b'\n_START_ARTICLE_\nBeloru\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBeloru\xc5\xa1\xc4\x8dina je zelo zgodaj izoblikovala svojo pisno in tudi knji\xc5\xbeno zvrst, ker je bila od 14. stoletja uradni jezik Velike litovske kne\xc5\xbeevine. Stara knji\xc5\xbena beloru\xc5\xa1\xc4\x8dina se je ohranila v \xc5\xa1tevilnih obse\xc5\xbenih, slogovno raznovrstnih in dodelanih knji\xc5\xbeevnih in polknji\xc5\xbeevnih delih, verskih besedilih ter posebno mnogih dr\xc5\xbeavnih dokumentih._NEWLINE_Sveto pismo je za prvo belorusko tiskano izdajo prevedel Franci\xc5\xa1ak Skaryna in jo po delih objavil v Pragi med letoma 1517 in 1519._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji in najpomembnej\xc5\xa1i spomeniki stare knji\xc5\xbene beloru\xc5\xa1\xc4\x8dine so Litovski statuti ali Zakoniki Velike litovske kne\xc5\xbeevine, ki so nastali v letih 1529, 1566 in 1588. Vsak od njih je vseboval po ve\xc4\x8d sto strani, njihov namen pa je bil kodificirati in poenotiti pravo, ki bi veljalo za vse dr\xc5\xbeavljane na celotnem ozemlju kne\xc5\xbeevine. Za razliko od starih jezikov drugih prete\xc5\xbeno pravoslavnih slovanskih narodov, ki uporabljajo cirilico, je vpliv cerkvene slovan\xc5\xa1\xc4\x8dine na jezik Litovskih zakonikov razmeroma majhen, opazijo pa se vplivi drugih jezikov: polj\xc5\xa1\xc4\x8dine in celo latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, saj so se avtorji zakonikov v marsi\xc4\x8dem zgledovali po rimskem pravu, kar je pustilo sledove tudi v jeziku._NEWLINE_Od polovice 16. stoletja naprej se je beloru\xc5\xa1\xc4\x8dina kot uradni in knji\xc5\xbeni jezik postopoma umikala v prid polj\xc5\xa1\xc4\x8dine in leta 1696 so jo s Sejmom prepovedali. Potem, ko je leta 1795 Veliko litovsko kne\xc5\xbeevino in v njenem okviru Belorusijo anekirala Rusija, ki je posku\xc5\xa1ala nasilno rusificirati javno \xc5\xbeivljenje v de\xc5\xbeeli, je izro\xc4\x8dilo starega knji\xc5\xbenega jezika skoraj popolnoma izumrlo._NEWLINE_Sodobni beloruski knji\xc5\xbeni jezik je nastal konec 19. stoletja na osnovi ljudskih govorov, in sicer osrednjega nare\xc4\x8dja \xc5\xa1ir\xc5\xa1e okolice Minska. Prvi ga je leta 1918 kodificiral Branis\xc5\x82a\xc5\xad Tara\xc5\xa1kievi\xc4\x8d v svoji Beloruski slovnici za \xc5\xa1ole. Potem, ko sta leta 1921 belorusko ozemlje razdelili medse II. Republika Poljska in Sovjetska zveza, je Narodni Komite sovjetske Belorusije leta 1933 kodificiral konkuren\xc4\x8den knji\xc5\xbeni jezik._NEWLINE_Beloruska knji\xc5\xbena jezika sta dobila imeni po svojih kodifikatorjih: starej\xc5\xa1a varianta se imenuje tara\xc5\xa1kievica (po Tara\xc5\xa1kievi\xc4\x8du), novej\xc5\xa1a pa narkama\xc5\xadka (po okraj\xc5\xa1avi Nar-Kam = Narodni Komite). \xc4\x8ceprav imata oba za sistemsko osnovo isto nare\xc4\x8dno skupino, ima tara\xc5\xa1kievica nekaj tipi\xc4\x8dno zahodnobeloruskih zna\xc4\x8dilnosti in nekatere sistemske polonizme, medtem ko je narkama\xc5\xadka nekoliko bli\xc5\xbeja vzhodnobeloruskim nare\xc4\x8djem in tudi ru\xc5\xa1\xc4\x8dini. Trenutno je v Republiki Belorusiji uradno priznana samo narkama\xc5\xadka, \xc4\x8deprav ve\xc4\x8dina uglednih pisateljev, glasbenih skupin, neodvisnih \xc4\x8dasopisov, nevladnih organizacij in vse politi\xc4\x8dne stranke, ki nasprotujejo diktaturi Aleksandra Luka\xc5\xa1enka, uporabljajo tara\xc5\xa1kievico.\n_START_SECTION_\nNaglas\n_START_PARAGRAPH_\nNagla\xc5\xa1en je lahko katerikoli zlog v besedi: prvi (v\xc3\xbdbra\xc4\x87 "izbrati"), sredinski (\xc4\x8dyt\xc3\xa1je\xc5\xa1 "bere\xc5\xa1") ali zadnji (ha\xc5\x82av\xc3\xa1 "glava"). Naglasno mesto lahko slu\xc5\xbei razlo\xc4\x8devanju med besedami npr. k\xc3\xa1sa "blagajna" proti kas\xc3\xa1 "lasje", ali med razli\xc4\x8dnimi oblikami iste besede, npr. p\xc5\x82ac\xc3\xad\xc4\x87 "pla\xc4\x8dati" proti p\xc5\x82\xc3\xa1ci\xc4\x87 "(on) pla\xc4\x8da".\n_START_SECTION_\nPremene\n_START_PARAGRAPH_\nEna zna\xc4\x8dilnosti beloruskega glasovnega sistema so \xc5\xa1tevilne in pogoste premene v osnovah besed, ki opravljajo skoraj enako pomembno vlogo pri razlo\xc4\x8devanju med posameznimi oblikami iste besede kot kon\xc4\x8dnice. Tako npr. imenovalnik ednine besede, ki pomeni "jezero", se glasi v\xc3\xb3ziera, imenovalnik mno\xc5\xbeine iste besede pa ima obliko azi\xc3\xb3ry, tako da sta osnovi teh oblik dokaj razli\xc4\x8dni: edninska v\xc3\xb3zier- in mno\xc5\xbeinska azi\xc3\xb3r-. A to \xc5\xa1e ne pomeni, da ima ta beseda nepravilno sklanjatev. Prav nasprotno: vse premene v njeni osnovi so integralen del beloruskega glasovnega sistema, so torej pravilo in ne njegova kr\xc5\xa1itev._NEWLINE_V beloru\xc5\xa1\xc4\x8dini lo\xc4\x8dimo ve\xc4\x8d vrst glasovnih premen._NEWLINE_Neobstojna o in a. Ta samoglasnika v zadnjem zlogu osnove nekaterih besed izginjata, kadar se osnovi doda neni\xc4\x8dta kon\xc4\x8dnica ali obrazilo, ki se za\xc4\x8denja na samoglasnik. V nagla\xc5\xa1enem zlogu neobstojni samoglasnik je [o], v nenagla\xc5\xa1enem pa [a]._NEWLINE_pias\xc3\xb3k "pesek" proti pa piask\xc3\xba "po pesku"_NEWLINE_si\xc3\xa1bar "prijatelj" proti ad si\xc3\xa1bra "od prijatelja"_NEWLINE_Samoglasni\xc5\xa1ka proteza je samoglasnik [i], ki podalj\xc5\xa1uje osnovo od spredaj. Pojavi se, kadar beseda, ki se za\xc4\x8denja s soglasni\xc5\xa1kim sklopom, v katerem je prvi soglasnik zvo\xc4\x8dnik, stoji na za\xc4\x8detku povedi ali za besedo, ki se kon\xc4\x8duje na soglasnik. Sicer ostane beseda brez proteze._NEWLINE_\xc5\x82ob "bu\xc4\x8da, glava", na \xc5\x82by "na glave" proti i\xc5\x82by "glave" (I. mn.), pad i\xc5\x82by "pod glave"_NEWLINE_za m\xc5\x82oj "za meglo", ciomnaja m\xc5\x82a "temna megla" proti im\xc5\x82a "megla", pra\xc5\xba im\xc5\x82u "skozi meglo"_NEWLINE_Soglasni\xc5\xa1ka proteza je soglasnik [v], ki podalj\xc5\xa1uje osnovo od spredaj. Pojavi se, kadar se v besedi, ki se za\xc4\x8denja na samoglasnik, naglas med sklanjatvijo premakne na prvi zlog, tako da postane za\xc4\x8detni soglasnik nagla\xc5\xa1en._NEWLINE_akn\xc3\xb3 "okno" proti v\xc3\xb3kny "okna" (I. mn.)_NEWLINE_Akanje je zamenjava [o] > [a] in [e] > [a]. Pojavi se, kadar se [o] ali [e], ki sledita trdemu soglasniku, znajdeta v nenagla\xc5\xa1enem zlogu._NEWLINE_n\xc3\xb3h "nog", h\xc3\xb3r "gor\xc3\xa1" proti nah\xc3\xa1 "noga", har\xc3\xa1 "g\xc3\xb4ra"_NEWLINE_r\xc3\xa9ki = "reke" (I. mn.) proti rak\xc3\xa1 "reka"; s\xc3\xb3nca "sonce"_NEWLINE_Za razliko od ru\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki pozna podoben pojav, se akanje v beloru\xc5\xa1\xc4\x8dini upo\xc5\xa1teva tudi v pisavi. Tako beloruska, kot tudi ruska beseda, ki pomenita "glava" se izgovarjata s tremi [a]-ji, pi\xc5\xa1eta pa se razli\xc4\x8dno:_NEWLINE_belorusko \xd0\xb3\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb0 [\xc9\xa3a\xc5\x82av\xc3\xa1] proti rusko \xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0 [ga\xc5\x82av\xc3\xa1]_NEWLINE_Premena [\xc2\xb4o] > [\xc2\xb4e] se pojavi, kadar se [\xc2\xb4o], ki sledi mehkemu soglasniku (mehkost predhodnjega soglasnika zaznamujemo s \xc4\x8drtico <\xc2\xb4> pred samoglasnikom), znajde v nenagla\xc5\xa1enem zlogu razen \xc4\x8de le-ta stoji neposredno pred nagla\xc5\xa1enim zlogom._NEWLINE_azi\xc3\xb3ry [az\xc2\xb4\xc3\xb3ry] "jezera" (I. mn.) proti v\xc3\xb3ziera /v\xc3\xb3z\xc2\xb4era/ "jezero"_NEWLINE_Jakanje je zamenjava [\xc2\xb4e] > [\xc2\xb4a]. Pojavi se, kadar se [\xc2\xb4e], ki sledi mehkemu soglasniku, znajde v zlogu, ki v besedi stoji tik pred nagla\xc5\xa1enim zlogom. V drugih polo\xc5\xbeajih se nenagla\xc5\xa1en [\xc2\xb4e] ohrani._NEWLINE_zi\xc3\xa9mli [z\xc2\xb4\xc3\xa9ml\xc2\xb4i] "zemlje" (I. mn.), proti ziaml\xc3\xa1 [z\xc2\xb4aml\xc2\xb4\xc3\xa1] "zemlja", proti zielmlatr\xc3\xbas [z\xc2\xb4eml\xc2\xb4atr\xc3\xbas] "potres"_NEWLINE_si\xc3\xa9dzi\xc4\x87 [s\xc2\xb4\xc3\xa9\xca\x92\xc2\xb4ic\xc2\xb4] "sed\xc3\xad" proti siadzi\xc3\xa9\xc4\x87 [s\xc2\xb4a\xca\x92\xc2\xb4\xc3\xa9c\xc2\xb4] "sedeti"_NEWLINE_Ciekanje in dziekanje sta premeni, ki zadevata soglasnika [t] in [d]. Kadar se ta soglasnika znajdeta v polo\xc5\xbeaju neposredno pred starim sprednjim [e], [i] ali pred [\xd1\x8c] (mehki jer), ju nadome\xc5\xa1\xc4\x8data [c\xc2\xb4] oz. [\xca\x92\xc2\xb4] (namesto starega [e] je lahko danes \xc5\xbee [a] - v skladu z akanjem in jakanjem; stari [i] v nekaterih polo\xc5\xbeajih odpade, stari [\xd1\x8c] odpade ali pa ga zamenja nagla\xc5\xa1en [o] ali nenagla\xc5\xa1en [a])._NEWLINE_p\xc5\x82ot [p\xc5\x82ot] "plot" proti na p\xc5\x82ocie [na p\xc5\x82\xc3\xb3c\xc2\xb4e] "na plotu"_NEWLINE_\xc5\x9bled [s\xc2\xb4l\xc2\xb4ed] "sled" proti \xc5\x9bladzi\xc4\x87 [s\xc2\xb4l\xc2\xb4a\xca\x92\xc2\xb4\xc3\xadc\xc2\xb4] "slediti"\n_START_SECTION_\nZapisovanje mehkih soglasnikov\n_START_PARAGRAPH_\nNiti beloruska razli\xc4\x8dica latinice niti cirilica nimata dovolj \xc4\x8drk za zapisovanje vseh 38 soglasni\xc5\xa1kih fonemov. Beloruska cirilica sploh nima posebnih \xc4\x8drk za mehke soglasnike, latinica pa jih ima samo za tiste mehke soglasnike, ki se lahko pojavijo tudi na koncu besede ali pred drugim soglasnikom. Zato obe abecedi za zapisovanje mehkih soglasnikov uporabljata iste \xc4\x8drke kot za ustrezne trde soglasnike. A to \xc5\xa1e ne pomeni, da se mehkost soglasnikov v pisavi sploh ne zaznamuje, saj obe abecedi to dose\xc5\xbeeta na druga\xc4\x8den na\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nMehki soglasniki v latinici\n_START_PARAGRAPH_\nTudi v beloruski latinici se mehkost soglasnikov zaznamuje razli\xc4\x8dno glede na polo\xc5\xbeaj v besedi._NEWLINE_Pred drugim soglasnikom ali na koncu besede dobi \xc4\x8drka ostrivec. Ker pa se v takem polo\xc5\xbeaju lahko pojavijo samo nekateri mehki soglasniki, je \xc5\xa1tevilo soglasni\xc5\xa1kih \xc4\x8drk z ostrivcem omejeno na \xc4\x87 [c\xc2\xb4] \xc5\x84 [n\xc2\xb4] \xc5\x9b [s\xc2\xb4] \xc5\xba [z\xc2\xb4] in d\xc5\xba [\xca\x92\xc2\xb4]._NEWLINE_s\xc2\xa0: s\xc2\xb4 - sny [sny] "sanje" proti \xc5\x9bni\xc4\x87 [s\xc2\xb4n\xc2\xb4ic\xc2\xb4] "sanjati"_NEWLINE_n\xc2\xa0: n\xc2\xb4 - jon [jon] "on" proti ko\xc5\x84 [kon\xc2\xb4] "konj"_NEWLINE_Mehkost /l/-ja, ki tudi lahko stoji v polo\xc5\xbeaju ne pred samoglasnikom, se sploh ne zaznamuje: lublu [l\xc2\xb4ubl\xc2\xb4u] "ljubim", v nasprotju s trdim /l/-jem, ki je ozna\xc4\x8den s po\xc5\xa1evno \xc4\x8drtico ali tildo: \xc5\x82odka [\xc5\x82odka] "\xc4\x8doln"._NEWLINE_Pred soglasniki (razen /i/-ja) se mehkost ozna\xc4\x8duje z dodatno \xc4\x8drko i med soglasnikom in njemu slede\xc4\x8dim samoglasnikom. V tej vlogi \xc4\x8drka /i/ ne predstavlja nobenega glasu, temve\xc4\x8d le mehkost predhodnjega soglasnika: ciocia [c\xc2\xb4oc\xc2\xb4a] "teta", sieno [s\xc2\xb4eno] "seno"._NEWLINE_Ker so v beloru\xc5\xa1\xc4\x8dini vsi soglasniki pred /i/-jem mehki, njihove mehkosti v tem polo\xc5\xbeaju sploh ni potrebno posebej ozna\xc4\x8devati, saj je samoumevna: sini [s\xc2\xb4in\xc2\xb4i] "temnoplav".\n_START_SECTION_\nSamostalniki\n_START_PARAGRAPH_\nBeloruski samostalniki se sklanjajo v \xc5\xa1estih sklonih: imenovalnik, rodilnik, dajalnik, to\xc5\xbeilnik, mestnik, orodnik in dveh \xc5\xa1tevilih: ednina, mno\xc5\xbeina, ter so lahko enega treh spolov: mo\xc5\xa1ki, \xc5\xbeenski, srednji. Bolj arhai\xc4\x8dni govori zahodnega dela ju\xc5\xbeno-zahodnega nare\xc4\x8dja dodatno lo\xc4\x8dijo \xc5\xa1e sedmi sklon - zvalnik, in v omejenem obsegu ohranijo dvojino (na\xc4\x8deloma samo obliki imenovalnika in to\xc5\xbeilnika dvojine samostalnikov \xc5\xbeenskega spola na -a)._NEWLINE_Beloru\xc5\xa1\xc4\x8dina je zelo bogata razli\xc4\x8dnih sklanjatev, saj jih za vsak spol ima po ve\xc4\x8d glede na to, katere vrste je zadnji soglasnik samostalni\xc5\xa1ke osnove in kateremu naglasnemu tipu pripada dolo\xc4\x8dena beseda. Razli\xc4\x8dne sestave kon\xc4\x8dnic imajo torej samostalniki istega spola, katerih zadnji soglasnik v osnovi je trdi (\xc5\x82 r n m v p b f t d s z), mehki (j l\xc2\xb4 n\xc2\xb4 m\xc2\xb4 v\xc2\xb4 p\xc2\xb4 b\xc2\xb4 f\xc2\xb4 c\xc2\xb4 \xca\x92\xc2\xb4 s\xc2\xb4 z\xc2\xb4), otrdeli (neko\xc4\x8d mehki, danes \xc5\xbee trdo izgovarjan: c \xca\x92 \xc4\x8d \xca\x92\xcb\x87 \xc5\xa1 \xc5\xbe) ali zadnjejezi\xc4\x8dni (k g x \xc9\xa3); razli\xc4\x8dno se tudi sklanjajo besede, \xc4\x8digar nagla\xc5\xa1ena je osnova proti tistim, v katerih je naglas na kon\xc4\x8dnici.\n_START_SECTION_\nPridevniki\n_START_PARAGRAPH_\nBeloruske pridevni\xc5\xa1ke besede se sklanjajo v \xc5\xa1estih sklonih, dveh \xc5\xa1tevilih in treh spolih. Za nekatere sklone obstajata po dve obliki istega pridevnika. Za razliko od sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in nekaterih drugih slovanskih jezikov razlika med dalj\xc5\xa1o in kraj\xc5\xa1o obliko pridevnika ni nosilec kategorije dolo\xc4\x8dnosti in ima pravzaprav samo \xc5\xa1e stilno vrednost. Obe obliki lahko v stavkih opravljata iste slovni\xc4\x8dne vloge (druga\xc4\x8de kot v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini, kjer se kratke oblike pogosteje uporabljajo kot povedkovnik, dolge pa kot prilastek). Pridevni\xc5\xa1ke besede, ki so tvorjenke iz glagolov ter svojilni pridevniki se najve\xc4\x8dkrat pojavijo v kratki obliki.\n_START_SECTION_\nZaimki\n_START_PARAGRAPH_\nPosebnost beloru\xc5\xa1\xc4\x8dine med slovanskimi jeziki je, da imajo osebni zaimki vedno samo po eno obliko za vsak sklon. Tako na primer tam, kjer ima sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina po tri oblike osebnega zaimka za to\xc5\xbeilnik ednine mo\xc5\xa1kega spola (njega, ga, -nj), polj\xc5\xa1\xc4\x8dina pa kar \xc5\xa1tiri (niego, jego, go, -\xc5\x84), ima beloru\xc5\xa1\xc4\x8dina samo eno: jaho._NEWLINE_V vlogi svojilnih zaimkov za tretjo osebo ednine in mno\xc5\xbeine se v narkama\xc5\xadki uporabljajo rodilni\xc5\xa1ke oblike ustreznih osebnih zaimkov, ki se v sklonu in \xc5\xa1tevilu ne ujemajo s samostalnikom, na katerega se skladenjsko nana\xc5\xa1ajo, npr. Vid\xc5\xbeu tvaje siostry "Vidim tvoje sestre" (ujemanje: siostry T. mn. + tvaje T. mn.) proti Vid\xc5\xbeu jaho siostry "Vidim njegove sestre" (ni ujemanja: siostry T. mn. + jaho R. ed.). V nasprotju s tem pozna tara\xc5\xa1kievica posebne svojilne zaimke za tretjo osebo, ki se navadno ujemajo s samostalnikom, npr. Vid\xc5\xbeu jahonyja siostry "Vidim njegove sestre" (ujemanje: siostry T. mn. + jahonyja T. mn.)._NEWLINE_Za razliko od sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine imajo v beloru\xc5\xa1\xc4\x8dini oziralni zaimki enake oblike kot ustrezni vpra\xc5\xa1alni zaimki, npr. Chto ukra\xc5\xad malunak? "Kdo je ukradel sliko?" in Chto kacha\xc5\x84nia nia viedaje, toj spakojna \xc5\xbeyvie "Kdor ljubezni ne pozna, ta mirno \xc5\xbeivi".\n_START_SECTION_\nGlagoli\n_START_PARAGRAPH_\nBeloruski glagoli se spregajo v treh slovni\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih: preteklik, sedanjik in prihodnjik; nekateri govorci in \xc5\xa1e posebej pisci beloru\xc5\xa1\xc4\x8dine uporabljajo tudi predpreteklik, ki pa je \xc5\xbee nekoliko arhai\xc4\x8dno obarvan._NEWLINE_Preteklik je sestavljen samo iz pretekli\xc5\xa1kega dele\xc5\xbenika, brez pomo\xc5\xbenega glagola, zato ima eno samo obliko za vse tri slovni\xc4\x8dne osebe, npr. by\xc5\xad lahko pomeni "bil sem", "bil si" ali "bil je"._NEWLINE_Sedanjik imajo samo nedovr\xc5\xa1ni glagoli. Sedanji\xc5\xa1ke oblike dovr\xc5\xa1nih glagolov se v beloru\xc5\xa1\xc4\x8dini (razen izjemoma) nana\xc5\xa1ajo na prihodnje dejanje._NEWLINE_Prihodnjik tvorimo razli\xc4\x8dno pri dovr\xc5\xa1nih in nedovr\xc5\xa1nih glagolih. Dovr\xc5\xa1ni glagoli v vlogi prihodnjika uporabljajo sedanji\xc5\xa1ke oblike (t. i. enodelni prihodnjik), nedovr\xc5\xa1ni glagoli pa ga tvorijo iz pomo\xc5\xbenega glagola by\xc4\x87 "biti" v prihodnjiku in nedolo\xc4\x8dnika (t. i. dvodelni prihodnjik).\n_START_SECTION_\nZgled besedila\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi \xc4\x8dlen Splo\xc5\xa1ne deklaracije \xc4\x8dlovekovih pravic_NEWLINE_\xd0\xa3\xd1\x81\xd0\xb5 \xd0\xbb\xd1\x8e\xd0\xb4\xd0\xb7i \xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb6\xd0\xb0\xd1\x8e\xd1\x86\xd1\x86\xd0\xb0 \xd1\x81\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xb1\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xbci i \xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x9e\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xbci \xd1\x9e \xd1\x81\xd0\xb2\xd0\xb0\xd1\x91\xd0\xb9 \xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x81\xd1\x86i i \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb0\xd1\x85. \xd0\xaf\xd0\xbd\xd1\x8b \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x8b \xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb7\xd1\x83\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbc i \xd1\x81\xd1\x83\xd0\xbc\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xbc i \xd0\xbf\xd0\xb0\xd0\xb2i\xd0\xbd\xd0\xbd\xd1\x8b \xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xb2i\xd1\x86\xd1\x86\xd0\xb0 \xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb7i\xd0\xbd \xd0\xb4\xd0\xb0 \xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb3\xd0\xbe \xd1\x9e \xd0\xb4\xd1\x83\xd1\x85\xd1\x83 \xd0\xb1\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x86\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xb0._NEWLINE_Usie ludzi narad\xc5\xbeajucca svabodnymi i ro\xc5\xadnymi \xc5\xad svajoj hodnasci i pravach. Jany nadzieleny rozumam i sumle\xc5\x84niem i pavinny stavicca adzin da adnaho \xc5\xad duchu bractva._NEWLINE_(Vsi ljudje se rodijo svobodni in imajo enako dostojanstvo in enake pravice. Obdarjeni so z razumom in vestjo in bi morali ravnati drug z drugim kakor bratje.)'