b'\n_START_ARTICLE_\nMagmatska kamnina\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nZemljina skorja, ki obsega manj kot 1\xc2\xa0% Zemljine prostornine,  je zgrajena iz zelo razli\xc4\x8dnih magmatskih, metamorfnih in sedimentnih kamnin. Oceanska skorja je debela 5 do 10 kilometrov in je zgrajena predvsem iz bazalta, diabaza in gabra. Kontinentalna skorja je debela od 30 do 50 kilometrov in je zgrajena iz rahlo manj gostih kamnin, na primer granita, katerega ga v oceanski skorji skorajda ni. _NEWLINE_Skorja plava na zgornji plasti Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da - astenosferi. Pla\xc5\xa1\xc4\x8d je debel malo manj kot 3.000 kilometrov in obsega pribli\xc5\xbeno 84\xc2\xa0% Zemljine prostornine. Pla\xc5\xa1\xc4\x8d je vir vseh magmatskih kamnin, ki nastajajo predvsem v njegovih zgornjih plasteh, kjer temperature nihajo med 600 in 1600\xc2\xa0\xc2\xb0C. _NEWLINE_Vzroki za taljenje kamnin so visoka temperatura, visok tlak in prisotnost vode. V globini med 7 in 70 kilometri je ocenjena temperatura 1000 do 1200\xc2\xa0\xc2\xb0C. Ve\xc4\x8dina magme nastane v globini od  20 do  50 kilometrov. Gradiva za magmo se dvigujejo  iz ve\xc4\x8djih globin, tu pa se sre\xc4\x8dajo s pronicajo\xc4\x8do oceansko vodo, ki zni\xc5\xbea temperaturo tali\xc5\xa1\xc4\x8da in povzro\xc4\x8di njihovo taljenje. Kamnine iz Zemljine skorje imajo vi\xc5\xa1ja tali\xc5\xa1\xc4\x8da, zato pri nastajanju magme sodelujejo bolj redko._NEWLINE_Za nastanek magmatskih kamnin je pomembnih razmeroma malo mineralov, ki so v 90\xc2\xa0% primerov silikati in so spojine predvsem silicija, kisika, aluminija, natrija, kalija, kalcija, \xc5\xbeeleza  in magnezija. Pri ohlajanju magme za\xc4\x8dnejo pri to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denih pogojih frakcionirano kristalizirati minerali, kot prikazuje Bowenov kristalizacijski niz. _NEWLINE_Magmatske kamnine so kljub temu, da sestavljajo okoli 95\xc2\xa0% Zemljine skorje, opazne samo ponekod, ker jih prekriva razmeroma tanek sloj metamorfnih in sedimentnih kamnin.\n_START_SECTION_\nRazvr\xc5\xa1\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nMagmatske kamnine se razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo po nahajali\xc5\xa1\xc4\x8du, strukturi, mineralogiji, kemijski sestavi in geometriji magmatskega telesa. _NEWLINE_Razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje mnogih tipov razli\xc4\x8dnih magmatskih kamnin nas lahko oskrbi s pomembnimi podatki o pogojih, v katerih so nastale. Za razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje se uporabljajta dva kriterija: velikost delcev, ki je odvisna predvsem od zgodovine ohlajanja, in mineralna sestava kamnine. Bistveni minerali, ki tvorijo skoraj vse magmatske kamnine in so osnova za njihovo razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje, so glinenci, kremen ali foiti, olivini, pirokseni, amfiboli in sljude. Vsi drugi prisotni minerali se v ve\xc4\x8dini magmatskih kamnin pri\xc5\xa1tevajo med nebistvene ali postranske minerale. Magmatske kamnine z drugimi bistvenimi minerali so redke. Mednje sodijo na primer karbonati. _NEWLINE_V poenostavljenem razvr\xc5\xa1\xc4\x8danju se tipi magmatskih kamnin lo\xc4\x8dijo na osnovi tipa prisotnega glinenca in prisotnosti ali odsotnosti kremena, v kamninah brez glinencev in kremena pa po tipih prisotnih \xc5\xbeelezovih ali magnezijevih mineralov. Kamnine, ki vsebujejo kremen, so s kremenom prenasi\xc4\x8dene kamnine. Kamnine s foitidi so s kremenom  podnasi\xc4\x8dene kamnine, ker foitidi ne morejo obstajati v stabilni zdru\xc5\xbebi s kremenom. _NEWLINE_Magmatske kamnine, ki so izkristalile do te mere, da so zrna vidna s prostim o\xc4\x8desom, se imenujejo faneritske kamnine. Kamnine s kristali, ki so premajhni, da bi bili vidni s prostim o\xc4\x8desom, so afanitske kamnine. Na splo\xc5\xa1no velja, da so faneritske kamnine predvsem globo\xc4\x8dnine, afanitske pa predvsem predornine. _NEWLINE_Magmatske kamnine z ve\xc4\x8djimi, jasno opaznimi kristali, vgrajenimi v finozrnato osnovo, se imenujejo porfirji.  Porfirna struktura se je razvila v razmerah, v katerih so nekateri kristali zrasli do precej\xc5\xa1nje velikosti preden se je izkristalila glavnina magme kot enakomerno  finozrnato telo.\n_START_SECTION_\nZgodovina razvr\xc5\xa1\xc4\x8danja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1902 je skupina ameri\xc5\xa1kih petrografov predlagala, da se vse takrat obstoje\xc4\x8de razvrstitve magmatskih kamnin  zavr\xc5\xbeejo in nadomestijo s kvantitativnim razvr\xc5\xa1\xc4\x8danjem, ki je bilo zasnovano na kemijski analizi. Trdili so, da je ve\xc4\x8dina obstoje\xc4\x8de terminologije nejasna in pogosto neznanstvena in zahtevali, da klju\xc4\x8dno vlogo pri razvr\xc5\xa1\xc4\x8danju kamnin prevzame njihova kemijska sestava. _NEWLINE_Geolo\xc5\xa1ko nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de, struktura in mineralo\xc5\xa1ka sestava, ki so bili do takrat merodajni kriteriji za razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje kamnin, so postali drugorazredni kriteriji. Po zaklju\xc4\x8deni kemijski analizi kamnine se je najprej ugotovilo, kateri kamninotvornimi minerali so po pri\xc4\x8dakovanjih nastali, ko se je magma izkristalila, na primer kremen\xc4\x8devi glinenci, olivin, magnetit, korund itd., potem pa so se kamnine razdelile v skupine glede na njihov relativni dele\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nMineralo\xc5\xa1ko razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nGlej preglednico Razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje magmatskih kamnin._NEWLINE_Za vulkanske kamnine je mineralogija pomembna za razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje in poimenovanje lav. Najpomembnej\xc5\xa1i kriterij za razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje so vtro\xc5\xa1niki (fenokristali), kateremu sledi mineralogija osnovne mase. \xc4\x8ce ima osnovna masa finozrnato (afanitsko) strukturo, je za razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje pogosto potrebna kemijska analiza.\n_START_SECTION_\nPrimer\n_START_PARAGRAPH_\nGranit je magmatska kamnina, ki je kristalizirala po Zemljinim povr\xc5\xa1jem (globo\xc4\x8dnina), s felzi\xc4\x8dno sestavo. To pomeni, da vsebuje veliko  kremena, s kalijem bogat ortoklaz in z natrijem bogat plagioklaz. Ima faneritsko podevhedralno strukturo, se pravi da so minerali vidni s prostim o\xc4\x8desom in da so nekateri od njih obdr\xc5\xbeali prvotne kristalografske oblike.\n_START_SECTION_\nNastanek magme\n_START_PARAGRAPH_\nZemljina skorja je pod kontinenti debela povpre\xc4\x8dno 35\xc2\xa0km, pod oceani pa samo 7\xe2\x80\x9310\xc2\xa0km. Kontinentalna skorja je sestavljena predvsem iz sedimentnih kamnin, ki le\xc5\xbeijo na kristalini\xc4\x8dni podlagi, zgrajeni iz zelo razli\xc4\x8dnih metamorfnih in magmatskih kamnin, na primer granulita in granita. Oceanska skorja je sestavljena predvsem iz bazalta in gabra. Kontinentalna in oceanska skorja le\xc5\xbeita na peridotitu iz Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Kamnine se lahko raztalijo zaradi dekompresije (zmanj\xc5\xa1anja tlaka), spremembe kemijske sestave, na primer zaradi prisotnosti vode, povi\xc5\xa1ane temperature ali kombinacije omenjenih pocesov. Drugi mehanizmi, na primer padec meteorita, so sedaj manj pomembni, med nastajanjem Zemlje pa so povzro\xc4\x8dili obse\xc5\xbeno taljenje, tako da je bila Zemlja verjetno pokrita s kak\xc5\xa1nih 100\xc2\xa0km globokim oceanom magme. Padci velikih meteoritov v zadnjih nekaj sto milijonih let so bili verjetno eden od mehanizmov, ki so povzro\xc4\x8dili ob\xc5\xa1iren bazaltni magmatizem posameznih velikih magmatskih pokrajin.\n_START_SECTION_\nDekompresijsko taljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDekompresijsko taljenje je posledica padca tlaka. Za\xc4\x8detna temperatura taljenja (temperatura, pod katero je snov popolnoma strjena) ve\xc4\x8dine kamnin v odsotnosti vode z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dim tlakom nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Peridotit v Zemljinem pla\xc5\xa1\xc4\x8du ima zato lahko vi\xc5\xa1jo temperaturo od  za\xc4\x8detne temperature taljenja v neki manj\xc5\xa1i globini. \xc4\x8ce se tak\xc5\xa1na kamnina med konvekcijo trdnega pla\xc5\xa1\xc4\x8da dvigne, se zaradi adiabatne ekspanzije rahlo ohladi, vendar samo za 0,3\xc2\xa0\xc2\xb0C na kilometer. Eksperimentalne \xc5\xa1tudije zna\xc4\x8dilnih vzorcev peridotita ka\xc5\xbeejo, da temperatura za\xc4\x8detka taljenja nara\xc5\xa1\xc4\x8da za 3 \xe2\x80\x93 4\xc2\xa0\xc2\xb0C na kilometer. \xc4\x8ce se kamnina dovolj dvigne, se zato za\xc4\x8dne taliti. Kapljice taline se lahko zdru\xc5\xbeijo v ve\xc4\x8dje kaplje in za\xc4\x8dnejo prodirati navzgor. Tak\xc5\xa1en proces taljenja dvigajo\xc4\x8dega se trdnega pla\xc5\xa1\xc4\x8da je bil odlo\xc4\x8dilen za evolucijo Zemlje._NEWLINE_Z dekompresijskim taljenjem nastaja skorja na srednjeoceanskih hrbtih, na enak na\xc4\x8din pa so nad vro\xc4\x8dimi to\xc4\x8dkami nastali na primer Havajski otoki. S kompresijskim taljenjem se najpogosteje razlaga tudi poplavne oziroma stopni\xc4\x8daste bazalte, ki so nastali z gigantskim vulkanskim izbruhom ali nizom izbruhov, in oceanske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc4\x8deprav nekatere ogromne tvorbe pripisujejo tr\xc4\x8denju meteorita.\n_START_SECTION_\nVpliv vode in ogljikovega dioksida\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji vpliv na spremembo sestave kamnine in nastanek magme ima dodatek vode, ki zni\xc5\xbea za\xc4\x8detno temperaturo taljenja pri danem tlaku. Primer: v globini pribli\xc5\xbeno 100\xc2\xa0km se peridotit brez prisotnosti vode za\xc4\x8dne taliti pri 1500\xc2\xa0\xc2\xb0C ali celo ve\xc4\x8d, prebitek vode pa temperaturo za\xc4\x8detka taljenja zni\xc5\xbea na pribli\xc5\xbeno 800\xc2\xa0\xc2\xb0C. Voda, ki povzro\xc4\x8di taljenje zgornjega pla\xc5\xa1\xc4\x8da, prodre v globino v subdukcijskih conah oceanske litosfere. Magme z bazaltno in andezitno sestavo, ki vsebujejo vodo, nastajajo neposredno ali posredno s hidriranjem med subdukcijskimi procesi. Tak\xc5\xa1ne magme in tiste, ki nastanejo iz njih, gradijo loke otokov, na primer otoke v pacifi\xc5\xa1kem ognjenem obro\xc4\x8du. Magme iz kalcitno-alkalnih kamnin so pomembna sestavina kontinentalne litosfere. _NEWLINE_Ogljikov dioksid je v primerjavi z vodo mnogo manj pomemben vzrok za nastanek magme, kljub temu pa mu pripisujejo nastanek nekaterih s kremenom podnasi\xc4\x8denih magm. Poskusi so dokazali, da se v prisotnosti ogljikovega dioksida za\xc4\x8detna temperatura taljenja peridotita v ozkem intervalu tlaka, ki ustreza globini okrog 70\xc2\xa0km, zni\xc5\xbea za pribli\xc5\xbeno 200\xc2\xa0\xc2\xb0C. V ve\xc4\x8djih globinah je njegov vpliv lahko \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji: v globini pribli\xc5\xbeno 200\xc2\xa0km je za\xc4\x8detna temperatura taljenja peridotita z ogljikovim dioksidom 450 \xe2\x80\x93 600\xc2\xa0\xc2\xb0C ni\xc5\xbeja od za\xc4\x8detne temperature taljenja peridotita brez prisotnosti ogljikovega dioksida. Mo\xc5\xbeni viri ogljikovega dioksida v globinah ve\xc4\x8djih od 70\xc2\xa0km so lahko nefelinitske, karbonatitske in kimberlitske magme.\n_START_SECTION_\nPove\xc4\x8danje temperature\n_START_PARAGRAPH_\nPove\xc4\x8danje  temperature je najbolj zna\xc4\x8dilen mehanizem tvorjenja magme v kontinentalni skorji. Pove\xc4\x8danje temperature  je lahko posledica prodiranja magme iz Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da proti povr\xc5\xa1ini. Temperature lahko prese\xc5\xbeejo za\xc4\x8detno temperaturo taljenja kamnin v celinski skorji tudi zaradi zgo\xc5\xa1\xc4\x8devanja kamnin na mejah tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d zaradi povi\xc5\xa1anega tlaka. Lep in dobro preu\xc4\x8den primer tak\xc5\xa1nega mehanizma je meja med indijsko in azijsko kontinentalno maso, kjer je skorja pod tibetansko planoto tik ob njeni ju\xc5\xbeni meji debela pribli\xc5\xbeno 80\xc2\xa0km, kar je v grobem dvakrat ve\xc4\x8d kot je debela normalna kontinentalna skorja. \xc5\xa0tudije elektri\xc4\x8dne upornosti, ki so izpeljane iz magnetotelur\xc5\xa1kih podatkov, so sredi skorje odkrile sloj,  ki verjetno vsebuje talino silikatov in se vzdol\xc5\xbe ju\xc5\xbene meje Tibeta razteza najmanj 1000\xc2\xa0km dale\xc4\x8d. Magmatski kamnini, katerih nastanek obi\xc4\x8dajno pripisujejo taljenju kontinentalne skorje zaradi povi\xc5\xa1ane temperature, sta granit in riolit. Pove\xc4\x8danje temperature lahko povzro\xc4\x8di tudi taljenje litosfere v subdukcijskih conah.\n_START_SECTION_\nRazvoj magme\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina magm se v svoji zgodovini samo delno raztali. Magme so bolj pogosto zmesi taline in kristalov, v\xc4\x8dasih tudi plinskih mehur\xc4\x8dkov. Talina, kristali in plinski mehur\xc4\x8dki imajo obi\xc4\x8dajno razli\xc4\x8dno gostoto, zato se med razvojem magme lahko lo\xc4\x8dijo._NEWLINE_Med ohlajanjem magme za\xc4\x8dnejo minerali pri razli\xc4\x8dnih temperaturah postopoma kristaliti iz taline.  Proces se imenuje frakcionirana kristalizacija. \xc4\x8ce se kristali izlo\xc4\x8dijo iz taline,  postane sestava neizkristaljenega dela magme druga\xc4\x8dna od sestave star\xc5\xa1evske magme. Primer: iz magme z gabrsko sestavo nastane z izlo\xc4\x8danjem zgodaj nastalih kristalov magma z granitsko sestavo. Gabro ima za\xc4\x8detno temperaturo taljenja okrog 1200\xc2\xa0\xc2\xb0C, preostala talina z granitsko sestavo pa samo pribli\xc5\xbeno 700\xc2\xa0\xc2\xb0C. Nezdru\xc5\xbeljivi minerali se med frakcionirano kristalizacijo koncentrirajo v magmatskem rezidiju, ki se pri naslednjem frakcioniranem taljejnju raztali prvi. V obeh procesih  lahko nastane magma, ki izkristali v pegmatit, ki je obi\xc4\x8dajno bogat z nezdru\xc5\xbeljivimi minerali. Za razumevanje idealiziranih procesov, ki se dogajajo med frakcionirano kristalizacijo magme, sta pomembna Bowenova kristalizacijska niza._NEWLINE_Sestave magme ne dolo\xc4\x8data samo frakcionirana kristalizacija in frakcionirano taljenje. Magme lahko na primer vzajemno delujejo s kamninami, v katere prodirajo: lahko jih raztalijo ali z njimi reagirajo. Magme z razli\xc4\x8dnimi sestavami se lahko med seboj me\xc5\xa1ajo, v redkih primerih pa se lahko talina tudi lo\xc4\x8di v dve talini z razli\xc4\x8dnima sestavama, ki se med seboj ne me\xc5\xa1ata._NEWLINE_V tvorbi najpogostej\xc5\xa1ih magmatskih kamnin je udele\xc5\xbeenih relativno malo mineralov, ker magme vsebujejo samo dolo\xc4\x8dene elemente: silicij, kisik, aluminij, natrij, kalij, kalcij, \xc5\xbeelezo in magnezij. Na\xc5\xa1teti elementi tvorijo silikatne minerale, ki tvorijo preko 90\xc2\xa0% vseh magmatskih kamnin. Kemija magmatskih kamnin elemente obravnava kot kju\xc4\x8dne, manj pomembne in sledove. Vsebnost klju\xc4\x8dnih in manj pomembnih elementov se po navadi izra\xc5\xbea v odstotkih, na primer 51\xc2\xa0% SiO\xe2\x82\x82 in 1,50\xc2\xa0% TiO\xe2\x82\x82. Vsebnost elementov, ki so prisotni v sledovih, se izra\xc5\xbea v delih na milijon delov (ppm), na primer 420 ppm Ni in 5,1 ppm Sm. Kriterij za sledove elementov je po navadi 100 ppm, \xc4\x8deprav je vsebnost nekaterih elementov tudi ve\xc4\x8dja od 1000 ppm.\n_START_SECTION_\nMagmatske kamnine v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nGranitska skupina_NEWLINE_Granit se nahaja v pasu periadriatskega \xc5\xa1iva, ki predstavlja mejo med afri\xc5\xa1ko in evropsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do. Sega iz doline Tople preko \xc4\x8crne na Koro\xc5\xa1kem do ju\xc5\xbeno od Slovenj Gradca. Na Koro\xc5\xa1kem je ozemlje sestavljeno iz granita, tonalita, termo metamorfnih kanin kordiertni skrilavec in andaluzitno kordiertni skrilavec. Granit se nahaja v pasu periadriatskega \xc5\xa1iva, ki predstavlja mejo med afri\xc5\xa1ko in evropsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do. Sega iz doline Tople preko \xc4\x8crne na Koro\xc5\xa1kem do ju\xc5\xbeno od Slovenj Gradca. Kremenov granodiorit se nahaja v osrednjem delu Pohorja, kjer je v terciarju prodrl na povr\xc5\xa1je kot lakolit (\xc4\x8dok) in je najstarej\xc5\xa1a metamorfna kamnina na na\xc5\xa1em ozemlju.Kremenov granodiorit se nahaja v osrednjem delu Pohorja, kjer je v terciarju prodrl na povr\xc5\xa1je kot lakolit (\xc4\x8dok) in je najstarej\xc5\xa1a metamorfna kamnina na na\xc5\xa1em ozemlju. Kamnino so v\xc4\x8dasih imenovali tonalit, vendar so ime spremenili, ker ni ustrezalo mineralo\xc5\xa1ki zgradbi. Kremenov porfir in kremenov keratofir sta na obmo\xc4\x8dju Pire\xc5\xa1ice, severno od Savinjske doline, Dobrovni\xc5\xa1ki planini, Kamni\xc5\xa1ki in Tr\xc5\xbei\xc5\xa1ki Bistrici in na obmo\xc4\x8dju Jelovice.  Dacit je v obliki ve\xc4\x8dje raz\xc4\x8dlenjene krpe prisoten na vzhodni strani Pohorja in na Veliki Kopi. Razvit je ve\xc4\x8dinoma kot predornina in samo ponekod kot piroklastik._NEWLINE_Sienitska skupina_NEWLINE_Kamnine iz sienitske skupine so ponekod v Karavankah in okolici Cerknega._NEWLINE_Gabrska skupina_NEWLINE_Bazi\xc4\x8dne prvine gabra najdemo kot vklju\xc4\x8dke v granitnem pasu v periadriatskem \xc5\xa1ivu. Diabaz se pojavlja na obmo\xc4\x8dju vasi Grad v Prekmurju in na Gori\xc4\x8dkem. Metamorfna kamnina nekdanjega peridotita se dobi na ve\xc4\x8dji povr\xc5\xa1ini ju\xc5\xbeno od Pohorja oziroma severno od Slovenske Bistrice.'