b'\n_START_ARTICLE_\nMatija Korvin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMatija Korvin je bil sin sedmogra\xc5\xa1kega plemi\xc4\x8da J\xc3\xa1nosa Hunyadija, ki se je po smrti ogrskega kralja Albrehta II. Habsbur\xc5\xa1kega zapletel v boj za skrbni\xc5\xa1tvo nad mladoletnim kraljem Ladislavom Posmrtnim. Za skrbni\xc5\xa1tvo sta se potegovala \xc5\xa1e Friderik III. Habsbur\xc5\xa1ki in Ulrik II. Celjski, oba kraljeva sorodnika. J\xc3\xa1nos Hunyadi je s sinovoma Ladislavom in Matijo oblikoval t. i. \xc2\xbbogrsko stranko\xc2\xab, ki naj bi zagovarjala interese ogrskega plemstva nasproti Celjanom in Habsbur\xc5\xbeanom. V okviru tega boja so leta 1456 privr\xc5\xbeenci \xc2\xbbogrske stranke\xc2\xab\xc2\xa0v Beogradu umorili Ulrika II. Celjskega. Kralj Ladislav Posmrtni se je ma\xc5\xa1\xc4\x8deval in dal marca 1457 Ladislava Hunyadija v Budimu obsoditi veleizdaje in ga obglaviti. Ogrsko plemstvo se je razdelilo na privr\xc5\xbeence in nasprotnike kralja. Iz dr\xc5\xbeavljanske vojne, ki je izbruhnila, se je Ladislav umaknil v Prago in kot talca s seboj vzel mladega Matijo. Novembra 1457 je Ladislav nenadoma umrl. Jurij Podjebradski, tedaj upravitelj na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, je Matijo zadr\xc5\xbeal v ujetni\xc5\xa1tvu.\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nMatija je bil drugi sin J\xc3\xa1nosa Hunyadija in njegove \xc5\xbeene Elizabete Szil\xc3\xa1gyi. \xc5\xbde kot otrok je na o\xc4\x8detovem dvoru sre\xc4\x8deval izobra\xc5\xbeene ljudi, med njimi vsestranskega u\xc4\x8denjaka hrva\xc5\xa1kega rodu Ivana Viteza in poljskega filozofa Gregorja iz Sanoka. Bil je dele\xc5\xbeen vsestranske humanisti\xc4\x8dne vzgoje. U\xc4\x8dil se je jezike in bral klasi\xc4\x8dno literaturo, posebno voja\xc5\xa1ke razprave. Bil je izredno bister, saj je govoril mnogo jezikov, med njimi mad\xc5\xbearsko, latinsko, italijansko, poljsko, \xc4\x8de\xc5\xa1ko in nem\xc5\xa1ko. _NEWLINE_\xc5\xbde mladega so star\xc5\xa1i vklju\xc4\x8dili v svoje dinasti\xc4\x8dne na\xc4\x8drte. Leta 1451 so ga obljubili za \xc5\xbeeno Elizabeti II. Celjski, h\xc4\x8derki celjskega grofa Ulrika II. in ga leta 1455 z njo zaro\xc4\x8dili ali morda celo poro\xc4\x8dili. Elizabeto so poslali na sedmogra\xc5\xa1ki dvor Hunyjadijev, Matijo pa kmalu za tem na dvor Ladislava Posmrtnega v Budim, tako da sta bila, bolj kot ne, talca sprtih rodbin. Elizabeta je \xc5\xa1e istega leta umrla.\n_START_SECTION_\nIzvolitev za ogrskega kralja\n_START_PARAGRAPH_\nKralj Ladislav Posmrtni je umrl brez otrok (1457). Za nasledstvo se je potegoval sa\xc5\xa1ki vojvoda Viljem III., ki je bil poro\xc4\x8den z Ladislavovo sestro Ano, a ogrsko plemstvo ga ni podprlo. Najvplivnej\xc5\xa1i plemi\xc4\x8di (med njimi palatin Ladislav Garai in Matijev stric po materi, Mihael Szil\xc3\xa1gyi, ki je ra\xc4\x8dunal, da bo regent mladega kralja) so menili, da lahko edino izvolitev Matije, sina slavnega vojskovodje, zaustavi dr\xc5\xbeavljansko vojno. Njegovo kandidaturo je podprl tudi pape\xc5\xbe Kalist III._NEWLINE_24. januarja 1458 so se na zaledeneli Donavi zbrali ogrski plemi\xc4\x8di in soglasno izvolili Matijo za novega ogrskega kralja. K mno\xc5\xbei\xc4\x8dnosti in soglasnosti jih je spodbudil tudi Matijev stric, ki se je zbora udele\xc5\xbeil v spremstvu vojske 15.000 mo\xc5\xbe. Matijo so odkupili od Jurija Podjebradskega za 60.000 zlatih forintov in za obljubo, da se bo poro\xc4\x8dil z Jurijevo h\xc4\x8derko Katarino. _NEWLINE_\xc5\xa0tirinajstletni Matija se je 14. februarja 1458 vrnil v Budim. V Marijini cerkvi (danes Matijeva cerkev) so ga slavnostno posadili na kraljevi prestol, niso ga pa mogli kronati, ker je bila sveta ogrska krona \xc5\xbee skoraj dve desetletji v posesti cesarja Friderika III. Matija je regentstvo strica Mihaela formalno potrdil, dejansko pa je takoj prevzel vajeti oblasti v svoje roke.\n_START_SECTION_\nTakoj\xc5\xa1en prevzem vladarskih dol\xc5\xbenosti (1458)\n_START_PARAGRAPH_\nVsi plemi\xc4\x8di niso bili zadovoljni z novim kraljem. Prvi se je uprl Jan Jiskra (Jiskra J\xc3\xa1nos z Brand\xc3\xbdsa), poveljnik \xc4\x8de\xc5\xa1kih najemnikov, ki je imel posesti v Zgornji Ogrski (danes Slova\xc5\xa1ka). Ogrski prestol je ponudil poljskemu kralju Kazimirju IV. (ki je bil poro\xc4\x8den z drugo sestro Ladislava Posmrtnega, Elizabeto), a ta je ponudbo odklonil. Matijev poveljnik je Jiskrino vojsko premagal, a vdor Turkov v Srbijo, aprila 1458, je Matijo prisilil, da je z Jiskro na hitro sklenil premirje in mu prepustil grad \xc5\xa0ari\xc5\xa1 in druge utrdbe v zgornji Ogrski. V Prago je poslal dva \xc5\xa1kofa (iz Gy\xc5\x91ra in V\xc3\xa1ca), da sta kronala Jurija Podjebradskega za \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d je Matija sklical ogrski dr\xc5\xbeavni zbor v Pe\xc5\xa1ti maja 1458. Junija je zbor sprejel skoraj 50 odlokov, ki jih je ratificiral Matija in ne njegov regent. Matija je z mesta palatina odstavil Ladislava Garaia in nastavil Mihaela Orsz\xc3\xa1ga (Guti Orsz\xc3\xa1g Mih\xc3\xa1ly), nekdanjega tesnega o\xc4\x8detovega sodelavca. Prepri\xc4\x8dal je strica Mihaela, da se je odpovedal regentstvu._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je dr\xc5\xbeavi zbor izrecno prepovedal odmerjane izrednih davkov, je Matija \xc5\xa1e istega leta (1458) odredil izredno dajatev (1 forint na \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99porto\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99) in ukazal mobilizacijo plemstva, potem ko so Turki avgusta zavzeli trdnjavo Golubac v Srbiji. Vdrl je na tur\xc5\xa1ko ozemlje in se spopadel s Turki. Bosanski kralj Stjepan Toma\xc5\xa1 mu je priznal suverenost in Matija je prepustil njegovemu sinu Stjepanu Toma\xc5\xa1evi\xc4\x8du del Srbije, ki ga Turki \xc5\xa1e niso zavzeli.\n_START_SECTION_\nUtrditev kraljevega polo\xc5\xbeaja. Kronanje (1459\xe2\x80\x931464)\n_START_PARAGRAPH_\nMatija je na prehodu v leto 1459 na zboru v Szegedu pripravljal vojno proti Turkom, ko so ga govorice o zaroti vzpodbudile, da se je vrnil v Budim. Vsaj trideset baronov (med  njimi nekdanji palatin Ladislav Garai, sedmogra\xc5\xa1ki vojvoda Nikola Ilo\xc4\x8dki (\xc3\x9ajlaki Mikl\xc3\xb3s), ki je imel velika mati\xc4\x8dna ozemlja na Hrva\xc5\xa1kem) se je 17. februarja 1459 zbralo v N\xc3\xa9met\xc3\xbajv\xc3\xa1ru (danes G\xc3\xbcssing v Avstriji) in ponudilo ogrski prestol cesarju Frideriku III. Zdru\xc5\xbeena vojska cesarja in upornih baronov je pri Kermendinu premagala Matijevo vojsko, toda Garai je tedaj umrl in Ilo\xc4\x8dki se je za\xc4\x8del pogovarjati o miru. Spopadi so se nadaljevali \xc5\xa1e nekaj mesecev in Matiji onemogo\xc4\x8dali, da bi pomagal bosanskemu kralju Toma\xc5\xa1u v boju proti Turkom. Ti so 29. junija 1459 zavzeli Smederevo in s tem zaklju\xc4\x8dili osvajanje Srbije._NEWLINE_Po posredovanju pape\xc5\xbea Pija II., je bilo aprila 1460 v Olomucu sklenjeno premirje med Matijo in cesarjem. Toda Jiskra je obnovil bojevanje na Zgornjem Ogrskem in Matija ga ni mogel premagati, tudi ne v letu 1461, ko mu je dr\xc5\xbeavni zbor v ta namen odobril novo izredno dajatev. Bojevanje je zelo obremenjevalo odnos med Matijo in Jurijem Podjebradskim, ki sta s poroko med Matijo in Jurijevo h\xc4\x8derko Katarino (1. maja 1461) postala sorodnika._NEWLINE_Mirovni sporazum med Matijo in Friderikom III. je bil sklenjen 3. aprila 1462. Cesar je za 80.000 zlatih forintov vrnil ogrsko sveto krono. Obdr\xc5\xbeal je z vojsko osvojena ozemlja vzhodno od reke Leithe, ki pa so \xc5\xa1e vedno pripadala ogrskemu kraljestvu. Obdr\xc5\xbeal je tudi naslov ogrskega kralja, a se je odrekel dejanski oblasti. Posinovil je Matijo in sklenila sta pogodbo o medsebojnem dedovanju. (Sporazum je bil ratificiran v Dunajskem Novem mestu, 19. julija 1463.)_NEWLINE_Jiskra je tedaj prestopil na Matijevo stran in mu izro\xc4\x8dil vse trdnjave v Zgornji Ogrski. V zameno mu je dal Matija veliko ozemlje ob Tisi in 25.000 zlatih forintov. V ta namen mu je dr\xc5\xbeavni zbor sredi leta 1462 ponovno odobril izredno dajatev. Z najemom Jiskrinih najemnikov je Matija ustvaril zametek profesionalne vojske, ki je v naslednjih desetletjih postala znana kot \xc4\x8drna vojska._NEWLINE_Zgodaj leta 1462 je sultan Mehmed II. vdrl v Vla\xc5\xa1ko in tamkaj\xc5\xa1njega kneza Vlada III. Drakulo zamenjal z zvestim mu Radujem III. Junija 1463 je vdrl v Bosno in jo v enem mesecu zavzel. Matija se je odzval \xc5\xa1ele po ratifikaciji miru s cesarjem. Po dvomese\xc4\x8dnem obleganju je nazaj osvojil Jajce in trdnjave na severu Bosne. Jajce je postalo klju\xc4\x8dna utrdba druge obrambne \xc4\x8drte, ki je segala od meje z Vla\xc5\xa1ko do Jadrana in je le\xc5\xbeala 100-150 km ju\xc5\xbeneje od prve \xc4\x8drte, ki je varovala osr\xc4\x8dje Ogrske. Matijeva vojska je s pomo\xc4\x8djo vojvode Stjepana Vuk\xc4\x8di\xc4\x87a (hercega vojvodstva Sv. Save) zasedla tudi Bosansko krajino; Matija jo je prepustil vojvodi, ki je sprejel Matijevo suverenost._NEWLINE_Med pripravami na Matijevo kronanje je, zgodaj leta 1464, umrla kraljica Katarina. Matijo je po vseh predpisih v Sz\xc3\xa9kesfeh\xc3\xa9rv\xc3\xa1ru  19. marca 1464 s sveto krono kronal nad\xc5\xa1kof Esztergoma D\xc3\xa9nes Sz\xc3\xa9csi. Na dr\xc5\xbeavnem zboru je novo kronani kralj zvestim mu baronom potrdil plemi\xc5\xa1ke svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine. Legalnost Matijevega kraljevanja odtlej ni mogla biti ve\xc4\x8d vpra\xc5\xa1ljiva.\n_START_SECTION_\nPrve reforme in notranji konflikti. Sprememba politike do Turkov (1464\xe2\x80\x931467)\n_START_PARAGRAPH_\nMatija se je sedaj lahko lotil kadrovskih zamenjav. Razre\xc5\xa1il je kanclerja, nad\xc5\xa1kofa Sz\xc3\xa9csija, in za vodjo kraljeve pisarne (glavnega kanclerja) postavil nad\xc5\xa1kofa Kalocse, \xc5\xa0tefana V\xc3\xa1rdaia, za tajnega kanclerja pa Ivana Viteza. Dve prej\xc5\xa1nji vi\xc5\xa1ji sodi\xc5\xa1\xc4\x8di je zdru\xc5\xbeil v eno. S tem je zmanj\xc5\xa1al avtoriteto tradicionalnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so jih vodili baroni in prispeval k profesionalizaciji sodstva. _NEWLINE_Mehmed II. se je leta 1464  vrnil v Bosno in julija za\xc4\x8del oblegati Jajce. Matija je za\xc4\x8del zbirati vojsko ob Savi in prisilil sultana, da je 24. avgusta opustil obleganje. Z vojsko je prekora\xc4\x8dil Savo, zavzel Srebrenico in za\xc4\x8del oblegati Zvornik, a se je moral ob prihodu velike tur\xc5\xa1ke vojske umakniti na Ogrsko. Naslednje leto je prisilil Stjepana Vuk\xc4\x8di\xc4\x87a, da je sprejel ogrske posadke v svoje trdnjave ob Neretvi._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Matija leta 1465 od pape\xc5\xbea Pavla II. dobil nekaj pomo\xc4\x8di, mu je bilo tedaj \xc5\xbee jasno, da znatne podpore za boj proti Turkom od kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih de\xc5\xbeel ne more pri\xc4\x8dakovati. Zato je spremenil svojo politiko do Turkov; ni jih ve\xc4\x8d napadal in se je omejil na obrambne akcije. Ko so Mehmedovi odposlanci leta 1465 pri\xc5\xa1li na Ogrsko, je z njimi sklenil mirovni sporazum._NEWLINE_Leta 1465 je umrl nad\xc5\xa1kof D\xc3\xa9nes Sz\xc3\xa9csi in novi nad\xc5\xa1kof Esztergoma je postal Ivan Vitez. Leta 1466 je Matija obiskal Slavonijo; razre\xc5\xa1il je bana Nikolo Ilo\xc4\x8dkega in Mirka Zapoljo ter na njuni mesti postavil Jana Vitovca in Ivana Tuza._NEWLINE_Zgodaj leta 1467 je Matija poslal vojsko v Zgornjo Ogrsko proti \xc4\x8de\xc5\xa1kim najemnikom pod poveljstvom Jana \xc5\xa0vehle. Vojska je zasedla Ve\xc4\xbek\xc3\xa9 Kosto\xc4\xbeany, najemni\xc5\xa1ko vojsko razbila in pobesila kakih 150 poveljnikov. _NEWLINE_Dav\xc4\x8dna reforma, ki jo je Matija izvedel tega leta (1467) in je dr\xc5\xbeavi prinesla ve\xc4\x8dje dohodke, je spro\xc5\xbeila upor v Sedmogra\xc5\xa1ki. Prebivalci \xc2\xbbtreh narodnosti\xc2\xab\xc2\xa0(plemstva, saksonskih Nemcev in Sekeljev) so 18. avgusta v Kolozsmonostoru (danes M\xc4\x83n\xc4\x83\xc5\x9ftur v Romuniji) proti kralju sklenili zvezo  (unio trium nationum) s ciljem, da se bodo borili \xc2\xbbza svobodo Ogrske\xc2\xab. Matija je nemudoma zbral svoje \xc4\x8deta in privihral v pokrajino. Uporniki so se predali brez boja. Kljub temu je Matija voditelje strogo kaznoval, mnogi so bili nataknjeni na kol, obglavljeni ali kruto mu\xc4\x8deni. Ker je slutil, da je moldavski knez \xc5\xa0tefan Veliki podpiral upor, je napadel Moldavijo. Vendar je ogrska vojska pri Baii 15. decembra 1467 utrpela velike izgube in se je morala vrniti domov.\n_START_SECTION_\nBoj za \xc4\x8ce\xc5\xa1ko (1468\xe2\x80\x931479)\n_START_PARAGRAPH_\nDecembra 1466 je pape\xc5\xbe Pavel II. izob\xc4\x8dil \xc2\xbbkrivoverskega\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja Jurija Podjebradskega in vzpodbujal (tudi Matijo) h kri\xc5\xbearski vojni proti njemu. V odgovor je Jurijev sin Viktorin v za\xc4\x8detku leta 1468 z vojsko vdrl v Spodnjo Avstrijo. Sedaj je tudi cesar klical Matijo na pomo\xc4\x8d in mu namignil mo\xc5\xbenost izvolitve za rimsko-nem\xc5\xa1kega kralja._NEWLINE_Matija je 31. marca 1468 Juriju Podjebradskemu napovedal vojno in vdrl v Moravsko in \xc5\xa0lezijo. Osebno je sodeloval v bojih in bil pri obleganju T\xc5\x99eb\xc3\xad\xc4\x8da ranjen (maja 1468). V Chrudimu so ga zasa\xc4\x8dili, ko je preoble\xc4\x8den vohunil v sovra\xc5\xbenem taboru, a so ga spustili, ker so mu verjeli, da je doma\xc4\x8din, konjar._NEWLINE_Februarja 1469 so se \xc4\x8de\xc5\xa1ki katoliki pod vodstvom Zdeneka \xc5\xa0ternber\xc5\xa1kega (Zden\xc4\x9bk Konopi\xc5\xa1\xc5\xa5sk\xc3\xbd ze \xc5\xa0ternberka) pridru\xc5\xbeili ogrski vojski; zdru\xc5\xbeeno vojsko je pri Vil\xc3\xa9movu obkolila Jurijeva vojska. V strahu, da bo pri\xc5\xa1el v ujetni\xc5\xa1tvo, se je Matija za\xc4\x8del pogajati z nekdanjim tastom; pregovoril ga je v sklenitev premirja in mu obljubil, da bo posredoval med njim in Svetim sede\xc5\xbeem. Ponovno sta se sre\xc4\x8dala na pogajanjih v Olomucu. Pape\xc5\xbeev legat je pri\xc5\xa1el tja z zahtevami, ki so vklju\xc4\x8devale tudi nastanitev katoli\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa v Pragi, \xc4\x8desar pa Podjebradski ni mogel sprejeti._NEWLINE_Katoli\xc5\xa1ki stanovi so 3. maja v Olomucu izvolili Matijo za \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja, niso pa ga kronali. Moravska in \xc5\xa0lezija sta ga takoj priznali, o\xc5\xbeja \xc4\x8ce\xc5\xa1ka pa je ostala zvesta Juriju Podjebradskemu. \xc4\x8ce\xc5\xa1ki stanovi so za Jurijevega naslednika priznali najstarej\xc5\xa1ega sina poljskega kralja Kazimirja IV., Vladislava._NEWLINE_Matijeva vojska je bila v \xc5\xa0leziji sprva uspe\xc5\xa1na. 2. novembra 1469 pa jo je Jurijeva vojska v Uherskem Brodu obkolila in jo prisilila, da se je umaknila na Ogrsko. Matija je takoj odredil novo izredno dajatev za vojsko, kar je mo\xc4\x8dno vznejevoljilo ogrske stanove. Matije je od\xc5\xa1el februarja 1470 na Dunaj in tam ves mesec pregovarjal cesarja, naj prispeva k stro\xc5\xa1kom za vojno proti Podjebradskemu. A cesar je bil nejevoljen, ker se je Matija bojeval na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem med tem, ko so Turki zavzeli Slavonijo. Ni pristal na pomo\xc4\x8d in Matiji tudi ni obljubil, da ga bo podpiral v njegovih prizadevanjih za rimsko-nem\xc5\xa1ki prestol. Na ponovnem ogrskem dr\xc5\xbeavnem zboru so stanovi vendarle pristali na omejeno pove\xc4\x8danje davkov; dali pa so Matiji jasno vedeti, da se z vojno na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem ne strinjajo._NEWLINE_Matija je podprl poveljnika najemni\xc5\xa1kih \xc4\x8det slovenskega rodu Andreja Baumkircherja, ko je v letih 1469 in 1470 spro\xc5\xbeil upor \xc5\xa1tajerskega plemstva proti cesarju in zasedel vrsto \xc5\xa1tajerskih mest, tako da je bil cesar prisiljen podpisati premirje, a je dal potem Bamkircherja s prevaro prijeti in obglaviti._NEWLINE_22. marca 1471 je umrl Jurij Podjebradski. 27. maja je \xc4\x8de\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni zbor za novega kralja izvolil Vladislava. Papa\xc5\xa1ki legat Lorenzo Roverella je razglasil izvolitev za neveljavno in potrdil Matijev kraljevski polo\xc5\xbeaj, toda dr\xc5\xbeavni  zbor cesarstva (rajhstag) je Matijevo imenovanje zavrnil._NEWLINE_Matija je bil na Moravskem, ko je izvedel za zaroto ogrskih prelatov in baronov, ki so ogrski prestol ponudili mlaj\xc5\xa1emu sinu poljskega kralja Kazimirju. Zaroto sta vzpodbudila nad\xc5\xa1kof  Ivan Vitez in njegov ne\xc4\x8dak Jan Pannonius, \xc5\xa1kof v Pe\xc4\x8di, ki sta nasprotovala vojni proti katoli\xc5\xa1kemu Vladislavu. Sprva je podpirala njun na\xc4\x8drt ve\xc4\x8dina stanov, ko pa se je Matija vrnil na Ogrsko, ne da bi ga kdo pri tem oviral, ni nih\xc4\x8de drznil upirati se mu. Matija je sklical dr\xc5\xbeavni zbor, obljubil da bo opustil nalaganje davkov brez pristanka stanov in da bo sklical dr\xc5\xbeavni zbor vsako leto. Njegove obljube so v glavnem zadovoljile stanove in 21. septembra 1471 je skoraj 50 baronov in prelatov potrdilo lojalnost kralju. 2. oktobra je Kazimir vdrl na Ogrsko. S pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1kofa Pannoniusa je zasedel Nitro, a priklju\xc4\x8dila sta se mu samo dva barona. Po petih mesecih se je umaknil. \xc5\xa0kof Pannonius je na begu umrl, nad\xc5\xa1kofu Vitezu pa je bilo prepovedano zapustiti svojo rezidenco; naslednje leto je umrl._NEWLINE_Med tem so Turki zavzeli ogrske trdnjave ob Neretvi. Matija je leta 1471 imenoval za bosanskega bana Nikolo Ilo\xc4\x8dkega in mu poveril obrambo pokrajine._NEWLINE_Leta 1473 so se Matija, Kazimir IV. in Vladislav mesece pogajali o pogojih za mir. Matija je posku\xc5\xa1al zdru\xc5\xbeiti upravljanje \xc5\xa0lezije, ki je bila razdeljena na mno\xc5\xbeico malih vojvodstev, tako, da je imenoval vrhovnega poveljnika, a so stanovi zavrnili njegovega kandidata._NEWLINE_Januarja 1474 je smederevski beg (Ali Beg Mihalo\xc4\x9flu) oplenil vzhodni del Ogrske razru\xc5\xa1il V\xc3\xa1rad in odpeljal v su\xc5\xbeenjstvo 16.000 prebivalcev._NEWLINE_Februaja 1474 so pogajalci Matije in Kazimirja IV. podpisali mir, triletno premirje pa je bilo sklenjeno tudi med Matijo in Vladislavom. A \xc5\xbee mesec dni kasneje je Vladislav sklenil zvezo s Friderikom III. in Kazimir se mu je pridru\xc5\xbeil. Poljska vojska je vdrla v \xc5\xa0lezijo in oktobra 1474 za\xc4\x8dela oblegati Vroclav. Matija ji je prekinil oskrbo in jo prisilil, da je opustila obleganje. \xc5\xa0lezijski stanovi so bili tedaj pripravljeni izvoliti za vrhovnega poveljnika Matijevega kandidata \xc5\xa0tefan Zapoljo. Moravski stanovi so izvolili za vrhovnega poveljnika na Moravskem Stiborja Tova\xc4\x8dovskega. Matija je njihovo odlo\xc4\x8ditev potrdil, \xc4\x8deprav je bi Tova\xc4\x8devski Vladislavov prista\xc5\xa1._NEWLINE_Koncem leta 1474 so Turki vdrli v Vla\xc5\xa1ko in Moldavijo. Matija je poslal \xc5\xa0tefanu Velikemu ogrsko pomo\xc4\x8d in z zdru\xc5\xbeenimi mo\xc4\x8dmi so 10. januarja 1475 premagali napadalce v bitki pri mestu Vaslui. Moldavski knez, ki se je bal novega tur\xc5\xa1kega napada, je prisegel Matiji zvestobo. Sultan Mehmed II. je predlagal mir, a Matija ga je odklonil in vdrl na tur\xc5\xa1ko ozemlje. 15. februarja 1476 je zavzel \xc5\xa0abac, va\xc5\xbeno trdnjavo ob Savi. Turki bi tedaj Matijo, ko je opazoval trdnjavo s \xc4\x8dolna na Savi, skoraj ujeli._NEWLINE_Sultan Mehmed II. je poleti 1476 prodrl v Moldavijo. \xc4\x8ceprav je 26. julija zmagal v bitki pri kralju Valea Alb\xc4\x83, ga je pomanjkljiva oskrba prisilila, da se je umaknil. Matija je Moldaviji poslal pomo\xc4\x8d pod poveljstvom Vlada Drakule in \xc5\xa0tefana V. Bathoryja in zdru\xc5\xbeene vojske so avgusta premagale Turke pri reki Siret. Z ogrsko in moldavsko pomo\xc4\x8djo je Vlad III. Drakula ponovno zasedel mesto moldavskega kneza, a ga je potem v boju ubil nasprotnik Basarab Laiot\xc4\x83._NEWLINE_22. decembra 1476 se je Matija poro\xc4\x8dil z neapeljsko princeso Beatrice. Nova kraljica je takoj vpeljala strog dvorni red, kar je ote\xc5\xbeilo stike med kraljem in podlo\xc5\xbeniki._NEWLINE_Marca 1477 je Matija sklenil proti Poljski zvezo z Nem\xc5\xa1kim vite\xc5\xa1kim redom in s \xc5\xa1kofijo Warmio. Namesto Poljski pa je napovedal vojno Frideriku III., potem ko je zvedel, da je ta ustoli\xc4\x8dil Vladislava kot \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja in volilnega kneza. Napadel je Spodnjo Avstrijo in blokiral Dunaj. Vladislav cesarju ni hotel prisko\xc4\x8diti na pomo\xc4\x8d in mu je prigovarjal, naj se z Matijo pobota. Po posredovanju pape\xc5\xbea Siksta IV. in Ferdinanda I. Neapeljskega je pri\xc5\xa1lo 1. decembra do pomiritve. Cesar je obljubil, da bo potrdil Matijo kot zakonitega vladarja \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in mu pla\xc4\x8dal od\xc5\xa1kodnino 100.000 forintov. Sre\xc4\x8dala sta se v Korneuburgu, kjer je cesar ustoli\xc4\x8dil Matijo kot \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja, Matija pa mu je prisegel zvestobo._NEWLINE_Pogajanja med \xc4\x8de\xc5\xa1kima kraljema so konec leta 1478 pripeljala do sporazuma: oba sta obdr\xc5\xbeala naziv \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja. Ozemlje \xc4\x8de\xc5\xa1ke krone sta si razdelila: Vladislav je obdr\xc5\xbeal o\xc5\xbejo \xc4\x8ce\xc5\xa1ko, Matija pa Moravsko, \xc5\xa0lezijo in Lu\xc5\xbeico. Mir sta ratificirala na sre\xc4\x8danju v Olomucu, 21. julija 1478.\n_START_SECTION_\nObdobje 1479\xe2\x80\x931481\n_START_PARAGRAPH_\nPozno leta 1479 je tur\xc5\xa1ka vojska ob podpori Besaraba IV. Vla\xc5\xa1kega vdrla v Sedmogra\xc5\xa1ko in po\xc5\xbegala Sz\xc3\xa1szv\xc3\xa1ros (danes Or\xc4\x83\xc8\x99tie v Romuniji). \xc5\xa0tefan V. B\xc3\xa1thory in P\xc3\xa1l Kinizsi sta 13. oktobra 1479 uni\xc4\x8dila napadalce v bitki pri kraju Keny\xc3\xa9rmezei (Breadfield). Da bi izbolj\xc5\xa1al obrambo ju\xc5\xbene meje, je Matija poveril poveljstvo trdnjav ob Donavi nadarjenemu poveljniku iz ljudstva P\xc3\xa1lu Kinizsiju.   _NEWLINE_Na za\xc4\x8detku leta 1480 je Matija poslal voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d \xc5\xa0tefanu Velikemu, ki je napadel Turkom naklonjeno Vla\xc5\xa1ko. Novembra 1480 je poslal vojsko vse do Sarajeva. Okrog trdnjav  Sz\xc3\xb6r\xc3\xa9nyv\xc3\xa1r (danes Drobeta-Turnu Severin v Romuniji), Beograd, \xc5\xa0abac, Srebrenik in Jajce je vzpostavil pet obrambnih pokrajin (banatov)._NEWLINE_Matija je leta 1481 spro\xc5\xbeil (zaradi sodelovanja v zaroti leta 1471) proces proti Frankopanom, Zrinskim in drugim vodilnim hrva\xc5\xa1kim in slavonskim plemi\xc4\x8dem. A jim je greh odpustil, takoj ko so pristali na povi\xc5\xa1anje davka. Istega leta je dobil od \xc5\xa1kofa Friedricha Mauerkircherja (enega od dveh kandidatov za passauskega nad\xc5\xa1kofa) v zastavo (za 100.000 forintov) mesteci Mautern (blizu Leobna) in St. P\xc3\xb6lten, ki sta mu kasneje slu\xc5\xbeili kot opori\xc5\xa1\xc4\x8di. _NEWLINE_3. maja 1481 je umrl sultan Mehmed II. in v Tur\xc4\x8diji je pri\xc5\xa1lo do dr\xc5\xbeavljanske vojne med sinovoma Bajazidom II. in Cemom. Pora\xc5\xbeeni Cem je zbe\xc5\xbeal na otok Rodos, kjer so ga varovali ivanovci. Matija je sku\xc5\xa1al dobiti zapornika v upanju, da bo lahko vplival na Bajazida, toda Benetke in pape\xc5\xbe Inocenc VIII. so odlo\xc4\x8dno nasprotovali temu na\xc4\x8drtu. Pozno leta 1481 je Matija poslal pomo\xc4\x8d tastu Ferdinanu I. Neapeljskemu, da je nazaj zavzel Otranto, ki so ga leto prej zasedli Turki.\n_START_SECTION_\nVojna za Avstrijo (1482\xe2\x80\x931487)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde konec leta 1481 je Matijeva vojska za\xc4\x8dela oblegati avstrijski Hainburg na Donavi, januarja 1482 pa je Matija cesarju uradno napovedal vojno. Za povod mu je slu\xc5\xbeila politi\xc4\x8dno nespretna cesarjeva poteza, ko je na mesto salzbur\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa sku\xc5\xa1al spraviti nekdanjega nad\xc5\xa1kofa Esztergoma in ogrskega primasa Johanna Beckensloerja, ki se je leta 1476 zatekel k cesarju na Dunaj. Matija je od junija 1481 osebno vodil obleganje in Hainburg v oktobru zavzel. V naslednjih treh mesecih je zavzel \xc5\xa0entvid ob Glini, Enzersdorf an der Fischa K\xc5\x91szeg. Odklonil je posredovanje pape\xc5\xa1kega legata za mir, in je namesto s cesarjem sklenil petletni mir s sultanom Bajazidom._NEWLINE_Zakon z Beatrice Matiji ni prinesel sinov, zato je sku\xc5\xa1al okrepiti polo\xc5\xbeaj svojega nezakonskega sina Ivana Korvina. Otrok je dobil grad S\xc3\xa1ros in podedoval obse\xc5\xbena ozemlja stare matere Elizabete Szil\xc3\xa1gyi.  Matija je leta 1485 tudi prisilil Viktorina Podjebradskega, da se je v korist Ivana odrekel vojvodini Opavi v \xc5\xa0leziji. Kraljica je nasprotovala favoriziranju nezakonskega sina. _NEWLINE_Januarja 1485 je Matijeva profesionalna \xc4\x8drna vojska obkolila Dunaj. 1. junija je Matija na \xc4\x8delu vojske 8.000 veteranov zmagovito vstopil v mesto. Dunaj je postal njegova nova rezidenca. Zbral je stanove Spodje Avstrije in jih prisilil, da so mu prisegli lojalnost._NEWLINE_Na vladarjevo vzpodbudo je dr\xc5\xbeavni zbor leta 1485 sprejel tako imenovan Decretum maius, sistemati\xc4\x8dno urejen zakonski zbornik, ki je zamenjal mnoge, prej nasprotujo\xc4\x8de si odloke. V upravo in sodstvo je vnesel tehtne vsebinske reforme; ukinjene so bile izredne de\xc5\xbeelne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki so krepile polo\xc5\xbeaj de\xc5\xbeelnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d. Matija je pooblastil palatina, da v primeru vladarjeve odsotnosti ali mladoletnosti vlada v njegovem imenu._NEWLINE_Friderik III. je prepri\xc4\x8dal \xc5\xa1est volilnih knezov, da so 16. februarja 1486 proglasili njegovega sina Maksimilijana za rimsko-nem\xc5\xa1kega kralja; sedmega volilnega kneza, \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja (Matijo ali Vladislava), seveda ni povabil na volitve. Da bi se izognil Vladislavovemu protestu, ga je povabil na osebno sre\xc4\x8danje. V Jihlavi sta se septembra dogovorila za zavezni\xc5\xa1tvo, ki pa ga \xc4\x8de\xc5\xa1ki stanovi niso hoteli podpreti. Vladislav je brez tega priznal Maksimilijanovo izvolitev._NEWLINE_Med tem je Matija nadaljeval vojno proti cesarju. \xc4\x8crna vojska je v letih 1485 in 1486 zavzela nekatera mesta v Spodnji Avstriji, vklju\xc4\x8dno Laa an der Thaya in Stein an der Donau (danes vklju\xc4\x8den v Krems an der Donau). Matija je ustanovil posebno pisarno za Spodnjo Avstrijo, ki pa nikdar ni dobila svojega pe\xc4\x8data. Na zboru spodnjeavstrijskih stanov v Ebenfurthu si je leta 1487 nadel naslov vojvoda Avstrije. Obrambo zasedenih mest in trdnjav je zaupal ogrskim in \xc4\x8de\xc5\xa1kim poveljnikom. Sicer je obdr\xc5\xbeal cesarjeve uradnike, \xc4\x8de so sprejeli njegovo oblast. Najdlje se mu je upiralo Dunajsko Novo mesto, ki je padlo 17. avgusta 1487. Za\xc4\x8dela so se mirovna pogajanja s sa\xc5\xa1kim vojvodo Albertom III., poveljnikom cesarjeve vojske. \xc5\xa0estmese\xc4\x8dno premirje, ki so ga podpisali v St. P\xc3\xb6ltenu 16. decembra 1487, je tudi kon\xc4\x8dalo vojno.\n_START_SECTION_\nZadnja leta (1487\xe2\x80\x931490)\n_START_PARAGRAPH_\nPo poro\xc4\x8danju sodobnika Filipa de Comminesa so se podaniki Matije v zadnjih letih njegovega \xc5\xbeivljenja bali, kajti do tistih, ki jih je sumil izdaje, ni bil prizanesljiv. Tako je dal leta 1484 zapreti nad\xc5\xa1kofa Petra Var\xc3\xa1dija in je leta 1485 ukazal eksekucijo \xc4\x8de\xc5\xa1kega kanclerja Jaroslava Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x8da. Leta 1487 je dal zapreti Nikolaja B\xc3\xa1nfija, \xc4\x8dlana magnatske dru\xc5\xbeine, \xc4\x8deprav se je prej izogibal kaznovanja starega plemstva. Morda zato, ker se je poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derjo poljskega plemi\xc4\x8da, katerega posest je \xc5\xbeelel Matija dobiti za sina Ivana._NEWLINE_Leta 1488 je bil mir iz leta 1482 med Ogrsko in Osmanskim cesarstvom podalj\xc5\xa1an za dve leti. Turki so tedaj obljubili, da ne bodo napadali Moldavije in Vla\xc5\xa1ke._NEWLINE_Po marcu 1489 Matija, ki je trpel za putiko, ni mogel ve\xc4\x8d hoditi in so ga vozili na vozi\xc4\x8dku. Odtlej je vpra\xc5\xa1anje njegovega nasledstva povzro\xc4\x8dalo hude spore med kraljico in Ivanom. Matija je prosil kralji\xc4\x8dinega brata, kalabrijskega vojvoda Alfonsa, naj prepri\xc4\x8da sestro, da se Mad\xc5\xbeari nikdar ne bodo podredili vodenju \xc5\xbeenske. Da bi okrepil polo\xc5\xbeaj nezakonskega sina, je bil pripravljen umakniti se iz Avstrije in priznati Friderika III. za svojega naslednika, \xc4\x8de bi bil cesar v zameno podelil Ivanu v fevd Hrva\xc5\xa1ko in Bosno, skupaj z naslovom kralja._NEWLINE_Na cvetno nedeljo leta 1490 je Matija med slavnostmi omedlel. Drugi dan ni mogel govoriti in po dveh dneh trpljenja je 6. aprila 1490 umrl. Pogreb je bil v \xc5\xa0tefanovi cerkvi na Dunaju, pokopali pa so ga v katedrali v Sz\xc3\xa9kesfeh\xc3\xa9rv\xc3\xa1ru.\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki Matijevega vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nMatija je s svojimi sposobnostmi, energijo in znanjem uspel pognati tok ogrske zgodovine v smer, ki se mu je zdela potrebna za razvoj mo\xc4\x8dne centralizirane dr\xc5\xbeave in ki je ustrezala njegovim osebnim \xc5\xbeeljam in na\xc4\x8drtom. Za to je potreboval mo\xc4\x8dno, profesionalno vojsko, dovolj denarja in vodljiv upravni sistem; njegova humanisti\xc4\x8dna vzgoja mu je omogo\xc4\x8dala, da je vse skupaj nadgradil z dose\xc5\xbeki v arhitekturi in umetnosti.\n_START_SECTION_\nVojska\n_START_PARAGRAPH_\nMatija je imel v za\xc4\x8detku na razpolago tradicionalne kraljevske in baronske banderije, lahko konjenico militio portalis. Glavno voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8d pa je predstavljala stalna mnogoetni\xc4\x8dna vojska najemnikov, v katero je Matija najprej pritegnil nekdanje Jiskrine najemnike \xe2\x80\x93 husite, in ki je dobila ime \xc4\x8drna vojska. Sestavljali so jo: te\xc5\xbeka konjenica, pehota, po husitskem vzoru izdelani bojni vozovi in topni\xc5\xa1tvo. Matijev zgodovinar, Italijan Antonio Bonfini, je leta 1487 na voja\xc5\xa1kem zboru v Dunajskem Novem mestu to vojsko ocenil na 20.000 konjenikov, 8.000 pe\xc5\xa1akov, in 9.000 bojnih voz. Dodatnih 8.000 vojakov je bilo name\xc5\xa1\xc4\x8denih v stalnih posadkah po trdnjavah na izjemno organizirani ju\xc5\xbeni obrambni \xc4\x8drti.\n_START_SECTION_\nDav\xc4\x8dne reforme\n_START_PARAGRAPH_\nStalna vojska je potrebovala veliko denarja. Ko je Matija  zasedel polo\xc5\xbeaj, dohodki krone (250.000 forintov) niso zado\xc5\xa1\xc4\x8dali niti za pokritje najosnovnej\xc5\xa1ih stro\xc5\xa1kov za obrambo de\xc5\xbeele. V triintridesetih letih svojega vladanja je ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiridesetkrat razpisal izredne dajatve (navadno 1 forint na porto), ki jih je, bolj ko je rasla njegova oblast, izterjeval vse u\xc4\x8dinkoviteje. Leta 1467 je odpravil dotedanje oprostitve od davkov in vse prihodke usmeril v dr\xc5\xbeavno blagajno (monopol za sol, lucrum camarae in \xc2\xbbtridesetina\xc2\xab\xc2\xa0od carin so se preimenovali v vecligal coronae, dohodki krone); z dohodki je uradno upravljal Janos Ernuszt, pokristjanjen judovski trgovec in sijajen finan\xc4\x8dni izvedenec (poznej\xc5\xa1i dr\xc5\xbeavni zakladnik in slavonski ban). Uradniki dr\xc5\xbeavne blagajne so bili, \xc5\xa1e pogosteje kot v sodstvu, nadarjeni ljudje skromnega, celo kme\xc4\x8dkega  rodu, z du\xc5\xa1o in telesom vdani Matiji. Kralj je z reformami najmanj podvojil prihodke krone; v drugi polovici svojega vladanja je v letih, ko je kar dvakrat razpisal izredne dajatve, skupaj z dohodkom iz osvojenih provinc dobil skoraj milijon forintov. Ve\xc4\x8dino denarja je sproti porabljal za vojsko.\n_START_SECTION_\nUpravne in pravne reforme\n_START_PARAGRAPH_\nNa prvem dr\xc5\xbeavnem zboru (1458) je moral Matija obljubiti, da bo vsako leto za binko\xc5\xa1ti sklical zbor vseh plemi\xc4\x8dev v dr\xc5\xbeavi in pri njih iskal odobritev za svoje odlo\xc4\x8ditve. A za izpeljavo svojih stremljenj je moral nujno dobiti dogajanja v dr\xc5\xbeavi pod svoj vpliv. Dr\xc5\xbeavni zbor je v \xc4\x8dasu svojega vladanja res sklical 24 krat, toda nekaj njegovih osnovnih pristojnosti, npr. glasovanje o davkih, je vse bolj prevzemal kar kraljevi svet (oziroma samo prva dva stanova). Vloga uradni\xc5\xa1kih, sodnih in voja\xc5\xa1kih teles, ki niso bila pod nadzorom stanov, je vse bolj nara\xc5\xa1\xc4\x8dala. Kraljevi svet je pod Matijo ostal tradicionalno fevdalno telo, kateremu so bili dvorni uradi le v pomo\xc4\x8d, da so izdajali listine. Matija se je bolj zana\xc5\xa1al na manj\xc5\xa1e tajno kanclerstvo kot na veliko, ki je bilo pod nadzorom kraljevega sveta. Mesto kanclerja je pogosto pu\xc5\xa1\xc4\x8dal nezasedeno; v tajnem kanclerstvu je name\xc5\xa1\xc4\x8dal navadne, izu\xc4\x8dene ljudi (\xc5\xa1olati se niso imeli kje), ki jih je la\xc5\xbee zamenjeval. Profesionalizacija je najbolj napredovala v sodstvu, ki ga je tudi vse bolj centraliziral._NEWLINE_Proti koncu vladanja je bilo sprejetih ve\xc4\x8d pomembnih ukrepov za poenotenje pravnih kodeksov. Ob\xc5\xa1irna knjiga statutov iz leta 1486 ni samo raz\xc5\xa1irila oblasti palatina in \xc5\xbeupanov, temve\xc4\x8d je prinesla tudi proceduralne zakone. Kot posledica sodnih reform je med prebivalstvom rasel ob\xc4\x8dutek pravne dr\xc5\xbeave in varnosti, ki jo nudi zakon. Kralj si je z osebnimi prizadevanji, da bi zatrl korupcijo in ukrotil lokalne mogo\xc4\x8dne\xc5\xbee, prislu\xc5\xbeil vzdevek Matija  Pravi\xc4\x8dni; postal je priljubljen junak ljudskih anekdot, v katerih preoble\xc4\x8den potuje med svojimi podaniki in odkriva ter kaznuje zlikovce.\n_START_SECTION_\nZnanost in umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nDruga Matijeva najve\xc4\x8dja stro\xc5\xa1kovna postavka (100.000 florintov letno), takoj za vojsko, je bilo pokroviteljstvo nad umetnostjo in u\xc4\x8denostjo. Bil je prvi neitalijanski monarh, ki je spodbujal gradnjo renesan\xc4\x8dnih zgradb v svojem kraljestvu.  Poroka z Beatrice je \xc5\xa1e okrepila vpliv sodobne italijanske znanosti in umetnosti. Italijanski u\xc4\x8denjak Marsilio Ficino je Matijo navdu\xc5\xa1il za Platonove ideje o filozofu-kralju, ki v sebi zdru\xc5\xbeuje mo\xc4\x8d oblasti in modrost. Matija je tudi osebno sodeloval v filozofskih razpravah. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dji sloves je Matiji prinesla njegova knji\xc5\xbenica Bibliotheca Corviniana, ki je hranila ve\xc4\x8d kot 2.000 knjig (nekaj sto se jih je ohranilo do danes in so raztresene po vsem svetu); po \xc5\xa1tevilu gr\xc5\xa1kih knjig je knji\xc5\xbenica preka\xc5\xa1ala celo Vatikansko knji\xc5\xbenico. Vsebovala je celoten znani korpus iz vseh ved. _NEWLINE_Kralj je dal leta 1479 kraljevi pala\xc4\x8di v Budimu dograditi dve dodatni renesan\xc4\x8dni krili in vise\xc4\x8de vrtove ter pala\xc4\x8do v Vi\xc5\xa1egradu predelati v renesan\xc4\x8dni stil. Dela sta vodila italijanski arhitekt Chimenti Camicia, pri kiparskem okrasju pa so sodelovali Dalmatinec Ivan Duknovi\xc4\x87, Italijan Benedetto da Maiano in pri slikarskem Italijana Filippino Lippi in Andrea Mantegna. Matija je financiral gradnjo gotskih in renesan\xc4\x8dnih zgradb v ve\xc4\x8d kot 110 krajih po de\xc5\xbeeli. Voja\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir Aristotele Fioravanti je nadzoroval obnovo trdnjav ob ju\xc5\xbeni meji. _NEWLINE_Glas o Matijevi velikodu\xc5\xa1nosti je vzpodbudil mnoge u\xc4\x8denjake, najve\xc4\x8d Italijane, da so se naselili v Budimu. Antonio Bonfini, Pietro Ranzano, Bartolomeo Fonzio in Francesco Bandini so pre\xc5\xbeiveli mnogo let na Matijevem dvoru; na Ogrsko so pripeljali ideje neoplatinizma. Zgodovinski zapis Rerum ungaricum decades, v katerem je Matijev dvorni zgodovinar Antonio Bonfini opisal vzpon rodbine Hunyadi iz ni\xc5\xbejega plemstva in jo povezal z rimsko plemi\xc5\xa1ko rodbino Corvini, je eden najpomembnej\xc5\xa1ih zgodovinskih virov tega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Matijeva humanisti\xc4\x8dna usmerjenost je nekako v nasprotju z njegovim neprestanim bojevanjem na Zahodu. Delno je res, da je moral vojsko, ki jo je ustanovil, da bi notranje utrdil dr\xc5\xbeavo in jo obranil pred Turki, tudi kasneje zaposlovati in najla\xc5\xbee jo je bilo zaposliti na Zahodu, kjer se je po izro\xc4\x8dilu \xc2\xbbvojna pre\xc5\xbeivljala z vojno\xc2\xab, in ne na zaostalem Balkanu, ki ni ponujal dovolj plena za nadome\xc5\xa1\xc4\x8danje zaostalih pla\xc4\x8d. Seveda pa je Matija predvsem sledil svojim neizmernim ambicijam.'