b'\n_START_ARTICLE_\nRa\xc5\xa1ica (vzpetina)\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc5\xa1ica (647 mnm) je osamelec na severu Ljubljanskega polja.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg Vrha Staneta Kosca, kjer se nahajata razgledni stolp in planinska ko\xc4\x8da Ra\xc5\xa1i\xc5\xa1ke \xc4\x8dete, sta na zahodnem pobo\xc4\x8dju Ra\xc5\xa1ice \xc5\xa1e Veliki vrh (568 m) in Mali Vrh (483 m). Vrh Ra\xc5\xa1ice je najpogosteje obiskan po poti, ki vodi iz istoimenskega naselja (Ra\xc5\xa1ica). 17 m visok razgledni stolp je bil postavljen leta 1957 v spomin na ustanovitev Kamni\xc5\xa1kega bataljona. Z njega se ponuja lep pogled na Ljubljansko kotlino ter okoli\xc5\xa1ke hribe in gore. Ra\xc5\xa1ici najbli\xc5\xbeji hrib, ki je prav tako priljubljena izletni\xc5\xa1ka to\xc4\x8dka, je \xc5\xa0marna gora.\n_START_SECTION_\nRelief\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc5\xa1ica je osamelec na zahodu Kamni\xc5\xa1kobistri\xc5\xa1ke ravani. Zgrajen je iz triasnih apnencev in dolomitov. Glede na nadmorsko vi\xc5\xa1ino (647 mnm) lahko re\xc4\x8demo, da je Ra\xc5\xa1ica hrib. Ker je Ra\xc5\xa1ica vrh osamelca, se iz Ra\xc5\xa1i\xc5\xa1kega stolpa ponuja prekrasen razgled na okoli\xc5\xa1ke hribe, Kamni\xc5\xa1ko-Savinjske Alpe in tudi del Julijskih Alp (Julijske Alpe).\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ko - pedolo\xc5\xa1ka osnova\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju Ra\xc5\xa1ice najdemo terciarne sedimente. Najve\xc4\x8d je apnenca in dolomita. Dolomit je precej pogosta kamnina, ki sestavlja z apnenci mnoga gorstva.\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8cisti apnenci so bele ali skoraj bele barve. Zaradi ne\xc4\x8disto\xc4\x8d, kot so ilovica, pesek, organski ostanki, \xc5\xbeelezov oksid in drugih snovi, so lahko apnenci tudi obarvani, \xc5\xa1e posebej na preperelih povr\xc5\xa1inah. Apnenec je lahko kristalen, klasti\xc4\x8den, zrnast, ali kompakten, odvisno od na\xc4\x8dina nastanka (Wikipedia: Apnenec, str.1).\xc2\xab_NEWLINE_\xc2\xbbV pokrajinah, ki jih prete\xc5\xbeno sestavlja apnenec, nastajajo kra\xc5\xa1ki pojavi: vrta\xc4\x8de, uvale, presihajo\xc4\x8da jezera, po\xc5\xbeiralniki, kra\xc5\xa1ke jame in drugi. Poimenovani so po slovenski pokrajini Kras, v 19. stoletju pa se je pomen iz geografskega raz\xc5\xa1iril na splo\xc5\xa1ni geolo\xc5\xa1ki pojem (prav tam).\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPrst\n_START_PARAGRAPH_\nNa trdih karbonatnih kamninah nastaja rendzina (rjava tanka plast prsti). Zna\xc4\x8dilna je za pobo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nV osrednji Sloveniji je vla\xc5\xbena klima. V to obmo\xc4\x8dje spada tudi Ra\xc5\xa1ica._NEWLINE_VREME_NEWLINE_Slovenija le\xc5\xbei v zmerno toplem pasu. V tem obmo\xc4\x8dju se vreme mo\xc4\x8dno in hitro spreminja (Gams, I., str. 24). Ob obisku razgledne to\xc4\x8dke je bilo son\xc4\x8dno. \xc2\xbbTemperatura zraka v Sloveniji ima zna\xc4\x8dilen dnevni in letni hod. Maksimalne dnevne vrednosti temperatura dose\xc5\xbee zgodaj popoldne, obi\xc4\x8dajno med 14. in 15. uro, najni\xc5\xbeje vrednosti pa tik pred son\xc4\x8dnim vzhodom. Najpogosteje je najtoplej\xc5\xa1i mesec v letu julij, najni\xc5\xbeje temperature pa obi\xc4\x8dajno zabele\xc5\xbeimo v januarju z izjemo visokogorja, kjer je temperaturni minimum dose\xc5\xbeen v mesecu februarju. Temperatura zraka v splo\xc5\xa1nem z nadmorsko vi\xc5\xa1ino pada, v povpre\xc4\x8dju se povpre\xc4\x8dna letna temperatura zraka na vsakih 1000 m zni\xc5\xbea za 5.3 \xc2\xb0C. Poleg nadmorske vi\xc5\xa1ine na temperaturo vplivajo \xc5\xa1e relief, vpliv ve\xc4\x8djih vodnih povr\xc5\xa1in in vpliv poseljenosti. Ob jasnih in mirnih no\xc4\x8deh je v kotlinah in dolinah pogost pojav nastanka tako imenovanih jezer hladnega zraka. Pojav temperaturne inverzije je zlasti opazen pozimi, neredko se zgodi tudi, da jezera hladnega zraka v kotlini vztrajajo tudi ve\xc4\x8d dni in tako vplivajo tudi na povpre\xc4\x8dno in maksimalno temperaturo zraka. V topli polovici leta je vpliv kotlinske lege manj izrazit (Arso: Temperatura zraka, str.1).\xc2\xab\xc2\xa0 Za Ra\xc5\xa1ico je zna\xc4\x8dilno vse zgoraj navedeno. Pozimi je pogosto tudi Ra\xc5\xa1ica zavita v meglo. Le redko je zgoraj jasno in v dolini megla. Temperatura je na vrhu povpre\xc4\x8dno ni\xc5\xbeja za 1,8 \xc2\xb0C kot v Ljubljani._NEWLINE_PADAVINE_NEWLINE_\xc2\xbbProstorska porazdelitev padavin v Sloveniji je mo\xc4\x8dno povezana z njenim razgibanim reliefom (slika 10). Zaradi orografskega u\xc4\x8dinka se koli\xc4\x8dina padavin pove\xc4\x8duje, ko gremo od morja proti notranjosti Slovenije in dose\xc5\xbee maksimum na Dinarsko-Alpski pregradi. Nekoliko manj\xc5\xa1i, vendar kljub temu opazen maksimum padavin, se prav tako zaradi u\xc4\x8dinka dviganja zra\xc4\x8dnih mas pojavlja v Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alpah. Za Dinarsko pregrado proti severovzhodu se z oddaljenostjo od morja in orografske pregrade koli\xc4\x8dina padavin zelo hitro zmanj\xc5\xa1uje (Arso: Podnebne razmere v Sloveniji, str. 3)\xc2\xab._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju Ra\xc5\xa1ice letno pade pribli\xc5\xbeno 1400-1500 mm padavin, saj se nahaja le 20 km zra\xc4\x8dne linije od Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp.\n_START_SECTION_\nVode\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju Ra\xc5\xa1ice je veliko kra\xc5\xa1kih jam. Za to obmo\xc4\x8dje je zna\xc4\x8dilen vodonosnik s kra\xc5\xa1ko-razpoklinsko poroznostjo. To pomeni, da tu ve\xc4\x8dina vode ponikne in nato pride na plan ob vzno\xc5\xbeju hribovja ali na ni\xc5\xbeji nadmorski vi\xc5\xa1ini. Voda, ki prite\xc4\x8de z osamelca, se izliva v ve\xc4\x8dje potoke (P\xc5\xa1ata, \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica) in ti se nato izlivajo v reko Savo in Kamni\xc5\xa1ko Bistrico.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV hribovskem pasu, v katerem se nahaja Ra\xc5\xa1ica, prevladuje me\xc5\xa1ani gozd. Hrib je porasel z me\xc5\xa1anim gozdom, na severni strani naselja Trzin pa so \xc5\xa1e zlasti zanimiva visoke doglazije, severnoameri\xc5\xa1ki iglavci, ki so jih dali v preteklosti posaditi lastniki gradu Jablje. Malo ni\xc5\xbeje pod vrhom (Dobeno in vas Ra\xc5\xa1ica) najdemo kar nekaj travnatih povr\xc5\xa1in, ki slu\xc5\xbeijo kot pa\xc5\xa1niki. Ker je kar nekaj kmetij propadlo, je dandanes manj \xc5\xbeivine, ki bi se pasla._NEWLINE_Ob vzno\xc5\xbeju Ra\xc5\xa1ice je veliko ostankov mokri\xc5\xa1\xc4\x8d. Lahko re\xc4\x8dem, da je mo\xc4\x8dvirnato skoraj na vseh straneh osamelca. Tu najdemo rastline in \xc5\xbeivali, ki so zna\xc4\x8dilna le za obmo\xc4\x8dja mokri\xc5\xa1\xc4\x8d. V gozdu zahodno od naselja Trzin je \xc5\xa1e eden od nekdanjih glinokopov, ki jih je zalila voda \xe2\x80\x93 Frinihtov bajer._NEWLINE_Lepi \xc4\x8develjc je rastlina, ki je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena in jo najdemo samo na obmo\xc4\x8dju mokri\xc5\xa1\xc4\x8d. Za Trzin je zna\xc4\x8dilen tudi mo\xc4\x8dvirski tulipan ali \xc5\xbeerjav\xc4\x8dek, kot jim re\xc4\x8dejo Trzinci.\n_START_SECTION_\nNaselja\n_START_PARAGRAPH_\nNajbli\xc5\xbeja naselja vrhu Ra\xc5\xa1ice so Zgornje Dobeno,Srednje Dobeno, Spodnje Dobeno in vas Ra\xc5\xa1ica. Do vasi Ra\xc5\xa1ice pridemo iz Spodnjih Gamelj, na Dobeno pa iz vasi Loka (pri Meng\xc5\xa1u). Naselja so vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8da in so se v zadnjih dveh desetletjih mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irila. Na Dobenu so v\xc4\x8dasih bili samo majhni vikendi z zna\xc4\x8dilno arhitekturo, ki so se kasneje ve\xc4\x8dinoma spremenili v stalna bivali\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nIz smeri \xc4\x8crnu\xc4\x8d obstaja makadamska pot, ki pelje \xc4\x8disto do vrha, vendar jo na sre\xc4\x8do uporabljajo samo vzdr\xc5\xbeevalci oddajnikov na stolpu in skrbniki planinske ko\xc4\x8de. V zadnjih letih je Ra\xc5\xa1ica postala priljubljen cilj gorskih in cestnih kolesarjev ter gorskih teka\xc4\x8dev.\n_START_SECTION_\nNaravni viri, raba tal in gospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju osameca prevladuje gozd. Del gozda je vklju\xc4\x8den v projekt Natura 2000 - evropsko omre\xc5\xbeje posebnih varstvenih obmo\xc4\x8dij, ki so jih dolo\xc4\x8dile dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice Evropske unije. Njen glavni cilj je ohraniti biotsko raznovrstnost za prihodnje rodove. Na varstvenih obmo\xc4\x8djih se v okviru habitatne direktive in direktive o pticah borijo ohraniti \xc5\xbeivalske in rastlinske vrste ter habitate, ki so redki ali pa so v Evropi \xc5\xbee ogro\xc5\xbeeni. Slovenija je ob pridru\xc5\xbeitvi Evropski uniji dolo\xc4\x8dila seznam naravnih obmo\xc4\x8dij, ki ustrezajo merilom obeh direktiv. Direktivi podpirata trajnostni razvoj, ki lahko zadovoljuje potrebe sedanjih rodov, hkrati pa ne \xc5\xa1koduje potrebam prihodnjih. Na varstvenih obmo\xc4\x8djih Natura 2000 direktivi ne izklju\xc4\x8dujeta \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dejavnosti. Zagotoviti je potrebno, da te dejavnosti ne bodo ogrozile narave, temve\xc4\x8d bodo, kadar bo to mogo\xc4\x8de, njeno ohranjanje podpirale (Biseri slovenske narave, str. 1) . Ime naselij: Dob, Dobrna, Dobrovnik, itd. pri\xc4\x8dajo o gospodarskem pomenu dobovih gozdov v preteklosti na Slovenskem. Prav tako je bilo verjetno na obmo\xc4\x8dju naselja Dobeno. Zaradi pretiranega poseganja v naravo in kr\xc4\x8denja dobovih gozdov nam ta imena dajo samo slutiti, da je na teh obmo\xc4\x8djih neko\xc4\x8d rasel dob. V dana\xc5\xa1njih dneh gozd na tem obmo\xc4\x8dju nima velikega gospodarskega pomena a ima velik pomen za ljudi. Naravni vir osamelca so predvsem vodni izviri, ki jih je na tem obmo\xc4\x8dju veliko in se jih v zadnjih letih posku\xc5\xa1a \xc4\x8dimbolje za\xc5\xa1\xc4\x8dititi. Naravne vire ogro\xc5\xbea gospodarstvo, saj se industijske cone \xc5\xa1irijo in pi\xc5\xa1ejo slab scenarij vodnih virov, mokri\xc5\xa1\xc4\x8d, gozda, itd.'