b'\n_START_ARTICLE_\nCarina (dajatev)\n_START_PARAGRAPH_\nCarina je obvezna denarna dajatev, ki se pobira za blago, ki se uva\xc5\xbea na dolo\xc4\x8deno carinsko obmo\xc4\x8dje, izva\xc5\xbea iz njega ali pa se preko njega preva\xc5\xbea, carinski zavezanci pa nimajo pravice zahtevati ustrezne dr\xc5\xbeavne protistoritve.\n_START_SECTION_\nIzvor besede\n_START_PARAGRAPH_\nOznake za carino v ve\xc4\x8d evropskih jezikih izhajajo iz latinskega izraza teloneum (dajatev), od tod izvira npr. nem\xc5\xa1ka oznaka Zoll in tudi slovenski, hrva\xc5\xa1ki in srbski izraz carina, \xc4\x8deprav nekateri za slednji izraz podajajo sporno razlago, da gre za dajatev za carja. Sam izraz teloneum ima korenine v gr\xc5\xa1kem \xcf\x84\xce\xad\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82 v pomenu konec, kon\xc4\x8dno pla\xc4\x8dilo.\n_START_SECTION_\nZgodovinski pregled\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu pred moderno dobo je pobiranje carine pomenilo pobiranje dajatev, ki se danes imenujejo mostnine in cestnine, z vzponom modernega kapitalisti\xc4\x8dnega gospodarstva in trgovinske menjave pa se je oblikovala moderna carinska slu\xc5\xbeba, katere temeljna naloga je pobiranje carine kot dajatve za blago, ki se uva\xc5\xbea v dolo\xc4\x8deno dr\xc5\xbeavo, izva\xc5\xbea iz dolo\xc4\x8dene dr\xc5\xbeave oziroma se \xc4\x8dez dolo\xc4\x8deno dr\xc5\xbeavo prepelje, pri \xc4\x8demer je bil namen pobiranja te dajatve sprva polniti prora\xc4\x8dun (fiskalna vloga), od 15. do 19. stoletja pa je prioritetna naloga postalo preusmerjanje zunanjetrgovinskih tokov, kar pomeni poskus ovirati tujo konkurenco in pospe\xc5\xa1evati doma\xc4\x8do gospodarsko rast._NEWLINE_V 19. stoletju se je mednarodna menjava naglo liberalizirala, zato je carinam ostala zgolj fiskalna vloga. Med tem, ko se je te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de carinskega dela premikalo na meje nastajajo\xc4\x8dih narodnih kapitalisti\xc4\x8dnih gospodarstev, se je znotraj teh gospodarstev carina praviloma umikala, obenem se je umikala tudi znotraj meddr\xc5\xbeavnih integracijskih prostorov, na primer pri nastajanju nem\xc5\xa1kega gospodarskega prostora, kjer se je leta 1834 oblikovala carinska zveza med Prusijo, Bavarsko, Sa\xc5\xa1ko, Turingijo in W\xc3\xbcrtenbergom, leta 1867 pa je nastala nova nem\xc5\xa1ka carinska zveza, ki je vklju\xc4\x8devala vse nem\xc5\xa1ko ozemlje razen Avstrije. Razlika je nastala tudi med Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom, ki je prevzelo prvenstvo v gospodarskem razvoju 19. stoletja, in ostalimi evropskimi de\xc5\xbeelami, ki so se pred britansko premo\xc4\x8djo za\xc5\xa1\xc4\x8ditile s carinami. Za\xc4\x8dasno se je vloga carin spet okrepila v za\xc4\x8detku 20. stoletja, po drugi svetovni vojni pa je zaradi svetovne gospodarske integracije pomen carine kot instrumenta zunanjetrgovinske politike ponovno v zatonu, razvili so se razli\xc4\x8dni integracijski centri z zmanj\xc5\xa1animi ali ukinjenimi carinami, na primer Evropska gospodarska skupnost in kasneje Evropska unija na podro\xc4\x8dju Evrope. Na svetovni ravni je bilo s prodiranjem novega liberalizma v Splo\xc5\xa1ni sporazum o trgovini in carinah (GATT) vneseno neoliberalno na\xc4\x8delo postopnega zni\xc5\xbeevanja carinskih stopenj (tako imenovana liberalizacija), na osnovi GATT-a pa je leta 1994 nastala Svetovna trgovinska organizacija (WTO), ki temu na\xc4\x8delu \xc5\xa1e naprej ostaja naklonjena.'