b'\n_START_ARTICLE_\nVpliv vetrnih elektrarn na ptice\n_START_PARAGRAPH_\nZ razmahom vetrnih elektrarn po svetu se mno\xc5\xbeijo podatki in raziskave o njihovem \xc5\xa1kodljivem vplivu na ptice. Zaenkrat je videti, da ve\xc4\x8dina vetrnih elektrarn na ve\xc4\x8dino pti\xc4\x8djih vrst nima omembe vrednega vpliva. Kadar pa so vetrnice postavljene v \xc5\xbeivljenjski prostor redkih in ogro\xc5\xbeenih vrst ptic je njihov vpliv lahko velik. Zaenkrat je videti, da so najbolj smrtonosne vetrnice v \xc5\xa0paniji, kjer 18.000 vetrnic vsako leto pobije med 6 in 18 milijonov osebkov ptic in netopirjev .\n_START_SECTION_\nVrste vplivov na ptice\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi bile vetrne elektrarne u\xc4\x8dinkovite, jih je treba postaviti na odprte, izpostavljene in dobro prevetrene lokacije. Zaradi tega investitorji i\xc5\xa1\xc4\x8dejo gorska in obalna obmo\xc4\x8dja, ki so pogosto pomembna za gnezditev, prehranjevanje in selitev ptic. Raziskovalci so identificirali naslednje \xc5\xa1tiri na\xc4\x8dine, kako vetrne elektrarne vplivajo na ptice:_NEWLINE_Smrtnost zaradi trkov (angle\xc5\xa1ko Collision). Do smrtnosti ptic po navadi prihaja zaradi trkov z lopaticami vetrnic, v\xc4\x8dasih pa tudi zaradi trkov s stebrom vetrnice, z daljnovodi, stolpi za merjenje vetra in drugimi objekti v sklopu vetrne elektrarne. Raziskovalci poro\xc4\x8dajo o zelo razli\xc4\x8dnih stopnjah smrtnosti, od 0,01 do 125 ubitih ptic na eno vetrnico na leto. Kadar gre za splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjene in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne vrste ptic, tolik\xc5\xa1na smrtnost nima ve\xc4\x8djega vpliva na populacije. Velik problem pa lahko predstavlja tolik\xc5\xa1na smrtnost, \xc4\x8de gre za dolgo\xc5\xbeive, redke ali ogro\xc5\xbeene vrste ptic, kakr\xc5\xa1ne so predvsem velike ujede, npr. planinski orel, beloglavi jastreb, egiptovski jastreb ipd._NEWLINE_Izrinjenje zaradi vznemirjanja (angle\xc5\xa1ko Displacement)._NEWLINE_U\xc4\x8dinek ovire (angle\xc5\xa1ko Barrier effect)._NEWLINE_Izguba habitata (angle\xc5\xa1ko Habitat loss).\n_START_SECTION_\nPlaninski orel\n_START_PARAGRAPH_\nPrimer Altamont Pass WRA. APWRA v Kaliforniji je najve\xc4\x8dja vetrna elektrarna na svetu. Okrog 5400 vetrnic se razprostira na povr\xc5\xa1ini 165\xc2\xa0km\xc2\xb2. Do nedavna so bile vetrnice manj\xc5\xa1ih mo\xc4\x8di, od 40 do 400\xc2\xa0kW. Najnovej\xc5\xa1e raziskave ka\xc5\xbeejo, da je APWRA med letoma 2005 in 2009 vsako leto ubila povpre\xc4\x8dno 9300 ptic, med njimi 94 planinskih orlov. Da bi kompenzirali tolik\xc5\xa1no smrtnost je potrebnih 314 teritorijev gnezde\xc4\x8dih planinskih orlov._NEWLINE_V zadnjih letih so pri\xc4\x8deli stare male vetrnice nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati z novimi velikimi z nazivno mo\xc4\x8djo 1 MW. Izkazalo se je, da velike vetrnice ubijejo bistveno manj ptic, kot male. Razen pri planinskem orlu, kjer se je smrtnost celo pove\xc4\x8dala: pri starih majhnih vetrnicah nazivne mo\xc4\x8di 40-65 KW je smrtnost 0,073 orla/MW/leto, pri starih srednjih vetrnicah nazivne mo\xc4\x8di 250-400 KW je smrtnost 0,031 orla/MW/leto, pri novih velikih vetrnicah nazivne mo\xc4\x8di 1 MW pa je smrtnost 0,143 orla/MW/leto.\n_START_SECTION_\nBeloglavi jastreb\n_START_PARAGRAPH_\nBeloglavi jastreb (Gyps fulvus) je med vsemi ujedami v Evropi najpogostej\xc5\xa1a \xc5\xbertev vetrnih elektrarn. Iz \xc5\xa0panije, kjer gnezdi blizu 90% evropske populacije, poro\xc4\x8dajo o stotinah ubitih jastrebov. \xc5\xa0panske izku\xc5\xa1nje ka\xc5\xbeejo, da so za jastrebe najbolj pogubne vetrne elektrarne z (1.) visokimi vetrnicami postavljenimi na (2.) gorske grebene na (3.) vi\xc5\xa1jih nadmorskih vi\xc5\xa1inah, ki imajo (4.) polo\xc5\xbena gola pobo\xc4\x8dja. Zaenkrat je videti, da je najbolj smrtonosna Vetrna elektrarna Salajones v Navarri, za katero se je v raziskavi leta 2001 izkazalo, da vsaka vetrnica na leto ubije ve\xc4\x8d kot 8 beloglavih jastrebov. V obse\xc5\xbeni 3 letni raziskavi v Navarri, v kateri so na 13 vetrnih elektrarnah na\xc5\xa1li 345 trupel ubitih ptic, je bilo kar 63% \xc5\xbertev beloglavih jastrebov (227 ptic); ostalih 37% \xc5\xbertev je pripadalo 50 razli\xc4\x8dnim vrstam ptic. Na 20 novih vetrnih elektrarnah (252 vetrnic) v bli\xc5\xbeini Gibraltarja v Andaluziji so v raziskavi v letih 2005-2008 ugotovili, da so vetrnice ubile 87 jastrebov na leto._NEWLINE_V raziskavi na dveh vetrnih elektrarnah v bli\xc5\xbeini Gibraltarja na jugu \xc5\xa0panije so bele\xc5\xbeili vrste po\xc5\xa1kodb, ki so jih dobili ubiti beloglavi jastrebi: 67 jastrebov je imelo zlomljeno ali odsekano perut, 17% jih je bilo razsekanih na ve\xc4\x8d kosov, 12% jih je imelo zlomljeno ali odsekano nogo, 10% jastrebov je imelo telo presekano na dvoje..._NEWLINE_Na vetrni elektrarni Lendas na jugu Krete so 27.10.2009 po naklju\xc4\x8dju posneli kako je vetrnica sklatila beloglavega jastreba. To je zaenkrat edini dokumentarni posnetek trka kake ptice z vetrnico._NEWLINE_V Bolgariji je bil beloglavi jastreba prvi\xc4\x8d \xc5\xbertev vetrnice 28.10.2010, ko je Vetrna elektrarna Sveti Nikola blizu Kaliakre mladostnemu osebku odsekala desno perut. V Bolgariji je beloglavi jastreb ogro\xc5\xbeena vrsta, saj gnezdi le v eni koloniji v vzhodnih Rodopih, leta 2010 je gnezdilo 47 parov. Na obmo\xc4\x8dju Kaliakre se pojavlja zelo redko, ornitologi ga opazujejo manj kot 1x letno.\n_START_SECTION_\nBelorepec\n_START_PARAGRAPH_\nPrimer Sm\xc3\xb8la. V letih 2001 in 2005 so na norve\xc5\xa1kem oto\xc4\x8dju Sm\xc3\xb8la postavili skupaj 68 vetrnic z velikostjo rotorja 76 do 82 m. Na obmo\xc4\x8dju do 500 m okrog vetrne elektrarne je pred izgradnjo gnezdilo 13 parov belorepcev, do leta 2009 pa se je \xc5\xa1tevilo zmanj\xc5\xa1alo na vsega 5 parov. Med avgustom 2005 in majem 2010 so ornitologi pod vetrnicami na\xc5\xa1li 36 trupel belorepcev, ki so bili ubiti ob trku z rotorjem vetrnice. Kot najbolj ob\xc4\x8dutljiv \xc4\x8das se je izkazala pomlad, saj so kar 61% \xc5\xbertev zabele\xc5\xbeili v aprilu in maju.\n_START_SECTION_\nEgiptovski jastreb\n_START_PARAGRAPH_\nEgiptovski jastreb (Neophron percnopterus) je globalno ogro\xc5\xbeena vrsta. V zadnjih treh generacijah je evropska populacija upadla za ve\xc4\x8d kot 50%, zmanj\xc5\xa1evanje pa se \xc5\xa1e kar nadaljuje. Tradicionalnim virom ogro\xc5\xbeanja se je v zadnjem \xc4\x8dasu pridru\xc5\xbeila smrtnost zaradi trkov z vetrnicami. V ju\xc5\xbeni \xc5\xa0paniji so v letih 2007-2008 pod vetrnicami na\xc5\xa1li 5 ubitih egiptovskih jastrebov, v severni \xc5\xa0paniji pa leta 2008 \xc5\xa1tiri. Viabilnostna analiza za \xc5\xa1panske egiptovske jastrebe je pokazala, da se je zaradi pojava vetrnih elektrarn znatno pove\xc4\x8dala verjetnost izumrtja populacije. V akcijskem na\xc4\x8drtu za ohranitev vrste, ki ga je naro\xc4\x8dila Evropska komisija, so zato dolo\xc4\x8dili visoko prioritetni cilj, da se v radiju 5\xe2\x80\x938\xc2\xa0km okoli aktivnih gnezd egiptovskih jastrebov ne dovoli graditi novih vetrnic, obstoje\xc4\x8de pa je treba odstraniti.\n_START_SECTION_\nRu\xc5\xa1evec\n_START_PARAGRAPH_\nPrimer Tauernwindpark. V letih 2002 in 2004 so v Nizkih Turah na avstrijskem \xc5\xa0tajerskem na nadmorski vi\xc5\xa1ini med 1800 in 1900 m postavili dotedaj najvi\xc5\xa1jo vetrno elektrarno v Evropi. Sestavlja jo 13 vetrnic s premerom rotorja 66 m. Na rasti\xc5\xa1\xc4\x8dih do 2\xc2\xa0km okrog vetrne elektrarne so pred izgradnjo leta 2002 na\xc5\xa1teli 41 aktivnih petelinov ru\xc5\xa1evcev, do leta 2007 pa je \xc5\xa1tevilo padlo na vsega 9 ru\xc5\xa1evcev. V istem \xc4\x8dasu je na najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1em rasti\xc5\xa1\xc4\x8du, imenovanem\xc2\xa0\xc2\xbbTanzstatt\xc2\xab, ki je v neposredni bli\xc5\xbeini vetrnic, \xc5\xa1tevilo aktivnih ru\xc5\xa1evcev padlo iz 12 na ni\xc4\x8d. V letih 2003 in 2004 so v bli\xc5\xbeini vetrnic na\xc5\xa1li 5 trupel ru\xc5\xa1evcev, ki so o\xc4\x8ditno umrli zaradi trka z vetrnico.\n_START_SECTION_\nBelka\n_START_PARAGRAPH_\nBelka (Lagopus muta) gnezdi visoko v gorah, nad drevesno mejo, kjer je zaenkrat le malo vetrnic. Zaenkrat obstaja le en podatek o vplivu vetrne elektrarne ne to vrsto: ko so v Nizkih Turah na avstrijskem \xc5\xa0tajerskem leta 2004 postavili vetrnice na obmo\xc4\x8dje, kjer so pred tem gnezdili trije pari belke, so te v dveh letih iz obmo\xc4\x8dja izginile.\n_START_SECTION_\nMali podkvasti hudournik\n_START_PARAGRAPH_\nOsamljen primer se je zgodil leta 2013, ko je mali podkvasti hudournik (Hirundapus caudacutus) priletel v malo vetrno trurbino na otoku Harris v \xc5\xa1kotskih Zunanjih Hebridih, in poginil, njegovo telo pa so odnesli na konzervacijo v muzej. Tega pti\xc4\x8da so po 22-ih letih prvi\xc4\x8d ponovno opazili na Britanskem oto\xc4\x8dju, druga\xc4\x8de pa je selitvena vrsta z Indijske podceline, Jugovzhodne Azije in Avstraliji.\n_START_SECTION_\nMale vetrnice\n_START_PARAGRAPH_\nDo nedavnega je veljalo, da male vetrnice, s premerom rotorja do npr. 10 m, nimajo vpliva na ptice. V zadnjem \xc4\x8dasu pa se je izkazalo, da lahko ponekod tudi male vetrnice ubijejo veliko \xc5\xa1tevilo ptic._NEWLINE_Vetrnica mo\xc4\x8di 6\xc2\xa0kW, ki je na vrtu osnovne \xc5\xa1ole v Portlandu, Dorset, delovala 18 mesecev, je v pol leta ubila 14 vodnih ptic. Zaradi pretresenosti \xc5\xa1olarjev, so vetrnico julija 2010 ustavili.'