b'\n_START_ARTICLE_\nBed\xc5\x99ich Smetana\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOb rojstvu Bed\xc5\x99icha Smetane v Litomy\xc5\xa1lu leta 1824 je bila ta pokrajina del avstro-ogrskega cesarstva in ime njegovega rojstnega mesta se je pisalo Leitomischl. To mesto le\xc5\xbei na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem v dana\xc5\xa1nji \xc4\x8ce\xc5\xa1ki republiki._NEWLINE_Bed\xc5\x99ich je bil je prvi sin pivovarja Franti\xc5\xa1ka Smetane in njegove tretje \xc5\xbeene. O\xc4\x8de je hotel, da sin postane odvetnik, de\xc4\x8dek pa je \xc5\xbee od najzgodnej\xc5\xa1ega otro\xc5\xa1tva kazal izredno nadarjenost za glasbo, tako da je \xc5\xbee s \xc5\xa1estimi leti nastopil v svoji glasbeni \xc5\xa1oli, ne da bi se je prej sistemati\xc4\x8dno u\xc4\x8dil. Leta 1831 so se preselili na jug \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Bed\xc5\x99ich se je vpisal v gimnazijo in jo uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dal. Po srednje\xc5\xa1olskem \xc5\xa1tudiju se je naselil v Pragi, da bi se lahko popolnoma posvetil glasbi, petju, predvsem pa violini in klavirju. To je po\xc4\x8del med dvanajstim in sedemnajstim letom, obenem pa se je tudi preselil v Plzen. V tej plodni in zeleni kotlini, ki jo obdajajo sence \xc4\x8de\xc5\xa1kih gozdov, je dozorela Smetanova odlo\xc4\x8ditev, da postane glasbenik. Osvobodil se je tudi doma\xc4\x8dega skrbni\xc5\xa1tva, ko je postal profesor glasbe pri dru\xc5\xbeini grofa Leopolda Thuna. Bed\xc5\x99ich se je preselil v Prago, da se je lahko \xc5\xa1olal na Akademski gimnaziji ter obiskoval Lisztove koncerte, zaradi katerih je \xc5\xa1olanje za\xc4\x8del zanemarjati. Kasneje je postal profesor glasbe in se vpisal na pra\xc5\xa1ki konservatorij. Kmalu je postal odli\xc4\x8den pianist. Leta 1848 je odprl svojo glasbeno \xc5\xa1olo.Leta 1843 se je vpisal na pra\xc5\xa1ki konservatorij in poglobil znanje pod vodstvom Josepha Prokscha._NEWLINE_Postal je odli\xc4\x8den pianist in se leta 1847 odpravil na turnejo, s katero naj bi zaslu\xc5\xbeil toliko, da bi postal samostojen, vendar sploh ni bil tako uspe\xc5\xa1en. V de\xc5\xbeeli so se za\xc4\x8deli nemiri in leta 1848 so tako kot v drugih de\xc5\xbeelah avstro-ogrskega cesarstva izbruhnili upori. Vendar so se \xc4\x8cehi borili z glasbo Smetanovih himen. Skladatelju je bilo tedaj \xc5\xa1tiriindvajset let in v njegovem srcu je zagorel plamen nacionalizma, ideala, nad katerim se je navdu\xc5\xa1il z romanti\xc4\x8dno gore\xc4\x8dnostjo. Spodbujal ga je Franz Liszt, ki ga je ob\xc4\x8dudoval in je bil naklonjen njegovemu stremljenju. Smetana je istega leta, ko so izbruhnili upori, odprl glasbeno \xc5\xa1olo, v kateri je sku\xc5\xa1al u\xc4\x8dencem posredovati svoje znanje in izku\xc5\xa1nje._NEWLINE_Leta 1856 je bil povabljen v G\xc3\xb6teborg na \xc5\xa0vedsko, kjer je dirigiral na koncertih tamkaj\xc5\xa1nje filharmonije. Tu pa je ostal pet let in na vrsti koncertov dirigiral Mendelssohnova, Lisztova in Wagnerjeva dela. Njegovo tamkaj\xc5\xa1nje bivanje je zasen\xc4\x8dila \xc5\xbeenina smrt, vendar se je kmalu znova o\xc5\xbeenil._NEWLINE_Napisal je prva pomembna orkestralna dela: Riharda III. (1856), Wallensteinov tabor (Wald\xc5\xa1tynuv tabor, 1859) in Hakon Jarl (1861). Pesmi in plesi rojstne de\xc5\xbeele so ga privla\xc4\x8dili tako kot nem\xc5\xa1ki klasicizem: leta 1859 je daljni domovini poslal dve skladbi za klavir v obliki polke, znamenite Spomine na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko (V zpominka na \xc4\x8cechy). Maja leta 1861 se je vrnil v Prago, kjer mu je ustava, ki so jo razglasili leto poprej, omogo\xc4\x8dila svobodnej\xc5\xa1e delovanje. V letih, ki jih je pre\xc5\xbeivel v Pragi, je Smetana sku\xc5\xa1al dati \xc4\x8de\xc5\xa1ki kulturi glasbo, ki bi bila zanjo, in to zamisel je zagovarjal v skladbah, pogosto kriti\xc4\x8dnih spisih in celo manifestu. To je dosegel z opero in simfoni\xc4\x8dno pesnitvijo, slednjo je prevzel pod mo\xc4\x8dnim Lisztovim vplivom._NEWLINE_Leta 1866 so prvi\xc4\x8d uprizorili Smetanovo opero Brandenbur\xc5\xbeani na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem (Branibor\xc5\xbei v \xc4\x8cechach), napisal jo je leta 1864, skoraj so\xc4\x8dasno s Prodano nevesto, ki je po\xc5\xbeela velik uspeh. V Bradenbur\xc5\xbeanih gre za vpra\xc5\xa1anje polo\xc5\xbeaja, ki je nastal v de\xc5\xbeeli zaradi dramati\xc4\x8dnega vdora iz severne Nem\xc4\x8dije. Ta opera se torej navdihuje pri zgodovinskih dogodkih, Prodana nevesta pa je komi\xc4\x8dna opera (opera comique), ki so jo prvi\xc4\x8d uprizorili v Pragi leta 1866, potem pa po vsem svetu. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du dogajanja je 300 kron, zaradi katerih naj bi se Marinka poro\xc4\x8dila s Tobijevim sinom. Zamenjave in komi\xc4\x8dne situacije, ki jih povzro\xc4\x8dajo nesporazumi, sledijo obi\xc4\x8dajnim shemam nem\xc5\xa1ke opere, vendar na vesel na\xc4\x8din ka\xc5\xbeejo va\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje z modro in obilno rabo ljudskih ritmov in melodij._NEWLINE_Po uspehu teh dveh del so Smetani zaupali umetni\xc5\xa1ko vodstvo Narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in vse mo\xc4\x8di je posvetil skladateljevanju: napisal je dela Dalibor (1868), Libu\xc5\xa1a (1872), Dve vdovi (1874), Poljub (Hubi\xc4\x8dka, 1876), Skrivnost (Tajemstvi, 1878), Hudi\xc4\x8dev zid (\xc4\x8certovna stena 1882), pa tudi scensko glasbo za \xc5\xbeive slike in predvsem Shakespearjeva gledali\xc5\xa1ka dela._NEWLINE_Obdobje je bilo za njegovo dru\xc5\xbeino tragi\xc4\x8dno, saj so mu umrli vsi trije otroci, med vra\xc4\x8danjem na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko pa \xc5\xa1e \xc5\xbeena Katarina, ki je zbolela za tuberkulozo. V zadnjih letih \xc5\xbeivljenja je oglu\xc5\xa1el ter svoj konec do\xc4\x8dakal v umobolnici, kjer je leta 1884 umrl.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSmetana je bil stalno naklonjen polki. Po njenem ritmu je z veliko iznajditeljsko sve\xc5\xbeino napisal Spomina na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko iz leta 1859, leta in leta pa je bila polka jedro drugih njegovih klavirskih del._NEWLINE_V Smetanovem simfoni\xc4\x8dnem opusu se odlikuje ciklus z naslovom Moja domovina (Mav last 1874-1879), zbirka \xc5\xa1estih simfoni\xc4\x8dnih pesnitev, med njimi Vltava. Glavne teme tega dela so naravna lepota de\xc5\xbeele, veliki zgodovinski dogodki, \xc4\x8de\xc5\xa1ka mitologija, prihodnost naroda\xe2\x80\xa6 Pravih ljudskih melodij tu ni, toda o\xc4\x8ditno se \xc4\x8duti njihov vpliv na skladateljev navdih. To zna\xc4\x8dilnost najdemo v nekaterih polkah, na primer v Pra\xc5\xa1kem karnevalu, ki spominja na Paganinija in romantiko._NEWLINE_Smetanova umetnost je tesno povezana z evropsko glasbo, od Chopina in Liszta, od Schumanna do Wagnerja. Toda v njej prevladuje \xc4\x8dustvo svobode in zvestobe domovini, ki se ka\xc5\xbee tudi v pogostih in posre\xc4\x8denih namigih na ljudsko glasbo. Tako lahko pri Smetani opazimo Berliozov vpliv glede zamisli o povezavi instrumentacije z avtobiografskim programom, toda prvi\xc4\x8d, na primer v zgodovini kvarteta (Kvartet ve-molu iz dela Iz mojega \xc5\xbeivljenja, 1879), je dostojanstvo te plemenite zvrsti razlo\xc4\x8dno uporabljeno za intenzivno osebno izpoved. Oblikovna zgradba je v tradicionalni celoti in vsebuje odlomke, ki so jih navdihnili \xc4\x8de\xc5\xa1ki plesi. V podobni rabi godal se spet ka\xc5\xbee avtobiografski navdih Kvarteta \xc5\xa1t. 2 v d-molu, ki ga je s te\xc5\xbeavo napisal v letih 1882-1883 in ga kon\xc4\x8dal le nekaj mesecev, preden je bil primoran opustiti skladateljevanje._NEWLINE_Avtobiografski navdih je bil zelo mo\xc4\x8dan, zato je Smetana vedno zelo pazil, da ni povzel tradicionalnih motivov noto za noto in da ni prestopil meje krajevne barve. Tako je prevrednotil estetske in etni\xc4\x8dne prvine, ki jih vsebujejo._NEWLINE_Danes so si kritiki edini, ki na prvo mesto Smetanovega orkestralnega opusa ume\xc5\xa1\xc4\x8dajo simfoni\xc4\x8dne pesnitve, v katerih je, predvsem v ciklusu Moja domovina, neokrnjen juna\xc5\xa1ki duh porajajo\xc4\x8de se \xc4\x8de\xc5\xa1ke romantike._NEWLINE_Smetana je zapustil le eno simfonijo: to je Slavnostna simfonija (Slavnostni predehra), prilo\xc5\xbenostno delo za cesarja Franca Jo\xc5\xbeefa in Elizabete (Sissi) Bavarske leta 1854. Do tega dela so bili \xc4\x8cehi nezaupljivi predvsem zato, ker je v finalu povzel Haydnovo cesarsko himno. To so nedvomno \xc5\xa1teli za pretiran izraz spo\xc5\xa1tovanja ali hlap\xc4\x8devstva pod Habsbur\xc5\xbeani. V resnici Slavnostna simfonija govori o povsem posebnem zgodovinskem trenutku: v \xc4\x8dasu, ko je Smetana, ki ga je gnal nacionalisti\xc4\x8den duh, hotel ustanoviti konservatorij ali voditi filharmonijo v G\xc3\xb6teborgu, a je moral najprej dobiti dovoljenje od avstro-ogrske cesarske in kraljeve vlade._NEWLINE_\xc4\x8ce so njegovi ruski sodobniki sku\xc5\xa1ali dati glas ljudstvu in zbuditi veliko du\xc5\xa1o, ki jo je zatiralo samodr\xc5\xa1tvo, je Smetana hotel kratko malo uglasbiti narodni ideal me\xc5\xa1\xc4\x8danstva, navezanega na neodvisna izro\xc4\x8dila._NEWLINE_Smetana je sku\xc5\xa1al dati \xc4\x8de\xc5\xa1ki kulturi glasbo, ki je bila zna\xc4\x8dilna zanjo. Bil je naklonjen polki. Leta 1866 so prvi\xc4\x8d uprizorili njegovo opero Brandenbur\xc5\xbeani na \xc4\x8de\xc5\xa1kem. Po uspehu so mu zaupali umetni\xc5\xa1ko vodstvo Narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da.'