b'\n_START_ARTICLE_\nOdpadna toplota\n_START_PARAGRAPH_\nOdp\xc3\xa1dna topl\xc3\xb4ta je toplota, ki nastaja kot stranski proizvod tehni\xc4\x8dnih procesov, in za katero ne najdemo koristne uporabe. Toplota vedno nastaja pri medsebojnem gibanju strojnih delov, s trenjem med deli ali ob gibanju teko\xc4\x8din (glej Notranje trenje). Zlasti veliko toplote nastane pri delovanju toplotnih strojev. Energije goriv zaradi naravne zakonitosti, ki jo opisuje drugi zakon termodinamike, ne moremo v celoti pretvoriti v mehansko delo ali elektri\xc4\x8dno energijo.Po navadi plinsko-parno postrojenje odvede 60-65% energije goriva, jedrska elektrarna pribli\xc5\xbeno 65%, najmanj pa termoelektrarna na premog 40-50% Za odvajanje odpadne toplote so pogosto potrebni hladilni sistemi._NEWLINE_V avtomobilih je sistem za hlajenje motorja izveden ve\xc4\x8dinoma z obtokom vode skozi blok motorja; na okoli\xc5\xa1ki zrak pa se toplota prena\xc5\xa1a z radiatorjem. Povpre\xc4\x8dni batni motor ima izkoristek 20-40%, pribli\xc5\xbeno 30% se izgubi skozi radiator, ostalih 30% pa skozi izpuh. Pozimi del toplote koristno uporabimo za ogrevanje notranjosti avtomobila._NEWLINE_Pri velikih postrojih je odvajanje odpadne toplote tehni\xc5\xa1ki in okoljski problem. Odpadno toploto iz velikih termoelektrarn odvajajo v morje, jezera ali reke. Pretirano segrevanje re\xc4\x8dne ali jezerske vode ni dopustno zaradi vodnega \xc5\xbeivlja. Naslednja, gospodarsko manj ugodna mo\xc5\xbenost je odvajanje toplote v zrak s hladilnimi stolpi._NEWLINE_Termoelektrarne v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju (TE\xc5\xa0) so opremljene s hladilnimi stolpi, ker pretok reke Pake ne zadostuje za preto\xc4\x8dno hlajenje. Jedrska elektrarna Kr\xc5\xa1ko (JEK) ve\xc4\x8dinoma odvaja odpadno toploto v Savo. Ob nizkem vodostaju Save uporabljajo za odvajanje odpadne toplote hladilne stolpe s prisilnim vlekom. Kadar tudi to dodatno hlajenje ne zadostuje, da bi ostali znotraj dovoljenih meja segrevanja re\xc4\x8dne vode, morajo zmanj\xc5\xa1ati proizvodnjo._NEWLINE_Z odvajanjem toplote v okolico je velik del energije izgubljen. Smiselno je toploto zajeti in jo koristno uporabiti (glej Soproizvodnja, Toplarna). Omejitev za koristno porabo toplote je obseg potreb po toploti glede na kraj in \xc4\x8das, oziroma tehnolo\xc5\xa1ka in gospodarska zahtevnost transporta in shranjevanja toplote. Poleg tega mora biti ustrezna tudi temperatura, pri kateri je toplota na razpolago za uporabo. Za ogrevanje zadostuje nizka temperatura (ve\xc4\x8dinoma do 100\xc2\xb0C), tehnolo\xc5\xa1ki procesi pa zahtevajo vi\xc5\xa1je temperature.'