b'\n_START_ARTICLE_\nJurij Haulik\n_START_SECTION_\nMladost in cerkvene slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nJurij Haulik je bil rojen oziroma kr\xc5\xa1\xc4\x8den 20. aprila 1788 v Trnavi v kraljevini Ogrski na dana\xc5\xa1njem Slova\xc5\xa1kem . O\xc4\x8de Jurij je bil upravnik na imetju ostrogonske nad\xc5\xa1kofije, kjer je kot vajenec tudi on delal; materi pa je bilo ime Klara rojena Rapkay. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Ostrogonu in Trnavi, kjer so ga sprejeli v semeni\xc5\xa1\xc4\x8de 1805, ko je dosegel predpisano starost. \xc5\xa0tudije je nadaljeval kot gojenec Pazmaneuma na Dunajski univerzi. 3. decembra 1810 je prejel diakonsko posve\xc4\x8denje, a 18. aprila 1811 ga je posvetil za duhovnika nitrski \xc5\xa1kof Jo\xc5\xbeef Kluch (1808-1826). Najprej je bil pet let kaplan v Kom\xc3\xa1rnem. Deloval je tudi kot arhivar, zapisnikar in tajnikov namestnik v namestni\xc5\xa1tvu Ostogonske nad\xc5\xa1kofije v Budimu 1814-1820. 1819 je dosegel v Pe\xc5\xa1ti doktorat iz bogoslovja. Nad\xc5\xa1kof Aleksander Rudnay ga je sprejel za zapisnikarja na Nad\xc5\xa1kofiji ter svojega tajnika. S 37 leti je postal kanonik ostrogonskega kapitlja. Bil je izredno nadarjen \xe2\x80\x93 govoril je sedem jezikov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kof in kardinal\n_START_PARAGRAPH_\n1830. je postal pri\xc5\xa1tinski naslovni \xc5\xa1kof, dvorni svetnik Ogrskega namestni\xc5\xa1kega sveta v Pe\xc5\xa1ti in svetnik Ogrske dvorne pisarne na Dunaju, a 1832 veliki pro\xc5\xa1t zagreba\xc5\xa1kega kapitlje z bivali\xc5\xa1\xc4\x8dem na Dunaju. 11. maja 1837 ga je cesar Ferdinand imenoval, 2. oktobra 1837 pa pape\xc5\xbe Gregor potrdil za zagreb\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa; \xc5\xa1kofovsko posve\xc4\x8denje je prejel na Dunaju 10. decembra 1837, ko je bil glavni posve\xc4\x8devalec Lodovico Altieri, naslovni efe\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof in avstrijski nuncij; v Zagrebu je bil ume\xc5\xa1\xc4\x8den 6. januarja 1838, ko je postal tudi cesarski svetovalec._NEWLINE_Zanimivo je, da je bil po narodnosti Slovak; \xc4\x8deprav je bil torej tujec, je gojil prijateljska \xc4\x8dustva do hrva\xc5\xa1kega ljudstva. Pri tem ne smemo zanemariti dejstva, da so bili Slovaki v tistem \xc4\x8dasu v prav podobnem polo\xc5\xbeaju kot Hrvatje znotraj Avstrijskega cesarstva. Haulik se je, na primer, upiral uvajanju mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dine na Hrva\xc5\xa1ko, a podpiral vpeljavo hrva\xc5\xa1\xc4\x8dine na rova\xc5\xa1 latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Pri nastopu slu\xc5\xbebe zagreb\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa 6. januarja 1838 je v zagreb\xc5\xa1ki stolnici slovesno izjavil duhovnikom in vernikom:_NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xbbProsim vas in rotim, da me imate za svojega in za tistega, ki va\xc5\xa1o domovino smatra za svojo domovino.\xc2\xab_NEWLINE_Za sebe in svoje brate je 1843 pridobil plemstvo z naslovom \xc2\xbbde V\xc3\xa1rallya\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbVaraljski\xc2\xab._NEWLINE_\xc5\xbde od 1839. pa vse do 1847. je na ogrskih in hrva\xc5\xa1kih zasedanjih zahteval, naj postane zagreb\xc5\xa1ka \xc5\xa1kofija nad\xc5\xa1kofija; tako bi vse \xc5\xa1kofije v Banski Hrva\xc5\xa1ki bile zdru\xc5\xbeene v eno cerkveno pokrajino, metropolijo. 25. marca 1848. Se je\xc2\xa0\xc2\xbbnarodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina\xc2\xab\xc2\xa0v Zahtevah ljudstva (Zahtijevanja naroda) v 30 to\xc4\x8dkah vtikala tudi v \xc4\x8disto cerkvene zadeve in zahtevala, da morajo najvi\xc5\xa1e cerkvene slu\xc5\xbebe opravljati le doma\xc4\x8dini in da naj se ukine duhovni\xc5\xa1ki celibat. V Saboru so ga liberalci obto\xc5\xbeevali za\xc2\xa0\xc2\xbbjezuitizem\xc2\xab, ker je razpustil semeni\xc5\xa1\xc4\x8de zaradi nediscipline \xc5\xa1tudentov. 1849. je osnoval Zagreba\xc4\x8dki katoli\xc4\x8dki list z nalogo, da se zoperstavi liberalni duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini in postane sredstvo katoli\xc5\xa1ke obnove._NEWLINE__NEWLINE_Hrva\xc5\xa1ki sabor je na njegovo pobudo \xc5\xbee 1845 sprejel zahtevo, da dobi Hrva\xc5\xa1ka samostojno cerkveno ureditev. Pobudo je podprl kon\xc4\x8dno novi ban Josip Jela\xc4\x8di\xc4\x87; tako je s privolitvijo cesarja Franca Jo\xc5\xbeefa je Pij IX. s pape\xc5\xa1ko bulo \xc2\xbbUbi primum placuit\xc2\xab povzdignil zagreb\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofijo v nad\xc5\xa1kofijo. _NEWLINE_S to listino z dne 11. decembra 1852, ko je pape\xc5\xbe torej povzdignil zagreb\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofijo v nad\xc5\xa1kofijo ter je on postal prvi nad\xc5\xa1kof in metropolit zagreb\xc5\xa1ke cerkvene pokrajine, se je tako Hrva\xc5\xa1ka (v tedanjem obsegu) in Slavonija osamosvojila od ogrske, kalo\xc5\xa1ke metropolije. 16. junija 1856 ga je pape\xc5\xbe imenoval za kardinala, 19. marca 1857 pa ga je umestil za kardinala-duhovnika pri Santi Quirico e Giultta.\n_START_SECTION_\nPomlad narodov in nova dr\xc5\xbeavna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nCesar Ferdinand je dolo\xc4\x8dil, da naj za svojega naslednika na banskem sede\xc5\xbeu umesti bana Jela\xc4\x8di\xc4\x87a osebno on. Haulik je bil tedaj slu\xc5\xbebeno odsoten iz Zagreba in se mu niti ni mudilo z vrnitvijo med razburjene Hrvate; Gaj mu je dal namre\xc4\x8d\xc2\xa0\xc2\xbbv imenu ljudstva\xc2\xab\xc2\xa0na Dunaj sporo\xc4\x8diti, naj se kot tujec ne vra\xc4\x8da ve\xc4\x8d v Zagreb. Sabor je nasprotno cesarjevi dolo\xc4\x8dbi povabil na umestitev samorazgla\xc5\xa1enega novega srbskega patriarha Raja\xc4\x8di\xc4\x87a, ki je vabilo rad sprejel. V zvezi s tem je pisal Haulik 6. junija 1848 prijatelju Vinku Tekelfluszu, da ne ostaja na Dunaju toliko zaradi slabega zdravja, kakor zaradi nevarnosti, da bi \xc5\xa1e prispeval k nemirom. Ve\xc4\x8dina prebivalstva sicer ni bila po njegovem mnenju tako sovra\xc5\xbeno razpolo\xc5\xbeena kot Gaj in liberalni krogi, ampak bi se polo\xc5\xbeaj lahko za hip obrnil, \xc4\x8de bi v \xc4\x8demerkoli nasprotoval Jela\xc4\x8di\xc4\x87u, ki je u\xc5\xbeival neomejeno zaupanje ljudstva. Poleg tega so dali prvo mesto do bana na Saboru karlov\xc5\xa1kemu pravoslavnemu metropolitu, ker je bila vsekakor huda \xc5\xbealitev za zagreb\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa in katoli\xc5\xa1ko duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino. Poleg tega pa se je spretno skliceval tudi na svoje slabo znanje hrva\xc5\xa1\xc4\x8dine in je bil pripravljen dati odpoved na polo\xc5\xbeaj; kljub prekucu\xc5\xa1kemu vrenju pa se je pozneje le premislil in se vrnil na svoj \xc5\xa1kofijski sede\xc5\xbe._NEWLINE__NEWLINE_Zanimivo, da se iz tehtnih razlogov - ker je v Habsbur\xc5\xbeanih videl najbolj\xc5\xa1e jamstvo za ohranitev zahodne civilizacije - ni ogreval niti za panslavizem niti za jugoslovanstvo. Glede tega je pri\xc5\xa1el navzkri\xc5\xbe ne le z Gajem in Jela\xc4\x8di\xc4\x87em, ampak tudi s Strossmayerjem. Z naslonitvijo na Dunaj je upal, da bo uspel zdru\xc5\xbeiti v cerkveno enoto ne le Bansko Hrva\xc5\xa1ko in Slavonijo, ampak tudi Vojno krajino in Dalmacijo. Takole - skoraj prero\xc5\xa1ko _ razlaga 1861 svoj pogled na prihodnjo dr\xc5\xbeavno ureditev, zaradi \xc4\x8desar so ga imeli nekateri krogi za dunajskeg agenta in narodnega sovra\xc5\xbenika:_NEWLINE_Obstajajo ljudje, ki si veliko obljubljajo od zdru\xc5\xbeenja jugoslovanskih narodov. Po mojem prepri\xc4\x8danju je gotovo, da se tako pomeben preokret stvari ne bo mogel zgoditi brez prelivanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke krvi in drugih mnogo\xc5\xa1tevilnih nadlog, a tudi ne brez vpliva evropskih velesil, poimence francoske, ruske in angle\xc5\xa1ke. Kdo bi kon\xc4\x8dno mogel zatrditi, da bo na\xc5\xa1o domovino s tako veliko spremembo doletela ve\xc4\x8dja svoboda, ali da bo sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1a, kot je bila skozi toliko vekov svojega zedinjenja z avstrijskim cesarstvom? Jaz vsaj po du\xc5\xa1i ne bi hotel za to jam\xc4\x8diti.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Glede komunizma pa je menil, da ni sprejemljiv zlasti zato, ker zanika osebno lastnino:_NEWLINE_\xc4\x8clove\xc5\xa1ki razum kli\xc4\x8de z zvonkim glasom, da je pravica do lastnine \xc5\xbeivljenjska pravica \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe. \xc4\x8ce bi jo ukinili ali z goljufivim rovarjenjem odvzeli, glejte z enim mahom spodsekano vso gospodarsko in umetni\xc5\xa1ko dejavnost; zavrto je vse tekmovanje k izpopolnitvi telesnih in du\xc5\xa1evnih sil, izgine najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e gibalo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega delovanja. Komunizem, ki ni drugo kot zanikanje te pravice do lastnine, bi zavil vrat ne le politi\xc4\x8dnemu, ampak tudi dru\xc5\xbebenemu \xc4\x8dlove\xc5\xa1kemu \xc5\xbeivljenju; bil bi prav poguba naroda.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nSvoje duhovnike je \xc5\xbee 1839 spodbujal, naj odpirajo \xc5\xa1ole, nadzirajo njihovo delo in v njih pou\xc4\x8dujejo verouk._NEWLINE__NEWLINE_Za \xc4\x8dasa njegovega \xc5\xa1kofovanja so zgradile z njegovo podporo v Zagrebu samostan redovne sestre, ki so dobile ime zagreb\xc5\xa1ke usmiljenke. Kot prijatelj jezuitov jih je vabil v Zagreb, da bi vodili ljudske misijone; zaupal jim je nad\xc5\xa1kofijsko ubo\xc5\xbenico v Po\xc5\xbeegi ter utemeljil podporno nadarbino za odpiranje njihove hi\xc5\xa1e v Zagrebu. Skrbel je tudi za dru\xc5\xa1tva, ki so skrbela za vzgojo mladine - zlasti vajencev - in otrok. Spodbudil je ustanovitev gospodarskih, obrtni\xc5\xa1kih dru\xc5\xa1tev in dru\xc5\xbebe \xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti; postal je pokrovitelj Glasbenega dru\xc5\xa1tva (danes Hrvatski glazbeni zavod). 1868 je osnoval\xc2\xa0\xc2\xbbKnji\xc5\xbeevno dru\xc5\xa1tvo Sv. Jeronima\xc2\xab, ki deluje \xc5\xa1e danes._NEWLINE__NEWLINE_Dejavno je sodeloval tudi v politiki: dvakrat je bil banski namestnik, \xc4\x8dlan Sabora in Samostalne stranke, kjer je skoraj osamljen zagovarjal povezavo z Dunajem namesto z Budimpe\xc5\xa1to ali Beogradom._NEWLINE__NEWLINE_Haulik je dal urediti park Maksimir, ki je po njem dobil ime\xc2\xa0\xc2\xbbJurjaves\xc2\xab. Nabavil je velike Walckerjeve orgle v Ludwigsburgu za stolnico ter dal postaviti nov oltar. Prijel je celo vrsto \xc4\x8dastnih naslovov in odli\xc4\x8dij.\n_START_SECTION_\nSmrt in grobnica\n_START_PARAGRAPH_\nKardinal Jurij Haulik je umrl v Zagrebu dne 11. maja 1869, takrat Avstro-Ogrska, danes Hrva\xc5\xa1ka; star je bil 82 let, 58 let duhovnik in 32 let \xc5\xa1kof. Pokopan je v Zagreb\xc5\xa1ki stolnici in sicer v sevrni ladji zagreb\xc5\xa1ke katedrale, poleg oltarja sv. Ladislava.\n_START_SECTION_\nSpomin\n_START_PARAGRAPH_\nPoprsje v zagreb\xc5\xa1ki stolnici je izoblikoval 1887 kipar Ivan Rendi\xc4\x87 (1849-1932), njegove portrete pa naslikal podobar Ivan Zasche (1825-1863). _NEWLINE_Po kardinalu Hauliku se imenuje v Zagrebu\xc2\xa0\xc2\xbbHaulikova ulica\xc2\xab. Dr\xc5\xbeavljanska pobuda pa je za\xc4\x8dela gibanje, da bi trgu pred gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki ga imajo za enega najlep\xc5\xa1ih zagreb\xc5\xa1kih trgov, spremenil ime iz \xc2\xbbTrg mar\xc5\xa1ala Tita\xc2\xab v \xc2\xbbTrg kardinala Haulika\xc2\xab. _NEWLINE_V okviru obele\xc5\xbeevanja 130-letnice smrti prvega zagreb\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa pa so se odvijale velike slovenosti v petek 12. junija 1999 na trgu sv. Mikula\xc5\xa1a v Trnavi na Slova\xc5\xa1kem pred obnovljeno spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do na njegovi rojstni hi\xc5\xa1i, kjer je vse goste slovesnosti pozdravil trnavski \xc5\xbeupna \xc5\xa0tefan Bo\xc5\xa1njak. Plo\xc5\xa1\xc4\x8do je postavilo Hrva\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevno dru\xc5\xa1tvo sv. Hieronima iz Zagreba 1929. Popoldne so na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du Dru\xc5\xa1tva sv. Vojteha v Trnavi odkrili doprsni kip kardinalu Juriju Hauliku, delo hrva\xc5\xa1kega kiparja Star\xc4\x8devi\xc4\x87a, kar je udejanjil ravnatelj Hrva\xc5\xa1kega knji\xc5\xbeevnega dru\xc5\xa1tva sv. Hieronima iz Zagreba profesor Radovan Grgec. Med gosti sta bila tudi zagreb\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Josip Bozani\xc4\x87 ter bratislavsko-trnavski nad\xc5\xa1kof Jan Sokol. _NEWLINE_28. januarja 1999 pa je slova\xc5\xa1ka po\xc5\xa1ta izdala spominsko znamko v \xc4\x8dast kardinalu Hauliku za 4 krone v nakladi 1140000 kosov. Na njej je prikazan v kardinalski obleki.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo politi\xc4\x8dno delovanje so vodili verski nagibi. \xc5\xbdelel je izpeljati sredi revolucionarnega vrenja katoli\xc5\xa1ko obnovo v duhu dunajskega apostola Klemena Dvor\xc5\xbeaka. Redkokdo ga je res razumel in so ga ocenjevali zelo razli\xc4\x8dno:_NEWLINE__NEWLINE_Polo\xc5\xbeaj zagreb\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa je bil povezan tudi s politi\xc4\x8dno vlogo, zlasti ko je 1845 postal banov namestnik. \xc5\xbde tedaj se je jasno nagibal k ilirski stranki, pozneje pa sta Jela\xc4\x8di\xc4\x87 in dvor v \xc4\x8dasu Pomladi narodov na\xc5\xa1la v njem pripravno sredstvo. Tedaj se je zgodilo, da mu je vstajni\xc5\xa1ka mad\xc5\xbearska vlada zasegla njegova banatska posestva. Na zasedanju sabora 1861 je svetoval, naj Hrvatje po\xc5\xa1ljejo poslance v dunajski parlament (Reichsrath). Njegov spomin ohranjajo v Zagrebu \xc5\xa1tevilne cerkvene in dobrodelne ustanove. _NEWLINE_O njem moremo skratka re\xc4\x8di, da je deloval na duhovnem, politi\xc4\x8dnem, kulturnem, prosvetnem, gospodarskem in karitativnem podro\xc4\x8dju z nespornimi zaslugami. Bil je vrh vsega navdu\xc5\xa1en narodnjak in mu pripisujejo izrek:_NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xbbRojen sem kakor Slovak, a umrl bom kot Hrvat.\xc2\xab\xc2\xa0'