b'\n_START_ARTICLE_\nKanonsko pravo\n_START_PARAGRAPH_\nKanonsko pravo je zbirka cerkvenih zakonov, ki urejajo delovanje in odnose znotraj posameznih Cerkva. Osnova kanonskega prava Rimskokatoli\xc5\xa1ke Cerkve so predpisi, ki so bili sprejeti na prvih sedmih ekumenskih koncilih. Ti predpisi se imenujejo k\xc3\xa1noni (gr\xc5\xa1ko: \xce\xba\xce\xb1\xce\xbd\xcf\x8e\xce\xbd, pravilo, dolo\xc4\x8dilo ali ukrep). V Pravoslavni cerkvi spadajo v kanonsko pravo v o\xc5\xbejem smislu samo predpisi, ki so bili sprejeti na cerkvenih zborih od 4. do 9. stoletja, vsa druga dolo\xc4\x8dila pa se obi\xc4\x8dajno imenujejo pravila.\n_START_SECTION_\nZgodovina katoli\xc5\xa1kega kanonskega prava\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc5\xa1ka cerkev ima eno najstarej\xc5\xa1ih \xc5\xa1e \xc5\xbeivih pravnih tradicij, ki se za\xc4\x8denjajo z zapovedmi v Stari in Novi zavezi, v katero so vklju\xc4\x8dena tudi dela apostolov. V zakonske predpise Cerkve so se postopoma vna\xc5\xa1ala tudi dolo\xc4\x8dila ekumenskih koncilov ter pravo in obi\xc4\x8daji rimskega, vizigotskega, saksonskega in keltskega porekla ter izku\xc5\xa1nje iz kasnej\xc5\xa1ega razvoja Cerkve._NEWLINE_Predpisi ekumenskih koncilov, ki so jih tudi na Vzhodu sprejeli kot kanonske, so se na Zahodu kasneje dopolnjevali s predpisi, ki so se sprejeli na lokalnih cerkvenih zborih in predpisi, ki jih je dolo\xc4\x8dil rimski \xc5\xa1kof (pape\xc5\xbe). Ko je \xc5\xa1lo na Zahodu za disiplinska vpra\xc5\xa1anja ali vpra\xc5\xa1anja nauka vere, je imel odlo\xc4\x8dilno besedo vedno rimski \xc5\xa1kof._NEWLINE_Prvi, ki je posku\xc5\xa1al kanonske zakone sistemati\xc4\x8dno urediti, je bil v 11. stoletju menih-pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik Gracijan v Decretum Gratiani, prvi uradni zbornik kanonov, imenovan Liber extra, pa je leta 1234 izdal Gregor IX. Za njim je Bonifacij VIII. objavil Liber sextus (1298), Klemen V. pa tako imenovane Clementines (1317)._NEWLINE_Do leta 1917 je \xc5\xa1tevilo kanonov naraslo na okrog 10.000. Zaradi spremenjenih zgodovinskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din mnogi od njih niso bili ve\xc4\x8d niti \xc5\xbeivljenjski niti izvedljivi. To je vzpodbudilo pape\xc5\xbea Pija X. da je ukazal pripravo Zakonika kanonskega prava v eni sami knjigi z jasno dolo\xc4\x8denimi zakoni. Komisija, ki je izdelovala novi zakonik, je delo kon\xc4\x8dala v \xc4\x8dasu Benedikta XV. ki je zakonik tudi objavil. Zakonik Codex juris canonici je bil uradno izdan leta 1917, veljati pa je za\xc4\x8del \xc5\xa1ele naslednje leto. V Zakonik so posku\xc5\xa1ali vnesti vse predpise, ki jih je Cerkev sprejela v svoji zgodovini.\n_START_SECTION_\nSodobno katoli\xc5\xa1ko kanonsko pravo\n_START_PARAGRAPH_\nPo Drugem vatikanskem koncilu (1962-1965), ki ga je sklical pape\xc5\xbe Janez XXIII. je postalo jasno, da bo v novonastalih pogojih potreben tudi nov Zakonik. Po skoraj dveh desetletij razprav in \xc5\xa1tevilnih osnutkih novega Zakonika je pape\xc5\xbe Janez Pavel II. 25. januarja 1983 objavil nov Zakonik kanonskega prava (Codex juris canonici). Vzhodne katoli\xc5\xa1ke Cerkve so priprave Zakonika kanonov vzhodnih Cerkva zaklju\xc4\x8dile leta 1990._NEWLINE_V Katoli\xc5\xa1ki Cerkvi so poleg Zakonika kanonskega prava v veljavi tudi drugi predpisi, ki v Zakoniku niso posebj zapisani, in odredbe Svetega sede\xc5\xbea, ki jih je objavil pape\xc5\xbe ali katera druga cerkvena ustanova. Del kanonskega prava so zato tudi liturgijski predpisi.\n_START_SECTION_\nKanoni prvih ekumenskih in lokalnih cerkvenih koncilov\n_START_PARAGRAPH_\nKanonsko pravo Pravoslavne Cerkve sestavljajo cerkveni zakoni, pravila in dolo\xc4\x8dila kr\xc5\xa1\xc4\x8danske etike, bogoslu\xc5\xbeja, discipline klerikov in redovnikov ter cerkvene organizacije in jurisdikcije, ki so jih izglasovali na ekumenskih ali na lokalnih cerkvenih zborih. V Pravoslavni Cerkvi se teh zakonov ne dr\xc5\xbeijo tako strogo kot v Katoli\xc5\xa1ki Cerkvi. Zakoni se uporabljajo bolj svobodno in skladno z zgodovinskim in dru\xc5\xbebenim okoljem vsake posamezne lokalne Cerkve._NEWLINE_Gr\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di pravoslavni verniki so kanone zbrali v zborniku z naslovom Pedalion (\xce\xa0\xce\xb5\xce\xb4\xce\xb1\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd), ki nikakor ni primerljiv s katoli\xc5\xa1kim Zakonikom kanonskega prava, ampak je bolj podoben zborniku tolma\xc4\x8denj.\n_START_SECTION_\nOstali kanoni\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere Pravoslavne Cerkve sprejemajo svoje lastne kanone oziroma pravila. Ti kanoni se nana\xc5\xa1ajo na disciplino posta, spo\xc5\xa1tovanje ikon, zakona, razveze, posve\xc4\x8danje \xc5\xbeupnikov, disciplino klerikov in redovnikov, sodelovanju laikov v delovanju Cerkve, hierarhi\xc4\x8dne stopnje, \xc4\x8dastni vrstni red eparhij, medcerkvene odnose, odnose z javnostjo itd.'