b'\n_START_ARTICLE_\nKomunizem\n_START_SECTION_\nTeoreti\xc4\x8dni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nKot teoreti\xc4\x8dni sistem dru\xc5\xbebene in ekonomske ureditve naj bi bil komunizem vrsta enakopravne dru\xc5\xbebe brez proizvodnje v zasebni lasti, denarja in dru\xc5\xbebenih razredov. Vse bi bilo torej dru\xc5\xbebena last. Komunizem potemtakem pomeni tudi spremembo v ljudeh, njihovega razumevanja in celotnih dru\xc5\xbebenih odnosov. Povedano druga\xc4\x8de, v komunizmu je vsa lastnina v lasti celotne skupnosti, vsi ljudje pa imajo enak dru\xc5\xbebeni in ekonomski polo\xc5\xbeaj. Teoreti\xc4\x8dno gledano v komunizmu \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka potreba po napredku zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine ne ostane nezadovoljena, temve\xc4\x8d je zadovoljena s porazdelitvijo sredstev ljudem po potrebi. Tako je komunizem pogosto omenjen kot ureditev, ki naj bi re\xc5\xa1ila delavce iz kapitalisti\xc4\x8dnega kroga rev\xc5\xa1\xc4\x8dine (zgodnji kapitalizem, ki ni bil korigiran s socialno dr\xc5\xbeavo). Zato naj bi se po prepri\xc4\x8danju komunistov komunisti\xc4\x8dne revolucije najprej zgodile predvsem v najbolj razvitih kapitalisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah, a so praviloma dogajale predvsem v slabo industrializiranih ali neindustrializiranih dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_Komunizem delimo na dve fazi: socializem, ki je neke vrste ni\xc5\xbeja oblika komunizma, in vi\xc5\xa1jo fazo - komunizem. Socializem naj bi iz\xc5\xa1el iz kapitalizma in je nekak\xc5\xa1na prehodna faza, ki \xc5\xa1e vedno vsebuje sledi stare, kapitalisti\xc4\x8dne ureditve, medtem ko komunizem nastopi na lastni osnovi. _NEWLINE_Po Karlu Marxu se dru\xc5\xbeba ne more preobraziti iz kapitalizma v komunizem takoj. Zahteva vmesno obdobje, ki ga Karl Marx imenuje diktatura proletariata. Komunisti\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba, ki jo napoveduje Karl Marx in ki naj bi iz\xc5\xa1la iz kapitalizma, se v praksi \xc5\xa1e ni uresni\xc4\x8dila in obstaja zgolj v teoriji. Te\xc5\xbeave pri implementaciji teoreti\xc4\x8dnega koncepta so se pokazale pri prakti\xc4\x8dno vseh prevzemih oblasti s strani politi\xc4\x8dnih sil, ki so same sebe imenovale za komunisti\xc4\x8dne._NEWLINE_Komunizem naj bi bil osnovan na visoki produktivnosti dela, planskem in dru\xc5\xbebenem nadzoru. Ukinjeni naj bi bili dru\xc5\xbebeni razredi in razlike med njimi, dr\xc5\xbeava, politi\xc4\x8dne stranke in politi\xc4\x8dne funkcije naj ne bi ve\xc4\x8d obstajali. Izginile naj bi razlike med mestom in vasjo, med intelektualnim in fizi\xc4\x8dnim delom naj ne bi bilo nasprotij. Ko delo postane ne samo sredstvo za \xc5\xbeivljenje, marve\xc4\x8d \xc5\xbeivljenjska potreba, \xc5\xa1ele tedaj naj bi bilo mogo\xc4\x8de re\xc4\x8di, kot je povedal  Marx:\xc2\xa0\xc2\xbbOd vsakega toliko, kolikor zmore in vsakemu toliko, kolikor potrebuje.\xc2\xab\xc2\xa0To je morda najbolj znano geslo komunisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Dru\xc5\xbebeni sistem temelji predvsem na teoreti\xc4\x8dnih predpostavkah, ki so jih zastavili Karl Marx, Friedrich Engels in Vladimir Ilji\xc4\x8d Lenin._NEWLINE_Marx se je zavedal, da obstajajo razli\xc4\x8dne oblike komunizma, toda tista, ki jo je imel v mislih kot zadnji stadij zgodovinskega razvoja, podrazumeva  temeljni preobrat \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke narave: \xc4\x8dlovek se pomiri sam s seboj, z dru\xc5\xbebo in z naravo. Druge, primitivnej\xc5\xa1e oblike komunizma, ki so obstajale v zgodovini, so se zadovoljile z ukinitvijo zasebne lastnine, da bi nastala dru\xc5\xbebena lastnina. Toda tak komunizem so ozna\xc4\x8dili za posplo\xc5\xa1eni kapitalizem, \xc4\x8de\xc5\xa1 da njegov cilj ni bit \xc4\x8dloveka, marve\xc4\x8d to, da \xc4\x8dlovek nekaj poseduje. _NEWLINE_Komunizem je ostro nasprotje tr\xc5\xbene dru\xc5\xbebe, saj z ukinjanjem zasebnega lastni\xc5\xa1tva ukine posedovalni\xc5\xa1ki odnos \xc4\x8dloveka do narave in drugih ljudi. Narava se bo humanizirala, \xc4\x8dlovek naturaliziral. _NEWLINE_Komunizem naj bi presegel vsakr\xc5\xa1no obliko zunanje prisile, tako bi \xc4\x8dlovek delal zaradi svoje svobodne odlo\xc4\x8ditve in v taki svobodni proizvodnji razvil svoje ustvarjalne sposobnosti. Kon\xc4\x8dni cilj je torej popolna odsotnost prisile in svobodna proizvodnja.\n_START_SECTION_\nKomunizem in religija\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeave s komunisti\xc4\x8dno partijo na oblasti, so prepovedovale vpletanje cerkvenih organizacij v politiko ter javno \xc5\xbeivljenje.  V \xc4\x8dasu Jugoslavije je bila uradno razgla\xc5\xa1ena svoboda verskega izra\xc5\xbeanja, religija pa je bila opredeljena kot stvar posameznika. Npr. bo\xc5\xbei\xc4\x8d in velika no\xc4\x8d nista bila dr\xc5\xbeavna praznika, praznovanje je bilo tako prepu\xc5\xa1\xc4\x8deno dru\xc5\xbeinam in cerkvi. Komunizem je na podlagi materialisti\xc4\x8dne filozofije prepri\xc4\x8deval ljudi, da je religija "opij ljudstva", verski aktivizem izven sakralnih objektov, pa je bil prepovedan, zaradi \xc4\x8desar so imeli gore\xc4\x8di privr\xc5\xbeenci cerkva lahko tudi te\xc5\xbeave. Jugoslovani, ki niso bili \xc4\x8dlani komunisti\xc4\x8dne partije, so imeli omejene poklicne mo\xc5\xbenosti, zato so se mnogi, ki niso podpirali komunisti\xc4\x8dnih idej in vizij, kljub vsemu vpisali v partijo.   Ko so se po vojni stare zamere za\xc4\x8dele pozabljati in se je dru\xc5\xbeba za\xc4\x8dela demokratizirati, se je tudi odnos oblasti do cerkve in verujo\xc4\x8dih za\xc4\x8del spreminjati. Jo\xc5\xbee Smole je kot predsednik slovenske SZDL in eden vidnej\xc5\xa1ih komunistov leta 1986  vo\xc5\xa1\xc4\x8dil vsem vernikom vesel bo\xc5\xbei\xc4\x8d, zaradi \xc4\x8desar se ga je prijel vzdevek Bo\xc5\xbei\xc4\x8dek.\n_START_SECTION_\nRimsko-katoli\xc5\xa1ka cerkev in komunizem\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc5\xa1ka Cerkev je v svoji zgodovini ve\xc4\x8dkrat uradno odlo\xc4\x8dno zavrnila komunizem kot idejo, ki lahko pripomore k odpravi socialnih krivic v svetu. Tak\xc5\xa1na zavrnitev je vsebovana v encikliki pape\xc5\xbea Leona XIII. Rerum Novarum iz leta 1891 in v enciklikah pape\xc5\xbea Pija XI. Quadragesimo Anno iz leta 1931 ter Divini Redemptoris iz leta 1937.\n_START_SECTION_\nMednarodna obsodba komunizma\n_START_PARAGRAPH_\nEvropski parlament je z resolucijo med totalitarne re\xc5\xbeime, uvrstil tudi komunisti\xc4\x8dne diktature. Resolucija skupaj omenja totalitarne in nedemokrati\xc4\x8dne komunisti\xc4\x8dne re\xc5\xbeime, nacizem in dolgotrajne fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne diktature v Gr\xc4\x8diji, \xc5\xa0paniji ter na Portugalskem. Resolucija ob tem izpostavlja holokavst kot edinstveni primer preganjanja in morije v zgodovini._NEWLINE_V slovenskem kontekstu med \xc5\xbertve totalitarnega re\xc5\xbeima sodijo poleg \xc5\xbertev povojnih izvensodnih pobojev tudi \xc5\xbertve politi\xc4\x8dnih procesov, in druge osebe, ki so desetletja po revoluciji do\xc5\xbeivljali krivice, zapostavljanje in izklju\xc4\x8devanje zato, ker idejno, nazorsko in politi\xc4\x8dno niso bili ustrezali nazorom Komunisti\xc4\x8dne partije. Med \xc5\xbertve totalitarnega komunizma uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tudi zapornike Golega otoka, ki so bili v ve\xc4\x8dini primerov \xc4\x8dlani KPJ, in so bili izvensodno poslani na \xc2\xbbprevzgojo\xc2\xab\xc2\xa0v \xc4\x8dasu akutnega informbirojskega spora, kot tudi osebe, preganjanje na osnovi neupravi\xc4\x8deno strogih zakonov o politi\xc4\x8dnih prekr\xc5\xa1kih. _NEWLINE_Ve\xc4\x8d evropskih poslancev je vlo\xc5\xbeilo pobudo za izena\xc4\x8ditev komunisti\xc4\x8dnih simbolov z nacisti\xc4\x8dnimi, vendar pobuda ni bila sprejeta zaradi razhajanj mnenj o tem.'