b'\n_START_ARTICLE_\nSto\xc5\xbeice\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nPoimenovane so po \xc5\xa1tevilnih stogih ali kopah sena in \xc5\xbeita, ki jih je bilo videti na travnikih pred vasjo, dokler jih niso nadomestili kozolci.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBlizu pokopali\xc5\xa1kega zidu pri cerkvi svetega Jurija so na\xc5\xa1li ostanke rimske stavbe in razli\xc4\x8dne drobne ostanke (novce, posodo) iz Avgustove dobe; nekateri trdijo da je del pokopali\xc5\xa1kega zidu za cerkvijo ostanek rimskega obzidja, iz \xc4\x8desar bi mogli sklepati da je bila tod manj\xc5\xa1a rimska voja\xc5\xa1ka posadka. Sto\xc5\xbeice se prvi\xc4\x8d omenjajo leta 1451. Stari ljudje v Posavju znajo povedati, da je bila v Sto\xc5\xbeicah \xc5\xbee davno romarska cerkev sv. Sobote, pomembno zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de vernikov iz bli\xc5\xbenje in daljne okolice. Sedanja cerkev v Sto\xc5\xbeicah je vsaj poznogotska in se prvi\xc4\x8d omenja leta 1526, potem je bila ve\xc4\x8dkrat prezidana. Ni znano zakaj so romanje opustili \xe2\x80\x93 morda so ga protestanti zatrli in se kasneje ni obnovilo, morda pa zato ker so Posavci za\xc4\x8deli hoditi na bo\xc5\xbejo pot k sv. Roku v Dravlje ( 16. avgusta) v zahvalo in zaobljubo, da je prenehala ve\xc4\x8d let trajajo\xc4\x8da ku\xc5\xbena epidemija, ki je Posavce mo\xc4\x8dno prizadela. Cerkvi sv. Jurija v Sto\xc5\xbeicah (po besedah farnega kronista, neprimerno lep\xc5\xa1i od farne cerkve) se je spet pove\xc4\x8dal pomen, ko so okrog nje uredili, premestili \xc2\xa0pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de (1787), ki je bilo do takrat pri farni cerkvi na Je\xc5\xbeici._NEWLINE_Sto\xc5\xbeice so bile pred zadnjo veliko vojno velika vas z novo nastajajo\xc4\x8dim naseljem v smeri proti Ljubljani, na obeh straneh takratne Titove ceste, danes pa Dunajske ceste. V tem zgornjem delu Sto\xc5\xbeic je bila najbolj znana stara Urban\xc4\x8dkova gostilna, kasneje je bila odprta gostilna pri Jan\xc4\x8detu \xe2\x80\x93 Ramov\xc5\xbeu s \xc5\xa1pecarijsko trgovino, neposredno pred vojno pa gostilna pri Gusteljnu Pe\xc4\x8dniku. Za Ramov\xc5\xbeem je bil Sokolski dom. V tem zgornjem delu Sto\xc5\xbeic je bilo sedem kmetij in velika Buzzolinijeva hi\xc5\xa1a, znana pred prvo vojno in po njej kot\xc2\xa0 salamfabrika, konfekcijska delavnica in tovarna gor\xc4\x8dice. V tem delu je bila ob glavni cesti \xc5\xa1pecerijska trgovina Staneta Pe\xc4\x8dnika, Jerkova pekarija, zdravnik dr. Miro Jam\xc5\xa1ek in fotograf Lampi\xc4\x8d. Novo naselje na desni strani ceste proti Ljubljani so imenovali \xc4\x8ci\xc4\x8dkarija._NEWLINE_Spodnji del Sto\xc5\xbeic pod je\xc5\xbeo pa je bil prava kme\xc4\x8dka vas z velikimi in srednjimi grunti._NEWLINE_11. Aprila 1941 je Sto\xc5\xbeice zasedla italijanska vojska. Lokalno prebivalstvo je pri\xc4\x8delo ustanavljati odbore OF. 30. Novembra 1941 sta bila po izdaji dveh doma\xc4\x8dinov aretirana dva \xc4\x8dlana OF, Lojze Trtnik in Vinko Snoj. Po mu\xc4\x8denju in pretepanju, ki so ju izvajali italijanski karibinjeri, je Lojze Trtnik umrl, Vinko Snoj pa postal te\xc5\xbeki invalid. Po vojni je prejel za svoje zasluge partizansko spomenico, red bratstva in enotnosti, medalje za hrabrost, zasluge za narod in red dela III._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni se je pri\xc4\x8delo pospe\xc5\xa1eno graditi. V zgornjem delu vasi je nastala velika stanovanjska soseska, zgrajene so bile blokovske soseske (Bratov\xc5\xa1eva plo\xc5\xa1\xc4\x8dad, BS3\xe2\x80\xa6). Po osamosvojitvi Slovenije je Sto\xc5\xbeice presekala tudi nova ljubljanska obvoznica, kasneje je bilo zgrajeno tudi novo blokovsko naselje na vzhodni strani Dunajske ceste in Dunajski kristali ob obvoznici. Najbolj znana novej\xc5\xa1a pridobitev v Sto\xc5\xbeicah, pa je zagotovo \xc5\xa1portni center Sto\xc5\xbeice z nogometnim \xc5\xa1tadionom in ko\xc5\xa1arkarsko dvorano. Ta del se danes imenuje Nove Sto\xc5\xbeice. Spodnji del vasi je deloma ohranil svojo va\xc5\xa1ko podobo vse do danes, kljub temu pa nekateri deli propadajo ali pa se poleg jedra gradi vrste hi\xc5\xa1, ki ne zbujajo upanja, da bi se jedro ohranilo. Zaradi pomanjkanja volje po ohranitvi starega dela vasi se Sto\xc5\xbeicam v prihodnosti najverjetneje obeta, da se bodo zlile z mestom Ljubljana, na nekdanjo vas pa bo spominjalo le \xc5\xa1e ime in stari zapisi._NEWLINE_\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1787 Sto\xc5\xbeice \xe2\x80\x93 26 hi\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 176 prebivalcev. Leta 1936 je bilo v Sto\xc5\xbeicah 139 volivcev, od tega 82 delavcev, med katere so \xc5\xa1teli tudi kme\xc4\x8dke hlapce in male obrtnike. Kmetov je bilo 32. Delavcev je bilo na skupno \xc5\xa1tevilo volivcev skoraj 59 odstotkov._NEWLINE_Grobnica padlih v NOB - Takoj po osvoboditvi leta 1945 so svojci padlih partizanov in drugih \xc5\xbertev NOB z Je\xc5\xbeice ustanovili odbor za prevoz padlih borcev. Odbor, ki mu je predsedoval Otmar Kolenc iz Sto\xc5\xbeic, se je lotil tudi gradnje skupne grobnice za prekopane borce. Odbor je \xc5\xbee 4. Novembra organiziral pogreb 12 padlih borcev, katerih posmrtne ostanke so pokopali na Dolenjskem in Gorenjskem ter jih pripeljali v Sto\xc5\xbeice. Idejno zasnovo za celotno partizansko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de s partizansko grobnico kot spomenikom NOB\xc2\xa0 je napravil ing. arhitekt Ivo Spin\xc4\x8di\xc4\x8d iz Be\xc5\xbeigrada. Gradbena dela za grobnico je prevzel zidarski mojster Ivan Erjavec z Je\xc5\xbeice. Oktobra 1946 je odbor organiziral sve\xc4\x8dan prenos krst iz za\xc4\x8dasnih grobnic in jih polo\xc5\xbeil v novozgrajeno grobnico. Tedaj so v novo grobnico poleg 12 polo\xc5\xbeili k po\xc4\x8ditku \xc5\xa1e osem prekopanih borcev, doma\xc4\x8dinov in \xc5\xa1tiri neznane borce 29. Hercegovske divizije, ki so po osvoboditvi umrli v Savljah, kjer je bila za\xc4\x8dasna voja\xc5\xa1ka bolni\xc5\xa1nica v tovarni Tonosa. Temeljni kamen za spomenik \xe2\x80\x93 obelisk so polo\xc5\xbeili leta 1948, vse pa je bilo zgrajeno leta 1950. Tedaj je odbor za prevoz padlih borcev celotni objekt predal odboru krajevnega zdru\xc5\xbeenja borcev NOB Danile Kumar, ta pa je imenoval pododbor, ki je prevzel celotno skrb za vzdr\xc5\xbeevanje grobnice._NEWLINE_Cerkev svetega Jurija s pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dem - Cerkev iz 15. stol., s pravokotnim prezbiterijem in baro\xc4\x8dnim zvonikom. V 80. letih 20. stol. preurejena (F. Kvaternik). Rezbarjeni oltarji A. Jelov\xc5\xa1ka in A. Rov\xc5\xa1ka. Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de (1797) s kri\xc5\xbeem, spomenikom 1. svetovne vojne in starimi nagrobniki._NEWLINE_Hi\xc5\xa1a Dunajska 175 (ne obstaja ve\xc4\x8d) - Pritli\xc4\x8dna hi\xc5\xa1a, nekdaj trgovina, ima prizidan dvori\xc5\xa1\xc4\x8dni trakt. Vzdol\xc5\xbena pet osna fasada z vhodom in mansardo nad njim v centralni osi. Pravokoten, kamnit portal z letnico 1881. Streha je dvokapna s \xc4\x8dopi. Hi\xc5\xa1a je poru\xc5\xa1ena. Na mesu kjer je stala so zgradili manj\xc5\xa1e stanovanjske bloke._NEWLINE_Arena Sto\xc5\xbeice \xe2\x80\x93 Ko\xc5\xa1arkarska dvorana zgrajena leta 2010, v kateri je potekalo evropsko ko\xc5\xa1arkarsko prvenstvo_NEWLINE_Stadion Sto\xc5\xbeice \xe2\x80\x93 Nogometni stadion, zgrajen leta 2010, ki je najve\xc4\x8dji v Sloveniji.\xc2\xa0'