b'\n_START_ARTICLE_\nMestna hi\xc5\xa1a, Ljubljana\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV prvih pisnih virih iz leta 1112 do 1125 in 1144 Ljubljana \xc5\xa1e ni imela mestne oblasti, verjetno pa naj bi imela sodnika. Prvi pisno omenjen sodnik v Ljubljani je bil tr\xc5\xa1ki sodnik leta 1267. Pravega mestnega sodnika pa naj bi dobila 1338 leta. Obstaja listina o volitvi mestnega sodnika z letnico 1370. V obdobju srednjeve\xc5\xa1ke Ljubljane je deloval tudi\xc2\xa0\xc2\xbbkomun\xc2\xab\xc2\xa0- skupina mo\xc5\xa1kih poglavarjev z me\xc5\xa1\xc4\x8danskimi pravicami, ki so odlo\xc4\x8dali o mestnih zadevah. Komun je \xc5\xa1tel 12 \xc4\x8dlanov, ki je med drugim poskrbel tudi za mestno hi\xc5\xa1o, po nem\xc5\xa1ko imenovano Rathaus, iz \xc4\x8desar izhaja\xc2\xa0\xc2\xbbrotov\xc5\xbe\xc2\xab. Leta 1472 je bilo v mestni vladi \xc5\xbee 100 mo\xc5\xbe. Leta 1504 je Ljubljana dobila pravico voliti \xc5\xbeupana._NEWLINE_Kje naj bi stala prva mestna hi\xc5\xa1a, niti kdaj so jo zgradili, ni znano. Srednjeve\xc5\xa1ka Ljubljana se je razvila iz treh mestnih predelov: Starega trga, Novega trga in Mesta (okoli stolnice). Verjetno je imel vsak predel najprej svoj komun. Pod Tran\xc4\x8do so skozi stoletja imenovali Komun ali Pod komunom iz \xc4\x8desar lahko sklepamo, da je bilo tam os leta 1360 najprej zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de na prostem, ki so ga kasneje delno pokrili v podalj\xc5\xa1ku mostu z oboki \xc4\x8dez cesto. To so kasneje nadgradili ter jo, po selitvi mestne oblasti v novo Mestno hi\xc5\xa1o, spremenili v mestne zapore. Leta 1621 je Ljubljano prizadel mo\xc4\x8dan potres, zato so morali Komun pod Tran\xc4\x8do podreti in v naslednjih dveh letih zgradili novo._NEWLINE_V srednjem veku so pred mestno hi\xc5\xa1o stali sramotilna kletka (nor\xc4\x8deva hi\xc5\xa1ica, imenovana koterle) in sramotilni steber (pranger), v\xc4\x8dasih tudi oslovska klop (lesen osel), na katerem so morali jezditi stra\xc5\xbeniki, ki ob no\xc4\x8dnih\xc2\xa0\xc2\xbbrabukah\xc2\xab\xc2\xa0niso ubogali stra\xc5\xbemojstra. Na \xc5\xbeivem oslu so morale jezditi \xc5\xbeenske, ki so varale ali teple mo\xc5\xbee. V sramotilno kletko so zapirali pijance in razduzdance. Med sramotilnimi kaznimi v Ljubljani je bilo tudi potapljanje pekov, ki so goljufali pri peki kruha.\n_START_SECTION_\nNova Mestna hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nNovi Rotov\xc5\xbe so za\xc4\x8deli graditi leta 1484 na sedanji lokaciji Mestne hi\xc5\xa1e. V pritli\xc4\x8dju je bil odprt prostor za zborovanja ob\xc4\x8dine in me\xc5\xa1\xc4\x8danov in druge dejavnosti, ter v nadstropju pa je bila mestna posvetovalnica in sodna dvorana. Hi\xc5\xa1a je bila dolga in ozka ter prislonjena na Grajski gri\xc4\x8d. Pro\xc4\x8delje sta krasila dva kipa, upodobitvi Adama in Eve, ki sta danes na ogled v ljubljanskem Mestnem muzeju. Ker se je mestna oblast \xc5\xa1irila, so Rotov\xc5\xbe ve\xc4\x8dkrat prezidali. O gradnji nove Mestne hi\xc5\xa1e so za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati v 18. stoletju. Leta 1717 so se odlo\xc4\x8dili objekt poru\xc5\xa1iti in zgraditi novega. Prvo maketo je izdelal arhitekt Carlo Martinuzzi, ki pa ni bil potrjen. Na\xc4\x8drt je nato izdelal stavbenik Gregor Ma\xc4\x8dek. Njegov naj bi bil dana\xc5\xa1nji \xc4\x8delni trak, loggia in triramno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, drugo naj bi bilo izdelano po na\xc4\x8drtu Carla Martinuzzija. Poleg Gregorja Ma\xc4\x8dka sta bila glavna izvajalca \xc5\xa1e kamnoseka Luka Mislej in Ludvik Bombassi. 22. februarja 1719 so imeli v novi Mestni hi\xc5\xa1i \xc5\xbee prvo sejo._NEWLINE_Peterokotni stolpi\xc4\x8d na masivnih stebrih nad \xc4\x8delno fasado je bil povzet po starem rotov\xc5\xbeu. Fasada je bila primer zrelega baroka. V stolpi\xc4\x8du je bila ura (danes z letnicama 1718 in 1928), \xc5\xbee tedaj je imela kroglo, ki je kazala lunine mene. Svetla polovica krogle in urini kazalci so bili pozla\xc4\x8deni, na vrhu pa je bil bakren gumb in na njem \xc5\xbeelezna orla. \xc5\xbdelezna orla je danes zamenjala vetrnica z zmajem, simbolom Ljubljane. V notranjosti je s sgrafitno dekoracijo okra\xc5\xa1eno baro\xc4\x8dno arkadno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de (Osrednji atrij), v vogalu katerega stoji baro\xc4\x8dni Narcisov vodnjak (kipar Francesco Robba), prinesen z gradu Bokalce._NEWLINE_Objekt je bil ve\xc4\x8dkrat prenovljen. V secesijskem obdobju je bila prezidana velika sejna dvorana ter balkon, vse po na\xc4\x8drtu Leopolda Theyerja. Prezidana je bila \xc5\xa1e leta 1963 (Svetozar Kri\xc5\xbeaj)._NEWLINE_Nazadnje so del hi\xc5\xa1e predelali leta 1995 po zamisli arhitekta Milana Poga\xc4\x8dnika. Prenova je obsegala \xc5\xbeupanov delovni kabinet, konferen\xc4\x8dno sobo, ki so jo krstili za Hribarjevo sobo (po najpomembnej\xc5\xa1em \xc5\xbeupanu Ljubljane), ter druge prostore, vklju\xc4\x8dno z veliko skup\xc5\xa1\xc4\x8dinsko dvorano v prvem nadstropju._NEWLINE_Leta 1920 je bil pred vhodom v Mestno hi\xc5\xa1o postavljen spomenik jugoslovanskemu kralju Petru I. Spomenik, ki ga je zasnoval arhitekt Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik, je uni\xc4\x8dila fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna italijanska oblast med okupacijo leta 1941.'