b"\n_START_ARTICLE_\nPti\xc4\x8dji pajki\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPti\xc4\x8dji pajki spadajo tako kot drugi pajki med \xc4\x8dlenono\xc5\xbece in imajo zunanji skelet, ki podpira mi\xc5\xa1i\xc4\x8devje. Telo pti\xc4\x8djega pajka je sestavljeno iz dveh delov, glavoprsja (cefalotoraks) in zadka (abdomen), povezana pa sta s pedicelom. Pedicel je del glavoprsja in omogo\xc4\x8da premikanje zadka v vse smeri._NEWLINE_V skupino pti\xc4\x8djih pajkov spadajo po velikosti zelo raznolike vrste, ki dose\xc5\xbeejo velikost od dobrih dveh centimetrov do treh decimetrov v dol\xc5\xbeino, \xc4\x8de \xc5\xa1tejemo razpon nog. Razpon nog se obi\xc4\x8dajno meri od konca leve zadnje noge do konca desne sprednje noge ali obratno. Najve\xc4\x8dji lahko tehtajo do 85 g, najve\xc4\x8dji znani primerek Theraphosa blondi pa je tehtal 150 g, dosegel pa je do velikosti 30 cm. Ve\xc4\x8dji od tega je kasneje odkriti Theraphosa apophysis (Pinkfoot Goliath, ro\xc5\xbenatonogi Goljat), podobne velikosti pa dosegajo tudi Lasiodora parahybana (Brazilian Salmon Birdeater - brazilski pti\xc4\x8de\xc5\xbeerec) in Lasiodora klugi._NEWLINE_Pti\xc4\x8dji pajki \xc5\xbeivijo na podro\xc4\x8djih ju\xc5\xbene in zahodne USA, v centralni Ameriki pa vse do ju\xc5\xbenega dela \xc4\x8cila in Argentine. Prav tako \xc5\xbeivijo v celotni Afriki, v velikem delu Azije in po celi Avstraliji. V Evropi je nekaj vrst znanih v \xc5\xa0paniji, Italiji, Tur\xc4\x8diji, Portugalski in na Cipru. Njihova naravna okolja so savane, pampe, grmi\xc4\x8devja in de\xc5\xbeevni gozdovi, pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in gorovja. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina severnoameri\xc5\xa1kih pti\xc4\x8djih pajkov je rjava, drugje po svetu pa \xc5\xbeivijo tudi druga\xc4\x8de obarvani pajki. Kobaltno modro je obarvan Haplopelma lividum, \xc4\x8drno z belimi progami je obarvan Aphonopelma seemanni, z rumenimi progami obarvan je Eupalaestrus campestratus, Chromatopelma cyaneopubescens pa ima metalno modre noge z \xc5\xbeivo oran\xc5\xbenim in zelenkastim zadkom. _NEWLINE_Nekateri rodovi pti\xc4\x8djih pajkov lovijo predvsem na drevesih, nekateri lovijo na tleh ali blizu tal. Vse vrste pletejo cevaste mre\xc5\xbee, talni ve\xc4\x8dinoma z mre\xc5\xbeo le utrdijo vhod v brlog. Prehranjujejo se ve\xc4\x8dinoma z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, ve\xc4\x8dji pti\xc4\x8dji pajki pa lahko ujamejo tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xbeivali kot so plazilci, mi\xc5\xa1i in pti\xc4\x8di. Ve\xc4\x8dina pti\xc4\x8djih pajkov je nenevarna ljudem in se goji v ujetni\xc5\xa1tvu kot hi\xc5\xa1na \xc5\xbeival. Vsi pti\xc4\x8dji pajki imajo strup v strupnih \xc5\xbelezah, vendar je le nekaj vrst tako nevarnih, da lahko ubije \xc4\x8dloveka.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nPti\xc4\x8dji pajki so dobili ime po presenetljivih poro\xc4\x8dilih in risbah pti\xc4\x8djih pajkov, ki so po odkritju obkro\xc5\xbeile svet. Leta 1705 je ga. Merian oz potovanja po Surinamu poro\xc4\x8dala o pajku, ki se je hranil s pti\xc4\x8dem, To informacijo je potrdil tudi g. Bates z risbo pajka, ki se hrani s pti\xc4\x8dem. Pti\xc4\x8dji pajki se sicer ne hranijo samo s pti\xc4\x8di, ti so ob\xc4\x8dasen plen drevesnih vrst pti\xc4\x8djih pajkov. Pti\xc4\x8djih pajkov tudi ne smemo me\xc5\xa1ati s tarantelami, kar je v uporabi v nekaterih zahodnih jezikih. Tuja beseda tarantela zajema ve\xc4\x8d vrst pajkov in se neposredno nana\xc5\xa1a na vol\xc4\x8djega pajka, Lycosa tarantula, ki \xc5\xbeivi v okolici italjanskega mesta Taranto. V primerjavi s pti\xc4\x8djimi pajki novega sveta je ta vrsta neprimerljivo manj\xc5\xa1a, poleg tega pa ni dlakava.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\nToksini pti\xc4\x8djih pajkov so ve\xc4\x8dinoma nevrotoksi\xc4\x8dni in povzro\xc4\x8dijo bole\xc4\x8dine na mestu pika, ki se v nekaj urah raz\xc5\xa1iri po celem udu ali telesu. Bole\xc4\x8dini sledijo kr\xc4\x8di, sr\xc4\x8dni tremor in strah. V nekaj urah se akutna bole\xc4\x8dina umakne, vendar se lahko v blagi obliki pojavlja \xc4\x8de nekaj dni. Ud ostane \xc4\x8de nekaj \xc4\x8dasa otrdel. Pri ve\xc4\x8dini vrst pti\xc4\x8djih pajkov strup ne povzro\xc4\x8di huj\xc5\xa1ih posledic ali smrti._NEWLINE_V preteklosti so verjeli, da povzro\xc4\x8di pik pajka Lycosa tarantula nevarno stanje, ki so ga imenovali tarantizem. Pik povzro\xc4\x8da hude kr\xc4\x8de in bole\xc4\x8dine, ki se zmanj\xc5\xa1ajo pri telesni aktivnosti. Tako so ljudje verjeli, da se stanje prepre\xc4\x8di, \xc4\x8de zastrupljeni \xc4\x8dlovek divje ple\xc5\xa1e takoi menovan tarantelin ples. Novej\xc5\xa1e raziskave ka\xc5\xbeejo, da pik L. tarantula ni tako nevaren ljudem, obstaja pa verjetnost, da so zamenjevali pik tega pajka s pikom mediteranske \xc4\x8drne vdove, ki je bli\xc5\xbenji sorodnik \xc4\x8drne vdove. Ta se se prav tako pojavlja v okolici Taranta in povzro\xc4\x8di mo\xc4\x8dne zastrupitve. Do zamenjav je verjetno prihajalo, ker je L. tarantula videti bolj nevaren in ve\xc4\x8dji._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina pti\xc4\x8djih pajkov razen avstralskega Atrax robustus ni smrtno nevarna, lahko pa povzro\xc4\x8di bole\xc4\x8de pike. Pti\xc4\x8dji pajki napadejo \xc5\xbertev z mo\xc4\x8dnimi strupniki, s katerimi prebijejo ko\xc5\xbei in vbrizgajo strup. Ve\xc4\x8dina pajkov pi\xc4\x8di le, \xc4\x8de so ogro\xc5\xbeeni. Strup vsebuje toksine, ki so pri nekaterih vrstah nekrotoksi\xc4\x8dni in povzro\xc4\x8dijo razpad tkiva, pti\xc4\x8dji pajki pa imajo nevrotoksi\xc4\x8dne strupe, ki povzro\xc4\x8dijo bole\xc4\x8dine in kr\xc4\x8de, piki pa obi\xc4\x8dajno minejo in ne pustijo posledic. _NEWLINE_Nekatere vrste ameri\xc5\xa1kih pti\xc4\x8djih pajkov imajo na zadku in zadnjih nogah alergene \xc5\xa1\xc4\x8detine, ki jih v primeru, da se po\xc4\x8dutijo ogro\xc5\xbeene, odvr\xc5\xbeejo proti napadalcu. Te \xc5\xa1\xc4\x8detine dra\xc5\xbeijo in so lahko celo smrtne za manj\xc5\xa1e \xc5\xbeivali, kot so na primer mi\xc5\xa1i, pri ve\xc4\x8djih pa povzro\xc4\x8dijo vnetja, resne izpu\xc5\xa1\xc4\x8daje in srbe\xc4\x8dico. Posebno nevarne so, \xc4\x8de pridejo v o\xc4\x8di ali v plju\xc4\x8da. Na o\xc4\x8deh lahko pustijo stalne posledice. Pajki lahko uporabijo te \xc5\xa1\xc4\x8detine tudi za ozna\xc4\x8devanje svojega teritorija ali z njimi ozna\xc4\x8dijo svoj brlog. Odvr\xc5\xbeene \xc5\xa1\xc4\x8detine ne zrastejo ponovno ampak se obnovijo pri levitvi. Nekateri pajki uporabljajo \xc5\xa1\xc4\x8detine tudi za produciranje sikajo\xc4\x8dega zvoka, kar pa je bolj zna\xc4\x8dilno za pajke starega sveta._NEWLINE_Pik pti\xc4\x8djega pajka je torej nenevaren ljudem, obi\xc4\x8dajno ga primerjajo z osjim pikom. Pri nekaterih vrstah je strup dovolj mo\xc4\x8dan, da povzro\xc4\x8di resne te\xc5\xbeave, predvsem mo\xc4\x8dne kr\xc4\x8de in bole\xc4\x8dine. Pri ve\xc4\x8dini pti\xc4\x8djih pajkov u\xc4\x8dinek strupa ni znan, saj je odvisno od ve\xc4\x8d faktorjev, kako mo\xc4\x8dno bo strup u\xc4\x8dinkoval. Na primer, strup afri\xc5\xa1ke vrste pajka Pelinobius muticus povzro\xc4\x8di mo\xc4\x8dne halucinacije. Strup Heteroscodra maculata povzro\xc4\x8di mo\xc4\x8dno bole\xc4\x8dino, kr\xc4\x8de, tremor srca in strah \xc5\xbertve, ki traja nekaj ur, zato je v nekaterih primerih potrebna zdravni\xc5\xa1ka pomo\xc4\x8d. Ta se omejuje na laj\xc5\xa1anje kr\xc4\x8dev in bole\xc4\x8din. Te\xc5\xbeave nastopijo zaradi morebitne alergijske reakcije na strup, kar pa je lahko smrtno nevarno za \xc4\x8dloveka. _NEWLINE_Pred pikom pti\xc4\x8dji pajki naka\xc5\xbeejo napad, ko se postavijo v borbeni polo\xc5\xbeaj. Dvignejo glavoprsje in sprednje noge v zrak. Strupnike dvignejo, nekatere vrste pa oddajajo sume\xc4\x8d sikajo\xc4\x8d zvok. Napad se lahko kon\xc4\x8da z udarcem napadalca s sprednjimi nogami, lahko sledi pik, lahko pa se pajek umakne, obrne in za\xc4\x8dne odmetavati dra\xc5\xbee\xc4\x8de \xc5\xa1\xc4\x8detine. \xc4\x8ce nima mo\xc5\xbenosti umika, se lahko nenadoma obrne in napade z mo\xc4\x8dnim pikom._NEWLINE_Znan je tudi tako imenovan 'suh pik' v primeru, \xc4\x8de \xc5\xbeeli pajek napadalca le odgnati. V takem primeru zabode strupnike v \xc5\xbertev, vendar strupa ne iztisne v rano. Ameri\xc5\xa1ko pti\xc4\x8dji pajki se vedno najprej branijo z odmetavanjem dlak. Posebno nevarne so dra\xc5\xbeljive dlake pajka Theraphosa blondi. Pti\xc4\x8dji pajki starega sveta nimajo teh dlak, zato pa imajo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i strup in so bolj napadalni._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina poro\xc4\x8dil o smrtnih primerih pikov pti\xc4\x8djih pajkov iz novega sveta so napa\xc4\x8dna. Nekateri menijo, da obstajajo zelo strupene vrste tudi na Ameri\xc5\xa1kih celinah, sploh znane primere 'bananina tarantula'. Gre za dokaj velikega in nevarnega brazilskega potujo\xc4\x8dega pajka Phoneutria nigriventer iz dru\xc5\xbeine Ctenidae, ki se v\xc4\x8dasih skriva v \xc5\xa1opih banan in je zelo strupen. Poleg tega je tudi dlakav, zato ga pogosto zamenjajo s pti\xc4\x8djimi pajki. Druga vrsta, ki se pogosto zamenja za pti\xc4\x8djega pajka, je avstralski lijakasti pajek Atrax robustus. Ta je zelo napadalen, zelo strupen in je do za\xc4\x8detka uporabe antistrupa antivenina veljal za pajka, ki je v Avstraliji povzro\xc4\x8dil na desetine smrtnih primerov ljudi. V Avstraliji poznajo tudi nenevarnega pajka z doma\xc4\x8dim imenom 'triantelope' (Huntsman spider) Palystes castaneus, ki se pogosto najde v domovih ali v avtomobilih._NEWLINE_Zdravstveni zapleti zaradi napadov pti\xc4\x8djih pajkov so redki. Po piku se lahko pojavijo infekcije zaradi vboda in vdora bakterij ali virusov, vendar so ti primeri redki. Pri vbodih medicina v vsakem primeru deluje preventivno, sploh ker velja vbod insekta kot mo\xc5\xbeen vir oku\xc5\xbebe. Alergijske reakcije na \xc5\xa1\xc4\x8detine niso te\xc5\xbeavne razen v primeru, kadar zaradi preob\xc4\x8dutljivosti pride do anafilakti\xc4\x8dnega \xc5\xa1oka. Alergijske reakcije na strup lahko povzro\xc4\x8dijo mnogo huj\xc5\xa1e posledice kot strup sam.\n_START_SECTION_\nSpolni dimorfizem\n_START_PARAGRAPH_\nPri nekaterih vrstah pti\xc4\x8djih pajkov so samci manj\xc5\xa1i od samic, kar imenujemo spolni dimorfizem. Samci imajo manj\xc5\xa1i abdomen, so manj izrazito obarvani, pogosto pa imajo na koncu nog tibialne kavlje, s katerimi dr\xc5\xbeijo sami\xc4\x8dine okon\xc4\x8dine in strupnike v \xc4\x8dasu parjenja. _NEWLINE_Spol mladih \xc5\xbeivali se lahko dolo\xc4\x8di z natan\xc4\x8dnim pregledom ostanka eksoskeleta. Samice imajo spermateko, samci pa se lo\xc4\x8dijo v odrasli dobi tudi po velikosti, dol\xc5\xbeini nog, pa tudi umrejo kmalu ko odrasejo, vsekakor pa prej kot samice. Importne \xc5\xbeivali so obi\xc4\x8dajno samci, ker se ti ne skrivajo toliko ampak so ujeti med iskanjem hrane ali samic, samice pa se prete\xc5\xbeno skrivajo v rovih. Na splo\xc5\xa1no so samci kratko\xc5\xbeivi, tako zaradi biolo\xc5\xa1kega ciklusa, kot zaradi spolnega kanibalizma, predatorjev in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih vplivov, kot je lov in ubijanje iz strahu.\n_START_SECTION_\nLevitev\n_START_PARAGRAPH_\nLevitev pri pti\xc4\x8djih pajkih poteka nekajkrat letno. Pri levitvi odlo\xc5\xbeijo svoj eksoskelet, da lahko rastejo. Zelo mladi pajki se levijo ve\xc4\x8dkrat letno, odrasle \xc5\xbeivali pa samo \xc5\xa1e enkrat letno ali celo redkeje. Levitev je za pajka stresen in nevaren proces, ker je v tem \xc4\x8dasu zelo ranljiv. Levitev poteka en dan, v tem \xc4\x8dasu pa pajek le\xc5\xbee na hrbet, da star skelet odstopi. \xc4\x8ce so okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine neugodne, lahko \xc5\xbeival v tem procesu izgubi nekatere okon\xc4\x8dine ali pedipalpe, kar vpliva na njeno kasnej\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje. V \xc4\x8dasu levitve se ne more premikati, zato je lahko plen \xc5\xbeivali, ki sicer niso njegovi plenilci. Ko samci odrasejo, za\xc4\x8dnejo iskat samice in se ne levijo ve\xc4\x8d. Odrasle samice se \xc5\xa1e levijo in do\xc5\xbeivijo starost tudi do 40 let. Najstarej\xc5\xa1i znani primer pti\xc4\x8djega pajka je \xc5\xbeivel celo 49 let. Odrasle \xc5\xbeivali so zelo vzdr\xc5\xbeljive glede pomanjkanja hrane in lahko pre\xc5\xbeivijo tudi leto ali dve brez vsake hrane, le da imajo dovolj vode.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nKo samci odrasejo, zapustijo svoj teren in za\xc4\x8dnejo iskat samice. Najprej na tleh spletejo gosto mre\xc5\xbeo in nanjo odlo\xc5\xbeijo spermo. Nato lahko potisnejo pedipalpe v spermo, da se vpije v vlakna in ostanejo plodna do oploditve. Ko samec zazna samico, nazna\xc4\x8di svojo prisotnost s svojevrstnimi znaki. Tako se sporazume s samico, da je iste vrste in da je pripravljen na parjenje. Ti signali lahko spro\xc5\xbeijo v samici pripravljenost za parjenje. \xc4\x8ce se je samica pripravljena pariti, samec potisne svoje pedipalpe v odprtino v abdomnu - opistosomo in hitro pobegne, preden se za\xc4\x8dne samici vra\xc4\x8dati apetit. \xc4\x8ceprav se tudi pri pti\xc4\x8djih pajkih pojavlja spolni kanibaliztem, je ta redek. V ujetni\xc5\xa1tvu je parjenje uspe\xc5\xa1no, vendar gojitelji samca obi\xc4\x8dajno kmalu po parjenju odstranijo, ker zaradi omejenega prostora gotovo postane sami\xc4\x8din plen._NEWLINE_Samica odlo\xc5\xbei 50 do 2000 jaj\xc4\x8dec v zapredek iz paj\xc4\x8devine in jih \xc4\x8duva 6 do 7 mesecev. V tem \xc4\x8dasu je bolj napadalna in ne zapu\xc5\xa1\xc4\x8da jaj\xc4\x8dnega ovoja. Ovoj ob\xc4\x8dasno obrne, da se jaj\xc4\x8deca zaradu te\xc5\xbee ne deformirajo. Ko se mladi pajki izle\xc5\xbeejo, ostanejo \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa v ovoju, nato pa se razpr\xc5\xa1ijo po okolici.\n_START_SECTION_\nVzgoja v ujetni\xc5\xa1tvu\n_START_PARAGRAPH_\nSamice \xc5\xbeivijo od 15 do 40 let, samci pa ve\xc4\x8dinoma dosti manj. Ker so razen nekaterih vrst dokaj obvladljive \xc5\xbeivali in se jih lahko goji v terarijih, jih nekateri gojijo kot hi\xc5\xa1ne ljubljen\xc4\x8dke. Pri nakupu se kupci pogosto odlo\xc4\x8dajo za napa\xc4\x8dne \xc5\xbeivali, saj so nekatere vrste zelo hitre in napadalne. Prostor za gojenje mora biti majhen, sicer \xc5\xbeival v velikem prostoru do\xc5\xbeivi stres, ki je lahko tudi vzrok za smrt \xc5\xbeivali. Pred nakupom se je dobro pozanimati o zna\xc4\x8daju izbrane vrste, da ne pride do pobegov, po\xc5\xa1kodb ali pikov."