b'\n_START_ARTICLE_\nPelc nad Klonicami\n_START_PARAGRAPH_\nPelc nad Klonicami (tudi imenovan Pinja in Kloni\xc5\xa1ki Pelc) (2442 m) je izrazita gora, ki se nahaja v osr\xc4\x8dju skupine Jalovca._NEWLINE_Njegov vrh stoji na skrajnem severnem robu gorskega masiva Pelcev, na katerega smo gorniki pozabili. Greben se razteza od Pelca za Ru\xc5\xa1o (2133 m) vse do omenjenega vrha po ozkem in strmem pobo\xc4\x8dju nad prepadi Zadnje Trente (900 m) in doline Bale (1181 m). Pod goro se nahaja Zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de pod \xc5\xa0pi\xc4\x8dkom (2064 m), iz katerega pa lahko dose\xc5\xbeemo vrh le s profesionalno plezalno opremo, saj nanj ne vodijo ozna\xc4\x8dene temve\xc4\x8d le delno ozna\xc4\x8dene poti. Iz vrha se vidijo gorske skupine Triglava (2864 m), Razorja (2601 m) in Prisanka - Prisojnika (2547 m), \xc5\xa0krlatice (2740 m), Kanina (2587 m), Krna (2244 m) in Bogatina - Bogatin (1977 m), Mahav\xc5\xa1\xc4\x8dek ali Veliki Bogatin (2008 m) ter Jalovca (2645 m) in Mangarta (2678 m). Ob lepem vremenu se vidijo tudi avstrijski vrhovi v Visokih Turah kot sta Gro\xc3\x9fvenediger (3657 m) in Gro\xc3\x9fglockner (3797 m).\n_START_SECTION_\nGreben Pelcev\n_START_PARAGRAPH_\nGreben Pelcev (tudi znan pod imenom gore nad Srednjico) je gorski greben, ki se nahaja med Pelcem za Ru\xc5\xa1o in Pinjo. Greben ima na obeh straneh steno, \xc4\x8deprav je vzhodna, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da v Zadnjo Trento (900 m) bolj privla\xc4\x8dna od zahodne stene, ki pada v Balo (1181 m), saj je zahodna mo\xc4\x8dno razbrazdana. \xc4\x8ceznjo se vle\xc4\x8de dolga gredina Klonice, ki je dala ime opisanemu vrhu. Viden je razen iz Zadnje Trente in Bale tudi iz doline Lo\xc5\xa1ke Koritnice (780 m), iz katere imamo dostop na vrh po delno ozna\xc4\x8deni poti, vendar je vzpon dolg, naporen zaradi velike relativne vi\xc5\xa1ine in tudi tehni\xc4\x8dno zelo zahteven. Gora je zadnja, najbolj izrazita in najte\xc5\xbeje dostopna gora v osrednjem grebenu Pelcev.\xc2\xa0Od njegovega vrha se proti jugu greben nadaljuje na Veliki Pelc (2388 m), naprej pa na Srednji Pelc (2338 m), Zadnji Pelc (2315 m) in \xc5\xbee na prej omenjeni Pelc za Ru\xc5\xa1o (2133 m)\n_START_SECTION_\nZaveti\xc5\xa1\xc4\x8de pod \xc5\xa0pi\xc4\x8dkom\n_START_PARAGRAPH_\nZaveti\xc5\xa1\xc4\x8de pod \xc5\xa0pi\xc4\x8dkom (2064 m) je pomembna planinska postojanka pod vzno\xc5\xbejem \xc5\xa0pi\xc4\x8dka (2192 m). V\xc4\x8dasih je tam stala italijanska postojanka, potem pa je bila leta 1950 preurejena v planinsko, ki jo danes upravlja PD Jesenice. \xc4\x8ceprav stoji pod Pelcem nad Klonicami se redko kdo odlo\xc4\x8di za vzpon nanj iz zaveti\xc5\xa1\xc4\x8da, saj je \xc5\xa0pi\xc4\x8dek poleg tega tudi idealno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za vzpon na 2645 m visoki Jalovec ali 2480 m visoki Veliki Ozebnik, ki sta veliko bolje poznani gori v Julijskih Alpah. Razen tega Pelci tudi druga\xc4\x8de silno redko pri\xc4\x8dakajo obisk, zato spadajo med ene izmed najmirnej\xc5\xa1ih koti\xc4\x8dkov v na\xc5\xa1ih gorah. Iz zaveti\xc5\xa1\xc4\x8da imamo \xc5\xa1iren razgled proti Triglavskem pogorju (2864 m) in skupini \xc5\xa0krlatice (2740 m), ki sta od tod kar precej oddaljeni. V Zaveti\xc5\xa1\xc4\x8du pod \xc5\xa0pi\xc4\x8dkom lahko preno\xc4\x8dimo od julija do septembra, ko pa je zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de zaprto pa v manj\xc5\xa1em zimskem bivaku, ki ima \xc5\xa1tiri le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nSkupina Jalovca in Mangarta\n_START_PARAGRAPH_\nPelc nad Klonicami se nahaja na koncu in je tudi najvi\xc5\xa1ja gora v grebenu Pelcev. Od njegovega vrha se greben strmo spusti proti zaveti\xc5\xa1\xc4\x8du (2064 m), potem pa se nadaljuje gorska skupina Jalovca (2645 m) in Mangarta (2678 m). Poleg njiju tam kraljujejo \xc5\xa1tevilne gore kot so Veliki Ozebnik (2480 m), Travnik (2378 m), veriga Rate\xc5\xa1kih Ponc - Mala Ponca/Ponza Piccola (1925 m), Visoka Ponca/Ponza Grande (2274 m), Srednja Ponca/Ponza di Mezzo (2230 m), Zadnja Ponca/Ponza di Dierto (2242 m) in Mojstrovka - Mala Mojstrovka (2332 m), Velika Mojstrovka (2366 m), Zadnja Mojstrovka (2354 m). Skupina Jalovca in Mangarta je ena izmed najve\xc4\x8djih v Julijskih Alpah. Dviga se nad dolinami Zadnja Trenta (900 m), Spodnja Trenta (620 m), Bav\xc5\xa1ica (698 m), Bala (1181 m), Lo\xc5\xa1ka Koritnica (780 m), Planica (920 m), Tamar (1108 m), Mala Pi\xc5\xa1nica (1066 m) in Velika Pi\xc5\xa1nica (870 m).\n_START_SECTION_\nGredine\n_START_PARAGRAPH_\nPod grebenom Pelcev se nahajajo tri gredine. To so, Srednjica, pod Pinjo in Klonice.\n_START_SECTION_\nSrednjica\n_START_PARAGRAPH_\nSrednjica je od vseh treh gredin najve\xc4\x8dja. Zaradi nje so Pelci znani tudi pod imenom gore nad Srednjico. Verjetno je zaradi tega tudi najbolj znana. Od meli\xc5\xa1\xc4\x8da pod Pinjo ga lo\xc4\x8di le neizrazit vrh Vr\xc5\xa1ac (2112 m), ki je tudi znan kot meja med osrednjim in stranskim grebenom. Od tukaj izgledata Zadnji (2315 m) in Srednji Pelc (2338 m) dokaj mogo\xc4\x8dna zaradi njene 100 m visoke stene. V njih so speljane tudi plezalne smeri.\n_START_SECTION_\nPod Pinjo\n_START_PARAGRAPH_\nPod Pinjo je poleg Klonic najbli\xc5\xbeja gredina najvi\xc5\xa1jemu, najlep\xc5\xa1emu in najbolj mogo\xc4\x8dnemu Pelcu. Ime ima po vrhu, ki je znan tudi kot Pinja. \xc4\x8ce smo na vrh namenjeni po plezalnih smereh v vzhodni steni, potem bomo to gredino morali pre\xc4\x8dkati, ker pa iz vzhodne stene \xc5\xbee nekaj \xc4\x8dasa padajo kamni, je ta gredina kot vse druge meli\xc5\xa1\xc4\x8de, zato ga je neprijetno pre\xc4\x8dkati. Njena prednost je, ker je najbli\xc5\xbeja Zaveti\xc5\xa1\xc4\x8du pod \xc5\xa0pi\xc4\x8dkom (2064 m), razen tega pa imamo iz nje najlep\xc5\xa1i pogled na Pelc nad Klonicami in njegovo mogo\xc4\x8dno vzhodno steno.\n_START_SECTION_\nKlonice\n_START_PARAGRAPH_\nKlonice so od teh treh gredin najbolj strma in zra\xc4\x8dna. Pozimi se tam zbira sne\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, katero lahko varno pre\xc4\x8dkamo le z derezami in cepinom, vendar se najveretneje pozimi ne bomo odpravljali na Klonice. Tja se je najlep\xc5\xa1e odpraviti poleti in takrat splezati smer v izpostavljeni jugo-zahodni steni. Razen tega, da so Klonice najbolj strme in izpostavljene so tudi slikovno najbolj zanimive.\n_START_SECTION_\nRazgledi\n_START_PARAGRAPH_\nIz vrha se odpirajo lepi pogledi na:\n_START_SECTION_\nSeznam dostopov\n_START_PARAGRAPH_\nNa Pelc nad Klonicami vodijo \xc5\xa1tevilne delno-ozna\xc4\x8dene poti, poleg njih pa v njegovih treh stenah (JZ stena, S stena, V stena) tudi \xc5\xa1tevilne plezalne smeri. Po delno ozna\xc4\x8denih poteh se lahko na njegov vrh povzpnemo iz Zadnje Trente (900 m), Bav\xc5\xa1ice (698 m), Lo\xc5\xa1ke Koritnice (780 m) in Vr\xc5\xa1i\xc4\x8da (1611 m). Ozna\xc4\x8dene planinske poti vodijo le do izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da - Zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de pod \xc5\xa0pi\xc4\x8dkom (2064 m). Seznam delno ozna\xc4\x8denih poti in plezalnih smeri je po te\xc5\xbeavnosti urejen po alpinist\xc4\x8dni lestvici UIAA.\n_START_SECTION_\nplezalne smeri\n_START_PARAGRAPH_\nDostopi na Pelc nad Klonicami po plezalnih smereh ne pridejo pod II stopnjo, zato moramo biti ustrezno opremljeni. \xc4\x8ce nam je to prete\xc5\xbeko, se napotimo na goro raje po opisanih poteh, ki so za vsaj eno stopnjo la\xc5\xbeje.'