b'\n_START_ARTICLE_\nViski\n_START_PARAGRAPH_\nViski (angle\xc5\xa1ko na \xc5\xa0kotskem whisky, na Irskem whiskey; irsko Uisce beatha) je \xc5\xbegana pija\xc4\x8da iz je\xc4\x8dmena in drugih vrst \xc5\xbeit, ki ima korenine na \xc5\xa0kotskem in Irskem.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKdaj natan\xc4\x8dno so za\xc4\x8deli kuhati viski, ni popolnoma znano. \xc5\xbde v 5. stoletju naj bi menihi na Irskem in na \xc5\xa0kotskem za\xc4\x8deli z destilacijo razli\xc4\x8dnih zeli\xc5\xa1\xc4\x8d, od koder do destilacije \xc5\xbeita ni ve\xc4\x8d dale\xc4\x8d._NEWLINE_Prvi recept za \xc2\xbbvodo \xc5\xbeivljenja\xc2\xab\xc2\xa0kot so poimenovali mo\xc4\x8dno pija\xc4\x8do, nekak\xc5\xa1no predhodnico viskija, izvira iz leta 1494, recept pa je kmalu na\xc5\xa1el pot v Severno Ameriko, kjer se je pridobivanje te pija\xc4\x8de nadaljevalo._NEWLINE_Na Irskem je viski v dana\xc5\xa1nji obliki dobil uradni patent leta 1643, na \xc5\xa0kotskem pa leto kasneje, vendar je zaradi velikih te\xc5\xbeav, povezanih z njim, postal prepovedan na Irskem leta 1661 in na \xc5\xa0kotskem leta 1707. Prepoved izdelave in prometa s to opojno pija\xc4\x8do pa je le vodila v \xc5\xa1irjenje ilegalne trgovine._NEWLINE_V ZDA je prva \xc5\xbeganjarna za\xc4\x8dela obratovati leta 1794._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 19. stoletja so tako na Irskem kot na \xc5\xa0kotskem omilili zakon in dovolili nadaljevanje proizvodnje viskija.\n_START_SECTION_\nNadzor dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1880 je bil med ljudmi raz\xc5\xa1irjen \xc2\xbbmlad\xc2\xab\xc2\xa0viski, destilat, ki ga \xc5\xbeganjarna pred prodajo ni starala v sodih. Tak viski so takoj nato\xc4\x8dili v lesene sode in jih nato prodajali trgovcem in gostilni\xc4\x8darjem, ki so pija\xc4\x8do sami po potrebi polnili v steklenice. _NEWLINE_Leta 1915 pa je britanska vlada ustanovila posebno vladno slu\xc5\xbebo, ki naj bi nadzorovala proces proizvodnje viskija in nadzirala, da je viski preden so ga za\xc4\x8deli prodajati pod tem imenom, v sodih odle\xc5\xbeal najmanj tri leta. Namesto kakr\xc5\xa1nih koli starih sodov so morale \xc5\xbeganjarne po novem uporabljati le sode najbolj\xc5\xa1e kakovosti. Pred tem se je namre\xc4\x8d pogosto dogajalo, da so za zorenje in staranje viskija uporabljali sode, v katerih so pred tem shranjevali slanike, njihov vonj in priokus pa je, seveda, slabo vplival na pija\xc4\x8do._NEWLINE_\xc5\xa0kotske destilarne, ki so prav tako padle pod nadzor te slu\xc5\xbebe, so najve\xc4\x8dkrat za staranje izbrale sode iz francoskega ali ameri\xc5\xa1kega hrasta, v katerih je pred tem zorel \xc5\xa1panski sherry in ameri\xc5\xa1ki bourbon. Razlog za to odlo\xc4\x8ditev je bila nizka cena teh sodov, saj je bilo za prodajalce sherryja ali bourbona ceneje, \xc4\x8de so jih prodali v pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih, ve\xc4\x8dinoma v Angliji, kakor da bi jih ponovno vozili domov.\n_START_SECTION_\nSodi\n_START_PARAGRAPH_\nTi sodi so se izkazali za odli\xc4\x8dno izbiro. \xc5\xa0tevilne lastnosti sodov (uporabljena vrsta hrasta, na\xc4\x8din izdelave sodov ter usedline sherryja ali bourbona) so namre\xc4\x8d zelo pozitivno vplivale na kakovost viskija._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino vrst viskija so pred polnitvijo v hrastove sode pome\xc5\xa1ali z vodo. \xc4\x8cisti destilat namre\xc4\x8d sprva vsebuje do 70 odstotkov alkohola. \xc5\xbde pred polnitvijo v sode ta dele\xc5\xbe z dodajanjem vode zmanj\xc5\xa1ajo na 63 odstotkov, pred polnitvijo v steklenice pa viski obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1e bolj razred\xc4\x8dijo. Tako v Evropski uniji danes pijejo viski s 40 odstotki alkohola, v dr\xc5\xbeave zunaj Unije pa izva\xc5\xbeajo nekoliko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega, s 43 odstotki alkohola._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu nekatere \xc5\xbeganjarne uporabljajo tudi druge vrste sodov, na primer take, v katerih so bili shranjeni brandy, rum ali porto. Njihova uporaba naj bi viskiju namre\xc4\x8d dajala \xc5\xbelahtnej\xc5\xa1i okus. Viski iz sodov, v katerih je bil bourbon, naj bi imel ne\xc5\xbenej\xc5\xa1i in bla\xc5\xbeji okus kot tisti, ki so ga hranili v sodih za sherry. Kadar pa so hoteli dobiti \xc5\xa1e bolj\xc5\xa1i okus, so s tako pija\xc4\x8do \xc5\xa1e za \xc5\xa1est mesecev ali eno leto napolni sod z brandyjem._NEWLINE_Viski v sodih izhlapeva in ga je vsako leto za dva do pet odstotkov manj. Odstotek, ki izhlapi, je odvisen od vla\xc5\xbenosti zraka v kleti, v kateri so shranjeni polni sodi. Mnogi prav tako menijo, da na okus viskija vpliva okolica, v kateri je destilarna. Tako naj bi imel viski iz kleti blizu morske obale rahlo slan okus.\n_START_SECTION_\nIzdelava sodov\n_START_PARAGRAPH_\nLes za sode nare\xc5\xbeejo na ozke deske, ki jih nekaj let su\xc5\xa1ijo na zraku, da izgubi ve\xc4\x8dji del svojih grenkobnih sestavin. Nato deske namo\xc4\x8dijo v vodo, da se les zmeh\xc4\x8da in se iz njega izlo\xc4\x8dijo \xc5\xa1e dodatni tanini. Sodar nato vzame v roke vsako desko posebej in jo nad ognjem zakrivi v obliko, primerno velikosti in obliki soda, ki ga dela. Tisto stran deske, ki bo pri\xc5\xa1la v stik s pija\xc4\x8do, na ognju \xc2\xbbopra\xc5\xbei\xc2\xab, od \xc4\x8dasa \xc2\xbbpra\xc5\xbeenja\xc2\xab\xc2\xa0pa je odvisen okus viskija.\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nProizvodnja viskija je zelo zapletena in zahteva zelo veliko \xc4\x8dasa. Zrel je\xc4\x8dmen je treba po\xc5\xbeeti in ga za nekaj dni namo\xc4\x8diti v studen\xc4\x8dnici. Za tem ga je potrebno razgrniti po veliki ravni povr\xc5\xa1ini su\xc5\xa1ilnice ter ga tudi do deset dni vsak dan obra\xc4\x8dati, da za\xc4\x8dne kliti. _NEWLINE_Iz vla\xc5\xbenih je\xc4\x8dmenovih kal\xc4\x8dkov se nato na tleh sladarnice pripravi slad. Postopek pridobivanja slada za \xc5\xa1kotski viski temelji na izbiri \xc5\xa1ote, ki jo v destilarnah kurijo pod tlemi lesenih su\xc5\xa1ilnic. Dim tle\xc4\x8de \xc5\xa1ote da namre\xc4\x8d je\xc4\x8dmenu in kasneje viskiju neponovljiv okus po \xc5\xa1oti. Pri izdelavi irskega viskija kurijo pod tlemi sladarnice z antracitom ali najkakovostnej\xc5\xa1im \xc4\x8drnim premogom, zaradi \xc4\x8desar irski viski nima \xc5\xa1otnega priokusa. Je\xc4\x8dmen je potrebno nato o\xc4\x8distiti in zmleti v zdrobasto moko, s katero se napolni velik sod z dodano vro\xc4\x8do vodo. Pri tem se \xc5\xa1krob v sladu spremeni v sladkor, ki ga je potrebno izlo\xc4\x8diti. Postopek je treba ve\xc4\x8dkrat ponoviti, tako da na koncu ostane sladka teko\xc4\x8dina, ki jo \xc5\xa0koti imenujejo wort._NEWLINE_Teko\xc4\x8dino nato nato\xc4\x8dijo v lesen \xc4\x8deber in pustijo dva dni, da za\xc4\x8dne vreti. Podobne postopke so \xc5\xbee v 6. stoletju poznali izdelovalci piva._NEWLINE_Od tod naprej pa se postopek pridelave viskija lo\xc4\x8di od tistega za pivo. Teko\xc4\x8dina, ki \xc5\xbee vsebuje od pet do devet odstotkov alkohola, se imenuje wash. Z njo v \xc5\xbeganjarnah napolnijo zaprt kotel, ki ga segrevajo s premogom. Iz pokrova kotla izhaja dolga zakrivljena bakrena cev, ki se ohlaja v sodu z mrzlo vodo. Zaradi segrevanja se para dviguje v cev, kjer se kondenzira ter po cevi kaplja v posebno posodo._NEWLINE_Po tej prvi destilaciji dobijo teko\xc4\x8dino, imenovano low wines z 20 do 25 odstotki alkohola. Za pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje in koncentracijo alkohola ter aromati\xc4\x8dnih primesi to teko\xc4\x8dino nato ponovno destilirajo. Z ve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom destilacij, me\xc5\xa1anjem s teko\xc4\x8dinami prej\xc5\xa1nih destilacij in odstranjevanjem ne\xc4\x8distih primesi nastane viski. _NEWLINE_Preizkus stopnje alkohola so v\xc4\x8dasih delali na zanimiv na\xc4\x8din. Nekaj teko\xc4\x8dine so pome\xc5\xa1ali s smodnikom in jo pri\xc5\xbegali. \xc4\x8ce je zmes rahlo po\xc4\x8dila, je pomenilo, da je destilat premo\xc4\x8dan. \xc4\x8ce pa je gorela z enakomernim plamenom, je imel destilat pravi dele\xc5\xbe alkohola, ki je pri malt whiskyju med 40 in 60 odstotki._NEWLINE_Brezbarvni viski se nato napolni v sode, kjer se za\xc4\x8dne proces staranja.\n_START_SECTION_\nStaranje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dino viskijev starajo med osem in petnajst let, sicer pa so obi\xc4\x8dajne starostne meje, ki so skoraj vedno ozna\xc4\x8dene na nalepki, osem, deset, dvanajst, \xc5\xa1tirinajst in petnajst let. Kadar steklenice viskija ne polnijo samo iz enega soda, kar je razvidno iz nalepke, temve\xc4\x8d iz ve\xc4\x8d sodov, imajo ti ve\xc4\x8dinoma enako letnico staranja. Kadar pa so te letnice vendarle razli\xc4\x8dne, je na nalepki navedena letnica najmlaj\xc5\xa1ega staranja viskija. Zanimivo je, da viski z leti ni nujno zmeraj bolj\xc5\xa1i. Nekatere redke vrste starih in dragih viskijev so z leti resda bolj\xc5\xa1e, a so bolj izjema kot pravilo.\n_START_SECTION_\nMalt in blended whisky\n_START_PARAGRAPH_\nPred letom 1853 so na \xc5\xa0kotskem izdelovali skoraj izklju\xc4\x8dno malt whisky (slov. sladni viski, tudi sladnik), sredi 19. stoletja pa je trgovska dru\xc5\xbeba Usher & Co. poslala na trg prvi tako imenovani blended whisky in tako naznanila nove \xc4\x8dase v proizvodnji te pija\xc4\x8de. Po definiciji je blended whisky me\xc5\xa1anica malt in grain whiskyja._NEWLINE_Malt whisky delajo izklju\xc4\x8dno iz je\xc4\x8dmena in sestavlja od 20 do 50 odstotkov blended whiskyja, preostanek je grain whisky, ki ga v nepretrganem postopku \xc5\xbeganjekuhe delajo iz je\xc4\x8dmena in drugih vrst \xc5\xbeitaric (koruze, p\xc5\xa1enice, ...). Grain whisky nastaja v posebni napravi za destilacijo, ki so jo izumili leta 1830 in ki je v nenehnem pogonu - ni je treba po vsaki polnitvi o\xc4\x8distiti in ponovno napolniti, kakor je v navadi pri proizvodnji malt whiskyja. Grain whisky je zelo lahek in bolj \xc2\xbbpraznega\xc2\xab\xc2\xa0okusa ter kot tak za pitje skoraj neprimeren. Zato so ga za\xc4\x8deli dodajati okusnej\xc5\xa1im vrstam viskija in iz me\xc5\xa1anice ustvarili nov viski, blended.\n_START_SECTION_\nBlended whisky\n_START_PARAGRAPH_\nProizvajalci blended viskijev se obi\xc4\x8dajno odlo\xc4\x8dijo za me\xc5\xa1anje razli\xc4\x8dnih vrst viskija: za okus dodajo viski iz goratih predelov \xc5\xa0kotske, za dober vonj naj bi poskrbel viski s \xc5\xa1kotskih otokov, za ve\xc4\x8djo polnost pa naj bi poskrbel viski iz ravninskih predelov. Vrste blended so v\xc4\x8dasih sestavljene tudi iz petdesetih vrst malt whiskyjev. Vsi proizvajalci imajo svoje lastne recepte za to, kdaj bodo dodali odstotek nekega viskija, ali koliko \xc4\x8dasa ga bodo pustili v sodih. To, da se natan\xc4\x8dno dr\xc5\xbeijo recepta, je zelo pomembno, saj mora biti okus viskija zmeraj enak, da ga kupci spoznajo, \xc5\xa1e preden si ga nato\xc4\x8dijo v kozarec._NEWLINE_Preprosta izdelava, la\xc5\xbeji okus in stalna kakovost so privabljali potro\xc5\xa1nike vse do leta 1980, ko se je v ZDA prvi\xc4\x8d zmanj\xc5\xa1ala poraba vrst blended in se je pove\xc4\x8dala poraba malt whiskyja. To je bilo za proizvajalce pomembno opozorilo in je nakazovalo spremenjen okus ljudi.\n_START_SECTION_\nSingle malt\n_START_PARAGRAPH_\nSingle malt whisky mora prihajati samo iz ene \xc5\xbeganjarne, pri njegovi izdelavi pa uporabljajo samo je\xc4\x8dmen. V hrastovih sodih se mora starati najmanj tri leta. Na trgu so tudi me\xc5\xa1anice razli\xc4\x8dnih vrst malt viskijev, ki jih imenujejo vatted malt whisky, a med ljubitelji niso posebno priljubljeni. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbeganjarn uporablja tudi postopek hladne filtracije, zaradi katerega pija\xc4\x8da v steklenici ni motna._NEWLINE_Single malt je za\xc4\x8del postopoma postajati priljubljen zunaj \xc5\xa0kotske po letu 1970, \xc4\x8deprav po svetu \xc5\xa1e vedno prodajo najve\xc4\x8d blended whiskyja._NEWLINE_Zaradi \xc5\xbeganjarskih kotlov z dalj\xc5\xa1im vratom je single malt viski bla\xc5\xbejega okusa, bolj tr\xc5\xa1ati \xc5\xbeganjarski kotli pa dajejo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i destilat. Pridelovalci se pri proizvodnji zelo dr\xc5\xbeijo tradicije, zato tudi nove kotle izdelajo po natan\xc4\x8dni meri starega - z vsemi njegovimi pomanjkljivostmi, vdrtinami in zaplatami vred, pomembno vlogo pri izdelavi pa ima tudi tako imenovani \xc5\xbeganjarski mojster, ki \xc2\xbbsvoj\xc2\xab\xc2\xa0viski dodobra pozna._NEWLINE_Tudi izbira vode naj bi bila tista, ki pomembno vpliva na okus posameznega viskija. Tako naj bi imela voda okus po podlagi preko katere te\xc4\x8de, kar naj bi se prav tako odra\xc5\xbealo na aromi viskija, v katerega jo dodajo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kotske pokrajine\n_START_PARAGRAPH_\nKadar \xc5\xa0koti govorijo o Highlandsu, s tem mislijo na severni tretjini \xc5\xa0kotske. Vse, kar Evropejci povezujejo z imenom \xc5\xa0kotska, od navad, jezikovnih posebnosti in \xc5\xa1kotskih vzorcev tekstila, je v glavnem s tega obmo\xc4\x8dja. Ob reki Spey, ki te\xc4\x8de skozi Highland, le\xc5\xbei danes tudi ve\xc4\x8dina \xc5\xbeganjarn na \xc5\xa0kotskem. Tu ima viski skoraj sladek, ne\xc5\xbeen okus, ki ga \xc5\xa1e poudarjajo sadni podtoni._NEWLINE_V preteklosti je bilo najve\xc4\x8d \xc5\xbeganjarn v regiji Campbeltown. Toda hiperproizvodnja in dvomljive poslovne poteze posameznih proizvajalcev so pripomogle, da je to obmo\xc4\x8dje postalo znano po povpre\xc4\x8dnih in cenenih vrstah viskija. Pridelava viskija na tem podro\xc4\x8dju danes ne predstavlja prakti\xc4\x8dno nobenega dele\xc5\xbea._NEWLINE_Na otoku Islay, ki le\xc5\xbei ob zahodni obali \xc5\xa0kotske, nasproti Severne Irske, proizvajajo viskije, ki jih je zaradi mo\xc4\x8dnega okusa mogo\xc4\x8de zlahka prepoznati. Imajo rahel okus po soli in \xc5\xa1oti._NEWLINE_Viskiji s \xc5\xa1kotskih otokov Skye, Mull, Jura in Orkney so polnega okusa in imajo priokus po dimu, v ustih pa so nekoliko oljnati._NEWLINE_Lowlands je obmo\xc4\x8dje z najve\xc4\x8d industrije na \xc5\xa0kotskem, pa tudi obmo\xc4\x8dje, kjer \xc5\xbeivi najve\xc4\x8d prebivalstva. Tamkaj\xc5\xa1nji viskiji so primerni za me\xc5\xa1anje in so po okusu podobni mo\xc4\x8dnemu suhemu vinu.\n_START_SECTION_\nAmeri\xc5\xa1ki viski\n_START_PARAGRAPH_\nV ZDA izdelujejo viski \xc5\xbee skoraj tako dolgo kot na \xc5\xa0kotskem ali Irskem, postopek izdelave in uvajanje novih tehnik pa je vodilo v razlike, ki so se odra\xc5\xbeale v novih vrstah viskijev, ki so jih poimenovali Bourbon, Sour mash, Tennessee Whisky,...\n_START_SECTION_\nBourbon\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna zna\xc4\x8dilnost bourbon viskijev je njihova sestava. V bourbon viskijih mora biti najmanj 51\xc2\xa0% sladu iz koruze, preostali slad pa je lahko iz ene ali ve\xc4\x8d vrst \xc5\xbeita. Nekateri poznavalci so mnenja, da je domovina bourbona ameri\xc5\xa1ka zvezna dr\xc5\xbeava Kentucky in, da se viskiji od drugod ne bi smeli imenovati s tem imenom. Kljub temu je bourbon dovoljeno poimenovati tudi viskije iz drugih delov ZDA, izven njenih meja pa tega imena ni dovoljeno uporabljati, ker je za\xc5\xa1\xc4\x8diteno z listino kongresa iz leta 1964 ._NEWLINE_Naslednja stvar, ki okarakterizira viski s tem imenom je staranje najmanj dve leti v novih sodih iz belega hrasta, ki dajo bourbon viskijem nezgre\xc5\xa1ljiv trpek priokus.\n_START_SECTION_\nTennessee whisky\n_START_PARAGRAPH_\nTa vrsta ameri\xc5\xa1kega viskija je po okusu podobna bourbonu, le da je vsebnost koruznega sladu to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena in mora biti med 51 in 80\xc2\xa0%. Poleg tega viski stara v sodih druge vrste hrasta in ga je pred polnitvijo potrebno hladno filtrirati preko 1,5 m debele plasti javorovega oglja. Nekatere vrste tennessee viskijev so proizvedene iz t. i. sour mash sladu, ki ga fermentirajo nekoliko dlje, da postane kisel.'