b"\n_START_ARTICLE_\nSilvester Komel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini uslu\xc5\xbebenca Leopolda in gospodinje Venceslave Komel v Ro\xc5\xbeni Dolini pri Gorici. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v Gradi\xc5\xa1\xc4\x8du ob So\xc4\x8di (sedaj italijansko Gradisca d'Isonzo), nato v Ljubljani \xc5\xa1olo za umetno obrt (1947-1952) in Akademijo za likovno umetnost in oblikovanje (1953-1958) pri profesorju Gabrijelu Stupici in Mariju Preglju, ter leta 1968 diplomiral._NEWLINE_\xc5\xbde od leta 1958 je pou\xc4\x8deval na osnovni \xc5\xa1oli v Mirnu; leta 1980 se je zaradi bolezni upokojil in se povsem posvetil slikarstvu. Od zgodnjih 60-tih let 20. stoletja se je eksperimentalno ukvarjal z abstraktnim slikarstvom, \xc5\xa1e posebej ga je zanimala kra\xc5\xa1ka krajina (Vrta\xc4\x8da, 1960, Izbokline, 1961; Zapu\xc5\xa1\xc4\x8deni kamnolom, 1962; Sekvenca, 1963); v za\xc4\x8detku 70-tih let je ustvaril impulzivno in v barvno znakovnost strjeno podobo krajine (Ru\xc5\xa1enje te\xc5\xbenosti, 1971; Nenadno do\xc5\xbeivetje, 1971; Enkratno sporo\xc4\x8dilo, 1972). Komel je s temi deli v slovenskem slikarstvu uveljavil abstraktni iluzionizem, pri katerem je intenzivno osvetljena barva temeljno vsebinsko izrazilo. Govorico barve, ki je bila v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du njegovega zanimanja, je analiti\xc4\x8dno in identifikacijsko pojmoval kot bistveno sestavino slikarskega sporo\xc4\x8dila znotraj dinami\xc4\x8dno vzburjenega  kozmi\xc4\x8dno do\xc5\xbeivetega prostora (So\xc5\xbeitje, 1981; Neusahljivi vir, 1982; Kozmi\xc4\x8dno vzdu\xc5\xa1je, 1983). Komel je bil zelo ploden slikar, ustvaril je okoli 1.000 del, predvsem v olju in akrilu, \xc5\xa1tevilna del so v ve\xc4\x8djih formatih. Skupinsko ali samostojno je razstavljal na ve\xc4\x8d deset razstavah tako v domovini kakor tudi v tujini (Ljubljana, Jesenice, Gorica, Murska Sobota, Bonn, Genova, Trst, Novi Sad, Bovec, Tolmin, Skopje, Coventry, Piombio itd.) Jeseni 2019 so mu pripravili obse\xc5\xbeno razstavo v Galeriji Pre\xc5\xa1ernovih nagrajencev v Kranju."