b'\n_START_ARTICLE_\nEkvador\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dne staroameri\xc5\xa1ke kulture, ki so \xc5\xbeivele na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Ekvadorja \xc5\xbee od pradavnine, so v 15. stoletju osvojili Inki, tako da je bil ob prihodu Evropejcev Ekvador \xc5\xbee del Inkovskega imperija. Leta 1554 ga je za dolga stoletja osvojila \xc5\xa0panija._NEWLINE_Leta 1822 si je Ekvador izbojeval neodvisnost od \xc5\xa0panije in postal del Bolivarjeve Velike Kolumbije, vendar je ta dr\xc5\xbeava kmalu razpadla na tri razli\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave in tako je leta 1830 Ekvador postal samostojen._NEWLINE_V 19. stoletju je Ekvador pretresala huda politi\xc4\x8dna kriza in nestabilnost. Ob koncu 19. stoletja so Ekvadorju \xc5\xa1e vladali konzervativni katoli\xc5\xa1ki predsedniki, nakar je leta 1895 Eloy Alfaro, ki je bil liberalnih na\xc4\x8del, z revolucijo prevzel oblast._NEWLINE_Med letoma 1904 in 1942 je dr\xc5\xbeava v razli\xc4\x8dnih vojnah s sosednjima dr\xc5\xbeavama izgubila precej ozemlja. Najpomembnej\xc5\xa1a je bila vojna zaradi ozemeljskega spora s Perujem leta 1941 in ponovno leta 1995 in ki se je dokon\xc4\x8dno razre\xc5\xa1ila \xc5\xa1ele v letu 1999. Leta 2000 je, po uporu ekvadorskih Indijancev in vladni krizi, takratni podpredsednik Gustavo Noboa prevzel predsedni\xc5\xa1ke dol\xc5\xbenosti.\n_START_SECTION_\nZahodni primorski del (la costa)\n_START_PARAGRAPH_\nLa Costa (obala) je pokrajina na najbolj zahodnem delu Ekvadorja in obsega pribli\xc5\xbeno 80.000 km\xc2\xb2. La Costa je sestavljena iz rodovitnih aluvialnih ravnic in gri\xc4\x8dev, razporejenih po povr\xc5\xa1ini 500 km v dol\xc5\xbeino in do 200 km na \xc5\xa1iroko. Vzporedno z obalo poteka pogorje \'\'Cordillera Costanera\'\' nadmorske vi\xc5\xa1ine (nmv) do 800 m, ki v obmo\xc4\x8dju regije Guayas preide v ravnico. Ju\xc5\xbeni del je pod vplivom re\xc4\x8dnega sistema 60 km dolge reke Guayas in njenih pritokov Babahoyo in Daule, ki so z ve\xc4\x8d kot 36.000 km\xc2\xb2 najve\xc4\x8dji vodni sistem ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ke pacifi\xc5\xa1ke obale._NEWLINE_Delta reke Guayas tvori tudi najve\xc4\x8dje naravno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na zahodni obali Ju\xc5\xbene Amerike. Letni dotok reke Guayas je ve\xc4\x8d kot 3 milijarde kubi\xc4\x8dnih metrov. Severneje so \xc5\xa1e reke Esmeraldas, Cayapas in Chone in \xc4\x8disto na jugu \xc5\xa1e Jubones. Klimatsko se obmo\xc4\x8dje la costa lahko razdeli na dva dela, meja te\xc4\x8de pribli\xc5\xbeno pri mestu Manta: v tropsko vla\xc5\xbeno severno in suho ju\xc5\xbeno podro\xc4\x8dje. Razlog za delitev je Antarkti\xc4\x8dni Humboldtov tok, ki te\xc4\x8de na pribli\xc5\xbeno 1\xc2\xb0 ju\xc5\xbeno od Ju\xc5\xbene Amerike proti zahodu do obale Tihega oceana.\n_START_SECTION_\nOsrednji planinski del (la sierra)\n_START_PARAGRAPH_\nAndska pokrajina se imenuje la Sierra (gore) in ima ve\xc4\x8d kot 80.000 km\xc2\xb2. To je tudi najbolj naseljena pokrajina v kateri danes \xc5\xbeivi 38% Ekvadorcev. La Sierra je sestavljena iz dveh gorskih verig Zahodne Kordiljere (Cordillere Occidental) in Srednje Kordiljere (Cordillere Central) (redkeje tudi: Cordillera Oriental in Cordillera Real) in vmesnih dolin (v\xc4\x8dasih imenovana tudi altiplano). Zahodna kordiljera je povpre\xc4\x8dno ni\xc5\xbeja, vendar pa se tukaj nahaja najvi\xc5\xa1ja gora v Ekvadorju, \xc4\x8cimboraso. Najvi\xc5\xa1ja gora v Srednji Kordiljeri pa je 5897 m visoki Cotopaxi. Dolina med gorskima verigama se nahaja na nadmorski vi\xc5\xa1ini 1800 do 3200 m in je pribli\xc5\xbeno 500 km dolga ter 20-30 km \xc5\xa1iroka in je zelo rodovitna. Zaradi intenzivnega vulkanizma jo je leta 1802 Alexander von Humboldt imenoval "Avenija vulkanov". Dolina je zna\xc4\x8dilna po gorskih hrbtih (nudos) in je razdeljena na osem kotlin (cuencas ali hoyas) (nekateri avtorji jo delijo na dvanajst). Z izjemo Guaranda se vsa ve\xc4\x8dja mesta v pokrajini nahajajo v teh kotlinah. Beseda cuencas je po rekah in krajih in sicer (od severa proti jugu) Chota (glej Chota dolino), Guayllabamba, Pastaza, Paute, Chimbo, vas Gir\xc3\xb3n (med vasjo in reko Yunguilla) in Catamayo. V kotlini Guayllabamba le\xc5\xbei Quito z nadmorsko vi\xc5\xa1ino 2850 m najvi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8de glavno mesto na svetu.\n_START_SECTION_\nVzhodni del (el oriente)\n_START_PARAGRAPH_\nV vzhodnem delu (El Oriente) le\xc5\xbeijo de\xc5\xbeevni gozdovi v pore\xc4\x8dju Amazonke. Pokrajina je velika skoraj 100.000 km\xc2\xb2 in je zelo redko poseljena. Kot rezultat leta 1941/42 izgubljene vojne proti Peruju je moral Ekvador, 200.000 km\xc2\xb2 na jugu Amazonije (40% takratnega dr\xc5\xbeavnega ozemlja) odstopiti sosednji dr\xc5\xbeavi, s tem pa je izgubil dostop do Amazonke._NEWLINE_El Oriente lahko razdelimo v: gozdnato vzno\xc5\xbeje Andov v obmo\xc4\x8dju treh vulkanov Sumaco, Pan de Azucar in Reventador v Subkordillerah Napa Galeras in ni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8de podro\xc4\x8dje Amazonskega ni\xc5\xbeavja (pod 400 m nmv). Vse reke v el Oriente so pritoki Amazonke. Najpomembnej\xc5\xa1e med njimi so 855 km dolga Rio Napo, Rio Coca, in Rio Pastaza, ki predstavlja tudi mejo s Kolumbijo, pa \xc5\xa1e Rio Putumayo in Rio Aguarico. V dolini Agoyan reka Pastaza ustvarja najvi\xc5\xa1ji, 60 metrov visok slap v Ekvadorju. V pokrajini vlada vla\xc5\xbeno in toplo tropsko podnebje.\n_START_SECTION_\nGalapa\xc5\xa1ko oto\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno 1000 km od kopnega v Tihem oceanu, se nahaja Galapa\xc5\xa1ko oto\xc4\x8dje, uradno imenovano Archipi\xc3\xa9lago de Col\xc3\xb3n. Oto\xc4\x8dje tvori \xc4\x8detrto geografsko obmo\xc4\x8dje Ekvadorja. Podobno kot Havaji, so ti otoki geolo\xc5\xa1ko zelo mladi (700.000-3 milijone let) ve\xc4\x8dinoma vulkanskega izvora, nekaj pa jih nastalo z dvigom iz morja. Nikoli v svoji zgodovini niso imeli stika s celino. Skupna povr\xc5\xa1ina otokov 320 km velikega arhipelaga zna\xc5\xa1a ve\xc4\x8d kot 8000 km\xc2\xb2. Glavni otok Isabela predstavlja ve\xc4\x8d kot polovico te povr\xc5\xa1ine. V severnem delu otoka, to\xc4\x8dno na ekvatorju se nahaja vulkan Wolf s 1707 m najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka Galapa\xc5\xa1kih otokov.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje se v Ekvadorju spreminja po podro\xc4\x8djih predvsem zaradi vi\xc5\xa1inskih razlik in bli\xc5\xbeine ekvatorja. V obalnih ni\xc5\xbeinah je obi\xc4\x8dajno toplo in vla\xc5\xbeno s temperaturami v okoli 25 \xc2\xb0C. Obalna obmo\xc4\x8dja so pod vplivom oceanskih tokov in je zato med januarjem in aprilom vro\xc4\x8de in de\xc5\xbeevno. Vla\xc5\xbeno subtropsko podnebje je v amazonski ni\xc5\xbeini. Podnebje v andskem vi\xc5\xa1avju pa je zmerno in razmeroma suho. Zaradi lege ob ekvatorju so razlike v spremembah letnih \xc4\x8dasov minimalne._NEWLINE_V Quitu je vreme glede na lego na nadmorski vi\xc5\xa1ini 2850 m subtropsko do gorsko. Mesto ima dokaj konstantno hladno podnebje. Povpre\xc4\x8dna temperatura \xc4\x8dez dan je 18,9 \xc2\xb0C, pono\xc4\x8di pa pade v povpre\xc4\x8dju na 10 \xc2\xb0C. Su\xc5\xa1na sezona (poletje) traja od junija do septembra, de\xc5\xbeevna sezona (zima) pa od oktobra do maja.\n_START_SECTION_\nBiotska raznovrstnost\n_START_PARAGRAPH_\nEkvador je ena od 17 dr\xc5\xbeav na svetu, ki najbolj skrbi za ohranjanja narave in ima najve\xc4\x8djo biotsko raznovrstnost na kvadratni kilometer povr\xc5\xa1ine na svetu. Poleg kopnega ima dr\xc5\xbeava tudi Galapa\xc5\xa1ko oto\xc4\x8dje po katerem je tudi najbolj poznana. Ekvador ima 1600 vrst ptic na celinskem podro\xc4\x8dju (to je 15% poznanih svetovnih vrst ptic) in \xc5\xa1e 38 endemi\xc4\x8dnih na Galapa\xc5\xa1kem oto\xc4\x8dju. Ima ve\xc4\x8d kot 16.000 vrst rastlin, 106 endemi\xc4\x8dnih plazilcev, 138 endemi\xc4\x8dnih dvo\xc5\xbeivk in 6.000 vrst dnevnih metuljev. Na Galapa\xc5\xa1kih otokih se \xc5\xbeivalske vrste Razlikujejo od otoka do otoka in so znani kot kraj rojstva Darwinove teorije o evoluciji. So na Unescovem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Ekvador je v ustavo zapisal priznanje pravice do narave. Za\xc5\xa1\xc4\x8dita biotske raznovrstnosti je izrecna nacionalna prednostna naloga, kar je navedeno v nacionalnem na\xc4\x8drtu "Buen vivir" ali dobro \xc5\xbeivljenje. Poglavje 4, politika 1 pravi: "Trajnostno ohranjanje in upravljanje naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, vklju\xc4\x8dno s kopnim in morsko biotsko raznovrstnostjo se \xc5\xa1teje za strate\xc5\xa1ki sektor". V pisni obliki tega na\xc4\x8drta je bilo v letu 2008 19% povr\xc5\xa1ine Ekvadorja zavarovano obmo\xc4\x8dje. Na\xc4\x8drt tudi dolo\xc4\x8da, da mora biti 32% povr\xc5\xa1in za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih, da bi se resni\xc4\x8dno ohranila biotska raznovrstnost. Trenutna zavarovana obmo\xc4\x8dja zajemajo 11 narodnih parkov, 10 zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivali, 9 ekolo\xc5\xa1kih rezervatov in na druga obmo\xc4\x8dja. Program so za\xc4\x8deli izvajati leta 2008 in predvideva odkup \xc5\xa1e 2,3% celotne povr\xc5\xa1ine dr\xc5\xbeave (629,475.5 ha ali 6,295 km\xc2\xb2) od zasebnih lastnikov zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d ali skupnosti lastnikov zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d (na primer avtohtonih plemen), da bi ti ohranjali svojo zemljo kot avtohtone ekosisteme, kot na primer avtohtone gozdove ali travi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Kljub temu, da so na seznamu UNESCO, Galapa\xc5\xa1ke otoke ogro\xc5\xbea vrsta negativnih vplivov na okolje, predvsem ribi\xc5\xa1tvo in turizem. Izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje nafte v de\xc5\xbeevnem gozdu Amazonke je privedlo do spro\xc5\xa1\xc4\x8danja milijarde litrov odpadkov v okolje, ki so kontaminirali ekosisteme in povzro\xc4\x8dili \xc5\xa1kodljive u\xc4\x8dinke tudi na zdravje domorodnih ljudstev.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSredi\xc5\xa1\xc4\x8de ekvadorskega gospodarstva 20. stoletja in \xc5\xa1e danes predstavljala nafta, ki je je v izobilju. Poleg nafte so pomembni naravni viri tudi banane, kakav, kozice, les, zlato in baker. Leta 2000 so kot valuto uvedli ameri\xc5\xa1ki dolar z namenom, da bi zmanj\xc5\xa1ali takratno gospodarsko krizo. Od takrat gospodarstvo okreva, vendar po\xc4\x8dasi. Gospodarske te\xc5\xbeave so imele velik vpliv na ekvadorsko politiko v zadnjih petih letih.\n_START_SECTION_\nPanamski klobuk\n_START_PARAGRAPH_\nZelo zna\xc4\x8dilen izvozni izdelek je panamski klobuk. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de izdelave je Cuenca v Ekvadorju in ne kot bi po imenu napa\xc4\x8dno sklepali, Panama. Tja so ga sicer na veliko izva\xc5\xbeali v \xc4\x8dasu gradnje Panamskega prekopa in tako se ga je prijelo tudi ime. To je pleten klobuk iz rastline imenovane toquilla, ki raste v obalnem podro\xc4\x8dju Ekvadorja. Za\xc4\x8detki izdelave segajo v leto 1835, ko je Bartholomeo Serrano, da bi se izvil iz gospodarske krize, ki je tedaj vladala v Ekvadorju, ustanovil prvo delavnico - tkalnico, v kateri so tamkaj\xc5\xa1nji mojstri lahko pokazali svoje znanje. Glede na gostoto pletenja je razli\xc4\x8dna tudi cena klobuka. Najcenej\xc5\xa1i stanejo pod 100 USA $, nafinej\xc5\xa1e izdelani pa tudi 1000 USA $.\n_START_SECTION_\nProizvodnja cvetja\n_START_PARAGRAPH_\nKoncem 80-tih let 20. stoletja je postal Ekvador \xc4\x8detrti najve\xc4\x8dji izvoznik rezanega cvetja na svetu (za Nizozemsko, Kolumbijo in Kenijo). Po letu 2002 se je dele\xc5\xbe izvoza rezanega cvetja povzpel na 6% in je bil za izvozom nafte in banan na tretjem mestu. Leta 2006 je bilo izvo\xc5\xbeeno 114.000 ton cvetja v vrednosti 400.000.000 $. Dale\xc4\x8d najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe proizvodnje predstavljajo vrtnice, ki predstavljajo tudi tri \xc4\x8detrtine vsega izvoza, ki ga ustvari Ekvador. 70% vseh vrtnic gre v ZDA, precej v Rusijo, kjer \xc5\xa1e posebej cenijo izjemno dolga stebla vrtnic, na Japonsko in v mnoge dr\xc5\xbeave na Bli\xc5\xbenjem vzhodu, kamor je Ekvador najpomembnej\xc5\xa1i dobavitelj cvetja, kar pa ne velja za Evropo. Izvoz se opravi le z letali preko letali\xc5\xa1\xc4\x8da v Quitu._NEWLINE_Proizvodnja cvetja v Ekvadorju temelji na ugodnih proizvodnih dejavnikih, kot so rodovitna zemlja, voda in poceni delovna sila. Za gojenje ro\xc5\xbe je pomembno skoraj ve\xc4\x8dno ekvatorialno sonce in posebno ozra\xc4\x8dje v Andskem vi\xc5\xa1avju pa tudi raznolika topografija, ki omogo\xc4\x8da dobre pogoje rast. Glavna podro\xc4\x8dja, kjer uspeva cvetje je severno od province Pichincha, okoli mesta Cayambe v regiji Cotopaxi, Tungurahua in \xc4\x8cimboraso. Proizvodnja je zelo delovno, kapitalsko in tehnolo\xc5\xa1ko intenzivna. Cvetje se vzgaja v plasti\xc4\x8dnih rastlinjakih z zapletenimi namakalnimi sistemi in veliko uporabo pesticidov, gnojil in fungicidov. Na hektar obdelovalne zemlje je potrebno okoli 10 delavcev. Nasade je postavilo pribli\xc5\xbeno 400 ekvadorskih hacendados ali mednarodnih podjetij, mnogi med njimi so pri\xc5\xa1li iz Kolumbije. Tipi\xc4\x8den nasad ima pribli\xc5\xbeno 25-50 ha in 250-500 delavcev. Delovne razmere v nekaterih nasadih so \xc5\xa1e vedno slabe, izpostavljenost kemikalijam je izjemno visoka, delo traja ure dolgo in je utrujajo\xc4\x8de. Sindikati niso dovoljeni. Pla\xc4\x8dilo je po komadu cveta (na akord). Sistem je izredno nesocialen.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih letih se je turizem razvil v veliko industrijo tudi zato, ker Ekvador velja za eno od dr\xc5\xbeav z najvi\xc5\xa1jo biotsko raznovrstnostjo na svetu. Ekvador ima tudi geografsko zelo razli\xc4\x8dne in atraktivne pokrajine kot so Galapa\xc5\xa1ki otoki, Avenija vulkanov, tropski gozd, oceansko obalo in gorski svet Andov. _NEWLINE_Staro mestno jedro Quita je bilo prvo mesto (1978), ki je bilo vpisano na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Na seznamu je od leta 1999 tudi zgodovinski del mesta Santa Ana de los Rios de Cuenca. Drugi kraji na seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine so \xc5\xa1e: Qhapaq \xc3\x91an - glavne inkovske poti v Andih, Narodni park Sangay in narodni park Galapa\xc5\xa1kih otokov.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Ekvadorju \xc5\xbeivi pribli\xc5\xbeno  14.483.499 ljudi (stanje 2011). Po \xc5\xa1tevilu prebivalstva je to 65. dr\xc5\xbeava na svetu._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina prebivalstva (62,7%) je stara med 15 in 64 let, 31,7% od 0 do 14 let in 6,2% prebivalstva je starej\xc5\xa1ih od 65 let. Leta 2003 je bilo celo 35\xc2\xa0% prebivalstva mlaj\xc5\xa1ega od 14 let. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dja etni\xc4\x8dna skupina so mestici, me\xc5\xa1anci \xc5\xa0pancev in ameri\xc5\xa1kih indijancev in predstavljajo 72% prebivalstva. Sledijo jim staroselci indigenous s 14% (najve\xc4\x8d jih govori razna nare\xc4\x8dja ke\xc4\x8duan\xc5\xa1\xc4\x8dine), nato pa so belci imenovani Criollos s 6% in 4% afroekvatoriancev, mulatov in drugih. Pismenost zna\xc5\xa1a 92,5\xc2\xa0%._NEWLINE_Velika ve\xc4\x8dina, 75% Ekvadorcev je katoli\xc5\xa1ke vere, 25% pa predstavljajo druga predvsem stara lokalna verovanja. _NEWLINE_Uradni jezik je \xc5\xa0pan\xc5\xa1\xc4\x8dina, indijanski jeziki, posebej Quichua (Ke\xc4\x8dua), ki je ekvatorianski dialekt jezika ke\xc4\x8dua pa je uradni jezik v medkulturni komunikaciji.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nKot v mnogih drugih ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavah, je kultura Ekvadorja me\xc5\xa1anica \xc5\xa1panske in staroselske kulture. Na kulturo Ekvadorja je vplivala tudi kultura afri\xc5\xa1kih su\xc5\xbenjev. Najbolj znan del ekvadorske kulture je glasba, nekaj Ekvadorcev pa je tudi slavnih ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih piscev in umetnikov._NEWLINE_Najbolj znan umetni\xc5\xa1ki slog iz Ekvadorja je pripadal \xc5\xa1oli \'\'Escuela Quite\xc3\xb1a\'\', ki se je razvijal od 16. do 18. stoletja in katere primeri so na ogled v razli\xc4\x8dnih starih cerkvah v Quitu. Znani Ekvadorski slikarji so: Eduardo Kingman, Oswaldo Guayasam\xc3\xadn in Camilo Egas iz gibanja Indiginist; Manuel Rendon, Jaime Zapata, Enrique T\xc3\xa1bara, Anibal Villac\xc3\xads, Theo Constant\xc3\xa9, Leon Ricaurte in Estuardo Maldonada iz gibanja Informalist in Luis Burgos Flor s svojim abstraktno futuristi\xc4\x8dnim slogom. Avtohtoni prebivalci Tigua so svetovno znani po svojih tradicionalnih slikah.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nEkvadorska kuhinja se razlikuje od pokrajine do pokrajine. Na obalnem obmo\xc4\x8dju so zelo priljubljeni morski sade\xc5\xbei, ribe, kozice in jed imenovana ceviche (kozice in limono, \xc4\x8debulo in nekaj zeli\xc5\xa1\xc4\x8di). Ceviche postre\xc5\xbeejo s pe\xc4\x8denim krompirjem in ocvrtim bananovim \xc4\x8dipsom (chifles y patacones) ter koruzno tortiljo. Banane in ara\xc5\xa1idi so osnova ve\xc4\x8dine obalnih jedi. Encocados (jedi, ki vsebujejo kokosovo omako) so tudi zelo priljubljene. Churrasco, na \xc5\xbearu pe\xc4\x8deno razno meso, je posebej priljubljeno v Guayaquilu, prav tako pa tudi Arroz con carne asada y menestra (ri\xc5\xbe s fi\xc5\xbeolom in pope\xc4\x8deno govedino), ki jo postre\xc5\xbeejo z ocvrtim bananovim \xc4\x8dipsom._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju Amazonke je glavna rastlina yuca ali tudi cassava. V tej pokrajini so na voljo \xc5\xa1tevilni sade\xc5\xbei kot so banane, grozdje, grenivke in drugo. Ta pokrajina je vodilni proizvajalec banan, kakava, manga, pasijonke in drugega sadja.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV Ekvadorju imajo devetletko. Ustava zahteva, da vsi otroci obiskujejo \xc5\xa1olo, dokler ne dose\xc5\xbeejo "osnovno raven izobrazbe". Leta 1996 je bila stopnja vpisa 96,9%, do petega razreda je ostalo v \xc5\xa1oli 71,8% otrok. Stro\xc5\xa1ke osnovnega in srednjega izobra\xc5\xbeevanja nosi dr\xc5\xbeava, vendar imajo dru\xc5\xbeine velike dodatne stro\xc5\xa1ke, kot so razni prispevki in prevozni stro\xc5\xa1ki. V javnih \xc5\xa1olah je nivo izobra\xc5\xbeevanja slabo, razredi so pogosto zelo veliki. Dru\xc5\xbeinam z omejenimi sredstvi se kjlub financiranju dr\xc5\xbeave zdi, da je potrebno za izobra\xc5\xbeevanje pla\xc4\x8dati. Na pode\xc5\xbeelju le 10% otrok odide na srednjo \xc5\xa1olo. Statistika ugotavlja, da je povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo zaklju\xc4\x8denih let izobrazbe 6,7._NEWLINE_Ekvador ima 61 univerz, mnoge od njih s tradicionalnim \xc5\xa1panskim \xc5\xa1olskim sistemom. Nekatere univerze sodijo med najstarej\xc5\xa1e na ameri\xc5\xa1kih tleh:: Avgu\xc5\xa1tinci so leta 1586 ustanovili University of San Fulgencio, jezuiti leta 1651 San Gregorio Magno University in Dominikanci leta 1681 University of Santo Tomas of Aquino.\n_START_SECTION_\nZnanost\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i ikoni v ekvadorski znanosti sta matematik in kartograf Pedro Vicente Maldonado, rojen leta v Riobambi leta 1707 in medicinski pionir Eugenio Espejo, rojen leta 1747 v Quitu. Med drugimi pomembnimi ekvadorskimi znanstveniki in in\xc5\xbeenirji so \xc5\xa1e podpolkovnik Jose Rodriguez Lavandera, ki je leta 1837 zgradil prvo podmornico v Latinski Ameriki, Reinaldo Espinosa Aguilar (1898-1950), botanik in biolog Andske flore in Jos\xc3\xa9 Aurelio Due\xc3\xb1as (1880-1961), kemik in izumitelj metode za tiskanje na tekstil. _NEWLINE_Glavna podro\xc4\x8dja znanstvenih raziskav v Ekvadorju so na medicinskem podro\xc4\x8dju (tropske in nalezljive bolezni), kmetijski in\xc5\xbeeniring, farmacevtske raziskave in biotehnika. Kot majhna dr\xc5\xbeava in potro\xc5\xa1nik tujih tehnologij, je dal Ekvador prednost raziskavam na podro\xc4\x8dju informacijske tehnologije. Najbolj poznani ekvadorski produkti so antivirusni program Checkprogram, ban\xc4\x8dni sistem za\xc5\xa1\xc4\x8dite MdLock in Core Cobis Software._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina znanstvene produkcije prihaja iz najbolj\xc5\xa1ih treh Politehni\xc4\x8dnih institucij: ESPOL (Escuela Superior Politecnica del Litoral), (Escuela Superior Politecnica del Ejercito) in RPM (Escuela Nacional Politecnica). Sodobni ekvadorski znanstveniki, ki so priznani v mednarodnih institucijah so Eugenia del Pino (rojen 1945), prvi ekvadorec, ki je bil izvoljen v ZDA v National Academy of Science in Arturo Villavicencio, ki je \xc4\x8dlan skupine IPCC, ki si delijo Nobelovo nagrado za mir.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nDo nedavna sta bili najpomembnej\xc5\xa1a dela dr\xc5\xbeave, Costa in Sierra, zaradi svoje te\xc5\xbeke topografije in razpr\xc5\xa1ene poseljenosti, slabo povezani s prometnicami. \xc5\xa0e na za\xc4\x8detku 20. stoletja so bilo za prena\xc5\xa1anje pridelkov iz notranjosti v Guayaquil in obratno v Quito uporabljane mule. \xc5\xa0ele leta 1908, v \xc4\x8dasu mandata prvega predsednika Eloya Alfara je bila dokon\xc4\x8dana \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga med Guayaquilom in Quitom. \xc5\xa0e vedno ni \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave proti Peruju in Kolumbiji ali v obmo\xc4\x8dju Oriente. Zaradi slabega vzdr\xc5\xbeevanja kar precej\xc5\xa1en del \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega omre\xc5\xbeja od skupaj 965 km ni ve\xc4\x8d v funkciji. Ve\xc4\x8djih obnovitvenih del so se po odsekih lotili leta 2007. Medkrajevni potni\xc5\xa1ki promet se odvija predvsem z avtobusi._NEWLINE_Cestni sistem v dana\xc5\xa1njem obsegu deluje od leta 1960. Glavne ceste so Tuc\xc3\xa1n-Macar\xc3\xa1 (Pan ameri\xc5\xa1ka cesta), Riobamba-Huaquillas (Pan ameri\xc5\xa1ka cesta), Guayaquil-Riobamba, Quito-Santo Domingo in Guayaquil-Santo Domingo-Esmeraldas. Stara cesta Guaranda-Guayaquil-Quito se zelo malo uporablja. Od vseh 43.000 km cest, jih je v primerni uporabi 8.000 km._NEWLINE_Obstajata dve mednarodni letali\xc5\xa1\xc4\x8di; v Quitu in Guayaquilu. Poleg potni\xc5\xa1kega prometa sta pomembni tudi zaradi izvoza, predvsem rezanega cvetja. Ker dana\xc5\xa1nje letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Quitu le\xc5\xbei sredi mesta in ima kratko vzletno-pristajalno stezo, je v gradnji novo zunaj mesta. Po vsej dr\xc5\xbeavi so \xc5\xa1tevilna regionalna letali\xc5\xa1\xc4\x8da in ne\xc5\xa1teto vzletno-pristajalnih stez. Ve\xc4\x8dji letalski dru\xc5\xbebi sta TAME AeroGal in Icaro Air.'