b'\n_START_ARTICLE_\nLopud (naselje)\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje, ki je edino na otoku, le\xc5\xbei na severozahodni obali otoka ob prostrani pla\xc5\xbei na koncu zaliva Lopud. Za zaliv Lopud velja, da je najlep\xc5\xa1i v vsem Elafitskem oto\xc4\x8dju. V starem delu vasi so kamenite hi\xc5\xa1e obkro\xc5\xbeene z vrtovi, na katerih rastejo drevesa  palm, cipres, limonovcev ter drugega sredozemskega rastlinja (oljke, lovor). Dobr\xc5\xa1en del otoka pa je pokrit z makijo._NEWLINE_V zalivu le\xc5\xbei manj\xc5\xa1i pristan, ki ga varuje okoli 100 m dolg kolenast pomol, katerega za\xc4\x8detni del je valobran. Na koncu pomola stoji svetilnik, ki oddaja svetlobni signal: R Bl 3s. Na tem pomolu z zunanje strani lahki pristajajo potni\xc5\xa1ke ladje, ki imajo ugrez manj\xc5\xa1i od 3. metrov. Nasproti kolenastega pomola je \xc5\xa1e okoli 30 m dolg drugi pomol. Globina morja pri pomolu je 2,5 m. Pristan je varen pred severozahodnimi vetrovi.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV edinem oto\xc5\xa1kem naselju stalni \xc5\xbeivi 220 prebivalcev (popis 2001)\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDoma\xc4\x8dini se ukvarjajo s turizmom, ribolovom, poljedelstvom in vinogradni\xc5\xa1tvom. V kraju so hoteli: \xc2\xbbH.Dubrava Pracad\xc2\xab, \xc2\xbbH.Grand\xc2\xab, \xc2\xbbH.Lafodia\xc2\xab_NEWLINE_in \xc2\xbbH.Lopud\xc2\xab. Pri doma\xc4\x8dinih pa je mo\xc5\xbeno najeti tudi turisti\xc4\x8dne sobe in apartmaje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV anti\xc4\x8dni gr\xc4\x8diji se je Lopud imenoval Delaphodia, v rimskih \xc4\x8dasih pa Lafota. Od 11. stol. je bil v posesti mesta Dubrovnik, od 1457 pa sede\xc5\xbe kne\xc5\xbeevine. V 16. stol. so mornarji z Lopuda s svojimi ladjami kot zavezniki \xc5\xa0panije sodelovali v vojnah_NEWLINE_proti Tunisu, Al\xc5\xbeiriji, Portugalski in Angliji._NEWLINE_V tistih \xc4\x8dasih je imel Lopud 2 samostanan 30 cerkva. Do dana\xc5\xa1njih dni se je ohranil  samo del teh zgradb. Najstarej\xc5\xa1e ohranjene zgradbe so cerkve sv. Ilije, sv. Petra, sv. Nikole, sv. Maura in sv. Ivana._NEWLINE_Vhod v zaliv Lopud sta branila dva obrambna stolpa: eden je stal na polotoku pred vhodom v zaliv, drugi - Sutrva\xc4\x8d (imenovan \xc5\xa0panska trdnjava iz leta 1563), pa je stal ob vzno\xc5\xbeju najvi\xc5\xa1jega hriba na otoku. Na dominantnem polo\xc5\xbeaju nad vasjo so vidni ostanki ru\xc5\xa1evin Kne\xc5\xbeevog dvora - enonadstropne gotske pala\xc4\x8de, ki jih obdaja park zgrajen v terasah. Samo naselje Lopud je varovalo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d obrambnih stolpov: pri opu\xc5\xa1\xc4\x8denem samostanu sv. Katarine, v ulici Narikle in \xc5\xa1e tretji, na severnem delu naselja._NEWLINE_Nad pristanom stoji opu\xc5\xa1\xc4\x8den fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan postavlen leta 1483 in leta 1808 opu\xc5\xa1\xc4\x8den. Okoli samostana je bil 1516 postavljen obrambni zid. V samostanski cerkvi sv. Marije od \xc5\xa0pilice z dale\xc4\x8d vidnim zvonikom, se hrani ve\xc4\x8d oltarnih podob sestavljenih iz ve\xc4\x8d delov (poliptih), ki jih je ustvarilo ve\xc4\x8d avtorjev, med njimi je tudi delo  bene\xc5\xa1kega slikarja di Giovanija._NEWLINE_Sprehajalna pot, imenovana po Viktorju Dyku, vodi iz Lopuda do jugovzhodne strani otoka, kjer je nad zalivom \xc5\xa0unj cerkev Gospe od \xc5\xa0unja, zgrajene v 15. in dozidane v 17. stoletju. Cerkev je bila postavljena na temeljih kapelice iz 12. stol.'