b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika Marije Pomagaj, Brezje\n_START_SECTION_\nCerkev sv. Vida\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Vida na Brezjah je obstojala \xc5\xbee vsaj v 15. stoletju. Bila je podru\xc5\xbenica \xc5\xbdupnije Mo\xc5\xa1nje. Ma\xc5\xa1e v njej so bile trikrat na leto. Imela je eno ladjo in samo glavni oltar. Sredi 17. stoletja so ji prizidali prezbiterij, v drugi polovici tega stoletja pa \xc5\xa1e kapelo \xc5\xbeivinskega zavetnika svetega Antona Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika (ob vizitaciji leta 1685 je \xc5\xbee stala). Kot poro\xc4\x8da fran\xc4\x8di\xc5\xa1kan Henrik Dami\xc5\xa1 (1883\xe2\x80\x931957), je bila cerkev konec 18. stoletja potreba temeljite obnove. Tako so med letoma 1794 in 1798 obnovili glavni oltar in vanj postavili novo sliko svetega Vida, ki jo je naslikal kranjski slikar Leopold Layer._NEWLINE_Leta 1796 je pri\xc5\xa1el v Mo\xc5\xa1nje za \xc5\xbeupnika Urban A\xc5\xbebe. A\xc5\xbebe je v letih 1776\xe2\x80\x931779 \xc5\xa1tudiral na Univerzi v Innsbrucku na Tirolskem, kjer je doktoriral iz teologije. V tamkaj\xc5\xa1nji Stolnici sv. Jakoba se je seznanil z milostno podobo Marije Pomagaj (de), ki je bila takrat \xc5\xbee zelo priznana in po Evropi raz\xc5\xa1irjena Marijina podoba, h kateri so se verniki radi priporo\xc4\x8dali. V Mo\xc5\xa1njah se je naposled odlo\xc4\x8dil, da bi tako podobo oskrbel tudi za svojo \xc5\xbeupnijo. Tako je pri Layerju naro\xc4\x8dil kopijo, k brezjanski cerkvi pa dal prizidati stransko kapelo, v kateri naj bi slika domovala. Kapela je bila zgrajena leta 1800, kljub temu pa letnica nastanka slike ostaja neznana. Domneva se, da je nastala ob istem \xc4\x8dasu. Slika je imela preprost lesen okvir, ob njej pa so na oltarju stali \xc5\xa1e kipi Marijinih star\xc5\xa1ev svetega Joahima in svete Ane ter svetega Valentina in Roka._NEWLINE_Ko so se v letih 1863 in 1864 zgodile tri o\xc4\x8ditne ozdravitve, so romanja za\xc4\x8dela postajati mno\xc5\xbei\xc4\x8dna. Leta 1866 so \xc5\xbeupljani \xc5\xbee naslovili pro\xc5\xa1njo na \xc5\xa1kofijo, da bi uradno priznala romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, vendar je bila pro\xc5\xa1nja razre\xc5\xa1ena neugodno. Kljub temu se je \xc5\xa1kofija odlo\xc4\x8dila, da namesti v Mo\xc5\xa1njah kaplana, \xc4\x8digar naloga bo skrb za romarje. Romanja je olaj\xc5\xa1ala izgradnja \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Ljubljana\xe2\x80\x93Trbi\xc5\xbe, ki je bila dokon\xc4\x8dana leta 1870. 4. septembra 1876 je Brezje obiskal sekavski \xc5\xa1kof Johann Baptist Zwerger, pri \xc4\x8demer je spri\xc4\x8do ogromne mno\xc5\xbeice, ki ni mogla v cerkev, predlagal pove\xc4\x8davo le-te. Zaradi \xc5\xa1tevilnih gostujo\xc4\x8dih duhovnikov so najprej samo nadzidali cerkovnikovo hi\xc5\xa1o.\n_START_SECTION_\nSedanja cerkev in samostan\n_START_PARAGRAPH_\nProjekta izgradnje nove cerkve  sv. Vida se je lotil mo\xc5\xa1enjski \xc5\xbeupnik Franc Kumer. Gra\xc5\xa1kemu arhitektu Robertu Mikovicsu je zaupal izdelavo na\xc4\x8drtov, te pa je potem 6. decembra 1887 predlo\xc5\xbeil ljubljanski \xc5\xa1kofiji, ki jih je tudi odobrila. Nato je \xc5\xa1el na Dunaj, da jih odobri \xc5\xa1e vlada, kar se je zgodilo \xc5\xbee 27. januarja 1888. Nekaj \xc4\x8dasa je preteklo \xc5\xa1e za iskanje gradbenika. Izbran je bil Franc Faleschini iz Ljubljane. Tako je ljubljanski \xc5\xa1kof Jakob Missia 9. oktobra 1889 blagoslovil temeljni kamen, s \xc4\x8dimer se je gradnja za\xc4\x8dela. Dogovorjeno je bilo, da bo kapela Marije Pomagaj ostala nedotaknjena in da jo bodo samo obdali z novo kapelo, ki bo dobila kupolo._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno z gradnjo nove je potekalo postopno ru\xc5\xa1enje stare cerkve. Leta 1892 je bil poru\xc5\xa1en \xc5\xa1e njen zadnji preostanek. Dve leti zatem je nova cerkev \xc5\xbee bila dograjena in 30. julija 1894 jo je blagoslovil radovlji\xc5\xa1ki dekan Jo\xc5\xbeef Razbor\xc5\xa1ek. Romanja so vse bolj presegala zmo\xc5\xbenosti mo\xc5\xa1enjskega \xc5\xbeupnika in kaplana, zato so hodili romarje oskrbovat tudi razni upokojeni duhovniki in patri fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani iz Ljubljane. Naslednja prelomnica se je zgodila, ko je Ljubljan\xc4\x8danka Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ovija\xc4\x8d v svoji oporoki namenila sredstva za gradnjo samostana na Brezjah. Tako so 5. septembra 1897 polo\xc5\xbeili temeljni kamen \xc5\xa1e za samostan. Pol leta zatem je ljubljanski \xc5\xa1kofovski sede\xc5\xbe zasedel Anton Bonaventura Jegli\xc4\x8d in \xc5\xbee oktobra tega leta fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanom izro\xc4\x8dil v skrb cerkev sv. Vida. 7. oktobra 1900 je cerkev v navzo\xc4\x8dnosti \xc5\xa1kofov Jegli\xc4\x8da in Jakoba Trobca, slovenskega \xc5\xa1kofa v Ameriki, ter mno\xc5\xbeice vernikov posvetil Jakob Missia \xe2\x80\x93 tokrat kardinal in gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof._NEWLINE_1. septembra 1907 je bilo slovesno kronanje milostne podobe. Leta 1911 je cerkev dobila nove orgle z 32 registri, ki jih je izdelal mojster Anton Derni\xc4\x8d iz Lancovega pri Radovljici. Sledila je prva svetovna vojna, ki je pobrala tri od \xc5\xa1tirih zvonov. Te so leta 1918 za\xc4\x8dasno nadomestili z jeklenimi, leta 1932 pa z novimi bronastimi. V letih 1937\xe2\x80\x931938 je Zveza bojevnikov iz prve svetovne svetovne vojne po na\xc4\x8drtu Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika uredila prostor pred cerkvijo. Leta 1941 je sledila nem\xc5\xa1ka okupacija in \xc5\xbee 23. aprila je nova oblast prepovedala v cerkvi bogoslu\xc5\xbeje, fran\xc4\x8di\xc5\xa1kane pa izgnala. Ti so se na Brezje vrnili po vojni. Leta 1968 so dali fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani orgle prenoviti. Delo je opravil mojster Franc Jenko, pri \xc4\x8demer je mehani\xc4\x8dni sistem spremenil v pnevmati\xc4\x8dnega in pove\xc4\x8dal \xc5\xa1tevilo registrov na 47. 26. januarja 1971 je cerkev obiskal argentinski jezuit Jorge Mario Bergoglio, kasnej\xc5\xa1i pape\xc5\xbe Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek.\n_START_SECTION_\nBazilika in narodno romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\n5. oktobra 1988 je pape\xc5\xbe Janez Pavel II. cerkev razglasil za baziliko (basilica minor). 17. maja 1996 jo je ob svojem prvem uradnem obisku v Sloveniji tudi obiskal in v njej molil. Ob tej prilo\xc5\xbenosti je v knjigo gostov zapisal: \xc2\xbbMarija, pomagaj! Janez Pavel II.\xc2\xab 7. septembra 1999 je Slovenska \xc5\xa1kofovska konferenca baziliko razglasila za slovensko narodno romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, slovesna razglasitev pa je bila 1. januarja 2000. Za romarje so fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani maja 2009 odprli Romarski urad. Leta 2017 so v prostorih samostana odprli \xc5\xa1e Muzej Jaslic. Tu ima svoj sede\xc5\xbe tudi Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski Marijanski center.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je po zunanji obliki triladijska bazilika, vendar ima v notranjosti obe stranski ladji po dvakrat pregrajeni, zaradi \xc4\x8desar ima cerkev \xc5\xa1est stranskih kapel. Pro\xc4\x8delje cerkve je delo arhitekta Ivana Vurnika iz Radovljice. Med bogato okrasje spadajo rozeta, mozai\xc4\x8dni napisi in drugi vzorci. Vhodna vrata je izdelal rezbar Janez Resman iz Gorice pri Radovljici. Na njih je upodobil starozavezne preroke, ki so napovedovali Marijino rojstvo: Mojzes, David in Izaija, ter starozavezne \xc5\xbeene, ki predstavljajo Marijino predpodobo: Sara, Rahela in Judita._NEWLINE_Notranjost je neorenesan\xc4\x8dna arhitektura. Na glavnem oltarju, ki je narejen iz belega marmorja, domuje sveti Vid, ki je \xc5\xa1e sedaj zavetnik cerkve. Njegova podoba je narejena po sliki nem\xc5\xa1kega slikarja Matth\xc3\xa4usa Schiestla. Stranske oltarje so izdelali Janez Vurnik, Jo\xc5\xbeef Pavlin, Ivan Grohar in Ivan Vavpoti\xc4\x8d._NEWLINE_Kapela Marije Pomagaj je bila predvidena za obnovo \xc5\xbee pred drugo svetovno vojno, vendar je na\xc4\x8drt, ki ga je pripravil Janko Omahen, med vojno izginil. Po vojni je naredil nov na\xc4\x8drt, ki je bil realiziran leta 1954. Oltar je 8. decembra tega leta blagoslovil pomo\xc5\xbeni \xc5\xa1kof Anton Vovk. Narejen je iz belega kararskega marmorja. Na njegovi sprednji strani je vklesan latinski napis, ki se v prevodu glasi: \xc2\xbbKrasni oltar je premilostni Kraljici posvetil ljubljanski \xc5\xa1kof Anton Ribi\xc4\x8dev\xc2\xab. Tlak je iz bosanskega granita, stene pa so oblo\xc5\xbeene z istrskim marmorjem. Strop je za dober meter vi\xc5\xa1ji od prej\xc5\xa1njega, pravtako pa je preluknjan zaradi bolj\xc5\xa1ega prezra\xc4\x8devanja. Izvirne Layerjeve freske so bile zaradi dima mnogih sve\xc4\x8d in kadila, izredno soparnega zraka ob velikem navalu romarjev in ve\xc4\x8dkratnega \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja docela zabrisane._NEWLINE_Pred cerkvijo se nahaja Kapela sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Asi\xc5\xa1kega, postavljena leta 1967 ob 60. letnici kronanja podobe. Zgrajena je v slogu slovenske planinske ko\xc4\x8de po na\xc4\x8drtih Ivana Vurnika. Oltarno sliko je naredil Lojze Perko. 2. septembra 1967 jo je blagoslovil nad\xc5\xa1kof Jo\xc5\xbeef Poga\xc4\x8dnik. Uporablja se predvsem za obhajanje zunanjih slovesnosti, ko zaradi prevelikega \xc5\xa1tevila romarji ne morejo v baziliko. V neposredni bli\xc5\xbeini bazilike stoji \xc5\xa1e bronasti kip Janeza Pavla II.'