b'\n_START_ARTICLE_\nProgrami socialne vklju\xc4\x8denosti\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna vklju\xc4\x8denost pomeni integracijo v dru\xc5\xbebo za tiste najbolj ranljive posameznike, ki so pogosto potisnjeni na njeno obrobje. Vklju\xc4\x8denost predstavlja moralno pravico vsakega posameznika. Konkretno pomenijo programi socialne vklju\xc4\x8denosti zaposlitveno rehabilitacijo invalidov oz. podporo, ohranjanje in razvijanje njihovih delovnih sposobnosti. V programe se vklju\xc4\x8dujejo invalidi, ki zaradi svoje invalidnosti niso zaposljivi, kar dolo\xc4\x8da Zavod Republike Slovenija za zaposlovanje.  Opredeljeni so v 35. \xc4\x8dlenu zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov.\n_START_SECTION_\nZakaj potrebujemo programe socialne vklju\xc4\x8denosti?\n_START_PARAGRAPH_\nInvalidne osebe so zaradi svojih omejitev in specifi\xc4\x8dnih zna\xc4\x8dilnosti podvr\xc5\xbeene razli\xc4\x8dnim vrstam izob\xc4\x8denja in odrinjenja na dru\xc5\xbebeni rob. Temu se pravi socialno izklju\xc4\x8devanje in je bil ta prevladujo\xc4\x8di na\xc4\x8din obravnavanja socialno \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e v preteklosti. Koncept socialne izklju\xc4\x8denosti je ve\xc4\x8dplasten pojem v odnosu do socialnih, ekonomskih in politi\xc4\x8dnih norm, ki se nana\xc5\xa1ajo na dolo\xc4\x8dene marginalizirane skupine. Evropska komisija opredeljuje koncept socialne izklju\xc4\x8denosti \xc5\xa1ir\xc5\xa1e, in sicer kot\xc2\xa0\xc2\xbbproces, preko katerega so razli\xc4\x8dne osebe ali skupine potisnjene na obrobje dru\xc5\xbebe in so onemogo\xc4\x8dene dolo\xc4\x8denega dru\xc5\xbebenega udejstvovanja, izklju\xc4\x8dno zaradi diskriminacije ali marginalizacije\xc2\xab.  Koncept se nana\xc5\xa1a torej na vse vrste marginaliziranih oseb: osebe z nizkim socialno-ekonomskim statusom, brezposelne, hendikapirane, du\xc5\xa1evno motene, rasne ali spolne manj\xc5\xa1ine, priseljenci, osipniki itd.  V Sloveniji pa se programi socialne vklju\xc4\x8denosti osredoto\xc4\x8dajo predvsem na zaposlitveno reintegracijo invalidnih oseb.\n_START_SECTION_\nZgodovinski vidik socialne izklju\xc4\x8denosti\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna izklju\xc4\x8denost je pojem, ki izvira iz francoske socialisti\xc4\x8dne vlade v srednjih 70ih letih. Francoska vlada ga je uporabljala za opis najbolj revnih v dru\xc5\xbebi \xe2\x80\x93 tistih, ki niso imeli dostopa do socialne podpore.  Pojem izklju\xc4\x8denih (les exclus) se je raz\xc5\xa1iril z vklju\xc4\x8ditvijo tudi samomorilnih, starej\xc5\xa1ih, invalidnih in zlorabljenih oseb. V 80ih letih je Evropska Unija privzela pojem socialne izklju\xc4\x8denosti najprej kot klju\xc4\x8dni koncept pri svojem boju proti rev\xc5\xa1\xc4\x8dini, kasneje pa koncept rev\xc5\xa1\xc4\x8dine zamenjala s konceptom depriviligiranih, marginiliziranih skupin.\n_START_SECTION_\nSocialna izklju\xc4\x8denost invalidov\n_START_PARAGRAPH_\nSpecifi\xc4\x8dno izklju\xc4\x8devanje invalidov ima korenine v medicinskem modelu obravnavanja invalidnosti, ki je primarno poudarjal deficit oz. disfunkcionalnost dolo\xc4\x8denih telesnih sposobnosti in je dajal povod dru\xc5\xbebi, da je tak\xc5\xa1ne osebe obravnavala kot nenormativne, kar je pomenilo, da so bile opro\xc5\xa1\xc4\x8dene opravljanja dru\xc5\xbebenih del. Novej\xc5\xa1i sociopoliti\xc4\x8dni model invalidnosti poudarja premik od odvisnosti do neodvisnosti in pojmuje koncept\xc2\xa0\xc2\xbbinvalidnosti\xc2\xab\xc2\xa0kot okoljsko, strukturno in stali\xc5\xa1\xc4\x8dno bariero k\xc2\xa0\xc2\xbbinvalidovemu\xc2\xab\xc2\xa0dru\xc5\xbebenemu in zaposlitvenemu udejstvovanju.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki socialne izklju\xc4\x8denosti na posameznika\n_START_PARAGRAPH_\nVrsta raziskav ka\xc5\xbee na neugodne u\xc4\x8dinke socialne izklju\xc4\x8denosti predvsem na mentalno zdravje marginaliziranih posameznikov. Ena najbolj temeljnjih \xc4\x8dlovekovih potreb je potreba po pripadnosti.  Zato, ko nam je uresni\xc4\x8ditev te potrebe onemogo\xc4\x8dena, pride do vrste \xc4\x8dustvenih, vedenjskih, kognitivnih, in osebnostnih deficitov, kot so na primer popa\xc4\x8deno dojemanje \xc4\x8dasa, osredoto\xc4\x8denost na sedanjost in preteklost (v nasprotju s prihodnostjo), letargi\xc4\x8dnost, pasivnost, pomanjkanje samopodobe, pomanjkanje samozavedanja in dolo\xc4\x8dena samo-destruktivna vedenja._NEWLINE_Pride tudi do nekaj neugodnih fiziolo\xc5\xa1kih sprememb, kot so na primer zavrto delovanje imunskega sistema, pove\xc4\x8dan krvni tlak, motnje v spanju in pove\xc4\x8dano tveganje za smrt. Nevroznanstveniki ugotavljajo, da je sistem socialnega navezovanja, ki zagotavlja ustrezne socialne vezi, intrinzi\xc4\x8dno povezan s sistemom za fizi\xc4\x8dno bole\xc4\x8dino. Dolgotrajna izpostavljenost socialni izklju\xc4\x8ditvi torej vodi do splo\xc5\xa1ne emocionalne in fizi\xc4\x8dne otopelosti, kar le dodatno ote\xc5\xbeuje sposobnosti prihodnjega navezovanja stikov._NEWLINE_Zaradi teh neugodnih dejavnikov lahko pride do dveh nasprotujo\xc4\x8dih si vedenjskih odzivov: prva je v smer prosocialnosti, druga pa je v smer antisocialnosti. Teorija socialnega samonadzorovanja trdi, da se bodo izklju\xc4\x8dene osebe sku\xc5\xa1ale reintegrirati v socialno skupino s pretirano konformnostjo ali z drugimi poskusi pridobivanja naklonjenosti.  Nasprotno pa lahko vodi socialna izklju\xc4\x8denost do ve\xc4\x8dje agresivnosti, vklju\xc4\x8dno s podajanjem bolj negativnih ocen o soudele\xc5\xbeencih in averzivno vedenje (kri\xc4\x8danje, zmerjenje itd.). V prvem primeru, gre se za te\xc5\xbenjo zmanj\xc5\xa1anja razlik med skupinami, zaradi \xc4\x8desar pride do konformnosti, v drugem primeru pa se gre za pove\xc4\x8dano diferenciacijo med skupinama, pri \xc4\x8demer se le-ta druga\xc4\x8dnost poudarja. \xc4\x8ce oseba vidi mo\xc5\xbenost, da jih bodo lahko vrstniki sprejeli nazaj v dru\xc5\xbebo, potem bo verjetneje pri\xc5\xa1lo do prosocialnega vedenja, \xc4\x8de pa ima oseba neko trajno nespremenljivo lastnost \xe2\x80\x93 npr. invalidnost \xe2\x80\x93 ki je ne more spremeniti, bo verjetneje pri\xc5\xa1lo do bolj negativnih, agresivnih ali antisocialnih odzivov. Vrsta odziva je odvisna od zaznane mo\xc5\xbenosti reintegracije v dru\xc5\xbebo._NEWLINE_Intrapsihi\xc4\x8dno pa pride do zmanj\xc5\xa1ane samopodobe, pove\xc4\x8dane depresije, anksioznosti in osamelosti. Socialno anksiozne osebe se stalno bojijo zavrnitve oz. negativnih obsodb drugih. Ko se uresni\xc4\x8djo ti strahovi v obliki socialne izklju\xc4\x8denosti se bodo tak\xc5\xa1ne osebe verjetno umaknile vase in se izolirali pred dru\xc5\xbebo. ). Ker je tovrstna anksioznost v bistvu obrambni mehanizem, ki le vodi v ve\xc4\x8djo depresivnost in zmanj\xc5\xa1ano samopodobo, zasledimo za\xc4\x8daran krog, ki za\xc5\xa1\xc4\x8diti osebo pred zavrnitvijo, vendar ji tudi onemogo\xc4\x8da nujno potrebno socialno inkluzijo._NEWLINE_Nenazadnje so raziskovalci zasledili dolo\xc4\x8dene kognitivne deficite, ki so posledica socialnega izklju\xc4\x8devanja. Upad kognitivnih sposobnosti pri socialno izklju\xc4\x8denih se imenuje\xc2\xa0\xc2\xbbkognitivna dekonstrukcija\xc2\xab. Tak\xc5\xa1en upad inteligentnosti se je kazal tako v hitrosti in v to\xc4\x8dnosti re\xc5\xa1evanja kognitivnih nalog kot v logi\xc4\x8dnem in abstraktnem rezoniranju ter ni bil vezan na razpolo\xc5\xbeenje udele\xc5\xbeencev. Raziskovalci povezujejo tak\xc5\xa1en kognitivni upad z zmanj\xc5\xa1ano zmo\xc5\xbenostjo samo-regulacije, ki pomeni sposobnost inhibiranja ali kontroliranja impulzov. Socialno izklju\xc4\x8dene osebe naj bi uporabljale ve\xc4\x8djo mero kognitivne kapacitete, da pote\xc5\xa1ijo neugodne u\xc4\x8dinke izklju\xc4\x8devalnega sporo\xc4\x8dila. To konstantno potla\xc4\x8devanje negativnih \xc4\x8dustev pomeni zmanj\xc5\xa1ano kognitivno zmo\xc5\xbenost re\xc5\xa1evanja problemov. in posledi\xc4\x8dno vodi do ve\xc4\x8dje verjetnosti heteroagresivnega vedenja, saj oseba ob\xc4\x8duti, da prosocialno nadzorovanje negativnih \xc4\x8dustev ne bo ve\xc4\x8d prina\xc5\xa1alo socialnih ugodnosti oz. sprejetja ali pripadnosti._NEWLINE_Zaradi prej omenjenih negativnih vplivov socialne izklju\xc4\x8denosti so programi socialne vklju\xc4\x8denosti nujni. Temu primerno je bilo na Svetovni konferenci o \xc4\x8dlovekovih pravicah sprejeto na\xc4\x8delo, da so vse temeljnje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine splo\xc5\xa1ne in je zato nedopustno invalidom prikraj\xc5\xa1ati le-teh.\n_START_SECTION_\nVsebina programov socialne vklju\xc4\x8denosti v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nEvropska platforma proti rev\xc5\xa1\xc4\x8dini in socialni izklju\xc4\x8denosti si je privzela kot cilj, da bo do leta 2020 obvarovala 20 milijonov ljudi okoli Evrope pred rev\xc5\xa1\xc4\x8dino in socialno izklju\xc4\x8denostjo. \xc5\xa0tiri glavna podro\xc4\x8dja, kjer evropska komisija \xc5\xbeeli izbolj\xc5\xa1ati polo\xc5\xbeaj socialno izklju\xc4\x8denih, so: a. Zmanj\xc5\xa1anje rev\xc5\xa1\xc4\x8dine b. Izbolj\xc5\xa1anje \xc5\xbeivljenjskih pogojev c. Bolj\xc5\xa1i dostop do trga delovne sil d. Bolj\xc5\xa1a izobrazba Programi socialne vklju\xc4\x8denosti v Sloveniji se predvsem osredoto\xc4\x8dajo na zaposlitveno rehabilitacijo, torej na zgoraj navedeno tretje glavno na\xc4\x8delo._NEWLINE_Aktivacija inavlidnih posameznikov se nana\xc5\xa1a na ustvarjanje okolja, ki posameznike spodbuja k delu. Delovne vsebine v tak\xc5\xa1nem okolju, kot jih dolo\xc4\x8da ZZRZI, vklju\xc4\x8dujejo vse aktivnosti, ki so namenjene ohranjanju in razvijanju delovnih sposobnosti, pridobivanju delovne kondicije, delovnih kompetenc, vzdr\xc5\xbeljivosti in obremenljivosti uporabnikov. Po navadi gre za enostavna ro\xc4\x8dna dela, kot je sestavljanje, pakiranje ipd. V nekaj primerih pa se pojavlja \xc5\xa1e \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje, bru\xc5\xa1enje, \xc5\xa1ivanje, zeleni program ter kreativna ro\xc4\x8dna dela (izdelovanje vo\xc5\xa1\xc4\x8dilnic, barvanje pirhov, izdelovanje izdelkov iz gline ipd.)._NEWLINE_Programi vklju\xc4\x8dujejo tudi socialne vsebine, ki so namenjene pridobivanju in razvijanju socialnih spretnosti ter opolnomo\xc4\x8denju uporabnikov. Primeri so: motiviranje, sprejemanje lastne invalidnosti, osebnostna rast, pridobivanje funkcionalnih znanj in kompetenc za \xc5\xbeivljenjsko uspe\xc5\xa1nost in delo, funkcionalno in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko opismenjevanje, aktivnosti za pomo\xc4\x8d uporabnikom pri premagovanju osebnih stisk in problemov, izvajanje preventivnih ukrepov za ohranjanje zdravja, bolj konkretno pa kreativne delavnce, gospodinjstvo, \xc5\xa1ivanje, krojenje, hi\xc5\xa1na opravila, hortikultura, tuji jeziki, kulturne dejavnosti.\n_START_SECTION_\nZIP Center: Center za rehabilitacijo invalidov Koro\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nCenter za rehabilitacijo invalidov Koro\xc5\xa1ke (CRIK) v okviru ZIP centra izvaja zaposlitvene rehabilitacije za invalide na osnovi koncesij MDDSZ leta 2006 in 2009._NEWLINE_Multidisciplinarni tim strokovnjakov (zdravnik \xe2\x80\x93 specialist medicine dela, prometa in \xc5\xa1porta, psihologinja, andragoginja, socialna delavka, delovni terapevt in tehnolog) si prizadeva za strokovno izvajanje storitev v skladu z dolo\xc4\x8dili ZZRZI, standardi storitev zaposlitvene rehabilitacije, kodeksom o ravnanju z invalidnostjo, poklicno strokovnostjo in etiko, osredoto\xc4\x8denostjo na posameznika, usmerjenost v rezultate in namero po kontinuiranem razvoju/izbolj\xc5\xa1avah._NEWLINE_Tim izvaja vse storitve zaposlitvene rehabilitacije za zaposlene in brezposelne invalide ter osebe v postopkih ugotavljanja invalidnosti, storitve s podro\xc4\x8dja socialno-zdravstvenega varstva in aktivnosti s podro\xc4\x8dja svetovanja, izobra\xc5\xbeevanja ter usposabljanja. Usmerjen je v aktiviranje, spodbujanje in razvijanje pozitivnih lastnosti, sposobnosti, spretnosti in interesov posameznika s ciljem, da se posameznik zaposli, zaposlitev obdr\xc5\xbei in v njej napreduje._NEWLINE_Gre za sklop aktivnosti oziroma skupino naslednjih storitev za zaposlene in brezposelne invalide, ki vklju\xc4\x8duje svetovanje, vzpodbujanje in motiviranje invalidov k aktivni vlogi, priprava mnenja o ravni delovnih sposobnosti, znanj, delovnih navad in poklicnih interesov, pomo\xc4\x8d pri sprejemanju lastne invalidnosti in seznanjanje o mo\xc5\xbenostih vklju\xc4\x8devanja v usposabljanje in delo, pomo\xc4\x8d pri izboru ustreznih poklicnih ciljev, razvijanje socialnih spretnosti in ve\xc5\xa1\xc4\x8din, pomo\xc4\x8d pri iskanju ustreznega dela oziroma zaposlitve, analiza konkretnega delovnega mesta in delovnega okolja invalida, na\xc4\x8drt prilagoditve delovnega mesta in okolja, na\xc4\x8drt potrebnih tehni\xc4\x8dnih pripomo\xc4\x8dkov, usposabljanje oziroma pomo\xc4\x8d pri usposabljanju na konkretnem delovnem mestu oziroma izbranem poklicu, spremljanje in strokovna pomo\xc4\x8d pri usposabljanju in izobra\xc5\xbeevanju, spremljanje invalida na delovnem mestu po zaposlitvi, sprotno ocenjevanje uspe\xc5\xa1nosti rehabilitacijskega procesa, ocenjevanje doseganja delovnih rezultatov zaposlenih invalidov\n_START_SECTION_\nDruga dru\xc5\xa1tva, ki izvajajo zaposlitvene rehabilitacije za invalide\n_START_PARAGRAPH_\nZa seznam vseh izvajalcev programov socialne vklju\xc4\x8denosti v Sloveniji glej: http://www.mddsz.gov.si/fileadmin/mddsz.gov.si/pageuploads/dokumenti__pdf/invalidi_vzv/SEZNAM_izvajalcev_programov_SV_za_obdobje_od_2015-2019__splet_MDDSZ__posodobitev_9.2.2015.pdf\n_START_SECTION_\nEvalvacija programov socialne vklju\xc4\x8denosti\n_START_PARAGRAPH_\nUniverzitetni rehabilitacijski in\xc5\xa1titut, So\xc4\x8da je leto 2014 izvedel obse\xc5\xbeno evalvacijo izvajanja programov socialne vklju\xc4\x8denosti. Ocenili so izvajanje programov na dveh podro\xc4\x8djih: programsko \xe2\x80\x93 kakovost delovnih in psihosocialnih programov, in finan\xc4\x8dno, ki zajema podro\xc4\x8dje prihodkov, stro\xc5\xa1kov in nagrad uporabnikom programa (prva evalvacija)._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo vklju\xc4\x8denih v programih socialne vklju\xc4\x8denosti je bilo ob koncu leta 2009 skupno 272 oseb. To predstavlja 124 indeksnih to\xc4\x8dk rasti glede na konec leta 2006 (prva evalvacija). Ob koncu leta 2013 pa je bilo skupno vklju\xc4\x8denih \xc5\xbee 477 uporabnikov na 36 razli\xc4\x8dnih lokacijah v Sloveniji (druga evalvacija). Mre\xc5\xbea izvajalcev se je torej v obdobju od 2006 do 2013 ustrezno razvijala \xe2\x80\x93 s programom socialne vklju\xc4\x8denosti so bila v letu 2013 pokrita vsa obmo\xc4\x8dja v Sloveniji, kar sledi na\xc4\x8delu dostopnosti za vse. \xc5\xa0tevilo lokacij, kjer se izvaja program, se je pove\xc4\x8dalo za 61%, iz 22 lokacij v letu 2009 na 36 lokacij v letu 2013. Iz razpolo\xc5\xbeljivih podatkov je mo\xc4\x8d videti, da je ve\xc4\x8d kot polovica uporabnikov (56%) vklju\xc4\x8dena pri 4 izvajalcih (Ozara, \xc5\xa0ent, Zavod Detel in \xc5\xbdelva)._NEWLINE_Ob pove\xc4\x8danju \xc5\xa1tevila vklju\xc4\x8denih v programih socialne vklju\xc4\x8denosti pa je treba omeniti tudi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo izdanih odlo\xc4\x8db o nezaposljivosti. Za celotno obdobje od 2006-2013 opa\xc5\xbeamo trend, da se pove\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilo odlo\xc4\x8db o nezaposljivosti nesorazmerno hitreje kot se pove\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilo vklju\xc4\x8denih v programih socialne vklju\xc4\x8denosti. To pomeni, da se pojavlja nova skupina oseb, ki so nezpoasljive, obenem pa se ne vklju\xc4\x8dujejo v nobenega od trenutno razpolo\xc5\xbeljivih programov._NEWLINE_Nagrada, ki jo prejmejo uporabniki programa socialne vklju\xc4\x8denosti, lahko zna\xc5\xa1a od 5 do 15\xc2\xa0% minimalne pla\xc4\x8de. Povpre\xc4\x8dna mese\xc4\x8dna nagrada uporabnikov se je od leta 2006 do leta 2009 zvi\xc5\xa1evala iz povpre\xc4\x8dnih 56 evrov na povpre\xc4\x8dnih 82 evrov, kar predstavlja 46\xc2\xa0% porast, nato pa je sledilo zni\xc5\xbeanje v obdobju 2010\xe2\x80\x932013. V letu 2013 je zna\xc5\xa1ala povpre\xc4\x8dna mese\xc4\x8dna nagrada 76 evrov. Najni\xc5\xbeja je bila v Papilotu (42 evrov) in najvi\xc5\xa1ja v Ozari (143 evrov). Iz podatkov je razvidno, da praviloma izvajalci, ki dosegajo vi\xc5\xa1ji dele\xc5\xbe lastnih prihodkov, izpla\xc4\x8dujejo v povpre\xc4\x8dju tudi vi\xc5\xa1jo nagrado uporabnikom. Zadovoljstvo z nagrado je deljeno, polovica uporabnikov (51\xc2\xa0%) z nagrado ni zadovoljnih, saj menijo, da je prenizka. Ostali na vi\xc5\xa1ino nagrade nimajo pripomb. Raziskovalci so tudi vpra\xc5\xa1ali, koliko bi uporabniki po njihovem mnenju potrebovali za njihov na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja. V povpre\xc4\x8dju navajajo 650 evrov, od minimalnega zneska 270 pa do 1500 evrov.'