b'\n_START_ARTICLE_\nHans Jonas\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHans Jonas se je rodil 10. 5. 1903 judovskim star\xc5\xa1em v M\xc3\xb6nchengladbachu. Prvo svetovno vojno je pre\xc5\xbeivel kot najstnik in kasneje postal zionist (podpornik zionizma, gibanja za zdru\xc5\xbeitev Judov pod eno skupno dr\xc5\xbeavo). Leta 1921 je dokon\xc4\x8dal gimnazijo v svojem doma\xc4\x8dem kraju in se vpisal na Univerzo v Freiburgu. \xc5\xa0tudiral je z velikani filozofije kot so Edmund Husserl, Martin Heidegger in Rudolf Bultmann. Jonas je Heideggerja imel za svojega mentorja in mu je zameril, ko se je ta vpisal v Nacisti\xc4\x8dno stranko in prekinil stike z njim. Svoj direktorat je prejel leta 1928, leta 1933 pa je zaradi izvolitve Adolfa Hitlerja na pozicijo kanclerja in stopnjujo\xc4\x8de se antiseministi\xc4\x8dne politike zapustil Nem\xc4\x8dijo in se preselil v Anglijo, leto kasneje pa v Jeruzalem. Tam je sre\xc4\x8dal Loro Weiner s katero se je zaro\xc4\x8dil. Leta 1940 se je pridru\xc5\xbeil britanski vojski, ki je organizirala brigado za Jude, ki so se hoteli boriti proti Hitlerjevemu nacizmu. Boril se je na Apeninskem polotoku in nato v Nem\xc4\x8diji ter tako izpolnil svoje besede: \xe2\x80\x9cV Nem\xc4\x8dijo se vrnem zgolj kot vojak zmagovalne vojske.\xe2\x80\x9d Takoj po koncu vojne se je vrnil v rodni M\xc3\xb6nchengladbach, kjer je izvedel da so njegovo mamo poslali v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de v Auschwitzu, kjer je umrla v plinski celici. Po tem dogodku ni hotel ve\xc4\x8d \xc5\xbeiveti v Nem\xc4\x8diji in se je pridru\xc5\xbeil izraelski vojski v vojni za izraelsko neodvisnost. Kratek \xc4\x8das je predaval na Univerzi v Jeruzalemu, potem pa je sprejel povabilo za pou\xc4\x8devanje na McGillovi univerzi v Montrealu. Leta 1950 je postal predavatelj na Carletonski univerzi v Ottawi, leta 1955 pa se je zaposlil na Novi \xc5\xa1oli za socialne raziskave v New Yorku, kjer je pou\xc4\x8deval do upokojitve, leta 1976. Od leta 1960 je redno obiskoval Nem\xc4\x8dijo in posledi\xc4\x8dno precej del napisal ravno v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Njegova dela o ekologiji so imela mo\xc4\x8dan vpliv na Zeleno gibanje v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_V Evropi so kmalu prepoznali pomembnost njegovih del in mu podelili ve\xc4\x8d nagrad. Prva izmed njih je bila nagrada za mir Friedenspreis, ki jo podeljuje nem\xc5\xa1ka zalo\xc5\xbeba (Friedenspreis des Deutschen Buchhandels). Jonas Hans je umrl doma v New Rochellu, v New Yorku, 5. Februarja 1993, star 89 let.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDelo Johana Hansa navadno delimo na tri obdobja, glede na njegova tri poglavitna podro\xc4\x8dja raziskovanja: \xc5\xa1tudije o gnosticizmu, \xc5\xa1tudije o filozofiji biologije in \xc5\xa1tudije o etiki.\n_START_SECTION_\nGnosticizem\n_START_PARAGRAPH_\nJonas se je sprva ukvarjal predvsem s humanisti\xc4\x8dnimi in filozofsko zgodovinskimi temami, resni\xc4\x8dno pa se je uveljavil s \xc5\xa1tudijami o poznoklasi\xc4\x8dnem gnosticizmu, filozofskem in verskem gibanju. Skupno vsem smerem tega filozofsko religioznega gibanja je verovanje, da je nezavedni del \xc4\x8dloveka zgrajen iz iste substance kot Bog, toda zaradi tragi\xc4\x8dnega razkola vr\xc5\xbeen v svet, ki je napolnjen z zlimi demoni. Ta svet je torej tuj Bogu, ki je za gnostike ti\xc5\xa1ina, globina in absoluten izvir dobrih duhov. Njegovo glavno delo o gnosticizmu The Gnostic Religion: The Message of the Alien God & the Beginnings of Christianity, izdano leta 1958, je bilo dolgo temeljno \xc4\x8dtivo o zgodovini gnosticizma v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nFilozofija biologije\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo prvo ve\xc4\x8dje delo The Phenomenon of Life iz leta 1966 je bilo uvod v njegovo delo o morali biologije, ki se je kasneje raz\xc5\xa1irilo v moralo, oziroma etiko tehnologije. Njegova fenomonolo\xc5\xa1ka interpretacija biologije je razkrila metafizi\xc4\x8dni pomen organskih pojavov. Ukvarjal se je tudi z moralnimi vpra\xc5\xa1anji biolo\xc5\xa1kih poskusov in zagovarjal dualisti\xc4\x8dno delitav telesa od duha.\n_START_SECTION_\nModerna, ekolo\xc5\xa1ka in tehnolo\xc5\xa1ka etika\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno delo Hansa Jonasa na podro\xc4\x8dju etike je bilo objavljeno leta 1979 pod naslovom The Imperative of Responsibility: In Search of Ethics for the Technological Age. Njegov prvi esej ne temo etike v tehnologiji Philosophical Essays: From Ancient Creed to Technological Man pa je iz\xc5\xa1el \xc5\xbee leta poprej. Vsa dela tega obdobja posku\xc5\xa1ajo utemeljiti njegovo interpretacijo etike v modernem svetu, v katerem pomembno vlogo igra razmerje med \xc4\x8dlovekom in naravo. Svoj poglavitni princip je poimenoval hevristika strahu. Ta daje prednost negativnim predvidevanjem o prihodnosti pred pozitivnimi v primeru nepredvidvidljivih in nepopravljivih tehnolo\xc5\xa1kih nevarnosti, ki pretijo prihodnosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Zagovarja, da je to upravi\xc4\x8deno, saj smo ljudje odgovorna bitja. Tako ljudem nalaga neomejeno odgovornost, da poskrbimo za zemljo in na\xc5\xa1e zanamce, kakr\xc5\xa1no imajo tudi star\xc5\xa1i za otroka, le da ta otrok nikoli ne odrase. Zato moramo to odgovornost prena\xc5\xa1ati tudi na prihodnje rodove, kar je zanj \xc5\xa1e pomembnej\xc5\xa1a naloga, kot tista za ohranitev zemlje. Bil je eden prvih, ki je omenjal kolektivno odgovornost za za\xc5\xa1\xc4\x8dito planeta zaradi pove\xc4\x8danja \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zmo\xc5\xbenosti njegove uni\xc4\x8ditve in potrebe po na\xc5\xa1i ohranitvi. Zato velja za enega vodilnih filozofov na podro\xc4\x8dju ekologije._NEWLINE_Hans Jonas se je sre\xc4\x8dal z mnogimi kritikami o njegovem poimovanju etike. O\xc4\x8ditali so mu, da je presplo\xc5\xa1na, preformalna in utopi\xc4\x8dna._NEWLINE_Zanji dve desetletji svojega \xc5\xbeivljenja je posvetil impliciranju teh dognanj v rasni\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju in poglabljanju kozmolo\xc5\xa1kih in teolo\xc5\xa1kih temeljev svoje filozofije, o \xc4\x8demer je razgrabljal v delih kot je Technik, Medizin und Ethik, izdano leta 1985. Pomemben je tudi njegov prispevek k razumevanju genocida z delom Mortality and Morality: A Search for Good After Auschwitz iz leta 1996.'