b'\n_START_ARTICLE_\nBelgijska voja\xc5\xa1nica, Ljubljana\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu 1. svetovne vojne je bil v letih 1918\xe2\x80\x931922 v voja\xc5\xa1nici izobra\xc5\xbeevalni zavod za slepe, sprva za oslepele vojne veterane, nato pa tudi za otroke. Istega leta pa so voja\xc5\xa1nico za svoj sede\xc5\xbe za\xc4\x8deli uporabljati tudi slovenski skavti. V tem \xc4\x8dasu je voja\xc5\xa1nica imela ime Kasarna vojvode Mi\xc5\xa1i\xc4\x87a._NEWLINE_Med 2. svetovno vojno je italijanski okupator voja\xc5\xa1nico (zaradi bli\xc5\xbeine \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje) uporabljal za osrednje zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de Ljubljan\xc4\x8danov, ki so jih poslali v internacijo._NEWLINE_Po vojni je voja\xc5\xa1nico prevzela JLA in jo preimenovala v Voja\xc5\xa1nico 4. julija. V voja\xc5\xa1nici je bilo name\xc5\xa1\xc4\x8deno poveljstvo JLA za Ljubljano in KOS. Tu so 1. junija 1988 v voja\xc5\xa1ki pripor dali Janeza Jan\xc5\xa1o._NEWLINE_Po osamosvojitvi Slovenije je sprva lastni\xc5\xa1tvo nad kompleksom prevzelo Ministrstvo za obrambo Republike Slovenije, nato pa sta leta 1994 lastni\xc5\xa1tvo prevzeli Mestna ob\xc4\x8dina Ljubljana in Ministrstvo za kulturo Republike Slovenije. Severni del (MOL) kompleksa je poznan kot Metelkova mesto, medtem ko se v ju\xc5\xbenem delu nahajajo razstavni prostori in depoji Narodnega muzeja, Slovenski etnografski muzej v dveh stavbah, sede\xc5\xbe Direktorata za kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino s knji\xc5\xbenico in dokumentacijskim centrom; del Zavoda za kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino Republike Slovenije,, Muzej sodobne umetnosti Metelkova ...\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nZgradbe voja\xc5\xa1nice so oblikovane v novorenesan\xc4\x8dnem slogu avstro-ogrskih javnih zgradb, na\xc4\x8drte je izdelal tedanji mestni arhitekt Adolf Wagner. Kompleks na severu meji na glavno \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo, na jugu na trg, ki ga je leta 1906 \xc5\xbeupan Hribar v spomin na narodnoprebudne zbore poimenoval Tabor. Kompleks so sestavljale zelo razli\xc4\x8dne stavbe tako po vi\xc5\xa1ini kot velikosti tlorisov, vse skladno s funkcijo. Zanimive so stavbe naju\xc5\xbenem delu (7 zgradb), ki obrobljajo veliko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in so bile namenjen vojakom, ob ulici Tabor je trinadstropna stavba, ki je bila namenjena \xc5\xa1tabu in druge. Te stavbe so podolgovatega tlorisa s \xc5\xa1ir\xc5\xa1im rizalitnim traktom na enem ali obeh robnih straneh. Zidane so iz kamna in opeke. Stropne konstrukcije nad kletjo in pritli\xc4\x8djem so ope\xc4\x8dni oboki, nad nadstropji so ponekod ope\xc4\x8dni oboki, ponekod so bili leseni stropi, nad zadnjim nadstropjem pa izklju\xc4\x8dno leseni stropi. Ponekod so oboki dopolnjeni z jeklenimi vezmi._NEWLINE_Za potrebe Narodnega muzeja Slovenije, ki je leta 1995 pridobil stavbo \xc5\xa1t. 25, je bila trieta\xc5\xbena stavba preoblikovana. Vse projekte te in drugih stavb kompleksa sta vodila arhitekta Samo in Gorazd Groleger (zmagovalec nate\xc4\x8daja) ter z njima Miroslav Kvas in drugi sodelavci. Gradbena dela so potekala med letoma 2004-2005. Izdelana je bila klet in prizidek, s \xc4\x8demer je muzej pridobil skoraj 4000 m2 prostorov. V kleti so depoji zaprtega tipa, v prizidku pa restavratorske delavnice. Druge povr\xc5\xa1ine pa so namenjene javnim programom. V prvem nadstropju je tudi multimedijska dvorana._NEWLINE_Del v katerem je danes Muzej sodobne umetnosti Metelkova je bil rekonstruiran po na\xc4\x8drtih arhitekturnega biroja Groleger arhitekti. Gre za eleganten spoj stare in sodobne arhitekture. Nova stavba je zasnovana po principu totalne instalacije, v katero obiskovalec vstopi kot na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de. Muzej se razprostira na dobrih 4500 m\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine, ki so poleg razstavne dejavnosti namenjene tudi dokumentaciji, knji\xc5\xbenici in restavratorski delavnici.'