b'\n_START_ARTICLE_\nHenrietta Lacks\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHenrietta Lacks se je rodila 1. avgusta 1920. v mestu Roanoke v zvezni dr\xc5\xbeavi Virginiji. Ko je imela \xc5\xa1tiri leta je njena mama Eliza Lacks Pleasant umrla pri porodu svojega desetega otroka. Henrietta je od tedaj naprej do poroke \xc5\xbeivela pri svojem dedu, Tommyju Lacksu. Henrietta se je poro\xc4\x8dila s svojem bratrancem Davidom Lacksom aprila 1941. Ona je imela dvajset, on petindvajset let. Delala sta skupaj z ostalimi iz dru\xc5\xbeine na toba\xc4\x8dnih poljih.Henrietta je rodila pet otrok. Ko je enkrat med tu\xc5\xa1iranjem opazila, da na no\xc5\xbenici ima vozel, je to povedala svojemu mo\xc5\xbeu Dayu in sta od\xc5\xa1la k zdravniku. Od\xc5\xa1la sta v bolni\xc5\xa1nico Johns Hopkins, najbli\xc5\xbejo bolni\xc5\xa1nico za temnopolte, kjer so odkrili, da Henrietta ima raka materni\xc4\x8dnega vratu. Zdravili so jo z radijem, ampak je bolezen hitro napredovala in je Henrietta umrla 4. oktobra 1951. v bolni\xc5\xa1nici.\n_START_SECTION_\nPo \xc4\x8dem je Henrietta znana\n_START_PARAGRAPH_\nHenrietta je leta 1951. zbolela za rakom na materni\xc4\x8dnem vratu. V bolni\xc5\xa1nici so ji na pregledu zdravniki odvzeli nekaj celic in jih posku\xc5\xa1ali vzdr\xc5\xbeevati v laboratorijskem okolju, kar dotlej ni uspelo \xc5\xa1e nikomur. Henrietta je umrla, a celice so pre\xc5\xbeivele. Postale so bogastvo v farmakolo\xc5\xa1ki in biotehni\xc4\x8dni industriji, saj so zelo vplivale na razvoj znanosti in medicine, omogo\xc4\x8dile so razvoj \xc5\xa1tevilnih cepiv, genskih raziskav... Njeni otroci in dru\xc5\xbeina o vsem tem niso vedeli ni\xc4\x8d, zato jih je po\xc5\xa1teno pretreslo, ko so spoznali, da celice njihove mame oz. sorodnice v velikanskih koli\xc4\x8dinah \xc5\xbeivijo po vsem svetu.\n_START_SECTION_\nCelice Hela\n_START_PARAGRAPH_\nPred zdravljenjem je zdravnik Henrietti, brez njenega znanja, odvzel kos rakavega tkiva, da bi celice posku\xc5\xa1ali vzgojiti v laboratoriju. Zdravnik in biolog George Gey je iz celic Henriettinega materni\xc4\x8dnega vratu uspe\xc5\xa1no vzgojil prvo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko celi\xc4\x8dno linijo. Poimenuje jo HeLa po prvih dveh \xc4\x8drkah njenega imena in priimka. Celice so uspe\xc5\xa1no rasle, \xc5\xbeivele in se razmno\xc5\xbeevale v njegovem laboratoriju. Leto kasneje je Geyu prvi\xc4\x8d v zgodovini uspelo poslati celice po po\xc5\xa1ti drugim znanstvenikov v celem svet. Celice so se \xc5\xa1e naprej delile in razmno\xc5\xbeevale, znanstveniki pa so s pomo\xc4\x8djo njih uspeli odkriti na\xc4\x8dine zdravljenja nekaterih bolezni, razvili so cepiva, razvili so genetiko in pojasnili dedovanje lastnosti, izvajali \xc5\xa1tevilne poskuse (npr. celice Hela so prve \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke celice poslane v vesolje, raziskovali so delovanje sevanja na celice, razvili na\xc4\x8dine umetne oploditve itd.).'