b'\n_START_ARTICLE_\nPrapor\n_START_PARAGRAPH_\nPr\xc3\xa1por je zastava, na kateri so navadno izvezeni simboli, ob\xc5\xa1ita pa je z zlato okrasno vrvico ali zlatimi resami. Predstavlja neko dru\xc5\xa1tvo oziroma organizacijo. Nekdaj je prapor pomenil zastavo na splo\xc5\xa1no, poleg tega pa tudi manj\xc5\xa1o voja\xc5\xa1ko enoto. V cerkvi se kot prapor uporablja sorodna bandera.\n_START_SECTION_\nZgodovina in uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nPrapori so v Evropi raz\xc5\xa1irjeni od \xc4\x8dasov Rimskega imperija, kjer so bili v uporabi predvsem v vojski, vezeni prapori pa so raz\xc5\xa1irjeni od srednjega veka, ko so se z njimi predstavljale plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. Danes so vezeni prapori najbolj raz\xc5\xa1irjeni v Nem\xc4\x8diji, kjer se z njimi predstavljajo lovska, strelska, gasilska, veteranska in druga dru\xc5\xa1tva. Na obmo\xc4\x8dju Slovenije so vezeni prapori prisotni vsaj od \xc4\x8dasa avstro-ogrske monarhije. V Muzeju v Kobaridu tako razstavljajo originalni vezeni Avstro-ogrski prapor, ki se je ohranil \xc5\xa1e od \xc4\x8dasov prve svetovne vojne, ter popolno repliko, ki jo je \xc5\xbee v samostojni Sloveniji izdelalo Vezenje Ercigoj. V posameznih gasilskih muzejih se najdejo tudi prapori iz leta 1906, ki so se ohranili do danes in pri\xc4\x8dajo o zgodovini gasilstva na slovenskem. Tako so v priznani delavnici Vidmar Andrej in Tina v Tacnu pri Ljubljani leta 2005 izvezli duplikat prvega prapora ljubljanskih gasilcev (1870-1930) in ga istega leta ponosno predstavili v Hannovru na mednarodnem gasilskem sejmu. V Kraljevini Jugoslaviji so prapori postali pomembni simboli dru\xc5\xa1tev - v tem \xc4\x8dasu so to bila predvsem gasilska in telovadna dru\xc5\xa1tva, ki so bila na na\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju zelo \xc5\xa1tevilna in dejavna. Najve\xc4\x8dji razcvet pa je vezeni prapor na Slovenskem dobil po drugi svetovni vojni, ko je prakti\xc4\x8dno vsako dru\xc5\xa1tvo moralo imeti svoj prapor. Takrat se je tudi izoblikoval zna\xc4\x8dilni slovenski vezeni prapor, ki je za razliko od nem\xc5\xa1kega kvadratnega prapora pravokotne oblike in manj\xc5\xa1ih dimenzij. Svoje simbole so v tistem obdobju na praporih razprostrli sindikati, lovska dru\xc5\xa1tva, upokojenska dru\xc5\xa1tva, prostovoljna gasilska dru\xc5\xa1tva, godbe in planinska dru\xc5\xa1tva, predvsem pa bor\xc4\x8devska veteranska dru\xc5\xa1tva. Ob osamosvojitvi Slovenije je izvezel Andrej Vidmar iz delavnice vezenje praporov Vidmar Andrej in Tina za slovensko vojsko prve prapore Teritorialne obrambe RS, katerih idejni avtor je major Janez \xc5\xa0vajncer. Danes v Sloveniji prapore razvijajo raznovrstna dru\xc5\xa1tva, ob\xc4\x8dine, vojska in policija, pa tudi nekatera podjetja.\n_START_SECTION_\nTehnike izdelave\n_START_PARAGRAPH_\nNa slovenskem se je v povezavi s prapori razvila tudi posebna tehnika vezenja, tako imenovani veri\xc5\xbeni vbod. Drugje, predvsem v Nem\xc4\x8diji, se je razvijal predvsem plo\xc5\xa1\xc4\x8dati vbod kot vezenje na roke, ter bouillon \xc5\xa1ivanje (bouillonstickerei). V Sloveniji pa je veri\xc5\xbeni vbod postal najpogostej\xc5\xa1a tehnika vezenja, uporabljena na praporih. Veri\xc5\xbeni vbod je ro\xc4\x8dno vodeno strojno vezenje (vezilja vodi blago ro\xc4\x8dno, vbodi pa se naredijo s strojem za vezenje, ki je na pogled podoben \xc5\xa1ivalnemu stroju). V primerjavi z gladkim vbodom je izgled vezenja bolj teksturiran in bogat. Danes se ta tradicionalna tehnika vezenja umika popolnoma strojnemu vezenju (svoje korenine ima v serijski izdelavi vezenih na\xc5\xa1itkov), ki je sicer hitrej\xc5\xa1e, vendar tudi \xc5\xbee na prvi pogled manj bogato._NEWLINE_Sam prapor je izdelan dvostransko, torej se vsaka stran prapora izdela (izveze) posebej, prapor pa se nato se\xc5\xa1ije skupaj v celoto. Prav zaradi tega se prapor na koncu zaklju\xc4\x8di z zlato vrvico ali resami. Material, uporabljen za prapor, mora biti trpe\xc5\xbeen, saj dru\xc5\xa1tva prapor nosijo in uporabljajo tudi 50 let, in material mora zdr\xc5\xbeati vsa ta leta uporabe, ne da bi se izrabil ali zbledel. K praporu sodi tudi dodatna oprema: drog s kovinsko (po navadi pozla\xc4\x8deno) konico, na katerega se doda pozla\xc4\x8dene lipove listke, na katerih so vgravirani sponzorji in darovalci, vre\xc4\x8de za shranjevanje prapora, spominski trakovi darovalcev in podobno.\n_START_SECTION_\nMotivika\n_START_PARAGRAPH_\nPrapor praviloma nosi motiv, ki je tesno povezan z njegovim lastnikom. V srednjem veku so prapore opremljali predvsem z grbi plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein. V Nem\xc4\x8diji so na praporih zelo raz\xc5\xa1irjeni motivi cerkve ali kraja, v katerem ima dru\xc5\xa1tvo sede\xc5\xbe, ter grbi dru\xc5\xa1tev in krajev. V Sloveniji je tradicionalno prva stran prapora opremljena s teksti, ki povedo, za katero dru\xc5\xa1tvo gre, ter z logotipom, ki predstavlja zvezo, ki ji dru\xc5\xa1tvo pripada (prostovoljna gasilska dru\xc5\xa1tva imajo na tej strani tako logotip Gasilske zveze Slovenije, lovske dru\xc5\xbeine pa logotip Lovske zveze Slovenije). Druga stran prapora je v Slovenije po tradiciji namenjena osrednjemu motivu dru\xc5\xa1tva, ki ga obkro\xc5\xbeajo vogalni motivi. Osrednji motiv je lahko svetnik zavetnik dru\xc5\xa1tva (npr. Sveti Florjan za prostovoljna gasilska dru\xc5\xa1tva), slika pokrajine ali kraja, vezena slika \xc5\xbeivali (npr. divjad, ki je zna\xc4\x8dilna za lovi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga upravlja lovska dru\xc5\xbeina) ali drugi motivi, s katerimi se poistoveti dru\xc5\xa1tvo. Vogalni motivi so praviloma tiho\xc5\xbeitje stiliziranih ro\xc5\xbe, vejic in listov, ki so zna\xc4\x8dilni za pokrajino, iz katere prihaja dru\xc5\xa1tvo. V Nem\xc4\x8diji so zelo raz\xc5\xa1irjeni bogati baro\xc4\x8dni motivi, katerih namen je predvsem uokvirjanje osrednjega motiva.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nKer je uporaba vezenih praporov pre\xc5\xa1la iz stroge voja\xc5\xa1ke in veksikolo\xc5\xa1ke plemi\xc5\xa1ke v splo\xc5\xa1no uporabo v dru\xc5\xa1tvih in podjetjih, so se tudi njihova oblika, na\xc4\x8din izobe\xc5\xa1anja in na\xc4\x8din no\xc5\xa1nje spremenili. Za prapor tako ne veljajo stroga veksikolo\xc5\xa1ka pravila oblikovanja (razen v primeru, da se kot prapor izdela dr\xc5\xbeavna ali ob\xc4\x8dinska zastava, ali zastava vojske ali policije). Oblika prapora in na\xc4\x8din izobe\xc5\xa1anja sta stvar izbire vsakega posameznega dru\xc5\xa1tva, \xc4\x8de nista pogojena s statutom zveze, kateri dru\xc5\xa1tvo pripada. Prapor se najpogosteje uporablja pri sve\xc4\x8danih dogodkih in za predstavitev dru\xc5\xa1tva. Prapore dru\xc5\xa1tva uporabljajo tudi na pogrebih in ob praznikih. Prvo razvitje prapora je za vsa dru\xc5\xa1tva poseben dogodek, ki ga spremlja tudi sve\xc4\x8danost - prapor namre\xc4\x8d pooseblja dru\xc5\xa1tvo.'