b'\n_START_ARTICLE_\nKeratin\n_START_PARAGRAPH_\nKerat\xc3\xadn je vsaka iz dru\xc5\xbeine beljakovin, ki tvorijo osnovno strukturo citoskeleta epitelijskih tkiv in trdnih tkiv, kot so lasje, dlake in nohti. Osnovna polipeptidna veriga je organizirana v sekundarno strukturo, desnosu\xc4\x8dno vija\xc4\x8dnico (\xce\xb1-vija\xc4\x8dnica s 4 aminokislinskimi ostanki na zavoj in z visoko vsebnostjo cisteina) in dalje v kvartarno strukturo (dva \xce\xb1-heliksa se zvijeta v levo in se pove\xc5\xbeeta z disulfidnimi vezmi preko cisteinskih aminokislinski ostankov). Poleg \xce\xb1-keratina, pri katerem polipeptidna veriga tvori \xce\xb1-vija\xc4\x8dnice, se v naravi pojavlja tud \xce\xb2-keratin, v katerem so kot sekundarne strukture prisotne \xce\xb2-ploskve._NEWLINE_\xce\xb1-keratin je fibrilarni strukturni protein, ki je v naravi zelo raz\xc5\xa1irjen. Ima pomembno vlogo pri gradnji za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega ovoja (npr. epidermisa \xe2\x80\x93 ko\xc5\xbene povrhnjice) pri razli\xc4\x8dnih organizmih. Je pomembna komponenta ro\xc5\xbeevine oz. ro\xc5\xbeevinastih struktur, kot so dlake, rogovi, kopita ipd. Vsem strukturam, ki jih gradi daje veliko \xc4\x8dvrstost in netopnost v vodi._NEWLINE_\xce\xb2-keratin najdemo pri plazilcih. Ko\xc5\xbei plazilcev daje bistveno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o trdnost kot \xce\xb1-keratin sesal\xc4\x8dji ko\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\nKemijska zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nKakor vse beljakovine tudi keratin sestavljajo aminokisline. Biokemijske analize ov\xc4\x8dje volne so pokazale, da \xce\xb1-keratin setavljajo slede\xc4\x8de aminokisline: glutamat (12\xc2\xa0%),  cistein (11\xc2\xa0%), 10\xc2\xa0% serin (10\xc2\xa0%),  glicin (8\xc2\xa0%),  arginin (7\xc2\xa0%), levcin (7\xc2\xa0%)  aspartat (6\xc2\xa0%), valin (6\xc2\xa0%), alanin (5\xc2\xa0%) ter ostale aminokisline (29\xc2\xa0%). Aminokisline se organizirajo v vija\xc4\x8dnico.'