b'\n_START_ARTICLE_\nPragozd\n_START_PARAGRAPH_\nPragozd je gozdna zdru\xc5\xbeba, ki je po svoji sestavi, zgradbi in rasti zaklju\xc4\x8dena razvojna stopnja in je ostala absolutno nedotaknjena od \xc4\x8dlovekovega vpliva. \xc4\x8ce je kjerkoli v preteklosti, bli\xc5\xbenji ali daljnji, ugotovljen vpliv \xc4\x8dloveka (pa\xc5\xa1a, se\xc4\x8dnja in podobno) je to nepristen pragozd. \xc4\x8ce je  \xc4\x8dlovek posegel v pragozd in posekal kak\xc5\xa1no drevo in se to \xc5\xa1e vidi, je to gozd s pragozdnim zna\xc4\x8dajem._NEWLINE_V Evropi so pragozdovi stari okoli 10 000 let, kar pomeni, da so se pojavili ob koncu ledene dobe. _NEWLINE_Pragozdove delimo glede na geografsko - klimatske zna\xc4\x8dilnosti na ve\xc4\x8d vrst. Glavna in najbolj poznana vrsta so tropski de\xc5\xbeevni gozdovi v tropskih podro\xc4\x8djih in zmerni pragozdovi (skandinavski, evropski in pragozdovi zmernih in hladnih obmo\xc4\x8dij. Z imenom d\xc5\xbeungla se v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu ozna\xc4\x8duje tropski de\xc5\xbeevni gozd.\n_START_SECTION_\nPragozdovi v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPragozdov oziroma gozdov s pragoznim zna\xc4\x8dajem imamo v Sloveniji ve\xc4\x8d. So majhni po povr\xc5\xa1ini vendar je v njih ohranjena prvobitna narava, ki tukaj uveljavlja svoje naravne zakone._NEWLINE_Ko\xc4\x8devski pragozdovi se nahajajo na pobo\xc4\x8djih Goteni\xc5\xa1ke gore, Stojne in Roga. Zavarovani ostanki so: Borov\xc5\xa1ka gora s pragozdom Krokar (prete\xc5\xbeno bukov sestoj), pragozd Stmec (jelovo-bukov sestoj z nekaj javorja in smreke), Prelesnikova koli\xc5\xa1evka pod vzno\xc5\xbejem Roga (mrezi\xc5\xa1\xc4\x8de s smreko), pragozd Kopa (javorov-bukov sestoj), pragozd Pe\xc4\x8dka in Rajhenavski pragozd z mogo\xc4\x8dno jelko in bukovim sestojem (za\xc5\xa1\xc4\x8diten \xc5\xbee od leta 1892)._NEWLINE_Poleg tega pa \xc5\xa1e: Bukov vrh v Trnovskem gozdu pod Golaki, \xc5\xbddrolc na Sne\xc5\xbeniku, pragozd Gorjanci-Trdinov vrh, Ravna gora na Gorjancih, Krakovski pragozd, pragozd Dona\xc4\x8dka gora, pragozd Belinovec in pragozd \xc5\xa0umik na Pohorju._NEWLINE_Vsi pragozdovi v Sloveniji skupaj obsegajo okoli 540 hektarov.\n_START_SECTION_\nPragozdovi zmernih obmo\xc4\x8dij\n_START_PARAGRAPH_\nV zmernih klimatskih pasovih se veliko pragozdov nahaja v zahodni Rusiji in Kanadi._NEWLINE_Na ozemlju nekdanje Jugoslavije se nahaja veliko \xc5\xa1tevilo starih pragozdov. Bilo jih je 20 in to trije na podro\xc4\x8dju Bosne in Hercegovine, v Sloveniji \xc5\xa1tirje, na Hrva\xc5\xa1kem \xc5\xa1est, v Srbiji pet in po eden v \xc4\x8crni gori in Makedoniji. _NEWLINE_V na\xc5\xa1em sosedstvu je velik pragozd Peru\xc4\x87ica pri Vu\xc4\x8devu v srbskem delu Bosne in Hercegovine, narodni park Sutjeska.\n_START_SECTION_\nHrva\xc5\xa1ki pragozdovi\n_START_PARAGRAPH_\nHrva\xc5\xa1ki pragozdovi so: Ramino korito 234 ha (1500 ha), \xc4\x8corkova uvala 80 ha, Mu\xc5\xa1ki bunar 43 ha, Klepina duliba 118 ha, Dev\xc4\x8di\xc4\x87 tavani, Nad\xc5\xbeak bilo, Pra\xc5\xa1nik.\n_START_SECTION_\nTropski de\xc5\xbeevni gozd\n_START_PARAGRAPH_\nTropski de\xc5\xbeevni gozd imenujemo vegetacijsko obliko, ki jo sre\xc4\x8damo samo v tropskih klimatskih podro\xc4\x8djih. Za te gozdove je zna\xc4\x8dilna gosta, visoka listna "streha" in zelo bogata flora in fauna. Ne obstaja obdobje vegetacijskega mirovanja. Poleg koralnih grebenov, je tropski de\xc5\xbeevni gozd na teh podro\xc4\x8djih najbolj raz\xc5\xa1irjena vrsta na svetu._NEWLINE_Tropski de\xc5\xbeevni gozdovi tvorijo ekolo\xc5\xa1ke sisteme prilagojene topli klimi in obilici vlage. Osnovne zna\xc4\x8dilnosti te klime so povpre\xc4\x8dna letna temperatura, ki zna\xc5\xa1a 25 \xc2\xb0C z nihanjem od 0,5 - 0,6 \xc2\xb0C med letom in dnevnim temperaturnim obmo\xc4\x8djem od 6 - 10 \xc2\xb0C. Letna koli\xc4\x8dina padavin se giblje okoli 2.500 mm. Ve\xc4\x8d kot sedem mesecev na leto, ko je koli\xc4\x8dina padavin ve\xc4\x8dja od izparevanja, vlada vla\xc5\xbena klima. Tropski gozdovi se razprostirajo na tropskih podro\xc4\x8djih Ju\xc5\xbene in Srednje Amerike, Afrike in Ju\xc5\xbene Azije, kot tudi Avstralije z obeh strani ekvatorja. Izjema so podro\xc4\x8dja Andov v Ju\xc5\xbeni Ameriki in pasatno - monsunsko podro\xc4\x8dje vzhodne Afrike._NEWLINE_Ocenjujejo, da so leta 1950 tropski de\xc5\xbeevni gozdovi pokrivali 16 - 17 milijonov km\xc2\xb2, kar je okoli 11% zemeljske povr\xc5\xa1ine. Do leta 1980 je bilo 50% teh gozdov uni\xc4\x8denih zaradi \xc4\x8dlovekove dejavnosti, vendar se je proces uni\xc4\x8devanja nadaljeval in \xc5\xa1e zmeraj traja.\n_START_SECTION_\nDnevni razpored temperature in vlage v tropskem de\xc5\xbeevnem gozdu\n_START_PARAGRAPH_\nOb 6.00 uri, sonce zelo hitro vzide - gozd je v megli (20 \xc2\xb0C); do 10.00 ure izpareva veliko vode (20 \xc2\xb0C-25 \xc2\xb0C); do 13.30 ure nastanejo veliki oblaki (28 \xc2\xb0C); med 14.00-17.00 hude nevihte/neurja v de\xc5\xbeevnem obdobju; po 17.00 uri sonce ponovno sije (28 \xc2\xb0C); 18.00 uri sonce hitro zaide (25 \xc2\xb0C); po 18.00 uri je \xc5\xbee mrak (pono\xc4\x8di so temperature med 20 \xc2\xb0C in 23 \xc2\xb0C_NEWLINE_V tropskih krajih in njihovih pragozdovih je de\xc5\xbeevje zelo obilno. Najve\xc4\x8dji pragozd na svetu je Amazonski pragozd, ki je velik kot Evropa in daje 40% zemeljskega kisika.\n_START_SECTION_\nPragozd Sinharaja\n_START_PARAGRAPH_\nSinharaja je tropski ni\xc5\xbeinski de\xc5\xbeevni gozd - pragozd - na jugozahodu Sri Lanke. Nacionalni park Sinharaja je od leta 1988 del seznama UNESCO-ve svetovna svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in je zadnje veliko, povezano gozdno podro\xc4\x8dje na otoku. Poznano je po svoji veliki biolo\xc5\xa1ki raznovrstnosti in \xc5\xa1tevilnih endemi\xc4\x8dnih vrstah. Ta pragozd je velik 6.092 hektarov, nahaja pa se na nadmorski vi\xc5\xa1inimed 300 in 1170 m.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clovek osvaja pragozd\n_START_PARAGRAPH_\nPragozdovi so bogati z lesom, ponekod tudi z rudninami in prav to je privedlo \xc4\x8dloveka, da osvaja te\xc5\xbeko dostopne kraje. Tropski pragozdovi dajejo velike koli\xc4\x8dine kav\xc4\x8duka, bambusa, banan itd.; medtem, ko na izkr\xc4\x8denih povr\xc5\xa1inah vzgajajo ri\xc5\xbe, sladkorni trs, kakavovce, bomba\xc5\xbe in druge pridelke. V Ju\xc5\xbeni Ameriki, Indiji in Afriki te\xc4\x8dejo skozi d\xc5\xbeunglo velike reke (Amazonka, Ganges, Kongo, Niger, ker ni drugih prometnih poti, slu\xc5\xbeijo tudi kot prometne poti. V pragozdovih \xc5\xbeu\xc5\xbeelke povzro\xc4\x8dajo ljudem velike te\xc5\xbeave, pa vendar obstajajo manj\xc5\xa1a redka naselja pragozdnih ljudi. Danes se skozi d\xc5\xbeunglo prebijajo moderne asfaltne ceste, vendar se dosti prometa opravi z avioni in helikopterji, ker je la\xc5\xbeje zgraditi letali\xc5\xa1\xc4\x8de oziroma pristajali\xc5\xa1\xc4\x8de kot \xc4\x8dez gozd prebijati ceste in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge. Vse obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje gozdov ogro\xc5\xbea nastanek kisika in s tem \xc5\xbeivljenja na Zemlji. Ocenjuje se, da zaradi poseka vsako leto izgine 11.000.000 hektarov tropskih pragozdov. \xc5\xa0e posebno ogro\xc5\xbeena je d\xc5\xbeungla v Amazoniji. Zato je ta d\xc5\xbeungla imenovana "zelena plju\xc4\x8da sveta".'