b'\n_START_ARTICLE_\nAngstrem\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAnders Jonas \xc3\x85ngstr\xc3\xb6m je bil eden od pionirjev spektroskopije. Znan je tudi po raziskavah na podro\xc4\x8dju astrofizike, prenosa toplote, zemeljskega magnetizma in polarnega sija._NEWLINE_Leta 1852 je v delu Optiska unders\xc3\xb6kningar, formuliral absorpcijski zakon, ki se je kasneje dopolnil, in je sedaj znan kot Kirchhoffov zakon (toplotnega) sevanja._NEWLINE_V letu 1868 je \xc3\x85ngstr\xc3\xb6m izdelal karto spektra Son\xc4\x8devega sevanja, kjer so bile valovne dol\xc5\xbeine elektromagnetnega sevanja v elektromagnetnem spektru izra\xc5\xbeene z mnogokratniki 10-milijonink milimetra (ali 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb7\xc2\xa0mm.) Ker je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko oko ob\xc4\x8dutljivo na valovne dol\xc5\xbeine od pribli\xc5\xbeno 4000 do 7000\xc2\xa0\xc3\x85, kar se obi\xc4\x8dajno imenuje vidna svetloba, je izbira tak\xc5\xa1ne enote omogo\xc4\x8dila dovolj to\xc4\x8dne meritve valovnih dol\xc5\xbein vidne svetlobe brez rabe ulomljenih \xc5\xa1tevil. Enota se je potem raz\xc5\xa1irila v druge znanosti, ki so se ukvarjale s strukturami na nivoju atomov._NEWLINE_\xc4\x8ceprav naj bi enota odgovarjala 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb0\xc2\xa0metra, jo je bilo treba to\xc4\x8dneje definirati od metra, ki je bil do leta 1960 \xc5\xa1e vedno definiran na podlagi dol\xc5\xbeine prametra, hranjenega v Parizu. Zaradi rabe kovinskih palic je bila zgodnja vrednost \xc3\xa5ngstr\xc3\xb6ma napa\xc4\x8dna za pribli\xc5\xbeno 1/6000. \xc3\x85ngstr\xc3\xb6m je bil previden s standardno palico, ki jo je rabil, glede na standardno v Parizu. Tresca je poro\xc4\x8dal, da je bila precej kraj\xc5\xa1a in \xc3\x85ngstr\xc3\xb6movi popravljeni rezultati so imeli ve\xc4\x8djo napako od nepopravljenih._NEWLINE_Mednarodna astronomska zveza (IAU) je leta 1907 definirala mednarodni \xc3\xa5ngstr\xc3\xb6m z valovno dol\xc5\xbeino rde\xc4\x8de \xc4\x8drte kadmija v ozra\xc4\x8dju, ki je enaka 6438,46963 mednarodnih \xc3\xa5ngstr\xc3\xb6mov. To definicijo je leta 1927 odobril Mednarodni urad za ute\xc5\xbei in mere (BIPM). Med letoma 1927 in 1960 je bil \xc3\xa5ngstr\xc3\xb6m sekundarna enota za dol\xc5\xbeino v rabi v spektroskopiji, definiran lo\xc4\x8deno od metra. Leta 1960 so meter na novo spektroskopsko definirali, \xc3\xa5ngstr\xc3\xb6m pa je bil definiran to\xc4\x8dno 0,1\xc2\xa0nanometra.'