b'\n_START_ARTICLE_\nNueva planta\n_START_PARAGRAPH_\nOdlo\xc4\x8dbe Nueve Plante ( Decretos de Nueva Planta) so skupek odlo\xc4\x8db razgla\xc5\xa1enih med leti 1707 in 1716, s strani kralja Filipa V Burbonskega ( Felipe V de Borb\xc3\xb3n), zmagovalca \xc5\xa0panske nasledstvene vojne ( Guerra de Sucesi\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola), ki je potekala med leti 1701 in 1713. Odlo\xc4\x8dbe so spremenile ozemeljski sistem \xc5\xa0panske monarhije, saj so predvidevale absolutni centralizem in enotnost \xc5\xa0panije. Z odlo\xc4\x8dbami Nueve Plante so bili ukinjeni zakoni in in\xc5\xa1titucije kraljevine Valencie ( Reino de Valencia) in Aragona ( Reino de Arag\xc3\xb3n), kraljevine Majorke (Reino de Mallorca) in kne\xc5\xbeevine Katalonije ( Principado de Catalu\xc3\xb1a), vsi zdru\xc5\xbeeni pod Aragonsko krono ( Corona de Arag\xc3\xb3n), podporniki nadvojvode Karla Habsbur\xc5\xa1kega ( Carlos de Habsburgo). Tako se je kon\xc4\x8dala sestavljena struktura \xc5\xa0panske monarhije ( Monarq\xc3\xada Hisp\xc3\xa1nica), zna\xc4\x8dilna za vladavino dinastije Habsbur\xc5\xbeanov.\n_START_SECTION_\nPredhodniki\xc2\xa0Nueve Plante- dogodki, ki so na prestol vodili dinastijo Burbonov\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1700 je bila \xc5\xa0panska monarhija pod vladavino Habsbur\xc5\xbeanov dinasti\xc4\x8dni konglomerat. Kraljestva zdru\xc5\xbeena pod monarhijo, so tudi po pridru\xc5\xbeitvi obravnavali kot samostojne enote, saj so obdr\xc5\xbeala svoje zakone in privilegije, naloga kralja pa je bila, da ohrani identiteto in raznolikost vsakega od njih. _NEWLINE_Posledica tega je bila, da\xc2\xa0 katoli\xc5\xa1ki kralj ni imel iste mo\xc4\x8di v vseh delih monarhije, na primer, v Kastiljski kroni ( Corona de Castilla) je imel veliko svobode pri delovanju, v Aragonski kroni ( Corona de Arag\xc3\xb3n) in na Portugalskem, ki je bila Kroni pridru\xc5\xbeena med 1580 in 1668, pa je bila njegova avtoriteta precej omejena z zakoni in in\xc5\xa1titucijami, ki so jih tam poznali. To tudi pomeni, da je bila Kastilja tista, ki je pla\xc4\x8devala najve\xc4\x8d stro\xc5\xa1kov monarhije, hkrati pa je imela privilegij biti center same monarhije. Pomembne polo\xc5\xbeaje so, na primer, najve\xc4\x8dkrat zasedali prebivalci Kastilje. Prav tako jim je pripadalo osvojeno ozemlje v Ameriki. _NEWLINE_Na za\xc4\x8detku XVII stoletja je bila situacija Kastiljske krone precej druga\xc4\x8dna od situacije v prej\xc5\xa1njem stoletju. Po besedah Josepha P\xc3\xa9reza je bila Kastilja\xc2\xa0\xc2\xbb izmu\xc4\x8dena, uni\xc4\x8dena in preobremenjena od ponavljajo\xc4\x8dih se vojn...\xc2\xab\xc2\xa0Skupaj s poslab\xc5\xa1anjem pri pridobivanju plemenitih kovin iz osvojenega ozemlja v Ameriki, so ti dogodki v \xc5\xa0paniji privedli do krize v Kraljevi zakladnici ( Hacienda Real), ki se je nadaljevala v Tridesetletno vojno ( Guerra de los Treinta Anos) med leti 1618 in 1648._NEWLINE_Iz tega konteksta izhaja projekt de Olivaresa ( Conde-Duque de Olivares), ki je \xc5\xbeelel dose\xc4\x8di ve\xc4\x8djo enotnost monarhije. Projekt je povzet v besedah Multa regna, sed lex- veliko kraljestev, vendar en zakon. S tem projektom naj bi spremenili politi\xc4\x8dni sistem v celotni monarhiji v smislu poenotenja zakonov in in\xc5\xa1titucij, s tem pa bi dosegli, da bi imel kralj v vseh delih monarhije enako mo\xc4\x8d. Ta projekt je bil\xc2\xa0 v Velikem memorialu decembra leta 1642 ( el Gran Memorial ali Memorial secreto del Conde-Duque de Olivares) namenjen Filipu IV ( Felipe IV). Ker bi za izvajanje tega projekta potrebovali veliko \xc4\x8dasa, prav tako pa so bili nujni vojaki in denar za vojno, \xc2\xa0je Olivares naslednje leto predstavil manj ambiciozen, vendar kljub temu inovativen predlog, ki ga je poimenoval \xc2\xbbZveza oro\xc5\xbeja\xc2\xab ( Uni\xc3\xb3n de armas). Njegov predlog je predpostavljal, da naj bi vsi deli monarhije v sorazmerju s \xc5\xa1tevilom prebivalstva in bogastvom pomagali pri oblikovanju rezervne vojske ( pribli\xc5\xbeno 140 000 ljudi). Projekt je bil odobren, vendar je naletel na mnogo odporov (predvsem s strani Valencie in Aragonije). Z uporom Katalonije in Portugalske leta 1640 se je projekt Filipa IV z Olivaresom kon\xc4\x8dal. O zdru\xc5\xbeitvi \xc5\xa0panske monarhije se ni ve\xc4\x8d govorilo, sploh po letu 1668, ko se je osamosvojila Portugalska.\n_START_SECTION_\nSmrt Karla II in \xc5\xa0panska nasledstvena vojna\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1700 je \xc5\xa1panski kralj Karel II ( Carlos II), zadnji predstavnik Habsbur\xc5\xa1ke dinastije, \xc2\xa0umrl brez naslednikov in za seboj pustil prazen prestol. Nastali sta dve nasprotujo\xc4\x8di si strani, ki sta branili interese dveh oseb z najve\xc4\x8d pravicami do prestola- Filipa An\xc5\xbeujskega ( Felipe de Anjou) in Karla Habsbur\xc5\xa1kega ( Carlos de Habsburgo). Filip An\xc5\xbeujski je imel podporo Francoskega kraljestva ( Reino de Francia) in Kastiljske krone, Karel Habsbur\xc5\xa1ki pa podporo Svetega germanskega imperija ( Sacro Imperio Germ\xc3\xa1nico) in Aragonske krone. \xc4\x8ceprav sta bili obe strani dele\xc5\xbeni zunanje pomo\xc4\x8di, je bila vojna v resnici prej dr\xc5\xbeavljanska, kot mednarodna. _NEWLINE_Karel II je sicer po priporo\xc4\x8dilih za naslednika dolo\xc4\x8dil Filipa An\xc5\xbeujskega, ki je \xc5\xa0paniji leta 1701 zavladal pod imenom Filip V. Za kralja je bil imenoval v samostanu Svetega Jer\xc3\xb3nima (Real Monasterio de San Jer\xc3\xb3nimo). V svojem testamentu je Karel II vzpostavil dve zelo pomembni normi- svojemu nasledniku je naro\xc4\x8dil, da naj ohrani ista sodi\xc5\xa1\xc4\x8da in oblike vladanja v monarhiji, ter zakone in privilegije vsakega iz kraljestev, ki naj jih upravljajo doma\xc4\x8dini. Oporoka je vsebovala tudi devet referenc, ki so se navezovale na zakone, privilegije, ustave in navade. Po besedah Joaquima Albaredi-ja je Karel II \xc5\xbeelel ohraniti star politi\xc4\x8dni sistem monarhije in prepre\xc4\x8diti mo\xc5\xbene mutacije, ki bi jih lahko povzro\xc4\x8dil novi vladar. Druga norma se je navezovala na zahtevo, da se Filip An\xc5\xbeujski odpove nasledstvu v Franciji, da bi \xc5\xa1panska in francoska monarhija ostali lo\xc4\x8deni. \xc2\xa0Zahtev, ki jih je dolo\xc4\x8dil Karel II se Filip V ni dr\xc5\xbeal, sploh po tem, ko je Ludvik XIV ( Luis XIV) ( znan tudi kot Son\xc4\x8dni kralj) \xc2\xa0priznal njegove pravice do francoskega prestola.\n_START_SECTION_\nVzroki za odlo\xc4\x8dbe Nueve Plante\n_START_PARAGRAPH_\nSistem v \xc5\xa0panski monarhiji, ki naj bi ji vladal Filip V, se je precej razlikoval od Francoske monarhije. Ta je med vladavino Ludvika XIV francoskega dosegla visoko stopnjo enotnosti v primerjavi z drugimi evropskimi monarhijami in utrdila absolutisti\xc4\x8dno oblast. Filip V je \xc5\xbeelel \xc5\xbee od za\xc4\x8detka spremeniti \xc5\xa1panski sistem po vzoru francoskega sistema, ki je bil bli\xc5\xbeji njegovemu poreklu. Kralj je \xc5\xbeelel mo\xc4\x8dno preoblikovati organizacijo monarhije- uvesti centralizirano in enotno monarhijo, kar je nasprotovalo \xc5\xa1panskih navadam. Francoski sistem je mo\xc4\x8d pripisoval kralju, pravice lokalne uprave in nekdanjih \xc5\xa1panskih parlamentov pa niso bile zdru\xc5\xbeljive s temi ukrepi. _NEWLINE_Stalni nemiri, ki so se dogajali znotraj dr\xc5\xbeave so kralja prepri\xc4\x8dali v bolj razumne ukrepe, ki jih je \xc5\xbeelel uveljaviti. Kralj je verjel, da so nemiri in upori posledica slabo centraliziranega jedra mo\xc4\x8di, da bi to prepre\xc4\x8dil, pa je bil nujen francoski model. Filip V je o novostih pri\xc4\x8del razmi\xc5\xa1ljati predvsem, ko se je Aragonska krona povezala z vojvodo Karlom Habsbur\xc5\xa1kim. Poslanec Jean-Michael Amelot je zagovarjal ukinitev privilegijev in in\xc5\xa1titucij uporni\xc5\xa1ke Aragonske krone, saj naj bi kljub pripadni\xc5\xa1tvu kralju, vedno \xc4\x8dutili \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo pripadnost svoji domovini. _NEWLINE_Borbonska zmaga v bitki pri Almansi ( La batalla de Almansa) 25.4.1707 in zavzetje ozemlja kraljevin Aragonije in Valencie so pospe\xc5\xa1ili sprejetje odlo\xc4\x8ditev o novih odlo\xc4\x8dbah, s katerimi naj bi Filip V izkoristil prilo\xc5\xbenost in prenehal biti \xc2\xbb su\xc5\xbeenjski kralj\xc2\xab in dejansko postal \xc2\xbb\xc5\xa1panski kralj\xc2\xab. 29. junija 1707 je Filip V razglasil odlo\xc4\x8dbe Nueve Plante. _NEWLINE_Reforme Filipa V niso bile namenjene vsem ozemljem z lastnimi pravicami. Odlo\xc4\x8dbe so veljale za kraljestva, ki so sestavljala del Aragonske krone ( Katalonija, Aragonija, Majorka, Valencia), saj so bila to ozemlja, ki so v Vojni o nasledstvu podpirala Karla Habsbur\xc5\xa1kega, prav tako so bila najbolj uporni\xc5\xa1ka pri sprejemanju novih pravil, uvedenih s strani Filipa V. S temi odlo\xc4\x8dbami je ukinil in odpravil privilegije Aragonske krone. Uveljavitev teh odlo\xc4\x8db ni bil samo inovativen ukrep, ki je nastal zaradi prilo\xc5\xbenosti med vojno, ampak je bil tudi razvoj neuspelih projektov, na primer projekta de Olivaresa.\n_START_SECTION_\nOdlo\xc4\x8dbe Nueve Plante v Kastiljski kroni\n_START_PARAGRAPH_\nOdlo\xc4\x8dbe Nueve Plante so se nana\xc5\xa1ale tudi na politi\xc4\x8dno in administrativno organizacijo Kastiljske krone ( Corona de Castilla), saj je podpirala Filipa V. Odlo\xc4\x8dbe so se nana\xc5\xa1ale na preureditev Reales Audiencias in Reales chanciller\xc3\xadas \xc2\xa0( vrhovni sodni organi) v Kastilji, ter na njeno ozemlje, ki je bilo sedaj razdeljeno na province in intendance. Do tedaj tradicionalna kraljestva so izginila. _NEWLINE_Z odlo\xc4\x8dbami Nueve Plante so se realizirale \xc5\xa1tevilne reforme, med drugim tudi dr\xc5\xbeavnega sveta ( Consejo de Estado), ki je moral vse svoje funkcije predati Kastiljskemu svetu ( Consejo de Castilla), ki \xc2\xa0je postal vrhovni organ monarhi\xc4\x8dne strukture. Deloval je po modelu vladnega sveta. Funkcije ostalih svetov so bile vidno zmanj\xc5\xa1ane ( glede vojne, inkvizicije, zakladnice\xe2\x80\xa6). Kastiljski svet je na ta na\xc4\x8din izgubil svoj tipi\xc4\x8den ozemeljski zna\xc4\x8daj. _NEWLINE_Za Kastiljska kraljestva so novi zakoni predvidevali razveljavitev posebnosti, privilegijev in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din ob\xc4\x8din. Kastiljsko splo\xc5\xa1no pravo se je preoblikovalo v doktrinalni korpus zakonov za vsa ozemlja krone, razen za Navarro. Njihova najpomembnej\xc5\xa1a in\xc5\xa1titucija, Kastiljski svet ( El consejo de Castilla), je postal u\xc4\x8dinkovit organ na celotnem ozemlju Kraljevine \xc5\xa0panije, z izjemo Navarre, ki je ohranila svoje privilegije do leta 1841. Izginila je odlo\xc4\x8dba o privilegijih tujcev, dodana k aragonski odlo\xc4\x8dbi, ki je prepre\xc4\x8dila, na primer, da bi prebivalec Kastilje zasedel mesto v Aragoniji in obratno.\n_START_SECTION_\nOdlo\xc4\x8dbe Nueve Plante na osvojenem ozemlju v Ameriki\n_START_PARAGRAPH_\nReforme Nueve Plante so vplivale tudi na osvojena ozemlja v Latinski Ameriki. Prvi trije odloki (1717 in 1718) so ustvarili podkraljevino Nove Granade ( Virreinato de Nueva Granada), ukinjena je bila encomienda (ustanova, s katero je bila med \xc5\xa1pansko kolonizacijo Amerike oseba dele\xc5\xbena koristi od neke skupine Indijancev, v zameno za za\xc5\xa1\xc4\x8dito). Prilagojena je bila notranja organizacija podkraljestev, okro\xc5\xbeij in kapitanije. _NEWLINE_1719 je bil reformiran Consejo de Indias. Njegovo delovanje je bilo omejeno na sodno in je predvidevalo skoraj celotno odpravo Leyes de las Indias ( zakoni). Prednostna uporaba kastiljskega prava in izginotje privilegijev prebivalcev je skupnostim zelo \xc5\xa1kodovalo, saj niso imela za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred Kreolci.'