b"\n_START_ARTICLE_\nJohannes Gutenberg\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGutenberg se je rodil v nem\xc5\xa1kem mestu Mainz kot najmlaj\xc5\xa1i sin trgovca iz vi\xc5\xa1jega razreda Frieleja Gensfleischa zur Ladna in njegove druge \xc5\xbeene Else Wyrich, ki je bila h\xc4\x8derka prodajalca. Predpostavlja se, da je bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den blizu rojstne hi\xc5\xa1e v cerkvi svetega Kri\xc5\xa1tofa. Po nekaterih poro\xc4\x8dilih naj bi bil o\xc4\x8de Friele zlatar \xc5\xa1kofa v Mainzu, vendar je bolj verjetno, da je bil trgovec z obla\xc4\x8dili. Gutenbergovo leto rojstva ni natan\xc4\x8dno znano, rodil naj bi se med letoma 1394 in 1404. V devetdesetih letih 19. stoletja je mesto Mainz za uradni in simboli\xc4\x8dni datum rojstva razglasilo 24. junij 1400._NEWLINE_John Lienhard, ki se ukvarja z zgodovino tehnologije, je zapisal, da je ve\xc4\x8dina Gutenbergovega zgodnjega \xc5\xbeivljenja zavita v skrivnost, bi pa se naj med odra\xc5\xa1\xc4\x8danjem spoznal s trgovino z zlatom. To izjavo je podprl tudi zgodovinar Heinrich Wallau, ki je dodal, da so v 14. in 15. stoletju njegovi predniki pridobili precej\xc5\xa1nje spretnosti dela s kovino, kar so prena\xc5\xa1ali iz roda v rod. V tistem \xc4\x8dasu je to igralo zelo pomembno vlogo, saj so iz nje izdelovali kovance, lahko pa je pri\xc5\xa1lo tudi do ponarejanja._NEWLINE_Wallau dodaja, da je priimek dobil po hi\xc5\xa1i, iz katere so izhajali predniki po o\xc4\x8detovi strani - zu Laden zu Gutenberg. Rodbina G\xc3\xa4nsfleischov je bila ena od patricijskih dru\xc5\xbein v mestu, ki je imela korenine v 13. stoletju. Patriciji (bogata in politi\xc4\x8dna elita) v Mainzu so se pogosto imenovali po hi\xc5\xa1ah, ki so jih imeli v lasti. Okoli leta 1427 je dokumentirana prva uporaba priimka zu Gutenberg po dru\xc5\xbeinski hi\xc5\xa1i v Mainzu._NEWLINE_Leta 1411 je v Mainzu pri\xc5\xa1lo do vstaje proti patricijem in ve\xc4\x8d kot sto dru\xc5\xbein se je bilo prisiljeno odseliti. Zdi se, da so se Gutenbergovi preselili v Eltville na Renu (Alta Villa), kjer je njegova mama imela nekaj dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Zgodovinar Wallau meni: \xc2\xbbVse, kar je znano o Gutenbergovi mladosti, je, da leta 1430 ni bil v Mainzu. Predvideva se, da se je iz politi\xc4\x8dnih razlogov preselil v Strasbourg, kjer je dru\xc5\xbeina verjetno imela poznanstva.\xc2\xab\xc2\xa0Predpostavlja se, da je \xc5\xa1tudiral na Univerzi v Erfurtu, saj je tam ohranjen\xc2\xa0 zapis o \xc5\xa1tudentu Johannesu de Altavilli iz leta 1418. Altavilla je namre\xc4\x8d latinska oblika imena kraja Eltville na Renu._NEWLINE_O naslednjih petnajstih letih Gutenbergovega \xc5\xbeivljenja ni znano ni\xc4\x8desar, se pa je ohranilo njegovo pismo iz marca 1434, v katerem navaja, da \xc5\xbeivi v Strasbourgu, kjer ima po materini strani nekaj sorodnikov. Zdi se, da je kot zlatar postal tudi \xc4\x8dlan milice v Strasbourgu. Obstajajo dokazi iz leta 1437, da je nekega bogatega trgovca pou\xc4\x8deval o poliranju draguljev. Kje je pridobil to znanje, ni znano. V letih 1436 in 1437 se je njegovo ime pojavilo v zapisih s sodi\xc5\xa1\xc4\x8da zaradi prelomljene obljube o poroki z \xc5\xbeensko iz Strasbourga po imenu Ennelina. Ali sta se kdaj dejansko poro\xc4\x8dila, ni znano. Po o\xc4\x8detovi smrti leta 1419 je omenjen v zapisih o dednih postopkih.\n_START_SECTION_\nIznajdba tiska\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1439 je bil Gutenberg vpleten v finan\xc4\x8dni \xc5\xa1kandal, ko je romarjem v Aachnu prodajal polirana kovinska ogledala, ki bi naj zajela sveto svetlobo z verskih relikvij. Za leto 1439 je mesto na\xc4\x8drtovalo razstavo zbirke relikvij cesarja Karla Velikega, vendar je bil dogodek zaradi hudih poplav najprej za eno leto prelo\xc5\xbeen, nato pa odpovedan zaradi pomanjkanja finan\xc4\x8dnih sredstev. Pri vpra\xc5\xa1anju, kako vseeno zadovoljiti vlagatelje, je Gutenberg obljubil, da bo delil svojo skrivnost. Za\xc4\x8delo se je govoriti, da naj bi bila ta skrivnost povezana s tiskanje z gibljivim tipom. Prav tako okoli leta 1439-1440 je tudi Nizozemec Laurens Janszoon Coster dobil idejo za tisk. Legenda pravi, da je ''ideja pri\xc5\xa1la k njemu kot \xc5\xbearek svetlobe.''_NEWLINE_Vsaj do leta 1444 je Gutenberg zagotovo \xc5\xbeivel v Strasbourgu, najverjetneje v \xc5\xbeupniji St. Arbogast. Leta 1440 je v Strasbourgu oznanil, da je izpopolnil svojo idejo tiskanja na podlagi raziskave, skrivnostno naslovljene Aventur und Kunst (Podjetje in umetnost). Ni popolnoma jasno, kak\xc5\xa1no delo je opravljal in ali so tam potekali njegovi zgodnji poskusi tiskanja z gibljivim tipom. Zatem se je za 4 leta za njim izgubila vsaka sled. Leta 1448 se je vrnil v Mainz, kjer si je od svaka Arnolda Gelthusa izposodil denar, ki ga je najverjetneje porabil za tiskarsko in drugo opremo. Do takrat se je najverjetneje ukvarjal s tehniko intaglio tiska. Nekateri raziskovalci trdijo, da je delal na bakrovih gravurah z umetnikom, znanim pod imenom Master of Playing Cards._NEWLINE_Do leta 1450 je tiskarna delovala in tiskala nem\xc5\xa1ko poezijo, verjetno prva dela, ki so bila tam natisnjena. Gutenberg je prepri\xc4\x8dal bogatega posojevalca denarja Johanna Fusta, da mu je posodil 800 goldinarjev. Pridru\xc5\xbeil se mu je tudi Fustov zet Peter Sch\xc3\xb6ffer, ki je delal kot pisar v Parizu, zato je najverjetneje prav on zasnoval nekaj prvih \xc4\x8drk za tiskanje._NEWLINE_Gutenbergova delavnica je stala na kmetiji Humbrecht, ki je pripadala njegovemu daljnemu sorodniku. Ni povsem jasno, kdaj je Gutenberg zasnoval projekt tiskanja Biblije, vendar je znano, da si je zato od Fusta sposodil \xc5\xa1e 800 goldinarjev, z delom pa za\xc4\x8del leta 1452. Hkrati je tiskal tudi druga, zanj donosnej\xc5\xa1a besedila (verjetno latinske slovnice). Obstajajo \xc5\xa1pekulacije, da je imel dva tiskalnika, enega za Biblijo in enega za vse ostalo. Ena bolj dobi\xc4\x8dkonosnih stvari je bila tiskanje tiso\xc4\x8de naro\xc4\x8dil za Cerkev med letoma 1454 in 1455._NEWLINE_Leta 1455 je Gutenberg zaklju\xc4\x8dil svojo 42-vrsti\xc4\x8dno Biblijo, znano kot Gutenbergova Biblija. Natisnjenih je bilo 180 izvodov, ve\xc4\x8dina na papirju, nekaj pa na pergamentu.\n_START_SECTION_\nSojenje\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1456 je pri\xc5\xa1lo do spora med Gutenbergom in Fustom, ki je zahteval nazaj svoj denar. Gutenberga je obto\xc5\xbeil zlorabe sredstev. Stro\xc5\xa1ki projekta tiskanja Biblije so se medtem pove\xc4\x8dali, zato je Gutenbergov dolg presegel 20.000 goldinarjev. Fust se je obrnil na nad\xc5\xa1kofovsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Pravni dokument iz novembra 1455 navaja, da sta imela z Gutenbergom sklenjeno partnerstvo za projekt tiskanja knjig, Gutenberg pa naj bi ta sredstva po Fustovih besedah uporabil za druge namene. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je odlo\xc4\x8dilo v Fustovo korist in mu dodelilo nadzor nad tiskanjem Biblije ter polovico vseh natisnjenih izvodov._NEWLINE_Gutenberg je na ta na\xc4\x8din bankrotiral, vendar se zdi, da je obdr\xc5\xbeal (ali pa na novo odprl) manj\xc5\xa1o tiskarno in sodeloval pri tiskanju Biblije v Bambergu okoli leta 1459. Ker te tiskane knjige nikjer ne nosijo zapisanega njegovega imena ali datuma, je njegova vloga pri njih predmet razprav raziskovalcev. Obstaja tudi mo\xc5\xbenost, da je bilo 300 izvodov Velikega katoli\xc5\xa1kega slovarja, ki obsega 754 strani, natisnjenih v njegovi delavnici v Mainzu leta 1460._NEWLINE_Medtem je prodajalna Fust-Sch\xc3\xb6ffer kot prva v Evropi izdala knjigo z zapisanim imenom tiskarja in datumom natisa. \xc5\xa0lo je za Mainzski psalter avgusta 1457. S ponosom so predstavljali mehanski postopek, s katerim so bile knjige natisnjene, pri tem pa Gutenberga niso omenili.\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1462 je po uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dem spopadu za nadzor nad \xc5\xa1kofijskim fevdom v Mainzu oblast prevzel nad\xc5\xa1kof Adolph von Nassau, ki je Gutenberga izgnal. Ta je v tem \xc4\x8dasu \xc5\xbee ostarel in se je preselil v Eltville, kjer je domnevno odprl in nadzoroval novo tiskarno, ki je pripadala bratom Bechterm\xc3\xbcnze._NEWLINE_Januarja 1465 so Gutenbergove dose\xc5\xbeke opazile in priznale tudi oblasti, zato je od nad\xc5\xa1kofa von Nassauja dobil gosposki naziv. S tem je za\xc4\x8del dobivati reden dohodek, pripadalo pa mu je tudi 2180 litrov \xc5\xbeganja in 200 litrov vina brez davka na leto. Verjetno se je v tem \xc4\x8dasu preselil nazaj v Mainz, vendar to ni gotovo._NEWLINE_Johannes Gutenberg je umrl leta 1468 in bil pokopan v fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski cerkvi v Mainzu. Cerkev in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de sta bila pozneje uni\xc4\x8dena, zato se sedaj ne ve, kje je njegov grob._NEWLINE_Leta 1504 ga je profesor Ivo Wittig v svoji knjigi omenil kot izumitelja tiska. \xc5\xa0ele leta 1567 se je pojavil prvi njegov portret, najverjetneje imaginarna rekonstrukcija, v knjigi Heinricha Pantaleona o slavnih Nemcih.\n_START_SECTION_\nTiskane knjige\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1457 in 1455 je Gutenberg natisnil \xc5\xa1tevilna dela, ki so nam neznani; njegovi spisi niso podpisani in niti datirani, zaradi tega mu jih lahko pripi\xc5\xa1emo le na osnovi zunanjih pri\xc4\x8devanj. Gotovo je tiskal cerkvene dokumente, med katere spadajo eno pape\xc5\xbeevo pismo in dva odpustka. Gutenberg je natisnil tudi nekatere izvode Ars Minor, to je latinska \xc5\xa1olska slovnica, ki jo je napisal Aelius Donatus; iz\xc5\xa1li naj bi med letoma 1451 in 1455._NEWLINE_Leta 1455 je Gutenberg natisnil veliko kopij Svetega pisma (Biblia Sacra). Na vsakem listu je bilo dvaindvajset vrstic. Strani niso bile zvezane in leto nastanka je dokumentirano na hrbtni strani vezanega izvoda v Parizu. Sveto pismo so prodajali za ceno tridesetih florintov, kar je odgovarjalo troletni pla\xc4\x8di ni\xc5\xbejega delavca. Vsekakor je bilo cenej\xc5\xa1e kot rokopis. Zanj je pisec porabil tudi leto dni dela. Potem ko je bilo besedilo natiskano, so vsak izvod ilustrirali ravno tako lepo kot rokopis istega \xc4\x8dasa. Obstaja osemin\xc5\xa1tirideset popolnih izvodov, dva sta v Britanski knji\xc5\xbenici in sta na ogled tudi na spletu. Besedilo ne pozna odstavkov in paragrafov. Nekaj let po prvi izdaji je bila natisnjena \xc5\xa1e ena razli\xc4\x8dica Svetega pisma v \xc5\xa1estintridesetih vrsticah na vsaki strani in je bila v ve\xc4\x8dini prepisana od prve razli\xc4\x8dice, tako da je veliko ljudi mislilo, da je bila ta sedemsto sedemin\xc5\xa1estdeseta izdaja Svetega pisma.\n_START_SECTION_\nMetoda\n_START_PARAGRAPH_\nGutenbergov zgodnji postopek tiskanja s premi\xc4\x8dnim tiskom in besedila, ki jih je tiskal na ta na\xc4\x8din, niso znani. Njegove poznej\xc5\xa1e Biblije so bile natisnjene tako, da so zahtevale velike koli\xc4\x8dine, nekatere ocene ka\xc5\xbeejo kar na 100000 posameznih delov. Nastavitev vsake strani naj bi trajala pol dneva in ob upo\xc5\xa1tevanju celotnega dela \xe2\x80\x93 nalaganja \xc4\x8drk, dodajanja \xc4\x8drnila, stiskanja, obe\xc5\xa1anja listov, distribucije \xe2\x80\x93 se domneva, da bi Gutenberg-Fustova delavnica lahko zaposlila kar 25 obrtnikov._NEWLINE_Gutenbergova tehnika izdelave premi\xc4\x8dnega tipa ostaja nejasna. V naslednjih desetletjih so bakrene matrice z luknjami postale standard v hitro raz\xc5\xa1irjajo\xc4\x8dih se tiskarskih strojih po Evropi. \xc5\xa0e vedno je predmet veliko razprav vpra\xc5\xa1anje, ali je Gutenberg uporabil to prefinjeno tehniko ali pa nekoliko primitivnej\xc5\xa1o razli\xc4\x8dico._NEWLINE_Pri standardnem postopku tiskanja so \xc4\x8drke vklesane od zadaj naprej v trdi kovini, matrico pa ustvarja mehkej\xc5\xa1i bakreni drog. Ta se nato polo\xc5\xbei v ro\xc4\x8dni kalup, ki se ga napolni s stopljeno kovino. Ta se izjemno hitro ohladi in se lahko nastali kos odstrani iz kalupa. Matrico je mogo\xc4\x8de uporabiti za ustvarjanje ve\xc4\x8d sto ali tiso\xc4\x8d enakih vrst, tako da so se isti znaki kjerkoli v knjigi poenotili, kar je s\xc4\x8dasoma privedlo do razvoja razli\xc4\x8dnih slogov pisav. Dele se je lahko ponovno uporabilo v katerikoli kombinaciji, zato je proces dobil ime tisk s premi\xc4\x8dnim tipom._NEWLINE_Izum tipa z luknja\xc4\x8dem, matrico in kalupom se je \xc5\xa1iroko pripisoval Gutenbergu, vendar pa nedavni dokazi ka\xc5\xbeejo, da je bil Gutenbergov postopek nekoliko druga\xc4\x8den. \xc4\x8ce bi uporabljal pristop z udarci na matrico, bi morale biti vse njegove \xc4\x8drke skoraj enake z majhnimi razlikami zaradi \xc4\x8drnila. Kljub temu vrste, uporabljene v najzgodnej\xc5\xa1em Gutenbergovem delu, ka\xc5\xbeejo tudi druge razli\xc4\x8dice._NEWLINE_Leta 2001 sta fizik Blaise Ag\xc3\xbcera y Arcas in knji\xc5\xbeevnik Paul Needham iz Princetona v knji\xc5\xbenici Scheide v Princetonu uporabila digitalne skenirane posnetke pape\xc5\xa1ke bule, da bi primerjala \xc4\x8drke iste vrste, ki se pojavljajo v razli\xc4\x8dnih delih tiskanega besedila. Nepravilnosti pri Gutenbergovem tipu, zlasti pri preprostej\xc5\xa1ih znakih, so nakazovali, da razli\xc4\x8dne vrste ne bi mogle izhajati iz razmaza \xc4\x8drnila ali obrabe in po\xc5\xa1kodb kosov kovine na samih vrstah. \xc4\x8ceprav so se nekatere identi\xc4\x8dne vrste o\xc4\x8ditno uporabile tudi na drugih straneh, so druge razli\xc4\x8dice, ki so bile podvr\xc5\xbeene podrobni analizi slike, nakazovale, da jih ni bilo mogo\xc4\x8de izdelati iz iste matrice. Prav tako se je pod svetlobo razkrilo podstrukture tak\xc5\xa1nega tipa, ki ne bi mogle izhajati iz tradicionalnih tiskarskih tehnik. Raziskovalca sta postavila hipotezo, da je metoda vklju\xc4\x8devala tisk preprostih oblik za ustvarjanje abecede v slogu klinopisa na matrico iz nekega mehkega materiala, morda peska. Uporaba tega tipa bi uni\xc4\x8dila obliko in bi bilo potrebno matrico ustvariti na novo za vsako novo vrsto. To bi lahko razlo\xc5\xbeilo razlike v vrstah in podstrukturah, opa\xc5\xbeene na natisnjenih slikah._NEWLINE_Iz tega so sklepali, da je bil odlo\xc4\x8dilni dejavnik, ki je privedel do rojstva tipografije, uvedba kalupov za ulivanje za ve\xc4\x8dkratno uporabo, bolj napreden postopek, kot so domnevali prej. Domnevali so, da je bil dodatni korak z ustvarjanjem kalupa, ki ga je bilo mogo\xc4\x8de ve\xc4\x8dkrat uporabiti, prvi\xc4\x8d uveden \xc5\xa1ele dvajset let pozneje, okoli leta 1470. Nekateri raziskovalci se niso strinjali z vsemi zaklju\xc4\x8dki in so dokaze razlagali na druge na\xc4\x8dine, resnica pa ostaja negotova._NEWLINE_Zgodovinar Hadrianus Junius z Nizozemske je v svoji zgodovini leta 1568 trdil, da je osnovna ideja premi\xc4\x8dnega tipa pri\xc5\xa1la do Gutenberga od Laurensa Janszoona Costerja preko Fusta, ki se je s Costerjem spoznal okoli leta 1430 in je morda pripeljal nekaj njegove opreme iz Haarlema v Mainz. Zdi se, da je Coster eksperimentiral s kalupi in kovinskimi vrstami, vendar ni dokazov, da je s to tehnologijo sploh kaj tiskal. Bil je namre\xc4\x8d izumitelj in zlatar. Kljub temu pa obstaja en posredni dokaz, ki govori v prid Costerju kot izumitelju. Avtor K\xc3\xb6lnske kronike iz leta 1499 je namre\xc4\x8d citiral prvega tiskarja v K\xc3\xb6lnu Ulricha Zella, da se je tisk izna\xc5\xa1lo leta 1450 v Mainzu, vendar pa so \xc5\xbee prej na Nizozemskem izvajali tiskanje slab\xc5\xa1e kakovosti. Vendar v tej kroniki Coster ni neposredno omenjen, je pa zato v istem odlomku Gutenberg zapisan kot prvi izumitelj tiska. Prva uradno datirana knjiga nizozemskih tiskarjev je iz leta 1471, Coster pa se danes omenja zgolj v legendah.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bil Gutenberg v svojem \xc5\xbeivljenju finan\xc4\x8dno neuspe\xc5\xa1en, so se tehnologije tiskanja hitro \xc5\xa1irile, novice in knjige pa so za\xc4\x8dele potovati po Evropi veliko hitreje kot prej. To je pripomoglo k razvoju renesanse in mo\xc4\x8dno olaj\xc5\xa1alo znanstveno zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo, zato velja iznajdba tiska za glavni katalizator poznej\xc5\xa1e znanstvene revolucije._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de tiskanja v Evropi se je nato preselilo v Benetke, kjer so vizionarski tiskarji, kot je bil Aldus Manutius, zagotovili \xc5\xa1iroko dostopnost velikega \xc5\xa1tevila gr\xc5\xa1kih in latinskih besedil. Tisk s premi\xc4\x8dnimi vrsticami se je hitro raz\xc5\xa1iril po Italiji, ki je \xc5\xbee prej veliko vlagala v produkcijo papirja. Hitra rast italijanskega gospodarstva je olaj\xc5\xa1ala \xc5\xa1irjenje pismenosti. Kri\xc5\xa1tof Kolumb je imel v lasti geografsko knjigo, ki je bila natisnjena s premi\xc4\x8dnim tipom in ki jo je kupil njegov o\xc4\x8de. Danes se ta knjiga nahaja v enem izmed \xc5\xa1panskih muzejev. Mainz je dokon\xc4\x8dno izgubil svojo veljavo v razvoju tiska leta 1462, ko je po opusto\xc5\xa1enju mesta veliko tiskarjev od\xc5\xa1lo v izgnanstvo._NEWLINE_Tisk je tudi pripomogel k hitri in uspe\xc5\xa1ni \xc5\xa1iritvi reformacije. 95 tez Martina Luthra je bilo natisnjenih v ve\xc4\x8d izvodih. Kasneje je izdal sestavke, ki so opisovali njegovo stali\xc5\xa1\xc4\x8de proti odpustkom (potrdila o odpustkih so bila ena prvih stvari, ki jih je Gutenberg natisnil). Ti sestavki so pripomogli k razvoju \xc4\x8dasopisa._NEWLINE_V desetletjih po Gutenbergu so mnogi konzervativni pokrovitelji odklanjali poceni tiskane knjige. Bolj za\xc5\xbeelene so bile ro\xc4\x8dno prepisane knjige._NEWLINE_Danes obstaja velik trg antikvariatov za najstarej\xc5\xa1e tiskane knjige. Knjige, natisnjene pred letom 1500, so znane kot inkunabule._NEWLINE_V Nem\xc4\x8diji so postavljeni \xc5\xa1tevilni Gutenbergovi kipi. Najbolj znan je kip Bertela Thorvaldsena iz leta 1837, ki stoji na Gutenbergplatzu v Mainzu. Po Gutenbergu se imenujeta tudi tamkaj\xc5\xa1nja univerza in muzej o zgodovini zgodnjega tiskanja. Slednji izdaja tudi \xc4\x8dasopis Gutenberg-Jahrbuch. Na Gutenberga spominjata tudi najstarej\xc5\xa1a digitalna knji\xc5\xbenica Projekt Gutenberg in vsakoletna prireditev v Mainzu Johannisnacht, ki se v Gutenbergovem rojstnem kraju odvija od leta 1968._NEWLINE_Leta 1952 je Po\xc5\xa1tna slu\xc5\xbeba Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike izdala posebne znamke ob 500-letnici Gutenbergove iznajdbe tiska._NEWLINE_Leta 1961 je kanadski filozof in u\xc4\x8denjak Marshall McLuhan izdal pionirsko \xc5\xa1tudijo na podro\xc4\x8dju tiska, kulturnih \xc5\xa1tudij in medijske ekologije, ki jo je naslovil The Gutenberg Galaxy: The Making of Typographic Man._NEWLINE_Gutenberg ostaja eden najbolj vplivnih ljudi v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zgodovini in ena najbolj priljubljenih osebnosti. Leta 1999 ga je mre\xc5\xbea A&E v svojem od\xc5\xa1tevanju Biografije tiso\xc4\x8dletja uvrstila na prvo mesto med najbolj vplivnimi osebami v drugem tiso\xc4\x8dletju. Leta 1997 je revija Time-Life izbrala Gutenbergov izum za najpomembnej\xc5\xa1i izum drugega tiso\xc4\x8dletja._NEWLINE_V vesolju je po njem imenovan asteroid 777 Gutenberg._NEWLINE_Na Gutenbergovi \xc5\xbeivljenjski zgodbi temeljita tudi dve operi, in sicer G, Being the Confession and Last Testament of Johannes Gensfleisch, also known as Gutenberg, Master Printer, formerly of Strasbourg and Mainz iz leta 2001 z glasbo Gavina Bryarsa in La Nuit de Gutenberg z glasbo Philippeja Manouryja, ki je bila premierno predstavljena leta 2011 v Strasbourgu._NEWLINE_Leta 2018 je WordPress, odprtokodna CMS platforma, imenovala svoj novi sistem za urejanje v Gutenbergovo \xc4\x8dast."