b'\n_START_ARTICLE_\nNogajci\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV pisni zgodovini so jih prvi omenili predstavniki Osmanskega cesarstva, ki so pri\xc5\xa1li v Nogajsko stepo. Organizirani so bili po plemenih in se ukvarjali z nomadskim pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvom. Imeli so dva glavna poglavarja, brata Jusufa in Ismaila Mirza. Jusuf Mirza je podpiral zdru\xc5\xbeitev z Osmanskim cesarstvom. Ismail Mirza, ki je bil povezan z Rusi, je iz zasede ubil svojega brata in se razglasil za poglavarja Nogajcev pod rusko oblastjo. Jusufovi prista\xc5\xa1i so se odselili na Krim in Jedisan, stepe med Dnjeprom in Dnestrom, in se pridru\xc5\xbeili Krimskemu kanatu. Preimenovali so se v Kara Nogajce in bili kasneje znani kot Ki\xc4\x8di (Mali). Tisti, ki so ostali v dana\xc5\xa1njem zahodnem Kazahstanu in na Severnem Kavkazu so privzeli ime Uli (Veliki/Mo\xc4\x8dni).\n_START_SECTION_\nGeografska porazdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nV 1990. letih je na Severnem Kavkazu \xc5\xbeivelo 65.000 Nogajcev, razdeljenih na Ak (Belo) in Kara (\xc4\x8crno) nogajsko plemensko konfederacijo. Prebivajo v Dagestanu, \xc4\x8ce\xc4\x8deniji ter Stavropolski pokrajini in Astrahanski oblasti. Od leta 1928 obstaja tudi Nogajski rajon v republiki Dagestan in Nogajski rajon v republiki Kara\xc4\x8daj-\xc4\x8cerkezija._NEWLINE_Nekaj tiso\xc4\x8d Nogajcev \xc5\xbeivi v Dobrud\xc5\xbei (Romunija) v mestu Mihail Kog\xc4\x83lniceanu (Karamurat) in vaseh Lumina (Kocali), Valea Dacilor (Hendekkarakuyusu)in Cobadin (Kubadin)._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 90.000 Nogajcev \xc5\xbeivi v Tur\xc4\x8diji, najve\xc4\x8d v provincah Ceyhan/Adana, Ankara in Eski\xc5\x9fehir. Nogajski jezik se \xc5\xa1e vedno govori v nekaj vaseh v osrednji Anatoliji, zlasti v okolici Slanega jezera, Eski\xc5\x9fehirja and Ceyhana. Nogajci v Tur\xc4\x8diji so ohranili tudi svojo kuhinjo: \xc3\xbcken b\xc3\xb6rek, kas\xc4\xb1k b\xc3\xb6rek, tabak b\xc3\xb6rek, \xc5\x9f\xc4\xb1r b\xc3\xb6rek, k\xc3\xb6bete in nogay \xc5\x9fay \xe2\x80\x93 nogajski \xc4\x8daj iz vrelega mleka, \xc4\x8daja in masla, za\xc4\x8dinjen s soljo in poprom._NEWLINE_Kaza\xc5\xa1ka Mala horda (kaza\xc5\xa1ko \xd0\x9a\xd1\x96\xd1\x88\xd1\x96 \xd0\xb6\xd2\xaf\xd0\xb7/Ki\xc5\x9fi j\xc3\xbcz) je obsegala ozemlje nekdanjega Nogajevega kanata v zahodnem Kazahstanu. Del Nogajcev se je v 17.-18. stoletju pridru\xc5\xbeil Kazahom in ustvaril samostojen klan ali pleme Kazahi-Nogajci, ki je imelo pribli\xc5\xbeno 50.000 pripadnikov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme Nogajci izhaja iz imena Nogaj Kana, generala Zlate horde, imenovane tudi Kip\xc4\x8da\xc5\xa1ki kanat. Jedro Nogajeve horde je tvorilo mongolsko pleme Mangiti ali Manguti. Nogajeva horda je bila podlo\xc5\xbena Astrahanskemu kanatu, po ruski osvojitvi Astrahana leta 1556 pa je svoje fevdalne obveznosti prenesla na Krimski kanat. Nogajci so branili severne meje kanata in z organiziranimi pohodi v severne stepe prepre\xc4\x8devali naseljevanje Slovanov. Mnogo Nogajcev se je preselilo na Krimski polotok in slu\xc5\xbeilo v kanovi konjenici. Po naselitvi na Krimu so prispevali k nastanku Krimskih Tatarov._NEWLINE_Nogajci niso bili samo dobri vojaki, ampak tudi dobri poljedelci. Obvladovali so pridelovanje \xc5\xbeita in namakanje suhih step. Gojili so jaro p\xc5\xa1enico in na su\xc5\xa1o odporno proso. Redili so \xc5\xbeivino in drobnico in se celo sezono selili v iskanju bolj\xc5\xa1ih pa\xc5\xa1nikov za svoje \xc5\xbeivali. Bili so ponosni na svoje nomadske obi\xc4\x8daje in neodvisnost, ki je pri njih \xc5\xa1tela ve\xc4\x8d kot ustaljeno \xc5\xbeivljenje poljedelcev._NEWLINE_Imeli so dva vrhovnapoglavarja: Jusufa Mirza in Ismaila Mirza. Jusuf Mirza je podpiral zdru\xc5\xbeitev z Osmanskim cesarstvom. Brat Ismail, ki je bil povezan z Rusi, je Jusufa iz zasede ubil in se razglasil za poglavarja po rusko oblastjo. Prista\xc5\xa1i ubitega Jusufa so se odselili na Krim in v Jedisan in se pridru\xc5\xbeili Krimskemu kanatu. Privzeli so ime Kara, prebivalci Krima pa so jih kasneje preimenovali v Ki\xc4\x8di (Mali). Nogajci, ki so ostali v sedanjem zahodnem Kazahstanu in na severnem Kavkazu so privzeli ime Uli (Mogo\xc4\x8dni/Mo\xc4\x8dni)._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 500.000 Nogajcev se je po padcu Nogajeve horde okrog 16. stoletja preselilo v sedanju Tur\xc4\x8dijo. Naselili so se predvsem v okolici sedanjih tur\xc5\xa1kih mest \xc5\x9eanl\xc4\xb1urfa, Gaziantep, K\xc4\xb1r\xc5\x9fehir, Eski\xc5\x9fehir, Adana, Kahramanmara\xc5\x9f, Afyon in Bursa. Ti Nogajci ne govorijo ve\xc4\x8d nogajskega jezika. Nekateri se sploh ne zavedajo svojega porekla, vendar \xc5\xbeivijo v svojih vaseh in imajo nogajske obi\xc4\x8daje._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 17. stoletja so se iz step ju\xc5\xbene Sibirije ob obalah Irti\xc5\xa1a v pore\xc4\x8dje spodnje Volge priselili predniki Kalmikov Ojrati. Selitev je imela ve\xc4\x8d vzrokov, na splo\xc5\xa1no pa velja prepri\xc4\x8danje, da so iskali pa\xc5\xa1nike za svoje \xc4\x8drede. Ozemlje ob spodnji Volgi so dosegli okrog leta 1630. Ozemlje seveda ni bilo neobljudeno, ampak je pripadalo Nogajevi hordi. Kalmiki so pregnali Nogajce na ravnice severnega Kavkaza in v Krimski kanat, ki so bili pod oblastjo Osmanskega cesarstva. Nekaj skupin Nogajcev je poiskalo za\xc5\xa1\xc4\x8dito ruske garnizije v Astrahanu. Preostala tur\xc5\xa1ka nomadska plemena so postala vazali Kalmi\xc5\xa1kega kanata._NEWLINE_Po ruski priklju\xc4\x8ditvi Krima so nogajske pa\xc5\xa1nike zasedli slovanski naseljenci, saj Nogajci niso imeli stalnih prebivali\xc5\xa1\xc4\x8d. V 1770. in 1780. letih je Katarina Velika pribli\xc5\xbeno 120.000 Nogajcev iz Besarabije in obmo\xc4\x8dij severovzhodno od Azovskega morja preselila v Kuban in na Kavkaz. Med rusko-tur\xc5\xa1ko vojno je ruski knez Grigorij Aleksandrovi\xc4\x8d Potemkin leta 1790 odredil vrnitev nekaterih nogajskih dru\xc5\xbein s Kavkaza na Krim, ker se je bal, da bodo zbe\xc5\xbeali k Osmanskim Turkom na severni obali Azovskega morja._NEWLINE_S podpisom mirovne pogodbe v Ia\xc5\x9fiju leta 1792 se je ruska meja premaknila do Dnestra in zajela celoten Jedisan. Po podpisu mirovne pogodbe v Bukare\xc5\xa1ti leta 1812 je pri\xc5\xa1la pod rusko oblast tudi pokrajina Bud\xc5\xbeak._NEWLINE_Po zasedbi nogajskega ozemlja so ruske oblasti na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov, tudi s po\xc5\xbeiganjem \xc5\xa1otorskih naselij in omejevanjem svobodnega gibanja, Nogajce prisilile k stalni naselitvi. Ruski general Suvorov je leta 1783 pobil ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d upornih kubanskih Nogajcev. Ve\xc4\x8d nogajskih plemen se je zateklo k \xc4\x8cerkezom ali se po dveh poteh preselilo v Osmansko cesarstvo. Pribli\xc5\xbeno 7.000 Nogajcev se je pred letom 1860 naselilo v Dobrud\xc5\xbei. Ve\xc4\x8dina njih se je kasneje preselila v Anatolijo. Veliko preseljevanje Nogajcev se je zgodilo leta 1860. Mnogo klanov iz Kambojlu\xc5\xa1ke in Kubanske horde se je preselilo na zahod v ju\xc5\xbeno Ukrajino in prezimilo pri svojih sonarodnjakih. V Dobrud\xc5\xbeo so se selili preko pristani\xc5\xa1\xc4\x8d Feodozija in Ker\xc4\x8d ali preko step. V tem obdobju se je 50.000 od pribli\xc5\xbeno 70.000 Nogajcev iz kubanske in sosednje stavropolske regije Ruskega cesarstva preselilo v Osmansko cesarstvo. Mednje so v\xc5\xa1teti tudi Nogajci s Krima, naseljeni v okro\xc5\xbejih Evpatorija, Perekop in severni Simferopol. Leta 1860 je Krim zapustilo tudi 300.000 Tatarov (vklju\xc4\x8dno z Nogajci). Na podoben na\xc4\x8din je leta 1861 izginilo tudi 50.000 Nogajcev iz ju\xc5\xbene Ukrajine. Nogajski klani s Kavkaza so skupaj s \xc4\x8cerkezi emigrirali v Anatolijo._NEWLINE_Nogajce, ki so v pokrajini Molo\xc4\x8dna severno od Azovskega morja od leta 1803 \xc5\xbeiveli skupaj z nem\xc5\xa1kimi priseljenci menoniti, so izselili leta 1860.'