b'\n_START_ARTICLE_\nSmog\n_START_PARAGRAPH_\nSmog je tip zra\xc4\x8dnega onesna\xc5\xbeenja. Ime je nastalo iz zdru\xc5\xbeitve dveh angle\xc5\xa1kih besed, \xc2\xbbSmoke\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbFog\xc2\xab\xc2\xa0(dim in megla). Razlog za nastanek smoga je bil sprva zgorevanje velikih koli\xc4\x8din premoga v \xc4\x8dasu industrijske revolucije. Nastaja tudi pri po\xc5\xbearih, se\xc5\xbeiganju odpadkov, zgorevanju drugih fosilnih goriv ipd. V petdesetih letih se je pojavil nov tip smoga, imenovan fotokemi\xc4\x8dni smog, ki nastaja zaradi pove\xc4\x8dane koncentracije du\xc5\xa1ikovega oksida v zraku._NEWLINE_Danes se izraz uporablja predvsem za onesna\xc5\xbeenost zraka, ki se pojavlja v podobnih oblikah, kot so: megla ali meglice v ni\xc5\xbejih plasteh ozra\xc4\x8dja, obi\xc4\x8dajno v pogojih, ko ni vetra in temperaturni inverziji pri nizkih vi\xc5\xa1inah. Prvi\xc4\x8d se omenja v \xc4\x8dlanku leta 1905, predstavljen na konferenci o javnem zdravju. Ko se je oblikoval izraz, je bil uporabljen za dolo\xc4\x8den pojav vremena, kot je opisano spodaj-tradicionalni smog.\n_START_SECTION_\nTradicionalni smog\n_START_PARAGRAPH_\nMed industrijsko revolucijo v velikih mestih, kot na primer London, so uporabljali velike koli\xc4\x8dine premoga kot goriva. Delci proizvedeni pri gorenju in megla so se zdru\xc5\xbeili v aerosoli._NEWLINE_Premog je bogat z \xc5\xbeveplom, ki pri gorenju ustvarja \xc5\xbeveplov dioksid in \xc5\xbeveplov trioksid, ki z atmosfersko vodo tvorijo \xc5\xbeveplene kisline H\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x83in H\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x84 (pojav k nastajanju kislega de\xc5\xbeja)._NEWLINE_Smog je zdravju ljudi \xc5\xa1kodljiv, ker dra\xc5\xbei o\xc4\x8di in dihalne poti, je tudi kancerogen. \xc5\xa0kodljiv je tudi za rastline, \xc5\xbeivali in vodni ekosistem. Poleg tega, zaradi svoje kislosti po\xc4\x8dasi korodira stavbe in spomenike. Tradicionalni smog se imenuje tudi zimski smog ali Londonski smog, ker je pogostej\xc5\xa1i v zimskem \xc4\x8dasu in bolj pogost v mestih, ki imajo hladno in vla\xc5\xbeno podnebje, kot London. Danes je to redkej\xc5\xa1i pojav, predvsem se pojavlja v bla\xc5\xbejih oblikah. V industriji in za  ogrevanje gospodinjstev se uporablja  omejene koli\xc4\x8dine premoga, v nekaterih dr\xc5\xbeavah, kot na primer v Italiji se ga skoraj ne ve\xc4\x8d uporablja. Druga goriva, kot dizelska goriva tudi proizvajajo delce pri zgorevanju, vendar v manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8dinah. Glede na nastanek kislin je bilo narejenih veliko prizadevanj za zmanj\xc5\xa1evanje vsebnosti \xc5\xbevepla v gorivu nasploh.\n_START_SECTION_\nVpliv na zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nEpidemiolo\xc5\xa1ke raziskave so pokazale, da je izpostavljenost smogu  pozimi zdravju \xc5\xa1kodljivo. Svetovna zdravstvena  organizacija je ugotovila, najni\xc5\xbejo raven onesna\xc5\xbeenja v povezavi s pove\xc4\x8dano smrtnostjo zaradi izpostavljenosti  smogu in ustreza  24 -urnemu povpre\xc4\x8dju koncentracije  500 \xc2\xb5g/m\xc2\xb3  SO2 v kombinaciji z 500 \xc2\xb5g/m\xc2\xb3 \xc4\x8drnim dimom.\n_START_SECTION_\nFotokemi\xc4\x8dni smog\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz fotokemi\xc4\x8dni smog je skupek procesov, ki vklju\xc4\x8dujejo ozon, du\xc5\xa1ikove okside in hlapne organske spojine. Bistveno za za\xc4\x8detek reakcije, je prisotnost son\xc4\x8dnega sevanja.\n_START_SECTION_\nSmog in u\xc4\x8dinek tople grede\n_START_PARAGRAPH_\nSmog prispeva k u\xc4\x8dinku tople grede, saj prispeva k oblikovanju tako imenovanih toplogrednih plinov, kot ogljikov dioksid in \xc5\xbeveplov dioksid (smog of London), du\xc5\xa1ikovih oksidov in drugih (smog Los Angeles ali fotokemi\xc4\x8dni smog).\n_START_SECTION_\nSmog in kisli de\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nKisli de\xc5\xbe je predvsem posledica \xc5\xbeveplovih oksidov (SOx) in v manj\xc5\xa1i meri, du\xc5\xa1ikovih oksidov (NOx). Ugotovljeno je bilo, da so ti plini obi\xc4\x8dajno prisotni v smogu, iz katerega preidejo v de\xc5\xbe neposredno ali posredno._NEWLINE_\xc4\x8ce ne pridejo v stik s kapljicami vode, se lahko ti plini nalagajo na terenu z razli\xc4\x8dnimi mehanizmi, ki jih ureja, odvisno od velikosti delcev, stanje zraka v stiku s sprejemno povr\xc5\xa1ino, kemijske strukture in fizikalne povr\xc5\xa1ine. V vsakem primeru, posu\xc5\xa1eni depozitirani delci SOx  \xc5\xbeveplov oksid in NOx du\xc5\xa1ikov oksid hitro pripeljejo do nastanka kislin na tleh.'