b'\n_START_ARTICLE_\nAngelik Hribar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPater Hribar je obiskoval gimnazijo v Ljubljani, stopil v fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski red, \xc5\xa1tudiral bogoslovje in bil leta 1867 posve\xc4\x8den. Sprva je nekaj let slu\xc5\xbeboval kot u\xc4\x8ditelj v Kamniku, leta 1873 pa je prevzel vodenje fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega kora v Ljubljani. Tu je deloval do smrti.\n_START_SECTION_\nGlasbeno delo\n_START_PARAGRAPH_\nGlasbeno se je izpopolnjeval pri K. Ma\xc5\xa1ku, A. Nedv\xc4\x95du in A. Foersterju. Bil je soustanovitelj Cecilijanskega dru\xc5\xa1tva ter 27 let pou\xc4\x8deval na orglarski \xc5\xa1oli. (Izraz cecilijanstvo pomeni te\xc5\xbenjo po reformiranju cerkvenega petja, ki je pod vplivom italijanske opere dobilo precej posveten zna\xc4\x8daj. To so sku\xc5\xa1ali dose\xc4\x8di t. i. cecilijanci, organizirani v cecilijanskih dru\xc5\xa1tvih. V Ljubljani je tako dru\xc5\xa1tvo nastalo 1877). Njegove skladbe so ljudsko ob\xc4\x8dutene, so\xc4\x8dne in \xc5\xbeivahne ter ve\xc4\x8dinoma enoglasne. Skladal je prete\xc5\xbeno cerkvene skladbe (Cerkvena glasbena dela I - III, iz\xc5\xa1la 1910 - 1912) njegov posvetni opus pa je \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno skromnej\xc5\xa1i. Cecilijanska na\xc4\x8dela se razlo\xc4\x8dneje ka\xc5\xbeejo predvsem v njegovih latinskih ma\xc5\xa1ah (Ecce panis angelorum; Missa pro defuntcis, 1879; Missa in honorem S. Antonij Paduani, 1902).'