b'\n_START_ARTICLE_\nMilan Jazbec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je v vasi Pohanca, severno od Bre\xc5\xbeic. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Arti\xc4\x8dah, maturiral na gimnaziji v Bre\xc5\xbeicah (1975) ter diplomiral iz novinarstva (1981) in obramboslovja (1983) na Fakulteti za sociologijo, politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo Univerze v Ljubljani. Prva njegova zaposlitev je bila v politiki - deloval je kot profesionalni \xc4\x8dlan predsedstva slovenske mladinske organizacije (1980-1981), nato v gospodarstvu, v tovarni celuloze in papirja VIPAP v Kr\xc5\xa1kem, kjer je najprej bil novinar (1982-85), kasneje pa direktor administracije (1885-87). Oktobra 1987 se je zaposlil v tedanjem zveznem sekretariatu za zunanje zadeve v Beogradu, po kon\xc4\x8dal diplomatsko \xc5\xa1olo (1988) in se posvetil diplomaciji. Z doktoratom iz sociologije diplomacije na Univerzi v Celovcu (2000) je vzporedno gradil \xc5\xa1e akademsko kariero. Leta 2004 je bil na Fakulteti za dru\xc5\xbebene vede Univerze v Ljubljani izvoljen v naziv docent, leta 2009 je postal izredni profesor. Leta 2015 je pridobil naziv redni profesor za podro\xc4\x8dje diplomacije. Izvirno razvija znanstveno disciplino sociologija diplomacije. Od leta 2005 predava diplomacijo na Fakulteti za dr\xc5\xbeavne in evropske \xc5\xa1tudije v Predosljah pri Kranju. Predaval je tudi na drugih fakultetah \xe2\x80\x93 na Fakulteti za dru\xc5\xbebene vede, v ZDA (Columbia University), na Dunajski diplomatski akademiji ter v Tur\xc4\x8diji na univerzah Bilkent University, METU \xe2\x80\x93 Middle East Technical University in Ankara University. Je \xc4\x8dlan izvr\xc5\xa1ilnega odbora Slovenskega politolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva in nadzornega odbora Slovenskega dru\xc5\xa1tva za mednarodne odnose._NEWLINE_Aprila 2017 je javno napovedal svojo neodvisno kandidaturo za volitve predsednika Republike Slovenije 2017.\n_START_SECTION_\nDiplomatska kariera\n_START_PARAGRAPH_\nMilan Jazbec je v diplomatski slu\xc5\xbebi od leta 1987. Do junija 1991 je deloval v Beogradu v zveznem sekretariatu za zunanje zadeve, od junija do decembra 1991 pa v Celovcu kot zadnji jugoslovanski konzul. Slovenski diplomaciji se je pridru\xc5\xbeil na osnovi povabila tedanjega ministra dr. Dimitrija Rupla konec junija 1991 in v januarju 1992 postal prvi slovenski konzul v Celovcu (1992\xe2\x80\x931995). Zatem je eno leto vodil konzularni sektor Ministrstva za zunanje zadeve RS. Sledijo \xc5\xa1tiri leta v Stockholmu, najprej eno leto kot odpravnik poslov in zatem tri leta namestnik veleposlanice. Diplomatsko delo je poleg \xc5\xa0vedske zajemalo \xc5\xa1e zastopanje Slovenije v \xc5\xa1tirih nordijskih (Danska, Finska, Norve\xc5\xa1ka, Islandija) in treh baltskih dr\xc5\xbeavah (Estonija, Latvija, Litva). Po kon\xc4\x8danju mandata na \xc5\xa0vedskem je na mati\xc4\x8dnem ministrstvu prevzel vodenje sektorja za analize. Decembra 2000 je postal dr\xc5\xbeavni sekretar za obrambno politiko in mednarodno sodelovanje na Ministrstvu za obrambo (do novembra 2004) ter bil eden klju\xc4\x8dnih politikov za sprejem Slovenije v Nato. Od novembra 2004 je deloval v sektorju za varnostno politiko ter bil \xc4\x8dlan delovne skupine za predsedovanje OVSE. Od septembra 2006 do avgusta 2010 je na Ministrstvu za zunanje zadeve vodil sektor za na\xc4\x8drtovanje politik in raziskave. Septembra 2010 je bil imenovan za slovenskega veleposlanika v Tur\xc4\x8diji, akreditiranega nereziden\xc4\x8dno tudi za zastopanje Slovenije v Azerbajd\xc5\xbeanu, Iraku, Iranu, Libanonu in Siriji. Septembra 2015 se je po kon\xc4\x8danem mandatu vrnil na ministrstvo in do septembra 2016 vodil sektor za evropske dr\xc5\xbeave. Od 16. septembra 2016 je veleposlanik v Skopju v Makedoniji.\n_START_SECTION_\nPublicisti\xc4\x8dno delo\n_START_PARAGRAPH_\nPublicisti\xc4\x8dno delo Milana Jazbeca sega na tri podro\xc4\x8dja ustvarjanja: znanstveno, strokovno in literarno. Sistem COBISS razkriva ve\xc4\x8d kot 430 enot, od tega ve\xc4\x8d kot sto znanstvenih in strokovnih \xc4\x8dlankov s podro\xc4\x8dij diplomacija in konzularni odnosi, slovenska diplomacija, mednarodni odnosi in obrambno-varnostne teme. Na strokovno-literarnem podro\xc4\x8dju so zanimanje strokovne in lai\xc4\x8dne javnosti vzbudile njegove knjige o Martinu Krpanu kot prvem slovenskem diplomatu in voj\xc5\xa1\xc4\x8daku. V prvi\xc2\xa0\xc2\xbbMartin Krpan, diplomat in voj\xc5\xa1\xc4\x8dak\xc2\xab\xc2\xa0(2009) Jazbec predstavi in razlaga Krpanove odlo\xc4\x8dne karakterne poteze in ravnanje kot spoj diplomatskih ve\xc5\xa1\xc4\x8din in fizi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di, ki jih zna dobro uporabiti v komunikaciji z oblastjo. V drugi (slovensko-angle\xc5\xa1ki)\xc2\xa0\xc2\xbbDiplomat Martin Krpan\xc2\xab\xc2\xa0(2015), Krpanove lastnosti predstavi kot ve\xc5\xa1\xc4\x8dine diplomatskega obna\xc5\xa1anja in jo kot tako lahko uporabljamo kot u\xc4\x8dbenik osnov diplomacije. Na literarno podro\xc4\x8dje sega \xc5\xa1e z deli Slovenec v Beogradu (zbirka esejev), romanom Mavrica izza du\xc5\xa1e (2006), v katerem je predstavljena zgodba o uspe\xc5\xa1nem diplomatu, ki za svoje literarno udejstvovanje prejme presti\xc5\xbeno nagrado, ter romanom Iskanje izgubljene du\xc5\xa1e (2017), v katerem skozi pripovedovanja razli\xc4\x8dnih oseb orisuje osebnost preminulega lavreata. Oba romana o diplomaciji sta dela prve slovenske trilogije o diplomaciji z naslovom Dama v belem. Njegove knjige, v katerih je deloval kot avtor, soavtor, urednik, sourednik ali prevajalec, so iz\xc5\xa1le v 39 izdajah in v 7 jezikih (slovenski, angle\xc5\xa1ki, nem\xc5\xa1ki, albanski, tur\xc5\xa1ki, ruski, arabski), od tega je skoraj polovica o diplomaciji v 5 jezikih (slovenski, angle\xc5\xa1ki, albanski, ruski, arabski). Knjige redno predstavlja v razli\xc4\x8dnih okoljih po Sloveniji, \xc5\xa1e posebej rad nastopa po slovenskih osnovnih \xc5\xa1olah, kjer govori o diplomaciji, mednarodnih odnosih in dr\xc5\xbeavotvorni interpretaciji slovenskih literarnih del.\n_START_SECTION_\nNagrade in priznanja\n_START_PARAGRAPH_\nMilan Jazbec je 1995 za svoje delo prejel \xc4\x8dastni kovanec mesta Celovec (der Ehrpfennig der Stadt Klagenfurt), visoko avstrijsko dr\xc5\xbeavno odlikovanje veliki zlati \xc4\x8dastni znak z zvezdo za zasluge za Republiko Avstrijo (das gro\xce\xb2e goldene Ehrenzeichen mit dem Stern um die Verdienste f\xc3\xbcr die Republik \xc3\x96sterreich) (2005) in srebrno medaljo Slovenske vojske (2013).'