b'\n_START_ARTICLE_\nRazkolnost\n_START_PARAGRAPH_\nRazkolnost je nagnjenje kristalini\xc4\x8dnih snovi, da se cepijo vzdol\xc5\xbe dolo\xc4\x8denih kristalografskih strukturnih ploskev. Relativna \xc5\xa1ibkost teh ravnin je posledica razporeditve atomov in ionov v kristalu, zaradi katere nastanejo gladke ponavljajo\xc4\x8de se ravnine, vidne s prostim o\xc4\x8desom in z mikroskopom._NEWLINE_Minerali imajo lahko zelo popolno (sljude), popolno (kalcit), jasno (glinenci) in nepopolno ali slabo (\xc5\xbeveplo) razkolnost ali pa so brez razkolnosti (kremen). Minerali lahko imajo razkolnost po eni ploskvi (sljude) ali ve\xc4\x8d ploskvah (kalcit). Koti med razkolnimi ploskvami so za mineral zna\xc4\x8dilni.\n_START_SECTION_\nCepljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDo cepljenja pride kadar se kristal zaradi zunanje obremenitve prelomi, obi\xc4\x8dajno po strukturno \xc5\xa1ibkih ravninah ali vzdol\xc5\xbe ploskev, na katerih poteka dvoj\xc4\x8di\xc4\x8denje. Prelomi zaradi cepljenja imajo zelo podoben izgled kot razkoli, vendar nastanejo samo zaradi zunanje obremenitve. Primeri: magnetit ima oktaedri\xc4\x8dni razcep, korund romboedri\xc4\x8dnega, pirokseni pa osnovni razcep.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nRazkolnost je tradicionalna fizikalna lastnost, ki se uporablja za identifikacijo mineralov tako pri terenskih kot pri mikroskopskih preiskavah kamnin in preu\xc4\x8devanju mineralov. Primer: koti med prizmati\xc4\x8dnimi razkolnimi ravninami piroksenov so 88-92\xc2\xb0, amfibolov pa 56-124\xc2\xb0 in so diagnosti\xc4\x8dni._NEWLINE_Razkolnost kristalov je pomembna v elektronski industriji in pri obdelavi dragih kamnov._NEWLINE_Sinteti\xc4\x8dni monokristali polprevodnih materialov se obi\xc4\x8dajno prodajajo v tankih rezinah, ki se zelo lahlo koljejo. Rezino silicija se preprosto pritisne ob mehko povr\xc5\xa1ino in \xc5\xbee raza z diamantno iglo na robu rezine obi\xc4\x8dajno zadostuje, da se rezina razkolje. Pri rezanju rezine v \xc4\x8dipe postopek seveda ni tako preprost in zahteva veliko natan\xc4\x8dnost. Elementarni polprevodniki (silicij, germanij in diamant) spadajo v diamantno kubi\xc4\x8dno prostorsko kupino, ki ima oktaedri\xc4\x8dno razkolnost. To pomeni, da so pri nekaterih orientacijah rezin mo\xc5\xbeni skoraj perfektno pravokotni razkoli. Ve\xc4\x8dino drugih komercialnih polprevodnikov (GaAs, InSb itd.) se lahko proizvede v strukturi, ki je podobna strukturi cinkove svetlice in ima tudi njej podobne razkolne ploskve.'