b'\n_START_ARTICLE_\nVitanje\n_START_SECTION_\nGeografske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Vitanje le\xc5\xbei v kotlini. Celotno obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega Vitanja obsega predvsem hribovito pokrajino na obronkih jugozahodnega Pohorja in podalj\xc5\xa1ka Karavank. Ti pogorji lo\xc4\x8di brazda - del prelomnice, ki poteka od Labotske doline skozi Slovenjegra\xc5\xa1ko kotlino in se usmerja proti Panonski kotlini. V tem predelu Pohorja se najvi\xc5\xa1je dviguje Rogla (1517 m), visoko pa je tudi zahodno od Rogle potekajo\xc4\x8de sleme Kragulji\xc5\xa1\xc4\x8da (1454 m), Turna (1463 m) in Volovice nad Gla\xc5\xbeutsko planino (1455 m). Odrastkom Karavank oz. geolo\xc5\xa1ki enoti Vitanjskih Karavank pripadata Pa\xc5\xa1ki Kozjak in njegova planinska to\xc4\x8dka Basali\xc5\xa1\xc4\x8de (1272 m) ter Stenica (1091 m). Za razliko od odrastkov Karavank so v vrhovih in planotah Pohorja visoko izvirajo\xc4\x8di potoki, ki imajo velik pomen za oskrbo \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega obmo\xc4\x8dja s pitno vodo (npr. Celja). Poselitev je razpr\xc5\xa1ena. Od celotne povr\xc5\xa1ine ob\xc4\x8dine (slabih 6000 ha) je kar 78\xc2\xa0% demografsko vi\xc5\xa1insko ogro\xc5\xbeenega obmo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nPrometne povezave\n_START_PARAGRAPH_\nOmenjena brazda iz poglavja o geografskih zna\xc4\x8dilnostih je zaradi naravnih danosti \xc5\xbee v anti\xc4\x8dnem obdobju imela velik prometno povezovalni pomen. Vitanje je kot trg nastalo in se razvilo na osnovi prav te, \xc5\xbee v antiki znane cestne povezave med vzhodno \xc5\xa0tajersko in Koro\xc5\xa1ko. Danes, ko je cesta na relaciji Slovenj Gradec - Gornji Doli\xc4\x8d - Vitanje - Stranice od koder je povezava proti Mariboru, posodobljena, pa ponovno dobiva veljavo, saj je to najbli\xc5\xbeja povezava med Koro\xc5\xa1ko s turisti\xc4\x8dnimi Zre\xc4\x8dami, ki so iz Vitanja oddaljene le 10\xc2\xa0km in znanim \xc5\xa1portno rekreativnim centrom na Rogli, ki je oddaljen 24\xc2\xa0km, do kamor vodijo tudi izjemno privla\xc4\x8dne planinske poti. Zahodno od Vitanja (15\xc2\xa0km) so tudi terme Dobrna. Potrebno je omeniti tudi povezavo Celje - Vojnik - Nova Cerkev - Velenje, saj je bil odcep do Vitanja skozi Novo Cerkev in Socko znan \xc5\xbee v 12. stoletju, danes pa ima svoj \xc4\x8dar predvsem v ohranjeni naravni in kulturni dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini - cesta sama je namre\xc4\x8d skrajno dotrajana in ob\xc4\x8dina Vojnik se po delih loteva njene temeljite obnove.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBloki marmorja, ki so jih v nekaterih starej\xc5\xa1ih hi\xc5\xa1ah uporabili za prag in pa najdeni rimski nagrobniki ka\xc5\xbeejo na to, da se je \xc5\xbee v anti\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu tu oblikovalo pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, naselbina Upellae, ki je bila takrat rimska mansio (postojanka) ob pomembni cestni povezavi Celeie (danes Celje) s Colaciem in Virunumom na Koro\xc5\xa1kem. Tako naj bi ime kraja Vitanje ne bilo ni\xc4\x8d drugega kot slovenski prevod besede mansio._NEWLINE_Ime \xc2\xbbWeitenstein\xc2\xab, ki se za Vitanje uporablja na starej\xc5\xa1ih kartah, pomeni Vidov kamen. V bli\xc5\xbeini cerkvice sv. Vida na Hudinji je bilo \xc5\xbee v rimski dobi in verjetno \xc5\xbee prej bogato nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de marmorja, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo tudi arheolo\xc5\xa1ke izkopanine. Posebej zanimivi sta naselji Zgornji in Spodnji Brezen, ki namigujeta na vulkansko poreklo masiva Pa\xc5\xa1kega Kozjaka._NEWLINE_Slovani so se na tem obmo\xc4\x8dju naselili v 6. stoletju. Po izgubi karantanske samostojnosti je tudi obmo\xc4\x8dje Vitanja pre\xc5\xa1lo pod frankovsko oblast velikega rimsko-nem\xc5\xa1kega cesarstva. Ob koncu 10. stoletja je ozemlje pre\xc5\xa1lo v last savinjskega mejnega grofa Viljema Bre\xc5\xbee-Sel\xc5\xa1kega in ob koncu 11. stoletja pod kr\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofijo._NEWLINE_Kraj Vitanje je takrat postal upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob\xc5\xa1irnega obmo\xc4\x8dja, saj so kr\xc5\xa1ki tu imeli svoje ministeriale, iz katerih se je kasneje razvil rod Vitanjske gospo\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je postavila dva gradova. Stari ali Gornji grad je stal na strmi vzpetini na ju\xc5\xbeni strani naselbine in se prvi\xc4\x8d omenja leta 1140. Propadel je po letu 1680 in razvaline so vidne \xc5\xa1e danes. Ju\xc5\xbeno od gradu se v Hudinjo izliva s 5 metrskim slapom potok \xc5\xbdimpret (Dantejev pekel). Novi ali Spodnji grad je nastal jugovzhodno od naselbine ob vhodu v sotesko Hudinje. Prvi\xc4\x8d se omenja leta 1322 in je imel podobno usodo kot Stari grad, le da je propadel po letu 1790, po po\xc5\xbearu. Grb Vitanjske gospo\xc5\xa1\xc4\x8dine je prevzel trg in danes tudi ob\xc4\x8dina. O pomenu treh \xc5\xa1koljk v grbu najglasneje govori teorija ali zgolj legenda, da je v kotlini, v kateri se danes nahaja Vitanje, neko\xc4\x8d obstajalo jezero._NEWLINE_Prvotno Vitanje je obsegalo le tisti del dana\xc5\xa1nje naselbine, ki le\xc5\xbei ob stari \xc5\xbeupnijski cerkvi sv. Petra in Pavla. Kaj kmalu pa se je razvilo novo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de naselja, trg, ki je nastal okoli \xc5\xa1kofijskega dvorca, takratnega upravnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Naselju so bile leta 1306 podeljene tr\xc5\xa1ke pravice. Zaradi gospodarskih vplivov je bil trg izrazito ponem\xc4\x8den, medtem ko je ostala Vitanjska vas z okolico mo\xc4\x8dno slovensko narodno zavedna. Z razvojem je trg postal relativno lokalno pomembno trgovsko in obrtni\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, okolica pa je ohranila kme\xc4\x8dki zna\xc4\x8daj. Tam so se \xc5\xbee v 17. stoletju razvili zametki fu\xc5\xbein in gla\xc5\xbeut._NEWLINE_Po gradnji \xc5\xbeeleznice in novih cestnih povezav, ki so Vitanje zaob\xc5\xa1le, je naselje z okolico vred izgubilo svojo veljavo, odmaknjenost od glavnih prometnih povezav pa je vodila do gospodarskega nazadovanja._NEWLINE_Danes se odmaknjenost ka\xc5\xbee predvsem kot prednost, zaradi ohranjenega naravnega okolja. Sestava tukaj\xc5\xa1njih gozdov (ki zavzemajo ve\xc4\x8dino povr\xc5\xa1ine) se je vseeno mo\xc4\x8dno spremenila iz nekdanjega me\xc5\xa1anega oz. skoraj bolj listnatega gozda z bukvijo kot prevladujo\xc4\x8do drevesno vrsto, v ve\xc4\x8dinsko iglasti gozd s smreko kot glavnim tipom rastja. Ta sprememba je nastala ravno zaradi fu\xc5\xbein in gla\xc5\xbeut, ki so izrabljale bukev kot najbolj\xc5\xa1i lesni energent, pogozdovalo pa se je s smrekami, in sicer iz preprostega ekonomskega razloga - ker hitreje rastejo. Ve\xc4\x8dina pohorskega obmo\xc4\x8dja Vitanja je vodnovarstveno obmo\xc4\x8dje. Ve\xc4\x8djih tovarn, razen obrata Uniorja in podjetja Kovinar, na obmo\xc4\x8dju ni, tako da le 16\xc2\xa0% zaposlenih dela v kraju stalnega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da in \xc5\xa1e to prete\xc5\xbeno v Vitanju.\n_START_SECTION_\nKulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina in spomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nVitanje ima za relativno majhno \xc5\xa1tevilo prebivalcev, kar pet cerkva. Od tega se kot glavna bogoslu\xc5\xbena oltarja izmenjujeta dve - prva je \xc5\xbeupnijska cerkev Sv. Petra in Pavla (spodnja cerkev). Druga je cerkev Matere Bo\xc5\xbeje na Hriberci (zgornja cerkev), ki jo najdemo na privzdignjeni legi v osrednjem delu kraja Vitanje, na gri\xc4\x8du Hriberca. Za \xc4\x8das med 1. novembrom in veliko no\xc4\x8djo se bogoslu\xc5\xbeje opravlja v spodnji, \xc5\xbeupnijski cerkvi (\xc2\xbbzimski\xc2\xab), drugo polovico leta pa v zgornji, \xc2\xbbletni\xc2\xab\xc2\xa0cerkvi. Poleg teh dveh glavnih so v Vitanju \xc5\xa1e cerkev sv. Vida na Hudinji, sv. Marjete v Spodnjem Doli\xc4\x8du in sv. Antona v Breznu. Da ne ostanemo zgolj pri cerkvah, je v Vitanju tudi obilica ku\xc5\xbenih znamenj ter kapelic._NEWLINE_Vsako leto v Vitanju poteka tradicionalna prireditev Holcerija, ki jo vsako leto znova, ve\xc4\x8dinoma v avgustu. To je najve\xc4\x8dja in najbolj obiskana prireditev v ob\xc4\x8dini. Njeno bistvo je predstavitev starih obi\xc4\x8dajev v tem delu ju\xc5\xbenega Pohorja in prikaz holcarskih ve\xc5\xa1\xc4\x8din. Poleg tega se na dan prireditve odvijajo raznovrstne tematsko povezane razstave v kulturnem domu in vsesplo\xc5\xa1ni zabavni program na \xc5\xa1portnem igri\xc5\xa1\xc4\x8du zraven doma. V sklopu prireditev je \xc5\xbee nekaj let podeljevanje nagrad za urejeno okolje in pa malonogometni turnir za pokal holcerja, ki se zgodi nekaj dni pred ali po osrednjem dnevu Holcerije._NEWLINE_Ru\xc5\xa1evine obeh vitanjskih gradov, Gole\xc5\xbeevega (tudi Stari oz. Spodnji grad) in Krajnikovega gradu (tudi Novi ali Gornji grad) sta vidna \xc5\xa1e danes. Grb rodu vitanjske gospo\xc5\xa1\xc4\x8dine je povzel trg in danes tudi ob\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nKSEVT\n_START_PARAGRAPH_\nKulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de evropskih vesoljskih tehnologij (KSEVT) je zavod, ki se posve\xc4\x8da raziskavam in razvijanju programov kulturalizacije vesolja. Organizira konference, delavnice in druge oblike, kjer se umetniki in znanstveniki ukvarjajo s tematiko \xc4\x8dlovek - vesolje. Organizira razstave in se ukvarja z zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvom. Ena od dejavnosti KSEVT je tudi laboratorij, ki je namenjen prakti\xc4\x8dnemu izobra\xc5\xbeevanju, najve\xc4\x8dkrat povezano z razstavami, kjer se udele\xc5\xbeenci u\xc4\x8dijo o raziskovanju vesolja.'