b'\n_START_ARTICLE_\nTujec (roman)\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi del_NEWLINE_Meursault, mlad uslu\xc5\xbebenec v al\xc5\xbeirskem mestu Orana, je prejel telegram iz hiralnice, da mu je umrla mati. Telegram je napisan zelo na kratko, tako da se iz njega ne da razbrati, kdaj je njegova mati sploh umrla. Meursault se je takoj za\xc4\x8del pripravljati na dolgo pot do hiralnice v mestecu Marengo. V slu\xc5\xbebi je prosil \xc5\xa1efa za dva dni dopusta, za katera je vedel, da mu jih ne bo mogel odre\xc4\x8di. Od\xc5\xa1el je \xc5\xa1e na kosilo v restavracijo pri Celestu, kamor je po navadi zahajal. Celest je bil njegov prijatelj in ga je prijateljsko bodril in tola\xc5\xbeil. Nato je Meursault od\xc5\xa1el \xc5\xa1e k Emmanuelu, da bi ga prosil za \xc4\x8drno kravato in \xc5\xbealni trak. Po vseh teh opravkih se mu je \xc5\xbee po\xc5\xa1teno mudilo na avtobus, tako da je moral te\xc4\x8di, \xc4\x8de ga je hotel ujeti. Od tega teka in mo\xc4\x8dne vro\xc4\x8dine je bil kar malo omoti\xc4\x8den, tako da je na avtobusu zaspal. Ko se je vo\xc5\xbenja kon\xc4\x8dala je moral prepe\xc5\xa1a\xc4\x8diti \xc5\xa1e dva kilometra do hiralnice. Tam se je najprej seznanil z vratarjem. Po dolgem \xc4\x8dakanju ga je le sprejel ravnatelj. Izrekel mu je so\xc5\xbealje, nato pa sta se zapletla v pogovor. Ravnatelj mu je povedal, da je \xc5\xbee poskrbel za vse okoli pogreba in da so njegovo mater \xc5\xbee odpeljali v njihovo majhno mrtva\xc5\xa1nico, da nebi preve\xc4\x8d vznemirjali drugih stanovalcev. V hiralnici je Meursault opazil, da je krsta \xc5\xbee zaprta. Pristopil je vratar in ga vpra\xc5\xa1al, \xc4\x8de bi rad \xc5\xa1e poslednji\xc4\x8d videl mater, a je odvrnil, da ne. Meursault se je usedel poleg krste, vratar pa nasproti njega. Nekaj \xc4\x8dasa sta se pogovarjala, na Meursaultovo pobudo pokadila cigareto in spila belo kavo, ki jo je ponudil vratar. Nato je vratar razpostavil \xc5\xa1e ostale sede\xc5\xbee, ker so za\xc4\x8deli prihajati materini prijatelji iz hiralnice. Kar na enkrat je bila vsa soba polna in tako so bedeli pri truplu do jutra. Zjutraj so pri\xc5\xa1li pogrebci, zaprli krsto in jo polo\xc5\xbeili na mrtva\xc5\xa1ki voz. Za pogrebom so \xc5\xa1li pa samo Meursault, ravnatelj hiralnice, neka medicinska sestra in najbolj\xc5\xa1i prijatelj pokojnice. Pot do pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da je bila dolga in mu\xc4\x8dna, kajti sonce je mo\xc4\x8dno pripekalo. Morali so paziti na tudi na hitrost hoje, da nebi dobili son\xc4\x8darice. Po pogrebu je Meursault takoj od\xc5\xa1el domov. Domov je pri\xc5\xa1el ves izmu\xc4\x8den, zato je takoj zaspal. Drugi dan si je za\xc5\xbeelel morja. Od\xc5\xa1el je na pla\xc5\xbeo, kjer je sre\xc4\x8dal svojo prijatelico Marijo, ki si jo je nekdaj po\xc5\xbeelel. Cel dopoldan je pre\xc5\xbeivel v vodi z njo. Ko se je zve\xc4\x8derilo, sta skupaj od\xc5\xa1la v kino in si ogledala neko komedijo. No\xc4\x8d sta pre\xc5\xbeivela v Meursaultovem stanovanju. Drugi dan je Meursault sre\xc4\x8dal na stopni\xc5\xa1\xc4\x8du sostanovalca Raymonda, ta ga je povabil k sebi, da bi skupaj kosila. Med obedom ga je Raymond prosil, \xc4\x8de mu napi\xc5\xa1e neko pismo, s katerim bi se ma\xc5\xa1\xc4\x8deval svoji ljubici, za katero je mislil, da ga vara. Meursault mu je ustregel in mu napisal pismo, ki je Raymondu zelo ugajalo. Raymondova ljubica se je odzvala na pismo in ga obiskala, Meursault je s svojega stanovanja sli\xc5\xa1al, kako Raymond tepe svojo ljubico in jo kaznuje za domnevno prevaro. Pri\xc5\xa1la je policija in pozvala Raymonda na komisariat, kjer mu je bil Meursault za pri\xc4\x8do. Kasneje so se Raymond, Meursault in Marija zmenili, da se bodo \xc5\xa1li skupaj kopat k Raymondovem prijatelju Massonu. Ko so odhajali od doma, so videli, da jih opazujejo Arabci, med njimi je bil tudi brat Raymondove ljubice. Po kopanju na pla\xc5\xbei so postali la\xc4\x8dni, obedovali so pri Massonu. Po jedi sta dekleti pospravljali, Raymond, Meursault in Masson pa so od\xc5\xa1li na sprehod po sipinah. A kmalu so naleteli na te\xc5\xbeave, na pla\xc5\xbei sta jih \xc4\x8dakala dva Arabca. Raymond je vedel, da bo pri\xc5\xa1lo do pretepa, zato je prijateljema rekel, na se pripravita. Pretep se je za\xc4\x8del, a kmalu je eden od Arabcev potegnil no\xc5\xbe in Raymonda zabodel v roko. Meursault in Masson sta Raymondu pomagala do hi\xc5\xa1e. Masson in Raymond sta nato \xc5\xa1la k zdravniku obvezat rane. Ko se je Raymond vrnil in si opomogel, je spet od\xc5\xa1el na pla\xc5\xbeo, za njim je stekel tudi Meursault. Videl je, da Raymond nekaj namerava. \xc5\xa0el je z njim nazaj do Arabcev. Tam je Raymond naperil revolver v enega od njiju. Meursault ga je prepri\xc4\x8dal, da naj raje da njemu revolver, on pa bo pazil na drugega Arabca, medtem ko Raymond z ljubi\xc4\x8dinim bratom obra\xc4\x8duna s pestmi. Raymond je prepustil revolver Meursaultu, nato pa sta Arabca pobegnila za skale. Vrnila sta se do hi\xc5\xa1e. Preden sta vstopila, je se je Meursault premislil, saj se mu ni ljubilo iti po stopnicah v stanovanje in potem \xc5\xa1e pogovarjati z \xc5\xbeenskama. Odlo\xc4\x8dil se je, da se vrne na pla\xc5\xbeo. Hotel je iti do studenca za skalo, kjer sta se prej nahajala Arabca. Ko pa je pri\xc5\xa1el do tam, je videl, da se je eden od Arabcev vrnil. Ustavil se je in \xc4\x8dakal. Ko je napravil korak naprej, mu je Arabec zagrozil z no\xc5\xbeem, Meursault pa ga je nenadoma ustrelil, najprej enkrat, nato pa \xc5\xa1e \xc5\xa1tirikrat v nepremi\xc4\x8dno telo._NEWLINE_Drugi del_NEWLINE_\xc5\xbde drugi dan so ga aretirali. Najprej so ga zasli\xc5\xa1evali na policiji, a kmalu je dobil tudi svojega odvetnika. Kmalu se je preselil iz svojega stanovaja v zaporni\xc5\xa1ko celico. Medtem, ko je \xc4\x8dakal na sodno razpravo, pa je imel \xc4\x8dasa na pretek, da je razmi\xc5\xa1ljal o svojem \xc5\xbeivljenju. Ugotovil je, da bi \xc4\x8dlovek lahko pre\xc5\xbeivel 100 dni v zaporu, \xc4\x8de bi \xc5\xbeivel samo en dan na prostosti, kati on je \xc4\x8das v zaporu pre\xc5\xbeivljal tako, da je obujal svoje spomine. Spominjal se je svojega stanovanja, vsake podrobnosti v njem. To ga je povsem prevzelo. In tako je pri\xc5\xa1el tudi \xc4\x8das, ko se je za\xc4\x8dela sodna razprava. Po dolgem \xc4\x8dasu je bil spet na izven svoje celice. V sodni dvorani se mu je zdel ves direndaj novinarjev in odvetnikov zelo zanimiv. Zanimiva se mu je zdela celo zato\xc5\xbena klop, ker so vse pri\xc4\x8de govorile o njem, njegovih dejanjih in zna\xc4\x8daju. Na za\xc4\x8detku se je razprava \xc5\xa1e kar ugodno razvijala, toda bolj se je bli\xc5\xbeal konec, bolj se je zdelo, da je kriv. V sodni razpravi so pri\xc5\xa1le na dan \xc5\xa1e druge Meursaultove lastnosti: malo pred umorom je pokopal mater, ki je umrla v domu za onemogle, vendar po mnenju pri\xc4\x8d ni kazal posebne \xc5\xbealosti; \xc5\xa1e istega dne se je spustil v ljubezensko razmerje s strojepisko Marijo, potem pa se je z znancem Raymondom, s katerim ga ni vezalo prav ni\xc4\x8d skupnega, zapletel v zadevo, ki ga je nazadnje pripeljala v uboj. Na temelju pri\xc4\x8devanj ga je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de spoznalo za pokvarjenega in nevarnega \xc4\x8dloveka, sovra\xc5\xbenika morali in dru\xc5\xbebi, zato so ga obsodili na smrt z obglavljenjem. V je\xc4\x8di se je do konca zavedel ob\xc4\x8dutka absurdnosti sveta in ravnodu\xc5\xa1ja do lastnega in tujega \xc5\xbeivljenja. V no\xc4\x8di pred smrtjo pa ga je obiskal spovednik, ki ga je pred tem sicer \xc5\xbee trikrat zavrnil. Po pogovoru, ko mu je ta posku\xc5\xa1al vsiliti vero v Jezusa Kristusa, Veli\xc4\x8dastnega Odre\xc5\xa1enika, ki je trpel za vse grehe \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva in se \xc5\xbertvoval za nemo\xc4\x8dno in ubogo hudodelno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko populacijo takrat\xc5\xa1njega, preteklega in prihodnjega \xc4\x8dasa, pa je Meursault nanj stresel vse, kar se mu je nabralo v srcu. Po spovednikovem odhodu je zopet na\xc5\xa1el svoj mir. Na koncu mu je ostala le \xc5\xa1e \xc5\xbeelja, da bi se na njegovi usmrtitvi nabralo \xc4\x8dim ve\xc4\x8d gledalcev in da bi ga sprejeli s kriki sovra\xc5\xa1tva.'