b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Menger\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMenger je bil rojen v mestu Neu-Sandez v Galiciji, v Avstrijskem Cesarstvu. Bil je sin premo\xc5\xbene dru\xc5\xbeine manj\xc5\xa1ega plemstva. Njegov o\xc4\x8de, Anton, je bil odvetnik, njegova mati, Caroline, pa je bila h\xc4\x8di bogatega \xc4\x8de\xc5\xa1kega trgovca. Imel je dva brata, Antona in Maksa. Njegov sin, Karl Menger, je bil matematik, ki je ve\xc4\x8d let u\xc4\x8dil na In\xc5\xa1titutu tehnologije v Illinoisu._NEWLINE_Po gimnaziji je od\xc5\xa1el \xc5\xa1tudirat pravo na univerzo v Pragi in na Dunaju. Pozneje je prejel doktorat iz sodne prakse na Jagielonski univerzi v Krakovu. Leta 1860 je Menger pustil \xc5\xa1olo ter kot novinar poro\xc4\x8dal in analiziral novice, najprej za Lemberger Zeitung v Lembergu in kasneje za Wiener Zeitung na Dunaju._NEWLINE_V \xc4\x8dasu svojega novinarskega dela je opazil neskladje med tem, kar klasi\xc4\x8dne ekonomija u\xc4\x8di v \xc5\xa1oli in kaj so ljudje v realnem svetu verjeli. Leta 1867 je Menger za\xc4\x8del \xc5\xa1tudij politi\xc4\x8dne ekonomije, ki je dosegla vrhunec leta 1871 z objavo svojih Na\xc4\x8del ekonomije (Grunds\xc3\xa4tze der Volkswirtschaftslehre), s \xc4\x8dimer je postal o\xc4\x8de avstrijske \xc5\xa1olske ekonomske misli. Tako je pod vodstvom Carla Mengerja v poznem 19. stoletju nastala psiholo\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola ekonomije, znana tudi pod imenom \xe2\x80\x9cAvstrijska\xe2\x80\x9d, v kateri je s svojim delom (Na\xc4\x8dela ekonomije) neodvisno od L\xc3\xa9ona Walrasa in Stanleya Jevonsa, pomagal za\xc4\x8deti tako imenovano marginalisti\xc4\x8dno revolucijo, in utemeljil subjektivno teorijo vrednosti._NEWLINE_Leta 1872 se je Menger vpisal v pravno fakulteto na Univerzo na Dunaju in naslednjih nekaj let pou\xc4\x8deval finance in politi\xc4\x8dno ekonomijo, tako na strokovnih seminarjih kot na predavanjanjih za ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1tudentov. Menger je leta 1876 za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati nadvojvodo Rudolfa von Habsbur\xc5\xa1kega, prestolonaslednika o politi\xc4\x8dni ekonomiji in statistiki. Naslednji dve leti je Menger spremljal princa na svojih potovanjih, najprej skozi celinsko Evropo in kasneje po Britanskem oto\xc4\x8dju. Njegova zveza s princem je trajala do Rudolfovega samomora leta 1889. Leta 1878 je Rudolfov o\xc4\x8de, Cesar Franz Josef, imenoval Mengerja za predsednika politi\xc4\x8dne ekonomije na Dunaju. Vznemirjen v njegovi profesuri se je lotil pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8devanja in zagovarjanja stali\xc5\xa1\xc4\x8d, ki jih je vzel in metode, ki jih je uporabil v Na\xc4\x8delih. Rezultat le teh je bila leta 1883 objava Preiskave metode dru\xc5\xbebenih ved s posebnim poudarkom na ekonomiji (Untersuchungen \xc3\xbcber die Methode der Socialwissenschaften und der politischen Oekonomie insbesondere). V poznih 1880 je bil Menger imenovan za vodjo komisije za reformo Avstrijskega monetarnega sistema. Tekom naslednjega desetletja je postal avtor \xc5\xa1tevilnih \xc4\x8dlankov, ki so revolucionirali denarno teorijo, vklju\xc4\x8dno s "Teorijo Kapitala" (1888) in "Denar" (1892). Zaradi njegovega pesimizma o stanju nem\xc5\xa1ke \xc5\xa1tipendije, je Menger odstopil profesorstvo leta 1903, da bi se osredoto\xc4\x8dil na svoj \xc5\xa1tudij._NEWLINE_Umrl je 29. februarja 1921 na Dunaju.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMenger je uporabil svojo subjektivno teorijo vrednosti , da bi pri\xc5\xa1el do tistega, kar je \xc5\xa1tel kot enega najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih spoznanj ekonomije: da obe strani pridobita iz izmenjave. Za razliko od Williama Jevonsa, Menger ni verjel, da blago zagotavlja enote uporabnosti. Pisal je, da je blago dragoceno, ker slu\xc5\xbei razli\xc4\x8dnim uporabam, katerih pomen se razlikuje. Menger je pripravil tudi razlago o tem, kako se je denar razvil, in da je \xc5\xa1e vedno sprejet na nekaterih \xc5\xa1olah filozofije.'