b'\n_START_ARTICLE_\nRenski slapovi\n_START_PARAGRAPH_\nRenski slapovi so najve\xc4\x8dji slapovi v Evropi. Nahajajo se na reki Ren, v \xc5\xa0vici, okoli 4 km jugozahodno od mesta Schaffhausen. Desna obala slapov se nahaja na ozemlju ob\xc4\x8dine Neuhausen am Rheinfall , v kantonu Schaffhausen, medtem ko se leva obala nahaja na ozemlju ob\xc4\x8dine Laufen-Uhwiesen, v kantonu Z\xc3\xbcrich._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja vi\xc5\xa1ina slapov je 23 m, medtem, ko je \xc5\xa1irina slapov okoli 150 m. Povpre\xc4\x8dni pretok reke preko slapov v zimskih mesecih zna\xc5\xa1a 250 m\xc2\xb3/s in v letnih mesecih okoli 700 m\xc2\xb3/s. Najmanj\xc5\xa1i pretok so zabele\xc5\xbeili leta 1921 95 m\xc2\xb3/s, najve\xc4\x8dji pa je bil zabele\xc5\xbeen leta 1965 1.250 m\xc2\xb3/s._NEWLINE_Skale Renskih slapov onemogo\xc4\x8dajo vzpon rib prek slapov, razen jeguljam, ki so sposobne pre\xc4\x8dkati slapove po vodnem toku.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nRenski slapovi so se oblikovali v zadnji ledeni dobi, pred pribli\xc5\xbeno 14.000 do 17.000 leti z erozijo odpornih kamnin v zo\xc5\xbeeni strugi. V prvi ledeni dobi pred pribli\xc5\xbeno 500.000 leti so se ustvarili zametki dana\xc5\xa1nje reliefne oblike. Do konca obdobja pred pribli\xc5\xbeno 132.000 leti, je reka Ren tekla zahodno od Schaffhausna mimo dana\xc5\xa1njega naselja Klettgau. To prej\xc5\xa1njo strugo so kasneje zapolnili s peskom._NEWLINE_V \xc4\x8dasu poledenitve, je Ren potisnilo dale\xc4\x8d na jug, tako da sedanji tok poteka po podlagi jurskega apnenca. Ker je reka tekla \xc4\x8dez tako trd apnenec in enostavno izpran gramoz iz prej\xc5\xa1njih glaciacij, je sedanji slap nastal pred pribli\xc5\xbeno 14.000 do 17.000 leti. Velika skala (Rheinfallfelsen), skala sredi slapov, je tako ostanek prvotne apnen\xc4\x8daste pe\xc4\x8dine nekdanjega kanala. Skala je ostala skoraj nespremenjena, ker po Renu prite\xc4\x8de razmeroma malo sedimenta iz Bodenskega jezera.\n_START_SECTION_\nEkonomija\n_START_PARAGRAPH_\nNa severni strani slapov je bil v 17. stoletju zgrajen plav\xc5\xbe za taljenje \xc5\xbeelezove rude najdene v apnencu. Ta je bil v uporabi vse do prve polovice 19. stoletja. Leta 1887 je \xc5\xbeelezarna zaprosila za dovoljenje, da preusmeri med petino do polovico toka reke za potrebe proizvodnje elektri\xc4\x8dne energije. A so \xc5\xa0vicarska planinska zveza skupaj s Schweizerische Naturforschende Gesellschaft (\xc5\xa0vicarsko zdru\xc5\xbeenje naravoslovcev) in ve\xc4\x8d znanstvenimi dru\xc5\xa1tvi nasprotovali na\xc4\x8drtu._NEWLINE_Leta 1913 je potekal mednarodni nate\xc4\x8daj za najbolj\xc5\xa1i na\xc4\x8drt za plovno pot med Baslom in Bodenskim jezerom._NEWLINE_Leta 1919 je bila sprejeta izjava, da vsako podjetje, ki \xc5\xbeeli graditi elektrarne v severni \xc5\xa0vici, da mora vsaka elektrarna na Renskih slapovih "slu\xc5\xbeiti gospodarskim interesom javnosti". Leta 1944 je \xc5\xa1vicarski dr\xc5\xbeavni svet izdal dovoljenje za gradnjo predlagane elektrarne. Dovoljenje je pri\xc4\x8delo veljati 1. februarja 1948, z gradnjo pa so pri\xc4\x8deli leta 1952. Toda leta 1951 je Neuen Helvetischen Gesellschaft (Nova \xc5\xa1vicarska dru\xc5\xbeba), pod vodstvom Emila Eglija, zbrala 150.000 podpisov \xc5\xa1vicarskih dr\xc5\xbeavljanov pod peticijo proti projektu izgradnje elektrarne. Med podpisniki je bilo 49 znanih dr\xc5\xbeavljanov, vklju\xc4\x8dno s Hermannom Hessejem in Carlom Jacobom Burckhardtom. Pobuda ni ustavila projekta elektrarne, vendar je u\xc4\x8dinkovito prepre\xc4\x8devala vse prihodnje hidroelektrarne in druge projekte na zgornjem toku reke Ren do danes._NEWLINE_Danes se slapovi \xc5\xa1e vedno preu\xc4\x8dujejo za potrebe projektov eventuelnih izgradenj hidroelektrarn. \xc4\x8ce bi bil uporabljen celoten pretok vode slapov, bi tako pridobljena energija zna\xc5\xa1ala v povpre\xc4\x8dju pribli\xc5\xbeno 50 MW. Ekonomska vrednost slapov kot turisti\xc4\x8dne atrakcije je tako lahko ve\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nNajbli\xc5\xbeje naselje je Neuhausen am Rheinfall, kjer si lahko turisti ogledajo grad Worth. Z barko se lahko prepeljejo prek Rena do slapov in Velike skale. Obstajajo tudi plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi s pogledom slapove zgrajene na obeh obalah Rena. Te so dostopne prek strmih in ozkih stopnicah, zgrajeno pa je tudi dvigalo. \xc5\xa0tevilne restavracije se nahajajo v Schloss Laufen, Schloss W\xc3\xb6rth in parku Rheinfall._NEWLINE_Dostop do podro\xc4\x8dja Renskih slapov je mo\xc5\xbeen z avtomobilom, kolesom in sredstvi javnega prevoza (\xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje SBB "Neuhausen am Rheinfall" na severni strani slapov in SBB \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje "Schloss Laufen am Rheinfall" na ju\xc5\xbenem bregu reke). Velika pla\xc4\x8dljiva parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da se nahajajo na obeh straneh slapov._NEWLINE_V 19. stoletju je slikar J. M. W. Turner naredil ve\xc4\x8d \xc5\xa1tudij in ve\xc4\x8dje slike slapov, lirski pesnik Eduard M\xc3\xb6rike (1804 do 1875) pa je opisal slapove:_NEWLINE_Halte dein Herz, o Wanderer, fest in gewaltigen H\xc3\xa4nden! Mir entst\xc3\xbcrzte vor Lust zitternd das meinige fast. Rastlos donnernde Massen auf donnernde Massen geworfen, Ohr und Auge, wohin retten sie sich im Tumult?_NEWLINE_Leta 1840 je angle\xc5\xa1ka pisateljica Mary Shelley (1797 do 1851) med potovanjem s svojim sinom po Evropi obiskala slapove. Svoj obisk je opisala v pripovedi, ki je bila objavljena leta 1844 v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in v Italiji.'