b'\n_START_ARTICLE_\nTeholica\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine Teholica se razteza od ju\xc5\xbenega pobo\xc4\x8dja Osojskih Tur vse do severne obale Vrbskega jezera. Na obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine se poleg dela Vrbskega jezera nahaja tudi drugo, manj\xc5\xa1e jezero Bor\xc5\xa1t (nem\xc5\xa1ko Forstsee).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKraji okoli Teholice so bili poseljeni \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasih. Skozi vasi Traben\xc4\x8de, Hodajn\xc4\x8de in \xc5\xa0entjernej na gori je v antiki potekala rimska cesta._NEWLINE_Po naselitvi Slovanov v Vzhodnih Alpah je pripadlo obmo\xc4\x8dje Teholice v okvir samostojne kne\xc5\xbeevine Karantanije, iz katere se v visokem srednjem veku razvije sodobna vojvodina, kasneje zvezna de\xc5\xbeela Koro\xc5\xa1ka. _NEWLINE_Sredi 12. stoletja prvi\xc4\x8d izpri\xc4\x8dana naselbina Tohelach je v poznem srednjem veku prevzela ime zavetnika svoje \xc5\xbeupnijske cerkve, Sv. Martina; prva pisna omemba tega imena izhaja iz leta 1319. Dana\xc5\xa1nja podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev Sv. Jerneja v vasi \xc5\xa0entjernej na gori je bila prvi\xc4\x8d omenjena leta 1363._NEWLINE_Podro\xc4\x8dje \xc5\xbeupnije Sv. Martin se je do leta 1848 prekrivalo z zahodnim delom podro\xc4\x8dja de\xc5\xbeelnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Leonstein v Pore\xc4\x8dah. Iz obeh delov je bila leta 1850 ustanovljena civilna ob\xc4\x8dina Sv. Martin pri Teholici. Z izjemo majhne spremembe ob\xc4\x8dinskih meja leta 1973 je ostalo obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine od tistih \xc4\x8dasov prakti\xc4\x8dno enako. Leta 1939 se je ob\xc4\x8dina preimenovala v "Teholico" , leta 1968 pa se je njen naziv uradno dopolnil \xc5\xa1e z geografskim pojasnilom "ob Vrbskem jezeru"._NEWLINE_Teholica je do 20. stoletja le\xc5\xbeala tik ob slovensko-nem\xc5\xa1ki jezikovni meji na Koro\xc5\xa1kem, oziroma jugovzhodno od nje. Obmo\xc4\x8dje med severno obalo Vrbskega jezera in Osojskimi Turami je bilo med vsemi slovensko govore\xc4\x8dimi kraji Ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke dele\xc5\xbeno najzgodnej\xc5\xa1e germanizacije, katere drugi val se je za\xc4\x8del sredi 19. stoletja. V procesu je postala Teholica do konca 1. svetovne vojne \xc5\xbee mo\xc4\x8dno dvojezi\xc4\x8dna, vendar je ohranila dovolj slovenskega elementa, da je bila vklju\xc4\x8dena v cono B  plebiscitnega ozemlja. Kljub mo\xc4\x8dnim asimilacijskim pritiskom v poplebiscitnem obdobju se je sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina na podro\xc4\x8dju Teholice \xc5\xa1e ohranila, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da tudi zgodba odpornika proti nacizmu Antona Urana, ki je izhajal iz dvojezi\xc4\x8dne dru\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva iz leta 2001 je imela Teholica ob Vrbskem jezeru  2059 prebivalcev, od tega jih je imelo 96,2\xc2\xa0% avstrijsko, 2,0\xc2\xa0% pa nem\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo. _NEWLINE_V popisu 2001 se je 0,2% prebivalcev ob\xc4\x8dine Teholica izreklo za pripadnike slovenske narodne skupnosti. _NEWLINE_83,1\xc2\xa0% prebivalstva se je izreklo za pripadnike katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi, 5,0\xc2\xa0% pa se je pri\xc5\xa1telo k evangeli\xc4\x8danom. 8,3% se ni izreklo za nobeno uradno veroizpoved.\n_START_SECTION_\nKamnolom marmorja\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti se je na podro\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine, predvsem v Te\xc5\xa1inji, kopal tako imenovani pore\xc5\xa1ki marmor, katerega zaloge pa so do danes \xc5\xbee iz\xc4\x8drpane. Pore\xc5\xa1ki marmor je bel,  z vmesnimi ro\xc5\xbenatimi odtenki. Kamnolom sicer \xc5\xa1e vedno obratuje in ga je mo\xc5\xbeno videti iz ceste ob severni obali Vrbskega jezera.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nDve naselji ob\xc4\x8dine Teholica, ki le\xc5\xbeita ob obali Vrbskega jezera,  Te\xc5\xa1inja in Sekul\xc4\x8de, sta relativno pozno ujeli priklju\xc4\x8dek s sosednjimi, bolj znanimi turisti\xc4\x8dnimi kraji, kot sta denimo Vrba ali Pore\xc4\x8de. V mo\xc4\x8dno gozdnatem zaledju ob\xc4\x8dine pa \xc5\xa1e vedno prevladujeta kmetijstvo in gozdarstvo._NEWLINE_Skozi podro\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine te\xc4\x8de avstrijska ju\xc5\xbena avtocesta, ki povezuje Gradec, Celovec in Beljak z Italijo. Vzporedno z njo poteka ob severnem bregu Vrbskega jezera tudi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka povezava med Celovcem in Beljakom.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nModri \xc5\xa1\xc4\x8dit nakazuje lego Teholice ob vodah Vrbskega jezera, ostali trije predmeti pa se navezujejo na najslavnej\xc5\xa1ega prebivalca ob\xc4\x8dine, znamenitega koro\xc5\xa1kega kronista Jakoba Unresta, ki je bil leta 1466 postavljen za \xc5\xbeupnika pri Sv. Martinu in je leta 1500 tam tudi umrl. Odprta knjiga in gosje pero sta simbol kronista, pri \xc4\x8demer je gosje pero tudi atribut zavetnika \xc5\xbeupnije, Sv. Martina. Tur\xc5\xa1ka sablja spominja na \xc4\x8dase tur\xc5\xa1kih vpadov na Koro\xc5\xa1ko med letoma 1473 in 1483, ki jih je Unrest kot o\xc4\x8dividec zvesto in podrobno popisal v svojih kronikah. _NEWLINE_Grb in zastava sta bila ob\xc4\x8dini podeljena 29. maja 1989. Zastava je modro-bela, z vklju\xc4\x8denim ob\xc4\x8dinskim grbom.'