b'\n_START_ARTICLE_\nAlfredo Stroessner\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBil je sin Nemca Huga Str\xc3\xb6ssnerja, ki se je preselil z Bavarske in je delal kot ra\xc4\x8dunovodja v pivovarni, ter Paragvajke Heriberte Matiauda. Po vstopu v vojsko je hitro napredoval in leta 1948 postal najmlaj\xc5\xa1i general v Ju\xc5\xbeni Ameriki. 4. maja 1954 je vodil dr\xc5\xbeavni udar, s katerim je strmoglavil predsednika Federica Ch\xc3\xa1veza. Po kratkem vmesnem obdobju, ko je dr\xc5\xbeavo vodil Tom\xc3\xa1s Romero Pereira, je kot edini kandidat zmagal na izrednih volitvah in prevzel oblast. Vzpostavil je totalitaristi\xc4\x8den re\xc5\xbeim, v katerem je imel vse vzvode oblasti, \xc4\x8deprav je bila opozicija formalno dovoljena. Paragvaj je bil v tem \xc4\x8dasu sicer politi\xc4\x8dno stabilen in je napredoval tudi gospodarsko, vendar so re\xc5\xbeim zaznamovale hude kr\xc5\xa1itve \xc4\x8dlovekovih pravic ter zatiranje druga\xc4\x8de misle\xc4\x8dih. Kljub temu je bil zaradi protikomunisti\xc4\x8dne usmerjenosti v dobrih odnosih z ameri\xc5\xa1kim vodstvom, dokler se ni Carterjeva administracija odzvala na obto\xc5\xbebe o kr\xc5\xa1itvah \xc4\x8dlovekovih pravic in bojkotirala dr\xc5\xbeavo. To politiko je nadaljevala tudi Reaganova administracija._NEWLINE_Nazadnje je izgubil tudi podporo v doma\xc4\x8di dr\xc5\xbeavi in leta 1989 ga je strmoglavil nekdanji prijatelj ter zaveznik Andr\xc3\xa9s Rodr\xc3\xadguez. Od\xc5\xa1el je v izgnanstvo v Brazilijo, kjer je umrl leta 2006. Proti njemu je v Paragvaju potekalo ve\xc4\x8d preiskav in sodnih postopkov, v katerih so med drugim odkrili t. i. \xc2\xbbarhive terorja\xc2\xab\xc2\xa0z zapiski o pobijanju ter mu\xc4\x8denju stotin nasprotnikov._NEWLINE_Stroessner je vladal skoraj 35 let, kar je za Fidelom Castrom druga najdalj\xc5\xa1a vladavina kakega ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kega voditelja.'