b'\n_START_ARTICLE_\nZevsov tempelj, Olimpija\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRimski general Mumij je posvetil 21 pozla\xc4\x8denih \xc5\xa1\xc4\x8ditov, ko je osvojil Korint leta 146 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem; na vzhodni sprednji strani in vzhodni polovici ju\xc5\xbene strani so bile metope. Leta 426 je Teodozij II. odredil uni\xc4\x8denje sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Potresa v letu 522 in 551 sta opusto\xc5\xa1ila ru\xc5\xa1evine in delno zakopala levi del Zevsovega templja. _NEWLINE_Anti\xc4\x8dno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo dolgo pozabljeno, pokopano pod plazovi in zasuto zaradi poplav. Odkrito je bilo leta 1766. Leta 1829 so na tem obmo\xc4\x8dju izkopavali Francozi in odnesli ve\xc4\x8d fragmentov pedimentov, ki so zdaj v muzeju Louvru. Sistemati\xc4\x8dna izkopavanja so se za\xc4\x8dela leta 1875 pod vodstvom Nem\xc5\xa1kega arheolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta iz Aten in so se z nekaj prekinitvami nadaljevala do danes.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj je zgradil arhitekt Libon z vklesanimi metopami in triglifi, frizi, pedimenti, napolnjenimi s skulpturami v raznih slogih, ki jih pripisujejo "olimpskim mojstrom" in njihovim delavnicam._NEWLINE_Glavna struktura stavbe je iz lokalnega apnenca, ki je bil neprivla\xc4\x8den in slabe kakovosti, zato je bil prevle\xc4\x8den s tanko plastjo \xc5\xa1tukature, da je dobil videz marmorja tako kot ves kiparski okras templja.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nOd templja je ostalo dovolj sestavnih elementov, da so lahko v glavnem rekonstruirali njegov nekdanji videz. Glede na to, da je bil gradbeni material prete\xc5\xbeno porozen apnenec iz bli\xc5\xbeine Olimpije, je bil kljub svoji grobi povr\xc5\xa1inski strukturi zelo natan\xc4\x8dno razrezan in obdelan. Vse vidne povr\xc5\xa1ine so bile prevle\xc4\x8dene s pribli\xc5\xbeno 1 mm tanko plastjo \xc5\xa1tukature, posamezni arhitekturni elementi so bili pobarvani. Posebni arhitekturni elementi, kot so robovi streh in \xc5\xbelebovi, figure na zatrepih in reliefi so bili iz marmorja.\n_START_SECTION_\nOsnova\n_START_PARAGRAPH_\nObjekt je stal na 3 m visokem temelju, ki je bil delno vkopan v zemljo, delno viden. Temu je sledila tristopenjska osnova krepis, katere spodnja stopnja je bila visoka 48 centimetrov,  na vrhu je bil stilobat (podlaga za stebre), stopnje pa so se pove\xc4\x8devale za 8 cm. Krepis ima skupno vi\xc5\xa1ino 1,52 metra. Tempelj je opti\xc4\x8dno povi\xc5\xa1al gri\xc4\x8d, na katerem je stal Altis in njegov pomen \xc5\xa1e poudaril. Klan\xc4\x8dina v sredini vzhodnega dela templja je spredaj olaj\xc5\xa1ala dostop.\n_START_SECTION_\nTloris\n_START_PARAGRAPH_\nNa ravni stilobata je bila velikost pravokotnega templja 27,68 x 64,12 m in je bil najve\xc4\x8dji znan tempelj na Peloponezu. Bil je peripteralne oblike s 6 x 13 stebrov, tako da je bil heksastilni peripter. Stebri spredaj so nekoliko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e oblikovani s premerom 2,256 m kot stebri na dalj\xc5\xa1ih stranicah 2,231 m. Razdalja med osmi stebrov je bila 5,22 m, vendar pa se je zmanj\xc5\xa1ala pri vogalnih stebrih za 43 centimetrov v skladu z dorskim zaklju\xc4\x8dkom vogala._NEWLINE_V primerjavi s starej\xc5\xa1imi templji je bil 46,84 \xc3\x97 16,39 m velik naos prepri\xc4\x8dljivo vklju\xc4\x8den med sistem stebrov. Zunanje strani naosovih zidov so bile v osi med drugim in sedmim sprednjim stebrom. Naos je imel portik, pronaos in zadnjo sobo \xe2\x80\x93 opistodom, kjer je bila anta z dvema stebroma pred vhodom. \xc4\x8celo ante se je kon\xc4\x8dalo centralno med drugim in enajstim presledkom na dalj\xc5\xa1i stranici. Ta \xc5\xa1irina pterona (gr\xc5\xa1ko: \xcf\x80\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd \xe2\x80\x93 pteron \xe2\x80\x93 krilo) ovije peristas s 3,24 m na dalj\xc5\xa1ih straneh in 6,22 m na o\xc5\xbejih straneh._NEWLINE_13,06 \xc3\x97 28,74 m \xc5\xa1iroka notranjost cele je bila deljena z dvonadstropnim stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem na tri ladje, s pribli\xc5\xbeno 6,65 metra \xc5\xa1iroko srednjo ladjo in je bila dvakratnega tako \xc5\xa1iroka kot stranska. Polo\xc5\xbeaj stebrov v celi ni sovpadal s tistimi iz peripterala. Zadnjo tretjino ladje je zasedal veli\xc4\x8dasten kip Zevsa s \xc5\xa1irino baze 6,65 x 9,93 m. V srednji tretjini je bilo veliko korito iz temno sivih do \xc4\x8drno modrikastih plo\xc5\xa1\xc4\x8d elevzinskega apnenca, obrobljenih z belim marmorjem.\n_START_SECTION_\nNaos\n_START_PARAGRAPH_\nV 16,39 metra \xc5\xa1irok pronaos s svojimi 10,44 metra visokimi antami in dvema enako visokima stebroma je imel na hrbtu 1,69 metra visok arhitrav, ki mu je sledil 1,75 metra visok dorski friz. Friz je s tem nekoliko presegel vi\xc5\xa1ino friza v dvorani. Metope so bile okra\xc5\xa1ene in so kazale dvakrat po \xc5\xa1est okvirjev za dvanajst Heraklejevih dejanj. Obe komponenti friza sta oblikovani, o\xc5\xbeji kot v dvorani, pri metopah samo s 1,43 m. Pronaos in opistodom bi lahko bila zaprta z re\xc5\xa1etkami. V celo so vodila 5 m \xc5\xa1iroka bronasta dvokrilna vrata, ki jih je bilo mogo\xc4\x8de zapreti._NEWLINE_Dve kolonadi sedmih stebrov z manj\xc5\xa1im premerom 1,50 metra sta razdelili celo na tri ladje. Na razdalji pribli\xc5\xbeno 3,50 metra so stebri podpirali arhitrav, na katerem so stali \xc5\xa1e manj\xc5\xa1i stebri. Ti so dosegli stre\xc5\xa1no konstrukcijo, ki se je uporabljala za premostitev \xc5\xa1irine cele s pomo\xc4\x8djo lesenih stre\xc5\xa1nih tramov, ki so le\xc5\xbeali na njih. Pozneje je arhitrav postal mezanin, ki se je uporabljal za spiralno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de na straneh vrat. Ustrezna opomba Pavzaniasa  bi lahko potrdila arheolo\xc5\xa1ke zapise.\n_START_SECTION_\nOblikovanje in ukrivljenost\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj je rahlo ukrivljen naprej, se pravi, da so vse vodoravne linije v stavbi, od temeljev do roba strehe, ki se dviga iz kotov proti sredini za pribli\xc5\xbeno 4 cm. Tako ni bil viden \xc4\x8dlenek templja spredaj. _NEWLINE_Zna\xc4\x8dilno je fiksno razmerje med \xc5\xa1tevilom sprednjih stebrov in stranskimi stolpci. Zevsov tempelj v Olimpiji se prvi\xc4\x8d soo\xc4\x8da s klasi\xc4\x8dno re\xc5\xa1itvijo gr\xc5\xa1kih arhitektov v formuli "sprednji stebri\xc2\xa0: bo\xc4\x8dnim stebrom = n\xc2\xa0: (2n + 1)". Sledili so mu \xc5\xa1tevilni templji klasi\xc4\x8dnega obdobja, katerih tloris je bil v takem razmerju.\n_START_SECTION_\nKiparsko okrasje\n_START_PARAGRAPH_\nSkulpture v pedimentu in metope so med najpomembnej\xc5\xa1imi ohranjenimi ostanki in so razstavljeni v Arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Olimpiji, dve metopi sta v Louvru.\n_START_SECTION_\nZatrepi\n_START_PARAGRAPH_\nPedimenti templja (trikotno \xc4\x8delo ali zatrep) so opremljeni s kipi, izdelanimi iz marmorja. V vzhodnem zatrepu je tema lokalna legenda \xe2\x80\x93 dirka med Ojnomaom in Pelopsom. Zevs se pojavi v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du kot sodnik. _NEWLINE_V zahodnem pedimentu je uprizorjena bitka med Lapiti in Kentavri (kentavromahija) na Pejritoovi poroki. Usodo dolo\xc4\x8da bog, ki je v tem pedimentu Apolon._NEWLINE_Mnogi kipi ka\xc5\xbeejo jasne znake nezrelosti, nekateri imajo zna\xc4\x8dilnosti poznej\xc5\xa1ega polo\xc5\xbeaja, kar jih ozna\xc4\x8duje kot nadomestek po popravilih. [8]\n_START_SECTION_\nVzhodni zatrep\n_START_PARAGRAPH_\nTema vzhodnega zatrepa je eden osrednjih mitov Olimpije: dirka Pelopsa proti Ojnomaosu, kralju Pize v Elidi in s tem tudi Olimpije. _NEWLINE_Ojnomaos je imel za poroko godno h\xc4\x8derko Hipodamejo, ki pa je ni \xc5\xbeelel poro\xc4\x8diti. Od snubcev je zahteval, da ga v dirki z vozovi prehitijo, sicer jih bo ubil. Njegovo ko\xc4\x8dijo sta vlekla bo\xc5\xbeanska konja, Psila in Harpina, ki mu ju je podaril njegov o\xc4\x8de Ares in sta bila hitrej\xc5\xa1a od severnega vetra. Ko je ubil \xc5\xbee precej snubcev, je pri\xc5\xa1el Pelops in ga premagal z zvija\xc4\x8do. Ojnomaos je umrl. Njegov grob in tudi ostanki njegove pala\xc4\x8de so vidni v Olimpiji._NEWLINE_Mnogi kipi in Pavzaniasov opis zatrepa govorijo o trenutku pred dirko.  To je sporno \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot sto let, odkar so fragmente figur raznesli roparji in zgodnji popotniki. Gotovo je, da je Zevs sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sestave. Njegova razsodba, odlo\xc4\x8ditev o zmagi, je \xc5\xbee dolgo padla. Tudi opazovalec izve izid zgodbe.\n_START_SECTION_\nZahodni zatrep\n_START_PARAGRAPH_\nTudi na zahodnem pedimentu je dramati\xc4\x8dna zgodba. V sredini je 3,15 metra visok Apolon iz Olimpije. Tema je bitka med Lapiti s pomo\xc4\x8djo Tezeja in Pejritooja proti Kentavrom. Pejritoos je v gr\xc5\xa1ki mitologiji Zevsov sin, Tezej vnuk Pelopsa.\n_START_SECTION_\nMetope\n_START_PARAGRAPH_\nZa gr\xc5\xa1ki dorski tempelj je nenavadna navezanost na reliefe v metopah samo za vence v pronaosu in opistodomu. Po navadi krasijo frizi s triglifi pas v dvorani templja. Omejitev na dvanajst Heraklejevih del, katerega mit je tesno povezan z mitolo\xc5\xa1ko zgodbo sveti\xc5\xa1\xc4\x8da v Olimpiji, bi lahko bila prilo\xc5\xbenost za to re\xc5\xa1itev. Tako imenovani dodekatlon je enakomerno porazdeljen po \xc5\xa1estih razpolo\xc5\xbeljivih poljih metop in prina\xc5\xa1a sam akt ali akt spremne zgodbe na zaslon. Vrstni red metop je opisal Pavzanias. Metope same in njihovi fragmenti so se na\xc5\xa1li v glavnem ob nedokumentiranih izkopavanjih v zgodnjem 19. stoletju. Francoska  Exp\xc3\xa9dition scientifique de Moree je leta 1829 metope odnesla v Louvre v Pariz._NEWLINE_Vzhodna stran_NEWLINE_Zahodna stran\n_START_SECTION_\nV filmu\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1997 je Disneyjev animirani film Herkules prikazal Zevsov tempelj kot edini stik Herkula z o\xc4\x8detom, ker je bil smrtnik. Zevs navezuje stike prek kipa v templju. V epizodi animirane serije Zevs dodatno uporablja zmo\xc5\xbenost obravnavati vpra\xc5\xa1anja na Zemlji s pomo\xc4\x8djo kipov tudi v drugih mestih v bli\xc5\xbeini Aten.'