b'\n_START_ARTICLE_\nKosa\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb4sa je ro\xc4\x8dno orodje za ko\xc5\xa1njo raznovrstne krme in \xc5\xbeit. Kosa je nastala v antiki in je bila dolgo \xc4\x8dasa najpomembnej\xc5\xa1i pripomo\xc4\x8dek za ko\xc5\xa1njo. V teku tiso\xc4\x8dletij je dobila najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e oblike, samo v Sloveniji je bilo znanih ve\xc4\x8d kot 300 raznih oblik kos.\n_START_SECTION_\nKosa za ko\xc5\xa1njo trave\n_START_PARAGRAPH_\nKosa za ko\xc5\xa1njo trave se je oblikovala v skladu s potrebami. Kosec potrebuje druga\xc4\x8dno koso na ravnem travniku kakor na strmem pobo\xc4\x8dju in druga\xc4\x8dno za deteljo kot za visoko travo z mo\xc4\x8dnimi bilkami. Dol\xc5\xbeina kose je med 40 in 120 cm in je v dolo\xc4\x8denem sorazmerju s kotom, ki ga tvorita kosa in kosi\xc5\xa1\xc4\x8de (roti\xc5\xa1\xc4\x8de). \xc4\x8cim dalj\xc5\xa1a je kosa tem bolj mora biti ta kot zaprt.\n_START_SECTION_\nKosa za ko\xc5\xa1njo \xc5\xbeit\n_START_PARAGRAPH_\nKosa za ko\xc5\xa1njo \xc5\xbeit mora biti kraj\xc5\xa1a, s \xc5\xa1ir\xc5\xa1im in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im rezilom kot za ko\xc5\xa1njo krme, saj so \xc5\xbeitna stebla debelej\xc5\xa1a in tr\xc5\xa1a kot pri travah. Tudi zamahi kosca pri ko\xc5\xa1nji \xc5\xbeit so mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, saj je na\xc4\x8din ko\xc5\xa1nje druga\xc4\x8den kot pri travah, \xc5\xbeita se izpodrezuje, kosec pa stoji blizu levega roba redi._NEWLINE_Kosi\xc5\xa1\xc4\x8de pri\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeitni kosi\xc2\xab\xc2\xa0je opremljeno s prestreznim okvirjem, ki prepre\xc4\x8duje, da poko\xc5\xa1eno \xc5\xbeito ne pade \xc4\x8dez kosi\xc5\xa1\xc4\x8de. Prestrezni okvir je sestavljen iz mo\xc4\x8dne letve, ki je navpi\xc4\x8dno pritrjena na koncu kosi\xc5\xa1\xc4\x8da pri kosi, v letev pa je vdelanih nekaj mo\xc4\x8dnih lesenih ali kovinskih zob, v\xc4\x8dasih pa so pritrdili tudi \xc5\xbei\xc4\x8dne ali \xc5\xbeimnate mre\xc5\xbee. Naprava ima od letve v smeri kosi\xc5\xa1\xc4\x8da izpeljana \xc5\xa1e dva loka iz palic, ki sta vdelana v kosi\xc5\xa1\xc4\x8de, vse skupaj tako sestavlja nekak\xc5\xa1no ograjo. Zobata ali mre\xc5\xbeasta ograja nad koso prestreza poko\xc5\xa1eno \xc5\xbeito, ki se zato naslanja na stranski oporni lok in se obenem s koso stoje pomika do konca redi, kjer ga kosec polo\xc5\xbei na tla. Od spretnosti kosca in od prestreznega okvirja je odvisno ali nastanejo pri ko\xc5\xa1nji lepi snopi, ali pa pada \xc5\xbeito na vse strani. Preprostej\xc5\xa1o razli\xc4\x8dico prestreznega okvirja je v\xc4\x8dasih predstavljala navadna, mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a veja, o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena listja.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din ko\xc5\xa1nje\n_START_PARAGRAPH_\nZ\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeitno koso\xc2\xab\xc2\xa0se je kosilo na dva na\xc4\x8dina._NEWLINE_\xc4\x8ce je kosec \xc5\xbeito \xc2\xabprika\xc5\xa1al\xc2\xab, je za\xc4\x8del kositi na desni strani njive in kosil tako, da se je poko\xc5\xa1eno \xc5\xbeito naslanjalo na stoje\xc4\x8dega (podobno kot pri \xc5\xbeetvi s srpom). Tega na\xc4\x8dina ko\xc5\xa1nje se je lahko nau\xc4\x8diti, uporabljal se je na zelo majhnih njivah, kjer je kosil en sam kosec, ali pa na zelo dolgih, kjer so se posamezni kosci lahko postavili v zadostni medsebojni oddaljenosti, saj je moralo biti pred novim koscem vso prej poko\xc5\xa1eno \xc5\xbeito odstranjeno. Zato so za vsakim koscem \xc5\xa1li veza\xc4\x8di, \xc5\xbeito pobirali in ga vezali._NEWLINE_Drugi na\xc4\x8din ko\xc5\xa1nje je \xc2\xabodka\xc5\xa1anje\xc2\xab \xc5\xbeita. Pri tem na\xc4\x8dinu potrebuje kosec precej ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di in spretnosti. Kositi se pri\xc4\x8dne na levi strani njive in med ko\xc5\xa1njo kosec \xc5\xbee odstranjuje poko\xc5\xa1eno \xc5\xbeito od stoje\xc4\x8dega. Pri tem na\xc4\x8dinu je izjemno pomembna pravilna uporaba prestreznega okvirja in dobra kondicija kosca.'