b'\n_START_ARTICLE_\nGherardo Walter Zaban\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v slovenski dru\xc5\xbeini v kraju Podklap (ital. Canal di Griv\xc3\xb2, ob\xc4\x8dina Faedis). \xc5\xbde kot otrok je s stari od\xc5\xa1el v Francijo, kjer je kon\xc4\x8dal gimnazijo in v Reimsu stopil v bogoslovno semeni\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1940 se je za kratek \xc4\x8das vrnil v rojstno vas, druga svetovna vojna pa ga je prisilila, da je ostal v Kraljevini Italiji. V Vidmu je kon\xc4\x8dal bogoslovje in bil leta 1943 posve\xc4\x8den v duhovnika._NEWLINE_Bene\xc5\xa1ka Slovenija je imela mnogo ljudi slovenskega rodu, ki so se odlikovali na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih. Tudi Zaban je bil eden izmed njih. \xc4\x8ceprav so star\xc5\xa1i govorili doma\xc4\x8de nare\xc4\x8dje, on pa slovenskemu jeziku ni bil naklonjen, pa je kljub temu ves \xc4\x8das stal ob strani svojim ljudem in jim pomagal. Kot kaplan je slu\xc5\xbeboval v Arbe\xc4\x8du (sedaj ital. Erbezzo). Ker je bil zaveden narodni delavec je z oblastmi ve\xc4\x8dkrat pri\xc5\xa1el v spor. Leta 1948 je bil prestavljen za \xc5\xbeupnika v Landar (ital. Antro) in tam ostal 21 let. Tu je obnovil \xc5\xbeupnijsko cerkvico sv. Silvestra in cerkvico sv. Duha na Vrhu (ital. Spignon), dal zgraditi kinodvorano in postaviti nov oltar v cerkvici sv. Jakoba v Bija\xc4\x8deh (ita. Baicis, ob\xc4\x8dina Pulfero). Veliko skrb pa je posvetil turizmu. Po na\xc4\x8drtih arhitekta Valentina Caharije Simonittija, ter denarno pomo\xc4\x8djo de\xc5\xbeele Furlanije - Julijske krajine in doma\xc4\x8dinov je dal preurediti Landarsko jamo in ta zgodovinski spomenik v nadi\xc5\xa1ki dolini odprl javnosti. Leta 1969 je postal voja\xc5\xa1ki kaplan v \xc4\x8cedadu, kjer je ostal do upokojitve 1984.'