b'\n_START_ARTICLE_\nLokalna samouprava\n_START_PARAGRAPH_\nLokalna samouprava ima toliko opredelitev kolikor je avtorjev, ki pi\xc5\xa1ejo o njej. Lokalna samouprava vsebuje: teritorialni element (lokalna skupnost), funkcionalni element (svoje lastno delovno podro\xc4\x8dje), organizacijski element(opravljanje nalog neposredno ali po svojih organih), materialno-finan\xc4\x8dni element (lastna materialna in finan\xc4\x8dna sredstva) in pravni element (lastnosti pravne osebe). Potrebno pa je omeniti \xc5\xa1e lokalno zavest, ta se ka\xc5\xbee v pripadnosti in medsebojni solidarnosti prebivalcev lokalne skupnosti ter v mo\xc5\xbenosti njihove javne uveljavitve.\n_START_SECTION_\nLokalna skupnost\n_START_PARAGRAPH_\nLokalna skupnost je sociolo\xc5\xa1ka kategorija in je dru\xc5\xbebeni pojav, nekaj kar dejansko obstaja. Po teoriji organizacij spada med teritorjalne organizacije za te je prostor konstitutivna zna\xc4\x8dilnost. Prostor je pogoj brez katerega lokalne skupnosti ni, in nemore obstajati. Lokalna skupnost je organizirana skupina ljudi, ki sama odlo\xc4\x8da o svojih, lokalnih zadevah.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina (ang. municipality, municipipio, gemeinde) je temeljna lokalna skupnost, katere ustavno zasnovo pogojujejo: skupne potrebe in interesi prebivalcev enega ali ve\xc4\x8d naselij, ki sodelujejo pri upravljanju javnih zadev lokalne ali krajevne narave, samostojno oz. samoupravno v razmerju do dr\xc5\xbeave. Ob\xc4\x8dina je naravna \xc5\xbeivljenjska skupnost ljudi, ki prebivajo na obmo\xc4\x8dju enega ali ve\xc4\x8d povezanih obmo\xc4\x8dji.\n_START_SECTION_\nRegija\n_START_PARAGRAPH_\nRegija (lat. REGIO) je vmesna raven oblasti med centralno oblastjo ali dr\xc5\xbeavo in manj\xc5\xa1imi lokalnimi oblastmi ali ob\xc4\x8dinami. Gre za vmesni prostor med ob\xc4\x8dinami in dr\xc5\xbeavo , v katerih se pojavijo aktualne potrebe, kot so gradnja in vzdr\xc5\xbeevanje cest regionalnega pomena, oskrba z vodo in energijo,... Imena oz. poimenovanja za ta prostor pa se med dr\xc5\xbeavami razlikujejo. V sloveniji jih tako poimenujemo pokrajne. Predstavlajo drugo raven lokalne samouprave.\n_START_SECTION_\nPokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nPokrajine so nova upravna struktura, ki bo zapolnila povezavo med ob\xc4\x8dinami in dr\xc5\xbeavo, da bo uresni\xc4\x8devala na\xc4\x8dela subsidiarnosti. V Sloveniji imamo samo en nivo lokalne samouprave. V ustavi so predvidene pokrajine, ki bi zavzele drugi nivo. Ve\xc4\x8dina evropskih dr\xc5\xbeav ima vsaj dva nivoja. Centralno vpra\xc5\xa1anje za pokrajne je \xc5\xa1tevilo pokrajin; imena pokrajin in sede\xc5\xbei pokrajin. _NEWLINE_V ustavi iz 1991 je pisalo, da se lahko ob\xc4\x8dine pove\xc5\xbeejo v pokrajine, vendar se je ta ideja izkazala za napa\xc4\x8dno._NEWLINE_Slovenija je \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8dno centralizirana kar pomeni, da regionalne zadeve \xc5\xa1e vedno upravlja dr\xc5\xbeava. Ena temeljnih nalog pokrajin bi bila na\xc4\x8drtovanje regionalnega razvoja.Zametke pokrajin \xc5\xbee imamo. 13 statisti\xc4\x8dnih regij to je prostor, kjer se ob\xc4\x8dine sre\xc4\x8dujejo in dogovarjajo o svojih razvojnih na\xc4\x8drtih. \xc4\x8ce bodo pokrajine nastale, bodo prevzele razvojne na\xc4\x8drte in vse regionalne zadeve. \xc5\xa0tevilo pokrajin je zelo razli\xc4\x8dno in \xc5\xa1e ni dokon\xc4\x8dno (8 \xe2\x80\x93 14).Pokrajine bi dobile svojo organizacijo. Pove\xc4\x8dale bi \xc5\xa1tevilo zaposlenih v birokraciji (upravi).\xc4\x8ce bi nastale pokrajine, se poraja vpra\xc5\xa1anje, ali ostati pri enotirnem sistemu ali preiti na dvotirnega.\n_START_SECTION_\nFUNKCIONALNI VIDIK LS\n_START_PARAGRAPH_\nPri funkcionalni sestavini gre pravzaprav za uresni\xc4\x8devanje na\xc4\x8dela Subsidiarnosti, ki naj bi se uresni\xc4\x8dilo z decentralizacijo Slovenije. Prav uvedba pokrajin je glavni cilji decentralizacije. Gre za politi\xc4\x8dno decentralizacijo ki jo mora spremljati fiskalna decentralizacija. Vsaka prenesena naloga iz dr\xc5\xbeave na pokrajino oz. ob\xc4\x8dino mora biti dele\xc5\xbena isto\xc4\x8dasnega finan\xc4\x8dnega prenosa, zagotoviti je potrebno ustrezna sredstva za opravljanje teh javnih zadev.\n_START_SECTION_\nORGANIZACIJSKI VIDIK LS\n_START_PARAGRAPH_\nOrganizacijska sestavina govori o shemi organov in oblik odlo\xc4\x8danja tako v ob\xc4\x8dinah kot v bodo\xc4\x8dih pokrajinah. Dr\xc5\xbeava je z zakonom o lokalni samoupravi dolo\xc4\x8dila, da so organi ob\xc4\x8dine: ob\xc4\x8dinskega sveta, \xc5\xbeupana in nadzornega odbora. V odlo\xc4\x8danju o ob\xc4\x8dinskih zadevah pa sodelujejo njeni prebivalci tudi neposredno. Pri \xc4\x8demer zakon o lokalni samoupravi  opredeljuje tri oblike udele\xc5\xbebe ali participacije ljudi pri odlo\xc4\x8danju v ob\xc4\x8dini. Ti so zbori ob\xc4\x8danov, lokalni referendum in ljudska iniciativa. Poleg Zakona o lokalni samoupravi \xc5\xa1e posamezni drugi zakoni. Kdaj je obvezno sklicati zbore ob\xc4\x8danov ali izvesti referendum. Gre za obvezne referendume npr. pred ustanovitvijo ob\xc4\x8dine in za t.i. posvetovalne referendume, ko se ugotavlja volja ljudi pred sprejemom odlo\xc4\x8ditve dolo\xc4\x8denega odloka npr. odlok o lokalnih javnih slu\xc5\xbebah. Ne moremo govoriti o lokalni samoupravi, \xc4\x8de se te oblike participacije  dr\xc5\xbeavljanov ne uporabljajo. Obe shemi sta si zelo podobni. Najvi\xc5\xa1je predstavni\xc5\xa1ko telo v pokrajini je pokrajinski svet. Pokrajinski svet voli predsednika, kot tudi enega ali ve\xc4\x8d podpredsednikov pokrajine izmed svojih \xc4\x8dlanov, z razliko od \xc5\xbeupana ki je voljen na volitvah. Predsednik pokrajinskega sveta pa je hkrati predsednik pokrajine in predstojnik pokrajinske uprave. Pokrajinska uprava je tako kot ob\xc4\x8dinska uprava strokovni organ, ki opravlja strokovne in druge naloge za pokrajinske organe. Lahko pa opravlja tudi dolo\xc4\x8dene prenesene dr\xc5\xbeavne naloge. Pokrajinska uprava pa naj bi bila deljena na resorje, ki jih bodo vodili direktorji  posameznega resorja. Predviden pa je \xc5\xa1e organ svet ob\xc4\x8din, katerega naj bi sestavljali \xc5\xbeupani ob\xc4\x8din z obmo\xc4\x8dja pokrajine. To telo bi imelo pravico veta na dolo\xc4\x8dene odlo\xc4\x8ditve pokrajinskega sveta.\n_START_SECTION_\nNEPOSREDNA DEMOKRACIJA V OB\xc4\x8cINI\n_START_PARAGRAPH_\nOdlo\xc4\x8danje o javnih zadevah na ravni ob\xc4\x8din je neposredno. To pomeni, da se odlo\xc4\x8ditev ne sprejema na volitvah. Na lokalni ravni pa to ne predstavlja nobenih ve\xc4\x8dji ovir. Prvi\xc4\x8d zato, ker so lokalne ravni manj\xc5\xa1e od dr\xc5\xbeave. Drugi\xc4\x8d pa zato, ker so problemi lokalnega upravljanja bolj razumljivi ljudem in ne potrebujejo ve\xc4\x8djega poznavanja, kot je to potrebno na dr\xc5\xbeavni ravni.\n_START_SECTION_\nMATERIALNI VIDIK LS\n_START_PARAGRAPH_\nFinanciranje ob\xc4\x8din ureja Zakon o financiranju ob\xc4\x8din. Ob\xc4\x8dina potrebuje materialna sredstva za izvajanje svojih pravic in dol\xc5\xbenosti. Financira se tako iz lastnih sredstev, to so davki in druge dajatve ter s finan\xc4\x8dnimi izravnavami, to so sredstva, ki jih dr\xc5\xbeava zagotavlja ob\xc4\x8dinam, za zagotovitev enakomerne porabe v vseh ob\xc4\x8dinah. Ob\xc4\x8dina pa ima pravico do zadol\xc5\xbeevanja. ki pa jo Zakon o financiranju ob\xc4\x8din omejuje.'