b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Gilbert\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGilbert je raziskoval magnetizem in elektriko. Prou\xc4\x8devanje magnetizma je postavil na znanstveno osnovo. Rezultate svojega raziskovanja je objavil leta 1600 v knjigi O magnetu in magnetnih telesih in o velikem magnetu Zemlje (De magnete, magneticisque corporibus, et de magno magnete tellure), kjer je natanko opisal svoje poskuse z magnetovcem, magnetitom, naravno namagnetenim \xc5\xbeelezovim oksidom Fe\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x84, temnim, gostim mineralom. Magnetit je poleg hematita najpomembnej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezovo rudno gradivo. Od vseh naravnih snovi je najbolj magneten. Teorijo je predstavil kraljici Elizabeti I. Opisal je tudi kako lahko izbolj\xc5\xa1amo ali poslab\xc5\xa1amo njegove magnetne lastnosti. Stari Kitajci so nekako v 1. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja odkrili naravni magnetizem mnogih kamnov. Za magnetne lastnosti magnetita so poznali tudi stari Grki. Kakih 1200 let pozneje so pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki uporabljali ta naravni magnet kot kompas. Prvi je za\xc4\x8del resno prou\xc4\x8devati magnetizem \xc5\xa1ele Peregrin leta 1269. \xc5\xa0ele okoli leta 1600 so za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati, \xc4\x8de ni morda tudi sama Zemlja velik magnet, ki premika magnetne igle. Gilbert je ugotovil, da si lahko Zemljo predstavljamo kot ogromen magnet s severnim in ju\xc5\xbenim polom. Severni pol naj bi le\xc5\xbeal na severu Sibirije, tako da igla pri kompasu v Londonu ka\xc5\xbee 11 stopinj vzhodno od severnega pola. V knjigi je opisal svoj model Zemlje kot magneta in ga imenoval terela._NEWLINE_Ovrgel je tudi praznoverje, da lahko \xc4\x8desen razmagneti magnet. Nih\xc4\x8de ni vedel, zakaj naj bi bila Zemlja velikanski magnet. Zamisel sama pa se je zdela jasna. Leta 1634 je Gellibrand ugotovil, da kompas v Londonu ne ka\xc5\xbee ve\xc4\x8d 11 stopinj, temve\xc4\x8d le \xc5\xa1e 4. stopinje vzhodno. Magnetno polje na\xc5\xa1ega planeta se je nekako premaknilo. Okoli leta 1650 je kazal kompas v Londonu naravnost proti severu. Magnetni pol le\xc5\xbei danes med otoki severne Kanade in se \xc5\xa1e naprej pomika proti severu. Zemljino magnetno polje ne spreminja le svoje smeri, temve\xc4\x8d tudi svojo jakost._NEWLINE_Gilbert je v svoji teoriji o elektriki prvi uvedel ime elektrika v novolatinskem izrazu electricus, ki se je nana\xc5\xa1a na zna\xc4\x8dilnost teles, da ob drgnjenju privla\xc4\x8dijo majhne delce. Sprejel je Kopernikov pogled na svet. Bil je tudi zelo priznan zdravnik, saj so ga leta 1601 imenovali za dvornega zdravnika kraljice Elizabete I. in po njeni smrti leta 1603 za zdravnika kralja Jakoba I. (Jamesa).'