b'\n_START_ARTICLE_\nUplinja\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nUplinj\xc3\xa1\xc4\x8d ali karbur\xc3\xa1tor (angle\xc5\xa1ko carburetor, francosko carburateur, italijansko carburatore, pogovorno tudi fergazer po nem\xc5\xa1ki besedi Vergaser) je naprava za pripravo gorljive me\xc5\xa1anice za bencinske motorje z notranjim zgorevanjem. V njem se razpr\xc5\xa1uje in izpareva hlapljivo gorivo (bencin, benzen, kerozin) in se me\xc5\xa1a z zrakom. Ker se gorivo zme\xc5\xa1a pred vstopom v valj gre za indirekten vbrizg goriva. Veliko se \xc5\xa1e uporablja v letalskih motorjih na primer: Lycoming O-235 in kosilnicah ter drugih lahkih strojih zaradi enostavnosti. Problem, ki ga ima vpljina\xc4\x8d v letalskih motorjih je njegovo zamrzovanje na mali mo\xc4\x8di, zaradi \xc4\x8desar jih moremo ogrevati s toploto od cevi izpu\xc5\xa1nih plinov. V modernih vozilih so jih ve\xc4\x8dinoma zamenjali drugi na\xc4\x8dini vbrizga goriva, ki imajo bolj\xc5\xa1o atomizacijo in s tem ve\xc4\x8dji izkoristek in ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d. Direktni vbrizg je na\xc4\x8din dovajanja goriva direktno v zgorevalno komoro._NEWLINE_Beseda carburetor izhaja iz francoske besede carburer, ki pomeni karbid, beseda carburer pa pomeni me\xc5\xa1ati z ogljikom oziroma pove\xc4\x8devati vsebnost ogljika (in s tem energije) v teko\xc4\x8dini s tem, da se jo zme\xc5\xa1a z nestabilnim ogljikovodikom._NEWLINE_Izumil ga je Italijan Luigi De Cristoforis leta 1876. Dodelal ga Je Enrico Bernardi iz Univerze v Padovi leta 1882 za njegov motor Motrice Pia, ki velja za prvi motor tak\xc5\xa1ne vrste. Patente za uplinja\xc4\x8d je prijavil tudi nem\xc5\xa1ki znanstvenik Karl Benz._NEWLINE_Prvi uplinja\xc4\x8di so bili povr\xc5\xa1inskega tipa, pri katerem se zrak zme\xc5\xa1a z gorivom, ko se premika nad plastjo bencina._NEWLINE_Prvi uplinja\xc4\x8d na stacionarnem motorju sta razvila Mad\xc5\xbeara J\xc3\xa1nos Csonka in Don\xc3\xa1t B\xc3\xa1nki  leta 1893.  Isto\xc4\x8dasno je avstrijski avtomobilski pionir razvil rotirajo\xc4\x8di \xc5\xa1\xc4\x8detkasti uplinja\xc4\x8d._NEWLINE_Britanski in\xc5\xbeenir Frederick William Lanchester je eksperimentiral z uporabo vplinja\xc4\x8da v avtih. Leta 1896 je zgradil prvi bencinski avto v Angliji z enim 5 KM mo\xc4\x8dnim enocilindrskim motorjem. Ker ni bil zadovoljen z mo\xc4\x8djo je razvil dvocilindrsko verzijo z novim uplinja\xc4\x8dem_NEWLINE_Leta 1885 sta Wilhelm Maybach in Gottlieb Daimler razvila uplinja\xc4\x8d s plovcem, ki je bil baziran na atomizatorju._NEWLINE_Pri uporabi uplinja\xc4\x8dev na letalu, ki izvajajo negativne g-manevre in let na hrbtu, je potreben dodaten mehanizmem, ki dovaja gorivo pod temi pogoji._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina motorjev ima en samo uplinja\xc4\x8d, nekateri motorji, npr. motocikli ali "mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni" avti imajo tudi ve\xc4\x8d uplinja\xc4\x8dev.                                                                             _NEWLINE_Med najbolj\xc5\xa1imi vplinja\xc4\x8di so DELL\'ORTO ter WEBER, \xc5\xa1e kar znani so tudi SOLEX._NEWLINE_Uplinja\xc4\x8di so se v avtomobilih pojavljali do poznih 1980-ih let takrat so jih ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbee nadome\xc5\xa1\xc4\x8dali direktni vbrizgi.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nUplinja\xc4\x8d Dela na Bernoullijevem Principu. Med sesalnim taktom nastane v valju motorja podtlak, zato v valj doteka zrak. Zrak te\xc4\x8de skozi me\xc5\xa1alno cev uplinja\xc4\x8d (oz. me\xc5\xa1alno komoro); cev je na sredi zo\xc5\xbeena. V zo\xc5\xbeenem delu se hitrost zra\xc4\x8dnega toka pove\xc4\x8da (Bernoullijeva ena\xc4\x8dba), zato na tem mestu nastane podtlak. Zaradi njega iz glavne \xc5\xa1obe (sega v cev) izstopa drobno razpr\xc5\xa1eno gorivo in se zme\xc5\xa1a z zrakom. Koli\xc4\x8dino goriva v uplinja\xc4\x8du regulira plovec z igelnim ventilom. Ker je optimalna koli\xc4\x8dina goriva v me\xc5\xa1anici (pribli\xc5\xbeno 1 g goriva na 15 l zraka) odvisna od mo\xc4\x8di, s katero motor deluje, od temperature motorja (hladen zagon) in voznih razmer (prosti tek, pospe\xc5\xa1evanje), ima uplinja\xc4\x8d \xc5\xa1e nekaj \xc5\xa1ob za razli\xc4\x8dne delovne re\xc5\xbeime motorja. \xc5\xa0oba za prosti tek nenehno dovaja najmanj\xc5\xa1o koli\xc4\x8dino, potrebno za prosti tek motorja, pospe\xc5\xa1evalna \xc5\xa1oba pa ob hitrem pritisku pedala za plin vbrizga dodatno koli\xc4\x8dino goriva. V me\xc5\xa1alni komori je vrtljiva loputa (spojena s pedalom za plin) za uravnavanje mo\xc4\x8di motorja. Z loputo voznik odpira ali zapira me\xc5\xa1alno cev in uravnava pretok zraka. Ob zagonu hladnega motorja je potrebna bogatej\xc5\xa1a gorivna me\xc5\xa1anica (tj. manj\xc5\xa1i dele\xc5\xbe zraka). To razmerje spremeni startna loputa; ta delno zapre me\xc5\xa1alno cev (\xc4\x8dok). Name\xc5\xa1\xc4\x8dena je na vrh me\xc5\xa1alne cevi; pri starej\xc5\xa1ih motorjih jo aktiviramo ro\xc4\x8dno, pri novej\xc5\xa1ih pa jo krmili startna avtomatika. _NEWLINE_Razlikujemo padoto\xc4\x8dni uplinja\xc4\x8d (za avtomobilske motorje; zrak te\xc4\x8de navpi\xc4\x8dno v valje) ter vodoravni uplinja\xc4\x8d (za motorna kolesa; v njem je me\xc5\xa1alna cev name\xc5\xa1\xc4\x8dena vodoravno). Pri dvojnem uplinja\xc4\x8du sta vzporedno name\xc5\xa1\xc4\x8deni dve me\xc5\xa1alni cevi in loputi: pri nizkih obratih motorja se odpira ena (manj\xc5\xa1a poraba goriva), pri visokih pa obe (ve\xc4\x8dja mo\xc4\x8d). Uplinja\xc4\x8d v zadnjem \xc4\x8dasu spodrivajo sistemi za neposredno vbrizgavanje bencina.'