b"\n_START_ARTICLE_\nAl-Farabi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAl-Farabijeva star\xc5\xa1a sta bila perzijskega porekla, vendar so se njegovi predniki preselili v Turkmenistan. Najprej je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1ole v Farabu in Buhari, leta 901 pa je od\xc5\xa1el v Bagdad. Tu se je izobrazil pri nestorijanskih izobra\xc5\xbeencih: zdravniku Abu Bishru Matti in prevajalcu ter logiku Yuhanni ibn Halianu. Dobro je govoril ve\xc4\x8d jezikov in postal vsestransko izobra\xc5\xbeen._NEWLINE_Njegovo ime izhaja iz portugalske besede alfarr\xc3\xa1bio, kar pomeni staro, debelo, oziroma dolgo\xc4\x8dasno knjigo._NEWLINE_\xc5\xbdivel je kot sufi v Alepu na razko\xc5\xa1nem dvoru Sajfa-al-Davlaha al-Hamdanija. Njegov neoplatonisti\xc4\x8dni filozofski sistem, ki se ga lahko rekonstruira iz ve\xc4\x8d njegovih razprav o Platonu in Aristotelu, je bil neke vrste sinkretizem platonizma, aristotelizma in sufizma. V neoplatonisti\xc4\x8dni sintezi Platona in Aristotela daje Platonovim idejam ontolo\xc5\xa1ko prvenstvo, medtem ko Aristotelovim bitnostim preda epistemolo\xc5\xa1ko prvenstvo. Kar pomeni, da v spoznavanju iz izku\xc5\xa1nje daje prav Aristotelu, a hkrati kot musliman Al-Farabi zagovarja obstoj resnic, ki so ve\xc4\x8dne, neustvarjene in brez\xc4\x8dasne, npr. o Enosti Boga. Po Al-Farabiju pripade pri iskanju teh resnic prvenstvo Platonu._NEWLINE_Al-Farabiju je poznavanje Aristotela in Platona prinesel zavidljiv naziv\xc2\xa0\xc2\xbbdrugi u\xc4\x8ditelj\xc2\xab\xc2\xa0(al-mu'allim al-tani), takoj za Aristotelom. Poleg velikega \xc5\xa1tevila tolma\xc4\x8dev o Aristotelu in o drugih gr\xc5\xa1kih filozofih, je pisal razna psiholo\xc5\xa1ka, politi\xc4\x8dna, sociolo\xc5\xa1ka, metafizi\xc4\x8dna dela, od katerih sta najbolj znani Spis, ki vsebuje bisere modrosti (Risalat Fusus al-Hikam) in Spis o mi\xc5\xa1ljenju naroda zgornjega mesta (Risalah fi Ara Ahl al-Madinah al-Fadilah). V zadnjem spisu in v svojem delu Politi\xc4\x8dna ekonomija (al-Sijasah (Sijasat) al-Madanijah) je pod vplivom Platonove Dr\xc5\xbeave in Aristotelove Politike podal svojo zamisel o idealni dr\xc5\xbeavi v razmerah islama, ki si jo je zamislil kot hierarhi\xc4\x8dni organizem, podoben ljudskemu telesu. Vladarja, ki odgovarja srcu, slu\xc5\xbeijo slu\xc5\xbeabniki, njih pa spet drugi, ni\xc5\xbeji od njih. Cilj skupnosti v njegovi idealni dr\xc5\xbeavi je sre\xc4\x8da vsakega posameznika, katerega vladar mora biti nravno in intelektualno popoln. V tem delu mesto filozofa-vladarja zavzema prerok Mohamed. Njegovo filozofsko delo je pripravilo pot Ibn Sini._NEWLINE_Religija je bila zanj simbolna predstava resnice. Kakor Platon je menil, da predstavlja dol\xc5\xbenost za filozofa pri dr\xc5\xbeavni pomo\xc4\x8di. Raz\xc5\xa1irjal je pogled, da ima vzrok ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d od razodetja, kar je bilo krivoversko za pravega muslimana. Za\xc4\x8del je z razumsko analizo Korana in zavrnil je predestinacijo._NEWLINE_Njegovi drugi spisi ga prikazujejo kot brezkompromisnega zdravnika in matematika, \xc4\x8darobnega u\xc4\x8denjaka in odli\xc4\x8dnega glasbenika. V bistvu ga imajo za najve\xc4\x8djega arabskega teoretika. Poleg obdelave glasbe v dveh njegovih kompendijih o znanosti, je posvetil tri velika dela temu predmetu. Glavno delo s tega podro\xc4\x8dja je Velika glasbena knjiga (Kitab al-Musiki al-Kabir). Zanj so govorili, da je v prisotnosti svojega pokrovitelja Sajfa-al-Davlaha lahko igral lutnjo tako dobro, da so poslu\xc5\xa1alci padali v smeh, v jok ali pa so zaspali, vklju\xc4\x8dno z vratarji. Stare pesmi, ki jih pripisujejo njemu, \xc5\xa1e vedno prepevajo mavlavi dervi\xc5\xa1i. Izdelal je ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo glasbil, na katera je tudi igral._NEWLINE_Al-Farabi je znan tudi po tem, da je pokazal na obstoj praznega prostora v fiziki."