b"\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cuje\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nDefinicij \xc4\x8duje\xc4\x8dnega \xc4\x8dlovekovega notranjega stanja je veliko, a vse definicije poudarjajo podobne vidike \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti. Mnogi raziskovalci opredeljujejo \xc4\x8duje\xc4\x8dnost kot zavedanje in neobsojajo\xc4\x8de sprejemanje sedanjega trenutka .Tak\xc5\xa1no zavedanje lahko vklju\xc4\x8duje tako notranje (npr. misli, \xc4\x8dustva) kot tudi zunanje dogajanje (npr. kar \xc4\x8dlovek zaznava od zunaj).\n_START_SECTION_\nZgodovinska umestitev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cuje\xc4\x8dnost je koncept, ki ima dolgo zgodovino, saj so se z njim ukvarjali \xc5\xbee filozofi in mistiki ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d let nazaj. Izvorno sicer izhaja iz budisti\xc4\x8dne tradicije, a gre za univerzalen fenomen, zaradi \xc4\x8desar je mo\xc5\xbeno \xc4\x8duje\xc4\x8dnost vaditi neodvisno od budisti\xc4\x8dnega izvora. Kljub dejstvu, da je bilo zanimanje za \xc4\x8duje\xc4\x8dnost vseskozi veliko, ta koncept do nedavnega ni bil dele\xc5\xbeen obse\xc5\xbenej\xc5\xa1ega znanstvenega raziskovanja. V zadnjem desetletju pa je \xc4\x8duje\xc4\x8dnost postala ena izmed osrednjih tem preu\xc4\x8devanja zlasti znotraj klini\xc4\x8dne in zdravstvene psihologije. V zdravstvenem oziroma klini\xc4\x8dnem kontekstu se o \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti govori predvsem v navezavi na kognitivno-vedenjsko terapijo ali pa na \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti utemeljeno kognitivno terapijo. Ta poudarek na \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti kot pomembnemu elementu terapije ka\xc5\xbee na dolo\xc4\x8deno mero vpliva vzhodnja\xc5\xa1kih religij in duhovnosti na zahodno psihologijo ter preu\xc4\x8devanje narave delovanja \xc4\x8dlovekovega uma.\n_START_SECTION_\nVpliv \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti na zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi osredoto\xc4\x8danja na sedanji trenutek se \xc4\x8duje\xc4\x8dnost pozitivno povezuje s psihi\xc4\x8dnim blagostanjem in hkrati predstavlja dober mehanizem za poravnavanje s stresom, anksioznostjo, ruminacijo, jezo in drugimi oblikami vedenja, ki imajo negativne vplive na \xc4\x8dlovekovo po\xc4\x8dutje,. _NEWLINE_V okviru raziskovanja pozitivnega vpliva \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti na zdravje lahko omenimo tudi raziskovalki Garland in Fredrickson, ki v Broaden and Build (angl.) teoriji navajata izsledke o vplivu pozitivnih \xc4\x8dustev na psihi\xc4\x8dno blagostanje. Velik vpliv pozitivnih \xc4\x8dustev na psihi\xc4\x8dno blagostanje pripisujeta njihovemu potencialu, da raz\xc5\xa1irijo posameznikov repertoar mo\xc5\xbenih mi\xc5\xa1ljenj in vedenj. To jim posledi\xc4\x8dno omogo\xc4\x8da, da fleksibilno ustvarjajo kompleksne asociacije, so dovzetni za ve\xc4\x8d senzornih informacij in lahko tvorijo bolj raznolike in originalne ideje. Klju\xc4\x8dni vidik t. i. raz\xc5\xa1irjenega delovanja je psiholo\xc5\xa1ka fleksibilnost, ki je definirana kot zmo\xc5\xbenost posameznika, da osredoto\xc4\x8di pozornost na to, kar se dogaja v sedanjem trenutku, in v njem vztraja. U\xc4\x8dinki pozitivnih \xc4\x8dustev na psihi\xc4\x8dno blagostanje so obenem tudi klju\xc4\x8dne lastnosti konstrukta \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti. U\xc4\x8dinek \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti na psihi\xc4\x8dno blagostanje izhaja predvsem iz treh glavnih mehanizmov delovanja, in sicer sprejemanja situacije kot je, decentriranja perspektive in samoregulacije. Ti mehanizmi omogo\xc4\x8dajo emocionalno ravnote\xc5\xbeje, ki zajema sprejemanje notranjega do\xc5\xbeivljanja, \xc4\x8dustveno jasnost, kognitivno fleksibilnost in zdrav pristop k problemom._NEWLINE_Keng in sodelavci navajajo raziskave, ki temeljijo na funkcijskem slikanju mo\xc5\xbeganov (fMRI) in ka\xc5\xbeejo pozitivne u\xc4\x8dinke \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti na posameznikovo po\xc4\x8dutje. Rezultati teh raziskav ka\xc5\xbeejo, da bolj \xc4\x8duje\xc4\x8dni posamezniki bolje regulirajo \xc4\x8dustvene odzive preko kortikalne inhibicije amigdale, zaradi \xc4\x8desar do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8djo mero \xc4\x8dustvenega ravnovesja. _NEWLINE_V eni izmed raziskav izvedenih v laboratoriju so raziskovalci preu\xc4\x8devali takoj\xc5\xa1nje odzive vzorca \xc5\xa1tudentov na socialno stresno situacijo in njihovo zmo\xc5\xbenost za okrevanje preko poravnavanja s stresno situacijo. Rezultati \xc5\xa1tudije so pokazali, da so bolj \xc4\x8duje\xc4\x8dni posamezniki razvili bolj prilagojene na\xc4\x8dine odzivanje na stres in poravnavanje z njim, zaradi \xc4\x8desar so poro\xc4\x8dali o manj negativnih ocenah situacije. Bolj prilagojena regulacija stresne situacije je posledi\xc4\x8dno zni\xc5\xbeevala ravni anksioznosti (merjene med stresno situacijo) in vplivala na vi\xc5\xa1jo raven psihi\xc4\x8dnega blagostanja.\n_START_SECTION_\nProgrami treninga \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti in njegovi u\xc4\x8dinki na psihi\xc4\x8dno blagostanje\n_START_PARAGRAPH_\nPozitivni u\xc4\x8dinki na posameznikovo psihi\xc4\x8dno funkcioniranje in posledi\xc4\x8dno na zmanj\xc5\xa1evanje u\xc4\x8dinkov negativnih \xc4\x8dustev in misli so prispevali k temu, da je vklju\xc4\x8devanje \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti v klini\xc4\x8dno delo danes zaradi svojih pozitivnih u\xc4\x8dinkov na paciente zelo raz\xc5\xa1irjeno. Prvotno so bili treningi \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti uporabljeni predvsem v namene prepre\xc4\x8devanja ponovnega nastopa bolezni pri depresivnih pacientih, danes pa se terapije, ki temeljijo na \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti, uporabljajo tudi pri neklini\xc4\x8dni populaciji. Pozitivni u\xc4\x8dinki treninga \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti so bili npr. ugotovljeni pri \xc5\xa1tudentih, ki se med izpitnim obdobjem spopadajo s testno anksioznostjo._NEWLINE_Programe, ki temeljijo na principih \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti, lahko tako zasledimo v okviru zdravljenja \xc5\xa1irokega spektra psihi\xc4\x8dnih motenj. V nadaljevanju je navedenih nekaj takih najbolj u\xc4\x8dinkovitih in znanih programov: na \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti utemeljen program za zmanj\xc5\xa1evanje stresa (angl. ''Mindfulness-based stress reduction''), dialekti\xc4\x8dna vedenjska terapija za paciente z mejno osebnostno motnjo (angl. Dialectical behavior therapy for borderline personality disorder), na \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti utemeljena terapija (angl. ''Mindfulness-based cognitive therapy'') in terapija sprejemanja in zavezanosti (angl. ''Acceptance and Commitment therapy'').\n_START_SECTION_\nNa \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti utemeljen program za zmanj\xc5\xa1evanje stresa\n_START_PARAGRAPH_\nEden najbolj raz\xc5\xa1irjenih in priznanih programov, ki vklju\xc4\x8duje \xc4\x8duje\xc4\x8dnost, je na \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti utemeljen program za zmanj\xc5\xa1evanje stresa. Znotraj tega 8- do 10-tedenskega skupinskega programa udele\xc5\xbeenci preko razli\xc4\x8dnih treningov meditacije postopoma razvijajo \xc4\x8duje\xc4\x8dnost. Sre\xc4\x8danja potekajo enkrat tedensko po dve uri in pol, enkrat pa se udele\xc5\xbeenci dobijo za cel dan. Prvi element programa je redna vadba meditacije v okviru rednih sre\xc4\x8danj. Poleg rednih skupinskih sre\xc4\x8danj je za udele\xc5\xbeence programa nujno, da \xc4\x8duje\xc4\x8dnost vadijo tudi doma, in sicer namenoma, po 45 minut dnevno, prav tako pa naj bi elemente prakse \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti uporabljali tudi v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju. Drugi del programa vsebuje psihoedukacijo s podro\xc4\x8dja stresa in \xc4\x8dustev, znotraj katere udele\xc5\xbeenci spoznavajo osnovne mehanizme njunega delovanja. Skupen namen postopkov in tehnik, ki se jih udele\xc5\xbeenci u\xc4\x8dijo v okviru programa, je, da bi se le-ti bolj zavedali svojih trenutnih misli in \xc4\x8dustev in da bi spremenili svoj odnos do njih. Reden trening ve\xc5\xa1\xc4\x8din \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti in vadba meditacije naj bi jim omogo\xc4\x8dila, da se v stresnih situacijah namesto negativnega mi\xc5\xa1ljenja, ruminiranja in pretirane anksioznosti raje mirno odmaknejo od svojih misli in \xc4\x8dustev. Na ta na\xc4\x8din naj bi pri\xc5\xa1lo do zmanj\xc5\xa1evanja psiholo\xc5\xa1kega stresa in poro\xc4\x8danja o razli\xc4\x8dnih bolezenskih simptomih. Namesto tega naj bi bili posamezniki vse bolj \xc4\x8duje\xc4\x8dni na vsakodnevni ravni, zaradi \xc4\x8desar je njihovo psiholo\xc5\xa1ko funkcioniranje bolj kakovostno . Pozitivni u\xc4\x8dinki programa so bili ugotovljeni na \xc5\xa1tevilnih razli\xc4\x8dnih populacijah pacientov kot npr. pri pacientih po presaditvi organov, posameznikih po travmatski po\xc5\xa1kodbi mo\xc5\xbeganov, bolnikih z rakom in bolnikih s HIV, anksioznih bolnikih in bolnikih, ki trpijo za depresijo ali pa imajo katere druge psihiatri\xc4\x8dne ali bolj splo\xc5\xa1ne bolezenske simptome ter pri \xc5\xa1tudentih medicine.\n_START_SECTION_\nNa \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti utemeljena kognitivna terapija\n_START_PARAGRAPH_\nPrav tako zelo u\xc4\x8dinkovit program oziroma terapija, ki temelji na \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti, je na \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti utemeljena kognitivna terapija. Tako kot na \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti utemeljen program za zmanj\xc5\xa1evanje stresa tudi na \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti utemeljena kognitivna terapija temelji na 8-tedenskem programu, ki se izvaja enkrat tedensko po dve uri in pol. Kaviani in sodelavci povzemajo, da terapija integrira elemente kognitivno-vedenjske terapije za zdravljenje depresije in elemente na \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti utemeljenega programa za zmanj\xc5\xa1evanje stresa. Poudarek programa ni na tem, da bi ljudje aktivno spreminjali vsebino svojih misli, temve\xc4\x8d je poudarek na tem, da so misli in \xc4\x8dustva samo miselni produkti in ne objektivne, splo\xc5\xa1no sprejete resnice . Povedano z drugimi besedami se na \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti utemeljena kognitivna terapija osredoto\xc4\x8da na sistemati\xc4\x8den trening ti. decentriranega pogleda  (\xc2\xbbMoje misli niso dejstva.\xc2\xab) na misli in \xc4\x8dustva. Tak pristop naj bi tistim, ki se vklju\xc4\x8dijo v ta 8-tedenski program, omogo\xc4\x8dil, da pridejo v stik s tem, kar do\xc5\xbeivljajo in mislijo v sedanjem trenutku, namesto da se izgubljajo v neproduktivnem ruminiranju in negativisti\xc4\x8dnem premlevanju preteklih dogodkov ter skrbi. Tak\xc5\xa1no osredoto\xc4\x8danje pozornosti na sedanjost udele\xc5\xbeencem programa omogo\xc4\x8da, da prepoznajo depresivne misli in jih ne potla\xc4\x8dijo, temve\xc4\x8d namesto tega posku\xc5\xa1ajo prisluhniti sebi in samo nepresojajo\xc4\x8de sprejeti, kar do\xc5\xbeivljajo. _NEWLINE_Osredoto\xc4\x8danje misli in \xc4\x8dustev na sedanje dogajanje ima \xc5\xa1tevilne pozitivne posledice na \xc4\x8dlovekovo psiholo\xc5\xa1ko dogajanje; \xc4\x8duje\xc4\x8dnostna praksa \xc4\x8dloveku omogo\xc4\x8da neposreden kontakt z razko\xc5\xa1jem senzacij, ki se skrivajo v vsakem trenutku. Ravno tako mo\xc4\x8dno zavedanje bogastva vsakega trenutka pa je eden glavnih virov psihi\xc4\x8dnega blagostanja.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cuje\xc4\x8dnost v pozitivni psihologiji in vsakdanji delavnik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cuje\xc4\x8dnost lahko povezujemo s kar nekaj fenomenov, s katerimi se ukvarja pozitivna psihologija, kot so: zanos, nau\xc4\x8deni optimizem, osebnostne vrline, \xc4\x8dasovna predstavljivost, obvladovanje stresa \xe2\x80\xa6"