b'\n_START_ARTICLE_\nMilo\xc5\xa1 Ryb\xc3\xa1\xc5\x99 (ban\xc4\x8dnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Trstu v dru\xc5\xbeini odvetnika in politika Otokarja in gospodinje Terezine Ryb\xc3\xa1\xc5\x99 rojene Kastelic. V rojstnem kraju je obiskoval ljudsko \xc5\xa1olo in nem\xc5\xa1ko gimnazijo, a bil pred koncem \xc5\xa1olanja zaradi proti avstrijskega delovanja izklju\xc4\x8den iz vseh srednjih \xc5\xa1ol v dr\xc5\xbeavi. O\xc4\x8de je kot znan odvetnik in poslanec dosegel, da je vendarle maturiral, toda po maturi je moral zapustiti Trst. Leta 1915 je bil v Ljubljani mobiliziran v avstrijsko vojsko. Slu\xc5\xbeil je pri 17. pehotnem polku, s katerim je maja 1916 sodeloval v veliki ofenzivi na Tirolskem. Na tirolski fronti je bil ranjen in se je moral dolgo \xc4\x8dasa zdraviti. Novembra 1918 se je kot poro\xc4\x8dnik pridru\xc5\xbeil generalu Maistru v borbi za severno mejo, bil nekaj \xc4\x8dasa pribo\xc4\x8dnik generala Smiljani\xc4\x8da in bil ujet. Stra\xc5\xbeil ga je njegov nekdanji \xc4\x8dastni\xc5\xa1ki sluga iz 17. pehotnega polka, ki mu je tudi omogo\xc4\x8dil pobeg._NEWLINE_O\xc4\x8detova dru\xc5\xbeina se je ta \xc4\x8das iz Trsta \xc5\xbee preselila na Bled in kasneje v Ljubljano. Po Rapalski pogodbi je vsa dru\xc5\xbeina optirala za Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev. Po demobilizaciji je na Dunaju \xc5\xa1tudiral na Visoki \xc5\xa1oli za mednarodno trgovino. Diplomiral je leta 1922 in se naslednje leto v Ljubljani zaposlil pri Narodni banki in v tej slu\xc5\xbebi ostal do upokojitve 1959. Leta 1926 se je poro\xc4\x8dil z Andrejo Elsbacher, h\xc4\x8derko veletrgovca Konrada Elsbacherja (1870\xe2\x80\x941943) iz La\xc5\xa1kega. Leta 1936 je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Maribor za pomo\xc4\x8dnika direktorja podru\xc5\xbenice Narodne banke. Napad skupine dr\xc5\xbeav na Kraljevino Jugoslavijo je do\xc4\x8dakal kot rezervni kapetan I. razreda Vojske Kraljevine Jugoslavije v Osijeku, ujetni\xc5\xa1tvu pa se je izognil tako, da se je preoblekel v civilno obleko, se umaknil v Ljubljano, vendar \xc5\xbee po nekaj tednih, preden so ga italijanske oblasti uspele aretirati od\xc5\xa1el k sestrama v Beograd. Tu se je zaposlil pri Narodni banki, tam postal ban\xc4\x8dni in\xc5\xa1pektor in od 1944 \xc5\xa1ef in\xc5\xa1pektorata. Leta 1947 se je vrnil k Narodni banki v Ljubljano, bil 1952 pol leta direktor podru\xc5\xbenice Narodne banke v Piranu, potem pa do upokojitve ban\xc4\x8dni in\xc5\xa1pektor. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu voja\xc5\xa1kega slu\xc5\xbebovanja pri 17. pehotnem polku v Judenburgu se je dru\xc5\xbeil s pisateljem Cankarjem, kadetom Milavcem in pod\xc4\x8dastnikom Avgu\xc5\xa1tinom Arselinom, ki ju Cankar opisuje v nekaterih \xc4\x8drticah v zbirki Podobe iz sanj. Ryb\xc3\xa1\xc5\x99 je bil \xc5\xbee med \xc5\xa1tudijem na Dunaju \xc4\x8dlan akademskega dru\xc5\xa1tva Triglav, bil nekaj \xc4\x8dasa tudi njegov predsednik, ter tudi po diplomi ostal v stare\xc5\xa1instvu Triglava pri Zvezi naprednih akademskih stare\xc5\xa1in. V Ljubljani se je v\xc4\x8dlanil v \xc5\xa0portni klub Primorje in se do poroke aktivno ukvarjal s \xc5\xa1portom. V letih 1926\xe2\x88\x921936 je bil funkcionar, od 1928-1932 podpredsednik centralnega odbora, od 1933 pa \xc4\x8dlan nadzornega odbora \xc5\xa0K Primorje, v katerega so bili v\xc4\x8dlanjeni begunci s Primorske. V Ljubljani je bilo tiste \xc4\x8dase veliko rivalstvo med prvim slovenskim nogometnim klubom Ilirijo in \xc5\xa0K Primorje. Da bi ta trenja med kluboma ubla\xc5\xbeili so leta 1930 za predsednika ljubljanske nogometne podzveze, ki je obsegala vso dravsko banovino z okoli 50 klubi ( Nogometna zveza za vso Jugoslavijo je bila v Zagrebu) izbrali Milo\xc5\xa1a Ryb\xc3\xa1\xc5\x99a. Predsedstvo nogometne podzveze je vodil do leta 1934 in si v tem \xc4\x8dasu mo\xc4\x8dno prizadeval, da bi zgladil nesoglasja v slovenskem nogometu. Po prihodu v Maribor je bil kot predstavnik ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva sprejet Rotary klub. V Beogradu pa je po odhodu nem\xc5\xa1kih \xc4\x8det deloval v slovenskem dru\xc5\xa1tvu\xc2\xa0\xc2\xbbFrance Rozman\xc2\xab. Po vrnitvi v Ljubljano pa ni bil ve\xc4\x8d aktiven v dru\xc5\xa1tvenem delovanju, razen v zdru\xc5\xbeenju (Maistrovih) Borcev za severno mejo. Pokopan je v grobu dru\xc5\xbeine Elsbacher v La\xc5\xa1kem'