b'\n_START_ARTICLE_\nLaplaceova resonanca\n_START_PARAGRAPH_\nLaplaceova reson\xc3\xa1nca [lapl\xc3\xa1sova ~] je v nebesni mehaniki vrsta orbitalne resonance v kateri imajo tri ali ve\xc4\x8d teles tak\xc5\xa1ne obhodne dobe, ki jih lahko izrazimo kot razmerje celih \xc5\xa1tevil (primer: 2\xc2\xa0: 4\xc2\xa0: 5). Imenuje se po francoskem matematiku, fiziku in astronomu Pierre-Simonu de Laplacu. Najbolj znan primer Laplaceove resonance so tri Jupitrovi naravni sateliti: Ganimed, Evropa in Io, ki so v resonanci 1\xc2\xa0: 2\xc2\xa0: 4. To pomeni, da v \xc4\x8dasu, ko naredi Io \xc5\xa1tiri obhode okoli Jupitra, Evropa naredi dva in Ganimed samo enega. Zaradi tega tudi nikoli ne pride do trojne konjunkcije, ko imajo tri telesa pribli\xc5\xbeno enako lego, gledano s povr\xc5\xa1ine Jupitra.  Redno pa prihaja do dvojnih konjunkcij (glej sliko, kjer je prikazana ena izmed mo\xc5\xbenih konjunkcij). Tak\xc5\xa1en primer je konjunkcija, ko je luna Io na eni strani Jupitra, Ganimed in Evropa pa na drugi strani (lune in Jupiter so poravnani v \xc4\x8drto). To so stanja, ko na lunah nastanejo mo\xc4\x8dni vplivi plimskih sil, ki ustvarjajo na povr\xc5\xa1ini prave izbokline. To pove\xc4\x8duje izsrednosti tirnic. Velikost in smer plimskih izboklin se spreminja. To povzro\xc4\x8da mo\xc4\x8dno trenje in napetosti, s tem pa tudi segrevanje notranjosti lun. Predvidevajo, da so celo ognjeniki na luni Io posledica geolo\xc5\xa1kih sprememb zaradi plimskih sil.  Predvidevajo, da bo \xc4\x8dez nekaj sto milijonov let tudi luna Kalisto padla v resonanco s temi tremi lunami. Takrat bo imela Kalisto dvakrat tako veliko obhodno dobo, kot jo ima sedaj Ganimed.'