b'\n_START_ARTICLE_\nAlbin \xc4\x8cebular\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nZ dru\xc5\xbeino so se kmalu po njegovem rojstvu preselili v Logatec, kjer je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo, me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo je zaklju\xc4\x8dil v Postojni. V Ljubljani, kjer je obiskoval u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de, so s so\xc5\xa1olci ustanovili svoj literarni kro\xc5\xbeek in glasilo, imenovano Vesna. Prvo slu\xc5\xbebo je dobil na Tal\xc4\x8djem Vrhu pri \xc4\x8crnomlju, kjer se je spoznal z novim krogom umetnikov. Konec dvajsetih let so ga prestavili na Bled, tam je med drugim spoznal Alojza Gradnika. Rad je prebiral in se zgledoval po delih indijskega pesnika Rabindranatha Tagoreja, \xc4\x8de\xc5\xa1kega pesnika Vladimirja Va\xc5\xa1ka, nem\xc5\xa1kih, francoskih, kitajskih lirikov ter po svojem daljnem sorodniku Francetu Pre\xc5\xa1ernu. Njegovo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino hrani Belokranjski muzej v Metliki.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPisal je predvsem pesmi. V samozalo\xc5\xbebi je iz\xc5\xa1lo \xc5\xa1est njegovih pesni\xc5\xa1kih zbirk. Nekaterim zbirkam je sam izdelal platnice, ohranjeni so njegovi rokopisi . Pisal je tudi za otroke, v listu Mladi junak so objavili zgodbici \xc5\xa0krati ter Pol\xc5\xbeek in Pikapolon\xc4\x8dica. Zelo iskana je bila tudi njegova igra Sirota Marica. Izdal je dve zbirki ugank, otro\xc5\xa1ke pesmi je objavljal v mladinskih listih . Motive je jemal iz narave, najraje je pisal o \xc5\xbeivalih._NEWLINE_Slog \xc4\x8cebularjevih pesmi je impresionisti\xc4\x8den, zgrajen na drobnih vtisih zunanjega sveta, ki jih povezuje pesnikovo razpolo\xc5\xbeenje. \xc4\x8ciste impresije, naslonjene na oris zunanje narave, je manj (Sne\xc5\xbeinke). Pogosto se je odlo\xc4\x8dil za obliko soneta. Njegove pesmi so objavljali Proletarec, Ameri\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeinski koledar, Mladinski list, Prosveta, Cankarjev glasnik ... Opazne so pesmi o rudarjih, tovarni\xc5\xa1kih delavcih, kmetu in vinogradnikih. Velik del njegove lirike je ljubezenske. Te pesmi so bodisi \xc5\xa1aljive bodisi izpovedne (Labodova pesem). Pomemben del njegovega ustvarjanja je tudi poezija v prozi (zbirke: Pod ve\xc4\x8dernimi gore\xc4\x8dimi oblaki, Na planetu prokletstva, Plakajo\xc4\x8di bera\xc4\x8d, Iz govore\xc4\x8de mrtva\xc5\xa1nice ... ). Med poezijo in prozo bi lahko uvrstili \xc5\xa1e \xc5\xa1est zbirk Utrinkov ali, kot jih je sam imenoval,\xc2\xa0\xc2\xbbpesmoprozai\xc4\x8dnih modric\xc2\xab. Gre za eno- in ve\xc4\x8dpovedne misli, ki so se mu porodile ob dolo\xc4\x8denem dogodku. Utrinkom je podobna zbirka Mrvice._NEWLINE_Najkraj\xc5\xa1a prozna besedila so njegova razmi\xc5\xa1ljanja, ki ne obsegajo niti ene strani (\xc5\xbdivljenje, Mladost, V kotu orkestra, V kotu salona, Umetnik in domovina ter Novo leto). Pod naslovom Pripovedke je zbranih \xc5\xa1est kraj\xc5\xa1ih besedil, ki spadajo v ustno slovstvo (Na Bajdnik, Slednja izpoved, Zakaj ne streljajo ma\xc4\x8dke, Zvitorepa, O volku, Nad medveda). Najdalj\xc5\xa1e leposlovno delo, ki se je ohranilo v zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini, so Gozdni klate\xc5\xbei, kjer prikazuje naravo, gozdne \xc5\xbeivali in lov na divjad. V lovsko pripovedni\xc5\xa1tvo spadajo zgodbe Iz lovskega oprtnika, kjer prikazuje lov na merjasce, divje ma\xc4\x8dke in volkove. \xc4\x8cebular je tudi rad potoval in napisal dva potopisa. Prvi popisuje turo \xc4\x8crnomelj-Tal\xc4\x8dji Vrh-Mirna gora, drugi pa \xc4\x8crnomelj-Miklarji-Nem\xc5\xa1ka Loka. Pisal je o \xc5\xbeelezovi rudi, cerkvah, petroleju, po\xc5\xbearih v Beli krajini, geodinamiki, no\xc5\xa1ah, posebej pa o \xc4\x8debelarstvu. Popisal je teko\xc4\x8de vode in nekatere ob\xc4\x8dine v Beli krajini, hotele, gostilne.'