b'\n_START_ARTICLE_\nAlfonz Gspan (literarni zgodovinar)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAlfonz Gspan se je rodil 16.10.1904 v Kr\xc5\xa1kem, kmalu po rojstvu pa se je preselil v Ljubljano. Hi\xc5\xa1e, v kateri je bil rojen, ni ve\xc4\x8d. Poro\xc4\x8den je bil s profesorico Nado Gspan Pra\xc5\xa1elj, razgledano slavistko, germanistko in bibliotekarko, ki je prav tako ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa slu\xc5\xbebovala na In\xc5\xa1titutu za slovensko literaturo in literarne vede pri SAZU. Profesorica Gspanova je podarila mo\xc5\xbeevemu rojstnemu kraju, Valvasorjevi knji\xc5\xbenici v Kr\xc5\xa1kem, njegovo osebno knji\xc5\xbenico, ki obsega 2.308 enot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva in 18 kosov pohi\xc5\xa1tva._NEWLINE_20. oktobra 2004 sta \xc5\xbeupan Ob\xc4\x8dine Kr\xc5\xa1ko in sin Primo\xc5\xbe Gspan na plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi pred nekdanjo Gspanovo hi\xc5\xa1o \xc5\xa1tevilka 19, v spomin na literarnega zgodovinarja, bibliotekarja, pesnika in prevajalca profesorja Alfonza Gspana, odkrila spominsko obele\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1915 se je vpisal na realko v Ljubljani, pri odlo\xc4\x8ditvi pa mu je najbr\xc5\xbe pomagal o\xc4\x8detov zgled, saj je bil Alfonz Gspan starej\xc5\xa1i po poklicu geometer, po ljubiteljskih zanimanjih pa naravoslovec. Vendar Alfonz mlaj\xc5\xa1i ni \xc5\xa1el po o\xc4\x8detovih stopinjah in se je \xc5\xbee zgodaj usmeril popolnoma drugam._NEWLINE_Leta 1918 pri\xc5\xa1el na ljubljansko realko Branko Jegli\xc4\x8d, kjer je ustanovil literarni kro\xc5\xbeek Kres, katerega so obiskovali literarno nadarjeni in za knji\xc5\xbeevnost navdu\xc5\xa1eni dijaki. Alfonz Gspan pa je tudi prijateljeval s so\xc5\xa1olcem Sre\xc4\x8dkom Kosovelom. Tako najdemo Gspana v krogu mladih pesnikov._NEWLINE_Leta 1922 je kon\xc4\x8dal realko in se vpisal na fakulteto, kjer je \xc5\xa1tudiral slavistiko, romanistiko in primerjalno knji\xc5\xbeevnost v Ljubljani in Parizu. Diplomiral je leta 1931 na Filozofski fakulteti v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1931 do 1933 je slu\xc5\xbeboval kot tajnik zalo\xc5\xbebe Tiskarska zadruga v Ljubljani, od 1933 do 1946 pa je bil profesor na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Ljubljani in na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nBibliotekar\n_START_PARAGRAPH_\nPo ve\xc4\x8d kot desetih letih pou\xc4\x8devanja na klasi\xc4\x8dni gimnaziji, so mu ponudili kot priznanemu slovenskemu zgodovinarju mesto bibliotekarja v Narodni univerzitetani knji\xc5\xbenici. Ta se je leta 1945 za\xc4\x8dela preoblikovati iz nekdanje Univerzitetne biblioteke v sodobno slovensko nacionalno ter osrednjo splo\xc5\xa1no znanstveno in univerzitetno knji\xc5\xbenico. Leta 1946 je knji\xc5\xbenico vodil dr. Mirko Rupel, bibliotekarjema dr. Valterju Bohincu in dr. Meliti Pivec Stele pa sta se pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e Alfonz Gspan in Pavle Kalan. Kot znanstveni oziroma vi\xc5\xa1ji znanstveni sodelavec je Alfonz Gspan postal vodja rokopisne zbirke v NUK-u, zaupana pa mu je bila najbolj dragocena slovenska kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina. Poleg tega je prirejal ob\xc4\x8dasne razstave v NUK-u tematske razstave rokopisnega in publiciranega knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva o posameznih obdobjih oziroma o osebnostih iz slovenske kulturne zgodovine in o zgodovinskem razvoju knjigarstva. Spodbudil je nastajanje in uredil vrsto spominskih muzejskih zbirk slovenskih literarnih ustvarjalcev Simona Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da v Vrsnem, Antona A\xc5\xa1kerca v Seno\xc5\xbeetah, Ivana Cankarja na Vrhniki, Josipa Jur\xc4\x8di\xc4\x8da na Muljavi, Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da na Vinici, Franceta Bevka v Idriji, muzej Franceta Pre\xc5\xa1erna v Kranju in muzej Luisa Adami\xc4\x8da v Prapro\xc4\x8dah pri Grosupljem. Vse to je objavljal v strokovnih \xc4\x8dlankih, pisal pa je tudi o inkunabulah (Na\xc5\xa1i razgledi 1956), o srednjeve\xc5\xa1kih rokopisih v Sloveniji (Ljudska pravica 1955), o posameznih slovenskih rokopisih (Knjiga 1955), o proslavljanju 400-letnice slovenske knjige (Slovenski poro\xc4\x8devalec 1951), o dragocenostih v NUK-u (Tovari\xc5\xa1 1949) ter sodeloval kot jezikovni urednik za slovenski del \xc5\xa1tirijezi\xc4\x8dnega terminolo\xc5\xa1kega slovarja za znanstveno informatiko (Moskva-Beograd, 1969)._NEWLINE_Leta 1950 je bil izvoljen za strokovnega sodelavca SAZU na In\xc5\xa1titutu za slovensko literaturo in literarne vede, kjer je dobil redno zaposlitev leta 1962. Delal je kot urednik Slovenskega bibliografskega leksikona in kot glavni urednik Slovenskega biografskega leksikona. Honorarni urednik slednjega je ostal tudi po upokojitvi leta 1975._NEWLINE_Od leta 1950 je bil \xc4\x8dlan izpitne komisije za priznanje kvalifikacij bibliotekarske stroke ter predavatelj na te\xc4\x8dajih, ki jih prireja NUK. Na Pedago\xc5\xa1ki akademiji v Ljubljani je od 1964 kot honorarni profesor predaval predmet Konserviranje in restavriranje bibliote\xc4\x8dnega gradiva._NEWLINE_Bil je referent za knji\xc5\xbenice pri Republi\xc5\xa1kem zavodu za varstvo kulturnih spomenikov. Bil je \xc4\x8dlan zveze komisije za izdelavo na\xc4\x8drta Navodila o preventivnih ukrepih za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dokumentov in arhivalij v bibliotekah, muzejih in arhivih. Prav tako je bil tudi \xc4\x8dlan knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega odbora NUK-a in Delavske knji\xc5\xbenice, zunanji \xc4\x8dlan raz\xc5\xa1irjenega muzejskega sveta, \xc4\x8dlan komisije za ureditev zapu\xc5\xa1\xc4\x8din Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da ter Franceta Bevka._NEWLINE_Predaval je na bibliotekarskih kongresih, na Mednarodnem slavisti\xc4\x8dnem seminarju v Zagrebu (1966), v Ljubljani (1954, 1968) in na simpoziju K. G. Antona v G\xc3\xb6rlitzu (1968)._NEWLINE_Sodeloval je pri organizaciji v Slavisti\xc4\x8dnem dru\xc5\xa1tvu Slovenije, Dru\xc5\xa1tvo bibliotekarjev Slovenije (zdaj Zveza bibliotekarskih dru\xc5\xa1tev Slovenije in pri Slovenski matici, postal pa je tudi \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije._NEWLINE_Sam je pozneje ugotavljal, ko je urejal Slovenski biografski leksikon in bil znanstveni svetnik na SAZU, o sebi ugotavljal: delo v NUK-u mu je bila najlep\xc5\xa1a, osebno najbolj zadovoljujo\xc4\x8da zaposlitev v \xc5\xbeivljenju. S srcem je ostal skromen, po njegovem maloveden bibliotekar, se pravi slu\xc5\xbeabnik tiste \xc4\x8dude\xc5\xbene stvaritve \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega duha, ki ji pravimo knjiga.\n_START_SECTION_\nLiterarni zgodovinar\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo glavno podro\xc4\x8dje znanstvenega raziskovanja je bilo slovensko razsvetljenstvo. Najve\xc4\x8d se je posve\xc4\x8dal naprednemu duhu te dobe pri Slovencih, pesniku in dramatiku, Antonu Toma\xc5\xbeu Linhartu, nekaj \xc5\xa1tudij pa je namenil tudi Valentinu Vodniku in \xc5\xbdigi Zoisu. Iz\xc4\x8drpno in ob\xc5\xa1irno sintezo o razsvetljenstvu je podal v prvi knjigi Mati\xc4\x8dne Zgodovine slovenskega slovstva leta 1956._NEWLINE_Vpra\xc5\xa1anje starej\xc5\xa1e slovenske knji\xc5\xbeevnosti ga je vodilo v iskanje in zbiranje slovenskih pesni\xc5\xa1kih besedil od prvih dob dalje. Rezultat tega iskanja je antologija, ki je iz\xc5\xa1la v dveh knjigah po njegovi smrti, Cvetnik slovenske vezane besede I in II (1978 in 1979). Antologijo za\xc4\x8denja s tremi slovenskimi srednjeve\xc5\xa1kimi besedili, kon\xc4\x8duje pa s pesniki iz sredine 19. stoletja._NEWLINE_Raziskoval je tudi biografije Franceta Pre\xc5\xa1erna in njegove analiti\xc4\x8dne prispevke o nastanku in zna\xc4\x8daju posameznih pesmi, k Primo\xc5\xbeu Trubarju, Ivanu Cankarju in Otonu \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nPesnik\n_START_PARAGRAPH_\nLeposlovna ustvarjalnost je zna\xc4\x8dilna za Gspanovo mladostno dobo. V aktivno politi\xc4\x8dno in kulturno \xc5\xbeivljenje se je vklju\xc4\x8dil okoli 1923, ko je bil na vrhuncu val ekspresionizma. Ta generacija je \xc4\x8dutila neskladje v dru\xc5\xbebi in v sebi ter mu iskala disharmoni\xc4\x8den odraz tudi v umetnosti. Gspan je objavljal razpolo\xc5\xbeenjske in socialne pesmi s tesnobnim nemirom dobe v Domu in svetu, Mladiki (reviji), Lepi Vidi, Ljubljanskemu zvonu, Razgledu, Svobodni mladini, Jugoslovanu, Na\xc5\xa1i domovini, Zvon\xc4\x8dku, Mladem jutru in zlasti v \xc4\x8dasopisu Mladina. S tedanjimi pesniki ga je vezala negotovost poti, ki bi peljala iz dru\xc5\xbebene krize in dajala \xc4\x8dlovekovemu obstanku smisel.\n_START_SECTION_\nNagrade, priznanja, odlikovanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1964 je bil odlikovan z Redom dela z rde\xc4\x8do zvezdo, v letih 1968 in 1974 je dobil nagrado Sklada Borisa Kidri\xc4\x8da, leta 1967 \xc4\x8copovo diplomo Dru\xc5\xa1tva bibliotekarjev Slovenije, 1974 diplomo Zveze dru\xc5\xa1tva bibliotekarjev Jugoslavije, leta 1975 pa je bil odlikovan z Redom republike s srebrnim vencem.'