b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0imuni\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0imuni so manj\xc5\xa1e naselje na jugozahodni strani otoka. Le\xc5\xbeijo ob istoimenskem zalivu, do katerega pelje kratek odcep od ceste, ki povezuje Pag z Novaljo._NEWLINE_V naravno zavarovanem zalivu le\xc5\xbei v njegovem dnu marina. V zalivu so pe\xc5\xa1\xc4\x8dene pla\xc5\xbee, okolica pa je porasla z makijo. Vstop plovil v zaliv je ob mo\xc4\x8dnih udarih burje ali juga skoraj nemogo\xc4\x8d._NEWLINE_Pred vstopom v zaliv stoji svetilnik, ki oddaja svetlobni signal: Z Bl 3s. Nazivni domet svetilnika je 3 milje.\n_START_SECTION_\nOkolje\n_START_PARAGRAPH_\nPozidanega je pribli\xc5\xbeno 39% naselja. V naselju ter v njegovi bli\xc5\xbeini se nahaja gozdi\xc4\x8dek alepskega bora (Pinus halepensis) ter \xc4\x8drni\xc4\x8devja (Quercus ilex). V bli\xc5\xbeini naselja raste tudi rumena ceduljka (Glaucium flavum) ter razli\xc4\x8dni mle\xc4\x8dki (Euphorbia), prav tako pa vzhodna submediteranska suha travi\xc5\xa1\xc4\x8da (Scorzoneretalia villosae).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci se ukvarjajo  z ribolovom in turizmom. V zalivu stojita avtokamp \xc5\xa0imuni in ACI marina \xc5\xa0imuni. Marina, ki lahko sprejme plovila dolga do 18 m ima 191 privezov v morju in 45 mest na kopnem. Marina nudi servisna popravila, ima pa tudi 15 tonsko dvigalo, splavno dr\xc4\x8do in restavracijo.\n_START_SECTION_\nPrometna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nOb severovzhodnem robu naselja poteka dr\xc5\xbeavna cesta D-106, ki omogo\xc4\x8da dostop do naselja iz smeri Zadra z juga ali iz smeri Novalje s severa. Severno od naselja poteka tudi lokalna cesta L-63 004, ki vodi skozi \xc5\xa1imunsko polje do zalivov Slatina in Gajac._NEWLINE_Pomembna oblika prometa za naselje je tudi pomorski promet. Poleg pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, odprtega za navti\xc4\x8dni turizem (marina), zaliv \xc5\xa0imuni slu\xc5\xbei tudi kot pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, odprto za javni prevoz lokalnega pomena.\n_START_SECTION_\nJavna infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje je v elektri\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje povezano prek dveh transformatorskih postaj, ki se napajata iz daljnovodov v smeri naselja Mandre ter v smeri avtokampa \xc5\xa0imuni._NEWLINE_Vodovodno omre\xc5\xbeje naselja je priklju\xc4\x8deno na vodovod "Hrva\xc5\xa1ko primorje - ju\xc5\xbena veja", ki se napaja iz tla\xc4\x8dnega voda HE Senj. V naselju se nahaja vodohran prostornine 500 m\xc2\xb3._NEWLINE_Naselje nima urejene fekalne in meteorne kanalizacije. V na\xc4\x8drtu je izgradnja biolo\xc5\xa1ke \xc4\x8distilne naprave, v katero bi se stekale odplake iz naselja, pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena voda pa bi se izlivala v morje. Nahajala naj bi se na rtu Selac med naselji \xc5\xa0imuni in Mandre.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZaliv je bil poseljen \xc5\xbee v bronasti dobi, kar pri\xc4\x8dajo najdbe kolov ter keramike ob obali naselja. Na dnu zaliva je bila najdena tudi rimska tovorna ladja s 600 amforami._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nje naselje \xc5\xa0imuni je nastalo v drugi polovici 19. stoletja, ko so brata Fabijani\xc4\x87 iz mesta Paga postavila prve pastirske ko\xc4\x8de in skromno kapelo svetemu Antonu Padovanskemu. \xc5\xa0ematizmi naselje prvi\xc4\x8d omenjajo leta 1875 kot okro\xc5\xbeje naselja Kolan, od katerega je oddaljeno 5 kilometrov._NEWLINE_Za namene rudnikov premoga je bila leta 1906 zgrajena \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga, ki je iz Kolana vodila do do \xc5\xa0imunov, kjer je bilo tovorno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Med prvo svetovno vojno sta bili proga in lokomotiva pretopljeni za \xc5\xbeelezo, po vojni pa ju je nadomestila tovorna \xc5\xbei\xc4\x8dnica, ki je bila demontirana leta 1925.'