b'\n_START_ARTICLE_\nVlad II. Drakul\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nVladova mladost je slabo dokumentirana Rojen je bil okrog leta 1390 kot eden od \xc5\xa1tevilnih nezakonskih sinov Mircee I. Vla\xc5\xa1kega. Njegovi sodobni biografi se strinjajo, da je bil leta 1395 ali 1396 poslan kot talec na dvor ogrskega kralja Sigismunda Luksembur\xc5\xa1kega. Sigismund je omenjal, da je bil Vlad vzgojen na njegovem dvoru v Budi, N\xc3\xbcrnbergu in drugih velikih mestih na Ogrskem in v Svetem rimskem cesarstvu._NEWLINE_Mircea I. je leta 1418 umrl. Nasledil ga je edini zakonski sin in sovladar Mihael I. Vla\xc5\xa1ki. Dve leti kasneje je Mihael padel v spopadu s svojim bratrancem Danom II., sinom Mircejevega starej\xc5\xa1ega brata Dana I. V naslednjem desetletju sta se za oblast v Vla\xc5\xa1ki med seboj vojskovala Dan II. in Vladov polbrat Radu II. Praznaglava._NEWLINE_Vlad je leta 1423 brez Sigismundovega dovoljenja zapustil Budo in posku\xc5\xa1al pobegniti na Poljsko, vendar so ga \xc5\xa1e pred mejo ujeli._NEWLINE_Bizantinski zgodovinar Dukas je zapisal, da je bil Vlad \xc4\x8dastnik v vojski bizantinskega cesarja Ivana VIII. Paleologa in da je imel dovoljenje za vstop v cesarsko pala\xc4\x8do v Konstantinoplu. Zgodovinar Radu Florescu trdi, da je Sigismund imenoval Vlada, da v Italiji sprejme Ivana VIII., ki je leta 1423 v Benetkah iskal pomo\xc4\x8d v vojni proti Osmanskemu cesarstvu. Vlad je spremljal cesarja na povratku v Konstantinopel. Ko je spoznal, da mu cesar ne more pomagati priti na vla\xc5\xa1ki prestol, se je leta 1429 vrnil na Ogrsko._NEWLINE_Sigismund je Vlada imenoval za \xc4\x8dlana prvega razreda Zmajevega vite\xc5\xa1kega reda, ki ga je sam ustanovil 8. februarja 1431 v N\xc3\xbcrembergu. Med drugimi \xc4\x8dlani prvega razreda sta bila tudi Alfonz V. Aragonski in litovski veliki vojvoda Vitold. Vlad II. je po sprejemu v Zmajev vite\xc5\xa1ki red dobil priimek Drakul \xe2\x80\x93 Zmaj. Sigismundu je prisegel zvestobo, on pa ga je razglasil z zakonitega kneza Vla\xc5\xa1ke. Vlad se je obvezal, da bo za\xc5\xa1\xc4\x8ditil rimskokatoli\xc5\xa1ko cerkev. Sigismund mu kljub imenovanju ni pomagal osvojiti Vla\xc5\xa1ke. Poleti je s podporo Moldavije Vla\xc5\xa1ko napadel Vladov polbrat Aleksander I. Aldea in odstavil Dana II._NEWLINE_Vlad ni opustil svoje zahteve po Vla\xc5\xa1ki in se je preselil v Transilvanijo Na stenski sliki, ki so jo odkrili v novorenesen\xc4\x8dni hi\xc5\xa1i na glavnem trgu v Sighi\xc8\x99oari, bi lahko bil upodobljen Vlad II. Mo\xc5\xa1ki na sliki je zajetne postave, ima ovalen obraz, dolge brke in turban na glavi._NEWLINE_Aleksander Aldea je od\xc5\xa1el v Odrin, da bi se poklonil sultanu Muratu II., Vlad pa je nameraval s pomo\xc4\x8djo vla\xc5\xa1kih bojarjev, ki so pobegnili v Transilvanijo, napasti Vla\xc5\xa1ko. Napad je prepre\xc4\x8dil Aleksandrov glavni uradnik Albu. Sigismund je leta 1434 pooblastil Vlada, da kupi oro\xc5\xbeje in zbere vojsko izgnanih bojarjev.Leta 1435 je Aleksander resno zbolel in se ni opomogel. Vlad je izkoristil bratovo bolezen in vdrl v Vla\xc5\xa1ko, vendar so ga Aleksander Aldea in njegovi osmanski zavezniki prisilili k umiku. Hunyadi, ki je nameraval ponovno vzpostaviti ogrsko oblast v Vla\xc5\xa1ki, je okrog 15. oktobra ukazal me\xc5\xa1\xc4\x8danom Bra\xc8\x99ova, da za\xc4\x8dnejo za Vlada kovati denar. Dva ali tri tedne kasneje je pri\xc5\xa1el v T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te, se sestal z Vladom in od njega zahteval, da se mu pridru\xc5\xbei na kri\xc5\xbearskem pohodu proti Osmanskem cesarstvu.\n_START_SECTION_\nPrvo vladanje\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander Aldea je jeseni 1436 umrl, kar je Vladu II. omogo\xc4\x8dilo, da si je z ogrsko pomo\xc4\x8djo prisvojil Vla\xc5\xa1ko. Uradnikov svojega predhodnika ni odpustil. Izjema je bil Albu, ki je zato postal njegov sovra\xc5\xbenik. Mirovne pogodbe z Osmanskim cesarstvom, ki jo je sklenil Aleksander Aldea, ni podalj\xc5\xa1al, kar je spro\xc5\xbeilo tur\xc5\xa1ki napad na Vla\xc5\xa1ko novembra 1436._NEWLINE_Vladov pokrovitelj Sigismund Luksembur\xc5\xa1ki je umrl 9. decembra 1437. Njegova smrt in upor transilvanskih kmetov sta oslabila Ogrsko kraljestvo in prisilila Vlada, da se je spravil z Osmanskim cesarstvom. Od\xc5\xa1el je v Odrin, da bi prisegel zvestobo Muratu II.. Sultanu je obljubil, da bo pla\xc4\x8deval letni davek in na sultanov ukaz podprl osmanske vojne pohode. Kmalu zatem se je Murat II. odlo\xc4\x8dil, da bo napadel Ogrsko in za\xc4\x8del v Vidinu zbirati vojsko._NEWLINE_Sigismundov zet in naslednik Albert Habsbur\xc5\xa1ki je Vladu pisno ukazal, naj brani Transilvanijo. Vlad se za njegov ukaz ni zmenil. Ko je Murat poleti 1438 z vojsko vkorakal v Vla\xc5\xa1ko, se mu je pridru\xc5\xbeil in mu slu\xc5\xbeil kot vodnik. Osmanske in vla\xc5\xa1ke \xc4\x8dete so pri Or\xc8\x99ovi vdrle na Ogrsko in pri Ha\xc8\x9begu uni\xc4\x8dile vojsko lokalnega vla\xc5\xa1kega kneza C\xc3\xa2ndee. Vojska je prodirala po dolini reke Mure\xc8\x99 in osvojila C\xc3\xa2lnic in Sebe\xc8\x99. V Sebe\xc8\x99u je Vlad prepri\xc4\x8dal voditelje mesta, da ga predajo brez boja, in jim obljubil, da bo zavaroval njihovo imetje, \xc4\x8de ga spremljajo v Vla\xc5\xa1ko. Osmani in Vlahi so osem dni oblegali Sibiu in osvojili Bra\xc8\x99ov, opusto\xc5\xa1ili njegovo okolico in zapustili Ogrsko. S seboj so odpeljali obilen plen in ve\xc4\x8d kot 30.000 ujetnikov._NEWLINE_Ko je osmanske vojska zapustila Vla\xc5\xa1ko, je Vlad Albertu Habsbur\xc5\xa1kemu obljubil, da bu osvobodil ujetnike iz Sebe\xc8\x99a, kralj, ki ga je imel za izdajalca, pa je njegovo ponudbo zavrnil. Vlad je posku\xc5\xa1al vzpostaviti ravnote\xc5\xbeje med Ogrsko in Osmani, kar je pri obeh vladarjih vzbudilo sume o njegovih resni\xc4\x8dnih namenih. Albert je dovolil Basarabu II., pretendentu za vla\xc5\xa1ki prestol in sinu Dana II. Vla\xc5\xa1kega, da se naseli na Ogrskem, Osmani pa so s sve\xc5\xbeimi vojaki okrepili posadko v trdnjavi Giorgiu na Donavi._NEWLINE_Albert Habsbur\xc5\xa1ki je 27. oktobra 1439 umrl. Na za\xc4\x8detku leta 1440 je ve\xc4\x8dina ogrskega plemstva za njegovega naslednika izvolila poljskega kralja Vladislava III., kralj pa je februarja 1441 za komandanta vojske imenoval talentiranega Janosa Hunyadija. Hunyadi, ki je nameraval ponovno vzpostaviti ogrsko oblast v Vla\xc5\xa1ki, je okrog 15. oktobra ukazal me\xc5\xa1\xc4\x8danom Bra\xc8\x99ova, da za\xc4\x8dnejo za Vlada kovati denar. Dva ali tri tedne kasneje je pri\xc5\xa1el v T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te, se sestal z Vladom in od njega zahteval, da se mu pridru\xc5\xbei na kri\xc5\xbearskem pohodu proti Osmanskem cesarstvu._NEWLINE_Po Hunyadijevi zmagi nad Osmani v Transilvaniji marca 1442 je tur\xc5\xa1ki guverner Bolgarije obto\xc5\xbeil Vlada izdaje. Sultan Murat II. ga je poklical v Odrin, da bi dokazal svojo lojalnost. Vlad je pred odhodom za vladarja Vla\xc5\xa1ke imenoval svojega najstarej\xc5\xa1ega sina Mirceo II.. V Odrinu so Vlada na sultanov ukaz aretirali. Ujetni\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivljal v Galipoliju.\n_START_SECTION_\nUjetni\xc5\xa1tvo in drugo vladanje\n_START_PARAGRAPH_\nMurat II. je avgusta 1442 pooblastil rumelijskega guvernerja Had\xc4\xb1ma \xc5\x9eehabeddina, da Vla\xc5\xa1ko priklju\xc4\x8di k Osmanskem cesarstvu. Hunyadi je naslednji mesec v Karpatih uni\xc4\x8dil njegovo vojsko in za vla\xc5\xa1kega kneza imenoval Vladovega bratranca Basaraba II.. Sultan je \xc5\xa1e pred koncem leta osvobodil Vlada pod pogojem, da ne bo ve\xc4\x8d podpiral sovra\xc5\xbenikov Osmanskega cesarstva, pla\xc4\x8deval letni davek in v sultanovo jani\xc4\x8darsko vojsko vsako leto poslal 500 de\xc4\x8dkov. Prisilil ga je, da je svoja sinova Vlada in Raduja pustil za talca v Osmanskem cesarstvu._NEWLINE_Okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine Vladove vrnitve v Vla\xc5\xa1ko niso znane. Znano je samo to, da je prestol zasedel med marcem in septembrom 1443. Med Hunyadijevim pohodom na Osmansko cesarstvo, ki je trajal od oktobra 1443 do januarja 1444, je Vlad ostal nevtralen, predvsem zaradi sultanove obljube, da bo osvobodil njegova sinova. Murat II. je bil zaradi mirovnih pogajanj med Ogrsko in Osmanskim cesarstvom pripravljen Vlada oprostiti njegovih obveznosti pod pogojem, da ga obi\xc5\xa1\xc4\x8de na dvoru v Odrinu, vendar je pape\xc5\xbeev legat Julian Cesarini prepre\xc4\x8dil ratifikacijo mirovne pogodbe in od Vladislava zahteval, da nadaljuje kri\xc5\xbearsko vojno proti Osmanskemu cesarstvu. Vlad je posku\xc5\xa1al Ladislava III. odvrniti od vojne proti Turkom s pripombo, da ima Murat na lovu ve\xc4\x8dje spremstvo kot ima Vladislav vojakov. Vlad je v boj proti Turkom kljub temu poslal 4.000 konjenikov pod poveljstvom svojega sina Mircee._NEWLINE_Kri\xc5\xbearska vojna se je kon\xc4\x8dala s katastrofalnim porazom kri\xc5\xbearjev v bitki pri Varni 10. novembra 1444. Hunyadi se je po bitki nameraval vrniti domov skozi Vla\xc5\xa1ko, vendar so ga na Donavi ujeli vla\xc5\xa1ki vojaki. Vlad ga je izpustil \xc5\xa1ele potem, ko mu je ogrski palatin Lovrenc H\xc3\xa9derv\xc3\xa1ry zagrozil z vojno. John Jefferson trdi, da ga je Vlad nameraval izro\xc4\x8diti sultanu, Camil Mure\xc5\x9fanu pa pi\xc5\xa1e, da so ga vla\xc5\xa1ki vojaki ujeli samo zato, ker ga niso prepoznali. Zgodovinar Kurt W. Teptow pravi, da je Vlad Hunyadija aretiral zato, ker ga je imel za odgovornega za poraz pri Varni in ga je nameraval usmrtiti. Ob izpustitvi ga je bogato obdaril in ga spremljal skoraj do ogrske meje. _NEWLINE_Spomladi 1445 je ladjevje burgundskih kri\xc5\xbearjev na \xc4\x8crnem morju napadlo osmanske ladje. Poveljnik ladjevja Walerand Wavrinski je na Ogrsko poslal svoje delegate, da bi za\xc4\x8deli pogajanja o zdru\xc5\xbeenem napadu na Osmansko cesarstvo. Eden od Walerandovih delegatov, Pedro Vasque de Saavedra, je na Hunyadijevo zahtevo obiskal Vladov dvor in ga prepri\xc4\x8dal, da se je sre\xc4\x8dal z Walerandom. Julija je Vlad pri\xc5\xa1el v Isacceo in sklenil zavezni\xc5\xa1tvo z Walerandom. Vlad je zbral vojsko 4.000-6.000 mo\xc5\xbe in za njenega komandanta imenoval svojega sina Mirceo._NEWLINE_Burgundska in vla\xc5\xa1ka vojska sta sredi septembra za\xc4\x8deli oblegati donavsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Silistro, vendar ga nista uspeli osvojiti. Pred umikom sta osvojili in uni\xc4\x8dili majhno trdnjavo v Tutrakanu. Vlad je prepri\xc4\x8dal Waleranda, naj napade Giurgiu, od koder so se po njegovih trditvah za\xc4\x8denjali vsi napadi na Vla\xc5\xa1ko. Giurgiu je bil z mostom povezan z vla\xc5\xa1ko obalo Donave. Med obleganjem sta na veliki bombardi po\xc4\x8dila dva \xc5\xbeelezna obro\xc4\x8da in ubila dva vojaka, ker Vlad kot poveljnik topni\xc4\x8darjev ni dovolil, da bi se bombarda med zaporednima streloma dovolj ohladila. Osmanska posadka je kapitulirala pod pogojem, da se lahko svobodno vrne v Osmansko cesarstvo. Ker je Vlad menil, da je bil poveljnik posadke kriv za njegovo ujetni\xc5\xa1tvo, je prekr\xc5\xa1il dogovor in z 2.000 vojaki pobil umikajo\xc4\x8de se tur\xc5\xa1ke vojake._NEWLINE_Kmalu zatem je kapitulirala tudi osmanska posadka v obdonavskem mestu Ruse. Vlad je dal azil ve\xc4\x8d kot 11.000 bolgarskim vojakom, ki so se uprli Turkom, in jim omogo\xc4\x8dil umik \xc4\x8dez Donavo v Vla\xc5\xa1ko. Burgundski kri\xc5\xbearji in Vlahi so se za\xc4\x8deli pomikati proti Nikopolu, kjer se jim je 14. septembra pridru\xc5\xbeila ogrska vojska pod Hunyadijevim poveljstvom. Zgodnja zmrzal je burgundske kri\xc5\xbearje prisilila, da so oktobra prekinili pohod iz strahu, da bi njihove ladje obti\xc4\x8dale na zamrznjeni Donavi._NEWLINE_Odnosi med Vla\xc5\xa1ko in Ogrsko so se kmalu poslab\xc5\xa1ali. Vlad se je v pismu, ki ga je konec leta 1445 pisal me\xc5\xa1\xc4\x8danom Bra\xc8\x99ova, prito\xc5\xbeeval, da so v Transilvaniji aretirali vla\xc5\xa1ke trgovce, \xc2\xbb\xc4\x8deprav so mu Turki za kr\xc5\xa1\xc4\x8danski mir ubili majhna otroka in sta zato on in njegova kne\xc5\xbeevina podlo\xc5\xbenika ogskega kralja\xc2\xab. Iz pisma je razvidno, da je bil prepri\xc4\x8dan, da so Turki oba njegova sinova umorili, \xc4\x8deprav je sultan z njima lepo ravnal. Leta 1446 ali 1447 je Vlad sklenil mir z Osmanskim cesarstvom in se celo pristal, da v Osmansko cesarstvo vrne bolgarske begunce. Julija 1447 se je v korist Romana II. Moldavskega vme\xc5\xa1al v vojno za moldavski prestol. Romana so podprli tudi Poljaki. Romanov oponent je bil Hunyadijev izbranec Peter II. Moldavski._NEWLINE_20. julija 1447 je Istv\xc3\xa1n Hunyadi ukazal me\xc5\xa1\xc4\x8danom Bra\xc8\x99ova, da dajo zavetje pretendentu za vla\xc5\xa1ki prestol, Vladovemu bratrancu Vladislavu II., bolj znanem pod imenom Dan. Vlad je pobegnil v T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te, vendar so ga v mo\xc4\x8dvirjih v okolici B\xc4\x83ltenija ujeli in ubili. V pismu, napisanem 4. decembra 1447, se je Hunyadi podpisal z \xc2\xbbvojvoda Transalpske de\xc5\xbeele\xc2\xab (Vla\xc5\xa1ke) in omenil T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te kot svojo trdnjavo. S tem je hotel povedati, da je sam prevzel oblast v Va\xc5\xa1ki. Za Vladovega naslednika je imenoval Vladislava II.. _NEWLINE_Mesta Vladovega pokopa \xc5\xa1e niso odkrili. Cazacu trdi, da je bil najverjetneje pokopan v samostanu v Snagovu, Florescu pa, da je bil pokopan v kapeli samostana Dealu pri T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99tu.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nPo splo\xc5\xa1no sprejeti teoriji je bila Vladova \xc5\xbeena kneginja Evpraksija, h\xc4\x8derka Aleksandra I. Moldavskega. Zgodovinar Cazacu trdi, da je bila to njegova druga \xc5\xbeena, \xc4\x8deprav Vladove prve \xc5\xbeene ni prepoznal. Njegovi potomci so znani kot Drakuli\xc4\x8di (romunsko Dr\xc4\x83cule\xc8\x99ti), ker so njegov vzdevek vzeli za svoj priimek. Konflikt med Drakuli\xc4\x8di in Dani\xc4\x8di, potomci Dana I. Vla\xc5\xa1kega, so v 15. stoletju v veliki meri prispevali k nestabilnosti Vla\xc5\xa1ke._NEWLINE_Vladov najstarej\xc5\xa1a sinova, Mircea in Vlad, sta prvi\xc4\x8d omenjena v Vladovi listini z datumom 20. januar 1437. Njun brat in Vladov tretji sin Radu Dobri je bil rojen pred 2. avgustom 1439. Florescu trdi, da je bila Vladova h\xc4\x8derka Aleksandra poro\xc4\x8dena z vla\xc5\xa1kim bojarjem Vintilo Florescujem. Vlad je imel tudi ve\xc4\x8d nezakonskih otrok. Z vla\xc5\xa1ko plemkinjo C\xc4\x83l\xc8\x9buno je imel sina Vlada Meniha. O njegovem drugem nezakonskem sinu, Mircei, ni skoraj nobenega podatka.'