b'\n_START_ARTICLE_\nOgnjena zemlja\n_START_PARAGRAPH_\nOgnj\xc3\xa9na zemlja (tudi Ognj\xc3\xa9na de\xc5\xbe\xc3\xaala) (\xc5\xa1pansko Tierra del Fuego) je oto\xc4\x8dje na skrajnem jugu Ju\xc5\xbene Amerike. Na severu in zahodu jo od preostanka celine lo\xc4\x8di Magellanov preliv, na jugu sega do rta Horn, na vzhodu pa do otoka Isla de los Estados.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d teorij o izvoru imena, nobene ni mogo\xc4\x8de zanesljivo dokazati._NEWLINE_Po eni teoriji naj bi oto\xc4\x8dje dobilo ime po temno rde\xc4\x8di in oran\xc5\xbeni barvi listja bukovih gozdov v jeseni, ki naj bi spominjalo na ogenj. Po drugi teoriji naj bi Ferdinand Magellan med plovbo \xc4\x8dez Magellanov preliv opazil \xc5\xa1tevilne ognje, najverjetneje zanetene od strel. Verjel je, da naj bi jih zanetili staroselci, ki bi ga radi napadli iz zasede. De\xc5\xbeelo naj bi zaradi tega poimenoval\xc2\xa0\xc2\xbbDe\xc5\xbeela dima\xc2\xab. Po tretji razlagi je oto\xc4\x8dje dobilo ime po \xc5\xa1tevilnih ognjih, s katerimi so se greli staroselci  (ki so kljub hladnemu podnebju bili oble\xc4\x8deni zelo pomanjkljivo) in naj bi jih celo vozili s seboj v \xc4\x8dolnih.\n_START_SECTION_\nOtoki\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji otok je Otok Velika ognjena zemlja (\xc5\xa1pansko Isla Grande de Tierra del Fuego). Na jugu ga preliv Beagle lo\xc4\x8di od otokov Isla Navarino in Isla Hoste. Predvsem na zhodni strani je vrsta manj\xc5\xa1ih otokov. Skrajno vzhodno to\xc4\x8dko oto\xc4\x8dja predstavlja otok Otok Estados (\xc5\xa1pansko Isla de los Estados). Skrajni jug Ognjene zemlje in celotne ameri\xc5\xa1ke celine predstavlja rt Horn, ki le\xc5\xbei na Hermitovih otokih.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna razdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1881 sta si oto\xc4\x8dje razdelili \xc4\x8cile in Argentina. Na otoku Isla grande de Tierra del Fuego meja najprej poteka od severa proti jugu po poldnevniku 68\xc2\xb036\'38" zahodne zemljepisne dol\xc5\xbeine, kjer ozemlje vzhodno od te \xc4\x8drte pripada Argentini, zahodno pa \xc4\x8cilu. V preliv Beagle, nekaj kilometrov zahodno od Ushuaie, se meja usmeri proti vzhodu. Nekaj majhnih oto\xc4\x8dkov v kanalu Begle in otok Isla de los Estados pripada Argentini, vse skupaj tvori najju\xc5\xbenej\xc5\xa1o provinco Ognjena zemlja, Antarktika in ju\xc5\xbenoatlantski otoki (\xc5\xa1pansko Tierra del Fuego, Ant\xc3\xa1rtida e Islas del Atl\xc3\xa1ntico Sur). Preostali del oto\xc4\x8dja je del \xc4\x8dilenske XII. regije Magellan in \xc4\x8dilska Antarktika (\xc5\xa1pansko Magallanes y la Ant\xc3\xa1rtica Chilena)._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji mesti na argentinskem delu, ki je gosteje poseljen od \xc4\x8dilenskega, sta Ushuaia in R\xc3\xado Grande. Prakti\xc4\x8dno edino nekoliko ve\xc4\x8dje naselje na zelo redko poseljenem \xc4\x8dilenskem delu oto\xc4\x8dja je Porvenir ob Magellanovem prelivu.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSeverni del oto\xc4\x8dja se sestoji iz nizkih gri\xc4\x8devij in pe\xc5\xa1\xc4\x8denih pla\xc5\xbe. Ju\xc5\xbeni del je bolj gorat.  Do oto\xc4\x8dja sega Darwinovo gorovje, ki je najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i konec Andov. Najvi\xc5\xa1ji vrh je 2.488 metrov visoki Monte Darwin, ki le\xc5\xbei na \xc4\x8dilenskem delu otoka Isla Grande de Tierra del Fuego, nedale\xc4\x8d od preliva Beagle. Na otoku Isla Grande de Tierra del Fuego te\xc4\x8de ve\xc4\x8d kratkih rek, zaradi nizkih temperatur je tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo manj\xc5\xa1ih ledenikov, ki si utirajo pot proti morju. Zaradi delovanja ledenikov so zahodne obale zelo raz\xc4\x8dlenjene z mnogimi fjordi. Najve\xc4\x8dji jezeri sta Fagnano v ju\xc5\xbenem in Lago Blanco v zahodnem delu otoka Isla Grande de Tierra del Fuego._NEWLINE_Ognjena zemlja velja za eno najju\xc5\xbenej\xc5\xa1ih stalno poseljenih obmo\xc4\x8dij na svetu. Rt Horn od najbli\xc5\xbejega konca Antarktike (Antarkti\xc4\x8dnega polotoka) lo\xc4\x8di okoli 650 km \xc5\xa1irok Drakov preliv. Ushuaia je najju\xc5\xbenej\xc5\xa1e mesto. Nekaj manj\xc5\xa1ih naselbin, npr. Puerto Navarino, Puerto Williams in Puerto Toro, vse na otoku Navarino, le\xc5\xbei \xc5\xa1e ju\xc5\xbeneje.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPovpre\xc4\x8dna letna temperatura je 5,3\xc2\xa0\xc2\xb0C, na severnem delu v povpre\xc4\x8dju pade 300mm padavin na leto, na ju\xc5\xbenem pa 550mm.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPred okoli 12.000 leti so Ognjeno zemljo pri\xc4\x8deli poseljevati predniki staroselskih ljudstev Jamana, Alakaluf, Selknam in Manekenk (oz. Haush). Jamani in Alakalufi so se pre\xc5\xbeivljali z ribami, \xc5\xa1koljkami in morski sesalci, medtem ko so se Selknami in Manekenki ukvarjali z lovom na gvanake. _NEWLINE_Leta 1520 je Ferdinand Magellan kot prvi Evropejec odkril Ognjeno zemljo in preplul Magellanov preliv. Leta 1577 je Francisa Draka po preplutju Magellanovega preliva vihar odnesel proti jugu. Tako je odkril, da je Ognjena zemlja oto\xc4\x8dje in ne del velike ju\xc5\xbene celine, kot se je domnevalo do takrat. Leta 1579 je Pedro Sarmiento de Gamboa kot prvi preplul Magellanov preliv od zahoda proti vzhodu in obenem narisal prve natan\xc4\x8dne zemljevide njegovih obal. Sledili so nizozemski raziskovalci in do za\xc4\x8detka 17. stoletja si je Nizozemska vzhodnoindijska dru\xc5\xbeba pridobila monopol nad celotno nizozemsko trgovino skozi Magellanov preliv in Rt dobrega upanja. Da bi razbila ta monopol, sta se Jacob le Maire in Willem Schouten odpravila na raziskovanje poti \xc4\x8dez Drakov preliv. Tako sta januarja 1616 odkrila rt Horn._NEWLINE_Vse do britanske zasedbe Falklandskih otokov konec 18. stoletja evropske velesile zaradi negostoljubnih razmer niso kazale te\xc5\xbeenj po ozemeljski zasedbi Ognjene zemlje. S koncem \xc5\xa1panske nadvlade v Ju\xc5\xbeni Ameriki v za\xc4\x8detku 19. stoletja so prispeli prvi evropski priseljenci, ki so pri\xc5\xa1li navzkri\xc5\xbe s staroselskimi ljudstvi in jih domala iztrebili. Ladja HMS Beagle je pod poveljstvom Roberta FitzRoya dvakrat obiskala Ognjeno zemljo. Ob prvem obisku leta 1830 je po kraji \xc4\x8dolna odpeljala \xc5\xa1tiri talce iz plemena Jamana. V Veliki Britaniji so jih vzgojili za misijonarje, nato pa je ista ladja tri pre\xc5\xbeivele, ob novi odpravi, ki je do Ognjene zemlje prispela leta 1834, pripeljala nazaj. Med drugo odpravo je bil na krovu Beagla tudi znani naravoslovec Charles Darwin._NEWLINE_Kmalu po njuni osamosvojitvi sta \xc4\x8cile in Argentina zahtevala celotno Ognjeno zemljo zase. \xc4\x8cile si je leta 1843 z ustanovitvijo naselja Fuerte Bulnes v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega Punta Arenasa dejansko prisvojil celoten Magellanov preliv. Ob nadaljnjem \xc5\xa1irjenju je pomembno vlogo odigrala \xc4\x8dilska vpletenost v solitrno vojno in posledi\xc4\x8dno popu\xc5\xa1\xc4\x8danje Argentini. Zlata mrzlica po letu 1879 je privabila mnogo priseljencev, med katerimi so pomemben dele\xc5\xbe predstavljali Hrvati iz Dalmacije. Leta 1869 je angle\xc5\xa1ki pastor Thomas Bridges, po tistem, ko je priznal argentinsko suverenost, v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1nje Ushuaie ustanovil misijon. Leta 1881 sta dr\xc5\xbeavi dosegli sporazum o razmejitvi, ki v veliki meri velja \xc5\xa1e danes. Leta 1978 je zaradi nere\xc5\xa1enega vpra\xc5\xa1anja otokov Picton, Lennox in Nueva na vzhodnem koncu preliva Beagle skorajda pri\xc5\xa1lo do vojne, ki jo je v zadnjem trenutku ustavil pape\xc5\xbe Janez Pavel II., nato pa je vatikanska diplomacija z arbitra\xc5\xbeo otoke prisodila \xc4\x8cilu.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalna dejavnost, zlasti razvita na \xc4\x8dilenskem delu. je ov\xc4\x8dereja in posledi\xc4\x8dno pridelava volne, mesa in usnja. V obmorskih naselbinah je pomemben vir pre\xc5\xbeivetja tudi ribolov._NEWLINE_Nekaj je tudi nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d nafte in zemeljskega plina, predvsem na severni polovici, npr. okoli naselja Cerro Sombrero._NEWLINE_Dav\xc4\x8dne olaj\xc5\xa1ave so na argentinski del, predvsem v mesto R\xc3\xado Grande privabile \xc5\xa1tevilna podjetja, ki izdelujejo elektronske izdelke._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu je hitro razvijajojo\xc4\x8da se dejavnost tudi turizem, ki prevladuje v dostopnej\xc5\xa1em argentinskem delu. Obiskovalce privabljajo divjina, regija, ki se pona\xc5\xa1a s turisti\xc4\x8dnim sloganom\xc2\xa0\xc2\xbbkonec sveta\xc2\xab\xc2\xa0in kot mo\xc5\xbeno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za odprave na Antarktiko.'