b'\n_START_ARTICLE_\nFrankfurt ob Majni\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nFrankonovurd (v stari visoki nem\xc5\xa1\xc4\x8dini) ali Vadum Francorum (v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini) so bila prva imena, ki so omenjena v pisnih virih iz leta 794. To transformirano v Frankenfort v srednjem veku in nato Franckfort in Franckfurt v moderni dobi. Po mnenju \xc4\x8de\xc5\xa1kega zgodovinarja Dovida Solomona Ganza, je mesto imenoval pribli\xc5\xbeno leta 146 njegov graditelj, frankovski kralj z imenom Zuna, ki je vladal nad provinco takrat znan kot Sicambri. Upal je, da bo ohranil ime svojega rodu.  Ime izhaja iz Franconofurd germanskega plemena Frankov; Furt je mesto, kjer je reka dovolj plitva, da se jo pre\xc4\x8dka pe\xc5\xa1._NEWLINE_Pripona "am Main" je se je redno uporabljala od 14. stoletja dalje. Frankfurt se nahaja na starem fortu na reki Majni. Kot del zgodnje Frankonije, so bili prebivalci zgodnje Franki, tako ime mesta razkriva svojo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino kot\xc2\xa0\xc2\xbbfort Frankov na Majni\xc2\xab. _NEWLINE_Skupne kratice za mesto, ki se uporabljajo predvsem v \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem prometu in na prometnih znakih, so Frankfurt (Main), Frankfurt (M), Frankfurt a.M., Frankfurt / Main ali Frankfurt / M. Skupna kratica za ime mesta je\xc2\xa0\xc2\xbbFFM\xc2\xab. Tudi v uporabi je\xc2\xa0\xc2\xbbFRA\xc2\xab, IATA koda za frankfurtsko letali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko naselje je bilo ustanovljeno na obmo\xc4\x8dju R\xc3\xb6mer, verjetno v prvem stoletju. Nida (Heddernheim je okro\xc5\xbeje v Frankfurtu) je bil tudi rimski civitas._NEWLINE_Tukaj so \xc5\xbeiveli Alemani in Franki in leta 794 je Karel Veliki predsedoval cesarski in cerkveni sinodi, na kateri je bil Franconofurd prvi\xc4\x8d omenjen._NEWLINE_Frankfurt je bilo eno od najpomembnej\xc5\xa1ih mest v Svetem rimskem cesarstvu. Od 855 so bili nem\xc5\xa1ki kralji in cesarji izvoljeni in kronan v Aachnu. Od 1562 so bili kralji in cesarji kronani v Frankfurtu s prvim Maximilijanom II.. Ta tradicija se je kon\xc4\x8dala leta 1792, ko je bil izvoljen Franc II.. Njegovo kronanje je namenoma potekalo na dan Bastilje, 14. julija, ob obletnici zavzetja Bastilje. Volitve in kronanje je potekalo v stolnici sv. Bartolomeja, znani kot Kaiserdom (cesarska stolnica) ali njenih predhodnicah._NEWLINE_Frankfurter Messe (Frankfurtski sejem) je bil prvi\xc4\x8d omenjen leta 1150. Leta 1240 je cesar Friderik II. podelil cesarski privilegij za obiskovalce, kar pomeni, da so bili za\xc5\xa1\xc4\x8diteni od imperija. Sejem je postal \xc5\xa1e posebej pomemben, ko so okoli 1380 podobni sejmi v francoskem Beaucaire izgubili privla\xc4\x8dnost. Knji\xc5\xbeni sejem se je za\xc4\x8del leta 1478._NEWLINE_Leta 1372 je Frankfurt postal Reichsstadt (svobodno cesarsko mesto), to je neposredno podrejeno svetemu rimskemu cesarju in ne regionalnim vladarjem ali lokalnim plemi\xc4\x8dem._NEWLINE_Leta 1585 so frankfurtski trgovci vzpostavili sistem deviznih te\xc4\x8dajev za razli\xc4\x8dne valute, ki so bile v obtoku, da bi prepre\xc4\x8dili goljufanje in izsiljevanje. To so bili zgodnji temelji za frankfurtsko borzo._NEWLINE_Frankfurt je uspel ostati nevtralen med tridesetletno vojno, vendar je utrpel posledice kuge, ki so jo v mesto prinesli begunci. Po vojni je Frankfurt pridobil bogastvo._NEWLINE_V napoleonskih vojnah je bil Frankfurt zaseden ali ve\xc4\x8dkrat bombardiran od francoskih vojakov. Svobodbno cesarsko mesto je ostal do razpada Svetega rimskega cesarstva leta 1805/6. Leta 1806 je postal del kne\xc5\xbeevine Aschaffenburg pod F\xc3\xbcrstprimas-om (princ nad\xc5\xa1kof) Karlom Theodor Anton Maria von Dalbergom. To je pomenilo, da je bil Frankfurt vklju\xc4\x8den v Rensko zvezo. Leta 1810 je Dalberg prejel naziv veliki vojvoda Frankfurta. Napoleon naj bi svojega posvojenega sina Eugena de Beauharnais, \xc5\xbee Prince de Venise, postavil za velikega vojvodo Frankfurt po Dalbergovi smrti (saj ta kot katoli\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof ni imel zakonitih dedi\xc4\x8dev) . Veliko vojvodstvo je bila kratka epizoda, ki je trajala od leta 1810 do leta 1813, ko se je voja\xc5\xa1ka plima obrnila v prid anglo-pruskim zaveznikom, in obrnila Napoleonov red. Dalberg je abdiciral v korist Eug\xc3\xa8ne de Beauharnaisa, kar je bilo seveda le simboli\xc4\x8dno dejanje, saj ta dejansko ni nikoli vladal po propadu francoske vojske in prevzemu Frankfurta s strani zaveznikov._NEWLINE_Po zadnjem porazu in Napoleonovi abdikaciji, je Dunajski kongres (1814-1815) ukinil Veliko vojvodstvo in Frankfurt je vstopil v novo ustanovljeno Nem\xc5\xa1ko zvezo (do 1866) kot svobodno mesto, ki je postalo sede\xc5\xbe Bundestaga, zveznega parlamenta, kjer je poimensko predsedujo\xc4\x8di habsbur\xc5\xa1ki cesar zastopal avstrijskega "predsedni\xc5\xa1kega odposlanca"._NEWLINE_Po nesre\xc4\x8dni revoluciji leta 1848 je Frankfurt postal sede\xc5\xbe prvega demokrati\xc4\x8dno izvoljenega nem\xc5\xa1kega parlamenta, Frankfurtskega parlamenta, ki se je sestal v frankfurtski Paulskirche (cerkev svetega Pavla), ki je bil ustanovljen 18. maja 1848. Institucija se je kon\xc4\x8dala leta 1849 ko je pruski kralj odlo\xc4\x8dil, da ne bo sprejel "krono iz obcestnega jarka". V letu svojega obstoja, je skup\xc5\xa1\xc4\x8dina razvila skupno ustavo za zdru\xc5\xbeeno Nem\xc4\x8dijo in pruskim kraljem kot njenim monarhom._NEWLINE_Frankfurt je izgubil svojo neodvisnost po avstrijsko-pruski vojni leta 1866, ko je Prusija zasedla ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeav, med njimi tudi svobodno mesto Frankfurt. Frankfurt je ostal nevtralen v vojni, vendar je njegova svoboda tiska motila Pruse, ki so izkoristili prilo\xc5\xbenost, da zasedejo mesto s silo: Bismarck je bil veleposlanik Nem\xc5\xa1ke zveze in se nenehno prepiral z lokalnim tiskom. Pruska uprava je vklju\xc4\x8dile Frankfurt v svojo de\xc5\xbeelo Hessen-Nassau. Prej samostojni mesti Bornheim in Bockenheim sta bili vklju\xc4\x8deni leta 1890._NEWLINE_Leta 1914 so dr\xc5\xbeavljani ustanovili Frankfurtsko univerzo, kasneje imenovano Goethejeva univerza Frankfurt (Johann Wolfgang Goethe-Universit\xc3\xa4t Frankfurt am Main). To je bila edina dr\xc5\xbeavljansko ustanovljena univerza v Nem\xc4\x8diji in je danes ena najve\xc4\x8djih v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Od 6. aprila do 17. maja 1920, po voja\xc5\xa1kem posredovanju prekiniti Porursko vstajo, so Frankfurt zasedli francoski vojaki.  Francozi so trdili, da so bili \xc4\x8dleni 42 do 44 mirovne pogodbe iz Versaillesa o demilitarizaciji Porenja razdrti.  Leta 1924 je Ludwig Landmann postal prvi judovski \xc5\xbeupan mesta, ki se je pomembno pove\xc4\x8dalo v naslednjih letih. V \xc4\x8dasu nacizma, so bile uni\xc4\x8dene sinagoge v mestu._NEWLINE_Frankfurt je bil v drugi svetovni vojni (1939-1945) mo\xc4\x8dno bombardiran. Okoli 5500 prebivalcev je bilo ubitih v napadih in neko\xc4\x8d znano srednjeve\xc5\xa1ko mestno jedro, do takrat najve\xc4\x8dje v Nem\xc4\x8diji, je bilo skoraj popolnoma uni\xc4\x8deno. To je postalo razlog za boji\xc5\xa1\xc4\x8de 26. marca 1945, ko je Aliansa prisilila Nem\xc4\x8dijo na urbano bojevanje, ki je vklju\xc4\x8devalo napade iz reke. 5. pehotna divizija in 6. oklepna divizija vojske Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav sta zajeli Frankfurt po nekaj dneh intenzivnih spopadov, ki so se kon\xc4\x8dali 29. marca 1945. _NEWLINE_Po koncu vojne je Frankfurt postal del novoustanovljene zvezne de\xc5\xbeele Hessen, ki je bila sestavljena iz stare Hessen-(Darmstadt) in pruske pokrajine Hessen. Mesto je bilo del ameri\xc5\xa1ke okupacijske cone Nem\xc4\x8dije. Voja\xc5\xa1ki guverner v coni (1945-1949) in ameri\xc5\xa1ki visoki komisar za Nem\xc4\x8dijo (HICOG) (1949-1952) je imel svoj sede\xc5\xbe v zgradbi IG Farben, ki je ostala nepo\xc5\xa1kodovana._NEWLINE_Frankfurt je bila prva izbira za za\xc4\x8dasno glavno mesto novoustanovljene dr\xc5\xbeave Zahodne Nem\xc4\x8dije leta 1949. Mesto je zgradilo zgradbo Parlamenta, ki ni bila nikoli uporabljena za predviden namen (danes radijski studii Hessischer Rundfunk). Na koncu je Konrad Adenauer, prvi povojni kancler, raje izbral mesto Bonn, tudi zato, ker so \xc5\xa1tevilni drugi ugledni politiki nasprotovali izbiri Frankfurta v skrbi, da bi Frankfurt postal trajno glavno mesto, kar naj bi bila ovira podpori zahodnonem\xc5\xa1kega prebivalstva za ponovno zdru\xc5\xbeitev z Vzhodno Nem\xc4\x8dijo in morebitno vrnitev glavnega mesta v Berlin._NEWLINE_Povojna obnova je potekala v\xc4\x8dasih v preprostem modernem slogu, ki je spremenil arhitekturno podobo Frankfurta. Nekaj znamenitih zgradb so rekonstruirali v histori\xc4\x8dnem slogu, \xc4\x8deprav na poenostavljen na\xc4\x8din (npr. R\xc3\xb6mer, cerkev sv. Pavla in Goethejevo hi\xc5\xa1o). Zbirka zgodovinsko pomembnih dokumentov Cairo Genizah v Mestni knji\xc5\xbenici je bilo uni\xc4\x8denih v bombardiranju._NEWLINE_Konec vojne je pomenil povratek Frankfurta kot vodilnega finan\xc4\x8dnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Nem\xc4\x8dije, v glavnem zato, ker Berlin, mesto razdeljeno na \xc5\xa1tiri sektorje, ni bilo ve\xc4\x8d tekmec. Leta 1948 so zavezniki ustanovili Bank deutscher L\xc3\xa4nder, predhodnica Deutsche Bundesbank. Po tej odlo\xc4\x8ditvi je bilo ve\xc4\x8d finan\xc4\x8dnih institucij ponovno vzpostavljenih, npr. Deutsche Bank in Dresdner Bank. Leta 1950 je Frankfurtska borza spet pridobila polo\xc5\xbeaj vodilne borze v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Frankfurt se je tudi ponovno pojavil kot nem\xc5\xa1ki prometni center in Frankfurtsko letali\xc5\xa1\xc4\x8de je postalo drugo najprometnej\xc5\xa1e letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Evropi za londonskim letali\xc5\xa1\xc4\x8dem Heathrow leta 1961._NEWLINE_V 1970-ih je mesto zgradilo enega od najbolj u\xc4\x8dinkovitih evropskih podzemnih transportnih sistemov. Ta sistem vklju\xc4\x8duje primestni \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki sistem (S-Bahn), ki povezuje obrobne skupnosti z mestnim jedrom in globoko pod zemljo lahki \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki sistem z manj\xc5\xa1imi vagoni (U-Bahn), ki se prav tako lahko premika nad tlemi na tirih._NEWLINE_Leta 1998 je bila v Frankfurtu ustanovljena Evropska centralna banka, ki ji sledi Evropski organ\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nTo je najve\xc4\x8dje mesto v zvezni de\xc5\xbeeli Hessen v jugozahodnem delu Nem\xc4\x8dije.\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nFrankfurt se nahaja na obeh straneh reke Majne, jugo-vzhodno od pogorja Taunus. Ju\xc5\xbeni del mesta vsebuje Frankfurtski mestni gozd (Frankfurter Stadtwald), najve\xc4\x8dji nem\xc5\xa1ki mestni gozd. Obmo\xc4\x8dje obsega 248,31 km2 in se razprostira 23,4 km od vzhoda do zahoda in 23,3 km od severa proti jugu. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta je severno od reke Majne v okro\xc5\xbeju Altstadt (zgodovinski center) in okoli\xc5\xa1kega Innenstadt. Geografsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je v \xc4\x8detrti Bockenheim blizu Frankfurtske zahodne postaje._NEWLINE_Frankfurt je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de gosto poseljene Frankfurt Ren-Main metropolitanske regije, kjer \xc5\xbeivi 5,5 milijona ljudi. Druga pomembna mesta v regiji so \xc5\xa1e Wiesbaden (glavno mesto de\xc5\xbeele Hessen), Mainz (glavno mesto de\xc5\xbeele Porenje - Pfal\xc5\xa1ka), Darmstadt, Offenbach na Majni, Hanau, Aschaffenburg, Bad Homburg vor der H\xc3\xb6he, R\xc3\xbcsselsheim, Wetzlar in Marburg.\n_START_SECTION_\nOkro\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je razdeljeno na 46 mestnih delov (Stadtteile), ki se nato razdelijo na 118 mestnih skupnosti (Stadtbezirke) in 448 volilnih okrajev (Wahlbezirke). 46 mestni delov se zdru\xc5\xbeuje v 16 okro\xc5\xbejih (Ortsbezirke), ki imajo vsak okro\xc5\xbeni odbor in predsednika._NEWLINE_Najve\xc4\x8dje mestno okro\xc5\xbeje po \xc5\xa1tevilu prebivalcev in obmo\xc4\x8dju je Sachsenhausen, medtem ko je najmanj\xc5\xa1e Altstadt ali zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Frankfurta. Tri ve\xc4\x8dje mestne \xc4\x8detrti (Sachsenhausen, Westend in Nordend) so razdeljene v administrativne namene v severni (-Nord) in ju\xc5\xbeni (-S\xc3\xbcd) del oziroma zahodni (-West) in vzhodni (-Ost) del, vendar pa so splo\xc5\xa1no velja za eno mestno \xc4\x8detrt (zato se pogosto omenja le 43 mestnih okro\xc5\xbeij, tudi na uradni spletni strani mesta). _NEWLINE_Nekatera ve\xc4\x8dja stanovanjska obmo\xc4\x8dja so pogosto med doma\xc4\x8dini napa\xc4\x8dno imenovana mestni del. Bankenviertel (ban\xc4\x8dna \xc4\x8detrt), finan\xc4\x8dno okro\xc5\xbeje Frankfurta, prav tako ni upravna mestna \xc4\x8detrt (zajema dele zahodne \xc4\x8detrti Innenstadt, ju\xc5\xbeno okro\xc5\xbeje Westend in vzhodno okro\xc5\xbeje Bahnhofsviertel)._NEWLINE_Mnogi mestni deli imajo vklju\xc4\x8dena predmestja (Vororte) ali pa so bila prej samostojna mesta, kot je H\xc3\xb6chst. Nekatera, kot sta Nordend in Westend so nastala v \xc4\x8dasu hitre rasti mesta.\n_START_SECTION_\nSosednja obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nNa zahodu Frankfurt meji na upravno okro\xc5\xbeje (Landkreis) Main-Taunus-Kreis, na severu Wetteraukreis z Karben in Bad Vilbel; na severovzhodu Main-Kinzig-Kreis in Maintal, na jugovzhodu na mesto Offenbach na Majni, na jugu Kreis Offenbach z Neu-Isenburg in na jugozahodu na okro\xc5\xbeje Gro\xc3\x9f-Gerau._NEWLINE_Skupaj s temi mesti (in nekaterimi ve\xc4\x8djimi bli\xc5\xbenjimi mesti Frankfurt tvori neprekinjen pozidano mestno obmo\xc4\x8dje, imenovano Stadtregion Frankfurt, ki ni uradno upravno okro\xc5\xbeje. Mestno obmo\xc4\x8dje ima okoli 2,3 milijona (v letu 2010), in je 13. najve\xc4\x8dje urbano obmo\xc4\x8dje v Evropski uniji.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nFrankfurt ima zmerno-oceansko podnebje (K\xc3\x96PPEN: CFB). Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je 10,6 \xc2\xb0 C, mese\xc4\x8dna povpre\xc4\x8dna temperatura od 1,6 \xc2\xb0 C v januarju do 20,0 \xc2\xb0 C v juliju.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nS populacijo 731.095 (2015) v svojih upravnih mejah [4] in od 2.500.000 v dejanskem mestnem obmo\xc4\x8dju, [5] je Frankfurt peto najve\xc4\x8dje mesto v Nem\xc4\x8diji po Berlinu, Hamburgu, M\xc3\xbcnchnu in K\xc3\xb6lnu. Mesto velja za multikulturno mesto, saj je dom ljudi 180 narodnosti. Poleg etni\xc4\x8dne nem\xc5\xa1ke ve\xc4\x8dine, je v mestu precej priseljenske populacije iz Tur\xc4\x8dije, Afganistana, Italije, Hrva\xc5\xa1ke, Srbije, Poljske, Gr\xc4\x8dije, Makedonije, Rusije, Bolgarije, Libanona, Romunije, Bosne in Hercegovine, \xc5\xa0panije, Portugalske, Francije, Kitajske, Japonske, ZDA, Avstrije, Velike Britanije, Pakistana, Maroka in Indije. Mestno obmo\xc4\x8dje Frankfurt je tudi dom druge najve\xc4\x8dje korejske skupnosti v Evropi in Nem\xc4\x8diji in najve\xc4\x8dje \xc5\xa1rilan\xc5\xa1ke tamilske skupnosti. Skoraj 25 odstotkov prebivalcev so tuji dr\xc5\xbeavljani. _NEWLINE_Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Frankfurta je bil od leta 1875 Gro\xc3\x9fstadt (mesto z najmanj 100.000 prebivalci). Z 414.576 prebivalci leta 1910 je bilo deveto najve\xc4\x8dje mesto v Nem\xc4\x8diji, ki je imelo pred drugo svetovno vojno \xc5\xbee 553.464 prebivalcev. Ob koncu vojne leta 1945 se je \xc5\xa1tevilo zmanj\xc5\xa1alo na 358.000. V naslednjih letih je spet raslo in nihalo. Od leta 1986 ko je spet padlo na 592.411, se je samo pove\xc4\x8devalo. Glede na demografske napovedi za centralni Frankfurti, bo imelo mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v letu 2020 do 825.000 znotraj upravnih meja in ve\xc4\x8d kot 2,5 milijona prebivalcev v njegovem urbanem obmo\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb6mer\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6mer je nem\xc5\xa1ka beseda za Rimljan in ime za kompleks devetih hi\xc5\xa1, ki tvorijo frankfurtsko mestno hi\xc5\xa1o (Rathaus). Hi\xc5\xa1e je pridobil mestni svet leta 1405 od bogate trgovske dru\xc5\xbeine. Srednja hi\xc5\xa1a je postala mestna hi\xc5\xa1a in je bila kasneje povezana s svojimi sosedami. Kaisersaal (\'Cesarska dvorana\') se nahaja v zgornjem nadstropju, v njej so potekali banketi ob na novo okronanem cesarju. R\xc3\xb6mer je bil delno uni\xc4\x8den v drugi svetovni vojni in kasneje obnovljen. Okoli\xc5\xa1ki trg se imenuje R\xc3\xb6merberg in je poimenovan po mestni hi\xc5\xa1i._NEWLINE_Nekdanji Altstadt (staro mesto), \xc4\x8detrt med R\xc3\xb6merjem in Frankfurtsko stolnico je bila prenovljena kot Dom-R\xc3\xb6mer \xc4\x8detrt leta 2016, vklju\xc4\x8dno z rekonstrukcijo zgodovinskih stavb, ki so bile uni\xc4\x8dene med drugo svetovno vojno.\n_START_SECTION_\nFrankfurtska stolnica\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica svetega Jerneja (Dom Sankt Bartholom\xc3\xa4us), (imenovana po svetem Jerneju), je gotska stavba zgrajena v 14. in 15. stoletju na temelju prej\xc5\xa1nje cerkve iz merovin\xc5\xa1kega obdobja. Od 1356 dalje so bili v tej cerkvi izvoljeni kralji Svetega rimskega cesarstva in od 1562 do 1792 so bili rimsko-nem\xc5\xa1ki cesarji v njej kronani. To je glavna mestna cerkev._NEWLINE_Od 18. stoletja je bila cerkev sv. Jerneja med ljudmi imenovana "stolnica", \xc4\x8deprav v njej nikoli ni bil \xc5\xa1kofijski sede\xc5\xbe. Leta 1867 jo je uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear in je bila obnovljena v svojem sedanjem slogu. Ponovno je bila delno uni\xc4\x8dena v drugi svetovni vojni in obnovljena leta 1950. Njena vi\xc5\xa1ina je 95 metrov. Stolp ima na vi\xc5\xa1ini 66 metrov razgledno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad odprto za javnost, dostopna je po ozkem spiralnem stopni\xc5\xa1\xc4\x8du s 386 stopnicami.\n_START_SECTION_\nCerkev svetega Pavla\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev svetega Pavla (Paulskirche) je nacionalni zgodovinski spomenik Nem\xc4\x8dije, ker je bila sede\xc5\xbe prvega demokrati\xc4\x8dno izvoljenega parlamenta v letu 1848. Ustanovljena je bila leta 1789 kot protestantska cerkev, vendar ni bila dokon\xc4\x8dana do leta 1833. Pomembna je postala zato, ker se je v njej v revolucionarnih letih 1848/49 sestal frankfurtski parlament, da bi napisal ustavo za zdru\xc5\xbeeno Nem\xc4\x8dijo. Poskus ni uspel, ker vladarji Prusije in Avstrije niso \xc5\xbeeleli izgubiti oblasti. Leta 1849 so pruske \xc4\x8dete kon\xc4\x8dale demokrati\xc4\x8dni eksperiment s silo in parlament razpustile. Nato se je stavba ponovno uporabljala kot cerkev._NEWLINE_Cerkev sv. Pavla je bila delno uni\xc4\x8dena v drugi svetovni vojni, zlasti njena notranjost, ki ima sedaj sodoben videz. Hitro in simboli\xc4\x8dno je bila po vojni obnovljena. Danes se uporablja predvsem za razstave in prireditve.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ki park Frankfurt\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki park vsebuje majhne dele najstarej\xc5\xa1ih izkopanih stavb: staro rimsko naselje in kraljevo pfalco (Kaiserpfalz Frankfurt) iz 6. stoletja. Park se nahaja med R\xc3\xb6merbergom in sv. Jernejem. Odkrit je bil po drugi svetovni vojni, ko je bilo obmo\xc4\x8dje mo\xc4\x8dno bombardirano in kasneje delno obnovljeno. Ohranjeni ostanki so zdaj odprti za javnost. Obstajajo sicer na\xc4\x8drti za gradnjo stavb nad parkom, a je bilo odlo\xc4\x8deno, da bo park ostal odprt za javnost.\n_START_SECTION_\nHi\xc5\xa1a Wertheim\n_START_PARAGRAPH_\nHi\xc5\xa1a Wertheim je [Predal\xc4\x8dna lesena gradnja|pollesena]] hi\xc5\xa1a v predelu Altstadt, ki je pre\xc5\xbeivela te\xc5\xbeko bombardiranje druge svetovne vojne nepo\xc5\xa1kodovana. Nahaja se na R\xc3\xb6merbergu poleg zgodovinskega muzeja.\n_START_SECTION_\nSaalhof\n_START_PARAGRAPH_\nSaalhof je najstarej\xc5\xa1a ohranjena stavba v \xc4\x8detrti Altstadt in sega v 12. stoletje. Nizozemski trgovci s tekstilom so jo uporabljali kot razstavni salon, ko so v 14. in 15. stoletju potekali sejmi. Saalhof je bila delno uni\xc4\x8dena v drugi svetovni vojni in kasneje obnovljena. Danes slu\xc5\xbei kot del zgodovinskega muzeja.\n_START_SECTION_\nEiserner Steg\n_START_PARAGRAPH_\nEiserner Steg (\xc5\xbeelezni most) je most \xc4\x8dez reko Majno namenjena pe\xc5\xa1cem, in povezuje R\xc3\xb6merberg in Sachsenhausen. Zgrajen je bil leta 1868 in je bil drugi most \xc4\x8dez reko v mestu. Po drugi svetovni vojni, ko ga je Wehrmacht poru\xc5\xa1il, je bil leta 1946 hitro obnovljen. Danes ga pre\xc4\x8dka okoli 10.000 ljudi na dan.\n_START_SECTION_\nStara Opera\n_START_PARAGRAPH_\nAlte Oper je nekdanja operna hi\xc5\xa1a, od tod tudi ime. Zgrajena je bila leta 1880 po na\xc4\x8drtih arhitekta Richarda Lucae. Bila je ena glavnih opernih hi\xc5\xa1 v Nem\xc4\x8diji, dokler ni bila mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana v drugi svetovni vojni. Do poznih 1970-ih je bil razvalina z vzdevkom\xc2\xa0\xc2\xbbnajlep\xc5\xa1a nem\xc5\xa1ka razvalina\xc2\xab. Nekdanji frankfurtski \xc5\xbeupan Rudi Arndt je leta 1960 pozval na ru\xc5\xa1enje, in si prislu\xc5\xbeil vzdevek\xc2\xa0\xc2\xbbDinamit-Rudi\xc2\xab. (Kasneje je Arndt dejal, da nikoli ni mislil resno.)_NEWLINE_Pritisk javnosti je zahteval njeno prenov in leta 1981 je bila ponovno odprt. Danes deluje kot znamenita koncertna dvorana, medtem ko se je opera preselila v "novo" frankfurtsko Opero. Napis na frizu Alte Oper pravi: "Dem wahren, sch\xc3\xb6nen, Guten" (\'Za resnico, lepoto, dobroto).\n_START_SECTION_\nEschenheimski stolp\n_START_PARAGRAPH_\nEschenheimski stolp (Eschenheimer Turm) je bil zgrajen v za\xc4\x8detku 15. stoletja in je slu\xc5\xbeil kot mestna vrata, del pozno srednjeve\xc5\xa1ke utrdbe. To je najstarej\xc5\xa1a in najbolj nespremenjena zgradba v okro\xc5\xbeju Innenstadt.\n_START_SECTION_\nCerkev svete Katarine\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Katarine (Katharinenkirche) je najve\xc4\x8dja evangeli\xc4\x8danska cerkev, posve\xc4\x8dena mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ki zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danski svetnici, sveti Katarini Aleksandrijski. Nahaja se v centru mesta na vhodu v Zeil, osrednje nakupovalne ulice.\n_START_SECTION_\nHauptwache\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je danes Hauptwache ve\xc4\x8dinoma povezana z mestno podzemno \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo z istim imenom, ime izvira iz baro\xc4\x8dne stavbe na trgu nad postajo. Stavba Hauptwache je bila zgrajena leta 1730 in je bila uporabljena kot zapor, od tod ime, ki prevaja kot \'glavna stra\xc5\xbenica\'. Danes se trg, ki obkro\xc5\xbea stavbo, tudi imenuje Hauptwache (uradno: An der Hauptwache). Nahaja se v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, nasproti cerkve sv. Katarine in slavne kavarne._NEWLINE_Slika:Frankfurt Main Hauptwache Katharinenkirche 20120707.jpg|300| Hauptwache in cerkev sv. Katarine Slika:Frankfurt Nextower.20130514.jpg|130|Stolp Eschenheimer Slika:Frankfurt Main Hauptbahnhof 6229.jpg|300|Frankfurtska glavna postaja\n_START_SECTION_\nFrankfurt glavna postaja\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna postaja v Frankfurtu (Frankfurt Hauptbahnhof), ki je bil odprta leta 1888, je bila zgrajena kot glavna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja in je zamenjala tri manj\xc5\xa1e \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje v centru mesta. Bila je zgrajena kot terminal in je bila po povr\xc5\xa1ini do leta 1915 najve\xc4\x8dja \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja v Evropi, ko je bila odprta glavna postaja Leipzig. Njene tri glavne dvorane so bile zgrajene v neorenesan\xc4\x8dnem slogu, medtem ko je bila kasnej\xc5\xa1a \xc5\xa1iritev z dvema zunanjima dvoranama leta 1924 zgrajena v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu.\n_START_SECTION_\nFrankfurter Hof\n_START_PARAGRAPH_\nFrankfurter Hof je znamenit hotel v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta na Kaiserplatz, zgrajen med letoma 1872 in 1876. Je del skupine Steigenberger Hotels in velja za najbolj presti\xc5\xbenega v mestu.\n_START_SECTION_\nZgodovina visokih zgradb\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde stoletja, je bila stolnica sv. Jerneja najvi\xc5\xa1ja zgradba. Prva zgradba, ki je presegati 95 metrov visoko stolnico ni bila poslovna zgradba, ampak silos za \xc5\xbeito, 120 metrov visok Henninger Turm, zgrajen od leta 1959 do 1961._NEWLINE_Prve neboti\xc4\x8dnike so za\xc4\x8deli graditi leta 1970, ko je bil zgrajen Westend Gate (takrat Plaza B\xc3\xbcro Center) z vi\xc5\xa1ino 159,3 m, v gradnji pa je bil Silberturm in postal najvi\xc5\xa1ja zgradba v Nem\xc4\x8diji s 166,3 m vi\xc5\xa1ine. Pribli\xc5\xbeno v istem \xc4\x8dasu so zrastli Frankfurter Biro Center in City-Haus (142,4 m in 142,1 m), zgrajeni na Mainzer Landstra\xc3\x9fe, Eurotower (148,0 m) in Garden Tower (127,0 m; takrat imenovan Helaba-Hochhaus) zgrajena v finan\xc4\x8dnem okro\xc5\xbeju. Nobena od stavb, zgrajenih v 1980-ih ni presegla Silberturm. Najbolj znane zgradbe tega desetletja so dvoj\xc4\x8dka Deutsche Bank v Taunusanlage, visoka 155.0 metrov._NEWLINE_V 1990-ih se je za\xc4\x8del drugi val. Messeturm, zgrajen na sejmi\xc5\xa1\xc4\x8du, je dosegel vi\xc5\xa1ino 256.5 metrov in postal leta 1991 najvi\xc5\xa1ja stavba v Evropi. Prehitel ga je 259 metrov visok Commerzbank stolp leta 1997. Drugi neboti\xc4\x8dniki tega desetletja so Westendstrasse 1 (208,0 metrov), Main Tower (200,0 m) in Trianon (186.0 m)._NEWLINE_V 21. stoletju so v Frankfurt zrastle nove visoke zgradbe in neboti\xc4\x8dniki (npr. Skyper, Opernturm, Tower 185, Sede\xc5\xbe Evropske centralne banke, Taunusturm), vendar nobena ni presegla stolpa Commerzbank.\n_START_SECTION_\nBotani\xc4\x8dni vrtovi\n_START_PARAGRAPH_\nFrankfurt ima dva velika botani\xc4\x8dna vrtova. \xe2\x80\xa2 Palmengarten \xe2\x80\x93 se nahaja v okro\xc5\xbeju Westend, in je najve\xc4\x8dji hessenski botani\xc4\x8dni vrt, ki zajema 22 ha. Za javnost je odprt od leta 1871. Botani\xc4\x8dni eksponati so organizirani glede na njihov izvor na prostem ali v rastlinjakih, ki gostijo tropske in subtropske rastline, od tod tudi ime. \xe2\x80\xa2 Botani\xc4\x8dni vrt Goethejeve univerze - je tudi arboretum. Vsebuje okoli 5000 vrst, s posebnimi zbirkami Rubus (45 vrst) in avtohtonih rastlin srednje Evrope. Organiziran je v dveh glavnih podro\xc4\x8djih: geobotani\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje vsebuje alpski vrt, arboretum, travnik, stepo, mo\xc4\x8dvirje in ribnik, kot tudi zbirke rastlin od Kanarskih otokov, Kavkaza, vzhodne Azije, Sredozemlja in Severne Ameriki ter sistemati\xc4\x8dno in ekolo\xc5\xa1ko zbirko, ki obsega kulturne rastline, ogro\xc5\xbeene vrste, okrasne rastline, vrtnice in Neuer Senckenbergischer Arzneipflanzengarten (vrt zdravilnih rastlin, 1200 m\xc2\xb2).'