b'\n_START_ARTICLE_\nNipur\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNipur ni nikoli do\xc5\xbeivljal politi\xc4\x8dne nadoblasti, oblast nad njim pa je bila klju\xc4\x8dnega pomena, ker je zaradi slavnega Enlilovega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da veljal za sveto mesto in imel mo\xc4\x8dan vpliv na vladarje drugih mestnih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Po Tumalski kroniki je tempelj za\xc4\x8del graditi Enmebaragesi, eden od prvih vladarjev Ki\xc5\xa1a. Njegov vpliv na Nipur je tudi arheolo\xc5\xa1ko potrjen. Kronika navaja prve sumerske vladarje, ki so v templju ob\xc4\x8dasno opravljali obrede v Enlilovem templju: Enmebaragesijev sin Aga Ki\xc5\xa1ki, Mesanepada Urski, njegov sin Meskiang-nuna, Gilgame\xc5\xa1 Uru\xc5\xa1ki, njegov sin Ur-Nungal, Nani Ura in njegov sin Meskiang-Nana. Navaja tudi, da se je praksa, ki jo je v novosumerskem obdobju ponovno o\xc5\xbeivil Ur-Namu Urski, nadaljevala do Ibi-Sinovega imenovanja Enmegalana za visokega sve\xc4\x8denika Uruka (okoli 1950 pr. n. \xc5\xa1t.)._NEWLINE_Napisi uru\xc5\xa1kega kralja Lugalzagesija, urskega kralja Lugal-kigub-niduduja in drugih zgodnjih nesemitskih vladarjev na vhodnih vratih in kamnitih vazah ka\xc5\xbeejo, da je imelo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de velik ugled in u\xc5\xbeivalo globoko spo\xc5\xa1tovanje. Na votivnih darilih sveti\xc5\xa1\xc4\x8du so vladarji sami sebe nazivali ensis, se pravi guverner.\n_START_SECTION_\nPredsargonsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nNipur je bil sprva vas hi\xc5\xa1 iz trsja sredi mo\xc4\x8dvirij in zato zelo ob\xc4\x8dutljiv za poplave in po\xc5\xbeare. Naselje je iz neznanega vzroka kljub temu ostalo na tem mestu in se po\xc4\x8dasi dvignilo nad mo\xc4\x8dvirje, deloma zaradi kopi\xc4\x8denja naplavin, deloma zaradi prizadevanj prebivalcev. Hi\xc5\xa1e iz trsja so postopoma zamenjale hi\xc5\xa1e iz opeke iz blata. Za najzgodnej\xc5\xa1e obdobje civilizacije, tako imenovano\xc2\xa0\xc2\xbbglinasto obdobje\xc2\xab, je zna\xc4\x8dilna groba, ro\xc4\x8dno izdelana keramika in z odtisom palca ozna\xc4\x8dena na eni strani ploska, na drugi strani pa vbokla opeka. Natan\xc4\x8dne oblike sveti\xc5\xa1\xc4\x8da v tem obdobju se ne da dolo\xc4\x8diti. Vse ka\xc5\xbee, da je bilo povezano s kremiranjem pokojnih, ker so v vseh predsargonskih arheolo\xc5\xa1kih plasteh obse\xc5\xbeni ostanki kremacij. Mesto je bilo o\xc4\x8ditno v posesti ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih ljudstev z razli\xc4\x8dnimi stopnjami civilizacije. Za eno od plasti je zna\xc4\x8dilna dokaj dobro izdelana pobarvana keramika, podobna tisti iz Suse, ki je bolj podobna stari egejski keramiki kot tisti, ki so jo kasneje odkrili v Sumeriji._NEWLINE_Prvotno prebivalstvo je svoje mesto prepustilo nekemu drugemu ljudstvu, ki je bilo mnogo manj ve\xc5\xa1\xc4\x8de v izdelavi keramike, vendar o\xc4\x8ditno bolj ve\xc5\xa1\xc4\x8de v gradbeni\xc5\xa1tvu. V eni od najzgodnej\xc5\xa1ih plasti so namre\xc4\x8d odkrili obokan kanal, zgrajen iz opeke. V nekem obdobju so Sumerci za\xc4\x8deli v skoraj linearni pisavi pisati na glinaste plo\xc5\xa1\xc4\x8dice. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je v tistem \xc4\x8dasu stalo na dvignjeni plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi in je skoraj zagotovo vsebovalo zigurat.\n_START_SECTION_\nAkadsko, ursko III in starobabilonsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem 3. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. so Nipur osvojili semitski vladarji Akadskega kraljestva. \xc5\xa0tevilni votivni predmeti kraljev Sargona, Rimu\xc5\xa1a in Naram-Sina pri\xc4\x8dajo, da je \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje bogov potekalo tudi v starem sveti\xc5\xa1\xc4\x8du. Naram-Sin je obnovil sveti\xc5\xa1\xc4\x8de in mestno obzidje. Na kupu ru\xc5\xa1evin nekdanjega mesta so ostanke sveti\xc5\xa1\xc4\x8da odkrili pribli\xc5\xbeno na polovici poti od zgoraj navzdol. Z ene od redkih napisnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, ki opisuje upor ve\xc4\x8d mezopotamskih mest proti Naram-Sinu, med njimi tudi Nipurja pod Amar-enlilom, je razvidno, da je imel Nipur svojega vladarja. Besedilo v nadaljevanju pravi, da je Naram-Sin porazil uporna mesta v devetih bitkah in jih vrnil pod svojo oblast. Weidnerjeva plo\xc5\xa1\xc4\x8dica (ABC 19) omenja, da je Akadsko cesarstvo Sargonov prenos statusa svetega mesta iz Nipurja v Babilon do\xc5\xbeivljalo kot bo\xc5\xbeansko ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje._NEWLINE_Akadski okupaciji je sledila okupacija Tretje urske dinastije in obdobje gradenj velikega graditelja templjev, kralja Ur-Namuja (vladal pribli\xc5\xbeno 2112-2094 pr. n. \xc5\xa1t.). Ur-Namu je neposredno nad Naram-Sinovim templjem zgradil novega in mu dal kon\xc4\x8dno obliko. Ob templju je zgradil 12 metrov visoko teraso iz opeke s povr\xc5\xa1ino pribli\xc5\xbeno 32.000 m\xc2\xb2. Ob severozahodnem robu je zgradil zigurat iz su\xc5\xa1ene opeke s tremi plo\xc5\xa1\xc4\x8dadmi, oblo\xc5\xbeen z \xc5\xbegano opeko, zalito z bitumnom. Na vrhu je postavil, tako kot v Uru in Eridu, majhno celico, ki je bila posebno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de ali bo\xc5\xbeje prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi na ziguratu so bile dostopne po klan\xc4\x8dini z jugozahodne strani. Severovzhodno od zigurata je o\xc4\x8ditno stala Belova hi\xc5\xa1a, na prostoru pod ziguratom pa razli\xc4\x8dne druge zgradbe, sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, zakladnice in podobno._NEWLINE_Ur-Nammu je obnovil tudi Naram-Sinovo mestno obzidje. Rekonstrukcijo glavnih oblik templja iz tega in malo kasnej\xc5\xa1ih obdobij je mo\xc4\x8dno olaj\xc5\xa1al odlomek glinaste plo\xc5\xa1\xc4\x8dice s skico mesta. Na skici je mestna \xc4\x8detrt vzhodno od kanala \xc5\xa0at-el-Nil, ki je imela znotraj mestnega obzidja \xc5\xa1e svoje obzidje. Imela je obliko nepravilnega kvadrata s stranicami pribli\xc5\xbeno 820 m. \xc4\x8cetrt je razpolavljal manj\xc5\xa1i kanal. V jugovzhodnem delu mesta je stal tempelj, v severozahodnem pa ob kanalu veliki skladi\xc5\xa1\xc4\x8di. Tempelj je imel notranje in zunanje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de s povr\xc5\xa1inama po pribli\xc5\xbeno osem oralov (32.000 m\xc2\xb2). Dvori\xc5\xa1\xc4\x8di sta bili obdani z dvojnim obzidjem in ziguratom na severozahodnem robu zunanjega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de so kasneje obnavljali in dograjevali kralji iz razli\xc4\x8dnih urskih in isinskih dinastij, kar dokazujejo opeke in votivni predmeti z njihovimi imeni. Odlomki kipov, votivnih vaz in drugih predmetov ka\xc5\xbeejo, da je sveti\xc5\xa1\xc4\x8de med napadom Elamitov ali pribli\xc5\xbeno takrat utrpelo veliko \xc5\xa1kodo. Izgleda, da so Elami priznali polo\xc5\xbeaj sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, saj se je elamski kralj Larse Rim-Sin I. naslavljal s \xc2\xbbpastir nipurske de\xc5\xbeele\xc2\xab. Z ustanovitvijo babilonskega cesarstva pod Hamurabijem na za\xc4\x8detku 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. se je tako versko kot politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Mezopotamije preneslo v Babilon. Gospodar panteona je postal Marduk, na katerega so prenesli veliko Enlilovih atributov. Enlilov tempelj Ekur se je za\xc4\x8del zanemarjati.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKasitska dinastija je na za\xc4\x8detku druge polovice 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. Ekurju vrnila njegov nekdanji sijaj. Ve\xc4\x8d vladarjev iz te dinastije je tempelj dograjevalo in krasilo in za seboj pustilo bogate arhive. V drugi polovici 12. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. se je za\xc4\x8delo drugo dolgo obdobje zanemarjanja. Po asirski zasedbi Babilonije ob koncu 8. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. ga je Sargon II. za\xc4\x8del obnavljati, med vladanjem A\xc5\xa1urbanipala pribli\xc5\xbeno sredi 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. pa se je obnovil bolj razko\xc5\xa1no kot kdajkoli prej. Zigurat iz tistega obdobja je meril 58 x 39 m. Po padcu Novoasirskega cesarstva je za\xc4\x8del Ekur ponovno propadati, dokler ni bil v selevkidskem obdobju preurejen v trdnjavo. Na robovih anti\xc4\x8dne terase se je zgradilo mogo\xc4\x8dno obzidje, v notranjosti pa hi\xc5\xa1e in ulice. Zigurat je dobil obliko kri\xc5\xbea in se pretvoril v akropolo. Trdnjavo so zasedali in dograjevali skoraj do partskega obdobja okoli leta 250 pr. n. \xc5\xa1t., v sasanidskem obdobju pa je za\xc4\x8dela propadati. Velik del anti\xc4\x8dnega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da se je pretvoril v pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Naseljena je ostala samo \xc5\xa1e majhna vas s ko\xc4\x8dami iz blata ob vzno\xc5\xbeju zigurata. Izgleda, da je bil v mestu do poznega 8. stoletje n. \xc5\xa1t. sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije kr\xc5\xa1\xc4\x8danske asirske ortodoksne cerkve.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nNipur je stal na obeh straneh kanala \xc5\xa0at-en-Nil, enega od najstarej\xc5\xa1ih korit Evfrata, med sedanjima strugama Evfrata in Tigrisa, pribli\xc5\xbeno 160 km jugovzhodno od Bagdada. Od njega je ostal velik kompleks kupov ru\xc5\xa1evin, ki ga Arabci imenujejo Nuffar, prvi raziskovalci pa Niffer. Suho korito kanala deli mesto na dva dela. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka ru\xc5\xa1evin je sto\xc5\xbe\xc4\x8dast hrib, ki se dviga pribli\xc5\xbeno 30 m nad okolico. Severozahodni del kanala Arabci imenujejo Bint el-Amir ali\xc2\xa0\xc2\xbbknezova h\xc4\x8di\xc2\xab._NEWLINE_Nipur je prvi zelo malo \xc4\x8dasa raziskoval angle\xc5\xa1ki arheolog in zgodovinar Austen Henry Layard leta 1851. Ob\xc5\xa1irna izkopavanja so za\xc4\x8dele odprave Univerze Pensilvanije v \xc5\xa1tirih sezonah med letoma 1889 in 1900, ki so jih vodili John Punnett Peters, John Henry Haynes in Hermann Volrath Hilprecht._NEWLINE_Od leta 1948 do 1990 so ga devetnajst sezon raziskovale ekipe Orientalnega in\xc5\xa1tituta Univerze v Chicagu, katerim so se ob\xc4\x8dasno priklju\xc4\x8dile ekipe Muzeja za arheologijo in antropologijo Univerze Pensilvanije in Ameri\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole za orientalne raziskave._NEWLINE_V Nipurju so odkrili arhive glinastih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, ki niso bili shranjene v samem tempeljskem kompleksu, ampak na obrobni gomili s povr\xc5\xa1ino 52.000 m\xc2\xb2 in visoki okoli 7,5 m. Do sedaj so izkopali ve\xc4\x8d kot 40.000 plo\xc5\xa1\xc4\x8dic in fragmentov iz obdobja od sredine 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. do perzijskega obdobja. Del tablic je bil iz tempeljskega arhiva, druge pa so bile \xc5\xa1olske naloge, u\xc4\x8dbeniki in matemati\xc4\x8dne preglednice. Med njimi so bile tudi plo\xc5\xa1\xc4\x8dice z zanimivo knji\xc5\xbeno in versko vsebino._NEWLINE_Skoraj nasproti templja so izkopali veliko pala\xc4\x8do, verjetno iz selevkidskega obdobja. V njeni bli\xc5\xbeini so odkrili veliko popisanih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic iz razli\xc4\x8dnih obdobij, vklju\xc4\x8dno s kasitskimi tempeljskimi arhivi in trgovskimi arhivi iz perzijskega obdobja. Slednji, znani kot\xc2\xa0\xc2\xbbknjge in dokumenti dru\xc5\xbeine Mura\xc5\xa1u\xc2\xab, trgovskih predstavnikov vlade, osvetljujejo stanje v mestu in dr\xc5\xbeavni upravi v perzijskem obdobju v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. in administraciji anti\xc4\x8dnega templja. Izgleda, da je bilo v tistem obdobju celo mesto Nipur apana\xc5\xbea mestnega templja. Tempelj je bil tudi velik zemlji\xc5\xa1ki posestnik, ki je posedoval tako obdelovalno zemljo kot pa\xc5\xa1nike. Njihovi zakupniki so morali skrbno voditi knjige o zakupljeni posesti, ki so se nato arhivirale v templju. Iz arhivov so razvidne tudi zaloge dobrin, ki so se skladi\xc5\xa1\xc4\x8dile v templju, in pla\xc4\x8dilni seznami tempeljskih uradnikov. Zapisi so se vodili na posebnih obrazcih za obdobje enega leta ali manj._NEWLINE_Na vrhu gomil so odkrili dokaj veliko judovsko mesto, naseljeno pribli\xc5\xbeno od za\xc4\x8detka arabskega obdobja do 20. stoletja n. \xc5\xa1t.. V hi\xc5\xa1ah so odkrili veliko skled s \xc4\x8darovnimi napisi. V perzijskih dokumentih iz Nipurja je veliko judovskih imen, kar ka\xc5\xbee, da je judovsko naselje iz mnogo starej\xc5\xa1ega obdobja.\n_START_SECTION_\nDrehem\n_START_PARAGRAPH_\nDrehem, anti\xc4\x8dni Puzri\xc5\xa1-Dagan, je bil mesto kak\xc5\xa1nih 10 km ju\xc5\xbeno od Nipurja in najbolj znano redistribucijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v novosumerskem obdobju mezopotamske zgodovine. Tiso\xc4\x8di glinastih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic pri\xc4\x8dajo, da se je na tam mestu zbiralo govedo, ovce in koze iz celega kraljestva in se od tam dobavljalo templjem, dr\xc5\xbeavnim uradnikom in kraljevim pala\xc4\x8dam po Sumeriji. Glavni odjemalec \xc5\xbeive \xc5\xbeivine so bili templji v bli\xc5\xbenjem Nipurju, verski prestolnici sumerske kulture. Drehem je ustanovil urski kralj \xc5\xa0ulgi. Del mestnega arhiva na glinastih plo\xc5\xa1\xc4\x8dicah hrani Kraljevi muzej Ontaria v Torontu.'