b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Gorje\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nGrab\xc4\x8de, Krnica, Mevku\xc5\xbe, Perniki, Podhom, Polj\xc5\xa1ica pri Gorjah, Radovna, Spodnje Gorje, Spodnje Laze, Vi\xc5\xa1elnica, Zgornje Gorje, Zgornje Laze\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no\n_START_PARAGRAPH_\nGorje ali gorjanski kot pojmujemo skupino vasi in zaselkov, oddaljenih kakih 5 kilometrov od Bleda v smeri proti Pokljuki, dolini Radovne in Me\xc5\xbeakli. Gorjansko obmo\xc4\x8dje sega od roba blejskega kota v nadmorski vi\xc5\xa1ini 603 m do malega Triglava 2700 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. _NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Gorje meri 119,27\xc2\xa0km\xc2\xb2 in \xc5\xa1teje 2917 prebivalcev. Meji na Bled, Bohinjsko Belo, Jesenice,  Kranjsko goro, Bohinj. Ime Gorje pomeni, da so ti kraji \xc2\xbbgor\xc2\xab, so visoko. Gorjanske vasi so zadnje ve\xc4\x8dje vasi pod Triglavom. Imena vasi so stara in so nastala predvsem po imenih okoli\xc5\xa1kih hribov. Vas Vi\xc5\xa1elnica se imenuje tako, ker je vi\xc5\xa1je od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, Zatrata, ker je za trato, Polj\xc5\xa1ica, ker je za poljem, Podhom, ker je pod hribom Hom, Krnica, ker le\xc5\xbei v tipi\xc4\x8dni ledeni\xc5\xa1ki obliki krnici. _NEWLINE_Gorje skupaj obsegajo 11 vasi, poleg \xc5\xbee na\xc5\xa1tetih \xc5\xa1e: Zgornje Gorje, ki veljajo za nekak\xc5\xa1no sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Gorij, v njih se nahajajo: vrtec, \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, po\xc5\xa1ta, osnovna \xc5\xa1ola, Gorjanski dom, trgovine,... sledijo Spodnje Gorje, ki so po povr\xc5\xa1ini in \xc5\xa1tevilu prebivalcev najve\xc4\x8dje, Mevku\xc5\xbe, Radovna, Perniki, Spodnje Laze, Zgornje Laze ter Grab\xc4\x8de. _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a dokazana poselitev v Gorjah spada v starej\xc5\xa1o kameno dobo. Arheologi so namre\xc4\x8d v jami nad Polj\xc5\xa1ico, ki ji pravimo Poglejska cerkev, na\xc5\xa1li kamnito orodje.\n_START_SECTION_\nPoklju\xc5\xa1ka soteska\n_START_PARAGRAPH_\nNad vasjo Krnica se nahaja vhod v Poklju\xc5\xa1ko sotesko. Dva km dolga soteska je ostanek toka Rib\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki se je pribli\xc5\xbeno pred 10.000 leti med umikom ledenikov zajedala v apnen\xc4\x8dasto kamnino. Kasneje se je voda umaknila in nastala je najve\xc4\x8dja fosilna soteska v Sloveniji. V soteski prav tako najdemo nekatere kra\xc5\xa1ke oblike, kot so: naravni most, previsne stene in votline. Najbolj znana je \xc2\xbbPoklju\xc5\xa1ka luknja\xc2\xab, v kateri naj bi se med svojim begom v Nem\xc4\x8dijo skrival celo sam Primo\xc5\xbe Trubar. Skozi luknjo vodi pot naprej na Staro Pokljuko. Prek najo\xc5\xbejega dela so \xc5\xbee leta 1930 zgradili lesene mosti\xc4\x8dke, ki so jih poimenovali Galerije kraljevi\xc4\x8da Andreja. Skozi sotesko vodi tudi slovenska geolo\xc5\xa1ka pot. _NEWLINE_Aleksander Karad\xc5\xbeord\xc5\xbeevi\xc4\x8d je leta 1938 na Me\xc5\xbeakli zgradil leseno po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko naselje, ki ga je imenoval Andrejevo, po svojem sinu. Naselje je imelo 17 hi\xc5\xa1ic z vsemi potrebami. Poleg so postavili elektri\xc4\x8dne transformatorje, pet senikov, tri ko\xc4\x8de, dva vodna rezervoarja, kopalni bazen, drvarnice, vodni zbiralnik, gara\xc5\xbee, napeljali telefon. Vsak od kraljevi\xc4\x8dev je imel svojo hi\xc5\xa1ico, pa kraljica Marija, uslu\xc5\xbebenci, stra\xc5\xbearji, adjutanti, oskrbniki, konjarji. Po partizanskem po\xc5\xbeigu leta 1944 je ostalo le nekaj hi\xc5\xa1, infrastruktura in kapelica. _NEWLINE_Iz soteske se pot nadaljuje naprej na Rudno polje, kjer se vsako leto odvija Svetovni pokal v biatlonu.\n_START_SECTION_\nSoteska Vintgar\n_START_PARAGRAPH_\nGorje imajo poleg Poklju\xc5\xa1ke soteske \xc5\xa1e nekaj drugih znamenitosti: soteska Vintgar, ki jo leta 1891 skupaj s fotografom Benediktom Largerporterjem odkril tedanji \xc5\xbeupan Gorij Jakob \xc5\xbdumer. Soteska je dolga 1600 m in se kon\xc4\x8da s slapom \xc5\xa0umom, ki velja za najve\xc4\x8dji re\xc4\x8dni in prostopadajo\xc4\x8di slap na Slovenskem. Soteska je bila uradno odprta leta 1893, letno pa jo obi\xc5\xa1\xc4\x8de okoli 40.000 turistov.\n_START_SECTION_\nPocarjeva doma\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nPocarjeva doma\xc4\x8dija velja za eno najstarej\xc5\xa1ih doma\xc4\x8dij v Triglavskem narodnem parku. Na stropnem tramu je vrezana letnica 1775, v hi\xc5\xa1nem arhivu pa najstarej\xc5\xa1a listina izvira iz leta 1609. Obiskal pa jo je celo sam princ Charles, ko se je mudil na obisku.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo v preteklosti\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo je bilo vse skozi dobro razvito. Gospodarski utrip kraja je v preteklosti dajala kmetijska dejavnost, spodbujala pa ga je reka Radovna, bogastvo poklju\xc5\xa1kih gozdov, \xc5\xbeiva pa je bila tudi fu\xc5\xbeinarska in kova\xc5\xa1ka tradicija. Radovna je poganjala lesena kolesa \xc5\xbeag, mlinov, fu\xc5\xbein, kova\xc4\x8dnice, pozneje tudi hidroelektrarne. V Spodnji Radovni so \xc5\xa1e danes vidni ostanki fu\xc5\xbeine, ki so bile tu \xc5\xbee v 16. stoletju, njihova dejavnost pa je cvetela predvsem v \xc4\x8dasu, ko je z njimi gospodaril \xc5\xbdiga Zois, nazadnje pa so bile celo v lasti Kranjske industrijske dru\xc5\xbebe. _NEWLINE_Reka Radovna je omogo\xc4\x8dila tudi splavarjenje. Za te kraje je zna\xc4\x8dilna tudi zvon\xc4\x8darska obrt. Z njo so za\xc4\x8deli na Vi\xc5\xa1elnici pri Jakobu Janu, \xc5\xbee leta 1752, vi\xc5\xa1ek pa je dosegla ob koncu 19. stoletja, ko so bile zvon\xc4\x8darske delavnice tudi v Mevku\xc5\xbeu in Podhomu. Gorjanski zvon\xc4\x8darji so svoje izdelke prodajali po Kranjskem, Primorskem, \xc5\xa0tajerskem, Koro\xc5\xa1kem, Gorenjskem ter celo Tirolskem. _NEWLINE_Lesna trgovina iz poklju\xc5\xa1kih gozdov je Gorjancem prina\xc5\xa1ala lep zaslu\xc5\xbeek, vzcvetela pa je predvsem po letu 1906, po vzpostavitvi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave s Trstom in s tem pove\xc4\x8danim izvozom lesa v Italijo, saj je \xc5\xbeeleznice Dunaj-Trst potekala tudi skozi ta kraj. V Podhomu je delovala \xc2\xbbMlekarska zadruga\xc2\xab, ki je imela celo svojo hi\xc5\xa1o in izdelovala svoj sir. Ukvarjali pa so se tudi s \xc4\x8debelarstvom ter sadjarstvom. Danes vsega tega ni ve\xc4\x8d, sre\xc4\x8damo lahko samo \xc5\xa1e nekatere kmete ter samostojne podjetnike, katerim pa to delo ni vir pre\xc5\xbeivetja.\n_START_SECTION_\nAktivnost Gorjancev ter bolj znane osebe\n_START_PARAGRAPH_\nGorjanci so bili aktivni na ve\xc4\x8d podro\xc4\x8djih, delovalo je bralno dru\xc5\xa1tvo, ki je bilo ustanovljeno leta 1879, leta 1927 so ustanovili \xc5\xa1portno dru\xc5\xa1tvo, ki se je 1930. leta zdru\xc5\xbeilo z novoustanovljenim sokolskim dru\xc5\xa1tvom. Glavna \xc5\xa1portna panoga je bilo smu\xc4\x8danje. Smu\xc4\x8di so izdelovali kolarji. Najbolj znan \xc5\xa1portnik pa je bil Lovro \xc5\xbdemva, ki je leta 1934 tekel na smu\xc4\x8deh za jugoslovansko reprezentanco na Poljskem. Dve leti pozneje pa je nastopil na olimpijadi v Garmisch-Partenkirchnu v teku na 50\xc2\xa0km in dosegel dvajseto mesto. _NEWLINE_Tudi danes so Gorjanci \xc5\xa1portno aktivni, najbolj znan je predvsem teka\xc5\xa1ki klub Gorje, katerega \xc4\x8dlani so bili danes vam bolj znani biatlonci, Lucija Larisi in Jo\xc5\xbee ter Matja\xc5\xbe Poklukar. V Gorjah je delovalo ali pa se je rodila kar nekaj znanih in priznanih oseb, poleg zgoraj \xc5\xbee omenjenih biatloncev, velja omeniti \xc5\xa1e dr. Albina Belarja, za\xc4\x8detnika in ustanovitelja seizmologije na Slovenskem, ki je samo dve leti po ru\xc5\xa1ilnem potresu leta 1895 postavil prvo potresno opazovalnico v avstro-ogrski monarhiji, prav tako pa je bil tudi idejni o\xc4\x8de Triglavskega narodnega parka. V Gorjah je deloval tudi prevajalec Niko Ko\xc5\xa1ir, pisatelj Anton Kocjan\xc4\x8di\xc4\x8d ter eden izmed bolj priznanih slovenskih zgodovinarjev za novej\xc5\xa1o zgodovino dr. Bo\xc5\xbeo Repe in da gorjanskih talentiranih glasbenikov, Godbe Gorje, alpinistov sploh ne omenjamo.'