b'\n_START_ARTICLE_\nNaratologija\n_START_PARAGRAPH_\nNaratologija, teorija pripovedi ali pripovedoslovje je podro\xc4\x8dje literarne teorije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTermin naratologija je uvedel strukturalist Tzvetan Todorov v delu Grammaire de D\xc3\xa9cameron, 1969, in ga opredelil kot la science du r\xc3\xa9cit (znanost o pripovedi). Ta pomen potrjuje tudi beseda sama, ki je sestavljenka iz latinskega glagola narrare oz. osnove njegovega namenilnika narratium in starogr\xc5\xa1ke besede logos (beseda, govor, razlaga, pojem, bistvo, nauk). Gre za sistemati\xc4\x8dno raziskovanje, ki svoj objekt preu\xc4\x8devanja omejuje na dolo\xc4\x8den tip diskurza, tj. na pripoved.\n_START_SECTION_\nDvoravninski koncept narativne strukture\n_START_PARAGRAPH_\nOsnova njenemu dvoravninskemu konceptu in tako imenovanim binarnim strukturam, na \xc4\x8demer temelji naratolo\xc5\xa1ki epistemolo\xc5\xa1ki kod, obstaja delno tudi \xc5\xbee pri ruskih formalistih. Ti so v kompoziciji literarnih besedil artikulirali binarno opozicijo med fabulo (je podro\xc4\x8dje globinske strukture besedila, je abstraktna stalnica) in si\xc5\xbeejem. Razliko med obema pojmoma so opredelili z razporeditvijo posameznih kompozicijskih sestavin na \xc4\x8dasovni premici, in sicer kot logi\xc4\x8dno urejeno zaporedje dogodkov ter kot enkratno in ne nujno logi\xc4\x8dno razporeditev teh istih dogodkov v konkretnem umetni\xc5\xa1kem besedilu. V pojmovnem in terminolo\xc5\xa1kem polju se pojavljajo izrazne dvojice in trojice histoire \xe2\x80\x93 discours (Tzvetan Todorov), histoire \xe2\x80\x93 r\xc3\xa9cit \xe2\x80\x93 narration (G\xc3\xa9rard Genette), story \xe2\x80\x93 discours (Seymour Chatman) ter story \xe2\x80\x93 text \xe2\x80\x93 narration (Shlomit Rimmon-Kenan), za katere se zdi, da zaradi svoje nejasnosti pravzaprav ne morejo popolnoma nadomestiti pojmov, iz katerih so iz\xc5\xa1li, torej fabule in si\xc5\xbeeja. Fabula je kronolo\xc5\xa1ko urejeno zaporedje dogodkov, si\xc5\xbee pa je del njegove povr\xc5\xa1inske strukture in je konkreten in spremenljiv. Fabula je neodvisna od pripovedovanja.\n_START_SECTION_\nPredmet raziskovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPredmet raziskovalnega interesa ni le pripovedna proza v smislu umetni\xc5\xa1kega dela, njeno podro\xc4\x8dje je raz\xc5\xa1irjeno tudi na vsa besedila, v katerih se pojavlja pripovedovanje \xe2\x80\x93 na ljudsko slovstvo, na tipe pripovedovanja, ki se pojavljajo v znanosti, pravu ter v vsakodnevni jezikovni (govorni in pisni) praksi. To pomeni, da so naratolo\xc5\xa1ko zanimiva vsa tista besedila, ki skozi poseben pripovedovanjski postopek ka\xc5\xbeejo \xc4\x8dlovekov odnos do sveta, ki so dejanja pripovedne komunikacije. Naratologija se ukvarja s pojmi: pripovedovalec, pripovedna perspektiva, fokalizacija, kronotop in aktantske strukture.'