b'\n_START_ARTICLE_\nCeleja\n_START_PARAGRAPH_\nCeleja (celotno latinsko ime Municipium Claudium Celeia) je bilo rimsko mesto na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Celja. Obljudeno je bilo od 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. do 5. ali 6. stoletja._NEWLINE_Prvotna naselbina je nastala v hal\xc5\xa1tatski dobi in se je imenovala Keleia. Bila je del sprva keltske dr\xc5\xbeavne tvorbe, kasneje pa rimske province Norika. V 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so jo zavzeli Rimljani in jo preimenovali v Civitas Celeia._NEWLINE_Mestne pravice je pod imenom municipium Claudia Celeia dobilo leta 45, med vladavino rimskega cesarja Klavdija (10 pr. n. \xc5\xa1t.-54, vladal 41-54). Ohranjeni napisi navajajo, da je bila anti\xc4\x8dna Celeia bogato in gosto naseljeno mesto, zavarovano z obzidjem in stolpi, z ve\xc4\x8dnadstropnimi pala\xc4\x8dami, \xc5\xa1irokimi trgi in ulicami. Imenovali so jo \xc2\xbbmala\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbdruga Troja\xc2\xab\xc2\xa0- Troia secunda. _NEWLINE_Mesto je bilo kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de pomembnih cest, ki so se tukaj stekale z vseh strani. Iz Emone je peljala cesta preko Trojan (Atrans) in Savinjske doline. Proti jugu je \xc5\xa1la pot po soteski Savinje proti Rimskim Toplicam in \xc4\x8dez Savo v Drnovo pri Kr\xc5\xa1kem (Neviodunum). Skrb za ceste in njihovo vzdr\xc5\xbeevanje potrjujejo \xc5\xa1tevilni ob njih najdeni miljniki. Bogato najdi\xc5\xa1\xc4\x8de teh sta bili \xc5\xa0kofja vas pri Celju in Ivenca. Tudi v samem mestu so na\xc5\xa1li dva miljnika. Najve\xc4\x8djo skrb so cestam posve\xc4\x8dali za \xc4\x8dasa vladarjev Trajana, Hadrijana, Antonina Pija, Marka Avrelija in Septimija Severa, torej v 2. in 3. stoletju. V samem mestu so bile poleg na\xc5\xa1tetih cest, ki so se kri\xc5\xbeale v njem, tudi tlakovane ulice, pod katerimi je bilo bogato omre\xc5\xbeje odto\xc4\x8dnih kanalov, ki so delno \xc5\xa1e danes v rabi._NEWLINE_Celeia je kmalu postala ena od najbolj cveto\xc4\x8dih rimskih kolonij. V 2. stoletju je mesto doseglo najve\xc4\x8dji obseg in razcvet. Njegove pribli\xc5\xbene meje: na ju\xc5\xbeni strani je \xc5\xa1la meja po obronkih Miklav\xc5\xa1kega hriba, kjer je stalo \xc5\xa1e danes vidno Herkulovo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, na vzhodni je potekala ob Voglajni, na zahodni je \xc5\xa1la ob Gregor\xc4\x8di\xc4\x8devi ulici, na severu pa je mesto segalo do dana\xc5\xa1nje A\xc5\xa1ker\xc4\x8deve ulice, od koder izvira tudi najve\xc4\x8d napisnih kamnov. Prostor ob severnem delu meje (Stanetova ulica) je bil verjetno forum._NEWLINE_V \xc4\x8dasu velikih selitev v 5. in 6. stoletju je bilo mesto poru\xc5\xa1eno.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebena zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nEtni\xc4\x8dni sestav prebivalstva je bil precej pester. Zelo veliko je bilo Keltov, ki pa so se ob rimski zasedbi asimilirali z Rimljani, pri tem pa ohranili svoje etni\xc4\x8dne prvine. \xc5\xa0tevil\xc4\x8dno so bili Kelti zdale\xc4\x8d mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, saj se je Rimljanov preselilo k nam le malo. Sode\xc4\x8d po materialnih virih je bilo so\xc5\xbeitje med njimi in Rimljani dokaj dobro. To potrjujejo medsebojne poroke in pomembne slu\xc5\xbebe, ki so jih Kelti zasedali v rimski upravi in javnem \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_Na \xc4\x8delu rimske uprave mesta sta bila duo viri iure dicundo, pomagala pa sta dva edila. Vsi \xc5\xa1tirje so imeli v pomembnej\xc5\xa1ih zadevah le izvr\xc5\xa1ilno oblast in so delali po navodilih mestnega sveta - ordo decurionum. \xc4\x8clani mestnega sveta so se imenovali decuriones in so opravljali to slu\xc5\xbebo do smrti. V mestni svet so lahko pri\xc5\xa1li le pripadniki premo\xc5\xbenej\xc5\xa1ega patricijskega sloja in je \xc4\x8dlanstvo v njem kmalu postalo dedno. V mestu so \xc5\xbeiveli tudi priseljenci (cives; incolae), nekateri celo iz Sirije, Gr\xc4\x8dije in Afrike, in seveda \xc5\xa1e su\xc5\xbenji, ki so bili popolnoma brezpravni, \xc4\x8deprav so opravljali ve\xc4\x8dino del in je bila blaginja odvisna prav od njihovega dela. \xc4\x8ce se je su\xc5\xbeenj posebno odlikoval, ga je gospodar osvobodil. Postal je osvobojenec (libertinus), s \xc4\x8dimer se je njegov dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj bistveno izbolj\xc5\xa1al. Su\xc5\xbenji niso bili zasebni, imelo jih je tudi mesto.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Celeji je delovalo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo obrtnikov. Zelo razvite so bile lon\xc4\x8darska, kova\xc5\xa1ka, zidarska, prav posebno pa \xc5\xa1e klesarska obrt. Kamnoseki so opravljali vsa klesarska dela za potrebo mesta in okolice. Sode\xc4\x8d po dosedanjih najdbah so bile vse delavnice na dana\xc5\xa1njem Bregu. V zvezi z obrtni\xc5\xa1kimi zdru\xc5\xbeenji je zanimiva njihovemu bo\xc5\xbeanstvu Vulkanu posve\xc4\x8dena napisna plo\xc5\xa1\xc4\x8da. Podobna plo\xc5\xa1\xc4\x8da je bila posve\xc4\x8dena Merkurju, varuhu trgovcev.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nKo so Rimljani pri\xc5\xa1li v na\xc5\xa1e kraje, so za\xc4\x8deli uveljavljati pri nas tudi svojo vero. Skoraj na vseh posvetilnih \xc5\xbertvenikih sre\xc4\x8dujemo ime najvi\xc5\xa1jega med bogovi -_NEWLINE_Jupitra (Jupiter Optimus Maksimus). Poleg Jupitra so \xc4\x8dastili \xc5\xa1e boga ognja in kova\xc5\xa1tva Vulkana, boga trgovine, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika trgovcev in popotnikov Merkurja, boga vojne Marsa, boga vod Neptun in boginjo zmage Viktorijo. Hi\xc5\xa1e so jim varovali Lari._NEWLINE_Bogove so radi upodabljali in z njihovimi kipi krasili sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, pa tudi svoje domove. V mestu je bilo tedaj ve\xc4\x8d ve\xc4\x8djih stavb, od katerih je Marsov tempelj slovel v celotnem Rimskem imperiju. Poleg bo\xc5\xbeanstev, ki so jih prinesli k nam Rimljani, so ostala v \xc4\x8dasti tudi stara, od Keltov podedovana bo\xc5\xbeanstva. Epona je bila boginja konj, \xc4\x8dastili so sveto Norejo (Noreia Sancta) in sveto oz. bo\xc5\xbeansko Celejo (Celeia Sancta). \xc5\xa0tirje v Celju najdeni reliefi, ki predstavljajo rogatega vodnega boga Aheloja, so verjetno v zvezi s \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denjem reke Savinje, ki je prebivalcem povzro\xc4\x8dala zaradi poplavljanja nemalo skrbi, dejstvo, ki obremenjuje mesto \xc5\xa1e dandanes._NEWLINE_\xc5\xa0tevilnim bo\xc5\xbeanstvom se je ob koncu 2. stoletja pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e son\xc4\x8dni, odre\xc5\xa1ujo\xc4\x8di in nepremagljivi bog Mitra - nepremagljiv kot Sonce samo, katerega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje je prodrlo k nam z vzhoda. Najve\xc4\x8d \xc4\x8dastilcev je bilo med vojaki, ki so ta kult najbolj raz\xc5\xa1irjali. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8da v Celju niso odkrili, vendar pri\xc4\x8data dva napisa o njegovem \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju tudi v tem mestu._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno z Mitrovim kultom je prodiralo k nam kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Vendar ni v Celju nobenih tvarnih dokazov zanj pred Konstantinom Velikim (313 - 337), ki je Celeio okoli leta 320 pripojil Ogleju._NEWLINE_Uspeh kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva je pripisovati predvsem temu, da je prevzelo mnoga rimska bo\xc5\xbeanstva, ki so bila pri ljudstvu najbolj priljubljena, v vrsto svojih svetnikov.'