b'\n_START_ARTICLE_\nSalernska \xc5\xa1ola zdravstva\n_START_PARAGRAPH_\nSalernska \xc5\xa1ola zdravstva (it. Scuola Medica Salernitana) je bila prva evropska zdravstvena ustanova in se zaradi svoje va\xc5\xbenosti skozi stoletja smatra za predhodnico modernih univerz. Zgodovinarji medicine jo postavljajo kot mejnik, zato je navadno govora o\xc2\xa0\xc2\xbbSalernskem obdobju\xc2\xab\xc2\xa0(pribli\xc5\xbeno od enajstega stoletja dalje), medtem ko se srednjeve\xc5\xa1ka medicina imenuje tudi\xc2\xa0\xc2\xbbpredsalernska medicina\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nLegenda\n_START_PARAGRAPH_\nO nastanku \xc5\xa1ole ni zgodovinskih podatkov, pa\xc4\x8d pa govori o tem legenda._NEWLINE_Gr\xc5\xa1ki popotnik Pontas, ki ga je na poti skozi mesto Salerno presenetila mo\xc4\x8dna ploha, je poiskal preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pod oboki starega vodovoda. Kmalu se mu je pridru\xc5\xbeil drugi popotnik, rimljan Salernus, ki je bil ranjen in si je v zavetju hotel previti rano. V kratkem sta se jima pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e dva romarja, jud Helin in arabec Adela. Pri previjanju Salernusove rane so odkrili, da pozna vsak od njih druga\xc4\x8den na\xc4\x8din zdravljenja in za\xc4\x8dudeno so si priznali, da bi naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i postopek upo\xc5\xa1teval vse \xc5\xa1tiri metode. Tako so se odlo\xc4\x8dili, da se zdru\xc5\xbeijo in ustanovijo \xc5\xa1olo, ki bi njihovo znanje zbrala in posredovala drugim._NEWLINE_\xc4\x8ceprav ni zgodovina, je legenda zelo pou\xc4\x8dna iz vsaj dveh razlogov. Prvi\xc4\x8d, poudarja se mednarodni zna\xc4\x8daj zdru\xc5\xbeenja, kjer je gr\xc5\xa1ka in latinska tradicija enakovredna hebrejski in arabski. Salerno v ju\xc5\xbeni Italiji je bil pravo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Sredozemlja in kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de vseh mediteranskih kultur. \xc5\xa0e danes nekateri italijanski zgodovinarji trdijo, da je bilo vse znanje Salernske \xc5\xa1ole pristno lokalnega zna\xc4\x8daja, ker naj bi tedanji u\xc4\x8denjaki ne potrebovali arabskih naukov. Ta teza je zgodovinsko nesprejemljiva iz ve\xc4\x8d razlogov, med drugim zato, ker so se v srednjem veku izgubili vsi prevodi Hipokratovih in Galenovih del, ki jih je bilo mo\xc4\x8d spet odkriti le preko arabskih prevodov._NEWLINE_Drugi\xc4\x8d, legenda predstavlja popolnoma lai\xc4\x8dno zdru\xc5\xbeenje in to v \xc4\x8dasu, ko je bila vsaka znanost in vsako pou\xc4\x8devanje privilegij cerkve.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSalernska \xc5\xa1ola medicine prav gotovo ni nastala kot \xc5\xa1ola v smislu vzgojne organizacije. Prvi pripadniki \xc5\xa1ole so se zdru\xc5\xbeili, da bi drug od drugega prevzeti pridobljeno znanje, a niso nameravali u\xc4\x8diti. Njihov prvi namen je bil pomagati bolnikom in isto\xc4\x8dasno pridobivati izku\xc5\xa1nje. Mo\xc5\xbeno je, da izhaja \xc5\xa1ola iz ambulante, ki je bila okoli leta 820 ustanovljena pri benediktinskem samostanu in pozneje vklju\xc4\x8dena vanj. Isti benediktinci so okoli leta 865 prejeli v oskrbo tudi novo cerkev svetega Maksima s prikju\xc4\x8denim zaveti\xc5\xa1\xc4\x8dem za vdove in sirote, imenovanim hospitium. Ta meni\xc5\xa1ki red se je prvi posvetil bolni\xc4\x8darstvu in socialni oskrbi, zato obstaja mo\xc5\xbenost, da se je njihovo delovanje s \xc4\x8dasom spremenilo v bodo\xc4\x8do \xc5\xa1olo. Je pa tudi mo\xc5\xbeno, da je \xc5\xa1ola nastala iz\xc2\xa0\xc2\xbbkonkuren\xc4\x8dnih\xc2\xab\xc2\xa0lai\xc4\x8dnih elementov, ki jih morda menihi iz verskih predsodkov niso hoteli sprejeti medse, kar bi delno potrjevalo legendo. Tretja varianta se zdi \xc5\xa1e najbolj verjetna: menihi so sicer bili prvi bolni\xc4\x8darji, a sprejeli so tudi arabski in hebrejski na\xc4\x8din zdravljenja, s \xc4\x8dimer so se s \xc4\x8dasom oddaljili od nekaterih cerkvenih naukov in postopoma zagotovili popolno lai\xc4\x8dnost \xc5\xa1ole._NEWLINE_Vsekakor je treba poudariti, da je bila Salernska \xc5\xa1ola odprta vsakomur. U\xc4\x8ditelji in u\xc4\x8denci so bili od vsega za\xc4\x8detka lahko pripadniki katerekoli narodnosti in vere. Kar je za tiste \xc4\x8dase zanimivo, bodisi pou\xc4\x8devanje kot \xc5\xa1olanje je bilo dovoljeno tudi \xc5\xbeenskam._NEWLINE_Nekateri zgodovinarji trdijo, da je Salernska \xc5\xa1ola nadaljevanje anti\xc4\x8dne gr\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole iz malo oddaljenega kraja Velia. Tu je \xc5\xa1e iz petega stoletja pred n. \xc5\xa1. in vse do \xc5\xa1estega stoletja delovala zdravni\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola, ki jo je bil baje ustanovil Parmenid. Velia se sicer lahko pohvali z izrednimi izkopaninami starega mesta in \xc5\xa1ole, a povezava s Salernsko \xc5\xa1olo, \xc4\x8deprav verjetna, ni dokazana._NEWLINE_Zgodovino Salernske \xc5\xa1ole delimo na tri obdobja: prvo gre od samih za\xc4\x8detkov do konca desetega stoletja, drugo obdobje obsega enajsto, dvanajsto in trinajsto stoletje, tretje obdobje sega do devetnajstega stoletja, ko je bila \xc5\xa1ola ukinjena.\n_START_SECTION_\nPrvo obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPrav verjetno se Salernska \xc5\xa1ola ni nikoli uradno ustanovila, pa\xc4\x8d pa se je postopoma razvila iz dobro urejene ambulante, ki so jo upravljali sposobni bolni\xc4\x8darji. Radi so sprejemali nove kolege in njihovo znanje, kar da sklepati, da so bili sprejeti tudi zdravniki, ki so v osmem stoletju zbe\xc5\xbeali iz Velie pred Arabci. Na ta na\xc4\x8din se je krepila sposobnost zdravljenja in ugled \xc5\xa1ole je rastel. Zna\xc4\x8dilnost tega prvega obdobja je izklju\xc4\x8dno prakti\xc4\x8dno pou\xc4\x8devanje in ustno izro\xc4\x8dilo. Zdravniki so seveda dobro poznali vse dosegljive pisane tekste, a po knjigah so posegali nekako iz osebne potrebe, ker pravica do \xc5\xa1olanja ni zahtevala teoreti\xc4\x8dnega znanja._NEWLINE_Prvi posredni dokaz o obstoju neke zdravni\xc5\xa1ke organizacije sega v leto 874. Zapis govori o te\xc5\xbeko bolni mladenki, ki so jo star\xc5\xa1i privedli v Salerno na zdravljenje, a arhiater (primarij) Hijeronim je po preu\xc4\x8ditvi\xc2\xa0\xc2\xbbne\xc5\xa1tetih knjig\xc2\xab\xc2\xa0(librorum immensa volumina) moral priznati svojo nemo\xc4\x8d. Dejstvo, da so bile na razpolago\xc2\xa0\xc2\xbbne\xc5\xa1tete\xc2\xab\xc2\xa0knjige, pri\xc4\x8da o dobro zalo\xc5\xbeeni knji\xc5\xbenici in posredno o skupini ljudi, ki jo je uporabljala._NEWLINE_Iz desetega stoletja je shranjen zapis nekega Beniamina de Tudela, ki ozna\xc4\x8duje Salerno kot\xc2\xa0\xc2\xbbmesto, ki slovi po zdravni\xc5\xa1kih \xc5\xa1olah\xc2\xab. Prav tako iz desetega stoletja je poro\xc4\x8dilo francoskega zgodovinarja Richer de Reims-a, ki poro\xc4\x8da o sporu med dvema zdravnikoma na francoskem dvoru, in sicer med \xc5\xa1kofom Deroldom in nekim Salerncem. Pisec, ki ho\xc4\x8de poudariti vi\xc5\xa1jo \xc5\xa1kofovo izobrazbo, vendar priznava Salerncu naravno razumnost in izku\xc5\xa1njo. Legenda pravi, da se je neznani Salernec po tem dogodku nastanil v Franciji in tu do smrti opravljal svoj poklic. Po njegovi smrti se je kraj njegovega bivanja preimenoval v Salernes, morda dana\xc5\xa1nji Salern._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjepisec verdunskih \xc5\xa1kofov, ki je \xc5\xbeivel v enajstem stoletju, poro\xc4\x8da, da se je leta 986 \xc5\xa1kof Adalbert II podal v Salerno, da bi mu tamkaj\xc5\xa1nji zdravniki odpravili kamenje na ledvicah._NEWLINE_Tudi anonimni renanski pesnik, ki se je \xc5\xa1el po napotkih \xc5\xa1kofa Reinalda Von Dassel-a zdravit v Salerno, je po povratku navdu\xc5\xa1eno zapisal, da se hodijo tja zdravit ljudje\xc2\xa0\xc2\xbbiz vsega sveta\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPosegi in priznanja oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nSeveda so se tudi tedanje oblasti zavedale va\xc5\xbenosti Salernske \xc5\xa1ole. Leta 1231 je v ustavnih zakonih, ki jih je izdal cesar Friderik II., natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den u\xc4\x8dni na\xc4\x8drt in potek izpitov (Melfijski ustavni zakoni). Predpisan je bil triletni \xc5\xa1tudij logike, nato pet let medicine (vklju\xc4\x8dno s kirurgijo in anatomijo), eno leto prakse pri starej\xc5\xa1em zdravniku in vsakih pet let obdukcija \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega trupla. Ob koncu \xc5\xa1tudija je moral absolvent podati izpite pred \xc5\xa1olskimi predstojniki in nato zaprositi kralja za diplomo. Isti zakon je tudi dolo\xc4\x8deval, naj se zdravila, ki so se proizvajala v kraljevini, ne prodajajo brez predhodnega odobrenja salernskih zdravnikov._NEWLINE_Karel I. Anjou je \xc5\xa1tudente in nekatere u\xc4\x8ditelje oprostil davkov. \xc5\xa0ola, ki je bila privatna organizacija, je pre\xc5\xa1la pod nadzor mestne uprave. Leta 1359 je kraljica Ivana I. Anjou dolo\xc4\x8dila, da sme \xc5\xa1ola izdajati diplome brez kraljevega odobrenja in da smejo absolventi Salernske \xc5\xa1ole opravljati zdravni\xc5\xa1ki poklic po vsej kraljevini. Pozneje, pod princi Sanseverino (petnajsto in \xc5\xa1estnajsto stoletje), se sprva sploh nih\xc4\x8de ni smel baviti z medicino, \xc4\x8de ni imel diplome Salernske \xc5\xa1ole. V tem obdobju so se za\xc4\x8deli pou\xc4\x8devati v Salernski \xc5\xa1oli tudi razni drugi predmeti, na primer filozofija in pravo.\n_START_SECTION_\nTretje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nSalernska \xc5\xa1ola se je za\xc4\x8dela po\xc4\x8dasi umikati v ozadje, ko je bila leta 1224 ustanovljena univerza v Neaplju, ki je bila dr\xc5\xbeavna in je torej razpolagala z ve\xc4\x8djimi sredstvi. \xc5\xa0tudentje, ki jim medicina ni bila glavno zanimanje, so se poslej \xc5\xa1olali v Neaplju, kjer so predavali vsi ve\xc4\x8dji u\xc4\x8denjaki tistega \xc4\x8dasa. Tisti pa, ki so v prej\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih prihajali iz vse Evrope v Salerno, so za\xc4\x8deli obiskovati modernej\xc5\xa1e univerze v Parizu in Montpellieru. Ko so se pozneje ustanovile univerze v Padovi in Bolonji, je Salernska \xc5\xa1ola ostala le malo ve\xc4\x8d kot lokalna ustanova. To pa ne pomeni, da je upadla kakovost pou\xc4\x8devanja, nasprotno, poglobile so se \xc5\xa1tudije v zvezi z zdravstvom in farmakologijo, a ostali predmeti se niso razvijali. \xc5\xa0ola se je tako specializirala v svoji stroki, a na ta na\xc4\x8din zaostala za novimi univerzami, ki so se povsod ustvarjale in ki so obravnavale vsa podro\xc4\x8dja znanja._NEWLINE_Leta 1811, ko je bila Italija pod francosko nadoblastjo, je bilo \xc5\xa1olstvo preurejeno in v tem okviru je bila Salernska \xc5\xa1ola, \xc5\xa1e vedno privatna, ukinjena v prid Neapeljske dr\xc5\xbeavne univerze in dr\xc5\xbeavnega liceja z novoustanovljenimi fakultetami za anatomijo, kirurgijo in medicino._NEWLINE_Leta 2005 je bila ustanovljena fakulteta za medicino na Salernski univerzi, ki naj bi idealno prevzela tiso\xc4\x8dletno tradicijo stare Salernske \xc5\xa1ole zdravstva.\n_START_SECTION_\nDelovanje in pomen \xc5\xa1ole\n_START_PARAGRAPH_\nKot \xc5\xbee omenjeno, je \xc5\xa1ola sprva slonela le na Hipokratovih in Galenovih naukih ter predvsem na prakti\xc4\x8dnem znanju. Preu\xc4\x8devanje arabskih tekstov je postopoma privedlo do globokega poznanja naravnih lekov, ki so se pridobivali v glavnem iz zdravilnih zeli\xc5\xa1\xc4\x8d. Eno od glavnih opravil \xc5\xa1ole je bilo gojenje vseh vrst rastlin in pridobivanje zdravil iz njih predelave. Tako je Salernska \xc5\xa1ola sku\xc5\xa1ala na znanstven na\xc4\x8din uporabiti starinska znanja. Ni postavljala novih teorij, ni posredovala senzacionalnih odkritij. Po misti\xc4\x8dnosti srednjega veka, ki je zahtevala, da se telo pokori in \xc5\xbertvuje za blagor du\xc5\xa1e, je Salernska \xc5\xa1ola nasprotno u\xc4\x8dila, da je telesno zdravje neprecenljive vrednosti. To je storila brez filozofskih razpravljanj, samo z vsakodnevno zdravni\xc5\xa1ko prakso._NEWLINE_Razen tega so se ohranili zapisi o nekaterih neverjetno modernih postopkih zdravljenja. Za nekatera zdravila so na primer svetovali, naj se ne pogoltnejo, temve\xc4\x8d naj se stopijo v ustih; zdravila neprijetnega okusa so zavijali v solatne liste, podobno kot se danes zapirajo v hostijo; veliko va\xc5\xbenost so polagali na ovla\xc5\xbeitev zraka v bolni\xc5\xa1ki sobi; priporo\xc4\x8dali so zobno higieno. Te in podobne postopke je farmakopeja sprejela \xc5\xa1ele v preteklem stoletju._NEWLINE_Prav tako je zanimiv podatek, da so \xc5\xbee v devetem stoletju uporabljali neko confectio soporis (dobesedno: napravo za spanje), pozneje imenovano spongia somnifera (uspavalna goba): to je bila naravna morska goba, ki so jo napili z mamilom in jo polo\xc5\xbeili na usta in nos pacijenta pred operacijo, da so ga uspavali. Izumili so tudi poseben na\xc4\x8din povezovanja \xc5\xbeil med kirur\xc5\xa1kimi posegi, za kar so uporabljali svileno nit.'