b'\n_START_ARTICLE_\nPodravina\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje Podravine za razliko od istoimenskega geografskega pojma obsega o\xc5\xbeje podro\xc4\x8dje tj. podro\xc4\x8dje, ki gravitira na mesta Ludbreg, Koprivnico in D\xc5\xbeurd\xc5\xbeevac. Vzhodno od D\xc5\xbeurd\xc5\xbeevca, oziroma vzhodno od ob\xc4\x8dine Pitoma\xc4\x8da se nahaja Slavonija, ki obsega velik del obdravskega prostora, na katerem se prebivalci opredeljujejo kot Slavonci, in to podro\xc4\x8dje se imenuje tudi Podravje._NEWLINE_Podravina obsega obmo\xc4\x8dje med reko Dravo na severu in gri\xc4\x8devjem (Bilogora), oziroma severnimi obronki hribovja Kalnik na jugu, ter vklju\xc4\x8duje tudi podro\xc4\x8dje na levem bregu Drave imenovano Prekodravje. Podravina je kot kulturno-zgodovinski pojem nastal v poznem srednjem veku. Starej\xc5\xa1i regionalni pojem identi\xc4\x8den Podravini je bil Komarnica. Do sredine 14. stoletja je na prostoru, ki danes obsega pojem Podravine, je obstajala Komarni\xc4\x8dka \xc5\xbeupanija, ki je bila kasneje priklju\xc4\x8dena Kri\xc5\xbeeva\xc4\x8dki \xc5\xbeupaniji._NEWLINE_Najkasneje do za\xc4\x8detka 16. stoletja se administrativni in kulturni pojem Komarnice spremeni v pojem Podravine. Npr. \xc5\xa1tudent na vseu\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8du na Dunaju, Stjepan iz Struge se je leta 1516 deklariral kot \xc2\xabPodrawiczs\xc2\xbb, kar nakazuje na za\xc4\x8detek oblikovanja kulturno-zgodovinskega pojma Podravine in Podravcev. S tem pojmom so mi\xc5\xa1ljeni severni oziroma obdravski teritoriji, katere je obsegala srednjeve\xc5\xa1ka Kri\xc5\xbeeva\xc4\x8dka \xc5\xbeupanija (tj. nekdanje prostore Komarni\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije). Vzhodne meje Podravine so ohranjene s habsbur\xc5\xa1ko-tur\xc5\xa1kimi vojnami tj. pojem Podravine danes obsega samo tista obmo\xc4\x8dja, ki so ostala v okviru Vojne krajine (Vara\xc5\xbedinski generalat), katerega vzhodna meja je bila identi\xc4\x8dna s srednjeve\xc5\xa1ko mejo med Kri\xc5\xbeeva\xc4\x8dko in Viroviti\xc5\xa1ko \xc5\xbeupanijo. Isto\xc4\x8dasno se prostor dela Kri\xc5\xbeeva\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije (ju\xc5\xbeno od prostora po katerem te\xc4\x8de reka Drava) (okolica mesta Ludbreg) imenuje podravskim distrikt. S tem je ob koncu srednjega in na za\xc4\x8detku zgodnjega novega veka formirana Podravina v dana\xc5\xa1njem smislu besede._NEWLINE_V kraji\xc5\xa1kem delu podro\xc4\x8dja so bila od 16. stoletja glavna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesto Koprivnica z utrdbo in tudi trg D\xc5\xbeurd\xc5\xbeevac, na pode\xc5\xbeelskem delu pa se formira Ludbreg. Na ta na\xc4\x8din so \xc5\xbee pred ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tirimi stoletji osnovana tri sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Podravine tako, da danes govorimo o Ludbre\xc5\xa1ki, Koprivni\xc5\xa1ki in D\xc5\xbeurd\xc5\xbeeva\xc4\x8dki Podravini. S spremembo toka reke Drave leta 1710, pa Legrad kot va\xc5\xbeno tr\xc5\xa1ko naselje preide iz Med\xc5\xbeimurja v Podravinu. Vendar se Legrad ne razvije v \xc4\x8detrto podravsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ampak za\xc4\x8dne nazadovati, kar privede do njegove spremembe iz mestnega v va\xc5\xa1ko naselje. V 17. stoletju je bila Podravina skoraj v celoti obmejna regija s Tur\xc5\xa1kim carstvom, ker je vzhodno obmo\xc4\x8dje (okoli Virovitice) zajemal Po\xc5\xbee\xc5\xa1ki, obmo\xc4\x8dje severno od reke Drave (okoli Nagykanizse) pa Kani\xc5\xa1ki sand\xc5\xbeak. S podpisom Karlov\xc5\xa1kega miru leta 1699 pa je Podravina prenehala biti obmejna regija, vendar zadr\xc5\xbei posebno regionalno identiteto glede na sosednja obmo\xc4\x8dja. Sredi 18. stoletja je tudi Koprivnica prenehala biti del Slavonske vojne krajine (Vara\xc5\xbedinskega generalata), na preostalem vojnokraji\xc5\xa1kem teritoriju pa so ustanovili D\xc5\xbeurd\xc5\xbeeva\xc4\x8dko pukovnijo.'