b'\n_START_ARTICLE_\nDelovna etika\n_START_PARAGRAPH_\nDelovna etika je prepri\xc4\x8danje, da je delo vrednota in plemenita dejavnost, ki vodi k uspehu, brezdelje pa nekaj nemoralnega, nedopustnega. Neizre\xc4\x8dene predpostavke: ve\xc4\x8dina ljudi zmore delati za denar, kar imajo je rezultat njihovega dela; od tistih, ki delajo bi bilo nepravi\xc4\x8dno zahtevati, da zaslu\xc5\xbeek delijo s tistimi, ki niso izpolnili svojih obveznosti; le pla\xc4\x8dano delo ima moralno vrednost.\n_START_SECTION_\nProtestantska etika in duh kapitalizma\n_START_PARAGRAPH_\nMax Weber se je v svojem delu Protestantska etika in duh kapitalizma spra\xc5\xa1eval od kod izvira kapitalizem, kot ga poznamo na Zahodu. Modernizacija Zahoda je po njegovem posledica socio-kulturnih dejavnikov, kot najpomembnej\xc5\xa1ega pa je izpostavil religiozni dejavnik. Ugotovil je, da so se protestantske de\xc5\xbeele od 16. stol dalje hitreje gospodarsko razvijale kot katoli\xc5\xa1ke. Pomemben zagon hitremu kapitalisti\xc4\x8dnemu razvoju je dajala protestantska etika, v skladu s katero je treba delati bogu v slavo in zahvalo za odre\xc5\xa1enje. \xc4\x8clovek opravlja po-klic. Skozi delo in uspe\xc5\xa1nost pri delu posku\xc5\xa1a \xc4\x8dlovek ugotoviti, ali je eden od v naprej izbranih za zveli\xc4\x8danje (nauk o predestinaciji). Specializacija poklicev naj bi omogo\xc4\x8dala urjenje delavcev in tako stopnjevala delovno storilnost ter slu\xc5\xbeila splo\xc5\xa1ni blaginji. Nestalno delo ni bilo za\xc5\xbeeleno, najbolj\xc5\xa1i je bil zanesljiv poklic. Kar naj bi zahteval bog ni delo zaradi dela samega, ampak racionalno poklicno delo. Mo\xc5\xbeno je, da ima nekdo ve\xc4\x8d poklicev (a ni dobro, \xc4\x8de zaradi lahkomiselnosti), \xc5\xa1lo naj bi le za pridobitev bogu koristnej\xc5\xa1ega poklica. Koristen poklic je tisti, ki proizvaja dobrine, koristne za skupnost. Bogatenje je bilo nevarno le zaradi sku\xc5\xa1njave, ki jo prina\xc5\xa1a.  \xc4\x8clovek mora ostati skromen, asketski (odrekanje plesu, zabavi, gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, hi\xc5\xa1am, gostilnam, prekomernemu spanju\xe2\x80\xa6). Uspeh v poklicu in s tem slu\xc5\xbeenje, kopi\xc4\x8denje denarja je morda znak, da je eden izmed v naprej izbranih. Nenamerna posledica protestantske etike so bile osebe, ki so trdo delale, vlagale zaslu\xc5\xbeek v posel. To je pomenilo kopi\xc4\x8denje kapitala in slednje je po Webru pripomoglo k razvoju zgodnjega podjetni\xc5\xa1tva. Asketizem bi bil danes prej ovira za razvoj gospodarstva, po Webru pa naj bi bil pomemben za za\xc4\x8detni zagon razvoja kapitalizma. Za takratno gospodarstvo je to pomenilo, da se je pove\xc4\x8dala produktivnost dela, neenako porazdelitev dobrin so upravi\xc4\x8devali kot bo\xc5\xbejo voljo, omejila se je luksuzna poraba, lastnina se je uporablja kot nalo\xc5\xbebeni kapital in legaliziralo se pridobitni\xc5\xa1tvo \xe2\x80\x93 podjetnik sledi svojim pridobitni\xc5\xa1kim interesom, saj je njegovo bogastvo izraz bo\xc5\xbeje volje.\n_START_SECTION_\nIndustrializacija\n_START_PARAGRAPH_\nKoncept delovne etike se je razvil zaradi potreb industrializacije. Spremeniti se je moral odnos do dela, saj je delo zdaj potekalo v tovarnah, pod pogoji (delovni \xc4\x8das, stroj, ostala pravila), ki jih je dolo\xc4\x8dil kapitalist. Delovni proces so kontrolirali drugi, smiselnost tak\xc5\xa1nega dela za delavca pa je bila vpra\xc5\xa1ljiva. S pomo\xc4\x8djo delovne etike (plemenitosti dela) so ljudi posku\xc5\xa1ali prisiliti, da se podredijo potrebam v tovarnah. Po takratnem prepri\xc4\x8danju naj bili revni in\xc2\xa0\xc2\xbbbrezdelni\xc2\xab\xc2\xa0potrebovali nadzor zrelej\xc5\xa1ih oseb, ker da niso sposobni sami upravljati z \xc5\xbeivljenjem. Delovna etika je postala pravilni vzorec vedenja, pot k samoizbolj\xc5\xa1anju. Delovna etika je imela namen zadostiti potrebam po delovni sili in znebiti se\xc2\xa0\xc2\xbbbremena\xc2\xab\xc2\xa0preskrbe ljudi, ki niso mogli delati v tovarnah (starih, bolnih, gibalno oviranih ipd.). Slab\xc5\xa1e ko je bilo \xc5\xbeivljenje revnih brezposelnih, manj problemati\xc4\x8dno je izgledalo \xc5\xbeivljenje revnih, ki so delali za najni\xc5\xbeje pla\xc4\x8dilo. V zaposlovanju so tedaj videli re\xc5\xa1itev za mnoge dru\xc5\xbebene probleme, zaposlitev pa je postala norma. Delo je pomembno vplivalo na \xc5\xbeivljenje posameznikov, saj je omogo\xc4\x8dilo umestitev posameznika v dru\xc5\xbebo - zaposlitev je postala pomemben identitete posameznika. Tovarne so postale osrednja panopti\xc4\x8dne institucije moderne dru\xc5\xbebe (tam je namre\xc4\x8d potekal nadzor nad delavci, navajeni so bili rutine in podrediti so se morali zahtevam kapitalistov). Nezaposleni so bili iz tega izvzeti in tako predstavljali potencialno gro\xc5\xbenjo tedanji ideologiji.\n_START_SECTION_\nPotro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce je v industrijski dru\xc5\xbebi produktivnost nara\xc5\xa1\xc4\x8dala z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem zaposlenosti, je danes obratno. Vrednote potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe so prav tako nasprotne vrednotam industrijske; odsotnost rutine, \xc4\x8dim ve\xc4\x8d izbire, stalno spodbujanje \xc5\xbeelja potro\xc5\xa1nikov. Ti lahko izbirajo med produkti, ne morejo pa izbirati ali bodo potro\xc5\xa1niki. Po na\xc4\x8delih delovne etike pomeni vsako delo moralno izbolj\xc5\xa1anje, izpolnitev dol\xc5\xbenosti in zadovoljstvo. V dana\xc5\xa1nji dru\xc5\xbebi sta zanimivo delo in delo kot samoizpolnitev eden od najve\xc4\x8djih privilegijev ter znak elite. Ve\xc4\x8dina se mora zadovoljiti z delom za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das, ki ne omogo\xc4\x8da varnosti in predanosti delu, saj je trg delovne sile fleksibilen.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeava blaginje\n_START_PARAGRAPH_\nNaj bi odpravila strah ljudi pred brezposelnostjo, rev\xc5\xa1\xc4\x8dino, brezdelnostjo s tem da bi brezposelnim nudila socialno pomo\xc4\x8d ne glede na njihovo premo\xc5\xbeenjsko stanje. Udele\xc5\xbeenost v pla\xc4\x8dani zaposlitvi je bila potemtakem norma, kar se ka\xc5\xbee tudi v tem, da je dr\xc5\xbeava blaginje pomagala trenutno brezposelnim zaradi pomanjkanja slu\xc5\xbeb, da bi se spet vedli normalno \xe2\x80\x93 se zaposlili. Torej, delovna etika je bila norma. Dru\xc5\xbebena neenakost se je ohranila (odpravljali so le najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1e pokazatelje neenakosti), tiste, za katere so menili, da ne delujejo v podporo obstoje\xc4\x8di dru\xc5\xbebeni ureditvi, pa so marginalizirali.\n_START_SECTION_\nOd dr\xc5\xbeave blaginje k neoliberalizmu\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeava blaginje je zagotavljala kakovostno izobra\xc5\xbeevanje, zdravstvo, stanovanja in prehrano za otroke iz revnih dru\xc5\xbein ter s tem dobro delovno silo za potrebe delodajalcev. Za dobro delovno silo so bili delodajalci pripravljeni pla\xc4\x8devati davke, ker pa je potreba po delovni sili upadla in se kapital prosto giba (globalno \xe2\x80\x93 tja, kjer so ni\xc5\xbeji stro\xc5\xa1ki in s tem \xc4\x8dim vi\xc5\xa1ji dobi\xc4\x8dek) in ne deluje lokalno, kot to po\xc4\x8dne dr\xc5\xbeava blaginje, se jim zdaj ne zdi ve\xc4\x8d smiselno pla\xc4\x8devati davkov za dr\xc5\xbeavo blaginje. Dr\xc5\xbeava blaginje namre\xc4\x8d obdav\xc4\x8di kapital in ohranja vi\xc5\xa1jo ceno delovne sile. Ti delavci so sicer hkrati tudi potro\xc5\xa1niki, ki podjetjem prina\xc5\xa1ajo dobi\xc4\x8dek. Re\xc5\xa1evanje problemov zaposlitve ljudi v dru\xc5\xbebi, kjer je manj povpra\xc5\xa1evanja po delovni sili kot je usposobljenih za delo s pomo\xc4\x8djo naslanjanja na delovno etiko je protislovno. Delovna etike \xc5\xa1e danes vsebuje prepri\xc4\x8danje, da so si revni sami krivi za svoje stanje, ker da ne delajo, prejemajo socialno pomo\xc4\x8d in \xc4\x8drpajo denar davkopla\xc4\x8devalcev. Pri tem je treba opozoriti, da so ljudje lahko revni tudi \xc4\x8de so zaposleni.\n_START_SECTION_\nKoncept delovne etike v psiholo\xc5\xa1kih raziskavah\n_START_PARAGRAPH_\nV sodobnih psiholo\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudijah je protestantska delovna etika pojmovana kot odnos do dela, ki obsega predanost trdemu delu, odlaganje takoj\xc5\xa1nje zadovoljitve potreb, kopi\xc4\x8denje virov, izogibanje brezdelju in kakr\xc5\xa1nemu koli nepotrebnemu tro\xc5\xa1enju. Psiholo\xc5\xa1ke raziskave se pri prou\xc4\x8devanju protestantske delovne etike niso osredoto\xc4\x8dale na pripadnost verskim skupnostim (Weber je namre\xc4\x8d v koncept PDE vklju\xc4\x8dil tudi to), zato PDE poimenujejo kot ideologijo delovne etike.\n_START_SECTION_\nNekatere raziskave in pripomo\xc4\x8dki za merjenje delovne etike\n_START_PARAGRAPH_\nLestvica H. L. Mirelsa in J. B. Garretta z 19 postavkami_NEWLINE__NEWLINE_Za merjenje delovne etike so oblikovali razli\xc4\x8dne psihometri\xc4\x8dne pripomo\xc4\x8dke, najbolj znana pa je lestvica z 19 postavkami, ki sta ju leta 1971 sestavila H. L. Mirels in J. B. Garrett. Pri tej udele\xc5\xbeenci izra\xc5\xbeajo stopnjo strinjanja ali nestrinjanja s postavkami kot so:\xc2\xa0\xc2\xbbKdor trdo dela, si bo verjetneje ustvaril bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje.\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbKreditna kartica je pripomo\xc4\x8dek za nepremi\xc5\xa1ljeno zapravljanje.\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8clovek, ki je garal za svoj uspeh, bo najverjetneje bolj eti\xc4\x8den kot tisti, ki se je rodil bogat.\xc2\xab\xc2\xa0 Faktorske analize ka\xc5\xbeejo, da sta s to lestvico zajela tudi asketizem._NEWLINE_Sedem dimenzij delovne etike_NEWLINE__NEWLINE_M. J. Miller, D. J. Whoer in N. Hudspeth so odkrili naslednjih sedem dimenzij delovne etike: centralnost dela \xe2\x80\x93 v kolik\xc5\xa1ni meri so aktivnosti, povezane z delom del posameznikovega vsakdana (\xc2\xbbTudi \xc4\x8de bi imel ogromno denarja ne bi nehal delati\xc2\xab), izogibanje zapravljanju \xc4\x8dasa \xe2\x80\x93 kako koristno posameznik izrabi \xc4\x8das (\xc2\xbb\xc4\x8casa ne bi smeli zapravljati; morali bi ga u\xc4\x8dinkovito izrabljati.\xc2\xab), zavra\xc4\x8danje brezdelnosti \xe2\x80\x93 do katere mere ljudje zavra\xc4\x8dajo aktivnosti, povezane z brezdelnostjo (\xc2\xbbRaj\xc5\xa1i bi imel slu\xc5\xbebo, ki mi bi dovoljevala ve\xc4\x8d prostega \xc4\x8dasa.\xc2\xab), odlaganje zadovoljitve, nagrade (\xc2\xbbStvari, za katere se je treba truditi, malo potrpeti, so najbolj izpolnjujo\xc4\x8de.\xc2\xab), zana\xc5\xa1anje nase \xe2\x80\x93 neodvisnost od drugih in to, da ne \xc4\x8daka\xc5\xa1, da bo kdo nekaj naredil zate, ampak si pomaga\xc5\xa1 sam (\xc2\xbbZa ljudi je bolje, \xc4\x8de se zana\xc5\xa1ajo nase.\xc2\xab), moralnost/eti\xc4\x8dnost \xe2\x80\x93 \xc5\xbeiveti zgledno \xc5\xbeivljenje (\xc2\xbbKrasti se ne sme.\xc2\xab)._NEWLINE_Delovna etika v povezavi z drugimi spremenljivkami_NEWLINE__NEWLINE_Statisti\xc4\x8dno zna\xc4\x8dilnih razlik med spoloma v izra\xc5\xbeenosti delovne etike niso ugotovili. Z delovno etiko korelira vestnost; slednja korelira z vsemi sedmimi dimenzijami delovne etike (najvi\xc5\xa1je z izogibanjem zapravljanja \xc4\x8dasa). Doseganje (proaktivna komponenta vestnosti \xe2\x80\x93 vklju\xc4\x8duje voljo za izvedbo aktivnosti) napoveduje \xc5\xa1tiri dimenzije delovne etike: izogibanje zapravljanja \xc4\x8dasa, prepri\xc4\x8danje, da trdo delo vodi do uspeha, centralnosti dela, odlaganje zadovoljitve. Te dimenzije se osredoto\xc4\x8dajo predvsem na pomen trdega dela. \xc4\x8cut dol\xc5\xbenosti (inhibitivna komponenta vestnosti \xe2\x80\x93 nadzor lastnega vedenja) pa napoveduje zana\xc5\xa1anje nase in moralnost. Nobena od facet vestnosti ne napoveduje zavra\xc4\x8danja brezdelnosti. Le-ta je \xc5\xa1ibko korelirala z drugimi dimenzijami delovne etike, kar ka\xc5\xbee na to, da nekateri ljudje, ki verjamejo, da se trdo delo spla\xc4\x8da verjamejo tudi, da jim prosto\xc4\x8dasne aktivnosti pomagajo, da se po njih la\xc5\xbeje osredoto\xc4\x8dijo na delo in jih ne zavra\xc4\x8dajo._NEWLINE__NEWLINE_A. N. Christopher in M. S. Mull sta ugotovila pozitivno povezanost delovne etike z benevolentnim in sovra\xc5\xbenim seksizmom, A. Furnham je ugotovil pozitivno povezanost z negativnimi stali\xc5\xa1\xc4\x8di do revnej\xc5\xa1ih, brezposelnih in prejemnikov socialne pomo\xc4\x8di, N. T. Feather pa pozitivne korelacije z ubogljivostjo, samonadzorom, terminalnimi vrednotami dose\xc5\xbekov, socialnega priznanja in negativne korelacije z instrumentalnimi vrednotami domi\xc5\xa1ljije, strpnosti, s terminalnimi vrednotami miru, lepote, ljubezni. _NEWLINE__NEWLINE_Dosedanje raziskave niso pokazale konsistentnih vzro\xc4\x8dnih povezav med zavezanostjo delovni etiki in delom na delovnem mestu. Do neke mere naj bi bila delovna etika povezana z organiziranostjo posameznika pri delu. Ugotovljene so bile nizke, a statisti\xc4\x8dno zna\xc4\x8dilne pozitivne korelacije med zavezanostjo delovni etiki in pri\xc4\x8dakovanji nadrejenega. Ugotovili so korelacije med zavezanostjo delovni etiki in pripravljenostjo za trdo delo, ne glede na zunanje nagrade ter tudi korelacijo med delav\xc4\x8devim poro\xc4\x8danjem o njegovem ustreznem vedenju na delovnem mestu. _NEWLINE_Delovna etika je pozitivno povezana s pripadnostjo organizaciji in tudi z zadovoljstvom na delovnem mestu V. A. Hoorn in R. Maseland sta ugotovila, da se je pri zaposlenih, ki so nato izgubili slu\xc5\xbebo pojavil vpad PDE, pri brezposelnih, ki so dobili slu\xc5\xbebo pa se je PDE pove\xc4\x8dala. PDE je bila tako pri brezposelnih kot pri zaposlenih korelirana s potrebo po zaposlitvi, s tem v kolik\xc5\xa1ni meri se osebi zdi delovno mesto privla\xc4\x8dno, s samozaznano kompetentnostjo, z zadovoljstvom z \xc5\xbeivljenjem in s prepri\xc4\x8danjem, da brezposelnim manjka motivacije.  Osebe, ki so zelo zavezane delovni etiki so bolj tekmovalne kot sodelovalne. R. Luna-Arocas in T. Li Ping Tang sta ugotovila da imajo osebe z vi\xc5\xa1jo delovno etiko morda ve\xc4\x8d so\xc4\x8dutja do manj kompetentnih delavcev, ki so pripravljeni trdo delati od oseb z ni\xc5\xbejo delovno etiko. Osebe z nizko delovno etiko se mo\xc4\x8dno trudijo, ko je to potrebno, v nasprotnem primeru pa je ve\xc4\x8dja verjetnost, da se bodo manj potrudili in (\xc4\x8de delajo v skupini) delo v ve\xc4\x8dji meri prelo\xc5\xbeili na so\xc4\x8dlane. Osebe z visoko izra\xc5\xbeeno delovno etiko pa po navadi v delo vlo\xc5\xbeijo veliko truda, saj verjamejo v pomen trdega dela, se izogibajo brezdelju/neaktivnosti. _NEWLINE__NEWLINE_A. Furnham pravi, da je odnos deloholikov do dela, \xc4\x8dasa, dose\xc5\xbekov in odrekanje prostemu \xc4\x8dasu sicer na videz podoben delovni etiki, a nekatere zna\xc4\x8dilnosti deloholikov so neproduktivne, patolo\xc5\xa1ke (npr. te\xc5\xbeko se sprostijo, dvomijo vase, imajo visoko izra\xc5\xbeen nevroticizem) in te\xc5\xbeko vodijo do uspeha.'