b'\n_START_ARTICLE_\nSamova plemenska zveza\n_START_SECTION_\nViri o Samovi plemenski zvezi\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja zgolj en sam sodobni vir o kralju Samu in to je Fredegarjeva kronika (Chronicae Fredegari, Chronik des Fredegar, Fredegarii Chronicon). Fredegar je bil burgundski pisec. Kasneje so domnevali, da je Fredegarjevo delo plod vsaj treh avtorjev, dokler ni Marcel Baudot pokazal, da je delo verjetno napisal en sam pisec. Glede na notranjo zgradbo je bila IV. knjiga, ki omenja Sama, napisana okrog leta 660. Iz prve tretjine 9. stoletja nato poznamo Dejanja frankovskega kralja Dagoberta I. (Gesta Dagoberti I. regis Francorum). To delo sicer povzema Fredegarjevo kroniko, vendar pa ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d ne omenja zmage kralja Sama nad Dagobertom, ampak v povezavi z Langobardi slavi Dagobertovo zmago nad Slovani. Iz \xc4\x8dasa okrog 871 prihaja \xc5\xa1e tretji vir, O spreobrnjenju Bavarcev in Karantancev (Conversio Bagoariorum et Carantanorum). To delo, ki Sama omenja za vladarja Karantancev, je Goll obto\xc5\xbeil tendencioznosti, vendar pa na\xc4\x8din, kako to delo pi\xc5\xa1e o Samovi vladavini poka\xc5\xbee, da na tem mestu delo ni tendenciozno, ampak je lahko tudi prenos karantanskega ustnega izro\xc4\x8dila. Sicer pa je slednje delo verjetno napisano ob upo\xc5\xa1tevanju dela Gesta Dagoberti.\n_START_SECTION_\nNastanek plemenske zveze in vzroki nastanka\n_START_PARAGRAPH_\nKo so se Slovani naselili v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini Avarov, je slednjim pri\xc4\x8del upadati plen med neslovanskimi ljudstvi in so zaradi tega verjetno vse bolj napadali in ropali kar njim podrejene Slovane. Med Slovani so si jemali \xc5\xbeenske in zganjali drugo nasilje, obenem pa so Slovane obremenjevali z davki. Ko so se Avari leta 622 oziroma 623 pri\xc4\x8deli pripravljati na napad na Bizanc, morda pa tudi pod vtisom morebitne selitve Hrvatov na Balkan, je v letih 622/623 pri\xc5\xa1lo do protiavarskega upora Slovanov na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, Moravskem, morda pa tudi \xc5\xbee v Vzhodnih Alpah. Fredegarjeva kronika pravi, da se je Samo Avarom uprl v \xc5\xa1tiridesetem letu kralja Klotarja, torej leta 623. Obstaja tudi mo\xc5\xbenost, da je Fredegarjeva kronika o \xc4\x8dasu za\xc4\x8detka upora precej nenatan\xc4\x8dna, tako da bi do upora lahko pri\xc5\xa1lo tudi \xc5\xa1ele po avarskem porazu pred Bizancem leta 626._NEWLINE_Samo naj bi se pridru\xc5\xbeil trgovcem, ki so trgovali na slovanskem ozemlju, \xc5\xbee v \xc4\x8dasu, ko so se Slovani \xc5\xbee pri\xc4\x8deli upirati Avarom. S svojim pogumom je dosegel, da so ga Vendi imenovali za svojega kralja; s takim nazivom ga imenuje Fredegar. Samova vstaja in poraz pred Carigradom sta vsekakor tako hudo omajala avarsko voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8d, da so se jim v \xc5\xa1irokem loku od Sudetov do ju\xc5\xbene Rusije uprla \xc5\xa1tevilna slovanska plemena in se za\xc4\x8dasno otresla njihove oblasti. Samova plemenska zveza pa ni bila naperjena samo zoper Avare, ampak so se slovanska plemena na ta na\xc4\x8din zavarovala tudi pred pritiski Germanov.\n_START_SECTION_\nSpopadi z Germani\n_START_PARAGRAPH_\nSamov upor je zaradi odvra\xc4\x8danja avarske nevarnosti frankovski vladar Dagobert I. sprva morda celo podpiral. Toda po drugi strani tudi nastanek mo\xc4\x8dne zveze med Slovani seveda ni bil po godu germanskim sosedom Langobardom in Bavarcem, \xc5\xa1e zlasti pa ne Frankom, ki jim je plemenska zveza prekri\xc5\xbeala na\xc4\x8drte o \xc5\xa1iritvi vpliva proti Bizancu. Franki so proti Samovi plemenski zvezi spro\xc5\xbeili ve\xc4\x8d vojn. Njihov kralj Dagobert I. naj bi se prvega frankovskega vojnega pohoda v letu 629 lotil prav na pobudo sosednjih germanskih plemen... A Franki so bili leta 629 pora\xc5\xbeeni. Ko pa so leta 631 Samovi Slovani oropali in pobili \xc5\xa1tevilne frankovske trgovce, ki so v njegovi de\xc5\xbeeli kup\xc4\x8devali, je bil to povod za novo vojno. Dagobert I. je k Samu poslal svojega odposlanca Siharija, na sre\xc4\x8danju pa je pri\xc5\xa1lo do medsebojnih \xc5\xbealitev._NEWLINE_Tako je leta 631 ali 632 pri\xc5\xa1lo do najve\xc4\x8dje vojne, kjer so Germani pod vodstvom Dagoberta I. Samove ljudi napadli iz ve\xc4\x8d smeri. Pri tem se je Dagobert I. opiral ne le na frankovsko vojsko iz Avstrazije, ampak tudi na zavezni\xc5\xa1tvo z Langobardi, Alemani in verjetno tudi Bavarci. Langobardi in Alemani so bili pri napadih uspe\xc5\xa1ni, vendar je o izidu te vojne odlo\xc4\x8dila bitka pri Wogastisburgu, kjer pa je bila frankovska vojska po treh dnevih bojev hudo premagana, tako da je Dagobert zbe\xc5\xbeal domov. O tem Wogastisburgu (gradi\xc5\xa1\xc4\x8du nekega Vogasta?) ne vemo ni\xc4\x8d dolo\xc4\x8dnega, lahko pa bi \xc5\xa1lo za \xc4\x8de\xc5\xa1ki Uho\xc5\xa1t. Nekateri pa domnevajo, da se je Wogastisburg nahajal celo na germanskem ozemlju, in da naj bi najverjetneje \xc5\xa1lo za dana\xc5\xa1nji Forcheim v Frankoniji. Sicer pa je predlogov za njegovo lokacijo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d in se v glavnem osredoto\xc4\x8dajo na severozahodni del \xc4\x8de\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja. Takoj po porazu pri Wogastisburgu se je Frankom uprl polabski knez Dervan in s svojimi Sorbi pre\xc5\xa1el na slovansko stran.\n_START_SECTION_\nZaton Samove plemenske zveze\n_START_PARAGRAPH_\nPo uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dem porazu Avarov pred Carigradom leta 626 in Frankov pri Wogastiburgu leta 631 so Slovani v Samovi plemenski zvezi dalj \xc4\x8dasa \xc5\xbeiveli brez zunanjih pritiskov. Poraz Frankov je bil \xc5\xa1e sve\xc5\xbe. Avari so imeli te\xc5\xbeave drugod. Bizantinski cesar Heraklij je leta 635 nahujskal Bolgare, da so pod vodstvom kana Kuvrata napadli Avare, slednji pa so kasneje za\xc5\xa1li \xc5\xa1e v notranje prepire. Na severu so Slovani ve\xc4\x8dkrat oplenili frankovsko Turingijo, in morda tudi druge frankovske pokrajine, leta 641 pa so bili o\xc4\x8ditno \xc5\xa1e vedno tako mo\xc4\x8dni, da je turingijski vojvoda Radulf pri njih iskal zavezni\xc5\xa1tva. Samo je vsega skupaj vladal 35 let (od 623 do 658). Po njegovi smrti pa se je zveza plemen od Labe pa morda celo do Jadrana hitro razkrojila.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti plemenske zveze\n_START_PARAGRAPH_\nSamo je lahko izkoristil te\xc5\xbenje po odcepitvi, ki so se pojavile po oslabitvi Avarov in se tako uveljavil kot vladar srednjeevropske slovanske\xc2\xa0\xc2\xbbdr\xc5\xbeave\xc2\xab. V bojih proti Frankom in Avarom se je uveljavil kot vladar Slovanov, saj je v virih omenjen kot njihov kralj (rex). Vendar pa njegovo kraljestvo \xc5\xa1e ni bilo dr\xc5\xbeava v pravem pomenu besede, ampak je bilo predvsem plemenska zveza. Danes ne vemo, kje se je nahajalo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de te plemenske zveze. Gotovo pa je bilo njeno te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de nekje v sudetskem in podonavskem prostoru. Nekateri npr. to sredi\xc5\xa1\xc4\x8de postavljajo na podro\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Po nekaterih mnenjih pa naj bi bil Samov sede\xc5\xbe na Dunaju, torej med Slovani, ki so bili najbolj sorodni dana\xc5\xa1njim Slovencem. Tak\xc5\xa1no stali\xc5\xa1\xc4\x8de zastopa tudi \xc5\xa0avli, ki informacijo, da je Samo vladal v Krantaniji (in Quarantanis) razume tako, da je tudi Samo imel svoj sede\xc5\xbe v Karantaniji, vendar pa se pri tem opira na zelo kontroverzno trditev, da je imela Karantanija za razliko od sosedov tedaj \xc5\xbee razvito dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ko tradicijo. Kljub temu je dejstvo, da Conversio Bagoariorum et Carantanorum Sama omenja za vladarja Karantancev, in da tega mesta v besedilu ni mogo\xc4\x8de z gotovostjo utemeljiti za tendencioznost, saj gre lahko celo za prenos karantanskega ustnega izro\xc4\x8dila._NEWLINE_Sodobne analize Fredegarjeve kronike so pokazale, da je pisec pri uporabi izrazov\xc2\xa0\xc2\xbbVendi\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbSlovani\xc2\xab, ki obi\xc4\x8dajno pomenita eno in isto, uporabljal posebno terminologijo. Izraz\xc2\xa0\xc2\xbbVendi\xc2\xab\xc2\xa0je uporabljal vedno le v politi\xc4\x8dno-voja\xc5\xa1kem smislu in sicer za dru\xc5\xbebeno skupino, ki jo imenuje tudi befulci Izraz befulci pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbosebo, ki ji je nekaj zaupano (v varovanje)\xc2\xab, izhaja pa iz germanske osnove felhan, falh, fulgum. Na tej podlagi Florin Curta opozarja, da so bili Vendi le tisti Slovani, ki so Avarom slu\xc5\xbeili kot pomo\xc5\xbena vojska- Samo je bil po Curtinem mnenju v o\xc4\x8deh Fredegarja predvsem kralj Vendov, saj so ga Vendi- in ne Slovani na splo\xc5\xa1no- izbrali za svojega vladarja. To Samove \xc5\xbeenitve z\xc2\xa0\xc2\xbbvendskimi\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbeenami poka\xc5\xbee v predvsem v lu\xc4\x8di sklepanja politi\xc4\x8dnih zvez med posameznimi vendskimi (voja\xc5\xa1kimi) skupinami.'