b'\n_START_ARTICLE_\nAntwerpenska mestna hi\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV 16. stoletju je Antwerpen postal eno najprometnej\xc5\xa1ih trgovskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d in najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih mest v severni Evropi. Ob\xc4\x8dinske oblasti so \xc5\xbeelele zamenjati majhno srednjeve\xc5\xa1ko mestno hi\xc5\xa1o z bolj veli\xc4\x8dastno strukturo, ki bi ustrezala blaginji velikega pristani\xc5\xa1kega mesta. Antwerpenski arhitekt Domien de Waghemakere je pripravil na\xc4\x8drt (1540) za novo stavbo v slogu, zna\xc4\x8dilnem za monumentalne gotske mestne hi\xc5\xa1e Flandrije in Brabanta._NEWLINE_Toda gro\xc5\xbenja vojne je prepre\xc4\x8dila kakr\xc5\xa1en koli napredek pri projektu. Gradbeni material, namenjen hi\xc5\xa1i, so uporabljali za varovanje mestne obrambe. Do pribli\xc5\xbeno leta 1560 novi na\xc4\x8drti niso bili narejeni. V tem \xc4\x8dasu gotska arhitektura ni bila ve\xc4\x8d moderna. Novi projekti za mestno hi\xc5\xa1o so bili v novem renesan\xc4\x8dnem slogu. Dokon\xc4\x8dana je bila leta 1565, a je stala komaj desetletje, po\xc5\xbegana je bila med \xc5\xa1pansko furijo leta 1576 do lupine. Tri leta kasneje je bila obnovljena.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNizko arkadno pritli\xc4\x8dje je iz rustikalnega kamna, kjer so neko\xc4\x8d imeli majhne prodajalne. V zgornjem delu sta dve nadstropji z dorskimi in jonskimi stebri, ki lo\xc4\x8dujejo velika okna z loki, in \xc4\x8detrto nadstropje, ki je odprta galerija._NEWLINE_Bogato okra\xc5\xa1en osrednji del, ki se dviga nad reliefi v padajo\xc4\x8dih stopnjah, ima \xc5\xbeenske kipe, ki predstavljajo pravi\xc4\x8dnost, preudarnost in Devico Marijo ter nosijo grbe  vojvodine Brabant, \xc5\xa1panskih Habsbur\xc5\xbeanov in mejnega grofa Antwerpna._NEWLINE_Z obnovo v poznem 19. stoletju so arhitekti Pierre Bruno Bourla, Joseph Schadde in Pieter Jan August Dens mo\xc4\x8dno spremenili notranjost. Veliko \xc4\x8dudovite dekoracije izvira iz tega obdobja, tudi streha nad nekdanjim notranjim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem. \xc5\xa0tevilni vodilni slikarji v Antwerpnu so pomagali pri dekoracijah. Henri Leys je zasnoval serijo muralov, ki prikazujejo klju\xc4\x8dne dogodke v zgodovini Antwerpna, in portrete nekdanjih belgijskih vladarjev v Leysovi dvorani.\n_START_SECTION_\nFasada\n_START_PARAGRAPH_\nNa samem vrhu pro\xc4\x8delja, na uri stolpa, je orel obrnjen proti Aachnu.  V srednjem delu fasade so tri ni\xc5\xa1e s kipom v vsaki. Zgornji kip je podoba Marije, vendar ta ni vedno stala. Do leta 1586 je bila tu podoba Silviusa Braba, po legendi ustanovitelja mesta Antwerpna in vojvodine Brabant. Med drugim je simboliziral (sorazmerno) samoupravo mesta. Kip so leta 1587 odstranili jezuiti, ki so v protireformaciji igrali pomembno vlogo v \xc5\xbeivljenju v Antwerpnu._NEWLINE_Druga dva kipa simbolizirata pravi\xc4\x8dnost in preudarnost, najpomembnej\xc5\xa1i vrlini mestne uprave. Med njima je grb \xc5\xa1panskega kralja Filipa II., ki je bil tedaj vladar v mnogih delih Evrope, tudi v Antwerpnu. Poleg tega je grb brabantskega vojvode na skrajni levi in na desni strani mejnega grofa Antwerpna. Na tem zadnjem grbu je viden orel. Dva kentavra levo in desno od Braba (zdaj Marije) se nana\xc5\xa1ata na \xc5\xa0eldo.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nAntwerpenska mestna hi\xc5\xa1a je postala zgled za nov renesan\xc4\x8dni slog arhitekture na Nizozemskem in v severni Evropi. Mestni hi\xc5\xa1i v Vlissingenu in Haagu na Nizozemskem ter zasnova mestne hi\xc5\xa1e v Emdnu ter portik mestne hi\xc5\xa1e v K\xc3\xb6lnu (1557) v Nem\xc4\x8diji ter Zelena vrata (ki jih je oblikoval Regnier ali Reiner iz Amsterdama) v Gdansku na Poljskem so v tem novem slogu.'