b'\n_START_ARTICLE_\nDasht-e Kav\xc4\xa9r\n_START_PARAGRAPH_\nDasht-e Kavir (perzijsko: \xd8\xaf\xd8\xb4\xd8\xaa \xd9\x83\xd9\x88\xd9\x8a\xd8\xb1\xe2\x80\x8e, lit. pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko slano mo\xc4\x8dvirje), znana tudi kot Kavir-e Namak (Lit. slano mo\xc4\x8dvirje) ali Velika slana pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, je velika pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, ki le\xc5\xbei v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du iranske planote. Velika je pribli\xc5\xbeno 800 x 320 km s skupno povr\xc5\xa1ino okoli 77.600 km\xc2\xb2 in je 23 najve\xc4\x8dja pu\xc5\xa1\xc4\x8dava na Zemlji. Podro\xc4\x8dje te pu\xc5\xa1\xc4\x8dave se razteza od gorovja Elbrus na severozahodu do pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Dasht-e Lut na jugovzhodu in si jo delijo iranske province Horasan, Semnan, Teheran, Isfahan in Yazd._NEWLINE_Dasht v perzij\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni pu\xc5\xa1\xc4\x8dava. Ime je dobila po slanih mo\xc4\x8dvirjih (kavirs), ki se tam nahajajo. Namak v perzij\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni sol.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV osrednjem delu pu\xc5\xa1\xc4\x8dave le\xc5\xbei Kavir Buzruk (Veliki Kavir), ki je pribli\xc5\xbeno 320 km dolg in 160 km \xc5\xa1irok. Na zahodu le\xc5\xbei Darya-ye Namak (Jezero soli) s povr\xc5\xa1ino 1800 km\xc2\xb2. Vsebuje nekaj velikih solnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d mozai\xc4\x8dnih oblik. Je del 4.000 km\xc2\xb2 za\xc5\xa1\xc4\x8ditene ekolo\xc5\xa1ke cone, Narodnega parka Kavir. Eden od najbolj opusto\xc5\xa1enih krajev Dasht-e Kavir so sipine Rig-e Jenn.\n_START_SECTION_\nKlima in struktura\n_START_PARAGRAPH_\nV pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Dasht-e Kavir je podnebje skoraj su\xc5\xa1no in je obmo\xc4\x8dje zelo izsu\xc5\xa1eno. Temperature v poletnih mesecih lahko dose\xc5\xbeejo 50 \xc2\xb0C, povpre\xc4\x8dna januarska temperatura je 22 \xc2\xb0C. Dnevne in no\xc4\x8dne temperature se med letom lahko razlikujejo tudi do 70 \xc2\xb0C. De\xc5\xbe izjemoma pade v zimskem \xc4\x8dasu. _NEWLINE_Pu\xc5\xa1\xc4\x8davska tla so pokrita s peskom in prodom, tukaj so mo\xc4\x8dvirja, jezera in vadiji. Vro\xc4\x8dina povzro\xc4\x8da ekstremno izhlapevanje, kar izsu\xc5\xa1i mo\xc4\x8dvirja in blatno podlago spremeni v velike skorje soli. Pogoste so mo\xc4\x8dne pe\xc5\xa1\xc4\x8dene nevihte, pri \xc4\x8demer lahko nastanejo do 40 metrov visoki pe\xc5\xa1\xc4\x8deni gri\xc4\x8di. Nekateri deli Dasht-e Kavir so pokriti z lepimi stepami.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVegetacija je v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Dasht-e Kavir prilagojena na vro\xc4\x8de in su\xc5\xa1no ozra\xc4\x8dje, kot tudi s soljo prepojeno zemljo. Skupine rastlinskih vrst, kot so grmovnice in trave, je mogo\xc4\x8de najti le v nekaterih dolinah in na gorskih vrhovih. Najbolj raz\xc5\xa1irjena rastlina je neke vrste pelin (Artemisia)._NEWLINE_Perzijska talna \xc5\xa1oja je vrsta ptic iz dru\xc5\xbeine vranov, ki \xc5\xbeivi v nekaterih delih pu\xc5\xa1\xc4\x8davske planote, skupaj z ovratni\xc4\x8darsko dropljo (Chlamydotis undulata), \xc5\xa1krjanci (Alaudidae) in stepskimi koko\xc5\xa1kami (Pteroclidiformes). _NEWLINE_Perzijske gazele \xc5\xbeivijo v stepskih in pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih predelih osrednje planote. Divje ovce (Ovis orientalis), kamele, koze (Capra aegagrus) in leopardi so pogosti v gorskih obmo\xc4\x8djih. No\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje \xc5\xbeivijo divje ma\xc4\x8dke, volkovi, lisice in druge zveri. V nekaterih predelih pu\xc5\xa1\xc4\x8dave \xc5\xbeivi divji perzijski osel (gur v perzij\xc5\xa1\xc4\x8dini), redko celo azijski gepard. Na osrednji planoti \xc5\xbeivijo tudi razli\xc4\x8dne ku\xc5\xa1\xc4\x8darice in ka\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nEkstremna vro\xc4\x8dina in velika neurja v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Dasht-e Kavir povzro\xc4\x8dajo hudo erozijo, zaradi \xc4\x8desar je skoraj nemogo\xc4\x8de pridobiti obdelovalne povr\xc5\xa1ine. Pu\xc5\xa1\xc4\x8dava je skoraj nenaseljena in le slabo izkori\xc5\xa1\xc4\x8dena. Kamele in ovce so v kmetijstvu skoraj edini vir za pre\xc5\xbeivetje tistih nekaj ljudi, ki \xc5\xbeivijo na tem obmo\xc4\x8dju. Naseljenost je omejena na nekatere oaze, kjer so posebej grajene hi\xc5\xa1e odporne na veter in te\xc5\xbeke vremenske razmere. Za namakanje so Iranci razvili kompleksen sistem vodnih virov znanih kot kanati. Ti so \xc5\xa1e vedno v uporabi in tudi sodobni sistemi pridobivanja vode temeljijo na teh tehnikah.'