b'\n_START_ARTICLE_\nJezikovni purizem\n_START_PARAGRAPH_\nJezikovni purizem je  razmerje do jezika, ki dolo\xc4\x8dene prvine ozna\xc4\x8duje kot \xc4\x8diste, druge pa kot ne\xc4\x8diste. Slednje so v jeziku neza\xc5\xbeelene, zato si purizem velikokrat pretirano prizadeva za \xc4\x8dist jezik, zlasti z izlo\xc4\x8danjem tujih prvin. Purizem je zna\xc4\x8dilen za vsak jezik, \xc5\xa1e posebno takrat, ko ta postane knji\xc5\xbeni jezik ali pa v obdobjih, ko se ograjuje od sorodnih jezikov ali nastaja literarni kanon._NEWLINE_K \xc5\xa1irjenju jezikovnega purizma so prispevale predvsem ustanove, ki so se ukvarjale z jezikoslovjem, med katerimi so bile predvsem akademije. Najbolj znana med njimi je italijanska Accademia della Crusca, ki je bila za vzgled vsem ostalim po Evropi, vsaj glede uveljavljanja purizma.\n_START_SECTION_\nStandardizacija jezika\n_START_PARAGRAPH_\nStandardizacija oziroma normiranje jezika je socialni oziroma sociokulturni dejavnik, ki te\xc5\xbei k ohranitvi tega, kar je dobrega iz preteklosti, in k odstranitvi ne\xc5\xbeelenih prvin ter o\xc5\xbeivitvi izra\xc5\xbeanjskih sposobnosti jezika. Gre za odlo\xc4\x8danje o jezikovni ustreznosti dolo\xc4\x8denih izrazov, odkar smo vstopili v svet tr\xc5\xbenega gospodarstva, pa tudi o zapisovanju (na primer blagovnih znamk). Na slednje vplivajo tudi zakonska dolo\xc4\x8dila, kakor so zakonsko dolo\xc4\x8dene tudi poimenovanja drugih, npr. \xc4\x8dasopisnih ob\xc4\x8dil. Standardizacija je prisotna, ko se neka zvrst jezika spreminja v knji\xc5\xbeni jezik, zato je tu purizem najbolj intenziven.\n_START_SECTION_\nJezikovni stik\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo vsaj dva na\xc4\x8dina, kako jeziki stopajo v stik. Prvi je v procesu jezikovnega prevzemanja (beseda oziroma besedna zveza iz enega jezika se prevzame v drugega), drugi pa v procesu usvajanja (neka oseba se odlo\xc4\x8di nau\xc4\x8diti tuj jezik). Okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, ki jih je treba upo\xc5\xa1tevati, je ve\xc4\x8d. Pomembno je razmerje med sti\xc4\x8dnima jezikoma, saj se purizem najpogosteje pojavlja v razmerju veliki jezik oziroma v-jezik proti malemu oziroma m-jezik. Slednji se mora neprestano boriti za ohranjanje razlo\xc4\x8devalne vloge knji\xc5\xbenega jezika, pri \xc4\x8demer si pomaga z izlo\xc4\x8devanjem elementov, ki bi lahko podrli mejo med jezikoma. V to kategorijo sodijo slovenski in makedonski purizem proti srbohrvatizmom, slova\xc5\xa1ki purizem proti \xc4\x8de\xc5\xa1kim izposojenkam, ter protiruski v Belorusiji in Ukrajini.\n_START_SECTION_\nJezikovne spremembe\n_START_PARAGRAPH_\nPojav purizma glede na jezikovne spremembe je utemeljen z dveh vidikov: stilnega registra oziroma socialne zvrsti jezika in diglosije. Pri stilnem registru purizem prepre\xc4\x8duje vstop pogovornim in neknji\xc5\xbenim prvinam v knji\xc5\xbeni jezik, v diglosiji pa nastopi kot dejavnik, ki ohranja razlike med dvema podobnima jezikoma.\n_START_SECTION_\nPurizem na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji se pojavljajo vse oblike purizma, najbolj pa sta obravnavana ksenofobi\xc4\x8dni (negativen) in zmerni (pozitiven). Purizem prvi teoreti\xc4\x8dno obravnava v svoji knjigi O jezikovni kulturi (1972) Boris Urban\xc4\x8di\xc4\x8d, ki ravno tako kot pra\xc5\xa1ki lingvisti\xc4\x8dni kro\xc5\xbeek nasprotuje tej dejavnosti. Razume ga kot izraz idejnega konzervatizma na podro\xc4\x8dju jezikovne kulture._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Avstro-Ogrske je bila Slovenija puristi\xc4\x8dno usmerjena proti germanizmom, v \xc4\x8dasu obeh Jugoslavij proti slavizmom, predvsem proti srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dini, po drugi svetovni vojni pa \xc5\xa1e proti angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, saj je Amerika postala prva dr\xc5\xbeava sveta. Dandanes zaradi spremembe dru\xc5\xbebenega sistema ter neodvisnosti pritiskov srbohrvatizmov skorajda ni, okrepil pa se je pritisk angle\xc5\xa1\xc4\x8dine zaradi hitrega \xc5\xa1irjenja medijev (predvsem interneta) in zaradi vklju\xc4\x8devanja Slovenije v mednarodne integracije.'