b'\n_START_ARTICLE_\nUdornica\n_START_PARAGRAPH_\nUdornica je kra\xc5\xa1ka dolina, ki je nastala zaradi udora jamskega stropa, kar je jamo nekako odkrilo in jo spremenilo v dolino. S \xc4\x8dasom se ta dolina lahko poraste in pojavijo se izviri na enem koncu in ponori na drugem. To so seveda ostanki reke, ki je nekdaj potekala po jami.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nNe smemo misliti, da vsi udori nastanejo mahoma, z enim samim ugrezom velike koli\xc4\x8dine povr\xc5\xa1ja. Kjer se je to zgodilo, so na dnu razvidni ostanki podornih mas, a gre vedno za manj\xc5\xa1e primere vrta\xc4\x8d. Za pravilno razumevanje udornic je treba upo\xc5\xa1tevati predvsem njih velikost. Jame, ki bi z udorom lahko ustvarile tako velike doline, bi morale biti ogromne. Tako prostornih jam, oziroma dvoran v jamah, pa skorajda ni. Zato se je utrdilo mnenje, da so udorne doline nastale postopoma in zelo po\xc4\x8dasi iz kamina med povr\xc5\xa1jem in jamo ali celo iz skromne razpoke v prepustnih tleh. V ledeni dobi je skalovje zaradi mraza mehani\xc4\x8dno razpadalo in povr\xc5\xa1inska voda (predvsem de\xc5\xbeevnica) je skozi kamin ali razpoko nosila v podzemlje gru\xc5\xa1\xc4\x8d, ki je pri tem nastajal. Kamin se je raz\xc5\xa1irjal v lijak in korozija ter erozija sta se tako pospe\xc5\xa1evali bodisi na povr\xc5\xa1ini kot v podzemlju. Na dnu kamina ali razpoke so bila seveda neprepustna tla, po katerih si je voda iskala poti vse naokoli in s seboj nosila gru\xc5\xa1\xc4\x8d ter ustvarjala skledasto dno bodo\xc4\x8de udornice. S \xc4\x8dasom se je kamin ali razpoka vedno bolj \xc5\xa1irila in izpodjedala lastne stene, dokler ni pri\xc5\xa1lo do velikih udornic, kot jih poznamo danes._NEWLINE_Ta teorija o nastanku udornic ni splo\xc5\xa1no sprejeta. Eden od ugovorov zavra\xc4\x8da upo\xc5\xa1tevanje tako obse\xc5\xbenega zgodovinskega obdobja, saj bi potemtakem skoraj vse vrta\xc4\x8de bile bodo\xc4\x8de udornice. Drugi spet oporekajo skledasti obliki neprepustnega dna, saj na Slovenskem tako ob\xc5\xa1irnih vododr\xc5\xbenih predelov skorajda ni. Zagovorniki teorije sprejemajo te pomisleke in sklepajo, da se zemeljska povr\xc5\xa1ina \xc5\xa1e vedno izoblikuje in postaja vedno bolj\xc2\xa0\xc2\xbbgladka\xc2\xab: kra\xc5\xa1ko preperevanje naj bi bilo le nekak\xc5\xa1no naravno odstranjevanje kamnitih izboklin, kar bi med drugim gornjo teorijo potrjevalo.\n_START_SECTION_\nKoli\xc5\xa1evka\n_START_PARAGRAPH_\nKoli\xc5\xa1evka je oblika udorne kra\xc5\xa1ke doline (udornice), katere zna\xc4\x8dilnost je, da je porasla z drevjem. Tudi tuji raziskovalci na\xc5\xa1ega krasa poznajo ta izraz; leta 1958 je na primer Schmidl opisal Planinsko\xc2\xa0\xc2\xbbKoschieluko\xc2\xab. Koli\xc5\xa1evka se posebej omenja, ker prav gozdovi na njenih pobo\xc4\x8djih odlo\xc4\x8dilno vplivajo na sam njen razvoj. Posebno v letnih \xc4\x8dasih, ko je sonce nizko, drevesa prepre\xc4\x8dujejo son\xc4\x8dno obsevanje pobo\xc4\x8dij, kar seveda ni\xc5\xbea povpre\xc4\x8dno temperaturo, zadr\xc5\xbeuje sneg in tako pospe\xc5\xa1uje erozijo. Zaradi ve\xc4\x8dne gozdne sence na dnu kotline je mogo\xc4\x8d toplotni obrat, ki popolnoma spremeni \xc5\xbeivljenjske razmere v koli\xc5\xa1evkah.\n_START_SECTION_\nBrezno\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav bi dala beseda misliti na luknjo\xc2\xa0\xc2\xbbbrez dna\xc2\xab, ali vsaj zelo globoko votlino, kra\xc5\xa1ko izrazoslovje uporablja ta izraz le za navpi\xc4\x8dne jame katerekoli vrste. Ve\xc4\x8dinoma so to udorna brezna, ki so popolnoma enaka koli\xc5\xa1evkam, le z zelo majhnim premerom, a prav tako porasla z gozdom. Lahko so pa tudi prave kra\xc5\xa1ke jame, ki se strmo navpi\xc4\x8dno spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo v globino in jih zato ni mogo\xc4\x8de obiskati brez planinske jamarske opreme. Ta brezna so seveda brez vsakr\xc5\xa1nega rastlinstva. Krasijo jih pa kapniki, podzemni slapovi, ledeni\xc5\xa1ke oblike.'