b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina Mehike\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Mehike je vedno nekaj posebnega. Od nomadov in lovcev do 2700 let starih velikih civilizacij je te\xc5\xbeko na kratko opisati._NEWLINE_Mezoameri\xc5\xa1ke civilizacije so bile visoko razvite mnogo let pred prihodom \xc5\xa0pancev v 16. stoletju. Prve med njimi so nastale \xc5\xbee 1200 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ostanki sveti\xc5\xa1\xc4\x8d, piramid, kipov in drugih umetni\xc5\xa1kih predmetov pri\xc4\x8dajo o izjemnem sijaju mehi\xc5\xa1ke preteklosti. Mehi\xc5\xa1ki antropolo\xc5\xa1ki muzej v Ciudad de Mexico, ki spada med najlep\xc5\xa1e in najzanimivej\xc5\xa1e muzeje na svetu, hrani neprecenljive zaklade civilizacij, ki so neko\xc4\x8d prebivale na ozemlju dana\xc5\xa1nje Mehike, civilizacij Olmekov, Majev, Toltekov, Aztekov in drugih.\n_START_SECTION_\nObdobja v zgodovini Mehike\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Mehike je obi\xc4\x8dajno razdeljena na \xc5\xa1tiri glavna obdobja. Prazgodovina je razdeljena na tri obdobja: Periodo Arqueol\xc3\xadtico pribli\xc5\xbeno od 30.000 do 9500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, Cenol\xc3\xadtico od 9500-5000 pr.n.\xc5\xa1t. in Protoneol\xc3\xadtico od 5000-2500 pr.n.\xc5\xa1t._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje, ki danes obsega Mehiko, je bilo razdeljeno na tri pred\xc5\xa1panska kulturna obmo\xc4\x8dja: Mezoamerika, Oasisamerika in Aridoamerika._NEWLINE_Prvo obdobje zgodovine Mehike je ravno pred\xc5\xa1panska ali predkolumbovska era od 2500 pr.n.\xc5\xa1t. do leta 1521, do zatona Tenochtitlana. V tem obdobju so se v osrednjem, ju\xc5\xbenem in jugozahodem delu dana\xc5\xa1nje Mehike razvijale razli\xc4\x8dne civilizacije. Ta faza je \xc5\xa1e dodatno razdeljena na: preklasi\xc4\x8dno (2500 pr.n.\xc5\xa1t. do 200 n.\xc5\xa1t.), klasi\xc4\x8dno (200-900) in poklasi\xc4\x8dno (900-1519)._NEWLINE_Naslednje obdobje je imenovano kolonialno obdobje, ko je bila Mehika povezana s \xc5\xa1pansko krono in je trajala od leta 1521 do 1810 (datum podpisa Deklaracije o neodvisnosti). Ve\xc4\x8dina zgodovinarjev se strinja, da je leto 1810 tisto, ko se za\xc4\x8dne sodobna Mehika. Kolonialno obdobje obsega vzpostavitev Podkralja, prihod verskih redov, pojav device Guadalupske in spremembe v gospodarstvu in upravi s pomo\xc4\x8djo umetnosti baroka._NEWLINE_Moderna Mehika pokriva natanko sto let; od za\xc4\x8detka uporni\xc5\xa1kega gibanja za neodvisnost leta 1810 in se kon\xc4\x8da leta 1910 z izbruhom mehi\xc5\xa1ke revolucije. V tem \xc4\x8dasu so se posku\xc5\xa1ali osvoboditi od \xc5\xa0panije in je dr\xc5\xbeava sodelovala v razli\xc4\x8dnih konfliktih, tako notranjih kot zunanjih, do zmage leta 1867, ter obnovo republike (1867-1876) in vzpon diktatorja Porfidio D\xc3\xadaza na oblast leta 1876._NEWLINE_Od leta 1910 do danes je obdobje imenovano sodobna Mehika. Za\xc4\x8dne se z mehi\xc5\xa1ko revolucijo, o kateri \xc5\xa1e vedno obstajajo razprave o datumu njenega za\xc4\x8detka ( govori se celo ve\xc4\x8d revolucijah), vendar velja dogovor, da je leto 1917 zmagoslavje ustavnosti. V naslednjih letih se razli\xc4\x8dne struje borijo za oblast (\xc3\x81lvaro Obreg\xc3\xb3n in Huerta). To obdobje obsega tudi obdobja Maximato (1928 - 1935), Cardenismo (1. december 1934 do 30. november 1940) in Pri\xc3\xadsmo._NEWLINE_Od \xc5\xa1panskega osvajanja dalje je Mehika do\xc5\xbeivela prepletanje svoje dolgoletne avtohtone civilizacije z evropsko kulturo. To se lepo vidi na primeru jezika: Mehika je dr\xc5\xbeava z najve\xc4\x8d govoci \xc5\xa1panskega jezika na svetu in dom najve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila govorcev jezikov ameri\xc5\xa1kih Indijancev na kontinentu.\n_START_SECTION_\nTeotihuac\xc3\xa1n\n_START_PARAGRAPH_\nTeotihuac\xc3\xa1n, ki v jeziku nahuatl pomeni Mesto bogov, je najstarej\xc5\xa1e znano urbano sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zahodne poloble. Pripadal je nam nepoznani civilizaciji predkolumbovske Amerike. Kultura Teotihuac\xc3\xa1na je bila pomemben vir za vse kulture in civilizacije, ki so kasneje nastale na tem podro\xc4\x8dju. \xc5\xa0e danes predstavlja uganko in z gotovostjo trdijo le, da je svoj nenadni konec do\xc5\xbeivel sredi 8. stoletja. Vzrok je neznan, k padcu pa so verjetno pripomogli vpadi Chichimekov, barbarskih plemen s severa, ki so napadali civilizirano Mehiko. Kultura Teotihuac\xc3\xa1na vklju\xc4\x8dno s svojo religijo, arhitekturo in dru\xc5\xbebeno ureditvijo je propadla, vendar so jo prevzeli in na naslednje rodove prenesli chichime\xc5\xa1ki potomci \xe2\x80\x93 Tolteki.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0pansko osvajanje\n_START_PARAGRAPH_\nGlej tudi: Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s \xc5\xa0panski osvajalec Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s se je leta 1519 v spremstvu kakih 500 oboro\xc5\xbeenih mo\xc5\xbe odpravil v osrednjo Mehiko po tem, ko so \xc5\xa0panci \xc5\xbee osvojili Jukatan in si za\xc4\x8deli podrejati Maje._NEWLINE_23. oktobra 1518 je Cortez pri\xc4\x8del z ekspedicijo na mehi\xc5\xa1ko obalo, da bi za\xc4\x8deli trgovinske odnose z avtohtonimi obalnimi plemeni, kljub nasprotovanju \xc5\xa1panskega guvernerja Vel\xc3\xa1zqueza, ki je imel sede\xc5\xbe na Kubi in kasnej\xc5\xa1im sporom s poveljniki, ki jih je poslal, da bi Cortesa zamenjali._NEWLINE_Ko so dosegli Tenocht\xc3\xadtlan je Cortes osupnil ob pogledu na veliko mesto s \xc5\xa1tevilnimi pala\xc4\x8dami, templji in \xc5\xa1irokimi ulicami. Ob prihodu v mesto 8. novembra 1519 ga je pri\xc5\xa1el pozdravit sam veliki azte\xc5\xa1ki kralj Montezuma II. Azteki so namre\xc4\x8d, na osnovi nekaterih dogodkov, ki so se zgodili v tem \xc4\x8dasu verjeli, da je pri\xc5\xa1el bog Quetzalcoatl. Obiskovalce je kraljevsko pogostil, Cortes pa ga je izdal, vtaknil v zapor in pobil na stotine azte\xc5\xa1kih plemi\xc4\x8dev. Osupli nad dogajanjem so azte\xc5\xa1ki voditelji leta 1520, ko je bil Cortes odsoten, organizirali upor. Mnogo \xc5\xa0pancev je padlo, vendar je Cortes proti Aztekom na\xc5\xa1\xc4\x8duval njihove zatirane sosede. Montezuma je bil ubit, Tenochtitlan uni\xc4\x8den, Cortes pa je postal guverner Mehike. Dokon\xc4\x8dna zmaga je bila razgla\xc5\xa1ena 13. avgusta 1521._NEWLINE_Propad azte\xc5\xa1kega imperija je bil pomemben mejnik pri oblikovanju Nove \xc5\xa0panije, ki je bila ustanovljena s strani \xc5\xa1panske krone do leta 1535. Do za\xc4\x8detka devetnajstega stoletja je bila Mehika \xc5\xa1panska kolonija.\n_START_SECTION_\nVklju\xc4\x8ditev v \xc5\xa1panski imperij\n_START_PARAGRAPH_\nSvet Indije je bil ustanovljen leta 1524. Leta 1535 je cesar in \xc5\xa1panski kralj Karel V. imenoval Antonia de Mendozo za prvega podkralja Nove \xc5\xa0panije. Ime Nova \xc5\xa0panija je predlagal Cort\xc3\xa9s in ga kasneje uradno potrdil tudi Mendoza. Svet Indije je bil ustanovljen z namenom pridobivanja bogastva za \xc5\xa1pansko krono in spreobra\xc4\x8danje doma\xc4\x8dinov v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero. Obstoje\xc4\x8di fevdalni sistem sistem so nadomestilis fevdalnim sistemom \xc5\xa0panije, prilagojenem pred\xc5\xa1panski tradiciji. V naslednjih treh stoletjih kolonialne vladavine se je manj kot 700.000 \xc5\xa0pancev, ve\xc4\x8dina je bila mo\xc5\xa1kih, naselilo v Mehiki. Naseljenci so se poro\xc4\x8dali z avtohtonimi \xc5\xbeenskami in nastali so potomci Mestici, ki danes predstavljajo ve\xc4\x8dino prebivalstva Mehike.\n_START_SECTION_\nVojna s Chichimeci\n_START_PARAGRAPH_\nPadec Tenochtitlana se obi\xc4\x8dajno omenja kot glavno epizodo v procesu osvajanja Srednje Amerike. Vendar pa je bil ta proces veliko bolj zapleten in dalj\xc5\xa1i od treh let. Trajalo je skoraj 60 let vojn da so \xc5\xa0panci zatrli upor indijanskega prebivalstva v Srednji Ameriki._NEWLINE_\xc5\xa0panci so ekspedicije poslali \xc5\xa1e proti severu v regijo La Gran Chichimeca. Boje z doma\xc4\x8dini je vodil leta 1540 slavni konkvistador Pedro de Alvarado. Leta 1546 so \xc5\xa1panske oblasti odkrile srebro v regiji Zacatecas na ozemlju ljudstva Chichimeca. Sledila je dolgotrajna vojna (1550-1590) med \xc5\xa1panskimi silami in avtohtonimi ljudstvi v Ameriki. Leta 1585 imenovani podkralj Alonso Manrique de Zu\xc3\xb1iga se je za\xc4\x8del pogajati z voditelji ljudstva Chichimeca, kar je rezultiralo premirje in konec vojne.\n_START_SECTION_\nMehi\xc5\xa1ka neodvisnost\n_START_PARAGRAPH_\nGlej tudi: Miguel Hidalgo_NEWLINE_15. septembra 1810 se je za\xc4\x8del pod vodstvom Miguela Hidalga y Costilla boj za osvoboditev Mehike izpod \xc5\xa1panske krone. Vodilne osebnosti v vojni za mehi\xc5\xa1ko neodvisnost so bili duhovnik Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Morelos, Vicente Guerrero, \xc5\xa1panski general Agust\xc3\xadn de Iturbide in general Antonio L\xc3\xb3pez de Santa Anna. Bitka je trajala enajst let, dokler se nu Osvobodilna vojska preselila leta 1821 v Ciudad de Mexico. Leta 1821 so razglasili neodvisnost in postala cesarstvo. Leta 1824 se je dr\xc5\xbeava preoblikovala v republiko._NEWLINE_4. oktobra 1824 je Republika Mehika sprejela zvezno ustavo, Guadalupe Victoria je postal prvi predsednik Mehike. Njegovo pravo ime je bilo Manuel F\xc3\xa9lix Fern\xc3\xa1ndez, a je izbral vzdevek za varstvo Marije Guadalupske in Victoria za zmago. Leta 1828 ga je zamenjal Manuel Gomez Pedraza, ki mu je sledil v istem letu Vicente Guerrero. Leta 1829 je bil zadnji poskus \xc5\xa0pancev, da bi zavzeli Mehiko. Zavojevalci so bili pora\xc5\xbeeni v Tampicu na severu dr\xc5\xbeave Veracruz. Leta 1830 je postal novi predsednik Anastasio Bustamante, sledil je leta 1832 Melchor M\xc3\xbazquiz. V istem letu je bil spet predsednik Pedraza. Prvi\xc4\x8d je leta 1833 postal predsednik Antonio L\xc3\xb3pez de Santa Anna, ki ga je leta 1835 zamenjal Miguel Barrag\xc3\xa1n. Aangle\xc5\xa1ki naseljenci v Mehiki, ki so spadali v Teksas so \xc5\xbeeleli neodvisnost. Po bitki pri Alamu in porazu mehi\xc5\xa1ke vojske ob reki San Jacinto leta 1836, Teksas postane neodvisen._NEWLINE_V dr\xc5\xbeavi so pogosto divjale dr\xc5\xbeavljanske vojne. Predsedniki so se hitro menjali. Novi mehi\xc5\xa1ki predsednik je postal leta 1836 Jos\xc3\xa9 Justo Caro, ki ga je nadomestil leta 1837 Bustamante. 1840 je sledil Nicol\xc3\xa1s Bravo, Javier Echeverr\xc3\xada 1841 in ponovno v Santa Ana, 1844 Valentin Canalizo, 1845 Jos\xc3\xa9 Joaqu\xc3\xadn de Herrera, 1846 Mariano Peredes y Arrillaga in tretji\xc4\x8d Santa Anna, 1847 Pedro Maria Anaya, 1848 Manuel de la Pena y Pena, \xc5\xbee drugi\xc4\x8d Herrera, 1851 Mariano Arista, 1853 Juan Bautista Ceballos, Manuel Lombardini in \xc4\x8detrti\xc4\x8d Santa Anna, 1855 Martin Carrera in Romulo Diaz de la Vega. Felipe Zuloaga je bil predsednik leta 1858 in leta 1859 Miguel Miramon._NEWLINE_Leta 1845 so si ZDA priklju\xc4\x8dile obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega Teksasa, po vojni med letoma 1846 in 1848 pa \xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Kalifornije, Arizone in Nove Mehike._NEWLINE_Predsedstvo Ju\xc3\xa1reza, ki je trajalo med 1861-1872 je bilo prekinjeno. Leta 1861 je v Mehiko posegel Napoleon III. in na mesto cesarja s pomo\xc4\x8djo konzervativcev postavil nadvojvodo Maksimiljana I., ki je v Mehiko pri\xc5\xa1el 16. junija 1864. Soo\xc4\x8dil se je z mo\xc4\x8dno republikansko opozicijo. Leta 1866 so bili Francozi prisiljeni umakniti svoje enote iz Mehike zaradi velikega pritiska ZDA in odpora. Cesar Maksimilijan se je odlo\xc4\x8dil, da ostane v dr\xc5\xbeavi. Bil je s svojimi mehi\xc5\xa1kimi silami pod vodstvom Ju\xc3\xa1reza v bitki pri Cerro de las Campanas V Queretaro 14. Maj 1867 pora\xc5\xbeen, zajet in na koncu 19. junija 1867 usmr\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nMehi\xc5\xa1ka revolucija in njegova institucionalizacija (1910-2000)\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1910 in 1920 je v Mehiki spet divjala dr\xc5\xbeavljanska vojna, ki je kon\xc4\x8dala vladavino diktatorja Porfiria Diaza. Vojna je bila naperjena proti veleposestnikom, njihova zemlja je bila ob koncu vojne razdeljena._NEWLINE_Med letoma 1929 in 2000 je bila na oblasti Revolucionarna institucionalna stranka (Partido Revolucionario Institucional - PRI), ki je med vladavino prevzela mnogo imen. Leta 1938 je bila nacionalizirana naftna industrija. Po drugi svetovni vojni se je za\xc4\x8dela hitra gospodarska rast in umiritev poli\xc4\x8dnih razmer, tako da je dr\xc5\xbeava leta 1994 z ZDA in Kanado podpisala sporazum, s katerim se je pridru\xc5\xbeila organizaciji NAFTA._NEWLINE__NEWLINE_Sedemm desetletij vladavine PRI se je kon\xc4\x8dala leta 2000 z izvolitvijo Vicentea Foxa iz stranke Partido Acci\xc3\xb3n Nacional (PAN). V Meksiku vldajo zelo nasilni boji med vlado in narko karteli._NEWLINE_PRI se je vrnila na oblast 2012 in obljublja spremebe.\n_START_SECTION_\nGibanje EZLN\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1994 poteka na jugu oboro\xc5\xbeen upor zapatisti\xc4\x8dne vojske narodne osvoboditve (EZLN - Ej\xc3\xa9rcito Zapatista de Liberaci\xc3\xb3n Nacional) v Chiapasu, takrat je nastopila tudi ve\xc4\x8dja gospodarska kriza. Na dan podpisa Trgovinskega sporazuma, je skupina zamaskiranih \xc4\x8dlanov EZLN vdrla v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta San Cristobal. Prevzeli so ob\xc4\x8dinsko pala\xc4\x8do in napovedali vojno mehi\xc5\xa1ki zvezni vladi. 12. januarja 1994 je bila borba v mestu prekinjena. Po konfliktu v San Cristobalu so se za\xc4\x8dela pogajanja med vlado predsednika Carlosa Salinas in EZLN. Dose\xc5\xbeen je bil velik napredek in podpisana deklaracija Selva Lacand\xc3\xb3na. Kasneje v tem letu, je bil izvoljen za predsednika Ernesto Zedillo. Do leta 1996 je bilo podpisanih \xc5\xa1e ve\xc4\x8d deklaracij. Te naj bi zagotovile domorodnim ljudstvom, kot so zapatisti, posebne pravice, avtonomijo v nekaterih sektorjih, vklju\xc4\x8dno z dvojezi\xc4\x8dno \xc5\xa1olstvo in indijanska sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. V naslenjih letih so \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat posku\xc5\xa1ali dose\xc4\x8di svoje pravice, a so bili od zvezne vlade vedno zavrnjeni._NEWLINE_Subcommander Marcos, tiskovni predstavnik EZLN se \xc5\xa1e naprej bojuje z oblastmi. Izdaja uradna sporo\xc4\x8dila o krivicah. EZLN dela na ustanovitvi ve\xc4\x8d ob\xc4\x8din, ki so nastale na nivoju lokalnih vlad. Leta 2005 je EZLN izdala \xc5\xbee \xc5\xa1esto deklaracijo Selva Lacand\xc3\xb3na,'