b'\n_START_ARTICLE_\nBezgavka\n_START_PARAGRAPH_\nBezgavka je majhen, kepi\xc4\x8dast organ iz limfati\xc4\x8dnega tkiva, skozi katerega te\xc4\x8de limfa (mezga) ter se v njej razmno\xc5\xbeujejo in propadajo limfociti. Sestavljen je iz skorje (korteksa) in sredice (medule), med njima pa se nahaja parakortikalni predel. Bezgavke se nahajajo po vsem telesu, delujejo kot filtri za tujke in so pomembne za delovanje imunskega sistema._NEWLINE_Imajo tudi klini\xc4\x8dni pomen; pri razli\xc4\x8dnih bolezenskih stanjih pride do njihovega vnetja. Vnete bezgavke so lahko znak vsakdanjih oku\xc5\xbeb, na primer angine, lahko pa so posledica hudih, \xc5\xbeivljenjsko ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8dih bolezni, na primer raka.\n_START_SECTION_\nVloga\n_START_PARAGRAPH_\nPatogeni (mikroorganizmi, ki povzro\xc4\x8dajo bolezni) lahko povzro\xc4\x8dijo oku\xc5\xbebo kjer koli v telesu. \xc4\x8ce je dolo\xc4\x8den mikroorganizem prisoten v krvnem obtoku, jih prek antigenov prepoznajo bele krvni\xc4\x8dke. Do stika mikroorganizmov z belimi krvni\xc4\x8dkami pride v obkrajnih limfnih organih, kamor sodijo bezgavke. Naivni limfociti (tisti, ki \xc5\xa1e v preteklosti niso bili v stiku z nobenim antigenom) vstopajo v bezgavke iz krvnega obtoka preko posebnik kapilarnih venul. Ko se limfociti specializirajo (po stiku z dolo\xc4\x8denim antigenom), prehajajo ponovno v mezgovni obtok, in sicer preko eferentnih mezgovnic. Med oku\xc5\xbebo lahko pride do pove\xc4\x8danja bezgavk, ker takrat pride do pove\xc4\x8dane proliferacije limfocitov B. Takrat govorimo o\xc2\xa0\xc2\xbboteklih bezgavkah\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nBezgavke so obdane z vezivno ovojnico, ki prehaja v bezgavke in tvorijo letvice (trabekule), to so stebri\xc4\x8dki vezivnega tkiva, ki se zara\xc5\xa1\xc4\x8dajo v notranjost bezgavke. Bezgavko tvorita zunanja skorja in notranja sredica. Skorja vsenaokrog obdaja sredico, razen v predelu, kjer vstopajo in izstopajo \xc5\xbeile \xe2\x80\x93 tam sredica prihaja v neposredni stik z okolnim tkivom. Pod ovojnico se nahajajo vdolbinice, imenovane subkapsularni sinusi. Vanje priteka limfa.\n_START_SECTION_\nSkorja\n_START_PARAGRAPH_\nV skorji (korteksu) se nahajajo omenjeni vezivni stebri\xc4\x8dki, poleg njih pa kortikalni folikli. Med vezivnimi stebri\xc4\x8dki in kortikalnimi folikli so kortikalni sinusi. Skoznje se pretaka mezga, ki prihaja iz subkapsularnih sinusov._NEWLINE_Zunanje kortikalne folikle zapolnjujejo zlasti limfociti B, globlje v skorji pa so predvsem limfociti T.\n_START_SECTION_\nOblika in velikost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ke bezgavke so fi\xc5\xbeolaste oblike; v normalnem stanju so velike od nekaj milimetrov do 1\xe2\x80\x932\xc2\xa0cm. V primerju tumorja ali oku\xc5\xbebe se lahko pove\xc4\x8dajo, in sicer predvsem zaradi pospe\xc5\xa1enega vplavljanja limfocitov iz krvnega obtoka v bezgavke ter zaradi pove\xc4\x8dane proliferacije in aktivacije antigensko specifi\xc4\x8dnih limfocitov B in T (klonalno razmno\xc5\xbeevanje). V\xc4\x8dasih bezgavke ostanejo pove\xc4\x8dane, ko je bolezen \xc5\xbee premagana.\n_START_SECTION_\nPorazdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem telesu je 500\xe2\x80\x93600 bezgavk; ve\xc4\x8dji skupki so pod pazduhami, v dimljah, vratu, prsih in trebuhu.'