b"\n_START_ARTICLE_\nGeopark Idrija\n_START_SECTION_\nGeografske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGeopark Idrija se nahaja v zahodnem delu Slovenije in je od Ljubljane oddaljen pribli\xc5\xbeno 60 km. Na obmo\xc4\x8dju Geoparka Idrija na obmo\xc4\x8dju 294 km\xc2\xb2 \xc5\xbeivi okrog 11800 prebivalcev (podatki Statisti\xc4\x8dnega urada RS, april 2011). Spada pod gori\xc5\xa1ko statisti\xc4\x8dno regijo._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Geoparka Idrija se nahaja na prehodu med alpskim in dinarskim svetom ter obsega vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8di uravnan kra\xc5\xa1ki svet, v katerega so vodotoki, med njimi mnogi hudourni\xc5\xa1ki, vrezali globoke doline in grape._NEWLINE_Vzhodni del obmo\xc4\x8dja obsega zakraselo planotasto Rovtarsko hribovje, ki je ostanek nekdanjega ravnika in re\xc4\x8dnih teras. Tu se nahaja ve\xc4\x8d planot, ki so poimenovane po ve\xc4\x8djih naseljih: Ledinska planota, Vrsni\xc5\xa1ka planota, Dolska planota in Zavra\xc5\xa1ka planota._NEWLINE_Zahodni del geoparka obsega Vojskarsko planoto, planotast svet okoli Krnic in \xc5\xa0ebrelj ter terase v \xc4\x8cekovniku. Relief je blago razgiban z neizrazitimi vrhovi._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni del geoparka se strmo dviga nad dolino Idrijce in obsega \xc4\x8crnovr\xc5\xa1ko planoto s \xc4\x8crnovr\xc5\xa1kim in Zadlo\xc5\xa1kim kra\xc5\xa1kim poljem. Skrajni ju\xc5\xbeni del \xc4\x8drnovr\xc5\xa1ke planote obdajajo strma pobo\xc4\x8dja z vrhovi od 900 do 1200 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine._NEWLINE_Planote medsebojno lo\xc4\x8dujejo globoke doline s strmimi pobo\xc4\x8dji, po katerih te\xc4\x8dejo vodotoki, med njimi so mnogi hudourni\xc5\xa1ki._NEWLINE_Preko osrednjega dela geoparka se v smeri sever-jug razteza glavna dolina reke Idrijce. Dolina je skorajda v celotnem toku reke ozka. Z aluvialnimi ravnicami se raz\xc5\xa1iri le ob soto\xc4\x8dju Nikove in Idrijce, kjer je nastalo mesto Idrija, ob soto\xc4\x8dju Belce in Idrijce v Idrijski Beli in ob soto\xc4\x8dju Kanomljice in Idrijce, kjer se je razvilo naselje Spodnja Idrija._NEWLINE_Za obmo\xc4\x8dje je zna\xc4\x8dilno zmerno kontinentalno podnebje zahodne in ju\xc5\xbene Slovenije s submediteranskim padavinskim re\xc5\xbeimom. Povpre\xc4\x8dno pade v enem letu nad 2000 mm padavin.\n_START_SECTION_\nRaba tal\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine spada med najbolj gozdnate pokrajine v Sloveniji. Gozdovi prekrivajo pribli\xc5\xbeno tri \xc4\x8detrtine obmo\xc4\x8dja Geoparka Idrija. Izkr\xc4\x8dene povr\xc5\xa1ine (62 km\xc2\xb2) so prete\xc5\xbeno v podoljih, na planotastih predelih in na soto\xc4\x8djih rek. V ve\xc4\x8dini so izkori\xc5\xa1\xc4\x8dene za travnike (50,6 km\xc2\xb2), ostalim kmetijskim rabam pa so namenjeni le 4 km\xc2\xb2 obmo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo prebivalcev v zadnjih letih na obmo\xc4\x8dju Geoparka Idrija rahlo upada. Eden glavnih razlogov za tak trend je predvsem negativni naravni prirastek, poleg tega pa tudi odseljevanje prebivalcev iz ob\xc4\x8dine.\xc2\xa0_NEWLINE_Zna\xc4\x8dilna je redka poselitev obmo\xc4\x8dja, saj zna\xc5\xa1a povpre\xc4\x8dna gostota poselitve slabih 41 prebivalcev/km\xc2\xb2. Najve\xc4\x8d prebivalstva \xc5\xbeivi v dolini reke Idrijce, kjer se nahajata najve\xc4\x8dji naselji to sta Idrija in Spodnja Idrija. V teh dveh naseljih \xc5\xbeivi kar 63\xc2\xa0% vsega prebivalstva ob\xc4\x8dine. Vsa ostala naselja, ki po ve\xc4\x8dini le\xc5\xbeijo na hribovitem obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine, so precej manj\xc5\xa1a. Tu je tudi gostota poselitve manj\xc5\xa1a. Najredkeje poseljen je jugozahodni in ju\xc5\xbeni del.\n_START_SECTION_\nTrgovina in industrija\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za uspe\xc5\xa1en razvoj industrije je bil petsto let delujo\xc4\x8di rudnik \xc5\xbeivega srebra v Idriji, katerega veliko kvalificiranih delavcev je svoje bogate izku\xc5\xa1nje in znanje usmerilo v razvoj industrijskih obratov. V ob\xc4\x8dinskem merilu predstavlja industrija glavno vejo gospodarstva in je usmerjena v strojno in elektro smer._NEWLINE_V ob\xc4\x8dini imata sede\xc5\xbe dve svetovni korporaciji Kolektor Group in Hidria, ki imata svoje industrijske obrate v Idriji in Spodnji Idriji.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0Dostopnost\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna cestna povezava preko obmo\xc4\x8dja je dr\xc5\xbeavna glavna cesta, ki je tudi najbolj obremenjena s prometom. Ta prometnica pripelje na obmo\xc4\x8dje geoparka iz smeri Ljubljane skozi naselje Godovi\xc4\x8d, se spusti po ozki dolini reke Zale v Idrijo in nato po ozki dolini reke Idrijce nadaljuje v smeri Cerknega in Tolmina ter naprej proti Poso\xc4\x8dju. Glavna cesta ima na obmo\xc4\x8dju geoparka \xc5\xa1e tri pomembne odcepe dr\xc5\xbeavnih regionalnih cest (proti Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini, proti \xc5\xbdirem in skozi Kanomljo)._NEWLINE_Dostop je mo\xc5\xbeen tudi iz razli\xc4\x8dnih smeri po o\xc5\xbejih lokalnih cestah, katerih cestna mre\xc5\xbea po geoparku je zelo razvejana._NEWLINE_Najbli\xc5\xbeje letali\xc5\xa1\xc4\x8de, dr\xc5\xbeavno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Jo\xc5\xbeeta Pu\xc4\x8dnika Ljubljana na Brniku, je od obmo\xc4\x8dja oddaljeno pribli\xc5\xbeno 80 km. V bli\xc5\xbeini je \xc5\xa1e letali\xc5\xa1\xc4\x8de Ronchi dei Legionari pri Trstu, ki je od Idrije oddaljeno pribli\xc5\xbeno 90 km.\xc2\xa0_NEWLINE_Dostop z vlakom ni mogo\xc4\x8d, saj na obmo\xc4\x8dju ni zgrajenega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega omre\xc5\xbeja. Najbli\xc5\xbeji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki povezavi sta v Logatcu in na Mostu na So\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nBogata kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo je zapustil petsto let delujo\xc4\x8di rudnik \xc5\xbeivega srebra v Idriji, skupaj z izjemno naravno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino daje dobro osnovo za uspe\xc5\xa1en razvoj turizma. Kljub temu turizem (\xc5\xa1e) ne predstavlja najpomembnej\xc5\xa1e gospodarske dejavnosti._NEWLINE_V Idriji in njeni okolici si turisti lahko ogledajo zanimive tehni\xc5\xa1ke spomenike, ki so posebnost v slovenskem in svetovnem merilu. Te spomenike bogato dopolnjujejo spomeniki kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Po podatkih Turisti\xc4\x8dnega informacijskega centra v Idriji je turisti\xc4\x8dni obisk najve\xc4\x8dji v poletnih mesecih. Naravne danosti dajejo dobre mo\xc5\xbenosti za rekreacijski turizem, v poletnim mesecih predvsem za kolesarjenje in pohodni\xc5\xa1tvo, v zimskim mesecih pa so ponekod urejene progre za alpsko smu\xc4\x8danje in za tek na smu\xc4\x8deh.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ki opis idrijskega ozemlja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xa0 Idrijsko hribovje (zahodna Slovenija) ima zapleteno geolo\xc5\xa1ko sestavo, a je hkrati v geolo\xc5\xa1kem pogledu tudi eno najbolje raziskanih v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nStratigrafski podatki\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e kamnine so \xc4\x8dez 300 milijonov let stari temnosivi skrilavci in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki karbonske starosti. Nekoliko mlaj\xc5\xa1i so kremenovi pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki, dolomiti in s fosili bogati apnenci iz permskega obdobja. Sledijo pisano razvite kamnine skitske starosti iz najni\xc5\xbejega dela triasa. Dolomiti, laporovci in razli\xc4\x8dni apnenci so najpogostej\xc5\xa1e kamnine tega obdobja. Prekrivajo obse\xc5\xbene predele idrijskega ozemlja. Tudi slabo plastnati anizijski dolomit in konglomerat sta zelo pogosti kamnini. V tem obdobju so oblikovana strma pobo\xc4\x8dja, prekrita s plitvo, slabo rodovitno preperino. Sledilo je zelo dramati\xc4\x8dno obdobje geolo\xc5\xa1ke zgodovine idrijskega ozemlja. V za\xc4\x8detku zgornjega anizija so se pri\xc4\x8dela obse\xc5\xbena premikanja v okviru idrijske srednjetriasne normalne tektonske faze. Na idrijskem ozemlju je nastalo ve\xc4\x8d brazdastih tektonskih jarkov (aulakogeni) v smeri vzhod-zahod. V enem izmed njih, v tako imenovanem Rudi\xc5\xa1\xc4\x8dnem brazdastem jarku, je nastalo tudi svetovno znano idrijsko \xc5\xbeivosrebrovo rudi\xc5\xa1\xc4\x8de. Ob mo\xc4\x8dnih normalnih prelomih z vertikalno komponento premikov od 600 do 900 m so bili posamezni bloki dvignjeni, drugi pa so zaostajali ali bilispu\xc5\xa1\xc4\x8deni. Na dvignjenih blokih je bilo erodiranih okrog 750m plasti. Odstranjene so anizijske, skitske, permske in delno karbonske kamnine tako, da le\xc5\xbeijo na nekaterih blokih v rudi\xc5\xa1\xc4\x8du neposredno na erodiranih karbonskih klastitih razli\xc4\x8dne srednjetriasne ladinijske kamnine. V kon\xc4\x8dni fazi razvoja Idrijskega srednjetriasnega tektonskega jarka je celotno obmo\xc4\x8dje prekrilo mo\xc4\x8dvirje, v katerem so nastajale z organskim materialom bogate zgornje ladinijske kamnine z lokalnim imenom 'plasti skonca'. Ob globokih prelomih so pritekale hidrotermalne raztopine, bogate z \xc5\xbeivim srebrom. Na svoji poti proti povr\xc5\xa1ju so prepojile vse starej\xc5\xa1e plasti od karbona do starej\xc5\xa1ih ladinijskih kamnin. Nastale so razli\xc4\x8dne, tudi zelo bogate epigenetske cinabaritne rude. Delno pa so se bogate cinabaritne raztopine in cinabaritni geli izlivali neposredno v mo\xc4\x8dvirje. Nastale so izredno bogate (do 78\xc2\xa0% Hg) neobi\xc4\x8dajne singenetske sedimentne cinabaritne rude. Zaklju\xc4\x8dno obdobje ladinijskih tektonskih dogajanj je spremljalo obse\xc5\xbeno\xc2\xa0vulkansko delovanje z izlivi diabaza in keratofirja._NEWLINE_Po umiritvi srednjetriasnih tektonskih dogajanj so se na celotnem idrijskem ozemlju za\xc4\x8dele odlagati karnijske plasti z razli\xc4\x8dki kremenovih konglomeratov in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov, veliko je tudi apnencev in belega dolomita. V noriju in retiju je nastajal pogosto stromatolitni in onkolitni dolomit, tako imenovani 'glavni dolomit', z redkimi apnen\xc4\x8devimi vlo\xc5\xbeki. Jurske apnence in dolomite dobimo le v Trnovskem gozdu, ju\xc5\xbeno od na\xc5\xa1ega ozemlja. Sledijo bolj ali manj plastnati organogeni apnenci, spodnje kredne in zgornje kredne starosti. Sedimentacija se na idrijskem ozemlju zaklju\xc4\x8di s paleocensko-eocenskimi fli\xc5\xa1nimi kamninami, ki so stare 'le' okrog 60 milijonov let.\n_START_SECTION_\nTektonika\n_START_PARAGRAPH_\nIdrijsko ozemlje je del Zunanjih Dinaridov in ima zato zna\xc4\x8dilno narivno zgradbo. Razvila se je iz velike polegle gube. Plasti zgornjega krila imajo seveda inverzno lego. Zaradi nadaljnjih premikanj pa je bila guba razrezana na posamezne velike pokrove in vmesne krovne luske, ki so se ob narivnih ploskvah premikali proti jugozahodu, lahko tudi za ve\xc4\x8d deset kilometrov. V globlji podlagi celotnega idrijskega ozemlja le\xc5\xbei Hru\xc5\xa1i\xc5\xa1ki pokrov iz kamnin od karbona do paleocensko-eocenskega fli\xc5\xa1a v normalni legi. Na Hru\xc5\xa1i\xc5\xa1ki pokrov je narinjena Ko\xc5\xa1evni\xc5\xa1ka vmesna krovna luska. Gradijo jo kamnine spodnje in zgornje krede prav tako v normalni legi. Sledijo delno normalno delno inverzno le\xc5\xbee\xc4\x8de plasti zgornje triasnega norijsko-retijskega dolomita \xc4\x8cekovni\xc5\xa1ke vmesne krovne luske. Prekrivajo jo inverzno le\xc5\xbee\xc4\x8de karbonske, permske, skitske, ladinijske in karnijske kamnine Kanomeljske vmesne krovne luske.\xc2\xa0 Najvi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8da narivna enota je\xc2\xa0 Trnovski pokrov, ki je sestavljen iz dveh narivnih grud. Spodnjo imenujemo Idrijska krovna gruda. Sestavljajo jo plasti od karbona do norija in retija v normalni in delno inverzni legi. V njenem okviru se nahaja idrijsko \xc5\xbeivosrebrovo rudi\xc5\xa1\xc4\x8de. Zgornjo narivno enoto imenujemo Ti\xc4\x8denska krovna gruda. Zgrajena je iz kamnin od spodnjega skita do eocenskega fli\xc5\xa1a v normalnem zaporedju._NEWLINE_Posledica narivanja in dana\xc5\xa1njega stanja erozije so poleg obse\xc5\xbenih izravnav tudi velika tektonska okna, ki le\xc5\xbeijo v globoko vrezanih dolinah. V soteski Idrijce le\xc5\xbei enojno tektonsko okno Strug, v grapi Nikove pa enojno Bevkovo tektonsko okno. Redek fenomen v ju\xc5\xbenoalpskem prostoru predstavljata trojni tektonski okni v Bratu\xc5\xa1evi grapi in Zgornji Kanomlji. Tu so pod Kanomeljsko vmesno krovno lusko razgaljene \xc5\xa1e plasti \xc4\x8cekovni\xc5\xa1ke in Ko\xc5\xa1evni\xc5\xa1ke vmesne krovne luske ter kamnine Hru\xc5\xa1i\xc5\xa1kega pokrova._NEWLINE_Od \xc5\xa1tevilnih prelomov omenimo le dva najve\xc4\x8dja. Znameniti Idrijski prelom, ki seka celotno Slovenijo in je lepo viden tudi na satelitskih posnetkih. Pri Idriji se nanj priklju\xc4\x8di prav tako mo\xc4\x8dan regionalni Zalin prelom. Oba preloma sta bila v za\xc4\x8detni fazi oblikovana kot normalna preloma z vertikalno komponento vsaj od 350 do 400 m. Zaradi spremembe napetostnih razmer sta se kasneje preoblikovala v zmi\xc4\x8dna preloma. Horizontalna komponenta premika ob Idrijskem prelomu je okrog 2500 metrov.\n_START_SECTION_\nKras\n_START_PARAGRAPH_\nBogato razviti in ve\xc4\x8dkrat tudi nekoliko posebni kra\xc5\xa1ki pojavi na Idrijskem so odraz zapletene kameninske sestave ter tektonske in morfolo\xc5\xa1ke raz\xc4\x8dlenjenosti mo\xc4\x8dno razgibanega idrijskega sveta. V \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pogledu lahko raz\xc4\x8dlenimo kras na Idrijskem na visoki kras in na osameli kras (osmljeni kras), ki zajema ostali\xc2\xa0\xc2\xbbnekra\xc5\xa1ki\xc2\xab\xc2\xa0svet na Idrijskem (\xc4\x8car, 2010)._NEWLINE_Visoki kras zajema obmo\xc4\x8dje Pevca, Idrijskega Loga, Zadloga, osrednji del \xc4\x8crnovr\xc5\xa1ke planote, Predgri\xc5\xbe in Lom ter godovi\xc5\xa1ki del Hotenjskega podolja. Proti jugu in zahodu se nadaljuje v obrobju Trnovskega gozda, Javorniku in Hru\xc5\xa1ici. Zaradi geolo\xc5\xa1kih razmer prehaja visoki kras na drugi strani doline Idrijce v plitvej\xc5\xa1i apnen\xc4\x8dev kras Zagrebenca, Gladkih skal in doline Nikove. V geolo\xc5\xa1kem pogledu gradijo visoki kras in plitvej\xc5\xa1i apnen\xc4\x8dasti kras spodnji in zgornjekredni apnenci Ko\xc5\xa1evni\xc5\xa1ke krovne luske in zgornjekredni rudistni apnenec Hru\xc5\xa1i\xc5\xa1kega pokrova, ki pogleda na dan v Bevkovem tektonskem oknu in tektonskem oknu Strug. Za visoki kras so zna\xc4\x8dilne globoko zakrasele karbonatne kamnine, predvsem apnenci, z vsemi zna\xc4\x8dilnostmi klasi\xc4\x8dnega krasa. Na povr\xc5\xa1ini najdemo v razli\xc4\x8dnih geolo\xc5\xa1kih strukturah \xc5\xa1tevilne vrta\xc4\x8de, v podzemlju pa globoka brezna, tu in tam subhorizontalne kraj\xc5\xa1e jame, na narivnih obrobjih pa kraj\xc5\xa1e ponikalnice in po\xc5\xbeiralnike ('zakriti kras'). Omenimo le 400 m globoko Habe\xc4\x8dkovo brezno, znameniti bruhalnik Divje jezero in mo\xc4\x8dne Podrotejske izvire._NEWLINE_Ves preostali del idrijskega ozemlja, kjer ni razvit visoki kras, pri\xc5\xa1tevamo v formalnem pogledu med\xc2\xa0\xc2\xbbnekra\xc5\xa1ki\xc2\xbb svet, vendar najdemo tudi tu posamezne kra\xc5\xa1ke pojave ali cele skupine, ki jih pri\xc5\xa1tevamo osamelemu krasu. Po navadi je razvit v razli\xc4\x8dno starih apnencih in dolomitih sredi neprepustnih kamnin (skrilavci, kremenovi pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki itd). Obseg in razvitost kra\xc5\xa1kih pojavov sta odvisna od geolo\xc5\xa1kih danosti, in sicer petrografskega zna\xc4\x8daja kamnin, velikosti golice, debeline prepustnih kamnin, tektonike, hidrolo\xc5\xa1kih pogojev in podnebnih razmer. Osameli kras je v ve\xc4\x8djem obsegu zna\xc4\x8dilno razvit v Krnicah, Ledinski planoti, Vojskarski planoti in Srednji Kanomlji."