b'\n_START_ARTICLE_\nVrsti\xc4\x8dni tunelski mikroskop\n_START_PARAGRAPH_\nVrsti\xc4\x8dni tunelski mikroskop je naprava za slikanje povr\xc5\xa1ine preu\xc4\x8devanega predmeta v velikostnem razredu atomov, tovrstne naprave pa omogo\xc4\x8dajo tudi manipulacijo z atomi na povr\xc5\xa1ini. Dosegajo lo\xc4\x8dljivost 0,1 nm v ravnini povr\xc5\xa1ine in 0.01 nm v globino. Vzorci morajo biti iz prevodnega oziroma polprevodnega materiala, za razliko od drugih podobno natan\xc4\x8dnih naprav pa lahko vrsti\xc4\x8dni tunelski mikroskopi delujejo v \xc5\xa1irokem razponu okoljskih dejavnikov (odvisno sicer od izvedbe)._NEWLINE_Glavna komponenta tunelskega mikroskopa je t. i. glava, v kateri so piezo cevke, ki slu\xc5\xbeijo za natan\xc4\x8dno premikanje konice za skeniranje. Konica je najpogosteje iz volframa, zlitine platine in iridija ali zlata. Pomembno je, da je \xc5\xa1iroka samo en atom, sicer lahko pride do napake pri merjenju. Med postopkom slikanja se konica pribli\xc5\xbea vzorcu na razdaljo nekaj \xc3\x85 in med njima se vzpostavi napetost (od mV pa do nekaj V). Glede na majhno razdaljo med njima pride do tunelskega pojava, zaradi \xc4\x8desar ste\xc4\x8de tok. Ta je odvisen od ~e\xe2\x81\xbb\xe1\xb4\xb8, kjer je L \xc5\xa1irina vrzeli, tako da \xc5\xbee majhna sprememba razdalje (nekaj pm) pomeni merljivo spremembo toka. Kjer je najve\xc4\x8d elektronov, nastane velik tunelski tok, nasprotno manj\xc5\xa1i tunelski tok nastane, kjer je gostota manj\xc5\xa1a. Vrsti\xc4\x8dni tunelski mikroskop skenira povr\xc5\xa1ino po vrsticah in tako prika\xc5\xbee natan\xc4\x8dno sliko dolo\xc4\x8denega obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Napravo sta izna\xc5\xa1la nem\xc5\xa1ka fizika Gerd Binnig in Heinrich Rohrer, za kar sta leta 1986 prejela polovico Nobelove nagrade za fiziko. Visokolo\xc4\x8dljivostni nizkotemperaturni vrsti\xc4\x8dni tunelski mikroskop, s katerim je mogo\xc4\x8de manipulirati atome po povr\xc5\xa1ini, je tudi v Sloveniji, in sicer na Institutu \xc2\xbbJo\xc5\xbeef Stefan\xc2\xab.'