b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Jefferson\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 13. 4. 1743 v Shadwellu, v britanski koloniji Virginija. Bil je tretji izmed desetih otrok ter angle\xc5\xa1kega porekla. Njegov o\xc4\x8de je bil posestnik planta\xc5\xbee, del katere je Jefferson podedoval po njegovi smrti. \xc5\xa0olo je obiskoval v doma\xc4\x8dem kraju, kjer se je u\xc4\x8dil naravoslovja in kar \xc5\xa1tiri jezike (franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in gr\xc5\xa1\xc4\x8dino). Pri 16. letih se je vpisal na College of Wiliam & Marry, kjer se je prvi\xc4\x8d seznanil z u\xc4\x8denjaki, kot sta Francis Bacon in John Locke. Po zaklju\xc4\x8dku \xc5\xa1tudija je opravil pravosodni izpit in za\xc4\x8del delati v odvetni\xc5\xa1ki pisarni. Pri svojem delu se je ve\xc4\x8dkrat sre\xc4\x8dal s su\xc5\xbenji, ki so na sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih iskali pravico do svobode. Jefferson se je pri obrambi mnogokrat oprl na razsvetljenska na\xc4\x8dela naravnega prava, katera je zagovarjal vse svoje \xc5\xbeivljenje. _NEWLINE_Kljub zagovarjanju pravice do osebne svobode pa je bil Thomas Jefferson tudi lastnik su\xc5\xbenjev. Ti so mu pomagali pri gradnji njegovega domovanja Monticello, ki so ga zgradili leta 1770. Dve leti kasneje se je poro\xc4\x8dil z Martho Wayles Skelton. Rodilo se jima je kar deset otrok, a sta le dva pre\xc5\xbeivela otro\xc5\xa1tvo. Leta 1782, deset let po poroki, je Martha umrla zaradi sladkorne bolezni._NEWLINE_Thomas Jefferson je umrl 4. 7. 1826, na 50. obletnico sprejema Deklaracije neodvisnosti. Pokopan je na dru\xc5\xbeinskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du na posestvu Monticello. V Washingtonu danes stoji tudi njegov memorial.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeni navdu\xc5\xa1enec\n_START_PARAGRAPH_\nJefferson je ljubil knjige, celo do te mere, da je bil zaradi njih v velikih dolgovih. Kljub temu je venomer \xc5\xa1iril svojo zbirko. Neko\xc4\x8d je v pismu Johnu Adamsu zapisal: \xc2\xbbNe morem \xc5\xbeiveti brez knjig.\xc2\xab\xc2\xa0 Prvo zbirko 200. knjig je podedoval od o\xc4\x8deta, a je ta pogorela v po\xc5\xbearu. Za\xc4\x8del je zbirati nove knjige in do leta 1814 je imel v osebni knji\xc5\xbenici ve\xc4\x8d kot 6.500 knjig. Istega leta so Britanci po\xc5\xbegali Kongresno knji\xc5\xbenico v Washingtonu in Jefferson je le-tej prodal 6000 izvodov svoje zbirke. Svojih dolgov pa kljub veliki kupnini \xc5\xbeal ni uspel popla\xc4\x8dati.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1775 se je Jefferson aktivno vklju\xc4\x8dil v politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Spoprijateljil se je z Johnom Adamsom, ki ga je predlagal za pisca osnutka akta, ki bi ameri\xc5\xa1ke kolonije osvobodil izpod britanske nadoblasti. Ta akt je postal Deklaracija neodvisnosti, ki so jo sprejeli 4. julija 1776. Jefferson je takrat v preambuli zapisal znane besede: \xc2\xbbVsi ljudje so enaki\xc2\xab\xc2\xa0in se s tem ponovno zavzel za \xc4\x8dlovekove pravice. Po odcepitvi ZDA je bil Jefferson \xc4\x8dlan Kongresa in zunanji minister. Bil je tudi prvi podpredsednik ZDA, poleg predsednika Georga Washingtona. _NEWLINE_Leta 1800 je kandidiral za predsednika proti Johnu Adamsu in zmagal. Funkcijo je opravljal do leta 1809.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Jefferson je bil tudi velik mislec. Svojo filozofijo je \xc4\x8drpal od Johna Locka, Isaaca Newtona in Francisa Bacona, pa tudi od Voltaireja in Montesquieuja. Njegove razsvetljenske ideje so krojile ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavnost, saj jih je prelil tudi Deklaracijo o neodvisnosti. Zagovarjal je demokracijo kot izraz ljudstva, ki temelji na neodtuljivih pravicah vsakega dr\xc5\xbeavljana, kot sta svoboda govora in pravica do sodnega varstva. Poudarjal je tudi decentralizirano oblast ter strogo lo\xc4\x8ditev religije od dr\xc5\xbeave. Tudi \xc4\x8drncem, ki jih je imel za su\xc5\xbenje, je priznaval enake pravice kot vsem ostalim. Kljub temu, da je bil su\xc5\xbenjelastnik, se je zavzemal za emancipacijo Afro-Ameri\xc4\x8danov in postopno integracijo v dru\xc5\xbebo. Menil je namre\xc4\x8d, da bi jih bilo nespametno spustiti v dru\xc5\xbebo nepripravljene. Zato je mnogim omogo\xc4\x8dil izobrazbo. Nekaj svojih su\xc5\xbenjev je tekom svojega \xc5\xbeivljenja tudi osvobodil. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav Thomas Jefferson primarno ni bil filozof, lahko iz njegovih knjig in pisem razberemo mnogo prodornih filozofskih idej. Te ne segajo le na podro\xc4\x8dje politike in dr\xc5\xbeavljanstva, temve\xc4\x8d se dotikajo tudi izobrazbe, \xc5\xa1olstva in morale.\n_START_SECTION_\nEpistemolo\xc5\xa1ki pogledi\n_START_PARAGRAPH_\nV svojem splo\xc5\xa1nem pogledu na svet je bil Jefferson empirist. Verjel je v mo\xc4\x8d \xc4\x8dutnega zaznavanja. V pismu Johnu Adamsu je neko\xc4\x8d zapisal: \xc2\xbb\xc4\x8cutim, torej obstajam\xc2\xab. Misel spominja na slavni Descartesov rek (Mislim, torej sem.). Vendar pa Jefferson nadaljuje v drugo smer. \xc4\x8cuti svoj obstoj, vendar \xc4\x8duti tudi druga telesa. Torej obstajajo tudi druga telesa. Kar \xc4\x8duti, poimenuje snov. Kjer ni snovi, je ni\xc4\x8dnost. Iz te misli nadalje izpelje, da je tudi na\xc5\xa1 um snovne oblike. Pravi, da \xc4\x8de bi bil nesnoven, bi bil ni\xc4\x8den (\xc2\xbbTo talk of immaterial existences is to talk of nothings.\xc2\xab). Kritiziral je tudi delo Carla Linnaeusa; trdil je, da narava ustvarja posamezne biti. Niti dva primerka \xc5\xbeivali ali rastline ali kristala nista enaka. Ljudje kategoriziramo iz nuje, saj ta neskon\xc4\x8dnost presega na\xc5\xa1e kapacitete spomina. Jeffersonove besede glede stvarjenja bi lahko povzeli takole: ko pogleda v vesolje, je za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki um nemogo\xc4\x8de, da ne bi opazil in za\xc4\x8dutil skladnosti, ki jo \xc5\xbeene neka neznana sila. Nemogo\xc4\x8de si je predstavljati, da za vsem tem ne stoji Stvarnik, ohranjevalec in regulator vseh stvari, ki jim je dovoljeno obstajati. Ta stvarnik slu\xc5\xbei tudi kot regenerator, saj \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de stvari spreminja v druge in nove.\n_START_SECTION_\nVera, religija, morala\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Jefferson je veliko pisal o religiji. Izhaja iz pravice vsakega \xc4\x8dloveka, da je lahko sre\xc4\x8den. Iz tega izpelje pravico vsakega, da svobodno veruje in \xc4\x8dasti, kar sam \xc5\xbeeli. Ta ideja je bila nato vtkana v Deklaracijo o neodvisnosti in pozneje ameri\xc5\xa1ko ustavo. Danes je ta pravica zapisana tudi v slovenski Ustavi, poznamo jo kot pravico do svobode vesti. Slehernik ima pravico, da javno izpoveduje vero in se svobodno opredeljuje, ni se dol\xc5\xbean opredeliti glede svojega prepri\xc4\x8danja. Jefferson je to idejo razvijal ve\xc4\x8d kot dvesto let nazaj. Iz osnovne ideje je izpeljal, da vera zadeva posameznika in njegovo bo\xc5\xbeanstvo; posledi\xc4\x8dno nih\xc4\x8de ne dolguje svoje vere drugemu (Cerkvi ali kak\xc5\xa1ni podobni instituciji). \xc5\xa0e najmanj pa lahko v vero posega dr\xc5\xbeava. Zato se mora vzpostaviti \xc2\xbbzid\xc2\xab, ki bo strogo lo\xc4\x8dil vero od dr\xc5\xbeave. Slednja ne sme izdajati zakonov, ki bi to pravico omejevali ali uvajali dr\xc5\xbeavno religijo. Jefferson je bil kristjan, vendar se je miselno bolj na\xc5\xa1el v razsvetljenskem deizmu. Trdil je, da se osredoto\xc4\x8da na moralne nauke svoje religije. Verjel je, da so ti moralni nauki skupni vsem religijam. Ti nas namre\xc4\x8d u\xc4\x8dijo, kako \xc5\xbeiveti \xc5\xbeivljenje. Religije se po njegovih besedah razlikujejo po dogmah, obredih itd. Tem se ni preve\xc4\x8d posve\xc4\x8dal, zanj je imela te\xc5\xbeo morala. Na Jezusa ni gledal kot odre\xc5\xa1enika \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, temve\xc4\x8d kot velikega moralnega reformatorja. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bil Jefferson razsvetljenec, za katerega je bil razum gonilo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, pa je za moralo trdil, da je ne \xc5\xbeene razum, temve\xc4\x8d moralni \xc4\x8dut. Ta \xc4\x8dut je del vsakega posameznika, podobno kot tista za vid in sluh. Dan je od Boga, vsakemu v ve\xc4\x8dji ali manj\xc5\xa1i meri. Z vajo in trudom se lahko izbolj\xc5\xa1a, z zanemarjanjem se poslab\xc5\xa1a. Verjel je, da deluje brez posredovanja razuma, spontano. V pismu svoji h\xc4\x8deri je zapisal, da naj vsaki\xc4\x8d, ko \xc5\xbeeli storiti nekaj slabega, najprej pretehta. Nekaj v njej ji bo povedalo, da je to narobe. To je njen moralni \xc4\x8dut in mora ga ubogati. Rekel je tudi, da mora vsak ravnati v vseh okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah tako, kot da bi ga gledal ves svet. Vlogi razuma je pripisoval ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti. Razum lahko slu\xc5\xbei kot orodje za okrepitev morale, za oblikovanje splo\xc5\xa1nih vedenjskih pravil (pravo) in za u\xc4\x8denje morale skozi spoznavanje zgodovine. Verjel je tudi v moralni razvoj \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, saj naj bi skozi \xc4\x8das moralno rasli. V zgodovini pa je bilo nekaj odstopanj, hitrih vzponov in padcev. Rasto\xc4\x8de zavedanje naravnih pravic v njegovem \xc4\x8dasu (stare monarhije so propadale, v vzponu so bile nove dr\xc5\xbeave) je bilo po njegovem mnenju znak, da \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo zopet raste.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna misel\n_START_PARAGRAPH_\nNa politi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju je bil Thomas Jefferson republikanec. Svoje nazore je orisal v svojem govoru ob inavguraciji za predsednika ZDA. Med njimi so pravica do svobode vesti, telesne nedotakljivosti, svobode govora, volitev, odlo\xc4\x8danja ve\xc4\x8dine. Zavzemal se je za vladavino prava in pravi\xc4\x8dno sojenje. Vse te ideje so danes v tak\xc5\xa1ni ali druga\xc4\x8dni obliki zapisane v ustavah demokrati\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav. Jefferson je podal \xc5\xa1e nekaj nazorov za samo dr\xc5\xbeavo. Ta mora spodbujati kmetijstvo in trgovino. Obdav\xc4\x8denje mora biti blago, vse dolgove pa mora dr\xc5\xbeava \xc4\x8dim prej popla\xc4\x8dati. Vojska mora biti dobro disciplinirana, hkrati pa je podrejena civilni oblasti. Slednja pa si mora prizadevati za mir in sodelovanje z drugimi dr\xc5\xbeavami. S temi nazori je Jefferson definiral republikanstvo. Nesporno je zagovarjal, da so vsi ljudje ustvarjeni enako in morajo zato imeti enake mo\xc5\xbenosti. Hkrati pa se je zavedal, da ima vsak \xc4\x8dlovek svoj pogled na svet in svoje cilje. Zato je treba vsakemu omogo\xc4\x8diti, da v \xc5\xbeivljenju po\xc4\x8dne, kar \xc5\xbeeli. Republikanska vladavina naj bi torej vzpostavljala minimalne politi\xc4\x8dne okvire in strukture, s katerimi se lahko ljudem omogo\xc4\x8di svobodo in vse prej na\xc5\xa1tete pravice, ki pridejo z njo.\n_START_SECTION_\nAristokracija in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Jefferson je razmi\xc5\xa1ljal tudi o aristokraciji. Lo\xc4\x8dil jo je na naravno in umetno. Umetni aristokrati so tisti, ki so rojeni v premo\xc5\xbene dru\xc5\xbeine, v dru\xc5\xbeine na oblasti itd. Tem je omogo\xc4\x8dena vsa izobrazba in mo\xc4\x8d, da zavladajo. Ve\xc4\x8dina vladajo\xc4\x8dih v njegovem \xc4\x8dasu je po njegovem mnenju iz te skupine. Nasprotje umetnim so naravni aristokrati (The Natural Aristoi). Te ne determinira bogastvo in modra kri, temve\xc4\x8d vrline in talent. Ti imajo namre\xc4\x8d zasluge za napredek \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, s svojim talentom (ve\xc5\xa1\xc4\x8dina, ambicije) in vrlinami (dobra morala). Jefferson zatrjuje, da bi morali oni vladati v dr\xc5\xbeavi. Naloga slednje je zagotoviti sistem, da bodo ti lahko prodrli do vlade. Tu je Jefferson seveda mislil javno in splo\xc5\xa1no \xc5\xa1olstvo ter svobodna ob\xc4\x8dila. \xc4\x8ce bo ljudstvo izobra\xc5\xbeeno, bo lahko na svobodnih volitvah izbiralo med naravnimi in umetnimi, ter se odlo\xc4\x8dilo za naravne aristokrate. Tako bosta zagotovljeni dobra vladavina in napredek. Slehernik mora imeti mo\xc5\xbenost, da se izobrazi glede na svoj polo\xc5\xbeaj v dru\xc5\xbebi in njegove cilje. Jefferson je podpiral idejo o \xc5\xa1olstvu, ki je financirano iz davkov. Najbistrej\xc5\xa1im mora biti omogo\xc4\x8dena visoka izobrazba, ki naj bo pla\xc4\x8dana iz javnih sredstev. Izobra\xc5\xbeevanje pa ne sme biti usmerjeno v ozka podro\xc4\x8dja. \xc5\xa0irina znanja odpre \xc4\x8dloveku pot do globljih spoznanj in ustvarja dobrega dr\xc5\xbeavljana.\n_START_SECTION_\nUstava in revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nV pismu Jamesu Madisonu se Thomas Jefferson spra\xc5\xa1uje o ustavi, \xc4\x8de\xc5\xa1, ali ima ena generacija ljudi pravico omejiti drugo? Menil je, da morajo biti ustave \xc4\x8dvrste, a spremenljive, \xc4\x8de je tak\xc5\xa1na volja ljudstva. Le tako se zagotovi napredek. Vsaka generacija ima pravico svoj svet oblikovati po svoje, vendar pa nosi tudi odgovornost, da svet za seboj pusti vsaj v enakem stanju kot ga je dobila. Zemlja je namre\xc4\x8d \xc2\xbbdana \xc5\xbeive\xc4\x8dim v rabo\xc2\xab. Njegove ideje so bile zelo oprijemljive, saj je trdil, da vsaka ustava ali zakon po naravi prete\xc4\x8de po 19 letih. Takrat more biti nujno revidirana, popraviti se morajo napake in sprejme se nov akt. Po njegovih besedah, dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das izvajanja ustave pomeni prisilo in ne pravi\xc4\x8dnosti. _NEWLINE_Jefferson se je zavedal, da lahko tudi dobra vladavina zaide iz poti. Enkratne spodrsljaje bi morali po njegovem mnenju tolerirati. Ve\xc4\x8dkratne poskuse avtokracije in tiranije pa ima ljudstvo pravico, da vladavino spremeni ali pa vzpostavi novo. Vseeno pa je treba te odlo\xc4\x8ditve skrbno pretehtati. Vlade ne gre ru\xc5\xa1iti zaradi trenutnih vzgibov, to lahko vodi \xc5\xa1e v vzpostavitev slab\xc5\xa1e vlade. Jefferson je tako zavra\xc4\x8dal revolucije.'