b'\n_START_ARTICLE_\nMehmed V.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMehmed V. se je rodil v pala\xc4\x8di Topkap\xc4\xb1 v Istanbulu. Kot veliko drugih potencialnih dedi\xc4\x8dev za prestol, je bil 30 let zaprt v haremu v pala\xc4\x8di, od tega 9 let v samici. V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xa1tudiral poezijo starega Perzijskega sloga in postal pesnik. Na njegov deveti rojstni dan je bil ceremonialno obrezan v posebni Obrezovalni sobi (S\xc3\xbcnnet Odasi) pala\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo vladanje se je za\xc4\x8delo 27. aprila 1909, dejansko pa ni imel resne politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di. Odlo\xc4\x8ditve so sprejemali razli\xc4\x8dni \xc4\x8dlani Otomanske vlade in nazadnje, med prvo svetovno vojno, tri pa\xc5\xa1e: Enver Pasha, Talat Pasha in Cemal Pasha._NEWLINE_Mehmedov edini politi\xc4\x8dni akt je bil, da je uradno razglasil D\xc5\xbeihad proti Zaveznikom dne 11. novembra 1914. To je bila zadnja pristna Kalifska razglasitev D\xc5\xbeihada v zgodovini, saj je kalifat trajal le do leta 1924. Kljub temu da je na Otomanskem ozemlju \xc5\xbeivelo veliko muslimanov, ni imela razglasitev nobenega pomembnega u\xc4\x8dinka na vojno. Arabci so se s\xc4\x8dasoma pridru\xc5\xbeili britanskim silam proti Turkom z Arabskim uporom leta 1916._NEWLINE_Mehmed V. je 15. oktobra 1917 v Konstantinoplu gostil zaveznika cesarja Viljema II. 27. januarja 1916 je bil imenovan za generalfeldmar\xc5\xa1ala kraljevine Prusije, 1. februarja 1916 pa tudi Nem\xc5\xa1kega cesarstva.'