b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Krstnik \xc5\xbdibert\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdibert je vi\xc5\xa1jo gimnazijo obiskoval v Celju (1890-1894), po maturi je slu\xc5\xbeil kot enoletni prostovoljec voja\xc5\xa1\xc4\x8dino pri 17. pehotnem polku v Ljubljani. V letih 1897\xe2\x80\x931900 je \xc5\xa1tudiral bogoslovje v benediktinskem samostanu St. Florian (Avstrija), kjer je imel redovno ime Avgu\xc5\xa1tin in bil 1900 posve\xc4\x8den v duhovnika. Na dunajski univerzi je nato \xc5\xa1tudiral \xc5\xa1e zgodovino in umetnostno zgodovino ter marca 1904 doktoriral. Slu\xc5\xbeboval je od aprila 1904 na Dunaju kot praktikant ter postal 1914 bibliotekar. 11. decembra 1916 je zapustil benediktinski red, ostal sekularen duhovnik, novembra 1920 postal bibliotekar sprva v Novem mestu in pozneje v Ljubljani, postal tu 1923 kustos in se 1925 upokojil._NEWLINE_Poleg bibliote\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe je bil na Dunaju 9 let (do 1914) nastavljen pri grajski kapeli na Belvederu in spovednik vojvodinje Sofije Hohenber\xc5\xa1ke. Njegovo dobro poznavanje razmer na dunajskem dvoru v zadnjih letih vlade cesarja Franca Jo\xc5\xbeefa je dalo povod, da je napisal o sarajevskem atentatu bro\xc5\xa1uro v kateri je nazorno prikazal sovra\xc5\xbeno razpolo\xc5\xbeenje dvornih krogov proti nadvojvodi Francu Ferdinandu in njegovi \xc5\xbeeni vojvodinji Sofiji Hohenber\xc5\xa1ki, zanemarjanje srbskih svaril ob njunem potovanju v Sarajevo in \xc4\x8dudno opustitev varnostnih ukrepov v Sarajevu. \xc5\xbdibert je zaradi bro\xc5\xa1ure pri\xc5\xa1el v disciplinsko preiskavo, pretil mu je celo zapor. Ivan Dolenc je vsebino \xc5\xbdibertove bro\xc5\xa1ure povzel in napisal \xc4\x8dlanek Umor v Sarajevu. Dostavki k dr. \xc5\xbdibertovim odkritjem (Slovenec 1919,  tudi bro\xc5\xa1ura) in tako pri nas raz\xc5\xa1iril to svojevrstno, a zanimivo verzijo o za\xc4\x8detku 1. svetovne vojne.'