b'\n_START_ARTICLE_\nMotnja aktivnosti in pozornosti\n_START_PARAGRAPH_\nMotnja aktivnosti in pozornosti, hiperkineti\xc4\x8dna motnja ali hiperkineti\xc4\x8dni sindrom (tako poimenovanje je prevladujo\xc4\x8de v Evropi, v Severni Ameriki se uporablja izraz motnja pozornosti s hiperaktivnostjo, attention deficit hyperactivity disorder (ADHD)) je nevropsihiatri\xc4\x8dna motnja pri otrocih in mladostnikih in tudi odraslih, pri kateri je bolnik nemiren, nesposoben usmerjene pozornosti in izpolnjevanja navodil._NEWLINE_Trenutne raziskave na podro\xc4\x8dju motnje pozornosti ka\xc5\xbeejo na povezavo med funkcionalnimi oslabitvami v mo\xc5\xbeganskih nevrotransmiterskih sistemih, posebej v teh, ki vklju\xc4\x8dujejo dopamin in norepinefrin; to ima osebah z motnjo pozornosti vpliv na modulacijo mo\xc5\xbeganskih izvr\xc5\xa1ilnih funkcij (kognitivni nadzor vedenja), motivacijo, percepcijo nagrade in motori\xc4\x8dne funkcije._NEWLINE_Pri otrocih z motnjo pozornosti je prisotna splo\xc5\xa1na redukcija volumna nekaterih mo\xc5\xbeganskih struktur, s sorazmerno ve\xc4\x8djim zmanj\xc5\xa1anjem volumna v levem prefrontalnem korteksu. Posteriorni parietalni korteks prav tako ka\xc5\xbee zo\xc5\xbeenje pri ljudeh z motnjo pozornosti. Prav tako so bile pri ljudeh z motnjo pozornosti ugotovljene razlike mo\xc5\xbeganskih struktur v prefrontalnem-striatnem-cerebralnem in prefrontalnem-striatnem-talami\xc4\x8dnem vezju._NEWLINE_Simptomi motnje pozornosti izhajajo iz oslab\xc5\xa1anja dolo\xc4\x8denih izvr\xc5\xa1nih funkcij (npr. nadzor pozornosti, delovni spomin, nadzor inhibicije). Izvr\xc5\xa1ne funkcije so nabor kognitivnih procesov ki so potrebni za uspe\xc5\xa1no izbiro in monitoring vedenja ki fascilitira doseganje izbranih ciljev._NEWLINE_Oslab\xc5\xa1ane izvr\xc5\xa1ne funkcije pri ljudeh z motnjo pozornosti imajo lahko kot posledico: te\xc5\xbeave z organizacijo, ob\xc4\x8dutek za \xc4\x8das, pretirano odla\xc5\xa1evanje (prokrastinacija), koncentracija, pozornost, ignoriranje distrakcij, regulacija \xc4\x8dustev, spominjanje podrobnosti._NEWLINE_Ljudje z motnjo pozornosti imajo lahko dober dolgoro\xc4\x8dni spomin, vendar deficite v dolgoro\xc4\x8dnem spominu pripisujemo oslab\xc5\xa1anem delovnem spominu.\n_START_SECTION_\nEtiologija\n_START_PARAGRAPH_\nTa motnja je skupek simptomov z raznoliko etiologijo. Obstajajo dokazi, da je ADHD prisotna v dolo\xc4\x8denih dru\xc5\xbeinah, vendar ni dokaza o genu, ki dolo\xc4\x8da tip ADHD. \xc4\x8ceprav se motnja pojavlja ve\xc4\x8dinoma pri razvijajo\xc4\x8dih se otrocih, jo lahko opazimo pri otrocih, ki imajo razvojne motnje, kot je fetalni alkoholni sindrom in downov sindrom; pri otrocih, ki so utrpeli mo\xc5\xbeganske po\xc5\xa1kodbe, vklju\xc4\x8dno z obrojstno po\xc5\xa1kodobo mo\xc5\xbeganov._NEWLINE_Za ADHD ni identificiranega vzroka. Verjetno je, da simptomi ADHD predstavljajo kon\xc4\x8dno skupno pot razli\xc4\x8dnih vzrokov, vklju\xc4\x8dno z genetskimi, organskimi in okoljskimi etiologijami (verjetno v kombinaciji)._NEWLINE_Hiperkineti\xc4\x8dno motnjo so v preteklosti pripisovali antenatalni, perinatalni ali v prvih letih \xc5\xbeivljenja nastali blagi mo\xc5\xbeganski okvari, ki so jo kasneje prekvalifikacirali v disfunkcijo. Motnja naj bi nastala v \xc4\x8dasu \xc5\xa1e razvijajo\xc4\x8dega se osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja, z maturacijo pa naj bi se omilila. Danes je sicer znano, da je v pribli\xc5\xbeno polovici primerov hiperkineti\xc4\x8dno motnjo iz otro\xc5\xa1tva mogo\xc4\x8de opaziti tudi v odrasli dobi.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nV ZDA je prevalenca pri \xc5\xa1olarjih 8\xe2\x80\x9310\xc2\xa0%. Pri fantih je prevalenca 2\xe2\x80\x933-krat ve\xc4\x8dja kot pri dekletih; mo\xc5\xbeno je, da pri dekletih diagnosticirajo anskiozno motnjo, ko v resnici gre primarno za motnjo aktivnosti in pozornosti. Dekletom pogosteje diagnosticirajo nepozornostni tip ADHD. Simptomi motnje vztrajajo v adolescenco pri 60 do 80\xc2\xa0% oseb. Mnogi imajo simptome tudi v odraslosti.\n_START_SECTION_\nZnaki in simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nHiperkineti\xc4\x8dna motnja je sklop simptomov, ki vklju\xc4\x8duje motori\xc4\x8dno nemirnost, impulzivnost, kratkotrajno pozornost, u\xc4\x8dne te\xc5\xbeave in \xc4\x8dustveno nestanovitnost.\n_START_SECTION_\nDiagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nDiagnoza se postavi z anamnezo z odprtimi vpra\xc5\xa1anji, osredoto\xc4\x8denimi na specifi\xc4\x8dna vedenja in z uporabo ocenjevalnih lestvic, kot sta Connerjev vpra\xc5\xa1alnik in Vanderbiltov obrazec._NEWLINE_Telesni pregled je nujen za izklju\xc4\x8ditev medicinskih ali razvojih te\xc5\xbeav. Pregled mora vsebovati opazovanje otroka, star\xc5\xa1ev in odnosa med njimi. Napa\xc4\x8dno je interpretirati odsotnost hiperaktivnosti v ambulanti kot znak, da otrok nima ADHD. Za otroke s to motnjo je zna\xc4\x8dilno, da se osredoto\xc4\x8dijo brez hiperaktivnosti v okolju, kjer je malo stimulacije in distakcij._NEWLINE_Za izkju\xc4\x8ditev drugih te\xc5\xbeav se zdravniki poslu\xc5\xbeujejo krvnih preiskav funkcije \xc5\xa1\xc4\x8ditnice, nivoja svinca, genetskega kariotipiziranja in slikanja mo\xc5\xbeganov, \xc4\x8de so indicirani zaradi podatkov, ki izhajajo iz anamnesti\xc4\x8dih podatkov ali telesnega pregleda.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na smernice za zdravljenje bolnikov s hiperkineti\xc4\x8dno motnjo zdravljenje vklju\xc4\x8duje zdravljenje z zdravili in nefarmakolo\xc5\xa1ko zdravljenje (npr. kognitivno-vedenjsko terapijo). Pri odraslih se priporo\xc4\x8da \xc4\x8dimprej\xc5\xa1nje zdravljenje z_NEWLINE_zdravili, pri otrocih in mladostnikih pa se pri\xc4\x8dne zdravljenje z nefarmakolo\xc5\xa1kimi ukrepi. Zdravila za zdravljenje hiperkineti\xc4\x8dne motnje vklju\xc4\x8dujejo stimulanse in nestimulanse. Med stimulanse spadajo amfetamini in metilfenidat ter njegovi derivati. Med nestimulanse spadajo atomoksetin, bupropion, klonidin, guanfacin in nekatera druga zdravila. Stimulansi so zdravila prvega izbora v zdravljenju otrok in mladostnikov medtem ko je pri odraslih to priporo\xc4\x8dilo manj jasno.'