b'\n_START_ARTICLE_\nTrnava\n_START_PARAGRAPH_\nTrnava (mad\xc5\xbearsko Nagyszombat, nem\xc5\xa1ko Tyrnau) je eno najstarej\xc5\xa1ih slova\xc5\xa1kih mest. \xc5\xa0teje pribli\xc5\xbeno 70.000 prebivalcev in le\xc5\xbei okoli 45 km severovzhodno od Bratislave. Slova\xc5\xa1ko ime je dobilo po reki Trn\xc3\xa1vki, ki te\xc4\x8de skozenj, le ta pa po trnih (slova\xc5\xa1ko t\xc5\x95nie), ki so rasli ob njenih bregovih. Mad\xc5\xbearsko ime Nagyszombat (velika sobota) je dobila po semanjem dnevu. Danes je glavno mesto Trnavskega okraja. Ohranjeno je obzidano zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta, ki mu zaradi obilice cerkva pravijo tudi slova\xc5\xa1ki Rim ali mali Rim.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSledovi stalne poselitve kraja so prisotni vse od neolitika dalje. V srednjem veku je na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du poti med \xc4\x8ce\xc5\xa1ko in Mad\xc5\xbearsko ter med Sredozemljem in Poljsko zrasla trgovska naselbina. Naselje je prvi\xc4\x8d omenjeno v listini iz leta 1211, leta 1238 pa je od mad\xc5\xbearskega kralja B\xc3\xa9le IV. kot prvo na ozemlju dana\xc5\xa1nje Slova\xc5\xa1ke dobilo status svobodnega kraljevega mesta. Konec 13. in za\xc4\x8detek 14. stoletja je del mesta obkro\xc5\xbeilo obzidje, vendar sta prvotna slova\xc5\xa1ka in nem\xc5\xa1ka (Nemci so bili povabljeni sem po tatarskem vpadu leta 1242) naselbina ostali zunaj obzidja. Leta 1327 je tukaj mad\xc5\xbearski kralj Karel Robert podpisal denarni sporazum s \xc4\x8de\xc5\xa1kim kraljem Janezom Luksembur\xc5\xa1kim, leta 1360 pa je Ludvik I. Veliki (ki se je ve\xc4\x8dkrat zadr\xc5\xbeeval v mestu in v njem leta 1380 tudi umrl) podpisal prijateljski sporazum s \xc4\x8de\xc5\xa1kim kraljem Karlom IV. Med letoma 1432 in 1435 je bila Trnava sredi\xc5\xa1\xc4\x8de husitskega gibanja v jugozahodni Slova\xc5\xa1ki in v tem obdobju so Slovaki postali ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo (pred tem so to bili Nemci). V \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1ke zasedbe dana\xc5\xa1nje Mad\xc5\xbearske leta 1541 se je mad\xc5\xbearska prestolnica preselila v Bratislavo, Trnava pa je s preselitvijo sede\xc5\xbea esztergomske nad\xc5\xa1kofije (tu je ostal vse do leta 1820, ko se je vrnil v Esztergom) postala duhovna in kulturna prestolnica Mad\xc5\xbearske, glavni katedrali sta bili cerkvi sv. Janeza Krstnika in sv. Nikolaja. V tem \xc4\x8dasu se je v mesto naselilo tudi precej Mad\xc5\xbearov. V 16. in v 17. stoletju je Trnava bila pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mad\xc5\xbearske protireformacije. Nad\xc5\xa1kof Mikl\xc3\xb3s Ol\xc3\xa1h je leta 1561 v mesto povabil jezuite, ki so vzpostavili \xc5\xa1olski sistem, leta 1577 pa je duhovnik Mikl\xc3\xb3s Telegdi ustanovil tiskarno. Jezuitska univerza, (v tistem obdobju edina na Mad\xc5\xbearskem), ki jo je leta 1635 ustanovil nad\xc5\xa1kof Peter P\xc3\xa1zm\xc3\xa1ny, je nekaj \xc4\x8dasa slu\xc5\xbeila kot podpora protireformaciji, kmalu pa je postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de slova\xc5\xa1kega izobra\xc5\xbeevanja in knji\xc5\xbeevnosti. Na za\xc4\x8detku 18. stoletja je tu deloval tudi slovenski pisec in jezuit iz Trbi\xc5\xbea Anton Ka\xc5\xa1utnik. V Trnavi je umrl leta 1745. Leta 1787 je duhovnik Anton Bernol\xc3\xa1k na osnovi nare\xc4\x8dja iz okolice Trnave izdelal prvo kodifikacijo slova\xc5\xa1kega jezika. Na za\xc4\x8detku 19. stoletja, po preselitvi univerze v Budim (leta 1777) in sede\xc5\xbea nad\xc5\xa1kofije nazaj v Esztergom je pomen mesta upadel in se ponovno pove\xc4\x8dal leta 1844, ko ga je \xc5\xbeeleznica (sprva le na konjsko vleko), prva na Mad\xc5\xbearskem, povezala z Bratislavo, kar je spro\xc5\xbeilo modernizacijo mesta in prihod industrije. Mesto se je raz\xc5\xa1irilo dale\xc4\x8d onkraj obzidja. V \xc4\x8dasu prepovedi Slova\xc5\xa1ke matice je v mestu delovala Dru\xc5\xbeba sv. Vojteha in ohranjala slova\xc5\xa1ko narodno zavest v \xc4\x8dasu mad\xc5\xbearizacije. Trnava se je leta 1918 priklju\xc4\x8dila \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki kot eno najbolj industrializiranih slova\xc5\xa1kih mest. Leta 1978 je pape\xc5\xbe Janez Pavel II. dolo\xc4\x8dil Trnavo kot sede\xc5\xbe lo\xc4\x8dene slova\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije in tako po ve\xc4\x8d stoletjih prizadevanj potrdil neodvisnost Slova\xc5\xa1ke cerkve od Mad\xc5\xbearske.'