b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Kanoni\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJanez Kanoni se je rodil v \xc5\xbeelezarsko rudarskem mestecu Vordernberg pri Leobnu. Njegov o\xc4\x8de je bil strojevodja in dru\xc5\xbeina se je mnogokrat selila po mestih nekdanje Avstro - Ogrske dr\xc5\xbeave. Ljudsko \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal v \xc5\xa0i\xc5\xa1ki, ki je bila tisti \xc4\x8das predmestje Ljubljane, ni\xc5\xbejo in klasi\xc4\x8dno gimnazijo pa je obiskoval v Ljubljani. Po opravljeni maturi 1924 se je vpisal na Medicinsko fakulteto Univerze v Ljubljani, ki pa takrat \xc5\xa1e ni bila popolna. Po opravljenih \xc5\xa1tirih semestrih se je odpravil v Zagreb in tam leta 1929 promoviral. Kot zdravni\xc5\xa1ki pripravnik se je najprej zaposlil v bolni\xc5\xa1nici Golnik, zatem pa v psihiatri\xc4\x8dni bolni\xc5\xa1nici Novo Celje. \xc5\xa0tudij psihiatrije je v letih 1933 - 1935 izpopolnjeval na kliniki H\xc3\xb4pital La Piti\xc3\xa9-Salp\xc3\xaatri\xc3\xa8re v Parizu, kjer je specializiral socialno psihiatrijo in na psihiatri\xc4\x8dnem in\xc5\xa1titutu Dru\xc5\xbebe cesarja Viljema v M\xc3\xbcnchnu (1937 - 1938). Tam sta bila njegova mentorja znamenita psihiatra tistega \xc4\x8dasa, Kurt Schneider in Ernst R\xc3\xbcdin. Na tem in\xc5\xa1titutu je pri Oswaldu Bumkeju, direktorju Psihiatri\xc4\x8dne klinike, specializiral psihopatologijo in dednostno biologijo - evgeniko. V dogovoru s svojim slovenskim mentorjem, prvim profesorjem psihiatrije na Univerzi v Ljubljani, Alfredom \xc5\xa0erkom, pa je leta 1937 spisal znanstveni elaborat, v katerem je zaobjel sintezo biologisti\xc4\x8dnega, t. i. Freudovega nauka ter socialnega, t. i. Adlerjevega nauka.\n_START_SECTION_\nNarodnoosvobodilna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nKo je aprila 1941 Ljubljana postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de italijanske okupacijske oblasti, je bil Kanoni \xc5\xbee primarij v Bolni\xc5\xa1nici za du\xc5\xa1evne in \xc5\xbeiv\xc4\x8dne bolezni Studenec pri Ljubljani. Po navodilih vodstva Rajonskega odbora KPS za teren Devica Marija v Polju, je v bolni\xc5\xa1nici z vednostjo takratnega ravnatelja Franca Gerlovi\xc4\x8da organiziral potrebne pogoje za delovanje t. i. varnega oddelka, v katerem je bilo nekaj postelj namenjenih za aktiviste OF in ranjene partizane. Z ustanovitvijo prvih partizanskih enot pa je bil imenovan za vodjo sanitetnega odbora OF za teren Polje, Studenec, Vev\xc4\x8de in Slape. 5. avgusta 1942 je bil zaradi izdaje aretiran in poslan v internacijo na otok Rab, od tam pa v zloglasno je\xc4\x8do v Koper. Po kapitulaciji Italije je bil sprva sanitetni referent 1. istrske brigade, nato pa z dekretom G\xc5\xa0 POS imenovan za upravnika SVPB - Sne\xc5\xbenik. Po kon\xc4\x8dani veliki nem\xc5\xa1ki ofenzivi se je moral zglasiti na Stra\xc5\xbenjem vrhu nad \xc4\x8crnomljem kjer je bila t. i. Baza 24 in tam je bil imenovan za sanitetnega referenta za\xc5\xa1\xc4\x8ditne enote pod poveljstvom Ivana Ma\xc4\x8dka - Matije.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni je bil dr. Janez Kanoni imenovan za izrednega profesorja psihiatrije na Medicinski fakulteti v Ljubljani, s posebnim dekretom pa \xc5\xa1e za direktorja bolni\xc5\xa1nice za du\xc5\xa1evne in \xc5\xbeiv\xc4\x8dne bolezni Ljubljana - Polje in glavnega in\xc5\xa1pektorja za psihiatrijo za takratno LR Slovenijo. Kanoni je bil tudi prvi predavatelj forenzi\xc4\x8dne psihiatrije na pravni fakulteti v Ljubljani in predavatelj klini\xc4\x8dne psihologije na Filozofski fakulteti v Ljubljani ter za\xc5\xbeelen predavatelj socialne psihologije na ljudskih univerzah. Svoj pogled na nadaljnji razvoj sodobne psihiatrije je predstavil na prvem povojnem mednarodnem simpoziju v \xc5\xa0vici, Bern 1949 in s tezami o odprtosti psihiatrije po\xc5\xbeel precej\xc5\xa1nje zanimanje kolegov iz drugih evropskih dr\xc5\xbeav. Vabili so ga na tuje in\xc5\xa1titute in fakultete, kjer je predstavljal vizijo psihiatri\xc4\x8dnih ustanov jutri\xc5\xa1njega dne. Mo\xc4\x8dno vpet v delo In\xc5\xa1tituta za kriminologijo pri Pravni fakulteti v Ljubljani se je leta 1957 lotil znanstvenega dela z naslovom Dialektika v psihopatologiji in psihiatri\xc4\x8dni vidiki v kriminologiji in zanj leta 1958 prejel Kidri\xc4\x8devo nagrado. Janez Kanoni velja za pionirja dispanzerske obravnave psihiatri\xc4\x8dnih bolnikov zato je njegova zasluga, da so vse ve\xc4\x8dje bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dne ustanove pri nas dobile tudi svoje psihiatri\xc4\x8dne dispanzerje. Ravnatelj in direktor bolni\xc5\xa1nice na Studencu je bil od leta 1945 do 1966._NEWLINE_Janez Kanoni velja tudi za pionirja ekstremnega turnega smu\xc4\x8danja v Sloveniji. Z mladostnim prijateljem Stankom Soto\xc5\xa1kom sta opravila \xc5\xa1tevilne prvenstvene ture na smu\xc4\x8deh 1920 - 1929, z ustanovitvijo Turisti\xc4\x8dno gorni\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva Skala pa je postal aktiven \xc4\x8dlan planinsko smu\xc4\x8darske srenje. Kot voja\xc5\xa1ki zdravnik 3. grani\xc4\x8darske \xc4\x8dete v vasici Ni\xc4\x8dpur na Albansko - Makedonski meji pa je 3. aprila 1931 kot prvi osvojil drugi najvi\xc5\xa1ji vrh Jugoslavije Korab (2764 mnm) in se s smu\xc4\x8dmi spustil v dolino Radike.'