b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Riegersburg\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nGrad je bil zgrajen na hribu, ki je bil neko\xc4\x8d v davnini vulkan, stal je na okamnelem ostanku strjene staljene notranjosti vulkanskega vratu velikega stratovulkana, ki je verjetno ugasnil pred dvema ali ve\xc4\x8d milijoni let tako kot drugi podobni hribi v severnoosrednji Evropi. Vrh ima 482 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje so \xc5\xbeiveli v okolici Riegersburga \xc5\xbee nekaj tiso\xc4\x8d let. Naselje je bilo ustanovljeno v 9. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. in je imelo 300 prebivalcev. Od leta 15 pr. n. \xc5\xa1t. do 476 n. \xc5\xa1t. je bila regija del rimskega imperija. V 3. in 9. stoletju so se priselili Bavarci, z vzhoda so jih napadali Mad\xc5\xbeari. To je bil za\xc4\x8detek dolgega obdobja oboro\xc5\xbeenih spopadov._NEWLINE_Grad Riegersburg je bil v listinah prvi\xc4\x8d omenjen leta 1138 kot Ruotkerspurchin kot R\xc3\xbcdiger. V obdobju Karantanije okoli 7. stoletja je bil prav tu grad zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so ga na treh straneh varovale strme pe\xc4\x8dine grajskega hriba, na zahodu pa potok, ki ima ime po dolini Graz, slovensko Grajski potok._NEWLINE_Pfal\xc5\xa1ki Aribonci je okoli leta 1020 od cesarja Henrika II. dobila velik del Vzhodne \xc5\xa1tajerske marke. Pod Konradom II. je de\xc5\xbeelo leta 1030 spet izgubila do leta 1043 pod Henrikom III., ko si jo je kon\xc4\x8dno spet pridobila._NEWLINE_Pred letom 1100 ali leta 1100 naj bi bila na severnem vrhu zgrajena trdnjava (pozneje Kronegg), na severovzhodu ob vzno\xc5\xbeju pa je bila \xc5\xbeupnijska cerkev Marije Magdalene, ki se je uporabljala do leta 1979, ko se je \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de preselilo skoraj kilometer dale\xc4\x8d k \xc5\xbeupnijski cerkvi svetega Martina in zahodno od vzno\xc5\xbeja v spodnji grad, pozneje Altenmarkt, ki je morda v zametkih \xc5\xbee obstajal._NEWLINE_Grad je bil leta 1142 v lasti Hartnida iz Traisna. Takrat se je imenoval "von Riegersburg". Nato ga je dobil njegov zet Richer von Hengist (1130\xe2\x80\x931168), ugleden ministerial mejnih grofov Traungauer, prednik dru\xc5\xbeine Riegersbur\xc5\xa1ki-Wildonski. Njegovi sinovi so bili Hartnid, Herrand I. in Richer, zadnja dva sta bila od okoli 1174 gospodarja na gradu Wildon._NEWLINE_Mogo\xc4\x8dni riegersbur\xc5\xa1ko-wildonski mejni grof Otokar III. je okoli 1140 do 1150 na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje mejne posesti zgradil gosposko trdnjavo in ob vzno\xc5\xbeju ustanovil trg Riegersburg, ki je bil prvi\xc4\x8d omenjen leta 1170 ob gradnji cerkve svetega Martina. Spodnjo trdnjavo (pozneje Lichteneck) so dajali v upravljanje vikontom._NEWLINE_Po smrti Leutolda Riegersbur\xc5\xa1ko-Wildonskega leta 1249 je zgornja trdnjava pre\xc5\xa1la na njegovo h\xc4\x8derko Gertrudo, ki je bila poro\xc4\x8dena z Alberjem von Kuenring-D\xc3\xbcrnsteinom. Leta 1295 je Leutold Kuenring z avstrijskim plemstvom nastopil proti vojvodi Albrehtu, ki ga je premagal, njegovo "hi\xc5\xa1o Rugerspurch" pa leta 1299 prodal Ulrichu I. Walseer\xc5\xa1kemu. V naslednjih desetletjih je prevzel celotno grajsko obmo\xc4\x8dje in na koncu leta 1320 celo gosposki spodnji grad, najprej kot kavcijo, na koncu kot dedni fevd._NEWLINE_Leta 1363 so \xc5\xa1tajerski Walseeji izumrli, nasledila jih je zgornjeavstrijska veja Walsee-Enns, potem ko so zmagali v sporu s Habsbur\xc5\xbeani. Po letu 1400 je bil grad za\xc4\x8dasno v lasti Otta von Stubenberga, vendar je bil \xc5\xbee leta 1409 spet prost._NEWLINE_Leta 1434 je grad obnovil Reinprecht III., vendar ga je \xc5\xbee leta 1456 zastavil njegov sin Wolfgang in dobil ga je Leutold von Stubenberg. Njegov brat Reinprecht IV. ga je podedoval 1466/70, vendar ga je bil leta 1479 prisiljen prodati._NEWLINE_Med letoma 1469 in 1490 je \xc5\xa0tajerska pre\xc5\xbeivljala zelo te\xc5\xbeko obdobje: kuga, lakota, tur\xc5\xa1ki vpadi in mad\xc5\xbearska vojna so zmanj\xc5\xa1ale \xc5\xa1tevilo prebivalstva za \xc4\x8detrtino do tretjino._NEWLINE_Leta 1539 je Andr\xc3\xa4 von Graben, plemi\xc4\x8d Kornberga iz Marburga, s poroko pri\xc5\xa1el do posesti Riegersburga, po njegovi smrti pa so ga zaradi formalne napake dobili spet Reichenbur\xc5\xa1ki. Leta 1571 je grad pri\xc5\xa1el v last Erasmusa von Stadla, ki je zgornji grad ob\xc4\x8dutno preoblikoval v poznem renesan\xc4\x8dnem slogu. Leta 1618 je bil prodan Georgu Christophu von Ursenbecku. Iz tega obdobja je znan 20-dnevni dvoboj, na katerega spominja gravura na oknu v Veliki dvorani. Leta 1637 je grad dobil baron Seyfried Wechsler, leta 1638 ga je podedoval njegov stric Sigmund, leta 1648 z dedovanjem Sigmundova ne\xc4\x8dakinja Katharina Elisabeth Wechsler, poro\xc4\x8dena baronica Galler, znana kot Gallerin. Bila je med najzanimivej\xc5\xa1imi osebnostmi na \xc5\xa0tajerskem v 17. stoletju. Bila je trikrat poro\xc4\x8dena. Prvi mo\xc5\xbe Hans Wilhelm Freiherr von Galler ji je pla\xc4\x8dal 15.000 goldinarjev za solastni\xc5\xa1tvo in je imel izklju\xc4\x8dno mo\xc4\x8d nad gradom in posestvom. Drugi mo\xc5\xbe, polkovnik Detleff von Kapell, je padel v bitki pri svetem Gotthardu leta 1664. Od tretjega, Hansa Stadla, se je lo\xc4\x8dila (!). Z nekaj posvetnimi in cerkvenimi sosedi so \xc5\xbeiveli v sporu, \xc5\xa1e posebej z glavnim \xc5\xbeupnikom Riegersburga Wolfgangom Strobelom. Z njim se je borila tudi za pravico do pokroviteljstva nad vikariatom \xc5\xbeupnije._NEWLINE_Zaradi gro\xc5\xbenje tur\xc5\xa1kih vpadov iz vzhodne \xc5\xa0tajerske so raz\xc5\xa1irili utrdbe, kar je bilo zalo drago._NEWLINE_Prostrano podgradje, \xc5\xa1est vrat in enajst bastijonov s 15 hektarji povr\xc5\xa1ine in tri kilometre dolgim obzidjem so bili zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de prebivalstvu celotnega okolja z njihovo \xc5\xbeivino. \xc5\xa0ele po smrti Gallerin (\xe2\x80\xa0 1672) so leta 1676 dela kon\xc4\x8dali grofje Purgstall, ko je grad pri\xc5\xa1el na Gallerjevo dedinjo Regino. Potem ko so leta 1817 izumrli riegersbur\xc5\xa1ki grofje Purgstall, je bilo 17 dedi\xc4\x8dev, tudi grofi Sauer, Lanthier in Stubenberger, leta 1822 ga je na javni dra\xc5\xbebi kupil knez Johann Lichtensteinski. Grad je ostal v lasti kne\xc5\xbeje dru\xc5\xbeine Liechtenstein, ki ga je po opusto\xc5\xa1enju leta 1945 re\xc5\xa1ila nadaljnjega razpadanja. Danes je v lasti stranske veje dru\xc5\xbeine Lichtenstein, za katero kot edino plemi\xc5\xa1ko hi\xc5\xa1o v Avstriji ne velja zakon o razlastitvi plemstva, ker imajo dr\xc5\xbeavljanstvo Kne\xc5\xbeevine Lihten\xc5\xa1tajn. Od leta 2014 si Emanuel Liechtensteinski s svojo dru\xc5\xbeino prizadeva za ohranjanje gradu._NEWLINE_Grad je zdaj med najbolj znanimi turisti\xc4\x8dnimi znamenitostmi na \xc5\xa0tajerskem. Na njem so tematske razstave (na primer lov na \xc4\x8darovnice). Med najbolj znanimi \xc5\xbertvami poskusi dokazovanja \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva  od 1673 do 1675 je bila Katharina Paldauf.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dje gradu\n_START_PARAGRAPH_\nPo strmem vzponu v neposredni bli\xc5\xbeini riegersbur\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnijske cerkve je treba skozi vrata Steinkellertor, kmalu zatem pa \xc5\xa1e Cilli ali Burgertor. Po ozki poti se pride do napajali\xc5\xa1\xc4\x8da za konje (Pferdeschwemme), nato do mogo\xc4\x8dnih vrat (Annentor) in po vzponu \xc5\xa1e do vrat Lichtenecker. Prva \xc5\xa1tiri grajska vrata so pripisana zidarskemu mojstru Bartholomeu Ebnerju in so bila zgrajena med letoma 1678 in 1690._NEWLINE_Skozi prostostoje\xc4\x8da Piramidasta vrata (Pyramidentor) se po dolgi tlakovani poti pride do planote z vinogradi. To je podgradje, kjer so bili nekdanja oro\xc5\xbearna in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da za \xc5\xbeivila ter urejen zunanji jarek. Lesen most vodi do Vaclavskih vrat (Wenzeltor) z bogato okra\xc5\xa1enim portalom. V ni\xc5\xa1ah sta ob straneh vrat kipa rimskih bogov Marsa in Belone. Pot je v nadaljevanju znana kot Oslovska pot (Eselsteig), strm vzpon nad pe\xc4\x8dino, ki se odpira na zunanje podgradje._NEWLINE_Poleg \xc5\xa1estih vrat je skupno dvanajst bastijonov: bastijon svete Regine, svetega Mihaela, svetega Ksaverja, Marijin bastijon, Leopoldov, svetega Jo\xc5\xbeefa, svetega Antona, svetega Janeza, Katarinin bastijon in \xc5\xa1e trije. Nad obzidjem so na majhni plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi spominski mejniki, s plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi je dober razgled nad vinogradi. Pribli\xc5\xbeno 10 hektarjev velika povr\xc5\xa1ina je v lasti vinarjev iz regije.\n_START_SECTION_\nGrad Kronegg\n_START_PARAGRAPH_\nVisok grad v kompleksu se imenuje Kronegg. Je dvo- ali trinadstropen kompleks zgradb, ki obdajajo dve podolgovati dvori\xc5\xa1\xc4\x8di. Prevladuje arhitekturni slog od poznega baroka do pozne renesanse. \xc4\x8cez most, ki pre\xc4\x8dka drugi jarek, skozi portal se pride na prvo dvori\xc5\xa1\xc4\x8de trdnjave, ki je okra\xc5\xa1ena s stebri in arkadami. Prek drugega portala, okra\xc5\xa1enega z raznimi grbi, vstopimo na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de z vodnjakom, ki se imenuje Brunnenhof po leta 1640 narejenem in s kovanim \xc5\xbeelezom okra\xc5\xa1enem vodnjaku._NEWLINE_Poleg vhoda v visoki grad Kronegg stoji majhna kapelica. Znotraj Kronegga so na ogled sobe kneza, postelja znane gra\xc5\xa1\xc4\x8dakinje Gallerin, sobe s slikami, rimske sobe in sobe s turkerijami, Vite\xc5\xa1ka dvorana, Bela dvorana, jedilnica in nekaj stopni\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nSokolarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZanimivo in veli\xc4\x8dastno je prikazovanje sokolarjenja.\n_START_SECTION_\nVinogradni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa obse\xc5\xbenem obmo\xc4\x8dju desetih hektarjev znotraj grajskega obzidja pridelujejo vino Gallerin. Danes so vinogradi v zakupu okoli\xc5\xa1kih vinogradnikov.\n_START_SECTION_\nDostop\n_START_PARAGRAPH_\nNa severni strani je strmo dvigalo, lahko pa se gre pe\xc5\xa1. \xc4\x8ceprav je pot strma in naporna, \xc5\xa1e posebej poleti, dobi obiskovalec bolj\xc5\xa1i ob\xc4\x8dutek vi\xc5\xa1ine in stoletja razvoja gradu._NEWLINE_Oslovska pot je \xc5\xbee nekaj \xc4\x8dasa zaprta, ker je bila njena uporaba nevarna, saj so nanjo zlivali odpadke strani\xc5\xa1\xc4\x8da, ki ga je "Gallerin" pogosto uporabljala za klepet s svojimi gosti._NEWLINE_\xc5\xa0portni plezalci lahko uporabljajo zavarovano pot Leopold-ferato , vzpon te\xc5\xbeavnosti C, in dose\xc5\xbeejo grad ob grajski kr\xc4\x8dmi._NEWLINE_Ob vzno\xc5\xbeju gradu je poleg parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da adrenalinski park.'