b'\n_START_ARTICLE_\nMuzej Jacquemart-Andr\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej Jacquemart-Andr\xc3\xa9 je zasebni muzej, ki je na Boulevard Haussmann 158  v 8. okro\xc5\xbeju Pariza. Muzej je nastal iz zasebnega doma \xc3\x89douarda Andr\xc3\xa9ja (1833\xe2\x80\x931894) in N\xc3\xa9lie Jacquemart (1841\xe2\x80\x931912), da bi prikazal umetnost, ki sta jo zbrala v \xc5\xbeivljenju. V lasti Institut de France, ga upravljajo Culturespaces od leta 1996.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89douard Andr\xc3\xa9, potomec protestantske ban\xc4\x8dne dru\xc5\xbeine, je svoje veliko bogastvo posvetil nakupu umetni\xc5\xa1kih del. Potem jih je razstavil v svojem novem dvorcu, ki ga je leta 1869 zgradil arhitekt Henri Parent, in ga dokon\xc4\x8dal leta 1875._NEWLINE_Poro\xc4\x8dil se je z znano slikarko N\xc3\xa9lie Jacquemart, ki je njegov portret naslikala 10 let prej. Vsako leto je par potoval v Italijo in zbral eno najbolj\xc5\xa1ih kolekcij italijanske umetnosti v Franciji. Ko je Edouard Andr\xc3\xa9 umrl, je N\xc3\xa9lie Jacquemart zaklju\xc4\x8dila dekoracijo italijanskega muzeja in potovala po Orientu, da je zbirki dodala \xc5\xa1e bolj dragocena dela. Zvesta na\xc4\x8drtu, ki je bil dogovorjen z mo\xc5\xbeem, je dvorec in njegove zbirke zapustila Institutu de France  kot muzej in je bil odprt za javnost 8. decembra 1913.\n_START_SECTION_\nOddelki\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej je razdeljen na pet glavnih delov\xc2\xa0:_NEWLINE_Dr\xc5\xbeavni apartmaji _NEWLINE_Dr\xc5\xbeavne sobe je oblikoval Andr\xc3\xa9s za svoje najbolj formalne sprejeme. Odra\xc5\xbeajo njegovo navdu\xc5\xa1enje do francoske slikarske \xc5\xa1ole in dekorativne umetnosti 18. stoletja._NEWLINE_Neformalni apartmaji _NEWLINE_Andr\xc3\xa9s je svoje poslovne stike opravljal v vrsti manj\xc5\xa1ih, bolj neformalnih salonih. Ti so bili okra\xc5\xa1eni v prefinjenem slogu, kar je pri\xc4\x8dalo o njegovih talentih kot zbiralca._NEWLINE_Zimski vrt _NEWLINE_Zimski vrt je izjemen v vseh pogledih in dokazuje umetni\xc5\xa1ko znanje arhitekta Henrija Parenta, ki je \xc5\xbeelel prese\xc4\x8di Charlesa Garnierja, graditelja takratne nove Op\xc3\xa9re Garnier. _NEWLINE_Italijanski muzej _NEWLINE_Galerija skulptur hrani zbirke italijanskega kiparstva iz 15. in 16. stoletja z mojstrovinami Francesca Laurane, Donatella, Luce Delle Robbie in drugih. Florentinska galerija je hkrati prostor, ki vsebuje dela o verskih temah \xe2\x80\x93 korne klopi, retable in nagrobnike - ter galerija slik, ki se osredoto\xc4\x8da na florentinsko \xc5\xa1olo, z deli Botticellija, Botticinija in Perugina in Ucellovega slavnega svetega Jurija ubija zmaja. Bene\xc5\xa1ka galerija potrjuje Andr\xc3\xa9sovo ljubezen do bene\xc5\xa1kih umetnikov iz 15. stoletja. Domonira strop, ki ga pripisujejo Mocettu ter slike Mantegne, Bellinija ali Carpaccia z zna\xc4\x8dilno bene\xc5\xa1ko pala\xc4\x8do._NEWLINE_Zasebni apartmaji _NEWLINE_Andr\xc3\xa9sovi zasebni apartmaji, ki zasedajo del pritli\xc4\x8dja dvorca, dajejo muzeju ob\xc4\x8dutek dru\xc5\xbeinskega doma.\n_START_SECTION_\nZbirke\n_START_PARAGRAPH_\nV muzeju so dela: \xc3\x89lisabeth-Louise Vig\xc3\xa9e Le Brun, Giovanni Bellini, Botticini, Luca Signorelli, Cima da Conegliano, Pietro Perugino, Neri di Bicci, Vittore Crivelli, Luca della Robbia, Paolo Uccello, Canaletto, Jean-Marc Nattier, Alfred Boucher, Quentin Massys, Rembrandt, Anthony van Dyck, Frans Hals, Giovanni Battista Tiepolo, Jacques-Louis David, Franz Xaver Winterhalter, Thomas Lawrence, Joshua Reynolds, Thomas Gainsborough, Gian Lorenzo Bernini, Sandro Botticelli, Andrea Mantegna, Jean-Honor\xc3\xa9 Fragonard in Jean-Baptiste-Sim\xc3\xa9on Chardin.\n_START_SECTION_\nV popularni kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nPreddverje in salon sta bila uporabljena med snemanjem filma Gigi iz leta 1958 (Vincente Minelli). _NEWLINE_Zadnji banket filma Kevina Reynoldsa grof Monte Cristo iz leta 2002, je bil posnet v repliki Grand Salona in \xc4\x8dastnega stopni\xc5\xa1\xc4\x8da Mus\xc3\xa9e Jacquemart-Andr\xc3\xa9, vendar brez pregradnega zidu._NEWLINE_Konec filma The Travers\xc3\xa9e de Paris (1956) poteka v muzeju Jacquemart-Andr\xc3\xa9._NEWLINE_Nekatere sekvence filma La Porter de Pain (1963) so posneli v muzeju Jacquemart-Andr\xc3\xa9.'