b'\n_START_ARTICLE_\nErvin Dolgan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal v doma\xc4\x8dem kraju. Leta 1937 je zbe\xc5\xbeal pred fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnim preganjanjem v Ljubljano in postal mizarski vajenec ter se 1939 vklju\xc4\x8dil v delavski sindikat, ki ga je dolo\xc4\x8dil, da je delal v pokrajinskem odboru SKOJa za Slovenijo. \xc4\x8clan Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije (KPS) je postal 1940. Ilegalno delo ga je ve\xc4\x8dkrat vodilo v Prekmurje na Dolenjsko in Notranjsko. Ob napadu na Jugoslavijo se je prijavil v vosko Kraljevine Jugoslavije. Po razsulu Jugoslavije se je ve\xc4\x8dkrat sestal s primorskim beguncem Tonetom Tom\xc5\xa1i\xc4\x8dem, ta ga je v soglasju s Centralnim komitejek KPS junija 1941 poslal na Primrsko, kjer je zelo hitro vzpostavil terenske odbore in pridobil zaupnikev vaseh okoli Pivke in Ilirske Bistrice pa vse tja do Reke, se nato vrnil v Jugoslavijo in od tam pripeljal nazaj na primorsko prve skupine partizanov. Ko je bil na poti na pokrajinsko konferenco primorskih aktivistov je padel v fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno zasedo, bil ranjen in ujet ter odpeljan v re\xc5\xa1ko bolni\xc5\xa1nico. Jeseni 1942 je bil pred posebnim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Rimu obsojen na 30 let je\xc4\x8de. Iz kaznilnice San Giminiano pri Sieni je 10. januarja 1944 skupaj \xc5\xa1e z nekaterimi tovari\xc5\xa1i pobegnil in se v Brkinih pridru\xc5\xbeil narodnoosvobodilni borbi kjer je bil med drugim sekretar oblastnega komiteja SKOJa za Primorsko in \xc4\x8dlan Pokrajinskega komiteja SKOJ-a za Slovenijo. Po osvoboditvi je bil in\xc5\xa1truktor CK KPS. V letih 1948\xe2\x88\x921958 pa je politi\xc4\x8dno deloval na Primorskem, nato na republi\xc5\xa1kem svetu sindikatov, bil poslanec Ljudske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Ljudske republike Slovenije, kasneje pa \xc5\xa1e na raznih polo\xc5\xbeajih v gospodarstvu. Leta 1947 je kon\xc4\x8dal vi\xc5\xa1jo partijsko \xc5\xa1olo v Beogradu. Dolgan je nosilec partizanske spomenice 1941 in ve\xc4\x8d drugih odlikovanj. V knjigi Vstaja jugoslovanskih narodov je objavil memoarski zapis Za\xc4\x8detki narodoosvobodilne borbr v Primorju (Ljubljana, 1965).'