b'\n_START_ARTICLE_\nPoto\xc4\x8dni \xc5\xa1kr\xc5\xbeek\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPoto\xc4\x8dni \xc5\xa1kr\xc5\xbeek v povpre\xc4\x8dju dose\xc5\xbee dol\xc5\xbeino do 7 cm. Je ledvi\xc4\x8daste oblike, starej\xc5\xa1i primerki pa imajo temnej\xc5\xa1o lupino od mladih, kar je posledica apnen\xc4\x8daste/\xc5\xbeelezove ali manganove prevleke._NEWLINE_Poto\xc4\x8dni \xc5\xa1kr\xc5\xbeek se hrani s filtriranjem vode, iz katere filtrira plankton in detrit.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nLi\xc4\x8dinke (glohidiji) poto\xc4\x8dnega \xc5\xa1kr\xc5\xbeka del \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivijo kot zajedavci v \xc5\xa1krgah rib, kamor se pritrdijo z bisusno nitjo in kavelj\xc4\x8dkoma. Ko se iz glohidija razvije \xc5\xa1koljkica, zapusti gostitelja, potone na dno in se zakoplje v pe\xc5\xa1\xc4\x8deno dno. Nedavne raziskave so pokazale, da \xc5\xa1koljke svoje glohidije v vodi \xc5\xa1irijo tako, da se priplazijo na vodni rob, kjer s stiskanjem lupin proizvajajo vodne curke, v katerih so glohidiji, ki se na tak na\xc4\x8din \xc5\xa1irijo po vodotoku. (video).\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nPopulacija poto\xc4\x8dnega \xc5\xa1kr\xc5\xbeka je v 20. stoletju po celotni Evropi mo\xc4\x8dno upadla, kar je bila posledica onesna\xc5\xbeevanja vodotokov, razmejevanja habitata ter upada ribje populacije v vodotokih._NEWLINE_Danes je v Sloveniji z Uredbo o zavarovanih prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivalskih vrstah zavarovan habitat poto\xc4\x8dnega \xc5\xa1kr\xc5\xbeka, sama vrsta pa je uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena na Seznam zavarovanih \xc5\xbeivalskih vrst v Sloveniji kot prizadeta vrsta.'