b'\n_START_ARTICLE_\nSokrat\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Atenah kot sin kiparja Sofroniska in babice Fenarete. V otro\xc5\xa1tvu se je nau\xc4\x8dil brati in pisati, izobrazil pa se je tudi v kulturi, glasbi, poeziji, aritmetiki, geometriji in atletiki. O\xc4\x8de ga je nau\xc4\x8dil trgovanja, vendar se je Sokrat s tem le redko ukvarjal. Ko je dopolnil 18 let, se je tako kot vsi atenski mladeni\xc4\x8di priklju\xc4\x8dil vojski. Izkazal se je v ve\xc4\x8d bitkah ter slovel po svoji hrabrosti in vzdr\xc5\xbeljivosti. Sprva se je pre\xc5\xbeivljal kot kipar, v srednjih letih pa je poklic opustil in se odlo\xc4\x8dil za skromno \xc5\xbeivljenje in pou\xc4\x8devanje. Zanimala so ga predvsem eti\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja, ki jih je re\xc5\xa1eval s pomo\xc4\x8djo some\xc5\xa1\xc4\x8danov. Z njimi se je pogovarjal o aktualnih moralnih vpra\xc5\xa1anjih. U\xc4\x8dil je skozi vpra\xc5\xa1anja, da je u\xc4\x8denec sam pri\xc5\xa1el do odgovora._NEWLINE_V dru\xc5\xbebi, ki je mo\xc4\x8dno cenila lepoto, je imel Sokrat nesre\xc4\x8do, da po zunanjosti ni bil privla\xc4\x8den. Imel je izbuljene o\xc4\x8di, nekoliko je \xc5\xa1kilil\xc2\xa0ter imel\xc2\xa0kratek in ukrivljen nos, zaradi \xc4\x8desar je\xc2\xa0bil dele\xc5\xbeen\xc2\xa0veliko zmerljivk. Sam se s svojo zunanjo podobo ni obremenjeval. Vedno je bil oble\xc4\x8den v isti pla\xc5\xa1\xc4\x8d, ni imel srajce in \xc4\x8devljev, jedel pa je le najcenej\xc5\xa1o hrano. Menil je, da mu je to dajalo svobodo, da je lahko delal, kar je \xc5\xbeelel. Vse \xc5\xbeivljenje je pre\xc5\xbeivel v Atenah, kraj je zapustil za \xc4\x8dasa pelopone\xc5\xa1ke vojne. Poro\xc4\x8den je bil s Ksantipo, ki je bila veliko mlaj\xc5\xa1a. Glede na ohranjene anekdote naj bi bila vzkipljive narave in prepirljiva, ker je Sokrat zapostavljal dru\xc5\xbeino na ra\xc4\x8dun filozofije. Z njo je imel\xc2\xa0tri otroke, Sofroniskusa, Meneksenusa in Lamproklesa._NEWLINE_V Atenah je postal znan kot velik mojster dialoga. Bil je spreten in navdihujo\xc4\x8d govorec, zato so se ljudje pogosto zbirali okoli njega in ga poslu\xc5\xa1ali. Njegov vpliv pa je za\xc4\x8del motiti vodstvene strukture, saj so ljudje, predvsem mladi, ob stiku z njim postajali bolj svobodni in manj vodljivi. Bil je tudi mnenja, da bi dr\xc5\xbeavo morali voditi filozofi. Obto\xc5\xbeen je bil brezbo\xc5\xbenosti in zavajanja mladine. Pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem se ni pokesal in ni priznal svoje krivde ter je vztrajal pri tem, da je delal dobro in \xc5\xbeeli nadaljevati s svojim poslanstvom, zato je bil leta 399 pr.n.\xc5\xa1t. z ve\xc4\x8dinskim glasovanjem obsojen na smrt. S tem se ni obremenjeval, saj je kljub mo\xc5\xbenosti pobega zadnji dan pre\xc5\xbeivel s prijatelji v pogovoru o nesmrtnosti du\xc5\xa1e, nato pa mirno izpil strup in umrl.\n_START_SECTION_\nSokratova metoda\n_START_PARAGRAPH_\nSokratova metoda temelji na delfskem reku "Spoznaj se!"(starogr\xc5\xa1ko \xce\xb3\xce\xbd\xe1\xbf\xb6\xce\xb8\xce\xb9 \xcf\x83\xce\xb5\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x84\xcf\x8c\xce\xbd: gn\xc5\x8dthi seauton). Je oblika poizvedbe in razprave med posamezniki, zasnovana na podlagi vpra\xc5\xa1anj in odgovorov, s katerimi spodbudimo kriti\xc4\x8dnost do lastnega mi\xc5\xa1ljenja in osvetlitev ideje. Prav tako je dialekti\xc4\x8dna metoda, ki pogosto vklju\xc4\x8duje razpravo, v kateri je vidik nekega posameznika vpra\xc5\xa1ljiv. Eden izmed udele\xc5\xbeencev lahko vodi drugega do to\xc4\x8dke, kjer ta samemu sebi nasprotuje in s tem podkrepi svoje mnenje o problemu.\n_START_SECTION_\nCilj in pot\n_START_PARAGRAPH_\nSokrat preiskuje \xc2\xbbkaj stvar je\xc2\xab\xc2\xa0in njegov odgovor je v pojmu ali v definiciji pojma, ki to stvar ozna\xc4\x8duje (klasi\xc4\x8dna teorija resni\xc4\x8dnosti). In kako priti do najbolj zanesljivega pojma o stvari? Uporablja indukcijo (poimenovano tedaj tudi: epagogi\xc4\x8den postopek). Ksenofon poro\xc4\x8da: \xc2\xbbSokrat je v svojih raziskavah vselej izhajal od najbolj obi\xc4\x8dajnega in najmanj dvomljivega, s tem da je imel to za najbolj zanesljivo pot.\xc2\xab\xc2\xa0Aristotel prisoja Sokratu \xc2\xbbinduktivne govore in opredelitev ob\xc4\x8dih pojmov\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nSokratov problem\n_START_PARAGRAPH_\nKer je Sokrat menil, da je znanje \xc5\xbeivo in interaktivno, ter verjel, da se mo\xc4\x8d filozofije skriva v \xc5\xbeivi govorici, dialogu, sam ni ni\xc4\x8desar zapisal. Vsi podatki o njegovem \xc5\xbeivljenju, znanju in naukih temeljijo na zapisih njegovih u\xc4\x8dencev in sodobnikov. Pri tem nam pomemben vpogled nudijo dela Platona, Ksenofona, Aristotela in Aristofana. Najbogatej\xc5\xa1i vir Sokratovih naukov in \xc5\xbeivljenja pa so zapisi njegovega najljub\xc5\xa1ega u\xc4\x8denca Platona. Vendar pa v\xc2\xa0Platonovih zapisih\xc2\xa0naten\xc4\x8dna meja med tem, kar je izrekel\xc2\xa0Sokrat in kar je napisal Platon sam, ni popolnoma znana.\xc2\xa0Aristofan je njegov lik uporabil v parodiji Oblaki, v kateri pa je Sokrat karikiran.\n_START_SECTION_\nPlatonova dela\n_START_PARAGRAPH_\nV Platonovem delu Apologija je razlo\xc5\xbeen zagovor Sokrata o sodelovanju\xc2\xa0s some\xc5\xa1\xc4\x8dani. V zgodbi je prerokinja iz Delfov dejala, da je Sokrat najmodrej\xc5\xa1i \xc4\x8dlovek. Sokrat je menil, da je to paradoks, saj je bil sam prepri\xc4\x8dan, da sploh ni moder. Da bi razre\xc5\xa1il uganko, je pristopil do razli\xc4\x8dnih govorcev, pesnikov in drugih ljudi, ki so veljali za modrece. \xc4\x8ceprav je vsak od njih mislil, da v\xc3\xa9 veliko, je v resnici vsak od njih vedel le malo. Takrat pa je Sokrat pri\xc5\xa1el do spoznanja, da je prerokinja govorila resnico. \xc4\x8ceprav je sam vedel, da ni moder, je bil zaradi tega modrej\xc5\xa1i od ostalih, saj se je edini zavedal svoje nevednosti. Dejal je: \xc2\xbbVem, da ni\xc4\x8d ne vem.\xc2\xab\xc2\xa0Tako je Sokrat postavil izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za svojo metodo, na temelju delfskega izreka \xe2\x80\x93 spoznaj se. Njegova diagnoza je pesimisti\xc4\x8dna,\xc2\xa0 in sicer z rekom \xc2\xbbVem, da ni\xc4\x8d ne vem\xc2\xab\xc2\xa0lahko ugotovimo, da je Sokratova predstava o znanju mo\xc4\x8dno povezana z razmi\xc5\xa1ljanjem in sposobnostjo pojasnitve._NEWLINE_Eno pomembnej\xc5\xa1ih Platonovih del je dialog Kriton, kjer so zapisani dogodki, povezani s \xc4\x8dakanjem na izvr\xc5\xa1itev sodbe, tj. smrtne kazni. V tem delu nam Platon predstavi pomemben vidik Sokratovega razmi\xc5\xa1ljanja. Sokrat nam postavi pomembno vpra\xc5\xa1anje, in sicer k \xc4\x8demu nas zavezuje dr\xc5\xbeava in zakaj. To je bila v tistem \xc4\x8dasu novost, vendar \xc5\xa1e danes \xc5\xa1tevilni filozofi mislijo, da je to najbolj\xc5\xa1a teorija o viru politi\xc4\x8dnih obveznosti._NEWLINE_Dialogu Kriton sledi v dramskem \xc4\x8dasu dialog Fajdon, v katerem zbrana dru\xc5\xa1\xc4\x8dina Sokratovih u\xc4\x8dencev in prijateljev z razpravljanjem o nesmrtnosti du\xc5\xa1e \xc4\x8daka na izvr\xc5\xa1itev sodbe, ki zaklju\xc4\x8di ta dialog. Ostali dialogi so postavljeni v \xc4\x8das od Sokratove  mladosti, ko \xc5\xa1e ni bil toliko ve\xc5\xa1\xc4\x8d filozofije in se je raje pustil pou\xc4\x8diti od drugih (npr. dialog Parmenid do starosti. Dialogu Evtifron, ki obravnava svetost, v dramskem \xc4\x8dasu sledijo \xc5\xbee navedeni dialogi Apologija, Kriton in Fajdon. Dialog Harmid je postavljen v \xc4\x8das, ko se je Sokrat ravno vrnil iz Bitke pri Potideji. V tem dialogu vpra\xc5\xa1anje obravnava razumnosti (starogr\xc5\xa1ko \xcf\x83\xcf\x89\xcf\x86\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x83\xcf\x8d\xce\xbd\xce\xb7, sophrosyne). Ponovno Sokrat na podlagi primera razlo\xc5\xbei problem, ki ga s sogovorcem re\xc5\xa1i s sokratskim izpra\xc5\xa1evanjem in spodbujanjem, kar imenujemo majevtika ali sokratova metoda. Preko dialoga Sokrat privede mnenje svojega sogovornika v aporijo (zagato, zadrego, v spoznanje, da je stali\xc5\xa1\xc4\x8de nevzdr\xc5\xbeno). S tem je Sokrat prvi v zgodovini filozofije v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de raziskovanja postavil definiranje in iskanje pravih pojmov._NEWLINE_Platon je torej v skoraj vseh svojih delih besedo delil s Sokratom, izjema je ob\xc5\xa1iren dialog Zakoni, ki je Platonovo zadnje delo in v njem Sokrat ne nastopa niti se ne omenja.\n_START_SECTION_\nMoralna filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nPomemben vidik Sokratove moralne filozofije je pojem \'neobvladanost\' (\xe1\xbc\x80\xce\xba\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x83\xce\xaf\xce\xb1, akras\xc3\xada). Pravi, da \xc4\x8de nekdo pozna dobro, bo vedno delal dobro, zato tisti, ki delajo slabo, dejansko ne vedo, kaj je dobro. Torej, \xc4\x8de bi bilo v skladu z na\xc5\xa1imi interesi, da smo pravi\xc4\x8dni, bi ravnali pravi\xc4\x8dno. Pravi tudi, da je pravi\xc4\x8dnost najbolj koristna za na\xc5\xa1e psihi\xc4\x8dno zdravje._NEWLINE_Sokrat je menil, da je treba v \xc5\xbeivljenju spoznati samega sebe, \xc4\x8dim ve\xc4\x8d spra\xc5\xa1evati in raziskovati. V vsem je zagovarjal zmernost in pomen etike. Njegova re\xc5\xa1itev je bila vedno pozitivna. Zna\xc4\x8dilen je bil revolucionaren premik od zunanjega k notranjemu, od narave k \xc4\x8dloveku. Zanj je bila pomembna tudi resnica \xe2\x80\x93 tisto, kar je eksistencialno mi\xc5\xa1ljeno, torej popolna enakost resnice in bitnosti (bivanja). \xc2\xbbKo vlada spoznanje nad \xc4\x8dlovekom, ne more vladati kaj drugega,\xc2\xab\xc2\xa0je dejal Sokrat. Resnica je bila zanj najvi\xc5\xa1je eti\xc4\x8dno na\xc4\x8delo. Nekateri to poimenujejo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, npr. optimisti\xc4\x8dni intelektualizem ali racionalizem, kajti Sokrat je verjel, da je z umom mo\xc4\x8d spoznati resnico, kar mu je predstavljalo najvi\xc5\xa1je dobro. Paradoks pa predstavlja dejstvo, da v dialogu s sogovorniki in v preiskovanju svoje ter njihove (ne)vednosti, nikoli ne pride do dokon\xc4\x8dne opredelitve dolo\xc4\x8denega pojma in s tem do osvetlitve dokon\xc4\x8dne resnice.\n_START_SECTION_\nAnekdota o morilcu\n_START_PARAGRAPH_\nSokrat je znan po svoji posebni osebnosti, ki je mejila med genialcem in norcem, zato je zelo priljubljeni lik raznih anekdot, za katere sicer ni nujno, da imajo zgodovinsko vrednost, osvetljujejo pa njegovo zanimivo osebnost. Sokrat je na primer na cesti opazil suli\xc4\x8darja, ki je tekel za nekim \xc4\x8dlovekom._NEWLINE_\xe2\x80\x9cPrimi ga, primi ga!\xe2\x80\x9d je zaklical suli\xc4\x8dar, toda Sokrat se ni zmenil._NEWLINE_\xe2\x80\x9cKaj si gluh?\xe2\x80\x9d se je jezil preganjalec._NEWLINE_\xe2\x80\x9cZakaj nisi prestregel morilcu poti?\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x9cMorilcu? Kaj meni\xc5\xa1 s to besedo?\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x9c\xc4\x8clovek bo\xc5\xbeji, le kje si se vzel! Morilec je \xc4\x8dlovek, ki ubija.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x9cTorej mesar?\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x9cNorec stari! \xc4\x8clovek, ki ubije drugega \xc4\x8dloveka.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x9cAha, vojak.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x9cNe! \xc4\x8clovek, ki ubija v mirnem \xc4\x8dasu.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x9cA, \xc5\xbee razumem: rabelj.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x9cOsel! \xc4\x8clovek, ki ubije so\xc4\x8dloveka na njegovem domu.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xe2\x80\x9cA tako! Zdravnik, kajne?\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Suli\xc4\x8dar je ves obupan stekel naprej.\n_START_SECTION_\nPomen in vplivi\n_START_PARAGRAPH_\nSokratov vpliv na filozofe sega vse do\xc2\xa0danes, najmo\xc4\x8dneje pa je vplival na svoje u\xc4\x8dence, preko katerih je posredno raz\xc5\xa1iril svoj vpliv po zahodnjem svetu. Njegov najpomembnej\xc5\xa1i u\xc4\x8denec je Platon, ki je leta 385 pr.n.\xc5\xa1t. ustanovil Akademijo. Omenjena ustanov je s\xc4\x8dasoma zaslovela in v renesansi postala standardna beseda za izobra\xc5\xbeevalne ustanove._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so se sledovi Sokratovih naukov v poznej\xc5\xa1em helenisti\xc4\x8dnem in rimskem obdobju izgubili skozi \xc4\x8das, je njegov vpliv do\xc5\xbeivel preporod v srednjeve\xc5\xa1ki Evropi, \xc5\xa1e posebej v renesansi in razsvetljenstvu. Francoski razsvetljenski pisatelj in filozof Voltaire je napisal satiri\xc4\x8dno igro o Sokratovi sodbi. Poleg literature pa je bilo Sokratovo \xc5\xbeivljenje prikazano tudi v nekaterih znanih umetni\xc5\xa1kih delih, kot je\xc2\xa0slika francoskega slikarja Jacques-Louisa Davida\xc2\xa0Sokratova smrt.'