b'\n_START_ARTICLE_\nSonoluminiscenca\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3noluminisc\xc3\xa9nca je pojav sevanja svetlobe pri mo\xc4\x8dnem skr\xc4\x8denju mehur\xc4\x8dkov (imploziji) v teko\xc4\x8dini zaradi vzbujanja z zvokom._NEWLINE_Mehanizem sonoluminiscence sicer ni popolnoma jasen, kljub temu pa se trenutno najverjetnej\xc5\xa1a teorija osredoto\xc4\x8da na adiabatsko stisnjenje plinov v mehur\xc4\x8dku, s tem pa nastanek visokih temperatur in tlakov ter ionizacija atomov._NEWLINE_Pojav sta leta 1934 odkrila nem\xc5\xa1ka znanstvenika H. Frenzel in H. Schultes, ko sta v posodo z razvijalom za fotografije vstavila ultrazvo\xc4\x8dni pretvornik, s prvotnim namenom za pospe\xc5\xa1evanje procesa razvijanja fotografij.\n_START_SECTION_\nMehanizem sevanja\n_START_PARAGRAPH_\nPojav trenutno ni znan v popolnosti, kljub temu pa ima osrednjo vlogo v pojavu mehur\xc4\x8dek, napolnjen s plinom, ki se zaradi zvo\xc4\x8dnih valov \xc5\xa1iri in nato kr\xc4\x8di (torej pride do implozije mehur\xc4\x8dka), pri \xc4\x8demer odda svetlobo dolo\xc4\x8dene valovne dol\xc5\xbeine. Celoten proces traja v povpre\xc4\x8dju 30 \xce\xbcs, oddajanje svetlobe pa okoli 100 ps._NEWLINE_Glede na analize spektra oddane svetlobe se lahko sklepa o dogajanju v notranjosti mehur\xc4\x8dka. Najve\xc4\x8dja gostota energijskega toka je blizu 230 nm, vendar z upo\xc5\xa1tevanjem dejstva, da voda absorbira fotone z ve\xc4\x8djo energijo, obstaja mo\xc5\xbenost, da je najve\xc4\x8dja gostota pri manj\xc5\xa1i valovni dol\xc5\xbeini. Glede na spekter je pri sobni temperaturi vode temperatura v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mehur\xc4\x8dka okoli 16.000 K, kar je skoraj trikratna vrednost temperature povr\xc5\xa1ja na Soncu, nekateri viri pa omenjajo temperature od 2.600 K to 5.100 K. Z zni\xc5\xbeanjem temperature vode se zmanj\xc5\xa1a prisotnost vodnih hlapov v mehur\xc4\x8dku, kar omogo\xc4\x8da nastanek fotonov z ve\xc4\x8djo energijo, posledi\xc4\x8dno pa naraste temperatura v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du tudi do 30.000 K._NEWLINE_Intenziteta sonoluminiscence je med drugim kriti\xc4\x8dno odvisna od pritiska (tlaka) na mehur\xc4\x8dek. Z drugimi besedami, intenziteta oddane svetlobe nara\xc5\xa1\xc4\x8da premo sorazmerno z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem pritiska na mehur\xc4\x8dek, saj ve\xc4\x8dji pritisk nosi ve\xc4\x8djo energijo, ki se v mehur\xc4\x8dku pretvori v svetlobo. Tako pri tlaku 1,1 atm svetloba \xc5\xbee za\xc4\x8dne nastajati, vendar se pri tlaku 1,5 atm mehur\xc4\x8dek uni\xc4\x8di. Absolutni najmanj\xc5\xa1i polmer mehur\xc4\x8dka je te\xc5\xbeko izmeriti, saj mehur\xc4\x8dki ne ostanejo v danem stanju dovolj \xc4\x8dasa za merjenje. Poleg tlaka je pomemben parameter tudi koli\xc4\x8dina in vrsta raztopljenih plinov v teko\xc4\x8dini. Dokazano je bilo, da je prisotnost \xc5\xbelahtnih plinov (helij, argon in ksenon) pomembna za nastanek sonoluminiscence, intenziteta svetlobe in  temperatura pa nara\xc5\xa1\xc4\x8data premo sorazmerno z relativno atomsko maso \xc5\xbelahtnih plinov. Najve\xc4\x8dja intenziteta svetlobe je opa\xc5\xbeena pri koncentracijah okoli 1\xc2\xa0%, pri ve\xc4\x8djih pa je intenziteta manj\xc5\xa1a; vzrok za to je \xc5\xa1e vedno neznan. Pomembno je poudariti, da so vsi eksperimenti s sonoluminiscenco bili narejeni v vodi in njej podobnih teko\xc4\x8dinah, v drugih teko\xc4\x8dinah pa so bili poskusi zelo ote\xc5\xbeeni ali neuspe\xc5\xa1ni; vzrok za to je tudi tukaj \xc5\xa1e vedno neznan.\n_START_SECTION_\nVzroki za nastanek svetlobe\n_START_PARAGRAPH_\nNajpreprostej\xc5\xa1i model vklju\xc4\x8duje adiabatsko stisnjenje. Pri tem je torej proces tako hiter, da sistem z okolico ne izmenja toplote. V danem primeru je sistem mehur\xc4\x8dek, ki je zaradi zvo\xc4\x8dnih valov stisnjen tako hitro, da ne oddaja toplote, pa\xc4\x8d pa naraste temperatura v njegovi notranjosti. \xc4\x8ceprav absolutni najmanj\xc5\xa1i polmer mehur\xc4\x8dka pri skr\xc4\x8ditvi ni dolo\xc4\x8den, je predvidevano, da se skr\xc4\x8di na stotino vrednosti za\xc4\x8detnega polmera pred delovanjem zvoka, pri \xc4\x8demer naraste temperatura do 10.000 K v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mehur\xc4\x8dka, vendar je nastala temperatura premajhna za nastanek oddane svetlobe._NEWLINE_Glede na dinamiko teko\xc4\x8din je mehur\xc4\x8dek pri skr\xc4\x8denju zelo nestabilen in eden na\xc4\x8dinov razpada je izmet curka vode iz ene strani mehur\xc4\x8dka na drugo stran. Po stiku s steno curek le-to poru\xc5\xa1i, pri \xc4\x8demer se sprosti energija za nastanek svetlobe. Predvidevano je, da molekule \xc5\xbelahtnih plinov prispevajo k destabilizaciji stene._NEWLINE_Naslednji model temelji na elektri\xc4\x8dnih lastnostih vodnih molekul. V obmo\xc4\x8djih z velikimi spremembami tlaka na majhnih razdaljah lahko postanejo vodne molekule polarizirane na taki na\xc4\x8din, da so pozitivni in negativni naboji razmaknjeni. Pri tem pride do ionizacije molekul na zunanji stani mehur\xc4\x8dka, spro\xc5\xa1\xc4\x8deni elektroni pa reagirajo z atomi \xc5\xbelahtnih plinov, zaradi \xc4\x8desar pride do sevanja svetlobe. Pri tem bi bile izmerjene visoke temperature iz analize spektra oddane svetlobe pravzaprav energija prostih elektronov in ne atomov v notranjosti mehur\xc4\x8dka. _NEWLINE_Julian Schwinger, Nobelov nagrajenec za fiziko, je pri pojavu predlagal model kvantno mehani\xc4\x8dnega u\xc4\x8dinka. V bistvu naj bi tudi prazen prostor vseboval energijo (angle\xc5\xa1ko zero-point energy), stisnjenje prostora v mehur\xc4\x8dku pa naj bi povzro\xc4\x8dilo izsevanje te energije v obliki fotonov. Eksperimenti so njegovo teorijo ovrgli._NEWLINE_Trenutno najpopularnej\xc5\xa1o ter z eksperimetni podprto razlago sonoluminiscence je podal Hilgenfeldt s sodelavci in je prakti\xc4\x8dno raz\xc5\xa1iritev adiabatnega modela. Nestabilna stena spro\xc5\xbei nastanek \xc5\xa1okovnega vala, ki pred seboj stiska pline v notranjosti mehur\xc4\x8dka, s tem pa ustvarja visok tlak in temperaturo. Atomi \xc5\xbelahtnih plinov zato ionizirajo, nastane plazma, spro\xc5\xa1\xc4\x8deni elektroni pa izsevajo svetlobo.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xbene aplikacije v energetiki\n_START_PARAGRAPH_\nPredvidevano je, da temperatura v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mehur\xc4\x8dka naraste na ve\xc4\x8d milijonov kelvinov, kar bi bilo dovolj za hladno fuzijo v te\xc5\xbeki vodi. Kljub temu obstajajo problemi pri izvajanju procesa, sa bi lahko bili mehur\xc4\x8dki preveliki za potek kemi\xc4\x8dne reakcije, poleg tega pa bi \xc4\x8drpanje energije iz te\xc5\xbeke vode lahko motilo druge fuzijske procese._NEWLINE_Znanstveniki na Politehni\xc4\x8dnem In\xc5\xa1titutu Rensselaer sicer trdijo, da so 27. januarja 2006 uspeli izvesti fuzijo pri sonoluminiscen\xc4\x8dnih eksperimentih.\n_START_SECTION_\nSonoluminiscenca pri organizmih\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri deseterono\xc5\xbeci dru\xc5\xbeine Alpheidae pri lovu proizvajajo sonoluminiscenco s pomo\xc4\x8djo posebej oblikovanih kle\xc5\xa1\xc4\x8d. S tleskom teh kle\xc5\xa1\xc4\x8d deseterono\xc5\xbeci ustvarijo zvo\xc4\x8dni pritisk do 80 kPa na razdalji 4 cm, ki jo dovolj mo\xc4\x8dan, da ubije majhno ribo ali razbije kozarec. Pri tem temperatura v nastalih mehur\xc4\x8dkih naraste do 5.000 K, posledi\xc4\x8dno pa nastane svetloba. Le-ta ima manj\xc5\xa1o intenziteto kot pa svetloba, izsevana pri sonoluminiscenci pri eksperimentih, in je ni mogo\xc4\x8de zaznati s prostim o\xc4\x8desom. Najverjetneje je sonoluminiscenca v danem primeru le stranski pojav in nima biolo\xc5\xa1kega pomena. Kljub temu pa predstavlja odkritje sonoluminiscence pri deseterono\xc5\xbecih prvo odkritje tega pojava od leta 2001. Sonoluminiscenca je bila odkrita tudi pri bogomol\xc4\x8darjih, pri katerih nastane zaradi izjemno hitrega udarca z nogami.'