b'\n_START_ARTICLE_\nHenrietta Swan Leavitt\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeavittova je bila h\xc4\x8di kongregacionisti\xc4\x8dnega duhovnika. Bila je gluha od rojstva. Rodila se je v massachusettski puritanski dru\xc5\xbeini, ki se je v zgodnjem 17. stoletju naselila tja. Priimek so izvirno pisali Levet ali Levett. V nekaterih sodobnej\xc5\xa1ih virih pa je zapisan tudi kot Lewit._NEWLINE_Diplomirala je na Kolid\xc5\xbeu Radcliffe Univerze Harvard v Cambridgeu leta 1892._NEWLINE_V letu 1893 je za\xc4\x8dela delati na Observatoriju Harvardovega kolid\xc5\xbea (HCO) kot ena od\xc2\xa0\xc2\xbbra\xc4\x8dunskih\xc2\xab\xc2\xa0pomo\xc4\x8dnic, ki jih je nastanil predstojnik observatorija Pickering za merjenje izseva zvezd za observatorijsko zbirko fotografskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Na slikah Magellanovih oblakov je odkrila na tiso\xc4\x8de spremenljivk. Leta 1908 je objavila svoja odkritja v Annals of the Astronomical Observatory of Harvard College, kjer je navedla da nekatere spremenljivke ka\xc5\xbeejo vzorec - svetlej\xc5\xa1e so imele dalj\xc5\xa1e periode utripanja sija. V letu 1912 je naprej preu\xc4\x8devala nekaj sto fotografij Magellanovih oblakov, ki so jih posneli na Arequipu v Peruju. Med milijardami zvezd, ki sestavljajo Magellanova oblaka, je opazila tudi veliko \xc5\xa1tevilo spremenljivk tipa \xce\xb4 Kefeja. Natan\xc4\x8dno je dolo\xc4\x8dila periodo in navidezno povpre\xc4\x8dni sij teh spremenljivk. Tako je na\xc5\xa1la zakon po katerem je absolutna velikost zvezd kefeid in s tem njihov navidezni sij odvisen od periode spremenljivosti jakosti njihovega sija. To zvezo med navideznim sijem in periodo sija kefeid je Shapley izrazil z absolutnim izsevom. Na ta na\xc4\x8din lahko dolo\xc4\x8dijo oddaljenosti zvezdnih skupin in spiralnih meglic, \xc4\x8de so v njih spremenljive kefeide. Ta zveza je podala pomemben pripomo\xc4\x8dek za merjenje razdalj v Vesolju, \xc4\x8de ga je mogo\xc4\x8de umeriti. Eno leto po objavi njenih rezultatov je Hertzsprung dolo\xc4\x8dil razdalje do ve\xc4\x8d kefeid v na\xc5\xa1i Galaksiji. S to umeritvijo se je lahko dolo\xc4\x8dila razdalja do katerekoli kefeide. Hertzsprung tedaj \xc5\xa1e ni upo\xc5\xa1teval medzvezdno absorpcijo, tako da so bile meritve \xc5\xa1e nenatan\xc4\x8dne. Precej bolj\xc5\xa1o umeritev sta leta 1968 dala Sandage in Tammann._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu ni bilo jasno da milijoni skupkov, ki jih danes imenujemo galaksije, dejansko le\xc5\xbeijo zunaj na\xc5\xa1e Galaksije. Njihove oddaljenosti ni bilo mo\xc4\x8d izmeriti brez primernega orodja. Kefeide so kmalu opazili v drugih galaksijah kot je na primer Andromedina galaksija, \xc5\xa1e posebej Hubble med letoma 1923 in 1924. Kefeide so bile pomeben del dokaza da galaksije le\xc5\xbeijo dale\xc4\x8d stran zunaj na\xc5\xa1e Galaksije. Na\xc5\xa1a slika Vesolja se je za vselej spremenila, v veliki meri zaradi odkritja Leavittove. V zadnjem \xc4\x8dasu so s pomo\xc4\x8djo Hubblovega vesoljskega daljnogleda uspeli najti kefeide v Jati v Devici na razdalji 60 milijonov svetlobnih let._NEWLINE_Leavittova je ob\xc4\x8dasno delala na Harvardu, ovirale pa so jo zdravstvene te\xc5\xbeave in dru\xc5\xbeinske obveznosti. Ko je Shapley leta 1921 postal predstojnik observatorija, je bila vodja zvezdne fotometrije. Pozimi tega leta je klonila pred rakom. Pokopali so jo v dru\xc5\xbeinskem grobu na cambri\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du.'