b'\n_START_ARTICLE_\nPedici\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavniki dru\xc5\xbeine se zelo razlikujejo po telesni velikosti in obliki, vsi pa so razmeroma vitki in ne\xc5\xbeni s \xc5\xa1irokomi krili. Ve\xc4\x8dina jih ob mirovanju dr\xc5\xbei krila razprta, zato jih lahko imamo za dnevne metulje. Vendar pa so po vseh drugih lastnostih tipi\xc4\x8dni no\xc4\x8dni metulji: razen nekaterih izjem so no\xc4\x8dno aktivni, sprednje in zadnje krilo povezuje poseben kavelj\xc4\x8dek (frenulum), tipalnice samcev pa so pogosto peresasto razvejane. Zelo so podobni tudi ve\xc4\x8djim vrstam iz dru\xc5\xbeine Pyralidae, celo ob natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1em pregledu - oboji imajo namre\xc4\x8d timpanalni organ na bazi zadka, najzanesljiveje pa se razlikujejo po podrobnostih v o\xc5\xbeiljenosti kril: \xc5\xbeili na sprednjem robu zadnjega para kril pedicev sta pri bazi zliti in tvorita majhno zanko, poleg tega pa imajo eno \xc5\xbeilo manj kot metulji iz dru\xc5\xbeine Pyralidae. Samice nekaterih vrst imajo krila zakrnela._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnost gosenic je, da imajo samo dva ali tri para pano\xc5\xbeic blizu konca zadka. Premikajo se tako, da se z njimi oprimejo podlage, nato pa iztegnejo sprednji del telesa in se preprimejo z nogami na oprsju. Nazadnje upognejo zadek navzgor in pribli\xc5\xbeajo pano\xc5\xbeice oprsju ter se ponovno primejo z njimi. Tak\xc5\xa1nemu na\xc4\x8dinu premikanja pravimo pednjanje. Mnoge gosenice po obliki in barvi spominjajo na vejice, njihov videz pogosto dopolnjujejo tudi nesimetri\xc4\x8dni izrastki. Zelo redke so pora\xc5\xa1\xc4\x8dene z dlakami. Bube najdemo v zemlji ali v rahlih kokonih med listnim odpadom._NEWLINE_V obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem prezimijo bodisi kot jaj\xc4\x8deca, bodisi kot bube.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nSo kozmopolitska dru\xc5\xbeina, katere predstavnike najdemo na vseh celinah, razen na Antarktiki. Ve\xc4\x8dina gosenic se prehranjuje z listi dreves, kar je izjema med gosenicami metuljev, ki napadajo v glavnem zelnate rastline. Dolo\xc4\x8dene vrste jedo tudi li\xc5\xa1aje, cvetove ali pelod. Posebnost med pedici so gosenice iz rodu Euphitecia, ki \xc5\xbeivijo samo na Havajih in so plenilske. Lovijo tako, da bliskovito zvijejo telo nazaj in z mo\xc4\x8dnimi, ostrimi nogami zgrabijo \xc5\xbeu\xc5\xbeelko, ki je vzdra\xc5\xbeila \xc4\x8dutilne dlake na njihovem zadku. Domnevajo, da se je refleks grabljenja razvil iz podobnega obrambnega refleksa pri gosenicah drugih pedicev. Glavna obramba pred plenilci pa je njihova varovalna barva. Z njimi se radi prehranjujejo \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi pti\xc4\x8di, kot so sinice._NEWLINE_Pti\xc4\x8di so glaven dejavnik selekcije tudi pri odraslih \xc5\xbeivalih in med pedice sodi verjetno najbolj znan primer naravne selekcije, ki naj bi jo izvajali pti\xc4\x8di, namre\xc4\x8d metulja vrste Biston betularia. V populaciji sta dve barvni obliki tega metulja, svetla typica in temna carbonaria. V naravi prevladuje svetla oblika, katere barva skrije metulja ob po\xc4\x8divanju na deblih brez pred plenilci, predvsem velikimi sinicami. \xc4\x8cetudi je vloga pti\xc4\x8dev pri pojavu vpra\xc5\xa1ljiva, je bilo med industrijsko revolucijo v Veliki Britaniji jasno opazno spreminjanje razmerja v prid temnej\xc5\xa1i obliki, ki je bolje skrila metulja na od smoga potemnelih deblih, in obratno po koncu industrijske dobe.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo vrst imamo zaradi prehranjevanja njihovih gosenic z listi za \xc5\xa1kodljivce. Ve\xc4\x8dinoma povzro\xc4\x8dajo \xc5\xa1kodo v listopadnih gozdovih, kjer lahko povzro\xc4\x8dijo obse\xc5\xbeno odpadanje listov (defoliacijo), kadar se preve\xc4\x8d namno\xc5\xbeijo. Poleg gozdov napadajo tudi drevesa v sadovnjakih. Za zatiranje se najve\xc4\x8d uporabljajo kemi\xc4\x8dna sredstva (insekticidi).\n_START_SECTION_\nSistematika in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina fosilov pedicev se je ohranila v jantarju iz miocena, med njimi najve\xc4\x8dji do sedaj najden metulj iz jantarja, pri katerem so se ohranili celo barvni vzorci. Pedici imajo najbolje razvit timpanalni organ med predstavniki naddru\xc5\xbeine Geometroidea, zato domnevajo, da so se razvili najkasneje. Sistematika skupine je te\xc5\xbeavna, saj se mnoge vrste lo\xc4\x8dijo le po mikroskopskih morfolo\xc5\xa1kih znakih, poskuse dolo\xc4\x8danja vrst na dale\xc4\x8d pa pogosto ote\xc5\xbeuje tudi pojav, ki mu pravimo sezonski polifenizem - razli\xc4\x8dna obarvanost osebkov v razli\xc4\x8dnih letnih \xc4\x8dasih. Tudi razmerja med poddru\xc5\xbeinami \xc5\xa1e niso razjasnjena, morfolo\xc5\xa1ki znaki pa ka\xc5\xbeejo na to, da sta med njimi izvorni poddru\xc5\xbeini Archiearinae in Alsophilinae.\n_START_SECTION_\nPedici v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji uporabljamo ime pedici tako za dru\xc5\xbeino Geometridae, kakor za naddru\xc5\xbeino Geometroidea, kamor sodijo, saj predstavniki ostalih dveh dru\xc5\xbein pedicev (Sematuridae in Uraniidae) na slovenskem ne \xc5\xbeivijo. Dru\xc5\xbeina pedicev je sicer ena od najbolje zastopanih dru\xc5\xbein metuljev pri nas, tu potrjeno \xc5\xbeivi 466 vrst od okoli 1000 Evropskih Med njimi velja omeniti redke vrste, ki \xc5\xbeivijo v visokogorju in so endemiti jugovzhodnega dela Alp. Med njimi so triglavski pedi\xc4\x8dek (Psodos spitzi), ki je bil opisan po primerku, najdenem pod vrhom Triglava, poleg tega pa med drugim \xc5\xa1e vrste iz rodov Elophos, Calostigia in Eupithecia. Redke vrste \xc5\xbeivijo tudi v primorju, med njimi zavarovani zimski pedic (Erannis ankeraria).'