b"\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Slovenske Konjice\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nBezina, Blato, Brdo, Breg pri Konjicah, Brezje pri Lo\xc4\x8dah, Dobrava pri Konjicah, Dobrne\xc5\xbe, Dra\xc5\xbea vas, Gabrovlje, Gabrovnik, Kamna Gora, Kloko\xc4\x8dovnik, Koble, Kola\xc4\x8dno, Konji\xc5\xa1ka vas, Kraberk, Li\xc4\x8denca, Lipoglav, Lo\xc4\x8de, Mali Breg, Mla\xc4\x8de, Nova vas pri Konjicah, Novo Tepanje, Ostro\xc5\xbeno pri Lo\xc4\x8dah, Penoje, Perovec, Petelinjek pri Lo\xc4\x8dah, Podob, Podpe\xc4\x8d ob Dravinji, Polene, Preloge pri Konjicah, Pre\xc5\xbeigal, Selski Vrh, Slovenske Konjice, Sojek, Spodnja Pristava, Spodnje Gru\xc5\xa1ovje, Spodnje La\xc5\xbee, Spodnje Preloge, Spodnji Jernej, Stare Slemene, Strtenik, Suhadol, Sveti Jernej, \xc5\xa0kalce, \xc5\xa0kedenj, \xc5\xa0pitali\xc4\x8d pri Slovenskih Konjicah, \xc5\xa0tajerska vas, Tepanje, Tepanjski Vrh, Tolsti Vrh, Ve\xc5\xa1enik, Zbelovo, Zbelovska Gora, Ze\xc4\x8de, Zgornja Pristava, Zgornje La\xc5\xbee, \xc5\xbdi\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dinski grb je nastal pred letom 1571  in ga \xc5\xa1tejemo med t. i. slovensko govore\xc4\x8de grbe.  Ima obliko \xc5\xa1\xc4\x8dita, na njem pa je upodobljen levo vzpenjajo\xc4\x8di neosedlan beli konj na rde\xc4\x8dem polju z zlato-rumeno obrobo.  Opis konji\xc5\xa1kega grba je tudi v ob\xc4\x8dinskem statutu, sprejetem 25. marca 1999. Zna\xc4\x8dilni konji\xc5\xa1ki grb je prikazan tudi v Pircheggerjevi knjigi Steirische Ortswappen.\n_START_SECTION_\nZastava\n_START_PARAGRAPH_\nZastava ob\xc4\x8dine Slovenske Konjice je belo-rumena. Vsaka barva zavzema po dol\xc5\xbeini polovico prostora zastave. Barvi zastave sta razporejeni po vrstnem redu od leve proti desni: bela, rumena. Sredi zastave je grb ob\xc4\x8dine. Pri vertikalni zastavi je razmerje med \xc5\xa1irino in vi\xc5\xa1ino ena proti dve.    Opis konji\xc5\xa1ke zastave je tudi v ob\xc4\x8dinskem statutu, sprejetem 25. marca 1999.\n_START_SECTION_\nOrganiziranost ob\xc4\x8dinske uprave od 18. stoletja do 2. svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1747-48 so bile z upravnimi reformami Marije Terezije kot ni\xc5\xbeja dr\xc5\xbeavna oblasti v avstrijskih de\xc5\xbeelah ustanovljena okro\xc5\xbeja oz. kresije z okro\xc5\xbenimi uradi, na \xc4\x8delu katerih so bilo okro\xc5\xbeni glavarji. Slovenski del \xc5\xa0tajerske je bil razdeljen med mariborsko in celjsko okro\xc5\xbeje. Konji\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje je med letoma 1748 in 1849 spadalo v okvir celjskega okro\xc5\xbeja. Konec 18. stoletja pa se pojavijo zametki upravnih okrajev, ki so se razvili iz nabornih okrajev. Na konji\xc5\xa1kem obmo\xc4\x8dju je bilo ustanovljenih 5 nabornih okrajev in sicer: Konjice, Oplotnica, Vitanje, Zbelovo in Zre\xc4\x8de. Sprva so imeli naborni okrajni komisariati zgolj naloge v zvezi z izvajanjem voja\xc5\xa1kega nabora, s\xc4\x8dasoma pa so dobili \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne druge zaposlitve kot npr. skrb za statistiko, gradnjo cest, izdelavo katastra, policijo, \xc5\xa1olski nadzor, ... nadzor nad delom okrajnih komisariatov je imelo pristojno okro\xc5\xbeno glavarstvo. Za konji\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje je bilo pristojno okro\xc5\xbeno glavarstvo Celje. V zvezi z izvajanjem dav\xc4\x8dne reforme so se konec 18. stoletja razvile tudi dav\xc4\x8dne oz. katastrske ob\xc4\x8dine. _NEWLINE_Z mar\xc4\x8dno revolucijo 1848 je bila v Avstriji odpravljena dotedanja upravna ureditev ukinjena in uveljavljena nova, ki se je z manj\xc5\xa1imi popravki obdr\xc5\xbeala do razpada Avstro-ogrske leta 1918. Z novo upravno ureditvijo so se obdr\xc5\xbeale de\xc5\xbeele, de\xc5\xbeela \xc5\xa0tajerska je bila \xc5\xa1e naprej razdeljena na okro\xc5\xbeja. Celotno slovensko obmo\xc4\x8dje \xc5\xa0tajerske je bilo leta 1949 zdru\xc5\xbeeno v mariborsko okro\xc5\xbeje. Celjsko okro\xc5\xbeje je bilo odpravljeno in njegovo obmo\xc4\x8dje priklju\xc4\x8deno mariborskemu okro\xc5\xbeju, ki je bilo razdeljeno na upravne okraje z okrajnimi glavarstvi. V okviru upravnih okrajev pa so nastali sodni in dav\xc4\x8dni okraji. Istega leta so bile kot samoupravne enote uzakonjene tudi krajevne ob\xc4\x8dine. Konji\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje je po letu 1949 spadalo k mariborskemu okro\xc5\xbeju, ter celjskemu okrajnemu glavarstvu. Tega leta sta bila ustanovljena tudi dav\xc4\x8dni in sodni okraj Konjice. Ena najpomembnej\xc5\xa1ih pridobitev avstrijske dr\xc5\xbeave po mar\xc4\x8dni revoluciji je bila ustanovitev krajevnih ob\xc4\x8din, kot samoupravnih enot. V delokrog ob\xc4\x8din je spadalo upravljanje ob\xc4\x8dinskega premo\xc5\xbeenja, skrb za reve\xc5\xbee, osnovno \xc5\xa1olstvo, itd. Od dr\xc5\xbeave pa so ob\xc4\x8dine dobile tudi druge naloge, npr. nadzorstvo nad prebivalstvom, pomo\xc4\x8d pri nova\xc4\x8denju voja\xc5\xa1kih nabornikov, namestitev vojske. Tako je bilo v konji\xc5\xa1kem sodnem okraju ustanovljenih 30 krajevnih ob\xc4\x8din, ki so skupaj zajemale 50 katastrskih ob\xc4\x8din. _NEWLINE_Do sprememb v upravni ureditvi je pri\xc5\xa1lo v za\xc4\x8detku 50. let prej\xc5\xa1njega stoletja, ko so bila ukinjena okrajna glavarstva, katere so nadomestili okrajni uradi, ki so zdru\xc5\xbeevali upravno in sodno oblast. Na obmo\xc4\x8dju prej\xc5\xa1njega sodnega okraja Konjice je bil ustanovljen Okrajni urad Konjice. _NEWLINE_V 60. letih prej\xc5\xa1njega stoletja je zopet pri\xc5\xa1lo do sprememb, ko je bilo ukinjeno mariborsko okro\xc5\xbeje. Leta 1867 so bila ukinjeni okrajni uradi in ponovno vzpostavljena okrajna glavarstva in okrajna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Konji\xc5\xa1ki sodni okraj je spadal pod celjsko okrajno glavarstvo do leta 1903. Takrat je bil izlo\xc4\x8den in celjskega okrajnega glavarstva ter postal samostojen politi\xc4\x8den okraj z Okrajnim glavarstvom Konjice._NEWLINE_Po sprejetju vidovdanske uprave je bilo ozemlje Slovenije, ki je pripadalo jugoslovanski dr\xc5\xbeavi, razdeljeno na Ljubljansko in Mariborsko oblast, na ni\xc5\xbejem nivoju pa na okraje oz. sreze ter ob\xc4\x8dine. Tudi v obdobju med obema vojnama je obstajal okraj Konjice, ki je bil vzpostavljen leta 1903, le da se je kasneje imenoval srez Konjice. Namesto prej\xc5\xa1njega okrajnega glavarstva je okraju na\xc4\x8delovalo Sresko poglavarstvo Konjice, ki se je leta 1929 preimenovalo v Sresko na\xc4\x8delstvo Konjice. _NEWLINE_Do ve\xc4\x8djih sprememb v ureditvi ob\xc4\x8din je pri\xc5\xa1lo v 30. letih. Zakon o ob\xc4\x8dinah iz leta 1933 je namre\xc4\x8d dolo\xc4\x8dal, da mora ob\xc4\x8dina \xc5\xa1teti vsaj 3.000 prebivalcev, kar je privedlo do zdru\xc5\xbeevanja (komasacij) manj\xc5\xa1ih ob\xc4\x8din, kar so zaklju\xc4\x8dili leta 1937. S temi komasacijami se je v konji\xc5\xa1kem okraju \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din skr\xc4\x8dilo na 6 velikih ob\xc4\x8din (prej 30). _NEWLINE_Leta 1937 je bila ob\xc4\x8dina Konjice-trg zdru\xc5\xbeena z ob\xc4\x8dino Konjice-okolica v novo ob\xc4\x8dino Slovenske Konjice, ki sta ji bili pridru\xc5\xbeeni \xc5\xa1e katastrski ob\xc4\x8dini Perovec in Tepanje. _NEWLINE_Iz popisa leta 1931 je razvidno, da je takrat ob\xc4\x8dina Konjice \xc5\xa1tela 21.234 prebivalcev._NEWLINE_Med okupacijo je okraj Konjice spadal v okvir Spodnje \xc5\xa0tajerske, ki ji je na\xc4\x8deloval \xc5\xa1ef civilne uprave. Do julija 1941 Nemci uprave na ni\xc5\xbejem nivoju niso spreminjali. Obdr\xc5\xbeali so okraje in ob\xc4\x8dine, razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena pa so bila sreska na\xc4\x8delstva in ob\xc4\x8dinski odbori ter odstavljeni slovenski \xc5\xbeupani. \xc5\xbdupan konji\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dine v \xc4\x8dasu nem\xc5\xa1ke okupacije je bil frizer Avgust Raditsch (tudi Avgust Radi\xc4\x8d). Na obmo\xc4\x8dju biv\xc5\xa1ega konji\xc5\xa1kega okraja so obstajale ob\xc4\x8dine: Konjice (Gonobitz), Oplotnica (Hagau), Prihova (Preichau), Zre\xc4\x8de (Hohlenstein), Lo\xc4\x8de (Plankenstein) ter Vitanje (Weitenstein). \xc5\xa0tevilo ob\xc4\x8din se sicer ni spremenilo, so pa le ta dobila nem\xc5\xa1ka imena.\n_START_SECTION_\nNova upravna ureditev od 1945 do 1952\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj po osvoboditvi maja 1945 je bila okupacijska upravna ureditev v Sloveniji z odlokom razveljavljena. Na tej podlagi je bila Slovenija razdeljena na okro\xc5\xbeja, okraje in kraje. Konji\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje je ponovno dobilo svoj okraj, ki je spadal pod celjsko okro\xc5\xbeje (to je bilo \xc5\xbee januarja 1947 ukinjeno). Konji\xc5\xa1ki okraj je obstajal do februarja 1948, ko je bil ukinjen._NEWLINE_Leta 1945 je bilo konji\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje razdeljeno na 26 krajev kot najni\xc5\xbejih upravnih enot. Kraj Slovenske Konjice je obsegal samo katastrsko ob\xc4\x8dino Slovenske Konjice s pripadajo\xc4\x8dimi naselji: Blato, Prevrat, Slovenske Konjice in Zgornja Pristava. Do leta 1948 je pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1tevilnih sprememb, saj so se nekateri kraji zdru\xc5\xbeili. 1946 so konji\xc5\xa1kemu okraju priklju\xc4\x8dili kraja Doli\xc4\x8d in Sveti Florjan v Doli\xc4\x8du, ki sta do takrat spadala v okraj \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj. S tem se je \xc5\xa1tevilo krajev omenjenem okraju pove\xc4\x8dalo na 28. _NEWLINE_Po ukinitvi konji\xc5\xa1kega okraja leta 1948 so to obmo\xc4\x8dje razdelili med okraja Polj\xc4\x8dane in Celje-okolica, majhen del pa je pri\xc5\xa1el pod okraj Dravograd.\n_START_SECTION_\nUstanovitev mestne ob\xc4\x8dine Slovenske Konjice\n_START_PARAGRAPH_\nDo pomembnih sprememb v teritorialni razdelitvi Slovenije je pri\xc5\xa1lo v letu 1952, ko je bil (v mesecu aprilu) sprejet Zakon o razdelitvi Ljudske republike Slovenije na mesta, okraje in ob\xc4\x8dine.  Aprila 1952 so bili tako ukinjeni kraji s krajevnimi ljudskimi odbori, nadomestile pa so jih ob\xc4\x8dine z ob\xc4\x8dinskimi ljudskimi odbori. Te ob\xc4\x8dine so bile \xc5\xa1e vedno samo administrativne enote, nastale pa so z zdru\xc5\xbeitvijo ve\xc4\x8d krajev. Med predvidenimi novimi ob\xc4\x8dinami je bila tudi mestna ob\xc4\x8dina Slovenske Konjice, ki naj bi teritorialno obsegala obmo\xc4\x8dje krajev Slovenske Konjice, Konji\xc5\xa1ka vas, Stranice, \xc5\xa0kalce, Bezina, \xc5\xa0pitali\xc4\x8d ter del Prihove. Ob\xc4\x8dino so teritorialno sestavili iz 12 katastrskih ob\xc4\x8din. Poleg mestne ob\xc4\x8dine Slovenske Konjice pa so bile na Konji\xc5\xa1kem aprila 1952 ustanovljene \xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Lo\xc4\x8de, Vitanje ter Zre\xc4\x8de. Vse so spadala pod okraj Celje-okolica. Ker so imele Konjice polo\xc5\xbeaj mestne ob\xc4\x8dine, se je njen ljudski odbor imenoval Ljudski odbor mestne ob\xc4\x8dine Slovenske Konjice. _NEWLINE_Skupno \xc5\xa1tevilo 1134 ob\xc4\x8din v letu 1931 se je \xc5\xbee leta 1952 zmanj\xc5\xa1alo na vsega skupaj 130 ob\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nUstanovitev velike ob\xc4\x8dine (komune) Slovenske Konjice\n_START_PARAGRAPH_\nPrelomnico v polo\xc5\xbeaju teritorialnih enot pomeni leto 1955, ki ga \xc5\xa1tejemo za leto vzpostavitve komunalnega sistema, to je sistema, v katerem dobi ob\xc4\x8dina polo\xc5\xbeaj ''komune''.  V naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu je pojem ob\xc4\x8dine predstavljal organizirano skupnost ljudi, ki na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju izvr\xc5\xa1uje oblast in upravlja druge dru\xc5\xbeene zadeve. Bila je oblastna in samoupravna skupnost, ve\xc4\x8dino nalog pa je opravljala za dr\xc5\xbeavo. Opisan koncept ob\xc4\x8dine, temelje\xc4\x8de na na\xc4\x8delu, po katerem le-ta predstavlja osnovno dru\xc5\xbebeno-ekonomsko skupnost, je zahteval oblikovanje ekonomsko in finan\xc4\x8dno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih ob\xc4\x8din ter teritorialno ve\xc4\x8djih ob\xc4\x8din, ki bi lahko uspe\xc5\xa1neje uresni\xc4\x8devale svoje osnovne naloge. Ob tem lahko ugotovimo, da so v za\xc4\x8detni fazi komunalnega sistema zlasti poudarjali gospodarske funkcije komune, ki naj bi predstavljala nekak\xc5\xa1en zaokro\xc5\xbeen gospodarski organizem, ki bi bil kot celota sposoben samostojnega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE__NEWLINE_S tem pride do velikih sprememb v razvoju ob\xc4\x8din. V Sloveniji so tako ustanovljene komune (velike ob\xc4\x8dine), ki so se z dolo\xc4\x8denimi spremembami ohranile vse do leta 1994. Nastale so s komasacijami ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih ob\xc4\x8din, novoustanovljene ob\xc4\x8dine pa so imele tudi neprimerno ve\xc4\x8d pristojnosti kot dotedanje. S\xc4\x8dasoma so se nanje prenesle vse pristojnosti, ki jih je prej imel okraj. Posledica tega je bila, da so bili okraji leta 1965 ukinjeni. Takrat je bil ukinjen tudi okraj Celje, pod katerega je konji\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dina spadala v obdobju 1952-1965. z odpravo okrajev so ob\xc4\x8dine postale temeljne dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dne skupnosti._NEWLINE_Med novoustanovljenimi velikimi ob\xc4\x8dinami je bila tudi komuna Slovenske Konjice, v katero so se zdru\xc5\xbeile ob\xc4\x8dine Lo\xc4\x8de, Slovenske Konjice, Vitanje in Zre\xc4\x8de. S poslovanjem je za\xc4\x8dela 1.9.1955, obsegala pa je 35 katastrskih ob\xc4\x8din in 83 njim pripadajo\xc4\x8dih naselij. _NEWLINE_Kot svoje dislocirane upravne organe je Ob\xc4\x8dinski ljudski odbor Slovenske Konjice za obmo\xc4\x8dja biv\xc5\xa1ih ob\xc4\x8din Lo\xc4\x8de, Vitanje ter Zre\xc4\x8de ustanovil krajevne urade. V njihovi pristojnosti je bilo vodenje mati\xc4\x8dnih knjig, dr\xc5\xbeavljanske knjige in volilnega imenika. Poleg tega so izdajali tudi \xc5\xbeivinske potne liste ter sprejemali vloge dr\xc5\xbeavljanov za ob\xc4\x8dinski ljudski odbor. _NEWLINE_Leta 1974 so v okviru ob\xc4\x8din kot teritorialne samoupravne skupnosti postale obvezne krajevne skupnosti. Na obmo\xc4\x8dju obravnavane ob\xc4\x8dine je tako nastalo 22 krajevnih skupnosti. _NEWLINE_Komune so bile po teritorialnem obsegu zelo velike, njeni organi pa so opravljali nad 90\xc2\xa0% nalog iz prenesenega delokroga - zaradi tega so bile za uveljavljanje lokalne samouprave povsem neprimerne.\n_START_SECTION_\nPreoblikovanje ob\xc4\x8din 1994\n_START_PARAGRAPH_\nDo novega oblikovanja ob\xc4\x8din v samostojni in neodvisni Republiki Sloveniji, v letu 1994, je tako obstajalo 62 ob\xc4\x8din._NEWLINE_Po osamosvojitvi Republike Slovenije je bilo uvajanje lokalne samouprave eno najpomembnej\xc5\xa1ih in najzahtevnej\xc5\xa1ih nalog v novi dr\xc5\xbeavi, saj je \xc5\xa1lo pri tem za korenito spremembo dotedanje ureditve v smeri ''klasi\xc4\x8dne lokalne samouprave'' evropskega tipa.  Kot eno osrednjih vpra\xc5\xa1anj ob uvajanju novega sistema lokalne samouprave se je pojavljalo vpra\xc5\xa1anje teritorialnega oblikovanja novih ob\xc4\x8din. Pri tem so izhajali iz osnovne ugotovitve, da so bile dotedanje ob\xc4\x8dine kot komune koncipirane predvsem kot osnovna dru\xc5\xbebena in gospodarska (tudi planska) enota takratne ureditve ter enota za opravljanje dekoncentriranih nalog dr\xc5\xbeave (dr\xc5\xbeavne uprave) in zato prevelike za uresni\xc4\x8ditev vloge prave klasi\xc4\x8dne ob\xc4\x8dine. _NEWLINE_Ob\xc4\x8dina naj bi bila na svojem obmo\xc4\x8dju sposobna zadovoljevati potrebe ob\xc4\x8danov, podjetij in dr\xc5\xbeave ter izpolnjevati naloge, \xc4\x8de so izpolnjeni naslednji pogoji: osemletno \xc5\xa1olanje, primerno varstvo ob\xc4\x8danov, preskrba z \xc5\xbeivljenjskimi potreb\xc5\xa1\xc4\x8dinami, komunalna opremljenost, po\xc5\xa1tne storitve, finan\xc4\x8dne storitve hranilnice ali banke, knji\xc5\xbenica ter prostori za upravno dejavnost lokalnih skupnosti. _NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Slovenske Konjice je bila ustanovljena ob teritorialnem preoblikovanju komun dne 3.10.1994. Nastala je iz komune Slovenske Konjice, le ta pa je bila preoblikovana v tri manj\xc5\xa1e samostojne ob\xc4\x8dine in sicer: Slovenske Konjice, Vitanje ter Zre\xc4\x8de. V biv\xc5\xa1i komuni Slovenske Konjice je bilo 85 naselij, imela je 22.443 prebivalcev ter je obsegala 224,1 km2 ozemlja. Od tega je pri delitvi komune ob\xc4\x8dini Slovenske Konjice pripadlo 57 naselij, 13.627 prebivalcev in 97,8 km2 povr\xc5\xa1ine. S tem sodi Ob\xc4\x8dina Slovenske Konjice med srednje velike ob\xc4\x8dine. _NEWLINE_Naselje Slovenske Konjice se je leta 1980 pove\xc4\x8dalo za 447 prebivalcev, saj mu je bilo priklju\xc4\x8deno del naselja Zgornja Pristava ter Ve\xc5\xa1enika in celotno naselje Prevrat. Leta 1982 je bilo Konjicam priklju\xc4\x8den tudi del naselja Blato. Na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine Slovenske Konjice je bilo leta 1999 razgla\xc5\xa1eno eno novo samostojno naselje, \xc5\xa0tajerska vas, s 44 prebivalci. Leta 1999 pa so tudi petim naseljem v ob\xc4\x8dini spremenili ime.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSredi leta 2014 je imela ob\xc4\x8dina pribli\xc5\xbeno 14.500\xc2\xa0prebivalcev\xc2\xa0(pribli\xc5\xbeno 7.350 mo\xc5\xa1kih in 7.150 \xc5\xbeensk). Po \xc5\xa1tevilu prebivalcev je bila med slovenskimi ob\xc4\x8dinami uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena na 37. mesto. Na kvadratnem kilometru povr\xc5\xa1ine ob\xc4\x8dine je \xc5\xbeivelo povpre\xc4\x8dno 149 prebivalcev; torej je bila\xc2\xa0gostota naseljenosti\xc2\xa0tu ve\xc4\x8dja kot v celotni dr\xc5\xbeavi (102 prebivalca na km\xc2\xb2)._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo \xc5\xbeivorojenih oseb je bilo vi\xc5\xa1je od \xc5\xa1tevila umrlih.\xc2\xa0Naravni prirast\xc2\xa0na 1.000 prebivalcev v ob\xc4\x8dini je bil torej v tem letu pozitiven, zna\xc5\xa1al je 2,1 (v Sloveniji 1,1).\xc2\xa0\xc5\xa0tevilo tistih, ki so se iz te ob\xc4\x8dine odselili, je bilo ni\xc5\xbeje od \xc5\xa1tevila tistih, ki so se vanjo priselili.\xc2\xa0Selitveni prirast\xc2\xa0na 1.000 prebivalcev v ob\xc4\x8dini je bil torej pozitiven, zna\xc5\xa1al je 7,7.\xc2\xa0Se\xc5\xa1tevek\xc2\xa0naravnega in selitvenega prirasta\xc2\xa0na 1.000 prebivalcev v ob\xc4\x8dini je bil pozitiven, zna\xc5\xa1al je 9,8 (v Sloveniji 0,9)._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna starost\xc2\xa0ob\xc4\x8danov je bila 41,0 leta in tako ni\xc5\xbeja od povpre\xc4\x8dne starosti prebivalcev Slovenije (42,4 leta)._NEWLINE_Med prebivalci te ob\xc4\x8dine je bilo \xc5\xa1tevilo najmlaj\xc5\xa1ih \xe2\x80\x93 kar je zna\xc4\x8dilnost le redkih slovenskih ob\xc4\x8din \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8dje od \xc5\xa1tevila najstarej\xc5\xa1ih: na 100 oseb, starih 0 do 14 let, je prebivalo 97 oseb starih 65 let ali ve\xc4\x8d. To razmerje pove, da je bila vrednost\xc2\xa0indeksa staranja\xc2\xa0za to ob\xc4\x8dino ni\xc5\xbeja od vrednosti tega indeksa za celotno Slovenijo (ta je bila 121). Pove pa tudi, da se povpre\xc4\x8dna starost prebivalcev te ob\xc4\x8dine dviguje v povpre\xc4\x8dju po\xc4\x8dasneje kot v celotni Sloveniji. Podatki po spolu ka\xc5\xbeejo, da je bila vrednost indeksa staranja za \xc5\xbeenske v vseh slovenskih ob\xc4\x8dinah vi\xc5\xa1ja od indeksa staranja za mo\xc5\xa1ke. V ob\xc4\x8dini Slovenske Konjice je bilo, tako kot v ve\xc4\x8dini slovenskih ob\xc4\x8din,  med \xc5\xbeenskami ve\xc4\x8d tistih, ki so bile stare 65 let ali ve\xc4\x8d, kot tistih, ki so bile stare manj kot 15 let; pri mo\xc5\xa1kih pa je bila slika ravno obrnjena._NEWLINE_Med osebami v starosti 15 do 64 let (tj. med delovno sposobnim prebivalstvom) je bilo pribli\xc5\xbeno 60\xc2\xa0% zaposlenih ali samozaposlenih oseb (tj.\xc2\xa0delovno aktivnih), kar je ve\xc4\x8d od slovenskega povpre\xc4\x8dja (57\xc2\xa0%). Med aktivnim prebivalstvom ob\xc4\x8dine je bilo v povpre\xc4\x8dju 14,1\xc2\xa0%\xc2\xa0registriranih brezposelnih oseb, to je ve\xc4\x8d od povpre\xc4\x8dja v dr\xc5\xbeavi (13,1%). Med brezposelnimi je bilo tu \xe2\x80\x93 kot v ve\xc4\x8dini slovenskih ob\xc4\x8din \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8d \xc5\xbeensk kot mo\xc5\xa1kih. Povpre\xc4\x8dna mese\xc4\x8dna pla\xc4\x8da\xc2\xa0na osebo, zaposleno pri pravnih osebah, je bila v tej ob\xc4\x8dini v bruto znesku za pribli\xc5\xbeno 16\xc2\xa0% ni\xc5\xbeja od letnega povpre\xc4\x8dja mese\xc4\x8dnih pla\xc4\x8d v Sloveniji, v neto znesku pa za pribli\xc5\xbeno 13\xc2\xa0%._NEWLINE_V obravnavanem letu je bilo v ob\xc4\x8dini 400 stanovanj na 1.000 prebivalcev. Pribli\xc5\xbeno 66\xc2\xa0%\xc2\xa0stanovanj\xc2\xa0je imelo\xc2\xa0najmanj tri sobe\xc2\xa0(tj. tri ali ve\xc4\x8d).\xc2\xa0Povpre\xc4\x8dna velikost stanovanja\xc2\xa0je bila 84 m\xc2\xb2. Skoraj vsak drugi prebivalec\xc2\xa0v ob\xc4\x8dini je imel osebni avtomobil (52 avtomobilov na 100 prebivalcev); ta je bil v povpre\xc4\x8dju star 10 let.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV ob\xc4\x8dini danes delujejo tri osnovne \xc5\xa1ole in sicer: O\xc5\xa0 Ob Dravinji s podru\xc5\xbenico Tepanje. K \xc5\xa1olskemu okoli\xc5\xa1u O\xc5\xa0 Ob Dravinji spadajo naselja: \xc5\xa0kalce, Slovenske Konjice \xe2\x80\x93 levi breg reke Dravinje (KS Slovenske Konjice), Bezina, Strtenik, Gabrovnik (KS Bezina), Brdo, Ve\xc5\xa1enik, (KS Ve\xc5\xa1enik \xe2\x80\x93 Brdo), Dobrne\xc5\xbe, Pre\xc5\xbeigal, Spodnja Pristava (KS Konji\xc5\xa1ka vas)._NEWLINE_O\xc5\xa0 Pod goro, s podru\xc5\xbenicama O\xc5\xa0 \xc5\xa0pitali\xc4\x8d ter O\xc5\xa0 V parku. \xc5\xa0olski okoli\xc5\xa1 O\xc5\xa0 Pod goro zajema naselja Blato, Zg. Pristava, Slovenske Konjice \xe2\x80\x93 desni breg Dravinje, Breg, Konji\xc5\xa1ka vas, Nova vas, Polene, 4 Dobrava, Gabrovlje, Ze\xc4\x8de, Preloge, Sp. Preloge in od 5. razreda dalje Stare Slemene, \xc5\xa0kedenj, Tolsti Vrh, \xc5\xa0pitali\xc4\x8d, Kraberk, Sojek, Kamna Gora. O\xc5\xa0 \xc5\xa0pitali\xc4\x8d obiskujejo u\xc4\x8denci iz zaselkov Stare Slemene, Zgornje Slemene, Kamna Gora, Tolsti Vrh in \xc5\xa0kedenj. Zavod O\xc5\xa0 V parku s svojo dejavnostjo zadovoljuje potrebe po vzgoji in izobra\xc5\xbeevanju otrok, mladostnikov in mlaj\xc5\xa1ih polnoletnih oseb s posebnimi potrebami na obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8din Slov. Konjice, Zre\xc4\x8de in Vitanje. _NEWLINE_V ob\xc4\x8dini deluje tudi O\xc5\xa0 Lo\xc4\x8de, s podru\xc5\xbeni\xc4\x8dnima \xc5\xa1olama Jernej in \xc5\xbdi\xc4\x8de. V Konjicah od leta 2003 deluje tudi splo\xc5\xa1na gimnazija Slovenske Konjice. _NEWLINE_V ob\xc4\x8dini deluje deset vrtcev, od tega devet dr\xc5\xbeavnih ter en zasebni. Podatki za leto 2014 ka\xc5\xbeejo, da jih je obiskovalo 670 otrok. Od vseh otrok v ob\xc4\x8dini, ki so bili stari od 1\xe2\x80\x935 let, jih je bilo kar 77\xc2\xa0%\xc2\xa0vklju\xc4\x8denih v vrtec, kar je vi\xc5\xa1ji odstotek, kot drugih vrtcih\xc2\xa0v Sloveniji (76,5\xc2\xa0%).\xc2\xa0V lokalnih osnovnih \xc5\xa1olah se je v \xc5\xa1olskem letu 2014/2015 izobra\xc5\xbeevalo pribli\xc5\xbeno 1.350\xc2\xa0u\xc4\x8dencev. Razli\xc4\x8dne\xc2\xa0srednje \xc5\xa1ole\xc2\xa0je obiskovalo okoli 610 dijakov. Med 1.000 prebivalci v ob\xc4\x8dini je bilo povpre\xc4\x8dno 40 \xc5\xa1tudentov in 8 diplomantov; v celotni Sloveniji je bilo na 1.000 prebivalcev povpre\xc4\x8dno 42\xc2\xa0\xc5\xa1tudentov\xc2\xa0in 9\xc2\xa0diplomantov.\n_START_SECTION_\nZgodovinska dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina in turizem\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenske Konjice imajo izredne naravne in kulturne znamenitosti. Najpomembnej\xc5\xa1i in najbolj znan spomenik je \xc5\xbdi\xc4\x8dka kartuzija, kulturni spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena in eden najstarej\xc5\xa1ih samostanov na Slovenskem sploh. V samostanu, ustanovljenem okoli leta 1160, je bila ena najve\xc4\x8djih knji\xc5\xbenic tedanjega \xc4\x8dasa, o kateri je poro\xc4\x8dal Paolo Santonino v svojem popotnem dnevniku (COBISS)."