b'\n_START_ARTICLE_\nFli\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nFl\xc3\xad\xc5\xa1 je skladovnica zrnatih usedlin, sestavljena iz menjajo\xc4\x8dih se plasti peska, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, laporovca, redkeje slojev apnenca in ilovice, na Primorskem ve\xc4\x8dinoma eocenske starosti._NEWLINE_V Sloveniji je najve\xc4\x8d fli\xc5\xa1nih sedimentov na Primorskem: (So\xc5\xa1ka dolina, Gori\xc5\xa1ka brda, Vipavska dolina, Brkini, slovenski Istri) in so osnova za gojitev vinske trte in drugih rastlinskih kultur._NEWLINE_Skrilavci so metamorfne kamnine, ki s fli\xc5\xa1em nimajo povezave. Pravilno bi bilo namesto skrilavec, niti skril, uporabiti slede\xc4\x8de: laporovec, glinavec, meljevec/muljevec, apnenec; Torej pri fli\xc5\xa1u gre za zaporedno menjavanje plasti razli\xc4\x8dnih sedimentnih kamnin, ki ga pogojuje velikost delcev, ki kamnine sestavljajo: od debelozrnate bre\xc4\x8de, ki jo lahko sestavljajo zrna velika tudi ve\xc4\x8d cm, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka (zrnca velikosti peska) meljevca in muljevca, laporovca, glinavca, pri katerih zrn s prostim o\xc4\x8desom ne lo\xc4\x8dimo in razli\xc4\x8dnih apnencev. Fli\xc5\xa1i nastajajo v morju, navadno pri podvodnih plazovih. Z rekami v morje prineseni sediment (pesek, glina ...) ali v morju nastal sediment (kopi\xc4\x8denje kalcitnih skeletov odmrlih organizmov in karbonatnega blata iz katerega nastaja apnenec) se useda na morske police, pobo\xc4\x8dja in morsko dno. Zaradi razli\xc4\x8dnih razlogov (potres, cunami, sila te\xc5\xbee...) prihaja do spro\xc5\xbeanja podvodnih plazov po podvodnih pobo\xc4\x8djih, podobno kot se to dogaja na kopnem. Po splazenju se v skladu z zakonom gravitacije najprej usedejo ve\xc4\x8dji delci, nato srednji in nazadnje najbolj drobni delci. To zaporedno usedanje in dogajanje lahko opazujemo pri fli\xc5\xa1ih. Kasneje so ti sedimenti med procesi diageneze (strjevanja, preoblikovanja ...) in tektonike (dviganje, gubanje ...) oblikovani v kamnine in dvignjeni na povr\xc5\xa1je.'