b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef \xc5\xbdemlja\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je o\xc4\x8detu Jo\xc5\xbeefu \xc5\xbdemlji in materi Ivanki, roj. Resman. V Ljubljani je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij teologije in bil leta 1829 posve\xc4\x8den. Kot duhovnik je slu\xc5\xbeboval v \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku, Ambrusu in zadnje tri mesece na Ovsi\xc5\xa1ah.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nV pogledih na jezik in literaturo so nanj vplivali Franc Serafin Metelko, Matev\xc5\xbe Ravnikar in Jakob Zupan, v pesmih pa se je zgledoval pri Vodniku in Pre\xc5\xa1ernu._NEWLINE_Prvo pesem objavil leta 1828 v \xc4\x8dasopisu Illyrisches Blatt in nato sodeloval v Krajnski \xc4\x8dbelici (1832\xe2\x80\x931833 in 1848). Njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo je epska pesnitev Sedem sinov (zagreb\xc5\xa1kemu natisu knjige iz leta 1841 se je zaradi napak odrekel, ljubljanski natis pa je po cenzurnih zapletih lahko iz\xc5\xa1el \xc5\xa1ele leta 1843), v kateri je snovno posegel v zgodovino ju\xc5\xbenih Slovanov, idejno pa je kljub navdu\xc5\xa1enju za ilirizem sporo\xc4\x8dal, da ima pravico do svojega knji\xc5\xbenega jezika vseh \xc5\xa1est ju\xc5\xbenoslovanskih narodov._NEWLINE_\xc5\xbdemlja je tudi prevajal v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine in srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dine.'