b'\n_START_ARTICLE_\nFormin\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nFormin je bil naseljen \xc5\xbee v prazgodovini, na kar nas opozarjajo najdbe kamnitega orodja in \xc5\xbeganih grobov  iz hal\xc5\xa1tatske dobe. Kasneje so se tu (2.st.pr. n. \xc5\xa1t.) naselili Kelti, za njimi pa Rimljani, ki so tu mimo zgradili cesto Ptuj - Zagreb - Sisak. Rimska cesta se je \xc5\xbeal pri izgranji kanala za HE Formin uni\xc4\x8dila. \xc5\xa0tevilne arheolo\xc5\xa1ke najdbe iz rimskih \xc4\x8dasov, ter ustrezna razdalja od Ptuja podpirajo tezo, da je bila tu Rimska postaja  Ramista._NEWLINE_Ime vasi se v urbarjih prvi\xc4\x8d omenja leta 1235 in sicer se omemba navezuje na navedbe ob ustanovitvi \xc5\xbeupnije Velika Nedelja, nadalje 1271 leta pod imenom Virmein. Leta 1320 pod imenom Firmei, leta 1322 pod imenom Firmey, leta 1350 pod imenom Formain, leta 1432 pod imenom Formayn, leta 1441 pod Formein, leta 1461 pod imenom Formain, leta 1487 pod Formein, leta 1542 pod imenom Formeinn, leta 1942 pod imenom Formeindorff, pred in po obeh svetovnih vojnah pa z imenom Formin._NEWLINE_Formin je eno izmed najstarej\xc5\xa1ih naselij na Ptujskem polju. Njegovo ime je Ilirsko-keltskega izvora, kot ime Ptuj in Drava. Formin je bil v rimskih \xc4\x8dasih poseljeno naselje in je domnevno na tem mestu obstajala rimska postojanka po imenu Ramista. V tistem \xc4\x8dasu sta skozi vas potekali dve rimski cesti, Petovio - Savaria in Petovio- Mursa. Ugodna lege ob soto\xc4\x8dju rek  Drave, Pesnice in Zviren\xc4\x8dine, pa so dajale ugoden obrambni polo\xc5\xbeaj takratnih prometnih povezav. _NEWLINE_Petovio \xe2\x80\x93 Savaria je potekala v smeri Ptuj \xe2\x80\x93 Formin - Ormo\xc5\xbe in dalje proti Dolgi vasi. Cesta Petovio \xe2\x80\x93 Mursa je potekala v smeri Ptuj \xe2\x80\x93 Formin \xe2\x80\x93 Lovre\xc4\x8dan (RH) -Petrijanec (RH) in je pre\xc4\x8dkala reko Dravo nekje na odseku Formin \xe2\x80\x93 Lovre\xc4\x8dan otok (RH). Domneva se, da je lokacija rimske postojanke po imenu Ramista bila v bli\xc5\xbeini prehoda \xc4\x8dez Dravo, oziroma med soto\xc4\x8djem reke Pesnice in Drave. Cesti  Petovio \xe2\x80\x93Savaria in Petovio \xe2\x80\x93 Mursa sta bili med seboj na obmo\xc4\x8dju Formina oddaljeni manj kot kilometer._NEWLINE_V Forminu je nekdaj obstajala ob rimski cesti manj\xc5\xa1a naselbina, domnevno tudi  trg za prodajo rib. Domnevno je naziv vasi rimskega izvora (Forum - minus, kar pomeni  malo trgovi\xc5\xa1\xc4\x8de). _NEWLINE_Druga domneva za nastanek imena vasi Formin izhaja iz  dejstva, da je v Forminu bilo pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de iz rimskega obdobja. Zaradi lege kraja \xc2\xbbsoto\xc4\x8dja rek\xc2\xab\xc2\xa0pa je v dobi Keltov obstajala mo\xc5\xbenost sveti\xc5\xa1\xc4\x8da.  Ime vasi Formin bi tako domnevno lahko izhajalo iz besed keltsko-rimskega izvora:  Foramen;- inis [Foro] to je razpoka, luknja,  Formido; to je groza, strah,   Forum (zastarelo) prostor pred grobom, (kasneje) trg. _NEWLINE_Da je temu tako pri\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilne slede\xc4\x8de najdbe iz:_NEWLINE_Poznega neolitika (cca 2100 do 1700 let pr. n. \xc5\xa1t.) najdeno kamnito orodje v Forminu, od katerega je ohranjena le \xc2\xbbkopa\xc4\x8da\xc2\xab. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu bronaste dobe (1700-1100m let pr. n. \xc5\xa1t.) ni posebnih najdb v Forminu. _NEWLINE_Mlaj\xc5\xa1e kulture \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d in starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe (cca 1100-300 let pr. n. \xc5\xa1t.)  _NEWLINE_Latena (cca 450 let p.n.\xc5\xa1 do 300 let) ob koncu 3. stoletja v zapu\xc5\xa1\xc4\x8deni ali redko naseljeni kraj Formin pridejo dobro oboro\xc5\xbeeni Kelti, kjer so postavili naselbino. V teh krajih so \xc5\xbeiveli kelti Serreti t. i. \xc2\xbbre\xc4\x8dni\xc2\xab. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe iz tega \xc4\x8dasa so keltske in zgodnjerimske \xc5\xbeganine ter skeletni grobovi v Kolari\xc4\x8devi gramoznici._NEWLINE_V \xc4\x8dasu mlaj\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe (cca 300-15 pr.n.\xc5\xa1) Rimljani prihajajo v na\xc5\xa1e kraje po cestah, ki so jih koristili \xc5\xbee Kelti in tako tudi nedvomno cesto, ki je vodila vzdol\xc5\xbe dravske terase od Ptuja do Formina, kjer so zelo verjetno uporabljali prehod \xc4\x8dez Dravo \xc5\xbee Kelti. \xc5\xbde od za\xc4\x8detka prav zaradi prehoda \xc4\x8dez Dravo v Forminu rimska postojanka Ramista,  saj se je na ta prehod navezovala gradnja rimske ceste proti Vara\xc5\xbedinu in naprej do Murse. _NEWLINE_Na severu Formina je potekala od Ptuja proti Ormo\xc5\xbeu druga rimska cesta imenovana Savaria,  kjer se je odcepila od  Murse  nekje na mestu dana\xc5\xa1njih Cunkovcev. _NEWLINE_Najdbe iz tega obdobja v Forminu so: temelji anti\xc4\x8dnih stavb, \xc5\xbegan grob v grobnici na Kelen\xc4\x8devi njivi, \xc5\xbegan grob pri Mur\xc5\xa1i\xc4\x8du, skeletni grob pri Kolari\xc4\x8du, \xc5\xbeelezni verigi, suli\xc4\x8dasta ost, ro\xc4\x8daj \xc5\xa1\xc4\x8ditne grbe, lovski no\xc5\xbe, me\xc4\x8d in no\xc5\xbenica me\xc4\x8da, Gardianov rimski novec,  keltsko rimsko grobi\xc5\xa1\xc4\x8de z 162 \xc5\xbeganimi grobovi, ob grobi\xc5\xa1\xc4\x8du pa sledove rimske ceste Petovio-Mursa. Tako je v Forminu v mlaj\xc5\xa1i   \xc5\xbeelezni dobi stara naselbina, kasneje rimska obcestna postojanka Ramista. Domnevno tudi s trgom za ribe. Rimsko cesto je Drava ju\xc5\xbeno od vasi ve\xc4\x8dinoma odplaknila. _NEWLINE_Okrog leta 575 je bila opu\xc5\xa1\xc4\x8dena rimska Petoviona, pri\xc4\x8dela pa se je poselitev s strani Slovanskih ljudstev. Poseljeno obmo\xc4\x8dje so pri\xc4\x8deli kolonizirati Germani. Ob tem so se pri\xc4\x8deli tudi roparski vpadi drugih ljudstev (Ogri, Mad\xc5\xbeari, Turki). _NEWLINE_Ko so Mad\xc5\xbeari leta 907 pri Bratislavi premagali bavarsko vojsko, so zasedli Panonijo in za\xc4\x8dne se doba njihovih pohodov in ropanj proti zahodu. Prodirali so tudi po cestah Ptujskega polja. Napadalci so si lastili ljudi, \xc5\xbeivino in drugo blago, za njimi pa je nastala opusto\xc5\xa1ena zemlja. Nem\xc5\xa1ka kolonizacija je bila tako na tem delu uni\xc4\x8dena in razbita.  Ptujsko polje je v tem \xc4\x8dasu postalo nikogar\xc5\xa1nje ozemlje, oziroma obmejna krajina med salzbur\xc5\xa1ko in ogrsko._NEWLINE_Razmerja v obmejni krajini so se izbolj\xc5\xa1ale, ko je Salzbur\xc5\xa1kemu nad\xc5\xa1kofu Kondradu I. leta 1131 uspelo z Ogri skleniti mir. Po tem \xc4\x8dasu so se na Ptujsko polje ponovno pri\xc4\x8deli priseljevati ljudje in prebivalci, kolikor jih je \xc5\xa1e bilo.  _NEWLINE_Obmejni pas med salzbur\xc5\xa1ko in ogrsko je potekal v obmo\xc4\x8dju spodnje Pesnice. Iz obdobja te nemirne ptujsko-ogrske mejne krajine, ko so bili Ogri prvi\xc4\x8d potisnjeni \xc5\xbee nazaj (sredi 12 stol.), izvira tudi ustanova strelcev in strelskih dvorcev. Strelci (sagitarii ali schutzen) so imeli v posesti manj\xc5\xa1e dvorce, vasi ali kmetije (curia, villa, sagittaria ali huba). Njihova dol\xc5\xbenost je bila varovati ozemlje pred Ogri, zato pa so bili opro\xc5\xa1\xc4\x8deni dajatev. Ti strelci so bili razporejeni po celotnem obmo\xc4\x8dju spodnje Pesnice, tudi v Forminu. _NEWLINE_Leta  1235 in 1271 sta bili na Forminu dve podlo\xc5\xbeni\xc5\xa1ki kmetiji (hubi)._NEWLINE_Leta 1322 je imela salzbur\xc5\xa1ka cerkev na  obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Formina 7 podlo\xc5\xbeni\xc5\xa1kih kmetij, t. i. hub. Od teh sta imela dve hubi strelca Velchmarus in Eybanus in dve va\xc5\xa1ki \xc5\xbeupan.  _NEWLINE_Leta 1542 se izvede popis premo\xc5\xbeenja, pobira se pravi\xc4\x8dni triletni davek za izvedbo obrambnega na\xc4\x8drta v vojni proti Turkom. Srednjeve\xc5\xa1ka podlo\xc5\xbeni\xc5\xa1ka vas se imenuje Formein. V vasi je bilo 17 kmetij in dva kaj\xc5\xbearja.  Od tega sta bili dve veliki kmetiji, Lenart FUDERNEK in Primo\xc5\xbe FUDENEK, ena srednja-Avgu\xc5\xa1tin VENKO, \xc5\xa1tirinajst malih: Rupert GOLOB, Ivan in sin \xc5\xa0tefan, Lenart KRANJC, Habjan KORO\xc5\xa0EC, Bla\xc5\xbe MARTUK, Toma\xc5\xbe VRATU\xc5\xa0A, Pavel GOBEK, Jernej FLAI\xc5\xa0AKAR, Avgo\xc5\xa1tin SAUKO, Luka \xc5\xa0LEKEC, Filip, \xc5\xa0tefan \xc4\x8cEBULA, Peter BEZJAK, Bla\xc5\xbe MIHAL in dva kaj\xc5\xbearja: \xc5\xa0tefan BEZJAK  in mlinar Toma\xc5\xbe. Vas je bila razdeljena med tri gospodarje. Pet jih je slu\xc5\xbeilo nem\xc5\xa1kemu vite\xc5\xa1kemu redu iz Velike Nedelje, osem dedi\xc4\x8dem upravnika Breinerja, \xc5\xa1est pa Ga\xc5\xa1parju iz Ratmansdorfa. V celoti prevladuje mala posest. Vse \xc5\xbeivine je bilo 163 glav. Skupaj so imeli 94 glav goveje \xc5\xbeivine. Krav je bilo 44, 1 bik, telet 24, svinj 63, konj 6 in volov 25. Mlinar Toma\xc5\xbe ni imel \xc5\xbeivine, ker je imel v vasi mlin. Krav je bilo v \xc4\x8dasu cenitve razmeroma malo, to velja tudi za vpre\xc5\xbeno \xc5\xbeivino. Tudi svinj je bilo malo. V Forminu je ta \xc4\x8das \xc5\xbeivelo 99 ljudi. V povpre\xc4\x8dju na kmetijo 6 oseb._NEWLINE_Z leti \xc5\xa1tevilo prebivalcev nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Leta  1322 je bilo 35 prebivalcev, leta 1542 - 35 prebivalcev, leta 1597 - 49 prebivalcev,  leta 1782 -219 prebivalcev, leta 1880 - 274 prebivalcev in leta 1919 \xe2\x80\x93 348 prebivalcev._NEWLINE_Temu primerno je bilo tudi hi\xc5\xa1. Leta 1235 \xe2\x80\x93 neznano, leta 1271 \xe2\x80\x93 2 podlo\xc5\xbeni\xc5\xa1ki kmetiji, leta 1322 \xe2\x80\x93 7 podlo\xc5\xbeni\xc5\xa1kih kmetij, leta 1542 \xe2\x80\x93 17 kmetij in dve kaj\xc5\xbei, leta 1820 \xe2\x80\x93 42 hi\xc5\xa1, leta 1900 \xe2\x80\x93 50 hi\xc5\xa1, leta 1960 \xe2\x80\x93 59 hi\xc5\xa1, leta 1971 \xe2\x80\x93 74 hi\xc5\xa1 in leta 1999 \xe2\x80\x93 105 hi\xc5\xa1._NEWLINE_V vasi so bili takrat \xc5\xa1tevilni mojstri, \xc4\x8devljarski,  kroja\xc5\xa1ki mojster, \xc5\xa1ivilja, kolarski, kova\xc5\xa1ki, sodarski, tesarski, slikarski in pleskarski mojster, izu\xc4\x8den mlinar, pekarski mojster, mesar in zidar. Kmetje so pridelovali tudi veliko \xc4\x8debule, ki so jo s konjsko vprego in vozovi vozili na Ptuj in v Vara\xc5\xbedin.  _NEWLINE_S konji se je ukvarjalo 11 kmetov, kateri so imeli enega, dva,  redko pa ve\xc4\x8d konj. Voli so bili redki. Razvijala se je govedoreja in svinjereja._NEWLINE_V takratnih \xc4\x8dasih dela na kmetijah, poljih in travnikih ni manjkalo. Vse se je delalo ro\xc4\x8dno in s konjsko vprego._NEWLINE_Hi\xc5\xa1e so bile po ve\xc4\x8dini \xc5\xa1e iz lesa, s slamo krite.  Manj\xc5\xa1i del stanovanjskih hi\xc5\xa1 premo\xc5\xbenih kmetij pa je bil  zidai iz opeke - buta in pokrit  s stre\xc5\xa1no opeko._NEWLINE_Takrat je bil na Forminu tudi pu\xc5\xa1el\xc5\xa1ank \xe2\x80\x93 to\xc4\x8dilnica vina na \xc4\x8drno._NEWLINE_Manjkalo pa ni tudi \xc4\x8drnih ribi\xc4\x8dev in krivolovcev, divjad in ribe so v veliki meri predstavljale vir pre\xc5\xbeivetja.\n_START_SECTION_\nSimbol Formina\n_START_PARAGRAPH_\nVa\xc5\xa1ki simbol Formina je bila v preteklosti  vrba. Formin\xc4\x8dani so vrbovo vejico nosili na dru\xc5\xbeabnih sre\xc4\x8danjih z va\xc5\xa1\xc4\x8dani iz drugih vasi in s tem izra\xc5\xbeali svojo va\xc5\xa1ko pripadnost. Najve\xc4\x8dkrat je bilo to na gostijah, trgatvah in drugih dru\xc5\xbeabnih sre\xc4\x8danjih._NEWLINE_Vrba je simbol trdo\xc5\xbeivosti, kar ka\xc5\xbee s svojim na\xc4\x8dinom razmno\xc5\xbeevanja, saj se zraven semen razmno\xc5\xbeuje tudi s podtaknjenci. Kot drevo pa ji pripisujejo tudi veliko magi\xc4\x8dno in zdravilne mo\xc4\x8d. Vrbe so bile zasejane blizu domov, kar je predstavljalo za\xc5\xa1\xc4\x8dito ob strugah Zviren\xc4\x8dine, Lemberge in Pesnice. V tistem \xc4\x8dasu so rasle vrbe v tak\xc5\xa1nem \xc5\xa1tevilu, da so tvorile vrbove gozdove. Kot vra\xc5\xbea je veljal rek, da so si \xc4\x8darovnice  iz vrbovih vej delale metle in \xc4\x8darovne palice. _NEWLINE_Vrba ima resni\xc4\x8dno tudi prave zdravilne u\xc4\x8dinke, saj delujejo njene u\xc4\x8dinkovine proti vro\xc4\x8dini, revmi, kot pomirjevalo, proti glavobolu,  bla\xc5\xbei migrene in \xc5\xbeiv\xc4\x8dne napetosti, zapira, po\xc5\xbeivlja krvni obtok, deluje proti pove\xc4\x8dani kislini v \xc5\xbeelodcu, uravnava delovanje prebavnih encimov, deluje na ko\xc5\xbeo in vneto sluznico, celi rane, pripravna pa je tudi za kopeli._NEWLINE_Vrbove veje so bile koristne tudi v doma\xc4\x8de obrti - pletarstvu. Formin je bil nekdaj znan po pletarstvu. Vsakodnevna raba, prakti\xc4\x8dnost in uporabnost pletenih izdelkov je botrovala, da so se ko\xc5\xa1i in ko\xc5\xa1are pletli skoraj pri vsaki hi\xc5\xa1i. _NEWLINE_Tako kot jel\xc5\xa1a in lipa ka\xc5\xbee tudi vrba sled prvega vala pri poselitvi Slovanov._NEWLINE_Formin je skozi stoletja zaznamovalo tudi mlinsko kolo. Mlinsko kolo je simbol mo\xc4\x8di in napredka. Prvi znani zapiski omenjajo mlinarja Toma\xc5\xbea \xc5\xbee leta 1542. Kasneje se omenja izgradnja vodnega mlina v Forminu leta 1775. Mlin je bil obnovljen 1874. leta in opu\xc5\xa1\xc4\x8den 1946. leta, pod imenom \xc2\xbbKotni mlin\xc2\xab. Mlin stoji \xc5\xa1e danes, vendar je v propadajo\xc4\x8dem stanju in potreben obnove. _NEWLINE_Z novej\xc5\xa1o dobo po letu 1978, so se v Forminu pri\xc4\x8dele vrteti  \xc2\xbb moderna vodna kolesa\xc2\xab\xc2\xa0- turbine HE Formin. Od leta 1984 se v Zviren\xc4\x8dini vrti tudi vodno kolo, ki krasi center naselja, hkrati pa mimoido\xc4\x8de ljudi spominja na \xc4\x8dase pravih mlinskih koles.\n_START_SECTION_\nVa\xc5\xa1ki vodotoki\n_START_PARAGRAPH_\nDrava, katera te\xc4\x8de skozi ju\xc5\xbeni del Formina. Do druge svetovne vojne  so po njej plavili les s Pohorja do  Donave in naprej. Pri Borlu je bilo znano splavarsko postajali\xc5\xa1\xc4\x8de. Promet \xc4\x8dez Dravo iz Formina je potekal na brodu v Placarovcih. _NEWLINE_Pesnica izvira v Avstriji v naselju Pesnica in se v Ormo\xc5\xbeu izliva v reko Dravo. Pesnica je skozi stoletja veliko poplavljala, za kar so jo ve\xc4\x8d kot stoletje regulirali._NEWLINE_Ob izgradnji kanala so reko Pesnico ob prese\xc5\xbekih vode speljali v kanal, tako da so jo v Forminu delno zajezili. _NEWLINE_Zviren\xc4\x8dina (Struga) izvira v Muretincih. Na svoji poti do Formina polni \xc5\xa1e ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih izvirov (t\xc5\xb1mfov). Zviren\xc4\x8dina se je neko\xc4\x8d izlivala v Pesnico. Ob izgradnji kanala so potok Zviren\xc4\x8dino speljali v kanal._NEWLINE_Lemberga se napaja z dviganjem nivoja Pesnice in je ob su\xc5\xa1nih obdobjih nizkega vodostaja._NEWLINE_Kanal dravskih elektrarn so pri\xc4\x8deli graditi leta 1974 v Markovcih. Kanal je trapezaste oblike. Voda v njem je globoka od 6 do 11,6 metra. Vodni kanal je \xc5\xa1irok 42 metrov. Po njem ste\xc4\x8de vsako sekundo 500 m3 metrov vode. Skupno z nasipi je kanal \xc5\xa1irok prbli\xc5\xbeno 100 metrov. _NEWLINE_HE Formin ima vgrajena dva agregata s kaplanovimi turbinami mo\xc4\x8di 2 x 56 MW._NEWLINE_Podtalnica se ka\xc5\xbee se na globini 3 do 4 metre. Z regulacijo Pesnice  se je gladina podtalnice \xc5\xa1e poglobila. Vendar se je ob izgraditvi kanala ponovno dvignila.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nSokov mlin \xe2\x80\x93 Kotni mlin _NEWLINE_Izgradnja vodnega mlina je datirana na leto 1775. Mlin je bil obnovljen 1874. leta in opu\xc5\xa1\xc4\x8den 1946. leta, pod imenom \xc2\xbbKotni mlin\xc2\xab\xc2\xa0na Forminu. Mlin \xc5\xa1e stoji vendar je v zelo slabem stanju in potreben obnove._NEWLINE_Hemova kapela _NEWLINE_Postavila sta jo Vilhem in Ne\xc5\xbea Golob, okrog leta 1909. Kapela je posve\xc4\x8dena Lur\xc5\xa1ki Mariji._NEWLINE_\xc5\xa0vej\xc4\x8dova kapela _NEWLINE_Leta 1914 sta jo postavila Alojz in Rozalija Kova\xc4\x8dec. Kapelo postavita iz razloga ozdravitve \xc5\xbeene Rozalije. Posve\xc4\x8dena je  Mariji Brezmade\xc5\xbeni._NEWLINE_Va\xc5\xa1ka kapela _NEWLINE_Va\xc5\xa1ka kapela s starim gasilskim domom je bila s strani va\xc5\xa1\xc4\x8danov in \xc4\x8dlanov Gasilske \xc4\x8dete Formin postavljena 1937. leta. Kapela je posve\xc4\x8dena Srcu Jezusovemu._NEWLINE_Ivanu\xc5\xa1ov hrast  _NEWLINE_V vi\xc5\xa1ini cca 1.5 m od tal meri leta 2002 obseg debla 430\xc2\xa0cm. _NEWLINE_\xc5\xbdupani _NEWLINE_Znani \xc5\xbeupani vasi so bili Ivan Muhi\xc4\x8d, Alojz Brodnjak, Franc Savec, Jo\xc5\xbeef Kelenc in Franc Pondrk. \xc5\xbdupani so imeli v preteklosti nalogo  zagotoviti pobiranje desetine ter re\xc5\xa1evati manj\xc5\xa1e spore med kmeti. V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu so to nalogo izgubili.\n_START_SECTION_\nPomembni dogodki\n_START_PARAGRAPH_\n575 - Opu\xc5\xa1\xc4\x8dena rimska Petoviona (Ptuj)._NEWLINE_1185 - Pesni\xc5\xa1ki grofje \xe2\x80\x93 Pesnica (Po\xc3\x9fnitz)._NEWLINE_1235 - Nastanek \xc5\xbeupnije Velika Nedelja._NEWLINE_1235 - Prva omemba vasi Formin._NEWLINE_1391 - Formin od leta 1391 spada pod \xc5\xbeupnijo Sv. Marjeta ni\xc5\xbee Ptuja, katera je bila ustanovljena tega leta. Imela je malo cerkev, obdano s pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dem. V njeno \xc5\xbeupnijsko podro\xc4\x8dje sta razen dana\xc5\xa1njih vasi spadali tudi vasi Mezgovci in Dornava. Duhovnike je name\xc5\xa1\xc4\x8dala Sekovska \xc5\xa1kofija v Gradcu in nad\xc5\xa1kofija v Salzburgu. _NEWLINE_1466 - Tur\xc5\xa1ki vpad._NEWLINE_1486 - Tur\xc5\xa1ki vpad v Cvetkovcih._NEWLINE_1473 - Tur\xc5\xa1ki vpad._NEWLINE_1483 - Tur\xc5\xa1ki vpad._NEWLINE_1532 - Turki so poru\xc5\xa1ili grad v Muretincih._NEWLINE_1542 - Epidemija kuge._NEWLINE_1597 - Epidemija kuge._NEWLINE_1664 - Tur\xc5\xa1ki pohod na Dunaj preko Ptujskega polja._NEWLINE_1682 - Tur\xc5\xa1ki pohod na Dunaj preko Ptujskega polja._NEWLINE_1782 - Epidemija kuge._NEWLINE_1820 - Epidemija kuge._NEWLINE_1825 - V Forminu zna\xc5\xa1a dele\xc5\xbe njiv 30-40\xc2\xa0%, travnikov 15-20% in gozdov 21,6\xc2\xa0%._NEWLINE_1852 - Zgrajena je stara \xc5\xa1ola v Gori\xc5\xa1nici, ki ima z dva razreda._NEWLINE_1902 - Pozidana je nova, \xc5\xa1tiri razredna \xc5\xa1ola._NEWLINE_1907 - Prva regulacija Pesnice._NEWLINE_1908 - Posojilnica in hranilnica se nahajata v prostorih \xc5\xa1ole._NEWLINE_1910 - Po\xc5\xa1ta v Gori\xc5\xa1nici, pred tem v Mo\xc5\xa1kanjcih._NEWLINE_1910 - Regulacija Pesnice._NEWLINE_1910 - Na cesti Formin\xe2\x80\x93Oslu\xc5\xa1evci (pri Fistr\xc5\xa1ovih) je zgrajen leseni most \xc4\x8dez Pesnico. _NEWLINE_1911 - Ustanovljena kmetijska zadruga._NEWLINE_1912 - Poru\xc5\xa1en je leseni, dotrajan most \xc4\x8dez Zviren\xc4\x8dino in zgrajen novi betonski   most z \xc5\xbeeleznima ograjama._NEWLINE_1932 - Skraj\xc5\xa1an je ovinek proti Sokovemu mlinu, z novo cesto proti staremu gasilskemu domu._NEWLINE_22.3.1936 - Ustanovljena je Prostovoljna gasilska \xc4\x8deta Formin._NEWLINE_5.4.1941 - Razstreljen je novi betonskega most \xc4\x8dez Pesnico._NEWLINE_6.4.1941 - Kolona nem\xc5\xa1kih vojakov se na motornih kolesih pripelje v Formin. Vojaki so oboro\xc5\xbeeni s strojnicami, pu\xc5\xa1kami in pi\xc5\xa1tolami. Po zraku letajo letala, ljudje in \xc5\xbeivina so vznemirjeni._NEWLINE_1.12.1944 - Kurirji iz Mo\xc5\xa1kanjcev so pri Brodnjakovem sadovnjaku naleteli na nem\xc5\xa1ko zasedo._NEWLINE_16.4.1945 - Nem\xc5\xa1ka vojska razstreli cerkveni stolp Sv. Marjete ni\xc5\xbee Ptuja._NEWLINE_7.3.1947 - Velika povodenj Pesnice._NEWLINE_1946-1952 - Obvezna oddaja \xc5\xbeivine, poljskih pridelkov in \xc5\xbeivil._NEWLINE_17.1.1951 - V Forminu je zasvetila prva elektri\xc4\x8dna lu\xc4\x8d. V letu dni je bila elektrifikacija Formina zaklju\xc4\x8dena._NEWLINE_20.10.1958 - Poto\xc4\x8dni mlini na Zviren\xc4\x8dini so odstranjeni (Tobijasov - Mala vas, O\xc5\xbeingerjev - Placerovci in  Kotni - Formin)._NEWLINE_25.11.1958 - Zaradi izravnave vode kopljejo pri Hemovih novo strugo Pesnice._NEWLINE_1959 - Med Forminom in Oslu\xc5\xa1evci je zgrajen betonski most \xc4\x8dez  Pesnico._NEWLINE_1962 - Blatna cesta med Lesarovimi in Ivanu\xc5\xa1ovimi t. i. ,,tele\xc4\x8dja gasa,, se spelje mimo hrasta, po Ivanu\xc5\xa1ovem ogradu._NEWLINE_26.11.1961 - V Gori\xc5\xa1nici se prvi\xc4\x8d vrti kino._NEWLINE_4.9.1965 - Drava je poplavila spodnji del vasi Formina. Gasilci imetje in \xc5\xbeivino preva\xc5\xbeajo s \xc4\x8dolni._NEWLINE_6.8.1967 - PGD Formin priredi veliko tombolo z  vrtno veselico._NEWLINE_19.9.1971 - Velika veselica z ansamblom \xc4\x8celan._NEWLINE_27.8.1972 - Pesnica je poplavila Kra\xc4\x8dine._NEWLINE_27.8.1972 - V Gori\xc5\xa1nici je otvoritev nove osnovne \xc5\xa1ole._NEWLINE_1978 - Zgrajena je HE Formin._NEWLINE_10.7.1982 - Tombola v Forminu, ki jo zmoti slabo vreme._NEWLINE_1982 - 1983 - Formin dobi javni vodovod.\n_START_SECTION_\nHidroelektrarna Formin\n_START_PARAGRAPH_\nHE Formin je zadnja v verigi dravskih elektrarn ter druga po koli\xc4\x8dini proizvedene elektri\xc4\x8dne energije in hkrati tista, ki ima najve\xc4\x8djo akumulacijo na slovenskem delu reke Drave. _NEWLINE_Elektrarna, dograjena leta 1978, je zaradi naravnih danosti tako kot HE Zlatoli\xc4\x8dje zasnovana kot kanalska elektrarna. Izkori\xc5\xa1\xc4\x8da 29 m padca med Ptujem in dr\xc5\xbeavno mejo s Hrva\xc5\xa1ko in ima pri mo\xc4\x8di 116 MW letno proizvodnjo 548 milijonov kWh elektri\xc4\x8dne energije. Z zajezitvijo reke Drave z jezom v Markovcih je nastalo najve\xc4\x8dje slovensko umetno jezero dol\xc5\xbeine 7\xc2\xa0km in povr\xc5\xa1ine 3,46 km2, imenovano Ptujsko jezero, ki vsebuje 17,1 milijona m3 vode, od katerih se lahko 4,5 milijona m3 izkoristi za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije. Bo\xc4\x8dni nasipi so zgrajeni iz gramoza. Na vodni strani so zatesnjeni z 10\xc2\xa0cm debelo asfaltno oblogo. Pronicanje vode v podtalnico v zaledju prepre\xc4\x8dujejo drena\xc5\xbeni kanali ob nasipih. Zaradi visokih valov, ki se lahko pojavijo ob mo\xc4\x8dnem vetru, so na kriti\xc4\x8dnih mestih betonski valobrani._NEWLINE_Jez v Markovcih ima \xc5\xa1est preto\xc4\x8dnih polj \xc5\xa1irine 17 m. Opremljen je s segmetnimi zapornicami in vrhnjimi zaklopkami. Prepustna sposobnost jezu je 4200 m3/s. Nad vtokom v dovodni kanal je name\xc5\xa1\xc4\x8dena potopna stena, ki z mostnim delom jezu prepre\xc4\x8duje vtok plavja v dovodni kanal. Dovodni kanal je dolg 8,1\xc2\xa0km, trapezne oblike, delno vkopan, ve\xc4\x8dinoma pa v nasipu. Na dnu in notranjih pobo\xc4\x8djih je oblo\xc5\xbeen z oblogo, neprepustno za vodo, iz asfalta in ima sedem odvzemov vode za namakanje Ptujskega polja.'