b'\n_START_ARTICLE_\nMutacija\n_START_PARAGRAPH_\nMutacije so trajne dedne spremembe genoma, ki jih povzro\xc4\x8dijo razli\xc4\x8dni dejavniki (mutageni), ki so lahko kemijski (vplivi spojin in elementov, npr. azbest), fizikalni (razli\xc4\x8dna sevanja), biolo\xc5\xa1ki (virusi) ... Njihovo bistvo je sprememba zgradbe in koli\xc4\x8dine DNK._NEWLINE_Mutacije so redke in ve\xc4\x8dinoma \xc5\xa1kodljive, pogosto povzro\xc4\x8dijo propad mutiranega osebka (mutanta). Obstajajo tudi mutacije, ki so za osebek koristne, zato se ohranijo._NEWLINE_V naravi mutacije nastajajo naklju\xc4\x8dno (spontane mutacije), lahko pa jih povzro\xc4\x8dimo tudi umetno (inducirane mutacije). Inducirana mutacija se od spontane razlikuje le v hitrosti nastanka, kvalitativnih razlik med njima ni.\n_START_SECTION_\nGenomske mutacije\n_START_PARAGRAPH_\nPri teh mutacijah pride do spremembe celotnega genoma, lahko se pomno\xc5\xbei \xc5\xa1tevilo vseh kromosomov ali pa le nekaterih. Do teh mutacij lahko pride med mejozo v primeru, \xc4\x8de se kromosomi ne lo\xc4\x8dijo in ostane celica diploidna ter se tako ob zdru\xc5\xbeitvi s haploidno  tvori celica s tremi kompleti kromosomov \xe2\x80\x93 triploidna celica. Na enak na\xc4\x8din nastanejo tudi celice s \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kompleti kromosomov. Ker se \xc5\xa1tevilo kromosomov pomno\xc5\xbeuje z mnogokratnikom osnovnega \xc5\xa1tevila kromosomov, imenujemo ta pojav poliploidija, za te celice je zna\xc4\x8dilno, da so ve\xc4\x8dje od normalnih.'