b'\n_START_ARTICLE_\nHudodelci\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xbea\xc4\x8dan Peter Berdon pripoveduje zgodbo svojega \xc5\xbeivljenja. Po vojni je verjel v novi dru\xc5\xbebeni sistem, dokler ga v Parizu prijateljica Fabienne ne opozori na korupcijo in nagovori za upor. Po vrnitvi v domovino \xc5\xa1e z dvema mladoletnima somi\xc5\xa1ljenikoma, Ivanom in \xc5\xa0tefko, zaide v kriminal. Ob ropu, ki ga izvede trojka, sta ubita dva mili\xc4\x8dnika, umreta pa tudi \xc5\xa0tefka in Ivan. Peter poi\xc5\xa1\xc4\x8de Fabienne, dogovorita se za sre\xc4\x8danje v Beogradu, vendar ga na vlaku aretirajo in zaprejo. Obto\xc5\xbeijo ga dru\xc5\xbeenja z italijanskimi komunisti, kar je bilo v \xc4\x8dasu informbiroja kaznivo, izdaje dr\xc5\xbeave ter delovanja proti narodu, umora pa ne omenja nih\xc4\x8de. Junak ima sicer na vesti umor, rope, tatvine in ilegalni prehod meje, politi\xc4\x8dnih napak pa no\xc4\x8de priznati, saj ve, da jih ni zagre\xc5\xa1il. V zaporu je la\xc4\x8den in osamljen, sojetnik ga \xc5\xbeeli celo spolno zlorabiti. Peter nima svojcev, ki bi mu po\xc5\xa1iljali pakete z osnovnimi potreb\xc5\xa1\xc4\x8dinami in dodatno hrano. To mu bivanje v zaporu \xc5\xa1e bolj ote\xc5\xbei. Ko sojetniki izvedo, da je Peter obto\xc5\xbeen sodelovanja z italijanskimi komunisti in stalinizma, se spravijo nanj. Pri neusmiljenem mu\xc4\x8denju se zlomi in prizna vpletenost v umor dveh mili\xc4\x8dnikov, vendar to oblasti ne zanima. \xc5\xbde od vsega za\xc4\x8detka razmi\xc5\xa1lja o begu iz zapora in ga nazadnje tudi izvede, saj ne vidi druge re\xc5\xa1itve. Pretep sojetnikov in nepozornost paznikov izkoristi za beg. Uspe mu pre\xc4\x8dkati zaporni\xc5\xa1ko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in skozi koruzna polja se prebije do kmetije, kjer si poi\xc5\xa1\xc4\x8de nova obla\xc4\x8dila in vzame pi\xc5\xa1tolo. Vrnil se bo tja, kjer se je vse za\xc4\x8delo, k ljubici Fabienne, ki mu s svojo telesnostjo vzbuja po\xc5\xbeelenje.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\n"Roman Hudodelci je tako impresija o nekem na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja, o \xc4\x8dloveku, ki \xc5\xbeivi svoj dan, ne da bi se veliko spra\xc5\xa1eval o svojih dejanjih. Va\xc5\xbena mu je samo ena \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka eksistenca \xe2\x80\x93 lastna \xe2\x80\x93 in tej je vse podrejeno. Skozi vse delo izstopa skrajni individualizem glavnega junaka, ki se s tem uvr\xc5\xa1\xc4\x8da v dana\xc5\xa1nji, \xc4\x8dloveku odtujeni \xc4\x8das kot sicer njegov skrajno negativni primerek, a je hkrati tudi tak, da je prepoznaven." (Grandovec 1981: 5)_NEWLINE_"In prav v tej zapisovalski, \xc5\xbee skoraj dokumentarni objektivnosti, v \xc5\xbeelji po bele\xc5\xbeenju in ne razsojanju nekega \xc4\x8dasa in \xc5\xbeivljenja, v ugotavljanju in ne obra\xc4\x8dunavanju s svetom in zgodovino je posebnost te knjige v primerjavi z ve\xc4\x8dino ostalih obravnavanj take in sorodne tematike. Ro\xc5\xbeanc se, kot lahko z veseljem ugotovimo, ni zapletel v ma\xc5\xa1\xc4\x8devalen pamflet, temve\xc4\x8d je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de svojega zanimanja postavil \xc4\x8dloveka kot fizi\xc4\x8dno bitje; ideologija pri Petru Berdonu \xc5\xa1e lahko po\xc4\x8daka." (Blatnik 1981: 7)_NEWLINE_"In zgodba sama bi bila lahko samo navaden reporta\xc5\xbeni zapis o \xc5\xbeivljenju v zaporu (tako preprosta se zdi). Toda uvaja jo avtorjeva pripomba, da te knjige ne bi napisal, \xc4\x8de se mu \xc5\xa1e po petindvajsetih letih ne bi v sanjah vra\xc4\x8dali je\xc4\x8da in njen komandir. In potemtakem se lahko vpra\xc5\xa1amo, ali je bil roman napisan kot terapija za zdravljenje jetni\xc5\xa1kih travm. " (Sim\xc4\x8di\xc4\x8d 1981: 15)_NEWLINE_"\xe2\x80\xa6 Vsi ti odstavki, ki so v Ro\xc5\xbean\xc4\x8devem pripovedovanju \xe2\x80\x93 na sre\xc4\x8do \xe2\x80\x93 v ve\xc4\x8dini, so sestavljeni brez svete (slepe) jeze, prosti slehernega moralisti\xc4\x8dnega manihejstva: \xc4\x8detudi prav ni\xc4\x8d ne\xc2\xa0\xc2\xbbskrivajo\xc2\xab\xc2\xa0svojega osebnega\xc2\xa0\xc2\xbbvira\xc2\xab\xc2\xa0ter v ni\xc4\x8demer ne prizana\xc5\xa1ajo ne sebi ne svojim bralcem, \xc4\x8deprav so tako reko\xc4\x8d po pri\xc4\x8devanjsko (avtobiografsko) nazorni in stvarni, ni v njih nobenega obto\xc5\xbeevanja in omalova\xc5\xbeevanja, nikakr\xc5\xa1nega deklarativnega poravnavanja minulih ra\xc4\x8dunov in krivic \xe2\x80\x93 pa\xc4\x8d pa zgolj\xc2\xa0\xc2\xbbporo\xc4\x8dilo\xc2\xab\xc2\xa0o usodi in svetu. \xe2\x80\x93 Manj se zdi posre\xc4\x8den fabulativni okvir, v katerega so ti odstavki postavljeni: zgodba o ubitih mili\xc4\x8dnikih in Berdonovem mednarodnem avanturizmu (in erotizmu) zmore spri\xc4\x8do pri\xc4\x8devanjske izostrenosti osrednjih predelov Ro\xc5\xbean\xc4\x8deve knjige u\xc4\x8dinkovati le kot pisateljski trik; tudi spri\xc4\x8do svoje nedore\xc4\x8denosti in naglice, s katero je nastavljena in s katero se razplete. \xe2\x80\x93 Navzlic temu pomisleku prina\xc5\xa1ajo Hudodelci ve\xc4\x8d kot razburljivo branje; s svojo notranjo \xc4\x8distostjo delujejo karizmati\xc4\x8dno tudi v smislu zgodovinskega spomina." (Inkret 1981: 11)_NEWLINE_"Hudodelci so v tem smislu nedramati\xc4\x8dni, saj ne vzpostavijo napetih ideolo\xc5\xa1kih antigonizmov, ki bi jih s svojo zgodbo najbr\xc5\xbe morali ... Ro\xc5\xbean\xc4\x8deva proza zdaj hodi po robu na\xc5\xa1ega sveta: zdaj je proza, zdaj spomin, zdaj jo pripoveduje prozni pripovedovalec, zdaj njegov avtor." (Zorn 1981: 518)'