b'\n_START_ARTICLE_\nGeorge Steiner\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGeorge Steiner se je rodil 23. aprila 1929 v Parizu avstrijskima Judoma Fredericku Georgeu in Else Steiner. Ima starej\xc5\xa1o sestro Ruth Lilian, ki je bila rojena na Dunaju. Pet let pred rojstvom Georgea se je dru\xc5\xbeina preselila v Pariz zaradi \xc5\xa1irjenja nacizma. Njegov o\xc4\x8de je verjel, da so Judje povsod neza\xc5\xbeeleni, zato sta se otroka u\xc4\x8dila razli\xc4\x8dnih jezikov. George je tako odra\xc5\xa1\xc4\x8dal ob franco\xc5\xa1\xc4\x8dini, nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in angle\xc5\xa1\xc4\x8dini. Njegova dru\xc5\xbeina se je v letu 1940 spet preselila, tokrat v ZDA._NEWLINE__NEWLINE_Kasneje se je izobra\xc5\xbeeval na univerzah v Parizu, Chicagu, Oxfordu, Cambridgu in na Harvardu. Bil je \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1tva pri reviji The Economist v Londonu v petdesetih letih 20. stoletja. Kasneje je v letu 1956 pri\xc4\x8del z akademsko kariero kot profesor na In\xc5\xa1titutu za naprednej\xc5\xa1e \xc5\xa1tudije na univerzi Princeton. Leta 1959 so ga imenovali za predavatelja na Gaussovem seminarju. Od leta 1961 je bil Steiner profesor na kolid\xc5\xbeu Churchill, med letoma 1974 in 1994 pa je predaval angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in primerjalno knji\xc5\xbeevnost na Univerzi v Genevi. V letu 1994/1995 je predaval primerjalno knji\xc5\xbeevnost na Oxfordu, kasneje, v letih 2001/2002 pa je pou\xc4\x8deval poezijo na Harvardu. Veliko je pisal o vplivu holokavsta in o odnosu med jezikom, literaturo ter dru\xc5\xbebo. \xc4\x8clanek v Guardianu ga je opisal kot poliglota in polihistorja, saj zmeraj spreminja pomen kritika v dru\xc5\xbebi. Steiner sicer velja za enega najve\xc4\x8djih umov v dana\xc5\xa1njem literarnem svetu._NEWLINE__NEWLINE_Trenutno \xc5\xbeivi v Cambridgu kjer je izredni profesor na kolid\xc5\xbeu Churchill na univerzi Cambridge \xc5\xbee od leta 1969. Poro\xc4\x8den je z zgodovinarko Zaro Shakow Steiner in ima sina Davida ter h\xc4\x8der Deborah.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nObjavil je mnogo esejev in knjig, ki opozarjajo na anomalije zahodne dru\xc5\xbebe, probleme z jezikom in njegovo poni\xc5\xbeanje v post-holokavstski dobi. Njegovo primarno podro\xc4\x8dje je primerjalna knji\xc5\xbeevnost in pri svojem delu kot kritik raziskuje kulturne in filozofske probleme, \xc5\xa1e posebej tiste, ki se ti\xc4\x8dejo prevajalstva, jezika in literature._NEWLINE_Steinerjeva prva izdana knjiga je Tolstoy or Dostoevsky: An Essay in Contrast, ki je iz\xc5\xa1la leta 1960 in je \xc5\xa1tudija razli\xc4\x8dnih ideologij Tolstoja in Dostojevskega._NEWLINE__NEWLINE_Naslednja knjiga je iz\xc5\xa1la leta 1961 in nosi naslov The death of tragedy. Izhaja iz njegove doktorske disertacije na Oxfordu, v kateri je raziskoval literaturo od stare Gr\xc4\x8dije do sredine dvajsetega stoletja._NEWLINE__NEWLINE_Njegovo najbolj znano delo z naslovom After Babel je iz\xc5\xa1lo leta 1975 in je dokaj zgodnji ter vplivni prispevek prevodoslovni vedi. Knjiga After Babel je bila prirejena za televizijo in se je leta 1977 predvajala pod naslovom The Tongues of Men, hkrati pa je navdihnila tudi glasbeno skupino News from Babel._NEWLINE_Napisal je tudi mnogo fikcijskih del, med njimi tudi \xc5\xa1tiri zbirke kratkih zgodb - Anno Domini: Three Stories (1964), Proofs and Three Parables (1992), The Deeps of the Sea (1996), in A cinq heures de l\'apr\xc3\xa8s-midi (2008)._NEWLINE__NEWLINE_Poznana je tudi njegova kontroverzna novela The Portage to San Cristobal of A.H. iz leta 1981. Govori o tem, kako nacisti\xc4\x8dni "lovci na Jude", trideset let po drugi svetovni vojni, najdejo Adolfa Hitlerja (nanj se nana\xc5\xa1a A.H. v naslovu novele) \xc5\xbeivega v amazonski d\xc5\xbeungli._NEWLINE__NEWLINE_Za svoja dela je Steiner prejel mnoge nagrade.\n_START_SECTION_\nBibliografija\n_START_PARAGRAPH_\nIzvirni \xc4\x8dlanek: George Steiner - bibliography'