b'\n_START_ARTICLE_\nEgon Mosche\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo krstno ime je bilo Eugen Maria Veith Alfons. Njegovi materi Ani Grumnik-Scribe, ki je umrla kmalu po njegovem rojstvu, je pisal verze Lovro Toman, njegov o\xc4\x8de Alfons, ki je bil pravnik in politik, pa se je v \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja v Zagrebu dru\xc5\xbeil z Avgustom \xc5\xa0enoo. Egon je imel polsestro Vero (poro\xc4\x8dena Valenta) in polbrata Ericha. Gimnazijo je obiskoval v Ljubljani in v Kremsm\xc3\xbcnstru, od leta 1891 do 1894 pa se je \xc5\xa1olal na tehni\xc4\x8dni akademiji na Dunaju in 1. septembra 1894 dosegel \xc4\x8din poro\xc4\x8dnika. Njegov prijatelj je bil pisatelj Alexander Roda Roda. Govoril je nem\xc5\xa1ko, slovensko, francosko in angle\xc5\xa1ko._NEWLINE_Prvo slu\xc5\xbebo je dobil leta 1894 v 38. artilerijskem regimentu v Osijeku. Zaradi pretepa je izgubil \xc4\x8din in bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v 5. korpusni artilerijski polk kot ni\xc5\xbeji topni\xc4\x8dar. Leta 1896 je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Bratislavo, kjer je zapustil voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo. 31. oktobra 1898 je iz Trsta odplul v Transvaal v Ju\xc5\xbeni Afriki, kjer je opravljal razli\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe. V Domu in svetu je objavil serijo \xc5\xa1estih \xc4\x8dlankov o tem popotovanju pod naslovom \xc4\x8crtice s potovanja v Afriko, v Slovenskem narodu pa podlistek v nadaljevanjih Vojna v Ju\xc5\xbeni Afriki. Da bi opral svojo voja\xc5\xa1ko \xc4\x8dast in ponovno pridobil \xc4\x8din, se je ob za\xc4\x8detku burske vojne proti Britancem pridru\xc5\xbeil Burom. Britanci so ga ujeli in z ladjo deportirali v Vlissingen na Nizozemskem, kjer so ga izpustili. Od tam se je z vlakom vrnil domov na Bled._NEWLINE_22. septembra 1900 je imel v Ljubljani predavanje o burski vojni. Leta 1902 je kot oficir vstopil v \xc4\x8dilsko armado. Potem pa je verjetno armado zapustil in delal kot rudarski in\xc5\xbeenir. Umrl je leta 1905 v angle\xc5\xa1ko-nem\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici v mestu Rosario de Santa F\xc3\xa9 (Argentina)._NEWLINE_Velja za prvega slovenskega esperantista. Za esperanto ga je verjetno zainteresirala u\xc4\x8diteljica franco\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine v Donjem gradu Marija Pilepi\xc4\x87, katera velja za prvo hrva\xc5\xa1ko esperantistkinjo. Da je Egon sploh bil esperantist, vemo le z 17-ega svetovnega adresarja esperantistov za period 1895 - 1987.'