b'\n_START_ARTICLE_\nCiudad de M\xc3\xa9xico\n_START_SECTION_\nIme mesta\n_START_PARAGRAPH_\nMehi\xc4\x8dani svoje glavno mesto obi\xc4\x8dajno imenujejo M\xc3\xa9xico ali el D.F. ("El De-Efe", okraj\xc5\xa1ava za Distrito Federal). Torej, ko govorimo o M\xc3\xa9xicu, je mesto obi\xc4\x8dajno mi\xc5\xa1ljeno - napisana kot \xc2\xbbM\xc3\xa9xico DF\xc2\xab. Manj pogosto in obi\xc4\x8dajno samo v uradnih primerih se re\xc4\x8de La Ciudad de M\xc3\xa9xico. Dr\xc5\xbeava Mehika pa je svoje ime dobila po imenu njenih prebivalcev. Prebivalci mesta so capitalinos ("glavno mesto"), defe\xc3\xb1os (izhaja iz D.F.) ali chilangos, beseda mexicano se nana\xc5\xa1a predvsem na republiko. Ime je prvotno pri\xc5\xa1lo od azte\xc5\xa1ke besede \xc2\xbbMexica\xc2\xab\xc2\xa0(beri: me\xc5\xa1ika), kot so sami sebe imenovali Azteki.\n_START_SECTION_\nHidrologija\n_START_PARAGRAPH_\nEkosistem pred prihodom Aztekov v osrednjo Mehiko je mogo\xc4\x8de dokaj natan\xc4\x8dno rekonstruirati na podlagi izkopavanj: to je bila pokrajina, ki je imela \xc5\xa1tevilna jezera in mo\xc4\x8dvirja. Okoli\xc5\xa1ki hribi so bili ve\xc4\x8dinoma pokriti z borovim in hrastovim gozdom, bilo je mnogo potokov in rek, najve\xc4\x8dje jezero je bilo na severnem Zumpangu. Medtem ko so manj\xc5\xa1a jezera vsebovala sve\xc5\xbeo vodo, je bila voda v globokem jezeru Texcoco slana zaradi du\xc5\xa1ika iz podzemlja, pomanjkanja odtoka in mo\xc4\x8dnega izhlapevanja._NEWLINE_Ko so Azteki prispeli v Mehi\xc5\xa1ko dolino, so na\xc5\xa1li koruzo, fi\xc5\xbeol, paradi\xc5\xbenik, bu\xc4\x8de in druge kulturne rastline na namakanih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih in plavajo\xc4\x8dih vrtovih imenovanih chinampas, nasipi, namakalni kanali in akvadukti so bili v Dolini obi\xc4\x8dajnost. V 15. stoletju so Azteki zgradili nasip, ki je povezoval otok, na katerem je bilo mesto Tenochtitl\xc3\xa1n, s kopnim. Prav tako je slu\xc5\xbeil kot akvadukt. 16 kilometrov dolg nasip, prekinjen le z nekaj mostovi, je bil zgrajen vzhodno od Tenochtitlana, da je \xc5\xa1\xc4\x8ditil mesto pred poplavami._NEWLINE_V prvih letih svoje vladavine so \xc5\xa0panci napa\xc4\x8dno ocenili pomen na\xc4\x8dina gojenja rastlin. Po uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dih poplavah leta 1540 so se odlo\xc4\x8dili sistem rekonstruirati. Kr\xc4\x8denje pobo\xc4\x8dij zaradi pa\xc5\xa1e \xc5\xbeivine je povzro\xc4\x8dilo erozijo. Zemlja ni mogla absorbirati de\xc5\xbeja in je odtekala v jezero Texcoco, ki je bilo v \xc4\x8dasu kolonizacije 14 metrov ni\xc5\xbeje, kot je danes)._NEWLINE_S starimi sistemi ni bilo ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de obvladovati vodnih mas. V velikih poplavah v letih 1629-1633 je umrlo okoli 50.000 ljudi. Leta 1789 je bil zgrajen kanal in Dolina se je izsu\xc5\xa1ila. Erozija je pripomogla da so viri, ki so prej oskrbovali mesto s pitno vodo usahnili. Oskrba s pitno vodo iz globokih vodnjakov se je pove\xc4\x8dala (leta 1886 e bilo ve\xc4\x8d kot 1000 vodnjakov). Zaradi vse ve\xc4\x8dje porabe, se je v finozrnati, bentonitni glini podtalnica ni\xc5\xbeala. Zaradi tega so se nekateri deli mesta med letoma 1891-1970 zni\xc5\xbeali za do 8,50 m. Problem je tudi z odpadno vodo (fekalijami), ki zaradi lomlenja cevi pronicajo v podtalnico in onesna\xc5\xbeujejo pitno vodo.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nCiudad de M\xc3\xa9xico se nahaja v regiji, kjer so potresi nizke in srednje intenzivnosti redni in pogosti. 19. septembra 1985 je bil uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d potres z mo\xc4\x8djo 8,1 stopnje po Richterjevi lestvici z epicentrom v 350\xc2\xa0km oddaljeni dr\xc5\xbeavi Michoacan. Uradno je bilo 9.500 ljudi mrtvih, okoli 30.000 je ostalo brez strehe nad glavo. po\xc5\xa1kodovanih je bilo skupaj 2.800 zgradb, 880 jih je bilo poru\xc5\xa1enih. Veliko \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev je delno posledica slabe gradnje in mehke podlage na kateri le\xc5\xbei mesto._NEWLINE_Mehi\xc5\xa1ka Dolina se nahaja v ju\xc5\xbenem delu mehi\xc5\xa1ke planote, znane kot Mesa Central. Orografsko ima severni del gorski zna\xc4\x8daj. Z gozdom pokriti vulkanski sto\xc5\xbeci, veliki kraterji ugaslih vulkanov, globoki kanjoni, ki jih je raztrgala erozija in z rodovitno zemljo napolnila planote in doline. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kmetijstva je tako v Tierra Templada, kjer gojijo fi\xc5\xbeol, koruzo, p\xc5\xa1enico, zelenjavo in sadje. Celotno Mehi\xc5\xa1ko vi\xc5\xa1avje je bogato s svincem, bakrom, kositrom, cinabaritom, \xc5\xbeveplom, zlatom in srebrom. Iz plemenitih kovin so Azteki izdelovali \xc4\x8dudovit nakit in druge umetni\xc5\xa1ke predmete. Bituminozni premog, ki se pojavi v podalj\xc5\xa1ku lignitov iz Teksasa in Coahuile, Mehiki zadosti potrebi po premogu.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nMesto se nahaja v tropih, ki pa so hladnej\xc5\xa1i zaradi visoke nadmorske vi\xc5\xa1ine. \xc4\x8cez dan je v zimskem \xc4\x8dasu od 20 do 25\xc2\xa0\xc2\xb0C, pono\xc4\x8di pa se lahko kar precej ohladi. V poletnem \xc4\x8dasu od aprila do junija je od 25 do 30\xc2\xa0\xc2\xb0C. Od oktobra do maja je suha sezona, de\xc5\xbeevno obdobje traja od junija do septembra, padavine se pojavljajo v popoldanskem \xc4\x8dasu in zve\xc4\x8der, redkeje zjutraj._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je 15,9\xc2\xa0\xc2\xb0C, popre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin 816,2\xc2\xa0mm. Najtoplej\xc5\xa1i mesec je maj, v popre\xc4\x8dju 18,9\xc2\xa0\xc2\xb0C, najhladnej\xc5\xa1a meseca sta december in januar s 12,5\xc2\xa0\xc2\xb0C. Najve\xc4\x8d padavin pade v mesecu juliju v povpre\xc4\x8dju 175,1 milimetrov, najmanj v februarju v povpre\xc4\x8dju 4,3 milimetre.\n_START_SECTION_\nOkoljska problematika\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje mehi\xc5\xa1ko mesto se bori s \xc5\xa1tevilnimi okoljskimi problemi. To je velika onesna\xc5\xbeenosti zraka, problem oskrbe s pitno vodo, neustrezna infrastruktura za odlaganje odpadkov, slab javni prevoz in \xc4\x8dezmerni tovorni promet. Kakovost zraka je po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) ena najslab\xc5\xa1ih na svetu. Parametri kot so \xc5\xbeveplov dioksid, trdni delci, ogljikov monoksid in ozon, so po priporo\xc4\x8dilih WHO krepko prese\xc5\xbeena._NEWLINE_Vzrok je predvsem v ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiri milijone avtomobilih, 120.000 taksijih, 28.000 avtobusih in ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d tovornjakih, ki vozijo vsak dan v metropolitansko obmo\xc4\x8dje. Zaradi hitre urbanizacije, mo\xc4\x8dnega pove\xc4\x8danja obsega prometa in koncentracije industrije, so pretirane emisije onesna\xc5\xbeevanja in smog resna gro\xc5\xbenja za javno zdravje._NEWLINE_Mesto se nahaja v Mehi\xc5\xa1ki dolini na planoti okoli 2000 metrov nad morjem, ki jo na zahodni, ju\xc5\xbeni in vzhodni strani omejujejo gore. Tople zra\xc4\x8dne mase ve\xc4\x8d sto metrov v vi\xc5\xa1ino in pomanjkanje vetra pri tleh prepre\xc4\x8dujejo kro\xc5\xbeenje zraka. Zaprtost doline pojasnjuje, zakaj je v Ciudad de Mexico smog stalna te\xc5\xbeava. Pogosta je inverzija, posledica so bolezni dihal._NEWLINE_V zadnjih letih je vlada pove\xc4\x8dala napore za izbolj\xc5\xa1anje stanja. Uvedli so prepoved vo\xc5\xbenje za osebna vozila en dan v tednu, spodbujajo uporabo okolju prijaznej\xc5\xa1ih goriv in zahtevajo, da industrija in gospodinjstva vgradijo \xc4\x8distilne naprave. Mnoge obstoje\xc4\x8de obrate so zaprli in zahtevajo stro\xc5\xbeje okoljevarstvene ukrepe za \xc5\xa1tevilne stare industrijske obrate.\n_START_SECTION_\nObdobje Aztekov\n_START_PARAGRAPH_\nTemelj mesta pod imenom Tenochtitl\xc3\xa1n sega v leto 1325, ko se je skupina nomadov s severa za stalno naselila na otoku sredi jezera Texcoco. To so bili Azteki, ki so sebe imenovali Mex\xc3\xadca (izgovori Me\xc5\xa1ika). V skladu s svojo tradicijo, ki so jo prejeli od svojega boga Huitzilopochtla, so na\xc5\xa1li mesto, kjer so ugotovili, da je orel sedel na kaktus in \xc5\xberl ka\xc4\x8do. Mesto so na\xc5\xa1li na otoku v jezeru. Orel, ka\xc4\x8da in kaktus so v dana\xc5\xa1njem mehi\xc5\xa1kem grbu._NEWLINE_Lokacija je bila dobro izbrana z vidika za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred sovra\xc5\xbeniki, jezero je bilo polno rib, v plitvini so ustvarili chinampas - plavajo\xc4\x8de vrtove, ki so bili zelo rodovitni. Ko se je mesto \xc5\xa1irilo, so zgradili povezovalne nasipe s kopnim delom z nekaj mostovi za primer obrambe, pa tudi za omejitev poplav._NEWLINE_Mesto na otoku se je kmalu raz\xc5\xa1irilo na ve\xc4\x8d kot 13 kvadratnih kilometrov. Azteki so v nadaljevanju osvajanj zgradili velik imperij, v katerem je bila \xc5\xbeivahna izmenjava dobrin.\n_START_SECTION_\nKolonialno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1519 je Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s pristal z majhno \xc5\xa1pansko vojsko na vzhodni obali in pri\xc4\x8del svoj dolg pohod na Tenochtitlan. Pri osvojitvi mesta mu je bilo v pomo\xc4\x8d ve\xc4\x8d okoli\xc5\xa1\xc4\x8din: posedoval je strelno oro\xc5\xbeje, doma\xc4\x8dini \xc5\xa1e nikoli niso videli konj, imel je podporo nezadovoljnih plemen, ki so bili v sporih z Azteki. Azte\xc5\xa1ki vladar je bil globoko veren \xc4\x8dlovek, ki je verjel, da je Cort\xc3\xa9s bradati bog Quetzalcoatl, ki se je vrnil izpolniti starodavno prerokbo. 8. novembra 1519 je spustil \xc5\xa0pance v mesto in jim priredil dobrodo\xc5\xa1lico. Cort\xc3\xa9s in njegovi spremljevalci so bili za\xc4\x8dudeni nad mogo\xc4\x8dnostjo azte\xc5\xa1kega mesta s 300.000 prebivalci. Cort\xc3\xa9s je Moctezumo 17. novembra 1519 zadr\xc5\xbeal kot talca v svoji pala\xc4\x8di in ga po tem, ko so mu nanesli zlata in srebra, ubil. Azteki so \xc5\xa0pance pregnali iz mesta, a so se ti s pomo\xc4\x8djo indijanskih plemen vrnili in 13. avgusta 1521 dokon\xc4\x8dno zasedli mesto._NEWLINE_Od veli\xc4\x8dastnega azte\xc5\xa1kega mesta se ni ohranilo skoraj ni\xc4\x8d. \xc5\xa0panci so sistemati\xc4\x8dno uni\xc4\x8devali stare kulture in zgradili na mestih templjev njihove cerkve. Na temeljih pala\xc4\x8d so zgradili iz azte\xc5\xa1kih kamnov nove pala\xc4\x8de. Mesto je \xc5\xa1e naprej raslo, ve\xc4\x8dji del jezera Texcoco so izsu\xc5\xa1ili._NEWLINE_Leta 1535 je Ciudad de Mexico postalo glavno mesto podkraljevine Nove \xc5\xa0panije, ki je obsegala vse \xc5\xa1panske province na severu Amerike, Kostariko, karibske otoke in Filipine. \xc5\xa0panska kolonialna oblast je trajala pribli\xc5\xbeno tri stoletja. Leta 1551 je bila v glavnem mestu ustanovljena prva univerza (UNAM)._NEWLINE_Leta 1692 se je zgodil upor Indijancev, v katerem so bile uni\xc4\x8dene ali po\xc5\xa1kodovane \xc5\xa1tevilne stavbe, vklju\xc4\x8dno leta 1523 zgrajena uradna rezidenca \xc5\xa1panskega podkralja. Vzrok nemirov je bilo pomanjkanje hrane, kar je bila posledica slabe letine zaradi dolgotrajnih padavin in poplav v regiji._NEWLINE_Leta 1737 je bila \xc2\xbbdevica iz Guadalupe\xc2\xab\xc2\xa0razgla\xc5\xa1ena za zavetnico mesta. V 18. stoletju so zgradili \xc5\xa1tevilne cerkve in stavbe v baro\xc4\x8dnem slogu, iz katerega je pozneje razvil mehi\xc5\xa1ki Churrigueresque (vrsta \xc5\xa1panskega baroka) slog._NEWLINE_Leta 1810 se je pri\xc4\x8dela, pod vodstvom Miguela Hidalga in Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Morelosa vojna za neodvisnost, ki se je leta 1821 kon\xc4\x8dalo z zajemom mesta s strani upornikov pod vodstvom Agust\xc3\xadna de Iturbide. 21. julija 1822 je bil imenovan za cesarja. 14. septembra 1847 je bil ubit v bitki pri Chapultepec v mehi\xc5\xa1ko - ameri\xc5\xa1ki vojni._NEWLINE_Leta 1858 je bil izvoljen za predsednika mehike Benito Ju\xc3\xa1rez. Predsedstvo Ju\xc3\xa1reza, ki je trajalo med 1861-1872, je bilo prekinjeno - med letoma 1863-1867 so Mehiki vladali Francozi s cesarjem Maksimilijanom I. na \xc4\x8delu._NEWLINE_Po 1875  je mesto obsegalo le malo ve\xc4\x8d kot obmo\xc4\x8dje okoli Zocala, osrednjega trga pred katedralo in Alameda. Grad Chapultepec, Coyoacan in San \xc3\x81ngel in bazilika de Guadalupe, ki se danes nahajao v centru mesta, so bila neko\xc4\x8d obdana s polji in preostankom jezera. Vendar je mesto \xc5\xbee dobivalo sedanje obrise. Od konca leta 1870 do 1911 je diktator Porfirio Diaz izvajal gradbeni program, ki naj bi bil njegov spomenik. Zgrajene so bile tramvajske proge in izsu\xc5\xa1eni zadnji ostanki jezera Texcoco v predmestju. Prebivalstvo je nara\xc5\xa1\xc4\x8dlo in ob izbruhu revolucije leta 1910 je Ciudad de M\xc3\xa9xico \xc5\xbee \xc5\xa1tel ve\xc4\x8d kot 700.000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nModerno mesto\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju izsu\xc5\xa1enega jezera se mesto postopoma \xc5\xa1iri. Polo\xc5\xbeaj je v mnogih pogledih neugoden. Veliko objektov se je v desetletjih zaradi mehkega in mo\xc4\x8dvirnatega terena zru\xc5\xa1ilo ali mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovalo. V centru so vidne nagnjene zgradbe, neravna tla cerkva, hi\xc5\xa1 in ulic, pogosti so potresi._NEWLINE_Med revolucijo je \xc5\xbeivljenje izgubilo skoraj dva milijona Mehi\xc4\x8danov. Med letoma 1920 in 1940 se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev mesta podvojilo na 1,8 milijona, te\xc5\xbeave z infrastrukturo in socialni problemi so se poglobili. Na Plaza de las Tres Culturas je oblast 2. oktobra 1968 kruto zatrla nemire 250.000 \xc5\xa1tudentov s tanki in vojsko. \xc5\xa0tudentski protesti so, zaradi slabih socialnih razmer, pogojev izobra\xc5\xbeevanja in pomanjkanja demokracije, trajali ve\xc4\x8d mesecev. Upor je bil brutalno zatrt zaradi pri\xc4\x8detka olimpijskih iger. Dogodek je bil imenovan \xc2\xbbpokol Tlatelolco\xc2\xab._NEWLINE_Leta 1968 je mesto \xc5\xbee imelo \xc5\xa1est milijonov prebivalcev. Gradnja hi\xc5\xa1 ni mogla dohajati letne stopnje rasti prebivalstva. Pojavijo se veliki slumi brez vode ali ustreznih sanitarij. Javni promet ni mogel slediti rasti mesta, \xc4\x8deprav so v poznih 1960 za\xc4\x8deli z gradnjo podzemne \xc5\xbeeleznice. V letu 2000 je bilo odprtih 175 postaj podzemne \xc5\xbeeleznice, \xc5\xa1e ve\xc4\x8d jih na\xc4\x8drtujejo. Rast se nadaljuje. Ocenjuje se, da pride v mesto vsak dan na tiso\xc4\x8de priseljencev. Mesto velja kot eno najbolj gosto poseljenih mestnih obmo\xc4\x8djih na svetu.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nCiudad de Mexico ima eno najbogatej\xc5\xa1ih gledali\xc5\xa1kih scen na svetu. Mehi\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ima izobra\xc5\xbeevalno in dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dno funkcijo, ki jo zastopa \xc5\xa1irok nabor sodobnih dramatikov._NEWLINE_Eno najbolj znanih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d v mestu je Palacio de Bellas Artes, zgrajeno leta 1904 - 1934 na vzhodni strani parka Alameda Central. Kupola okra\xc5\xa1ena z bronastim okrasjem iz carrarskega marmorja in Art d\xc3\xa9co notranjostjo je najpomembnej\xc5\xa1i kulturni center v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta (gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ples, koncerti, opere, umetni\xc5\xa1ke razstave). V pala\xc4\x8di so stenske poslikave (freske) Diega Rivere, Jos\xc3\xa9ja Clemente Orozca, Davida Alfaro Siqueirosa, Rufina Tamaya in Jorgeja Gonz\xc3\xa1lez Camarenazuja._NEWLINE_Predstave nacionalnega folklornega baleta (Ballet Folkl\xc3\xb3rico Nacional) so pomemben del kulturnega \xc5\xbeivljenja v mestu. Balet je \xc5\xbee pridobil svetovno slavo in ga sestavljajo plesalci iz vseh delov dr\xc5\xbeave, njegova odli\xc4\x8dna koreografija je prepredena z mehi\xc5\xa1kimi plesi, glasbo in pesmimi. Program vklju\xc4\x8duje nekatere izmed najbolj znanih tradicionalnih plesov._NEWLINE_Na aveniji Paseo de la Reforma v parku Chapultepec je Auditorio Nacional. Odprli so ga leta 1952 za potrebe razstavnega prostora, kasneje pa so bile v njem predstave baleta, pop koncerti in koncerti klasi\xc4\x8dne glasbe. Tukaj nastopajo \xc5\xa1tevilni doma\xc4\x8di in mednarodni umetniki.\n_START_SECTION_\nMuzeji\n_START_PARAGRAPH_\nCiudad de Mexico ima \xc5\xa1tevilne muzeje na \xc4\x8delu z najpomembnej\xc5\xa1im Museo Nacional de Antropologia (Antropolo\xc5\xa1ki narodni muzej), sledijo \xc5\xa1e Museo Nacional de Arte (Muzej narodne umetnosti), Museo Rufino Tamayo in Museo de Arte Moderno (Muzej moderne umetnosti) in Museo Frida Kahlo._NEWLINE_Museo de Arte Moderno_NEWLINE_Museo de Arte Moderno (MAM) je bil zgrajen leta 1964, arhitekta sta bila Rafael Mijares Alc\xc3\xa9rreca in Pedro Ramirez Vazquez. V njem so razstavljene zbirke sodobnega mehi\xc5\xa1kega slikarstva z deli Davida Alfaro Siqueirosa, Jos\xc3\xa9ja Clemente Orozca, Jos\xc3\xa9ja Mar\xc3\xada Velasco G\xc3\xb3meza, Diega Rivere in Juan O\'Gormana. Ta muzej hrani tudi posebno zbirko nadrealisti\xc4\x8dnih del Remediosa Vara._NEWLINE_Museo Nacional de Antropologia_NEWLINE_Antropolo\xc5\xa1ki muzej se nahaja v parku Chapultepec in hrani najpomembnej\xc5\xa1o zbirko predkolumbovske dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Mehike in je ena najpomembnej\xc5\xa1ih arheolo\xc5\xa1kih zbirk na svetu. Stavba je bila odprta leta 1964, zasnovala sta jo arhitekta Pedro Ramirez Vazquez in Jorge Campuzano. Razstavne dvorane so zgrajene okoli osrednjega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je delno pokrito z velikim pravokotnim \xc2\xbbde\xc5\xbenikom\xc2\xab, konstrukcijo preko katerega se zliva voda. Betonski steber v sredini z umetnim slapom predstavlja preostanek strehe. Objekti so obdani z vrtovi, ki so vklju\xc4\x8deni kot razstavni prostor muzeja na prostem._NEWLINE_Museo Nacional de Arte_NEWLINE_Museo Nacional de Arte je bil ustanovljen leta 1982 in predstavlja pregled mehi\xc5\xa1ke umetnosti od 16. stoletja do leta 1950. To je manj\xc5\xa1i trg El Caballito, kjer stoji tudi najbolj znan kip v mestu, kip Karla IV. \xc5\xa1panskega, delo Manuela Tolsa. Prvotno se je veli\xc4\x8dastni bronasti kip nahajal na Zocalu (obstoja slika iz leta 1803), nato pa so ga ve\xc4\x8dkrat selili po mestu._NEWLINE_Museo Rufino Tamayo_NEWLINE_Museo de Arte Contempor\xc3\xa1neo Internacional Rufino Tamayo je bil odprt leta 1981 z donacijo v vi\xc5\xa1ini ve\xc4\x8d kot 300 del slikarja Rufina Tamaya (1899-1991) iz Oaxace. Poleg njegovih del, so tu tudi dela drugih znanih umetnikov 20. stoletja: Francis Bacon, Salvador Dal\xc3\xad, Alberto Giacometti, Ren\xc3\xa9 Magritte, Joan Miro in Pablo Picasso. V muzeju so na ogled tudi mednarodne razstave mehi\xc5\xa1ke umetnosti, predavanja, gledali\xc5\xa1ke in plesne predstave in koncerti. V muzeju se nahaja poseben dokumentacijski center o Rufinu Tamayu. Za zasnovo stavbe sta Teodoro Gonz\xc3\xa1lez de Le\xc3\xb3n in Abraham Zabludovsky prejela nacionalno nagrado za arhitekturo v letu 1981._NEWLINE_Museo Frida Kahlo ali Modra hi\xc5\xa1a Fride Kahlo_NEWLINE_Hi\xc5\xa1a Fride Kahlo stoji v predmestju Coyoac\xc3\xa1n. Barvita stavba, poimenovana Casa Azul (Modra hi\xc5\xa1a) zaradi svoje modre fasade, je preurejena v muzej. V tipi\xc4\x8dnem kolonialnem slogu zgrajena stavba vsebuje poseben izbor slik Fride Kahlo, njeno pohi\xc5\xa1tvo, obleke in knjige. Tam je \xc5\xbeivela z mo\xc5\xbeem Diego Riverom med letoma 1929-1954. V bli\xc5\xbenji hi\xc5\xa1i je v izgnanstvu \xc5\xbeivel Lev Trocki (1879-1940), kjer je bil v svoji pisarni tudi umorjen._NEWLINE_Malo dlje od Museo Frida Kahlo, v San Angel, je Museo de Casa Estudio Diego Rivera y Frida Kahlo, kjer so razstavljena dela obeh umetnikov. Obstajata dve hi\xc5\xa1i, ena v roza in ena v modri barvi, hi\xc5\xa1i za vsakega od njiju, zasnovani in zgrajeni leta 1927, avtor slikar Juan O\'Gorman. Za Mehiko je bil to za\xc4\x8detek moderne arhitekture._NEWLINE_Cerkev San Francisco v zgodovinskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Ciudad de Mexica_NEWLINE_Na vzpetini v starem delu mesta je bil leta 1540 zgrajen Convento de San Francisco (nekdanji fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan, v katerem je regionalni zgodovinski muzej(Museo Regional de Quer\xc3\xa9taro). V cerkvi San Francisco, ki je sestavni del samostana je Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s kronal prvega azte\xc5\xa1kega cesarja. Stavba je bila zgrajena v zna\xc4\x8dilnem slogu churrigueresque._NEWLINE_Na Avenida Madero, na zahodnem robu Zocala stoji baro\xc4\x8dna Palacio de Iturbide, kjer potekajo likovne razstave. Antiguo Colegio de San Ildefonso je \xc5\xa1e vedno dobro ohranjena kolonialna zgradba, kjer so ob\xc4\x8dasne razstave in stenske slike Diega Rivere, Davida Alfaro Siqueirosa in Jos\xc3\xa9 Clemente Orozca. Ju\xc5\xbeno od Zocala je Museo de la Ciudad de M\xc3\xa9xico z ostanki o zgodovini mesta in doline._NEWLINE_V zahodnem delu parka Alameda Central je leta 1592 stanoval Cort\xc3\xa9s, danes je tu Pinacoteca Virreynal (Potkraljevska zbirka slikarstva) v kateri se nahajajo slike najpomembnej\xc5\xa1ih umetnikov \xc5\xa1panskega kolonialnega obdobja._NEWLINE_V okolju parka Alameda Central so \xc5\xa1e drugi muzeji: Museo Nacional de Arte v stavbi iz italijanskega marmorja, Museo Franz Mayer z zbirko razli\xc4\x8dnega pohi\xc5\xa1tva, srebrnine in mehi\xc5\xa1kih slik, Museo de Artes e Industrias Populares (Narodni muzej ljudske umetnosti in obrti) in Museo Mural Diego Rivera z razstavo mnogih njegovih del, vklju\xc4\x8dno z enim njegovih najbolj znanih umetni\xc5\xa1kih del: \xc2\xbbSanje v nedeljo popoldne v parku Alameda\xc2\xab._NEWLINE_Dva druga umetni\xc5\xa1ka muzeja na obmo\xc4\x8dju San Angel sta Museo de Arte Carrillo Gil, kjer je ve\xc4\x8dinoma mehi\xc5\xa1ka sodobna umetnost z ob\xc4\x8dasnimi razstavami sodobne umetnosti, prvi\xc4\x8d odprt leta 1994 in Museo Soumaya na Plaza Loreto. Museo Soumaya je znan med drugim zaradi razstave 100 Rodinovih kipov in je edini muzej v Ciudad de Mexicu, kjer so stalno na ogled dela evropskih umetnikov, tudi nekaterih impresionistov, dela Pabla Picassa, Joana Mir\xc3\xb3ja in Salvadorja Dalija._NEWLINE_V Xochimilcu na nekdanji Hacienda La Noria iz 16. stoletja, se nahaja Museo Dolores Olmedo, odprt za javnost od leta 1994. Tu so razstavljena med drugimi dela Diega Rivere, Fride Kahlo in Angelina Beloff. Prireditev v po\xc4\x8dastitev Dneva spomina na mrtve je v tem muzejskem predelu posebna atrakcija.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nCiudad de Mexico gosti \xc5\xa1tevilne koncerte razli\xc4\x8dnih glasbenih smeri. Prizori\xc5\xa1\xc4\x8da so na ju\xc5\xbenem delu mesta, v soseskah Coyoacan in San Angel pa tudi v Zona Rosa in Condesa._NEWLINE_Cela vrsta lokalov ponuja skupine Mariachi. To je skupina praviloma sestavljena iz \xc5\xa1tirih violinistov, treh trobenta\xc4\x8dev, nekaj kitaristov in pevke, igrajo pa zna\xc4\x8dilno mehi\xc5\xa1ko \xc2\xbbnarodno-zabavno\xc2\xab\xc2\xa0glasbo. Mariachi izhajajo iz \xc4\x8dasov francoske invazije v 19. stoletju, ko so postali obi\xc4\x8dajna najeta glasbena skupina na porokah - mariage._NEWLINE_Na Plaza se lahko sli\xc5\xa1i skupine Norte\xc3\xb1o, ki predstavljajo me\xc5\xa1anico glasbe Tex-Mex ali mehkej\xc5\xa1e marimba in\xc5\xa1trumente iz ju\xc5\xbene Mehike.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nMestna regija je sede\xc5\xbe \xc5\xa1tevilnih univerz, visokih in strokovnih \xc5\xa1ol, raziskovalnih ustanov in knji\xc5\xbenic._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a univerza v Ameriki je bila ustanovljena leta 1547 in je za\xc4\x8dela obratovati leta 1551. To je Nacionalna avtonomna univerza Mehike (Universidad Nacional Aut\xc3\xb3noma de M\xc3\xa9xico - UNAM) in se nahaja Ciudad de Mexico. To je najve\xc4\x8dja univerza na celini, s 305.969 \xc5\xa1tudenti iz vseh dru\xc5\xbebenih okolij. Trije Nobelovi nagrajenci, ve\xc4\x8d mehi\xc5\xa1kih podjetnikov in ve\xc4\x8dina dana\xc5\xa1njih predsednikov Mehike so nekdanji \xc5\xa1tudenti. UNAM opravi 50% znanstveno-raziskovalnega dela v Mehiki in je prisotna po vsej dr\xc5\xbeavi s satelitskimi kampusi, in\xc5\xa1tituti in raziskovalnimi centri. Nacionalna avtonomna univerza Mehike se je uvrstila na 74 med 200 svetovnimi univerzami (podatek objavljen leta 2006 [113 ]), kar je bila najvi\xc5\xa1je uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena \xc5\xa1pansko govore\xc4\x8da univerza na svetu. Leta 2009 je padla na 190 mesto. Glavni kampus univerze, znan kot Ciudad Universitaria, je na seznamu UNESCO-ve svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine od leta 2007._NEWLINE_Druga najve\xc4\x8dja visoko\xc5\xa1olska institucija je Instituto Polit\xc3\xa9cnico Nacional (IPN) in obsega med drugim Centro de Investigaci\xc3\xb3n y de Estudios Avanzados del Instituto Polit\xc3\xa9cnico Nacional (Cinvestav), ki izvaja raziskave na zelo razli\xc4\x8dnih znanstvenih in tehnolo\xc5\xa1kih podro\xc4\x8djih. Druge glavne visoko\xc5\xa1olske ustanove v mestu so: Universidad Aut\xc3\xb3noma Metropolitana (UAM), Instituto Tecnol\xc3\xb3gico Aut\xc3\xb3nomo de M\xc3\xa9xico (ITAM), Universidad La Salle, Universidad del Valle de M\xc3\xa9xico (UVM), Universidad An\xc3\xa1huac, Universidad Iberoamericana, El Colegio de M\xc3\xa9xico (Colmex), Escuela Libre de Derecho, Escuela Bancaria y Comercial, Universidad Pedag\xc3\xb3gica Nacional, Escuela Nacional de Antropolog\xc3\xada e Historia, Instituto Nacional de Bellas Artes la Universidad del Claustro de Sor Juana._NEWLINE_Med \xc5\xa1tevilnimi javnimi in zasebnimi \xc5\xa1olami, mesto ponuja multi-kulturne, ve\xc4\x8d jezikovne in mednarodne \xc5\xa1ole, ki se jih poslu\xc5\xbeujejo mehi\xc5\xa1ki in tuji \xc5\xa1tudentje. Najbolj znana so Colegio Alem\xc3\xa1n (nem\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola s 3 glavnimi kampusi), Liceo mexicano Japon\xc3\xa9s (japonska \xc5\xa1ola), Escuela Coreana (korejska \xc5\xa1ola), Lyc\xc3\xa9e Fran\xc3\xa7ais de Mexique (francoska), Ameri\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola Westhill Institute, akademija Edron in \xc5\xa0ola Greengates (britanska \xc5\xa1ola).\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nUlice prestolnice predstavljajo \xc5\xa1ahovnico. Vzorec je bil prekinjen zaradi izgradnje nekaterih \xc5\xa1irokih avenij, v katerih se nahajajo sodobne poslovne stavbe in stanovanjske stolpnice, kakor tudi \xc5\xa1tevilni parki in veliki trgi, priljubljena zbirali\xc5\xa1\xc4\x8da me\xc5\xa1\xc4\x8danov.\n_START_SECTION_\nZ\xc3\xb3calo\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Ciudad de Mexico je Zocalo. Stoji na mestu, kjer je neko\xc4\x8d stala pala\xc4\x8da azte\xc5\xa1kega vladarja Moctezume II. (1465-1520). Kvadrat je obdan z monumentalno katedralo, Mestno hi\xc5\xa1o (Palacio Municipal) iz leta 1720, predsedni\xc5\xa1ko pala\xc4\x8do in Palacio Nacional iz leta 1792. V Palacio Nacional, so znamenite stenske poslikave (freske ali murali kot jim re\xc4\x8dejo v Mehiki) Diega Rivere._NEWLINE_Baro\xc4\x8dna katedrala je bila zgrajena med letoma 1573 - 1667 in je ena od najstarej\xc5\xa1ih in najve\xc4\x8djih verskih objektov v Ameriki. Znotraj je bogato izrezljan oltar De los Reyes (Oltar kraljev). Fasada Tezontle je iz rde\xc4\x8dkaste vulkanske kamnine, razdeljena na tri portale in Sagrario (cerkev) v podalj\xc5\xa1ku, ki je zgrajena v churrigueresque slogu (slog poimenovan po \xc5\xa1panskem arhitektu Jos\xc3\xa9 de Benito Churriguera (1665-1725)). Kot veliko drugih zgradb v mestu, se tudi katedrala po\xc4\x8dasi pogreza v mo\xc4\x8dvirnatem nenosilnem terenu._NEWLINE_Severno od Zocala je arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Templo Mayor, kjer so na\xc5\xa1li ostanke nekdanjega templja mesta Tenochtitlan. V kolonialni zgradbi na zahodni strani je Monte de Piedad (zastavljalnica) iz 19. stoletja. V bli\xc5\xbeini Zocala so tudi kolonialne zgradbe in pala\xc4\x8de iz Tezontle Calle Moneda zgrajene v churrigueresque slogu in baro\xc4\x8dna cerkev La Santisima z nad\xc5\xa1kofovsko pala\xc4\x8do._NEWLINE_Proti Palacio de Bellas Artes je majhen park, Alameda Central. V parku je spomenik mehi\xc5\xa1kemu predsedniku Benitu Ju\xc3\xa1rezu (1806-1872).\n_START_SECTION_\nPaseo de la Reforma\n_START_PARAGRAPH_\nEna od glavnih arterij mesta je Paseo de la Reforma, avenija zgrajena v \xc4\x8dasu cesarja Maksimilijana I. Za\xc4\x8dne se na robu starega mestnega jedra na severozahodnem vogalu parka Alameda in se kon\xc4\x8da pri poletni rezidenci mehi\xc5\xa1kega cesarja Castillo de Chapultepeca. Zgrajena je bila po evropskem modelu kot \xc5\xa1irok bulvar. Nekatere od zgradb so \xc5\xa1e iz 19. stoletja. V zgodovinskem delu mesta je tudi najvi\xc5\xa1ja stavba v Latinski Ameriki, Torre Mayor in tipi\xc4\x8dne poslovne zgradbe. Paseo de la Reforma je ena najdalj\xc5\xa1ih ulic na svetu._NEWLINE_V severovzhodni smeri, pre\xc4\x8dno na avenijo Paseo de la Reforma, se razteza na Trg treh kultur, urejen leta 1963 na temeljih predkolumbovskega mesta Tlatelolco. Poleg azte\xc5\xa1kih zgradb je tu baro\xc4\x8dna cerkev Santiago de Tlatelolco iz \xc5\xa1panskega kolonialnega obdobja in druge sodobne zgradbe. Pri spomeniku zadnjega azte\xc5\xa1kega vladarja Chuautemoca pre\xc4\x8dka mesto v smeri sever-jug Avenida Insurgentes._NEWLINE_Na jugu se \xc5\xa1iri park Chapultepec s \xc5\xa1tevilnimi muzeji, \xc5\xbeivalskim vrtom, grad Chapultepec, nekdanji sede\xc5\xbe predsednika, cesarju Maksimiljanu je slu\xc5\xbeil kot prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de in obmo\xc4\x8dje Zona Rosa s \xc5\xa1tevilnimi restavracijami, bari in nakupovalnimi centri. Tukaj se nahaja tudi 45 metrov visok steber z angelom na vrhu (El Angel de la Independencia)._NEWLINE_Mehika je bila edina dr\xc5\xbeava, ki ob vdoru Avstrije leta 1938 ni politi\xc4\x8dno priznana kot \xc4\x8dlanica Zveze. Na Paseo de las Reforma stoji spomenik, ki ga je postavila avstrijska vlada pod kanclerjem Brunom Kreiskyn. Na Dunaju se dogodka spominjajo z Mexico kvartom.\n_START_SECTION_\nDruge zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nMonumentalna Pala\xc4\x8da po\xc5\xa1te je zgrajena iz apnenca. Neogotska stavba je okra\xc5\xa1ena na strani Calle Tacuba in je bila zgrajena med letoma 1902 - 1907 po na\xc4\x8drtih arhitekta Adamo Boarija. Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de je zgrajeno v secesijskem slogu, s steklom in kovinskim okrasjem. V prvem nadstropju je majhen po\xc5\xa1tni muzej._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini se na Avenida Madero nahaja Casa de los Azulejos (Hi\xc5\xa1a plo\xc5\xa1\xc4\x8dic). Zgrajena je v baro\xc4\x8dnem slogu, zunanjost je okra\xc5\xa1ena s tiso\xc4\x8derimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami iz Pueble._NEWLINE_Na Avenida Madero in nasproti Palacio de Bellas Artes stoji Torre Latinoamericana. Nekdanja najvi\xc5\xa1ja stavba v Latinski Ameriki (visoka 182 metrov) je bila zgrajena med letoma 1948 in 1956. 45 nadstropno stolpnico je zasnoval arhitekt Augusto H. \xc3\x81lvarez._NEWLINE_Murali Diega Rivere se nahajajo na razli\xc4\x8dnih lokacijah v mestu, najve\xc4\x8d jih je v Narodni pala\xc4\x8di na temo \xc2\xbbMehike skozi stoletja\xc2\xab. Znane so tudi freske Jos\xc3\xa9 Clemente Orozca, posebej pomembna je slika Omnisciencia v Casa de los Azulejos._NEWLINE_Na seznamu UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine je od leta 2004 Casa Barragan, dom in atelje arhitekta Luisa Barrag\xc3\xa1na. Zgrajena med letoma 1947/1948 v predmestju Tacubaya je odli\xc4\x8den primer betonske zgradbe sestavljene iz pritli\xc4\x8dja in dveh nadstropjih, ki so videti kot majhen zasebni vrt._NEWLINE_V severnem predmestju Villa de Guadalupe stoji na hribu Tepeyac Basilica de Nuestra Se\xc3\xb1ora Guadalupe (Bazilika Marije Guadalupske). To je najpomembnej\xc5\xa1e sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v Mehiki in eno najpomembnej\xc5\xa1ih Marijinih sveti\xc5\xa1\xc4\x8d na svetu. Obi\xc5\xa1\xc4\x8de jo 20 milijonov romarjev v najve\xc4\x8djem letnem romanju na svetu. Leta 1531 se je na hribu Tepeyac Azteku Juanu Diegi prikazala Devica Marija. Na tem mestu so potem zgradili cerkev. Ker so se temelji posedli, je bilo treba baziliko za obiskovalce in romarjev zapreti. Nova bazilika, ki jo je zasnoval mehi\xc5\xa1ki arhitekt Pedro Ramirez Vazquez, je bila posve\xc4\x8dena leta 1974 in stoji v neposredni bli\xc5\xbeini. S svojo velikostjo in odprto arhitekturo deluje zelo impresivno. Ima 10.000 sede\xc5\xbeev in lahko sprejme do 40.000 obiskovalcev. Je ena od najve\xc4\x8djih cerkva na svetu.\n_START_SECTION_\nParki\n_START_PARAGRAPH_\nXochimilco Park_NEWLINE_Na UNESCO-vem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine so \xc5\xbee od leta 1987 tako imenovani \xc2\xbbplavajo\xc4\x8di vrtovi\xc2\xab\xc2\xa0v Xochimilcu (v jeziku Nahuatl "kraj, kjer rastejo ro\xc5\xbee"). Leta 1990 so bili vodni vrtovi razgla\xc5\xa1eni za ekolo\xc5\xa1ki park (Parque Ecol\xc3\xb3gico de Xochimilco). Nobeno drugo okro\xc5\xbeje tako mo\xc4\x8dno ne spominja na staro mesto kot Xochimilco s svojimi plavajo\xc4\x8dimi trgovinami, trgi in barvitimi \xc4\x8dolni, ki vozijo izletnike skozi vodne kanale. \xc5\xbdenske v majhnih kanujih prodajajo ro\xc5\xbee, sadje in toplo hrano, na ve\xc4\x8djih \xc4\x8dolnih so marimba glasbeniki in skupine Mariachi._NEWLINE_Trg Mercado de Xochimilco je eden izmed najbolj barvitih in najglasnej\xc5\xa1ih na svetu._NEWLINE_Chapultepec Park_NEWLINE_Park Chapultepec je zelenica velikosti \xc5\xa1tiri kvadratne kilometre in predstavlja zelena plju\xc4\x8da mesta. Sestoji iz treh delov. Najve\xc4\x8dji in najvzhodnej\xc5\xa1i del ima najbolj zanimive objekte, med njimi Museo Nacional de Antropologia, Museo de Arte Moderno, Museo Rufino Tamayo in \xc5\xbeivalski vrt. Na ju\xc5\xbeni strani, nasproti Museo de Antropologia je jezero Lago de Chapultepec._NEWLINE_Na hribu Chapultepec je grad Chapultepec (Castillo de Chapultepec). Castillo je bil zgrajen leta 1785 kot poletna rezidenca \xc5\xa1panskega podkralja. Do takrat je bil domovanje azte\xc5\xa1kega vladarja. Kot voja\xc5\xa1ka akademija se je uporabljal do osamosvojitve, v sedanji obliki je bil grad na zahtevo cesarja Maksimilijana obnovljen po vzoru njegove italijanske vile. Zdaj je v njem Museo Nacional de Historia._NEWLINE_Parque Zool\xc3\xb3gico de Chapultepec je \xc5\xbeivalski vrt, ki zavzema velik del parka in je razdeljen na razli\xc4\x8dne podnebne pasove: pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, tropski gozd, me\xc5\xa1ani gozd zmernega obmo\xc4\x8dja in tako naprej. Najbolj zanimivi so xoloitzcuintle, mehi\xc5\xa1ki psi brez dlake, ki so potomci \xc5\xa1tirih vrst predkolumbovskih psov.\n_START_SECTION_\nNaravni spomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nJugovzhodno od Ciudad de Mexico le\xc5\xbeita dva zasne\xc5\xbeena vulkana: Popocatepetl (5452 metrov) in Iztaccihuatl (5285 metrov). Od za\xc4\x8detka ponovne vulkanske aktivnosti 21. decembra 1994, pogosto bruhata. 19. decembra 2000 je bil najve\xc4\x8dji izbruh vulkana Popocatepetl od leta 1802. \xc5\xbdare\xc4\x8de kamenje in oblak prahu so se je \xc5\xa1irili proti mestu in ve\xc4\x8dkrat je bilo treba za nekaj ur zapreti 60 kilometrov oddaljeno letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Ciudad de Mexico._NEWLINE_Omo\xc4\x8dje okoli Popocatepetla je za javnost zaprto v radiju dveh kilometrov, vendar so Parque Nacional de Vulkani, ki obdaja oba vulkane, ponovno odprli. 14 samostanov na pobo\xc4\x8djih Popocatepetla, zgrajenih v 16. stoletju so leta 1994 razglasili zn UNESCO-v seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Imena dveh vulkanov so iz azte\xc5\xa1kih \xc4\x8dasov in pomenijo: Popocatepetl (kade\xc4\x8da gora) je bil bojevnik, Iztaccihuatl (bela dama) pa njegova ljubica, cesarjeva h\xc4\x8di. Ko je sli\xc5\xa1ala da je bil Popocatepetl ubit v bitki, je umrla od \xc5\xbealosti. Njen ljubimec pa je zdravel, od\xc5\xa1el na goro in tam za vedno ostal z gore\xc4\x8do baklo.\n_START_SECTION_\nGastronomija\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg \xc5\xa1tevilnih lokalnih restavracij Ciudad de Mexico ponuja tudi kitajsko ameri\xc5\xa1ko, argentinsko, francosko in italijansko kuhinjo. Skoraj na vsakem vogalu so poceni restavracije, kavarne, taquerias in stojnice, kjer se prodajajo hrano in pija\xc4\x8de._NEWLINE_Tipi\xc4\x8dne jedi zna\xc4\x8dilne za glavno mesto so Antojitos Mexicanos, predjedi, ki so prete\xc5\xbeno pripravljene iz Masa - testo za tortilje, pala\xc4\x8dinkam podoben kruh iz koruzne moke. To so tacos, majhne tortilje z nadevom iz vseh mo\xc5\xbenih sestavin, tortas (majhni sendvi\xc4\x8di) in tostadas (ocvrte tortilje z nadevom). Zna\xc4\x8dilne so razli\xc4\x8dne omake, kot so salsa verde, salsa Mexicana in salsa Rancheragost ter guacamole. Antojitos se prodajajo v skoraj vsaki ulici na majnih stojnicah. Poseben nadev za tacose je carne al pastor, vrsta gyrosa, svinjina in carnitas, svinjina kuhana v mleku s Chicharr\xc3\xb3n - ocvrto svinjsko ko\xc5\xbeo. Zanimivi so tamales, me\xc5\xa1anica Masa, govedine ali pi\xc5\xa1\xc4\x8danca z razli\xc4\x8dnimi pikantnimi omakami, kuhano v listih koruze ali listih banan._NEWLINE_Namesto zgodnjega zajtrka, ko Mehi\xc4\x8dani popijejo samo kavo, pojejo za Almuerzo (drugi zajtrk) bodisi jajca ali chilaquiles - suho tortiljo v \xc4\x8dili omaki, kuhano s smetano in sirom. Tipi\xc4\x8dno kosilo comida corrida obsega juho, ri\xc5\xbe, glavno jed in sladico je po navadi majhno, poceni kosilo, ki ga pojedo delavci in drugi zaposleni. Ve\xc4\x8derja je preprosta, obi\xc4\x8dajno pojedo samo taco ali pan dulce (sladko pecivo) s kozarcem mleka ali kave._NEWLINE_Okusni so slavni Chiles en nogada iz obmo\xc4\x8dja Pueble, z govedino in svinjino, suhim sadjem, orehi, smetano napolnjene velike paprike (chile poblano). S podro\xc4\x8dja Pueble in Oaxace je poznan mol postre\xc5\xbeen s pi\xc5\xa1\xc4\x8dancem. Prav tako je priljubljena hrana iz Jalisca imenovana pozole, juhi podobna jed s pi\xc5\xa1\xc4\x8dancem ali svinjino in veliko koruznih zrn.'