b'\n_START_ARTICLE_\nKefrenova piramida\n_START_SECTION_\nVelikost\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovnica piramide meri 215,5  m, vi\xc5\xa1ina pa 136,4 m. Zgrajena je iz blokov apnenca, te\xc5\xbekih ve\xc4\x8d kot dve toni. Prostornina piramide je 2.211.096 m\xc2\xb3. Naklon stranskih ploskev je 53\xc2\xb013\', zato je malo bolj strma od bli\xc5\xbenje Keopsove piramide z naklonom 51\xc2\xb050\'24". Piramida stoji na \xc5\xbeivi skali 10 m vi\xc5\xa1e kot Keopsova in je zato navidezno vi\xc5\xa1ja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPiramida je bila odprta in izropana verjetno \xc5\xbee v Prvem vmesnem obdobju. V obdobju Osemnajste dinastije se je obloga Kefrenove piramide na ukaz Ramzesa II. uporabila za gradnjo templja v Heliopolisu. Arabski zgodovinar Ibn Abd al-Salam je zapisal, da je bila piramida odprta leta 1372 n. \xc5\xa1t. Na zidu pogrebne komore je arabski napis, morda iz prav tega obdobja._NEWLINE_Kdaj so pokradli kamnite plo\xc5\xa1\xc4\x8de, s katerimi je bila piramida oblo\xc5\xbeena, ni znano. Domneva se, da so bile leta 1646 \xc5\xa1e na svojem mestu, saj je John Greaves, profesor astronomije na Univerzi v Oxfordu v svoji knjigi Pyramidographia napisal, da \xc2\xbbnjeni kamni niso tako veliki in tako pravilno polo\xc5\xbeeni kot na Keopsovi piramidi, ki je gladka in nerazpokana, razen na jugu\xc2\xab._NEWLINE_V sodobnem \xc4\x8dasu je piramido prvi raziskoval Giovanni Belzoni in 2. marca 1818 na njeni severni strani odkril vhod vanjo. Upal je, da je pogrebna soba nedotaknjena, vendar je v njej na\xc5\xa1el samo odprt sarkofag in razbit pokrov. _NEWLINE_Prvo popolno raziskavo je opravil John Perring leta 1837. Leta 1853 je Auguste Mariette delno raziskal tempelj v Kefrenovi dolini in leta 1858 po zaklju\xc4\x8dku \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denj odkril faraonov kip iz diorita.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot Velika piramida ima tudi Kefrenova piramida v jedru izdanek na kamniti plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi. Ker je bila plo\xc5\xa1\xc4\x8dad nagnjena, so za izravnavo njen severozahodni del zni\xc5\xbeali za 10 m, jugovzhodnega pa podzidali. _NEWLINE_Piramida je zgrajena iz vodoravnih plasti kamnitih blokov. Bloki v njenem spodnjem delu so zelo veliki, potem pa postajajo vedno manj\xc5\xa1i. Na samem vrhu so debeli samo okoli 50 cm. V spodnji polovici vi\xc5\xa1ine so plasti grobe in nepravilne, v srednjem delu pa je opazen pas zelo pravilne zidave. Na severozahodnem vogalu piramide so stopni\xc4\x8dasto oblikovali kar \xc5\xbeivo skalo, na kateri piramida stoji. Vr\xc5\xa1ni del piramide je \xc5\xa1e oblo\xc5\xbeena z okrasnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, vr\xc5\xa1ni kamen (piramidion) pa manjka. _NEWLINE_Spodnje plasti piramide so zgrajene iz ro\xc5\xbenatega granita, gornji sloji pa iz turskega apnenca. Podrobne raziskave so pokazale, da vogalni bloki na vrhu piramide niso polo\xc5\xbeeni naravnost, ampak so za nekaj milimetrov zamaknjeni. Ena od teorij trdi, da je zamik posledica potresov, druga pa, da so bili bloki zaradi pomanjkanja prostora na vrhu piramide obdelani pred vgradnjo.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nGrobna komora ima dva vhoda. Prvi je na vi\xc5\xa1ini 11,5 m, drugi pa na dnu piramide. Hodniki niso poravnani s srednjico piramide, ampak so zamaknjeni za 12 m proti vzhodu. Spodnji hodnik, v celoti vklesan v skalo, se najprej spusti, nato izravna in zatem dvigne in pridru\xc5\xbei gornjemu hodniku, ki vodi v grobno komoro. _NEWLINE_Ena od teorij, zakaj ima piramida dva vhoda, je, da je bila piramida po prvotnem na\xc4\x8drtu mnogo ve\xc4\x8dja. Njena severna osnovnica bi morala biti pomaknjena 30 m proti severu, s \xc4\x8dimer bi bila Kefrenova piramida ve\xc4\x8dja od piramide njegovega o\xc4\x8deta Keopsa. Vhod v to piramido bi bil spodnji vhod sedanje piramide. Ker so plo\xc5\xa1\xc4\x8dad piramide na severni strani odrezali bolj kot na zahodni, je na plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi verjetno ostalo premalo prostora za obzidje in piramidno teraso. Druga teorija trdi, da so se, tako kot pri \xc5\xa1tevilnih prej\xc5\xa1njih piramidah, spremenili na\xc4\x8drti, vhod pa se je med gradnjo temu primerno premaknil._NEWLINE_Stranska komora, ki je po dol\xc5\xbeini enaka kraljevi komori Keopsove piramide (okoli 10,5 m), je zahodno od spodnjega hodnika. Njen namen ni znan, lahko pa bi slu\xc5\xbeila za shranjevanje daril, skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje pogrebne opreme ali serdab \xe2\x80\x93 prostor za du\xc5\xa1o pokojnika (Ka). Gornji, spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di se del spodnjega hodnika, je oblo\xc5\xbeen z granitom. _NEWLINE_Pogrebna komora je vklesana v \xc5\xbeivo skalo. Strop je koni\xc4\x8dast, zgrajen iz stopni\xc4\x8dasto polo\xc5\xbeenih apnen\xc4\x8dastih tramov. Komora je pravokotna in meri 14,15 x  5 m. Orientirana je v smeri vzhod-zahod. Kefrenov sarkofag je izklesan iz granitnega bloka, delno vgreznjenega v tla. Belzoni je v njem na\xc5\xa1el \xc5\xbeivalske, morda bikove kosti. Druga luknja v tleh je bila verjetno namenjena kanopskim vr\xc4\x8dem. Njihov pokrov bi lahko bila kar ena od talnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nSatelitska piramida\n_START_PARAGRAPH_\nNa ju\xc5\xbeni strani Kefrenove piramide je ob njeni srednjici satelitska piramida, od katere ni ostalo skoraj ni\xc4\x8d, razen nekaj blokov, ki obdajajo temelje. V piramidi sta dva spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da se hodnika. Eden od njiju se kon\xc4\x8da z ni\xc5\xa1o, v kateri je bilo nekaj obrednega pohi\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nKefrenovi templji\n_START_PARAGRAPH_\nTemplji v Kefrenovem piramidnem kompleksu so v mnogo bolj\xc5\xa1em stanju kot Keopsovi. To velja \xc5\xa1e posebej za tempelj v Dolini templja. Vzhodno od piramide je pogrebni tempelj, ki je precej poru\xc5\xa1en, vendar je iz njegovih ostankov mogo\xc4\x8de rekonstruirati njegov na\xc4\x8drt. Tempelj je bl ve\xc4\x8dji od prej\xc5\xa1njih in prvi, ki je vseboval vseh pet elementov kasnej\xc5\xa1ih pogrebnih templjev: vhodno dvorano, stebri\xc5\xa1\xc4\x8dno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, pet ni\xc5\xa1 za kipe faraona, pet skladi\xc5\xa1\xc4\x8dnih komor in notranje sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. V njem je bilo ve\xc4\x8d kot petdeset Kefrenovih kipov v naravni velikosti, ki so jih odstranili in predelali, morda v \xc4\x8dasu Ramzesa II. Tempelj je bil zgrajen iz megalitskih blokov, od katerih najve\xc4\x8dji tehta okoli 400 ton._NEWLINE_Pot do zelo podobnega templja v Dolini templja je dolga 494,6 m. Tempelj je zgrajen iz megalitskih blokov, oblo\xc5\xbeenih z rde\xc4\x8dim granitom. Kvadratni stebri v dvorani v obliki \xc4\x8drke T so iz enega kosa granita, tla pa so oblo\xc5\xbeena z alabastrom. Zunanjost je bila zgrajena iz ogromnih blokov. Nekateri med njimi tehtajo ve\xc4\x8d kot sto ton.  \xc4\x8cetudi v templju ni bilo nobenega okrasja, je bil poln simbolike: dvoje vrat se je odpiralo v vestibul in veliko stebri\xc5\xa1\xc4\x8dno dvorano, v kateri so bile ni\xc5\xa1e s 23 Kefrenovimi kipi. Stebri so bilo pokradeni. Notranjost je zgrajena iz granita iz Doline templja in zelo dobro ohranjena. Zunanjost, zgrajena iz apnenca, je zaradi vremena veliko bolj na\xc4\x8deta._NEWLINE_Tako imenovani Sfingin tempelj ni dokazano pripisan nobenemu faraonu. Iz podobnosti s Kefrenovim pogrebnim templjem je mo\xc4\x8d sklepati, da ga je zgradil isti gradbenik.'