b'\n_START_ARTICLE_\nJurij Vega\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVega se je rodil v revni kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini polgruntarja Jerneja Vege in Helene Vege (rojene Masel) v Zagorici pri Dolskem, vzhodno od Ljubljane v Sloveniji. Tja se je iz bli\xc5\xbenje Sv. Trojice preselil njegov ded. Njegov o\xc4\x8de je umrl, ko je bilo Juriju \xc5\xa1est let. Osnovno znanje si je pridobil pri doma\xc4\x8dem duhovniku in v Morav\xc4\x8dah. Ko je dopolnil 13 let, je leta 1767 za\xc4\x8del obiskovati 6 letne jezuitske ni\xc5\xbeje \xc5\xa1tudije (\xc2\xbbgimnazijo\xc2\xab) v Ljubljani. Jezuiti so prav v njegovem \xc4\x8dasu za\xc4\x8deli v zadnjih dveh humanitetnih letnikih dajati ve\xc4\x8dji pomen matemati\xc4\x8dno naravoslovnim predmetom. Vega ju je obiskoval leta 1772 in 1773. Poleg matematike in naravoslovnih znanosti so bili predmeti, ki jih je Vega poslu\xc5\xa1al: latin\xc5\xa1\xc4\x8dina, gr\xc5\xa1\xc4\x8dina, religija, nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, zgodovina, geografija._NEWLINE_Med letoma 1769 in 1785 sta na liceju v Ljubljani pou\xc4\x8devala fiziko Gregor Schoettl (1732-1777) in Anton Ambschel (1746-1821). Jezuitska gimnazija in kolegij z dija\xc5\xa1kim domom sta v tem \xc4\x8dasu stala pri cerkvi sv. Jakoba pod Ljubljanskim gradom. Kompleks kolegija okoli cerkve je zajemal dana\xc5\xa1njo \xc5\xa1olo, Levstikov trg ter Gruberjevo in Virantovo hi\xc5\xa1o._NEWLINE_Gimnazijo je obiskovalo nad 500 u\xc4\x8dencev. \xc5\xa0olnine ni bilo. \xc5\xa0tudij na gimnaziji je bil v tistih \xc4\x8dasih stanovski privilegij, ki so ga kme\xc4\x8dki sinovi, kot je bil Vega, te\xc5\xbeko pridobili. Siroma\xc5\xa1ni dijaki niso mogli pla\xc4\x8devati kolegija, zato so stanovali pri podpornikih v mestu. Ta usoda je doletela tudi Vego. Njegov so\xc5\xa1olec je bil slovenski pisatelj in zgodovinar Anton Toma\xc5\xbe Linhart, ki je bil gojenec kolegija v letih 1771 in 1772._NEWLINE_Schoettlovi \xc5\xa1tudentje so morali poznati veliko opti\xc4\x8dnih naprav, ki jih je profesor gotovo imel tudi v svojem fizikalnem kabinetu. Med opti\xc4\x8dnimi napravami so v popisu iz tega \xc4\x8dasa na\xc5\xa1teti: Newtonov, Gregoryjev in nizozemski daljnogled._NEWLINE_Po kon\xc4\x8dani gimnaziji ob starosti 19. let, leta 1773, je Vega dve leti od 1774 do 1775 \xc5\xa1tudiral \xc5\xa1e filozofijo na liceju v Ljubljani. Dveletni filozofski \xc5\xa1tudij je takrat imel stolice za filozofijo, matematiko in fiziko. Leta 1775 je Vega z odli\xc4\x8dnim uspehom kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij filozofije na liceju skupaj s Kranjcema F. Poglajenom in M. Kalanom. Po koncu \xc5\xa1tudija se je Vega med 1775 in 1780 zaposlil kot in\xc5\xbeenir za re\xc4\x8dno plovbo pri regulacijskih delih na Savi in Ljubljanici. Domnevamo, da je sodeloval z nekdanjim jezuitom Gruberjem pri zasnovi kanala med Gradom in Golovcem. Seznam vpra\xc5\xa1anj ob\xc5\xa1irnega izpita Tentamen philosophicum se je ohranil in je dostopen v Matemati\xc4\x8dni knji\xc5\xbenici v Ljubljani. Podro\xc4\x8dja, s katerih so bili problemi pri izpitu, so bila: logika, algebra, metafizika, geometrija, trigonometrija, geodezija, stereometrija, geometrija krivulj, balistika in splo\xc5\xa1na in posebna fizika._NEWLINE_Po slu\xc5\xbebovanju v Ljubljani se je 7. aprila 1780 vpisal med topni\xc4\x8darje cesarske armade na Dunaju. Ob tem je tudi spremenil svoj dotedanji priimek Veha v Vega. Po osnovnem usposabljanju je leta 1781 postal podporo\xc4\x8dnik in kmalu tudi u\xc4\x8ditelj matematike na topni\xc4\x8darski \xc5\xa1oli. Leta 1784, po izidu prvih dveh delov matemati\xc4\x8dnih predavanj, je napredoval v poro\xc4\x8dnika. Vega je napisal u\xc4\x8dbenik v \xc5\xa1tirih knjigah Predavanja o matematiki (Vorlesungen \xc3\xbcber die Mathematik). Prvi del je iz\xc5\xa1el leta 1782, drugi del 1784, tretji 1788 in \xc4\x8detrti leta 1800. Njegovi u\xc4\x8dbeniki so vsebovali zanimive tabele. V drugem delu lahko najdemo izraze v zaprti obliki za sinuse mnogokratnikov 3. stopnje. Zapisani so v preprostih oblikah, s katerimi je lahko ra\xc4\x8dunati._NEWLINE_Leta 1781 se je Vega zavzemal za vpeljavo metrskega sistema v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji. Njegova zamisel ni prodrla in so jo uvedli \xc5\xa1ele kasneje leta 1871 za \xc4\x8dasa Franca Jo\xc5\xbeefa I._NEWLINE_Leta 1785 je pismeno zaprosil velikega mojstra barona Ignaza von Borna za sprejem v prostozidarsko lo\xc5\xbeo Zur wahren Eintracht. Usoda njegove pro\xc5\xa1nje ni znana, saj je Jo\xc5\xbeef II. kmalu zatem prepovedal tajne dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Vega je leta 1786 prevzel profesuro na posebnem novoustanovljenem bombardirskem oddelku najbolj\xc5\xa1ih topni\xc4\x8darjev avstrijskega poljskega topni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Leta 1787 se je poro\xc4\x8dil z malo plemkinjo Jo\xc5\xbeefo Swoboda (1771-1800) iz Budejovic na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. Imela sta pet otrok: Henrika, Marijo Terezijo Regino, Franca Jo\xc5\xbeefa, Jo\xc5\xbeefo, Marijo Alojzijo._NEWLINE_Tik pred odhodom na boji\xc5\xa1\xc4\x8de je leta 1789 pripravil za tisk tretji del matemati\xc4\x8dnih predavanj, ki so govorila o mehaniki trdnin. Naslednje desetletje je bil topni\xc5\xa1ki \xc4\x8dastnik in je ve\xc4\x8dino svojega \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih po Evropi. Leta 1788 je slu\xc5\xbeil pod poveljstvom avstrijskega kraljevega feldmar\xc5\xa1ala Gideona Laudona (1717-1790). Med 1789 in 1792 je kot stotnik sodeloval v bojih proti Osmanom pri Beogradu. Njegovo poveljstvo nad mo\xc5\xbenarskimi baterijami je pripomoglo k padcu beograjske trdnjave._NEWLINE_Nato je slu\xc5\xbeil na Moravskem. Leta 1793 se je za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das znova vrnil k pou\xc4\x8devanju matematike na Dunaju. Kon\xc4\x8dno je kot major koalicijske vojske pod poveljstvom avstrijskega generala de Wurmserja (1724-1797) med letoma 1793 in 1797 sodeloval v bojih proti francoskim revolucionarjem. Boril se je pri Fort Luisu, Manheimu, Mainzu, Wiesbadnu, Kehlu in Dietzu. Leta 1795 je imel dva 13,6 kg (30 funtna) mo\xc5\xbenarja z dosegom do 2.998 m (3.280 jardov). Stari 27,2\xc2\xa0kg (60-funtni) mo\xc5\xbenarji so imeli doseg le 1.791 m (1.960 jardov)._NEWLINE_V Leipzigu je leta 1794 iz\xc5\xa1lo njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo, logaritmovniki Zakladnica vseh logaritmov (Thesaurus logarithmorum completus). In\xc5\xbeenir Franc Allmer, \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan senata Tehni\xc5\xa1ke univerze v Gradcu je v Muzeju Carla Friedricha Gaussa v G\xc3\xb6ttingenu na\xc5\xa1el Vegove logaritemske tablice to\xc4\x8dne na 10 deseti\xc5\xa1kih mest. Gauss je to delo uporabljal pogosto in je v njih zapisal ve\xc4\x8d svojih izra\xc4\x8dunov. Na\xc5\xa1el je tudi nekaj Vegovih napak pri \xc5\xa1tevilih, ve\xc4\x8djih od milijona. Junija 1797 je bil Vega poveljnik topni\xc5\xa1ke obrambe v Mainzu ob Renu._NEWLINE_Vega je napisal vsaj \xc5\xa1est znanstvenih \xc4\x8dlankov. Neredno \xc5\xbeivljenje aktivnega vojaka je znanstveniku Vegi pogosto onemogo\xc4\x8dalo uporabo potrebnih virov, predvsem med 1789 in 1798. Kjub temu je objavil 17 matemati\xc4\x8dnih, fizikalnih in astronomskih del v ve\xc4\x8d ponatisih, ki so mu prinesle sloves tudi zunaj avstrijskih meja._NEWLINE_Leta 1794 je postal dopisni \xc4\x8dlan Velikobritanske kraljeve znanstvene dru\xc5\xbebe v G\xc3\xb6ttingenu, 1797 \xc4\x8dlan akademije v Mainzu, 1798 \xc4\x8dlan Fizikalno matemati\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe v Erfurtu, 1800 pa \xc4\x8dlan Kraljeve dru\xc5\xbebe znanosti v Pragi in akademije v Berlinu. Po najvi\xc5\xa1jem voja\xc5\xa1kem odlikovanju za zasluge je 22. avgusta 1800 dobil dedni baronski naslov, pravico do lastnega grba in \xc4\x8din podpolkovnika._NEWLINE_Svoja zadnja leta je pre\xc5\xbeivel na Dunaju. Septembra 1802 so ga za\xc4\x8deli pogre\xc5\xa1ati. Po nekaj dnevih iskanja so njegovo truplo na\xc5\xa1li v Donavi pri Dunaju. Policijsko poro\xc4\x8dilo je zaklju\xc4\x8dilo, da se je zgodila nesre\xc4\x8da. Vendar resni\xc4\x8dni vzrok smrti ostaja nepojasnjen. Njegovo smrt razlagajo tudi kot umor in samomor.\n_START_SECTION_\nDruge zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nPisatelj Jakob Bedenek je leta 1891 izdal biografsko povest o Juriju Vegi z naslovom Od pluga do krone._NEWLINE_Njegov portret je bil na bankovcu za 50 SIT. Ob 250-ti obletnici rojstva je Slovenska po\xc5\xa1ta izdala spominsko po\xc5\xa1tno znamko z njegovim motivom._NEWLINE_Njegov rojstni dan, 23. marec, je bil izbran za ob\xc4\x8dinski praznik Dola pri Ljubljani ._NEWLINE_Magazin \xc5\xbdurnal ga je postavil na 5. mesto (od desetih) najpomembnej\xc5\xa1ih Slovencev v zgodovini .'