b"\n_START_ARTICLE_\nHo \xc5\xa0i Minh (politik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBil je sin Nguyen Sinh Huya, upornega literata in vagabunda, in sicer v \xc4\x8dasu, ko se je francoska kolonizacija \xc5\xa1ele za\xc4\x8denjala. V otro\xc5\xa1tvu, in ve\xc4\x8dkrat tudi kasneje, spremeni ime. Prvi\xc4\x8d na \xc5\xbeeljo o\xc4\x8deta, ki ga preimenuje v Nguyen Tat Thana, v \xc4\x8dasu, ko je \xc5\xa1tudiral na zavodu Quoc Hoc, kjer se je u\xc4\x8dil tudi franco\xc5\xa1\xc4\x8dine. Star\xc5\xa1i se preselijo v Saigon, on pa se vpi\xc5\xa1e na pomorsko \xc5\xa1olo, na oddelek za dolgo plovbo._NEWLINE_Leta 1911 se kot pomo\xc4\x8dnik kuharja vkrca na ladjo La Touch\xc3\xa9-Tr\xc3\xa9ville in dve leti pluje na liniji Haifong-Marseille. Imenuje se Ba. Izkrca se v Oranu, Dakaru, Port Saidu in med drugim \xc5\xa1e Aleksandriji, kar mu omogo\xc4\x8di, da spoznava druge kolonije. 1914 pristane v Le Havru in se preseli v London, kjer ima stike s fabijci, mnogo bere, zanima ga irska revolucija, pristopi pa tudi k tajni azijski organizaciji Lao dong hoi ngai._NEWLINE_1917 se preseli v Pariz, njegovo novo ime pa je Nguyen Ai Quoc, kar bi prevedli kot Nguyen patriot, ime, ki je postalo legendarno. Po poklicu je bil fotograf, vzpostavljal pa je politi\xc4\x8dne stike z revolucionarnimi sindikalisti, Paulom Vailantom-Couturierem, ki mu je omogo\xc4\x8dil, da je pisal za L'Humanit\xc3\xa9, Jeanom Lingetem in drugimi revolucinarji, vklju\xc4\x8dno z enim od bratov Vujovi\xc4\x87. Kasneje vzpostavi stik s \xc5\xa1tevilnimi prominentnimi levi\xc4\x8darskimi politiki po Evropi in Aziji._NEWLINE_Ho \xc5\xa0i Minh naj bi zasebno \xc5\xbeivel dokaj osamljeno \xc5\xbeivljenje in ni bil poro\xc4\x8den. Kot vzrok smrti navajajo odpoved srca.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dne aktivnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde kot \xc5\xa1tudent v Parizu se je pridru\xc5\xbeil najprej socialisti\xc4\x8dni in kasneje komunisti\xc4\x8dni stranki. Leta 1919 je skupaj s Phan Chu Trinhom v Versailles poslal osem to\xc4\x8dk, v katerih predlaga osamosvojitev Indokine. Leta 1920 je pod svojim legendarnim imenom opozoril ves svet na polo\xc5\xbeaj Vietnama pod francosko nadvlado. Ko so ga izgnali iz Francije je od\xc5\xa1el v Sovjetsko zvezo, kjer je leta 1924 osnoval Zvezo revolucionarne vietnamske mladine, s \xc4\x8dimer se je povzpel na politi\xc4\x8dni vrh in postal tako organizator kot voditelj._NEWLINE_Ob osnovanju Komunisti\xc4\x8dne partije Indokine leta 1930 je razvil njen program: odpraviti kolonialno oblast, dose\xc4\x8di samostojnost Indokine, dati oblast delavcem, kmetom in vojakom, razviti samoupravljanje, zagotoviti osemurni delavnik, odpraviti prisilno delo, omogo\xc4\x8diti \xc5\xa1olanje, izena\xc4\x8diti pravice mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk ter dati ljudem vse demokrati\xc4\x8dne svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Na Kitajskem je predaval politi\xc4\x8dne vede, v Sovjetski zvezi pa je nato do leta 1938 dokon\xc4\x8dno zgradil svojo revolucionarno strategijo. Med drugo svetovno vojno se je bojeval proti japonskim okupatorjem in pozival k splo\xc5\xa1nemu uporu. Tudi po zmagi je z bojem nadaljeval in nastopal zoper kr\xc5\xa1enju zakonitosti, zlorabi oblasti, razvadam, ugodju, nedisciplini, sekta\xc5\xa1tvu, korupciji, nadutosti.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dela in vrednote\n_START_PARAGRAPH_\nHo \xc5\xa0i Minh je svoja na\xc4\x8dela samo deloma \xc4\x8drpal iz marksizma oziroma azijske komunisti\xc4\x8dne misli. Precej na\xc4\x8del je zastavil \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko, na osebni ravni, kar ka\xc5\xbeejo tudi napotki njegovim borcem. Te je u\xc4\x8dil \xc5\xa1est stvar, ki jih ne smejo delati: ne povzro\xc4\x8diti \xc5\xa1kode na poljih, ne kupovati ali si sposojati, \xc4\x8desar ljudje no\xc4\x8dejo dati, ne nositi \xc5\xbeive perutnine v gore, ne prelomiti dane besede, ne \xc5\xbealiti verovanj in obi\xc4\x8dajev ljudi ter jih z ni\xc4\x8demer zani\xc4\x8devati. \xc5\xa0est stvari pa je priporo\xc4\x8dal: pomagati ljudem pri delu, pomagati oskrbovati oddaljene vasi, s pripovedovanjem dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8din krepiti odnos ljudi do odporni\xc5\xa1kega gibanja, u\xc4\x8diti ljudi pisanja in higiene, preu\xc4\x8devati ljudske obi\xc4\x8daje in ljudem pomagati, skrbeti za ugled gibanja z resnostjo, delavnostjo in disciplino."