b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezni kri\xc5\xbeec (film)\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nFilm se za\xc4\x8dne s kola\xc5\xbeem \xc4\x8drnobelih vojnih in predvojnih prizorov ob spremljavi otro\xc5\xa1ke pesmi\xc2\xa0\xc2\xbbH\xc3\xa4nschen klein\xc2\xab, nato pa preide v barvni prizor napada nem\xc5\xa1kega oddelka pod vodstvom narednika Rolfa Steinerja (James Coburn) na rusko postojanko, med katerim mo\xc5\xbeje zajamejo mladoletnega ruskega vojaka._NEWLINE_Leta 1943 je aristokratskemu pruskemu oficirju, kapitanu Stranskyju (Maximilian Schell), dodeljeno poveljstvo nad bataljonom na Tamanskem polotoku na vzhodni fronti. Stransky ponosno razlo\xc5\xbei poveljniku regimenta, poro\xc4\x8dniku Brandtu (James Mason) in njegovem adjutantu, kapitanu Kieselu (David Warner), da je zaprosil za premestitev iz okupirane Francije na prvo bojno \xc4\x8drto v Rusiji, da bi si prislu\xc5\xbeil \xc5\xbeelezni kri\xc5\xbeec._NEWLINE_Prvo sre\xc4\x8danje Stranskyja in Steinerja je ukaz prvega Steinerju, naj strogo sledi navodilom in ustreli mladoletnega ujetnika. Steiner ukaz zavrne, zato se Stransky nameni ubiti de\xc4\x8dka sam, a se v zadnjem trenutku javi desetar Schnurrbart (Fred Stillkrauth) in ga s tem re\xc5\xa1i. Stransky kasneje posku\xc5\xa1a pridobiti Steinerja na svojo stran tako, da mu sporo\xc4\x8di, da je bil povi\xc5\xa1an v narednika, na kar se Steiner odzove povsem brezbri\xc5\xbeno. To Stranskyja mo\xc4\x8dno zbega. Po drugi strani odkrije, da je njegov adjutant, poro\xc4\x8dnik Triebig (Roger Fritz), prikriti homoseksualec._NEWLINE_Medtem ko mo\xc5\xbeje \xc4\x8dakajo na ofenzivo, Steiner izpusti ruskega de\xc4\x8dka, ki pa ga ubijejo napredujo\xc4\x8di sovjetski vojaki. Stransky se med napadom skriva v svojem bunkerju, poro\xc4\x8dnik Meyer (Igor Galo), od vseh spo\xc5\xa1tovan poveljnik Steinerjeve \xc4\x8dete, pa je ubit med sicer uspe\xc5\xa1nim protinapadom. Steiner sam je ranjen med re\xc5\xa1evanjem nekega vojaka, zato je kasneje poslan v voja\xc5\xa1ko bolni\xc5\xa1nico na okrevanje. Tam se mu v sanjah tik preden se zbudi iz kome prikazujejo obrazi padlih mo\xc5\xbe in de\xc4\x8dka, kasneje pa se ljubezensko zaplete z negovalko (Senta Berger). Ponudijo mu odpust iz vojske, a se odlo\xc4\x8di vrniti k svojim mo\xc5\xbeem._NEWLINE_Ob vrnitvi na fronto izve, da je Stransky za\xc4\x8del trditi, da je on (namesto Meyerja) vodil uspe\xc5\xa1ni protinapad, zaradi \xc4\x8desar je bil nominiran za \xc5\xbeelezni kri\xc5\xbeec. Kot pri\xc4\x8di navede Triebiga, ki ga izsiljuje z njegovo homoseksualnostjo, in Steinerja. Steinerju v zameno za la\xc5\xbeno pri\xc4\x8danje obljubi, da bo poskrbel zanj po vojni. Brand izpra\xc5\xa1a Steinerja, saj sumi, da Stransky la\xc5\xbee, vendar mu Steiner odvrne le, da sovra\xc5\xbei vse oficirje, tudi tiste tako\xc2\xa0\xc2\xbbrazsvetljene\xc2\xab\xc2\xa0kot sta Brandt in Kiesel. \xc5\xbdeli nekaj dni \xc4\x8dasa za odgovor._NEWLINE_Ko dobi bataljon ukaz za umik, Stransky o tem ne obvesti Steinerjevega oddelka, ki ostane sam na zdaj sovra\xc5\xbenem ozemlju. Mo\xc5\xbeje se za\xc4\x8dnejo prebijati nazaj in na poti zajamejo enoto ruskih \xc5\xbeensk. Osovra\xc5\xbeeni esesovec Zoll (Arthur Brauss) odpelje eno od \xc5\xbeensk v skedenj, da bi jo posilil, ona pa se upira in mu odgrizne genitalije, zato jo Zoll ubije. Medtem preostale \xc5\xbeenske zamotijo in ubijejo mladega Dietza, ki jih je stra\xc5\xbeil. Zgro\xc5\xbeeni Steiner nato zaklene Zolla k njim in odide s preostankom oddelka, preoble\xc4\x8denega v njihove uniforme._NEWLINE_Ko se mo\xc5\xbeje pribli\xc5\xbeujejo nem\xc5\xa1kim polo\xc5\xbeajem, javijo po radijski povezavi, da bi se izognili prijateljskemu ognju. Vendar Stransky predlaga Triebigu, da jih\xc2\xa0\xc2\xbbzmotoma\xc2\xab\xc2\xa0zamenja za Ruse. Triebig uka\xc5\xbee svojim mo\xc5\xbeem, naj streljajo na pri\xc5\xa1leke, pre\xc5\xbeivijo le Steiner, Kr\xc3\xbcger in Anselm. Triebig zanika odgovornost, vendar ga Steiner ubije in se po\xc5\xbeene za Stranskyjem. Ravno takrat pa Rusi pri\xc4\x8dnejo z ofenzivo. Brandt uka\xc5\xbee Kieslu, naj se evakuira, \xc4\x8de\xc5\xa1 da bodo mo\xc5\xbeje kot on nujni za obnovo Nem\xc4\x8dije po vojni. Potem zbere mo\xc5\xbee za protinapad. Prizore bitke do konca spremlja otro\xc5\xa1ka pesem iz uvoda._NEWLINE_Med akcijo se Steiner soo\xc4\x8di s Stranskyjem. Namesto da bi ga ubil, mu ponudi oro\xc5\xbeje, da bi videl,\xc2\xa0\xc2\xbbkje rastejo \xc5\xbeelezni kri\xc5\xbeci\xc2\xab. Stransky sprejme Steinerjev izziv, tako da se skupaj odpravita v boj. Film se kon\xc4\x8da s prizorom, v katerem Stransky nespretno posku\xc5\xa1a znova nabiti svojo MP-40, medtem ko nanj strelja mladoletni ruski vojak, podoben tistemu z za\xc4\x8detka filma. Ko Stransky prosi Steinerja za pomo\xc4\x8d, ta prasne v smeh. Smeh se nadaljuje skozi zaklju\xc4\x8dno \xc5\xa1pico, ki jo spremljajo slike civilnih \xc5\xbertev druge svetovne vojne in kasnej\xc5\xa1ih konfliktov.\n_START_SECTION_\nProdukcija\n_START_PARAGRAPH_\nSam Peckinpah je \xc5\xbeelel posneti vojni spektakel v Evropi, saj si je obetal, da bo z evropskimi sodelavci la\xc5\xbeje uveljavljal svojo voljo in obdr\xc5\xbeal popoln ustvarjalni nadzor nad filmom. Nem\xc5\xa1ki producent Wolf Hartwig, ki je prav tako \xc5\xbeelel ustvariti spektakel, pa je menil, da bo ob sodelovanju slavnega re\xc5\xbeiserja la\xc5\xbeje pridobil sredstva in zvene\xc4\x8da igralska imena. Za lokacijo snemanja je bila izbrana Jugoslavija, predvsem zaradi ni\xc5\xbejih stro\xc5\xa1kov. Poleg tega je Jugoslovanska ljudska armada obljubila, da bo posodila sovjetske tanke T-34 in drugo opremo za rekvizite, avtenti\xc4\x8dni in delujo\xc4\x8di rekviziti iz \xc4\x8dasa druge svetovne vojne so bili namre\xc4\x8d takrat \xc5\xbee precej\xc5\xa1nja redkost._NEWLINE_Posledi\xc4\x8dno je pri filmu sodelovalo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo lokalnih sodelavcev, predvsem v vlogi statistov, nekaj igralcev pa je dobilo tudi nekoliko pomembnej\xc5\xa1e epizodne vloge. Med njimi sta bila srbski igralec Slavko \xc5\xa0timac v vlogi mladoletnega ruskega vojaka in slovenski igralec Demeter Bitenc v (sicer nepodpisani) vlogi kapitana Pucherja. Tehni\xc4\x8dne usluge in storitve je prevzela produkcijska hi\xc5\xa1a Jadran film iz Zagreba, prek katere je postal pomo\xc4\x8dnik re\xc5\xbeiserja Peter Zobec. Ve\xc4\x8dina filma je bila posneta v ateljejih v Piranu, kot voja\xc5\xa1ka bolni\xc5\xa1nica je slu\xc5\xbeil portoro\xc5\xa1ki Hotel Palace, za zunanje posnetke so uporabili brkinsko pokrajino v okolici kraja Obrov, nekaj dodatnih notranjih prizorov pa so posneli \xc5\xa1e v angle\xc5\xa1kih studiih Pinewood._NEWLINE_Snemanje, ki se je pri\xc4\x8delo aprila 1976, se je izkazalo za zapleteno in dolgotrajno, predvsem zaradi logisti\xc4\x8dnih in organizacijskih te\xc5\xbeav, pa tudi te\xc5\xbeavnega zna\xc4\x8daja re\xc5\xbeiserja. Velik del obljubljene opreme je manjkal, med drugim vsa obljubljena vojna letala, pa tudi tanka sta bila na koncu na voljo samo dva. Te\xc5\xbeave so bile tudi s financami, zato je moral Hartwig prodati dele\xc5\xbe od filma podjetju EMI Films, da so zbrali \xc5\xa1est milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev, kot je na koncu stal film (upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d inflacijo bi danes to zna\xc5\xa1alo pribli\xc5\xbeno 25 milijonov)._NEWLINE_Kljub te\xc5\xbeavam, ki so mejile na kaos, so snemanje uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dili, Peckinpah pa se je nato nadaljnjih sedem mesecev v Londonu ukvarjal z monta\xc5\xbeo.\n_START_SECTION_\nOdziv\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni kri\xc5\xbeec je v ZDA do\xc5\xbeivel medel do negativen sprejem, uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i je bil v Evropi, predvsem v Avstriji in Nem\xc4\x8diji. Kritiki so mu o\xc4\x8ditali prepo\xc4\x8dasen tempo, nekateri pa tudi mizoginijo zaradi poenostavljene upodobitve ruskih bojevnic. Neodobravanja sta bila dele\xc5\xbena tudi neprepri\xc4\x8dljiva igra glavnih igralcev in prevelik poudarek na posebnih u\xc4\x8dinkih, ki zmedejo gledalca._NEWLINE_Vendar je film prestal preskus \xc4\x8dasa in zdaj velja za globoko in prepri\xc4\x8dljivo upodobitev vojne. \xc5\xbde Orson Welles ga je ozna\xc4\x8dil za enega velikih vojnih filmov, med navdu\xc5\xa1enci nad njim pa je tudi Quentin Tarantino, kateremu je slu\xc5\xbeil kot navdih za ustvarjanje filma Neslavne barabe.'