b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Jakoba, Pokr\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko-katoli\xc4\x8dna \xc5\xbeupnijska cerkev Pokr\xc4\x8de v istoimenski ob\xc4\x8dini Pokr\xc4\x8de je posve\xc4\x8dena  sv. Jakobu starej\xc5\xa1emu (Jakobus major). Prvi\xc4\x8d je omenjena leta 1616 kot podru\xc5\xbenica \xc5\xbeupnije   Tinje, leta 1778 pa je postala lastna \xc5\xbeupnija v Tinjski dekaniji.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je v osnovi iz 12./13. stoletja in je bila spremenjena v gotiki in v baroku. Poznogotski stolp nad glavno apsido je bil zgrajen leta 1550 in je oblikovan s pasovnim zidnim vencom, zvo\xc4\x8dna okna imajo \xc5\xa1ilaste loke. Stolp ima piramidno streho, ki je oblo\xc5\xbeena s kamni. Na ju\xc5\xbeni strani stolpa in hraki kora je dograjeno dvonadstropna zakristija.  Na vzhodu je dvopasovno gotsko krogovi\xc4\x8dje, ostala okna pa so bila barokizirana. Zahodna lopa je okra\xc5\xa1ena z okrasom diamantnih kvadrov zgodnjega 17. stoletja. Na \xc5\xa1irokem \xc5\xa1ilastem vhodnem portalu je vgrajen grb velikov\xc5\xa1kega  pro\xc5\xa1ta dr. Janez Franc I. Gentilotti iz leta 1626, nad odskim cerkvenim portalom same cerkve s \xc5\xa1ilastim lokom pa verjetno gotski relief neke glave. Poleg vhoda najdemo daritveno oltarno mizo. Slede\xc4\x8de rimske spolije oz. Ostanke: reliefni fragment z akantovim ornamentom zraven cerkvenega vhoda, na severozahodnem kotu ladje pod  kapom nagrobni napis Tiberius Julius Quartusa in Matrone, na severovzhodnim kotu stolpa fragment robnega traka ter mali fragment rimskega napisa o izgradnji nagrobnika._NEWLINE_V lopi pa najdemo dodatno dobro ohranjen slovenksi nagrobni kamen \xc5\xbeupnika Valentina Bo\xc5\xbei\xc4\x8da, ki je \xc5\xbeupnoval za \xc4\x8dasa Marijine prikazni v Dolini. _NEWLINE_Ladja s \xc5\xa1tirimi travejami ima baro\xc4\x8dno predelan strop s sosvodnicami, ki slonijo na pilastrih oz. Slopih. Nizki romanski slavolok povezuje ladjo s \xc5\xa1tirikotnim korom, ki je vi\xc5\xa1ji za dve stopnici. Strop kora pa je oblikovan z romabastimi rebrastimi oboki ter z zaklju\xc4\x8dnim kamnom z grbom.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oltar iz leta 1754 je izdelan od Antona Langparta iz Grebinja. V osrednji ni\xc5\xa1i stoji kip sv. Jakoba starej\xc5\xa1ega. Ob njemu na notranji strani stojita kipa apostolov Peter in Pavel, na zunanji strani pa svetnika  Janez Nepomuk  in  Erazem iz Antiohije.  Slika postavljena na vrh oltarja predstavljo  Brezmade\xc5\xbeno Marijo, poleg nje pa sta dva manj\xc5\xa1a kipa sv. Fran\xc5\xa1i\xc5\xa1ka Asi\xc5\xa1kega in svete Trojice._NEWLINE_Oba stranska oltarja sta iz 17. stoletja in sta bila obnovljena v 18. stoletju._NEWLINE_Na levem stranskem oltarju najdemo kip srca Jezusovega  iz leta 1917, poleg le-tega pa neobaro\xc4\x8dna kipa  sv. Mateja evangelista  in  sv.  Antona Padovanskega ter v nastavku  Sveti Janez Evangelist._NEWLINE_Na desnem stranskem oltarju je kip  brezmade\xc5\xbenega srca Marijinega  iz leta 1917 ter dva neobaro\xc4\x8dna kipa  Marije Magdalene  in Janez evangelista. Skupina na nastavku predstavlja pou\xc4\x8devanje Marije._NEWLINE_Pri\xc5\xbenica  je nastala okoli 1900 in se uporablja kot ambon za besedno bogoslu\xc5\xbeje. Na zahodni strani najdemo votivno sliko iz leta 1873 posve\xc4\x8deno sveti Ursuli  s slovenskim napisom: \xe2\x80\x9esv. Ursula D. M., izprosi nam sre\xc4\x8dno zadnjo uro\xe2\x80\x9c. Na istem zidu je tudi nagrobni kamen nekega Leonardus Potlich Zelosus iz leta 1737._NEWLINE_Na galeriji najdemo tudi v celoti ohranjen slovenski kri\xc5\xbeev pot iz konca 19. stoletja._NEWLINE_S svojimi \xc5\xa1tevilnimi slovenskimi napisi je \xc5\xbeupnijska cerkev sv. Jakoba v Pokr\xc4\x8dah tudi imeniten spomenik slovenske kulturne zgodovine na Celov\xc5\xa1kem polju, ki je bilo \xc5\xa1e do leta 1938 iz doma\xc4\x8de, slovenske perspektive v najve\xc4\x8dji meri del osrednjega slovenskogovore\xc4\x8dega podro\xc4\x8dja.'