b'\n_START_ARTICLE_\nDivja grlica\n_START_SECTION_\nOpis in biologija\n_START_PARAGRAPH_\nDivja grlica je nekoliko manj\xc5\xa1a od ostalih vrst. V dol\xc5\xbeino meri med 24 in 29\xc2\xa0cm in ima razpon peruti med 47 in 55\xc2\xa0cm. Odrasle \xc5\xbeivali tehtajo med 85 in 170 g. Osnovna barva perja je rjava, ob straneh vratu pa ima divja grlica \xc4\x8drno-belo liso. Rep je med letom klinasto oblikovan in ima na zgornji strani v sredini temno pego, ki je obrobljena z belimi peresi. Perje je po krilih cimetasto rjave barve s \xc4\x8drnimi obrobami, ti vzorci v perju pa spominjajo na \xc5\xbeelvji oklep._NEWLINE_Gnezdi na nizkem drevju in grmovju v svetlih hrastovih, bukovih in me\xc5\xa1anih gozdovih, pogosto pa se zadr\xc5\xbeuje tudi v \xc5\xbeivih mejah in v parkih, kjer se hrani s semeni in \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami._NEWLINE_Med evropskimi golobi je divja grlica edina, ki se seli na velike razdalje. Ve\xc4\x8dina primerkov zimo pre\xc5\xbeivi v afri\xc5\xa1kih savanah. V Sloveniji divja grlica gnezdi ponekod na primorskem, severneje pa je le poletna vrsta.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in ogro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nEvropsko poro\xc4\x8dilo Common Birds 2007 navaja podatek, da je populacija divje grlice v Evropi v zadnjih letih upadla za 62%. Okoljevarstveniki upad populacije pripisujejo spremenjenim na\xc4\x8dinom kmetovanja, pri \xc4\x8demer je v naravi upadla koli\xc4\x8dina semen in poganjkov poljskega plevela, s katerimi se grlice hranijo. Upad populacije je v manj\xc5\xa1i meri povezan tudi z odstrelom divjih ptic, ki se \xc5\xa1e posebej pogosto dogaja v sredozemskih dr\xc5\xbeavah. Po poro\xc4\x8dilu Evropske komisije iz leta 2001 naj bi bilo letno odstreljenih med dva in \xc5\xa1tiri milijoni ptic, predvsem v Franciji, Italiji, \xc5\xa0paniji, Gr\xc4\x8diji, Cipru in Malti. Naravovarstveniki \xc5\xa1e posebej opozarjajo na pomladanski odstrel ptic, ki se vsako leto dogaja na Malti. Malta je namre\xc4\x8d edina evropska dr\xc5\xbeava, ki dovoljuje odstrel ptic v selitvenem obdobju.'