b'\n_START_ARTICLE_\nGozdni jereb\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGozdni jereb meri okoli 35\xc2\xa0cm in tehta od 400 \xe2\x80\x93 450 gramov. Samec in samica se bistveno ne razlikujeta. Jereb ima zna\xc4\x8dilno \xc4\x8dopko dalj\xc5\xa1ega perja na glavi. U\xc5\xa1esne odprtine se zelo velike in jih pokriva nekaj dalj\xc5\xa1ih peres. Rep je razmeroma dolg, sive barve s pre\xc4\x8dno \xc4\x8drno progo. Po hrbtu ima rjasto rjave drobne lise razli\xc4\x8dnih barvnih odtenkov. Po vratu je jereb na zgornji strani drobno sivo rjavo grahast, po spodnjem delu proti oprsju pa \xc5\xbeivo rjavo belo obarvan. Peresa so rjava in obrobljena z razmeroma \xc5\xa1iroko belo progo, proti trebuhu pa bela barva vedno bolj prevladuje. Za samca je zna\xc4\x8dilna sajasto \xc4\x8drna lisa nad podbradkom, obrobljena z belo, dokaj \xc5\xa1iroko progo, ki se nadaljuje po\xc5\xa1evno proti hrbtu. O\xc4\x8di so majhne, nad njimi pa je ozka \xc5\xbeivo rde\xc4\x8da ro\xc5\xbea, ki je pri samicah bolj oran\xc5\xbeno rde\xc4\x8da in ni tako izrazita. Samica nima \xc4\x8drnega podbradka. Noge so \xc4\x8dvrste, prsti sorazmerno dolgi in nosijo resice, zakrnela peresca, ki pri golitvi odpadejo. Kljun je kratek in \xc5\xa1irok. Kremplji so kratki, \xc4\x8drni in topi. Po jesenski golitvi dobi jereb gostej\xc5\xa1e in \xc5\xbeivahnej\xc5\xa1e obarvano perje. Noge so takrat operjene do prstov.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nGozdni jereb \xc5\xbeivi monogamno. Par\xc4\x8dki se oblikujejo jeseni in \xc4\x8de oba pre\xc5\xbeivita zimo se paritev za\xc4\x8dne sredi marca in traja do za\xc4\x8detka maja. Jereb je navezan na svoj teritorij in ga tudi brani. \xc4\x8ce vdre tekmec na njegovo obmo\xc4\x8dje ga za\xc4\x8dne glasno obkro\xc5\xbeati  in na\xc5\xa1opiri rep v pahlja\xc4\x8do tako, da pride do izraza \xc4\x8drna proga na repnih peresih, ki jo sicer prekrivata dve rjavkasto sivi peresi. _NEWLINE_Samec samico pri snubljenju obkro\xc5\xbea, se \xc5\xa1opiri in nasr\xc5\xa1i perje na spodnjem delu vratu in bradi, pri tem pa pride do izraza bela proga na obeh straneh vratu. Peruti spusti in drsa z njimi po tleh. Samica s po\xc4\x8depom poziva k paritvi, na pol spusti peruti in naglo obra\xc4\x8da glavo na levo in desno._NEWLINE_Gnezdi na tleh, zaradi velike izpostavljenosti na dobro skritih mestih, ob deblu, pod nizko  gosto obraslo vejo\xe2\x80\xa6 Gnezdo je plitko, globoko okoli 10\xc2\xa0cm in pribli\xc5\xbeno 20\xc2\xa0cm \xc5\xa1iroko. Po navadi znese od 7 -11 jajc ki so svetlo rjave barve s temno rjavimi pikami in lisami.  Ko vali jo je zelo te\xc5\xbeko opaziti, saj jo pred tem varuje okolici izredno prilagojena kripti\xc4\x8dna obarvanost. Ko samica zapusti gnezdo da si poi\xc5\xa1\xc4\x8de hrano pokrije jajca z listjem, travo ali mahom. Po pribli\xc5\xbeno 25 dneh se zvalijo puhasti keb\xc4\x8dki, ki se dokaj naglo razvijajo. Naslednji dan \xc5\xbee premagujejo nizke ovire in sko\xc4\x8dijo do 30 cm visoko. Po nekaj dneh lahko \xc5\xbee preletijo nekaj metrov, po treh tednih pa tudi \xc5\xbee ve\xc4\x8dje razdalje in varno pristanejo na tleh.\n_START_SECTION_\nVedenje in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nGibanje in tekanje jereba ka\xc5\xbee na njegovo veliko spretnost. Pri obiranju gozdnih sade\xc5\xbeev, ki so nekoliko vi\xc5\xa1je ( maline, robidnice\xe2\x80\xa6), ska\xc4\x8de v zrak in v skoku kljune po hrani. Ko zoblje plodove na tankih vejicah (mokovec,jerebika,bezeg\xe2\x80\xa6), spretno pleza; pri tem pa mu odli\xc4\x8dno slu\xc5\xbeijo dolgi prsti, s katerimi vejo objema z obeh strani. Pri vzletu in pri letu navzgor mo\xc4\x8dno zahrumi, pri letu navzdol pa tiho jadra med vejami in kro\xc5\xa1njami. Zna\xc4\x8dilno teritorialno vedenje, s \xc4\x8dimer jereb zaznamuje svoj prostor, je skok v vi\xc5\xa1ino (tudi 1 m visoko), pri \xc4\x8demer naglo in mo\xc4\x8dno zaprhuta._NEWLINE_Pri prehranjevanju je vedenje odvisno na letno dobo. V poletnem obdobju najde ve\xc4\x8dino hrane na tleh ali na nizkih rastlinah. Hrano s tal pobira tako, da s kljunom obra\xc4\x8da listje in ko\xc5\xa1\xc4\x8dke lubja. Z nastopom mraza pa jereb preide na zimsko hrano. S tal se preseli na veje grmovja in dreves, kjer obira plodove.  Kot druge gozdne kure potrebuje tudi jereb za drobljenje te\xc5\xbeko prebavljive hrane pesek, ki ga i\xc5\xa1\xc4\x8de na cestah, gozdnih poteh in vodnih tokovih._NEWLINE_Gozdni jereb se rad prepeli, s tem pa si odstranjuje tudi razne zajedavce. Perje si neguje tudi z nana\xc5\xa1anjem izlo\xc4\x8dka iz nadrepne \xc5\xbeleze._NEWLINE_Preno\xc4\x8duje nizko na drevesih obi\xc4\x8dajno 2 \xe2\x80\x93 4 m visoko in 20 \xe2\x80\x93 60\xc2\xa0cm stran od debla. Pozimi pri zelo nizkih temperaturah pa preno\xc4\x8duje v sne\xc5\xbenih duplinah, kjer prebije ve\xc4\x8dino dneva. Sne\xc5\xbeno duplino si naredi tako, da prosto pade v sneg, nato pa si izdolbe rov dolg 30 \xe2\x80\x93 100\xc2\xa0cm, iz dupline pa pride s prebojem sne\xc5\xbenega pokrova nad seboj._NEWLINE_Gozdni jereb se ne seli, mo\xc4\x8dno je navezan na svoj \xc5\xbeivljenjski prostor. Do krajevnih selitev pride, ko se njegovo \xc5\xbeivljenjsko okolje toliko spremeni, da mu ne daje ve\xc4\x8d osnovnih pogojev za \xc5\xbeivljenje. Jeseni je opaziti premike jereba v obmo\xc4\x8dja, kjer je ve\xc4\x8d rastlinske hrane, vendar pa to ni selitev, pa\xc4\x8d pa \xc5\xa1irjenje areala.'