b'\n_START_ARTICLE_\nSitulska umetnost\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din upodabljanja\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8din upodabljanja v situlski umetnosti je poenostavljen in prilagojen znanju in sposobnostim \xc5\xbeeleznodobnih mojstrov. \xc4\x8clove\xc5\xa1ke figure so pogosto upodobljene brez rok, posamezni deli telesa pa so ve\xc4\x8dinoma skriti za obleko. Obrazi so bolj ali manj monotoni in ne izra\xc5\xbeajo razpolo\xc5\xbeenja ali \xc4\x8dustev. Vendar so kljub nekaterim pozicijsko in perspektivno zgre\xc5\xa1enim potezam na tej vrsti umetnosti, nekateri detajli oseb, \xc5\xbeivali in predmetov presenetljivo natan\xc4\x8dno izdelani, ve\xc4\x8dkrat pa je v upodobitvah zajeta tudi dramati\xc4\x8dnost dogodkov. Kot primer vzemimo upodobitev dvoboja konjenikov na pasni sponi z Va\xc4\x8d, ki ni zgolj dokaz kompozicijske dovr\xc5\xa1enosti, ampak je v njej imenitno zajeta tudi \xc4\x8dasovna dimenzija dogodka.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dna situlska umetnost ima korenine v orientalizirajo\xc4\x8dem slogu etru\xc5\xa1\xc4\x8danskega sveta. V jugovzhodne Alpe je pri\xc5\xa1la v zadnjih desetletjih 7. stoletja pr. Kr., najverjetneje s posredovanjem estenske kulture (po najdi\xc5\xa1\xc4\x8du Este v severni Italiji). V na\xc5\xa1em prostoru (predvsem na Dolenjskem) je naglo pognala korenine in izoblikovala svojevrsten izraz, izvirajo\xc4\x8d iz lastne tradicije, ki se ni spremenila ves \xc4\x8das njenega trajanja. Zato v 5. stoletju, ko je ustvarila najimenitnej\xc5\xa1e spomenike, ni bila ve\xc4\x8d napredna, ampak arhai\xc4\x8dna. Njena pripoved je zamrla v 4. stoletju pr. Kr. skupaj s hal\xc5\xa1tatsko kulturo.\n_START_SECTION_\nUpodobitve na situlskih spomenikih\n_START_PARAGRAPH_\nUpodobitve na situlskih spomenikih so preproste in se pogosto ponavljajo. Pripovedujejo o lovu in delu na polju, o dvobojih, tekmovanjih z dvokolesnimi vozovi, o ritualnih \xc5\xbertvovanjih in sprevodih ter tudi o sve\xc4\x8danih gostijah, plesu in erotiki. V prizoru je nedvomno upodobljeno doma\xc4\x8de \xc5\xbeivljenje, zato nima zgolj umetni\xc5\xa1ke vloge, ampak tudi dokumentacijsko in zgodovinsko vrednost. Bojevniki nosijo doma\xc4\x8de oro\xc5\xbeje in so oble\xc4\x8deni v doma\xc4\x8da obla\xc4\x8dila, \xc5\xbeivali so iz doma\xc4\x8dega okolja. _NEWLINE_Bistvo pripovedi situlske umetnosti izra\xc5\xbea kulturno-religiozne predstave takratnega sveta, ki jih je dokon\xc4\x8dno izoblikoval gr\xc5\xa1ki svet na tradiciji starih bronastodobnih kultur Sredozemlja.'