b'\n_START_ARTICLE_\nHonor\xc3\xa9 Daumier\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDaumier se je rodil v Marseillu Jean-Baptistu Louisu Daumierju in C\xc3\xa9cile Catherine Philippe. Njegov o\xc4\x8de Jean-Baptiste je bil steklar, katerega literarne te\xc5\xbenje so ga leta 1814 pripeljale do Pariza, kjer je \xc5\xbeelel objavljati kot pesnik. Leta 1816 sta mladi Daumier in njegova mama sledila Jean-Baptistu v Pariz. Daumier je v mladosti pokazal neustavljivo nagnjenost k umetni\xc5\xa1kemu poklicu, ki ga je o\xc4\x8de zaman sku\xc5\xa1al preveriti tako, da ga je najprej postavil kot hostesnika, za katerega je bil zaposlen kot de\xc4\x8dek in kasneje pri knjigarnarju. Leta 1822 je postal varovanec Alexandra Lenoira, prijatelja Daumierjevega o\xc4\x8deta, ki je bil umetnik in arheolog. Naslednje leto je Daumier vstopil v Acad\xc3\xa9mie Suisse. Delal je tudi za litografa in zalo\xc5\xbenika z imenom Belliard ter naredil prve poskuse litografije._NEWLINE_Ko je obvladal tehniko litografije, je Daumier za\xc4\x8del svojo umetni\xc5\xa1ko kariero z izdelovanjem plo\xc5\xa1\xc4\x8d za glasbene zalo\xc5\xbenike in z ilustracijami za oglase. Sledilo je anonimno delo zalo\xc5\xbenikom, v katerem je opona\xc5\xa1al Charletov slog in pokazal veliko navdu\xc5\xa1enja nad Napoleonovo legendo. Po revoluciji 1830 je ustvarjal umetnost, ki je izra\xc5\xbeala njegova politi\xc4\x8dna prepri\xc4\x8danja . Daumier je bil do leta 1873 skoraj slep.\n_START_SECTION_\nObjavljena dela\n_START_PARAGRAPH_\nMed vladavino Ludvika Filipa je Charles Philipon izdal revijo stripov La Caricature. Daumier se je pridru\xc5\xbeil njegovemu osebju, v katerem so bili tako mo\xc4\x8dni umetniki, kot so Dev\xc3\xa9ria, Raffet in Grandville in za\xc4\x8del s svojim slikovnim pohodom satire, s katero se je osredoto\xc4\x8dil na bur\xc5\xbeoazijo, korupcijo zakonodaje in nesposobnost neumne vlade. Njegova karikatura kralja kot Gargantua je leta 1832 Daumiera pripeljala za \xc5\xa1est mesecev v zapora. Kmalu zatem je bila objava La Caricature prekinjena, toda Philipon je predvidel novo polje za Daumierjevo dejavnost, ko je ustanovil Le Charivari._NEWLINE_Daumier je ustvarjal dru\xc5\xbeabne karikature za Le Charivari, v katerih je me\xc5\xa1\xc4\x8dansko dru\xc5\xbebo nasmejal z likom Roberta Macaireja, junaka priljubljene melodrame. V drugi seriji, L\'histoire ancienne, je ciljal na omejevalni psevdo klasicizem umetnosti tega obdobja. Leta 1848 se je Daumier znova lotil svoje politi\xc4\x8dne kampanje, \xc5\xa1e vedno v slu\xc5\xbebi Le Charivari, ki ga je zapustil leta 1863 in se mu ponovno pridru\xc5\xbeil leta 1864._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno sredi 1840-ih je Daumier za\xc4\x8del objavljati svoje znamenite karikature, ki prikazujejo \xc4\x8dlane pravne stroke, znane kot \'Les Gens de Justice\', grozljivo satiro o sodnikih, obto\xc5\xbeencih, odvetnikih in skorumpiranih, pohlepnih pravnikih na splo\xc5\xa1no. Na belem papirju se je pojavilo ve\xc4\x8d izjemno redkih albumov, ki zajemajo 39 razli\xc4\x8dnih pravnih tem, od tega je bilo 37 objavljenih v Le Charivari. Govorilo se je, da je Daumierjeva lastna izku\xc5\xa1nja kot uslu\xc5\xbebenca v sodni pisarni v mladosti morda vplivala na njegov precej negativen odnos do pravne stroke._NEWLINE_Leta 1834 je izdelal litografijo Rue Transnonain, 15. aprila 1834, s prikazom pokola v Rue Transnoinu, ki je bil del nemirov aprila 1834 v Parizu. Zasnovana je bila za naro\xc4\x8dni\xc5\xa1ko publikacijo L\xe2\x80\x99Association Mensuelle. Dobi\xc4\x8dek naj bi bil za spodbujanje svobode tiska in pokritje pravnih stro\xc5\xa1kov to\xc5\xbebe zoper satiri\xc4\x8dno, politi\xc4\x8dno progresivno revijo Le Charivari, h kateri je Daumier redno prispeval. Policija je odkrila tisk, ki je visel v oknu tiskarne Ernesta Jean Auberta v Galerie V\xc3\xa9ro-Dodat (prehod v 1. okro\xc5\xbeju) in nato izsledila in zaplenila vse odtise, ki so jih na\xc5\xa1li, skupaj z izvirnim litografskim kamnom, na katerem je slika je bila narisana. Nekateri odtisi so ta prizadevanja pre\xc5\xbeiveli.\n_START_SECTION_\nKiparstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDaumier ni bil le ploden litograf, risar in slikar ampak je izdelal tudi opazno \xc5\xa1tevilo skulptur iz ne\xc5\xbegane gline. Da bi re\xc5\xa1ili te redke primerke pred uni\xc4\x8denjem, so nekatere od teh doprsnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d najprej reproducirali v mavcu. Bronaste skulpture so bile posmrtno izdelane iz gipsa. Glavne livarne 20. stoletja so bile F. Barbedienne Barbedienne, Rudier [fr], Siot-Decauville [fr] in Livarna Valsuani [fr]._NEWLINE_Na koncu je Daumier izdelal okoli 36 doprsnih kipov francoskih poslancev iz ne\xc5\xbegane gline. Livarne, ki so od leta 1927 sodelovale pri izdelavi bronaste izdaje, so bile Barbedienne v izdaji 25 in 30 odlitkov in Valsuani s tremi posebnimi odlitki, ki temeljijo na prej\xc5\xa1njih mav\xc4\x8dnih ulitkih iz galerije glinene zbirke Sagot - Le Garrec. Vsi bronasti doprsni kipi so posmrtni, temeljijo na originalnih, vendar pogosto restavriranih skulpturah iz gline. Gline v obnovljeni razli\xc4\x8dici se lahko vidi v pari\xc5\xa1kem Mus\xc3\xa9e d\'Orsay._NEWLINE_Od zgodnjih 1950-ih so se pojavile nekatere \xc5\xbegane glinene \'figurice\', ki so ve\xc4\x8dinoma pripadale Gobinovi zbirki v Parizu. Gobin se je odlo\xc4\x8dil za bronasto izvedbo, ki jo je izvedel Valsuani v izdaji 30 vsake. Ponovno so bili posmrtne in ni dokazov, v nasprotju z zgoraj omenjenimi poprsji, da je te terakota figurice res naredil sam Daumier. Ameri\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola (J.Wasserman iz muzeja Fogg-Harvard) dvomi v njihovo pristnost, medtem ko so francoske \xc5\xa1ole, zlasti Gobin, Lecomte ter Le Garrec in Cherpin, vsi nekako vklju\xc4\x8deni v tr\xc5\xbeenje bronastih edicij, prepri\xc4\x8dani v Daumierjev izvor. Daumier register (mednarodno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Daumierjevega raziskovanja) in Nacionalna umetni\xc5\xa1ka galerija v Washingtonu DC bi figurice \xc5\xa1tele kot "v maniri Daumierja" ali celo "posnemovalca Daumierja" ( NGA)_NEWLINE_O pristnosti Daumierjevega lika Ratapoil (\'odrta podgana\') in njegovih Izseljencev ne more biti dvoma. Avtoportret v bronu in doprsni kip Ludvika XIV. sta v zadnjih 100 letih pogosto predmet razprav, vendar naj bi ju na splo\xc5\xa1no sprejeli kot Daumierjeva izvirnika._NEWLINE_Daumier je ustvaril veliko figuric, ki jih je pozneje uporabil kot modele za svoje slike. Ena najbolj znanih figuric z naslovom Te\xc5\xbeko breme predstavlja \xc5\xbeensko in njenega otroka. \xc5\xbdenska nosi nekaj, morda veliko torbo; figurica je visoka pribli\xc5\xbeno 14 centimetrov. Oliver W. Larkin navaja, da \xc2\xbbv glini nekdo vidi znamko hitrih prstov Daumierja, ko je potiskal krilo v vetrne pregibe in z rezilom no\xc5\xbea ali koncem ro\xc4\x8daja \xc5\xa1\xc4\x8detke dolo\xc4\x8dil zapete roke in gube tkanine \xc4\x8dez dojko. V olju je lahko le najuspe\xc5\xa1neje pribli\xc5\xbeal to majhno mojstrovino na dveh platnih, ki sta bili neko\xc4\x8d v lasti Arsena Alexandra.\xc2\xab_NEWLINE_Daumier je posnel ve\xc4\x8d slik Te\xc5\xbekega bremena. \xc5\xbdena in njen otrok sta videti, kot da ju je potisnil veter, Daumier pa je to uporabil kot metaforo ve\xc4\x8djih sil, proti katerim se dejansko borita. Revolucija, vlada in rev\xc5\xa1\xc4\x8dina so bile ve\xc4\x8dje sile, ki jih je Daumier \xc5\xbeelel pokazati, \xc5\xbdensko in njenega otroka na sliki za\xc4\x8drta zelo temna senca.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg svoje bogate dejavnosti na podro\xc4\x8dju karikature - seznam Daumierjevih litografskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, sestavljenih leta 1904 je ne manj kot 3958 - je tudi slikal. Razen iskanja resni\xc4\x8dnosti njegovega videnja in mo\xc4\x8dne neposrednosti njegovega slikarstva bi bilo te\xc5\xbeko prepoznati ustvarjalca slik Robert Macaire, Les Bas bleus, Les Boh\xc3\xa9miens de Paris in Masques ter Kristus in njegovi apostoli (Rijksmuseum v Amsterdamu) ali v njegovih slikah Dobri Samaritanci, Don Kihot in San\xc4\x8do Pansa ali celo v skicah v zbirki Ionides v Ju\xc5\xbenem Kensingtonu. V muzeju Am R\xc3\xb6merholz v Winterthurju je soba, polna karikatur. Don Kihot in San\xc4\x8do Pansa sta bila najdena v sklopu m\xc3\xbcnchenske umetni\xc5\xa1ke zbirke leta 2012._NEWLINE_Kot slikar je bil Daumier med pionirji realisti\xc4\x8dnih tem, ki jih je obravnaval s stali\xc5\xa1\xc4\x8dem, kriti\xc4\x8dnim do razrednih razlik . Njegove slike so se videle \xc5\xa1ele leta 1878, leto pred smrtjo, ko je Paul Durand-Ruel zbiral dela za razstavo v svojih galerijah in demonstriral obseg talenta \xc4\x8dloveka, ki so ga poimenovali Michelangelo karikature. V \xc4\x8dasu razstave je bil Daumier slep in je \xc5\xbeivel v ko\xc4\x8di v Valmondoisu, ki jo je Corot dal na razpolago. Tam je tudi umrl.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nBaudelaire ga je opisal: l\'un des hommes les plus importants, ne dirai pas seulement de la caricature, mais encore de l\'art moderne. (Eden najpomembnej\xc5\xa1ih mo\xc5\xa1kih, ne samo, rekel bi, karikature, ampak tudi sodobne umetnosti.)_NEWLINE_Leta 1901 je na \xc3\x89cole des Beaux-Arts potekala razstava njegovih del._NEWLINE_Daumierjeva dela najdemo v \xc5\xa1tevilnih vodilnih svetovnih umetni\xc5\xa1kih muzejih, vklju\xc4\x8dno z Louvrom, Metropolitanskim muzejem umetnosti in Rijksmuseumom. Znan je zaradi \xc5\xa1tevilnih del, vklju\xc4\x8dno z velikim \xc5\xa1tevilom slik (500) in risb (1000), od katerih nekatere prikazujejo \xc5\xbeivljenje Don Kihota, tema, ki ga je o\xc4\x8darala zadnji del njegovega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Daumierjev 200. rojstni dan so leta 2008 praznovali s \xc5\xa1tevilnimi razstavami v Aziji, Ameriki, Avstraliji in Evropi.'