b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef Mihalovi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMihalovi\xc4\x8d (tudi Mihalovich, Mihalovics, Mihalovits, Mihalovi\xc4\x87, Mihajlovi\xc4\x87) je bila srbsko- hrva\xc5\xa1ko- ogrska plemi\xc5\xa1ka rodovina v Slavoniji. Svetorimski cesar Karel VI. jim je podelil 1716 plemstvo, ker so se kot habsbur\xc5\xa1ki \xc4\x8dastniki pogumno bojevali s Turki. Do 1763 so bili pravoslavne vere in so se pisali Mihajlovi\xc4\x87; ko so pristopili k uniji, se je za\xc4\x8del njihov dru\xc5\xbeabni in gospodarski vzpon. Dru\xc5\xbeina je dala ve\xc4\x8d znamenitih osebnosti, med katerimi so znani Karel (K\xc3\xa1roly, Dragutin 1830-1918), Hugo (1874-1956), zlasti pa Jo\xc5\xbeef (J\xc3\xb3zsef, Josip 1814-1891).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo (gramatiko) je obiskoval v Tordi in Velikem Be\xc4\x8dkereku , srednjo \xc5\xa1olo (gimnazijo, humanistiko) v Segedinu, vi\xc5\xa1je \xc5\xa1ole pa v Temi\xc5\xa1varu, kjer je kon\xc4\x8dal bogoslovje z doktoratom iz teologije. Od 1834 je delal v \xc5\xa1kofijski pisarni; za duhovnika ga je posvetil 12. avgusta 1836 \xc4\x8danadski \xc5\xa1kof Jo\xc5\xbeef Lonovics. Postal je 1837 kaplan mestne \xc5\xbeupnije v Temi\xc5\xa1varu (Temesv\xc3\xa1r-Belv\xc3\xa1ros) in obredar (ceremoniarius). 1841 je postal \xc5\xa1kofov tajnik, njegov spremljevalec na birmovanju in predstojnik pisarne. Februarja 1848 je postal kanonik, 1849 pa drugi namestnik.\n_START_SECTION_\nPomlad narodov\n_START_PARAGRAPH_\nPomlad narodov je tudi njega zajela v svoje viharno dogajanje. Kot mad\xc5\xbearskega uporni\xc5\xa1kega narodnjaka so ga v Temi\xc5\xa1varu postavili pred voja\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de; 17. novembra so mu odvzeli vse slu\xc5\xbebe, \xc4\x8dastne naslove in premo\xc5\xbeenje ter obsodili na \xc5\xa1tiri leta zapora, od \xc4\x8desar je okrog dve leti tudi odslu\xc5\xbeil v Leopoldovem gradu  blizu Nitre na dana\xc5\xa1njem Slova\xc5\xa1kem. 1852 so ga pomilostili, vendar je moral biti \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri leta le duhovni pomo\xc4\x8dnik v rojstnem kraju pod policijskim nadzorstvom. Oktobra 1855 je postal \xc5\xbeupnik v Nem\xc5\xa1ki Be\xc5\xa1enovi , 1959 dekan in \xc5\xa1olski nadzornik. Maja 1861 je ponovno pridobil kanonikat, junija pa postal temi\xc5\xa1varski tovarni\xc5\xa1ki du\xc5\xa1obri\xc5\xbenik (temesv\xc3\xa1r-gy\xc3\xa1rv\xc3\xa1rosi lelk\xc3\xa9sz), kakor tudi opat pri Sveti Martin od Va\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kof in kardinal\n_START_PARAGRAPH_\n1868 je prejel imenovanje za duvanjskega naslovnega \xc5\xa1kofa, a 4. maja 1870 je bil imenovan za zagreb\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa , 17. julija pa je prejel \xc5\xa1kofovsko posve\xc4\x8denje na Dunaju in bil v Zagrebu 6. avgusta 1870 ume\xc5\xa1\xc4\x8den._NEWLINE__NEWLINE_22. junija 1877 ga je bla\xc5\xbeeni Pij IX. imenoval za kardinala-duhovnika pri San Pancrazio fuori le mura.. Kardinalski klobuk je prejel v Rimu v cerkvi sv. Petra 25. junija. Mihalovi\xc4\x8d se ni lahkega srca uklonil cesarjevi \xc5\xbeelji, da bi postal nad\xc5\xa1kof. Kmalu po prihodu v Zagreb \xe2\x80\x93 \xc5\xbee 1881 \xe2\x80\x93 se je malodu\xc5\xa1no odlo\xc4\x8dil dati odpoved in zahtevati prestavitev v kako mad\xc5\xbearsko \xc5\xa1kofijo z utemeljitvijo, da ne more \xc5\xbeiveti v\xc2\xa0\xc2\xbbsovra\xc5\xbenem zagreb\xc5\xa1kem okolju\xc2\xab, vendar je na \xc5\xbeeljo cesarja in cerkvenih predstojnikov vytrajal.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV verskem, kulturnem in politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju sta pustila globoke sledi njegov sodobnik Strosssmayer, kakor tudi njegov prednik in zagreb\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Haulik. V svojem delovanju je posebno skrbel za \xc5\xa1olanje duhovni\xc5\xa1kega podmadka, pa je 1878 od njega potekla zamisel o ustanovitvi de\xc5\xa1kega semeni\xc5\xa1\xc4\x8da in gimnazije. Za vzdr\xc5\xbeevanje semeni\xc5\xa1\xc4\x8dnikov je namenil dohodke \xc5\xa1tirih kanonikov._NEWLINE__NEWLINE_Utemeljil je in podpiral razna dru\xc5\xa1tva za pomo\xc4\x8d revnim dijakom. Bil je pokrovitelj\xc2\xa0\xc2\xbbHrva\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevne dru\xc5\xbebe sv. Hieronima\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbHrvatsko knji\xc5\xbeevno dru\xc5\xa1tvo Sv. Jeronima\xc2\xab), pa ustanovitelj in podpornik\xc2\xa0\xc2\xbbDru\xc5\xbebe sv. Cirila in Metoda\xc2\xab\xc2\xa0za zedinjenje kristjanov; bil je tudi \xc4\x8dlan Ogrskega zgodovinskega dru\xc5\xa1tva. Za \xc5\xbeivljenjsko delo je prejel ve\xc4\x8d odlikovanj in priznanj._NEWLINE__NEWLINE_Kmalu po nastopu je postavil za urednika\xc2\xa0\xc2\xbbZagreb\xc5\xa1kega katoli\xc5\xa1kega lista\xc2\xab\xc2\xa0(Zagreba\xc4\x8dki katoli\xc4\x8dki list) Juraja Posilovi\xc4\x87a (1872-1875). V tem \xc4\x8dasopisu je bilo objavljenih ve\xc4\x8d razprav tudi o sklepih Prvega vatikanskega koncila, ki je slovesno sprejel konstitucijo\xc2\xa0\xc2\xbbVe\xc4\x8dni Pastir\xc2\xab\xc2\xa0(Pastor Aeternus). Ona vsebuje dolo\xc4\x8dbo pape\xc5\xa1ke nezmotljivosti. Liberalci so hoteli vnesti razdor med katoli\xc4\x8dane v zvezi s Strossmayerjevim zastopanjem malo druga\xc4\x8dnega stali\xc5\xa1\xc4\x8da in so za sprejem le-te dol\xc5\xbeili jezuite, ki jih je katoli\xc5\xa1ki list vzel v bran \xe2\x80\x93 kakor tudi druge napadane duhovnike ali \xc5\xa1kofe. \xc4\x8casopis je pisal tudi o koncilu in njegovih odlokih, ki jih je posredno sprejel tudi Strossmayer s tem, da jih je objavil v \xc5\xa1kofijskem listu.\n_START_SECTION_\nPotres in obnova stolnice\n_START_PARAGRAPH_\nMihali\xc4\x8devo veliko delo je obnova zagreb\xc5\xa1ke stolnice. \xc5\xbde 1874 je za\xc4\x8del Strossmayer zbirati sredstva za obnovo; komaj za\xc4\x8deto delo pa je pretrgal hud potres 9. novembra 1880, ki je hudo po\xc5\xa1kodoval katedralo; tako so se morali zopet od za\xc4\x8detka lotiti temeljite preureditve in popravila velikanske \xc5\xa1kode._NEWLINE__NEWLINE_Ob 7h, 33 minut in 53 sekund, je torej Zagreb prizadel ru\xc5\xa1ilen potres 6,3 stopinj po Richterjevi lestvici, z epicentrom na podro\xc4\x8dju Medvednice (Zagreb\xc5\xa1ka gora, Sleme). Materialna \xc5\xa1koda je zna\xc5\xa1ala tedanjo polovico dr\xc5\xbeavnega prora\xc4\x8duna. V potresu je bila hudo po\xc5\xa1kodovana tudi stolnica, v kateri je ta \xc4\x8das kanonik Franjo Ra\xc4\x8dki na stranskem oltarju ma\xc5\xa1eval. Svoje vtise o potresu je opisal v\xc2\xa0\xc2\xbbObzoru\xc2\xab:\xc2\xa0\xc2\xbb\xe2\x80\xa6ko se je za\xc4\x8delo strahovito \xc5\xbevi\xc5\xbeganje, pa lomljenje obokov in mrak, pove\xc4\x8dan s prahom, tako da se je videlo povsem po\xc5\xa1astno gibanje cerkvenih zidov in stebrov.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE__NEWLINE_Po potresu je za\xc4\x8del Mihalovi\xc4\x8d obnovo stolnice (1880-1902 v novogotskem slogu pod vodstvom arhitekta Hermana Boll\xc3\xa9ja (1845-1926). Cena obnove je zna\xc5\xa1ala 2.494-430 kron. Pri obnovi so prekrili cerkev tudi z glazirano opeko, kot jo vidimo na cerkve Sv. Marka, ki pa so jo zaradi dotrajanosti 1961 zamenjali z bakreno plo\xc4\x8devino. Od 32 baro\xc4\x8dnih oltarjev so v\xc2\xa0\xc2\xbbBoll\xc3\xa9jevi katedrali\xc2\xab\xc2\xa0na\xc5\xa1li prostor le trije. Dokon\xc4\x8danja del pa Mihalovi\xc4\x8d ni do\xc4\x8dakal.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nMihalovi\xc4\x8d je umrl 19. februarja 1891 v Zagrebu. Pokopan je v zagreb\xc5\xa1ki stolnici, katere obnove ni do\xc4\x8dakal. Liberalni \xc4\x8dasopis \xc2\xbbObzor\xc2\xab, ki mu je v \xc5\xbeivljenju hudo nagajal, je v osmrtnici zapisal, kako kardinal\xc2\xa0\xc2\xbbni opravi\xc4\x8dil niti bojazni ljudstva niti upanja tistih, ki naj bi jim slu\xc5\xbeil. Zanj kraljestvo blagosti in pravice niso bile prazne besede\xc2\xab. Omenil je tudi, kako ga je oviral pri njegovem delovanju more\xc4\x8d vtis, ki ga je nanj napravil sovra\xc5\xbeen sprejem na Hrva\xc5\xa1kem ob za\xc4\x8detku njegove slu\xc5\xbebe.  Verjetno je na ta odnos vplivalo dejstvo, da se je do konca \xc5\xbeivljenja tudi med Hrvati imel za Mad\xc5\xbeara in si je tudi osebje izbiral med sonarodnjaki. _NEWLINE__NEWLINE_Kljub temu pa so 1886 z vso mogo\xc4\x8do slovesnostjo proslavljali 50-letnico njegovega ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva. Zato je treba priznati, da si je kon\xc4\x8dno ravno s\xc2\xa0\xc2\xbbkrotkim in modrim ravnanjem uspel pridobitil popolno naklonjenost prej tako nezaupljivega hrva\xc5\xa1kega ljudstva.'