b'\n_START_ARTICLE_\nKoherentno valovanje\n_START_PARAGRAPH_\nKoher\xc3\xa9nca je zna\xc4\x8dilnost valovanj z enako frekvenco in enako polarizacijo, ko je fazna razlika med izbranima valovanjema konstantna. Koherenca je tesno povezana s pojavom interference. Superpozicija koherentnih valovanj da zna\xc4\x8dilen interferen\xc4\x8dni vzorec, nekoherentna valovanja, pri katerih ni konstantne fazne razlike med izbranima valovanjema, pa interferen\xc4\x8dne slike ne dajo. Koheren\xc4\x8dni pojavi se delijo na \xc4\x8dasovne in prostorske.\n_START_SECTION_\nKoherenca in korelacija\n_START_PARAGRAPH_\nKoherenca dveh valov pove, kako dobro sta valova korelirana, kar se meri s tako imenovano pre\xc4\x8dno korelacijsko funkcijo. Ta lahko pove nekaj o fazi drugega vala, \xc4\x8de se pozna fazo prvega. Lahko pa se meri korelacije istega valovanja s samim seboj ob razli\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu ali na razli\xc4\x8dnem mestu. Ta odvisnost se imenuje avtokorelacijska funkcija ali samokoherenca.\n_START_SECTION_\nMerjenje \xc4\x8dasovne koherence in matemati\xc4\x8dni opis\n_START_PARAGRAPH_\nV optiki se \xc4\x8dasovno koherenco meri z interferometri, kot na primer Michelsonovim interferometrom ali Mach-Zehnderjevim interferometrom.\n_START_SECTION_\nZgledi prostorske koherence\n_START_PARAGRAPH_\nKot zgled se vzame volframovo nitko v \xc5\xbearnici. Posamezni deli nitke oddajajo svetlobo neodvisno od drugih delov. Zato se faza svetlobe obi\xc4\x8dajnega svetila slu\xc4\x8dajno spreminja s karakteristi\xc4\x8dnim \xc4\x8dasom, ki je skoraj vedno bistveno kraj\xc5\xa1i kot \xc4\x8das, v katerem lahko opazujemo interferenco. Torej, ker se ne dobi interference, velja volframova nitka za prostorsko nekoherentni izvor. Zelo veliko prostorsko koherenco ima radijska antena, saj na obeh koncih oddaja s stalno fazno zvezo. Zgled svetlobe, ki je \xc4\x8dasovno in prostorsko koherentna, je laserska svetloba, zaradi tega lahko laserji \xc5\xbearek usmerijo v majhno in izbrano to\xc4\x8dko in to omogo\xc4\x8da uporabo \xc5\xbearka za lasersko rezanje in litografijo. Prostorska koherenca prav tako pomeni, da \xc5\xbearek ostane ozek na dolgi razdalji._NEWLINE_S tem, ko se meri pre\xc4\x8dne koheren\xc4\x8dne razdalje svetlobe zvezd, se lahko dolo\xc4\x8di zvezdne premere, s tako imenovano Michelsonovo metodo. Svetlobo izbrane zvezde preko dveh manj\xc5\xa1ih parov zrcal, zberejo v teleskop. Ker sta zunanji zrcali na pomi\xc4\x8dnih rokah, jih je mogo\xc4\x8de razmikati. \xc4\x8ce pomi\xc4\x8dni zrcali nista preve\xc4\x8d razmaknjeni, lahko glavno zrcalo teleskopa zbere svetlobna snopa v gori\xc5\xa1\xc4\x8dni ravnini, kjer nastanejo interferen\xc4\x8dne proge. Meri se razmik, pri katerem interferen\xc4\x8dne proge izginejo, in iz tega je mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti premere bli\xc5\xbenjih svetlih zvezd. Za zvezdo, ki je velika 106 km in je od Sonca oddaljena 10 svetlobnih let, je pre\xc4\x8dna koheren\xc4\x8dna razdalja za zeleno svetlobo pribli\xc5\xbeno 10 m, kar se z Michelsonovim zvezdnim interferometrom lahko izmeri. Pri zvezdah, ki so dlje od nekaj deset svetlobnih let, pa ta metoda ne deluje ve\xc4\x8d._NEWLINE_Za holografijo je potrebna \xc4\x8dasovno in prostorsko koherentna svetloba. Holografijo je izumil Dennis Gabor in to kar 10 let preden so nastali laserji. Koherentno svetlobo je dobil tako, da je monokromatsko svetlobo , ki jo je oddala svetilka iz \xc5\xbeivega srebra, poslal skozi re\xc5\xbeo s prostorskim filtrom._NEWLINE_Leta 2011 je bilo pokazano da se lahko helijevi atomi, ki so ohlajeni do absolutne ni\xc4\x8dle, gibljejo in obna\xc5\xa1ajo kot koherentni laserski \xc5\xbearki.\n_START_SECTION_\nMerjenje spektralne koherence\n_START_PARAGRAPH_\nZa merjenje spektralne koherence svetlobe je potreben nelinearni opti\xc4\x8dni interferometer, kot je recimo opti\xc4\x8dni korelator jakosti, frekvence ali faze.\n_START_SECTION_\nHolografija\n_START_PARAGRAPH_\nKoherentno zdru\xc5\xbeevanje dveh ali ve\xc4\x8d opti\xc4\x8dnih valovnih polj vklju\xc4\x8duje holografijo. Holografski objekti so pogosto uporabljeni v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju v ban\xc4\x8dnih zapisih, kreditnih karticah.\n_START_SECTION_\nNeopti\xc4\x8dna valovna polja\n_START_PARAGRAPH_\nNadaljnje aplikacije se zanimajo za koherentno zdru\xc5\xbeevanje dveh ali ve\xc4\x8d neopti\xc4\x8dnih valovnih polj. Zgled takih so kvantna kriptografija in kvantni ra\xc4\x8dunalniki.'