b'\n_START_ARTICLE_\nOlympe de Gouges\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nOlympe je bila rojena leta 1748 v Franciji pod imenom Marie Gouze. Oba star\xc5\xa1a sta bila pripadnika ni\xc5\xbejega dru\xc5\xbebenega razreda, mama je bila perica, o\xc4\x8de pa mesar, razen tega pa o njenih otro\xc5\xa1kih letih ni znano veliko. Ko je bila stara 20 let, se je poro\xc4\x8dila z bogatej\xc5\xa1im in od nje mnogo starej\xc5\xa1im Louisom Auberyjom. Kljub njegovi zgodnji smrti je imel par enega otroka, fanta z imenom Pierre. V Parizu se je leta 1778 za\xc4\x8dela predstavljati kot Olympe in se kljub slabem znanju jezika in \xc4\x8drkovanja pre\xc5\xbeivljala kot pisateljica gledali\xc5\xa1kih iger kasneje pa tudi romanov. Leta 1791 se je pridru\xc5\xbeila dru\xc5\xa1tvu Prijateljice resnice, ki so zahtevale, naj \xc4\x8dlovekove in dr\xc5\xbeavljanske pravice veljajo tudi zanje. Po tem se je za\xc4\x8dela njena kariera kot zagovornica pravic \xc5\xbeensk in otrok._NEWLINE_Nasprotovala je takratnemu kralju Ludviku XVI., ve\xc4\x8dinoma le iz razloga, ker je bila proti smrtni kazni. Bolj kot se je razvijala revolucija, bolj kriti\xc4\x8dna in ostra so postajala njena dela. 2. junija 1793 so jakobinci aretirali in zaprli \xc5\xbeirondiste in jih oktobra istega leta poslali pod giljotino. Z delom Les trois urnes, ou le salut de la Patrie, par un voyageur a\xc3\xa9rien, si je aretacijo prislu\xc5\xbeila \xc5\xa1e Olympe. Tri mesece je sama pre\xc5\xbeivela v zaporu, brez odvetnika in se branila sama. Ob pomo\xc4\x8di prijateljev je kljub temu iz zapora objavila \xc5\xa1e dva sestavka Olympe de Gouges au tribunal r\xc3\xa9volutionnaire in Une patriote pers\xc3\xa9cut\xc3\xa9e. 2. novembra 1793 je bila obsojena na giljotino in naslednji dan obglavljena.\n_START_SECTION_\nDeklaracija o pravicah \xc5\xbeenske in dr\xc5\xbeavljanke\n_START_PARAGRAPH_\nOlympe de Gouges je svojo slavno Deklaracijo o pravicah \xc5\xbeenske in dr\xc5\xbeavljanke napisala kmalu po francoski ustavi napisani leta 1791. Opozorjena je bila, da ustava, ki je razgla\xc5\xa1evala enakopravno volilno pravico, ne naslavlja volilne pravice \xc5\xbeensk. Volilna pravica je bila namre\xc4\x8d dana le mo\xc5\xa1kim. Prav tako ni naslavljala klju\xc4\x8dnih problemov takrat\xc5\xa1nje \xc5\xbeenske kot npr.; enakopravnost v zakonu, pravica do lo\xc4\x8ditve \xc5\xbeene od mo\xc5\xbea, \xc4\x8de jo je ta zlorabljal ali \xc5\xbeenska pravica do skrbni\xc5\xa1tva nad otroki in nad lastnino. Zato je leta 1791 spisala po njenem mnenju manjkajo\xc4\x8d del ustave. Skozi celoten dokument razkriva ideje razsvetljenstva._NEWLINE_Uvod v Deklaracijo je spisan s sarkasti\xc4\x8dnim pridihom, prek katere mo\xc5\xa1ke naslavlja z vpra\xc5\xa1anjem, kako to, da so \xc5\xbeenski spol izbrali za manjvredenga. Slede\xc4\x8d dolg argument za\xc4\x8dne s trditvijo, da sta v naravi mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenska vedno sodelovala in ustvarjala harmonijo. Tukaj se nasloni na eno izmed temeljnih razsvetljenskih idej o harmoniji narave; \xc4\x8de v naravi enakopravnost obeh spolov dose\xc5\xbee harmonijo, bi tako tudi Francija dosegla sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1o in stabilnej\xc5\xa1o dru\xc5\xbebo, \xc4\x8de \xc5\xbeenske pridobijo enakopravnost med mo\xc5\xa1kimi._NEWLINE_Njena deklaracija predstavi ve\xc4\x8dinoma enake to\xc4\x8dke kot Deklaracija o \xc4\x8dlovekovih pravicah, le da ve\xc4\x8dkrat uporabi izraz "tako za mo\xc5\xa1ke kot \xc5\xbeenske". Glavna razlika med deklaracijama je, da Olympe poleg besede zakon uporablja termin naravni zakon in poudarja, da so te pravice \xc5\xbeensk obstajale \xc5\xbee od za\xc4\x8detka stvarjenja in da \xc5\xbeenske ne smejo biti zatrte._NEWLINE_\xc4\x8clen 10 vsebuje znano frazo; "Nih\xc4\x8de ne sme biti preganjan zaradi svojih temeljnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d; \xc5\xbeenska ima pravico povzpeti se na mori\xc5\xa1\xc4\x8de: enako pa mora imeti tudi pravico povzpeti se na Tribuno;/../" _NEWLINE_Kasneje Olympe naslovi vse \xc5\xbeenske z vpra\xc5\xa1anjem; " Kaj ste pridobile s francosko revolucijo?". Odgovor je po njenem mnenju ni\xc4\x8d in trdi, da bi se morale \xc5\xbeenske postaviti same zase in zahtevati enakost pravic._NEWLINE_V zaklju\xc4\x8dku, naslovljenem "Socialna pogodba med mo\xc5\xa1kim in \xc5\xbeensko" po vzoru Rousseauja, predstavi dolo\xc4\x8dene ideje in zahteve. Premo\xc5\xbeenje mo\xc5\xbea in \xc5\xbeene naj se deli enako. Posestvo naj pripada obema partnerjema in tudi otroku, \xc4\x8detudi je ta otrok le enega izmed zakoncev. \xc4\x8ce sta partnerja lo\xc4\x8dena, se vso njuno imetje razdeli enakomerno. To je imenovala "poro\xc4\x8dna pogodba". Predlagala je tudi, naj bo \xc5\xbeeni revnega mo\xc5\xbea dovoljeno svoje otroke dati v posvojitev k premo\xc5\xbenej\xc5\xa1i dru\xc5\xbeini, saj naj bi to pripomoglo k razvoju dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nDruga dela\n_START_PARAGRAPH_\nOlympe je poleg dramskih del napisala \xc5\xa1e veliko ostalih. Pisala je predvsem proti su\xc5\xbeenjstvu in smrtni kazni in o enakopravnosti \xc5\xbeensk v dru\xc5\xbebi. Na te teme je napisala veliko \xc5\xa1tevilo iger, s katerimi je dvignila kar nekaj prahu in tako osvetljevala takratne probleme.'