b'\n_START_ARTICLE_\nFilozofija\n_START_SECTION_\nRazvoj filozofije\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki zahodne filozofije segajo v \xc4\x8das starih Grkov. Od tedaj se je neprestano menjala tako glede vsebine kot glede svoje funkcije, prav tako pa tudi glede vpliva, ki ga je imela. Lahko bi rekli, da je svojo zgodovino za\xc4\x8dela z zastavljanjem vpra\xc5\xa1anj, te pa predstavljajo radovednost \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega uma. \xc5\xbde Aristotel je v svoji Metafiziki zapisal, da je prav radovednost prve mislece spodbudila, da so na \xc5\xbeivljenje gledali s filozofskimi o\xc4\x8dmi. Po njegovem v trenutku, ko se \xc4\x8dlovek zave svojega neznanja, te\xc5\xbei k spoznavanju, kar pa je tista te\xc5\xbenja, ki jo vsebuje sama beseda filozofija._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no bi lahko rekli, da filozofija zastavlja vpra\xc5\xa1anja in i\xc5\xa1\xc4\x8de odgovore ter tako i\xc5\xa1\xc4\x8de pot in na\xc4\x8delo vsega, kar obstaja. S \xc4\x8dasom se je razvejala v razli\xc4\x8dne discipline, od katerih je vsaka temeljno filozofsko vpra\xc5\xa1anje zastavljala v odnosu na dolo\xc4\x8deno obliko interakcije med \xc4\x8dlovekom in okoljem. Vpra\xc5\xa1anje biti kot takega obravnava ontologija, o biti v celoti razpravlja racionalna kozmologija, o du\xc5\xa1i kot kraju, kjer se celota odra\xc5\xbea, pa racionalna psihologija. Tako je discipline delila srednjeve\xc5\xa1ka metafizika._NEWLINE_S \xc4\x8dasom se je razvila nova filozofska disciplina, gnoseologija, ki preu\xc4\x8duje mo\xc5\xbenosti, meje, poreklo in predmet, forme veljavne misli in metode znanstvenega spoznavanja, etika, ki preu\xc4\x8duje moralno vedenje in sodbe, estetika, ki preu\xc4\x8duje smisel umetni\xc5\xa1kega ustvarjanja in kriterije sodb o lepoti.  _NEWLINE_Logiko, etiko in estetiko nekateri izena\xc4\x8dujejo za posebne discipline splo\xc5\xa1ne filozofske vede o vrednosti, aksiologije. Potemtakem vsaka prou\xc4\x8duje neko osnovno vrednost: logika resnico, etika dobro, estetika pa lepoto.\n_START_SECTION_\nFilozofi in filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofi se ukvarjajo z razli\xc4\x8dnimi temami, ki zadevajo, denimo, vpra\xc5\xa1anja o obstoju boga, kaj je resni\xc4\x8dno in kaj ni, kaj pomeni zavednost in kaj botruje ugotovitvi, \xc4\x8de je neko dejanje pravilno ali napa\xc4\x8dno. Temeljna metoda zahodne filozofije je uporaba razglabljanja, s \xc4\x8dimer pri\xc4\x8dnemo vrednotiti argumente, vendar je metodologija filozofije \xc5\xbee sama po sebi predmet presoje. Kadar se filozof spra\xc5\xa1uje o tem, kaj je svoboda, se ne spra\xc5\xa1uje o definiciji besede, temve\xc4\x8d si prizadeva, da bi pojem bolje dojel, razumel njegovo vlogo v mislih in \xc5\xbeivljenju. Pojem svobode sku\xc5\xa1a povezati z drugimi pojmi: na primer z enakostjo. Da bi la\xc5\xbeje razumel pojem, si postavi nova vpra\xc5\xa1anja. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dji filozofi so \xc5\xa1li dlje. Spra\xc5\xa1evali so se o temeljnih vidikih na\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja in do\xc5\xbeivljanja, kaj pomeni biti. Vedeli so, da \xc5\xbeivimo v svetu, za katerega ne vemo, kako se je za\xc4\x8del, da sta temeljni potezi prostor in \xc4\x8das, naseljujemo pa ga najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1a \xc5\xbeiva bitja, materiali ter predmeti. Spra\xc5\xa1evali so se: \xc2\xbbKaj je prostor in kaj je \xc4\x8das?\xc2\xab, \xc2\xbbJe vse kar obstaja le materialni predmet? Lahko obstaja nekaj, kar ni materialni predmet?\xc2\xab. S takimi vpra\xc5\xa1anji si prizadevajo za temeljito razumevanje vsega, vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8dlovekom. To posku\xc5\xa1ajo razumeti, ne da bi se opirali na vero ali tradicijo. Filozofski argument se opira samo nase, kar pomeni, da se lahko razvijejo nove ideje.\n_START_SECTION_\nRazlike med filozofijo, umetnostjo, znanostjo\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofija se od religije in umetnosti razlikuje tako, da vztraja pri razumu. Religija se bolj kot na razum opira na vero, razodetje, obredje in poslu\xc5\xa1nost. Tako kot filozof tudi umetnik i\xc5\xa1\xc4\x8de resnico, a svoja stali\xc5\xa1\xc4\x8da in ideje izra\xc5\xbea v drugi obliki, opira se na svoje zaznavanje in intuicijo, ne pa na argumentacijo. Znanstvenik si tako kot filozof prizadeva, da bi svoja dognanja utemeljil. Glavna razlika med njima je v tem, da se znanstvenik ukvarja z vpra\xc5\xa1anji, o katerih se je mogo\xc4\x8de odlo\xc4\x8diti s poskusi ali opazovanjem. Vpra\xc5\xa1anja, ki jih ne morejo odlo\xc4\x8diti s poskusi, sodijo v filozofijo, ki jih abstrahira, ali religijo, ki jih mistificira._NEWLINE_Filozofija, znanost in umetnost niso v sporu, imajo ve\xc4\x8d skupnega, kot se zdi na prvi pogled. Pravzaprav se je znanost rodila iz filozofije. Vse tri raziskujejo svet, se soo\xc4\x8dajo s skrivnostjo \xc5\xbeivljenja in to posku\xc5\xa1ajo razumeti bolje. Uporabljajo razli\xc4\x8dne metode, zato so poti razli\xc4\x8dne, vendar imajo isti cilj \xe2\x80\x93 raziskujejo svet in \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Modrovanje, za\xc4\x8dudenje in drugi izrazi, s katerimi se definira filozofija ali modrostslovje oblikujejo tudi prostor v katerem razmi\xc5\xa1ljamo o na\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju in okolici. Filozofija postavlja vedno bolj tudi izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da na podlagi katerih je mo\xc5\xbeno opraviti diskusijo, razpravo, celo zakone, ki se opirajo zgolj na etiko. Mnoge vede se strinjajo, da so filozofija, umetnost in znanost v nekaterih stvareh mo\xc4\x8dno stikajo in zato definirajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zmo\xc5\xbenosti, to prepri\xc4\x8danje  imenujemo humanizem.\n_START_SECTION_\nFilozofija \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nModerna, globalna, instant dru\xc5\xbeba je pri\xc4\x8dela filozofijo uporabljati tudi terapevtsko. Dolo\xc4\x8dene elemente \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega do\xc5\xbeivljanja okolice, ki bi lahko povzro\xc4\x8dili stres ali nelagodje, so prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni filozofskemu avtorju, ki jih obdeluje z distanco, tako \xc4\x8dasovno kot krajevno, in tako ponuja bolj objektivno sliko za bralca oziroma bralce. Filozofija je tako namenjena pomirjanju in razumevanju. Kot tak\xc5\xa1ne avtorje priporo\xc4\x8dajo Platona, Alaina de Buttona, Marka Avrelija. Kritika tak\xc5\xa1nega razmi\xc5\xa1ljanja oziroma popfilozofije je predvsem v tem, da se v tak\xc5\xa1nem postopku le razveljavlja zgodovino, ki je tak\xc5\xa1na stali\xc5\xa1\xc4\x8da povzro\xc4\x8dila in nadome\xc5\xa1\xc4\x8da dose\xc5\xbeke s cinizmom, kar je nenazadnje prav tako filozofija sama po sebi.\n_START_SECTION_\nSodobna filozofija oz. javni intelektualec\n_START_PARAGRAPH_\nGlobalna dru\xc5\xbeba ob razvitem svetovnem spletu zahteva vsaj na politi\xc4\x8dni ravni seznanjenost z novimi idejami in pogledi. Filozof je tako posrednik odgovornosti oz. neodgovornosti, ki jih prina\xc5\xa1a humanizem glede na globalne izzive. Filozofija je tako dejavnik, ki dopu\xc5\xa1\xc4\x8da svobodo in etiko tako za dr\xc5\xbeavljane kot gospodarstvo in izobra\xc5\xbeence.'