b'\n_START_ARTICLE_\nOperacija Weser\xc3\xbcbung\n_START_SECTION_\nVzroki za vojno\n_START_PARAGRAPH_\nNorve\xc5\xa1ka je imela med drugo svetovno vojno izredno pomemben strate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj. Poleg tega, da je Nemcem dobavljala izredno pomembno \xc5\xbeelezovo rudo je omogo\xc4\x8dala tudi odprto pot na Atlantik. Tega so se zavedali tako Nemci kot tudi zavezniki. Eden prvih ve\xc4\x8djih incidentov, ki je opozarjal da se v Skandinaviji pripravlja vojna je bila britanska operacija proti nem\xc5\xa1ki oskrbovalni ladji Altmark in polaganje min v norve\xc5\xa1kih teritorialnih vodah, stvari pa so se \xc5\xa1e malo bolj zapletle zaradi zimske vojne na Finskem. S tem dejanjem so \xc5\xbeeleli Britanci prepre\xc4\x8diti morebitne premike nem\xc5\xa1kih bojnih ladij ter transport prepovedanega trgovskega blaga skozi norve\xc5\xa1ke teritorialne vode. Nemci in Norve\xc5\xbeani so nad dejanjem britanske admiralitete protestirali vendar to ni bistveno spremenilo polo\xc5\xbeaja, ki je nastal v hudi zimi 1939-1940, ko je bil transport iz Narvika v Nem\xc4\x8dijo zaradi zaledenelega Baltskega morja \xc5\xa1e toliko bolj pomemben. _NEWLINE_Nemci so se zavedali ko\xc4\x8dljivega polo\xc5\xbeaja zato so se za\xc4\x8deli pripravljati na vojno. Sedmega aprila je bila britanska admiraliteta obve\xc5\xa1\xc4\x8dena o nenavadno \xc5\xbeivahni dejavnosti nem\xc5\xa1kega vojnega ladjevja, vendar tem obvestilom niso posve\xc4\x8dali velike pozornosti saj so bili prepri\xc4\x8dani da gre za novo la\xc5\xbeno vojno. Osmega aprila so tako britanski minopolagalci nemoteno polagali mine pred norve\xc5\xa1ko obalo, isto\xc4\x8dasno pa je iz nem\xc5\xa1kih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d izplulo nem\xc5\xa1ko invazijsko ladjevje.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drt in priprave za napad\n_START_PARAGRAPH_\nNapad na Dansko je dobil ime Weser\xc3\xbcbung S\xc3\xbcd napad na Norve\xc5\xa1ko pa Weser\xc3\xbcbung Nord. Na\xc4\x8drt naj bi potekal tako. Nem\xc5\xa1ke enote naj bi najprej zavzele Jutland in Fyn nato pa \xc5\xa1e Sjaelland. Zaradi zavarovanja najpomembnej\xc5\xa1ih to\xc4\x8dk bi bilo treba kar najhitreje prodreti do Skagena na severu in do vzhodne obale Fyna. Na Sjaellandu je potrebno pravo\xc4\x8dasno zajeti vsa opori\xc5\xa1\xc4\x8da, ki bi bila uporabljena za kasnej\xc5\xa1a osvajanja. Mornarica bi \xc5\xa1\xc4\x8ditila kopenske enote, zagotovila zvezo Nyborg-Korsor in sodelovala pri zavzetju mostu \xc4\x8dez Mali Belt. Na\xc4\x8drt za napad je bil pripravljen v naglici in je bil vse do zadnjega trenutka skrivnost. Prav to pa je razjezilo poveljujo\xc4\x8de v mornarici, letalstvu in kopenskih enotah, \xc5\xa1e posebej zato ker se je vzporedno s to operacijo pripravljal na\xc4\x8drt za napad na Nizozemsko, Belgijo, Luksemburg in Francijo._NEWLINE_Danska je ve\xc4\x8dinoma ravninska de\xc5\xbeela, njena vojska je bila malo\xc5\xa1tevilna in slabo oboro\xc5\xbeena, zato Nemci pri zavzetju de\xc5\xbeele niso pri\xc4\x8dakovali ve\xc4\x8djega odpora. De\xc5\xbeelo so napadli zaradi njenega strate\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja, saj je bilo mogo\xc4\x8de nadzorovati transport v Balti\xc5\xa1ko morje, ter zaradi letali\xc5\xa1\xc4\x8d na polotoku Jutland iz katerih je lahko nem\xc5\xa1ko letalstvo izvajalo napade na Norve\xc5\xa1ko ter bi iz njih la\xc5\xbeje branili Nem\xc4\x8dijo pred bombnimi napadi iz smeri Anglije._NEWLINE_Pri napadu na Norve\xc5\xa1ko je klju\xc4\x8dno vlogo odigrala nem\xc5\xa1ka vojna mornarica, ki je namesto po\xc4\x8dasnih transportnih ladij za prevoz \xc4\x8det izbrala hitre bojne ladje saj je bila hitrost in usklajenost napadov klju\xc4\x8d do zmage. Pomembno vlogo je odigralo tudi letalstvo. Cilji napada so bila predvsem ve\xc4\x8dja Norve\xc5\xa1ka mesta kot so Oslo, Bergen, Narvik Tromso, Trondheim in Stavanger. _NEWLINE_Posebni na\xc4\x8drti so vklju\xc4\x8devali tudi zajetje danskega in norve\xc5\xa1kega kralja saj so bili Nemci prepri\xc4\x8dani, da bi se z njunim zajetjem odpor hitro kon\xc4\x8dal.\n_START_SECTION_\nObve\xc5\xa1\xc4\x8devalna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nDanska je bila na Nem\xc5\xa1ki napad zelo slabo pripravljena \xc4\x8deprav je zanj vedela. Drugega aprila je \xc5\xa1vedski ata\xc5\xa1e v Berlinu od nekega mornari\xc5\xa1kega \xc4\x8dastnika izvedel za nem\xc5\xa1ke na\xc4\x8drte. Dva dni kasneje je obvestil \xc5\xa1vedsko protiobve\xc5\xa1\xc4\x8devalno slu\xc5\xbebo o nem\xc5\xa1kih namerah. \xc5\xa0e dva dni kasneje se je nizozemski ata\xc5\xa1e v Berlinu dokopal da podobnih podatkov. Podatki so bili nato v nekaj dneh posredovani v Kopenhagen in Oslo ter \xc5\xa1e nekatere zahodnoevropske prestolnice. Danski obve\xc5\xa1\xc4\x8devalci so novice kmalu povezali z nem\xc5\xa1kimi transportnimi ladjami, ki so jih opazili v Velikem Beltu. Sedmega aprila je bil danski general\xc5\xa1tab obve\xc5\xa1\xc4\x8den, da se je 50 do 60\xc2\xa0km dolga nem\xc5\xa1ka motorizirana kolona odpravila  iz Rendsburga proti Flensburgu na nem\xc5\xa1ko danski meji. Na podlagi teh podatkov je danski vrhovni poveljnik zaman zahteval popolno mobilizacijo. Predhodnica nem\xc5\xa1ke kolone se je med 11. in 13. uro zna\xc5\xa1la poldrugi kilometer od nem\xc5\xa1ko-danske meje. Naslednjega dne, 8. aprila, so Danci v ju\xc5\xbenem Jutlandu razglasili izredno stanje. \xc5\xa0e istega dne zve\xc4\x8der pa so nem\xc5\xa1ki posebni oddelki prekora\xc4\x8dili mejo in za\xc4\x8deli izvajati posebne naloge, do uradne vojne je manjkalo le \xc5\xa1e nekaj ur.\n_START_SECTION_\nNapad na Dansko\n_START_PARAGRAPH_\nNapad se je za\xc4\x8del 9. aprila ob 04.15h, ko so nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete prestopile mejo pri S\xc3\xa6dnu, Rensu, Padborgu in Krusaau. Isto\xc4\x8dasno je nem\xc5\xa1ka mornarica izvedla izkrcanje nem\xc5\xa1kih \xc4\x8det pri Lilleb\xc3\xa6ltu.  Do prvih bojev je pri\xc5\xa1lo v bli\xc5\xbeini kraja Lundtoftebjerg, kjer je skupina danskih vojakov  iz zasede napadla nem\xc5\xa1ko motorizirano kolono in pritem uni\xc4\x8dila dva oklepnika in motorno kolo. Nekaj podobnega se je zgodilo pri kraju Hokkerup , kjer so Nemci izgubili tri oklepnike in top. Majhna in slabo oboro\xc5\xbeena danska vojska proti mogo\xc4\x8dnemu nem\xc5\xa1kemu vojnemu stroju ni imela nobenih mo\xc5\xbenosti. Boji med nem\xc5\xa1kimi in danskimi vojaki so bili kratki in so se ve\xc4\x8dinoma kon\xc4\x8dali z nem\xc5\xa1ko zmago. Do ve\xc4\x8djih bojev je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1e v Haderslevu, T\xc3\xb8nderu, kjer je pred predajo danskim vojakom uspelo uni\xc4\x8diti nekaj nem\xc5\xa1kih tankov. Glavni cilj napada je bil Kopenhagen, zavzetje tega mesta je dolo\xc4\x8dalo, kako dolgo bo trajala vojna na Danskem._NEWLINE_Bitka za Kopenhagen se je za\xc4\x8dela ob 04.50, ko je v kopenhagensko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de zaplul nem\xc5\xa1ki minolovec Hansestadt Danzig v spremstvu ledolomilca Stettin in dveh patruljnih \xc4\x8dolnov. V pristani\xc5\xa1\xc4\x8du so imeli Danci pripravljene topove vendar ti zaradi neznanega razloga niso za\xc4\x8deli streljati na nem\xc5\xa1ke ladje. Tako so se nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete ob 08.15 brez te\xc5\xbeav izkrcale in v hitrem naskoku zasedle Kopenhagensko trdnjavo kjer je bilo glavno poveljstvo danske vojske, pritem pa ni bil izstreljena niti ena krogla. Naslednji cilj napada je bila kraljeva pala\xc4\x8da, kjer je pri\xc5\xa1lo da kratkotrajnega boja med nem\xc5\xa1kimi enotami in dansko kraljevo gardo. Danski kralj in voja\xc5\xa1ko poveljstvo so bili obkoljeni, danski vladi tako ni preostalo drugega kot da brezpogojno kapitulira.\n_START_SECTION_\nNapad na Norve\xc5\xa1ko\n_START_PARAGRAPH_\nIsto\xc4\x8dasno z napadom na Dansko je pri\xc5\xa1lo tudi do napada na Norve\xc5\xa1ko. V no\xc4\x8di iz 8. na 9. april je v Oslofjord zaplula nem\xc5\xa1ka bojna ladja Gneisenau in \xc5\xa1e 11 transpornih ladij za prevoz \xc4\x8det. Ladje so plule mimo otokov Bolaerne in Rauer, ko jih je nenadoma opazila norve\xc5\xa1ka stra\xc5\xbea. Pri\xc5\xa1lo je do kratkega spopada v katerem je bila potopljena ena nem\xc5\xa1ka podmornica. O napadu so bile takoj obve\xc5\xa1\xc4\x8dene norve\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke ladje, ki so se nemudoma odzvale in se odpravile v boj. Tako sta norve\xc5\xa1ki ladji Van Horten in Oskarsborg ob podpori obalnega topni\xc5\xa1tva potopili moderno nem\xc5\xa1ko kri\xc5\xbearko Bl\xc3\xbccher, en ru\xc5\xa1ilec in dva motorna \xc4\x8dolna, nem\xc5\xa1ki kri\xc5\xbearki L\xc3\xbctzov in Emden pa sta se skupaj z izkrcevalnim ladjevjem morali umakniti._NEWLINE_Ob 5.20 je nem\xc5\xa1ki veleposlanik v Oslu norve\xc5\xa1kemu zunanjemu ministru izro\xc4\x8dil nem\xc5\xa1ki ultimat in pogoje kapitulacije. Ultimat je Norve\xc5\xbeane zelo presenetil saj ti niso pri\xc4\x8dakovali vojne \xc5\xa1e manj pa so bili nanjo pripravljeni. Vendar pa so v nasprotju z Dansko, hitro ukrepali. Parlament je po hitrem postopku pooblastil kralja in vlado, da izvedeta vse ukrepe da bi zavarovala dr\xc5\xbeavo in ljudstvo. V dr\xc5\xbeavi se je za\xc4\x8dela popolna voja\xc5\xa1ka mobilizacija in odpor proti nem\xc5\xa1kemu okupatorju._NEWLINE_Eden izmed glavnih ciljev nem\xc5\xa1ke vojske je bil zajetje norve\xc5\xa1kega kralja in zlatih rezerv. V ta namen se je na letali\xc5\xa1\xc4\x8de Fornebu v bli\xc5\xbeini Osla spustila skupina padalcev. Njihove na\xc4\x8drte je prekri\xc5\xbeala pe\xc5\xa1\xc4\x8dica norve\xc5\xa1kih vojakov, ki se je \xc5\xbeilavo branila in tako Nemcem v bli\xc5\xbeini letali\xc5\xa1\xc4\x8da prepre\xc4\x8dila izkrcanje pred osmo uro zjutraj. Tako je imel norve\xc5\xa1ki kralj in njegova dru\xc5\xbeina dovolj \xc4\x8dasa, da je zapustil Oslo in se odpeljal v Hamar, mesto, ki le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 120\xc2\xa0km severno od prestolnice. Pri begu kralja je pomagalo tudi prebivalstvo Osla, ki je z vsemi sredstvi zapiralo izhode iz mesta. Pozneje so Nemci napadli Hamar, njihov napad je bil odbit, norve\xc5\xa1ki kralj pa se je zatekel v Nybergsund, kjer se je le za las izognil nem\xc5\xa1kemu letalskemu bombardiranju. Poleg norve\xc5\xa1kega kralja pa so se Nemcem skozi prste izmuznile tudi norve\xc5\xa1ke zlate rezerve. Z dvajsetimi tovornjaki so 1500 zabojev zlata pred nosovi Nemcev odpeljali iz Osla in ga skrili na severu de\xc5\xbeele._NEWLINE_Medtem pa so Nemci do poldneva 9. aprila zavzeli \xc5\xbee vsa ve\xc4\x8dja norve\xc5\xa1ka mesta. Narvik so zasedli z zvija\xc4\x8do, v fjordu pa je pri\xc5\xa1lo do kratkotrajnega boja med desetimi nem\xc5\xa1kimi ru\xc5\xa1ilci in dvema zastarelima norve\xc5\xa1kima bojnima ladjama. V Trondheimu so nekatere utrdbe odbijale nem\xc5\xa1ke napade ve\xc4\x8d ur, bli\xc5\xbenje letali\xc5\xa1\xc4\x8de pa so Nemci zaradi silovitega odpora zavzeli \xc5\xa1ele po dveh dneh. Pri Bergenu je Nemce pred porazom re\xc5\xa1ila neodlo\xc4\x8denost Britancev, ki so zadnji trenutek odpoklicali svoje bojne ladje. Norve\xc5\xa1ke obalne baterije pred Kristiansandom so vzdr\xc5\xbeale do poldneva. Dvakrat so odbile napad nem\xc5\xa1kih ladij in pritem potopile kri\xc5\xbearko Karlsruhe. Za zavzetje letali\xc5\xa1\xc4\x8da Sola so Nemci uporabili 400 letal. Od tam so Nemci zavzeli  \xc5\xa1e Stavanger. Zra\xc4\x8dni desanti so bili izvedeni nad Oslom, Kristiansandom, Egersundom, Bergenom, Trondheimom in Narvikom._NEWLINE_Norve\xc5\xa1ka vojska se je v pri\xc4\x8dakovanju zavezni\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di bojevala do konca. Nem\xc5\xa1ko letalstvo je \xc5\xbee prvi dan napada, razen nekaj obmo\xc4\x8dij na skrajnem severu, nadzorovalo celoten norve\xc5\xa1ki zra\xc4\x8dni prostor. Norve\xc5\xa1ko letalstvo s \xc5\xa1tirimi lovci, osmimi torpednimi bombniki in dvain\xc5\xa1tiridesetimi torpednimi izvidni\xc5\xa1kimi letali ni imelo proti Luftwaffe nobene mo\xc5\xbenosti. Tudi norve\xc5\xa1ka mornarica ni bila dosti mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a, prav tako kopenska vojska, ki je na papirju \xc5\xa1tela 200.000 voja\xc5\xa1kih obveznikov. Poleg tega pa ta ni imela ne tankov ne protiletalskega topni\xc5\xa1tva. Ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d prostovoljcev je \xc5\xa1lo v boj samo z lovskimi pu\xc5\xa1kami.\n_START_SECTION_\nBritanci ukrepajo\n_START_PARAGRAPH_\nBritanci so napad na Norve\xc5\xa1ko pri\xc4\x8dakovali, zato so imeli v ta namen pripravljen poseben ekspedicijski korpus. Vendar pa ob napadu zaradi prisotnosti mo\xc4\x8dnih enot nem\xc5\xa1ke mornarice niso \xc5\xbeeleli posredovati. Do prvih prask med nem\xc5\xa1ko in britansko mornarico je pri\xc5\xa1lo dan pred vojno, 8. aprila, ko je nem\xc5\xa1ka kri\xc5\xbearka Admiral Hipper potopila britansko ladjo HMS Glowworm. Dan pozneje je pri\xc5\xa1lo do bitke med britansko ladjo HMS Renown ter nem\xc5\xa1kima kri\xc5\xbearkama Gneisenau in Scharnhorst. Britance je zavla\xc4\x8devanje z voja\xc5\xa1kimi operacijami veliko stalo. Tako so 9. aprila, na dan nem\xc5\xa1kega napada skoraj osvobodili Bergen in Narvik. Pri Narviku se je britanski mornarici posre\xc4\x8dilo potopiti skoraj vse nem\xc5\xa1ke ladje, po skoraj\xc5\xa1ni zmagi pa so Britanci padli v past iz katere jih je re\xc5\xa1ila \xc5\xa1ele bojna ladja HMS Warspite. Trinajstega aprila je bil Narvik o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8den nem\xc5\xa1kih ladij. Nem\xc5\xa1ke note, ki so se pred tem \xc5\xbee izkrcale pa so pobegnile v okoli\xc5\xa1ke hribe, v Narviku pa so se izkrcale britanske enote. Isti dan so se pri Namsosu izkrcale francoske in britanske \xc4\x8dete. Do izkrcanja britanskih enot je pri\xc5\xa1lo tudi v Andalsnesu. Tako francoske kot britanske \xc4\x8dete so se po izkrcanju ukvarjale z resnimi problemi, primanjkovalo jim je oro\xc5\xbeja in opreme. Nem\xc5\xa1ke enote, ki so \xc5\xa1tele ve\xc4\x8d kot 100.000 vojakov so brez te\xc5\xbeav odbijale vse zavezni\xc5\xa1ke vojake, zato so se Francozi, Britanci in Norve\xc5\xbeani kmalu morali umakniti nazaj do Namsosa. Nekaj podobnega se je zgodilo enotam v Andalsnesu. V zadnjem tednu aprila so zavezniki na podro\xc4\x8dje Narvika dova\xc5\xbeali nove in nove okrepitve, vendar polo\xc5\xbeaja zaradi mo\xc4\x8dnega nem\xc5\xa1kega odpora niso morali spremeniti._NEWLINE_Devetindvajsetega aprila se je norve\xc5\xa1ki kralj v mestecu Troms\xc3\xb8 vkrcal na britansko ladjo HMS Glasgow ki je slu\xc5\xbeila za za\xc4\x8dasno poveljstvo. Pribli\xc5\xbeno v istem \xc4\x8dasu je pri\xc5\xa1lo do evakuacije britanskih \xc4\x8det iz Andalsnesa in Namsosa._NEWLINE_Desetega maja je boje na norve\xc5\xa1kem nenadoma zasen\xc4\x8dila vojna v zahodni Evropi, boji se se umirili vse do 27. maja, ko so Britanci ob pomo\xc4\x8di tujske legije in norve\xc5\xa1kih enot spro\xc5\xbeili zadnji napad na Narvik, in ga tudi zavzeli. Prestra\xc5\xa1eni Nemci so v pri\xc4\x8dakovanju velikega napada brez boja zapustili mesto in v paniki razstrelili progo proti \xc5\xa0vedski. S tem dejanjem pa zavezniki niso morali spremeniti dogodkov v zahodni Evropi, kjer je postajalo jasno, da izgubljajo vojno. Tako jim ni preostalo drugega kot, da Norve\xc5\xa1ko prepustijo Nemcem.\n_START_SECTION_\nEvakuacija\n_START_PARAGRAPH_\nKot prva se je, 7. junija, iz Norve\xc5\xa1ke evakuirala norve\xc5\xa1ka vlada in kralj Haakon. Evakuirali pa so tudi zlate rezerve. Norve\xc5\xa1ki general Ruge je ostal, da bi organiziral odpor vendar so ga Nemci po nekaj dneh zajeli. Naslednji dan, 8. junija, so Narvik s \xc5\xa1tirimi konvoji ob mo\xc4\x8dnem voja\xc5\xa1kem spremstvu zapustile tudi zavezni\xc5\xa1ke \xc4\x8dete. Nemci so izvedeli za evakuacijo zato so proti konvojem poslali kri\xc5\xbearke Gneisenau, Scharnhorst in Hipper ter \xc5\xa1e spremstvo \xc5\xa1tirih ru\xc5\xa1ilcev. Nemci so na dan evakuacije prestregli konvoj in v boju potopili tanker, manj\xc5\xa1o spremljevalno ladjo in prazno ladjo za prevoz \xc4\x8det. Popoldan istega dne pa so potopili \xc5\xa1e letalonosilko HMS Glorious, ru\xc5\xa1ilec HMS Ardent in HMS Acasta. S tem zadnjim dejanjem so se boji za Skandinavijo zaklju\xc4\x8dili.'