b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0tefan iz Bizanca\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tefan iz Aleksandrije se je rodil okoli leta 580 v Atenah. Izobra\xc5\xbeeval se je v novoplatonisti\xc4\x8dni \xc5\xa1oli v Aleksandriji. Takrat je dobil naslov filozofa (phil\xc3\xb3sophos), po koncu \xc5\xa1olanja pa je najverjetneje pou\xc4\x8deval v Aleksandriji; glede na zgradbo njegovih lekcij naj bi pripadal \xc5\xa1oli Olympiodorus._NEWLINE_Cesar Bizantinskega cesarstva, Heraklij, ga je kmalu po zasedbi prestola (leta 610) poklical v Konstantinopel. Tam je priznani filozof in astronom na univerzi v Konstantinoplu (Pandidakt\xc3\xadrion) poleg naukov Aristotelove in Platonove filozofije u\xc4\x8dil tudi znanosti kvadriviuma, alkimijo in astrologijo. Prav tako je u\xc4\x8dil samega cesarja. V tem \xc4\x8dasu mu je bil pripisan naslov \xc2\xbbvesoljnega u\xc4\x8ditelja\xc2\xab\xc2\xa0(oikoumenik\xc3\xb3s did\xc3\xa1skalos), predvsem zaradi izjemnega znanja naravoslovnih znanosti._NEWLINE_Med njegove znane u\xc4\x8dence spada Teodor iz Tavza, ki se je v Carigradu \xc5\xa1olal okoli leta 620. Po nekaterih virih bi naj u\xc4\x8dil tudi anglosa\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa Aldhelma iz Sherborna, ki se je pona\xc5\xa1al z visoko usposobljenostjo v astrologiji. Pripisano mu je tudi pou\xc4\x8devanje armenskega filozofa Anania iz \xc5\xa0iraka._NEWLINE_Umrl je leta 642 v Konstantinoplu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tefan Aleksandrijski je bil najdejavnej\xc5\xa1i na podro\xc4\x8djih filozofije in astronomije. Njegovih avtorskih del skorajda ne poznamo, napisal pa je kar nekaj komentarjev del filozofov, zdravnikov, matematikov, astronomov in alkimistov.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu, ki ga je pre\xc5\xbeivel v Konstantinoplu, je preu\xc4\x8dil tri Aristotelova dela. Kot avtor komentarja tretje knjige razprave O du\xc5\xa1i (De anima) je bil sprva priznan Filopon, \xc5\xa0tefanov u\xc4\x8denec, a so delo kasneje prisodili \xc5\xa0tefanu. Poleg omenjene razprave je presojal tudi dve (De interpretatione in Analytica Priora) izmed \xc5\xa1estih knjig iz zbirke Organon, ki govori o logiki. V komentarju se ni opredeljeval do Aristotelove doktrine, vendar je slednjo le primerjal z na\xc4\x8deli aleksandrijskega platonizma._NEWLINE_Lotil naj bi se tudi uvoda v Kategorije, ki ga je napisal Porfirij, dasiravno ne velja za gotovega avtorja komentarja (sklep je bil narejen na podlagi izjemnega znanja medicine komentatorja).\n_START_SECTION_\nAlkimija\n_START_PARAGRAPH_\nEdino njegovo znano avtorsko delo je nastalo na podro\xc4\x8dju alkimije in ima naslov O veliki in sveti umetnosti izdelave zlata. Razdeljeno je na devet poglavij oziroma lekcij. Tak\xc5\xa1na zgradba naj bi bila zna\xc4\x8dilna za aleksandrijsko \xc5\xa1olo Olympiodorus. Delo se je soo\xc4\x8dilo z mnogimi kritikami zaradi retori\xc4\x8dnega stila in pomanjkanja izvirnih matemati\xc4\x8dnih in alkimisti\xc4\x8dnih idej. Domnevajo, da je avtor v delu \xc5\xbeelel ustvariti skupno teorijo iz ve\xc4\x8d teorij predhodnih alkimistov.\n_START_SECTION_\nAstronomija\n_START_PARAGRAPH_\nAstronomija velja za eno izmed najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih podro\xc4\x8dij njegovega ustvarjanja. Svoja opazovanja je mnogokrat povezal z astrologijo in horoskopom. V enem izmed komentarjev na podro\xc4\x8dju alkimije so zapisane ugotovitve ob opazovanju neba. Kasneje so astronomi ugotovili, da je bilo tak\xc5\xa1no podobo mogo\xc4\x8de videti iz Konstantinopla med 26. majem in 3. junijem leta 617. Svoje znanje kvadriviuma je dokazal tudi z neobjavljenim komentarjem Ptolomajevih  Priro\xc4\x8dnih tabel, v katerem je vse podatke priredil na lego Konstantinopla namesto Aleksandrije. Izra\xc4\x8dunal je polo\xc5\xbeaj Sonca, planetov, Lune in napovedal Lunine in Son\xc4\x8dne mrke.\n_START_SECTION_\nMedicina\n_START_PARAGRAPH_\nPogosto je omenjeno njegovo odli\xc4\x8dno znanje medicine, med drugim je komentiral Hipokratove Aforizme in Prognostiko ter razpravo o terapevtiki Klavdija Galena.'