b'\n_START_ARTICLE_\nKonstantin V. Kopronim\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantin je bil rojen v Konstantinoplu kot sin cesarja Leona III. in njegove \xc5\xbeene Marije. Leta 720 je postal o\xc4\x8detov socesar (kaisar). O\xc4\x8de ga je poro\xc4\x8dil s Cicak, h\xc4\x8derko hazarskega kagana Biharja, ki se je leta 732 dala krstiti in se preimenovala v Ireno (Eir\xc4\x93n\xc4\x93, mir). 19. aprila 741 je nasledil svojega o\xc4\x8deta kot samostojen cesar.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavljanska vojna proti Artabazdu in prva bitka proti \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju podob\n_START_PARAGRAPH_\nJunija 741 ali 742 se je Konstantin odpravil v Malo Azijo na vojno proti Umajadskemu kalifatu, v katerem je vladal Hi\xc5\xa1am ibn Abd al-Malik. Med pohodom je Konstantina napadel svak Artabazd, strat\xc4\x93gos (guverner) Armenske teme in mo\xc5\xbe Konstantinove starej\xc5\xa1e sestre Ane._NEWLINE_Konstantin je bil v bitki pora\xc5\xbeen in se je zatekel v Amorion, Artabazd pa je od\xc5\xa1el v Konstantinopel, kjer so ga sprejeli kot cesarja. Konstantin je v Amorionu dobil podporo Anatolske in Trakezijske teme, Artabazd pa je imel poleg podpore svoje Armenske teme tudi podporo Trakije in Opsikiona. Maja 743 je ponovno napadel Konstantina in bil tokrat pora\xc5\xbeen, tri mesece kasneje pa bil pora\xc5\xbeen tudi Artabazdov sin Niketas. Konstantin je novembra 743 vkorakal v Konstantinopel in takoj za\xc4\x8del obra\xc4\x8dunavati z nasprotniki. _NEWLINE_V cesarstvu se je medtem, morda prav zaradi Artabazdove uzurpacije oblasti, ponovno raz\xc5\xa1irilo ikonodulstvo in Konstantin je verjetno ravno zaradi tega postal \xc5\xa1e bolj gore\xc4\x8d ikonoklast kot njegov o\xc4\x8de. _NEWLINE_Konstantinovi najbolj zagrizeni sovra\xc5\xbeniki so mu zato dali skrajno poni\xc5\xbeevalen nadimek Kopronim (\xce\x9a\xce\xbf\xcf\x80\xcf\x81\xcf\x8e\xce\xbd\xcf\x85\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82 [Kopr\xc3\xb3nimos]), ki je sestavljen iz besed kopros (\xc5\xbeivalsko govno ali gnoj) in onoma (ime). Poleg nespodobnega imena so za\xc4\x8deli \xc5\xa1iriti govorice, da se je kot otrok podelal v krstni kamen ali v cesarsko \xc5\xa1krlatno obla\xc4\x8dilo, v katero je bil povit.\n_START_SECTION_\nIkonoklazem\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantin je bil oster nasprotnik \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja podob. Februarja 754 je sklical cerkveni zbor v Hieriji, katerega so se udele\xc5\xbeili izklju\xc4\x8dno ikonoklasti\xc4\x8dni \xc5\xa1kofi. Zbor je odobril cesarjevo versko politiko in omogo\xc4\x8dil izvolitev novega ikonoklasti\xc4\x8dnega patriarha, nekaterih Konstantinovih stali\xc5\xa1\xc4\x8d pa ni podprl. Potrdil je status Marije kot Matere bo\xc5\xbeje (Teotokos), okrepil rabo izrazov "svetnik" in "sv\xc3\xa9t" in obsodil one\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje, po\xc5\xbeiganje in ropanje cerkva, s \xc4\x8demer je zavezal usta ikonodulom. Zboru je sledilo odstanjevanja ikon s cerkvenih zidov in ikonodulov z dvora in dr\xc5\xbeavne uprave. Glavna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da ikonodulov so bili samostani, zato je Konstantin posebno pozornost posvetil prav njim. Menihe je prisilil, da so se na konstantinopelskem hipodromu poro\xc4\x8dili z nunami, premo\xc5\xbeenje samostanov pa je zaplenil v korist dr\xc5\xbeave in vojske. Represija proti menihom je dosegla vi\xc5\xa1ek leta 766, izvajal pa jo je predvsem cesarjev general Mihael Lahanodrahon, ki je dal uporne menihe oslepiti in izgnati. _NEWLINE_Ikonodulskega opata \xc5\xa0tefana Neosa je drhal na ukaz oblasti brutalno lin\xc4\x8dala. Zaradi gonje je mnogo menihov pobegnilo v ju\xc5\xbeno Italijo in na Sicilijo. Na koncu Konstantinovega vladanja je ikonoklazem pri\xc5\xa1el tako dale\xc4\x8d, da je relikvije in \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje svetnikov razglasil za herezijo._NEWLINE_Ikonofili so zato njegovo smrt imeli za bo\xc5\xbejo kazen. V 9. stoletju so njegove posmrtne ostanke ekshumirali in jih vrgli v morje.\n_START_SECTION_\nVojni pohodi proti Arabcem in Bolgarom\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantin je bil sposoben general in organizator. Reorganiziral je voja\xc5\xa1ka okro\xc5\xbeja (themata) in ustanovil nove pehotne enote, imenovane tagmata, ki so imele mo\xc4\x8d bataljona oziroma regimenta. Glavni namen reorganizacije je bil zmanj\xc5\xa1ati mo\xc5\xbenost zarote in pove\xc4\x8dati obrambno sposobnost dr\xc5\xbeave. S tako reorganizirano armado se je za\xc4\x8del vojskovati na treh glavnih frontah. _NEWLINE_Leta 746 je izkoristl nestabilnost Umajadskega kalifata, ki je med vladanjem Marvana II. razpadel. Napadel je Sirijo in zasedel Germanikejo (sedanji Kahramanmara\xc5\x9f), rojstni kraj svojega o\xc4\x8deta. Del lokalnega kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega prebivalstva je preselil v bizantinski del Trakije. Leta 747 je njegova mornarica pred obalo Cipra uni\xc4\x8dila arabsko ladjevje. Leta 752 je napadel novi Abasidski kalifat kalifa as-Safaha. Osvojil je Teodoziopolis in Meliteno (sedanja Malatya) v vzhodni Anatoliji in del prebivalstva preselil na Balkan. Konstantin s temi vojnimi pohodi ni dosegel nobenih konkretnih rezultatov, razen da je s preseljenim prebivalstvom mo\xc4\x8dno okrepil meje cesarstva na Balkanu. _NEWLINE_Uspehi na vzhodu so mu omogo\xc4\x8dili izvajanje agresivne politike na Balkanu. S pomo\xc4\x8djo kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega prebivalstva, ki ga je z vzhoda preselil v Trakijo, je pove\xc4\x8dal blaginjo in obrambno sposobnost teh podro\xc4\x8dij, kar je povzro\xc4\x8dilo zanimanje Bolgarije. Leta 755 je bolgarski car Kormiso\xc5\xa1 napadel Bizantinsko cesarstvo in prodrl vse do Anastazijevega zidu ka\xc5\xa1nih 40 km zahodno od Konstantinopla, potem pa je bil pora\xc5\xbeen. Konstantin je naslednje leto spro\xc5\xbeil niz devetih uspe\xc5\xa1nih pohodov proti Bolgarom in v bitki pri Markeli premagal Kormiso\xc5\xa1evega naslednika Vineha. Tri leta kasneje je sam do\xc5\xbeivel poraz v bitki pri Ri\xc5\xa1kem prelazu, ki ga Bolgari niso izkoristili, ampak so posku\xc5\xa1ali skleniti premirje. Leta 763 je z 800 ladjami, 9.600 konjeniki in nekaj pe\xc5\xa1aki odplul proti Bolgarom in jih v bitki pri Anhialu premagal. Njegove zmage so v Bolgariji povzro\xc4\x8dile veliko nestabilnost. Zaradi voja\xc5\xa1kih neuspehov je do leta 777 izgubilo krono kar \xc5\xa1est bolgarskih vladarjev. _NEWLINE_Leta 775 je Konstantin nasedel bolgarskemu tajnemu agentu, ki se je pretvarjal, da i\xc5\xa1\xc4\x8de politi\xc4\x8dni azil, in mu izdal imena svojih agentov v Bolgariji. Vse agente so Bolgari aretirali in usmrtili. Konstantin je takoj zatem za\xc4\x8del pripravljati nov pohod proti Bolgarom, a je med pripravami 14. septembra 775 umrl._NEWLINE_Konstantinovi vojni pohodi so bili zelo dragi. Med njegovim vladanjem so se zaradi vojn in izgub ozemlja zaradi arabskih osvajanj letni dohodki cesarstva zmanj\xc5\xa1ali za 1.800.000  nomizem.'