b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica svetega Salvatorja\n_START_SECTION_\nZgodovina gradnje\n_START_PARAGRAPH_\nOd romanske predhodnice so ostali le temelji zahodnega stolpa (1116-1127) in njegova klet (okoli 1200). Leta 1280 so za\xc4\x8deli, na spodbudo med 1242-1255 novoustanovljenega kora stolnice v Tournaiju, graditi novo stavbo v obliki \xc5\xa1eldske gotike. Transept in prvi trije oboki kora \xc5\xa1e vedno sodijo v 13. stoletje, ladja je sledila v za\xc4\x8detku 14. stoletja, do 1480 je nastala poligonalna apsida z ambulatorijem. Venec kapel, na zunanji strani s petimi presenetljivimi sto\xc5\xbe\xc4\x8dastimi strehami, ki je bil \xc5\xa1e posebej o\xc4\x8darljiv, je bil zaklju\xc4\x8den do leta 1527. Precej kasneje, je bil narejen obok: v 17. stoletju ladja, do 1739 kor. Kljub tej raznolikosti in prekinitvami zaradi ve\xc4\x8d po\xc5\xbearov v zgodovini, notranjost ponuja presenetljivo enotno in jasno podobo. Potem ko je cerkev sv. Salvatorja nadomestil sv. Donat 1834 kot cerkev nad\xc5\xa1kofije, je bila gradnja stolpa obnovljena c neoromanskem slogu (1844-1846) in do leta 1877 \xc5\xa1e kupola tudi v neoromanski obliki.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nOprema je bila obnovljena v 17. stoletju v baro\xc4\x8dnem slogu - z oltarjem od 1638 do 1642 - po starem objektu v osemdesetih letih vojne med kalvinisti\xc4\x8dnem premorom (1580-1584) je bil popolnoma uni\xc4\x8den. Cerkev ima \xc5\xa1tevilne slike, najpomembnej\xc5\xa1e pa so v stolni\xc4\x8dnem muzeju. Stenske poslikave so od leta 1875, okrasna stekla so iz poznega 19. stoletja. Nad kornimi klopmi je iz 15. stoletja medeninast grb vitezov zlatega runa, ti in najbolj presti\xc5\xbeni burgundski plemi\xc4\x8di so se zbrali ob 13. seji, ki je bila ustanovljena leta 1430 v Bruggeju. Na zgornjem obmo\xc4\x8dju visi osem gobelinov po predlogah Jana van Orleyja, izdelani leta 1731 v Bruslju. Artus Quellinus II. je leta 1682 izdelal skulpture, ki so jih leta 1935 iz prvotnega polo\xc5\xbeaja med korom in ladjo prestavili v galerijo orgel. Flamski baro\xc4\x8dni kipar ka\xc5\xbee Boga o\xc4\x8deta, njegove ekspresivne poteze in draperija jasno odra\xc5\xbeajo Berninijev vpliv, s \xc4\x8digar deli se je Quellinus sre\xc4\x8dal v Rimu leta 1674. Izjemne medeninaste re\xc5\xa1etke pod njim so leta 1726 ustvarili draguljarji iz Antwerpna. Izrezljana podoba prospekta za orgle sega v za\xc4\x8detke instrumenta (1717-1719).\n_START_SECTION_\nMuzej\n_START_PARAGRAPH_\nV stolni\xc4\x8dni muzej so bili preneseni \xc5\xa1tevilni deli opreme: svetinje, relikvije in druga zlatarska dela iz zakladnice, pribor, skulpture in podobno. Med slikami so: Kalvarija iz oltarja ceha strojarjev iz okoli leta 1390; Dirk Bouts: Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo sv. Hippolita iz okoli leta 1475. Hugo van der Goes je na levo oltarno krilo naslikal donatorja. Pieter Pourbus: Jagnje Bo\xc5\xbeje, 1559.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nMed obnovo so dvoje orgel (Jacob van Eynde, 1717-1719) zdru\xc5\xbeili in raz\xc5\xa1irili. Instrument ima 60 registrov na \xc5\xa1tirih manualih in pedal.'