b'\n_START_ARTICLE_\nAlep\n_START_PARAGRAPH_\nAlep (arabsko \xd8\xad\xd9\x84\xd8\xa8, Haleb) je mesto z okoli 2 milijona prebivalcev na severu Sirije ob reki Kuveig. Arabsko ime Haleb, ki pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbsve\xc5\xbee mleko\xc2\xab, je dobilo po legendi, ki govori o Abrahamovem razdajanju mleka popotnikom skozi regijo._NEWLINE_Alep, ki naj bi bil poseljen \xc5\xbee pred 8 tiso\xc4\x8dletji, se z Damaskom in \xc5\xa1e nekaterimi drugimi bli\xc5\xbenjevzhodnimi mesti poteguje za naslov najstarej\xc5\xa1e nepretrgano poseljene naselbine na svetu. Po marijskih arhivih je v 18. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de amoritskega kraljestva Jaamkhad in sta mu bila podrejena Ugarit in Ebla. V 17. in 16. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so ga podjarmili Hititi. V \xc4\x8dasu Selevkidov, v obdobju Aleksandra Velikega, je znova pridobilo na pomebnosti in se imenovalo Beroia. Leta 64 pr. n. \xc5\xa1t. so ga tako kot preostanek dana\xc5\xa1nje Sirije zavzeli Rimljani in po padcu Palmire je postalo pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob poti med Sredozemljem in Evfratom. Obenem je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de izvoza olivnega olja iz okolice ter voja\xc5\xa1ka postojanka, ki je branila meje Rimskega imperija na severu. Leta 611 so ga opusto\xc5\xa1ili Perzijci, leta 637 pa so ga osvojili muslimani. V letih 961 in 968 so Bizantinci posku\xc5\xa1ali vdreti vanj, vendar jim nikoli ni uspelo zavzeti citadele. V 10. stoletju so ga poru\xc5\xa1ili trije mo\xc4\x8dni potresi, po katerih ga je Nuredin zgradil na novo. Leta 1124 so ga oblegali kri\xc5\xbearji, mongolski vpadi leta 1260 in 1401 so dodobra zdesetkali prebivalstvo. Leta 1517 je postal del Otomanskega imperija. Vzpostavil je stike z angle\xc5\xa1kimi, nizozemskimi in francoskimi trgovci in mesto je do\xc5\xbeivelo razcvet, ki so ga najprej na\xc4\x8dela odkritja pomorskih poti v Indijo v 18. stoletju, kon\xc4\x8dal se je pa v 19. stoletju, ko so potres in nalezlijive bolezni ubili 60\xc2\xa0% me\xc5\xa1\xc4\x8danov in poru\xc5\xa1ili dobr\xc5\xa1en del zgradb vklju\xc4\x8dno s citadelo. Po 1. svetovni vojni, ko se je vanj priselilo precej\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo Armencev, je postalo del francoske mandatne Sirije in velik del nekdanje alepske province je bil dodeljen Tur\xc4\x8diji. Leta 1945 je postal del neodvisne Sirije in bil vedno drugo najpomembnej\xc5\xa1e mesto za Damaskom. Ob koncu 20. stoletja so trgovino nekoliko prizadele sankcije proti Iraku, vendar so primanjkljaj nadoknadili trgovci iz biv\xc5\xa1e Sovjetske zveze._NEWLINE_Citadela stoji na 50 m visoki vzpetini, kjer je verjetno \xc5\xbee v 10. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. stalo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de (po\xc4\x8demer lahko sklepamo po izkopanih dveh bazaltnih levih). Prvo utrdbo so v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. postavili Selevkidi. Muslimani so izkopali 20 m globok in 30 m \xc5\xa1irok obrambni nasip in ga na spodnjih dveh tetjinah utrdili. Dana\xc5\xa1njo podobo je dobila v \xc4\x8dasu Mamelukov med 13. in 16. stoletjem, zatem pa je izgubila voja\xc5\xa1ki pomen, zato je slu\xc5\xbeila kot guvernerjeva rezidenca in voja\xc5\xa1nica. Znotraj obzidja se nahajajo Abrahamova mo\xc5\xa1eja ki jo je v 12. stoletju postavil Nuredin (ravno tu naj bi Abraham delil mleko, poleg tega velja za enega izmed domnevnih krajev, kjer naj bi bila pokopana glava Janeza Krstnika), \xc5\xa1e ena mo\xc5\xa1eja iz 13. stoletja, obnovljeno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de (hamam) in ostanki Ajubidske pala\xc4\x8de, ki jo je leta 1230 postavil Al Aziz, \xc5\xbee 30 let kasneje pa so jo poru\xc5\xa1ili Mongoli. Leta 1970 so tam za potrebe kulturnih prireditev postavili \xc5\xa1e betonsko kopijo rimskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki sicer ni nikoli stalo tam._NEWLINE_V neposredni bli\xc5\xbeini suka (tr\xc5\xbenice), ki je \xc5\xa1e do danes ohranil precej tradicionalnega pridiha, stoji Velika mo\xc5\xa1eja (znana tudi kot Omajadska mo\xc5\xa1eja ali D\xc5\xbeami Zakarije). V 8. stoletju jo je postavil omajadski kalif Al Valid na mestu, kjer je prej stala cerkev sv. Helene iz 6. stoletja. V 11. stoletju je seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki sultan Tutu\xc5\xa1 postavil minaret, ki stoji \xc5\xa1e danes. Preostanek mo\xc5\xa1eje je bil uni\xc4\x8den v po\xc5\xbearu leta 1169, z obnovo je pri\xc4\x8del Nuredin, nadaljevali pa Mameluki vse do 15. stoletja._NEWLINE_Severno od citadele le\xc5\xbei kr\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc4\x8detrt Al D\xc5\xbeejda (\xc2\xbbnova \xc4\x8detrt\xc2\xab). Ta prete\xc5\xbeno maronitska in armenska \xc4\x8detrt, ki je nastala v poznem mamelu\xc5\xa1kem obdobju, se sestoji iz ve\xc4\x8d ozkih ulic in cerkva razli\xc4\x8dnih vej kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, nekaj zgradb pa nakazuje na vi\xc5\xa1ek, ki ga je do\xc5\xbeivela v 17. in 18. stoletju.'