b'\n_START_ARTICLE_\nJaya Sri Maha Bodi\n_START_SECTION_\nVerski in socialni pomen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od nekdaj so Budisti na otoku imeli obi\xc4\x8daj obiskati in se pokloniti najsvetej\xc5\xa1emu drevesu Bodi. To je letni obisk za romarje iz oddaljenih vasi. Obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo mesto Anuradhapura in se poklonijo Sri Maha Bodiju. \xc5\xbde od nekdaj oskrbnik dnevno izvaja razli\xc4\x8dna darovanja. Budisti na splo\xc5\xa1no trdno verjamejo, da bodo darovi, ki so jih dali Jaya Sri Maha Bodiju, prinesli pomembne in pozitivne spremembe v njihovo \xc5\xbeivljenje. Za mnoge budiste je bilo tudi obi\xc4\x8dajno, da so pred Jaya Sri Maha Bodijem sklenili posebne zaobljube, na primer za varno rojstvo svojih otrok brez deformacij, za zdravljenje razli\xc4\x8dnih bolezni in za \xc5\xa1tevilne druge vrste primerov. Prav tako je bila dolgoletna tradicija med kmeti okoli Anuradhapure, da bi drevesu Sri Maha Bodiju ponudili ri\xc5\xbe, pripravljen iz prve \xc5\xbeetve. Trdno verjamejo, da tak\xc5\xa1na darovanja vodijo v trajno proizvodnjo ri\xc5\xbea z najmanj su\xc5\xa1e, napadov \xc5\xa1kodljivcev, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1kodo, ki jo povzro\xc4\x8dajo sloni.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV 3. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem ga je na \xc5\xa0rilanko pripeljala Sangamitta Theri (v Pali Sanghamitra), h\xc4\x8di cesarja A\xc5\xa1oka in ustanoviteljica redov budisti\xc4\x8dnih nun na \xc5\xa0rilanki. Leta 288 pr. n. \xc5\xa1t. ga je kralj Devanampiya Tissa zasadil na visoki terasi, pribli\xc5\xbeno 6,5 m nad tlemi v parku Mahamevn\xc4\x81wa v Anuradhapuro in obdal z ograjo.\n_START_SECTION_\nPrispevek\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilni starodavni kralji so darovali na tem verskem mestu. Kralj Vasaba (vladal od 65 do 107) je postavil \xc5\xa1tiri kipe Bude na \xc5\xa1tirih straneh svetega drevesa. Kralj Voharika Tissa (214 - 236) je dodal kovinske kipe. Kralj Mahanaga (569 - 571) je zgradil vodni kanal okrog svetega drevesa, kralj Sena II. (846 - 866) ga je obnovil. [10]_NEWLINE_Sedanji zid je zgradil Ilupandeniye Athtadassi Thero v \xc4\x8dasu kralja Kirti Sri Rajasinha (1747-1782), da bi ga za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pred divjimi sloni, ki bi drevo lahko po\xc5\xa1kodovali. Vi\xc5\xa1ina zidu je 3,0 m, debelina pa 1,5 m; dol\xc5\xbeina od severa do juga je 118,3 m in od vzhoda do zahoda 83,5 m._NEWLINE_Prvo zlato ograjo okrog svetega drevesa so zgradili nekateri budisti\xc4\x8dni privr\xc5\xbeenci v Kandiju pod vodstvom Yatirawana Narade Thera leta 1969. \xc5\xbdelezno ograjo pod zgornjo zlato ograjo so postavili ljudje Gonagala pod vodstvom Yagirala Pannananda Thera.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dni modeli\n_START_PARAGRAPH_\nDva kipa Bude lahko vidimo v hi\xc5\xa1i podob; kamnit kip stoji na desni strani kamnitega zidu. Kobra kamen je zelo redka oblika, ki prikazuje reliefno figuro kobre. V tem verskem mestu je ve\xc4\x8d monolitnih glav z navadnimi rezi.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nRazvaline starodavne zgradbe imenovane Mayura Pirivena (samostan Mayura) so na\xc5\xa1li na jugozahodu Jaya Sri Maha Bodija, v bli\xc5\xbeini pa so vidne ru\xc5\xa1evine stupe, imenovane Dakkhina Tupa (ju\xc5\xbeni samostan)._NEWLINE_Glede na starodavne \xc5\xa1rilan\xc5\xa1ke kronike so neko\xc4\x8d v preteklosti zgradili nekatere zidove in terase, ki obkro\xc5\xbeajo sveto drevo. Mahavamsa navaja, da je kralj Gothabhaya (249 - 262) zgradil steno iz lomljenca. Dipavamsa poro\xc4\x8da, da je kamnito teraso in mre\xc5\xbeasto ograjo postavil kralj Kirthi Sri Meghavarna (302 - 330)._NEWLINE_Med izkopavanji za rekonstrukcijo sedanjega zidu so na\xc5\xa1li ru\xc5\xa1evine iz lomljenca iz \xc4\x8dasa kralja Gotabhya in kamnito teraso skupaj z mre\xc5\xbeo, ki jo je zgradil kralj Kirthi Sri Meghavarna. Ta je bila ohranjena na mestu in javno dostopna od januarja 2010.\n_START_SECTION_\nIncidenti\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1907 in 1911 sta padli dve veji svetega drevesa. Nek posameznik je leta 1929 odrezal vejo. Tamilski Tigri so leta 1985 streljali in masakrirali \xc5\xa1tevilne singalske budiste na zgornji terasi. Ta incident je znan kot pokol v Anuradhapuri.'