b'\n_START_ARTICLE_\nLipe Haderlap\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nHaderlap je obiskoval gimnazijo v Novem mestu in jo kon\xc4\x8dal 1869. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji se je zaposlil kot telegrafist in med drugim slu\xc5\xbeboval v Trstu, kjer je objavljal \xc4\x8dlanke v Primorcu. Leta 1874 se je v politiki pridru\xc5\xbeil krogu J. Bleiweisa in ostro napadal mladoslovence.  Sodeloval je pri Novicah. Od leta 1877 do 1882 je bil urednik Slovenca, 1882 Ljubljanskega glasa v Ljubljani in 1883 do 1896 Celov\xc5\xa1kega Mira.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nZ liriko v zbirkah Brstje (1872), Razne poezije (1874) in Pesmi na tujem (1876) ni uspel, priljubil pa se je kot avtor ljudskih pesmi Kuhnovci v Bosni (1879)._NEWLINE_Haderlap je poslovenil je ve\xc4\x8d ljudskih povesti, po nem\xc5\xa1kem prevodu je priredil Shakespearovo tragedijo Romeo in Julija, vendar pa prevoda niso uporabili ne za tisk, niti ga niso uprizorili. Iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine je prevajal tudi pravljice med drugim zbirko Tiso\xc4\x8d in ena no\xc4\x8d.'