b'\n_START_ARTICLE_\nPitna voda\n_START_SECTION_\nPotrebe\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere zdravstvene organizacije so predlagale, da naj ljudje spijemo osem kozarcev vode na dan ali 1,8 litra. To napa\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje ni podprto z nobenimi znanstvenimi dokazi. Razli\xc4\x8dne znastvene raziskave o tej temi so bile opravljene med letoma 2002 in 2008. V nobeni raziskavi niso na\xc5\xa1li trdnega dokaza, da naj \xc4\x8dlovek spije osem kozarcev na dan. V Ameriki je priporo\xc4\x8den dnevni vnos vode 3,7 litra na dan za mo\xc5\xa1ke starej\xc5\xa1e od 18 let in 2,7 litra za \xc5\xbeenske starej\xc5\xa1e od 18 let. V ta izra\xc4\x8dun je v\xc5\xa1teta tudi voda v hrani. Koli\xc4\x8dina vode popite na dan je odvisna od zdravja \xc4\x8dloveka, fizi\xc4\x8dne aktivnosti, temperature in zra\xc4\x8dne vlage._NEWLINE_Pri vnosu mineralnih snovi ni jasno kak\xc5\xa1nega pomena je voda. Anorganske snovi vstopijo v povr\xc5\xa1insko vodo in zemljo z de\xc5\xbeevnico ali pa skozi zemeljsko povr\xc5\xa1ino. Raziskave so pokazale, da so v vodi magnezij, kalji, cink, fosfor in natrijev florid. Voda pridobljena iz biokemijske presnove hranil zagotavlja ve\xc4\x8dji del vnosa pri \xc4\x8dlenono\xc5\xbecih in pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih \xc5\xbeivalih, vendar pa zagotavlja le majhen del potrebnega vnosa. Obstajajo razli\xc4\x8dni elementi prisotni v vsej pitni vodi. Nekateri od njih imajo pomembno vlogo v presnovi. Na primer natrij, kalij in klorid najdemo v majhnih koli\xc4\x8dinah v vseh vodah, saj so ti elementi potrebni pri presnovi hranil. Drugi elementi kot je fluorid, pa so koristni v majhnih koli\xc4\x8dinah, v velikih pa povzro\xc4\x8dajo razli\xc4\x8dne te\xc5\xbeave, v tem primeru zobne te\xc5\xbeave._NEWLINE_Obilno potenje pove\xc4\x8da potrebo po elektrolitih(sol). Prehitro zau\xc5\xbeite velike koli\xc4\x8dine vode je lahko usodno, saj lahko do\xc5\xbeivimo podhladitev.\n_START_SECTION_\nIzbolj\xc5\xa1anje dostopnosti\n_START_PARAGRAPH_\nEden izmed razvojnih ciljev tiso\xc4\x8dletja pri Organizaciji zdru\xc5\xbeenih narodov in Svetovni zdravstveni organizaciji vklju\xc4\x8duje tudi okoljsko stabilnost. V letu 2004 je samo 42% ljudi na pode\xc5\xbeelju imelo dostop do \xc4\x8diste vode._NEWLINE_Son\xc4\x8dna dezinfekcija vode je ena najcenej\xc5\xa1ih metod \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja vode in jo lahko vzpostavimo z ve\xc4\x8dino lokalnih materialov. Ker pri tej metodi ne potrebujemo ognja za prekuhavanje ima ta metoda zelo malo vplivov na okolje._NEWLINE_Water Aid je ena izmed organizacij katere cilj je, izbolj\xc5\xa1anje dostopnosti in kvalitete pitne vode v revnej\xc5\xa1ih predelih sveta. Delujejo \xc5\xbee v 26-ih dr\xc5\xbeavah sveta. Water Aid \xc5\xbeeli zagotoviti trajen dostop do \xc4\x8diste vode v dr\xc5\xbeavah kot so Indija, Nepal, Gana in Tanzanija. Ljudi tudi izobra\xc5\xbeujejo o sanitarni higieni.\n_START_SECTION_\nOpore\xc4\x8dnost vodnjakov\n_START_PARAGRAPH_\nNekatera prizadevanja za pove\xc4\x8danje razpolo\xc5\xbeljivosti pitne vode so bila katastrofalna. Ko je bilo leta 1980 razgla\xc5\xa1eno "Mednarodno desetletje vode", je vladalo prepri\xc4\x8danje, da so podzemne vode varnej\xc5\xa1e kot vode iz rek, potokov in jezer. Medtem, ko so se zmanj\xc5\xa1evale oku\xc5\xbebe s kolero, tifusom in drisko, so se pojavili drugi problemi._NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xa0estedest milijonov ljudi se je oku\xc5\xbeilo z vodo iz vodnjaka, ki je vsebovala preveliko fluorida, ki se spro\xc5\xa1\xc4\x8da iz granitnih kamnin. Simptomi oku\xc5\xbeb so se kazali predvsem v kostni deformaciji otrok. Podobne ali ve\xc4\x8dje probleme pri\xc4\x8dakujejo tudi v Kitajski, Uzbekistanu in Etiopiji. \xc4\x8ceprav je v manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8dinah fluorid koristen za zobno zdravje, v prevelikih koli\xc4\x8dinah zavira pravilen razvoj kosti._NEWLINE_Polovica od 12 milijonov vodnjakov v Banglade\xc5\xa1u ima preveliko koli\xc4\x8dino arzena, zato ker vodnjaki niso dovolj globoki. Vlada v Banglade\xc5\xa1u je porabila manj kot 7 milijonov dolarjev od dodeljenih 34 miljonov dolarjev za re\xc5\xa1itev tega problema. Zastrupitev z arzenikom je globalna gro\xc5\xbenja, saj je oku\xc5\xbeenih preko 140 milijonov ljudi v 70-ih dr\xc5\xbeavah. Zaradi tega so pri\xc5\xa1li do ugotovitve, da je potrebno pregledati vsak izvor zastrupitve in se ne sme domnevati, da bo re\xc5\xa1itev v enem kraju delovala tudi v drugih.\n_START_SECTION_\nDriska pri otrocih\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d kot 90% smrti zaradi driske se pojavi pri otrocih mlaj\xc5\xa1ih kot 5 let. Pomanjkanje hranilnih snovi, \xc5\xa1e posebej proteinov, zmanj\xc5\xa1a otrokovo odpornost proti oku\xc5\xbebam. Tudi proti oku\xc5\xbebam z oku\xc5\xbeeno vodo. Od leta 2000-2003, je v pod Saharskih dr\xc5\xbeavah umrlo 769.000 otrok pod petimi leti starosti. V Ju\xc5\xbeni Aziji je med letoma 2000-2003 umrlo 683.000 otrok pod petimi leti starosti. V istem obdobju, je v razvitih dr\xc5\xbeavah zaradi driske umrlo 700 otrok. Napredna vodna oskrba zmanj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost oku\xc5\xbeb z drisko za 25%, izbolj\xc5\xa1ave pri skladi\xc5\xa1\xc4\x8denju in kloriranju vode pa zmanj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost oku\xc5\xbebe za 39%.'