b"\n_START_ARTICLE_\nRokfor\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb3kfor  (francosko Roquefort) je francoski poltrdi sir s plemenito plesnijo.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nRokfor je edini ov\xc4\x8dji sir z modro zeleno plesnijo z znanstvenim imenom Penicillium roqueforti. Premer rokfor sira je od 18 do 20 centimetrov, vi\xc5\xa1ine med 8,50 in 10,50 centimetrov, te\xc5\xbee pribli\xc5\xbeno 2,50 kg.  V prodaji so vedno polovice sirov, saj vsak sir pred prodajo prere\xc5\xbeejo in klasificirajo glede na obseg prera\xc5\xa1\xc4\x8denosti s plesnijo. Rokfor je pikanten, slan in zelo intenzivnega okusa. Sredica je drobljiva. Hraniti ga je potrebno na hladnem, najbolje v hladilniku, zavitega v aluminijevo folijo, da se prepre\xc4\x8di stik z zrakom.\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nV mleko ali mladi sir se doda kultura plesni, s \xc4\x8dimer se za\xc4\x8dne prva faza postopka za izdelavo sira. V tej prvi fazi se v hladnih in vla\xc5\xbenih votlinah, katerih stene so prav tako prekrite s to kulturo plesni, sir prvih nekaj dni soli. Ko je nasoljen se pikira, da v notranjost sira lahko prodre zrak, ki je nujen za rast plesni. Pod takimi pogoji sir zori \xc5\xa1tiri tedne na temperaturi od 7 do 10\xc2\xb0C. Ko se na povr\xc5\xa1ini pojavijo prve zelene lise, se sir \xc5\xa1e enkrat prebode in zavije v aluminijevo folijo, da se dotok zraka ustavi in s tem prepre\xc4\x8di vstop drugih vrst plesni.  Tako zavit sir zori \xc5\xa1e nadaljnje 3 do 4 mesece, do kon\xc4\x8dnega izdelka. Rezultat je pikantno slan kremasti in krhki sir z najmanj 52\xc2\xa0% suhe snovi. Krhkost sira je dokaz njegove kvalitete, saj je bolj krhek sir bolj kvaliteten._NEWLINE_Originalni rokforski sir zori v naravnih podzemnih jamah, kjer je vse leto stalna temperatura od 7 do 10\xc2\xb0C ter 90 - 100 odstotna relativna vlaga.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita ozna\xc4\x8dbe porekla\n_START_PARAGRAPH_\nRokfor je prvi za\xc5\xa1\xc4\x8diteni francoski sir, saj njegova izdelava poteka pod nadzorom AOC (Appellation d'Origine Contr\xc3\xb4l\xc3\xa9e) \xc5\xbee od leta 1925.  Leta 1961 je bila sprejeta odlo\xc4\x8ditev, da lahko sir ozna\xc4\x8dujejo z imenom rokfor le, \xc4\x8de je bil zorjen v votlinah v kraju Roquefort-sur-Sulzon, \xc4\x8deprav ga izdelujejo domala po vsej ju\xc5\xbeni Franciji in tudi na Korziki.\n_START_SECTION_\nLegenda\n_START_PARAGRAPH_\nPo legendi naj bi ta vrsta sira nastala tako, da je pastir, ki se je pred de\xc5\xbejem umaknil v neko votlino s seboj na pa\xc5\xa1o vzel mladi sir. V tistem, ko je ravno hotel malicati, je zunaj zagledal lepo dekle in je stekel za njo, v votlini pa je pozabil hrano. Ko je kasneje na\xc5\xa1el sir, je bil ta prekrit s plesnijo. La\xc4\x8den pastir je sir vseeno poskusil in ugotovil, da je dober in vest o tem raz\xc5\xa1iril med va\xc5\xa1\xc4\x8dani.\n_START_SECTION_\nPostre\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nOkus rokforja je bogat in mo\xc4\x8dan, zato se po navadi ponudi skupaj s sve\xc5\xbeim kozjim sirom, kamamberjem, grojerjem in gavdo, poleg pa dodamo hru\xc5\xa1ke, breskve, smokve in grozdje ter orehe. Zelo dobro se poda k belemu vinu."