b'\n_START_ARTICLE_\nKonstantinov slavolok, Rim\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSlavolok, ki je bil zgrajen med letoma 312 in 315, je posvetil senat, da bi se spominjali deset let (decennalia) Konstantinove vladavine (306\xe2\x80\x93337) in njegove zmage nad takratnim vladajo\xc4\x8dim cesarjem Maksencijem (306\xe2\x80\x93312) v bitka pri Milvijskem mostu 28. oktobra 312 [6], kakor je opisano na njegovi atiki in uradno odprt 25. julija 315. Ne samo, da je rimski senat posvetil Konstantinovo zmago, temve\xc4\x8d so praznovali tudi decennia, serijo iger, ki se dogajajo vsako desetletje. Ob tej prilo\xc5\xbenosti so opravili tudi veliko molitev. Konstantin je 29. oktobra 312 vstopil v Rim sredi velikega veselja, zato je senat naro\xc4\x8dil spomenik. Konstantin je zapustil Rim za dva meseca in se ni vrnil do 326._NEWLINE_Lokacija med Palatinskim in Celiovim gri\xc4\x8dem je starodavna pot rimskih triumfov (Via triumphalis), od koder se je odcepila od Via Sacra. Ta je bila pot, ki so jo prehodili cesarji, ko so izvedli svoj triumf. Ta pot se je za\xc4\x8dela pri Campusu Martius, vodila skozi  Circusa Maximusa in okoli Palatinskega gri\xc4\x8da; takoj za Konstantinovim slavolokom se je procesija obrnila levo pri Meta Sudans in se odpravila po Via sacra do Foruma Romanuma in naKapitolski gri\xc4\x8d, skozi oba,  Titov in slavolok Septimija Severa._NEWLINE_V srednjem veku je bil Konstantinov slavolok vklju\xc4\x8den v eno od dru\xc5\xbeinskih utrdb starega Rima, kot je prikazano na sliki Hermana van Swanevelta. Obnovitvena dela so bila prvi\xc4\x8d izvedena v 18. stoletju, zadnja izkopavanja so potekala v poznih 1990-ih letih, tik pred velikim jubilejem leta 2000. Slavolok je slu\xc5\xbeil kot cilj maratona na poletnih olimpijskih igrah 1960.\n_START_SECTION_\nPolemika\n_START_PARAGRAPH_\nBilo je veliko polemik glede izvora loka, saj so nekateri znanstveniki trdili, da ga ne bi smeli ve\xc4\x8d ozna\xc4\x8devati kot Konstantinov, ampak je v bistvu zgodnej\xc5\xa1e delo iz \xc4\x8dasa Hadrijana, preoblikovan v \xc4\x8dasu vladavine Konstantina ali vsaj spodnji del. Druga teorija meni, da ga je postavil ali vsaj za\xc4\x8del Maksencij, en u\xc4\x8denjak je verjel, da je bilo to \xc5\xbee v \xc4\x8dasu Domicijana (81-96).\n_START_SECTION_\nSimbolizem\n_START_PARAGRAPH_\nNe glede na Maksencijeve napake, je bil njegov ugled v Rimu pod vplivom njegovih prispevkov v javni zgradbi. V \xc4\x8dasu njegovega pristopa leta 306 je bil Rim vse bolj nepomemben za upravljanje imperija, ve\xc4\x8dina cesarjev se je odlo\xc4\x8dila \xc5\xbeiveti drugje in se osredoto\xc4\x8diti na obrambo krhkih meja, kjer so pogosto ustanavljali nova mesta. Ta dejavnik je prispeval k njegovi sposobnosti, da bi prevzela oblast. Nasprotno pa se je Maksencij osredoto\xc4\x8dil na obnovo prestolnice, njegov vzdevek pa je bil konzervator urbis suae (ohranjevalec svojega mesta). Konstantin pa je bil med drugim sprejet kot eden najve\xc4\x8djih mestnih dobrotnikov in potreben za pridobitev legitimnosti. Veliko sporov je obkro\xc5\xbealo pokroviteljstvo javnih del tega obdobja. Nem\xc5\xa1ki filozof Walter Benjamin je opazil, da se zgodovina vidi skozi o\xc4\x8di zmagovalca (\xc3\x9cber den Begriff der Geschichte VII, 1940), Konstantin in njegovi biografi pa niso bili izjema. Z izdajo damnatio memoriae je za\xc4\x8del sistemati\xc4\x8dno brisati spomin na Maksencija. Posledi\xc4\x8dno ostaja precej\xc5\xa1nja negotovost v zvezi s pokroviteljstvom javnih zgradb v za\xc4\x8detku 4. stoletja, vklju\xc4\x8dno z Konstantinovim slavolokom, ki bi bil prvotno lahko Maksencijev.\n_START_SECTION_\nKiparski slog\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantinov slavolok je pomemben primer, ki se pogosto navaja v raziskavah umetnostne zgodovine, slogovnih sprememb v 4. stoletju in \xc2\xbbrazpad klasi\xc4\x8dnega gr\xc5\xa1kega kanona oblik v poznem rimskem obdobju\xc2\xab, znak, da je bilo mesto v upadu in bo kmalu zasen\xc4\x8deno zaradi ustanovitve nove prestolnice Konstantinopla (danes Carigrad) leta 324. Kontrast med slogi ponovno uporabljenih cesarskih reliefov Trajana, Hadrijana in Marka Avrelija in tistih, ki so na novo izdelani za slavolok, je dramati\xc4\x8den in, po Ernstu Kitzingerju, \xc2\xbbnasilen\xc2\xab, kjer je bila glava prej\xc5\xa1njega cesarja zamenjana s Konstantinovo, je umetnik \xc5\xa1e vedno bil sposoben dose\xc4\x8di \xc2\xbbmehko, ob\xc4\x8dutljivo upodobitev Konstantinovega obraza\xc2\xab, ki je bil \xc2\xbbdale\xc4\x8d od prevladujo\xc4\x8dega sloga delavnice\xc2\xab\xc2\xa0. Ostaja najbolj impresivna pre\xc5\xbeivela posvetna znamenitost iz Rima v pozni antiki, vendar je tudi ena izmed najbolj kontroverznih v zvezi z njenim izvorom in pomenom._NEWLINE_Kitzinger primerja rondel Hadrijanovega lova na leva, ki je \xc2\xbb\xc5\xa1e vedno trdno zakoreninjena v tradiciji pozne helenisti\xc4\x8dne umetnosti\xc2\xab\xc2\xa0in obstaja \xc2\xbbiluzija odprtega, zra\xc4\x8dnega prostora, v katerem se figure gibljejo svobodno in s spro\xc5\xa1\xc4\x8deno\xc2\xab, s kasnej\xc5\xa1im [[friz]gom, kjer so figure \xc2\xbbpritisnjene, ujete, kot bi morale, med dvema nami\xc5\xa1ljenima ravninama in tako tesno zapakirane v okvir, da nimajo dovolj svobode gibanja v katerikoli smeri\xc2\xab, z \xc2\xbbgestami, ki so gnile, pretirano svete in neusklajene z preostalimi del telesa\xc2\xab. V reliefih 4. stoletja so figure razporejene geometrijsko v vzorcu, ki \xc2\xbbima smisel le v odnosu do gledalca\xc2\xab, v velikanski sceni (spodaj), osredoto\xc4\x8deni na cesarja, ki gleda neposredno ven. Kitzinger nadaljuje: \xc2\xbbTudi to je klasi\xc4\x8dni kanon razmerij. Glave so nesorazmerno velike, debele kvadratne, noge \xc4\x8dokate ...\xc2\xab. Razlike v fizi\xc4\x8dni velikosti figur drasti\xc4\x8dno poudarjajo razlike v rangu in pomenu, ki jih je umetnik 2. stoletja ozna\xc4\x8dil s subtilnimi kompozicijskimi sredstvi v navidezno neformalnem zdru\xc5\xbeevanju. Izdelava detajlov in diferenciacija povr\xc5\xa1inske teksture. \xc2\xbbLica so prerezana in ne modelirana, lasje imajo obliko pokrov\xc4\x8dka z nekaj povr\xc5\xa1inskimi pikicami, draperijske gube so na kratko ozna\xc4\x8dene z globoko izvrtanimi linijami\xc2\xab. _NEWLINE_Naro\xc4\x8dilo je bilo o\xc4\x8ditno zelo pomembno, \xc4\x8de se je hitelo, in delo je treba obravnavati kot odraz najbolj\xc5\xa1ih razpolo\xc5\xbeljivih obrtnikov v Rimu takrat; ista delavnica je bila verjetno odgovorna za \xc5\xa1tevilne pre\xc5\xbeivele sarkofage. Vpra\xc5\xa1anje, kako pojasniti, kaj se lahko zdi kot upad tako v slogu kot pri izvedbi, je povzro\xc4\x8dilo veliko razprav. Dejavniki, vklju\xc4\x8deni v razpravo, so: zlom prenosa v umetni\xc5\xa1kih ve\xc5\xa1\xc4\x8dinah zaradi politi\xc4\x8dnih in gospodarskih motenj krize 3. stoletja,  vpliv vzhodnih in drugih predklasi\xc4\x8dnih regionalnih slogov iz celega imperija, (pogled) ki ga je spodbujal Josef Strzygowski (1862-1941) in zdaj ve\xc4\x8dinoma diskontiran), pojav v javnem delu visokega statusa preprostej\xc5\xa1ega \xc2\xbbpriljubljenega\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbitalskega\xc2\xab\xc2\xa0sloga, ki so ga uporabljali manj premo\xc5\xbeni v \xc4\x8dasu vladavine gr\xc5\xa1kih modelov, aktivno ideolo\xc5\xa1ko obra\xc4\x8danje proti tistim klasi\xc4\x8dnim slogom, ki so jih predstavljali in namerno preferenco do preprostega pogleda na svet in izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja izraznih mo\xc5\xbenosti, ki jih je dal enostavnej\xc5\xa1i slog. Kiparji iz konstantinovega \xc4\x8dasa so se bolj zanimali za simboliko: tako simboliko religije kot simbolizem za zgodovino . Eden od dejavnikov, ki ne more biti odgovoren, kot ka\xc5\xbeejo datum in izvor bene\xc5\xa1kega portreta \xc5\xa0tirih tetrarhov, je vzpon kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v uradno podporo, saj so te spremembe potekale pred tem. _NEWLINE_Slogovna sklicevanja na zgodnej\xc5\xa1e loke Tita in Septimija Severa, skupaj z vklju\xc4\x8devanjem spolij iz \xc4\x8dasov drugih predhodnih cesarjev, se lahko \xc5\xa1tejejo za namerno poklon rimski zgodovini.\n_START_SECTION_\nIkonografija\n_START_PARAGRAPH_\nSlavolok je mo\xc4\x8dno okra\xc5\xa1en z deli starej\xc5\xa1ih spomenikov, ki v kontekstu konstantinove stavbe prevzamejo nov pomen. Ko slavi Konstantinovo zmago, novi \xc2\xbbzgodovinski\xc2\xab\xc2\xa0frizi, ki prikazujejo njegov pohod po Italiji, izra\xc5\xbeajo osrednji pomen: pohvale cesarja, tako v boju kot v njegovih civilnih dol\xc5\xbenostih. Drugi posnetki podpirajo ta namen: dekoracijo, vzeto iz \xc2\xbbzlatih \xc4\x8dasov\xc2\xab\xc2\xa0cesarstva v \xc4\x8dasu cesarjev 2. stoletja, katerih reliefi so bili ponovno uporabljeni kot mesto Konstantina ob teh \xc2\xbbdobrih cesarjih\xc2\xab, vsebina kosov pa prikli\xc4\x8de podobe zmagovalcev in pobo\xc5\xbenega vladarja._NEWLINE_Druga razlaga za ponovno uporabo je kratek \xc4\x8das med za\xc4\x8detkom gradnje (ne prej kot konec leta 312) in otvoritvijo (poletje 315), tako da so arhitekti uporabili obstoje\xc4\x8de umetnine, da bi nadomestili pomanjkanje \xc4\x8dasa za ustvarjanje nove umetnosti. Mogo\xc4\x8de je bilo, da je bilo uporabljenih toliko starih delov, ker se gradbeniki sami niso po\xc4\x8dutili, da bi umetniki njihovega \xc4\x8dasa lahko delali bolje od tistega, kar so \xc5\xbee naredili razli\xc4\x8dni ljudje. Kot \xc5\xa1e en mo\xc5\xbeen razlog je bilo pogosto predlagano, da Rimljani iz 4. stoletja resni\xc4\x8dno niso imeli umetni\xc5\xa1kega znanja, da bi ustvarili sprejemljivo umetni\xc5\xa1ko delo in se tega zavedali, zato so ropali starodavne zgradbe, da bi krasili svoje sodobne spomenike. Ta razlaga je v zadnjem \xc4\x8dasu postala manj izrazita, saj je umetnost pozne antike sama po sebi cenjena. Mo\xc5\xbeno je, da je kombinacija teh pojasnil pravilna.\n_START_SECTION_\nAtika\n_START_PARAGRAPH_\nNa vrhu vsakega stebra so vidne velike skulpture, ki predstavljajo Da\xc4\x8dane, ki izvirajo od Trajana. Nad osrednjim lokom je napis, ki tvori najpomembnej\xc5\xa1i del atike in je na obeh straneh loka identi\xc4\x8den. Na obeh straneh so napisani \xc5\xa1tirje pari reliefnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d nad manj\xc5\xa1imi loki, skupaj osem. Te so vzeli iz neznanega spomenika, postavljenega v \xc4\x8dast Marku Avreliju. Na severni strani, od leve proti desni, plo\xc5\xa1\xc4\x8de prikazujejo vrnitev cesarja v Rim po vojni (adventus), ko je cesar zapustil mesto in ga pozdravil s poosebljenjem Via Flaminia, cesar je porazdelil denar med ljudmi (largitio) in cesar je zasli\xc5\xa1al germanskega zapornika. Na ju\xc5\xbeni strani, od leve proti desni, je upodobljen ujet sovra\xc5\xbeni poglavar pred cesarjem, podoben prizor z drugimi zaporniki (prikazan spodaj), cesar je govoril z vojaki (adlocutio) in cesar \xc5\xbertvoval pra\xc5\xa1i\xc4\x8da, ovce in bika (suovetaurilia). Skupaj s tremi paneli v Kapitolskem muzeju so bili reliefi verjetno vzeti iz zmagoslavnega spomenika v \xc4\x8dast vojne Marka Avrelija proti Markomanijem in Sarmatom od 169 do 175, ki se je kon\xc4\x8dala s triumfalno vrnitvijo Marka Avrelija leta 176. Na velikem panelu, kjer je bil sin Marka Avrelija, Komod, je bil ta izbrisan po damnatio memoriae (prekletstvo spomina) \xe2\x80\x93 dedkovem umoru._NEWLINE_V istem obdobju sta dve veliki (3 m visoki) plo\xc5\xa1\xc4\x8di, ki krasita atiko na vzhodni in zahodni strani slavoloka, prikazali prizore iz Trajanovih Da\xc4\x8danskih vojn. Skupaj z dvema reliefoma na notranji strani sredinskega prehoda, sta izhajala velikega friza, ki sta slavila da\xc4\x8dansko zmago. Prvotni kraj tega friza je bil Trajanov forum ali voja\xc5\xa1nica cesarjeve konjenice na Celiju._NEWLINE_[[File:Constarch_d4.jpg|thumb|Detajl reliefa, ju\xc5\xbena stran, desni panel levega loka }}\n_START_SECTION_\nGlavni odsek\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1na razporeditev glavne fasade je na obeh straneh slavoloka identi\xc4\x8dna, sestavljena iz \xc5\xa1tirih stebrov na bazah, ki strukturo delijo na osrednji lok in dva stranska loka, pri \xc4\x8demer sta slednja obdana z dvema okroglima reliefoma nad vodoravnim frizom. \xc5\xa0tirje stebri so korintskega reda, narejeni iz numidijskega rumenega marmorja (giallo antico), od katerih je bil eden prenesen v baziliko sv. Janeza v  Lateranu in je bil nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z belim marmornim stebrom. Stebri stojijo na podstavkih (podstavkih ali coklih), okra\xc5\xa1eni na treh straneh. Reliefi na sprednji strani ka\xc5\xbeejo Victorijo, ki dr\xc5\xbei \xc5\xa1\xc4\x8dit ali palmove veje, medtem ko tisti na strani prikazujejo ujete barbare same ali z rimskimi vojaki. \xc4\x8ceprav so Konstantinovi, so oblikovani po vzoru slavoloka Septimija Severa (in uni\xc4\x8denega Arcusa novusa (Arcus novus je postavil Dioklecijan ca. 314 na Via lata, enem od treh zmagovalnih lokov na tej cesti in je bil uni\xc4\x8den ca. 1491 med obnovo Santa Maria v Via Lata. Ostanki, vklju\xc4\x8dno s podstavki, so zdaj v vrtovih Boboli v Firencah.) }})) in se lahko \xc5\xa1tejejo za \xc2\xbbstandardno\xc2\xab\xc2\xa0postavko._NEWLINE_Pari okroglih reliefov nad vsakim stranskim lokom segajo v \xc4\x8das cesarja Hadrijana. Prikazujejo prizore lova in \xc5\xbertvovanja: lov na pra\xc5\xa1i\xc4\x8da (severna stran, od leve proti desni), \xc5\xbertvovanje Apolonu, lov na leva, \xc5\xbertvovanje Herkulu. Na ju\xc5\xbeni strani levi par ka\xc5\xbee na odhod v lov in \xc5\xbertvovanje Silvanu, medtem ko tisti na desni prikazujejo lov na medveda in \xc5\xbertvovanje Diani. Glava cesarja (prvotno Hadrijana) je bila predelana v vseh medaljonih: na severni strani, v Konstantina v lovskih prizorih in v Licinija ali Konstancija I. v \xc5\xbertvenih prizorih; na ju\xc5\xbeni strani, obratno. Reliefi, c. 2 m premera, so uokvirjeni v porfir; ta okvir je le na desni strani severne fasade. Podobni medaljoni konstantinskega porekla so na manj\xc5\xa1ih straneh slavoloka; vzhodna stran prikazuje Sonce, ki se dviga, na zahodni strani, Luna. Oba sta na vozu._NEWLINE_Spandreli glavnega loka so okra\xc5\xa1eni z reliefi, ki prikazujejo zmagovalne figure s trofejami, tiste manj\xc5\xa1ih obokih pa ka\xc5\xbeejo bogove rek. Baze stebrov in reliefi v spandrelih so iz Konstantinovega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nKonstantinov friz\n_START_PARAGRAPH_\nHorizontalni friz pod okroglimi reliefi so glavni deli iz \xc4\x8dasa Konstantina, ki te\xc4\x8de okoli spomenika, en pas nad vsakim stranskim lokom, vklju\xc4\x8dno z zahodno in vzhodno stranjo slavoloka. Ti \xc2\xbbzgodovinski\xc2\xab\xc2\xa0reliefi prikazujejo prizore iz italijanskega pohoda Konstantina proti Maksenciju, ki je bil razlog za gradnjo spomenika. Friz se za\xc4\x8dne na zahodni strani z odhodom iz Milana (Profectio). Nadaljuje se po ju\xc5\xbenem licu, obleganjem Verone (Obsidio) na levi (jugozahod), dogodek, ki je bil zelo pomemben za vojno v severni Italiji. Na desni (jugovzhodno) je upodobljena Bitka pri Milvijskem mostu (Proelium), kjer je Konstantinova vojska zmagala in sovra\xc5\xbenik utonil v reki Tiberi. Na vzhodni strani je Konstantin in njegova vojska vstopila v Rim (Ingressus); zdi se, da se je umetnik izogibal uporabi posnetkov zmage, saj se Konstantin verjetno ni \xc5\xbeelel pokazati zmagoslavno nad ve\xc4\x8dnim mestom. Na severni steni, ki gleda proti mestu, sta dva cesarja s cesarjevim dejanjem po prevzemu Rima. Na levi strani (severovzhod) je Konstantin govoril dr\xc5\xbeavljanom na Forumu Romanumu (Oratio), desno (severozahodno) pa je zadnja plo\xc5\xa1\xc4\x8da s Konstantinom, ki je denar razdelil ljudem (Liberalitas).\n_START_SECTION_\nNotranja stran prehoda\n_START_PARAGRAPH_\nV osrednjem loku je na vsakem zidu ena velika plo\xc5\xa1\xc4\x8da Trajanove da\xc4\x8danske vojne. V notranjosti stranskih lokov je osem portretov (dva na vsaki steni), uni\xc4\x8deni do te mere, da jih ni ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de identificirati.'