b'\n_START_ARTICLE_\nNarodni park Eto\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\nOdkritje Evropejcev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedski raziskovalec Carl Johan Andersson in Angle\xc5\xbe Francis Galton sta bila prva Evropejca, ki sta 29. maja 1851 poro\xc4\x8dala o Eto\xc5\xa1ki kotanji. Ko sta prispela v Omutjamatundo (zdaj Namutoni), sta potovala z ovambijskimi trgovci bakrene rude. Eto\xc5\xa1ko kotanjo sta odkrila po odhodu iz Namutonija, ko sta potovala na sever.\n_START_SECTION_\nIzvirno ime\n_START_PARAGRAPH_\nIme Eto\xc5\xa1a (Etosha) (v za\xc4\x8detku zapisano Etotha) je iz o\xc5\xa1idongske besede in pomeni "velik bel prostor". Nana\xc5\xa1a se na Eto\xc5\xa1ko kotanjo. V Hai\xc7\x81omu se imenuje kotanja Khubus, kar pomeni "popolnoma gol, bel prostor z veliko prahu". Kotanja je znana tudi kot Chums in se nana\xc5\xa1a na hrup, ki ga povzro\xc4\x8da hoja po glinasti kotanji.\n_START_SECTION_\nLjudje\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dja severno od Eto\xc5\xa1ke kotanje naseljujejo Ovambi, medtem ko so razli\xc4\x8dne skupine, ki so govorile otjihererski jezik, \xc5\xbeivele zunaj sedanjih meja parka. Obmo\xc4\x8dje v parku v bli\xc5\xbeini Eto\xc5\xa1ke kotanje naseljujejo Kojsani._NEWLINE_Ko je bila Eto\xc5\xa1ka kotanja prvi\xc4\x8d odkrita, je ljudstvo Hai\xc7\x81om priznavalo ovambskega vodjo iz Ondonge, Hereri pa ne.  Hai\xc7\x81omi so bili prisilno odstranjeni iz parka leta 1954, kon\xc4\x8dali so svoj lovsko-nabiralni\xc5\xa1ki na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in ostali brez zemlje na kmetijah kot dninarji.  Od leta 2004 zanje velja tradicionalna uprava, ki pomaga laj\xc5\xa1ati stike med skupnostjo in vlado. Namibijska vlada priznava, da je park dom ljudstva Hai\xc7\x81om in ima na\xc4\x8drte za ponovno naselitev razseljenih dru\xc5\xbein na kmetije, ki mejijo na narodni park. Od leta 2007 je vlada pridobila \xc5\xa1est kmetij neposredno ju\xc5\xbeno od depresije Gobain v eto\xc5\xa1kem narodnem parku. \xc5\xa0tevilne dru\xc5\xbeine so se naselile na teh kmetijah, njihov voditelj je bil David Khamuxab.\n_START_SECTION_\nEvropski naseljenci\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1885 je podjetnik William Worthington Jordan od ovambskega voditelja Kambondeja kupil velik del zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Meri skoraj 170 kilometrov in sega od Okaukueja na zahodu do Fischerjeve kotanje na vzhodu. Dorslandski pohodniki so prvi\xc4\x8d potovali skozi park med letoma 1876 in 1879 na poti v Angolo. Leta 1885 so se vrnili in se naselili na 2500 hektarjih kmetij, ki jih je dal brezpla\xc4\x8dno na voljo William Worthington Jordan. Pohodniki so imenovali obmo\xc4\x8dje Upingtonija po predsedniku vlade Kapske kolonije. Naselje je bilo opu\xc5\xa1\xc4\x8deno leta 1886 po spopadih s Hai\xc7\x81omi, ko jih je premagal njihov voditelj Nehale Mpingana.\n_START_SECTION_\nMeje\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nji narodni park je od ustanovitve leta 1907 do\xc5\xbeivel ve\xc4\x8d ve\xc4\x8djih in manj\xc5\xa1ih sprememb meja. Glavna sprememba od leta 1907 je bila zaradi odloka \xc5\xa1t. 18 iz leta 1958 in odloka \xc5\xa1t. 21 iz leta 1970._NEWLINE_Ko je bilo obmo\xc4\x8dje Eto\xc5\xa1e razgla\xc5\xa1eno za lovski rezervat \xc5\xa1t. 2 (odlok \xc5\xa1t. 88 iz leta 1907), se je park raztezal od ustja reke Kunene in reke Hoarusib na Obali okostij do Namutonija na vzhodu. Prvotna povr\xc5\xa1ina je bila okoli 99.526 km\xc2\xb2 kilometrov, nato popravljena na pribli\xc5\xbeno 80.000 km\xc2\xb2. Odlok \xc5\xa1t. 18 iz leta 1958 je spremenil zahodno mejo parka in izklju\xc4\x8dil obmo\xc4\x8dje med rekama Kunene in Hoarusib ter namesto tega vklju\xc4\x8dil obmo\xc4\x8dje med rekama Hoanib in Uchab, s \xc4\x8dimer se je park zmanj\xc5\xa1al na okoli 55.000 km\xc2\xb2. Odlo\xc4\x8ditev Odendaalove komisije (1963) je prinesla razmejitev dana\xc5\xa1njih mej parka leta 1970.\n_START_SECTION_\nEkolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut Eto\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nEkolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut Eto\xc5\xa1a (EEI) je uradno odprl Adolf Brinkmann 1. aprila 1974 v imenu jugozahodnoafri\xc5\xa1ke uprave. Odgovoren je za upravljanje raziskav v parku. Razvrstitev rastlinstva, prebivalstva in ekolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije o gnujih, slonih in levih ter \xc5\xa1tudije o antraksu so bile med prvimi pomembnimi temami, ki so jih raziskovali. In\xc5\xa1titut je sodeloval z raziskovalci z univerz v Namibiji, ZDA, Veliki Britaniji, Nem\xc4\x8diji, Ju\xc5\xbeni Afriki, Avstraliji, Norve\xc5\xa1ki in Izraelu.\n_START_SECTION_\nDolomitni hribi\n_START_PARAGRAPH_\nDolomitni hribi na ju\xc5\xbeni meji parka v bli\xc5\xbeini Anderssonovega vhoda se imenujejo Ondundozonananandana, kar pomeni kraj, "od koder se mlad pastir ni nikoli vrnil", kar namiguje na veliko plenilcev, kot so leopardi, v hribih, ki se imenujejo Leopardji hribi (Leopard Hills). Obmo\xc4\x8dje Halali je dom dolomitnih hribov v parku, eden je v kampu, blizu pa je Twee Koppies. Na zahodu tudi prevladujejo dolomitni hribi, ki je edini kraj v parku, v katerem \xc5\xbeivi gorska zebra (Equus zebra).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nV parku je pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podnebje savane. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je 25 \xc2\xb0C. Pozimi je temperatura bli\xc5\xbeje 5 \xc2\xb0C, poleti je lahko 45 \xc2\xb0C. Zna\xc4\x8dilna je velika dnevna toplotna amplituda._NEWLINE_V\xc4\x8dasih in na nekaterih krajih de\xc5\xbeja sploh ni. Ko je de\xc5\xbe, pa suhe re\xc4\x8dne struge hitro o\xc5\xbeivijo.\n_START_SECTION_\nSlana pu\xc5\xa1\xc4\x8dava\n_START_PARAGRAPH_\nSoline v parku so ve\xc4\x8dinoma brez rastlinja, razen halofitov (slanu\xc5\xa1a) Sporobolus salsus, beljakovinsko bogata trava, na kateri se paseta gnu (Connochaetes taurinus) in skokonoga gazela. Obmo\xc4\x8dja okoli Eto\xc5\xa1ke kotanje imajo tudi drugo halofitno rastlinje, tudi travo, kot sta Sporobolus spicatus in Odyssea paucinervis, ter grmovnice, kot je Suaeda articulata.\n_START_SECTION_\nGozdnata pokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina parka pokriva savanski gozd, razen obmo\xc4\x8dja v bli\xc5\xbeini kotanje. Mopane (Colophospermum mopane) je najpogostej\xc5\xa1e drevo, pribli\xc5\xbeno 80\xc2\xa0% vseh dreves v parku. V pe\xc5\xa1\xc4\x8denem veldu v severovzhodnem vogalu Eto\xc5\xa1e prevladujejo akacije in drevesa dru\xc5\xbeine Terminalia. Drevesa tamboti (Spirostachys africana) so zna\xc4\x8dilna za gozdove ju\xc5\xbeno od pe\xc5\xa1\xc4\x8denega velda.\n_START_SECTION_\nSavana\n_START_PARAGRAPH_\nPritlikavo savansko grmi\xc4\x8devje se pojavlja na obmo\xc4\x8dju blizu kotanje z ve\xc4\x8d vrstami, tudi halofitna sukulenta Salsola etoshensis, tudi trnasto savansko rastlinje je na apnen\xc4\x8dastih in alkalnih tleh, prevladujejo vrste akacije, kot so Acacia nebrownii, Acacia luederitzii, Acacia melliferra, Acacia hebeclada in Acacia tortilis.\n_START_SECTION_\nTravi\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nTravi\xc5\xa1\xc4\x8da v parku so predvsem okoli Eto\xc5\xa1ke kotanje, kjer je zemlja pe\xc5\xa1\xc4\x8dena. Glede na tla in u\xc4\x8dinke kotanje prevladuje ena vrsta trave Eragrostis, Sporobolus, Monelytrum, Odyssea ali Enneapogon.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV parku je okoli 114 vrst sesalcev, 340 vrst ptic, 110 vrst plazilcev, 16 vrst dvo\xc5\xbeivk in 1 vrsta rib (do 49 vrst med poplavami).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1881 so velike divje sesalce, kot so sloni, nosorogi in levi, v regiji skoraj iztrebili. Dolo\xc4\x8ditev lovskega rezervata je pomagala k okrevanju nekaterih \xc5\xbeivali, vendar so nekateri, na primer bivoli in divji psi izumrli do sredine 20. stoletja._NEWLINE_Prof. P. Schoemann, pisec iz Otjiwaronga, je bil imenovan za paznika v lovi\xc5\xa1\xc4\x8du leta 1951 in je menil, da so travi\xc5\xa1\xc4\x8da mo\xc4\x8dno popasena. V bli\xc5\xbeini Rietfonteina so zgradili predelovalnico kostne moke in odstrel zebre in gnujev se je za\xc4\x8del leta 1952. Uradne evidence ka\xc5\xbeejo, da so 293 zeber in 122 gnujev obdelali v tovarni, vendar naravovarstveniki trdijo, da jih je bilo na tiso\xc4\x8de in uspelo jim je prisilno zapreti tovarno v istem letu._NEWLINE_Su\xc5\xa1a, ki se je za\xc4\x8dela leta 1980, je povzro\xc4\x8dila najve\xc4\x8dji zaseg in odlov v zgodovini parka. Ujetih, ulovljenih ali prodanih je bilo 2235 gorskih in 450 stepskih zeber. 525 slonov je bilo ubitih in obdelanih v za\xc4\x8dasni klavnici v bli\xc5\xbeini Olifantsrusa.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nVsa hrana in kampiranje v parku upravlja namibijsko zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de za divje \xc5\xbeivali (Namibija Wildlife Resorts\xe2\x80\x93 NWR). V parku je pet obmo\xc4\x8dij z nastanitvenimi objekti in tri za kampiranje. Vsa obmo\xc4\x8dja so ograjena.\n_START_SECTION_\nDolomitski kamp\n_START_PARAGRAPH_\nTuristi ne smejo v zahodni Ozonjuitji m\'bari, edina izjema so registrirani namibijski organizatorji potovanj in gostje, nastanjeni v Dolomitskem kampu. Zgrajen je bil leta 2010 in je dostopen skozi Galtonov vhod ali skozi park s ceste 19S (19e Bre\xc3\xabdtegaard).\n_START_SECTION_\nHalalijski kamp\n_START_PARAGRAPH_\nKamp je bil odprt leta 1967 in je pribli\xc5\xbeno na sredini med Okaukuejem in Namutonijem.\n_START_SECTION_\nNamutoni\n_START_PARAGRAPH_\nNamutoni je nekdanja policijska in voja\xc5\xa1ka postaja v vzhodnem delu parka, 123 km iz Okaukueja. Trdnjava Namutoni je bila obnovljena leta 1957, ko so jo uporabljali za po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki kamp za zimske obiskovalce parka.\n_START_SECTION_\nOkaukuejo\n_START_PARAGRAPH_\nOkaukuejo je bil voja\xc5\xa1ka postojanka Nem\xc5\xa1ke Jugozahodne Afrike leta 1897, od koder so nadzirali \xc5\xa1irjenje slinavke in parkljevke. Nato je bila policijska postaja in je bila uradno odprta kot kamp leta 1955. Stolp je bil zgrajen leta 1963 po zgledu stolpa stare policijske postaje. Ima restavracijo, po\xc5\xa1to, trgovine s spominki, dva bazena in turisti\xc4\x8dnoinformacijski center. Opazovalna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad je pri vodni kotanji Okaukuejo, ki je osvetljena pono\xc4\x8di, da lahko turisti opazujejo no\xc4\x8dne divje \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nOnkoshi\n_START_PARAGRAPH_\nOnkoshi je izklju\xc4\x8dno v lasti parka in je v bli\xc5\xbeini Stinkwaterja.'