b'\n_START_ARTICLE_\nGalikanizem\n_START_PARAGRAPH_\nGalikanizem ( ecclesia gallicana) je smer v francoskem katolicizmu, ki je posku\xc5\xa1ala omejiti pape\xc5\xa1ko oblast v korist \xc5\xa1kofovske in posvetne oblasti._NEWLINE_Smer se prvi\xc4\x8d pojavi v Franciji v poznem srednjem veku, velik razmah pa dose\xc5\xbee s sporom Filipa IV. Lepega s pape\xc5\xbeem Bonifacijem VIII. Krepitev mo\xc4\x8di galikanizma je tudi posledica reformisti\xc4\x8dnih koncilov v poznem srednjem veku._NEWLINE_Osrednja ideja galikanizma je neodvisna francoska katoli\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavna cerkev, ki bi bila neodvisna od pape\xc5\xbea in podrejena posvetni oblasti. Najve\xc4\x8dji zagovorniki ideje so bili francoski teologi, v praksi pa so jo izvajali francoski kralji. Tako je francoski kralj Filip IV. Lepi 7. septembra 1303 pri Anagnyju s svojo vojsko napadel vojsko pape\xc5\xbea Bonifacija VIII. z namenom, da pape\xc5\xbea ujame in ga postavi pred koncil, ki naj bi mu sodil._NEWLINE_Galikanizem se je tudi zavzemal, da bi imela francoska dr\xc5\xbeava tudi cerkveno pravo, kar so prvi\xc4\x8d formulirali s kraljevo uredbo, izdano v Parizu 18. februarja 1407._NEWLINE_Kasneje, leta 1438, je francoski kralj Karel VII. z bourge\xc5\xa1ko pragmati\xc4\x8dno sankcijo sistem galikanizma povzdignil v temeljni dr\xc5\xbeavni zakon._NEWLINE_Leta 1663 je francoski kralj Ludvik XIV. prisilil Sorbono, da je tudi ona uradno priznala galikanizem, leta 1682 pa je med regalskim sporom tudi dosegel, da so Assebl\xc3\xa9es du clerg\xc3\xa9 (predstavniki cerkvene skup\xc5\xa1\xc4\x8dine) sprejeli \xc5\xa1tiri \xc4\x8dlene Declarationis cleri Gallicani (deklaracije o galikanski cerkvi), \xc4\x8demur je tedanji pape\xc5\xbe Aleksander VIII. sicer nasprotoval, vendar tega ni javno obsodil, ker se je bal novega razkola v Cerkvi.'