b'\n_START_ARTICLE_\nEvropska konvencija o \xc4\x8dlovekovih pravicah\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEvropska konvencija o \xc4\x8dlovekovih pravicah je imela pomembno vlogo pri razvoju in ozave\xc5\xa1\xc4\x8danju o \xc4\x8dlovekovih pravicah v Evropi. Razvoj regionalnega sistema varstva \xc4\x8dlovekovih pravic, ki delujejo po Evropi se lahko razume kot neposredni odziv na te zamisli. Prvi\xc4\x8d, po drugi svetovni vojni se konvencija na podlagi Splo\xc5\xa1ne deklaracije o \xc4\x8dlovekovih pravicah lahko razume kot del \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega odziva zavezni\xc5\xa1kih sil na podro\xc4\x8dju \xc4\x8dlovekovih pravic, za katere se je verjelo, da bi lahko najresnej\xc5\xa1e kr\xc5\xa1itve \xc4\x8dlovekovih pravic, povzro\xc4\x8denih med drugo svetovno vojno, v prihodnosti prepre\xc4\x8dile. Drugi\xc4\x8d, Konvencija je bila odziv nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8demu komunizmu v Srednji in Vzhodni Evropi in je bila namenjena temu, da za\xc5\xa1\xc4\x8diti dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice Sveta Evrope komunisti\xc4\x8dne subverzije: to delno pojasnjuje stalne reference vrednot in na\xc4\x8del, ki so v Konvenciji opredeljene kot \xc2\xbbnujno v demokrati\xc4\x8dni dru\xc5\xbebi\xc2\xab, kljub dejstvu, da taka na\xc4\x8dela niso nikakor definirana v okviru same Konvencije._NEWLINE_Konvencijo je po drugi svetovni vojni pripravil Svet Evrope, kot odziv na poziv Evropejcev, ki so se iz vseh dru\xc5\xbebenih slojev zbrali na Haa\xc5\xa1kem Kongresu. Okoli 100 poslancev, iz dvanajstih dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic Sveta Evrope, se je poleti leta 1949, zbralo v Strasbourgu, na prvem sre\xc4\x8danju Posvetovalne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, da bi pripravili "listino o \xc4\x8dlovekovih pravicah", in da bi vzpostavili sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za njegovo uveljavitev. Britanski poslanec in pravnik Sir David Maxwell-Fyfe, predsednik odbora skup\xc5\xa1\xc4\x8dine za pravna in administrativna vpra\xc5\xa1anja, je bil eden od njenih vodilnih \xc4\x8dlanov in vodilni pri pisanju konvencije. Kot to\xc5\xbeilec v N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kih procesih, je iz prve roke videl, kako bi lahko bilo mednarodno pravosodje u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e. Z njegovo pomo\xc4\x8djo je prej\xc5\xa1nji francoski minister in borec za svobodo Pierre-Henri Teitgen vlo\xc5\xbeil pobudo francoskemu spodnjemu domu za zavarovanje nekaterih pravic, ki jih je izbral s Splo\xc5\xa1ne deklaracije \xc4\x8dlovekovih pravic, ki je bila predhodno podpisana v New Yorku. Ob tem je tudi definiral kako bi se lahko pravice zavarovale v \xc5\xbee uveljavljenem sodnem sistemu. Po obse\xc5\xbenih razpravah je Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina poslala svoj kon\xc4\x8dni predlog Odboru ministrov Sveta Evrope, ki je sklical skupino strokovnjakov za pripravo same konvencije._NEWLINE_Konvencija je bila zasnovana tako, da vklju\xc4\x8di tradicionalne dr\xc5\xbeavljanske svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine za za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc2\xbbu\xc4\x8dinkovite politi\xc4\x8dne demokracije\xc2\xab, od najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih tradicij v Zdru\xc5\xbeenem Kraljestvu, Franciji in drugih dr\xc5\xbeavah \xc4\x8dlanicah cveto\xc4\x8dega Sveta Evrope. Konvencija je bila predlo\xc5\xbeena v podpis 4. novembra 1950 v Rimu. Ratificirana in sprejeta je bila 3. septembra 1953. Nadzorovala in uveljavila sta jo Evropsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc4\x8dlovekove pravice v Strasbourgu in Svet Evrope. V postopkovnih reformah v poznih devetdesetih je Konvencijo nadzorovala tudi Evropska komisija za \xc4\x8dlovekove pravice._NEWLINE_Sprva so h konvenciji pristopile v veliki ve\xc4\x8dini predvsem zahodnoevropske dr\xc5\xbeave, vendar so se jim pridru\xc5\xbeile tudi Gr\xc4\x8dija, Tur\xc4\x8dija, Ciper in Malta.  O soglasju in nujnosti sprejetja take Konvencije je pri\xc5\xa1lo, v primerjavi z dolgotrajnimi postopki, ki so bili kasneje zna\xc4\x8dilni za dopolnjevanje same Konvencije, nenavadno hitro.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nKonvencija je prva Konvencija, ki jo v osnovi sestavljata dva dela. Prvi zajema dolo\xc4\x8dbe o pravicah in temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8dinah (dopolnjene z nekaterimi protokoli), drugi pa je organizacijsko-postopkovni del, v katerem je urejeno varstvo, s Konvencijo dolo\xc4\x8denih pravic. Konvencija zajema le tiste pravice, katere lahko posameznik uveljavlja v ustreznih sodnih pravnovarstvenih postopkih. Tudi te dolo\xc4\x8dbe lahko razvrstimo dva sklopa in sicer v tiste, ki vsebujejo splo\xc5\xa1ne dolo\xc4\x8dbe o pravicah, tiste ki zagotavljajo in urejajo absolutne pravice, ki jih v nobenih razmerah ni mogo\xc4\x8de omejevati ali razveljaviti, dolo\xc4\x8dbe, ki varujejo \xc4\x8dlovekovo svobodo in varnost, pravice, ki jih mora zagotoviti sodno varstvo, dolo\xc4\x8dbe o osebnostnih pravicah in pravice posameznika v odnosu do drugih oziroma do dru\xc5\xbebene skupnosti. Konvencijo pa po vsebinski plati o varstvu pravic dopolnjuje tudi Evropska socialna listina._NEWLINE_\xc4\x8ce v sami ureditvi pravic in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din v primerjavi z drugimi mednarodnimi pravnimi akti, ki so bodisi univerzalne ali regionalne narave, ter ustavnimi jamstvi sodobnih dr\xc5\xbeav ni videti posebne prednosti Konvencije, pa je nedvomno bistvena novost svetovne razse\xc5\xbenosti v dolo\xc4\x8danju na\xc4\x8dina varovanja zajem\xc4\x8denih pravic in temeljnih svobod\xc5\xa1\xc4\x8din, ki ga lahko spro\xc5\xbeijo bodisi dr\xc5\xbeave pogodbenice bodisi posameznik, saj je z uveljavitvijo naddr\xc5\xbeavnega varstva \xc4\x8dlovekovih pravic korenito posegla v tradicionalno pojmovanje dr\xc5\xbeavne suverenosti.\n_START_SECTION_\nPodro\xc4\x8dja urejanja\n_START_PARAGRAPH_\nKonvencija sicer ureja delna ravnanja, ne ureja pa generalne svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine. V njej tudi ni poudarjenega na\xc4\x8dela enakosti pred zakonom ampak se poudarja predvsem prepoved kr\xc5\xa1itve drugih pravic in prepre\xc4\x8duje omejevanje pravic s samovoljo. Konvencija tudi ve\xc4\x8dkrat napotuje na nacionalno zakonodajo in ji daje precej\xc5\xa1njo diskrecijsko pravico. Ureja tudi postopke, s \xc4\x8demer omejuje mo\xc5\xbenosti samovolje in zlorabo diskrecijske pravice, ob tem pa zagotavlja tudi pravna sredstva v nacionalnih dr\xc5\xbeavah in na evropski ravni, vendar je na slednjo mo\xc5\xbeno vlagati pravna sredstva \xc5\xa1ele, ko se ta iz\xc4\x8drpajo na nacionalni ravni. Komisija za \xc4\x8dlovekove pravice in Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc4\x8dlovekove pravice naj bi tudi uveljavljala evropske standarde pravic katere naj bi upo\xc5\xa1tevale vse dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nOrgani\n_START_PARAGRAPH_\nZa organe, ki naj dolo\xc4\x8dajo o kr\xc5\xa1itvah pravic Konvencija dolo\xc4\x8da Komisijo in Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc4\x8dlovekove pravice ter Odbor ministrov. Za\xc4\x8detna ureditev je narekovala da se postopek varovanja pravic spro\xc5\xbei pred Komisijo, ki je odlo\xc4\x8dala o sprejemljivosti podanih prito\xc5\xbeb in oblikovala kon\xc4\x8dno poro\xc4\x8dilo o njihovi utemeljenosti (torej je odlo\xc4\x8dala o tem, ali je bila Konvencija kr\xc5\xa1ena). Poro\xc4\x8dilo, ki ga je izdala Komisija pa je bilo poslano na Odbor ministrov, obenem pa je imela Komisija mo\xc5\xbenost, da zadevo predlo\xc5\xbei v odlo\xc4\x8danje Evropskemu sodi\xc5\xa1\xc4\x8du (kasneje to mo\xc5\xbenost dobi tudi prito\xc5\xbenik). Pri tem je sama izoblikovala kriterije, ki so opravi\xc4\x8devali predlo\xc5\xbeitev. \xc4\x8ce zadeva na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du ni bila predlo\xc5\xbeena, je o njej dokon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8dil Odbor ministrov, ki je nadziral tudi izvr\xc5\xa1evanje sodnih odlo\xc4\x8db._NEWLINE_Vendar je nenehno nara\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila prito\xc5\xbeb pred Evropsko komisijo, s \xc4\x8dimer se je \xc4\x8das re\xc5\xa1evanja vse bolj podalj\xc5\xa1eval spro\xc5\xbeilo rapzrave, kako dose\xc4\x8di ve\xc4\x8djo u\xc4\x8dinkovitost varstvenega mehanizma. Ker se je \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlanic hitro pove\xc4\x8dalo je po letu 1990 postala zahteva po reformi postane ena izmed prednostnih nalog Sveta Evrope. Prevladalo je prepri\xc4\x8danje, da bi Komisijo odpravili in oblikovali stalno Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc4\x8dlovekove pravice. Pri tem Odbor ministrov ve\xc4\x8d ne bi deloval kot organ odlo\xc4\x8danja o kr\xc5\xa1itvah, temve\xc4\x8d bi skrbel za izr\xc5\xa1evanje sodnih odlo\xc4\x8ditev. Tak\xc5\xa1na odlo\xc4\x8ditev je bila normativno oblikovana v 11. protokolu leta 1994. Ratificiranje protokola je v prvih letih po sprejetju potekalo zelo po\xc4\x8dasi (prva ga je ratificirala Slovenija), do zadnje ratifikacije pa je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele v oktobru 1997. Posledi\xc4\x8dno je protokol pri\xc4\x8del veljati \xc5\xa1e istega leta in sicer 1. novembra 1997.\n_START_SECTION_\nObveznost spo\xc5\xa1tovanja \xc4\x8dlovekovih pravic\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v prvem \xc4\x8dlenu Konvencija dolo\xc4\x8da temeljno obveznost dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic in sicer zagotavljanje \xc4\x8dlovekovih pravic vsakomur, ki je v njeni pristojnosti. Tako se je dr\xc5\xbeava zavezala priznavati pravice, zajam\xc4\x8dene s konvencijo, vsakomur. To pomeni priznavati pravice vsakemu posamezniku, ne glede na to, ali je njen dr\xc5\xbeavljan ali ne. Ob tem velja poudariti, da beseda "vsakomur" ne opisuje le posameznika, temve\xc4\x8d tudi skupino oseb, ustanovo ali pravno osebo. Obveznost spo\xc5\xa1tovanja pa ima tudi drugi u\xc4\x8dinek in sicer mednarodnopravno obveznost spo\xc5\xa1tovati mednarodnopravni dokument nasproti mednarodni skupnosti. S podpisom Konvencije namre\xc4\x8d dr\xc5\xbeava prepusti del svoje suverenosti Evropskemu sodi\xc5\xa1\xc4\x8du za \xc4\x8dlovekove pravice, saj se s pristopom zave\xc5\xbee spo\xc5\xa1tovati in izvr\xc5\xa1evati odlo\xc4\x8dbe sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. V ve\xc4\x8dini pa prav te odlo\xc4\x8dbe sodi\xc5\xa1\xc4\x8da dajejo Konvenciji v primerjavi z drugimi instrumenti o varstu \xc4\x8dlovekovih pravic in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din posebno mesto, saj gre za \xc5\xbeiv in razvijajo\xc4\x8d se organizem. Del tega zna\xc4\x8daja sicer Konvenciji dodajo tudi protokoli, vendar je pri tem najpomembnej\xc5\xa1a vsakodnevna sodna praksa Evropskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za \xc4\x8dlovekove pravice, ki s svojimi sodbami razlaga dolo\xc4\x8dbe Konvencije.\n_START_SECTION_\nOmejevanje pravic\n_START_PARAGRAPH_\nKonvencija dolo\xc4\x8da, da je mogo\xc4\x8de pravice v dr\xc5\xbeavah omejiti le z zakonom ob upo\xc5\xa1tevanju generalne klavzule in \xc4\x8de je to nujno potrebno za uresni\xc4\x8devanje javnega interesa in mora biti v skladu s pravicami in svobo\xc5\xa1\xc4\x8dinami drugih. Pri tem ne gre le za pravice iz Konvencije temve\xc4\x8d tudi za pravice, ki so dolo\xc4\x8dene z ustavo vsake od dr\xc5\xbeav. Pri omejevanju se oceni, ali je ukrep, ki pravice zmanj\xc5\xa1uje nujen in primeren. Pri tem prihaja do tehtanja varovanih dobrin in se uveljavi ustavno na\xc4\x8delo sorazmernosti ki govori, da ni dovoljeno uporabiti stro\xc5\xbejega ukrepa, \xc4\x8de se lahko namen dose\xc5\xbee z bla\xc5\xbejim. Omejitve so dovoljene le dokler so v demokrati\xc4\x8dni dru\xc5\xbebi obi\xc4\x8dajne.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cleni konvencije\n_START_PARAGRAPH_\nl. \xc4\x8dlen Obveznost spo\xc5\xa1tovanja \xc4\x8dlovekovih pravic_NEWLINE_Visoke pogodbene stranke priznavajo vsakomur, ki sodi v njihovo pristojnost, pravice in svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki so opredeljene v prvem delu te Konvencije.\n_START_SECTION_\nI. DEL PRAVICE IN SVOBO\xc5\xa0\xc4\x8cINE\n_START_PARAGRAPH_\n2. \xc4\x8dlen - Pravica do \xc5\xbeivljenja_NEWLINE_Pravica vsakogar do \xc5\xbeivljenja je zavarovana z zakonom. Nikomur ne sme biti \xc5\xbeivljenje namerno odvzeto, razen ob izvr\xc5\xa1itvi sodbe, s katero je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de koga spoznalo za krivega za kaznivo dejanje, za katero je z zakonom predpisana smrtna kazen._NEWLINE_Kot kr\xc5\xa1itev tega \xc4\x8dlena se ne \xc5\xa1teje odvzem \xc5\xbeivljenja, \xc4\x8de je posledica uporabe nujno potrebne sile:_NEWLINE_pri obrambi katerekoli osebe pred nezakonitim nasiljem,_NEWLINE_pri zakonitem odvzemu prostosti ali pri prepre\xc4\x8ditvi bega osebi, ki ji je zakonito odvzeta prostost,_NEWLINE_pri zakonitem dejanju, ki ima namen zadu\xc5\xa1iti upor ali vstajo. _NEWLINE_3. \xc4\x8dlen - Prepoved mu\xc4\x8denja_NEWLINE_Nikogar se ne sme mu\xc4\x8diti ali ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko in poni\xc5\xbeujo\xc4\x8de z njih ravnati ali ga kaznovati._NEWLINE_4. \xc4\x8dlen - Prepoved su\xc5\xbeenjstva in prisilnega dela_NEWLINE_Nikogar se ne sme dr\xc5\xbeati v su\xc5\xbeenjstvu ali v podlo\xc5\xbenosti._NEWLINE_Od nekoga se ne sme zahtevati, naj opravlja prisilno ali obvezno delo._NEWLINE_Pojem prisilno ali obvezno delo v zvezi s tem \xc4\x8dlenom ne vklju\xc4\x8duje:_NEWLINE_dela, ki se zahteva pri rednem prestajanju zapora v skladu z dolo\xc4\x8dbami 5. \xc4\x8dlena te Konvencije ali med pogojnim odpustom s prestajanja zaporne kazni,_NEWLINE_katerekoli slu\xc5\xbebe voja\xc5\xa1ke narave, slu\xc5\xbebe, ki jo zahtevajo namesto obveznega slu\xc5\xbeenja vojske v dr\xc5\xbeavah v katerih je ugovor vesti dopusten,_NEWLINE_slu\xc5\xbebe, ki je komu dodeljena ob nevarnosti ali ob nesre\xc4\x8di, ko je ogro\xc5\xbeeno \xc5\xbeivljenje ljudi ali blaginja skupnosti,_NEWLINE_del ali slu\xc5\xbeb, ki so sestavni del obi\xc4\x8dajnih dr\xc5\xbeavljanskih dol\xc5\xbenosti._NEWLINE_5. \xc4\x8dlen - Pravica do svobode in varnosti_NEWLINE_Vsakdo ima pravico do prostosti in osebne varnosti. Nikomur se ne sme odvzeti prostost, razen v naslednjih primerih in v skladu s postopkom, ki je predpisan z zakonom:_NEWLINE_zakonit pripor, odrejen s sodbo pristojnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da,_NEWLINE_zakonit odvzem prostosti osebi, ki se ne pokori zakoniti odlo\xc4\x8dbi sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ali zato, da bi zagotovili izpolnitev kak\xc5\xa1ne z zakonom nalo\xc5\xbeene obveznosti,_NEWLINE_zakonit odvzem prostosti, ki je potreben zato, da bi osebo privedli pred pristojno sodno oblast ob utemeljenem sumu, da je storila kaznivo dejanje, ali kadar je to utemeljeno nujno zato, da bi prepre\xc4\x8dili storitev kaznivega dejanja ali beg po storjenem kaznivem dejanju,_NEWLINE_pridr\xc5\xbeanje mladoletnika na podlagi zakonite odlo\xc4\x8dbe zaradi vzgojnega nadzorstva ali zakonit odvzem prostosti mladoletniku zato, da bi ga privedli pred pristojno oblast,_NEWLINE_zakonito pridr\xc5\xbeanje oseb, da bi prepre\xc4\x8dili \xc5\xa1irjenje nalezljivih bolezni, ali du\xc5\xa1evno bolnih oseb, alkoholikov, narkomanov in potepuhov,_NEWLINE_zakonit odvzem prostosti osebi z namenom, da bi ji prepre\xc4\x8dili nedovoljen vstop v dr\xc5\xbeavo, ali pripor osebe, proti kateri te\xc4\x8de postopek za izgon ali za izro\xc4\x8ditev._NEWLINE_Ob odvzemu prostosti je treba vsakogar takoj pou\xc4\x8diti v jeziku, ki ga razume, o vzrokih za odvzem prostosti in \xc4\x8desa ga dol\xc5\xbeijo._NEWLINE_Vsakogar, ki mu je bila odvzeta prostost v skladu z dolo\xc4\x8dbami t\xc4\x8d. c 1. odstavka tega \xc4\x8dlena, je treba takoj privesti pred sodnika ali drugo uradno osebo, ki na podlagi zakona izvr\xc5\xa1uje sodno oblast; vsakdo ima pravico, da mu sodijo v razumen roku ali ga izpustijo. Izpustitev na prostost je lahko pogojena z jamstvi, da bo pri\xc5\xa1el na sojenje._NEWLINE_Vsakdo, ki mu je bila odvzeta prostost ima pravico za\xc4\x8deti postopek, v katerem bo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de hitro odlo\xc4\x8dilo o zakonitosti odvzema prostosti in odredilo njegovo izpustitev, \xc4\x8de je bil odvzem prostosti nezakonit._NEWLINE_Kdor je bil \xc5\xbertev odvzema prostosti v nasprotju z dolo\xc4\x8dili tega \xc4\x8dlena, ima izto\xc5\xbeljivo pravico do od\xc5\xa1kodnine._NEWLINE_6. \xc4\x8dlen - Pravica do po\xc5\xa1tenega sojenja_NEWLINE_Vsakdo ima pravico, da o njegovih civilnih pravicah in obveznostih ali o kakr\xc5\xa1nihkoli kazenskih obto\xc5\xbebah zoper njega pravi\xc4\x8dno in javno ter v razumen roku odlo\xc4\x8da neodvisno in nepristransko z zakonom ustanovljeno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Sodba mora biti izre\xc4\x8dena javno, toda tisk in javnost sta lahko izlo\xc4\x8dena iz sojenja deloma ali v celoti v interesu morale, javnega reda ali dr\xc5\xbeavne varnosti, \xc4\x8de to v demokrati\xc4\x8dni dru\xc5\xbebi zahtevajo koristi mladoletnikov ali varovanje zasebnega \xc5\xbeivljenja strank, pa tudi tedaj, kadar bi po mnenju sodi\xc5\xa1\xc4\x8da zaradi posebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din javnost sojenja \xc5\xa1kodovala interesom pravi\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Kdor je obdol\xc5\xbeen kaznivega dejanja, velja za nedol\xc5\xbenega,dokler ni v skladu z zakonom dokazana njegova krivda._NEWLINE_Kdor je obdol\xc5\xbeen kaznivega dejanja, ima naslednje minimalne pravice:_NEWLINE_da ga takoj in nadrobno seznanijo v jeziku, ki ga razume, z bistvom in vzroki obto\xc5\xbebe, ki ga bremeni;_NEWLINE_da ima primeren \xc4\x8das in mo\xc5\xbenosti za pripravo svoje obrambe;_NEWLINE_da se brani sam ali z zagovornikom po lastni izbiri ali \xc4\x8de nima dovolj sredstev za pla\xc4\x8dilo zagovornika, da ga dobi brezpla\xc4\x8dno, \xc4\x8de to zahtevajo interesi pravi\xc4\x8dnosti;_NEWLINE_da zasli\xc5\xa1uje oziroma zahteva zasli\xc5\xa1anje obremenilnih pri\xc4\x8d in da dose\xc5\xbee navzo\xc4\x8dnost in zasli\xc5\xa1anje razbremenilnih pri\xc4\x8d ob enakih pogojih, kot veljajo za obremenilne pri\xc4\x8de;_NEWLINE_da ima brezpla\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d tolma\xc4\x8da, \xc4\x8de ne razume ali ne govori jezika, ki se uporablja pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem._NEWLINE_7. \xc4\x8dlen - Ni kazni brez zakona_NEWLINE_Nih\xc4\x8de ne sme biti obsojen za katerokoli dejanje, izvr\xc5\xa1eno s storitvijo ali opustitvijo, ki ni bilo dolo\xc4\x8deno kot kaznivo dejanje po doma\xc4\x8dem ali po mednarodnem pravu v \xc4\x8dasu, ko je bilo storjeno. Prav tako se ne sme izre\xc4\x8di stro\xc5\xbeja kazen od tiste, ki jo je bilo mogo\xc4\x8de izre\xc4\x8di v \xc4\x8dasu, ko je bilo kaznivo dejanje storjeno._NEWLINE_Ta \xc4\x8dlen ni ovira za sojenje in kaznovanje oseb za kako storitev ali opustitev, ki je bila v \xc4\x8dasu, ko je bila storjena, kazniva po splo\xc5\xa1nih pravnih na\xc4\x8delih, ki jih priznavajo civilizirani narodi._NEWLINE_8. \xc4\x8dlen - Pravica do spo\xc5\xa1tovanja zasebnega in dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja_NEWLINE_Vsakdo ima pravico do spo\xc5\xa1tovanja svojega zasebnega in dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja, svojega doma in dopisovanja._NEWLINE_Javna oblast se ne sme vme\xc5\xa1avati v izvr\xc5\xa1evanje te pravice, razen \xc4\x8de je to dolo\xc4\x8deno z zakonom in nujno v demokrati\xc4\x8dni dru\xc5\xbebi zaradi dr\xc5\xbeavne varnosti, javne varnosti ali ekonomske blaginje dr\xc5\xbeave, zato, da se prepre\xc4\x8di nered ali zlo\xc4\x8din, da se zavaruje zdravje ali morala ali da se zavarujejo pravice in svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine drugih ljudi._NEWLINE_9. \xc4\x8dlen - Svoboda mi\xc5\xa1ljenja, vesti in vere_NEWLINE_Vsakdo ima pravico do svobode misli, vesti in veroizpovedi. Ta pravica vklju\xc4\x8duje svobodo spremembe vere ali prepri\xc4\x8danja ter svobodo, da \xc4\x8dlovek bodisi sam ali skupaj z drugimi ter zasebno ali javno izra\xc5\xbea svojo vero ali prepri\xc4\x8danje v bogoslu\xc5\xbeju, pouku, praksi ali verskih obredih._NEWLINE_Svoboda izpovedovanja vere ali prepri\xc4\x8danja se sme omejiti samo v primerih, ki jih dolo\xc4\x8da zakon, in \xc4\x8de je to nujno v demokrati\xc4\x8dni dru\xc5\xbebi zaradi javne varnosti, za za\xc5\xa1\xc4\x8dito javnega reda, zdravja ali morale ali zaradi varstva pravic in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din drugih ljudi._NEWLINE_10. \xc4\x8dlen - Svoboda govora_NEWLINE_Vsakdo ima pravico do svobodnega izra\xc5\xbeanja. Ta pravica obsega svobodo mi\xc5\xa1ljenja ter sprejemanja in sporo\xc4\x8danja obvestil in idej brez vme\xc5\xa1avanja javne oblasti in ne glede na meje. Ta \xc4\x8dlen ne prepre\xc4\x8duje dr\xc5\xbeavam, da zahtevajo dovoljenje za delo radijskih, televizijskih in kinematografskih podjetij._NEWLINE_Izvr\xc5\xa1evanje teh svobo\xc5\xa1\xc4\x8din vklju\xc4\x8duje tudi dol\xc5\xbenosti in odgovornosti in je zato lahko podvr\xc5\xbeeno obli\xc4\x8dnostim pogojem, omejitvam ali kaznim, ki jih dolo\xc4\x8da zakon in ki so nujne v demokrati\xc4\x8dni dru\xc5\xbebi zaradi varnosti dr\xc5\xbeave, njene ozemeljske celovitosti, zaradi javne varnosti, prepre\xc4\x8devanja neredov ali zlo\xc4\x8dinov, za zavarovanje zdravja ali morale, za zavarovanje ugleda ali pravic drugih ljudi, za prepre\xc4\x8ditev razkritja zaupnih informacij ali za varovanje avtoritete in nepristranskosti sodstva._NEWLINE_11. \xc4\x8dlen - Svoboda zbiranja in zdru\xc5\xbeevanja_NEWLINE_Vsakdo ima pravico, da mirno zboruje in se svobodno zdru\xc5\xbeuje, vklju\xc4\x8dno s pravico, da ustanavlja sindikate in se jim pridru\xc5\xbei, da bi zavaroval svoje interese._NEWLINE_Izvr\xc5\xa1evanje teh pravic je mogo\xc4\x8de omejiti samo z zakonom, \xc4\x8de je to nujno v demokrati\xc4\x8dni dru\xc5\xbebi zaradi dr\xc5\xbeavne ali javne varnosti, za prepre\xc4\x8ditev neredov ali zlo\xc4\x8dinov, za za\xc5\xa1\xc4\x8dito zdravja ali morale ali za zavarovanje pravic in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din drugih ljudi. Ta \xc4\x8dlen ne prepre\xc4\x8duje, da bi pripadnikom oboro\xc5\xbeenih sil, policije ali dr\xc5\xbeavne uprave z zakonom omejili izvr\xc5\xa1evanje teh pravic._NEWLINE_12. \xc4\x8dlen - Pravica do poroke_NEWLINE_Mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske, zreli za zakon, imajo pravico skleniti zakonsko zvezo in ustanoviti dru\xc5\xbeino v skladu z doma\xc4\x8dimi zakoni, ki urejajo uveljavljanje te pravice._NEWLINE_13. \xc4\x8dlen - Pravica do u\xc4\x8dinkovitega pravnega sredstva_NEWLINE_Vsakdo, \xc4\x8digar pravice in svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine, zajam\xc4\x8dene s to Konvencijo, so kr\xc5\xa1ene, ima pravico do u\xc4\x8dinkovitih pravnih sredstev pred doma\xc4\x8dimi oblastmi, in to tudi \xc4\x8de je kr\xc5\xa1itev storila uradna oseba pri opravljanju uradne dol\xc5\xbenosti._NEWLINE_14. \xc4\x8dlen - Prepoved diskriminacije_NEWLINE_U\xc5\xbeivanje pravic in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din, dolo\xc4\x8denih s to Konvencijo je zagotovljeno vsem ljudem brez razlikovanja glede na spol, raso, barvo ko\xc5\xbee, jezik, vero, politi\xc4\x8dno ali drugo prepri\xc4\x8danje, narodnosti ali socialni izvor, pripadnost narodni manj\xc5\xa1ini, lastnino, rojstvo ali kak\xc5\xa1ne druge okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_15. \xc4\x8dlen - Za\xc4\x8dasna omejitev pravic v primeru izrednega stanja_NEWLINE_Med vojno ali ob kaki drugi splo\xc5\xa1ni nevarnosti, ki ogro\xc5\xbea \xc5\xbeivljenje naroda, sme vsaka visoka pogodbena stranka sprejeti ukrepe, s katerimi razveljavi svoje obveznosti iz te Konvencije v strogo omejenem obsegu, ki ga terjajo kriti\xc4\x8dne razmere, ob pogoju, da ti ukrepi niso v nasprotju z njenimi drugimi obveznostmi po mednarodnem pravu._NEWLINE_Na podlagi te dolo\xc4\x8dbe ni mogo\xc4\x8de razveljaviti 2. \xc4\x8dlena, razen v primerih smrti, ki so posledica zakonitih vojnih dejanj, kakor tudi ne 3. in 4. (1. odstavek) ter 7. \xc4\x8dlena._NEWLINE_Vsaka visoka pogodbena stranka, ki uporabi pravico do razveljavitve, mora generalnega sekretarja Sveta Evrope celovito seznaniti z ukrepi,ki jih je sprejela, in z razlogi zanje. Obvestiti mora generalnega sekretarja Sveta Evrope tudi o tem, kdaj so ti ukrepi prenehali veljati in od kdaj veljajo zopet v celoti dolo\xc4\x8dbe te Konvencije._NEWLINE_16. \xc4\x8dlen - Omejitev politi\xc4\x8dne dejavnosti tujcev_NEWLINE_Nobene dolo\xc4\x8dbe iz 10., 11. in 14. \xc4\x8dlena ni mogo\xc4\x8de \xc5\xa1teti za dolo\xc4\x8dbo, ki bi prepre\xc4\x8devala visokim pogodbenih strankam, da dolo\xc4\x8dajo omejitve za politi\xc4\x8dno delovanje tujcev._NEWLINE_17. \xc4\x8dlen - Prepoved zlorabe pravic_NEWLINE_Nobene dolo\xc4\x8dbe v tej Konvenciji ni mogo\xc4\x8de razlagati tako, kot da vsebuje za katerokoli dr\xc5\xbeavo, skupino ali posameznika pravico do kakr\xc5\xa1enkoli dejavnosti ali dejanja, ki je usmerjeno h kr\xc5\xa1enju katerihkoli pravic ali svobo\xc5\xa1\xc4\x8din, ki so tu dolo\xc4\x8dene, ali k njihovemu omejevanju v ve\xc4\x8djem obsegu, kot je dolo\xc4\x8deno v tej Konvenciji.\xc3\x82 _NEWLINE_18. \xc4\x8dlen - Omejitev uporabe restrikcij pravic_NEWLINE_Omejitev pravic in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din, ki jih ta Konvencija dopu\xc5\xa1\xc4\x8da, ni mogo\xc4\x8de uporabiti za namene, ki bi bili druga\xc4\x8dni od predpisanih.\n_START_SECTION_\nII. DEL EVROPSKO SODI\xc5\xa0\xc4\x8cE ZA \xc4\x8cLOVEKOVE PRAVICE\n_START_PARAGRAPH_\n19. \xc4\x8dlen - Ustanovitev sodi\xc5\xa1\xc4\x8da_NEWLINE_Za zagotovitev spo\xc5\xa1tovanja obveznosti, ki so jih sprejele visoke pogodbenice s to Konvencijo in njenimi protokoli, se ustanovi Evropsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc4\x8dlovekove pravice, v nadaljevanju imenovano \xe2\x80\x9eSodi\xc5\xa1\xc4\x8de". Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de bo stalno._NEWLINE_20. \xc4\x8dlen - \xc5\xa0tevilo sodnikov_NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ima toliko sodnikov, kolikor je visokih pogodbenic._NEWLINE_21. \xc4\x8dlen - Kriteriji za opravljanje funkcij_NEWLINE_Sodniki morajo imeti visok moralni ugled in morajo bodisi izpolnjevati zahtevane pogoje za opravljanje visokih pravosodnih funkcij ali pa morajo biti splo\xc5\xa1no priznani pravni strokovnjaki._NEWLINE_Sodniki delujejo na Sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v osebnem svojstvu._NEWLINE_Med opravljanjem te funkcije sodniki ne smejo sprejeti nobene dol\xc5\xbenosti, ki ni zdru\xc5\xbeljiva z njihovo neodvisnostjo, nepristranskostjo ali pa z drugimi zahtevami te funkcije, ki ima zna\xc4\x8daj polne zaposlitve; o vseh vpra\xc5\xa1anjih, ki izhajajo iz uporabe tega odstavka, odlo\xc4\x8da Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_22. \xc4\x8dlen - Volitev sodnikov_NEWLINE_Sodnike z ve\xc4\x8dino glasov izvoli Parlamentarna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina s seznama treh kandidatov, ki jih imenuje vsaka visoka pogodbenica._NEWLINE_Enak postopek velja tudi za dopolnitev Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, \xc4\x8de so pristopile nove visoke pogodbenice, ali za zapolnitev izpraznjenih mest._NEWLINE_23. \xc4\x8dlen - Trajanje mandata_NEWLINE_Sodniki so izvoljeni za dobo \xc5\xa1estih let. Lahko so ponovno izvoljeni. Vendar pa polovica sodnikov, ki so bili izvoljeni na prvih volitvah mandat pote\xc4\x8de po izteku treh let._NEWLINE_Sodnike, ki jim pote\xc4\x8de mandat ob koncu prvega triletnega obdobja, izbere z \xc5\xberebom generalni sekretar Sveta Evrope takoj potem, ko so izvoljeni._NEWLINE_Da bi v kar najve\xc4\x8dji mo\xc5\xbeni meri zagotovili, da se mandat polovice sodnikov obnovi vsake tri leta, lahko Parlamentarna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, preden za\xc4\x8dne z naslednjimi volitvami, odlo\xc4\x8di, da mandati enega ali ve\xc4\x8d sodnikov, ki jih bodo izvolili, ne bodo trajali \xc5\xa1est let, vendar pa tudi ne smejo biti dalj\xc5\xa1i od devet let in ne kraj\xc5\xa1i od treh let._NEWLINE_V primerih, ko gre za ve\xc4\x8d kot en mandat, in Parlamentarna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina uporabi dolo\xc4\x8dbe prej\xc5\xa1njega odstavka, dolo\xc4\x8di razporeditev mandatov z \xc5\xberebom generalni sekretar Sveta Evrope takoj po volitvah._NEWLINE_Sodnik, ki je izvoljen namesto sodnika, \xc4\x8digar mandat \xc5\xa1e ni potekel, opravlja to dol\xc5\xbenost do konca predhodnikovega mandata._NEWLINE_Sodnikom mandat pote\xc4\x8de, ko dose\xc5\xbeejo starost 70 let._NEWLINE_Sodniki opravljajo svojo funkcijo do zamenjave. Po zamenjavi ostajajo pristojni za zadeve, ki so jim bile \xc5\xbee dodeljene._NEWLINE_24. \xc4\x8dlen - Odpoklic_NEWLINE_Sodnik je lahko razre\xc5\xa1en svoje funkcije samo v primeru, \xc4\x8de ostali sodniki z dvotretjinsko ve\xc4\x8dino odlo\xc4\x8dijo, da ne izpolnjuje ve\xc4\x8d zahtevanih pogojev._NEWLINE_25. \xc4\x8dlen - Sodna pisarna in pravni sodelavci_NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ima sodno pisarno, katere funkcijo in organizacijo dolo\xc4\x8da poslovnik Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8du pomagajo pravni sodelavci._NEWLINE_26. \xc4\x8dlen - Plenarno Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de_NEWLINE_Plenarno Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de:_NEWLINE_voli svojega predsednika in enega ali dva podpredsednika za dobo treh let; lahko so ponovno izvoljeni;_NEWLINE_ustanavlja senate za dolo\xc4\x8deno obdobje;_NEWLINE_voli predsednike senatov Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da; ti so lahko ponovno izvoljeni;_NEWLINE_sprejme poslovnik Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da;_NEWLINE_voli tajnika in enega ali ve\xc4\x8d namestnikov._NEWLINE_27. \xc4\x8dlen - Odbori, senati in veliki senat_NEWLINE_Za prou\xc4\x8ditev zadev, predlo\xc5\xbeenih Sodi\xc5\xa1\xc4\x8du le-to zaseda v odborih s tremi sodniki, v senatu s sedmimi sodniki in v velikem senatu s sedemnajstimi sodniki. Senati Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da ustanavljajo svoje odbore za dobo enega leta._NEWLINE_Sodnik, ki ga izvoli dr\xc5\xbeava stranka v sporu, je po uradni dol\xc5\xbenosti \xc4\x8dlan senata in velikega senata; v primeru njegove odsotnosti ali \xc4\x8de ne more sodelovati, ta dr\xc5\xbeava sama izbere osebo, ki sodeluje kot sodnik._NEWLINE_Veliki senat vklju\xc4\x8duje tudi predsednika Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, podpredsednike, predsednike senatov in druge sodnike, izbrane v skladu s poslovnikom Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Kadar je zadeva predlo\xc5\xbeena velikemu senatu v skladu s 43. \xc4\x8dlenom, ne sme noben sodnik iz senata, ki je izrekel sodbo sodelovati v velikem senatu, razen predsednika senata in sodnika, ki je sodeloval v imenu zadevne dr\xc5\xbeave._NEWLINE_28. \xc4\x8dlen - Izjave odborov o nesprejemljivosti_NEWLINE_Odbor lahko soglasno odlo\xc4\x8di, da posamezna zahteva za obravnavo, predlo\xc5\xbeena v skladu s 34. \xc4\x8dlenom, ni sprejemljiva ali jo \xc4\x8drta s seznama zadev, \xc4\x8de se ta odlo\xc4\x8ditev lahko sprejme brez dodatne prou\xc4\x8ditve. Taka odlo\xc4\x8ditev je dokon\xc4\x8dna._NEWLINE_29. \xc4\x8dlen - Odlo\xc4\x8ditve senatov o sprejemljivosti in o temelju zadev_NEWLINE_\xc4\x8ce v skladu z 28. \xc4\x8dlenom ni bila sprejeta nobena odlo\xc4\x8ditev, senat odlo\xc4\x8di o sprejemljivosti in argumentih za in proti obravnavi posameznih zahtevkov, predlo\xc5\xbeenih v skladu s 34. \xc4\x8dlenom._NEWLINE_Senat odlo\xc4\x8di o sprejemljivosti ter o argumentih za in proti obravnavi meddr\xc5\xbeavnih zahtevkov, predlo\xc5\xbeenih v skladu s 33. \xc4\x8dlenom._NEWLINE_Odlo\xc4\x8ditev, o sprejemljivosti se sprejme lo\xc4\x8deno, razen \xc4\x8de Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v izjemnih primerih ne odlo\xc4\x8di druga\xc4\x8de._NEWLINE_30. \xc4\x8dlen - Odstop sodne pristojnosti velikemu senatu_NEWLINE_\xc4\x8ce zadeva, ki jo senat obravnava, na\xc4\x8denja tehtno vpra\xc5\xa1anje v zvezi z razlago Konvencije ali njenih protokolov ali pa bi re\xc5\xa1itev vpra\xc5\xa1anja lahko privedla do protislovja s predhodno izre\xc4\x8deno sodbo Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, lahko senat, \xc4\x8de \xc5\xa1e ni izrekel svoje sodbe, kadar koli prepusti sodno pristojnost velikemu senatu, \xc4\x8de temu nobena od strank ne nasprotuje._NEWLINE_31. \xc4\x8dlen - Pooblastila velikega senata_NEWLINE_Veliki senat:_NEWLINE_odlo\xc4\x8da o zahtevah za obravnavo, predlo\xc5\xbeenih bodisi v skladu s 33. ali 34. \xc4\x8dlenom, \xc4\x8de mu je zadevo prepustil senat v skladu s 30. \xc4\x8dlenom ali \xc4\x8de mu je bila zadeva predlo\xc5\xbeena s 43. \xc4\x8dlenom, in_NEWLINE_obravnava zahteve za svetovalna mnenja predlo\xc5\xbeene v skladu s 47. \xc4\x8dlenom._NEWLINE_32. \xc4\x8dlen - Pristojnost Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da_NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je pristojno za vse zadeve v zvezi z razlago in uporabo Konvencije in njenih protokolov, ki so mu predlo\xc5\xbeene pod pogoji, predvidenimi v 33., 34. in 47. \xc4\x8dlenu._NEWLINE_V primeru spora glede pristojnosti Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da odlo\xc4\x8da o tem Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_33. \xc4\x8dlen - Meddr\xc5\xbeavne zadeve_NEWLINE_Vsaka visoka pogodbenica lahko obvesti Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de o vsaki domnevni kr\xc5\xa1itvi dolo\xc4\x8dil Konvencije in njenih protokolov, ki bi jih po njenih mnenju lahko pripisali drugi visoki pogodbenici._NEWLINE_34. \xc4\x8dlen - Posamezne zahteve za obravnavo_NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de lahko sprejme zahteve za obravnavo od katere koli osebe, nevladne organizacije ali skupine posameznikov, ki zatrjujejo, da so \xc5\xbertve kr\xc5\xa1itev pravic, priznanih s Konvencijo in njenimi protokoli s strani katere koli visoke pogodbenice. Visoke pogodbenice se zavezujejo, da na noben na\xc4\x8din ne bodo ovirale dejanskega izvajanja te pravice._NEWLINE_35. \xc4\x8dlen - Kriteriji sprejemljivosti_NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de sme obravnavati zadeve \xc5\xa1ele potem, ko so bila iz\xc4\x8drpana vsa notranja pravna sredstva v skladu s splo\xc5\xa1no priznanimi pravili mednarodnega prava in v \xc5\xa1estih mesecih od dne, ko je bila sprejeta dokon\xc4\x8dna odlo\xc4\x8ditev po notranjem pravu._NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ne bo obravnavalo nobene posamezne zahteve, predlo\xc5\xbeene na podlagi 34. \xc4\x8dlena, ki je:_NEWLINE_anonimna;_NEWLINE_v bistvu ista kot zadeva, ki jo je Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbee obravnavalo, ali ki je \xc5\xbee v drugem postopku mednarodne preiskave ali re\xc5\xa1evanja in ne vsebuje nobenih novih dejstev._NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de bo razglasilo za nesprejemljivo vsako zadevo, predlo\xc5\xbeeno v skladu 34. \xc4\x8dlenom, za katero meni, da ni v skladu z dolo\xc4\x8dili Konvencije ali njenih protokolov, da je o\xc4\x8ditno neutemeljena ali pa da pomeni zlorabo pravice._NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v skladu s tem \xc4\x8dlenom v kateri koli fazi postopka zavrne vsako zahtevo za obravnavo, za katero meni, da je nesprejemljiva._NEWLINE_36. \xc4\x8dlen - Posredovanje tretje strani_NEWLINE_V vseh primerih pred senatom ali velikem senatom ima visoka pogodbenica, katere dr\xc5\xbeavljan je vlo\xc5\xbeil zahtevo za obravnavo, pravico, da predlo\xc5\xbei pisne pripombe in sodeluje pri zasli\xc5\xa1anju._NEWLINE_Predsednik Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da lahko v interesu pravi\xc4\x8dnega sojenja na katero koli visoko pogodbenico, ki ni udele\xc5\xbeena v postopku, ali katero koli drugo zadevno osebo, ki ni vlo\xc5\xbeila zahteve za obravnavo, da predlo\xc5\xbei pisne pripombe ali se udele\xc5\xbei zasli\xc5\xa1anja._NEWLINE_37. \xc4\x8dlen - Izbris zahtev za obravnavo_NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de lahko v katerikoli fazi postopka zahtevo za obravnavo izbri\xc5\xa1e s seznama zadev, \xc4\x8de je na podlagi okoli\xc5\xa1\xc4\x8din mo\xc5\xbeno sklepati:_NEWLINE_da vlagatelj ne namerava vztrajati pri svoji zahtevi; ali_NEWLINE_da je bila zadeva re\xc5\xa1ena; ali_NEWLINE_da zaradi kakega drugega razloga, ki ga ugotovi Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, nadaljnje obravnavanje zadeve ni ve\xc4\x8d upravi\xc4\x8deno._NEWLINE_Kljub temu pa Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de nadaljuje z obravnavo zadeve, \xc4\x8de to zahteva spo\xc5\xa1tovanje \xc4\x8dlovekovih pravic, opredeljenih v Konvenciji in njenih protokolih._NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de se lahko odlo\xc4\x8di, da zahtevo za obravnavo ponovno uvrsti na seznam zadev, \xc4\x8de okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine to opravi\xc4\x8dujejo._NEWLINE_38. \xc4\x8dlen - Preiskava zadeve in postopek prijateljske poravnave_NEWLINE_\xc4\x8ce Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de izjavi, da je zahteva za obravnavo sprejemljiva:_NEWLINE_nadaljuje s preiskavo zadeve skupaj s predstavniki strank in po potrebi uvede preiskavo, za katere u\xc4\x8dinkovit potek morajo prizadete dr\xc5\xbeave po izmenjavi mnenj s Sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem zagotoviti potrebno pomo\xc4\x8d;_NEWLINE_mora biti na voljo prizadetim strankam, da bi dosegle prijateljsko poravnavo zadeve na podlagi spo\xc5\xa1tovanja \xc4\x8dlovekovih pravic opredeljenih v Konvenciji in njenih protokolih._NEWLINE_Postopki, vodeni v skladu z odstavkom 1 b), so zaupni._NEWLINE_39. \xc4\x8dlen - Prijateljska poravnava_NEWLINE_Ob prijateljski poravnavi Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de izbri\xc5\xa1e zadevo s seznama s pomo\xc4\x8djo odlo\xc4\x8ditve, ki se omejuje le na kratek povzetek dejstev in na opis dose\xc5\xbeene re\xc5\xa1itve._NEWLINE_40. \xc4\x8dlen - Javno zasli\xc5\xa1anje in dostop do dokumentov_NEWLINE_Zasli\xc5\xa1anje je javno, razen \xc4\x8de Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v izjemnih primerih druga\xc4\x8de ne odlo\xc4\x8di._NEWLINE_Dokumenti, deponirani pri tajniku, so dostopni javnosti, razen \xc4\x8de predsednik Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da ne odlo\xc4\x8di druga\xc4\x8de._NEWLINE_41. \xc4\x8dlen - Pravi\xc4\x8dno zado\xc5\xa1\xc4\x8denje_NEWLINE_\xc4\x8ce Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ugotovi, da je pri\xc5\xa1lo do kr\xc5\xa1itve Konvencije ali njenih protokolov, in \xc4\x8de notranje pravo visoke pogodbenice dovoljuje le delno zado\xc5\xa1\xc4\x8denje, Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de o\xc5\xa1kodovani stranki, \xc4\x8de je potrebno nakloni pravi\xc4\x8dno zado\xc5\xa1\xc4\x8denje._NEWLINE_42. \xc4\x8dlen - Sodbe senatov_NEWLINE_Sodbe senatov postanejo dokon\xc4\x8dne v skladu z dolo\xc4\x8dili 2. odstavka 44. \xc4\x8dlena._NEWLINE_43. \xc4\x8dlen - Predlo\xc5\xbeitev velikemu senatu_NEWLINE_V treh mesecih od datuma sodbe senata lahko katera koli stranka v zadevi v izjemnih primerih zahteva, da se zadeva predlo\xc5\xbei v ponovno obravnavo velikemu senatu._NEWLINE_Zbor petih sodnikov velikega senata sprejme zahtevo, \xc4\x8de se zastavlja pomembno vpra\xc5\xa1anje v zvezi z razlago ali uporabo Konvencije ali njenih protokolov ali pa gre za pomembno vpra\xc5\xa1anje splo\xc5\xa1nega pomena._NEWLINE_\xc4\x8ce zbor sprejme zahtevo za ponovno obravnavo, se veliki senat izre\xc4\x8de o zadevi s sodbo._NEWLINE_44. \xc4\x8dlen - Dokon\xc4\x8dne sodbe_NEWLINE_Sodba velikega senata je dokon\xc4\x8dna_NEWLINE_Sodba senata postane dokon\xc4\x8dna:_NEWLINE_\xc4\x8de stranke izjavijo, da ne bodo zahtevale ponovne obravnave zadeve pred velikim senatom;_NEWLINE_tri mesece od datuma sodbe, \xc4\x8de ni bilo zahteve za ponovno obravnavo pred velikim senatom;_NEWLINE_\xc4\x8de zbor velikega senata zavrne zahtevo po ponovni obravnavi v skladu s 43. \xc4\x8dlenom._NEWLINE_Kon\xc4\x8dna sodba se objavi._NEWLINE_45. \xc4\x8dlen - Utemeljitev sodb in sklepov_NEWLINE_Sodbe kot tudi odlo\xc4\x8ditve o sprejemljivosti ali nesprejemljivosti zahtev za obravnavo morajo biti utemeljene._NEWLINE_\xc4\x8ce sodba v celoti ali delno ne izra\xc5\xbea soglasnega mnenja sodnikov, lahko vsak sodnik temu doda svoje lo\xc4\x8deno mnenje._NEWLINE_46. \xc4\x8dlen - Obveznost in izvr\xc5\xa1itev sodb_NEWLINE_Visoke pogodbenice se obvezujejo, da bodo spo\xc5\xa1tovale kon\xc4\x8dno sodbo Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v vsaki zadevi, v kateri nastopajo kot stranke._NEWLINE_Kon\xc4\x8dna sodba Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da se po\xc5\xa1lje Odboru ministrov, ki nadzoruje njeno izvr\xc5\xa1itev._NEWLINE_47. \xc4\x8dlen - Svetovalna mnenja_NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de lahko na zahtevo Odbora ministrov daje svetovalna mnenja o pravnih vpra\xc5\xa1anjih v zvezi z razlago Konvencije in njenih protokolov._NEWLINE_Tak\xc5\xa1na mnenja ne smejo obravnavati vpra\xc5\xa1anj, ki so povezana z vsebino ali obsegom pravic in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din, opredeljenih v I. delu Konvencije in v njenih protokolih. Prav tako ne smejo obravnavati drugih vpra\xc5\xa1anj, ki bi jih lahko obravnavalo Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ali Odbor ministrov v zvezi s kak\xc5\xa1nim postopkom, spro\xc5\xbeenim v skladu s Konvencijo._NEWLINE_Odlo\xc4\x8ditev Odbora ministrov, da zahteva svetovalno mnenje Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, mora biti sprejeta z ve\xc4\x8dino glasov predstavnikov, ki so upravi\xc4\x8deni, da zasedajo v Odboru ministrov._NEWLINE_48. \xc4\x8dlen - Svetovalna pristojnost Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da_NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de odlo\xc4\x8di, ali sodi zahteva za svetovalno mnenje, ki mu jo predlo\xc5\xbei Odbor ministrov, v njegovo svetovalno pristojnost, kot je opredeljena v 47. \xc4\x8dlenu._NEWLINE_49. \xc4\x8dlen - Obrazlo\xc5\xbeitev za svetovalno mnenje_NEWLINE_Svetovalno mnenje Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da mora biti obrazlo\xc5\xbeeno._NEWLINE_\xc4\x8ce svetovalno mnenje v celoti ali delno ne izra\xc5\xbea soglasnega mnenja sodnikov, ima vsak sodnik pravico dati svoje lo\xc4\x8deno mnenje._NEWLINE_Svetovalno mnenje Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da se po\xc5\xa1lje Odboru ministrov._NEWLINE_50. \xc4\x8dlen - Stro\xc5\xa1ki delovanja Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da_NEWLINE_Stro\xc5\xa1ke za delovanje Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da nosi Svet Evrope._NEWLINE_51. \xc4\x8dlen - Privilegiji in imunitete sodnikov_NEWLINE_Sodniki u\xc5\xbeivajo med opravljanjem svojih funkcij privilegije in imunitete, ki so dolo\xc4\x8deni v 40. \xc4\x8dlenu Statuta Sveta Evrope in v sporazumih, sklenjenih na podlagi tega \xc4\x8dlena.\n_START_SECTION_\nIII. DEL RAZNE DOLO\xc4\x8cBE\n_START_PARAGRAPH_\n52. \xc4\x8dlen - Poizvedbe generalnega sekretarja_NEWLINE_Na zahtevo generalnega sekretarja Sveta Evrope mora vsaka visoka pogodbena stranka predlo\xc5\xbeiti pojasnila o tem, kako njeno notranje pravo zagotavlja u\xc4\x8dinkovito uveljavljanje vseh dolo\xc4\x8db te Konvencije._NEWLINE_53. \xc4\x8dlen - Varstvo obstoje\xc4\x8dih \xc4\x8dlovekovih pravic_NEWLINE_Nobene dolo\xc4\x8dbe te Konvencije ni mogo\xc4\x8de razlagati kot omejitev ali odpravo katerekoli \xc4\x8dlovekove pravice in temeljne svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki jih je mogo\xc4\x8de uveljaviti po zakonih katerekoli visoke pogodbene stranke ali po sporazumih, v katerih nastopa kot pogodbenica._NEWLINE_54. \xc4\x8dlen - Pooblastila Odbora ministrov_NEWLINE_Nobena dolo\xc4\x8dba te Konvencije ne odpravlja pooblastil, ki pripadajo Odboru ministrov na podlagi Statuta Sveta Evrope._NEWLINE_55. \xc4\x8dlen - Izklju\xc4\x8ditev drugih sredstev za re\xc5\xa1evanje sporov_NEWLINE_Visoke pogodbene stranke sogla\xc5\xa1ajo, razen \xc4\x8de se posebej ne dogovorijo druga\xc4\x8de, da ne bodo uporabile pogodb, konvencij in deklaracij, ki med njimi veljajo za to, da bi v obliki prito\xc5\xbebe predlo\xc5\xbeile, naj se spor zaradi razlage ali uporabe te Konvencije re\xc5\xa1uje s sredstvi, ki jih ta Konvencija ne predvideva._NEWLINE_56. \xc4\x8dlen - Ozemeljska dejavnost konvencije_NEWLINE_Vsaka dr\xc5\xbeava sme ob ratifikaciji ali kadarkoli pozneje z notifikacijo, ki jo naslovi na generalnega sekretarja Sveta Evrope, izjaviti, da velja s pridr\xc5\xbekom 4. odstavka tega \xc4\x8dlena ta Konvencija tudi za vse ali za katero od ozemelj, za katerih mednarodne odnose je odgovorna._NEWLINE_Konvencija za\xc4\x8dne veljati za ozemlje ali ozemlja, navedena v notifikaciji, trideseti dan potem, ko je generalni sekretar Sveta Evrope sprejel notifikacijo._NEWLINE_Dolo\xc4\x8dbe te Konvencije se uporabljajo na teh ozemljih ob upo\xc5\xa1tevanju krajevnih razmer._NEWLINE_Vsaka dr\xc5\xbeava, ki je dala izjavo na podlagi prvega odstavka tega \xc4\x8dlena, lahko kadarkoli pozneje izjavi, da sprejema za eno ali ve\xc4\x8d ozemelj, na katere se izjava nana\xc5\xa1a, pristojnost Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za sprejemanje prito\xc5\xbeb od posameznikov, nevladnih organizacij ali skupin posameznikov v skladu s 34. \xc4\x8dlenom te Konvencije._NEWLINE_57. \xc4\x8dlen - Pridr\xc5\xbeki_NEWLINE_Vsaka dr\xc5\xbeava lahko ob podpisu te Konvencije ali ob deponiranju svojih ratifikacijskih listin izrazi pridr\xc5\xbeke ob katerikoli posebni dolo\xc4\x8dbi te Konvencije, \xc4\x8de kak zakon, ki tedaj velja na njenem ozemlju, ni v skladu s tak\xc5\xa1no dolo\xc4\x8dbo. Ta \xc4\x8dlen ne dovoljuje pridr\xc5\xbekov splo\xc5\xa1ne narave._NEWLINE_Vsak pridr\xc5\xbeek po tem \xc4\x8dlenu mora vsebovati kratko oznako zakona, na katerega se nana\xc5\xa1a._NEWLINE_58. \xc4\x8dlen - Odpoved_NEWLINE_Visoka pogodbena stranka lahko odpove to konvencijo \xc5\xa1ele po preteku petih let od tedaj, ko je postala njena pogodbenica, in po \xc5\xa1estmese\xc4\x8dni odpovedi, ki jo z notifikacijo naslovi na generalnega sekretarja Sveta Evrope, ta pa o tem obvesti druge visoke pogodbene stranke._NEWLINE_Tak\xc5\xa1na odpoved visoke pogodbene stranke ne razre\xc5\xa1uje njenih obveznosti po tej Konvenciji za katerokoli dejanje, ki bi ga storila pred dnem, ko je odpoved za\xc4\x8dela veljati, in ki bi lahko pomenilo kr\xc5\xa1itev tak\xc5\xa1nih obveznosti._NEWLINE_Vsaka visoka pogodbena stranka, ki preneha biti \xc4\x8dlanica Sveta Evrope, preneha biti ob istih pogojih tudi stranka te Konvencije._NEWLINE_V skladu z dolo\xc4\x8dbami prej\xc5\xa1njih odstavkov je mogo\xc4\x8de odpovedati Konvencijo za katerokoli ozemlje, za katero je bila dana izjava o njeni uporabi na podlagi dolo\xc4\x8db 56. \xc4\x8dlena._NEWLINE_59. \xc4\x8dlen - Podpis in ratifikacija_NEWLINE_Ta Konvencija je odprta za podpis \xc4\x8dlanicam Sveta Evrope, ki jo morajo ratificirati. Ratifikacijske listine je treba deponirati pri generalnemu sekretarju Sveta Evrope._NEWLINE_Ta Konvencija bo za\xc4\x8dela veljati potem, ko bo deponiranih deset ratifikacijskih listin._NEWLINE_Za poznej\xc5\xa1e podpisnice bo Konvencija za\xc4\x8dela veljati z dnem, ko bodo deponirane njihove ratifikacijske listine._NEWLINE_Generalni sekretar Sveta Evrope obvesti vse \xc4\x8dlanice Sveta Evrope o za\xc4\x8detku veljavnosti Konvencije, o imenih visokih pogodbenih strank, ki so jo ratificirale, in o deponiranju ratifikacijskih listin, ki so prispele pozneje.\n_START_SECTION_\nProtokoli\n_START_PARAGRAPH_\nProtokoli so dopolnitve Konvencije in so nastajali po njeni uveljavitvi. K njej so prinesli \xc5\xa1e varstvo lastnine, pravico do izobrazbe, do svobodnih volitev, opredelili so svobodo gibanja, prepovedali izgon dr\xc5\xbeavljanov ter kolektivni izgon tujcev, ukinili smrtno kazen (razen v vojnem \xc4\x8dasu in nato tudi v primeru izrednih razmer), dolo\xc4\x8dili pravico do prito\xc5\xbebe v kazenskih zadevah ter pravico do od\xc5\xa1kodnine v primeru sodne zmote, vpeljali prepoved ponovnega sojenja za isto kaznivo dejanje in dolo\xc4\x8dili enakost zakoncev. _NEWLINE_Protokoli zahtevajo, da se podpisnice vnovi\xc4\x8d odlo\xc4\x8dijo za podpis protokolov. Protokoli vsebujejo tudi pravice, do katerih podpisnice ne morejo zahtevati vnaprej\xc5\xa1njih pridr\xc5\xbekov (odprava smrtne kazni)._NEWLINE_Pomembni so naslednji protokoli:\n_START_SECTION_\nProtokol \xc5\xa1t.1\n_START_PARAGRAPH_\n1. \xc4\x8cLEN_NEWLINE_Varstvo premo\xc5\xbeenja_NEWLINE_Vsaka  fizi\xc4\x8dna  ali  pravna  oseba  ima  pravico  do  mirnega  u\xc5\xbeivanja  svojega premo\xc5\xbeenja.  Nikomur  ne  sme  biti  premo\xc5\xbeenje  odvzeto,  razen  \xc4\x8de  je  to  v javnem interesu, v skladu s pogoji, ki jih dolo\xc4\x8da zakon ter ob spo\xc5\xa1tovanju splo\xc5\xa1nih na\xc4\x8del mednarodnega prava._NEWLINE_Ta  dolo\xc4\x8dba  pa  nikakor  ne  omejuje  pravice  dr\xc5\xbeav,  da  uveljavijo  zakone, za  katere  menijo,  da  so  potrebni  za  nadzor  nad  uporabo  premo\xc5\xbeenja v  skladu  s  splo\xc5\xa1nimi  interesi  ali  za  zagotovitev  pla\xc4\x8dila  davkov,  drugih prispevkov ali denarnih kazni._NEWLINE_2. \xc4\x8cLEN_NEWLINE_Pravica do izobra\xc5\xbeevanja_NEWLINE_Nikomur ne sme biti odvzeta pravica do izobra\xc5\xbeevanja. Pri izvajanju nalog, ki so v zvezi z vzgojo in izobra\xc5\xbeevanjem, mora dr\xc5\xbeava spo\xc5\xa1tovati pravico star\xc5\xa1ev, da zagotovijo svojim otrokom tak\xc5\xa1no vzgojo in izobra\xc5\xbeevanje, ki sta v skladu z njihovim  verskim in filozofskim prepri\xc4\x8danjem._NEWLINE_3. \xc4\x8cLEN_NEWLINE_Pravica do svobodnih volitev_NEWLINE_Visoke  pogodbene  stranke  se  zavezujejo,  da  bodo  izvedle  v  razumnih \xc4\x8dasovnih   presledkih   svobodne   in   tajne   volitve,   ki   bodo   zagotovile svobodno izra\xc5\xbeanje mnenja ljudstva pri izbiri zakonodajnih teles.\n_START_SECTION_\nProtokol \xc5\xa1t. 4\n_START_PARAGRAPH_\n1. \xc4\x8cLEN_NEWLINE_Nikomur  ne  sme  biti  odvzeta  prostost  samo  zato,  ker  ne  more  izpolniti_NEWLINE_pogodbenih obveznosti._NEWLINE_2. \xc4\x8cLEN_NEWLINE_Svoboda gibanja_NEWLINE_Vsakdo,  ki  je  zakonito  na  ozemlju  kake  dr\xc5\xbeave,  ima  na  njenem ozemlju pravico do svobode gibanja in do svobodne izbire prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da. Vsakdo  lahko  svobodno  zapusti  katero  koli  dr\xc5\xbeavo,  vklju\xc4\x8dno  tudi lastno._NEWLINE_Pri  izvajanju  teh  pravic  ne  sme  biti  nobenih  omejitev,  razen  tistih, ki  so  dolo\xc4\x8dene  z  zakonom,  in  ki  so  v  demokrati\xc4\x8dni  dru\xc5\xbebi  nujne  zaradi dr\xc5\xbeavne in javne varnosti, za vzdr\xc5\xbeevanje javnega reda, za prepre\xc4\x8devanje kaznivih  dejanj,  za  za\xc5\xa1\xc4\x8dito  zdravja  ali  morale,  ali  za  varstvo  pravic  in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din drugih ljudi._NEWLINE_3. \xc4\x8cLEN_NEWLINE_Prepoved izgona dr\xc5\xbeavljanov_NEWLINE_Nih\xc4\x8de  ne  sme  biti  izgnan  bodisi  z  individualnimi  ali  s  kolektivnimi ukrepi z ozemlja dr\xc5\xbeave, katere dr\xc5\xbeavljan je. Nikomur ne sme biti odvzeta pravica do vstopa na ozemlje dr\xc5\xbeave, katere dr\xc5\xbeavljan je._NEWLINE_4. \xc4\x8cLEN_NEWLINE_Prepoved skupinskega izgona tujcev_NEWLINE_Skupinski izgon tujcev je prepovedan.\n_START_SECTION_\nProtokol \xc5\xa1t.6\n_START_PARAGRAPH_\n1. \xc4\x8cLEN_NEWLINE_Ukinitev smrtne kazni_NEWLINE_Smrtna kazen se odpravi. Nih\xc4\x8de ne sme biti obsojen na tak\xc5\xa1no kazen ali usmr\xc4\x8den._NEWLINE_2. \xc4\x8cLEN_NEWLINE_Smrtna kazen v vojnem \xc4\x8dasu_NEWLINE_Dr\xc5\xbeava lahko dolo\xc4\x8di v svoji zakonodaji smrtno kazen za dejanja, storjena med  vojno  ali  ob  neposredni  vojni  nevarnosti;  tak\xc5\xa1na  kazen  se  sme uporabiti le v primerih, ki so dolo\xc4\x8deni v zakonu in v skladu z dolo\xc4\x8dbami zakona.  Dr\xc5\xbeava  obvesti  generalnega  sekretarja  Sveta  Evrope  o  tak\xc5\xa1nih dolo\xc4\x8dbah v svoji zakonodaji.\n_START_SECTION_\nProtokol \xc5\xa1t. 12\n_START_PARAGRAPH_\n1. \xc4\x8cLEN_NEWLINE_Splo\xc5\xa1na prepoved diskriminacije_NEWLINE_U\xc5\xbeivanje  vseh  pravic,  dolo\xc4\x8denih    z  zakonom,  je  zagotovljeno  vsem ljudem  brez  razlikovanja  glede  na  spol,  raso,  barvo  ko\xc5\xbee,  jezik,  vero, politi\xc4\x8dno ali drugo prepri\xc4\x8danje, narodnostni ali socialni izvor, pripadnost narodni manj\xc5\xa1ini, premo\xc5\xbeenje, rojstvo ali kak\xc5\xa1ne druge okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine. _NEWLINE_Noben   organ   oblasti   ne   bo   razlikoval   na   podlagi   okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, navedenih v prvem odstavku._NEWLINE_okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah,\n_START_SECTION_\nProtokol \xc5\xa1t.13\n_START_PARAGRAPH_\n1. \xc4\x8cLEN_NEWLINE_Odprava smrtne kazni_NEWLINE_Smrtna kazen se odpravi. Nih\xc4\x8de ne sme biti obsojen na tak\xc5\xa1no kazen ali usmr\xc4\x8den.'