b'\n_START_ARTICLE_\nJana Grey\n_START_SECTION_\nPoreklo in dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nJane Grey je bila najstarej\xc5\xa1a h\xc4\x8der Henryja Greya, markiza Dorsetskega, in lady Frances Brandon. Po materi je bila vnukinja Marije Tudor, mlaj\xc5\xa1e od dveh sester angle\xc5\xa1kega kralja Henrika VIII., ter tako pravnukinja angle\xc5\xa1kega kralja Henrika VII. in Elizabete Yor\xc5\xa1ke. V mladosti je pridobila odli\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeevanje in je izvrstno govorila latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, gr\xc5\xa1\xc4\x8dino in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino. Skozi svoje izobra\xc5\xbeevanje je postala mo\xc4\x8dna pripadnica protestantske vere. Slovela je kot ena najbolj izobra\xc5\xbeevanih \xc5\xbeensk svojega \xc4\x8dasa. Z izobra\xc5\xbeevanjem in pod vplivom svojega u\xc4\x8ditelja je postala verna protestantka._NEWLINE_Jane je imela zelo te\xc5\xbeko otro\xc5\xa1tvo. Njena mati je bila dominantna \xc5\xbeenska, ki je svojo najstarej\xc5\xa1o h\xc4\x8derko imela za pre\xc5\xa1ibko in prene\xc5\xbeno. Z rednim pretepanjem je Frances \xc5\xbeelela u\xc4\x8dvrstiti tiho Jano. Ker ni u\xc5\xbeivala materinske ljubezni, se je Jane obrnila h knjigam in hitro izpopolnila svoje znanje jezika in umetnosti. Leta 1546 je bila poslana h Katarini Parr, takratni \xc5\xbeeni Henrika VIII. Katarina, ki ni imela otrok, je Jane obsipavala z ljubeznijo, ki je Jane od svoje matere ni dobila. Po Henrikovi smrti se je Katarina \xc4\x8detrti\xc4\x8d poro\xc4\x8dila in vzela Jane in svojo pastorko Elizabeto s sabo. Jane je spet ostala brez materinske figure, ko je Katarina umrla hitro po rojstvu svojega edinega otroka. Katarinin vdovec, Thomas Seymour, je \xc5\xbeelel, da se Jane poro\xc4\x8di z Edvardom VI., kar je padlo v vodo, saj je Thomasov brat Edward, stric in regent Edvarda VI., videl zakon s francosko princeso za bolj\xc5\xa1o politi\xc4\x8dno potezo._NEWLINE_Frances je za\xc4\x8dela iskati snubce za svojo h\xc4\x8der drugje. John Dudley, vojvoda Northumberlandski, si je zamislil na\xc4\x8drt, po katerem bi svojega sina, lorda Guildforda Dudleya, poro\xc4\x8dil z njeno h\xc4\x8derko in bi potem kot vojvoda Northumberlandski obdr\xc5\xbeal svojo mo\xc4\x8d. Zato je vojvoda Northumberlandski za svojega sina Greya prosil za roko njegove h\xc4\x8dere. Jane je na za\xc4\x8detku zavrnila vojvodov predlog, ker je menila, da je Guildford "grd in neumen". Vendar pa v tem \xc4\x8dasu, kot druge \xc5\xbeenske, ni imela izbire, kot da poslu\xc5\xa1a star\xc5\xa1e, in se je zato 15. maja 1553 poro\xc4\x8dila z Guildfordom.\n_START_SECTION_\nPravica do prestola\n_START_PARAGRAPH_\nJane in njeni dve sestri so kot vnukinje Marije Tudor pripadale mlaj\xc5\xa1i liniji za nasledstvo na prestol. Pripadniki starej\xc5\xa1e linije (po Marijini starej\xc5\xa1i sestri Margareti) so bili po Henrikovi volji izklju\xc4\x8deni iz nasledstvenega niza, tako da \xc5\xa0koti ne bi mogli zasesti angle\xc5\xa1kega prestola. Drug razlog za izklju\xc4\x8ditev \xc4\x8dlanov \xc5\xa1kotske kraljevske dru\xc5\xbeine iz dednega nasledstva je bil zakon, ki ga je parlament sprejel na novo leta 1431, in je prepre\xc4\x8deval tujcem, da bi podedovali angle\xc5\xa1ko zemljo._NEWLINE_Skozi vladavino bolehnega petnajstletnega kralja Edvarda VI. se je postavljalo vpra\xc5\xa1anje njegovega naslednika. Niti Edvard niti njegov lord za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik (materin brat in skrbnik) nista \xc5\xbeelela, da bi krono nasledila Edvardova polsestra katoli\xc4\x8danka Marija, saj sta se bala obnove katolicizma. Niso \xc5\xbeeleli priznati pravega razloga, zakaj so Marijo vrgli iz nasledstva, zato je bila uradni razlog Marijina nelegitimnost, kar je pomenilo, da je bila Edvardova druga polsestra tudi odstranjena iz dednega nasledstva. Po Mariji in Elizabeti, ki sta bili ponovno izklju\xc4\x8deni iz dednega nasledstva, ker sta bili rojeni v Henrikovima razveljavljenima zakonoma, je bila naslednja v vrsti dednega nasledstva Janina mati, Frances Brandon. S tem vojvoda Northumberlandski ni bil zadovoljen, ker se je bal, da bi njen mo\xc5\xbe, Henry Grey, lahko zahteval krono zase._NEWLINE_Ko je menil, da je bil na\xc4\x8drt dovolj pripravljen, je John Dudley izdal ukaz sodnikom, da pred Edvardovo smrtjo sestavijo oporoko, po kateri bi krono nasledila njegova snaha ali njeni nasledniki, torej njegovi vnuki. Zgodovinarji in pravni strokovnjaki izpodbijajo veljavnost oporoke iz ve\xc4\x8d razlogov, med katerimi je najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i razlog ta, da je oporoko sestavil mladoletni in mo\xc4\x8dno bolan kralj. Oporoka je tudi bila v nasprotju z Zakonom o nasledstvu (Act of succesion), ki ji bil sprejet v \xc4\x8dasu Henrika VIII.\n_START_SECTION_\nDevetdnevna vladavina\n_START_PARAGRAPH_\nEdvard VI. je umrl 6. julija 1553, vendar je bila njegova smrt objavljena \xc5\xa1tiri dneve kasneje. Nasprotno s takratnimi obi\xc4\x8daji, ko se je naslednik sam proglasil za vladarja, je vojvoda Northumberlandski sam proglasil svojo snaho za kraljico. Takoj po razglasitvi se je z Guildfordom preselila v Tower of London, kjer so kralji po obi\xc4\x8daju \xc5\xbeiveli pred svojim kronanjem. Kot nova kraljica je zavrnila svojemu mo\xc5\xbeu pravico do naziva kralj, saj bi s tem zni\xc5\xbeala svoj status suverena. Namesto tega mu je ponudila naziv vojvoda Claren\xc5\xa1ki._NEWLINE_John, ki je \xc5\xbeelel zagotoviti, da njegova petnajstletna snaha ostane na prestolu, je prvo moral odstraniti Marijo, glavno Janino nasprotnico. Marija pa je bila v tem \xc4\x8dasu obve\xc5\xa1\xc4\x8dena o na\xc4\x8drtih vojvode Northumberlandske in je pobegnila v Suffolk._NEWLINE_V samo devetih dnevih je Marija zbrala vojsko 20.000 ljudi in je 19. julija vkorakala v London ter izrinila Jano s prestola. Parlament je Marijo \xc5\xa1e istega dne razglasil za zakonito naslednico in kraljico. John Dudley je bil takoj usmr\xc4\x8den, Jane in Guilford pa sta bila aretirana zaradi veleizdaje.\n_START_SECTION_\nSojenje in usmrtitev\n_START_PARAGRAPH_\nJane in Guildford sta bila skupaj z njegovim bratom obto\xc5\xbeena veleizdaje in zarote proti kraljici. Sojeno jim je bilo 13. novembra 1553 v Londonu. Vsi so bili progla\xc5\xa1eni za krive in obsojeni na smrt.  Po razsodbi se je Marija lahko odlo\xc4\x8dila, ali bo Jana bila \xc5\xbeiva za\xc5\xbegana na Tower Hillu ali pa obglavljena v Towru. Marija I. je Jani prvotno prizanesla s smrtno kaznijo pod vplivom veleposlanika Karla V.,  vendar jo je zaprla v Tower._NEWLINE_Januarja 1554 se je za\xc4\x8dela protestantska vstaja, ki je \xc5\xbeelela vrniti Jano na prestol. Ta vstaja je zape\xc4\x8datila Janino sodbo, \xc4\x8deprav ona sama ni bila neposredno vpletena vanjo. Upor je povzro\xc4\x8dila Marijina poroka s \xc5\xa1panskim princem Filipom. Ta zakon ji je tudi odvzel za\xc4\x8detno popularnost. Janin o\xc4\x8de in ostali plemi\xc4\x8di so se pridru\xc5\xbeili vstaji in zahtevali Janino vrnitev na prestol. Filip in njegovi svetovalci so svetovali Mariji, da usmrti Jano in tako enkrat za vselej kon\xc4\x8da protestantski upor._NEWLINE_V zgodnjih jutranjih urah 12. februarja 1554 je bil Guildford javno usmr\xc4\x8den na Tower Hillu. Ko\xc4\x8dija je njegovo telo in glavo vrnila v Tower of London, kjer je Jana \xc4\x8dakala na svojo usmrtitev. Njej je bila omogo\xc4\x8dena zasebna usmrtitev v Towru. Zasebne usmrtitve so bile obi\xc4\x8dajno privilegirane samo za ljudi kraljevskega rodu, a Janina zasebna usmrtitev je bila Marijina gesta iz spo\xc5\xa1tovanja. Zadnje ure svojega \xc5\xbeivljenja je Jana pre\xc5\xbeivela s katoli\xc5\xa1kim \xc5\xbeupnikom, katerega ji je Marija neuspe\xc5\xa1no poslala, da bi jo spreobrnil. Po obi\xc4\x8daju je rabelj prosil Jano za odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje, kar mu je tudi dala. Zdi se, da njena mati ni storila ni\xc4\x8desar, da bi re\xc5\xa1ila svojo h\xc4\x8der usode, ki ji jo je namenila Marija. Marija sama je umrla \xc5\xa1tiri leta po tej odlo\xc4\x8dbi. Njen o\xc4\x8de je bil usmr\xc4\x8den sedem dni pozneje in leto dni kasneje, marca 1555, se je njena mati ponovno poro\xc4\x8dila. Frances je Marijo prosila za usmiljenje in odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje, zato je Marija dovolila Frances in njenima h\xc4\x8derama \xc5\xbeiveti na dvoru. S kratkim \xc5\xbeivljenjem, \xc5\xa1e kraj\xc5\xa1im vladanjem in nasilno smrtjo je Jane Grey navdihnila \xc5\xa1tevilna literarna, glasbena, likovna in filmska dela.'