b"\n_START_ARTICLE_\nSue\xc5\xa1ki prekop\n_START_PARAGRAPH_\nSue\xc5\xa1ki prekop (arabsko \xd9\x82\xd9\x86\xd8\xa7\xd8\xa9 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb3\xd9\x88\xd9\x8a\xd8\xb3) je 163 km dolg umetni prekop za ladijski promet v Egiptu med Port Saidom ob Sredozemskem morju in Suezom ob Rde\xc4\x8dem morju._NEWLINE_Prekop omogo\xc4\x8da ladijski prevoz med Evropo in Azijo, ne da bi bilo treba obkro\xc5\xbeiti Afriko. Preden so zgradili prekop, so del transporta opravili tako, da so tovor izkrcali in ga med obema morjema prepeljali po kopnem. _NEWLINE_Prekop, ki ga druga\xc4\x8de imenujemo tudi Arabski prekop, je bil grajen med letoma 1859 in 1869 po na\xc4\x8drtih francoza Ferdinanda de Lessepsa. V letih 1955 in 1980 je bil raz\xc5\xa1irjen z obvoznimi kanali, v letu 2015 pa dograjen, obnovljen in rekonstruiran.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Sue\xc5\xa1kega prekopa je zelo stara in saj \xc5\xbee v starem veku, v \xc4\x8das Starega Egipta. Dokumentirano je, da sta obstajala dva prastara prekopa, ki sta olaj\xc5\xa1ala potovanje med Nilom in Rde\xc4\x8dim morjem. Prvi o\xc5\xbeji prekop je bil zgrajen v \xc4\x8dasu vladavine faraona Sesostrisa III. ali Ramzesa II. V drugi, dalj\xc5\xa1i prekop je bil vklju\xc4\x8den tudi del prvega, a je bil ume\xc5\xa1\xc4\x8den ju\xc5\xbeneje. Bil je zgrajen v \xc4\x8dasu vladavine Neha II. a nedokon\xc4\x8dan. To je \xc5\xa1lo na roko perzijskemu velikemu kralju Dareju I. (511 pr. n. \xc5\xa1t do 486 pr. n. \xc5\xa1t.). Po Herodotu, ta velik projekt je zahteval okoli 120.000 \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbeivljenj. Ptolomejci so ga vzdr\xc5\xbeevali in izbolj\xc5\xa1ali._NEWLINE_\xc5\xbde v \xc4\x8dasu vladavine Kleopatre, je bil prekop delno zasut s peskom, viri pa ne navajajo ni\xc4\x8d pomembnega o prekopu v \xc4\x8dasu vladavine Rimljanov. Po arabski zasedbi Egipta je bil prekop  obnovljen in izkori\xc5\xa1\xc4\x8den predvsem za prevoz \xc5\xbeita. \xc5\xbde v 8. stoletju je bil prekop ponovno  neuporaben. Danes samo slabe sledi ka\xc5\xbeejo na staro delo, ki so ga gradili faraoni, Perzijci Ptolomejeci, rimski cesarji in arabski kalifi.\n_START_SECTION_\nSodobna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja o gradnji prekopa ni zamrla niti v srednjem veku, kot tudi v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu. Dolo\xc4\x8den interes so kazali Bene\xc4\x8dani in Nemci. Resnej\xc5\xa1e aktivnosti, vezane za prekop, je za\xc4\x8del \xc5\xa1ele Napoleon. Napoleon je hotel izkoristiti Egipt kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za napad na Britansko Indijo, saj bi mu obstoj pomorske zveze med Sredozemskim in Rde\xc4\x8dim morjem to zelo olaj\xc5\xa1alo. Ker so rezultati meritev pokazali razliko v nivoju obeh morij skoraj 10 m, je od projekta odstopil pa tudi Napoleon je moral leta 1801 zapustiti Egipt._NEWLINE_Barometrska merjenja angle\xc5\xa1kih oficirjev leta 1841 kot tudi delo \xc5\xa1tudijske skupine Francozov, Britancev in Avstrijcev leta 1846 so z gotovostjo dokazali, da so razlike v nivojih obeh morij zanemarljive._NEWLINE_Ferdinandu de Lessepsu je uspelo leta 1856 od Visoke Porte (tur.: b\xc3\xa2b-i-\xc3\xa2l\xc3\xae)  dobiti koncesijo za gradnjo prekopa, za kar je ustanovil delni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo Compagnie universelle du canal maritime de Suez. Dru\xc5\xbeba je dobila pravico kori\xc5\xa1\xc4\x8denja prekopa za 99 let, po tem pa bi prekop postal egip\xc4\x8danski.\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\n25. aprila 1859 se gradnja pri\xc4\x8dne v Port Saidu, na severnem koncu prekopa in je povezana z velikimi te\xc5\xbeavami. Ves material, orodje, stroji, premog, \xc5\xbeelezo, les, vse je bilo potrebno pripeljati iz Evrope._NEWLINE_Leta 1862 je bilo od 1.800 kamel v lastni\xc5\xa1tvu Dru\xc5\xbebe, celo 1.600 vsak dan uporabljeno za dostavo pitne vode za 25.000 delavcev. Dnevni stro\xc5\xa1ki so bili samo za dostavo vode ogromni, tako da je bilo nujno najprej zgraditi prekop za dovod pitne vode. Zgrajen je bil ob koncu leta 1863._NEWLINE_Gradnjo prekopa je spremljala vrsta te\xc5\xbeav. Poleg neprestanih finan\xc4\x8dnih problemov, je pri\xc5\xa1lo tudi do pojava kolere. Od skupaj 1,5 milijona delavcev, prete\xc5\xbeno Egip\xc4\x8danov, jih je umrlo okoli 125.000, v glavnem od kolere.\n_START_SECTION_\nPrometni re\xc5\xbeim\n_START_PARAGRAPH_\nLadijski promet spremljajo in nadzorujejo z ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko vodenim sistemom. Ladje obvezno vodijo piloti in sicer \xc5\xa1tirje, ki so odgovorni za: severni vhod v Port Saidu, od Port Saida do Ismailie, od Ismailie do Port Tufiqa (Suez) in od Port Taufiqa na odprto morje._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja dovoljena hitrost ladij je 11-16 km/h glede na sektor in plimovanje v ju\xc5\xbenem koncu prekopa. Minimalna razdalja med ladjami je 2 do 3 km. Vo\xc5\xbenja se izvaja enosmerno v konvojih, ki jih zbere upravljavec po dolo\xc4\x8denih kriterijih (razred nevarnosti, kategorija plovil, \xc4\x8das uporabe). Vsak dan od Port Saida odpeljeta dva konvoja iz Port Taufiqa/Sueza en konvoj. Konvoja se sre\xc4\x8data v velikem obvoznem mestu El Ballah, kjer konvoj iz severa \xc4\x8daka, tisti iz juga pa gre skozi brez ustavljanja._NEWLINE_Prehod traja pribli\xc5\xbeno 12 do 16 ur.\n_START_SECTION_\nVarnostni ukrepi\n_START_PARAGRAPH_\nKanal spremlja Sistem za nadzorovanje prometa. Pravilnik o plovbi (Rules of Navigation) vsebuje podrobne zahteve za tehni\xc4\x8dno opremo ladij. Med drugim: mo\xc4\x8dne lu\xc4\x8di, vrvi za privez ladij in ladij z lokalno licen\xc4\x8dno posadko. Vzdol\xc5\xbe kanala so na voljo na vsakih 125 m stebri za privez ladje. Upravljavec ima vla\xc4\x8dilec, pripravljen za nujne primere.\n_START_SECTION_\nPre\xc4\x8dkanje prekopa\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja 14 trajektnih linij s 36 trajekti za prevoz avtomobilov in potnikov.\n_START_SECTION_\nMost Sue\xc5\xa1ki kanal\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno tri kilometre ju\xc5\xbeno od al- Qantara pre\xc4\x8dkal prekop most imenovan most Sue\xc5\xa1ki kanal (do leta 2011: Mubarak Peace Bridge). Je \xc5\xa1tiripasoven most, ki sega nad kanal 70 m, kar je 2 m ve\xc4\x8d od najvi\xc5\xa1je vi\xc5\xa1ine ladje. Konstrukcija je prednapeta z zategami, najve\xc4\x8dji razpon mostu, ki je skupno dolg 3,9 km, je 404 m. Stebri so visoki 154 metrov. Most je bil zgrajena z japonsko pomo\xc4\x8d in je bil dan v promet 9. oktobra 2001. Odprl ga je predsednik Mubarak. Bil je del ve\xc4\x8djega projekta za razvoj Sinaj.\n_START_SECTION_\nMost El-Feridan\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno dvanajst kilometrov severno od Ismailie od leta 2001 stoji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki in cestni most. Most El-Feridan je 340 m dolg in je najdalj\xc5\xa1i premi\xc4\x8dni most na svetu. Na istem mestu sta bila pred tem zgrajena dva mostova: prvi iz leta 1954 je bil poru\xc5\xa1en, drugi iz leta 1963 je bil uni\xc4\x8den v vojni z Izraelom leta 1967. Sedanji most je bil zgrajen s strani konzorcija, ki ga je vodil Krupp Steel Construction GmbH & Co KG.\n_START_SECTION_\nNamakalni kanal Serapeum\n_START_PARAGRAPH_\nSr'bium (Latinsko Serapeum, tudi Sarabium, arabsko \xd8\xb3\xd8\xb1\xd8\xa7\xd9\x8a\xd8\xa8\xd9\x88\xd9\x85) je naselje v provinci al Isma\xca\xbfiliyya v Egiptu. Nahaja se pribli\xc5\xbeno osem kilometrov severozahodno od velikega jezera Bitter al-Buhayrah al-Murra al-Kubra. Vzhodno od vasi je Sue\xc5\xa1ki prekop, ki ga pre\xc4\x8dka namakalni kanal Serapeum kot propust, saj je glavna dejavnost v pokrajini kmetijstvo.\n_START_SECTION_\nPredor Ahmed Hamdi\n_START_PARAGRAPH_\nCestni predor Ahmed Hamdi je predor pod Sue\xc5\xa1kim prekopom z enim prometnim pasom in je bil odprt leta 1983. Kmalu zatem je zaradi pu\xc5\xa1\xc4\x8danja vode zahteval obse\xc5\xbeno prenovo, ki so jo izvedli med letoma 1992 - 1995 s podporo Japonske. Predor povezuje Kairo in Sinajski polotok in se nahaja 17 kilometrov severno od Sueza. Dolg je 1704 m, najni\xc5\xbeja globina je 42 m.\n_START_SECTION_\nDaljnovod\n_START_PARAGRAPH_\nPrenosni daljnovod 500 kV pre\xc4\x8dka Sue\xc5\xa1ki prekop od leta 1998, pribli\xc5\xbeno osem kilometrov severno od Port Taufiqa. Ker je bila potrebna prosta razdalja 152 m, je bilo treba postaviti 226 m visoke stebre. Oba stebra sta opremljeni s \xc5\xa1tirimi grozdi, tremi nosilci za vodnike in dodatnim pre\xc4\x8dnim nosilcem za prestrezanje padanja vodnikov v primeru okvare izolatorjev.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8djo gospodarsko korist so imeli od prekopa najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a pomorsko-trgovska podjetja iz podro\xc4\x8dja Sredozemlja, ker so imele sedaj bistveno hitrej\xc5\xa1o zvezo z Daljnim vzhodom, kot dr\xc5\xbeave iz severa in zahoda Evrope. Najve\xc4\x8dji dobi\xc4\x8dek je imel Avstrijski Lloyd (\xc3\x96sterreichische Lloyd), avstrijska dru\xc5\xbeba za pomorsko trgovino, ki je do\xc5\xbeivela silovit vzpon po odprtju prekopa.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna vloga prekopa\n_START_PARAGRAPH_\nUpravljanje prekopa je bilo v za\xc4\x8detku zelo nerentabilno in Egipt se je zna\xc5\xa1el pred bankrotom. Leta 1875 je vlada Velike Britanije prevzela egip\xc4\x8danski del delnic v Dru\xc5\xbebi in s tem pridobila odlo\xc4\x8dilni vpliv na prekop. Odpor prebivalcev proti Britanskemu vplivu je imel za posledico Urabijev upor, kar je spet, z zadu\xc5\xa1itvijo upora (1882), pripeljalo do britanske okupacije Egipta, ki je bil do tedaj del Osmanskega cesarstva._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Konvencija iz Konstantinopla leta 1880 Sue\xc5\xa1ki prekop razglasila za nevtralno cono in je bil s tem dolo\xc4\x8den svoboden prehod trgovinskim in vojnim ladjam, je bilo podro\xc4\x8dje prekopa \xc5\xbee v Prvi svetovni vojni predmet spora._NEWLINE_Tudi po ustanovitvi Kraljevine Egipta leta 1922, Velika Britanija zadr\xc5\xbei kontrolo nad podro\xc4\x8djem prekopa, kar je bilo potrjeno s pogodbo leta 1936. Lastnik in gospodarski uporabnik prekopa, ki je med tem postal zelo dobi\xc4\x8dkonosen, je \xc5\xa1e naprej ostala Compagnie universelle du canal maritime de Suez._NEWLINE_Britanska kontrola je obstala tudi v Drugi svetovni vojni. Uspeli so odbiti napade Italije leta 1940, kot tudi nema\xc5\xa1kega Afri\xc5\xa1kega korpusa v februarju 1941.\n_START_SECTION_\nEgip\xc4\x8danski prevzem kontrole nad prekopom\n_START_PARAGRAPH_\nNacionalizacija prekopa s strani Egipta 26. julija 1956., to je 12 let ped iztekom roka do katerega je imela Dru\xc5\xbeba koncesijo, je pripeljala do Sue\xc5\xa1ke krize in prekop postane neprehoden do aprila 1957._NEWLINE_Deset let kasneje (1967), bli\xc5\xbenjevzhodni spopadi ponovno pripeljejo do zapiranja prekopa. Plovba je bila obnovljena \xc5\xa1ele v maju leta 1975."