b'\n_START_ARTICLE_\nDov\xc5\xbeanova soteska\n_START_PARAGRAPH_\nDov\xc5\xbeanova soteska, tudi Dol\xc5\xbeanova soteska, je soteska, ki jo je izdolbla hudourni\xc5\xa1ka reka Tr\xc5\xbei\xc5\xa1ka Bistrica v stare zemeljske sklade. Reka kipi \xc4\x8dez edinstveno slapi\xc5\xa1\xc4\x8de velikih zaobljenih blokov belega kremenovega konglomerata. Ti veliki boki so se privalili v reko z Borove pe\xc4\x8di, ta je ime dobila po rde\xc4\x8dem boru, ki pora\xc5\xa1\xc4\x8da njena strma pobo\xc4\x8dja. _NEWLINE_Soteska je \xc5\xa1e posebej slikovita zaradi \xc5\xa1estih visokih kamnitih stolpov, Ku\xc5\xa1pegarjevih turnov, kjer je urejeno plezali\xc5\xa1\xc4\x8de. Skozi sotesko je speljana zanimiva geolo\xc5\xa1ka pot, gozdna u\xc4\x8dna pot Dov\xc5\xbeanova soteska, planinska pot, razgledna pot in pot do partizanske tiskarne-tehnike. V manj\xc5\xa1em naselju \xc4\x8cadovlje stoji stara Jamen\xc5\xa1nikova hi\xc5\xa1a in pa\xc5\xa1tba (su\xc5\xa1ilnica za lan) z letnico 1766, ki je primerek edinstvenega karavan\xc5\xa1kega stavbarstva z vsemi etnografskimi zna\xc4\x8dilnostmi. Soteska je razgla\xc5\xa1ena za naravni spomenik Slovenije in le\xc5\xbei 3\xc2\xa0km severno od kraja Tr\xc5\xbei\xc4\x8d, ob cesti Tr\xc5\xbei\xc4\x8d-Jelendol.\n_START_SECTION_\nNaravni spomenik\n_START_PARAGRAPH_\nDov\xc5\xbeanova soteska je bila zavarovana kot naravni spomenik zaradi edinstvenega nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da ostankov okamnelega \xc5\xbeivljenja rastlin in \xc5\xbeivali v kamninah starega zemeljskega veka \xe2\x80\x93 paleozoika (Odlok o razglasitvi Dov\xc5\xbeanove soteske za naravni spomenik, Uradni vestnik Gorenjske, 12/88). Tu so bile prvi\xc4\x8d najdene in opisane \xc5\xa1tevilne vrste ramenono\xc5\xbecev in velika luknji\xc4\x8darka (Schwagerina carniolica). Slikovito sotesko je izoblikovala Tr\xc5\xbei\xc5\xa1ka Bistrica v konglomeratih, apnencih, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakih in glinovcih. V njej je najve\xc4\x8dje pregradno slapi\xc5\xa1\xc4\x8de v kremenovem konglomeratu pri nas. Ta kamnina gradi tudi Borovo pe\xc4\x8d, ki jo pora\xc5\xa1\xc4\x8da gozd rde\xc4\x8dega bora.\n_START_SECTION_\nPe\xc5\xa1\xc4\x8denjak\n_START_PARAGRAPH_\nPe\xc5\xa1\xc4\x8denjak je najmlaj\xc5\xa1a kamenina in je nastal v obdobju spodnjega perma, torej je star okrog 250 milijonov let. V tem obdobju s pu\xc5\xa1\xc4\x8davskim podnebjem, za katerega so zna\xc4\x8dilne velike temperaturne razlike med dnevom in no\xc4\x8djo ter majhna koli\xc4\x8dina padavin, so velike kamenine pod vplivom vremenskih razmer razpadle na drobne ko\xc5\xa1\xc4\x8dke oz. pesek. Ko pa je to obmo\xc4\x8dje zalilo plitvo morje so se ti delci skupaj z meljem in glino sprijeli v novo kamenino.\n_START_SECTION_\nTrbi\xc5\xa1ka bre\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nIme je dobila po kraju Trbi\xc5\xbe v Italiji, ker so jo tam prvi\xc4\x8d na\xc5\xa1li, kasneje so ugotovili, da se v Dov\xc5\xbeanovi soteski nahaja popolnoma enaka kamenina. Je malo starej\xc5\xa1a od pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, stara pribli\xc5\xbeno 260 milijonov let. Nastala je, ko so bili veliki predeli apnenca dvignjeni nad morsko gladino. Zaradi mo\xc4\x8dnih notranjih zemeljskih sil so bili ti razkosani in zdrobljeni. Manj\xc5\xa1i kosi so se v velikih koli\xc4\x8dinah nabirali na strmih obalah. Zaradi te\xc5\xbenosti je ta gru\xc5\xa1\xc4\x8dnati material ve\xc4\x8dkrat zdrsnil v plitvo morje, v katerega so kopenske vode prina\xc5\xa1ale melj, pesek in glino. Ta drobni material se je pome\xc5\xa1al z apnen\xc4\x8devim gru\xc5\xa1\xc4\x8dem in stvoril trbi\xc5\xa1ko bre\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nApnenec\n_START_PARAGRAPH_\nApnenec je edina fosilonosna kamenina v Dov\xc5\xbeanovi soteski. Najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1e oblike ostankov \xc5\xbeivljenja v Dov\xc5\xbeanovi soteski so morske lilije, alge, ramenono\xc5\xbeci, fuzulinide\n_START_SECTION_\nKremenov konglomerat\n_START_PARAGRAPH_\nKremen je najtrdnej\xc5\xa1a kamenina in najstarej\xc5\xa1a v soteski. Tako kot vse kamenine v Dov\xc5\xbeanovi soteski je tudi ta usedlina ali sedimentna kamnina. Nastala je na podoben na\xc4\x8din kot trbi\xc5\xa1ka bre\xc4\x8da. Pred skoraj 300 milijoni let so bile Karavanke pod plitvim morjem, reke so vanj s kopnega prina\xc5\xa1ale prod, pesek in glino iz katerih so kasneje nastali konglomerati. Prodniki so zelo lepo zaobljeni, kar ka\xc5\xbee na njihovo dolgo pot. Tesno se dotikajo drug drugega, vmesno vezivo pa je zdrobljen kremenov pesek.\n_START_SECTION_\nPlezali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1979 so bile preplezane prve prosto preplezane smeri, tu so nastale tudi prve smeri devete stopnje. V ve\xc4\x8d razte\xc5\xbeajnih smereh je skala mestoma kru\xc5\xa1ljiva, \xc5\xa1e posebej na policah. Ve\xc4\x8dina smeri je rahlo previsna z majhnimi oprimki in zahteva predvsem natan\xc4\x8dno gibanje. Plezali\xc5\xa1\xc4\x8de je najbolje obiskati spomladi, poleti ali zgodaj jeseni. Poleti je ve\xc4\x8dji del stene v senci. Ob suhi in son\xc4\x8dni zimi se okoli poldneva brez te\xc5\xbeav pleza v razte\xc5\xbeajih pod robom stene.\n_START_SECTION_\nPredor\n_START_PARAGRAPH_\nPredor v soteski, imenovan Veliki predor, so gradili od 16. maja do 1. septembra 1895, po naro\xc4\x8dilu Julija Borna. Pred prihodom barona v Jelendol tukaj ni bilo ceste. Doma\xc4\x8dini so pred tem zgradili pot \xc4\x8dez \xc2\xbbJame\xc2\xab\xc2\xa0po desnem bregu Tr\xc5\xbei\xc5\xa1ke Bistrice, ki se je kon\xc4\x8dala pri Malem predoru, zgrajenem leta 1759. Potekala je \xc4\x8dez Hudi\xc4\x8dev most in manj\xc5\xa1i predor iz leta 1759. Nova cesta je bila nato zgrajena na levem bregu z dalj\xc5\xa1im predorom z galerijami. _NEWLINE_Predor je bil ob 100-letnici obnovljen. V spomin na to sta bili postavljeni dve spominski plo\xc5\xa1\xc4\x8di. Svetlej\xc5\xa1a plo\xc5\xa1\xc4\x8da je namenjena spominu na grofa Gustava Chorinskyja, ki je uradno potrdil komisijo za izvedbo zemlji\xc5\xa1ke odveze, temnej\xc5\xa1a pa investitorju Juliju Bornu.'