b'\n_START_ARTICLE_\nMali \xc5\xa1kr\xc5\xbeatki\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSo majhne \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, dolge ve\xc4\x8dinoma do pol centimetra, najve\xc4\x8dji pa dose\xc5\xbeejo tri centimetre v dol\xc5\xbeino. Pogosto so varovalne zelene ali rjave barve, med njimi pa so tudi vrste z \xc5\xbeivobarvnimi vzorci. Po telesni zgradbi na dale\xc4\x8d spominjajo na slinarice (dru\xc5\xbeina Cercopidae), le da so bolj podolgovati in ozki, tako kot slinarice pa imajo koni\xc4\x8dasto glavo z velikimi o\xc4\x8dmi ob strani, kratke nitaste tipalnice, dobro viden sprednji del oprsja (pronotum) s trikotnim \xc5\xa1\xc4\x8ditkom (skutelum) zadaj in v celoti obarvan sprednji par kril. Krila ob mirovanju zlagajo strehasto. Od slinaric se lo\xc4\x8dijo po \xc5\xa1irokih in dolgih prvih \xc4\x8dlenih (koksah) zadnjega para nog, ki segajo skoraj do za\xc4\x8detka zadka, ter eni ali ve\xc4\x8d vrstah bodic na tibijah zadnjih nog (slinarice imajo samo posamezne bodice). Na ra\xc4\x8dun mo\xc4\x8dnih zadnjih nog lahko dale\xc4\x8d sko\xc4\x8dijo, kadar jih kaj vznemiri._NEWLINE_Kot ve\xc4\x8dina drugih polkrilcev se tudi mali \xc5\xa1kr\xc5\xbeatki na kratke razdalje sporazumevajo z vibracijami, ki se prena\xc5\xa1ajo po zelenem rastlinskem tkivu, pri \xc4\x8demer pa mehanizem za proizvajanje vibracij \xc5\xa1e ni povsem razjasnjen. Mehansko valovanje, ki nastaja pri tem, se preko nog prenese na podlago, druga \xc5\xbeival (najve\xc4\x8dkrat spolni partner) pa ga zazna s posebnimi receptorji v no\xc5\xbenih sklepih. Drug mehanizem produkcije vibracij je butanje ob podlago. Feromonov ne uporabljajo, tipalnice slu\xc5\xbeijo predvsem za zaznavanje hlapnih snovi, po katerih prepoznajo gostiteljske rastline (kairomonov)._NEWLINE_V obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem se po navadi izmenja le ena generacija letno, le pri nekaterih vrstah dve ali tri. Zimo pre\xc5\xbeivijo kot jaj\xc4\x8deca ali odrasle \xc5\xbeivali, spet odvisno od vrste.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nVse vrste malih \xc5\xa1kr\xc5\xbeatkov so rastlinojede, specializirane na prehranjevanje z listi rastlin. Z ostrim bodalom prebadajo povrhnjico in sesajo sokove. S sesanjem sokov in izlo\xc4\x8danjem prebavnih encimov, ki uni\xc4\x8dujejo klorofil, povzro\xc4\x8dajo zna\xc4\x8dilne blede made\xc5\xbee na listih; kadar je \xc5\xbeivali veliko, se ti made\xc5\xbei zdru\xc5\xbeijo in celoten list pobledi. Mnoge vrste izlo\xc4\x8dajo mano, ki jo sestavljajo neprebavljeni sladkorji in odve\xc4\x8dna teko\xc4\x8dina, z njo se prehranjujejo druge \xc5\xbeivali (npr. mravlje) ter glive._NEWLINE_Kratek \xc5\xbeivljenjski krog pomeni, da se lahko ob ugodnih pogojih izjemno namno\xc5\xbeijo in jih lahko poleti najdemo na skoraj vsakem drevesu ali grmu, najdemo pa jih tudi na travah ter drugih zelnatih rastlinah. Posamezne vrste pa so specializirane na prehranjevanje z ozkim naborom gostiteljskih rastlin, katerih rasti\xc5\xa1\xc4\x8de dolo\xc4\x8da obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti vrste. Poznavalec lahko tako opi\xc5\xa1e zdru\xc5\xbebo rastlin na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju samo na podlagi zbranih primerkov od tam.\n_START_SECTION_\nSistematika in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e fosilne ostanke so na\xc5\xa1li v Braziliji, datirajo jih v zgodnjo kredo (pred pribli\xc5\xbeno 120 milijoni let)._NEWLINE_Taksonomski status dru\xc5\xbeine \xc5\xa1e ni popolnoma sprejet. Nekateri avtorji tako male \xc5\xa1kr\xc5\xbeatke obravnavajo na nivoju naddru\xc5\xbeine Cicadelloidea, ki se nato deli v ve\xc4\x8d dru\xc5\xbein. Nejasno je tudi razmerje med njimi in sorodnimi dru\xc5\xbeinami, saj so predstavniki treh poddru\xc5\xbein malih \xc5\xa1kr\xc5\xbeatkov bolj podobni grbastim \xc5\xa1kr\xc5\xbeatkom (dru\xc5\xbeina Membracidae) kot preostalim malim \xc5\xa1rk\xc5\xbeatkom._NEWLINE_Dolo\xc4\x8danje vrst malih \xc5\xa1kr\xc5\xbeatkov je te\xc5\xbeavno in pogosto zahteva mikroskopski pregled sam\xc4\x8devih genitalij. Zaradi tega je skupina z izjemo vrst, ki delajo \xc5\xa1kodo na kulturnih rastlinah, slabo raziskana. Vrste se razlikujejo tudi po vibracijskih signalih, vendar je za preu\xc4\x8devanje teh potrebna specializirana oprema za snemanje (kontaktni mikrofon ali laserski vibrometer)._NEWLINE_Ocenjujejo, da \xc5\xbeivi v srednji Evropi okoli 320 vrst, v Sloveniji pa na ra\xc4\x8dun velike geografske in klimatske raznolikosti po do sedaj zbranih podatkih \xc5\xbeivi skoraj 250 vrst, pri \xc4\x8demer je dejanska \xc5\xa1tevilka verjetno \xc5\xa1e vi\xc5\xa1ja, saj favna \xc5\xa1kr\xc5\xbeatkov na slovenskem \xc5\xa1e ni popolnoma raziskana.'