegovo opravljanje nalog podkralja:_NEWLINE_ _NEWLINE_Kopija ukaza, ki jo je Njegovo veli\xc4\x8danstvo napisalo samo, s svojo roko, podkralju Usersatetu. Njegovo veli\xc4\x8danstvo je v (kraljevi) rezidenci \xe2\x80\xa6 u\xc5\xbeivalo praznik sed\xc3\xa9 in pilo. Poglej, ta kraljev ukaz je namenjen tebi,  ki si v daljni Nubiji, heroju, ki je iz vseh tujih de\xc5\xbeel pripeljal bogat plen, vozniku bojnega voza \xe2\x80\xa6 tebi (ki si) gospodar \xc5\xbeene iz Babilona in slu\xc5\xbekinje iz Biblosa, mladega dekleta iz Alalaha in stare \xc5\xbeene iz Araphe. Zdaj so ti ljudje iz Teksija (Sirija) brez vrednosti - za kaj so sploh dobri? \xc5\xa0e eno sporo\xc4\x8dilo za podkralja: ne zaupaj Nubijcem, ampak se b\xc3\xb3j njih in njihovih \xc4\x8darovnij. Vzemi tega slu\xc5\xbeabnika iz ljudstva, na primer, katerega  si naredil za uradnika, \xc4\x8deprav ni uradnik, katerega si predlagal Njegovemu veli\xc4\x8danstvu;  ali si \xc5\xbeelel  opozoriti na pregovor: \xc2\xbb\xc4\x8ce nima\xc5\xa1 zlate bojne sekire z jedrom iz brona, je dobra tudi te\xc5\xbeka akacijeva gorja\xc4\x8da\xc2\xab? Zato ne poslu\xc5\xa1aj njihovih besed in ne upo\xc5\xa1tevaj njihovih sporo\xc4\x8dil\xc2\xab_NEWLINE_Faraonovo pismo je na Usersateta naredilo tako velik vtis, ali pa se ga je ustra\xc5\xa1il, da ga je ukazal vklesati v stelo na drugem Nilovem kataraktu. _NEWLINE_Amenhotep II. ni omenjal imen svojih kraljic. Nekateri egiptologi teoretizirajo, da je imel ob\xc4\x8dutek, da bi kraljice postale preve\xc4\x8d vplivne, \xc4\x8de bi jih naslavljali na primer z \xc2\xbb\xc5\xbeena boga Amona\xc2\xab. Poudarjajo tudi dejstvo, da je sodeloval v o\xc4\x8detovem odstranjevanju Ha\xc4\x8depsutinega imena s spomenikov in uni\xc4\x8devanju njenih podob. _NEWLINE_Uni\xc4\x8devanje Ha\xc4\x8depsutunih podob se je za\xc4\x8delo med Amenhotepovim sovladanjem v o\xc4\x8detovi visoki starosti, vendar se je med njegovim vladanjem kon\xc4\x8dalo. Faraon se je kljub temu morda navzel o\xc4\x8detovega strahu, da bi na prestol pri\xc5\xa1la \xc5\xa1e ena \xc5\xbeenska. Kljub njegovim prizadevanjem je mogo\xc4\x8de, da je Ehnatonova sovladarica  pred koncem Osemnajste dinastije vladala kot faraonka.'