b'\n_START_ARTICLE_\nJosip \xc5\xbdi\xc4\x8dkar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani ljudski \xc5\xa1oli v Brestanici je v Celju kon\xc4\x8dal gimnnazijo (1867) ter \xc5\xa1tudiral bogoslovje v Mariboru in bil 1870 posve\xc4\x8den. Kaplan je bil v Vojniku (1871-1875) in Celju (1875-1887), \xc5\xbeupnik v Vitanju (1888-1900) in na Vidmu (1900-1905), kjer je bil tudi dekan._NEWLINE_V Celju je bil od 1876 podpredsednik \xc4\x8citalnice, leta 1879 je ustanovil Katoli\xc5\xa1ko podporno dru\xc5\xa1tvo, kateremu je bil na\xc4\x8delnik in s prostovoljnimi darovi postavil novo \xc5\xa1olsko poslopje, ga 1881 izro\xc4\x8dil \xc5\xa1olskim sestram, ki so 1877 v Celju odprle slovensko zasebno dekli\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo, u\xc4\x8dil tu verouk in kot de\xc5\xbeelni poslanec 1881 izposloval, da je postala javna \xc5\xa1ola. V Vitanju je ustanovil bralno dru\xc5\xa1tvo, posojilnico in delavsko podporno dru\xc5\xa1tvo, dal prenoviti in poslikati baro\xc4\x8dno Marijino cerkev  \xc2\xbbna Hriberci\xc2\xab\xc2\xa0Tu je bil predstojnik kaplanu Antonu A\xc5\xa1krcu (1891-1892); trditev, da ga je to\xc5\xbeil na ordinariatu (Marja Bor\xc5\xa1nik, A\xc5\xa1kerc, \xc5\xbeivljenje in delo, 1939, 104), je glede na \xc5\xbdi\xc4\x8dkarjevo na\xc4\x8delno doslednost verjetna, manjka pa zanjo arhivska dokumentacija. Na Vidmu je dopolnil opremo nove \xc5\xbeupnijske cerkve, postavil kaplanijo, preuredil cerkveno petje, ustanovil \xc5\xbeupnjski ubo\xc5\xbeni zavod. Leta 1901 je bil pobudnik pri ustanovitvi politi\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Sava (za bre\xc5\xbei\xc5\xa1ki in sevni\xc5\xa1ki okraj), pripravil pravila dru\xc5\xa1tva in mu predsednikoval._NEWLINE_Za de\xc5\xbeelnega poslanca je bil na listi Slovenskega politi\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva za Spodnjo \xc5\xa0tajersko izvoljen dvakrat (1896, 1902). Bil je \xc4\x8dlan finan\xc4\x8dnega odseka in odseka za siroti\xc5\xa1nice, sodeloval pri gospodarskih in politi\xc4\x8dnih razpravah, se zavzemal za: zakon o kme\xc4\x8dkih domovih (zaustavil naj bi razkosavanje zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d), kme\xc4\x8dke zadruge, za regulacijo Sotle, Savinje in drugih voda, podr\xc5\xbeavljenje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Polj\xc4\x8dane - Slovenske Konjice in njeno podalj\xc5\xa1anje do Zre\xc4\x8d, zgraditev ceste Lesi\xc4\x8dno\xe2\x80\x93Slivnica pri Celju, ustanovitev slovenske me\xc5\xa1\xc4\x8danske in obrtne \xc5\xa1ole. V interpelacijah je predlagal med drugim  poldnevni \xc5\xa1olski pouk v hribovitih krajih, slovenski jezik v javni upravi in na sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih, slovenske napise na \xc5\xbeeleznici in po\xc5\xa1tah. Ko je za\xc4\x8del de\xc5\xbeelni zbor podpirati ponem\xc4\x8devalna dru\xc5\xa1tva (S\xc3\xbcdmark, Schulverein) in nem\xc5\xa1ke dija\xc5\xa1ke domove v Celju in na Ptuju je maja 1899 z drugimi slovenskimi poslanci zbornico zapustil in se vrnil \xc5\xa1ele 1903._NEWLINE_Leta 1897 je bil izvoljen v dr\xc5\xbeavni zbor. Pred odhodom na Dunaj je izjavil, da bo kot poslanec deloval v poslanski skupini jugoslovanskih poslancev, ker pa poslanska skupina ni bila ustanovljena, je vstopil v Slovansko kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko narodno zvezo, poznej\xc5\xa1i Slovanski centrum. Prizadeval si je, da bi se slovenski in hrva\xc5\xa1ki poslanci zdru\xc5\xbeili, do \xc4\x8desar je pri\xc5\xa1lo 1902. V dr\xc5\xbeavnem zboru je bil \xc4\x8dlan socialnopoliti\xc4\x8dnega odbora in odbora za pomo\xc4\x8d v nezgodah, po 1901 tudi kmetijskega odbora in odbora za pro\xc5\xa1nje. Dosegel je, da so ob elementarnih nesre\xc4\x8dah slovenski kraji prejeli dr\xc5\xbeavno podporo ali olaj\xc5\xa1ave dajatev. Zagovarjal je te\xc5\xbenje po slovenski gimnaziji v Celju, po slovenski univerzi, narodni enakopravnosti v \xc5\xa1olah in uradih, protestiral zaradi zaplemb slovenskega tiska in drugo. Septembra 1905 je \xc5\xbee bolan od\xc5\xa1el na Dunaj, v zbornici mu je postalo slabo in je v bli\xc5\xbenjem samostanu piaristov umrl. Pokopan je na Vidmu. Ve\xc4\x8dji politik ni bil, a si je z drobnim delom pridobil veliko popularnost. Kot dobrotnika dija\xc5\xa1tva ga je akademsko dru\xc5\xa1tvo Danica 1895 imenovalo za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana.'