b'\n_START_ARTICLE_\nBardilis\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil okoli leta 448 pr. n. \xc5\xa1t. v dru\xc5\xbeini ni\xc5\xbejega stanu. V mladosti je bil oglar in rudar. Na prestol ni pri\xc5\xa1el kot Sirasov zakoniti naslednik, ampak z njegovim strmoglavljenjem, potem ko je Sivas sklenil mirovno pogodbo z Amintom II. glede oblasti v Linkestiji. Bardilis je nasledil razli\xc4\x8dna plemena in ji zdru\xc5\xbeil v enotno zvezo. Iz Dardanije je kmalu naredil vodilno silo na Balkanu in spremenil ravnote\xc5\xbeje mo\xc4\x8di z Makedonijo. Med svojimi bojevniki je u\xc5\xbeival velik ugled zaradi pravi\xc4\x8dne delitve vojnega plena._NEWLINE_O tem, kje je bila prestolnica njegove dr\xc5\xbeave, ni nobenega zapisa. Edina izjema je podatek, da je Filip leta 358 pr. n. \xc5\xa1t. s svojo zmago dobil oblast v Linkestiji, zato bi Bardilisova prestolnica lahko bila prav na njenem ozemlju. Kakorkoli \xc5\xbee, najbolj verjetno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dardanske dr\xc5\xbeave je bilo nekje na ozemlju dana\xc5\xa1njega Kosova._NEWLINE_Bardilis je za razliko od prej\xc5\xa1njih ilirskih kraljev zdru\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ki in gospodarski razvoj dr\xc5\xbeave. Njegovi podlo\xc5\xbeniki Damastini so leta 395 pr. n. \xc5\xa1t. v Damastionu za\xc4\x8deli kovati lepe srebrnike, ki so upo\xc5\xa1tevali standarde in nekatere simbole takrat mo\xc4\x8dne Halkidi\xc5\xa1ke zveze. Izva\xc5\xbeali so tudi srebro v palicah. Drugo kovnico so odprli leta 365 pr. n. \xc5\xa1t. v rudarskem mestu Dapariji. Daparijski kovanci so bili izdelani po enakih standardih kot damastinski. Raz\xc5\xa1irjenost Bardilisovih kovancev ka\xc5\xbee, da je zgradil ob\xc5\xa1irno trgovinsko mre\xc5\xbeo od osrednjega Balkana do Donave, ki je bila dale\xc4\x8d od glavnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d gr\xc5\xa1ke trgovine. Ko je Dionizij Siraku\xc5\xa1ki ustanavljal kolonije na vzhodni jadranski obali, je posku\xc5\xa1al v svojo interesno sfero vklju\xc4\x8diti tudi Bardilisovo trgovinsko mre\xc5\xbeo._NEWLINE_Bardilis je v nasprotju s prej\xc5\xa1njimi ilirskimi kralji najbr\xc5\xbe zgradil nekaj utrjenih mest. Mesti Lihnidus in Pelion sta imeli obzidje verjetno \xc5\xbee pred Filipovo zasedbo.\n_START_SECTION_\nBaraliris\n_START_PARAGRAPH_\nBaraliris je nami\xc5\xa1ljen ilirski vladar, ki je, po Tertulijanu, v sanjah imel videnje in je potem izvojeval niz voja\xc5\xa1kih zmag, ki so mu omogo\xc4\x8dile raz\xc5\xa1iritev ilirske vladavine na Molosijce in druga plemena vse do meja Makedonije. Omenjeni Baraliris bi lahko bil Bardilis, ker so dejanja obeh vladarjev identi\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nVojne z Makedonci\n_START_PARAGRAPH_\nIzgleda, da je Bardilis nasprotoval sporazumu med Amintom II. in Sirasom in leta 393 pr. v. \xc5\xa1t. napadel Makedonijo. V vojni je uporabljal nove taktike vojskovanja, ki jih dotlej ni uporabil \xc5\xa1e noben ilirski vojskovodja, in izvojeval odlo\xc4\x8dilno bitko proti Amintu III.. Aminta je izgnal in v Makedoniji zavladal preko marionetnega kralja._NEWLINE_Leta 392 pr. v. \xc5\xa1t. se je Amint III. povezal s Tesalci in ponovno osvojil Makedonijo. Iliri so kljub temu stalno vdirali preko severne makedonske meje, dokler ni Bardilis leta 372 pr. v. \xc5\xa1t. prisilil Makedoncev v pla\xc4\x8devanje letnega davka. Leta 372 pr. n. \xc5\xa1t. je Amint III. umrl. Iz zakona z Ilirko Evridiko je imel tri sinove in h\xc4\x8der. Najstarej\xc5\xa1i sin je bil Aleksander II., ki je posku\xc5\xa1al izgnati Dardance iz Makedonije, vendar mu to ni uspelo. Po porazu v bitki leta 369 pr. n. \xc5\xa1t. je moral dati svojega mlaj\xc5\xa1ega brata Filipa II. za nekaj \xc4\x8dasa Bardilisu za talca. Aleksandra II. je leta 365 pr. n. \xc5\xa1t. nasledil njegov brat Perdik III.._NEWLINE_V podporo Darnancem so za\xc4\x8deli v Makedonijo vdirati tudi Peonci. Kralj Perdik III., poni\xc5\xbean zaradi pla\xc4\x8devanja davkov, je spomladi 358 pr. n. \xc5\xa1t. z vojsko odkorakal na sever, da bi v bitki razre\xc5\xa1il odprta vpra\xc5\xa1anja in do\xc5\xbeivel te\xc5\xbeak poraz. Med 4.000 mrtvimi je bil tudi sam kralj, ostanek vojske pa je v paniki pobegnil. Dardanci so po zmagi raz\xc5\xa1irili svoje ozemlje na jug do Ohridskega jezera in na zahod v gornjo Makedonijo. Makedonija je bila tik pred popolnim zlomom._NEWLINE_Perdikov naslednik, mlaj\xc5\xa1i brat Filip II., je bil ob prihodu na prestol trdno odlo\xc4\x8den, da podjarmi Bardilisove Dardance in enkrat za vselej prekine ilirsko pretnjo.\n_START_SECTION_\nPodjarmljenje Epirja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 385 pr. n. \xc5\xa1t. so Iliri sklenili zavezni\xc5\xa1tvo s tiranom Dionizijem Siraku\xc5\xa1kim, da bi na epirski prestol ponovno postavili begunca Alketa I. Epirskega, ki je dobil zato\xc5\xa1i\xc5\xa1\xc4\x8de na Dionizijevem dvoru. Za njegovo vrnitev sta bili zainteresirani obe strani: Iliri bi z zavezni\xc5\xa1tvom ohranili svojo mo\xc4\x8d in oslabili vpliv \xc5\xa0partancev in Makedoncev v Epirju, Dionizij pa bi dobil mo\xc5\xbenost za utrditev trgovanju z mesti ob jadranski in jonski obali. Dionizij je Ilirom, ki so \xc5\xbee bili pripravljeni na vojno, poslal 2.000 mo\xc5\xbe in 5.000 kosov oro\xc5\xbeja. Okrepljena dardanska vojska je vdrla v Epir, pobila 15.000 Molosov in Bardilis je meje svoje dr\xc5\xbeave pomaknil na jug vse do jonske obale. Na dogodke v Epirju se je takoj odzvala \xc5\xa0parta in napadla in izgnala Ilire, kljub temu, da so dobili pomo\xc4\x8d 2.000 hoplitov in petsto oklepov. Bardilisovo kratkotrajno vladanje v Epirju se je kon\xc4\x8dalo._NEWLINE_Leta 360 pr. n. \xc5\xa1t. je nov napad Ilirov prisilil epirskega kralja Arimba, da je svoje civilno prebivalstvo evakuiral v Etolijo in omogo\xc4\x8dil Ilirom neovirano plenjenje. Ilire, otovorjene s plenom, je na poti domov napadel in jih porazil. Iliri so se istega leta \xc5\xa1e enkrat odpravili na roparski pohod v Epir in bili ponovno pora\xc5\xbeeni.\n_START_SECTION_\nBitka v Erigonski dolini\n_START_PARAGRAPH_\nMakedonija je premagala notranje te\xc5\xbeave in politi\xc4\x8dni kaos, odstranila gro\xc5\xbenje svojih nasprotnikov in bila leta 359 pr. n. \xc5\xa1t. pripravljana na nov spopad z Iliri. Ko je Filip II. zasedel makedonski prestol, je bil velik del severne Makedonije pod Bardilisovo oblastjo. Da bi se lahko osredoto\xc4\x8dil samo na notranje probleme in utrditev prestola, je Filip ponovno potrdil z oro\xc5\xbejem vsiljeno mirovno pogodbo z Dardanci in zavezni\xc5\xa1tvo potrdil s poroko z Bardilisovo ne\xc4\x8dakinjo, ali morda h\xc4\x8derko, Audato. Vsi ti ukrepi so odvrnili napad Ilirov v \xc4\x8dasu, ko je bila dr\xc5\xbeava najbolj ranjliva._NEWLINE_Filip je do pomladi leta 358 pr. n. \xc5\xa1t. zavaroval svoj prestol in se je lahko posvetil okupirani severozahodni Makedoniji. Ko je Bardilis izvedel za mobilizacijo makedonske vojske, je Filipu ponudil novo mirovno pogodbo, ki bi priznala obstoje\xc4\x8de stanje pod pogojem, da obe strani obdr\xc5\xbeita mesta, ki jih imata trenutno v posesti. Ponudba za Filipa seveda ni bila sprejemljiva, ker je bil pripravljen sprejeti samo popoln umik Dardancev iz severozahodne Makedonije. Bardilis od ponudbe ni odstopil in ni bil pripravljen odstopiti zasedenih ozemelj brez boja. Filip je za bitko mobiliziral vse razpolo\xc5\xbeljive vojake, ki so se zavedali, da Bardilis ne jemlje vojnih ujetnikov in bo po morebitni zmagi vse ujetnike pohabil._NEWLINE_Vojski sta bili \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeno enaki. Bardilis je imel 500 konjenikov in 10.000 pe\xc5\xa1akov, Filip pa 600 konjenikov in 10.000 pe\xc5\xa1akov, vendar je bila makedonska vojska bolje usposobljena in opremljena. Vojski ste se spopadli v dolini Erigon blizu Bitole, malo ju\xc5\xbeneje od dardanske meje. Bardilis je na za\xc4\x8detku razvil linearno formacijo, podobno falangi, z najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi enotami v sredini. Filip je svoje najbolj\xc5\xa1e enote, hipaspistie, postavil na svoj desni bok. Ko je njegova vojska za\xc4\x8dela napredovati proti Bardilisovi, je njegova konjenica napadla enega ali oba Bardilisova boka in ga prisilila, da je razvil pravokotno obrambno formacijo. Iliri so se kar nekaj \xc4\x8dasa upirali nasprotnikovim napadom in vojna sre\xc4\x8da se je preve\xc5\xa1ala zdaj na eno, zdaj na drugo stran. Obe strani sta se hrabro borili, zato je bila bitka dolga. Filipovim hipaspistom je nazadnje uspelo prebiti desni kot dardanske formacije in jo odpreti. V dardanskih vrstah je nastal nered in makedonska falanga je kmalu zatem strla nasprotnika._NEWLINE_Dardanci so imeli v bitki 7.000 \xc5\xbertev, se pravi skoraj tri \xc4\x8detrtine njihove vojske. Med njimi je bil verjetno tudi Bardilis. Veliko \xc5\xbertev so imeli tudi Makedonci in po zmagi niso bili zmo\xc5\xbeni zasledovati pobeglega nasprotnika. Iliri so kasneje preko svojih odposlancev zaprosili za mir in Makedoncem prepustili vsa njihova mesta. Z mirovno pogodbo se je v makedonsko korist re\xc5\xa1il tudi problem Linkestije in njihove zahodne meje. Filip je k svoji dr\xc5\xbeavi priklju\xc4\x8dil dardansko ozemlje vse do Ohridskega jezera. Priklju\xc4\x8deno ozemlje je pomenilo obrambno tamponsko cono proti bodo\xc4\x8dim vdorom Ilirov po dolini Drima. Makedonsko ilirska meja okoli Ohridskega jezera je dolgo \xc4\x8dasa ostala stabilna.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri jezikoslovci iz 20. stoletja so ime Bardilis povezovali z albansko besedo i bardh\xc3\xab \xe2\x80\x93 bel. Po mnenju nekaterih drugih je njegovo ime povezano z albanskima besedama i bardh\xc3\xab \xe2\x80\x93 bel in yll \xe2\x80\x93 zvezda. S.E. Mann trdi, da je slednja razli\xc4\x8dica povezana z ljudsko etimologijo, ki ne temelji na lingvisti\xc4\x8dni rekonstrukciji, ampak na tradicionalni ena\xc4\x8dbi.'