b'\n_START_ARTICLE_\nAndski plamenec\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPlamenec ima bledo ro\xc5\xbenato telo s svetlej\xc5\xa1imi zgornjimi deli, globokim vinsko rde\xc4\x8dimi prekritimi deli na spodnjem delu vratu, prsih in krilih. To je edina vrsta plamenca z rumenimi nogami in s tremi kremplji . Kljun andskega plamenca je bledo rumen in \xc4\x8drn.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nTi plamenci se hranijo s filtriranjem vode, njihova prehrana se giblje po celotnem spektru razpolo\xc5\xbeljivih \xc5\xbeivil, od rib do nevreten\xc4\x8darjev, od vaskularnih rastlin do mikroskopskih alg. _NEWLINE_Plamenci se hranijo iz spodnjega sloja jezera z majhnimi delci, predvsem diatomejami (kremenaste alge). Imajo globoko zavihan kljun; zgornja polovica kljuna je o\xc5\xbeja od spodnjega dela, kar ustvarja zajem na hrbtni povr\xc5\xa1ini kljuna. Oblika kljuna olaj\xc5\xa1uje hranjenje z diatomejami. Ta mehanizem pomeni, da bi delci hrane, kot so diatomeje, vplivali na filtrirno povr\xc5\xa1ino v kljunu, zaradi \xc4\x8desar voda izteka iz ust, diatomeje pa ostanejo v plamen\xc4\x8devem kljunu. Krma za plamence je v plitkih slanih vodah. Imajo najbolj prilagodljiv vzorec prehranjevanja v primerjavi s \xc4\x8dilskim in jamesovim plamencem. _NEWLINE_Pri zdru\xc5\xbeevanju andskih plamenecv s \xc4\x8dilskimi ali jamesovimi plamenci, andski sprejmejo vzorce prehranjevanja vrst, s katerimi so zdru\xc5\xbeeni. Tako, \xc4\x8de so zdru\xc5\xbeeni s \xc4\x8dilskim plamencem, uporabljajo zmerno in globoko strategijo bolj kot ali enako, kot je pri\xc4\x8dakovano. \xc4\x8ce so zdru\xc5\xbeeni z Jamesovimi plamenci, osvojijo rob in plitko strategijo hranjenja. Vendar pa celotno prehransko vedenje andskih plamencev ostaja nejasno.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost, habitat in gibanje\n_START_PARAGRAPH_\nAndski plamenec je avtohton na mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih visokih Andov od ju\xc5\xbenega Peruja do severozahodne Argentine in severnega \xc4\x8cila. Andski plamenci so selivke, ki so sposobne potovanja do 1100 kilometrov v enem dnevu. Poleti \xc5\xbeivijo v slanih jezerih, pozimi pa se selijo na ni\xc5\xbeja mokri\xc5\xa1\xc4\x8da . Vzrok za to migracijo med poletjem in zimo je verjetno posledica skrajne aridnosti slani\xc5\xa1\xc4\x8d pozimi. Pot migracij ni znana, vendar domnevajo, da se dogaja med \xc4\x8dilsko vzrejno povr\xc5\xa1ino in mokri\xc5\xa1\xc4\x8di osrednje in zahodne Argentine.\n_START_SECTION_\nStatus in za\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nAndski plamenec velja za ranljivo vrsto zaradi rudarskih dejavnosti in \xc4\x8dlovekovih motenj, ki povzro\xc4\x8dajo spremembe v njegovem \xc5\xbeivljenjskem okolju .\n_START_SECTION_\nRudarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nHabitat andskega plamenca se zaradi \xc4\x8dlovekove dejavnosti stalno spreminja. Glavna gro\xc5\xbenja populaciji so rudarska izkopavanja, ki se dogajajo ob koncu poletne de\xc5\xbeevne sezone._NEWLINE_Habitat je bogat z borovimi spojinami, zlasti boraksi. Boraks je pri velikih odmerkih precej strupen za \xc5\xbeivali, kot je andski plamenec, vendar ne za ljudi. \xc5\xa0tudije, ki so testirale u\xc4\x8dinke izpostavljenosti z boraksom na \xc5\xbeivalih ka\xc5\xbeejo, da prese\xc5\xbeek povzro\xc4\x8da prirojene okvare skeleta, kardiovaskularne okvare in degeneracijo testisov. Boraks je derivat borove kisline; \xc5\xa1tudija, ki je primerjala toksikologijo boratov je pokazala, da soli borove kisline ustvarjajo primerljive u\xc4\x8dinke. \xc5\xa0tudija v rudarskem okolju je dolo\xc4\x8dila, da le 5 g boraksa lahko povzro\xc4\x8di \xc5\xa1kodljive u\xc4\x8dinke pri \xc5\xbeivalih, na delavce pa na tej ravni ne vpliva. Zato rudarji niso po\xc5\xa1kodovani, medtem ko \xc5\xbeivali trpijo zaradi razvojne in reproduktivne toksi\xc4\x8dnosti._NEWLINE_\xc5\xa0tudija na jezeru Salinas v Peruju je pokazala, da so se rudarska podjetja razvila poleg gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8dij plamencev, nekaj rudarskih opravil pa je potekalo v bli\xc5\xbeini vzrejnih povr\xc5\xa1in in mest hranjenja. Plamenci so zapustili svoja obmo\xc4\x8dja gnezdenja, \xc4\x8de se je rudarjenje za\xc4\x8delo po vzpostavitvi gnezditvenih kolonij v neposredni bli\xc5\xbeini. Pove\xc4\x8danje ogljikovodikov je povzro\xc4\x8dilo zmanj\xc5\xa1anje uspeha pri vzreji. Manj kot 1\xc2\xa0% opazovanih plamencev je bilo mladih. Zmanj\xc5\xa1an reproduktivni uspeh je lahko posledica izpostavljenosti boraksu ali spremenjenemu okolju, ki ga povzro\xc4\x8dajo buldo\xc5\xbeerji, ki me\xc5\xa1ajo jezersko posteljo. Rudarjenje ustvarja blatnato okolje, v katerega se zavedeni pomotoma ujamejo plamenci in tako se pove\xc4\x8da smrtnost. Ankete, ki so jih izvedli prebivalci v bli\xc5\xbeini rudarskih dejavnosti, poro\xc4\x8dajo o opazovanju mrtvih flamingov, ki so jih ekshumirali buldo\xc5\xbeerji._NEWLINE_Postopek pridobivanja vpliva tudi na razpolo\xc5\xbeljivost vode. Andski plamenci filtrirajo povr\xc5\xa1insko vodo za hrano, ki jo rudarjenje onesna\xc5\xbei z boraksom. Rudarjenje pospe\xc5\xa1ujejo tudi odstranjevanje vlage v jezeru. Z omejevanjem koli\xc4\x8dine vode v jezeru lahko rudarske dru\xc5\xbebe pove\xc4\x8dajo prepoznavnost in tako prispevajo k bolj optimalnemu rudarstvu. \xc5\xa0tudija, ki primerja korelacijo med razpolo\xc5\xbeljivostjo vode in populacijo plamencev je pokazala, da je njihovo \xc5\xa1tevilo  mo\xc4\x8dno povezano z dele\xc5\xbeem vode v jezeru. Z nezadostno oskrbo s hrano in motenim \xc5\xbeivljenjskim prostorom se neizogibno zmanj\xc5\xa1a \xc5\xa1tevilo potomcev.\n_START_SECTION_\nVpliv \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nNe le, da se je \xc5\xa1tevilo plamencev zmanj\xc5\xa1alo z rudarskimi dejavnostmi, temve\xc4\x8d tudi z zbiranjem jajc doma\xc4\x8dinov. Ta nezakonit lov se je s\xc4\x8dasoma pove\xc4\x8dal zaradi pove\xc4\x8danja mednarodnega povpra\xc5\xa1evanja po teh jajcih. Nabiranje izvajajo organizirane skupine v \xc4\x8cilu, ki jih izva\xc5\xbeajo v Evropo, Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave in druge \xc4\x8dezmorske de\xc5\xbeele. To se dogaja predvsem na Altiplanu, ki je obmo\xc4\x8dje, ki ima globoke kulturne korenine pri lovu na jajca. Med reproduktivno sezono lokalni prebivalci vzamejo jajca iz gnezd. Odstranitev jajc lahko moti proces gnezdenja in povzro\xc4\x8di, da plamenec opusti svoje gnezdo, tudi \xc4\x8de ostanejo nekatera jajca. Odstranjevanje jajc je morda sprejemljivo, \xc4\x8de je lokalno prebivalstvo podhranjeno, vendar \xc5\xa1tudije o prehrani lokalnega prebivalstva ne ka\xc5\xbeejo pomanjkanja beljakovin. _NEWLINE_Poleg rudarskih dejavnosti terja svoj dele\xc5\xbe \xc5\xa1kode na habitatih plamencev tudi nenadzorovani turizem. S\xc4\x8dasoma so se po vsej de\xc5\xbeeli razvil \xc5\xa1tevilna \xc5\xa1otna barja. Ta barja se postopoma dvignejo in za\xc4\x8dnejo prodirati v jezero, zmanj\xc5\xa1ajo povr\xc5\xa1ino vode in prepre\xc4\x8dujejo, da bi plamenci vstopili v jezero, da bi se hranili. Zaradi rudarstva in turizma se v Andih gradi nova infrastruktura, kot so ceste. Te zdaj potekajo po habitatih plamencev, s tem pa se pove\xc4\x8duje dostopnost do habitata, kar vodi k bolj komercialnemu rudarstvu in turizmu, kar ima za posledico \xc5\xa1kodljive u\xc4\x8dinke na populacijo andskih plamencev. Razvoj nove infrastrukture je povzro\xc4\x8dil hudo razdrobljenost jezer, zmanj\xc5\xa1al biotsko raznovrstnost in pove\xc4\x8dal mo\xc5\xbenost izumrtja za vse vrste._NEWLINE_Povpra\xc5\xa1evanje po povr\xc5\xa1inskih in podzemnih vodah, proizvodnji energije in prevozu ter nereguliranem turizmu se je v zadnjih dveh desetletjih pove\xc4\x8dalo. Ta pove\xc4\x8danja so bila dokumentirana kot najpomembnej\xc5\xa1a v \xc4\x8cilu, glavna lokacija za gnezdenje andskih plamencev. Posledi\xc4\x8dno so ta obmo\xc4\x8dja onesna\xc5\xbeena s strupenimi spojinami zaradi raziskovanja mineralov in ogljikovodikov. Od 1980-ih se je \xc5\xa1tevilo uspe\xc5\xa1nih gnezditvenih kolonij in celotna proizvodnja pi\xc5\xa1\xc4\x8dancev andskih plamencev zmanj\xc5\xa1alo. Zato so ogro\xc5\xbeena vrsta.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drti za\xc5\xa1\xc4\x8dite\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju Mednarodne zveze za varstvo narave in naravnih virov (International Union for Conservation of Nature and Natural Resources - IUCN) je andski plamenec \xc2\xbbnezadostno znana vrsta\xc2\xab. Ta ga je, kljub negativnemu vplivu vsaj zadnjih dveh desetletij, kon\xc4\x8dno razglasila za ogro\xc5\xbeeno vrsto septembra 2010. V tej objavi je bilo navedeno, da bi bil ta plamenec za\xc5\xa1\xc4\x8diten v skladu z Zakonom o ogro\xc5\xbeenih vrstah iz leta 1973 (Endangered Species Act of 1973). Ve\xc4\x8dina obmo\xc4\x8dij, v katerih prebivajo plamenci, tako poleti kot pozimi, je bila pokrita z ustanovitvijo narodnih parkov. Vendar pa ti parki niso prisotni v habitatih, kjer nastajajo spremembe. Tako so glavna gnezdilna obmo\xc4\x8dja \xc5\xa1e vedno dovzetna za zunanje motnje, kar zmanj\xc5\xa1uje populacijo plamencev. Ker je bil \xc5\xa1ele nedavno dodan na seznam ogro\xc5\xbeenih vrst, je malo na\xc4\x8drtov za za\xc5\xa1\xc4\x8dito te vrste. Vendar pa Nacionalna institucija naravnih virov (http://www.nri.org/) trenutno pripravlja na\xc4\x8drt. Ta skupina sodeluje s konzervatorji, da bi na\xc5\xa1la na\xc4\x8din za re\xc5\xa1evanje problemov pridobivanja boratov in zbiranja in lovljenja jajc. Na\xc4\x8drt vsebuje strategijo okoljskega izobra\xc5\xbeevanja, ki informira poslovne\xc5\xbee, delavce, va\xc5\xa1\xc4\x8dane in vse druge ljudi, ki predstavljajo gro\xc5\xbenjo plamencem. Lokalni organi v okro\xc5\xbeju jezera Salinas so ustvarili izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za prepre\xc4\x8devanje nezakonitih dejanj in iskanje mo\xc5\xbenih re\xc5\xa1itev za predstavitev problemov. Oblikovanje narodnih parkov je zmanj\xc5\xa1alo zbiranje jajc; vendar bo za popolno odpravo te dejavnosti \xc5\xa1e potrebno okoljsko izobra\xc5\xbeevanje._NEWLINE_Flamingo Specialist Group, ustanovljena leta 1971, dejavno posku\xc5\xa1a obve\xc5\xa1\xc4\x8dati javnost o ranljivosti plamencev. Izdajajo letno glasilo, ki bralcem sporo\xc4\x8da trenutno stanje ve\xc4\x8d vrst. Leta 2000 je ta skupina izvedla popis, ki je pokazal skupno \xc5\xa1tevilo populacije manj kot 34.000 andskih plamencev in jim dalo oznako najbolj redka vrsta. V zadnjem \xc4\x8dasu se je ta skupina pridru\xc5\xbeila IUCN, da bi oblikovali akcijski na\xc4\x8drt za plamence. V Miamiju na Floridi je bil leta 2000 organiziran sestanek za pripravo skupine za nadzor delovnega mesta za za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc5\xa1estih vrst in podvrsta plamencev._NEWLINE_Pod pokroviteljstvom Konvencije o selitvenih vrstah divjih \xc5\xbeivali, znane tudi kot Bonska konvencija, je bil sklenjen Memorandum o soglasju (MoU) o ohranjanju visokoandskih plamencev in njihovih habitatov, ki je za\xc4\x8del veljati 4. decembra 2008. MoU zajema Argentino, Bolivijo, \xc4\x8cile in Peru. Od avgusta 2012 so Bolivija, \xc4\x8cile in Peru podpisale ta memorandum. Namen memoranduma o soglasju je izbolj\xc5\xa1ati ohranitveni status vrst in njihovih habitatov z usklajenimi in skupnimi ukrepi na celotnem obmo\xc4\x8dju.'