b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Mohorja in Fortunata, Gornji Grad\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBenediktinski samostan je bil na pobudo patriarha Peregrina I. ustanovljen leta 1140 in razpu\xc5\xa1\xc4\x8den leta 1473. \xc5\xa0kof Kri\xc5\xa1tof Ravbar je dal v za\xc4\x8detku 16. stoletja cerkev in samostan obdati z obzidjem. Delno je \xc5\xa1e ohranjeno samostansko obzidje in par stolpov. Romanske elemente ka\xc5\xbee \xc5\xa1e vzno\xc5\xbeje cerkvenega stolpa in lapidarij v pritli\xc4\x8dju tega zvonika. Klesano kamenje pri\xc4\x8da o kakovostnih zidarjih in kamnosekih, ve\xc5\xa1\xc4\x8dih izdelave rastlinskih dekoracij na kapitelih._NEWLINE_Samostanska cerkev je bila postavljena v 12. stoletju. Samostan je leta 1461 pre\xc5\xa1el v last novoustanovljene ljubljanske \xc5\xa1kofije. Cerkev so ve\xc4\x8dkrat prezidali. Romanska slopna bazilika z gotskim prezbiterijem, ki je bila takrat najve\xc4\x8dja cerkev v takratni ljubljanski \xc5\xa1kofiji in je postala sostolnica (ker je bila druga rezidenca ljubljanskih \xc5\xa1kofov - ne pa po statusu)._NEWLINE_V 18. stoletju je dal \xc5\xa1kof Ernest Amadej, grof Attems cerkev (Ernest Amadej Toma\xc5\xbe Attems, grof (1694 \xe2\x80\x93 1757)) in zgradbo ukinjenega samostana, po na\xc4\x8drtih gra\xc5\xa1kega arhitekta Josepha Hueberja zgraditi v letih od 1752 do 1758/60. Dela je vodil ljubljanski stavbni mojster Matija Persky. Gradnjo so finan\xc4\x8dno izdatno podprli kranjski de\xc5\xbeelni stanovi. Do leta 1751 so zgradili novo \xc5\xa1kofijsko rezidenco, dvorec z veliko in v celoti poslikano slavnostno dvorano. Novo cerkev (staro so podrli) so gradili po vzoru ljubljanske stolnice, v baro\xc4\x8dnem slogu, v obliki latinskega kri\xc5\xbea s kupolo na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du, v letih 1752-59. Zvonik iz l. 1671 so nadzidali in prekrili s \xc4\x8debulasto streho. Nova, svetla fasada je konkavno oblikovana in vzvalovana, \xc4\x8dlenijo jo pilastri. Zadnja obnova celotne cerkve je bila zaklju\xc4\x8dena leta 1989.'