b'\n_START_ARTICLE_\nDiogen iz Apolonije\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8dna kronologija \xc5\xbeivljenja Diogena iz Apolonije ni povsem znana, vendar ve\xc4\x8dina postavlja \xc4\x8das vrhunca njegovega delovanja v obdobje okoli 460-430 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Diogen je prihajal iz miletske obmorske kolonije Apolonije v anti\xc4\x8dni pokrajini Trakiji, ki se je nahajala na zahodni obali \xc4\x8crnega morja (dana\xc5\xa1nji Sozopol). O njegovem \xc5\xbeivljenju ni veliko znanega, razen tega, da je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel v Atenah, kjer naj bi zapadel v veliko te\xc5\xbeav zaradi domnevnega brezbo\xc5\xa1tva. Anti\xc4\x8dni filozofski zgodovinar Diogen Laertski je med drugim zapisal, da naj bi bilo njegovo \xc5\xbeivljenje v Atenah celo ogro\xc5\xbeeno zavoljo nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivosti, vseeno pa obstaja mo\xc5\xbenost, da se zapis Laertskega nana\xc5\xa1a na Anaksagoro, ki je prav tako omenjen v tem delu besedila._NEWLINE_Domneva se, da se nekateri pogledi Diogena iz Apolonije pojavijo v liku Sokrata iz Aristofanove komedije Oblaki. Zaradi zavrnitve dr\xc5\xbeavnih bogov sta bila tako Aristofanov Sokrat v komediji kot tudi Diogen obto\xc5\xbeena brezbo\xc5\xa1tva, poleg tega pa naj bi oba spodkopavala dr\xc5\xbeavne vrednote in kvarila mladino.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nRazlogi, ki so Diogena nagnili k temu, da ni sprejel tisti \xc4\x8das raz\xc5\xa1irjenega pluralizma in se je vrnil k monoizmu predhodnikov jonske \xc5\xa1ole, so nam dobro znani iz ohranjenega fragmenta in iz Aristotelovega pri\xc4\x8devanja: \xc4\x8de bi bilo prvin mnogo, meni Diogen, in \xc4\x8de bi bila po lastni niti se ne bi mogla spremeniti vanje, tedaj se te (in stvari, ki bi izhajale iz vsake od njih) strukturno ne bi mogle me\xc5\xa1ati med seboj (zaradi razlik v njihovi naravi). Prav tako ne bi mogle vplivati druga na drugo; z drugimi besedami: ena prvina bi drugim ne mogla ne \xc5\xa1koditi, ne koristiti, niti ji druge nasprotne ne bi mogle koristiti ali \xc5\xa1koditi, tako da bi navsezadnje bilo nemogo\xc4\x8de misliti, da bi se iz zemlje porajale rastline in \xc5\xbeivali. Da bi vse to bilo mogo\xc4\x8de, more biti izvirna prvina ali po\xc4\x8delo le ena sama, vsaka stvar pa mora nastati s spremembami in preobrazbami tega po\xc4\x8dela._NEWLINE_Njegovo najbolj znano delo je O Naravi. Nekateri fragmenti tega dela so ohranjeni v zapisih starogr\xc5\xa1kega filozofa Simplikija. Diogen je tako kot Anaksimen verjel, da je zrak vir vsega \xc5\xbeivega in da vse ostale snovi nastanejo iz kondenziranja ali \xc5\xa1irjenja le-tega. Glavni napredek glede na Anaksimenovo izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de je Diogenova trditev, da je zrak kot glavna sila inteligenten. Dejal je, da ima zrak mo\xc4\x8d nad vsem, da je kot za\xc4\x8detnik vsega \xc5\xbeivljenjskega prinesel napredek in je dosegel vse ter je v vsem. Zanj je zrak ve\xc4\x8den in nepredvidljiv element in s prvinami bo\xc5\xbeanskega:\xc2\xa0\xc2\xbbIn zdi se mi, da je tisto, ki je imelo misel, tisto, kar ljudje kli\xc4\x8dejo zrak, in da s tem vsakdo upravlja in ima mo\xc4\x8d nad vsem. Kajti to se mi zdi bog in da je dosegel vse, da uredi vse in da je v vsem. In ni nobene stvari, ki se v njem ne deli.\xc2\xab_NEWLINE_V ostalih naukih Diogen Apolonski opisuje, da verjame v neskon\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo svetov, v neskon\xc4\x8dno praznino; da je zaradi zgo\xc5\xa1\xc4\x8danja in red\xc4\x8denja zrak naredil razli\xc4\x8dne svetove; da ni bilo ni\xc4\x8d sestavljeno iz ni\xc4\x8desar ali pa zmanj\xc5\xa1ano na ni\xc4\x8d; da je zemlja okrogla, podprta v sredini in je dobila obliko zaradi toplih vetrov okoli nje ter se strdila zaradi mraza. Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i ohranjeni Diogenov fragment je Aristotel vklju\xc4\x8dil v tretji zvezek knjige Zgodovina \xc5\xbeivih bitij. Ta vsebuje opis delitve oziroma porazdelitve krvnih \xc5\xbeil pri \xc4\x8dloveku. Pomemben je predvsem zato, ker gre za poskus podrobnega znanstvenega opisa strukture in organizacije fizi\xc4\x8dnega sveta, \xc4\x8desar pa so se vsi ostali predsokratiki lotevali zgolj posredno._NEWLINE_Po Diogenu iz Apolonije je poimenovana tudi vrsta hondritnih meteoritov (Diogenit), saj je bil prvi, ki je predpostavil, da prihajajo iz zunanjega vesolja. Dejal je, da se z zvezdami vrtijo kamni, ki so nevidni in zato brez imena. Pogosto naj bi padli na tla in ugasnili.'