b'\n_START_ARTICLE_\nGravitacijska le\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nGravitacijska le\xc4\x8da je masivno telo ali sistem teles, ki zaradi svojega gravitacijskega polja ukrivlja pot elektromagnetnemu valovanju (in svetlobi). Podobno ukrivlja pot svetlobi navadna opti\xc4\x8dna le\xc4\x8da. Kot masivno telo lahko nastopa jata galaksij ali podobno telo z veliko maso. Nahaja se med opazovalcem (na Zemlji) in mo\xc4\x8dnim izvorom elektromagnetnega valovanja (npr. kvazarjem). Masivno telo obdaja gravitacijsko polje, ki spremeni smer \xc5\xbearkov, ki izhajajo iz vira elektromagnetnega valovanja. Ta pojav imenujemo tudi gravitacijsko le\xc4\x8denje (gravitacijsko fokusiranje). Predvidel ga je \xc5\xbee Albert Einstein (1879 \xe2\x80\x93 1955) v svoji splo\xc5\xa1ni teoriji relativnosti. Pojav so prvi\xc4\x8d potrdili z opazovanjem tako imenovanega dvojnega kvazarja (oznake: SBS 0957+561 ali TXS 0957+561 ali QSO 0957+561 A/B ali QSO 0957+561), ki se nahaja v ozvezdju Velikega medveda (Ursa Major).\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGravitacija masivnega telesa mo\xc4\x8dno popa\xc4\x8di prostor-\xc4\x8das v okolici. To popa\xc4\x8denje povzro\xc4\x8di, da se tudi poti \xc5\xbearkov elektromagnetnega valovanja (in s tem tudi svetlobe) ukrivijo. To lahko povzro\xc4\x8di, da se okrog slike vira svetlobe za opazovalca na Zemlja pojavi navidezni obro\xc4\x8d (glej Einsteinov obro\xc4\x8d) ali ve\xc4\x8d slik (glej Einsteinov kri\xc5\xbe) vira valovanja v ozadju. To je prvi opisal ruski fizik Orest Danilovi\xc4\x8d Hvolson (1852 \xe2\x80\x93 1934) v letu 1824, teoreti\xc4\x8dno pa je pojav obdelal Albert Einstein v letu 1936.'