b'\n_START_ARTICLE_\nMarjan Ro\xc5\xbeanc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je kot drugi sin Viktorja Ro\xc5\xbeanca, bolni\xc5\xa1kega stre\xc5\xbenika v umobolnici na Studencu, in Otilije, rojene Berghaus, gospodinje. Najprej so stanovali v Slapah pri Ljubljani, od koder se 1934 preselijo v Zeleno jamo, ki je odlo\xc4\x8dilno zaznamovala njegovo zgodnjo mladost. Med letoma 1937 in 1940 je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo v Mostah, med letoma 1940 in 1943 pa ni\xc5\xbejo gimnazijo v prvi dr\xc5\xbeavni realki na Vegovi ulici._NEWLINE_Pri 14 letih je postal pomo\xc5\xbeni delavec v ljubljanski Kartona\xc5\xbeni tovarni, leta 1945 pa \xc5\xa1e v kulisarni Drame SNG v Ljubljani in Opere. Leta 1947 se je vpisal v grafi\xc4\x8dno \xc5\xa1olo, 1950 pa se je zaposlil kot kvalificirani litografski risar v tiskarni Ljudske pravice v Ljubljani. Istega leta je \xc5\xa1el na enoletno slu\xc5\xbeenje voja\xc5\xa1kega roka v \xc5\xa1olo rezervnih oficirjev v Po\xc5\xbearevac. _NEWLINE_Na voja\xc5\xa1kem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v Beogradu je bil 1951 zaradi sovra\xc5\xbene propagande obsojen na tri leta in pol strogega zapora. Kazen je prestajal v voja\xc5\xa1kem zaporu v Beogradu, Po\xc5\xbearevcu, na kazenskih delovi\xc5\xa1\xc4\x8dih v Popovcu nad Para\xc4\x8dinom in rudniku svinca v Trep\xc4\x8di, zadnji dve leti pa je pre\xc5\xbeivel v Sremski Mitrovici. _NEWLINE_Po vrnitvi se je 1955 zaposlil kot pomo\xc5\xbeni litografski risar v Mariborski tiskarni in arhivar v \xc4\x8casopisno-grafi\xc4\x8dnem podjetju Ve\xc4\x8der v Mariboru. Takrat je za\xc4\x8del objavljati v Obzorniku Pre\xc5\xa1ernove dru\xc5\xbebe (Pri\xc5\xa1la je tudi Helena, Mi\xc5\xa1olovka, gumbi in ti\xc4\x8dnica), v Mladih potih, Ljubljanskem dnevniku, Na\xc5\xa1i sodobnosti in Novih obzorjih. Od 1956 se je pre\xc5\xbeivljal s pisanjem, vendar brez statusa svobodnega knji\xc5\xbeevnika, ki ga je dobil 1960. Tega leta se je poro\xc4\x8dil z Janjo Kacjan, 1972 se jima je rodila h\xc4\x8derka Tonca, baletna plesalka v SNG Opera in balet Ljubljana._NEWLINE_V letih 1962 in 1963 je bil \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kega odbora Perspektiv, v sezoni 1962/1963 pa je vodil eksperimentalno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Oder 57, ki je prenehalo delovati spomladi 1964, ko je oblast zaradi politi\xc4\x8dnih izgredov prepovedala igro Topla greda; na prvo uprizoritev je pri\xc5\xa1lo nekaj delavcev iz neke zadruge, ki so s kri\xc4\x8danjem prekinili predstavo. Predstavniki Odra 57 in Perspektiv so bili mnenja, da bo ponovna uprizoritev spet izzvala izgrede, zato so jo zadnji dan odpovedali, predstavo ter natis besedila pa je oblast dokon\xc4\x8dno prepovedala. Ukinjene so bile tudi Perspektive, avtor pa se je umaknil s kulturno-politi\xc4\x8dne scene. _NEWLINE_Leta 1968 je bil zaradi esejev, objavljenih v tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki reviji Most, obsojen na pogojno dveletno kazen. Med letoma 1969 in 1970 je bil \xc4\x8dlan in sekretar uredni\xc5\xa1kega odbora Problemov, od 1974 do 1981 pa je bil zaposlen kot sekretar zveze \xc5\xa1portnih dru\xc5\xa1tev Slovan in direktor delovne skupnosti Z\xc5\xa0D Slovan. _NEWLINE_1980 je kupil staro kme\xc4\x8dko hi\xc5\xa1o na Krasu v Vol\xc4\x8djem Gradu, jo obnovil in tam pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dino svojega \xc4\x8dasa in ustvarjalnega dela. Kraj naj bi dobil ime po grofovi h\xc4\x8derki Mariji Volciji iz Ogleja, ki se je v tem kraju zdravila. Skoraj vsako leto je izdal nov roman, knjigo kratke proze ali esejev. Celotno pisateljevo knji\xc5\xbenico je \xc5\xbeena po njegovi smrti zapustila komenski knji\xc5\xbenici. Njegovo hi\xc5\xa1o je kupil slikar Mario Palli._NEWLINE_1990 je umrl  v Ljubljani za posledicami bolezni na plju\xc4\x8dih.\n_START_SECTION_\nLiterarno ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nZa njegove zadnje objave, predvsem so to \xc4\x8drtice in novele, je zna\xc4\x8dilno opisovanje predmestnega okolja in \xc5\xbeivljenjskih vpra\xc5\xa1anj, tako imenovanih malih ljudi, kmalu tudi vse izrazitej\xc5\xa1a dru\xc5\xbebena in moralna kriti\xc4\x8dnost \xe2\x80\x93 ta je dobila svojski obraz tudi v drami Jutro polpreteklega v\xc4\x8deraj, ki uprizarja izvirno slovensko razli\xc4\x8dico jezne mladostne dobe. V za\xc4\x8detnih novelah, ki so zbrane v knjigi Mrtvi in vsi ostali, pa pi\xc5\xa1e o zaporni\xc5\xa1kih izku\xc5\xa1njah. V tistem \xc4\x8dasu je velik vpliv nanj imel Gustave Flaubert. _NEWLINE_\xc5\xbde v prvih pripovednih besedilih so pomembne avtobiografske prvine, nana\xc5\xa1ajo\xc4\x8de se zlasti na avtorjevo intimno pripadnost socialnemu in duhovnemu okolju ljubljanskega delavskega "zamestja" Zelena jama. V tem smislu je zna\xc4\x8dilna novela Pravljica. Njeno snov je avtor pozneje raz\xc5\xa1iril in poglobil v enem svojih osrednjih del, romanu Ljubezen, ki v nostalgi\xc4\x8dni spominski optiki obnavlja usodo pripovedoval\xc4\x8deve mladostne dru\xc5\xa1\xc4\x8dine in tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e dogajanje ter atmosfero v Zeleni jami med okupacijo. Vodilna tema romana je mladostnikova \xc4\x8dista ljube\xc4\x8da zavezanost svojemu okolju in ljudem ne glede na tragi\xc4\x8dne lo\xc4\x8ditve zaradi vojne. Po tem romanu in po noveli Pravljica je Rajko Ranfl leta 1984 posnel istoimenski celove\xc4\x8derni film._NEWLINE_Svobodno predelane avtobiografske prvine je mogo\xc4\x8de razbrati \xc5\xa1e v drugih pripovednih delih, na primer v kratkih romanih Hudodelci, ki temeljijo na avtorjevi zaporni\xc5\xa1ki izku\xc5\xa1nji (film Francija Slaka, 1987), Metulj, Sentimentalni \xc4\x8dasi, Roman o knjigah, v katerem avtor povezuje spominsko zgodbo o knjigah in pisateljih, ki so ga duhovno oblikovali, z refleksijami in komentarji na\xc4\x8delne narave, tako da je delo na meji pripovedne in esejisti\xc4\x8dne proze; podobno tudi roman Lectio divina. _NEWLINE_Sploh je za njegovo prozo zna\xc4\x8dilno, da se v pripovedih pojavljajo obse\xc5\xbeni in samostojni esejisti\xc4\x8dni vlo\xc5\xbeki. V drami Stavba posku\xc5\xa1a z realisti\xc4\x8dnim in naturalisti\xc4\x8dnim oblikovnim postopkom odkrivati vedno kak\xc5\xa1no \xc5\xa1ir\xc5\xa1o sliko ali splo\xc5\xa1no veljavno resnico \xc4\x8dlovekovega sveta. Oboje je \xc5\xa1e posebej zna\xc4\x8dilno za novelisti\xc4\x8dno zbirko Vstajenje mesa in njegovo zadnje delo, na "postmodernisti\xc4\x8dni" na\xc4\x8din sestavljeni roman Brevir._NEWLINE_Od sredine \xc5\xa1estdesetih letih se je ukvarjal z esejistiko. Eseje je sprva objavljal v revijah, kmalu pa tudi v samostojnih knji\xc5\xbenih izdajah, med katerimi so najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1e Iz krvi in mesa, Evropa, Manihejska kronika in Brevir. Njihova tematika obsega klju\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja novodobnega evropskega humanizma, politiko, kulturo, moralo, umetnost, \xc5\xa1port, filozofska, literarna, zgodovinska, eksistencialna, religiozna in metafizi\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja, kot jih pred ob\xc4\x8dutljivega, verujo\xc4\x8dega in skepti\xc4\x8dnega \xc4\x8dloveka postavlja moderni "brezbo\xc5\xbeni" \xc4\x8das._NEWLINE_Pisal je tudi \xc5\xa1portne eseje. Pri \xc5\xa1portu ga je bolj kot zunanji uspeh privla\xc4\x8dil proces zdru\xc5\xbeevanja. Svojo osebno izku\xc5\xa1njo na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1porta je Ro\xc5\xbeanc esejisti\xc4\x8dno preformiral v knjigi Demon Iva Daneva, kjer gre za dva eseja (Demon Iva Daneva in Ma\xc5\xa1a dvajsetega stoletja), ki govorita o ko\xc5\xa1arki in nogometu in kjer pi\xc5\xa1e o tem, da je \xc5\xa1port del \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke vsakdanjosti. Tudi sam se je ukvarjal s \xc5\xa1portom, bil je nogometa\xc5\xa1. Po njem so poimenovali tradicionalni mladinski nogometni turnir v Ljubljani. Izku\xc5\xa1nja v \xc5\xa1portu je nanj delovala zelo pozitivno, saj je v tem \xc4\x8dasu objavil veliko \xc5\xa1tevilo del; kot je sam rekel, je v slu\xc5\xbebi deloval kot dru\xc5\xbebeni delavec, literaturo pa pisal kot privatnik._NEWLINE_Ro\xc5\xbeanc je bil kot pripovednik in dramatik, ki je v za\xc4\x8detnem obdobju deloval v okviru socialnega realizma, pozneje pa modernisti\xc4\x8dno, predvsem kritik dru\xc5\xbebe, v slogu realisti\xc4\x8dnega opisa prikazuje psihi\xc4\x8dna stanja izgubljenih posameznikov. V dramskih besedilih se je v o\xc5\xbeivljanju atmosfere zgledoval po Antonu Pavlovi\xc4\x8du \xc4\x8cehovu in Samuelu Beckettu, mojstroma groteskne tragi\xc4\x8dnosti. Iz njegovih proznih in dramskih del veje eksistencialisti\xc4\x8dna miselnost._NEWLINE_Napisal je nekaj filmskih scenarijev: Akcija (1960) in Begunec (1973), oba je re\xc5\xbeiral Jani Kav\xc4\x8di\xc4\x8d; Indijanska zima (1986) skupaj z Jo\xc5\xbeetom Dolmarkom, nekaj jih je ostalo nerealiziranih.'