b'\n_START_ARTICLE_\nVer\xc5\xbeej\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVer\xc5\xbeej ima dolgo naselitveno tradicijo, ki se za\xc4\x8denja v prazgodovini, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo najdeni predmeti - \xc5\xbeare s pepelom, bronasti predmeti, \xc4\x8drepinje iz ilirske dobe in plo\xc5\xa1\xc4\x8data kamnita krogla iz kamene dobe. Ostanki rimskega poslopja pri\xc4\x8dajo, da je to ozemlje pripadalo provinci Spodnja Panonija. Odkrite arheolo\xc5\xa1ke najdbe staroslovanskih grobov in pridatki dokazujejo, da je to podro\xc4\x8dje zajel naselitveni val slovanskih rodov. V 10. stoletju so ozemlje zasedli Ogri, nato pa nem\xc5\xa1ki fevdalci. Zgodovinski viri omenjajo, da je Ver\xc5\xbeej imel brod na reki Muri in da je tukaj bilo pomembno skladi\xc5\xa1\xc4\x8de za vojne potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine, zlasti, da so po Muri vozili sol iz Solnogra\xc5\xa1ke. Ohranjena tr\xc5\xa1ka listina omenja, da je Ver\xc5\xbeej postal trg leta 1352. Ver\xc5\xbeej so prizadele hude nesre\xc4\x8de: tur\xc5\xa1ki vpadi, vpadi Krucov, pogosti po\xc5\xbeari in poplave reke Mure in kuga v za\xc4\x8detku 17. stoletja. Od leta 1555 do 1626 je bil v tr\xc5\xa1kem gradu sede\xc5\xbe usko\xc5\xa1kega vojvodstva. Po opusto\xc5\xa1enju gradu se je prebivalstvo pome\xc5\xa1alo med doma\xc4\x8dine.  Za zasluge za obrambo de\xc5\xbeele pred Turki in Kruci je avstrijski cesar Leopold I. podelil Ver\xc5\xbeejcem 1683. leta zastavo ki so jo strelci, po doma\xc4\x8de \xc2\xbb\xc5\xa1icarji\xc2\xab, oboro\xc5\xbeeni s pu\xc5\xa1kami in organizirani v uniformirani v tr\xc5\xa1ki gardi, nosili ob raznih praznovanjih in na slovesnostih vse do prve svetovne vojne. V bojih s Turki in Kruci se je odlikoval doma\xc4\x8din \xc4\x8copor ali \xc5\xa0tefan Ropo\xc5\xa1a; po ljudskem izro\xc4\x8dilu jih je premagal na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du Meka. Sedanjo \xc5\xbeupnijsko cerkev sv. Mihaela so zgradili leta 1726, glavni baro\xc4\x8dni oltar je iz 18. stol., stranski pa iz leta 1884; nad vhodnimi vrati je vzidan tr\xc5\xa1ki grb z ribo. Med mogo\xc4\x8dnimi kostanji stoji na trgu Marijin steber iz leta 1815. Leta 1912 je bil zgrajen Salezijanski samostan v neorenesan\xc4\x8dnem slogu, okra\xc5\xa1en s secesionisti\xc4\x8dnimi ornamenti. Ko je izbruhnila prva svetovna vojna, so se mnogi doma\xc4\x8dini morali boriti na avstro - ogrski strani. Novo nastala dr\xc5\xbeava je razo\xc4\x8darala tako kmeta kot delavca, \xc5\xa1e posebej pa vini\xc4\x8darja, zato s tega podro\xc4\x8dja mnogi odhajajo na sezonska dela v Nem\xc4\x8dijo, Francijo in drugam. Od leta 1922 je tu cestni most \xc4\x8dez Muro. Druga svetovna vojna tudi na\xc5\xa1i pokrajini ni prizanesla. 6. aprila 1941 leta so Nemci vdrli \xc4\x8dez radgonski most in ob reki Muri krenili proti Ver\xc5\xbeeju. Glavnina nem\xc5\xa1ke vojske je zasedla Ver\xc5\xbeej 8. aprila 1941 leta. Ver\xc5\xbeej je imel pomembno vlogo v narodnoosvobodilnem gibanju, saj je Prlekijo povezoval s sosednjim Prekmurjem. Osvobodile so ga partizanske enote, ter enote Rde\xc4\x8de armade 8. maja 1945 leta.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je Ver\xc5\xbeej samostojna ob\xc4\x8dina, \xc5\xa1teje 1400 prebivalcev in jo sestavljajo vasi Ver\xc5\xbeej, Banovci in Bun\xc4\x8dani. Njena povr\xc5\xa1ina je 12 km\xc2\xb2. Posebno skrb ob\xc4\x8dani posve\xc4\x8dajo okoljevarstvu, saj imajo Banovci in Ver\xc5\xbeej urejeno \xc4\x8distilno napravo in kanalizacijo, urejen odvoz smeti. Aktivna je tudi dru\xc5\xbebena dejavnosti na podro\xc4\x8dju gasilstva, kulture, \xc5\xa1porta in turizma. Meseca maja je praznik narcis in obenem tudi praznik ob\xc4\x8dine, zato v teh mesecih poteka veliko prireditev, kot izbor za mis narcis, tekmovanje za pokal narcis, gledali\xc5\xa1ke igre, ter med glavnimi \xc5\xa1olskimi po\xc4\x8ditnicami poletna glasbena \xc5\xa1ola._NEWLINE_Ver\xc5\xbeej je najve\xc4\x8dje nemestno naselje na desnem bregu reke Mure, obogateno z mnogimi naravnimi in kulturnimi dobrinami, s \xc5\xa1e edinim mlinom na Muri in u\xc4\x8dno gozdno potjo. Nasproti kulturnega doma stoji spomenik Bratstvo in enotnost, delo L. Veberi\xc4\x8da. Ver\xc5\xbeej je tudi rojstni kraj skladatelja Slavka Osterca in prelata zgodovinarja Frana Kova\xc4\x8di\xc4\x8da, prvemu je posve\xc4\x8dena spominska soba.'