b'\n_START_ARTICLE_\nPrehod (film, 2009)\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nSlikar Vlado v stanju zamaknjenosti naslika portret neznane \xc5\xbeenske, Tanje, ki se kasneje pojavi v galeriji na odprtju razstave njegovih del in \xc5\xa1e bolj je presene\xc4\x8den, ko jo zagleda ob svojem otro\xc5\xa1kem prijatelju Izidorju in ko mu skrivnostni angle\xc5\xa1ki trgovec z umetninami Memo Turner ponudi odkup slik. Otvoritev se kon\xc4\x8da z Izidorjevim izginotjem in umorom, ki v \xc4\x8dlanih mednarodne korporacije ZOM spro\xc5\xbei strah pred tem, da je nekomu izmed njih uspel popoln prehod in z ZOM-ovo tehniko manipulacije vstopiti v misli druge osebe in jo popolnoma obvladati. Vlado sledi trgovcu v Trst, kjer ponovno sre\xc4\x8da Tanjo, ki pripada ZOM-u tako, kot izginuli Izidor. Tanja mu organizacijo predstavi, Vlado se zaplete z vodjo tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega oddelka Rebecco, ki ima nad njim posebno mo\xc4\x8d. Vlado postane obseden s Tanjo in tako postane \xc5\xbertev ZOM, ki sku\xc5\xa1a kontrolirati njegov um in dejanja in ga preko nepojasnjenih dogodkov potegne v svet, kjer so meje med realnostjo in simulacijo resni\xc4\x8dnosti zabrisane in kjer so mo\xc4\x8d in nadzor vse, odnosi pa le sredstvo za dosego ciljev. Z raziskovanjem se vse bolj pogreza v smrtonosno past, ljubezen do Tanje se zdi vse te\xc5\xbeje uresni\xc4\x8dljiva, resnica o Izidorju vse bolj oddaljena. Vlado ne more zaupati nikomur in dvomi v lastno razsodnost, a se izka\xc5\xbee, da kljub naivnosti ni lahka tar\xc4\x8da. Na koncu se s svojim starim mercedesom vrne v Ljubljano.\n_START_SECTION_\nPrijava na razpis Filmskega sklada Republike Slovenije in opozorila o protipravnem ravnanju\n_START_PARAGRAPH_\nFilm je bil eden izmed 26 projektov, ki jih je uprava Filmskega sklada na javnem razpisu prav vse zavrnila, potem ko je nadzorni svet Filmskega sklada odstavil direktorico uprave sklada Ireno Ostrou\xc5\xa1ka in na polo\xc5\xbeaj vr\xc5\xa1ilca dol\xc5\xbenosti postavil predsednika nadzornega sveta Staneta Mal\xc4\x8di\xc4\x8da. Nato je namesto, da bi objavila novi razpis, v program uvrstila tri projekte od prej zavrnjenih (med njimi tudi Prehod) in dva, ki nista bila prijavljena na javnem razpisu. Zdenko Vrdlovec je v \xc4\x8dlanku za Dnevnik opozoril, da taka odlo\xc4\x8ditev kr\xc5\xa1i pravila poslovanja Filmskega sklada, je protipravna in da bi lahko o\xc5\xa1kodovani producenti, \xc4\x8de bi se prito\xc5\xbeili, dosegli zmago na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nFinanciranje filma\n_START_PARAGRAPH_\nFilm je stal 1.441.033 evrov, Filmski sklad Republike Slovenije (Slovenski filmski center) je leta 2007 zanj namenil 680.000, pla\xc4\x8dal pa 692.101 evrov. Film je producirala producentska hi\xc5\xa1a A Atalanta s producentom Branislavom Srdi\xc4\x87em, koproducenta sta bila Radiotelevizija Slovenija in Viba film.\n_START_SECTION_\nScenarij in menjava re\xc5\xbeiserja\n_START_PARAGRAPH_\nScenarij filma temelji na istoimenskem romanu Vladimirja Nardina iz leta 1994, enega izmed scenaristov tega filma. Knjigo je navdihnila avtorjeva osebna izku\xc5\xa1nja z izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalsko organizacijo, ukradeno ljubeznijo, lastnim uporni\xc5\xa1tvom in \xc5\xbeeljo po ma\xc5\xa1\xc4\x8devanju. Franci Slak je film pripravljal ve\xc4\x8d kot deset let. Boris Pal\xc4\x8di\xc4\x8d je k filmu pristopil \xc5\xa1ele novembra leta 2007, ko so mu predstavili scenarij. Z nesojenim re\xc5\xbeiserjem tega filma, pokojnim Francijem Slakom, je Pal\xc4\x8di\xc4\x8d sodeloval kot asistent re\xc5\xbeije pri filmu Butnskala.\n_START_SECTION_\nSnemanje\n_START_PARAGRAPH_\nDirektor fotografije Radovan \xc4\x8cok je s Francijem Slakom \xc5\xbee prej na\xc4\x8drtoval vzdu\xc5\xa1je klasi\xc4\x8dnega filma noir. Snemanje je potekalo od 26. januarja do 2. marca 2008. Film je bil posnet v Ljubljani (tudi v prostorih nekdanje tovarne koles Rog, kjer je padla prva klapa) in Trstu. Sede\xc5\xbe organizacije ZOM je bil posnet na Fakulteti za dru\xc5\xbebene vede.\n_START_SECTION_\nIzid filma\n_START_PARAGRAPH_\nPremierno predstavitev je do\xc5\xbeivel 18. marca 2009 v KinoKlubu Vi\xc4\x8d. Prisoten je bil re\xc5\xbeiser z nekaterimi igralci. Predvajati so ga za\xc4\x8deli naslednji dan.\n_START_SECTION_\nOdziv gledalcev\n_START_PARAGRAPH_\nFilm v slovenskih kinematografih ni do\xc5\xbeivel uspeha, videlo ga je 1.039 ljudi, zaslu\xc5\xbeil je 4.289,40 evrov.\n_START_SECTION_\nOdziv kritikov\n_START_PARAGRAPH_\nMarcel \xc5\xa0tefan\xc4\x8di\xc4\x8d Jr. za Mladino napi\xc5\xa1e, da ne verjame, da bi se kdorkoli hotel ukvarjati z umom neumnega, melanholi\xc4\x8dnega slikarja. Film \xc5\xa1aljivo poimenuje ZOMbi, zdi se mu nenapet, kot \xc5\xa1e ena epizoda slabe \xc5\xbeajfnice. Na koncu film ozna\xc4\x8di za \xc5\xbegance, po neumnosti in nerazumljivosti primerljive s filmi Za vedno, Pokrajina \xc5\xa1t. 2, Patriot, Brezno in Rabljeva freska._NEWLINE_Peter Kol\xc5\xa1ek za Delo do filma ni tako kriti\xc4\x8den, vendar tudi on opazi problemati\xc4\x8dno podobnost s ponesre\xc4\x8denimi \xc5\xbeanrskimi filmi, kot so Patriot, Rabljeva freska in Brezno, s \xc4\x8dimer razlo\xc5\xbei majhno \xc5\xa1tevilo gledalcev. Hvali pogum ustvarjalcev, ki so se zoperstavili finan\xc4\x8dni skromnosti slovenske kinematografije, vendar pove tudi, da je ostalo pri ganljivem poskusu. Izbira trilerja se mu ne zdi najbolj\xc5\xa1a ideja, saj je ta elitni \xc5\xbeanr finan\xc4\x8dno in tudi druga\xc4\x8de zahteven, trende na tem podro\xc4\x8dju pa narekuje Hollywood, ki je razvadil gledalce. Zaradi tega \xc5\xa1e tako dobri sporo\xc4\x8dilni nameni ob pomanjkanju izvirnosti po njegovem niso dovolj. Misli, da je junak filma, ki kljub umetni\xc5\xa1ki naravi ali prav zaradi nje ostane notranje stabilen, izdelan po pokojnem Slaku. Kot pozitivno lastnost filma izpostavi igro Jureta Ivanu\xc5\xa1i\xc4\x8da, Anite Kravos in Svetozarja Cvetkovi\xc4\x87a._NEWLINE_Tudi Igor Harb za Delovo prilogo Vikend ustvarjalcem filma prizna pogum, ker niso naredili za slovenski film zna\xc4\x8dilne socialne drame in spomni na slovenske \xc5\xbeanrske polomije. Pove pa tudi, da je film zaradi tega nedodelan in pozabljiv in da z velikim \xc5\xa1tevilom likov in tem presega zmogljivosti scenaristov in slovenskega filma nasploh. Pohvali solidno igro igralcev, zmoti pa ga, da liki tujcev zvenijo kot Slovenci, ki govorijo tuj jezik. Umestitev sede\xc5\xbea ZOM-a na FDV se mu zdi zabavna. Kon\xc4\x8dna ocena filma je 3 od 5.\n_START_SECTION_\nArhiviranje\n_START_PARAGRAPH_\nFilm hrani Slovenski filmski arhiv pri Arhivu Republike Slovenije. Za sofinanciranje izdelave arhivskega materiala je Filmski sklad Republike Slovenije (Slovenski filmski center) leta 2008 namenil 35.366 evrov.'