b'\n_START_ARTICLE_\nObra\xc5\xa1\xc4\x8danje organizmov\n_START_PARAGRAPH_\nBiofouling ali biolo\xc5\xa1ko obra\xc5\xa1\xc4\x8danje je neza\xc5\xbeeleno zbiranje mikroorganizmov, rastlin, alg in/ali \xc5\xbeivali na mokre povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nObra\xc5\xa1\xc4\x8danje je, ekonomsko gledano, \xc5\xa1e posebej neza\xc5\xbeeleno na ladijskem trupu, kjer se lahko z visoko stopnjo obra\xc5\xa1\xc4\x8denosti zmanj\xc5\xa1a zmogljivost plovila in pove\xc4\x8da poraba goriva  biolo\xc5\xa1ko obra\xc5\xa1\xc4\x8danje se pojavlja v vseh okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah, kjer so teko\xc4\x8dine na vodni osnovi v stiku z drugimi materiali. Industrijsko pomembni primeri so membranski sistemi, kot so membranski bioreaktorji in reverzna osmoza spiralne membrane ciklov hladilne vode velike industrijske opreme in elektrarn. Obra\xc5\xa1\xc4\x8danje se lahko pojavi tudi v naftovodih, kjer se pretakajo olja pome\xc5\xa1ana z vodo, \xc5\xa1e posebej tista, ki pretakajo \xc5\xbee uporabljena, rezalna, topilna in hidravli\xc4\x8dna olja.\n_START_SECTION_\nProti obra\xc5\xa1\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nProti obra\xc5\xa1\xc4\x8danje je postopek odstranjevanja ali prepre\xc4\x8devanje kopi\xc4\x8denja obra\xc5\xa1\xc4\x8danja. V industrijskih procesih, lahko uporabljamo bio-disperzijski premaz za nadzor obra\xc5\xa1\xc4\x8danja. V manj nadzorovanih okoljih je mo\xc5\xbena uporaba antibakterijskih premazov, ki vsebujejo biocide ali nestrupene premaze, ki prepre\xc4\x8dujejo organizmom oprijem.\n_START_SECTION_\nBiocidi\n_START_PARAGRAPH_\nBiocidi so kemi\xc4\x8dne snovi, ki lahko odvrnejo ali ubijejo mikroorganizme, odgovorne za Obra\xc5\xa1\xc4\x8danje. Biocidi so vklju\xc4\x8deni v povr\xc5\xa1inske premaze proti obra\xc5\xa1\xc4\x8danju, po navadi s fizikalno adsorpcijo ali s kemi\xc4\x8dno modifikacijo povr\xc5\xa1ine. Do obra\xc5\xa1\xc4\x8danja na povr\xc5\xa1inah pride po oblikovanju biofilma. Biofilm ustvari povr\xc5\xa1ino, na katero se ve\xc4\x8dji mikroorganizmi zlahka prirastejo. V morskih okoljih se to po navadi odra\xc5\xbea v obra\xc5\xa1\xc4\x8denosti s \xc5\xa1koljkami. Cilj biocidov so pogosto mikroorganizmi, ki povzro\xc4\x8dajo za\xc4\x8detni biofilm, tipi\xc4\x8dno so to bakterije. Ko so (mikroorganizmi op. pr.) mrtvi , se ne morejo \xc5\xa1iriti in takrat jih lahko odstranite.  Drugi biocidi so strupeni za ve\xc4\x8dje organizme v Obra\xc5\xa1\xc4\x8danju, kot so glive in alge. Najpogosteje uporabljeni biocid in antibakterijski agent, je molekula tributilkositra (TBT). Ta je strupen tako za mikroorganizme kot tudi za ve\xc4\x8dje vodne organizme. Ocenjuje se, da iz TBT pridobljeni premazi proti obra\xc5\xa1\xc4\x8danju pokrivajo 70% plovil na svetu. _NEWLINE_Raz\xc5\xa1irjenost TBT in drugih antibakterijskih premazov za pomorska plovila, ki bazirajo na kositru, je sedanji okoljski problem. Izkazalo se je, da TBT povzro\xc4\x8di \xc5\xa1kodo \xc5\xa1tevilnim morskim organizmom, natan\xc4\x8dneje ostrigam in mehku\xc5\xbecem. \xc5\xbde izjemno nizke koncentracije (20 ng/l) molekul tributilkositra (TBT) povzro\xc4\x8dajo napa\xc4\x8dno rast lupine v ostrigah Crassostrea gigas in razvoj mo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti v \xc5\xbeenskih spolnih \xc5\xbelezah pri pol\xc5\xbeu morski volek Nucella lapillus, kjer se je gonokarakteristi\xc4\x8dna sprememba za\xc4\x8dela \xc5\xbee pri 1 ng/l. _NEWLINE_Mednarodna pomorska skupnost je spoznala to kot problem ter zaradi tega na\xc4\x8drtuje postopno opu\xc5\xa1\xc4\x8danje kositernih premazov, vklju\xc4\x8dno s prepovedjo uporabe le-teh na novo zgrajenih plovilih.  Ta faza opu\xc5\xa1\xc4\x8danja strupenih biocidnih za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih premazov predstavlja velik problem za pomorsko industrijo in predstavlja velik izziv za proizvajalce alternativnih, naravi prijaznej\xc5\xa1ih premazov. Varnej\xc5\xa1e metode nadzora obra\xc5\xa1\xc4\x8danja aktivno raziskujejo ter aplicirajo v novih, varnej\xc5\xa1ih tehnologijah.  Bakrove spojine so bile uspe\xc5\xa1no uporabljene v barvah ter se \xc5\xa1e naprej uporabljajo za metalizacijo (na primer Muntzeva litina, ki je bila posebej izdelana za ta namen), \xc4\x8deprav \xc5\xa1e vedno potekajo tudi razprave o varnosti bakra.\n_START_SECTION_\nNestrupeni premazi\n_START_PARAGRAPH_\nNestrupeni premazi proti obra\xc5\xa1\xc4\x8danju, prepre\xc4\x8dujejo pritrditev mikroorganizmov ter tako nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo uporabo biocidov. Poleg tega so ti premazi obi\xc4\x8dajno izdelani na osnovi polimerov in raziskovalci so sposobni na\xc4\x8drtovanja samozdravljenja premazov._NEWLINE_Obstajata dve vrsti nestrupenih premazov proti obra\xc5\xa1\xc4\x8danju. Najpogostej\xc5\xa1i na\xc4\x8din temelji na nizkem trenju in nizki povr\xc5\xa1inski energiji. To se odra\xc5\xbea kot hidrofobna povr\xc5\xa1ina. Ti premazi ustvarijo gladko povr\xc5\xa1ino, ki lahko prepre\xc4\x8dijo oprijem ve\xc4\x8djih mikroorganizmov. Po navadi se uporabljajo fluoropolimeri in silikonski premazi. Ti premazi so ekolo\xc5\xa1ko inertni, vendar imajo te\xc5\xbeave z mehansko trdnostjo in dolgoro\xc4\x8dno stabilnostjo. Natan\xc4\x8dneje, po dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu lahko biofilm (mulj) prekrije povr\xc5\xa1ino, ta onemogo\xc4\x8di kemi\xc4\x8dno dejavnost za\xc5\xa1\xc4\x8dite in tako pripravi mikroorganizmom podlago za oprijem. _NEWLINE_Drugi razred nestrupenih premazov proti obra\xc5\xa1\xc4\x8danju so hidrofilni premazi. Opirajo se na visoke vrednosti hidracije, da bi pove\xc4\x8dali odstranjevanje energetske vrednosti vode in tako prepre\xc4\x8dili beljakovinam in mikroorganizmom oprijem. Najpogostej\xc5\xa1i primeri teh premazov temeljijo na visoko hidriranih zwitterionih, kot so glicinbetain in sulfobetain. Ti premazi imajo tudi nizko trenje, vendar so bolj\xc5\xa1i zaradi hidrofobne povr\xc5\xa1ine, ki prepre\xc4\x8duje oprijem bakterijam in s tem nastajanje biofilma.  Ti premazi \xc5\xa1e niso na voljo na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du in so del ve\xc4\x8djih raziskav, ki jih urad za pomorske raziskave namenja za razvoj okolju varnih biomimetskih ladijskih premazov.\n_START_SECTION_\nVrste\n_START_PARAGRAPH_\nObra\xc5\xa1\xc4\x8danje je razdeljeno na microfouling - nastanek biofilma in oprijema bakterij - in macrofouling - pritrditev ve\xc4\x8djih organizmov, kateri glavni krivci so \xc5\xa1koljke klapavice, \xc4\x8drvi kolobarniki polychaete, mah in alge. Skupaj tvorijo ti organizmi skupnost obra\xc5\xa1\xc4\x8danja._NEWLINE_Posami\xc4\x8dno so ti organizmi zelo majhni, a zdru\xc5\xbeeni v ogromne mno\xc5\xbeice, resno zmanj\xc5\xa1ujejo manevrske sposobnosti ladij glede na nosilnost. Obra\xc5\xa1\xc4\x8danje povzro\xc4\x8da veliko premo\xc5\xbeenjsko in gospodarsko \xc5\xa1kodo ter stro\xc5\xa1ke vzdr\xc5\xbeevanja marikultira, ladijske industrije, voja\xc5\xa1kih ladij, in podmorskih cevovodov. Vlada in industrija v Ameriki porabita ve\xc4\x8d kot $5.7 miljard letno za prepre\xc4\x8devanje in nadzor morskega obra\xc5\xa1\xc4\x8danja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBio obra\xc5\xa1\xc4\x8danje, predvsem ladij, je bilo problem \xc5\xbee pred stoletji in je verjetno tako dolgo, kot \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo jadra po oceanih.  V Deipnosophistae je Athenaeus opisal prizadevanja proti obra\xc5\xa1\xc4\x8danju, pri gradnji velike ladje Hieron of Syracuse (umrl 467 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem). \xc5\xbde pred 18. stoletjem so posku\xc5\xa1ali razli\xc4\x8dne tehnike za prepre\xc4\x8devanje obra\xc5\xa1\xc4\x8danja z uporabo treh glavnih snovi:\xc2\xa0\xc2\xbbBela snov\xc2\xab, ki je bila me\xc5\xa1anica lokomotivnega olja, smole in \xc5\xbevepla,\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8crna snov\xc2\xab, je bila zmes katrana in smole in\xc2\xa0\xc2\xbbRjava snov\xc2\xab, ki je bilo zgolj \xc5\xbeveplo dodano\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8crni snovi\xc2\xab._NEWLINE_Bakrene listi\xc4\x8de je prvi predlagal Charles Perry leta 1708 kot pripomo\xc4\x8dek za prepre\xc4\x8devanje zara\xc5\xa1\xc4\x8danja, vendar so prve poskuse z ovojem iz bakra izvedli \xc5\xa1ele po letu 1750. V tem \xc4\x8dasu so dna in strani ve\xc4\x8d ladij, kobilice in la\xc5\xbene kobilice oblo\xc5\xbeili z bakrom._NEWLINE_Baker deluje zelo dobro pri za\xc5\xa1\xc4\x8diti trupa pred invazijo lesnega \xc4\x8drva in za prepre\xc4\x8devanje rasti morskega plevela. V stiku z vodo baker proizvaja strupen film, sestavljen predvsem iz oksiklorida, ki odvra\xc4\x8da morske organizme. Poleg tega, da je ta film slabo topen in se le postopoma izpere, ni na\xc4\x8dina, na katerega bi se lahko morski organizmi prirasli na ladijski trup. Okoli 1770, se je kraljeva mornarica lotila bakrenja dna celotne flote, kar je delala do konca uporabe lesenih ladij. Postopek je bil tako uspe\xc5\xa1en, da je izraz bakreno dno postal sinonim za biti\xc2\xa0\xc2\xbbzelo zanesljiv in brez tveganja\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nDruga podro\xc4\x8dja pojavljanja\n_START_PARAGRAPH_\nObra\xc5\xa1\xc4\x8danje se lahko pojavi tudi v talni vodi vodnjakov, kjer zvi\xc5\xa1anje lahko omeji preto\xc4\x8dne vrednosti. Pojavlja se tudi na zunanjosti in notranjosti v ocean polo\xc5\xbeenih cevi. V slednjem primeru se je izkazalo, da je obra\xc5\xa1\xc4\x8danje posledica ostankov morske vode, zaradi pretoka zraka skozi cev in jo je treba odstraniti v procesu \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja cevi. Obra\xc5\xa1\xc4\x8danje se pojavlja tudi na povr\xc5\xa1ini \xc5\xbeivih morskih organizmov, znano kot epibioza.'