b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Veriti\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo (takratno latinsko \xc5\xa1olo) je obiskoval v Vidmu, nato se je vpisal na teologijo, vendar je \xc5\xa1tudij opustil. Nekaj \xc4\x8dasa se je pre\xc5\xbeivljal kot trgovski vajenec v Bratislavi, \xc5\xa1tiri leta kot italijanski mornar, za tem je bil gospodar doma, potem pa se je vrnil v Videm, kjer je bil leta 1800 posve\xc4\x8den v duhovnika. Med letoma 1800 in 1803 je bil kaplan pri italijanskem \xc5\xbeupniku Ziprianiju v Horjulu. \xc4\x8ce so \xc5\xa1e ob prihodu Veritija v Videm leta 1800 klicali\xc2\xa0\xc2\xbbmutasti kaplan\xc2\xab, ker ni znal slovensko, je v treh letih slu\xc5\xbebovanja toliko izbolj\xc5\xa1al znanje jezika, da je \xc5\xbee spovedoval in pridigal v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, kasneje pa pisal in izdajal slovenske verske knjige. Leta 1803 je opravljal delo duhovnega pomo\xc4\x8dnika leta v Selcih (pri \xc5\xa0kofji Loki), 1804 pa na Krki. Od 1806 do 1812 je bil vikar v Rovtah pri Logatcu, med letoma 1812 in 1840 \xc5\xbeupnik v Horjulu, kjer je skrbel tudi za \xc5\xa1olo in ljudi u\xc4\x8dil sadjarstva, leta 1840 se je preselil v Novo mesto in devet let opravljal delo kanonika.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj plodovito obdobje njegovega knji\xc5\xbeevnega ustvarjanja je bilo v \xc4\x8dasu \xc5\xbeupnikovanja v Horjulu in nato v Novem mestu. Napisal je vrsto nabo\xc5\xbenih knjig, med njimi najve\xc4\x8d svetni\xc5\xa1kih \xc5\xbeivljenjepisov. Karol Glazer njegova dela razdeli v dva razdelka (Glazer 1894\xe2\x80\x931898: 172\xe2\x80\x93173), in sicer v pripovedno in razlagalno zvrst. Med pripovedna Veritijeva dela uvr\xc5\xa1\xc4\x8da alegori\xc4\x8dno povest Popotnik \xc5\xa1iroke in vozke poti ali popisovanje, kako se \xc4\x8dlovek spa\xc4\x8di, v grehih \xc5\xbeivi, kako se pobolj\xc5\xa1a in Bogu slu\xc5\xbei iz leta 1828 ter \xc5\xbdivljenje svetnikov in Prestavni godovi (1828\xe2\x80\x931829 in ponatisa 1831, 1855). Med razlagalne tekste pri\xc5\xa1teva pridige Razlaganje Jezusovih naukov na gori (1827), Razlaganje sv. evangelja vsih nedelj in zapovedanih praznikov (1830), Razlaganje terplenja Jezusa Kristusa (1831), Ker\xc5\xa1anski katoli\xc5\xa1ki nauk za odra\xc5\xa1ene ljudi I\xe2\x80\x93V (1834), Ker\xc5\xa1anski katoli\xc5\xa1ki nauk za otroke, ki se perpravljajo k sv. obhajilu (1836) ter knjigi, namenjeni katehezi (verskemu pouku) odraslih in otrok Premi\xc5\xa1ljevanje terplenja in smerti Gospoda in Odre\xc5\xa1enika nasiga Jezusa Kristusa (1845) in Mnogi sveti nauki in zreki iz bukev Pripovist, Pridgarja, Modrosti in Siraha (1846), kjer razlaga modrostne knjige svetega pisma Stare zaveze. Predloga za slednje delo mu je bila Japljeveva izdaja in lekcionar, ki pa jo je izboj\xc5\xa1al s pomo\xc4\x8djo Ravnikarjeve redakcije lekcionarja Listi inu evangelji (1825) in \xc5\xa0krinjarjevega prevoda modrostnih knjig. Veritijeve izbolj\xc5\xa1ave je kasneje upo\xc5\xa1teval tudi Jo\xc5\xbeef Burger, ki je pripravil naslednjo izdajo lekcionarja (1833). Kot dodatek obema usmeritvima Veritijevega pisanja pa Glazer doda \xc5\xa1e delo, ki je\xc2\xa0\xc2\xbbpremi\xc5\xa1ljevalne narave\xc2\xab, Perpravljanje k smerti, ki je bilo napisano leta 1832, iz\xc5\xa1lo pa 1841. Obsega \xc5\xa1tiri knjige bibli\xc4\x8dno-liturgi\xc4\x8dni razlag, ki na jasen in razumljiv na\xc4\x8din obravnavajo odlomke iz Svetega pisma. Delo je bilo pomembno, ker so svetopisemske zgodbe duhovniki v cerkvi sicer prebirali v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, razlagali pa le redki, kar je vernikom pomagalo pri razumljivosti in hkrati pripomoglo k ve\xc4\x8dji narodni identifikaciji._NEWLINE_Nekatera Veritijeva dela niso do\xc5\xbeivela natisa, ampak so se ohranila le v rokopisih, ki jih je popisal Josip Marn in so hranjeni v Semeni\xc5\xa1ki knji\xc5\xbenici v Ljubljani. To so Pridige (1824\xe2\x80\x931827), Zapopadek evangelja, \xc5\xbdivlenjepisi starozaveznih svetnikov (1845), Zakaj in kako Jezusa ljubiti in mu slu\xc5\xbeiti (1845), ve\xc4\x8d razlag Apostolskih del in Janezovega Razodetja (1846, 1848), Psalmi Davida in njih kratko razlaganje (1849). Razodetje in besedilo psalmov sta izbolj\xc5\xa1an Travnov prevod v Japljevem Svetem pismu in \xc5\xa0krinjarjev prevod modrostnih knjig. Neobjavljeno je delo Libretto chronologico delle cose e fatti pi\xc3\xb9 remarcabili dal principio del mondo fino al 1191 (prepisal 1845), ki vsebuje podatke iz svetovne in cerkvene zgodovine. V rokopisu je ostalo nekaj zdravni\xc5\xa1kih nasvetov, ki poleg pou\xc4\x8devanja sadjarskih spretnosti poudarjajo njegovo prakti\xc4\x8dno usmerjenost, in \xc5\xa1e neocenjene furlanske in italijanske pesmi Canzoni composte in varie occasioni da me F. V. (1798\xe2\x80\x931800), med katerimi je tudi deset pesmi, ki so nastale ob razli\xc4\x8dnih prilo\xc5\xbenostih \xe2\x80\x93 pri karnevalu, poroki in novi ma\xc5\xa1i, ko je bil \xc5\xa1e v Vidmu. \xc4\x8ceprav vpliv njegovih del na poznej\xc5\xa1e pisatelje \xc5\xa1e ni raziskan, je dejstvo, da je, \xc4\x8deprav tujec,\xc2\xa0\xc2\xbbz vztrajno vnemo in prizadevnim \xc5\xa1tudijem jezika postal rodoviten kranjski pisatelj,\xc2\xab\xc2\xa0kot je ob izidu prvih knjig zapisal Matija \xc4\x8cop. Pomembno je njegovo sistemati\xc4\x8dno zapisovanje hagiografij, ki so jih ljudje radi prebirali._NEWLINE_Janko Kos pri\xc5\xa1teva Veritijeve tekste med za\xc4\x8detke oblikovanja slovenske pripovedne proze, vendar samo v tolik\xc5\xa1ni meri, kolikor se od versko-didakti\xc4\x8dnega namena \xc5\xa1irijo v pripovedni\xc5\xa1tvo. Zaradi zvrsti, ki ji pripadajo Veritijeva dela, se to dogaja bolj poredko, zato njegova nabo\xc5\xbena dela ostajajo neliterarnega zna\xc4\x8daja. Svetni\xc5\xa1ki \xc5\xbeivljenjepisi, ki jih Glazer uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med pripovedne tekste, imajo po Kosovem mnenju v premajhni meri razvite pripovedne prvine, da bi lahko govorili o kak\xc5\xa1ni ve\xc4\x8dji literarni vrednosti. Slovensko sodobno pripovedni\xc5\xa1tvo naj bi se torej oblikobalo iz starih evropskih temeljev, ki jih v evropskem pripovedni\xc5\xa1tvu ni ve\xc4\x8d zaslediti od 18. stoletja dalje, s tem pa Kos zavra\xc4\x8da Kmeclovo tezo, da je bila za nastanek pripovedne proze pomembna zlasti t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbpridi\xc5\xbena tradicija\xc2\xab. (Kos 2001: 111\xe2\x80\x93113)\n_START_SECTION_\nPopotnik \xc5\xa1iroke in vozke poti\n_START_PARAGRAPH_\nNajprej je iz\xc5\xa1la alegori\xc4\x8dna povest Popotnik \xc5\xa1iroke in vozke poti ali popisovanje, kako se \xc4\x8dlovek spa\xc4\x8di, v grehih \xc5\xbeivi, kako se pobolj\xc5\xa1a in Bogu slu\xc5\xbei (natisnil Leopold Eger, 1828). Leta 1848 je Lovro Pintar v Sloveniji Veritijevo\xc2\xa0\xc2\xbbpopisovanje\xc2\xab\xc2\xa0ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbmorali\xc4\x8dni\xc2\xab\xc2\xa0ali izobrazbeni roman, kar je po Kmeclovem mnenju ustrezna oznaka te\xc5\xbenjam slovenske poetolo\xc5\xa1ke tradicije, da naj bo literatura (roman) koristna in da preko preprostih zgodb vzgaja ljudi v pobo\xc5\xbeni narod z ustreznimi moralnimi vrednotami in vrlinami. Fran Levstik leta 1881 v Ljubljanskem zvonu Popotnika ozna\xc4\x8di za\xc2\xa0\xc2\xbbnabo\xc5\xbeno povest\xc2\xab. Najprimernej\xc5\xa1a oznaka je po mnenju Matja\xc5\xbea Kmecla\xc2\xa0\xc2\xbbnabo\xc5\xbena vzgojna alegorija\xc2\xab, saj o povesti zaradi premalo pripovednih elementov \xc5\xa1e ne moramo govoriti. Kmecl razume roman in povest kot rezultat romanti\xc4\x8dnih ubesedovalnih postopkov, zato sta pred romantiko nemogo\xc4\x8da. \xc4\x8ceprav Veriti skoraj so\xc4\x8dasno z nastajanjem romantike v Sloveniji napoveduje prvo slovensko povest, je sam v slogu in idejnosti precej zastarel. \xc4\x8ce je romantika te\xc5\xbeila k individualni usodi in du\xc5\xa1evnosti romanti\xc4\x8dnega junaka, je Veritijev popotnik kot slehernik, ki se poda na \xc5\xbeivljenjsko pot, pravo nasprotje temu romanti\xc4\x8dnemu idealu. Zgodba je abstraktna, celotna pripoved je alegorija o dobrem in zlem na svetu \xe2\x80\x93 kako te\xc5\xbeko, a vredno, je delati dobro v svetu, saj bomo na koncu popla\xc4\x8dani, med tem ko je zlo lahko delati, ampak usodno. Osebe so samo personifikacije moralnih lastnosti, alegori\xc4\x8dne podobe oz. prispodobe za dobro in zlo na svetu, ne pa prave literarne osebe. Glavni junak Feliks razen omahljivosti in nevednosti ni dele\xc5\xbeen posebne karakterne ozna\xc4\x8denosti, manjkajo pa tudi druge temeljne pripovedne prvine \xe2\x80\x93 opisi predmetov in oseb, dialog ter konkretiziran dogajalni prostor, ki je v resnici samo prispodoba \xc5\xbeivljenja. \xc5\xa0iroka pot je pot po\xc5\xbeelenja in je pot v pogubljenje. Ozka pot je \xc5\xbeivljenjska pot upo\xc5\xa1tevanja zapovedi. Mesto Goljufija je alegori\xc4\x8dna prispodoba hudi\xc4\x8devega kraljestva, mesta, v katerem so gre\xc5\xa1niki, ki bodo od\xc5\xa1li v pekel, mesto Resnica pa je Jezusovo kraljestvo, kjer je vsem obljubljeno ve\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. \xc4\x8clovek se sam odlo\xc4\x8di, katero pot bo izbral, Veritijev namen pa je pomagati ljudem, da se bodo odlo\xc4\x8dili pravilno. Proti koncu postaja zgodba vedno bolj moralisti\xc4\x8dna, pove\xc4\x8duje se dele\xc5\xbe kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega idejnega ozadja. Vedno bolj se uresni\xc4\x8duje v pisateljev namen, izra\xc5\xbeen v Predgovoru, naj bodo bralci kot glavni junak Feliks, naj sprejmejo nasvete in sporo\xc4\x8dilo njegove pripovedi, da se ogibajo \xc5\xa1iroke poti. Notranja slabost in nepoznavanje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih naukov vodita v pohuj\xc5\xa1anje. \xc4\x8ce \xc5\xbeivljenje sodi\xc5\xa1 po \xc5\xbeivljenju slabih in gre\xc5\xa1nih ljudi, ne ve\xc5\xa1, da gre\xc5\xa1i\xc5\xa1 in hodi\xc5\xa1 po \xc5\xa1iroki poti, ne da bi se tega zaveda\xc4\x8d. Veriti poziva k hoji po ozki poti, po kateri se pride v nebe\xc5\xa1ko kraljestvo._NEWLINE_Obstajajo domneve, da delo ni izvirno, ampak predelava kakega nem\xc5\xa1kega ali italijanskega neznanega teksta s tradicijo alegori\xc4\x8dno moralisti\xc4\x8dnih zgodb na anti\xc4\x8dni mitolo\xc5\xa1ki motiv\xc2\xa0\xc2\xbbdveh poti\xc2\xab, ki so se nato preko kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva prenesele v barok, ko so za\xc4\x8dela nastajati alegori\xc4\x8dna dela z likom\xc2\xa0\xc2\xbbromarja\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbpopotnika\xc2\xab\xc2\xa0z alegori\xc4\x8dno moralisti\xc4\x8dno problematiko v duhu katoli\xc5\xa1ke protireformacije ali pa protestantizma. Popotnik je nastal po kasnej\xc5\xa1ih predelavah iz 18. stoletja. (Kos 2001: 112\xe2\x80\x93113) Junak zgodbe je prvoosebni pripovedovalec popotnik Feliks, sin katoli\xc5\xa1kih star\xc5\xa1ev, ki je med odra\xc5\xa1\xc4\x8danjem za\xc4\x8dutil potrebo po kratko\xc4\x8dasnem in gre\xc5\xa1nem \xc5\xbeivljenju. Odlo\xc4\x8di se, da bo z Radovednostjo po svetu od\xc5\xa1el iskat \xc5\xbeivljenjsko sre\xc4\x8do. Prideta do razpotja, kjer je desna pot strma, ovinkasta in ozka, leva pa ravna, \xc5\xa1iroka in gladka. Za prvo se odlo\xc4\x8di le malo ljudi, po \xc5\xa1iroki pa krene mno\xc5\xbeica ljudi, mladi in stari, bogati in revni. Feliks se kot ve\xc4\x8dina odlo\xc4\x8di za \xc5\xa1iroko. Na tej poti so pono\xc4\x8di so razgrajali pijanci in kvartarji, ljudje so kradli in bili neusmiljeni. Prispeta v mesto Goljufija s sedmimi vhodi. Prva vrata so Napuh, druga Lakomnost, naprej Ne\xc4\x8distost, Nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivost, Po\xc5\xbere\xc5\xa1nost, Jeza in Lenoba. Stra\xc5\xbear mestnih vrat nikomur ne brani v mesto, samo iz njega ne spu\xc5\xa1\xc4\x8da ljudi. Ko vstopi, sre\xc4\x8da popotnik bogate in revne, lenuhe, razgraja\xc4\x8de in postopa\xc4\x8de. Mestu vladata lakomnost in nepravi\xc4\x8dnost. Pride do \xc5\xa1iroke ulice, imenovane Lenoba, kjer ljudje slabo \xc5\xbeivijo v brezdelju. Ustavi se pred Hi\xc5\xa1o veselja, kjer v si zbrani jejo in pijejo, kartajo in eden drugega goljufajo, se prepirajo ter pretepajo. Nato se znajde na ozki ulici, kjer je Svetost. V hi\xc5\xa1i so za mizo sedeli Hinav\xc5\xa1\xc4\x8dina, Napuh, Opravljanje in Ne\xc4\x8dednost. Feliksu se taka svetost ne zdi prava in po bo\xc5\xbeji volji, zato \xc5\xbealosten tava po mestu, in ob\xc5\xbealuje svojo odlo\xc4\x8ditev. Do njega pristopi mladeni\xc4\x8d po imenu Poklic, ki mu obljubi, da ga bo re\xc5\xa1il, \xc4\x8de bo verjel v Boga in se bo odrekel \xc5\xbeenskim spremljevalkam iz mesta. Mladeni\xc4\x8d je slu\xc5\xbeabnik svete Bogoslu\xc5\xbenosti, ki prebiva v mestu Resnice. Feliksa odpelje iz mesta Goljufije, ki mu vlada Hudi\xc4\x8d. Za\xc4\x8dne se Feliksovo potovanje po ozki, strmi poti, na njej pa spoznava osebe, ki so mu lahko samo v vzor. Najprej sre\xc4\x8da Angela in mu przna svojo zmoto ter prosi za usmiljenje. Angel nas preko nagovora Feliksu in njegove hude izku\xc5\xa1nje pou\xc4\x8di o tem, kako se ravnati kot zgleden kr\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc4\x8dlovek. Od sedaj naprej mora Boga prositi, da spozna njegovo voljo in se naprej ravna po njej. V \xc4\x8dloveku morajo biti zdru\xc5\xbeene vera, upanje in ljubezen. Podajanje naukov deluje \xc5\xbee skoraj katekizemsko \xe2\x80\x93 Angel postavlja vpra\xc5\xa1anja Feliksu (in s tem bralcem), nato pa nanje odgovarja. Na svoji poti sre\xc4\x8da \xc5\xa1e sveto Samoto, ki ga je nau\xc4\x8dila \xc5\xbeiveti brez nepotrebnega, sveto \xc4\x8cisto misel, da je la\xc5\xbeje o\xc4\x8distil svoje srce in slu\xc5\xbeil Bogu, kralja Resnice, kralja Strahubo\xc5\xbejega, ki mu poka\xc5\xbee kako se iz ljubezni bati Boga, sveto Bogoslu\xc5\xbenost, ki ga nau\xc4\x8di, kako slu\xc5\xbeiti Bogu, sveto Modrsot, ta mu je dala potrebne nauke, sveto Potrpe\xc5\xbeljivost, sveto Molitev, sveto \xc4\x8cistost, sveto Poni\xc5\xbenost, na koncu pa se odpravi \xc5\xa1e do svete Pokore in ostane v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du. Osebe, ki jih torej sre\xc4\x8duje na poti, so samo alegori\xc4\x8dna prispodoba kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih vrlin. Iz Feliksovega potovanja se torej naj bralci nau\xc4\x8dijo, da je lagodno \xc5\xbeivljenje (\xc5\xa1iroka in gladka pot), ki ga \xc5\xbeeli ve\xc4\x8dina ljudi, tisto, ki pripelje do greha, \xc4\x8dlovek se mora zavestno odpovedovati gre\xc5\xa1nim navadam in le tako bo Bog usmiljen.\n_START_SECTION_\nRazlaganje Svetiga evangelja v jih nedelj in zapovedanih praznikov cerkveniga leta\n_START_PARAGRAPH_\nV delu je razlo\xc5\xbeil poglavitne vsebine evangelijskih odlomkov, ki so jih poleg originalov v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini duhovniki pri ma\xc5\xa1i brali tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini iz lekcionarjev. Slovenski lekcionarji so bili dolga stoletja edina povsem slovenska liturgi\xc4\x8dna knjiga, hkrati del misala, pesmarica, katekizem in molitvenik. Svojih del Veriti ni namenil samo duhovnikom, ampak tudi ljudem, ki ne morejo v cerkev, in takim, ki hodijo v cerkev, kjer duhovnik ni bral ali razlagal evangelijev v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje svetnikov in Prestavni godovi\n_START_PARAGRAPH_\nDelo je nastalo v letih 1828\xe2\x80\x931829 in do\xc5\xbeivelo dva ponatisa (1831, 1855). \xc5\xbdivljenjepise svetnikov je za\xc4\x8del pisati \xc5\xbee Mihael Hofman, dokon\xc4\x8dal pa Veriti s pomo\xc4\x8djo svojega mentorja Andreja Albrechta. Nastale so \xc5\xa1tiri knjige, prvi dve sta iz\xc5\xa1li 1828, drugi dve leto kasneje. Svetni\xc5\xa1ki \xc5\xbeivljenjepisi ali hagiografije so pri nas znane \xc5\xbee od visokega in poznega veka dalje, mno\xc5\xbei\xc4\x8dno pa so se pisale v baroku. Prva knjiga z razdelkoma Nauk in Molitev popisuje in razlaga praznike \xe2\x80\x93 kdaj je kak praznik, kak\xc5\xa1en je njegov pomen, kaj mora vernik takrat po\xc4\x8deti in o \xc4\x8dem premi\xc5\xa1ljevati (Prestavni godovi: nedelja (splo\xc5\xa1ni nauk o vseh nedeljah in praznikih), Jezusovo obrezovanje, advent, \xc5\xa1tirje kvaterni tedni) ter prina\xc5\xa1a zgodbe iz \xc5\xbeivljenja svetnikov (Neprestavni godovi) za vsak dan v mesecih od januarja do konca marca. Veriti tako zdru\xc5\xbei cerkveni koledar, ki dolo\xc4\x8da bogoslu\xc5\xbena opravila Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve za vsak dan v letu s koledarjem svetnikov, ki ozna\xc4\x8duje, na kateri dan goduje dolo\xc4\x8deni svetnik. Opremi ga \xc5\xa1e z razlago, naukom in molitvijo. Druga knjiga na enak na\xc4\x8din ozna\xc4\x8duje praznike in svetnike od aprila do konca junija, tretja od julija do vklju\xc4\x8dno semptembra in zadnja od oktobra konca decembra. Veriti je tako na dobrih 2500 straneh v slovenski prostor prinesel eno izmed standardnih del nabo\xc5\xbenega slovstva._NEWLINE_Koledar svetnikov na Wikipediji'