b'\n_START_ARTICLE_\nAj I.\n_START_SECTION_\nKronolo\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nRelativni kronolo\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj Aja I. kot faraona Trinajste dinastije je dobro dolo\xc4\x8den v Torinskem seznamu kraljev, sestavljenem v zgodnjem ramze\xc5\xa1kem obdobju Egipta (1292\xe2\x80\x931069 pr. n. \xc5\xa1t.). Seznam je primarni zgodovinski vir za drugo vmesno obdobje Egipta. Aj I. je zapisan v 3. vrstici 8. kolone seznama (po Gardinerju v 3. vrstici 6. kolone in po von Beckerathu v vnosu 7.3). Njegov predhodnik je bil Vahibre Ibiau, naslednik pa Mehotepre Ini, ki je bil morda njegov sin.  _NEWLINE_Natan\xc4\x8den kronolo\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj Aja I. je pri razli\xc4\x8dnih znanstvenikih razli\xc4\x8den. J\xc3\xbcrgen von Beckerath in Aidan Dodson ga imata za 27. faraona dinastije, medtem ko ga Kim Ryholt in Darrell Baker ume\xc5\xa1\xc4\x8data na 32. oziroma 33. mesto. Podobno je z absolutnim datiranjem, ki se med avtorji razlikuje za 17 let: 1701-1677 pr. n. \xc5\xa1t. (Ryholt)  in 1684-1661 pr. n. \xc5\xa1t. (Schneider).\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbeina vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nDol\xc5\xbeina vladanja Aja I. je bila do nedavnega sporna, ker je J\xc3\xbcrgen von Beckerath podatek na po\xc5\xa1kodovanem Torinskem seznamu kraljev prebral kot 13 let,  medtem ko sta ga  Alan Gardiner in Kenneth Kitchen prebrala kor 23 let. Nedavna Ryholtova \xc5\xa1tudija Torinskega seznama je pokazala, da je vladal "23 let, 8 mesecev in 18 dni".\n_START_SECTION_\nVladanje in dokazi\n_START_PARAGRAPH_\nAj I. je vladal v Srednjem in Gornjem Egiptu vzporedno z rivalsko \xc5\xa0tirinajsto dinastijo, ki je vladala najmanj v vzhodni Nilovi delti. Egiptologa Kim Ryholt in Darrell Baker menita, da je bil Aj I. uzurpator, ki si je prilastil Ibiauov prestol.  Njuna trditev temelji na popolni odsotnosti omemb faraonovega o\xc4\x8deta tako v imenu  kot na  njemu pripisanih artefaktih.  \xc4\x8ce bi bil njegov o\xc4\x8de faraon, bi ga zelo verjetno omenil, tako kot \xc5\xa1tevilni drugi faraoni iz Trinajste dinastije. Zelo malo znanega je tudi o njegovih soprogah. Domneva se, da je bil poro\xc4\x8den s kraljico Ineni, katere skarabeji so slogovno podobni Ajevim.\n_START_SECTION_\nDokazi\n_START_PARAGRAPH_\nAj I. je dokazan na kar 62 skarabejskih pe\xc4\x8datih in enem valjastem pe\xc4\x8datu z njegovim imenom. 51 pe\xc4\x8datov nima znanega porekla. Med pe\xc4\x8dati z znanim poreklom so trije iz Spodnjega Egipta, natan\xc4\x8dneje eden iz Bubastisa in dva iz Heliopolisa. Drugi skarabeji z znanim poreklom so iz Abidosa, Koptosa in Li\xc5\xa1ta, se pravi iz Srednjega ali Gornjega Egipta. Med druge dokaze spadajo okrogel vr\xc4\x8d iz obsidiana, zdaj v Metropolitan Museum of Art, krogla, posve\xc4\x8dena Sobeku, napis na kamnitem bloku, delu preklade vrat, odkritem leta 1908 v Karnaku, in piramidion. _NEWLINE_Piramidion je egiptovska policije leta 1911 zaplenila roparjem grobov. Na njem sta vgravirana faraonovo ime in on sam, ki daruje Horu, gospodarju nebes. Vse ka\xc5\xbee, da je med svojim dolgim vladanjem uspel zgraditi svojo piramido. Egiptologi so prepri\xc4\x8dani, da je piramida stala na nekropoli v Memfisu in bila izropana med invazijo Hiksov okoli leta 1650 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo njemu pripisanih predmetov je za njegovo skoraj 24 let dolgo vladavino relativno majhno, kar morda ka\xc5\xbee na te\xc5\xbeave v Egip\xc4\x8danskem kraljestvu. Ryholt in drugi egiptologi so prepri\xc4\x8dani, da se je dr\xc5\xbeavna uprava v tem \xc4\x8dasu popolnoma sesula._NEWLINE_Merneferre Aj je bil zadnji faraon Trinajste dinastije, ki je dokazan tudi izven Egipta. To morda ka\xc5\xbee, da je bila stara prestolnica Srednjega kraljestva Ititavi zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena v korist Teb. Daphna Ben Tor je prepri\xc4\x8dana, da je bila selitev posledica invazije Kanaancev v vzhodno Nilovo delto. Trinajsta dinastija je izgubila oblast v Spodnjem Egiptu, morda tudi v samem Memfisu. Dogodki so hkrati  pomenili konec Srednjega kraljestva in za\xc4\x8detek drugega vmesnega obdobja Egipta. Tyholt in Baker se s tak\xc5\xa1no razlago dogodkov ne strinjata in trdita, da stela faraona Sehekenre Sankptaha, ki je vladal \xc4\x8disto na koncu Trinajste dinastije, trdno dokazuje, da je vladal iz Memfisa. Izvor stele je, \xc5\xbeal, neznan.'