b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Idrija\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dja naselja so se razvila po dolinah in kotlinah, manj\xc5\xa1a pa na pobo\xc4\x8djih grap in na planotah, od 600 do 1000 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine. Na planotah prevladujejo gru\xc4\x8daste vasi in raztresene samotne kmetije. Naselji, ve\xc4\x8dji od 1000 prebivalcev, sta Idrija in Spodnja Idrija.  _NEWLINE_Naselja v Ob\xc4\x8dini: Dole, \xc4\x8cekovnik, \xc4\x8crni Vrh, Godovi\xc4\x8d, Gore, Gorenja Kanomlja, Gorenji Vrsnik, Govejk, Idrija, Idrijska Bela, Idrijske Krnice, Idrijski Log, Idr\xc5\xa1ek, Javornik, Jeli\xc4\x8dni Vrh, Kanji Dol, Korita, Ledine, Ledinske Krnice, Ledinsko Razpotje, Lome, Masore, Mrzli Log, Mrzli Vrh, Pe\xc4\x8dnik, Potok, Predgri\xc5\xbee, Spodnja Idrija, Spodnja Kanomlja, Spodnji Vrsnik, Srednja Kanomlja, Strmec, Vojsko, Zadlog, Zavratec, \xc5\xbdirovnica\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine Idrija zavzema povr\xc5\xa1ino 294 km2. Po naravnogeografski regionalizaciji Slovenije se ob\xc4\x8dina Idrija deli med \xc5\xa1tiri mezoregije: Idrijsko hribovje, Trnovski gozd, Nanos in Hru\xc5\xa1ica, Cerkljansko, \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1ko, Polhograjsko in Rovtarsko hribovje ter Notranjsko podolje.\n_START_SECTION_\nRelief\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine Idrija se prepletata kra\xc5\xa1ki in predalpski svet. Doline so ozke in globoke, nad njimi pa se vzpenjajo \xc5\xa1tevilne kra\xc5\xa1ke planote. Najpomembnej\xc5\xa1e so \xc4\x8crnovr\xc5\xa1ka, Zadlo\xc5\xa1ka, Vojskarska, Ledinska in Vrsni\xc5\xa1ka. Poleg planot, ki so pomemben sestavni del tega obmo\xc4\x8dja, pa je ravnega sveta tukaj le malo. Izjemi sta soto\xc4\x8dji Idrijce in Nikove (razvilo mesto Idrija ter Idrijce in Kanomljice (naselje Spodnja Idrija), kjer so nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1e aluvialne ravnice.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju je mo\xc4\x8d najti od karbonskih, permskih, triasnih, krednih, do najmlaj\xc5\xa1ih paleocensko-eocenskih kamnin.  Sedimentacija je bila prvi\xc4\x8d prekinjena v srednjem aniziju, ko so se pri\xc4\x8dela obse\xc5\xbena tektonska premikanja, ki so trajala skozi ves srednji trias. Prav v tem obdobju je nastalo idrijsko \xc5\xbeivosrebrovo rudi\xc5\xa1\xc4\x8de. Usedanje kamnin je bilo zopet prekinjeno v zgornji kredi, vzrok za to so obse\xc5\xbena in zapletena tektonska dogajanja. Takrat so nastale tudi zna\xc4\x8dilne fli\xc5\xa1ne kamnine. Zaradi podrivanja Jadranske mikroplo\xc5\xa1\xc4\x8de pod Evropsko so se kamnine v miocenu najprej oblikovale v veliko poleglo gubo, nato pa so bila razrezane na posamezne pokrove in vmesne narivne luske. Kon\xc4\x8dno geolo\xc5\xa1ko zgradbo pa so obmo\xc4\x8dju dali \xc5\xa1tevilni prelomi, najpomembnej\xc5\xa1i med njimi je Idrijski tektonski prelom.\n_START_SECTION_\nVodovje\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni vodotok je 48 kilometrov dolga Idrijca, ki izvira v Mrzli Rupi na robu Vojskarske planote na 960 metrih nadmorske vi\xc5\xa1ine, in se izliva v So\xc4\x8do pri Mostu na So\xc4\x8di na nadmorski vi\xc5\xa1ini 170 m. Njeni pritoki pa so Belca, Zala, Nikova, Kanomljica in Cerkni\xc5\xa1\xc4\x8dica. Hidrolo\xc5\xa1ka posebnost obmo\xc4\x8dja je Divje jezero, ki je znano po svojem kra\xc5\xa1kem izviru. Iz jezera te\xc4\x8de najkraj\xc5\xa1a slovenska povr\xc5\xa1inska reka, 55 metrov dolga Jezernica. \xc4\x8cez Ledinsko planoto pa poteka tudi meja med Jadranskim in \xc4\x8crnomorskim povodjem.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje ima zmernocelinsko podnebje,za katerega je zna\xc4\x8dilno, da so povpre\xc4\x8dne oktobrske temperature vi\xc5\xa1je od aprilskih, povpre\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padavin pa je od 1300 do 2800 mm. Najmanj padavin je v februarju ter juliju, najve\xc4\x8d padavin pade v [[november|novembru, drugi vi\xc5\xa1ek padavin pa je v spomladanskih mesecih.\n_START_SECTION_\nRastje\n_START_PARAGRAPH_\nPrete\xc5\xbeen del obmo\xc4\x8dja je pokrit z gozdovi, ki so del Trnovskega gozda. Najpomembnej\xc5\xa1a gozdna zdru\xc5\xbeba je dinarski jelov - bukov gozd. Obmo\xc4\x8dje ima kar nekaj botani\xc4\x8dnih posebnosti, kamor spada rastje, ki se nahaja na suhih, polsuhih in mokrotnih travnik. Posebne pa so tudi zdru\xc5\xbebe skalnih razpok, meli\xc5\xa1\xc4\x8d in kamnitih travi\xc5\xa1\xc4\x8d ter nizkobarjanske zdru\xc5\xbebe. Obmo\xc4\x8dje je bogato tudi s \xc5\xa1tevilnimi praprotnicami in semenkami. Med najpomembnej\xc5\xa1e rastline pa sodijo endemi\xc4\x8dni kranjski jegli\xc4\x8d (Primula carniolica), tevje (Hacquetia epipactis) in kranjski vol\xc4\x8di\xc4\x8d (Scopolia carniolica).\n_START_SECTION_\nFavna\n_START_PARAGRAPH_\nIdrijski gozdovi so del Trnovskega gozda, ki se dr\xc5\xbei sklenjenih gozdnih kompleksov tja do hrva\xc5\xa1kih gozdov, v katerih so svoje prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de na\xc5\xa1li veliki sesalci (medved, volk, kuna, vidra, divja ma\xc4\x8dka, jelen, srnjad, divji pra\xc5\xa1i\xc4\x8d) ter drobni sesalci (polh, glodavci, je\xc5\xbe, rovka, netopir). Tu \xc5\xbeivita tudi naseljena ris, ki pa mu danes grozi izumrtje, ter gams.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPred odkritjem \xc5\xbeivega srebra na obmo\xc4\x8dju Idrije je bilo obmo\xc4\x8dje prakti\xc4\x8dno neposeljeno, nato pa se je vzporedno z razvojem rudnika za\xc4\x8delo pove\xc4\x8devati tudi \xc5\xa1tevilo prebivalcev. V zadnjih petdesetih letih se \xc5\xa1tevilo prebivalcev prakti\xc4\x8dno ni spreminjalo. Leta 1961 je bilo v Ob\xc4\x8dini Idriji 12091 prebivalcev, do leta 1971 se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev nekoliko pove\xc4\x8dalo na 12489, razlog gre verjetno iskati v zadnjem zlatem obdobju idrijskega rudnika \xc5\xbeivega srebra. Nato pa je za\xc4\x8delo \xc5\xa1tevilo prebivalcev nekoliko upadati. Leta 2010 je Idrija \xc5\xa1tela 11930 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nMestna ob\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina si je prizadevala pridobiti status mestne ob\xc4\x8dine. Vlada Republike Slovenije je 2. julija 2009 zavrnila ta predlog in ostalih 9 ob\xc4\x8din, ker niso izpoljnjevale dveh pogojev: najmanj 20.000 prebivalcev in 15.000 delovnih mest.'