b'\n_START_ARTICLE_\nPaleocen\n_START_SECTION_\nDelitev\n_START_PARAGRAPH_\nPaleocen se deli na tri faze: Danian (pred 61,6\xe2\x80\x9366,0 milijonov let), Selandian (pred 59,2\xe2\x80\x9361,6 milijonov let) in Tanetian (pred 56,0\xe2\x80\x9359,2 milijonov let).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je bilo v paleocenu veliko toplej\xc5\xa1e kot je danes. Palme so rastle na Grenlandiji in v Patagoniji. Mangrove v ju\xc5\xbeni Avstraliji so se nahajali na 65 stopinjah ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine. Na Genlandiji so \xc5\xbeiveli krokodili, prvi primati so se razvili v tropskih palminih gozdovih severnega Wyominga._NEWLINE_V zgodnjem paleocenu je bilo sicer hladnje\xc5\xa1e, vendar je med paleocenom in eocenom doseglo termalni maksimum. V Severni Ameriki, Evropi, Avstraliji in Ju\xc5\xbeni Ameriki je bilo toplo in zmerno, ekvatorialna podro\xc4\x8dja si imela tropsko podnebje, severno in ju\xc5\xbeno od ekvatorialnih obmo\xc4\x8djih je bilo podnebje vro\xc4\x8de in su\xc5\xa1no.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nV mnogih pogledih so se v paleocenu nadaljevali procesi, ki so se za\xc4\x8deli v poznem obdobju krede. Kontinenti so se \xc5\xa1e naprej premikali v smeri svojih sedanjih polo\xc5\xbeajev. Superkontinent Lavrazija \xc5\xa1e ni razdeljen na tri celine - Evropa in Grenlandija sta bili \xc5\xa1e vedno povezani, med Severno Ameriko in Azijo je \xc5\xa1e vedno ob\xc4\x8dasno obstajal kopni most, medtem ko sta se Grenlandija in Severna Amerika za\xc4\x8deli lo\xc4\x8devati. Laramidska orogeneza nastala v pozni kredi \xc5\xa1e naprej dviga gore na ameri\xc5\xa1kem zahodu._NEWLINE_Ju\xc5\xbena in Severna Amerika ostajata lo\xc4\x8deni z ekvatorialnim morjem. Sestavni deli nekdanjega ju\xc5\xbenega superkontinenta Gondvane se \xc5\xa1e naprej delijo v Afriko, Ju\xc5\xbeno Ameriko, Antarktiko in Avstralijo, ki jih vle\xc4\x8de narazen. Afrika je na severu proti Evropi po\xc4\x8dasi zaprla morje Tetida, Indija je za\xc4\x8dela svoj \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bpremik proti Aziji, ki je vodila do tektonskega tr\xc4\x8denja in oblikovanje Himalaje._NEWLINE_V notranjih morjih Severne Amerike in v Evrope so v paleocenu za\xc4\x8dele pohod nove \xc5\xbeivalske in rastlinske vrste na kopno.\n_START_SECTION_\nOceani\n_START_PARAGRAPH_\nTopla morja so prevladovala po vsem svetu, vklju\xc4\x8dno s poloma. V najzgodnej\xc5\xa1em paleocenu je bila raznolikost in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost morskega \xc5\xbeivljenja majhna, se pa ta trend obrne v kasnej\xc5\xa1em obdobju epohe. Tropske razmere do bile povod za bogato morsko \xc5\xbeivljenje, nastali so koralni grebeni. Z razpadom morskih plazilcev ob koncu krede, so postali morski psi najve\xc4\x8dji plenilci. Ob koncu krede so izumrli amoniti in \xc5\xa1tevilne vrste foraminifer.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa kopnem so prevladovale praproti, ki so pogosto prve vrste, ki kolonizirajo obmo\xc4\x8dja po\xc5\xa1kodovana zaradi gozdnih po\xc5\xbearov, povzro\xc4\x8denih od vulkanskih izbruhov._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilno za paleocen je razvoj sodobnih rastlinskih vrst. Pojavili so se kaktusi in palme. Paleocenski in kasnej\xc5\xa1i rastlinski fosili so na splo\xc5\xa1no predstavniki sodobnih rodov ali bli\xc5\xbenjih sorodnikov danaj\xc5\xa1njih rastlin._NEWLINE_Vi\xc5\xa1je temperature po vsem svetu so bile razlog za obse\xc5\xbene tropske in subtropske gozdove listavcev po vsem svetu (prvi zametki sodobnih de\xc5\xbeevnih gozdovov), na polarnih obmo\xc4\x8djih brez letu pa iglavcev in listavcev. Brez velikih pa\xc5\xa1nih dinozavrov, ki so jih red\xc4\x8dili, bi bili paleocenski gozdovi verjetno \xc5\xa1e gostej\xc5\xa1i od tistih iz \xc4\x8dasa krede._NEWLINE_Cveto\xc4\x8de rastline (kritosemenke), ki so se za\xc4\x8dele razvijati v obdobju krede, se \xc5\xa1e naprej razvijajo in razmno\xc5\xbeujejo, skupaj z njimi pa \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, ki so se z njimi hranile in jih opra\xc5\xa1evale.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nFosilnih dokazov iz paleocena je malo, zato je razmeroma malo znanega o sesalcih iz tega obdobja. Ve\xc4\x8dino tega, kar vemo, izvira iz fosilnih zob in le nekaj okostij._NEWLINE_Zgodnji sesalci so bile majhne no\xc4\x8dne praviloma rastlinojede \xc5\xbeivali. V paleocenu so postajali vse ve\xc4\x8dji in zasedali vse ve\xc4\x8d ekolo\xc5\xa1kih ni\xc5\xa1. Deset milijonov let po izumrtju dinozavrov, je svet poln glodavcev, srednje velikih sesalcev, ki lovijo v gozdovih in velikih rastlinojedih in mesojedih sesalcev, ptic in plazilcev. Nekateri paleocenski sesalci so: Monotremes in Marsupials, Multituberculates, Placentals._NEWLINE_Zaradi podnebnih razmer so bili paleocenski plazilci bolj raz\xc5\xa1irjeni po celem svetu, kot so danes. Med subtropskimi plazilci najdemo v Severni Ameriki Champsosaurs (vodni plazilci), krokodile (Borealosuchus), \xc5\xbeelve z mehkim oklepom, ka\xc4\x8de (palaeophi), ku\xc5\xa1\xc4\x8darje-varanide in Protochelydra zangerli._NEWLINE_Ptice postajajo vse bolj raznolike in zasedajo nove habitate. Ve\xc4\x8dina sodobnih vrst ptic se je pojavila v sredini kenozoika. V poznem paleocenu so \xc5\xbeivele velike mesojede ptice kot gastornis v Evropi in Severni Ameriki, nekatere so se ohranile do pleistocena. V poznem paleocenu so se razvile zgodnje vrst sov, kot Ogygoptynx v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike in Berruornis v Franciji.'