b'\n_START_ARTICLE_\nSlavistika in slovenistika na Poljskem\n_START_PARAGRAPH_\nSlavistika in slovenistika na Poljskem se pou\xc4\x8dujeta na Univerzah v Bielski Biali, Krakovu, Gdansku, Var\xc5\xa1avi, Lod\xc5\xbeu in Katovicah.\n_START_SECTION_\nSlavistika na Univerzi v Bielski-Biali\n_START_PARAGRAPH_\nSlavistika na Univerzi v Bielski-Biali je nastala leta 2002, ko je nekdanji del Tehni\xc5\xa1ke Univerze v Lod\xc5\xbeu postal neodvisen in se je poimenoval Univerza v Bielski-Biali. Takrat so \xc5\xa1tudentje za\xc4\x8deli \xc5\xa1tudirati hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino, ru\xc5\xa1\xc4\x8dino in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. \xc5\xa0tudentje imajo tudi mo\xc5\xbenost izbire drugega jezika kot lektorata in poleg prej omenjenih imajo na voljo \xc5\xa1e makedon\xc5\xa1\xc4\x8dino, srb\xc5\xa1\xc4\x8dino in slova\xc5\xa1\xc4\x8dino. Slavistiko na humanisti\xc4\x8dno-dru\xc5\xbebenem oddelku od za\xc4\x8detka vodi predstojnik prof. Emil Tokarz. Zainteresirani \xc5\xa1tudentje z Univerze v Bielskem imajo med drugim veliko mo\xc5\xbenosti mednarodnih izmenjav in razvijanja svojega znanja v tujini. Slovanska filologija je bila na za\xc4\x8detku petletni magistrski \xc5\xa1tudij. Imela pa je eno izjemo: leta 2003 je nastala skupina srednjeevropskih \xc5\xa1tudijev s sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot glavnim jezikom, ki je za \xc5\xa1tudij za\xc4\x8dela s triletnim programom. Od \xc5\xa1olskega leta 2004/2005 pa obstaja samo triletni \xc5\xa1tudij, kateri izpolnjuje pri\xc4\x8dakovanja in standarde bolonjskega sistema. \xc5\xa1tudenti imajo mo\xc5\xbenost nadaljevanja na univerzi, oz. \xc5\xa1tudij nadaljujejo na dvoletnem magistrskem programu. Smer ima zraven programa \xc5\xa1tudija, v katerem so glavni jeziki in z njimi povezani predmeti (knji\xc5\xbeevnost, zgodovina, zgodovina jezika in druge humanisti\xc4\x8dne vede), svojo specializacijo, ki pripravlja \xc5\xa1tudente na opravljanje naslednjih poklicev: prevajalec, poslovne\xc5\xbe, uslu\xc5\xbebenec pri turisti\xc4\x8dni agenciji in drugih. Celotna smer se imenuje slovanska filologija, znotraj te pa je ve\xc4\x8d podsmeri, npr. ru\xc5\xa1\xc4\x8dina v turizmu in poslovanju, kjer se \xc5\xa1tudenti u\xc4\x8dijo o tem, kako ustanoviti svojo podjetje, s tem se ve\xc5\xbee turizem v slovanskih dr\xc5\xbeavah itd. Na bielski slavistiki se \xc5\xa1tudenti ne u\xc4\x8diijo samo slovanskih jezikov, ampak tudi razvijajo svoje znanje, spoznavajo kulturo, zgodovino in dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino Slovanov, organizirajo razli\xc4\x8dne znanstvene konference in simpozije, pesni\xc5\xa1ke ve\xc4\x8dere, prireditve povezane s slovansko tematiko, izlete in vsako leto prevajalske delavnice, znane tudi na drugih slavistikah. Udele\xc5\xbeijo se tudi razli\xc4\x8dnih simpozijev tako na Poljskem kot v tujini ter drugih \xc5\xa1tudentskih dejavnosti._NEWLINE_Na slavistiki so organizirane kulturne prireditve npr: gledali\xc5\xa1ke predstave v raznih slovanskih jezikih. Lo\xc5\xa1ka slavistika organizira vsepoljsko olimpijado bolgarskega jezika. Na\xc5\xa1i \xc5\xa1tudentje se udele\xc5\xbeujejo prevajalskih nate\xc4\x8dajev, mednarodnih \xc5\xa1tudentskih konferenc, prevajalskih delavnic.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudetski znanstveni kro\xc5\xbeek slavistov Univerze Bielsko-Biala\n_START_PARAGRAPH_\nKro\xc5\xbeek deluje od 17. decembra 2002, torej odkar je na univerzi v Bielskem nastala slavistika. Glavni cilji kro\xc5\xbeka so raz\xc5\xa1iritev znanja o slovanskih dr\xc5\xbeavah in jezikih, udele\xc5\xbeitev v znanstvenih raziskavah, spodbujanje sodelovanja med \xc5\xa1tudenti in skrb za podobo univerze v Bielsko-Biali. \xc5\xa0tudentje lahko razvijajo svoje znanje in realizirajo svoje projekte v posebnih skupinah oz. podro\xc4\x8djih, kot so podro\xc4\x8dja filma, kulture in civilizacije, prevajalstva, ruske kulture in spletnih strani kro\xc5\xbeka (www.slawistyka.ath.bielsko.pl). Vsak od teh sektorjev ima svojega predstavnika. Za znanstveno stran delovanja skrbi dr. Agnieszka B\xc4\x99dkowska-Kopczyk.\n_START_SECTION_\nSlovenistika na Univerzi v Bielski-Biali\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutno na smeri slovanska filologija s sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot glavnim jezikom \xc5\xa1tudirajo \xc5\xa1tudenti prvega letnika (25 oseb), tretjega letnika (20 oseb) in petega letnika tj. drugega letnika dvoletnega magistrskega \xc5\xa1tudija (16 oseb). Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot lektorat, torej slovenski jezik kot drugi jezik, imajo \xc5\xa1tudentje tretjega letnika hrva\xc5\xa1\xc4\x8dine (30 oseb). Program \xc5\xa1tudija zraven tipi\xc4\x8dnih humanisti\xc4\x8dnih predmetov (npr. uvod v knji\xc5\xbeevnost, filozofija, teorija prevoda) in lektoratov sleven\xc5\xa1\xc4\x8dine ter drugih tujih jezikov, zgodovine slovenskega jezika, zgodovine slovenske knji\xc5\xbeevnosti, slovenske slovnice, ponuja tudi vaje iz poslovne sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, strokovnega jezika, umetnega prevoda in direktnega ter nedirektnega prevoda. \xc5\xa0tudentje imajo mo\xc5\xbenost del \xc5\xa1tudija opraviti v Sloveniji (na Univerzi v Ljubljani, Mariboru ali Kopru) v okviru programa Socrates/Erasmus in drugih ter narediti prakso. Pogosto se udele\xc5\xbeijo Seminarja slovenskega jezika, literature in kulture v Ljubljani in Poletne \xc5\xa1ole slovenskega jezika v Kopru (prej v Portoro\xc5\xbeu). Veliko gostov iz Slovenije je obiskalo Univerzo v Bielski Biali: predavatelji (npr. Marko Jesen\xc5\xa1ek), pesniki (Primo\xc5\xbe Repar), pisatelji (npr. Vlado \xc5\xbdabot, Maja Novak) in drugi umetniki (npr. pevec Klemen Pisk).\n_START_SECTION_\nFakulteta za ju\xc5\xbeno slavistiko na Univerzi v Lod\xc5\xbeu\n_START_PARAGRAPH_\nSlavistika je v Lod\xc5\xbeu postala leta 1995. Na za\xc4\x8detku se je imenovala Oddelek za slovansko filologijo v okviru Fakultete za zgodovino poljskega jezika in Slovansko filologijo Univerze v Lod\xc5\xbeu. Status fakultete je dobila leta 1999. Zaradi odlo\xc4\x8ditve rektorja iz leta 2005, se je preimenovala iz Fakultete za slovansko filologijo v Fakulteto za ju\xc5\xbeno slavistiko. Fakulteto je od za\xc4\x8detka vodila predstojnica prof. dr. hab. Magorzata Korytkowska. Leta 2012 je vodja katedre postal prof.dr hab. Georgi Min\xc4\x8dev. Do \xc5\xa1tudijskega leta 2005/2006 je bil na Fakulteti za ju\xc5\xbeno slavistiko dostopen \xc5\xa1tudij slovanske filologije v 5-letnem dnevnem diplomskem sistemu. \xc5\xa0tudijski na\xc4\x8drt je vseboval lektorat vsaj dveh iz treh slovanskih jezikov. Glavni in diplomski jeziki \xc5\xa1tudija so bili bolgarska vina, slovenska vina ali srbska vina. Leta 2006/2007 se je \xc5\xa1tudij preusmeril v 3-letno licenciatsko slovansko filologijo. \xc5\xa0tudentje slavistike, razen zelo dobrega znanja glavnega jezika, drugega izbranega ju\xc5\xbenoslovanskega jezika in ru\xc5\xa1\xc4\x8dine, dobivajo podrobne informacije iz zgodovine, kulture in leposlovja dolo\xc4\x8denega naroda. Ukvarjajo se tudi s slovansko paleografijo, tekstologijo, duhovno in ljudsko kulturo Slovanov, ter geopoliti\xc4\x8dnim polo\xc5\xbeajem Balkana. Najbolj\xc5\xa1i \xc5\xa1tudentje dobivajo \xc5\xa1tipendijo za jezikovne te\xc4\x8daje ali prakso v tujini._NEWLINE_Na slavistiki so organizirane kulturne prireditve, npr. gledali\xc5\xa1ke predstave v raznih slovanskih jezikih. Lod\xc5\xbeka slavistika organizira vsepoljsko olimpijado bolgarskega jezika. Na\xc5\xa1i \xc5\xa1tudentje se udele\xc5\xbeujejo prevajalskih nate\xc4\x8dajev, mednarodnih \xc5\xa1tudentskih konferenc, prevajalskih delavnic. Organizirani so tudi znanstveni izleti, posve\xc4\x8deni ikonografiji, slovanski paleografiji in folkloru.\n_START_SECTION_\nLektorat\n_START_PARAGRAPH_\nLektorat sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine se je na Fakulteti za ju\xc5\xbeno slavistiko pojavil \xc5\xbee od \xc5\xa1tudijskega leta 1996/1997, najprej kot jezik B. Od februarja 1997, ko je glavni lektor postal mag. Aleksander Kri\xc5\xbe, je sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina en izmed diplomskih jezikov (jezikov A). Naslednji lektorji so bili: dr. Janja Volmajer (2009-2011), mag. Mateja Gojko\xc5\xa1ek (2011-2014) ter mag. Boris Kern (2014 do zdaj). Danes se sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot glavni jezik (jezik A) u\xc4\x8dijo \xc5\xa1tudentje drugega letnika ter kot drugi jezik (jezik B) \xc5\xa1tudentje ostalih \xc5\xa1tirih letnikov. \xc5\xa0tudentje imajo lektorate ne samo z lektorjem, ampak tudi z absolventkami slavistike, dr. Katarzyno Bednarsko, dr Anetto Buras-Marciniak, dr Anno Stefan in dr. Agnieszko Zatorsko._NEWLINE_Slovenisti lod\xc5\xbeke univerze se udele\xc5\xbeujejo razli\xc4\x8dnih prireditev, da bi izbolj\xc5\xa1ali svoje jezikovne spretnosti, npr. hodijo na izlete in se pogovarjajo samo po slovensko. Udele\xc5\xbeujejo se kulturnih prireditev s slovenskimi pesniki, umetniki in prevajalci npr. literarni ve\xc4\x8der z Janijem Virkom, povezan s publikacijo njegove knjige Smeh za leseno pregrado, prevajalska delavnica s Tatjano Jamnik, literarno glasbeni ve\xc4\x8der s Klemenom Piskom, festival Zlati \xc4\x8doln.\n_START_SECTION_\nLektor\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander Kri\xc5\xbe je absolvent zgodovine na Univerzi v Ljubljani, kjer se je u\xc4\x8dil tudi polj\xc5\xa1\xc4\x8dino. Preden je postal lektor na Univerzi v Lod\xc5\xbeu, je bil \xc5\xa1tipendist na univerzi v Krakovu v okviru mednarodne izmenjave._NEWLINE_Od februarja 1997 vodi lektorate slovenskega jezika na Lod\xc5\xa1ki slavistki. Razen lektorskih vaj, predava tudi zgodovino in kulturo Slovenije.\n_START_SECTION_\nZnanstveni kro\xc5\xbeek\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveni kro\xc5\xbeek je nastal leta 1995, nekaj mesecev po otvoritvi lo\xc5\xa1ke slavistike. Njegov glavni cilj je , pribli\xc5\xbeanje \xc5\xa1tudentom slovanske zgodovine, kulture in umetnosti, organiziranje in udele\xc5\xbeba v seminarjih, konferencah, simpozijih ter znanstvenih sre\xc4\x8danjih. V okviru delavnosti Kro\xc5\xbeka so organizirana sre\xc4\x8danja s predavatelji iz drugih slavistik na Poljskem ter z gosti iz tujine. Kro\xc5\xbeek organizira tudi konference. \xc4\x8clani Kro\xc5\xbeka skupaj s tutorji organizirajo tudi znanstvene izlete. Dva izleta sta \xc5\xbee bila organizirana na poljsko-ukrajinsko obmo\xc4\x8dje, na Lemkovo in Bojkovo zemljo, dva pa na Podlasie.\n_START_SECTION_\nIn\xc5\xa1titut za zahodno in ju\xc5\xbeno slavistiko Univerze v Var\xc5\xa1avi\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki var\xc5\xa1avske slavistike so povezani z nastajanjem Var\xc5\xa1avske Univerze leta 1816. Podrobnej\xc5\xa1e podatke lahko najdete na spletni strani: http://www.iszip.uw.edu.pl/ In\xc5\xa1titut za zahodno in ju\xc5\xbeno slavistiko funkcionira pod tem nazivom od leta 2005 (prej se je imenoval In\xc5\xa1titut za slovansko filologijo). Spremembo je povzro\xc4\x8dil prehod od filolo\xc5\xa1kega \xc5\xa1tudijskega profila do vede o kulturi. Jeziki, ki se jih lahko u\xc4\x8dimo na In\xc5\xa1titutu so: , slova\xc5\xa1ki, bolgarski, hrva\xc5\xa1ki, srbski in slovenski. Institut organizira tudi te\xc4\x8daje makedon\xc5\xa1\xc4\x8dine in ru\xc5\xa1\xc4\x8dine. Poleg lektoratov potekajo v A jeziku tudi predmeti, npr. Kulturna geografija Slovenije ali Polit\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje na Slovenskem.\n_START_SECTION_\nLektorica in \xc5\xa1tudenti\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1993 je lektorica sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine na Univerzi v Var\xc5\xa1avi Jasmina Galos, ki prihaja iz Ljubljane. Trenutno sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino \xc5\xa1tudirata skupini, ki sta za\xc4\x8deli \xc5\xa1tudij leta 2003 in 2005. Skupaj z lektorico delajo prevode in organizirajo \xc5\xa1tevilne prireditve v okviru Kro\xc5\xbeka slavistov UW. Najbolj\xc5\xa1i \xc5\xa1tudenti se vsako leto udele\xc5\xbeujejo izmenjav in seminarja slovenskega jezika kulture in literature v Ljubljani in Kopru.\n_START_SECTION_\nSlavisti\xc4\x8dni kro\xc5\xbeek UW\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru Kro\xc5\xbeka deluje slovenisti\xc4\x8dna sekcija z imenom Bratstvo svetega Martina. To je najbolj aktivna sekcija v Kro\xc5\xbeku. Samo v preteklem letu je Bratstvo organiziralo v okviru Svetovnih dni slovenistike slova\xc5\xa1ko-poljsko-slovenski literarni ve\xc4\x8der (23. novembra 2006) in avtorski ve\xc4\x8der Janija Virka (13. marca 2007). \xc5\xa0tudenti so posneli tudi film. V sodelovanju s Kro\xc5\xbekom raziskovalcev narodnostnih manj\xc5\xa1in na In\xc5\xa1titutu za sociologijo UW so predstavili 14. junija 2007 \xc5\xa1tudentske dokumentarne filme o Sloveniji.\n_START_SECTION_\nSlavistika na Univerzi v Krakovu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentje se sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine u\xc4\x8dijo v \xc4\x8detrtem letniku in prvem semestru petega letnika. To je izbirni predmet (sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina ali makedon\xc5\xa1\xc4\x8dina), traja 90 ur, predmet se imenuje tudi tretji slovanski jezik. Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino izbira precej ve\xc4\x8d \xc5\xa1tudentov kot makedon\xc5\xa1\xc4\x8dino. Dodatno obstaja skupina, ki se u\xc4\x8di slovensko v okviru opcije (popolnoma izbirnega predmeta) za ni\xc5\xbeje letnike. Skupina obstaja \xc5\xbee dve leti, gre za \xc5\xa1tudente od drugega do \xc4\x8detrtega letnika. Obstaja tudi skupina nadaljevalcev, ki se u\xc4\x8dijo fakultativno. To so ve\xc4\x8dinoma diplomanti slovenistike, tako da predmet ni vklju\xc4\x8den v \xc5\xa1tudijske programe.\n_START_SECTION_\nLektorat\n_START_PARAGRAPH_\nLektorat obstaja formalno od leta 1962, \xc5\xbee prej pa so sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino u\xc4\x8dili \xc5\xa1tipendisti iz Slovenije. Gre za najstarej\xc5\xa1i lektorat na Poljskem. Ves \xc4\x8das je slovenistika le lektorat, nikoli ni bila diplomski predmet. Pou\xc4\x8duje lektor iz Slovenije, tudi druge slovenisti\xc4\x8dne predmete, ki se ob\xc4\x8dasno najdejo v programu, predava lektor. Del slovenisti\xc4\x8dnih vsebin lahko najdemo tudi pri drugih slavisti\xc4\x8dnih predmetih in pri drugih predavateljih. Trenutno je \xc5\xa1tudentov ve\xc4\x8d kot 80.\n_START_SECTION_\nKatedra slavistike na Filolo\xc5\xa1ko-zgodovinskem oddelku Univerze v Gdansku\n_START_PARAGRAPH_\nKatedra slavistike na Filolo\xc5\xa1ko-zgodovinskem oddelku Univerze v Gdansku je nastala 1. julija 1997 in za\xc4\x8dela redno delovati \xc5\xbee v \xc5\xa1tudijskem letu 1998/1999. Vodi jo predstojnica prof. dr. prof. Krystyna Szcze\xc5\x9bniak. \xc5\xa0tudentke in \xc5\xa1tudenti lahko izbirajo med \xc5\xa1tudijem hrva\xc5\xa1\xc4\x8dine ali srb\xc5\xa1\xc4\x8dine. Med \xc5\xa1tudijem lahko spoznavajo tudi zgodovino, literaturo, kulturo in predvsem jezik drugih ju\xc5\xbenoslovanskih dr\xc5\xbeav. \xc5\xa0tudentke in \xc5\xa1tudenti sami izberejo lektorat drugega slovanskega jezika. Na izbiro imajo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, ru\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dino in ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Ob dveh slovanskih jezikih \xc5\xa1tudijski program predvideva tudi prakti\xc4\x8dno u\xc4\x8denje enega zahodnoevropskega jezika.\n_START_SECTION_\nLektorat sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1tudijskem letu 2005/2006 je lektorat slovenskega jezika kot drugega tujega jezika prvi\xc4\x8d obvezni-izbirni predmet slavisti\xc4\x8dnega \xc5\xa1tudija na Univerzi v Gdansku. Trenutno se sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine u\xc4\x8dijo \xc5\xa1tudenti II. letnika v okviru licenciatskega \xc5\xa1tudija, lektorat traja eno leto. Lektorat sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine je nastal zaradi potrebe po u\xc4\x8denju drugega ju\xc5\xbenoslovanskega jezika in predvsem zato, ker \xc5\xa1tudentke in \xc5\xa1tudente slavistike zanimata slovenski jezik in kultura. Lektorat slovenskega jezika od za\xc4\x8detka svojega delovanja vodi Mag. Ma\xc5\xa1a Gu\xc5\xa1tin._NEWLINE_\xc5\xa0tudentke in \xc5\xa1tudenti v okviru lektorata slovenskega jezika ne spoznavamo samo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in Slovenije, temve\xc4\x8d se tudi aktivno anga\xc5\xbeiramo v pripravi razli\xc4\x8dnih kulturnih projektov. \xc5\xa0tudij predvideva 4 ure drugega slovanskega jezika tedensko, eno leto. Z dejstvom, da je na\xc5\xa1e u\xc4\x8denje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine omejeno samo na eno leto, sicer z mo\xc5\xbenostjo poznej\xc5\xa1ega nadaljevanja v okviru magistrskega \xc5\xa1tudija, je povezana tudi na\xc5\xa1a iniciativa oblikovanja spletne strani \xe2\x80\x9e\xc4\x8car Slovenije\xe2\x80\x9d, saj bomo tako \xc5\xa1tudentke in \xc5\xa1tudenti ostali v stiku z jezikom in kulturo Slovenije tudi po zaklju\xc4\x8denem lektoratu sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nLektorat sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenistika na in\xc5\xa1titutu je nastala leta 1991, ko je bil direktor prof. dr hab. Emil Tokarz. Na\xc5\xa1a slovenistika je bila prva slovenistika na Poljskem. Trenutno 2 skupini \xc5\xa1tudirata sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot prvi jezik. 2. letnik obiskuje 19 oseb, 3. letnik pa 15 oseb. Ena skupina ima sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi jezik. Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi jezik \xc5\xa1tudirajo \xc5\xa1tudenti 4. letnika (bolgaristi, bohemisti, makedonisti in serbisti), teh je 24.\n_START_SECTION_\nmag. Ur\xc5\xa1ka Kerin\n_START_PARAGRAPH_\nUr\xc5\xa1ka Kerin je univerzitetna diplomirana komunikologinja in profesorica sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. Oba \xc5\xa1tudija je kon\xc4\x8dala na Univerzi v Ljubljani. Od \xc5\xa1tudijskega leta 2007/2008 je lektorica slovenskega jezika na Katedri za slavistiko na \xc5\xa0lezijski univerzi. \xc5\xbde prej se je ukvarjala z razli\xc4\x8dnimi projekti in s promocijo, zato na\xc4\x8drtuje intenzivno sodelovanje s \xc5\xa1tudenti katedre. Skupaj \xc5\xbee sodelujejo pri pripravi slavisti\xc4\x8dnega in filmskih ve\xc4\x8derov._NEWLINE_Na slavistiki delajo tudi Poljaki, ki so po izobrazbi slovenisti:\n_START_SECTION_\nprof. dr. hab. Bo\xc5\xbcena Tokarz\n_START_PARAGRAPH_\nProf. dr. hab. Bo\xc5\xbcena Tokarz na In\xc5\xa1titutu slavistike na \xc5\xa0lezijski univerzi, voditeljica Zavoda za literarno teorijo in prevod, raziskovalka poljske in slovenske poezije 20. stoletja, literarna zgodovinarka. Ukvarja se s komparativistiko, literarno teorijo in teorijo prevoda ter z zgodovinsko poezijo. Je voditeljica Zavoda za literarno teorijo in prevod od njegove ustanovitve, torej od leta 1992. Je avtorica preko 100 razprav, \xc4\x8dlankov, kriti\xc4\x8dnih revij in literarnih esejev, ki so bili objavljeni v doma\xc4\x8dih in tujih \xc4\x8dasopisih. Med drugim je pisala o spremembah umetni\xc5\xa1kih oblik (v slovenski in poljski poeziji), o teoriji prevoda, medkulturnih dvogovorih v literaturi, napisala pa je tudi \xc5\xa1tevilne literarne kritike. V letu 2007 je dobila Pretnarjevo nagrado za \xc5\xa1irjenje slovenske literature in kulture na Poljskem (skupaj s svojim mo\xc5\xbeem prof. dr hab. Emilom Tokarzem).\n_START_SECTION_\ndr. hab. W\xc5\x82adys\xc5\x82aw Kryzia\n_START_PARAGRAPH_\nDr hab. W\xc5\x82adys\xc5\x82aw Kryzia je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij slavistike na Jagelonski univerzi v Krakovu v letu 1965. Zaposlen je na In\xc5\xa1titutu slovanske filologije na \xc5\xa0lezijski univerzi. Od leta 1998 sodeluje tudi z Katedro ju\xc5\xbene slavistike. Njegovo preu\xc4\x8devanje je usmerjeno v slovansko jezikoslovje s specialnim pregledom ju\xc5\xbenoslovanskih jezikov.\n_START_SECTION_\ndr. Monika Gawlak\n_START_PARAGRAPH_\nDr. Monika Gawlak je absolventka slovanske filologije pri \xc5\xa0lezijski univerzi, specializirana v slovenistiki. Njena doktorska dizertacija s podro\xc4\x8dja knji\xc5\xbeevnosti je imela za glavno temo specifike pesni\xc5\xa1kih tvorb Gregorja Strni\xc5\xa1e \xe2\x80\x93 so\xc4\x8dasnega slovenskega pesnika. Zanima jo tudi so\xc4\x8dasna proza (zlasti mlada in najmlaj\xc5\xa1a slovenska proza, med drugimi: Jani Virk, Andrej Blatnik, Vlado \xc5\xbdabot, Berta Bojetu \xe2\x80\x93 Boete, Polona Glavan, Nina Kokelj, Irena Svetek), slovenska drama, teorija literature (raziskovanje kulture, feminizem, gender in queer), translatologija in metodika pou\xc4\x8devanja tujih jezikov.\n_START_SECTION_\ndr. Joanna Pszczo\xc5\x82a\n_START_PARAGRAPH_\nDr. Joanna Pszczo\xc5\x82a je slovenistka, publicistka, adiunkt \xc5\xa0lezijske univerze. Absolventka prve slovenistike na Poljskem, ki je nastala leta 1991. Ve\xc4\x8d kot 8 let dela na \xc5\xa0lezijski univerzi, u\xc4\x8dila je razli\xc4\x8dne predmete, npr.: lektorat slovenskega jezika, teorijo in vaje iz prevoda, tudi vaje iz slovenske kulture in literature. Ukvarja se s so\xc4\x8dasno slovensko literaturo in kulturnimi spremembami, s poezijo in metafiziko. Te stvari raziskuje v so\xc4\x8dasni slovenski literaturi. Svoje tekste objavlja na Poljskem in v tujini, pi\xc5\xa1e v polj\xc5\xa1\xc4\x8dini in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Udele\xc5\xbeuje se simpozijev in konferenc na Poljskem in v tujini. Ukvarjala se je tudi s prevodom, prevajala je razli\xc4\x8dne tekste.\n_START_SECTION_\nmag. Maja Jasi\xc5\x84ska\n_START_PARAGRAPH_\nMag. Maja Jasi\xc5\x84ska je diplomirala leta 2007. Za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino se je odlo\xc4\x8dila, ker se je vedno rada u\xc4\x8dila jezike. Slovenski jezik se ji je zdel zanimiv predvsem zato, ker na Poljskem ni popularen, ni znan. Ukvarja se predvsem z jezikoslovjem, jo pa zanimajo tudi kultura in sociolo\xc5\xa1ki pojavi v Sloveniji._NEWLINE_mag. Anna Muszy\xc5\x84ska\n_START_SECTION_\nZnanstveni kro\xc5\xbeek\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc5\xa0lezijski slavistiki deluje slovanski znanstveni kro\xc5\xbeek\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\x9awiatowid\xc2\xab\xc2\xa0(povezava:  in forum: ). Znanstveni kro\xc5\xbeek slavistov se od leta 1987 nahaja pri In\xc5\xa1titutu slovanske filologije na \xc5\xa0lezijski univerzi v Sosnovcu. KNS \xc5\x9awiatowid je avtonomna \xc5\xa1tudentska organizacija, ki zdru\xc5\xbeuje \xc5\xa1tudente slavistike \xc5\xa0lezijske univerze, njenih absolventov, tudi \xc5\xa1tudentov polonistike in slavistike iz tujih univerz. Zdru\xc5\xbeuje pa tudi \xc5\xa1tudente drugih oddelkov. Od leta 2000 ima KNS \xc5\x9awiatowid internetno stran in svoj \xc4\x8dasopis\xc2\xa0\xc2\xbbNoviny Slavia\xc2\xab, objavlja tudi (skupaj s \xc5\xa0lezijsko univerzo iz Opave) poeti\xc4\x8dni almanah Artemisia. KNS \xc5\x9awiatowid deluje za popularizacijo slovanske kulture, literature in umetnosti. Organizira tekmovanja, znanstvena sre\xc4\x8danja, poeti\xc4\x8dne, filmske in glasbene ve\xc4\x8dere ter izlete. Navezuje znanstvene stike s \xc5\xa1tudenti slavistik iz Poljske, Bolgarije, Hrva\xc5\xa1ke, \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, Makedonije, Srbije, Slova\xc5\xa1ke, Slovenije in Lu\xc5\xbeic.\n_START_SECTION_\nPovezave\n_START_PARAGRAPH_\nPovezave na fakultete slavistike:_NEWLINE_http://www.slavica.uni.lodz.pl_NEWLINE_http://www.slaw.us.edu.pl_NEWLINE_http://www.iszip.uw.edu.pl/_NEWLINE_http://www.kss.ath.bielsko.pl/_NEWLINE_http://www.fh.ug.gda.pl/struktura_wydzialu/katedra_slawistyki/slawistyka.html_NEWLINE_Povezava na stran univerze:_NEWLINE_http://www.ath.bielsko.pl/_NEWLINE__NEWLINE_Znanstveni kro\xc5\xbeek slavistov v Bielsko-bia\xc5\x82i:_NEWLINE_http://www.slawistyka.ath.bielsko.pl/news.php_NEWLINE_Dvojezi\xc4\x8dna spletna stran "Czar S\xc5\x82owenii/\xc4\x8car Slovenije":_NEWLINE_http://www.czar-slowenii.pl/'