b'\n_START_ARTICLE_\nRomanti\xc4\x8dna glasba\n_START_PARAGRAPH_\nRomanti\xc4\x8dna glasba je izraz, s katerim pojmujemo obdobje evropske klasi\xc4\x8dne glasbe med za\xc4\x8detkom 19. stoletja do okvirno prvega desetletja 20. stoletja, kot tudi glasbo, ki je komponirana v slogovnih okvirih tega obdobja._NEWLINE_Romanti\xc4\x8dna glasba je tesno povezana z gibanji v knji\xc5\xbeevnosti, umetnosti, filozofji tedanjega \xc4\x8dasa, \xc4\x8deprav se okvirne letnice, ki jih opredeljuje muzikolo\xc5\xa1ka znanost, ne ujemajo z obdobji drugih "romanti\xc4\x8dnih" umetnosti. Dana\xc5\xa1nja uporaba izraza romantika (npr. konotacija z ljubezenskim \xc4\x8dustvom) ni nujno povezana s tem obdobjem._NEWLINE_Romanti\xc4\x8dno glasbo glede na komponisti\xc4\x8dna sredstva delimo na zgodnjo, srednjo (visoko) in pozno romantiko; v 20. stoletju pa kot neoromantiko.\n_START_SECTION_\nRomanti\xc4\x8dna glasba\n_START_PARAGRAPH_\nPovezana je z romanti\xc4\x8dnimi gibanji v literaturi, likovni umetnosti in filozofiji, \xc4\x8deprav so v muzikologiji ozna\xc4\x8dbe za obdobja precej razli\xc4\x8dne od tistih v drugih umetnostih, ki za romanti\xc4\x8dno opredeljujejo obdobje od 1780 do 1840. Romanti\xc4\x8dno gibanje je temeljilo na prepri\xc4\x8danju, da vse resnice ni mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti iz preverljivih dejstev, da obstajajo nad\xc4\x8dutne resni\xc4\x8dnosti, ki jih lahko dose\xc5\xbeemo le preko \xc4\x8dustev, ob\xc4\x8dutij in intuicije. Romanti\xc4\x8dna glasba si je prizadevala, da bi ve\xc4\x8dji pomen dala \xc4\x8dustvenemu izrazu in da bi mogla opisati te globlje resnice, ob tem pa bi ohranila ali celo raz\xc5\xa1irila formalne strukture obdobja klasicizma._NEWLINE_Vsakdanja raba izraza romanti\xc4\x8dna glasba velja za glasbo, ki naj vzbudi mehko in zasanjano vzdu\xc5\xa1je. Ta raba ima svoje korenine v pomenu besede romanti\xc4\x8den, ki se je uveljavil v tem obdobju, toda ta opis ne velja za vsa dela, ki so bila napisana v obdobju romantike. Ravno nasprotno; glasba, ki je romanti\xc4\x8dna v dana\xc5\xa1nji vsakdanji rabi (v povezavi s \xc4\x8dustvom ljubezni) ni nujno povezana z obdobjem romantike._NEWLINE_Glabeni teoretiki romantike so vpeljali pojem tonalitete, s katerim so opisali harmoni\xc4\x8dni slovar, podedovan od baroka in klasicizma. Skladatelji obdobja romantike so posku\xc5\xa1ali zliti harmoni\xc4\x8dne strukture, ki so jih uporabljali mojstri prej\xc5\xa1njih obdobji, kakor na primer Bach, Haydn, Mozart in Beethoven, z novimi kromatskimi inovacijami, da bi tako dosegli mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i tok in nasprotja in da bi ugodili zahtevam dalj\xc5\xa1ih del. Skladatelji, kot npr. Beethoven in kasneje Richard Wagner so raz\xc5\xa1irili harmoni\xc4\x8dni jezik z nikoli prej uporabljenimi akordi ali izvirnimi variantami akordov._NEWLINE_Nekateri romanti\xc4\x8dni skladatelji so povezali glasbo s poezijo in njenimi visoko \xc4\x8dustvenimi ter pripovednimi strukturami, ko so ustvarjali bolj sistemati\xc4\x8dno bazo za skladanje in izvajanje koncertne glasbe. Glasbeni teoretiki romantike so prej\xc5\xa1nje glasbene oblike sistematizirali (npr. sonatno obliko), medtem ko so jih skladatelji raz\xc5\xa1irili. Bolj so se osredoto\xc4\x8dili na melodije in teme, \xc4\x8demur je sledila eksplozija skladanja pesmi. Pove\xc4\x8dana vrednost melodije se je odra\xc5\xbeala v vedno ve\xc4\x8dji uporabi cikli\xc4\x8dne oblike, ki je postala pomemben dejavnik poenotenja za nekatera dalj\xc5\xa1a dela, ki so v tem obdobju postala obi\xc4\x8dajna._NEWLINE_Ve\xc4\x8dja harmoni\xc4\x8dna paleta in tok, dalj\xc5\xa1e melodije, poeti\xc4\x8dnost kot podlaga za izraznost in uporaba literarnih navdihov so bili prisotni \xc5\xbee pred obdobjem romantike. Vendar so jih nekateri skladatelji tega obdobja sprejeli za glavni pogon glasbe same. Na romanti\xc4\x8dne skladatelje so vplivale tudi nekatere tehnolo\xc5\xa1ke prednosti, kamor spada pove\xc4\x8danje obsega in mo\xc4\x8di klavirja in izbolj\xc5\xa1ane kromatske sposobnosti in ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo instrumentov v orkestru._NEWLINE_V pozni romantiki je bil najbolj znan Peter Ilji\xc4\x8d \xc4\x8cajkovski, pisal je predvsem glasbo za balet kot na primer njegovo verjetno najbolj znano delo Hresta\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nRomanti\xc4\x8dna opera\n_START_PARAGRAPH_\nV operi je bila razmejitev vlog, ki se je uveljavila v klasi\xc4\x8dni in baro\xc4\x8dni operi, bolj svobodno uporabljena. Do uprizoritve Wagnerjevih oper je arije, recitative, zbore in dele, ki jih izvaja orkester, te\xc5\xbeko natan\xc4\x8dno razlo\xc4\x8diti. Posledica opustitve kastratov je prestavitev glavnega junaka v tenor. Zbor ima pogostokrat pomembnej\xc5\xa1o vlogo._NEWLINE_Proti koncu romantike \xc5\xa1e zlasti v Italiji postane popularna veristi\xc4\x8dna opera. Raje kot zgodovinske in mitolo\xc5\xa1ke teme opisuje realisti\xc4\x8dne, \xc5\xbeivljenjske teme in like. Gibanju je sledila Francija z operami, kakr\xc5\xa1na je Bizetova Carmen.\n_START_SECTION_\nNacionalizem\n_START_PARAGRAPH_\nPrecej romanti\xc4\x8dnih skladateljev je pisalo nacionalisti\xc4\x8dno glasbo. Bed\xc5\x99ich Smetana (Vltava) je npr. znan po tem, da je pri komponiranju uporabljal ritme in teme iz \xc4\x8de\xc5\xa1kih ljudskih plesov in pesmi. Ko je v poznem 19. stoletju Jan Sibelius napisal glasbo, ki temelji na finskem epu Kalevala, je njegovo delo Finlandia postalo simbol finskega nacionalizma.\n_START_SECTION_\nInstrumenti in lestvice\n_START_PARAGRAPH_\nObseg in uporaba instrumentov sta sledila tehnolo\xc5\xa1kim prednostim, ki so se pojavile med obdobjem romantike. Skladatelji so uporabljali nove zmo\xc5\xbenosti instrumentov v do tedaj nepredstavljivih zasedbah orkestrov. Dela nekaterih skladateljev so zahtevala veliko ve\xc4\x8dje simfoni\xc4\x8dne orkestre in instrumente, ki so bili do tedaj redkost, so za\xc4\x8deli uporabljati bolj pogosto. Mahlerjeva 8. simfonija, znana kot Simfonija tiso\xc4\x8dev, ker je zahtevala ogromno zborovsko in orkestralno zasedbo, da so jo lahko izvedli._NEWLINE_Prav tako so postala sprejemljiva veliko dalj\xc5\xa1a dela. Tipi\xc4\x8dna Haydnova ali Mozartova simfonija traja 20\xe2\x80\x9325 minut. Beethovnova 3. simfonija traja ve\xc4\x8d kot 45 minut, najdalj\xc5\xa1e romanti\xc4\x8dne simfonije pa tudi precej ve\xc4\x8d kot eno uro._NEWLINE_Obdobje romantike je tudi obdobje vedno ve\xc4\x8djega razvoja vloge instrumentalnega virtuoza. Violinist Niccolo Paganini je bil ena od glasbenih zvezd zgodnjega 19. stoletja. Liszt je bil ob svojih skladateljskih sposobnostih tudi zelo popularen in vpliven pianist. Virtuoz, ki je vodil orkester, je bil za poslu\xc5\xa1alstvo velika atrakcija._NEWLINE_Pred obdobjem romantike je bilo obdobje klasicizma, temu pa je sledilo obdobje moderne glasbe.'