b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Petra, Ljubljana\n_START_SECTION_\nZgodovina in opis\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja cerkev je bila dograjena leta 1731 na mestu starej\xc5\xa1e cerkve iz leta 1358, lahko pa tudi starej\xc5\xa1e. Prva omemba \xc5\xa1empetrske cerkve in \xc5\xbeupnika (plebanus) sega v leto 1163. V pisnih virih je omenjena tudi 23. februarja 1262. Takrat naj bi bil \xc5\xbeupnik neki Ludovik, tudi arhidiakon Kranjske in Slovenske marke. Cerkev je 7. oktobra 1262 postala \xc5\xbeupnijska. Okoli cerkve je bilo tudi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de za vse umrle v Ljubljani in okolici. Leta 1472 so jo za\xc5\xbegali Turki, kar je razvidno iz napisa pri vhodu. Cerkev so ve\xc4\x8dkrat obnovili. Leta 1618 jo je dal obnoviti ljubljanski knezo\xc5\xa1kof Toma\xc5\xbe Hren. Cerkev je imela tedaj samo en zvonik._NEWLINE_Na\xc4\x8drt za novogradnjo se pripisuje arhitektu Carlu Martinuzziju, model cerkve je izdelal arhitekt Giovanni Fusconi, ki je pri gradnji sodeloval s tehni\xc4\x8dnimi nasveti. Pri gradnji, ki se je za\xc4\x8dela 1726. leta za \xc4\x8dasa vikarja dr. Nikolaja Ivana Kra\xc5\xa1kovca, je sodeloval tudi stavbenik Gregor Ma\xc4\x8dek. \xc5\xa0e ne kon\xc4\x8dano, je leta 1728 \xc5\xbee blagoslovil \xc5\xa1kof. Da so jo lahko dokon\xc4\x8dali, je moral \xc5\xbeupnik prodati vsa cerkvena zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Zgradili so triladijsko baziliko, s kupolo nad transeptom in apsidalno sklenjenim prezbiterijem. Notranj\xc5\xa1\xc4\x8dina je baro\xc4\x8dna. Cerkev je dobila dva zvonika. Po potresu leta 1895 je bila obnovljena fasada, ki so jo okrasili in na vrhu izdelali arkade. Po na\xc4\x8drtih Raimunda Jeblingerja so podalj\xc5\xa1ali prezbiterij, dozidali zakristiji in na vsaki strani transepta dodali stransko kapelo._NEWLINE_Med letoma 1938 in 1940 je pro\xc4\x8delje cerkve preuredil arhitekt Ivan Vurnik, mozaike pa je prispevala njegova \xc5\xbeena, Helena Vurnik in predstavljajo Kristusa in \xc5\xa1tiri evangeliste. Ob glavnem vhodu sta skoraj do konca 20. stoletja stala kipa sv. Petra in Pavla iz leta 1850 (kipar Toman), ki sta bila zaradi dotrajanosti odstranjena. Tedaj so uredili tudi prostor pred cerkvijo in kasneje dodali pred vhod stebre._NEWLINE_Freske na stropu cerkve je narisal slovenski baro\xc4\x8dni slikar Franc Jelov\xc5\xa1ek, oltarne poslikave pa Valentin Metzinger. Ve\xc4\x8dina oltarjev je baro\xc4\x8dnih. Pomembni so leseni kipi dveh angelov (na oltarju Marije Magdalene) ter sv. Barbare in sv. Lucije (obe na oltarju sv. Ur\xc5\xa1ule), ki so pripisani Henriku Mihaelu L\xc3\xb6hru. Kvalitetna je pri\xc5\xbenica, delo Carla Bombasija iz leta 1747 (stopnice so kasnej\xc5\xa1e). Tudi kamnose\xc5\xa1ka oprema je baro\xc4\x8dna. V prezbiteriju stoji krstilnik, darilo ljubljanskega \xc5\xa1kofa Toma\xc5\xbea Hrena iz leta 1611._NEWLINE_Zaradi izgradnje nove ceste in Fabianijevega mostu v letu 2011, sta Mestna ob\xc4\x8dina Ljubljana in Ministrstvo za kulturo zagotovila obnovo vseh poslikav na stropu prezbiterija skupaj s slikami Jo\xc5\xbeefa Kastnerja delu apside. Obnovitvena dela je vodil akademski kipar Peter Mali, \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje in retu\xc5\xa1iranje poslikave pa je opravila akademska slikarka Jasna Rad\xc5\xa1el s sodelavci._NEWLINE_Novembra 2012 so bile prenovljene ure na zvonikih.'