b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Stalin\n_START_SECTION_\nVzpon na oblast\n_START_PARAGRAPH_\nImel je tudi vlogo \xc4\x8dastnika za zvezo med politbirojem in organizacijskem birojem. Leta 1922 je postal general sekretar Centralnega komiteja Komunisti\xc4\x8dne partije. S tem je pridobil najvi\xc5\xa1jo dr\xc5\xbeavno mo\xc4\x8d in je lahko \xc4\x8dedalje bolj nadziral partijski aparat. Lenin je vedel, da Stalin nima dobrih namenov in da so te namere nedemokrati\xc4\x8dne, zato je tik pred smrtjo v svojem testamentu priporo\xc4\x8dil, naj Stalina odstavijo. Toda ta testament so zatajili. Oblast je zato pri\xc5\xa1la v roke triumvirata Stalin - Zinovjev - Kamenjev, ki so sklenili, da se bodo znebili svojega genialnega nasprotnika Leva Trockega. Do decembra 1927 pa je Stalin vse tri izklju\xc4\x8dil iz partije in ji popolnoma zavladal. Masovno pridobivanje novih \xc4\x8dlanov je mo\xc4\x8dno oslabilo vpliv nekdanjih bolj\xc5\xa1evnikov. To je bila partija, v kateri so se mno\xc5\xbeili administratorji in birokrati, revolucionarjev pa je bilo vse manj. Mnogi so se v partijo v\xc4\x8dlanili samo zato, da bi si na\xc5\xa1li ali obdr\xc5\xbeali bolje pla\xc4\x8dana in manj zahtevna delovna mesta. Trocki je izjavil, da je Stalin, v svojem novem partijskem aparatu na vidno mesto povzdignil sivo povpre\xc4\x8dje. Leta 1925 je na kongresu partije Stalin dejal, da je \xc2\xbbglavna vloga partije izbojevati zmago za socialisti\xc4\x8dno ureditev Sovjetske Zveze.\xc2\xab\xc2\xa0S tem je mislil poudariti predvsem industrializacijo. Kongres je leta 1927 svetoval dr\xc5\xbeavni komisiji za plansko gospodarstvo, da naj uvede petletni gospodarski na\xc4\x8drt. To se je zgodilo in tudi izvr\xc5\xa1evalo. \xc2\xbbVe\xc4\x8dkrat se vpra\xc5\xa1amo, ali bi ne bilo mogo\xc4\x8de vsaj malo zaustaviti tempa\xc2\xab, je Stalin priznal v enem od svojih slavnih govorov in nadaljeval: \xc2\xbbNe tovari\xc5\xa1i ni mogo\xc4\x8de... Celih 50 ali 100 let zaostajamo za razvitimi dr\xc5\xbeavami. Ta zaostanek moramo nadomestiti v desetih letih. Moramo uspeti ali pa nas bo pokopalo\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nGospodarske in dru\xc5\xbebene prenove\n_START_PARAGRAPH_\nKongres leta 1927 je tudi odlo\xc4\x8dil, da je treba nadaljevati kampanjo proti kulakom (premo\xc5\xbenim kmetom). Ker je Lenin postavil novo ekonomsko politiko, so si lahko ti kmetje veliko nagrabili, na\xc4\x8drt industrializacije pa je zahteval poceni hrano za delavce v tovarnah. Zato so bili kulaki samo v napoto in so prepre\xc4\x8devali izvr\xc5\xa1itev na\xc4\x8drtov. \xc4\x8ce se je Sovjetska zveza hotela spremeniti iz agrarne v industrijsko de\xc5\xbeelo, je nujno morala zatreti razred kulakov in kolektivizirati na tiso\xc4\x8de manj\xc5\xa1ih posestev v ve\xc4\x8dje in donosnej\xc5\xa1e kolhoze. Ker je bila ta politika vsiljiva, je povzro\xc4\x8dila mnogo zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8dih preobratov. Teroristi\xc4\x8dne tolpe, ki jih je imela in oboro\xc5\xbeevala dr\xc5\xbeava, so pre\xc4\x8desavale de\xc5\xbeelo po mili volji in ukazih dr\xc5\xbeave. Ve\xc4\x8d milijonov kulakov so poslali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da na prisilno delo in mnogo jih je pomrlo. Samo v Ukrajini je od lakote umrlo pribli\xc5\xbeno 14 milijonov ljudi. Ogromno jih je bilo ubitih ali pa so stradali zaradi nerazumnega ru\xc5\xa1enja kmetijskega sistema. Od 1928 do 1933 je prireja govedi narasla s sedemdeset tiso\xc4\x8d glav na \xc5\xa1tiriintrideset milijonov glav. Zahodne dr\xc5\xbeave so v tem \xc4\x8dasu pre\xc5\xbeivljale eno najhuj\xc5\xa1ih gospodarskih kriz, sovjetska te\xc5\xbeka industrija pa je do\xc5\xbeivela popoln preobrat \xe2\x80\x93 brez pomo\xc4\x8di tujih in\xc5\xbeenirjev. Toda \xc5\xbeivljenjski standard je zelo upadel, saj je mnogo ljudi med gradnjo tovarn in pove\xc4\x8dane industrije umiralo prav zaradi pomanjkanja hrane in zaradi temperatur, ki so neredko segale pod ni\xc4\x8dlo. Stalin je ves denar uporabljal za gradnjo tovarn in razvoj industrije, zato se je proizvodnja te\xc5\xbeke industrije mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala.\n_START_SECTION_\nKult osebnosti in velike \xc4\x8distke\n_START_PARAGRAPH_\nStalin je bil za obvarovanje oblasti neizprosen in ni izbiral sredstev. Umor leningrajskega partijskega sekretarja Kirova leta 1934 je bil \xc5\xa1ele za\xc4\x8detek mno\xc5\xbeice montiranih procesov, s katerimi je odstranil in pomoril najuglednej\xc5\xa1e stare revolucionarje, Leninove sodelavce, pa \xc5\xa1e dolgo vrsto drugih nedol\xc5\xbenih ljudi, predanih starim bolj\xc5\xa1evikom. Z domnevnimi zarotniki, saboterji in sovra\xc5\xbenimi agenti je napolnil delovna tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v Sibiriji ter zarotnike prepustil trpljenju in umiranju. Stalin je imel tajno policijo z glavnim vodjem Berijem na \xc4\x8delu, ki je po mili volji po\xc5\xa1iljal ljudi na prisilno delo. Delali so ve\xc4\x8d let po gozdovih, rudnikih in tovarnah. Mnogi niso pre\xc5\xbeiveli. Stalin je do leta 1930 likvidiral skoraj vse bolj\xc5\xa1evike iz revolucionarnega leta 1917 in uvedel brutalni diktatorski red. Vsiljen je bil kult osebnosti, ki je poveli\xc4\x8deval Stalina in vsako njegovo besedo ter potrjeval njegovo vlogo v zgodovini ruskega komunizma. V \xc4\x8dasu Stalinovih \xc4\x8distk je umrlo od 10 do 60 milijonov ljudi. Po padcu komunizma so v sovjetskih arhivih odkrili, da so samo v gulagih pobili najmanj 800.000 zapornikov, veliko pa jih je umrlo od lakote. Poleg \xc4\x8distk moramo k stalinizmu pri\xc5\xa1teti \xc5\xa1e du\xc5\xa1enje umetnosti, du\xc5\xa1enje sleherne ustvarjalne in svobodne misli, potla\xc4\x8denje \xc4\x8dloveka na polo\xc5\xbeaj poslu\xc5\xa1nega orodja dr\xc5\xbeavne partije, njunega birokratskega aparata in njunega poosebljanja velikega voditelja.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna in obdobje po njej\n_START_PARAGRAPH_\nEnako avtokratstvo je Stalin uveljavljal tudi v svojem na\xc4\x8delovalnju mednarodnemu komunisti\xc4\x8dnemu gibanju. Pokazal je tudi imperialisti\xc4\x8dna nagnjenja, saj se je za\xc4\x8del bojevati s Finsko in ji iztrgal precej ozemlja. Priklju\xc4\x8dil si je tudi baltske republike in si s Hitlerjem razdelil Poljsko. Toda po Hitlerjevem napadu na Sovjetsko zvezo je bil spet krivec za dr\xc5\xbeavno vojno, v kateri je padlo 20 milijonov sovjetskih dr\xc5\xbeavljanov. V sporazumevanju s Churchillom in Rooseveltom se je izkazal za mo\xc4\x8dno osebnost z zelo jasnimi zahtevami, a tudi za spretnega diplomata pri mogo\xc4\x8dni\xc5\xa1kem krojenjem podobe sveta po vojni. Grozote, ki so spremljale Stalinovo vladanje, \xc5\xa1e danes mo\xc4\x8dno odmevajo. Obenem so bili gospodarski dose\xc5\xbeki te dobe izredni. V Rusiji so se leta 1920 borili za pre\xc5\xbeivetje. Leta 1945, ko so pretrpeli udarec nem\xc5\xa1kega voja\xc5\xa1kega stroja, se je Sovjetska zveza povzdignila v eno izmed dveh svetovnih voja\xc5\xa1kih velesil. V zgodovini je le malo tak\xc5\xa1nih primerov, kjer se spe\xc4\x8da mo\xc4\x8d naroda tako naglo in uspe\xc5\xa1no prebudila in razvila. Toda stalinizem je ostal neizbrisna senca na zgodovini socializma.\n_START_SECTION_\nStalinova mladost:\n_START_PARAGRAPH_\nStalin je bil rojen v Gori (Gruzija). O\xc4\x8de je bil \xc4\x8devljar (Vissarion D\xc5\xbeuga\xc5\xa1vili). Mama (Ekaterina Geladze) je bila rojena kot su\xc5\xbenja. Stalin je imel tudi dva brata, ki sta umrla kot dojen\xc4\x8dka. O\xc4\x8de je bil pred tem, ko je postal svoboden, su\xc5\xbeenj. Kmalu, ko je postal \xc4\x8devljar, je odprl \xc4\x8devljarno, vendar je kmalu bankrotiral in posledi\xc4\x8dno je moral iti delat v tovarno. Svojo \xc5\xbeeno in otroka je videl redko, veliko ju je tudi pretepal. Eden od Stalinovih prijateljev iz otro\xc5\xa1tva je zapisal: To pretepanje je Stalina naredilo mo\xc4\x8dnega in neustra\xc5\xa1nega, kot je bil o\xc4\x8de. Ista oseba je zapisala tudi, da Stalin ni nikoli jokal. Eden od ljudi, za katere je delala Ekaterina, je bil David Papismedov, ki je dajal Stalinu knjige in denar ter ga spodbujal. Stalin je presenetil so\xc5\xa1olce ne le s tem, da je sprejel starej\xc5\xa1ega mo\xc5\xa1kega, temve\xc4\x8d tudi, da se je dobival z njim na javnih mestih. Leta 1888 je o\xc4\x8de od\xc5\xa1el iz doma\xc4\x8dega kraja ter pustil dru\xc5\xbeino brez podpore. Govorice pravijo, da je bil ubit v spopadu v kr\xc4\x8dmi, ko je bil pijan, drugi pa pravijo, da so ga videli v Gruziji leta 1931. Stalin je pri osmih letih za\xc4\x8del obiskovati \xc5\xa1olo v Gori. Stalin in ve\xc4\x8dina so\xc5\xa1olcev so bili iz Gruzije in govorili svoj jezik. U\xc4\x8ditelji so se jim posmehovali zaradi tega. Tudi ko je govoril rusko, so ga u\xc4\x8ditelji zasmehovali zaradi njegovega naglasa. Njegovo zapletanje s socializmom se je za\xc4\x8delo na univerzi. Stalin se je v letih \xc5\xa1tudija v\xc4\x8dlanil v Gruzijsko demokratsko socialno organizacijo in za\xc4\x8del propagirati marksizem. Leta 1899 je bil zaradi tega izklju\xc4\x8den iz univerze. Desetletje je delal za \xe2\x80\x9cpodzemno\xe2\x80\x9d vlado na Kavkazu. Vdan je bil Leninovemu nauku v mo\xc4\x8dno socialisti\xc4\x8dni stranki. Tako so mu dodelili mesto v centralnem odboru leta 1912. Nekateri zgodovinarji pravijo, da je bil v resnici vohun, ki je hotel uni\xc4\x8diti Leninovo stranko, vendar o tem ni dovolj dokazov. Leta 1913 si je spremenil ime v \xe2\x80\x9cStalin\xe2\x80\x9d, kar v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni \xe2\x80\x9cjeklen\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nStalinova dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nStalinova prva \xc5\xbeena je bila Jekaterina Svanidze, s katero se je poro\xc4\x8dil 3 leta pred njeno smrtjo 1907. Na njenem pogrebu je Stalin povedal, da so vsa njegova ljube\xc4\x8da \xc4\x8dustva do ljudi od\xc5\xa1la z njeno smrtjo, ker lahko samo ona omeh\xc4\x8da njegovo srce. Z njo je imel sina Jakova D\xc5\xbeuga\xc5\xa1vilija, s katerim se v poznej\xc5\xa1ih letih ni razumel. Jakov je slu\xc5\xbeil v Rde\xc4\x8di Armadi in bil ujet blizu Nazisa. Nemci so Stalinu ponudili, da bi sina zamenjal za feldmar\xc5\xa1ala Von Paulusa, zajetega poveljnika uni\xc4\x8dene 6. armade, toda Stalin je ponudbo zavrnil in domnevno odgovoril \xc2\xbbporo\xc4\x8dnik ni vreden toliko kot general.\xc2\xab\xc2\xa0Jakov je umrl, ker se je zagnal v elektri\xc4\x8dno ograjo, ki je stala v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer so ga zadr\xc5\xbeevali. Nekateri pravijo, da so ga Nemci prisilili, da je splezal na ograjo, drugi trdijo, da je \xc5\xa1lo za samomor. Njegova druga \xc5\xbeena Nade\xc5\xbeda Alilujeva je leta 1932 naredila samomor, in sicer ustrelila se je po prepiru s Stalinom. Svoji h\xc4\x8derki je pustila \xc2\xbbdeloma osebno, deloma politi\xc4\x8dno\xc2\xab\xc2\xa0sporo\xc4\x8dilo. Uradno je umrla zaradi bolezni, toda teorije so govorile, da jo je ubil celo sam Stalin, ki je na pogrebu rekel \xc2\xbbUmrla je kot sovra\xc5\xbenik! Z njo je imel dva otroka: sina, Vasilija, in h\xc4\x8derko Svetlano. Stalinova mama, ki je umrla leta 1937, ni imela pogreba. Stalin ji je celo pravil \xc2\xbbstara vla\xc4\x8duga\xc2\xab, kar dokazuje, da sta imela zelo slab medosebni odnos. Marca 2001 je Ruska Neodvisna Televizija NTV odkrila Stalinovega vnuka v Novokuznetsku. Juri Davidov je za televizijo povedal, da mu je o\xc4\x8de govoril o tem, da je on otrok Stalina, toda to naj bi vlada zamol\xc4\x8dala. Otrok naj bi bil sin neke Lide in spo\xc4\x8det v Sibiriji._NEWLINE_Stalinova smrt:_NEWLINE_1. marca leta 1953, po celono\xc4\x8dni ve\xc4\x8derji z notranjim ministrom Lavrentijem Berijo ter bodo\xc4\x8dim premierom Georgijem Malenkovim, Nikolajem Bulganinom ter Nikito Hru\xc5\xa1\xc4\x8dovom, se je v svoji sobi Stalin zru\xc5\xa1il, verjetno zaradi kapi, ki je ohromila celo desno polovico telesa. Njegovi stra\xc5\xbearji so mislili, da samo dlje spi, saj so imeli navodila, da ga ne smejo motiti. Posledi\xc4\x8dno so kap ugotovili \xc5\xa1ele popoldne. Umrl je \xc5\xa1tiri dni kasneje, 5. marca 1953, star 74 let. Pokopan je bil 9. marca 1953. Uradno je umrl zaradi notranje krvavitve._NEWLINE_Baje se je notranji minister Lavrentij Berija hvalil pred Hru\xc5\xa1\xc4\x8dovom, da je on, Berija, Stalina \xc2\xbbspravil s poti\xc2\xab. Govorilo se je, da naj bi Stalina zastrupil z Warfarinom, strupom brez okusa, ki prepre\xc4\x8duje strjevanje krvi. Obdukcija je pokazala \xc5\xa1tevilne notranje krvavitve, predvsem v mo\xc5\xbeganih in \xc5\xbeelodcu. Vzroki za odstranitev Stalina naj bi bila predvsem njegova \xc4\x8dustvena neuravnove\xc5\xa1enost. Njegovi sodelavci so se namre\xc4\x8d bali, da bo Stalin za\xc4\x8del vojno z ZDA, ali pa da jih bo dal pobiti v montiranih procesih.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nVoja\xc5\xa1ki \xc4\x8dini:  _NEWLINE_mar\xc5\xa1al Sovjetske zveze (1943) _NEWLINE_generalisimus SZ (1945)'