b"\n_START_ARTICLE_\nOmar Hajam\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij\n_START_PARAGRAPH_\nPripravljalne in druge znanosti je tako poslu\xc5\xa1al v svojem rojstnem kraju. V tistem \xc4\x8dasu je bilo naj\xc5\xa1abursko vseu\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8de na dobrem glasu. Na njem je predaval profesor pobo\xc5\xbeni Imami Movafak, ki je kot u\xc4\x8denjak slovel po celem vzhodu. Nenavadno dejstvo je, da lahko najdemo najbolj pristen \xc5\xbeivljenjepis miroljubnega Hajama, katerega najve\xc4\x8dje stremljenje je bilo na \xc5\xa1iroko raz\xc5\xa1iriti spoznanja znanosti, v delu Zgodovina morilcev perzijskega zgodovinarja Mirkhonda (1443-1498). V njem najdemo zapis, ki ga je napisal Ebul-Kasim in nam poka\xc5\xbee vrednost astronoma pesnika, katerega zagotovo poznamo:\xc2\xa0\xc2\xbbEden od najbolj u\xc4\x8denih mo\xc5\xbe Korasana je bil Imami Movafak iz Naj\xc5\xa1aburja, zelo spo\xc5\xa1tovan in \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den mo\xc5\xbe - naj Bog razveseli njegovo du\xc5\xa1o. Prekora\xc4\x8dil je 85. leta in vsi so verjeli, da bo vsak de\xc4\x8dek, ki bo bral Ku'ran ali v njegovi prisotnosti prou\xc4\x8deval obi\xc4\x8daje, dosegel spo\xc5\xa1tovanje in sre\xc4\x8do. Zaradi tega me je o\xc4\x8de poslal iz Tusa v Naj\xc5\xa1abur skupaj z Abdu-samadom, doktorjem prava, da bi se u\xc4\x8dil pod vodstvom tega slavnega u\xc4\x8ditelja. Bil mi je naklonjen in prijazen. Kot njegov u\xc4\x8denec sem \xc4\x8dutil do njega veliko ljubezen in vdanost in sem tako pre\xc5\xbeivel 4 leta ob njegovih uslugah. Ko sem prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1el tja, sem spoznal \xc5\xa1e druga dva u\xc4\x8denca mojih let, ki sta tudi pravkar pri\xc5\xa1la, Hakim Omar Hajama in Ben as-Sabaha. Oba sta bila obdarjena z bistrostjo in najvi\xc5\xa1jimi naravnimi mo\xc4\x8dmi. Vsi trije smo postali dobri prijatelji. Ko je Imami kon\xc4\x8dal s predavanji, sta se mi pridru\xc5\xbeila in smo jih ponavljali. Omar je bil doma iz Naj\xc5\xa1aburja, medtem ko je bil o\xc4\x8de Hasana Ben as-Sabaha po imenu Ali strog \xc4\x8dlovek, vendar hereti\xc4\x8den v svojem verskem prepri\xc4\x8danju in doktrini. Nekega dne je rekel Hasan meni in Hajamu: 'Vsi verjamejo, da bodo u\xc4\x8denci Imamija Movafaka dosegli sre\xc4\x8do in bogastvo. \xc4\x8ce vsi trije tega ne bomo dosegli, bo eden od nas to prav gotovo in kaj bo potem na\xc5\xa1a skupna zaprisega in obveza?' Odgovorila sva: 'Naj bo, kot \xc5\xbeeli\xc5\xa1.' 'Dobro,' je odgovoril, 'prise\xc5\xbeimo, da bo tisti, ki bo dosegel sre\xc4\x8do in bogastvo, to delil enakovredno z drugima dvema in ne bo zahteval preve\xc4\x8d zase.' 'Naj bo tako,' sva oba odgovorila in tako smo se s temi besedami drug drugemu zaobljubili. Leta so tekla in jaz sem od\xc5\xa1el iz Korasana v Transoksanijo (dana\xc5\xa1nji Kazahstan) in potoval v Gasno in Kabul. Ko sem se vrnil, sem za\xc4\x8del opravljati administrativna dela za \xc4\x8dasa sultanata sultana Alp Arslana.\xc2\xab\xc2\xa0Ebul-Kasim je prvi pri\xc5\xa1el do visokega polo\xc5\xbeaja. Pri\xc5\xa1el je na seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki dvor in med vladanjem sultana Muhamed ben Da Ud Alp Arslana Junaka-leva (1029-1072) postal prvi vezir. Seveda nista ne Hajam ne as-Sabah izpustila prilo\xc5\xbenosti. Obrnila sta se na svojega nekdanjega tovari\xc5\xa1a in ga spomnila na dija\xc5\xa1ko zaprisego. Pri\xc5\xa1la sta k njemu in terjala svoj dele\xc5\xbe. Ebul-Kasim, ki je kot vezir dobil naziv Nizamul al-Mulk (dr\xc5\xbeavni red), je bil radodaren in je dr\xc5\xbeal svojo besedo. Hajamu je ponudil vidnej\xc5\xa1e mesto na dvoru. Skromni u\xc4\x8denjak in pesnik ga ni hotel sprejeti z opravi\xc4\x8dilom, da se \xc5\xbeeli posvetiti znanosti.\xc2\xa0\xc2\xbbNajve\xc4\x8djo uslugo, ki mi jo lahko podari\xc5\xa1,\xc2\xab\xc2\xa0je rekel,\xc2\xa0\xc2\xbbje, da mi omogo\xc4\x8di\xc5\xa1 odmaknjeno \xc5\xbeivljenje v senci tvojega bogastva. Tako bom lahko \xc5\xa1iril spoznanja znanosti in molil za tvoje dolgo \xc5\xbeivljenje in blagostanje.\xc2\xab\xc2\xa0Modri vezir je sprejel opravi\xc4\x8dilo in mu je radodarno dodelil 1200 miskalov zlata iz naj\xc5\xa1aburjevega zaklada kot letno podporo. S tem se je lahko brezskrbno posvetil znanstvenemu raziskovanju na podro\xc4\x8dju astronomije in matematike. Njegov prijatelj perzijski heretik Hasan Ben Ibn as-Sabah (1056-1124) je to njegovo odlo\xc4\x8ditev komaj do\xc4\x8dakal in je zahteval njegovo mesto v vladi. Sultan je vezirjevo pro\xc5\xa1njo odobril in as-Sabah je dobil mesto na dvoru. S \xc4\x8dasom je postal nezadovoljen, padel je v razne dvorne spletke, v kratkem \xc4\x8dasu je sestavil stranko in neuspe\xc5\xa1no posku\xc5\xa1al izriniti in odstraniti Nizamul al-Mulka. Bil je osramo\xc4\x8den. Ko so zaroto odkrili, se je moral umakniti Nizamul al-Mulkovi oblasti. Skril se je v Egipt pod okrilje Fatimidov, ki so bili seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki sovra\xc5\xbeniki. Kot u\xc4\x8den \xc4\x8dlovek in vratolomen duh je po mnogih nezgodah in potovanjih kmalu dosegel naklonjenost in zaupanje fatimidskega vladarja, ki ga je poslal v Sirijo \xc5\xa1irit ismaelitsko vero. Tukaj je \xc4\x8dez kratek \xc4\x8das na\xc5\xa1el mnogo prista\xc5\xa1ev v najni\xc5\xbejih slojih prebivalstva. Nekega dne je organiziral anarhisti\xc4\x8dno skupino, politi\xc4\x8dno religiozno sekto asasinov (hasasinov) med najzvestej\xc5\xa1imi privr\xc5\xbeenci. Postal je njihov vodja, njihov velik u\xc4\x8ditelj da'i al -du'ah}. Skupini je bila sveta dol\xc5\xbenost slepo pokoravanje njemu kot \xc5\xa1ejku, za njim njegovim naslednikom in izvr\xc5\xa1evanje ukazov brez prigovorov, v kar so se lahko prepri\xc4\x8dali kri\xc5\xbearji na lastne o\xc4\x8di. Skupina fanatikov je bila dolgo neznana in je zrasla v mo\xc4\x8dno in nevarno organizacijo pod vodstvom njegove mo\xc4\x8dne in hudobne volje. Leta 1090 je zgradil grad trdnjavo Alamut, v bli\xc5\xbeini Kazvina, v pokrajini Rudbar, ki le\xc5\xbei na visokogorskem podro\xc4\x8dju ju\xc5\xbeno od Kaspijskega morja in postal njen vrhovni \xc5\xa1ejk. Iz tega gorskega doma je kot nekdanji Hajamov prijatelj spro\xc5\xbeal svojo zlobno slavo med kri\xc5\xbearji z imenom \xc5\xa0ejhul-D\xc5\xbeebel, Starec s planine, in sejal nasilje v mohamedanski svet. Postal je strah in trepet vsem dostojanstvenikom prednje in Srednje Azije. Iz trdnjave so njegovi prista\xc5\xa1i morili ortodoksne muslimanske vladarje in napadali kri\xc5\xbearje. Svoje prista\xc5\xa1e je poslal na izvr\xc5\xa1itev nalog omamljene s ha\xc5\xa1i\xc5\xa1em. Sekto so uni\xc4\x8dili v sredini 13. stoletja v \xc4\x8dasu mongolskega vpada. Iz njihovega naziva izvirata italijanska beseda assasino in francoska assasin, razbojnik, morilec. Dolgo so razpravljali ali beseda Assasin, ki so jo kri\xc5\xbearji prinesli v Evropo kot njihov temni spomin, izhaja iz besede ha\xc5\xa1i\xc5\xa1 (hashish), mamila konopljinih listov (indijsko bhang), (arabsko hashshashun (ha\xc5\xa1\xc5\xa1a\xc5\xa1i), u\xc5\xbeivalec ha\xc5\xa1i\xc5\xa1a), s katerim so sebe spravljali v blaznost ali iz imena ustanovitelja te zloglasne sekte, katerega smo spoznali v tihih tovari\xc5\xa1kih dnevih v Naj\xc5\xa1aburju. To zgodbo so kot izro\xc4\x8dilo nekaj \xc4\x8dasa ozna\xc4\x8devali z legendo, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je izmi\xc5\xa1ljena. Njihovo \xc5\xa1olanje naj ne bi padlo v isti \xc4\x8das, saj naj bi bil Nizamul al-Mulk v resnici mnogo starej\xc5\xa1i od njiju. Danes je to seveda te\xc5\xbeje presoditi. Iz \xc5\xa1tudentskih let v Naj\xc5\xa1aburju izvira tudi naslednja anekdota, ki jo je leta 1923 podal bosenski orientalist Safvetbeg Ba\xc5\xa1agi\xc4\x87-Red\xc5\xbeepa\xc5\xa1i\xc4\x87 (1870-1934) ob domnevni 800-letnici Hajamove smrti, saj so dolgo \xc4\x8dasa nepravilno navajali leto njegove smrti kot 1123. Dobesedno se glasi:\xc2\xa0\xc2\xbbPravijo, da je med predavanjem o Ptolemejevi knjigi Almagest nenadoma vstopil neki tako imenovan teolog in vzkliknil: 'Kaj to berete?' Zatem je Hajam dvignil glavo in rekel: 'Razlagamo besede iz bo\xc5\xbeje knjige: ali niso ljudje videli na nebu zgolj samih sebe, kako je bilo nebo zgrajeno in okra\xc5\xa1eno brez pomanjkljivosti? Tako tudi mi gledamo, kako je bog ustvaril nebo, kako ga je zgradil in ubranil pred pomanjkljivostmi.' Teolog, ki je pri\xc5\xa1el nadzirat, kaj na visokem kolegiju predavajo, se je umaknil brez pripomb. S tem duhovitim odgovorom je re\xc5\xa1il sebe in profesorja. \xc4\x8ce bi ogleduh izvedel, kaj je profesor predaval, bi skupaj s fanati\xc4\x8dno sodrgo, ki je tedaj v Naj\xc5\xa1aburju in severni Perziji vladala, lin\xc4\x8dal oba.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_V svoji \xc5\xbee omenjeni knjigi (po tedanjih obi\xc4\x8dajih je Hajam dobil veliko nadimkov Zakladnica Modrosti, \xc4\x8cuvar ali Kralj Modrosti, Dokaz Resnice) ga je al-Bajhaki dolo\xc4\x8dil kot poznavalca jezika, muslimanskega prava in zgodovine.\xc2\xa0\xc2\xbbPreden je od\xc5\xa1el v Isfahan, je neko knjigo prebral sedemkrat in se jo je tako nau\xc4\x8dil na pamet. Ko pa se je vrnil v Naj\xc5\xa1abur, jo je narekoval, besedilo pa se ni mnogo razlikovalo od izvirnika.\xc2\xab\xc2\xa0Po tak\xc5\xa1nem izrednem spominu sta bila znana tudi njegov pesni\xc5\xa1ki predhodnik al-Ma'ari in prijatelj al-Gazali. Knji\xc5\xbenic zaradi tega dejansko skoraj niso potrebovali. Al-Bajhaki je imenoval Hajama Abu Alijevega naslednika v razli\xc4\x8dnih filozofskih znanostih. Tak\xc5\xa1na delitev filozofskih znanosti je bila v Ibn Sinovem smislu. Ta Abu Ali je tad\xc5\xbeiki\xc5\xa1ki matematik, filozof in zdravnik Ibn Sina al-Husein ibn abd Alah (latinsko Avicena) (975-1037). Znanost so delili na teoreti\xc4\x8dno znanost, v katero je spadala vi\xc5\xa1ja znanost ali metafizika (po dana\xc5\xa1njem filozofija), srednjo znanost - astronomija in matematika, ni\xc5\xbejo znanost - fizika in prakti\xc4\x8dne znanosti, ki so politi\xc4\x8dne, pravne ter moralne znanosti.\xc2\xa0\xc2\xbbOn je modrec, \xc4\x8dlovek, ki je ve\xc5\xa1\xc4\x8d v vseh podro\xc4\x8djih filozofije, \xc5\xa1e posebno v matematiki\xc2\xab, je pisal o Hajamu tudi arabski geograf in kozmograf Zakarij al-Kazvini (umrl 1283) v svojem kozmografskemu traktatu Spomeniki mest in poro\xc4\x8dila o bo\xc5\xbejih slugah (Athar). O njegovem \xc5\xbeivljenju je pisal tudi arabski zgodovinar Ibn al-Kifti (1172-1248) v pomembnem delu Zgodovina modrih za znanstvenike (Ikhbar al-Ulama' bi -Akhbar al-Hukama), ki ga poznamo po skraj\xc5\xa1ani izdaji.\n_START_SECTION_\nReligija in filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nNa religijo je gledal negativno in je bil bli\xc5\xbeje materialisti\xc4\x8dnemu pogledu na svet. Njegov za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik Malik\xc5\xa1ah je imel z njegovimi nasprotniki veliko te\xc5\xbeav. Prepri\xc4\x8devali so ga o Hajamovem brezbo\xc5\xa1tvu in sku\xc5\xa1ali proti njemu izvati javno mnenje, da bi mu sodilo. Proti njemu so se dvignili tudi drugi u\xc4\x8denjaki in tudi teologi, ker je bil negativno razpolo\xc5\xbeen do religije. Verska besedila pa je do potankosti poznal. Da je v resnici poznal Ku'ran pripoveduje neka al-Bajhakijeva zgodba, ki je vezana na \xc4\x8das ko je bil sultanov vezir \xc5\xa0ahib al-Islam, Nizamul al-Mulkov sorodnik. Govori o sre\xc4\x8danju pravovernega in ortodoksnega imama al-Gazalija ter skeptika in nevernika Hajama. Beseda je tekla o tolma\xc4\x8denju nekega spornega mesta v Ku'ranu. Pokazalo se je da je obvladoval slovnico bolje od vseh prisotnih. Vendar pa to ni prepre\xc4\x8dilo verskih oblasti, da ga ne bi obsodile. Moral se je javno opravi\xc4\x8diti. Da bi uti\xc5\xa1al nasprotnike, se je odlo\xc4\x8dil za te\xc5\xbeko potovanje in od\xc5\xa1el na romarsko pot v Meko in Medino. Ta pot je zanj pomenila pobeg za nekaj \xc4\x8dasa iz neugodnega polo\xc5\xbeaja in brezbri\xc5\xbeno \xc5\xbeivljenje nekaj mesecev. Druga\xc4\x8de to odlo\xc4\x8ditev nikakor ne moremo spraviti v sklad z njegovimi rubajati. Ko se je vra\xc4\x8dal iz svetega mesta je obiskal Bagdad in svoje somi\xc5\xa1ljenike in biv\xc5\xa1e u\xc4\x8dence, ki so ga nagovarjali, da bi ostal pri njih, se ukvarjal s pedago\xc5\xa1kim delom, vendar je to zavrnil. Kaj je bil resni\xc4\x8dni vzrok temu danes ne moremo vedeti. Prijatelji in u\xc4\x8denci so mu po vzhodnem obi\xc4\x8daju podelili \xc4\x8dastni naziv Hud\xc5\xbed\xc5\xbeetul-Hak, kar pomeni Dokaz Resnice. Ta naslov je Hajam v resnici zaslu\xc5\xbeil, ker se ni nikoli obotavljal povedati resnico, pa \xc4\x8deprav je bila grenka, ulemom in ljudskim masam. Ljubezen do resnice mu je prinesla prijatelje tudi med na\xc4\x8delnimi nasprotniki. Med drugimi mu je postal prijatelj tudi perzijski teolog, filozof in mistik Abu Hamid Mohamed al-Gazali (1058-1111), kateremu so ortodoksni ulemi nadeli naziv Hud\xc5\xbed\xc5\xbeetul-Islam (Dokaz Islama). Velikokrat je zahajal v Hajamovo dru\xc5\xbebo, pa \xc4\x8deprav sta se v razumevanju religije in filozofije razhajala. Ohranilo se je nekaj rubajat v katerih Hajam apostrofira religiozno zakrknjenost sodobnih u\xc4\x8denjakov in se verjetno nekatere nana\xc5\xa1ajo prav na al-Gazalija, ki je napisal znano delo Uni\xc4\x8denje filozofije (Tahafut al-falasifa). Koliko je Hajam uspel prevarati prostodu\xc5\xa1nost ne vemo, ampak si lahko samo zamislimo, da je bilo s smrtjo Malik\xc5\xa1aha leta 1092 konec njegovih astronomskih raziskovanj in njegovega bivanja v Isfahanu. Tega leta je neki as-Sabahov fida'i, preoble\xc4\x8den v muslimanskega pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika, sufijo zabodel Nizamul al-Mulka pri Sahni, ko se je vra\xc4\x8dal iz Hamadana v Kerman\xc5\xa1ah. O teh te\xc5\xbekih \xc4\x8dasih in zadnjih dnevih observatorija je pisal tudi Ibn al-Asir:\xc2\xa0\xc2\xbbObservatorij je deloval do sultanove smrti, do leta \xc5\xa1tiristopetinosemdeset (1092). Nato so ga zaprli.\xc2\xab\xc2\xa0Da bi svoje seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ke gospodarje privolil k temu naj prispevajo denar za nadaljevanje dela na observatoriju, je Hajam napisal delo Nuruz-name, ki se ukvarja z legendami stare Perzije. Delo pa ni zadovoljilo Malik\xc5\xa1ahove vdove Taurkan-hatun, ki ni bila naklonjena ne Hajamu ne znanosti. Dosegel pa ni ni\xc4\x8d. Poleg samovoljne Malik\xc5\xa1ahove naslednice je bilo zaradi nasilja as-Sabahovih ismaelitov v veliki nevarnosti tudi samo delo v observatoriju, ki je privedlo do znamenitih Malik\xc5\xa1ahovih tabel in do D\xc5\xbealali koledarja. Na \xc5\xbealost tako koledarja ni mogel do konca dolgoro\xc4\x8dno preveriti, observatorij so zaprli in ga ni nikoli niti do konca res dokon\xc4\x8dal. Vendar pa je \xc5\xbee z opravljenim delom bil prenovitelj perzijskega koledarja. Tudi svoj Naravoslovni priro\xc4\x8dnik (Traktat o vseobse\xc5\xbenosti obstajanja) je posvetil sinu vezirja Muajida al-Mulka, kjer je zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbKo sem stopil v slu\xc5\xbebo pravi\xc4\x8dnega gospoda Fahr al-Mulka, Muajidovega sina me je obdaril s svojo milostjo. Potreboval je knji\xc5\xbeico o vsesplo\xc5\xa1nih znanostih. Da sem ugodil tej pro\xc5\xa1nji, sem napisal to delo kot razpravo.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1a leta\n_START_PARAGRAPH_\nV boju za prestol, ki je nastal po Malik\xc5\xa1ahovi smrti in trajal \xc4\x8detrtino stoletja, se je Hajam umaknil v svoj rojstni kraj in se boril proti nesre\xc4\x8dam tedanjega \xc4\x8dasa in pomanjkanju. V uvodu svoje Algebre je povedal veliko o svojem te\xc5\xbekem polo\xc5\xbeaju v tistih burnih \xc4\x8dasih, ko je propadala cveto\xc4\x8da seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava v dr\xc5\xbeavljanskih vojnah in ko je zloglasni as-Sabah s \xc5\xa1tevilnimi \xc4\x8detami asasinov neovirano vr\xc5\xa1il svojo demonsko poslanstvo in ubijal kogar je hotel. Mogo\xc4\x8de je v tem \xc4\x8dasu tudi sam pomislil, da bi lahko fanati\xc4\x8dni ismaelit postal pozoren nanj in pripravil kak\xc5\xa1nega zlo\xc4\x8dinca, da ga ubije \xc4\x8deprav se je umaknil v samoto in se zaprl sam vase. Zato je v svoji bli\xc5\xbenji okolici prena\xc5\xa1al kruto sodbo in se dru\xc5\xbeil samo \xc5\xa1e z nekaterimi prijatelji, med katerimi so omenjali Abdurezaka, ki je pozneje postal minister na dvoru sultana Sand\xc5\xbeara (umrl 1157). Poleg njih mu je po Bodenstedtu bila zvesta prijateljica Muza, kateri je v svetlih in temnih dnevih zaupal vse skrivnosti duha in srca v lepem in zvo\xc4\x8dnem jeziku, ki je v tistih \xc4\x8dasih najbolj cvetel in katerega je mojstrsko obvladoval. Njegovi verzi \xc5\xa1e danes veljajo kot vzor perzijske poezije. Al-Bajhaki je spet navedel, da je takrat pisal in predaval zelo malo. \xc5\xa0ahrazuri je zapisal, da je bil njegov tedanji u\xc4\x8denec tudi Abulhatim Muzafar al-Isfazari (al-Asfizari), ki je bil do u\xc4\x8dencev prijazen, Hajam pa je bil do njih zagrenjen zaradi stanja v vladajo\xc4\x8dih krogih. Ko so se dr\xc5\xbeavljanske vojne pomirile, so zanj pri\xc5\xa1li bolj\xc5\xa1i dnevi._NEWLINE_Leta 1112 je bival v Balhu v gosteh pri emirju Abu Sadu. Dve leti kasneje je \xc5\xbeivel v Mervu pri vezirju Ibnul-Muzaferu, ki ga je zelo cenil kot \xc4\x8dloveka in kot vsestransko izobra\xc5\xbeenega \xc4\x8dloveka. Cel ta \xc4\x8das in tudi pozneje je deloval tudi kot astrolog. Njegov u\xc4\x8denec, pesnik Khvajah Arudi ad-din Abu Muhammed Iljas ibn ben Jusuf as-Samarkandi an-Nizami (okoli 1090-okoli 1175) je povedal, da je leta 1114 napovedal ugoden \xc4\x8das za vojni pohod sultana Muhameda. V resnici pa ni natan\xc4\x8dno znano kje se je Hajam tedaj v resnici nahajal._NEWLINE_Pri koncu svojega \xc5\xbeivljenja ni bil prepri\xc4\x8dan ali je bil na svoji \xc5\xbeivljenjski poti uspe\xc5\xa1en s svojim bojem proti neznanju. Umrl je 17. decembra 1131, o njegovi smrti pa je pisal an-Nizami as-Samarkandi ob obisku njegove grobnice \xc5\xa1tiri leta po njegovi smrti:\xc2\xa0\xc2\xbbPetsto\xc5\xa1estega leta (1112) sta bila hod\xc5\xbea imam Hajam in hod\xc5\xbea Muzafar Asfizari na dvoru emirja Abu Sada v predelu mesta Balha, kjer so stanovali delavci. Z njimi sem bil v veseli dru\xc5\xbebi. Velikokrat sem se v vrtu pogovarjal s svojim u\xc4\x8diteljem. Sli\xc5\xa1al sem kako je Dokaz Resnice, Omar rekel: 'Moja grobnica bo spravljena na tak\xc5\xa1nem mestu, da bo vsako pomlad severni veter raztrosil cvetje nad njo'. To se mi je zdelo nemogo\xc4\x8de, vendar sem vedel da tak\xc5\xa1en \xc4\x8dlovek ne govori brez osnove. Ko sem v tridesetem letu (1135) spet obiskal Naj\xc5\xa1abur, so minila \xc5\xa1tiri leta odkar je ta velik \xc4\x8dlovek skril svoj obraz pod pokrov truge in zapustil ta svet. Bil mi je u\xc4\x8ditelj. V petek sem od\xc5\xa1el na njegov grob in vzel nekega \xc4\x8dloveka, da me je vodil. Odvedel me je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de Haira. Pogledal sem v levo in videl v njegovem dnu vrtno steno, iz katere sem zagledal hru\xc5\xa1kino in mareli\xc4\x8dno drevo (drevesi, ki cvetita v razli\xc4\x8dnih razdobjih), kako prek zidu sipata svoje cvetove na to grobnico, tako, da se je v celoti skrila pod cvetjem. Tedaj sem se spomnil Hajamovih besed, ki sem jih od sli\xc5\xa1al v Balhu, in zajokal, saj na Zemlji nisem na\xc5\xa1el \xc4\x8dloveka, ki bi mu bil enak.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_O njegovih zadnjih trenutkih je pripovedoval \xc5\xa0ahrazuri:\xc2\xa0\xc2\xbbOmar je prou\xc4\x8deval Knjigo zdravljenja. To je metafizi\xc4\x8dni testament Ibn Sine (Kitab a\xc5\xa1 \xc5\xa1ifa). Pri poglavju Ednina in mno\xc5\xbeina (Bog in svet) je vstavil vanjo zlat zobotrebec kot znak, do kod je pri\xc5\xa1el. Po molitvi je povedal zadnje \xc5\xbeelje svojim gostiteljem. Ta dan ni ne jedel ne pil. Ko je kon\xc4\x8dal ve\xc4\x8derno molitev, je pokleknil in spregovoril: 'Bog, resni\xc4\x8dno sem se trudil, da te spoznam, kolikor mi je bilo mogo\xc4\x8de. Oprosti mi! Moje spoznanje Tebe naj bo moj zagovor pri Tebi.' Ko je to spregovoril se je raz\xc5\xa1el z du\xc5\xa1o.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Vse njegovo delo v celoti govori da ta epski skeptik ni svoje \xc5\xbeivljenje pre\xc5\xbeivel zastonj. O Hajamu so mnenja sodobnikov in poznej\xc5\xa1ega rodu razli\xc4\x8dna. Eni v njem vidijo predstavnika resnice na Zemlji, drugi pa, kakor pravi neki sodobnik\xc2\xa0\xc2\xbbnesre\xc4\x8dnega filozofa, brezbo\xc5\xbeca in materialista\xc2\xab. Eni kot drugi pa mu priznavajo vsestransko izobrazbo, saj je v resnici bil velik v poznavanju Kur'ana in izro\xc4\x8dila, v poznavanju arabske in perzijske poezije ter bogat izvor na podro\xc4\x8dju filozofije in naravoslovnih znanosti. Poleg vsega Hajam ni bil nagnjen k pisanju kot njegov predhodnik Ibn Sina ali al-Gazali. Napisal je \xc5\xa1e nekaj del, ki pa se niso ohranila in jih poznamo samo \xc5\xa1e po naslovih: iz astronomije in vremenoslovja Levazimul-emkine, matemati\xc4\x8dna Prikaz natan\xc4\x8dnosti indijskih metod o iskanju tretjega in \xc4\x8detrtega korena, o draguljih Nizamul-hukm, pesmi Zbirka Kasid in metafizi\xc4\x8dni Elvugud in El-kevnu vet-teklif."