b'\n_START_ARTICLE_\nLORAN\n_START_PARAGRAPH_\nLORAN (angle\xc5\xa1ko LOng RAnge Navigation; slovensko Navigacija dolgega dosega) je zemeljski navigacijski sistem, ki uporablja radijske oddajnike nizkih frekvenc. Pred raz\xc5\xa1iritvijo GPS sistema je bil glavni tovrstni sistem za pomorstvo. Trenutna razli\xc4\x8dica LORAN-a v splo\xc5\xa1ni rabi je sistem LORAN-C.\n_START_SECTION_\nVerige LORAN (GRI)\n_START_PARAGRAPH_\nVsaka veriga LORAN v svetu uporablja druga\xc4\x8den GRI - skupinski interval ponavljanja, ki ga predstavlja \xc5\xa1tevilo mikrosekund, deljeno z 10 (v praksi so zamiki ve\xc4\x8dkratniki 100 mikrosekund), po katerih pogosto ozna\xc4\x8dujemo posamezne verige, npr. GRI 9960, oznaka za verigo na severovzhodu ZDA._NEWLINE_Narava hiperbol omogo\xc4\x8da, da se dolo\xc4\x8dena kombinacija primarne in dveh sekundarnih postaj odra\xc5\xbea v mre\xc5\xbei, kjer se osi sekata v ostrih kotih. Za idealno natan\xc4\x8dnost je za\xc5\xbeeleno, da sta osi \xc4\x8dim bolj kartezi\xc4\x8dni - medsebojno pravokotni. Ko sprejemnik potuje skozi verigo, dolo\xc4\x8dena izbira sekundarnih postaj, katerih TD-\xc4\x8drte so v za\xc4\x8detku ustvarjale skoraj kartezi\xc4\x8dno mre\xc5\xbeo, lahko postane ostrokotna. Takrat je potrebno zamenjati eno ali obe sekundarni postaji, da so TD-\xc4\x8drte nove kombinacije \xc4\x8dim bolj pravokotne. Zato ve\xc4\x8dina verig vklju\xc4\x8duje najmanj 3 sekundarne postaje, pa tudi do 5.\n_START_SECTION_\nLORAN pomorske karte\n_START_PARAGRAPH_\nKjer je to mogo\xc4\x8de, splo\xc5\xa1ne pomorske karte vklju\xc4\x8dujejo vidne podobe TD-\xc4\x8drt. Prikazane so v pravilnih intervalih prek vodnih podro\xc4\x8dij. TD-\xc4\x8drte, predstavljajo\xc4\x8de dano kombinacijo primarne in sekundarne postaje so ozna\xc4\x8dene z razli\xc4\x8dnimi barvami in vklju\xc4\x8dujejo podatek o specifi\xc4\x8dni \xc4\x8dasovni razliki, ki jo dolo\xc4\x8da vsaka \xc4\x8drta. _NEWLINE_Zaradi interferenc in motenj pri raz\xc5\xa1irjanju nizkofrekven\xc4\x8dnih signalov, vzrok katerih so zna\xc4\x8dilnosti pokrajine in gradnje, je to\xc4\x8dnost sistema LORAN slaba na kopenskih predelih (glej Omejitve). Tako pomorske karte na teh predelih nimajo vrisanih TD-\xc4\x8drt, da bi prepre\xc4\x8dili zana\xc5\xa1anje na LORAN na kopnu._NEWLINE_Tradicionalni sprejemniki navadno prikazujejo \xc4\x8dasovno razliko med vsako dvojico primarne in ene od obeh izbranih sekundarnih postaj._NEWLINE_Te \xc5\xa1tevilke lahko zatem najdemo v povezavi s TD-\xc4\x8drtami na karti._NEWLINE_Sodobni sprejemniki pa lahko prikazujejo geografsko dol\xc5\xbeino in \xc5\xa1irino s pove\xc4\x8dano natan\xc4\x8dnostjo.\n_START_SECTION_\nOmejitve\n_START_PARAGRAPH_\nNa LORAN imajo negativen vpliv elektri\xc4\x8dni u\xc4\x8dinki vremena in dolo\xc4\x8deni atmosferski u\xc4\x8dinki, povezani s son\xc4\x8dnim vzhodom in zahodom. Takrat se zaradi reakcij ionosfere na te dogodke pojavljajo motnje. Najbolj zanesljiv signal je zemeljski val, ki sledi povr\xc5\xa1ini Zemlje, najbolje po morju. Pono\xc4\x8di povzro\xc4\x8da te\xc5\xbeave indirektni val iz neba, ki se odbije od ionosfere. Tako lahko do sprejemnika pride ve\xc4\x8d signalov po razli\xc4\x8dnih poteh. Magnetni viharji imajo negativen vpliv na vse radijske komunikacije.\n_START_SECTION_\nLORAN-A\n_START_PARAGRAPH_\nLORAN-A je bil manj natan\xc4\x8den sistem, ki je deloval na frekven\xc4\x8dnem pasu 1,750-1,950 kHz pred nastankom natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega sistema LORAN-C. V uporabi se je obdr\xc5\xbeal tudi zaradi cenenosti sprejemnikov in raz\xc5\xa1irjenosti v civilni rekreacijski in komercialni navigaciji.'