b'\n_START_ARTICLE_\nHaastov orel\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nHaastov orel je najve\xc4\x8dja doslej znana vrsta orlov. Po velikosti je bil \xc5\xa1e nekoliko ve\xc4\x8dji od najve\xc4\x8djih danes \xc5\xbeive\xc4\x8dih jastrebov. Samice so bile znatno ve\xc4\x8dje od samcev in naj bi bile te\xc5\xbeke med 10 in 15\xc2\xa0kg, medtem ko so samci tehtali med 9 in 12\xc2\xa0kg. Raziskave, ki temeljijo na \xc5\xbeive\xc4\x8dih vrstah orlov Avstralazije ocenjujejo, da so samci povpre\xc4\x8dno tehtali 11,5\xc2\xa0kg, samice pa 14\xc2\xa0kg. Nekateri znanstveniki so celo mnenja, da so najve\xc4\x8dje samice haastovih orlov lahko dosegle celo  okoli 16,5\xc2\xa0kg. Haastov orel je imel relativno kratke peruti. Samice naj bi tako preko kril dosegle med 260 in 300\xc2\xa0cm. Razpon kril je tako pri haastovem orlu primerljiv z nekaterimi \xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8dimi vrstami orlov, kot so repati orel (Aquila audax), planinski orel (A. chrysaetos), stepski orel (A. nipalensis), afri\xc5\xa1ki orel (Polemaetus bellicosus) in roparski morski orel (Haliaeetus pelagicus). Kljub primerljivemu razponu kril, pa nobena danes \xc5\xbeive\xc4\x8da vrsta orlov ni te\xc5\xbeja od 9\xc2\xa0kg. V povpre\xc4\x8dju so tako danes \xc5\xbeive\xc4\x8de vrste orlov za okoli 40% manj\xc5\xa1e od haastovega orla. Nekatere vrste danes \xc5\xbeive\xc4\x8dih jastrebov pa so sicer od haastovega orla nekoliko manj\xc5\xa1e, a imajo pogosto ve\xc4\x8dji razpon kril_NEWLINE_Kratka krila so bila po mnenju znanstvenikov \xc5\xa1iroka, majhen razpon pa naj bi pticam pomagal pri lovu v gostih gozdovih Ju\xc5\xbenega otoka. Pri teh izsledkih so se znantveniki opirali na preu\xc4\x8devanje dveh \xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8dih vrst orlov; harpijskega orla (Harpia harpyja) in filipinskega orla (Pithecophaga jefferyi), ki obe lovita v gozdovih.'