b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dutljivost na vreme\n_START_SECTION_\nZgodovina biometeorologije\n_START_PARAGRAPH_\nZ izrazom vremenska ob\xc4\x8dutljivost ozna\xc4\x8dujemo dovzetnost, da se \xc4\x8dlovek odziva na vremenske pojave s spremembami v du\xc5\xa1evnem in/ali telesnem po\xc4\x8dutju in storilnosti. Prve dokaze o teh te\xc5\xbeavah najdemo \xc5\xbee pri Babiloncih 4000 let nazaj, o tem govori tudi Jobova knjiga Stare zaveze. \xc5\xbde Hipokrat se je zavedal vremenske ob\xc4\x8dutljivosti-ko je veter prinesel tropski zrak je bilo ve\xc4\x8d alergij in vnetij, ob polarnih zra\xc4\x8dnih gmotah pa so se pogosteje pojavljali kr\xc4\x8di. Aristotel pa je pojasnjeval vremenske pojave s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1tirih osnovnih elementov, ki naj bi sestavljali vesolje: zrak, zemlja, ogenj in voda. Verjeli so, da bolezen povzro\xc4\x8dajo motnje v ravnote\xc5\xbeju \xc5\xbeivljenjskih teko\xc4\x8din v telesu, ki bi morale biti v ravnovesju z elementi v vesolju. To prepri\xc4\x8danje jih je vodilo v iskanje zveze med vremenom in po\xc4\x8dutjem._NEWLINE_Galen, rimski zdravnik, je plju\xc4\x8dnim bolnikom priporo\xc4\x8dal bivanje v gorskem ali pu\xc5\xa1\xc4\x8davskem podnebju-suh zrak.  V srednjem veku so dotedanje medicinsko-meteorolo\xc5\xa1ko znanje ohranjali le menihi._NEWLINE_Prve eksaktne znanstvene \xc5\xa1tudije s podro\xc4\x8dja vremenske ob\xc4\x8dutljivosti pripisujejo Gerhardu van Swietnu , zdravniku cesarice Marije Terezije. Sredi devetnajstega stoletja so v Prusiji \xc5\xbee vpeljali uradno opazovanje vremena in poro\xc4\x8dila so se morala posredovati okro\xc5\xbenim zdravnikom.  Napotki ministrstva, kako je treba o vremenu poro\xc4\x8dati, so izrecno opozarjali na povezavo med vremenom in po\xc4\x8dutjem. _NEWLINE_Ob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1e raziskovanje vzrokov vremenskih in podnebnih vplivov na \xc4\x8dloveka se je zares za\xc4\x8delo \xc5\xa1ele v 20. stoletju. \xc5\xa0tevilne raziskave dokazujejo povezavo med vremenom in fiziologijo telesa._NEWLINE_V sosednji Avstriji na primer imajo kar nekaj biovremenskih posvetovalnic, pri nas pa se biometeorolo\xc5\xa1ko svetovanje omejuje na splo\xc5\xa1ne nasvete, ki spremljajo redne meteorolo\xc5\xa1ke napovedi. Posvetovalnic ali ambulant, v katerih bi s pomo\xc4\x8djo testov vsakdo lahko preveril, ali je vremensko ob\xc4\x8dutljiv pa \xc5\xa1e nimamo.\n_START_SECTION_\nZra\xc4\x8dno-kemi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek\n_START_PARAGRAPH_\nZelo pomembna je tudi koncentracija \xc5\xa1kodljivih snovi v zraku, saj razli\xc4\x8dne primesi v zraku vplivajo na u\xc4\x8dinke klime. Zra\xc4\x8dne primesi delimo v dve skupini. Prve so naravne zra\xc4\x8dne primesi, ki izhajajo iz virov, ki so po zemlji ve\xc4\x8d ali manj enakomerno razdeljeni, na primer prah, morska sol, delci, ki izhajajo iz aktivnih vulkanov... Druga skupina pa so antropogene zra\xc4\x8dne primesi, ki nastajajo zaradi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke aktivnosti, zaradi prometa, industrije, elektrarn, doma\xc4\x8dih kuri\xc5\xa1\xc4\x8d... _NEWLINE_Za \xc4\x8dloveka je pomembna sestava zraka, delni tlaki posameznih plinov (kisik, ogljikov dioksid), ozonska plast, pa tudi u\xc4\x8dinek tople grede in onesna\xc5\xbeenost zraka.\n_START_SECTION_\nNaelektrenost ozra\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nNa tem podro\xc4\x8dju sku\xc5\xa1ajo \xc5\xa1e opredeliti biolo\xc5\xa1ke u\xc4\x8dinke, dogajanja in stanja. Sem spadajo u\xc4\x8dinki neviht in pa predvsem elektromagnetnega sevanja, ki prodira tudi v stavbe.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki spremembe podnebja (klime)\n_START_PARAGRAPH_\nPovezava med \xc4\x8dlovekom in klimo je razgibana in medicinsko pomembna. Nekatere bolnike se zdravi s klimatsko terapijo. Pri tem je pomembno za\xc4\x8detno stanje \xe2\x80\x93 ko se prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8damo z novim klimatskim dra\xc5\xbeljajem, u\xc4\x8dinek pa je odvisen tudi od sposobnosti organizma, da se na nove klimatske spremembe odzove._NEWLINE_Telo, ki je na lepem, toplem vremenu dobro pregreto, prena\xc5\xa1a mo\xc4\x8dan hladni dra\xc5\xbeljaj veliko bolje kot prezeblo ali podhlajeno telo. Poleg tega se odvisnost telesa skozi dan spreminja \xe2\x80\x93 hitreje se na primer oznojimo zve\xc4\x8der kot zjutraj, zjutraj pa nas hitreje zazebe. U\xc4\x8dinek, ki ga ima klima na posameznika pa ni odvisen le od klime, ampak je posledica kompenzacije organizma. Pomembno pa je tudi trajanje klimatskega dra\xc5\xbeljaja. Pri zdravljenju s klimatsko terapijo je optimalni u\xc4\x8dinek dose\xc5\xbeen le, \xc4\x8de traja od \xc5\xa1tiri do \xc5\xa1est tednov. _NEWLINE_Primer zdravljenja s spremembo klime je helioterapija. To je terapija, ki se uporablja za zdravljenje ko\xc5\xbenih bolezni, na primer luskavice. UV-B svetloba izbolj\xc5\xa1a luskavico in pospe\xc5\xa1i sintezo vitamina D (pomemben je za trdnost kosti, \xc5\xa1\xc4\x8diti pred rakom in sladkorno boleznijo in sr\xc4\x8dnim infarktom).  Uporablja se tudi za zdravljenje depresije, ker sonce dobro vpliva na po\xc4\x8dutje, ter za razne ko\xc5\xbene bolezni (npr. Acne vulgaris).\n_START_SECTION_\nOdzivi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega organizma na vremenske dra\xc5\xbeljaje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ko telo zaznava dra\xc5\xbeljaje iz okolja ter se sku\xc5\xa1a spremembam \xc4\x8dim bolj prilagoditi. Zdrav organizem se glede na konstitucijski tip in glede na trenutno stanje odziva razli\xc4\x8dno. V ekstremnih razmerah pa se organizem odlo\xc4\x8di za eno od mo\xc5\xbenosti. Primer tega je povezava med krvnim tlakom in temperaturo krvi. Za oba je pomembna regulacija v ko\xc5\xbenih kapilarah. \xc4\x8ce so temperature visoke, regulacija temperature povzro\xc4\x8di raz\xc5\xa1iritev kapilar v ko\xc5\xbei. Za vzdr\xc5\xbeevanje nespremenjenega tlaka v krvi pa bi se morale krvne \xc5\xbeilice v podko\xc5\xbeju spet zo\xc5\xbeiti. Prevlada pomembnej\xc5\xa1i mehanizem; v tem primeru bi se bolj regulirala temperatura, krvni tlak pa bi se zni\xc5\xbeal. \xc4\x8ce pa organizem ni zdrav, lahko \xc5\xbee manj\xc5\xa1i vremenski dra\xc5\xbeljaji povzro\xc4\x8dijo te\xc5\xbeave pri regulaciji temperature.\n_START_SECTION_\nGlavobol in migrene\n_START_PARAGRAPH_\nV sodobnem svetu je glavobol ena najpogostej\xc5\xa1ih zdravstvenih te\xc5\xbeav. Po nekaterih podatkih ve\xc4\x8d kot 5\xc2\xa0% prebivalstva potrebuje zdravni\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d zaradi kroni\xc4\x8dnih glavobolov, gotovo pa je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d takih, ki se zdravijo sami._NEWLINE_Glavobol lahko povzro\xc4\x8dijo notranji ali zunanji dejavniki. Eden izmed zunanjih vzrokov je tudi vremensko dogajanje. Vpliv vremena na glavobol pa je ravno zaradi velikega \xc5\xa1tevila in kompleksnosti dejavnikov te\xc5\xbeko preu\xc4\x8devati. Poleg tega pa glavobol sam po sebi ni bolezen in je kot simptom lahko posledica najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih bolezenskih stanj, zato ga moramo pri prou\xc4\x8devanju natan\xc4\x8dno opredeliti. _NEWLINE_V nasprotju z glavobolom pa migrena velja za bolezen. Za njo je zna\xc4\x8dilno, da se za\xc4\x8dne z napadom, se pogosto ponavlja, glavobol se ve\xc4\x8dinoma pojavlja na eni strani glave, spremljajo ga lahko motnje v delovanju \xc5\xbeelodca, bruhanje, motnje \xc4\x8dutil in o\xc5\xbeilja. Vse to so simptomi vzburjenega simpati\xc4\x8dnega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja._NEWLINE_Medicinsko dokazano je, da se nekatere vrste migrene pojavljajo ob zna\xc4\x8dilnih vremenskih situacijah. Zato ni presenetljivo, da veliko ljudi z migreno meni, da so vremensko ob\xc4\x8dutljivi. Vremenske spremembe delujejo neposredno na vegetativno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje, ki tega dra\xc5\xbeljaja pogosto ne more ve\xc4\x8d kompenzirati, zato pride do bolezenske reakcije (migrene)._NEWLINE_\xc5\xa0tudija Aloisa Machaleka iz nevrolo\xc5\xa1ke ambulante na Dunaju je na vzorcu 1000 bolnikov celo pokazala, da so tisti z migreno pogosteje vremensko ob\xc4\x8dutljivi od ostalih pacientov. _NEWLINE_Za spro\xc5\xbeilce migrenskih napadov veljajo poleg nekaterih \xc5\xbeivil in psihi\xc4\x8dnih obremenitev tudi prehodi vremenskih front in s tem povezane spremembe zra\xc4\x8dnega tlaka in fen. Posebno velik vpliv imajo spremembe zra\xc4\x8dnega tlaka. \xc4\x8ceprav se izsledki razli\xc4\x8dnih raziskav med sabo lahko razlikujejo, jih ve\xc4\x8dina navaja, da je pogostnost migrenskih napadov v dneh z nizkim zra\xc4\x8dnim tlakom manj\xc5\xa1a. Nasprotno pa se pogostnost glavobolov ve\xc4\x8da z intenzivnostjo nihanja zra\xc4\x8dnega tlaka. Glavoboli so pogosti tudi ob relativno suhem zraku in kadar nara\xc5\xa1\xc4\x8data hkrati vla\xc5\xbenost in temperatura. Pogostnost glavobolov pa povezujejo tudi z okluzijo (zdru\xc5\xbeitev tople in hladne fronte), ki prina\xc5\xa1a obla\xc4\x8dno in de\xc5\xbeevno vreme._NEWLINE_Potek migrenskega napada je povezan najprej z o\xc5\xbeenjem mo\xc5\xbeganskih arterij in posledi\xc4\x8dno pomanjkanjem kisika, kar povzro\xc4\x8di razdra\xc5\xbeenost in bole\xc4\x8dino. Pozneje se arterije raz\xc5\xa1irijo, kar ponovno povzro\xc4\x8di bole\xc4\x8dino._NEWLINE_Bolniki si te\xc5\xbeave laj\xc5\xa1ajo z zdravili (predvsem analgetiki), masa\xc5\xbeo, toplimi obkladki, akupunkturo, lasersko terapijo (obsevanje z infrarde\xc4\x8do svetlobo, ki zvi\xc5\xa1uje bolnikov prag bole\xc4\x8dine), ko\xc5\xbeno elektri\xc4\x8dno stimulacijo \xc5\xbeiv\xc4\x8devja (blokada \xc5\xbeivcev, ki prevajajo bole\xc4\x8dinske dra\xc5\xbeljaje) \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nBolezni srca in o\xc5\xbeilja ter  krvni tlak\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ko telo se na zunanje dra\xc5\xbeljaje, med drugim tudi vremenske, prilagaja z zna\xc4\x8dilnim fiziolo\xc5\xa1kim odzivom. _NEWLINE_Kadar se temperatura nenadno zvi\xc5\xa1a, se krvne \xc5\xbeile raz\xc5\xa1irijo in krvni tlak se zni\xc5\xbea. To povzro\xc4\x8di utrujenost, lahko pa tudi omedlevico. Tak odziv organizma povezujemo s ciklonskim vremenom in fenom._NEWLINE_Nasprotno pa nizke temperature povzro\xc4\x8dajo zo\xc5\xbeenje \xc5\xbeil, kar omeji krvni pretok in preskrbo tkiv s kisikom, torej tudi srca, kar lahko privede do sr\xc4\x8dnega napada. _NEWLINE_Sprememba zra\xc4\x8dnega tlaka pa vpliva na oksigenacijo krvi. Nizek zra\xc4\x8dni tlak ima tako za posledico hitrej\xc5\xa1e bitje srca in vi\xc5\xa1ji krvni tlak. _NEWLINE_Za sr\xc4\x8dno-\xc5\xbeilne bolnike je najbolj obremenjujo\xc4\x8de hkratno zvi\xc5\xa1anje temperature in vla\xc5\xbenosti zraka, ker pride do vi\xc5\xa1je obremenitve sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice. Ta je povezana s spremembami v prekrvavitvi ko\xc5\xbee zaradi uravnavanja telesne temperature._NEWLINE_Zaradi zgoraj na\xc5\xa1tetih dejstev, bolniki z boleznimi srca in o\xc5\xbeilja trpijo predvsem ob ju\xc5\xbenem tipu vremena in toplem zahodnem vremenskem tipu._NEWLINE_Vremenske spremembe pa lahko delujejo tudi bla\xc5\xbeilno. Te\xc5\xbeave so tako bla\xc5\xbeje pri severnem tipu vremena in spu\xc5\xa1\xc4\x8danju zra\xc4\x8dnega tlaka._NEWLINE_Tople fronte lahko obremenilno vplivajo na bolezni srca in o\xc5\xbeilja, pri hladnih frontah pa lahko pride do kriz mo\xc5\xbeganskega in sr\xc4\x8dnega o\xc5\xbeilja. Klini\xc4\x8dno se to ka\xc5\xbee kot razdra\xc5\xbeljivost, napetost, nespe\xc4\x8dnost, glavobol, razbijanje srce, pospe\xc5\xa1en pulz, neredni sr\xc4\x8dni utrip \xe2\x80\xa6 Temu lahko sledijo tudi te\xc5\xbeja obolenja oz. simptomi: stenokardija (angina pektoris), infarkt, mo\xc5\xbeganska kap, plju\xc4\x8dni edem (nakopi\xc4\x8denje teko\xc4\x8dine v medceli\xc4\x8dnih prostorih v plju\xc4\x8dih) \xe2\x80\xa6 Tudi statisti\xc4\x8dne analize ka\xc5\xbeejo, da je najve\xc4\x8d sr\xc4\x8dni napadov v ekstremno vro\xc4\x8dih poletnih dneh in v mrzlih dneh, posebej \xc4\x8de so bolniki takrat zunaj telesno aktivni._NEWLINE_Vplivi vremenskega dogajanja na srce in o\xc5\xbeilje so odvisni tudi od letnega \xc4\x8dasa. Bolniki so poleti ob slabem vremenu (poletno hladno in vla\xc5\xbeno vreme), manj ogro\xc5\xbeeni kot v drugih letnih \xc4\x8dasih. Son\xc4\x8dno in lepo vreme sicer deluje pozitivno, toda huda vro\xc4\x8dina je lahko kot \xc5\xbee omenjeno zelo obremenilna. Ravno tako imajo te\xc5\xbeave ob vremenskih spremembah pozno pozimi in zgodaj spomladi. Podobno vpliva tudi prehod hladne fronte med jesenskim prilagajanjem na zimo. Ob takem prehodnem vremenu (vreme z malo dra\xc5\xbeljaji) bele\xc5\xbeijo tudi pove\xc4\x8dano \xc5\xa1tevilo infarktov. _NEWLINE_Na vi\xc5\xa1jih nadmorskih vi\xc5\xa1inah pa je infarkt ravno obratno pogostej\xc5\xa1i med vremenskimi tipi z mo\xc4\x8dnimi dra\xc5\xbeljaji. To lahko pri slabotnih dopustnikih povzro\xc4\x8di infarkt, \xc4\x8de se iz ni\xc5\xbeine povzpnejo v sredogorje ravno takrat, ko se vro\xc4\x8de vreme ob visokem zra\xc4\x8dnem tlaku spremeni v hladno vreme z advekcijo.    _NEWLINE_Vpliv na krvni tlak imajo tudi letni \xc4\x8dasi. Pozimi naj bi bil na\xc5\xa1 krvni tlak v povpre\xc4\x8dju vi\xc5\xa1ji, poleti pa ni\xc5\xbeji. Zato ker naj bi ni\xc5\xbeje temperature vplivale na zo\xc5\xbeitev \xc5\xbeil in s tem pove\xc4\x8dale pritisk._NEWLINE_Omeniti je potrebno tudi onesna\xc5\xbeenost zraka, ki je povezana z dolo\xc4\x8denimi vremenskimi razmerami in ravno tako deluje obremenilno. Eden od primerov je toplotni obrat z meglo in povi\xc5\xa1ano koncentracijo \xc5\xa1kodljivih snovi v zraku.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeave z \xc5\xbeelodcem in \xc4\x8drevesjem\n_START_PARAGRAPH_\nVremenske razmere s toplim in vla\xc5\xbenim zrakom so povezane z nastankom te\xc5\xbeav v \xc5\xbeelodcu in \xc4\x8drevesju. \xc5\xbdivljenjsko usodne komplikacije ob perforaciji \xc5\xbeelodca ali \xc4\x8drevesja ka\xc5\xbeejo povezanost z vremenom._NEWLINE_Lahko se pojavijo ob hladni fronti, ciklonskem vremenu, topli fronti, okluziji in advekciji._NEWLINE_Starej\xc5\xa1i bolniki se odzivajo bolj kot mladi._NEWLINE_Vreme vpliva tudi na presnovo oz. metabolizem. Krvni sladkor naj bi se ob dotekanju vla\xc5\xbenega in toplega zraka ni\xc5\xbeal, toleranca za glukozo naj bi se ob prilagoditvi na mrzlo okolje pove\xc4\x8dala. Saj se reakcije v jetrih v mrzlem okolju nekoliko spremenijo._NEWLINE_Koncentracija sestavin urina v krvi se ob ohlajanju manj\xc5\xa1a, koncentracija natrija raste z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem temperature okolja in upada z ni\xc5\xbeanjem temperature. Za kalij pa niso na\xc5\xa1li jasne povezave s temperature, obstaja pa povezava z na\xc4\x8dinom prehranjevanja. Razmerje kalcija in magnezija v krvi naj bi se zmanj\xc5\xa1alo ob advekciji polarnega zraka._NEWLINE_Poskusi na \xc5\xbeivalih so tudi pokazali da se izlo\xc4\x8danje du\xc5\xa1ika in fosfatov pove\xc4\x8dalo ob prehodu hladne fronte._NEWLINE_Za bolnike s sladkorno boleznijo naj bi bile neugodne te vremenske razmere: hiter zaporedni prehod tople in hladne fronte, advekcija, prodor hladnega zraka.\n_START_SECTION_\nBolezni dihal\n_START_PARAGRAPH_\nV povezavi z vremenom, vzroke za bolezni dihal najpogosteje pripisujemo dvigu temperature in vlage, vplivu zahodnega tipa vremena, advekciji, prehodu ustaljenega vremena v vla\xc5\xbeno in hladno vreme ter vla\xc5\xbenemu, toplemu, soparnemu zraku. Pri boleznih ima pomembno vlogo tudi onesna\xc5\xbeenost zraka. Velikega pomena so tudi biofizikalna dogajanja v ozra\xc4\x8dju, kot so npr. mehani\xc4\x8dni u\xc4\x8dinki mo\xc4\x8dnega vetra, elektrostati\xc4\x8dna polja, hitra nihanja zra\xc4\x8dnega pritiska, elektromagnetna impulzivna sevanja, termodinamska vremenska dogajanja in stanja zaradi planetarne cirkulacije in vpliva orografije._NEWLINE_V obdobjih, ko prevladuje suh zrak, to  je pozno jeseni in pozimi, je umrljivost zaradi bolezni dihal najve\xc4\x8dja. Zaradi onesna\xc5\xbeenosti zraka je najpogosteje najve\xc4\x8d bolezni dihal in ka\xc5\xa1lja ob \xc4\x8dasu severovzhodnega tipa vremena, v \xc4\x8dasu inverzije in megle, ob visokih koncentracijah \xc5\xbeveplovega dioksida, prahu in dima ali ob visokem zra\xc4\x8dnem tlaku.\n_START_SECTION_\nAstma\n_START_PARAGRAPH_\nAstma je bolezen dihal, pri kateri so bronhiji stalno vneti in vplivajo na prehod zraka v plju\xc4\x8da in s tem ote\xc5\xbeijo dihanje. \xc4\x8ce v stik z vnetimi bronhiji pridejo alergeni ali zgolj iritatorji, se bronhiji zaradi prekomerne reakcije \xc5\xa1e bolj zo\xc5\xbeijo, stisnejo in ote\xc5\xbeijo dihanje, kar lahko privede do astmati\xc4\x8dnega napada. Po navadi so iritatorji snovi, ki so za ve\xc4\x8dino ljudi ne\xc5\xa1kodljive, najpogostej\xc5\xa1i so alergeni: prah, cvetni prah, ma\xc4\x8dke, ali pa na primer dim. Pri nekaterih ljudeh pa lahko spremembe vremena spro\xc5\xbeijo astmati\xc4\x8dni napad, take spremembe so: vro\xc4\x8de in vla\xc5\xbeno vreme, mraz, hitre spremembe temperatur, vlage ali pritiska, mo\xc4\x8dni vetrovi in nevihte. Vremenski pogoji lahko tudi vplivajo na pojav alergenov ali iritatorjev: na primer v vro\xc4\x8dih in vetrovnih dnevih je ve\xc4\x8d cvetnega prahu, saj ga veter prena\xc5\xa1a skozi zrak. Zaradi spreminjanja ozra\xc4\x8dja (klimatske spremembe) se je pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo astmatikov \xe2\x80\x93 klimatske spremembe so namre\xc4\x8d povzro\xc4\x8dile ve\xc4\x8dje onesna\xc5\xbeenje zraka, hitrej\xc5\xa1o rast rastlin, ve\xc4\x8d cvetnega prahu v zraku...\n_START_SECTION_\nNevrofiziolo\xc5\xa1ke funkcije\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1e nevrofiziolo\xc5\xa1ke funkcije na katere vpliva vreme so reakcijski in refleksni \xc4\x8das, spanje in psihi\xc4\x8dne spremembe. _NEWLINE_Reakcijski \xc4\x8das - na njegovo podalj\xc5\xa1anje vpliva aperiodi\xc4\x8dno vremensko dogajanje, na skraj\xc5\xa1anje pa preiodi\xc4\x8dno, prav tako je reakcijski \xc4\x8das ob toplem vla\xc5\xbenem zraku dalj\xc5\xa1i (ciklonsko vreme, topla in hladna fronta), medtem ko je kraj\xc5\xa1i ob \xc4\x8dasu anticiklona in spu\xc5\xa1\xc4\x8danja zraka_NEWLINE_Refleksni \xc4\x8das - v toplem in vla\xc5\xbenem zraku je refleksni \xc4\x8das dalj\xc5\xa1i _NEWLINE_Spanje - na dol\xc5\xbeino in trdnost spanca mo\xc4\x8dno vpliva turbulenca ob hladni fronti ter okluziji, v turbulentnem ozra\xc4\x8dju je namre\xc4\x8d spanje kraj\xc5\xa1e in moteno, potrebo po spanju pove\xc4\x8duje obla\xc4\x8dno de\xc5\xbeevno vreme, medtem ko se ta zmanj\xc5\xa1a pred poslab\xc5\xa1anjem vremena ter ob prihajajo\xc4\x8dem lepem vremenu (spanec je takrat rahel); razlogi za moten spanec naj bi bili topla in hladna fronta, okluzija, ciklonski tip vremena ter advekcija subtropskega zraka; globok spanec pa je posledica umiritve vremena ob prehodu v hladno zra\xc4\x8dno gmoto_NEWLINE_Psihi\xc4\x8dne spremembe - vplive na \xc4\x8dlovekovo du\xc5\xa1evnost lahko ozna\xc4\x8dujemo kot razdra\xc5\xbeljivost, na katero vpliva predvsem advekcija vzhodnega tipa vremena ali pa fen\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dini zdravljenja vremenske ob\xc4\x8dutljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nZnanih je ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti zdravljenja posledic vremenske ob\xc4\x8dutljivosti. Opredelimo jih lahko kot zdravljenja v terapevtskih centrih in zdravljenja doma. Prvo obsega najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e na\xc4\x8dine, kot so fizikalna terapija, med katero pri\xc5\xa1tevamo razne masa\xc5\xbee in gimnastike, hidroterapije ter balneoterapije, kamor sodijo \xc5\xbeveplene in zeli\xc5\xa1\xc4\x8dne kopeli ter kopeli s CO2. Mo\xc5\xbene so tudi klini\xc4\x8dno-psiholo\xc5\xa1ke terapevtske metode, vedenjske terapije in helioterapije ter razli\xc4\x8dne kure. Pri zdravljenju na domu pa so klju\xc4\x8dnega pomena \xc5\xa1tevilna zdravilna zeli\xc5\xa1\xc4\x8da in minerali, ki laj\xc5\xa1ajo te\xc5\xbeave in ob\xc4\x8dutljivost.  Med njimi velja omeniti\xc2\xa0: Ca, K, P, Na, Mg, Fe, Cu, Se in pa zeli\xc5\xa1\xc4\x8da, kot so arnika, baldrijan, koprive, slez, \xc5\xa1ipek, bezeg, smrekovi vr\xc5\xa1i\xc4\x8dki, \xc5\xa1entjan\xc5\xbeevka, kolme\xc5\xbe, kamilice, kumina,  slezenovec, poprova meta, ognji\xc4\x8d, ro\xc5\xbemarin, \xc5\xbeajbelj, trpotec, glog, vrbovec,  timijan, melisa, regrat, rman\xe2\x80\xa6To dose\xc5\xbeemo predvsem z zdravo, uravnote\xc5\xbeeno prehrano ki naj bi vsebovala zadostne koli\xc4\x8dine prej omenjenih snovi.'