b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Dajnko\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPeter Dajnko se je rodil v vasi \xc4\x8cre\xc5\xa1njevci blizu Gornje Radgone. O\xc4\x8de mu je bil vinogradnik Filip Dajnko. Mati mu je bila Marija Koro\xc5\xa1ec. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji v Mariboru je \xc5\xa1tudiral teologijo in filozofijo v Gradcu. \xc5\xa0tudij je kon\xc4\x8dal leta 1814. Po posve\xc4\x8denju je bil najprej kaplan v Gornji Radgoni, pozneje pa \xc5\xbeupnik in dekan v Veliki Nedelji. Nekaj \xc4\x8dasa je bil tudi okro\xc5\xbeni \xc5\xa1olski nadzornik._NEWLINE_Leta 1824 je izdal (v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini) knjigo Lehrbuch der windischen Sprache (U\xc4\x8dbenik slovenskega jezika). Knjiga je pravzaprav slovnica vzhodno\xc5\xa1tajerske sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. V tej knjigi je Dajnko predstavil tudi svoje poglede na pravopis in uvedel poseben \xc4\x8drkopis, ki se po njemu imenuje dajn\xc4\x8dica. To pisavo je potem uporabljal v svojem obse\xc5\xbenem delu, ki zajema \xc5\xa1olske u\xc4\x8dbenike, nabo\xc5\xbeno literaturo in tudi nekaj strokovne literature. Med strokovno literaturo velja posebej omeniti knjigo \xc4\x8celarstvo (pravzaprav v dajn\xc4\x8dici \xd0\xa7elarstvo), ki je prva knjiga o \xc4\x8debelarstvu napisana v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Poskusil je prevesti Biblijo. Edini rokopisni prevod o Genezi hranijo v NUK-u. Po letu 1839 je dajn\xc4\x8dico nadomestila gajica, ki je v uporabi \xc5\xa1e zdaj. Peter Dajnko je umrl leta 1873 v Veliki Nedelji._NEWLINE_Dajnkova rojstna hi\xc5\xa1a danes velja za lokalno znamenitost, saj je ena od redkih dobro ohranjenih tipi\xc4\x8dno panonskih hi\xc5\xa1 izdelanih iz tramov in obdanih z ilovico ter kritih s slamo. V hi\xc5\xa1i je etnolo\xc5\xa1ka zbirka in zbirka Petra Dajnka.'