b'\n_START_ARTICLE_\nTheodor Illek\n_START_SECTION_\nProjekti in razstave\n_START_PARAGRAPH_\nRazstava Where is God? (Galerija Tir, Nova Gorica 2011), instalacije Equivalentis (Moderna Galerija Ljubljana 2007), instalacije Komu zvoni (mednarodni festival pouli\xc4\x8dnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Ana Desetnica 2008), dramske instalacije 17 trenutkov pomladi (Ana Desetnica 2008), instalacije Obup/Desperance, postavljene na Golem otoku avgusta 2008, instalacije S\xc3\xbcdbahnhof poesie (Dunaj 2009) projekta Akutna umetnost (Mala galerija 2009), projekta Ro\xc5\xbena bere (Ljubljana 2009). V soavtorstvu je pripravil performans Jutro 1 (Ljubljana 2005), projekt videopoezije Pesnik v Parizu (Cankarjev dom Ljubljana 2008), performans Mi\xc5\xa1olovka (Ljubljana 2008), performans Gen 80 (Kolovrateater 2008), instalacijo Kamen na kamen (Goli otok 2009), performans Stop poezija (Berlin 2009). Po oceni revije Lirikon je bil leta 2008 izbran med 21 najbolj\xc5\xa1ih pesnikov v Sloveniji. Leta 2009 je bil nominiran za Lirikonov, Herbersteinski zlat, nagrada za najbolj\xc5\xa1i prevod sodobne poezije. Leta 2010 je prejel prvo nagrado za zbirko NY na nate\xc4\x8daju zalo\xc5\xbebe Ekslibris. Je dobitnik prve nagrade na mednarodnem pesni\xc5\xa1kem tekmovanju Sledi/Tracce (Trst 2010).\n_START_SECTION_\nVizualna umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nPri vizualnih delih se osredoto\xc4\x8da na podro\xc4\x8dje instalacije in performansa. Dela so socialno anga\xc5\xbeirana (muslimani v Evropi, migranti, \xc5\xbertve Srebrenice, zaporniki, itd.). Poseben poudarek je na povezavi med religijo, znanostjo in umetnostjo.(Equivalentis, Mobile Mosque, Where is God? , itd.) Avtor \xc5\xbeeli Boga personificirati na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov s pomo\xc4\x8djo neposrednih agnosti\xc4\x8dnih dokazov. Razstave so kola\xc5\xbei razli\xc4\x8dnih tehnik, ki z ironijo obravnavajo sodobna vpra\xc5\xa1anja vloge religije v odnosu do tradicije in vere. V sodobnem \xc4\x8dasu prihajajo religije v protislovja, religija je lahko hkrati sinonim za strah, terorizem ter mir in upanje. Zdi se, da je neprisotnost Boga samoumevna in hkrati mo\xc4\x8dno prisotna v obliki nostalgije in simbolov.\n_START_SECTION_\nPoezija\n_START_PARAGRAPH_\nPesni\xc5\xa1ka zbirka Maraton je druga samostojna pesni\xc5\xa1ka zbirka pesnika Theodorja Illeka (Sinapse, 2003). Mesto dogajanja zbirke je preneseno v mesto New York,  ki postane metafora sveta. Po 11.9. predstavlja Manhattan  \xe2\x80\x9cotok\xe2\x80\x9d na katerem se bojuje vzhod z zahodom. V pesmih je mesto ve\xc4\x8dkrat opisano z besednimi zvezami, ki spadajo v vzhodnja\xc5\xa1ko dojemanje sveta. Z uporabo podob iz vzhoda v prestolnici zahodnega sveta to u\xc4\x8dinkuje absurdno, hekti\xc4\x8dno in ponazarja dvoli\xc4\x8dnost dejanj vsakega od prebivalcev. Svetovi se prepletajo, mesto \xc5\xbee dolgo ni ve\xc4\x8d samo \xc2\xbbna\xc5\xa1a\xc2\xab. Pesnik svoje ob\xc4\x8dutke predstavlja preko o\xc4\x8di imaginarnega prebivalca, ki se zaveda razse\xc5\xbenosti sveta svoj jezik pa razvija preko uporabe ironije in zvo\xc4\x8dne manipulacije. V mestu i\xc5\xa1\xc4\x8de prizore in predstave o mestu, ki so ukoreninjene v ljudeh in jih nadgrajuje z nevidnim, paralelnim svetom vzhoda.  Subjekta igra in boj v mestu zanimata zgolj v vlogi opazovalca in ne aktivnega udele\xc5\xbeenca ali razsodnika. V klju\xc4\x8dnem trenutku avtor izpostavi naravo, ki jo izsledi v \xc5\xa1e tako izrazitem urbanem okolju, kot nekaj, kar je in kar bo obstajalo tudi v prihodnje. Posebno vlogo v zbirki ima jezik, ki je izbran, avtorju lasten in zvo\xc4\x8den. S premi\xc5\xa1ljeno uporabo soglasnikov dose\xc5\xbee poezija ob\xc4\x8dutek nasi\xc4\x8denosti in hekti\xc4\x8dnosti. Subjekt doda svojemu opa\xc5\xbeanju neposredno re\xc5\xa1itev iz njega spregovori logi\xc4\x8dno sklepanje in razmi\xc5\xa1ljanje otroka (\xe2\x80\xa6Nekdo je potegnil gasilni aparat in vse je bilo belo\xe2\x80\xa6). Mesto po drugi strani od gledalca terja hitro zapisovanje podob in prilagajanje neusmiljenemu tempu v katerem se razblinijo romanti\xc4\x8dne ideje o zlatem mestu prilo\xc5\xbenosti.\n_START_SECTION_\nAggressive Theatre\n_START_PARAGRAPH_\nje dru\xc5\xa1tvo za sodobne umetnosti, ki je bilo ustanovljeno konec leta 2007 z namenom izvajati neobi\xc4\x8dajne prakse s podro\xc4\x8dja umetnosti in prezentirati visoko kakovostna umetni\xc5\xa1ka dela generacije 80-ih. Deluje na podro\xc4\x8dju vizualnih umetnosti, ki jih raziskuje v skladu s \xc4\x8dasovnim okvirjem (gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, pouli\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, performans), vizualnih komunikacij (instalacije, likovna dela) in literature (poezija, proza, dramatika, literarni ve\xc4\x8deri, nate\xc4\x8daji, ex tempore). Umetnost vstopi v \xc4\x8dlovekov intimni prostor nepri\xc4\x8dakovano in napravi s tem nanj ve\xc4\x8dji vtis. Posameznik ima v vsakem trenutku mo\xc5\xbenost izbire med ignoranco in eksperimentom ter se tako zaveda, da je vselej on tisti akter, ki vstopa na neznano podro\xc4\x8dje. Od leta 2011 poteka delo Aggressive Theatre preko projekta Immigrating Art Project v Izraelu.'