b'\n_START_ARTICLE_\nBavarska\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBavarska je kot "svobodna de\xc5\xbeela" (Freistaat) postala del Nem\xc4\x8dije prvi\xc4\x8d leta 1919 s t. i. bamber\xc5\xa1ko ustavo, kot zvezna de\xc5\xbeela v t. i. weimarski republiki, in drugi\xc4\x8d leta 1946 s plebiscitom 1. decembra 1946, kot zvezna de\xc5\xbeela v Zvezni republiki Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Od leta 1180 je Bavarski vladala rodbina Wittelsbachov, najprej kot vojvodini, potem kot volilni kne\xc5\xbeevini Svetega rimskega cesarstva in, po njegovem razpadu, kot kraljevini._NEWLINE_V prvi svetovni vojni je kralj poslu\xc5\xa1no sledil nem\xc5\xa1kemu cesarju. Razo\xc4\x8daranja prve svetovne vojne in socialna stiska ob njenem koncu so povzro\xc4\x8dile padec kralja, de\xc5\xbeela pa se je zna\xc5\xa1la v hudih politi\xc4\x8dnih nemirih.\n_START_SECTION_\nZvezna de\xc5\xbeela v weimarski republiki\n_START_PARAGRAPH_\n7. novembra 1918 je vodja bavarskih neodvisnih socialdemokratov Kurt Eisner preusmeril veliko protivojno manifestacijo v M\xc3\xbcnchnu v nemire, ropanje skladi\xc5\xa1\xc4\x8d s hrano, zavzetje voja\xc5\xa1kih in policijskih poveljstev. Ustanovljeni so bili delavski in voja\xc5\xa1ki sveti, ki so se proglasili za za\xc4\x8dasno vlado in razglasili Republiko Bavarsko. Pono\xc4\x8di se je za\xc4\x8dasni vladi pridru\xc5\xbeil tudi vodja ve\xc4\x8dinskih socialdemokratov Gerhard Auer, ki se je dotlej ves \xc4\x8das opredeljeval proti sili in revolucionarnim metodam._NEWLINE_Bavarci, utrujeni in naveli\xc4\x8dani vojne, si niso \xc5\xbeeleli revolucije, ampak miru in varnosti. Tako je na volitvah v bavarski parlament 12. januarja 1919 Eisner dobil le 3 od 188 sede\xc5\xbeev. 21. januarja, ko je z odpovedno izjavo v \xc5\xbeepu prihajal na ustanovno zasedanje parlamenta, ga je politi\xc4\x8dni nasprotnik ustrelil v hrbet. Kasneje se je streljalo tudi v sejni dvorani, trije poslanci so bili mrtvi, Auer pa ranjen. Poslanci me\xc5\xa1\xc4\x8danskih strank so se umaknili, socialisti\xc4\x8dno vlado je sestavil Johannes Hoffman, politik iz Pfalza._NEWLINE_Hoffmannova vlada si je prizadevala doma umiriti razmere in v nacionalnem, t. i. weimarskem parlamentu (kjer se je snovala nova zvezna ustava) zagotoviti Bavarski \xc4\x8dim ve\xc4\x8d samostojnosti. A uspelo ji ni ne eno ne drugo. _NEWLINE_7. aprila so radikalne skupine po no\xc4\x8dnem zasedanju v wittelsba\xc5\xa1ki pala\xc4\x8di v M\xc3\xbcnchnu razglasile Sovjetsko republiko Bavarsko, vendar po tem niso uspele pritegniti k sodelovanju tradicionalno radikalnej\xc5\xa1ega severa Bavarske. Zaradi te\xc5\xbeav z oskrbovanjem velikega mesta in nesodelovanja okolice so prvotni voditelji, literati in zanesenjaki, vse bolj prepu\xc5\xa1\xc4\x8dali vajeti ruskim revolucionarjem in republika se je spremenila v bolj\xc5\xa1evisti\xc4\x8dno diktaturo pod vodstvom Leninovega privr\xc5\xbeenca Eugena Levina._NEWLINE_Vlada in parlament sta se pred nemiri umaknila v Bamberg. \xc4\x8ceprav je dolgo odla\xc5\xa1al, je moral Hoffmann nazadnje prositi za pomo\xc4\x8d oboro\xc5\xbeene enote weimarske oblasti. Bavarski delegati v weimarskem parlamentu so se morali odpovedali posebnim pravicam. 1. in 2. maja so pruske in w\xc3\xbcttember\xc5\xa1ke enote ter prostovoljni odredi krvavo zadu\xc5\xa1ili vstajo._NEWLINE_31. julija 1919 je bila sprejeta weimarska ustava, s katero je Nem\xc4\x8dija postala republika, zvezna, parlamentarna, demokrati\xc4\x8dna in pravna dr\xc5\xbeava. Bavarska je s t. i. bamber\xc5\xa1ko ustavo septembra 1919, kot "svobodna de\xc5\xbeela" (Freistaat), sprejela vlogo ene od zveznih de\xc5\xbeel; izgubila je vse posebne pravice, ki jih je imela kot kraljevina v nem\xc5\xa1kem cesarstvu. Novembra se je Bavarski priklju\xc4\x8dila nekdanja vojvodina Coburg (vojvoda je odstopil), z 88 odstotno plebiscitarno podporo._NEWLINE_Kot posledica neuspelega prevrata desno usmerjenih radikalcev v Berlinu (Kappov pu\xc4\x8d, marec 1920) je Hoffmannova vlada padla. V zraku je bil strah pred komunisti in novo vlado je sestavil desno usmerjeni Gustav von Kahr, monarhist in prista\xc5\xa1 Wittelsbachov. Nove volitve v parlament (junij 1920) so premik v desno potrdile. Ve\xc4\x8dino v bavarskem parlamentu je dobila Bavarska ljudska stranka (od leta 1918 naslednica bavarskega Centra), ki je zdru\xc5\xbeevala vse kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko usmerjene volivce. Njen vodja Georg Heim se je v nemirnih razmerah odgovornosti vladanja ustra\xc5\xa1il in Kahru sta v kratkem sledila \xc5\xa1e dva "me\xc5\xa1\xc4\x8danska" ministrska predsednika._NEWLINE_V 1920-ih je Bavarska veljala za sredi\xc5\xa1\xc4\x8de desno-me\xc5\xa1\xc4\x8danske opozicije v weimarski republiki; v njej so delovala mnoga radikalno usmerjena zdru\xc5\xbeenja in voja\xc5\xa1ke skupine, med njimi tudi Hitlerjeva NSDAP. Na Bavarsko so se zatekli tudi mnogi voditelji Kappovega pu\xc4\x8da. Konec t. i. pasivnega odpora proti francosko-belgijski zasedbi Porurja je von Kahr septembra 1923 izkoristil kot pretvezo za vzpostavitev izrednega stanja; ukinil je bavarsko demokrati\xc4\x8dno oblast in se proglasil za glavnega dr\xc5\xbeavnega komisarja z diktatorskim polo\xc5\xbeajem. Kot privr\xc5\xbeenec Wittelsbachov je \xc5\xbeelel zdru\xc5\xbeiti vse narodne sile za odcepitev od Nem\xc4\x8dije. Napetosti, ki so nastale med M\xc3\xbcnchnom in Berlinom, je sku\xc5\xa1al izkoristiti Adolf Hitler, prehiteti Kahra, potegniti za sabo mno\xc5\xbeice in uprizoriti "mar\xc5\xa1 na Berlin". Kahr mu je, z odlo\xc4\x8dnim posredovanjem policije, namero prepre\xc4\x8dil._NEWLINE_Spomladi 1924 se je Kahrovo obdobje kon\xc4\x8dalo z novo vlado Heinricha Helda. Ta je potem vladal do leta 1933, sprva z ve\xc4\x8dinsko podporo bavarske ljudske stranke, ob koncu pa s tiho podporo socialdemokratov._NEWLINE_S svetovno gospodarsko krizo in socialnimi stiskami, ki so jo spremljale, je tudi na Bavarskem hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo Hitlerjevih prista\xc5\xa1ev. Leta 1932 je bila na volitvah v parlament Hitlerjeva NSDAP \xc5\xbee druga najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a stranka v parlamentu. S postavitvijo Franza von Eppa za dr\xc5\xbeavnega komisarja v marcu, oz. za dr\xc5\xbeavnega namestnika na Bavarskem v aprilu 1933 in imenovanjem Ludwiga Sieberta za ministerskega predsednika (1933-42, sledil mu je Paul Giesler) in po uveljavitvi izrednih ukrepov (t. i. "uistosmerjanje" de\xc5\xbeel z rajhom, razpustitev sindikatov in prepoved delovanja strank razen NSDAP) leta 1934 je bila tudi Bavarska vklju\xc4\x8dena v nacionalsocialisti\xc4\x8dno nem\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo. Demokracija na Bavarski se je za 12 let kon\xc4\x8dala.\n_START_SECTION_\nZvezna de\xc5\xbeela v Zvezni republiki Nem\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu druge svetovne vojne so zahodni zavezniki Bavarsko zavzeli zadnjo med nem\xc5\xa1kimi de\xc5\xbeelami, zato se je vanjo zateklo najve\xc4\x8d beguncev z vzhoda in Balkana. 7 milijonov Bavarcev je sprejelo 2 milijona pri\xc5\xa1lekov (do leta 1950). Ob pomanjkanju hrane in stanovanj, zlasti v hudi zimi 1946/7, je veliko zmede prinesla \xc5\xa1e denacifikacija, saj je po ameri\xc5\xa1kem gledanju na problematiko samo v dr\xc5\xbeavnih slu\xc5\xbebah pri\xc5\xa1lo v po\xc5\xa1tev za preiskavo in morebitni odpust kar 470.000 uradnikov; od 18.000 u\xc4\x8diteljev v osnovnih \xc5\xa1olah jih je \xc4\x8dez no\xc4\x8d ostalo na cesti 10.000._NEWLINE_Predsednik prve za\xc4\x8dasne bavarske vlade Friz Sch\xc3\xa4ffer (vodja bavarske ljudske stranke ob njeni ukinitvi 1933 in bavarski finan\xc4\x8dni minister v letih 1931-33) je \xc5\xbeelel denacifikacijo nekoliko zavreti, a je bil odstavljen. Njegov naslednik socialdemokrat Wilhelm H\xc3\xb6gner je postal v dolgotrajnem z\xc3\xbcri\xc5\xa1kem pregnanstvu prepri\xc4\x8dan federalist in je videl bodo\xc4\x8do Bavarsko le ohlapno povezano z Nem\xc4\x8dijo. Na prvih svobodnih volitvah, 30. junija 1946, je dobila Kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko socialna unija (CSU, naslednica Bavarske ljudske stranke) absolutno ve\xc4\x8dino. Nov vladni kabinet je oblikoval Hans Ehard. 1. decembra 1946 je bila na plebiscitu sprejeta bavarska ustava, v kateri je Bavarska opredeljena kot demokrati\xc4\x8dna "svobodna de\xc5\xbeela"._NEWLINE_Oblikovale so se nove stranke in preoblikovale stare. Socialdemokratska stranka (SPD) je opustila kulturni in razredni boj in postala stranka socialnega napredka. Izoblikovala se je Bavarska stranka, bolj radikalno bavarska kot CSU, ki jo je nekaj \xc4\x8dasa volila petina volivcev, ker pa ni uspela priti v vladno koalicijo, je po\xc4\x8dasi zamrla. Njej nasprotna stali\xc5\xa1\xc4\x8da je zagovarjala Zveza pregnanih in odpisanih (BHE). Liberalci so se zdru\xc5\xbeevali v Svobodni demokratski stranki (FDP)._NEWLINE_Medtem je bila pripravljena zvezna ustava. Bavarski parlament jo je edini med de\xc5\xbeelnimi parlamenti zavrnil (101 glas proti, 64 za in 9 vzdr\xc5\xbeanih). Kasneje pa je, z manj\xc5\xa1im dodatkom, tudi Bavarska podprla ustanovitev Zvezne republike Nem\xc4\x8dije in vstopila vanjo kot "svobodna de\xc5\xbeela"._NEWLINE_Z volitvami v prvi zvezni parlament (Bundestag), 14. avgusta 1949, je tudi Bavarsko zajel polet povojne obnove, pri katerem so veliko pripravljenosti za delo, samoiniciativnosti in znanja pokazali povratniki in pri\xc5\xa1leki. Po letu 1955 so se na Bavarsko selili tudi visokotehnolo\xc5\xa1ki obrati iz ostalih nem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeel, ki so dotlej polno zaposlile vse svoje prebivalstvo. Bavarska se je iz prete\xc5\xbeno poljedelske razvila v moderno industrijsko de\xc5\xbeelo._NEWLINE_Politi\xc4\x8dno je Bavarska ostala usmerjena kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko in socialno. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa je bila na oblasti CSU, samostojno ali v koaliciji s SPD ali FDP.'