b"\n_START_ARTICLE_\nFontainebleau\xc5\xa1ki gozd\n_START_PARAGRAPH_\nFontainebleau\xc5\xa1ki gozd (francosko For\xc3\xaat de Fontainebleau ali For\xc3\xaat de Bi\xc3\xa8re, kar pomeni 'gozd resja') je me\xc5\xa1an listopadni gozd, ki le\xc5\xbei 60 km jugovzhodno od Pariza v Franciji. Je predvsem v okro\xc5\xbeju Fontainebleau na jugozahodnem delu departmaja Seine-et-Marne. Ve\xc4\x8dina le\xc5\xbei tudi v kantonu Fontainebleau, \xc4\x8deprav se njegovi deli razprostirajo v sosednjih kantonih in celo dale\xc4\x8d na zahodu kot v mesto Milly-la-For\xc3\xaat v sosednjem departmaju Essonne. V gozdu je ve\xc4\x8d ob\xc4\x8din, zlasti mesta Fontainebleau in Avon. Gozd ima povr\xc5\xa1ino 250 km2..\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV spodmolih in v jamah masiva Fontainebleau so bogate risbe iz kamene dobe (okoli 8000 pr. n. \xc5\xa1t.), ki jih je raziskala nem\xc5\xa1ka arheologinja Marie E. P. K\xc3\xb6nig (1899-1988). Pribli\xc5\xbeno okoli leta 1000 so gozd \xc5\xa1e vedno imenovali 'gozd Bri\xc3\xa8re'. Od leta 1167 je tukaj kraljeva rezidenca. Ker je bilo zaradi intenzivne rabe sredi 17. stoletja le \xc5\xa1e 20\xc2\xa0% gozdnih povr\xc5\xa1in, je Colbert, minister Son\xc4\x8dnega kralja zagotovil, da so organizirali velike nove zasaditve; samo leta 1716 je bilo na novo ustvarjenih 6000 hektarjev gozda. Borovje so tu uvedli leta 1786, leta 1830 pa so zasadili \xc5\xa1e dodatnih 6000 hektarjev borovcev. V tem \xc4\x8dasu so to zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de odkrili umetniki francoske romantike, ki je, \xc4\x8deprav ve\xc4\x8dinoma ustvarjeno umetno, do danes ohranilo \xc4\x8dar neokrnjene naravne krajine. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga, ki je od leta 1849 vodila v Fontainebleau, je to obmo\xc4\x8dje pribli\xc5\xbeala Pari\xc5\xbeanom, in postalo je priljubljeno. Prvi naravni rezervat za ohranitev gozdnega inventarja je bil ustanovljen leta 1861.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nPred 35 milijoni let je bilo na mestu dana\xc5\xa1njega gozda morje. Odlo\xc5\xbeilo je sediment pribli\xc5\xbeno petdeset metrov na debelo. Ta pesek, bel, je eden naj\xc4\x8distej\xc5\xa1ih na svetu in se uporablja za steklovino (Murano v Benetkah) in za opti\xc4\x8dna vlakna. Ta pesek in erozija so ustvarili skalnate balvane, ki so zna\xc4\x8dilne za gozdno krajino._NEWLINE_Tudi pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki Fontainebleauja so sestavljeni iz teh konsolidiranih peskov: kremenova zrna, cementirana s silikatom. Ti peski so bili deponirani med epizodo morja kot Sables d'\xc3\x89tampes. Zato so oligocenske starosti. Znani so po svojih skalah. Dejansko te oblike povzro\xc4\x8dajo kaos na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih pobo\xc4\x8djih; imajo pogosto presenetljive oblike, ki spominjajo na \xc5\xbeivali ali predmete in so zelo priljubljeni za ljubitelje plezanja._NEWLINE_Kamnine zavzemajo povr\xc5\xa1ino skoraj 4000 ha in tvorijo dolge, skoraj vzporedne verige, usmerjene vzhod-jugovzhod, zahod-severozahod in lo\xc4\x8dene z odprtimi dolinami na obeh koncih._NEWLINE_Gozdna tla vsebujejo do 98\xc2\xa0% peska. Zato so zelo prepustna. Zato nikjer razen na vzhodni strani, med Veneux-Nadon in Samois-sur-Seine, ne moremo videti nobenega izvira. Bazeni izvirajo iz zadr\xc5\xbeevanja de\xc5\xbeevnice v depresijah skalnatih platojev, razen v bli\xc5\xbeini ribnika z Evami, kjer prevladuje glina.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo in rastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1a drevesa v gozdu so: hrast (44\xc2\xa0%), bor (40\xc2\xa0%) in bukev (10\xc2\xa0%). Odkrili so tri tiso\xc4\x8d vrst gob. V gozdu je tudi pribli\xc5\xbeno sedem tiso\xc4\x8d \xc5\xbeivalskih vrst, od tega pet tiso\xc4\x8d \xc5\xbeu\xc5\xbeelk.\n_START_SECTION_\nSkalne oblike\n_START_PARAGRAPH_\nKraj je znan tudi po zna\xc4\x8dilnih oblikah skal, ki spominjajo na slona, \xc5\xbeelve, krokodile, za katere se domneva, da so naravne tvorbe."