b'\n_START_ARTICLE_\nSavo Brelih\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 5. maja 1927 v Ljubljani, o\xc4\x8detu Petru in mami Rafaeli. V dru\xc5\xbeini napredno misle\xc4\x8dih ljudi je zrastel v pokon\xc4\x8dnega in zavednega \xc4\x8dloveka. Med drugo svetovno vojno je bil partizan in zato leta 1945 izkusil nacisti\xc4\x8dno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Dachau. Zaradi pokon\xc4\x8dne dr\xc5\xbee in napredne misli mu ni bilo prizaneseno niti povojno prisilno bivanje na Golem otoku._NEWLINE_Po gimnazijski maturi leta 1943 je vpisal \xc5\xa1tudij na Matemati\xc4\x8dno prirodoslovni fakulteti, ki ga je uspe\xc5\xa1no absolviral, vendar ni diplomiral. Od oktobra 1947 do decembra 1948 je brezpla\xc4\x8dno, za tri ure na dan, kot entomolog delal v Prirodoslovnem muzeju v Ljubljani (danes Prirodoslovni muzej Slovenije). Tukaj se je septembra 1949 zaposlil, sprva honorarno pod nadzorom kustosa Alfonsa Gspana, potem honorarno kot entomolog in nazadnje kot vi\xc5\xa1ji referent \xe2\x80\x93 vodja Kustodiata za entomologijo. Na tem delovnem mestu se je junija 1976 upokojil. \xc5\xa0e istega leta je ponovno zaprosil za slu\xc5\xbebo v Prirodoslovnem muzeju Slovenije, ker je imel kot udele\xc5\xbeenec v NOB mo\xc5\xbenost redne zaposlitve tudi po upokojitvi in jo 1. septembra tudi dobil (vi\xc5\xa1ji referent \xe2\x80\x93 kustos \xe2\x80\x93 upokojeni borec)._NEWLINE_Po upokojitvi se je lotil prou\xc4\x8devanja favne slovenskih hro\xc5\xa1\xc4\x8dev, saj je opazil, da \xc5\xa1tevilne neko\xc4\x8d pogoste vrste hro\xc5\xa1\xc4\x8dev izginjajo, pojavljajo pa se nekatere nove. Zavedal se je, da bo bogata naravna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina ohranjena le, \xc4\x8de bo pravilno urejena in shranjena v zbirkah ter popisana, zato je skoraj celotno stanovanje imel spremenjeno v zgledno urejeno entomolo\xc5\xa1ko zbirko. Z veliko vnemo je preu\xc4\x8deval hro\xc5\xa1\xc4\x8de, jih prepariral, uvr\xc5\xa1\xc4\x8dal v zbirko in jo preurejal prakti\xc4\x8dno do zadnjega dne, ko nas je 2. marca 2012 nepri\xc4\x8dakovano in mnogo prerano zapustil.\n_START_SECTION_\nStarosta slovenske herpetologije\n_START_PARAGRAPH_\nSavo Brelih velja za starosto slovenske herpetologije, to je vede, ki preu\xc4\x8duje plazilce in dvo\xc5\xbeivke. S svojim ob\xc5\xa1irnim poznavanjem in zbiranjem plazilcev je tudi muzeju pustil bogato zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino. \xc5\xa0tudijska zbirka plazilcev Prirodoslovnega muzeja Slovenije je pove\xc4\x8dini rezultat njegovega dela. Gre za eno najve\xc4\x8djih tovrstnih zbirk na Balkanu. Zbral je prek 4.000 primerkov ku\xc5\xa1\xc4\x8darjev in ka\xc4\x8d, od tega okoli 3.500 oto\xc5\xa1kih primerkov ku\xc5\xa1\xc4\x8daric, kot rezultat njegovih raziskav raznolikosti populacij primorske in kra\xc5\xa1ke ku\xc5\xa1\xc4\x8darice na jadranskih otokih. Pregledal je pribli\xc5\xbeno 250 jadranskih otokov in opisal osem novih podvrst primorskih ku\xc5\xa1\xc4\x8daric. Leta 1968 je pripravil izjemno odmevno in uspe\xc5\xa1no razstavo Plazilci Jugoslavije, na kateri so si \xc5\xa1tevilni obiskovalci lahko ogledali \xc5\xbeive ka\xc4\x8de, ku\xc5\xa1\xc4\x8darje in \xc5\xbeelve. Zastopane so bile prakti\xc4\x8dno vse vrste plazilcev s celotnega ozemlja biv\xc5\xa1e skupne dr\xc5\xbeave. Kljub izku\xc5\xa1enosti in previdnosti pri rokovanju s ka\xc4\x8dami, ga je kak\xc5\xa1na strupenja\xc4\x8da tudi ugriznila. Znana je anekdota iz \xc4\x8dasov prve razstave \xc5\xbeivih ka\xc4\x8d (Ka\xc4\x8de Jugoslavije, leta 1966). Skupina otrok je namre\xc4\x8d hotela videti\xc2\xa0\xc2\xbbtistega gospoda, ki ga je \xc5\xbee dvakrat pi\xc4\x8dila ka\xc4\x8da, pa je \xc5\xa1e zmeraj \xc5\xbeiv\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nParazitolog svetovnega formata\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo ob\xc5\xa1irno zoolo\xc5\xa1ko znanje je obsegalo tudi ptice in sesalce, ki pa so ga zanimali predvsem kot gostitelji zunanjih zajedalcev. Ve\xc4\x8dino terenskih raziskav je opravil na obmo\xc4\x8dju nekdanje Jugoslavije, leta 1961 pa se je udele\xc5\xbeil slovenske biolo\xc5\xa1ke odprave v Etiopijo, kjer je raziskoval zunanje zajedalce ptic. Zunanji zajedalci so milimetrskih velikosti, zato moramo za njihovo preu\xc4\x8devanje izdelati mikroskopske preparate. Za njihovo pripravo je Savo Brelih razvil lastno recepturo, ki omogo\xc4\x8da izdelavo izjemno prosojnih preparatov, na katerih se odli\xc4\x8dno vidijo prav vse podrobnosti. Upravi\xc4\x8deno jih ob\xc4\x8duduje svetovna strokovna javnost. \xc5\xa0e posebno zahtevna je preparacija perojedov in u\xc5\xa1i, kjer je pri \xc5\xbeivalci veliki 2 do 3 mm potrebno odpreti \xc5\xbeelodec in isprati njegovo vsebino, \xc4\x8de \xc5\xbeelimo videti vse podrobnosti potrebne za razlikovanje vrst. Z veliko mero potrpe\xc5\xbeljivosti in neizmerno natan\xc4\x8dnostjo je ustvaril \xc5\xa1tudijsko zbirko s 14.000 mikroskopskih preparatov perojedov (Mallophaga), 9.800 preparatov bolh (Siphonaptera) in \xc4\x8dez 1.000 preparatov u\xc5\xa1i (Anoplura), ki so shranjeni v 490 \xc5\xa1katlah.\n_START_SECTION_\nNestor slovenskih hro\xc5\xa1\xc4\x8darjev\n_START_PARAGRAPH_\nPo upokojitvi se je lotil prou\xc4\x8devanja slovenskih hro\xc5\xa1\xc4\x8dev in skoraj celotno stanovanje spremenil v entomolo\xc5\xa1ko zbirko. Z razli\xc4\x8dnimi metodami je po UTM kvadrantih prevzor\xc4\x8dil skoraj celotno obmo\xc4\x8dje Slovenije. Tako nabrane hro\xc5\xa1\xc4\x8de je brezhibno sprepariral, jih dokumentiral in shranil v Osrednjo slovensko zbirko hro\xc5\xa1\xc4\x8dev, ki je shranjena v 623 entomolo\xc5\xa1kih \xc5\xa1katlah in \xc5\xa1teje osupljivih 71.680 primerkov, ki pripadajo ve\xc4\x8d kot 4.500 vrstam._NEWLINE_\xc5\xa0e bolj pomembno pa je bilo njegovo mentorsko delo. Tako obse\xc5\xbena \xc5\xa1tudijska zbirka in neizmerno znanje Sava Breliha je spremenila z zbirko zatrpano stanovanje na Gotski ulici 13 v Ljubljani v zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de slovenskih in tudi tujih entomologov, \xc5\xa1e posebej hro\xc5\xa1\xc4\x8darjev. Tako je postal osrednja osebnost pri kateri smo preverjali, \xc4\x8de so vrste pravilno dolo\xc4\x8dene, in iskali pomo\xc4\x8d, \xc4\x8de se je pri dolo\xc4\x8danju zalomilo. Z neizmerno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko toplino in prijateljskim razumevanjem nas je u\xc4\x8dil pravilnega prepariranja hro\xc5\xa1\xc4\x8dev in drugih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk ter izdelave mikroskopskih preparatov, na skupnih ekskurzijah pa terenskih metod zbiranja.\n_START_SECTION_\nObse\xc5\xbena bibliografija\n_START_PARAGRAPH_\nSavo Brelih se je dobro zavedal, da je enako pomembno kot zbrati, shraniti v zbirko in popisati, tudi objaviti podatke in znanje, ki ga skrivajo muzejske \xc5\xa1tudijske zbirke. Z mlaj\xc5\xa1imi sodelavci in izbranimi tujimi specialisti je pripravil obse\xc5\xbene favnisti\xc4\x8dne monografije, ki so izhajale v revijah Biolo\xc5\xa1ki vestnik, Scopolija in Acta entomologica Slovenica. Zlasti njemu gre zasluga, da imamo danes za ozemlje zahodnega in osrednjega Balkana zbrano in objavljeno gradivo za favno perojedov (Mallophaga) in bolh (Siphonaptera), za Slovenijo pa za favno hro\xc5\xa1\xc4\x8dev bolha\xc4\x8dev (Chrysomelidae: Alticinae), kozli\xc4\x8dkov (Cerambycidae), prisekan\xc4\x8dkov (Histeridae) ter plojka\xc5\xa1ev (Lamellicornia), kamor sodijo roga\xc4\x8di in skarabeji.\n_START_SECTION_\nServal Pikec\n_START_PARAGRAPH_\nS \xc4\x8dlani odprave v Etiopijo se je v domovino vrnil tudi serval Pikec, ki so ga na\xc5\xa1li kot osirotelega mladi\xc4\x8da. Po besedah Sava Breliha \xc5\xa1e nikoli v \xc5\xbeivljenju ni sre\xc4\x8dal tako ljubeznive, prijetne in zveste \xc5\xbeivali kot je bil Pikec. V domovini pa se Pikec nikakor ni mogel privaditi na \xc5\xbeivljenje v kletki Zoolo\xc5\xa1kega vrta Ljubljana in je njegovo zdravje hitro pe\xc5\xa1alo. Zato je izmeni\xc4\x8dno prebival pri Savu Brelihu in drugih \xc4\x8dlanih odprave, vse do usodnega padca skozi okno. Ob klavrni smrti Pikca je Savo Brelih zapisal naslednje:\xc2\xa0\xc2\xbbZamislil sem se nad usodo tega sina divjine. Hoteli smo mu dobro, pa smo ga vseeno pripeljali v trpljenje in smrt. Sam sem se odlo\xc4\x8dil, da napake ne bom ve\xc4\x8d ponovil. Razmislite o tem tudi vi!\xc2\xab\xc2\xa0Poduk, ki je ob razli\xc4\x8dnih eksoti\xc4\x8dnih bitjih, ki jih ljudje danes gojimo po stanovanjih, \xc5\xa1e vedno aktualen!\n_START_SECTION_\nNomen brelihi\n_START_PARAGRAPH_\nVrste in podvrste \xc5\xbeu\xc5\xbeelk poimenovane po Savu Brelihu:_NEWLINE_Ctenophthalmus nifetodes brelihi ROSICK\xc3\x9d et CARNELUTTI, 1959_NEWLINE_Campylomimus brelihi M\xc3\x9cLLER, 1960_NEWLINE_Bryaxis ursus brelihi MEGGIOLARO, 1960_NEWLINE_Alcedofulla brelihi TENDEIRO, 1967_NEWLINE_Ricinus brelihi RHEINWALD, 1968_NEWLINE_Abida frumentum brelihi BOLE, 1969_NEWLINE_Saemundssonia scolopacisphaeopodis brelihi TIMMERMANN, 1969_NEWLINE_Cummingsiella brelihi TIMMERMANN, 1969_NEWLINE_Nitzschiella brelihi TENDEIRO, 1969_NEWLINE_Coloceras savoi TENDEIRO, 1973_NEWLINE_Buceroemersonia brelihi ELBEL, 1977_NEWLINE_Menacanthus brelihi BAL\xc3\x81T, 1981_NEWLINE_Prospelaeobates brelihi POLAK et BOGNOLO, 2003_NEWLINE_Chtenophthalmus nifetodes brelihi ROSICK\xc3\x9d et CARNELUTTI, 1959_NEWLINE_Campylomimus brelihi M\xc3\x9cLLER, 1960_NEWLINE_Bryaxis ursus brelihi MEGGIOLARO, 1960_NEWLINE_Alcedofulla brelihi TENDEIRO, 1967_NEWLINE_Ricinus brelihi RHEINWALD, 1968_NEWLINE_Abida frumentum brelihi BOLE, 1969_NEWLINE_Saemundssonia scolopacisphaeopodis brelihi TIMMERMANN, 1969_NEWLINE_Cummingsiella brelihi TIMMERMANN, 1969_NEWLINE_Nitzschiella brelihi TENDEIRO, 1969_NEWLINE_Coloceras savoi TENDEIRO, 1973_NEWLINE_Buceroemersonia brelihi ELBEL, 1977_NEWLINE_Menacanthus brelihi BAL\xc3\x81T, 1981_NEWLINE_Prospelaeobates brelihi POLAK et BOGNOLO, 2003'