b'\n_START_ARTICLE_\nTinje, Koro\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nTinje (nem\xc5\xa1ko Tainach) so gru\xc4\x8dasta vas, istoimenska nekdanja politi\xc4\x8dna ob\xc4\x8dina, fara in dekanija na vzhodnem robu Celov\xc5\xa1kega polja na dvojezi\xc4\x8dnem Avstrijskem ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem 15 km vzhodno od Celovca v ob\xc4\x8dini Velikovec. Jedro naselja se je razvilo ob vzno\xc5\xbeju 525 mnm visoke Tinjske gore ob levem bregu Drave. Tinje izvirajo iz kose\xc5\xbeevine in so bili neko\xc4\x8d utrjen tabor. Tinje so globoko povezane s slovensko kulturno zgodovino. Imajo 600 prebivalcev (stanje 2001).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva poselitev kraja sega v rimsko obdobje. Naselje se posredno omenja leta 860 kot curtis od Trahove. 1176 se Tinje omenjajo prvi\xc4\x8d v listini, kr\xc5\xa1kega \xc5\xa0kofa Romana II. \xc5\xbde leta 1123/30 se omenjata Ruoprecht in Eberlin de Tinach v listinah. V starih listinah se leta 1135 omenja cerkev Marijinega vnebovzetja, ki je verjetno starej\xc5\xa1a, in je bila do leta 1787 sede\xc5\xbe pro\xc5\xa1tov in salzbur\xc5\xa1kih arhidiakonov za Spodnjo Koro\xc5\xa1ko._NEWLINE_Nekega duhovnika iz Tinj se omenja leta 1185 in 1195. Kot fara / \xc5\xbeupnija pa je Tinje omenjena v listini iz leta 1203 (falsifikat omenja letnico 1135-1143). 1231 je fara podrejena velikov\xc5\xa1ki cerkvi. Fara / \xc5\xbeupnija je bila bogata in dokaj velika: \xc5\xa1e v 17. stoletju je imela fara 17 podru\xc5\xbeni\xc5\xa1kih cerkev. _NEWLINE_Zaradi tur\xc5\xa1kih vpadov so cerkev okoli leta 1500 obzidali z obrambnim zidom in \xc5\xa1tirimi stolpi. Drugo cerkev, cerkev sv. Valentina so postavili v za\xc4\x8detku 15. stol., ter jo v letih 1660 in 1853 dvakrat prezidali. V cerkvene stene so vzidani nagrobniki in anti\xc4\x8dni relief Evropa z bikom. Ju\xc5\xbeno od cerkve je pro\xc5\xa1tijski dvorec, z manj\xc5\xa1im arkadnim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem, v katerem je bila rezidenca pro\xc5\xa1tov iz Velikovca._NEWLINE_Ob ustanovitvi ob\xc4\x8din vsled reform leta 1849/1850, so Tinje postale samostojna ob\xc4\x8dina. V okviru ob\xc4\x8dinske reforme leta 1973 pa so bile Tinje priklju\xc4\x8dene Velikovcu.\n_START_SECTION_\nFara / \xc5\xbeupnija Tinje\n_START_PARAGRAPH_\nDvojezi\xc4\x8dna fara / \xc5\xbeupnija Tainach/Tinje obsega \xc5\xbeupnijsko cerkev Tinje in podru\xc5\xbeni\xc5\xa1ki cerkvi Vabnja vas (Wabelsdorf) in Virna vas (Eiersdorf).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnijska cerkev Marijinega vnebovzetja in \xc5\xa0entvalentina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnijska cerkev Marijinega vnebovzetja in \xc5\xa0entvalentina je v osnovi gotska zgradba iz zgodnjega 15. stoletja z mogo\xc4\x8dnim severnim zvonikom. Po po\xc5\xbearu leta 1660 ter med letoma 1756 in 1780 je cerkev dobila novo fasado ter novo zakristijo na severni strani. Po drugem po\xc5\xbearu leta 1853 je bila obnovljena v novogotskem slogu. Leta 1996 je bila obnovljena streha po starih vzorcih in leta 1998 so bili restavrirani oltarji.\n_START_SECTION_\nIme Tinje\n_START_PARAGRAPH_\nIme kraja si razlagamo z dvema etimologijama: Tina/Tine je lahko kratica za Valentina, saj je tudi cerkev posve\xc4\x8dena svetemu Valentinu. Druga etimologija re\xc4\x8de, da ime izvira iz staroslovenskega Tyn, ki ozna\xc4\x8duje kraj z utrdbo. Na gri\xc4\x8du nad tinjsko cerkev \xc5\xa1e danes najdemo ostanke utrdbe.\n_START_SECTION_\nSlovensko nare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nTinje, ki le\xc5\xbeijo na skrajnem zahodu Celov\xc5\xa1kega polja pripadajo poljanskemu govoru oz. poljan\xc5\xa1\xc4\x8dini Celov\xc5\xa1kega Polja (oz. Celov\xc5\xa1ke ravnine), ki je prehodno podnare\xc4\x8dje oz. govor med ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino (kateri se pri\xc5\xa1teva) in podjun\xc5\xa1\xc4\x8dino (glej Slovenska nare\xc4\x8dja). Kot posebna razli\xc4\x8dica ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dine je bila \xc5\xbee identificirana s strani Janeza Scheinigga in potrjena v mednarodno priznani dialektolo\xc5\xa1ki disertaciji dr. Katje Sturm-Schnabl. Scheinigg v svojem delu "Die Assimilation..." razdeli ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino v tri enote in sicer spodnji Ro\xc5\xbe, zgornji Ro\xc5\xbe in Celov\xc5\xa1ka ravnina: "...Die dritte Unter-Mundart herrscht in der Ebene um Klagenfurt (kl.), sie hat mit der ersten die Aussprache des e und o gemein, unterscheidet sich aber von den beiden vorhergehenden durch die h\xc3\xa4ufige Zur\xc3\xbcckziehung des accentes, wo ihn jene auf den Endsilben haben; dies gilt namentlich vom Neutrum der Substantive und Adjktive, z.B. ...".\n_START_SECTION_\nKatoli\xc5\xa1ki dom prosvete Sodalitas\n_START_PARAGRAPH_\nTinje so sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ene izmed najpomembnej\xc5\xa1ih slovenskih in danes medkultutnih katoli\xc4\x8dnih izobra\xc5\xbeevalnih ustanov Podjune: Katoli\xc5\xa1kega doma prosvete Sodalitas. Zgodovina Sodalitas se\xc5\xbee nazaj v medvojni \xc4\x8das, ko je po eni strani v toku plebiscitne propagande in zasledovanj med 1918 in 1920 ve\xc4\x8dji del slovenske intelektualne elite moral zapustiti de\xc5\xbeelo in, po drugi strani, ko je o\xc5\xbeivela slovenska tradicija visoke kulture med ljudstvom, kot si jo je zamislil bla\xc5\xbeeni Anton Martin Slom\xc5\xa1ek ob ustanovitvi Mohorjeve dru\xc5\xbebe 1851 in ki je sama slonela na stoletni tradicji slovenskega bukovni\xc5\xa1tva. Geografsko lego lahko obrazlo\xc5\xbeimo s tem, da so tedaj Tinje bile na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du tako Podjune kot Celov\xc5\xa1kega polja, dveh osrednjih slovenskih pokrajin tega \xc4\x8dasa, kjer je bil vsekakor germanizacijski pritisk \xc4\x8duten, ki je izhajal iz mestnih centrov. Prve ekzercicije so se odvijale v tinjski pro\xc5\xa1tiji leta 1929. Po osvoboditvi je zopet minilo skoraj 10 let do ustanovitve Kme\xc4\x8dkega izobra\xc5\xbeevalnega centra, ki je najprev ponujal te\xc4\x8daje za kme\xc4\x8dko mladino v glavnem v zimskem \xc4\x8dasu. Na inciativo prelata dr. Rudolfa Bl\xc3\xbcmla ter s pomo\xc4\x8djo finan\xc4\x8dnih sredstev iz zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc5\xbeupnika Alojzija Kuharja je skupnost duhovnikov Sodalitas zgradila 1961 novo stavbo za ekzercicije in za \xc5\xa1olanja poleg pro\xc5\xa1tije. 1981 in 1994 je bila stavba obnovljena tudi z donacijami Koro\xc5\xa1kih Slovencev. Tinjski dom Sodalitas je danes osrednja ustanova sre\xc4\x8danja vseh de\xc5\xbeelanov. Predsedniki Republike Avstrije in Republike Slovenije ter \xc5\xa1tevilni ugledni kulturniki in politiki so po\xc4\x8dastilil Tinje s svojim obiskom. Tinje imajo danes tudi zanimivo zbirko umetnin ter svojo galerijo. V tradiciji slovenskega ljudskega izobra\xc5\xbeevanja je Sodalitas od leta 1954 aktivna v vseavstrijski delovni skupnosti izobra\xc5\xbeevalnih ustanov. Sodalitas ponuja skozi leto \xc5\xa1tevilne te\xc4\x8daje in prireditve v obeh de\xc5\xbeelnih jezikih. _NEWLINE_V kapeli doma Sodalitas se nahaja sodoben mozaik patra Marka ivana Rupnika, ki je tudi ustvarjalec velikega mozaika v cerkvi v Fatimi na Portugalskem.'