b'\n_START_ARTICLE_\nAnte Paveli\xc4\x87\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nAnte Paveli\xc4\x87 se je rodil 14. julija 1889 v Bradini pri Konjicu v  Hercegovini, kjer je sprva obiskoval islamsko versko osnovno \xc5\xa1olo, v kateri so se otroci na pamet u\xc4\x8dili citate iz Korana. To \xc5\xa1olo je obiskoval eno leto, nato pa se je vpisal v pravo osnovno \xc5\xa1olo, kjer pa je moral zaradi pomankljivega znanja ponavljati prvi razred. Po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli se je leta 1902 vpisal na gimnazijo v Travniku, ki so jo vodili jezuiti. Spomladi 1905 je moral zaradi zdravstvenih te\xc5\xbeav opustiti nadaljnje \xc5\xa1olanje. Za leto in pol se je zaposlil v podjetju, ki je gradilo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo med Sarajevom in Vi\xc5\xa1egradom na Drini in se po koncu del odlo\xc4\x8dil, da bo nadaljeval \xc5\xa1olanje, tokrat v Zagrebu, kjer je \xc5\xbeivel njegov starej\xc5\xa1i brat._NEWLINE_V Zagrebu je hotel \xc4\x8dim prej opraviti izpit za \xc4\x8detrti razred gimnazije, ki ga ni izdelal do konca, in se vpisati v petega. Paveli\xc4\x87u so zavrnili pro\xc5\xa1njo za vpis v peti razred, tako  da je moral znova za\xc4\x8deti v \xc4\x8detrtem. V tem \xc4\x8dasu se je za\xc4\x8del dru\xc5\xbeiti s privr\xc5\xbeenci Star\xc4\x8devi\xc4\x87eve mladine in ni veliko manjkalo, pa bi postal \xc4\x8dlan te organizacije, ki je bila nekak\xc5\xa1en podmladek Hrva\xc5\xa1ke stranke prava._NEWLINE_Naslednje leto je opustil \xc5\xa1olanje v Zagrebu in se vpisal dr\xc5\xbeavno klasi\xc4\x8dno gimnazijo v Senju. Tam je kon\xc4\x8dal peti razred in prvo polletje \xc5\xa1estega, potem pa je moral zaradi slabega zdravja spet opustiti \xc5\xa1olanje in oditi na delo, tokrat v Istro, kjer so gradili cesto pri Buzetu._NEWLINE_Spomladi leta 1909 je spet nadaljeval \xc5\xa1olanje, tokrat na gimnaziji v Karlovcu. Kon\xc4\x8dal je \xc5\xa1esti razred, sedmega pa je nadaljeval v Senju. \xc5\xa0e pred koncem \xc5\xa1olskega leta pa se je spet vrnil v Zagreb, kjer je kon\xc4\x8dal sedmi in osmi razred ter tudi maturiral.\n_START_SECTION_\nVstop v politiko\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1910 se je Paveli\xc4\x87 vpisal na pravno fakulteto zagreb\xc5\xa1ke univerze Franca Jo\xc5\xbeefa I., kjer je do leta 1915 \xc5\xa1tudij dokon\xc4\x8dal in opravil izpite in pridobil naslov doktorja pravnih znanosti. Tako kot na gimnaziji je bil tudi na fakulteti aktiven privr\xc5\xbeenec Anteja Star\xc4\x8devi\xc4\x87a in Hrva\xc5\xa1ke stranke prava. Sodeloval je v politi\xc4\x8dni dejavnosti na univerzi, kjer je pokazal veliko mr\xc5\xbenjo proti Srbom._NEWLINE_Med \xc5\xa1tudijem je pogosto pomagal pri razli\xc4\x8dnih delih, \xc5\xa1e posebej v Istri, med 1. svetovno vojno pa tudi v Dalmaciji, \xc5\xbee kmalu pa se je v Hrva\xc5\xa1ko stranko prava tudi v\xc4\x8dlanil. Malo pred koncem \xc5\xa1tudija se je zaposlil v odvetni\xc5\xa1ki pisarni Aleksandra Horvata, ki je bil takrat predsednik te stranke. Tam je ve\xc4\x8dkrat prisostvoval sejam vodstva stranke. S\xc4\x8dasoma je za\xc4\x8del Paveli\xc4\x87 v stranki opravljati vse pomembnej\xc5\xa1e delo, \xc5\xa1e posebej takrat, ko je bil Horvat odsoten. \xc5\xbde leta 1921 je bil na listi stranke izvoljen za mestnega zastopnika v Zagrebu, kmalu pa je postal ena vodilnih osebnosti v stranki, kjer je imel zelo velik vpliv na mlade \xc4\x8dlane. Kmalu je v stranki prevzel vodilno vlogo in za\xc4\x8del ob vsaki prilo\xc5\xbenosti odkrito zagovarjati ustanovitev samostojne Hrva\xc5\xa1ke._NEWLINE_Na parlamentarnih volitvah leta 1927 je bil izvoljen za poslanca na listi Hrva\xc5\xa1kega bloka, ki je bil sestavljen iz Trumbi\xc4\x87eve HFSS in HSP. V svojih govorih v skup\xc5\xa1\xc4\x8dini se je odkrito zavzemal za hrva\xc5\xa1ko neodvisnost. Po atentatu na poslance Hrva\xc5\xa1ke kme\xc4\x8dke stranke (HSS) v narodni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini 20. junija 1928 je podprl resolucijo Kme\xc4\x8dko\xe2\x80\x93demokrati\xc4\x8dne koalicije (SDK) in pristopil k poslanskemu klubu HSS oziroma SDK.\n_START_SECTION_\nOdhod v tujino\n_START_PARAGRAPH_\nPo atentatu v skup\xc5\xa1\xc4\x8dini je kralj Aleksander 6. januarja 1929 uvedel diktaturo in s proklamacijo ukinil parlamentarni sistem in vidovdansko ustavo ter razpustil skup\xc5\xa1\xc4\x8dino. Kmalu je prepovedal tudi vse politi\xc4\x8dne stranke, na \xc4\x8delo vlade je postavil generala Petra \xc5\xbdivkovi\xc4\x87a, oktobra pa se je dr\xc5\xbeava preimenovala iz Kraljevine SHS v Kraljevino Jugoslavijo._NEWLINE_Zaradi svojih separatisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8del je Ante Paveli\xc4\x87 v strahu pred aretacijo januarja 1929 pobegnil v Avstrijo. Takoj po prihodu na Dunaj je stopil v stik s skupino hrva\xc5\xa1kih emigrantov, nekdanjih avstro-ogrskih \xc4\x8dastnikov, ki se leta 1918 niso vrnili na Hrva\xc5\xa1ko, ker niso sprejeli ustanovitve jugoslovanske dr\xc5\xbeave. Aprila 1929 je Paveli\xc4\x87 odpotoval v Sofijo in se tam sestal z vodjo makedonske emigracije Van\xc4\x8dom Mihajlovim. Dogovorila sta se za sodelovanje, njun cilj pa je bil izstop Hrva\xc5\xa1ke in Makedonije iz Kraljevine Jugoslavije. V Sofiji je imel Paveli\xc4\x87 tudi protijugoslovanski govor. Zaradi njegove dejavnosti ga je jugoslovanski diktatorski vrh na procesu v njegovi odsotnosti preko sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dr\xc5\xbeave, obsodilo na smrt.\n_START_SECTION_\nItalija\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi mo\xc5\xbenosti diplomatskega spora s Kraljevino Jugoslavijo je Avstrija Paveli\xc4\x87u  po tem, ko se je vrnil iz Sofije, zavrnila nadaljnje gostoljubje. Tako je nadaljeval pot v Italijo, ki je takrat postajala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zbiranja hrva\xc5\xa1kih emigrantov. Z italijansko fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno vlado je Paveli\xc4\x87 prvi\xc4\x8d stopil v stik \xc5\xbee leta 1927. Junija tega leta je kot zagreb\xc5\xa1ki mestni zastopnik z delegacijo odpotoval v Pariz na kongres mest. Na poti domov se je lo\xc4\x8dil od delegacije in odpotoval v Rim, kjer ga je sprejel visoki funkcionar fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne stranke Roberto Forges Davanzati. S Paveli\xc4\x87em sta se pogovarjala o polo\xc5\xbeaju Hrva\xc5\xa1ke in grobemu pritisku beograjskega re\xc5\xbeima ter o \xc5\xbeelji Hrvatov, da bi ustanovili samostojno dr\xc5\xbeavo. Poudaril je, da Hrva\xc5\xa1ka pri tem ra\xc4\x8duna na pomo\xc4\x8d Italije. Takrat je Davanzattiju izro\xc4\x8dil tudi dokument, v katerim je zapisal, da se je Hrva\xc5\xa1ka pripravljena v zameno za lastno neodvisnost prilagoditi italijanskim politi\xc4\x8dnim, ekonomskim in voja\xc5\xa1kim interesom. Listina je vsebovala tudi del, v katerem je pisalo, da so Hrvati pripravljeni prenesti vse posledice, tudi \xc4\x8de bodo ve\xc4\x8dje od tistih, ki so nastale z razmejitvijo iz rapalskega sporazuma iz leta 1920 (takrat je Italija dobila slovensko Primorje, Istro, Zadar ter otoke Cres, Lo\xc5\xa1inj, Lastovo in Palagru\xc5\xbeo)._NEWLINE_Tako je Paveli\xc4\x87 takoj dobil dovoljenje za bivanje v Italiji, Benito Mussolini pa je v Paveli\xc4\x87u videl \xc4\x8dloveka, ki bo razdrl Jugoslavijo, s \xc4\x8dimer bi Italija dobila dodatno ozemlje, ki ga ni uspela dobiti po prvi svetovni vojni._NEWLINE_Takoj po prihodu v Italijo je za\xc4\x8del Paveli\xc4\x87 okoli sebe zbirati in organizirati emigrante iz posameznih evropskih dr\xc5\xbeav (posebej iz Belgije) in iz Ju\xc5\xbene Amerike. Pridru\xc5\xbeili so se mu tudi emigranti, ki so iz Jugoslavije zbe\xc5\xbeali zaradi politi\xc4\x8dnega preganjanja. Okoli sebe je zbral tudi nekaj najvplivnej\xc5\xa1ih ljudi v emigraciji. To so bili Gustav Per\xc4\x8dec, Branimir Jeli\xc4\x87, Ivan Per\xc4\x8devi\xc4\x87 ter Mladen Lorkovi\xc4\x87 in Mile Budak, ki sta v Italijo prispela pozneje. Paveli\xc4\x87 je iz teh emigrantov leta 1930 ustanovil organizacijo z imenom Usta\xc5\xa1i \xe2\x80\x93 hrva\xc5\xa1ko osvobodilno gibanje. S pomo\xc4\x8djo teh sodelavcev so bili sprejeti tudi prvi organizacijsko-programski dokumenti usta\xc5\xa1ke organizacije. Leta 1932 so izdali ustavo z opisom organizacijske strukture. V drugem dokumentu z naslovom Na\xc4\x8dela hrvatskog usta\xc5\xa1kog pokreta iz leta 1933 pa so opredelili tudi program in ideologijo gibanja in organizacije.\n_START_SECTION_\nPrve akcije\n_START_PARAGRAPH_\nPripadniki usta\xc5\xa1ke organizacije so za\xc4\x8deli s podtalnim delovanjem na ozemlju Jugoslavije, delovali pa so skupinsko ali posami\xc4\x8dno. V Jugoslavijo so vstopali najpogosteje iz Mad\xc5\xbearske in izvajali diverzije na \xc5\xbeeleznicah, cestah in drugih javnih objektih._NEWLINE_Priprave na prvo ve\xc4\x8djo akcijo so usta\xc5\xa1i za\xc4\x8deli izvajati spomladi leta 1932 in sicer na obmo\xc4\x8dju Like. V Gospi\xc4\x87u je namre\xc4\x8d \xc5\xbee nekaj \xc4\x8dasa delovala ilegalna usta\xc5\xa1ka organizacija pod vodstvom odvetnika dr. Andrije Artukovi\xc4\x87a, ki naj bi to akcijo izvedla. Usta\xc5\xa1i so za\xc4\x8deli \xc5\xa1iriti govorice, da Italija podpira boj za neodvisnost Hrva\xc5\xa1ke in da je usta\xc5\xa1ko vodstvo z italijansko vlado doseglo sporazum, po katerem naj bi Italija dobila Triglav in dolino proti Ljubljani, Hrva\xc5\xa1ki pa bi odstopila Reko in Trst. Akcija, ki so jo nameravali izpeljati usta\xc5\xa1i je bila napasti in zavzeti voja\xc5\xa1nico ter voja\xc5\xa1ko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de garnizije v Gospi\xc4\x87u. Za akcijo so pripadniki usta\xc5\xa1kih enot potrebovali oro\xc5\xbeje, ki naj bi preko Zadra prispelo v Jugoslavijo, od tam pa preko Velebita v Liko. Prvo oro\xc5\xbeje je bilo dostavljeno na Velebit spomladi 1932, najve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina pa avgusta 1932. Tam je bilo oro\xc5\xbeje razdeljeno \xc4\x8dlanom organizacije, zatem pa je na obmo\xc4\x8dje pri\xc5\xa1la \xc5\xa1e skupina desetih uniformiranih in oboro\xc5\xbeenih usta\xc5\xa1kih emigrantov, ki naj bi usmerjali napad._NEWLINE_Akcija se je za\xc4\x8dela v no\xc4\x8di s 6. na 7. september 1932, ko so  usta\xc5\xa1i napadli \xc5\xbeandarmerijsko postajo v vasi Bru\xc5\xa1ane pri Gospi\xc4\x87u. Pred tem so prekinili vse telefonske povezave z Gospi\xc4\x87em. Spopad je trajal okoli pol ure, potem so se napadalci pora\xc5\xbeeni umaknili. V spopadu z \xc5\xbeandarji je bil ubit usta\xc5\xa1 Stjepan Dev\xc4\x8di\xc4\x87._NEWLINE_Dogodki v Liki so precej odmevali v tujem tisku, \xc5\xa1e posebej v mad\xc5\xbearskem in italijanskem. Akcijo usta\xc5\xa1ev v Bru\xc5\xa1anih so prikazali kot za\xc4\x8detek dr\xc5\xbeavljanske vojne v Jugoslaviji in odlo\xc4\x8den napad Hrvatov na vladne kroge v Beogradu. V usta\xc5\xa1kih krogih pa so akcijo poimenovali li\xc5\xa1ka oz. velebitska vstaja. V pripravah na akcijo v Liki je sodeloval tudi Paveli\xc4\x87, kar pomeni, da jo je odobrila italijanska vlada, ki je pred akcijo tudi pove\xc4\x8dala protijugoslovansko propagando, \xc5\xa1e posebej pa je poudarjala svojo pravico do Dalmacije. Usta\xc5\xa1ka akcija v Liki je \xc5\xa1e bolj ohladila \xc5\xbee tako hladne italijansko-jugoslovanske odnose. Vrstila so se tudi zborovanja, ki so jih organizirale italijanske iredentisti\xc4\x8dne organizacije._NEWLINE_Poleti leta 1933 so na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dr\xc5\xbeave v Beogradu sodili tistim, ki so sodelovali v akciji. Na procesu je bilo prisotnih 12 usta\xc5\xa1ev, glavni obto\xc5\xbeenec pa je bil Juraj \xc2\xbbJuco\xc2\xab\xc2\xa0Rukavina, ki je bil obsojen na smrt z obe\xc5\xa1anjem. Kazen so mu kasneje sicer spremenili v dosmrtno je\xc4\x8do, ostali obto\xc5\xbeenci pa so dobili kraj\xc5\xa1e zaporne kazni.\n_START_SECTION_\nAtentat na kralja Aleksandra\n_START_PARAGRAPH_\nKljub diktaturi se je jugoslovanski kralj v zunanji politiki \xc5\xa1e naprej naslanjal na zahodne demokracije, predvsem na Francijo, \xc4\x8deprav le-te niso podpirale njegove diktature. Dobre odnose je sku\xc5\xa1al vzpostaviti tudi z Italijo in po prihodu Hitlerja na oblast \xc5\xa1e z Nem\xc4\x8dijo, kar je resno vznemirilo francosko diplomacijo. Prav to je bil glavni razlog, da je junija 1934 v Beograd pripotoval francoski zunanji minister Louis Barthou in kralja Aleksandra povabil na uradni obisk Francije, ki naj bi se zgodil oktobra istega leta._NEWLINE_Potovanje kralja v Francijo je bila idealna prilo\xc5\xbenost za Paveli\xc4\x87a, ki se je odlo\xc4\x8dil, da bodo pripadniki njegove organizacije nanj izvedli atentat. Paveli\xc4\x87 je bil namre\xc4\x8d prepri\xc4\x8dan, da bo kraljeva smrt v dr\xc5\xbeavi spro\xc5\xbeila nemire in vodila v razpad dr\xc5\xbeave, kar bi izkoristil za razglasitev neodvisnosti Hrva\xc5\xa1ke. Pri tem na\xc4\x8drtu je imel vso podporo Italije in Mad\xc5\xbearske, ki sta v razpadu Jugoslavije videli prilo\xc5\xbenost, da dobita novo ozemlje. Prvi poskus atentata na kralja so usta\xc5\xa1i sicer izvedli \xc5\xbee decembra leta 1933, ko je  kralj Aleksander obiskal Zagreb. Toda v odlo\xc4\x8dilnem trenutku je atentator Petar Oreb odpovedal, policija pa je odkrila atentatorje in dva med njimi pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dr\xc5\xbeave obsodila na smrt z obe\xc5\xa1anjem._NEWLINE_Emigracija je izvedela, da bo kralj z vojno ladjo priplul v Marseille in od tam nadaljeval pot v Pariz. Za vodjo atentatorjev je Paveli\xc4\x87 dolo\xc4\x8dil Evgena Dida Kvaternika. Atentatorji so se na akcijo pripravljali na Mad\xc5\xbearskem in od tam s ponarejenimi potnimi listi preko Avstrije in \xc5\xa0vice pri\xc5\xa1li v Francijo. V \xc5\xa0vici so se jim pridru\xc5\xbeili Dido Kvaternik in Makedonec, pripadnik VMRO, Veli\xc4\x8dek Kerin, znan tudi kot Vlada \xc5\xa1ofer, Vladimir Georgijevi\xc4\x87 in Petar Kelemen. V Lozani so atentatorji mad\xc5\xbearske potne liste zamenjali s ponarejenimi \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kimi in nadaljevali pot._NEWLINE_V Parizu so se atentatorji razdelili v dve skupini: marsejsko in pari\xc5\xa1ko. Prvi na\xc4\x8drt je namre\xc4\x8d predvideval, da bodo kralja ubili v Marseillu, \xc4\x8de pa jim to zaradi kak\xc5\xa1nega razloga ne bi uspelo, bi akcijo izpeljali v Parizu. V Parizu so se atentatorji sestali z Antem Godino, ki jih je oskrbel z oro\xc5\xbejem._NEWLINE_Kralj je priplul v Marseille 9. oktobra 1934 popoldne. V pristani\xc5\xa1\xc4\x8du ga je sprejel minister za zunanje zadeve Louis Barthou, ki je kralja v avtomobilu pospremil proti mestni hi\xc5\xa1i. Med potjo se je atentator Veli\xc4\x8dko Kerin kraljevemu avtomobilu pribli\xc5\xbeal s \xc5\xa1opkom ro\xc5\xbe v roki, potem pa izza njega povlekel revolver in iz neposredne bli\xc5\xbeine ve\xc4\x8dkrat ustrelil proti kralju ter ga smrtno ranil. Streli so zadeli tudi ministra Barthouja in ubili tudi njega, Kerina pa so francoski policisti takoj pokon\xc4\x8dali s sabljami._NEWLINE_V sodelovanju z Interpolom je francoska policija takoj za\xc4\x8dela preiskavo in kmalu odkrila pravo identiteto storilca. Na \xc5\xa1vicarski meji so bili aretirani tudi preostali atentatorji (Kralj, Raji\xc4\x87, Pospi\xc5\xa1il), Didu Kvaterniku pa je uspelo pre\xc4\x8dkati mejo in se izogniti aretaciji. Atentatorje je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de obsodilo na dosmrtno zaporno kazen, ker pa je \xc4\x8dez \xc4\x8das preiskava pokazala, da sta atentat pravzaprav organizirala Paveli\xc4\x87 in Dido Kvaternik, so za\xc4\x8deli \xc5\xa1e proces proti njima in ju v odsotnosti obsodili na smrt.\n_START_SECTION_\nUsta\xc5\xa1ka organizacija po atentatu\n_START_PARAGRAPH_\nPosledica atentata je bila internacija usta\xc5\xa1kih emigrantov, ki jih je italijanska vlada pod pritiskom mednarodne javnosti internirala na Lipare, majhno oto\xc5\xa1ko skupino v bli\xc5\xbeini Sicilije. Paveli\xc4\x87 je bil iz istega razloga od sredine oktobra 1934 v hi\xc5\xa1nem priporu v Torinu, konec aprila 1936 pa so ga internirali v Sieno, kjer je ostal do leta 1939. \xc2\xbbObglavitev\xc2\xab\xc2\xa0usta\xc5\xa1ke organizacije je imela za posledico, da so usta\xc5\xa1ke enote po drugih dr\xc5\xbeavah zmanj\xc5\xa1ale svojo dejavnost, toda kljub omejenemu delovanju je politi\xc4\x8dna smer organizacije ostala nespremenjena: razbitje Jugoslavije in ustanovitev neodvisne hrva\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave._NEWLINE_V obdobju Stojadinovi\xc4\x87eve vlade, spomladi leta 1937, sta Jugoslavija in Italija podpisali t. i. beograjski sporazum o ureditvi politi\xc4\x8dnih in trgovskih odnosov med dr\xc5\xbeavama, v katerem je bila tudi klavzula, da bo Italija aktivno prepre\xc4\x8devala dejavnosti usta\xc5\xa1ev.  V sporazumu je bilo tudi zapisano, da bo Italija obve\xc5\xa1\xc4\x8dala Jugoslavijo o usta\xc5\xa1ki emigraciji in, da bo omogo\xc4\x8dila vrnitev v Jugoslavijo tistim \xc4\x8dlanom, ki bodo to \xc5\xbeeleli. Po tem dogovoru se je ve\xc4\x8d kot polovica usta\xc5\xa1kih emigrantov vrnila iz Italije v domovino.\n_START_SECTION_\nUstanovitev Neodvisne dr\xc5\xbeave Hrva\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nVse do dr\xc5\xbeavnega udara v Beogradu 27. marca 1941 sta tako Nem\xc4\x8dija kot Italija podpirali ohranitev Jugoslavije, po teh dogodkih pa se je Hitler odlo\xc4\x8dil, da Jugoslavijo zasede. Enako odlo\xc4\x8ditev je sprejel Mussolini, ki je dan po dr\xc5\xbeavnem udaru v Beogradu k sebi poklical Paveli\xc4\x87a. Na tem prvem osebnem sestanku mu je predstavil na\xc4\x8drte Nem\xc4\x8dije in Italije glede Jugoslavije. Dogovorila sta se, da bo Italija usta\xc5\xa1e podprla in jim omogo\xc4\x8dila, da bodo na Hrva\xc5\xa1kem prevzeli oblast, v zameno za Dalmacijo._NEWLINE_Po tem sestanku so se usta\xc5\xa1i v Italiji za\xc4\x8deli pospe\xc5\xa1eno pripravljati za vrnitev na Hrva\xc5\xa1ko. Okoli 250 pripadnikov so v Pistoi oboro\xc5\xbeili in opremili ter jim razdelili nove uniforme. Paveli\xc4\x87 je dobil prost termin na radijski postaji Firenze za propagando v hrva\xc5\xa1kem jeziku, dobil pa je tudi italijanskega \xc4\x8dastnika za zveze z italijansko vojsko. 1. aprila 1941 je izdal odredbo glavnega usta\xc5\xa1kega stanu \xc5\xa1tevilka 1, v kateri je pripadnike usta\xc5\xa1ke organizacije spomnil, da je pri\xc5\xa1el \xc4\x8das za obra\xc4\x8dun. Kljub njegovim \xc5\xbeeljam, da bi se povezal s pripadniki usta\xc5\xa1ev v domovini, pa mu to zaradi zaprte meje z Jugoslavijo ni uspelo._NEWLINE_Tudi Nemci so si hoteli na Hrva\xc5\xa1kem  zagotoviti \xc4\x8dim trdnej\xc5\xa1i polo\xc5\xbeaj, vendar svojih na\xc4\x8drtov niso povezovali s Paveli\xc4\x87em in njegovimi usta\xc5\xa1i. \xc5\xbdeleli so sicer vzpostavitev zavezni\xc5\xa1ke samostojne Hrva\xc5\xa1ke, vendar so pri\xc4\x8dakovali, da bo le-ta nastala pod vodstvom predsednika HSS Vladka Ma\xc4\x8dka. Po udaru v Beogradu so hoteli Nemci Ma\xc4\x8dku prepre\xc4\x8diti, da bi vstopil v novo Simovi\xc4\x87evo vlado, in ga pregovoriti, naj stopi na \xc4\x8delo samostojne Hrva\xc5\xa1ke. Iz Berlina so v Zagreb poslali posebna predstavnika, Walterja Malletka in Edmunda Veesenmayerja, z nalogo prepri\xc4\x8dati Ma\xc4\x8dka, naj prevzame vodenje samostojne Hrva\xc5\xa1ke. \xc5\xa0e pred njunim prihodom pa je v stik z Ma\xc4\x8dkom stopil nem\xc5\xa1ki konzul v Zagrebu, Alfred Feundt, in mu razlo\xc5\xbeil nem\xc5\xa1ko stali\xc5\xa1\xc4\x8de o Hrva\xc5\xa1ki in o njem. Ma\xc4\x8dek je zavrnil njegovo ponudbo in ko mu je Simovi\xc4\x87 zagotovil, da bo ohranjena banovina Hrva\xc5\xa1ka, je odpotoval v Beograd. Malletke in Veesenmayer sta se po tem sre\xc4\x8dala z usta\xc5\xa1ko skupino v domovini, ki je bila zbrana okrog Slavka Kvaternika, in jim ponudila pomo\xc4\x8d Nem\xc4\x8dije pri vzpostavitvi nove dr\xc5\xbeave._NEWLINE_6. aprila 1941 je Nem\xc4\x8dija napadla Jugoslavijo, Ma\xc4\x8dek pa se je takoj vrnil v Zagreb, kjer je \xc5\xbee bila nem\xc5\xa1ka vojska. Tik pred zasedbo mesta pa sta Veesenmayer in Slavko Kvaternik pripravljala razglasitev samostojne hrva\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave in \xc4\x8dakala \xc5\xa1e na Ma\xc4\x8dkovo podporo, ki sta jo tudi dobila. Tako je Slavko Kvaternik 10. aprila 1941 v Paveli\xc4\x87evem imenu prebral razglas o ustanovitvi Neodvisne dr\xc5\xbeave Hrva\xc5\xa1ke, takoj za tem pa je bila prebrana \xc5\xa1e Ma\xc4\x8dkova izjava, v kateri je pozival hrva\xc5\xa1ki narod, privr\xc5\xbeence HSS in ni\xc5\xbeje organe oblasti, naj z novimi oblastniki sodelujejo.\n_START_SECTION_\nVrnitev v domovino\n_START_PARAGRAPH_\nMed tem \xc4\x8dasom se je Paveli\xc4\x87 sestal z interniranimi usta\xc5\xa1i in jim sporo\xc4\x8dil novico iz domovine, naslednji dan (11. aprila) pa se je odpravil v Rim. Tam ga je najprej sprejel minister Anfuso, za tem pa \xc5\xa1e Mussolini. Dogovorila sta se, da se bo Paveli\xc4\x87 vrnil v Zagreb in da se mora uresni\xc4\x8diti sporazum, po katerem naj bi vsa dalmatinska mesta, ki jih je Italija smatrala za svoja, pri\xc5\xa1la pod Italijo. Mussolini je Paveli\xc4\x87u tudi obljubil, da bo Italija priznala njegovo vlado takoj, ko se s svojimi pripadniki vrne na Hrva\xc5\xa1ko. Nem\xc5\xa1ki zunanji minister Joachim von Ribbentrop je isti dan v imenu nem\xc5\xa1ke vlade oznanil, da Nem\xc4\x8dija vse zadeve v zvezi s Hrva\xc5\xa1ko prepu\xc5\xa1\xc4\x8da Italiji._NEWLINE_13. aprila 1941 se je Paveli\xc4\x87, ki je medtem prispel iz Italije, v Karlovcu na samem sestal s Slavkom Kvaternikom, ki je pripotoval iz Zagreba.V tamkaj\xc5\xa1nji voja\xc5\xa1nici je nagovoril nem\xc5\xa1ke in italijanske vojake ter svoje usta\xc5\xa1e, nato pa je sprejel \xc5\xa1e Veesenmayerja in mu obljubil, da bo usta\xc5\xa1ka oblast lojalno sodelovala s tretjim rajhom. Naslednji dan se je sestal s posebnim Mussolinijevim odposlancem Anfusom, ki je bil zadol\xc5\xbeen, da se bo priklju\xc4\x8ditev mest, o katerih sta se dogovorila Paveli\xc4\x87 in Mussolini izvedla v najkraj\xc5\xa1em mo\xc5\xbenem \xc4\x8dasu._NEWLINE_V Zagreb je Paveli\xc4\x87 pri\xc5\xa1el 15. aprila 1941 in se brez posebnih slovesnosti nastanil v predsedni\xc5\xa1ki pala\xc4\x8di na Banskih dvorih. Naslednje jutro je Slavko Kvaternik po radiu oznanil dr\xc5\xbeavljanom prisotnost \xc2\xbbpoglavnika\xc2\xab\xc2\xa0in napovedal imenovanje nove vlade, ki je prisegla pred katoli\xc5\xa1kim duhovnikom iz Kusto\xc5\xa1ije Vilimom Ceceljem, zagreb\xc5\xa1kim muftijem Ismetom Mufti\xc4\x87em in evangeli\xc4\x8danskim vikarjem v Zagrebu Michaelom Backerom. Paveli\xc4\x87 je postal predsednik vlade in zunanji minister, ki je hkrati postal glavni \xc2\xbb\xc5\xa1ef\xc2\xab\xc2\xa0dr\xc5\xbeave z nazivom "poglavar" oz. hrva\xc5\xa1ko \xc2\xbbpoglavnik\xc2\xab. Poleg sebe je v vlado imenoval \xc5\xa1e pravosodnega ministra, Mirka Puka, minister za notranje zadeve je postal Andrija Artukovi\xc4\x87, minister za zdravstvo Ivan Petri\xc4\x87, minister za gospodarstvo Lovro Su\xc5\xa1i\xc4\x87, minister za bogo\xc4\x8dastje in pouk Mile Budak, ki je izjavil da bodo v duhu usta\xc5\xa1ke prisege tretjino Srbov pobili, tretjino pregnali, tretjino pa spreobrnili v katoli\xc4\x8danstvo. Poverjenik za Bosno je postal Jure Franceti\xc4\x87, sicer bolj znan kot poveljnik krvolo\xc4\x8dne \xc4\x8crne legije, ki se je izkazala s pobijanjem in mu\xc4\x8denjem nedol\xc5\xbenega srbskega prebivalstva. Prav Franceti\xc4\x87 je organiziral krvave zlo\xc4\x8dine nad Srbi v vzhodni Hercegovini, Liki, Kordunu, Baniji, Slavoniji, ter deportacijo srbskega in judovskega prebivalstva iz Banjaluke in Sarajeva 1941._NEWLINE_Prvi zakonski akt, ki ga je Paveli\xc4\x87 podpisal, je bila Zakonska odredba za obrambo naroda in dr\xc5\xbeave z dne 17. aprila 1941, s katerim so odvzeli vse pravice Srbom, Judom in Romom, ter jih postavili zunaj zakona in tako omogo\xc4\x8dili poboje nedol\xc5\xbenih ljudi._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku maja 1941 se je podpredsedstvo vlade NDH preselilo iz Zagreba v Banjo Luko (medtem so jo o\xc4\x8distili ve\xc4\x8djega dela srbskega prebivalstva ter po\xc5\xbegali vse pravoslavne cerkve v mestu), ki je tako postala drugo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vlade. Paveli\xc4\x87 se je 9. junija odpovedal mestu zunanjega ministra in na to mesto imenoval Mladena Lorkovi\xc4\x87a. \xc5\xbde konec leta 1941 pa se je podpredsedstvo vrnilo v Zagreb._NEWLINE_Paveli\xc4\x87 je kot \xc5\xa1ef dr\xc5\xbeave in vlade sprejemal vse pomembnej\xc5\xa1e odlo\xc4\x8ditve o zunanji in notranji politiki NDH. Imenoval in odstavljal je visoke dr\xc5\xbeavne uradnike, kot vodja usta\xc5\xa1ke organizacije pa tudi visoke usta\xc5\xa1ke funkcionarje. Kot poglavar dr\xc5\xbeave je bil tudi vrhovni poveljnik vojske. Ker NDH ni imela parlamenta, je vse zakone in odredbe ukazoval in podpisoval Paveli\xc4\x87 osebno, s \xc4\x8dimer je postala Hrva\xc5\xa1ka formalno-pravno diktatorska dr\xc5\xbeava.\n_START_SECTION_\nSodelovanje z Italijo\n_START_PARAGRAPH_\nO vpra\xc5\xa1anjih, ki so obremenjevala odnose med NDH in Italijo, sta Paveli\xc4\x87 in Ciano razpravljala na sestanku v Benetkah 15. in 16. decembra 1941 in na tem sestanku tudi dolo\xc4\x8dila pravila obna\xc5\xa1anja italijanske vojske na tleh Hrva\xc5\xa1ke ter sklenila \xc5\xa1e nekaj gospodarskih sporazumov. Na sestanku sta se dotaknila tudi mo\xc5\xbenosti unije med NDH in Italijo. Italijani so se namre\xc4\x8d zavzemali za t. i. albansko re\xc5\xa1itev, po kateri bi bil v Zagrebu poleg Paveli\xc4\x87a tudi kraljevski namestnik Italije, vojvoda Spoleto. Paveli\xc4\x87 je predlog zavrnil, saj je menil, da taka unija ogrozi neodvisnost Hrva\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nSodelovanje z Nem\xc4\x8dijo\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku junija 1941 je Paveli\xc4\x87 zaprosil za sprejem pri Adolfu Hitlerju, ki je bil dogovorjen za 6. junij 1941. Na sestanku sta govorila o obmejnih in politi\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anjih, med katerimi je bilo tudi vpra\xc5\xa1anje o pristopu NDH k trojnemu paktu ter sprejem 175.000 izseljenih Slovencev iz \xc5\xa0tajerske, gospodarskih odnosih ter hrva\xc5\xa1ko-italijanskih odnosih._NEWLINE_Paveli\xc4\x87 je pri prikazovanju razmer v NDH najprej govoril o njeni etni\xc4\x8dni sestavi, pri tem je poudaril, da so muslimani naj\xc4\x8distej\xc5\xa1i del hrva\xc5\xa1kega naroda in da imajo najbolj ohranjeno nacionalno zavest. O srbskem vpra\xc5\xa1anju je povedal, da obstaja \xc5\xa1ele 60 let in da so Srbi pravzaprav Hrvati, ki so prestopili v srbsko  pravoslavno vero in se tako napa\xc4\x8dno poimenovali Srbi._NEWLINE_Usta\xc5\xa1ke enote so med drugim sodelovale v enotah Waffen-SS na vzhodni fronti, kjer je delovalo tudi vojno letalstvo NDH.\n_START_SECTION_\nPoraz sil Osi in emigracija\n_START_PARAGRAPH_\nPo zlomu sil Osi in NDH proti koncu druge svetovne vojne je NDH zapustilo veliko usta\xc5\xa1kih politi\xc4\x8dnih funkcionarjev, pa tudi pripadniki drugih politi\xc4\x8dnih smeri (privr\xc5\xbeenci HSS, katoli\xc5\xa1ki intelektualci, kulturni in javni delavci), torej vsi tisti, ki so se bali komunisti\xc4\x8dnega ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja. V emigraciji se je \xc5\xbee drugi\xc4\x8d zna\xc5\xa1el tudi Ante Paveli\xc4\x87, z njim se je iz NDH umaknila tudi hrva\xc5\xa1ka vlada s predsednikom Nikolo Mandi\xc4\x87em. Nekaterim \xc4\x8dlanom vlade je uspelo zbe\xc5\xbeati naprej na Zahod, druge ministre pa so zavezniki izro\xc4\x8dili Jugoslovanski armadi. Nova oblast je nekdanje ministre NDH obsodila na smrt in obesila. _NEWLINE_Paveli\xc4\x87u in njegovemu najo\xc5\xbejemu spremstvu je uspelo priti v ameri\xc5\xa1ko okupacijsko cono v Avstriji in se nastaniti v vasici Leingreith, za tem pa se je za Paveli\xc4\x87em izgubila vsaka sled. Zavezniki so se trudili, da bi odkrili, kam je izginil, vendar so bili vsi napori zaman. V Avstriji se je Paveli\xc4\x87 skrival pri nekem kmetu, ki mu je tudi priskrbel ponarejene avstrijske dokumente, s katerimi je nato \xc5\xbeivel v Avstriji vse do pomladi 1946, ko je s perujskim potnim listom zapustil Avstrijo in od\xc5\xa1el v Italijo. Tam je ustanovil Hrva\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni odbor in nadaljeval z delom, ki ga je za\xc4\x8del na istem mestu pred vojno. V Rimu je dobil zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de na fakulteti na Via Giavomo Belli 3, ki je edina v Rimu u\xc5\xbeivala eksteritorialnost, ker je sodila pod okrilje Vatikana. Za tem se je skrival v samostanu San Gerolamo, ki je kmalu postal sede\xc5\xbe vseh usta\xc5\xa1kih aktivnosti v Rimu._NEWLINE_V Vatikanu je takoj po vojni delovala tudi organizacija, ki je pomagala pobeglim vojnim zlo\xc4\x8dincem, jim dajala zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de in organizirala pot iz Evrope, predvsem v Ju\xc5\xbeno Ameriko. Ta kanal je tekel iz Rima skozi Benetke, Trst in Ljubljano v Zagreb in je bil znan pod imenom Podganja linija. \xc5\xa0estega novembra 1948 jo je uporabil tudi Paveli\xc4\x87, ko je iz Genove odpotoval na italijanski ladji SS Sestriere v Buenos Aires v Argentini. Prevzel je identiteto in\xc5\xbeenirja z mednarodnimi dokumenti Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea. V Argentini se je pridru\xc5\xbeil usta\xc5\xa1ki organizaciji Hrvatski domobran, ki je tam delovala \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov pred drugo svetovno vojno. Paveli\xc4\x87 je za\xc4\x8del v njej zbirati hrva\xc5\xa1ke emigrante, da bi se skupaj borili proti jugoslovanski dr\xc5\xbeavi. Juan Peron, ki je takrat vladal Argentini, je dal Paveli\xc4\x87u zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de in za\xc5\xa1\xc4\x8dito._NEWLINE_Na proslavi v \xc4\x8dast desete obletnice razglasitve NDH leta 1951 je Paveli\xc4\x87 objavil nova imena hrva\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavne vlade, ki naj bi nadaljevala boj za neodvisnost Hrva\xc5\xa1ke. Tokrat se je celo sestal s predstavnikom Srbov v izgnanstvu, Milanom Stojadinovi\xc4\x87em, da bi preu\xc4\x8dila mo\xc5\xbenosti za skupen nastop Hrvatov in Srbov v tujini proti skupnemu sovra\xc5\xbeniku \xe2\x80\x93 komunisti\xc4\x8dnemu re\xc5\xbeimu v Jugoslaviji, ki je postal glavna oporna to\xc4\x8dka Paveli\xc4\x87a v njegovem delovanju. S Stojadinovi\xc4\x87em sta na\xc4\x8drtovala, da bi po razbitju Jugoslavije ustanovili samostojni dr\xc5\xbeavi Hrva\xc5\xa1ko in Srbijo in med njima vzpostavili dobre odnose. Po ve\xc4\x8d sestankih so pripravili \xc5\xbee tekst za sporazum, ki mu je manjkal le \xc5\xa1e podpis obeh strani._NEWLINE_Paveli\xc4\x87 je usta\xc5\xa1ko gibanje preimenoval v Hrva\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavno stranko, da bi zabrisal jasno povezavo med novim gibanjem in fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnim delovanjem med drugo svetovno vojno. \xc5\xa0e naprej je zbiral privr\xc5\xbeence in kmalu je Argentina, oziroma Buenos Aires, postala glavno zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de usta\xc5\xa1kih beguncev. Leta 1956 je Paveli\xc4\x87 posku\xc5\xa1al raz\xc5\xa1iriti emigrantsko politi\xc4\x8dno aktivnost s preimenovanjem Hrva\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavne stranke v Hrva\xc5\xa1ko osvobodilno gibanje (HOP). Dejavnost HOP je temeljila na na\xc4\x8delih prve usta\xc5\xa1ke emigracije iz predvojnih \xc4\x8dasov. Njeno vodstvo je bilo v Buenos Airesu, s podru\xc5\xbenicami v dr\xc5\xbeavah zahodne Evrope, ZDA, Kanadi in Avstraliji.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nNa 16. obletnico ustanovitve NDH (10. aprila 1957) so Paveli\xc4\x87a napadli. V Lomas del Palomarju, predmestju argentinskega glavnega mesta, ga je neznanec v bli\xc5\xbeini hi\xc5\xa1e, v kateri je stanoval, trikrat ustrelil v hrbet in klju\xc4\x8dnico nato pa izginil neznano kam. Paveli\xc4\x87a so prepeljali v sirijsko-libanonsko bolni\xc5\xa1nico, kjer je pri\xc5\xa1la na dan njegova prava identiteta. Do takrat se je skrival pod la\xc5\xbenim imenom kot in\xc5\xbeenir Pablo Aranjos, gradbeni poslovne\xc5\xbe. Po padcu Perona je izgubil podporo uradnih argentinskih krogov in to prav v \xc4\x8dasu, ko je jugoslovanska vlada uradno zahtevala njegovo izro\xc4\x8ditev. Te okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine so Paveli\xc4\x87a prisilile, da je znova pobegnil. Tokrat je zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de poiskal v Paragvaju, po \xc5\xa1tirih mesecih skrivanja v tej dr\xc5\xbeavi pa je od\xc5\xa1el v \xc5\xa0panijo. V Madrid je prispel 29. novembra 1957._NEWLINE_Od tam je zopet vzpostavil zvezo z organizacijami HOP po evropskih dr\xc5\xbeavah. \xc5\xa0panske oblasti so mu sicer dale zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, javnih nastopov pa mu niso dovolile. Zato je prvo njegovo javno sporo\xc4\x8dilo pri\xc5\xa1lo na dan \xc5\xa1ele poleti leta 1958, ko so njegov apel saboru hrva\xc5\xa1kih dru\xc5\xa1tev prebrali na njihovem zboru v M\xc3\xbcnchnu. V sporo\xc4\x8dilu je apeliral na skupno delo in borbo, da bi se \xc4\x8dim prej izpolnila \xc5\xbeelja vsega hrva\xc5\xa1kega naroda po osvoboditvi in ponovni vzpostavitvi NDH. Toda \xc5\xbee takrat so se nekatere emigrantske skupine distancirale od njegovih idej, \xc5\xa1e o\xc4\x8ditneje je to postalo po njegovi smrti 28. decembra 1959 v Madridu, ko so Paveli\xc4\x87a v drugem atentatu ubili. Pokopan je na tamkaj\xc5\xa1njem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, na \xc4\x8delu gibanja pa ga je zamenjal Stjepan Hefer, nekdanji poslanec HSS, kot je to v svojem politi\xc4\x8dnem testamentu \xc5\xbeelel Paveli\xc4\x87. Ta poteza usta\xc5\xa1kega politi\xc4\x8dnega vrha je razburila nekatere dele gibanja, zato so se nekateri izmed njih odcepili od gibanja in ustanovili svojo organizacijo z istim imenom (Hrva\xc5\xa1ko osvobodilno gibanje), na \xc4\x8delo katere so postavili Vjekoslava Vran\xc4\x8di\xc4\x87a. Vsekakor je Paveli\xc4\x87 s svojim zlo\xc4\x8dinskim projektom NDH prinesel Hrvatom nezavedno breme, ki ga \xc5\xa1e danes prena\xc5\xa1ajo in ki se ga bodo otepale \xc5\xa1e prihodnje generacije.\n_START_SECTION_\nPisateljsko delo\n_START_PARAGRAPH_\nKo je bil drugi\xc4\x8d  v emigraciji, je Paveli\xc4\x87 napisal spomine z naslovom Do\xc5\xbeivljaji, \xc5\xbee pred tem pa sta iz\xc5\xa1li dve njegovi knjigi: leta 1935 roman Lijepa plavojka in leta 1941 Strahote zabluda, v kateri se spopada s teorijo in prakso bolj\xc5\xa1evizma.'