b'\n_START_ARTICLE_\nMagdalena, Maribor\n_START_PARAGRAPH_\nMagdalena (nekdaj Magdalensko predmestje) je predel in mestna \xc4\x8detrt na desnem bregu Drave. Mestni predel je bil v\xc4\x8dasih spadal v Ob\xc4\x8dino Maribor-Tabor, danes pa je vklju\xc4\x8den v enotno mariborsko ob\xc4\x8dino._NEWLINE_Mestna \xc4\x8detrt Magdalena je poimenovana po cerkvi svete Magdalene, ki je v njej zagotovo najstarej\xc5\xa1i spomenik. Prvi\xc4\x8d je bila \xc5\xbeupnija Sv. Magdalene omenjena 10. junija 1289 v listini, ki je bila izdana v Mariboru in pe\xc4\x8datena s pe\xc4\x8datom mesta, listino pa hranijo v \xc5\xa0tajerskem de\xc5\xbeelnem arhivu v Gradcu. Zato 10. junij ozna\xc4\x8dujejo kot praznik Mestne \xc4\x8detrti Magdalena._NEWLINE_Poleg cerkve je najve\xc4\x8dji spomenik Magdalene \xc5\xbeelezni\xc4\x8darska kolonija. Ko so leta 1863 odprli v Mariboru delavnice Ju\xc5\xbene \xc5\xbeeleznice, so leta 1863, v neposredni bli\xc5\xbeini pri\xc4\x8deli z gradnjo prvih 12 hi\xc5\xa1, ki jih je obdajal vrt in leta 1868 so dogradili \xc5\xa1e preostalih 28 hi\xc5\xa1. Vse stavbe so bile last delavnic, ki so skrbele za njihovo vzdr\xc5\xbeevanje, niso pa dovoljevali nobenih sprememb ne v stanovanjih ne na vrtovih okrog hi\xc5\xa1. V koloniji so lahko stanovali le njihovi delavci. Zavestna pripadnost stanovalcev kolonije se je pri\xc4\x8dela izgubljati po letu 1952, ko pogoj za bivanje v koloniji ni bilo ve\xc4\x8d delo v \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih delavnicah. \xc5\xbdelezni\xc4\x8darska kolonija je mariborska posebnost in edinstven kulturnozgodovinski in etnolo\xc5\xa1ki spomenik. Za urbanisti\xc4\x8dni spomenik I. kategorije je bila razgla\xc5\xa1ena leta 1987.'