b'\n_START_ARTICLE_\nKvintilijan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil leta 35 v Calahorri v \xc5\xa0paniji. O\xc4\x8de ga je poslal v Rim, da bi \xc5\xa1tudiral retoriko. Tam se je povezal z rimskim politikom in govornikom Domicijem Aferom, ki je postal njegov vzornik v govorjenju, bil pa je bolj grob, preprost in skromen govorec. Kmalu po Aferovi smrti se je Kvintilijan vrnil v \xc5\xa0panijo, najverjetneje z razlogom, da bi tam prakticiral pravo. Leta 68 se je spet vrnil v Rim kot spremstvo takratnega cesarja Galbe, v katerem pa najverjetneje ni imel velike vloge, saj je pre\xc5\xbeivel atentat na Galbo._NEWLINE_Po Galbovi smrti je leta 69 (leto \xc5\xa1tirih cesarjev) Kvintilijan odprl javno \xc5\xa1olo retorike. Cesar Vespazijan, ki je izobrazbo videl kot orodje za ustvarjenje odgovornega vladajo\xc4\x8dega razreda, ga je postavil za konzula. To je Kvintilijanu omogo\xc4\x8dilo, da je ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa posvetil \xc5\xa1oli, pojavljal pa se je tudi v vlogi zagovornika na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Leta 88 se je upokojil, domnevno zaradi finan\xc4\x8dne stabilnosti in \xc5\xbeelje po po\xc4\x8ditku. Med razlogi naj bi tudi bila okrutna vladavina takratnega cesarja Domicijana, \xc4\x8digar dva prane\xc4\x8daka je od leta 90 u\xc4\x8dil Kvintilijan._NEWLINE_O njegovem \xc5\xbeivljenju je malo podatkov, vemo pa, da je pre\xc5\xbeivel veliko cesarjev, tudi Domicijana, ki je bil ubit leta 96. Kvintilijan naj bi umrl leta 100, v svojem delu Institutio Oratoria pa omenja \xc5\xbeeno, ki je umrla mlada, ter dva sinova, ki sta umrla pred njim.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nEdino njegovo obstoje\xc4\x8de delo je u\xc4\x8dbenik Institutio Oratoria (slovensko \'\xc5\xa0ola govorni\xc5\xa1tva\'), objavljen okoli leta 95. V njej so pojasnjene osnove retorike, poleg teh pa tudi izobrazba in razvoj avtorja samega._NEWLINE_Predhodno delo De Causis Corruptae Eloquentiae (\'O vzrokih propadanja govorni\xc5\xa1tva\') je bilo izgubljeno, najverjetneje pa je vsebovalo temelje na\xc4\x8del, ki jih je Kvintilijan predstavil v delu Institutio Oratoria. _NEWLINE_Obstajata tudi dve deklamaciji, Declamationes Maiores in Declamationes Minores, ki naj bi nastali izpod roke Kvintilijana, lahko pa bi bili deli njegovega u\xc4\x8denca ali pa nekoga, ki je le uporabljal Kvintilijanov sistem.\n_START_SECTION_\nInstitutio Oratoria\n_START_PARAGRAPH_\n"Institutio Oratoria" je 12 delni u\xc4\x8dbenik teorije in prakse retorike rimskega retorika Kvintilijana. Objavljen je bil okoli leta 95, govori pa tudi o avtorjevi izobrazbi in njegovem postopnem razvoju. _NEWLINE_V tem delu avtor pojasni, da mora dober govornik biti sprva dober \xc4\x8dlovek. Verjel je tudi, da mora biti govor zvest, sporo\xc4\x8dilo pa mora biti pravi\xc4\x8dno in pristno. Povezava teh dveh je postala znana kot njegova teorija dobrega \xc4\x8dloveka. Ta je pomenila, da, \xc4\x8de \xc4\x8dlovek ni pristno dober, tudi ne more biti dober govorec ljudem._NEWLINE_U\xc4\x8dbenik je bil objavljen v \xc4\x8dasu vladavine cesarja Domicijana, ob strani katerega je Kvintilijan deloval. Skozi leta pa se je s pisanjem odmaknil od Domnicijanovega popolnega nadzora, kar cesarja kljub okrutni in strogi vladavini ni motilo. Zaradi Kvintilijanove podvr\xc5\xbeenosti izobrazbi ga je cesar ob\xc4\x8dudoval in celo postavil kot tutorja svojima prane\xc4\x8dakoma. Kvintilijan je bil edina oseba, ki si je drznila imeti in govoriti o idejah druga\xc4\x8dnih od cesarjevih._NEWLINE_Kot govornik je bil podoben Ciceru (rimski dr\xc5\xbeavnik, pravnik, politi\xc4\x8dni teoretik in filozof), za katerega ga je navdu\xc5\xa1il Afer. Slog njegovih govorov naj bi bil nazadnje sli\xc5\xa1an v \xc4\x8dasu cesarja Avgusta.\n_START_SECTION_\nRetorika\n_START_PARAGRAPH_\nKvintilijan je v u\xc4\x8dbeniku "Institutio Oratoria" citiral veliko avtorjev preden je napisal svojo lastno definicijo retorike. Sam se je najbolj strinjal z definicijo retorike Katona starej\xc5\xa1ega: vir bonus, dicendi peritus, dober mo\xc5\xbe je obvladal govor. Kvintilijan je vztrajal, da idealni govornik ne more biti filozof, kajti filozof ne jemlje sodelovanja v politi\xc4\x8dnem svetu kot obvezo, hkrati pa govornika spodbuja k uporabi svojega znanja kot inspiracijo za svojo izvirno iznajdbo lastnega sloga._NEWLINE_Kvintilijanova in Cicerova definicija retorike si delita kar nekaj podobnosti, kot na primer pomen govornikovega moralnega zna\xc4\x8daja. Ravno tako kot Cicero, tudi Kvintilijan verjame, da lahko zgodovina in filozofija vplivata na govornikov stil govora._NEWLINE_V II. knjigi se Kvintiljan strinja s Platonovo trditvijo, da mora biti pravi govornik/retorik pravi\xc4\x8den, oba pa tudi menita, da obstaja pojmovna povezava med retoriko in pravico, ki izlo\xc4\x8da verjetnost nemoralno nevtralnega koncepta retorike. Tako kot Platonu, ravno tako tudi Kvintilijanu, retorika pomeni govoriti dobro, kar pomeni tudi pravi\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nVpliv njegove mojstrovine, Institutio Oratoria, je lahko \xc4\x8dutiti na kar nekaj podro\xc4\x8djih. Kot prvo je skritiziral rimskega filozofa Seneka (Seneka Mlaj\xc5\xa1i), saj je Kvintilijan posku\xc5\xa1al spremeniti takrat prevladujo\xc4\x8di slog govora s svojo knjigo, Seneka pa je bil eden glavnih v tej tradiciji govora. Kvintilijanu se je zdelo, da je bil njegov na\xc4\x8din predvsem koruptiven, ta kritika pa je mo\xc4\x8dno vplivala na kasnej\xc5\xa1e obto\xc5\xbebe in slog Seneke. Velik vtis je naredil tudi na latinskega pesnika Marcijal, kateri mu je posvetil pesem, ki se za\xc4\x8dne z nagovorom Kvintilijana._NEWLINE_Po njegovi smrti sta Kvintilijanova prepoznavnost in vpliv za\xc4\x8dela nihati. V svojih delih sta ga omenila le dva njegova u\xc4\x8denca kot primer treznosti in nenavadnega uspeha v u\xc4\x8diteljskem poklicu. V obdobju od 3. do 5. stoletja je njegovo prisotnost \xc4\x8dutiti predvsem v delih Avgu\xc5\xa1tina iz Hipona in Svetega Hieronima, ki je uredil Vulgato, v kateri je nedvomno \xc4\x8dutiti Kvintilijanov vpliv. _NEWLINE_V srednjem veku je poznavanje njegovih del upadlo. Prakti\xc4\x8dno ni bilo najti enega celega rokopisa, dokler ni renesan\xc4\x8dni raziskovalec anti\xc4\x8dnih spisov Poggio Bracciolini leta 1416 odkril pozabljen rokopis v samostanu St. Gallen v \xc5\xa0vici. Tudi italijanski pesnik Francesco Petrarca je naslovil eno svojih pisem smrti Kvintilijanu in mnoge navdu\xc5\xa1il za novo humanisti\xc4\x8dno filozofijo izobra\xc5\xbeevanja. Humanizem je raz\xc5\xa1iril navdu\xc5\xa1enje nad Kvintilijanom in tako dosegel severno Evropo v 15. in 16. stoletju. Vpliv njegovih del pa je lahko \xc4\x8dutiti tudi pri Lutrovemu sodobniku Erazmu Rotterdamskem._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka muzikologinja Ursula Kirkendale je mnenja, da je skladba Johanna Sebastiana Bacha, z naslovom Das Musikalische Opfer, trdno povezana z u\xc4\x8dbenikom Institutio Oratoria, saj je Bachovo \xc5\xa1olanje med njegovim izobra\xc5\xbeevanjem v Lepzigu, vklju\xc4\x8devalo tudi retoriko. Kasneje je Kvintiljanova vplivnost spet nekoliko upadla, omenjen je bil le v Eseju kritike, pesnika Alexandra Popa, omenila pa sta ga tudi pisatelja Montaigne in Lessing. Kasneje je o njem v svoji znameniti avtobiografiji govoril tudi pisatelj John Stuart Mill, v kateri je napisal kako je nanj vplival njegov u\xc4\x8dbenik, za katerega je menil, da je kot enciklopedija starodavnih misli o izobra\xc5\xbeevanju in kulturi. Cenil ga je tudi Thomas De Quincey, ki je menil, da se nih\xc4\x8de, niti Aristotel ne more meriti z njim._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu je pogosto vklju\xc4\x8den v antologijo literarne kritike in je nepogre\xc5\xa1ljiv del zgodovine izobra\xc5\xbeevanja. Bil je tudi prvi govornik za izobra\xc5\xbeevanje otrok, o \xc4\x8dimer je ve\xc4\x8d povedal v svojih teorijah izobra\xc5\xbeevanja v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu. Velik pomen predstavlja tudi \xc5\xa1tudentom govora, profesionalnega pisanja in retorike, zaradi vseh podrobnosti, ki jih je napisal o retoriki v svojih delih.'