b'\n_START_ARTICLE_\nRde\xc4\x8de brigade\n_START_SECTION_\n1970: prva generacija Rde\xc4\x8dih brigad\n_START_PARAGRAPH_\nRde\xc4\x8de brigade so ustanovili Renato Curcio in Margherita (Mara) Cagol, ki sta se spoznala kot \xc5\xa1tudenta na Univerzi v Trentu in kasneje poro\xc4\x8dila, ter Alberto Franceschini avgusta 1970. Franceschinijeva babica je bila voditeljica kme\xc4\x8dke zveze, njegov o\xc4\x8de pa delavec in antifa\xc5\xa1ist, deportiran v Auschwitz._NEWLINE_Medtem ko je imela trentska skupina okoli Curcia korenine na Sociolo\xc5\xa1kem oddelku katoli\xc5\xa1ke univerze, pa je skupina Reggio Emilia (okoli Franceschinija) vklju\xc4\x8devala ve\xc4\x8dinoma nekdanje \xc4\x8dlane FGCI (komunisti\xc4\x8dnega mladinskega gibanja), izklju\xc4\x8dene iz stranke zaradi ekstremisti\xc4\x8dnih pogledov. Na za\xc4\x8detku so bile Rde\xc4\x8de brigade prete\xc5\xbeno dejavne na ozemlju Reggia-Emilie in v ve\xc4\x8djih tovarnah v Milanu (npr. Sit-Siemens, Pirelli, Magneti Marelli) in Torinu. Njihovi \xc4\x8dlani so sabotirali tovarni\xc5\xa1ko opremo, vdirali v pisarne in sede\xc5\xbee sindikatov. Leta 1972 so uprizorili prvo ugrabitev. Tovarni\xc5\xa1kega delovodjo v Sit Siemensu so dr\xc5\xbeali okoli 20 minut, medtem ko so ga slikali s plakatom v rokah in ga razglasili za fa\xc5\xa1ista.Po koncu so ga izpustili nepo\xc5\xa1kodovanega._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so bile dejavnosti Rde\xc4\x8dih brigad zanikane s strani skrajnolevi\xc4\x8darskih politi\xc4\x8dnih skupin Lotta Continua in Potere Operaio (ki so bile bli\xc5\xbeje avtonomisti\xc4\x8dnemu gibanju). \xc4\x8ceprav so posku\xc5\xa1ali dokazati kakr\xc5\xa1nokoli povezavo med Rde\xc4\x8dimi brigadami in tujimi varnostno-obve\xc5\xa1\xc4\x8devalnimi slu\xc5\xbebami, ni bilo ni\xc4\x8desar dokazanega. Tak\xc5\xa1na misel je bila tudi kasneje zavnjena s strani vseh vpletenih, ki so se po letih zapora odlo\xc4\x8dili povedati svojo resnico v knjigah, intervjujih itn._NEWLINE_Junija 1974 so \xc4\x8dlani Rde\xc4\x8dih brigad izvedli prvi umor. Med napadom na sede\xc5\xbe neofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne stranke Movimento Sociale Italiano (MSI) sta bila v Padovi ubita njena \xc4\x8dlana. Ve\xc4\x8dina italijanskih levi\xc4\x8darskih strank v tem \xc4\x8dasu, vklju\xc4\x8dno s Komunisti\xc4\x8dno partijo je zanikala vpletenost Rde\xc4\x8dih brigad v umor in celo obstoj organizacije. Kljub temu jih je po besedah vodij BR podprla ve\xc4\x8dja skupina ljudi, to bi lahko bil tudi razlog tako dolgega obstoja te paravoja\xc5\xa1ke sestave, ki je \xc5\xa1tela nekaj sto aktivnih \xc4\x8dlanov.\n_START_SECTION_\nAretacija ustanoviteljev Rde\xc4\x8dih brigad 1974\n_START_PARAGRAPH_\nSeptembra 1974 sta bila ustanovitelja BR Curcio in Franceschini aretirana in obsojena na 18 let zapora. Prijetje je omogo\xc4\x8dil "Frate Mitra", alias Silvano Girotto, nekdanji menih, ki se je za potrebe italijanske varnostne slu\xc5\xbebe infiltriral v vrste Rde\xc4\x8dih brigad. Curcia je osvobodila iz zapora oboro\xc5\xbeena skupina Rde\xc4\x8dih brigad, ki jo je vodila njegova \xc5\xbeena Mara Cagol, vendar je bil nekaj \xc4\x8dasa zatem ponovno aretiran._NEWLINE_Rde\xc4\x8de brigade so nato izvedle nekaj politi\xc4\x8dnih ugrabitev ljudi na visokih polo\xc5\xbeajih, kot sta bila genovski sodnik Mario Sossi in gospodarstvenik Vallarino Gancia, z namenom, da bi dobili odkupnino, ki je bila skupaj z denarjem od ban\xc4\x8dnih ropov njihov glavni vir financiranja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev in radikalizacija\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1974 so se Rde\xc4\x8de brigade za\xc4\x8dele \xc5\xa1iriti v Rim, Genovo in Benetke. \xc5\xa0tevilo \xc4\x8dlanov je drasti\xc4\x8dno raslo, kar se je kazalo tudi v raznolikih zlo\xc4\x8dinskih podvigih. Ban\xc4\x8dni ropi, ugrabitve, prekup\xc4\x8devanje z drogami in oro\xc5\xbejem so bili glavni zlo\xc4\x8dini. Njihov manifest iz leta 1975 je najavil njihov cilj osredoto\xc4\x8diti boj v srce dr\xc5\xbeave, ker je dr\xc5\xbeava imperialisti\xc4\x8dna zbirka multinacionalnih korporacij. "SIM" (Stato Imperialista delle Multinazionali) je postala njihova primarna tar\xc4\x8da._NEWLINE_V tem letu je italijanska policija odkrila kmetijo, koder so dr\xc5\xbeali Gancio. Med strelskim spopdaom, ki je sledil, sta bila ubita dva policijska \xc4\x8dastnika, ubita je bila tudi Curciova \xc5\xbeena Mara Cagol. Aprila 1975 so Rde\xc4\x8de brigade razglasile ureditev komunisti\xc4\x8dne bojne stranke, ki bo "vodila delavski razred". Teroristi\xc4\x8dne aktivnosti, zlasti proti karabinjerjem in sodnikom, so z namenom ustrahovanja in povzro\xc4\x8ditve neveljavnih procesov proti zajetim voditeljem organizacije, skokovito narasle. Prav tako so postali tar\xc4\x8de odvetniki dolo\xc4\x8deni s strani sodi\xc5\xa1\xc4\x8d ("difensori d\' ufficio") potem, ko so aretirani \xc4\x8dlani Brigad zavrnili, da bi jih branili odvetniki.\n_START_SECTION_\nUgrabitev in umor Alda Mora\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1978 je druga generacija Rde\xc4\x8dih brigad, ki ji je na\xc4\x8deloval Mario Moretti, ugrabila in umorila kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega demokrata Alda Mora, klju\xc4\x8dno figuro pri pogajanjih, katerih cilj je bil dose\xc4\x8di vladno parlamentarno ve\xc4\x8dino, s sprejetjem zgodovinskega kompromisa med Komunisti\xc4\x8dno partijo in Kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko demokracijo. Skupina \xc4\x8dlanov Rde\xc4\x8dih brigad, oble\xc4\x8denih v ukradene uniforme italijanske letalske dru\xc5\xbebe Alitalia je v zasedi pri\xc4\x8dakala Alda Mora, ubila pet njegovih varnostikov, njega pa naredila za ujetnika._NEWLINE_Ugrabitelji so v zameno za varno izpustitev Mora zahtevali izpustitev dolo\xc4\x8denih zapornikov. Vlada je zavrnila pogajanja z ugrabitelji, medtem ko so italijanske politi\xc4\x8dne sile zavzele stali\xc5\xa1\xc4\x8de ali trde linije ("linea della fermezza") ali bolj pragmati\xc4\x8dni pristop ("linea del negoziato"). V ujetni\xc5\xa1tvu je Moro poslal pisma svoji dru\xc5\xbeini, politi\xc4\x8dnim prijateljem, pape\xc5\xbeu, prose\xc4\x8d za pogajalski izhod._NEWLINE_Po 54 dneh dr\xc5\xbeanja Mora v ujetni\xc5\xa1tvu so Rde\xc4\x8de brigade spoznale, da se vlada ne namerava pogajati, in v strahu, da bodo odkrite, odlo\xc4\x8dile ubiti svojega zapornika. Namestile so ga v avtomobil in rekle, naj se pokrije z odejo, nakar je Mario Moretti vanj izstrelil enajstkrat. Njegovo truplo so pustili v prtlja\xc5\xbeniku avtomobila v ulici Via Caetani, na pol poti med sede\xc5\xbeema Kr\xc5\xa1\xc4\x8danske demokracije in Komunisti\xc4\x8dne partije (PCI), kot poslednji simbolni izziv za policijo, ki je dr\xc5\xbeala cel narod, zlasti Rim, pod strogim nadzorom. Moretti je napisal v Brigate Rosse: una storia italiana, da je bil umor Mora poslednji izraz marksisti\xc4\x8dno-leninisti\xc4\x8dne revolucionarne akcije. Prvotni ustanovitelj Rde\xc4\x8dih brigad Alberto Franceschini je napisal, da zaprti \xc4\x8dlani ne razumejo, zakaj je bil Moro izbran za tar\xc4\x8do._NEWLINE_Atentat na Alda Mora je povzro\xc4\x8dil mo\xc4\x8dno reakcijo proti Brigadam s strani italijanskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da in varnostnih sil. Umor popularne politi\xc4\x8dne figure je za seboj povlekel tudi obsodbo ostalih italijanskih levi\xc4\x8darskih militantnih formacij in celo od nekdanjih vodij Rde\xc4\x8dih brigad. Ti dogodki so bili od blizu upodobljeni v filmu Marca Bellocchia iz leta 2003 Dobro jutro, no\xc4\x8d._NEWLINE_Klju\xc4\x8dna to\xc4\x8dka obrata je bil umor Guida Rosse, \xc4\x8dlana PCI in sindikalnega vodje, v letu 1979. Rossa je opazoval distribucijo propagande BR in o udele\xc5\xbeencih poro\xc4\x8dal policiji. Napad na sindikalista je potrdil pogubno, povsem odtujeno politiko do baze tovarni\xc5\xa1kih delavcev, h katerim je bila propaganda BR sprva usmerjena._NEWLINE_Italijanska policija je v letu 1980 izvedla \xc5\xa1tevilne aretacije; 12 tiso\xc4\x8d skrajno levi\xc4\x8darskih militantov je bilo zadr\xc5\xbeanih, medtem ko je v Francijo zbe\xc5\xbealo 300, 200 pa v Ju\xc5\xbeno Ameriko, skupno je Italijo zapustilo 600 \xc4\x8dlanov. Ve\xc4\x8dina voditeljev je bila aretiranih, ali se odmaknilo od doktrine (kot dissociati) ali sodelovalo s preiskovalci pri zajetju ostalih \xc4\x8dlanov BR (kot Collaboratori di giustizia) in s tem doseglo znatna zni\xc5\xbeanja zapornih kazni._NEWLINE_Najbolj znani collaboratore di giustizia je bil Patrizio Peci, eden voditeljev torinske "kolone". Kot odgovor na njegovo izdajstvo so Rde\xc4\x8de brigade leta 1981 usmrtile njegovega brata Roberta, s\xc4\x8dimer so \xc5\xa1kodovale polo\xc5\xbeaju organizacije, v o\xc4\x8deh javnosti pa se pribli\xc5\xbeale nivoju domnevno radikalne Cosa Nostre._NEWLINE_7. aprila 1979 je bil aretiran marksisti\xc4\x8dni filozof Antonio Negri, z njim pa \xc5\xa1e nekatere osebe povezane z Avtonomisti\xc4\x8dnim gibanjem. Padovski javni to\xc5\xbeilec Pietro Calogero jih je obsodil, da so politi\xc4\x8dno krilo Rde\xc4\x8dih brigad. Negri je bil obto\xc5\xbeen \xc5\xa1tevilnih prekr\xc5\xa1kov, od vodenja Rde\xc4\x8dih brigad, organiziranja ugrabitve in umora Alda Mora, do snovanja strmoglavljenja vlade. V tem \xc4\x8dasu je Negri, politi\xc4\x8dno-znanstveni profesor na Padovski univerzi, obiskoval predavatelje pari\xc5\xa1ke \xc3\x89cole Normale Sup\xc3\xa9rieure. Francoska filozofa F\xc3\xa9lix Guattari in Gilles Deleuze sta napisala L\'Appel des intellectuels fran\xc3\xa7ais contre la r\xc3\xa9pression en Italie (Klic francoskih intelektualcev proti represiji v Italiji) kot protest proti Negrijevemu zaprtju in italijanski antiteroristi\xc4\x8dni zakonodaji._NEWLINE_Leto kasneje je bil Negri opro\xc5\xa1\xc4\x8den obto\xc5\xbebe ugrabitve Alda Mora. Med Negrijem in Rde\xc4\x8dimi brigadami nikoli ni bila dokazana nobena povezava, skoraj vse obto\xc5\xbebe proti njemu (vklju\xc4\x8dno 17 umorov) so zaradi pomanjkanja dokazov padle v nekaj mesecih njegovega zapora._NEWLINE_Atentat na Alda Mora \xc5\xa1e danes lovi Italijo in ostaja pomemben dogodek hladne vojne. V 80. in 90. letih je Komisija, ki jo je vodil senator Giovanni Pellegrino, raziskovala teroristi\xc4\x8dna dejanja v Italiji v \xc4\x8dasu svin\xc4\x8denih let, prav tako so se vr\xc5\xa1ile razli\xc4\x8dne sodne raziskave, ki jim je na\xc4\x8deloval Guido Salvini in ostali sodniki.\n_START_SECTION_\nPodpora Vzhodnega bloka\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna podpora Rde\xc4\x8dim brigadam iz tujine je prihajala od \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe Dr\xc5\xbeavne varnosti (StB) in Palestinske osvobodilne organizacije (PLO). Sovjetsko in \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko oro\xc5\xbeje in eksploziv je prihajalo iz Srednjega vzhoda preko preprodajalcev heroina vzdol\xc5\xbe dobro vzpostavljenih tihotapskih poti. Logisti\xc4\x8dna podpora in usposabljanje sta se izvr\xc5\xa1evala direktno s pomo\xc4\x8djo StB, tako v Pragi kot na oddaljenih pripravljalnih taborih PLO-ja v severni Afriki in Siriji._NEWLINE_Zavedajo\xc4\x8d se vpletenosti in bojazni ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja zaradi njene lastne vpletenosti s sovjetsko varnostno-obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno slu\xc5\xbebo KGB je italijanska komunisti\xc4\x8dna partija vlo\xc5\xbeila ve\xc4\x8d prito\xc5\xbeb sovjetskemu veleposlani\xc5\xa1tvu v Rimu glede \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke podpore Rde\xc4\x8dim brigadam, vendar so bili Sovjeti ali nepripravljeni ali pa nezmo\xc5\xbeni ustaviti StB. To je bilo eno od ve\xc4\x8d dejavnikov, ki so prispevali h koncu prikritega odnosa med Komunisti\xc4\x8dno partijo in KGB-jem in ki je dosegel vi\xc5\xa1ek s popolno prekinitvijo leta 1979._NEWLINE_Italijanska politi\xc4\x8dna analiti\xc4\x8darka in novinarka Loretta Napoleoni je na eni imed konferenc TED (Technology Entertainment and Design) izjavila, da je govorila z "zunanjim sodelavcem" Rde\xc4\x8dih brigad, ki je trdil, da je med poletnimi potovanji med Libanonom in Italijo za pla\xc4\x8dilo preva\xc5\xbeal palestinsko oro\xc5\xbeje sovjetske izdelave na Sardinijo, kjer se je delilo "drugim organizacijam v Evropi"'