b'\n_START_ARTICLE_\nBla\xc5\xbe Svetelj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini kmeta Bla\xc5\xbea in Ne\xc5\xbee, rojene Jereb (v srednjem Podgorju, po doma\xc4\x8de Uklnu), kot prvi od petih otrok (dveh sinov in treh sester). \xc5\xa0olo je obiskoval v kamni\xc5\xa1ki ljudski \xc5\xa1oli, kjer se je izkazal kot nadarjen u\xc4\x8denec. Star\xc5\xa1i so ga leta 1907 poslali na nadaljnje \xc5\xa1olanje na \xc5\xa1kofijsko gimnazijo v \xc5\xa0entvid, ki jo je leta 1913 uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dil. Kot gimnazijec se je pri profesorju Francu Rebolu u\xc4\x8dil slovenske in nem\xc5\xa1ke stenografije. Po maturi je od\xc5\xa1el \xc5\xa1tudirat na pra\xc5\xa1ko univerzo, kjer je na filozofski fakulteti eno leto \xc5\xa1tudiral zgodovino in zemljepis, nato pa je \xc5\xa1tudij dokon\xc4\x8dal na dunajski univerzi, kjer je s prekinitvijo \xc5\xa1tudija med prvo svetovno vojno leta 1920 promoviral za doktorja geografskih znanosti. Tu je \xc5\xa1e posebej \xc5\xa1tudij stenografije._NEWLINE_Med \xc5\xa1tudijem je leta 1916 stopil v avstro-ogrsko vojsko in se bojeval v 17. regimentu slovenskih fantov v Judenburgu, kjer je bil maja 1918 voja\xc5\xa1ki upor. _NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju se je kot suplent zaposlil na novi slovenski gimnaziji v Murski Soboti. Leta 1922 je postal profesor ekonomske geografije na takratni Trgovski akademiji v Ljubljani. Kronika te \xc5\xa1ole je zabele\xc5\xbeila, da je profesor Svetelj zbral in uredil bogato zbirko zemljevidov in slik za pouk gospodarske geografije. Poleg zemljepisa pa je kot obvezen predmet pou\xc4\x8deval tudi slovensko stenografijo. Sodeloval je tudi pri Gospodarskem vestniku s kraj\xc5\xa1imi poro\xc4\x8dili in zlasti z ocenami angle\xc5\xa1kih geografskih publikacij._NEWLINE_V njegovem zakonu z Angelo Podjed iz Voklega se je leta 1931 rodil sin Mitja, ki je kot diplomirani pravnik ve\xc4\x8d let vodil poslovni sistem Emona v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nBil je med ustanovitelji prvega Slovenskega stenografskega dru\xc5\xa1tva, ki je bilo ustanovljeno leta 1934 v Ljubljani, in njegov predsednik. Na polo\xc5\xbeaju je ostal do smrti._NEWLINE_Svetelj je kot strokovnjak za stenografijo leta 1942 in leta 1944 izdal u\xc4\x8dbenika Slovenska stenografija po Novak Gabelsbergerjevem sistemu. Kot je zapisal reformator slovenske stenografije profesor Rudolf Raku\xc5\xa1a, je Sveteljevo poslovno pismo v splo\xc5\xa1nem grajeno na Novakovem sistemu. V sistem pa je uvedel nekaj sprememb. U\xc4\x8dbenik je bil zelo skrbno sestavljen in bil vsebinsko prilagojen trgovskim \xc5\xa1olam. Razlaga pravil v marsi\xc4\x8dem preka\xc5\xa1a celo Novakovo knjigo. U\xc4\x8dbenik ka\xc5\xbee izku\xc5\xa1enega pedagoga z bogato \xc5\xa1olsko prakso. Raku\xc5\xa1a je menil, da bi bilo dobro, \xc4\x8de bi vsak kandidat pred usposobljenostnim izpitom za u\xc4\x8ditelja stenografije pre\xc5\xa1tudiral tudi Sveteljev u\xc4\x8dbenik poslovnega pisma. Pri tem ne bi dobil le potrebnega pogleda v Novakov sistem, temve\xc4\x8d bo lahko primerjal natan\xc4\x8dne formulacije, ki jih je uporabljal dr. Svetelj s pravili sedanje listine slovenske stenografije._NEWLINE_Za uspe\xc5\xa1no pedago\xc5\xa1ko delo je na ljubljanski Dr\xc5\xbeavni trgovski akademiji leta 1930 prejel odlikovanja kralja Aleksandra Kraljevski red Svetega Save. Prof. dr. Bla\xc5\xbe Svetelj je slovenski stenografiji posvetil vse svoje \xc5\xbeivljenje. Bil je odli\xc4\x8den pedagog in je vzgojil generacijo prvovrstnih stenografistov. Po njegovi smrti je v redkih vrstah slovenskih stenografistov nastala ob\xc4\x8dutna vrzel, je \xc5\xa1e v zgodovini pisave in stenografije z naslovom Od hieroglifov do slovenske stenografije zapisal prof. Raku\xc5\xa1a.'