b'\n_START_ARTICLE_\nTigmomorfogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nTigmomorfogeneza (gr\xc5\xa1ko tigma - dotik) je pojav, ko rastlina spremeni vzorec rasti v odziv na mehanske dra\xc5\xbeljaje. Odziv je nespecifi\xc4\x8den, sistemski in dolgoro\xc4\x8den, za razliko od hitrega premikanja listov, po katerem so znane denimo mesojede rastline in srame\xc5\xbeljiva mimoza._NEWLINE_Rastline, ki so v obdobju razvoja izpostavljene pogostim mehanskim motnjam, imajo v splo\xc5\xa1nem ni\xc5\xbejo rast, so bolj ko\xc5\xa1ate in z ve\xc4\x8djim razmerjem med podzemnimi ter nadzemnimi deli. To je v njihovem okolju prednost, saj so odpornej\xc5\xa1e na lomljenje in ruvanje. Spremenjene so tudi na anatomski ravni: pri lesnatih rastlinah pride do intenzivnej\xc5\xa1e lignifikacije, zeli pa imajo pove\xc4\x8dan dele\xc5\xbe podpornega tkiva kolenhima. Zaradi zaviranja rasti listov je manj\xc5\xa1a stopnja fotosinteze in transpiracije, kar se odra\xc5\xbea v zmanj\xc5\xa1anju biomase, zapoznelem tvorjenju spolnih organov in semen ter pospe\xc5\xa1enem procesu staranja._NEWLINE_Izraz tigmomorfogeneza je leta 1973 skoval ameri\xc5\xa1ki rastlinski fiziolog Mark Jaffe, pojav pa je bil znan \xc5\xbee dolgo pred tem za drevesa, ki rastejo izpostavljena mo\xc4\x8dnemu vetru v visokogorju (t. i. Krumholz, slovensko viharnik). Veter premika veje in liste ter jih drgne in buta med seboj, kar spro\xc5\xbei tigmomorfogenetske spremembe. Tik pod gozdno mejo se tako pojavi zna\xc4\x8dilen pas pritlikavih dreves. Podobne spremembe so opazne pri rastlinah na oceanskih obalah, pa tudi v de\xc5\xbeevnih gozdovih, kjer so spro\xc5\xbeilec de\xc5\xbene kaplje namesto vetra, in celo posami\xc4\x8d pri drevesih, ob katera se pogosto drgnejo ve\xc4\x8dje \xc5\xbeivali._NEWLINE_Mehanizem sistemskega odziva na mehanske dra\xc5\xbeljaje \xc5\xa1e ni povsem pojasnjen, najverjetneje pa gre za celi\xc4\x8dno signaliziranje s kalcijem v kombinaciji z reaktivnimi kisikovimi spojinami, ki spro\xc5\xbeijo intenzivno prepisovanje genov na lokaciji dra\xc5\xbeljaja. Na sistemski ravni se s\xc4\x8dasoma spremeni razmerje rastlinskih hormonov, to pa vpliva na vzorec rasti. Spreminjanje koncentracije znotrajceli\xc4\x8dnega kalcija je merljivo prakti\xc4\x8dno takoj po dotiku, z dovolj natan\xc4\x8dnimi merilnimi pripravami pa je mogo\xc4\x8de zaznati tudi zaustavitev rasti mladih poganjkov v roku ene minute, ki traja deset minut ali ve\xc4\x8d.'