b'\n_START_ARTICLE_\nMedvedi\n_START_SECTION_\nEvolucija medvedov\n_START_PARAGRAPH_\nEvolucijski razvoj medvedov se je za\xc4\x8del pred pribli\xc5\xbeno 38 milijoni let z drobno in gracilno \xc5\xbeivaljo iz rodu Parictis, ki se je pojavila v Severni Ameriki v poznem eocenu, v Evraziji in Afriki pa \xc5\xa1ele v miocenu. Ta najstarej\xc5\xa1i predstavnik medvedov je imel lobanjo dolgo le 7\xc2\xa0cm. Kot najprimitivnej\xc5\xa1i predstavniki medvedov pa so prepoznane \xc5\xbeivali iz rodu Cephalogale. To so bili psu podobni zgodnji medvedi velikosti rakuna, iz katerih se je kasneje razvil rod Ursavus, katerega predstavniki so bili \xc5\xbee podobni dana\xc5\xa1njim medvedom. Moderni rod Ursus se je pojavil pred 5 do 10 milijoni let.\n_START_SECTION_\nPaleontologija\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine Ursidae pripadajo izginuli poddru\xc5\xbeini Amphicynodontinae, vklju\xc4\x8dno s severnoameri\xc5\xa1kima dru\xc5\xbeinama Parictis  in nekoliko mlaj\xc5\xa1o Allocyon. Te \xc5\xbeivali so bile manj\xc5\xa1e in so po videzu izgledale podobne rakunom ter zelo druga\xc4\x8de od dana\xc5\xa1njih medvedov. Njihova prehrana je bila bolj podobna prehrani jazbeca. Parictis se ni pojavil v Evraziji in Afriki do miocena. Ni jasno ali so bili Ursidi poznega eocena prisotni tudi v Evraziji, \xc4\x8deprav bi lahko bila \xc5\xbeivalska izmenjava preko Beringije mogo\xc4\x8da v \xc4\x8dasu poznega Eocena do mladega Oligocena, ko je bila morska gladina zelo nizka. Evropski rodovi so morfolo\xc5\xa1ko zelo podobni Allocyonu.\n_START_SECTION_\nZgradba telesa\n_START_PARAGRAPH_\nSamci so do 20\xc2\xa0% te\xc5\xbeji od samic. Ko\xc5\xbeuh je lahko rjave, \xc4\x8drne ali bele barve, na prsih so pogoste bele ali rumene lise. Posebne\xc5\xbe v barvi ko\xc5\xbeuha je edino orja\xc5\xa1ki panda._NEWLINE_Po zgradbi telesa je tr\xc5\xa1at, glava je okrogla, gobec o\xc5\xa1iljen, toda ravno odsekan. Vrat je kratek in debel, tudi uhlji so kratki, o\xc4\x8di razmeroma majhne, noge srednje dolge. Zadnji del lobanje je \xc5\xa1irok, tilnik mo\xc4\x8dan in izrazit, vratna vretenca so kratka in mo\xc4\x8dna. Na nogah ima medved po pet prstov z velikimi zakrivljenimi kremplji, ki jih ne more vpotegniti, zato so na konicah precej obrabljeni._NEWLINE_Zobje sekalci so dokaj veliki, pogosto imajo krpaste vrhove in se ujemajo z mo\xc4\x8dnimi, ve\xc4\x8dinoma z robovi ali \xc5\xbelebovi opremljenimi \xc4\x8dekani. Ko\xc4\x8dniki so topi, v spodnji \xc4\x8deljusti vedno \xc5\xa1ir\xc5\xa1i kot dalj\xc5\xa1i, pripravni za \xc5\xbeve\xc4\x8denje rastlinske hrane._NEWLINE_Med \xc4\x8dutili imajo najbolj razvit voh, vendar tudi dobro sli\xc5\xa1ijo in slab\xc5\xa1e vidijo.\n_START_SECTION_\nGibanje\n_START_PARAGRAPH_\nMedvedi so v primerjavi z drugimi zvermi po\xc4\x8dasne \xc5\xbeivali, vendar so lahko vseeno zelo hitri. Pri hoji stopajo po celih, skoraj povsem golih podplatih. Dobro tudi plezajo. Zna se postaviti pokonci in na zadnjih nogah lahko prehodi dolo\xc4\x8deno razdaljo. Nekateri medvedi se izogibajo vode, drugi pa znajo dobro plavati ali se celo globoko in dolgotrajno potapljati.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina medvedov je vsejedih in se hranijo z mesno hrano (vklju\xc4\x8dno z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami in ribami) ter rastlinsko hrano. Poleg sade\xc5\xbeev in jagod jedo tudi koreninice, so\xc4\x8dne trave in drevesne popke. Severni medved je izklju\xc4\x8dno mesojed, orja\xc5\xa1ki panda pa je rastlinojed._NEWLINE_Mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e vrste so nevarne roparske zveri. Kadar so la\xc4\x8dne, napadejo ve\xc4\x8dje \xc5\xbeivali in lahko povzro\xc4\x8dijo med \xc4\x8dredami \xc5\xbeivine in drobnico veliko \xc5\xa1kodo.\n_START_SECTION_\nZimsko spanje\n_START_PARAGRAPH_\nMedvedi v hladnih obmo\xc4\x8djih zimo prespijo. Med zimskim mirovanjem medvedke tudi kotijo.Skotijo od 1 do 5 mladi\xc4\x8dev, ki so ob rojstvu slepi. Samec v\xc4\x8dasih tudi poje mladi\xc4\x8de.'