b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina tiskarstva na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina tiskarstva na Slovenskem se za\xc4\x8dne 1575 z Jan\xc5\xbeem Mandelcem.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nMatev\xc5\xbe Cerdonis iz Slovenj Gradca je imel tiskarno v Padovi leta 1482, poznano je ime tiskarja Jerneja Pelu\xc5\xa1i\xc4\x8da (Bartholomaeus Pelusius Justinpolitanus), ki naj bi se tiskarstva izu\xc4\x8dil pri Aldusu Manutiusu v Benetkah. Prvo tiskarno na slovenskih tleh je leta 1575 odprl Jan\xc5\xbe Mandelc (Joannes Manlius) v Ljubljani, ki je prvi na Slovenskem tiskal publikacije v slovenskem jeziku.\n_START_SECTION_\nTiskarne v Ljubljani od 17. do 20. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nTiskarstvo na Slovenskem je spodbudil protestantizem, protireformacija pa ga je za ve\xc4\x8d kot sto let zavrla. Leta 1678 je tiskarno in knjigarno v Ljubljani odprl salzbur\xc5\xa1ki tiskar Janez Krstnik Mayr, ki se je ob tej prilo\xc5\xbenosti predstavil s prvim knji\xc5\xbenim katalogom na Slovenskem, Catalogus librorum etc. Drugo tiskarno je imel pa na gradu Bogen\xc5\xa1perk baron Janez Vajkard Valvasor, ki je natisnil okoli 1200 bakrorezov in ve\xc4\x8d knjig, ne pa tudi znamenite Slave vojvodine Kranjske (N\xc3\xbcrnberg 1689). Mayr je natisnil Bratovske Bvqvice Matije Kastelca, njegovi nasledniki pa do 1731 tri Valvasorjeve knjige, tri knjige pridig Janeza Svetokri\xc5\xa1kega, po 130 letih predelano Bohori\xc4\x8devo slovnico Gramatica Latino-Germanico-Slavonica, od leta 1726 naprej pa so izdajali tudi Novo krajnsko pratiko, ki je s presledki izhajala 200 let. Mayrjevo tiskarsko tradicijo so nadaljevali Jo\xc5\xbeef Blaznik in vse do leta 1946 njegovi nasledniki. Poleg Blaznikove sta bili v 19. stoletju v Ljubljani pomembni \xc5\xa1e Katoli\xc5\xa1ka in Narodna tiskarna._NEWLINE_Skoraj vse knjige, ki so jih na Slovenskem natisnili do druge polovice 19. stoletja, odlikuje izvrstna grafi\xc4\x8dna oprema, na koncu stoletja pa postale cenene. Zalo\xc5\xbenik Otomar Bamberg je 50 let vodil tudi tiskarno Kleinmayr & Bamberg. Zaposlenih je imel okoli 80 delavcev; leta 1901 je prvi v Ljubljani kupil stavni stroj Linotype, 1907 pa takrat najsodobnej\xc5\xa1i\xc2\xa0\xc2\xbbhitrotiskarski\xc2\xab\xc2\xa0stroj. Leta 1899 je natisnil Cankarjevo Erotiko. Bambergove knjige imajo dober tisk in lepo grafi\xc4\x8dno opremo, samo Poezije doktorja Franceta Pre\xc5\xa1erna (1900) so zaradi oblike \xc4\x8drk, postavitve naslovov in Karpellusovih ilustracij do\xc5\xbeivele kritiko.\n_START_SECTION_\nOsrednje tiskarne po prvi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nMed obema vojnama so delovale naslednje ve\xc4\x8dje tiskarne: Narodna, Zadru\xc5\xbena, U\xc4\x8diteljska, Zvezna tiskarna in zasebna tiskarna Maksa Horvatina, Katoli\xc5\xa1ka pa se je preimenovala v Jugoslovansko tiskarno. Po drugi svetovni vojni so \xc5\xa1tevilne manj\xc5\xa1e tiskarne zdru\xc5\xbeili in preimenovali, zasebne pa podr\xc5\xbeavili. U\xc4\x8diteljska tiskarna je bila znana pod imenom Jo\xc5\xbeeta Mo\xc5\xa1kri\xc4\x8da, marca 2003 so jo, tako kot Blaznikovo, priklju\xc4\x8dili tiskarni Delo, aprila istega leta pa ukinili. Iz \xc4\x8cema\xc5\xbearjevega litografskega zavoda se je razvil Umetni\xc5\xa1ki zavod za litografijo in se leta 1958 preimenoval v tiskarno Mladinska knjiga. Ta se je leta 1966 preselila v novo zgradbo na Dunajski 123 v Ljubljani, ki jo je projektiral arhitekt Savin Sever, in delovala tam do decembra 2014._NEWLINE_Tudi Tiskarna ljudske pravice, od koder so prihajali najbolj\xc5\xa1i stavci v Sloveniji, naslednica Jugoslovanske tiskarne, ne obstaja ve\xc4\x8d (v njenih prostorih je danes pravna fakulteta).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje za tiskarski poklic\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji so do druge svetovne vojne v vlogi tipografov nastopali kar ro\xc4\x8dni stavci, kasneje pa strojni stavci in meterji. Besedna zveza grafi\xc4\x8dni oblikovalec se pojavi po drugi svetovni vojni. Prva grafi\xc4\x8dna \xc5\xa1ola je bila ustanovljena leta 1924, vendar je pouk do leta 1946 potekal le pri delodajalcu. Po 1946 je teoreti\xc4\x8dni pouk trajal strnjeno po tri mesece na leto. Leta 1962 sta se grafi\xc4\x8dna in papirni\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola pod imenom Srednja \xc5\xa1ola tiska in papirja preselili v stavbo na Pokopali\xc5\xa1ki 33 v Ljubljani. Danes se imenujeta Srednja medijska in grafi\xc4\x8dna \xc5\xa1ola Ljubljana. To je triletna poklicna ter \xc5\xa1tiriletna tehni\xc5\xa1ka grafi\xc4\x8dna in medijska \xc5\xa1ola (medijski tehnik zdru\xc5\xbeuje dejavnost dveh poklicev, za tiskane in elektronske medije). Od leta 1966 se visoko\xc5\xa1olski strokovni \xc5\xa1tudij, od leta 2002 pa univerzitetni \xc5\xa1tudij dogaja na katedri za informacijsko in grafi\xc4\x8dno tehnologijo oddelka za tekstilstvo naravoslovnotehni\xc5\xa1ke fakultete.'