b'\n_START_ARTICLE_\nLudvik Rebeu\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nLudvik Rebeu\xc5\xa1ek se je rodil v znani hotelirski dru\xc5\xbeini v Celju, kjer je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo in ni\xc5\xbejo gimnazijo. \xc5\xa0olanje na trgovski akademiji v Ljubljani je moral zaradi o\xc4\x8detove smrti prekiniti, zato se je vrnil v Celje, kjer se je vpisal na dvorazredno trgovsko \xc5\xa1olo. \xc5\xa0tudij je nato nadaljeval na dunajski Vi\xc5\xa1ji strokovni \xc5\xa1oli za gostinstvo in hotelirstvo. Na Dunaju je na razo\xc4\x8daranje svojih celjskih \xc5\xa1portnih prijateljev zanemarjal lahkoatletske treninge, a se je nau\xc4\x8dil plesati step. Tudi kasneje je mnogokrat rad zaplesal. Dunajske \xc4\x8devlje za step je hranil v stari aktovki, po kateri so ga poznali njegovi u\xc4\x8denci. Tudi po zunanji podobi je spominjal na kralja stepa, zato se ga je prijel vzdevek celjski Fred Astair. Svoje teoreti\xc4\x8dno znanje s podro\xc4\x8dja turizma je izpopolnil v \xc5\xa1vicarskem zdravili\xc5\xa1\xc4\x8du Bad Terasp v bli\xc5\xbeini St. Moritza. Tik pred drugo svetovno vojno se je vrnil v doma\xc4\x8de dru\xc5\xbeinsko podjetje - celjski hotel Po\xc5\xa1ta, ki ga je njegov stari o\xc4\x8de prevzel leta 1901._NEWLINE_Ob okupaciji so Nemci hotel zasegli, leta 1948 pa ga je takratna oblast nacionalizirala. Poleg tega je Ludvik Rebeu\xc5\xa1ek izgubil \xc5\xa1e honorarno zaposlitev, s tem pa je bila njegova hotelirska kariera prakti\xc4\x8dno kon\xc4\x8dana. Odlo\xc4\x8dil se je za ponoven \xc5\xa1tudij. Leta 1952 je diplomiral na Ekonomski fakulteti v Ljubljani, v letu 1965 pa je dokon\xc4\x8dal tudi magisterij. Po kraj\xc5\xa1em obdobju dela v Upravi trgovskih in gostinskih podjetij v Celju je njegovo osrednje delovno podro\xc4\x8dje postalo strokovno \xc5\xa1olstvo, ki mu je v svojem dolgoletnem delovnem obdobju med letoma 1950 in 1980 vtisnilo globok pe\xc4\x8dat._NEWLINE_Leta 1950 je bil imenovan za upravitelja takratne vajenske \xc5\xa0ole za trgovske u\xc4\x8dence. \xc5\xa0ola je imela vsega 65 u\xc4\x8dencev. Bila je brez lastnih prostorov in nameravali so jo ukiniti. Edina mo\xc5\xbenost za njen obstoj v Celju je bila gradnja novih prostorov. Ko je bilo \xc5\xbee vse pripravljeno za dokon\xc4\x8dno preselitev u\xc4\x8dencev, je ravnatelj s svojo izjemno vztrajnostjo in zagnanostjo po\xc5\xbeel zaslu\xc5\xbeene sadove. Leta 1955 se je za\xc4\x8delo z izdelavo investicijskega programa, leta 1956 pa z gradnjo povsem nove stavbe. Zgrajena je bila leta 1957, hkrati pa je pomenila tudi prvi novi povojni srednje\xc5\xa1olski objekt v Celju._NEWLINE_Kakovost izobra\xc5\xbeevanja in obseg u\xc4\x8dnih programov sta rasla iz leta v leto. Leta 1958 je v okviru Trgovske \xc5\xa1ole ponovno za\xc5\xbeivel \xc5\xbee leta 1948 ukinjeni gostinski oddelek, ki je leta 1960 prerasel v samostojno Gostinsko \xc5\xa1olo. V letu 1959 je za\xc5\xbeivel poslovodski oddelek, kasnej\xc5\xa1a Poslovodska \xc5\xa1ola, leta 1961 aran\xc5\xbeerski oddelek, leta 1962 pa komercialni oddelek, kasnej\xc5\xa1a Komercialna \xc5\xa1ola. Tega leta se oddelke zdru\xc5\xbeili v novi \xc5\xa0olski center za blagovni promet za celjski okraj z dislociranimi enotami v Velenju, Slovenskih Konjicah, Mozirju in Bre\xc5\xbeicah. Na celjski \xc5\xa1oli za prodajalce se je uveljavil tako imenovani "celjski model" povezave med teoreti\xc4\x8dnim in prakti\xc4\x8dnim delom pouka, ki so ga v naslednjih letih prevzele vse trgovske in gostinske \xc5\xa1ole v Sloveniji, priporo\xc4\x8den pa je bil tudi za celotno Jugoslavijo._NEWLINE_Ludvik Rebeu\xc5\xa1ek se je vse \xc5\xbeivljenje \xc5\xa1e posebej zanimal za turisti\xc4\x8dne razse\xc5\xbenosti naravnih zdravili\xc5\xa1\xc4\x8d zlasti na celjskem obmo\xc4\x8dju. \xc5\xbde leta 1955 je objavil \xc5\xa1tudijo Organizacijska in ekonomska problematika zdravili\xc5\xa1\xc4\x8da Roga\xc5\xa1ka Slatina, nato pa je podro\xc4\x8dju zdravili\xc5\xa1kega turizma v naslednjih letih namenil \xc5\xa1e celo vrsto del. Leta 1966 je postal avtor prve strokovne knjige pri nas o raziskavi tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da - Raziskava tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da in ekonomska propaganda v turizmu, s posebnim ozirom na zdravili\xc5\xa1ki turizem. Knjiga je bila avtorjev prispevek ob Mednarodnem letu turizma 1967. Tretje podro\xc4\x8dje njegovega dela pa je bilo namenjeno dru\xc5\xa1tvenemu delovanju in spodbujanju tr\xc5\xbene miselnosti v \xc4\x8dasu prehoda iz socialisti\xc4\x8dnega planskega v tr\xc5\xbeno gospodarstvo. O njegovi ustvarjalnosti pri\xc4\x8da bibliografija, ki obsega ve\xc4\x8d kot 350 del._NEWLINE_Med \xc5\xa1tevilnimi funkcijami, ki jih je opravljal, velja omeniti njegovo programsko vodenje Tribun tr\xc5\xbenega gospodarstva na Rogli med letoma 1985 in 1999 v organizaciji dru\xc5\xa1tva ekonomistov Celje in zelo aktivno \xc4\x8dlanstvo v Turisti\xc4\x8dnem dru\xc5\xa1tvu Celje._NEWLINE_Smisel za inovativnost, organizacijo in izjemna delovna vztrajnost sta ga ponesli v \xc5\xa1tevilna doma\xc4\x8da in mednarodna strokovna zdru\xc5\xbeenja. Med letoma 1964 in 1981 je bil predsednik Skupnosti \xc5\xa1olskih centrov za blagovni promet in podpredsednik Zveze zdru\xc5\xbeenj trgovskih \xc5\xa1ol Jugoslavije, leta 1967 je bil sprejet v ekonomsko komisijo Mednarodnega zdravili\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja FITEC v \xc5\xa0vici in kasneje v Parizu, leta 1969 pa je bil izvoljen za podpredsednika te komisije in \xc4\x8dlana direktorija._NEWLINE_Leta 1993 mu je doma\xc4\x8de mesto podelilo status \xc4\x8castnega me\xc5\xa1\xc4\x8dana Celja.'