b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenska nogometna reprezentanca\n_START_SECTION_\nPrve kvalifikacije (1994 - 1998)\n_START_PARAGRAPH_\nJanuarja leta 1994 je na selektorsko klop sedel Zdenko Verdenik, s katerim je Slovenija krenila v svoje prve kvalifikacije za nastop na Evropskem prvenstvu 1996. Na prvi kvalifikacijski tekmi 7. septembra v Mariboru je Slovenija dosegla neodlo\xc4\x8den rezultat (1:1) proti takratnemu svetovnemu podprvaku Italiji in se s senzacijo predstavila svetovni javnosti. Strelec zgodovinskega prvega gola Slovenije v kvalifikacijah je bil Sa\xc5\xa1o Udovi\xc4\x8d, ki je v 13. minuti poslal \xc5\xbeogo za hrbet italijanskega vratarja Pagliuce. Kljub odli\xc4\x8dnemu vtisu iz prve tekme je Slovenija v naslednjih sre\xc4\x8danjih ob\xc4\x8dutno popustila. Po samo treh zmagah - dvakrat proti Estoniji (3:0, 1:3) in enkrat proti Ukrajini (3:2) - dveh neodlo\xc4\x8denih rezultatov in petih porazih, je Slovenija zasedla predzadnje, peto mesto, v svoji skupini.\n_START_SECTION_\nSlovenija gre naprej (1998 - 2002)\n_START_PARAGRAPH_\nPo odstopu Bojana Pra\xc5\xa1nikarja je odlo\xc4\x8ditev padla na takrat komaj 34-letnega Sre\xc4\x8dka Katanca. Nekdanji jugoslovanski reprezentant in igralec Partizana, VfB Stuttgarta in Sampdorie je stopil na selektorski stol\xc4\x8dek brez resnih trenerskih izku\xc5\xa1enj. Pred tem je med letoma 1996 in 1998 vodil slovensko U-21 reprezentanco. Kljub  neizku\xc5\xa1enosti se je \xc5\xbee po prvih kvalifikacijskih tekmah pod vodstvom Katanca za EP 2000 dalo slutiti, da se slovenskemu nogometu obetajo bolj\xc5\xa1i \xc4\x8dasi. \xc4\x8ceprav je Slovenija iz prvih dveh tekem - proti Grkom v gosteh (2:2) in proti Norve\xc5\xbeanom doma (0:1) - osvojila samo to\xc4\x8dko, je bila razlika v slovenski igri o\xc4\x8ditna. Po zmagi v Ljudskem Vrtu nad Latvijo, remiju v Gruziji in \xc5\xa1tirih zaporednih zmagah nad Albanijo v gosteh in doma, Gruzijo doma in Latvijo v gosteh, si je Slovenija dva kroga pred koncem kvalifikacij zagotovila drugo mesto v skupini 2 za reprezentanco Norve\xc5\xa1ke._NEWLINE_Tako so \xc5\xa1e nekaj mesecev nazaj nedosegljive dodatne kvalifikacije postale resni\xc4\x8dnost. Najve\xc4\x8dje zasluge za Slovenski uspeh je imel Zlatko Zahovi\xc4\x8d, ki je dosegel 8 od 12 zadetkov Slovenije v kvalifikacijah._NEWLINE_\xc5\xbdreb dodatnih kvalifikacij je Sloveniji za nasprotnika namenil Ukrajino, ki je veljala za velikega favorita tega dvoboja. Mo\xc5\xa1tvo okoli super zvezdnika Andreja \xc5\xa0ev\xc4\x8denka je prepri\xc4\x8dljivo odigralo kvalifikacije, kjer so pustili za seboj reprezentanco Rusije in dvakrat remizirali s takratnim svetovnim prvakom Francijo. Prva tekma dodatnih kvalifikacij med Slovenijo in Ukrajino je bila odigrana 13. novembra 1999 za Be\xc5\xbeigradom v Ljubljani. Ob koncu prvega pol\xc4\x8dasa je Slovenija po golu Andreja \xc5\xa0ev\xc4\x8denka zaostajala z 1:0. Kljub zaostanku je Sloveniji uspelo do izteka tekme preobrniti izid v svojo korist. Na 1:1 je v 53. minuti izena\xc4\x8dil Zahovi\xc4\x8d, za senzacijo pa je sedem minut pred koncem s svojim golom iz sredine igri\xc5\xa1\xc4\x8da poskrbel Milenko A\xc4\x8dimovi\xc4\x8d. Slovenija je na povratno tekmo v Kijev od\xc5\xa1la z golom prednosti. Tekma v gosteh se je enako pri\xc4\x8dela kot nekaj dni pred tem v Ljubljani. Slovenija je zaostajala ve\xc4\x8dji del tekme z 1:0, preden je Miran Pavlin izena\xc4\x8dil rezultat v 75. minuti na kon\xc4\x8dni izid 1:1. S tem so si slovenski nogometa\xc5\xa1i prvi\xc4\x8d v zgodovini zagotovili nastop na evropskem prvenstvu v Belgiji in na Nizozemskem.\n_START_SECTION_\nNova generacija (2002 - 2006)\n_START_PARAGRAPH_\nKatanca je na mestu selektorja nadomestil Bojan Pra\xc5\xa1nikar, ki je v letih od 1992 do 1993 in 1998 \xc5\xbee vodil reprezentanco. Pra\xc5\xa1nikar je prevzel reprezentanco, ki je bila zaradi dogajanj na svetovnem prvenstvu razdvojena in razpolovljena. Poleg tega je veliko igralcev iz zlate generacije prenehalo igrati za reprezentanco. Prvo tekmo pod vodstvom novega selektorja je Slovenija odigrala proti Italiji v Trstu. Najmanj v dveh pogledih je bila prijateljska tekma med Italijo in Slovenijo kriti\xc4\x8dna. V tekmovalnem smislu je vladala negotovost ob \xc5\xa1tevilnih spremembah v izbrani vrsti, saj je Pra\xc5\xa1nikar poklical skoraj za celo enajsterico novincev in se obenem odrekel nekaterim Katan\xc4\x8devim izbrancem. Posebej pa je skrbelo protislovensko vzdu\xc5\xa1je v Trstu, ki ni bilo najbolj posre\xc4\x8den gostitelj sosedskega nogometnega obra\xc4\x8duna. Ognjeni krst se je za Pra\xc5\xa1nikarja kon\xc4\x8dal uspe\xc5\xa1no, saj je Slovenija z zadetkom Sebastjana Cimiroti\xc4\x8da v 55. minuti zmagala z 1:0. Veliki zmagi proti Italiji so sledile kvalifikacije za evropsko prvenstvo 2004 na Portugalskem. V skupini s Francijo, Izraelom, Ciprom in Malto, je Slovenija s \xc5\xa1tirimi zmagami, dvema neodlo\xc4\x8denima rezultatoma in dvema porazoma, zasedla drugo mesto za Francozi in se \xc5\xa1e tretji\xc4\x8d zapored popeljala do dodatnih kvalifikacij. Takratni nasprotnik je bila Hrva\xc5\xa1ka. Po neodlo\xc4\x8denem rezultatu v Zagrebu (1:1) je sledila povratna tekma v Ljubljani, kjer so Hrvati z igralcem manj uspeli dose\xc4\x8di zmago z 1:0 in se na koncu uvrstili na Evropsko prvenstvo. Dodatnim kvalifikacijam so sledili trije zaporedni porazi na prijateljski tekmah proti Poljski (0:2), Latviji (0:1) in \xc5\xa0vici (2:1). Zatem je Pra\xc5\xa1nikar zaradi slabih rezultatov 24. maja 2004 zapustil krmilo slovenske reprezentance.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cakanje na uspehe (od 2006)\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno klavrno, kot so se kon\xc4\x8dale kvalifikacije za SP 2006, so se za\xc4\x8dele tiste za nastop na EP 2008 v Avstriji in \xc5\xa0vici. Po dveh visokih porazih proti Bolgariji (3:0) in Belorusiji (4:2) ter zmagi proti za razred slab\xc5\xa1i reprezentanci Luksemburga (2:0) je pri\xc5\xa1lo do nove spremembe na selektorski klopi. Oblak, ki je \xc5\xbee veliko prej izgubil zaupanje javnosti, se je moral posloviti in prepustiti mesto 46-letnemu Maribor\xc4\x8danu Matja\xc5\xbeu Keku. Prvi nastop Keka na selektorski klopi je bila prijateljska tekma proti Estoniji 7. februarja v Dom\xc5\xbealah. Po slabi igri Slovencev je za kon\xc4\x8dni uspeh na Kekovem debiju poskrbel Klemen Lavri\xc4\x8d, ki je v 34. minuti dosegel gol in s tem Sloveniji zagotovil prvo zmago pod novim selektorjem. _NEWLINE_Naslednji dve tekmi za kvalifikacije na evropskem prvenstvu sta se za slovenske nogometa\xc5\xa1e kon\xc4\x8dali brez zmage. Slabi tekmi proti Albaniji v gosteh (0:0) je sledila tekma proti reprezentanci Nizozemske v Celju, kjer je Slovenija pet minut pred koncem prejela gol in izgubila tekmo z 1:0. V nadaljevanju kvalifikacij je reprezentanca izgubila obe tekmi z Romunijo, povratni tekmi z Bolgarijo in Nizozemsko, remizirala z Albanijo in premagala Belorusijo ter Luksemburg. Kvalifikacije je zaklju\xc4\x8dila na 6. mestu svoje kvalifikacijske skupine.\n_START_SECTION_\nDres\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija je igrala prve uradne tekme leta 1992 v belo-modro-rde\xc4\x8di kombinaciji. Ker so imele ostale reprezentance biv\xc5\xa1e Jugoslavije podobne barvne kombinacije, so \xc5\xbeeleli vodilni v NZS narediti spremembo, da bi se oddaljili od Jugoslavije. V iskanju nove barvne kombinacije so se odlo\xc4\x8dili za zeleno barvo, barvo mesta Ljubljana in barvo takrat najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ega kluba v dr\xc5\xbeavi, Nk Olimpija. V belo-zelenih barvah so prvi\xc4\x8d zaigrali leta 1993. Sestava barv se je vse od takrat samo rahlo spremenila. Od leta 2007 naprej igra slovenska reprezentanca na doma\xc4\x8dih tekmah v belih dresih, belih hla\xc4\x8dkah in belih golenkah. Na gostujo\xc4\x8dih tekmah je barvna sestava v celoti temno zelena. Uradni opremljevalec reprezentance je od januarja 2007 Nike. _NEWLINE_Slovenija je imela v razdobju od leta 1992 do danes, kar nekaj opremljevalcev. Najbolj nam se\xc5\xbeejo v spomin dresi Adidasa in stilno zelo dobro izdelani dresi Uhlsporta s podobo Triglava, kot nacionalnega simbola na prsni strani. Ta dres je bil tudi izbran za najlep\xc5\xa1i dres Evropskega prvenstva 2000 v Belgiji in na Nizozemskem. Imeli smo tudi drese od Italijanska izdelovalca Kappa.\n_START_SECTION_\nDresi na SP 2010\n_START_PARAGRAPH_\nDres je vseboval nekatere manj\xc5\xa1e spremembe, ki so slu\xc5\xbeili bolj\xc5\xa1i prepoznavnosti izbrane vrste. Nanj se je vrnil motiv Triglava, ki je krasil slovenske drese \xc5\xbee na SP 2002.\n_START_SECTION_\nPo 1. januarju 2012\n_START_PARAGRAPH_\nZelena barva dresov je bila pogosto predmet sporov razli\xc4\x8dnih navija\xc5\xa1kih skupin, predvsem iz podro\xc4\x8dja gorenjske in \xc5\xa1tajerske, saj jim ni bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d da igra reprezentanca v barvah kluba NK Olimpija. Iz tega razloga se je takratni novi predsednik NZS Simi\xc4\x8d odlo\xc4\x8dil, da predlaga novo barvno kombinacijo in sicer v barvah zastave. Spremembo barve dresov je potrdilo 22 od 37 delegatov na skup\xc5\xa1\xc4\x8dini NZS, 10 decembra 2009. Slovenska reprezentanca bo tako od 1. januarja 2012 nosila drese v barvi zastave. S tem bodo dresi v osnovni beli barvi in rezervni modri barvi. Vse druge kombinacije so odvisne od dizajnov opremljevalca, bo pa imela tako osnovna bela in rezervna modra ko\xc5\xa1\xc4\x8dek rde\xc4\x8de barve.\n_START_SECTION_\nUdele\xc5\xbebe na turnirjih\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija je odigrala svoje prve kvalifikacije kot samostojna dr\xc5\xbeava leta 1994. Najve\xc4\x8dji doseg doslej je bila uvrstitev na Evropsko prvenstvo 2000 na Nizozemskem in v Belgiji ter na Svetovno prvenstvo 2002 na Japonskem in Ju\xc5\xbeni Koreji. Obakrat je \xc5\xbee v prvem krogu izpadla. Leta 2004 se je reprezentanci ponovno uspelo prebiti v dodatne kvalifikacije za Evropsko prvenstvo 2004 na Portugalskem. Nasprotnik je bila reprezentanca Hrva\xc5\xa1ke. Po neodlo\xc4\x8denem izzidu v Zagrebu (1:1), je Slovenija doma izgubila z 1:0, kar je pomenilo konec sanj o drugem nastopu na Evropskem prvenstvu. V kvalifikacijah za Svetovno prvenstvo 2010 je reprezentanci uspel naslednji veliki met, saj se je po zmagi v dodatnih kvalifikacijah nad Rusijo \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d uvrstila na najve\xc4\x8dje tekmovanje na svetu - na svetovno prvenstvo._NEWLINE_Opomba: Med letoma 1918 - 1991 je Slovenija spadala pod Jugoslavijo.\n_START_SECTION_\nPrizori\xc5\xa1\xc4\x8da reprezentan\xc4\x8dnih tekem\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska reprezentanca od leta 2008 odigra svoje doma\xc4\x8de tekme na stadionu Ljudski vrt v Mariboru. Prenovljeni nogometni stadion sprejme 12.435 gledalcev. \xc4\x8clanska reprezentanca je prvo sre\xc4\x8danje na prenovljenem Ljudskem vrtu v Mariboru odigrala 20. avgusta 2008 proti reprezentanci Hrva\xc5\xa1ke s sklopu prijateljskih sre\xc4\x8danj in izgubila z rezultatom 2:3. Pred selitvijo na prenovljeni Ljudski vrt je reprezentanca igrala na Areni Petrol v Celju, pred tem pa na Centralnem stadionu Be\xc5\xbeigrad v Ljubljani. _NEWLINE_Druga glavna prizori\xc5\xa1\xc4\x8da v zadnjih letih so bila Murska Sobota ter po enkrat Kranj, Nova Gorica, Koper in Dom\xc5\xbeale. Na prijateljskih tekmah kjer je pri\xc4\x8dakovano manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo gledalcev, se tudi izberejo mesta z manj\xc5\xa1imi stadioni.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeni pomen\n_START_PARAGRAPH_\nV prvih letih po osamosvojitvi Slovenije, je bilo zanimanje za dr\xc5\xbeavno reprezentanco zelo majhno. Predvsem po letu 1991 so se Slovenci identificirali s \xc5\xa1porti, ki so jih najbolj razlikovali od ostalih narodov nekdanje skupne domovine Jugoslavije. \xc5\xa0porti, kot so smu\xc4\x8danje, hokej in smu\xc4\x8darski skoki, so u\xc5\xbeivali najve\xc4\x8dji status zanimanja ter bili sinonim za nacionalno identiteto. Leta 2001 je dr. Peter Stankovi\xc4\x87 npr. napisal: \xe2\x80\x9e[...] Tako so se v praksi razli\xc4\x8dne dejavnosti Slovencev za\xc4\x8dele osredoto\xc4\x8dati okoli to\xc4\x8dk, ki so bile v simbolnem smislu najbolj nebalkanske. Triglav, Bojan Kri\xc5\xbeaj, Planica, Avseniki, vse to so razli\xc4\x8dni ozna\xc4\x8devalci, ki so tako ali druga\xc4\x8de vezani na Gorenjsko in so bili v kontekstu potrebe po slovenskem distanciranju od juga privzeti kot vsesplo\xc5\xa1na nacionalna posebnost.\xe2\x80\x9c \xc5\xa0ele po prvih vidnih uspehih doma\xc4\x8de reprezentance se je zanimanje slovenske javnosti za nogomet spet obudilo. Po uvrstitvah reprezentance na EP 2000 in SP 2002 je nogomet nadomestil smu\xc4\x8danje kot najpopularnej\xc5\xa1o \xc5\xa1portno panogo v Sloveniji. V tem obdobju se je vedno ve\xc4\x8d Slovencev pri\xc4\x8delo identificirati z izbrano vrsto. Zanimanje za reprezentanco je vedno bilo tesno povezano z njenimi uspehi. Tako se je popularnost nogometa v Sloveniji vse od leta 2002 postopoma zmanj\xc5\xa1ala, kar je posledica slabih rezultatov na klubski in reprezentan\xc4\x8dni ravni.'