b'\n_START_ARTICLE_\nVolitve predsednika Republike Slovenije 2007\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nVloga predsednika Slovenije je predvsem \xc4\x8dastna. Ena od predsednikovih zadol\xc5\xbeitev je imenovanje novega predsednika vlade po posvetovanju s predsedniki poslanskih skupin. Predsednik tudi predlaga kandidate za razli\xc4\x8dne dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ke polo\xc5\xbeaje, kot na primer za mesto ustavnega in vrhovnega sodnika, kar mora nato potrditi \xc5\xa1e dr\xc5\xbeavni zbor. V redkih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah ima predsednik mo\xc4\x8d sprejetja zakonov in razpustitve parlamenta. Je tudi vrhovni poveljnik oboro\xc5\xbeenih sil. Za razliko od vlade, ki je izbrana z izvolitvijo v parlamentu in izvoljena preko proporcionalnega volilnega sistema, je predsednik izvoljen na neposrednih volitvah._NEWLINE_Predhodne predsedni\xc5\xa1ke volitve leta 2002 so prinesle ob\xc4\x8dutno spremembo v slovensko politiko. Nekdanji predsednik Milan Ku\xc4\x8dan, ki je bil na tem polo\xc5\xbeaju od prvih volitev aprila 1990 (pred osamosvojitvijo od Jugoslavije), zaradi dolo\xc4\x8dil ustave ni smel vnovi\xc4\x8d kandidirati za polo\xc5\xbeaj ter je napovedal svojo upokojitev in umik iz politike. Nekdanji premier Janez Drnov\xc5\xa1ek iz Liberalne demokracije je v drugem krogu premagal konservativno kandidatko Barbaro Brezigar._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavnozborske volitve leta 2004 so prinesle nadaljnje spremembe s politi\xc4\x8dnim zasukom v desno. Janez Jan\xc5\xa1a, voditelj desnosredinske koalicije, je sestavil novo vlado. Tako se je prvi\xc4\x8d v Sloveniji za ve\xc4\x8d kot nekdaj mesecev pripetilo, da sta predsednik in premier predstavljala nasprotni politi\xc4\x8dni prepri\xc4\x8danji. Med letoma 2002 in 2004 je odnos med predsednikom Drnov\xc5\xa1kom in Jan\xc5\xa1o, tedanjim voditeljem opozicije, veljal za zglednega, tudi v prvem letu po dr\xc5\xbeavnozborskih volitvah pa ni pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8djih trenj._NEWLINE_V za\xc4\x8detku svojega mandata se je Drnov\xc5\xa1ek, ki je zbolel za rakom, umaknil iz javnega \xc5\xbeivljenja. Ko se je leta 2005 vanj vrnil, je spremenil svoj \xc5\xbeivljenjski slog: postal je vegan, se umaknil iz prestolnice na vas ter se umaknil iz strankarske politike z ukinitvijo \xc5\xbee tako zamrznjenega \xc4\x8dlanstva v Liberalni demokraciji. Zaradi Drnov\xc5\xa1kove nove politi\xc4\x8dne dr\xc5\xbee mu je eden od politi\xc4\x8dnih komentatorjev nadel vzdevek\xc2\xa0\xc2\xbbslovenski Gandhi\xc2\xab._NEWLINE_Odnos med Drnov\xc5\xa1kom in vlado je hitro postal napet. Razhajanja so se za\xc4\x8dela z Drnov\xc5\xa1kovimi iniciativami v svetovni politiki, s katerimi je \xc5\xbeelel re\xc5\xa1iti nekatere svetovne spore, med drugimi v Darfurju in na Kosovu. Na za\xc4\x8detku iniciativam ni javno nasprotoval premier, temve\xc4\x8d jih je kritiziral zunanji minister Dimitrij Rupel, Drnov\xc5\xa1kov politi\xc4\x8dni zaveznik do leta 2004. Spori so se oktobra 2006 nadaljevali tudi v doma\xc4\x8di politiki, ko je Drnov\xc5\xa1ek javno kritiziral re\xc5\xa1evanje problema romske dru\xc5\xbeine Strojan. Okoli\xc5\xa1ki prebivalci so Strojane prisilili v preselitev, zaradi \xc4\x8desar so bili podvr\xc5\xbeeni \xc5\xa1e policijskem nadzoru in omejitvi gibanja. Nesoglasja so se \xc5\xa1e zaostrila, ko je parlament ve\xc4\x8dkrat zapored zavrnil predsednikove kandidate za guvernerja Banke Slovenije, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z dotedanjim guvernerjem Mitjo Gasparijem. Trenja so se nadaljevala tudi ob naslednjih imenovanjih na dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ke polo\xc5\xbeaje, tudi sodnikov na Ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. \xc4\x8ceprav je predsednik po osebnostni preobrazbi izgubil na politi\xc4\x8dni podpori, pa je bilo javno mnenje v konfliktu z vedno manj priljubljeno vlado na njegovi strani. Napetosti so dosegla vrhunec maja 2007, ko je novoimenovani direktor obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno-varnostne agencija Matja\xc5\xbe \xc5\xa0inkovec razkril ve\xc4\x8d dokumentov iz obdobja pred letom 2004, ki so med drugim razkrivali, da je Drnov\xc5\xa1ek uporabljal skrivni \xc4\x8drni fond za osebne namene med letoma 2002 in 2004. Predsednik se je odzval s hudo kritiko vladne politike, ki da zlorablja svojo mo\xc4\x8d za osebno ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje, in ozna\xc4\x8dil premiera kot\xc2\xa0\xc2\xbbvodjo negativcev\xc2\xab. Po letih \xc5\xa1pekulacij o njegovem zdravju in namerah je Drnov\xc5\xa1ek februarja 2007 razkril, da ne bo vnovi\xc4\x8d kandidiral za predsednika.\n_START_SECTION_\nGlavni kandidati\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo uradno kandidaturo je napovedal Lojze Peterle, \xc4\x8dlan konservativcev v evropskem parlamentu in prvi demokrati\xc4\x8dno izvoljeni premier Slovenije (1990\xe2\x80\x931992), ki je svojo kandidaturo napovedal novembra 2006. Podprle so ga tri desnosredinske vladne stranke, Nova Slovenija (NSi), Slovenska demokratska stranka (SDS) in Slovenska ljudska stranka (SLS)._NEWLINE_Drnov\xc5\xa1kova napoved, da ne bo kandidiral za vnovi\xc4\x8dno izvolitev, je vzbudila pri\xc4\x8dakovanja, da bodo Socialni demokrati (SD) za predsednika predlagali svojega voditelja Boruta Pahorja, ki je potrdil svojo pripravljenost za kandidaturo. Socialni demokrati so postali najbolj priljubljena stranka v javnomnenjskih anketah in so veljali za verjetne zmagovalce dr\xc5\xbeavnozborskih volitev leta 2008, prav tako so javnomnenjske ankete napovedovale prepri\xc4\x8dljivo zmago Pahorja na predsedni\xc5\xa1kih volitvah. Toda po mesecih razli\xc4\x8dnih signalov je Pahor napovedal osredoto\xc4\x8denje na dr\xc5\xbeavnozborske volitve in izjavil, da ne bo kandidiral za predvsem \xc4\x8dastni polo\xc5\xbeaj predsednika._NEWLINE_Socialni demokrati so nato podprli kandidaturo Danila T\xc3\xbcrka, nekdanjega slovenskega veleposlanika in visokega uradnika v Organizaciji zdru\xc5\xbeenih narodov, ki je bil v tistem \xc4\x8dasu zaposlen kot profesor na Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani. T\xc3\xbcrkovo kandidaturo so podprli tudi v stranki Zares in Demokrati\xc4\x8dni stranki upokojencev Slovenije (DeSUS). Ob tem sta ga podprli tudi zunajparlamentarni stranki Aktivna Slovenija (AS) in Stranka ekolo\xc5\xa1kih gibanj (SEG)._NEWLINE_Liberalna demokracija Slovenije (LDS), ki je razpravljala o podpori kandidaturi Danila T\xc3\xbcrka, je na koncu podprla kandidaturo Mitje Gasparija, nekdanjega guvernerja Banke Slovenije. Gaspari se je \xc5\xbee pred tem za podporo kandidature pogovarjal s Socialnimi demokrati._NEWLINE_Slovenska nacionalna stranka (SNS) je predlagala svojega predsednika, Zmaga Jelin\xc4\x8di\xc4\x8da, ki je bil kandidiral \xc5\xbee na volitvah leta 2002, ko je bil zasedel tretje mesto z 8,51\xc2\xa0% glasov._NEWLINE_Peterle, T\xc3\xbcrk in Gaspari so se odlo\xc4\x8dili v volilno tekmo vstopiti kot nestrankarski kandidati s podporo volivcev, Peterle je potrebno \xc5\xa1tevilo glasov zbral v \xc5\xa1tirih urah. Jelin\xc4\x8di\xc4\x8devo kandidaturo so podprli strankarski kolegi. Zgodnje javnomnenjske ankete so napovedovale zmago Peterletu, ki je bil \xc5\xbee ve\xc4\x8d mesecev vodil volilno kampanjo in si je gradil podobo\xc2\xa0\xc2\xbbljudskega \xc4\x8dloveka\xc2\xab, zmagal pa naj bi v drugem krogu proti T\xc3\xbcrku ali Gaspariju.\n_START_SECTION_\nOstali kandidati\n_START_PARAGRAPH_\nOstali kandidati, ki jim komentatorji niso napovedovali vidnej\xc5\xa1ega dele\xc5\xbea glasov, so bili Darko Krajnc, nekdanji poslanec Stranke mladih Slovenije, aktivistka za pravice invalidov Elena Pe\xc4\x8dari\xc4\x8d in s podporo Glasu \xc5\xbeensk Slovenije Monika Piberl. Eleno Pe\xc4\x8dari\xc4\x8d so podprli Majda \xc5\xa0irca, Slavko Gaber in Roberto Battelli, predstavnik italijanske manj\xc5\xa1ine v Sloveniji. Krajnc in Piberl sta kandidirala s podporo zunajparlamentarnih strank, zato sta potrebovala \xc5\xa1e 3.000 glasov volivcev._NEWLINE_\xc5\xa0e ve\xc4\x8d kandidatov je javno napovedalo svojo kandidaturo. Jo\xc5\xbee Andreja\xc5\xa1, Jo\xc5\xbeef Horvat, Matej Sedmak, Marjan Berani\xc4\x8d, Marko Ko\xc5\xbear in Pavel Premrl niso uspeli zbrati dovolj glasov za kandidaturo ali pa so od nje odstopili. Artur \xc5\xa0tern je po neobi\xc4\x8dajni volilni kampanji razkril, da je v resnici izvajal poskus s skrito kamero. Posnetke sta uporabila Franci Kek in Vojko Anzeljc za film Gola resnica, ki je bil javno predstavljen leta 2009 in obravnava objektivnost medijev, te\xc5\xbeave z volilno zakonodajo in odzive Slovencev.\n_START_SECTION_\nVolilna kampanja prvega kroga\n_START_PARAGRAPH_\nUradna volilna kampanja se je pri\xc4\x8dela ob koncu septembra 2007. Kampanje treh favoritov za zmago so ve\xc4\x8dinoma temeljile na osebnih nastopih kandidatov, z malo konkretnimi odgovori na politi\xc4\x8dne teme. Zmago Jelin\xc4\x8di\xc4\x8d je vodil agresivno kampanjo, osredoto\xc4\x8deno na obto\xc5\xbeevanje in nasprotovanje trem glavnih kandidatom, vladi, etni\xc4\x8dnim in verskim manj\xc5\xa1inam, rimskokatoli\xc5\xa1ki Cerkvi ter zahtevo po agresivnej\xc5\xa1i politiki proti Hrva\xc5\xa1ki._NEWLINE_Kandidati so se pomerili na televizijskih soo\xc4\x8denjih, na katerih so debatirali o razli\xc4\x8dnih temah. Ena izmed njih so bila pravila o glasovanju dr\xc5\xbeavljanov stanujo\xc4\x8dih izven Slovenije, ki jih je Dr\xc5\xbeavna volilna komisija spremenila tekom kampanje. Pred za\xc4\x8detkom kampanje je veljalo, da morajo dr\xc5\xbeavljani stanujo\xc4\x8di izven Slovenije, ki bi \xc5\xbeeleli glasovati v tujini, sami zahtevati glasovnice, po spremembi pa so bile le-te poslani vsem v volilnem imeniku. Strankam opozicije, ki so predstavljale levosredinsko opcijo slovenske politike, ta sprememba ni bila sprejemljiva zaradi nezanesljivosti volilnih imenikov in spremembe volilnih pravil po za\xc4\x8detku kampanje. Spremembi so nasprotovali tudi zato, ker so volivci iz tujine bolj naklonjeni desnosredinskim strankam, in bi lahko morda v primeru velike izena\xc4\x8denosti tehtnico nagnili na stran Peterleta._NEWLINE_Kampanjo so zasen\xc4\x8dili nekateri odmevni politi\xc4\x8dni dogodki v tem obdobju. Poleti sta novinarja Matej \xc5\xa0urc in Bla\xc5\xbe Zgaga za\xc4\x8dela s Peticijo zoper cenzuro in politi\xc4\x8dne pritiske na novinarje v Sloveniji, ki je vladi o\xc4\x8ditala vpliv na novinarstvo. Podpisalo jo je 571 slovenskih novinarjev iz tradicionalnih medijev. Poslana je bila predsednikom, premierom in predsednikom parlamentov vseh \xc4\x8dlanic Evropske Unije. Mednarodni in\xc5\xa1titut za tisk (IPI) je novembra v Ljubljano poslal delegacijo, da bi preverila obto\xc5\xbebe v peticiji. Poro\xc4\x8dilo delegacije ostaja zaupno, toda IPI je pozval k ustanovitvi neodvisne komisije za nadaljnje preiskave o\xc4\x8ditkov._NEWLINE_Drug dogodek, ki je pritegnil veliko pozornosti, je bila odlo\xc4\x8ditev vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da o razveljavitvi obsodbe Gregorija Ro\xc5\xbemana za vojne zlo\xc4\x8dine. Ro\xc5\xbeman je bil katoli\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof, ki je bil spoznan za krivega vojnih zlo\xc4\x8dinov in izdaje med drugo svetovno vojno zaradi kolaboracije z italijanskimi in nem\xc5\xa1kimi okupacijskimi silami. Ve\xc4\x8d poskusov o ponovnem pregledu Ro\xc5\xbemanove obsodbe v devetdesetih letih je bilo neuspe\xc5\xa1nih. To je Jan\xc5\xa1evo vlado vodilo v spremembo zakonodaje, ki je verskim skupnostim dovolila vlo\xc5\xbeitev zahtevka za revizijo procesov proti njihovim preminulim \xc4\x8dlanom, kar je bilo pred tem dovoljeno le bli\xc5\xbenjim sorodnikom. Po spremembi zakona je Nad\xc5\xa1kofija Ljubljana zahtevala ponoven pregled, ki se je kon\xc4\x8dal z razveljavitvijo obsodbe zaradi proceduralnih razlogov, kar je pomenilo rehabilitacijo Ro\xc5\xbemana, odlo\xc4\x8ditev, ki je v javnosti spro\xc5\xbeila veliko polemik. Ta dogodek se je izkazal kot \xc5\xa1kodljiv za Peterletovo kampanjo, zaradi njegove povezanosti s katoli\xc5\xa1ko cerkvijo. Ob vpra\xc5\xa1anju o Ro\xc5\xbemanem procesu v televizijski debati je Peterle odgovoril, da je podpornik vladavine prava, da je vojna razdelila narod in da je vlogo pri tem imel tudi Ro\xc5\xbeman._NEWLINE_Zadnje javnomnenjske ankete pred prvim krogov volitev so napovedovale drugi krog med Peterletom, ki naj bi prejel 40\xc2\xa0% glasov, ter T\xc3\xbcrkom ali Gasparijem. Slednjima so napovedovali med 20 in 30\xc2\xa0% glasov, ve\xc4\x8dina javnomnenjskih anket pa je rahlo prednost bele\xc5\xbeila T\xc3\xbcrku.\n_START_SECTION_\nRezultati prvega kroga in odzivi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi krog volitev, ki je potekal 21. oktobra, je prinesel nepri\xc4\x8dakovane rezultate. V nasprotju s predvidevanji je Peterle dobil manj kot 29\xc2\xa0% glasov, T\xc3\xbcrk in Gaspari pa sta osvojila drugo oziroma tretje mesto z manj\xc5\xa1im zaostankom. Jelin\xc4\x8di\xc4\x8d, ki so mu javnomnenjske ankete napovedovale okoli 12\xc2\xa0% glasov, jih je prejel skoraj 20\xc2\xa0%, v dveh od osmih volilnih enot pa je celo zmagal. V prvem krogu je glasovalo 57,67% volilnih upravi\xc4\x8dencev oziroma 992.245 volivcev. Premier Jan\xc5\xa1a je za Peterletov slab odziv na nekatere teme v kampanji okrivil\xc2\xa0\xc2\xbbskrite centre mo\xc4\x8di\xc2\xab. To se je nana\xc5\xa1alo na novinarsko peticijo, odlo\xc4\x8ditev vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da o Ro\xc5\xbemanem primeru ter napa\xc4\x8dne interpretacije Jan\xc5\xa1evih in Vizjakovih (gospodarski minister) pojasnil o visoki inflaciji v Sloveniji leta 2007.\n_START_SECTION_\nVolilna kampanja drugega kroga\n_START_PARAGRAPH_\nPo nepri\xc4\x8dakovanih rezultatih prvega kroga volitev, so nove javnomnenjske ankete zaznale ve\xc4\x8djo spremembo, po kateri je bil T\xc3\xbcrk v veliki prednosti pred Peterletom. Liberalna demokracija Slovenije, ki je v prvem krogu podpirala Gasparija, je za drugi krog napovedala podporo T\xc3\xbcrku._NEWLINE_Po nepri\xc4\x8dakovano visokem dele\xc5\xbeu glasov Jelin\xc4\x8di\xc4\x8da v prvem krogu, je minila kampanja za drugi krog s strani obeh kandidatov v znamenju konkretnih politi\xc4\x8dnih izjav ob govorih in na soo\xc4\x8denjih. Peterle je zamenjal vodjo svoje kampanje in se osredoto\xc4\x8dil na T\xc3\xbcrkovo vlogo leta 1991 ob razpadu Jugoslavije. Peterle je trdil, da je v \xc4\x8dasu, ko se je sam kot premier boril za slovensko samostojnost, T\xc3\xbcrk zastopal uradna stali\xc5\xa1\xc4\x8da Jugoslavije v mednarodnih ustanovah. Kampanjo sta podprla tudi premier Jan\xc5\xa1a in zunanji minister Dimitrij Rupel, ki je \xc5\xa1el tako dale\xc4\x8d, da je Peterletove trditve dal objaviti na uradni strani Ministrstva za zunanje zadeve. T\xc3\xbcrk je zavrnil obto\xc5\xbebe in opozoril na svoj \xc4\x8dlanek v mednarodnem \xc4\x8dasniku International Herald Tribune o razlogih za mednarodno priznanje Slovenije in dejstva, da ga je leta 1992 prav Rupel imenoval za veleposlanika v Organizaciji zdru\xc5\xbeenih narodov in pri tem hvalil njegove zasluge za Slovenijo. Peterletu je nova strategija volilne kampanje prinesla \xc5\xa1e manj\xc5\xa1o naklonjenost volivcev, saj so ankete pred drugim krogom napovedovale zmago T\xc3\xbcrka s 63 do 70\xc2\xa0% glasov.\n_START_SECTION_\nKon\xc4\x8dni rezultati in odzivi\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi krog volitev je potekal 11. novembra 2007. Rezultati vzporednih volitev, objavljeni ob zaprtju voli\xc5\xa1\xc4\x8d, so napovedovali zmago T\xc3\xbcrka z 69\xc2\xa0% glasov.\xc2\xa0\xc2\xbbZelo sem zadovoljen z rezultati kot se trenutno ka\xc5\xbeejo. \xc5\xbdelim biti povezovalni predsednik. Mislim, da so trenutne razmere v dr\xc5\xbeavi take, da imajo ljudje mo\xc4\x8dno \xc5\xbeeljo po ne\xc4\x8dem novem.\xc2\xab, je T\xc3\xbcrk povedal za medije po prvih rezultatih._NEWLINE_Peterle je priznal svoj poraz. V prvih izjavah ga je pripisal dejstvu, da so bile to volitve proti Jan\xc5\xa1evi vladi, in da je sam pri\xc4\x8dakoval bolj\xc5\xa1i rezultat. Dodal je \xc5\xa1e, da bi ob\xc5\xbealoval, \xc4\x8de se ne bi bil odlo\xc4\x8dil za kandidaturo. Ob polno\xc4\x8di so neuradni rezultati Dr\xc5\xbeavne volilne komisije T\xc3\xbcrku dajale prednost 68 proti 32\xc2\xa0% Peterleta. T\xc3\xbcrk je zmagal v vseh osmih volilnih enotah, Peterle je zmagal le v \xc5\xa1tirih od 88 volilnih okrajev. Skupaj z drugim krogom volitev je potekal tudi referendum o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic, ki ga je zavrnilo skoraj tri \xc4\x8detrtine volivcev._NEWLINE_Glasovi iz tuje, ki so veljali za potencialno odlo\xc4\x8dilne, so imeli zelo majhen vpliv na rezultat. \xc4\x8ceprav je Peterle prejel ve\xc4\x8d glasov iz tujine kot T\xc3\xbcrk, pa je bila razlika manj\xc5\xa1a od napovedi (3.693 za Peterleta in 3.040 za T\xc3\xbcrka). V drugem krogu je glasovalo 58,46% volilnih upravi\xc4\x8dencev oziroma 1.005.595 volivcev._NEWLINE_Dva dneva po volitvah je premier Jan\xc5\xa1a javno napovedal, da utegne odstopiti, ker je rezultat volitev in referenduma videl kot velik vladni poraz:\xc2\xa0\xc2\xbbPolo\xc5\xbeaj bomo \xc5\xa1e natan\xc4\x8dno analizirali, toda vse mo\xc5\xbenosti so odprte, tudi odstop vlade.\xc2\xab\xc2\xa0Dodal je \xc5\xa1e, da je\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa1e posebej zaskrbljujo\xc4\x8de, da je bilo vlo\xc5\xbeene veliko energije za o\xc4\x8drnitev vlade v tujini\xc2\xab, po njegovih besedah so njegovi nasprotniki Slovenijo prikazovali\xc2\xa0\xc2\xbbkot Belorusijo\xc2\xab\xc2\xa0ali katero drugo avtoritarno dr\xc5\xbeavo. Opozicijske stranke so trdile, da je govorjenje o odstopu vlade nekaj tednov pred predsedovanjem Evropski Uniji neodgovorno in nespametno, toda premier je 19. novembra zahteval glasovanje parlamenta o zaupnici vladi. Vlada je glasovanje prestala, toda podpora vladni stranki SDS je posledi\xc4\x8dno dosegla najni\xc5\xbejo to\xc4\x8dko, saj jo je v javnomnenjski anketi za volitve na dr\xc5\xbeavnozborskih volitvah leta 2008 podprlo le 18\xc2\xa0% volivcev._NEWLINE_Odzivi na T\xc3\xbcrkovo izvolitev so bili v mednarodnih medijih pozitivni. \xc5\xa0vicarski \xc4\x8dasnik Neue Z\xc3\xbcrcher Zeitung ga je opisal kot\xc2\xa0\xc2\xbbbolj ali manj idealnega \xc4\x8dloveka za ta polo\xc5\xbeaj\xc2\xab. Mediji so se osredoto\xc4\x8dili tudi na odlo\xc4\x8dno zmago, ki so jo videli kot velik poraz Jan\xc5\xa1eve desnosredinske koalicije. Ker se je predsedovanje Evropski Uniji bli\xc5\xbealo, se je izpostavljalo tudi T\xc3\xbcrkove diplomatske izku\xc5\xa1nje.\xc2\xa0\xc2\xbbSlovenija je va\xc5\xa1 trden, zvest in kredibilen partner. Zanesite se na nas, da bomo dobro vodili predsedovanje Evropski Uniji prihodnje leto.\xc2\xab, je dejal T\xc3\xbcrk. Od T\xc3\xbcrka se je tudi pri\xc4\x8dakovalo, da bo ohranil zavezni\xc5\xa1tvo Slovenije z ZDA, \xc4\x8deprav je bil zelo kriti\xc4\x8den do ira\xc5\xa1ke vojne, kot je poro\xc4\x8dala Al Jazeera._NEWLINE_22. decembra je T\xc3\xbcrk prisegel kot tretji predsednik Republike Slovenije. V svojem umestitvenem govoru se je zahvalil predhodniku Janezu Drnov\xc5\xa1ku za njegov prispevek k uspehu in spo\xc5\xa1tovanosti Slovenije. Kasneje je \xc5\xa1e dodal, da bo delal skupaj z Jan\xc5\xa1evo vlado med \xc5\xa1estmese\xc4\x8dnim predsedovanjem Evropski Uniji.'