b'\n_START_ARTICLE_\nLjubljanska pokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljanska pokrajina je bila del italijanskega fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega okupacijskega re\xc5\xbeima od leta 1941 do kapitulacije Italije leta 1943._NEWLINE_Obsegala je Notranjsko (do meje, dolo\xc4\x8dene po Rapalski pogodbi), ve\xc4\x8dino Dolenjske in Ljubljano z okolico (do reke Save).\n_START_SECTION_\nPriklju\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\nItalijani so 3. maja 1941 priklju\xc4\x8dili zasedene de\xc5\xbeele h kraljevini Italiji, kar je ve\xc4\x8dina \xc4\x8dasopisov biv\xc5\xa1ih vodilnih politi\xc4\x8dnih strank (Katoli\xc5\xa1ka Slovenska ljudska stranka in liberalna stranka), predvsem Slovenec in Jutro, primerno pozdravili._NEWLINE_17. maja je Benito Mussolini imenoval konzulto ali sosvet iz predstavnikov slovenskega gospodarskega in politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja. \xc4\x8clani konzulte so se \xc5\xa1li poklonit Mussoliniju 4. junija 1941. Konzulta ni imela nobenega vpliva na italijansko fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno oblast, zaradi \xc4\x8desar so jo \xc4\x8dlani za\xc4\x8deli zapu\xc5\xa1\xc4\x8dati in je kmalu razpadla.\n_START_SECTION_\nPolitika okupacije\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanska okupacijska politika v Ljubljanski pokrajini je bila na za\xc4\x8detku milej\xc5\xa1a od nem\xc5\xa1ke. Italijani so upo\xc5\xa1tevali slovenske kulturne in prosvetne ustanove (univerzo, \xc5\xa1olstvo, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, sodstvo in upravo) ter si tako hoteli pridobiti naklonjenost slovenskega prebivalstva v nasprotju s kruto in trdo nem\xc5\xa1ko politiko. Ljubljana je postala nekak\xc5\xa1no zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za mnoge izobra\xc5\xbeence, ki so se zatekli pred nacisti\xc4\x8dnim izgonom. Uprava je bila dvojezi\xc4\x8dna, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina kot \xc5\xa1olski predmet in pomo\xc5\xbene organizacje fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne stranke pa naj bi postopoma pripeljale do poitaljan\xc4\x8denja pokrajine. Po prvih uspe\xc5\xa1nih uporni\xc5\xa1kih akcijah prebivalcev na zasedenem ozemlju je italijanska oblast spremenila politiko in za\xc4\x8dela izvajati program etni\xc4\x8dnega \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja. Izvedba tega naklepa je privedla do izgona pribli\xc5\xbeno 35.000 civilistov, od katerih je v italijanskih koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih v letih 1942 in 1943 od lakote in bolezni umrlo okoli 3500 mo\xc5\xa1kih, \xc5\xbeensk in otrok. Da je \xc5\xa1lo za poskus etni\xc4\x8dnega \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja, pri\xc4\x8da ne samo veliko \xc5\xa1tevilo ubitih in razseljenih, ampak tudi izjave in ukazi visokih italijanskih oficirjev in zloglasna okro\xc5\xbenica 3C, ki jo je 1. marca 1942 podpisal general Mario Roatta._NEWLINE_"Pokon\xc4\x8dati je treba vse mo\xc5\xa1ke tega prekletega plemena"  _NEWLINE_\xe2\x80\x94(Benito Mussolini, \xc5\xa1ef italijanske vlade, v Gorici 31. julija 1942)'