b'\n_START_ARTICLE_\nLibreville\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje je sprva poseljevalo ljudstvo Mpongwe, v 19. stoletju pa je po\xc4\x8dasi pri\xc5\xa1lo pod oblast francoskih kolonialistov. Admiral Louis Bou\xc3\xabt je dal na tem mestu zgraditi utrdbo za nastanitev osvobojenih su\xc5\xbenjev. Samo mesto so ustanovili v letih 1848\xe2\x80\x931849 za su\xc5\xbenje z brazilske ladje Elizia, ki jo je zajela francoska mornarica. S pomo\xc4\x8djo misijonarjev so naredili na\xc4\x8drt za \xc5\xa1iritev francoske kulture v tem delu sveta, Libreville (dobesedno \xc2\xbbSvobodno naselje\xc2\xab), kot so ga poimenovali, naj bi slu\xc5\xbeil za zgled - tu naj bi skromni in pohlevni delavci prevzeli kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo ter se navzeli evropskega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja. Na\xc4\x8drte je prekri\xc5\xbeala revolucija v Franciji, zaradi katere kolonizatorji niso dobili dovolj sredstev za uveljavljanje oblasti, zato se je ve\xc4\x8dina priseljencev raje integrirala v skupnost doma\xc4\x8dinov. Tudi trgovina s su\xc5\xbenji se je nadaljevala. Zaradi nena\xc4\x8delnega odnosa do tega pojava je bil Libreville (za razliko od Monrovije) bolj pomemben kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za uveljavljanje francoske oblasti v notranjosti celine._NEWLINE_Med 1934 in 1946 je bil Libreville glavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Francoske ekvatorialne Afrike, ob osamosvojitvi leta 1960 pa je nato postal glavno mesto samostojne dr\xc5\xbeave Gabon.'