b'\n_START_ARTICLE_\nMatignonska pala\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1670 se je Ludvik XIV v okviru svojega na\xc4\x8drta za izgradnjo H\xc3\xb4tels des Invalides odlo\xc4\x8dil obnoviti staro \xc2\xbbChemin du Bois de la Garenne\xc2\xab, ki je postala \xc2\xbbRue de Varenne\xc2\xab, in je povezovala Saint-Germain-des-Pr\xc3\xa9s na zahodnem koncu Pariza s terenom, izbranim kot novo gradbi\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1717 je zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de pri\xc5\xa1lo v last luksembur\xc5\xa1kega vojvode, ki je bil ljubitelj vrtov in je nameraval ustvariti park. Leta 1721 je zaupal gradnjo zasebne pala\xc4\x8de na svojem posestvu francoskemu arhitektu Jeanu Courtonnu. Ta projekt je arhitektu odprl vrata na Akademijo za arhitekturo._NEWLINE_Pala\xc4\x8do so kmalu prodali Jacquesu Goyonu de Matignon, katerega ime \xc5\xa1e danes nosi. V pala\xc4\x8di so \xc5\xbeivele mnoge slavne osebe, kot so Talleyrand, sestra francoskega kralja Ludvika Filipa, Ad\xc3\xa9la\xd1\x97de, Napoleon Bonaparte in mnogi drugi._NEWLINE_Leta 1923 je bila pala\xc4\x8da za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kot zgodovinski spomenik. Najprej je bila sede\xc5\xbe predsedstva Sveta, leta 1959, ko je generale Charles de Gaulle postal prvi predsednik Pete republike, pa so \xc2\xbbpredsednika Sveta\xc2\xab\xc2\xa0preimenovali v \xc2\xbbpredsednika vlade\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nSporazum iz leta 1936\n_START_PARAGRAPH_\nMed stenami Matignonske pala\xc4\x8de so sprejeli veliko pomembnih zgodovinskih in strate\xc5\xa1kih odlo\xc4\x8ditev. Med najbolj znane sodi matignonski sporazum iz leta 1936, s katerim so sindikalistom zagotovili 40-urni delovni teden in pla\xc4\x8dan dopust. Podpisal ga je takratni predsednik vlade, L\xc3\xa9on Blum, v navzo\xc4\x8dnosti delodajalcev in delavskega sindikata.\n_START_SECTION_\nSporazum iz leta 1988\n_START_PARAGRAPH_\nMatignonski sporazum iz leta 1988 so povezano z neodvisnostjo Nove Kaledonije, ki spada pod francosko \xc4\x8dezmorsko ozemlje vzhodno od Avstralije. Leta 1988 sta v Matignonski pala\xc4\x8di Jean-Marie Tjibaou in Jacques Lafleur podpisala matignonski sporazum, s katerim so si prizadevali za neodvisnost Nove Kaledonije. Leta 2018 je potekal referendum, na katerem so neodvisnost zavrnili.'