b"\n_START_ARTICLE_\nNicolas Camille Flammarion\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nFlammariona je \xc5\xbee zelo zgodaj privla\xc4\x8dila astronomija. Kot mladeni\xc4\x8d je napisal dolgo razpravo o Vesolju. Rokopis je videl njegov zdravnik in se mu je zdel tako dober, da mu je leta 1858 pomagal dobiti mesto na Observatoriju v Parizu, kjer je delal dolgo \xc4\x8dasa._NEWLINE_Bil je ustanovitelj in prvi predsednik Francoskega astronomskega dru\xc5\xa1tva (Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 Astronomique de France), ki je od leta 1887 izdajalo neodvisno revijo BSAF (Bulletin de la Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 astronomique de France). Januarja 1895 po trinajstih zvezkih revije L'Astronomie in osmih BSAF sta se reviji zdru\xc5\xbeili v bilten Dru\xc5\xa1tva L'Astronomie. Prvi bilten so o\xc5\xa1tevil\xc4\x8dili z 9, tako so ohranili \xc5\xa1tevil\xc4\x8denje BASF, vendar so se \xc5\xa1tevilke od 9 do 13 biltena L'Astronomie lahko nana\xc5\xa1ale tudi na prej\xc5\xa1njo revijo._NEWLINE_Pozneje je leta 1883 osnoval zasebni Observatorij v Juvisyju, katerega je vodil do smrti. Mnogokrat je letel z balonom in se vme\xc5\xa1al v spor o kanalih na Marsu, ki ga je leta 1881 za\xc4\x8del Schiaparelli. Z vsem srcem je bil na strani tistih, ki so zagovarjali obstoj kanalov in inteligentnega \xc5\xbeivljenja na Marsu, \xc5\xbeivljenja, ki bi bilo morda bolj razvito kot na\xc5\xa1e. Medtem je tudi poro\xc4\x8dal o spremembah v enem od Luninih kraterjev in trdil, da so nastale zaradi rastlinstva. Vneto je verjel, da so \xc5\xbeiva bitja na vseh svetovih._NEWLINE_Predlagal je imeni za Neptunov in Jupitrov naravni satelit Triton in Amaltejo, sprejeli pa so ju veliko let kasneje._NEWLINE_V poznej\xc5\xa1ih letih, kar se ne smemo \xc4\x8duditi, se je za\xc4\x8del ukvarjati z raziskavami parapsiholo\xc5\xa1kih pojavov, duhovnosti in reinkarnacije. Njegove raziskave duhovnosti so vplivale tudi na njegovo pisanje s podro\xc4\x8dja znanstvene fantastike. Bil je velik popularizator astronomije. Njegova knjiga Poljudna astronomija, ki je iz\xc5\xa1la leta 1879 in so jo leta 1894 prevedli v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, je bila najbolj\xc5\xa1a knjiga te vrste v 19. stoletju._NEWLINE_Njegova druga \xc5\xbeena Gabrielle Renaudot je bila znana astronomka._NEWLINE_Napisal je \xc5\xa1e: Atlas Celleste, (1877); Catalogue Des Etoiles Doubles En Mouvement, (1878); Astronomie Siderale Les Phenomenes De La Foudre, (1905).\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenujeta udarna kraterja na Luni (Flammarion) in na Marsu (Flammarion), ter asteroid glavnega asteroidnega pasu 1021 Flammario."