b'\n_START_ARTICLE_\nTrenta\n_START_PARAGRAPH_\nTrenta je ledeni\xc5\xa1ka dolina v Triglavskem narodnem parku v Julijskih Alpah in predstavlja najvi\xc5\xa1ji predel So\xc5\xa1ke doline.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPokrajinski pojem Trenta obsega tisti del Zgornje so\xc5\xa1ke doline, ki se za\xc4\x8dne tam, kjer se dolina na koncu Bovca zo\xc5\xbei v tesen med Svinjakom in Javor\xc5\xa1\xc4\x8dkom, pa vse do izvira So\xc4\x8de in doline pod Bav\xc5\xa1kim Grintavcem. V o\xc5\xbejem smislu pa se za\xc4\x8dne nad vasjo So\xc4\x8da._NEWLINE_Topografsko se deli na tri obmo\xc4\x8dja. Najni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8da je Spodnja Trenta, ki se za\xc4\x8denja ob soto\xc4\x8dju potoka Vrsnik in reke So\xc4\x8de  in poteka v severovzhodni smeri do zaselka Na Logu (del naselja Trenta) , kjer se raz\xc5\xa1iri v kotlino med visokimi gorami in predstavlja sredi\xc5\xa1\xc4\x8de doline. Na tem mestu se So\xc5\xa1ki dolini (Trenti) iz vzhoda pridru\xc5\xbei tudi dolina Zadnjica, Spodnja Trenta pa preide v predel, imenovan Zgornja Trenta. Ta poteka najprej proti severu do zaselka Pri Cerkvi, na kar za\xc4\x8dne zavijati proti severozahodu do prvih serpentin Vr\xc5\xa1i\xc5\xa1ke ceste oziroma Ko\xc4\x8de pri izviru So\xc4\x8de. Od tod pa do planine Zapotok in svojega zatrepa pod pobo\xc4\x8dji Jalovca in Bav\xc5\xa1kega Grintavca kot Zadnja Trenta  zavije proti zahodu in na koncu \xc5\xa1e jugozahodu in obda masiv Trentskega Pelca in Srebrnjaka._NEWLINE_Iz glavne doline se zajeda nekaj slikovitih stranskih dolin: Lepena, Vrsnik, Zadnjica, Mlinarica, \xc4\x8de na\xc5\xa1tejemo samo najpomembnej\xc5\xa1e. V spodnjem delu so naselja So\xc4\x8da, Vrsnik, Na Skali, Lemovje in Lepena._NEWLINE_V Trenti je kra\xc5\xa1ki izvir reke So\xc4\x8de (990 m3/m) s povpre\xc4\x8dno letno temperaturo 4 \xc2\xb0C. Te\xc4\x8de ve\xc4\x8dinoma po mezozojskem apnencu ali dolomitu, pridru\xc5\xbeujejo se ji manj\xc5\xa1i, a slikoviti potoki. Nedale\xc4\x8d od izvira je to potok Mlinarica, ki te\xc4\x8de po istoimenski soteski._NEWLINE_Gore nad Trento so ene najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1ih. So divje, v spodnjem delu pora\xc5\xa1\xc4\x8dene s strmimi gozdovi, nad njimi so travnata pobo\xc4\x8dja in na koncu strme stene in o\xc5\xa1iljeni skalni vrhovi. Ker ima Trenta nizko nadmorsko vi\xc5\xa1ino (med 480 in 780 m), so pristopi nanje dolgi in naporni, razen izjem, nanje ne vodijo ozna\xc4\x8dene planinske poti. Tukaj se je razvilo trentarsko brezpotno gorni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV Trentarskem muzeju  je prikazana zgodovinska, etnolo\xc5\xa1ka in kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina Trente._NEWLINE_Prvi pisni viri iz 14. st. omenjajo trentarsko planino Trebi\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je bila v posesti oglejskega patriarha. O naselitvi doline govorijo pisni viri iz 15. st. ko se je za\xc4\x8delo fu\xc5\xbeinarstvo. Prvi fu\xc5\xbeinarji in rudarji naj bi bili voja\xc5\xa1ki begunci in kaznjenci iz Ju\xc5\xbene Tirolske, na kar naj bi spominjalo ime Trident - Trento v Poadi\xc5\xbeju. Po drugih virih pa naj bi ime Trenta izhajalo iz kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine staroselcev._NEWLINE_Razli\xc4\x8dne fu\xc5\xbeine so delovale do leta 1778. \xc5\xbdelezovo rudo so kopali nad Zapodnem, pod Veliko Dnino in pod Pelci. Po propadu \xc5\xbeelezarstva se je veliko ljudi odselilo, ostali pa so se pre\xc5\xbeivljali s plan\xc5\xa1arstvom in kmetijstvom. V Trenti je zavladala rev\xc5\xa1\xc4\x8dina in izseljevanje se je nadaljevalo vse do druge polovice 19. stoletja._NEWLINE_Ob prelomu iz 15. v 16. stoletje je ozemlje pre\xc5\xa1lo izpod Bene\xc5\xa1ke v Habsbur\xc5\xa1ko upravo, formirala pa sta se zaselka So\xc4\x8da in Trenta (razlo\xc5\xbeeno naselje). Leta 1869 je v dolini \xc5\xbeivelo 357 prebivalcev, ki so na svojih pa\xc5\xa1nikih gojili okoli 10.000 koz in ovc. Zaradi osipa prebivalstva in sprememb v gospodarstvu je bilo 100 let kasneje zabele\xc5\xbeenih le 1000 glav drobnice, mnogi nekdanji pa\xc5\xa1niki pa so se zarasli z gozdno vegetacijo. Leta 1906 je bila zgrajena cesta med Bovcem in naseljem Trenta, leta 1915 pa zaradi voja\xc5\xa1kih potreb \xc5\xa1e Vr\xc5\xa1i\xc5\xa1ka cesta, ki povezuje dolino s Kranjsko Goro, tj. Primorsko z Gorenjsko. Med letoma 1911 in 1966 je v Trenti delovala osnovna \xc5\xa1ola, v 60. letih 20. stoletja pa se je za\xc4\x8del razvijati turizem._NEWLINE_Gorni\xc5\xa1tvo in turizem sta se za\xc4\x8dela razvijati v 19. stoletju. Trenta je postala pravo odkritje predvsem za botanike in gornike. V Trenti so delali Baltazar Hacquet, Albert Bois de Chesne, Rudolf Baumbach, dr. Henrik Tuma in dr. Julius Kugy.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nDolina Trenta je poleg \xc5\xbeivinoreje (ov\xc4\x8darstvo in kozjereja) ter pridelave sira, \xc5\xbeivljenjsko odvisna od turizma, ki pa ga je mogo\xc4\x8de izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati le v pozno pomladanskih mesecih, poleti in zgodaj jeseni. Odvisna pa je tudi od odprtosti edinih dveh cest, po katerih se v dolino lahko pride, to je preko prelazov Predel in Vr\xc5\xa1i\xc4\x8d._NEWLINE_V turisti\xc4\x8dne namene obstaja naslednja infrastruktura: 5 kampov, 505 \xc5\xa1otori\xc5\xa1\xc4\x8d, 3 turisti\xc4\x8dne kmetije, nekaj gosti\xc5\xa1\xc4\x8d, ponudniki sob in apartmajev ter v okoli\xc5\xa1kih gorah 8 planinskih ko\xc4\x8d: Ko\xc4\x8da pri izviru So\xc4\x8de, Zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de pod \xc5\xa0pi\xc4\x8dkom, Poga\xc4\x8dnikov dom na Kri\xc5\xa1kih podih, Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka ko\xc4\x8da na Doli\xc4\x8du, Zasavska ko\xc4\x8da na Prehodavcih, Dom Klementa Juga v Lepeni, Planinski dom pri Krnskih jezerih in Gomil\xc5\xa1\xc4\x8dovo zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de na Krnu._NEWLINE_Dolina Trenta navdu\xc5\xa1uje pohodnike in planince pa tudi plezalce, ljubitelje voda pa z vodnimi \xc5\xa1porti kot so raftanje, vo\xc5\xbenja s kajaki in kanjoning. Po markiranih planinskih poteh je mogo\xc4\x8d dostop na Bav\xc5\xa1ki Grintavec iz So\xc4\x8de in iz Zadnje Trente, na Jalovec, Pihavec, Kanjavec in Triglav, preko planinskih ko\xc4\x8d pa \xc5\xa1e mno\xc5\xbeico drugih vrhov v Julijskih Alpah. Po brezpotjih so zanimivi vrhovi Zagorelec, Velika Ti\xc4\x8darica, Zadnji\xc5\xa1ki Ozebnik in drugi manj znani a za usposobljene gornike \xc5\xa1e bolj zanimivi._NEWLINE_Vse bolj pomembna rekreativna dejavnost v dolini je tudi kolesarjenje. Kolesarske poti so dobro ozna\xc4\x8dene, prej te\xc5\xbeje kot la\xc5\xbeje._NEWLINE_In ne nazadnje, So\xc4\x8da s svojimi pritoki je idealna za ribolov, so\xc5\xa1ka postrv pa trofejna riba._NEWLINE_Sicer pa je dolina za turizem bolj prehodnega zna\xc4\x8daja, manj je stacionarnih gostov.'