b'\n_START_ARTICLE_\nMeteorit Hoba\n_START_PARAGRAPH_\nMeteorit Hoba  (izgovarjava HOE-bah) ali meteorit Hoba West je na kmetiji Hoba West, nedale\xc4\x8d od Grootfonteina v regiji Otjozondjupa v Namibiji. Bil je odkrit, a zaradi svoje velike mase nikoli ni bil premaknjen s kraja, na katerega je padel. Glavna masa je ve\xc4\x8d kot 60 ton, kar je najve\xc4\x8dji znan meteorit (v enem kosu) in najbolj masiven naraven kos \xc5\xbeeleza na zemeljskem povr\xc5\xa1ju.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nMeteorit Hoba naj bi padel na Zemljo pred 80.000 leti. Predvidevajo, da je star med 200 in 400 milijoni let. Ker ob padcu na Zemljo ni naredil nobenega kraterja, sklepajo, da ga je Zemljina atmosfera upo\xc4\x8dasnila, tako da je pri pristanku na povr\xc5\xa1ini ostala nedotaknjena oziroma je povzro\xc4\x8dil le malo izkopavanja. Ob domnevi, da je koli\xc4\x8dnik zra\xc4\x8dnega upora pribli\xc5\xbeno 1,3, je meteorit upo\xc4\x8dasnila na pribli\xc5\xbeno 720 kilometrov na uro (0,32 km/s) od njegove hitrosti na vstopu v Zemljino atmosfero, ki je obi\xc4\x8dajno nad 10 km/s za podobne predmete. Meteorit je nenavadno plo\xc5\xa1\xc4\x8dat na obeh ve\xc4\x8djih povr\xc5\xa1inah, verjetno je poskakoval na vrhu atmosfere, kot plo\xc5\xa1\xc4\x8dat kamen poskakuje na vodi.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nMeteorit je bil odkrit po naklju\xc4\x8dju. Lastnik zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da Jacobus Hermanus Brits je leta 1920 opazil predmet, medtem ko je z volom oral eno od svojih polj. Pri oranju je zasli\xc5\xa1al glasen kovinski prasketajo\xc4\x8d zvok in plug se je nenadno ustavil. Ovira je bila izkopana, ozna\xc4\x8dena kot meteorit. Britsovo poro\xc4\x8dilo je bilo objavljeno leta 1920 in je zdaj v muzeju v Grootfonteinu v Namibiji._NEWLINE_Prvo fotografijo meteorita Hoba je objavil Friedrich Wilhelm Kegel.\n_START_SECTION_\nOpis in sestava\n_START_PARAGRAPH_\nHoba ima obliko kvadra, je iz kovine, meri 2,7 x 2,7 \xc3\x97 0,9 m. Leta 1920 je bila njegova masa ocenjena na 66 ton. Erozija, znanstveno vzor\xc4\x8denje in vandalizem so ga v preteklih letih zmanj\xc5\xa1ali. Preostala masa je ocenjena na nekaj ve\xc4\x8d kot 60 ton. Meteorit je sestavljen iz pribli\xc5\xbeno 84\xc2\xa0% \xc5\xbeeleza in 16\xc2\xa0% niklja s sledovi kobalta z zna\xc4\x8dilno vra\xc5\xa1\xc4\x8denimi kristali kamacita in taenita. Poleg teh vsebuje ve\xc4\x8d elementov v sledovih, kot so krom, galij, germanij, iridij, ogljik, baker, \xc5\xbeveplo in cink, ter redke minerale, ki jih ni na Zemlji (npr. \xc5\xa1rajbersit, troilit). Razvr\xc5\xa1\xc4\x8den je v razred ataksitov, kovinskih meteoritov, ki pripadajo z nikljem bogatemu kemi\xc4\x8dnemu razredu IVB. Skorja \xc5\xbeelezovih hidroksidov na povr\xc5\xa1ini je posledica vremenskih vplivov.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi prepre\xc4\x8dili vandalizem in z dovoljenjem O. Scheel, lastnice kmetije v tistem \xc4\x8dasu, je vlada Jugozahodne Afrike (zdaj Namibija) 15. marca 1955 razglasila meteorit Hoba za dr\xc5\xbeavni spomenik.  Leta 1985 je podjetje R\xc3\xb6ssing Uranium s svojimi viri in sredstvi, ki so bila na voljo pri namibijski vladi, zagotovil dodatno za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred vandalizmom. Leta 1987 je J. Engelbrecht, lastnik kmetije Hoba West, podaril meteorit in kraj, na katerem le\xc5\xbei, v izobra\xc5\xbeevalne namene. Pozneje je vlada v istem letu odprla turisti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Vandalizma zdaj ni in meteorit vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo tiso\xc4\x8di turistov.'