b'\n_START_ARTICLE_\nTon\xc4\x8dka \xc4\x8ce\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAntonija \xc4\x8ce\xc4\x8d se je rodila v rudarskem mestu rudarski dru\xc5\xbeini, kar je zaznamovalo njeno politi\xc4\x8dno prodelavsko usmerjenost. Po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli se je vpisala na administrativni te\xc4\x8daj in se po prvi svetovni vojni zaposlila pri trboveljskih delavskih organizacijah. \xc5\xbde leta 1920 se je pridru\xc5\xbeila Komunisti\xc4\x8dni partiji Jugoslavije in tam opravljala razli\xc4\x8dne naloge, predvsem na kulturnem podro\xc4\x8dju. Leta 1924 je bila po spopadu z Orjuno, v katerem je sodelovala, v Celju obsojena na zaporno kazen. Po prestani kazni se je preselila v Ljubljano, kjer se je za kratek \xc4\x8das zaposlila. Leta 1929 jo je partija poslala na \xc5\xa1olanje v Sovjetsko zvezo, kjer je \xc5\xa1e naprej delovala kot aktivistka KPJ. Po vrnitvi v Jugoslavijo so jo zaradi njenega politi\xc4\x8dnega delovanja leta 1937 zaprli. Zaradi policijskega nadzora je \xc5\xbee leta 1940 od\xc5\xa1la v ilegalo._NEWLINE_Po okupaciji Jugoslavije leta 1941 je postala \xc4\x8dlanica Revirske \xc4\x8dete in sekretarka OkK KPS za Zagorje. V jeseni 1941 je po razbitju Revirske \xc4\x8dete postala in\xc5\xa1truktorka partijskega kadra v celjskem okro\xc5\xbeju. Spomladi 1942 je ob ustanovitvi kozjanskega okro\xc5\xbeja postala prva sekretarka Obmo\xc4\x8dnega komiteja Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije. Pri svojem delu je tesno sodelovala s Kozjansko \xc4\x8deto pri \xc5\xa1irjenju in organizaciji Osvobodilne fronte. Te naloge je opravljala do konca avgusta 1942, ko jo je izsledil Gestapo in jo po kraj\xc5\xa1em spopadu pri Topolovem ranjeno zajel._NEWLINE_Ton\xc4\x8dka \xc4\x8ce\xc4\x8d, s partizanskim imenom Roza je pod nadzorom nem\xc5\xa1ke policije okrevala v bolni\xc5\xa1nici v Bre\xc5\xbeicah, nato pa so jo zaprli v zloglasne zapore Stari pisker v Celju. Med prestajanjem kazni so jo ve\xc4\x8d tednov zasli\xc5\xa1evali in mu\xc4\x8dili v Celju, Mariboru, na gradu Borlu in nato spet v Celju. Po borbi Veli\xc4\x8dkove \xc4\x8dete Savinjskega bataljona z nem\xc5\xa1kimi enotami, ki se je zgodila 7. novembra 1942 na Dobrovljah so Nemci v Celju v poduk simpatizerjev osvobodilnega gibanja javno sramotili \xc5\xbeive in mrtve partizane. Med razstavljenimi\xc2\xa0\xc2\xbbbanditi\xc2\xab\xc2\xa0je bila tudi Ton\xc4\x8dka \xc4\x8ce\xc4\x8d, ki so ji pred celjskim Narodnim domom okoli vratu obesili sramotilni napis._NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 1943 so jo premestili v Auschwitz, kjer so jo umorili v plinski celici.'