b'\n_START_ARTICLE_\nVestmanski otoki\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOtoke so poimenovali po gelskih (irskih) su\xc5\xbenjih, ki so jih v su\xc5\xbeenjstvo pripeljali Norve\xc5\xbeani. Staronordijska beseda Vestmenn, dobesedno\xc2\xa0\xc2\xbbzahodni mo\xc5\xbeje\xc2\xab, je bila uporabljena za Irce, \xc4\x8deprav le\xc5\xbei Irska vzhodneje od Islandije. (Nordijski Gelci so pogosto sebe imenovali Ostmen ali Austmenn - vzhodni mo\xc5\xbeje.)_NEWLINE_Nedolgo zatem, ko je Ing\xc3\xb3lfur Arnarson prispel na Islandijo, so njegovega pobratima Hj\xc3\xb6rleifurja Hr\xc3\xb3\xc3\xb0marssona umorili su\xc5\xbenji. Ing\xc3\xb3lfur jih je izsledil na Vestmanskih otokih in jih vse pobil._NEWLINE_16. julija 1627 so otoke s floto treh ladij zajeli pirati iz Al\xc5\xbeira, ki so tam ostali do 19. julija. \xc5\xbde prej so vdrli v Austfir\xc3\xb0ir, drugi napad, pod poveljstvom Murata Reisa iz Sale v Maroku, se je zgodil v Grindav\xc3\xadku junija istega leta. Pirati so zasu\xc5\xbenjili 234 oto\xc4\x8danov in jih odpeljali v Al\xc5\xbeir, kjer je ve\xc4\x8dina od njih pre\xc5\xbeivela preostanek svojega \xc5\xbeivljenja v su\xc5\xbeenjstvu. Eden od ujetnikov, luteranski minister \xc3\x93lafur Egilsson, se je uspel leta 1628 vrniti in napisati knjigo o svoji izku\xc5\xa1nji. Leta 1636 je bila pla\xc4\x8dana odkupnina za 34 ujetnikov in ve\xc4\x8dina od njih se je vrnila na Islandijo._NEWLINE_Od leta 1998 do 2003 je bil otok Heimaey dom Keika, kita ubijalca, zvezde filma Free Willy._NEWLINE_Otoki slovijo po svojem letnem festivalu \xc3\x9ej\xc3\xb3\xc3\xb0h\xc3\xa1t\xc3\xad\xc3\xb0 ("Narodni Festival"), ki privablja na tiso\xc4\x8de ljudi. Festival je prvi\xc4\x8d potekal leta 1874, hkrati s praznovanjem Islandije v spomin na 1000. obletnico poselitve. Prebivalcem Vestmanskih otokov je slabo vreme prepre\xc4\x8devalo plovbo na celinsko proslavo in so zato praznovali na lokalni ravni.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje je zelo vulkansko aktivno, kot tudi ostala Islandija._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e kamnine so stare pribli\xc5\xbeno 70.000 - 100.000 let, torej je to eno izmed najmlaj\xc5\xa1ih ozemelj na Islandiji._NEWLINE_Tuf H\xc3\xa1in je nastal ob eksplozivnih izbruhih piroklasti\xc4\x8dnih tokov na severozahodu Heimaeyja pred pribli\xc5\xbeno 8.000 leti. Pred pribli\xc5\xbeno 7.500 leti so se pojavili paklifi Nor\xc3\xb0urklettar tudi na severozahodu Heimaeyja. Otoki Alsey, Brandur, Su\xc3\xb0urey in Hellisey so nastali pred pribli\xc5\xbeno 6.000 leti in so podobni kot Surtsey._NEWLINE_Pred pribli\xc5\xbeno 4.600 leti je nastal krater St\xc3\xb3rh\xc3\xb6f\xc3\xb0i na Heimaeyju. Tukaj so tudi podmorski ognjeniki. Sto\xc5\xbeec S\xc3\xa6fell na Heimaeyju je nastal zaradi zelo eksplozivnega izbruha vulkana pred pribli\xc5\xbeno 4.300 leti, nastali pa so tudi piroklasti\xc4\x8dni tokovi. Tudi tukaj so sledili podmorski izbruhi. Pred pribli\xc5\xbeno 4.000 leti je bil izbruh vulkana Helgafell na Heimaeyju z eksplozivno in efuzijsko fazo, ko so nastali lavini tokovi in plasti pepela._NEWLINE_Verjetno je bil tudi leta 1637 podmorski izbruh jugozahodno od Heimaeyja, ki je trajal pribli\xc5\xbeno 70 dni. Izbruh je bil verjetno eksploziven. _NEWLINE_Prav tako obstaja podatek o podmorskem izbruhu vulkana 3,8 navti\xc4\x8dnih milj jugovzhodno od Geirfuglaskerja in 3,6 navti\xc4\x8dnih milj ju\xc5\xbeno od S\xc3\xbalnaskerja leta 1896, kar je bilo objavljeno v reviji \xc3\x8dsafold 3 oktobra istega leta._NEWLINE_Zadnji serijski izbruh Surtseyja v letih 1963-1967 in izbruh Eldfella na otoku Heimaey v letu 1973 sta pokazala, da je sistem v razvoju. V obeh primerih pa so bili zaznani tudi podmorski ognjeniki na drugih lokacijah v istem vulkanskem sistemu._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no je presenetljivo, da je ve\xc4\x8dina zaznanih aktivnosti osredoto\xc4\x8dena na Heimaey, zato domnevajo, da je magma skoncentrirana pod osrednjim otokom._NEWLINE_Dva ve\xc4\x8dja izbruha sta se torej zgodila v 20. stoletju: izbruh vulkana leta 1963, ki je ustvaril nov otok Surtsey in izbruh vulkana Eldfell na otoku Heimaey januarja 1973, ki je ustvaril 200 metrov visoko goro na mestu, kjer je bil prej travnik. 5000 prebivalcev edinega kraja Vestmannaeyjab\xc3\xa6r so morali za\xc4\x8dasno evakuirati na celino.\n_START_SECTION_\nIzbruh vulkana Eldfell\n_START_PARAGRAPH_\n23. januarja 1973 ob 1:55 je najprej iz 300 m dolge, pozneje 1,6 km dolge razpoke, komaj 200 m od vzhodnega roba mesta Vestmannaeyjab\xc3\xa6r, pri\xc4\x8dela te\xc4\x8di razbeljena bazaltna lava iz pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tiridesetih\xc2\xa0\xc2\xbblavinih fontan\xc2\xab, ki so bruhale lavo do 150 m visoko. Razpoka je potekala od ene do druge obale tega dela otoka. Najprej je lava tekla pro\xc4\x8d od mesta in tudi rahel zahodnik, neobi\xc4\x8dajen za ta letni \xc4\x8das, je izbruhano piroklasti\xc4\x8dno gradivo nosil pro\xc4\x8d od mesta. V za\xc4\x8detku je iz razpoke odtekalo 100 m\xc2\xb3/s lave in pepela, sredi marca pa samo \xc5\xa1e 10 m\xc2\xb3/s. Pepela se je zelo kmalu nabralo za dva metra na debelo, do konca januarja pa \xc5\xbee 5 metrov, tako da se je ve\xc4\x8dina streh udrla pod te\xc5\xbeo. Prostovoljci, ki so ostali na otoku, so hi\xc5\xa1e re\xc5\xa1evali z ga\xc5\xa1enjem z morsko vodo, kar se je izkazalo za zelo uspe\xc5\xa1no, pristani\xc5\xa1\xc4\x8de pa za\xc5\xa1\xc4\x8ditili pred zalitjem z izgradnjo usmerjevalnih nasipov. Zaradi izhlapele morske vode se je na obmo\xc4\x8djih ohlajevanja lave nabralo do 220.000 ton soli. Izbruh je po \xc5\xa1tirih mesecih, konec maja 1973, postajal vse \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i in konec junija v glavnem ponehal. Njegov rezultat je bilo pove\xc4\x8danje otoka za 2,2 km\xc2\xb2 in nastanek nove vulkanske vzpetine, visoke 215 m, imenovane Eldfell ali Ognjena gora.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nOto\xc4\x8dje ima oceansko podnebje. Najhladnej\xc5\xa1a meseca sta januar in februar s povpre\xc4\x8dno temperaturo 1,5 \xc2\xb0C, v juliju in avgustu dose\xc5\xbee 10,5 \xc2\xb0C. Nihanja so majhna. Absolutno so skrajne temperature med -14 \xc2\xb0C in 19 \xc2\xb0C. Otoki imajo v povpre\xc4\x8dju 1600 mm padavin na leto. Pogoste so nevihte. \xc5\xa0e posebej v zimskem \xc4\x8dasu lahko v teh nevihtah vetrovi pihajo nad 150 km/h. Vremenska postaja se nahaja na polotoku St\xc3\xb3rh\xc3\xb6f\xc3\xb0i. Poleg tega so tukaj tudi najvi\xc5\xa1ji valovi v obalni regiji Islandije. V januarju 1990 je bilo opaziti jugovzhodno od Surtseyja valove do vi\xc5\xa1ine 23,3 metrov.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nDostopnost otokov je bil do sredine 20. stoletja relativno slaba. Izbolj\xc5\xa1ala se je leta 1942, ko je bilo zgrajeno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na Heimaeyju. Do tedaj so se morale ve\xc4\x8dje ladje zasidrati in potnike s \xc4\x8dolni na vesla, kasneje pa z motornimi \xc4\x8dolni prepeljati na kopno, kar je bilo precej te\xc5\xbeko v razburkanem morju._NEWLINE_Do poletja leta 2010 je vozil trajekt Herj\xc3\xb3lfur III. iz \xc3\x9eorl\xc3\xa1ksh\xc3\xb6fna pribli\xc5\xbeno tri ure, saj so bile druge._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dja nasproti otokov na celini so bila dolgo neprimerna za pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. V letu 2010 je bilo kon\xc4\x8dno zgrajeno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, imenovano Landeyjah\xc3\xb6fn, ki se nahaja v bli\xc5\xbeini Seljalandsfossa. Od 20. julija 2010 trajekt Herj\xc3\xb3lfur v pol ure do 5-krat dnevno prevozi pot to pristani\xc5\xa1\xc4\x8da na otoku Heimaey. Novo trajektno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de ima predvsem po zimskih neurjih te\xc5\xbeave z zasipavanjem in akumulacijo peska._NEWLINE_Na otoku Heimaey je tudi manj\xc5\xa1e letali\xc5\xa1\xc4\x8de, do koder letijo letala iz Reykjav\xc3\xadka ali Bakkija.'