b'\n_START_ARTICLE_\nRazlitje nafte v elektrarni Jiyeh\n_START_PARAGRAPH_\nRazlitje olja v elektrarni Jiyeh je okoljska katastrofa, ki jo je povzro\xc4\x8dilo razlitje nafte v vzhodno mediteransko morje. Zaradi konflikta med Izraelom in Libanonom, so izraelske zra\xc4\x8dne sile 14 in 15 julija 2006 izvedle bombni napad. Bombardiranje je zadelo naftne rezervoarje v mestu Jiyeh, 30 kilometrov ju\xc5\xbeno od Bejruta v Libanonu. Iz po\xc5\xa1kodovanih tankerjev je v vzhodno mediteransko morje izstelko 30.000 ton nafte. Izlita nafta je ustvarila 170 kilometerski oljni made\xc5\xbe in ogrozila Tur\xc4\x8dijo in Ciper. Made\xc5\xbe je pomoril ribe in ogrozil \xc5\xbeivljenjski habitat ogro\xc5\xbeenih morskih \xc5\xbeelv in verjetno pove\xc4\x8dal mo\xc5\xbenosti rakavih obolenj._NEWLINE_Zgodnja poro\xc4\x8dila so primerjala obseg razlitja nafe iz tankerja Exxon Valdez. Vendar so kasnej\xc5\xa1e ocene ugotovile, da je razlitje v Jiydehu za kar 30.000 ton nafte ve\xc4\x8dje od 42.000 ton razlitja Exxon Valdez. Od 150 do 170 kilometrov obale je bilo povsem prizadete, kar je znatno ve\xc4\x8d kot pa 2.100 kilometrov obale pri izlitju Exxon Valdez. Po besedah libanonskega ministra za okolje Jakuba Sarraf, so izraelski gliserji prepre\xc4\x8dili gasilcem, da pogasijo po\xc5\xbear v skladi\xc4\x8du v elektrarni Jiyeh, ki je nato gorel kar 10 dni. Hkrati pa je izraelska mornarica prepre\xc4\x8dila Libanonskim in mednarodnim funkcionarjem, da ustrezno ocenijo obseh \xc5\xa1kode in razlitja.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nRazlitje je prizadelo eno tretjino Libanonske obale. Pla\xc5\xbee in skale so bile prikrite s \xc4\x8drnim blatom vse do Byblosa, severno od Bejruta in se razprostriral vse do ju\xc5\xbenega dela Sirije. Oljni made\xc5\xbe je ubil ribe in ogro\xc5\xbeal ogro\xc5\xbeene vrste zelenih morskih \xc5\xbeelv , kot tudi ogro\xc5\xbeeno vrsto morskih \xc5\xbeelv vrste logger head. 31. julija je Okoljski program zdru\xc5\xbeenih narodov izrazil resno zaskrbljenost nad onesna\xc5\xbeenostjo zraka in obale (10 milj). Ocenili so, da bi oljni made\xc5\xbe lahko dosegel tudi 35.000 ton nafte. Regijski pomorski center Regional Marine Pollution Emergency Response Centre (REMPEC) iz Malte je libanonski vladi poro\xc4\x8dal, da so majhne koli\xc4\x8dine made\xc5\xbeev dosegle Sirsko obalo na severu dr\xc5\xbeave. UNEP je kasneje omilil svoje ocene in potrdil, da ne bo dalj\xc5\xa1i posledic. \xc5\xbde leta 2007, le leto po razlitju, je UNEP objavil poro\xc4\x8dilo, ki je nakazovalo redne pojave \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih stresorjev. Ocenili so, da so posledice \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja made\xc5\xbea zaradi fekalnih odplak, vo\xc5\xbenje z motornimi \xc4\x8dolni in drugimi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi aktivnostmi povzro\xc4\x8dili ve\xc4\x8dji stres na libanonski pomorski habitat kot pa razlitje nafte. Poro\xc4\x8dilo je tudi nakazovalo, da so odpadki iz za\xc4\x8dasnega skladi\xc5\xa1\xc4\x8da odpadkov med \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem \xc5\xa1e edina posledica, ki ni bila odpravljena._NEWLINE_Libanonski okoljski minister je povedal, da se je do sedaj, v libanonsko morje izlilo med 20.000 in 30.000 nafte. Ocenil je tudi skrb nad dejstvom, da so se do takrat najve\xc4\x8dje okoljske katastrofe zgodile na odprtem morju, ta katastrofa pa je prizadela priobalno obmo\xc4\x8dje. Ne smemo si zatiskati o\xc4\x8di, \xc4\x8de ne storimo ni\xc4\x8desar, morski tokovi proti severu ne bodo prizadeli le Libanonske obale pa\xc4\x8d pa tudi Ciper, Sirijo, Tur\xc4\x8dijo, Gr\xc4\x8dijo in tudi Izrael. Rastlinski in \xc5\xbeivalski svet sta resno ogro\xc5\xbeena in dolo\xc4\x8denim vrstam grozi izumrtje. Prosil sem Anglijo, Italijo, \xc5\xa0panijo in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave, te dr\xc5\xbeave so do\xc5\xbeivele podobne katastrofe, ta tehni\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d, ker sami ne zmoremo; je \xc5\xa1e povedal okoljski minister Yacub Sarraf.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeeni narodi\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeeni Narodi so, s 170 glasovi za in 6 proti, sprejeli resolucijo (Avstralija, Kanada, Izrael, Mar\xc5\xa1alovi otoki, Palau in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so glasovale proti), da Izrael prevzame odgovornost za nastalo \xc5\xa1kodo in kompenzacijo stro\xc5\xa1kov odpravljanja okoljske \xc5\xa1kode in obnove pomorskega okolja._NEWLINE_Na drugem zasedanju komiteja zdru\xc5\xbeenih narodov, ko so obravnavali predlog resolucije, so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike pojasnile svoje nasprotovanje resoluciji. Menili so, da gre za enostransko in nesprejemljivo re\xc5\xa1itev, medtem ko je Kanada menila, da generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina zdru\xc5\xbeenih narodov ni primerna za razpravljanje pravne in \xc5\xa1kodne odgovornosti za nastalo \xc5\xa1kodo in njeno odpravo. Izrael je nasprotoval umiku mnenja, da Hezbolah nosi vso odgovornost za nastali konflikt. Po njihovem mnenju Hezbolahovi teroristi prestopajo legalno mejo z Izraelom kjer pobijajo in ugrabljajo izraelske vojake. Ob tem dodajajo, da je Hezbollah kriv za pol milijona dreves in 52.000 arov gozda, ki so zgoreli zaradi raketnih napadov; 25 izraelskih zgradb cementa in azbesta, ki so bile poru\xc5\xa1ene in povzro\xc4\x8dili onesna\xc5\xbeenost 20.000 kvadratnih kilometrov povr\xc5\xa1ja in za posledice raketnega napada na objekt za zgo\xc5\xa1\xc4\x8devanje fekalnih odplak v Tzafatu. Zdru\xc5\xbeeni narodi so ocenili, da stro\xc5\xa1ki \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja razlitja nafte, v smislu gospodarske \xc5\xa1kode storjene Libanonu in stro\xc5\xa1ki \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja zna\xc5\xa1ajo 203 milijone ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Izrael je zavrnil zahtevo za kakr\xc5\xa1enkoli zahtevek za povra\xc4\x8dilo. Posledi\xc4\x8dno sta se decembra 2007 ponovila razprava in glasovanje. Avstralija, Kanada, Mar\xc5\xa1alovi otoki, Nauru, Palau in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave amerike so ponovno glasovale proti resoluciji, da naj Izrael prevzame odgovornost. V zagovor je izraelski ambasador opozoril nato, da se ne omenja okoljskih katastrof v Izraelu (pol milijona dreves), in tudi celotnega vzroka konflikta (Pre\xc4\x8dkanja izraelskih meja in ugrabljanje vojakov s strani Hezbolaha). Menil je, da je to dokaz, da je resolucija politi\xc4\x8dna demonizacija.\n_START_SECTION_\nMedijska podpora\n_START_PARAGRAPH_\nDokumentarec Hadya Zaccaka z naslovom The Oil Spill in Lebanon je osvojil prvo nagrado na Evropskem in Mediteranskem filmskem festivalu na TV morja.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cistilne akcije\n_START_PARAGRAPH_\nOb pomo\xc4\x8di mnogih donatorjev in neprofitnih organizacij je Libanonsko okoljsko ministrstvo izvedlo \xc5\xa1tevilne \xc4\x8distilne akcije. Vklju\xc4\x8dno s pravnimi akcijami, kot so zahtevki za povra\xc4\x8dilo \xc5\xa1kode, kar je pokrivala Generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina zdru\xc5\xbeenih narodov. Do danes Izraelska vlada ni kompenzirala nastale \xc5\xa1kode. Na zahtevek za od\xc5\xa1kodnino ne odgovarjajo. Cilj \xc4\x8distilnih akcij je obvladovati okoljsko katastrofo z zbiranjem sredstev za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje. Skupni znesek donacij zna\xc5\xa1a 2.919,400 dolarjev. \xc4\x8ci\xc5\xa1\xc4\x8denje sta financirali Japonska preko UNDP in Norve\xc5\xa1ka preko Higher Relief Commission v Libanonu. Stro\xc5\xa1ki \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja so, v letih 2006 in 2007, zna\xc5\xa1ali 1.835.587 dolarjev. \xc4\x8cistilne akcije so zajemale pomol Dalieh Fishermen in tri mesta med Jadro in Ras al Saadiyat, in tri mesta med kraji Jieh in Bejrut. Opazovali so tudi obalo ju\xc5\xbeno in severno od Libanona ter pomorski priobalni pas. Ve\xc4\x8dje opazovanje so opravili tudi med ju\xc5\xbenim mestom Tyre in severno mejo Libanona. To so opravili med novembrom in decembrom leta 2008, opazovanje pa je financirala Mednarodna razvojna agencije kanadske vlade. Akcija je potekala je preko UNDP, koordiniralo in tehni\xc4\x8dno nadziralo pa jo je okoljsko ministrstvo Libanona. Po dolgem pri\xc4\x8dakovanju so zdru\xc5\xbeeni narodi septembra 2009 objavil ugotovitve opazovanj in merjenj. Manj\xc5\xa1e in predkon\xc4\x8dne \xc4\x8distilne akcije so, pod nadzorom okoljskega ministrstva libanonske vlade, stekle na okoli 12 razli\xc4\x8dnih mestih ob libanonski obali, v skupni dol\xc5\xbeini 7,5 kilometrov. Projekt \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja odpadkov je stekel z namenom zbiranja in odva\xc5\xbeanja materialov iz obale v za\xc4\x8dasna skladi\xc5\xa1\xc4\x8da. Zadnje poro\xc4\x8dilo Zdru\xc5\xbeenih narodov je bilo objavljeno 7. Avgusta 2009. To je bilo zadnje uradno poro\xc4\x8dilo Generalne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine zdru\xc5\xbeenih narodov. Generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je ustanovila fundacijo Eastern Mediterranean Oil Spill Restoration, kjer se zbirajo sredstva donatorjev. Sredstva so namenjena podpori in pomo\xc4\x8di dr\xc5\xbeavam, ki so utrpele direktno \xc5\xa1kodo. Financirajo se ekolo\xc5\xa1ko upravljanje z morjem in morskimi bitji, \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje, zbiranje odpadkov na obalah, ki so nastale zaradi uni\xc4\x8denja naftnih cistern v elektrarni Jieh v Libanonu.\n_START_SECTION_\nZunanji viri:\n_START_PARAGRAPH_\nJiyeh oil spill_NEWLINE_Ministrstvo za okoljeLibanon uradna stran za razlitje nafte'