b'\n_START_ARTICLE_\nSten\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOboro\xc5\xbeene sile Zdru\xc5\xbeenega kraljestva so vstopile v drugo svetovno vojno brez svoje brzostrelke, saj so brzostrelke takrat v voja\xc5\xa1kih krogih imele negativen prizvok. Britanske sile je dodatno mo\xc4\x8dno prizadel umik iz Dunkerquea, v katerem so na francoski obali pustili veliko pehotnega in drugega oro\xc5\xbeja, grozila pa je tudi mo\xc5\xbenost nem\xc5\xa1ke invazije na britansko oto\xc4\x8dje. Uporabljala je le ameri\xc5\xa1ke brzostrelke Thompson M1928, ki pa so bile drage in na razpolago v majhnih koli\xc4\x8dinah. Razvili so brzostrelko Lanchester, ki je bila kopija nem\xc5\xa1ke MP-28 in je bila izdelana kakovostno, vendar je bila posledi\xc4\x8dno dra\xc5\xbeja in te\xc5\xbeje proizvedljiva v zadostnih koli\xc4\x8dinah._NEWLINE_\xc5\xbdelja je bila izdelati brzostrelko, ki je izpeljana iz brzostrelke Lanchester, vendar v poenostavljeni in cenej\xc5\xa1i obliki, ki bi nudila osnovno delovanje. Po izdelavi prvega prototipa v februarju 1941 sta bila izdelana \xc5\xa1e dva prototipa, T40 (1) in T40 (2), ki sta uspe\xc5\xa1no opravila testiranja, nakar se je v tovarni Royal Small Arms Enfield za\xc4\x8dela serijska proizvodnja.\n_START_SECTION_\nZasnova\n_START_PARAGRAPH_\nBrzostrelka je uporabljala mehanizem odprtega zaklepa s fiksno udarno iglo, ki je bila vrezana v \xc4\x8delo zaklepa. To pomeni, da je pri napetem oro\xc5\xbeju zaklep v zadnjem polo\xc5\xbeaju, pri pritisku na spro\xc5\xbeilec pa se zaklep zaradi sile povratne vzmeti pomakne naprej in pri tem iz nabojnika izvle\xc4\x8de naboj, ga vstavi v le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de in spro\xc5\xbei. Podobno, kot mnoge brzostrelke, tudi Sten uporablja sistem prostega zaklepa s predv\xc5\xbeigom. Odsun ob strelu nato vrne zaklep v zadnji polo\xc5\xbeaj, pri \xc4\x8demer izvle\xc4\x8de tudi naboj in ga izvr\xc5\xbee. Zaklep nima mehanizma za zaklepanje na cev, temve\xc4\x8d odsunu naboja nasprotujeta samo masa zaklepa in sila povratne vzmeti._NEWLINE_Pro\xc5\xbeilni mehanizem brzostrelke je vseboval selektor, ki je omogo\xc4\x8dal streljanje v polavtomatskem in avtomatskem na\xc4\x8dinu. Zaradi enostavnosti pa ni vseboval vseh varnostnih elementov, ki bi prepre\xc4\x8devali ne\xc5\xbeeleno pro\xc5\xbeenje. Do ne\xc5\xbeelenega pro\xc5\xbeenja je po navadi pri\xc5\xa1lo v primeru, da je bil nabojnik vstavljen, zaklep pa v sprednjem polo\xc5\xbeaju, kjer je njegovo gibanje zavirala le povratna vzmet. V primeru mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega udarca (npr. od padcu na tla) se je lahko zaklep pomaknil nazaj toliko, da je iz nabojnika izvlekel naboj in ga spro\xc5\xbeil. Problemati\xc4\x8dne so bile tudi nekatere zgodnej\xc5\xa1e razli\xc4\x8dice, pri katerih je bil zaklep zaradi hitrej\xc5\xa1e proizvodnje namesto iz jekla izdelan iz brona. Pri teh zaklepih je lahko zaradi ni\xc5\xbeje trdote materiala pri\xc5\xa1lo do obrabe zasko\xc4\x8dke na zaklepu, zaradi \xc4\x8desar pro\xc5\xbeilni mehanizem ni ve\xc4\x8d zanesljivo zadr\xc5\xbeeval zaklepa v zadnjem polo\xc5\xbeaju. _NEWLINE_V izogib temu je Sten imel na ohi\xc5\xa1ju \xc5\xa1e poseben utor, kamor je strelec lahko zataknil ro\xc4\x8dico za repetiranje in s tem prepre\xc4\x8dil ne\xc5\xbeeleno gibanje zaklepa naprej. Kasnej\xc5\xa1e verzije so imele tudi mo\xc5\xbenost blokiranja zaklepa v sprednjem polo\xc5\xbeaju s pomo\xc4\x8djo ro\xc4\x8dice za napenjanje._NEWLINE_Zaradi majhnosti ter nezahtevnega vzdr\xc5\xbeevanja je bil Sten primeren za oskrbovanje gverilskih gibanj v Evropi. Ti so postali izvedenci za popravljanje, modernizacije ter celo izdelavo samih brzostrelk (npr. poljska Bliskavica). Enostavnost izdelave je bila dose\xc5\xbeena z uporabo obi\xc4\x8dajnega materiala, kot so brez\xc5\xa1ivne cevi, ve\xc4\x8d obdelave je zahtevala le izdelava cevi in zaklepa.  Zaradi dokaj grobe izdelave in precej\xc5\xa1njih toleranc pa je bila brzostrelka sposobna delovati brez mazanja, kar se je posebej obneslo v pu\xc5\xa1\xc4\x8davskem okolju._NEWLINE_Brzostrelka je uporabljala strelivo 9x19 mm Parabellum, nabojniki pa so bili neposredna kopija nabojnikov za nem\xc5\xa1ko brzostrelko MP-28. Ta zasnova je bila posledica \xc5\xbeelje, da bi brzostrelka lahko uporabljala tudi zaplenjene nem\xc5\xa1ke nabojnike in naboje, vendar je to prineslo tudi vse te\xc5\xbeave, ki so pestile brzostrelko MP-28. Naboji v nabojnikih so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni v dveh stolpcih, ki sta se na vrhu zdru\xc5\xbeila v enega (podobno, kot pri sodobnih polavtomatskih pi\xc5\xa1tolah). V primeru umazanije v zo\xc5\xbeitvi nabojnika ali deformiranih ustnic nabojnika je prihajalo do zatikanja nabojev in posledi\xc4\x8dno do zastojev. Zareza na zaklepi\xc5\xa1\xc4\x8du (ohi\xc5\xa1ju) brzostrelke, kjer se giblje ro\xc4\x8dica za repetiranje, je bila tudi predmet kritik, ker je omogo\xc4\x8dala vstop ne\xc4\x8disto\xc4\x8d v gibljive dele._NEWLINE_Posebnost je tudi namestitev utora za nabojnik, ki se vstavlja iz leve strani, pravokotno na ogrodje brzostrelke. Taka zasnova je pomenila manj\xc5\xa1o obremenitev vzmeti v nabojniku (ker ji ni potrebno premagovati \xc5\xa1e te\xc5\xbee nabojev), strelec pa je lahko v le\xc5\xbee\xc4\x8dem polo\xc5\xbeaju bolj pri tleh, zaradi \xc4\x8desar je njegova silhueta manj\xc5\xa1a. Nabojnik je bil dostikrat uporabljen kot dr\xc5\xbealo med streljanjem, \xc4\x8deprav je bilo to nepravilno. Ob tem se je nabojnik med streljanjem lahko premaknil iz utora naboji\xc5\xa1\xc4\x8da ali pa je pri\xc5\xa1lo do deformacij ustnic nabojnika, zaradi \xc4\x8desar se je pove\xc4\x8dala mo\xc5\xbenost zastojev. \xc4\x8ceprav je nabojnik sprejel 32 nabojev, so ga ponavadi napolnili s 30 naboji, ter tako prepre\xc4\x8dili preveliko obremenitev vzmeti. Nabojnik je bilo skupaj z utorom za nabojnik mo\xc5\xbeno zavrteti za 90\xc2\xb0, vendar v tem polo\xc5\xbeaju streljanje ni bilo mogo\xc4\x8de. Ta zahteva je bila \xc5\xbeelja padalskih enot, ki bi jih obi\xc4\x8dajen polo\xc5\xbeaj nabojnika med skokom s padalom oviral, omogo\xc4\x8dala pa je tudi enostavnej\xc5\xa1e skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje z manj\xc5\xa1o porabo prostora in zaprtje odprtine za izmet nabojev, kar je oro\xc5\xbeje vsaj nekoliko varovalo pred vdorom ne\xc4\x8disto\xc4\x8d._NEWLINE_Prve razli\xc4\x8dice so bile zelo kritizirane zaradi nenatan\xc4\x8dnosti (zaradi enostavno zasnovanih merkov in same zasnove), ob\xc4\x8dutljivosti na vdor ne\xc4\x8disto\xc4\x8d, zastojev in nevarnosti nehotenega pro\xc5\xbeenja, ki pa je bilo dostikrat posledica napake uporabnika. Sama brzostrelka je bila v uporabi britanskih oboro\xc5\xbeenih sil \xc5\xa1e v 60. letih 20. stoletja, dokler je ni dokon\xc4\x8dno nadomestila brzostrelka Sterling.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nEnostavna konstrukcija brzostrelke je bila po eni strani prednost, po drugi pa si je Sten zaradi enostavne konstrukcije nakopal kup kritik s strani uporabnikov. Ker je brzostrelko kasneje za\xc4\x8delo izdelovati ve\xc4\x8d proizvajalcev, katerim so bolj ali manj kakovostne sestavne dele dobavljali \xc5\xa1tevilni podizvajalci, je dostikrat prihajalo do ve\xc4\x8djega odstopanja toleranc in nekakovostne izdelave, ki sta se odra\xc5\xbeala v te\xc5\xbeavah pri delovanju. Veliko kritik je bilo tudi na ra\xc4\x8dun ne\xc5\xbeelenega pro\xc5\xbeenja ob udarcih in padcih brzostrelke na tla, znani so tudi primeri, ko je zaradi pre\xc5\xa1ibkega streliva in obrabe pro\xc5\xbeilnega mehanizma brzostrelka rafalno izstrelila ve\xc4\x8d nabojev.  Marsikatera te\xc5\xbeava je bila tudi posledica neustreznega rokovanja uporabnikov. Posledi\xc4\x8dno se brzostrelke \xc5\xa1e danes dr\xc5\xbei predznak velike nezanesljivosti, \xc4\x8deprav so bile nekatere razli\xc4\x8dice (sploh ob zagotavljanju ustrezne kakovosti delov) dokaj zanesljive._NEWLINE_Sprva je bila le oro\xc5\xbeje kurirjev in posadk vozil, nakar so jo prejeli vsi poveljniki (poveljnik ognjene skupine do poveljnika polka), saj je bila priro\xc4\x8dna za osebno obrambo in je hkrati pove\xc4\x8dala ognjeno mo\xc4\x8d enot. Do takrat so vojaki prete\xc5\xbeno uporabljali le repetirke, ki so imele nizko hitrost streljanja in zato niso bile najbolj primerne za bli\xc5\xbeinski boj v naselju._NEWLINE_Veliko so jo uporabljali predvsem gverilci v odporni\xc5\xa1kih gibanjih po Evropi, saj je bila enostavna, majhna in je uporabljala lahko tudi nem\xc5\xa1ko strelivo. Brzostrelke so odporni\xc5\xa1kim gibanjem dobavljali Britanci, na Poljskem, Danskem in Norve\xc5\xa1kem pa so odporni\xc5\xa1ka gibanja organizirala mre\xc5\xbeo delavnic za izdelavo Stenov. Brzostrelke so po licenci izdelovali tudi v Kanadi (razli\xc4\x8dici Mk II in Mk III) in Novi Zelandiji, Avstralija pa je izdelovala svojo razli\xc4\x8dico, imenovano Austen._NEWLINE_Proti koncu vojne so zaradi enostavne kontrukcije in pomanjkanja materiala konstrukcijo Stena prevzeli tudi Nemci in izdelovali brzostrelko MP3008. S proizvodnjo Stenov so se za svoje potrebe v manj\xc5\xa1i meri ukvarjali tudi Judje na ozemlju Palestine._NEWLINE_Sten je bil uporabljen tudi v atentatu na Reinharda Heydricha, toda med poskusom streljanja je nastal zastoj._NEWLINE_Tedanji britanski monarh Jurij VI. je imel Sten Mk. II zmeraj pri sebi v avtomobilu v primeru nenadnega nem\xc5\xa1kega zra\xc4\x8dnega desanta.'