b'\n_START_ARTICLE_\nDom politi\xc4\x8dnih organizacij\n_START_SECTION_\nIzgradnja\n_START_PARAGRAPH_\nStavbo je na\xc4\x8drtoval arhitekt Ivan Kocmut, u\xc4\x8denec povojne Ravnikarjeve arhitekturne \xc5\xa1ole. Umestil jo je na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de Maistrove in Pre\xc5\xa1ernove ulice, tako da se pred stavbo nahaja majhen trg, z nekaj klopmi in zelenja. Pri arhitektu je poudarjena namera, da bi moderna arhitektura s starim mestnim jedrom, zgrajenim pove\xc4\x8dini v obdobju Avstro-Ogrske, sestavljala harmoni\xc4\x8dno celoto. Gradnja stavbe je potekala med leti 1963 in 1964. _NEWLINE_Arhitekt je stavbo zasnoval kot ravno krito \xc5\xa1tirinadstropno stavbo razgibanega tlorisa z dvema zamaknjenima arhitekturnima \xc4\x8dlenoma in nadstropnim objektom pred vhodom, kjer se nahaja dvorana, ki lebdi na dveh opornikih. Skelet stavbe je iz armiranega betona. _NEWLINE_Opremo notranjosti stavbe so izbrali z javnim nate\xc4\x8dajem, za katero je arhitekt Mirko Zdovc leta 1965 prejel nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada. Stavbo ob vzhodni strani krasijo barvni vitra\xc5\xbei slikarja Janeza Bernika. Hodnike, ki so danes delno pregrajeni, krasijo slike Janeza Vidica in Janeza \xc5\xa0ibile ter tapiserija Marija Preglja. Prvotna notranja oprema doma je delno ohranjena.\n_START_SECTION_\nPrenova (2014-2016)\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2014 je bil polo\xc5\xbeen temeljni kamen za energetsko sanacijo in gradnjo prizidka k obstoje\xc4\x8di stavbi za potrebe Instituta informacijskih znanosti. V ta namen so na obstoje\xc4\x8dem objektu izvedli zamenjavo oken in nekaterih drugih delov objekta, energetsko sanacijo fasade, na novo so urejeni prezra\xc4\x8devanje, izolacija strehe, instalacija po\xc5\xbearnih senzorjev in po\xc5\xbearna za\xc5\xa1\xc4\x8dita po celi zgradbi._NEWLINE_Z dozidavo k obstoje\xc4\x8demu objektu je institut pridobil dodatnih 1.042,00 m\xc2\xb2 neto povr\xc5\xa1in - pisarn, sejnih sob, predavalnic in laboratorijskih prostorov, kar pomeni, da bo skupaj na voljo pribli\xc5\xbeno 2.178,00 m\xc2\xb2 delovnih povr\xc5\xa1in. Isto\xc4\x8dasno je bila zgrajena tudi podzemna gara\xc5\xbea s 158 parkirnimi mesti._NEWLINE_Prenova je bila zaklju\xc4\x8dena v letu 2016. Vrednost celotnega projekta\xc2\xa0je zna\xc5\xa1ala 9,5 milijona evrov. Evropski sklad za regionalni razvoj je\xc2\xa0prispeval 7,2 milijona evrov.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nOb izgradnji je stavba slu\xc5\xbeila kot centralna reprezentan\xc4\x8dna in upravna stavba nekdanjih dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnih organizacij \xe2\x80\x93 Zveze komunistov, Socialisti\xc4\x8dne zveze delovnega ljudstva, Zveze socialisti\xc4\x8dne mladine, Zveze borcev NOB in Zveze sindikatov ter ostalih\xc2\xa0samoupravnih organov za mariborski okraj. Velika dvorana je bila v uporabi tudi za prireditve, predvsem kulturne in izobra\xc5\xbeevalne.\xc2\xa0_NEWLINE_Po spremembi politi\xc4\x8dnega sistema v Sloveniji je stavba leta 1990 pre\xc5\xa1la v last Univerze v Mariboru in od takrat v njej deluje Institut informacijskih znanosti - IZUM.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV razli\xc4\x8dnih virih lahko zasledimo ve\xc4\x8d (podobnih) razli\xc4\x8dic poimenovanj za predmetno stavbo. V dokumentih Ministrstva za kulturo in v knjigi Jelke Pirkovi\xc4\x8d-Kocbek je stavba poimenovana "Dom politi\xc4\x8dnih organizacij", medtem ko v nekaterih drugih virih kot "Dom dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnih organizacij" oz. samo "Dom dru\xc5\xbebenih organizacij". Vsa navedena poimenovanja v razli\xc4\x8dnih variantah odra\xc5\xbeajo namen za katerega je bila stavba nekdaj v uporabi.  _NEWLINE_V zadnjih letih je pogosto v uporabi tudi poimenovanje stavba oz. prostori IZUM-a, po sedanjem upravljalcu.'