b'\n_START_ARTICLE_\nDe\xc5\xbeela\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeela je ozemljska upravna enota, obi\xc4\x8dajno z dolo\xc4\x8deno samostojnostjo.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska beseda izhaja iz glagola \xc2\xbbdr\xc5\xbeati\xc2\xab, zaradi \xc4\x8desar se je zgodnej\xc5\xa1a oblika glasila \xc2\xbbdr\xc5\xbeela\xc2\xab. Ta je \xc5\xa1e zabele\xc5\xbeena pri nekaterih starej\xc5\xa1ih prekmurskih piscih. S tem je pojem sopomenski s pojmom\xc2\xa0\xc2\xbbdr\xc5\xbeava\xc2\xab\xc2\xa0in torej ozna\xc4\x8duje dr\xc5\xbeo, dr\xc5\xbeanje skupaj in obstojnost. Glas \xc2\xbbr\xc2\xab\xc2\xa0je izpadel podobno kot v drugih primerih nekaterih nare\xc4\x8dij in knji\xc5\xbenega jezika, na primer pri besedah \xc4\x8de\xc5\xa1nja (\xc4\x8dre\xc5\xa1nja), \xc4\x8devo (\xc4\x8drevo), \xc4\x8develj (\xc4\x8drevelj), \xc4\x8dez (\xc4\x8drez)._NEWLINE_Drugi ustrezni pojmi za upravno ozemeljsko enoto z vi\xc5\xa1jo stopnjo samostojnosti v sodobnih pravnih ureditvah so regija in kanton, na Mad\xc5\xbearskem in Hrva\xc5\xa1kem pa je ozemlje z enako samostojnostjo imenovano \xc5\xbeupanija.\n_START_SECTION_\nSodobnost\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeele so se kot del upravne ureditve obdr\xc5\xbeale kot zvezne de\xc5\xbeele v Avstriji ter Nem\xc4\x8diji, v Italiji pa kot poimenovanje regij.'