b"\n_START_ARTICLE_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nDefinicija je izjava, ki razlaga pomen besede ali besedne zveze. Izraz, ki ga definiramo, se imenuje definiendum (lat.\xc2\xa0\xc2\xbbto, kar je treba definirati\xc2\xab). Besede, ki jih uporabimo pri definiranju, imenujemo definiens (lat.\xc2\xa0\xc2\xbbto, kar definira\xc2\xab).\n_START_SECTION_\nDeskripcija in stipulacija\n_START_PARAGRAPH_\nDefinicija lahko opisuje pomen, ki ga ima dolo\xc4\x8den jezikovni znak v splo\xc5\xa1ni rabi. V tem primeru govorimo o deskriptivni definiciji. \xc4\x8ce govorec \xc5\xbeeli z definicijo dolo\xc4\x8denemu jezikovnemu znaku dodati nov pomen, govorimo o stipulativni definiciji._NEWLINE_Deskriptivno definicijo lahko preverimo; jo ovr\xc5\xbeemo ali potrdimo, potem ko njeno\xc2\xa0\xc2\xbbpravilnost\xc2\xab\xc2\xa0preverimo na primerih rabe (npr. z zgledi iz korpusov). Stipulativne definicije na tak na\xc4\x8din ni mogo\xc4\x8de preveriti.\n_START_SECTION_\nIntenzija in ekstenzija\n_START_PARAGRAPH_\nIntenzionalna definicija navaja nujne in zadostne pogoje, ki so potrebni, da je kaka stvar lahko \xc4\x8dlan neke mno\xc5\xbeice. Ekstenzionalna definicija kakega koncepta navaja njegovo ekstenzijo. Gre za navajanje vseh objektov, ki so \xc4\x8dlani dolo\xc4\x8dene mno\xc5\xbeice.\n_START_SECTION_\nDefinicija z rodom in vrstno razliko\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno definicija sestoji iz roda (genus), ki mu definirani pojem pripada, in vrstne razlike (razlikovalna oznaka, ki pojem razlo\xc4\x8duje od drugih \xc4\x8dlanov istega rodu). Tako je 'trikotnik' definiran kot 'geometrijski lik (= rod) s tremi koti (= vrstna razlika)'.\n_START_SECTION_\nBistvo, jedro definicije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde anti\xc4\x8dni misleci so si definicijo razlagali kot opis bistva dolo\xc4\x8denega pojma. Aristotel je trdil, da \xc5\xbee sam opis bistva prispeva k opisu narave pojma in da mora definicija to vsekakor vklju\xc4\x8devati. Kot posledica tovrstnih razlag definicije se pojavi delitev na realno in nominalno bistvo dolo\xc4\x8denega pojma. Aristotel je v enem izmed svojih del zapisal, da lahko poznamo pomen dolo\xc4\x8denega izraza, \xc4\x8detudi nismo prepri\xc4\x8dani, kako naj bi ta stvar izgledala._NEWLINE_Na podlagi Aristotelovih dognanj \xc5\xa1e danes razlikujemo med nominalno in realno definicijo. Nominalna definicija pojasnjuje pomen pojma, realna pa ga posku\xc5\xa1a ponazoriti v konkretnem svetu.\n_START_SECTION_\nMeje in prepreke pri definiranju\n_START_PARAGRAPH_\nPri definiranju se je potrebno zavedati dejstva, da imajo vsi naravni jeziki kljub svojemu nenehnemu \xc5\xa1irjenju omejeno \xc5\xa1tevilo besed, zato ne moremo definirati popolnoma vseh besed v jeziku, velikokrat pa lahko naletimo tudi na kro\xc5\xbene definicije (v razlagi naletimo na pojem, ki ga razlagamo)._NEWLINE_Mnogi filozofi se naslanjajo na na\xc4\x8delo, da pojma ne moremo definirati, ko nimamo na razpolago nobene nadpomenke, ki bi jo lahko uporabili v definiciji. Med tovrstne izraze sodijo\xc2\xa0\xc2\xbbbitje\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbenota\xc2\xab\xc2\xa0in podobni leksemi."