b'\n_START_ARTICLE_\nSesalci\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNjihovi neposredni predniki so zverozobci (Therapsida), izumrli plazilci, ki so \xc5\xbeiveli na Zemlji \xc5\xbee v permu, tj. proti koncu starega zemeljskega veka (paleozoik). V juri (sredi srednjega zemeljskega veka ali mezozoika) so se iz njih \xc5\xbee razvili prvi starinski sesalci. Proti koncu mezozoika so, kot radi re\xc4\x8demo, vladali plazilci, pa so se \xc5\xbee razvili vre\xc4\x8darji (Marsupialia) in prvi placentalni sesalci (Eutheria). \xc5\xa0ele v kenozoiku, pred pribli\xc5\xbeno 65 milijoni leti se je pri\xc4\x8del bujen razvoj sesalcev. Danes \xc5\xbeive\xc4\x8di redovi so se prvi\xc4\x8d pojavili v eocenu, dru\xc5\xbeine v olicigenu, rodovi pa v pliocenu. Vrste sesalcev, kakr\xc5\xa1ne poznamo danes, so se razvile \xc5\xa1ele v ledenih dobah (pleistocen), tj. pred manj kot dvema milijonoma let._NEWLINE_Danes se ceni \xc5\xa1tevilo sesalcev na Zemlji na 4170 vrst. \xc5\xa0tevilka je brez dvoma prenizka, saj po eni strani \xc5\xa1e vedno odkrivamo nove, znanosti nepoznane vrste, po drugi strani pa sre\xc4\x8damo med sesalci veliko t. i. skritih vrst. S sodobnimi raziskovalnimi metodami tako celo v Evropi vedno znova naletimo na nove vrste.\n_START_SECTION_\nUravnavanje telesne temperature\n_START_PARAGRAPH_\nZa sesalce in ptice je zna\xc4\x8dilna stalna telesna temperatura, zato so lahko dejavni tudi pri skrajno nizkih ali visokih temperaturah. To je sesalcem omogo\xc4\x8dilo, da so naselili vsa glavna \xc5\xbeivljenjska okolja. Poseben predel mo\xc5\xbeganov (hipotalamus) nadzira telesno temperaturo in jo uravnava z zvi\xc5\xa1evanjem ali ni\xc5\xbeanjem celi\xc4\x8dne presnove, \xc5\xa1irjenje ali o\xc5\xbeenjem krvnih \xc5\xbeil, ki prena\xc5\xa1ajo toploto iz notranjosti telesa proti povr\xc5\xa1ini. Pomembna je tudi barva dlake. Temne barve vpijajo toploto, svetle pa jo odbijajo. Nekateri sesalci dobijo v snegu belo dlako ali pa ostanejo beli vse leto.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nZa vzdr\xc5\xbeevanje stalne telesne temperature je potrebno veliko energije, ki jo sesalcem zagotovi izdatna hrana. Mesojedi plenijo (zveri in \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi), rastlinojedi pa se hranijo z rastlinami. Vsejedi u\xc5\xbeivajo rastlinsko in \xc5\xbeivalsko hrano.\n_START_SECTION_\nRazum\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki mo\xc5\xbegani so se pri sesalcih izredno razvili. Najbolj se je pove\xc4\x8dala skorja velikih mo\xc5\xbeganov, v kateri so asociacijska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Veliki mo\xc5\xbegani so postali sredi\xc5\xa1\xc4\x8de nadzora nad vsem organizmom. Vedenje sesalcev je bilo zato vse manj stereotipno, vse ve\xc4\x8djo vlogo pa je prevzemalo u\xc4\x8denje.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeni odnosi\n_START_PARAGRAPH_\nSesalci se sporazumevajo z vonjalnimi sporo\xc4\x8dili, ki jih izlo\xc4\x8dajo iz \xc5\xbelez. Sporazumevajo se tudi z dotiki, zapletena sporo\xc4\x8dila pa si izmenjujejo tudi z glasovi. Vkju\xc4\x8devanje v skupnost se za\xc4\x8dne \xc5\xbee ob rojstvu. Nekateri sesalci pridejo v stik z vrstniki samo med parjenjem in ob vzreji zaroda, \xc5\xa1tevilni pa se dru\xc5\xbeijo v za\xc4\x8dasne ali trajne skupnosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nDanes poseljujejo sesalci skoraj celotno povr\xc5\xa1je Zemlje, le notranjost Antarktike je brez njih. \xc5\xbdivijo v vseh mogo\xc4\x8dih habitatih, od ekvatorialnega de\xc5\xbeevnega gozda, do savan, step, brezvodnih pu\xc5\xa1\xc4\x8dav, sredozemskih zimzelenih gozdov, listopadnih, me\xc5\xa1anih in iglastih gozdov, do tundre ter celo ve\xc4\x8dnega snega in ledu. Sre\xc4\x8damo jih ob vseh vodah, od majhnih potokov in mlak, do velikih rek, obalnega morja in odprtih svetovnih morij. Nekateri sesalci dobro plezajo po drevju ali skalah, se izredno hitro gibljejo po odprtih terenih ali se spretno plazijo po gosti podrasti. Nekateri sesalci so se privadili \xc5\xbeiveti skupaj s \xc4\x8dlovekom, \xc5\xa1e enim sesalcem, ki pa je med vsem svojim sorodstvom najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i in najprilagodljivej\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nVodni sesalci\n_START_PARAGRAPH_\nTri skupine sesalcev so se prilagodile \xc5\xbeivljenju v vodi - kiti, plavutono\xc5\xbeci in morske krave. Zanje je zna\xc4\x8dilno hidrodinami\xc4\x8dno telo, pod vodo pa lahko vzdr\xc5\xbeijo dolgo \xc4\x8dasa. Kjub temu morajo priti na povr\xc5\xa1ino po zrak.'