b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Kostrivnica\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Kostrivnica (nem\xc5\xa1ko Kostreinitz) je bil grad v bli\xc5\xbeini Roga\xc5\xa1ke Slatine, na pobo\xc4\x8dju Bo\xc4\x8da, severovzhodno od Drevenika pri Kostrivnici, od katerega so danes vidni le \xc5\xa1e sledovi ru\xc5\xa1evin.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPodatkov o tem, kdaj je bila Kostrivnica sezidana v pisnih virih ni, znano pa je, da so z gradom dolga leta upravljali vitezi Kostrivni\xc5\xa1ki, ki so bili ministeriali kr\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije. Kot prvi ministerial je v zapisih iz leta 1275 omenjen vitez Fritzmann. V dokumentih iz leta 1341 je kot ministerial omenjen Otto de Gostrauntz, nato pa v za\xc4\x8detku 14. stoletja Friderik II. Podsre\xc5\xa1ki iz rodvine Svibensko-Ptujskih s Podsrede. Od njega je leta 1322 Kostrivnico kupil Friderik \xc5\xbdovne\xc5\xa1ki, ki jo je nato prodal Diepoldu III. s Kacen\xc5\xa1tajna. Ta je grad popravil in prezidal, nato pa ga sedem let kasneje 1329 prodal nazaj Frideriku \xc5\xbdovne\xc5\xa1kemu. Grad je bil poru\xc5\xa1en v bojih med Celjani in Habsbur\xc5\xbeani, grof Friderik II. Celjski pa je leta 1453 podaril gospostvo novoustanovljenemu samostanu Novi Klo\xc5\xa1ter.'