b'\n_START_ARTICLE_\nEstivacija\n_START_PARAGRAPH_\nEstivacija (iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc3\xa6stas - \xc2\xbbpoletje\xc2\xab), nekoliko neustrezno poimenovana \xc2\xbbpoletno spanje\xc2\xab, je vrsta dolgotrajnega mirovanja (dormance), v katero preidejo nekatere \xc5\xbeivali kadar se zaradi visokih temperatur zunanjosti pojavi tveganje za pregrevanje ali dehidracijo. Estivirajo tako vreten\xc4\x8darji kot nevreten\xc4\x8darji. Podobno kot pri hibernaciji se med estivacijo zni\xc5\xbea stopnja metabolizma, s tem pa zmanj\xc5\xa1a poraba vode in produkcija toplote. Najbolj znani primer so pol\xc5\xbei, ki ob su\xc5\xa1nih obdobjih splezajo stran od tal, ki se najbolj segrejejo, in zaprejo vhod v svojo hi\xc5\xa1ico s sluzjo, da prepre\xc4\x8dijo izgubo vode. Znani estivatorji so tudi nekatere kopenske rakovice, ki pre\xc5\xbeivijo vro\xc4\x8dino zakopane v svojih podzemnih bivali\xc5\xa1\xc4\x8dih, in ribe plju\xc4\x8darice, ki zakopane v blatu pre\xc5\xbeivijo obdobja, ko se njihov ribnik povsem izsu\xc5\xa1i._NEWLINE_Pojav je zaenkrat slabo poznan, verjetno pa je mehanizem podoben kot pri drugih vrstah dormance. Tako substanca, ki se med estivacijo nahaja v krvi plju\xc4\x8daric, povzro\xc4\x8di stanje podobno torporju, \xc4\x8de jo vbrizgajo sesalcu.'