b'\n_START_ARTICLE_\nWorld Trade Center\n_START_PARAGRAPH_\nWorld Trade Center (okraj\xc5\xa1ano WTC, dobesedno svetovni trgovinski center) je bil kompleks sedmih poslovnih stavb v ju\xc5\xbenem delu newyor\xc5\xa1ke \xc4\x8detrti Manhattan, ki je bil odprt 4. aprila 1973 in uni\xc4\x8den v teroristi\xc4\x8dnih napadih 11. septembra 2001._NEWLINE_Za gradnjo kompleksa so morali poru\xc5\xa1iti precej\xc5\xa1en del takratnega Manhattna. Temeljni kamen so polo\xc5\xbeili avgusta 1966. Osrednji del kompleksa sta predstavljala Severni stolp in Ju\xc5\xbeni stolp oz. WTC 1 ter WTC 2, zgrajena med letoma 1966 in 1973. Imenovali so ju \xc2\xbbdvoj\xc4\x8dka\xc2\xab, saj sta bila po na\xc4\x8drtih popolnoma enaka. Nekaj \xc4\x8dasa po koncu gradnje so severnemu stolpu dodali radijsko anteno in ga tako povi\xc5\xa1ali za pribli\xc5\xbeno 25 metrov. Od konca gradnje do leta 2001 sta bila sto deset nadstropna neboti\xc4\x8dnika najvi\xc5\xa1ji stavbi na svetu, ta rekord sta prevzela Empire State Buildingu, ki prav tako stoji na Manhattnu. Kasneje, med letoma 1975 in 1981, so zgradili \xc5\xa1e hotel Marriott World Trade Center in stavbe 4, 5 ter 6, nazadnje pa je bila leta 1985 kon\xc4\x8dana \xc5\xa1e stavba 7._NEWLINE_V napadih 11. septembra 2001 sta se zaradi tr\xc4\x8denja dveh potni\xc5\xa1kih reaktivnih letal podrla dvoj\xc4\x8dka in kasneje isti dan \xc5\xa1e stavba 7, ostale pa so morali poru\xc5\xa1iti naknadno, saj so bile nepopravljivo po\xc5\xa1kodovane. Rekonstrukcija obmo\xc4\x8dja se je pri\xc4\x8dela kmalu po napadih. Prva nova stavba, novi 7 World Trade Center, je bila odprta leta 2006, ob deseti obletnici napadov leta 2011 pa \xc5\xa1e javni spomenik na mestu kjer sta stala \xc2\xbbdvoj\xc4\x8dka\xc2\xab. Trenutno je kon\xc4\x8dan najvi\xc5\xa1ji neboti\xc4\x8dnik bodo\xc4\x8dega kompleksa, 541 m visoki One World Trade Center (nekaj \xc4\x8dasa poimenovan Freedom Tower), ki mu bo sledil potni\xc5\xa1ki terminal. \xc5\xa0e \xc5\xa1tiri stavbe naj bi bile kon\xc4\x8dane do leta 2020, \xc5\xa1esta pa je \xc5\xa1e v fazi sprejemanja odlo\xc4\x8ditve o gradnji.\n_START_SECTION_\nSeverni stolp\n_START_PARAGRAPH_\nSeverni stolp oz. World Trade Center 1 je bil eden izmed stolpov svetovnega trgovinskega centra v New Yorku. Poleg njega je stal Ju\xc5\xbeni stolp WTC. Oba sta bila poru\xc5\xa1ena vTeroristi\xc4\x8dnih napadih 11. septembra 2001. Zadeli so ga ob 8:46, poru\xc5\xa1il pa se je ob 10:28. Iz nadstropij nad trkom se ni dalo pobegniti. Oba sta bila visoka okoli 420 m in imela 110 nadstropij. Leta 1980 so mu dodali \xc5\xa1e radijsko anteno, zato je bil 25 m vi\xc5\xa1ji od njegovega ju\xc5\xbenega soseda.Na mestu kjer sta stala (Ground Zero), naj bi nastal Freedom tower. Med ru\xc5\xa1enjem Severnega stolpa so ostanki zadeli WTC 7, ki se je naslednje jutro ob 5.30 poru\xc5\xa1il zaradi po\xc5\xa1kodb od udarcev ostankov. Imenoval se je WTC 1.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbeni stolp\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbeni stolp oz. World Trade Center 2  je bil eden od stolpov svetovnega trgovinskega centra v New Yorku. Zraven njega je stal Severni stolp WTC. Poru\xc5\xa1en je bil vTeroristi\xc4\x8dnih napadih 11. septembra 2001. Zadeli so ga ob 9:03, poru\xc5\xa1il pa se je ob 9:59. Oba sta bila visoka okoli 420 m. in imela 110 nadstropij. Bil je za 25 m ni\xc5\xbeji od severnega soseda. Na mestu, imenovanem Ground Zero (tam sta stala dvoj\xc4\x8dka), naj bi nastal novi One World Trade Center. Imenoval se je WTC 2.\n_START_SECTION_\nWorld Trade Center 7\n_START_PARAGRAPH_\nJe bila ena  pomembnej\xc5\xa1ih stavb v nekdanjem Newyjor\xc5\xa1kem svetovnem trgovinskem trgovinskem centru. Bil je 47 nadstropni neboti\xc4\x8dnik. Tloris je imel obliko enakokrakega trapeza._NEWLINE_11. septembra so neboti\xc4\x8dnik zadeli ostanki severnega stolpa in se je nato naslednji dan ob 5:20 poru\xc5\xa1il. _NEWLINE_Leta 2002 so na istem mestu za\xc4\x8deli graditi nov objekt z enakim imenom, ki so ga kon\xc4\x8dali leta 2006 in odprli maja istega leta. Ima 52 nadstropij.\n_START_SECTION_\nDrugi World Trade Centri\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1970 je bila ustanovljena krovna organizacija World Trade Centers Association (Zdru\xc5\xbeenje svetovnih trgovinskih centrov), ki danes upravlja s centri v \xc5\xa1tevilnih svetovnih dr\xc5\xbeavah, med njimi tudi World Trade Center Ljubljana v Sloveniji. Izvirni newyor\xc5\xa1ki WTC ni sodil v ta okvir. Njegov lastnik je bila pristani\xc5\xa1ka uprava New Yorka in New Jerseyja, upravitelj pa posredni\xc5\xa1ko podjetje poslovne\xc5\xbea Larryja Silversteina.'