b'\n_START_ARTICLE_\nTeorija grafov\n_START_PARAGRAPH_\nTeor\xc3\xadja gr\xc3\xa1fov je matemati\xc4\x8dna in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka disciplina, ki raziskuje zna\xc4\x8dilnosti grafov. Graf je najpreprosteje re\xc4\x8deno mno\xc5\xbeica objektov, re\xc4\x8di, ki se imenujejo to\xc4\x8dke (vozli\xc5\xa1\xc4\x8da, vozli), in so povezane s povezavami (robovi, vejami)._NEWLINE_Strukture, ki se jih lahko predstavi z grafi v smislu teorije grafov, je mo\xc4\x8d najti povsod. Veliko prakti\xc4\x8dnih problemov se lahko re\xc5\xa1uje s pomo\xc4\x8djo grafov. Zgradbo povezav Wikipedije se lahko predstavi kot usmerjeni graf - to\xc4\x8dke so \xc4\x8dlanki v Wikipediji. Usmerjena povezava iz \xc4\x8dlanka A do \xc4\x8dlanka B obstaja le, \xc4\x8de ima A povezavo na B. Razvoj algoritmov, ki obravnavajo grafe, je velikega pomena v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Grafe se lahko raz\xc5\xa1iri z vpeljavo ute\xc5\xbei, ki so pozitivna \xc5\xa1tevila prirejena vsaki povezavi. \xc4\x8ce na primer graf predstavlja mre\xc5\xbeo cest ali \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog, lahko ute\xc5\xbei predstavljajo dol\xc5\xbeine vsake ceste, oziroma \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge. Povezave so v usmerjenih grafih (oziroma digrafih) usmerjene in lahko povezujejo to\xc4\x8dke le v eno smer. Digraf z ute\xc5\xbeenimi povezavami (ute\xc5\xbeeni digraf) se imenuje mre\xc5\xbea._NEWLINE_Zelo znana uporaba grafov je v metodi mre\xc5\xbenega planiranja - izra\xc4\x8dun planiranega trajanja projektov.'