b'\n_START_ARTICLE_\nSpolno razmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nSpolno razmno\xc5\xbeevanje je na\xc4\x8din razmno\xc5\xbeevanja, pri katerem se kombinira genski zapis star\xc5\xa1ev ob nastanku potomcev. Posledica tega je, da nima noben potomec povsem enakega genotipa kot katerikoli izmed star\xc5\xa1ev, to pa pove\xc4\x8duje genetsko diverziteto._NEWLINE_Glavna mehanizma spolnega razmno\xc5\xbeevanja sta mejoza oz. redukcijska delitev, pri kateri se \xc5\xa1tevilo kromosomov nastalih spolnih celic razpolovi, ter oploditev, kjer se zdru\xc5\xbeijo homologni kromosomi obeh star\xc5\xa1ev. Pri tem pride pogosto \xc5\xa1e do naklju\xc4\x8dnega prerazporejanja delov kromosomov znotraj homolognega para (t. i. homologna rekombinacija), kar povzro\xc4\x8di, da so vsi potomci istega para razli\xc4\x8dni tudi med seboj. Podoben proces je konjugacija pri bakterijah, vendar tu ne gre za razmno\xc5\xbeevanje, temve\xc4\x8d samo horizontalni prenos genov._NEWLINE_Evolucija spolnega razmno\xc5\xbeevanja \xc5\xa1e ni popolnoma pojasnjena. Sode\xc4\x8d po fosilnih ostankih se je prvi\xc4\x8d pojavilo konec mezoproterozoika, pred 1 do 1,2 milijarde let. Kljub temu, da je s stali\xc5\xa1\xc4\x8da ekonomi\xc4\x8dnosti spolno razmno\xc5\xbeevanje manj u\xc4\x8dinkovito kot nespolno, ima to prednost, da izredno pospe\xc5\xa1i nastajanje novih kombinacij dednega materiala. To daje populaciji mnogo ve\xc4\x8djo mo\xc5\xbenost prilagajanja selekcijskim pritiskom, kar pospe\xc5\xa1i evolucijo. Danes se velika ve\xc4\x8dina ve\xc4\x8dceli\xc4\x8dnih organizmov razmno\xc5\xbeuje spolno, tako tudi skoraj vse rastline in \xc5\xbeivali. Nekatere skupine vi\xc5\xa1jih organizmov ohranjajo sposobnost nespolnega razmno\xc5\xbeevanja poleg spolnega in se poslu\xc5\xbeujejo enega ali drugega na\xc4\x8dina v odvisnosti od pogojev.'