b'\n_START_ARTICLE_\nGlivi\xc4\x8dne ko\xc5\xbene bolezni\n_START_SECTION_\nRazvrstitev gliv\n_START_PARAGRAPH_\nGlive so povsod prisotni evkariotski mikroorganizmi, ki imajo v naravi zelo pomembno vlogo pri razgradnji in recikliranju organskih snovi. Od ve\xc4\x8d kot 200.000 razli\xc4\x8dnih gliv, ki jih danes poznamo, ja samo 150 takih, ki lahko potencialno \xc5\xa1kodijo ljudem in \xc5\xbeivalim. Od tega jih ima le 40 ve\xc4\x8dji medicinski pomen._NEWLINE_Glive lahko razvr\xc5\xa1\xc4\x8damo na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Glede na njihov izgled (morfolo\xc5\xa1ko), jih delimo v dve ve\xc4\x8dji skupini. Vlaknaste glive (ali puhaste glive) rastejo v obliki razvejanih vlaken (hif). Kvasovke pa so enoceli\xc4\x8dni organizmi, ki se razmno\xc5\xbeujejo z brstenjem. Glede na na\xc4\x8din razmno\xc5\xbeevanja jih delimo na spolne (Zygomicota, Ascomycota in Basidiomycota) ter nespolne (Deuteromycota). Ve\xc4\x8dina gliv, pomembnih v medicini, se razmno\xc5\xbeuje nespolno._NEWLINE_Glive, ki povzro\xc4\x8dajo oku\xc5\xbebe ko\xc5\xbee, poenostavljeno razvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v tri skupine: dermatofite, kvasovke in plesni.\n_START_SECTION_\nLaboratorijska diagnostika\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljna za diagnozo glivi\xc4\x8dnih oku\xc5\xbeb sta mikroskopski pregled vzorca oku\xc5\xbebe in gojenje (kultivacija) gliv na goji\xc5\xa1\xc4\x8dih. Pregledamo lahko vse telesne teko\xc4\x8dine, izlo\xc4\x8dke, ko\xc5\xbene luske, lase, dlake, nohte in brise sluznic. Vzorec je potrebno odvzeti z roba sprememb, ker so tam vitalne (\xc5\xbeive) glive._NEWLINE_Pod mikroskopom se vidijo posamezne hife ali spore, odvisno od vrste glive. Mikroskopski pregled je sicer hiter in preprost, a \xc5\xbeal ni dovolj ob\xc4\x8dutljiv (ne pove to\xc4\x8dno za katero vrsto glive gre). Ob\xc4\x8dutljivost se lahko pove\xc4\x8da z dodajanjem raznih barvil v vzorec._NEWLINE_Gojenje povzro\xc4\x8ditelja na goji\xc5\xa1\xc4\x8du (kultura) je ena izmed metod za identificiranje povzro\xc4\x8ditelja. Uporablja se posebno goji\xc5\xa1\xc4\x8de za glive (Sabouraudov agar), ki se mu doda \xc5\xa1irokospektralni antibiotik (prepre\xc4\x8di rast bakterij) in cikloheksimid (prepre\xc4\x8di rast ve\xc4\x8dine plesni)._NEWLINE_Pregled z Woodovo svetilko: Woodova svetilka je ultravijoli\xc4\x8dna svetilka s steklenim filtrom, ki prepu\xc5\xa1\xc4\x8da le UV svetlobo z valovno dol\xc5\xbeino 365\xc2\xa0nm. Nekatere glive lahko to svetlobo absorbirajo (vsrkajo) in jo odsevajo kot vidno fluorescenco razli\xc4\x8dnih barv (odvisno od glive). Oku\xc5\xbeena podro\xc4\x8dja ko\xc5\xbee se osvetljuje in pregleduje v zatemnjenem prostoru.\n_START_SECTION_\nSaprofitije - oku\xc5\xbebe ro\xc5\xbeene plasti ko\xc5\xbee\n_START_PARAGRAPH_\nSaprofitije so oku\xc5\xbebe ro\xc5\xbeene plasti ko\xc5\xbee, najpogosteje s kvasovkami, redkeje z nekaterimi plesnimi. Vnetne spremembe na ko\xc5\xbei so blage ali pa jih sploh ni.\n_START_SECTION_\nPityriasis versicolor ali tinea versicolor\n_START_PARAGRAPH_\nPovzro\xc4\x8ditelj je Malassezia furfur, lipofilna kvasovka, ki se na ko\xc5\xbei pojavlja v dveh oblikah. V eni obliki (saprofitna, nemicelijska) je del normalne ko\xc5\xbene flore, v drugi (micelijska) pa povzro\xc4\x8da tineo versicolor. Za prehod v \xc5\xa1kodljivo (patogeno) obliko in nastanek bolezni so nujni nekateri dejavniki, kor je ve\xc4\x8dja mastnost in vla\xc5\xbenost ko\xc5\xbee ali imunska oslabelost. Tinea versicolor se rada ponavlja. Pogosteje se pojavlja pri ljudeh po 20. letu, ki se veliko potijo. Prena\xc5\xa1a se tudi z obla\xc4\x8dili. Obolevnost je ve\xc4\x8dja v tropskih krajih._NEWLINE_Bolezen se ka\xc5\xbee s pojavom \xc5\xa1tevilnih, nesrbe\xc4\x8dih, ostro omejenih okroglih lis, ki so rjavkasto ro\xc5\xbenate in se drobno lu\xc5\xa1\xc4\x8dijo. Spremembe se pojavijo na zgornjem delu trupa, ramenih, vratu in zgornjih delih rok. Na porjaveli ko\xc5\xbei pa so spremembe brez pigmenta (nepigmentirane). Spremembe se lahko zdru\xc5\xbeujejo v ve\xc4\x8dje nepravilne lise. Zdravljenje poteka vsaj 3 tedne z lokalnimiantimikotiki. Potrebno je tudi razku\xc5\xbeiti obla\xc4\x8dila, ki so v stiku s ko\xc5\xbeo. Ponovno obarvanje (repigmentacija) belkastih lis lahko traja ve\xc4\x8d mesecev.\n_START_SECTION_\nOku\xc5\xbebe s kvasovkami\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i rod kvasovk, ki povzro\xc4\x8da bolezni pri ljudeh, je rod Candida, zlasti je pomembna vrsta Candida albicans. Poleg Candide sem spadajo \xc5\xa1e oku\xc5\xbebe s kvasovkami rodu Malassezia (glej saprofitije zgoraj). Redkej\xc5\xa1e kvasovke, ki povzro\xc4\x8dajo oku\xc5\xbebo pri ljudeh so iz rodov Trichosporon, Rhodotorula in Cryptococcus.\n_START_SECTION_\nOku\xc5\xbebe s plesnimi\n_START_PARAGRAPH_\nPlesni pri ljudeh le redko povzro\xc4\x8dajo glivi\xc4\x8dne oku\xc5\xbebe. Ker so na ko\xc5\xbei lahko prisotne naklju\xc4\x8dno, njihova osamitev (izolacija) \xc5\xa1e ne pomeni dokaz bolezni. Oku\xc5\xbebe s plesnimi so pogostej\xc5\xa1e v tropskih krajih zaradi tople in vla\xc5\xbene klime. V Evropi najpogosteje povzro\xc4\x8dajo oku\xc5\xbebe nohtov in stopal, ki se v\xc4\x8dasih lahko pridru\xc5\xbeijo prvotni oku\xc5\xbebi nohtov z dermatofiti in kvasovkami. V na\xc5\xa1ih krajih sta za oku\xc5\xbebe najpomembnej\xc5\xa1a Scopulariopsis brevicaulis in Aspergillus spec. Oku\xc5\xbeb nohtov in ko\xc5\xbee s plesnimi glede na videz ne moremo lo\xc4\x8diti od oku\xc5\xbeb z drugimi glivami. Za to je potreben mikolo\xc5\xa1ki pregled vzorca tkiva. Ker so plesni pogosto odporne na antimikotike, je potrebno dolgotrajno zdravljenje s \xc5\xa1irokospektralnimi antimikotiki, pri oku\xc5\xbebah nohtov pa je v\xc4\x8dasih potrebno noht kirur\xc5\xa1ko odstraniti.'