b'\n_START_ARTICLE_\nChauvetova jama\n_START_PARAGRAPH_\nChauvetova jama je podzemna apnen\xc4\x8dasta jama v jugovzhodnem francoskem departmaju Ard\xc3\xa8che, imenovana po enem od treh speleologov, Jaen-Marie Chauvetu, ki so v njej 18. decembra 1994 odkrili bogato okra\xc5\xa1ene jamske poslikave. Poleg tega so bili v jami najdeni fosilizirani ostanki \xc5\xa1tevilnih \xc5\xbeivali, vklju\xc4\x8dno izumrlimi, prav tako so se v tleh ohranili tako \xc5\xbeivalski kot tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki odtisi. Chauvetova jama je bila takoj spozana za enega najpomembnej\xc5\xa1ih prazgodovinskih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nChauvetova jama se nahaja v bli\xc5\xbeini soteske reke Ard\xc3\xa8che, na katere ozemlju se nahaja ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo jam z geolo\xc5\xa1ko oz. arheolo\xc5\xa1ko pomembnostjo. Kljub temu je Chauvetova jama zaradi svoje nekarakteristi\xc4\x8dne velikosti kakovosti, koli\xc4\x8dine in stanja prazgodovinskih slik na njenih stenah ozna\xc4\x8dena kot izjemna. Sestavljena iz kilometrskih nizov podzemnih jam je enkrat starej\xc5\xa1a od znamenitih tekmic Altamire in Lascaux. Vsled radiokarbonskega datiranja so jamo verjetno obiskovali v \xc4\x8dasu dveh razli\xc4\x8dnih obdobij:Aurignacien in Gravettien. Ve\xc4\x8dina slik datira v zgodnej\xc5\xa1e obdobje Aurignaciena (pred 30.000 do 32.000 leti). Iz kasnej\xc5\xa1ega obdobja Gravettiena pred 25.000 do 27.000 leti so ohranjeni predvsem otro\xc5\xa1ki odtisi._NEWLINE_V mehkih glini podobnih tleh so se ohranili odtisi \xc5\xa1ap jamskega medveda vklju\xc4\x8dno z velikimi okroglimi depresijami, domnevno gnezdi, kjer je medved spal. Med \xc5\xa1tevilnimi fosiliziranimi kostmi se najdejo lobanje jamskih medvedov in alpskih kozorogov._NEWLINE_Od stotine \xc5\xbeivalskih slik, ki so bile katalogizirane, je bilo upodobljenih vsaj 13 razli\xc4\x8dnih vrst, vklju\xc4\x8dno s tistimi, ki so bile redko ali pa sploh ne najdene na ostalih prazgodovinskih najdi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Poleg znanih upodobljenih \xc5\xbeivali, najdenih na drugih lokacijah, kot so konji, jeleni, bizoni, so stene Chauvetove jame poslikane tudi z \xc5\xbeivalmi, kot so levi, panterji, medvedi, sove, nosorogi in hijene. Zna\xc4\x8dilno za jamsko umetnost je, da na steni ni vidnih slik popolne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke figure. Mo\xc5\xbena je delna podoba\xc2\xa0\xc2\xbbVenere\xc2\xab\xc2\xa0z upodobljenimi nogami in genitalijami \xc5\xbeenske. Prav tako je mo\xc5\xbena prisotnost lika himere s spodnjim telesom \xc5\xbeenske in zgornjim telesom bizona. Obstaja nekaj ploskev rde\xc4\x8de okrastih odtisov - matric dlani, narejenih s pritiskom dlani na povr\xc5\xa1ino stene. Obstajata tudi dve nedolo\xc4\x8dljivi sliki v obliki zamegljenih podob metulja._NEWLINE_Slikarji so za te upodobljene \xc5\xbeivali uporabljali tehniko, ki ni pogosto videna na ostalih jamskih upodobitvah. Pri \xc5\xa1tevilnih slikah se zdi, da so bile narejene takoj po tem, ko je bila ploskev stene o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena umazanije in tako svetlej\xc5\xa1a. Plasti\xc4\x8dnost je bila prikazana tako, da so bolj oddaljene \xc5\xbeivali v \xc4\x8dredi narisali s \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1imi potezami, uporabljali pa so celo sen\xc4\x8denje. Vse to je predstavljalo veliko bolj prefinjen likovni dose\xc5\xbeek od podobnih \xc5\xbee znanih motivov.'