b'\n_START_ARTICLE_\nAnalizna kemija\n_START_PARAGRAPH_\nAnalizna kemija je podro\xc4\x8dje kemije, ki preu\xc4\x8duje lo\xc4\x8devanje, prepoznavanje in kvantificiranje  kemi\xc4\x8dnih sestavin naravnih in umetnih snovi. S kvalitativno analizo se ugotavlja prisotnost nekega elementa, iona, spojine ali funkcionalne skupine, s kvantitativno analizo pa njihovo vsebnost v preiskovani snovi. Analize se obi\xc4\x8dajno opravljajo na ustrezno pripravljenih vzorcih._NEWLINE_Analitske metode se delijo na klasi\xc4\x8dne in instrumentalne. Klasi\xc4\x8dne metode, znane tudi kot mokra kemija, za lo\xc4\x8devanje uporabljajo na primer obarjanje, ekstrakcijo in destilacijo, za  kvalitativno analizo pa na primer barvo, vonj ali tali\xc5\xa1\xc4\x8de. Klasi\xc4\x8dna kvantitativna analiza se opravi z merjenjem mase ali volumna. Instrumentalne metode uporabljajo aparate za merjenje fizikalnih koli\xc4\x8din, na primer absorpcije svetlobe, fluorescence ali elektri\xc4\x8dne prevodnosti. Komponente se lo\xc4\x8dujejo na primer s kromatografijo, elektroforezo ali frakcioniranjem  v laminarnem toku (FFF)._NEWLINE_Analizna kemija se ukvarja tudi z izpopolnjevanjem na\xc4\x8drtovanja poskusov, kemometrijo in oblikovanjem novih merilnih orodij in metod, ki dajejo natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1e rezultate. Analizna kemija se uporablje tudi v forenziki, okoljski analizi in drugod.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAnalizna kemija je pomembna od samega za\xc4\x8detka kemije. V prvem obdobju sta k njenemu  razvoju pomembno prispevali sistemati\xc4\x8dna elementarna analiza Justusa von Liebiga in sistemati\xc4\x8dna organska analiza, ki je temeljila na zna\xc4\x8dilnih reakcijah funkcionalnih skupin._NEWLINE_Prva instrumentalna analiza je bila plamenska emisijska spektrometrija. Razvila sta je Robert Bunsen  in Gustav Kirchhoff, ki je poleg tega odkril tudi elementa rubidij (Rb) in cezij (Cs). _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina klju\xc4\x8dnih  dose\xc5\xbekov v razvoju analizne kemije se je zgodila po letu 1900. V tem obdobju je vedno pomembnej\xc5\xa1o vlogo dobivala instrumentalna analiza. Na za\xc4\x8detku 20. stoletja so odkrili \xc5\xa1e posebej veliko osnovnih spektroskopskih in spektrometrijskih tehnik, ki so jih izpopolnili  v poznem 20. stoletju._NEWLINE_Vzporedno z analizno kemijo so se s podobnim tempom razvijale tudi metode za lo\xc4\x8devanje snovi in se nazadnje razvile v visoko zmogljive naprave, na primer v plinske kromatografe in masne spektrografe. Od 1970. let dalje se veliko tehnik uporablja skupaj, s \xc4\x8dimer se dose\xc5\xbee bolj popolno karakterizacijo vzorcev._NEWLINE_Analizna kemija, ki se je posve\xc4\x8dala predvsem anorganskim snovem in majhnim organskim molekulam, se je v 1970. letih za\xc4\x8dela ukvarjati tudi z biolo\xc5\xa1kimi vpra\xc5\xa1anji in se razvila v bioanalizno kemijo. V kemiji so se kot sonde ali pro\xc5\xbeilci in regulatorji kemijskih reakcij za\xc4\x8deli uporabljati laserji. V poznem 20. stoletju se je analizna kemija za\xc4\x8dela vedno bolj ukvarjati tudi s kriminalisti\xc4\x8dnimi, okoljskimi, industrijskimi in medicinskimi vpra\xc5\xa1anji, na primer s histologijo._NEWLINE_V sodobni analizni kemiji prevladujejo instrumentalne metode. Mnogo analitskih kemikov se zaradi njihovih zahtevnosti ukvarja z enim samim tipom aparatov, akademiki pa se osredoto\xc4\x8dajo predvsem na nove aplikacije in odkrivanje novih analitskih metod. Eno od novih podro\xc4\x8dij raziskav je odkrivanje kemijskih snovi v krvi, ki pove\xc4\x8dujejo verjetnost rakavih  obolenj. V razvoj novih metod se vklju\xc4\x8dujejo laserji z nastavljivo valovno dol\xc5\xbeino, s katerimi bi se lahko pove\xc4\x8dala razlo\xc4\x8dljivost in ob\xc4\x8dutljivost spektroskopskih metod. Mnogo \xc5\xbee razvitih metod se zavestno ne spreminja, da bi bili njihovi rezultati primerljivi v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju. To je \xc5\xa1e posebej pomembno v zagotavljanju kakovosti  v  industrijskih procesih in varovanju okolja. Analizna kemija igra izredno veliko vlogo tudi v farmacevtski industriji, predvsem v zagotavljanju kakovosti v industrijskih procesih, odkrivanju kandidatov za nova zdravila in klini\xc4\x8dnih aplikacijah, v katerih je kriti\xc4\x8dno vzajemno delovanje zdravila in pacienta.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dne metode\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetudi v sodobni analizni kemiji prevladujejo visoko razvite instrumentalne metode, so korenine analizne kemije in nekateri principi, ki jih uporabljajo sodobni instrumenti, v tradicionalnih analitskih tehnikah. Nekatere tradicionalne tehnike se \xc5\xa1e vedno uporabljajo in so sestavni del pou\xc4\x8devanja analizne kemije v srednjih \xc5\xa1olah in dodiplomskem \xc5\xa1tudiju.\n_START_SECTION_\nKvalitativna analiza\n_START_PARAGRAPH_\nKvalitativna analiza po definiciji ne ugotavlja koli\xc4\x8din, se pravi mase ali koncentracije, ampak samo prisotnost dolo\xc4\x8dene snovi.  _NEWLINE_Anorganska kvalitativna analiza na splo\xc5\xa1no pomeni sistemati\xc4\x8dno shemo za lo\xc4\x8devanje in potrjevanje prisotnosti v vodi raztopljenih ionov, praviloma kationov elementov. Ioni s podobnimi kemijskimi lastnostmi se najprej z nizom postopkov lo\xc4\x8dijo v ve\xc4\x8d razredov,  potem pa se v posameznem razredu s specifi\xc4\x8dnimi reakcijami potrjuje prisotnost dolo\xc4\x8denega iona. V shemo so  v\xc4\x8dasih vklju\xc4\x8deni nekateri anioni, na primer CO\xe2\x82\x83\xc2\xb2\xe2\x81\xbb in S\xc2\xb2\xe2\x81\xbb. Po uvedbi sodobnih metod se tak\xc5\xa1ni preskusi opravljajo zelo redko, \xc5\xa1e vedno pa so predmet pou\xc4\x8devanja v \xc5\xa1olah in na terenu, kjer sodobni instrumenti niso na razpolago.\n_START_SECTION_\nKemijski preskusi\n_START_PARAGRAPH_\nV kvalitativni analizni kemiji se uporabljajo \xc5\xa1tevilni specifi\xc4\x8dni preskusi, na primer presku\xc5\xa1anje zlata z mo\xc4\x8dno kislino in   Kastle\xe2\x80\x93Meyerjev preskus za ugotavljanje prisotnosti krvi.\n_START_SECTION_\nPlamenska reakcija\n_START_PARAGRAPH_\nPlamenska reakcija je analitska metoda, s katero se ugotavlja prisotnost dolo\xc4\x8denih elementov, praviloma kovinskih kationov. Metoda temelji na zna\xc4\x8dilnih emisijskih spektrih elementov.  Barva plamena je na splo\xc5\xa1no odvisna tudi od njegove temperature.\n_START_SECTION_\nGravimetri\xc4\x8dna analiza\n_START_PARAGRAPH_\nGravimetri\xc4\x8dna analiza vklju\xc4\x8duje dolo\xc4\x8danje koli\xc4\x8dino snovi s tehtanjem vzorca pred in/ali po neki pretvorbi. Na tak na\xc4\x8din se dolo\xc4\x8da na primer vsebnost vode v hidratih: s segrevanjem vzorca se iz njega izlo\xc4\x8di vodo, njena koli\xc4\x8dina pa se izra\xc4\x8duna s tehtanjem vzorca pred su\xc5\xa1enjem in po njem.\n_START_SECTION_\nVolumetri\xc4\x8dna analiza\n_START_PARAGRAPH_\nTitracija je dodajanje reaktanta v raztopino vzorca, dokler se ne dose\xc5\xbee neka ekvivalentna to\xc4\x8dka. Iz koli\xc4\x8dine in koncentracije reaktanta se izra\xc4\x8duna koli\xc4\x8dina dolo\xc4\x8dene snovi v raztopini. Med najbolj pogoste vrste titracij spadajo kislo-bazi\xc4\x8dne titracije, v katerih se ekvivalentna to\xc4\x8dka ugotavlja s spremembo barve indikatorja. Med druge vrste titracij spadajo na primer potenciometri\xc4\x8dne titracije, v katerih se za ugotavljanje ekvivalentne to\xc4\x8dke uporabljajo razli\xc4\x8dni indikatorji, na primer pH meter.\n_START_SECTION_\nSpektroskopija\n_START_PARAGRAPH_\nSpektroskopija meri vzajemni odziv molekul in elektromagnetnega valovanja. V spektroskopijo spada veliko razli\xc4\x8dnih aplikacij: atomska absorpcijska spektroskopija, atomska emisijska spektroskopija, spektroskopija v UV, vidni in IR svetlobi, rentgenska fluorescen\xc4\x8dna spektroskopija, ramanska spektroskopija, dvojna polarizacijska interferometrija, jedrska magnetna resonan\xc4\x8dna spektroskopija, fotoemisijska spektroskopije, M\xc3\xb6ssbauerjeva spektroskopija in druge.\n_START_SECTION_\nMasna spektrometrija\n_START_PARAGRAPH_\nMasna spektrometrija je zelo u\xc4\x8dinkovita tehnika za identifikacijo snovi na osnovi analize ionov, nastalih iz osnovne molekule. Metoda temelji na merjenju razmerja masa/naboj molekul s pomo\xc4\x8djo elektri\xc4\x8dnega ali magnetnega polja. Za ionizacijo preiskovane snovi se uporablja ve\xc4\x8d metod: bombardiranje z elektroni ali hitrimi atomi, kemi\xc4\x8dna ionizacija, laserska desorpcijska ionizacija in druge. V masni spektrometriji se uporabljajo razli\xc4\x8dni analizatorji: magnetni sektorski masni analizator, kvadripolni masni analizator, kvadripolna ionska zanka, ionska ciklotronska resonanca in drugi. Metoda je zelo ob\xc4\x8dutljiva, saj se z njo lahko zaznajo tudi vsebnosti v obmo\xc4\x8dju ng do pg. Spodnja meja detekcije je pogosto odvisna od uporabljenega postopka ionizacije.\n_START_SECTION_\nElektrokemijska analiza\n_START_PARAGRAPH_\nZ elektrokemijskimi metodami se merita potencial (V) in/ali tok (A) v elektrokemijski celici z analitom. Metode se razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo  po tem, kateri parametri se merijo. Najpomembnej\xc5\xa1e so tri kategorije: potenciometrija, ki meri razlike v elektrodnih potencialih (V), kulometrija, ki meri koli\xc4\x8dino prete\xc4\x8dene elektrenine (As, Ah), in voltametrija, ki meri tok skozi celico v odvisnosti od celi\xc4\x8dnega potenciala (A/V).\n_START_SECTION_\nTermi\xc4\x8dna analiza\n_START_PARAGRAPH_\nKalorimetrija in termogravimetri\xc4\x8dna analiza merita interakcijo med snovjo in toploto.\n_START_SECTION_\nLo\xc4\x8devanje komponent\n_START_PARAGRAPH_\nS separacijskimi procesi se kompleksne zmesi lo\xc4\x8dijo na ve\xc4\x8d enostavnih komponent. Najbolj zna\xc4\x8dilne metode so kromatografija, elektroforeza in frakcioniranje v laminarnem toku (FFF).\n_START_SECTION_\nHibridne tehnike\n_START_PARAGRAPH_\nHibridne tehnike so kombinacije omenjenih tehnik. Nekaj hibridnih tehnik je \xc5\xbee ute\xc4\x8denih, nekaj novih pa je \xc5\xa1e v razvoju. Mednje hibridne tehnike spadajo  masna kromatografija-masna spektrometrija, plinska kromatografija-infrarde\xc4\x8da spektroskopija, teko\xc4\x8dinska kromatografija-masna spektrometrija, teko\xc4\x8dinska kromatografija-jedrska magnetna resonan\xc4\x8dna spektroskopija, teko\xc4\x8dinska kromatografija-infrarde\xc4\x8da  spektroskopija in kapilarna elektroforeza-masna spektrometrija._NEWLINE_Hibridne tehnike lo\xc4\x8devanja so kombinacije dveh ali ve\xc4\x8d tehnik za odkrivanje in lo\xc4\x8devanje snovi iz raztopin. Najpogostej\xc5\xa1a tehnika je ena od kromatografij. Tehnike se na \xc5\xa1iroko uporabljajo tudi v biokemiji.\n_START_SECTION_\nMikroskopija\n_START_PARAGRAPH_\nVizualizacija ene same molekule, posameznih  celic, biolo\xc5\xa1kih tkiv in nano materialov je pomemben in velik izziv v analitski znanosti. Mikroskopija se deli na tri glavna podro\xc4\x8dja:  opti\xc4\x8dna mikroskopija, elektronska mikroskopija in mikroskopija s skenirajo\xc4\x8do sondo. Slednja  v zadnjem \xc4\x8dasu hitro napreduje, predvsem  zaradi hitrega razvoja ra\xc4\x8dunalnikov in digitalnih kamer.\n_START_SECTION_\nLaboratorij na \xc4\x8dipu\n_START_PARAGRAPH_\nMikroreaktor je integriran laboratorij na enem samem \xc4\x8dipu, velikem od nekaj mm\xc2\xb2 do nekaj cm\xc2\xb2, ki je sposoben rokovati z ekstremno majhnimi volumni teko\xc4\x8din do manj kot pikolitra.'