b'\n_START_ARTICLE_\nPokopana piramida\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ke raziskave\n_START_PARAGRAPH_\nPokopana  piramida je bila neznana zgradba, dokler je ni leta 1951 za\xc4\x8del raziskovati egiptolog Zaakria Goneim, ko je med izkopavanji v  bli\xc5\xbenjem Unasovem kompleksu v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi opazil  nenavadne pravokotne oblike. Najprej je odkril tri zidove, delno zasute s kr\xc5\xa1jem. Ko jih je izkopal do tal, je ugotovil, da so visoki 5,18 m in debeli 18,28 m. Kasneje je odkril, da je zid v smeri sever-jug dolg  518 m, v smeri vzhod-zahod pa 182,8 m in da je poln la\xc5\xbenih vrat in ni\xc5\xa1._NEWLINE_ _NEWLINE_Piramida stoji v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du kompleksa. Dol\xc5\xbeina njene stranice je 115 m. Ima samo eno stopnico, potem pa je bila njena gradnja ustavljena. Goneim je v naslednji fazi izkopavanj na severni strani piramide odkril hodnik, ki je vodil navzdol v galerijo, zaprto  z zidom in kr\xc5\xa1jem. Med izkopavanji je v galeriji odkril veliko razli\xc4\x8dnih predmetov, med njimi \xc5\xbeivalske kosti, demotske papiruse in kamnite posode iz Tretje dinastije.  V razpadli leseni skrinji je odkril zlate predmete, med njimi zlate zapestnice, posodice za kozmetiko, koralde in vr\xc4\x8de s Sekemketovim imenom. _NEWLINE_Ko so 31. maja 1954 podrli zaporni zid, so odkrili nedokon\xc4\x8dano in neokra\xc5\xa1eno pogrebno sobo s sarkofagom  iz enega samega bloka alabastra. Navpi\xc4\x8dni pokrov sarkofaga je zgledal \xc5\xa1e zape\xc4\x8daten. Ko so 26. junija 1954 s te\xc5\xbeavo dvignili pokrov, so na veliko razo\xc4\x8daranje vseh prisotnih ugotovili, da je sarkofag prazen. _NEWLINE_Boneim je zaradi pritiskov in kritik leta 1959 naredil samomor in zanimanje za Pokopano piramido je sredi raziskav  zastao. _NEWLINE_Izkopavanja je zaradi domnev, da bi v ju\xc5\xbeni grobnici lahko bila manjkajo\xc4\x8da faraonova mumija, leta 1963 nadaljeval Jean-Philippe Lauer in odkril delno uni\xc4\x8deno in izropano grobnico. V njej je na\xc5\xa1el leseno krsto z ostanki neidentificiranega  dve leti starega otroka  in fragmente zlate folije.\n_START_SECTION_\nPiramidni kompleks\n_START_PARAGRAPH_\nSekemketov piramidni kompleks je je bil zgrajen jugozahodno od D\xc5\xbeosejevega v Sakari in vklju\xc4\x8duje piramido, podzemne prostore in nekropolo. Na delu obzidja kompleksa se pojavlja Imhotepovo ime. Ker ob imenu ni nobenih nazivov, ni jasno, ali gre za istega arhitekta, ki je gradil D\xc5\xbeoserjevo stopni\xc4\x8dasto piramido. Podobnost na\xc4\x8drtov ka\xc5\xbee, da je to mogo\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPiramida\n_START_PARAGRAPH_\nIzvirno ime Sekemketove piramide ni znano. Njeno pogovorno ime je Pokopana piramida, delno zato, ker ni bila dokon\xc4\x8dana, delno zato, ker so jo, zakopano v pesek, odkrili \xc5\xa1ele leta 1952. V stanju, kakr\xc5\xa1nem je, je bolj podobna mastabi, saj je visoka samo 2,43 m. Temelji piramide stojijo na neravnem kamnitem terenu, ki je graditelje prisilil, da ga izravnajo s terasami. Nekatere so visoke tudi 10 m. _NEWLINE_Piramida je bila zasnovana kot kvadratna stopni\xc4\x8dasta piramida z dol\xc5\xbeino stranice 115 m in sedem stopnicami. Z vi\xc5\xa1ino 70 m bi presegala vi\xc5\xa1ino svoje sosede.  Ker ni bila dograjena, ni bila oblo\xc5\xbeena  apnen\xc4\x8dastimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, iz tehnike gradnje pa je kljub temu razvidno, da so bili pravokotni apnen\xc4\x8dasti bloki nagnjeni navznoter za 15\xc2\xb0.\n_START_SECTION_\nPodzemni prostori\n_START_PARAGRAPH_\nVhod v podzemne prostore (A) je severno od piramide. Za\xc4\x8denja se z ozkim prehodom (D), ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da pribli\xc5\xbeno 61 m, dokler ne dose\xc5\xbee do navpi\xc4\x8dnega ja\xc5\xa1ka (C)  nad prehodom. S tega mesta vodi drug prehod do vrste 136 nedokon\xc4\x8danih galerij (E), ki v obliki \xc4\x8drke U obkro\xc5\xbeajo piramido. Dve podobni nedokon\xc4\x8dani skladi\xc5\xa1\xc4\x8dni galeriji sta tik pred vhodom v pogrebno sobo. _NEWLINE_Pogrebna soba meri 8,8 x 5,18  x 4,5 m. Soba ni dokon\xc4\x8dana, vendar vsebuje potrebno za pokop. Sarkofag je izklesan iz bloka finega alabastra. Na prednji strani ima  navpi\xc4\x8den pokrov, ki je bil pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x8den z malto.\n_START_SECTION_\nNekropola\n_START_PARAGRAPH_\nNekropola je orientirana v smeri sever-jug, vendar od idealne smeri odstopa pribli\xc5\xbeno 11\xc2\xb0. Njena pomembna zna\xc4\x8dilnost je notranje obzidje, znano kot Belo obzidje. Zgrajeno je iz belega apnenca, prekritega z rde\xc4\x8dimi oblogami in grafiti. \xc5\xa0e vedno ni znano, ali so bili na Sekemketovem kompleksu tudi  pogrebni  templji, kakr\xc5\xa1i so na Djoserjevem kompleksu. Tak\xc5\xa1ne domneve so zaradi nedograjenosti te\xc5\xbeavne._NEWLINE_Glavni vhod v kompleks je \xc5\xa1e vedno neznan.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbena grobnica\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1963 je J.P. Lauer  pod mastabi podobno gradnjo  z dimenzijama 32 \xc3\x97 16 m odkril tako imenovano Ju\xc5\xbeno grobnico. Podzemni prostori so dostopni po navpi\xc4\x8dnem ja\xc5\xa1ku in kratkem prehodu. V grobnici so odkrili leseno krsto z ostanki neidentificiranega dveletnega otroka, ki zagotovo ni Sekemket. Odkrili so tudi \xc5\xbeivalske kosti, kamnite posode in zlat nakit iz Tretje dinastije in sledove  roparjev grobnice.\n_START_SECTION_\nObzidje\n_START_PARAGRAPH_\nObzidje je bilo visoko pribli\xc5\xbeno 10 m in je imelo ni\xc5\xa1e, podobne tistim na D\xc5\xbeoserjevem kompleksu. Oblo\xc5\xbeeno je bilo z belim turskim apnencem. Ohranjen je del oblog na prvem severnem obzidju. Drug del obzidja morda sploh ni bil oblo\xc5\xbeen ali pa so obloge ukradli.'