b'\n_START_ARTICLE_\nKovinska doba\n_START_SECTION_\nBakrena doba\n_START_PARAGRAPH_\nBakrena doba je vmesno obdobje med mlaj\xc5\xa1o kameno dobo (neolitik) in bronasto dobo. V Sloveniji to obdobje zajema \xc4\x8das med koncem 5. in 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. Eneolitik je prva izmed kovinskih dob, kar pomeni, da so ljudje v tem obdobju prvi\xc4\x8d odkrili neko kovino in jo predelali v orodje. Nam najbli\xc5\xbeji odkrit rudnik je Rudna glava v Srbiji, ki je prav tako datiran na konec 5. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_So\xc4\x8dasno s pojavom bakra v Evropi sovpadajo tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e dru\xc5\xbebene spremembe. Ljudje tega obdobja se pri\xc4\x8dno stalno naseljevati in prevzemajo poljedelski in \xc5\xbeivinorejski na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, ki je v evropski prostor pri\xc5\xa1el iz Bli\xc5\xbenjega vzhoda, kjer je znan pod imenom\xc2\xa0\xc2\xbbneolitska revolucija\xc2\xab_NEWLINE_Neolitska kultura pozna tudi skeletne pokope, pri katerih je pogosto darovanje grobnih pridatkov, ki so za \xc5\xbeivljenja pripadali pokojniku ali njegovi dru\xc5\xbeini. Med najpogostej\xc5\xa1e pridatke spada kerami\xc4\x8dna lon\xc4\x8denina, bakren nakit, bakreno ali kremenasto orodje in oro\xc5\xbeje (bodala, bojne sekire, no\xc5\xbei, itd). Neolitska grobi\xc5\xa1\xc4\x8da so, za razliko od starej\xc5\xa1ih neolitskih, locirana izven naselij._NEWLINE_Za \xc4\x8dasa eneolitika na na\xc5\xa1em ozemlju nastane najbolj poznana prazgodovinska kultura - kultura Ljubljanskega barja. Gre za znamenite naselbine na kolih, ki so stale na bregovih presihajo\xc4\x8dega jezera oz. barja. Raziskave so pokazale, da je bilo koli\xc5\xa1\xc4\x8d ve\xc4\x8d kot 40, arheologi pa si \xc5\xa1e vedno niso enotni, zakaj so ljudje sploh gradili bivali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc2\xbbna vodi\xc2\xab, najve\xc4\x8d privr\xc5\xbeencev pa ima teroija, da jih je k temu prisilila potreba po varnosti.\n_START_SECTION_\nBronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nBronasta doba je v Evropi datirana med konec 3. in 1. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t. Pri nas pa se bronasta doba pri\xc4\x8dne \xc5\xa1ele v 22. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t. Gre za obdobje intenzivnega pridelovanja brona, ki se je izkazal za trdnej\xc5\xa1ega in posledi\xc4\x8dno uporabnej\xc5\xa1ega kot baker._NEWLINE_V srednji Evropi je bronasta doba obdobje veli\xc4\x8dastnih (grobnice Cranac in Gavrinis v Franciji, Newgrange, Longford in Carrowmore na Irskem, Oldendorfer Totenstatt v Nem\xc4\x8diji, itd.) ter megalistkih spomenikov._NEWLINE_Tekom bronaste dobe je v Evropi raz\xc5\xa1irjenih ve\xc4\x8d kulturnih krogov, ki se medsebojno razlikujejo po naselbinski kulturi in na\xc4\x8dinu pokopa. V starej\xc5\xa1i in srednji bronasti dobi se uveljavijo gomilni pokopi, v 14. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. pa se srednjeevropska kultura poenoti v kulturo \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d, znotraj katere prebivalci svoje pokojnike ne pokopavajo ve\xc4\x8d skeletno, temve\xc4\x8d jih pred pokopom se\xc5\xbegejo, njihove posmrtne ostanke pa skupaj z dodatki pokopljejo v grobnih \xc5\xbearah.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezna doba\n_START_PARAGRAPH_\nPrestop iz bronaste v \xc5\xbeelezno dobo se je zgodil na prelomu v zadnje tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t. V tem \xc4\x8dasu na vzhodnem Sredozemlju zavladajo Feni\xc4\x8dani, ki povzro\xc4\x8dijo propad minojske in mikenske civilizacije, na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Gr\xc4\x8dije se ustvarijo polis, v Evropi nastane tudi prva pisava. \xc5\xbdelezo je pre\xc5\xa1lo v vsakodnevno uporabo zaradi svoje prakti\xc4\x8dnosti, saj je bila \xc5\xbeelezova ruda pogostej\xc5\xa1a kot denimo kositer in baker, ki sta glavni komponenti brona. \xc5\xbdelezni predmeti se tako prvi\xc4\x8d pojavijo na Bli\xc5\xbenjem vzhodu \xc5\xbee na za\xc4\x8detku drugega tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Na prostoru dana\xc5\xa1nje Slovenije zajema \xc5\xbeelezna doba 1. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t. \xc4\x8cas od 1000 pr. n. \xc5\xa1t. do 300 pr. n. \xc5\xa1t. imenujemo starej\xc5\xa1a \xc5\xbeelezna doba, ta \xc4\x8das zaznamuje predvsem kultura Trako-Kimerijcev in Skitov, \xc4\x8das od 300 pr. n. \xc5\xa1t. do rimske zasedbe na\xc5\xa1ih krajev proti koncu 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. pa mlaj\xc5\xa1a \xc5\xbeelezna doba ali latenska doba, ki je predvsem v znamenju priseljenih Keltov. Iz \xc5\xbeelezne dobe izvira tudi znamenita Va\xc5\xa1ka situla, ki je izdelana s tehniko torevtike.'