b'\n_START_ARTICLE_\nAndrej Grabrovec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nV Mariboru obiskuje gimnazijo in leta 1985 diplomira na Visoki tehni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli za gradbeni\xc5\xa1tvo. Kot projektant se zaposli v projektivnem biroju. V sodelovanju s projektivno raziskovalnim birojem na Visoki tehni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Mariboru pod vodstvom prof. Boruta Pe\xc4\x8denka in in\xc5\xbe. Vuka\xc5\xa1ina A\xc4\x8danskega idejno snuje, ri\xc5\xa1e na\xc4\x8drte in izdeluje makete za "forma vivo" v betonu. Za\xc4\x8dne z dolgoletnim sodelovanjem z Ljevaonico umjetnina v okviru Likovne akademije v Zagrebu, kjer se v sodelovanju s profesorji iz Likovne akademije spozna s kiparskimi tehnologijami. Leta 1990 se odlo\xc4\x8di za samostojni poklic. V ateljeju za\xc4\x8dne z izdelavo velike plastike v glini in mavcu. Leta 1993 ustanovi civilno pobudo Harfisti\xc4\x8dno omizje. Od leta 2001 do leta 2007 izdaja mese\xc4\x8dnik, \xc4\x8dasopis za nove odnose v tretjem tiso\xc4\x8dletju pod naslovom ga BERI, kjer tudi sam objavlja kratka razmi\xc5\xa1ljanja. Leta 2005 postavi pred novo Jagielonsko univerzo kiparsko kompozicijo Most in tako zari\xc5\xa1e nov projekt sodelovanja starih evropskih univerz pod imenom Evropski univerzitetni mostovi. \xc5\xbdivi in dela v Ljubljani, Mariboru in Zagrebu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nRi\xc5\xa1e na\xc4\x8drte, izdeluje makete kiparskih kompozicij pi\xc5\xa1e spoznanja ob nastajanju velikih plastik ter i\xc5\xa1\xc4\x8de re\xc5\xa1itve za javne postavitve. Pri delu povezuje in\xc5\xbeenirstvo, matematiko, oblikovanje in prese\xc5\xbeno dimenzijo. V ateljejih v Mariboru in Zagrebu izdeluje velike kompozicije v glini, mavcu in lesu ter jih v bron odliva v Ljevaonici umjetnina v Zagrebu. Osnovni motiv, ki se ponavlja v njegovem delu, je \xc5\xbeenska pre\xc5\xbeeta z glasbo kot univerzalno ljubeznijo. Kot mojster borilnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din poglobljeno prou\xc4\x8duje gibanje in dr\xc5\xbee telesa v povezavi z modrostjo daljnega vzhoda. Vsako javno intervencijo v prostoru uresni\xc4\x8duje kot povezovanje umetnosti, stroke, diplomacije in gospodarstva. V galeriji organizira okrogle mize, sve\xc4\x8dana zasedanja Harfisti\xc4\x8dnega omizja, razstave in koncerte.'