b'\n_START_ARTICLE_\nNem\xc5\xa1ka zvezna de\xc5\xbeela\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ka zvezna de\xc5\xbeela (nem\xc5\xa1ko Bundesland, pogovorno tudi Land) je po ustavnem redu Zvezne republike Nem\xc4\x8dije njen delno suveren federalni subjekt. De\xc5\xbeel je trenutno \xc5\xa1estnajst: Baden-W\xc3\xbcrttemberg (\xc5\xa1t. 1 na zemljevidu), Bavarska (2), Berlin (3), Brandenburg (4), Bremen (5), Hamburg (6), Hessen (7), Mecklenburg-Predpomorjanska (8), Porenje - Pfal\xc5\xa1ka (11), Posarje (12), Sa\xc5\xa1ka (13), Sa\xc5\xa1ka-Anhalt (14), Schleswig-Holstein (15), Severno Porenje-Vestfalija (10), Spodnja Sa\xc5\xa1ka (9), Turingija (16).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc4\x8dna regionalna identiteta in strog federalizem sta zna\xc4\x8dilnost vseh zdru\xc5\xbeenih nem\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav po letu 1871 z izjemo nacionalsocialisti\xc4\x8dnega rajha. Nem\xc5\xa1ko cesarstvo se je med 1871 in 1918 delilo na zvezne dr\xc5\xbeave, weimarska ustava pa je uvedla de\xc5\xbeele. Po drugi svetovni vojni je ponovna vzpostavitev de\xc5\xbeel za zavezni\xc5\xa1ke okupacijske sile pomenila garancijo, da Nem\xc4\x8dija ne bo razvila prevelike centralne mo\xc4\x8di. _NEWLINE_Ob ustanovitvi Zvezne republike Nem\xc4\x8dije leta 1949 je ta imela 11 de\xc5\xbeel: Baden, Bavarska, Bremen, Hamburg, Hessen, Porenje - Pfal\xc5\xa1ka, Schleswig-Holstein, Severno Porenje-Vestfalija, Spodnja Sa\xc5\xa1ka, W\xc3\xbcrttemberg-Baden, W\xc3\xbcrttemberg-Hohenzollern. Leta 1952 je z zdru\xc5\xbeitvijo de\xc5\xbeel W\xc3\xbcrttemberg-Baden in W\xc3\xbcrttemberg-Hohenzollern nastala de\xc5\xbeela Baden-W\xc3\xbcrttemberg. Leta 1957 je bila k ZRN kot de\xc5\xbeela priklju\xc4\x8deno od leta 1947 nominalno neodvisno Posarje. Po kolapsu Nem\xc5\xa1ke demokrati\xc4\x8dne republike leta 1990 so se k federaciji priklju\xc4\x8dile t. i. "nove zvezne de\xc5\xbeele" (Neue Bundesl\xc3\xa4nder) Brandenburg, Mecklenburg-Predpomorjanska, Sa\xc5\xa1ka, Sa\xc5\xa1ka-Anhalt, Turingija in Berlin, ki je bil po zahodnonem\xc5\xa1ki ustavi de\xc5\xbeela \xc5\xbee od leta 1949, a formalno tudi kasneje pod okupacijo zavezni\xc5\xa1kih sil, dejansko pa pod kontrolo NDR (Vzhodni Berlin) in ZRN (Zahodni Berlin, brez de\xc5\xbeelnih pravic)._NEWLINE_Ker nem\xc5\xa1ka ustava dopu\xc5\xa1\xc4\x8da spreminjanje de\xc5\xbeelnih meja, so \xc5\xbeive razprave o novih delitvah in zdru\xc5\xbeitvah de\xc5\xbeel. Najve\xc4\x8d podpore u\xc5\xbeivajo predlogi o zdru\xc5\xbeitvih mestnih de\xc5\xbeel z zaledjem (Berlin z Brandenburgom, Bremen s Spodnjo Sa\xc5\xa1ko, Hamburg s Schleswig-Holsteinom), obstajajo pa tudi predlogi za drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila de\xc5\xbeel (na 9 ali celo 6). Med predlogi za ustanovitev novih de\xc5\xbeel je najbolj znan predlog Frankovske za lo\xc4\x8ditev od Bavarske.\n_START_SECTION_\nPravni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ki Temeljni zakon v sedmem poglavju dolo\xc4\x8da tri vrste  zakonodajnih podro\xc4\x8dij: podro\xc4\x8dja v izklju\xc4\x8dni pristojnosti zveze, podro\xc4\x8dja konkurirajo\xc4\x8de pristojnosti zveze in de\xc5\xbeel in vsa ostala podro\xc4\x8dja, kjer velja izklju\xc4\x8dna zakonodajna pristojnost de\xc5\xbeel. Domneva se torej zakonodajna pristojnost de\xc5\xbeel, vendar velja, da zvezno pravo prebija de\xc5\xbeelno. Zna\xc4\x8dilna podro\xc4\x8dja de\xc5\xbeelne pristojnosti so \xc5\xa1olstvo, policija in organizacija sodstva. De\xc5\xbeele so po prevladujo\xc4\x8di razlagi originalni subjekti mednarodnega prava, saj lahko sklepajo mednarodne pogodbe, v kolikor spadajo v podro\xc4\x8dje de\xc5\xbeelnih pristojnosti in jih odobri zvezna vlada._NEWLINE_De\xc5\xbeele imajo zakonodajne organe, ki se navadno imenujejo de\xc5\xbeelni zbor (Landtag), razen v Berlinu (Dom odposlancev, Abgeordnetenhaus), Bremnu in Hamburgu (Mestni svet, B\xc3\xbcrgerschaft), in se volijo na 4-5 let. Izvr\xc5\xa1ilno oblast v de\xc5\xbeeli izvaja de\xc5\xbeelna vlada (Landesregierung), razen na Bavarskem in Sa\xc5\xa1kem (dr\xc5\xbeavna vlada, Staatsregierung), Berlinu, Bremnu in Hamburgu (Senat, Senat), ki jo vodi ministrski predsednik (Ministerpr\xc3\xa4sident), razen v Berlinu (vladajo\xc4\x8di \xc5\xbeupan, Regierender B\xc3\xbcrgermeister), Bremnu in Hamburgu (predsednik senata, Senatspr\xc3\xa4sident)._NEWLINE_Na zvezni ravni so de\xc5\xbeele zastopane v Zveznem svetu, kjer imajo razli\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo glasov glede na \xc5\xa1tevilo prebivalcev.\n_START_SECTION_\nUpravna delitev de\xc5\xbeel\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeele samostojno z de\xc5\xbeelnim pravom dolo\xc4\x8dajo svoje o\xc5\xbeje upravne enote. T.i. povr\xc5\xa1inske de\xc5\xbeele (Fl\xc3\xa4chenl\xc3\xa4nder), tj. tiste, ki niso mestne de\xc5\xbeele (Stadtstaaten: Berlin, Bremen in Hamburg) se delijo na pode\xc5\xbeelske (Landkreise) in mestne okraje (kreisfreie St\xc3\xa4dte), pode\xc5\xbeelski okraji pa se nadalje delijo na mesta (St\xc3\xa4dte) in ob\xc4\x8dine (Gemeinden). Mo\xc5\xbene so tudi upravne enote, manj\xc5\xa1e od okrajev in ve\xc4\x8dje od ob\xc4\x8din, ki so v bistvu povezave med ob\xc4\x8dinami in se razli\xc4\x8dno imenujejo._NEWLINE_Nekatere najve\xc4\x8dje de\xc5\xbeele (Baden-W\xc3\xbcrttemberg, Bavarska, Hessen, Severno Porenje-Vestfalija, Sa\xc5\xa1ka) poznajo upravno raven, vi\xc5\xa1jo od okrajev, t. i. vladna okro\xc5\xbeja (Regierungsbezirke).'