b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef Schwegel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSchwegel se je rodil v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini v Zgornjih Gorjah pri Bledu. Obiskoval je osnovno \xc5\xa1olo v Gorjah in Beljaku. Gimnazijo je obiskoval v Ljubljani med letoma 1846-54 in leta 1854 tudi maturiral. V Ljubljani je bil nekaj \xc4\x8dasa gojenec Alojzijevi\xc5\xa1\xc4\x8da. Leta 1859 je na Dunaju kon\xc4\x8dal orientalsko akademijo in se zaposlil v diplomatski slu\xc5\xbebi avstrijskega cesarstva. Najprej je slu\xc5\xbeboval v Egiptu, kjer je leta 1869 postal konzul v Aleksandriji, istega leta je pripravil tudi uspe\xc5\xa1en obisk cesarja Franca Jo\xc5\xbeefa v Egiptu ob otvoritvi Sue\xc5\xa1kega prekopa. Zaradi teh zaslug je leta 1870 postal vitez in 1875 \xc5\xa1e baron._NEWLINE_Leta 1870 je bil konzul v Istanbulu in kot dober poznavalec Orienta je vodil orientalski oddelek na svetovni razstavi na Dunaju 1873 in iz njega je ustanovil orientalski muzej, leta 1908 mu je dodal \xc5\xa1e izvozno akademijo._NEWLINE_Od 1873 je bil glavni sodelavec zunanjega ministra Gyula Andr\xc3\xa1ssyja. Na zunanjem ministrstvu je bil zadol\xc5\xbeen za ekonomska vpra\xc5\xa1anja, pripravil je ve\xc4\x8d trgovskih pogodb Avstro-Ogrske s tujimi dr\xc5\xbeavami. Zagovarjal je dobre trgovinske odnose z balkanskimi dr\xc5\xbeavami in Rusijo, tja je leta 1875 potoval v delegaciji skupaj s cesarjem._NEWLINE_Na berlinskem kongresu (1878) je imel pomembno vlogo, ukvarjal se je z vpra\xc5\xa1anji Orienta in Balkana. Nasprotoval je ruskemu predstavniku grofu Ignatijevu, ki je zagovarjal predvsem interese Bolgarije. Schwegel je za Srbijo pridobil okraja Pirot in Vranje. S srbskim zunanjim ministrom Risti\xc4\x87em je sklenil trgovski sporazum, ki pa ga je Avstro-Ogrska zavrnila. Po Andrassyjevem padcu leta 1879 je zapustil diplomatsko slu\xc5\xbebo in vodil ve\xc4\x8d denarnih zavodov na Dunaju in Budimpe\xc5\xa1ti. _NEWLINE_Schwegel je bil v letih 1879\xe2\x80\x931905 poslanec kranjskih veleposestnikov v dr\xc5\xbeavnem zboru in je vodil vplivni klub nem\xc5\xa1kih ustavovernih veleposestnikov. Bil je \xc4\x8dlan avstro-ogrske delegacije in kvotne deputacije. Leta 1883 je bil izvoljen v kranjski de\xc5\xbeelni zbor, kjer je v letih 1884\xe2\x88\x921912 vodil veleposestnike. U\xc5\xbeival je sloves strokovnjaka v finan\xc4\x8dnih, trgovskih in prometnih zadevah. _NEWLINE_Kot navdu\xc5\xa1en ljubitelj Kranjske je svoj vpliv posve\xc4\x8dal njenemu gospodarskemu napredku in zagovarjal\xc2\xa0\xc2\xbbkranjsko\xc2\xab\xc2\xa0(kompromisno) politiko. Z njegovim posredovanjem so zgradili dolenjsko, kamni\xc5\xa1ko in tr\xc5\xbei\xc5\xa1ko \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo; po njegovi zaslugi pa da bohinjska proga ni \xc5\xa1la \xc4\x8dez Predel. Leta 1898 je v kranjskem de\xc5\xbeelnem zboru utemeljeval potrebo po slovenski univerzi. _NEWLINE_Schwegel se je posku\xc5\xa1al tudi kot pesnik in pisatelj. \xc5\xbde kot gojenec Alojzijevi\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer je bival skupaj z Franom Levstikom, Franom Erjavcem in Josipom Stritarjem, je Schwegel z njimi tekmoval v pesmi in prozi. Svoje prvence je objavljal v Slovenski dani\xc4\x8dici in Slaviji, kasneje pa tudi v Slovenski b\xc4\x8deli, Novicah, Zori, Jugoslovenki in drugje. Njegove pove\xc4\x8dini razpolo\xc5\xbeenjske pesmi izra\xc5\xbeajo domoto\xc5\xbeje, hrepenenje, razo\xc4\x8daranje in domoljubje, vidna je naslonitev na Pre\xc5\xa1erna (prim. Na gomili Dani\xc4\x8dice, Slavija 1851, 59 z elegijo V spomin Andreja Smoleta). Josip Marn pripisuje Schweglu tudi avtorstvo nepodpisane pesem Bu\xc4\x8delni pik, medtem ko jo Ivan Prijatelj brez opombe uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med Jenkove pesmi. V prozi je napisal povest v Slaviji, Mali spevi Osiana , sicer pa je napisal in objavil razne etnografske, zemljepisne, potopisne \xc4\x8dlanke. Objavljal je tudi pod psevdonimom Josip Radonievi\xc4\x8d._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dastni me\xc5\xa1\xc4\x8dan Ljubljane ter ve\xc4\x8d mest in trgov na Kranjskem. V oporoki je zapustil 1 milijon zlatih kron za kulturne namene de\xc5\xbeele Kranjske; njegova oporoka zaradi prve svetovne vojne ni bila uresni\xc4\x8dena.'