b'\n_START_ARTICLE_\nKoloradski hro\xc5\xa1\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasla \xc5\xbeival meri v dol\xc5\xbeino pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0mm in ima \xc5\xbeivo oran\xc5\xbenorumeno telo, po pokrovkah pa ima deset zna\xc4\x8dilnih rjavih \xc4\x8drt na svetli podlagi. Na glavi ima med o\xc4\x8dmi \xc4\x8drno pego, na vratnem \xc5\xa1\xc4\x8ditku pa \xc5\xa1e ve\xc4\x8d \xc4\x8drnih peg, od katerih se dve zdru\xc5\xbeujeta tako, da tvorita obliko \xc4\x8drke V. Samec koloradskega hro\xc5\xa1\xc4\x8da je malo manj\xc5\xa1i od samice in je bolj podolgovat. Prva najdba hro\xc5\xa1\xc4\x8da sega v leto 1811, vrsto pa je prvi leta 1824 opisal Thomas Say po primerkih, najdenih v Skalnem gorovju. Izvor hro\xc5\xa1\xc4\x8da ni to\xc4\x8dno znan, predvideva pa se, da izvira s podro\xc4\x8dja dana\xc5\xa1njega Kolorada in Mehike.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nKoloradski hro\xc5\xa1\xc4\x8d se je sprva hranil z listi neke divje rastline iz dru\xc5\xbeine razhodnikovk, ko pa so v njegovo naravno okolje prinesli kultivar krompirja, je kmalu zamenjal svojo naravno hrano. Ob\xc4\x8dasno napada tudi druge rastline iz dru\xc5\xbeine razhudnikovk, kot so jaj\xc4\x8devci in paradi\xc5\xbenik._NEWLINE_Samice koloradskega hro\xc5\xa1\xc4\x8de so izjemno plodne, saj lahko izle\xc5\xbeejo do 800 rumenih ali oran\xc5\xbenih jaj\xc4\x8dec. Ta merijo okoli 1,5\xc2\xa0mm, samice pa jih odlagajo v skupinah po okoli 30 na spodnjo stran listov napadene rastline. Iz jaj\xc4\x8dec se po 4 do 15 dneh (odvisno od pogojev in temperature) izle\xc5\xbeejo rde\xc4\x8de ali rde\xc4\x8de-rjave li\xc4\x8dinke z dvema vrstama temnih pik po bokih. Li\xc4\x8dinke se prehranjujejo z listi napadene rastline in se razvijajo v \xc5\xa1tirih stadijih. V prvem so li\xc4\x8dinke dolge okoli 1,5\xc2\xa0mm, v \xc4\x8detrtem pa dose\xc5\xbeejo okoli 8\xc2\xa0mm (na sliki so li\xc4\x8dinke v tretjem stadiju). Prvi, drugi in tretji stadij trajajo po 2 do 3 dni, \xc4\x8detrti pa 4 do 7 dni. V zadnji fazi li\xc4\x8dinke nekaj dni prenehajo s prehranjevanjem in se bolj svetlo obarvajo. Na koncu stadija popadajo na tla in se zakopljejo v zemljo, kjer se zabubijo. Buba je dolga pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0mm in je umazano rde\xc4\x8de barve. V nekaj tednih se iz bub razvijejo mladi hro\xc5\xa1\xc4\x8di. Bube v tleh lahko ob neugodnih pogojih preidejo v fazo diapavze in se dokon\xc4\x8dno razvijejo v hro\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1ele naslednjo pomlad._NEWLINE_Hro\xc5\xa1\xc4\x8di se vrnejo na rastline, kjer se prehranjujejo naprej in se parijo. Na poljih lahko tako najdemo tri ali ve\xc4\x8d generacij teh \xc5\xa1kodljivcev.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kodljivec\n_START_PARAGRAPH_\nKoloradski hro\xc5\xa1\xc4\x8d je velik \xc5\xa1kodljivec na krompirju, ki je dokaj odporen na zatiranje z insekticidi. Razlog za pogosto neuspe\xc5\xa1no zatiranje le\xc5\xbei v veliki odpornosti hro\xc5\xa1\xc4\x8da na toksine in sposobnosti koloradskega hro\xc5\xa1\xc4\x8da, da hitro razvije odpornost na dolo\xc4\x8deno vrsto insekticidov. Tako je ta vrsta do danes razvila odpornost na ve\xc4\x8dino najbolj raz\xc5\xa1irjenih insekticidov.\n_START_SECTION_\nEvropa\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1877 je koloradski hro\xc5\xa1\xc4\x8d pri\xc5\xa1el v Nem\xc4\x8dijo, kjer pa so ga kmalu zatrli. Po prvi svetovni vojni se je hro\xc5\xa1\xc4\x8d raz\xc5\xa1iril v bli\xc5\xbeini ameri\xc5\xa1kih voja\xc5\xa1kih baz v Bordeauxu in se do druge svetovne vojne raz\xc5\xa1iril v Belgijo, na Nizozemsko in v \xc5\xa0panijo. Med vojno in takoj po njej se je hro\xc5\xa1\xc4\x8d raz\xc5\xa1iril po celi Evropi. Med drugo svetovno vojno je nem\xc5\xa1ka propaganda raz\xc5\xa1irila la\xc5\xbeno informacijo, da so hro\xc5\xa1\xc4\x8da z letali po Evropi namerno raz\xc5\xa1irili Ameri\xc4\x8dani. Podobno propagando so takoj po vojni v zasedeni Vzhodni Nem\xc4\x8diji raz\xc5\xa1irili tudi Sovjeti, saj je bilo do leta 1950 s hro\xc5\xa1\xc4\x8dem\xc2\xa0\xc2\xbboku\xc5\xbeenih\xc2\xab\xc2\xa0skoraj polovica krompirjevih polj v tej dr\xc5\xbeavi. V Sloveniji so hro\xc5\xa1\xc4\x8da prvi\xc4\x8d opazili leta 1946 na Kr\xc5\xa1kem polju (kamor naj bi bil zane\xc5\xa1en s krompirjem leta 1944). Leta 1947 so prve primerke na\xc5\xa1li tudi v okolici Zapre\xc5\xa1i\xc4\x87a na Hrva\xc5\xa1kem._NEWLINE_Trenutno so hro\xc5\xa1\xc4\x8da uspe\xc5\xa1no zatrli v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu, na Irskem, Balearskih otokih, Cipru, Malti ter v ju\xc5\xbenih predelih \xc5\xa0vedske in na Finskem. Tam trenutno hro\xc5\xa1\xc4\x8da ne opa\xc5\xbeajo.\n_START_SECTION_\nSvet\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg Severne Amerike in Evrope je hro\xc5\xa1\xc4\x8d prisoten \xc5\xa1e v Aziji, Kanadi, Srednji Ameriki, v Afriki pa je navzo\xc4\x8d v Gabonu. Za Avstralijo ni podatkov o raz\xc5\xa1irjenosti koloradskega hro\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nFilatelija\n_START_PARAGRAPH_\nAvstrija je leta 1967 na po\xc5\xa1tnih znamkah upodobila koloradskega hro\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Slika koloradskega hro\xc5\xa1\xc4\x8da in njegovih li\xc4\x8dink je bila upodobljena tudi na propagandnih razglednicah Belgije in sicer v letih 1934 in 1935.'