b'\n_START_ARTICLE_\nSadovnjak\n_START_PARAGRAPH_\nSadovnjak je nasad dreves ali grmi\xc4\x8devja, namenjen pridelavi sadja, lahko pa tudi ore\xc5\xa1kov. Najve\xc4\x8dkrat gre za sadno drevje, kjer gojijo sadje za prodajo. Sadovnjak je lahko tudi del ve\xc4\x8djega vrta, kjer ima tudi estetsko vlogo. Sodobni sadovnjaki so optimizirani za \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo produkcijo sadja, zato so drevesa sajena v ravnih vrstah, med katerimi je razmak, ki olaj\xc5\xa1uje pobiranje._NEWLINE_Pogosto so sadovnjaki zasajeni v bli\xc5\xbeini vodnih teles, kjer voda deluje kot bla\xc5\xbeilec podnebnih ekstremov in je verjetnost za zmrzal manj\xc5\xa1a._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dni sadovnjaki so s stali\xc5\xa1\xc4\x8da okoljevarstva pomemben del kulturne krajine, saj stara, visokodebelna drevesa s spremljajo\xc4\x8dim rastjem nudijo ustrezen habitat mnogim \xc5\xbeivalskim vrstam, s \xc4\x8demer imajo pozitiven vpliv na ohranjanje biodiverzitete v okolju, ki je sicer zaradi kmetijstva degradirano. Zgled za to je smrdokavra, ki je znan gnezdilec v duplih starih sadnih dreves. Vendar pa se z intenzifikacijo kmetijstva sadovnjaki pomlajajo in optimizirajo za \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji pridelek. Zaradi uporabe pesticidov in odstranjevanja vseh vrst, ki nimajo vloge pri pridelavi sadja, postane sadovnjak neprimeren zanje. Tudi smrdokavra je zaradi tega procesa ob pomanjkanju drugih ustreznih gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8d v velikem delu Evrope ogro\xc5\xbeena.\n_START_SECTION_\nSadovnjaki v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nSadjarstvo je v Sloveniji tradicionalna dejavnost, od drevesnih vrst je najve\xc4\x8d jablan. Leta 2007 je bilo v dr\xc5\xbeavi 4.002 hektarjev povr\xc5\xa1in, klasificiranih kot intenzivni sadovnjaki, od tega so bile jablane zasajene na 72%, sledile so breskve z 12% in hru\xc5\xa1ke s 6% povr\xc5\xa1in. Ve\xc4\x8dina sadovnjakov je bila manj\xc5\xa1ih od enega hektarja. Tudi sadovnjaki, manj\xc5\xa1i od 0,2 ha, ki niso bili zajeti v popisu, pogosto spremljajo doma\xc4\x8dije.'