b'\n_START_ARTICLE_\nSven Hassel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSven Hassel naj bi se po lastnih besedah rodil kot Sven Pedersen, a naj bi kasneje prevzel materin dekli\xc5\xa1ki priimek. Rodil naj bi se v mestu Frederiksborg v pokrajini Zealand na Danskem. Pri \xc5\xa1tirinajstih naj bi od\xc5\xa1el delat na ladjo kot pomo\xc4\x8dnik, tam pa naj bi ostal vse do vstopa v vojsko, leta 1936 ali 1937. Pred veliko depresijo je\xc2\xa0\xc2\xbbpobegnil\xc2\xab\xc2\xa0v Nem\xc4\x8dijo, kjer je posku\xc5\xa1al vstopiti v Wehrmacht. Po \xc5\xa1estih mesecih zavra\xc4\x8danj, ker ni bil Nemec, mu je kon\xc4\x8dno uspelo vstopiti v sedmi konjeni\xc5\xa1ki polk, pod pogojem, da postane\xc2\xa0\xc2\xbbnaturalizirani Nemec\xc2\xab._NEWLINE_Kasneje je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v drugo oklepno divizijo in je sodeloval pri invaziji na Poljsko. Po tej akciji je dezertiral, za kar je bil na vojnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du obsojen na prisilno delo v delovnem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du. Po prestani kazni je bil dodeljen v kazensko enoto, sestavljeno iz\xc2\xa0\xc2\xbbpogre\xc5\xa1ljivih\xc2\xab\xc2\xa0vojakov, zapornikov in disidentov. Tako je vojno pre\xc5\xbeivel v kezenskih enotah drugega konjeni\xc5\xa1kega polka ter 11. in 27. tankovskem polku 6. divizije s katerimi se je boril na vseh frontah, razen v Severni Afriki._NEWLINE_Skozi vojno je dosegel \xc4\x8din poro\xc4\x8dnika in bil odlikovan z \xc5\xbeeleznim kri\xc5\xbecem druge in prve stopnje. Leta 1945 se je v Berlinu predal Rde\xc4\x8di armadi ter nekaj let pre\xc5\xbeivel v razli\xc4\x8dnih sovjetskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih za vojne ujetnike. Tam je la\xc4\x8del pisati svojo prvo knjigo spominov, Legija prekletih. Izpu\xc5\xa1\xc4\x8den je bil leta 1949. Po vrnitvi v Nem\xc4\x8dijo, se je posku\xc5\xa1al pridru\xc5\xbeiti Francoski tusjki legiji, vendar mu je to prepre\xc4\x8dila bodo\xc4\x8da \xc5\xbeena, Dorthe Jensen, s katero se je poro\xc4\x8dil leta 1951. Zaposlil se je v tovarni avtomobilov, \xc5\xbeena pa ga je kmalu prepri\xc4\x8dala, da se je povsem posvetil pisanju spominov._NEWLINE_Leta 1957 je do\xc5\xbeivel posttravmatski \xc5\xa1ok, ki je bil posledica izku\xc5\xa1enj druge svetovne vojne, zaradi katerega je bil dve leti paraliziran. Po okrevanju se je lotil nadaljnjega pisanja in se preselil v Barcelono, kjer je \xc5\xbeivel do konca \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nHassel je kmalu postal tar\xc4\x8da skeptikov, med katerimi je najbolj vztrajen danski novinar Erik Haaest, ki se je temeljito lotil raziskovanja Hasslove preteklosti. Po njegovih besedah je Hassel v resnici B\xc3\xb8rge Villy Redsted Pedersen, danski nacist, ki je ve\xc4\x8dino vojne pre\xc5\xbeivel v kolaboracionisti\xc4\x8dnih danskih enotah v okupirani Danski. Po njegovem prepri\xc4\x8danju je Hassel dogodke, ki jih opisuje v knjigah izvedel iz pogovorov s pripadniki danskih enot Waffen-SS, ki so slu\xc5\xbeili na vzhodni fronti. Trditve je podkrepil z nekaj dejstvi, ki jih je objavil v razli\xc4\x8dnih virih. Med najbolj oprijemljivimi dejstvi je trditev Hassla, da je v bojih v nadaljevalni vojni na Finskem prejel visoko finsko odlikovanje, Mannerheimov kri\xc5\xbe, \xc4\x8desar pa v uradnih finskih dokumentih ni mogo\xc4\x8de potrditi. Hassel je po tem dogodku s svoje spletne strani umaknil to trditev, vse pa je vrglo veliko senco dvoma o avtenti\xc4\x8dnosti njegovih pri\xc4\x8devanj._NEWLINE_Nadalje, trdi Haaest, je bilo Hasslu po vojni celo sojeno kot vsem ostalim pripadnikom Hilfspolizei (HIPO), vendar se je zaradi svojega govorni\xc5\xa1kega daru uspel izogniti smrtni kazni, ki jo je dobila ve\xc4\x8dina pripadnikov te policije._NEWLINE_Zaradi nezanesljivosti Hasslovih zgodb, zgodovinarji njegovih pri\xc4\x8devanj ne jemljejo kot verodostojen vir in njegova dela uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med leposlovje.'