b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Damaz I.\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina virov meni, da se je Damaz rodil v rimski provinci \xc5\xa0paniji  v kraju Idanha-a- Velha ali Guimar\xc3\xa3es. Po materini smrti je pri\xc5\xa1el z o\xc4\x8detom v Rim, kjer je bil kot nadarjen mladeni\xc4\x8d dele\xc5\xbeen vsestranske verske in znanstveno-umetni\xc5\xa1ke izobrazbe. V tem je tako napredoval, da ga smemo \xc5\xa1teti med najbolj pobo\xc5\xbene in sposobne mo\xc5\xbee svoje dobe. Posve\xc4\x8den je bil v diakona in je spremljal Liberija v izgnanstvo Trakijo, kamor ga je poslal cesar Konstancij. Leta 355 je postal arhidiakon mesta Rim.\n_START_SECTION_\nProtipape\xc5\xbe Ursin\n_START_PARAGRAPH_\nPo Liberijevi smrti je manj\xc5\xa1a skupina, ki je nasprotovala spravljivemu Liberijevemu stali\xc5\xa1\xc4\x8du do padlih , izvolila diakona Ursina za protipape\xc5\xbea. Za \xc5\xa1kofa ga je posvetil tiburski \xc5\xa1kof Pavel. Za svoj sede\xc5\xbe si je izbral cerkev Santa Maria in Trastevere, ve\xc4\x8dinski pape\xc5\xbe pa Lateransko baziliko. Damaza je posvetil v \xc5\xa1kofa ostijski \xc5\xa1kof v Lovren\xc4\x8devi baziliki. Ursin je posku\xc5\xa1al od ve\xc4\x8dine izvoljenega Damaza z vsemi sredstvi spodriniti. To je povzro\xc4\x8dilo nevaren upor in pravo dr\xc5\xbeavljansko vojno. Pri\xc5\xa1lo je celo do medsebojnih spopadov, ki jih Damaz ni mogel prepre\xc4\x8diti. Nasprotniki so se spopadali po ulicah in celo po cerkvah je tekla kri. V Licinijevi baziliki je bilo tako ubitih 137, ve\xc4\x8dinoma Ursinovih ljudi. Damaz se je zaradi prete\xc4\x8de smrtne nevarnosti skrival po katakombah. _NEWLINE_Zapovedal je javne molitve v \xc4\x8dast mu\xc4\x8dencem ter zlasti Lovren\xc4\x8devi in Feliksovi pripro\xc5\xa1nji je pripisoval svojo kon\xc4\x8dno re\xc5\xa1itev in zmago ter tudi umiritev razmer.  _NEWLINE_Damaza je to hudo prizadelo. Bolj kot izguba pape\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja, \xc4\x8deprav je bil zakonito izvoljen, ga je skrbelo, da lahko iz tega nastane splo\xc5\xa1en razkol. Prostovoljno je hotel odstopiti tekmecu pape\xc5\xa1ki sede\xc5\xbe in \xc5\xbeiveti nekje v samoti. Dobronamerni prijatelji pa tega niso sprejeli in so se obrnili na cesarja Valentinijana I. Rimski \xc5\xbeupan Juvencij je Ursina in njegove najbolj vnete privr\xc5\xbeence izgnal iz mesta. Medtem so se drugi skrivali iz strahu pred ljudstvom po pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dih. Preostalim v Rimu je pape\xc5\xbe iz srca odpustil brez trohice ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnosti. Kljub temu so nekateri pod vplivom Ursinovih spletk hoteli \xc5\xa1e naprej \xc5\xa1kodovati Damazovemu ugledu.  Damaz je dovolil, da se je Ursin vrnil v mesto Rim, kjer pa je nadaljeval hujskanje. Zato ga je prefekt Pretekstat dokon\xc4\x8dno izgnal v Galijo, od koder je pozneje pri\xc5\xa1el v Milano, kjer se je pridru\xc5\xbeil arijancem.\n_START_SECTION_\nSveti Hieronim prevaja Sveto pismo\n_START_PARAGRAPH_\nNajlep\xc5\xa1i spomenik si je postavil pape\xc5\xbe Damaz I. s svojo skrbjo za novej\xc5\xa1i in bolj\xc5\xa1i prevod Svetega pisma v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. _NEWLINE_Na njegovo pobudo je pape\xc5\xbeev tajnik in prijatelj sveti Hieronim pripravil nov latinski prevod Svetega pisma. Nekatere dele je popravil na temelju prevoda Septuaginta, druge po gr\xc5\xa1kem in hebrejskem izvirniku; nekatere dele je na novo prevedel. Hieronimov prevod se je splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1iril in ga poznamo danes pod imenom Vulgata (Ljudski, Poljudni prevod Svetega pisma). \xc5\xbde od Damaza naprej je Cerkev uporabljala Hieronimov prevod. Od Tridentinskega do Drugega vatikanskega koncila je Vulgata veljala celo za uradni cerkveni prevod, ki se je uporabljal tudi pri sveti ma\xc5\xa1i, v brevirju in drugod.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Damaz je umrl  11. decembra 384 v Rimu. Pokopan je na Via Ardeatina v bli\xc5\xbeini Domitilinih katakomb v grobnico, ki jo je dal sezidati zase, za svojo mater Lavrencijo in sestro Ireno. Pozneje so njegove ostanke prenesli v Palazzo della Cancelleria, v cerkev San Lorenzo in Damaso, ki jo je dal zgraditi.'