b'\n_START_ARTICLE_\nMitja Hafner-Fink\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMitja Hafner-Fink se je rodil leta 1957 v Ljubljani. V otro\xc5\xa1tvu so se z dru\xc5\xbeino veliko selili, zaradi \xc4\x8desar je do konca osnovnega \xc5\xa1olanja zamenjal tri \xc5\xa1ole, zaklju\xc4\x8dil pa ga je v Radomljah. Srednje\xc5\xa1olsko izobrazbo je pridobil na Gimnaziji Be\xc5\xbeigrad v Ljubljani in se po maturi 1975 vpisal na \xc5\xa1tudij sociologije na takratnem FSPN (Fakulteta za sociologijo, politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo). Diplomiral je leta 1980 z diplomskim delom Fenomenologija in marksizem. Izobra\xc5\xbeevanje je leta 1981 prekinilo obvezno slu\xc5\xbeenje voja\xc5\xa1kega roka, po vrnitvi pa se je leta 1982 kot asistent zaposlil na Fakulteti za sociologijo, politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo in hkrati \xc5\xa1tudiral na podiplomskem \xc5\xa1tudiju sociologije. Zaklju\xc4\x8dil ga je z leta 1988 z magistrsko nalogo Ideologija in zavest dru\xc5\xbebenih slojev v Sloveniji: sociolo\xc5\xa1ko raziskovanje fenomena ideologije. Leta 1993 je na isti fakulteti doktoriral s temo Jugoslovanska dru\xc5\xbeba ali "jugoslovanske" dru\xc5\xbebe - komparativna analiza socialne stratifikacije._NEWLINE__NEWLINE_V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je sodeloval v raznih dru\xc5\xa1tvih, najve\xc4\x8d s podro\xc4\x8dja kulture. Bil je \xc4\x8dlan foto-kino kluba v Radomljah (kjer je bil tudi vodja foto sekcije), poleg tega pa je sodeloval \xc5\xa1e v Radio klubu v Radomljah, tamkaj\xc5\xa1njem \xc5\xa1portnem dru\xc5\xa1tvu, v taborni\xc5\xa1ki organizaciji in bil predsednik komisije za kulturo v mladinski organizaciji ob\xc4\x8dine Dom\xc5\xbeale._NEWLINE__NEWLINE_Na Fakulteti za dru\xc5\xbebene vede je redno zaposlen od leta 1982, kjer je najprej delal kot asistent na centru za dru\xc5\xbebeno politi\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeevanje. Leta 1985 se je zaposlil kot mladi raziskovalec na Centru za raziskovanje javnega mnenja, 1988 je postal asistent pri predmetu Metode dru\xc5\xbeboslovnega raziskovanje, leta 1994 pa \xc5\xa1e docent in s tem tudi sonosilec omenjenega predmeta. Na fakulteti poleg omenjenega predmeta predava \xc5\xa1e predmet Kvantitativno dru\xc5\xbeboslovno raziskovanje, sodeluje pri Diplomskem seminarju na programu Dru\xc5\xbeboslovna informatika in predava Primerjalno dru\xc5\xbeboslovno raziskovanje - metode in raziskovalni na\xc4\x8drti na podiplomskem \xc5\xa1tudiju. Trenutno ima status izrednega profesorja na fakulteti. Raziskovalno deluje v okviru Centra za raziskovanje javnega mnenja in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih komunikacij (CJMMK), kjer je trenutno vodja programske skupine Slovensko javno mnenje. Prav tako je tudi slovenski koordinator pri mednarodni dru\xc5\xbeboslovni anketni raziskavi (ISSP), ki jo v Sloveniji izvaja CJMMK. Znanstveno pa je sodeloval na skupnih projektih z univerzo v Trondheimu in univerzo v Antwerpnu. Udele\xc5\xbeil se je tudi Metodolo\xc5\xa1ke poletne \xc5\xa1ole v Essexu in pre\xc5\xbeivel eno leto na izpopolnjevanju v Portlandu._NEWLINE__NEWLINE_V letih svoje kariere je sodeloval tudi z mnogimi strokovnimi organizacijami izven FDV. Med drugim je bil \xc4\x8dlan mednarodnega politolo\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja (IPSA), najbolj pa je dejaven v Slovenskem sociolo\xc5\xa1kem dru\xc5\xa1tvu (SSD), ki mu je v obdobju 1998-2001 tudi predsedoval._NEWLINE__NEWLINE_Za svoji deli Ideologija in zavest dru\xc5\xbebenih slojev v Sloveniji in Uporaba metod razvr\xc5\xa1\xc4\x8danja v skupine pri prou\xc4\x8devanju socialne strukture je leta 1990 prejel Kidri\xc4\x8devo nagrado za mladega raziskovalca.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV svojih delih se je na za\xc4\x8detku kariere posve\xc4\x8dal dru\xc5\xbebeni neenakosti, elitam in razpadu Jugoslavije, pozneje pa se je usmeril tudi v metodolo\xc5\xa1ke teme. V zadnjem \xc4\x8dasu pogosto raziskuje in pi\xc5\xa1e o temah, povezanih z dr\xc5\xbeavljanstvom, demokracijo in politi\xc4\x8dno participacijo. Izsledke svojih raziskav je objavljal v \xc5\xa1tevilnih doma\xc4\x8dih in tujih znanstvenih revijah: Teorija in praksa, Dru\xc5\xbeboslovne razprave, Razprave in gradivo, Zdravstveno varstvo, Europe-Asia studies, Quality and quantity, East European politics and societies in Innovation. Njegova bibliografija na Cobissu vsebuje 257 vnosov samostojnih ali kooperativnih raziskav, \xc4\x8dlankov, poro\xc4\x8dil, monografij, poglavij v zbornikih ter raznih drugih akademskih prispevkov._NEWLINE__NEWLINE_V zanstveni monografiji Ideologija in zavest dru\xc5\xbebenih slojev v Sloveniji (1989) pojem ideologije postavi v kontekst takratnih dru\xc5\xbebenih sprememb v Jugoslaviji. Obravnaval je ru\xc5\xa1enje takratne ideologije, ki je v prostoru neomajno vztrajala od konca 2. svetovne vojne, in v tem kontekstu empiri\xc4\x8dno preverjal, kako se na vladajo\xc4\x8do ideologijo odzivajo razli\xc4\x8dni dru\xc5\xbebeni sloji v Sloveniji ter kako le ti zaznavajo spremembe._NEWLINE__NEWLINE_Znanstvena monografija Sociolo\xc5\xa1ka razse\xc5\xbeja razpada Jugoslavije (1994) predstavlja empiri\xc4\x8dno analizo socialne stratifikacije biv\xc5\xa1e Jugoslavije, ki sloni na podatkih, zbranih s projektom\xc2\xa0\xc2\xbbRazredna struktura moderne jugoslovanske dru\xc5\xbebe\xc2\xab. Podatki so bili zbrani leta 1986 in 1987. S pomo\xc4\x8djo primerjalne analize stratifikacijskih sistemov Hafner-Fink ugotavlja signifikantne razlike med severozahodnim in jugovzhodnim delom biv\xc5\xa1e Jugoslavije. _NEWLINE__NEWLINE_V znanstveni monografiji Dr\xc5\xbeavljanstvo brez meja? (2007) (v soavtorstvu s Toma\xc5\xbeem De\xc5\xbeelanom, Danico Fink-Hafner in Samom Uhanom) obravnava politi\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavljanstvo. Kombinirajo natan\xc4\x8den pregled teorij in konceptov dr\xc5\xbeavljanstva, empiri\xc4\x8dno raziskovanje normativnih (samo)opredelitev dr\xc5\xbeavljanov glede aktivnega poseganja v politiko in empiri\xc4\x8dno raziskovanje praks dr\xc5\xbeavljanstva. Poleg histori\xc4\x8dno-razvojnega pogleda na opredeljevanje dr\xc5\xbeavljanstva monografija prina\xc5\xa1a tudi mednarodno primerjalni pogled na podlagi podatkov raziskave The International Social Survey Programme (ISSP 2004) - Citizenship Module, ki pomaga razumeti slovenske izku\xc5\xa1nje v primerjavi z drugimi na sodobnem svetovnem zemljevidu dr\xc5\xbeavljanskih norm, (samo)zaznav kompetenc dr\xc5\xbeavljanov in njihovega odnosa do politi\xc4\x8dnosti, ki presega meje nacionalnih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas predsedovanja SSD\n_START_PARAGRAPH_\nMitja Hafner-Fink je Slovenskemu sociolo\xc5\xa1kemu dru\xc5\xa1tvu predsedoval od leta 1998 do 2001. V tem \xc4\x8dasu je sku\xc5\xa1alo dru\xc5\xa1tvo vzdr\xc5\xbeevati in pove\xc4\x8dati zanimanje za sociologijo ter pokazati slovenski javnosti, zakaj je prou\xc4\x8devanje dru\xc5\xbebenega nujno. Cilju primerna so bila tudi letna sociolo\xc5\xa1ka sre\xc4\x8danja in sicer sre\xc4\x8danje leta 1999 v Portoro\xc5\xbeu s tematiko bogata in revna Slovenija, sre\xc4\x8danje leta 2000 v Novi Gorici z naslovom uporabnost sociologije ter 2001 v Portoro\xc5\xbeu kjer so organizirali sre\xc4\x8danje na temo sociolo\xc5\xa1ki vidiki novih tehnologij. Eden izmed ciljev v tem obdobju je bil tudi dru\xc5\xa1tveno sodelovanje z u\xc4\x8ditelji sociologije v srednjih \xc5\xa1olah, ki do takrat niso bili mno\xc5\xbei\xc4\x8dno vklju\xc4\x8deni v delovanje dru\xc5\xa1tva.'