b'\n_START_ARTICLE_\nM1 karabinka\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi nem\xc5\xa1ke taktike bliskovite vojne (pri kateri udarne enote prodrejo iz boka in udarijo v zaledje); tako so potrebovale zaledje in logisti\xc4\x8dne enote u\xc4\x8dinkovito obrambno oro\xc5\xbeje, ki bo majhno, lahko, toda \xc5\xa1e zmeraj u\xc4\x8dinkovito kot standardna pu\xc5\xa1ka._NEWLINE_Osnovni zahtevi sta bili, da oro\xc5\xbeje ne sme prese\xc4\x8di te\xc5\xbee 2.5 kg in da je sposobna (pol)avtomatskega streljanja._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bila pu\xc5\xa1ka namenjena le za zaledne enote (npr. kuharje, voznike, voje\xc5\xa1ke policiste,...), so jo uporabljale tudi padalske enote (razli\xc4\x8dico M1A1), \xc4\x8dastniki (ki so rabili lahko oro\xc5\xbeje, poleg pi\xc5\xa1tole), vezisti (zaradi te\xc5\xbeke radiopostaje so imeli lahko oro\xc5\xbeje),..._NEWLINE_Zaradi majhnosti so jo radi uporabljali tudi gverilci in partizani.\n_START_SECTION_\nZasnova\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri opisujejo M1 karabinko kot naslednico polavtomatske pu\xc5\xa1ke M1 Garand, kar pa je napa\xc4\x8dno, saj pu\xc5\xa1ki uporabljata druga\xc4\x8den strelni mehanizem in uporabljata razli\xc4\x8dna naboja (\xc4\x8deprav sta istega kalibra)._NEWLINE_M1 Karabinko je skonstruiral David M. Williams, ki je zasnoval strelni mehanizem na pricipu odvoda smodni\xc5\xa1kih plinov in z batom kratkega hoda za podjetje Winchester Repeating Arms, ki je bil prvotni proizvajalec tega oro\xc5\xbeja, toda kmalu so zaradi pove\xc4\x8danega povpra\xc5\xa1evanja prevzele proizvodjo tudi ostala podjetja._NEWLINE_Glavne kritike pu\xc5\xa1ke so se pojavile takoj po uvedbi. Prito\xc5\xbeevali so se zaradi premajhne natan\xc4\x8dnosti. To so popravili tako, da so izbolj\xc5\xa1ali merke in pove\xc4\x8dali/zamenjali pogonsko polnitev v naboju, saj je prej naboj spremenil smer \xc5\xbee po 150 m.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dice\n_START_PARAGRAPH_\nSkupaj je bilo izdelanih 6.25 milijonov razli\xc4\x8dnih modelov tega oro\xc5\xbeja, kar \xc5\xa1e danes velja za najbolj proizvedeno ro\xc4\x8dno strelno oro\xc5\xbeje v ameri\xc5\xa1ki voja\xc5\xa1ki zgodovini.\n_START_SECTION_\nM1 Karabinka\n_START_PARAGRAPH_\nM1 je osnovna razli\xc4\x8dica s fiksnim lesenim kopitom, lesenimi zunanjimi deli ter notranji mehanski deli, ki so iz stisnjene plo\xc4\x8devine oz. valjanega jekla. Zanimiv je na\xc4\x8din pritrditve nosilnega jermena, ki na kopitu poteka preko odprtine. Na kopito so lahko namestili tudi tok za dva nabojnika, ki je omogo\xc4\x8dal hitrej\xc5\xa1o menjavo med bojem.\n_START_SECTION_\nM1A1\n_START_PARAGRAPH_\nM1A1 je razli\xc4\x8dica s prepogljivim kovinskim kopitom in rahlo predelanim strelskim mehanizmom. To razli\xc4\x8dico so prvenstveno uporabljale padalske enote, saj so rabile kratko pu\xc5\xa1ko zaradi omejenega prostora v takti\xc4\x8dnih transportnih letalih in zaradi la\xc5\xbejega pristanka s padalom.\n_START_SECTION_\nM2\n_START_PARAGRAPH_\nM2 je razli\xc4\x8dica, ki ima omogo\xc4\x8deno izbiro med polavtomatskim in avtomatskim streljanjem, ki je bila uvedena konec 1944/za\xc4\x8detek 1945. To razli\xc4\x8dico nekateri ozna\xc4\x8dujejo kot predhodnico juri\xc5\xa1nih pu\xc5\xa1k, kar pa je napa\xc4\x8dno, saj uporablja naboj, ki je kljub svojemu kalibru preslab (ima premalo mo\xc4\x8di) in tako ni primerna za klasi\xc4\x8dno bojevanje. Izdelanih je bilo nekaj \xc4\x8dez pol milijona takih razli\xc4\x8dic.\n_START_SECTION_\nM3\n_START_PARAGRAPH_\nM3 je ostrostrelna razli\xc4\x8dica s hladno kovano cevjo, skrivalom plamena in nosilcev za infrarde\xc4\x8do namerilno napravo/strelski daljnogled. Zanimivo je, da ima tudi ta pu\xc5\xa1ka omogo\xc4\x8deno avtomatsko streljanje. Izdelanih je bilo le 2.100 kosov, saj je bila ta razli\xc4\x8dica zaradi preslabega naboja neprimerna za ostrostrelno bojevanje na dalj\xc5\xa1ih razdaljah.\n_START_SECTION_\nUporabniki\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg Oboro\xc5\xbeenih sil ZDA, ki so uporabljale pu\xc5\xa1ko med drugo svetovno, korejsko in vietnamsko vojno, so \xc5\xa1e najbolj znani uporabniki Izraelci, ki so oboro\xc5\xbeili specialne sile Palmaha med izraelsko osamosvojitveno vojno (predvsem M1A1 je bila zaradi kratke dol\xc5\xbeine idealna za gverilsko bojevanje) in nato \xc5\xa1e izvidni\xc5\xa1ke enote Izraelske kopenske vojske. Danes jo v Izraelu uporabljajo \xc5\xa1e v policiji in MASHAZu._NEWLINE_Danes jo predvsem uporabljajo civilisti za rekreativno streljenje ali pa za lov (v nekaterih dr\xc5\xbeavah je prepovedana zaradi prepo\xc4\x8dasnega izstrelka oz. mo\xc5\xbenosti avtomatskega streljanja).'