b'\n_START_ARTICLE_\nPolonice\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV splo\xc5\xa1nem so polonice hro\xc5\xa1\xc4\x8di s telesom kroglaste oblike, pri katerih je glava ob pogledu od zgoraj deloma zakrita pod \xc5\xa1\xc4\x8ditom (pronotum) oprsja. Izjema so le predstavniki rodov Coccidula in Rhyzobius, katerih telo je podolgovato. Obustne okon\xc4\x8dine so izoblikovane v grizalo, poleg njih pa so na glavi \xc5\xa1e kratke kijaste tipalnice in normalno razvite sestavljene o\xc4\x8di. Na zunaj so lahko zelo podobne lepencem (hro\xc5\xa1\xc4\x8dem iz dru\xc5\xbeine Chrysomelidae), od katerih jih najzanesljiveje lo\xc4\x8dimo po stopalcih nog. Ta so pri polonicah v osnovi zgrajena iz \xc5\xa1tirih \xc4\x8dlenov, vendar je tretji \xc4\x8dlen zelo majhen, tako da so na zunaj vidni le trije \xc4\x8dleni. Noge so sicer zelo kratke, pogosto se jih od zgoraj sploh ne vidi. Vzorec na pokrovkah je lahko listast, pikast ali enobarven. Je zelo variabilen in oblika ter barva nista zanesljiva znaka za dolo\xc4\x8danje vrst polonic._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke so podolgovate, pora\xc5\xa1\xc4\x8dene z mnogo majhnimi trni. Pogosto imajo \xc5\xbeivobarvne \xc4\x8drte ali pike. Njihove obustne okon\xc4\x8dine so prav tako preoblikovane v grizalo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamica izle\xc5\xbee jaj\xc4\x8deca v skupinah po nekaj deset in jih nalepi na rastlino. Med njimi so tudi neoplojena jaj\xc4\x8deca, ki predstavljajo rezerven vir hrane za li\xc4\x8dinke. \xc5\xa0tevilo neoplojenih jaj\xc4\x8dec v skupini je ve\xc4\x8dje, kadar je plena malo. V roku enega tedna se izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke, ki se pri\xc4\x8dnejo prehranjevati z drugimi manj\xc5\xa1imi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami. Stadij li\xc4\x8dinke traja okoli dva tedna, nato se \xc5\xbeival zabubi (buba je nepremi\xc4\x8dna) in preobrazi v odraslo \xc5\xbeival._NEWLINE_\xc5\xbdiva barva odraslih \xc5\xbeivali sporo\xc4\x8da plenilcem, da so polonice neu\xc5\xbeitne. Ob napadu namre\xc4\x8d iz no\xc5\xbenih sklepov izlo\xc4\x8dajo smrde\xc4\x8do hemolimfo, ki vsebuje oljnat rumenkast toksin in s tem odvrne napadalca. Temu pojavu pravimo refleksna krvavitev (avtohemoragija)._NEWLINE_Nekatere vrste se pozimi iz krajev z zmernim podnebjem selijo v toplej\xc5\xa1e kraje, druge pa tvorijo velike roje, ki hibernirajo na ustreznem mestu, najve\xc4\x8dkrat pod lubjem ali v rastlinskem opadu. Ponekod lahko ti roji predstavljajo nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnost, kadar rinejo v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka bivali\xc5\xa1\xc4\x8da. V krajih z zmernim podnebjem se letno izmenjata ena ali dve generaciji.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj vse vrste so plenilske, prehranjujejo se z drugimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami z mehkim zunanjim skeletom. Najbolj so znane po tem, da po\xc5\xberejo veliko \xc5\xa1tevilo listnih u\xc5\xa1i, tako li\xc4\x8dinke kot odrasle \xc5\xbeivali. Ob velikih populacijah listnih u\xc5\xa1i se lahko tudi polonice zelo namno\xc5\xbeijo._NEWLINE_Pogosto jih uporabljajo kot sredstvo za biolo\xc5\xa1ko kontrolo \xc5\xa1kodljivcev v vrtovih in na poljih, v ta namen so dolo\xc4\x8dene vrste polonic na\xc4\x8drtno naseljevali na ta obmo\xc4\x8dja. Eden najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih primerov biolo\xc5\xa1ke kontrole \xc5\xa1kodljivcev sploh je bila naselitev polonice vrste Rodolia cardinalis v kombinaciji z zajedavsko muho za kontrolo invazivnega kaparja, ki je delal \xc5\xa1kodo v nasadih citrusov v Kaliforniji. Vendar pa lahko pride pri tovrstnih poskusih tudi do te\xc5\xbeav, saj se naseljene polonice prehranjujejo tudi z drugimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, poleg tega pa lahko izrinejo avtohtone vrste polonic. Zaradi koristi za \xc4\x8dloveka je v mnogih kulturah raz\xc5\xa1irjena vra\xc5\xbea, da polonice prina\xc5\xa1ajo sre\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nSistematika in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nFosilnih ostankov polonic je malo, najzgodnej\xc5\xa1i so primerki iz jantarja, ki ga datirajo v terciar, zaradi \xc4\x8desar je preu\xc4\x8devanje sistematike dru\xc5\xbeine te\xc5\xbeavno. Po trenutno veljavni klasifikaciji delimo dru\xc5\xbeino na 7 poddru\xc5\xbein, te pa nadalje na okoli 360 rodov._NEWLINE_V Sloveniji poznamo okoli 60 vrst polonic, vendar pa je ta skupina \xc5\xbeu\xc5\xbeelk pri nas slabo raziskana in je \xc5\xa1tevilo vrst verjetno vi\xc5\xa1je. Najbolj prepoznavni med njimi sta pikapolonica (sedempik\xc4\x8dasta polonica, Coccinella septempunctata) in dvopik\xc4\x8dasta polonica (Adalia bipunctata).'