b'\n_START_ARTICLE_\nGariljanska bitka (915)\n_START_SECTION_\nMuslimansko pusto\xc5\xa1enje\n_START_PARAGRAPH_\nPo celi vrsti uni\xc4\x8devalnih napadov proti glavnim mestom Lacija v drugi polovici 9. stoletja so Saraceni ustanovili naselje blizu starega rimskega mesta Minturnae, blizu ustja reke Garigliano. Tukaj so se povezali z bli\xc5\xbenjimi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi knezi, zlasti z gaetskimi vojvodi in izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali njihovo neslogo, ki so jo \xc5\xa1e podpihovali. _NEWLINE__NEWLINE_Najnovej\xc5\xa1e raziskave so pokazale, da v srednjeve\xc5\xa1kih zapiskih beseda Garilianus (danes Garigliano) ni nikoli povezana z besedo flumen (reka). Pravzaprav se pojavlja Garilianus kot krajevno ime neodvisno od reke in se zdi, da ozna\xc4\x8duje naseljeno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Razli\xc4\x8dne listine, ki so zbrane v Codex Diplomaticus Cajetanus spri\xc4\x8dujejo ime tega trga. Dozdeva se, da tukaj ni \xc5\xa1lo za ob\xc4\x8dasne napade muslimanskih tolp ali cilj slu\xc4\x8dajnih vpadov. Zdi se, da je bil celotni ju\xc5\xbeni del Apeninskega polotoka pod spreminjajo\xc4\x8dim se stalnim vplivom s premakljivo mejo med muslimanskim in kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim svetom, kjer kristjani in muslimani niso bili vedno sovra\xc5\xbeniki, ampak pogostoma sodelavci. V celotnem obdobju od 883 do Gariljanske bitke 915, so bili gospodarji Gaete njihovi ozki zavezniki. Prav ta povezava je pomagala mali Gaeti, ki je bila odvisna od pomorske trgovine, da je oja\xc4\x8dala politi\xc4\x8dno in se branila proti napadom, ki so prihajali od Capue in Neaplja. _NEWLINE_Liutprandov letopis poro\xc4\x8da, da so (muslimani) zgradili na Gariglianu resni\xc4\x8dno in lastno jedro islamskega trga, kjer so\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8duvali \xc5\xbeene z otroki, ujetnike in naropani plen\xc2\xab. Napravili so torej nova dru\xc5\xbeinska jedra in so osnovali sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, najbr\xc5\xbee s klju\xc4\x8dnimi stavbami islamskega mesta: molilnico, \xc4\x8de ne kar pravo mo\xc5\xa1ejo, harem in bayt al-m\xc3\xa2l ali zakladnico, kamor so shranjevali plen in desetino, ki so jo pobirali od vernikov in davkov. Od vsega tega ni ostalo niti sledu, ali pa jih \xc5\xa1e nismo uspeli najti; to ote\xc5\xbeuje dejstvo, da so seli\xc5\xa1\xc4\x8de po porazu Saraceni za\xc5\xbegali. _NEWLINE__NEWLINE_Iz svojega tabora so se torej Saraceni \xc5\xa1irili po celi lepi in bogati okoli\xc5\xa1ki de\xc5\xbeeli; po pri\xc4\x8devanju o\xc4\x8dividca je bila zemlja tako surovo opusto\xc5\xa1ena in razljudena, da jo je v kratkem \xc4\x8dasu zaraslo trnovje in bodi\xc4\x8devje.  Strah, ki je prevzel ljudstvo, so letopisci narisali z najbolj \xc5\xbeivimi barvami, ki ocenjujejo saracensko naselitev v Gariglianu kot pravi bi\xc4\x8d Bo\xc5\xbeji. Ni torej pretirana Liutprandova trditev: "Kolikor so \xc5\xbee stiskali Lahe pokoli Ogrov in fraksinetskih Saracenov, jih ni prizadela huje nobena nadloga od Afrikancev v ju\xc5\xbeni Italiji." _NEWLINE_Resni\xc4\x8dno: ko so samostan San Vincenzo sul Volturno, sede\xc5\xbe cveto\xc4\x8de anti\xc4\x8dne omike, Saraceni upepelili, so 4. septembra 883 razdejali tudi samostan na Monte Cassinu, kjer so opata Bertaria zaklali pred oltarjem sv. Martina. Iz Garigliana so se spustili na via Appia in vdrli v Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo; tam so z bojem zasedli mnoga mesta;  \xc4\x8de smemo verjeti Luitprandu, so polovico de\xc5\xbeele pape\xc5\xbeu odvzeli Rimljani, drugo polovico pa Afri\xc4\x8dani. _NEWLINE_Arabci so torej po svoji navadi ropali in morili: po uni\xc4\x8denju opatije Monte Cassino so kak mesec pozneje napadli Fondi in Terracino; nato pa so prisilili Anagni k pla\xc4\x8danju davka, a kon\xc4\x8dno so oplenili \xc5\xa1e Veroli. _NEWLINE__NEWLINE_Kristjani so od napadalnih Saracenov veliko trpeli, saj so 898 napadli tudi opatijo Farfo, jo izropali in po\xc5\xbegali do temeljev. Opatu Petru je uspelo, da je skupnost re\xc5\xa1ila na varno sebe, dragoceno knji\xc5\xbenico in arhive. 905 so Saraceni samostan ponovno napadli in razdejali.\n_START_SECTION_\nJanez X. organizira Kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko zvezo\n_START_PARAGRAPH_\nNa novo izvoljeni pape\xc5\xbe Janez X. (914-928) \xe2\x80\x93 ki je sledil mno\xc5\xbeici kratkotrajnih in ve\xc4\x8dinoma nepomembnih pontifikatov \xe2\x80\x93 je po dolgem \xc4\x8dasu bil prvi, ki je vladal ve\xc4\x8d ko deset let. Bil je delaven, sposoben in odlo\xc4\x8den vladar: posvetni in duhovni knez hkrati; izkazal se je zlasti s tem, da je dokon\xc4\x8dal saracensko zasedbo Italije. Saraceni so se vgnezdili okoli reke Garigliana, kamor jih bil poklical na pomo\xc4\x8d zoper kr\xc5\xa1\xc4\x8danske kolege gaetanski vojvoda; priklicat jih ni bilo te\xc5\xbeko: veliko te\xc5\xbeje se jih je bilo zdaj znebiti. Najprej je bilo potrebno pregovoriti njega, naj zapusti muslimansko zavezni\xc5\xa1tvo in se pridru\xc5\xbei kristjanom. Pape\xc5\xbeu je uspelo ne le to, ampak tudi napraviti zvezo med vladarji Landolfom Beneventskim, langobardskim kraljem Berengarjem Furlanskim (845-924), in drugimi italijanskimi vojvodi. _NEWLINE__NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vojska je torej zdru\xc5\xbeevala Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo z ju\xc5\xbenimi italijanskimi knezi langobardskega ali bizantinskega podro\xc4\x8dja. Zvezi so se pridru\xc5\xbeili: Guaimar II. od Salerna, Janez I. od Gaete in njegov sin Docibilis, Gregor IV. Neapeljski in njegov sin Janez; Landulf I. od Beneventa in Kapue. Italijanski kralj in poznej\xc5\xa1i cesar Berengar, je poslal pomo\xc5\xbene sile iz Spoleta in Mark, ki jih je vodil spoletski vojvoda Alberik I.. Bizantinsko cesarstvo je sodelovalo z mo\xc4\x8dnim krdelom in ladjevjem iz Kalabrije in Apulije pod vodstvom stratega iz Barija, Nikolaja Picinglija. Janez X. je sam osebno vodil milities (voja\xc5\xa1tvo) iz Lacija, Toskane in Rima.\n_START_SECTION_\nBitka\n_START_PARAGRAPH_\nJanez je osebno vodil zoper Saracene veliko vojsko, ki jo je zbral iz zdru\xc5\xbeenih italijanskih kne\xc5\xbeevin. Saraceni so si zgradili trdnjave na reki Garigliano, vendar jih to ni re\xc5\xa1ilo pred hudim porazom, ki jim ga je avgusta 916 prizadejala kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vojska blizu re\xc4\x8dnega ustja. _NEWLINE_Nekateri u\xc4\x8denjaki poudarjajo podobnost med pape\xc5\xbeevanjem Janeza X. in Janeza VIII.; prva zadeva, ki spodbuja tako sorodnost, je bilo prizadevanje obeh v borbi zoper Saracene, ki so se nastanili v ju\xc5\xbeni Italiji. Janez VIII. ni uspel v poskusu, da jih pre\xc5\xbeene, vendar je\xc2\xa0\xc2\xbbposejal seme usodnih dogodkov\xc2\xab\xc2\xa0 s tem, da je podelil Pandolfu iz Kapue ozemlje, ki se je raztezalo od Formijskih gri\xc4\x8dev do Garigliana. Pravzaprav so dotlej bili Gaetanci v zavezni\xc5\xa1tvu z muslimani, ki so se utrdili ne le na formijskih gri\xc4\x8dih, ampak tudi ob desnem bregu Garigliana. Od tod so za\xc4\x8deli skupno pusto\xc5\xa1iti Italijo skozi kakih \xc5\xa1tirideset let, dokler se niso ogro\xc5\xbeeni plemi\xc4\x8di povezali v zadosti mo\xc4\x8dno zvezo, ki jih je uspela pregnati. _NEWLINE_Nekateri pripisujejo nastanek zveze samo Janezu X., drugi pa tudi Atenolfu I. Kapuanskemu in Beneventskemu, ki je tudi najve\xc4\x8d pretrpel od sosednih Saracenov. On je \xc5\xbee 903 posku\xc5\xa1al napasti Saracene s pomo\xc4\x8djo samih Amalfijevcev, ampak brezuspe\xc5\xa1no. Zato je poslal svojega sina Landolfa v Carigrad, da bi prosil pomo\xc4\x8di od cesarja Leona Modrega, ki je obljubil podporo. \xc5\xa0ele potem, ko se je zvezna vojska, sestavljena iz voditeljev Capue, Salerna, Neaplja in Gaete s podporo bizantinskega ladjevja, odpravila in se utrdila na levi strani Gargliana, je tudi pape\xc5\xbe Janez krenil iz Rima skupaj z Alberikom Spoletskim, da bi se utaboril na desnem bregu in zaprl v past Saracene. Janez bo v pismu kelmorajnskemu \xc5\xa1kofu Hermanu (890-924) poro\xc4\x8dal, da se je bojeval on sam osebno. T. Venni meni njemu v prid, da med seboj vedno sprti italijanski knezi brez njega ne bi bili sposobni stopiti v skupno tako pomembno in u\xc4\x8dinkovito zvezo, ki je premagala Saracene pri Gariglianu. _NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8ceprav namre\xc4\x8d Janez ni bil izvoljen za pape\xc5\xbea veliko \xc4\x8dasa pred bitko, je imel \xc5\xa1e vendarle zadosti \xc4\x8dasa za pogajanja s Carigradom, ki jih je za\xc4\x8del Landof brez vidnih uspehov; on pa je dosegel sodelovanje bizantinske flote. Janez je z veliko muko pridobil tudi Gaetance s tem, da jim je potrdil nadarbino Traetto, ki jo je svoj \xc4\x8das podaril \xc5\xbee Janez VIII..\n_START_SECTION_\nEpilog\n_START_PARAGRAPH_\nNi dvoma, da je bil Janez X. izvoljen pod vplivom Tuskulanov; prav tako pa ni nobenega dvoma, da si je on osebno pridobil velik ugled po celi Italiji in da so Rimljani upali od njega dobiti pomo\xc4\x8d zoper vse bolj groze\xc4\x8do saracensko nevarnost. Italijanska kr\xc5\xa1\xc4\x8danska zveza je skupno z Bizantinci odlo\xc4\x8dilno premagala 915 Saracene, ki so svoje utrdbe nato po\xc5\xbegali in poru\xc5\xa1ili. Italija je vriskala od veselja. Pape\xc5\xbea so v Rimu sprejeli s slovesnim slavolokom kot nekdaj rimske cesarje. V tuskulanski stranki pa je nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivost porastla do skrajnih mej; kamerinski mejni grof Alberik je zato napravil zvezo s spoletskim knezom zoper pape\xc5\xbea, katerega je neprestano izzival iz Angelskega gradu, ki je bil v njegovi lasti; celo strah zbujajo\xc4\x8de Ogre je poslal, da bi pusto\xc5\xa1ili podro\xc4\x8dje pod pape\xc5\xa1ko oblastjo. _NEWLINE_Za pape\xc5\xbea je ta zmaga vendarle pomenila tudi oseben uspeh, ki je postavil temelj za vso njegovo razgibano diplomatsko in versko dejavnost v prihodnosti. Kristjani torej zaradi neslo\xc5\xbenosti velike zmage niso mogli izkoristiti. _NEWLINE__NEWLINE_Ko je Berengar  pri\xc5\xa1el decembra 915 v Rim, ga je Janez X. kronal za svetorimskega cesarja.'