b"\n_START_ARTICLE_\nAtletika\n_START_PARAGRAPH_\nAtletika je ekskluzivna skupina \xc5\xa1portnih disciplin, ki jih v osnovi sestavljajo tek, met, skok in hitra hoja. Najpogostej\xc5\xa1e oblike atletskih tekmovanj so teki, skoki in meti na stadionu, tek po cesti, kros in hitra hoja. Zaradi enostavnost tekmovanj in opreme so atletska tekmovanja ena najpogostej\xc5\xa1ih \xc5\xa1portnih tekmovanj na svetu. Atletika je ve\xc4\x8dinoma individualni \xc5\xa1port, z izjemo \xc5\xa1tafetnih in ekipnih tekmovanj. _NEWLINE_Podatki o organizirani atletiki segajo v leto 776 pr. n. \xc5\xa1t., ko so potekale anti\xc4\x8dne olimpijske igre, moderne discipline in tekmovanja nadzoruje Mednarodna atletska zveza. Atletska tekmovanja tvorijo osnovo modernih poletnih olimpijskih iger, odmevni tekmovanju sta tudi svetovno prvenstvo v atletiki in svetovno dvoransko prvenstvo v atletiki, hendikepirani atleti pa tekmujejo na poletnih paraolimpijskih igrah in svetovnem prvenstvu za hendikepirane atlete.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda atletika je izpeljanka iz starogr\xc5\xa1ke besede \xe1\xbc\x80\xce\xb8\xce\xbb\xce\xb7\xcf\x84\xce\xae\xcf\x82 (athl\xc4\x93t\xc4\x93s, \xc2\xbbtekmovalec na javnem tekmovanju\xc2\xab) iz \xe1\xbc\x86\xce\xb8\xce\xbb\xce\xbf\xce\xbd (athlon, \xc2\xbbnagrada\xc2\xab) ali \xe1\xbc\x86\xce\xb8\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82 (athlos, \xc2\xbbtekmovanje\xc2\xab). Prvotno je beseda pomenila atletska tekmovanja na splo\xc5\xa1no - \xc5\xa1portna tekmovanja, ki so temeljila na fizi\xc4\x8dnih sposobnostih tekmovalcev. V devetnajstem stoletju je beseda dobila o\xc5\xbeji pomen v Evropi in je ozna\xc4\x8devala \xc5\xa1portne panoge tek, hitra hoja, skoki in meti. Razli\xc4\x8dica besede atletika v germanskih in romanskih jezikih ima podoben pomen. Le v Severni Ameriki je beseda atletika ostala sinonim za \xc5\xa1port na splo\xc5\xa1no, kot je zgodovinski pomen besede.\n_START_SECTION_\nAntika in srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nAtletska tekmovanja v teku, hitri hoji, skokih in metih so med najstarej\xc5\xa1imi \xc5\xa1porti in imajo svoje korenine v prazgodovini. Atletska tekmovanja so upodobljena v staroegip\xc4\x8danski grobnici v Saqqari, kjer so slike teka ob festivalu Heb Sed in skoka v vi\xc5\xa1ino iz 2250 pr. n. \xc5\xa1t. Tailteannske igre so bile anti\xc4\x8dna ketska prireditev na Irskem okoli 1800 pr. n. \xc5\xa1t., tridnevno tekmovanje je vklju\xc4\x8devalo tek in met kamenja. Prvotna in edina disciplina prvih anti\xc4\x8dnih olimpijskih iger leta 776 pr. n. \xc5\xa1t. je bil tek okoli stadiona imenovan stadion. Kasneje so igram dodani nove discipline z meti in skoki v obliki anti\xc4\x8dnega peteroboja. Atletska tekmovanja so potekala tudi v okviru panhelenskih iger, ki so se za\xc4\x8dele okoli 500 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_V Angliji je v sedemnajstem stoletju potekalo tekmovanje Cotswold Olimpick Games, kjer je potekala razli\xc4\x8dica tekmovanja v metu kladiva. Enkrat letno je med letoma 1796 in 1798 potekalo tekmovanje L'Olympiade de la R\xc3\xa9publique v revolucionarni Franciji, velja za predhodnika modernih poletnih olimpijskih iger. Glavna disciplina je bil tek, prikazane pa so bila tudi drugi starogr\xc5\xa1ke discipline. Igre leta 1796 so v \xc5\xa1port uvedle metri\xc4\x8dni sistem.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevi voja\xc5\xa1ki kolid\xc5\xbe v Sandhursti naj bi bil prvi organizator modernih atletskih tekmovanj med letoma 1812 in 1825, toda za to ni dokazov. Najstarej\xc5\xa1e dokumentirano tekmovanje je potekalo v Shrewsburyju leta 1840 na tamkaj\xc5\xa1nji kraljevi \xc5\xa1oli. Podrobnosti o tekmovanju so se ohranile v obliki pisem, ki jih je tamkaj\xc5\xa1nji u\xc4\x8denec med letoma 1838 in 1841 C.T. Robinson napisal 60 let za tem. Kraljeva voja\xc5\xa1ka akademija v Woolwichu je tekmovanje priredila leta 1849, prva redna tekmovanja pa je prirejal Exeter College, Oxford od leta 1850._NEWLINE_Prvo moderno dvoransko atletsko tekmovanje je potekalo v 1860-ih letih v londonski dvorani Ashburnham Hall, kjer so potekala \xc5\xa1tiri teka\xc5\xa1ka tekmovanja in troskok._NEWLINE_Leta 1880 je bila v Angliji ustanovljena Amaterska atletska zveza (AAA), prva nacionalna atletska zveza, ki je za\xc4\x8dela prirejati tekmovanja AAA Championships. Vsakoletno tekmovanje se je za\xc4\x8delo tudi v ZDA USA Outdoor Track and Field Championships, ki se je prvi\xc4\x8d odvijalo leta 1876 v New York Athletic Clubu. Atletika je postala regulirana in standardizirana preko angle\xc5\xa1ke AAA in drugih zvez konec devetnajstega stoletja, kot sta Amateur Athletic Union v ZDA leta 1888 in Union des soci\xc3\xa9t\xc3\xa9s fran\xc3\xa7aises de sports athl\xc3\xa9tiques v Franciji leta 1889._NEWLINE_Atletska tekmovanja so bila leta 1896 vklju\xc4\x8dena v prve moderne olimpijske igre, ki vse od tedaj velja za enega najpomembnej\xc5\xa1ih ve\xc4\x8d\xc5\xa1portnih tekmovanj na svetu. Prvotno so tekmovanja potekala le za mo\xc5\xa1ke, leta 1928 so bile v olimpijski program dodane tudi \xc5\xbeenske atletske discipline. Atletska tekmovanja so tudi del paraolimpijskih iger vse od prvih iger leta 1960. _NEWLINE_Mednarodna atletska zveza (IAAF) je bila ustanovljena leta 1912 kot Mednarodna amaterska atletska zveza, od leta 2001 ima sedanje ime. Leta 1983 je zveza organizirala prvo svetovno prvenstvo v atletiki. V moderni atletiki so lahko podeljujejo denarne nagrade zmagovalcem, pred tem je bil velik poudarek na amaterizmu, zaradi \xc4\x8desar \xc5\xa1tevilni atleti niso smeli tekmovati.\n_START_SECTION_\nAtletske discipline\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna atletska zveza opredeljuje atletiko kot sestavljeno iz petih sklopov disciplin: stadionske discipline, tek po cesti, hitra hoja, kros in gorski tek. Vse atletske discipline so individualni \xc5\xa1porti z izjemo \xc5\xa1tafetnih tekov. Toda na nekaterih tekmovanjih so rezultati atletov zdru\xc5\xbeeni po dr\xc5\xbeavah za meddr\xc5\xbeavno prvenstvo, v primeru krosa pa za posamezno dr\xc5\xbeavo ali ekipo \xc5\xa1teje le rezultat najbolj\xc5\xa1ega njenega \xc4\x8dlana.\n_START_SECTION_\nStadionske discipline\n_START_PARAGRAPH_\nStadionske discipline so tiste atletske discipline, ki se izvajajo na atletskih stadionih. Razvile so se v poznem devetnajstem stoletju kot tekmovanje med atleti, ki so zastopali konkuren\xc4\x8dne izobra\xc5\xbeevalne ustanove, voja\xc5\xa1ke organizacije ali \xc5\xa1portne klube. Sodelujo\xc4\x8di atleti nastopajo v eni ali ve\xc4\x8d disciplin, mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske tekmujejo lo\xc4\x8deno. Ve\xc4\x8dina stadionskih disciplin poteka tako na stadionih, kot v dvoranah, ve\xc4\x8dina dvoranskih tekmovanj poteka pozimi, na prostem pa tekmujejo poleti. _NEWLINE_Ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih teka\xc5\xa1kih disciplin poteka na stezi atletskega stadiona, po dol\xc5\xbeini proge se delijo na \xc5\xa1print, tek na srednje proge in tek na dolge proge. V \xc5\xa1tafetnem teku vsako ekipo zastopajo \xc5\xa1tirje teka\xc4\x8di, ki morajo po dolo\xc4\x8deni razdalji predati \xc5\xa1tafetno palico naslednjemu teka\xc4\x8du v svoji ekipi, \xc4\x8detrti pa prite\xc4\x8de v cilj. Tek \xc4\x8dez ovire na ve\xc4\x8d razdaljah in tek na 3000 m z zaprekami so razli\xc4\x8dice teka, pri katerem morajo teka\xc4\x8di premagati ovire ali zapreke na progi. Na notranjem delu stadiona potekata dva tipa disciplin, meti in skoki. Pri metih za rezultat \xc5\xa1teje dol\xc5\xbeina, katero lahko atlet dose\xc5\xbee z metom ali sunkom dolo\xc4\x8denega metalnega orodja. Metalne discipline so suvanje krogle, met diska, met kopja in met kladiva. \xc5\xa0tiri najpogostej\xc5\xa1i skakalne discipline so skok v daljino in troskok, kjer se meri vodoravna dol\xc5\xbeina, ki jo atlet presko\xc4\x8di, ter skok v vi\xc5\xa1ino in skok ob palici, kjer se meri presko\xc4\x8dena vi\xc5\xa1ina. Najpogostej\xc5\xa1i sestavljeni disciplini sta deseteroboj, v katerem obi\xc4\x8dajno tekmujejo atleti, in sedmeroboj, v katerem obi\xc4\x8dajno tekmujejo atletinje. Tekmovanje poteka v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih disciplinah, vsak dose\xc5\xbeek pa prinese dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1tevilo to\xc4\x8dk za skupen rezultat._NEWLINE_Najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1a tekmovanja v stadionskih disciplinah potekajo v okviru atletskih prvenstev in atletskega programa na ve\xc4\x8d\xc5\xa1portnih tekmovanjih. Olimpijska atletska tekmovanja in svetovno prvenstvo v atletiki ter paraolimpijska atletska tekmovanja in svetovno prvenstvo za hendikepirane atlete so najvi\xc5\xa1ja in najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1a tekmovanja. Tekmovanja v stadionskih \xc5\xa1portnih so najpomembnej\xc5\xa1i del ve\xc4\x8djih atletskih prvenstev in najve\xc4\x8d znanih atletov tekmuje v teh disciplinah. Lo\xc4\x8dena tekmovanja potekajo na ravni dr\xc5\xbeavnih prvenstev in vsakoletnih prvenstev, kjer lahko tekmujejo le povabljeni atleti. Rang tekmovanj je od elitnih - kot je Diamantna liga - do osnovnih, kjer lahko nastopi vsak, ki se tekmovanja udele\xc5\xbei, ter klubskih in \xc5\xa1olskih tekmovanj.\n_START_SECTION_\nCestni tek\n_START_PARAGRAPH_\nTekmovanja v cestnem teku so teka\xc5\xa1ka tekmovanja (predvsem tek na dolge proge), ki v ve\xc4\x8djem delu potekajo po asfaltiranih ali tlakovanih cestah, velikokrat pa je cilj teka na stadionu. Poleg tega, da je to pogost rekreacijski \xc5\xa1port, elitni nivo \xc5\xa1porta sestavljajo predvsem maratonski teki, ki so eni najbolj priljubljenih atletskih disciplin. Tek po cesti lahko poteka na kateri koli razdalji, toda najpogostej\xc5\xa1i so maraton, polmaraton, tek na 10 km in tek na 5 km. Maraton je edina disciplina na cesti, ki poteka na svetovnih prvenstvih v atletiki in poletnih olimpijskih igrah, enkrat letno poteka tudi svetovno prvenstvo v polmaratonu. Vsako leto poteka serija petih najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1ih maratonov, ki so Berlinski, Bostonski, Chica\xc5\xa1ki, Londonski in New York\xc5\xa1ki maratoni._NEWLINE_Tek po cesti ima korenine v aktivnostih lakajev, mo\xc5\xa1kih slu\xc5\xbeabnikov, ki so tekli ob ko\xc4\x8dijah aristokratov v osemnajstem stoletju in tudi po opravkih svojih gospodarjev na ve\xc4\x8djih razdaljah. Teki so se razvili iz stav med aristokrati, kateri izmed njihovih lakajev je najhitrej\xc5\xa1i. \xc5\xa0port je postal profesionaliziran, ko so lakaje za\xc4\x8deli najemati posebej zaradi njihovih atletskih sposobnosti in jih trenirali za tekmovanja s stavami. Amaterizem, ki je v poznem devetnajstem stoletju za\xc4\x8del prevladovati v \xc5\xa1portu, je profesionalne tekme s stavami spravil na obrobje. Na Poletnih olimpijskih igrah 1896 je prvi\xc4\x8d potekal moderni maraton, ki je vodil do pove\xc4\x8danja tekmovanj v teku po cesti, kot so Bostonski maraton (prvi\xc4\x8d leta 1897) ter Maraton okoli jezera Biwa in Fukuo\xc5\xa1ki maraton, ki sta se za\xc4\x8dela v \xc5\xa1tiridesetih letih. Z razmahom popularnosti teka v ZDA v sedemdesetih letih je tek po cesti postal pogosta rekreacija, kar je tudi pove\xc4\x8dalo njegovo popularnost na elitni ravni.\n_START_SECTION_\nKros\n_START_PARAGRAPH_\nKros je najbolj prvinska atletska disciplina, saj poteka na odprtih progah, kot so travniki, gozdovi in zemlja. Tekmovanja potekajo v individualnih in ekipnih disciplinah na razdaljah vsaj 4 km. Uspe\xc5\xa1ni tekmovalci v krosu pogosto tekmujejo tudi v teku na dolge proge. _NEWLINE_Crick Run v Angliji leta 1838 je prvo dokumentirano tekmovanje v krosu. \xc5\xa0port je postal popularen v Veliki Britaniji, nato \xc5\xa1e na ameri\xc5\xa1kih \xc5\xa1olah, kar je pripeljalo do prvega mednarodnega prvenstva v krosu leta 1903. Prvo svetovno prvenstvo v krosu je potekalo leta 1973 in pomeni najvi\xc5\xa1jo tekmovalno raven krosa. Vsako leto poteka tudi ve\xc4\x8d celinskih tekmovanj, kot so azijsko prvenstvo v krosu, evropsko prvenstvo v krosu, severnoameri\xc5\xa1ko prvenstvo v krosu in ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ko prvenstvo v krosu. \xc5\xa0port je ostal prisoten tudi na \xc5\xa1olskem nivoju, predvsem v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu in ZDA._NEWLINE_\xc4\x8ceprav tekmovanja v krosu niso ve\xc4\x8d olimpijski \xc5\xa1port, del olimpijskega progama so bili med letoma 1912 in 1924, so \xc5\xa1e vedno prisotni na olimpijskih igrah kot del modernega peteroboja od leta 1912. Ena od razli\xc4\x8dic krosa je gorski tek, ki vsebuje ve\xc4\x8dje strme dele proge kot dodaten faktor tekmovanja. Orientacijski tek je prav tako podoben krosu, le da vsebuje \xc5\xa1e dodatni faktor orientacije.\n_START_SECTION_\nHitra hoja\n_START_PARAGRAPH_\nHitra hoja je oblika tekmovanj v hoji, ki obi\xc4\x8dajno poteka na cestah, ob\xc4\x8dasno tudi na teka\xc5\xa1kih stezah. Hitra hoja je edina atletska disciplina, kjer sodniki nadzorujejo tehniko tekmovalcev. Ena noga mora vedno biti v stiku s podlago, prednja noga pa mora biti stegnjena, ne pokr\xc4\x8dena v kolenu \xe2\x80\x93 neupo\xc5\xa1tevanje tega pravila vodi v diskvalifikacijo.  Po novih Pravilih IAAF se disciplina imenuje tekmovalna hoja. _NEWLINE_Hitra hoja se je razvila iz pedestrianizma, ki se je pojavil v poznem osemnajstem stoletju v Angliji. Tedaj so gledalci stavili na rezultat tekmovanj v hoji. \xc5\xa0port je imel glavni poudarek na vzdr\xc5\xbeljivosti, saj so tekmovanja potekala na ve\xc4\x8djih razdaljah ali pa so morali tekmovalci dose\xc4\x8di predpisano razdaljo v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasovnem okviru, kot pri tekmovanju centurion v hoji na 160 km v 24 urah. V tem obdobju so tekmovanja pogosto potekala na atletskih stezah, kjer je bilo la\xc5\xbeje izmeriti dol\xc5\xbeino, na Poletnih olimpijskih igrah 1908 v Londonu sta prvi\xc4\x8d potekali tekmovanji v hitri hoji na 3500 m in 10 milj. Na Poletnih olimpijskih igrah 1928 je hitra hoja izpadla iz olimpijskega programa, toda hitra hoja na 50 km je olimpijska disciplina vse od Poletnih olimpijskih iger 1932. Hitra hoja na 20 km za mo\xc5\xa1ke je bila v olimpijski program dodana na Poletnih olimpijskih igrah 1956, za \xc5\xbeenske pa na Poletnih olimpijskih igrah 1992. Najpogostej\xc5\xa1a tekmovanja potekajo na razdaljah 10, 20 in 50 km na cesti ter 3 in 5 km v dvorani._NEWLINE_Tekmovanja najvi\xc5\xa1jega nivoja v hitri hoji potekajo na svetovnih prvenstvih v atletiki in na poletnih olimpijskih igrah, \xc4\x8deprav ima disciplina tudi svoje lastno tekmovanje \xe2\x80\x93 svetovni pokal v hitri hoji \xe2\x80\x93 ki poteka od leta 1961. Svetovni izziv v hitri hoji pomeni ve\xc4\x8dji del tekmovanj v sezoni \xe2\x80\x93 atleti dobijo to\xc4\x8dke za nastop na desetih izbranih tekmovanjih, najbolj\xc5\xa1i v sezoni se uvrstijo na finalno tekmovanje.\n_START_SECTION_\nPrizori\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nProfesionalna atletska tekmovanja skoraj brez izjeme potekajo na enem od treh tipov prizori\xc5\xa1\xc4\x8d: stadionih, progah po travnikih ali skozi gozd in cestnih progah. To zagotavlja, da tekmovanja potekajo v standardizirani obliki, izbolj\xc5\xa1uje varnost atletov in zanimivost za gledalce. Na osnovnem nivoju \xc5\xa1tevilne atletske discipline niso zahtevne glede prizori\xc5\xa1\xc4\x8da in opreme, teki, skoki in meti lahko potekajo na skoraj kateri koli odprti povr\xc5\xa1ini.\n_START_SECTION_\nAtletski stadion\n_START_PARAGRAPH_\nStandardna teka\xc5\xa1ka steza poteka kro\xc5\xbeno po zunanjem robu stadiona, meri 400 m v dol\xc5\xbeino in ima vsaj osem prog s \xc5\xa1irino 1,22 m. Nekateri starej\xc5\xa1i stadioni imajo nestandarno dol\xc5\xbeino steze, kot je 440 jardov (402,3 m), kar je pogosto v ZDA. Nekdaj so bile steze prekrite s pe\xc5\xa1\xc4\x8deno teka\xc5\xa1ko povr\xc5\xa1ino, moderne steze za tek v vsakem vremenu pa so prekrite s sinteti\xc4\x8dno povr\xc5\xa1ino odporno proti vremenu, ki je obi\xc4\x8dajno iz gume (SBR ali EPDM), vezane s poliuretanom ali smolo iz lateksa. Nekatere starej\xc5\xa1e steze so prekrite z \xc5\xbelindro._NEWLINE_Standardna atletska dvorana ima podobno razporeditev tekmovali\xc5\xa1\xc4\x8d kot na atletskem stadionu, le da je dol\xc5\xbeina steze 200 m ter ima med \xc5\xa1tiri in osem prog \xc5\xa1irine med 0,90 in 1,10 m. Pogosto so ovinki v dvorani nagnjeni, kar izni\xc4\x8di vpliv manj\xc5\xa1ega radiusa zavojev. Zaradi prostorskih omejitev dvoranska tekmovanja ne gostijo vseh disciplin, ki potekajo na atletskih stadionih.\n_START_SECTION_\nProge za kros\n_START_PARAGRAPH_\nZa proge za kros ne obstaja standardizirana oblika in vsaka proga je mo\xc4\x8dno odvisna od okolja v katerem se nahaja \xe2\x80\x93 nekatere proge so precej ravne in puste, druga pa imajo lahko naravne ovire, ostre zavoje in zahtevno podlago. Namensko zgrajenih prog za kros je malo, ve\xc4\x8dina jih poteka skozi naravno okoli, obi\xc4\x8dajno park, gozd ali travnik v okoli nekega kraja ali mesta._NEWLINE_Na profesionalnem in elitnem nivoju morajo biti proge kro\xc5\xbene, dol\xc5\xbeina posameznega kroga pa med 1750 in 2000 m. Ve\xc4\x8dje ovire, kot so globoki jarki, visoke ovire ali gosta podrast obi\xc4\x8dajno niso prisotni; atleti naj bi celotno progo pretekli. Za razlikovanje od teka po cesti se organizatorji izogibajo progam z nenaravnim materialom, kot je makadam. Ker ve\xc4\x8dina prog poteka po podlagah, kot so trava, zemlja in blato, lahko vremenske razmere mo\xc4\x8dno vplivajo na te\xc5\xbeavnost proge, saj sneg in de\xc5\xbe naredita podlago spolzko in ustavite lu\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nProge za tek po cesti\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1ina dirk v teku po cesti je zelo pomembna, zato Mednarodna atletska zveza predpisuje, da morajo proge potekati po umetno zgrajenih cestah, kolesarskih stezah ali pe\xc5\xa1poteh. \xc4\x8ce proga poteka po prometnih mestnih cestah, je promet v \xc4\x8dasu tekmovanja ustavljen ali preusmerjen. \xc4\x8ceprav se mehkemu terenu obi\xc4\x8dajno izogiba, pa se dirke lahko za\xc4\x8dnejo ali kon\xc4\x8dajo na mehkem terenu ali na stadionu. Obstajata dve vrsti prog za tek po cesti, kro\xc5\xbene in od to\xc4\x8dke do to\xc4\x8dke. Proge so lahko izmerjene, da merijo to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno dol\xc5\xbeino, npr. 10 km, ali pa potekajo le med dvema znamenitostma._NEWLINE_Proge za tek po cesti dalj\xc5\xa1e od 5 km obi\xc4\x8dajno atletom ponujajo postaje s pija\xc4\x8do ali prigrizki na vnaprej dolo\xc4\x8denih to\xc4\x8dkah, na ve\xc4\x8djih dirkah so ob progi pripravljene tudi re\xc5\xa1evalne slu\xc5\xbebe zaradi zdravstvenih nevarnosti ob teku na dolge proge. Elitna tekmovanja v teku po cesti potekajo na zaprti kro\xc5\xbeni progi, dolgi med 2000 in 2500. Za tekme dalj\xc5\xa1e od 10 km je pija\xc4\x8da na voljo v vsakem krogu tekmovanja.\n_START_SECTION_\nTekmovanja\n_START_PARAGRAPH_\nAtletska tekmovanja se v grobem delijo na mednarodna prvenstva, dr\xc5\xbeavna prvenstva in mitinge. Atletika na mednarodnih prvenstvih ali igrah predstavlja vrhunec atletskih tekmovanj in se ga udele\xc5\xbeujejo najbolj\xc5\xa1i atleti, ki zastopajo svojo dr\xc5\xbeavo ali regijo. Organizacijo tovrstnih tekmovanj obi\xc4\x8dajno nadzira svetovna, celinska ali regionalna atletska zveza. Za uvrstitev atletov na tekmovanja morajo ti pogosto izpolniti normo ali dolo\xc4\x8deno uvrstitev na dr\xc5\xbeavnem prvenstvu, to dolo\xc4\x8di in nadzira posamezna dr\xc5\xbeavna atletska zveza. Dr\xc5\xbeavna prvenstva so vsakoletna tekmovanja, ki jih prirejajo dr\xc5\xbeavne atletske zveze in dolo\xc4\x8dijo najbolj\xc5\xa1e atlete v dr\xc5\xbeavi za posamezne discipline. Enodnevni atletski mitingi so najosnovnej\xc5\xa1a in najpogostej\xc5\xa1a raven atletskih tekmovanj. Za nastop na takih tekmovanjih je pogosto potrebno povabilo organizatorja, ki so \xc5\xa1portne organizacije, promotorji \xc5\xa1porta ali druge ustanove._NEWLINE_Tekmovanja obi\xc4\x8dajno potekajo le v enem sklopu atletskih disciplin. Vseeno pa na ve\xc4\x8d pomembnej\xc5\xa1ih mednarodnih ve\xc4\x8d\xc5\xa1portnih tekmovanjih hkrati potekajo stadionske discipline, tek po cesti in hitra hoja.\n_START_SECTION_\nOlimpijske igre\n_START_PARAGRAPH_\nModerne poletne olimpijske igre so prvo ve\xc4\x8dje tekmovanje, kjer so potekale atletske discipline. Od prvih olimpijskih iger leta 1896 so del olimpijskega programa vsi \xc5\xa1tirje sklopi atletskih disciplin, \xc4\x8deprav kros ni ve\xc4\x8d samostojna disciplina. Olimpijska tekmovanja predstavljajo najbolj presti\xc5\xbena tekmovanja v atletiki, ve\xc4\x8d atletskih disciplin pa je najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1ih na poletnih olimpijskih igrah kot celoti. Na olimpijskih igrah poteka 47 atletskih disciplin, 24 za mo\xc5\xa1ke in 23 za \xc5\xbeenske. Mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske discipline so identi\xc4\x8dna ali podobna, z izjemo hitre hoje na 50 km za mo\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nParaolimpijske igre\n_START_PARAGRAPH_\nPoletne paraolimpijske igre vsebujeju discipline za hendikepirane atlete. Od za\xc4\x8detka iger leta 1960 potekajo stadionske discipline in tek po cesti ter veljajo za najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1e atletsko tekmovanje za hendikepirane atlete. Med olimpijskimi disciplinami je tudi dirka na lahkih invalidskih vozi\xc4\x8dkih ter tek slepih in slabovidnih z vodnikom. Od leta 2012 prejmejo medalje za zmagovalce tudi vodniki.\n_START_SECTION_\nSvetovna prvenstva\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovno prvenstvo v atletiki je najpomembnej\xc5\xa1e mednarodno tekmovanje Mednarodne atletske zveze. Dvoletno tekmovanje je prvi\xc4\x8d potekalo leta 1983, aktualni program disciplin pa je enak olimpijskim igram. Tako so del tekmovanja stadionske discipline, tek po cesti in hitra hoja. V okviru svetovnega prvenstva pa ni tekmovanj v krosu, ki jih gosti lo\xc4\x8deno Svetovno prvenstvo v krogu od leta 1973. Svetovno dvoransko prvenstvo v atletiki poteka prav tako na dve leti, gosti pa le stadionske discipline. Najpomembnej\xc5\xa1e lo\xc4\x8deno tekmovanje v teku po cesti je Svetovno prvenstvo v polmaratonu. \xc4\x8ceprav nima uradne statusa svetovnega prvenstva, pa podobno vlogo opravlja tudi svetovni pokal v hitri hoji, ki poteka na dve leti. Stadionske discipline so edine v atletiki, ki nimajo svojega lo\xc4\x8denega svetovnega prvenstva, \xc4\x8deprav na \xc5\xa1tiri leta poteka kontinentalni pokal. Drugi odmevni tekmovanji sta svetovno mladinsko prvenstvo v atletiki (do 19 let) in svetovno pionirsko prvenstvo v atletiki (do 17 let)."