b'\n_START_ARTICLE_\nKonj\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nKonj\xc5\xa1\xc4\x8dina (prej Selnica in Konj\xc5\xa1\xc4\x87ina) le\xc5\xbei na zahodnem delu Krapinsko-zagorske \xc5\xbeupanije. Sedaj predvsem industrijsko naselje z livarno in tovarno elektri\xc4\x8dne opreme, ki le\xc5\xbei okoli 8 km zahodno od Zlatar-Bistrice se je razvilo ob \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi Zagreb-Vara\xc5\xbedin.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjeve\xc5\xa1kih listinah se dana\xc5\xa1nja Konj\xc5\xa1\xc4\x8dina omenja kot Selnica. V popisu \xc5\xbeup zagreb\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije leta 1334 je omenja kot \xc5\xbeupa s cerkvijo sv. Nikolaja. Od 15. stoletja je bila Selnica v posesti plemi\xc5\xa1ke rodbine Konjski. Sredi 15. stoletja je kraj pridobil tr\xc5\xa1ke pravice. Kralj Matija Korvin je leta 1477 odobril Kristoforu in Ivanu Konjskem, da v Selnici postavita trajno utrdbo, ki je bila dokon\xc4\x8dana okoli leta 1500. V 17. stoletju je po izumrtju rodbine Konjski  naselje pre\xc5\xa1lo najprej v last plemi\xc5\xa1ke rodbine Kegljevi\xc4\x87, od leta 1722 pa je pripadalo zagreb\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofiji. Leta 1880 je potres deloma poru\xc5\xa1il utrdbo, ki se nato ni ve\xc4\x8d obnavljala. _NEWLINE_V zgodovinskem spominu se kraj omenja kot lokacijo na kateri so osmani pod vodstvom vojskovodje Ulema-pa\xc5\xa1e leta 1544 premagali kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vojsko, ki sta jo vodila ban Nikola \xc5\xa0ubi\xc4\x87 Zrinski in grof Juraj Wildenstein. Iz teh \xc4\x8dasov so \xc5\xa1e vidni ostanki po potresu delno uni\xc4\x8dene utrdbe, edinega zagorskega Waserburga, to je utrdbe obkro\xc5\xbeene z vodnim jarkom.'