b'\n_START_ARTICLE_\nGoti\n_START_PARAGRAPH_\nGoti (gotsko *Gut-\xc3\xbeiuda (Gotsko ljudstvo) ali *Gutaniz, staronordijsko Gutar/Gotar, nem\xc5\xa1ko Goten, latinsko Gothi, gr\xc5\xa1ko \xce\x93\xcf\x8c\xcf\x84\xce\xb8\xce\xbf\xce\xb9 [G\xc3\xb3thoi]) so bili vzhodnogermansko ljudstvo. Delili so se na Vizigote (Zahodni Goti) in Ostrogote (Vzhodni Goti). Igrali so pomembno vlogo v padcu Rimskega cesarstva in nastajanju srednjeve\xc5\xa1ke Evrope._NEWLINE_Pomemben vir podatkov o Gotih je Getica (De origine actibusque Getarum - Poreklo in dejanja Gotov), delno izmi\xc5\xa1ljeno delo rimskega zgodovinarja Jordanesa iz 6. stoletja. Getica opisuje njihovo selitev iz ju\xc5\xbene Scandze (Skandinavije) v Gothiscandzo, verjetno na ozemlje ob spodnji Visli v sedanji Pomeraniji, in od tam na obalo \xc4\x8crnega morja. Arheol\xc5\xa1ke najdbe iz pomeranske wielbar\xc5\xa1ke kulture in \xc4\x8dernjakovske kulture severovzhodno od spodnje Donave potrjujejo, da se je nekaj tak\xc5\xa1nih selitev resni\xc4\x8dno zgodilo. V 3. stoletju so Goti ali preko spodnje Donave ali preko \xc4\x8crnega morja opusto\xc5\xa1ili Balkan in Malo Azijo vse do Cipra in oplenili Atene, Bizanc in Sparto. Do 4. stoletja so osvojili Dakijo in se razdelili na najmanj dve skupini: Tervinge, katerim je vladala dinastija Balti, in Grevtunge, katerim je vladala dinastija Amali. Skupini je lo\xc4\x8devala reka Dnjester. Goti so obvladovali ogromno ozemlje, ki se je raztezalo od Donave do Volge in od \xc4\x8crnega morja do Baltika. Svoj vi\xc5\xa1ek so dosegli pod kraljema Ermanarikom in Atanarikom._NEWLINE_V poznem 4. stoletju so z vzhoda pri\xc5\xa1li Huni in vdrli na gotsko ozemlje. Hunom je uspelo podjarmiti mnogo Gotov in jih vklju\xc4\x8diti v svojo vojsko, skupini pod Fritigernovim vodstvom pa je uspelo pobegniti preko Donave in v bitki pri Odrinu prepri\xc4\x8dljivo premagati Rimljane. Po zmagi je gotski misijonar Vulfila, ki je sestavil gotsko abecedo, da bi v got\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel Sveto pismo, mnogo Gotov spreobrnil iz poganstva v arijansko kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. V. 4., 5.in 6. stoletju so se Goti razdelili na Vizigote, ki so postali rimski federati, in Ostrogote, ki so se pridru\xc5\xbeili Hunom._NEWLINE_Gotski jezik in kultura sta v srednjem veku skoraj povsem izginila, \xc4\x8deprav se je njun vpliv v manj\xc5\xa1i meri \xc5\xa1e vedno \xc4\x8dutil v nekaterih zahodnoevropskih dr\xc5\xbeavah. Nekaj prebivalcev polotoka Krima je \xc5\xa1e v 16. stoletju govorilo gotski jezik, poznan kot krimska got\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nGoti so imeli mnogo imen, deloma morda zato, ker so vklju\xc4\x8devali ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih etni\xc4\x8dnih skupin, deloma pa tudi zaradi takratne splo\xc5\xa1ne prakse, da so isti etni\xc4\x8dni skupini dajali ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih imen. Sodobni zgodovinarji so prepri\xc4\x8dani, da razli\xc4\x8dna imena izhajajo iz istega prazgodovinskega etnonima, ki se je prvotno nana\xc5\xa1al na enovito kulturo, ki je cvetela okoli sredine 1. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_Beseda Goti izhaja iz korena Guton-, iz katerega se je razvil tudi pragermanski *Gutaniz, ki se je ohranil v imenu skandinavskega plemena Guti, s katerim \xc5\xa1e danes sami sebe imenujejo prebivalci Gotlanda na \xc5\xa0vedskem. Drugo sodobno skandinavsko plemensko ime Gaeti, s katerim sami sebe imenujejo prebivalci G\xc3\xb6talanda/Geatlanda, izhaja iz sorodne pragermanske besede *Gautoz (mn. *Gautaz).\n_START_SECTION_\nPoreklo\n_START_PARAGRAPH_\nPo Jordanesovi Getiki so prvi Goti na \xc4\x8delu s kraljem Berigom prijadrali na ju\xc5\xbeno obalo Baltika s tremi ladjami iz Scandze (Skandinavije) in ozemlje, kjer so pristali, po sebi imenovali Gothiscandza, se pravi Gotska Scandza. Lega Gothiscandze ni natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena. Jordanes pravi, da se je "ena od ladijskih posadk naselila na otoku v provinci Spesis, ki je obdan s plitvimi vodami Visle". Goti so se od tam razselili vzdol\xc5\xbe ju\xc5\xbene obale Baltika, pregnali tam naseljene Ulmeruge (Rugijce) in podjarmili sosednje Vandale._NEWLINE_Tacit za Gote in njihove sosede Rugijce in Lemovijce pravi, da so nosili okrogle \xc5\xa1\xc4\x8dite in kratke me\xc4\x8de in da so se podrejali samo svoji oblasti._NEWLINE_Plinij Starej\xc5\xa1i  govori o poro\xc4\x8dilu raziskovalca Piteja, ki je v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. potoval po severni Evropi. Pitej poro\xc4\x8da, da so Gutoni germansko ljudstvo, naseljeno ob re\xc4\x8dnem izlivu, \xc5\xa1irokem najmanj 6.000 stadijev (stadij = 190,5 m), ki se imenuje Mentonomon (Baltik). Morski valovi na njegovo obalo naplavljajo jantar. Zgodovinarji imajo njegovo poro\xc4\x8dilo za verodostojno, \xc4\x8deprav namesto imena Gutoni uporablja ime Gujoni._NEWLINE_Plinij v svoji edini drugi omembi Gutonov trdi, da so bili Vandali eno od petih ljudstev v Germaniji, ki so ga sestavljali Burgodioni, Varini, Harini in Gutoni. Plinij ne pove, kje so \xc5\xbeiveli, vendar je njegov opis skladen s Ptolemajevim opisom vzhodnih germanskih plemen. Ker je na razpolago samo Plinijev opis Pitejevega poro\xc4\x8dila o Gutonih, ne pa tudi Pitejevo poro\xc4\x8dilo samo, datum 4. stoletje pr. n. \xc5\xa1t. ni potrjen, \xc4\x8detudi verjetno ni napa\xc4\x8den._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a znana materialna kultura, povezana z Goti na ju\xc5\xbeni obali Baltskega morja, je vielbar\xc5\xa1ka kultura s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v sedanjem Pomorjanskem na severu Poljske. Ko so priseljenci iz Skandinavije na vmesnem ozemlju med oksivsko in p\xc5\xa1evorsko kulturo za\xc4\x8deli ustanavljati svoja naselja, je oksivsko kulturo v 1. stoletju n. \xc5\xa1t. zamenjala vielbar\xc5\xa1ka kultura._NEWLINE_Kultura na ju\xc5\xbeni obali Baltika je bila \xc5\xbee od pozne nordijske bronaste dobe in zgodnje predrimske \xc5\xbeelezne dobe (pribli\xc5\xbeno 1300 pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x93 pribli\xc5\xbeno 300 pr. n. \xc5\xa1t.) pod vplivom ju\xc5\xbene skandinavske kulture. Po letu 1300 pr. n. \xc5\xa1t. (obdobje III) je bil skandinavski vpliv na Pomorjansko in dana\xc5\xa1njo severno Poljsko tako velik, da so nekateri poznavalci kulturo v tej regiji obravnavali v okviru nordijske bronastodobne kulture._NEWLINE_Za Gote zdaj velja prepri\xc4\x8danje, da so Baltsko morje prepluli nekje med letoma 300 pr. n. \xc5\xa1t. in 100 n. \xc5\xa1t.. Zgodnji arheolo\xc5\xa1ki dokazi v tradicionalni \xc5\xa1vedski pokrajini \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland ka\xc5\xbeejo na splo\xc5\xa1no upadanje \xc5\xa1tevila prebivalcev v tem obdobju. V novej\xc5\xa1ih publikacijah ta trditev ni potrjena. Naselja v sedanji Poljski bi se lahko ujemala z uvedbo skandinavskih pogrebnih obi\xc4\x8dajev, na primer kamnitih krogov in stel, ki so posebno zna\xc4\x8dilne za otok Gotland in druge dele ju\xc5\xbene \xc5\xa0vedske._NEWLINE_Heather in drugi strokovnjaki so do te hipoteze zelo zadr\xc5\xbeani, ker ni nobenega arheolo\xc5\xa1kega dokaza za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno selitev iz Skandinavije.\n_START_SECTION_\nSelitev na \xc4\x8crno morje\n_START_PARAGRAPH_\nPrihod germansko govore\xc4\x8dih osvajalcev na obalo \xc4\x8crnega morja se na splo\xc5\xa1no opisuje kot postopno priseljevanje Gotov iz sedanje Poljske v Ukrajino. _NEWLINE_Selitve so se za\xc4\x8dele sredi 2. stoletja, ko se je vielbar\xc5\xa1ka kultura pomaknila na jugovzhod proti \xc4\x8crnemu morju. K njej je spadal tudi njen najstarej\xc5\xa1i del z zahodnega brega Visle, ki je \xc5\xa1e vedno prakticiral skandinavske pogrebne obi\xc4\x8daje. Goti so v Ukrajini prekrili lokalno zarubinsko kulturo in ustvarili novo \xc4\x8dernjahovsko kulturo, ki je cvetela pribli\xc5\xbeno od leta 200 do 400 n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_V prvih gr\xc5\xa1kih omembah se Goti imenujejo Skiti, ker je ozemlje ob \xc4\x8crnem morju v preteklosti pripadalo Skitom, ki niso imeli z Goti nobene zveze. Izgleda, da je imelo ime bolj geografsko kot etnolo\xc5\xa1ko vsebino._NEWLINE_Po Jordanesovi Getici so Goti pod svojim 5. kraljem Filimerjem pri\xc5\xa1li v Ojum, ki je bil del Skitije, in podjarmili Spale (Sarmati), osvojili Bosporsko kraljestvo in zasedli ve\xc4\x8d mest na obali Euksine (\xc4\x8crno morje), med njimi Olbijo in Tiro. Goti so se tam za\xc4\x8deli deliti na Vizigote, katerim je vladala dru\xc5\xbeina Balti, in Ostrogote, katerim je vlada dru\xc5\xbeina Amali. Jordanes opredeljuje Ostrogote kot "vzhodne Gote", Vizigote pa kot "zahodne Gote"._NEWLINE_Ena od teorij trdi, da so Goti med svojo selitvijo vzdr\xc5\xbeevali stike z ju\xc5\xbeno \xc5\xa0vedsko._NEWLINE_\xc4\x8cernjahovska naselja so se obi\xc4\x8dajno gradila na odprtem terenu v re\xc4\x8dnih dolinah. Hi\xc5\xa1e so imele kleti in nadzemske prostore in hleve za \xc5\xbeivino. Najve\xc4\x8dje znano naselje, Bude\xc5\x9fti v Moldaviji, je merilo 35 hektarjev. Naselja so bila ve\xc4\x8dinoma neutrjena. \xc4\x8cernjahovska pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da so imela tako \xc5\xbearne kot skeletne grobove. V slednjih je bila glava pokojnika obrnjena proti severu. Nekatere grobove so pustili prazne. V grobove so pogosto prilo\xc5\xbeili keramiko, ko\xc5\xa1\xc4\x8dene glavnike in \xc5\xbeelezno orodje in skoraj nikoli oro\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nNa mejah Rimskega cesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nKo so Goti prvi\xc4\x8d dokazano vdrli v Trakijo, jih Zosim imenuje Boranoi, Gregor \xc4\x8cudodelec pa Boradoi. Prvi vdor v Rimsko cesarstvo, ki ga lahko pripi\xc5\xa1emo Gotom, je bilo obleganje Histrije v Dobrud\xc5\xbei leta 238. V naslednjih nekaj desetletjih se je zvrstilo \xc5\xa1e nekaj tak\xc5\xa1nih vpadov. V bitki pri Abritu julija ali avgusta 251 so Goti pod Knivovim poveljstvom prepri\xc4\x8dljivo premagali Rimljane in ubili cesarja Decija. V bitki sta sodelovali najmanj dve skupini Gotov: Tervingi in Grevtungi. Gote so kasneje mno\xc5\xbei\xc4\x8dno rekrutirali v rimsko vojsko, da bi se borili v rimsko-perzijskih vojnah._NEWLINE_Prvi pomorski vpadi so se dogajali tri leta zapored, verjetno 255-257. Neuspe\xc5\xa1nemu napadu na Picundo v Gruziji je naslednje leto sledil drug napad, v katerem so oplenili Picundo in Trapez (Trabzon) v Pontu. Tretje leto je mnogo ve\xc4\x8dja gotska vojska opusto\xc5\xa1ila velik del Bitinije in Proponta, vklju\xc4\x8dno s Kalcedonom, Nikomedijo, Nikejo, Apamejo, Kisom in Pruso._NEWLINE_Po desetletnem premoru so Goti in Heruli s petsto ladjami napadli Pontsko Heraklejo, Kizik in Bizanc. Rimska mornarica jih je nato porazila, vendar jim je uspelo pobegniti v Egejsko morje, kjer so pusto\xc5\xa1ili otoka Lemnos in Skiros, se prebili skozi Termopile in oplenili ve\xc4\x8d mest v ju\xc5\xbeni Gr\xc4\x8diji, med njimi tudi Atene, Korint, Argos, Olimpijo in Sparto. Atenska milica pod poveljstvom zgodovinarja Deksipa jih je nato potisnila proti severu, kjer jih je prestregla rimska vojska pod poveljstvom cesarja Galiena. Galien je s pomo\xc4\x8djo dalmatinske konjenice dosegel pomembno zmago ob reki Mesti na meji med Makedonijo in Trakijo. Goti so imeli pribli\xc5\xbeno 3.000 \xc5\xbertev. Po bitki so se za\xc4\x8deli Heruli pod Navlobatovim poveljstvom z Rimljani pogajati za mir._NEWLINE_Po Galienovem umoru v predmestju Milana poleti 268. v zaroti, ki so jo vodili njegovih visoki \xc4\x8dastniki, se je za cesarja razglasil Klavdij in odhitel v Rim, da bi vzpostavil svojo oblast. Po prihodu na prestol se je najprej spopadel z Alemani, ki so vdrli v Retijo in Italijo. Ko jih je v bitki pri Gardskem jezeru porazil, se je za\xc4\x8del ukvarjati z napadalci v balkanskih provincah._NEWLINE_Na vzhodu cesarstva se je medtem za\xc4\x8dela \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja pomorska invazija. Zdru\xc5\xbeena vojska Gotov (Grevtingov in Tervingov), Gepidov in Pevcinov, ki so jo ponovno vodili Heruli, se je zbrala na ustju Dnjestra. Historia Augusta in Zosim trdita, da je njihova vojske imela 2.000-6.000 ladij in 325.000 vojakov. \xc5\xa0tevilo je verjetno zelo pretirano, a kljub temu ka\xc5\xbee na zelo obse\xc5\xbeen napad. Ko vojski ni uspelo osvojiti nekaj mest na zahodni obali \xc4\x8crnega morja in ob Donavi (Tomi (Konstanca), Marcianopolis) so osvajalci napadli Bizanc in Hrizopol (\xc3\x9csk\xc3\xbcdar). Del njihovega ladjevja se je potopil, morda zaradi neizku\xc5\xa1enosti mornarjev pri plovbi skozi viharne tokove v Propontu, ali zato, ker ga je porazila rimska vojna mornarica. Ko so se prebili do Egejskega morja, je del gotskega ladjevja plenil po egejskih otokih vse do Krete, Rodosa in Cipra. Ladjevje je verjetno oplenilo tudi Trojo in Efez in poru\xc5\xa1ilo Artemidin tempelj, ki je bil eno od sedmih svetovnih \xc4\x8dudes anti\xc4\x8dnega sveta. Glavnina vojske, ki je medtem zgradila oblegovalne naprave in bila tik pred tem, da zavzame Solun in Kasandrijo, se je zaradi novic, da se jim pribli\xc5\xbeuje rimska vojska, umaknila v notranjost Balkana. Na umiku so oplenili Dober (verjetno Pajonijo) in Pelagonijo._NEWLINE_Ko so Goti izvedeli, da se jim pribli\xc5\xbeuje Klavdijeva vojska, so najprej poskusili napasti Italijo. Vojski sta se sre\xc4\x8dali pri Ni\xc5\xa1u, verjetno leta 269. Rimljani so hlinili pobeg in zvabili Gote v past. V bitki je bilo baje ubitih ali ujetih kak\xc5\xa1nih 50.000 Gotov, njihova baza Solun pa je bila uni\xc4\x8dena. Izgleda, da je odlo\xc4\x8dilni rimski napad vodil kasnej\xc5\xa1i cesar Avrelijan, ki je bil med vso Klavdijevo vladavino vrhovni poveljnik rimske konjenice. Nekaj pre\xc5\xbeivelih so naselili v cesarstvu, druge pa so vklju\xc4\x8dili v rimsko vojsko. Zmaga v bitki pri Ni\xc5\xa1u je zagotovila obstoj cesarstva za naslednjih nekaj stoletij. Po Klavdijevi smrti leta 270 je nekaj Gotov pod Kanabavdovim poveljstvom ponovno napadlo Rimsko cesarstvo. Cesar Avrelijan jih je porazil, vendar jim je prepustil Dakijo na drugem bregu Donave.\n_START_SECTION_\nGoti v Rimskem cesarstvu\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna vira podatkov za zgodovino Gotov sta Res Gestae Amijana Marcelina, ki omenja vpletenost Gotov v dr\xc5\xbeavljansko vojno med cesarjema Prokopijem in Valensom leta 365, gotsko begunsko krizo in upor leta 376-382, in Prokopijeva De bello gothico, ki opisuje gotsko vojno 535-552._NEWLINE_Leta 332 je cesar Konstantin dovolil Sarmatom, da se naselijo na severnem bregu Donave, da bi okrepili mejo cesarstva in ga branili pred napadi Gotov. V bojih je bilo ubitih domnevno 100.000 Gotov, kraljev sin Ariarik pa je bil ujet. Konstantin je po uporu sarmatskih su\xc5\xbenjev leta 334 evakuiral pribli\xc5\xbeno 300.000 Sarmatov s severnega brega Donave. Leta 335-336 je nadaljeval svoje pohode po Podonavju in premagal veliko gotskih plemen._NEWLINE_V 4. stoletju so se Grevtungi in Tervingi mo\xc4\x8dno romanizirali, predvsem zaradi trgovanja z Bizantinci, pa tudi zaradi \xc4\x8dlanstva v voja\xc5\xa1ki zvezi s sede\xc5\xbeem v Bizancu in jamstva za voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d. Poro\xc4\x8dila ka\xc5\xbeejo, da je Konstantin za obrambo Konstantinopla pripeljal 40.000 Gotov. Zaradi vedno slab\xc5\xa1e kakovosti rimskih vojakov so Germani sestavljali tudi ve\xc4\x8dino njegove pala\xc4\x8dne stra\xc5\xbee. _NEWLINE_V tem obdobju je Vulfila spreobrnil Gote v arijansko kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo.\n_START_SECTION_\nBegunci in osvajalci Rimskega cesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nPo Amijanu so v 370. letih za\xc4\x8deli v gotskih kraljestvih v Skitiji oblast prevzemati Huni. Njegovo trditev sta potrdila tudi Evnapij in kasneje Zosim. Gotski poglavar Fritigern se je zaradi pritiska Hunov leta 376 z delom Tervingov umaknil proti Vzhodnemu rimskemu cesarstvu in zaprosil cesarja Valensa za dovoljenje, da se s svojim ljudstvom naseli na ju\xc5\xbenem bregu Donave. Valens je njegovi pro\xc5\xa1nji ugodil in celo pomagal Gotom pri pre\xc4\x8dkanju reke, verjetno pri trdnjavi Durostorum. Preselitvi je sledilo pomanjkanje, ki je spro\xc5\xbeilo upor Gotov in nekaj tra\xc4\x8danskih plemen. Upor se je leta 376 spremenil v gotsko vojno, ki je trajala do leta 382. V bitki pri Odrinu leta 378 je bil Valens ubit._NEWLINE_V 5. stoletju so Goti ostali razdeljeni na Ostrogote in Vizigote. Obe plemeni sta bili med germanskimi ljudstvi, ki so se med preseljevanjem ljudstev udarila z Rimskim cesarstvom._NEWLINE_V poznem 6. stoletju so se Goti kot federati naselili v Mali Aziji. Njihovi potomci, ki so tvorili elitni bizantinski polk Optimati (Optimatoi), so tam \xc5\xbeiveli \xc5\xa1e v 8. stoletju. Kasneje so se ve\xc4\x8dinoma asimilirali, njihovo gotsko poreklo pa je kljub temu ostalo dobro znano. Letopisec Teofan Spovednik jih imenuje Gothograeci (Gotogrki).\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nGoti iz \xc4\x8dernjahovskega kulturnega prostora so pred vdorom Hunov izdelovali nakit, posodo in okrasne predmete v slogu, ki je bil pod mo\xc4\x8dnim vplivom gr\xc5\xa1kih in rimskih obrtnikov. Razvili so ve\xc4\x8dbarven slog zlatih izdelkov, tako da so v skovane celice vstavljali drage in poldrage kamne. Ta slog je imel na zahodnih germanskih ozemljih velik vpliv \xc5\xa1e v srednjem veku.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nGotski jezik je izumrl germanski jezik. Znan je predvsem iz Codexa Argenteus iz 6. stoletja, ki je kopija prevoda Svetega pisma iz 4. stoletja. Got\xc5\xa1\xc4\x8dina je edini vzhodnoevropski germanski jezik z znatnim \xc5\xa1tevilom dokumentov. Vsi ostali germanski jeziki, vklju\xc4\x8dno z burgund\xc5\xa1\xc4\x8dino in vandal\xc5\xa1\xc4\x8dino, so znani, \xc4\x8de sploh, samo iz lastnih imen, ki so se ohranila v zgodovinskih spisih, in izposojenk v drugih jezikih, na primer v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini in franco\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Got\xc5\xa1\xc4\x8dina je, tako kot drugi germanski jeziki, spadala v indoevropsko jezikovno dru\xc5\xbeino. Je dokazano najstarej\xc5\xa1i germanski jezik, vendar nima sodobnih potomcev. Najstarej\xc5\xa1i dokumenti v got\xc5\xa1\xc4\x8dini segajo v 4. stoletje. Jezik je bil od sredine 6. stoletja v zatonu, delno zaradi voja\xc5\xa1kih porazov Gotov v vojnah s Franki, eliminacije Gotov v Italiji in geografske izolacije. Gotski jezik se je najdlje ohranil na Iberskem polotoku, kjer je svojo vlogo cerkvenega jezika za\xc4\x8del izgubljati po letu 589, ko so Vizigoti prestopili v katolicizem. Kot doma\xc4\x8d pogovorni jezik se je na Iberskem polotoku uporabljal vse do 8. stoletja. Frankovski avtor Walafrid Strabo je zapisal, da so ga v spodnjem Podonavju in odro\xc4\x8dnih hribovskih podro\xc4\x8djih polotoka Krima govorili \xc5\xa1e na za\xc4\x8detku 9. stoletja (krimska got\xc5\xa1\xc4\x8dina). Gotskim podobni izrazi v kasnej\xc5\xa1ih dokumentih (po 9. stoletju) verjetno ne pripadajo istemu jeziku._NEWLINE_Got\xc5\xa1\xc4\x8dina je zaradi velikega \xc5\xa1tevila pisnih dokumentov zelo zanimiva za primerjalno jezikoslovje.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nGoti, sprva pogani, so v 4. stoletju postopoma prestopali v arijansko kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Spreobrnitev je bila posledica misijonarske dejavnosti \xc5\xa1kofa Vulfila, ki je zasnoval gotsko abecedo in v got\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel Sveto pismo. V 370. letih so arijanske Gote preganjali preostali poganski Tervingi._NEWLINE_Vizigotsko kraljestvo na Iberskem polotoku je v 7. stoletju prestopilo v katolicizem. Ostrogoti, kasneje tudi njihovi zadnji predstavniki Krimski Goti, so bili od 5. stoletja tesno povezani s Konstantinopelskim patriarhatom. V 9. stoletju so bili v celoti vklju\xc4\x8deni v Gotsko metropolijo.'