b'\n_START_ARTICLE_\nPlazmatka\n_START_PARAGRAPH_\nPlazmatka je bela krvni\xc4\x8dka, ki nastane iz limfocita B in proizvaja velike koli\xc4\x8dine protiteles. Ima ekscentri\xc4\x8dno jedro in je mo\xc4\x8dno bazofilna. Plazmatke se prena\xc5\xa1ajo po krvi in limfi. Kot vse krvne celice tudi plazmatke izvirajo iz kostnega mozga; limfociti B zapustijo kostni mozeg in se \xc5\xa1ele kasneje, predvsem v bezgavkah, pretvorijo v plazmatke.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nKo limfociti B zapustijo kostni mozeg, imajo vlogo antigen predstavitvenih celic \xe2\x80\x93 antigene po\xc5\xbeirajo s pomo\xc4\x8djo receptorsko posredovane endocitoze in jih predelajo. Dele patogenov, imenovane antigenski peptidi, celice nato izrazijo na povr\xc5\xa1ini (vezane na MHC II) ter jih predstavijo celicam pomagalkam (limfociti T CD4+). Celice pomagalke se ve\xc5\xbeejo na kompleks MHC II/antigen in povzro\xc4\x8dijo aktivacijo limfocita B._NEWLINE_Po stimulaciji s pomo\xc4\x8djo limfocita B, do katere obi\xc4\x8dajno pride v kli\xc4\x8dnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih sekundarnih limfnih organov, kot so vranica in bezgavke, se za\xc4\x8dnejo limfociti B diferencirati v bolj specializirane celice. Pretvorijo se lahko bodisi v spominske celice bodisi v plazmatke. Mehanizem, kako se limfocit pretvori v eno od teh celic, ni povsem pojasnjen. Ve\xc4\x8dina limfocitov B se pretvori v plazmoblaste in nadalje v plazmatke, ki proizvajajo velike koli\xc4\x8dine protiteles._NEWLINE_Plazmoblast je prva, najbolj nezrela oblika plazmatke. Proizvaja ve\xc4\x8d protiteles kot limfocit B, a manj od plazmatke. Se hitro deli in je \xc5\xa1e vedno sposoben fagocitoze antigenov in njihove predstavitve limfocitom T. Celica lahko obstane na tej stopnji ve\xc4\x8d dni, nato pa ali odmre ali pa se pretvori v zrelo, povsem diferencirano plazmatko.'