b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Peterlin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPeterlin je doktoriral iz fizike leta 1938 na Humboldtovi Univerzi v Berlinu. Leta 1939 je postal docent fizike na Univerzi v Ljubljani, kjer je ostal 22 let. Leta 1945 je postal izredni in januarja 1946 redni profesor fizike. Poleg pou\xc4\x8devalskih dol\xc5\xbenosti je leta 1947 sprejel nalogo, da ustanovi In\xc5\xa1titut Jo\xc5\xbeef Stefan v Ljubljani in bil njegov upravnik do leta 1955, nato pa do konca leta 1958 predsednik njegovega Znanstvenega sveta. Leta 1960 je Peterlin nastopil profesuro na Tehni\xc5\xa1ki visoki \xc5\xa1oli v M\xc3\xbcnchnu in isto\xc4\x8dasno postal vodja Fizikalnega in\xc5\xa1tituta. Leta 1961 je od\xc5\xa1el v ZDA, kjer je postal ustanovni direktor Laboratorija Camille Dreyfus (CDL) v sklopu In\xc5\xa1tituta Research Triangle v Durhamu, Severna Karolina. Leta 1973 je po obvezni upokojitvi zapustil Severno Karolino in postal sodelavec Narodnega urada za standarde in tehnologijo (NIST) v Washingtonu, kjer je bil med letoma 1975 in 1984 pomo\xc4\x8dnik direktorja Sekcije za polimere. Tu je ostal do maja 1992._NEWLINE_Peterlin je bil mednarodno priznan znanstvenik in avtor pribli\xc5\xbeno 400 znanstvenih objav. \xc5\xbde leta 1946 je postal dopisni,1949 pa redni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU). Za svoje raziskovanje je prejel najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1o slovensko znanstveno nagrado, Pre\xc5\xa1ernovo nagrado leta 1955. Leta 1983 so mu pa podelili Kidri\xc4\x8devo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo. Ameri\xc5\xa1ko reolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo mu je leta 1970 podelilo Binghamovo nagrado, Ameri\xc5\xa1ko fizikalno dru\xc5\xa1tvo (APS) pa leta 1972 svojo najbolj presti\xc5\xbeno nagrado za polimerno fiziko Polymer Physics Prize. Peterlin je bil strokovnjak na podro\xc4\x8dju polimerov. Bil je \xc4\x8dlan mnogih znanstvenih zdru\xc5\xbeenj, vklju\xc4\x8dno Ameri\xc5\xa1kega fizikalnega dru\xc5\xa1tva in ve\xc4\x8d ameri\xc5\xa1kih akademij, Nem\xc5\xa1kega koloidnega dru\xc5\xa1tva (Deutsche Kolloid Gesellschaft), Nem\xc5\xa1kega fizikalnega dru\xc5\xa1tva (Deutsche Physikalische Gesellschaft), Avstrijske akademije znanosti. 1968 je bil imenovan za prvega \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana IJS, 1979 je postal \xc4\x8dastni doktor Univerze v Mainzu, 1988 tudi \xc4\x8dastni doktor Univerze v Ljubljani. Leta 1985 ga je DMFA izbralo za svojega \xc5\xa1estega \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana._NEWLINE_Njegov sin Boris Matija Peterlin je raziskovalec v biomedicini na Univerzi Kalifornije v San Franciscu in \xc4\x8dlan SAZU, h\xc4\x8di Tanja Peterlin Neumaier pa fizi\xc4\x8darka in zgodovinska publicistka'