b'\n_START_ARTICLE_\nLibanonska cedra\n_START_SECTION_\nAreal\n_START_PARAGRAPH_\nAvtohtona rasti\xc5\xa1\xc4\x8da libanonske cedre so Libanon (zlasti istoimenska gorska veriga), zahodna Sirija in ju\xc5\xbena Tur\xc4\x8dija. Najdemo jo tudi v jugozahodni Tur\xc4\x8diji, na Cipru in gorovju Atlas v severozahodni Afriki, vendar si botaniki niso enotni ali gre v zadnjih treh primerih za razli\xc4\x8dne sorte iste vrste ali kar za razli\xc4\x8dne vrste._NEWLINE_V Libanonu in Tur\xc4\x8diji prevladuje na nadmorski vi\xc5\xa1ini med 1000 in 2000 m, kjer sestavlja enovite gozdove ali me\xc5\xa1ane gozdove s cilicijsko jelko (Abies cilicica), evropskim \xc4\x8drnim borom (Pinus nigra) ali z ve\xc4\x8d vrstami brina. Na Cipru ju najdemo na nadmorskih vi\xc5\xa1inah med 1000 in 1525 m (do vrha gore Pafos), na Atlasu pa na nadmorskih vi\xc5\xa1inah med 1400 in 2200 m tvori bodisi enovite gozdove bodisi me\xc5\xa1ane gozdove z al\xc5\xbeirsko jelko, brini, hrasti ali javorji._NEWLINE_Zaradi masovnega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja so v Libanonu stara drevesa postala silno redka. Danes so za\xc5\xa1\xc4\x8ditena in poteka obse\xc5\xbeen program obnavljanja gozdov. Podoben program poteka tudi v Tur\xc4\x8diji, kjer letno pogozdijo okoli 30.000 ha cedrovih gozdov.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZimzeleno drevo lahko zraste do vi\xc5\xa1ine 40 m. Kro\xc5\xa1nja je najprej sto\xc5\xbe\xc4\x8dasta, s\xc4\x8dasoma lahko postane nepravilne oblike. Mladike so dimorfi\xc4\x8dne, z dolgimi ali kratkimi poganjki, listi so igli\xc4\x8dasti, razmaknjeni na dolgih poganjkih in v gru\xc4\x8dah med 15 in 45 iglic na kratkih poganjkih. Listi zelene ali modrozelene barve so dolgi med 5 in 30 mm, \xc4\x8detverokotni v pre\xc4\x8dnem prerezu in z re\xc5\xbeami (stoma) na vseh \xc5\xa1tirih straneh._NEWLINE_Stor\xc5\xbei zrastejo vsako drugo leto in dozorijo 12 mesecev po opra\xc5\xa1itvi, po navadi v oktobru. Dozoreli stor\xc5\xbei so dolgi med 8 in 11 cm ter \xc5\xa1iroki od 4 do 6 cm. So smolnati in se pozimi prelomijo, da lahko odvr\xc5\xbeejo semena. Semena do\xc5\xbeine 15 mm in \xc5\xa1irine 6 mm so na trikotnih krilcih dol\xc5\xbeine 20 do 25 mm.\n_START_SECTION_\nZgodovina in simbolika\n_START_PARAGRAPH_\nPomen libanonske cedre so poznali \xc5\xbee Feni\xc4\x8dani, ki so iz njihovega lesa gradili ladje, hi\xc5\xa1e in templje. Egip\xc4\x8dani so cedrovo smolo uporabljali pri mumificiranju, \xc5\xbeagovina je bila najdena v faraonskih grobnicah, les so kurili tudi med raznimi obredi. Judovski duhovniki so po Mojzesovih napotkih uporabljali lubje med obrezovanjem in pri zdravljenju gobavosti. Po Talmudu sode\xc4\x8d so Judje tudi kurili cedrovino na Oljski gori in s tem ozna\xc4\x8devali pri\xc4\x8detek novega leta. Po lesu libanonske cedre so povpra\xc5\xa1evali tudi vladarji sosednjih in oddaljenih de\xc5\xbeel in ga uporabljali v gradbeni\xc5\xa1tvu. Najbolj znane zgradbe, kjer naj bi ga uporabili, so Salomonov tempelj v Jeruzalemu, Davidova in Salomonova pala\xc4\x8da. Les so uporabljali tudi Rimljani, Grki, Asirci in Babilonci._NEWLINE_Libanonska cedra je najmanj 75krat omenjena v Bibliji, npr. v stavkih kot\xc2\xa0\xc2\xbbCipresa se ne more primerjati s cedro v bo\xc5\xbejih nebesih, tudi veje si niso podobne.\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbBo\xc5\xbeja drevesa so podobna cedram, ki jih je posadil.\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbPravi\xc4\x8dni poganja kakor palma in raste kakor cedra na Libanonu\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbMoja ljubezen je bela in rde\xc4\x8da ... \xc5\xbeare\xc4\x8da kot Libanon in mlada kot cedre\xc2\xab._NEWLINE_Libanonska cedra je vedno bila simbol Libanona in jo tudi danes najdemo v njegovi dr\xc5\xbeavni zastavi in grbu. Po atentatu na Rafika Haririja 14. februarja 2005 je postala tudi simbol\xc2\xa0\xc2\xbbrevolucije\xc2\xab\xc2\xa0- mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih protisirskih protestov.'