b'\n_START_ARTICLE_\nJustinijanov steber\n_START_PARAGRAPH_\nJustinijanov steber v Konstantinoplu je bil gr\xc5\xa1ko-rimski triumfalni steber postavljen v leta 543 v \xc4\x8dast zmage Vzhodnega rimskega imperija nad Goti. Postavljen je bil ob Hagijo Sofijo na glavnem trgu Avgustaionu, za stebrom pa se je nadaljevala stavba senata (Magnaura), in cesarska pala\xc4\x8da. Steber se je ohranil po tur\xc5\xa1kem zavzetju Carigrada do 16. stoletja, ko so ga Osmani demontirali, saj je bil pomembni simbol gr\xc5\xa1ke (pravoslavno - rimske) etnije/milleta v Osmanskem Carigradu, in tudi najvi\xc5\xa1ja zgradba v mestu vse do poru\xc5\xa1itve.\n_START_SECTION_\nOpis in zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nStolp je bil sezidan iz rimske opeke, lahkega in trpe\xc5\xbenega materiala; ope\xc4\x8dna konstrukcija pa je bila pokrita z bakreno oblogo. Zgradba je stala na marmornem podstavku do katerega je vodilo sedem stopnic. Na vrhu je stal kolosalni kip Justinijana, katerega noga od kolena do gle\xc5\xbenja je merila dva metra, visok pa je bil 6 do 8 metrov._NEWLINE_Prokopij opisuje, da je bil kip cesarja "oble\xc4\x8den kot Ahil" v anti\xc4\x8dnem mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnem oklepu. Na glavi je nosil toupho, krono iz pavjih peres, v levici dr\xc5\xbeal globus s kri\xc5\xbeem, z desnico pa v pozdravni gesti segal proti Bosporju._NEWLINE_Steber se je ohranil v celoti do poznega obdobja Vzhodne rimske dr\xc5\xbeave, ko ga je opisal Nikeforos Gregoras, in tudi \xc5\xa1tevilni ruski romarji, ki so obiskovali mesto. Stolp je bil visok vsaj 70 metrov po opisih italijanskega popotnika Cristofora Buondelmontija. Nikeforos Gregoras opisuje, da so morali uporabiti spretnost akrobatov, ki so se z vrvjo pognali s Hagije Sofije, da bi lahko popravili kip, ko je s tega odpadla toupha (cesarjeva krona iz pavjega perja)._NEWLINE_Steber je skozi \xc4\x8das postajal vedno bolj legendaren, priljubljeno je postalo prepri\xc4\x8danje, da je kip, posebno pa globus ali jabolko v roki cesarja genius loci (za\xc5\xa1\xc4\x8ditni duh mesta), zato je bil padec jabolka v letih med 1422 in 27 razumljen kot znak skoraj\xc5\xa1nje pogube mesta. Po zavzetju Carigrada l. 1453 so Osmani s stebra demontirali kip kot simbol prihoda nove oblasti, in ostanke zavrgli v pala\xc4\x8di Topkapi (topovska vrata), stolp pa so demontirali leta 1515. Francoski popotnik Pierre Gilles, ki je obiskal osmanski Carigrad okoli leta 1540 je opisal ostanke kipa, preden so te pretalili za izdelavo topov. Francoz je navedel, da je nos Justinijana meril 9 palcev, prav toliko tudi konjeva kopita.\n_START_SECTION_\nVpliv triumfalnega stebra na arhitekturo Osmanov\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so Osmani demontirali \xc5\xa1tevilne javne zgradbe in triumfalne stebre gr\xc5\xa1ko-rimskega Konstantinopla, so te pustile neizbrisljiv vpliv na islamsko arhitekturo Osmanskega imperija. Triumfalne stebre na trgih in ob cerkvah okra\xc5\xa1ene z zlatimi kri\xc5\xbei ali kipi so zamenjali podobno visoki in podobno grajeni minareti, ki obkro\xc5\xbeajo mo\xc5\xa1eje v dana\xc5\xa1njem Istanbulu. \xc5\xa0tirje minareti, ki so jih Osmani zgradili okoli nekdanje cerkve Hagije Sofije v svoji obliki in vi\xc5\xa1ini nekoliko spominjajo na Justinijanov steber.'