b"\n_START_ARTICLE_\nAbraham\n_START_SECTION_\nPripoved v 1. Mojzesovi knjigi\n_START_PARAGRAPH_\nAbrahamova zgodba je opisana v Tanaku v 1 Mz 11:26-25:10.\n_START_SECTION_\nAbramov izvor in klic\n_START_PARAGRAPH_\nTerah, iz desetega rodu po Noahu, je imel tri sinove: Abrama (kasneje se je imenoval Abraham), Nahorja and Harana. Haran je imel Lota (ki je torej bil Abrahamov ne\xc4\x8dak) in je umrl v rojstnem mestu, v Uru na Kaldejskem. Abraham se je poro\xc4\x8dil s Sarajo, ki je bila nerodovitna. Terah, Abram, Saraja in Lot so od\xc5\xa1li proti Kanaanu, vendar so se ustalili v Haranu, kjer je Terah umrl. Star je bil 205 let (1 Mz 11:27-11:32). JHWH (GOSPOD) je rekel Abramu, naj zapusti svojo de\xc5\xbeelo in sorodnike ter odide v de\xc5\xbeelo, ki mu jo bo pokazal. Obljubil mu je, da bo iz njega naredil velik narod, ga blagoslovil, naredil njegovo ime veliko, blagoslovil tiste, ki blagoslavljajo njega, in preklel tistega, ki preklinja njega (1 Mz 12:1-3). Abram je bil star 75 let, ko je s svojo \xc5\xbeeno Sarajo, ne\xc4\x8dakom Lotom in premo\xc5\xbeenjem ter osebami, ki jih je pridobil, zapustil Haran. Od\xc5\xa1li so v Sihem v Kanaanu (1 Mz 12:4-6).\n_START_SECTION_\nAbram in Saraja\n_START_PARAGRAPH_\nV kanaanski de\xc5\xbeeli je zavladala huda lakota. Zato sta Abram in Lot skupaj s svojim premo\xc5\xbeenjem odpotovala jug, v Egipt. Med potjo je Abram naro\xc4\x8dil Saraji, naj se izdaja za njegovo sestro, da ga Egip\xc4\x8dani ne bi ubili (1 Mz 12:10-13). Ko so vstopili v Egipt, so faraonovi uradniki faraonu hvalili Sarajino lepoto. Tako jo je vzel v svojo pala\xc4\x8do. Zaradi Saraje se je Abramu dobro godilo. Dobil je drobnico, govedo, osle, hlapce, dekle, oslice in kamele. Bog pa je prizadel faraona in njegovo hi\xc5\xa1o z ve\xc4\x8d nadlogami, za katere je posku\xc5\xa1al najti vzrok (1 Mz 12:14-17). Ko je odkril, da je Saraja poro\xc4\x8dena \xc5\xbeenska, je faraon zahteval, da Abram in njegova hi\xc5\xa1a odidejo takoj, skupaj z vsem premo\xc5\xbeenjem (1 Mz 12:18-20).\n_START_SECTION_\nAbram in Lot se lo\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nKo so se vrnili v Betel, na podro\xc4\x8dje Aj, je Abramova in Lotova \xc5\xa1tevilna \xc5\xbeivina zavzela iste pa\xc5\xa1nike (\xc2\xbbin Kanaanci in Perizejci so prebivali v de\xc5\xbeeli\xc2\xab). To je postalo problem za pastirje oboje \xc5\xbeivine. Spori med pastirji so postali tako napeti, da je Abram predlagal Lotu, da si izbere drugo podro\xc4\x8dje; ali na levi [na severu] ali na desni [na jugu], da ne bo sporov med brati. Toda Lot si je izbral vzhodno podro\xc4\x8dje \xe2\x80\x93 pokrajino ob Jordanu. Tam je bila zemlja dobro namakana, vse do Coara. Naselil se je v mestih vse do Sodome. Abram je od\xc5\xa1el na jug do Hebrona in se ustalil pri Mamrejevih hrastih. Tam je zgradil oltar in \xc4\x8dastil Boga (1 Mz 13,1-18).\n_START_SECTION_\nAbram in Kedorla\xc3\xb3mer\n_START_PARAGRAPH_\nMed ma\xc5\xa1\xc4\x8devanjem Sodome in Gomore Elamu (1 Mz 14:1-9) so Lota elamske voja\xc5\xa1ke sile zajele skupaj z vso njegovo hi\xc5\xa1o. Elamska vojska je zbirala vojni dobi\xc4\x8dek potem, ko je porazila vojsko sodomskega kralja (1 Mz 14:8-12). Lot in njegova dru\xc5\xbeina so tisti \xc4\x8das prebivali na obrobju Sodome, zaradi \xc4\x8desa so bili lahek plen (1 Mz 13:12)._NEWLINE_Nekdo, ko je u\xc5\xa1el zajetju, je pri\xc5\xa1el do Abrama in mu povedal, kaj se je zgodilo. Abraham je takoj zbral 318 izurjenih slu\xc5\xbeabnikov. Abramove elitne sile so se usmerile proti severu, da bi poiskale elamsko vojsko, ki je \xc5\xbee bila \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a zaradi bitke v Sidimski dolini. Ko so se pri Danu sre\xc4\x8dali, je Abram zasnoval bojni na\xc4\x8drt. Svojo skupino je razdelil na ve\xc4\x8d enot in izvedel no\xc4\x8dni napad. Ne le, da so osvobodili zajete, Abramove enote so v Hobi, severno od Damaska, ujele in zasu\xc5\xbenjile elamskega kralja Kedorla\xc3\xb3merja. Osvobodili so Lota, njegovo hi\xc5\xa1o in imetje ter obnovili vse dobrine iz Sodome, ki so jim bile odvzete (1 Mz 14:13-16)._NEWLINE_Po Ambramovi zmagoslavni vrnitvi se je z njim hotel sre\xc4\x8dati sodomski kralj v dolini \xc5\xa0av\xc3\xa9 (Kraljevi dolini). Salemski (Jeruzalemski) kralj Melkizedek, duhovnik Najvi\xc5\xa1jega Boga, je prinesel kruh in vino in ga blagoslovil. Abram je nato dal Melkizedeku desetino od vsega. Sodomski kralj je Abramu ponudil vse premo\xc5\xbeenje, \xc4\x8de bi mu milostno vrnil njegove ljudi. \xc4\x8ceprav je Abram izpustil vse ujetnike, je zavrnil povra\xc4\x8dilo sodomskega kralja, razen dele\xc5\xbea plena, ki je pripadal vojakom (1 Mz 14:17-24).\n_START_SECTION_\nAbrahamska zaveza\n_START_PARAGRAPH_\nAbram je v videnju dobil GOSPODOVO besedo in ponovitev obljube o de\xc5\xbeeli in potomcih, ki jih bo ne\xc5\xa1teto kot zvezd. Abram in Bog sta sklenila zavezo in Bog je napovedal prihodnjo povezavo med Izraelom in Egiptom. Bog je Abrahamu opisal, katero ozemlje bodo zavzeli njegovi potomci: de\xc5\xbeelo, kjer sedaj prebivajo Ken\xc3\xa9jci, Ken\xc3\xa1zovci, Kadmon\xc3\xa9jci, Hetejci, Periz\xc3\xa9jci, Raf\xc3\xa1jevci, Amor\xc3\xa9jci, K\xc3\xa1naanci, Girga\xc5\xa1\xc3\xa9jci in Jebusejci (1 Mz 15,1-21).\n_START_SECTION_\nAbram in Hagara\n_START_PARAGRAPH_\nAbram in Saraja sta posku\xc5\xa1ala ugotoviti, kako bo Abram postal o\xc4\x8de mnogih narodov, saj sta \xc5\xbee 10 let \xc5\xbeivela v Kanaanu in se iz Abramovega semena ni rodil nobeden otrok. Saraja mu je nato ponudila svojo egiptovsko slu\xc5\xbeabnico, Hagaro, da bi morda lahko z njo imel otroka. Ko je Hagara ugotovila, da je nose\xc4\x8da, je za\xc4\x8dela prezirati svojo gospodarico Sarajo. Nato je Saraja slabo ravnala s Hagaro, zato je slednja zbe\xc5\xbeala. Na poti je GOSPODOV angel govoril s Hagaro pri vodnjaku, ki stoji na poti v \xc5\xa0ur. Rekel ji je, naj se vrne in da bo njen sin \xc2\xbbpravi divji osel. Njegova roka bo proti vsem in roke vseh proti njemu; nasproti vsem svojim bratom se bo naselil.\xc2\xab\xc2\xa0Rekel ji je, naj svojega sina poimenuje Izmael. Hagara je nato klicala GOSPODA, ki ji je govoril, El-ro\xc3\xad (\xc2\xbbAli sem res tukaj videla tistega, ki me je videl?\xc2\xab). Od tega dne se vodnjak imenuje Be\xc3\xaar Lah\xc3\xa1j Ro\xc3\xad. Storila je, kakor ji je bilo naro\xc4\x8deno \xe2\x80\x93 vrnila se je k svoji gospodarici, da rodi otroka. Ko se je Izmael rodil, je bil Abram star 86 let (1 Mz 16:4-16).\n_START_SECTION_\nAbraham in Sara\n_START_PARAGRAPH_\n13 let kasneje, ko je bil Abram sta 99 let, je Bog dolo\xc4\x8dil njegovo novo ime: Abraham, o\xc4\x8de mno\xc5\xbeice narodov (1 Mz 17:5). Abraham je nato prejel navodila za zavezo glede obrezovanja (1 Mz 17:10-14). Obrezovanje je postalo nujni del velikega naroda; obvezovalo je vse mo\xc5\xa1ke; ne glede na to, ali so se v tej hi\xc5\xa1i rodili ali so bili kupljeni. Bog je dolo\xc4\x8dil tudi Sarajino novo ime \xe2\x80\x93 Sara, jo blagoslovil in rekel Abrahamu, da mu bo tudi po njej dal sina (1 Mz 17:15-16). Toda Abraham se je zasmejal in si rekel: \xc2\xbbAli se bo stoletniku rodil sin? Ali bo devetdesetletna Sara rodila?\xc2\xab\xc2\xa0(1 Mz 17,17). Takoj po sre\xc4\x8danju z Bogom je obrezal vse osebe mo\xc5\xa1kega spola v svoji hi\xc5\xa1i; dal je obrezati tudi sebe. Ob obrezi je bil star 99 let, Izmael pa 13 let (1 Mz 17:22-27).\n_START_SECTION_\nAbrahamovi trije obiskovalci\n_START_PARAGRAPH_\nNedolgo zatem, med dnevno vro\xc4\x8dino, je Abraham sedel pred vhodom v svojim \xc5\xa1otorom pri Mamrejevih hrastih. Pogledal je navzgor in videl tri mo\xc5\xbee. Tekel je k njim in se priklonil do tal, da bi jih pozdravil. Nato jim je ponudil vodo, da si umijejo noge, in hleb kruha. Sprejeli so ponudbo. Pohitel je v Sarin \xc5\xa1otor, da bi naro\xc4\x8dil kola\xc4\x8de, narejene iz bolj\xc5\xa1e moke, in hlapcu naro\xc4\x8dil, naj pripravi izbrano tele. Ko je bilo vse pripravljeno, je vzel maslo, mleko in tele. Vse je polo\xc5\xbeil prednje. Stal je poleg njih in po\xc4\x8dakal, da so pojedli (1 Mz 18:1-8)._NEWLINE_Eden od obiskovalcev mu je rekel, da bo ob letu, ko se vrne, Sara imela sina. Medtem je na \xc5\xa1otorskem vhod Sara sli\xc5\xa1ala, kar je bilo izre\xc4\x8deno in se je zasmejala, da naj bi v svoji starosti imela otroka. Obiskovalec je vpra\xc5\xa1al Abrahama, zakaj se Sara smeje, da bi imela otroka v svoji starosti, in da Bogu ni ni\xc4\x8d prete\xc5\xbeko. Prestra\xc5\xa1ena Sara je zanikala smeh (1 Mz 18:9-15).\n_START_SECTION_\nAbrahamovo pogajanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo obedu so Abraham in trije obiskovalci od\xc5\xa1li do vrha, od koder se je videlo do mest pokrajine, da bi razpravljali o usodi Sodome in Gomore zaradi njunih grehov, ki so bili tako veliki, da so Boga pripravili so ukrepanja. Abrahamov ne\xc4\x8dak je \xc5\xbeivel v Sodomi, zato je Bog razodel svoje na\xc4\x8drte o obsodbi mest. Dva obiskovalca sta od\xc5\xa1la proti Sodomi. Nato se je Abraham obrnil h Gospodu in se pogajal z njim (od 50 oseb na manj)  \xe2\x80\x93 \xc2\xbb\xc4\x8de bo tukaj vsaj deset pravi\xc4\x8dnih, ali bo\xc5\xa1 prizanesel mestu)?\xc2\xab\xc2\xa0Zaradi desetih pravi\xc4\x8dnih je Bog obljubil, da bo prizanesel mestu.(1 Mz 18:17-33) _NEWLINE_Ko sta obiskovalca pri\xc5\xa1la v Sodomo, da bi predstavila njuno sporo\xc4\x8dilo, sta hotela ostati na mestnem trgu. Abrahamov ne\xc4\x8dak Lot je vztrajal, da ta dva \xc2\xbbmo\xc5\xbea\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8dez no\xc4\x8d ostaneta v njegovi hi\xc5\xa1i. Zbor mo\xc5\xbe je stal pred Lotovim domom in zahteval, da privede gosta ven, da ju spoznajo. Lot je to zavrnil in zboru mo\xc5\xbe ponudil svoji devi\xc5\xa1ki h\xc4\x8deri. To so zavrnili in hoteli vlomiti v Lotovo hi\xc5\xa1o, da bi zajeli gosta (1 Mz 19:1-9). Ta sta Lotu potrdila, da ju je Gospod poslal uni\xc4\x8dit mesto, saj je vpitje zaradi pregreh, ki je pri\xc5\xa1lo do njega, prehudo (1 Mz 19:12-13)._NEWLINE_Naslednje jutro je Abraham stopil pred Gospoda. Pogledal je proti Sodomi in Gomori in videl, da v mestih na planoti ni bilo niti desetih pravi\xc4\x8dnih, saj sta goreli (1 Mz 19:27-29).\n_START_SECTION_\nAbraham in Abimeleh\n_START_PARAGRAPH_\nAbraham se je naselil med Kade\xc5\xa1em in \xc5\xa0urjem, v de\xc5\xbeeli Filistejcev. Ko je \xc5\xbeivel v Gerarju, je trdil, da je Sara njegova sestra. Ko je to sli\xc5\xa1al kralj Abimeleh, jo je dal privesti k sebi. Bog je pri\xc5\xa1el k Abimelehu v sanjah in izjavil, da bo to, da si jo vzame, vodilo do smrti, saj je poro\xc4\x8dena. Abimeleh se je ni dotaknil, pa\xc4\x8d pa je preiskoval, ali bi pobil pravi\xc4\x8den narod, posebno odkar je Abraham trdil, da sta s Saro sorojenca. V odgovor je Bog povedal Abimelehu, da je njegovo srce brez krivde in da zato \xc5\xbeivi. \xc4\x8ce Abrahamu ne bo vrnil njegove \xc5\xbeene, bo Bog zagotovo uni\xc4\x8dil Abimeleha in njegovo celotno dru\xc5\xbeino. Abimeleh je bil obve\xc5\xa1\xc4\x8den, da je Abraham prerok, ki bo molil zanj (1 Mz 20:1-7)._NEWLINE_Naslednje jutro je Abimeleh s svojimi sanjami seznanil svoje slu\xc5\xbeabnike in Abrahama vpra\xc5\xa1al, zakaj je prinesel tak\xc5\xa1no krivdo nad njegovo kraljestvo. Abraham je izjavil, da je menil, da se tukaj ne bojijo Boga in da bodo morda zaradi njegove \xc5\xbeene ubili njega. Abraham se je branil, da to, kar je rekel, ni la\xc5\xbe: \xc2\xbbOna je moja sestra, je h\xc4\x8di mojega o\xc4\x8deta, vendar ni h\xc4\x8di moje matere, in tako je postala moja \xc5\xbeena.\xc2\xab\xc2\xa0 (1 Mz 20:12, 1 Mz 20:12) Abimeleh jo je vrnil Abrahamu in mu dal ovce, volove in slu\xc5\xbeabnike in dovoljenje, da se naseli kjerkoli na njegovi zemlji. Abrahamu je dal tiso\xc4\x8d kosov srebra, ki naj slu\xc5\xbeijo kot Sarino opravi\xc4\x8denje pred vsemi ljudmi. Abraham je nato molil za Abimeleha in njegovo dru\xc5\xbeino, saj je GOSPOD storil, da so bile \xc5\xbeenske neplodne, ker si je Abimelehu zahotelo Sare (1 Mz 20:8-18)._NEWLINE_Ko je \xc5\xbee nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel na filistejski zemlji, sta pri\xc5\xa1la k njemu Abimeleh in Pihol, voditelja plemen, saj so spori prerasli v spopade. Abraham se je pribli\xc5\xbeal Abimelehu zaradi agresivnih napadov njegovih filistejskih slu\xc5\xbeabnikov in zavzetja Abrahamovega vodnjaka. Abimeleh je incident ignoriral. Nato je Abraham ponudil zavezo tako, da je Abimelehu ponudil ovce in volove. Da bi dokazal, da je on tisti, ki je izkopal vodnjak, je Abimelehu kot dokaz ponudil sedem ovac. Zaradi te zaveze sta kraj vodnjaka poimenovala Ber\xc5\xa1eba. Potem, ko sta se Abimeleh in Pihol obrnila nazaj proti Filisteji, je Abraham v Ber\xc5\xa1ebi posadil gozd in tam klical ime GOSPODA, ve\xc4\x8dnega Boga (1 Mz 21:22-34, 1 Mz 21:22\xe2\x80\x9334).\n_START_SECTION_\nIzakovo rojstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKakor je bilo prerokovano pri Mamrejevih hrastih leto poprej (1 Mz 17:21), je Sara zanosila in rodila sina Abrahamu; in sicer na prvo obletnico zaveze o obrezovanju. Abraham je bil star sto let, ko se mu je rodil sin Izak in obrezal ga je, ko je bil star 8 dni (1 Mz 21:1-5, 1 Mz 21:1\xe2\x80\x935). Saro je misel, da bi v tak\xc5\xa1ni starosti rodila in dojila otroka, spravljala v smeh, kakor je izjavila sama: \xc2\xbbBog mi je pripravil smeh; kdor bo to sli\xc5\xa1al, se mi bo nasmihal.\xc2\xab(1 Mz 21:6-7, 1 Mz 21:6\xe2\x80\x937) Izak je rasel in na dan, ko ga je odstavila od prsi, je Abraham priredil veliko praznovanje. Med njim je Sara opazila, da se Izmael posmehuje; to opa\xc5\xbeanje je bil za\xc4\x8detek kratenja Izmaelovih rojstnih pravic (1 Mz 21:8-13, 1 Mz 21:8\xe2\x80\x9313).\n_START_SECTION_\nAbraham in Izmael\n_START_PARAGRAPH_\nIzmael je bil star 14 let, ko se je Abrahamov sin Izak rodil drugi materi, Sari. Sara je rodila svojega otroka, \xc4\x8deprav je \xc5\xbee pre\xc5\xa1la rodna leta. Ko je videla, da se Izmael posmehuje Izaku, je naro\xc4\x8dila Abrahamu, da po\xc5\xa1lje Izmaela in Hagaro stran. Izjavila je, da Izmael ne bo delil Izakove dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Abrahama so \xc5\xbeenine besede zelo prizadele in nasvet je iskal pri Gospodu. Ta mu je povedal, naj se ne vznemirja in naj naredi, kakor je hotela \xc5\xbeena. Bog je pomiril Abrahama, da se mu bo po Izaku imenovalo potomstvo. Prav tako mu je zagotovil, da bo iz Izmaela nastal narod, saj je njegovo potomec (1 Mz 21:9-13)._NEWLINE_Naslednje jutro je Abraham privedel Hagaro in Izmaela. Dal ji je kruh in vodo in ju poslal stran. Tavala sta po divjini Ber\xc5\xa1ebe, dokler nista povsem izpraznila posode z vodo. V trenutku brezupa je zajokala. De\xc4\x8dek je nato klical h Gospodu in njegov angel je zagotovil Haragi, da bo iz Izmaela nastal velik narod. Pojavil se je vodnjak, ki je re\xc5\xa1il njuni \xc5\xbeivljenji. Ko je de\xc4\x8dek odra\xc5\xa1\xc4\x8dal, je postajal spreten lokostrelec v Paranski pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Njegova mati mu je na\xc5\xa1la \xc5\xbeeno iz svoje de\xc5\xbeele \xe2\x80\x93 Egipta (1 Mz 21:14-21).\n_START_SECTION_\nAbraham in Izak\n_START_PARAGRAPH_\nNa neki to\xc4\x8dki Izakove mladosti je bilo Abrahamu od Boga ukazano, naj mu \xc5\xbertvuje svojega sina v de\xc5\xbeeli Morija. Abraham je potoval tri dni, da je prispel do gore, o kateri mu je govoril Bog. Spremstvu je naro\xc4\x8dil, naj ostane tam, on in Izak pa sta sama potovala na goro. Izak je tovoril drva, na katerih naj bi bil \xc5\xbertvovan. Med potjo je vpra\xc5\xa1al o\xc4\x8deta, kje je \xc5\xbertvena \xc5\xbeival, in odgovoril mu je, da bo \xc2\xbbBog sam priskrbel jagnje za \xc5\xbegalno daritev.\xc2\xab\xc2\xa0Ko je hotel Abraham \xc5\xbertvovati svojega sina, ga je prekinil Gospodov angel. Za njim je videl ovna, ki se je \xc2\xbbz rogovi zapletel v trnje\xc2\xab, in ga \xc5\xbertvoval namesto sina. Za svojo poslu\xc5\xa1nost je prejel novo obljubo \xc5\xa1tevilnih potomcev in obilne blaginje. Po tem dogodku je Abraham od\xc5\xa1el v Ber\xc5\xa1ebo (1 Mz 22:1-19, 1 Mz 22:1\xe2\x80\x9319).\n_START_SECTION_\nPozna leta\n_START_PARAGRAPH_\nSara je umrla in Abraham jo je pokopal v \xc2\xbbVotlini o\xc4\x8dakov\xc2\xab\xc2\xa0(Machpelahova votlina) blizu Hebrona, ki jo je pridobil skupaj s sosednjimi zemlji\xc5\xa1\xc4\x8di od Hetejca Efrona. (1 Mz 23, 1 Mz 23:1\xe2\x80\x9320) Po Sarini smrti si je Abraham vzel novo \xc5\xbeeno, prile\xc5\xbenico Keturo, s katero je imel \xc5\xa1est sinov: Zimrana, Jok\xc5\xa1ana, Medana, Midjana, Ji\xc5\xa1baka in \xc5\xa0uaha. (1 Mz , 1 Mz 25:1\xe2\x80\x936) Abraham je \xc5\xbeivel 175 let (umrl je v zlatih starih letih) in v Machpelahovi votlini sta ga pokopala sinova Izak in Izmael. (1 Mz 25:7-10, 1 Mz 25:7\xe2\x80\x9310)\n_START_SECTION_\nZgodovinskost\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi polovici 20. stoletja so vodilni strokovnjaki, kot sta William F. Albright in Albrecht Alt trdili, da so bili patriarhi in matriarhinje ali resni\xc4\x8dni posamezniki ali verjeten sestav ljudi, ki so \xc5\xbeiveli v \xc2\xbbdobi o\xc4\x8dakov,\xc2\xab\xc2\xa0v 2. tiso\xc4\x8dletju pred Kristusom. V 70. letih so nova spoznanja o izraelski preteklosti in bibli\xc4\x8dni teksti izzvali ta portret. Za to sta odgovorna Thomas L. Thompson z delom The Historicity of the Patriarchal Narratives (1974) in John Van Seters z delom Abraham in History and Tradition (1975). Thompsonov argument, ki je temeljil na arheologiji in starodavnih besedilih, je bil, da ni prepri\xc4\x8dljivega dokaza, ki bi kazal na o\xc4\x8dake, \xc5\xbeive\xc4\x8de v 2. tiso\xc4\x8dletju in da bibli\xc4\x8dna besedila odra\xc5\xbeajo okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine in skrbi 1. tiso\xc4\x8dletja. Van Seters, ki se opira na preglede zgodb o\xc4\x8dakov, se strinja s Thompsonom, da njihova imena, socialno okolje in sporo\xc4\x8dila govorijo za to, da so bili stvaritve \xc5\xbeelezne dobe. V za\xc4\x8detku 21. stoletja, in kljub posameznim poskusom bolj konservativnih strokovnjakov, kot je Kenneth Kitchen, da bi ohranili pripovedi o\xc4\x8dakov kot zgodovino, so arheologi \xc2\xbbopustili upanje na obnovitev kontekstov, ki bi potrdili, da so Abraham, Izak in Jakob zgodovinske osebnosti.\n_START_SECTION_\nIzvor pripovedi\n_START_PARAGRAPH_\nZelo verjetno je, da imajo zgodbe o\xc4\x8dakov pomembno ustno predzgodovino. Abrahamovo ime je o\xc4\x8ditno zelo starodavno, saj tradicija v 1. Mojzesovi knjigi ve\xc4\x8d ne razume njegovega izvornega pomena, ki je verjetno \xc2\xbbO\xc4\x8de je vzvi\xc5\xa1en\xc2\xab. Pomen, ki ga ponuja 1 Mz 17:5 \xe2\x80\x93 \xc2\xbbO\xc4\x8de mnogih\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93 je priljubljena etimologija. Na nekaterih stopnjah izraelske zgodovine je ustna tradicija postala del pisne tradicije Tore. Ve\xc4\x8dina strokovnjakov verjame, da je ta stopnja pripadala perzijskemu obdobju, okrog 520\xe2\x80\x93320 pr. Kr. Na\xc4\x8din, kako se je to zgodilo, ostaja neznan, vendar obstajata dve pomembni hipotezi. Prva je avtorizacija perzijskega imperija. Ideja je, da je skupnost po izgnanstvu potrebovala legalno osnovo, na kateri je delovala znotraj perzijskega imperialnega sistema. Druga hipoteza se nana\xc5\xa1a na skupnost me\xc5\xa1\xc4\x8danov, organiziranih okrog Templja. Tora ji je dajal kriterije, kdo ji naj pripada (pripovedi in rodovniki v Genezi) in osnovo za ustanavljanje struktur mo\xc4\x8di in relativnih polo\xc5\xbeajev razli\xc4\x8dnih skupin._NEWLINE_Zaklju\xc4\x8devanje Tore in njeno povzdignjenje v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de judaizma po vrnitvi iz babilonskega izgnanstva je bilo bolj kot pisanje novih besedil kombiniranje starih \xe2\x80\x93 kon\xc4\x8dna verzija Tore je temeljila na obstoje\xc4\x8dih tradicijah. V Knjigi preroka Ezekijela (Ez 33:24), napisani v izgnanstvu (v prvi polovici 6. stoletja pr. Kr.) Ezekijel, izgnanec v Babilonu, pripoveduje, kako so ti, ki so ostali v Judi, trdili, da so lastniki de\xc5\xbeele zaradi nasledstva po Abrahamu. Ezekijel pravi, da nimajo te pravice, saj ne premi\xc5\xa1ljujejo Tore. Knjiga preroka Izaije (Iz 63:16) podobno pri\xc4\x8da o napetostih med ljudstvom Jude in Judi, ki so se vrnili iz izgnanstva (g\xc3\xb4l\xc3\xa2). Trdi, da je Bog o\xc4\x8de Izraela in da se izraelska zgodovina za\xc4\x8dne z eksodusom in ne z Abrahamom. Zaklju\xc4\x8dek, ki ga lahko izpeljemo iz teh in podobnih dokazov (npr. Ezra \xe2\x80\x93 Nehemija), je, da je bil Abrahamov lik preeminenten med velikimi lastniki zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d v Judi v \xc4\x8dasu izgnanstva in kasneje, in da jim je slu\xc5\xbeil v njihovih te\xc5\xbenjah po lastni\xc5\xa1tvu zemlje, ko so nasprotovali tem, ki so se vrnili iz izgnanstva.\n_START_SECTION_\nAbraham v religioznih tradicijah\n_START_PARAGRAPH_\nAbrahamu je zelo spo\xc5\xa1tovan v treh glavnih svetovnih religijah, judovstvu, kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu in islamu. V judovstvu je prao\xc4\x8de zaveze, posebnega odnosa med judovskim narodom in Bogom. Po tem verovanju imajo judje edinstveno mesto kot Bo\xc5\xbeje izvoljeno ljudstvo. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in islam sta v svojih za\xc4\x8detkih izzvala ta poseben odnos. O Abrahamu tako sveti Pavel kot Mohamed trdita, da je veroval pred dejstvom. V obeh primerih je bilo dejstvo Mojzesov zakon ali njegov simbol \xe2\x80\x93 obrezovanje. Za Pavla je Abrahamova vera v Boga iz Abrahama naredila prototip vseh verujo\xc4\x8dih, tako obrezanih kot neobrezanih. Za Mohameda je Abrahamova vera lo\xc4\x8dila islam, podreditev Bogu, od Tore. Torej je Abraham, po svoji veri (Pavel) ali po svoji podreditvi (Mohamed), spodkopal judovsko trditev o ekskuzivnem odnosu z Bogom in zavezi.\n_START_SECTION_\nJudovstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV judovski tradiciji Abrahama imenujejo Avraham Avinu (\xd7\x90\xd7\x91\xd7\xa8\xd7\x94\xd7\x9d \xd7\x90\xd7\x91\xd7\x99\xd7\xa0\xd7\x95), \xc2\xbbna\xc5\xa1 o\xc4\x8de Abraham,\xc2\xab\xc2\xa0kar ka\xc5\xbee, da je tako biolo\xc5\xa1ki prednik Judov (vklju\xc4\x8dno s spreobrnjenci, glede na judovsko tradicijo) in o\xc4\x8de judovstva, prvi jud. Njegovo \xc5\xbeivljenje prebirajo v tedenskih berilih iz Tore, predvsem v para\xc5\xa1ah Lech-Lecha (\xd7\x9c\xd6\xb6\xd7\x9a\xd6\xb0-\xd7\x9c\xd6\xb0\xd7\x9a\xd6\xb8), Vayeira (\xd7\x95\xd6\xb7\xd7\x99\xd6\xb5\xd6\xbc\xd7\xa8\xd6\xb8\xd7\x90), Chayei Sarah (\xd7\x97\xd6\xb7\xd7\x99\xd6\xb5\xd6\xbc\xd7\x99 \xd7\xa9\xd6\xb8\xd7\x82\xd7\xa8\xd6\xb8\xd7\x94) in Toledot (\xd7\xaa\xd6\xbc\xd7\x95\xd6\xb9\xd7\x9c\xd6\xb0\xd7\x93\xd6\xb9\xd7\xaa).\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo\n_START_PARAGRAPH_\nAbraham (Abram)  se v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu ne pojavlja tako pogosto kot v judovstvu in v islamu. Jezus je tisti, ki je Mesija in je sredi\xc5\xa1\xc4\x8den za kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Ideja nadnaravnega Kristusa je to, kar lo\xc4\x8duje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo od drugih dveh religij. V 4. poglavju Pisma Rimljanom je bolj kot Abrahamova poslu\xc5\xa1nost Bogu pomembna njegova vera v Bo\xc5\xbejo brezmejno milost. Zaradi njegove vere ga je Bog izbral za zavezo in zaveza se je uresni\xc4\x8dila zaradi vere in ne zaradi poslu\xc5\xa1nosti. V evharisti\xc4\x8dni molitvi \xc2\xbbrimskega obreda\xc2\xab, ki jo molijo med sveto ma\xc5\xa1o v rimskokatoli\xc5\xa1ki Cerkvi, Abrahama imenujejo \xc2\xbbo\xc4\x8de na\xc5\xa1e vere.\xc2\xab\xc2\xa0Naveden je na svetni\xc5\xa1kih koledarjih ve\xc4\x8d denominacij: 20. avgusta v maronitski Cerkvi, 28. avgusta v koptski Cerkvi in vzhodni asirski Cerkvi (v edinosti z Rimom) in 9. oktobra v rimskokatoli\xc5\xa1ki Cerkvi in Luteranski cerkvi Misuorske sinode. Abraham je zavetnik gostincev. Vzhodna pravoslavna Cerkev ga obele\xc5\xbeuje kot \xc2\xbbpravi\xc4\x8dnega o\xc4\x8daka Abrahama\xc2\xab\xc2\xa0z dvema prazni\xc4\x8dnima dnevoma v koledarju. Prvi je 9. oktober (22. oktobra po gregorijanskem koledarju), kjer je naveden skupaj s svojim ne\xc4\x8dakom, \xc2\xbbpravi\xc4\x8dnim Lotom\xc2\xab. Drugi je \xc2\xbbnedelja o\xc4\x8dakov\xc2\xab\xc2\xa0(dve nedelji pred bo\xc5\xbei\xc4\x8dem); ko ga obele\xc5\xbeujejo skupaj z drugimi Jezusovimi predniki. Abraham je omenjen v Bo\xc5\xbeanski liturgiji Bazilija Velikega, takoj pred anaforo. Ko duhovnik moli za mladoporo\xc4\x8denca, ju priporo\xc4\x8da Abrahamu in Sari.\n_START_SECTION_\nIslam\n_START_PARAGRAPH_\nIslam se osredoto\xc4\x8da na Abrahama (arabsko \xd8\xa5\xd8\xa8\xd8\xb1\xd8\xa7\xd9\x87\xd9\x8a\xd9\x85\xca\xbeIbr\xc4\x81h\xc4\xabm) bolj kot judovstvo ali kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, vendar s pomembno razliko: v judovstvu je pomembno, da nekdo postane Abrahamov potomec po rojstvu, v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu postane po veri, za islam pa je potomstvo nepomembno \xe2\x80\x93 Abraham ni o\xc4\x8de verujo\xc4\x8de skupnosti, ampak povezava verige prerokov, ki se je za\xc4\x8dela z Adamom in vodila do Mohameda._NEWLINE_Ibrahim je omenjen v 35 poglavjih Korana, pogosteje kot katerakoli bibli\xc4\x8dna oseba razen Mojzesa. Imenovan je tako hanif (monoteist) kot musliman (ta, ki se podredi bogu) in muslimani ga obravnavajo kot preroka in o\xc4\x8daka. Je arhetip pravega muslimana in \xc4\x8dastitega prenovitelja Kaabe v Meki._NEWLINE_Islamske tradicije obravnavajo Ibrahima kot prvega Pionirja islama \xe2\x80\x93 ta se imenuje tudi millat Ibrahim,\xc2\xa0\xc2\xbbreligija Abrahama\xc2\xab. Trdijo, da sta bil njegov namen in poslanstvo izpovedovati enost boga. V islamu ga naslavljajo \xc2\xbbIbrahim El Khalil\xc2\xab, kar pomeni [Alahov] Prijatelj Abraham.  Ko je Ibrahimu bilo naro\xc4\x8deno \xc5\xbertvovati, je za to vzel Izmaela. Ko je hotel uporabiti no\xc5\xbe, je bog pod njegovo roko namestil ovco. Od tega dne na vsak Eid al-Adha muslimani po vsem svetu koljejo ovce, da bi sledili Abrahamovi poti, ki se imenuje Kurbani (\xc5\xbertvovanje?).\n_START_SECTION_\nBahajstvo\n_START_PARAGRAPH_\nBaha Ulah, prerok bahajstva, je pripisal najvi\xc5\xa1ji religiozni polo\xc5\xbeaj Abrahamu in na splo\xc5\xa1no prerokom, omenjenim v drugih Abrahamskih religijah. Skliceval se je na rodbino potomcev od Abrahama preko Keture in Sare. Baha Ulah je dejansko izgubil sina, ki mi je bilo ime M\xc3\xadrz\xc3\xa1 Mihd\xc3\xad. Ko je bil nato v zaporu, je slavil svojega sina in povezal kasnej\xc5\xa1e olaj\xc5\xa1anje omejitev z njegovo predsmrtno molitvijo in jo primerjal z nameravanim \xc5\xbertvovanjem Abrahamovega sina.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo in kiparstvo\n_START_PARAGRAPH_\nUpodobitve Abrahamovega \xc5\xbeivljenja se osredoto\xc4\x8dajo predvsem na \xc5\xbertvovanje Izaka, sre\xc4\x8danje z Melkizedekom, sre\xc4\x8danje s tremi angeli in Hagaro v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Martin O'Kane, profesor bibli\xc4\x8dnih znanosti, pi\xc5\xa1e, da je prilika o Lazarju, ki po\xc4\x8diva v Abrahamovem naro\xc4\x8dju, kot je opisano v Evangeliju po Luku, postala ikona v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih delih. O'Kane pravi, da se umetniki pogosto preusmerijo od obi\xc4\x8dajnega portretiranja Lazarja, ki sedi poleg Abrahama na nebe\xc5\xa1ki gostiji, in se osredoto\xc4\x8dajo na \xc2\xbbnekako neskladno predstavo o Abrahamu, najvi\xc5\xa1jemu od prao\xc4\x8detov, ki dr\xc5\xbei v naro\xc4\x8dju golega in ranljivega otroka.\xc2\xab Abrahamovo \xc5\xbeivljenje je navdihovalo ve\xc4\x8d umetnikov, med drugimi Albrechta D\xc3\xbcrerja (1471\xe2\x80\x931528), Caravaggia (1573\xe2\x80\x931610), Donatella, Rafaela, Philipa van Dycka (1680\xe2\x80\x931753), and Claudea Lorraina (1600\xe2\x80\x931682). Rubens je ustvaril precej del, Rembrandt van Rijn (1606\xe2\x80\x931669) najmanj sedem, Marc Chagall najmanj pet, Gustave Dor\xc3\xa9 (1832\xe2\x80\x931883) \xc5\xa1est in James Jacques Joseph Tissot (1836\xe2\x80\x931902) ve\xc4\x8d kot dvajset._NEWLINE_Sarkofag Juniusa Bassusa prikazuje ve\xc4\x8d biblijskih zgodb, vklju\xc4\x8dno z Abrahamovim \xc5\xbertvovanjem Izaka. Ti prizori so na zunanji strani marmornega zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danskega sarkofaga, v katerem je pokopan Junius Bassus, ki je umrl leta 359. Sarkofag opisujejo kot \xc2\xbbverjetno edini najslavnej\xc5\xa1i primer zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danske reliefne skulpture.\xc2\xab Sarkofag je bil najprej ume\xc5\xa1\xc4\x8den v ali pod staro baziliko svetega Petra. Ponovno so ga odkrili leta 1597, in je zdaj v Museo Storico del Tesoro della Basilica di San Pietro (muzej bazilike Svetega Petra) v Vatikanu. Ploski relief meri pribli\xc5\xbeno 122 \xc3\x97 244 \xc3\x97 122 cm. Prikazani starozavezni prizori so bili izbrani kot predhodniki Kristusovega darovanja v Novi zavezi, v zgodnji obliki tipologije. Desno od sredine je prikazan Danijel v levji jami in na levi je Abrahamovo \xc5\xbertvovanje Izaka. _NEWLINE_George Segal je leta 1987 ustvaril figuralne skulpture s polaganjem omav\xc4\x8denih gaz preko \xc5\xbeivih modelov v svojem delu Abrahamovo slovo od Izmaela. \xc4\x8clove\xc5\xa1ke razmere so bile sredi\xc5\xa1\xc4\x8de njegovega zanimanja in Segal je kot vir svoje predstavitve uporabil Staro zavezo. Skulptura prikazuje Abrahamovo dilemo, ko je Sara zahtevala, da iz\xc5\xbeene Hagaro in Izmaela. V tej skulpturi o\xc4\x8detova ne\xc5\xbenost, Sarin bes in Hagarino resignirano sprejemanje prikazujejo nabor \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc4\x8dustev.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nStrah in trepet (dansko Frygt og B\xc3\xa6ven) je vplivno filozofsko delo S\xc3\xb8rena Kierkegaarda, ki ga je izdal leta 1843 pod psevdonimom Johannes de silentio (Janez Tihi). Kierkegaard je hotel razumeti tesnobo, ki jo je do\xc5\xbeivljal Abraham, ko mu je Bog naro\xc4\x8dil \xc5\xbertvovati lastnega sina.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1994 je Steve Reich izdal opero The Cave. Naslov se nana\xc5\xa1a na Votlino prao\xc4\x8detov. Libreto temelji na zgodbi Abrahama in njegove dru\xc5\xbeine, kakor jo opisujejo razli\xc4\x8dna religiozna besedila in kakor jo razumejo ljudje iz razli\xc4\x8dnih kultur in religioznih tradicij._NEWLINE_Highway 61 Revisited Boba Dylana je naslov singla in istoimenskega albuma. Leta 2004 ga je revija Rolling Stone uvrstila na 364. mesto na svoji lestvici 500 Greatest Songs of All Time. Pesem ima pet kitic. V vsaki kitici nekdo opi\xc5\xa1e neobi\xc4\x8dajen problem, ki se vedno razre\xc5\xa1i na avtocesti \xc5\xa1t. 61. V prvi kitici bog naro\xc4\x8di Abrahamu \xc2\xbbubij svojega sina zame\xc2\xab. Bog ho\xc4\x8de, da se umor zgodi na avtocesti \xc5\xa1t. 61. Abram, prvotno ime bibli\xc4\x8dnega Abrahama, je tudi ime Dylanovega o\xc4\x8deta."