b'\n_START_ARTICLE_\nProza\n_START_PARAGRAPH_\nProza je izrazna oblika v besedni komunikaciji, za katero je za razliko od poezije zna\xc4\x8dilno besedilo v nevezani besedi in katere osnovna enota je stavek. V prozi je ve\xc4\x8dina vsakdanje komunikacije, publicistike, strokovnega spisja in leposlovja.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda\xc2\xa0\xc2\xbbproza\xc2\xab\xc2\xa0je prevzeta iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, kjer je ozna\xc4\x8devala neposreden, enostaven, naraven in neolep\xc5\xa1an govor. Prva umetni\xc5\xa1ka prozna besedila na evropskih tleh so se pojavila v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji. Avtorji teh zapisov so bili Heraklit, Demokrit, Hipokrat, Ksenofont, tudi Platon (dialogi, govori). Z nastankom poznoanti\xc4\x8dnega romana je proza prodrla \xc5\xa1e v epske zvrsti knji\xc5\xbeevnosti. Proza se je nato razvijala in uveljavljala tudi na podro\xc4\x8dju javnega govorni\xc5\xa1tva (Cicero). Nastale so razli\xc4\x8dne vrste epov in romanov. V obdobju renesanse in baroka je proza spet te\xc5\xbeila k poro\xc4\x8danju in retoriki, nastajala pa so tudi dela kot je Boccacciev Dekameron. Pisanje romanov se je razcvetelo po Cervantesovem romanu Don Kihot. V 18. in 19. stoletju so se uveljavile \xc5\xa1e druge oblike: novela, pripoved, kratka zgodba, memoarska proza, drama.\n_START_SECTION_\nZgradba proznega besedila\n_START_PARAGRAPH_\nProzna besedila so oblikovana kot zgodba. Sem uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo dogodke in pripetljaje, ki se med seboj povezujejo in o katerih govori pripovedovalec. Zgodba se lahko prekine ali pa navaja dogodke, ki so med seboj tudi nepovezani. Avtor v zgodbo vklju\xc4\x8duje opise stvari in karakterizacijo oseb._NEWLINE_Prozno besedilo gradimo s stavki. Stavke gradimo z jezikovnimi pravili, katerim je stavek podrejen. S tem se ukvarja skladnja oziroma sintaksa. Avtor v proznem besedilu sam izbira jezikovne mo\xc5\xbenosti (besede), ki dajejo proznemu besedilu zunanjo podobo. Te jezikovne mo\xc5\xbenosti besedilu spreminjajo le zunanjo podobo in ne tudi notranje, kamor uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo zgodbo. V proznih besedilih pisci uporabljajo tudi retori\xc4\x8dne figure, s katerimi okrasijo besedilo. Retori\xc4\x8dne figure v besedilu odstopajo od obi\xc4\x8dajne rabe in so namenjene temu, da dose\xc5\xbeejo posebne u\xc4\x8dinke.'