b'\n_START_ARTICLE_\nPredalasta plju\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPredalasta plju\xc4\x8da so tip dihal, kakr\xc5\xa1na imajo nekateri predstavniki pajkovcev, predvsem \xc5\xa1\xc4\x8dipalci in pajki. Sestavlja jih sve\xc5\xbeenj lamel, napolnjenih s hemolimfo, med katerimi so zra\xc4\x8dni me\xc5\xa1i\xc4\x8dki. Ta struktura se nahaja v raz\xc5\xa1iritvi v zadku \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev, ki se navzven odpira z drobno odprtino na spodnji strani zadka. Lamele s svojo veliko povr\xc5\xa1ino predstavljajo mesto za izmenjavo plinov (dihanje) med hemolimfo in zrakom, ki je najve\xc4\x8dkrat dovolj velika da \xc5\xbeivali ni potrebno aktivno prezra\xc4\x8devati strukture z delovanjem mi\xc5\xa1ic._NEWLINE_\xc5\xa0\xc4\x8dipalci imajo \xc5\xa1tiri pare predalastih plju\xc4\x8d, pajki pa ni\xc4\x8d do dva para. Pri nekaterih pajkih vlogo dihanja dopolnjuje ali popolnoma prevzame sistem vzdu\xc5\xa1nic, ki vodijo v notranjosti do posameznih tkiv, izvorno pa imajo dva para predalastih plju\xc4\x8d. Skladno s pojavom vzdu\xc5\xa1nic se pajkom zmanj\xc5\xa1a srce, ki se mu zmanj\xc5\xa1a vloga poganjanja s kisikom bogate hemolimfe do tkiv._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i fosil s prepoznavnimi predalastimi plju\xc4\x8di je pajkovec iz danes izumrlega reda Trigonotarbida, star 410 milijonov let (devon). Njegova predalasta plju\xc4\x8da so prakti\xc4\x8dno enaka tistim, ki jih imajo danes \xc5\xbeive\xc4\x8di pajkovci. Po prisotnosti oz. odsotnosti predalastih plju\xc4\x8d lo\xc4\x8dimo pajkovce v dve neformalni skupini,\xc2\xa0\xc2\xbbplju\xc4\x8darje\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xa1\xc4\x8dipalci, pajki, bi\xc4\x8derepci, nitastono\xc5\xbeci idr.) ter\xc2\xa0\xc2\xbbneplju\xc4\x8darje\xc2\xab\xc2\xa0(palpigradi, suhe ju\xc5\xbeine, pr\xc5\xa1ice, pa\xc5\xa1\xc4\x8dipalci idr.). Predalasta plju\xc4\x8da so se verjetno razvila iz listastih \xc5\xa1krg, kakr\xc5\xa1ne imajo danes \xc5\xbeive\xc4\x8di praskrluparji. To so listasto preoblikovane zadkove okon\xc4\x8dine, ki s premikanjem ustvarjajo vodni tok za prezra\xc4\x8devanje. Po uveljavljeni teoriji naj bi se s prehodom na kopno ti listi\xc4\x8di umaknili v telesno odprtino in se ohranili do danes kot lamele predalastih plju\xc4\x8d. Zaenkrat \xc5\xa1e ni povsem jasno, ali se je ta sprememba zgodila samo enkrat pri predni\xc5\xa1ki skupini pajkovcev, ali pa je \xc5\xa1lo za ve\xc4\x8d lo\xc4\x8denih dogodkov in so torej predalasta plju\xc4\x8da razli\xc4\x8dnih skupin pajkovcev analogne strukture.'