b'\n_START_ARTICLE_\nDrago Ulaga\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNi\xc5\xbejo gimnazijo je obiskoval v Celju (1918-1922), nato u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Mariboru (1922-1926) ter Visoko \xc5\xa1olo za telesno vzgojo (Hochschule f\xc3\xbcr Leibes\xc3\xbcbungen) v Berlinu (1926-1930), jer je 1930 tudi diplomiral in postal prvi Slovenec z visoko\xc5\xa1olsko izobrazo na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1porta. Slu\xc5\xbeboval je kot plavalni in atletski trener \xc5\xa1portnega kluba Ilirija v Ljubljani (1930-1934), bil pripravnik na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Splitu (1934-1936), strokovni sodelavec v Ministrstvu za ljudsko telesno vzgojo v Beogradu (1936-1941). V \xc4\x8dasu Cvetkovi\xc4\x87eve vlade je bil na\xc4\x8delnik kabineta ministra za telesno vzgojo naroda \xc4\x90ure \xc4\x8cejovi\xc4\x87a. Ob\xc4\x8dasno je pou\xc4\x8deval na srednjih \xc5\xa1olah v Ljubljani (1941-1945), postal profesor na kadrovski \xc5\xa1oli Zavoda za fizkulturo v Ljubljani (1946), ki se je razvila iz srednje \xc5\xa1ole za telesno vzgojo v vi\xc5\xa1jo in v Visoko \xc5\xa1olo za telesno kulturo ter Fakulteto za \xc5\xa1port na kateri je bil Ulaga od 1960 dalje redni profesor. V letih 1966\xe2\x88\x921968 je bil njen direktor, 1968\xe2\x80\x9370 pa predsednik njenega sveta. Bil je \xc4\x8dlan: Smu\xc4\x8darske zveze Slovenije (1946\xe2\x80\x931968 njenega izvr\xc5\xa1nega odbora), od 1947 dalje Zveze pedagogov telesne kulture (1971\xe2\x80\x931973 njen predsednik), Jugoslovanske komisije za terminologijo telesne kulture v Beogradu (1968-1972); od 1960 je sodeloval pri terminolo\xc5\xa1ki komisiji In\xc5\xa1tituta za slovenski jezik pri SAZU; in bil sekretar delovne skupine za \xc5\xa1port in prosti \xc4\x8das v okviru organizacije ICSPE (Internat. Council of Sports and Physical Education)._NEWLINE_Ulaga se je \xc5\xbee na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du intenzivno ukvarjal s telovadbo, zlasti z vajami na orodju in se v vrsti telovadnega dru\xc5\xa1tva Orel udele\xc5\xbeil raznih tekmovanj, mdr. tudi mednarodnega tekmovanja v K\xc3\xb6lnu (1927; zasedel 5. mesto) in v Pragi (1929; 2. mesto)._NEWLINE_S podro\xc4\x8dja telesne kulture je napisal ve\xc4\x8d knjig: Talna telovadba (1929); Gimnastika (1930); Knjiga o sportu  (COBISS)\xc2\xa0; Crawl \xe2\x80\x93 prsno in hrbtno plavanje (COBISS); Smu\xc4\x8danje (1947); Teorija telesne vzgoje in \xc5\xa1portnega treniranja (1959); Teorija in metodika telesne vzgoje (1960); \xc5\xa0portni re\xc5\xbeim \xc5\xbeivljenja (1964); Telesna kultura v mladosti, zrelosti in starosti (1965); Teorija telesne vzgoje-Izbrana poglavja (1974); Telesna vzgoja, \xc5\xa1port, rekreacija (1976, 1980). Poleg na\xc5\xa1tetih knjig je tudi soavtor naslednjih knjig: Orientacijski \xc5\xa1port (1955); Smu\xc4\x8danje (1960); Telesna vzgoja v osnovni \xc5\xa1oli (1960); Gremo na izlet (1962); Smu\xc4\x8darski skoki (1965); \xc5\xa0port za mlade (1968); Planica (1979). Objavil je tudi \xc5\xa1tevelne \xc4\x8dlanke v raznih listih in revijah. Od 1934 je sodeloval tudi pri programu radia Ljubljana, najprej z ob\xc4\x8dasnimi, po 1945 pa z rednimi predavanji s podro\xc4\x8dja telesne vzgoje, \xc5\xa1porta in rekreacije.'