b'\n_START_ARTICLE_\nEvropski divji bezeg\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nV vi\xc5\xa1ino ta zelo gost grm dose\xc5\xbee do 3 metre, ima pa zelo plitev in razvejan koreninski sistem. Listi so dolgi med 10 in 25 cm in so lihopernato sestavljeni iz od 5 do 7 cm dolgih listi\xc4\x8dev. Cvetovi so rumenkasto zelene barve in so zdru\xc5\xbeeni v pokon\xc4\x8dna jaj\xc4\x8dasta grozdasta socvetja. V Sloveniji cveti od aprila do junija, iz oplojenih cvetov pa se razvijejo rde\xc4\x8di plodovi, ki so hrana pticam in mnogim drugim \xc5\xbeivalim._NEWLINE_\xc5\xa0iri se s pomo\xc4\x8djo semen, ki jih s svojimi iztrebki razna\xc5\xa1ajo ptice.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nEvropski divji bezeg se je v tradicionalni medicini severnoameri\xc5\xa1kih staroselcev uporabljal kot sredstvo za povzro\xc4\x8danje bruhanja (emetik) in za laj\xc5\xa1anje ka\xc5\xa1lja, ko\xc5\xbenih bolezni in pri ginekolo\xc5\xa1kih te\xc5\xbeavah._NEWLINE_Les divjega bezga so neko\xc4\x8d uporabljali za rezljanje drobnih lesenih izdelkov, listje pa za odganjanje mr\xc4\x8desa. Surovi plodovi niso u\xc5\xbeitni, po termi\xc4\x8dni obdelavi pa se lahko u\xc5\xbeivajo, \xc4\x8de se iz njih odstranijo semena, ki so strupena.'