b'\n_START_ARTICLE_\nLojze Perko\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSprva se je lotil o\xc4\x8detovega poklica - frizerstva, a je obupal in se vpisal na umetni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo Probuda. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1olanju je \xc5\xa1tudiral na akademijah v Zagrebu (1939-1940) in Sofiji (1940-1941). \xc5\xa0tudij pa je moral zaradi vojne prekiniti in ga nadaljevati po drugi svetovni vojni na akademiji v Beogradu (1945-1950). Naselil se je v Kamniku, kjer si je ustvaril dru\xc5\xbeino, isto\xc4\x8dasno pa se je \xc5\xa1e dodatno izpopolnjeval v ateljeju P. Lubarde na Cetinju. Leta 1968 se je naselil v Dolenji vasi blizu Cerknice. Tam si je uredil slikarsko delavnico in slikal pokrajino kar iz delavnice. Ve\xc4\x8dina njegovih slik zato prikazuje motive iz Notranjske, ob\xc4\x8dasno pa je potoval po drugih slovenskih pokrajinah, ki jih je tudi upodobil na svojih slikah._NEWLINE_Lojzete Perko se je osredoto\xc4\x8dil na dva predmeta slikanja. Prvi prikazuje \xc4\x8disto pokrajino, drugi pa zajema povezavo krajine s \xc4\x8dlovekom (obdelovanje zemlje, dru\xc5\xbeabne navade - pust, pogreb\xe2\x80\xa6). Poleg slikanja v olju se je Perko ukvarjal tudi z akvarelom, risbo in ilustracijo. Med drugimi je ilustriral tudi Levstikovega Martina Krpana (1942)._NEWLINE_Umrl je v Ljubljani za posledicami prometne nesre\xc4\x8de.'