b'\n_START_ARTICLE_\nVinko Sadar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju (1904-1908). Maturiral je leta 1917 na II. realni gimnaziji v Ljubljani. Agronomijo je \xc5\xa1tudiral na Vi\xc5\xa1jem gospodarskem u\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8du v_NEWLINE_Kri\xc5\xbeevcih (1918-1919) in na Poljeprivredni gospodarski fakulteti v Zagrebu, kjer je leta 1922 tudi diplomiral. Prakso in specializacijo je opravil na posestvu Rengoldhausen ob Bodenskem jezeru. Do 2. svetovne vojne slu\xc5\xbeboval v raznih krajih, vmes tudi pou\xc4\x8deval na srednjih kmetijskih \xc5\xa1olah v Mariboru, Beogradu in Raki\xc4\x8danu. Med nem\xc5\xa1ko okupacijo je bil zaprt, po osvoboditvi je postal na\xc4\x8delnik na slovenskem Ministrstvu za kmetijstvo (1945/1946), glavni direktor Dr\xc5\xbeavnih posestev Slovenije (1946/1947), nato pa je bil do upokojitve leta 1965 redni profesor na Agronomski fakulteti v Ljubljani._NEWLINE_Na fakulteti in izven nje je opravljal razne upravne naloge. Med drugim je bil dvakrat dekan fakultete ter \xc4\x8dlan sveta Univerze v Ljubljani, predsednik komisije za potrjevanje semen, in\xc5\xa1pektor za kmetijske \xc5\xa1ole, predsednik dru\xc5\xa1tva za prou\xc4\x8devanje tal Slovenije, sodelavec pri Slovarju slovenskega knji\xc5\xbenega jezika. V raznih strokovnih glasilih je objavil nad 250 razprav in \xc4\x8dlankov. Izvoljen je bil za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana Zveze kmetijskih in\xc5\xbeenirjev in tehnikov Slovenije in Jugoslavije. Leta 1961 je bil odlikovan z redom dela z zlatim vencem. Za vodenje mednarodne raziskovalne naloge Preizku\xc5\xa1anje samoniklega rastlinstva Jugoslavije je po smrti dobil priznanje Ministrstva za kmetijstvo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike.'