b'\n_START_ARTICLE_\nFaleri\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Falerija je bila zaznamovana predvsem s trajnimi vojnami. \xc5\xbde 437/436 pr. n. \xc5\xa1t. so se na strani Fidene borili proti Rimu; to zavezni\xc5\xa1tvo seveda dokazuje dolgotrajne dobre stike v latinskem prostoru. Od 402 do 293 pr. n. \xc5\xa1t. so sledili etru\xc5\xa1\xc4\x8danskim mestom Veio in Tarkvinija v treh dolgih vojnah proti vzponu Rima. Leta 241 pr. n. \xc5\xa1t. je bilo mesto zajeto in uni\xc4\x8deno. Rimski senat je sem preselil prebivalstvo in zahodno ustanovil starodavno mesto z istim imenom, da bi se razlikoval, so ga imenovali Falerii Novi. V srednjem veku so se prebivalci vrnili na prvotni bolj primeren polo\xc5\xbeaj za naselitev, kjer je danes mesto Civita Castellana.\n_START_SECTION_\nFalerii Veteres\n_START_PARAGRAPH_\nLega prvotnega Falerija je na planoti na povr\xc5\xa1ini okoli 1100 krat 400 m, ne vi\xc5\xa1je od okolice (140 m), vendar lo\xc4\x8deno od nje s sotesko, ve\xc4\x8d kot 60 m globoko in je z njo povezana na zahodni strani, kar je bilo mo\xc4\x8dno utrjeno z nasipom in jarkom. Preostali del mesta so branili zidovi iz pravokotnih blokov iz tufa, od katerih nekateri \xc5\xa1e vedno obstajajo. Ostanki templja so bili najdeni leta 1888 v Lo Scasatu, na najvi\xc5\xa1ji to\xc4\x8dki starodavnega mesta, drugi pa so izkopani na obrobju._NEWLINE_Dodelitev enega od teh bo\xc5\xbeanstvu Juno Quiritis je negotova. Stavbe so bile iz lesa, z lepimi dekoracijami barvne terakote. Na vseh straneh mesta so vidne \xc5\xa1tevilne grobnice, ki so jih izkopali v skali, v njih pa so bila odkrita pomembna odkritja; \xc5\xa1tevilni predmeti, tako iz templjev kot tudi iz grobnic, so v Museo di Villa Giulia v Rimu. Podobne najdbe so bile tudi v Calcati, 10 km ju\xc5\xbeno in Corchianu, pribli\xc5\xbeno 10 km severozahodno.\n_START_SECTION_\nFalerii Novi\n_START_PARAGRAPH_\nPosition: 42\xc2\xb017\xe2\x80\xb259\xe2\x80\xb3N 12\xc2\xb021\xe2\x80\xb234.32\xe2\x80\xb3E_NEWLINE_Lokacija rimskega Falerija je zdaj popolnoma opu\xc5\xa1\xc4\x8dena. Bila je ob cesti, ki je bila lahko Via Annia, po cesti Via Cassia; ta cesta se je pribli\xc5\xbeala z juga, je pre\xc4\x8dkala Nepet (Nepi), medtem ko bi njeno podalj\xc5\xa1anje na sever zagotovo imelo ime Via Amerina. Premer mesta je pribli\xc5\xbeno 2000 m, njegova oblika je pribli\xc5\xbeno trikotna, obzidje je izredno lep in dobro ohranjen primer rimske voja\xc5\xa1ke arhitekture._NEWLINE_Rimsko mesto je oddaljeno 5 km severozahodno ob Via Annii . Via Flaminia, ki ni pre\xc4\x8dkala etru\xc5\xa1\xc4\x8danskega mesta, je imela v bli\xc5\xbeini dveh postajali\xc5\xa1\xc4\x8di, Aquaviva, pribli\xc5\xbeno 4 km jugovzhodno, in Aequum Faliscum, pribli\xc5\xbeno 6 km severseverovzhod; pozneje je zelo mogo\xc4\x8de identi\xc4\x8dna z etru\xc5\xa1\xc4\x8danskim mestom, ki ga je George Dennis identificiral s Fescennia . Bilo je okoli 80 stolpov, od katerih jih je 50 \xc5\xa1e vedno ohranjenih. Omenjene so bile tudi dvoje vrat od menda osmih. Od zgradb znotraj obzidja ni skoraj ni\xc4\x8d ohranjenega nad tlemi, \xc4\x8deprav so v 19. stoletju izkopali forum in gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (kot tudi amfiteater, katerega arena je merila 55 krat 33 m zunaj obzidja). Skoraj edina zgradba, ki stoji \xc5\xa1e danes, je cerkev svete Marije iz poznega 12. stoletja, ki so jo zgradili menihi iz Savoje. Izkopavanja, izvedena v poznem 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja, so pokazala, da je mogo\xc4\x8de na\xc4\x8drt celotnega mesta zlahka obnoviti, \xc4\x8deprav so zgradbe utrpele precej\xc5\xa1nje uni\xc4\x8denje.'