b'\n_START_ARTICLE_\nMargaret Cavendish\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v me\xc5\xa1\xc4\x8danski dru\xc5\xbeini premo\xc5\xbenima zakoncema Thomasu in Elizabeth Lucas, leta 1623, kot najmlaj\xc5\xa1a h\xc4\x8di. Do leta 1642 je bila \xc5\xa1olana doma, kasneje se je preselila k sestri v Oxford. Odlo\xc4\x8dilno leto v njenem \xc5\xbeivljenju je bilo leto 1644, ko je kot spremljevalka odpotovala z angle\xc5\xa1ko (in katoli\xc5\xa1ko) kraljico Henrijeto Marijo v izgon v Francijo, kjer sta \xc5\xbeiveli na dvoru kralja Ludvika XIV. V Franciji je spoznala svojega bodo\xc4\x8dega mo\xc5\xbea Williama Cavendisha, vojvodo Newcastle-upon-Tyne, s katerim se je poro\xc4\x8dila konec leta 1645, ko je bil \xc5\xa1e markiz. Umrla je 15. decembra, 1673 v opatiji Welbeck, ki jo je od o\xc4\x8deta podedoval njen soprog.\n_START_SECTION_\nPisateljstvo, pesni\xc5\xa1tvo in filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna teza njenega razmi\xc5\xa1ljanja je, da je vse v vesolju, vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi bitji in njihovimi umi, snov (materija). Cavendisheva se strinja s prepri\xc4\x8danjem njene sodobnice in prav tako filozofinje Anne Conway, da ni\xc4\x8d ne odgovarja na tradicionalno pojmovanje snovi, vendar za razliko od nje trdi, da nas snov obdaja. Cavendisheva in Conway se v ve\xc4\x8dini prepri\xc4\x8danj strinjata, a Cavendishova za razliko od njega ozna\xc4\x8duje tradicionalno pojmovanje materije kot neustrezno in trdi, da so stvari, ki smo jih jezikom ozna\xc4\x8dil kot materialne oz. materijo, nekaj ve\xc4\x8d kot pomen, ki smo jim ga pripisali. Za razliko od mnogih njenih nasprotnikov tako ni razo\xc4\x8darana, da so misli zgolj materija. Za njo je to vir upanja. Na primer, \xc4\x8de cenimo, da je um utele\xc5\xa1en, bomo lahko pri\xc5\xa1li do bolj\xc5\xa1ih in bolj sistemati\xc4\x8dnih zdravljenj du\xc5\xa1evnih bolezni. Kot dokaz za njen pogled Cavendishva izpostavi o\xc4\x8ditna dejstva, kot to, da sta energija in razpolo\xc5\xbeenje osebe pod vplivom prehrane ter, da starost in po\xc5\xa1kodbe na mo\xc5\xbeganih lahko oslabijo nekatere na\xc5\xa1e kognitivne funkcije. Zanjo je klju\xc4\x8dnega pomena v tem, da izpopolnitev osebe ni stvar be\xc5\xbeanja od telesa, ampak razumevanjedinamike telesa in poudarjanje pomembnosti sprejemanja samega sebe kot telo.\n_START_SECTION_\nNajbolj znana dela\n_START_PARAGRAPH_\nZa eno njenih najbolj ob\xc5\xa1irnih in znanih del velja avtobiografski memoar A True Relation of my Birth, Breeding, and Life, ki ga je izdala leta 1665. V njem je iz\xc4\x8drpno opisala svoje \xc5\xbeivljenje ter se dotaknila politi\xc4\x8dnih prepri\xc4\x8danj in norm, ki se med spoloma razlikujejo. Cavendisheva je opisala svoj zna\xc4\x8daj kot melanholi\xc4\x8den, melanhonijo pa ozna\xc4\x8dila kot gonilo, ki jo je gnalo v svet. Med bli\xc5\xbenjimi je veljala za ekscentri\xc4\x8dno, kar je pogosto rada pokazala s svojimi obla\xc4\x8dili in diktiranjem mode._NEWLINE_Poems and Fancies je zbirka poezij, pisem in proze, ki jih je Margaret posvetila razli\xc4\x8dnim temam, kot so smrt, bitke, onstranstvo, ljubezen, \xc4\x8dast, slava, mir, vojna itd. To delo vklu\xc4\x8duje tudi The Animal Parliament, prozo, ki je v ve\xc4\x8dini sestavljena iz govorov in pisem._NEWLINE_Margaret Cavendish je izdala dve dramski zbirki: Igre (1662) in Igre, ki niso bile nikoli prej natisnjene (1668)._NEWLINE_Kot zagovornica stoi\xc4\x8dnega nauka in nasprotnica aristotelizma je svoja filozofska prepri\xc4\x8danja in stali\xc5\xa1\xc4\x8da zajela v delu Observations upon Experimental Philosophy, ki ga je izdala v \xc5\xa1estih knjigah. Med drugim je kriti\xc4\x8dno naslovila problematiko izobra\xc5\xbeevanja \xc5\xbeensk in se zavzemala za enake pravice \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih do izobra\xc5\xbeevanja ter spodbujala avtorje filozofskih in drugih knji\xc5\xbeevnih del, naj se poslu\xc5\xbeujejo bolj preprostega jezika, ki bi bil razumljiv \xc5\xa1ir\xc5\xa1i publiki._NEWLINE_Kljub temu, da dela Cavendisheve niso bila zelo resno vzeta v 17. stoletju, so danes \xc5\xa1e kako relavantna. O Bogu je trdila, da je popolnoma transcendenten, medtem ko so bili sodobniki popolnoma prepri\xc4\x8dani v njihovih trditvah, ki so zadevale njegovo naravo. Znala je tudi predvideti sodoben poudarek na prou\xc4\x8devanju mo\xc5\xbeganov in telesa v zvezi z du\xc5\xa1evnim zdravjem. Poleg tega je prispevala k trenutni razpravi o tem, ali je na\xc5\xa1a nezmo\xc5\xbenost, da bi razumeli, kako stvar (materija) misli, pomembna za vpra\xc5\xa1anje, ali dejansko misli.'