b'\n_START_ARTICLE_\nDvorec Trebnik\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nStavbna zasnova dvorca sega \xc5\xa1e v srednji vek. Glavni dvonadstropni stavbi dvorca sta bili v 18. in 19. stoletju prizidani simetri\xc4\x8dni stranski krili. _NEWLINE_Severni trakt  je enonadstropna stavba podol\xc5\xbenega tlorisa iz 17. stoletja. Ima obokano pritli\xc4\x8dje, pred zadnjo prenovo je imel na ju\xc5\xbeni strani v nadstropju in delno v pritli\xc4\x8dju odprta arkadna hodnika._NEWLINE_Posestvu je pripadalo tudi ve\xc4\x8dje gospodarsko poslopje ter hi\xc5\xa1a iz 17. stoletja. Na\xc5\xa1teto predstavlja ohranjeno stavbno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino kompleksa, medtem ko sta bili dve gospodarski poslopji in hi\xc5\xa1a (glej franciscejski kataster) v preteklosti \xc5\xbee poru\xc5\xa1eni. Vhod v dvorec poudarjata stebri\xc5\xa1\xc4\x8dna altana in okrasni balkon, ki po\xc4\x8diva na velikih kamnitih konzolah. Krasi ga kovana \xc5\xbeelezna ograja v prvem nadstropju, na kateri je monogram nekdanjih lastnikov.\n_START_SECTION_\nParkovna zasnova, ureditev, vzdr\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV 19. stoletju, v obdobju lastni\xc5\xa1tva Windischgraetzov, je bil ob dvorcu, verjetno po navodilih kneginje Christiane roj. Auersperg (1864-1962) in v izvedbi njenega vrtnarja, oblikovan in urejen razse\xc5\xbeen, dobrih 10 hektarov velik angle\xc5\xa1ki krajinski park s skulpturami, ribnikoma ter vrtnarijo. V parku se je neko\xc4\x8d nahajala tudi okrasna kme\xc4\x8dka hi\xc5\xa1ica s slamnato streho (opisana kot Miniatur-Bauernh\xc3\xa4uschen), namenjena kne\xc5\xbejim otrokom. V spodnjem delu se park stika s starim tr\xc5\xa1kim jedrom, od katerega vodi do dvorca osna povezava ob dana\xc5\xa1nji strugi kanaliziranega potoka Ribnica, iz starih fotografij pa je razvidno, da je neko\xc4\x8d tu potekal glavni dovoz do dvorca. Izvirna podoba parka v spodnjem delu pod dvorcem je znatno degradirana. Ohranjeni ribnik z mosti\xc4\x8dkom ka\xc5\xbee povsem druga\xc4\x8dno podobo od prvotne, saj sta ob nastanku parka tu bila dva ribnika. Med velikimi posegi v \xc4\x8dasu po drugi svetovni vojni so enega od njiju zasuli, tam zgradili teni\xc5\xa1ko igri\xc5\xa1\xc4\x8de in tudi na novo zgradili mosti\xc4\x8dek. V drugi polovici 20. stoletja so v tem delu zgradili ve\xc4\x8d \xc5\xa1portnih igri\xc5\xa1\xc4\x8d, stavbe vrtca, varstveno-delovnega centra, vodohran, stanovanjsko hi\xc5\xa1o, manj\xc5\xa1i \xc5\xa1portni objekt s plezalno steno..._NEWLINE_V primerjavi s spodnjim delom parka je zgornji del nad dvorcem \xc5\xa1e skoraj v celoti ohranjen. Pona\xc5\xa1a z velikim \xc5\xa1tevilom razli\xc4\x8dnih drevesnih vrst, sajenih v skupine, drevorede in posami\xc4\x8dno. V parku najdemo tako avtohtona kot eksoti\xc4\x8dna drevesa, lipo in lipovec, hrast dob, navadno, pove\xc5\xa1avo in rde\xc4\x8delistno bukev, beli in ostrolistni javor, maklen, javorolistno platano, tulipanovec, gledi\xc4\x8devko, \xc4\x8drni in beli gaber, brest, divjo \xc4\x8de\xc5\xa1njo, veliki jesen, brezo, divji kostanj, vrbo \xc5\xbealujko, \xc4\x8drno jel\xc5\xa1o, robinijo, brek, smreko, tiso, orja\xc5\xa1ki in ameri\xc5\xa1ki klek... zato park, ki je sedaj prevzel vlogo mestnega parka, predstavlja veliko ambientalno in dendrolo\xc5\xa1ko vrednost._NEWLINE_Po njem so po lahnem pobo\xc4\x8dju do gozdnega roba pod Konji\xc5\xa1ko goro speljane sprehajalne poti z me\xc5\xa1animi drevoredi, prisotne so posamezne botani\xc4\x8dne kompozicije skupin dreves, npr. divjih \xc4\x8de\xc5\xa1enj, ter velike parkovne eksote na odprtih jasah.\n_START_SECTION_\nSanacija parkovnih povr\xc5\xa1in\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc5\xbeledu februarja 2014 je bila Ob\xc4\x8dina Slovenske Konjice na obmo\xc4\x8dju Zavoda za varstvo naravne in kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Celje edina, ki je sama pristopila k strokovni sanaciji mestnih parkovnih povr\xc5\xa1in, po\xc5\xa1kodovana je bila namre\xc4\x8d kar velika ve\xc4\x8dina drevja, oziroma okoli 70 odstotkov drevesnega fonda. S konservartorskim-restavratorskim elaboratom so bili dolo\xc4\x8deni arboristi\xc4\x8dni ukrepi sanacije drevnin na celotnem obmo\xc4\x8dju parka. Pod strokovnim nadzorom arboristke Tanje Grmov\xc5\xa1ek iz Maribora in konservatorke je bilo podrtih 14 dreves in na novo nasajenih 11, 71 drugih pa je bilo strokovno saniranih (ve\xc4\x8dinoma z vi\xc5\xa1ino med 10 in 20 metri). Odstranjeno je bilo veliko \xc5\xa1tevilo drevesnih panjev, sanirane pa so bile tudi travni\xc5\xa1ke povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina dvorca\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina dvorca sega dale\xc4\x8d nazaj v 13. stoletje, natan\xc4\x8dneje v leto 1308, ko se v zgodovinskih virih prvi\xc4\x8d omenja \xc2\xbbTrebnikke\xc2\xab. \xc5\xbde leta 1362 je omenjen dvor pod konji\xc5\xa1kim gradom, katerega so do 17. stoletja posedovali baroni Trebni\xc5\xa1ki, nato pa so ga prodali grofom Tattenbach. Sedanji dvorec je med 1630 in 1636 na mestu poprej\xc5\xa1njega srednjeve\xc5\xa1kega dvora dal pozidati Janez Kri\xc5\xa1tof, grof Reinstein-Tattenbach iz Konjic. Grofom Tattenbachom je bil dvorec po smrti Ivana Erazma Tattenbacha v letih 1670-1685 odvzet in je bil v cesarski lasti. Za Tattenbachi so dvorec imeli v lasti \xc5\xbei\xc4\x8dki kartuzijani, vse do ukinitve kartuzije leta 1782._NEWLINE_Med letoma 1782 in 1826 je s posestvom upravljal verski sklad.\n_START_SECTION_\nObdobje Windischgraetzov\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1828 je dvorec na dra\xc5\xbebi v Gradcu od verskega sklada (Religionsfond) kupil knez Weriand zu Windischgr\xc3\xa4tz in v lasti te rodbine je bil vse do konca druge svetovne vojne. V vojnem obdobju nacisti\xc4\x8dne okupacije rodbina ni prebivala v dvorcu, saj ga je zasedla oblast in v njem nastanila razne voja\xc5\xa1ke in druge enote. Po vojni je dvorec skupaj z drugimi posestmi rodbine dr\xc5\xbeava zaplenila in nacionalizirala.\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV povojnem obdobju je dvorec slu\xc5\xbeil v razli\xc4\x8dne namene, v njem je bila gostilna, vrtec, dom ostarelih ob\xc4\x8danov, glasbena \xc5\xa1ola itd. Podobno kot druga tovrstna zgodovinska stavbna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina v Sloveniji ni bil dele\xc5\xbeen primernega vzdr\xc5\xbeevanja. Iz ob\xc4\x8dinske lastnine je leta 1996 pre\xc5\xa1el v last gospodarske dru\xc5\xbebe, ki se je zavezala za njegovo prenovo, vendar ni imela interesa in ne sredstev, temve\xc4\x8d je nepremi\xc4\x8dnino celo obremenila z ban\xc4\x8dnimi krediti in hipotekami ter dvorec prepustila propadu, dokler ni leta 2012 lastni\xc5\xa1tvo in prenovo prevzela Ob\xc4\x8dina Slovenske Konjice.\n_START_SECTION_\nSedanjost\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec ima na novo obnovljen severni trakt, nekdaj imenovan  \xc2\xbbBezirzgang\xc2\xab, danes pa \xc2\xbbDvor Trebnik\xc2\xab, v katerem so sedaj recepcija razpr\xc5\xa1enega hotela, manj\xc5\xa1a ve\xc4\x8dnamenska dvorana, poimenovana po kneginji Christiani, lokali z medicino povezanih dejavnosti, restavracija in kavarna. V ju\xc5\xbenem traktu (v delu glavne stavbe) deluje gospodarska dru\xc5\xbeba, ki svoje izdelke iz zdravilnih rastlin in zeli\xc5\xa1\xc4\x8d tr\xc5\xbei pod blagovno znamko \xc2\xbbDvorec Trebnik\xc2\xab. V dvorcu je tudi njihova prodajalna.'