b'\n_START_ARTICLE_\nDelavska godba Trbovlje\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki trboveljske godbe niso dokumentirani. Na podlagi zapisov naj bi prvo rudni\xc5\xa1ko godbo ustanovila Vodenska premogokopna dru\xc5\xbeba med letoma 1867 in 1870. Razpustili naj bi jo zaradi revolucionarnosti ve\xc4\x8dine njenih \xc4\x8dlanov \xc5\xbee leta 1870. Za praznik sv. Barbare in za binko\xc5\xa1tni ponedeljek so obhajali skupaj rudni\xc5\xa1ka gospoda in delavci. Po letu 1873 (takrat je trboveljske rudnike \xc5\xbee upravljala TPD) so za binko\xc5\xa1ti prirejali izlet na sv. Planino ali v Retje, delavce pa je spremljala godba. Ob vrnitvi so se ustavili pri Ro\xc5\xa1u v Trbovljah ali na Dobrni, kjer so jih pogostili. Zve\xc4\x8der je bila obi\xc4\x8dajno veselica in tudi Terpotitz (ravnatelj trboveljskega rudnika v letih 1884 in 1897) je zaplesal. Po tem zapisu lahko sklepamo, da je godba obstajala, pa tudi sicer si te\xc5\xbeko predstavljamo, da bi kak\xc5\xa1en praznik ali veselica lahko minila brez nje. Znan kapelnik iz tistega \xc4\x8dasa je bil Herman. Morala je obstajati, saj \xc4\x8de je ne bi bilo, je tudi ukiniti ne bi mogli, kakor beremo iz zapisa, ko naj bi jo po stavki leta 1903 razpustili. Vendar je bila potreba po godbi tako velika, da so na pobudo tajnika delavske strokovne zveze Mlakarja \xc5\xa1e isto leto ustanovili novo \xe2\x80\x93 delavsko godbo. Kljub vsemu na\xc5\xa1tetemu velja za uradno leto ustanovitve godbe leto 1903. Godbeniki to utemeljujejo z dejstvom, da se od tega leta godba imenuje delavska in to ime se je ohranilo do danes. Isto leto je tudi uprava trboveljskega rudnika ustanovila Pazni\xc5\xa1ko delavsko godbo (leta 1925 je bilo dru\xc5\xa1tvo razpu\xc5\xa1\xc4\x8deno)._NEWLINE_Prvi kapelnik je bil Ga\xc5\xa1per Turn\xc5\xa1ek, pomagal mu je Simon Grohar iz Zagorja, glasbeni strokovnjak in u\xc4\x8ditelj ve\xc4\x8dine takratnih glasbenikov. Za Turn\xc5\xa1kom so se do prve svetovne vojne zvrstili \xc5\xa1e Alojz Draksler, Ivan Kre\xc4\x8da, Korndorfer, Ka\xc4\x8dnik in Stanko Kolenc. Med prvo svetovno vojno je godba \xc5\xbeivotarila, saj so ve\xc4\x8dino godbenikov vpoklicali v vojsko. Zasluge za to, da se niso raz\xc5\xa1li, je imel takratni trinajstletni klarinetist Tone Hudarin, pozneje njihov dolgoletni dirigent. Po prvi svetovni vojni je godbo zopet za eno leto prevzel Stanko Kolenc, iz vojske se je vrnil kot invalid, leta 1918 pa ga je zamenjal Alojz Draksler in ostal do smrti leta 1927. Za njim je godbo vse do leta 1963 vodil Tone Hudarin._NEWLINE_Prve vaje so imeli v kme\xc4\x8dki hi\xc5\xa1i pri Gagel, na mestu poznej\xc5\xa1e Hauckove hi\xc5\xa1e pod Klekom. Pozneje so dobili prostor v gostilni pri Lesjak (na mestu dana\xc5\xa1nje otro\xc5\xa1ke bolni\xc5\xa1nice), po letu 1910 pa v novozgrajenem Delavskem domu, v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1nje stavbe Delavskega doma Trbovlje. Godba takrat \xc5\xa1e ni prirejala letnih koncertov, sodelovala pa je na \xc5\xa1tevilnih delavskih manifestacijah in praznikih. Zanimivo je bilo njihovo presti\xc5\xbeno tekmovanje s pazni\xc5\xa1ko godbo, kamor so rudni\xc5\xa1ki uradniki zvabljali najbolj\xc5\xa1e in\xc5\xa1trumentaliste z obljubo bolj\xc5\xa1ih delovnih mest pri rudniku. Vendar je delavska godba vedno prednja\xc4\x8dila s kvaliteto in \xc5\xa1tevilom nastopov na javnih prireditvah. Vanjo so se vklju\xc4\x8devali predvsem rudarji, zato se je je prijelo ime rudarska godba, vedno ve\xc4\x8d pa je bilo tudi ostalih delavcev._NEWLINE_Godba je zaradi igranja na razli\xc4\x8dnih zabavnih in drugih prireditvah ustanovila ve\xc4\x8d zabavnih ansamblov: leta 1922 Ansambel \xc5\xa0ramel (deloval do leta 1939), leta 1928 Salonski orkester (do leta 1933) in leta 1933 Godalni orkester (deloval je do leta 1935). Vse je ustanovil in jim tudi dirigiral Tone Hudarin.\n_START_SECTION_\nObdobje prvih uspehov in uveljavitve doma\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje, ko je godbo vodil Tone Hudarin, zaznamuje kapelnikovo plodno in predano delo, ki se je izrazilo v vedno bolj\xc5\xa1i kvaliteti. Hudarin je godbi posvetil vse \xc5\xbeivljenje. Veliko pozornost je posve\xc4\x8dal redu in disciplini. Za nastope, \xc4\x8disto navadne pogrebe ali paradne nastope, so se morali in\xc5\xa1trumenti svetiti, \xc4\x8devlji pa so morali biti \xc4\x8drni. Sicer je kapelnik poslal godca domov. Pri tem je bil sila natan\xc4\x8den, izjem ni dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal. Enako je veljalo za veterana in za\xc4\x8detnika._NEWLINE_Notno gradivo so takrat pripravljali kapelniki sami, izposojali so si ga pri sosednjih godbah ali tudi pri voja\xc5\xa1kih, \xc4\x8de so imeli zveze. V prvem obdobju je bilo prepisovanje gradiva ro\xc4\x8dno, pozneje pa so uporabljali \xc5\xa1apirograf in ciklostil. Tonetu Hudarinu je rudni\xc5\xa1ka uprava dovolila tudi med delovnim \xc4\x8dasom pripravljati gradivo za godbo. Godba je igrala pod pokroviteljstvom druge rudarske skupine, ki jo je tudi vzdr\xc5\xbeevala. Deloma je kupovala in\xc5\xa1trumente tudi godba sama iz samoprispevka rudarjev. Pri\xc4\x8deli so prirejati vsakoletne koncerte. Z njimi so bolj\xc5\xa1ali kvaliteto znanja, posegati pa so morali tudi po vedno te\xc5\xbejih skladbah. V obdobju gospodarske krize so leta 1935 \xc5\xa1tirinajst dni koncertirali na ljubljanskem velesejmu, kar je \xc5\xa1e istega leta privedlo tudi do prvega snemanja za ljubljanski radio. Skrb so pove\xc4\x8dali tudi izobra\xc5\xbeevanju novih kadrov, dopolnjevanju in\xc5\xa1trumentov in kvaliteti izvedbe. Takrat so pri\xc4\x8deli prirejati promenadne koncerte v delavskih kolonijah in tudi v zgornjih Trbovljah. Igrali so tudi na pogrebih umrlih rudarjev in svojcev. Sodelovali so pri praznovanju prvega maja in na izletih Svobod v Celju, Ljubljani in Mariboru. Skratka, godba je sodelovala skoraj na vseh prireditvah, ki so se takrat odvijale v Trbovljah._NEWLINE_Kvaliteta je bila o\xc4\x8ditna, saj so se Trbovelj\xc4\x8dani povsem enakopravno kosali z godbo Dravske garnizije, ki je bila poklicna. Takrat sta poleg rudarske godbe delovali tudi sokolska in \xc5\xbeelezni\xc4\x8darska. V primerjavi s knapi so bili precej na bolj\xc5\xa1em, saj niso bili v nevarnosti, da bi izgubili delo. Knapi pa so bili rde\xc4\x8di, revolucionarni in zato nevarni. Vendar so kljub te\xc5\xbeavam ostajali zvesti svojemu stanu in godbi. Z igranjem so preganjali grenke misli. Posebno pa so radi hodili v Savinjsko dolino, kamor so jo najve\xc4\x8dkrat ubrali kar pe\xc5\xa1. V najbolj\xc5\xa1em primeru z lojtrskim vozom. Tam so igrali skoraj vsako soboto in nedeljo. Vendar se ni vedno mirno kon\xc4\x8dalo. Savinjski fantje so ljubosumno gledali muzikante, ki so jim pobrali prenekatero dobro \xc2\xbbpartijo\xc2\xab. Jeze niso znali zmerom krotiti, zato so v\xc4\x8dasih za\xc4\x8deli metati kozarce._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so od\xc5\xa1li prvi godbeniki v partizane leta 1943, zato jih je pri godbi ostalo le \xc5\xa1e 18. Tudi ti so se naslednje leto organizirano pridru\xc5\xbeili svojim kolegom v partizanih. Na osvobojenem ozemlju Savinjske doline je bila ustanovljena godba \xc5\xa1taba IV. operativne cone, v kateri so sodelovali tudi trboveljski godbeniki (skupaj 35). Nastopali so na mitingih, zborovanjih, proslavah, \xe2\x80\xa6 To je trajalo do decembra 1944, ko je bila zaradi okupatorjeve ofenzive na Gornjo Savinjsko dolino godba razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena. Godbenike so razporedili v posamezne enote, in\xc5\xa1trumente pa skrili v grobnico cerkve v Gornjem Gradu. Po kon\xc4\x8dani vojni se iz hoste ni vrnilo 14 \xc4\x8dlanov godbe._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni so najprej igrali le na stare in\xc5\xa1trumente, ki jih niso odnesli v partizane. Postopoma so obnovili tudi uni\xc4\x8deno in izgubljeno notno gradivo, pri \xc4\x8demer jim je prisko\xc4\x8dila na pomo\xc4\x8d pihalna godba Sloga iz Ljubljane. Vztrajno so prepisovali notno gradivo. Prvi\xc4\x8d so nastopili \xc5\xbee maja 1945. Po drugi svetovni vojni je godba nekaj \xc4\x8dasa delovala kot godba SKUD (Sindikalno kulturno umetni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo) Alojza Hohkrauta, po letu 1952, ko so ustanovili Svobode, pa v okviru trboveljske Svobode - Center._NEWLINE_Za godbo je bil nepozaben 25. januar 1950. V Beogradu so osvojili prvo nagrado in za nagrado so jeseni 1952 gostovali v Avstriji, na Koro\xc5\xa1kem. S koncertom v Celovcu je godba potrdila svoj beograjski uspeh, z nastopi po vaseh pa navezala stike z zamejskimi Slovenci._NEWLINE_Po vseh dose\xc5\xbeenih uspehih so si ve\xc4\x8d kot zaslu\xc5\xbeili nove in\xc5\xa1trumente. Ve\xc4\x8dje kvalitete iz starih in\xc5\xa1trumentov ni bilo ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de izstisniti. Konec decembra 1956 so dobili popolnoma nove \xc4\x8de\xc5\xa1ke in\xc5\xa1trumente, \xc5\xa1e ve\xc4\x8d, v po\xc5\xa1iljki so bili tudi in\xc5\xa1trumenti za zabavni orkester._NEWLINE_Jeseni 1957 je Mihael Gunzek z navdu\xc5\xa1enimi glasbeniki ustanovil zabavni orkester. Dozorel je kar \xc4\x8dez no\xc4\x8d, saj je za novoletni ples igral \xc5\xbee v polni zasedbi. Tako kot godba je do\xc5\xbeivljal uspehe. \xc5\xbde naslednje leto si je na republi\xc5\xa1kem tekmovanju priboril pravico nastopa na zveznem festivalu amaterskih orkestrov na Ohridu. Tako kot godba je zasedel prvo mesto._NEWLINE_Ne moremo tudi mimo omembe mladinske godbe. Godba jo je v svojem okrilju ustanovila leta 1953. Vodil jo je dirigent Andrej Tav\xc5\xa1i\xc4\x8d, \xc5\xbee naslednje leto je s samostojnimi koncerti gostovala v Ljubljani, Celju, Mariboru, Kopru, na Jesenicah in v Beogradu. Leta 1954 so zaigrali predsedniku Titu za njegov rojstni dan. Godba je delovala do leta 1958, ko so jo pripojili Delavski godbi._NEWLINE_Po ve\xc4\x8dkratnih selitvah iz objekta v objekt, iz prostora v prostor, so leta 1948 v bli\xc5\xbeini starega delavskega doma zgradili lasten godbeni dom. Zaradi gradnje novega Delavskega doma pa so se morali leta 1953 izseliti in zopet so se prestavljali iz poslopja v poslopje. Neprimerni prostori so ovirali delo, predvsem pri vzgoji mladih kadrov. Z izdatno pomo\xc4\x8djo rudnika, ostalih gospodarskih organizacij in ob\xc4\x8dinskega ljudskega odbora so se leta 1962 preselili v prostore nekdanjega obrtnega obrata Jugometalija, kjer so \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nObdobje mednarodne uveljavitve\n_START_PARAGRAPH_\nVsa povojna leta do 1963 je godbenike vodil Tone Hudarin. Ko je zbolel, je njegovo mesto zasedel Mihael Gunzek. Profesor je nadaljeval pot kakovosti in po njej vodil godbo \xc5\xa1e naprej._NEWLINE_Leta 1968 so prvi\xc4\x8d posneli vinilno LP plo\xc5\xa1\xc4\x8do, ki je bila takoj razprodana, kar je bil \xc5\xa1e en dokaz kvalitete. Razlike med profesionalci in amaterji so se skoraj zabrisale. To so dokazovala tekmovanja, na katerih so kar po vrsti dosegali najvi\xc5\xa1ja priznanja. Najbolj je pri\xc5\xa1lo to so izraza na svetovnih tekmovanjih. V Kerkradeju na Nizozemskem, ki velja med strokovnjaki za najpomembnej\xc5\xa1e svetovno godbeni\xc5\xa1ko tekmovanje, se vsaka \xc5\xa1tiri leta zberejo pihalni orkestri z vsega sveta. Godba se ga je prvi\xc4\x8d udele\xc5\xbeila leta 1974, potem pa v tem obdobju \xc5\xa1e leta 1978 in 1981. Vsaki\xc4\x8d so od\xc5\xa1li domov z osvojenim prvim mestom._NEWLINE_Svetovno prvenstvo se je odvijalo 27. julija 1974 v novi dvorani Rodahal s 3000 sede\xc5\xbei. V skoraj enem mesecu se je zvrstilo okrog 50 godb z vsega sveta. S pripravami so pri\xc4\x8deli godbeniki \xc5\xbee januarja 1974, spremljale pa so jih \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave. Od mo\xc5\xbenosti nabave novih in\xc5\xa1trumentov do njihovega uvoza, rednega prihajanja godbenikov na vaje, vmesni koncerti in nastopi in podobno. Kon\xc4\x8dno so se v sredo, 24. julija, vendarle odpotovali z dvema avtobusoma izpred godbenega doma. Cilj je bilo mesto Kerkrade, \xc5\xa1est kilometrov oddaljeno od Aachna na meji med Nem\xc4\x8dijo in Nizozemsko. Tekmovanje se je odvijalo v soboto. Dosegli so 331,5 to\xc4\x8dk od 360 mo\xc5\xbenih (le doma\xc4\x8di orkester je dosegel ve\xc4\x8d to\xc4\x8dk (354), meja za pridobitev prve nagrade pa je bila 285 to\xc4\x8dk). Tako visokega \xc5\xa1tevila tudi pozneje niso dosegli ali presegli. Proslavljanje se je nadaljevalo pozno v no\xc4\x8d. V ponedeljek so se odpeljali domov, kjer jih je v Ljubljani pri\xc4\x8dakal reporter RTV Ljubljana, doma v Trbovljah pa ogromna, navdu\xc5\xa1ena mno\xc5\xbeica ljudi, godba iz Zagorja in pevci. Tak\xc5\xa1nega sprejema ni nih\xc4\x8de pri\xc4\x8dakoval._NEWLINE_Za svoje kadre je godba do konca druge svetovne vojne skrbela sama. Godbeniki z dalj\xc5\xa1im sta\xc5\xbeem in nekaj pedago\xc5\xa1ke \xc5\xbeilice so sami pou\xc4\x8devali novince igranja posameznih in\xc5\xa1trumentov. Po drugi svetovni vojni je njihovo delo prevzela novoustanovljena glasbena \xc5\xa1ola. Osnovna glasbena izobrazba in udejstvovanje pri godbi sta mnogim dali tak\xc5\xa1no osnovo, da so lahko nadaljevali glasbeno \xc5\xa1olanje na srednji glasbeni \xc5\xa1oli in tudi na glasbeni akademiji. Mnogi so se (in se \xc5\xa1e) kot poklicni glasbeniki zaposlili v priznanih slovenskih orkestrih (Slovenska filharmonija, Simfoni\xc4\x8dni orkester RTV, Pihalni orkester slovenske policije, \xe2\x80\xa6) ali kot pedagogi podajali svoje znanje dijakom na srednji glasbeni \xc5\xa1oli (Alojz Zupan, Jo\xc5\xbee Kotar, \xe2\x80\xa6) ali \xc5\xa1tudentom na glasbeni akademiji (Mihael Gunzek, Alojz Zupan, Jo\xc5\xbee Kotar, \xe2\x80\xa6). V godbi so poskrbeli, da so najobetavnej\xc5\xa1i godbeniki dobili \xc5\xa1tipendije za nadaljnje \xc5\xa1olanje._NEWLINE_Odli\xc4\x8dni uspehi, ki so jih dosegali doma in v tujini, so dajali ob\xc4\x8dutek, da je lahko samo tako in ni\xc4\x8d druga\xc4\x8de. Vendar so tudi godbeniki samo ljudje. Najte\xc5\xbeje pa je ohranjati tako visoko kvaliteto ob vedno huj\xc5\xa1i konkurenci \xc5\xa1tevilnih in odli\xc4\x8dnih pihalnih orkestrov po Sloveniji. Napori za ohranitev kvalitete so se strnili v mnenje, da bi morali organizirati strokovni \xc5\xa1tab, ki bi skrbel za kvalitetni nivo, saj dirigent, \xc5\xa1e tako dober, sam tega enostavno ne zmore in organizirati dodatni pouk posameznih in\xc5\xa1trumentov. V ob\xc4\x8dinskem merilu naj bi se organiziral sklad za nabavo in obnovo in\xc5\xa1trumentov. Zaposleni so dajali prispevek za godbo od mese\xc4\x8dne pla\xc4\x8de._NEWLINE_Mihael Gunzek je bil zelo obremenjen tudi z drugimi aktivnostmi, zato je pri\xc5\xa1lo \xc5\xbee kmalu po njegovem prevzemu godbe do vpra\xc5\xa1anja njegove zamenjave. Leta 1972 ga je zato za pol leta zamenjal Marijan Koro\xc5\xa1ec, ki je takrat igral trobento v simfoni\xc4\x8dnem orkestru RTV Ljubljana. Po Koro\xc5\xa1\xc4\x8devih besedah je bil sam Gunzek tisti, ki ga je nagovarjal, da bi prevzel godbo. Odnosi v godbi pa takrat niso bili najbolj\xc5\xa1i in zamenjava se ni pokazala za najbolj\xc5\xa1o re\xc5\xa1itev.\n_START_SECTION_\nNovi \xc4\x8dasi in potrjevanje dose\xc5\xbeenega\n_START_PARAGRAPH_\nAprila leta 1989 je godbo zapustil dirigent prof. Mihael Gunzek. Nadomestil ga je prof. Alojz Zupan, ki je bil \xc5\xbee prej njegov namestnik. V njegovem obdobju so se zgodile spremembe, ki so nam prinesle svojo dr\xc5\xbeavo, godbi pa te\xc5\xbeave, kakr\xc5\xa1nih prej ni poznala ali pa so se le-te odra\xc5\xbeale v manj\xc5\xa1i meri. Zaradi dirigentove preobremenjenosti, saj je njegovo slu\xc5\xbebeno in solisti\xc4\x8dno delo potekalo v Ljubljani, sta mu pri godbi pomagal Bogomir Pik\xc5\xa1 in Teodor Forte. Zavedali so se, da morajo obdr\xc5\xbeati kvaliteto, saj le tako lahko obstanejo. Trud se jim je popla\xc4\x8dal z dose\xc5\xbeenim prvim mestom na tekmovanju leta 1991 v Ljubljani._NEWLINE_Po letu 1991 se je pojavil \xc5\xa1e nov problem \xe2\x80\x93 financiranje godbe. Pred tem letom, ko so obstajale interesne skupnosti, tega problema ni bilo, ko pa je pre\xc5\xa1lo vse financiranje na ob\xc4\x8dinski prora\xc4\x8dun, so se pojavile te\xc5\xbeave. \xc5\xa0e leta 1992 je bila ob\xc4\x8dina pri financiranju godbe udele\xc5\xbeena s 30 odstotki, leta 1993 pa le \xc5\xa1e z 19 odstotki. ZKO je leta 1993 nakazala godbi komaj 0,6 odstotka sredstev. Zato so morali ustvariti ve\xc4\x8d lastnih sredstev z nastopi, \xc4\x8dlanarino upokojencev, prodanimi kasetami in zgo\xc5\xa1\xc4\x8denkami ter s sredstvi sponzorjev. Na ta na\xc4\x8din so leta 1993 uspeli zamenjati precej\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo in\xc5\xa1trumentov z novimi. Lahko so se udele\xc5\xbeili tekmovanja v Holandiji in izvedli proslavo godbine 90-letnice, \xc4\x8deprav so \xc5\xa1e \xc5\xa1tirinajst dni pred tekmovanjem na Nizozemskem razmi\xc5\xa1ljali o poslovilnem koncertu, saj ni kazalo, da bodo lahko zbrali sredstva za pot. Vse tegobe so bile popla\xc4\x8dane z dose\xc5\xbeenim (\xc5\xbee spet) prvim mestom v Kerkradeju (Nizozemska) julija 1993. Dosegli so 315 to\xc4\x8dk._NEWLINE_Leta 1996 sta postala uradna namestnika dirigenta Jo\xc5\xbee Kotar in Bogomir Pik\xc5\xa1._NEWLINE_Leta 1998 je godba ob 95. obletnici izdala zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko s posnetki s koncertov, v za\xc4\x8detku novembra, pa je izvedla koncert v Slovenski filharmoniji z istim programom kot na jubilejnem koncertu maja v Trbovljah. V tem letu je godba izvedla tri samostojne koncerte, koncerta ob 95-letnici in novoletnega je posnel tudi Radio Slovenija._NEWLINE_\xc5\xa0ele leta 1999 se je sodelovanje z glasbeno \xc5\xa1olo izbolj\xc5\xa1alo, v letu 1998/99 so pri\xc5\xa1li h godbi trije klarinetisti, osem trobenta\xc4\x8dev, dve flavtistki in en tolkalec. Tudi v tem letu je godba izvedla tri samostojne koncerte, poleg njih pa je sodelovala na sedmih proslavah, izvedla je \xc5\xa1est promenadnih koncertov, sodelovali so na dveh revijah pihalnih orkestrov Zasavja, na komemoraciji ob dnevu spomina na mrtve ter v sprevodu dedka Mraza in v pustni povorki. Izven Trbovelj so na mednarodnem kemijskem simpoziju izvedli gala koncert v Grand hotelu Emona v Bernardinu._NEWLINE_Zaradi vse ve\xc4\x8djega zanimanja za godbine novoletne koncerte so morali decembra 2000 izvesti dva novoletna koncerta, vendar ne istega dne. Leta 2000 so posneli tudi TV oddajo za nacionalno televizijo, ponatisnili zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko, ki je iz\xc5\xa1la ob 95-letnici godbe, ob vrnitvi z Nizozemske pa so izdali tudi zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko s posnetki s svetovnega tekmovanja. Godba je tega leta postala \xc4\x8dlanica WASBE (World Association of Symphonic Bands and Ensembles), mednarodne organizacije pihalnih orkestrov, njihovih skladateljev, dirigentov, \xe2\x80\xa6 Leta 2001 jim je ministrstvo za kulturo kot edini slovenski godbi priznalo petletni status dru\xc5\xa1tva, ki deluje v javnem interesu._NEWLINE_Leta 2001 so se udele\xc5\xbeili svetovnega tekmovanja pihalnih godb vsega sveta, tako kot \xc5\xbee \xc5\xa1tirikrat prej, v Kerkradeju na Nizozemskem. Povabilo so dobili za nastop v najvi\xc5\xa1ji kakovostni skupini \xe2\x80\x93 v koncertni skupini, v kateri nastopajo najbolj\xc5\xa1i orkestri sveta. Ta tekmovalna skupina je bila uvedena leta 1985, ker je bilo o\xc4\x8ditno preve\xc4\x8d dobrih orkestrov v prvi skupini. Sicer je potrebno omeniti, da potekajo tekmovanja WMC v Kerkradeju od leta 1951 naprej vsaka \xc5\xa1tiri leta, torej je bilo leto 2001 jubilejno \xe2\x80\x93 petdeseto. Slovenske godbe je v tej skupini poleg trboveljske zastopal tudi Pihalni orkester \xc5\xbeelezarjev Ravne. V tej skupini je nastopalo enajst orkestrov, trboveljski se je uvrstil z 90.08 to\xc4\x8dk na osmo mesto (tik pred Raven\xc4\x8dane, ki so dosegli 90.00 to\xc4\x8dk). Razlika med nastopom v koncertni skupini in ostalimi skupinami je v tem, da v ostalih skupinah vsak orkester odigra obvezno skladbo in eno skladbo po izbiri, v koncertni skupini pa je treba odigrati koncert. Ta ne sme biti kraj\xc5\xa1i od 45 minut in ne dalj\xc5\xa1i od ene ure (za prekratkega in predolgega se odbijajo to\xc4\x8dke). Poleg vsega ostalega, kar se ocenjuje v ostalih skupinah (fraziranje, intonacija, ritem, \xe2\x80\xa6), se v koncertni ocenjuje tudi sestava programa, celoten vtis orkestra, torej sam dogodek._NEWLINE_Komentarji na zasedeno mesto so bili seveda razli\xc4\x8dni, vendar je obveljalo splo\xc5\xa1no mnenje, da je bil to vsekakor velik uspeh. Na tekmovanju je sodelovalo 64 orkestrov, trajalo pa je od 28. junija do 22. julija. Izredno navdu\xc5\xa1ujo\xc4\x8d sprejem pri publiki je do\xc5\xbeivel solist klarinetist Jo\xc5\xbee Kotar (sedanji dirigent), ki mu je publika (preko 3000 obiskovalcev) ve\xc4\x8d minut stoje ploskala. Fantasti\xc4\x8dno je zaigral skladbo Gioacchina Rossinija Introduction, Theme and Variations for Bb Clarinet and Band v transkripciji R. Hermanna. Leta 1974 je godba v Kerkradeju osvojila absolutno prvo mesto med tujimi orkestri, kar jim do sedaj ni uspelo ponoviti, vendar godbeniki obljubljajo, da bodo ta uspeh poizkusili ponovno dose\xc4\x8di._NEWLINE_Veliko priznanje godbi ob praznovanju stoletnice je bilo povabilo za nastop na WASBE konferenci v J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pingu, na \xc5\xa0vedskem, vendar se godba konference ni udele\xc5\xbeila zaradi pomanjkanja finan\xc4\x8dnih sredstev._NEWLINE_Po Antonu Hudarinu, prof. Mihaelu Gunzku in prof. Alojzu Zupanu je leta 2007 vodenje prevzel prof. Jo\xc5\xbee Kotar, dolgoletni \xc4\x8dlan godbe, redni profesor za klarinet na ljubljanski Akademiji za glasbo in solo klarinetist v Simfoni\xc4\x8dnem orkestru RTV Slovenija. Kljub zaostreni gospodarski situaciji in pomanjkanju finan\xc4\x8dnih sredstev se je godba v zadnjih letih uspe\xc5\xa1no pomladila, tudi na prej deficitarnih in\xc5\xa1trumentih, to pa je zagotovilo, da bo tudi naprej lahko dobro in uspe\xc5\xa1no delala.'