b"\n_START_ARTICLE_\nStolnica Marijinega vnebovzetja, Koper\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRazni zapisi starej\xc5\xa1ih avtorjev pri\xc4\x8dajo, da naj bi bila v Kopru bazilika \xc5\xbee koncem 4. stoletja, stala pa naj bi ob Elijevi rotundi, vendar sedanja arheolo\xc5\xa1ka sondiranja na tem mestu tega niso potrdila. O stolnici izpred leta 1000 ni znanega prakti\xc4\x8dno ni\xc4\x8d, \xc4\x8deprav naj v Kopru,  z ve\xc4\x8djimi ali manj\xc5\xa1imi prekinitvami, \xc5\xa1kofje stolovali \xc5\xbee od leta 520.  _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e omembe romanske Marijine cerkve v Kopru datirajo v konec 11. stoletja (ko je leta 1187 Koper imel \xc5\xbee trajno \xc5\xa1kofa), ki jo arhivski viri opisujejo kot glavno cerkev z Marijinim oltarjem (verjetno glavnim) in odprtim atrijem oz. lo\xc5\xbeo. Leta 1380 so Genov\xc4\x8dani oropali in opusto\xc5\xa1ili Koper, odnesli relikvije za\xc5\xa1\xc4\x8ditnikov mesta sv. Nazarija in sv. Aleksandra, za\xc5\xbegali cerkev in tudi atrij pred pro\xc4\x8deljem, ki je po poro\xc4\x8dilu Nicol\xc3\xa0 del Bella meril 23 bene\xc5\xa1kih korakov. Obnova je trajala ve\xc4\x8d kot sto let. Cerkev, ki je bila do takrat od prostostoje\xc4\x8dega zvonika oddaljena okoli osem metrov, so podalj\xc5\xa1ali proti zahodu. Leta 1422 so kopr\xc4\x8dani iz Genove zmagoslavno vrnili relikvije sv. Nazarija, ki so jih sprejeli z velikim slavjem in jih postavili pod baldahinski oltar._NEWLINE_Koprski \xc5\xa1kof Paolo Naldini je leta 1700 v svojem delu Corografia ecclesiatica o'sia descrittione della citt\xc3\xa0 e della dioscesi di Giustinopoli detto volgarmente Capo d'Istria, v prevodu Cerkveni krajepis  ali opis mesta in \xc5\xa1kofije Justinopolis, ljudsko Koper (COBISS), podrobno opisal tedanjo triladijsko koprsko stolnico, kar je toliko bolj dragocen vir, ker ni danes, razen nekaj opreme, ohranjenega prav ni\xc4\x8desar. Znano je , da je bila v prej\xc5\xa1nji cerkvi pod dana\xc5\xa1njim prezbiterijem kripta oz. podzemeljska kapela z oltarjem sv. Elija, kamor so vodile stopnice z leve in desne strani glavnega oltarja. Kripto so poru\xc5\xa1ili in zasuli ob prenovi leta 1716.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev romanske zasnove (12. st.), o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo zazidana romanska okna na ju\xc5\xbeni steni in delna rekonstrukcija portala v atriju pokrajinskega muzeja, tvori z zvonikom vzhodno stranico Titovega trga.\n_START_SECTION_\nVzhodna fasada\n_START_PARAGRAPH_\nZunanjost krasi prefinjeno obdelano bene\xc5\xa1ko-gotsko pritli\xc4\x8dje, oblikovano po potresu leta 1460, katerega avtorstvo bi lahko povezali z delavnico Bartolomeja Bona, ki je v tem \xc4\x8dasu delal na Do\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di v Benetkah, ter nadstropje v slogu \xc4\x8diste renesanse, v razli\xc4\x8dici, ki jo je v Benetkah v 16. st. razvila rodbina kiparjev in arhitektov Lombardi._NEWLINE_Svetniki v ni\xc5\xa1ah imajo \xc5\xa1e svoje lastne baldahine in so bili tja postavljeni kasneje, prvotno pa so bili najbr\xc5\xbe del baldahinskega oltarja, izdelanega po letu 1422, katerega druge dele hranijo v lapidariju Pokrajinskega muzeja.\n_START_SECTION_\nNotranjost stolnice\n_START_PARAGRAPH_\nViri pred letom 1714 pri\xc4\x8dajo o triladijski romanski baziliki, od katere se je do danes ohranila le ju\xc5\xbena stena, na kateri so vidni ostanki sedaj zazidanih romanskih oken. _NEWLINE_V 18. stoletju je bila pod vodstvom tedaj vodilnega bene\xc5\xa1kega arhitekta Giorgia Massarija triladijska notranjost stolnice preurejena v slogu bene\xc5\xa1kega baro\xc4\x8dnega klasicizma. Sestav sklopov in kri\xc5\xbeastih obokov pri\xc4\x8da o vzorih arhitekta Palladia, ki je v 16. stoletju tako vplival na arhitekturo svojega \xc4\x8dasa in \xc5\xa1e nekaj naslednjih stoletij, da ni v bene\xc5\xa1ki arhitekturi barok nikoli razvil svoje igrivosti in pre\xc5\xa1el v rokoko. _NEWLINE_V tem okolju je deloval arhitekt Massari, morda tisti, ki je palladijevsko izro\xc4\x8dilo pripeljal iz renesanse naravnost v klasicizem, skoraj sto let pred njegovo evropsko uveljavitvijo. \xc5\xa0tukaturno okrasje v notranjosti je leta 1749 izdelal mojster Francesco Schiavi._NEWLINE_Stene so raz\xc4\x8dlenjene s pilastri. Bogato profiliran zidec, ki poteka po celotnih zunanjih stenah, se ponavlja tudi na slopih, ki delijo ladje med seboj. Ta detajl opti\xc4\x8dno deli cerkev na dva dela in se izte\xc4\x8de v prezbiterij, ki predstavlja sredi\xc5\xa1\xc4\x8de stolnice.\n_START_SECTION_\nNotranja oprema\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1a umetnina v cerkvi je delo Vittoreja Carpaccia \xc2\xbbMarija na prestolu s svetniki\xc2\xab\xc2\xa0iz leta 1516, ki visi v traseptu. Nasproti nje visita \xc5\xa1e dve sliki istega mojstra \xc2\xbbPokol nedol\xc5\xbenih otrok\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbPredstavitev Jezusa v templju\xc2\xab, ki sta bili del okrasja danes izginule orgelske omare. Datirani sta z letnico 1523 in veljata za zadnji znani mojstrovi deli._NEWLINE_V prezbiteriju visi slika \xc2\xbbSvatba v Kani Galilejski\xc2\xab, delo Antonia Zanchija. _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e ohranjeno kiparsko delo in obenem ena najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih umetnin je marmorni nagrobnik sv. Nazarija, koprskega \xc5\xa1kofa iz 6. stoletja in mestnega zavetnika, ki ga je mestu okoli leta 1350 podarila Bene\xc5\xa1ka republika. Gre za tipi\xc4\x8dno bene\xc5\xa1ko kiparsko delo tega \xc4\x8dasa, najve\xc4\x8dkrat pripisano Filippu de Santisu, ki je izjemno v slovenskem prostoru. Na sarkofagu le\xc5\xbei figura pokojnika v \xc5\xa1kofovskih obla\xc4\x8dilih, stranice pa so reliefno okra\xc5\xa1ene s figurami pape\xc5\xbea Aleksandra, sv. Nazarija (ki v rokah dr\xc5\xbei maketo mesta), diakona Elije, ter s figurami pohabljencev, ki se v upanju na \xc4\x8dude\xc5\xbeno ozdravitev obra\xc4\x8dajo k svetniku. Sarkofag je bil desetletja v ni\xc5\xa1i za glavnim oltarjem._NEWLINE_Prezbiterij obdajajo bogato izrezljane korne klopi, ki jih je v Kopru v letih 1686 \xe2\x80\x93 1687 iz olj\xc4\x8dnega lesa izdelal Stefano Bandesi Tedesco. Na njih je grb naro\xc4\x8dnika in pla\xc4\x8dnika, \xc5\xa1kofa Agostina Britija. Iz iste dobe je tudi veliki legile (stojalo za knjigo) v kotu._NEWLINE_Leseno pri\xc5\xbenico je leta 1758 izdelal Lorenzo Farolli v stilu rokokoja._NEWLINE_Fanali, veliki iz lesa izrezljani in pozla\xc4\x8deni zaprti sve\xc4\x8dniki, so delo v Benetkah delujo\xc4\x8dega Paola De Mori, iz leta 1750. Istega izvora je tudi ve\xc4\x8dina ostalih sve\xc4\x8dnikov.\n_START_SECTION_\nZakladnica stolnice\n_START_PARAGRAPH_\nMed drugimi izjemnimi predmeti hrani zakladnica stolnice ebenovinasto skrinjico iz bizantinskega obdobja in antifonarij miniaturista Nazarija iz Kopra.\n_START_SECTION_\nCerkvene orgle\n_START_PARAGRAPH_\nV stolnici so ohranjene orgle Gaetana Callida iz Benetk iz leta 1773, prej\xc5\xa1nje je leta 1771 uni\xc4\x8dila strela._NEWLINE_Leta 1940 jih je gori\xc5\xa1ki orglar Giorgio Bencz predelal, pri tem pa odstranil orgelsko omaro, ki je pri orglah bene\xc5\xa1kega tipa izrednega pomena, pa tudi izvirne Callidove pro\xc4\x8delne pi\xc5\xa1\xc4\x8dali, ki jih ni dala pretopiti niti avstrijska voja\xc5\xa1ka oblast med prvo svetovno vojno. _NEWLINE_ _NEWLINE_Orglar je to izvedel po navodilih tedanjega Zavoda za varstvo spomenikov, ki je s temi deli hotel razkriti veliko okno za orglami. Bencz je zamenjal tudi nekatere registre, tako da instrument nima ve\xc4\x8d prvotnega zvoka. Kaj se bo z orglami dogajalo v prihodnje ni znano, saj bi bilo nujno rekonstruirati orgelsko omaro.\n_START_SECTION_\nNove orgle\n_START_PARAGRAPH_\nNove orgle koprske stolnice prihajajo v Koper kot donacija \xc5\xa1vicarske koncertne dvorane Tonhalle iz Z\xc3\xbcricha. \xc5\xbdupnija Koper je za pridobitev instrumenta kandidirala na mednarodnem razpisu. Po pregledu arhitekturne in akusti\xc4\x8dne ustreznosti stolnice ter zaradi podpore \xc5\xa1tevilnih institucij in posameznikov, delujo\xc4\x8dih na podro\xc4\x8dju glasbenega ustvarjanja, tudi aktivne podpore Mestne ob\xc4\x8dine Koper, je upravni odbor fundacije Kongresshaus Stiftung iz Z\xc3\xbcricha soglasno sprejel odlo\xc4\x8ditev o dodelitvi orgel koprski stolnici._NEWLINE_Orgle sta leta 1988 izdelala orglarja Kleuker in Steinmeyer po na\xc4\x8drtih znanega francoskega skladatelja, organista, pianista in pedagoga Jeana Guilloja, ki v Kopru sedaj aktivno sodeluje pri ponovni postavitvi orgel, saj je pred tem  na\xc4\x8drtoval tudi orgle, ki so postavljene v Bruslju, na Tenerifu, v Rimu in v mestih Leon v \xc5\xa0paniji ter Alpe d\xe2\x80\x98Huez v Franciji. Na\xc4\x8drtuje se, da bodo nove orgle, po zgraditvi novega pevskega kora, umestitvi v prostor ter uglasitvi, prvi\xc4\x8d zaigrale koncem leta 2020. Orgle imajo 4 manuale, dva igralnika, 68 registrov in 6054 pi\xc5\xa1\xc4\x8dali. Za koncertiranje in snemanja orgelske glasbe so jih uporabili najve\xc4\x8dji organisti dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nZvonik in zvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nS stolnico je povezan zvonik, ki je bil prvotno samostojni romanski mestni stolp (12. st.) in so ga s stolnico povezali ob njeni dozidavi (15. st.) ter ga zaklju\xc4\x8dili z oktagonalno piramidalno kapo oglejskega tipa (1644). V njem je poleg ostalih tudi najstarej\xc5\xa1i zvon sv. Nazarija iz leta 1333, ki sta ga ulila Nikolaj in Martin, sinova mojstra Jakoba iz Benetk.\n_START_SECTION_\nRotunda sv. Janeza Krstnika\n_START_PARAGRAPH_\nPosebnost koprske stolnice je krstilnica (baptisterij) sv. Janeza Krstnika, ki stoji na severni strani stolnice, povsem lo\xc4\x8dena od cerkve. Njena fasada je \xc4\x8dlenjena z lizenami. Portal ima polkro\xc5\xbeno \xc4\x8dlenjeno luneto in plitvi baldahin. Krstilnica - kapela - cerkvica karmelske Matere bo\xc5\xbeje je rotunda (okroglega tlorisa), zgrajena v 12. stoletju, predelana 1317, kar dokazuje letnica v luneti. Skupaj z rotundo bla\xc5\xbeenega Elije, ki se prislanja na pala\xc4\x8do Del Bello na Cankarjevi ulici, sodita med najstarej\xc5\xa1e koprske sakralne spomenike."