b'\n_START_ARTICLE_\nPolitika\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dne vede\n_START_PARAGRAPH_\nPoliti\xc4\x8dne vede ali politi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije obravnavajo politi\xc4\x8dno obna\xc5\xa1anje ljudi ter na\xc4\x8din pridobivanja in uporabe politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di. Za utemeljitelja sodobnih politi\xc4\x8dnih ved med drugimi velja Niccolo Machiavelli, ki je nepristransko, brez moralnih predsodkov, obravnaval mo\xc5\xbena politi\xc4\x8dna ravnanja vladarjev in/ali povzpetnikov . Marsikdo dolo\xc4\x8da za prve filozofske utemeljitelje politike med Platonom in Aristotelom v antiki, kjer sta oba napisala svoja temeljna dela, Platon:Dr\xc5\xbeava, Politik; Aristotel:Politika. Pomen Machiavellija je predvsem v raznolikosti dr\xc5\xbeavnih ureditev, ki so bile v njegovem \xc4\x8dasu na voljo med njegovim pisanjem v Italiji. Po ureditvah mno\xc5\xa1tva polisov v tedanji Gr\xc4\x8diji je tudi Italija postala podobno razdrobljena, ureditve pa so nihale vse od kraljevin, republik, fevdalizma in oblik zgodnjega kapitalizma s prebujajo\xc4\x8dimi obrtmi in tehnologijami. Ko je Italiji tedaj grozilo, da postane plen Francozev ali \xc5\xa0pancev, je strastni republikanec Niccolo videl edino upanje v odlo\xc4\x8dnem delovanju tak\xc5\xa1nega posameznika, ki bi brezobzirno obvladal dane mo\xc5\xbenosti. Gre za dr\xc5\xbeavni interes, ki pogojuje tudi izbiro sredstev. To je bilo v o\xc4\x8ditnem nasprotju z Machiavellijevo lastno politi\xc4\x8dno dejavnostjo, kakor tudi s prepri\xc4\x8danji, ki jih je izrazil v\xc2\xa0Razprave. Iz njegovih izvajanj tudi izhaja, da ne priznava katolicizma in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva kot posebne duhovne sile, ki bi kakorkoli lahko odlo\xc4\x8dilno vplivala na obliko vladavine in na\xc4\x8din vladanja. Pape\xc5\xa1tvo kot vrhovna oblast katoli\xc5\xa1ke cerkve ga je zanimala samo kot posvetna oblast, za katero so veljali isti zakoni in politike kot za vse druge oblike vladavine. Po Machiavellijevem mnenju je v interesu utrjevanja dr\xc5\xbeavne oblasti, da si vladar organizira lastno vojsko, sestavljeno iz dr\xc5\xbeavljanov, ne pa da se pri varovanju svoje oblasti poslu\xc5\xbeuje najemni\xc5\xa1ke vojske. Vladavina, ki ne sloni na lastni armadi je majava, ker se ne opira na lastno, temve\xc4\x8d na nezanesljivo tujo mo\xc4\x8d. Vladarja, svoje delo kon\xc4\x8da s spodbudo, naj ljudje poprimejo za vajeti Italije in jo re\xc5\xa1ijo iz rok barbarov.\n_START_SECTION_\nPolitika pri \xc5\xbeivalih\n_START_PARAGRAPH_\nZametke politi\xc4\x8dnega obna\xc5\xa1anja zasledimo pri nekaterih \xc5\xbeivalih, na primer \xc5\xa1impanzih. Prevlada v tropu ni odvisna le od neposrednega boja posameznika za prvo mesto, ampak tudi od njegove sposobnosti, da sklepa prijateljstva in zavezni\xc5\xa1tva . Pomen politike v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi poudarja misel, da \xc4\x8dlovek ni le dru\xc5\xbeabno bitje, ampak tudi politi\xc4\x8dno bitje. Opazuje se tudi boje za pravi\xc4\x8dno porazdelitev hrane med pticami v roju in vol\xc4\x8djim tropu.\n_START_SECTION_\nPolitika na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nNa Slovenskem, kot tudi prakti\xc4\x8dno povsod drugod ima pojem politike negativno konotacijo. Delno je to posledica na\xc4\x8drtovanega vzbujanja nezaupanja v politi\xc4\x8dni proces in predstavnike oblasti, delno pa je to posledica mnogih razo\xc4\x8daranj med prebivalstvom. Pojem politike se ve\xc5\xbee predvsem na boj za oblast, kjer cilj po Machiavelliju opravi\xc4\x8duje sredstva._NEWLINE_Ob zanemarjanju samostojne dr\xc5\xbeavnosti se na Slovenskem ni razvil instrumentalni odnos do politike, temve\xc4\x8d zgolj moralni. Dr\xc5\xbeavno kohezijo je zamenjevala katoli\xc5\xa1ka cerkev, politi\xc4\x8dno dejavnost pa nacionalno budni\xc5\xa1ka kulturna dejavnost. Na Slovenskem je bila zato politika vedno posredovana s katolicizmom in nacionalizmom. Liberalni pojem politike se ni udejanil, ker gre skupaj z delitvijo na dr\xc5\xbeavno in civilno dru\xc5\xbebo. Kocbek je govoril o\xc2\xa0\xc2\xbbna\xc5\xa1i va\xc5\xa1ki, popolnoma nezanimivi politiki\xc2\xab. Slovensko politi\xc4\x8dno izro\xc4\x8dilo je bila vedno mo\xc4\x8dno korporativno, s tem da se je preobla\xc4\x8dila v vpri\xc4\x8dne hegemonske tvorbe: v Avstro-Ogrski in prvi Jugoslaviji je bila katoli\xc5\xa1ka, v drugi Jugoslaviji socialisti\xc4\x8dna, v samostojni Sloveniji pa pluralisti\xc4\x8dna. V obdobju demokratizacije se je pojem politike zreduciral na delovanje strank: volitve, sprejemanje zakonov, vodenje posameznih politik, zanemarjena pa je njegova dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ka dimenzija. Delno je to posledica tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e slike na\xc5\xa1ih sosed. Srbija ima svojo nacionalno patriarhalno cerkev, ki se v mnogih stvareh prekriva z dr\xc5\xbeavno politiko. Mad\xc5\xbeare izolira njihov jezik, ki ni podoben sosedom. Avstrija je med nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dimi narodi izstopala predvsem zaradi Hasbur\xc5\xa1ke monarhije, Italija pa po zdru\xc5\xbeitvi postane izrazito me\xc5\xa1\xc4\x8danska dru\xc5\xbeba. Prakti\xc4\x8dno vse sosede so od politi\xc4\x8dnega izro\xc4\x8dila izpred druge svetovne vojne za\xc5\xa1le, korporativizem pa se vedno bolj primerja s fa\xc5\xa1izmom.\n_START_SECTION_\nOblike organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeava deluje preko razli\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih organizacij, zveznih enot, nevladnih organizacij, mednarodnih organizacij, kakr\xc5\xa1na je Organizacija zdru\xc5\xbeenih narodov. Osnovna enota politi\xc4\x8dnega delovanja je dr\xc5\xbeava, ki je tudi najbolj prevladujo\xc4\x8da za prebivalstvo. Za dr\xc5\xbeavo je zna\xc4\x8dilna dolo\xc4\x8dena vladavina in dolo\xc4\x8den pravni red. Oblike vladavine, zakonodaje in dr\xc5\xbeavnih in\xc5\xa1titucij se lahko spreminjajo, pri tem pa se naslanjajo na suverenost dr\xc5\xbeave. Najbolj zna\xc4\x8dilna oblika centralne vlade je na Kitajskem in Franciji. Obstaja pa tudi sistem z zelo razvejano lokalno samoupravo, kakr\xc5\xa1no poznamo v \xc5\xa0vici s kantoni, Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami Amerike po letu 1776, v Kanadi leta 1867 in Nem\xc4\x8diji po letu 1870. Tak\xc5\xa1na federalna skupnost lahko nastane s pogodbo ali sporazumom. V tak\xc5\xa1ni ureditvi je praviloma tudi sodna oblast podobno razvejena.\n_START_SECTION_\nGlobalna politika\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge politike oziroma politi\xc4\x8dna gibanja zavzemajo ve\xc4\x8d kot le strankine poglede. Tak\xc5\xa1na razmi\xc5\xa1ljanja o uporabi oblasti so te\xc5\xbeavna zaradi ambicij, ki obsegajo ve\xc4\x8d kot le lokalne interese. Globalna politika postaja pomembna posledica hladne vojne, kjer so udele\xc5\xbeenci morali ponujati obse\xc5\xbene re\xc5\xa1itve v imenu izogibanja huj\xc5\xa1ih svetovnih konfliktov, ki so bili ob obstoju atomske bombe pomemben faktor vodenja dr\xc5\xbeave. Ob neuspehu Lige narodov postaja vse pomembnej\xc5\xa1a vloga Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov kot obve\xc5\xa1\xc4\x8danja \xc4\x8dlanic o pomembnih re\xc5\xa1itvah za globalno prebivalstvo.\n_START_SECTION_\nPolitika kot akademska disciplina\n_START_PARAGRAPH_\nPolitika je vedno bolj tudi predmet preu\xc4\x8devanja uresni\xc4\x8devanja dr\xc5\xbeavnih ciljev, ki so zaradi zavezajo\xc4\x8de zakonodaje vedno bolj tudi cilji \xc5\xa1ir\xc5\xa1e dru\xc5\xbebe. Uporaba politike tako ponuja bolj\xc5\xa1e pogoje za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o razpravo, bolj uspe\xc5\xa1no prepri\xc4\x8devanje, bolj\xc5\xa1o argumentacijo in manj\xc5\xa1o odgovornost za napake. Podro\xc4\x8dja \xc5\xa1tudija vklju\xc4\x8duje politi\xc4\x8dno filozofijo, politi\xc4\x8dno ekonomijo, etiko, urejanje javne administracije, urejanje upravljanja ve\xc4\x8djih podjetij.'