b'\n_START_ARTICLE_\nTrias\n_START_PARAGRAPH_\nTrias ali triada je prvo geolo\xc5\xa1ko obdobje v mezozoiku. Za\xc4\x8delo se je pred 248 milijoni let ob koncu perma in se kon\xc4\x8dalo pred 202 milijoni let, sledi mu jura. Tako za\xc4\x8detek kot konec te dobe sta zaznamovana z velikima izumrtjem._NEWLINE_Obdobje je poimenovano po morfologiji kamnin, ki so se v treh zaporednih obdobjih razvile na tri razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Trias so najprej raziskovali v Nem\xc4\x8diji, kjer so nastajale kamnine sprva v plitvem morju, potem v polslani in slani vodi. V mediteranski geosinklinali pa so se ustvarjale druga\xc4\x8dne usedline. Najprej so se usedale v plitvem morju, kjer so nastali skrilavci, pogosto rde\xc4\x8de barve -verfenski skrilavci. Potem je morje postalo globlje in usedali so se apnenci, dolomiti in laporji. Srednji del triasa ozna\xc4\x8duje \xc5\xbeivahno vulkansko delovanje, zaradi \xc4\x8desar je pri\xc5\xa1lo do orudenja npr. tudi v Sloveniji v Idriji, Me\xc5\xbeici in Rablju. Isto\xc4\x8dasno so se usedali tudi glinasti vengenski skladi, v katerih je vlo\xc5\xbeenega mnogo tufa. Zadnji del triade se pri\xc4\x8dne z zna\xc4\x8dilnimi rabeljskimi skladi, ki so \xc5\xbee razviti kot laporji, glinasti skrilavci in apnenci. Ko se je morje zopet poglobilo, so se odlagale karbonatne kamnine - dah\xc5\xa1tajnski apnenec in zgornjetriadni dolomit. Slovensko ozemlje se ka\xc5\xbee v tem \xc4\x8dasu kot zelo nemirno.\n_START_SECTION_\nPaleogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMed obdobjem triasa je bila skoraj vse kopno skoncentrirano v enem super kontinentu osredoto\xc4\x8denem bolj ali manj na ekvatorju, imenovanem Pangea. Od vzhoda Pangea se je za\xc4\x8del velik zaliv, morje Tetida. Z odpiranjem proti zahodu v srednjem triasu, se je kr\xc4\x8dil Paleo-Tethys ocean, ki je kopno obdajal v \xc4\x8dasu paleozoika. Preostale obale so bile obkro\xc5\xbeene z oceanom, znanim kot Panthalassa (\xc2\xbbvse morje\xc2\xab). Vsi globokooceanski sedimenti, nastali v triasu so izginili s subdukcijo oceanskega plo\xc5\xa1\xc4\x8d, zato je zelo malo znanega o triasu na odprtem oceanu. Super kontinent Pangea se je v obdobju triasa nagubal, \xc5\xa1e posebej v poznem obdobju, vendar se kontinenti \xc5\xa1e niso za\xc4\x8deli lo\xc4\x8devati. Prvi nemorski sedimenti na grebenih so nakazovali za\xc4\x8detek razpada Pangee. Triasni morski ostanki so v Evropi relativno redki, \xc4\x8deprav se je trias tukaj najprej raziskoval. V Severni Ameriki so morski ostanki omejeni na nekaj obmo\xc4\x8dij na zahodu. Tako stratigrafija triasa temelji predvsem na organizmih, ki so \xc5\xbeiveli v lagunah in slanih okoljih, kot so raki Estheria. Pozno triasne fosile najdemo po vsej Afriki, vendar so bolj pogosti na jugu kot severu. V Geoparku Paleorrota, Rio Grande do Sul, Brazilija, so nekatere formacije precej izpostavljene. V teh sestavah so na\xc5\xa1li enega prvih dinozavrov Staurikosaurus, kot tudi prednike sesalcev Brasilitherium in Brasilodon.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je bilo sprva suho in toplo kot v permu, pozneje pa je postajalo \xc4\x8dedalje bolj vla\xc5\xbeno._NEWLINE_V triasu je bilo podnebje na splo\xc5\xa1no vro\xc4\x8de in suho. Ni dokazov o poledenitvah na ali blizu polov, polarna obmo\xc4\x8dja so bila o\xc4\x8ditno vla\xc5\xbena in zmerna, podnebje pa primerno za gozdove in vreten\xc4\x8darje, vklju\xc4\x8dno s plazilci. Ocean je imel na ogromno Pangeo omejen vpliv. Njeno celinsko podnebje je bilo mo\xc4\x8dno sezonsko, z zelo vro\xc4\x8dimi poletji in mrzlimi zimami, kontrast med super kontinentom in svetovnim oceanom je bil velik, kar je spro\xc5\xbealo intenzivne ekvatorialne monsune. The strong contrast between the Pangea supercontinent and the global ocean triggered intense cross-equatorial monsoons._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so bila v triasu ve\xc4\x8dinoma suha obdobja, vsaj v tropskih in subtropskih \xc5\xa1irinah okoli morja Tetida, obstajajo dokazi, da so bila suha obdobja prekinjena z ve\xc4\x8d obdobji pove\xc4\x8dane koli\xc4\x8dine padavin.. Usedline in fosili, ki nakazujejo bolj vla\xc5\xbeno podnebje so znani iz Anisianskih in Ladinijskih plasti, Karnijskega in Retijskega obmo\xc4\x8dja, tudi Borealnih plasti (npr. Svalbard otoki), severnoameri\xc5\xa1ke celine, ju\xc5\xbene Kitajske in Argentine._NEWLINE_Najbolj\xc5\xa1 raziskana epizoda vla\xc5\xbenega podnebja in verjetno najbolj intenziven in raz\xc5\xa1irjen je karnijski pluvialni dogodek. Ta epizoda je najdena v plasteh Tetide, \xc5\xa1lo naj bi za nenaden vnos sedimentov iz celin, pove\xc4\x8danje fosilnih rastlin in smole (jantar) v sedimentih in krizo karbonatnih platform. Podobne u\xc4\x8dinke so zaznali tudi na drugih krajih po vsem svetu.\n_START_SECTION_\nBiodiverziteta\n_START_PARAGRAPH_\nTri vrste organizmov lahko evidentiramo v triasu: ostanki iz obdobja perm-trias in so izumrli, nove skupine, ki so \xc5\xbeivele kratek \xc4\x8das in druge nove skupine, ki so prevladovale v mezozoiku.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa kopnem je flora v za\xc4\x8detnem obdobju revna, najve\xc4\x8d je sagovcev in praproti (Macrotaeniopteris magnifolia). V vodi so se mno\xc5\xbeile alge iz rodov Diplopora in Gyroporellain gradile apnence. Pozneje se pojavijo tudi prvi iglavci.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMed \xc5\xbeivalmi so na kopnem so v tem \xc4\x8dasu prevladovali zavri (iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine dein\xc3\xb3s = stra\xc5\xa1en in sauros = ku\xc5\xa1\xc4\x8dar). \xc5\xbde zgodaj sta se lo\xc4\x8dili in se razvijali vzporedno dve skupini dinozavrov. Prvi, tj. dinozavri, so imeli kol\xc4\x8dne kosti zra\xc5\xa1\xc4\x8dene, kot jih imajo dana\xc5\xa1nji pti\xc4\x8di. Druga plazilska skupina pa je \xc5\xbeivela v vodi in je imela kol\xc4\x8dne kosti zra\xc5\xa1\xc4\x8dene, kot jih imajo \xc5\xa1e danes krokodili, znanstveniki so jih poimenovali fitozavri. Na kopnem so \xc5\xbeiveli tudi \xc5\xa1tevilni zverozobci in majhni ku\xc5\xa1\xc4\x8darjem podobni plazilci (Rhynchocephalia). Proti koncu dobe so se pojavili tudi vodni pleziozavri in ihtiozavri. Poglavitni v kamnine vtisnjeni fosili iz te dobe so amoniti, pri katerih razlikujemo rodove Ceratites, Arpadites in Trachyceras, ter \xc5\xa1koljke in ramenono\xc5\xbeci. V tej dobi se pojavijo tudi prvi sesalci.'