b"\n_START_ARTICLE_\nKoper\n_START_SECTION_\nPrazgodovinsko in rimsko-bizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nSledovi poselitve koprskega obmo\xc4\x8dja segajo v srednji paleolitik in neolitik. O tem pri\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilna jamska najdi\xc5\xa1\xc4\x8da na Kra\xc5\xa1kem robu. Prva poselitev koprskega otoka sega v rimsko republikansko obdobje. Novej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ke najdbe iz 3.\xe2\x80\x931. st. p. n. \xc5\xa1. segajo v \xc4\x8das, ko je bila v pisanih virih na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em koprskem obmo\xc4\x8dju omenjena anti\xc4\x8dna gr\xc5\xa1ka naselbina Palada nato Aegida. Prvo ime je povezano z legendo o okamenelem \xc5\xa1\xc4\x8ditu boginje Atene z glavo Meduze, drugem pa Zevsa z znakom sonca. Proti koncu rimskega cesarstva je bila na otoku ve\xc4\x8dja naselbina, v poznoanti\xc4\x8dnem obdobju pa ena izmed postojank obrambnega sistema Claustra Alpium Iuliarum. V \xc4\x8dasu preseljevanja narodov se je rimljansko in porimljanjeno okoli\xc5\xa1ko prebivalstvo zateklo v oto\xc5\xa1ko naselje. Ko so severno Istro sredi 6. stoletja zasedli Bizantinci, so Capris dobro utrdili in ga preimenovali v Iustinopolis (po cesarju Justinu II.). Varna oto\xc5\xa1ka lega ob cesti, ki je iz Istre vodila proti Grade\xc5\xbeu, tedaj pomembnemu sredi\xc5\xa1\xc4\x8du ob severni jadranski obali, je mestu omogo\xc4\x8dila nagel razcvet. V 8. stoletju se je v zaledje istrskih mest naseljevalo slovansko prebivalstvo, ki se je postopno pomaknilo do obalnih mest.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nKoper se je leta 932 povezal z Bene\xc4\x8dani. Ti so skrbeli za varnej\xc5\xa1o plovbo, s pogodbami pa so si po\xc4\x8dasi podrejali mesto. Leta 1186 je Koper postal svobodna komuna z voljeno oblastno strukturo. Osamosvojila se je koprska \xc5\xa1kofija, ki ji je koprska komuna podelila posesti v vaseh Lopar, Padna, Bri\xc4\x8d in Sermin. Pozneje, do leta 1208, so mestu gospodovali istrski mejni grofje in za njimi oglejski patriarhi. Ti so Koper izbrali za sede\xc5\xbe svojih fevdalnih posesti v Istri in ga poimenovali Caput Histriae (Glava Istre), ki so ga kasneje poitalijanili v Capo d'Istria. V \xc4\x8dasu vladavine oglejskih patriarhov se je mesto vztrajno borilo za privilegije in obdr\xc5\xbealo lastne statute, ki so omejevali oglejsko oblast. Mestu so patriarhi podelili oblast nad vasmi v zaledju severne Istre. Slovensko poimenovanje otoka in mesta Koper izvira doma\xc4\x8dega istrskega imena Kuper, ki spominja na kup ne\xc4\x8desa sredi morja, ali pa Kopar kot kopa sena, kot se ga je videlo z okoli\xc5\xa1kih gri\xc4\x8dev.\n_START_SECTION_\nBene\xc5\xa1ka republika\n_START_PARAGRAPH_\nPo dalj\xc5\xa1em obdobju samostojnosti je leta 1279 tudi Koper pre\xc5\xa1el pod Bene\xc4\x8dane. V 16. stoletju je dobil privilegiran polo\xc5\xbeaj na gospodarskem in upravnem podro\xc4\x8dju. Na prelomu 15. in 16. stoletja so v Kopru ustanavljali menjalnice, banke in obrtne delavnice. V obrobje mesta se je preseljevalo \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8d Slovencev, ki so se predvsem ukvarjali s solinarstvom, z ribi\xc5\xa1tvom in s kmetijstvom. V \xc4\x8dasu bene\xc5\xa1ke vladavine je mesto na trgovskem podro\xc4\x8dju uspe\xc5\xa1no tekmovalo z bli\xc5\xbenjim Trstom, saj je imelo zaradi lege na otoku in utrjenih zidov ugoden obrambni polo\xc5\xbeaj. V 16. stoletju je Koper dobil sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za civilne in kazenske zadeve ter nekaj drugih upravnih funkcij ter pristojnosti tudi za naselja v zaledju severne Istre. Tur\xc5\xa1ki vpadi so bili prek Istre in Krasa usmerjeni v Bene\xc5\xa1ko republiko, zato Kopra niso ogrozili, pa\xc4\x8d pa je bilo mo\xc4\x8dno opusto\xc5\xa1eno njegovo pode\xc5\xbeelsko zaledje._NEWLINE_V \xc4\x8dasu spopadov med Bene\xc4\x8dani in Avstrijo je trgovina z zaledjem, predvsem s Kranjsko, upadla. Mesto je prizadela kuga, v \xc4\x8dasu katere se je \xc5\xa1tevilo prebivalstva zmanj\xc5\xa1alo z 8.000 na 1.800. Po\xc4\x8dasi si je s pomo\xc4\x8djo trgovine s soljo, prodaje olja in vina mesto opomoglo. \xc5\xa0ele sredi 17. stoletja so ponovno na\xc5\xa1teli 4.500 prebivalcev. Koper je pomembno gospodarsko mo\xc4\x8d ohranil vse do 17. stoletja, ko sta bila Trst in Reka progla\xc5\xa1ena za svobodni pristani\xc5\xa1\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nNapoleon in stoletna avstrijska prevlada\n_START_PARAGRAPH_\nPomembno pomorsko in trgovsko vlogo je Koper izgubil s propadom Bene\xc5\xa1ke republike (1797) ter z dograditvijo \xc5\xbeeleznice Dunaj\xe2\x80\x93Trst (1857). Glavno trgovsko, pomorsko, postopno tudi industrijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Avstro-ogrske monarhije je postal Trst, Koper pa z agrarno okolico vedno bolj njegovo zaledje za oskrbo s kmetijskimi pridelki. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani, predvsem Italijani, so \xc5\xbeiveli od solinarstva, ribi\xc5\xa1tva in lokalnega ladjedelni\xc5\xa1tva, ljudje v okolici, prete\xc5\xbeno Slovenci, pa od poljedelstva in \xc5\xbeivinoreje. Po letu 1819 se je za\xc4\x8delo dokon\xc4\x8dno ru\xc5\xa1enje mestnega obzidja, leta 1827 so Avstrijci zgradili kilometer dolg nasip s cesto od starega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da do Semedele, s \xc4\x8demer so otok povezali s kopnim. Tedaj so na plitvinah okoli mesta uredili soline, vendar so jih v 20. stoletju opustili, zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de izsu\xc5\xa1ili in ga namenili kmetijstvu.\n_START_SECTION_\nKraljevina Italija\n_START_PARAGRAPH_\nMed italijansko vladavino med obema svetovnima vojnama je ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d Slovencev moralo zbe\xc5\xbeati v Jugoslavijo in druge dr\xc5\xbeave (po podatkih iz skupnega poro\xc4\x8dila slovensko italijanske komisije 105.000) iz vsega od Italije zasedenega obmo\xc4\x8dja). Fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno obdobje je bilo najslab\xc5\xa1e v koprski zgodovini. Tu je bil tudi eden najve\xc4\x8djih fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih zaporov s posebno dislocirano mu\xc4\x8dilnico pri Semedeli.\n_START_SECTION_\nOsvoboditev Kopra in povojni razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nKoper je bil osvobojen 30. 4. oz. 1. 5. 1945, dan pred tem je posebna skupina VDV pod vodstvom Danila Perinje s skrajno drzno in spektakularno akcijo osvobodila politi\xc4\x8dne zapornike iz koprskih zaporov. _NEWLINE_Po koncu druge svetovne vojne se je v letih od 1945 do 1954 iz Kopra izselila v Italijo ve\xc4\x8dina avtohtonega italijansko govore\xc4\x8dega prebivalstva, zaradi strahu pred ma\xc5\xa1\xc4\x8devanjem zaradi terorja, ki so ga pred tem fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne milice izvajale nad avtohtonim slovenskim prebivalstvom, in zaradi italijanske politi\xc4\x8dne propagande v \xc4\x8dasu hladne vojne. Leta 1947 je bila podpisana Pari\xc5\xa1ka mirovna pogodba, s katero je Koper na podlagi Devinskega sporazuma postal sede\xc5\xbe cone B Svobodnega tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega ozemlja._NEWLINE_Po podpisu Londonskega memoranduma leta 1954 je Koper postal pomembno gospodarsko in politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de slovenske obale, kar je povzro\xc4\x8dilo njegov hiter razvoj. Leta 1957 so za\xc4\x8deli vzhodno od starega mesta graditi novo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Poglobili so plitvo morje \xc5\xa0kocjanskega zatoka, izkopano gradivo pa uporabili za nasipanje plitvin ob obali. S tem so pridobili dovolj ravnih povr\xc5\xa1in za pristani\xc5\xa1ke objekte. Luka Koper se je za\xc4\x8dela pospe\xc5\xa1eno razvijati po letu 1967, ko so zgradili 31\xc2\xa0km dolg \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki priklju\xc4\x8dek Koper\xe2\x80\x93Pre\xc5\xa1nica, ki je povezoval Koper s slovenskim in srednjeevropskim zaledjem._NEWLINE_Po letu 1957 se je spremenila nacionalna in socialna struktura prebivalstva, saj se je v mesto priseljevalo prebivalstvo tako iz slovenskega kot jugoslovanskega zaledja. Vzporedno z gospodarsko rastjo so se razvili \xc5\xa1olstvo, zdravstvo in kultura. Pomembno je bilo na\xc4\x8delo dvojezi\xc4\x8dnosti in vklju\xc4\x8devanje pripadnikov italijanske narodnosti v vse oblike javnega \xc5\xbeivljenja. _NEWLINE_Obse\xc5\xbeen lu\xc5\xa1ki kompleks, novo poslovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in nove primestne stanovanjske \xc4\x8detrti (Semedela, \xc5\xbdusterna, \xc5\xa0alara) so mo\xc4\x8dno spremenili podobo mesta. Zgodovinsko mestno jedro z vrsto pomembnih kulturnih spomenikov pa je ohranilo osnovne zna\xc4\x8dilnosti srednjega veka.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih SURS-a je konec leta 2016 v ob\xc4\x8dini Koper \xc5\xbeivelo 9,7\xc2\xa0% ljudi brez slovenskega dr\xc5\xbeavljanstva. Po popisu leta 2002 ve\xc4\x8dina prebivalstva (74,1\xc2\xa0%) govori slovensko. Manj\xc5\xa1inski jeziki so hrva\xc5\xa1\xc4\x8dina (8,0\xc2\xa0%),  srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dina (4,0\xc2\xa0%),  bosan\xc5\xa1\xc4\x8dina (2,8\xc2\xa0%),  srb\xc5\xa1\xc4\x8dina (2,7\xc2\xa0%) in italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina (2,2\xc2\xa0%).\n_START_SECTION_\nPrst\n_START_PARAGRAPH_\nKoprsko primorje sestavljata dve zelo razli\xc4\x8dni obmo\xc4\x8dji: ozek obalni pas in fli\xc5\xa1no gri\xc4\x8devje v zaledju. Fli\xc5\xa1ne pokrajine sestavlja fli\xc5\xa1, ki je sicer neprepustna kamnina, vendar zelo slabo odporna proti povr\xc5\xa1inskemu odna\xc5\xa1anju. _NEWLINE_Prsti v Koprskem primorju so nastale na treh razli\xc4\x8dnih podlagah: najve\xc4\x8d na fli\xc5\xa1u, manj na apnencu in na re\xc4\x8dnih nanosih._NEWLINE_Tipi prsti na fli\xc5\xa1u: regosoli, leptosoli (karbonatna rendzina), kambisoli, antrosoli, luvisoli, planosoli. Na apnencu je najve\xc4\x8d leptosolov (rendzina), na re\xc4\x8dnih nanosih so se razvili fluvisoli (ob zgornjem in srednjem toku rek) ter glejsoli (ob spodnjem toku rek Ri\xc5\xbeane, Dragonje, Bada\xc5\xa1evice in Drnice).\n_START_SECTION_\nRastje\n_START_PARAGRAPH_\nV primerjavi s pravim sredozemskim rastlinstvom v Istri zimzelenih rastlin skorajda ni. Za toploljubne primorske gozdove je zna\xc4\x8dilen listopadni puhasti hrast. Za submediteransko, podtip obalno submediteransko podnebje (podnebje oljke), so zna\xc4\x8dilna dolga in vro\xc4\x8da poletja ter sorazmerno mile zime. V za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih legah uspevajo tudi agrumi, drugod pa  oljke, fige ter razli\xc4\x8dne aromati\xc4\x8dne rastline. Kmetijsko neprimerne ali neobdelane povr\xc5\xa1ine ve\xc4\x8dinoma zara\xc5\xa1\xc4\x8da makija, za katero sta v Istri zna\xc4\x8dilni  navadna \xc5\xbeuka \xc2\xbbbrnistra\xc2\xab\xc2\xa0(Spartium junceum) in navadni trstikovec ali \xc2\xbbkanela\xc2\xab\xc2\xa0(Arundo donax).\n_START_SECTION_\nBonifika\n_START_PARAGRAPH_\nBonifika, znana tudi kot \xc5\xa0portni park Bonifika, je koprska \xc5\xa1portna \xc4\x8detrt na meji med centrom mesta in spalnimi naselji. Ime je dobila po bonifikaciji, tj. procesu izbolj\xc5\xa1ave tal, saj je na tem podro\xc4\x8dju neko\xc4\x8d bilo morje, nato pa mo\xc4\x8dvirje, ki so ga postopoma zasipavali. \xc5\xa0portni park zajema igri\xc5\xa1\xc4\x8da za tenis, ko\xc5\xa1arkarska igri\xc5\xa1\xc4\x8da, igri\xc5\xa1\xc4\x8da za rokomet, igri\xc5\xa1\xc4\x8da za nogomet, odbojkarska igri\xc5\xa1\xc4\x8da, atletski stadion, nogometni stadion Bonifika, ve\xc4\x8dnamensko \xc5\xa1portno dvorano Arena Bonifika, fitnes na prostem, fitnes na prostem za starej\xc5\xa1e, otro\xc5\xa1ka igrala, napajalnike za vodo, osve\xc5\xbeujo\xc4\x8de parne prhe, javni wc in parkirne povr\xc5\xa1ine. Okoli \xc5\xa1portnega parka je speljana teka\xc5\xa1ka steza, dolga natanko 1 km, ob kateri poteka tudi reka Bada\xc5\xa1evica. V neposredni bli\xc5\xbeini je tudi Osnovna \xc5\xa1ola Koper, ki razpolaga s prostorno ve\xc4\x8dnamensko dvorano. V \xc5\xa0portnem parku Bonifika stoji tudi nedokon\xc4\x8dan objekt olimpijskega bazena. Na drugi strani Piranske ceste se tik ob promenadi Semedelska cesta nahajajo igri\xc5\xa1\xc4\x8da za odbojko na mivki s fitnesom na prostem, sla\xc4\x8dilnicami, wcji in lastno tekalno stezo, ki jih nekateri imenujejo Bonifika II. Neko\xc4\x8d je Bonifika imela tudi bike park ter skate park, ki naj bi ju ob\xc4\x8dina v letu 2019 ponovno zgradila v neposredni bli\xc5\xbeini nedokon\xc4\x8danega olimpijskega bazena.\n_START_SECTION_\nKultura in \xc5\xa1olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKulturne ustanove, ki prera\xc5\xa1\xc4\x8dajo lokalni pomen, so: bogata \xc5\xa1tudijska knji\xc5\xbenica, Pokrajinski muzej (od leta 1911) ter radijska in televizijska postaja. Poleg slovenskih osnovnih in srednjih \xc5\xa1ol sta v mestu tudi italijanski osnovna \xc5\xa1ola in gimnazija."