b"\n_START_ARTICLE_\nSlovenska mladinska knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska mladinska knji\xc5\xbeevnost je leposlovje v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki so ga od 19. stoletja dalje namenjali otrokom in mladini. Od 60. let 20. stoletja dalje je predmet univerzitetnega \xc5\xa1tudija.\n_START_SECTION_\n1550\xe2\x80\x931850\n_START_PARAGRAPH_\nV prvem, predliterarnem obdobju so imela nekatera besedila otroka kot naslovnika omenjenega v podnaslovu (Primo\xc5\xbe Trubar, 1550), Abecednik in Katekizem, 1550). V drugi izdaji Katekizma (1555) je Trubar dodal \xc5\xa1e poglavje Otrozhie molitue. Predliterarne za\xc4\x8detke mladinske knji\xc5\xbeevnosti najdemo v 16. stoletju]] \xc5\xa1e v Kreljevi Otro\xc4\x8dji bibliji, 1566; Bohori\xc4\x8devi Otrozhi tabli, 1580 itd.), posebej pa v 17. stoletju]] oz. v \xc4\x8dasu, ko se je otro\xc5\xa1tvo za\xc4\x8delo upo\xc5\xa1tevati kot posebno obdobje v \xc4\x8dlovekovem \xc5\xbeivljenju. Te vrste knjig (biblija, abecedniki, katekizmi, pesmarice, postile) so slu\xc5\xbeile vzgoji otrok, pa tudi razvijanju pismenosti odraslih. V \xc4\x8dasu razsvetljenstva so nastali prevodi Christopha von Schmida, ki v naslovih in podnaslovih ne izra\xc5\xbeajo le naslovnika ali tematike, ampak tudi vzgojni namen. Opismenjevanje se je postopoma institucionaliziralo, izvajalo se je v cerkvah in nato v \xc5\xa1olah. Knjige za odrasle so s\xc4\x8dasoma postale mladinsko branje in so bile vklju\xc4\x8dene v u\xc4\x8dne na\xc4\x8drte za osnovno \xc5\xa1olo. \xc5\xa0olstvo na Slovenskem se je za\xc4\x8delo razvijati z reformami Marije Terezije in Jo\xc5\xbeefa II., po katerih je osnovna \xc5\xa1ola postala obvezna za vse otroke (Splo\xc5\xa1na \xc5\xa1olska naredba, 1774). \xc5\xa0ola je spodbudila nastajanje strokovnih knjig: u\xc4\x8dbenikov, beril, slovnic, spisovnikov ipd.\n_START_SECTION_\n1850\xe2\x80\x931900\n_START_PARAGRAPH_\nPredvsem pesniki v tem \xc4\x8dasu uveljavljajo kult otro\xc5\xa1tva, mladosti, spontanosti in \xc4\x8dustev. Drugo obdobje zaznamuje za\xc4\x8detek izdajanja \xc4\x8dasopisov Vede\xc5\xbe (\xc4\x8casopis za \xc5\xa1olsko mladost, 1848/50) in Vrtec (\xc4\x8casopis s podobami za slovensko mladost, 1871\xe2\x80\x931944/45), ki niso bili neposredno povezani s \xc5\xa1olo in izobra\xc5\xbeevanjem, ampak tudi z zunaj\xc5\xa1olskimi interesi. Pri tem imajo pomembno vlogo tudi ilustracije (\xc2\xbbpodobe\xc2\xab), ki so jih vna\xc5\xa1ali najprej v pou\xc4\x8dne (Fran Erjavec), pozneje pa tudi v leposlovne sestavke in knjige za mlade. Predstavnika tega obdobja sta Fran Levstik (Otro\xc4\x8dje igre v pesencah, 2. zvezek Levstikovih zbrani spisov, 1891, 1880 v reviji Vrtec) in Josip Stritar. Knji\xc5\xbene ilustracije so postopoma nastajale \xc5\xbee v reformaciji in baroku (Janez Vajkard Valvasor), vendar lahko o ilustriranih knjigah za otroke govorimo \xc5\xa1ele od leta 1911 naprej (Fran Mil\xc4\x8dinski, Pravljice, ilustratorja Gvido Birolla in Maksim Gaspari), o slikanicah za otroke pa \xc5\xa1ele od za\xc4\x8detka 20. stoletja naprej (Ljudmila Prunk, Marica Gregori\xc4\x8d Stepan\xc4\x8di\xc4\x8d, Viktor Coti\xc4\x8d, Pravljice, 1913; Leopold Paljk, Milko Bambi\xc4\x8d, Kola\xc4\x8dki, 1926; Anica \xc4\x8cernej, Edo Der\xc4\x8daj, \xc5\xbdivljenje hudobne kavke Katke, 1932; France Bevk, Ksenija Prunk, Tovari\xc5\xa1a: povest za mladino, 1934 itd.).\n_START_SECTION_\n1900\xe2\x80\x931950\n_START_PARAGRAPH_\nTretje obdobje se za\xc4\x8dne z nastopom Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da (Pisanice: pesmi za mlade, 1900; Lahkih nog naokrog, 1912; Sto ugank \xe2\x80\x93 tristo zadrg, tristo zank, 1915; Ciciban in \xc5\xa1e kaj, 1915). \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d se je uveljavil kot avtor, ki je ustvarjal brez eksplicitnega didakti\xc4\x8dno-izobra\xc5\xbeevalnega namena. Isto\xc4\x8dasno se je z mladinsko poezijo ukvarjala tudi Anica \xc4\x8cernej, 1900\xe2\x80\x931944 (Metulji, Za sre\xc4\x8dne in \xc5\xbealostne dni, Dedek Miha).\n_START_SECTION_\n1950\xe2\x80\x931980\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1950 je nastopil val internacionalizacije mladinske knji\xc5\xbeevnosti, prevodov del Paula Hazarda, Bettine H\xc3\xbcrlimann in mednarodnih stikov. Gibanje je pospe\xc5\xa1ilo razvoj slovenske mladinske knji\xc5\xbeevnosti. V tem obdobju je pri\xc5\xa1lo do izrazitega razvoja avtorskih poetik in prehoda od socialnega realizma k fantasti\xc4\x8dni pripovedi, premika od ruralnega k urbanemu in do tematskih sprememb, ki so bile najprej zaznamovane s koncem druge svetovne vojne, nato pa z dru\xc5\xbebenimi spremembami ob koncu 20. stoletja. Razvoj mladinskega leposlovja so z raznimi projekti posredno spodbujale razli\xc4\x8dne ustanove in revije, na primer zalo\xc5\xbeba Mladinska knjiga (nagrada Izvirna slovenska slikanica), revija Ciciban, Pionirska knji\xc5\xbenica (Center za mladinsko knji\xc5\xbeevnost in mladinsko knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo - dejavnosti Moja najljub\xc5\xa1a knjiga, 1998; Slovenski knji\xc5\xbeni kviz, 1998 itd.), Bralna zna\xc4\x8dka Slovenije, revija Otrok in knjiga. Mladinska knji\xc5\xbeevnost se je \xc5\xa1irila tudi prek knji\xc5\xbenih zbirk za razli\xc4\x8dne skupine mladih naslovnikov (npr. Cicibanova knji\xc5\xbenica, 1949; Pionirska knji\xc5\xbenica, 1950; \xc4\x8cebelica, 1953; Najdihojca, 1958; Velike slikanice, 1967; Mala slikanica, 1974; Zlata slikanica, 1975; Pedenjped, 1977; Levi dev\xc5\xbeej, 1971; Knji\xc5\xbenica Sinjega galeba, 1952; Kresnice, 1985; Cicibanov vrtiljak, 1987; Kartonke, 1987; Svetlanov\xc4\x8dki, 1995 itd.). Od leta 1949 podeljujejo Levstikovo nagrado zalo\xc5\xbebe Mladinska knjiga za dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju mladinske knji\xc5\xbeevnosti. K uveljavljanju mladinske knji\xc5\xbeevnosti so prispevali tudi ilustratorji in avtorji, ki so sodelovali na pomembnih mednarodnih razstavah.\n_START_SECTION_\n1980\xe2\x80\x932010\n_START_PARAGRAPH_\nV tem obdobju so zna\xc4\x8dilni problemska tematika, dvojni naslovnik, pluralizem in zunajliterarni dejavniki: potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo, ve\xc4\x8dpredstavnost. Raz\xc5\xa1irile so se nagrade na podro\xc4\x8dju mladinskega leposlovja: Sre\xc4\x8danja mladinskih pisateljev (1997) in nagrada ve\xc4\x8dernica za najbolj\xc5\xa1e izvirno leposlovno mladinsko delo (1997); ustanovljena je bila Sekcija za mladinsko knji\xc5\xbeevnost pri Dru\xc5\xa1tvu slovenskih pisateljev in nagrada desetnica za izvirno slovensko mladinsko delo (2004). Prav tako so bili ustanovljeni Slovenska sekcija za IBBY (angle\xc5\xa1ko International Board on Books for Young People, 1992), Smrekarjeva nagrada (1993) in nagrada izvirna slovenska slikanica (2004). K razvoju slovenske mladinske knji\xc5\xbeevnosti so poleg Mladinske knjige prispevale tudi EPTA, Didakta, Grlica, Kres, Karantanija, Mi\xc5\xa1, OKC, Pre\xc5\xa1ernova dru\xc5\xbeba, Smar-Team._NEWLINE_Pionirska knji\xc5\xbenica v Ljubljani kot ena osrednjih institucij na podro\xc4\x8dju promocije mladinske knji\xc5\xbeevnosti \xc5\xbee dolga leta organizira Slovenski knji\xc5\xbeni kviz, zbira informacije o literarnih nagradah v slovenskem in svetovnem prostoru, organizira in koordinira dejavnosti v zvezi z akcijo Moja najljub\xc5\xa1a knjiga, informira o novostih, prireditvah za otroke in odrasle. Od leta 1990 nastaja priporo\xc4\x8dilni seznam knjig. Slovenski avtorji, ilustratorji in prevajalci si prizadevajo za nominacije za \xc4\x8dastno listo IBBY (1992) in Andersenovo nagrado. Med izjemnimi prevajalci so Du\xc5\xa1an Ogrizek, Vasja Cerar, Jakob J. Kenda.\n_START_SECTION_\nPluralizem po letu 1990\n_START_PARAGRAPH_\nK pluralizmu po letu 1990 sodijo tudi komercializem in razvoj sodobnega zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tva knjig za otroke, ki se (komercialno) ukvarjajo s primarno mladinsko knji\xc5\xbeevnostjo, npr. Aristej, Didakta, EPTA (zalo\xc5\xbeba najlep\xc5\xa1ih slikanic z razvejano dejavnostjo najlep\xc5\xa1e slikanice, projektom Knjigobube, izdajanjem strokovnih knjig o branju, idr.), Karantanija, Kres, Pre\xc5\xa1ernova dru\xc5\xbeba idr., ter ustanavljanje spletnih strani, npr.  (knjiga meseca; moja najljub\xc5\xa1a knjiga ter pesniki in pisateljice; slovenski ilustratorji). Ustanovljene so bile nove komercialne revije za otroke: Petka: List za radovedne (Ljubljana, 1993), Zmaj\xc4\x8dek (Dom\xc5\xbeale, 1994), Pol\xc5\xbeek: Revija za pun\xc4\x8dke in fantke (Dob pri Dom\xc5\xbealah, 1998/99), Medvedek Pu: Za najmlaj\xc5\xa1e (Ljubljana, 1999); Pikapolonica: Revija za radovedne, ustvarjalne in igrive otroke (Ljubljana, 1999), Telebajski: Revija za otroke (Ljubljana, 2001), Trobentica: Za vedo\xc5\xbeeljne in igrive (Ljubljana, Pre\xc5\xa1ernova dru\xc5\xbeba, 2001), Zvon\xc4\x8dek: Revija z glasbeno prilogo za otroke (Kranj, 2002), Bim-bam: Revija za otroke z ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko in avdio zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko (Maribor, 2003), Bu\xc4\x8dka: Revija za otroke z avdio zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko (Maribor, 2004) idr._NEWLINE_Mladinsko literaturo spremlja literarnozgodovinski in literarnoteoreti\xc4\x8dni aparat. Pomembna je tudi mre\xc5\xbea knji\xc5\xbenic (splo\xc5\xa1no-izobra\xc5\xbeevalne in \xc5\xa1olske knji\xc5\xbenice (bibliopedago\xc5\xa1ke oblike dela, igralne ure s knjigo in pravlji\xc4\x8dne ure), znanstveno-strokovne revije (Otrok in knjiga), znanstveno-strokovna sre\xc4\x8danja (Otrok in knjiga]], Oko besede ...), revije za otroke oz. mlade bralce (Ciciban: Revija za najmlaj\xc5\xa1e (1945), Cicido: Revija za pred\xc5\xa1olske otroke (1998), s prilogo Ciciban za star\xc5\xa1e: Brezpla\xc4\x8dna priloga revij Ciciban in Cicido (1998), Kurir\xc4\x8dek (1960\xe2\x80\x931991), ki se je pozneje preimenoval v Kekec: Literarna revija za u\xc4\x8dence osnovnih \xc5\xa1ol (1991). V tem \xc4\x8dasu je Mladinska knjiga izgubila zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ki monopol. Izdajajo se slikani\xc5\xa1ke oblike knjig (slikanice, leporelo, tipanke, postavljanke, igralne knjige). Sprotno ocenjevanje literarne produkcije (doma\xc4\x8de in tuje) v \xc4\x8dasopisu Delo recenzira Barbara Hanu\xc5\xa1. Tilka Jamnik s knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega stali\xc5\xa1\xc4\x8da analizira s/tanje na podro\xc4\x8dju izdajanja knjig (doma\xc4\x8dih in tujih)._NEWLINE_Bibliopedago\xc5\xa1ko gibanje Bralna zna\xc4\x8dka Slovenije je bilo ustanovljeno po \xc4\x8de\xc5\xa1kem zgledu, spro\xc5\xbeila sta ga pisatelj Leopold Suhodol\xc4\x8dan, takratni ravnatelj na O\xc5\xa0 Prevalje, in profesor sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine Stanko Kotnik leta 1960 kot Pre\xc5\xbeihovo bralno zna\xc4\x8dko v Kotljah na Koro\xc5\xa1kem. Bralna zna\xc4\x8dka Slovenije ve\xc4\x8d kot 40 let spodbujalo mlade k branju kot vse\xc5\xbeivljenjski vrednosti. Od 60. let ure pravljic o\xc5\xbeivljajo pripovedovanje, ki je v tujini izredno razvejana in cenjena dejavnost.\n_START_SECTION_\nMladinska knji\xc5\xbeevnost na univerzah\n_START_PARAGRAPH_\nMladinska knji\xc5\xbeevnost se pou\xc4\x8duje na \xc5\xa1tirih univerzah: Univerzi v Ljubljani (na Filozofski in Pedago\xc5\xa1ki fakulteti), Univerzi v Mariboru (na Pedago\xc5\xa1ki fakulteti in na Filozofski fakulteti) ter Univerzi na Primorskem (na Pedago\xc5\xa1ki fakulteti)._NEWLINE_Mladinsko knji\xc5\xbeevnost kot predmet literarne vede je v 60. in 70. letih 20. stoletja na Pedago\xc5\xa1ki akademiji v Ljubljani prva pou\xc4\x8devala Martina \xc5\xa0ircelj, nekdanja ravnateljica Pionirske knji\xc5\xbenice v Ljubljani. Njena bibliografija temelji na knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni vzgoji, ki jo je avtorica nadgradila z raznimi teoreti\xc4\x8dnimi spoznanji. Knjigo Ura pravljic (1972), ki jo \xc5\xa1tudenti uporabljajo \xc5\xa1e danes, je Martina \xc5\xa0ircelj napisala skupaj z Marjano Kobe in Alenko Gerlovi\xc4\x8d. Mladinsko knji\xc5\xbeevnost kot del knji\xc5\xbeevnosti za odrasle je na Pedago\xc5\xa1ki akademiji v Ljubljani nekaj \xc4\x8dasa pou\xc4\x8deval tudi Janez Rotar (Povednost in vrsta: Pravljice, balade in povesti, 1976). Marjana Kobe, ki si je prva za temo doktorata izbrala mladinsko knji\xc5\xbeevnost (Pogledi na mladinsko knji\xc5\xbeevnost, 1987). V nadaljnjem znanstvenoraziskovalnem in strokovnopedago\xc5\xa1kem delu je kot nekdanja pravlji\xc4\x8darka. V letih 1979\xe2\x80\x931998 je predavala o mladinski knji\xc5\xbeevnosti na Pedago\xc5\xa1ki akademiji oz. poznej\xc5\xa1i Pedago\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani._NEWLINE_Predmeti s podro\xc4\x8dja mladinske knji\xc5\xbeevnosti so se uvajali tudi na Univerzi v Ljubljani, kasneje na Univerzi v Mariboru, zadnja leta pa tudi na Univerzi na Primorskem. Na Filozofski fakulteti v Ljubljani so v \xc5\xa1tudijskem letu 1987/88 uvedli predmet Mladinska knji\xc5\xbeevnost. Predavala ga je Helga Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d, ki je pisala \xc4\x8dlanke (Oblikovne zna\xc4\x8dilnosti slovenske mladinske proze, 1993, o mladinskem pisatelju Mirku Kun\xc4\x8di\xc4\x8du, 1995), spodbujala magistrante in doktorande (Barbaro Hanu\xc5\xa1, Igorja Saksido, Dragico Haramija) ter s tem pripomogla k uveljavitvi druge generacije znanstvenikov s podro\xc4\x8dja mladinske knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_Z angle\xc5\xa1ko mladinsko knji\xc5\xbeevnostjo se na Filozofski fakulteti v Ljubljani ukvarjajo Veronika Rot, Lilijana Burcar, Barbara Simoniti, z ameri\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnostjo Darja Mazi Leskovar, z nem\xc5\xa1ko Neva \xc5\xa0libar, Sa\xc5\xa1a Jazbec, Vesna Kondri\xc4\x8d Horvat, z branjem Meta Grosman, Sonja Pe\xc4\x8djak in Nata\xc5\xa1a Bucik, s popularizacijo branja Manca Ko\xc5\xa1ir. Gaja Kos v reviji Literatura objavlja \xc4\x8dlanke in recenzije s podro\xc4\x8dja mladinske knji\xc5\xbeevnosti. Sekcija za mladinsko knji\xc5\xbeevnost pri Dru\xc5\xa1tvu slovenskih pisateljev je izdala Antologijo sodobne slovenske proze (2007), s predgovoroma Igorja Sakside o poeziji in Dragice Haramija o prozi, ki sta nujna za razumevanje konteksta slovenske mladinske knji\xc5\xbeevnosti, namenjene tujemu naslovniku. Antologiji Geniji (2006) in Geniji 2 (2007) sta antologiji sodobne slovenske mladinske kratke proze._NEWLINE_Slovenska mladinska knji\xc5\xbeevnost je postala predmet literarne vede 150 let po svojem nastanku in 50 let po ustanovitvi univerze.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost za odrasle in mladinska knji\xc5\xbeevnost \xe2\x80\x93 asimetri\xc4\x8dna razmerja\n_START_PARAGRAPH_\nMladinska knji\xc5\xbeevnost se v literarni vedi in knji\xc5\xbeevnosti za odrasle obravnava marginalno zaradi mnenja, da otro\xc5\xa1ka/mladinska knji\xc5\xbeevnost ni nekaj resnega. K tak\xc5\xa1nemu mnenju je pripomogel literarni znanstvenik Janko Kos s Pregledom slovenskega slovstva, v katerem je diskriminatorno obravnaval mladinsko literaturo. Pri navajanju bibliografije sodobnih slovenskih mladinskih avtoric je tako v izdaji leta 1989 kakor v izdaji leta 2002 kon\xc4\x8dal na\xc5\xa1tevanje pri letu 1975._NEWLINE_Poseben primer so literarnozgodovinski pregledi za osnovne \xc5\xa1ole, ki naj bi bili v prvi vrsti namenjeni mlademu naslovniku. Pregled slovenskega slovstva Gregorja Kocijana je vplival na knji\xc5\xbeevni pouk v osemletni osnovni \xc5\xa1oli. V pregledu z naslovom Slovensko slovstvo skozi stoletja (1992) med sedemin\xc5\xa1tiridesetimi avtorji omeni le dve avtorici (Zofka Kveder in Mira Miheli\xc4\x8d). V dodatku k pregledu slovenskega slovstva je preglednica z naslovom Mladinsko slovstvo, torej seznam avtorjev in naslovov njihovih del z nekaterimi \xc4\x8drno-belimi ilustracijami._NEWLINE_Z novim U\xc4\x8dnim na\xc4\x8drtom za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino iz leta 1998 je mladinska knji\xc5\xbeevnost postala osrednji predmet knji\xc5\xbeevnega pouka v prvem in drugem triletju. V tretjemu triletju je eden od ciljev tudi prehod od mladinske k nemladinski knji\xc5\xbeevnosti. Nemladinska knji\xc5\xbeevnost je v 9. razredu devetletke \xc5\xbee predpriprava na na\xc4\x8din pou\xc4\x8devanja knji\xc5\xbeevnosti v srednjih \xc5\xa1olah, kar je tudi potrdil osnutek U\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino (2007).\n_START_SECTION_\nInstitucionalizacija mladinske knji\xc5\xbeevnosti v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPo 2. svetovni vojni je zalo\xc5\xbeba Mladinska knjiga (1945) za\xc4\x8dela na\xc4\x8drtno spodbujati izdajanje in promoviranje izvirne slovenske mladinske knji\xc5\xbeevnosti oz. slikanic in ima posebne knji\xc5\xbene zbirke za razli\xc4\x8dne skupine mladih naslovnikov (npr. 1949 Cicibanova knji\xc5\xbenica, 1950 Pionirska knji\xc5\xbenica, 1953 \xc4\x8cebelica, 1958 Najdihojca, 1967 Velike slikanice, 1974 Mala slikanica, 1975 Zlata slikanica, 1977 Pedenjped, 1971 Levi dev\xc5\xbeej, 1952 Knji\xc5\xbenica Sinjega galeba, 1985 Kresnice, 1987 Cicibanov vrtiljak, 1987 Kartonke, 1995 Svetlanov\xc4\x8dki)._NEWLINE_Kazimir Humar je napisal knjigo Slovensko mladinsko slovstvo v dveh izdajah (1950, 1955). Prvi del je v obeh izdajah posve\xc4\x8den otro\xc5\xa1ki pesmi, drugi del pa t. i. umetnemu mladinskemu slovstvu (Urban Jarnik, Matev\xc5\xbe Ravnikar, Anton Martin Slom\xc5\xa1ek, France Jeri\xc5\xa1a, Ivan Navratil, Fran Levstik, Josip Stritar, Dragotin Kette, Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Franc Ksaver Me\xc5\xa1ko, Fran Mil\xc4\x8dinski in Engelbert Gangl). Tretji del obeh izdaj je posve\xc4\x8den slovenskim mladinskim \xc4\x8dasopisom. S problemi mladinske knji\xc5\xbeevnosti se ukvarjajo tudi skripta Otro\xc5\xa1ka knji\xc5\xbeevnost (1980) Boruta Stra\xc5\xbearja, ki jih je oblikoval kot gradivo za vzgojiteljice pripravnice._NEWLINE_Spremljanje slovenske mladinske knji\xc5\xbeevnosti sta po letu 1960 nadgradili Marjana Kobe s \xc4\x8dlankom Delo z mladim bralcem (1968) in Alenka Glazer s \xc4\x8dlankom\xc2\xa0\xc2\xbbDele\xc5\xbe leposlovja v slovenskih mladinskih listih\xc2\xab\xc2\xa0(1969). Spremljanje ilustracije za mladinsko knji\xc5\xbeevnost in pomen likovne vzgoje je od 80. let nadaljevala Maru\xc5\xa1a Avgu\xc5\xa1tin, po letu 2000 Tanja Mastnak. V okviru Dru\xc5\xa1tva bibliotekarjev Slovenije so strokovnjaki leta 1979 razmi\xc5\xa1ljali o vlogi bibliotekarstva v vzgojno-izobra\xc5\xbeevalnem procesu oz. oblikovali zgodovino slovenske mladinske knji\xc5\xbeevnosti od za\xc4\x8detkov do leta 1945._NEWLINE_Mladinsko knji\xc5\xbeevnost kot del knji\xc5\xbeevnosti za odrasle je kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das pou\xc4\x8deval na Pedago\xc5\xa1ki akademiji v Ljubljani Janez Rotar (Povednost in vrsta: pravljice, balade in povesti, 1976). Predmeti oz. predmetna podro\xc4\x8dja mladinske knji\xc5\xbeevnosti se pou\xc4\x8dujejo na Univerzi v Ljubljani, Univerzi v Mariboru, v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu tudi na Univerzi na Primorskem. Helga Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d, predavateljica za sodobno slovensko knji\xc5\xbeevnost na Filozofski fakulteti v Ljubljani, je napisala nekaj \xc4\x8dlankov s podro\xc4\x8dja slovenske mladinske knji\xc5\xbeevnosti (npr. Oblikovne zna\xc4\x8dilnosti slovenske mladinske proze, 1993; o mladinskem pisatelju Mirku Kun\xc4\x8di\xc4\x8du, 1995)._NEWLINE_Miran Hladnik je o slovenski mladinski knji\xc5\xbeevnosti 19. stoletja pisal v \xc4\x8dlanku Mladini in prostemu narodu v poduk in zabavo (1982), uredil knjigi Izbrana mladinska beseda 1 in 2 Josipa Vandota in pisal o mladinskem romanu Gustava \xc5\xa0iliha Beli dvor  (1997). Leta 1984 je Jo\xc5\xbee Poga\xc4\x8dnik v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dini napisal knjigo Slovena\xc4\x8dka dje\xc4\x8dja knji\xc5\xbeevnost, Berta Golob pa je v knjigi Do zvezd in nazaj (1995) slovensko mladinsko knji\xc5\xbeevnost spremljala skozi pogovore z mladinskimi pisatelji, ki jih je pripravljala od leta 1951 do 1994. Tilka Jamnik je v 90. letih napisala \xc5\xa1tevilne knjige o knji\xc5\xbeni vzgoji otrok v pred\xc5\xa1olskem in za\xc4\x8detnem \xc5\xa1olskem obdobju s stali\xc5\xa1\xc4\x8da knji\xc5\xbene in knji\xc5\xbeni\xc4\x8dne vzgoje.\n_START_SECTION_\nVloga Pionirske knji\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nPionirska knji\xc5\xbenica (1948) je pomembna zaradi sistemati\xc4\x8dnega razvijanja knji\xc5\xbenih in knji\xc5\xbeevnih interesov mladih bralcev in z vsemi bibliopedago\xc5\xa1kimi dejavnostmi (razstave, pogovori o knjigah in z avtorji, pravlji\xc4\x8dne in igralne ure ipd.). Kot osrednja in\xc5\xa1titucija \xc5\xbee dolga leta organizira Slovenski knji\xc5\xbeni kviz. \xc5\xa0tudijski oddelek skrbi za strokovno literaturo in arhiv slovenskih mladinskih knjig ter periodike (1961). Publikacija o vseh izdanih knjigah v preteklem letu je v obliki k-knjige (kodeks knjige) in e-knjige (elektronske knjige) (priporo\xc4\x8dilne sezname od leta 1999, 2000, 2001) na internetu.\n_START_SECTION_\nLiterarnoznanstveno spremljanje mladinske knji\xc5\xbeevnosti v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8delo se je po letu 1950 na bolj sistemati\xc4\x8den na\xc4\x8din in s \xc4\x8dlankih v zvezi z branjem, bralnimi interesi, promocijo branja, knji\xc5\xbenicami (Alenka Glazer, Martina \xc5\xa0ircelj, Marjana Kobe) in \xc4\x8dlanki o likovni vzgoji in pomenu ilustracij Alenke Gerlovi\xc4\x8d (1945, 1950 in 1960). Delo sta nadaljevali Alenka Glazer po letu 1960 v \xc4\x8dlanku Dele\xc5\xbe leposlovja v slovenskih mladinskih listih in Martin \xc5\xa0ircelj v Knji\xc5\xbenici (reviji za knji\xc5\xbenice), potem leta 1968 v \xc4\x8dlanku Delo z mladimi bralcem. Alenka Glazer je napisala zgodovinski oris z naslovom Zgodovina slovenske mladinske knji\xc5\xbeevnosti od za\xc4\x8detkov do leta 1945 je iz\xc5\xa1el leta 1983. Pozneje je zgodovinske orise raz\xc5\xa1irila s sodelovanjem Janka \xc4\x8cara in Brede Po\xc5\xbear (1984). Klasi\xc4\x8dna monografija iz leta 1972 je knjiga Ura pravljic. Monografijo z naslovom Pregled mladinskih knji\xc5\xbeevnosti jugoslovanskih narodov (1945\xe2\x80\x931968) je v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini kot doktorsko disertacijo objavila Zlata Pirnat Cognard, kjer je obse\xc5\xbeno poglavje posvetila slovenski mladinski knji\xc5\xbeevnosti. Monografijo je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedla Barbara \xc5\xa0ega \xc4\x8ceh._NEWLINE_V prvi znanstveni monografiji s podro\xc4\x8dja mladinske knji\xc5\xbeevnosti, kjer je literarnoteoreti\xc4\x8dno analizirano podro\xc4\x8dje (Pogledi na mladinsko knji\xc5\xbeevnost, 1987), sta upo\xc5\xa1tevani dve temeljni teoriji tistega \xc4\x8dasa. Prva je teorija \xc5\xa1vicarskega znanstvenega folklorista Maxa Luthija o zna\xc4\x8dilnostih pravljice in druga sodobna teorija o zna\xc4\x8dilnostih fantasti\xc4\x8dne pripovedi priznanega \xc5\xa1vedskega znanstvenika in prvega doktorja s podro\xc4\x8dja mladinske knji\xc5\xbeevnosti na \xc5\xa0vedskem Goteja Klingberga (1964). Marjana Kobe je nadaljevala spremljanje modela sodobne pravljice. Literarnozgodovinski pregled Slovenska mladinska knji\xc5\xbeevnost in ilustracija sta v sklopu Slovenske sekcije IBBY objavili Marjana Kobe in Maru\xc5\xa1a Avgu\xc5\xa1tin._NEWLINE_V 90. letih je doktorirala Metka Kordigel (Recepcija slovenske znanstvenofantasti\xc4\x8dne literature, 1991), ki se je uveljavila kot strokovnjakinja s podro\xc4\x8dja didaktike mladinske knji\xc5\xbeevnosti in njene recepcije. Pomembni doktoranti so \xc5\xa1e: Igor Saksida (Ume\xc5\xa1\xc4\x8denost mladinske dramatike v slovensko knji\xc5\xbeevnost, 1995), Vida Medved Udovi\xc4\x8d (Literarna recepcija v osnovni \xc5\xa1oli s posebnim poudarkom na mladinski dramatiki, 1998), Dragica Haramija (Slovenska realisti\xc4\x8dna avanturisti\xc4\x8dna mladinska proza, 1999) in Milena Mileva Bla\xc5\xbei\xc4\x87 (Vloga in pomen ustvarjalnega pisanja pri pouku knji\xc5\xbeevnosti v osnovni \xc5\xa1oli, 2001). Odmeven je bil tudi magisterij s pere\xc4\x8do tematiko Darje Lavren\xc4\x8di\xc4\x8d (Tabuji v slovenski mladinski prozi, 2000).\n_START_SECTION_\nPomen ilustracij\n_START_PARAGRAPH_\nVloga ilustracij v slovenski mladinski knji\xc5\xbeevnosti (izvirni in prevedeni) je velika. Najpomembnej\xc5\xa1i ilustratorji starej\xc5\xa1e generacije so: Marlenka Stupica, An\xc4\x8dka Go\xc5\xa1nik Godec, Marjanca Jemec Bo\xc5\xbei\xc4\x8d in Jelka Reichman. Srednjo generacijo predstavljajo: Matja\xc5\xbe Schmidt, Jelka Godec Schmidt, Alenka Sottler, Kostja Gatnik, Kamila Vol\xc4\x8dan\xc5\xa1ek, Marija Lucija Stupica, Marjan Man\xc4\x8dek, Mojca Cerjak, Zvonko \xc4\x8coh, Lilijana Praprotnik Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d - Lila Prap. Ilustratorji mlaj\xc5\xa1e generacije pa so: Mojca Osojnik idr. S spremljanjem slovenskih ilustracij in vlogo ilustracij v slikanicah se strokovno ukvarja Maru\xc5\xa1a Avgu\xc5\xa1tin. Leta 1996 je iz\xc5\xa1la strokovna monografija z naslovom Slovenska mladinska knji\xc5\xbeevnost in ilustracija.\n_START_SECTION_\nNagrade za mladinsko knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nSo pomemben segment za strokovno spremljanje in ocenjevanje mladinske knji\xc5\xbeevnosti. Najpomembnej\xc5\xa1e so: Levstikova nagrada zalo\xc5\xbebe Mladinska knjiga (1949), nagrada Ve\xc4\x8dera ve\xc4\x8dernica (1997), knji\xc5\xbeni\xc4\x8dna 'nagrada' Moja najljub\xc5\xa1a knjiga, stanovska nagrada Dru\xc5\xa1tva slovenskih pisateljev desetnica (2004) in nagrada za izvirno slovensko slikanico (2004). Moja najljub\xc5\xa1a knjiga je razvejana dejavnost splo\xc5\xa1nih in \xc5\xa1olskih knji\xc5\xbenic v smislu bibliopedago\xc5\xa1kih dejavnosti. Nagrado izbirajo mladi bralci od leta 1998. Nastala je na osnovi razstave knjig z istim naslovom in pogovorov o knjigah v dveh kategorijah: najljub\xc5\xa1a mladinska knjiga slovenskega avtorja in prevedena knjiga.\n_START_SECTION_\nUveljavitev mladinske knji\xc5\xbeevnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMladinska knji\xc5\xbeevnost ima samostojno geslo v Enciklopediji Slovenije (napisala Marjana Kobe). Tam je tudi kratko geslo o slikanicah (Marjana Kobe in Maru\xc5\xa1e Avgu\xc5\xa1tin), mladinskih revijah ipd. Leta 2001 je v monografiji Slovenska knji\xc5\xbeevnost III (urednik Jo\xc5\xbee Poga\xc4\x8dnik) Igor Saksida podro\xc4\x8dje literarnorecepcijsko definiral, podal histori\xc4\x8den pregled po generacijah in mladinsko knji\xc5\xbeevnost literarnoteoreti\xc4\x8dno opredelil.\n_START_SECTION_\nSlovenska mladinska knji\xc5\xbeevnost na internetu\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska mladinska knji\xc5\xbeevnost se je za\xc4\x8dela seliti na internet po letu 1990. \xc5\xa0tevilni dostopi utrjujejo prepri\xc4\x8danje, da je postavljanje na splet koristno. Pod pojmom mladinska knji\xc5\xbeevnost najdemo \xc5\xa1tudijske programe na univerzah v Sloveniji. \xc5\xbdupca.net je prva spletna stran za mladinske avtorje, objavljene so znanstvene razprave in diplomske naloge o slovenski mladinski knji\xc5\xbeevnosti in nekatere revije, npr. Ciciban, Cicido. V zadnjih letih so se zelo raz\xc5\xa1irile tudi spletne knjigarne, npr. spletna knjigarna Mladinske knjige Emka."