b'\n_START_ARTICLE_\nEinsteinova konstanta\n_START_SECTION_\nIzra\xc4\x8dun in izpeljava\n_START_PARAGRAPH_\nZa izra\xc4\x8dun in izpeljavo Einsteinove konstante se na za\xc4\x8detku vzame ena\xc4\x8dba polja, kjer je kozmolo\xc5\xa1ka konstanta  enaka ni\xc4\x8d, kar odgovarja stati\xc4\x8dnemu modelu Vesolja. Nato se vzame newtonovski pribli\xc5\xbeek \xc5\xa1ibkega gravitacijskega polja in majhne hitrosti v primerjavi s hitrostjo svetlobe._NEWLINE_Na koncu izhaja splo\xc5\xa1ni gravitacijski zakon in njegova posledica Poissonova ena\xc4\x8dba._NEWLINE_V tem pribli\xc5\xbeku se Poissonova ena\xc4\x8dba pojavi kot pribli\xc5\xbeevalna oblika ena\xc4\x8dbe polja (oziroma se ena\xc4\x8dba polja pojavi kot posplo\xc5\xa1itev Poissonove ena\xc4\x8dbe). Od tod izhaja izraz za Einsteinovo konstanto, povezano s koli\xc4\x8dinama  in .\n_START_SECTION_\nO konstantah\n_START_PARAGRAPH_\nDivergenca Einsteinove ena\xc4\x8dbe polja je enaka ni\xc4\x8d. Ni\xc4\x8delna divergenca napetostnega tenzorja je geometrijski izraz ohranitvenega zakona. Tako se zdi, da se konstante v Einsteinovi ena\xc4\x8dni ne morejo spreminjati, druga\xc4\x8de ta postulat ne bi veljal._NEWLINE_Ker pa je Einsteinova konstanta izra\xc4\x8dunana na podlagi \xc4\x8dasovno neodvisne metrike, to nikakor ne zahteva, da morata biti  in  sami nespremenljivi konstanti. Edini postulat, izpeljan iz ohranitve energije, je, da mora biti razmerje  konstantno. Odvisno od izbire naravnih enot se lahko to razmerje postavi na dolo\xc4\x8deno konstantno vrednost \xe2\x80\x93 predmet meritve pa je brezrazse\xc5\xbena gravitacijska sklopitvena konstanta, sprememba pri kateri se ne bi prekr\xc5\xa1ila ohranitev \xc4\x8detverca gibalne koli\xc4\x8dine.'