b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Lovrenca, \xc5\xa0entlovrenc pri \xc5\xa0enttoma\xc5\xbeu\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev \xc5\xa0entlovrenc pri \xc5\xa0enttoma\xc5\xbeu nad Celovcem (nem.: St. Lorenzen) spada pod faro \xc5\xa0enttoma\xc5\xbe pri \xc4\x8cilberku / nad Celovcem oz. na Celov\xc5\xa1kem polju v ob\xc4\x8dini \xc5\xa0talenska gora (nem. Magdalensberg) na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem sredi Celov\xc5\xa1kega polja.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je prvi\xc4\x8d omenjena leta 1261. V osnovi je romanska, zidovi vzdol\xc5\xbene ladje in oltarne apside so gotski. V 18. in v 19. stoletju je bila obnovljena in leta 1994 s pomo\xc4\x8djo doma\xc4\x8dinov temeljito restavrirana. Mogo\xc4\x8den zvonik na zahodni vhodni strani je iz zgodnjega 16. stoletja. Okna v stolpu imajo \xc5\xa1ilasti lok, njegova visoka prikoni\xc4\x8dna sreha ima osem strani. Zahodni portal pod zidanim baldahinom na stebrih vodi skozi stolp v enoladijsko (neko\xc4\x8d) povsem enotno poslikano cerkev. Na zunanjosti zidu najdemo ostanke rimskih okrasnih kamnov ki skupaj s pleterjem iz karantanske dobe dokazujejo starodavnost sveti\xc5\xa1\xc4\x8da na tem mestu._NEWLINE_Cerkev in njeno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je obdano z obzidjem. Na loku nad vhodom je bil do 1980ih let napis Bog jim daj sveti mir in pokoj.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nVzdol\xc5\xbena ladja cerkve, ki je neko\xc4\x8d imela leseni strop, je dobila ob obnovitvenih delih leta 1889 zidani strop z grebenasto kri\xc5\xbenim obokom ter emporo. Slavolok med ladjo in apsido je polkro\xc5\xbenega tipa in poudarja starodavnost cerkve. Sama apsida ima grebenasto kri\xc5\xbeni obok na 5/8. V oltarnem prostoru so ob restavracijah odkrili starej\xc5\xa1o gotsko poslikavo (isto\xc4\x8dasno pa odstranili ornamentalno poslikavo, ki je bila del celotnega koncepta nove poslikave furlanskega slikarja Jakoba Brolla. Na stopnici do oltarnega prostora apside se nahaja karantanski pleter, ki ga v avstrijskem zgodovinopisju tradicionalno ozna\xc4\x8dujejo s \xc4\x8dasovno opredelitvijo kot iz karolin\xc5\xa1kega \xc4\x8dasa. Stefan Eichert datira karantanske pleterje v obdobje med letoma 772 in 828. V podu so tudi fragmenti kamnov z rimskimi napisi._NEWLINE_Notranjost je bila konec 19. stoletja poslikana v celoti s freskami . Na ju\xc5\xbenem zidu apside / oltarskega prostora se nahaja slika svetega Lovrenca rimskega pred pape\xc5\xbeem s slovenskim podnapisom Za tri dni za bo\xc5\xa1 za menoj pridi. Fresko je podpisal furlanski potujo\xc4\x8di slikar Jakob Brollo z letnico 1889. Freska na stropu vzdol\xc5\xbene ladje prika\xc5\xbee vnebovzetje svetega Lovrenca. V apsidi sta \xc5\xa1e prikazani oznanjenje in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje iz gotske dobe. Ostala cerkev je povsem poslikana s floralnimi motivi in ornamentalnimi strukturami, ki so ji pred restavracijo dali povsem zna\xc4\x8daj enotnega umetnega koncepta, saj je le-ta vklju\xc4\x8dil vse do tedanje umetnine (zlasti starej\xc5\xa1e oltarje).\n_START_SECTION_\nNotranja oprema\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni zlati oltar je iz sredine 19. stoletja. Osrednji kip svetega Lovrenca je prav tako iz 19. stoletja, oba stranska angela sta iz baro\xc4\x8dne dobe. Na oltarju najdemo tudi kip Marije brezmade\xc5\xbene. _NEWLINE_V levem stranskem oltarju vzdol\xc5\xbene ladje, ki je priblji\xc5\xbeno iz leta 1710, najdemo sliko pou\xc4\x8devanja Marije iz 19. stoletja ter baro\xc4\x8dno sliko svete Barbare nad njo. Na oltarni mizici je name\xc5\xa1\xc4\x8dena Marija z luninim krajcem iz belja\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole z oltarja v Baierbergu iz let 1520 do 1525._NEWLINE_Desni stranski oltar s konca 17. stoletja je posve\xc4\x8den svetemu O\xc5\xbeboltu, katerega kip je iz let 1500/1510, Dodatna slika nad kipom ka\xc5\xbee svetega Lenarta in slovenski napis v soncu Sveti O\xc5\xbebolt. Pri\xc5\xbenica je baro\xc4\x8dna._NEWLINE_V posebnem krilnem oltarju/relikvijarju stoji kip svetega Lovrenca iz let okoli 1500. Naslikana krila so iz let 1520/1530. Na notranjih straneh sta upodobljeni sveta Katarina in sveta Barbara, na zunanji strani oznanjenje: levo angel, desno Marija. Na krilih oltarja sta upodobljena sveti Jurij in sveti Florijan. Sliki sta iz mlaj\xc5\xa1e belja\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole in edino zagotovljeno delo te \xc5\xa1ole iz let okoli 1520. Obstala je tudi baro\xc4\x8dna pri\xc5\xbenica na desni strani glavne ladije.\n_START_SECTION_\nKulturnozgodovinski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nKulturnozgodovinski pomen cerkve v \xc5\xa0entlovrencu (nare\xc4\x8dno: \xc2\xa0predvajaj\xc2\xa0) in zlasti njene poslikave se prika\xc5\xbee v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em kontekstu nastajanja. Furlanski slikar Jakob Brollo, ki je slikal v tradiciji prerafaelitov, je slikal zlasti v raznih slovenskih de\xc5\xbeelah. Tako je ustvarjal tudi na Celov\xc5\xa1kem polju na Koro\xc5\xa1kem, kjer je naslikal \xc5\xa1tiri cerkvi v dana\xc5\xa1nji ob\xc4\x8dini \xc5\xa0talenska Gora (dve sta ohranjeni, poslikav v farni cerkiv v \xc5\xa0enttoma\xc5\xbeu in v podru\xc5\xbenici v \xc5\xa0marjeti pa so izginile). Obe cerkvi, kjer so ohranjene Brollove poslikave, sta neposredno povezani mdr. s slovensko kulturno zgodovino. To sta prav cerkev v \xc5\xa0entlovrencu in cerkev svetega Martina (\xc5\xa0entmartin) v bli\xc5\xbenjem Frajnberku (nem. Freudenberg) v sosedni fari Timenica (nem. Timenitz). V \xc5\xa0entlovrencu so vsi napisi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, medtem ko so napisi v \xc5\xa0entmartinu sicer v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, kar si lahko obrazlo\xc5\xbeimo z dejstvom, da je tamkaj\xc5\xa1na gospoda tudi dala poslikati svojo grobnico. Posebnost \xc5\xa0entmartina pod Kri\xc5\xa1tofovo goro (tradicionalna slovenska bo\xc5\xbeja pot) pa je, da najdemo ob vhodu freski slovanskih apostolov Cirila in Metoda. V tej dobi, konec 19. stoletja, to edino lahko razumemo kot manifest slovenstva doma\xc4\x8dinov oz. narodnostne diferencijacije v fari in ob\xc4\x8dini na Celov\xc5\xa1kem polju. Sama fara \xc5\xa0enttoma\xc5\xbe je bila v tej dobi skoraj povsem / prete\xc5\xbeno slovenska. Posebnost cerkve v \xc5\xa0entlovrencu pa je bila \xc5\xbee od njenih za\xc4\x8detkov, da so jo vzdr\xc5\xbeevali vedno doma\xc4\x8dini sami in tako tudi naro\xc4\x8dili njeno obnovo. _NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno je zgodvinsko potrjeno, da so obmo\xc4\x8dje podru\xc5\xbenice v \xc5\xa0entlovrencu v zgodnji/karantanski dobi tja do visokega srednjega veka tvorili \xc5\xa1tevilni kosezi, ki so imeli v Ov\xc4\x8dji vasi (nem. Sch\xc3\xb6pfendorf) lastno sodni\xc5\xa1ko pravico. \xc5\xa0e leta 1500 je moral nek doma\xc4\x8di kosez opraviti kose\xc5\xa1ko dol\xc5\xbenost. Samostojno upravljane podru\xc5\xbeni\xc5\xa1ke cerkve (njeno vzdr\xc5\xbeevanje in obnavljanje) ima torej zgodovinske antecedente.'