b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crna cerkev, Bra\xc5\x9fov\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzvirno je bila rimskokatoli\xc5\xa1ka zgradba, znana kot cerkev svete Marije, ki je nadomestila starej\xc5\xa1o stavbo, ki se je uporabljala za isti namen. Gradnja se je za\xc4\x8dela v poznem 14. stoletju, na neznan datum \xe2\x80\x93 po analizi povezanih dokazov je ve\xc4\x8d raziskovalcev ugotovilo, da se je delo za\xc4\x8delo med letoma 1383 in 1385 . Zaposlili so bolgarske delavce in obrtnike, ki so za\xc4\x8deli graditi bolgarsko kolonijo Bra\xc5\x9fov v kraju \xc5\x9echeii Bra\xc5\x9fovului.  Po priljubljeni legendi je nem\xc5\xa1ki otrok motil bolgarske graditelje ali jim je povedal, da se je ena od sten nagnila. Razburjeni Bolgar je potisnil otroka s cerkvenega stolpa in nato njegovo truplo zazidal v cerkev, da je prikril zlo\xc4\x8din. _NEWLINE_Znano je, da je na za\xc4\x8detku sodeloval duhovnik Thomas (umrl 1410), katerega grob je na obmo\xc4\x8dju kora. Hkrati so verjetno za\xc4\x8deli graditi tudi utrdbe v okolici, kar je pripomoglo k pravo\xc4\x8dasnemu dokon\xc4\x8danju tretje citadele v Bra\xc8\x99ovu._NEWLINE_Nad oltarjem je bil prvotno en sam stolp, ki naj bi podpiral celotno osrednjo strukturo \xe2\x80\x93 po zgledu nem\xc5\xa1kih stolnic naj bi gradil Hans Stettheimer (mnenje raziskovalcev, kot sta Ernst K\xc3\xbchlbrandt in Antal Hekler), a je to sporno [8]. Ladje so gradili dlje, ker je bila gradnja prekinjena. Leta 1423 je pape\xc5\xbe Martin V. izdal cerkvene odpustke za ljudi, ki so se ukvarjali z gradnjo, da bi spodbudil ponovno delo; leta 1474 je dokument, ki ga je izdal pape\xc5\xbe Sikst IV., potrdil, da delo \xc5\xa1e vedno zaostaja._NEWLINE_Ve\xc4\x8d osmerokotnih stebrov, ki so bili vsaj enkrat med gradnjo preoblikovani, so bili verjetno kon\xc4\x8dani okoli leta 1444. V enem izmed njih je intarzija voja\xc5\xa1kega voditelja J\xc3\xa1nosa Hunyadija, ki se omenja med cerkvenimi dobrotniki. Najbolj intenzivno je delo potekalo pred letom 1450 in po njem. Vklju\xc4\x8devalo je dokon\xc4\x8danje izjemno velikega \xc5\xa1tevila portalov, tudi severna \xc2\xbbzlata vrata\xc2\xab\xc2\xa0in sosednji oltar svetega \xc5\xbertvovanja. Vzhodni portal, ki ga je naro\xc4\x8dil mad\xc5\xbearski kralj Matija Korvin, je bil kon\xc4\x8dan leta 1476. Zakristija je bila med letoma 1500 in 1515 raz\xc5\xa1irjena. _NEWLINE_Dokon\xc4\x8dana je bila v 15. stoletju (kmalu po letu 1476) in spada v zadnjo fazo gotske arhitekture. Rezultat je bil triladijska bazilika enake vi\xc5\xa1ine, kot je bila v 15. in 16. stoletju v nem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeelah, od koder je bila ve\xc4\x8dina arhitektov in zidarjev. Mnogi deli stavbe so podobni cerkvi v Sebe\xc5\x9fu in cerkvi svetega Mihaela v kraju Cluj-Napoca , pa tudi stavbi Dominik\xc3\xa1nsky  kostol v Ko\xc5\xa1icah. Zasnova je bila sama po sebi navdih za druge verske zgradbe v regiji, mogo\xc4\x8de pa je, da je kamnosek, ki je bil prvotno zaposlen v mestu, kasneje delal pri cerkvi v Ghimbavu._NEWLINE_Katoli\xc5\xa1ki obredi so bili med protestantsko reformacijo nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni z luteranskimi, ki sovpadajo z vplivom Johannesa Honterja. Kip v spomin na Honterja je kasneje postavil Harro Magnussen na eni strani stavbe, a je bil deloma uni\xc4\x8den med velikim po\xc5\xbearom, ki ga je povzro\xc4\x8dil napad habsbur\xc5\xa1kih sil 21. aprila 1689 (med veliko tur\xc5\xa1ko vojno).  Nato je postala znana kot \xc4\x8crna cerkev. Velik del notranje strukture je bil spremenjen v 18. stoletju, kar je uni\xc4\x8dilo izvirno obliko._NEWLINE_Po po\xc5\xbearu leta 1689 je bila cerkev popravljena s pomo\xc4\x8djo zidarjev, ki so pri\xc5\xa1li iz Danziga, saj lokalni obrtniki niso obvladali na\xc4\x8dina za dokon\xc4\x8danje ogromnih obokov, ki so bili narejeni v baro\xc4\x8dnem slogu.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je dolga 89 metrov in \xc5\xa1iroka 38 metrov. Od tal do najvi\xc5\xa1je to\xc4\x8dke edinega zvonika meri 65 metrov. Ima \xc5\xa1esttonske zvonove, najve\xc4\x8dje v Romuniji, veli\xc4\x8dastne orgle s 4000 cevmi, ki jih je leta 1839 izdelal  Carl August Buchholz (1796\xe2\x80\x931884). Nanje igrajo na tedenskih koncertih. V njej je tudi bogata zbirka transilvanskih preprog, ki so jih od 15. do 17. stoletja podarjali transilvanski sa\xc5\xa1ki trgovci, nekatere so bile uporabljene za okrasitev sten in tal po reformaciji._NEWLINE_Veliko zunanjih struktur je bilo zgrajenih v krhkem pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaku, zato so zunanji kipi in zidarski elementi v slabem stanju. Med najstarej\xc5\xa1imi so \xc5\xa1tevilne skulpture, loki, enostavnej\xc5\xa1i zidarski vzorci, kot so trilisti, pa tudi \xc5\xa1tevilni portali, medtem ko je kronanje posnemanja gotike iz 18. stoletja. _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i je doprsni kip Janeza Krstnika v koru, ki pa je skoraj povsem uni\xc4\x8den in ka\xc5\xbee \xc4\x8de\xc5\xa1ko gotsko umetnost, kot je razvidna iz del Johanna in Petra Parlerja.  Pri zunanjih kipih so bili uporabljeni  razko\xc5\xa1nej\xc5\xa1i gotski slogi, ki verjetno prikazujejo domnevna ustanovitelja \xc4\x8crne cerkve Toma\xc5\xbea in katoli\xc5\xa1kega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika Transilvanije svetega Nikolaja. Druga dela v tem slogu so Jezusovo rojstvo,  Re\xc5\xa1itelj, nadangel, pa tudi upodobitve svetnikov, za katere verjamejo, da so \xc5\xa1tirje evangelisti (verjetno so bili dokon\xc4\x8dani v razli\xc4\x8dnih fazah med letoma 1430 in 1450). Novej\xc5\xa1e srednjeve\xc5\xa1ke skulpture, ki so nastale po letu 1450 z renesan\xc4\x8dnimi vplivi, so ploski relief, ki prikazuje Jezusa Kristusa v drugem templju v Jeruzalemu, pa tudi razli\xc4\x8dne figure na istem pro\xc4\x8delju.  Kip Marije in Jezusa ima spodaj grb Bra\xc5\x9fova in stoji nasproti stari \xc5\xbeupanovi stavbi, saj je za\xc5\xa1\xc4\x8ditnica mesta._NEWLINE_Delno uni\xc4\x8dena stenska slika, ki se zdi, da je bila dokon\xc4\x8dana okrog leta 1477, je blizu jugovzhodnega portala z  Matijo Korvinom in njegovo \xc5\xbeeno Beatrice. Prikazuje Jezusovo rojstvo skupaj s sveto Katarino in sveto Barbaro. V primerjavi s sliko Oznanjenje, ki je poznogotska, je na zunanjo sliko mo\xc4\x8dno vplivala renesansa. \xc4\x8crna cerkev ima tudi lito\xc5\xbeelezen tabernakelj v gotskem slogu, krstilnik (kon\xc4\x8dan leta 1472, darilo trgovca po imenu Johannes Rewdel), dva velika keliha (oba iz okrog leta 1504) in ve\xc4\x8d brokatnih ma\xc5\xa1nih pla\xc5\xa1\xc4\x8dev (narejenih med koncem 15. in sredino 16. stoletja). _NEWLINE_Cerkev je glavni simbol Bra\xc5\x9fova in ima muzej, ki je odprt za obiskovalce. Vsako nedeljo je luteranska ma\xc5\xa1a za majhno nem\xc5\xa1ko skupnost v mestu.'