b'\n_START_ARTICLE_\nHarper Lee\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nNe ubijaj slavca je v veliki meri avtobiografsko delo, \xc4\x8deprav je sama to zanikala. Rodila se je kot najmlaj\xc5\xa1a h\xc4\x8di odvetnika v pode\xc5\xbeelskem mestecu Monroeville na jugu Alabame. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala je v dru\xc5\xbebi brata, dveh sester in prijatelja Trumana Capotea, ki je tam pre\xc5\xbeivljal poletja. \xc5\xbde kot otrok je rada pisala. Po kon\xc4\x8dani osnovni in srednji \xc5\xa1oli je \xc5\xa1la \xc5\xa1tudirat na dekli\xc5\xa1ki kolid\xc5\xbe Huntingdon v bli\xc5\xbenjem Montgomeryju, od koder se je prepisala na \xc5\xa1tudij prava na Univerzi Alabame, a ga ni kon\xc4\x8dala._NEWLINE_Leta 1949 se je preselila v New York da bi poskusila prodreti kot pisateljica. Tam se je najprej nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivljala kot uradnica, nekega bo\xc5\xbei\xc4\x8da pa je od prijateljev dobila darilo - letno pla\xc4\x8do, ki ji je omogo\xc4\x8dila, da se je popolnoma posvetila pisanju. V naslednjem letu je nastal osnutek njenega romana, ki ga je nato \xc5\xa1e dve leti in pol razvijala ob pomo\xc4\x8di urednika pri zalo\xc5\xbebi J. B. Lippincott Tayja Hohoffa. Kot Harper Lee se je pod njim podpisala zato, ker ni \xc5\xbeelela, da bi jo prekrstili v Nellie. Ne ubijaj slavca je iz\xc5\xa1el leta 1960 in postal tako\xc5\xa1nja uspe\xc5\xa1nica, tako kriti\xc5\xa1ka kot prodajna. Lee je zanj leta 1961 prejela Pulitzerjevo nagrado za leposlovje in ve\xc4\x8d drugih priznanj, prakti\xc4\x8dno takoj pa je po knji\xc5\xbeni predlogi za\xc4\x8del nastajati tudi istoimenski hollywoodski film (v Sloveniji preveden kot Ubiti ptico opona\xc5\xa1alko), ki je iz\xc5\xa1el leta 1962 in prav tako po\xc5\xbeel uspeh._NEWLINE_Nenadna in nenadejana slava je avtorico kmalu pri\xc4\x8dela motiti. V letih po izidu prvenca je pri\xc4\x8dela pisati drugi roman z delovnim naslovom The Long Goodbye, ki pa je ostal nedokon\xc4\x8dan zaradi pisateljske blokade in nenehnih promocijskih obveznosti. Trumanu Capoteu je pomagala pri raziskovanju za njegov kriminalni roman Hladnokrvno (In Cold Blood), a se je konec 1960. let sprla z njim, ker jo je v zahvali le be\xc5\xbeno omenil. Po\xc4\x8dasi se je umaknila iz javnega \xc5\xbeivljenja in pri\xc4\x8dela dosledno odklanjati pro\xc5\xa1nje za intervjuje. Preselila se je nazaj v rodni Monroeville s svojo sestro, kjer se ustalila v skromni dnevni rutini kljub nenehni pozornosti medijev in biografov, anga\xc5\xbeirala se je le v lokalni metodisti\xc4\x8dni cerkvi. Med redkimi javnimi dogodki, ki se jih je udele\xc5\xbeevala, je podelitev nagrad \xc5\xa1tudentskega tekmovanja v pisanju esejev na temo njenega romana, ki ga organizira Univerza Alabame. Leta 2007 ji je tedanji predsednik ZDA George W. Bush podelil predsedni\xc5\xa1ko medaljo svobode.'