b'\n_START_ARTICLE_\nMejna grofija Istra\n_START_PARAGRAPH_\nMejna grofija Istra (ali Istrska marka) je nastala kot karolin\xc5\xa1ka mejna marka, ki je obsegala obmo\xc4\x8dje Istrskega polotoka in okoli\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8dij, ki jih je osvojil Pipin Langobardski, sin Karla Velikega leta 789. Po letu 1364, se je tako imenovala Istrska pokrajina Habsbur\xc5\xa1ke monarhije, Avstrijskega cesarstva in Avstro-Ogrske.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje poselitve anti\xc4\x8dnih plemen Histrov so do okoli leta 178 pr.n.\xc5\xa1. osvojili Rimljani in ga vklju\xc4\x8dili v severnovzhodno pokrajino imenovano Bene\xc4\x8dija in Istra Venetia et Histria, ki je postala regija Rimskega imperija oziroma province pod cesarjem Avgustom. Po zatonu Rimskega imperija in po preseljevanju ljudstev, so Langobardi pod vodstvom kralja Alboina po letu 568 n. \xc5\xa1. osvojili Furlanijo, in tam ustanovili Vojvodino Furlanijo, ki je bila del Langobardske kraljevine. Istrski polotok pa je ostal pod vladavino Bizanca (Vzhodnega Rima) in njegovim vplivom, zato so se Ju\xc5\xbenoslovanska plemena (Hrvati in Slovenci) na vzhodni in severni istrski meji._NEWLINE_Ajstulf, Langobardski kralj od leta 749, je napadel preostanek bizantinskega ozemlja v Italiji in celo ogro\xc5\xbeal Bizantinsko pape\xc5\xa1tvo v Rimu. Zato je Pape\xc5\xbe Zaharija, ki ni mogel ra\xc4\x8dunati na pomo\xc4\x8d iz Konstantinopla, sklenil zavezni\xc5\xa1tvo s Pipinom Malim, voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8dnim Majordomom Frankovske dr\xc5\xbeave na severni strani Alp, ki ga je imenoval za kralja Frankov. Leta 755 je Pipin zasedel Italijo in prisilil Ajstulfa v Frankovsko vazalstvo. Pipinov sin Karel Veliki je v letih 773/774 Italijansko kraljevstvo priklju\xc4\x8dil h Karolin\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi.'