b'\n_START_ARTICLE_\nAlojz Gradnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAlojz Gradnik se je rodil 1882 v Medani o\xc4\x8detu Jo\xc5\xbeefu Gradniku, ki je bil rojen v Trstu, in materi Furlanki, ki je prihajala iz Krmina, z dekli\xc5\xa1kim priimkom Godeas. Gradnik je tri razrede osnovne \xc5\xa1ole obiskoval v Brdih v letih 1888-1891. Po osnovni \xc5\xa1oli je vstopil v "de\xc5\xa1ko vadnico" gori\xc5\xa1kega Alojzijevi\xc5\xa1\xc4\x8da, nato pa leta 1893 nadaljeval \xc5\xa1olanje na gimnaziji v Gorici in jo leta 1901 tudi kon\xc4\x8dal. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja v Gorici je \xc5\xbeivel v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, iz katerega je po \xc5\xa1estih letih tudi izstopil. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji se je leta 1901 vpisal na pravno fakulteto dunajske univerze. \xc5\xa0tudentski kruh si je slu\xc5\xbeil kot doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelj. Pravne \xc5\xa1tudije je kon\xc4\x8dal maja leta 1906, za doktorja prava pa je bil imenovan v Gradcu 25. januarja 1907. Kot sodnik praktikant je za\xc4\x8del slu\xc5\xbebovati v Gorici, kmalu postal sodni\xc5\xa1ki pripravnik, 7. septembra pa so ga premestili v Krmin. Od tod se je 7. maja vrnil v Gorico k dr\xc5\xbeavnemu to\xc5\xbeilstvu, nato delal v istrskih mestecih Vodnjanu in Rovinju, od oktobra 1909 pa kot sodni\xc5\xa1ki pomo\xc4\x8dnik v Pulju. Med slu\xc5\xbebovanjem v Pulju je hodil predavat v Gorico v okviru Narodne prosvete. V za\xc4\x8detku decembra leta 1911 se je vrnil v Gorico ter deloval kot preiskovalni sodnik. Ob izbruhu 1. svetovne vojne je bil v Gorici 30. julija aretiran, \xc5\xa1ele po njegovi prito\xc5\xbebi na ministrstvo so ga sredi novembra 1914 tudi izpustili. Po izbruhi vojne med Italijo in Avstrijo se je leta 1915 umaknil v Cerkno, kjer je deloval kot sodnik. Kmalu po italijanski zasedbi Primorske pa se je leta 1920 umaknil v Ljubljano, kjer je deloval kot pravni strokovnjak pri ministrstvu za zunanje zadeve. 10. maja 1920 je nastopil slu\xc5\xbebo na ministrstvu v Beogradu, 26. januarja 1922 pa je nastopil slu\xc5\xbebo pri vi\xc5\xa1jem de\xc5\xbeelnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani, kjer je slu\xc5\xbeboval vse do leta 1929. Med letoma 1936 in 1941 je bil sodnik\xc2\xa0\xc2\xbbstola sedmorice\xc2\xab\xc2\xa0v Zagrebu. Usta\xc5\xa1i so ga 1941 odpustili iz slu\xc5\xbebe, med vojno (1941\xe2\x80\x941945) je bil sodnik vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani. Leta 1946 je bil upokojen kot sodnik Vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani. Umaknil se je v zasebno \xc5\xbeivljenje in posvetil literaturi. Po osemdesetletnici so se mu pojavljali \xc4\x8dedalje mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i simptomi mo\xc5\xbeganske skleroze.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nGradnik velja za pesnika med moderno in ekspresionizmom - po starosti in objavah v periodiki je le neznatno mlaj\xc5\xa1i od pesnikov slovenske moderne, po pesni\xc5\xa1kih zbirkah, s katerimi se je javnosti predstavil razmeroma pozno, pa sodi v dobo, ki se je z moderno raz\xc5\xa1la in pripravljala pot ekspresionizmu. Zaradi tematike ga najve\xc4\x8dkrat imenujejo pesnika Gori\xc5\xa1kih brd ali pesnika ljubezni in smrti. V periodiki objavljene pesmi (almanah Na novih potih, 1902; Ljubljanski zvon, Slovan) pa ka\xc5\xbeejo tudi druga\xc4\x8dno podobo: pesmi marsikdaj spominjajo na Simona Jenka, Josipa Murna in Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da, vendar so prepoznavne tudi \xc5\xbee tipi\xc4\x8dno gradnikovske lastnosti. Ve\xc4\x8dinoma gre za ljubezenske pesmi. Ljubezenska tema se od za\xc4\x8detka povezuje s temo trpljenja in smrti in daje poeziji ton mra\xc4\x8dnosti, demoni\xc4\x8dnosti in usodnosti; neusli\xc5\xa1ano mladostno ljubezensko hrepenenje prera\xc5\xa1\xc4\x8da v strastno dekadentno ljubezensko izku\xc5\xa1njo (motiv kurtizane) in grozi nezvesti \xc5\xbeenski z ma\xc5\xa1\xc4\x8devanjem. Ljubezen je v tej poeziji predajanje, stopnjevano celo do samouni\xc4\x8denja; kljub intenzivnosti je zato bolj \xc5\xbeenska kot mo\xc5\xa1ka. Smrt ni njena meja, temve\xc4\x8d prestop v ve\xc4\x8dno trajanje. \xc5\xbde zgodnja Gradnikova ljubezenska poezija se izreka tudi z \xc5\xbeenskim lirskim glasom; vrh do\xc5\xbeivlja v Pismih (Padajo\xc4\x8de zvezde). Ob ljubezenski poeziji je zanj najbolj zna\xc4\x8dilna doma\xc4\x8dijska in domoljubna izpoved: Motivi iz Istre (o \xc5\xbeivljenju istrskih kolonov in dninarjev) in Motivi iz Brd so u\xc4\x8dinkovali tako izvirno in tako malo findesieclovsko, da je Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d videl v njih sve\xc5\xbeo slovensko lirsko novost in so jo tudi slovenski (Cankar) in hrva\xc5\xa1ki (Nazor) modernisti cenili kot tipi\xc4\x8den Gradnikov prispevek. V pokrajinskih pesmih je \xc4\x8dutiti tudi socialno izpoved, posebej opazno v pesmih z vojno tematiko (razdelek 1915\xe2\x80\x931916 v Padajo\xc4\x8dih zvezdah, zbirka Pojo\xc4\x8da kri -- pesmi internirancev v \xc4\x8dasu NOB), zgodovinsko snov (Tolminski punt iz Poti bolesti) in iskanje narodne identitete. Po zbirki De profundis postajajo doma\xc4\x8dijske teme pretveza za izpoved moralnih in filozofskih univerzalij (razmerje kmeta in zemlje do ve\xc4\x8dnosti in boga) v ciklu Kmet govori iz zbirke Ve\xc4\x8dni studenci in za alegoriko v Zlatih lestvah ter podstava za rekonstrukcijo ljudskega mita (Lucipeter). To so teme, ki izsiljujejo cikli\xc4\x8dno oblikovanje, zna\xc4\x8dilno za zrelo Gradnikovo pesni\xc5\xa1tvo v zbirki Pesmi o Maji._NEWLINE_Po 2. svetovni vojni je Gradnikovo pesni\xc5\xa1tvo prilo\xc5\xbenostno; za otroke je izdal zbirko Narobe svet in druge pesmi za mladino, prijateljem posve\xc4\x8dene pesmi pa so izhajale v periodi\xc4\x8dnem tisku. V tem \xc4\x8dasu je nadaljeval prevajalsko delo. Prevodi Dantejevih Nebes, Byronove Parizine, lirike Sandorja Pet\xc5\x91fija in Shakespearovih sonetov niso bili objavljeni, pa\xc4\x8d pa Michelangelovi Soneti (Narodna tiskarna, Ljubljana, 1945). Novo izdajo je do\xc5\xbeivela Kitajska lirika (1928, 1958\xc2\xb2 (Druga pomno\xc5\xbeena izdaja, Zalo\xc5\xbeba Obzorja Maribor),1958\xc2\xb3), metri\xc4\x8dno in oblikovno je preuredil predvojni (1933) prozni prevod Portugi\xc5\xa1kih sonetov E. B. Browning (1961), izbral predvojne prevode Tagorejeve lirike, prepesnil Pre\xc5\xa1ernove nem\xc5\xa1ke pesmi, Gorski venec P. Petrovi\xc4\x87a Njego\xc5\xa1a, ep Smrt Smail Age \xc4\x8cengiji\xc4\x87a I. Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87a ter \xc5\xa1e marsikaj iz evropskih knji\xc5\xbeevnosti (italijanske, \xc5\xa1panske, kitajske, srbske in hrva\xc5\xa1ke lirike). V samostojnih knji\xc5\xbenih izborih je preveden v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, dvakrat v makedon\xc5\xa1\xc4\x8dino ter nazadnje v srb\xc5\xa1\xc4\x8dino in hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Gradnikovo pesni\xc5\xa1ko delo je zelo obse\xc5\xbeno in med obema vojnama je veljal za najizrazitej\xc5\xa1o slovensko pesni\xc5\xa1ko osebnost. Poleg \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da je Gradnik najpomembnej\xc5\xa1i lirik starej\xc5\xa1ega pesni\xc5\xa1kega rodu med obema vojnama.\n_START_SECTION_\nMladinska poezija\n_START_PARAGRAPH_\nGradnik se v svojem ustvarjanju posveti tudi otroku in njegovemu pogledu na svet. Sku\xc5\xa1al je zreti skozi otro\xc5\xa1ke o\xc4\x8di in jim pomagati razumeti svet okoli njih._NEWLINE_Svojo mladinsko poezijo je v za\xc4\x8detkih objavljal v veliko \xc4\x8dasnikih, nato pa jih leta 1953 zbral v zbirki Narobe svet in druge pesmi za mladino. Ob izidu zbirke do\xc5\xbeivi kritiko na neuspeli poskus zrenja skozi otro\xc5\xa1ke o\xc4\x8di. Vanjo zajame tako pesmi kot tudi uganke, saj je bila to njegova edina zbirka, ki jo je namenil mlaj\xc5\xa1i populaciji. Kar nekaj izmed teh pesmi je dokaj zapletenih in te\xc5\xbeko razumljivih, saj je pesnik v istem \xc4\x8dasu pisal tako za mladino kot tudi za odrasle. Zdi se, da so nekatere pesmi le poskus prepisa pesmi za odrasle na otro\xc5\xa1ko razumljen na\xc4\x8din. V svojih pesmih najve\xc4\x8dkrat definira predmete in pojme ter gleda na narobe svet. Doda \xc5\xa1e \xc5\xbeivali, naravo igro, ljubezen in poetologijo. Vra\xc4\x8da se v otro\xc5\xa1tvo, ima nezmo\xc5\xbenost empatije v otro\xc5\xa1ko igro in pravljice. V pesmih te\xc5\xbeko najdemo \xc5\xbee sli\xc5\xa1ano, \xc4\x8deprav se ponavljajo znane teme. Nekatere so vzgojne, druge pripovedne, izpovedne, nesmiselnice in poskusi empatije. Opazna je skrb za otroke, da ne bi bili v podrejenem polo\xc5\xbeaju kot odrasli, saj no\xc4\x8de poneumiti poezije za otroke. Ho\xc4\x8de le la\xc5\xbeje in bolj zavzeto branje otrok. Gradnikovo mladinsko poezijo lahko razdelimo na dva sklopa. V prvem so pesmi, namenjene le otrokom, v drugem tiste, za katere ne vemo to\xc4\x8dno ali so \xc5\xbee pesmi za odrasle. V pesmih za mladino in otroke ne najdemo veliko metafor, saj jih otroci ne razumejo. Vsebujejo primeren jezik, veliko ponavljanja in refrenov, igric, humorja, melodi\xc4\x8dnosti in imajo zna\xc4\x8dilno kratkost. Ves svet postavlja na glavo. Te sestavine lahko najdemo v \xc5\xa0krjan\xc4\x8dku, Zmajih, \xc5\xbdabi in raku ..._NEWLINE_V zbirki so tudi uganke, ki pa imajo teme zelo podobne kot v pesmih; \xc5\xbeivali, zemlja, letni \xc4\x8dasi,\xe2\x80\xa6 Gradnikove uganke so zahtevnej\xc5\xa1e in od ljudi zahtevajo veliko aktivnost in izkazovanje znanja. Nekaj ugank je napisal sam, ve\xc4\x8dino pa prevedel iz srb\xc5\xa1\xc4\x8dine.'