b'\n_START_ARTICLE_\nKomitas Vardapet\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSoghomon (Gevorki) Soghomonjan se je rodil v glasbeni dru\xc5\xbeini. \xc5\xbde pri enem letu mu je umrla mama, deset let kasneje pa \xc5\xa1e o\xc4\x8de. Nekaj \xc4\x8dasa je zanj skrbela babica. Kmalu je prelat tamkaj\xc5\xa1nje \xc5\xa1kofije Gevork Tercagian moral oditi v E\xc4\x8dmiadzin, kjer so ga posvetili v \xc5\xa1kofa. Po naro\xc4\x8dilu katolikosa Kevorka IV., naj s seboj pripelje \xc5\xa1e osirotelega otroka, je med 20 sirotami izbral Soghomonjana, ki je tako leta 1881 vstopil v samostansko \xc5\xa1olo, kjer je njegovo pevsko nadarjenost opazil tudi sam katolikos. Dokon\xc4\x8dal jo je leta 1893. Tega leta je bil posve\xc4\x8den v meniha. Po cerkveni tradiciji je to pomenilo ponovno rojstvo, zato je dobil novo ime Komitas (po armenskem piscu hvalnic iz 7. stoletja). Dve leti kasneje, leta 1895 je postal duhovnik in pridobil \xc5\xa1e naziv Vardapet oz. Vartabed (duhovnik, cerkveni u\xc4\x8denjak)._NEWLINE_Nekaj \xc4\x8dasa je pou\xc4\x8deval armensko cerkveno glasbo ter ustanovil in vodil samostanski pevski zbor. Leta 1896 je od\xc5\xa1el v Berlin in se vpisal na tamkaj\xc5\xa1njo Cesarsko univerzo Friedricha Wilhelma, kjer je \xc5\xa1tudiral zgodovino filozofije glasbe, hkrati pa je pri Richardu Schmidtu \xc5\xa1tudiral \xc5\xa1e glasbo. Leta 1899, ko si je pridobil naziv doktor muzikologije, se je vrnil v E\xc4\x8dmiadzin in prevzel vodenje ve\xc4\x8dglasnega cerkvenega zbora. Precej je potoval po de\xc5\xbeeli, poslu\xc5\xa1al in si zapisoval podrobnosti o pesmih in plesih, ki so se pele oz. plesale po posameznih vaseh. Zbral in objavil je pribli\xc5\xbeno 3000 ljudskih pesmi, precej jih je priredil za pevske zbore. \xc5\xbde leta 1892 za\xc4\x8del skladati Badarak (Bo\xc5\xbeansko liturgijo). Za temelj je vzel monotono petje, ki ga je sli\xc5\xa1al od najstarej\xc5\xa1ih duhovnikov in nanj nanesel tipi\xc4\x8dne (in pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dene tujih vplivov) armenske glasbene elemente, ki jih je izlu\xc5\xa1\xc4\x8dil iz zbranega materiala. Badarak je \xc5\xa1e danes tako reko\xc4\x8d nepogre\xc5\xa1ljiv del cerkvenega obreda. Najbolj je znana razli\xc4\x8dica za troglasni mo\xc5\xa1ki pevski zbor, ki mu je bila najljub\xc5\xa1a. Zaradi dogodkov v bli\xc5\xbeajo\xc4\x8di se prvi svetovni vojni dela ni nikoli uspel povsem dokon\xc4\x8dati._NEWLINE_Bil je prvi neevropejec, ki je bil sprejet v Mednarodno glasbeno zdru\xc5\xbeenje. \xc4\x8ce ne upo\xc5\xa1tevamo zakavka\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav nekdanje Sovjetske zveze, je imel koncerte v Parizu, \xc5\xbdenevi, Bernu, Konstantinoplu (dana\xc5\xa1njem \xc4\xb0stanbulu), Benetkah in Aleksandriji. Imel je tudi ve\xc4\x8d odmevnih predavanj, s katerimi je predstavil do takrat v svetu skorajda neznano armensko glasbo._NEWLINE_Od leta 1910 je \xc5\xbeivel in delal v Konstantinoplu in tam ustanovil 300-\xc4\x8dlanski zbor Gusan. 24. aprila 1915, na dan, ki velja za za\xc4\x8detek genocida nad Armenci, so ga tur\xc5\xa1ke oblasti skupaj z 200 drugimi v Konstantinoplu \xc5\xbeive\xc4\x8dimi armenskimi intelektualci zaprle in ga prisilile k pe\xc5\xa1a\xc4\x8denju proti arabski pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Zaradi posredovanja veleposlanika ZDA Henryja Morgenthau-a in tur\xc5\xa1kega pesnika Mehmeda Emina Yurdakula so ga sicer dokaj hitro izpustili, tako da je pre\xc5\xbeivel genocid, vendar je bil del njegove obse\xc5\xbene zbirke uni\xc4\x8den ali popolnoma pome\xc5\xa1an. Vse skupaj ga je toliko potrlo, da si psihi\xc4\x8dno ni nikdar ve\xc4\x8d povsem opomogel. Preselil se je v Pariz in leta 1935 umrl v tamkaj\xc5\xa1nji umobolnici Villejuif. Naslednje leto so njegove posmrtne ostanke prenesli v erevanski Panteon. V 50. letih so v Armenijo pri\xc5\xa1li tudi njegovi rokopisi. Danes se po njem imenuje glasbena akademija v Erevanu._NEWLINE_Badarak je bil leta 1933 natisnjen v Parizu, leta 1988 pa je bil v Erevanu prvi\xc4\x8d posnet na digitalni nosilec zvoka.'