b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Paz\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Paz (hrva\xc5\xa1ko Paz, italijansko Passo, nem\xc5\xa1ko Passberg), tudi poznan kot Trdnjava Paz, je bila trdnjava stoje\xc4\x8da na vzpetini nad naseljem Paz, ki je bila center srednjeve\xc5\xa1ke fevdalne posesti. Nahajala se je blizu Boljuna, v ob\xc4\x8dini Cerovlje, v Istri, na Hrva\xc5\xa1kem, 17 km severovzhodno od Pazina, od katerega so ostale le skromne razvaline na vzhodnem robu naselja Paz._NEWLINE_Posest je prvi\xc4\x8d v zgodovinskih listinah omenjena v 11. stoletju (Paas, Pas), vendar je bil grad zgrajen v drugi polovici 14. stoletja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrad ali tudi trdnjavo povezujemo z navedbo posesti \xe2\x80\x9cPaas\xe2\x80\x9d iz 11. stoletja, ko je bila s tem imenom omenjena v darovnici Ulrika II. mejnega grofa v Istrski marki Oglejskemu patriarhatu. Kasneje se omenja kot Pasperc in Passberg in je bil del Boljunskega gospostva. V srednjem veku je bil pomemben fevd, s katerim so gospodarili Oglejski patriarhi. Okoli leta 1300 so posest pridobili v fevd gospodje Ebersteinski (Friderik (Fric) Eberstein). V drugi polovici 14. stoletja (1374), po smrti Mix-a Ebersteinskega, poslednjega mo\xc5\xa1kega potomca te dru\xc5\xbeine je Paz pripadel Habsbur\xc5\xa1ki Pazinski grofiji. S posestjo je najprej gospodarila dru\xc5\xbeina Walderstein, ki je nadgradila obstoje\xc4\x8di stari grad. V \xc4\x8dasu vojne med Habsbur\xc5\xbeani in Bene\xc5\xa1ko republiko leta 1508 so slednji zavzeli Paz in ga po\xc5\xbegali, gradi\xc5\xa1\xc4\x8dana Baltazarja Waldersteina so odvedli v ujetni\xc5\xa1tvo v Benetke, kjer je umrl. Naslednje leto 1509 je grad Paz osvojil habsbur\xc5\xa1ki vojskovodja Krsto I. Frankopanski. Grad je nasledila njegova h\xc4\x8di Barbara, ki se je omo\xc5\xbeila s \xc4\x8dlanom dru\xc5\xbeine Barbo, tako da je grad in posest pri\xc5\xa1el v last dru\xc5\xbeine Barbo. Po smrti Barbare je grad podedoval njen sin Messaldo Barbo, ki je staro propadajo\xc4\x8do gotsko trdnjavo po letu 1570 obnovil v renesan\xc4\x8dno utrjeno rezidenco, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da napis na vhodu v grad._NEWLINE_V zvezi z omenjenim Messaldom Barbom gre omeniti, da je postal gore\xc4\x8di prista\xc5\xa1 reformacije in da je leta 1574 v Vrhniki v gostilni ubil svojega sina Kastelana, ki se ni hotel odre\xc4\x8di katoli\xc5\xa1ki veri. Za uboj je bil obsojen in poslan v je\xc4\x8do, \xc5\xa1ele leta 1589 pa je bil usmr\xc4\x8den na glavnem trgu v Ljubljani. Po tej tragi\xc4\x8dni zgodbi je Vladimir Nazor napisal pripovedko \xe2\x80\x9cMonstrum iz Paza\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Masaldovi nasledniki v dru\xc5\xbeini Barbo so s Pazom gospodarili do leta 1668, ko ga je kupila plemi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina Turja\xc5\xa1kih (Auerspergov) oziroma ko Franc Karel Barbo proda imetje princu Turja\xc5\xa1kemu, kateri je imel takrat v lasti Pazinsko provinco. Za \xc4\x8dasa Turja\xc5\xa1kih je bil grad v 18. stoletju tudi opu\xc5\xa1\xc4\x8den._NEWLINE_Na podlagi arheolo\xc5\xa1kih izkopavanj so grad ali trdnjavo \xc4\x8dasovno datirali v drugo polovico 14. stoletja. To morda govori o tem, da so grad morda dali zgraditi Waldersteini, ki so bili lastniki obmo\xc4\x8dja po letu 1374, ali pa Habsbur\xc5\xbeani, ki so nasledili Gori\xc5\xa1ke.'