b'\n_START_ARTICLE_\nNavadna pe\xc5\xa1\xc4\x8dena kozica\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNavadna pe\xc5\xa1\xc4\x8dena kozica povpre\xc4\x8dno zraste med 30 in 50\xc2\xa0mm v dol\xc5\xbeino, izjemoma pa lahko dose\xc5\xbee tudi do 90\xc2\xa0mm. Barva te vrste rakov je svetlo rjavkasta s temnej\xc5\xa1imi pegami. Oprsje, ki zavzema skoraj polovico telesa se kon\xc4\x8da s \xc4\x8dlenastim zadkom, na koncu katerega je pahlja\xc4\x8dast rep, ki se raz\xc5\xa1iri v tri krpe._NEWLINE_Prehranjuje se z majhnimi morskimi nevreten\xc4\x8darji, pa tudi manj\xc5\xa1imi rakci in pol\xc5\xbeki. Osebki naj bi bili enospolni, obdobje parjenja pa je odvisno od \xc5\xbeivljenjskega okolja. Po oploditvi nosi samica oplojene ikre od 3-4 tedne v poletnem ter okoli 10 tednov v spomladanskem \xc4\x8dasu. Li\xc4\x8dinke kozic so planktonske velikosti in se razvijajo v odraslega raka okoli 5 tednov. Po enem do dveh letih raki spolno dozorijo, \xc5\xbeivijo pa tri leta._NEWLINE_Z navadno pe\xc5\xa1\xc4\x8deno kozico se hrani mnogo vrst rib, ki se jim kozica umika le z begom.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nNavadna pe\xc5\xa1\xc4\x8dena kozica je najpogostej\xc5\xa1a v ju\xc5\xbenem delu Severnega morja, Irskem morju, v Sredozemlju z vsemi morji ter v vzhodnem Atlantiku. Zadr\xc5\xbeuje se v obalnem delu do globine 150 metrov, najraje na pe\xc5\xa1\xc4\x8denem dnu, po \xc4\x8demer je dobila tudi slovensko ime. Ta vrsta rakov je gospodarsko izjemno pomembna, najve\xc4\x8d kozic pa nalovijo v ju\xc5\xbenem Severnem morju.'