b'\n_START_ARTICLE_\nTrnovski gozd\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1je\n_START_PARAGRAPH_\nNa tem obmo\xc4\x8dju so vplivi tektonike zelo opazni. Tu najdemo \xc5\xa1tevilne kotanje, kra\xc5\xa1ke uvale, majhna kra\xc5\xa1ka polja in ostanke nekdanjih re\xc4\x8dnih dolin. Reke so v pliocenu zni\xc5\xbeevale tektonsko dviganje, ter zasipale doline. Sledove je pustila tudi pleistocenska poledenitev, saj je polze\xc4\x8di led na tedaj prete\xc5\xbeno uravnanem povr\xc5\xa1ju ustvaril manj\xc5\xa1e krnice ter talne in \xc4\x8delne morene. Reke so prena\xc5\xa1ale prod, ga odlagale v ni\xc5\xbejih predelih in z njim zapolnile obstoje\xc4\x8de kotanje\n_START_SECTION_\nKamnine\n_START_PARAGRAPH_\nNa severni strani je o\xc4\x8ditna tektonska zasnovanost ob dinarsko usmerjenem idrijskem prelomu, na jugu pa se ka\xc5\xbeejo rezultati tektonskega narivanja mezozojskih apnencev in dolomitov na mlaj\xc5\xa1i eocenski fli\xc5\xa1._NEWLINE_V celoti dve tretjini povr\xc5\xa1ja pokrivajo apnenci, \xc4\x8detrtino dolomit, ostalo pa fli\xc5\xa1 in nesprijeto gradivo.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje Trnovskega gozda dolo\xc4\x8data nadmorska vi\xc5\xa1ina in lega. Trnovski gozd je v celinskem temperaturnem obmo\xc4\x8dju. Na leto pade povpre\xc4\x8dno l88l m padavin. Razlike v koli\xc4\x8dinah padavin med meseci so razmeroma majhne. Vi\xc5\xa1ek se pojavlja novembra (293mm), medtem ko pa ni\xc5\xbeek februarja in marca (135mm). Ve\xc4\x8dina zimskih padavin je v obliki snega, \xc5\xa1e posebej v vi\xc5\xa1jih predelih. Zna\xc4\x8dilen vremenski pojav je burja, ki se s planot spu\xc5\xa1\xc4\x8da proti morju in njeni sunki v\xc4\x8dasih se\xc5\xbeejo \xc4\x8dez 100\xc2\xa0km/h. Burja na tem obmo\xc4\x8dju naredi veliko \xc5\xa1kode saj ruva drevesa in odpira strehe hi\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nVodovje\n_START_PARAGRAPH_\nKljub \xc5\xa1tevilnim padavinam, so kra\xc5\xa1ke planote skoraj brezvodna pokrajina. Zaradi kra\xc5\xa1kega povr\xc5\xa1ja ja razvodnica precej nejasna. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i izvir je Hubelj pri Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTrnovski gozd je porasel z me\xc5\xa1anim bukovo-jelovim gozdom (Abieti-fagetum dinaricum). Najvi\xc5\xa1je se povzpne na malem Golaku (1495m), ki je na vrhu gol, ni\xc5\xbee pa pora\xc5\xa1\xc4\x8den s pritlikavim vrbovjem (Salix sp.) in ru\xc5\xa1jem (Pinus mugo). V skalnih razpokah rastejo zavarovane rastline, npr. kranjski jegli\xc4\x8d (Primula carniolica)._NEWLINE_Dele\xc5\xbe gozda je 75.5\xc2\xa0%, se pa zaradi ogozdovanja opu\xc5\xa1\xc4\x8denih kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xa1e naprej ve\xc4\x8da. Zaradi slabe dostopnosti je razmeroma ohranil svoje zna\xc4\x8dilnosti. Najvi\xc5\xa1je vrhove, pora\xc5\xa1\xc4\x8da ru\xc5\xa1je ali samo trava. V nadmorskih vi\xc5\xa1inah od 700 do 1200 m je raz\xc5\xa1irjen dinarski gozd bukve in jelke. Ni\xc5\xbeje prehaja v dinarske podgorske bukove gozdove. Grmovnata plast je slabo razvita.\n_START_SECTION_\nPrst\n_START_PARAGRAPH_\nNa krednih in jurskih apnencih ter triasnih dolomitih so se razvile rjave pokarbonatne prsti in  rendzine. Le na apnencih z ro\xc5\xbeenci so tudi bolj kisle prsti. Zaradi zakraselosti je debelina prepereline zelo neenakomerna. Obilne padavine prst hitro izpirajo, na bolj izpostavljenih legah pa jo odna\xc5\xa1a burja.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo prebivalcev leta 1991 je bilo 4534, gostota prebivalstva istega leta pa le 9 ljudi/km\xc2\xb2 zato je  to obmo\xc4\x8dje eno izmed najredkeje naseljenih obmo\xc4\x8dij na slovenskem. Naseljeno je le na zahodnem delu. Naselja so se oblikovala z novej\xc5\xa1o vi\xc5\xa1insko kolonizacijo. Prevladujejo gru\xc4\x8daste vasi in samotne kmetije. Tudi starostna sestava je izrazito neugodna.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg gozdarstva je zelo pomembno tudi kmetijstvo. Osnovna panoga je \xc5\xbeivinoreja, v kateri prevladuje govedoreja. Dele\xc5\xbe kme\xc4\x8dkega prebivalstva je 14,4\xc2\xa0%. Vse bolj pomemben pa postaja turizem: strma pobo\xc4\x8dja Trnovskega gozda so pogost cilj pohodnikov, vabljive pa so tudi nekatere kra\xc5\xa1ke oblike, predvsem ledene jame in vrta\xc4\x8de zaradi svojih botani\xc4\x8dnih zna\xc4\x8dilnosti.'