b'\n_START_ARTICLE_\nMaja Mil\xc4\x8dinski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMaja Mil\xc4\x8dinski je bila rojena v Ljubljani l.1956, kjer je hodila v osnovno \xc5\xa1olo, maturirala na II. klasi\xc4\x8dni gimnaziji in l. 1981 diplomirala na Filozofski fakulteti iz sociologije, etnologije in filozofije. Po diplomi je v \xc5\xa1olskem letu 1981/1982 pou\xc4\x8devala filozofijo na Be\xc5\xbeigrajski gimnaziji v Ljubljani. Leta 1982 je na oddelku za filozofijo Filozofske fakultete v Ljubljani vpisala podiplomski \xc5\xa1tudij iz zgodovine filozofije - kitajske filozofije, ki ga je tri leta kasneje zaklju\xc4\x8dila z magistrskim delom \xe2\x80\x9cLunyu z vidika kitajske sedanjosti\xe2\x80\x9d. Naslednja \xc5\xa1tiri leta je \xc5\xa1tudirala v LR-Kitajski, kjer je l. 1983 na Univerzi v Nanjingu kon\xc4\x8dala specializacijo iz klasi\xc4\x8dne in moderne kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dine in knji\xc5\xbeevnosti, l. 1984 iz zgodovine kitajske filozofije na Univerzi v Pekingu in l. 1986 iz zgodovine kitajskih religij in filozofije na In\xc5\xa1titutu za prou\xc4\x8devanje svetovnih religij - Akademija za dru\xc5\xbebene vede v Pekingu. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju v LR-Kitajski se je marca 1986 zaposlila v Centru za prou\xc4\x8devanje sodelovanja z de\xc5\xbeelami v razvoju v Ljubljani, na oddelku za sinologijo._NEWLINE_Z referati v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini in japon\xc5\xa1\xc4\x8dini je od leta 1988 dalje sodelovala na mnogih mednarodnih strokovnih simpozijih in kongresih. V \xc5\xa1tudijskem letu 1989/1990 je bila gostujo\xc4\x8da znanstvenica na Univerzi v Tokiu, kjer je s temo "Wabi-Sabi v odnosu do budizma, konfucijanstva in daoizma" odprla novo podro\xc4\x8dje prou\xc4\x8devanja japonske filozofije in religij. V letu 1990/1991 pa je kot asistentka na Univerzi v Torontu, Ontario, Kanada, predavala in vodila seminarsko delo pri predmetu \xe2\x80\x9cReligije vzhoda in zahoda\xe2\x80\x9c. Januarja 1991 je promovirala iz filozofije na Filozofski fakulteti v Ljubljani z disertacijo "Pojem praznine pri daoisti\xc4\x8dnih filozofih in v zenu" (11. januarja 1991). V letu 1992 je kot \xc5\xa1tipendistka Humboldtovega sklada predavala o razli\xc4\x8dnih temah azijskih filozofij in religij na Univerzi v Marburgu na Lahni. Leta 1993 je bila izvoljena v naziv izredne gostujo\xc4\x8de profesorice za filozofije in religije Azije v International Research Center for Japanese Studies v Kjotu, kjer je v japon\xc5\xa1\xc4\x8dini predavala o religijah in filozofijah Azije, v poletnem semestru (od 1.junija do 31.avgusta 1996) je predavala na Univerzi Rikkyo v Tokiu in v zimskem semestru (26. oktobra 2000 do 25. januarja 2001) na Univerzi v Marburgu na Lahni kot gostujo\xc4\x8da znanstvenica._NEWLINE_Kot mlada raziskovalka (od 1987/1988 dalje) je na oddelku za filozofijo Filozofske fakultete v Ljubljani prevzela vse obveznosti pri uvajanju in izvajanju novega predmeta in raziskovalnega podro\xc4\x8dja "Filozofije Orienta" (kasneje je bilo predmetno podro\xc4\x8dje zaradi zastarelosti naziva preimenovano v \xe2\x80\x9cAzijske filozofije\xe2\x80\x9d). Poleg predavanj je vodila seminarske vaje za \xc5\xa1tudente in opravljala mentorstvo pri seminarskih in diplomskih nalogah in od 1992 tudi pri podiplomskem \xc5\xa1tudiju za \xc5\xa1tudente Filozofske fakultete in Akademije za likovno umetnost (Estetske teorije v Aziji). Od leta 1991 do 1994 je s predavanji sodelovala tudi na oddelku za zgodovino Filozofske fakultete v Ljubljani, od leta 1994 pa je predavala tudi na Teolo\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani in Mariboru, kjer ji je bilo zaupano tudi komentorstvo in mentorstvo pri magisteriju in doktoratu. V letu 1997 je predavala tudi na Fakulteti za dru\xc5\xbebene vede v Ljubljani. Junija 1995 in julija 2000 je bila izvoljena v naziv izredna profesorica za filozofije in religije Azije na Oddelku za filozofijo Filozofske fakultete v Ljubljani. Od leta 2000 naprej je redno predavala na Dharmaram College, Bangalore in Banaras Hindu University, Varanasi, oba v Indiji in imela poleg tega tudi \xc5\xa1tevilna vabljena predavanja, med drugimi tudi na Univerzi v Leidnu, Nizozemska, Univerzi Victoria v Wellingtonu, Nova Zelandija, Univerzi v Fairfieldu, Connecticut, ZDA, Univerzi Pompeu Fabra, Barcelona, Univerzi v Montr\xc3\xa9alu, Quebec, Kanada, Univerzi v Hong Kongu, Univerzi Renmin, Peking, Univerzi v Hartfordu, Connecticut in Dr\xc5\xbeavni univerzi v Connecticutu. Svoja predavanja je podajala glede na poslu\xc5\xa1alstvo v hrva\xc5\xa1\xc4\x8dini, angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini in japon\xc5\xa1\xc4\x8dini in sama zagotovila ustrezne znanstvene in strokovne knjige s podro\xc4\x8dja religij in filozofij Azije, ki so nujno potrebne za izvajanje \xc5\xa1tudijskega procesa pri nas. To delo je na Univerzi v Ljubljani opravljala 30 let._NEWLINE_V zvezi s pedago\xc5\xa1kimi obveznostmi doma si je kot prvo nalogo zadala to, da \xc5\xa1tudentom ustvari kompetentne prevode, komentarje in u\xc4\x8dbenike klasi\xc4\x8dnih del kitajske in kasneje japonske filozofije in religij, najprej konfucijanski k\xc3\xa1non, t.i. \xc5\xa0tiri knjige (objavljen v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini v dveh knjigah). V sklop klasi\xc4\x8dnih kitajskih del sodi tudi delo Yijing - Knjiga premen, ki sega izvorno v davnino, ko se je za\xc4\x8dela oblikovati kitajska pisava in pomeni tako za\xc4\x8detek religijskih praks, kot filozofske spekulacije na Kitajskem. Za tem je predstavila klasi\xc4\x8dna dela daoisti\xc4\x8dnih filozofov, ki tvorijo tudi osnovo daoizma kot religije. Kitajskih in japonske filozofije, konfucijanstvo, daoizem kot tudi budizem, ki jih obravnava v svojih delih, so v razvoju do\xc5\xbeiveli tako svoj filozofski razvoj kot tudi religijsko nadgradnjo. V zadnjih letih pa se je posvetila prevodom in uredni\xc5\xa1tvu indijskih filozofskih del._NEWLINE_\xc5\xbde kot mlada raziskovalka je sodelovala na znanstveno raziskovalnem projektu Zgodovina filozofije, od 1992 pa je tudi nosilka samostojnih znanstveno raziskovalnih projektov Postmoderna na Japonskem in Kitajskem (1992-1995) in Vloga racionalizma pri modernizaciji Japonske in Kitajske (od 1996), od leta 1998 pa sodelavka filozofsko-religiolo\xc5\xa1ko-zgodovinske raziskovalne skupine na Teolo\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani. Leta 2004 je bila vodja raziskovalnega projekta \xc2\xbbSodobna relevantnost \xc5\xa0tirih knjig\xc2\xab, Chiang Chingkuo fundacija, Tajvan, 2004. Od leta 2009 do 2012 pa je vodila raziskovalni projekt Filozofska relevantnost smrti in umiranja, ki ga je financirala ARRS. Trenutno sodeluje tudi na ekolo\xc5\xa1kih projektih v Aziji._NEWLINE_Od 1989 leta do 1991 je bila \xc4\x8dlanica uredni\xc5\xa1kega odbora revije Kulture Istoka, uredila tematsko \xc5\xa1tevilko Filozofskih istra\xc5\xbeivanj in dva tematska bloka o kitajski filozofiji v Synthesis Philosophica. Poleg nekaj slovenskih strokovnih dru\xc5\xa1tev je \xc4\x8dlanica Internationale Assoziation von Philosophinnen, American Association for Yijing Studies, International Association for Chinese Philosophy, Association for Asian Studies, International Society for Mind-Body Science \xe2\x80\x93 Tokyo. Bila je \xc4\x8dlanica sveta Evropskega sinolo\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja (European Association for Chinese Studies) in organizatorica sekcije za filozofijo in religije pri Evropskem japonolo\xc5\xa1kem zdru\xc5\xbeenju (European Association for Japanese Studies). Je tudi \xc4\x8dlanica uredni\xc5\xa1kega odbora revije Asian Horizons.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg raznih \xc4\x8dlankov, esejev, znanstvenih monografij in prispevkov na konferencah, je napisala slede\xc4\x8da dela:'