b'\n_START_ARTICLE_\nKulturomika\n_START_PARAGRAPH_\nKulturomika (angle\xc5\xa1ko culturomics, nem\xc5\xa1ko Kulturomik) je podro\xc4\x8dje raziskovanja, ki se ukvarja s kvantitativno analizo kulture s pomo\xc4\x8djo podatkov o pogostnosti rabe besed ali besednih zvez v dolo\xc4\x8denem prostoru in \xc4\x8dasovnem preseku. Omogo\xc4\x8dil jo je Googlov projekt digitalizacije svetovne knji\xc5\xbene dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Trenutno \xc4\x8drpa iz 5,2 milijona del, kar je pribli\xc5\xbeno 4\xc2\xa0% vseh natisnjenih knjig, v sedmih jezikih (angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, franco\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina, kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dina, ru\xc5\xa1\xc4\x8dina in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina), s poudarkom na leposlovju. Najve\xc4\x8dji del gradiva predstavljajo v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini napisane knjige med letoma 1800 in 2000. Kulturomika spada na podro\xc4\x8dje digitalne humanistike.\n_START_SECTION_\nIskanje in rezultati\n_START_PARAGRAPH_\nOrodje za raziskovanje baze podatkov in prikaz rezultatov je Google Labs N-gram Viewer. Omogo\xc4\x8da tudi izbiro korpusnega gradiva, na primer besedo feminism v angle\xc5\xa1kem korpusu in f\xc3\xa9minisme v francoskem. Frekvenco pojavljanja besed izra\xc4\x8duna glede na \xc5\xa1tevilo pojavitev iskane besede v primerjavi s \xc5\xa1tevilom vseh besed v korpusu v dolo\xc4\x8denem letu. Rezultate predstavi v obliki grafa, s katerega je mogo\xc4\x8de razbrati, kako pogosto se je iskana beseda ali fraza pojavljala skozi \xc4\x8das. Pomembna je natan\xc4\x8dna in prilagojena interpretacija rezultatov. Beseda influenza je bila na primer najve\xc4\x8dkrat uporabljena prav v obdobjih znanih pandemij gripe v zgodovini, kar ka\xc5\xbee na povezavo med zgodovinskimi dogodki in rabo besed v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu. Primerjamo lahko pogostnost rabe besed v ve\xc4\x8d korpusih v istem \xc4\x8dasovnem obdobju in tako ugotovimo morebitno odsotnost dolo\xc4\x8denih besed kot posledico cenzure.\n_START_SECTION_\nBaza podatkov\n_START_PARAGRAPH_\nKorpusno gradivo je izbrano iz Googlove baze digitaliziranih knjig (Google Books). Googlova knji\xc5\xbenica obsega sicer okrog 15 milijonov digitaliziranih knjig. Omejitev na 5,2 milijona knjig je bila potrebna zaradi odstopanj v kvaliteti digitalnega zapisa. Ker zaradi za\xc5\xa1\xc4\x8dite avtorskih pravic niso vse v javni domeni, nam ne dovoli njihovega celotnega ogleda, ampak samo prikaz besed ali besednih zvez._NEWLINE_Mo\xc5\xbenost kvantitativne analize besedil odpira nova vrata v znanosti, zato \xc5\xbeelijo v prihodnosti raz\xc5\xa1iriti bazo podatkov z vklju\xc4\x8devanjem \xc4\x8dasopisja, rokopisov, zemljevidov idr.\n_START_SECTION_\nAvtorji projekta\n_START_PARAGRAPH_\nProjekt so zasnovali in uresni\xc4\x8dili znanstveniki s harvardskega Kulturnega observatorija Adrian Veres, Aviva Presser Aiden, Erez Lieberman Aiden, Jean-Baptiste Michel, Linfeng Yang, Yuan Kui Shen. Javnosti so ga prvi\xc4\x8d predstavili v reviji Science 16. decembra 2010.'