b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0tajerska domovinska zveza\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tajerska domovinska zveza (nem\xc5\xa1ko Steirischer Heimatbund) je bila organizacija, ki je v \xc4\x8dasu nem\xc5\xa1\xc5\xa1ke okupacije skrbela za ponem\xc4\x8devanje na zasedenem obmo\xc4\x8dju Spodnje \xc5\xa0\xc5\xa0tajerske med drugo svetovno vojno._NEWLINE_Zvezo je odredbo 10. maja 1941 ustanovil civilni upravitelj priklju\xc4\x8denih ozemelj, dr. Uiberreither, njena naloga pa je bila \xe2\x80\x9c\xc2\xbbdu\xc5\xa1\xc5\xa1evno, duhovno in politi\xc4\x8dno voditi ljudi in jih pripraviti za zavestne dr\xc5\xbe\xc5\xbeavljane rajha in polnovredne \xc4\x8dlane nem\xc5\xa1\xc5\xa1ke narodne skupnosti\xe2\x80\x9d.\xc2\xab\xc2\xa0To je storil zato, ker na etni\xc4\x8dno ne\xc4\x8distem teritoriju ni imel namena ustanavljati podru\xc5\xbenic NSDAP in njenih vej kot sta bili SA in SS. Hkrati je z ustanovitvijo te organizacije poskrbel, da je omogo\xc4\x8dil v Jugoslaviji zatirani nem\xc5\xa1ki manj\xc5\xa1ini \xc4\x8dim hitrej\xc5\xa1o reintegracijo v nem\xc5\xa1ko okolje ter jim hkrati pravno urediti dr\xc5\xbeavljanstvo in vse pravice povezane z njim._NEWLINE_Vodja \xc5\xa0\xc5\xa0tajerske domovinske zveze je bil SA-Standartenf\xc3\xbchrer Franz Steindl, ki je z mo\xc4\x8dno propagandno akcijo vabil prebivalstvo k v\xc4\x8dlanitvi v zvezo. Prebivalstvo se je v\xc4\x8dlanjevalo prostovoljno, s tem, da so tisti, ki so se prijavili, najve\xc4\x8dkrat ostali na svojih domovih, \xc4\x8de pa tega niso storili, so bili pogosto izgnani s svojih domov v Srbijo, Slavonijo in drugam) ali pa so bili prepu\xc5\xa1\xc5\xa1\xc4\x8deni neznani usodi._NEWLINE_V Zvezi je obstajalo dvojno \xc4\x8dlanstvo. Nekateri \xc4\x8dlani, predvsem\xc2\xa0\xc2\xbbfolksdoj\xc4\x8derji\xc2\xab\xc2\xa0in nekdanji\xc2\xa0\xc2\xbbkulturbundovci\xc2\xab, so dobili rde\xc4\x8de \xc4\x8dlanske izkaznice, vsi drugi, teh je bila ve\xc4\x8dina, pa so kot za\xc4\x8dasni \xc4\x8dlani, ki naj bi svojo predanost nem\xc5\xa1\xc5\xa1kemu rajhu \xc5\xa1\xc5\xa1ele dokazali, dobili zelene izkaznice. Kasneje so Nemci na podlagi \xc4\x8dlanstva tudi uredili podro\xc4\x8dje dr\xc5\xbe\xc5\xbeavljanstva. Dokon\xc4\x8dni \xc4\x8dlani (rde\xc4\x8de izkaznice) so brezpogojno dobili nem\xc5\xa1\xc5\xa1ko dr\xc5\xbe\xc5\xbeavljanstvo, za\xc4\x8dasni \xc4\x8dlani so dobili nem\xc5\xa1\xc5\xa1ko dr\xc5\xbe\xc5\xbeavljanstvo na preklic, vsi tisti, ki v zvezo zaradi tak\xc5\xa1nih ali druga\xc4\x8dnih razlogov niso bili sprejeti, pa so dobili status za\xc5\xa1\xc5\xa1\xc4\x8ditenca._NEWLINE_\xc5\xa0tajerska domovinska zveza je imela tudi svoje oboro\xc5\xbeene oddelke. Pri zveznem vodstvu in kasneje tudi okro\xc5\xbenih vodstvih je deloval nacionalno politi\xc4\x8dni urad z odseki za naseljevanje, dr\xc5\xbeavljanstvo in preseljevanje. V organizacijo je bilo v\xc4\x8dlanjenih 323.807 oseb.\n_START_SECTION_\nOrganiziranost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tajerska domovinska zveza je bila organizirana po vodstvenem in teritorialnem na\xc4\x8delu. Na \xc4\x8delu organizacije je bil zvezni vodja, v okro\xc5\xbejih okro\xc5\xbeni vodje, v ob\xc4\x8dinah so bili krajevni skupinski vodje,tem pa so bili podrejeni vodje celic (Zellenf\xc3\xbchrer) in tem vodje naselij (Blockf\xc3\xbchrer)._NEWLINE_Zvezno vodstvo je imelo svoj sede\xc5\xbe v Mariboru. Okro\xc5\xbena vodstva so imela urade: okro\xc5\xbeni vodja, vodstveni urad 1. in 2., upravni urad, delovnopoliti\xc4\x8dni urad, rasnopoliti\xc4\x8dni urad, urad za \xc5\xbeenske in urade za ljudsko blaginjo, za ljudsko vzgojo, za agrarno politiko, za zdravje, za pravne zadeve, za komunalne zadeve, za \xc5\xa1olstvo, za voja\xc5\xa1ko vzgojo, za vodenje mladine, okro\xc5\xbeno razsodi\xc5\xa1\xc4\x8de in urad za uradnike.\n_START_SECTION_\nOboro\xc5\xbeeni oddelki \xc5\xa1tajerske domovinske zveze\n_START_PARAGRAPH_\nWehrmannschaft na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem je bil ustanovljen \xc5\xbee leta 1941 v okviru \xc5\xa0tajerske domovinske zveze in je bil nekak\xc5\xa1na razli\xc4\x8dica oboro\xc5\xbeenih oddelkov Sturmabteilungen (SA) Nacionalsocialisti\xc4\x8dne nem\xc5\xa1ke delavske stranke. V oboro\xc5\xbeene oddelke so bili sprva vklju\xc4\x8deni vsi mo\xc5\xa1ki od 18. do 45. leta starosti, ki so \xc5\xbee bili \xc4\x8dlani \xc5\xa0tajerske domovinske zveze. Naloga oddelkov je bilo izvenarmadno delovanje na zasedenem podro\xc4\x8dju in nacionalsocialisti\xc4\x8dna vzgoja ter dodatno u\xc4\x8denje nem\xc5\xa1kega jezika. Wehrmannschaft na \xc5\xa0tajerskem je bil pod vodstvom SA-Gruppe S\xc3\xbcdmark, ki je imel sede\xc5\xbe v Gradcu. Kasneje je poveljstvo v Gradcu v Mariboru namestilo posebnega vodjo Wehrmannschafta za Spodnjo \xc5\xa0tajersko, ki je bil neposredno odgovoren njemu. V posameznih politi\xc4\x8dnih okro\xc5\xbejih so vzpostavili \xc5\xa1e po enega ali dva Standarte, ki so se je delil na Sturme, ti na Truppe in te na Schare. Ve\xc4\x8d Sturmov je tvorilo Sturmbann. V posameznih Sturmih so bili zbrani mo\xc5\xa1ki enega kraja ali dela krajevne skupnosti, po mo\xc4\x8di pa so \xc5\xa1teli med 150 in 200 mo\xc5\xbe. Do novembra 1941 je bilo na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem organiziranih 10 takih Standartov (Maribor-mesto, Maribor-okolica, Slovenj Gradec, Celje-vzhod, Celje-zahod, Ptuj-sever, Ptuj-jug, Ljutomer, Bre\xc5\xbeice in Trbovlje) s 307 Sturmi (skupaj okoli 84.000 mo\xc5\xbe). V za\xc4\x8detku leta 1942 so ustanovili \xc5\xa1e motorizirano enoto Wehrmannschaft-Motorstandarte z 19 Motorsturmi in aprila 1942 \xc5\xa1e obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno Wehrmannschaft-Sonderstandarte s 15 Sturmi. Zaradi porasta narodnoosvobodilnega gibanja na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem je bil nem\xc5\xa1ki okupator prisiljen uporabljati Wehrmannschaft tudi za boj proti partizanom, v tem boju pa je bil neposredno pod poveljstvom okupacijskih policijskih enot._NEWLINE_14. aprila 1942 je bil ustanovljen Wehrmannschaft bataljon Jug (Wehrmannschaftsbataillon S\xc3\xbcd), ki je sprva \xc5\xa1tel 6, kasneje pa 10 \xc4\x8det. Sede\xc5\xbe \xc5\xa1taba bataljona je bil v Sevnici. Bataljon j edeloval do novembra 1942, ko so ga demobilizirali. Nekaj pripadnikov so uporabili pri sestavi \xc5\xa1tirih novih \xc4\x8det: Maribor-okolica, Ptuj, Celje in Bre\xc5\xbeice. Te \xc4\x8dete so delovale do 1. decembra 1942. Jeseni 1942 so organizirali \xc5\xa1e de\xc5\xbeelne stra\xc5\xbee (Landwacht), ki so bile namenjene za defenzivno zavarovanje vasi in so bile po nalogah podobne va\xc5\xa1kim stra\xc5\xbeam v Ljubljanski pokrajini. Te stra\xc5\xbee so se obdr\xc5\xbeale do februarja 1945, ko so jih vklju\xc4\x8dili v Nem\xc5\xa1ki Volkssturm. V decembru 1942 in januarju 1943 so v okviru Wehrmannschafta za boj proti partizanom na obmo\xc4\x8djih Standartov ustanovli \xc5\xa1e alarmne \xc4\x8dete._NEWLINE_Po reorganizaciji Wehrmannschafta sta bili 1. marca 1943 iz desetih Standartov na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem ustanovljeni dve brigadi, Maribor in Celje, ki pa sta delovali le do 15. julija 1943, ko so ju ukinili. Namesto njih so v posameznih Standartih vzpostavili \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo alarmnih \xc4\x8det, te pa so zdru\xc5\xbeili v bataljone. 27. marca 1943 je bil ustanovljen Alarmni bataljon Celje-zahod (Alarm-bataillon Cilli-West), ki se je oktobra 1943 preorganiziral v Alarmni bataljon Zahod. 12. oktobra 1943 je bil ustanovljen nov Wehrmannschaft bataljon Jug (Wehrmannschafts-bataillon S\xc3\xbcd), 27. oktobra 1943 pa se je le-ta preimenoval v samostojni 4. bataljon. Temu so kasnjeje priklju\xc4\x8dili tudi 19. SS-policijski polk. 10. oktobra 1943 je bil v Mozirju ustanovljen \xc5\xa1e en alarmni bataljo, Alarmni bataljon Mozirje (Alarm-bataillon Prassberg), ki je 21. oktobra 1943 prevzel naziv Alarmni bataljon Zahod, dotedanji Alarmni bataljon Zahod pa se je preimenoval v Alarmni bataljon Jug._NEWLINE_28. oktobra 1943 je bil ustanovljen \xc5\xa1e \xc4\x8detrti alarmni bataljon, Alarmni bataljon Sever (Alarm-bataillon Nord), 30. oktobra 1943 Alarmni bataljon Vzhod (Alarm-bataillon Ost) in 13. novembra 1943 Alarmni bataljon Sredina (Alarm-bataillon Mitte). Marca 1944 so ustanovili prvi polk na obmo\xc4\x8dju Spodnje \xc5\xa0tajerske, Wehrmannschaft polk Spodnja \xc5\xa0tajerska (Wehrmannschaftsregiment Untersteiermark), ki so ga sestavljali 4 bataljoni: Maribor, Ptuj, Celje in Bre\xc5\xbeice. \xc5\xa0tab polka je bil v Slovenj Gradcu._NEWLINE_Jeseni 1944 so tudi na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem osnovali Nem\xc5\xa1ki Vollkssturm. Po doma\xc4\x8dem zgledu so vanj mobilizirali vse za oro\xc5\xbeje sposobne mo\xc5\xa1ke od 16. do 60. leta starosti. Za ustanovitev in vodenje Volkssturma v pokrajinah so bili odgovorni pokrajinski vodje (Gauleiterji). Vodja Nem\xc5\xa1kega Volkssturma na \xc5\xa0tajerskem je bil gauleiter, ki je imel za voja\xc5\xa1ko-organizacijske zadeve ob sebi svojega pokrajinskega \xc5\xa1tabnega vodjo in posebnega \xc5\xa1tabnega vodjo za Spodnjo \xc5\xa0tajersko. V okro\xc5\xbejih so postali vodje Volkssturma okro\xc5\xbeni vodje NSDAP, na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem, kjer ni bilo organizacije NSDAP, pa okro\xc5\xbeni vodje \xc5\xa0tajerske domovinske zveze, ki so jim pomagali okro\xc5\xbeni \xc5\xa1tabni vodje. V Nem\xc5\xa1ki Volkssturm na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem so vklju\xc4\x8dili Wehrmannschaft bataljon Spodnja \xc5\xa0tajerska, mestno in de\xc5\xbeelno stra\xc5\xbeo in mariborski Selbstschutz. Prve dni maja 1945 so Nem\xc5\xa1ki Volkssturm na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem razpustili.'