b'\n_START_ARTICLE_\nBremen\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc4\x8dvirje in moreno blizu Bremna so naselili \xc5\xbee okoli 12.000 pr. n. \xc5\xa1t. Grobi\xc5\xa1\xc4\x8da in naselja v Bremen-Mahndorfu in Bremen-Osterholzu segajo v 7. stoletje. Od renesanse so nekateri znanstveniki verjeli, da se je vhod Fabiranum ali Phabiranon v Ptolemajevem \xc4\x8cetrta karta Evrope[7], izdelan leta 150, nana\xc5\xa1al na Bremen. Toda Ptolemaj daje geografske koordinate, ki se nana\xc5\xa1ajo na kraje severovzhodno od ustja reke Visurgis (Weser). V \xc4\x8dasu Ptolemaja so Hauci \xc5\xbeiveli na obmo\xc4\x8dju, ki se zdaj imenuje severozahodna Nem\xc4\x8dija ali Spodnja Sa\xc5\xa1ka. Do konca 3. stoletja so se zdru\xc5\xbeili s Sasi. Med sa\xc5\xa1kimi vojnami (772-804) so se Sasi, ki jih je vodil Widukind, borili proti zahodnim germanskim Frankom, ustanoviteljem Karolin\xc5\xa1kega cesarstva in izgubili vojno._NEWLINE_Karel Veliki, kralj Frankov, je naredil nov zakon, Lex Saxonum, ki je prepovedoval Sasom \xc4\x8dastiti Odina (bog Sasov); namesto tega so se morali spreobra\xc4\x8dati v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Leta 787 je Willehad v Bremnu postal prvi \xc5\xa1kof Bremna. Leta 848 se je nad\xc5\xa1kofija Hamburg zdru\xc5\xbeila z Bremensko \xc5\xa1kofijo, da bi postala nad\xc5\xa1kofija Hamburg-Bremen, s sede\xc5\xbeem v Bremnu, v naslednjih stoletjih pa so bili nad\xc5\xa1kofi Hamburg-Bremen gonilna sila kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva Severne Nem\xc4\x8dije. Leta 888 je po ukazu nad\xc5\xa1kofa Rimberta, cesar Arnulf Koro\xc5\xa1ki, karolin\xc5\xa1ki kralj Vzhodne Frankovske, Bremnu podelil pravice, da ima svoje trg, kovnico svojih kovancev in svoje carinske zakone._NEWLINE_Prvo kamnito obzidje v mestu je bilo zgrajeno leta 1032. V tem \xc4\x8dasu je za\xc4\x8dela rasti trgovina z Norve\xc5\xa1ko, Anglijo in severno Nizozemsko, s \xc4\x8dimer se je pove\xc4\x8dal pomen mesta._NEWLINE_Leta 1186 je bremenski knezo\xc5\xa1kof Hartwig Uthlede in njegov sodni izvr\xc5\xa1itelj v Bremnu potrdil - ne da bi na splo\xc5\xa1no opustil svojo prevlado nad mestom \xe2\x80\x93 Gelnhausen Privilege, s katerim je Friderik I. Barbarossa mestu podelil velike privilegije. Mesto je bilo priznano kot politi\xc4\x8dna entiteta s svojimi zakoni. Nepremi\xc4\x8dnine v ob\xc4\x8dinskih mejah niso mogle biti podvr\xc5\xbeene fevdalnemu prevladujo\xc4\x8demu polo\xc5\xbeaju; to velja tudi za slu\xc5\xbeabnike, ki so pridobili premo\xc5\xbeenje, \xc4\x8de so v mestu \xc5\xbeiveli eno leto in en dan, potem pa so jih \xc5\xa1teli za svobodne osebe. Lastnino so lahko prosto podedovali brez fevdalnih zahtevkov za vrnitev prvotnemu lastniku. Ta privilegij je postavil temelje za bremenski poznej\xc5\xa1i status cesarske neposrednosti (nem\xc5\xa1ko: Reichsfreiheit ali Reichsunmittelbarkeit)._NEWLINE_Toda v resnici Bremen ni imel popolne neodvisnosti od knezo\xc5\xa1kofov: ni bilo svobode veroizpovedi, me\xc5\xa1\xc4\x8dani pa so jim morali \xc5\xa1e vedno pla\xc4\x8devati davke. Bremen je igral dvojno vlogo: sodeloval je pri parlamentu sosednje knezo\xc5\xa1kofije Bremen kot del bremenskih posesti in pla\xc4\x8dal svoj dele\xc5\xbe davkov, vsaj takrat, ko je predhodno sogla\xc5\xa1al s to dajatvijo. Ker je bilo mesto najve\xc4\x8dji davkopla\xc4\x8devalec, je bilo njegovo soglasje obi\xc4\x8dajno iskano. Na ta na\xc4\x8din je mesto prevzelo fiskalno in politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d v nad\xc5\xa1kofiji, pri \xc4\x8demer ni dovoljevalo knezo\xc5\xa1kofom vladati v mestu brez soglasja. Leta 1260 se je Bremen pridru\xc5\xbeil Hanseatski zvezi.\n_START_SECTION_\nPojav ozemeljske mo\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1350 je \xc5\xa1tevilo prebivalcev doseglo 20.000. V tem \xc4\x8dasu je Hansekogge, jadrnica tipa kogge,  postala edinstven proizvod Bremna._NEWLINE_Leta 1362 so se predstavniki Bremna poklonili Albertu II., knezo-nad\xc5\xa1kofu Bremna v Langwedelu. V zameno je Albert potrdil privilegije mesta in posredoval za mir med mestom in Gerhardom III., grofom Hoya, ki je od leta 1358 v ujetni\xc5\xa1tvu zadr\xc5\xbeal nekaj me\xc5\xa1\xc4\x8danov iz Bremna. Mesto jih je moralo re\xc5\xa1iti. Leta 1365 je dodatni davek, namenjen za financiranje odkupnine, povzro\xc4\x8dil vstajo med me\xc5\xa1\xc4\x8dani in obrtniki, ki jo je mestni svet zatrl precej krvavoi._NEWLINE_Leta 1366 je Albert II. posku\xc5\xa1al izkoristiti spor med Bremenskim mestnim svetom in cehi, katerih \xc4\x8dlani so izgnali nekatere mestne svetnike iz mesta. Ko so se ti svetniki obrnili na pomo\xc4\x8d na Alberta II., so mnogi obrtniki in me\xc5\xa1\xc4\x8dani to obravnavali kot izdajo, v strahu, da bi ta poziv knezu samo spodbudil, da bi ukinil avtonomijo mesta._NEWLINE_Utrjeno mesto je ohranilo lastno stra\xc5\xbeo, ne da bi vstopili vojaki knezo-nad\xc5\xa1kofa. Mesto je rezerviralo \xc5\xa1e posebej zelo ozka vrata, tako imenovano \xc5\xa1kofovsko iglo (latinsko Acus episcopi, prvi\xc4\x8d omenjena leta 1274), za vse duhovnike, vklju\xc4\x8dno knezo-nad\xc5\xa1kofa. O\xc5\xbeina vrat mu je fizi\xc4\x8dno onemogo\xc4\x8dala vstop, \xc4\x8de so ga obkro\xc5\xbeali njegovi vitezi._NEWLINE_Kljub temu so v no\xc4\x8di 29. maja 1366 Albertove enote, ki so jim pomagali nekateri me\xc5\xa1\xc4\x8dani, napadli mesto. Po tem se mu je mesto spet poklonilo: Bremenski Roland, simbol avtonomije mesta je bil uni\xc4\x8den, imenovan je bil nov mestni svet. V zameno je nov svet odobril Albertu posojilo v vi\xc5\xa1ini takrat ogromnega zneska 20.000 bremenskih mark._NEWLINE_Toda mestne svetnike prej\xc5\xa1njega sveta, ki so pobegnili v vojvodino Oldenburg, so podprli grofje in 27. junija 1366 ponovno prevzeli mesto. \xc4\x8clane vmesnega sveta so \xc5\xa1teli za izdajalce in jih obglavili, mesto je ponovno pridobilo svojo avtonomijo in delovalo skoraj popolnoma neodvisno od knezo-nad\xc5\xa1kofa. Albert II. ni dobil nadzora nad mestom Bremen, ker je imel vedno manj denarja in ni imel podpore svoje dru\xc5\xbeine, Welfov, ki so se pripravljali na boj v L\xc3\xbcneburgski nasledstveni vojni (1370-88)._NEWLINE_Do konca leta 1360 je Bremen Albertu II. zagotovil posojilo za financiranje njegovega razko\xc5\xa1nega \xc5\xbeivljenjskega sloga in v zameno pridobil trdnjavo V\xc3\xb6rde skupaj z dajatvami, ki so jih pla\xc4\x8devali oskrbniki kot jamstvo za kredit. Leta 1369 je Bremen znova posodil denar Albertu II. v zameno za zavarovanje z njegovo kovnico, ki jo je od takrat vodil mestni svet in prevzel pravico do kovanja kovancev. Leta 1377 je Bremen kupil od vojvode Friderika I. iz Brunswick-L\xc3\xbcneburga \xc5\xa1tevilne knezo-nad\xc5\xa1kofeve gradove, ki jih je Albert zastavil kot jamstvo za posojilo. Tako je Bremen pridobil mo\xc4\x8dan polo\xc5\xbeaj v nad\xc5\xa1kofiji (cerkveni kne\xc5\xbeevini), in dejansko postal  pravi vladar._NEWLINE_Upadajo\xc4\x8da vite\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina Bederkesa je postala globoko zadol\xc5\xbeena  in ker je \xc5\xbee prodala veliko svojega premo\xc5\xbeenja, je celo polovico svojih posestev v okro\xc5\xbeju Bederkesa (Amt Bederkesa) poklonila ambiciozni dru\xc5\xbeini Mandelsloh (plemenita hi\xc5\xa1a ali Adelsgeschlecht). Izgubili so ostale posesti v mestu Bremen, ko so leta 1381 njegovi vojaki prepre\xc4\x8dili, da bi jih trije bratje Mandelsloh posodili Albertu II. kot teritorialno oblast. Mandelslohi in drugi roparski baroni iz knezo\xc5\xa1kofije Verden in knezonad\xc5\xa1kof iz Bremna so ropali me\xc5\xa1\xc4\x8dane Bremna in prebivalce po celotni knezonad\xc5\xa1kofiji._NEWLINE_Leta 1381 je mestna vojska uspe\xc5\xa1no zatrla razbojni\xc5\xa1tvo in zajela grad Bederkesa in njegove oskrbnike. Tako je Bremen pridobil oporo, da bi ohranil mir in red v svojem delu ob spodnjem toku reke Weser. Leta 1386 je mesto Bremen postalo gospodar plemenitih dru\xc5\xbein, ki so imele posestva Altluneburg in Elmloh, ki so bili prej vazali vitezov Bederkesa. Mesto je leta 1404 zamenjalo stari leseni kip Rolanda, ki ga leta 1366 poru\xc5\xa1il Bederkesi, z ve\xc4\x8djim iz apnenca; ta kip je uspel pre\xc5\xbeiveti \xc5\xa1est stoletij in dve svetovni vojni do 21. stoletja._NEWLINE_Leta 1411 so skupni vladajo\xc4\x8di knezi Sa\xc5\xa1ke-Lauenburg, Erik IV. in njegova sinova Erik V. in Jochan IV., zalo\xc5\xbeili svoj dele\xc5\xbe v okro\xc5\xbeju Bederkesa in grad Bremenskemu svetu, vklju\xc4\x8dno z vsemi \xc2\xbbkar so imeli v jurisdikciji v frizijski de\xc5\xbeeli Wursten in Lehe (Bremerhaven), ki spada v prej omenjeni grad in Vogtei\xc2\xab.  Njihov dele\xc5\xbe v pristojnosti, Vogtei in gradu so bili pridobljeni zaradi kuge v Bederkesu. Leta 1421 je Bremen pridobil tudi preostalo polovico pravic vitezov Bederkesa, vklju\xc4\x8dno z njihovim preostalim dele\xc5\xbeem gradu Bederkesa._NEWLINE_V 14. stoletju je bil Bremen pogosto v nasprotju z nizozemskimi dr\xc5\xbeavami. Mesto je za\xc4\x8delo ponujati pogodbe piratom, da bi napadle svoje sovra\xc5\xbenike in postalo regionalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de piratstva. Ti pirati so ciljali tuje ladje po Severnem morju in zajeli \xc5\xa1tevilna plovila. En zloglasni kapitan, znan kot Grote Gherd ("Big Gerry"), je v eno samo ekspedicijo zajel 13 ladij iz Flandrije. _NEWLINE_Leta 1648 se je nad\xc5\xa1kofija preoblikovala v vojvodino Bremen, ki ji je prvi\xc4\x8d vladala v personalni uniji \xc5\xa0vedska krona. Novembra 1654, po drugi bremenski vojni, je Bremen moral odstopiti Bederkesa in naselje Lehe vojvodini Bremen (pogodba iz Stade, 1654).\n_START_SECTION_\nBremen in reformacija\n_START_PARAGRAPH_\nKo je protestantska reformacija pre\xc5\xa1la skozi severno Nem\xc4\x8dijo, je stolnici svetega Petra pripadla stolni\xc4\x8dna suverena imuniteta ali kronska imuniteta (nem\xc5\xa1ko Domfreiheit), ekstrateritorialna enklava sosednje knezo-nad\xc5\xa1kofije Bremen. Leta 1532 je bil kapitelj svetega Petra, ki je bil v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e vedno katoli\xc5\xa1ki, zaprt, potem ko je drhal, ki je bila sestavljena iz bremenskih me\xc5\xa1\xc4\x8danov, nasilno prekinila katoli\xc5\xa1ko ma\xc5\xa1o in zahtevala od pastorja, da je vodil luteransko ma\xc5\xa1o._NEWLINE_Leta 1547 je kapitelj, ki je v tem \xc4\x8dasu postal prete\xc5\xbeno luteranski, imenoval Nizozemca Alberta Rizaeusa, imenovanega Hardenberg, kot prvega stolni\xc4\x8dnega pastorja protestantske pripadnosti. Rizaeus se je izkazal kot privr\xc5\xbeenec zvingli\xc5\xa1kega razumevanja Zadnje ve\xc4\x8derje, ki jo je zavrnila tedanja luteranska ve\xc4\x8dina me\xc5\xa1\xc4\x8danov, mestni svet in kapitelj. Torej leta 1561 - po vro\xc4\x8dih sporih - je bil Rizaeus zavrnjen in izgnan iz mesta in stolnica je spet zaprla svoja vrata._NEWLINE_Vendar pa je zaradi te spornosti ve\xc4\x8dina bremenskih me\xc5\xa1\xc4\x8danov in mestni svet v 1590-ih sprejel kalvinizem, medtem ko se je kapitelj, ki je bil hkrati tudi organ sekularne vlade v sosednji knezo-nad\xc5\xa1kofijski cerkvi, obrnil k luteranstvu. Ta antagonizem med kalvinisti\xc4\x8dno ve\xc4\x8dino in luteransko manj\xc5\xa1ino, \xc4\x8deprav je imela mo\xc4\x8dan polo\xc5\xbeaj v svoji suvereni imuniteti (ki je bila leta 1803 v \xc4\x8dasu nem\xc5\xa1kega teritorialnega prestrukturiranja kot del mesta), je ostal prevladujo\xc4\x8d, dokler leta 1873 niso bila zdru\xc5\xbeena kalvinisti\xc4\x8dna in luteranska zdru\xc5\xbeenja v Bremnu in so ustanovili zdru\xc5\xbeenje pod upravo Bremenske protestantske cerkve, ki \xc5\xa1e danes obstaja in obsega ve\xc4\x8dino bremenskih me\xc5\xa1\xc4\x8danov._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 17. stoletja je Bremen \xc5\xa1e naprej igral dvojno vlogo, ki je imela fiskalno in politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d znotraj knezo-nad\xc5\xa1kofije, ne da bi ta vladala v mestu brez njegovega soglasja.\n_START_SECTION_\nTridesetletna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po za\xc4\x8detku tridesetletne vojne je Bremen razglasil svojo nevtralnost, tako kot ve\xc4\x8dina ozemelj Spodnjesa\xc5\xa1kega cesarskega okro\xc5\xbeja (Nieders\xc3\xa4chsischer Reichskreis). Jochan Friderik, luteranski upravitelj knezo-nad\xc5\xa1kofije Bremen, je obupno posku\xc5\xa1al ohraniti svojo nad\xc5\xa1kofijo izven vojne, s popolnim soglasjem dr\xc5\xbeave in mesta Bremen. Ko se je leta 1623 Republika Nizozemska, ki se je borila v osemdesetletni vojni za svojo neodvisnost od \xc5\xa1pansko- habsbur\xc5\xa1kih in cesarskih sil zahtevala, da se jim pridru\xc5\xbei njihov kalvinisti\xc4\x8dni Bremen, je mesto to zavrnilo, vendar je za\xc4\x8delo krepiti svoje utrdbe._NEWLINE_Leta 1623 so se ozemlja, ki sestavljajo Spodnje sa\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje odlo\xc4\x8dila, da bodo zaposlila vojsko, da bi ohranila nevtralnost, saj so sile katoli\xc5\xa1ke lige \xc5\xbee delovale v sosednjem spodnjem Rensko-Vestfalskem okro\xc5\xbeju in nevarno blizu njihovi regiji. So\xc4\x8dasne posledice vojne, padec vrednosti valute in nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de cene so \xc5\xbee povzro\xc4\x8dile inflacijo, ki je prizadela tudi ob\xc4\x8dutljiv Bremen._NEWLINE_Leta 1623 je Republika Nizozemska, ki jo je diplomatsko podpiral kralj Jakob I. Angle\xc5\xa1ki, zet Kristijana IV. Danskega, za\xc4\x8dela novo anti-habsbur\xc5\xa1ko kampanjo. Zato so bili vojaki Katoli\xc5\xa1ke lige druga\xc4\x8de zasedeni in Bremen se je zdel razbremenjen. Toda kmalu po tem so se cesarski vojaki pod Albrechtom von Wallensteinom usmerili proti severu, da bi uni\xc4\x8dili oslabljeno hanseatsko zvezo, da bi zmanj\xc5\xa1ali hanseatska mesta Bremen, Hamburg in L\xc3\xbcbeck ter vzpostavili baltski trgovinski monopol, ki so ga vodili nekateri cesarstvu priljubljeni, vklju\xc4\x8dno \xc5\xa0panci in Poljaki. Ideja je bila pridobiti podporo \xc5\xa0vedske in Danske, ki sta \xc5\xbee dolgo iskali kako bi uni\xc4\x8dili Hanseatske zveze._NEWLINE_Maja 1625 je bil vojvoda Kristijan IV. Holstein izvoljen - v slednji njegovih funkcij - na ozemlju pokrajine Spodnjesa\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje, za vrhovnega poveljnika. V istem letu se je Kristijan IV. pridru\xc5\xbeil angle\xc5\xa1ko-nizozemski voja\xc5\xa1ki koaliciji. Ukazal je svojim vojakom, da zajamejo vsa pomembna prometna vozli\xc5\xa1\xc4\x8da v kneo-nad\xc5\xa1kofiji in za\xc4\x8del bitko pri Lutter am Barenberge, kjer so ga 27. avgusta 1626 premagali vojaki Katoli\xc5\xa1ke zveze pod Johanom Serclaesom, grofom Tillyjskim. Kristijan IV. in njegovi pre\xc5\xbeiveli vojaki so pobegnili v nad\xc5\xa1kofijo in ustanovili svoj sede\xc5\xbe v kraju Stade._NEWLINE_Leta 1627 se je Kristijan IV. umaknil iz nad\xc5\xa1kofije, da bi nastopil proti Wallensteinovemu vdoru na njegovo vojvodino Holstein. Tilly je nato napadel nad\xc5\xa1kofijo in zajel ju\xc5\xbeni del. Bremen je zaprl svoja mestna vrata in se utrdil za svojimi izbolj\xc5\xa1animi utrdbami. Leta 1628 se je Tilly obrnil na  mesto, Bremen pa mu je pla\xc4\x8dal odkupnino v vi\xc5\xa1ini 10.000 reichsthalerjev, da ga ne bi oblegal. Mesto je v vojni ostalo neokupirano._NEWLINE_Prevzem Katoli\xc5\xa1ke lige je omogo\xc4\x8dil Ferdinandu II., svetemu rimskemu cesarju, da je  6. marca 1629 v nad\xc5\xa1kofiji Bremen, vklju\xc4\x8dno z mestom Bremen uvedel Restitucijski edikt. Septembra 1629 je Franz Wilhelm von Wartenberg, ki ga je Ferdinand II. imenoval za predsednika cesarske komisije za vra\xc4\x8danje Spodnjesa\xc5\xa1kega okro\xc5\xbeja pri izvajanju dolo\xc4\x8db edikta o vra\xc4\x8danju posesti, odredil bremenskemu kapitlju s sede\xc5\xbeem v Bremnu, vrniti vsa posestva. Kapitelj je to zavrnil in najprej trdil, da odredba ni bila potrjena in kasneje zaradi spora z mestnim svetom v Bremnu, ker niso mogli prosto potovati, da bi opravili popis, kaj \xc5\xa1ele naredili potrebne raziskave o posestih. Zaradi antikatoli\xc5\xa1kega odnosa bremenskih me\xc5\xa1\xc4\x8danov in sveta je bil popolnoma nemogo\xc4\x8de pripraviti vra\xc4\x8danje posestev luteranskega kapitlja v rimskokatoli\xc5\xa1ko cerkev. Celo luteranski kapitularji so bili te\xc5\xbeki v kalvinisti\xc4\x8dnem Bremnu._NEWLINE_Bremenski mestni svet je odredil, da se kapitularne in nad\xc5\xa1kofijske posesti v mejah nezasedenega mesta ne bi vrnile katoli\xc5\xa1ki cerkvi. Svet je trdil, da je mesto \xc5\xbee dolgo  protestantsko, vendar je komisija za vra\xc4\x8danje odgovorila, da je mesto de jure del knezo-nad\xc5\xa1kofije, zato je protestantizem nezakonito prevzel katoli\xc5\xa1ka posestva. Mestni svet je odgovoril, da bi se v teh okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah precej lo\xc4\x8dil od svetega rimskega cesarstva in se pridru\xc5\xbeil kvazi neodvisni Republiki Nizozemski. Zaradi novih utrdb in dostopa do Severnega morja mesto ni bilo niti osvojeno niti uspe\xc5\xa1no oblegano._NEWLINE_Oktobra 1631 je vojska, ki jo je na novo zaposlil Jochan Friderik, za\xc4\x8dela ponovno prevzemati nad\xc5\xa1kofijo - s pomo\xc4\x8djo sil iz \xc5\xa0vedske in mesta Bremen. Vrnil se je na oblast, samo za izvajanje nadvlade \xc5\xa0vedske in vztrajal, da bo do konca vojne ohranil vrhovno poveljstvo. Z bli\xc5\xbeajo\xc4\x8dim se uveljavljanjem ve\xc4\x8dje voja\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di \xc5\xa0vedske nad nad\xc5\xa1kofijo v Bremenu, o katerem so se pogajali v Vestfalskem miru, se je mesto Bremen balo, da bo ostalo pod \xc5\xa1vedsko vladavino. Zato je mesto pozvalo k cesarski potrditvi statusa cesarske neposrednosti iz leta 1186 (Gelnhausen Privilege). Leta 1646 je sveti rimski cesar Ferdinand III. odobril zahtevano potrdilo (diploma iz Linza) kot svobodno cesarsko mesto.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0vedska reakcija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedska, ki jo zastopa njen cesarski fevd Bremen-Verden, ki ga sestavljata sekularizirana knezo\xc5\xa1kofija Bremen in Verden, ni sprejela cesarske neposrednosti mesta Bremen. \xc5\xa0vedski Bremen-Verden je posku\xc5\xa1al remediatizirati mesto Bremen (to je, spremeniti v privr\xc5\xbeenost \xc5\xa0vedski). Zato je \xc5\xa1vedski Bremen-Verden dvakrat vodil vojno proti Bremnu. Leta 1381 je mesto Bremen uvedlo de facto vladanje na obmo\xc4\x8dju okoli Bederkesa in zahodno od njega, do spodnjega toka reke Weser blizu Bremerleha (del sedanjega Bremerhavna). V za\xc4\x8detku leta 1653 so \xc5\xa1vedske sile Bremen-Verdena zasedle Bremerlehe. Februarja 1654 je mesto Bremen uspelo od Ferdinanda III. dobiti sede\xc5\xbe in pravico glasovanja v cesarskem zboru svetega rimskega cesarstva, in sprejel status svobodnega carskega mesta Bremen._NEWLINE_Ferdinand III. je zahteval da Kristijan \xc5\xa0vedski, od vojvodine Bremen-Verden nadomesti mestu Bremen nastalo \xc5\xa1kodo in vrne Bremerlehe. Ko je marca leta 1654 mesto Bremen za\xc4\x8delo zaposlovati vojake na obmo\xc4\x8dju Bederkesa, da bi se pripravilo na nadaljnja samovoljna dejanja, je \xc5\xa1vedski Bremen-Verden za\xc4\x8del prvo bremensko-\xc5\xa1vedsko vojno (marec-julij 1654) in trdil, da deluje v obrambi. Bremen je medtem zahteval, da ga podpre Ferdinand III., ki je julija 1654 prosil Karla X. Gustava \xc5\xa0vedskega, naslednika Kristine kot vojvoda Bremen-Verdena, da preneha s konfliktom, zaradi \xc4\x8desar se je za\xc4\x8dela prvo poravnava - dogovor med Kraljevino \xc5\xa0vedsko in mestom Bremen, ki se je kon\xc4\x8dala 28. novembra 1654. Ta pogodba je zapustila glavno vpra\xc5\xa1anje cesarske neposrednosti Bremna, nere\xc5\xa1eno. Toda mesto se je strinjalo, da pla\xc4\x8da davek in pobira davke v korist \xc5\xa1vedskega Bremena-Verdena in da odstopi svoje premo\xc5\xbeenje okrog Bederkesa in Bremerleheja, zaradi \xc4\x8desar se je kasneje imenoval Lehe._NEWLINE_Decembra 1660 je mestni svet v Bremnu poslal poklon svobodnega cesarskega mesta Bremen  Leopoldu I., svetem rimskem cesarju. Leta 1663 je mesto, kljub ostrim protestom \xc5\xa1vedskega Bremena-Verdena, pridobil sede\xc5\xbe in glasovanje v cesarskem zboru. Marca 1664 so \xc5\xa0vedi za\xc4\x8deli drugo bremensko-\xc5\xa1vedsko vojno (1665-66), takoj potem, saj je bil Leopold I. zaposlen z vojnami proti Osmanskemu cesarstvu,  sosednji Brunswick in Lunenburg-Celle sta bila okupirana, in Francija ni nasprotovala._NEWLINE_\xc5\xa0vedi pod Karlom Gustafom Wrangelom so oblegali mesto Bremen. Obleganje je na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de prineslo Brandenburg-Prusko, Brunswick in Lunenburg-Celle, Dansko, Leopolda I. in Nizozemsko, ki so bili naklonjeni mestu, z vojsko na mejah Bremen-Verdena, pripravljene na  napad. Tako je 15. novembra 1666 \xc5\xa0vedska podpisala Habenhausensko mirovno pogodbo. Od takrat naprej ni bilo ve\xc4\x8d \xc5\xa1vedskih poskusov za zajetje mesta._NEWLINE_Leta 1700 je Bremen uvedel - tako kot vsa protestantska ozemlja cesarske neposrednosti \xe2\x80\x93 Gregorijanski koledar, kot so ga zahtevali protestanti. Torej v nedeljo, 18. februarja po starem je sledil ponedeljek, 1. marca po novem koledarju.\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPristani\xc5\xa1\xc4\x8de Vegesack je postalo del Bremna leta 1803. Leta 1811 je Napoleon napadel Bremen in ga vklju\xc4\x8dil kot glavno mesto departmaja Bouches-du-Weser v francosko dr\xc5\xbeavo. Leta 1813 so se Francozi umaknili iz Bremna. Johann Smidt, predstavnik Bremna na dunajskem kongresu, je bil uspe\xc5\xa1en pri doseganju ne-mediatizacije Bremna, Hamburga in L\xc3\xbcbecka, s \xc4\x8dimer niso bili vklju\xc4\x8deni v sosednje monarhije, temve\xc4\x8d postali suverene republike. Bremen se je leta 1867 pridru\xc5\xbeil Konfederaciji Severne Nem\xc4\x8dije in \xc5\xa1tiri leta kasneje  postal avtonomna sestavina novega nem\xc5\xa1kega cesarstva in njegovih naslednikov._NEWLINE_Prvi nem\xc5\xa1ki parnik je bil izdelan leta 1817 v ladjedelnici Johann Lange. Leta 1827 je Bremen v \xc4\x8dasu \xc5\xbeupana Johanna Smidta kupil zemljo iz kraljevine Hanover, in ustanovil mesto Bremerhaven (slovensko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Bremen) kot izhod za Bremen, ker se je reka Weser zamuljevala. Ladjedelnica Norddeutscher Lloyd (NDL) je bila ustanovljena leta 1857. Lloyd je postal sinonim za komercialni ladijski promet in je zdaj del Hapag-Lloyd._NEWLINE_Pivovarna Beck je bila ustanovljena leta 1837 in danes deluje kot del podjetja Anheuser-Busch InBev. Leta 1872 je bila ustanovljena Bremenska bomba\xc5\xbena borza.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nSovjetska republika Bremen je obstajala od januarja do februarja 1919 (25 dni) po prvi svetovni vojni, preden so jo zru\xc5\xa1ili Gerstenbergovi Freikorps (prostovoljske enote)._NEWLINE_Henrich Focke, Georg Wulf in Werner Naumann so leta 1923 v Bremnu ustanovili  Focke-Wulf Flugzeugbau AG; dru\xc5\xbeba za gradnjo letal je od leta 2010 del Airbusa, proizvajalca civilnih in voja\xc5\xa1kih letal. Borgward, proizvajalec avtomobilov, je bil ustanovljen leta 1929 in je danes del dru\xc5\xbebe Daimler AG._NEWLINE_Naselja Groen, Sch\xc3\xb6nebeck, Aumund, Hammersbeck, F\xc3\xa4hr, Lobbendorf, Blumenthal, Farge in Rekum so postala del Bremna leta 1939. Koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Bremen-Vegesack je delovalo v drugi svetovni vojni._NEWLINE_Zavezni\xc5\xa1tvo je v drugi svetovni vojni uni\xc4\x8dilo 60% zgrajenega obmo\xc4\x8dja Bremena . Britanska tretja pehotna divizija pod generalom Whistlerjem je Bremen osvobodila konec aprila 1945 ._NEWLINE_Leta 1946 je Bremenski \xc5\xbeupan Wilhelm Kaisen (SPD) odpotoval v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, da bi ponovno vzpostavil mestno dr\xc5\xbeavo Bremen, saj je bil Bremen tradicionalna dr\xc5\xbeava, da bi prepre\xc4\x8dil njegovo vklju\xc4\x8ditev v de\xc5\xbeelo Spodnjo Sa\xc5\xa1ko v britanski coni okupacije. Leta 1947 je mesto postalo enklava, del ameri\xc5\xa1ke okupacijske cone, obkro\xc5\xbeene z britansko cono._NEWLINE_Leta 1947 je Martin Mende ustanovil Nordmende, proizvajalca zabavne elektronike. Dru\xc5\xbeba je obstajala do leta 1987. OHB-System, proizvajalec srednje velikih vesoljskih satelitov, je bil ustanovljen leta 1958._NEWLINE_Univerza v Bremnu, ustanovljena leta 1971, je ena od 11 ustanov, ki so v Nem\xc4\x8diji uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena kot "Elitne univerze", na njej \xc5\xa1tudira pribli\xc5\xbeno 23.500 ljudi iz 126 dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nBremen le\xc5\xbei ob levem in desnem obre\xc5\xbeju reke Weser, pribli\xc5\xbeno 60 km od njenega ustja, ki se izliva v Severno morje oziroma njenega prehoda v spodnji tok reke imenovan Au\xc3\x9fenweser pri Bremerhavnu. _NEWLINE_Mestno podro\xc4\x8dje se razprostrira na pribli\xc5\xbeno 38 km dol\xc5\xbeine in 16 km \xc5\xa1irine. Glede na velikost podro\xc4\x8dja je Bremen trinajsto najve\xc4\x8dje mesto v Nem\xc4\x8diji, glede na \xc5\xa1tevilo prebivalcev je na desetem mestu in drugo najve\xc4\x8dje mesto v sezerozahodni Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Mesto le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 50 kilometrov vzhodno od Oldenburga, 110 kilometrov jugozahodno od Hamburga, 120 kilometrov severozahodno od Hannovra, 100 kilometrov severno od mesta Minden in 105 kilometrov severovzhodno od Osnabr\xc3\xbccka. Skupaj z delom pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Bremerhavnu tvori bremensko mestno eksklavo._NEWLINE_V Bremnu je leta 2008 \xc5\xbeivelo  548.477 prebivalcev. Za Hamburgom je Bremen najpomembnej\xc5\xa1e nem\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Mesto je znano tudi kot industrijsko in trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, pomembno je zaradi ladjedelni\xc5\xa1tva, avtomobilske in letalske industrije, proizvodnje jekla, tobaka in tekstila, ter pivovarstva. V Bremnu ima sede\xc5\xbe veliko bank, zavarovalnic in borze, od leta 1971 pa je v mestu tudi univerza.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj je imel Bremen v letu 2013 BDP na prebivalca 53.379 dolarjev, kar je vi\xc5\xa1je od povpre\xc4\x8dja za Nem\xc4\x8dijo kot celoto. Za primerjavo, Svetovna banka je leta 2013 poro\xc4\x8dala, da ima Nem\xc4\x8dija BDP na prebivalca v vi\xc5\xa1ini 46.268 dolarjev, EU pa je v istem letu dosegla BDP na prebivalca 35.408 dolarjev. _NEWLINE_Bremen je drugo razvojno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de regije, po Hamburgu. Je sestavni del proizvodne mre\xc5\xbee Airbus SAS in tu je opremljanje krilnih enot za vsa letala Airbus in izdelavo delov majhnih delov iz plo\xc4\x8devine. Druga po pomenu je strukturna monta\xc5\xbea, vklju\xc4\x8dno kovinske pristajalne lopute. V okviru proizvodnje Airbus A380 se tukaj izvaja monta\xc5\xbea pristajalnih loput (visokih dvigalnih sistemov). Predfunkcijski sklop trupa voja\xc5\xa1kega transportnega letala A400M (razen kokpita) pred dostavo v \xc5\xa0panijo. _NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot 3100 oseb je zaposleno na Airbusu Bremen, drugi najve\xc4\x8dji lokaciji Airbusa v Nem\xc4\x8diji. Kot del Centra odli\xc4\x8dnosti - Wing / Pylon, je Bremen odgovoren za na\xc4\x8drtovanje in izdelavo visokozmogljivih sistemov za krila airbusovih letal. Tukaj je vzpostavljena celotna procesna veriga za elemente z visoko dodano vrednostjo, vklju\xc4\x8dno s projektnim uradom, tehnolo\xc5\xa1kim in\xc5\xbeeniringom, fiziko letenja, sistemskim in\xc5\xbeeniringom, razvojem strukture, testiranjem, konstrukcijskim sestavljanjem, opremljanjem kril in kon\xc4\x8dno dostavo do kon\xc4\x8dne linije. Poleg tega Bremen proizvaja plo\xc4\x8devine, kot so sponke in grebeni za vsa letala Airbus kot del Centra odli\xc4\x8dnosti - trup in kabina. _NEWLINE_V Bremnu je tovarna EADS Astrium in sede\xc5\xbe OHB-sistema oziroma prve in tretje vesoljske dru\xc5\xbebe Evropske unije._NEWLINE_Obstaja tudi tovarna Mercedes-Benza, ki gradi serije avtomobilov C, CLK, SL, SLK in GLK. _NEWLINE_Beck & Co\'s je uprava pivovarn Beck\'s in St Pauli Girl. V preteklih stoletjih, ko je bilo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de \xc2\xbbklju\xc4\x8dno za Evropo\xc2\xab, je bilo v mestu tudi veliko uvoznikov vina, vendar je \xc5\xa1tevilo upadlo. Poleg tega obstaja \xc5\xa1e ena povezava med Bremnom in vinom: pred pribli\xc5\xbeno 800 leti so bila tukaj pridelovali kakovostna vina. Najve\xc4\x8dja vinska klet na svetu je v Bremnu (pod glavnim mestnim trgom), za katero je bilo neko\xc4\x8d re\xc4\x8deno, da ima ve\xc4\x8d kot 1 milijon steklenic, v drugi svetovni vojni pa so jo napadli okupatorji._NEWLINE_Veliko podjetij za proizvodnjo hrane ali trgovin je v Bremnu s svojim nem\xc5\xa1kim ali evropskim sede\xc5\xbeem: Anheuser-Busch InBev (Beck\'s Pivovarna), Kellogg\'s, Kraft Foods (Kraft, Jacobs Coffee, Milka Chocolate, Milram, Mir\xc3\xa0coli), Frost hrana), Nordsee (veriga morske hitre hrane), Melitta Kaffee, Eduscho Kaffee, Azul Kaffee, Vitakraft (hrana za hi\xc5\xa1ne ljubljen\xc4\x8dke za ptice in ribe), Atlanta AG (Chiquita banana), \xc4\x8dokoladnica Hachez (fino \xc4\x8dokolado in konfiserijo), feodora chocolatier._NEWLINE_V Bremnu ima sede\xc5\xbe Bremer Woll-K\xc3\xa4mmerei (BWK), svetovno podjetje za proizvodnjo volne in trgovanje z volno in podobnimi izdelki\n_START_SECTION_\nOkolica trga\n_START_PARAGRAPH_\nRolandov kip je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in znamenitost mesta. Prvotno glavo Rolanda hrani Focke-Museum. Med drugo svetovno vojno so ga zaradi strahu pred bombnim uni\xc4\x8denjem zamenjali s kopijo. Njegov pogled je usmerjen proti stolnici svetega Petra. Poleg Rolanda stoji mestna hi\xc5\xa1a; v njeni kleti stre\xc5\xbeejo ter prodajajo vino. Roland in mestna hi\xc5\xa1a sta del svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESCA. Na zahodnem zidu mestne hi\xc5\xa1e so bremenski mestni godci, ki so prav tako znamenitost tega mesta. Tukaj se kon\xc4\x8da nem\xc5\xa1ka pravlji\xc4\x8dna cesta. _NEWLINE_Nasproti glavnega trga stoji Sch\xc3\xbctting, hi\xc5\xa1a trgovcev. Na vzhodni strani trga je stavba de\xc5\xbeelnega parlamenta, na zahodni strani stoji vrsta \xc5\xa1tirih stavb iz 18. in 19. stoletja. Med stavbo Sch\xc3\xbctting in zdru\xc5\xbeenjem za izmenjavo bomba\xc5\xbea mesta Bremen se odpira sodarska cesta (B\xc3\xb6ttcherstra\xc3\x9fe), mojstrovina nastala med letoma 1922 in 1931. Vodi k cerkvi sv. Martina na reki Weser.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrt Schnoor\n_START_PARAGRAPH_\nSchnoor je soseska v srednjeve\xc5\xa1kem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du nem\xc5\xa1kega mesta Bremen in edini del tega, ki je ohranil srednjeve\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj. Okro\xc5\xbeje dolguje svoje ime stari ladjedelni\xc5\xa1ki obrti. Prehodi med hi\xc5\xa1ami so bili pogosto povezani s poklici ali predmeti: tako je podro\xc4\x8dje, na katerem so izdelovali vrvi (Schnoor = Schnur) in sosednje podro\xc4\x8dje na katerem so izdelovali \xc5\xbeice in verige za sidra (Wieren = Draht\' = \xc5\xbeice). \xc5\xa0tevilne hi\xc5\xa1e iz 17. in 18. stoletja so \xc5\xa1e ohranjene in dajejo vtis o romanti\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju v starih \xc4\x8dasih.\n_START_SECTION_\nBremenska hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nBremenska hi\xc5\xa1a je tip vrstne hi\xc5\xa1e, ki ima svoje korenine v Angliji. Bila je zami\xc5\xa1ljena v razli\xc4\x8dnih velikostih, za vse dru\xc5\xbebene skupine in je od sredine 19. stoletja pa vse do 1930-ih let dolo\xc4\x8dala gradnjo stanovanj v Bremnu. V \xc4\x8detrtih Schwachhausen, Steintor, Ostertor in Neustadt najdemo v glavnem velik tip hi\xc5\xa1, ki je bil namenjen za premo\xc5\xbenej\xc5\xa1e me\xc5\xa1\xc4\x8dane. V delavskih \xc4\x8detrtih, kot sta Walle in Gr\xc3\xb6pelingen, pa najmanj\xc5\xa1i tip z 1-2 nadstropjema.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nTheater Bremen je dr\xc5\xbeavno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de s \xc5\xa1tirimi enotami: opero Bremen, Schauspiel Bremen, Tanztheater Bremen in MoKS Bremen (modelni eksperimentalni umetniki in \xc5\xa1tudenti) v mestu Bremen. \xc5\xa0tirje prostori, ki spadajo v ulico in so arhitekturno povezani, predstavljajo razli\xc4\x8dne faze institucije. Ponujajo skupno 1426 sede\xc5\xbev. Na podro\xc4\x8dju glasbe gledali\xc5\xa1\xc4\x8de sodeluje od leta 1917 z orkestrom Bremenske filharmonije, ki je bila ustanovljena leta 1820. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je pridobilo mednarodno slavo od leta 1962 dalje v \xc4\x8dasu umetni\xc5\xa1kega vodje Kurta H\xc3\xbcbnerja, ki je oblikoval "Bremenski slog" z inovativnimi in avantgardnimi gledali\xc5\xa1kimi produkcijami in gledali\xc5\xa1\xc4\x8de spremenil v eksperimentalni laboratorij za nem\xc5\xa1ko kulturno krajino._NEWLINE_Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Theater Bremen so leta 2007, v \xc4\x8dasu dramaturga Klausa Pierwo\xc3\x9fa, razglasili za operno hi\xc5\xa1o leta._NEWLINE_Pri dru\xc5\xbebi Bremer shakespeare company v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Theater am Leibnizplatz je to naziv programa. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Travestietheater Madame Loth\xc3\xa1r v Schnoorju je neko\xc4\x8d veljalo za bremensko institucijo, danes pa je znano pod nazivom Teatro Magico. Produkcije sodobnih dram so na ogled v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Jungen Theater. Znano gledali\xc5\xa1\xc4\x8de za otroke in mlade je postalo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Theaterhaus Schn\xc3\xbcrschuh. Zasnovano je bilo leta 1976, poleg tega pa tam potekajo tudi literarna branja in glasbene prireditve.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dna glasba\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ka komorna filharmonija Bremen (Deutsche Kammerphilharmonie Bremen), ki ima od leta 1992 sede\xc5\xbe v Bremnu spada med svetovne vodilne komorne orkestre. Od leta 2018 ga vodi dirigent Marko Letonja. Glavno prizori\xc5\xa1\xc4\x8de klasi\xc4\x8dne glasbe v Bremnu je hi\xc5\xa1a poleg stolnice, die Glocke, zgrajena leta 1928. \xc5\xa0tejejo jo med tri najbolj\xc5\xa1e koncertne hi\xc5\xa1e v Evropi. _NEWLINE_V gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Theater am Goetheplatz pod re\xc5\xbeijo gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Bremen redno potekajo operni ter operetni nastopi. Oddelek za glasbo visoke \xc5\xa1ole za umetnost (Hochschule f\xc3\xbcr K\xc3\xbcnste Bremen) skupaj z leta 1986 zasnovano akademijo za anti\xc4\x8dno glasbo, poleg umetni\xc5\xa1kega izobra\xc5\xbeevanja s \xc5\xa1tevilnimi koncerti in prireditvami v koncertni dvorani in galeriji, prispeva tudi k raznolikemu kulturnemu \xc5\xbeivljenju hanseatskega mesta.\n_START_SECTION_\nRedne prireditve\n_START_PARAGRAPH_\nPreko leta se na krajih v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta izmenjujejo loterijska stojnica mestnega parka \xe2\x80\x93 tombola in lunapark na velikono\xc4\x8dnih proslavah imenovanih Osterwiese, ter bo\xc5\xbei\xc4\x8dna tr\xc5\xbenica in tradicionalni Freimarkt. Prireditev Freimarkt predstavlja enega najstarej\xc5\xa1ih pustnih karnevalov v Nem\xc4\x8diji, ki se je odvil prvi\xc4\x8d davnega leta 1035. Kleine Freimarkt pred mestno hi\xc5\xa1o poteka isto\xc4\x8dasno z gro\xc3\x9fen Freimarkt na delu B\xc3\xbcrgerweida._NEWLINE_Pomembna dogodka sta tudi Bremer Eiswette na dan Svetih treh kraljev ter Bremer Schaffermahl v februarju. Izmed mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih kulturnih prireditev so pomembni predvsem bremenski karneval meseca februarja, festival na prostem Breminale, mednarodni festival literature ter glasbeni festival Bremen v mesecu septembru. Veliko obiskovalcev pritegne tudi \xc5\xa1portna prireditev bremenska \xc5\xa1estdnevna dirka, ki se odvija v mesecu januarju.\n_START_SECTION_\nFilmsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nV Bremnu je (od leta 2010) osem filmskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d z 38 kinodvoranami in skupno 10.215 sede\xc5\xbei. Od tega so tri filmska gledali\xc5\xa1\xc4\x8da multipleks-kinomatografi s skupaj 32 dvoranami.'