b'\n_START_ARTICLE_\nAvstralski domorodci\n_START_SECTION_\nPrihod v Avstralijo\n_START_PARAGRAPH_\nSpadajo med najstarej\xc5\xa1a ljudstva sveta, saj njihov za\xc4\x8detek se\xc5\xbee 40.000 let nazaj, v \xc4\x8das ob koncu zadnje ledene dobe. Domnevno so pri\xc5\xa1li v Avstralijo s \xc4\x8dolni iz lubja in s sabo pripeljali pse, ki so predniki dana\xc5\xa1njih dingov. Ti kamenodobni lovci in nabiralci sicer niso imeli loka in pu\xc5\xa1\xc4\x8dice, pri lovu pa sta jim pomagali dobro premi\xc5\xa1ljeni pripravi-bumerang in woomera, posebno lu\xc4\x8dalo kopja._NEWLINE_Ko so na avstralski obali leta 1788 pristali prvi Evropejci, da bi ustanovili kazensko kolonijo , je \xc5\xbeivelo na vsej celini pribli\xc5\xbeno 200000 doma\xc4\x8dinov, ki so govorili 50 razli\xc4\x8dnih nare\xc4\x8dij.\n_START_SECTION_\nPrihod belcev\n_START_PARAGRAPH_\nKo so pri\xc5\xa1li v Avstralijo Evropejci, so bili aborigini mo\xc4\x8dno diskriminirani. Veliko so jih pobili, ali pa so umrli od bolezni, ki so jih tujci prinesli s seboj. Zdaj je aboriginov od vsega prebivalstva le 2%, kar je izredno malo. Dana\xc5\xa1nji \xc5\xa1e danes \xc5\xbeivijo pol nomadsko \xc5\xbeivljenje v nabiralni\xc5\xa1ko-lovskih skupinah. Za lov uporabljajo bumerang. So zelo prilagodljivi naravi.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivijo v su\xc5\xa1nih delih celine, kjer je vode le malo, zato jo dobijo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Ko je bilo su\xc5\xa1no obdobje, so vodo dobili iz pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih \xc5\xbeab, ki so bile zakopane v pesek. Poznajo pa tudi stare znake na katerih je zapisano kje je podtalnica blizu povr\xc5\xa1ja.\n_START_SECTION_\nPrehrana aboriginov\n_START_PARAGRAPH_\nAborigini so ve\xc4\x8dinoma u\xc5\xbeivali raznoliko hrano \xc5\xbeivalskega in rastlinskega izvora, ki se je spreminjala glede na letni \xc4\x8das in lokalne razmere. Njihovo globoko razumevanje lokalne ekologije in naravnih danosti je nekaterim izmed njih omogo\xc4\x8dilo pre\xc5\xbeivetje v okolju, ki ga evropski naseljenci \xc5\xa1e vedno smatrajo za izredno krutega in neprimernega za bivanje._NEWLINE_Za aborigine, ki so \xc5\xbeiveli ob obali, so bile ribe pomemben del prehrane. Nekatere obalne skupine aboriginov so zgradile velike in kompleksne sisteme pasti v obliki kamnitih zidov, v katerih so ob nastopu oseke lovili ribe. Drugi so za lovljenje rib, in na nekaterih obmo\xc4\x8djih tudi jegulj, uporabljali mre\xc5\xbee iz rastlinskih vlaken. V nekaterih obmorskih predelih so odkrili ogromne starodavne gomile odvr\xc5\xbeenih \xc5\xa1koljk, ki so segale do 5 metrov v vi\xc5\xa1ino. Ta najdba namiguje, da so dolo\xc4\x8dene skupine aboriginov v znatni meri u\xc5\xbeivale lupinarje. Poleg morske hrane so obalni prebivalci u\xc5\xbeivali tudi razli\xc4\x8dno rastlinsko hrano in ulovljene kopenske \xc5\xbeivali._NEWLINE_Iz do sedaj \xc5\xa1e neznanih razlogov, so prebivalci Tasmanije nehali jesti ribe pred pribli\xc5\xbeno 3.500 leti, dolgo za tem, ko se je to obmo\xc4\x8dje odcepilo od celine. Nekateri znanstveniki menijo, da je bila ta sprememba povezana s kulturnimi ali religioznimi faktorji \xe2\x80\x93 upad koli\xc4\x8dine rib v vodah okrog otoka, ali pa preusmeritev na lovljenje morskih sesalcev in pti\xc4\x8dev. Ta sprememba bi lahko sovpadala z neodvisnim razvojem ladjedelni\xc5\xa1tva, saj je dokazano, da Tasmanci ob odcepu od celine tak\xc5\xa1ne tehnologije \xc5\xa1e niso razvili._NEWLINE_Aborigini iz najbolj suhih pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih regij so bili odvisni od \xc5\xa1tevilnih vrst ku\xc5\xa1\xc4\x8darjev in velike izbire semen, sadja in gomoljev. \xc4\x8ceprav so bile ve\xc4\x8dje \xc5\xbeivali kot so kenguruji in emuji cenjene, pa v najbolj su\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8djih niso bile pogoste. Vsakodnevna rastlinska hrana je vklju\xc4\x8devala raznovrstna akacijeva semena, razhudnike (vrsta divjega paradi\xc5\xbenika), doma\xc4\x8de vrste sladkega krompirja in semena navadnih trav. _NEWLINE_Ob prihodu aboriginov je pokrajino naseljevalo veliko vrst velikih vre\xc4\x8darjev, pti\xc4\x8dev in plazilcev. Te so vklju\xc4\x8devale vombatu podobna bitja velikosti nosoroga, do 3 metre visoke kenguruje, ogromne emuju podobne pti\xc4\x8de, orja\xc5\xa1ke ka\xc4\x8de in ku\xc5\xa1\xc4\x8darje ter druge velike \xc5\xbeivali. Ve\xc4\x8dina teh vrst je izumrla pred 20.000 leti. Glede na to, da so aborigini pri\xc5\xa1li na kontinent pred najmanj 50.000 leti, so najbr\xc5\xbe kar nekaj tiso\xc4\x8dletij sobivali z avstralskimi velikimi \xc5\xbeivalmi. Niso \xc5\xa1e na\xc5\xa1li dokazov, ki bi kazali, da so aborigini kdajkoli lovili te \xc5\xbeivali, \xc4\x8deprav so se o\xc4\x8ditno hranili z mrhovino nekaterih vrst. Ve\xc4\x8dina arheologov domneva, da je k njihovemu izumrtju vodila kombinacija \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke aktivnosti in klimatskih sprememb._NEWLINE_Pred pribli\xc5\xbeno 3.000 leti so aborigini za\xc4\x8deli intenzivneje uporabljati postopek mletja razli\xc4\x8dnih semen, vklju\xc4\x8dno z divjim prosom, iz katerega so pripravljali te\xc5\xbeko prebavljivo vrsto kruha. Veliko aboriginskih skupin v notranjosti de\xc5\xbeele je vpeljalo \xc5\xbeetev divjega \xc5\xbeita. Vendar pa nikoli niso imeli popolnoma razvitega vrtnarstva, ki vklju\xc4\x8duje na\xc4\x8drtno sajenje semen in rastlin, gnojenje in namakanje. Razlogi za odsotnost vrtnarstva niso znani. V bolj su\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8djih, kjer je raslo proso, so vrtnarstvo zagotovo izlo\xc4\x8dila velika odstopanja v letni koli\xc4\x8dini padavin. Odsotnost vrtnarstva na tropskem severu namiguje, da so ljudje verjetno imeli zadostne vire hrane in majhno gostoto prebivalstva.\n_START_SECTION_\nVera in umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nAboriginska vera u\xc4\x8di, da so Zemljo in vse na njej ustvarili duhovi prednikov. Iz tega se je razvila tudi umetnost, risali so na skale - aboriginske umetnine so ene prvih umetnin na svetu. Imajo tudi svete kraje kot npr. Uluru.\n_START_SECTION_\nPoslikave\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotne poslikave so bile razli\xc4\x8dne podobe, naslikane na evkaliptovo lubje v barvah, ki so jih pridobili iz prsti. Najpogosteje so te poslikave predstavljale mitolo\xc5\xa1ke zgodbe, mo\xc4\x8dne ob\xc4\x8dutke, Mavri\xc4\x8dne ka\xc4\x8de, ali pa \xc4\x8dudovite cvetli\xc4\x8dne ali \xc5\xbeivalske motive iz slikarjevega Sanjskega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nSanjski \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nSanjski \xc4\x8das je za aborigine po njihovem verovanju \xc4\x8das v katerega zdrsnejo med spanjem. Verjamejo, da je na neki to\xc4\x8dki pri\xc5\xa1lo do cepitve in nastala je razlika med \xc4\x8dasom v budnosti in spanju. To je sanjski \xc4\x8das._NEWLINE_Aboriginska zastava _NEWLINE_\xc4\x8crna barva predstavlja aborigine, rde\xc4\x8da zemlja kjer \xc5\xbeivijo, rumen krog pa predstavlja sonce.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nDomorodci se ukvarjajo z lovom in zbiranjem. Kopje in bumerang so njihovo glavna oro\xc5\xbeja. Obalni domorodci so zbirali \xc5\xa1koljke in rake. V pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih predelih so lovili \xc5\xbeivali, ptice in razne \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. Vsa ulovljena hrana, ki jo je ulovil lovec je delil s celo skupino. Hrana se je pripravljala na odprtem ognju. Zbiranje rastlin in semen je bilo tudi zna\xc4\x8dajno. Nekateri tabori so znali imeti od 6-10 oseb, a bilo jih je tudi do 400. njihove kolibe od dreves so bili pod imenom gunyah. Koli\xc4\x8dina hrane je bila zelo vplivala na tabore. Verovali so v reinkarnacijo. To pomeni, da se po smrti \xc4\x8dloveka, njegova du\xc5\xa1a vrne na Zemljo v obliki neke \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nBumerang\n_START_PARAGRAPH_\nBumerang se uporablja za boj in lov in se ni vra\xc4\x8dal nazaj k metalcu. Njegov namen je bil, da leti dalje v bolj ravni \xc4\x8drti in da bolj zadene cilj. V klasi\xc4\x8dni obliki ima bumerang obliko \xc4\x8drke L z dvema enako dolgima krakoma. Kraki so lahko tudi trije in so razli\xc4\x8dno dolgi. Kraki imajo vedno presek podoben preseku kril letala. Najstarej\xc5\xa1e bumerange so odkrili po vsem svetu. Tako domneva, da so bumerangi nastali \xc5\xbee v kameni dobi. Aborigini so jih uporabljali kot najbolj\xc5\xa1e oro\xc5\xbeje, saj so imeli tudi rezila.'