b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica v Burgosu\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGradnjo stolnice je odredil kralj Ferdinand III. Kastiljski in Mauricio, v Angliji rojen \xc5\xa1kof Burgosa. Gradnja se je za\xc4\x8dela na mestu nekdanje romanske stolnice 20. julija 1221, kjer se za\xc4\x8dne na apsida, ki je bila kon\xc4\x8dana v devetih letih._NEWLINE_Glavni oltar je bila prvi\xc4\x8d posve\xc4\x8den leta 1260, nato pa je nastal dolgotrajen premor skoraj 200 let, preden je bila gradnja v celoti kon\xc4\x8dana. Stolnica je bila kon\xc4\x8dana leta 1567, z zaklju\xc4\x8dkom laterne na zvoniku na glavnem kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du ladij, ki se dviga nad ne\xc5\xbeno naluknjanimi zvezdicami oboka. Arhitekta, ki sta usmerjala izgradnjo, sta bila Francoz v 13. stoletju in Nemec v 15. stoletju. Leta 1417 se je \xc5\xa1kof Burgosa udele\xc5\xbeil Sveta Constance in se vrnil z mojstrom zidarjem Janezom iz K\xc3\xb6lna (Juan de Colonia), ki je kon\xc4\x8dal stolpe s fialami s kamnitim krogovi\xc4\x8djem._NEWLINE_Med najbolj znanimi \xc5\xa1kofi Burgosa je bil u\xc4\x8denjak iz 15. stoletja in zgodovinar Alphonsus Sancta Maria._NEWLINE_Leta 1919 je postala stolnica grob Rodrigo D\xc3\xadaz de Vivar (\xc2\xbbEl Cid\xc2\xab) in njegove \xc5\xbeene Do\xc3\xb1a Jimena. 31. oktobra 1984 je bila imenovana na seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESCO._NEWLINE_V 15. in 16. stoletju je stolnica do\xc5\xbeivela velike spremembe, kot so stolpi\xc4\x8di na glavni fasadi, kapela Constable Sim\xc3\xb3na de Colonia in ciborij v transeptu Juan de Vallejo. Zaradi teh elementov napredne gotike je stolnica dobila ugleden profil. Zadnja pomembna dela (zakristija ali kapela svetega Tecla) se je pojavila v 18. stoletju, ki je stoletje, v katerem so se gotski kipi pri vratih glavnega tudi preoblikovali._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 20. stoletja so nekatere dele kamnite gradnje stolnice odstranili, kot je nad\xc5\xa1kofova pala\xc4\x8da in zgornje nadstropje samostana. Slog je gotski, \xc4\x8deprav ima v notranjosti nekaj renesan\xc4\x8dnih in baro\xc4\x8dnih okraskov._NEWLINE_Vsebuje dela umetnikov, kot so arhitekti in kiparji iz dru\xc5\xbeine Colonia (Juan, Simon in Francisco), kiparjev Gil de Silo\xc3\xa9, Felipe Vigarny ali Juan de Anchieta, kipar in arhitekt Diego de Silo\xc3\xa9, izdelovalec re\xc5\xa1etk Crist\xc3\xb3bal de Andino ali slikar Sebastiano del Piombo (\xc2\xbbSveta dru\xc5\xbeina\xc2\xab)._NEWLINE_Glavna fasada je podobna francoskim stolnicam Pariza in Reimsa. Sestoji iz treh odprtin, na vrhu z dvema stranskima kvadratnima stolpoma. Strme fiale, pri katerih je razviden nem\xc5\xa1ki vpliv, so bile dodane v 15. stoletju in so delo Juan de Colonia._NEWLINE_Nekateri elementi znotraj stolnice, ki so velikega pomena, so: Papamoscas (pti\xc4\x8d muhar), zglobni kip, ki odpre usta ob ogla\xc5\xa1anju zvonov vsako uro, romanski grob Mudarra, ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnega polbrata smrti sedmih knezov de Lara (prinese v katedralo iz prvotne lokacije v samostanu San Pedro de Arlanza zaradi opu\xc5\xa1\xc4\x8danja), izrezljani sede\xc5\xbei kora, grob \xc5\xa1kofa Mauricia, grobnica El Cid in njegove \xc5\xbeene Do\xc3\xb1a Jimena, pismo o varnosti El Cida in njegova skrinja.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nZahodna fasada v severno francoskem gotskem slogu iz 15. stoletja je obdana s stolpoma kvadratnega tlorisa, ki se kon\xc4\x8data z osmerokotnimi fialami s kamnitim krogovi\xc4\x8djem. Fasada v treh nivojih ima tri vhode z obokanimi okvirji, galerijo obdano z balustradno ograjo in fialami in ne\xc5\xbeno preluknjano roseto. V zgornjem nivoju sta dve \xc5\xa1ilasti okni, dvojno obokani in kipi na podstavkih in okronani, ter balustrado iz klesanega kamna ter napisom: \xc2\xbbPULC [H] RA ES ET DECORA\xc2\xab, v centru je kip Marije. Ve\xc4\x8d ograj in balkonov je v stolpih z dodatno izrezljanimi napisi: igli\xc4\x8dasto poudarjene osmerokotne fiale zaklju\xc4\x8dujejo \xc5\xa1tiri vogale. Glavna fiala je visoka 88 metrov. Za primerjavo: stolpi stolnice v Reimsu dosegajo 81,50 m, v Orleansu 88 m in v Parizu 69 m._NEWLINE_Njen kri\xc5\xbeni tloris s 106 metrov dolgo ladjo in \xc5\xa1irokima stranskima ladjama je skorajda skrit pred pogledom od zunaj, zakriva pa ga petnajst kapel, dodanih v vseh kotih in transeptih, lep samostan iz 14. stoletja na severozahodu ter nad\xc5\xa1kofijska pala\xc4\x8da na jugozahodu. V treh osrednjih vratih glavne ali zahodne fasade se dvigata dva vzvi\xc5\xa1ena in ljubka stolpa, okronana s fialami. Mnogi oltarji, kapele in spomeniki v katedrali so umetni\xc5\xa1kega in zgodovinskega pomena._NEWLINE_Portal severnega transepta, znan kot Portada de la Coroner\xc3\xada, ima kipe dvanajstih apostolov. Zgornji del portal okronata \xc5\xa1ilasta okna in dve fiali. Na ju\xc5\xbenem portalu, portada prikazuje evangeliste ob svojih pisalnih mizah._NEWLINE_Veli\xc4\x8dastna osmerokotna kapela Condestable je v razposajenem gotskem slogu, napolnjena s krogovi\xc4\x8djem, vitezi in angeli in heraldiko. Namenjena za grobove Pedra Fern\xc3\xa1ndeza de Velasca, 2. grofa Haro, Condestable Kastilje in njegove dru\xc5\xbeine.'