b'\n_START_ARTICLE_\nKarlo Devetak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju (1963-1968), ni\xc5\xbejo srednjo (1968-1971) in klasi\xc4\x8dni licej (1971-1976) pa v Gorici. \xc5\xa0tudij je nadaljeval na Fakulteti za sociologijo, politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo v Ljubljani kjer je leta 1981 diplomiral pri Ernestu Petri\xc4\x8du z diplomsko nalogo Pravno varstvo slovenske manj\xc5\xa1ine v Italiji: Primerjava med zakonskimi predlogi za za\xc5\xa1\xc4\x8dito slovenske manj\xc5\xa1ine v de\xc5\xbeeli Furlaniji - Julijski krajini. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je v letih 1981\xe2\x88\x921984 slu\xc5\xbeboval v uredni\xc5\xa1tvu Primorskega dnevnika, 1984 pa je postal odgovoren za sede\xc5\xbe Slovenskega raziskovalnega in\xc5\xa1tituta v Gorici, ter od 1988 pri in\xc5\xa1titutu sodeloval kot zunanji sodelavec. Leta 1990 se je zaposlil pri Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki kreditni banki, kjer je bil odgovoren za tr\xc5\xbeenje. V \xc4\x8dasu, ko je slu\xc5\xbeboval pri slovenskem raziskovalnem in\xc5\xa1titutu, je raziskoval volilno obna\xc5\xa1anje Slovencev v Italiji. Iz teh \xc5\xa1tudijev je nastala disertacija Tendenze del comportamento elletorale degli Sloveni in Italia, s katero je 1988 pri Darku Bratini doktoriral na Univerzi v Trstu. V disertaciji je predvsem pomembna ugotovitev obstoja tako imenovane\xc2\xa0\xc2\xbbsive cone\xc2\xab, to je oseb, ki govorijo slovensko, na zunaj pa ne poka\xc5\xbeejo svoje slovenske nacionalne pripadnosti._NEWLINE_V politiko je vstopil, ko je bil v letih 1973\xe2\x88\x921975 predstavnik dijakov na liceju in 1974-1975 predsednik Mladinskega centra v Gorici. Leta 1977 je v Ljubljani obnovil delovanje kluba zamejskih \xc5\xa1tudentov, ki je zdru\xc5\xbeeval zamejske \xc5\xa1tudente na ljubljanski Univerzi iz Avstrije, Italije in Mad\xc5\xbearske. Je \xc4\x8dlan Slovenske kulturno-gospodarske zveze.'