b"\n_START_ARTICLE_\nTransjordanija (regija)\n_START_PARAGRAPH_\nTransjordanija, Vzhodni breg ali Transjordansko vi\xc5\xa1avje (arabsko: \xd8\xb4\xd8\xb1\xd9\x82 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xa3\xd8\xb1\xd8\xaf\xd9\x86) je del ju\xc5\xbenega Levanta vzhodno od reke Jordan, ki ga ve\xc4\x8dinoma vsebuje dana\xc5\xa1nja Jordanija._NEWLINE_Regijo, znano kot Transjordanija, so skozi zgodovino obvladovale \xc5\xa1tevilne sile. V zgodnjem modernem obdobju je bila vklju\xc4\x8dena v pristojnost osmanskih sirskih provinc. Po veliki arabski vstaji zoper osmansko vladavino je \xc4\x8dezmejni Emirat leta 1921 ustanovil ha\xc5\xa1emitski emir Abdullah, Emirat pa je postal britanski protektorat. Leta 1946 je Emirat dosegel neodvisnost od Britancev in leta 1952 je dr\xc5\xbeava spremenila ime v Ha\xc5\xa1emitsko kraljestvo Jordanija.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nPredpona trans- je latinska in pomeni '\xc4\x8dez' ali 'onstran', zato se 'Transjordanija' nana\xc5\xa1a na de\xc5\xbeelo na drugi strani reke Jordan. Enakovreden izraz za zahodno stran je 'Cisjordanija' - dobesedno, na tej strani [reke] Jordan._NEWLINE_Tanakh hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina \xd7\x91\xd6\xb0\xd6\xbc\xd7\xa2\xd6\xb5\xd7\x91\xd6\xb6\xd7\xa8 \xd7\x94\xd6\xb7\xd7\x99\xd6\xb7\xd6\xbc\xd7\xa8\xd6\xb0\xd7\x93\xd6\xb5\xd6\xbc\xd7\x9f \xd7\x9e\xd6\xb4\xd7\x96\xd6\xb0\xd7\xa8\xd6\xb7\xd7\x97 \xd7\x94\xd6\xb7\xd7\xa9\xd6\xb8\xd6\xbc\xd7\x81\xd7\x9e\xd6\xb6\xd7\xa9\xd7\x81, romanizirano be\xc2\xb7\xc3\xaav\xc2\xb7er hay\xc2\xb7yar\xc2\xb7d\xc3\xaan miz\xc2\xb7ra\xe1\xb8\xa5 hash\xc2\xb7sh\xc3\xaa\xc2\xb7mesh, lit. 'onstran Jordana proti son\xc4\x8dnemu vzhodu' je v Septuaginti  v starogr\xc5\xa1\xc4\x8dino preveden: \xcf\x80\xce\xad\xcf\x81\xce\xb1\xce\xbd \xcf\x84\xce\xbf\xe1\xbf\xa6 \xce\x99\xce\xbf\xcf\x81\xce\xb4\xce\xac\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x85, romanizirano translit. p\xc3\xa9ran to\xc3\xba Jord\xc3\xa1nou, lit. 'onstran Jordana', ki je bilo nato prevedeno v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino: trans Iordanen, lit. 'onstran Jordana' v Bibliji Vulgate. Vendar nekateri avtorji dajo hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino \xd7\xa2\xd7\x91\xd7\xa8 \xd7\x94\xd7\x99\xd7\xa8\xd7\x93\xd7\x9f, romanizirano Ever HaYarden, lit. 'onstran Jordana' kot podlaga za Transjordanija, ki je tudi sodobna hebrejska uporaba. Ker se v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini uporablja izraz 'vzhod' kot 'proti son\xc4\x8dnemu vzhodu' \xd8\xb4\xd8\xb1\xd9\x82 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xa3\xd8\xb1\xd8\xaf\xd9\x86, romanizirano Sharq al \xca\xbeUrdun, lit. 'Vzhodno od Jordana'.\n_START_SECTION_\nTransjordanska ljudstva\n_START_PARAGRAPH_\n4. Mojzesova knjiga (poglavje 32) pripoveduje, kako sta plemeni Reuben in Gad pri\xc5\xa1la k Mojzesu, da bi vpra\xc5\xa1ali ali se lahko naselijo v Transjordaniji. Mojzes dvomi, vendar obe plemeni obljubljata, da se bosta pridru\xc5\xbeila osvajanju de\xc5\xbeele in Mojzes jim podeli to obmo\xc4\x8dje, da se naselijo. Pol pleme Mana\xc5\xa1e se ne omenja vse do verza 33. David Jobling meni, da je to zato, ker so se Mana\xc5\xa1i naselili v de\xc5\xbeeli, ki je prej pripadala Ogom, severno od Jabboka, medtem ko sta plemeni Reuben in Gad naselili Sihonovo de\xc5\xbeelo, ki je le\xc5\xbeala ju\xc5\xbeno od Jabboka. Ker ozemlje Ogov ni bilo na poti proti Kanaanu, je bilo \xc2\xbbbolj naravno del obljubljene de\xc5\xbeele\xc2\xab, zato je status Mana\xc5\xa1ev manj problemati\xc4\x8den kot status Reubencev ali Gadov._NEWLINE_Jo\xc5\xa1ua v knjigi Jozue (1) potrjuje Mojzesovo odlo\xc4\x8ditev in mo\xc5\xa1ke obeh in pol plemen poziva, naj pomagajo pri osvajanju, kar so pripravljeni storiti. V Jozue 22 se transjordanska plemena vra\xc4\x8dajo in ob Jordanu postavijo ogromen oltar. To povzro\xc4\x8di, da se \xc2\xbbcelotna skupnost Izraelcev\xc2\xab\xc2\xa0pripravi na vojno, vendar najprej po\xc5\xa1ljejo delegacijo k transjordanskim plemenom, ki jih obto\xc5\xbeijo, da je Bog jezen in da nakazuje, da je njihova de\xc5\xbeela morda ne\xc4\x8dista. V odgovor na to transjordanska plemena odgovorijo da oltar ni v dar, ampak je le 'pri\xc4\x8da'. Zahodna plemena so zadovoljna in se vrnejo domov. Assis trdi, da nenavadne dimenzije oltarja nakazujejo, da \xc2\xbbni bil namenjen \xc5\xbertveni uporabi\xc2\xab, ampak je \xc2\xbbdejansko pritegnil pozornost drugih plemen\xc2\xab\xc2\xa0in spro\xc5\xbeil reakcijo._NEWLINE_Po naseljih izraelskih plemen vzhodno od Jordana ugotavlja Burton MacDonald;_NEWLINE_ Za 4. Mojzesovo knjigo, Devteronomija, Jozue, Sodbo in 1 kroniko plemenskih ozemelj in mest plemen Reuben, Gad in pol plemena Mana\xc5\xa1e, stojijo razli\xc4\x8dne tradicije. Nekatere od teh ponujajo le idealizirano sliko posestva Izraelcev vzhodno od Jordana; druge niso ni\xc4\x8d drugega kot nejasne posplo\xc5\xa1itve. Mojzesova 21.21\xe2\x80\x9335 na primer pravi le, da se je de\xc5\xbeela, ki so jo zasedli prebivalci, raz\xc5\xa1irila od Wadi Arnon do Wadi Jabbok, meje Amoritov.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj dvoumnosti glede statusa Transjordanije je v mislih biblijskih pisateljev. Horst Seebass trdi, da se v Mojzesovi \xc2\xbbnekdo zaveda Transjordanije kot svetega YHWH\xc2\xab. To zagovarja na podlagi prisotnosti tamkaj\xc5\xa1njih pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8d in ker je zemlja, odvzeta v sveti vojni, vedno sveta. Richard Hess na drugi strani zatrjuje, da \xc2\xbbtransjordanska plemena niso bila v obljubljeni de\xc5\xbeeli\xc2\xab. Moshe Weinfeld trdi, da je Jordan v knjigi Jozue prikazan kot \xc2\xbbovira za obljubljeno de\xc5\xbeelo\xc2\xab, toda v Deuteronomiji 1:7 in 11:24 je Transjordanija \xc2\xbbsestavni del obljubljene de\xc5\xbeele\xc2\xab._NEWLINE_Za razliko od drugih ozemlje Transjordanije ni bilo lo\xc4\x8deno z \xc5\xberebom. Jakob Milgrom predlaga, da ga je dodelil Mojzes in ne Bog._NEWLINE_Lori Rowlett trdi, da v knjigi Jozue (svetopisemska knjiga) transjordanska plemena delujejo kot inverzija Gibeonitov (omenjena v Jo\xc5\xa1ui 9). Medtem ko imajo prvi pravilno etni\xc4\x8dno, vendar napa\xc4\x8dno geografsko lego, nekateri napa\xc4\x8dno etni\xc4\x8dno pripadnost, vendar so \xc2\xbbznotraj meje\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8diste \xc2\xbbgeografske lege\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nDrugi Transjordanski narodi\n_START_PARAGRAPH_\nPo Genezi (19: 37\xe2\x80\x9338) sta se Amon in Moab rodila Lotu in Lotovi mlaj\xc5\xa1i in starej\xc5\xa1i h\xc4\x8deri po uni\xc4\x8denju Sodome in Gomore. Biblija omenja tako Amonce kot Moabite kot 'Lotove otroke'. V celotni Bibliji so Amonci in Izraelci predstavljeni kot medsebojni antagonisti. Med eksodusom so Izraelci Amoncem prepovedali prehod po njihovih de\xc5\xbeelah (Deuteronomija 23: 4). Amonci v knjigi o sodnikih sodelujejo z Eglonom, moabitskim kraljem proti Izraelu. Napadi Amoncev na izraelske skupnosti vzhodno od Jordana so bili spodbuda za zdru\xc5\xbeevanje plemen pod Saulom (1. Samuel 11: 1-15)._NEWLINE_Glede na Knjige kraljev (14: 21\xe2\x80\x9331) in Knjige kronik (12,13) je bila Naama Amonka. Bila je edina \xc5\xbeena kralja Salomona, ki so jo v ]]Hebrejska biblija|Tanaku]] omenjali po imenu, da je rodila otroka. Bila je mati Salomonovega naslednika Reboboama._NEWLINE_Amonci so predstavljali hude te\xc5\xbeave farizejem, ker je bilo v dneh Nehemije (Nehemija 13:23) sklenjenih veliko zakonskih zvez z \xc5\xbeenami Amonitov (in Moabitov). Mo\xc5\xa1ki so se brez spreobrnitev poro\xc4\x8dili z \xc5\xbeenskami razli\xc4\x8dnih narodov, zaradi \xc4\x8desar otroci niso bili Judje. Upravi\xc4\x8denost Davidovega zahtevka za licen\xc4\x8dnino je bila oporekana zaradi njegovega potomstva iz Ruth, Moabitko. Kralj David je pre\xc5\xbeivel \xc4\x8das v Transjordaniji, potem ko je pobegnil od upora svojega sina Absaloma (2. Samuel 17-19).\n_START_SECTION_\nPropad v bronasti dobi\n_START_PARAGRAPH_\nMed propadom pozne bronaste dobe so sirski Amoriti izginili, potem ko jih je izpodrinil ali prevzel nov val pol nomadskih zahodno semitsko govore\xc4\x8dih ljudstev, ki so skupaj znani kot Ahlamu. S\xc4\x8dasoma so se Aramejci uveljavili kot prevladujo\xc4\x8de pleme med Ahlamu; z uni\xc4\x8denjem Hetitov in propadom Asirije v poznem 11. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so pridobili nadzor nad ve\xc4\x8dino Sirije in Transjordanije. Regije, ki so jih naselili, so postale znane kot Aram (Arameja) in Eber-Nari.\n_START_SECTION_\nObdobje kraljevine Jeruzalem (kri\xc5\xbearji)\n_START_PARAGRAPH_\nGospodstvo Oultrejordaina (staro francosko za 'onstran Jordana'), imenovano tudi gospostvo Montreal, sicer Transjordanija."