b'\n_START_ARTICLE_\nMargaret Fuller\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMargaret je bila rojena v bogato dru\xc5\xbeino kongresnika Timothya Fullerja in Margaret Crane Fuller. Bila je najstarej\xc5\xa1a h\xc4\x8di imela pa je \xc5\xa1e sestro in dva brata. Pri treh letih in pol jo je o\xc4\x8de za\xc4\x8del u\xc4\x8diti brati in pisati, pri petih pa se je u\xc4\x8dila latin\xc5\xa1\xc4\x8dine. Dneve je pre\xc5\xbeivljala z mamo, ki jo je u\xc4\x8dila hi\xc5\xa1nih opravil. Leta 1817 je bil Timothy Fuller izvoljen za predstavnika v kongresu ZDA, kar je vplivalo tudi na njeno izobra\xc5\xbeevanje._NEWLINE_Uradno je svojo izobrazbo za\xc4\x8dela leta 1819 v Port School v Cambridgeportu, nadaljevala pa v Bostonskem Liceju za mlade dame, kjer se je \xc5\xa1olala od leta 1821 do 1822. Leta 1824 so jo poslali \xc5\xa1e v Licej za mlade dame v Groton, iz katerega se je po dveh letih izobra\xc5\xbeevanja, pri komaj \xc5\xa1estnajstih letih, izpisala. Po vrnitvi je doma \xc5\xa1tudirala literarne klasike ter se u\xc4\x8dila mnogih tujih jezikov.\n_START_SECTION_\nZgodnja kariera\n_START_PARAGRAPH_\nBila je nadobudna bralka, svoje znanje je izkoristila tako, da je pou\xc4\x8devala branje, ves \xc4\x8das pa si je \xc5\xbeelela, da bi lahko slu\xc5\xbeila z novinarstvom in prevajanjem. Prvo delo, ki ga je objavila je bil odgovor na delo zgodovinarja Georga Bancrofta, ki je bil objavljen novembra 1834 v North American Review. Junija 1835 je s pomo\xc4\x8djo Jamesa Freemana Clarke-a objavila prvo literarno kritiko biografij Georga Crabbe-a in Hannah More. 2. oktobra istega leta je za kolero umrl Margaretin o\xc4\x8de, kar jo je zelo prizadelo in vplivalo na njeno delo._NEWLINE_V istem \xc4\x8dasovnem obdobju si ji prizadevala napisati biografijo Johanna von Goetheja, to je \xc5\xbeelela storiti v Evropi, a je idejo, zaradi o\xc4\x8detove smrti, opustila. Leta 1836 se je zaposlila v Bronson Alcott Temple School v Bostonu, kjer je ostala le eno leto, nato pa \xc5\xa1e dve leti pou\xc4\x8devala na Green Street School v Providencu, na Long Islandu. 6. novembra je priredila prvo delavnico med lokalnimi \xc5\xbeenskami. Teme so bile umetnost, zgodovina, mitologija, literatura in narava, njen pravi namen pa postaviti \xc5\xbeenskam kontroverzni vpra\xc5\xa1anji \xc2\xbbZa kaj smo rojene?" in "Kaj bomo naredile za enakopravnost?\xc2\xab, ki so si ju takrat tako redko zastavile.\n_START_SECTION_\nDelo urednice\n_START_PARAGRAPH_\nOktobra 1839 so ji ponudili polo\xc5\xbeaj urednice transcendentalnega \xc4\x8dasopisa The Dial. Ponudbo je sprejela 20. oktobra 1839 in za\xc4\x8dela delati z letom 1840, urednica je bila 2 leti, zanj pa je pisala \xc5\xa1e 2 leti za tem. Zaradi svoje pomembne vloge pri \xc4\x8dasopisu je kmalu postala ena najpomembnej\xc5\xa1ih predstavnic transcendentalnega gibanja in bila povabljena na kmetijo Georga Ripleya Brooka, kjer je potekal utopi\xc4\x8dni eksperiment, opazovanje \xc5\xbeivljenja v komuni. Margaret sicer nikoli ni postala del eksperimenta, kljub temu pa je komuno pogosto obiskovala. Poleti leta 1834 je potovala po Severni Ameriki, da bi vzpostavila stik z domorodci. O svojih izku\xc5\xa1njah je pisala v knjigi "Summer on the Lakes," za katero je prejela \xc5\xa1tevilne pohvale. Za pisanje knjige je potrebovala podatke o obmo\xc4\x8dju Velikih jezer, ki jih je pridobila v Harvardski knji\xc5\xbenici in tako postala prva \xc5\xbeenska, kateri so odobrili dostop do Harvardske knji\xc5\xbenice._NEWLINE_Delo "The Great Lawsuit: Man versus Men. Woman versus Women" je bilo napisano v ve\xc4\x8d delih za \xc4\x8dasopis "The Dial", kasneje ga je dopolnila in preimenovala v "Woman in the Nineteenth Century,". Delo obravnava vlogo \xc5\xbeenske v ameri\xc5\xa1ki demokraciji in Margaretino mnenje o njenih mo\xc5\xbenostih za izbolj\xc5\xa1anje. Esej je postal eno izmed pomembnej\xc5\xa1ih del za ameri\xc5\xa1ki feminizem in velja za prvo tak\xc5\xa1no v ZDA.\n_START_SECTION_\nPozna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nThe Dial je zapustila leta 1844 in se jeseni preselila v New York ter se pridru\xc5\xbeila \xc4\x8dasopisu "New York Tribune" kot literarna kriti\xc4\x8darka in prva literarna kriti\xc4\x8darka zaposlena v ameri\xc5\xa1kem novinarstvu. 1846 je postala prva \xc5\xbeenska urednica revije "NY Tribun". Njen prvi \xc4\x8dlanek objavljen v \xc4\x8dasniku "NY Tribune" je bil recenzija Emersonovih esejev, ki je iz\xc5\xa1la 1. 12. 1844. Kasneje je pisala recenzije ne le za ameri\xc5\xa1ko ampak tudi za tujo literaturo, koncerte, umetni\xc5\xa1ke razstave in predavanja. V \xc5\xa1tirih letih je objavila ve\xc4\x8d kot 250 \xc4\x8dlankov, ki so obravnavali teme od umetnosti do politike in pravic \xc5\xbeensk ter su\xc5\xbenjev. Poleg \xc4\x8dlankov je objavljala tudi poezijo._NEWLINE_Leta 1846 je odpotovala v Evropo kot dopisnica za NY Tribune. V \xc5\xa1tirih letih je napisala 37 \xc4\x8dlankov. Intervjuvala je mnoge evropske pisatelje kot sta George Sand in Thomas Carlyle. _NEWLINE_V Angliji je leta 1846 spoznala Giuseppeja Mazzinija in Giovannija Angela Ossolija. Margaret in Ossoli sta v Firencah \xc5\xbeivela skupaj, ali sta bila poro\xc4\x8dena pa ni znano. Zgodaj septembra 1848 se jima je rodil sin Angelo Eugene Philip Ossoli. O svoji zvezi in otroku je domov pisala \xc5\xa1ele avgusta 1849._NEWLINE_Po obisku Italije je nameravala napisati knjigo o zgodovini Rimskega Imperija in upala da bo v ZDA na\xc5\xa1la zalo\xc5\xbenika. Sama je verjela, da naj bi bilo to eno njenih najpomembnej\xc5\xa1i del, a zaradi zgodnje smrti projekta ni uspela kon\xc4\x8dati._NEWLINE_Margaret Fuller je umrla v brodolomu 19. julija 1850, ko se je ladja Elizabeth, s katero sta Margaret in njena dru\xc5\xbeina potovali iz Evrope v ZDA, zadela v pe\xc5\xa1\xc4\x8deno obre\xc5\xbeje tik pred New Yorkom.\n_START_SECTION_\nDelo in prepri\xc4\x8danja\n_START_PARAGRAPH_\nMargaret Fuller imajo nekateri za prvo ameri\xc5\xa1ko feministko. Delovala je kot aktivistka za pravico do izobrazbe \xc5\xbeensk in se zavzemala za njihovo politi\xc4\x8dno emancipacijo. Trdila je, da bi si morale \xc5\xbeenske izbrati poklic, ki si ga \xc5\xbeelijo in ne le tistih, ki stereotipno veljajo za \xc5\xbeenske poklice. Mo\xc4\x8dno je verjela v sposobnosti vseh \xc5\xbeensk na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih. Kriti\xc4\x8dna je bila zgolj do nekaterih literarnih ustvarjalk svojega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Opozarjala je \xc5\xbeenske, naj gradijo lastno samostojnost in poudarjala, da morajo ostati neodvisne tudi, \xc4\x8de se poro\xc4\x8dijo. Veliko pozornosti je namenila tudi razlikam med \xc5\xbeenskostjo in mo\xc5\xa1kostjo: verjela je, da je pri obeh spolih tako nekaj \xc5\xbeenstvenosti, kot mo\xc5\xa1kosti in da popolnoma feminilne \xc5\xbeenska ali popolnoma mo\xc5\xbeati mo\xc5\xa1ki ne obstajajo._NEWLINE_Poudarjala je nujnost reform na razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih podro\xc4\x8djih (ena takih tem je bila obravnava ljudi v zaporih (predvsem \xc5\xbeensk). Borila se je proti rasnemu razlikovanju (tako za pravice afroameri\xc4\x8danov kot indijancev). Problematiko ameri\xc5\xa1kih domorodcev je osvetlila v delu \xe2\x80\x9cSummer on the Lakes\xe2\x80\x9d (1843). Opozarjala je tudi na problematiko brezdomnosti v mestu New York._NEWLINE_Zaradi pomembnosti, ki jo je pripisovala osebni svobodi, blaginji posameznika in ker je verjela v mo\xc5\xbenost spremembe v dru\xc5\xbebi, so jo velikokrat ozna\xc4\x8dili za predstavnico transcendentalizma. Sama sebe tako nikoli ni ozna\xc4\x8dila, ker se ji je zdelo, da se to gibanje preve\xc4\x8d ukvarja s posameznikom kot takim, namesto da bi opozarjalo na pomembnost dru\xc5\xbebenih sprememb in jih soustvarjalo. Skupaj s filozofom Ralphom Waldom Emersonom je delovala pri \xc4\x8dastnik \xe2\x80\x9cThe Dial\xe2\x80\x9d, v katerem so objavljalitranscendentalisti._NEWLINE_Poleg dela pri \xc4\x8dasopisih \xe2\x80\x9cThe Dial\xe2\x80\x9d in \xe2\x80\x9cNew York Tribune\xe2\x80\x9d je pisala tudi eseje in poezijo. Njeno najbolj vplivno delo \xe2\x80\x9cWoman in the Nineteenth Century \xe2\x80\x9c (1845) je temeljilo na \xc4\x8dlanku, ki ga je izdala v \xe2\x80\x9cThe Dial\xe2\x80\x9d z naslovom "The Great Lawsuit. Man versus Men. Woman versus Women", ki ga je kasneje raz\xc5\xa1irila v ta esej. Ta je kasneje postal eden najpomembnej\xc5\xa1ih feministi\xc4\x8dnih del._NEWLINE_Prepoznavnost si je Margaret Fuller pridobila s svojo izstopajo\xc4\x8do osebnostjo. Bila je samozavestna in zelo hitro je postala agresivna. Mnogi so jo kritizirali, da kvaliteta njenih pisnih del zaostaja za kvaliteto njenih javnih govorov. Kritiki trdijo tudi, da so bili njeni zaklju\xc4\x8dki preve\xc4\x8d radikalni in premalo premi\xc5\xa1ljeni, predstavljeni pa na na\xc4\x8din, ki ne pu\xc5\xa1\xc4\x8da prostora za razpravo._NEWLINE_Kljub vsemu pa je bila Fullerjeva spo\xc5\xa1tovana, saj je s svojim delovanjem spodbudila mnoga gibanja za \xc5\xbeenske pravice. Njena dela so cenjena tudi zaradi njene strastne zavzetosti, s katero se je lotila obravnave razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih problematik in zaradi njenega poguma pri izpostavljanju pere\xc4\x8dih dru\xc5\xbebenih tem. Leta 1995 je prejela tudi obele\xc5\xbeje v \xe2\x80\x9cNational Women\'s Hall of Fame\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nSummer on the Lakes (1844)_NEWLINE_Woman in the Nineteenth Century _NEWLINE_Papers on Literature and Art\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nMargaret Fuller. 2018. internet. 28. 11. 2018.Dostopno na naslovu: https://en.wikipedia.org/wiki/Margaret_Fuller_NEWLINE_Margaret Fuller. 2018. internet. 28. 11. 2018.Dostopno na naslovu: https://www.britannica.com/biography/Margaret-Fuller_NEWLINE_Margaret Fuller. 2018. internet. 28. 11. 2018.Dostopno na naslovu: http://transcendentalism-legacy.tamu.edu/authors/fuller/_NEWLINE_Margaret Fuller. 2018. internet. 28. 11. 2018.Dostopno na naslovu: https://www.biography.com/people/margaret-fuller-9303889_NEWLINE_Summer on the Lakes . 2017. internet. 29. 11. 2018.Dostopno na naslovu: https://en.wikipedia.org/wiki/Summer_on_the_Lakes_NEWLINE_Woman in the Nineteen Century. 2018. internet. 29. 11. 2018.Dostopno na naslovu: https://en.wikipedia.org/wiki/Woman_in_the_Nineteenth_Century'