b'\n_START_ARTICLE_\nAndamansko morje\n_START_SECTION_\nObseg\n_START_PARAGRAPH_\nNa jugovzhodnem delu se Andamansko morje zo\xc5\xbei in tvori Mela\xc5\xa1ki preliv, ki lo\xc4\x8di Malajski polotok od otoka Sumatra._NEWLINE_Mednarodna hidrografska organizacija opredeljuje meje "Andamaskega morja", kot sledi: _NEWLINE_ _NEWLINE_Na jugozahodu: od \xc4\x8drte, ki te\xc4\x8de od Oedjong Raja (5\xc2\xb032\xe2\x80\xb2N 95\xc2\xb012\xe2\x80\xb2E) na Sumatri do Poeloe Bras (Breu\xc3\xabh) in prek Zahodnih otokov skupine Nicobar do Sandy Point na otoku Little Andaman, na tak na\xc4\x8din, da se vse omejene vode nana\xc5\xa1ajo na Andamansko morje._NEWLINE_Na severozahodu: vzhodna meja Bengalskega zaliva [\xc4\x8drte, ki te\xc4\x8de od Cape Negrais (16 \xc2\xb0 03\'N) v Mjanmar prek ve\xc4\x8djih otokov skupine Andamani na tak na\xc4\x8din, da vse omejene vode med otoki le\xc5\xbeijo na zahodu \xc4\x8drte in so izklju\xc4\x8deni iz Bengalskega zaliva, kolikor je to\xc4\x8dka otoka Litlle Andaman]._NEWLINE_Na jugovzhodu dr\xc5\xbeave: od \xc4\x8drte, ki povezuje Lem Voalan (7 \xc2\xb0 47\'N) na Tajskem v Pedropunt (5 \xc2\xb0 40 "N) na Sumatri.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nPovpre\xc4\x8dna globina morja je pribli\xc5\xbeno 1000 metrov. Severni in vzhodni del je plitvej\xc5\xa1i kot 180 metrov zaradi mulja, ki ga reka Iravadi deponirana. Ta glavna reka se izliva v morje s severa iz Mjanmara. Zahodni in osrednji del obmo\xc4\x8dja je globok 900-3,000 metrov. Manj kot 5% morja je globlje od 3000 metrov, v sistemu podmorskega jarka vzhodno od grebena Andamani-Nikobari globina presega 4000 metrov. Na morskem dnu so kamen\xc4\x8dki, gramoz in pesek.\n_START_SECTION_\nTektonika oceanskega dna\n_START_PARAGRAPH_\nV smeri grobo sever-jug na morskem dnu v Andamanskem morju je meja med dvema tektonskima plo\xc5\xa1\xc4\x8dama, burmansko plo\xc5\xa1\xc4\x8do in sundsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do. Ti plo\xc5\xa1\xc4\x8di (ali mikro plo\xc5\xa1\xc4\x8di) sta bili prej del ve\xc4\x8dje evrazijske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, a sta nastali zaradi dejavnosti gubanja, ki se je okrepilo, ko je indijska plo\xc5\xa1\xc4\x8da za\xc4\x8dela svojo pot oziroma tr\xc4\x8denje z evrazijsko celino. Rezultat je bil nastanek centra oceanske kotline ob oto\xc5\xa1kem loku, ki se je za\xc4\x8del oblikovati v marginalno kotlino, ki bo postala Andamansko morje. Trenutna faza se je za\xc4\x8dela pred pribli\xc5\xbeno 3-4 milijone let. _NEWLINE_Meja med dvema glavnima tektonskima plo\xc5\xa1\xc4\x8dama rezultira v visoki potresni aktivnosti v regiji. \xc5\xa0tevilni potresi so bili zabele\xc5\xbeeni in najmanj \xc5\xa1est od teh, leta 1797, 1833, 1861, 2004, 2005 in 2007 je imelo magnitudo 8,4 ali ve\xc4\x8d. 26. decembra 2004 je velik del meje med Burmansko plo\xc5\xa1\xc4\x8do in Indo-avstralsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do zdrsnilo, zaradi \xc4\x8desar je v Indijskem oceanu nastal potres leta 2004. Ta potres je imel magnitudo 9,3. Med 1300 in 1600 kilometri meje se je nagubalo in premaknilo za pribli\xc5\xbeno 20 metrov, morsko dno se je povzdignilo za ve\xc4\x8d metrov.   Ta porast na morskem dnu je ustvaril ogromen cunami, z ocenjeno vi\xc5\xa1ino 28 metrov , ki je ubil okoli 280.000 ljudi ob obalah Indijskega oceana. Prvemu potresu je sledil niz popotresnih sunkov vzdol\xc5\xbe loka otokov Andamani in Nicobar. Celoten dogodek je hudo po\xc5\xa1kodoval ribi\xc5\xa1ko infrastrukturo.\n_START_SECTION_\nVulkanska aktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nV morju vzhodno od glavnega otoka skupine Great Andaman, le\xc5\xbei otok Barren, samo trenutno aktivni vulkan, povezan z indijsko podcelino. Ta otok vulkan ima premer 3 km in se dviga 354 metrov nad morsko gladino. Njegova nedavna dejavnost nadaljevala v letu 1991, po tihem obdobju skoraj 200 let. To je posledica stalne subdukcije indijske plo\xc5\xa1\xc4\x8de pod otoki lok Andamani, ki sili magmo navzgor na tej lokaciji v burmanski plo\xc5\xa1\xc4\x8di. Zadnji izbruh se je za\xc4\x8dela 13. maja 2008 in \xc5\xa1e traja. Vulkanski otok Narcondam, ki le\xc5\xbei na severu, je nastal prav na tak na\xc4\x8din. Vendar pa ne obstajajo evidence o njegovi dejavnosti.\n_START_SECTION_\nHidrologija in klima\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje in slanost vode Andamanskega morja ve\xc4\x8dinoma dolo\xc4\x8dajo monsuni jugovzhodne Azije. Temperatura zraka je stabilna \xc4\x8dez leto pri 26 \xc2\xb0 C v februarju in 27 \xc2\xb0 C v avgustu. Padavin je okoli 3000 mm / leto in se ve\xc4\x8dinoma pojavljajo v poletnih mesecih. Morski tokovi so jugovzhodni in vzhodni pozimi in jugozahodni in severozahodni poleti. Povpre\xc4\x8dna temperatura povr\xc5\xa1inske vode je 26-28 \xc2\xb0 C v februarju in 29 \xc2\xb0 C v maju. Temperatura vode je konstantna pri 4,8 \xc2\xb0 C na globini 1.600 m in. Slanost je 31.5-32.5 \xe2\x80\xb0 poleti in 30,0-33,0 \xe2\x80\xb0 pozimi na ju\xc5\xbeni strani. V severnem delu se zmanj\xc5\xa1a na 20-25 \xe2\x80\xb0 zaradi dotoka sladke vode iz reke Iravadi. Plima (dvakrat dnevno) ima amplitudo do 7,2 metra.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZa obalna obmo\xc4\x8dja Andamanskega morja so zna\xc4\x8dilni gozdovi mangrove in morska vegetacija. Mangrove pokrivajo ve\xc4\x8d kot 600 km2  tajskih obal na Malajskem polotoku, morska vegetacija zaseda povr\xc5\xa1ino 79 km2. Mangrove so v veliki meri odgovorne za visoko produktivnost obalnih voda - njihove korenine, ki \xc5\xa1trlijo iz tal in sedimenti nudijo zavetje pred plenilci in vrtec za ribe in male vodne organizme. Koreninski sistem \xc5\xa1\xc4\x8diti obalo od vetra in valov in njihova stelja je del vodne prehranjevalne verige. Pomemben del tajskih gozdov mangrove v Andamanskem morju je bil odstranjen zaradi \xc4\x8drpanja kozic ( Palaemonetes). Mangrove so bile tudi precej po\xc5\xa1kodovane v cunamiju leta 2004. Po tem so jih delno presadili, vendar se njihova povr\xc5\xa1ina zaradi \xc4\x8dlovekove dejavnosti \xc5\xa1e naprej postopoma zmanj\xc5\xa1uje._NEWLINE_Drugi pomembni viri hranil predeli z morsko travo in blatno dno iz lagun in obalnih obmo\xc4\x8dij. Prav tako ustvarjajo habitat ali za\xc4\x8dasno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za mnoge brlogarje in druge organizme. Mnoge vodne vrste se selijo iz in v predele bodisi dnevno ali v nekaterih fazah svojega \xc5\xbeivljenjskega cikla. \xc4\x8clovekova dejavnosti, ki \xc5\xa1koduje dnu z morsko travo so odpadne vode iz obalne industrije, gojenje kozic in druge oblike obalnega razvoja, kot tudi vle\xc4\x8dne mre\xc5\xbee in uporaba potisnih mre\xc5\xbe. Cunami 2004 je prizadel 3,5% obmo\xc4\x8djih s travo z zamuljenjem in sedimentacijo peska in utrpel 1,5% celotne izgube habitata.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMorske vode vzdol\xc5\xbe Malajskega polotoka so primerne za rast mehku\xc5\xbecev, obstaja pribli\xc5\xbeno 280 u\xc5\xbeitnih vrst rib, ki pripadajo 75 dru\xc5\xbeinam. Od teh jih 232 vrst (69 dru\xc5\xbein) najdemo v mangrovah in 149 vrst (51 dru\xc5\xbein) jih prebiva v morski travi; 101 vrsta je skupna obema habitatoma. Morje gosti tudi \xc5\xa1tevilne ranljive \xc5\xbeivalske vrste, vklju\xc4\x8dno dugong (Dugong dugon), ve\xc4\x8d vrst delfinov, kot je iravadski delfin (Orcaella brevirostris) in \xc5\xa1tiri vrste morskih \xc5\xbeelv: kriti\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeene je \xc5\xbeelva sedmoproga usnja\xc4\x8da (Dermochelys coriacea) in \xc5\xbeelva kareta (Eletmochelys imbricata) in ogro\xc5\xbeena je \xc5\xbeelva velikanka (Chelonia mydas) in \xc5\xbeelva (Lepidochelys olivacea). Obstaja le \xc5\xa1e okoli 150 dugongov, raztresenih med Ranongom  in provinco Satun. Te vrste so ob\xc4\x8dutljive na razgradnjo morske vegetacije.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clovekova dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nMorje se \xc5\xbee dolgo uporablja za ribolov in prevoz blaga med obalnimi dr\xc5\xbeavami. Tajska je pridelala pribli\xc5\xbeno 943.000 ton rib in drugega morskega \xc5\xbeivlja v letu 2005, in pribli\xc5\xbeno 710.000 ton v letu 2000. Od teh 710.000 ton, 490.000 z vle\xc4\x8dno mre\xc5\xbeo (1.017 plovil), 184.000 z zaporno plavarico (415 plovil), in okoli 30.000 s trnki. Proizvodne \xc5\xa1tevilke so precej manj\xc5\xa1e za Malezijo in so primerljive ali vi\xc5\xa1je za Mjanmar.  Pri tekmovanju za ulov prihaja do \xc5\xa1tevilnih konfliktov med Mjanmarom in Tajsko. V letih 1998 in 1999 so ti zahtevali smrtne \xc5\xbertve na obeh straneh in skoraj prerasle v voja\xc5\xa1ki konflikt. V obeh primerih je posredovala tajska mornarica, ker so burmanska plovila posku\xc5\xa1ala prestre\xc4\x8di tajske ribi\xc5\xa1ke ladje v spornih morskih obmo\xc4\x8djih, v pripravljenosti so bili tudi tajski voja\xc5\xa1ki lovci. Tajske ribi\xc5\xa1ke ladje se tudi pogosto soo\xc4\x8dajo z malezijsko mornarico, ki tajsko vlado opozarja, naj svoje ribi\xc4\x8de opozori na ribolov brez licence v tujih vodah. _NEWLINE_Morje je tudi vir mineralov kot je kositer v sedimentih ob obalah Malezije in na Tajskem. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dja pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so Dawei, Mawlamyine, Mergui, Pathein in Jangon v Mjanmaru; George Town in Penang v Maleziji; in Belawan v Indoneziji._NEWLINE_Andamansko morje, zlasti zahodna obala Malajskega polotoka, je bogato s koralnimi grebeni in otoki s spektakularno topografijo, kot so Phuket, otoki Phi Phi, Ko Tapu in otoki province Krabi. Kljub temu, da so bila opusto\xc5\xa1ena po potresu in cunamiju leta 2004, so \xc5\xa1e vedno priljubljena turisti\xc4\x8dna destinacija. V bli\xc5\xbeini obale so tudi \xc5\xa1tevilni morski narodni parki - 16 samo na Tajskem in \xc5\xa1tirje od njih so kandidati za vklju\xc4\x8ditev na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.'