b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Schelling\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nSchelling se je rodil v mestu Oakland v Kaliforniji. Obiskoval je San Diego High, \xc5\xa1tudij pa nadaljeval na Univerzi v Kaliforniji (Berkeley), kjer je leta 1944 diplomiral iz ekonomije. Svoj doktorat iz ekonomije je prejel leta 1951 na Univerzi Harvard.\n_START_SECTION_\nOsebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSchelling je bil poro\xc4\x8den z Corinne Tigay Saposs 44 let, med letoma 1947 in 1991, in je imel z njo \xc5\xa1tiri sinove. Po lo\xc4\x8ditvi s Corinne, leta 1991, se je poro\xc4\x8dil z Alice M. Coleman. Ta je imela dva sinova iz prej\xc5\xa1njega zakona, za katera pa je skrbel tudi Schelling. _NEWLINE_13. decembra 2016 je umrl v Bethesdi, v zvezni dr\xc5\xbeavi Maryland, zaradi zapletov po zlomu kolka, v devetinpetdesetem letu starosti._NEWLINE_Schellingova dru\xc5\xbeina je na dra\xc5\xbebi prodala Thomasovo Nobelovo nagrado, za katero je dobila 187.000 dolarjev. Ta denar  so nato podarili Ju\xc5\xbenemu centru za rev\xc5\xa1\xc4\x8dino (Southern Poverty Law Center), neprofitni organizaciji, ki se bori proti sovra\xc5\xa1tvu in nepo\xc5\xa1tenosti ter zagovarja civilne pravice skozi sodne postopke.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nSchelling je, v sodelovanju z Belo hi\xc5\xa1o in izvr\xc5\xa1nim uradom ameri\xc5\xa1kega predsednika, delal v skladu z Marshallovim na\xc4\x8drtom v Evropi od leta 1948 do leta 1953. V tistem \xc4\x8dasu je napisal ve\xc4\x8dino svoje disertacije o nacionalnem dohodkovnem vedenju. Za vlado Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike je prenehal delati leta 1953, da se je lahko pridru\xc5\xbeil ekonomski fakulteti Univerze Yale. Tri leta pozneje (leta 1956) se je pridru\xc5\xbeil neprofitni organizaciji in raziskovalnem in\xc5\xa1titutu RAND Corporation. Tam je bil sprva pomo\xc4\x8dnik, leto pozneje pa se je tam stalno zaposlil kot raziskovalec. _NEWLINE_Leta 1958 je bil imenovan za profesorja ekonomije na Harvardu, istega leta pa je pomagal ustanoviti Center za mednarodne zadeve (Center for International Affairs), ki je bil kasneje preimenovan v Center za mednarodne zadeve Weatherhead (Weatherhead Center for International Affairs). Harvardovi \xc5\xa1oli vlade John F. Kennedy (John F. Kennedy School of Government) se je pridru\xc5\xbeil leta 1969, kjer je bil profesor politi\xc4\x8dne ekonomije (zaposlen kot Lucius N. Littauer Professor of Political Economy). Schelling je bil eden izmed "o\xc4\x8detov ustanoviteljev\xe2\x80\x9d moderne \xc5\xa1ole Kennedy, saj je pomagal pri preureditvi u\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta, s te\xc5\xbenjo po preusmeritvi poudarkov od upravljanja proti vodstvu. Ko je leta 1990 zapustil Harvard se je Thomas pridru\xc5\xbeil dvema oddelkoma Univerze v Marylandu (School of Public Policy in Department of Economics). Leto pozneje mu je bilo ponudeno predsedstvo Ameri\xc5\xa1kega gospodarskega zdru\xc5\xbeenja (American Economic Association), ki ga je sprejel. Sprejel pa je tudi predsedstvo Vzhodnega gospodarskega zdru\xc5\xbeenja (Eastern Economic Association), in sicer leta 1995._NEWLINE_Med leti 1994 in 1999 je Schelling opravljal raziskave na Mednarodnem in\xc5\xa1titutu za uporabno sistemsko analizo (IIASA) v avstrijskem mestu Laxenburg. Svojo stalno zaposlitev na in\xc5\xa1titutu RAND Corporation je kon\xc4\x8dal leta 2002 in tam zopet postal pomo\xc4\x8dnik._NEWLINE_Prejel je tri \xc4\x8dastne doktorate. Prvega je prejel leta 2003 na rotterdamski univerzi Erasmus (Erasmus University Rotterdam), drugega pa leta 2009 na Univerzi Yale. Leto pozneje je na RAND Graduate School of Public Analysis prejel tretji \xc4\x8dastni doktorat, isto leto pa je prejel tudi \xc4\x8dastno diplomo Univerze v Manchestru. _NEWLINE_\xc5\xbde leta 1977, mu je bilo podeljeno Frank E. Seidman priznanje iz politi\xc4\x8dne ekonomije, leta 1993 pa mu je bila, s strani Nacionalne akademije znanosti, podeljena Nagrada za raziskave vedenja, ki se nana\xc5\xa1ajo na prepre\xc4\x8devanje jedrske vojne (Award for Behavior Research Relevant to the Prevention of Nuclear War). Nobelovo nagrado v gospodarskih znanjih (Nobel Memorial Prize in Economic Sciences) je leta 2005 prejel, skupaj z Robertom Aumannom, za izbolj\xc5\xa1anje na\xc5\xa1ega razumevanja konfliktov in sodelovanja skozi analizo teorije iger.\n_START_SECTION_\nknjiga: Arms and Influence\n_START_PARAGRAPH_\nKnjiga Arms and Influence je bila objavljena 1966. Vsebuje Schellingove teorije o vojni in se nadaljuje z idejami knjige Strategije konflikta (Strategy of Conflict) in pomembno prispeva k nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di literaturi o sodobni vojni in diplomaciji. V knjigi je zapisal ugotovitev, da jedrsko oro\xc5\xbeje spreminja svet.\n_START_SECTION_\nPrisila\n_START_PARAGRAPH_\nSchelling ugotavlja, da je za ve\xc4\x8dinoma v zgodovini (ali vsaj v nedavni zgodovini) bil predpogoj za nekak\xc5\xa1no voja\xc5\xa1ko zmago uspe\xc5\xa1na prisila. Ena dr\xc5\xbeava ni mogla ogroziti tekmeca, razen \xc4\x8de bi lahko s tem premagala nasprotnika. Toda jedrsko oro\xc5\xbeje je to na\xc4\x8delo zavrnilo, saj lahko ena dr\xc5\xbeava povzro\xc4\x8di neizmerno \xc5\xa1kodo, \xc4\x8deprav izgubi vojno. Z zorenjem jedrskega oro\xc5\xbeja je postala prisila bistvo mednarodne politike, da bi se izognila vojni. Postala je veliko bolj dragocena in veliko ve\xc4\x8dja gro\xc5\xbenja, kot izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje voja\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nZaveza\n_START_PARAGRAPH_\nUspeh tak\xc5\xa1ne prisile je odvisen od njene nepredvidljivosti: sovra\xc5\xbenik mora verjeti nevarnost bole\xc4\x8dine. Zato je za napadalce pomembno da svoje gro\xc5\xbenje zares uresni\xc4\x8dijo (druga\xc4\x8de ne bo imela u\xc4\x8dinka) , kakr\xc5\xa1ne zaveze pa je te\xc5\xbeko ustvariti. Schellingov vpogled v zavezanost je spet produkt jedrske dobe. Za primer postavi dva tovornjaka, ki bi se lahko soo\xc4\x8dila s katastrofo, \xc4\x8de se na hitro zaletita na avtocesti. V primerjavi z narodi pa ti lahko, tudi \xc4\x8de za\xc4\x8dnejo vojno, teoreti\xc4\x8dno kon\xc4\x8dajo vse, preden povzro\xc4\x8dijo preve\xc4\x8d \xc5\xa1kode. Jedrsko oro\xc5\xbeje spreminja to mo\xc5\xbenost, saj je katastrofa povzro\xc4\x8dena v trenutku. Namesto da bi \xc5\xa1koda nastajala dalj \xc4\x8dasa, se jedrske dr\xc5\xbeave soo\xc4\x8dajo s takoj\xc5\xa1njimi in nevzdr\xc5\xbenimi stro\xc5\xa1ki. Idealna strategija je torej, da se dr\xc5\xbeava popolnoma zavezuje, k ukrepanju, \xc4\x8de sovra\xc5\xbenik kr\xc5\xa1i posebno mejo ali na\xc4\x8delo. Schelling trdi da je v primeru jedrskega oro\xc5\xbeja je najbolj\xc5\xa1a strategija za Ameriko, da dokon\xc4\x8dno zavrne za\xc4\x8detek jedrske apokalipse, \xc4\x8de Sovjetska zveza ne uspe izpolnjevati vseh svojih zahtev. Problem s to strategijo je seveda taka obveznost nemogo\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nBrinkmanship\n_START_PARAGRAPH_\nPosledi\xc4\x8dno avtor nato v svoje razmi\xc5\xa1ljanje vpelje strategijo \xc2\xbbBrinkmanship\xc2\xab, s katero bi Ameri\xc4\x8dani prepri\xc4\x8dali Sovjetsko zvezo, da bodo napravili korak, ki ga nikoli ne mislijo napraviti. Strategija je praksa, ko posku\xc5\xa1ajo dose\xc4\x8di ugoden izid tako, da nevarne dogodke pritisnejo na rob aktivnega konflikta in s tem pripravijo nasprotnika, da odstopijo. To se lahko dose\xc5\xbee z diplomatskimi manevri, tako da ustvarijo vtis, da so pripravljeni uporabiti ekstremne metode. V hladni vojni je bila tako v ta namen velikokrat uporabljena gro\xc5\xbenja z jedrsko bombo.\n_START_SECTION_\nknjiga: Micromotives and Macrobehavior\n_START_PARAGRAPH_\nKnjiga Micromotives and Macrobehavior je iz\xc5\xa1la leta 1977. Od njegovih prej\xc5\xa1njih del se zelo razlikuje, saj nima povezave z vojnami. V tem delu se bolj posveti sami dru\xc5\xbebi in kako ta deluje. V osmih poglavjih z razli\xc4\x8dnimi primeri iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja razmi\xc5\xa1lja o razli\xc4\x8dnih aspektih kot so ekonomija, dru\xc5\xbeina, segregacija in integracija, obna\xc5\xa1anje in drugo.\n_START_SECTION_\nProstorska porazdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nSchelling za\xc4\x8dne svojo pripoved s situacijo, ki jo je vsakdo \xc5\xbee sre\xc4\x8dal. Ko ljudje vstopijo v predavalnico za pomembno predavanje, izberejo razli\xc4\x8dne lokacije, na katerih bodo sedeli. Na prvi pogled bi pri\xc5\xa1li do zaklju\xc4\x8dka, da so izbire naklju\xc4\x8dne. \xc4\x8ce situacijo preu\xc4\x8dujemo globlje, Schelling predstavi bralcu, ugotovimo kako se izbira sede\xc5\xbeev dejansko ve\xc4\x8dinoma izra\xc4\x8duna. Mnogi ljudje ne bodo izbrali prve vrste \xe2\x80\x93 morda zaradi \xc5\xa1tudentskih let. To pomeni, da se eden izmed obiskovalcev zardi psihe ne bo usedel v prvo vrsto, kjer bi ga "u\xc4\x8ditelj" zagotovo poklical k sebi. Ker se nekaj ljudi zato usede zadaj, se tam za\xc4\x8dne nabirati ve\xc4\x8dino novih pri\xc5\xa1lekov, prve vrste pa zato ostajajo prazne. To je posledica tega, da nih\xc4\x8de ne \xc5\xbeeli biti sam, saj se tako po\xc4\x8duti veliko bolj izpostavljen. Kljub vsemu pa na zadnje ne bodo vsi zadovoljni s svojimi izbirami, ampak bo za to \xc5\xbee prepozno, saj bodo ostali sede\xc5\xbei \xc5\xbee zasedeni. Temu pravi prostorska porazdelitev.\n_START_SECTION_\nSegregacija\n_START_PARAGRAPH_\nEden od najbolj znanih delov Schellingove knjige je njegova razprava o integraciji / segregaciji in priseljenski pojavi, ki spadajo v kategorijo na\xc4\x8dina obna\xc5\xa1anja. Predstavi razloge, ki presegajo diskriminacijo, kar po navadi okrivimo za tak\xc5\xa1no oddaljevanje med pripadniki razli\xc4\x8dnih skupin. Sprva je skupnost homogena v etni\xc4\x8dni pripadnosti. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i primer v Ameriki bi bil primer poseljene soseske, ki za\xc4\x8dne po\xc4\x8dasi prevzeti nove sosede razli\xc4\x8dnih narodnosti (sprva so tam \xc5\xbeiveli samo pripadniki bele rase nato pa so za\xc4\x8deli prihajati pripadniki drugih ras-ve\xc4\x8dinoma temnopolti). Ker se je nastajajo\xc4\x8di vzorec pove\xc4\x8dal in vzdr\xc5\xbeal, se nekateri prvotni sosedje (pripadniki bele rase) za\xc4\x8deli po\xc4\x8dutiti neprijetno in se posledi\xc4\x8dno za\xc4\x8deli premikati. Ker se njihovo \xc5\xa1tevilo v prvotni sose\xc5\xa1\xc4\x8dini zmanj\xc5\xa1uje, se ve\xc4\x8d \xc4\x8dlanov druge etni\xc4\x8dne skupine, ki se tudi po\xc4\x8dutijo udobno z drugimi iz svoje etni\xc4\x8dne pripadnosti, pri tem priseljuje. Ta proces kon\xc4\x8dno napove sosesko od tistega, kar je neko\xc4\x8d veljalo za skupnost belcev, do tiste, ki je prete\xc5\xbeno skupnost temnopoltih. Seveda pa so ljudje lo\xc4\x8deni tudi na druge na\xc4\x8dine - po spolu, starosti, dohodku, jeziku, veroizpovedi, rasi in drugih elementih. Nekatera segregacija je namerna in srednja, druga pa po okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah in izbiri. Kljub vsemu se Schelling najve\xc4\x8dkrat vra\xc4\x8da k primerom temnopoltih in belcev. Tu je \xc5\xa1e nekaj primerov:  \xc4\x8de so temnopolti izklju\xc4\x8deni iz bele cerkve ali obratno, je to lahko vzajemno obna\xc5\xa1anje. Prav tako lahko cerkveni bilten ogla\xc5\xa1uje sobo za najem. Temnopolta oseba se lahko po\xc4\x8duti bolj udobno, \xc4\x8de je ta oglas iz organizacije, ki jo vodijo temnopolti. Enako velja za pripadnika bele rase.\n_START_SECTION_\nknjiga: Strategija konflikta\n_START_PARAGRAPH_\nStrategija konflikta, ki jo je Schelling objavil leta 1960, je bila pionirska \xc5\xa1tudija o pogajanjih in strate\xc5\xa1kem vedenju, kar Schelling navaja kot \xc2\xbbkonfliktno vedenje\xc2\xab. The Times Literary Supplement ga je leta 199 navedel kot eno najbolj vplivnih knjig od leta 1945. V tej knjigi je predstavil koncepte, kot so osrednja to\xc4\x8dka in verodostojna zaveza. Naslovi poglavij vklju\xc4\x8dujejo \xc2\xbbPreusmeritev teorije iger\xc2\xab, \xc2\xbbNaklju\xc4\x8dje obljub in gro\xc5\xbeenj\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbNepri\xc4\x8dakovan napad: \xc5\xa1tudija medsebojnega nezaupanja.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Strate\xc5\xa1ki pogled na konflikte, ki ga Schelling spodbuja v tem delu, je tako \xc2\xbbracionalen\xc2\xab\xc2\xa0kot \xc2\xbbuspe\xc5\xa1en\xc2\xab. Kljub temu ne more temeljiti le na inteligenci, temve\xc4\x8d mora obravnavati tudi \xc2\xbbprednosti\xc2\xab, povezane s potekom dejanja; kljub temu je tudi pridobljene koristi potrebno trdno dolo\xc4\x8diti v sistemu vrednosti, ki je tako \xc2\xbbekspliciten\xc2\xab\xc2\xa0kot \xc2\xbbdosleden\xc2\xab. _NEWLINE_Tudi konflikt ima poseben pomen. Pri Schellingovem pristopu ni ve\xc4\x8d dovolj, da premaga\xc5\xa1 svojega nasprotnika. Namesto tega je treba izkoristiti prilo\xc5\xbenosti za sodelovanje. Teh je v ve\xc4\x8dini primerov veliko. Prilo\xc5\xbenosti v tako imenovanem \xc2\xbb\xc4\x8distem konfliktu\xc2\xab\xc2\xa0so redke, in pri teh si bodo interesi udele\xc5\xbeencev nesmiselno nasprotovali. Za ponazoritev tega pojava uporablja primer \xc2\xbbvojne popolnega iztrebljanja\xc2\xab. _NEWLINE_Sodelovanje ima lahko, \xc4\x8de je na voljo, veliko oblik in tako potencialno lahko vklu\xc4\x8duje vse od \xc2\xbbodvra\xc4\x8danja, omejene vojne in razoro\xc5\xbeitve\xc2\xab\xc2\xa0do \xc2\xbbpogajanj\xc2\xab. Dejansko je s temi dejavnostmi udele\xc5\xbeencem prepu\xc5\xa1\xc4\x8deno manj konfliktov in situacija postane \xc5\xa1e bolj \xc2\xbbpogajalska\xc2\xab. Sama pogajanja se najbolje obravnavajo v smislu ukrepov drugega udele\xc5\xbeenca, saj so vse koristi lahko mo\xc4\x8dno odvisne od odlo\xc4\x8ditev nasprotnika. _NEWLINE_Komunikacija med strankami pa je popolnoma druga stvar. Verbalna ali pisna komunikacija velja za \xc2\xbbeksplicitno\xc2\xab\xc2\xa0in vklju\xc4\x8duje dejavnosti, kot je na primer \xc2\xbbnudenje koncesij\xc2\xab. Kaj se zgodi, \xc4\x8de ta vrsta komunikacije postane nemogo\xc4\x8da ali neverjetna? Tu postanejo pomembni \xc2\xbbtihi manevri\xc2\xab. Pomislite na to kot na komunikacijo, ki temelji na dejanjih. Schelling kot primer navaja okupacijo ali evakuacijo strate\xc5\xa1kega ozemlja. _NEWLINE_V \xc4\x8dlanku o Schellingovi Nobelovi nagradi za ekonomijo Michael Kinsley, eden izmed Schellingovih nekdanjih u\xc4\x8dencev, njegovo preusmeritev teorije iger povzema takole: \xc2\xbbStoji\xc5\xa1 na robu pe\xc4\x8dine, tvoj gle\xc5\xbeenj je priklenjen na gle\xc5\xbeenj nekoga drugega. Izpu\xc5\xa1\xc4\x8den bo\xc5\xa1, in eden izmed vaju bo dobil veliko nagrado, ko se drugi vda. Kako prepri\xc4\x8da\xc5\xa1 drugega v to, da se vda, \xc4\x8de je edino sredstvo, ki ti je na voljo, da mu grozi\xc5\xa1, da ga bo\xc5\xa1 porinil s pe\xc4\x8dine, to pa bi za oba pomenilo pogubo? Odgovor je, da za\xc4\x8dne\xc5\xa1 plesati, pri tem pa se vedno bolj bli\xc5\xbea\xc5\xa1 robu. Tako ti drugega ni treba prepri\xc4\x8devati, da si pripravljen narediti nekaj popolno neracionalnega: sko\xc4\x8diti s pe\xc4\x8dine in ga potegniti s seboj. Samo mora\xc5\xa1 ga prepri\xc4\x8dati, da si pripravljen tvegati ve\xc4\x8d, pripravljen tvegati, da po nesre\xc4\x8di stopi\xc5\xa1 \xc4\x8dez rob. \xc4\x8ce ti to uspe, si zmagal.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nVIRI IN LITERATURA\n_START_PARAGRAPH_\nBrinkmanship. 2018. [internet]. [citirano 26. 11. 2018]. Dostoopno na naslovu: https://en.wikipedia.org/wiki/Brinkmanship._NEWLINE_Jordan, R. 2015. An Essay on Thomas Schelling\xe2\x80\x99s Arms and Influence. [internet]. [citirano 26. 11. 2018]. Dostopno na naslovu: https://www.classicsofstrategy.com/Schelling-Arms-and-Influence-Essay.pdf._NEWLINE_Micromotives and Macrobehavior Summary & Study Guide. 2018. [internet]. [citirano 26. 11. 2018]. Dostoopno na naslovu: http://www.bookrags.com/studyguide-micromotives-and-macrobehavior/#gsc.tab=0._NEWLINE_Schelling, T. 1966. The strategy of conflict. Cambridge, Massachusetts: Harvard Unversity._NEWLINE_Schelling, T. 1978. Micromotives and Macrobehavior. New York: Norton._NEWLINE_Thomas Schelling. 2018. [internet]. [citirano 26. 11. 2018]. Dostopno na naslovu: https://en.wikipedia.org/wiki/Thomas_Schelling.'