b'\n_START_ARTICLE_\nHenrik Lev\n_START_SECTION_\nOdlo\xc4\x8den za\xc4\x8detek\n_START_PARAGRAPH_\nHenrik je bil je edini sin vojvode Henrika X., Ponosnega, iz rodbine Welfov, in Gertrude, h\xc4\x8dere cesarja Lotarja III. Supplinbur\xc5\xa1kega. Henrikovemu o\xc4\x8detu je prvi nem\xc5\xa1ki kralj iz rodbine \xc5\xa0taufovcev, Konrad III., odvzel vojvodini Sa\xc5\xa1ko in Bavarsko._NEWLINE_Henrik je leta 1142 dobil Sa\xc5\xa1ko in leta 1147 zahteval vrnitev Bavarske, ki jo je Konrad III. obljubil Henriku II. Jasomirgottu, mejnemu grofu Avstrije. Leta 1151 je Bavarsko zaman posku\xc5\xa1al osvojiti._NEWLINE_Ko je leta 1152 postal nem\xc5\xa1ki kralj njegov bratranec Friderik I. Barbarossa, je s svojimi tekmeci Welfi sklenili mir. Leta 1154 je Henriku podelil pravico, da ustanovi nove \xc5\xa1kofije vzhodno od Labe, in priznal njegove ozemeljske zahteve do Bavarske, od katere je lo\xc4\x8dil Avstrijo, ki jo je povzdignil v vojvodino in dodelil Henriku II. Jasomirgottu.\n_START_SECTION_\nZavezni\xc5\xa1tvo s Friderikom I. Barbarosso\n_START_PARAGRAPH_\nHenrik je dvajset let podpiral Friderika. Z veliko vojsko ga je spremljal na prvem pohodu v Italijo (1154-55). Po kronanju za cesarja je zadu\xc5\xa1il upor prebivalcev Rima. Leta 1157 se je udele\xc5\xbeil Friderikovega pohoda na Poljsko. Med Friderikovim drugim pohodom v Italijo (1160) mu je veliko pomagal pri obleganju in razru\xc5\xa1enju Creme in leta 1161 v vojni proti langobardskim mestom._NEWLINE_Leto potem, ko je dobil Bavarsko, je ustanovil nov trg ob reki Isar, iz katerega je zrasel M\xc3\xbcnchen. Najve\xc4\x8d truda je vlo\xc5\xbeil v \xc5\xa1irjenje Sa\xc5\xa1ke, posebno v smeri preko Labe. Leta 1159 je zavzel in obnovil L\xc3\xbcbeck na ozemlju, ki ga je odvzel grofu Holsteina, Adolfu II. Navezal je trgovske stike s \xc5\xa0vedsko in Novgorodom in napravil iz L\xc3\xbcbecka mo\xc4\x8dan trgovski center. Leta 1160 je tja prenesel oldenbur\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofijo. Na ve\xc4\x8d pohodih je podjarmil slovanske Obodrite in raz\xc5\xa1iril svojo oblast vse do Mecklenburga in tako odprl pot pokristjanjevanju in kolonizaciji._NEWLINE_Leta 1160 je prenesel sede\xc5\xbe mecklenbur\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije v Schwerin, ki je dobil mestne pravice. Celo knezi zahodnega Pomorjanskega so ob\xc4\x8dasno ob\xc4\x8dutili Henrikovo fevdalno suverenost. Ko je danski kralj Valdemar I. zavzel baltski otok R\xc3\xbcgen, je izbruhnilo bojevanje med njim in Henrikom, ki je trajalo do 1171, ko so prepir re\xc5\xa1ili s poroko Valdemarovega sina s Henrikovo h\xc4\x8derko._NEWLINE_V teh letih je Henrik zaokro\xc5\xbeil svojo posest tudi na Sa\xc5\xa1kem, tako da je zasegel lastnino ve\xc4\x8d izumrlih rodbin, ne glede na dedne zahteve drugih upravi\xc4\x8dencev. Braunschweig je uredil za prestolnico in nasproti gradu, ki si ga je zgradil, postavil kip leva kot simbol dru\xc5\xbeine in znak svoje suverenosti. Njegova brezobzirna narava in nagnjenost k poveli\xc4\x8devanju je izzvala rasto\xc4\x8do opozicijo. Na za\xc4\x8detku 1150-tih so se sa\xc5\xa1ki knezi povezali proti njemu v koalicijo. Deset let kasneje je velika koalicija, ki sta jo vodila Albert Medved, mejni grof Brandenburga, in nad\xc5\xa1kof K\xc3\xb6lna, predstavljala zanj veliko gro\xc5\xbenjo. Mir se je povrnil na Sa\xc5\xa1ko \xc5\xa1ele z intervencijo cesarja leta 1168._NEWLINE_Tedaj je bil Henrik na vi\xc5\xa1ku svoje mo\xc4\x8di. Leta 1168 se je poro\xc4\x8dil z Matildo, h\xc4\x8derko angle\xc5\xa1kega kralja Henrika II. in kmalu za tem ga je poslal cesar v Francijo in Anglijo kot odposlanca, ki naj bi izposloval premirje z obema narodoma. Leta 1172 je \xc5\xa1el z velikim spremstvom na romanje v Jeruzalem. V Konstantinoplu ga je z velikimi \xc4\x8dastmi sprejel bizantinski cesar Manuel I. Komnen._NEWLINE_Ko ga je leta 1176 Friderik Barbarossa prosil za pomo\xc4\x8d v vojni proti lombardskim mestom v severni Italiji, je Henrik zahteval za povra\xc4\x8dilo va\xc5\xbeno cesarsko mesto Goslar, skupaj z rudniki srebra. Friderik je to odklonil in njuno dolgoletno zavezni\xc5\xa1tvo se je kon\xc4\x8dalo.\n_START_SECTION_\nHenrikov padec\n_START_PARAGRAPH_\nKo so boji na Sa\xc5\xa1kem leta 1177 ponovno izbruhnili, je Friderik, po svojem povratku v Nem\xc4\x8dijo leta 1178, na osnovi obto\xc5\xbeb sa\xc5\xa1kega plemstva o kr\xc5\xa1enju kraljevega miru, za\xc4\x8del sodni postopek proti Henriku Levu. Henrik je odklonil, da bi na cesarjevem dvoru odgovarjal na obto\xc5\xbebe. Zato mu je Friderik leta 1180 odvzel obe vojvodini in vse cesarske fevde. Vojvodina Sa\xc5\xa1ka je bila razdeljena v dva dela: ozemlja \xc5\xa1kofij K\xc3\xb6ln in Paderborn so bila dana k\xc3\xb6lnskemu nad\xc5\xa1kofu kot nova vojvodina Vestfalija; vzhodni del Sa\xc5\xa1ke je dobil v fevd sin Alberta Medveda, Bernhard (\xe2\x80\xa01212); vojvodino Bavarsko je dobil Friderikov sorodnik Oton Wittelsba\xc5\xa1ki._NEWLINE_Sprva je Henrik na severnem Sa\xc5\xa1kem \xc5\xa1e lahko dr\xc5\xbeal svoj polo\xc5\xbeaj, poleti 1181 pa se je moral podrediti. Dovoljeno mu je bilo, da je zadr\xc5\xbeal svoji dedni de\xc5\xbeeli Braunschweig in L\xc3\xbcneburg, a je bil izgnan za nekaj let na dvor svojega tasta angle\xc5\xa1kega kralja Henrika II._NEWLINE_Ob svojem povratku leta 1185 si je posku\xc5\xa1al povrniti vpliv na Sa\xc5\xa1kem. Friderik je zahteval, da se udele\xc5\xbei tretje kri\xc5\xbearske vojne ali pa se odpove svojim zahtevam na Sa\xc5\xa1kem. Oboje je Henrik odklonil, za kar ga je leta 1189 Friderik ponovno izgnal. Henrik se je pridru\xc5\xbeil tastu v Normandiji._NEWLINE_Po Friderikovi smrti leta 1190 se je Henrik Lev ponovno vrnil na Sa\xc5\xa1ko. Novi nem\xc5\xa1ki kralj Henrik VI. se je za\xc4\x8del z njim bojevati, a je julija 1190 sklenil mir v Fuldi. Potem ko je od\xc5\xa1el Henrik VI. na pohod v Italijo, je Henrik Lev ponovno za\xc4\x8del napadati. Henrika sta spet sklenila mir na medsebojnem sre\xc4\x8danju leta 1194._NEWLINE_Naslednje leto je Henrik Lev umrl. Pokopan je ob svoji \xc5\xbeeni v stolnici v Braunschweigu, katero je dal sam zgraditi.'