b'\n_START_ARTICLE_\nSamo Uhan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOdra\xc5\xa1\xc4\x8da je v Trbovljah, kjer je leta 1978 dokon\xc4\x8dal osnovno \xc5\xa1olo. Srednjo \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal na gimnaziji Ledina v Ljubljani, zatem pa je moral na slu\xc5\xbeenje obveznega voja\xc5\xa1kega roka. Po vrnitvi se je leta 1984 vpisal na Fakulteto za dru\xc5\xbebene vede in tam leta 1989 diplomiral s temo \xc2\xbbSpodletelo sre\xc4\x8danje ali poskus kriti\xc4\x8dne obravnave levega revizionizma v Freudovi teoriji\xc2\xab. Po diplomi se je na fakulteti zaposlil kot mladi raziskovalec na Centru za raziskovanje javnega mnenja in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih komunikacij. Hkrati je vpisal tudi magistrski \xc5\xa1tudij in leta 1993 magistriral na temo \xc2\xbbJavno mnenje kot socialno-psiholo\xc5\xa1ki pojav\xc2\xab. Doktoriral je leta 1997 s temo \xc2\xbbVplivi konteksta v raziskovanju javnega mnenja\xc2\xab. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je bil aktivni \xc4\x8dlan \xc5\xa1tudentskega Antropolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva na FDV. Na Fakulteti za dru\xc5\xbebene vede se je zaposlil leta 1eta 1990, najprej kot mladi raziskovalec na Centru za raziskovanje javnega mnenja in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih komunikacij, 1996 pa tudi kot raziskovalec. _NEWLINE__NEWLINE_Samo Uhan ima trenutno status izrednega profesorja in na dodiplomski stopnji predava predmete "Evropska stali\xc5\xa1\xc4\x8da in vrednote", "Kvalitativno raziskovanje" in "Sociolo\xc5\xa1ko raziskovanje", na podiplomski stopnji pa \xc2\xbbRaziskovalni seminar\xc2\xab\xc2\xa0na programu Komunikologija in \xc2\xbbRaziskovalni seminar\xc2\xab\xc2\xa0na programu Evropske \xc5\xa1tudije.  V okviru Centra za raziskovanje javnega mnenja \xc5\xbee leta sodeluje pri raziskavi SJM, kot raziskovalec pa je vklju\xc4\x8den tudi v mnoge mednarodne raziskovalne projekte. Med najpomembnej\xc5\xa1e sodijo: ESS (European Social Survey), ki je splo\xc5\xa1na evropska dru\xc5\xbeboslovna anketa, ISSP (International Social Survey Program) ali mednarodna splo\xc5\xa1na dru\xc5\xbeboslovna anketa, EVS (European Values Survey) ali Evropska raziskava vrednot, WVS (World Values Survey) ali Svetovna raziskava vrednot in EQLS (European Quality of Life Suvey), ki prou\xc4\x8duje kvaliteto \xc5\xbeivljenja v evropskih dr\xc5\xbeavah. V okviru Slovenskega sociolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva sodeluje tudi v nekaterih raziskovalnih sekcijah Evropskega sociolo\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja ESA (European Sociological Association) in Mednarodnega sociolo\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja ISA (International Sociological Association). Med letoma 2007 in 2010 je bil tudi predsednik Slovenskega sociolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva. Leta 2005 je v okviru ekipe, ki je ustvarjala raziskavo ESS, prejel Descartovo nagrado, ki se podeljuje za odli\xc4\x8dne dose\xc5\xbeke na evropskem znanstvenem podro\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nUhan se v svojih delih posve\xc4\x8da predvsem prou\xc4\x8devanju metodologije, skozi leta pa je prou\xc4\x8deval tudi druge tematike kot je koncept dr\xc5\xbeavljanstva, politika, vrednote, religija, ateizem in prou\xc4\x8devanje javnega mnenja. V zadnjem \xc4\x8dasu se je v kooperaciji z obramboslovci posve\xc4\x8dal tudi varnosti oziroma evakuaciji v primeru nesre\xc4\x8de v Nuklearni elektrarni Kr\xc5\xa1ko. Izsledke raziskovalnih projektov je objavljal tako v doma\xc4\x8dih kot tujih znanstvenih in strokovnih revijah Dru\xc5\xbeboslovne razprave, Teorija in praksa, Razgledi, Zdravstveno varstvo, Parlamentarec, Quality and Quantity, Innovation, Central european political science review, Collegium antropologicum, International Journal of Disaster Risk, Medijska istra\xc5\xbeivanja in Reduction. Njegova bibliografija v Cobissu vsebuje 317 vnosov samostojnih ali skupnih raziskav, \xc4\x8dlankov, poro\xc4\x8dil, monografij, poglavij v zbornikih ter raznih drugih akademskih prispevkov. _NEWLINE_V znanstveni monografiji Prava in neprava mnenja: vpliv konteksta v raziskovanju javnega mnenja (1998) se ukvarja z novej\xc5\xa1imi spoznanji v dru\xc5\xbeboslovni metodologiji, ki se pojavljajo pod oznako \xc2\xbbrefleksivna metodologija\xc2\xab. Leta 2002 je v soavtorstvu (skupaj z V. Poto\xc4\x8dnik, S. Flere, M. Smrke, S. Drago\xc5\xa1 in N. To\xc5\xa1) izdal monografijo Podobe o cerkvi in religiji (na Slovenskem v 90-ih), v katerih se ukvarja z religioznostjo Slovenk in Slovencev v primerjavi z drugimi narodi, o katoli\xc5\xa1ki cerkvi v zavesti Slovencev, o religioznosti in politiki in podobno. Monografija Dr\xc5\xbeavljanstvo brez meja (2007) (v soavtorstvu s Toma\xc5\xbeem De\xc5\xbeelanom, Danico Fink-Hafner in Mitjem Hafnerjem-Finkom) poleg histori\xc4\x8dno-razvojnega pogleda na opredeljevanje dr\xc5\xbeavljanstva prina\xc5\xa1a tudi mednarodno primerjalni pogled na podlagi podatkov raziskave The International Social Survey Programme (ISSP 2004) - Citizenship Module, ki pomaga razumeti slovenske izku\xc5\xa1nje v primerjavi z drugimi na sodobnem svetovnem zemljevidu dr\xc5\xbeavljanskih norm, (samo)zaznav kompetenc dr\xc5\xbeavljanov in njihovega odnosa do politi\xc4\x8dnosti. Leta 2012 je izdal monografijo Spoznavni in zaznavni vidiki evakuacije ob jedrski nesre\xc4\x8di, ki predstavlja rezultate javnomnenjske raziskave in intervjujev o pripravljenosti prebivalstva, ustanov in podjetij na evakuacijo v primeru jedrske nesre\xc4\x8de v Nuklearni elektrarni Kr\xc5\xa1ko.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas predsedovanju SSD\n_START_PARAGRAPH_\nSamo Uhan je Slovensko sociolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo (SSD) vodil med letoma 2007 in 2010. Dru\xc5\xa1tvo se je v tem \xc4\x8dasu veliko ukvarjalo z globalno ekonomsko krizo in prou\xc4\x8devala vzroke ter mo\xc5\xbene re\xc5\xa1itve. Organizirali so tri sociolo\xc5\xa1ka sre\xc4\x8danja in sicer \xc2\xbbDru\xc5\xbeba in vrednote\xc2\xab\xc2\xa0leta 2008, \xc2\xbbGlobalna kriza: razkroj ali prilo\xc5\xbenost za razvoj?\xc2\xab\xc2\xa0leta 2009 in sre\xc4\x8danje z naslovom \xc2\xbbDru\xc5\xbeba, kriza, razvoj\xc2\xab\xc2\xa0leta 2010.'