b'\n_START_ARTICLE_\nGalapa\xc5\xa1ki otoki\n_START_SECTION_\nManj\xc5\xa1i otoki\n_START_PARAGRAPH_\nMed \xc5\xa1tevilnimi manj\xc5\xa1imi otoki in \xc4\x8dermi so pomembni \xc5\xa1e Kitajski klobuk (Chinese hat), Daphne (Daphne Mayor), Plaza Sur, neimenovan in precej osamljen otok Roca Redonda, pomemben zaradi ptic, ki tam gnezdijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGalapa\xc5\xa1ke otoke so 10. marca 1535 po naklju\xc4\x8dju odkrili \xc5\xa0panci. Tom\xc3\xa1s de Berlanga, 4. panamski \xc5\xa1kof, je plul s svojimi mo\xc5\xbemi na poti v Peru, da bi re\xc5\xa1il spor med Franciscom Pizarrom in njegovimi poro\xc4\x8dniki in z ladjo nasedel na enem od vulkanskih otokov. Na njih so pre\xc5\xbeiveli nekaj dni in iskali pitno vodo. Ker je niso na\xc5\xa1li, so pili kaktusov sok in lovili morske leve in \xc5\xbeelve velikanke. Razo\xc4\x8darani so od\xc5\xa1li, a kljub temu v \xc5\xa0panijo poro\xc4\x8dali o zanimivih \xc5\xbeivalih, ki so jih videli._NEWLINE_Galapa\xc5\xa1ko oto\xc4\x8dje se prvi\xc4\x8d pojavi na zemljevidu leta 1570 pod imenom Insulae de los Galopegos (otoki \xc5\xbeelv)._NEWLINE_Prvi angle\xc5\xa1ki kapitan, ki je leta 1593 obiskal Galapa\xc5\xa1ke otoke, je bil Richard Hawkins. Do za\xc4\x8detka 19. stoletja, so arhipelag ve\xc4\x8dinoma angle\xc5\xa1ki piratin pogosto uporabljali kot skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de, ko so napadali \xc5\xa1panske galeje Galleon, natovorjene z zlatom in srebrom, na poti iz Ju\xc5\xbene Amerike v \xc5\xa0panijo. Leta 1684 je pirat William Ambrose Cowley izdelal prvo osnovno navigacijsko karto oto\xc4\x8dja in nekatere otoke poimenoval z imeni angle\xc5\xa1ke kraljeve dru\xc5\xbeine. Leta 1807 je Irec Patrick Watkins pri\xc5\xa1el na dana\xc5\xa1nji otok Floreana in na njem pre\xc5\xbeivel dve leti, nakar se je vrnil na celino._NEWLINE_12. februarja 1832 je general Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Villamil otoke zasedel v imenu Ekvadorja in jih imenoval Arhipelag del Ekvador, postal prvi guverner oto\xc4\x8dja, angle\xc5\xa1ka imena nekaterih otokov pa zamenjal s \xc5\xa1panskimi. Za\xc4\x8delo se je prvo stalno naseljevanje otokov in sicer kot kazenska kolonija za vojake in kriminalce, ki so tukaj pridobivali gvano, na otoku San Cristobal pa tudi premog. Za njimi so pri\xc5\xa1li lovci na kite, ki jih je bilo okoli oto\xc4\x8dja v izobilju. Leta 1835 je otoke prvi\xc4\x8d obiskal Charles Darwin. Leta 1892 so v \xc4\x8dast Kri\xc5\xa1tofu Kolumbu otoke preimenovali v Archipi\xc3\xa9lago de Col\xc3\xb3n._NEWLINE_Z izgradnjo Panamskega prekopa, so Galapa\xc5\xa1ki otoki pridobili strate\xc5\xa1ki pomen. Ko so Japonci v 2. svetovni vojni napredovali v voja\xc5\xa1kem spopadu v Tihem oceanu, so ZDA dobile dovoljenje Ekvadorske vlade za gradnjo letali\xc5\xa1ke steze in male pomorske baze na otoku Baltra. Po vojni so ZDA otok vrnile in sedaj TAME (Transporte Aereo Militar Ecuadoriano) uporablja stezo za civilno letali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Leta 1959 je Ekvadorska vlada razglasila Galapa\xc5\xa1ke otoke za Nacionalni park. Od leta 1978 je UNESCO otoke sprejel na seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Leta 1996 so bili razgla\xc5\xa1eni kot morski rezervat pod okriljem Instituto de Forestal Naturales y Ecuatoriano Vida Silvestre. Leta 1998 je bil za varstvo morskega rezervata sprejet tudi zakon. Leta 2001 je bila svetovna naravna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina raz\xc5\xa1irjena \xc5\xa1e na morski rezervat. Od leta 2007 do 2010 je UNESCO ugotovil tolik\xc5\xa1no ogro\xc5\xbeenost naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, da jo je leta 2010 vpisal na Rde\xc4\x8di seznam.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nGalapa\xc5\xa1ko oto\xc4\x8dje le\xc5\xbei na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du razli\xc4\x8dnih morskih tokov. Oto\xc4\x8dje ima svojevrstno podnebje, ki jo oblikujeta hladen Humboldtov tok (El Nina) in topel Panamski tok (El Nino). Prvi prina\xc5\xa1a hladno vodo iz globin Antarktike z juga in prevladuje od julija do decembra. Povzro\xc4\x8da hladnej\xc5\xa1e in bolj obla\xc4\x8dno vreme. Drugi prite\xc4\x8de s severa, od koder prina\xc5\xa1a toplo vodo, ki jo je v Panamskem zalivu segrelo toplo tropsko sonce. Prevladuje med januarjem in junijem, ko ob son\xc4\x8dnih dnevih prina\xc5\xa1a z vlago nasi\xc4\x8den zrak. To povzro\xc4\x8da redne popoldanske plohe. Sicer je padavin na otokih malo in so odvisne od nadmorske vi\xc5\xa1ine. Tako v ni\xc5\xbeinah pade okoli 250\xc2\xa0mm de\xc5\xbeja, v vi\xc5\xa1inah pa do 800\xc2\xa0mm de\xc5\xbeja. Pri tem je za vi\xc5\xa1ine zna\xc4\x8dilno vla\xc5\xbeno pr\xc5\xa1enje iz megle imenovano garua._NEWLINE_Podro\xc4\x8dje Galapa\xc5\xa1kih otokov pokriva v ni\xc5\xbejih legah polpu\xc5\xa1\xc4\x8dava s skromnim grmi\xc4\x8devjem in kaktejami predvsem opuncijami. V vi\xc5\xa1jih predelih prevladuje zimzeleni megleni gozd, nad 600 m pa travna stepa. Gozd pokriva 39% povr\xc5\xa1ine vseh otokov._NEWLINE_Leta 1999 je El Nino povzro\xc4\x8dil hudo \xc5\xa1kodo koralam in uni\xc4\x8dil pribli\xc5\xbeno 60 odstotkov pingvinov.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nPravijo da so Galapa\xc5\xa1ki otoki zaradi pogostih vulkanskih izbruhov rojeni iz ognja in so ena od vro\xc4\x8dih to\xc4\x8dk na zemlji. V zadnjih 200 letih je bilo kar 50 izbruhov, ki so ogro\xc5\xbeali edinstveno rastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo in ustvarjali nove otoke oziroma \xc5\xa1irili obstoje\xc4\x8de._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i otoki so stari 5 - 10 milijonov let, ve\xc4\x8dina pa je nastala pred 4 do 5 milijoni let in sodijo v mlaj\xc5\xa1o geolo\xc5\xa1ko zgodovino. Nahajajo se na povr\xc5\xa1ini \xc5\xa1e posebej vro\xc4\x8dega dela zemeljskega pla\xc5\xa1\xc4\x8da in so zato aktivnosti \xc5\xa1e mo\xc4\x8dneje izra\xc5\xbeene._NEWLINE_Ko se premikajo tektonske plo\xc5\xa1\xc4\x8de (cca 5\xc2\xa0cm na leto) - severni rob Nasca tektonske plo\xc5\xa1\xc4\x8de - se pojavljajo ve\xc4\x8dje vulkanske aktivnosti na zahodu (novi otoki), kjer so otoki najmlaj\xc5\xa1i (Fernandina, Isabela) in manj\xc5\xa1e na vzhodu, kar je razvidno iz sestave kamnin. Ti novej\xc5\xa1i otoki so stari samo 1-2 milijona let. Vulkan La Cumbre na Fernardini je nazadnje bruhal aprila 2009. Relativno sve\xc5\xbea bazaltna lava se vidi tudi na otoku Isabela._NEWLINE_V splo\xc5\xa1nem so otoki nastali kot posledica izbruha bazaltne lave in \xc5\xa1e danes \xc5\xa1irijo svoje obale. Njihovemu nastanku je botrovala kombinacija vulkanske aktivnosti, de\xc5\xbeja in morja. Primer oblike otoka Genovese - \xc4\x8detrtinka lune s potopljenim jedrom in skale Pinnacle na Bartolomeu pri\xc4\x8dajo, da so otoki "rojeni iz ognja in kaljeni z morjem". Te naravne sile so ustvarile okolje za nastanek posebnih \xc5\xbeivali in rastlin, ki sedaj \xc5\xbeivijo na teh otokih.\n_START_SECTION_\nCharles Darwin in Galapa\xc5\xa1ki otoki\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Darwin je Galapa\xc5\xa1ke otoke obiskal v okviru svojega prvega potovanja z ladjo Beagle v letih 1831-1837. Tukaj je opazoval vrsto \xc5\xa1\xc4\x8dinkavca in ugotovil, da se razen po obliki kljuna, ne razlikujejo od \xc5\xa1\xc4\x8dinkavcev v Ju\xc5\xbeni Ameriki. Ugotovil je, da je to posledica razli\xc4\x8dne vrste hrane, kateri so se morali kljuni prilagoditi. Prav tako je izvedel, da se \xc5\xbeelve razlikujejo od otoka do otoka po razli\xc4\x8dnih oklepih. Vzorce pti\xc4\x8dev, ki jih je prinesel domov, je kasneje uredil in pregledal s pomo\xc4\x8djo ornitologa Johna Goulda (1804-1881) in spoznal, kako majhna je razlika med vrsto in variacijo ter tako zasnoval teorijo o geografski specializaciji._NEWLINE_S knjigo Darwinovi \xc5\xa1\xc4\x8dinkavci (1947) David Lack uveljavil izraz "Darwinovi \xc5\xa1\xc4\x8dinkavci" kot tipi\xc4\x8den primer prilagodljivosti vrst na oceanskih otokih. Danes so Galapa\xc5\xa1ki otoki laboratorij za opazovanje razvoja.\n_START_SECTION_\nOhranjanje narave in biotske raznovrstnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo razglasitvi nacionalnega parka ter vzpostavitvi Darwinovega raziskovalnega centra (Charles Darwin Research Station), na otokih vse bolj prevladuje turizem in ribi\xc5\xa1tvo. Prvotno sanjsko destinacijo za biologe je zamenjal interes gospodarstva, vendar pod strogim nadzorom okoljevarstvenikov._NEWLINE_Morsko obmo\xc4\x8dje okoli otokov je bogato z ribami. Ker so pri Japoncih in Kitajcih posebej priljubljene plavuti morskega psa in morske kumare, je lov nanje najbolj vabljiv. Ulov morske kumare je dovoljen pod strogo dolo\xc4\x8denimi pogoji, lov na morske pse pa je prepovedan. Na splo\xc5\xa1no je lov v morskem rezervatu zelo omejen in dovoljen samo pod dolo\xc4\x8denimi pogoji in je mo\xc5\xbeen samo za nekatere vrste. Pogosto prihaja do konfliktov med naravovarstveniki in ribi\xc4\x8di, ki se \xc4\x8dutijo ovirani. Marca in junija 2004 so nastali nemiri tako, da so bili na Darwinovi raziskovalni postaji in v Upravi Nacionalnega parka onemogo\xc4\x8deni dva tedna. Po pogajanjih so se sporazumeli in dolo\xc4\x8dili nove kvote, ki pa jih ribi\xc4\x8di niti ne dosegajo kar pomeni, da so se zaloge morskega \xc5\xbeivlja mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ale._NEWLINE_Tako je v aprilu 2007 ekvadorska vlada razglasila otoke s svojim edinstvenim rastlinstvom in \xc5\xbeivalstvom za obmo\xc4\x8dje ekolo\xc5\xa1kega tveganja. Turizem, letalstvo in ribi\xc5\xa1tvo je treba omejiti tudi v prihodnje. Ekvador je \xc5\xbeelel, da bi UNESCO otoke pod svoje varstvo sprejel precej prej, kot se je to dejansko zgodilo. Junija 2007 je tako UNESCO razvrstil otoke na rde\xc4\x8di seznam ogro\xc5\xbeene svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Urejanje turizma, omejitve naseljevanja in te\xc5\xbenje po samozadostnosti pri energentih in hrani je pripomoglo, da so oto\xc4\x8dje v juliju 2010 odstranili s seznama. \xc5\xa0e vedno pa velja, da je ogro\xc5\xbeena ve\xc4\x8d kot polovica vseh endemi\xc4\x8dnih vrst in ena od petih rastlinskih vrst. Sedaj obstajajo stroga pravila za letalske polete za turiste, kot tudi za priseljevanje lokalnega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nTurizem je na Galapa\xc5\xa1kih otokih, ki je sedaj najve\xc4\x8dji vir prihodkov, tudi najve\xc4\x8dja gro\xc5\xbenja za krhek ekosistem in divje \xc5\xbeivali._NEWLINE_Turisti vedno znova, predvsem v organiziranih skupinah, prihajajo z letali na otoke Baltra in San Cristobal, kjer sta letali\xc5\xa1\xc4\x8di. Skupina se odlo\xc4\x8di za kri\xc5\xbearjenje ali za posamezne izlete, pri \xc4\x8demer bivajo na enem od otokov. Glavna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da za kri\xc5\xbearjenje so: Baltra, Puerto Ayora (Santa Cruz) in Puerto Baquerizo Moreno (San Cristobal). Po vpisu v Unescovo dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino se izvaja stroga kontrola nad turisti\xc4\x8dnimi tokovi. Od leta 2009 je bil uveden nov sistem za nadzor - tako imenovana INGALA kartica (v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini: Tarjeta de Control de Transito TCT). To je neke vrste elektronski vizum, ki ga je treba kupiti pred odhodom na oto\xc4\x8dje. Ideja tega vizuma je, da se prepre\xc4\x8di nezakonito priseljevanje, zlasti delavcev, pa naj bodo to tujci ali doma\xc4\x8dini._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji turisti\xc4\x8dni otoki so: Santa Cruz z mestom Puerto Ayora (turisti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de oto\xc4\x8dja z zelo dobro turisti\xc4\x8dno infrastrukturo) in otok San Cristobal z mestom Puerto Baquerizo Moreno (upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in drugo najve\xc4\x8dje letali\xc5\xa1\xc4\x8de), sledi otok Isabela z mestom Puerto Villamil (tudi majhno lokalno letali\xc5\xa1\xc4\x8de) in Floreana z naseljem Puerto Velasco Ibarra. Ju\xc5\xbeni otok Baltra (Seymour) nima samo turisti\xc4\x8dnega pomena ampak je na njem tudi letali\xc5\xa1\xc4\x8de in pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za kri\xc5\xbearjenje._NEWLINE_V letu 2009 je Galapa\xc5\xa1ko oto\xc4\x8dje obiskalo skupaj 163.480 turistov, do sedaj rekordno pa je bilo leto 2008 s 173.420 obiskovalci. Najve\xc4\x8dje skupine turistov prihajajo iz ZDA (27%), Velike Britanije (7%), Nem\xc4\x8dije (4%) in Kanade (4%). Ve\xc4\x8dina turistov (49,8%) po oto\xc4\x8dju kri\xc5\xbeari po enem od ponujenih programov. Velik del turistov pride preko letali\xc5\xa1\xc4\x8da Baltra (78%). Na Galapa\xc5\xa1kem oto\xc4\x8dju imajo (Stanje: 2008) skupaj 77 ladij. Skupaj je sedaj izdanih 86 licenc za prevoz turistov. Ladje lahko na teden prepeljejo max. 1.866 turistov. Letalski prevozniki imajo na dan na voljo 500 do 800 sede\xc5\xbeev. Od septembra 2010, se je z vstopom letalske dru\xc5\xbebe LAN Ecuador, kapaciteta pove\xc4\x8dala za 150 sede\xc5\xbeev na dan.'