b'\n_START_ARTICLE_\nKarboksilna kislina\n_START_PARAGRAPH_\nKarboks\xc3\xadlne kisl\xc3\xadne  so organske spojine, ki vsebujejo eno ali ve\xc4\x8d karboksilnih skupin \xe2\x80\x93C(=O)OH, ki se obi\xc4\x8dajno pi\xc5\xa1ejo kot \xe2\x80\x93COOH. So donorji protonov (oddajajo vodikov H\xe2\x81\xba ion) in potemtakem sodijo med Br\xc3\xb8nsted-Lowryjeve kisline. Soli in anione karboksilnih kislin imenujemo karboksilati._NEWLINE_Najenostavnej\xc5\xa1e predstavnice karboksilnih kislin so alkanojske kisline s splo\xc5\xa1no formulo RCOOH, v kateri je R vodik ali alkilni radikal.\n_START_SECTION_\nStabilnost kisline\n_START_PARAGRAPH_\nKislost karboksilnih kislin se lahko pojasni ali s stabilnostjo kisline ali s stabilnostjo konjugirane baze, za razlago pa se lahko uporabi ali induktivne ali resonan\xc4\x8dne pojave v -COOH skupini._NEWLINE_\xc4\x8ce se za razlago kislosti uporabi induktivne pojave, se kislost lahko razlo\xc5\xbei z dvema elektronegativnima kisikovima atomoma, ki odbijata elektronski oblak okoli vezi O-H in jo s tem oslabita. \xc5\xa0ibka vez O-H zmanj\xc5\xa1a stabilnost molekule kisline. Vodikov atom je zato bolj labilen in zlahka disociira v H\xe2\x81\xba ione. Ker je kislina nestabilna, je ravnote\xc5\xbeje reakcije pomaknjeno v desno. _NEWLINE_Dodatni elektronegativni atomi ali atomske skupine, ki so vezani na kislino, na primer \xe2\x80\x93Cl ali \xe2\x80\x93OH, imajo podoben, vendar manj\xc5\xa1i vpliv. Prisotnost teh skupin pove\xc4\x8da kislost zaradi induktivnega u\xc4\x8dinka. Primer: trikloroocetna kislina, ki ima tri \xe2\x80\x93Cl atome, je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a od mle\xc4\x8dne kisline, ki ima eno \xe2\x80\x93OH skupino, ta pa je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a od ocetne kisline, ki nima vezane nobene elektronegativne substituente.\n_START_SECTION_\nStabilnost konjugirane baze\n_START_PARAGRAPH_\nKislost karboksilnih kislin se lahko pojasni tudi z resonan\xc4\x8dnimi pojavi. _NEWLINE_Z disociacijo karboksilne kisline nastane resonan\xc4\x8dno stabiliziran produkt, katerega negativni naboj je razdeljen oziroma delokaliziran med dva kisikova atoma. Vsaka vez C-O ima zato zna\xc4\x8dilnosti tako imenovane delne dvojne vezi. Ker je konjugirana baza stabilna, je ravnote\xc5\xbeje reakcije pomaknjeno v desno.\n_START_SECTION_\nSpektroskopija\n_START_PARAGRAPH_\nKarboksilne kisline je najla\xc5\xbee identificirati z infrarde\xc4\x8do spektroskopijo. Pri valovnih dol\xc5\xbeinah od 1680 do 1725 cm\xe2\x81\xbb\xc2\xb9 je prepoznavno raztezanje vezi C=O, pri 2500 do 3000 cm\xe2\x81\xbb\xc2\xb9 pa raztezanje vezi O-H v karboksilni skupini. _NEWLINE_V spektroskopiji \xc2\xb9H JMR se na podro\xc4\x8dju 10-13 ppm prika\xc5\xbee vodik iz hidroksilne skupine. Vodik je pogosto nejasen ali celo neopazen in se zlahka zamenja s sledovi vode.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nKarboksilne kisline, njihove soli in estri so zelo raz\xc5\xa1irjeni naravni produkti. _NEWLINE_Ni\xc5\xbeje alifatske karboksilne kisline z ravnimi verigami, pa tudi tiste z do 18 ogljikovimi atomi, se proizvajajo tudi industrijsko. Ocetna kislina, na primer, se proizvaja iz metanola in ogljikovega monoksida, kisline z velikim \xc5\xa1tevilom ogljikovih atomov pa s hidrolizo trigliceridov iz rastlinskih in \xc5\xbeivalskih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob. _NEWLINE_Ocetna kislina se proizvaja tudi s fermentacijo etanola in se kot kis uporablja izklju\xc4\x8dno v prehrambeni industriji.'