b'\n_START_ARTICLE_\nKomarji\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV splo\xc5\xa1nem so komarji vitki dvokrilci z dolgimi nogami in majhne velikosti; najve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeejo nekaj ve\xc4\x8d kot centimeter dol\xc5\xbeine, ve\xc4\x8dina vrst pa je velika samo nekaj milimetrov._NEWLINE_Na glavi imajo \xc5\xbeivali obeh spolov jasno vidno bodalo (proboscis), ki ga na zunaj sestavlja ustna (labium), v vzdol\xc5\xbeni gubi katere se nahajajo druge obustne okon\xc4\x8dine. Sama ustna ne vstopi v rano, njena konica z mnogimi kemoreceptorji sodeluje samo pri iskanju ustreznega mesta za vbod. Pri samicah strukturo za prebadanje tkiva sestavljajo dolge in ostre maksile ter mandibule. Poleg njih v rano vstopita tudi ustnica (labrum) in hipofarinks, ki skupaj tvorita dva kanala, enega za slino in drugega za sesanje teko\xc4\x8dine. Samci nimajo ostrih maksil in mandibul. Poleg obustnih okon\xc4\x8din se na glavi nahajajo \xc5\xa1e majhne sestavljene o\xc4\x8di ter tipalnice, ki so pri samcih grmi\xc4\x8dasto razvejane in sodelujejo pri iskanju samice._NEWLINE_Kot drugi dvokrilci imajo komarji zadnji par kril preobra\xc5\xbeen v kijaste utripa\xc4\x8de. Sprednji par je dolg in ozek, \xc5\xbeile in zadnji rob pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo drobne luskice. Zlagajo jih plosko nad zadkom. Njihova o\xc5\xbeiljenost je pri vseh predstavnikih bolj ali manj enaka; iz \xc5\xbeil izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo majhne luskice, podobne tistim pri metuljih, njihova barva daje krilom nekaterih komarjev pik\xc4\x8dast videz. Noge so dolge in tanke, ob mirovanju komarji zadnji par dr\xc5\xbeijo zna\xc4\x8dilno kvi\xc5\xa1ku in se podlage dr\xc5\xbeijo samo s sprednjima paroma._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke imajo dobro razvito glavo in glede na preostanek telesa zelo \xc5\xa1iroko oprsje. Po celem telesu so porasle s \xc5\xa1\xc4\x8detinami, ki sodelujejo pri plavanju. Dihajo skozi podalj\xc5\xa1ane odprtine sistema vzdu\xc5\xa1nic - spirakle, ki se kot dihalne cevke odpirajo na povr\xc5\xa1ino vode.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVsi komarji imajo vodne li\xc4\x8dinke, ki pa se razlikujejo po lastnostih vodnega telesa, kjer se lahko razvijajo. Samica odlo\xc5\xbei jaj\xc4\x8deca najve\xc4\x8dkrat na povr\xc5\xa1ino vode; pri vrstah iz rodov Culex in Culiseta so zlepljena skupaj v nekak\xc5\xa1ne splave, samice ostalih vrst pa jih izlegajo posami\xc4\x8d bodisi na povr\xc5\xa1ino vode ali v bli\xc5\xbeino vodnega telesa. Li\xc4\x8dinke se izle\xc5\xbeejo iz jaj\xc4\x8dec po okoli 48 urah. Prehranjujejo se ve\xc4\x8dinoma s pra\xc5\xbeivalmi in drugimi mikroorganizmi; s \xc5\xa1\xc4\x8detinami na glavi ustvarjajo vodni tok in jih usmerjajo proti ustom. Nekaj vrst je tudi plenilskih, te lovijo li\xc4\x8dinke drugih komarjev. Premikajo se s trzanjem telesa. Njihov razvoj je tesno odvisen od temperature okolice. Buba prav tako diha z odprtinami, ki se odpirajo skozi gladino vode na povr\xc5\xa1je, vendar so ti dihalni ro\xc5\xbei\xc4\x8dki oz. \xc2\xbbsifoni\xc2\xab\xc2\xa0na zadnjem delu glave. Ta stadij traja od nekaj dni do nekaj tednov. Ko se iz nje izle\xc5\xbee odrasla \xc5\xbeival, uporabi odvr\xc5\xbeen lev kot splav in se iz njega izmota na povr\xc5\xa1je._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjska doba pogostej\xc5\xa1ih vrst komarjev je okoli enega meseca. Ve\xc4\x8dina komarjev je aktivna pono\xc4\x8di ali v somraku, \xc4\x8dez dan po\xc4\x8divajo v skrivali\xc5\xa1\xc4\x8dih. So \xc5\xa1ibki letalci in najve\xc4\x8dkrat ne zaidejo dlje kot nekaj sto metrov od vodnega telesa, kjer so se izlegli. V severnej\xc5\xa1ih delih obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti imajo samo eno generacijo letno, ju\xc5\xbeneje pa se \xc5\xa1tevilo generacij na leto ve\xc4\x8da. Zimo pre\xc5\xbeivijo kot jaj\xc4\x8deca ali odrasle samice.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nKomarji \xc5\xbeivijo primarno v krajih s tropskim podnebjem, vendar je njihova prilagodljivost omogo\xc4\x8dila, da so poselili tudi obmo\xc4\x8dja skoraj do polarnega kroga. Kot dru\xc5\xbeina so tako kozmopoliti. Li\xc4\x8dinke komarjev so pomembna hrana za druge vodne in obvodne \xc5\xbeivali. Tako se z njimi prehranjujejo ribe, li\xc4\x8dinke ka\xc4\x8djih pastirjev in druge \xc5\xbeivali._NEWLINE_Odrasle \xc5\xbeivali se prehranjujejo ve\xc4\x8dinoma z rastlinskim sokom in nektarjem, vendar pa hranljive snovi v njem ne zadostujejo samicam med razvojem jaj\xc4\x8dec. Zadostno koli\xc4\x8dino energije v tem obdobju zagotovijo tako, da sesajo kri vreten\xc4\x8darjev, predvsem sesalcev, pa tudi ptic in plazilcev. Ob piku izbrizga komar v gostitelja slino, ki vsebuje sredstvo proti strjevanju krvi (antikoagulant). Koli\xc4\x8dina izsesane krvi ne predstavlja ve\xc4\x8dje gro\xc5\xbenje gostitelju, so pa komarji zelo pomembni vmesni gostitelji in prena\xc5\xa1alci mnogih patogenih virusov in pra\xc5\xbeivali, ki povzro\xc4\x8dajo bolezni. Med sesanjem krvi oku\xc5\xbeenega gostitelja zaidejo ti organizmi v prebavilo samice komarja. Tam se namno\xc5\xbeijo, vendar ne zmanj\xc5\xa1ajo bistveno njene sposobnosti za pre\xc5\xbeivetje, saj ne povzro\xc4\x8dajo za bolezen zna\xc4\x8dilnih simptomov. Ko samica ponovno sesa na drugem gostitelju, s slino izbrizga vanj tudi patogene, ki so se namno\xc5\xbeili v \xc5\xbelezah slinavkah. Druga pot prenosa je na povr\xc5\xa1ini obustnega aparata.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nKomarji so s sesanjem krvi na \xc4\x8dloveku in prena\xc5\xa1anjem bolezni posredno eden glavnih dejavnikov smrtnosti v tropih. S sesanjem krvi na oku\xc5\xbeenem \xc4\x8dloveku zaidejo povzro\xc4\x8ditelji bolezni v komarjev organizem in ta jih prenese do naslednjega gostitelja, kjer jih s pikom vnese v krvni obtok ter s tem oku\xc5\xbei. Walter Reed, William C. Gorgas in sodelavci iz medicinskega korpusa ameri\xc5\xa1ke vojske so s \xc5\xa1tudijami na Kubi in ob Panamskem prekopu v za\xc4\x8detku 20. stoletja prvi dokazali, da rumeno mrzlico in malarijo prena\xc5\xa1ajo komarji na ta na\xc4\x8din. Ocenjujejo, da komarji v Afriki, Ju\xc5\xbeni in Srednji Ameriki, Mehiki ter velikem delu Azije z nalezljivimi boleznimi oku\xc5\xbeijo okoli 70 milijonov ljudi letno. Med najresnej\xc5\xa1imi boleznimi, ki se prena\xc5\xa1ajo s komarji, so malarija, rumena mrzlica in filarioza. Od teh samo malarija letno povzro\xc4\x8di smrt ve\xc4\x8d kot milijona ljudi, najve\xc4\x8d med njimi otrok v podsaharski Afriki. V razvitih dr\xc5\xbeavah z zmernim podnebjem so ve\xc4\x8dinoma le nadloga, ki povzro\xc4\x8da srbe\xc4\x8de izpu\xc5\xa1\xc4\x8daje, vendar \xc5\xa1e vedno povzro\xc4\x8dijo nekaj smrti vsako leto._NEWLINE_Komarja med samim prehranjevanjem \xc4\x8dlovek redko zazna. Pik postane opazen \xc5\xa1ele zaradi imunskega odziva na slino in antikoagulante, ki jih komar vbrizga v rano. Imunski sistem v odgovor na antigene v njih tvori protitelesa in vnetne spojine, ki povzro\xc4\x8dijo srbe\xc4\x8dico in lokalno oteklino. Pri otrocih se to zgodi v roku 24 ur od pika, ta doba pa se skraj\xc5\xa1a, ko postane imunski sistem ob\xc4\x8dutljivej\xc5\xa1i ob ponavljajo\xc4\x8dih se pikih komarjev. Nekateri ljudje postanejo s\xc4\x8dasoma neob\xc4\x8dutljivi na antigene v komarjevi slini, pri drugih pa se razvije preob\xc4\x8dutljivost in pri njih spro\xc5\xbei pik obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e vnetje, ki ga spremljajo izpu\xc5\xa1\xc4\x8daji in druge ko\xc5\xbene tvorbe.\n_START_SECTION_\nNadzor\n_START_PARAGRAPH_\nZa omejevanje \xc5\xa1kodljivega vpliva komarjev na \xc4\x8dloveka uporabljamo dva glavna pristopa: zatiranje populacij komarjev in sredstva, ki prepre\xc4\x8dujejo stik komarjev z ljudmi. Ukrepi se izvajajo tako na ravni organiziranih dejavnosti na ve\xc4\x8djem obmo\xc4\x8dju, kot tudi na ravni vsakega posameznika. Naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1a je kombinacija ve\xc4\x8d metod._NEWLINE_Zatiranje komarjev je lahko usmerjeno proti li\xc4\x8dinkam ali odraslim \xc5\xbeivalim in se izvaja na tri na\xc4\x8dine: s kemijskimi spojinami (insekticidi), izsu\xc5\xa1evanjem vodnih teles, kjer se razmno\xc5\xbeujejo, in naseljevanjem naravnih plenilcev. Te metode morajo biti dovolj temeljite da so lahko u\xc4\x8dinkovite, zato se tovrstni ukrepi izvajajo na dr\xc5\xbeavni ali ob\xc4\x8dinski ravni. Med naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1imi plenilci so ka\xc4\x8dji pastirji, ki lovijo osebke vseh stadijev, preu\xc4\x8dujejo pa tudi mo\xc5\xbenost biolo\xc5\xa1ke kontrole z li\xc4\x8dinkami rodu Toxorhynchites, ki plenijo li\xc4\x8dinke drugih komarjev. \xc5\xa0iroko uporabljana za zatiranje komarjev sta bila DDT in dieldrin, s katerima so na nekaterih o\xc5\xbejih endemnih obmo\xc4\x8djih malarije v 50. in 60.-ih letih uspeli iztrebiti komarje, vendar so projekt ustavili zaradi omejenega u\xc4\x8dinka in \xc5\xa1kodljivega vpliva DDT-ja na okolje. Te\xc5\xbeavo predstavlja tudi to, da so ob dolgotrajni izpostavljenosti komarji postali odporni na DDT in dieldrin, zaradi \xc4\x8desar je bilo potrebno razviti zapletenej\xc5\xa1e (in dra\xc5\xbeje) spojine, kar je zmanj\xc5\xa1alo mo\xc5\xbenost kemijske kontrole v nerazvitih dr\xc5\xbeavah. Razmeroma enostaven ukrep je tudi izsu\xc5\xa1evanje ali odstranjevanje manj\xc5\xa1ih vodnih teles, kjer \xc5\xbeivijo li\xc4\x8dinke komarjev (npr. lon\xc4\x8dkov z rastlinami, odvr\xc5\xbeenih avtomobilskih pla\xc5\xa1\xc4\x8dev, kolesnic ipd.)._NEWLINE_Na ravni posameznika se lahko prepre\xc4\x8di komarjem dostop do ko\xc5\xbee s fizi\xc4\x8dnimi in kemijskimi metodami. Med najpomembnej\xc5\xa1imi inovacijami za zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila pikov komarjev so mre\xc5\xbee proti komarjem, ki razgrnjene nad posteljo prepre\xc4\x8dujejo njihov dostop do \xc4\x8dloveka pono\xc4\x8di, ko so najbolj aktivni. Ve\xc4\x8dkrat jih tudi prepojijo z insekticidom. Podnevi se na obmo\xc4\x8djih z veliko komarji priporo\xc4\x8da no\xc5\xa1enje dolgih obla\xc4\x8dil. Med repelenti se najve\xc4\x8d uporabljajo rastlinski izvle\xc4\x8dki, npr. navadne melise, limonine trave ipd., ter N,N-dietil-meta-toluamid, bolj znan pod imenom DEET. Srbe\xc4\x8de izpu\xc5\xa1\xc4\x8daje, ki jih povzro\xc4\x8dajo piki, oskrbujejo z antihistaminiki, u\xc4\x8dinkovita pa sta tudi kis in amonijak.\n_START_SECTION_\nSistematika in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i ohranjeni fosilni primerek komarja je samica vrste Burmaculex antiquus iz jantarja v Mjanmaru, katerega starost ocenjujejo na 90-100 milijonov let. Vendar pa so komarji verjetno precej starej\xc5\xa1a skupina, saj je izumrla sestrska dru\xc5\xbeina Chaoboridae opisana po fosilih iz jure, starih okoli 150 milijonov let in so torej komarji stari vsaj toliko. Komarji imajo mehak skelet, zato se primerki ohranijo le izjemoma, kot je v primeru, da jih zalije drevesna smola in se spremeni v jantar._NEWLINE_Komarje in njihove sorodnike uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo na osnovi telesnih zna\xc4\x8dilnosti v nedvoumno monofiletski ni\xc5\xbeji red Culicomorpha. Na podlagi zgradbe obustnega aparata domnevajo, da so se s krvjo prehranjevali \xc5\xbee predniki komarjev in ostalih dru\xc5\xbein, ki jih uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v ta ni\xc5\xbeji red, od takrat pa se je ta zna\xc4\x8dilnost sekundarno izgubila pri nekaterih predstavnikih. Po manj uveljavljeni teoriji se je prehranjevanje s krvjo razvilo ve\xc4\x8dkrat lo\xc4\x8deno. Sorodnost komarjev in drugih dru\xc5\xbein \xc5\xa1e ni natan\xc4\x8dno pojasnjena, splo\xc5\xa1no sprejeto je le, da je sestrska skupina komarjem dru\xc5\xbeina Chaoboridae._NEWLINE_Tradicionalno delimo komarje na tri poddru\xc5\xbeine: Anophelinae, Culicinae in Toxorhynchitinae. Slednjo sestavlja samo en rod komarjev (Toxorhynchites), odrasli osebki katerega so nenavadno veliki in barviti, plenilske li\xc4\x8dinke pa lovijo tudi li\xc4\x8dinke drugih vrst komarjev. Novej\xc5\xa1e \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo, da je Toxorhynchites dejansko zelo specializiran rod znotraj poddru\xc5\xbeine Culicinae._NEWLINE_V Evropi \xc5\xbeivi okoli 120 vrst komarjev, kar je glede na skupno \xc5\xa1tevilo vrst malo, a so njihove populacije zelo velike. V zadnjem \xc4\x8dasu opa\xc5\xbeajo spreminjanje arealov nekaterih vrst, verjetno kot posledica globalnih sprememb podnebja. Tudi v Sloveniji odmeven primer je tigrasti komar (Aedes albopictus), ki izvira iz Azije in se v zadnjih letih \xc5\xa1iri po Sredozemlju.'