b'\n_START_ARTICLE_\nRochestrska stolnica\n_START_SECTION_\nAnglosa\xc5\xa1ka ustanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nRochestrsko \xc5\xa1kofijo je ustanovil sv. Just, eden od misijonarjev, ki so spremljali Avgu\xc5\xa1tina Canterburyjskega pri pokristjanjevanju poganskih prebivalcev ju\xc5\xbene Anglije na za\xc4\x8detku 7. stoletja. Kot prvi \xc5\xa1kof Rochestra je Just dobil dovoljenje kralja \xc3\x86thelberhta Kentskega, da je postavil cerkev, posve\xc4\x8deno svetemu Andreju (podobno kot samostan v Rimu, kjer sta se Avgu\xc5\xa1tin in Just odlo\xc4\x8dala za Anglijo), na mestu sedanje stolnice, ki je postala sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije. Stolnico je vodil kolegij posvetnih duhovnikov in je imela posesti v bli\xc5\xbeini mesta, imenovanega Priestfields. _NEWLINE_Pod rimskim sistemom je \xc5\xa1kof ustanovil \xc5\xa1olo za izobra\xc5\xbeevanje duhovnikov.  Da bi zagotovil podporo z glasbo pri obredih, je bil potreben zbor \xc5\xa1ole.  Skupaj s stolnico je danes Kraljeva \xc5\xa1ola, Rochester. Kakovost usposabljanju pevcev je pohvalil Beda._NEWLINE_Prva stolnica je bila 13 m visoka in 8,5 m \xc5\xa1iroka. Apsida je ozna\xc4\x8dena v sedanji stolnici na tleh in zunaj ka\xc5\xbee linijo zidu. Denar za gradnjo stavbe je \xc5\xa1el kralju \xc3\x86thelbertu namesto Justu. Beda opisuje grobnico svetega Pavla kot "v sveti\xc5\xa1\xc4\x8du apostola Andreja, ki ga je kralj \xc3\x86thelbert ustanovil podobno, kot je zgradil mesto Rochester"._NEWLINE_Kralj \xc3\x86thelbert je umrl leta 617, njegov naslednik, Eadbald Kentski, pa ni bil kristjan. Just je pobegnil v Frankovsko in tam ostal eno leto, preden ga je poklical kralj. _NEWLINE_Leta 644 je bil Itamar prvi v Angliji rojeni \xc5\xa1kof, posve\xc4\x8den v stolnici. [D] Itamarja je posvetil Deusdedit (prvi sa\xc5\xa1ki canterburyjski nad\xc5\xa1kof) 26. marca 655. _NEWLINE_Stolnico je leta 676 ve\xc4\x8dkrat opusto\xc5\xa1il kentski kralj Ethelred iz Mercije. \xc5\xa0koda je bila tolik\xc5\xa1na, da se je \xc5\xa1kof Putta umaknil iz \xc5\xa1kofije in jo prepustil nasledniku, Cwichelmu. _NEWLINE_Leta 762 je lokalni poglavar Sigerd dodelil \xc5\xa1kofu posesti tako kot tudi njegov naslednik Egbert.  Znana je listina \xe2\x80\x93 potrdilo Offa iz Mercije \xe2\x80\x93 kot poglavarja lokalnega kraljestva._NEWLINE_Po vdoru leta 1066 je Viljem Osvajalec dodelil stolnico in njene posesti svojemu polbratu Odu iz Bayeuxa. \xc5\xa0kof Odo je odtujil sredstva in povzro\xc4\x8dil, da je stolnica za\xc4\x8dela propadati. Stara zgradba je bila uni\xc4\x8dena. Ko je bil \xc5\xa1kof Siward (1058\xe2\x80\x931075), so \xc5\xa1tirje ali pet kanonikov \xc5\xbeiveli v umazaniji in rev\xc5\xa1\xc4\x8dini. Eden od kanonikov je postal vikar Chatham in dobil dovolj denarja, da ga je daroval stolnici za du\xc5\xa1o in pokop svoje \xc5\xbeene Godgife.\n_START_SECTION_\nGundulfova cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nNad\xc5\xa1kof Lanfranc Canterburyjski je med drugim okoli leta 1072 pripeljal Oda na sojenje v Penenden Heath. Po dokon\xc4\x8dnem padcu Oda je bil Gundulf leta 1077 imenovan za prvega normanskega \xc5\xa1kofa Rochestra. Stolnica in njene posesti so bile ponovno \xc5\xa1kofove._NEWLINE_Zdi se, da je bila gradnja stolnice, ki se danes imenuje po njem, prvo Gundulfovo delo. Pribli\xc5\xbeno v 1080-ih se je za\xc4\x8dela gradnja nove stolnice, ki je nadomestila Justovo cerkev. Bil je nadarjen arhitekt, ki je verjetno igral pomembno vlogo pri oblikovanju ali delih. Prva stolnica je imela prezbiterij s \xc5\xa1estimi oboki z ladjo enake dol\xc5\xbeine. \xc5\xa0tirje najbolj vzhodni oboki so sestavljali ve\xc4\x8d kot eno obok, ki je del kripte. Na vzhodu je bila majhna izboklina, verjetno za srebrno Paulinusovo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bilo tja preneseno iz stare stolnice. Transepta sta bila dolga 36,5 metra in le 4,5 metra \xc5\xa1iroka. S tako ozkima transeptoma se \xc5\xa1teje, da je vzhodni lok ladje segel v korni lok. Na jugu je bil zgrajen en stolp (od tega ni vidnih ostankov). Nad kri\xc5\xbeanjem ladij ni bilo stolpa. Ladja najprej ni bila kon\xc4\x8dana. O\xc4\x8ditno je bila zasnovana tako, da bi imela devet obokov, ve\xc4\x8dino na ju\xc5\xbeni strani. Le pet na severni je dokon\xc4\x8dal Gundulf. Kor je bil potreben za samostan, je bila ju\xc5\xbena stena oblikovana kot del teh stavb. Morda je  preprosto dr\xc5\xbeavljanom prepustil dokon\xc4\x8danje \xc5\xbeupnijskega dela stavbe. Gundulf se ni ustavil pri dru\xc5\xbebeni strukturi, zamenjal je tudi posvetne kaplane z benediktinskimi menihi, dobil ve\xc4\x8d kraljevih donacij posesti in dokazal, da je velik dobrotnik svojega stolnega mesta._NEWLINE_Leta 1078 je Gudulf ustanovil bolni\xc5\xa1nico svetega Bartolomeja tik zunaj mesta Rochester. Samostan svetega Andreja je prispeval dnevne in tedenske provizije in prejel tudi ponudbo dveh oltarjev svetega Jakoba in svetega Egidija._NEWLINE_Ko sta bila \xc5\xa1kofa Ernulf (1115\xe2\x80\x931124) in John I. (1125\xe2\x80\x931137), je bila stolnica kon\xc4\x8dana. Kor so preuredili, ladje delno obnovili, Gundulfove ladijske stebre so oblo\xc5\xbeili in zgradili zahodni konec. Ernulf je zaslu\xc5\xbeen tudi za gradnjo refektorija, dormitorija (spalnice) in kapiteljske dvorane, ostal je le njen del. Kon\xc4\x8dno je \xc5\xa1kof John prenesel Itamarjeve ostanke iz stare sa\xc5\xa1ke stolnice v novo normansko, ki je bila posve\xc4\x8dena leta 1130 (ali morda 1133). Posvetil  jo je canterburyjski nad\xc5\xa1kof skupaj s 13 \xc5\xa1kofi v prisotnosti Henrika I., toda sve\xc4\x8danost je skazil velik po\xc5\xbear, ki je skoraj uni\xc4\x8dil celotno mesto in po\xc5\xa1kodoval novo stolnico. Ta je bila hudo po\xc5\xa1kodovana \xc5\xa1e v po\xc5\xbearih leta 1137 in 1179. Eden ali drugi od teh po\xc5\xbearov je bilo tako hud, da je mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodoval ali uni\xc4\x8dil vzhodni trakt in ladje. Samostanska poslopja \xc5\xa1kofa Ernulfa so bila tudi po\xc5\xa1kodovana.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ka predelava\n_START_PARAGRAPH_\nVerjetno je Gilbert de Glanville (\xc5\xa1kof 1185\xe2\x80\x931214) okoli 1190 za\xc4\x8del obnavljati vzhodni konec in samostanske stavbe. Severni kor transepta je bil dovolj narejen, da bi lahko pokopali svetega Viljema iz Pertha leta 1201, krsta bi lahko bila v severnem koru transepta, dokler ni bil kon\xc4\x8dan. Leta 1215 so jo sile kralja Ivana med obleganjem gradu, izropale. Edmund de Hadenham je poro\xc4\x8dal, da ni bilo levega ciborija, "v katerem bi lahko telo gospoda po\xc4\x8divalo na oltarju". Leta 1227 je bil kor ponovno uporaben, ko so menihi slovesno vstopili vanj. Stolnico je leta 1240 ponovno posvetil \xc5\xa1kof Richard Wendene (znan tudi kot Richard de Wendover), ki je bil prestavljen iz Bangorja. _NEWLINE_Romarji so v stolnici mno\xc5\xbei\xc4\x8dno \xc4\x8dastili Relikvije svetega Paulinusa in Viljema iz Pertha skupaj z ostanki svetega Itamarja. Njihova darila so bila tako bogata, da so lahko financirali dela._NEWLINE_V primerjavi s samostani, ki so jih vodili opati, je samostansko stolnico vodil prior s predhodno dodatno podporo \xc5\xa1kofa. Rochester in Carlisle (druga obubo\xc5\xbeana \xc5\xa1kofija) sta bili nenavadni pri zagotavljanju uveljavljanja \xc5\xa1tevilnih menihov, da so postali \xc5\xa1kofje. Med letom 1215 in razpustom je bilo sedem \xc5\xa1kofov v Rochestru najprej menihov.  Posledica meni\xc5\xa1ke navezanosti je pomanjkanje pokroviteljstva. Do zgodnjega 16. stoletja je bilo le 4\xc2\xa0% pokroviteljev iz ne\xc5\xbeupnij. \xc5\xa0kofje so bili zato kroni\xc4\x8dno omejeni s sredstvi za nemeni\xc5\xa1ki del stolnice._NEWLINE_Naslednja faza razvoja se je za\xc4\x8dela s cerkovnikom Richardom de Eastgatom. Dva vzhodna oboka ladje sta bila o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena, zgrajeni so bili \xc5\xa1tirje veliki stebri, ki so podpirali stolp. Izdelana je bila severna ladja transepta. Delo je skoraj kon\xc4\x8dal Thomas de Mepeham, ki je postal cerkovnik leta 1255. Ne dolgo potem, ko je bil kon\xc4\x8dan ju\xc5\xbeni transept, so obnovili dva oboka ladje najbli\xc5\xbeje kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du, njihovi sedanji obliki. Zdi se, da je bil namen obnoviti celotno ladjo, vendar pa je verjetno pomanjkanje sredstev ohranilo pozno normansko delo._NEWLINE_Stolnico je leta 1264 oskrunila vojska Simona de Montforta pri obleganju mesta in gradu. Zapisano je, da so oboro\xc5\xbeeni vitezi pri\xc5\xa1li v cerkev in odvlekli nekaj beguncev. Ukradli so zlato in srebro ter uni\xc4\x8dili dokumente. Nekatere samostanske stavbe so spremenili v hlev.  Po nekaj ve\xc4\x8d kot letu je De Montfort padel v bitki pri Eveshamu proti silam kralja Edvarda I. Leta 1300 je Edvard potoval skozi Rochester na svoji poti v Canterbury in menda dal sedem \xc5\xa1ilingov za relikvije svetega Viljema in spet naslednji dan. Ob vrnitvi je spet obiskal stolnico in dal \xc5\xa1e dodatnih sedem \xc5\xa1ilingov za vsako sveti\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_V novem stoletju so bile dokon\xc4\x8dane nove okrasitve s prvotno normansko arhitekturo. Obnovo ladje so dokon\xc4\x8dno opustili. Okoli leta 1320 je bil ju\xc5\xbeni transept spremenjen tako, da je dobil oltar device Marije._NEWLINE_Priorstvo samo je bilo obzidano zunaj mesta. Oratorij je bil ustanovljen in angulo navis (v kotu ladje) za rezervni tabernakelj._NEWLINE_Osrednji stolp je bil kon\xc4\x8dno zgrajen pod \xc5\xa1kofom Hamo de Hythe leta 1343, kar v bistvu pomeni dokon\xc4\x8danje stolnice. Vanj so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni zvonovi. V istem \xc4\x8dasu so bila zgrajena vrata v kapiteljsko dvorano. \xc4\x8crna smrt je prizadela Anglijo v letih 1347\xe2\x80\x9349. Od takrat naprej je bilo v samostanu verjetno precej ve\xc4\x8d kot 20 menihov.\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1a srednjeve\xc5\xa1ka zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSodobna poslikava kornih sten je oblikovana po zgledu na umetnine iz srednjega veka. Sir Gilbert Scott je na\xc5\xa1el ostanke slikarstva za lesenimi klopmi, ko jih je restavriral leta 1870. Slike so zato delno izvirne in delno verodostojne. Nadomestni levi in fleurs-de-lis (heraldi\xc4\x8dna lilija) ka\xc5\xbeejo zmago Edvarda III., ko je prevzel oblast nad Francozi. Leta 1356 je Edvard, \xc4\x8crni princ porazil Janeza II. v Franciji pri Poitiersu in ga zaprl. 2. julija 1360 je Janez na poti domov v Rochestru daroval 60 kron (15 \xc2\xa3) za cerkev svetega Andreja. _NEWLINE_Oratorij, predviden za prebivalce Rochestra, ni re\xc5\xa1il razlike med menihi in mestom. Morebitna re\xc5\xa1itev je bila gradnja cerkve svetega Nikolaja na severni strani stolnice. Pot po zahodnem koncu severne ladje je bila zaprta, da je procesija lahko hodila vzdol\xc5\xbe severne stranske ladje stolnice pred odhodom skozi zahodna vrata._NEWLINE_Sredi 15. stoletja sta bili zaklju\xc4\x8deni svetlobno nadstropje in obokanje severnega kora in dodana nova okna stranske ladje v novem poznogotskem  slogu. Leta 1470 je bilo kon\xc4\x8dano veliko zahodno okno stolnice in na koncu, okrog leta 1490, kar je zdaj Marijina kapela. Rochestrska stolnica, \xc4\x8deprav je ena manj\xc5\xa1ih stolnic v Angliji, prikazuje vse sloge od romanike in gotike. _NEWLINE_Leta 1504 je bil za \xc5\xa1kofa Rochestra imenovan John Fisher. Bil je mentor mlademu princu Henriku in nato kralju Henriku VIII. Podpiral je protiluteransko politiko vse do izdaje razveze in razhoda z Rimom v zgodnjih 1530-ih. Fisher je ostal zvest Rimu in za obrambo pape\xc5\xbea je bil povzdignjen v kardinala maja 1535. Kralja Henrika je ta poteza jezila in 22. junija 1535 je bil kardinal Fisher obglavljen v Tower Greenu (prostor v londonskem Towru, kraljevskem gradu v Londonu, kjer so bili obglavljeni dve angle\xc5\xa1ki kraljevi \xc5\xbeeni in ve\xc4\x8d drugih britanskih plemi\xc4\x8dev)._NEWLINE_Henrik VIII. je obiskal Rochester 1. januarja 1540, ko se je prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dal z Ano Klevsko in bil "zelo razo\xc4\x8daran". Ali je to povezano ali ne, star samostan svetega Andreja je bil ukinjen s kraljevim ukazom kot eden zadnjih samostanov.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavljanska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica je zahtevala neprekinjeno vzdr\xc5\xbeevanje. Leta 1664 so jo obnavljali v ju\xc5\xbeni stranski ladji in leta 1670 v severni stranski ladji. Leta 1679 je bil v nevarnem stanju zvonik, o \xc4\x8demer je poro\xc4\x8dal arhitekt Samuel Guy. Leta 1705 so za\xc4\x8deli s svincem obnavljati streho in delo kon\xc4\x8dali leta 1724. Med letoma 1742 in 1743 je bilo glavno delo v koru dovolj mote\xc4\x8de, da sta dekan in kapitelj uporabljala bli\xc5\xbenjo cerkev svetega Nikolaja. Leta 1749 so obnovili zvonik, med 1765 in 1772 pa zahodna sprednja stolpa. _NEWLINE_Leta 1751 so morali podpreti ju\xc5\xbeni transept in stransko ladjo, razbremeniti streho in podpreti zid v kripti. Leta 1798 je Edward Hasted opisal stolnico in njeno okolico v delu History and Topographical Survey of the County of Kent (Zgodovina in topografska raziskava grofije Kent). Leta 1791 so bile kon\xc4\x8dane nove orgle.\n_START_SECTION_\nOd 19. stoletja dalje\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1825 do 1830 je bil \xc5\xa1kofijski arhitekt Lewis Nockalls Cottingham. Koru in ju\xc5\xbenemu transeptu so morali zaradi suhe gnilobe zamenjati ostre\xc5\xa1je. Stena med transeptom in ju\xc5\xbeno stransko ladjo se je \xc5\xa1e vedno nagibala in ukrep prej\xc5\xa1njega stoletja je dejansko poslab\xc5\xa1al polo\xc5\xbeaj. Cottingham je zgradil novo zunanjo podobo z u\xc4\x8dinkovitimi oporniki v prvotno steno. Stolp je bil poru\xc5\xa1en in obnovljen brez zvonika. Vzhodni konec je preoblikoval z zni\xc5\xbeanjem oltarja in odstranil star oltarni zaslon. Razli\xc4\x8dna okna in loke so odprli in v enem od njih je bila odkrita grobnica \xc5\xa1kofa Johna de Sheppeyja. _NEWLINE_Cottinghamu je bila nalo\xc5\xbeena tudi naslednja faza obnove. Leta 1840 so obnovili pri\xc5\xbenico in \xc5\xa1kofov prestol. Odstranitev stare pri\xc5\xbenice je pokazala srednjeve\xc5\xa1ko sliko Wheel of Life (\xc5\xbdivljenjsko kolo), ki je danes na vzhodnem koncu kornih klopi. To je najstarej\xc5\xa1a taka slika v Angliji.  Nov zgornji strop kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, nov baldahin za Johna de Sheppeyja, \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje bele\xc5\xbea in prenova kripte, vse je bilo narejeno v tem obdobju._NEWLINE_Od leta 1871 do 1877 je bilo delo zaupano siru Georgeu Gilbertu Scottu. Prva faza dela je bilo popravilo svetlobnega nadstropja v ladji. Ju\xc5\xbeni transept je bil podprt, les pa obnovljen. Severni transept je dobil nova zahodna okna in nova vrata. Oba imata obnovljene zidove. Zatrep in strehe so bile predelane v staro obliko skladno z risbami. Zaslon orgel je bil obnovljen v prvotni obliki, morda napa\xc4\x8dno, saj je zdaj na drugi strani pri\xc5\xbenice, kot je bil v dneh Nikolajevega oltarja. Zatrep na vzhodnem koncu je bil postavljen, ujemajp\xc4\x8de strehe pa zaradi pomanjkanja finan\xc4\x8dnih sredstev \xc5\xa1e ni bilo. Vzhodno okno ("grdo" po Palmerju) je bilo nadome\xc5\xa1\xc4\x8deno z dana\xc5\xa1njim. Tla prezbiterija so bila zni\xc5\xbeana in celoten vzhodni del stavbe ponovno tlakovan. Kor in klopi so bili obnovljeni s pomo\xc4\x8djo izvirnega materiala, \xc4\x8de je le bilo mogo\xc4\x8de. Delo je odkrilo izvirnega leva in fleur-de-lis, heraldi\xc4\x8dno umetnino, na kateri je Scott utemeljil svojo dekoracijo kora. _NEWLINE_V spomin na dekana Scotta je korni zaslon okra\xc5\xa1en s trenutnimi kipi, ki jih je naredil J. Loughborough Pearson. Pearson je leta 1888 tudi nadziral  obnovo zahodne fasade in dele prednjih sten. Stolpa sta bila ponovno na prvotni vi\xc5\xa1ini in obliki ter severna dvokapna kupola narejena kot kopija partnerja na jugu. Ob tem delu so odkrili in ozna\xc4\x8dili stare temelje prvotne cerkve. _NEWLINE_Leta 1904 je bil prvotni zvonik postavljen ob Scottovem stolpu, kar ustvarja silhueto, kakr\xc5\xa1na je danes. Leta 1998 je bila okolica zunaj velikega zahodnega vhoda na novo tlakovana in ob tem so odkrili dodatne sa\xc5\xa1ke temelje. Obarvani nizi dolo\xc4\x8dajo oris. _NEWLINE_Ob 1400. obletnici stolnice leta 2004 je novo fresko naslikal ruski slikar ikon Sergej Fedorov.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nZahodna fasada obvladuje osrednje veliko poznogotsko (perpendikularno) zahodno okno. Nad oknom se okapnik kon\xc4\x8da z majhno izrezljano glavo na vsaki strani. Linija strehe ladje je ozna\xc4\x8dena s potekom zidakov, nad katerimi se dviga v prsobran. Pod oknom so slepe arkade  na vrhu velikega zahodnega vhoda prekinjene. Nekatere ni\xc5\xa1e v arkadah so napolnjene s kipi. Pod arkadami vrata spremljajo normanske vdolbine. Vrata sama so normanska s koncentri\xc4\x8dnimi okra\xc5\xa1enimi loki. V polkro\xc5\xbenem timpanonu je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du upodobljen Kristus v slavi s svetim Justom in Ethelbertom, ki ga spremljata na obeh straneh vrat. Podpora svetnikom so angeli, ki jih obkro\xc5\xbeajo simboli \xc5\xa1tirih evangelistov: sveti Matej (angel), sveti Marko (lev), sveti Luka (bik) in  Janez (orel). Na prekladi spodaj je dvanajst apostolov in na stebru kralj Salomon in kraljica iz Sabe. Znotraj velikih zahodnih vrat je steklena veranda, ki omogo\xc4\x8da, da so vrata ves dan odprta._NEWLINE_Na obeh straneh ladje se  na koncu dviga stolp, ki oblikuje spoj prednje in ladijske stene. Stolpi so okra\xc5\xa1eni s slepimi arkadami na petih nivojih in se nad streho kon\xc4\x8dajo s piramidno fialo. Konca stranskih ladij sta normanska. Vsak ima velik kro\xc5\xbeen lok, ki vsebuje okno in v severni vdolbini so majhna vrata. Nad vsakim lokom so navaden zid s slepimi arkadami, zid na stre\xc5\xa1ni liniji in raven parapet. Spremljevalna stolpa sta normanska v spodnjem delu s slogom iz kasnej\xc5\xa1ega dela. Nad navadnimi bazami obstajajo \xc5\xa1tiri nadstropja slepih arkad, zaklju\xc4\x8denih z osmerokotnim zvonikom._NEWLINE_Zunanjost ladje in njenih stranskih ladij je neopazna, razen zazidanih severozahodnih vrat, ki so omogo\xc4\x8dala dostop od stolnice do sosednje Nikolajeve cerkve. Severni transept je dosegljiv s High Streeta prek Black Boy Alley, srednjeve\xc5\xa1ke romarske poti. Okras je zgodnjeangle\xc5\xa1ki, ki ga je predelal sir Gilbert Scott. Zatrep je obnovil s prvotnim visokim zaklju\xc4\x8dkom iz spodnjega, sprejetega na za\xc4\x8detku 19. stoletja. Sam zatrep je odmaknjen od glavne steni z ograjo s hodnikom. Prav tako je obnovil romarski vhod in odprl slepo arkado v severnem delu zahodne stene._NEWLINE_Vzhodno od severne pre\xc4\x8dne ladje so vrata Sextry. Izvirajo iz \xc4\x8dasa vladavine Edvarda III. in imajo lesene doma\xc4\x8de prostore zgoraj. Obmo\xc4\x8dje onstran je bilo prvotno zaprto, vendar je zdaj odprto za High Street skozi spominski vrt in vrata. Onstran vrat Sextry je vhod v Gundulfov stolp, ki se uporablja kot zasebna zadnja vrata do stolnice._NEWLINE_Severni kor transepta in vzhodni konec so vsi v zgodnjeangle\xc5\xa1kem gotskem slogu, spodnja okna osvetljujejo kripto, ki je zgodnej\xc5\xa1a. Na vzhodni konec stolnice je priklju\xc4\x8den vzhodni konec kapiteljske dvorane, ki je v istem slogu. Natan\xc4\x8dna oblika vzhodnega konca je bolj sodobna, kot se zdi, kar je v veliki meri zaradi dela Scotta v 19. stoletju. Scott je postavljal zatrep s prvotnim visokim zaklju\xc4\x8dkom, vendar zaradi pomanjkanja sredstev niso bili postavljeni na strehah; leta 1897 je Palmer ugotovil: "Strehe \xc5\xa1e vedno zahtevajo ustrezne zaklju\xc4\x8dke, velike in vidne." _NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni strani stolni\xc4\x8dne ladje sta glavni transept in zadaj sodobna veranda. Hodnik med transeptoma je samo opora za starej\xc5\xa1o steno in podpira zunanji oporni lok. Nenavaden polo\xc5\xbeaj tega zidu je najbolje razlo\xc5\xbeiti, \xc4\x8de upo\xc5\xa1tevamo notranjost, spodaj. Na ju\xc5\xbeni steni prezbiterija je v kapiteljski dvorani skrita struktura iz 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbeni hodnik in pomo\xc5\xbene zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xbeni hodnik je bil v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du samostana, njegove obrise je mogo\xc4\x8de spremljati iz zunanjosti kri\xc5\xbenega hodnika. Vzhodni del je nastal s kapiteljsko hi\xc5\xa1o in dormitorijem \xc5\xa1kofa Ernulfa, od tega je ohranjena le zahodna stena. Ju\xc5\xbeno od kri\xc5\xbenega hodnika so refektorij, delo priorja Heliasa (znan tudi kot \xc3\x89lie) pribli\xc5\xbeno iz leta 1215, spodnji del ostankov stene in masivna konstrukcija. Tam je bilo treba re\xc5\xa1iti problem, starej\xc5\xa1i kri\xc5\xbeni hodnik je bil omejen z rimskim obzidjem. Helias je preprosto prodrl skozi to z vrati in uporabil steno kot severno steno refektorija.\n_START_SECTION_\nGundulfov stolp\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj severno od stolnice in ugnezden med kor transepta, romarske stopnice in vrata Sextry je Gundulfov stolp iz 11. stoletja. To je najstarej\xc5\xa1i del stolnice nad tlemi. Do 18. stoletja se je dvigal tako visoko kot sosednji deli cerkve, pribli\xc5\xbeno 20 metrov. V 19. stoletju je mo\xc4\x8dno razpadel, dokler leta 1897 niso ostale samo ru\xc5\xa1evine. Spodnji del stolpa je bil pokrit in za\xc5\xa1\xc4\x8diten leta 1925. Ve\xc4\x8dino stro\xc5\xa1kov (1400 \xc2\xa3) so dali prostozidarji. Plo\xc5\xa1\xc4\x8da na levi strani, pritrjena na steno, govori o tem. Tri nadstropja so zdaj zasedena z glasbenim oddelkom stolnice.\n_START_SECTION_\nLadja\n_START_PARAGRAPH_\nZahodni del ladje je v bistvu tak, kot ga je zasnoval Gundulf. Po Georgeu H. Palmerju (ki v bistvu sledi St. Johnu Hopu) sta "Rochester in Peterborough verjetno najbolj\xc5\xa1a primera normanske ladje v dr\xc5\xbeavi".  Glavna arkada je zaklju\xc4\x8dena z zidcem pod triforijem. Triforij je normanski z nadaljnjim zidcem zgoraj. Zgornja okna svetlobnega nadstropja so v poznogotskem (perpendikularnem) slogu. Iz kapitelov pilastri rastejo do prvega zidca, vendar se zdi, da so bili odstranjeni iz nadstropja triforija. Prvotno so morda podpirali ostre\xc5\xa1je ali pa celo podpirali obok. _NEWLINE_Najvzhodnej\xc5\xa1i obok na triforiju se zdi normanski, vendar je delo zidarjev 14. stoletja. Kon\xc4\x8dni obok ladje je visoka gotika (Decorated style). Omeniti je treba severni steber, ki verjetno nosi oratorij, kapelo zgoraj. _NEWLINE_Stranske ladje so preproste z ravnimi pilastri. Vzhodna oboka imata nosilca. Ali je bil obok kdaj zgrajen, ni znano, sedanja lesena streha se razteza po celotni dol\xc5\xbeini ladje._NEWLINE_Kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de je omejeno na vzhod s korno pregrado z orglami zgoraj. To je delo 19. stoletja in predstavlja osebnosti, povezane z zgodnjo stolnico. Nad kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem so osrednji stolp, prostor za zvonove in predvsem zvonik. Strop kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da je znan po \xc5\xa1tirih zelenih mo\xc5\xbeeh, vklesanih v sklepnikih. Od tal je viden oris lopute, skozi katero se lahko dvigajo in spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo zvonovi, ko je to potrebno. Tla so stopni\xc4\x8dasta do pri\xc5\xbenice in omogo\xc4\x8dajo dostop do kora skozi korno pregrado.\n_START_SECTION_\nSeverni transept\n_START_PARAGRAPH_\nSeverni transept je iz leta 1235 v zgodnjem angle\xc5\xa1kem gotskem slogu. Viktorijanska vstavitev okna je navedena v opisu zunanjosti. Izstopa freska krstilnice. Freska je delo ruskega umetnika Sergeja Fjodorova in je v obokani vdolbini. Izrez bi lahko bil nekdanji kraj oltarja svetega Nikolaja iz \xc4\x8dasa gradnje leta 1235, dokler ga niso preselili na zaslon pred pri\xc5\xbenico leta 1322. "Jesujev oltar" je stal tudi tu nekje, kot je razvidno iz plitve kotanje, postavljene na desni strani. Obokanje je nenavadno, osemdelno. Romarska vrata so zdaj vhod za obiskovalce in imajo dostop za invalide.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbeni transept in Marijina kapela\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotna Marijina kapela je bila zgrajena na jugu transepta, zunaj kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da. Oltar Bla\xc5\xbeene device Marije je stal v vzhodnem loku transepta. Vidni so sledovi poslikav na vzhodni steni in pod obokom. Slike zarisujejo kraj srednjeve\xc5\xa1kega severnega zaslona Marijine kapele. Okoli leta 1490 je bila ta kapela podalj\xc5\xa1ana proti zahodu s predrtjem zahodne stene z velikim lokom in gradnjo kapelice proti obstoje\xc4\x8di ju\xc5\xbeni stranski ladji stolnice. Iz notranjosti Marijine kapele se v zgornjih delih dveh manj\xc5\xa1ih oken v nadstropju lahko vidi korni lok. Pozneje je bil pod lok name\xc5\xa1\xc4\x8den zaslon in sedanja Marijina kapela je nastala leta 1490 v podalj\xc5\xa1ku._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni transept je v zgodnjem visokogotskem slogu. Vzhodni zid je en sam \xc5\xa1irok lok na nivoju arkade. Dvoje vrat je v loku, od katerih nobena niso uporabljena, pri \xc4\x8demer so severna skrita v spomin na dr. Williama Franklina. Na ju\xc5\xbeni steni je znan spomenik Richarda Wattsa,  "obarvane prsi z dolgo sivo brado". Po Palmersu je bila neko\xc4\x8d tu medeninasta plo\xc5\xa1\xc4\x8da Charlesa Dickensa, je le obris, plo\xc5\xa1\xc4\x8da pa je prenesena na vzhodno steno kora transepta. Zahodna stena je napolnjena z velikim obokom zgoraj omenjenim z zaslonom, ki deli dana\xc5\xa1njo Marijino kapelo._NEWLINE_Marijina kapela je zdaj v visokogotskem slogu -s tremi okni ob ju\xc5\xbeni steni in dvema v zahodni steni. Slog je lahek in zra\xc4\x8den, ustreza mirnemu normanskemu delu ladje. Oltar je bil postavljen ob ju\xc5\xbeni steni. Okno vitraj je sodobno in pripoveduje zgodbo evangelija._NEWLINE_Prva \xc5\xa1tiri okna imajo spodaj razli\xc4\x8dna posvetila, peto ima stolnico, grb Kenta in Rochestra s posvetilom: "V slavo Boga ter v ponos in ve\xc4\x8den spomin na stare rochestrske \xc5\xa1kofe, ki so \xc5\xbertvovali \xc5\xbeivljenje za svojo dr\xc5\xbeavo v veliki vojni 1914\xe2\x80\x931918." Spodaj je kamnita tabla z njihovimi imeni. V \xc4\x8detrtem oknu je nekoliko kasnej\xc5\xa1a tabla v spomin na \xc5\xa1kofe iz let 1939 do 1945.'