b'\n_START_ARTICLE_\nRu\xc5\xa1evec\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasel samec je velik od 49 do 58\xc2\xa0cm, samica pa kot pri ostalih kurah manj\xc5\xa1a, med 40 in 45\xc2\xa0cm. Ru\xc5\xa1evci so prepoznavni po tem, da imajo razmeroma majhno glavo z majhnim kljunom. Samec je po telesu ve\xc4\x8dinoma \xc4\x8drn z vijoli\xc4\x8dastim nadihom. Ima belo progo na zgornji strani peruti in bela peresa na spodnjem delu repa, ki jih razkazuje med dvorjenjem. Tudi spodnja stran kril je svetla, nad o\xc4\x8dmi pa so \xc5\xbeivorde\xc4\x8de obrvi (\xc2\xbbro\xc5\xbee\xc2\xab), ki so v resnici rde\xc4\x8de obarvane ko\xc5\xbene gube. Najmarkantnej\xc5\xa1a lastnost pa so gotovo dolga, ukrivljena repna peresa v obliki lire. Njegovo petje spominja na golobje. Samica je po telesu sivorjava s \xc4\x8drnimi progami. Rep je kvadrataste oblike, lahko je rahlo rde\xc4\x8dkasto obarvan._NEWLINE_V letu spominja na divjega petelina, le da je nekoliko kompaktnej\xc5\xa1i. Ti dve vrsti je v letu najenostavneje lo\xc4\x8diti po beli progi na zgornji strani krila ru\xc5\xa1evca, ki je divji petelin nima. Razlika med samci je \xc5\xa1e bolj o\xc4\x8ditna zaradi lirastega repa samca ru\xc5\xa1evca._NEWLINE_Ru\xc5\xa1evec je znan po zapletenem ritualu dvorjenja. Parjenje poteka zgodaj spomladi, samci si za dvorjenje izberejo primerno \xc4\x8distino, po kateri stopicajo s pove\xc5\xa1enimi perutmi in na\xc5\xa1opirjenim vratom, razkazujejo bela podrepna peresa ter grulijo in pihajo (pravimo da vozijo ko\xc4\x8dijo). V toplem delu leta se prehranjuje s sade\xc5\xbei, npr. brusnicami, brinovimi jagodami in manj\xc5\xa1imi nevreten\xc4\x8darji v tleh. Zimo pre\xc5\xbeivi skoraj izklju\xc4\x8dno na rastlinski hrani, j\xc3\xa9 predvsem poganjke. Pozimi je zna\xc4\x8dilno zanj tudi, da preno\xc4\x8duje v luknjah, ki si jih izkoplje v snegu.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nRu\xc5\xa1evec ima obse\xc5\xbeno obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti, veliko okoli 10 milijonov km\xc2\xb2. Najdemo ga po vsej Evropi, vklju\xc4\x8dno z Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom (razen Irske), ter ve\xc4\x8djem delu osrednje Azije do Mongolije. Za lov so ga vnesli v Severno Ameriko, kjer se je obdr\xc5\xbeal v primernih habitatih._NEWLINE_V Sloveniji poseljuje alpski pas na severnem delu dr\xc5\xbeave, od Julijskih Alp do zahodnega dela Pohorja. \xc5\xbdivi v bli\xc5\xbeini gozdne meje med 1600 in 1800 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, nad katero je pas ru\xc5\xa1evja s primesmi drugih rastlinskih vrst, s katerimi se prehranjuje.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost in varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV velikem delu Evrope velja ru\xc5\xa1evec za tradicionalno lovno divjad, poleg tega pa ga ogro\xc5\xbea tudi izguba habitata, zato je lokalno ponekod \xc5\xbee skoraj iztrebljen. Tako ga ni ve\xc4\x8d na Hrva\xc5\xa1kem, Mad\xc5\xbearskem in v Tur\xc4\x8diji, zelo ogro\xc5\xbeen pa je tudi v Veliki Britaniji._NEWLINE_Celotna populacija \xc5\xa1teje med 5,1 in 6,4 milijona osebkov; zaradi relativno stabilne populacije je po oceni organizacije BirdLife International ru\xc5\xa1evec globalno manj ogro\xc5\xbeena vrsta, ki ne potrebuje posebne za\xc5\xa1\xc4\x8dite. Po Rde\xc4\x8dem seznamu ogro\xc5\xbeenih pti\xc4\x8dev v Sloveniji je ru\xc5\xa1evec uvr\xc5\xa1\xc4\x8den med ranljive vrste, po Uredbi o zavarovanih prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih vrstah pa je na seznamu vrst, katerih habitate se varuje. Po Zakonu o lovstvu ni uvr\xc5\xa1\xc4\x8den med lovno divjad, zato ga ni dovoljeno loviti.'