b"\n_START_ARTICLE_\nAlojz Stra\xc5\xbear\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAlojz Stra\xc5\xbear je najmlaj\xc5\xa1i od devetih otrok dru\xc5\xbeine Stra\xc5\xbear (bratje Stane Stra\xc5\xbear (1929\xe2\x80\x931998), Tone Stra\xc5\xbear (1931\xe2\x80\x932003), France Stra\xc5\xbear (1935), Vinko Stra\xc5\xbear (1937\xe2\x80\x931989), Janez Stra\xc5\xbear (1938), Jo\xc5\xbee Stra\xc5\xbear (1940)). Z enajstimi leti se je vklju\xc4\x8dil v Gasilsko dru\xc5\xa1tvo Studenec, s petnajstimi leti pa v tedanjo dramsko skupino. Prva leta \xc4\x8dlanstva v dramski skupini si je Lojze ob bratih Stanetu, Antonu in Francetu nabiral znanje in izku\xc5\xa1nje. Kot otrok je igral v prvem Kekcu, kasneje pa \xc5\xa1e v predstavah Voda, \xc4\x8crna \xc5\xbeena, A njega ni, \xc4\x8cevljar baron, Charleyjeva teta, V Ljubljano jo dajmo, Pod svobodnim soncem, ter ve\xc4\x8dkrat v Miklav\xc5\xbeevih ve\xc4\x8derih. S preoblikovanjem dramske skupine v samostojno Prosvetno dru\xc5\xa1tvo Miran Jarc \xc5\xa0kocjan, 10. novembra 1962, je bil osemnajstletni Lojze izvoljen za predsednika tega dru\xc5\xa1tva, imenovanega Kulturno dru\xc5\xa1tvo Miran Jarc \xc5\xa0kocjan. Prvo njegovo delo je bila dramatizacija in re\xc5\xbeija Cankarjeve \xc4\x8drtice Mati, ki so jo uprizorili na dan \xc5\xbeena, 8. marca 1963, v krtinski osnovni \xc5\xa1oli. Med najpomembnej\xc5\xa1imi so Miklova Zala, \xc5\xbdenitev, Martin Krpan, Cvetje v jeseni, opereti Planinska ro\xc5\xbea in Pti\xc4\x8dar, Klop\xc4\x8di\xc4\x8d, \xc5\xbdenitna me\xc5\xa1etarka, Kekec in V Ljubljano jo dajmo, Dama iz Maxima in Veselica v dolini tihi. Poleg doma\xc4\x8dih gledali\xc5\xa1kih predstav je re\xc5\xbeiral tudi 'Glasbo treh de\xc5\xbeel' in \xc5\xa1tevilne druge kulturne prireditve v Ob\xc4\x8dini Dom\xc5\xbeale (mdr. miklav\xc5\xbeevanje)."