b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Marije pred T\xc3\xbdnom, Praga\n_START_SECTION_\nLega in poimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nCerkvena zgradba je nasproti Mestne hi\xc5\xa1e, z ju\xc5\xbene strani, spredaj in na severu je mestna hi\xc5\xa1a z arkadami. Na trgu je bil v\xc4\x8dasih Marijin steber, a so leta 1915 tu postavili spomenik Janu Husu. Tik pred cerkvijo je \xc5\xa1ola, zgrajena v 13. stoletju._NEWLINE_T\xc3\xbdn je zgodovinsko trgovsko obmo\xc4\x8dje v starem delu Prage, znano tudi kot Ungelt. Tu so lahko ostali tuji trgovci in ni bilo treba pla\xc4\x8dati carine. Kompleks je sestavljalo ve\xc4\x8d kot ducat lo\xc4\x8denih stavb, ki so stale med cerkvijo v Tynu in cerkvijo svetega Jakoba. Skraj\xc5\xa1ano ime Tynska cerkev se  nana\xc5\xa1a na polo\xc5\xbeaj cerkvene stavbe "pred T\xc3\xbdnom".\n_START_SECTION_\nPrej\xc5\xa1nje zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnja gotska kapela v stari Pragi je bila prvi\xc4\x8d omenjena leta 1135. Bila je posve\xc4\x8dena devici Mariji in je bila del bolni\xc5\xa1nice. Zaradi hitrega \xc5\xa1irjenja Prage na grajskem gri\xc4\x8du in v Vi\xc5\xa1egradu je bila prva \xc5\xbeupnijska cerkev v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Na za\xc4\x8detku 14. stoletja so jo raz\xc5\xa1irili in obnovili: zgrajena je bila preprosta triladijska zgradba s poligonalnim korom in se je dvigal nad kripto. Prvi zahodni stolp z zvonikom je zaprl cerkev proti trgu. Prvi\xc4\x8d je bil omenjen leta 1310, ko so \xc5\xa1kof Jan Luksembur\xc5\xa1ki-Ligny in njegovi privr\xc5\xbeenci zasedli Prago.  Deli nekdanjega zvonika so ostali kot kapela sv. Ljudmile \xc5\xa1e do leta 1894.\n_START_SECTION_\nSedanja cerkvena zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nZ donacijami bogatih patricijskih trgovcev okoli leta 1360 je bila zgrajena nova cerkev v visokem gotskem slogu z nekaj temeljev prej\xc5\xa1nje stavbe. Prva triladijska bazilika s skoraj pravokotnim tlorisom je verjetno temeljila na na\xc4\x8drtih lokalnih graditeljev Scheuflerja in Schmelzerja. Njen videz se zgleduje po \xc5\xa1lezijski cerkveni arhitekturi 14. stoletja._NEWLINE_Od leta 1365 je bil \xc5\xbeupnik v cerkvi avgu\xc5\xa1tinec Konrad Waldhausen._NEWLINE_Okoli leta 1380 so nastali kor in stranski ladji, tako je bila zgradba sestavljena iz treh ladij. Mojstra Matija iz Arrasa in Peter Parler sta izdelala 28 m visoka okna s krogovi\xc4\x8djem in drugim arhitekturnim okrasjem ladje in severnega portala s timpanonom iz leta 1390, ki predstavlja trpljenje Kristusa, zgodbami in ljudmi, povezanimi s kraljem Ven\xc4\x8deslavom IV._NEWLINE_Od 1425\xe2\x80\x931435 je bil teolog Jan Rokycana pridigar v cerkvi, ki je bil blizu kralju Juriju iz Podebradija. Leta 1471 je bil pokopan v kripti._NEWLINE_\xc5\xa0e pred husitskimi vojnami je bila ladja dokon\xc4\x8dana in opremljena. Ne ve se, ali so bili podporni oboki \xc5\xbee v sedanji obliki. Kon\xc4\x8dano je bilo tudi zahodno \xc4\x8delo. Streha ladje in dva stolpa so \xc5\xa1e vedno manjkali. Stolpa sta bila dodana leta 1466 (severni) in 1511 (ju\xc5\xbeni). Slednji je bil zgrajen pod vodstvom Mateja Rejska. V severnem stolpu je bil bronast zvon name\xc5\xa1\xc4\x8den leta 1585, a se je stalil pri po\xc5\xbearu leta 1819._NEWLINE_Po koncu husitskih vojn je bila streha Marijine cerkve dokon\xc4\x8dana, leseni tramovi pa so bili na ukaz cesarja Sigismunda uporabljeni kot vislice. Leta 1447 je bilo obe\xc5\xa1enih 53 radikalnih Husitov. Graditelji so kon\xc4\x8dali streho do okoli leta 1460._NEWLINE_V obdobju od 1463 do 1466 je bil postavljen zatrep ladje, hkrati pa drug stolp. V zatrepu sta bila kip kralja Jurija iz Podebradija in pozla\xc4\x8den kelih z napisom "Veritas vincit" (resnica zmaga). Po bitki na Beli gori leta 1626 je bil kip odstranjen. Nadome\xc5\xa1\xc4\x8den je bil z reliefom Marije kiparja  Kasparja Bechtelerja. V \xc4\x8dasu vladavine kralja Vladislava II. je bil kon\xc4\x8dan ju\xc5\xbeni stolp. Stolpa se imenujeta tudi Adam in Eva._NEWLINE_Po tridesetletni vojni so dr\xc5\xbeavljani Prage leta 1649 opustili gradnjo nove baro\xc4\x8dne oltarne slike v cerkvi, zato je treba poudariti pomen device Marije za kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Arhitekt Giovanni Domenico Orsi de Orsini je leta 1670 zgradil nov kor. Strela, ki je leta 1679 zanetila po\xc5\xbear, je mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovala ladjo in kor. Nadomestili so ju z novim ni\xc5\xbejim baro\xc4\x8dnim obokom. 130 let pozneje je po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil severni stolp, katerega obnova se je vlekla do 1836. Namestili so tudi nov zvon._NEWLINE_Od leta 1710 do 1735 je bil duhovnik v cerkvi Johann Florian Hammerschmidt. V tem \xc4\x8dasu se je Praga pove\xc4\x8dala z vklju\xc4\x8ditvijo \xc5\xa1tirih okoli\xc5\xa1kih vasi, tako da je \xc5\xbeupnija dobila \xc5\xa1e dodaten vpliv._NEWLINE_Cerkveni voditelji so poenostavili objekte in naprave (purizem), kar je pomenilo, da so od leta 1876 do leta 1895 odstranili ve\xc4\x8dino ometa in je \xc5\xa1e vedno videti kamen in apnenec tudi na opornikih._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 20. stoletja je cerkev dobila zakristijo, v letih od 1906 do 1908 so obnovili severni portal. Leta 1933 je \xc5\xbeupnija postala podru\xc5\xbenica cerkve svetega Gallusa v Pragi in tako je ostalo do leta 2009._NEWLINE_Leta 1970 in na za\xc4\x8detku 21. stoletja je bila obnovljena skoraj celotna cerkev. _NEWLINE_Cerkvena stavba, baldahin in lesorez iz obdobja okoli leta 1420 v notranjosti cerkve in devica Marija so od leta 1970 spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8diteni.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nZunanja oblika je v slogu visoke gotike, na kar \xc5\xa1e posebej opozarjajo stolpi, pedimenti, fiale in krogovi\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nCerkvena ladja\n_START_PARAGRAPH_\nV ladji prevladujejo baro\xc4\x8dni sodasti oboki. Petrazponski stranski ladji sta obdr\xc5\xbeali svoj prvotni gotski rebrasti obok. Zidovi so zgrajeni ve\xc4\x8dinoma iz skrilavca, ki je del glavnih stebrov, arkade in druge podrobnosti so iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka.\n_START_SECTION_\nPortal in zatrep\n_START_PARAGRAPH_\nVsi cerkveni vhodi so v prvotnem gotskem slogu in so na vseh \xc5\xa1tirih straneh cerkvene zgradbe. Severni portal ima  timpanon s tremi prizori iz Kristusovega pasijona. Med letoma 1906 in 1908 so izdelali prve kopije posameznih delov, v letu 1998 pa je bila celota nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena s kopijo. Izvirniki so od takrat v Narodni galeriji v Pragi.\n_START_SECTION_\nStolpa in zvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nZvonika nista zgrajena v istem slogu, vendar z 80 metri pribli\xc5\xbeno enaka. Tisti na severni strani je nekoliko debelej\xc5\xa1i. Oba imata \xc5\xa1tiri okrasne stolpi\xc4\x8de z dvema razporejenima v vrstah in sta okronana z osmerokotno streho. Stolpa sta obdana z zunanjo galerijo, ki je primerna za obiskovalce. Med fialami je pozla\xc4\x8den portret Marije v zatrepu._NEWLINE_Bronast zvon iz leta 1830 je v severnem stolpu. V ju\xc5\xbenem stolpu je od leta 1535 zvon, ki ga je ulil Tom\xc3\xa1\xc5\xa1 Jaro\xc5\xa1, posve\xc4\x8den devici Mariji (glej sliko). To je drugi najve\xc4\x8dji cerkveni zvon v Pragi (po stolnici sv. Vida).\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nCelotna notranjost je ohranjena predvsem v baro\xc4\x8dnem slogu.\n_START_SECTION_\nOltar in pri\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oltar ima sliko Marijinega vnebovzetja in Svete trojice iz leta 1649, ki jo je naslikal Karel \xc5\xa0kr\xc3\xa9ta. Desno od vhoda (tj. severno od glavnega oltarja) so oltar sv. Ven\xc4\x8deslava s kipi Johanna-Georga Bendla, slike Anton\xc3\xadna Stevensa (1664) in Johanna Georga Heinscha (1690). Poleg tega je \xc5\xa1e renesan\xc4\x8dni oltar iz za\xc4\x8detka 17. stoletja z reliefom Krst Gospoda v Jordanu._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Pred korom je gotska pri\xc5\xbenica iz sredine 15. stoletja s streho, prikazuje slike Josefa Vojt\xc4\x9bcha Hellicha in je tudi plasti\xc4\x8dno okra\xc5\xa1ena._NEWLINE_Ob oltarju v severni stranski ladji so prizori Kalvarije, ki segajo v za\xc4\x8detek 15. stoletja. Na desni strani glavnega oltarja je cesarska grobnica cesarja Rudolfa II., danskega astronoma Tycha Braheja iz 1601._NEWLINE_V apsidi sta brez datuma sliki na temo Obiskanja in \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje pastirjev italijanskega slikarja Girolama Romanina._NEWLINE_V ju\xc5\xbenem hodniku je oltar posve\xc4\x8den Janezu Krstniku. Je edinstveno delo donavske rezbarske \xc5\xa1ole iz let 1524/1525._NEWLINE_Stranske oltarje so ve\xc4\x8dinoma podarili obrtni\xc5\xa1ki cehi ali patriciji.\n_START_SECTION_\nOrgle in empora\n_START_PARAGRAPH_\nPrve orgle je \xc5\xbeupnija namestila v severni ladji leta 1573, naro\xc4\x8dil jih je Albrecht Rudner._NEWLINE_Orgle so iz nem\xc5\xa1ke orgelske delavnice Hansa Heinricha Mundta (1632\xe2\x80\x931691) iz let 1670\xe2\x80\x931673 . Najprej niso bili zadovoljni z zvokom, prav tako se jim je zdela cena previsoka. Mundt jih je moral spremeniti. Po po\xc5\xbearu leta 1676 niso bile uporabne, vendar jih je Mundt popravil. V 18. stoletju so izvedli le nujna popravila, leta 1823 pa je orgle prevzel graditelj Josef Gartner in predelal tonacijo ter preuredil pedale. Med drugo svetovno vojno so jih hoteli odstraniti in uporabiti za obrambno industrijo, vendar se to ni zgodilo. Instrument je ostal do leta 1998. Takrat jih je obnovilo nem\xc5\xa1ko podjetje Johannes Klais Orgelbau in leta 2000 so bile ponovno postavljene in slovesno odprte.  Orgle so zasnovane v baro\xc4\x8dnem slogu z angeli, stebri\xc4\x8di in okra\xc5\xa1ene s cvetli\xc4\x8dnimi motivi v zlatu.\n_START_SECTION_\nKlopi, krstilnik in ostalo\n_START_PARAGRAPH_\nOb zaklju\xc4\x8dku stranskih ladij sta dve vrsti sedilij (stolov) s portreti glav iz leta 1400, ki ka\xc5\xbeejo med drugim kralja Ven\xc4\x8deslava IV. in njegovo \xc5\xbeeno kraljico Johano Bavarsko._NEWLINE_V stranski ladji je najstarej\xc5\xa1i krstilnik, o katerem je zapis iz leta 1414, izdelan iz kositra. Ima obliko obrnjenega zvona, stoji na treh levjih nogah, ki se kon\xc4\x8dajo na polovici dol\xc5\xbeine. Pokrov ima kro\xc5\xbeen nizek relief, krogovi\xc4\x8dje, koni\xc4\x8dasti loki ka\xc5\xbeejo 12 apostolov. Pokrov je dobil okrasje \xc5\xa1ele leta 1849 in je delo kova\xc4\x8da Josefa Goetzla, za oprijem je majhen lik Janeza Krstnika iz delavnice Emanuela Maxa._NEWLINE_V notranjosti cerkve so \xc5\xa1tevilne lesene rezbarije. Poznogotski kamnit baldahin, ki ga je izdelal Matej Rejsek, je iz leta 1493. Baldahinov obok je prvotno stal nad grobom husitskega pomo\xc5\xbenega \xc5\xa1kofa Avgu\xc5\xa1tina Luciana von Mirandole. Zdaj je vklju\xc4\x8den v oltar sv. Luke iz 19. stoletja._NEWLINE_Na enem od stebrov prezbiterija je sveta Barbara iz delavnice Karla \xc5\xa0kr\xc3\xa9ta._NEWLINE_Na steni desne (severne) stranske ladje je na stranskem oltarju kip Matere bo\xc5\xbeje z detetom. Poleg vhoda v zakristijo je grobnica Vaclava Berka iz Dube._NEWLINE_Naslednja \xc5\xa0kr\xc3\xa9tova slika (naslikana 1648) prikazuje sv. Adalberta in je na stebru na levi strani (tj. ju\xc5\xbeno) od vhoda._NEWLINE_Na drugih stebrih so \xc5\xa1e vedno upodobitve svetega Jo\xc5\xbeefa, Oznanjenje in Kristusova dru\xc5\xbeina._NEWLINE_Drugi pomembni slikarji, ki so v stoletjih ustvarjali svetnike Marijine cerkve in svetopisemske prizore, so \xc5\xa1e Michael Wenzel Halbax, Ignac Raab in Franti\xc5\xa1ek Xaver Karel Palko._NEWLINE_Leta 1846 je bil narejen marmorni kip slovanskih misijonarjev Cirila in Metoda, od leta 1864 je nov oltar na koncu ju\xc5\xbenega hodnika, ki prikazuje \xc5\xbdalostno mati bo\xc5\xbejo na sliki Anton\xc3\xadna Lhote (1812\xe2\x80\x931905)._NEWLINE_Posamezni predmeti (slike, triptih iz leta 1500) so v pra\xc5\xa1kem Mestnem muzeju in Narodni galeriji.'