b'\n_START_ARTICLE_\nSedmina (roman)\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nPrizori\xc5\xa1\xc4\x8de romana je Ljubljana v prvem letu okupacije, osebe pa so t. i. mali ljudje, ki \xc5\xbeive na obrobju mesta. Zgodbo omejuje okvirna pripoved; iz nje v za\xc4\x8detku izvemo, da je Niko Kajfe\xc5\xbe obsojen na 25 let je\xc4\x8de, na koncu pa pomaga bralcu spremljati njegov pobeg na svobodo. Pisatelj pripoveduje zgodbo romana kot Nikov spomin na herojski ilegalni boj dijakov v okupirani Ljubljani, na malome\xc5\xa1\xc4\x8danski svet, ki se je v temeljih zamajal, in na zorenje generacij, ki jo je vojna zajela v \xc5\xa1olskih klopeh._NEWLINE_Glavni junak Niko Kajfe\xc5\xbe, "sin rejca malih \xc5\xbeivali" in "vrti\xc4\x8dkarja", je neizmerno vdan \xc5\xa1olskemu tovari\xc5\xa1u in ilegalcu Popaju, ki ga potegne s seboj v ilegalno delo. S tem je njegova pot za\xc4\x8drtana: vodi ga v svet, ki je druga\xc4\x8den od tistega, ki ga pozna in sovra\xc5\xbei. Nikovo nasprotovanje okupatorju stopnjuje \xc5\xa1e italijanski oficir Carlo, ki ga nastanijo v Kajfe\xc5\xbeevi hi\xc5\xa1i. Carla sovra\xc5\xbei tudi Nikov o\xc4\x8de, ker je nasilno posegel v njegov svet, medtem ko ga mati, moralno dvomljiva \xc5\xbeenska, in osamljena sestra Filomena sprejmeta z navdu\xc5\xa1enjem. Okupatorjev pritisk v mestu rodi odpor, v katerem sodelujejo Niko ter njegovi so\xc5\xa1olci in prijatelji Popaj, Tiger, Ris, Me\xc4\x8dka\xc4\x8d ter Marija, Popajeva in Nikova tiha ljubezen. Smrt Popaja, najdrznej\xc5\xa1ega izmed njih, dokon\xc4\x8dno utrdi Nika v revolucionarnem odporu. Ilegalci ubijejo Carla, Niko mora v ilegalo, vendar ga Italijani ujamejo in obsodijo.\n_START_SECTION_\nKritike, polemike, literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n"Sedmina je potemtakem tudi roman o generaciji, katere normalni razvoj je prerezala vojna in terjala vklju\xc4\x8ditev v svoje razdiralne tokove. Tokrat se ji je pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e revolucija in ena izmed njenih idejno definiranih komponent (o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8devanje) je dobila svoj literarni odmev v podobi Nika, osrednjega medija Zupan\xc4\x8di\xc4\x8deve romaneskne pripovedi o Ljubljani in ilegali." _NEWLINE_"V Sedmini se je vrnil v spomine na mladostna leta v medvojni Ljubljani, kriti\xc4\x8dno osvetljuje svet "vrti\xc4\x8dkarjev" \xe2\x80\x94 konservativnih, zakotnih malome\xc5\xa1\xc4\x8danov, nasproti jim postavlja mladino z njenimi ljubezenskimi stiskami, prigodami v okupiranem mestu in juna\xc5\xa1ko smrtjo. V romanu je uvedel nekaj oblikovnih novosti modernega romana, zlasti notranji samogovor. Sedmina je postala klasi\xc4\x8den primer napol mladinskega teksta o dobi okupacije." _NEWLINE_"Sedmina je v tej podobi razpotje, na katerem se nekaj kon\xc4\x8da in nekaj za\xc4\x8dne, sedmina je dogodek z dvopomenskim jedrom: pomeni spo\xc5\xa1tljiv spomin za padlimi junaki, za\xc4\x8denja pa tisto, kar na nekam mestu romana beremo kot njegovo glavno idejo: za\xc4\x8denja privid,o novem \xc4\x8dloveku,ki bo naiven, preprost in plemenit, svoboden in dostojanstven in ki ne bo ne ukazoval ne nasilno vladal in ne izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal. Napol baladni in napol groteskni prizor, v katerem Josip in Kajfe\xc5\xbe sedmino za starim svetom, \xc5\xa1e stopnjuje drugi pomenski odtenek: proti Kajfe\xc5\xbeevi volji se sedmina tukaj pije nad malovrednim, narodu odtujenim in zaplotnim malome\xc5\xa1\xc4\x8danstvom, ki \xc5\xbeivotari brez posluha za svobodno osebnost in za zgodovino. In \xc4\x8de zdaj sprejmemo \xc5\xa1e misel, da tla za kriti\xc4\x8dno sliko vrti\xc4\x8dkarstva iskati tudi v povojnih deformacijah, potem "sedmina" \xc5\xa1e celo ni le \xc5\xbealovanje oziroma slovo za padlimi pa tudi ne samo nagrobnik na stari svet, ki bi bil propadel, marve\xc4\x8d je trajanje in pozivanje, je preverjanje \xc4\x8dlovekove etike tudi zunaj \xc4\x8dasa, v katerem pote\xc4\x8de romaneskna zgodba." _NEWLINE_"Tekst predstavlja le relativno tematsko in oblikovno novost, saj je le bolj ali manj uspe\xc5\xa1na kompilativna kompozicija motivov oz. t\xc3\xa9m iz avtorjeve zgodnje novelistike o okupirani Ljubljani. Strnjena panorama te Ljubljane se po svojih moralnih svojstvih deli v dvoje znanih svetov, ki \xc5\xbeivita drug ob drugem: svet malome\xc5\xa1\xc4\x8danskih, pred stvarnostjo mi\xc5\xbee\xc4\x8dih rejcev malih \xc5\xbeivali, svoje privatno ugodje razmeram prilagajo\xc4\x8dih ljudi \xe2\x80\x94 ter svet svobode in upora v bolj\xc5\xa1o ureditev. Smisel romana je njuno soo\xc4\x8denje, ki pa do\xc5\xbeivlja svoje upodobitvene slabosti prav zaradi te\xc5\xbeav okoli usklajevanja \xc5\xbee neko\xc4\x8d intenzivno literarno podo\xc5\xbeivetih in novelisti\xc4\x8dno oblikovanih t\xc3\xa9m ter motivov v soodvisno, romansirano tvorbo." (Paternu, Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d-Krisper, Kmecl 1967: 300)'