b'\n_START_ARTICLE_\nCSS\n_START_PARAGRAPH_\nCascading Style Sheets (sl. kaskadne stilske podloge) poznane pod kratico CSS so podloge, predstavljene v obliki preprostega slogovnega jezika, ki skrbi za prezentacijo spletnih strani. Z njimi definiramo stil HTML oz. XHTML elementov v smislu pravil, kako se naj ti prika\xc5\xbeejo na strani. Dolo\xc4\x8damo lahko barve, velikosti, odmike, poravnave, obrobe, pozicije in vrsto drugih atributov, prav tako pa lahko nadziramo aktivnosti, ki jih uporabnik nad elementi strani izvaja (npr. prekritje povezave z mi\xc5\xa1ko). Podloge so bile razvite z namenom konsistentnega na\xc4\x8dina podajanja informacij o stilu spletnim dokumentom._NEWLINE_Bistvo uporabe CSS je poleg defirniranja pravil, pred vsem lo\xc4\x8ditev strukture strani - ki jo podaja ozna\xc4\x8devalni jezik skupaj z vsebino - od njene predstavitve. S tem omogo\xc4\x8dimo la\xc5\xbeje urejanje in dodajanje stilov ter poskrbimo za ve\xc4\x8djo preglednost dokumentov temelje\xc4\x8dih na HTML sintaksi. Prav tako zmanj\xc5\xa1amo ponavljanja kode, saj omogo\xc4\x8dimo mno\xc5\xbeici strani uporabo istih podlog, kar lahko bistveno zmanj\xc5\xa1a njihovo velikost._NEWLINE_Specifikacija in vzdr\xc5\xbeevanje CSS je v rokah skupine CSS Working Group znotraj organizacije World Wide Web Consoritum (W3C). Specifikacijo uradno potrdijo \xc4\x8dlani W3C (podjetja kot so Adobe, IBM, Microsoft ... ) in tako nastanejo CSS priporo\xc4\x8dila. Ta pa niso omejena samo na internetnih brskalnikih, uporabljajo se tudi v programih za pisanje dokumentov in elektronskih preglednic kakor tudi na napravah, kot so prenosni telefoni in PDA-ji.\n_START_SECTION_\nZgodovina in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nZ za\xc4\x8detkom HTML-ja leta 1990 se je drasti\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala uporaba interneta. Zmo\xc5\xbenosti ozna\xc4\x8devalnega jezika pa niso zadovoljevale \xc5\xa1ir\xc5\xa1e mno\xc5\xbeice uporabnikov, tako se je pojavila potreba po stiliranju dokumentov. Oktobra leta 1994 je H\xc3\xa5kon Wium poslal svoj predlog pravil imenovanih Cascading HTML Style Sheets (CHSS), organizaciji W3C. Njegov predlog je sprejel Bert Bos, ki je prav tako delal na razvoju svojih stilskih podlog imenovanih Stream-Based Style Sheet Proposal (SSP). Z zdru\xc5\xbeenimi mo\xc4\x8dmi sta izdala ti. Cascading Style Sheets, pri \xc4\x8demer sta iz H\xc3\xa5konovega poimenovanja odstranila \'HTML\', saj je lahko podloga uporabljena tudi v drugih ozna\xc4\x8devalnih jezikih. Predlog je bil prvi\xc4\x8d predstavljen novembra 1994 na konferenci "Mosaic and the Web" v Chicagu in \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d oktobra 1995, kjer sta sodelovala oba (Bert in H\xc3\xa5kon). V tem \xc4\x8dasu se je pri W3C ustanovila skupina HTML Editorial Review Board (HTML ERB) z glavno nalogo - razvoj bodo\xc4\x8dih specifikacij. Cilj organizacije in \xc4\x8dlanov W3C je bila, da se CSS specifikacija razglasi za priporo\xc4\x8dilo, kar se je zgodilo decembra 1996, ko je iz\xc5\xa1el ti. CSS level 1 (CSS 1). Vpliv na to sta imela tudi brskalnika Microsoft Internet Explorer in Netscape, ki sta se poenotila za uporabo CSS in ga podprla \xc5\xbee pred uradno potrditvijo. V za\xc4\x8detku leta 1997 se je ERB razdelil na tri delovne skupine: HTML Working Group, DOM Working Group in CSS Working Group. Ustanovljena skupina za CSS je kmalu naletela na dolo\xc4\x8dene pomanjkljivosti pri trenutni verziji in dodala funkcije, ki jih ta ni podpirala. Tako je maja 1998, iz\xc5\xa1lo priporo\xc4\x8dilo za CSS level 2 (CSS 2). Razvoj se je nadaljeval, narejeno je bilo veliko osnutkov in izdano precej predlogov za uveljavitev novega priporo\xc4\x8dila CSS 2.1, ta pa je zagledal lu\xc4\x8d komaj junija 2011 in \xc5\xa1e zdaj velja za najnovej\xc5\xa1e priporo\xc4\x8dilo.\n_START_SECTION_\nCSS 3\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki CSS level 3 segajo v leto 1999, ko so bili izdani prvi osnutki te verzije. Za razliko od prej\xc5\xa1njih priporo\xc4\x8dil, ki so bile izdane v obliki enega dokumenta za definiranje priporo\xc4\x8dila, se CSS 3 deli na module, ki nadgrajujejo CSS 2 in uporabljajo CSS 2.1 specifikacijo za njihovo jedro. Vsak modul doda in/ali zamenja del CSS 2.1. Po zaklju\xc4\x8ditvi vsakega modula, bo ta vklju\xc4\x8den v obstoje\xc4\x8d sistem CSS 2.1 poleg vseh predhodno zaklju\xc4\x8denih modulov. Trenutno poteka delo na ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiridesetih razli\xc4\x8dnih modulih, do sedaj pa so bili uradno sprejeti trije - barve (ang. color), imenski prostori (ang. namespaces) in selektorji (ang. selectors).\n_START_SECTION_\nPrimer CSS podlog\n_START_PARAGRAPH_\nPrimer deklaracijskega bloka z razlago._NEWLINE__NEWLINE_/* modro pod\xc4\x8drtano besedilo */_NEWLINE_p, .besedilo:first-line, div #moder:hover{_NEWLINE_        color: blue;_NEWLINE_        text-decoration: underline;_NEWLINE_}_NEWLINE_Posamezni selektorji so lo\xc4\x8deni z vejicami , in tako sestavljajo skupino. Stil se bo zato uporabil na vseh elementih odstavek (p), prav tako na vseh elementih, ki imajo podan razred (class) besedilo in se nahajajo v prvi vrstici. Element z identifikatorjem (id) moder bo ta stil prevzel samo v primeru, da bo \xc4\x8dez njega postavljen mi\xc5\xa1kin kazalec (to dolo\xc4\x8da psevdo-razred :hover) in se bodo nahajali znotraj zna\xc4\x8dke oddelek (div). Pod navedenimi pogoji, bo besedilo obarvano modro in pod\xc4\x8drtano.\n_START_SECTION_\nPodpora brskalnikov\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu 1996 in za\xc4\x8detku 1997 sta Microsoftov Internet Explorer 3 ter Netscape 4.0 podpirala specifikacijo CSS 1, vendar je bila podpora slaba in nepopolna. Pretekla so skoraj tri leta preden je postala implementacija v brskalnikih zadovoljiva. V tem \xc4\x8dasu so se pojavili drugi brskalniki, med njimi tudi Opera, ki je dolo\xc4\x8deno obdobje nudila najbolj\xc5\xa1i prikaz strani (v smislu podpore CSS). Prvi brskalnik z ve\xc4\x8d kot 99 odstotno podporo CSS 1 je Internet Explorer 5.0, ki je bil izdan marca 2000. Takrat pa je bil v veljavi seveda \xc5\xbee CSS 2, za katerega pa vse do leta 2009, ni bilo popolne podpore. Za organizacijo W3C je nekonsistentna in pomankljiva implementacija predstavljala problem. Tako so \xc5\xbee pred tem za\xc4\x8deli z delom na reviziji CSS 2.1, pri kateri so izlo\xc4\x8dili ali spremenili lastnosti CSS 2, ki so predstavljale te\xc5\xbeave. Tako se je zgodil "preskok" iz CSS 2 na revizijo 2.1, ki jo od avgusta 2009 dokaj uspe\xc5\xa1no podpirajo vsi ve\xc4\x8dji brskalniki, kot so Firefox, Google Chrome, Internet Explorer, Opera in Safari. _NEWLINE_Spletni brskalniki, ki standarda CSS ne podpirajo, bodo prikazali obi\xc4\x8dajen HTML dokument brez oblikovanja.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeave s prikazi\n_START_PARAGRAPH_\nZa sam prikaz (X)HTML, CSS in izvajanje JavaScript (JS) kode v brskalnikih, skrbijo izvajalni sistemi, kot so WebKit (Chrome in Safari), Gecko (Firefox) in Presto (Opera). Med njimi prihaja do razlik v hitrosti izvajanja JS in izrisa HTML kode pa tudi do razhajanj v prikazu stilskih podlog in HTML elementov samih. To predstavlja oblikovalcem spletnih strani dodatno delo v obliki usklajevanja prezentacije za vse sisteme, kar pa lahko predstavlja te\xc5\xbeave. Dolo\xc4\x8dene lastnosti niso podprte ali pa delujejo druga\xc4\x8de v starej\xc5\xa1ih brskalnikih (IE 6 in 7), ki so \xc5\xa1e vedno v uporabi. Tako so v\xc4\x8dasih prisiljeni v pisanje stilov posebej za dolo\xc4\x8den tip brskalnika ali pa posku\xc5\xa1ajo te zaobiti s tako imenovanimi CSS triki. Ti izrabljajo dejstvo, da vsi izvajalni sistemi druga\xc4\x8de berejo oz. skladajo CSS podlogo, s \xc4\x8dimer lahko nek del skrijemo ali prika\xc5\xbeemo v specifi\xc4\x8dnem brskalniku.'