b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Jerneja, Kolin\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnjegotska cerkev je bila verjetno ustanovljena kmalu po ustanovitvi kraljevskega mesta Kolin v 13. stoletju. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe ka\xc5\xbeejo, da je pred nje tu \xc5\xbee stala cerkev. Ustanovitelj in graditelj je bil verjetno kralj Otokar II. P\xc5\xa1emisl. Gradnja je bila kon\xc4\x8dana pred 1300, ko sta bila zgrajena dva vitka osmerokotna stolpa na zahodni fasadi (westwerk)._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Leta 1349 je cerkev pogorela. Njeno obnovo je naro\xc4\x8dil Karel IV. Luksembur\xc5\xa1ki je leta 1360 svojemu dvornemu arhitektu Petru Parlerju naro\xc4\x8dil, naj jo obnovi, a je takrat \xc5\xbee vodil gradnjo stolnice svetega Vida v Pragi. V Kolinu so za\xc4\x8deli, kjer je bilo nekdanje \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, graditi nov, visok kor. Prenovljen tempelj je bil posve\xc4\x8den leta 1378._NEWLINE_Ob koncu 15. stoletja se je zaradi nepravilne statike poru\xc5\xa1il severni stolp. Zato je bil leta 1504 zgrajen prostostoje\xc4\x8d prizmati\xc4\x8den zvonik, kamor so prenesli zvonove iz po\xc5\xa1kodovanega stolpa. Leta 1728 je bila na steno severnega stolpa name\xc5\xa1\xc4\x8dena ura._NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni stolp so (verjetno leta 1442) obesili legendarni zvon Vu\xc5\xbean, ulit iz visokega dele\xc5\xbea srebra in z zlatim obro\xc4\x8dem. Zanj velja poseben varnostni re\xc5\xbeim in je bil eden najve\xc4\x8djih zakladov mesta. Leta 1796 je bil uni\xc4\x8den v velikem po\xc5\xbearu. Takrat je bila uni\xc4\x8dena tudi ura, po\xc5\xa1kodovana pa notranjost templja._NEWLINE_V drugi polovici 19. stoletja je arhitekt Josef Mocker cerkev obnovil (podobno kot v Pragi svetega Vida ali grad Karlstejn). V ta namen je leta 1878 ustanovil dru\xc5\xa1tvo za dokon\xc4\x8danje dekanatnega templja v Kolinu (Spolek na dostav\xc4\x9bn\xc3\xad d\xc4\x9bkansk\xc3\xa9ho chr\xc3\xa1mu v Kol\xc3\xadn\xc4\x9b). Obnova je bila kon\xc4\x8dana leta 1910. Leta 1945 je bila cerkev po\xc5\xa1kodovana zaradi eksplozije bombe. Splo\xc5\xa1na obnova se je za\xc4\x8dela leta 1963 in se nadaljuje \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Leta 1995 je bil kompleks razgla\xc5\xa1en za spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nTriladijska cerkev je zgrajena v gotskem slogu. Spodnji zahodni del je zgodnja gotika z zunanjim podpornim sistemom. Na severni strani sta dva vhodna portala. V timpanonu desnega portala je kopija izvirnega kipa iz 13. stoletja, ki je bil narejen za obnovo v poznem 19. stoletju. Zdaj je izvirnik v Narodnem muzeju Lapidarij v Pragi. Na zahodni fasadi je prvotni vhod v cerkev. Nad njim je kro\xc5\xbena gotska rozeta kot okno. Na obeh straneh fasade stoji vitek osmerokoten stolp, visok 66 metrov, ki se je prvotno uporabljal kot zvonik. Na ju\xc5\xbeni strani je bila dodana Kokovsk\xc3\xa1 kapela z oltarjem \xc5\xbdalostne Matere bo\xc5\xbeje._NEWLINE_Na zahodnem delu je visok prezbiterij iz 14. stoletja, zgrajen na kraju prvotnega prezbiterija Petra Parlerja. Okoli prezbiterija sta med podpornimi stebri (od leve proti desni) zakristija in venec \xc5\xa1estih kapel \xe2\x80\x93 Mlyn\xc3\xa1\xc5\x99sk\xc3\xa9, Sladovnick\xc3\xa9, \xc5\x98eznick\xc3\xa9, \xc5\xa0perlingovsk\xc3\xa9, Svatoj\xc3\xa1nsk\xc3\xa9 (svetega Janeza) in Svatov\xc3\xa1clavsk\xc3\xa9 (svetega Vaclava). Za posamezno kapelo so v preteklosti skrbeli mestni cehi. V kapeli Sladovnick\xc3\xa9 je pokopan Jan Kolovrat \xc5\xbdehrovsk\xc3\xbd, udele\xc5\xbeenec mirovnega poslanstva kralja Jurija Podebradskega. Neogotski glavni oltar je iz za\xc4\x8detka 20. stoletja in je delo u\xc4\x8dencev \xc5\xa1ole kiparstva v Horicah. Pod prezbiterijem je grobnica, v kateri so poslikane krste, v katerih so pokopani vidni me\xc5\xa1\xc4\x8dani. Na zunanjih stenah ladje visi 14 kri\xc5\xbeev, izrezljanih iz hrastovega lesa, delo Franti\xc5\xa1ka Bilka v letih 1910\xe2\x80\x931913._NEWLINE_Na severni steni cerkve je spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da z latinskim besedilom, ki v prevodu pomeni: "Ta stavba je bila zasnovana 20. januarja 1360 v letu na\xc5\xa1ega gospoda najsvetlej\xc5\xa1ega princa Karla, po milosti Boga rimskega cesarja in kralja \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, delo mojstra Petra iz Gmunda, zidarja." V cerkvi je doprsni kip Petra Parlerja in Karla IV._NEWLINE_Poznogotski zvonik stoji sam v bli\xc5\xbeini severnega stolpa. V zgornjem nadstropju je stanovanje z galerijo nekdanjega \xc4\x8duvaja. V ni\xc5\xbejem nadstropju je pet zvonov. Izvirnih \xc5\xa1est zvonov iz leta 1797 so med drugo svetovno vojno zasegli Nemci, jih pretopili in uporabili za voja\xc5\xa1ke namene. Zvon svetega Vaclava je bil po vojni za\xc4\x8dasno prenesen iz cerkve svetega Vida iz Z\xc3\xa1lab\xc3\xadj. Zvon iz leta 1610 je verjetno z mestnih vislic. Zvonova Jerneja in Janeza Pavla sta bila na novo ulita v letu 2000._NEWLINE_Blizu Parlerjevega kora sta kraj nekdanje trdnjave gradu in baro\xc4\x8dna kostnica.'