b'\n_START_ARTICLE_\nMobing\n_START_PARAGRAPH_\nMobing (izvirno angle\xc5\xa1ko mobbing) oz. trpin\xc4\x8denje/\xc5\xa1ikaniranje/iz\xc5\xbeivljanje na delovnem mestu je tujka za neeti\xc4\x8dno, poni\xc5\xbeujo\xc4\x8do in sovra\xc5\xbeno komunikacijo med sodelavci ali med podrejenimi in nadrejenimi v obliki psihi\xc4\x8dnega nasilja na delovnem mestu, ko oseba ali ve\xc4\x8dja skupina oseb psihi\xc4\x8dno zlorablja posameznika in ga spravlja in ohranja v polo\xc5\xbeaju nemo\xc4\x8di. Da lahko psihi\xc4\x8dno nasilje ozna\xc4\x8dimo kot mobing se mora vedenje pojavljati dalj\xc5\xa1e \xc4\x8dasovno obdobje (vsaj 6 mesecev) v pogostih intervalih (vsaj enkrat tedensko).\n_START_SECTION_\nIzvor izraza mobing\n_START_PARAGRAPH_\nBesedi trpin\xc4\x8denje v slovenskem prevodu je najbli\xc5\xbeji angle\xc5\xa1ki pojem mobbing._NEWLINE_Izraz mobing izhaja iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine (mobile vulgus) in pomeni nebrzdano mno\xc5\xbeico, drhal.\xc2\xa0\xc2\xbbTo mob\xc2\xab\xc2\xa0v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni napadati oz. nadlegovati v skupini. Za razliko od angle\xc5\xa1ke razli\xc4\x8dice mobinga, kjer gre izklju\xc4\x8dno za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno trpin\xc4\x8denje osebe, se v slovenskem jeziku izraz uporablja tudi ko nekoga nadleguje le ena oseba. Ponekod se kot sinonim za mobing uporablja beseda bullying, ki pa se v ZDA uporablja za trpin\xc4\x8denje med vrstniki \xc5\xa1olske populacije. V Sloveniji zasledimo delno poslovenjen izraz mobing, delovna zakonodaja pa uporablja izraz trpin\xc4\x8denje _NEWLINE__NEWLINE_Zasledimo lahko tudi termina \xc2\xbbbossing\xc2\xab in \xc2\xbbstaffing\xc2\xab, kjer gre pri prvem za neprimerno komunikacijo nadrejenih, drugi pa ozna\xc4\x8duje ravnanja zaposlenih za izklju\xc4\x8ditev nadrejenega. Oba izraza pa sta podpomenki mobinga.\n_START_SECTION_\nDefinicija trpin\xc4\x8denja\n_START_PARAGRAPH_\nPojem mobing je leta 1984 prvi uporabil nem\xc5\xa1ki indusrijski psiholog in medicinski znanstvenik Heinz Leymann, ki je tudi prvi postavil definicijo mobinga:_NEWLINE_\xc2\xbbMobing v delovnem okolju vklju\xc4\x8duje sovra\xc5\xbeno in neeti\xc4\x8dno komunikacijo enega ali ve\xc4\x8d posameznikov, sistemati\xc4\x8dno in najpogosteje usmerjeno proti enemu posamezniku, ki je zaradi mobinga porinjen v nemo\xc4\x8den polo\xc5\xbeaj, kjer nima za\xc5\xa1\xc4\x8dite in kjer tudi ostaja zaradi stalnih dejanj mobinga. Ta dejanja so zelo pogosta, najmanj enkrat na teden, in v dalj\xc5\xa1em obdobju, najmanj \xc5\xa1est mesecev. Zaradi visoke pogostosti in dolgega trajanja sovra\xc5\xbenega obna\xc5\xa1anja se mobing ka\xc5\xbee v znatnih du\xc5\xa1evnih, psihosomatskih in socialnih problemih.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Slovenska definicija mobinga pa je nastala s strani Iniciativne skupine za prepre\xc4\x8devanje mobinga, ob tem pa so se naslanjali na Evropsko socialno listino, preu\xc4\x8dili pa so tudi \xc5\xa1tevilne tuje opredelitve: \xc2\xbbMobing/trpin\xc4\x8denje na delovnem mestu je vsako ponavljajo\xc4\x8de se ali sistemati\xc4\x8dno in dolgotrajno graje vredno ali o\xc4\x8ditno negativno, nehumano, neeti\xc4\x8dno, \xc5\xbealjivo verbalno ali neverbalno dejanje ene ali ve\xc4\x8d oseb na delovnem mestu ali v zvezi z delom, na vseh hierarhi\xc4\x8dnih ravneh in v vseh smereh. Usmerjeno je proti drugi osebi ali ve\xc4\x8d osebam in povzro\xc4\x8da socialno izklju\xc4\x8devanje ali ogro\xc5\xbea psihi\xc4\x8dno, fizi\xc4\x8dno ali socialno zdravje in varnost ter ga \xc5\xbertve razumejo kot zatiranje, poni\xc5\xbeevanje, ogro\xc5\xbeanje ali \xc5\xbealjenje dostojanstva pri delu. Posami\xc4\x8dni primeri negativnega vedenja kot ga opisuje definicija, lahko prav tako pomenijo napad na dostojanstvo na delovnem mestu, vendar jih kot enkratne incidente ne moremo \xc5\xa1teti med trpin\xc4\x8denje na delovnem mestu.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nVrste mobinga\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo ve\xc4\x8d vrst mobinga, glede na smer delovanja in izvajanja mobinga lo\xc4\x8dimo med horizontalnim, vertikalnim ter zunanjim mobingom.\n_START_SECTION_\nHorizontalni mobing\n_START_PARAGRAPH_\nHorizontalni mobing je mobing med zaposlenimi, sodelavci, ki so na enakem delovnem polo\xc5\xbeaju. Razli\xc4\x8dne situacijo, kot so npr. ogro\xc5\xbeenost, ljubosumje ali zavist, lahko pri posamezniku vzbudijo potrebo po odstranitvi sodelavca iz organizacije. Lahko pa se tudi celotna skupina zaposlenih spravi na eno osebo, na kateri \xc5\xbeelijo dokazati, da so bolj\xc5\xa1i oz. sposobnej\xc5\xa1i. Lahko pa se tudi skupina sodelavcev spravi na drugo skupino v podjetju.\n_START_SECTION_\nPrepoznavanje pojava\n_START_PARAGRAPH_\nKer se mobingu v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu ne da izogniti, je pomembno, da ga znamo prepoznati. Osredoto\xc4\x8damo se na zgoraj navedene oblike ravnanja in na tedensko pojavljanje vsaj pol leta._NEWLINE__NEWLINE_Po teh kriterijih si lahko zaposleni pomagajo z ugotovitvijo, ali so res \xc5\xbertve mobinga. Najhuj\xc5\xa1a oblika je seveda spolno nadlegovanje, ki ga dandanes \xc5\xbeal do\xc5\xbeivlja vse ve\xc4\x8d \xc5\xbeensk, izklju\xc4\x8deni pa niso niti mo\xc5\xa1ki.\n_START_SECTION_\nProcesne faze\n_START_PARAGRAPH_\nNavadno pri razvoju mobinga sledimo \xc5\xa1tirim fazam, ki si sledijo od konflikta, psihoterorja, disciplinskih ukrepov in nazadnje v primeru, da se te\xc5\xbeave ne re\xc5\xa1ijo, do konca delovnega razmerja.\n_START_SECTION_\nKonflikt\n_START_PARAGRAPH_\nSam proces mobinga se ve\xc4\x8dinoma za\xc4\x8dne s konfliktom. Lahko je le ta odkrit, najve\xc4\x8dkrat pa je prikrit, tako da je \xc5\xbertvi pogosto vzrok za ravnanje napadalca pogosto neznan. Zaostrovanje konflikta in neracionalno, nepravo\xc4\x8dasno re\xc5\xa1evanje le tega lahko vodi v mobing, ni pa nujno, da se vsak konflikt razvije v mobing.\n_START_SECTION_\nPsihoteror\n_START_PARAGRAPH_\nDruga faza mobinga je psihoteror. Konflikt, ki ni bil razre\xc5\xa1en \xc5\xbee v prvi fazi, ali pa je bil potisnjen v ozadje, se sprevr\xc5\xbee v vse pogostej\xc5\xa1e napade na \xc5\xbertev. Po navadi se v tej fazi \xc5\xbertev iz prej priljubljenega polo\xc5\xbeaja v o\xc4\x8deh sodelavcev, prevesi v izob\xc4\x8denca, s katerim nih\xc4\x8de no\xc4\x8de imeti opravka. Tudi sodelavci postanejo neprijazni, nesramni, \xe2\x80\xa6 Napadena oseba tako ne more ve\xc4\x8d navezovati in ohranjati normalnih odnosov na delovnem mestu in posledi\xc4\x8dno vse bolj izgublja ob\xc4\x8dutek varnosti.\n_START_SECTION_\nDisciplinski ukrepi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdrtev zaradi psihi\xc4\x8dnega pritiska pri delu kmalu postane manj zbrana, pogosto pa dela tudi ve\xc4\x8d napak. Vse ve\xc4\x8d je bolni\xc5\xa1kih odsotnosti. Nadrejeni (v primeru, da ni on izvajalec mobinga) je sedaj primoran ukrepati. Disciplinski ukrepi pa si sledijo od ustnega opomina pa vse do disciplinskega postopka.\n_START_SECTION_\nKonec delovnega razmerja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce mobing ni bil opa\xc5\xbeen oz. sankcioniran pravo\xc4\x8dasno, v \xc4\x8detrti fazi sledi konec delovnega razmerja. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbertev mobinga kar sama zapusti organizacijo, veliko pa jih tudi privoli v sporazumno prekinitev delovnega razmerja.\n_START_SECTION_\nVzroki za nastanek\n_START_PARAGRAPH_\nMed najpogostej\xc5\xa1e vzroke bi lahko \xc5\xa1teli nejasno vodenje in nejasne pristojnosti, preve\xc4\x8d ali premalo dela, neustrezno organizacijo dela, slabo vodenje, nesposobnost razre\xc5\xa1evanja konfliktov ipd. Kot najpomembnej\xc5\xa1i vzrok lahko navedemo organizacijske dejavnike, ne smemo pa pozabiti na zna\xc4\x8dilnosti tako \xc5\xbertve kot napadalca. Torej lahko del vzrokov za nastanek mobinga pripi\xc5\xa1emo organizaciji oz. podjetju, del pa posamezniku.\n_START_SECTION_\nZa podjetje\n_START_PARAGRAPH_\nMobing vsekakor pusti negativne posledice za podjetje. Napetost med zaposlenimi, nemotiviranost za delo, nezadovoljstvo v podjetju, slabi odnosi z nadrejenimi, sodelavci ali podrejenimi so dejavniki, ki lahko mo\xc4\x8dno vplivajo na delovno klimo v podjetju. Posledi\xc4\x8dno se zmanj\xc5\xa1a delovna storilnost, zaposleni naredijo manj kot bi, \xc4\x8de bi imeli ugodne odnose, kakovost njihovega dela se ob\xc4\x8dutno zmanj\xc5\xa1a. Zmanj\xc5\xa1a se tudi motivacija in inovativnost zaposlenih.  Pove\xc4\x8dajo pa se bolni\xc5\xa1ke odsotnosti in fluktuacija, kar pa dodatno finan\xc4\x8dno in organizacijsko bremeni organizacijo.  Omeniti pa velja \xc5\xa1e ugled organizacije, saj lahko razli\xc4\x8dni pravdni postopki, mediji, ipd. zelo negativno vplivajo nanj , hkrati pa so taki postopki po navadi zelo dragi.\n_START_SECTION_\nZa \xc5\xbertev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdrtve mobinga so pod visokim stresom, ki je lahko kasneje tudi povod za razne fiziolo\xc5\xa1ke in /ali psiholo\xc5\xa1ke te\xc5\xbeave. V za\xc4\x8detni fazi mobinga so najpogostej\xc5\xa1i glavoboli, prebavne motnje, bole\xc4\x8dine v sklepih, splo\xc5\xa1no slabo fizi\xc4\x8dno po\xc4\x8dutje, pojavijo se lahko tudi te\xc5\xbeave s spanjem in no\xc4\x8dne more, te\xc5\xbeave s koncentracijo, sprememba apetita, napadi joka, potrtost in obup, strah in tesnoba, agresivno vedenje ipd. Kasneje lahko te te\xc5\xbeave prerastejo tudi v huj\xc5\xa1e oblike anksioznosti ali depresije, razvije pa se lahko tudi posttravmatska stresna motnja.  _NEWLINE_Poleg psihi\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav pa velja omeniti tudi ekonomske te\xc5\xbeave \xc5\xbertve. Zaposleni je zaradi morebitne bolni\xc5\xa1ke odsotnosti prikraj\xc5\xa1an za del pla\xc4\x8de, ob odpovedi delovnega razmerja pa je situacija \xc5\xa1e huj\xc5\xa1a, saj ostane oseba brez rednega dohodka. V primeru dru\xc5\xbeine pa je situacija za zaposlene \xc5\xa1e mnogo te\xc5\xbeja . Kon\xc4\x8dna posledica za \xc5\xbertev je lahko izstop iz delovnega trga, saj je vstop v novo delovno okolje lahko zaradi telesne ali du\xc5\xa1evne o\xc5\xa1kodovanosti ote\xc5\xbeen ali celo nemogo\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nZa dru\xc5\xbebo\n_START_PARAGRAPH_\nPosledice mobinga za dru\xc5\xbebo se ka\xc5\xbeejo predvsem v vi\xc5\xa1jih stro\xc5\xa1kih zdravstvenega in invalidskega varstva, saj se vi\xc5\xa1ajo bolni\xc5\xa1ke odsotnosti, vi\xc5\xa1ja pa je tudi trajna stopnja nesposobnosti ali/in invalidnosti dr\xc5\xbeavljanov. Slab\xc5\xa1ajo se tudi celotni dru\xc5\xbebeni odnosi, saj se lahko oslabljeni odnosi v organizacijah \xc5\xa1irijo tudi na celotno dru\xc5\xbebo. Vse ve\xc4\x8d ljudi tudi vse manj zaupa v dru\xc5\xbebene strukture, slab\xc5\xa1a pa se tudi dru\xc5\xbebeni dogovor, saj se osebe in tudi institucije v dru\xc5\xbebi, ki dovoljuje psihi\xc4\x8dno nasilje na delovnem mestu, vse te\xc5\xbeje dogovarjajo in medsebojno sodelujejo. Navsezadnje pa mobing vpliva tudi na izgube vrednot v dru\xc5\xbebi, prav tako pa se slabi ugled celotne dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nPravna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nNavedeni so nekateri pravni vidiki, ki jih je potrebno upo\xc5\xa1tevati, da ne pride do kr\xc5\xa1enja \xc4\x8dlovekovih pravic preko mobinga oz. trpin\xc4\x8denja na delovnem mestu._NEWLINE_Direktiva iz Sveta Evrope iz leta 1989 V 5. \xc4\x8dlenu dolo\xc4\x8da, da je delodajalec dol\xc5\xbean poskrbeti za varnost in zdravje na vseh podro\xc4\x8djih, ki so v zvezi z delom. _NEWLINE_Ustava Republike Slovenije  natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8da dol\xc5\xbenosti dr\xc5\xbeave za za\xc5\xa1\xc4\x8dito posameznika._NEWLINE__NEWLINE_Po 34. \xc4\x8dlenu\xc2\xa0\xc2\xbbima vsakdo pravico do osebnega dostojanstva in varnosti\xc2\xab. _NEWLINE_Zakon o delovnih razmerjih :  41. \xc4\x8dlen dolo\xc4\x8da, da\xc2\xa0\xc2\xbbmora delodajalec zagotavljati delavcu delo, za katero sta se stranki s pogodbo o zaposlitvi dogovorili, in ne katerokoli delo. Prav tako mora delodajalec delavcu zagotoviti vsa potrebna sredstva in delovni material, ki jih delavec potrebuje, da lahko nemoteno izpolnjuje svoje obveznosti\xc2\xab. 44. \xc4\x8dlen dolo\xc4\x8da, da\xc2\xa0\xc2\xbbmora delodajalec varovati in spo\xc5\xa1tovati delav\xc4\x8devo osebnost in \xc5\xa1\xc4\x8dititi njegovo zasebnost\xc2\xab. 45. \xc4\x8dlen zagotavlja varovanje dostojanstva delavca pri delu in pred spolnim nadlegovanjem._NEWLINE_S spremembo Zakona o delovnih razmerjih smo v \xc4\x8dlenu 6.a  dobili pravno osnovo o prepovedi trpin\xc4\x8denja: prepoved spolnega in drugega nadlegovanja ter trpin\xc4\x8denja na delovnem mestu.'