b'\n_START_ARTICLE_\nSikim\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo po verski in narodnostni pripadnosti v dr\xc5\xbeavi Sikim\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dje sedanjega Sikima je v 8. stoletju pri\xc5\xa1el Budizem. V de\xc5\xbeelo ga je prinesel Padmasambhava ali guru Rimpo\xc4\x8de, ki je blagoslovil de\xc5\xbeelo in osebno posvetil veliko Sikimskih svetih znamenj, ter s svojimi 25 privr\xc5\xbeenci ali spremljevalci ustanovil Drakar Tashiding kot sikimski budisti\xc4\x8dni duhovni center. Tu naj bi napisal svete tekste, imenovane \xe2\x80\x9eTers\xe2\x80\x9c, ki so jih tertoni (odkritelji skritih bo\xc5\xbejih zakladov). Tako je terton Rigzin Godem\xc4\x8den (1337 \xe2\x80\x93 1408) pri\xc5\xa1el v Sikim in ustanovil ve\xc4\x8d samostanov in meditacijskih centrov kot npr. Sinon pri Ta\xc5\xa1idingu. Po sklenitvi krvne bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine med vodjo tibetanskega plemena Bhutia in plemena Lep\xc4\x8da je pri\xc5\xa1lo do migracije obeh ljudstev na obmo\xc4\x8dje Sikima. Bhutijci so bili pripadniki verskega prepri\xc4\x8danja Bon, ki pa so s\xc4\x8dasoma sprejeli Mahajana Budizem, \xc5\xa1e posebej sekte rde\xc4\x8dih klobukov (Ningmapa). Vendarle pa se je budizem ustalil \xc5\xa1ele po 13. stoletju. Religiozne lame so \xc5\xbeivele v svojih skupnostih, samostanih, medtem ko je prebivalstvo ljudstev Lep\xc4\x8da in Magarjev ostalo animisti\xc4\x8dno (\xc5\xa1amanizem), Jamaizem je prevladoval med ljudstvom Limbu. Do preloma je pri\xc5\xa1lo v 17. stoletju, ko je leta 1642 \xc4\x8cogjal Pun\xc4\x8do Namgjal ustanovil kraljevino. Kralj (\xc4\x8cogjal) zdru\xc5\xbeen versko-posvetni monarh je za\xc4\x8del intenzivno graditi budisti\xc4\x8dne samostane in stupe; budizem pa je bil progla\xc5\xa1en za dr\xc5\xbeavno religijo. Sikim je postal center t.i. Dzog\xc4\x8den sekte in meditacijske prakse. Novo religijo niso hoteli sprejeti Magarji, ki so se odselili v Nepal, pritisk na Lep\xc4\x8de in Limbuje pa se je vr\xc5\xa1il iz Sanga\xc4\x8doling samostana, ki je bil zgrajen za ta namen leta 1697. Do leta 2006 je bilo zgrajenih kar 81 samostanov vklju\xc4\x8dno za Kagjukpa sekto (sekta rde\xc4\x8dih klobukov). Ljudstvo Limbuji, ki so se spreobra\xc4\x8dali v budizem, je ta trend zaustavilo okoli leta 1734, ko so s pomo\xc4\x8djo svojih sonarodnjakov v Nepalu za\xc4\x8deli razvijati svojo religijo Jamaizem in oblikovati svoje religiozne spise in limbu pisavo. Butijci so prepovedali uporabo Limbu pisave in jamaizem. To pa je imelo nasprotni u\xc4\x8dinek in Limbuji so u\xc4\x8dvrstili jamaizem. Nasprotno pa je budizmu podleglo mnogo pripadnikov Lep\xc4\x8d na vzhodu in jugovzhodu Sikima._NEWLINE_Po letu 1774 je pri\xc5\xa1lo do invazije nepalskih Gurk, ki so vzpostavili svojo oblast na teritoriju Sikima zahodno od gorskega hrbta Singalilia in na ravninah ob reki Tista, kot tudi Zahodni Sikim za 25 let. Ta nadoblast Gurk je prinesla prisilno uvajanje Hinduizma, prepoved uporabi jezika avtohtonih plemen in njihove pisave, kakor tudi priseljevanje mnogih etni\xc4\x8dnih skupin iz Nepala. Gurke so s hinduizmom prinesli tudi hindujsko kastno klasifikacijo (bramani, k\xc5\xa1atrija, vai\xc5\xa1ja in \xc5\xa1udra), ki pa jo gorska plemena niso nikoli priznala. Vsa gorska plemena ali narodnosti so uvrstili v najni\xc5\xbejo kasto sudra. V okvir prisilne hinduizacije je sodilo tudi obvezno praznovanje \xc2\xbbDurga pud\xc5\xbee\xc2\xab._NEWLINE_Pojav in \xc5\xa1iritev kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v Sikimu lahko umestimo v obdobje po letu 1817. Po vojni med Britanci in Gurkami so Gurke vrnile del okupiranega ozemlja Sikima Britancem s Sporazumom iz Sugauli leta 1815. Britanci so vrnjeno ozemlje v ve\xc4\x8djem delu zadr\xc5\xbeali in le severni del vrnili Sikimu. Sikimu je bilo vrnjeno del ozemlja tudi s Sporazumom iz Titalie sklenjenega leta 1817. Vendar je Sikim tudi pri\xc5\xa1el pod protektorat Britancev po \xc2\xbbBritansko- Sikimskem sporazumu iz Tumlong\xc2\xab\xc2\xa0iz leta 1861. Britanci so si priklju\xc4\x8dili prej Sikimski Dard\xc5\xbeiling \xc5\xbee leta 1835. Britanci so med leti 1887-88 ustanovili tudi \xc2\xbbPoliti\xc4\x8dni urad\xc2\xab\xc2\xa0v Sikimu preko katerega so pri\xc4\x8deli vplivati na odlo\xc4\x8ditve sikimske administracije. Tako je leta 1880 Cerkev \xc5\xa1kotskega misijona iz Kalimponga ve\xc4\x8dkrat obiskala Sikim in dobila dovoljenje za bivanje misijonarjev. Tako je Reverand MacFarlane uporabila Lep\xc4\x8de, ki so v okro\xc5\xbeju Kalimpong \xc5\xbee bili spreobrnjeni, da so \xc5\xa1irili kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo v Sikimu. Sikimski kralj (\xc4\x8cogjal) je zavra\xc4\x8dal, da bi misijonarjem dovolil stalno naselitev vse do leta 1888-89. Prvi misijonski center je bil zgrajen v kraju \xc4\x8cidam na jugu Sikima. Vendar spreobra\xc4\x8danje ni bilo zelo uspe\xc5\xa1no, saj je \xc5\xa1tevilo Kristjanov leta 1922 doseglo le 343. Aprila 1923 je misijonsko delo prevzela plemenita Mary Scott, ki je bila v Kalimpongu \xc5\xbee od leta 1905. Dobila je dovoljenje za bivanje v Gangtoku. Ustanovila je Dekli\xc5\xa1ko vi\xc5\xa1jo \xc5\xa1olo Palzor Namgjala. Postala je prijateljica kneginje (maharani) Sikimske, ki jo je spremljala na poti v Indijo. Leta 1936 je dobila dovoljenje za odprtje kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo se je najbolj prijelo med Lep\xc4\x8dami, od katerih jih je ve\xc4\x8d kot 80% sprejelo novo vero. 70\xc2\xa0% pripadnikov narodnosti Khambu Rai se je spreobrnilo v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Po vklju\xc4\x8ditvi v Indijo leta 1975 so za\xc4\x8deli v Sikim prihajati in se naseljevati pripadniki zelo razli\xc4\x8dnih verskih skupnosti. V zadnjih letih se je pove\xc4\x8dal dele\xc5\xbe pripadnikov kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in hinduizma ne samo zaradi prete\xc5\xbeno hindujskih priseljencev, ampak tudi na ra\xc4\x8dun pripadnikov d\xc5\xbeamaizma (\xc5\xa1amanizma).'