b"\n_START_ARTICLE_\nBarack Obama\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina, otro\xc5\xa1tvo, mladost\n_START_PARAGRAPH_\nObamov o\xc4\x8de, Barack Hussein Obama st. (1936-1982) je pri\xc5\xa1el iz Nyang'oma Kogelo, mesteca na vzhodnem bregu Viktorijinega jezera, v Keniji in je bil pripadnik ljudstva Luo (etni\xc4\x8dna skupina na zahodu te dr\xc5\xbeave). Obamova mati, Stanley Ann Dunham (1942-1995) je bila iz mesta Wichita in je imela irske, britanske in nem\xc5\xa1ke prednike. Obamova star\xc5\xa1a sta se spoznala kot \xc5\xa1tudenta na Univerzi Havajev v Manoi (University of Hawaii at Manoa), na te\xc4\x8daju ru\xc5\xa1\xc4\x8dine. Na Havajih sta se leta 1961 tudi poro\xc4\x8dila, po drugih dr\xc5\xbeavah v ZDA so bile poroke med belci in \xc4\x8drnci \xc5\xa1e prepovedane._NEWLINE_Leta 1964 sta se lo\xc4\x8dila. O\xc4\x8de, ki je bil \xc5\xa1tipendist kenijske vlade, je nadaljeval \xc5\xa1tudij ekonomije na Univerzi Harvard, nato se je vrnil v domovino, kjer je delal na ministrstvu za gospodarstvo. Obama ga je videl samo \xc5\xa1e enkrat, za bo\xc5\xbei\xc4\x8dne praznike 1971, ko se je dru\xc5\xbeina za en mesec ponovno zdru\xc5\xbeila. Obamov o\xc4\x8de je imel ve\xc4\x8d \xc5\xbeena, tako ima Barack po o\xc4\x8detovi strani tri starej\xc5\xa1e in tri mlaj\xc5\xa1e polbrate ter polsestro Aumo Obama. O\xc4\x8de je imel te\xc5\xbeave z depresijami in alkoholom. Obamova mati je bila kulturna antropologinja, intelektualka z \xc5\xbeivljenjsko filozofijo \xc2\xbbne gradi zidov okrog sebe\xc2\xab\xc2\xa0in je od sina veliko pri\xc4\x8dakovala. Leta 1965 se je poro\xc4\x8dila z Indonezijcem Soetoro, ki je na Havajih \xc5\xa1tudiral geografijo. Dru\xc5\xbeina se je 1967. leta preselila na D\xc5\xbeakarto v Indoneziji. Tam je Obama najprej obiskoval katoli\xc5\xa1ko osnovno \xc5\xa1olo, nato dr\xc5\xbeavno, multireligiozno \xc5\xa1olo. Rodila se je polsestra Maya, vendar je tudi ta me\xc5\xa1ana dru\xc5\xbeina kmalu razpadla. Obamova mati je bila pogumna in ambiciozna, izmenjaje je \xc5\xbeivela med Indonezijo in Havaji, dokler ni doktorirala. V Indoneziji se je anga\xc5\xbeirala kot svetovalka Ameri\xc5\xa1ke agencije za mednarodni razvoj (USAID) na podro\xc4\x8dju kreditiranja razvoja vasi. Pozneje se je zaposlila pri najstarej\xc5\xa1i indonezijski banki, da bi sodelovala pri najve\xc4\x8djem trajnem finan\xc4\x8dnem programu za revnej\xc5\xa1e sloje na svetu._NEWLINE_Obama se je poleti 1971 vrnil k starim star\xc5\xa1em, Madelyn (1922-2008) in Stanleyju Dunhamu (1918-1992) na Havaje. Nudila sta mu oporo in ga vzgajala. Ded je \xc5\xa1olo razumel kot vnukovo \xc5\xbeivljenjsko var\xc5\xa1\xc4\x8dino. Poslala sta ga v renomirano privatno \xc5\xa1olo Punahou School, ki so jo bili ustanovili misijonarji, leta 1979 jo je uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dil. Tam se je izkazal tudi kot odli\xc4\x8den ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1, videl se je \xc5\xbee v vlogi profesionalnega igralca.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij in poklic\n_START_PARAGRAPH_\nIzobra\xc5\xbeevanje je nadaljeval dve leti na Occidental Collegeu v Los Angelesu, nato pa je dve leti \xc5\xa1tudiral politi\xc4\x8dne vede - mednarodne odnose, na Univerzi Columbia v New Yorku, \xc4\x8dlanici Ivy League. _NEWLINE_Leta 1985 se je preselil v Chicago, kjer se je za\xc4\x8delo triletno obdobje organizatorskega dela med ljudmi. Tu se je priu\xc4\x8dil politi\xc4\x8dnih spretnosti, uporabljal je nekatere metode Saula Alinskega, ki ga imajo za o\xc4\x8deta komunalnega organiziranja. Sodeloval je s cerkvenimi skupnostmi in delal pri chica\xc5\xa1kih projektih za izbolj\xc5\xa1anje \xc5\xbeivljenja v revnej\xc5\xa1ih delih mesta. Na ulicah chica\xc5\xa1kega predela South Side je Obama kon\xc4\x8dno na\xc5\xa1el svoje mesto v \xc4\x8drni Ameriki. Poleti 1988 je prvi\xc4\x8d potoval v Evropo in obiskal sorodnike v Keniji. Sledil je triletni \xc5\xa1tudij na pravni fakulteti harvardske univerze, ki ga je v roku in z odliko kon\xc4\x8dal. Tam je bil tudi izvoljen kot prvi temnopolti glavni urednik presti\xc5\xbene pravne revije Harvard Law Review. O boju za svojo identiteto, ki je ozna\xc4\x8dil njegova de\xc5\xa1ka leta, pi\xc5\xa1e Obama v knjigi Sanje mojega o\xc4\x8deta._NEWLINE_Leta 1992 se je za stalno vrnil v Chicago in se prvi\xc4\x8d politi\xc4\x8dno anga\xc5\xbeiral. Ob volitvah Billa Clintona za predsednika ZDA je pripravil uspe\xc5\xa1no kampanjo za registracijo volivcev in mobiliziral skoraj 150.000  Afroameri\xc4\x8danov, kar je pripomoglo k izvolitvi Carol M. Braun, demokratinje in prve Afroameri\xc4\x8danke v ameri\xc5\xa1kem senatu. Od leta 1993 je delal v majhni odvetni\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi Miner, Barnhill in Galland, ki je bila specializirana za primere v zvezi z dr\xc5\xbeavljanskimi pravicami. Do leta 2004 je tudi pou\xc4\x8deval na pravni \xc5\xa1oli Univerze v Chicagu._NEWLINE_Bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno Michelle Robinson je spoznal leta 1988, oba sta obiskovala harvardsko univerzo. Michelle je kasneje dobila zaposlitev v presti\xc5\xbeni chica\xc5\xa1ki odvetni\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi Sidley & Austin, kamor je na delovno prakso poleti 1989 pri\xc5\xa1el Barack Obama. Michelle je bila njegova nadrejena. Ob koncu poletja sta postala par in se zaro\xc4\x8dila leta 1991. Poro\xc4\x8dila sta se 3. oktobra 1992, imata dve h\xc4\x8deri: Malio Ann, roj. 1998 in Natasho (\xc2\xbbSasho\xc2\xab), roj. 2001. Michelle Obama je bila do konca 2008 zaposlena v javni upravi mesta Chicago.\n_START_SECTION_\nPoslanec iz Chicaga\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1996 se je zares podal v politiko. Za\xc4\x8del je zbirati podpise za kandidaturo za demokratskega poslanca v senat Illinoisa in uspel. Izvoljen je bil v 13. okro\xc5\xbeju ju\xc5\xbenega dela mesta Chicago, ki vklju\xc4\x8duje pomembno upravno enoto z univerzo in muzeji Hyde Park, in to kot predstavnik me\xc5\xa1anega, ne prete\xc5\xbeno \xc4\x8drnskega okro\xc5\xbeja. To je tudi del mesta Chicago z dolgo zgodovino voljenja reformisti\xc4\x8dnih politikov._NEWLINE_V senatu je prevzel predsedovanje komiteju za javno zdravstvo in dru\xc5\xbebene storitve. Sodeloval je pri pisanju zakonske iniciative za pomo\xc4\x8d revnim delavskim dru\xc5\xbeinam in delal na predlogu zakona za pomo\xc4\x8d ljudem brez zdravstvenega zavarovanja. Zagovarjal je predlog, da mora zdravstveno zavarovanje prevzeti stro\xc5\xa1ke pregledov preventivnih mamografij. Pomagal je organizacijam, ki so si prizadevale za pravice gejev in lezbijk ter pove\xc4\x8dal sredstva za preventivo in zdravljenje aidsa. Eden njegovih najve\xc4\x8djih dose\xc5\xbekov je, da je Illinois postal prva zvezna dr\xc5\xbeava, kjer mora policija zasli\xc5\xa1anja zaradi umorov snemati na video, kar je pomembno predvsem za \xc4\x8drnsko skupnost. Poostrili so tudi nadzor nad no\xc5\xa1enjem oro\xc5\xbeja. Za te in podobne predloge je Obami uspelo skleniti koalicijo s svojimi politi\xc4\x8dnimi nasprotniki._NEWLINE_Demokrat Obama je bil leta 1998 in leta 2002 ponovno izvoljen v senat. Vmes je leta 2000 v boju za mesto v predstavni\xc5\xa1ki dom kongresa do\xc5\xbeivel poraz, saj ga je premagal demokratski protikandidat, nekdanji \xc4\x8drni panter Bobby L. Rush.\n_START_SECTION_\nPredsedni\xc5\xa1ki kandidat\n_START_PARAGRAPH_\nObama je kandidiral za predsednika v \xc4\x8dasu, ko se je \xc5\xa1e vedno izgubljal po hodnikih Kapitola v Washingtonu, saj je bil senator komaj dve leti. Uradna razglasitev kandidature za predsednika je bila 10. februarja 2007,  v Springfieldu, Illinois. Dan je bil izredno mrzel. Obama se je zavil v pla\xc5\xa1\xc4\x8d in \xc5\xa1al in pod govorni\xc5\xa1ki oder, da ob\xc4\x8dinstvo, 18.000 ljudi, ni videlo, so mu postavili grelec. Nagovoril je vse generacije ter svojo kampanjo predstavil ne toliko kot kandidaturo, pa\xc4\x8d pa kot gibanje._NEWLINE_ _NEWLINE_Stal je pred kapitolom v Springfieldu, kjer je svojo politi\xc4\x8dno kariero za\xc4\x8del Abraham Lincoln, in se spomnil Lincolnovih slavnih besed, ko je pozval k ukinitvi su\xc5\xbeenjstva: \xc2\xbbHi\xc5\xa1a, ki bo znotraj razdeljena, ne more stati.\xc2\xab\xc2\xa0Po Obamovem mnenju je bila dr\xc5\xbeava zdaj razdeljena zaradi spridenega ozra\xc4\x8dja v Washingtonu, vlade, oku\xc5\xbeene s cinizmom, prilo\xc5\xbenostne korupcije in majhnostjo politike. Obljubil je skoraj\xc5\xa1nji konec vojne v Iraku, univerzalno zdravstveno zavarovanje in pove\xc4\x8danje energijske neodvisnosti._NEWLINE_\xc5\xbde po treh mesecih so mu dodelili varovanje tajne slu\xc5\xbebe, saj je prejel nekaj rasno motiviranih gro\xc5\xbeenj.\n_START_SECTION_\nStrankarske preliminarne volitve\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8deli so se dolgi meseci kampanje. Po za\xc4\x8detnem viharnem zanimanju in navdu\xc5\xa1enju, ki sta sledili razglasitvi, so kmalu zabredli v finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Da bi pritegnili nove sponzorje, predvsem male darovalce, so uporabili internet in skozi celo kampanjo podirali rekorde v zbiranju denarja. V kampanji, v kateri so ve\xc4\x8dinoma delali mladi med dvajsetim in tridesetim letom, so uporabili Facebook, Youtube, Twitter in vse mo\xc5\xbenosti, ki jih ponuja internet, da bi ustvarili \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo skupino prostovoljcev za delo na terenu in neposredno nagovarjanje volivcev - tudi od vrat do vrat. In res so zgradili mre\xc5\xbeo prostovoljcev po vsej dr\xc5\xbeavi. Mladi v ZDA se \xc5\xa1e nikdar niso tako zanimali za politi\xc4\x8dni proces in njihova \xe2\x80\x93 navadno porazna udele\xc5\xbeba ob takih dogodkih \xe2\x80\x93 \xc5\xa1e nikdar ni bila tako visoka._NEWLINE_Po mnenju nekaterih analitikov je internet spremenil volitve 2008 na enak na\xc4\x8din, kot je na boj med Johnom F. Kennedyjem in Richardom Nixonom leta 1960 odlo\xc4\x8dilno vplivala televizija._NEWLINE_Na prvih strankarskih preliminarnih volitvah za izbor predsedni\xc5\xa1kega kandidata Demokratske stranke v zvezni dr\xc5\xbeavi Iowa, kjer je ve\xc4\x8dinsko belo prebivalstvo (95 odstotkov), je Obama zmagal. Ta zmaga je bila zelo pomembna, dala je odgovor na vpra\xc5\xa1anje, ali je lahko nominiran temnopolti kandidat. Glavna protikandidatka je bila senatorka New Yorka Hillary Clinton, soproga biv\xc5\xa1ega predsednika ZDA Billa Clintona (1994-2002), izku\xc5\xa1ena in ve\xc5\xa1\xc4\x8da politi\xc4\x8dnega parketa. Sledile so volitve v zelo pomembnem New Hampshireu, kjer je slavila Hillary. V ZDA je 50 zveznih dr\xc5\xbeav. Ostali kandidati - Christopher Dodd, Joe Biden, Bill Richardson in Dennis Kucinich so kmalu izpadli iz boja, le tretji kandidat John Edwards je odstopil \xc5\xa1ele 30. januarja 2008.\n_START_SECTION_\nDolga bridka bitka Obame in Clintonove\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc2\xbbsuper torku\xc2\xab\xc2\xa0(Super Tuesday), 5. februarju 2008 je Obama zmagal v trinajstih, Clintonova pa v devetih dr\xc5\xbeavah, vendar je bilo \xc5\xa1tevilo delegatov v korist Clintonove. Na preliminarnih volitvah 9. februarja v Washingtonu, Louisiani in Nebraski ter 10. februarja v dr\xc5\xbeavi Maineu, je zmagal Obama v vseh \xc5\xa1tirih zveznih dr\xc5\xbeavah. V taboru Clintonove niso na\xc4\x8drtovali boja dlje od 5. februarja, pri\xc5\xa1lo je do medsebojnih trenj in kljub mre\xc5\xbei bogatih donatorjev je zmanjkovalo denarja. Hillary Clinton je zaradi poraza zamenjala vodjo kampanje, sicer svojo prijateljico, Patti Solis Doyle, ki je veliko podpore u\xc5\xbeivala med volivci z latinskoameri\xc5\xa1kimi koreninami. Nasprotno pa je Obamova ekipa, ki sta jo vodila in usmerjala Axelrod in Plouffe, oblikovala \xc2\xbbprostor za 5. februar in naprej\xc2\xab, v okviru katerega so denar in organizacijo izjemno pazljivo odmerili ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav, v katerih so potekale preliminarne volitve in strankarska zborovanja. Tudi internetno zbiranje sredstev se je uspe\xc5\xa1no nadaljevalo. Volivci v tem, kako nekdo vodi kampanjo, vidijo tudi povezavo s kasnej\xc5\xa1im vodenjem dr\xc5\xbeave in Obama se je odrezal bolje._NEWLINE_Na preliminarnih volitvah 12. februarja je Obama zmagal v treh dr\xc5\xbeavah in prevzel vodstvo. V Virginiji 64 odstotkov, v Marylandu 60 odstotkov, v District of Columbia celo 75 odstotkov glasov. Po zmagi na svojih rodnih Havajih s 76 odstotki in v Wisconsinu z 58 odstotki glasov, je dosegel zmago v desetih dr\xc5\xbeavah. _NEWLINE_Na preliminarnih volitvah 4. marca, potekale so v \xc5\xa1tirih dr\xc5\xbeavah, je Hillary Clinton v Teksasu, Ohiu in Rhode Islandu porazila Obamo. Edino v Vermontu je zmagal Obama z 59 odstotki glasov; v Teksasu je osvoji 48 ter v Ohiu 44 odstotkov glasov in tako osvojil dodatne delegate za strankarsko konvencijo. S tem mu je uspelo zadr\xc5\xbeati vodilno mesto v tesnem boju. 8. marca je zmagal Obama v \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno najmanj\xc5\xa1i dr\xc5\xbeavi Wyoming z 61 odstotki glasov in osvojil dodatnih 7 delegatov._NEWLINE_Glede doma\xc4\x8dih tem sta se oba kandidata zavzemala za domala enako usmeritev vlade, prizadevala pa sta si pokazati razlike v njuni zunanji politiki. Obama je uporabil vse svoje govorni\xc5\xa1ke in pripovedni\xc5\xa1ke spretnosti._NEWLINE_V marcu je za \xc5\xa1kandal poskrbel Obamov pastor, \xc4\x8dastiti Jeremiah Wright. Mediji so izbrskali posnetke njegovih protiameri\xc5\xa1kih pridig, tudi o rasisti\xc4\x8dni Ameriki. Obama je sporne pridige obsodil, problem pa delno re\xc5\xa1il s prelomnim govorom o rasi v Ameriki, ki so ga mnogi takoj primerjali s tistim JFK-jevim o katolicizmu. Kot politik me\xc5\xa1ane rase je moral Obama za dosego svojih politi\xc4\x8dnih ciljev hoditi po tanki liniji, da je bil privla\xc4\x8den za belce in da je hkrati \xc5\xa1e vedno zadovoljeval pri\xc4\x8dakovanja temnopoltih._NEWLINE_Po \xc5\xa1tevilu izbranih delegatov je vodil Obama s 1.328 pred Clintonovo, ki je osvojila 1.190 delegatov. Ko so se vklju\xc4\x8dili \xc5\xa1e superdelegati, ki niso vezani volji ljudstva, je Obama vodil s 1.527, Clintonovo pa je podpiralo 1.428 vseh delegatov. Za zmago je bilo potrebno pridobiti podporo 2.025 delegatov._NEWLINE_Z nadaljevanjem izena\xc4\x8dene bitke se je izostrila retorika v obeh taborih. 7. marca se je razpravljalo okoli izjave Obamove svetovalke Samanthe Power, da je Clintonova \xc2\xbbpo\xc5\xa1ast\xc2\xab, zaradi \xc4\x8desar je morala odstopiti. \xc5\xbde naslednji dan je bila na sporedu vojna v Iraku. Iz \xc5\xa1taba Clintonove so novinarji dobili e-mail \xc2\xbbObamov plan za Irak\xc2\xab\xc2\xa0s komentarjem, da on sploh nima plana za umik, \xc4\x8deprav je to njegova osrednja to\xc4\x8dka kampanje. Obamovo osebje je odgovorilo in protikandidatki pripisalo cinizem, nezaupanje ter pripravljenost na vse, da dobi nominacijo. Biv\xc5\xa1i predsednik Clinton je v za\xc4\x8detku marca na zborovanju v Misisipiju izjavil, da bi bila njegova soproga in Obama, \xc4\x8de bi kandidirala skupaj kot kandidata za predsednico in podpredsednika Bele hi\xc5\xa1e \xc2\xbbnezaustavljiva mo\xc4\x8d\xc2\xab. Po njegovem mnenju bi Obama osvojil urbana obmo\xc4\x8dja in premo\xc5\xbenej\xc5\xa1e volivce, Hillary pa tradicionalno ruralna obmo\xc4\x8dja. Obama je odgovoril, da ne razume, kako lahko nekdo, ki je na drugem mestu, ponuja podpredsedni\xc5\xa1ko mesto nekomu, ki je na prvem mestu. Tabor Clintonove se je v nadaljevanju poslu\xc5\xbeil umazane kampanje, napadov na osebni ravni, \xc4\x8demur se je Obama sku\xc5\xa1al izogibati._NEWLINE_Anketa tednika Newsweek je 8. marca pokazala rezultate na nacionalni ravni, da Obama in Clintonova te\xc4\x8deta \xc2\xbbmrtvi tek\xc2\xab\xc2\xa0s 45 odstotkov glasov za Obamo in 44 odstotkov za Clintonovo. Obama je vodil med mladimi, temnopoltimi, visoko izobra\xc5\xbeenimi. Clintonova je imela ve\xc4\x8dino med starej\xc5\xa1imi belci z ni\xc5\xbejo izobrazbo._NEWLINE_V za\xc4\x8detku aprila je odstopil Mark Penn, glavni strateg negativne kampanje Hillary Clinton in krivec za njen propad. Kasneje se je izvedelo, da ga je zagovarjal Bill Clinton. Delitev med demokrati je \xc5\xa1la na mlin republikanskemu predsedni\xc5\xa1kemu kandidatu Johnu MacCainu, saj so mnogi demokratski volivci izjavljali, da bodo dali glas njemu, \xc4\x8de ne bo izbran njihov demokratski favorit._NEWLINE_Zaradi tesne bitke s Clintonovo je postal Obama trdo\xc5\xbeiv in \xc5\xa1e bolj\xc5\xa1i kandidat. Na svojo stran si je pridobil kar nekaj uglednih demokratov, med drugimi Teda Kennedyja, ki je menil, da je Obama primernej\xc5\xa1i kandidat od Clintonove za zdru\xc5\xbeitev stranke in dr\xc5\xbeave. Obamo je tudi javno podprl razo\xc4\x8darani republikanec, nekdanji dr\xc5\xbeavni sekretar Collin L. Powell._NEWLINE_V za\xc4\x8detku maja je postajalo jasno, da bo Obama demokratski kandidat za predsednika. Po zmagah na dr\xc5\xbeavnih konvencijah in volitvah v zveznih dr\xc5\xbeavah in samo treh porazih od za\xc4\x8detka maja, si je Barack Obama s podporo skoraj 400 superdelegatov zagotovil kandidaturo za predsednika z 2.117 delegati. Po\xc4\x8dakati so morali samo \xc5\xa1e na demokratsko strankarsko konvencijo v Denverju, kjer se je njegova kandidatura potrdila. Hillary in Bill Clinton sta Obamo na konvenciji dostojanstveno podprla.\n_START_SECTION_\nTekma za Belo hi\xc5\xa1o\n_START_PARAGRAPH_\nObamov protikandidat je bil izku\xc5\xa1eni republikanski senator iz Arizone, John McCain. Za svojo kampanjo je najel \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dlane Busheve politi\xc4\x8dne ekipe._NEWLINE_Po tem, ko je bil izbran za predstavnika demokratov na volitvah 2008, je moral Obama izbrati \xc5\xa1e podpredsednika, ki bo z njim na \xc4\x8delu dr\xc5\xbeave. Dne 23. avgusta 2008 je Obama objavil, da je podpredsedni\xc5\xa1ki kandidat Joe Biden, njegov konkurent na preliminarnih volitvah, dolgoletni senator iz Delawarea in eden od najizku\xc5\xa1enej\xc5\xa1ih ameri\xc5\xa1kih politikov. Po izbiri podpredsednika je Obama nadaljeval kampanjo s sloganom \xc2\xbbYes We Can\xc2\xab\xc2\xa0s potovanji v mnoge zvezne dr\xc5\xbeave in v govorih izpostavljal svoj program. Konec julija je od\xc5\xa1el na odmevno turnejo po Bli\xc5\xbenjem vzhodu in Evropi, z namenom, da se predstavi v predsedni\xc5\xa1ki lu\xc4\x8di. Med potovanjem se je izkazalo, da je Obama politi\xc4\x8dna rock zvezda. McCainova ekipa je za\xc4\x8dela z napadalnimi oglasi, od katerih se je Obamov tabor ogradil. Obama je sodeloval v treh predsedni\xc5\xa1kih debatah, v katerih je, po mi\xc5\xa1ljenju mnogih kritikov, porazil svojega republikanskega protikandidata, Johna McCaina. Medtem ko je Barack Obama iz\xc5\xbeareval mladost in spremembe, je republikanski nominiranec John McCain, ki je med kampanjo dopolnil 72 let, stavil na svojo imenitno biografijo. _NEWLINE_Volitve so bile 4. novembra 2008 in Obama je svojo kampanjo prekinil \xc5\xa1ele popoldne tega dne. Zgodaj zjutraj je od\xc5\xa1el na voli\xc5\xa1\xc4\x8de, popoldne pa je - \xc5\xbee tradicionalno na dan vsakih volitev - odigral ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1ko tekmo z bli\xc5\xbenjimi sodelavci in prijatelji. Koncem dneva se je umaknil domov v predmestje Chicaga in s svojo dru\xc5\xbeino \xc4\x8dakal na rezultate volitev. Po zaprtju vseh voli\xc5\xa1\xc4\x8d in objavi rezultatov, je Barack Obama osvojil glasove v 29, McCain v 21 zveznih dr\xc5\xbeavah in tako zbral 365 elektorskih glasov nasproti McCainovih 173. Obama je prestopil prag, ki je bil 270 elektorskih glasov in postal je 44. predsednik Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike.\n_START_SECTION_\nSve\xc4\x8dana prisega\n_START_PARAGRAPH_\n20. januarja 2009 je Obama zaprisegel na zahodni strani Kapitola, kjer so su\xc5\xbenji svoj\xc4\x8das \xc5\xbegali opeke, \xc5\xbeagali les in polagali kamne za njegove temelje. Na travniku National Mall, nekdanji su\xc5\xbeenjski tr\xc5\xbenici, se je zbrala skoraj dvomilijonska mno\xc5\xbeica, ki se je raztezala vse do spomenika Abrahamu Lincolnu, predsedniku, ki je odpravil su\xc5\xbeenjstvo. Nad celotno \xe2\x80\x93 najbolj pri\xc4\x8dakovano inavguracijo od Johna F. Kennedyja naprej \xe2\x80\x93 je bilo \xc4\x8dutiti Lincolnovo navzo\xc4\x8dnost. In prav dan poprej so se Ameri\xc4\x8dani poklonili dr\xc5\xbeavnemu prazniku ob rojstvu dr. Martina Luthra Kinga ml., velikega borca za dr\xc5\xbeavljanske pravice, \xc4\x8digar navzo\xc4\x8dnost je bilo \xc4\x8dutiti tudi med volitvami in inavguracijo. _NEWLINE_Ko je Obama prisegel, da bo branil ustavo, je njegova roka po\xc4\x8divala na \xc5\xbeametni Bibliji, ki jo je leta 1861 uporabil Lincoln. Predsednik vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da John G. Roberts ml. in Barack Obama, dva ustavna strokovnjaka, ki sta bila odli\xc4\x8dna govornika, sta imela kar nekaj te\xc5\xbeav, da sta se prebila skozi prisego. _NEWLINE_Prisega je bila tako velik zgodovinski dogodek, da je Obamov nastopni govor postal ve\xc4\x8dji kot njegove besede in bolj pre\xc5\xbeet s pomenom kot karkoli, kar je povedal. Resnoben, realisti\xc4\x8dni ton nastopnega govora je presenetil tiste, ki so pri\xc4\x8dakovali bolj vzvi\xc5\xa1eno retoriko iz njegove kampanje. Med vrsticami je ostro kritiziral G. W. Busha. Izpostavil je nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo zaplenjenih domov, zaprta podjetja, izgubljene slu\xc5\xbebe, drago zdravstveno varstvo, upadanje kakovosti \xc5\xa1ol, energetsko odvisnost in gro\xc5\xbenjo podnebnih sprememb. Resna dr\xc5\xbea in resnobna retorika Baracka Obame sta sporo\xc4\x8dali, da ni nikakr\xc5\xa1no bo\xc5\xbeanstvo in da razplet zgodbe ne bo preprost._NEWLINE_Med tem, ko sta bila Obama in Bush s soprogama na poti na slovesno prisego, je 93 \xc4\x8dlanov osebja Bele hi\xc5\xa1e v petih urah pospravilo imetje dru\xc5\xbeine Bush in skrbno zlo\xc5\xbeilo v predale osebne predmete Obamovih. Ob prihodu vsake nove administracije je bila opravljena hitra menjava, ne da bi v hi\xc5\xa1o na naslovu Avenija Pensilvanija vstopil en sam selivec.\n_START_SECTION_\nPrve odlo\xc4\x8ditve\n_START_PARAGRAPH_\nObama je zelo hitro sestavil svojo sanjsko ekipo izobra\xc5\xbeenih in izku\xc5\xa1enih sodelavcev. Dejal je, da bi bili Ameri\xc4\x8dani zaskrbljeni, \xc4\x8de bi v najbolj kriti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih za gospodarstvo imenoval ljudi brez izku\xc5\xa1enj. Ni bilo nujno, da so se kandidati v vsem strinjali z njim. Bil je pragmatik in sestavil pisan kabinet, v katerem so bili tako levi\xc4\x8darji kot bolj sredinski politiki. In kar nekaj kadra je bilo tudi iz Clintonove administracije. Dr\xc5\xbeavna sekretarka, ki je odgovorna za ameri\xc5\xa1ko zunanjo politiko, je postala Hillary Rodham Clinton. V tej vladi je bilo vendarle manj kadrovanja po osebnih poznanstvih in politikov z dobrimi zvezami, kakr\xc5\xa1ni so kon\xc4\x8dali visoko v Bushevi vladi._NEWLINE_21. januarja je \xc5\xa1ef Obamovega kabineta Rahm Emanuel naro\xc4\x8dil vladnim agencijam in ministrstvom, naj zamrznejo vse uredbe, ki jih je v zadnjih dneh sprejela administracija nekdanjega predsednika Georgea Busha in \xc5\xa1e niso v veljavi. Nova administracija jih je namre\xc4\x8d pred za\xc4\x8detkom izvajanja \xc5\xbeelela ponovno preu\xc4\x8diti. Gre sicer za obi\xc4\x8dajen korak ob menjavi administracij v Beli hi\xc5\xa1i._NEWLINE_Obama je tudi za\xc4\x8del uresni\xc4\x8devati svoje obljube glede tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Guantanamo na Kubi, saj naj bi tamkaj\xc5\xa1nji voja\xc5\xa1ki to\xc5\xbeilci na njegovo pro\xc5\xa1njo za 120 dni ustavili vse primere pred voja\xc5\xa1kimi komisijami._NEWLINE_V naslednjih dneh je nadaljeval z izpolnjevanjem nekaterih predvolilnih obljub._NEWLINE_Novi ameri\xc5\xa1ki predsednik se je v prvem tednu sestal z ekipo vrhunskih gospodarskih in finan\xc4\x8dnih strokovnjakov, s katerimi so posku\xc5\xa1ali oblikovati strategijo, ki bi omogo\xc4\x8dila obvladovanje napetih finan\xc4\x8dnih razmer in o\xc5\xbeivitev gospodarstva, ki se je zna\xc5\xa1lo v najve\xc4\x8dji krizi po veliki depresiji v 30-ih letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Slednje se je Obama \xc5\xbeelel lotiti s stimulacijskim paketom, vrednim okoli 825 milijard dolarjev, ki sta ga morala potrditi tudi oba domova ameri\xc5\xa1kega kongresa._NEWLINE_Kot je dejal ob zaprisegi, si bi s pogumnimi in hitrimi dejanji prizadeval ne le ustvariti nova delovna mesta, temve\xc4\x8d postaviti nove temelje za gospodarsko rast.\n_START_SECTION_\nIrak\n_START_PARAGRAPH_\nV nasprotju s tedanjim ve\xc4\x8dinskim mnenjem je Obama na protivojnem zborovanju 2. oktobra 2002  javno zavrnil ira\xc5\xa1ko vojno._NEWLINE_\xc2\xbbZavedam se, da bo invazija na Irak brez jasnega vzroka in brez mo\xc4\x8dne mednarodne podpore samo spodbudila ogenj na Bli\xc5\xbenjem vzhodu, podprla najslab\xc5\xa1e namesto najbolj\xc5\xa1e impulze v arabskem svetu, okrepila nova\xc4\x8denje Al Kaide. Nisem proti vsem vojnam. Sem proti neumnim vojnam.\xc2\xab_NEWLINE_Leta 2007 je predstavil na\xc4\x8drt umika. Dne 27. februarja 2009 je napovedal konec bojnih misij ZDA v Iraku, okupiranem od leta 2003 in umik ve\xc4\x8dine tamkaj\xc5\xa1njih ameri\xc5\xa1kih voja\xc5\xa1kih enot v 18 mesecih. Te so zapustile Irak kot je bilo na\xc4\x8drtovano do 19. avgusta 2010. Od konca leta 2011 naj bi ostalo v dr\xc5\xbeavi le nekaj enot za za\xc5\xa1\xc4\x8dito veleposlani\xc5\xa1tva in usposabljanje ira\xc5\xa1ke vojske.\n_START_SECTION_\nIzrael in Palestina\n_START_PARAGRAPH_\nPo Obamovem ultimatu, da se v \xc4\x8dasu enega leta najde trajna re\xc5\xa1itev za izraelsko-palestinski spor, sta se na neposrednih pogajanjih prvi\xc4\x8d se\xc5\xa1la Benjamin Netanjahu in Mahmud Abbas. Sre\xc4\x8danje je bilo 2. septembra 2010 v Washingtonu. Tri tedne kasneje je Obama sklical Generalno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino ZN, da te dogovore podprejo in priznajo, da sta varnost Izraela in resni\xc4\x8dna sprava dosegljiva le z neodvisno Palestino in samo z miroljubnimi sredstvi.\n_START_SECTION_\nAfganistan in Pakistan\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem, ko je CIA v preteklosti \xc5\xbee uporabljala brezpilotna letala, jih je za voja\xc5\xa1ke raketne napade za\xc4\x8del uporabljati ameri\xc5\xa1ki predsednik George Bush ml. S pakistanskim kolegom, avtoritarnim generalom Pervezom Mu\xc5\xa1arafom, je sklenil dogovor o voja\xc5\xa1kih napadih na severozahodu in zahodu Pakistana, ki so ju sicer nadzorovali talibanski uporniki in pripadniki Al Kaide. Pod Obamo se je \xc5\xa1tevilo napadov z brezpilotnimi letali pove\xc4\x8dalo skoraj za \xc5\xa1estkrat v primerjavi z obdobjem Bushevega drugega mandata._NEWLINE_Tudi v Afganistanu so se po nareku Obame mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dali raketni napadi, ki so terjali \xc5\xa1tevilne civilne \xc5\xbertve._NEWLINE_Afganistan so ZDA napadle 7. oktobra 2001. Samo za neposredne stro\xc5\xa1ke operacije Trajna svoboda, so ameri\xc5\xa1ki davkopla\xc4\x8devalci od\xc5\xa1teli 420 milijard dolarjev, trenutno pa gre iz prora\xc4\x8duna zanjo okoli dve milijardi dolarjev na teden. V najdalj\xc5\xa1i vojni v ameri\xc5\xa1ki zgodovini je doslej padlo ve\xc4\x8d kot 2500 zavezni\xc5\xa1kih vojakov, od teh ve\xc4\x8d kot 1600 Ameri\xc4\x8danov, tiso\xc4\x8de mrtvih civilistov pa v zadnjih desetletjih ni nih\xc4\x8de uradno pre\xc5\xa1teval. Trenutno je v Afganistanu okoli 100.000 ameri\xc5\xa1kih vojakov, med 40.000 do 50.000 vojakov NATA in \xc5\xa1e kakih 100.000 zasebnih pogodbenikov._NEWLINE_Februarja 2009 je Barack Obama ukazal napotitev 17.000 dodatnih vojakov v Afganistan, 1. decembra 2009 pa se je \xc5\xa1tevilo vojakov v Afganistanu pove\xc4\x8dalo na 33.000. Novi vojaki so se tja napotili v prvi polovici leta 2010, umik ameri\xc5\xa1kih sil pa je bil na\xc4\x8drtovan za konec leta 2011._NEWLINE_22. junija 2011 je v te\xc5\xbeko pri\xc4\x8dakovanem govoru o delnem umiku ameri\xc5\xa1ke vojske iz Afganistana, Barack Obama dejal: \xc2\xbbAmerika, nastopil je \xc4\x8das, da se osredoto\xc4\x8dimo na gradnjo dr\xc5\xbeave tukaj doma!\xc2\xab\xc2\xa0Ljudstvu je tako sporo\xc4\x8dil - umik 10.000 vojakov do konca leta 2011, ostalih 23.000, ki jih je kot del okrepitev poslal v Afganistan, pa se naj bi vrnilo do za\xc4\x8detka jeseni 2012. Nekateri so bili mnenja, da je to prehiter umik in s tem zaletavi konec dokaj uspe\xc5\xa1ne ofenzive. _NEWLINE_Pripadniki posebnih enot ameri\xc5\xa1ke vojske so 1. maja 2011 po ukazu predsednika ZDA Baracka Obame vdrli v hi\xc5\xa1o v pakistanskem Abbottabadu, 55\xc2\xa0km od Islamabada in ubili ameri\xc5\xa1kega sovra\xc5\xbenika \xc5\xa1tevilka ena, Osamo bin Ladna. Kmalu zatem so njegovo truplo odvrgli v Indijski ocean in tako prepre\xc4\x8dili, da bi njegovo zadnje po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de postalo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de za nove skrajne\xc5\xbee._NEWLINE_Novica o bin Ladnovi likvidaciji je v ZDA spro\xc5\xbeila veselje, uspe\xc5\xa1nost dela predsednika pa je bila za kratek \xc4\x8das ocenjena 9-11 odstotkov vi\xc5\xa1je kot prej. Navdu\xc5\xa1enje se je sicer kmalu poleglo, uspe\xc5\xa1na operacija pa je odmevala le \xc5\xa1e v okviru druge predvolilne kampanje predsednika Obame.\n_START_SECTION_\nArabska pomlad\n_START_PARAGRAPH_\nObama se je zadr\xc5\xbeano odzval na proteste v arabskem svetu in se oglasil v podporo demokraciji de\xc5\xbeele \xc5\xa1ele po revoluciji v Tuniziji._NEWLINE_V za\xc4\x8detku februarja 2011 je Obama preko posebnega odposlanca ZDA pozval egiptovskega predsednika Hosnija Mubaraka k odstopu. Dne 11. februarja je pohvalil revolucijo v Egiptu  - zaradi nenasilja in zadr\xc5\xbeanosti egiptovske vojske -  vendar je opozoril, da so pred Egip\xc4\x8dani \xc2\xbbte\xc5\xbeki dnevi\xc2\xab._NEWLINE_Dne 23. februarja 2011 je pozval Obama libijskega voditelja Moamerja el Gadafija naj ustavi nasilje nad svojim ljudstvom v dr\xc5\xbeavljanski vojni v Libiji. Libijcem pa je obljubil pomo\xc4\x8d, pri tem ni izklju\xc4\x8dil niti voja\xc5\xa1kega posredovanja. 26. februarja je razglasil, da je Gadafi legitimnost izgubil in da mora odstopiti. Posvaril ga je z ameri\xc5\xa1ko voja\xc5\xa1ko intervencijo. 17. marca je ukazal ameri\xc5\xa1kim pilotom, naj za\xc4\x8dnejo z zra\xc4\x8dnimi napadi na libijsko vojsko. Odlo\xc4\x8ditev je sledila po pogovorih z zunanjo ministrico Hillary Clinton, svetovalko Samantho Power in veleposlanico v ZN Susan Rice, saj niso \xc5\xbeeleli ponoviti napake iz leta 1994, ko ZDA z nevme\xc5\xa1avanjem niso prepre\xc4\x8dile genocida v Ruandi._NEWLINE_Na doma\xc4\x8de kritike o pomanjkanju informacij glede ciljev, trajanja, stro\xc5\xa1kov voja\xc5\xa1kega posega in neupo\xc5\xa1tevanju Kongresa, se je Obama odzval 28. marca z nagovorom dr\xc5\xbeavljanom._NEWLINE_Pojasnil je, da je voja\xc5\xa1ka operacija proti Gadafijevi vojski skrajni ukrep, da se prepre\xc4\x8di pokol v Bengaziju in se izvr\xc5\xa1i resolucija VS ZN \xc5\xa1t.1973. Z evropskimi zavezniki in nekaterimi arabskimi dr\xc5\xbeavami podprti letalski napadi, so zaustavili pohod Gadafijeve vojske in omogo\xc4\x8dili upornikom ponovno zavzetje nekaterih izgubljenih mest. ZDA so svojo vodilno vlogo - kot napovedano - prenesle na NATO, da bi zase zmanj\xc5\xa1ale tveganje in stro\xc5\xa1ke. ZDA ne bi mogle posredovati pri vsakem zatiranju ljudstva, tukaj pa so imele edinstveno prilo\xc5\xbenost, da so se izognili \xc2\xbbgrozovitemu pokolu\xc2\xab\xc2\xa0-  na podlagi libijske pro\xc5\xa1nje po pomo\xc4\x8di z mandatom ZN in mednarodne, tudi arabske, pomo\xc4\x8di. \xc4\x8ce to ne bi storili, bi bila zlorabljena ameri\xc5\xa1ka identiteta, destabilizirane bi bile sosednje dr\xc5\xbeave Libije, zadu\xc5\xa1en arabski demokrati\xc4\x8dni proces in lahko bi uni\xc4\x8dilo verodostojnost ZN. Na dolgi rok bi bilo tudi dra\xc5\xbeje za ZDA. Cilj \xe2\x80\x93 odstavitev  Gadafija in graditev demokracije  \xe2\x80\x93  je stvar samih Libijcev. Njegovo strmoglavljenje od zunaj bi razdelilo koalicijo in zahtevalo uporabo zemeljskih sil ali tveganje velikega \xc5\xa1tevila civilnih \xc5\xbertev zaradi zra\xc4\x8dnih napadov. Ta napaka je bila storjena \xc5\xbee v vojni v Iraku in se ne bi smela ponavljati. Embargo na prodajo oro\xc5\xbeja Libiji, ustavitev denarnih tokov, nadzor prepovedi letenja in spodbujanje opozicije k padcu Gadafija se je nadaljevalo \xc5\xa1e naprej._NEWLINE_Obama se je na koncu zavzel za \xc4\x8dlovekoljubno voja\xc5\xa1ko posredovanje ob naravnih nesre\xc4\x8dah, genocidu, za ohranitev regionalne varnosti in svetovne trgovine -  potem, ko bi bile ZDA zapro\xc5\xa1ene za pomo\xc4\x8d, ko bi druge dr\xc5\xbeave prevzele svoj dele\xc5\xbe in bi se vsi udele\xc5\xbeeni dr\xc5\xbeali na\xc4\x8dela pravi\xc4\x8dnosti in miru. Na ta na\xc4\x8din bi lahko in morale ZDA podpreti ljudstva, ki si \xc5\xbeelijo demokracije._NEWLINE_Opazovalci ocenjuje ta odlomek kot \xc2\xbbObamovo doktrino\xc2\xab, prvi\xc4\x8d so imenovani Obamovi pogoji za voja\xc5\xa1ko posredovanje ZDA.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni \xc4\x8dlanek: Ekonomija ZDA_NEWLINE_Obama je v predvolilni kampanji obljubil nadzor nad prora\xc4\x8dunskimi odhodki, zmanj\xc5\xa1anje javnega dolga ter ni\xc5\xbejo obdav\xc4\x8ditev srednjega in ni\xc5\xbejega razreda._NEWLINE_Prevzel je te\xc5\xbeko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino \xe2\x80\x93 upadanje zaposlenosti za 800.000 delovnih mest na mesec, negativno stopnjo gospodarske rasti okoli 8 odstotkov, zadol\xc5\xbeenost ZDA pribli\xc5\xbeno 50 odstotkov BDP itd._NEWLINE_Obljubil je na\xc4\x8drt obnove gospodarstva in izpostavil, kako pomembno je pre\xc5\xbeivetje ameri\xc5\xa1ke avtomobilske industrije, le-ta pa mora po koncu procesa re\xc5\xa1evanja dejansko delovati. Kot del svojega na\xc4\x8drta je omenil tudi pomo\xc4\x8d lastnikom domov, ki jim grozi zaplemba._NEWLINE_Novoizvoljeni predsednik ZDA je napovedal, da se bo stanje ameri\xc5\xa1kega gospodarstva sicer \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1alo, preden ga bo zajelo izbolj\xc5\xa1anje._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki predsednik Barack Obama je v Denverju 17.2.2009 podpisal enega od najve\xc4\x8djih stimulacijskih paketov v zgodovini te dr\xc5\xbeave, vrednega kar 787 milijard dolarjev. Ta naj bi bil namenjen predvsem za infrastrukturo in izobra\xc5\xbeevanje ter ohranil in ustvaril 3,6 milijona delovnih mest ter tako ubla\xc5\xbeil finan\xc4\x8dno krizo._NEWLINE_6. septembra 2010 je napovedal \xc5\xa1e drugi paket pomo\xc4\x8di gospodarstvu v vrednosti 50 milijard dolarjev, predvsem za izgradnjo infrastrukture._NEWLINE_Obama izbolj\xc5\xa1uje zaupanje vlagateljev v gospodarstvo in kapitalske trge._NEWLINE_Clinton, ki je vodil ZDA v \xc4\x8dasu najve\xc4\x8djega gospodarskega razcveta, je zatrdil, da je Obama s svojo administracijo prepre\xc4\x8dil \xc5\xa1e huj\xc5\xa1e posledice velike svetovne gospodarske krize._NEWLINE_Gospodarsko okrevanje ZDA se nadaljuje.\n_START_SECTION_\nZdravstvena reforma - \xc2\xbbObamacare\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ki zdravstveni sistem je liberalen in v privatni lasti, posledi\xc4\x8dno to pomeni precej vi\xc5\xa1je cene razli\xc4\x8dnih zdravstvenih storitev. Je najdra\xc5\xbeji zdravstveni sistem na svetu, z dragimi zavarovalnimi premijami. V predvolilnem boju je Obama obljubil zdravstveno reformo, kar ni uspelo celi vrsti predsednikov od leta 1912. Do leta 2013 naj bi imel vsak ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljan urejeno zdravstveno zavarovanje._NEWLINE_Veliko \xc4\x8dasa in energije je bilo potrebno, da je zdravstvena reforma postala zakon, saj so farmacevtski lobiji, republikanci in konservativni mediji udarili z vso silo po Obamovi administraciji. A demokrati so zbrali dovolj glasov za reformo in Obami je uspel najve\xc4\x8dji doma\xc4\x8di projekt. Zgodovinski zakon je podpisal 23. marca 2010._NEWLINE_Od reforme naj bi imela najve\xc4\x8d koristi velika ve\xc4\x8dina od 45 milijonov Ameri\xc4\x8danov, ki si doslej niso mogli urediti zdravstvenega zavarovanja. Zdaj jim bo na pomo\xc4\x8d pri pla\xc4\x8devanju premij prisko\xc4\x8dila dr\xc5\xbeava. Zavarovalnicam bo odslej prepovedana diskriminacija bolnikov. Sicer pa zavarovalnice naj ne bi bile na slab\xc5\xa1em, saj bodo pridobile na milijone novih strank, ki si do sedaj niso mogle privo\xc5\xa1\xc4\x8diti obiska pri zdravniku ali nakupa zdravil. Posledi\xc4\x8dno bodo profitirale tudi farmacija in bolni\xc5\xa1nice. Ve\xc4\x8dje breme naj bi nosili le bogatej\xc5\xa1i Ameri\xc4\x8dani, ki bodo od leta 2013 pla\xc4\x8devali za 3,8 odstotka vi\xc5\xa1je davke na investicijske dohodke ter prav tako vpla\xc4\x8devali ve\xc4\x8d v vladno zdravstveno shemo Medicare. Ta je namenjena upokojencem nad dolo\xc4\x8deno starostjo in najrevnej\xc5\xa1im (Medicaid). Uvedel jo je \xc5\xbee pred pol stoletja predsednik Lyndon Johnson. Vi\xc5\xa1ji dav\xc4\x8dni re\xc5\xbeim bo tako doletel le dru\xc5\xbeine, ki imajo ve\xc4\x8d kot 250.000 dolarjev letnega dohodka.\n_START_SECTION_\nPonovne volitve 2012\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku aprila 2011 je Obama izrazil namero, da bo na predsedni\xc5\xa1kih volitvah 2012 kandidiral za drugi predsedni\xc5\xa1ki mandat. Kampanjo za ponovno izvolitev je za\xc4\x8del s sloganom \xc2\xbbForward\xc2\xab\xc2\xa0(Naprej). Republikanski protikandidat je bil senator Mitt Romney, s katerim sta bila izena\xc4\x8deno, dolgotrajno in trdo volilno kampanjo._NEWLINE_6. novembra 2012 je Obama dosegel zmage predvsem v t. i. swing dr\xc5\xbeavah (nestanovitnih dr\xc5\xbeavah), ki so tradicionalno znane po nihanju volivcev \xe2\x80\x93 to so Kolorado, Florida, Iowa, Nevada, Ohio, Pensilvanija in Virginija. Obama je osvojil ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo ljudskih in elektorskih glasov in tako ostal v Beli hi\xc5\xa1i. Njegov namestnik Joe Biden je bil prav tako ponovno izvoljen za podpredsednika ZDA.\n_START_SECTION_\nInavguracija\n_START_PARAGRAPH_\nObamova prisega je potekala v nedeljo, ker ustava dolo\xc4\x8da, da mora predsednik svoj drugi mandat za\xc4\x8deti opoldne 20. januarja.  Skromna slovesnost je bila v Modri sobi Bele hi\xc5\xa1e in poleg sodnika vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Johna Robertsa so bili tam le \xc5\xa1e novinarji in Obamova dru\xc5\xbeina._NEWLINE_Javna, veli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1a prisega z govorom, parado in plesi je bila na sporedu v ponedeljek, pred okoli 800.000-glavo mno\xc5\xbeico na Kapitolu. Ameri\xc4\x8dani imajo po \xc5\xa1tirih letih  manj ogreta srca za Obamo, ki za\xc4\x8denja svoj drugi mandat z nogami na tleh. V govoru je orisal glavne prioritete  ter potrdil zavezanost, da izpelje zadane politi\xc4\x8dne spremembe na podro\xc4\x8dju gospodarstva, priseljenske zakonodaje, podnebnih sprememb in nadzora nad oro\xc5\xbejem.  Predsednik ima malo \xc4\x8dasa za spremembe zakonodaje, saj se \xc4\x8dez eno leto pri\xc4\x8dnejo priprave na kongresne volitve leta 2014.\n_START_SECTION_\nOdnos Barackove administracije do zasebnosti dr\xc5\xbeavljanov\n_START_PARAGRAPH_\nPo teroristi\xc4\x8dnih napadih 11. septembra 2001 je takratna Busheva administracija mo\xc4\x8dno poostrila nadzor nad elektronskimi komunikacijami dr\xc5\xbeavljanov, pogosto zelo nepregledno in neselektivno. V nasprotju s pri\xc4\x8dakovanji je Obamova administracija tovrstno politiko nadaljevala in celo poglobila, kar se je izkazalo po izbruhu afere Snowden, s pojasnilom, da je tovrstno po\xc4\x8detje v dobro dr\xc5\xbeavljanom."