b'\n_START_ARTICLE_\nTrosovnica\n_START_PARAGRAPH_\nHimen\xc3\xadj, tros\xc3\xb4vnica ali tr\xc3\xb3sna pl\xc3\xa1st je plodno tkivo na plodi\xc5\xa1\xc4\x8du gliv, ki je nosilec plodne strukture v trosnjaku.\n_START_SECTION_\nProstotrosnice\n_START_PARAGRAPH_\nHimenij je pri prostotrosnicah sestavljen najpogosteje iz listi\xc4\x8dev, iglic, zobcev ali cevk z drobnimi luknjicami ali porami (na primer pri gobanih), na katerih so tesno drug ob drugem name\xc5\xa1\xc4\x8deni kijasti enoceli\xc4\x8dni podstavki, imenovani bazidiji. Najve\xc4\x8dkrat so \xc5\xa1tirje ali pa je njihovo \xc5\xa1tevilo deljivo s \xc5\xa1tiri. Na njihovih vr\xc5\xa1i\xc4\x8dkih so izrastki (sterigme), kjer nastajajo trosi. Trosi se ob najmanj\xc5\xa1em tresljajo odtrgajo od sterigem. Da lahko veter odpadajo\xc4\x8de trose odnese, je trosovnica najve\xc4\x8dkrat nekoliko dvignjena, da lahko trosi izpadejo iz nje, pa mora biti tudi obrnjena proti zemlji. En sam trosnjak praviloma proizvede ve\xc4\x8d milijard trosov, ki so vidni s prostim o\xc4\x8desom kot trosni prah. Poleg trosov so v tramah listi\xc4\x8dev pri nekaterih prostotrosnicah tudi nespolne celice cistide, katerih oblika je v veliko pomo\xc4\x8d pri dolo\xc4\x8danju vrst.\n_START_SECTION_\nZaprtotrosnice\n_START_PARAGRAPH_\nPri zaprtotrosnicah je himenij sestavljen iz askov, mikroskopsko majhnih valjastih ali vre\xc4\x8dastih me\xc5\xa1i\xc4\x8dkov, prekritih s pali\xc4\x8dastimi nespolnimi celicami parafizami, ki varujejo dozorevajo\xc4\x8de trose. V vsakem asku je navadno osem trosov. Ko dozorijo, se me\xc5\xa1i\xc4\x8dki na zgornjem koncu odprejo in bliskovito izstrelijo trose v zrak. Zato so trosnjaki tu pogosto oblikovani skledasto in je trosovnica obrnjena navzgor. To omogo\xc4\x8da, da trosi poletijo \xc4\x8dim vi\xc5\xa1e in jih lahko veter odnese kar se da stran od trosnjaka.'