b'\n_START_ARTICLE_\nPatriarhat\n_START_PARAGRAPH_\nPatriarhat je dru\xc5\xbebena ureditev, pri kateri imajo vso avtoriteto mo\xc5\xa1ki predstavniki dru\xc5\xbein, ki sestavljajo skupnost. Pravica do imena, socialnega in politi\xc4\x8dnega polo\xc5\xbeaja, kakor tudi do imetja in oblasti nad dru\xc5\xbeinskimi \xc4\x8dlani, se prena\xc5\xa1a avtomati\xc4\x8dno od o\xc4\x8deta na prvorojenca ali na najbli\xc5\xbejega mo\xc5\xa1kega sorodnika._NEWLINE_Ta dru\xc5\xbebena ureditev izvira iz prazgodovinskih \xc4\x8dasov, ko se je razvilo pastirstvo in poljedelstvo in je nalogo za stalno preskrbo hrane prevzel mo\xc5\xa1ki. Medtem ko so v prej\xc5\xa1nji dobi imeli enako pomembno vlogo pri prehrani mo\xc5\xa1ki-lovci in \xc5\xbeenske-pobiralke sade\xc5\xbeev, je organizirano delo z doma\xc4\x8dimi \xc5\xbeivalmi in z obdelovanjem polj zahtevalo tudi dru\xc5\xbebeno preureditev in porazdelitev nalog. V dru\xc5\xbeini so mo\xc5\xa1ki prevzeli vso oblast nad \xc5\xbeenami in otroci in v okviru skupnosti so samo ti mo\xc5\xa1ki odlo\xc4\x8dali o skupnih problemih. Potreba po vrhovni oblasti je privedla do izvolitve najstarej\xc5\xa1ega med njimi za poglavarja naselbine, ki je bil tudi duhovni voditelj skupnosti. V taki dru\xc5\xbebi \xc5\xbeenske niso imele besede, posebno ne v slu\xc4\x8daju ugodnega razvoja skupnosti, ki je vpeljal poligamijo. Neveste so se namre\xc4\x8d kupovale in veliko \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeena je pomenilo veliko bogastvo \xc5\xbeenina._NEWLINE_Patriarhat v tem skrajnem pomenu je bil normalna socialna ureditev v prazgodovini in zgodnji zgodovini. \xc4\x8ceprav zelo omiljen, je bil v navadi \xc5\xa1e do nedavnega v raznih krajih. V Rimskem imperiju so imele \xc5\xbeenske prakti\xc4\x8dno popolno neodvisnost od mo\xc5\xbea, a politi\xc4\x8dne pravice so brez problemov prehajale od o\xc4\x8detov na sinove. V evropskem srednjem veku, posebno v krogih visoke aristokracije, je bila dedna pravica naslova in imetja nedotakljiva. Izven Evrope, na primer na Kitajskem in Japonskem, je patriarhalna ureditev veljala vse do svetovnih vojn._NEWLINE_Nekateri antropologi (Johann Jakob Bachofen, Marija Gimbutas, Pepe Rodr\xc3\xadguez) so mnenja, da se je patriarhalna ureditev skupnosti razvila iz matriarhata, to je iz nadvlade dru\xc5\xbeinskih mater. Po teh teorijah so bile v prvih humanih skupnostih samo matere vredne spo\xc5\xa1tovanja in \xc4\x8dasti, v kolikor nosilke \xc5\xbeivljenja. To jim je dajalo vso oblast nad skupnostjo. Do preobrata naj bi pri\xc5\xa1lo ob spoznanju mo\xc5\xa1ke vloge pri spo\xc4\x8detju. Vsi trije omenjeni avtorji povezujejo nastanek patriarhata z za\xc4\x8detkom poljedelstva in \xc5\xbeivinoreje, torej z zatonom nomadskega \xc5\xbeivljenja, a ne pojasnjujejo povezave med spremembo v vsakdanjih opravilih in spremembo v politi\xc4\x8dnem vodstvu skupnosti.'