b'\n_START_ARTICLE_\nSepahbod\n_START_PARAGRAPH_\nSepahbod, tudi Sp\xc4\x81hbed je anti\xc4\x8dni iranski voja\xc5\xa1ki \xc4\x8din iz obdobja vladavine dinastije Sasanidov. Beseda dobesedno pomeni "poveljnik (posamezne) vojske". Iranski sepahbod je bil po voja\xc5\xa1ki hierarhiji vzporedno s strategom oz. komitom v vojski rimskega imperija in pozneje vzhodnorimskega cesarstva. Vrhovni poveljnik vseh sasanidskih voja\xc5\xa1kih divizij je bil \xc4\x92r\xc4\x81n-sp\xc4\x81hbed (vseiranski poveljnik), vzporeden z rimskim voja\xc5\xa1kim magistrom (Magister Militum)._NEWLINE_Po islamizaciji Irana je naziv sepahbod postal znan kot ispahbadh._NEWLINE_Podobni voja\xc5\xa1ki naziv so prevzeli tudi v Armeniji (asparapet), Gruziji (spaspeti), ter osrednji Aziji. Naziv so obnovili v 20. stoletju v sodobni obliki sepahbod (\xd8\xb3\xd9\xbe\xd9\x87\xd8\xa8\xd8\xaf), ki je za en \xc4\x8din ni\xc5\xbeji od vi\xc5\xa1jega generala (arte\xc5\xa1bod-a).\n_START_SECTION_\nUporaba v predislamski Perziji\n_START_PARAGRAPH_\nNaziv je atestiran v stari Perzij\xc5\xa1\xc4\x8dini iz obdobja Ahamenidskega cesarstva kot sp\xc4\x81dhapati. Naziv so nadaljevali v obdobju dinastije Partov, kot voja\xc5\xa1ki \xc4\x8din v nekaterih izmed partijskih sedmih velikih hi\xc5\xa1._NEWLINE_Sasanidska dinastija, ki je nasledila partske A\xc5\xa1kanije, je obdr\xc5\xbeala naziv za uporabo v novi reformirani dr\xc5\xbeavni vojski, ki ni bila vezana na plemstvo, a neposredno na cesarja in voja\xc5\xa1kega magistra (Eran Sepahbod-a).\n_START_SECTION_\nPo islamizaciji\n_START_PARAGRAPH_\nPo islamskem zavzetju Irana (l. 651) se je naziv v praksi ohranil v neosvojenem Gorganu, Tabaristanu in Ghelanu na severu Irana, kjer je zadnji nemuslimanski iranski dr\xc5\xbeavi vladala dinastija Dabujidov (do l. 761). Do 13. stoletja so tudi islamski vladarji Irana uporabljali naziv sepahboda.\n_START_SECTION_\nUporaba v Armeniji\n_START_PARAGRAPH_\nV kraljevini Armeniji, ki ji je vladala veja partske A\xc5\xa1kanijske dinastije, so naziv prevzeli po perzijskem vzoru. V Armeniji je bil en sam sepahbod (Armensko: Asparapet oz. Aspahapet), ki je v poznem obdobju bil \xc4\x8dlan vladajo\xc4\x8de dinastije Mamikonijanov (vladali 301 - 8. st.).'