b'\n_START_ARTICLE_\nKr\xc5\xa1kopoljski pra\xc5\xa1i\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1kopoljski pra\xc5\xa1i\xc4\x8d je edina ohranjena slovenska avtohtona pasma pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev. Nastala je na (\xc5\xa1ir\xc5\xa1em) Dolenjskem, predvsem v dolinah, morda tudi na ju\xc5\xbenem delu \xc5\xa0tajerske. Na obmo\xc4\x8dju \xc5\xa1ir\xc5\xa1e Dolenjske so leta 1851 prevladovali dolgi, klapouhi, ve\xc4\x8dji del \xc4\x8drni ali pa prekasti pra\xc5\xa1i\xc4\x8di, nekateri tudi kratki s pokon\xc4\x8dnimi u\xc5\xa1esi. Kr\xc5\xa1kopoljskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da je podrobneje opisal in prvi\xc4\x8d na novo poimenoval Rohrman leta 1899.\n_START_SECTION_\nRazvoj pasme\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1kopoljsko pasmo pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev so rejci na\xc4\x8drtno oplemenjevali s pasmami sufolk, berk\xc5\xa1ir, cornwall, wessexwessex in sattelschwein (Kastelic, 2008). Nena\xc4\x8drtno je pri\xc5\xa1lo do parjenj s padovanskimi oziroma la\xc5\xa1kimi pra\xc5\xa1i\xc4\x8di, hrva\xc5\xa1kimi, bosanskimi, srbskimi pasmami pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev (pikci, turopoljci, sremska pasma pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev \xe2\x80\xa6), z drugimi prisotnimi pasmami na tem podro\xc4\x8dju in z divjim pra\xc5\xa1i\xc4\x8dem. Oplemenjevanje in pretapljanje se je izvajalo tudi z belimi pasmami pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev (jork\xc5\xa1ir, he\xc5\xa1evska, nem\xc5\xa1ka oplemenjena in de\xc5\xbeelna, \xc4\x8de\xc5\xa1ka bela, holandska bela) ter s pasmama duroc in pietrain. Z genotipom teh pasem je pra\xc5\xa1i\xc4\x8d izgubil zna\xc4\x8dilno opasanost, zaradi \xc4\x8desar je bil izlo\xc4\x8den iz populacije kr\xc5\xa1kopoljskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da. Z izvajanjem povratnih kri\xc5\xbeanj so rejci del genotipa navedenih pasem vklju\xc4\x8dili v populacijo kr\xc5\xa1kopoljskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da. Glede na veliko populacijo kr\xc5\xa1kopoljskih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev med letoma 1851 in 1970 lahko sklepamo, da je bil dele\xc5\xbe genov tujih pasem v populaciji kr\xc5\xa1kopoljskih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev majhen, pove\xc4\x8dal se je lahko po letu 1970. Pasma sattelschwein je z uvozom leta 2003 pomembno vplivala na ohranitev populacije kr\xc5\xa1kopoljskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da in je v populaciji mo\xc4\x8dneje zastopana._NEWLINE_Z razvojem pasme (z oplemenjevanjem, odbiro, s selekcijo, z vplivi okolja) se je spreminjala zunanjost kr\xc5\xa1kopoljskih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev. Srednje dolga ozka glava z ravnim \xc4\x8delom in rilcem je postala kraj\xc5\xa1a in \xc5\xa1ir\xc5\xa1a, nosni profil pa je postal konkaven. Ko\xc5\xbea je bila sprva tanka, redkeje pora\xc5\xa1\xc4\x8dena s finimi \xc5\xa1\xc4\x8detinami, pozneje je postala debelej\xc5\xa1a in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a, \xc5\xa1\xc4\x8detine goste, mo\xc4\x8dne in ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de, leta 1991 pa je bila ponovno zabele\xc5\xbeena redkej\xc5\xa1a pora\xc5\xa1\xc4\x8denost. Obarvanost pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev je skozi celotno obdobje ostala podobna, pasasta, u\xc5\xa1esa so bila vedno vise\xc4\x8da, vendar ne nujno enako dolga. Od leta 1956 do 2006 se je dol\xc5\xbeina \xc5\xbeivali zmanj\xc5\xa1ala, obseg, \xc5\xa1irina in vi\xc5\xa1ina so se pove\xc4\x8dali, glava podalj\xc5\xa1ala._NEWLINE_Kr\xc5\xa1kopoljski pra\xc5\xa1i\xc4\x8d je po letu 1990 zaradi spoznavanja vrednosti biotske raznovrstnosti pridobil na pomenu. Avtohtone pasme so postale sestavni del biotske raznovrstnosti. Biotska raznovrstnost je pridobila znanstveni, ekonomski, estetski in eti\xc4\x8dni pomen. Ohranjanje raznovrstnosti je postalo nacionalna in kulturna obveza posameznika, naroda in \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Za\xc4\x8delo se je na\xc4\x8drtno ohranjanje pasme.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost pasme\n_START_PARAGRAPH_\nPasma kr\xc5\xa1kopoljski pra\xc5\xa1i\xc4\x8d je bila v preteklosti po eni strani ogro\xc5\xbeena z vpeljevanjem vedno novih pasem, po drugi pa z omejevanjem obmo\xc4\x8dja reje in pomanjkanjem ustreznih merjascev ter dolo\xc4\x8dilom, da morajo vsi plemenski merjasci izvirati iz rodovni\xc5\xa1ke reje \xe2\x80\x93 vzrejnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Na obmo\xc4\x8dju okraja (dana\xc5\xa1nje upravne enote) Novo mesto se je \xc4\x8drnopasaste merjasce lahko redilo na obmo\xc4\x8djih kmetijskih zadrug \xc5\xa0kocjan, \xc5\xa0marjeta, \xc5\xa0entjernej in Brusnice . Drugje po novome\xc5\xa1kem okraju pa se naj bi vpeljevali beli merjasci, le v Stopi\xc4\x8dah naj bi en rejec redil enega belega in enega pasastega merjasca. Z novo obravnavo pasme leta 1961 naj bi bili dovoljeni kr\xc5\xa1kopoljski merjasci na obmo\xc4\x8dju zadrug \xc5\xa0entjernej in Kostanjevica ter delu obmo\xc4\x8dja zadrug Videm \xe2\x80\x93 Kr\xc5\xa1ko in Bre\xc5\xbeice, drugje pa bi se smeli uporabljati le \xc5\xa1e do konca leta 1961._NEWLINE_U\xc4\x8dinek omejevanja na za\xc4\x8detku \xc5\xa1estdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja \xc5\xa1e ni bil velik, saj je komisija za licenciranje spomladi 1961 pregledala 73 merjascev, od tega 37 belih in 36 kr\xc5\xa1kopoljskih, leta 1963 pa 56 merjascev, med njimi le devet belih \xc5\xa1vedske in holandske pasme ali njunih kri\xc5\xbeancev. Nekateri kr\xc5\xa1kopoljski merjasci so bili prav lepi in posamezni med njimi so bili oplemenjeni s pasmo wessex (Zapisnik seje Sveta \xe2\x80\xa6, 1961c). Za \xc5\xa1iroko rejo je bilo uvo\xc5\xbeenih po 10 merjascev in mladic pasem wessex in sattelschwein. Na sestanku skup\xc5\xa1\xc4\x8dine ob\xc4\x8dine Novo mesto je bila podana informacija, da so kmetijske organizacije uvozile v letu 1969 tri plemenske merjasce sedlaste pasme. Kme\xc4\x8dki rejci so \xc5\xa1e naprej obdr\xc5\xbeali belo \xc5\xbelahtno in po\xc5\xbelahtnjeno pasmo ter delno \xc4\x8drnopasasto pasmo. Manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo svinj \xc4\x8drnopasaste pasme je vzdr\xc5\xbeeval Kmetijski in\xc5\xa1titut Slovenije v kontroli proizvodnosti._NEWLINE_Po letu 1970 se je za\xc4\x8delo strogo izvajati dolo\xc4\x8dila o obvezni uporabi licenciranih merjascev. Ker se licenciranih merjascev kr\xc5\xa1kopoljske pasme ni dalo dobiti, oziroma se jih ni dalo licencirati, so bili vsi merjasci kr\xc5\xa1kopoljske pasme kastrirani. Prijavitelji nelicenciranih merjascev so prejeli celo denarne nagrade, kastracija pa je bila izvedena ob prisotnosti policije. Po mnenju rejca je bila\xc2\xa0\xc2\xbbkravata\xc2\xab\xc2\xa0strah in trepet kr\xc5\xa1kopoljskih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev (Marin\xc4\x8dek, 2006, cit. po Luzar, 2006). Do leta 1990 se je kr\xc5\xa1kopoljski pra\xc5\xa1i\xc4\x8d ohranil le \xc5\xa1e na 40 kmetijah in tri izmed njih so bile takrat vklju\xc4\x8dene v selekcijsko delo._NEWLINE_V populaciji pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev kr\xc5\xa1kopoljske pasme je bilo od leta 1993 do 2001 najve\xc4\x8d 30 plemenskih svinj in \xc5\xa1tirje merjasci na vsega treh kmetijah. Leta 2001 je pri\xc5\xa1lo do zamenjave izvajalca selekcijskih opravil. Delo v okviru KGZS - Zavoda NM je prevzel Andrej Kastelic. Vpeljana so bila tudi neposredna pla\xc4\x8dila za rejo avtohtonih pasem doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali, ekolo\xc5\xa1ki rejci pa so dobili priporo\xc4\x8dilo za uporabo avtohtonih in tradicionalnih pasem doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali. Vse to je privedlo do pove\xc4\x8devanja stale\xc5\xbea plemenskih \xc5\xbeivali pasme kr\xc5\xa1kopoljski pra\xc5\xa1i\xc4\x8d. Leta 2006 je bilo 83 starih plemenskih svinj in pripu\xc5\xa1\xc4\x8denih mladic ter 21 merjascev kr\xc5\xa1kopoljske pasme, ki bi lahko prispevali ustrezno potomstvo v naslednjo generacijo. Na za\xc4\x8detku leta 2010 je bilo na 33 kmetijah 128 plemenskih svinj in 30 merjascev. Pasma je \xc5\xa1e vedno ogro\xc5\xbeena, napredek pa je kljub vsemu velik.\n_START_SECTION_\nPlodnost kr\xc5\xa1kopoljskih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev\n_START_PARAGRAPH_\nPri starih svinjah je bilo od leta 1993 do konca prve polovice leta 2006 rojenih 11,58, \xc5\xbeivorojenih 10,42 pujskov na gnezdo (Kastelic, 2008). Dele\xc5\xbe mrtvorojenih pujskov je bil 9,59\xc2\xa0%, izgubljenih 21,09 in izgub rojenih 29,18\xc2\xa0% pujskov. Starost mladic je bila ob prvem 352,41 dni in uspe\xc5\xa1nem pripustu 366,64 dni, starost ob prvi prasitvi 480,90 dni. Laktacija je trajala 41,43 dni, interim obdobje 28,24 dni, poodstavitveni premor 31,86 dni in servis perioda 77,56 dni. Doba med prasitvama je bila 193,00 dni, doba od prasitve do izlo\xc4\x8ditve 167,12 dni ter dol\xc5\xbeina laktacije pred izlo\xc4\x8ditvijo 43,84 dni. Na posamezne lastnosti mer plodnosti so statisti\xc4\x8dno zna\xc4\x8dilno (P\xe2\x89\xa40,05) vplivali leto, sezona, rejec, genotip svinje in merjasca, zaporedna prasitev, poodstavitveni premor in dol\xc5\xbeina predhodne laktacije.\n_START_SECTION_\nPosebna kakovost mesa pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev kr\xc5\xa1kopoljske pasme\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 20. stoletja je Gril opravil primerjavo \xc5\xa1unke kr\xc5\xa1kopoljskih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev in \xc5\xa1vedske landrace. Ocenjevanje se je izvajalo z ocenami od 1 do 3. Za vse tri lastnosti je dobila \xc5\xa1unka kr\xc5\xa1kopoljskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da bolj\xc5\xa1o oceno (Gril, 1965). Posebno izrazita je bila razlika med pasmama v trdoti in okusnosti \xc5\xa1unke. Bolj\xc5\xa1o kakovost mesa avtohtonih pasem od sodobnih ugotavljajo tudi drugje po svetu (Dunn, 1996, Santos e Silva in sod., 2000, Laboue in sod., 2000, cit. po \xc4\x8candek Potokar in sod., 2003). So pa sicer avtohtone pasme obi\xc4\x8dajno slab\xc5\xa1e v rasti v primerjavi s sodobnimi pasmami in nekoliko bolj zama\xc5\xa1\xc4\x8dene. Razmerje telesnih delov je obi\xc4\x8dajno nekoliko manj ugodno. V poizkusu pitanja desetih kr\xc5\xa1kopoljskih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev po volji z mo\xc4\x8dno krmo so le ti dosegali dnevne priraste tudi prek 1 kg (Kastelic in sod., 2001), kar je ve\xc4\x8d kot je pri\xc4\x8dakovana rast pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev sodobnih pasem v konvencionalni reji. Pri krmljenju z mo\xc4\x8dno krmo po volji je pri\xc4\x8dakovana tudi ve\xc4\x8dja zama\xc5\xa1\xc4\x8denost._NEWLINE_\xc4\x8candek Potokar in sod. (2003) navajajo, da so pravili poizkus s pe\xc4\x8denjem mesa kr\xc5\xa1kopoljskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da pri 71,6 \xc2\xb0C in ocenjevali aromo, so\xc4\x8dnost, mehkobo na 7 stopenjski lestvici. Izdelali so tudi su\xc5\xa1eno \xc5\xa1unko (2 tedna v soli pri 2-4 \xc2\xb0C, nato 9 tednov 4-6 \xc2\xb0C pri 70-85\xc2\xa0% vla\xc5\xbenosti, in su\xc5\xa1enje 42 tednov pri 14-20 \xc2\xb0C pri 60-80% vla\xc5\xbenosti, nato \xc5\xa1e zamazanje z mastjo in zeli\xc5\xa1\xc4\x8di ter \xc5\xa1e 5 tednov su\xc5\xa1enja). Skupna ocena vseh lastnosti je bila vi\xc5\xa1ja za pr\xc5\xa1ut kr\xc5\xa1kopoljskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da v primerjavi s kri\xc5\xbeanci. \xc5\xa0unka pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev kr\xc5\xa1kopoljske pasme ima bolj\xc5\xa1i videz, intenzivnost barve, marmoriranost in aromo (\xc4\x8candek Potrokar in sod., 2003). Znano pa sicer je, da je meso kr\xc5\xa1kopoljskega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da \xc5\xa1e posebej primerno za predelavo v suhomesnate izdelke, ki se v okusu dopolnjujejo z vinom cvi\xc4\x8dek.'