b'\n_START_ARTICLE_\nSebi\xc4\x8dni gen\n_START_PARAGRAPH_\nSeb\xc3\xad\xc4\x8dni g\xc3\xa9n je osredni pojem neo-darvinisti\xc4\x8dne teorije, po kateri tekmujejo za pre\xc5\xbeivetje in razplod geni ne glede na osebke ali skupine osebkov, ki predstavljajo neko rastlinsko ali \xc5\xbeivalsko vrsto. Novost evolucijskega pogleda teorije sebi\xc4\x8dnega gena preprosto izrazi domislica: "Koko\xc5\xa1 je orodje, s katerim jajce naredi novo jajce". V teoriji sebi\xc4\x8dnega gena ta ni pojmovan v najo\xc5\xbejem smislu, kot najmanj\xc5\xa1a enota genetskega zapisa za posamezno beljakovino, ampak \xc5\xa1ir\xc5\xa1e, kot genetski zapis lastnosti (genotip), ki se odra\xc5\xbeajo na celotnih osebkih (fenotip). Tak sklop genov je selekcijska celota. _NEWLINE_Sebi\xc4\x8dni gen je klju\xc4\x8den in najbolj popularen koncept teorije genetske selekcije. S to teorijo je mo\xc5\xbeno pojasniti nekatere  pojave, ki jih sicer ne moremo pojasniti v okviru materialisti\xc4\x8dnega pogleda na \xc5\xbeiva bitja. Tak pojav je na primer altruizem: sodelovanje znotraj sorodne skupine in celo \xc5\xbertvovanje za sorodne osebke. Stopnja sodelovanja in \xc5\xbertvovanja se pove\xc4\x8duje glede na sorodnost, torej genetsko bli\xc5\xbeino. Sodelovanje, celo do stopnje \xc5\xbertvovanje osebka za druge genetsko sorodne osebke, opa\xc5\xbeamo celo pri najbolj primitivnih organizmih, na primer kolonijah enoceli\xc4\x8darjev (alge, plesni), izrazito pri socialnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah (\xc4\x8debele, mravlje), in tudi pri bolj kompleksnih organizmih, vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8dlovekom.\n_START_SECTION_\nObjave in polemike\n_START_PARAGRAPH_\nRichard Dawkins je odmevno pisal o teoriji genetske selekcije s posebnim poudarkom na pojmu sebi\xc4\x8dnega gena . Dawkins raz\xc5\xa1irja teorijo genetske evolucije z zamislijo o evoluciji na ravni osnovnih elementov kulture, memov. Z raz\xc5\xa1irjenim konceptom sebi\xc4\x8dnega mema se lahko pribli\xc5\xbeamo pojasnitvi solidarnosti in \xc5\xbertvovanja tudi med genetsko tujimi osebki, na primer pripadniki kake ideologije, ki so si genetsko lahko zelo raznorodni._NEWLINE_Prvo formulacijo teorije pripisujejo evolucijskemu biologu Georgu Williamsu, sledi ji pa cela \xc5\xa1ola sodobnih darvinistov. Med znanstveniki - evolucionisti so razlo\xc4\x8dne nekako tri \xc5\xa1ole, glede prevladujo\xc4\x8de teorije o enoti selekcije: teorija genetske selekcije, zanikanje teorije genetske selekcije in teorija ve\xc4\x8dnivojske selekcije._NEWLINE_Teorijo sebi\xc4\x8dnega gena evolucijski psihologi sku\xc5\xa1ajo uporabiti za tolma\xc4\x8denje izvora nekaterih globoko vsajenih mehanizmov med\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih odnosov in \xc4\x8dlovekovega obna\xc5\xa1anja na splo\xc5\xa1no. V  konstrukciji odnosov, od mo\xc5\xa1ko-\xc5\xbeenskih prek dru\xc5\xbeinskih do dru\xc5\xbebenih, in ob dolo\xc4\x8denih reakcijah na vplive iz okolja, sku\xc5\xa1ajo najti darvinisti\xc4\x8dno evolucijsko logiko, torej pokazati, kako so morda na videz nerazumljive odlo\xc4\x8ditve iz evolucijske perspektive smiselne za obstanek lastne vrste, . _NEWLINE_V Sloveniji se je podrobneje s teorijo sebi\xc4\x8dnega gena ukvarjal Artur \xc5\xa0tern (doktorska disertacija, izdana kot knjiga 1996). Prevod knjige R. Dawkinsa (l. 2006) je spro\xc5\xbeil nekaj prikazov in polemik ,  _NEWLINE_Na socialnem omre\xc5\xbeju Facebook obstaja tudi stran Sebi\xc4\x8dni gen, ki je namenjena entuziastom evolucije in naravne selekcije.'