b'\n_START_ARTICLE_\nEvangeli\xc4\x8danska cerkev, Gornji Petrovci\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Petrovci je prvi\xc4\x8d omenjeno leta 1531, kraj pa je bil bolj znan pod imenom \xc2\xbbNedela\xc2\xab. Vizitacijski zapiski iz leta 1627 omenjajo dve evangeli\xc4\x8danski cerkvi in sicer:\xc2\xa0\xc2\xbbSv. Trojica\xc2\xab\xc2\xa0(Nedela) in\xc2\xa0\xc2\xbb Sv. Ana\xc2\xab\xc2\xa0(Bore\xc4\x8da). Duhovnike so vzdr\xc5\xbeevali verniki s svojimi prispevki, katerih vi\xc5\xa1ina je bila odvisna od premo\xc5\xbeenja posamezne dru\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nProtireformacija\n_START_PARAGRAPH_\nEvangeli\xc4\x8dane v Gornjih Petrovcih oziroma na ozemlju takratne in dana\xc5\xa1nje gmajne so za\xc4\x8deli preganjati. Morali so sprejeti ukaze od svojega, neko\xc4\x8d njim in refor\xc2\xadmaciji naklonjenega, zemlji\xc5\xa1kega gospoda Gyorgyja Szecsyja. Ta je namre\xc4\x8d leta 1647 prestopil v katoli\xc5\xa1ko vero in tudi prvi za\xc4\x8del odkriti boj proti evangeli\xc4\x8danom na ozemlju dana\xc5\xa1njega Gori\xc4\x8dkega. Odvzemi cerkva, cerkvenih poslopij, \xc5\xa1ol in preganjanje duhovnikov se je z bliskovito naglico \xc5\xa1irilo po celotnem ozemlju dana\xc5\xa1njega Prekmurja. Tako leto 1672 predstavlja za\xc4\x8detek krute protireformacije na sobo\xc5\xa1kem in  gori\xc4\x8dkem ozemlju, kjer je odvzemanje cerkva in \xc5\xa1ol ter preganjanje duhovnikov trajalo vse do leta 1733._NEWLINE_Zato so se \xc5\xa1tevilni evangeli\xc4\x8dani kljub prepovedi \xc5\xa1e naprej naskrivaj zbirali po domovih in raznih skednjih, kjer so se predvsem z branjem Biblije utrjevali v veri. Tak\xc5\xa1na skrivna mesta oziroma zbirali\xc5\xa1\xc4\x8da so bila v Gornjih Petrovcih, \xc5\xbdenavlju in v Adrijancih. Kraljevska odredba iz leta 1732 je evangeli\xc4\x8danske bo\xc5\xbeje slu\xc5\xbebe popolnoma prepovedala. Toda tudi temu odloku se evangeli\xc4\x8danski verniki niso takoj podredili in \xc5\xa1e naprej so obstajale evangeli\xc4\x8danske gmajne v Gornjih Petrovcih s 13 vasmi, pri Benediktu z 12, na Hodo\xc5\xa1u s 4  vasmi in v Selu._NEWLINE_Namesto izgnanih evangeli\xc4\x8danskih duhovnikov so bili na izpraz\xc2\xadnjena mesta v odvzetih cerkvah name\xc5\xa1\xc4\x8deni razni menihi.\n_START_SECTION_\nObdobje po letu 1781 in \xc5\xbeelja po osamosvojitvi\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot ostalim evangeli\xc4\x8danskim vernikom, je tudi gornjepetrov\xc2\xadskim 2. december 1781 s\xc2\xa0\xc2\xbbtoleran\xc4\x8dnim ediktom\xc2\xab\xc2\xa0o \xc2\xbbverski strpnosti\xc2\xab\xc2\xa0prinesel lu\xc4\x8d upanja in sprostitve po ve\xc4\x8d kot stoletnem preganjanju in petdesetletnem obdobju brez cerkva, ko je bilo sleherno izpovedo\xc2\xadvanje vere teh, ki so sprejeli reformacijo in ime\xc2\xa0\xc2\xbbevangeli\xc4\x8dan\xc2\xab\xc2\xa0onemogo\xc4\x8deno._NEWLINE_K novoustanovljeni kri\xc5\xbeevski gmajni so bile priklju\xc4\x8dene tudi vasi, ki so prvotno sestavljale evangeli\xc4\x8dansko cerkveno ob\xc4\x8dino Gornji  Pe\xc2\xadtrovci. Zaradi svoje \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti so verniki iz Gornjih Petrovcev in okoli\xc5\xa1kih vasi \xc5\xbee leta 1811 izrazili \xc5\xbeeljo po osamosvojitvi, sklicujo\xc4\x8d se pri tem na kraljev zakon iz leta 1790/91._NEWLINE_Vendar pa so se morale vasi: Petrovci, \xc5\xa0ulinci, Lucova, Adrijanci, Stanjevci, Bore\xc4\x8da, \xc5\xbdenavlje, Otovci, Pe\xc4\x8dnarovci (del dana\xc5\xa1njih Oto\xc2\xadvec) in Neradnovci \xc5\xa1e celih deset let boriti za svojo samostojnost, kateri je nasprotovala kri\xc5\xbeevska gmajna. Kljub \xc5\xa1tevilnim te\xc5\xbeavam so vztrajali pri svoji \xc5\xbeelji in od zastavljenega cilja niso odstopili.\n_START_SECTION_\nZgodovina cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajena je bila leta 1804. Ohranjeno ustno izro\xc4\x8dilo pravi, da je cerkev bila lesena in da je kmalu po blagoslovitvi zgorela. Vzrok po\xc5\xbeara ni omenjen. Ne ve se z gotovostjo, \xc4\x8de je stala na petrovskem ali adrijanskem ozemlju. Z namestitvijo rednega duhovnika tako letnica 1821 predstavlja ustanovno leto evangeli\xc4\x8danske cerkvene ob\xc4\x8dine Gornji Petrovci, \xc4\x8deprav so verniki \xc5\xbee celih deset let pred tem organizirano pripravljali vse, da bi bili priznani za samostojno gmajno. Prvi duhovnik je bil pisatelj Matja\xc5\xbe Godina. Cerkev, katere temeljni kamen je bil polo\xc5\xbeen 31. maja 1824, je bila narejena iz doma narejene opeke. Z leseno streho prekrita cerkev je bila blagoslovljena \xc5\xa1e istega leta, dne 22. novembra 1824._NEWLINE_V \xc5\xa0opronu je bil leta 1832 kupljen prvi, 400 kilogramov te\xc5\xbeki zvon. Istega leta je bilo blagoslovljeno tudi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki se je razprostiralo okrog cerkve in kamor so pokopavali vernike iz vseh vasi, ki so pripadale cerkveni ob\xc4\x8dini.  V letu 1832 je bilo sezidano tudi novo \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, leta 1834 pa so zgradili \xc5\xa1olo. Gmajna je leta 1840 nabavila drugi, 370 kilogramov te\xc5\xbeki zvon. Z ozirom na to, da je prva \xc5\xa1ola (ni znano kje je stala) bila pretesna za vse \xc5\xa1oloobvezne otroke, se je gmajna leta 1869 odlo\xc4\x8dila za gradnjo nove \xc5\xa1ole. Isto\xc4\x8dasno so zgradili tudi kantorsko stanovanje s pritiklinami. Cerkvene orgle so bile kupljene leta 1876. Te so bile po vsej verjetnosti premajhne, kajti po 38 letih (1914) so kupili nove._NEWLINE_V  letih 1894/95 so dotedanjo cerkev raz\xc5\xa1irili in v celoti prenovili v romanskem slogu, tako da je dobila sedanjo podobo in velikost. Arhitekt je bil Placotta Daniela iz Budimpe\xc5\xa1te. Velika enoladijska cerkev z galerijo, prezbiterijem in zahodnim zvonikom predstavlja tipi\xc4\x8den evangeli\xc4\x8danski tloris. Prizidali so tudi stolp oziroma zvonik in opremili notranjost cerkve. Postavili so oltar z ograjo na njem, kupili oltarno sliko in namestili klopi. Leta 1897 so zgradili cerkveno-ob\xc4\x8dinsko gostilno.   Last cerkvene ob\xc4\x8dine je bila tudi mesnica s klavnico, ki so jo zgradili istega leta. Stolpno uro so namestili leta 1907 v \xc5\xbee zgrajeni zvonik._NEWLINE_V prvi svetovni vojni je bil uni\xc4\x8den ve\xc4\x8dji zvon, kupljen leta 1832. V tem \xc4\x8dasu so bili po\xc5\xa1kodovani ali uni\xc4\x8deni tudi zvonovi po vaseh.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOd \xc4\x8dasa osamosvojitve gornjepetrovske gmajne je za vse vasi, ki so sestavljale gmajno (razen Peskovcev in Otovcev, ki sta bili prilju\xc4\x8deni Kri\xc5\xbeevcem), bila ena sama \xc5\xa1ola v Gornjih Petrovcih. V \xc4\x8dasu 1871 - 1924 je bilo v teh vaseh okrog 200 \xc5\xa1oloobveznih otrok. Leta 1883 so vasi Bore\xc4\x8da, Neradnovci in \xc5\xbdenavlje dobile dr\xc5\xbeavno \xc5\xa1olo z dvema u\xc4\x8diteljema. \xc5\xa0ola je bila zgrajena v \xc5\xbdenavlju. Vas \xc5\xbdenavlje je zapisana v svetovni zgodovini tudi zaradi tega, ker je tu 18. avgusta 1934 pristal Cosynsov stratosferski balon. Z izdajo novega zakona 5. decembra 1930 so osnovne \xc5\xa1ole pre\xc5\xa1le v dr\xc5\xbeavno upravo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje gmajne po letu 1938\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1938 je cerkveno ob\xc4\x8dino sestavljalo osem vasi, h gmajni so spadali tudi verniki, ki so \xc5\xbeiveli v \xc4\x8cepincih, Markovcih, Martinju in Trdkovi, kjer je bil prete\xc5\xbeni del prebivalstva katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi. Tega leta (1938) je gornjepetrovska evangeli\xc4\x8danska cerkvena ob\xc2\xad\xc4\x8dina \xc5\xa1tela 580 dru\xc5\xbein z blizu 2.300 verniki. Leta 1957 so renovirali cerkev in \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de.  V letih 1961/62 sta bili obe zgradbi elektrificirani.   Zaradi dotrajanosti starega \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da so zgradili novo, ki  je bilo dograjeno 1965. 2. maja 1971 je gmajna praznovala 150. obletnico svojega obstoja, leta 1974 pa je bila cerkev ponovno renovirana. Marca leta 1980 so poru\xc5\xa1ili staro, dotrajano \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de in podirajo\xc4\x8de se gospodarske zgradbe. Isto\xc4\x8dasno pa so verniki pri\xc4\x8deli s pripravo nove ve\xc4\x8dnamenske dvorane, katera je bila blagoslovljena 5. junija 1983. Evangeli\xc4\x8dansko cerkveno ob\xc4\x8dino Gornji Petrovci trenutno sestav\xc2\xadljajo verniki iz 10 vasi (Adrijanci, Bore\xc4\x8da, \xc4\x8cepinci, Gornji Petrovci, Lucova, Markovci, Neradnovci, Stanjevci, \xc5\xa0ulinci in \xc5\xbdenavlje) z 212 dru\xc5\xbeinami ali 940 \xc4\x8dlani.'