b'\n_START_ARTICLE_\nCirila Ple\xc5\xa1ko \xc5\xa0tebi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nCirila Ple\xc5\xa1ko \xc5\xa0tebi je bila po izobrazbi u\xc4\x8diteljica in je pou\xc4\x8devala na ljubljanskem liceju. Po poroki z Antonom \xc5\xa0tebijem leta 1920 je nehala opravljati svoj poklic. Z mo\xc5\xbeem se je preselila v Beograd, kjer je v letih 1920\xe2\x80\x931924 slu\xc5\xbeboval kot osrednji in\xc5\xa1pektor dela in na\xc4\x8delnik odseka v ministrstvu za socialno politiko. V istem ministrstvu je bila v letih 1920\xe2\x80\x931922 zaposlena tudi Cirila. Po vrnitvi v Ljubljano se je dejavno vklju\xc4\x8dila v \xc5\xbeensko gibanje, tako v ljubljanska dru\xc5\xa1tva kot njihove krovne organizacije, ki so delovale v slovenskem, jugoslovanskem in mednarodnem merilu. Glavno podro\xc4\x8dje njenih prizadevanj so ostala vpra\xc5\xa1anja socialne politike._NEWLINE_Najprej se je pridru\xc5\xbeila Splo\xc5\xa1nemu slovenskemu \xc5\xbeenskemu dru\xc5\xa1tvu, kje se je anga\xc5\xbeirala zlasti pri zbiranju sredstev za ljubljansko \xc5\xbeensko bolnico. Angela Vode ji pripisuje znatne zasluge za to, da je odbor Splo\xc5\xa1nega \xc5\xbeenskega dru\xc5\xa1tva leta 1925 sklical sestanek vseh slovenskih \xc5\xbeenskih organizacij zaradi bojazni, da se srbsko dedno pravo (po njem so mo\xc5\xa1ki dedovali do \xc4\x8detrtega kolena, \xc5\xa1ele nato \xc5\xbeenske) uveljavi tudi v drugih delih dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Leta 1926 se je pridru\xc5\xbeila novoustanovljenemu \xc5\xbdenskemu pokretu. Dru\xc5\xa1tvu je predsedovala Alojzija \xc5\xa0tebi, podpredsednica pa je postala Cirila. S svakinjo Alojzijo sta se dobro dopolnjevali._NEWLINE_Aktivno je Cirila \xc5\xa0tebi sodelovala v razli\xc4\x8dnih zvezah \xc5\xbeenskih dru\xc5\xa1tev, v katera so se povezovala dru\xc5\xa1tva v slovenskem in jugoslovanskem okviru, stike pa je imela tudi s \xc4\x8dlanicami mednarodnih \xc5\xbeenskih organizacij. Bila je \xc4\x8dlanica glavnega odbora Alianse \xc5\xbeenskih pokretov in je kot delegatka sodelovala na njenih kongresih v Beogradu, Zagrebu, Splitu, prav tako je bila delegatka na kongresih Internacionalne feministi\xc4\x8dne alianse. Sodelovala je tudi v Jugoslovanki \xc5\xbeenski zvezi, ki je zdru\xc5\xbeevala \xc5\xbeenska dru\xc5\xa1tva na podro\xc4\x8dju celotne dr\xc5\xbeave. V njenem okviru je delovala slovenska sekcija, ki je povezovala slovanska \xc5\xbeenska dru\xc5\xa1tva, in v katero sta bila v\xc4\x8dlanjena tudi Splo\xc5\xa1no slovensko \xc5\xbeensko dru\xc5\xa1tvo in \xc5\xbdenski pokret. Razli\xc4\x8dne sekcije so se povezovale z izmenjavami predavanj. Tako je Cirila \xc5\xa0tebi predavala v Zagrebu, Sarajevu in Splitu, in sicer o politi\xc4\x8dnih in organizacijskih vidikih \xc5\xbeenskega dela._NEWLINE_Delo v slovenski sekciji Jugoslovanske \xc5\xbeenske zveze je potekalo preko razli\xc4\x8dnih komisij. Eno od njih, komisijo za socialno delo, je vodila Cirila \xc5\xa0tebi. Njen cilj je bil za\xc5\xa1\xc4\x8dita matere in otroka, izena\xc4\x8ditev pravic zakonske in nezakonske matere ter ustanavljanje zaveti\xc5\xa1\xc4\x8d za brezdomna dekleta. Pomemben uspeh je bil dozidava trakta k Delavskemu domu, ki je bil namenjen predvsem brezposelnim gospodinjskim pomo\xc4\x8dnicam._NEWLINE_Teko\xc4\x8de je govorila nem\xc5\xa1ko, angle\xc5\xa1ko ter francosko in je sodelovala na mednarodnih kongresih v Oslu in Parizu, ve\xc4\x8dkrat je obiskala somi\xc5\xa1ljenice v Veliki Britaniji, \xc5\xa0vici, Avstriji, Nem\xc4\x8diji, \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki in Bolgariji ter tako dobro poznala re\xc5\xa1evanje socialne problematike pri drugih narodih._NEWLINE_Delala je tudi na ministrstvu za socialno politiko Kraljevine Jugoslavije. Nikoli se ni v\xc4\x8dlanila v kako politi\xc4\x8dno stranko._NEWLINE_Spomladi 1942 so jo Nemci aretirali in odpeljali v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Auschwitz, kjer je umrla.'