b'\n_START_ARTICLE_\nKnut Veliki\n_START_SECTION_\nZ o\xc4\x8detom sodeluje pri vdoru v Anglijo in pri njenem osvajanju\n_START_PARAGRAPH_\nKnutov o\xc4\x8de je bil danski kralj Sven I. Vilastobradi, mati pa h\xc4\x8di poljskega kneza Mje\xc5\xa1ka I. Imel je manj kot 20 let, ko je spremljal svojega o\xc4\x8deta pri vdoru v Anglijo leta 1013. Medtem ko je kralj Sven I. osvajal in osvojil Anglijo, je Knut Veliki poveljeval preostanku vojske v Gainsboroughu.\n_START_SECTION_\nPo izdaji se vrne na Dansko\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti kralja Svena I. februarja leta 1014 je danska vojska razglasila Knuta Velikega za kralja. Vendar se plemi\xc5\xa1ka skup\xc5\xa1\xc4\x8dina s tem ni strinjala in namesto njega so glasovali za pora\xc5\xbeenega kralja Ethelreda II., ki je bil takrat v Normandiji. Ethelred II. je zbral vojsko, ki je prisilila Knuta Velikega, da odjadra nazaj na Dansko s preostankom vojske. Pri vrnitvi je Knut Veliki mu\xc4\x8dil talce, ki jih je njegov o\xc4\x8de nabral med lokalnim plemstvom kot jamstvo, da ga plemstvo ne bo izdalo. Z mu\xc4\x8denjem talcev je Knut Veliki poslal mo\xc4\x8dno sporo\xc4\x8dilo vsem nezvestim.\n_START_SECTION_\nNa Danskem zahteva, da vlada skupaj z bratom\n_START_PARAGRAPH_\nStarej\xc5\xa1i brat Knuta Velikega Harald II. je leta 1014 postal kralj Danske. Knut je zahteval, da vladata skupaj, kar je Harald zavrnil, a obljubil Knutu pomo\xc4\x8d pri osvajanju Anglije, \xc4\x8de ne bo ve\xc4\x8d zahteval danske krone. Knut se je strinjal in \xc4\x8dakal na svoj trenutek po osvojitvi Anglije.\n_START_SECTION_\nOsvajanje Anglije\n_START_PARAGRAPH_\nKnut Veliki je poleti leta 1015 od\xc5\xa1el z veliko vojsko 10.000 ljudi in 200 dolgimi ladjami nad Anglijo.  Pridru\xc5\xbeili so se mu del Norve\xc5\xbeanov, Dancev in pla\xc4\x8danci. Po Peterborouski kroniki, rokopis, ki je eden glavnih pri\xc4\x8d v anglosa\xc5\xa1ki kroniki, je v za\xc4\x8detku septembra 1015 "[Cnut] pri\xc5\xa1el v Sandwich in takoj odplul okoli Kenta v Wessex, dokler ni pri\xc5\xa1el do ustja Frome, hitel v Dorset, Wiltshire in Somerset",  kjer se je boj okrepil. Wessex so hitro zavzeli._NEWLINE_S svojo floto je aprila leta 1016 priplul po Temzi in za\xc4\x8del oblegati London. Angle\xc5\xa1ki kralj Ethelred II. je takrat umrl, nov kralj pa je 23. aprila 1016 postal Edmund II. Edmund II. je zapustil London, da bi zbral vojsko, ki bi osvobodila London._NEWLINE_Knut Veliki ga je prestregel in porazil. Edmund II. in Knut Veliki sta se dogovorila, da si bosta razdelila kraljestvo. Dogovorjeno je bilo, da obmo\xc4\x8dje severno od reke Temze in vsa Anglija pripadata danskemu princu, obmo\xc4\x8dje na jugu skupaj z Londonom pa dobi angle\xc5\xa1ki kralj, po njegovi smrti pa vse dobi Knut. Edmund je umrl 30. novembra, nekaj tednov po dogovoru in tako je celotno kraljestvo ostalo v rokah Knuta Velikega. Januarja leta 1017 je bil razgla\xc5\xa1en za kralja. _NEWLINE_Da bi prepre\xc4\x8dil napade Edvarda Spoznavalec iz Normandije in da bi se povezal z angle\xc5\xa1ko kraljevsko rodbino, se je Knut julija 1017 poro\xc4\x8dil z Ethelredovo vdovo Emmo Normandijsko.\n_START_SECTION_\nKralj Anglije in danegeld\n_START_PARAGRAPH_\nKnut je vladal Angliji 19 let. Za\xc5\xa1\xc4\x8ditil jo je pred napadi Vikingov, obnovil blaginjo, saj je bila vedno bolj oslabljena. V 980-ih so se napadi Vikingov nadaljevali. Sredstva, ki jih je obvladoval v Angliji, so mu pomagala vzpostaviti nadzor nad ve\xc4\x8dino Skandinavije.  Leta 1018, ko je po vsej dr\xc5\xbeavi zbral danegeld v vi\xc5\xa1ini 72.000 \xc2\xa3 in dodatno 10.500 v Londonu, je Knut izpla\xc4\x8dal svojo vojsko in ve\xc4\x8dino poslal domov na Dansko. V Angliji je kot stalne sile obdr\xc5\xbeal 40 ladij in njihove posadke._NEWLINE_Leta 1017 je de\xc5\xbeelo razdelil na \xc5\xa1tiri upravne enote, katerih geografski obseg je temeljil na najve\xc4\x8djih in najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih posami\xc4\x8dnih kraljestvih, ali \xc5\xa1tiri velike grofije: Wessex, Mercijo, Vzhodno Anglijo in Northumbrijo. Kot angle\xc5\xa1ki kralj je kombiniral angle\xc5\xa1ke in danske ustanove in osebje. Uradniki, odgovorni za te pokrajine, so se imenovali grofje oziroma ealdorman (stari \xc4\x8dlovek). Da bi pridobil njihovo zaupanje, je Knut dovolil anglosa\xc5\xa1kim plemi\xc5\xa1kim dru\xc5\xbeinam, da so prevzele vladanje v njegovih grofijah. Vrnil je prej\xc5\xa1nje zakone in jih prenovil ter ustanovil Danelaw. Uvedel je mnogo novih zakonov in oznanil. Uvedel je nov kovani denar, ki je bil enake te\xc5\xbee kot tisti, ki so ga uporabljali na Danskem in v Skandinaviji. S tem je bistveno izbolj\xc5\xa1al angle\xc5\xa1ko trgovino, katere gospodarstvo je nazadovalo zaradi obdobja nereda.\n_START_SECTION_\nKralj Danske in Norve\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nSvojega brata je kot kralja Danske nasledil leta 1018 (ali 1019), svojega rojaka Ulfa Jarla pa postavil za vladarja Danske v svojem imenu. Odsotnost danskega kralja sta izkoristila \xc5\xa1vedski in norve\xc5\xa1ki kralj ter napadla Dansko. Ulf Jarl je pomagal Knutu, da je premagal \xc5\xa0vede in Norve\xc5\xbeane, a se je pozneje pokazal nezvestega. Bil je skrbnik Hardeknuta, sina Knuta Velikega. Ker je bil Knut stalno odsoten, je Ulf Jarl nagovoril Dance, da izglasujejo, da bo kralj Hardeknut, kar je pomenilo, da bo Ulf Jarl dejansko kralj._NEWLINE_Knut Veliki ni mogel oprostiti Ulfu Jarlu, zato ga je za bo\xc5\xbei\xc4\x8d leta 1026 menda ubil._NEWLINE_S pomo\xc4\x8djo flote 50 ladij iz Anglije je Knut Veliki leta 1028 osvoji Norve\xc5\xa1ko. Uradno je bil kronan v parlamentu v Trondhaimu. Njegov naslov je postal Kralj vse Anglije, Danske, Norve\xc5\xa1ke in dela \xc5\xa0vedske. Njegov poskus vladanja Norve\xc5\xa1ki s pomo\xc4\x8djo konkubine in sina se je kon\xc4\x8dal z uporom in ponovno vzpostavitvijo prej\xc5\xa1nje norve\xc5\xa1ke dinastije._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki kralj in cesar Konrad II. je bil v prijateljskih odnosih s Knutom Velikim. Konradov mlaj\xc5\xa1i sin Henrik III. se je poro\xc4\x8dil s Knutovo h\xc4\x8derko, cesar Konrad II. pa je dal Knutu Schleswig in Pomeranijo v upravljanje._NEWLINE_Pomeranija je bila morda Knutov fevd, ker je Boleslav Hrabri poslal svojo vojsko na pomo\xc4\x8d Knutu pri osvajanju Anglije.\n_START_SECTION_\nOdnosi s cerkvijo\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbeko je ugotoviti, ali je bil Knut Veliki privr\xc5\xbeenec cerkve zaradi globokih religioznih \xc4\x8dustev ali je bilo to le sredstvo pri ustvarjanju politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di. Knut je bil kr\xc5\xa1\xc4\x8danski monarh, a je bila njegova vojska, ki je osvajala Anglijo, v glavnem poganska, kar pomeni, da je bil strpen do poganov._NEWLINE_Popravil in obnovil je vse cerkve in samostane, ki jih je njegova poganska vojska oropala. Osnoval je tudi \xc5\xa1tevilne nove cerkve in jim predal \xc5\xa1tevilne darove in relikvije. Imeli so ga za modrega in uspe\xc5\xa1nega vladarja Anglije. Ker so zgodovino tedaj pisali v glavnem ljudje iz cerkve ali menihi, je lahko bila to popa\xc4\x8dena podoba zaradi njegovih zaslug za cerkev. Vseeno pa je Angliji prinesel dve desetletji miru in napredka.'