b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Rejec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju v gori\xc5\xa1kem bogoslovju je bil 14. julija 1901 posve\xc4\x8den. Slu\xc5\xbeboval je kot: kaplan v Dornberku (1901-1906), prefekt v gori\xc5\xa1kem malem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du (1906), \xc5\xa1tudijski prefekt v gori\xc5\xa1kem bogoslovju (1906-1908), katehet na gori\xc5\xa1ki gimnaziji (1908-1909), \xc5\xbeupnijski upravitelj v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini (1909-1911) in \xc5\xbeupnik v Svetem Kri\xc5\xbeu (1914-1931). Tega leta je bil aretiran in obsojen na tri leta konfinacije v Montefusco (pokrajina Avellino) ter po 20-tih mesecih pomilo\xc5\xa1\xc4\x8den. Po kratkem bivanju na Vogrskem je nastopil slu\xc5\xbebo v Opatjem selu (1933-1941). Leta 1941 je zaprosil za upokojitev ter se junija 1942 naselil pri bratu v rojstnem kraju. Leta 1946 je v Gorici postal profesor v malem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, septembra 1947 pa se je preselil k sorodnikom v Zalo\xc5\xbee, kjer je tudi umrl._NEWLINE_Rejec je bil ena najbolj markantnih osebnosti med slovenskimi duhovniki med obema svetovnima vojnama na Primorskem. \xc4\x8deprav ni napisal debelih knjig \xc5\xa1teje med velike slovenske mislece in velja za katoli\xc5\xa1kega ideologa. \xc5\xbde kot katehet je imel velik vpliv na dija\xc5\xa1ko mladino. Ta vpliv je ohranil tudi kasneje vse do smrti. V zapletenih narodnih, moralnih in verskih vpra\xc5\xa1anjih so se mnogi za nasvet obra\xc4\x8dali nanj. Z mladino je postal povezan tudi, ko je kot \xc5\xbeupnik slu\xc5\xbeboval v Svetem Kri\xc5\xbeu. Tu je ustanovil dekli\xc5\xa1ko, fantovsko in \xc5\xbeensko Marijino dru\xc5\xbebo. Prav delovanje v Marijini dru\xc5\xbebi je bil glavni vzrok za njegovo konfinacijo. Rejec je bil prvi slovenski duhovnik na primorskem, ki je bil konfiniran._NEWLINE_Rejec je izhajal iz Krekove socialne \xc5\xa1ole in je spadal v skupino mladih duhovnikov in laikov, ki so si pred 1. svetovno vojno prizadevali izvajati smernice slovenskih katoli\xc5\xa1kih shodov. V ta namen je bil med pobudniki za ustanovitev Katoli\xc5\xa1kega tiskovnega dru\xc5\xa1tva v Gorici (1908) in postal tajnik prvega odbora dru\xc5\xa1tva. V listu Zbor sve\xc4\x8denikov sv. Pavla je objavil ve\xc4\x8d razprav: Socializem in nacionalizem, Bolj\xc5\xa1evizem, Socializacija, Kapitalizem in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, ki so leta 2002 iz\xc5\xa1li v knjigi Leto 1920\xc2\xa0: socializem in nacionalizem, bolj\xc5\xa1evizem, kapitalizem in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo.(COBISS) Za tuje jezike se je zanimal \xc5\xbee v gimnazijskih letih, posebno za slovanske in franco\xc5\xa1\xc4\x8dino. Kot bogoslovec je za Gabr\xc5\xa1\xc4\x8dkovo Slovansko knji\xc5\xbenico iz \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine prevedel povest Jana Klecande Na boji\xc5\xa1\xc4\x8du\xc2\xa0: epizode iz la\xc5\xa1ke ustaje leta 1848. (COBISS) Zlasti pa mu je uspel prevod romana francoskega pisatelja Louisa Bertranda Sanguis martyrum.(COBISS) Prevodu je dodal tudi pisateljev \xc5\xbeivljenjepis in ob\xc5\xa1irne zgodovinske in osebne pripombe.'