b"\n_START_ARTICLE_\nRecesija\n_START_PARAGRAPH_\nReces\xc3\xadja je v ekonomiji kontrakcija poslovnega ciklusa oz. splo\xc5\xa1na upo\xc4\x8dasnitev gospodarske dejavnosti. Makroekonomski kazalniki, kot so bruto doma\xc4\x8di proizvod, zaposlenost, investicijska potro\xc5\xa1nja, izkori\xc5\xa1\xc4\x8denost zmogljivosti, dohodek gospodinjstev, poslovni dobi\xc4\x8dek in inflacija, padejo, pove\xc4\x8data pa se \xc5\xa1tevilo bankrotov in stopnja brezposelnosti._NEWLINE_Recesije se navadno pojavijo ob splo\xc5\xa1nem upadu tro\xc5\xa1enja (negativni \xc5\xa1ok povpra\xc5\xa1evanja). To lahko spro\xc5\xbeijo razli\xc4\x8dni dogodki, npr. finan\xc4\x8dna kriza, zunanji trgovinski \xc5\xa1ok, negativni ponudbeni \xc5\xa1ok ali razpo\xc4\x8denje ekonomskega mehur\xc4\x8dka. Vlade se na recesijo na splo\xc5\xa1no odzovejo s sprejemanjem ekspanzivnih makroekonomskih politik, kot so pove\xc4\x8danje denarne mase, pove\xc4\x8danje dr\xc5\xbeavne potro\xc5\xa1nje in zmanj\xc5\xa1anje davkov._NEWLINE_Krize niso vezane izklju\xc4\x8dno na kapitalizem, je pa za kapitalizem zna\xc4\x8dilno, da se te krize ponavljajo. Nadalje imajo kapitalisti\xc4\x8dne krize posebno zna\xc4\x8dilnost, da jih povzro\xc4\x8da vi\xc5\xa1ek ponudbe nad povpra\xc5\xa1evanjem; druga\xc4\x8de re\xc4\x8deno, kapitalisti\xc4\x8dno krizo povzro\xc4\x8da preobilje blaga (glede na tr\xc5\xbene potrebe).\n_START_SECTION_\nPrimerjava kapitalizma s predhodnimi oblikami produkcije\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalisti\xc4\x8dna kriza se razlikuje od kriz vseh preostalih na\xc4\x8dinov produkcije tako po njenih zna\xc4\x8dilnosti kot po viru njenega nastanka. Medtem ko so krize obstajale, na primer, tudi v fevdalizmu, jih je v tem obdobju povzro\xc4\x8dilo pomanjkanje dobrin. Glavna vira tak\xc5\xa1nega pomanjkanja so bili neugodni naravni vplivi (tj. slaba letina) ter vojno razdejanje, ki je prizadelo kme\xc4\x8dko prebivalstvo na vojnem obmo\xc4\x8dju.  V vsakem primeru je zna\xc4\x8dilnost predkapitalisti\xc4\x8dne krize splo\xc5\xa1no pomanjkanje, da torej dru\xc5\xbebena produkcija iz tak\xc5\xa1nih ali druga\xc4\x8dnih razlogov ni zmo\xc5\xbena kriti osnovnih dru\xc5\xbebenih ali osebnih potreb._NEWLINE_Kriza, zna\xc4\x8dilna za kapitalisti\xc4\x8dni na\xc4\x8din produkcije, je iz tega vidika ostro nasprotje krizam vseh preteklih dru\xc5\xbebenih redov; ne povzro\xc4\x8da je pomanjkanje, temve\xc4\x8d preobilje. Za kapitalisti\xc4\x8dno krizo je edinstveno tudi, da ni naklju\xc4\x8dna, ampak je konstanten in periodi\xc4\x8den pojav kapitalisti\xc4\x8dne ekonomije, ki iz nje tudi izhaja.\n_START_SECTION_\nTr\xc5\xbena in dru\xc5\xbebena potreba\n_START_PARAGRAPH_\nKo je govora o preobilju, ni nujno, da govorimo o preobilju glede na dejanske dru\xc5\xbebene potrebe, ampak o preobilju glede na zmo\xc5\xbenost trga, da vase vsrka vso proizvedeno blago. Te dve potrebi  nista sinonima; dru\xc5\xbebena potreba je neodvisna od kupne mo\xc4\x8di posameznika (tj. s koliko denarja ta posameznik razpolaga), medtem ko ravna ta kupna mo\xc4\x8d dolo\xc4\x8da tr\xc5\xbeno potrebo posameznika in s tem dru\xc5\xbebeno potrebo kot vsoto individualnih potreb._NEWLINE_To razlikovanje je pomembno, ker kapitalisti\xc4\x8dna kriza izhaja iz preobilja glede na tr\xc5\xbene, ne na dejanske dru\xc5\xbebene potrebe. Tak\xc5\xa1no stanje preobilja povzro\xc4\x8da hiperprodukcija, ta pa je ponovno definirana glede na tr\xc5\xbene potrebe. Tak\xc5\xa1no razlikovanje je pomembno, saj v nasprotnem primeru pridemo do sklepa, da se kapitalisti\xc4\x8dna kriza pojavi, ko so izpolnjene vse dru\xc5\xbebene potrebe, da se torej pojavi v raju na zemlji.\n_START_SECTION_\nLo\xc4\x8ditev produkcije in potro\xc5\xa1nje\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni pogoj, da sploh lahko pride do gospodarske krize, kot je zna\xc4\x8dilna za kapitalizem, je blagovno gospodarstvo. \xc4\x8ceprav je slednje tesno povezano z blagovno menjavo, je vseeno treba razlikovati med obema, saj blagovna menjava obstaja tudi v naturalnem gospodarstvu (tj. kme\xc4\x8dki privatni lastnini). _NEWLINE_V primeru naturalnega gospodarstva, kot je na primer zna\xc4\x8dilno za srednjeve\xc5\xa1kega kmeta, osnovni smoter produkcije ni prodaja na trgu, ampak lastna konsumpcija; ve\xc4\x8dino produkta kmet sam porabi. Sicer stopa v blagovno menjavo, kljub temu pa osnovni namen produkcije ostaja kritje lastnih potreb. Pri blagovnem gospodarstvu to ne dr\xc5\xbei ve\xc4\x8d; produkcija s tem ni namenjena ve\xc4\x8d lastni porabi, ampak prodaji na trgu, preko trga pa tudi krije svoje lastne potrebe. Zgodovinsko je pomemben vzvod k prehodu v blagovno gospodarstvo bila sprememba naturalne v denarno rento; s tem, ko fevdalec od podlo\xc5\xbenika ni zahteval naturalne, ampak denarne dajatve, je podlo\xc5\xbenika tudi silil v blagovno gospodarstvo (ta je moral prodajati svoje pridelke, da je dobil denar za dajatve)._NEWLINE_Lo\xc4\x8ditev producenta od potro\xc5\xa1nika dopolnjuje dru\xc5\xbebena delitev dela. Tak\xc5\xa1na delitev dela de facto ukinja samostojnost posameznega produkcijskega obrata. Ta po eni strani producira za celotno dru\xc5\xbebo; tako ni ve\xc4\x8d odvisen od lastnih potreb, ampak od potreb drugih. Po drugi strani pa zaradi dru\xc5\xbebene delitve dela isti obrat ignorira svoje lastne potrebe; za njihovo izpolnitev je vezan na trg, torej na drugega producenta. Zaradi dru\xc5\xbebene delitve dela dru\xc5\xbebene produkcije ne moremo ve\xc4\x8d obravnavati kot vsoto posameznih minimalno medsebojno povezanih obratov, ampak kot medsebojno povezano celoto. Uspehi in propadi posameznih obratov postanejo s tem zadeva celotne dru\xc5\xbebene ekonomije; na tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din se tudi \xc5\xa1irijo gospodarske krize iz svoje za\xc4\x8detne to\xc4\x8dke v ostale dele gospodarstva._NEWLINE_Temeljni mehanizmi, ki omogo\xc4\x8dajo periodi\xc4\x8dne kapitalisti\xc4\x8dne krize, tako izhajajo iz blagovnega gospodarstva. Preostale zna\xc4\x8dilnosti kapitalisti\xc4\x8dne produkcije (opisane spodaj) to mo\xc5\xbenost  razvijejo v zagotovljeno ponavljajo\xc4\x8do se realnost.\n_START_SECTION_\nAkumulacija kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nEden izmed temeljnih ciljev kapitalisti\xc4\x8dne produkcije, ki isto\xc4\x8dasno tudi povzro\xc4\x8da periodi\xc4\x8dne krize, je akumulacija kapitala. Osnovni cilj kapitalisti\xc4\x8dne produkcije ni vezan na izpolnitev lastne ali dru\xc5\xbebene potrebe, ampak nasprotno pove\xc4\x8danje \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de vrednosti, ki zaradi tega sploh postane kapital._NEWLINE_Iz vidika kapitalisti\xc4\x8dne produkcije pa se problem pojavi, ker je realizacija (ne pa tudi produkcija) prese\xc5\xbene vrednosti vezana na trg; \xc4\x8de kapitalist blaga ne uspe prodati, bo prese\xc5\xbena vrednost ostala v blagovni obliki (kot prese\xc5\xbeno blago). Prese\xc5\xbeno delo v tak\xc5\xa1ni obliki pa kapitalistu ne koristi; \xc4\x8de mu ne uspe prodati uskladi\xc5\xa1\xc4\x8denega blaga, njegov kapital ne bo zaklju\xc4\x8dil svoje cirkulacije, temu primerno pa iz celotne zadeve ne bo imel profita._NEWLINE_Za kapitalista se problem pojavi, ker njegov obseg produkcije nara\xc5\xa1\xc4\x8da hitreje kot nara\xc5\xa1\xc4\x8da povpra\xc5\xa1evanje na trgu. Ta problem pa ni omejen na posameznega kapitalista, ampak na celotni dru\xc5\xbebeni kapital. Razkol med rastjo produkcije (ponudbe) in rastjo povpra\xc5\xa1evanja tako vodi do poru\xc5\xa1enja ravnovesja med obema; to vodi do zastoja blagovnega toka, ki pa je za cirkulacijo kapitala katastrofalna. V kapitalizmu sta tak\xc5\xa1na poru\xc5\xa1itev razmerja med dru\xc5\xbebeno produkcijo in konsumpcijo, s tem pa tudi krize, cikli\xc4\x8dna pojava:_NEWLINE_\xc2\xbbVtem ko nara\xc5\xa1\xc4\x8da produktivna sila v geometri\xc4\x8dni progresiji, se \xc5\xa1irijo trgi kve\xc4\x8djemu v aritmeti\xc4\x8dni. Desetletni ciklus stagnacije, prosperitete, hiperprodukcije in krize, ki se je od 1825 do 1867 zmeraj vnovi\xc4\x8d vra\xc4\x8dal, se sicer zdi, da je ponehal, vendar samo, da bi nas izkrcal v mo\xc4\x8dvari trajne in kroni\xc4\x8dne depresije. Za\xc5\xbeeleno razdobje prosperitete no\xc4\x8de priti: kolikokrat mislimo, da vidimo znamenja, ki ga naznanjajo, tolikokrat spet izginejo v zraku. Medtem pa nam vsaka nova zima postavlja vpra\xc5\xa1anje: \xc2\xbbKaj naj napravimo z brezposelnimi?\xc2\xab\xc2\xab\n_START_SECTION_\n(Nesorazmerna) rast produkcije\n_START_PARAGRAPH_\nPri akumulaciji (\xc5\xa1iritvi) kapitalisti\xc4\x8dne produkcije je treba upo\xc5\xa1tevati, da njen obseg ne nara\xc5\xa1\xc4\x8da sorazmerno s koli\xc4\x8dino vlo\xc5\xbeenih sredstev, ampak hitreje. Potrebno je namre\xc4\x8d upo\xc5\xa1tevati \xc5\xa1e pove\xc4\x8danje produktivnosti, ki izhaja iz uvedbe ve\xc4\x8djih in bolj zmogljivih strojev. Koncentracija kapitala, ki vodi  v nastanek kapitalisti\xc4\x8dnih monopolov, ima za posledico tudi dodatno pove\xc4\x8danje obsega produkcije._NEWLINE_Dodaten faktor, ki pospe\xc5\xa1uje rast dru\xc5\xbebene produkcije, je razvoj produktivnih sil. Kapitalizem se od fevdalizma, kjer sta prevladovala cehovska produkcija in kme\xc4\x8dka privatna lastnina, razlikuje po tem, da te\xc5\xbei k naglemu razvoju produktivnih sil (oba na\xc4\x8dina produkcije sta glede na kapitalizem dokaj stati\xc4\x8dna). Dva tak\xc5\xa1na primera sta optimizacija \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih produkcijskih procesov in uvedba novih produkcijskih postopkov; v obeh primerih je kon\xc4\x8dni cilj pove\xc4\x8dana produktivnost delovne sile. Tak\xc5\xa1en razvoj produktivnosti dela ni odvisen od osebnih \xc5\xbeelja kapitalista, ampak ga v to sili zakon konkurence; kapitalist si namre\xc4\x8d prizadeva zni\xc5\xbeati stro\xc5\xa1kovno ceno izdelka pod stro\xc5\xa1kovno ceno njegovih tekmecev. To dose\xc5\xbee tako, da vsak nov produkt v povpre\xc4\x8dju vsebuje manj\xc5\xa1i dele\xc5\xbe \xc5\xbeivega dela (del tega se \xc5\xa1teje kot variabilni kapital v stro\xc5\xa1kovno ceno); druga\xc4\x8de re\xc4\x8deno, z nadpovpre\xc4\x8dno produktivnostjo delovne sile. Tak\xc5\xa1en razvoj produktivnih je po eni strani eden izmed klju\xc4\x8dnih faktorjev tenden\xc4\x8dnega padanja profitne mere; po drugi strani pa vodi v toliko ve\xc4\x8dji obseg dru\xc5\xbebene produkcije, s \xc4\x8dimer dodatno pove\xc4\x8duje problem hiperprodukcije._NEWLINE_Tako koncentracija kapitala kot razvoj produktivnih sil vodita do pospe\xc5\xa1ene rasti kapitalisti\xc4\x8dne produkcije, ki dodatno izpostavi razkol med dru\xc5\xbebeno produkcijo in konsumpcijo (kot je ta mo\xc5\xbena v okviru kapitalisti\xc4\x8dnega trga).\n_START_SECTION_\nPotek gospodarske krize\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarske krize ne smemo jemati kot izolirani pojav, ampak kot del \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega osnovnega cikla kapitalisti\xc4\x8dne ekonomije. Ta se deli na tri ve\xc4\x8dja obdobja: stagnacijo, hiperprodukcijo in krizo._NEWLINE_Obdobje stagnacije je nerodno poimenovano, saj v tem obdobju akumulacija kapitala sicer poteka, a ne v zadostnem obsegu, da bi kratkoro\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeala stabilnost kapitalisti\xc4\x8dne ekonomije. V kapitalizmu je to obdobje, ki nastopi bodisi po koncu predhodne kapitalisti\xc4\x8dne gospodarske krize ali pa v za\xc4\x8detnih obdobjih kapitalisti\xc4\x8dne produkcije, ko se slednja torej \xc5\xa1ele uveljavlja._NEWLINE_Naslednja faza kapitalisti\xc4\x8dnega cikla je faza hiperprodukcije. Kapitalist produkcije ne prilagaja zahtevam trga, ampak trg prisili, da sprejme njegovo blago, pri \xc4\x8demer si pomaga s sredstvi, kot sta na primer monopol in marketing. V tej fazi pa je trg \xc5\xa1e dovolj elasti\xc4\x8den, da je zmo\xc5\xbeen absorbirati vso proizvedeno blago. Hkrati je to obdobje relativne gospodarske blaginje, kjer rastejo tudi mezde (in s tem tudi delavska potro\xc5\xa1nja). _NEWLINE_Tak\xc5\xa1no obdobje ni dolgotrajno, saj pride do pregrevanja trga, s tem se pa \xc5\xbee pojavijo prvi zastoji v cirkulaciji blaga (trg postaja nasi\xc4\x8den). Ko ti zastoji v prodaji zajamejo ve\xc4\x8dji del dru\xc5\xbebenega kapitala, trg preide v krizo. V tem obdobju vsak kapitalist potrebuje denar, zato se bo na vsak na\xc4\x8din hotel znebiti blaga; ker pa to po\xc4\x8dnejo vsi kapitalisti, cene blag zaradi poru\xc5\xa1enega razmerja ponudbe in povpra\xc5\xa1evanja (velik prese\xc5\xbeek prve) padajo, trgovski in industrijski obrati se zapirajo, banke pa propadajo. Po teh kr\xc4\x8dih, ki lahko trajajo od nekaj mesecev do ve\xc4\x8d let, se trg stabilizira, kapitalisti\xc4\x8dni cikel pa se za\xc4\x8dne na novo.\n_START_SECTION_\nKriza kot posledica poru\xc5\xa1enega ravnovesja med ekonomskimi sferami\n_START_PARAGRAPH_\nZa kapitalisti\xc4\x8dno krizo ni nujno, da izhaja iz (relativnega) preobilja, ampak je za turbulenco na trgu dovolj \xc5\xbee, \xc4\x8de se spremeni razmerje med razli\xc4\x8dnimi panogami produkcije. Natan\xc4\x8dneje, dru\xc5\xbebena produkcija se deli na produkcijo produkcijskih sredstev (npr. strojev in surovin), kamor spada tudi ekspanzija produkcije, ter produkcijo potro\xc5\xa1nih dobrin, kot so na primer hrana, obleka, zdravila in avtomobili; sem spada tudi del dru\xc5\xbebenega produkta, ki si ga kot osebni dohodek s prese\xc5\xbeno vrednostjo prilasti kapitalisti\xc4\x8dni razred. Razmerje med obema sferama produkcije pa ni naklju\xc4\x8dno, ampak je med drugim tudi usklajeno s splo\xc5\xa1no dru\xc5\xbebeno produktivnostjo, \xc5\xbee manj\xc5\xa1a odstopanja od tega razmerja pa ustvari na trgu nemirne razmere, ki lahko vodijo v krizo.\n_START_SECTION_\nKoncentracija kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nKriza je pomemben element koncentracije dru\xc5\xbebenega kapitala, saj je to obdobje, v katerem veliko malih kapitalistov in malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva propade in so bodisi prisiljeni postati podizvajalci (de facto uslu\xc5\xbebenci) velekapitala bodisi so potisnjeni v proletarske vrste. Gospodarska kriza je pomembna in te\xc5\xbeka preizku\xc5\xa1nja za kapitalisti\xc4\x8dne monopole, a je za mali kapital in drobno bur\xc5\xbeoazijo toliko bolj uni\xc4\x8dujo\xc4\x8da. Ta v kapitalisti\xc4\x8dni ekonomiji namre\xc4\x8d igra vlogo amortizerja; v \xc4\x8dasu hiperprodukcije prevzame vi\xc5\xa1ek tr\xc5\xbenega povpra\xc5\xa1evanja, hkrati pa v \xc4\x8dasu krize ravno ta sloj kapitalisti\xc4\x8dne ekonomije prevzame glavnino gospodarskega uni\xc4\x8denja, ki pride s krizo. S propadom manj\xc5\xa1ih in srednje velikih kapitalistov njihova produkcijska preidejo v last velekapitalistov, ki \xc5\xbee zaradi svojega obsega la\xc5\xbeje prebrodijo krizo. Periodi\xc4\x8dne gospodarske krize so tako pomembni trenutke koncentracije dru\xc5\xbebenega kapitala, s tem pa tudi pripravljajo podlago za kapitalisti\xc4\x8dne monopole.\n_START_SECTION_\nVpliv na materialni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nZa mezdnega delavca je zna\xc4\x8dilno, da prodaja svojo delovno silo na trgu kot blago; ko enkrat delovna sila privzame obliko blaga, je dovzetna za enake tr\xc5\xbene zakonitosti kot vsakr\xc5\xa1no drugo blago. Eden izmed klju\xc4\x8dnih tr\xc5\xbenih mehanizmov je ponudba in povpra\xc5\xa1evanje, ki pa se ujema z nihanjem gospodarske konjunkture. V \xc4\x8dasu gospodarskega razcveta je ve\xc4\x8dje povpra\xc5\xa1evanje po delovni sili; iz tega razloga se mezde povi\xc5\xa1ajo, brezposelnost pa pada (ampak \xc5\xa1e vedno obstaja). V \xc4\x8dasu gospodarske krize je ravno obratno: kapitalisti bankrotirajo, njihovi obrati se zapirajo, delavci pa izgubijo zaposlitve in se pridru\xc5\xbeijo mno\xc5\xbeici brezposelnih. Nadalje se razmerje med ponudbo in povpra\xc5\xa1evanjem po delovni sili premakne v prid ponudbi, ki je je sedaj toliko ve\xc4\x8d vi\xc5\xa1ka; posledi\xc4\x8dno sledi padec mezd in slab\xc5\xa1anje ostalih delovnih pogojev, kot na primer dol\xc5\xbeina delovnega dneva in intenzivnost dela.\n_START_SECTION_\nVpliv na reformisti\xc4\x8dni sindikalni boj\n_START_PARAGRAPH_\nZa reformisti\xc4\x8dni boj je aktualno stanje gospodarske konjunkture (tj. krize in prosperitete) pomembno, saj dolo\xc4\x8da pogajalsko mo\xc4\x8d delavskega razreda nasproti kapitalu. Splo\xc5\xa1no pravilo je, da je reformisti\xc4\x8dne zahteve la\xc5\xbeje dose\xc4\x8di v obdobju prosperitete. Razlog je v tem, da so v tem obdobju vsakr\xc5\xa1ni zastoji v produkciji velika izguba za kapitalista; zanj je bolj ugodno, da sprejme reformisti\xc4\x8dne zahteve delavcev, kot da se soo\xc4\x8da z izgubami, ki bi jih utrpel s stavkami (\xc5\xa1e posebej, ker izgube kompenzira z ve\xc4\x8djo intenzivnostjo dela). V \xc4\x8dasu krize je ravno obratno. V tem obdobju kapitalist zapira manj dobi\xc4\x8dkonosne obrate; stavka v tak\xc5\xa1nem obratu mu da \xc5\xa1e dodatno vzpodbudo, da pospe\xc5\xa1i selitev kapitala v bolj dobi\xc4\x8dkonosne sfere (delavce starih obratov pa odpusti).\n_START_SECTION_\nVpliv na radikalizacijo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarske krize so trenutki, kjer antagonizem med kapitalom (pa tudi med samimi kapitalisti) in delom postane najbolj o\xc4\x8diten; ta je v \xc4\x8dasu blaginje bil vsaj delno zakrit. Kot opisano zgoraj, so gospodarske krize tudi obdobje, kjer so potenciali reformisti\xc4\x8dnega boja toliko bolj omejene; tudi iz povsem ekonomskega vidika, saj kapitalu zmanjkuje manevrskega prostora za izpolnitev delavskih zahtev. _NEWLINE_Omejeni potenciali reformisti\xc4\x8dnega boja in poslab\xc5\xa1an materialni polo\xc5\xbeaj delavcev sta dva klju\xc4\x8dna faktorja, ki krizo postavljata kot eno izmed ve\xc4\x8djih mo\xc5\xbenosti za uveljavitev revolucionarne politike. Slednja dobi toliko ve\xc4\x8djo avtoriteto med ljudskimi mno\xc5\xbeicami, ker so proti-krizni ukrepi namenjeni zavarovanju kapitalskih investicij, s \xc4\x8dimer postane konflikt (razrednih interesov) med proletariatom in bur\xc5\xbeoazijo toliko bolj opazen._NEWLINE_V kolikor revolucionarne sile niso dovolj mo\xc4\x8dne, da zru\xc5\xa1ijo kapitalizem, ampak mu vseeno predstavljajo relevantno eksisten\xc4\x8dno gro\xc5\xbenjo, se v odgovor na gro\xc5\xbenjo revolucije vzpostavi socialna demokracija. Zgodovinski primer je uporaba keynesianizma v ZDA v 30' letih 20. stoletja (t.i. New Deal), po koncu druge svetovne vojne pa tudi v Zahodni Evropi (npr. Franciji, Zahodni Nem\xc4\x8diji in Veliki Britaniji); v obeh primerih je k pove\xc4\x8dani mo\xc4\x8di reformizma pripomogel obstoj Sovjetske Zveze, ki je predstavljala tudi prakti\xc4\x8dno obstoje\xc4\x8do alternativo kapitalizmu."