b'\n_START_ARTICLE_\nNeron\n_START_SECTION_\nNeronov nastop vlade\n_START_PARAGRAPH_\nZa vzpon na oblast se Neron lahko zahvali svoji neutrudni in vplivni materi Juliji Agripini mlaj\xc5\xa1i, sestri Gaja Kaligule. Njegov o\xc4\x8de Gnej Domicij Ahenobarb je pripadal stari plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini. Ko je umrl, se je Agripina leta 49 (leto prej je bila usmr\xc4\x8dena Valerija Mesalina) poro\xc4\x8dila s stricem Klavdijem in dosegla, da je cesar Lucija posinovil. Leta 54, ko je bil Klavdij usmr\xc4\x8den, je pretorijanski prefekt Sekst Bur za naslednika razglasil Nera in ne pravega Klavdijevega sina Britanika.\n_START_SECTION_\nNeronova notranja politika\n_START_PARAGRAPH_\nOb nastopu vlade je imel cesar \xc5\xa1ele 17 let, zato sta dr\xc5\xbeavo dejansko vodila Bur in Neronov u\xc4\x8ditelj filozof Seneka. V tem smislu lahko prva Neronova leta ozna\xc4\x8dimo kot liberalno obdobje s spo\xc5\xa1tovanjem republikanskih demokrati\xc4\x8dnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din. Toda po smrti Agripine leta 59 in obeh glavnih akterjev v dr\xc5\xbeavi leta 62 se je za\xc4\x8dela doba Neronove absolutisti\xc4\x8dne vladavine v stilu Julija Cezarja. Ne glede na cesarjevo o\xc4\x8ditno nezmo\xc5\xbenost vladanja je uprava v provincah potekala nemoteno._NEWLINE_Rimski imperij je v Neronovem \xc4\x8dasu zapadel v prvo resno krizo. Leta 60 je v Britaniji potekal velik upor britanskih plemen pod vodstvom kraljice Boadiceje, ki so ga Rimljani le ste\xc5\xbeka zadu\xc5\xa1ili. V \xc5\xa1estdesetih letih je potekala te\xc5\xbeka vojna s Parti, ki so pod bojevitim kraljem Vologasom II. napadali Armenijo in Sirijo. Rimljani so zmagali in leta 66 je Neron v Rimu sve\xc4\x8dano okronal Tiridata za novega armenskega kralja. Veliko krizo je povzro\xc4\x8dil tudi po\xc5\xbear v Rimu leta 64, ki je uni\xc4\x8dil domala celo mesto. Anti\xc4\x8dni pisci brez izjeme krivdo za po\xc5\xbeig pripisujejo cesarju, \xc4\x8deprav gre najbr\xc5\xbe le za klevete. Glede na na\xc4\x8din gradnje   (ozke ulice, lesene hi\xc5\xa1e) je bil po\xc5\xbear samo vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa in bi lahko izbruhnil \xc5\xbee veliko prej. Neron je pomagal ljudem po katastrofi. Res pa je, da je v sklopu obnovitvenih del veliko mestnega ozemlja porabil za gradnjo cesarske Zlate pala\xc4\x8de, ene najpomembnej\xc5\xa1ih arhitekturnih dose\xc5\xbekov zgodnjega cesarskega obdobja.\n_START_SECTION_\nNeronov padec\n_START_PARAGRAPH_\nKer je cesar neusmiljeno preganjal aristokracijo, je bilo samo vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa, kdaj bo skovala zaroto. Odlo\xc4\x8dilno je bilo leto 68, ko sta se mu uprla Galec Vindeks in guverner province Tarakonske Hispanije Servij Sulpicij Galba. Neron je upor z vojsko skoraj popolnoma zatrl, vendar Galbi ni zadal odlo\xc4\x8dilnega udarca in se je predal malodu\xc5\xa1ju. Njegovi sodelavci so ga postopoma zapu\xc5\xa1\xc4\x8dali, pretorijanska garda pa je za cesarja priznala Galbo. Neron se je z najtesnej\xc5\xa1imi prijatelji umaknil na pode\xc5\xbeelje in 9. junija 68 storil samomor. Bil je zadnji Avgustov potomec._NEWLINE_Po njegovi smrti je nastopilo nemirno leto \xc5\xa1tirih cesarjev.'