b'\n_START_ARTICLE_\nBeljenje koral\n_START_PARAGRAPH_\nBeljenje koral je izguba znotrajceli\xc4\x8dnega so\xc5\xbeitja (endosimbioze) z algami iz rodu Symbiodinium (znanih tudi kot zooksantele). Korale, ki tvorijo ekosisteme velikih koralnih grebenov v tropskih morjih, so odvisne od so\xc5\xbeitja s fotosintetskimi algami, ki gostiteljskim koralam dajejo hranila, korale pa algam posredujejo ogljikov dioksid in anorganske snovi. Alge so v veliki meri odgovorne za barvo koral, vendar je natan\xc4\x8dni odtenek odvisen tudi od pigmentov, ki jih izdeluje sama korala. Pod stresom lahko korale prekinejo odnos so\xc5\xbeitja in izklju\xc4\x8dijo alge iz svojih struktur, kar vodi do svetlej\xc5\xa1ega ali popolnoma belega videza, iz \xc4\x8desar tudi izhaja ime procesa.\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nKorale so \xc5\xbeivi organizmi. Spadajo med o\xc5\xbeigalkarje in se naselijo na apnen\xc4\x8dastih tleh v so\xc5\xbeitju z majhnimi enoceli\xc4\x8dnimi algami zooksantelami. Koralno beljenje je \xc5\xa1kodljiv pojav, ki vpliva na koralne grebene in njihove ekosisteme. \xc4\x8ce korale zavrnejo simbiozo z algami, katere dajejo hrano in zna\xc4\x8dilne mo\xc4\x8dne barve, postane skelet koral izpostavljen. To lahko vodi do umiranja koral, oziroma celo do izumrtja._NEWLINE_Katerikoli okoljski spro\xc5\xbeilec, ki vpliva na sposobnost koral oskrbovanja z zooksantele s hranilnimi snovmi za fotosintezo (ogljikov dioksid, amonijev ion) bo vodil do izgona. Ta proces je "spirala navzdol" s \xc4\x8dimer neuspeh korale prepre\xc4\x8di, da porazdelitev zooksantele vodi do vse ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine s fotosintezo pridobljenega ogljika preusmeri v alge namesto v korale. To povzro\xc4\x8di energijsko ravnote\xc5\xbeje, ki je potrebno da korale \xc5\xa1e naprej ohranjajo alge bolj krhke in zato korale izgubljajo sposobnost, da ohranijo parazitski nadzor nad zooksantele. _NEWLINE_Fiziolo\xc5\xa1ko, lipidna razporeditev simbiontov tilakoid membrane vpliva na njihovo strukturno integriteto, ko pride do spremembe v temperaturi, ki v kombinaciji s pove\xc4\x8danim du\xc5\xa1ikom pride do \xc5\xa1kodnega rezultata v fotosistemu . Kot rezultat nakopi\xc4\x8dene oksidacije, stresa in po\xc5\xa1kodb tilakoida kloroplasti, je tudi pove\xc4\x8danje v degradaciji simbioze in simbioza bo tako s\xc4\x8dasoma zapustila svojega gostitelja. Ni samo sprememba v temperaturi vode in pove\xc4\x8danju vode, ki vpliva na mo\xc5\xbenost beljena ampak so tudi drugi dejavniki, ki igrajo vlogo. Drugi faktorji, ki vklju\xc4\x8dujejo pove\xc4\x8danje son\xc4\x8dnega obsevanja (UV in vidno svetlobo) so regionalne vremenske spremembe, plitko morske obale koral in izpostavljenost mrzlim vetrovom.\n_START_SECTION_\nMasovno beljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIz dokazov je razvidno, da je povi\xc5\xa1ana temperatura glavni vzrok masovnega beljenja koral. \xc5\xa0estdeset ve\xc4\x8djih primerov koralnega beljenja se je zgodilo med letoma 1979 in 1990._NEWLINE_Korelacijske terenske \xc5\xa1tudije so opozorile na temperaturo, ki je odgovorna za spro\xc5\xbeitev masovnega beljenja koral. Te \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo tesno povezavo med toplimi - takrat normalnimi pogoji (vsaj 1 \xc2\xb0C vi\xc5\xa1jo od najvi\xc5\xa1je poleti) in pogostost beljenja koral._NEWLINE_Dejavniki, ki vplivajo na rezultat beljenja, vklju\xc4\x8dujejo stresno-odpornost, katera zmanj\xc5\xa1uje beljenje, tolerira pa pomanjkanje alg in kako hitro nova korala nadomesti mrtvo. Zaradi neenakomernega beljenja, lokalnih klimatskih razmer, kot so odtenek ali tok hladnej\xc5\xa1e vode, se lahko zmanj\xc5\xa1uje pogostost beljenja. Tako zdravje koral kot zdravje alg in genetika vpliva na beljenje._NEWLINE_Velike koralne kolonije, kot je npr. Porites, so sposobne prenest ekstremne temperaturne \xc5\xa1oke, medtem ko so slabo razvajene korale, kot npr. Acropora, veliko bolj dovzetne na stres pri temperaturni spremembi. Korale, ki so stalno izpostavljene nizki stresni ravni, so lahko bile bolj odporne na beljenje.\n_START_SECTION_\nSpremljanje temperature morske gladine grebena\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ki nacionalni oceanski in atmosferski administracijski monitorji za zaznavanje podro\xc4\x8dij beljenja "vro\xc4\x8dih to\xc4\x8dk" (NOAA) merijo, kje se temperatura morske gladine dvigne za 1 \xc2\xb0C ali ve\xc4\x8d od dolgoletnega povpre\xc4\x8dja mese\xc4\x8dnih povpre\xc4\x8dij. Ta sistem je v svetu zaznal 1998 dogodkov beljenja, ki je ustrezal El Ni\xc3\xb1o. NOAA uporablja tudi no\xc4\x8dni satelit za opazovanja pono\xc4\x8di. S tem se izognejo povi\xc5\xa1anim temperaturam zaradi dnevnih segrevanj, ki so posledice solarnega segrevanja na povr\xc5\xa1ini morja \xc4\x8dez dan. Z no\xc4\x8dnim opazovanjem se izognejo ble\xc5\xa1\xc4\x8danju sonca.\n_START_SECTION_\nSpremembe v kemiji oceana\n_START_PARAGRAPH_\nPove\xc4\x8danje zakisljevanja oceanov zaradi povi\xc5\xa1ane ravni ogljikovega dioksida pove\xc4\x8duje u\xc4\x8dinke beljenja zaradi termi\xc4\x8dnega stresa. Zakisljevanje vpliva na zmo\xc5\xbenost koral, da tvorijo apnen\xc4\x8dasto sestavo, bistveno za njihovo pre\xc5\xbeivetje. Nedavna \xc5\xa1tudija iz Atkinsonovega centra za trajnostno prihodnost je ugotovila, da bi zaradi kombinacije zakisljevanja in dviga temperature, raven CO2 lahko postala previsoka za pre\xc5\xbeivetje koral v manj kot 50. letih.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nPo pri\xc4\x8dakovanju bo v obdobju med 2012 in 2040 do beljenja koralnih grebenov prihajalo bolj pogosto. Medvladni panel za podnebne spremembe (IPCC) meni, da je to najve\xc4\x8dja svetovna gro\xc5\xbenja sistema grebenov.'