b'\n_START_ARTICLE_\nSplet 2.0\n_START_PARAGRAPH_\nSplet 2.0 je najbolj povezan s spletnimi aplikacijami, ki podpirajo raz\xc5\xa1irjeno uporabnost, izmenjavo informacij in sodelovanje na svetovnem spletu. Splet 2.0 torej omogo\xc4\x8da uporabnikom interakcijo in sodelovanje drug z drugim, poleg tega pa vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1e uporabnike kot aktivne \xc4\x8dlane, ki lahko sodelujejo pri ustvarjanju vsebin v virtualni skupnosti. Ponuja veliko ve\xc4\x8d, kot je ponujal splet 1.0, ki je uporabnike omejil na pasivno gledanje vsebin, katere so bile ustvarjene za njih. Splet 2.0 vklju\xc4\x8duje socialno mre\xc5\xbeenje, bloge, wikije, spletne aplikacije itd. _NEWLINE_Izraz splet 2.0 ali splet druge generacije je tesno povezan z imenom Tim O\'Reilly zaradi konference iz leta 2004. O\'Reilly definira splet 2.0 kot poslovno revolucijo v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki industriji, ki jo je povzro\xc4\x8dil premik na internet kot platformo. O\'Reilly poudari, da je zelo pomembna izdelava aplikacij, ki z ve\xc4\x8danjem \xc5\xa1tevila uporabnikov postajajo vse bolj\xc5\xa1e. O\'Reilly poudari tudi, da ne gre samo za tehni\xc4\x8dne spremembe, ampak tudi za la\xc5\xbeji na\xc4\x8din uporabljanja \xc5\xbee znanih orodij za uporabnike. Splet 2.0 zdru\xc5\xbeuje tudi razli\xc4\x8dne re\xc5\xa1itve in vsebuje spletne dnevnike, socialna omre\xc5\xbeja, tehnologije itd. Splet 2.0 je do uporabnika bolj prijazen, vsebine so la\xc5\xbeje dostopne in uporabnik ima ve\xc4\x8djo vlogo pri soustvarjanju vsebin. _NEWLINE_Splet 2.0 se uporablja za spletno komuniciranje, sodelovanje, ustvarjanje, iskanje informacij, objavljanje, poslovanje, uporabljanje spletnih storitev itd. _NEWLINE_Splet 2.0 je zmno\xc5\xbeek spletnih tehnologij in inovacij uporabe, ki dopolnjujejo dotedanjo uporabo in razumevanje spleta ter njegova ozadja, ki ga pogosto predstavljajo kot poslovno revolucijo s premikom k internetu kot osnovi za uspeh. Bistvo spleta 2.0 je sodelovanje uporabnikov interneta pri dopolnjevanju obstoje\xc4\x8dih in oblikovanju novih vsebin, medtem ko so uporabniki na spletu 1.0 uporabljali le obstoje\xc4\x8de vsebine. Posameznik prispeva k vsebini, zato nudi Web 2.0 informacije vseh mo\xc5\xbenih tem in podro\xc4\x8dij. Sistem prina\xc5\xa1a kategorizacijo in urejenost vsebine s povezano arhitekturo, sodelovanje pa hkrati zahteva vedno hitrej\xc5\xa1e povezave in izbolj\xc5\xa1ane tehnologije._NEWLINE_Podatki na spletu 2.0 se pojavljajo v obliki in lokaciji po \xc5\xbeelji uporabnika, ki jih lahko poljubno uredi ali pa preuredi v popolnoma druga\xc4\x8den kontekst v povezavi z drugimi informacijami. Kategorizacija ima ve\xc4\x8d namenov, eden od njih je zaslu\xc5\xbeek, ki ga lahko ustvari uporabnik, npr. z Google AdSense programom, osnovanim na kategorizaciji podatkov. Za primer navedimo kuharski blog novih receptov in ocene restavracij. Primer: Avtor lahko ob stran bloga doda povezave do produktov, ki bi morda zanimali bralce bloga, kot je npr. nov kuhinjski lonec Zepter. Avtor bloga bo pri tem slu\xc5\xbeil od \xc5\xa1tevila klikov drugih obiskovalcev na ponudbe._NEWLINE_Pri Web 2.0 so spletne vsebine pod slabim nadzorom lastnikov spleta in bli\xc5\xbeje Tim Berners-Lee-jevi zamisli spleta, ki naj bo demokrati\xc4\x8den, osebni (angl.: Do-It-Yourself) medij komunikacije. Tok vsebin ne poteka ve\xc4\x8d izklju\xc4\x8dno po e-po\xc5\xa1ti, ampak preko razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih in osebnih mre\xc5\xbe. Web 2.0 predstavlja odmik od stati\xc4\x8dnih spletnih strani in uporabe iskalnikov k dinami\xc4\x8dnemu, interaktivnemu svetovnemu sodelovanju na spletu.\n_START_SECTION_\nAplikacije spleta 2.0\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebeno mre\xc5\xbeo sestavlja vse ve\xc4\x8d spletnih orodij in platform, kjer lahko ljudje delijo svoje poglede, mnenja, misli in izku\xc5\xa1nje. Aplikacije spleta 2.0 temeljijo na spletnem sodelovanju in izmenjavi informacij med uporabniki.\n_START_SECTION_\nBlogi in mikroblogi\n_START_PARAGRAPH_\nBlogi se vodijo kot prostori, kjer posamezniki ali skupine, pi\xc5\xa1ejo za spletno ob\xc4\x8dinstvo. Ti se pogosto opisujejo kot spletni dnevniki, ki jih uporabniki pogosto posodabljajo. Tak primer bloga je Blogger in primer mikrobloga je Twitter.\n_START_SECTION_\nWikiji\n_START_PARAGRAPH_\nWikiji so odprte spletne strani, kjer lahko vsak objavi vsebino, jo spreminja ali spremeni vsebino od katerega drugega uporabnika. Strani, ustvarjene na Wikijih so med seboj povezane z mre\xc5\xbeo \xc5\xa1tevilnih hiperpovezav v besedilu, ki omogo\xc4\x8dajo skok do sorodnih strani. Najbolj znan primer je spletna enciklopedija Wikipedija.\n_START_SECTION_\nOzna\xc4\x8devanje\n_START_PARAGRAPH_\nEna od klju\xc4\x8dnih praks za splet 2.0 je ozna\xc4\x8devanje, kjer gre za ozna\xc4\x8devanje ali razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje spletne strani z meta oznako. Uporabnik svoje posamezne prispevke ozna\xc4\x8di z oznakami, torej s klju\xc4\x8dnimi besedami, ki opisujejo njegovo vsebino in pripomore k la\xc5\xbejemu iskanju.\n_START_SECTION_\nSpletna mesta za socialna omre\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nUporabniki socialnih mre\xc5\xbe ima svoj profil o sebi, objavljajo fotografije, informacije o svojem okolju, delu, pogledih in so "prijatelji" z drugimi uporabniki. Taki primeri spletnih socialnih mre\xc5\xbe so: facebook, hi5, myspace, netlog, idr.\n_START_SECTION_\nRSS naro\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nRSS je dru\xc5\xbeina formatov, ki uporabniku omogo\xc4\x8dajo da se naro\xc4\x8di na \xc5\xbeelene  vire preko katerih se najnovej\xc5\xa1a vsebina samodejno posodablja brez da bi bilo potrebno uporabniku obiskati spletno stran. Da se lahko naro\xc4\x8di, je potrebno predhodno namestiti programsko opremo, katera bo redno preverjale posodobitve in uporabnika ves \xc4\x8das obve\xc5\xa1\xc4\x8dala o spremembah.\n_START_SECTION_\nMultimedijske skupnosti (photo/video sharing)\n_START_PARAGRAPH_\nMultimedijske skupnosti omogo\xc4\x8dajo uporabnikom shranjevanje in izmenjavo multimedijskih vsebin. Dobro znani primeri so YouTube (video), Flickr (fotografije) in iTunes (zvok).\n_START_SECTION_\nKonceptualni problemi pojma splet 2.0\n_START_PARAGRAPH_\nKoncept Splet 2.0 je normativen in se nana\xc5\xa1a na definicijo superiorne oblike interneta; Sam pojem pa naj bi opredeljeval tehni\xc4\x8dne in zatorej nevtralne fenomene. Ampak se osredoto\xc4\x8da na spremembo na bolje. Razliko med pojmoma Splet 1.0 in Splet 2.0 lahko opredelimo na zelo preprost na\xc4\x8din: Splet 1.0 je splet kot informacijski izvor medtem ko je Splet 2.0 splet kot participatorna platforma._NEWLINE_Pojem Splet 2.0 se premakne iz informacijskega v participatoren diskurz \xe2\x80\x93 kar ga privedlo do opolnomo\xc4\x8denja in emancipacije. Fenomen se velikokrat opredeli kot odprto komunikacijski sistem z decentralizirano avtoriteto. Njegova orodja pa spodbujajo demokrati\xc4\x8dnost in avtonomijo svojih uporabnikov, saj se lahko uporabniki izra\xc5\xbeajo skozi bloge, forume, socialna omre\xc5\xbeja ipd.\n_START_SECTION_\nKulturna dimenzija pojma splet 2.0\n_START_PARAGRAPH_\nPojem Splet 2.0 lahko razumemo kot strukturni prostori v dialekti\xc4\x8dnem razmerju z normativnimi kulturnimi ideali neke skupnosti in individualizma. Sprememba, ki se zgodi na spletu je ta, ki svoje uporabnike pripelje do participativne navade. Slednji predpostavlja visoko stopnjo aktivnega vklju\xc4\x8devanja in dinami\xc4\x8dnosti znotraj samega procesa. Kolektivne in mre\xc5\xbene oblike interakcije, ki jih ponazarja Splet 2.0 pa ote\xc5\xbeujejo trditev, da je participatorna navada zgolj odsev trenda radikalnega individualizma, ki stremi k hiperkonzumisti\xc4\x8dnim te\xc5\xbenjam. Ta na\xc4\x8din vklju\xc4\x8devanja je lahko razumeti skozi Lichtermanovo teorijo personalizma. Personalizem je oblika individualizma, ki stoji zunaj konvencionalnega kontrasta med avtoriteto individualisti\xc4\x8dnega samouresni\xc4\x8devanja in \xc5\xbeeljo skupnosti._NEWLINE_V primeru spletnih skupnosti in zadnjih oblikah razvoja Spleta 2.0 se je videlo, da se osredoto\xc4\x8dajo in opravljajo s posebnim tipom uporabnika: osebnost, ki \xc5\xbee ima svoje ideje in misli vendar potrebuje nekaj logisti\xc4\x8dnih orodij, da svoje zamisli prevede v dejanja. Uporabnik Spleta 2.0 je prav tak\xc5\xa1ne vrste svobodnjaka, ki s pomo\xc4\x8djo razli\xc4\x8dnih spletnih mest in orodij ozra\xc5\xbea samega sebe._NEWLINE_Splet 2.0 predstavlja ve\xc4\x8d stvari: razli\xc4\x8dne tehnike, novo generacijo tehnologije, nove modele delovanja, ki olaj\xc5\xa1ajo dru\xc5\xbebene in ekspresivne prakse kontemporarnih uporabnikov Interneta. Poleg tega pa Splet 2.0 ozna\xc4\x8duje \xc5\xa1irok kulturni pojem. Ustvari namre\xc4\x8d novo navado, kjer gre za participacijo uporabnika. To je \xc5\xbee obstajalo, vendar do prihoda Spleta 2.0 ni bilo orodij ali mesta za samouresni\xc4\x8ditev.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nKritiki trdijo, da termin "Splet 2.0" ne predstavlja nove razli\xc4\x8dice svetovnega spleta, ampak le nadaljuje uporabo tehnologij in konceptov "Spleta 1.0". Tehnike, kot so AJAX, ne nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo temeljnih protokolov, kot so HTTP, ampak dodajo dodatno plast abstrakcije na njih. Mnoge ideje Spleta 2.0 so bile prikazana \xc5\xbee v izvedbah omre\xc5\xbenih sistemov, \xc5\xa1e preden se je izraz "splet 2.0" pojavil. Na primer Amazon.com, je omogo\xc4\x8dal uporabnikom pisanje recenzij od za\xc4\x8detkov obstoja, leta 1995, v obliki samoobjavljanja. Amazon je odprl tudi svoje API za zunanje razvijalce v letu 2002 . Prej\xc5\xa1nji razvoji so prav tako izvirali iz raziskav v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprtem skupinskem u\xc4\x8denju in iz ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprtega sodelovanja ter iz ustanovljenih produktov, kot so Lotus Notes in Lotus Domino. Vse to se je pojavilo \xc5\xbee pred Spletom 2.0._NEWLINE_Verjetno pa je najbolj pogosta kritika, da je izraz nejasen oziroma zgolj modna muha. V intervjuju, , Tim Berners-Lee opi\xc5\xa1e izraz "Splet 2.0" kot "del \xc5\xbeargona":_NEWLINE_Drugi kritiki ozna\xc4\x8dijo Splet 2.0 kot "drugi mehur\xc4\x8dek" (sklicujo\xc4\x8d se na mehur\xc4\x8dek Dot-com v letih 1995\xe2\x88\x922001), kar namiguje, da preve\xc4\x8d dru\xc5\xbeb Spleta 2.0 posku\xc5\xa1a razviti isti produkt, vendar s pomanjkanjem poslovnih modelov. Josh Kopelman omeni, da je Web 2.0 navddu\xc5\xa1il le 53.651 ljudi (\xc5\xa1tevilo naro\xc4\x8dnikov v tem \xc4\x8dasu na TechCrunch - spletni blog, ki zajema ustanavljanje in tehni\xc4\x8dne novice Spleta 2.0). To pa je premalo uporabnikov za ekonomsko sposoben cilj potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1kov uporabe._NEWLINE_Iz dru\xc5\xbebenega vidika Spleta 2.0, kritiki, kot Andrew Keen, trdijo, da je Splet 2.0 ustvarili kult digitalnega narcizma in amaterizma, ki spodkopava pojem strokovnega znanja, z omogo\xc4\x8danjem vsakomur in kjerkoli deliti in nalo\xc5\xbeiti neprimerno vsebino s svojim mnenjem o vseh zadevah in kakr\xc5\xa1nokoli vsebino, ne glede na njihove posebne sposobnosti, znanje, pristranskosti, ali mogo\xc4\x8de skritih talentov. Keenova knjiga, Kult za amaterje, iz leta 2007, trdi, da je jedro prevzema Spleta 2.0, da so vsa mnenja in uporabni\xc5\xa1ko generirane vsebine enako dragocene in pomembne, zgre\xc5\xa1ena. Poleg tega je Sunday Timesov kritik John Flintoff, Splet 2.0 ozna\xc4\x8dil, kot da Splet 2.0 "ustvarja neskon\xc4\x8dni digitalni gozd povpre\xc4\x8dnosti: neobve\xc5\xa1\xc4\x8denih politi\xc4\x8dnih komentarjev, neprimernih doma\xc4\x8dih videov, sramotno amatersko glasbo, neberljivih pesmi, esejev in romanov", in je tudi trdil, da je Wikipedija polna "napak, pol resnice in nesporazumov ".  ". Michael Gorman, biv\xc5\xa1i predsednik ameri\xc5\xa1kega bibliotekarskega dru\xc5\xa1tva se je izrazil o svojem nasprotovanju Spleta 2.0 zaradi pomanjkanja strokovnega znanja, \xc4\x8deprav je prepri\xc4\x8dan, da obstaja nekaj upanja za prihodnost: "Naloga pred nami je v digitalnem svetu raz\xc5\xa1iriti vrline pristnosti, strokovnega znanja in znanstvenega aparata, ki so bili zgrajeni v 500 letih tiska."\n_START_SECTION_\nPrincipi Web 2.0 tehnologije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0est idej je prvi poudaril Tim O\'Reilly, ki pomagajo razumeti mo\xc4\x8dan vpliv Web 2.0 tehnologije. To so ideje ustvarjanja ve\xc4\x8d kot zmore le globalni informacijski prostor in imajo dru\xc5\xbeabni poudarek. Sodelovanje, prispevanje in skupna last so osnova Web 2.0. Imamo ob\xc4\x8dutek, kot da se pred nami gradi nova struktura dru\xc5\xbebe. Ideje so neposreden ali posreden odziv mo\xc4\x8di omre\xc5\xbeja, katerega posledica topologije na mikro in makro ravneh ustvarja miljarde internetnih uporabnikov.\n_START_SECTION_\nIndividualna in uporabni\xc5\xa1ko ustvarjena vsebina\n_START_PARAGRAPH_\nS klikom na mi\xc5\xa1ko nalo\xc5\xbei uporabnik na svoj spletni prostor video, tekst, sliko ali film, ga tekstovno etiketira - tagira, in ga izmenjuje s prijatelji na spletu. Mnogo ljudi pi\xc5\xa1e bloge ali ustvarja nove informacij s pomo\xc4\x8djo wikijev. Ta orodja so tako odstranila oviro vstopa na internet, kot so vzniknile samozalo\xc5\xbebe, z laserskimi tiskalniki v 80. letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Mediji so za\xc4\x8deli uporabljati uporabni\xc5\xa1ko ustvarjeno vsebino v svojih prispevkih. Uporabniki interneta so s prispevanimi gradivi za tv mre\xc5\xbee, \xc4\x8dasopise in spletne strani postali soustvarjalci informacij. Zaradi vse cenej\xc5\xa1ih in kakovostnej\xc5\xa1ih video kamer postajajo uporabniki spleta novinarji na kraju dogodka.\n_START_SECTION_\nIzkori\xc5\xa1\xc4\x8danja znanja mno\xc5\xbeic\n_START_PARAGRAPH_\nModrost mno\xc5\xbeic predvideva hipotezo o zbiranju informacij v skupinah, ko je v mnogih primerih skupinska ocena natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1a od odlo\xc4\x8ditve strokovnjaka posameznika. Primer uporabe modrosti mno\xc5\xbeice na Web 2.0 je programsko orodje Cloudmark, kot filter neza\xc5\xbeelene po\xc5\xa1te, ki zbira podatke uporabnikov e-po\xc5\xa1te in njihove odlo\xc4\x8ditve, kot neza\xc5\xbeeleno ali za\xc5\xbeeleno. Na podlagi uporabnikov e-po\xc5\xa1te in njihove odlo\xc4\x8ditve, kot neza\xc5\xbeeleno ali za\xc5\xbeeleno. Na podlagi teh podatkov potem Cloudmark ugotavlja, v katero kategorijo spada prispela po\xc5\xa1ta. Sistem je doslednej\xc5\xa1i od osebne ocene vsebine sporo\xc4\x8dila._NEWLINE_V isti sklop sodi tudi Crowdsourcing, ki je spletno obve\xc5\xa1\xc4\x8danje izbranih multimedijskih vsebin drugim uporabnikom (angl.: outsourcing). Primer so multimedijske spletne strani Youtube, Flickr in podobne, ko so uporabni\xc5\xa1ko ustvarjene vsebine za uporabo pla\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\nPodatki v ogromnih koli\xc4\x8dinah\n_START_PARAGRAPH_\nZ informacijsko tehnologijo ustvarjamo in uporabljamo trajno nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do koli\xc4\x8dino informacij. Za podjetja, kot je npr. Google je pomembnost podatkov neprecenjljiva. Klju\xc4\x8dni del poslovanja teh podjetij je upravljanje in urejanje ogromnih koli\xc4\x8din podatkov v podatkovnih bazah. Google meri obse\xc5\xbenost podatkov svoje podatkovne baze v nekaj sto petabajtih, ki se vsak dan pove\xc4\x8da za terabajt novih._NEWLINE_Brez podjetij, kot je Google, si \xc5\xbeivljenja ne predstavljamo ve\xc4\x8d, njihove storitve nam laj\xc5\xa1ajo \xc5\xbeivljenje. Pojavi pa se vpra\xc5\xa1anje lastnine in varnosti podatkov. Podatki so vir sredstev, ki se lahko ponovno uporabijo pri tem nastopi \xc5\xa1e vpra\xc5\xa1anje zasebnosti.\n_START_SECTION_\nArhitektura sodelovanja\n_START_PARAGRAPH_\nJe ozadje, ki izbolj\xc5\xa1a aplikacijo oziroma storitev. Sistem zajame sodelovanje uporabnika in izkoristi izku\xc5\xa1nje izbolj\xc5\xa1anja sistema; tak primer je Google search. Netipi\xc4\x8dni predstavnik Web 2.0 je program BitTorrent, ki ima decentralizirano delovanje. Pri njem ugotovimo, da prav mre\xc5\xbea uporabnikov - nalagalnikov naredi sistem tako u\xc4\x8dinkovit, ker nudi vsak uporabnik svojo pasovno \xc5\xa1irino in podatke drugim uporabnikom. Ve\xc4\x8d ko je uporabnikov, ve\xc4\x8d virov in sredstev je na voljo. BitTorrent potrjuje klju\xc4\x8dno Web 2.0 ugotovitev; ve\xc4\x8d kot je uporabnikov, bolj\xc5\xa1a je storitev.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinek omre\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nObstajata dva koncepta vklju\xc4\x8devanja Web 2.0 tehnologije. Prvi je u\xc4\x8dinek omre\xc5\xbeja, ki temelji na obse\xc5\xbenosti omre\xc5\xbeja, ali ekonomi\xc4\x8dni in socialni vpletenosti novih uporabnikov storitev na spletu. Drug koncept je mo\xc4\x8d zakonodaje in njena vklju\xc4\x8denost v omre\xc5\xbeje. Oboje nas popelje v razpravo o dolgem repu. Osredoto\xc4\x8dili se bomo le na u\xc4\x8dinek omre\xc5\xbeja. _NEWLINE_U\xc4\x8dinek omre\xc5\xbeja je gospodarski izraz, ki opisuje pove\xc4\x8dano korist obstoje\xc4\x8demu uporabniku storitve, ko se pove\xc4\x8da \xc5\xa1tevilo novih uporabnikov zaradi mo\xc5\xbenega medsebojnega delovanja - interakcije. Ve\xc4\x8d kot je uporabnikov, ve\xc4\x8dji je u\xc4\x8dinek omre\xc5\xbeja. Izraz se najve\xc4\x8dkrat uporablja pri opisovanju obsega pove\xc4\x8dane uporabnosti telefonskega omre\xc5\xbeja, s pove\xc4\x8danim \xc5\xa1tevilom uporabnikov. Za primer navedimo vklju\xc4\x8ditev novega uporabnika v telefonsko omre\xc5\xbeje. Z vklju\xc4\x8ditvijo ne pridobi le nov uporabnik, ampak imajo neposredno korist \xc5\xbee obstoje\xc4\x8di uporabniki, ker lahko sedaj pokli\xc4\x8dejo nekoga, ki ga prej niso mogli. Obstaja o\xc4\x8ditna povezava z razvojem dru\xc5\xbebne tehnologije, kot je npr. MySpace. Ko se pridru\xc5\xbei nov uporabnik k dru\xc5\xbeabni mre\xc5\xbei, imao korist od te pridru\xc5\xbeitve \xc5\xbee obstoje\xc4\x8di uporabniki. Ko u\xc4\x8dinek omre\xc5\xbeja nara\xc5\xa1\xc4\x8da in postanejo uporabniki pozorni na pove\xc4\x8dan obseg storitev, se uporaba storitev na trgu neizmerno pove\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nOdprtost\n_START_PARAGRAPH_\nVzporedno z razvojem spleta so se razvila tudi pravna, politi\xc4\x8dna in kulturna pravila za pravice dostopa do digitalnih vsebin. Vendar na spletu velja tradicija sodelovanja na odprtosti, ki jo neizprosno podpira Web 2.0 tehnologija. Delo z odprtimi standardi, uporaba odprtokodnih programskih orodij, izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje prosto dostopne vsebine, ponovna uporaba vsebine in delovanje v namenu odprte inovacije so lastnosti, ki se neposredno nana\xc5\xa1ajo na Web 2.0. Pomembna tehnologija pri razvoju Web 2.0 je odprta koda brskalnika Firefox in njen sistem raztegljivih dodatkov, ki dovoljujejo eksperimentiranje. Web 2.0 poudarja uporabo informacij v veliki podatkovni bazi, ki jo polnijo razne storitve.'