b"\n_START_ARTICLE_\nSvin\xc4\x8dena leta (Italija)\n_START_PARAGRAPH_\nSvin\xc4\x8d\xc3\xa9na l\xc3\xa9ta (it. Anni di piombo) je v zgodovini Italije nemirno politi\xc4\x8dno obdobje od konca 60-tih do prve polovice 80-tih let 20. stoletja. V tem obdobju so razli\xc4\x8dne teroristi\xc4\x8dne skupine izvedle \xc5\xa1tevilne napade z mnogimi smrtnimi \xc5\xbertvami in ranjenci. Za obdobje je bilo prvotno uporabljeno poimenovanje\xc2\xa0\xc2\xbbnasprotujo\xc4\x8di si ekstermizmi\xc2\xab, ime svin\xc4\x8dena leta pa je med drugim utrdil tudi istoimenski nem\xc5\xa1ki film (nem. \xc2\xbbDie bleierne Zeit\xc2\xab, 1981 ) o terorizmu._NEWLINE_Izraz svin\xc4\x8dena leta se uporablja tudi v drugih zgodovinskih povezavah, na primer v Sloveniji za 70-ta leta 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nSvin\xc4\x8dena leta sovpadajo v Italiji z obdobjem, ki sega v sedemdeseta leta, v katerih je splo\xc5\xa1no nezadovoljstvo zaradi politi\xc4\x8dno-institucionalnega stanja nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo sprva v cestno nasilje in kasneje v oboro\xc5\xbeeni odpor proti sistemu. Nastajale so oboro\xc5\xbeene teroristi\xc4\x8dne skupine, ki so imele namen, da s silo spremenijo politi\xc4\x8dno stanje italijanske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_To\xc4\x8dno obdobje svin\xc4\x8denih let sicer ni natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno, sami zgodovinarji so si med sabo neslo\xc5\xbeni. Nekateri postavljajo kot za\xc4\x8detek tega tema\xc4\x8dnega obdobja leto 1968 z nastopom \xc5\xa1tudentskega revolucionarnega gibanja, drugi pa trdijo, da se svin\xc4\x8dena leta za\xc4\x8denjajo z grozovitim atentatom na milanskem Trgu Fontana 12. decembra 1969._NEWLINE_V splo\xc5\xa1nem ljudje asocirajo ta leta z obdobjem, ko so delovale levi\xc4\x8darske italijanske teroristi\xc4\x8dne organizacije, kot so Prima Linea in Rde\xc4\x8de brigade, pa tudi druge skupine izven italijanskih meja, kot npr. Rote Armee Fraktion (RAF) v Nem\xc4\x8diji. V teh letih pa so delovale tudi skrajne desni\xc4\x8darske skupine, med drugimi NAR in Ordine Nero, ki so pripomogle k nastanku najstra\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih dejanj \xc4\x8drnega terorizma._NEWLINE_Vse obdobje svin\xc4\x8denih let zna\xc4\x8dijo boji in upori, za katere ni bilo nikoli jasno, proti komu so naperjeni. V ospredju je bila te\xc5\xbenja sprementi socialno in politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje in\xc2\xa0ga prilagoditi lastnim idealom.\n_START_SECTION_\nZgodovinski okvir\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanska ekonomija je bila v neprenehnem razvoju in \xc5\xbeivljenjski standard se je vidno dvigal. Otro\xc5\xa1ka smrtnost se je drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alja, \xc5\xa1tevilo prebivalstva je nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo in nepismenost je skoraj izginila. Po stoletju od ustanovitve je Italija res postajala prava dr\xc5\xbeava, v kateri se je uveljavil skupni jezik, od Sicilije do Alp. Dr\xc5\xbeavna televizija RAI je pripomogla k \xc5\xa1irjenju jezika, vzbudila je smisel pripadnosti naciji in njenim simbolom, predvsem na \xc5\xa1porntnem podro\xc4\x8dju (olimpijske igre in svetovno nogometno prvenstvo leta 1982). S politi\xc4\x8dnega vidika je vse bolj nara\xc5\xa1\xc4\x8dala mo\xc4\x8d italijanske Komunisti\xc4\x8dne partije (PCI)._NEWLINE_Klju\xc4\x8dno leto je bilo 1969. Kljub gospodarski rasti je nezadovoljstvo nad politi\xc4\x8dnim svetom vedno bolj nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo in spori so bili vedno \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1i. Po \xc5\xa1tudentskih manifestacijah so si sledile delavske stavke in zahteve po vse vi\xc5\xa1jih pla\xc4\x8dah in stalnih delovnih pogodbah. Nastopila je t.i. \xe2\x80\x9cvro\xc4\x8da jesen\xe2\x80\x9d (autunno caldo)._NEWLINE_25. aprila i.l. je pri\xc5\xa1lo v Milanu do dveh atentatov, ki sta terjala 20 ranjenih in 9. avgusta do drugih osmih atentatov po Italiji s skupno 12 ranjenimi. Med manifestacijo italijanskih komunistov je 19.novembra v Milanu umrl policijski agent Antonio Annarumma. Medtem ko je vozil policijski kombi, so manifestanti vrgli v vozilo \xc5\xbeelezen drog, ki je policista zadel v glavo. Annarumma je umrl takoj, njegov kombi pa je tr\xc4\x8dil proti drugemu policijskemu vozilu. 12. decembra je pri\xc5\xa1lo v Italiji v roku 53 minut do 5 atentatov. Najhuj\xc5\xa1i je bil pokol na Trgu Fontana: na sede\xc5\xbeu banke \xe2\x80\x9cBanca Nazionale dell'Agricoltura\xe2\x80\x9d je eksplodirala bomba, ki je povzro\xc4\x8dila 16 \xc5\xbertev in 88 ranjenih. Uradno so se za\xc4\x8dela svin\xc4\x8dena leta.\n_START_SECTION_\nNasprotni tabori\n_START_PARAGRAPH_\nV teh letih je bilo stanje izredno kriti\xc4\x8dno in vsi tragi\xc4\x8dni pokoli, ki so se zvrstili, so razmere \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ali. Do dodatne zaostritve je pri\xc5\xa1lo, ko je italijanska vlada sku\xc5\xa1ala pripisati odgovornost za razne zlo\xc4\x8dine nedol\xc5\xbenim in jih spremenila v nekak\xc5\xa1ne gre\xc5\xa1ne kozle (primer Valpreda pri pokolu na Trgu Fontana). Govorilo se je o dr\xc5\xbeavnem udaru in skrajna desni\xc4\x8darska in levi\xc4\x8darska gibanja so ustanavljala organizirane oboro\xc5\xbeene skupine. V desni\xc4\x8darskih vrstah so nastali NAR (Nuclei Armati Rivoluzionari), Ordine Nuovo, Ordine Nero, Terza posizione in Avanguardia Nazionale, v levi\xc4\x8darskih pa GAP (Gruppi d\xe2\x80\x99Azione Partigiana), NAP (Nuclei Armati Proletari), Prima Linea, Proletari armati per il Comunismo, Comitati Comunisti Rivoluzionari in Rde\xc4\x8de brigade._NEWLINE_Med prebivalstvom sta se \xc5\xa1irila negotovost in strah. K temu so pripomogli ne samo grozoviti mno\xc5\xbei\xc4\x8dni antentati, ampak tudi neprestano ustrahovanje, manj\xc5\xa1i atentati, nasilje proti posameznikom in policiji._NEWLINE_V manifestacijah so se ljudje pogosto pojavljali s prekritim obrazom, ve\xc4\x8dkrat oboro\xc5\xbeeni z \xc5\xbeeleznimi drogi, v\xc4\x8dasih tudi z molotovkami in pi\xc5\xa1tolami, znanimi P38. Zaradi napetosti se je tudi konservativni del prebivalstva nagibal k prepri\xc4\x8danju, da je neobhodno potreben voja\xc5\xa1ki poseg s strani dr\xc5\xbeavnih organov. Italijanska demokracija je pre\xc5\xbeivljala trenutke globoke krize in dr\xc5\xbeava se je tako zna\xc5\xa1la na pragu klju\xc4\x8dnega obdobja svoje zgodovine.\n_START_SECTION_\nPokol na Trgu Fonatana (1969)\n_START_PARAGRAPH_\nPokol na Trgu Fontana se bo vtisnil v italijansko zgodovino, skupaj s tragedijo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje v Bologni, kot eden najhuj\xc5\xa1ih povojnih dogodkov. Bil je posledica teroristi\xc4\x8dnega atentata izvr\xc5\xa1enega 12. decembra 1969 v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Milana, ko je ob 16:37 eksplodirala bomba na sede\xc5\xbeu banke \xe2\x80\x9cBanca Nazionale dell'Agricoltura\xe2\x80\x9d. Umrlo je 17 ljudi, ranjenih je bilo 88._NEWLINE_Drugo bombo so odkrili na milanskem sede\xc5\xbeu banke \xe2\x80\x9cBanca Commerciale Italiana\xe2\x80\x9d. K sre\xc4\x8di ta bomba ni eksplodirala, vendar do novega atentata je pri\xc5\xa1lo skoraj so\xc4\x8dasno v Rimu ob 16:55, ko je v podzemnem prehodu eksplodirala \xc5\xa1e ena bomba, ki je ranila 13 ljudi. Drugi dve bombi sta eksplodirali spet v Rimu ob 17:20 pred spomenikom Altare della Patria in ob 17:30 ob vhodu v renesan\xc4\x8dni muzej. Skupno so bili ranjeni \xc5\xa1tirje ljudje._NEWLINE_Za\xc4\x8detne preiskave so bile usmerjene proti skrajnim teroristi\xc4\x8dnim organizacijam, aretiran je bil anarhist Giuseppe Pinelli. Po tridnevnem zasli\xc5\xa1evanju na milanski kvesturi, je Pinelli padel z okna \xc4\x8detrtega nadstropja in umrl. Razloge za njegovo smrt niso preiskovalci nikoli raz\xc4\x8distili. 16. decembra so ujeli \xc5\xa1e anarhista Pietra Valpredo. \xc4\x8ceprav povsem neutemeljeno so naslednjega dne vsi \xc4\x8dasopisi poro\xc4\x8dali o razre\xc5\xa1itvi primera in predsednik republike Giuseppe Saragat je javno \xc4\x8destital milanskemu kvestorju. Govor je pozval ostre kritike._NEWLINE_V naslednjih letih so se zvrstili \xc5\xa1tevilni procesi, na katerih so obsodili anarhiste in pripadnike desni\xc4\x8darskih sil pod obto\xc5\xbebo, da so izvr\xc5\xa1ili teroristi\xc4\x8dna dejanja. Vsi obto\xc5\xbeenci pa so bili vedno opro\xc5\xa1\xc4\x8deni, ker so bili dokazi o njihovi krivdi nezadostni._NEWLINE_V okviru pokola na Trgu Fontana predstavlja zanimivost primer Calabresi. Po sumljivi smrti Pinellija je javno mnenje ostro kritiziralo policijskega in\xc5\xa1pektorja Luigija Calabresija. Sam je bil prisoten v zasli\xc5\xa1evalni sobi, ko se je Pinelli \xe2\x80\x9cpognal\xe2\x80\x9d skozi okno v prazno, vendar cele dinamike \xe2\x80\x9cincidenta\xe2\x80\x9d niso nikoli pojasnili. Pod pritiskom hudih napadov je bil in\xc5\xa1pektor\xc2\xa0 vse bolj izoliran in ranljiv: levi\xc4\x8darski skrajne\xc5\xbei so ga 17. maja 1972 ubili._NEWLINE_Milanska kvestura je izjavila, da se je Pinelli samomoril, v kolikor naj bi dokazali njegovo krivdo pri eksploziji bombe v banki \xe2\x80\x9cBanca Nazionale dell'Agricoltura\xe2\x80\x9d, vendar so to hipotezo zanikali v naslednjih dneh. Mediji in anarhi\xc4\x8dna gibanja so ostro kritizirali uradne izjave, predvsem zaradi neto\xc4\x8dnosti pri podajanju informacij in zaradi neskladnosti med izjavami agentov, ki so bili prisotni v poslopju ob Pinellijevem umoru. Calabresija so leta 1975 oprostili vseh obto\xc5\xbeb, v kolikor naj ne bi bil prisoten v uradu takrat, ko je Pinelli sko\xc4\x8dil skozi okno.\n_START_SECTION_\nPokol na Trgu della Loggia v Bresci (1974)\n_START_PARAGRAPH_\nDo pokola na Trgu della Loggia je pri\xc5\xa1lo 28. maja 1974 v Bresci. Med shodom, ki so ga organizirali protifa\xc5\xa1istino zdru\xc5\xbeenje in delavski sindikati, je v ko\xc5\xa1u za odpadke eksplodirala bomba. Umrlo je osem ljudi, 94 je bilo ranjenih. V \xc5\xa1tevilnih procesih so bili mnogi skrajne\xc5\xbei desni\xc4\x8darske organizacije Ordine Nuovo ve\xc4\x8dkrat obto\xc5\xbeeni, a tudi opro\xc5\xa1\xc4\x8deni zaradi pomanjkljivih dokazov. Proces je \xc5\xa1e vedno odprt.\n_START_SECTION_\nPokol na vlaku Italicus (1974)\n_START_PARAGRAPH_\nV no\xc4\x8di 4. avgusta 1974 je na vlaku, ki je iz Rima peljal v M\xc3\xbcnchen, eksplodirala bomba. Umrlo je 12 ljudi in 48 je bilo hudo ranjenih. Tragedija bi lahko bila \xc5\xa1e huj\xc5\xa1a, \xc4\x8de bi bomba ne eksplodirala v trenutku, ko je vlak vozil skozi predor San Benedetto Val di Sambro pri Bologni._NEWLINE_Krivcev za tragedijo niso nikoli izsledili, \xc4\x8deprav si je odgovornost za atentat prevzela skupina Ordine Nero, ki je izjavila, da so na tak na\xc4\x8din hoteli dokazati, da lahko podtaknejo bombe, kamorkoli\xc2\xa0\xc5\xbeelijo. Demokracijo naj bi pokopali pod goro trupel.\n_START_SECTION_\nLeto 1977\n_START_PARAGRAPH_\nKlju\xc4\x8dno leto pri vseh teh nasilnih napadih je bilo 1977. V tem letu so sodili priblji\xc5\xbeno 40.000 ljudem, 15.000 aretirali, 4.000 obsodili, vendar so krvavi dogodki zahtevali ve\xc4\x8d kot sto \xc5\xbertev in ranjenih. 11. marca 1977 je pri\xc5\xa1lo do spopadov v Bologni in Pier Francesco Lorusso, simpatizer levi\xc4\x8darske skupine Lotta Continua, je umrl pod streli karabinirja v centru mesta. Notranji minister Cossiga se je odzval protestom \xc5\xa1tudentov tako, da je poslal v mesto oboro\xc5\xbeene tanke._NEWLINE_22. marca je v Rimu umrl policaj Claudio Graziosi, 21.aprila so \xc5\xa1tudentje zasedli rimsko univerzo in ob posegu policije streljali nanje. Umrl je en agent, ranjeni so bili drugi 4 policaji in ena novinarka. 14. maja 1977 so med manifestacijo v Milanu nekateri protestniki vzeli pi\xc5\xa1tole, jih namerili proti policiji in streljali. Umrl je en policijski agent.\n_START_SECTION_\nPrimer Moro (1978)\n_START_PARAGRAPH_\nMed najhuj\xc5\xa1e dogodke sedemdesetih let spada ugrabitev osrednjega italijanskega politika Alda Mora. 6. marca 1978 zjutraj, na dan, ko so glasovali v parlamentu zaupnico novi vladi Giulia Andreottija, je skupina Rde\xc4\x8dih brigad na Ulici Fani prestregla avto, ki je Alda Mora peljal od svojega doma do poslanske zbornice, in avto z osebno stra\xc5\xbeo. V par sekundah so teroristi ubili policaja, ki sta se vozila v avtu z Morom, tri stra\xc5\xbee v drugem avtu in ugrabili predsednika Kr\xc5\xa1\xc4\x8danske demokracije._NEWLINE_Rde\xc4\x8de brigade so Mora zadr\xc5\xbeale 55 dni. V teh dneh so objavile devet pisem, v katerih so podajale vzrok ugrabitve. Teroristi so Mora zaman ponujali italijanski dr\xc5\xbeavi v zameno za druge ujetnike. Obdobje je posajeno z zagonetkami in skrivnostmi. Po nekaterih sporo\xc4\x8dilih naj bi se Moro nahajal v vasici Gradioli. Policija je vdrla v to apeninsko vasico, jo pre\xc4\x8desala, a o Moru ni bilo ne duha ne sluha. V resici pa je bila baza Rde\xc4\x8dih brigad v Rimu na Ulici Gradoli, v stolpnici, ki je bila last italijanskih tajnih slu\xc5\xbeb. Kako je mogo\xc4\x8de, da policijske oblasti niso pomislile na rimsko ulico?_NEWLINE_Celo pape\xc5\xbe Pavel VI. je ganljivo javno prosil vrhovne \xc4\x8dlane organizacije, naj Mora povrnejo dru\xc5\xbeini. V resici je Vatikan preko posrednikom ponudil Rde\xc4\x8dim brigadam veliko vsoto denarja (15 milijard lir) in mo\xc5\xbenost pobega preko omre\xc5\xbeja cerkvenih samostanov. Teroristi so ponudbo zavrnili. Hoteli so politi\xc4\x8dno priznavanje, v resnici pa je o\xc5\xbeji vrh Rde\xc4\x8dih brigad sklenil, da Mora ubijejo, \xc4\x8deprav se jim je politi\xc4\x8dno spla\xc4\x8dala njegova osvoboditev, ki bi italijansko politi\xc4\x8dno sceno povsem destabilizirala, kakor tudi objava zapisnikov Morovih zasli\xc5\xa1evanj v \xe2\x80\x9cljudskem zaporu\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Nesporno pa dr\xc5\xbei, da je bil Moro prepri\xc4\x8dan, da ga bodo v zadnjem trenutku osvobodili, \xc4\x8deprav je dru\xc5\xbeini napisal srhljivo poslovilno pismo. Za domnevno osvoboditev si je oblekel temno obleko, ki jo je nosil, ko je bil pred ugrabitvijo namenjen v parlament. Ni se bril \xc5\xbee nekaj dni, ker naj bi mu rekli, da je bolje, \xc4\x8de ga ljudje na ulici ne spoznajo. Imel pa je lepo \xc4\x8disto belo srajco. Tudi v prtlja\xc5\xbenik katrce se je rade volje ulegel in pustil, da ga pokrijejo z odejo. O\xc4\x8ditno ni slutil, da bo Mario Moretti vzel v roke brzostrelko in ga pokon\xc4\x8dal._NEWLINE_Politiki so se medtem razdelili v dve skupini. Nekateri so zatrjevali, da nikakor ni mogo\xc4\x8de sodelovati z Rde\xc4\x8dimi brigadami. To dejanje naj bi spro\xc5\xbeilo nove potencialne ugrabitve, ki bi imele kot cilj pridobitev politi\xc4\x8dnih koncesij ali izpust drugih brigatistov in bi pomenilo, da dr\xc5\xbeava kloni pred terorizmom. Izpust brigatistov naj bi pomenil politi\xc4\x8dno priznavanje Rde\xc4\x8dih brigad, toda nasilno ravnanje in nespo\xc5\xa1tovanje bistvenih pravil politike so postavljali terorizem izven politi\xc4\x8dnega dialoga ne glede na njegove zahteve. Nasprotno je druga politi\xc4\x8dna skupina (med katerimi je bil tudi Bettino Craxi) zatrjevala, da pogajanja ne bi na\xc4\x8dela ugleda dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Truplo Alda Mora so odkrili 9. maja v prtlja\xc5\xbeniku rde\xc4\x8de katrce Renault 4, ki je bila simboli\xc4\x8dno parkirana par metrov od dr\xc5\xbeavnih sede\xc5\xbeev Kr\xc5\xa1\xc4\x8danske demokracije na Trgu del Ges\xc3\xb9 in Italijanske Komunisti\xc4\x8dne partije v ulici Botteghe Oscure. To dejanje naj bi predstavljalo posmeh italijanski policiji in in\xc5\xa1titucijam, ki so Italijo in predvsem Rim strogo stra\xc5\xbeili._NEWLINE_Po Morovem umoru je tedanji notranji minister Cossiga 10. maja 1978 odstopil od svoje funkcije. General Carlo Alberto Dalla Chiesa je prejel od Andreottijeve vlade nalogo, da koordinira boj proti terorizmu. Leta 1982 je bil poslan na Sicilijo kot prefekt pri boju proti mafiji, toda brez podpore vlade, katere je bil dele\xc5\xbeen pri primeru Moro, je bil zapu\xc5\xa1\xc4\x8den in 3. septembra 1982 ga je mafija usmrtila skupaj z njegovo mlado \xc5\xbeeno._NEWLINE_Deset let po Morovem umoru so Rde\xc4\x8de brigade aprila 1988 ponovno nastopile in ubile v Forliju demokr\xc5\xa1\xc4\x8danskega senatorja Ruffillija._NEWLINE_Leto z najve\xc4\x8d \xc5\xbertvami je bilo 1980, v katerem je umrlo 125 ljudi, od katerih 85 v atentatu na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji v Bologni .\n_START_SECTION_\nPokol v Bologni (1980)\n_START_PARAGRAPH_\nDo pokola je pri\xc5\xa1lo v soboto 2. avgusta 1980 ob 10:25. V \xc4\x8dakalnici drugega razreda \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje v Bologni je eksplodirala bomba zaprta v zapu\xc5\xa1\xc4\x8denem kov\xc4\x8dku. Posledice so bile strahotne: 85 mrtvih in nad dvesto ranjenih._NEWLINE_Eksplozijo se je sli\xc5\xa1alo ve\xc4\x8d kilometrov dale\xc4\x8d. Celotno okrilje postaje se je zru\xc5\xa1ilo na vlak Ancona \xe2\x80\x93 Chiasso in na bli\xc5\xbenje postajali\xc5\xa1\xc4\x8de taksijev. Sprva je dr\xc5\xbeavna vlada s Cossigo na \xc4\x8delu trdila, da je pri\xc5\xa1lo do nesre\xc4\x8de, ker je eksplodirala pe\xc4\x8d v podzemlju \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje. Komaj je bilo o\xc4\x8ditno teroristi\xc4\x8dno ozadje, so krivdo dodelili desni\xc4\x8darskemu \xc4\x8drnemu terorizmu. Takoj je bilo obto\xc5\xbeenih 28 \xc4\x8dlanov skupine Nuclei Armati Rivoluzionari, toda vsi so bili izpu\xc5\xa1\xc4\x8deni leta 1981._NEWLINE_Samo s \xc4\x8dasom in dolgoletnim trudom je italijanska zakonodaja pri\xc5\xa1la leta 1995 do zaklju\xc4\x8dka preiskave in dva \xc4\x8dlana NAR-a sta bila obsojena na dosmrtno je\xc4\x8do. Junija 2000 je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Bolgni izdalo nove obsodbe zoper ljudi, ki naj bi zavajali preiskovalce. Desni\xc4\x8darski skrajne\xc5\xbe je bil obsojen na devet let zapora, druga dva pa na \xc5\xa1tiri. Zadnji znan krivec za tragedijo je Luigi Ciavardini. Leta 2007 mu je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de dodelilo 36 let zapora._NEWLINE_2. avgust je bil progla\xc5\xa1en za dan spomina na vse \xc5\xbertve italijanskih atentatov. Ob spominu na tragedijo v Bologni je bila \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja obnovljena z luknjo v zidu, na mestu, kjer je bomba eksplodirala. Pod je na tistem mestu originalen, nedotaknjena pa je ostala tudi ura na trgu pred postajo, ki se je ustavila, in \xc5\xa1e vedno ka\xc5\xbee, 10:25._NEWLINE_V letih od 1999 do 2004 je bil \xc5\xbeupan Bologne desni\xc4\x8dar Giorgio Guazzaloca, ki je kljub izredno ostrim kritikam ob komemoracijah 2. avgusta, redno izpu\xc5\xa1\xc4\x8dal dejstvo, da je bil atentat sad fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne skupine. Od leta 2004 je nov \xc5\xbeupan Sergio Cofferati spet poudarjal uradno verzijo dogodkov.\n_START_SECTION_\nKonec svin\xc4\x8denih let\n_START_PARAGRAPH_\nKonec desetletja se je nasilje ubla\xc5\xbeilo in Rde\xc4\x8de brigade so izgubile vso podporo, katere so bile prej del\xc5\xbene pri zagovarjanju poskusov destabilizacije. Za\xc4\x8delo se je novo veliko bolj umirjeno obdobje. Posamezni atentati so bili \xc5\xa1e vedno v ospredju, vendar ne tako, da bi spet ogro\xc5\xbeali ustavno in parlamentarno zasnovo dr\xc5\xbeave. Ideja, da bi lahko oboro\xc5\xbeen odpor in nasilje bili sredstvo, s katerim re\xc5\xa1iti socialne probleme, je izplahnela. Tako zamisel so opustile skupine obeh politi\xc4\x8dnih taborov.\n_START_SECTION_\nParlamentarna komisija in druge raziskave\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanski parlament je ustanovil skupno komisijo obeh domov (bicamerale) za\xc2\xa0\xc2\xbbraziskavo terorizma v Italiji in razlogov, zaradi katerih niso bile dolo\xc4\x8dene osebne odgovornosti pobojev\xc2\xab\xc2\xa0, kraj\xc5\xa1e Komisija o pobojih (ital. Commissione Stragi). Komisija je delovala 13 let, od maja 1988 do leta 2001. Od leta 1994 do konca delovanja komisije ji je predsedoval senator (Levi demokrati) Giovanni Pellegrino. Komisiji ni uspelo izdelati skupnega poro\xc4\x8dila, ki bi ga odobril parlament, je pa zbrala in objavila veliko sicer nedostopnega gradiva._NEWLINE_Senator Giovanni Pellegrino je s soavtorjem izdal knjigo Dr\xc5\xbeavljanska vojna , v kateri postavlja hipotezo, da se zaradi politi\xc4\x8dnih razmer po drugi svetovni vojni v Italiji \xc5\xa1e ni kon\xc4\x8dalo nasprotovanje med silami fa\xc5\xa1izma in demokrati\xc4\x8dnimi silami. Nasprotovanje je doseglo enega izmed vrhuncev v svin\xc4\x8denih letih, vpliva pa na cel zgodovinski lok od Italijanske socialne republike (Sal\xc3\xb3) do Berlusconizma."