b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika svetega Prokopa, Trebi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina bazilike je tesno povezana z zgodovino nekdanjega benediktinskega samostana v Trebi\xc4\x8du. Pred tem je tam stala kapela svetega Prokopa, ki je bila zgrajena leta 1104. Posvetil jo je Herman, \xc5\xa1kof v Pragi. Pet let pozneje je samostan \xc5\xbee imel svojo cerkev. To je leta 1109 posvetil \xc5\xa1kof v Pragi, Jan II. V kripti cerkve je pokopan vojvoda Litold Znojemsk\xc3\xbd, eden od ustanoviteljev samostana, tri leta pozneje pa je bil v njej pokopan \xc5\xa1e njegov brat in vojvoda Oldrih Brn\xc4\x9bnsk\xc3\xbd, drugi ustanovitelj samostana._NEWLINE_Samostan je bil bogat in njegov vpliv precej\xc5\xa1en. Okoli polovice 13. stoletja so samostan prezidali in utrdili. Obnova, ki se je za\xc4\x8dela okoli leta 1240, je bila kon\xc4\x8dana leta 1260. Romanska arhitektura v samostanu je izginila, ne pa v novi baziliki. Bazilika je ohranila svoj izvirni slog do danes.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika svetega Prokopa ima tri ladje in na zahodu dva zvonika. Hodnika sta dva: severni zunanji, notranji ju\xc5\xbeni. Pre\xc4\x8dna ladja je nekoliko zatrta. Glavna ladja je naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1a in ima \xc5\xa1est obo\xc4\x8dnih pol, dve stranski ladji imata devet obo\xc4\x8dnih polj; eno obo\xc4\x8dno polje glavne ladje je dvakrat ve\xc4\x8dje od obmo\xc4\x8dja obokanja oltarja. Cerkev je dolga 65,7 metra in \xc5\xa1iroka 20,2 metra. _NEWLINE_Glavna ladja je vi\xc5\xa1ja od stranskih, od katerih jo deli \xc5\xa1est stebrov, izmeni\xc4\x8dno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih in \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1ih, med njimi so koni\xc4\x8dasti loki. Glavna ladja je iz  baroka. Prvotno so na\xc4\x8drtovali tudi kupolo, a so se med gradnjo gradbeniki odlo\xc4\x8dili za \xc5\xa1estrebrasti obok. Na \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e stebre so povezani pilastrski nosilci z glavami v obliki baro\xc4\x8dnih skulptur \xc4\x8de\xc5\xa1kih svetnikov. Prvotni obok glavne ladje je bil o\xc4\x8ditno po\xc5\xa1kodovan v bojih leta 1468. Po\xc5\xa1kodovane so leta 1679 odstranili in jih zamenjali z novimi baro\xc4\x8dnimi \xe2\x80\x93 restavrator cerkve je bil arhitekt Franti\xc5\xa1ek Maximilian Kanka.\n_START_SECTION_\nKor\n_START_PARAGRAPH_\nKor je v ladji za slavolokom. Na vogalih so pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakovi bloki okra\xc5\xa1eni z reliefom. To je verjetno del stranskih vhodov v lektorij.  Latinski napis na slavoloku pomeni: "V \xc4\x8dast Bogu in devici Mariji obnovil oskrunjene ru\xc5\xa1evine Jan Josef, sveti rimski cesar, grof Waldstein,"  leta 1730. Ta napis je opomnik celotne obnove cerkve, ki jo je med letoma 1726 in 1733 opravil Franti\xc5\xa1ek Maximilian Kanka._NEWLINE_Kor ima dve veliki kvadratni obo\xc4\x8dni poli; obok sam je osemdelna kupola z rebrastimi profili. Sledi obliki apside.\n_START_SECTION_\nKapele\n_START_PARAGRAPH_\nObe vzhodni strani ladje se kon\xc4\x8data s kapelo, lo\xc4\x8deno s steno. Ohranjena je le kapela v severni ladji: je opatova kapela, ki ima razpon ene posamezne obo\xc4\x8dne pole in tri kri\xc5\xbeno obokana rebra,  polkro\xc5\xbeno apsido s \xc5\xa1koljkasto ni\xc5\xa1o. Severna kapela je bila verjetno uni\xc4\x8dena leta 1468, ko so baziliko osvojile \xc4\x8dete kralja Matije Korvina. Obnovljena je bila skupaj z vhodom v grobnico do leta 1956. Zdaj se uporablja kot zakristija._NEWLINE_Na zunanji strani ju\xc5\xbenega hodnika je ohranjen prvotni ju\xc5\xbeni portal cerkve iz nekdanjega samostana; njegovo plasti\xc4\x8dno okrasje prikazuje cvetli\xc4\x8dne motive._NEWLINE_Samostanska kapela je pomembna z ohranjenimi starodavnimi stenskimi poslikavami svetopisemskih zgodb. Draga obnova je bila kon\xc4\x8dana leta 1999.\n_START_SECTION_\nOkna\n_START_PARAGRAPH_\nNa vsaki strani glavne ladje so \xc5\xa1esterokraka zgornja okna. Enako \xc5\xa1tevilo oken imajo stranski oltarji. Tristranska velika apsida glavne ladje je okra\xc5\xa1ena s tremi okroglimi okni. Med njimi je najdragocenej\xc5\xa1e srednje okno, rozeta, ki je  podobna (ne pa velikost) oknu v stolnici Notre-Dame v Reimsu.  Zanimivo je, da so bila vsa ta okna do leta 1871 zazidana in so skupaj z njihovim odkritjem dobila \xc5\xa1e dve preprosti okni s krogovi\xc4\x8djem.\n_START_SECTION_\nApsida\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost velike apside je arkadna liha orbita. Sestoji se iz 33 pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakovih stebrov, ki imajo zlomljene arkadne oboke. Baze in kapiteli so okra\xc5\xa1eni. Na vencu zgoraj pa je \xc5\xa1e okno. V kotih poligonalne apside so konci stebrov podprti na glavi podpore loka. Nad tremi okroglimi okni je triforijeva galerija, majhna arkadna galerija. Njen prostor obkro\xc5\xbea apsido na petih straneh in so lo\xc4\x8dene od notranjosti prezbiterija z okni s poslikanim steklom iz leta 2007. Vstop je prek spiralnega stopni\xc5\xa1\xc4\x8da ob strani apside. Ta pristop je bil dolgo zazidan in nih\xc4\x8de ni vedel zanj. _NEWLINE_V apsidi sta dva vstopna portala: eden vodi v opatijsko kapelo (napis na timpanonu ka\xc5\xbee leto pri\xc4\x8dakovanega datuma gradnje bazilike, ki se razume kot izvirna gradnja samostanske cerkve), drugi je na ju\xc5\xbeni kapeli (na timpanonu je znak obnove apside v 19. stoletju). Napis na oboku nad apsido pomeni: "Pod okriljem rojstva Matere bo\xc5\xbeje in device Marije."_NEWLINE_Dana\xc5\xa1nji psevdooltar je posve\xc4\x8den svetemu Vojtehu, njegovi avtorji so Jan Kastner, \xc5\xa0t\xc4\x9bp\xc3\xa1n Z\xc3\xa1le\xc5\xa1\xc3\xa1k in Viktor F\xc3\xb6rster. V baziliko je bil dan leta 1935 na priporo\xc4\x8dilo arhitekta Kamila Hilberta. Oratorij na ju\xc5\xbeni strani prezbiterija izvira iz 19. stoletja.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nZunanjost bazilike ustreza njeni notranji strukturi. Okoli ladje in apside poteka venec in na apsidah in koru je nazob\xc4\x8dan in obokan friz. Stransko fasado glavne ladje krasi gladka lizena. Pritlikava galerija apside je odprta na vseh petih straneh in se kon\xc4\x8da s polkro\xc5\xbenimi arkadami. Nad tem delu stene so manj\xc5\xa1e kro\xc5\xbene odprtine._NEWLINE_Zahodna fasada, danes baro\xc4\x8dna, je bila med obleganjem samostana mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana. Prvotno je bil verjetno westwerk, tj. zahodni del fasade s prizmati\xc4\x8dnima stranskima stolpoma. Dana\xc5\xa1nji stolp delno zajema starega.\n_START_SECTION_\nSeverni portal\n_START_PARAGRAPH_\nNa severni strani bazilike opozarja hodnik na pravokotni tloris. Obokan je s sedemrebrastim obokom. Njegov obseg ohranja \xc5\xa1tiri vogale in tri nosilne stebre v sredini stranskih sten med oboki ob vhodu. To odpira dve polkro\xc5\xbeni arkadi. Med arkadami trdno stoji opornik. Steno nad arkadami krasijo dvojna okna, polkro\xc5\xbena se kon\xc4\x8dajo v sredini s stebrom, ki je enak pritlikavi galeriji. Notranja stran preddverja pripelje do cerkve. Portal je bogato okra\xc5\xa1en: sedem gladkih granitnih stebrov se izmenjava s trikotnimi prizmati\xc4\x8dnimi pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakovimi stebri, bogato okra\xc5\xa1enimi z rastlinskim okrasjem. Pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakovi stebri se kon\xc4\x8dujejo s plo\xc5\xa1\xc4\x8do in kapitelom. Rastlinsko in figuralno okrasje je hvalnica Stvarniku.  \xc5\xa0tiri figure na vrhu obeh delov portala so verjetno \xc5\xa1tirje evangelisti, poleg njih so na vsaki strani pravokotnega vhoda najverjetneje opati._NEWLINE_Ko je bil v za\xc4\x8detku 15. stoletja samostan razpu\xc5\xa1\xc4\x8den, je bila v severnem delu bazilike ustanovljena pivovarna. Pozneje je bila obnovljena za stanovanjske namene, v zadnjem \xc4\x8dasu nastanitev kaplana. Hodnik je bil obnovljen v drugi polovici 19. stoletja, kot je razvidno iz dana\xc5\xa1njega napisa z zlatimi \xc4\x8drkami na kamniti plo\xc5\xa1\xc4\x8di ob vhodu: "Od opusto\xc5\xa1enja re\xc5\xa1il in popravil Vincent grof Waldstein-Wartenberg leta 1862."_NEWLINE_Za portal severne predsobe se uporablja tudi ime Pot v raj, avtor je monsinjor Franti\xc5\xa1ek Dole\xc5\xbeel.\n_START_SECTION_\nKripta\n_START_PARAGRAPH_\nPod prezbiterijem glavne ladje je kripta raz\xc5\xa1irjena v sosednje dele prehodov. Ima poligonalno apsido. Kripta je obokana s kvadratnimi polami in kri\xc5\xbenim obokom s klinastimi rebri, \xc5\xa1irokimi granitnimi loki. Osmerokotni stebri imajo kapitele s cvetli\xc4\x8dnimi motivi. Eden od stebrov je iz \xc4\x8dasa, ko se je bazilika uporabljala za posvetne namene in je bil nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z navadnim valjastim stebrom. Kripta je dostopna iz cerkve in samostana. Granitni tlak je iz obnove bazilike iz 30-ih. Iz leta 1936 je tudi kamnit oltar, izklesan iz kamna iz Trnave.'