b'\n_START_ARTICLE_\nEnej (mitologija)\n_START_PARAGRAPH_\nV gr\xc5\xa1ko-rimski mitologiji je bil Enej (gr\xc5\xa1ko \xce\x91\xe1\xbc\xb0\xce\xbd\xce\xb5\xce\xaf\xce\xb1\xcf\x82, Aineias, verjetno izhaja iz gr\xc5\xa1ke besede \xce\xb1\xe1\xbc\xb0\xce\xbd\xce\xae, ki pomeni "slavljen") trojanski junak, sin princa Anhiza in boginje Afrodite (rimska Venera). Njegov o\xc4\x8de je bil drugi bratranec kralja Priama iz Troje. Je lik iz gr\xc5\xa1ke mitologije in je omenjen v Homerjevi Iliadi. Enej je v rimski mitologiji dobil posebno vlogo, predvsem v Vergilijevi Eneidi, v kateri je prednik Romula in Rema. Postal je prvi pravi junak Rima.\n_START_SECTION_\nHomerska hvalnica Afroditi\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba o rojstvu Eneja je prikazana v "hvalnici Afroditi", eni glavnih homerskih hvalnic ali himn. Afrodita je bila vzrok, da so se drugi bogovi, zlasti Zevs, ljubili s smrtnicami. Zevs se ji je ma\xc5\xa1\xc4\x8deval tako, da je povzro\xc4\x8dil, da se je zaljubila v Trojanca Anhiza, ki je skrbel za svoje govedo v hribih v bli\xc5\xbeini gore Ida. Olep\xc5\xa1ala se je kot za poroko med bogovi in se pojavila pred njim. Premagala ga je s svojo lepoto, mislil je, da je boginja, a se je predstavila kot frigijska princesa. \xc5\xa0ele potem ko sta se ljubila, je Afrodita razkrila svojo pravo identiteto. Anhiz se je ustra\xc5\xa1il posledic njune zveze. Afrodita mu je zagotovila, da ga bo za\xc5\xa1\xc4\x8ditila. Povedala mu je, da bo rodila sina z imenom Enej. Opozorila ga je, da ne sme nikoli nikomur povedati, da je le\xc5\xbeal z boginjo. Ko se je Enej rodil, ga je Afrodita popeljaela do Nimf na gori Ida. Do starosti petih let so zanj skrbele Nimfe, nato pa ga je odpeljala k Anhizu.  Po drugih virih se je Anhiz pozneje hvalil, da je sre\xc4\x8dal Afrodito, zato ga je v nogo zadela Zevsova strela. Postal je hrom, tako da ga je Enej moral nesti, da bi ga re\xc5\xa1il iz plamenov Troje.\n_START_SECTION_\nHomerjeva Iliada\n_START_PARAGRAPH_\nEnej ni najpomembnej\xc5\xa1i lik v Iliadi. Bogovi ga dvakrat re\xc5\xa1ijo smrti, kot da bi ga \xc4\x8duvali pred \xc5\xa1e neznano usodo, vendar je pravi bojevnik. Potem ko se je vrnil iz bojev, u\xc5\xbealjen zaradi Priama, ker kljub pogumnim dejanjem ni bil dele\xc5\xbeen ustrezne \xc4\x8dasti, je na pobudo Deifoba vodil napad proti Idomeneju, da bi obvaroval telo svaka Alkatusa.  Bil je vodja dardanejskih zaveznikov Trojancev, pa tudi tretji bratranec in glavni poro\xc4\x8dnik Hektorja, sina trojanskega kralja Priama. Enejeva mati Afrodita je pogosto pomagala na boji\xc5\xa1\xc4\x8du. Bil je Apolonov favorit. Afrodita in Apolon sta re\xc5\xa1evala Eneja iz boja z Diomedom iz Argosa, ki ga je skoraj ubil, in ga odnesla v Pergamos na zdravljenje. Tudi Pozejdon, ki je obi\xc4\x8dajno dajal prednost Grkom, je re\xc5\xa1eval Eneja, ko ga je napadel Ahil. Menil je, da je Eneju, \xc4\x8deprav je iz mlade veje kraljeve dru\xc5\xbeine, usojeno, da postane kralj trojanskega ljudstva. Bruce Louden primerja Eneja z Utnapi\xc5\xa1timom, Filemonom in Bavkido in Lotom, \xc4\x8dlovekom, ki je prepre\xc4\x8dil splo\xc5\xa1no uni\xc4\x8denje.  Apolodor pojasnjuje, da "... so ga Grki zapustili zaradi pobo\xc5\xbenosti".\n_START_SECTION_\nDrugi viri\n_START_PARAGRAPH_\nRimski mitograf Gaj Julij Higin (okoli 64 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x9317. n. \xc5\xa1t.) v svojem delu Fabule  Eneju pripisuje zasluge za uboj 28 sovra\xc5\xbenikov v trojanski vojni. Enej se pojavi tudi v trojanski pripovedi, pripisani Daresu Frigiju in Diktisu s Krete._NEWLINE_Snorri Sturlason v predgovoru k svoji knjigi Edda pi\xc5\xa1e o Trojancih.  Pripoveduje o trojanskem kralju Mu\xc3\xb1\xc3\xb3n ali Menon, ki se poro\xc4\x8di s h\xc4\x8derko visokega kralja (Yfirkonungr) Priama, ki se imenuje Troan. Imata sina Trora, ki je, kot pravi Snorri, enako Thor ... Zanimivo je, da v istem predgovoru Snorri pripoveduje o svetu, razdeljenem na tri celine: Afriko, Azijo in tretji del, ki se imenuje Evropa ali Eneja. Tako je mogo\xc4\x8de ena\xc4\x8diti nordijskega \xc3\x86sira Thora z Enejem, kar Snorri Sturlason tudi po\xc4\x8dne.\n_START_SECTION_\nEnej in Anhiz\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovino Eneja so nadaljevali rimski avtorji. Vpliven vir je bilo pisanje o ustanovitvi Rima v Katonovih Izvorih (Origines).  Enejeva legenda je bila znana v Vergilijevih \xc4\x8dasih in se je pojavila v razli\xc4\x8dnih zgodovinskih delih, tudi pri rimskem anti\xc4\x8dnem gr\xc5\xa1kem zgodovinarju Dioniziju iz Halikarnasa (opiral se je na Marka Terencija Varona), v Livijevem delu Od ustanovitve mesta (Ab urbe condita) (verjetno je poznal Kvinta Fabija Piktorja, 200 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nVergilijeva Eneida\n_START_PARAGRAPH_\nEneida pojasnjuje, da je Enej eden redkih Trojancev, ki ni bil ubit ali zasu\xc5\xbenjen, ko je padla Troja. Enej je, potem ko so mu pomagali bogovi, da so pobegnili, zbral skupino Trojancev, Eneidi, vkrcali so se na ladjo in pluli proti italski obali. Bili so za\xc4\x8detniki Rimljanov. V skupini so bili trobenta\xc4\x8d Mizen, njegov o\xc4\x8de Anhiz, prijatelji Ahat, Sergest in Akmon, zdravilec Japiks, krmar Palinur ter njegov sin Askanij (znan tudi kot Jul). S seboj je prinesel Lare in Penate, kipe hi\xc5\xa1nih bogov Troje in jih preselil v Italijo._NEWLINE_Poskusi, da bi na\xc5\xa1li nov dom, niso uspeli; postanek so imeli na Siciliji v Drepanonu, na otoku ob zahodni obali, na katerem je umrl njegov o\xc4\x8de Anhiz._NEWLINE_Po kratki, a hudi nevihti, ki jo je poslala Junona, sta se Enej in njegova flota po \xc5\xa1estih letih potepanja ustavila na obali v Kartagini. Enej je imel dolgoletno razmerje s karta\xc5\xbeansko kraljico Didono (znana tudi kot Elisa), ki je predlagala, da se Trojanci naselijo v njeni de\xc5\xbeeli in da z Enejem kraljujeta nad njenimi narodi. Zakonska zveza je bila sklenjena na pobudo Junone, ki je prerokovala, da bodo njena najljub\xc5\xa1a mesta na koncu premagali potomci Trojancev. Enejeva mati Venera (gr\xc5\xa1ka Afrodita) je ugotovila, da njen sin in njegova dru\xc5\xa1\xc4\x8dina potrebujeta za\xc4\x8dasen premor, da bi se okrepili za nadaljnjo pot. Sel boga Merkurja je poslal Jupitra in Venero, da sta opomnila Eneja na njegovo potovanje in namen ter ga prepri\xc4\x8dala, da je na skrivaj zapustil de\xc5\xbeelo. Ko je Didona to izvedela, je izrekla prekletstvo, ki bi za vedno zasejalo sovra\xc5\xa1tvo med Kartagino in Rimom, kar je povzro\xc4\x8dilo punske vojne. Nato je storila samomor, zabodla se je z me\xc4\x8dem, ki ga ji je dal Enej, ko sta se prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dala. Po bivanju v Kartagini so se Trojanci vrnili na Sicilijo, kjer je Enej priredil pogrebne igre v \xc4\x8dast svojega o\xc4\x8deta, ki je umrl pred letom dni. Dru\xc5\xbeba je potovala naprej in pristala na zahodni obali Italije. Enej se je spustil v podzemlje, kjer se je sre\xc4\x8dal z Didono (obrnila se je stran) in svojega o\xc4\x8deta, ki mu je pokazal prihodnost potomcev in s tem zgodovino Rima._NEWLINE_Latin, kralj italskega plemena Latinov, je pozdravil Enejevo vojsko izgnanih Trojancev in jim organiziral \xc5\xbeivljenje v Laciju. Njegova h\xc4\x8derka Lavinija je bila obljubljena Turnu, kralju Rutulcev. Latinu je bilo prerokovano, da se bo zaro\xc4\x8dila z nekom iz druge dr\xc5\xbeave, Enejem. Latin je upo\xc5\xa1teval prerokbo, zato je Turn napovedal vojno Eneju na pobudo Junone, ki je bila povezana z etru\xc5\xa1\xc4\x8danskim kraljem Mezencijem in kraljico Amato iz Lacija. Zmagale so Enejeve sile. Turn je bil ubit in Vergilij nenadno kon\xc4\x8da pripoved.\n_START_SECTION_\nDrugi viri\n_START_PARAGRAPH_\nPreostanek Enejevega \xc5\xbeivljenjepisa je mogo\xc4\x8de razbrati iz drugih anti\xc4\x8dnih virov, Livijevih in Ovidovih Metamorfoz. Po Liviju je Enej zmagal, vendar je Latin v vojni umrl. Enej je ustanovil mesto Lavinij, ki ga je imenoval po svoji \xc5\xbeeni. Pozneje je sprejel Didonino sestro Ano Pereno, ki je storila samomor, ko je izvedela za Lavinijino ljubosumje. Po Enejevi smrti je Venera vpra\xc5\xa1ala Jupitra, ali naj svojega sina naredi nesmrtnega. Jupiter se je strinjal. Re\xc4\x8dni bog Numikus je o\xc4\x8distil Eneja vseh njegovih posmrtnih del, Venera ga je mazilila z ambrozijo in nektarjem, zaradi \xc4\x8desar je postal bog. Enej je bil priznan kot bog Jupiter Indiges.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ka podoba\n_START_PARAGRAPH_\nNadaljevanje trojanske zgodbe v srednjem veku je oblikovalo Enejev zna\xc4\x8daj. Francoski Roman d\'En\xc3\xa9as iz 12. stoletja obravnava Enejevo spolnost. \xc4\x8ceprav se za Vergilija zdi, da prepoznava homoeroti\xc4\x8dnost Niza in Evriala (prijatelja in ljubimca v Eneidi), je njegov Enej heteroseksualec, a v srednjem veku so sumili tudi Eneja. V Romanu d\'En\xc3\xa9as kraljica Amata nasprotuje Enejevi poroki z Lavinijo, \xc4\x8de\xc5\xa1 da Enej ljubi fante.  Na srednjeve\xc5\xa1ko razlago Eneja so mo\xc4\x8dno vplivali Vergilijevi in drugi latinski viri. V 13. stoletju je opis Dareja in Dikta italijanskega pisatelja Guida delle Colonna (v Historia destructionis Troiae) vplival na \xc5\xa1tevilne poznej\xc5\xa1e razlage. Po njem so pesnik Pearl in drugi angle\xc5\xa1ki pisci dobili idejo, da je varen odhod Eneja iz Troje z lastnino in dru\xc5\xbeino nagrada za izdajstvo, zaradi katerega ga je kaznovala Hekaba, \xc5\xbeena kralja Priama.  V Sir Gawain and Green Knight (konec 14. stoletja) je pesnik Pearl tako kot mnogi drugi angle\xc5\xa1ki pisatelji postavil Eneja za ustanovitelja genealogije v Britaniji [12] in pojasnjeval, da je bil Enej "obto\xc5\xbeen za svojo izdajo, kar je dokazano kot najbolj resni\xc4\x8dno" (\xc4\x8detrta vrstica).\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina in legendarni potomci\n_START_PARAGRAPH_\nEnej je imel obse\xc5\xbeno dru\xc5\xbeinsko drevo. Njegova dojilja je bila Kajeta. Bil je o\xc4\x8de Askanija s Kreuzo ter Silvia z Lavinijo. Askanij, znan tudi kot Jul (ali Julij), ustanovitelj mesta Alba Longa, je bil prvi v dolgi vrsti kraljev. Glede na mitologijo je Vergilij v Eneidi Romula in Rema opisal kot potomca Eneja po njuni materi Rei Silviji (ali Aliji). Enej naj bi bil prednik Rimljanov. Nekateri zgodnji viri ga imenujejo o\xc4\x8de ali ded, [15], vendar glede na splo\xc5\xa1no sprejet \xc4\x8das padca Troje (1184 pr. n. \xc5\xa1t.) in ustanovitev Rima (753 pr. n. \xc5\xa1t.) se to ne zdi verjetno. Julova dru\xc5\xbeina v Rimu, najbolj znana sta Julij Cezar in Gaj Avgust Oktavijan, sega do Askanija in Eneja, torej do boginje Venere. Legendarni britanski kralji pa povezujejo svojo dru\xc5\xbeino z Brutom, Enejevim vnukom.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8daj in videz\n_START_PARAGRAPH_\nV Eneidi je Enej opisan kot mo\xc4\x8dan in lep, vendar njegova barva las ali polt nista opisana.  V pozni antiki viri dodajajo nadaljnje fizi\xc4\x8dne opise. De excidio Troiae Daresa Frigija opisuje Eneja z "rde\xc4\x8dkastorjavimi lasmi, \xc4\x8dokatega, zgovornega, vljudnega, preudarnega, pobo\xc5\xbenega in o\xc4\x8darljivega".  Na voljo je tudi kratek fizi\xc4\x8dni opis v Hronografiji Ivana Malale: "Enej: majhen, debel, s krepkim prsnim ko\xc5\xa1em, mo\xc4\x8dan, rumene polti, \xc5\xa1irokega obraza, z lepim nosom, ple\xc5\xa1ast spredaj, lepe brade, sivih o\xc4\x8di."\n_START_SECTION_\nOpera, film in drugi mediji\n_START_PARAGRAPH_\nEnej je naslovni lik v operi Henryja Purcella Dido in Enej (okoli 1688) in ima eno glavnih vlog v Berliozovi operi Les Troyens (okoli 1857)._NEWLINE_Kljub \xc5\xa1tevilnim dramati\xc4\x8dnim prvinam Enejeva zgodba ni vzbudila veliko zanimanja v filmski industriji. V Trojanski vojni ga je kot glavno osebo upodobil Steve Reeves, 1961. Reeves je ponovil vlogo naslednje leto v filmu The Avenger (Legenda o Eneji), ki govori o Enejevem prihodu v Lacij in njegovih spopadih z lokalnimi plemeni, ko posku\xc5\xa1a re\xc5\xa1iti svoje trojanske prijatelje._NEWLINE_Najnovej\xc5\xa1a filmska upodobitev Eneja je bila v filmu Troja, v katerem se pojavi kot mladostnik pri Parisu, da za\xc5\xa1\xc4\x8diti trojanske begunce in nadaljuje ideale mesta in njegovih prebivalcev. Paris da Eneju Priamov me\xc4\x8d, da bi potrdil zakonitost in kontinuiteto kraljevega rodu Troje in postavil temelje rimske kulture. V tem filmu ni \xc4\x8dlan kraljeve dru\xc5\xbeine in se ne bori v vojni._NEWLINE_Bela Wolf Game Studios je posnel Vampire: The Requiem, v katerem je Enej lik enega mitskih ustanoviteljev Ventruejevega klana.'