b"\n_START_ARTICLE_\nLe\xc3\xb3 Szil\xc3\xa1rd\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nBil je sin gradbenega in\xc5\xbeenirja. Med letoma 1908 in 1916 je obiskoval Re\xc3\xa1liskolo. V letu 1916 se je vpisal na Tehni\xc5\xa1ko univerzo v Budimpe\xc5\xa1ti, vendar so ga leta 1917 vpoklicali v Avstro-ogrsko vojsko kot \xc4\x8dastni\xc5\xa1kega kandidata. Po koncu 1. svetovne vojne so ga \xc4\x8dastno odpustili. Leta 1919 je nadaljeval s \xc5\xa1tudijem tehnike na budimpe\xc5\xa1ki tehni\xc5\xa1ki univerzi, vendar se je kmalu odlo\xc4\x8dil zapustiti Mad\xc5\xbearsko zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega antisemitizma pod Hortyjevim re\xc5\xbeimom, ki je vodil do omejevanja vpisa judovskih \xc5\xa1tudentov na mad\xc5\xbearskih univerzah._NEWLINE_S \xc5\xa1tudijem je nadaljeval na Tehni\xc5\xa1ki visoki \xc5\xa1oli v Berlin-Charlottenburgu. Kmalu je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati fiziko in poslu\xc5\xa1al Einsteinova, Planckova in von Lauejeva predavanja. Leta 1922 je napisal doktorsko dizertacijo s podro\xc4\x8dja termodinamike O termodinami\xc4\x8dnih fluktuacijskih pojavih (\xc3\x9cber die thermodynamischen Schwankungserscheinungen), ki jo je zelo pohvalil Einstein. Leta 1923 je doktoriral iz fizike pod von Laujevim mentorstvom na Humboldtovi univerzi v Berlinu. Na In\xc5\xa1titutu za teoreti\xc4\x8dno fiziko Univerze je postal leta 1924 von Lauejev asistent. Leta 1927 je kon\xc4\x8dal habilitacijo in postal privatni docent fizike na Univerzi v Berlinu. V tem \xc4\x8dasu je delal na ve\xc4\x8d tehni\xc5\xa1kih izumih: leta 1928 je vlo\xc5\xbeil nem\xc5\xa1ko patentno vlogo za linearni pospe\xc5\xa1evalnik, leta 1929 nem\xc5\xa1ko patentno vlogo za ciklotron, in od leta 1926 z Einsteinom raziskoval hladilni stroj brez gibljivih delov, za kar sta 11. novembra 1930 dobila ameri\xc5\xa1ki patent 1,781,541.\n_START_SECTION_\nRazvoj zamisli o jedrski veri\xc5\xbeni reakciji\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1933 je prebe\xc5\xbeal v London, da se je ognil nacisti\xc4\x8dnemu pregonu. Tu je v Timesu prebral Rutherfordov \xc4\x8dlanek, ki je zavra\xc4\x8dal uporabo atomske energije za prakti\xc4\x8dne namene. \xc4\x8ceprav jedrske cepitve \xc5\xa1e niso odkrili, je bil zaradi teh trditev menda tako razburjen in si je med sprehodom zamislil jedrsko veri\xc5\xbeno reakcijo. Naslednje leto je za zamisel vlo\xc5\xbeil patentno vlogo._NEWLINE_Posku\xc5\xa1al je povzro\xc4\x8diti veri\xc5\xbeno reakcijo z berilijem in indijem, vendar je ta elementa ne povzro\xc4\x8data. Leta 1936 je prenesel patent za veri\xc5\xbeno reakcijo britanski admiraliteti, da bi se ohranil v tajnosti. Bil je tudi nosilec patenta za jedrski reaktor s Fermijem._NEWLINE_Univerza Columbia mu je leta 1938 ponudila raziskovalno mesto in preselil se je v New York. Kmalu se mu je pridru\xc5\xbeil tudi Fermi. Leta 1939 sta ugotovila, da bi lahko uran vzdr\xc5\xbeeval veri\xc5\xbeno reakcijo. Na univerzi sta izvedla preprost poskus in v uranu odkrila mo\xc4\x8dno pomno\xc5\xbeevanje nevtronov, ter tako dokazala da je veri\xc5\xbena reakcija mo\xc5\xbena in odprla vrata jedrskemu oro\xc5\xbeju. Szil\xc3\xa1rd je kasneje opisal dogodek:\xc2\xa0\xc2\xbbVklju\xc4\x8dila sva stikalo, videla bliske, opazovala deset minut, nato vse skupaj izklju\xc4\x8dila in od\xc5\xa1la domov. Tisto no\xc4\x8d sem vedel, da je svet na poti v pogubo.\xc2\xab_NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so Nemci in drugi tekmovali za vzpostavitev jedrske veri\xc5\xbene reakcije. Nem\xc5\xa1ki poskusi nadzirati veri\xc5\xbeno reakcijo z grafitom so bili neuspe\xc5\xa1ni. Szil\xc3\xa1rd je kakor Nemci spoznal, da je bil grafit v resnici idealno sredstvo za nadzor veri\xc5\xbenih reakcij. V postopku za izdelavo grafita so uporabljali palice iz borovega karbida in majhne ne\xc4\x8disto\xc4\x8de bora v izdelanem grafitu so bile dovolj, da so zaustavile veri\xc5\xbeno reakcijo. Szil\xc3\xa1rdu je uspelo izdelati grafit brez ne\xc4\x8disto\xc4\x8d in tako je 2. decembra 1942 stekla prva jedrska veri\xc5\xbena reakcija, ki jo je nadziral \xc4\x8dlovek.\n_START_SECTION_\nProjekt Manhattan\n_START_PARAGRAPH_\nSzil\xc3\xa1rd je bil neposredno odgovoren za za\xc4\x8detek Projekta Manhattan. Sestavil je zaupno pismo Rooseveltu, kjer je pojasnil mo\xc5\xbenost izdelave jedrskega oro\xc5\xbeja, opozarjal na nacisti\xc4\x8dno delo o tak\xc5\xa1nem oro\xc5\xbeju in vzpodbujal razvoj programa, ki bi privedel do njega. Avgusta 1939 je prepri\xc4\x8dal Einsteina, da ga je podpisal. Pismo je povzro\xc4\x8dilo za\xc4\x8detek raziskovanja jedrske cepitve s strani Vlade ZDA in nazadnje do za\xc4\x8detka Projekta. Roosevelt je posredoval pismo pribo\xc4\x8dniku generala Edwina M.\xc2\xa0\xc2\xbbPaa\xc2\xab\xc2\xa0Watsona z navodili:\xc2\xa0\xc2\xbbPa, to zahteva ukrepanje!\xc2\xab\xc2\xa0Zatem je Szil\xc3\xa1rd od\xc5\xa1el na Univerzo v Chicagu, kjer je nadaljeval delo na projektu. Tukaj je skupaj s Fermijem pomagal izdelati prvi\xc2\xa0\xc2\xbbnevtronski reaktor\xc2\xab, uranovo in grafitno\xc2\xa0\xc2\xbbatomsko klado\xc2\xab, kjer so dosegli prvo samovzdr\xc5\xbeevajo\xc4\x8do jedrsko veri\xc5\xbeno reakcijo._NEWLINE_Postal je obupan, ker so znanstveniki vse bolj izgubljali nadzor nad svojimi raziskavami, ki ga je prevzemala vojska. Velikokrat se je sporekel z generalom Grovesom, voja\xc5\xa1kim vodjem projekta. Njegovo nezadovoljstvo do Zvezne vlade ZDA se je zaostrilo zaradi njegovih neuspe\xc5\xa1nih poskusov prepre\xc4\x8diti uporabo atomske bombe v vojne namene, tako da bi organizirali poskus, ki bi mu lahko bili pri\xc4\x8de japonski opazovalci, da bi imeli mo\xc5\xbenost se predati in ohraniti mnogo \xc5\xbeivljenj._NEWLINE_Leta 1943 je postal ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljan.\n_START_SECTION_\nPogledi na uporabo jedrskega oro\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nV Wellsovem znanstvenofantasti\xc4\x8dnem romanu Svet se je osvobodil (The World Set Free) iz leta 1914 je leta 1932 bral o nami\xc5\xa1ljenih\xc2\xa0\xc2\xbbatomskih bombah\xc2\xab. Vsebina romana ga je vzpodbudila in bil je prvi, ki je resno preu\xc4\x8dil znanstveno ozadje izdelave jedrskega oro\xc5\xbeja. Kot znanstvenik si je prvi zamislil napravo, ki bi jo bilo mo\xc4\x8d s pomo\xc4\x8djo jedrske veri\xc5\xbene reakcije uporabiti kot bombo._NEWLINE_Kot pre\xc5\xbeivelemu opusto\xc5\xa1ene Mad\xc5\xbearske po 1. svetovni vojni in kot pri\xc4\x8di kasnej\xc5\xa1ega terorja se je pri njem razvilo trajno hrepenenje za obvarovanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja in svobode, \xc5\xa1e posebej svobode izmenjave idej._NEWLINE_Upal je, da Vlada ZDA, ki je pred 2. svetovno vojno neomahljivo nasprotovala bombardiranju civilnega prebivalstva, ne bo uporabila jedrskega oro\xc5\xbeja. Upal je, da bo zgolj gro\xc5\xbenja tak\xc5\xa1nih oro\xc5\xbeij prisilila Nem\xc4\x8dijo in Japonsko k predaji. Naredil je osnutek peticije, ki je predlagala prikaz delovanja atomske bombe. Vojna v Evropi se je kon\xc4\x8dala, ZDA pa so imele te\xc5\xbeke izgube na tihomorskem boji\xc5\xa1\xc4\x8du. Novi ameri\xc5\xa1ki predsednik Truman se je na podlagi svetovalcev odlo\xc4\x8dil uporabiti atomski bombi v Hiro\xc5\xa1imi in Nagasakiju navkljub protestom Szil\xc3\xa1rda in drugih znanstvenikov.\n_START_SECTION_\nPovojna leta\n_START_PARAGRAPH_\nSzil\xc3\xa1rd je leta 1947 zamenjal podro\xc4\x8dje raziskovanja zaradi svojega strahu pred atomskim oro\xc5\xbejem. S fizike je presedlal na molekularno biologijo in sodeloval z Novickom. Februarja 1950 je predlagal novo vrsto jedrskega oro\xc5\xbeja, ki bi za zadr\xc5\xbeevanje jedrske cepitve uporabljala kobalt, kobaltovo bombo, za katero je dejal, da bi lahko uni\xc4\x8dila celotno \xc5\xbeivljenje na planetu. Tednik U.S. News & World Report je 15. avgusta 1960 objavil intervju s Szil\xc3\xa1rdom Predsednik Truman ni razumel (President Truman Didn't Understand). Njegovo mo\xc4\x8dno nagnenje k rabi izzivalnih besed in navajanju stvari, katere bi ve\xc4\x8dina bralcev zavrnila kot absurdne, dobro nakazuje navedek iz intervjuja:\xc2\xa0\xc2\xbbVendar ponovno ne verjamem, da bi bila uprizoritev tega prikaza resni\xc4\x8dna zadeva, in je v nekem smislu enako nemoralno vsiliti hiter konec vojne z gro\xc5\xbee\xc4\x8dim nasiljem kot z uporabo nasilja. Poudaril bi rad, da nasilje ne bi bilo potrebno, \xc4\x8de bi se bili pripravljeni pogajati.\xc2\xab_NEWLINE_V letu 1961 je objavil knjigo kratkih zgodb Glas delfinov (The Voice of the Dolphins) v kateri se je spoprijel z moralo in eti\xc4\x8dnimi vpra\xc5\xa1anji, ki jih je povzro\xc4\x8dila hladna vojna, in s svojo vlogo pri razvoju atomskega oro\xc5\xbeja._NEWLINE_Poro\xc4\x8dil se je z Getrudo Weiss leta 1951. Svojo zadnja leta je pre\xc5\xbeivel v Salkovem in\xc5\xa1titutu v La Jolli._NEWLINE_Leta 1960 so mu diagnosticirali rak se\xc4\x8dnega mehurja. V newyor\xc5\xa1ki bolnici Memorial Hospital je prestal radioterapijo po postopku predpisane nege, ki ga je sestavil sam. Drugo zdravljenje je imel leta 1962 in bolezen je ostala v remisiji._NEWLINE_Leta 1962 je bil \xc4\x8dlan skupine, ki je ustanovila Svet za znosni svet, nestrankarsko in neprofitno organizacijo, katere cilj je opozoriti javnost in Kongres pred gro\xc5\xbenjo jedrske vojne ter vodenje boja za razumski nadzor oro\xc5\xbeja in jedrske razoro\xc5\xbeitve._NEWLINE_Umrl je v spanju zaradi sr\xc4\x8dnega napada. Med spominsko sve\xc4\x8danostjo je bilo re\xc4\x8deno, da je morala ponj v spanju priti Smrt, druga\xc4\x8de bi jo prelisi\xc4\x8dil.\n_START_SECTION_\nOsebnost\n_START_PARAGRAPH_\nSzil\xc3\xa1rd je bil pri tovari\xc5\xa1ih dobro znan kot \xc4\x8duda\xc5\xa1ki in kot strela hiter mislec, ki je\xc2\xa0\xc2\xbbrad vznemirjal ljudi\xc2\xab\xc2\xa0z nenavadnimi, navidezno neskladnimi, vendar izjemno dojemljivimi stavki in vpra\xc5\xa1anji. Bil je tudi zelo dober pri napovedovanju politi\xc4\x8dnih dogodkov. Kot de\xc4\x8dek je menda napovedal 1. svetovno vojno, in, ko se je prvi\xc4\x8d pojavila nacisti\xc4\x8dna stranka, je napovedal, da bo nekega dne nadzirala Evropo. Leta 1934 je zaslutil podrobnosti 2. svetovne vojne. Od tedaj je imel navado prebivati v hotelskih sobah, z vedno pripravljenim zlo\xc5\xbeenim kov\xc4\x8dkom. Svoje dobre zamisli je dobival med umivanjem v kadi."