b'\n_START_ARTICLE_\nFinska\n_START_SECTION_\nOsnovni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nUradno ime je Republika Finska ali pa kar na kratko Finska. Njeno glavno mesto je Helsinki. Finska je po dr\xc5\xbeavni ureditvi parlamentarna republika. Od leta 2012 je predsednik Sauli Niinist\xc3\xb6. Finska ima dvanajst provinc, ki so razdeljene v upravna okro\xc5\xbeja. Ima tudi vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ter ob\xc4\x8dinska in okrajna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Finska se je osamosvojila 6. decembra 1917, od leta 1995 pa je \xc4\x8dlanica Evropske Unije. Preden je Finska vstopila v evropsko unijo, je bila njena denarna valuta finska marka, sedaj pa imajo evro. Finska je velika kar 337.030\xc2\xa0km\xc2\xb2. Od tega je 305.470\xc2\xa0km\xc2\xb2 kopnega in 31.560\xc2\xa0km\xc2\xb2 vode. \xc4\x8ceprav je dr\xc5\xbeava tako velika, ima malo prebivalcev. Zadnji podatki so znani od julija 2007, takrat naj bi jih bilo 5.238.460, kar je 17 prebivalcev na km\xc2\xb2. Povpre\xc4\x8dna \xc5\xbeivljenjska doba pri mo\xc5\xa1kih je okoli 75 let, pri \xc5\xbeenskah pa 82 let. Najve\xc4\x8dji procent prebivalcev imajo seveda Finci, ki jih je 93.4\xc2\xa0%. Ker pa je bila Finska v zgodovini pod \xc5\xa0vedsko vladavino, je \xc5\xa1e danes na Finskem 5.7\xc2\xa0% \xc5\xa0vedov. Ostali procent pa zapolnjujejo \xc5\xa1e Rusi, Estonci, Romi in Samiji._NEWLINE_Finska ima dva uradna jezika: fin\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki se uporablja v 92\xc2\xa0%, ter \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki jo uporabljajo samo v 6\xc2\xa0%. Na Laponskem skrajnem severu pa ljudstvo Sami uporablja svoj jezik. Fin\xc5\xa1\xc4\x8dina spada v ugrofinsko skupino jezikov. Najbolj popularen tuji jezik je angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo tudi govori ve\xc4\x8dina ljudi. Na Finskem \xc5\xbee od leta 1923 velja popolna svoboda veroizpovedi. Najbolj raz\xc5\xa1irjena je protestantska vera, imajo pa tudi pravoslavne manj\xc5\xa1ine, \xc4\x8deprav je dr\xc5\xbeava priznala obe veri._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava ima mo\xc4\x8dno razvite \xc5\xa1tevilne industrijske panoge, saj kovinska, elektronska ter tehni\xc4\x8dna industrija skupaj predstavlja 50\xc2\xa0% izvoz, lesna pa 30\xc2\xa0%. Je tudi vodilna dr\xc5\xbeava v uporabi interneta, \xc5\xa1tevilo uporabe mobilnikov pa \xc5\xbee presega \xc5\xa1tevilo stacionarnih telefonskih storitev. Nokia je ena od najbolj poznanih podjetij na Finskem. _NEWLINE_Finska zastava je sestavljena iz dveh barv: modre, ki predstavlja jezera, in bele, ki predstavlja sneg.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDolga stoletja sta na razvoj Finske odlo\xc4\x8dilno vplivali mo\xc4\x8dni sosednji dr\xc5\xbeavi, \xc5\xa0vedska in pozneje Rusija. Kljub temu se je Fincem, ki se po jeziku in kulturi opazno razlikujejo od germanskih in slovanskih narodov, posre\xc4\x8dilo obvarovati narodno samobitnost. Predniki sedanjih Fincev so pri\xc5\xa1li z vzhoda pred nekaj tiso\xc4\x8dletji. O njihovi kulturi in \xc5\xbeivljenju vemo zelo malo, vendar pa so jezikoslovne raziskave nekoliko osvetlile tudi daljno preteklost. Ve\xc4\x8dina jezikoslovcev meni, da sta neko\xc4\x8d obstajala skupni ugrofinski prajezik in sklenjeno naselitveno ozemlje ki naj bi se domnevno razprostiralo med Uralom in Volginim kolenom. Od tam so se pred \xc5\xa1tirimi ali petimi tiso\xc4\x8dletji odpravile skupine ljudstev na \xc5\xa1irjave evroazijske ni\xc5\xbeine. Fin\xc5\xa1\xc4\x8dini je sorodna eston\xc5\xa1\xc4\x8dina in v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dina. Tudi lapon\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki je \xc5\xa1e ohranjena ponekod v severni Skandinaviji, spada v isto ugrofinsko jezikovno dru\xc5\xbeino. Doslej ni bilo mogo\xc4\x8de natan\xc4\x8dno ugotoviti. kdaj so predniki dana\xc5\xa1njih Fincev prodrli na ozemlje sedanje Finske. Okoli 1. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1. so bili naseljeni ob Baltskem morju, od koder so se verjetno v prvih stoletjih po na\xc5\xa1em \xc5\xa1tetju preselili na obmo\xc4\x8dje ju\xc5\xbene Finske._NEWLINE_Tesnej\xc5\xa1e stike z zahodnim svetom so za\xc4\x8deli Fincem utirati kr\xc5\xa1\xc4\x8danski misijonarji, ki so v l. stoletju pri\xc5\xa1li s \xc5\xa0vedskega tudi na Finsko. Malo pozneje so misijonarji iz Novgoroda \xc5\xa1irili pravoslavno vero po vzhodnem delu Finske. \xc5\xa0e zdaj pripada pravoslavju nekaj odstotkov Fincev, ki so druga\xc4\x8de ve\xc4\x8dinoma protestantske veroizpovedi. Dejanski pritegnitvi je v 13. stoletju sledila uradna vklju\xc4\x8ditev ve\xc4\x8dine finskega ozemlja pod \xc5\xa1vedsko gospostvo. \xc5\xa0vedska je pomikala finsko mejo vedno bolj proti severu in vzhodu, zato se je zapletala v voja\xc5\xa1ke spopade z Rusijo. Posledica Napoleonovih vojn je bila, da se je morala \xc5\xa0vedska odre\xc4\x8di oblasti na Finskem. Car Aleksander I. (1777-1825) je leta 1808 ukazal ruski vojski znova zasesti Finsko in ta je postala samostojna velika vojvodina pod_NEWLINE_rusko vrhovno oblastjo._NEWLINE_Finsko prebivalstvo si je v 19. stoletju pridobivalo v notranjih razmerah vedno ve\xc4\x8d pravic_NEWLINE_soodlo\xc4\x8danja in hkrati se je krepila narodna zavest, ki se je opirala na lastni jezik. Kulturo in zgodovino Fincev, Car Nikolaj II. (1868-1918) je v tem videl ogro\xc5\xbeanje ruske oblasti in je v okviru splo\xc5\xa1nega porusevanja odvzel Finski avtonomijo, kar pa je izzvalo silen odpor. Odcepitev od Rusije se je Finski posre\xc4\x8dila \xc5\xa1ele v vrtincu oktobrske revolucije leta 1917. Razre\xc5\xa1evanje narodnega vpra\xc5\xa1anja pa je preglasil razredni spopad, ki se je stopnjeval v kratko, vendar krvavo dr\xc5\xbeavljansko vojno med me\xc5\xa1\xc4\x8danskimi in naprednimi silami. Pod vodstvom barona Carla Gustafa Mannerheima (1867-1951) je tako imenovano rde\xc4\x8do gardo, ki seje bojevala za revolucionarno preobrazbo finske dru\xc5\xbebe po sovjetskem zgledu, premagala bela garda ob podpori nem\xc5\xa1kih \xc4\x8det. Na\xc4\x8drti, da bi uvedli kraljevino so se leta 1918 izjalovili in dr\xc5\xbeavni zbor je leta 1919 sprejel republikansko ustavo ter tako ustvaril temelj za demokrati\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavno ureditev. Leta 1920 je novo sovjetsko vodstvo z mirom v Dorpatu priznalo samostojnost Finske. \xc5\xbdelje Sovjetske zveze, da bi okrepila politi\xc4\x8dni vpliv na Finsko in pridobila vibor\xc5\xa1ko pokrajino pa so pripeljale do finsko-sovjetske zimske vojne leta 1939. Finska, prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena sama sebi, se je lahko le malo \xc4\x8dasa upirala mogo\xc4\x8dni sosedi in je morala ob sklenitvi miru v Moskvi leta 1940 prepustiti Sovjetski zvezi precej ozemlja. V drugi svetovni vojni se je z \xc5\xbeeljo, da bi znova pridobila izgubljeno ozemlje, od leta 1941 bojevala na strani nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije. Ko je za\xc5\xa1la v brezizhoden polo\xc5\xbeaj, je sklenila leta 1944 z Rusijo premirje. Nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete, ki so delovale na severnem Finskem, so potem med umikanjem razdejale \xc5\xa1tevilne ceste, mostove, \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge in naselja. Mesto Rovaniemi ob polarnem krogu je bilo skoraj popolnoma poru\xc5\xa1eno. Zaradi dolo\xc4\x8dil mirovne pogodbe, sklenjene leta 1947, in zlasti zaradi obremenjujo\xc4\x8dih popla\xc4\x8dil vojne \xc5\xa1kode je za\xc5\xa1la Finska v gospodarsko in politi\xc4\x8dno odvisnost od Sovjetske zveze. Finskemu dr\xc5\xbeavnemu dr\xc5\xbeavnemu vodstvu pa se je vendarle posre\xc4\x8dilo izogniti se navzkri\xc5\xbejem zaradi ruskih interesov in hkrati ohraniti neodvisnost dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nPredsednika dr\xc5\xbeave volijo od leta 1988 na neposrednih volitvah, kar je \xc5\xa1e okrepilo od strankarskih razmerij v parlamentu neodvisni polo\xc5\xbeaj dr\xc5\xbeavnega poglavarja. Mo\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj finskega predsednika z daljnose\xc5\xbenimi pristojnostmi pri odlo\xc4\x8danju izvira iz \xc4\x8dasa oblikovanja republike. Temelje nacionalno naravnane politike v povojnem obdobju je izoblikoval Kusti Juho Paasikivi (1870-1956), ki je bil predsednik dr\xc5\xbeave v letih 1946-1956. Predvsem je bilo treba postaviti \xc5\xa1e vedno te\xc5\xbeavna razmerja z veliko vzhodno sosedo na trdno, obvladljivo podlago mirnega so\xc5\xbeitja. Temu je bila namenjena leta 1948 sklenjena pogodba o prijateljstvu in pomo\xc4\x8di, ki so jo pozneje \xc5\xa1e nekajkrat podalj\xc5\xa1ali. Politik Urho Kaleva Kekkonen (1900-1986), ki je v letih 1950-1956 vodil kot ministrski predsednik razli\xc4\x8dne vlade in potem kot predsednik dr\xc5\xbeave tri desetletja mo\xc4\x8dno usmerjal finsko politiko, je nadaljeval zastavljeno vzhodno politiko in si prizadeval za utrditev finske nevtralnosti. Tak\xc5\xa1no smer finske zunanje politike je ohranil tudi Mauno Koivisto. Proporcionalna volilna ureditev podpira finsko ve\xc4\x8dstrankarstvo, toda nobena stranka, ki si je pridobila vstop v Dr\xc5\xbeavni zbor (Eduskunta), ni bila \xc5\xa1e nikoli dovolj mo\xc4\x8dna, da bi_NEWLINE_dosegla absolutno ve\xc4\x8dino. Za finsko politi\xc4\x8dno dogajanje so zato zna\xc4\x8dilne koalicijske vlade in pogoste spremembe v njihovi sestavi. V koalicijskih vladah prevladuje od leta 1933 sodelovanje med Socialnodemokratsko in Sredinsko stranko (prej\xc5\xa1njo Agrarno zvezo)._NEWLINE_Vse najpomembnej\xc5\xa1e odlo\xc4\x8ditve sprejmejo v prestolnici Helsinki, kajti dvanajst finskih upravnih pokrajin ima le malo politi\xc4\x8dnega vpliva. Ob\xc4\x8dinam sicer pripada nekaj samostojnosti, vendar pa je tudi v njih opazen mo\xc4\x8den vpliv osrednje oblasti. Zaradi posebnosti v zgodovini ima poseben polo\xc5\xbeaj Alandsko oto\xc4\x8dje v Botnijskem zalivu. Otoke so ve\xc4\x8dinoma poselili \xc5\xa0vedi in zato je na njih \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dina _NEWLINE_\xc5\xa1e zdaj uradni jezik; finsko ime Ahvenanmaa uporablja le malokdo. Granitni otoki so leta 1809 pripadli skupaj s Finsko Rusiji, ob osamosvojitvi Finske leta 1917 pa so oto\xc4\x8dani \xc5\xbeeleli dose\xc4\x8di priklju\xc4\x8ditev k \xc5\xa0vedski. Toda po razsodbi Dru\xc5\xa1tva narodov je oto\xc4\x8dje postalo del finske dr\xc5\xbeave, vendar s pravico do samouprave. Leta 1951 je oto\xc4\x8dje dobilo obse\xc5\xbeno notranjo avtonomijo._NEWLINE_Finska se je po drugi svetovni vojni razvila v sodobno industrijsko dr\xc5\xbeavo. \xc5\xa0e pred nekaj desetletji je \xc5\xbeivljenjska raven opazno zaostajala za \xc5\xa1vedsko, zaradi \xc4\x8desar si je veliko prebivalcev poiskalo delo v bogatej\xc5\xa1i sosednji dr\xc5\xbeavi. Kljub vsemu se v so\xc5\xbeitju med Finci in \xc5\xa1vedsko govore\xc4\x8do manj\xc5\xa1ino doslej niso pojavljale nikakr\xc5\xa1ne napetosti. Dele\xc5\xbe finskih \xc5\xa0vedov se je v zadnjih desetletjih zmanj\xc5\xa1al na nekaj odstotkov vsega prebivalstva._NEWLINE_Zbolj\xc5\xa1anje gospodarskih razmer je odprlo tudi mo\xc5\xbenosti za uresni\xc4\x8devanje zamisli o socialni dr\xc5\xbeavi. Z nekaj obotavljanja in morda ne tako dosledno kot v skandinavskih sosedah so tudi na Finskem v \xc5\xa1estdesetih in sedemdesetih letih temeljiteje oblikovali mre\xc5\xbeo socialnega varstva. Zdaj zagotavlja Finska z razvitim socialnim skrbstvom, zdravstvom in izobra\xc5\xbeevanjem svojim dr\xc5\xbeavljanom vi\xc5\xa1jo raven storitev kot ve\xc4\x8dina drugih evropskih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nPokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nFinska je de\xc5\xbeela prehodov, v njeni naravi ni nenadnih sprememb in ve\xc4\x8djih vi\xc5\xa1in. Dve tretjini polagoma proti severozahodu dvigajo\xc4\x8de se, ve\xc4\x8dinoma z gozdovi porasle de\xc5\xbeele ne dosega 200 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine. Samo na skrajnem severozahodu sega na Finsko del Skandinavskega gorovja in v njem je tudi 1.324 metrov visoki vrh Haltiatunturi._NEWLINE_Ozemlje na prehodu z ruskih ravnin na Skandinavski polotok, je po geolo\xc5\xa1ki zgradbi del Baltskega \xc5\xa1\xc4\x8dita. V ve\xc4\x8d milijonih let so naravne sile ve\xc4\x8dinoma iz metamorfnih kamnin (gnajs, granit) sestavljeno gorovje mo\xc4\x8dno razjedle, razdrobile, zni\xc5\xbeale in uravnale. Trdno skalno podlago zdaj skoraj povsod prekriva bolj ali manj debela plast ledenodobnih nanosov, se pravi gru\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je ostal po zadnji ledeni dobi za staljenim ledom. Kjer se je dalj \xc4\x8dasa zadr\xc5\xbeevalo \xc4\x8delo umikajo\xc4\x8de se ledene gmote, so nastali dolgi hrbti in nasipi, ki prekinjajo ravnino. Na \xc5\xa1tevilnih koncih de\xc5\xbeele sre\xc4\x8dujemo manj\xc5\xa1e \xc4\x8delne morene in druge ledenodobne tvorbe denimo podledeni\xc5\xa1ke vr\xc5\xa1aje in pe\xc5\xa1\xc4\x8dene nasipe, ki so nastali zaradi delovanja ledu in vode iz staljenega ledu. Polo\xc5\xbeaj mirujo\xc4\x8dega kopenskega ledu pred okoli 10.000 leti ka\xc5\xbee vzpetinski hrbet Salpausselk\xc3\xa4, ki se v loku vije skozi ju\xc5\xbeno Finsko od severovzhoda proti jugozahodu. Salpausselk\xc3\xa4 se kon\xc4\x8duje pri Hankoju kot Lohjanselk\xc3\xa4 ter tam lo\xc4\x8duje ju\xc5\xbeno finsko obmorsko ravnino od Botnijske. Tu je zgodovinska pokrajina \xc2\xbbVarsinais Suoml\xc2\xab\xc2\xa0(Prva Finska). Povpre\xc4\x8dno 100 kilometrov \xc5\xa1irokega obmorskega ravninskega pasu se dotika Finska jezerska plo\xc5\xa1\xc4\x8da. Posebna privla\xc4\x8dnost te krajine je prepletenost kopnega in vode v zalivih, otokih, polotokih in dero\xc4\x8dih rekah. De\xc5\xbeela je polna jezer, mo\xc4\x8dvirij in temnozelenih gozdov. Mo\xc4\x8dvirja so tudi pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de losov, ki pa so, podobno kot volkovi, rjavi medvedi in risi postali precej redki. Nih\xc4\x8de ne ve natan\xc4\x8dno koliko jezer je pravzaprav na Finskem. Ocenjuje da jih je okoli 55.000. Jezerska dna so zelo primerna za njive zato so veliko jezer \xc5\xbee izsu\xc5\xa1ili._NEWLINE_Tako kot vsa de\xc5\xbeela so tudi jezera nastala v zadnji ledeni dobi. Led je med polzenjem poglabljal \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de vdolbine in doline, kru\xc5\xa1il mehke dele kamnite podlage ter tako izdolbel luknje za jezera. Nekaj jezer pa je nastalo tako, da je ledeni\xc5\xa1ka voda prekrila z nanosi leden pokrov. Prekriti led se je \xc4\x8dez stoletja stalil in takrat se je nanos pogreznil, ostanek kotanje pa se je napolnil z vodo. Nekatere jezerske kotanje pa so samo s \xc4\x8delno moreno zaprte doline ali kotline. Zaradi topljenja ledu je nastalo velikansko zajezitveno jezero, ki je prekrivalo velik del finskega ozemlja. Hkrati se je za\xc4\x8delo ozemlje dvigati; dviga se, \xc4\x8deprav upo\xc4\x8dasnjeno, \xc5\xa1e zdaj in zato se finsko kopno v sto letih pove\xc4\x8da za okoli 1000 km2. Na dvigajo\xc4\x8dem se ozemlju so drobnozrnate usedline z nekdanjega jezerskega dna, ki so pogosto zelo uporabne za poljedelstvo. Ob obali so valovi odplaknili nesprijete usedline in zato se je tam spet prikazala prvotna skalna podlaga. Priobalni zaporni pas ne\xc5\xa1tetih otokov in oto\xc4\x8dkov pa ni ni\xc4\x8d drugega kot mno\xc5\xbeica nekdanjih gorskih kop, ki jih je led oblo obrusil in se zdaj dvigajo nad morsko gladino.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi zemljepisne lege je na Finskem, razen ob morju, celinsko podnebje. Vpliv Zalivskega toka je komaj \xc5\xa1e zaznaven, vendar pa so poletja v primerjavi z drugimi de\xc5\xbeelami na enaki zemljepisni \xc5\xa1irini \xc5\xa1e razmeroma topla. Tudi na severu so temperature poleti, ko sonce spremeni no\xc4\x8d v dan, \xc5\xa1e prav mile. Zime pa so dolge in ostre, z dolgotrajno sne\xc5\xbeno odejo, ki jo samo na jugu kdaj pa kdaj na\xc4\x8dne kak\xc5\xa1na odjuga. Na Laponskem velja -15\xc2\xa0\xc2\xb0C za obi\xc4\x8dajno zimsko temperaturo, v\xc4\x8dasih pa dose\xc5\xbee mraz tudi -40\xc2\xa0\xc2\xb0C. To ni ni\xc4\x8d \xc4\x8dudnega, kajti onkraj polarnega kroga se v decembrskih in januarskih dnevih poka\xc5\xbee sonce nad obzorje najve\xc4\x8d za nekaj minut. Nekaj blagega vpliva na podnebje ima Baltsko morje, vendar le takrat, kadar ni zamrznjeno. Od decembra do aprila sta severni del Botnijskega zaliva in deloma tudi srednji del Baltskega morja prekrita z ledom in takrat u\xc4\x8dinkujeta kot hladilnik.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nFinska se je \xc5\xa1ele po drugi svetovni vojni preobrazila iz kmetijske dr\xc5\xbeave v industrijsko, vendar \xc5\xbee sodi med dr\xc5\xbeave z nadpovpre\xc4\x8dno visoko \xc5\xbeivljenjsko ravnijo. Po dohodku na prebivalca preka\xc5\xa1a marsikatero zahodnoevropsko industrijsko dr\xc5\xbeavo. Njeno gospodarstvo je mo\xc4\x8dno prepleteno s svetovnim trgovanjem. Dr\xc5\xbeava je \xc4\x8dlanica Evropskega zdru\xc5\xbeenja za svobodno trgovino (EFTA) in je_NEWLINE_imela oziroma \xc5\xa1e ima pogodbe s Comeconom in Evropsko unijo. Nekdanja obupna rev\xc5\xa1\xc4\x8dina zaradi podnebnih razmer in sestave tal je na Finskem mogo\xc4\x8de za kmetijstvo uporabljati samo 8 odstotkov vse povr\xc5\xa1ine. Te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de je \xc5\xbee dolgo na \xc5\xbeivinoreji, v njej pa na pridobivanju mleka. Mle\xc4\x8dne izdelke iz finskega primorja izva\xc5\xbeajo \xc5\xbee nekaj stoletij._NEWLINE_Dru\xc5\xbebena razmerja so dolgo krojile posebnosti v ureditvi zemlji\xc5\xa1ke posesti. Sprva so vso zemljo imeli svobodni kmetje, \xc5\xa1ele v 18. in 19. stoletju so za\xc4\x8deli ve\xc4\x8dino zemlje dajati v zakup. Iz tega so nastala dru\xc5\xbebena trenja med razmeroma bogatimi zemlji\xc5\xa1kimi posestniki, na robu rev\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc5\xbeive\xc4\x8dimi zakupniki in dninarji brez posesti. Med prvimi ukrepi mlade dr\xc5\xbeave je zato bila obse\xc5\xbena agrarna reforma, ki je ve\xc4\x8dino zakupnih kmetij spremenila v lastni\xc5\xa1ke. Majhnost posestev in nezadostna gospodarnost pa \xc5\xa1e zdaj pestita finske kmete, zato si je marsikdo moral poiskati zaslu\xc5\xbeek v drugem poklicu ali pa se odpraviti na delo v tujino. Ve\xc4\x8dinoma so odhajali na \xc5\xa0vedsko, nekateri pa so odpluli v Ameriko. \xc5\xa0ele od srede sedemdesetih let je za\xc4\x8del izseljenski tok plahneti in silen vzpon finskega gospodarstva je spodbodel mnoge izseljence, da so se vrnili v domovino. Zdaj se z delom v kmetijstvu pre\xc5\xbeivlja samo \xc5\xa1e majhen del aktivnega prebivalstva. V dohodkih sta zmeraj bolj pomembna dele\xc5\xbea sodobne industrije in naglo nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dih storitvenih dejavnosti. _NEWLINE_Podlaga finske industrializacije je bila predelava lesa in kovin. Zaradi naravnih razmer sta bili gozdarstvo in lesarstvo \xc5\xbee v minulem stoletju, ob kmetijstvu, najpomembnej\xc5\xa1i gospodarski panogi. Prej so ve\xc4\x8dino pridobljenega lesa porabili doma bodisi kot stavbni les bodisi kot kurivo, zdaj pa nedvoumno prevladuje uporaba lesa v lesnopredelovalnih tovarnah, na \xc5\xbeagah, v papirnicah in tovarnah za celulozo, furnir in pohi\xc5\xa1tvo. Prve tovarne so nastale \xc5\xbee v drugi polovici 19. stoletja, predvsem v ju\xc5\xbenem delu de\xc5\xbeele, kjer \xc5\xa1e zdaj \xc5\xbeivi ve\xc4\x8dina prebivalstva. Sem les spravljajo razmeroma poceni po med seboj povezanih jezerih in rekah bodisi s splavljenjem bodisi z vodnimi vla\xc4\x8dilci._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni so Finci naglo pospe\xc5\xa1ili posodabljanje lesnopredelovalne industrije in jo dopolnili z novimi industrijskimi panogami. K temu so jih spodbodle izguba Karelije, nujnost, da v finsko gospodarstvo in dru\xc5\xbebo vklju\xc4\x8dijo okoli 400.000 karelijskih beguncev, ter obveznost, da Sovjetski zvezi dobavljajo industrijske izdelke kot popla\xc4\x8dilo vojne \xc5\xa1kode. Finsko gospodarstvo se je z uporabo najsodobnej\xc5\xa1ih strojev in postopkov zelo naglo razvejilo in specializiralo. Med klju\xc4\x8dnimi industrijami je ladjedelni\xc5\xa1tvo. V desetih finskih ladjedelnicah izdelujejo ledolomilce, tankerje za uteko\xc4\x8dinjeni plin in kemikalije, zabojni\xc5\xa1ke ladje, vrtalne plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi, jahte, ladje za kri\xc5\xbearjenja, trajekte za avtomobile in vlake. W\xc3\xa4rtsilska ladjedelnica v Turkuju se je na teh podro\xc4\x8djih razvila v enega najpomembnej\xc5\xa1ih izdelovalcev ladij na svetu._NEWLINE_Vrsta finskih izdelkov posebej slovi zaradi skrbnega in umetni\xc5\xa1kega oblikovanja, recimo_NEWLINE_steklarski izdelki in keramika, pa tudi tkanine in obla\xc4\x8dila, pohi\xc5\xa1tvo ter naprave za obdelovanje podatkov in sporo\xc4\x8danje. Vi\xc5\xa1je stopnje rasti ima tudi kemi\xc4\x8dna industrija, ki se je za\xc4\x8dela razvijati konec petdesetih let._NEWLINE_Finska ima le malo rudnega bogastva, tega pa v zadnjem \xc4\x8dasu mo\xc4\x8dneje izrabljajo. Najpomembnej\xc5\xa1a so le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da bakrove rude, predvsem pri Outokumpuju v vzhodnem delu de\xc5\xbeele. Nekaj manj\xc5\xa1ih le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d v osrednji Finski oskrbuje industrijo s kromom, vanadijem in drugimi oplemenitelji jekla. Na severu se je razvilo na obali pri Raaheju te\xc5\xbekoindustrijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem pridobivajo \xc5\xbeelezo iz finske in \xc5\xa1vedske rude, Iz doma\xc4\x8dih virov lahko Finska krije le tretjino svojih potreb po energiji. Ima sicer velike zaloge \xc5\xa1ote, toda pri preskrbi z energijo so najpomembnej\xc5\xa1e vodne elektrarne. Vendar_NEWLINE_pa Finci \xc5\xbee uporabljajo skoraj vse primerne vode in skoraj ne morejo ve\xc4\x8d graditi novih vodnih elektrarn. Zato so za\xc4\x8deli v pridobivanje elektrike uvajati v precej\xc5\xa1njem obsegu jedrsko energijo. Za pokrivanje energetskega primanjkljaja uva\xc5\xbeajo premog iz Poljske, nafto pa ve\xc4\x8dinoma iz Rusije.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nGlasba je tista umetni\xc5\xa1ka zvrst po kateri je Finska najbolj poznana v tujini. Glasbeni na\xc4\x8drt je namre\xc4\x8d zelo pomemben del u\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta. Na ta na\xc4\x8din vzbudijo zanimanje za skladanje, hkrati pa Finci tako poskrbijo za koncertno publiko, ki bo v prihodnosti aktivna in bo imela pozitiven odnos do glasbe. Njihova vodilna osebnost je bil Jean Sibelius, saj je v svoja dela zajel razvijajo\xc4\x8do se zavest finskega naroda. Njegovo najbolj znano delo je Finlandia katero uverturo so izvedli \xc5\xbee leta 1900 in to je prav posebno saj se je zgodilo 17 let pred Finsko samostojnostjo. Dandanes je na Finskem izredno veliko nadarjenih in tudi pomembnih dirigentov ter skladateljev. V novem tiso\xc4\x8dletju pa sta v svetu vedno bolj poznana finska rock in metal glasba. Finske skupine kot so HIM, Children of Bodom, Lordi, Nightwish, The Rasmus, Sonata Arctica in druge, so poznane po vsem svetu.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nFinci so eni izmed najbolj rednih bralcev na svetu. To potrjuje visoka stopnja obiskovanja javnih knji\xc5\xbenic ter \xc5\xa1tevilo knjigarn. Kot je bilo omenjeno \xc5\xbee na za\xc4\x8detku, je najbolj znani finski ep Kalevala, preveden kar v 45 jezikov. To je dalj\xc5\xa1a epska pesnitev, ki pripoveduje o bo\xc5\xbeanstvih, juna\xc5\xa1kih bojevnikih in starodavnih po\xc5\xa1astih. Tematika najmlaj\xc5\xa1ih nastalih pesmi je vdor kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva na Finsko in spopad s poganstvom. V tem epu je zbranih ve\xc4\x8d pesmi, ki pa so stare od 1000 do 2000 let._NEWLINE_Elias L\xc3\xb6nnrot je \xc5\xbeivel v 19 stol. In je bil glavni zbiralec ljudskih pesmi. Potoval je po Finski in si zapisoval ljudske pesmi po ustnem izro\xc4\x8dilu preprostih in nepismenih ljudi. Njihove ljudske pesmi so najve\xc4\x8dkrat govoril o \xc5\xbeivljenju in verovanju finskih ljudi v preteklosti.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nFinska prehrana je me\xc5\xa1anica skandinavske (Danska, \xc5\xa0vedska, Norve\xc5\xa1ka), evropske ter ruske kuhinje. Pogosto uporabljajo razli\xc4\x8dne \xc5\xbeitarice ter sadje (predvsem gozdne sade\xc5\xbee). Njihova tradicionalna hrana je preprosta. V veliki ve\xc4\x8dini sestavljena iz rib (predvsem lososa in kaviarja) in jelenjega mesa._NEWLINE_Ena njihovih tradicionalnih jedi je tudi pita z ribjim ali svinjskim mesom._NEWLINE_Najbolj zanimiva in hkrati tudi najbolj nenavadna jed pa je M\xc3\xa4mmi, ki je tradicionalna velikono\xc4\x8dna jed. To jed stre\xc5\xbeejo \xc5\xbee od 13 stoletja._NEWLINE_Njihove ostale jedi pa so tudi npr. ribja juha a la Kainu ragu severnega jelena, polnjen losos s sirom in zeli\xc5\xa1\xc4\x8di\xe2\x80\xa6_NEWLINE_V sedanji \xe2\x80\x93 moderni finski kuhinji pa so jedi la\xc5\xbeje, porcije so manj\xc5\xa1e ter vsebujejo veliko vrst zelenjave.'