b'\n_START_ARTICLE_\nKompaktni disk\n_START_SECTION_\nPrimerjava med CD in DVD medijem\n_START_PARAGRAPH_\nCD_NEWLINE_Kratica: Compact Disk [zgo\xc5\xa1\xc4\x8denka]_NEWLINE__NEWLINE_Tanka okrogla plo\xc5\xa1\xc4\x8da premera 120\xc2\xa0mm, debeline 1,2\xc2\xa0mm_NEWLINE__NEWLINE_Vsebuje do 800 MB podatkov, \xc4\x8de prera\xc4\x8dunamo v diskete = cca. 500_NEWLINE__NEWLINE_Zapisanih podatkov ne moremo ve\xc4\x8d spreminjati, izjemoma CD-RW (ReWritable)._NEWLINE_DVD_NEWLINE_Kratica: Digital Video Disc ali Digital Versatile Disc [digitalni ve\xc4\x8dnamenski disk]_NEWLINE__NEWLINE_Tanka okrogla plo\xc5\xa1\xc4\x8da premera 120\xc2\xa0mm (tudi 80\xc2\xa0mm), debeline 1,2\xc2\xa0mm_NEWLINE__NEWLINE_CD in DVD sta opti\xc4\x8dno pomnilna medija._NEWLINE_Zgradba DVD-ja, plastnost_NEWLINE_CD in DVD imata ve\xc4\x8d plasti:_NEWLINE__NEWLINE_Za\xc5\xa1\xc4\x8ditna plast_NEWLINE__NEWLINE_- lak_NEWLINE__NEWLINE_Reflektivna (odbojna) plast_NEWLINE__NEWLINE_- srebro_NEWLINE__NEWLINE_Predbrazda_NEWLINE__NEWLINE_- aluminij, dielektrik (RW)_NEWLINE__NEWLINE_Polikarbonatna snov_NEWLINE__NEWLINE_- plastika_NEWLINE__NEWLINE_Na razpolago so nam razli\xc4\x8dni formati DVD-ja:_NEWLINE__NEWLINE_1) Enostranski enoplastni_NEWLINE__NEWLINE_2) Enostranski dvoplastni_NEWLINE__NEWLINE_3) Dvostransko enoplastni_NEWLINE__NEWLINE_4) Dvostransko dvoplastni_NEWLINE__NEWLINE_Format Kapaciteta [GB] Dol\xc5\xbeina videa [\xc5\xa1tevilo ur]_NEWLINE__NEWLINE_Enostransko / enoplastno 4.7 2_NEWLINE__NEWLINE_Enostransko / dvoplastno 7.95 4_NEWLINE__NEWLINE_Dvostransko / enoplastno 8.5 4.5_NEWLINE__NEWLINE_Dvostransko / dvoplastno 16.9 Preko 8_NEWLINE__NEWLINE_Dvoslojni DVD, imenovan DVD 9, je sestavljen iz dveh takih delov, ki sta zlepljena eden na drugega. Vsa znanost ti\xc4\x8di v sredinski metalizaciji, ki je tako tanka, da prepu\xc5\xa1\xc4\x8da nekaj svetlobe, a \xc5\xa1e vedno dosti odbojna za podatke v spodnjem nadstropju. \xc4\x8citalni laser lahko enota s premikanjem le\xc4\x8de fokusira na spodnji ali na zgornji oblat._NEWLINE__NEWLINE_Pri zapisljivem mediju je v plastiko vrezana le spirala, medtem ko je treba vdolbinice simulirati. Za to skrbi pridodana plast, tako imenovano barvilo (dye), nane\xc5\xa1eno med polikarbonat in odbojni kovinski sloj. Ko pisalni \xc5\xbearek, ki ima ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d od bralnega, posveti na barvilo, le-ta zaradi opti\xc4\x8dnih lastnosti potemni. Pri \xc4\x8ditanju to pomeni razpr\xc5\xa1en laser in posledi\xc4\x8dno ni\xc4\x8dlo. Double-layer DVD+R je zdru\xc5\xbeek obeh tehnologij, pri \xc4\x8demer je bilo vse skupaj hudo zaguljeno razviti za serijsko izdelavo, saj se debeline plasti barvila in metalizacije merijo v mikrometrih. \xc5\xbde majhno odstopanje v sredinski plasti bi povzro\xc4\x8dilo, da bi pisalni \xc5\xbearek \xc5\xbegal oba sloja naenkrat, ali pa da bi bilo branje zavoljo slabe odbojnosti nepravilno. Poleg tega so morali in\xc5\xbeenirji zaradi bralne zdru\xc5\xbeljivosti dose\xc4\x8di enake lastnosti z DVDjem 9._NEWLINE__NEWLINE_Prerez dvoslojnega zapisljivega DVD-ja:_NEWLINE__NEWLINE_svetlomoder je polikarbonat,_NEWLINE__NEWLINE_vijoli\xc4\x8dna je plast barvila in_NEWLINE__NEWLINE_siva je nanos srebrove zlitine, pri \xc4\x8demer ima prvi nivo okoli 55\xc2\xa0% prepustnost._NEWLINE__NEWLINE_Zaenkrat dela dvonadstropne plo\xc5\xa1\xc4\x8de le Verbatim.\n_START_SECTION_\nZapis digitalnih podatkov\n_START_PARAGRAPH_\nDVD pogon_NEWLINE_Laser_NEWLINE__NEWLINE_Na odbojno plast skozi plastiko sveti \xc5\xa1ibek snop laserske svetlobe. Kadar sveti na ravno povr\xc5\xa1ino, se svetloba odbija nazaj v senzor, \xc4\x8de pa zadene na prehod iz podlage v izboklino ali nazaj, se svetloba razpr\xc5\xa1i. Plo\xc5\xa1\xc4\x8da DVD je sestavljena iz dveh skupaj zlepljenih \xe2\x80\x9cpolovi\xc4\x8dnih\xe2\x80\x9d plo\xc5\xa1\xc4\x8d, na vsaki pa je lahko en sloj podatkov. \xc4\x8ce sta sloja s podatki usmerjena v isto smer, dobimo plo\xc5\xa1\xc4\x8do DVD-9, na kateri sta oba sloja na isti strani. Prvi sloj s podatki je prosojen, zato lahko laser posveti skozenj in od\xc4\x8dita tudi podatke z drugega sloja. \xc4\x8ce sloja s podatki gledata vsak na svojo stran, dobimo DVD-10, ki ima po en sloj na vsaki strani in ga je treba v predvajalniku ro\xc4\x8dno obrniti._NEWLINE_Razlika med DVD-R in DVD+R ter DVD-RW_NEWLINE__NEWLINE_Tako podpirajo ena podjetja DVD+R, druga DVD-R medije. Ve\xc4\x8dina novih DVD pogonov podpira oboje formatov DVD nosilcev podatkov ampak je zelo neprijetno, kadar imamo pogon s podporo DVD-R in ne moremo brati s formata DVD+R ali obratno.\n_START_SECTION_\nDVD+R in DVD+RW\n_START_PARAGRAPH_\nPioneerjevi tekmeci, med katerimi najdemo HP, Philips, Ricoh, Sony, Thomson in Yamaho, pa so se na trgu zdru\xc5\xbeili v t. i. DVD+RW alianso in zasnovali svoj standard. Uradni razlog, ki ga navajajo, so te\xc5\xbeave pri zapisovanju video posnetkov. Seveda z vso pravico lahko sumimo tudi, da no\xc4\x8dejo pla\xc4\x8devati patentnih pravic za konkuren\xc4\x8dni format._NEWLINE__NEWLINE_Te\xc5\xbeave, na katere je vsekakor vredno opozoriti in biti pri nakupu pozoren, se pojavljajo v nepopolni medsebojni zdru\xc5\xbeljivosti teh formatov. Medtem, ko tehni\xc4\x8dne razlike med DVD-RW in DVD+RW mediji prepre\xc4\x8dujejo njihovo zapisovanje v napravah nasprotnega standard,, so \xc5\xbee zapisani mediji ne glede na standard praviloma \xc4\x8ditljivi v vseh napravah. Malce je potrebno biti pozoren le pri samostojnih DVD predvajalnikih, saj so nekateri pri standardu izbir\xc4\x8dni. In medtem, ko \xc5\xbee ka\xc5\xbee na tr\xc5\xbeno prevlado "plus" standarda, tako ena kot druga stran izdeluje tudi zapisovalnike, ki poznajo oba. Velike vojne torej ne bo, zmagovalci pa smo, kot po navadi, uporabniki. Programska oprema za PC\n_START_SECTION_\nVideo in DVD video komponente\n_START_PARAGRAPH_\nMinilo je skoraj bi lahko rekli natanko 6 let od predstavitve DVD medija o\xc5\xbejemu izboru ljudi. Ampak \xc5\xa1e v istem letu je \xc5\xbee velika ve\xc4\x8dina ljudi ki se zanimajo za to zvrst elektrotehnike vedela precej informacij o tem mediju, ki smo ga tako zelo pri\xc4\x8dakovali. \xc5\xa0ele kak\xc5\xa1no dobro leto po predstavitvi DVD-ja so se opogumila prva \'velika\' podjetja kot so Thomson, Pioneer, Panasonic in \xc5\xa1e katera za predstavitev prvih serijskih predvajalnikov z zmo\xc5\xbenostjo predvajanja DVD medija. Kmalu pa je sledila prava revolucija in naprav je bilo na trgu veliko._NEWLINE__NEWLINE_Te\xc5\xbeave so vsekakor bile \xc5\xa1e s software-om ampak so se zelo hitro popravile oz. izni\xc4\x8dile. Dandanes je tudi na na\xc5\xa1em slovenskem trgu precej\xc5\xa1nja izbira DVD komponent. Vsak, ki kupuje kakr\xc5\xa1no koli napravo, bodisi A/V sprejemnik, bodisi DVD komponento, se spu\xc5\xa1\xc4\x8da v detajle in se pozanima kak\xc5\xa1en je \xc5\xa1e njen namen razen za DVD-V predvajanje filmov. Ve\xc4\x8dina jih bo \xc5\xa1e vedelo da imamo lahko odli\xc4\x8den zvok preko DVD medija ob podpori avdio-video sprejemnika. Prvi diski za DVD predvajalnike so se imenovali DAD (Digital Avdio Disc). Za prikaz teh diskov pa predvajalniki so in \xc5\xa1e imajo PAL sistem in pa NTSC. Predvajali pa so tudi CD in CD-Video diske, dodajmo CD-R in CD-RW. Dobili smo \xc5\xa1e zmo\xc5\xbenost predvajanja MP3 formata._NEWLINE__NEWLINE_Tudi lo\xc4\x8dljivost se je nekoliko spremenila. Na za\xc4\x8detku medija je bilo branje diskov (ne vseh) z 20 bitno lo\xc4\x8dljivostjo (vzor\xc4\x8dna frekvenca je bila ista - 96\xc2\xa0kHz. Popravilo se je tudi razmerje signal/\xc5\xa1um, ampak to je odvisno od naprave do naprave. Vsekakor pa so se zraven rojevali \xc5\xa1e drugi prav tako novi formati. Govorimo seveda o formatih zvoka kot so Dolby Digital. Na za\xc4\x8detku smo imeli samo DD ampak prav kmalu so se mu pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e ostali formati. Nekoliko ve\xc4\x8d se je spremenilo v samem \'drobovju\' predvajalnika. Ob seveda razli\xc4\x8dnih laserjih, se je spreminjala tudi sama elektronika. Ampak bolj kot to, je bilo pomembno kak\xc5\xa1en dekodirnik ima predvajalnik v sebi. Danes so na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du le \xc5\xa1e redki predvajalniki, ki vsebujejo svoj lasten dekodirnik zvoka. Zato pa\xc4\x8d imamo A/V sprejemnike._NEWLINE__NEWLINE_V zgodovini je bilo ime pa\xc4\x8d prvo ime Digital Video Disk (DVD), ampak so ga kaj hitro spremenili v Digital Versatile Disk. Slika samega obravnavanega formata - ni znanega nobenega medija ali kakr\xc5\xa1ne koli naprave, ki bi lahko prekosila DVD v kakovosti slike. Velika pridobitev je bila \xc5\xa1irina formata slike. Navaden format ki ga dandanes ima ve\xc4\x8dina \xc4\x8de \xc5\xbee ne vse televizije je format 4:3 ali 16:9. Najve\xc4\x8dji format, ki obstaja je 21:9 ali kino format 2.35:1. Ta format vidimo v kinematografih in se imenuje Cinemascope. Ve\xc4\x8d ali manj pa so filmi posneti v anamorfnem \xc5\xa1irokozaslonskem 16:9 formatu. Ampak sama kakovost slike je seveda tudi pogojena od posnetega filma, ki pa je zapisan v medij. Na\xc5\xa1 predvajalnik pa samo prebere ta medij in ga transponira na na\xc5\xa1 zaslon. 2005 Video priklju\xc4\x8dki na komponenti.\n_START_SECTION_\nAvdio\n_START_PARAGRAPH_\nZapis zvoka na DVD-ju je digitalen (stopni\xc4\x8dast) in je celo bolj ujemajo\xc4\x8d se z zapisom dejanske sinusoide zapisa zvoka, kot pa zapisu zvoka na avdio CD-ju.\n_START_SECTION_\nBlue-ray format\n_START_PARAGRAPH_\nNaslednika DVD-ja smo \xc4\x8dakali kar nekaj \xc4\x8dasa, nato sta bila predstavljeni Blue-ray in HD-DVD tehnologiji. Po nekajletni bitki je uradno zmagal Blue-ray, HD-DVD pa je od\xc5\xa1el na smeti\xc5\xa1\xc4\x8de zgodovine. Sprva so veliki Hollywoodski mogotci dali svojo podporo prihajajo\xc4\x8demu standardu HD-DVD (podprli so ga studii, ki imajo v rokah dobro polovico tr\xc5\xbenega dele\xc5\xbea), nato pa je Disney napovedal svojo podporo standardu Blue-ray._NEWLINE__NEWLINE_V za\xc4\x8detku leto\xc5\xa1njega leta pa je svojo podporo temu standardu podala tudi industrija ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih iger. To je bilo povsem pri\xc4\x8dakovano, saj uvajanje novih standardov v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvu ni tako zelo problemati\xc4\x8dno kot npr. v filmski industriji. Cena namre\xc4\x8d zelo hitro pada in nikakor ni problem imeti v enem ra\xc4\x8dunalniku ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih pogonov. In kar je pri igralni industriji premagalo je kapaciteta, ki je pri Blue-ray plo\xc5\xa1\xc4\x8dkih za cca 20GB ve\xc4\x8dja kot pri HD-DVD plo\xc5\xa1\xc4\x8dkih.\n_START_SECTION_\nRegijska za\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nPostala je realizirana ideja Hollywoodskih filmarjev. Izdaja filmov na DVD-jih je omejena na razli\xc4\x8dna geografska podro\xc4\x8dja. Za vsako od teh podro\xc4\x8dij je dolo\xc4\x8dena neka regija. Tako je prva regija namenjena Ameriki. To pomeni, da naj bi se filmi ozna\xc4\x8deni z regijo 1 prodajali le v Ameriki. Ideja regij je v tem, da se novi filmi najprej predvajajo v kinematografih, \xc5\xa1ele nato pa pridejo na voljo v obliki DVD-jev. Ker so datumi izida filma v kino v skoraj vsaki dr\xc5\xbeavi druga\xc4\x8dni, so zalo\xc5\xbeniki filmov hoteli, da bi se filmi na DVD-jih lahko predvajali na tistih obmo\xc4\x8djih, kjer se film ne vrti ve\xc4\x8d v kinematografih. Torej je cela ideja povezana s \xc4\x8dim ve\xc4\x8djim zaslu\xc5\xbekom. Res pa je, da ameri\xc5\xa1ki zakoni v Evropi ne veljajo in se da dobiti filme, ki \xc5\xa1e niso v kinih tudi pri nas._NEWLINE__NEWLINE_So pa te omejitve po navadi le za nakup. Torej, \xc4\x8de si boste hoteli izposoditi kak film, si boste lahko ogledali le filme iz 2. regije (Zah. Evropa, Japonska, J. Afrika) - so tudi izjeme. 3. regija je JV Azija, pod 4. regijo spadata Avstralija in J. Amerika, pod 5. Rusija, V. Evropa in Afrika, pod 6.pa Kitajska. Niso pa vsi filmi zakodirani. Dokumentarci in eroti\xc4\x8dni filmi te\xc4\x8dejo na vseh predvajalnikih brez problema.'