b"\n_START_ARTICLE_\nBogoslovno Semeni\xc5\xa1\xc4\x8de Germanicum v Rimu\n_START_PARAGRAPH_\nBogoslovno Semeni\xc5\xa1\xc4\x8de Germanicum v Rimu  v originalu Collegium Germanicum et Hungaricum ali enostavno Collegium Germanicum je  nem\xc5\xa1ko-jezi\xc4\x8dno semeni\xc5\xa1\xc4\x8de za duhovnike Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve  v Rimu, ustanovljen leta 1552. Od leta 1580 je njegovo polno ime Pontificium Collegium Germanicum et Hungaricum de Urbe .\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSemeni\xc5\xa1\xc4\x8de Germanicum je ustanovil 31. avgusta 1552  Pape\xc5\xbe Julij III. s  pape\xc5\xa1ko bulo Dum sollicita. Kardinal Giovanni Morone in sveti Ignacij Loyola sta najzaslu\xc5\xbenej\xc5\xa1a za njegovo ustanovitev, ki ga je formalno odprl sv. Ignacij 28. oktobra istega leta. Vodenje semeni\xc5\xa1\xc4\x8da je bilo poverjeno Jezuitom.  Poleg semeni\xc5\xa1\xc4\x8da Almo Collegio Capranica, je to najstarej\xc5\xa1e semeni\xc5\xa1\xc4\x8de v Rimu. Pobudnika za ustanovitev sta bila kardinal Giovanni Morone in Ignacij Loyola. Pape\xc5\xbe Julij III. je idejo podprl in obljubil pomo\xc4\x8d, vendar je kljub temu semeni\xc5\xa1\xc4\x8de imelo finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Prve \xc5\xa1tudente je sprejelo \xc5\xbee novembra 1552. _NEWLINE_Uprava je bila zaupana odboru \xc5\xa1estih Kardinal za\xc5\xa1\xc4\x8ditnikov, ki so odlo\xc4\x8dili, morajo semeni\xc5\xa1\xc4\x8dniki nositi rde\xc4\x8de pla\xc5\xa1\xc4\x8de, in posledi\xc4\x8dno so jih ljudsko imenovali gamberi cotti (kuhani raki). Prvo leto so bila predavanja v samem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, v jeseni 1553 pa je sv. Ignacij ustanovil \xc5\xa1ole za filozofijo in teologijo na Pape\xc5\xa1ki univerzi Gregoriani. Predpisal je prva pravila za semeni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so slu\xc5\xbeila za vzor drugim podobnim institucijam. Da bi in\xc5\xa1tituciji postavili trdnej\xc5\xa1e temelje, je bilo odlo\xc4\x8deno, da se sprejme semeni\xc5\xa1\xc4\x8dnike proti pla\xc4\x8dilu ne glede na narodnost. 20 nem\xc5\xa1kih duhovnikov ali ve\xc4\x8d je bilo sprejetih brezpla\xc4\x8dno in so predstavljali posebno skupino.  V kratkem \xc4\x8dasu so sprejeli 200 stanujo\xc4\x8dih \xc5\xa1tudentov, ki so pripadali \xc2\xbbcvetu evropskega plemstva\xc2\xab. Tako je bilo do 1573. Pape\xc5\xbe Pij V., je v semeni\xc5\xa1\xc4\x8de nastanil 20 svojih sorodnikov, tako da so skoraj iztisnili \xc2\xbbuboge Nemce\xc2\xab. Pape\xc5\xbe Gregor XIII., je pravzaprav lahko smatran kot pravi ustanovitelj semeni\xc5\xa1\xc4\x8da. Sekularni oddelek  je premestil v  Rimsko Semeni\xc5\xa1\xc4\x8de (Seminario Romano), in zdru\xc5\xbeil semeni\xc5\xa1\xc4\x8de z Opatijo S. Saba all' Aventino in vso njegovo posestjo, tako na Via Portuense kot tudi na Jezeru Bracciano.  K semeni\xc5\xa1\xc4\x8du je priklju\xc4\x8dil tudi Opatijo Fonte Avellana v pokrajini Marche, Sv. Cristina, in  Lodiveccio v Lombardija._NEWLINE_Semeni\xc5\xa1\xc4\x8de je svojo lokacijo zamenjalo petkrat. Leta 1574 mu je  Pape\xc5\xbe Gregor XIII. dodelil Pala\xc4\x8do  Sv. Apolinarja in  Pape\xc5\xa1ko Univerzo Svetega kri\xc5\xbea). _NEWLINE_Medtem je bilo leta 1578 ustanovljeno  Mad\xc5\xbearsko semeni\xc5\xa1\xc4\x8de, po zaslugi \xc5\xa1e enega Jezuita, Stephan Sz\xc3\xa1nt\xc3\xb3-ja, ki je dobil zanj cerkev in konvent S. Stefano Rotondo na Caelianskem gri\xc4\x8du, ter St. Stefanino za Baziliko svetega Petra. Leta  1580 je  Pape\xc5\xbe Gregor XIII. zdru\xc5\xbeil Semeni\xc5\xa1\xc4\x8de Germanicum z Mad\xc5\xbearskim Semeni\xc5\xa1\xc4\x8dem  in od takrat se imenuje Pontificium Collegium Germanicum et Hungaricum de Urbe, ali skraj\xc5\xa1ano Collegium Germanicum et Hungaricum. Obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1teje okoli 100 \xc5\xa1tudentov.  V 18. stoletju je semeni\xc5\xa1\xc4\x8de postopno postalo aristokratsko. Pape\xc5\xbe Benedikt XIV.  je pri\xc4\x8del leta 1742 graditi novo cerkev Sv. Apolinerja ob kateri je bila zgrajena nova pala\xc4\x8da.  Semeni\xc5\xa1\xc4\x8de je moralo svoja vrata zapreti leta 1798 zaradi politi\xc4\x8dnih razlogov. Ponovno ga je odprl  Pape\xc5\xbe Pij VII.  v letu 1818._NEWLINE_Leta 1851 je bil bivalni del prene\xc5\xa1en v Pala\xc4\x8do Borromeo na  Via del Seminario kjer je ostal do 1886. V letu 1873, ko je bil Jezuitom odvzet Collegio Romano, je Semeni\xc5\xa1\xc4\x8de Germanicum na\xc5\xa1lo dom pri Gregorijanski Univerzi. Leta 1886 je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den v Hotelu Costanzi na ulici Via S. Nicola da Tolentino."