b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0kver\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kver [\xc5\xa1kv\xc3\xaar] (italijansko squero, bene\xc5\xa1ko: squ\xc3\xa8ro) je manj\xc5\xa1a obrtna delavnica oziroma ladjedelnica za izdelavo, obnavljanje in vzdr\xc5\xbeevanje izklju\xc4\x8dno manj\xc5\xa1ih lesenih plovil (do 25 ali 26 metrov), na tradicionalen, ro\xc4\x8dni na\xc4\x8din. _NEWLINE_\xc5\xbdargonski izraz \xc5\xa1kver izhaja iz italijanske besede squero, ki v splo\xc5\xa1nem pomeni majhno obrtno ladjedelnico, opremljeno z orodjem, lesom in sanmi z navozom. Po navozu so potegnili plovilo iz vode na kopno oz. so ga spustili v morje. Manj\xc5\xa1a plovila so gradili v preprosti pokriti zgradbi, ve\xc4\x8dja pa na prostem. Z besedo \xc5\xa1kver so imenovali tudi najpomembnej\xc5\xa1i za\xc4\x8detni \xc2\xbbpripomo\xc4\x8dek\xc2\xab\xc2\xa0pri izdelavi vsake nove lesene barke, in sicer mo\xc4\x8dan, raven tram, togo pritrjen v tla, ki je slu\xc5\xbeil kot osnova in podlaga za kobilico, na katerem so potem zgradili celotno barko._NEWLINE_\xc5\xa0kveri in tehnologija dela v njih so se skozi stoletja spreminjali. V \xc5\xa1kverih sprva ni bilo orodja in ga je vsak ladjedelec prina\xc5\xa1al s seboj; \xc5\xa1ele pozneje so \xc5\xa1kvere opremili s potrebnim orodjem in stroji. Prav tako v preteklosti nekateri \xc5\xa1kveri niso hranili in pripravljali ladijskega lesa (priskrbeti si ga je moral naro\xc4\x8dnik plovila), spet drugi pa so imeli svoja skladi\xc5\xa1\xc4\x8da in so sami iskali, naro\xc4\x8dali, pripravljali ter skladi\xc5\xa1\xc4\x8dili ladijski les.\n_START_SECTION_\nZgodovina ladjedelstva v Istri\n_START_PARAGRAPH_\nIstrska in s tem na\xc5\xa1a dana\xc5\xa1nja obala je bila neko\xc4\x8d nadvse bogata po \xc5\xa1tevilu razli\xc4\x8dnih lesenih plovil. To dokazuje, da je bila neko\xc4\x8d na tem prostoru mo\xc4\x8dno razvita obrt izdelovanja plovil. Na tako veliko \xc5\xa1tevilo plovil sta vplivala predvsem geografski polo\xc5\xbeaj in zgodovina na\xc5\xa1e obale. Tu sta se me\xc5\xa1ala severno jadranski lagunski slog gradnje, ki so ga obvladovali doma\xc4\x8di italijanski graditelji in dalmatinski, ki so se v Istro priselili predvsem po drugi svetovni vojni. Pomemben prispevek k raznolikosti tradicionalnih plovil pa so dodale \xc5\xa1e soline in z njimi povezana opravila.\n_START_SECTION_\nTradicionalna lesena plovila\n_START_PARAGRAPH_\nPojma tradicionalnosti pri plovilih \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni preprosto definirati, zato bomo privzeli, da so to plovila, ki so jih na tej obali stoletja izdelovali, kakor tudi plovila, ki so jih ribi\xc4\x8di in lastniki naro\xc4\x8dali drugje, (najpogosteje v bli\xc5\xbenjih \xc5\xa1kverih na dobrem glasu) in so jih potem uporabljali na na\xc5\xa1i obali. Pojem tradicionalnega pa pogosto pripisujemo tudi plovilom, ki se tu pojavijo \xc5\xa1ele po prvi ali celo po drugi svetovni vojni, vendar je njihova uporaba in prisotnost tako \xc2\xbbvidna\xc2\xab, da smo jim skozi \xc4\x8das pripisali sloves tradicionalnosti. Tako smo na primer na na\xc5\xa1i obali stoletja sre\xc4\x8devali nespremenjene bracere in trabakule (gradili so jih tudi v piranskih in koprskih \xc5\xa1kverih), spet druge, kot so pasara, gajeta in podobne, pa so k nam pri\xc5\xa1le veliko kasneje ali celo po drugi vojni, kot na primer \xc2\xbbslavna\xc2\xab\xc2\xa0solinarska maona. Ta mogo\xc4\x8dna plovila za prevoz soli od solin do velikih skladi\xc5\xa1\xc4\x8d pa sploh niso bila narejena na na\xc5\xa1i obali in vendarle bi vsak doma\xc4\x8din dal roko v ogenj, da je maona tradicionalno plovilo. Pod pojmom na\xc5\xa1a obala upo\xc5\xa1tevamo prostor dana\xc5\xa1nje, politi\xc4\x8dne slovenske obale, ne pa obale, kjer so npr. v \xc4\x8dasu omenjenih plovil prebivali Slovenci in bi ravno tako lahko upravi\xc4\x8deno nosila ime slovenska obala. Potrebno je tudi izpostaviti, da so bili do druge svetovne vojne graditelji tradicionalnih lesenih bark na na\xc5\xa1i dana\xc5\xa1nji obali predvsem Italijani, les pa je najpogosteje prihajal iz \xc5\xa1tajerskih, kra\xc5\xa1kih in drugih na\xc5\xa1ih \xc2\xbbkontinentalnih\xc2\xab\xc2\xa0gozdov, kakor tudi iz celotne Istre._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni, predvsem pa v petdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja, se je ve\xc4\x8dina italijanskih graditeljev odselila iz tega prostora in skupaj z njimi je od\xc5\xa1lo tudi znanje o gradnji tradicionalnih lesenih plovil. Ker Slovenci nismo imeli dovolj usposobljenega kadra za konstruiranje in gradnjo plovil, smo potrebovali pomo\xc4\x8d izku\xc5\xa1enih graditeljev bark iz sosednjih ladjedelnic, z Reke, Cresa itd. S trebuhom za kruhom ali po priporo\xc4\x8dilu tedanjih oblasti je pri\xc5\xa1lo v Istro tudi veliko ljudi iz Dalmacije. Vsi ti so \xc5\xbee od nekdaj \xc5\xbeiveli z morjem in mnogi so obvladali gradnjo lesenih plovil, primernih za njihovo obalo. Niso pa izdelovali tudi manj\xc5\xa1ih plovil za plitva morja, kakr\xc5\xa1na so stoletja gradili na na\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju. Tako se z njihovim prihodom na na\xc5\xa1i obali pove\xc4\x8da prisotnost gajet, leutov, pasar itd., izginjajo pa plovila z ravnim dnom, kot so topi, bragoci, bateli, itd. Seveda ne smemo tega prehoda jemati preve\xc4\x8d \xc4\x8drno-belo. Nekatera tipi\xc4\x8dno dalmatinska plovila sre\xc4\x8dujemo na na\xc5\xa1ih obalah \xc5\xbee mnogo prej, vendar jih niso gradili na na\xc5\xa1i obali, pa\xc4\x8d pa so pri\xc5\xa1la sem iz tega ali onega razloga. Tako npr. sre\xc4\x8damo pri nas prve guce \xc5\xbee v 19. stoletju, vendar pa njihovo \xc5\xa1tevilo naraste v za\xc4\x8detku 20. stoletja zaradi potreb turizma in zabave. Z njimi so barkajoli (vesla\xc4\x8di) popeljali goste iz vil in znanih hotelov, kot je  hotel Palace v Portoro\xc5\xbeu, S. Spirito v Strunjanu itd., ob obali.\n_START_SECTION_\nVpliv naravnih danosti na gradnjo manj\xc5\xa1ih plovil\n_START_PARAGRAPH_\nSeverni Jadran, v katerem je tudi na\xc5\xa1a kratka obala, je druga\xc4\x8den od preostalega Jadrana. Vemo, da je tu morje plitvo, da ni strmih in globoko v morje segajo\xc4\x8dih obal, da je veliko rek, ki prina\xc5\xa1ajo s seboj tako veliko hrane, kot polucijo. Vemo, da je manj slano kot preostali Jadran itd. flora in favna sta se tu prilagodili druga\xc4\x8dnim razmeram. Nista pa se prilagajali le morska favna in flora. Poleg na\xc5\xa1tetega, so na razvoj in tipe plovil, ki so jih tradicionalno gradili in uporabljali skozi stoletja na slovenski obali bistveno vplivali tudi geografski polo\xc5\xbeaj, vetrovi, lagunska obala in dno, prisotnost solin ter nekatere kulturne in zgodovinske danosti. Lagunsko, plitvo dno in soline so zahtevali manj\xc5\xa1a, okretna plovila s \xc4\x8dim manj\xc5\xa1im ugrezom. V severnem Jadranu je vsak \xc5\xa1kver, kjer so gradili bracere, barkine, tope itd. vedel, da bodo te barke uporabljene tudi v solinah, ki so bile svoj \xc4\x8das pri Trstu, Kopru, Piranu ... in ne le v solinah. Po nekatere kme\xc4\x8dke pridelke, les, oglje in drugo se je bilo potrebno z bracerami preriniti po ovinkastih re\xc4\x8dicah in kanalih kar nekaj kilometrov dale\xc4\x8d v \xe2\x80\x9czaledje\xe2\x80\x9d. To je bilo seveda izvedljivo le ob plimi in z ustrezno barko. Lahko re\xc4\x8demo, da so oblike in konstrukcije plovil posledica vsaj treh vplivov: naravnega okolja (plitvo dno, lagunska obala, soline ...), namena (ribarjenje, prevoz blaga ...) in izro\xc4\x8dila. Slednje je pri\xc5\xa1lo do izraza predvsem pri manj\xc5\xa1ih plovilih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kveri na Slovenski obali\n_START_PARAGRAPH_\nNa Slovenski obali je v razli\xc4\x8dnih obdobjih obstajalo razli\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo \xc2\xbb\xc5\xa1kverov\xc2\xab, majhnih obrtni\xc5\xa1kih ladjedelnic, kjer so ro\xc4\x8dno izdelali lesena plovila od za\xc4\x8detka do konca. Na njej je delovalo, v odvisnosti od obdobja, celo osem in ve\xc4\x8d tak\xc5\xa1nih ladjedelnic. V sredini 19. stoletja je npr. imel Piran kar tri \xc5\xa1kvere, Izola in Koper pa po dva. Malih priro\xc4\x8dnih \xc5\xa1kverov, v katerih ni bilo nobenega zaposlenega in so imeli zgolj manj\xc5\xa1e sani za vleko barke na kopno, ter so bili namenjeni predvsem vzdr\xc5\xbeevalnim delom na majhnih ribi\xc5\xa1kih \xc4\x8dolnih, je bilo \xc5\xa1e veliko ve\xc4\x8d. Ob tem pa je potrebno poudariti, da so doma\xc4\x8dini za manj\xc5\xa1e posege na svoji barki uporabili vsak ustrezen kos obale ali celo pomola. Majhna plovila, kot so bateline, kai\xc4\x8de, batane in podobno pa so gradili kar v kleti ali na vrtu._NEWLINE_Tipi lesenih plovil v Slovenski Istri_NEWLINE_Na na\xc5\xa1i obali lahko v zadnjih treh stoletjih razlo\xc4\x8dimo vsaj 25 tipsko in konstrukcijsko razli\xc4\x8dnih tradicionalnih lesenih plovil. Med najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1e sodijo mala priobalna plovila, namenjena individualnemu ribi\xc5\xa1tvu in kasneje \xc5\xa1portu in zabavi: batana, topo, pasara in guc; ve\xc4\x8dje ribi\xc5\xa1ko/tovorne jadrnice: bragoc, gajeta ter istrska bracera; velike tovorne jadrnice: trabakula in loger ter solinski plovili: barkin in solinska maona.\n_START_SECTION_\nGradnja lesenih plovil\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi stoletja se je izkazalo, da je za kakovost plovila in njegovo trajnost klju\xc4\x8den les, ne pa npr. konstrukcijske zna\xc4\x8dilnosti. Prenekateri \xc5\xa1kveri so uporabili slab les, ki je v te\xc5\xbekih morskih razmerah hitro razpadel. Iz arhivskih dokumentov so znani primeri to\xc5\xbeb, ki so bile vlo\xc5\xbeene kmalu po splovitvi plovila. Tega so se zavedali tudi naro\xc4\x8dniki in ni\xc4\x8d nenavadnega ni bilo, da je naro\xc4\x8dnik sam zagotovil les za naro\xc4\x8deno plovilo. Ladijski les je moral zadovoljevati dvema pojmoma kakovosti: moral je biti naravno kvaliteten in od\xc5\xbeagan v ustreznem \xc4\x8dasu, potem pa pravilno su\xc5\xa1en, konzerviran in prepariran, da je lahko dolgo slu\xc5\xbeil namenu. \xc4\x8ce povzamemo, da se je hrast v globino su\xc5\xa1il na zraku centimeter na leto in konzerviral v blatu, lahko vidimo, kako dolgo je trajala priprava lesa, preden so ga raz\xc5\xbeagali in vgradili. Priprava lesa je zahtevala veliko znanja in izku\xc5\xa1enj, o \xc4\x8demer pa pravi mojstri \xc5\xbeal neko\xc4\x8d niso \xc5\xbeeleli ne preve\xc4\x8d govoriti, \xc5\xa1e manj pa pisati._NEWLINE_Konstrukcije lesenih plovil so bile ne le specifi\xc4\x8dne za vsak tip plovila, pa\xc4\x8d pa so jih ladjedelci skrivali kot zlato. Le zakaj so nekatera plovila kljubovala \xc5\xa1e tako hudemu morju, druga pa so za ve\xc4\x8dno ostala na dnu \xc5\xbee pri majhnem vetru? \xc4\x8cemu so nekatera bila hitrej\xc5\xa1a od drugih, zakaj nekaterih valovi niso niti premaknili, druga pa so \xc5\xbee na majhnih valovih poplesovala kakor balerine? \xc5\xa0e mnogo je vpra\xc5\xa1anj, odgovori pa se skrivajo v konstrukciji plovila. To je ob kakovostnem in pravilno izbranem lesu drugi najpomembnej\xc5\xa1i dejavnik vzdr\xc5\xbeljivosti plovila. Kljub razli\xc4\x8dnim konstrukcijam lahko neke zna\xc4\x8dilnosti lesenih plovil posplo\xc5\xa1imo in jih privzamemo za tipi\xc4\x8dne na podro\xc4\x8dju gradnje lesenih bark. Konstrukcija plovila je morala upo\xc5\xa1tevati tri klju\xc4\x8dne cilje: trdnost, kakovostne pomorske lastnosti (stabilnost, upravljivost, hitrost itd.) in preprosto vzdr\xc5\xbeevanje plovila (npr. kako zamenjati po\xc5\xa1kodovan del plovila, ne da bi razdrli celo barko). Na na\xc5\xa1i obali lahko skozi \xc4\x8das izdvojimo, konstrukcijsko gledano, dve osnovni skupini plovil. V prvo spadajo plovila z ravnim dnom, ki so bila najpogosteje brez kobilice in z zelo preprostim ogrodjem; v drugo, ve\xc4\x8dinsko skupino, pa sodijo lesena plovila z lo\xc4\x8denim ogrodjem._NEWLINE_Kako so jih izdelovali?_NEWLINE_Ko govorimo o gradnji lesenih plovil je potrebno lo\xc4\x8diti gradnjo, kjer sodelujejo \xc2\xbbmojstri\xc2\xab, ladjedelci, ki gradijo zahtevnej\xc5\xa1a plovila, od gradnje majhnih plovil za individualne potrebe. Manj\xc5\xa1a plovila so se gradila brez na\xc4\x8drtov, izklju\xc4\x8dno na podlagi izku\xc5\xa1enj in ustnega izro\xc4\x8dila. Tisti, ki so veljali za \xc2\xbbpravi naslov\xc2\xab\xc2\xa0za izdelavo batela (tako so se ob na\xc5\xa1i obali neko\xc4\x8d imenovala vsa manj\xc5\xa1a ribi\xc5\xa1ka plovila za individualni ribolov z ravnim dnom) so imeli \xc5\xbee pripravljene \xc5\xa1ablone, ki so jih potem le prerisali na ustrezne kose lesa. In \xc4\x8de je bila pomo\xc4\x8d kolikor toliko spretna, je najpreprostej\xc5\xa1a batelina, dolga cca. 4 metre, plula po vsega nekaj dneh gradnje. Ni\xc4\x8d neobi\xc4\x8dajnega ni bilo, da sta take manj\xc5\xa1e \xc4\x8dolne izdelala \xc4\x8dlana ene dru\xc5\xbeine, o\xc4\x8de in sin. Za majhna plovila z ravnim dnom je bilo najprej potrebno priskrbeti mo\xc4\x8dno, ravno povr\xc5\xa1ino, npr. mo\xc4\x8dan lesen tram, ki se je \xe2\x80\x9czasidral\xe2\x80\x9d v tla, da je bil kar najbolj stabilen. Nanj so pritrdili in uslo\xc4\x8dili srednjo desko dna. Nanjo so pritrdili rebra, \xc4\x8dez njih pa oplato. Na koncu je pri\xc5\xa1la na vrsto paluba. Teh plovil niso zatesnjevali in tudi katranizirali so jih malokrat, pa\xc4\x8d pa so jih najpogosteje le za\xc5\xa1\xc4\x8ditili z lanenim oljem ter prebarvali. \xc5\xa0pranje je zaprla sama vlaga po tem, ko so plovila spustili v morje in je le-to \xe2\x80\x9cnapihnilo\xe2\x80\x9d deske ter tako zaprlo \xc5\xa1pranje._NEWLINE_Povsem druga\xc4\x8de pa je bilo z ve\xc4\x8djimi, zahtevnej\xc5\xa1imi plovili._NEWLINE_Ta so vedno gradili z mo\xc4\x8dnim ogrodjem, katerega temelj je bil gredelj ali kobilica z mo\xc4\x8dnima prem\xc4\x8dno in krmno statvo. Na to osnovo so postavljali rebra, ki so zagotavljala trdnost plovila in oporo oplati. Spone so zagotavljale povezavo in kompaktnost celotnega skeleta in omogo\xc4\x8dale pritrditev palube. Tako kot manj\xc5\xa1a, so tudi ta plovila potrebovala najprej mo\xc4\x8dno, ravno in stabilno podlago. Povedano druga\xc4\x8de, izgradnja malega \xc5\xa1portnega guca ali pasare, ki so jih predvsem spretni Dalmatinci gradili v obdobju \xc5\xa1estdesetih let v marsikateri kleti na na\xc5\xa1i obali, je potekala zelo podobno kakor izgradnja velike trabakule. Ko je bilo plovilo zaprto, je bilo potrebno kimente (\xc5\xa1pranje) med deskami zatesniti. Ta proces se je imenoval kalafatanje. Sledila je za\xc5\xa1\xc4\x8dita lesa z raznimi premazi. _NEWLINE_Vrhunec gradnje  manj\xc5\xa1ega lesenega plovila je bila splovitev. To je bil vedno velik dogodek, ki si ga je ogledalo veliko me\xc5\xa1\xc4\x8danov ali prijateljev ali naklju\xc4\x8dnih udele\xc5\xbeencev. Tradicija je narekovala lastniku, da poskrbi za dobro razpolo\xc5\xbeenje vseh prisotnih in da osebno dokon\xc4\x8da plovilo. To je seveda bilo udejanjeno s kak\xc5\xa1nim simboli\xc4\x8dnim zamahom kladiva, zabijanjem \xc5\xa1e zadnjega \xc5\xbeeblja in podobno, v\xc4\x8dasih tudi z manj\xc5\xa1o pogostitvijo, velikokrat pa so navzo\xc4\x8di kar sami poskrbeli, da so novo plovilo (ki se velikokrat ni gradilo ravno na obali) spravili v morje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kver sv. Jerneja v Se\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nSe\xc5\xa1ki \xc5\xa1kver se nahaja ob izlivu kanala sv. Jerneja v morje. Kanal na tem mestu oblikuje ve\xc4\x8djo plitvo laguno, v katere jugozahodnem delu stoji ohranjen ter edini \xc5\xa1e delujo\xc4\x8di \xc5\xa1kver v Sloveniji z dvema navozoma in originalno opremo. Nekateri deli opreme in orodja izvirajo najverjetneje \xc5\xa1e s konca 19. stoletje. Da sta se tradicionalni na\xc4\x8din izdelovanja in vzdr\xc5\xbeevanja lesenih plovil ter obrtni\xc5\xa1ka tehnologija dela v celoti ohranila do danes, gre zasluga posameznikom, ki so tako neko\xc4\x8d kot danes ljubili morje in lesena plovila ter so \xc5\xa1kver potrebovali za vzdr\xc5\xbeevanje lastnih plovil in plovil svojih prijateljev._NEWLINE_\xc5\xbde v obdobju Serenissime je bilo na tem mestu zmeraj mnogo plovil, saj je tu in v neposredni okolici stalo kar pet velikih lesenih skladi\xc5\xa1\xc4\x8d za sol iz solin. Sem so plula tako majhna plovila, ki so vozila sol iz solin, kakor velike bene\xc5\xa1ke trgovske ladje, ki so vozile sol v Benetke in druga pristani\xc5\xa1\xc4\x8da bene\xc5\xa1ke republike. \xc4\x8ceprav je to obmo\xc4\x8dje \xc5\xa1e slabo raziskano, pa vse ka\xc5\xbee, da je na tem prostoru \xc5\xbee zdavnaj stal ali majhen mandra\xc4\x8d ali \xc5\xa1kver - ali pa celo oboje. Stari solinarji so pravili, da so tudi na tem mestu vzdr\xc5\xbeevali svoja plovila. Informacije in obrise \xc2\xbbne\xc4\x8desa\xc2\xab\xc2\xa0je mogo\xc4\x8de razpoznati \xc5\xa1e na nekaterih starih zemljevidih in vi\xc5\xa1inskih posnetkih. Kakor koli \xc5\xbee, delovanje mandra\xc4\x8da ali \xc5\xa1kvera se je na tem mestu neko\xc4\x8d prekinilo, zaradi \xc4\x8desar je prostor bolj ali manj sameval vse do ponovnega za\xc4\x8detka nastajanja dana\xc5\xa1njega \xc5\xa1kvera v Se\xc4\x8di._NEWLINE_Zasnova \xc5\xa1kvera, kakr\xc5\xa1nega vidimo danes, sega sicer \xc5\xa1ele v konec 60. let prej\xc5\xa1njega stoletja, ko so na tem nenaseljenem prostoru posamezniki popravljali svoja majhna lesena plovila. Ker je bilo vzdr\xc5\xbeevanje ali popravilo plovil v ladjedelnicah drago, je vsak, ki se je le malo spoznal na les in barke, drobna vzdr\xc5\xbeevalna dela najraje opravil sam. V tistem \xc4\x8dasu tu ni bilo ne navoza ne ni\xc4\x8desar drugega, kar bi kazalo na nekaj \xc2\xbbresnej\xc5\xa1ega\xc2\xab. Na tem prostoru so tedaj ob\xc4\x8dasno domovale le velike batane oz. bateloni, last piranske ribi\xc5\xa1ke zadruge, kak\xc5\xa1no solinsko plovilo in \xc5\xa1e nekaj manj\xc5\xa1ih plovil. \xc5\xbde od nekdaj so tu in tam v mehko blato lagune \xc2\xbbnasukali\xc2\xab\xc2\xa0barke, da so jih popravili. Barko so nasukali ob oseki; ko so popravili ali kalafatizirali en bok, so po\xc4\x8dakali na plimo, ki je barko dvignila, oseka pa jo je ponovno spustila - tokrat na drugi bok. Ko so katranizirali \xc5\xa1e tega, so \xc5\xbee s prvo plimo lahko odjadrali nazaj na delo._NEWLINE_Tako je bilo vse do leta 1973, ko je danes \xc5\xbee pokojni Radoslav Bizjak - Rade, sicer pravi \xc2\xbbkarpentijer\xc2\xab\xc2\xa0(ladijski tesar), iz Pirana semkaj pripeljal veliko trabakulo Remac. Skupaj s sodelavcem, ki je skrbel za gostinski del, sta namre\xc4\x8d pri\xc5\xa1la na originalno zamisel, da naredita plavajo\xc4\x8do restavracijo. Obnovljenemu plovilu sta nadela ime Korala in le malokdo, ki je bil v 70. letih v Piranu ali v Se\xc4\x8di, se je ne spomni (nekaj \xc4\x8dasa je bila privezana ob dana\xc5\xa1njem dvigalu pri gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Tartini). Ker tako velike barke potrebujejo za vzdr\xc5\xbeevanje veliko lesa, orodja in dela, je bilo treba zastaviti nekak\xc5\xa1en zametek malega \xc5\xa1kvera z minimalno logistiko in infrastrukturo za delovanje._NEWLINE_Edini \xc5\xa1e delujo\xc4\x8di severnojadranski \xc5\xa1kver ob izteku kanala sv. Jerneja v Se\xc4\x8di so po dolgotrajnih prizadevanjih piranskega zanesenjaka in preu\xc4\x8devalca istrske kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Slobodana Simi\xc4\x8da - Simeta kon\xc4\x8dno uvrstili na seznam dr\xc5\xbeavne tehni\xc4\x8dne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, kar je prvi korak za razglasitev spomenika.'