b'\n_START_ARTICLE_\nFrank S. Tauchar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFrank S. Tauchar je bil sin ko\xc4\x8darja in lesnega trgovca. Dele\xc5\xbeen je bil le skromne \xc5\xa1olske izobrazbe, enorazrednice v doma\xc4\x8dem kraju. Zatem je pomagal o\xc4\x8detu, ki je prekup\xc4\x8deval z lesom, ter opravljal in gozdna in tudi kme\xc4\x8dka dela. Pri dvajsetih se je izselil v Ameriko, v Rock Springs, Wyoming. Nekaj \xc4\x8dasa je bil rudar, nato se je zaposlil v trgovini in delal kot trgovski potnik._NEWLINE_\xc5\xbde zgodaj se je vklju\xc4\x8dil v javno \xc5\xbeivljenje Ameri\xc5\xa1kih Slovencev. Kmalu je postal predsednik Dru\xc5\xa1tva sv. Barbare. Leta 1915 je predsedoval VI. konvenciji Slovenske narodne podporne jednote. V tem \xc4\x8dasu je bil tudi \xc4\x8dlan Slovenskega oziroma Jugoslovanskega republikanskega zdru\xc5\xbeenja (JRZ) in njegov tajnik med 3. in 4. konvencijo. Med prvo svetovno vojno se je bojeval v Franciji in bil ranjen. Po vrnitvi v ZDA se je ponovno vklju\xc4\x8dil v Slovensko narodno podporno jednoto in deloval v socialisti\xc4\x8dnem gibanju. Kot zaveden socialisti\xc4\x8dni delavec, govornik, re\xc5\xbeiser in igralec je bil tudi \xc4\x8dlan nekaterih drugih dru\xc5\xa1tev._NEWLINE_Umrl je v Hines Veterans Hospital v Chicagu.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nTav\xc4\x8dar je pisal pesmi, prozo, drame in politi\xc4\x8dne \xc4\x8dlanke. V \xc4\x8drticah je slikal v glavnem spopad med bajtarji in kulaki, izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje delavskega razreda v Ameriki ter \xc5\xbeivljenje slovenskih izseljencev. Napisal je dalj\xc5\xa1i roman Slovenec \xe2\x80\x93 glavar Indijancev (Glasilo SNPJ, 1908), satiri\xc4\x8dno komedijo v dveh dejanjih V uredni\xc5\xa1tvu (1922) in \xc5\xa1aloigri \xc4\x8carlijeva \xc5\xbeenitev (samozalo\xc5\xbeba, 1917) in Trije \xc5\xbeenini (samozalo\xc5\xbeba, 1917). Dopisoval je v razne ameri\xc5\xa1ke \xc4\x8dasopis, kot so Prosveta, Proletarec, Majski glas, Ameri\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeinski koledar._NEWLINE_V leposlovju ni uspel, ker ima Tav\xc4\x8darjeva proza preve\xc4\x8d podlistkarski in reporta\xc5\xbeni zna\xc4\x8daj. Njegova poezija komajda presega raven \xc4\x8diste proletarske propagande in se povzpne kve\xc4\x8djemu do pikre satire. Kljub vsemu pa so njegovi pripovedni sestavki tematsko dokaj pestri. Najve\xc4\x8dji problem Taucharja je slovenski jezik, ki je zlasti v zgodnej\xc5\xa1ih delih precej ohlapen in poln tujih besed in besednih zvez. Nikoli pa se v svojih delih ne loteva tipi\xc4\x8dno izseljenskih tem.\n_START_SECTION_\nTaucharjev koledar\n_START_PARAGRAPH_\nTav\xc4\x8dar je pripravil tudi dva predloga za preureditev koledarja. Po prvem naj bi imelo leto 10 mesecev po 36 dni, po drugem pa 12 mesecev po 30 dni. Dnevi, ki bi pri tem ostali, bi bili svetovni prazniki; svoj predlog, znan tudi pod nazivom\xc2\xa0\xc2\xbbTaucharjev koledar\xc2\xab, je leta 1931 poslal Dru\xc5\xa1tvu narodov v \xc5\xbdenevi, ki je pripravljalo koledar, ki bi bil veljaven za ves svet.'