b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nObiskoval je Osnovno \xc5\xa1olo v Dobovi (1933\xe2\x80\x931938), ki se je 12. 10. 2015 preimenovala v Osnovno \xc5\xa1olo dr. Jo\xc5\xbeeta Topori\xc5\xa1i\xc4\x8da. \xc5\xa0olanje je nadaljeval na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Mariboru, vendar samo tri razrede (1938\xe2\x88\x921941). V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xbeivel v mariborskem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer se je tudi pripravljal izpit za \xc5\xa1tudij teologije. Med drugo svetovno vojno je bil v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih v \xc5\xa0leziji in na Poljskem (Strzyz\xc3\xb3w, Wroc\xc5\x82aw). Po koncu vojne je obiskoval gimnazijo v Bre\xc5\xbeicah, nato v Mariboru, kjer je v \xc5\xa1olskem letu 1946/1947 maturiral na Prvi gimnaziji. _NEWLINE_Po maturi se je vpisal na \xc5\xa1tudij slavistike (slovenski jezik s knji\xc5\xbeevnostjo in ruski jezik s knji\xc5\xbeevnostjo) na Filozofsko fakulteto v Ljubljani. Diplomiral je leta 1952, svojo profesorsko pot pa je za\xc4\x8del leta 1953 kot profesorski pripravnik na novome\xc5\xa1ki gimnaziji, nato je bil do leta 1965 lektor za slovenski jezik na Filozofski fakulteti v Zagrebu. Kot \xc5\xa1tipendist Humboldtove ustanove je \xc5\xa1tudiral eksperimentalno fonetiko v Hamburgu (1962/1963). Doktoriral je leta 1963 na FF v Ljubljani z disertacijo Nazorska in oblikovna struktura Fin\xc5\xbegarjeve proze, kjer je bil sprva docent, od 1970 izredni in 1976-96 redni profesor za slovenski jezik in stilistiko. Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d je bil tudi zaslu\xc5\xbeen za ustanovitev Katedre za slovenski knji\xc5\xbeni jezik in stilistiko ter sam postal njen prvi predstojnik. _NEWLINE_Predaval je predvsem na Filozofski fakulteti, kjer je vzgojil \xc5\xa1tevilne generacije slovenistov. Ob\xc4\x8dasno je bil gost na drugih univerzah v Jugoslaviji (Zagreb, Zadar itd.) in po svetu (Chicago, Regensburg, Moskva, Celovec, Gradec, Var\xc5\xa1ava itd.). _NEWLINE_Bil je aktiven tudi na drugih podro\xc4\x8djih, od 1970 do 1977 je bil urednik Slavisti\xc4\x8dne revije. _NEWLINE_Jo\xc5\xbee Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d je bil vodilni slovenski jezikoslovec druge polovice 20. stoletja. Bil je avtor \xc5\xa1tevilnih jezikoslovnih razprav in del (njegova bibliografija \xc5\xa1teje blizu 1000 enot). Svojo pot jezikoslovca je za\xc4\x8del s kritiko slovnice \xc5\xa1tirih avtorjev (Bajec, Kolari\xc4\x8d, Rupel, \xc5\xa0olar), ki jo je napisal junija 1957, vendar je v Jeziku in slovstvu niso objavili, saj je bila preobse\xc5\xbena in bi ob ugled spravila takratno slovensko knji\xc5\xbeno jezikoslovje. Vendar je ocena na\xc5\xa1la pot do javnosti, v skraj\xc5\xa1ani obliki je 1960 najprej v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini iz\xc5\xa1la na Danskem, 1962 pa v hrva\xc5\xa1\xc4\x8dini. V Sloveniji iz\xc5\xa1la \xc5\xa1ele 1987 v monografiji Portreti, razgledi, presoje z naslovom Na\xc5\xa1a slovnica. Ocena slovnice \xc5\xa1tirih je postala tudi osnova za nastanek u\xc4\x8dbenika Slovenski jezik 1\xe2\x80\x934, ki je bil predhodnik kasnej\xc5\xa1e znanstvene slovnice slovenskega jezika, Slovenske slovnice (iz\xc5\xa1la v Mariboru 1976, prenovljena in raz\xc5\xa1irjena izdaja 1984, 1991, 2000).  _NEWLINE_Na njegove nazore o jeziku so vplivali zagreb\xc5\xa1ki jezikoslovec Petar Guberina, Stanislav \xc5\xa0krabec, Anton Breznik in pra\xc5\xa1ko, kopenhagensko ter ameri\xc5\xa1ko strukturalno jezikoslovje. Jezikoslovje je razumel kot sistem, jezik kot strukturo. S svojo Enciklopedijo slovenskega jezika je zaslu\xc5\xbeen za vpeljavo jezikoslovnega izrazja v slovensko jezikoslovno vedo.  _NEWLINE_Sodeloval je pri nastajanju Slovarja slovenskega knji\xc5\xbenega jezika in Slovenskega pravopisa. Verjetno je zaradi svoje kontroverznosti in splo\xc5\xa1ne razvpitosti v znanstvenih krogih, kakor tudi v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti, relativno pozno postal akademik: za dopisnega oz. izrednega \xc4\x8dlana Slovenske akademije znanosti in umetnosti je bil izvoljen 1991 in za rednega \xc5\xa1ele 1997, ker je 1995 dobil premalo glasov. Univerza v Ljubljani mu (za razliko od ve\xc4\x8dine njegovih kolegov slavistov in jezikoslovcev s fakultete in SAZU) ni podelila nobenega priznanja ali \xc4\x8dastnega naslova, verjetno iz zgoraj omenjenih razlogov.\n_START_SECTION_\nPriznanja in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1994 je prejel srebrni \xc4\x8dastni znak svobode Republike Slovenije, leta 2006 pa Zoisovo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo. Prejel je \xc5\xa1e nagrade Univerze v Gradcu (1977), Kidri\xc4\x8devega sklada (1979) in Mednarodnega dru\xc5\xa1tva za foneti\xc4\x8dne vede (1979). Oktobra 2017 so mu v parku za Filozofsko fakulteto odkrili spomenik (avtorja Primo\xc5\xbe Novak in Nika Oblak).'