b'\n_START_ARTICLE_\nValentin Kon\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je pravo v Gradcu, pou\xc4\x8deval na gimnazijah v Mariboru, Celju, Ljubljani in Kranju. Leta 1841 je postal suplent na gimnaziji v Mariboru, leta 1842 pa u\xc4\x8ditelj gramatike v Celju. V avgustu 1848 je bil imenovan za za\xc4\x8dasnega u\xc4\x8ditelja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. V letu 1854 je od\xc5\xa1el na Dunaj, opravil usposobljenostni izpit iz naravoslovja za vi\xc5\xa1je gimnazije ter v letu 1854 dobil profesuro na gimnaziji v Mariboru. Od tu je bil \xc5\xa1e istega leta preme\xc5\xa1\xc4\x8den na ljubljansko gimnazijo, kjer je slu\xc5\xbeboval do upokojitve v letu 1886. Vmes je v letih 1861/62 bil profesor in provizori\xc4\x8dni vodja novoustanovljene ni\xc5\xbeje gimnazije v Kranju._NEWLINE_V letih 1848-49 je bil urednik v Celju izhajajo\xc4\x8dega tednika Celjske slovenske novine. Ukvarjal se je tudi z naravoslovjem Kranjske ter objavil je ve\xc4\x8d razprav s tega podro\xc4\x8dja. Do 1881 je bil urednik slovenskega besedila de\xc5\xbeelnega tednika za Kranjsko._NEWLINE_Vodstvo Botani\xc4\x8dnega vrta je prevzel po Fleischmannovi smrti (5. junija 1867) in ga vodil do leta 1886. V njegovem \xc4\x8dasu je vrt dobil alpinetum s 150 vrstami alpskih rastlin._NEWLINE_Leta 1868 so v vrtu zasadili drevesnico sadnega drevja, ki je bila namenjena pou\xc4\x8devanju u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8dnikov o sadjarstvu. V letih 1872/73 so drevesnico dopolnili \xc5\xa1e s 100 vrstami. Po navedbah Pavlina je v njegovem \xc4\x8dasu vrt nazadoval prav na ra\xc4\x8dun pospe\xc5\xa1evanja sadjarstva.'