b'\n_START_ARTICLE_\nObrezovanje mo\xc5\xa1kih\n_START_PARAGRAPH_\nObrezovanje mo\xc5\xa1kih ali cirkumcizija (latinsko circumcisio) je postopek, pri katerem mo\xc5\xa1kemu (pogosto \xc5\xa1e de\xc4\x8dku) odre\xc5\xbeejo prednjo ko\xc5\xbeico (prepucij) na spolnem udu. Postopek pogosto izvajajo zaradi verskih razlogov, zlasti v judovstvu in islamu. Postopek medicinsko ni zelo zapleten niti ni pretirano bole\xc4\x8d, zato se ga \xc5\xa1teje bolj za simbolno dejanje. (Opomba: V nekaterih muslimanskih de\xc5\xbeelah je znano tudi obrezovanje \xc5\xbeensk, ki pa je bistveno bolj bole\xc4\x8de in po\xc5\xa1koduje \xc5\xbeensko za celo \xc5\xbeivljenje, zato \xc5\xa1teje za obliko pohabljanja.)_NEWLINE_Postopek obrezovanja mo\xc5\xa1kih je zelo star, najstarej\xc5\xa1e slikovne upodobitve obrezovanja izvirajo iz kamene dobe. Zgodovinarji, ki so se ukvarjali s tem obredom, po navadi navajajo, da je bilo obrezovanje obredno \xc5\xbertvovanje dela svojega telesa bogovom. Po drugi razlagi gre lahko tudi za znak su\xc5\xbenosti (su\xc5\xbenji so obrezani zato, da se lo\xc4\x8dijo od gospodarjev, ki niso)._NEWLINE_V dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu je v Evropi obrezovanje mo\xc5\xa1kih zlasti znak verske pripadnosti (v Ameriki je pogostej\xc5\xa1e tudi obrezovanje zaradi higienskih razlogov)._NEWLINE_Za judovske mo\xc5\xa1ke je obrezanost eden od temeljnih znakov pripadnosti judovski veri. De\xc4\x8dke obre\xc5\xbeejo praviloma na osmi dan po rojstvu. To imajo za znamenje zaveze tega de\xc4\x8dka z Bogom, podobno kot je tudi o\xc4\x8dak Abraham svojo zavezo z Bogom potrdil tako, da se je obrezal. \xc5\xa0ele po obrezovanju de\xc4\x8dek postane zares Jud in takrat dobi tudi ime. (primerjaj 1 Mz 17,9-27)_NEWLINE_Tudi v islamu je obrezovanje mo\xc5\xa1kih splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjeno, \xc4\x8deprav Koran tega nikjer izrecno ne omenja. Ker muslimani upo\xc5\xa1tevajo poleg Korana tudi Sveto pismo stare zaveze, \xc5\xa1tejejo obrezovanje mo\xc5\xa1kih za dol\xc5\xbenost po Abrahamovi zavezi (tako kot Judje - glej zgoraj). \xc4\x8cas obrezovanja ni tako to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den kot pri Judih: v Pakistanu obrezujejo de\xc4\x8dke na sedmi dan po rojstvu, v ve\xc4\x8dini drugih muslimanskih dr\xc5\xbeav pa je bolj obi\xc4\x8dajno obrezovanje v starosti 6 do 11 let oziroma ob prehodu iz otro\xc5\xa1tva v odraslost._NEWLINE_V kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu obrezovanje mo\xc5\xa1kih ni obi\xc4\x8dajno, \xc4\x8deprav tudi kristjani priznavajo avtoriteto Svetega pisma stare zaveze. Sveti Pavel je \xc5\xbee v prvem stoletju zapisal: "V Kristusu Jezusu ni\xc4\x8d ne velja ne obreza ne neobreza, marve\xc4\x8d vera, ki deluje po ljubezni." (glej Gal 5,6)_NEWLINE_Medicina \xc5\xa1e ni izrekla zadnje besede o koristnosti ali \xc5\xa1kodljivosti obrezovanja mo\xc5\xa1kih, v glavnem pa velja prepri\xc4\x8danje, da je to precej ne\xc5\xa1kodljiv in nenevaren postopek (za razliko od obrezovanja \xc5\xbeensk). Zlasti v ZDA je obrezovanje mo\xc5\xa1kih precej pogosto tudi zaradi neverskih razlogov.'