b'\n_START_ARTICLE_\nRumelija\n_START_PARAGRAPH_\nRumelija (tur\xc5\xa1ko: Rumeli,\xc2\xa0\xc2\xbbDe\xc5\xbeela Rimljanov\xc2\xab, gr\xc5\xa1ko: \xce\xa1\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xbc\xce\xb5\xce\xbb\xce\xb7, Ro\xc3\xbameli, bolgarsko: \xd0\xa0\xd1\x83\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb8\xd1\x8f, Rumelija) je tur\xc5\xa1ko ime, ki se je od 15. stoletja uporabljalo za ozemlje Osmanskega cesarstva na ju\xc5\xbenem Balkanu. Naziv\xc2\xa0\xc2\xbbRumeli\xc2\xab, ki v dobesednem prevodu pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbde\xc5\xbeela Rimljanov\xc2\xab, se je prvotno nana\xc5\xa1al na celotno ozemlje Bizantinskega cesarstva in so ga v 11. in 12. stoletju uporabljali tudi za Anatolijo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nRumelija je obsegala anti\xc4\x8dne province Konstantinopel, Solun, Trakijo, Makedonijo in Mezijo, dana\xc5\xa1njo osrednjo Gr\xc4\x8dijo in evropski del Tur\xc4\x8dije. Na severu je mejila na reko Donavo, na zahodu na Albanijo in na jugu na Moreo (Peloponez). Naziv Rumelija se je nazadnje uporabljal samo za province v osrednji Albaniji in severozahodni Makedoniji z glavnim mestom Bitola._NEWLINE_Po reformah Osmanskega cesarstva v letih 1870-1875 se ime Rumelija ni ve\xc4\x8d nana\xc5\xa1alo na nobeno dr\xc5\xbeavno upravno enoto. Vzhodna Rumelija je z berlinsko pogodbo leta 1878 postala samostojna provinca Osmanskega cesarstva, 6. septembra 1885 pa se je po krvavi revoluciji zdru\xc5\xbeila z Bolgarijo._NEWLINE_V sodobni Tur\xc4\x8diji se za evropski del dr\xc5\xbeave (province Edirne, K\xc4\xb1rklareli, Tekirda\xc4\x9f in zahodni del province Istanbul) namesto naziva Rumelija praviloma uporablja naziv Trakija (tur\xc5\xa1ko: Trakya), v zgodovinskem kontekstu pa \xc5\xa1e vedno staro ime Rumelija. Turki regijo imenujejo tudi Vzhodna Trakija ali Tur\xc5\xa1ka Trakija._NEWLINE_V Gr\xc4\x8diji se naziv \xce\xa1\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xbc\xce\xb5\xce\xbb\xce\xb7 (Roumeli) \xc5\xbee od tur\xc5\xa1kih \xc4\x8dasov nana\xc5\xa1a samo na osrednjo Gr\xc4\x8dijo brez Peloponeza.'