b'\n_START_ARTICLE_\nDavid Fortunat Doktori\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljrnje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nStar\xc5\xa1a sta bila, o\xc4\x8de Ivan, uradnik, mati Terezija Paronetti, Furlanka iz Cervignana. Ko so o\xc4\x8deta, ki je bil oskrbnik na veleposetvu grofa Paj\xc4\x8devi\xc4\x87a umorili, se je mati z devetletnim sinom vrnila v Cervignan. Mladega Davida je kasneje vzel k sebi na Dunaj stric, kjer je de\xc4\x8dek obiskoval ljudsko \xc5\xa1olo. Po stri\xc4\x8devi smrti je bil sprejet v ljubljansko Marijani\xc5\xa1\xc4\x8de in tam dokon\xc4\x8dal dva razreda gimnazije (1899-1901), nato pa v Gorici \xc5\xa1e ostale razrede gimnazije (1901-1907) in bogoslovje (1907-1911). V duhovnika je bil posve\xc4\x8den 26. julija 1911. Kot kaplan je najprej slu\xc5\xbeboval na Placuti v Gorici, in bil hkrati po odstopu duhovnika Josipa Uj\xc4\x8di\xc4\x8da, vodja Alojzivi\xc5\xa1\xc4\x8da (1911-1913), nato pa kaplan pri Sv. Roku (1913-1914). \xc5\xa0e pred koncem 1. svetovne vojne ga je nad\xc5\xa1kof Sedej poklical v \xc5\xa1kofijsko pisarno v Gorico, ker je uredil od vojne razdejani arhiv. Obenem je bil imenovan za kaplana pri Sv. Roku (1918-1920) in nato pri Sv. Ignaciju (1920-1927). Pri Sv. Ignaciju je bil tudi organist in zborovodja. Italijanska fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna oblast ga je zaradi narodnostnega delovanja preganjala in ga 1927 dokon\xc4\x8dno onemogo\xc4\x8dila, zato je marca 1928 od\xc5\xa1el v Jugoslavijo. V ljubljanski \xc5\xa1kofiji je kot duhovnik najprej delal v Spodnjem Brniku nato pa v Radomljah (1928-1936). Ker se je po 1. svetovni vojni veliko Slovencev, posebej Primorcev, odselilo v Argentino je Doktori\xc4\x8d septembra 1936 od\xc5\xa1el v Buenos Aires. Poslanik Izidor Cankar pa ga je pregovoril, da je od\xc5\xa1el v Urugvaj. Jeseni 1937 se je preselil v Montevideo, kjer je deloval kot konzularni izseljeni\xc5\xa1ki dopisnik in hkrati pastiroval med slovenskimi in hrva\xc5\xa1kimi verniki._NEWLINE_Doktori\xc4\x8d je bil nadarjen glasbeni samouk, zborovodja in skladatelj. \xc5\xbde v Gorici je kot organist in zborovodja iz\xc5\xa1olal me\xc5\xa1ani pevski zbor. Organiziral je te\xc4\x8daje za organiste in zborovodje, pisal glasbene kritike, ter vodil akcijo za ustanovitev orglarske \xc5\xa1ole, za katero je tudi izdelal na\xc4\x8drte. Kot prakti\xc4\x8dni zborovodja je komponiral v glavnem zborovske skladbe. Napisal pa je tudi Zbirko preludijev, Sonato v treh stavkih in dve kora\xc4\x8dnici.'