b'\n_START_ARTICLE_\nVolk Sivor\n_START_SECTION_\nO delu\n_START_PARAGRAPH_\nVolk Sivor je mladinsko knji\xc5\xbeevno delo pisatelja Josipa Brinarja. Josip Brinar je v svojem \xc4\x8dasu bivanja na Notranjskem rad spoznaval to de\xc5\xbeelo in lovil po tamka\xc5\xa1njih gozdovih, zato je v tem mladinskem delu prepoznati veliko pisateljevega znanja o Notranjskem in o \xc5\xbeivalih. Knjiga je razdeljena na osem poglavij: 1. Volk Sivor, strah Notranjske, 2. Sivorjeva mladost, 3. Za jelenom, 4. Suhaju\xc5\xbena v \xc5\xa1kripcih, 5. Pred pri\xc5\xbenicami, 6. Pri polharjih, 7. Vol\xc4\x8dja koliba, 8. Sivor in Sivora. Po osmih poglavjih, ko bralec pri\xc4\x8dakuje \xc5\xbee konec zgodbe, se pojavi nov naslov: Lu\xc4\x8d z Nanosa. Pod tem naslovom je predstavljena zgodba posamezne dru\xc5\xbeine, katera sre\xc4\x8da ponovno\xc2\xa0\xc2\xbbobujenega\xc2\xab\xc2\xa0glavnega lika te knjige.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nVolk Sivor je bil neustra\xc5\xa1ni volk, ki je bil strah in trepet na Notranjskem, saj je plenil doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali in nikoli ni bil kaznovan za svojo predrznost. Doma so star\xc5\xa1i stra\xc5\xa1ili otroke pred volkom in mu pripisovali nekak\xc5\xa1no posebno \xc4\x8dast, ki si jo je sam zaslu\xc5\xbeil s pogumnimi in pametnimi podvigi. Na za\xc4\x8detku knjige je predstavljena zgodba o Sivorjevem otro\xc5\xa1tvu. Namre\xc4\x8d Sivor ni bil vedno tak trepet in strah \xc4\x8dloveku, saj je Sivor svojo mladost pr\xc5\xbeivel pri pastirju Gregi. Namre\xc4\x8d pastir Grega je ubil Sivorjevo mamo in njene mladi\xc4\x8de, ostal je le en mladi\xc4\x8d, katerega je Gregatova psi\xc4\x8dka Risa vzela za svojega. Ko je Grega videl, kako je njegova psi\xc4\x8dka sre\xc4\x8dna z novim mladi\xc4\x8dem, ga je tudi sam vzljubil in ji pustil, da je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal pri njem doma. Ko je volk odrastel so mu zadi\xc5\xa1ale Gregatove ovce, zato je napadel eno in zbe\xc5\xbeal z njo v gozd od koder se ni ve\xc4\x8d vrnil. Tako je Sivor nadaljeval svoje morilske pohode na \xc5\xbeivali in tudi ljudi se ni bal napasti. Ko je stra\xc5\xa1no po\xc4\x8detje volka pri\xc5\xa1lo na uho neustra\xc5\xa1ni Suhiju\xc5\xbeni, je sklenil da sam naredi nekaj na tem. Vpregel je svojega konja, vzel pu\xc5\xa1ko in oddirjal v gozd na lov za Sivorjem. Toda ko je le-ta pri\xc5\xa1el, je napadel konja in Suhaju\xc5\xbeina se je komaj re\xc5\xa1il. Tako je Sivor zopet pokazal svojo mo\xc4\x8d. Toda Suhaju\xc5\xbeina ni hotel pustiti te mo\xc4\x8di volku, zato je sklenil da na vasi naredijo na\xc4\x8drt kako ubiti volka. Dal je pobudo da se naredijo opazovalnice v kro\xc5\xa1njah dreves in pod njih se nastavi\xc2\xa0\xc2\xbbpast\xc2\xab. Vendar vsakokrat ko so nastavili pasti, je Sivor vedel kdaj mora iti po svoj plen, zato ga ni nih\xc4\x8de prestregel. Sivorjeva mo\xc4\x8d nad \xc4\x8dlovekom se je iz dneva v dan pove\xc4\x8devala. Zato so se tudi ljudje \xc5\xa1e pogosteje pogovarjali o tem neustra\xc5\xa1nem volku. Nekega dne so se polharji vrnili iz lova v gozdno ko\xc4\x8do, s polno ko\xc5\xa1aro polhov. Usedli so se za mizo in si pripovedovali zgodbe o sre\xc4\x8danjih s Sivorjem. V no\xc4\x8di, ko so se polharji zbrali je eden izmed njih povedal, da je sre\xc4\x8dal tudi gozdnega mo\xc5\xbea, ki naj bi bil prav tako Grega. Nekega ve\xc4\x8dera je pri\xc5\xa1el v ko\xc4\x8do in zahteval hrane. Na trenutke je grozil, da bi pojedel gostitelja, zato ni hotel priti v stik s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim mesom. Tako so se polharji s pripovedovanjem zamotili v hladni no\xc4\x8di. Nace je \xc5\xa1el ven iskati \xc5\xa1e nekaj klad, ko je videl veliko senco. Ta senca je bil volk Sivor, ki se je spravil nad sve\xc5\xbee ulovljene polhe. Ker ni imel Nace s seboj pu\xc5\xa1ke, je ves prepla\xc5\xa1en opazoval Sivorja in ko je bil zrak \xc4\x8dist odvihral nazaj v ko\xc4\x8do ter delil \xc5\xa1e eno novo prigodo o volku s prijatelji. Tako se je kon\xc4\x8dala polharska no\xc4\x8d. Zaradi vse ve\xc4\x8dje predrznosti Sivorja so se va\xc5\xa1\xc4\x8dani odlo\xc4\x8dili da mu nastavijo pametno past. Suhaju\xc5\xbeina je bil pobudnik, da se postavi vol\xc4\x8dja koliba, ki ima samo en vhod in se le-ta z vstopom zapre. V ko\xc4\x8do, ki so jo naredili posebej za Sivorja so nastavili kozo in vse ostalo prepustili volku. Ko so naslednjega dne od\xc5\xa1li pogledati kaj se je zgodilo, so videli luknjo v strehi ko\xc4\x8de. Sivor je namre\xc4\x8d splezal na streho, naredil luknjo v strehi in si privo\xc5\xa1\xc4\x8dil sve\xc5\xbei zalogaj. Ljudje so bili \xc4\x8dedalje bolj razburjeni zaradi vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega volka. Suhaju\xc5\xbeina se je odlo\xc4\x8dil, da bo poiskal Sivorjevo dru\xc5\xbeico, ti. Sivoro. Kajti \xc4\x8de volka ni\xc4\x8d ne ustavi ga bo morda to. Suhaju\xc5\xbeina in ostali va\xc5\xa1\xc4\x8dani so \xc5\xa1li skupaj na lov, kjer so ulovili Sivoro in jo privlekli v vas. Tu jo je Suhaju\xc5\xbeina privezal na \xc5\xbeelezno ketno in \xc4\x8dakal, kaj se bo zgodilo. Pono\xc4\x8di je Sivora zelo tulila in se od dale\xc4\x8d sporazumevala s Sivorjem. V tej \xc5\xbealostni no\xc4\x8di je Sivor pri\xc5\xa1el z namenom da re\xc5\xa1i svojo dru\xc5\xbeico, vendar mu to ni uspelo, saj je bila le-ta privezana. Trudil se je na vse mo\xc4\x8di, vendar naposled le obupal in se zato raje stisnil k Sivori. Ko se je zjutraj Suhaju\xc5\xbeina zbudil je zagledal mrtvo Sivoro z dvema velikima luknjama v vratu-kakr\xc5\xa1ne zna narediti le Sivor. Po tem dogodku se je Sivor sam umaknil dale\xc4\x8d v gozd in o njem ni bilo ve\xc4\x8d veliko sli\xc5\xa1ati.\n_START_SECTION_\nLu\xc4\x8d z Nanosa\n_START_PARAGRAPH_\nV novem naslovu v tej knjigi Lu\xc4\x8d z Nanosa je predstavljena zgodba o pridni stari Luki, ki je hodil pri\xc5\xbeigat lu\xc4\x8d v cerkev svetega Jeronima vsako no\xc4\x8d, da so se lahko mornarji na morju varno vrnili na kopno. V no\xc4\x8di, ko je staremu Luki umrla \xc5\xbeena pa tega ni storil, saj je vedel da mu umira \xc5\xbeena. Zaradi tega je umrl njegov starej\xc5\xa1i sin, ki je bil ravno tisto no\xc4\x8d na morju in ni videl lu\xc4\x8di svetega Jeronima, da bi se lahko varno vrnil. Tako je stari Luka v eni no\xc4\x8di izgubil kar dva \xc4\x8dloveka. Od takrat dalje je \xc5\xa1e bolj zavzeto hodil pri\xc5\xbeigat lu\xc4\x8d v cerkev. Tudi nekega dne, ko je zelo pihala burja se je starec odpravljal v svojo slu\xc5\xbebo. H\xc4\x8der je imela slabo slutnjo in je moledovala o\xc4\x8deta naj ostane doma. Toda starec je ni poslu\xc5\xa1al in dejal, da mora iti pri\xc5\xbegati lu\xc4\x8d, saj je njegov mlaj\xc5\xa1i sin Tine na morju. Tako ga je Manca pustila iti. Starec je s te\xc5\xbeavo pri\xc5\xa1el do cerkve, kjer pa ga je \xc4\x8dakal volk Sivor. Starec je zadnji \xc4\x8das odprl vrata in se zaklenil v cerkev. \xc4\x8ceprav so bila vrata slaba, so prepre\xc4\x8dila da bi volk s svojo tolpo pri\xc5\xa1el v cerkev. Starec je splezal po ozkih stopnicah do zvonika in pri\xc5\xbegal lu\xc4\x8d. Pozvonil je na mali zvonec, toda zaradi mo\xc4\x8dne burje se ni ni\xc4\x8d sli\xc5\xa1alo. Tako je Luka ostal v zvoniku celo no\xc4\x8d. Ker pa starca dolgo ni bilo domov, se je Manca zbala za svojega o\xc4\x8deta in ga \xc5\xa1la sama iskati. Po poti se je ustavila v gostilni, kjer je bil njen o\xc4\x8de skoraj redni gost in prosila za pomo\xc4\x8d. Tamkaj\xc5\xa1nji gostje so le privolili da gredo pomagat dekletu v stiski. Ko so prispeli do cerkve so ustrelili kar nekaj volkov, toda Sivor je pravo\xc4\x8dasno pobegnil v gozd. Ko so \xc5\xa1li iskati starca Luko, so videli da je le-ta mrtev. Zaradi mrzle no\xc4\x8di in burje je starec umrl, vendar ne zaman, saj je v tej no\xc4\x8di lu\xc4\x8d svetega Jeronima re\xc5\xa1ila Tineta, ki je bil tisto no\xc4\x8d na morju. O Sivorju pa ni bilo ve\xc4\x8d ne duha ne sluha. Analiza pravljice\n_START_SECTION_\nPredstavitev lika\n_START_PARAGRAPH_\nVolk Sivor je bil strah in trepet \xc4\x8dloveku in \xc5\xbeivalim. Bil je zelo premi\xc5\xa1ljen pri svojih napadih in ni delal napak pri tem. Bil je mogo\xc4\x8den volk, ki je dokazal da so lahko \xc5\xbeivali pametnej\xc5\xa1e in bolj prebrisane kot \xc4\x8dlovek.\n_START_SECTION_\nVir\n_START_PARAGRAPH_\nJosip Brinar: Volk Sivor, knjiga izdana v Celju leta 1931, monografska publikacija, tekstovno gradivo, tiskano'