b'\n_START_ARTICLE_\nEvangelij po Toma\xc5\xbeu\n_START_PARAGRAPH_\nEvangelij po Toma\xc5\xbeu ima na izvirnih papirusih 22 strani govorov, ki jih pripisujejo Jezusu. Vsebuje 114 ve\xc4\x8dinoma kratkih govorov ali prilik, ki jim pravimo\xc2\xa0\xc2\xbblogie\xc2\xab. Ve\xc4\x8d kot pol prilik poznamo iz Nove zaveze, predvsem iz evangelijev po Mateju, Marku in Luku. Preostale so nam povsem neznane. Teh besedil ne priznava nobena sodobna kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev in vse jih imajo za apokrifne \xe2\x80\x93 nepristne.\n_START_SECTION_\nIzvor papirusov\n_START_PARAGRAPH_\nTako prof. Kester, kot prof Givertsen \xe2\x80\x93 oba strokovnjaka za Evangelij po Toma\xc5\xbeu \xe2\x80\x93 menita, da so govore v evangeliju prvi\xc4\x8d napisali med letoma 50 in 100, v istem \xc4\x8dasu kot Novo zavezo, vendar brez njenega vpliva. Sklepata, da so besede v Evangeliju po Toma\xc5\xbeu starej\xc5\xa1e in pristnej\xc5\xa1e kot njihove razli\xc4\x8dice v Novi zavezi. Nekateri raziskovalci pravijo, da ve\xc4\x8d kot polovica govorov sodi med najstarej\xc5\xa1e Jezusove besede, ki jih poznamo._NEWLINE_Prve razli\xc4\x8dice so bile zagotovo napisane v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, tako kot papirusni zapisi iz Gr\xc4\x8dije, ki so jih na\xc5\xa1li leta 1900. Za njih so ugotovili, da so bili prepisani najkasneje leta 125. Skozi stoletja se je ohranili le kraj\xc5\xa1i del gr\xc5\xa1ke razli\xc4\x8dice._NEWLINE_Koptska razli\xc4\x8dica, ki so jo na\xc5\xa1li leta 1945 v Nag Hammadiju v Egiptu, je bila prvo prevedena iz gr\xc5\xa1kega izvirnika. Napisana pa je bila med letoma 341 in 344, kar so pokazale raziskave papirusnih platnic. Evangelij po Toma\xc5\xbeu iz Nag Hammadija je bil v uporabi 20 let, nakar so ga prepovedali uporabljati. Leta 367 je aleksandrijski patriarh Atanazij Veliki prepovedal branje nekaterih besedil v cerkvi. Med njimi sta bili tudi besedili, ki so ju na\xc5\xa1li v Nag Hammadiju. Evangelij po Toma\xc5\xbeu je bil med njimi. Vse ka\xc5\xbee, da je ta rokopis pripadal samostanu. Tudi na\xc5\xa1li so ga blizu enega prvih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih samostanov, ki ga je leta 322 v Egiptu ustanovil menih Pahobi. Ko so menihi prejeli Atanazijevo pismo, so verjetno zbrali zapise, ki jih niso smeli uporabljati, \xc5\xbeeleli pa so jih ohraniti za ugodnej\xc5\xa1e \xc4\x8dase, ter jih skrbno zape\xc4\x8datili v vr\xc4\x8d, upajo\xc4\x8d, da bo z novim patriarhom pri\xc5\xa1el tudi novi red. Nov red pa ni pri\xc5\xa1el nikoli. Tisti, ki so poznali skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de, so skrivnost odnesli s sabo v grob. Evangelij po Toma\xc5\xbeu je izginil za skoraj 2000 let._NEWLINE_Natan\xc4\x8dneje do leta 1945, ko so okoli\xc5\xa1ki kmetje na\xc5\xa1li skrbno zape\xc4\x8datene vr\xc4\x8de, v katerih so bili starodavni rokopisi. Krajevni duhovnik jim je prepre\xc4\x8dil, da jih niso uporabili za kurjavo. Rokopise so shranili v Koptskem muzeju v Kairu, kjer so \xc4\x8dakali na prve objave in prevode.\n_START_SECTION_\nAvtor evangelija\n_START_PARAGRAPH_\nTega ne ve nih\xc4\x8de. \xc5\xa0tirje kanonski evangeliji in Evangelij po Toma\xc5\xbeu so dobili svoja imena nekje v drugem stoletju. Znanstveniki so mnenja, da evangelijev niso pisali ljudje, ki bi bili v neposrednem stiku z \xc5\xbeivim Jezusom, imena pa so dobili po znanih ljudeh prve cerkve._NEWLINE_Za Evangelij po Toma\xc5\xbeu dobimo ime domnevnega pisca v prvi vrstici, kjer je omenjen\xc2\xa0\xc2\xbbdidymos Judas thomas\xc2\xab. Beseda\xc2\xa0\xc2\xbbdidymos\xc2\xab\xc2\xa0je gr\xc5\xa1ka beseda za dvoj\xc4\x8dka, beseda\xc2\xa0\xc2\xbbthomas\xc2\xab\xc2\xa0pa je aramejskega izvora (jezika Jezusa in njegovih u\xc4\x8dencev) in prav tako pomeni dvoj\xc4\x8dek. Torej je bilo piscu ime Juda, to je pa tudi vse, kar lahko re\xc4\x8demo. Da je ta evangelij napisal apostol Toma\xc5\xbe Dvoj\xc4\x8dek, tega ni mo\xc5\xbeno re\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nPosebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nEvangelij po Toma\xc5\xbeu razkriva, da so bile med u\xc4\x8denci tudi \xc5\xbeenske, ki so lahko Jezusa enakopravno spra\xc5\xa1evale. Z vidika rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve pa je napa\xc4\x8dno razumevanje, da so bile \xc5\xbeenske med apostoli, saj si je po Svetem pismu Jezus izbral 12 apostolov, ki so bili mo\xc5\xa1ki._NEWLINE_Njegovi u\xc4\x8denki sta bili Marija in Saloma. Vemo, da je Saloma pripadala Jezusovemu krogu. Jezusovi nauki so za vse, tako ta mo\xc5\xa1ke, kot za \xc5\xbeenske. Evangelij pravi, da je bila Jezusova u\xc4\x8denka tudi Marija Magdalena (prav njej se je po vstajenju kot prvi prikazal \xe2\x80\x93 Noli me tangere). Na koncu evangelija, ko sku\xc5\xa1a Peter v \xc5\xa1ovinisti\xc4\x8dnem slogu poni\xc5\xbeati Marijo, ga Jezus zavrne. To je poglavitni razdor z judovsko patriarhalno tradicijo. Zelo pa se razhaja tudi s Pavlom, ki je \xc5\xbeenskam ukazal mol\xc4\x8dati (Pavel je bil v resnici mnogo bolj \xc5\xa1irok, saj je prav on rekel: Ni ne Juda ne Grka, ni ne su\xc5\xbenja ne svobodnjaka, ni ne mo\xc5\xa1kega ne \xc5\xbeenske: kajti vsi ste eden v Kristusu Jezusu (Gal 3,28)) in donedavna z rimskokatoli\xc5\xa1ko cerkvijo, ki je zaradi napake pape\xc5\xbea Gregorja Velikega v 6. stoletju do 60. let 20. stoletja trdila, da je bila Marija Magdalena hotnica, \xc4\x8deprav na to iz Svetega pisma ni mogo\xc4\x8de sklepati. Danes to ni ve\xc4\x8d uradno mnenje cerkve._NEWLINE_Besede vera, ki se v Novi zavezi pojavlja znova in znova, Jezus v Evangeliju po Toma\xc5\xbeu ne uporablja. Pomembni so vedenje, spoznanje in biti eno. V tem evangeliju vera ne premika gora. Jezus je rekel:\xc2\xa0\xc2\xbbKo boste zdru\xc5\xbeili dvoje v eno, boste postali otroci \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. In ko boste gori rekli, naj se premakne, se bo premaknila.\xc2\xab_NEWLINE_Govori v Evangeliju po Toma\xc5\xbeu so natan\xc4\x8dni, niso primerni za evangelizacijo, niso obredni. Pomemben je obstoj sam, tukaj in zdaj. Cerkve ni mogo\xc4\x8de zgraditi na tako eksistencialisti\xc4\x8dnih izjavah. Evangelij po Toma\xc5\xbeu je bil primeren za premi\xc5\xa1ljanje o bivanju, pred prepovedjo so ga uporabljali menihi in nune. Evangelij je dokaz, da je bila zgodnja kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev veliko bolj odprta za razli\xc4\x8dne razlage, kot smo mislili do zdaj. To izro\xc4\x8dilo ne poudarja pasijona, Jezusove smrti in njegovega vstajenja, temve\xc4\x8d njegove besede. Je izro\xc4\x8dilo o Jezusu kot u\xc4\x8ditelju bo\xc5\xbeje modrosti, ki pravi, da imajo besede svojo mo\xc4\x8d, kajti v njih je u\xc4\x8ditelj, ki jih je izgovoril._NEWLINE_Najbolj pa v evangeliju bije v o\xc4\x8di to, \xc4\x8desar v njem ni. V njem ni u\xc4\x8dlove\xc4\x8denja, \xc4\x8dude\xc5\xbeev, kri\xc5\xbeanja, Jezusa, ki bi umrl za na\xc5\xa1e grehe, ni vstajenja in sodnega dne, obhajila, krsta, ni niti besede o Jezusu kot mesiji ali Kristusu. Nobene vere in nobenih obredov, manjkajo poglavitne prvine Nove zaveze in cerkve. V njem so samo besede, ki so izre\xc4\x8dene z gotovostjo nekoga, ki trdi, da ve, kaj pomeni biti \xc4\x8dlovek. Po njegovem gledanju je to iskra bo\xc5\xbeanstva v je\xc4\x8di telesa.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1anje gnosti\xc4\x8dnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKdo so pravzaprav bili gnostiki? To je bila majhna skupina ljudi, ki je se je zanimala za religijo in filozofijo in za katero sta imeli razodetje in znanje, gnosis v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, glavno vlogo. Vendar gnosticizem vsebuje ve\xc4\x8d \xe2\x80\x93 je verski, filozofski nazor, po katerem je svet ustvaril hudobni bog ali pa je nastal po hudi napaki, padcu. Nikakor pa ga ni ustvaril dobri bog._NEWLINE_Tudi v Evangeliju po Toma\xc5\xbeu imajo razodetje, znanje in v\xc3\xa9denje pomembno vlogo, tako kot v Janezovih in Pavlovih delih, a ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d. In v njem tudi ni nikjer omenjeno, da bi svet ustvaril hudobni bog ali da je nastal pomotoma. To najdete v gnosti\xc4\x8dnih besedilih, v Evangeliju po Toma\xc5\xbeu pa ne.\n_START_SECTION_\nPrimerjava z odlomki iz Nove zaveze\n_START_PARAGRAPH_\nV tem evangeliju manjkajo zna\xc4\x8dilnosti evangelijev, ki so v Novi zavezi. V Novi zavezi so vsi Jezusovi govori zapisani biografsko. To pomeni, da so njegove govore uredili. V Evangeliju po Toma\xc5\xbeu pa tega ni._NEWLINE_V Evangeliju po Toma\xc5\xbeu je govor, v katerem Jezus pravi, da prerok nima \xc4\x8dasti v domovini, v doma\xc4\x8dem kraju. In da zdravnik v doma\xc4\x8dem kraju ne dela \xc4\x8dude\xc5\xbeev. Kako je ta govor povezan z zgodbo o tem, da so Jezusa zavrnili v Nazaretu?_NEWLINE_\xc5\xbde na za\xc4\x8detku stoletja, ko so ta del Evangelija po Toma\xc5\xbeu na\xc5\xa1li na papirusu v Gr\xc4\x8diji, so trdili, da je ta govor pristnej\xc5\xa1i od tistega, ki ga najdemo v 6. poglavju Markovega evangelija. Ko so Jezusa izgnali iz mesta, je rekel:\xc2\xa0\xc2\xbbPrerok nima \xc4\x8dasti v doma\xc4\x8dem kraju.\xc2\xab\xc2\xa0Toda, kaj se je zgodilo z drugim delom govora - zdravnik doma ne dela \xc4\x8dude\xc5\xbeev? To je avtor Markovega evangelija spremenil v poro\xc4\x8dilo.\xc2\xa0\xc2\xbbIn tam ni mogel storiti nobenega \xc4\x8dude\xc5\xbea.\xc2\xab\xc2\xa0Govor je razdeljen na dva dela. Prvi del navaja Jezusove besede, drugi pa poro\xc4\x8da o njih, to pa je v izro\xc4\x8dilu drugotnega pomena. V vseh prilikah v Evangeliju po Toma\xc5\xbeu, razen v redkih izjemah, so Jezusovi govori v pristnej\xc5\xa1i obliki kot v Matejevem ali Lukovem. Torej so te govore zapisali neodvisno od reda, izro\xc4\x8dila in dokumentov, ki so vplivali na pisce drugih evangelijev.'