b'\n_START_ARTICLE_\nSo\xc5\xbeitje\n_START_PARAGRAPH_\nSo\xc5\xbeitje ali simbioza (gr. symbiosis: skupno \xc5\xbeivljenje) je na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, ko dva organizma (razli\xc4\x8dni rastlinski in \xc5\xbeivalski organizmi) ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivita tesno skupaj. Organizma, ki \xc5\xbeivita v paru, med sabo nista enakovredna. Eden je obi\xc4\x8dajno telesno ve\xc4\x8dji, imenujemo ga tudi gostitelj, in ima za drugega vlogo habitata. Drugi organizem je pogosto bistveno manj\xc5\xa1i in ga imenujemo bodisi parazit, bodisi mutualist.\n_START_SECTION_\nObseg simbioze\n_START_PARAGRAPH_\nPo novej\xc5\xa1ih avtorjih simbioza obsega parazitsko (\xc5\xa1kodljivo), komenzalsko (ne\xc5\xa1kodljivo) ter mutualisti\xc4\x8dno (koristno) razmerje med organizmoma v povezavi.\n_START_SECTION_\nMedsebojni odnos\n_START_PARAGRAPH_\nV nekaterih medsebojnih odnosih hrana ni najpomembnej\xc5\xa1a korist. Osebka lahko imata zaradi so\xc5\xbeitja zanesljivej\xc5\xa1o obrambo pred morebitnimi plenilci ali pa se oba partnerja v so\xc5\xbeitju samo dopolnjujeta. _NEWLINE_Nekatera bitja ne \xc5\xbeivijo v neposrednemu stiku z drugimi rastlinami ali \xc5\xbeivalmi, vendar s svojim \xc5\xbeivljenjem in delovanjem posredno omogo\xc4\x8dajo \xc5\xbeivljenje drugim. Tak\xc5\xa1ne so razne talne glive, ki za lastne potrebe razkrajajo odmrle rastlinske in \xc5\xbeivalske dele, s tem pa tudi vra\xc4\x8dajo prsti rudninske snovi, ki jih potrebujejo rastline.  _NEWLINE_So\xc5\xbeitje je mogo\xc4\x8de med dvema na videz popolnoma neodvisnima vrstama, saj se vsaka zase prosto giblje in samo ob\xc4\x8dasno stopi v stik z drugo. Tak\xc5\xa1ne so ribe \xc4\x8distilke, ki se prehranjujejo z zunanjimi zajedavci na ko\xc5\xbei in med \xc5\xa1krgami ter ostanki hrane med zobmi morskih psov in drugih velikih rib. _NEWLINE_So\xc5\xbeitje je tudi med negibnimi enoceli\xc4\x8dnimi algami, ki pre\xc5\xbeivijo vse \xc5\xbeivljenje v notranjosti zelenih aktinij in \xc5\xa1e po nekih drugih vrst koral. _NEWLINE_So\xc5\xbeitja se razlikujejo tudi po stopnji medsebojne odvisnosti in povezanosti obeh udele\xc5\xbeencev, saj sta vrsti lahko popolnoma odvisni druga od druge in lahko \xc5\xbeivita samo v skupnosti, ali pa je so\xc5\xbeitje neobvezujo\xc4\x8de in lahko oba partnerja \xc5\xbeivita tudi lo\xc4\x8deno. _NEWLINE_Veliko oblik   so\xc5\xbeitja je  pri mravljah, kar je verjetno povezano z njihovim dru\xc5\xbebenim \xc5\xbeivljenjem v kolonijah in zapletenimi vedenjskimi vzrci, na katere precej vplivajo zunanje sile in razmere. Ko silovito branijo svoja bivali\xc5\xa1\xc4\x8da, s tem pogosto varujejo tudi razne rastline in rastlinske u\xc5\xa1i. _NEWLINE_Romenokljuni govedarji se prehranjujejo z majhnimi klopi in drugimi ko\xc5\xbenimi zajedavci na povodnih konjih, bivolih in drugih velikih afri\xc5\xa1kih sesalcih. _NEWLINE_Ptice v tej \xc4\x8distilni simbiozi zlahka pridejo do hrane, korist pa imajo tudi veliki sesalci, saj jih ptice re\xc5\xa1ijo nadle\xc5\xbenih zajedavcev. Ve\xc4\x8dina rastlin, na katerih se naselijo razne mravlje, je v so\xc5\xbeitju z njimi bolj varna pred listojedimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, vendar pa to ni njihova najve\xc4\x8dja korist. Te rastline uspevajo v de\xc5\xbeevnih gozdovih gozdovih goratih obmo\xc4\x8dij in visijo z debel in vej dreves. Iztrebki in drugi odpadki, ki jih mravlje znosijo v bivali\xc5\xa1\xc4\x8da teh rastlin, so dobrodo\xc5\xa1el dodatek k njihovi prehrani.'