b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Martina, Hartberg\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev stoji na ostankih rimske zgradbe iz obdobja okoli 200 n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nRomanika\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj po ustanovitvi prvega trga v Hartbergu leta 1128 je bil zgrajen romanski kor v kvadratni cerkvi in posve\xc4\x8den svetemu Martinu. Leta 1140 je bila poleg Riegersburga in Leibnitza po nalogu arhidiakona Reinberta iz Fischaua ustanovljena \xc5\xbeupnija kot ena od prafar. Prvi pastor Erchenger je bil dokumentiran leta 1157. V obdobju od 1163 do 1201 je Ulrich, ne\xc4\x8dak arhidiakona Reinberta, v osmih listinah omenjen kot pastor Hartberga. Pastor Ulrich je kvadratno cerkev raz\xc5\xa1iril v triladijsko baziliko s stolpom nad vzhodnim korom. Glavna ladja in dve ni\xc5\xbeji stranski ladji z okni nad njima so imele ravne strope. Dana\xc5\xa1nji zvonik, ki je bil prvotno romanski stolp iz klesanega kamna, je verjetno iz tega obdobja gradnje.\n_START_SECTION_\nGotika\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 15. stoletja je bil kor cerkve podalj\xc5\xa1an na vzhod v gotskem slogu. Ladja je dobila zvezdast obok in lasten zvonik (vzhodni stolp). Takrat zgrajeni oboki so \xc5\xa1e vedno ohranjeni v ladji. Pri opornikih je vklesana letnica 1467.\n_START_SECTION_\nBarok\n_START_PARAGRAPH_\nKo je izbruhnil po\xc5\xbear leta 1715, je bil Hartberg, razen nekaj hi\xc5\xa1, uni\xc4\x8den. Stolp je pogorel, kar je vplivalo tudi na cerkev. \xc5\xa0koda po po\xc5\xbearu, delno slabo stanje in majhna zmogljivost cerkve so zahtevali novo zgradbo. Leta 1750 so se po naro\xc4\x8dilu pastorja Gerharda Soeckerja (1736\xe2\x80\x931758) za\xc4\x8dela izkopavanja. Leta 1751 so se odlo\xc4\x8dili za popolno prenovo._NEWLINE_Romanske stranske ladje so poru\xc5\xa1ili, zgradili nove, jih opremili z emporami in raz\xc5\xa1irili na zahodni strani nekdanjega utrjenega stolpa. Romanski stolp so preoblikovali v sedanji baro\xc4\x8dni zvonik z najlep\xc5\xa1o kapo na \xc5\xa0tajerskem. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je dobilo nov obok in po odstranitvi razpadajo\xc4\x8dega vzhodnega stolpa kvadratni kor namesto ovalne plitve kupole. Zakristija je bila raz\xc5\xa1irjena in na severu zgrajena Marijina kapela. Gradbeni mojster Thoman Reiff iz Hartberga je leta 1756 dokon\xc4\x8dal celotno preoblikovanje notranjosti v baro\xc4\x8dnem slogu.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nOb vstopu v cerkev naletimo na usklajeno notranjo opremo, uspe\xc5\xa1no zdru\xc5\xbeitev gotskega prostora z baro\xc4\x8dno opremo, oltarjem in sedmimi stranskimi oltarji.\n_START_SECTION_\nPrezbiterij\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oltar je delo samostanskega mojstra Johanna Cyriaca Hackhoferja, verjetno je nastal pred baro\xc4\x8dno obnovo leta 1717. Prikazuje svetega Martina, ki plava proti nebu, angelski roj okoli njega in vse \xc5\xa1kofovske pripomo\xc4\x8dke. Freske grajskega slikarja Josefa Adama Molka nad oltarjem ka\xc5\xbeejo svetega Martina ob prihodu v nebesa. Glavni oltar je iz leta 1766._NEWLINE_Prezbiterij levo zaokro\xc5\xbea kip device Marije in desno kip svetega Jo\xc5\xbeefa z dojen\xc4\x8dkom Jezusom._NEWLINE_Leta 1984 so prenovili kor. Baro\xc4\x8dne korne klopi so iz samostanske cerkve v Gossu, kamnito oltarno mizo je zasnoval gra\xc5\xa1ki arhitekt Reinhard Sch\xc3\xb6pf. Nad oltarjem visi velik gotski kri\xc5\xbe, ki je bil v baroku nekoliko spremenjen.\n_START_SECTION_\nMarijina kapela\n_START_PARAGRAPH_\nMarijina kapela je nasproti zakristije na severu.\n_START_SECTION_\nKrstilnica\n_START_PARAGRAPH_\nFreska v krstilnici prikazuje svetega Janeza Krstnika pri Jezusovem krstu. Kamen krstilnik je renesan\xc4\x8den in je datiran v leto 1648. \xc5\xa0tiri oljne slike ka\xc5\xbeejo \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje Svetih treh kraljev, Jezusovo obrezovanje, predstavitev Jezusa in pokol nedol\xc5\xbenih. Na ju\xc5\xbeni steni je spominski kamen grajskega gospoda Maximiliana Steinpeisa (\xe2\x80\xa0 1635) in duhovnika Matthiasa Dolla iz Dollenberga (\xe2\x80\xa0 1657).\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nOrgle so na zahodni empori. Izdelal jih je gra\xc5\xa1ki umetnik Ferdinand Schwarz leta 1762. S svojimi 29 registri so bile v 19. stoletju poleg Mariazell in Admonta tretje najve\xc4\x8dje orgle na \xc5\xa0tajerskem. Orgle so bile obnovljene leta 1942, od prvotnih je ostal le na\xc4\x8drt. Leta 1969 so bile raz\xc5\xa1irjene z dvema dodatnima registroma (trobento in pozavno). Orgle imajo zdaj dva manuala in pedal z elektri\xc4\x8dnim delovanjem. Igralna konzola je ob strani. Tu sta tudi kipa kralja Davida in svete Cecilije.\n_START_SECTION_\nPri\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xbenica je delo gra\xc5\xa1kega kiparja Mathiasa Leitnerja, narejena leta 1753 iz marmoriranega \xc5\xa1tuka, podobno siva kot oltarji, rde\xc4\x8de in belo marmorirana. Na akusti\xc4\x8dni stre\xc5\xa1ici so kipi \xc5\xa1tirih sede\xc4\x8dih evangelistov in okronan Kristus kot dobri pastir. Na ko\xc5\xa1u so pozla\xc4\x8deni reliefi Ovce na pa\xc5\xa1i in Prenos pastoralnega Petra.\n_START_SECTION_\nZvonik\n_START_PARAGRAPH_\nZvonik je visok 54 m, 90 m\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine je pozla\xc4\x8deno (16.500 zlatih plo\xc5\xa1\xc4\x8d) in je najbogatej\xc5\xa1i zvonik v Avstriji. Napis pri\xc4\x8da, da ga je 14.julija 1755 naredil Lorenz Husickh, kleparski mojster._NEWLINE_Od leta 1659 do prve svetovne vojne je bilo v zvoniku \xc5\xa1est zvonov._NEWLINE_Leta 1942 so zvonove pretopili, le najmanj\xc5\xa1i, ki ga je leta 1924 darovala skupnost, je ostal. Ker ga ni bilo mogo\xc4\x8de vklju\xc4\x8diti v novo skupino, so ga dali misijonu v San Jos\xc3\xa9ju v Chiquitosu v Boliviji.\n_START_SECTION_\nVideooprema\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2007 je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den videosistem, ki omogo\xc4\x8da, da lahko ljudje z vseh sede\xc5\xbeev v cerkvi spremljajo obred, mogo\xc4\x8de je tudi internetno oddajanje storitev v \xc5\xbeivo.'