b'\n_START_ARTICLE_\nTenden\xc4\x8dno padanje profitne mere\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Marx v tretjem zvezku Kapitala razvije koncept tako imenovanega tenden\xc4\x8dnega padanja profitne mere. Sam koncept se ne nana\xc5\xa1a na nihanja v profitni meri, ki so bodisi povsem naklju\xc4\x8dna bodisi posledica periodi\xc4\x8dnih kriz, ampak na trende, ki jih Marx ozna\xc4\x8di kot logi\xc4\x8dno posledico razvoja kapitalisti\xc4\x8dne produkcije.\n_START_SECTION_\nPredstavitev koncepta\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbenja po stalnem ve\xc4\x8danju produktivnosti delovne sile je zna\xc4\x8dilnost kapitalisti\xc4\x8dne produkcije, ki je klju\xc4\x8den faktor pri tenden\xc4\x8dnem padanju profitne mere. Pove\xc4\x8dana produktivnost pomeni, da je za vsak nov produkt potrebnega \xc4\x8dedalje manj \xc5\xbeivega dela, ki pa je vir novo ustvarjene vrednosti in s tem tudi prese\xc5\xbene vrednosti._NEWLINE_Stalno ve\xc4\x8danje produktivnosti ima ve\xc4\x8d posledic; poleg naglega ve\xc4\x8danja obsega dru\xc5\xbebenega produkta in te\xc5\xbenje, da \xc4\x8dedalje bolj masovne obrate upravlja \xc4\x8dedalje manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo delavcev, vpliva rast produktivnosti tudi na razmerje med konstantnim in variabilnim kapitalom (organsko sestavo kapitala), s tem pa tudi na profitno mero. \xc4\x8ce je z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem produktivnosti za vsak nov produkt potrebno \xc4\x8dedalje manj dela, to tudi pomeni, da je za upravljanje konstantnega kapitala potreben \xc4\x8dedalje (relativno) manj\xc5\xa1i variabilni kapital. _NEWLINE_Razmerje med konstantnim in variabilnim kapitalom se torej pove\xc4\x8duje v prid konstantnemu kapitalu, kar vpliva tudi na profitno mero. To vodi do situacije, da se profitna mera, ki je definirana glede na celoten kapital, zmanj\xc5\xa1uje, \xc4\x8deprav se celotna masa profita pove\xc4\x8duje, saj kapital sestoji iz \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8djega \xc2\xbbmrtvega\xc2\xab\xc2\xa0dela (konstantnega kapitala), ki svojo vrednost zgolj prenese na kon\xc4\x8dno blago, temu primerno pa se dele\xc5\xbe \xc2\xbb\xc5\xbeivega\xc2\xab\xc2\xa0dela (variabilnega kapitala in prese\xc5\xbene vrednosti) zmanj\xc5\xa1uje._NEWLINE_Opomba: za razumevanje tenden\xc4\x8dnega padanja profitne mere priporo\xc4\x8damo poznavanje konceptov konstantnega in variabilnega kapitala ter prese\xc5\xbene vrednosti.\n_START_SECTION_\nProti-ukrepi\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalist si prizadeva nasprotovati opisanemu trendu, kar lahko stori na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Za vse proti-ukrepe pa je zna\xc4\x8dilno, da le kratkoro\xc4\x8dno nasprotujejo padanju profitne mere; nekateri, kot na primer pove\xc4\x8dana produktivnost, jo na dolgi rok celo pospe\xc5\xa1ujejo.\n_START_SECTION_\nPove\xc4\x8danje produktivnosti delovne sile\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi proti-ukrep je uvedba novih strojev, ki mu dajo prednost pred konkurenco in s tem prednost na trgu. Tak\xc5\xa1en ukrep pa je le za\xc4\x8dasen, saj izbolj\xc5\xa1ave v tehnologiji neizogibno postanejo splo\xc5\xa1no uveljavljene, zato mora kapitalist, \xc4\x8de ho\xc4\x8de ostati v prednosti, \xc4\x8dedalje hitreje izbolj\xc5\xa1evati produkcijo. S tem si pospe\xc5\xa1eno koplje svoj lastni grob, saj je ravno naglo nara\xc5\xa1\xc4\x8danje produktivnosti glavni vzrok tenden\xc4\x8dnega padanja profitne mere.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev na zunanjo trgovino\n_START_PARAGRAPH_\nNadalje lahko kapital \xc5\xa1iri svoje tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de na \xc5\xa1e nezapolnjene trge, kjer lahko prodaja nad vrednostjo, da izena\xc4\x8di padanje profitne mere doma z ugodnim tr\xc5\xbenim polo\xc5\xbeajem v tujini. V Kapitalu Marx \xc5\xa1e posebej izpostavlja kolonialno trgovino, ki za kolonialisti\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavo prina\xc5\xa1a dve ugodnosti; je vir poceni surovin, isto\xc4\x8dasno pa industrijski produkti u\xc5\xbeivajo nadpovpre\xc4\x8den (posebni) profit zaradi relativne nerazvitosti produktivnih sil v koloniji._NEWLINE_Tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din izena\xc4\x8denja pa je omejen, saj zemeljska obla, z njo pa tudi potencialni novi trgi, ni neskon\xc4\x8dna, hkrati pa ni edini kapitalist, ki se \xc5\xa1iri navzven. Zaradi imperializma, ki izhaja iz tak\xc5\xa1ne agresivne te\xc5\xbenje po novih trgih, se mo\xc5\xbenosti tak\xc5\xa1nega proti-ukrepa padanju profitne mere zmanj\xc5\xa1ajo. Nadalje kolonializem pospe\xc5\xa1uje kapitalisti\xc4\x8dni razvoj v sami imperialisti\xc4\x8dni de\xc5\xbeeli, s \xc4\x8dimer tudi pospe\xc5\xa1uje dejavnike, ki povzro\xc4\x8dajo tudi padanje profitne mere.\n_START_SECTION_\nPove\xc4\x8danje izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja\n_START_PARAGRAPH_\nEden izmed pomembnej\xc5\xa1ih proti-ukrepov padanju profitne mere je ve\xc4\x8danje mere prese\xc5\xbene vrednosti; z drugimi besedami, ve\xc4\x8dje izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje delovne sile. Dva primera ukrepov v tak\xc5\xa1ni smeri sta pove\xc4\x8dan tempo dela (tudi s pospe\xc5\xa1itvijo delovanja strojev, kjer je to mo\xc5\xbeno) ter podalj\xc5\xa1evanje delovnega dneva; prvo je produkcija relativne, drugo pa produkcija absolutne prese\xc5\xbene vrednosti. Nobeden izmed navedenih ukrepov nima neposrednega (ali odlo\xc4\x8dilnega) vpliva nad razmerjem med \xc5\xbeivim in mrtvim delom (tj. organsko sestavo kapitala); poudarek je nasprotno na tem, da se iz \xc5\xbeivega dela iztisne \xc4\x8dim ve\xc4\x8d prese\xc5\xbene vrednosti. _NEWLINE_Pove\xc4\x8danje izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja ni izklju\xc4\x8dujo\xc4\x8de z absolutno manj\xc5\xa1o maso prese\xc5\xbene vrednosti in obratno. Velikost prese\xc5\xbene vrednosti je namre\xc4\x8d odvisna od dveh faktorjev: mere prese\xc5\xbene vrednosti (tj. stopnjo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja delovne sile) in \xc5\xa1tevilom mezdnih delavcev (torej koli\xc4\x8dino \xc5\xbeivega dela). Povedano druga\xc4\x8de: \xc4\x8de kapitalist pove\xc4\x8da delovni tempo, ampak ima zaposlenih manj delavcev, se bo to navkljub vi\xc5\xa1ji meri prese\xc5\xbene vrednosti poznalo na absolutni masi prese\xc5\xbene vrednosti. In obratno: \xc4\x8de ima kapitalist zaposlenih ve\xc4\x8d delavcev, ampak je mera prese\xc5\xbene vrednosti (mera izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja) manj\xc5\xa1a, bo pove\xc4\x8dan obseg \xc5\xbeivega dela pove\xc4\x8dal absolutno maso prese\xc5\xbene vrednosti, tudi \xc4\x8de je stopnja izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja tega \xc5\xbeivega dela manj\xc5\xa1a. Opisana primera, kjer stopnja izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja in absolutna velikost prese\xc5\xbene vrednosti delujeta v nasprotni smeri, ne izklju\xc4\x8dujeta scenarija, da ve\xc4\x8dja stopnja izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja vodi v ve\xc4\x8djo maso prese\xc5\xbene vrednosti; poka\xc5\xbeeta le, da to ni absolutno nujni rezultat._NEWLINE_Pomemben faktor pri vzdr\xc5\xbeevanju profitne mere sta tudi stagnacija in padanje mezd (kar je ena izmed oblik relativne produkcije prese\xc5\xbene vrednosti).\n_START_SECTION_\nSpremembe v organski sestavi kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nPri spremembah v organski sestavi kapitala sta klju\xc4\x8dna dva dejavnika. _NEWLINE_Prvi dejavnik je pocenitev konstantnega kapitala. Primer tega sta pocenitev surovin in razvrednotenje strojne opreme. Prvo izhaja iz ve\xc4\x8dje produktivnosti delovne sile, kar pomeni, da vsaka enota blaga vsebuje manj\xc5\xa1o koli\xc4\x8dino dela; posledi\xc4\x8dno se vrednost surovine relativno zni\xc5\xbea. To velja tudi za strojno opremo, pri kateri pa je treba \xc5\xa1e upo\xc5\xa1tevati, da stari stroji hitro izgubljajo na ceni, saj postajajo zastarela oprema._NEWLINE_Drugi dejavnik je preusmeritev delovne sile v produkcijske sfere za potro\xc5\xa1ne dobrine; Marx v Kapitalu zanje uporabi izraz \xc2\xbbluksuzna potro\xc5\xa1nja\xc2\xab. Za to produkcijsko sfero je zna\xc4\x8dilno dvoje. Prvi\xc4\x8d: podpovpre\xc4\x8dna organska sestava kapitala, kar pomeni, da \xc5\xbeivo delo predstavlja ve\xc4\x8dji masni dele\xc5\xbe celotnega kapitala. Drugi\xc4\x8d: da te produkcijske sfere absorbirajo delovno silo, ki so jo ostale produkcijske sfere zaradi rasti produktivnosti izvrgle.\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nIWW. 2004. Cut down the hours of work! Dostopno na (v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini): http://www.workerseducation.org/crutch/pamphlets/cutdown.html. Zadnji dostop ob: 25.02.2018_NEWLINE_Marx, Karl. 1973. Kapital: kritika politi\xc4\x8dne ekonomije (tretji zvezek). Ljubljana: Cankarjeva zalo\xc5\xbeba. Dostopno na (v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini): https://www.marxists.org/archive/marx/works/1894-c3/index.htm. Zadnji dostop ob: 14.02.2018'