b'\n_START_ARTICLE_\nMinljivka\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde pred oploditvijo in takoj po njej se namre\xc4\x8d materni\xc4\x8dna sluznica pripravlja na ugnezditev, tako da se zadebeli in postane dobro o\xc5\xbeiljena. Stromalne celice materni\xc4\x8dne sluznice postanejo poligonalne in se pove\xc4\x8dajo in \xc4\x8de pride do oploditve, se pove\xc4\x8dujejo \xc5\xa1e naprej. Minljivka se na nasprotni strani od razvijajo\xc4\x8dega se zarodka izbo\xc4\x8di v materni\xc4\x8dno votlino in tako nastane kapsularni del minljivke. Na drugi strani zarodka pa se minljivka mo\xc4\x8dno razvije v bazalni del, kjer tvori materin del posteljice. Preostali del predstavlja parietalna decidua. V tretjem mesecu razvoja se kapsularna in parietalna decidua zaradi rasti ploda pritisneta druga ob drugo in v petem in \xc5\xa1estem mesecu kapsularni del izgine. V \xc4\x8detrtem mesecu se v minljivki oblikujejo \xc5\xa1tevilni pretini, ki razdelijo posteljico na 15 do 20 re\xc5\xbenji\xc4\x8dev,kotiledonov. Vendar pa je razdelitev na kotiledone vendar je razdelitev nepopolna in kri prosto prehaja med re\xc5\xbenji\xc4\x8di._NEWLINE_Pri porodu se minljivka, razen najglobljega dela, odlu\xc5\xa1\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nVloga\n_START_PARAGRAPH_\nMinljivka predstavlja povr\xc5\xa1ino med materjo in zarodkom ter sodeluje pri izmenjavi hranil, plinov in drugih snovi med njima. Omogo\xc4\x8da zelo nadzorovano invazijo trofoblata in prepre\xc4\x8duje vdiranje trofoblasta v mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno plast maternice. Zarodek tudi \xc5\xa1\xc4\x8diti pred materinim imunskim sistemom._NEWLINE_Minljivka izlo\xc4\x8da tudi dolo\xc4\x8dene hormone (kortizol, prolaktin, kortikotropin spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di hormon, gonadotropin spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di hormon in relaksin), rastne faktorje in citokine. Vsebuje receptorje za estrogene, progesterone, rastne hormone in druge. Prolaktin, ki nastaja v minljivki, ni pod nadzorom dopamina (kot velja za prolaktin, ki ga izlo\xc4\x8da mo\xc5\xbeganski privesek).\n_START_SECTION_\nPatofiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nPride lahko do kroni\xc4\x8dnega vnetja minljivke (kroni\xc4\x8dni deciduitis), ki lahko spro\xc5\xbei prezgodnji porod._NEWLINE_Decidualno tkivo se lahko pojavi zunaj maternice; gre za t. i. ektopi\xc4\x8dno deciduo. Do nje lahko pride na razli\xc4\x8dnih mestih: jaj\xc4\x8dnikih, materni\xc4\x8dnem vratu, na seroznih povr\xc5\xa1inah maternice in jajcevodov, potrebu\xc5\xa1nici, omentumu, periaortnih ter medeni\xc4\x8dnih bezgavkah, se\xc4\x8dnih poteh ter na slepi\xc4\x8du. Natan\xc4\x8den mehanizem njenega nastanka ni znan. Redko so \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8da ektopi\xc4\x8dne decidue tako velika, da povzro\xc4\x8dajo klini\xc4\x8dne zaplete. Najpogosteje se klini\xc4\x8dno izrazi, \xc4\x8de prizadene slepi\xc4\x8d in v tem primeru simptomi ka\xc5\xbeejo na vnetje slepi\xc4\x8da in je treba vzrok operativno odstraniti. Sicer pa spremembe popolnoma izginejo v 4 do 6 tednih po porodu in \xc4\x8de ne povzro\xc4\x8dajo zapletov, ni potrebno ukrepati.'