b'\n_START_ARTICLE_\nKoro\xc5\xa1ke ljudske pravljice in pripovedke\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ke ljudske pravljice in pripovedke je zbirka slovenskih ljudskih pravljic, ki jih je zbral Vinko M\xc3\xb6derndorfer, priredila Jana Osojnik, ilustrirala in opremila Jelka Reichman, natisnila pa Tiskarna Ljudske pravice v Ljubljani leta 1991._NEWLINE_Pravljice in pripovedke se po tematiki povezujejo in nadaljujejo, vendar pa bralcu ni potrebno prebrati vseh za razumevanje posamezne pravljice.\n_START_SECTION_\nSvinjski rilci\n_START_PARAGRAPH_\nBlizu Votlice proti \xc5\xbderjavcu so \xc5\xbeenske skale (pe\xc4\x8di) od koder se vidijo kamniti Svinjski rilci. Tukaj naj bi bil po poro\xc4\x8danju Ledinikove babice , zakopan Vragov zaklad. Ledinik je premi\xc5\xa1ljeval kako bi pri\xc5\xa1el do zaklada in vmes vzdihnil:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa0kratec, da mi dnar!\xc2\xab. V trenutku se je prikazal velik \xc4\x8drn pes, ki je pastirja zelo prestra\xc5\xa1il. Ledinik ga je udaril s pasom na katerem je bilo z zlato nitjo izvezeno ime svete Trojice, pes pa je hotel \xc5\xa1e, vendar se je pastir ustra\xc5\xa1il in zbe\xc5\xbeel domov, pes pa neznano kam izginil. Tako si je ledinik mogo\xc4\x8de re\xc5\xa1il \xc5\xbeivljenje, mogo\xc4\x8de pa zamudil prilo\xc5\xbenost dobiti \xc5\xbeeleni \xc5\xa1kaf zlatnikov.\n_START_SECTION_\nAjdi\n_START_PARAGRAPH_\nV starih \xc4\x8dasih so \xc5\xbeiveli velikani, s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko podobo, ki so \xc5\xbeiveli nadnaravno dolgo, imenovani Ajdi. Vendar pa so se Ajdi iz roda v rod manj\xc5\xa1ali, a pridobivali na modrosti, dokler ni pri\xc5\xa1el na\xc5\xa1 rod - ljudje. Stari rodovi so bili zaradi tega \xc5\xbealostni in jezni ter ljudem napovedali vojno. A ker so bili ljudje zelo pametni so vse Ajde pretentali in vedno zmagali. To se je nadaljevalo skoraj do izumrtja Ajdov saj sta ostala le \xc5\xa1e brata iz Me\xc5\xbeice, ki sta uni\xc4\x8dila cele Libu\xc4\x8de in kmetu Anemariju pojedla vso hrano.\n_START_SECTION_\nSamson\n_START_PARAGRAPH_\nNezakonska mati je imela sina Samsona, ki se ga je \xc5\xbdal \xc5\xbeena usmilila in ga ves \xc4\x8das bodrila in spodbujala pri razli\xc4\x8dnih nalogah. Samson je postal tako mo\xc4\x8den, da mu noben ve\xc4\x8d ni bil kos in zaposlil se je pri kmetu. Vendar pa je samson zelo sovra\xc5\xbeil mestno gospodo in jim po\xc5\xbegal polje, zato so mu nastavili neko \xc5\xbeensko, ki je iz njega izbezala skrivnost, da ti\xc4\x8di vsa njegova mo\xc4\x8d v njegovih treh sivih laseh. Pristal je v zaporu, kjer so mu obrili te tri sive lase in izgubil je vso mo\xc4\x8d, dokler mu niso le ti ponovno zrasli, takrat je poru\xc5\xa1il podporne stebre in stavba se je zru\xc5\xa1ila nanj in umrl, z njim pa tudi mestna gospoda.\n_START_SECTION_\nVrag v podobi zajca\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tirje mladi fantje so imeli Kolomonove bukve in so si ve\xc4\x8dkrat izmislili kak\xc5\xa1no \xc5\xa1alo in z njo stra\xc5\xa1ili prijatelje. Nekega dne pa so se odlo\xc4\x8dili, da prikli\xc4\x8dejo vraga v podobi zajca, saj bo ljudi spravljal v smeh. Tako so tudi naredili. Vrag v podobi zajca pa je bil besen saj je moral mimo ljudi v procesiji in vsi so se mu smejali, zato je za\xc4\x8del udarjati okoli sebe. Na sre\xc4\x8do pa se je le eden od fantov spomnil, da lahko vraga napodi s pomo\xc4\x8djo knjige in je tako vse re\xc5\xa1il.\n_START_SECTION_\nNe smej se Vragu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivel je pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik, ki je hotel po smrti \xc5\xbeiveti v nebesih zato se je cele dneve v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi odpovedoval ugodju. Na stara leta pa se je odlo\xc4\x8dil, da gre v mesto pogledat kako so ljudje kaj pobo\xc5\xbeni. Stopil je v gostilno in videl Vraga kako sedi v kotu in si na oslovsko ko\xc5\xbeo zapisuje kdo bo \xc5\xa1el v pekel. Videl je tudi dekle z angelskim obrazom, ki pa je opravljalo pregre\xc5\xa1no delo natakarice in najve\xc4\x8dkrat plesalo. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik se je \xc5\xbealosten zamislil kako noben od doma\xc4\x8dinov ne bo videl raja. Kmalu zatem pa se je Vragu med pisanjem ko\xc5\xbea raztrgala in Vrga je butnil z glav v zid, pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik pa se je iz srca nasmejal. Naslednji dan pa pride Angel k pu\xc5\xa1\xc4\x8davniku in ta ga vpra\xc5\xa1a kje bo po smrti prelepo dekle. Angel mu odgovori, da v nebesih, saj je vsak dan delala pokoro s peskom v \xc4\x8devljih. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik pa ga je vpra\xc5\xa1al tudi kje bo sam kon\xc4\x8dal in angel mu je povedal, da v peklu saj se je smejal tuji nesre\xc4\x8di - Vragu.\n_START_SECTION_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8davnik Gregor\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8davnik Gregor je bil zelo kosmat in \xc4\x8drn kakor \xc4\x8drn oven in zaradi tega so ga ljudje zbadali ter mu dajali ogledalo, da naj se pogleda vanj in pove kaj vidi. Ta pa jim je odgovoril, da je videl hudi\xc4\x8da, ki je ko\xc5\xbeo nategoval in nanjo zapisoval trgovce, ki so goljufali.\n_START_SECTION_\nVraga ni mogo\xc4\x8de ukrotiti\n_START_PARAGRAPH_\nRudarji so bili zelo drzni in so se radi \xc5\xa1alili na ra\xc4\x8dun Vraga. Peklen\xc5\xa1\xc4\x8dek jim je zelo rad nagajal in premi\xc5\xa1ljevali so kako se ga znebiti. Pa so ga nekega dne povabili na stavo, da ne more zdr\xc5\xbeati strela. In res, Vrag je nasedel stavi in z obema rokama zama\xc5\xa1il luknjo, da mu strel ne bi u\xc5\xa1el. Ko pa je po\xc4\x8dili, hudobe ni bilo nikjer ve\xc4\x8d videli. Rudarji so se nekaj trenutkov veselili, potem pa opazili Vraga dale\xc4\x8d od streli\xc5\xa1\xc4\x8da. Bil je brez praske in se jim smejal. Od takrat vsi vedo, da Vraga ni mogo\xc4\x8de Ukrotiti\n_START_SECTION_\nBom tako rajal da bodo cokle drobne\n_START_PARAGRAPH_\nHlapec si je v soboto zve\xc4\x8der delal cokle, kar pa gospodarju ni bilo po godu, saj je \xc5\xbeelel, da se spo\xc4\x8dije. Nagovarjal ga je, da ima \xc5\xa1e \xc4\x8das in, da naj se mu ne mudi tako zelo, hlapec pa je odgovoril, da bo \xc5\xa1e danes tako rajal da bodo cokle drobne. Tako je zve\xc4\x8der res od\xc5\xa1el na ples v Malo \xc4\x8crno, zraven pa povabil mo\xc5\xbea, ki je spal pod kri\xc5\xbeem. Mo\xc5\xbe je hlapca zgrabil za pas in vrtela sta se tako dolgo, da so bile cokle drobne.\n_START_SECTION_\nOfartna Polajnarica\n_START_PARAGRAPH_\nV starih \xc4\x8dasih je rado stra\xc5\xa1ilo in takrat je moral pape\xc5\xbe Gregor du\xc5\xa1e umrlih zagovoriti za sto let, da je ljudi re\xc5\xa1il strahov. Nekje na Poljanih pa je \xc5\xbeivela Polajnarica, ki je bila ni\xc4\x8demurna in zahtevna, kar pa je njenega mo\xc5\xbea mo\xc4\x8dno jezilo in tako jo je neke no\xc4\x8di tako udaril, da je kmalu zatem umrla. Vendar pa je po smrti v hi\xc5\xa1i \xc5\xa1e vedno stra\xc5\xa1il njen duh in Polajnar je od\xc5\xa1el po \xc5\xbeupnika. Ta je zagovarjal Polajnarico pod pri\xc5\xbenico, mo\xc5\xbe pa je moral po kolenih trikrat okoli oltarja. Kjer je bila zagovorjena Polajnarica je \xc5\xa1e danes \xc5\xbeelezna ograja.\n_START_SECTION_\nZakleta gra\xc5\xa1\xc4\x8dakinja\n_START_PARAGRAPH_\nNa levem bregu Me\xc5\xbee je stal grad kjer je pogosto stra\xc5\xa1ilo. Nekega dne je mimo \xc5\xa1el Lovrenc in glas dekleta ga je zvabil v klet kjer so bili trije sodi napolnjeni z zlatom. Dekle mu je reklo nja trikrat pograbi, vendar ko je segel k prvemu sodu so se zlatniki spremenili v ka\xc4\x8de, pri drugem je okleval vendar vseeno pograbil in zlatniki so se spet spremenili v strupene \xc5\xbeivali. V tretji sod si ni upal se\xc4\x8di in tako je dekle ostalo prekleto za ve\xc4\x8dne \xc4\x8dase._NEWLINE__NEWLINE_V nekem gradu se je zadnja gra\xc5\xa1\xc4\x8dakinja zaradi pregreh spremenila v ka\xc4\x8do, ki bi jo lahko odre\xc5\xa1il samo Podnar. Ko ga je nekega dne sre\xc4\x8dala ga je pou\xc4\x8dila, do jo mora trikrat z leskovko po glavi, vendar se je Podnar tako ustra\xc5\xa1il ka\xc4\x8de, da je zbe\xc5\xbeal in je ni odre\xc5\xa1il.\n_START_SECTION_\nKa\xc4\x8de so jo pikale\n_START_PARAGRAPH_\nNeka \xc5\xbeena ni marala otrok in to je povedala tudi mo\xc5\xbeu, s katerim v petih letih zakona tudi nista spo\xc4\x8dela otroka. Takrat je \xc5\xbeena umrla in nekaj dni po pogrebu je od\xc5\xa1el njen mo\xc5\xbe v hi\xc5\xa1o in videl umrlo, ki je nekaj zibala. \xc5\xbdena ji je pokazala tri ka\xc4\x8de, ki so druga drugo pikale, ko pa jih je polo\xc5\xbeila k prsim je stara mati videla, da so jo ka\xc4\x8de tako sesale, da je bila cela v krvi. Kasneje je \xc5\xbeupnik zagovoril \xc5\xbeeno.\n_START_SECTION_\nZaklete du\xc5\xa1e\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivel je po\xc5\xa1tenjak, ki je zaradi hudobije izgubil voljo do \xc5\xbeivljenja in si je za\xc5\xbeelel, da bi se pogreznil v zemljo. Kar naenkrat je pred seboj zagledal \xc4\x8dloveka vodnika. Skupaj sta od\xc5\xa1la v podzemlje in gledala razli\xc4\x8dne ljudi kaj po\xc4\x8dnejo kot pokoro za tisto, kar so delali na zemlji. Po\xc5\xa1tenjak se je zamislil in ko se je vrnil nazaj na zemljo je videl vse spremenjeno. Kasneje je ugotovil, da ga ni bilo kar petsto let.\n_START_SECTION_\nTrpljenje na onem svetu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivel je kmet, ki je \xc5\xbeelel vedeti kako bo na onem svetu. Pojavi se je mladec, ki mu je pokazal dve mo\xc5\xbenosti, od tega nobena ni bila po \xc5\xbeelji kmeta. Mladec je izginil, kmet pa se je odlo\xc4\x8dil, da se ne bo ve\xc4\x8d prito\xc5\xbeeval nad \xc5\xbeivljenjem._NEWLINE__NEWLINE_V neki vasi pa sta se dva soseda zmenila, da se bosta drug drugega povabila na svatbo, vendar je en prej umrl. Prijatelj ga je vseeno povabil in mrtvec je pri\xc5\xa1el. \xc5\xbdenin se mu je lepo zahvalil, ta pa ga je povabil na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je stala vrba na njej pa \xc4\x8drne ptce. \xc5\xbdenin je zatresel vrbo, da so ptice popadale v vodo in tako je re\xc5\xa1il du\xc5\xa1e umrlih otrok.\n_START_SECTION_\nIzgubljeni \xc5\xbeenin\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc5\xbebalt se je pri petindvajsetih letih odlo\xc4\x8dil, da se poro\xc4\x8di. Nekega ve\xc4\x8dera se je sprehajal in naletel na mrtva\xc5\xa1ko glavo ter jo brcnil, zraven pa zamrmral, da lahko pride tretjo nedeljo na njegovo poroko. Glava mu je odgovorila, da bo pri\xc5\xa1la. In tako je res pri\xc5\xa1el lepo oble\xc4\x8den tujec na O\xc5\xbebaltovo poroko, ob polno\xc4\x8di pa ga je tujec povabil na svojo svatbo. O\xc5\xbebalt mu ni mogel odkloniti in sta od\xc5\xa1la na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer sta vstopila v drugi svet. O\xc5\xbebalt se ni hotel vrniti nazaj, ko pa so ga le postavili pred vrata je videl \xc4\x8disto novo vas. Od\xc5\xa1el je v cerkev, kjer so mu povedali, da je izginil pred stotimi leti.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe Gregor\n_START_PARAGRAPH_\nNeki grofici je grozila nevarnost, da bi jo o\xc4\x8de \xc5\xbeivo zazidal, saj se je pregre\xc5\xa1ila in zanosila. Zato je svoje dete polo\xc5\xbeila v skrinjico in zraven dodala svojo sliko, \xc5\xa1kofovsko palico, tiso\xc4\x8dak ter listek na katerem je pisalo, da naj se de\xc4\x8dka vzgoji in krsti na ime Gregor. Ko je skrinjica potovala po reki jo je na\xc5\xa1el mlinar in de\xc4\x8dka vzel k sebi, \xc4\x8deprav ste z \xc5\xbeeno \xc5\xbee imela \xc5\xa1est svojih otrok. Vzgajala sta ga kot svojega in ga krstila za Gregorja. Nekega dne pa so za\xc4\x8deli na vasi Gregorja zmerjati za povodnega \xc4\x8drva. Odlo\xc4\x8dil se je da od matere z gro\xc5\xbenjo izve zakaj ga tako kli\xc4\x8dejo. Ko mu je mati povedala da ni njen sin in da je priplaval po reki, je vzel skrinjico in vse kar je bilo zraven, razen tiso\xc4\x8daka in od\xc5\xa1el. V mestu je sre\xc4\x8dal najbogatej\xc5\xa1ega trgovca, ki ga je vzel k sebi in Gregor je za\xc4\x8del delati v njegovi trgovini. Ljudje so kar drli v prodajalno in vsak je hotel da mu postrezi prav Gregor, vendar pa to Gregorju ni bilo dovolj in je hotel iti na Tur\xc5\xa1ko. Na poti pa je imel probleme zato je pri\xc5\xa1el trgovec po njega. Komaj sta se vrnila domov, je pri\xc5\xa1la k trgovcu lepa vdova, ki je \xc5\xbeelela da gre Gregor k njej prodajati v trgovino saj nima ni\xc4\x8d strank. Gregor je privolil, trgovinica je o\xc5\xbeivela in strank je bilo na kupe. Ko je vdova to videla, ga je prosila \xc4\x8de se poro\xc4\x8di z njo. Gregor si je priboril omaro s klju\xc4\x8dem in vanjo zaklenil skrinjico ter vse kar je spadalo zraven. \xc5\xbdeni ni nikoli govoril o svoji preteklosti in ji ni pustil odpreti omare. Ko pa je bil enkrat zdoma, je \xc5\xbeena z rezervnim klju\xc4\x8dem odprla omaro in na\xc5\xa1la skrinjico ter ugotovila da je ona njegova mati. Gregor je vzel svoje stvari in od\xc5\xa1el, da bi delal pokoro. Pri\xc5\xa1el je do ribi\xc4\x8da in ga prosil, da naj ga sezida med skalovje, klju\xc4\x8d od vrat pa je vrgel v reko in dejal da pride med ljudi ko bo nekdo na\xc5\xa1el klju\xc4\x8d. V tem \xc4\x8dasu pa je v Rimu ravno umiral sedanji pape\xc5\xbe, ki je \xc5\xbeelel da ga nadomesti Gregor iz pu\xc5\xa1\xc4\x8dave. Tako so ga po njegovi smrti res za\xc4\x8deli iskati. Po naklju\xc4\x8dju so na\xc5\xa1li klju\xc4\x8d v ribinem trebuhu in ga odpeljali v Rim, kjer je postal Pape\xc5\xbe Gregor. Nekega dne pa je k spovedi pri\xc5\xa1la njegova mati in od takrat sta sre\xc4\x8dno \xc5\xbeivela v Rimu.\n_START_SECTION_\nTematika\n_START_PARAGRAPH_\nV knjigi zelo prevladuje tematika o \xc5\xbeivljenju na onostranstvu in vplivu cerkve na posameznika. To se ka\xc5\xbee tudi v veliki prisotnosti Vraga oz. hudobca v pravljicah. Ljudje delajo tako kot narekuje cerkev, da bi pri\xc5\xa1li v raj. V dolo\xc4\x8denih pravljicah je tudi zelo nadzorno prikazana pokora ljudi na onostranstvu kot kazen za to kar so delali na zemlji.'