b'\n_START_ARTICLE_\nZemeljski plin\n_START_SECTION_\nOsnovni tehni\xc4\x8dni podatki o zemeljskem plinu\n_START_PARAGRAPH_\nZgornja kalori\xc4\x8dna vrednost:Od 36.000 do 40.000(kJ/Sm3)_NEWLINE_Wobejevo \xc5\xa1tevilo:Od 48 do 52(MJ/Sm3)_NEWLINE_Gostota:Od 0,6 do 0,8(kg/Sm3)_NEWLINE_Relativna gostota:Od 0,54 Do 0,59(zrak = 1)Sm3 = standardni kubi\xc4\x8dni meter (15\xc2\xa0\xc2\xb0C, 1,01325 bar)_NEWLINE_Uporablja se za gretje hi\xc5\xa1 in stanovanj.\n_START_SECTION_\nSestava\n_START_PARAGRAPH_\nZemeljski plin je zmes plinastih ogljikovodikov. To\xc4\x8dna sestava je odvisna od nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da. Glavna sestavina je v vseh primerih metan. Navadno so prisotne tudi ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine vi\xc5\xa1jih ogljikovodikov, kot so etan, propan, butan in eten._NEWLINE_Pomembni sestavini sta tudi \xc5\xbeveplovodik in ogljikov dioksid. \xc5\xbdveplovodik odstranijo s postopkom, imenovanim raz\xc5\xbeveplanje, ogljikov dioksid pa odstranijo kar v zrak. Zelo cenjen je zemeljski plin, ki vsebuje ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine helija. Vsebuje ga lahko do 7 odstotkov; ti zemeljski plini predstavljajo glavni vir pridobivanja helija. Redna sestavina zemeljskega plina je tudi du\xc5\xa1ik, ki zni\xc5\xbeuje uporabnost plina (nizka kurilnost, tvorjenje du\xc5\xa1ikovih oksidov)._NEWLINE_Pred oddajo naravnega zemeljskega plina v omre\xc5\xbeje je potrebno odstraniti nekatere sestavine, predvsem vi\xc5\xa1je ogljikovodike, vodo in ponekod tudi \xc5\xbeveplo. Vi\xc5\xa1ji ogljikovodiki propan in butan se tr\xc5\xbeijo kot\xc2\xa0\xc2\xbbuteko\xc4\x8dinjeni naftni plin\xc2\xab\xc2\xa0(UNP)._NEWLINE_Uteko\xc4\x8dinjeni naftni plin (UNP), z angle\xc5\xa1ko kratico LPG, je treba razlo\xc4\x8devati od uteko\xc4\x8dinjenega zemeljskega plina (UZP), z angle\xc5\xa1ko kratico LNG._NEWLINE_Pri uteko\xc4\x8dinjanju zemeljskega plina, za kar ga je potrebno shladiti pod \xe2\x88\x92161.6\xc2\xb0C (111.55 K) (vreli\xc5\xa1\xc4\x8de metana), se druge sestavine uteko\xc4\x8dinijo prej (ali v primeru du\xc5\xa1ika: ostanejo v plini), zato jih je lahko odstraniti. UZP je zaradi tega skoraj \xc4\x8disti metan.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nZemeljski plin nastaja po podobni poti kot nafta in zato ju obi\xc4\x8dajno nahajamo skupaj. Nastaja pod vplivom visokih tlakov iz odmrlih mikroorganizmov, alg in planktona, ki so se v nekdanjih morjih posedli na morsko dno in so jih prekrile neprepustne plasti materiala. S pomo\xc4\x8djo kemi\xc4\x8dnih procesov je iz teh organizmov nastal zemeljski plin._NEWLINE_Zemeljski plin so prvi\xc4\x8d odkrili leta 1844 na obmo\xc4\x8dju dunajskega kolodvora Wiener Ostbahnhoff.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZemeljski plin je nestrupen, vnetljiv, brezbarven plin, ki se vname pri temperaturi okoli 600\xc2\xa0\xc2\xb0C. Je la\xc5\xbeji od zraka. Da zgori 1 m\xc2\xb3 zemeljskega plina, je potrebnih 10 m\xc2\xb3 zraka. Ker je na\xc4\x8deloma brez vonja, mu velikokrat dodajajo majhne koli\xc4\x8dine vonljive snovi, da la\xc5\xbeje zaznamo morebitno prisotnost zemeljskega plina v prostoru. Obi\xc4\x8dajno uporabljene vonljive snovi, ki jih dodajajo zemeljskem plinu so tioetri in tioli._NEWLINE_Za zgorevanje so primerne vse sestave zemeljskega plina, vendar morajo biti zgorevalne naprave prilagojene. V povezanem plinskem omre\xc5\xbeju, kot je sedanje evropsko, se plin iz razli\xc4\x8dnih virov me\xc5\xa1a, zato mora biti sestava ustaljena. V Sloveniji uporabljamo plin z visokim dele\xc5\xbeem metana (okoli 98\xc2\xa0%) in (spodnjo) kurilnostjo okoli 34,1 MJ/Sm\xc2\xb3. Zemeljski plin, ki ga uporabljajo v gospodinjstvih na Nizozemskem, pa vsebuje 13,5\xc2\xa0% du\xc5\xa1ika (prostorninski oziroma molski dele\xc5\xbe) in 1\xc2\xa0% ogljikovega dioksida. Kurilnost tega plina je 31,9 MJ/Sm\xc2\xb3. Ta sestava izhaja iz najve\xc4\x8djega nizozemskega vira, plinskega polja Groningen. Na Nizozemskem imajo ponekod podvojeno plinsko omre\xc5\xbeje, lo\xc4\x8deno za visokokalori\xc4\x8dni plin (iz nekaterih polj in uvoza) in lo\xc4\x8deno za nizkokalori\xc4\x8dni groningenski plin.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji porabnik zemeljskega plina v svetu so ZDA, ki s 652 mrd m3 letne porabe dosegajo 22\xc2\xa0% dele\xc5\xbe svetovne porabe. Po porabi zemeljskega plina sledijo Rusija (438 mrd m3, 15\xc2\xa0%), Iran (112 mrd m3, 4\xc2\xa0%) in Kanada (94 mrd m3, 3\xc2\xa0%)._NEWLINE_Za Rusko Federacijo najve\xc4\x8d zemeljskega plina v Evropi porabijo v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu (91 mrd m3 letne porabe), sledita Nem\xc4\x8dija (83 mrd m3) in Italija (77 mrd m3). Za primerjavo-letna poraba zemeljskega plina v Sloveniji zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 1,1 mrd m3._NEWLINE_Ruska Federacija ima s 44.650 mrd m3 tudi najve\xc4\x8dje dokazane zaloge zemeljskega plina na svetu. V Evropi ima poleg Ruske Federacije najve\xc4\x8dje zaloge Norve\xc5\xa1ka (2.670 mrd m3). Strokovnjaki ocenjujejo, da so svetovne zaloge zemeljskega plina zadostne \xc5\xa1e za 80 let porabe.\n_START_SECTION_\nZelena energija\n_START_PARAGRAPH_\nSvet si danes prizadeva za zmanj\xc5\xa1evanje emisij ogljikovega dioksida in toplogrednih plinov v ozra\xc4\x8dje, ki sta cilj Kjotskega protokola in zaveze Evropske unije za 20\xc2\xa0% zmanj\xc5\xa1anje emisij ogljikovega dioksida. Nekateri menijo, da \xc5\xa1irjenje uporabe zemeljskega plina kot\xc2\xa0\xc2\xbbzelenega energenta\xc2\xab\xc2\xa0lahko prispeva k doseganju okoljevarstvenih ciljev, \xc4\x8deprav za kaj takega ni znanstvene osnove. Zemeljski plin namre\xc4\x8d ni obnovljivi vir energije in nima nevtralne emisije ogljikovega dioksida, kot je to na primer pri lesni biomasi, kjer se izpust ogljikovega dioksida kompenzira na na\xc4\x8din, da se v enaki koli\xc4\x8dini absorbira pri rasti gozda.'