b"\n_START_ARTICLE_\nVipava (reka)\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nVipava prite\xc4\x8de iz ve\xc4\x8d kra\xc5\xa1kih izvirov v ju\xc5\xbenem delu Vipave, tik za Lanthierijevim dvorcem in tik ob vzno\xc5\xbeju strmega in gozdnatega zahodnega pobo\xc4\x8dja Nanosa. Najve\xc4\x8dja izvira sta Podskala in Podfarov\xc5\xbe, izdaten izvir je tudi tik pod vhodom v Vipavsko jamo, nekaj manj izdatni so \xc5\xa1e izviri Pri kapelici, v Podlipci, Za Taborom in pri Perhav\xc4\x8devem mlinu. \xc5\xbde v mestu se izviri zdru\xc5\xbeijo v pravo reko, ki hitro zavije po \xc5\xa1irokem dnu Vipavske doline proti severozahodu. Kmalu dobi z desne pritok Belo, ki pa se velik del leta izgublja v lastnem prodnem vr\xc5\xa1aju in ne prite\xc4\x8de do Vipave, nato z leve strani mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i Mo\xc4\x8dilnik iz zgornjega dela doline. Od tu naprej reka pre\xc4\x8dka ravnino Vipavskega polja in z obeh strani sprejema vrsto majhnih potokov ter osu\xc5\xa1evalnih jarkov, se pribli\xc5\xbea ju\xc5\xbenemu robu ravnine in sprejme mo\xc4\x8dan desni pritok Hubelj._NEWLINE_Pri vasi Ustje vstopi v nizko fli\xc5\xa1no gri\xc4\x8devje v osrednjem delu doline, skozi katero te\xc4\x8de bolj ali manj naravnost proti zahodu po razmeroma ozki dolini, po kateri ne pelje nobena cesta. Dva kilometra naprej se pred Velikimi \xc5\xbdabljami dolina nekoliko raz\xc5\xa1iri in ima precej mokrotno dno, z desne strani pa se reki pridru\xc5\xbei \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Prva\xc4\x8dina - Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina. Kmalu se dolina ponovno zo\xc5\xbei, saj je tu skoraj celotno dolinsko dno v zadnji ledeni dobi prekril ogromen podor, ki se je utrgal na strmem robu Trnovskega gozda, od njega pa so ostale ve\xc4\x8d deset metrov debele plasti apnen\xc4\x8dastega gru\xc5\xa1\xc4\x8da. Malo pod \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo Batuje reka ostro zavije proti jugu v kratko in ozko sotesko Pekel, nato napravi velik zavoj okrog vasi Zalo\xc5\xa1\xc4\x8de in Saksid, kjer se ji pridru\xc5\xbei levi pritok Branica. V nadaljevanju naredi podoben zavoj okrog vasi Dornberk, nato pa reka preide v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i, gosto poseljen in obdelan spodnji del Vipavske doline. Tu ima reka zelo majhen strmec, ima izrazito vijugast tok in naredi ve\xc4\x8d okljukov (meandrov), pri Ren\xc4\x8dah se ji pridru\xc5\xbei desni pritok Lijak._NEWLINE_Malo pred Mirnom reka zadene na plasti paleocenskih apnencev, v katerih zlasti ob nizkem vodostaju izgublja vodo v kra\xc5\xa1ko podzemlje. Povsem na ju\xc5\xbeno obrobje Gori\xc5\xa1kega polja jo je v zadnji ledeni dobi potisnila So\xc4\x8da, ki je ob vstopu iz soteske nad Solkanom nasula velik prodni vr\xc5\xa1aj Gori\xc5\xa1kega polja. Zelo zanimiv je tudi velik okljuk (meander), znotraj katerega se je pod gradom v odli\xc4\x8dni obrambni legi namestil Miren, ki ga s treh strani varuje reka Vipava, z ju\xc5\xbene strani pa mirenski grad. Tu reka dobi z desne \xc5\xa1e zadnji pritok Vrtojbico, nato pre\xc4\x8dka dr\xc5\xbeavno mejo in te\xc4\x8de skoraj ves \xc4\x8das po stiku med severnim robom doberdobskega krasa in prodno ravnino, malo naprej od Sovodenj (it:Savogna d'Isonzo) pa se izlije v So\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor imena reke ni znan, jezikoslovca France Bezlaj in Marko Snoj menita, da je ime zelo verjetno predslovanskega izvora in navajata tri mo\xc5\xbenosti: ali je nastalo iz osebnega imena Vippus, ali iz starega germanskega imena \xc5\xaap-ahwa ('zgornja voda') ali pa iz langobardske besede wipaha, kar naj bi pomenilo 'mejna reka', saj je bilo to obmo\xc4\x8dje v zgodnjem srednjem veku na robu langobardskega ozemlja (Langobardi). V starej\xc5\xa1ih virih se ime reke pojavlja v razli\xc4\x8dnih oblikah, npr. inter Ysoncium et Wipaum (1001), ultra flumen Wipaci (1086), sita iuxta Wippach (1223), super aqua Vipaci (1329) in auf der Wippach (1398. V italijanskem jeziku se reka imenuje Vipacco, v furlanskem Vipau in v nem\xc5\xa1kem Wippach.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nPo uradnih podatkih stalnega monitoringa voda je reka Vipava v celotnem toku v dobrem kemijskem stanju, ekolo\xc5\xa1ko stanje vode v reki pa je v zgornjem toku dobro, v spodnjem toku pa se poslab\xc5\xa1a na zmerno. V najspodnej\xc5\xa1em delu se kakovost vode v strugi Vipave \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1a zaradi dotoka odpadnih vod iz opekarn (Gori\xc5\xa1ke opekarne) in precej onesna\xc5\xbeene Vrtojbice._NEWLINE_Struga Vipave je v ve\xc4\x8djem delu toka umetno preoblikovana, ob regulacijah v 80. letih 20. st. so njeno vijugasto strugo na ve\xc4\x8d mestih zravnali, naravno re\xc4\x8dno korito pa preuredili v umetno korito s trapezastim pre\xc4\x8dnim prerezom in s kamnometom utrjenimi bre\xc5\xbeinami. Takrat so na dalj\xc5\xa1ih odsekih tudi odstranili obre\xc5\xbeno vegetacijo, ki se le po\xc4\x8dasi obnavlja, na nekaterih odsekih pa so bre\xc5\xbeine \xc5\xa1e vedno povsem gole zaradi '\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja' bre\xc5\xbein. V tako preoblikovani re\xc4\x8dni strugi se voda ob poletnih ni\xc5\xbekih prekomerno segreje, \xc5\xbee itak majhni poletni pretoki se \xc5\xa1e bolj zmanj\xc5\xa1ajo, kar negativno vpliva na \xc5\xbeivi svet v vodi in pove\xc4\x8da koncentracije onesna\xc5\xbeeval v vodi.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nVipava je sicer osrednja vodna \xc5\xbeila celotne Vipavske doline, vendar je ve\xc4\x8dina naselij v zgornjem in srednjem delu doline odmaknjena od nje (razen Vipave). Tudi glavna prometna pot po dolini ne poteka ob njej, temve\xc4\x8d severneje: sedanja regionalna cesta Razdrto\xe2\x80\x93Vipava\xe2\x80\x93Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina\xe2\x80\x93Nova Gorica pelje skozi naselja ob vzno\xc5\xbeju Nanosa in Trnovskega gozda, hitra cesta Razdrto\xe2\x80\x93Vrtojba pa le nekoliko ju\xc5\xbeneje od nje. Bila pa je Vipava v preteklosti pomemben energijski vir in je poganjala predvsem \xc5\xa1tevilne mline, v katerih so mleli \xc5\xbeito za velik del Vipavske doline in sosednjega Krasa. Na njej je delovalo tudi nekaj \xc5\xbeag, za pogon industrijskih naprav pa je imela premajhen strmec. Od nekdanjih mlinov deluje samo \xc5\xa1e mlin v Ren\xc4\x8dah, v opu\xc5\xa1\xc4\x8denem mlinu v Orehovljah so danes apartmaji V mlinu. Med opu\xc5\xa1\xc4\x8denimi mlini so bili najve\xc4\x8dji Novakov mlin, zgrajen ob mlin\xc5\xa1\xc4\x8dici na levem bregu Vipave v Dolenjah, mlin v Kasovljah pod vasjo Brje ter velik Lanthierijev mlin v soteski Pekel pri vasi Saksid. Za potrebe teh mlinov so pregradili celotno strugo Vipave, vendar so jezovi ostali in so pomembni za upo\xc4\x8dasnjevanje visokovodnih pretokov._NEWLINE_Na levem bregu Vipave pri Prva\xc4\x8dini so \xc5\xbee leta 1922 zgradili malo hidroelektrarno Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de z instalirano mo\xc4\x8djo 0,15\xc2\xa0MW, ki je zdaj v lasti So\xc5\xa1kih elektrarn iz Nove Gorice, na mestu nekdanjega mlina v soteski Pekel deluje mala hidroelektrarna Saksida (instalirana mo\xc4\x8d 0,13\xc2\xa0MW).\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nStruga Vipave je v veliki meri antropogeno preoblikovana, v bolj ali manj naravnem stanju so le nekateri kraj\xc5\xa1i odseki, npr. pri Novakovem mlinu v Dolenjah in v soteski Pekel. Za \xc5\xbeivi svet so posebej pomembni nekateri ohranjeni okljuki (meandri), mdr. pri vasi Brje in pod Ren\xc4\x8dami, ob katerih so zadnji skromni ostanki nekdanjega ni\xc5\xbeinskega poplavnega gozda v Vipavski dolini in so tudi evidentirani kot naravne vrednote. Kljub preoblikovanosti je celotna struga Vipave vklju\xc4\x8dena v obmo\xc4\x8dje Natura 2000 (Dolina Vipave)._NEWLINE_Zaradi precej\xc5\xa1nje vodnatosti in razmeroma \xc4\x8diste vode \xc5\xbeivijo v Vipavi kljub preoblikovanosti struge \xc5\xa1tevilne vrste rib, \xc4\x8deprav prevladujejo iz Severne Amerike prine\xc5\xa1ena \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss) in kri\xc5\xbeanci med \xc5\xa1arenko ter poto\xc4\x8dno in so\xc5\xa1ko postrvjo. Od drugih vrst so v Vipavi mdr. navadna mrena (Barbus barbus), klen (Leuciscus cephalus cephalus), lipan (Thymallus thymallus), podust (Chondrostoma nasus nasus), poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta), so\xc5\xa1ka postrv (Salmo marmoratus), v spodnjem toku \xc5\xbeivita poleg teh ribjih vrst \xc5\xa1e som (Silurus glanis) in \xc5\xa1\xc4\x8duka (Esox lucius). Z ribjim \xc5\xbeivljem v Vipavi upravljata ribi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina in Ren\xc4\x8de; meja med ribi\xc5\xa1kima dru\xc5\xbeinama je jez v Kasovljah pod vasjo Brje."