b'\n_START_ARTICLE_\nRenska pala\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nRenska pala\xc4\x8da (francosko Palais du Rhin) je nekdanja cesarska pala\xc4\x8da v nem\xc5\xa1ki (severovzhodni) \xc4\x8detrti Strasbourga (Neustadt) na Trgu republike (Place de la R\xc3\xa9publique, nekdanji Kaiserplatz) in vzbuja ob\xc4\x8dudovanje s svojo masivno kupolo. Velika stavba, okoli\xc5\xa1ki park in tudi sosednja konju\xc5\xa1nica so izjemen mejnik pruske arhitekture 19. stoletja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo francosko-pruski vojni so se odlo\xc4\x8dali, kak\xc5\xa1no stavbo zgraditi za uradno cesarsko prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Po ob\xc5\xa1irni razpravi je bil izbran na\xc4\x8drt neorenesan\xc4\x8dne oblike, ki se zgleduje po pala\xc4\x8di Pitti v Firencah. Arhitekt je bil Hermann Eggert (1844\xe2\x80\x931920), ki je med drugim \xc5\xbee zgradil Observatorij v Strasbourgu._NEWLINE_Gradnja se je za\xc4\x8dela 22. marca 1884 v \xc4\x8dast 87. rojstnega dne Viljema II. in je trajala pet let. Projekt je bil dele\xc5\xbeen precej kritik z mnogimi dvomi o potrebnosti in uporabi stavbe, njenem videzu ter njeni ceni (tri milijoni mark)._NEWLINE_Pala\xc4\x8do je odprl Viljem II. avgusta 1889. Do leta 1914 jo je obiskal dvanajstkrat._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je bila stavba spremenjena v voja\xc5\xa1ko bolni\xc5\xa1nico, leta 1920 je dobila svoje sedanje ime, ko se je vanjo preselila najstarej\xc5\xa1a evropska ustanova, Centralna komisija za plovbo po Renu._NEWLINE_Leta 1923 je pala\xc4\x8da pre\xc5\xa1la v roke francoske dr\xc5\xbeave in je danes sede\xc5\xbe Oddelka za likovno umetnost in nacionalno pohi\xc5\xa1tvo cesarske pokrajine Alzacije in Lorene._NEWLINE_Med letoma 1940 in 1945 so jo nacisti preoblikovali v sede\xc5\xbe poveljstva ("Kommandantur"), nato jo je ponovno zasedla vojska generala Leclerca in je postala njegov glavni \xc5\xa1tab. V njej je napisal razglas, s katerim je napovedal uresni\xc4\x8ditev svoje prisege v Kufri, da se bo boril, dokler ne bo francoska zastava znova zaplapolala s stolnice v Strasbourgu in Metzu._NEWLINE_V 1970-ih je pala\xc4\x8di grozilo uni\xc4\x8denje, a so jo leta 1993 uvrstili med zgodovinske spomenike._NEWLINE_V francoski televizijski nadaljevanki "La R\xc3\xa9sistance" leta 2008 je bila pala\xc4\x8da sede\xc5\xbe pari\xc5\xa1kega gestapa (v resnici je bil v pala\xc4\x8di Lutetia).'