b'\n_START_ARTICLE_\nDragi\xc5\xa1a Cvetkovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo gimnaziji v Ni\xc5\xa1u je v \xc5\xa0vici \xc5\xa1tudiral tehni\xc4\x8dne vede in pravo. Politi\xc4\x8dno je bil pripadnik NRS. Med svetovnima vojnama je bil ve\xc4\x8dkrat \xc5\xbeupan Ni\xc5\xa1a. Leta 1927 je postal narodni poslanec, leta 1928 pa minister za veroizpovedi. Med \xc5\xa1estojanuarsko diktaturo je bil dejaven kot novinar in je kot \xc4\x8dlan Zdru\xc5\xbeene opozicije najprej deloval proti vladi, po smrti kralja Aleksandra pa se je povezal z Jevti\xc4\x87em in Stojadinovi\xc4\x87em. Leta 1935 je bil spet izvoljen za narodnega poslanca ter je v Stojadinovi\xc4\x87evi vladi postal minister za socialno politiko in narodno zdravje. Kot minister za socialno politiko je ustanovil re\xc5\xbeimski sindikat JUGORAS. Ko je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal pravosodnega ministra, je izvedel obse\xc5\xbeno prerazporeditev sodnikov. Leta 1936 je postal \xc4\x8dlan glavnega odbora JRZ. V letu 1938 je pri\xc5\xa1el v spor s Stojadinovi\xc4\x87em zaradi hrva\xc5\xa1kega vpra\xc5\xa1anja; Cvetkovi\xc4\x87 je zbral in organiziral ve\xc4\x8dino narodnih poslancev JRZ za sporazum s Hrvati. Po padcu druge Stojadinovi\xc4\x87eve vlade je februarja 1939 sam postal predsednik vlade, 26. avgusta 1939 pa sklenil sporazum z Vladkom Ma\xc4\x8dkom - t. i. Sporazum Cvetkovi\xc4\x87-Ma\xc4\x8dek, na podlagi katerega je bila ustanovljena Banovina Hrva\xc5\xa1ka. 25. marca 1941 je podpisal protokol o pristopu Jugoslavije k trojnemu paktu, zaradi \xc4\x8desar je v prevratu 27. marca skupaj s knezom Pavletom Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87em izgubil oblast. Med vojno je od\xc5\xa1el v emigracijo in tam tudi do smrti ostal.'