b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crna smrt in stoletje krize v \xc5\xa0paniji\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crna smrt in stoletje krize v \xc5\xa0paniji\n_START_PARAGRAPH_\nIberski polotok, je bil tako kot preostali del Evrope, zaznamovan s krizo 13. in 14. stoletja. Konec 13. stoletja je Evropa dosegla mejo fevdalne proizvodnje. Kot posledica je bilo vedno te\xc5\xbeje dose\xc4\x8di ravnovesje med proizvodnjo hrane in prebivalstva. Kriza 14. stoletja je ena izmed obdobjih, ki se lahko upo\xc5\xa1teva tudi kot kriza stoletja oz. kot splo\xc5\xa1na kriza. Ta kriza 14. stoletja z zgodovinopisnega vidika ozna\xc4\x8duje smrt srednjega veka. Lahko govorimo o obdobju\xc2\xa0\xc2\xbbslabih let\xc2\xab, saj so se prakti\xc4\x8dno izgubili vsi pridelki med letoma 1331 in 1333. Vzroki krize so: lakota, vojna, kuga in smrt._NEWLINE_Spomladi 1348 je \xc4\x8drna smrt pri\xc5\xa1la na \xc5\xa1pansko ozemlje, tja je bila prinesena z ladjo, ki je pri\xc5\xa1la iz Genove (izvor kuge je bilo mesto Caffa, na Krimu). Prvi prizadeti kraj so bili Balearski otoki in od tam se je poleti kuga raz\xc5\xa1irila po vsem polotoku. Kuga je najbolj prizadela mesta, zaradi gostote prebivalstva in higienskega primanjkljaja. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbertev je pripadala ni\xc5\xbejemu sloju in ne vi\xc5\xa1jemu, \xc4\x8deprav je kuga prizadela tudi prebivalce vi\xc5\xa1jega sloja. Prebivalstvo je tako ostalo nemo\xc4\x8dno pred kugo in slepo verjelo v sre\xc4\x8do in vero. Ekonomske te\xc5\xbeave fevdalnih gospodarjev so samo pripomogle k pretiranemu izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju svojih podlo\xc5\xbenikov._NEWLINE_To obdobje je tudi zaznamovano z mrtva\xc5\xa1kim plesom, ki ozna\xc4\x8duje vsesplo\xc5\xa1nost smrti, ki se ne ozira na \xc5\xbeivljenjski stan, ko izbira svoje \xc5\xbertve.\n_START_SECTION_\nPrekinitev sobivanja kristjanov in Judov\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklih stoletjih so odnosi med kristjani in Judi bili dokaj mirni. Kar se je pa v 13. stoletju spremenilo, saj se je na nek na\xc4\x8din za\xc4\x8del antisemitizem. Sprejeti so bili tudi strogi ukrepi proti Judom v Angliji kot tudi v Franciji. S prihodom \xc4\x8drne smrti (kuge) se je iskal krivec. Judje so bili ozna\xc4\x8deni za krivce kuge, saj so jih obto\xc5\xbeili, da so zastrupili vodnjake. Vendar se je pa dokon\xc4\x8dni prelom med kristjani in Judi zgodil nekaj let kasneje in sicer leta 1391, saj je takrat en duhovnik iz Seville (Fern\xc3\xa1n Mart\xc3\xadnez) izkoristil svojo mo\xc4\x8d in pozicijo ter nagovarjal vse svoje privr\xc5\xbeence proti Judom v Sevilli. Nasilje se je raz\xc5\xa1irilo po vsem polotoku. Judom so tako dali na izbiro: smrt ali kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vera. Kot posledica se je veliko Judov spreobrnilo in sprejelo krst kot edini na\xc4\x8din pre\xc5\xbeivetja.\n_START_SECTION_\nVpliv krize na cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nKriza 14. stoletja se je odra\xc5\xbeala tudi v duhovnem \xc5\xbeivljenju. \xc5\xa0kofe je bolj zanimalo politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje in dogajanje kot pa duhovno \xc5\xbeivljenje. Ve\xc4\x8dina duhovnikov je zanemarjala latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Niti menihi v samostanih niso \xc5\xbeiveli vzornega \xc5\xbeivljenja. Leta 1378 je eksplodiral zahodni razkol, kar je povzro\xc4\x8dilo so\xc4\x8dasni obstoj dveh pape\xc5\xbeev, en v Rimu in drugi v Avignonu.'