b'\n_START_ARTICLE_\nIzmenjava posojilnega tveganja\n_START_PARAGRAPH_\nIzmenjava posojilnega tveganja (angle\xc5\xa1ko credit default swap, CDS) je dvostranski dogovor o zavarovanju dolo\xc4\x8dene terjatve, kjer kupec izdajatelju pla\xc4\x8da premijo, izdajatelj pa mora kupcu v primeru nepla\xc4\x8dila dolga, za katerega je bil dogovor sklenjen, popla\xc4\x8dati nastalo \xc5\xa1kodo._NEWLINE_Izmenjavo posojilnega tveganja se lahko preoblikuje tudi v vrednostni papir, ki ga kupi tretja oseba, ki nima zavarovalnega interesa. Zato se \xc5\xa1pekulacije s CDS-ji pogosto omenja kot enega od vidikov za nastanek svetovne gospodarske krize. Kot se je izrazil finan\xc4\x8dnik George Soros, je tisti, ki posluje s CDS-ji, podoben nekomu, k zavaruje sosedovo hi\xc5\xa1o, jo za\xc5\xbege in nato pobere premijo. Obenem je trgovanje s CDS-ji doseglo razse\xc5\xbenosti, ki so \xc5\xa1le domnevno v bilijone dolarjev, zaradi \xc4\x8desar je postalo sistemsko tveganje za svetovno gospodarstvo. Posli s CDS-ji so za name\xc4\x8dek nepregledni, saj gre za dvostranski dogovor, o katerem ni treba obvestiti vladnih nadzornih agencij._NEWLINE_Konec leta 2007 je skupna ocenjena vrednost CDS-jev zna\xc5\xa1ala dobrih 62 bilijonov dolarjev, sredi leta 2010 pa je padla na dobrih 26 bilijonov dolarjev._NEWLINE_Evropski parlament je novembra lani prepovedal trgovanje s t. i. golimi CDS-ji (tistimi, kjer pri kupcu ne obstaja zavarovalni interes) na dr\xc5\xbeavni dolg. Banke in druge finan\xc4\x8dne institucije torej ne bodo ve\xc4\x8d smele kupovati CDS-jev, ne da bi imele obveznice dr\xc5\xbeave, za katere bi bila pogodba sklenjena.'