b'\n_START_ARTICLE_\nJean-Pierre Serre\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHodil je na Lyc\xc3\xa9e de N\xc3\xaemes, med letoma 1945 in 1948 je \xc5\xa1tudiral na \xc3\x89cole Normale Sup\xc3\xa9rieure v Parizu. V letu 1951 je doktoriral na Sorboni. Med letoma 1948 in 1954 je bil v Narodnem znanstvenem raziskovalnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du (Centre national de la recherche scientifique (CNRS)) v Parizu. Trenutno je profesor na Francoskem kolegiju (Coll\xc3\xa8ge de France)._NEWLINE_\xc5\xbde od zgodnje mladosti je bil izjemna oseba Cartanove \xc5\xa1ole. Raziskoval je na podro\xc4\x8dju algebrske topologije, ve\xc4\x8dkratnih kompleksnih spremenljivk, komutativne algebre in algebrske geometrije v smislu teorije sve\xc5\xbenjev in tehnik homolo\xc5\xa1ke algebre. Njegova disertacija je obravnavala Leray-Serreovo spektralno zaporedje v povezavi z vlaknenjem. Skupaj s Cartanom je uvedel tehnike za ra\xc4\x8dunanje homotopijskih grup sfer s pomo\xc4\x8djo Eilenberg-MacLaneovih prostorov, kar je bil tedaj eden od glavnih problemov v topologiji._NEWLINE_V svojem govoru ob podelitvi Fieldsovih medalj leta 1954 je Weyl zelo pohvalil Serrea in poudaril, da so medaljo prvi\xc4\x8d podelili algebristu. Serre je kasneje za\xc4\x8del raziskovati drugod. Menil je, da je teorija homotopij, kjer je za\xc4\x8del, \xc5\xbee preve\xc4\x8d tehni\xc4\x8dna. Weylova predstava, da je osrednje mesto klasi\xc4\x8dne analize izzvala abstraktna algebra, je bila kasneje opravi\xc4\x8dena, kakor tudi njegova ocena Serreove vloge v tej spremembi.'