b'\n_START_ARTICLE_\nLudovika Nizozemska\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrincesa Ludovika se je rodila 5. avgusta 1828 v Haagu kot prvi otrok princa Friderika Nizozemskega, drugega sina kralja Viljema I. Pruskega in Viljemine Pruske, in Ludovike, zadnje h\xc4\x8derke kralja Friderika Viljema III. Pruskega in Ludovike Mecklenbur\xc5\xa1ke-Strelitske. Njeno izobra\xc5\xbeevanje je bilo v veliki meri zaupano njeni belgijski guvernanti Victoire Wauthier in Ludovika je \xc5\xa1tudirala franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, ru\xc5\xa1\xc4\x8dino ter igrala klavir._NEWLINE_Leta 1845 je bila Ludovika izbrana za primerno \xc5\xbeeno kronskega princa Karla \xc5\xa0vedskega in Norve\xc5\xa1kega, sina kralja Oskarja I. \xc5\xa0vedskega in Norve\xc5\xa1kega in Jo\xc5\xbeefine Leuchtenber\xc5\xa1ke. Ta poroka je bila dogovorjena potem, ko so pogajanja o poroki med Karlom in prusko princeso propadle. Kralj Oskar I. \xc5\xa0vedski je \xc5\xbeelel zavarovati povezavo med novo dinastijo Bernadotte in starimi kraljevskimi dinastijami Evrope in protestantska princesa je bila videna kot nujna kraljica protestantske \xc5\xa0vedsko-Norve\xc5\xa1ke po dveh katoli\xc5\xa1kih predhodnicah. Ludovika je izpolnila te kvalifikacije in velika dota je bila pri\xc4\x8dakovana iz bogate rodbine Orange-Nassau. Sekretar kabineta Manderstr\xc3\xb6m je bil poslan, da jo pregleda, in v diplomatskem poro\xc4\x8dilu je napisal, da je Ludovika imela odli\xc4\x8dno izobrazbo in dober zna\xc4\x8daj, vendar ni bila privla\xc4\x8dna. Avgusta 1849 je bilo dogovorjeno sre\xc4\x8danje med Ludoviko in Karlom v Haagu. Menda naj bi se Ludovika zaljubila v Karla in \xc4\x8dutila takoj\xc5\xa1njo privla\xc4\x8dnost, medtem pa je bil Karl razo\xc4\x8daran nad njenim zgledom. Karla je ne glede na kaj kralja pregovoril, da se strinja s poroko._NEWLINE_Zaroka je bila uradno razgla\xc5\xa1ena februarja 1850. Pri\xc4\x8dakovanja njenega velikega bogastva se je razpravljalo na \xc5\xa0vedskem tako v parlamentu med razpravami o dodatku, kot tudi v radikalnem tisku, ki je predlagal, da bi bil sedaj monarh sposoben sam financirati \xc5\xa1vedsko \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko cestno mre\xc5\xbeo. V realnosti pa je bila njena dota zelo majhna. Med zaroko se je Ludovika u\xc4\x8dila \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dine in zgodovine; kakorkoli, nikoli se ni nau\xc4\x8dila norve\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ker je nizozemska vlada podpirala poroko, se ji ob poroki ni bilo treba odpovedati svojih pravic na nizozemski prestol.\n_START_SECTION_\nPrestolonaslednica\n_START_PARAGRAPH_\nLudovika je zapustila Nem\xc4\x8dijo s \xc5\xa1vedsko ladjo iz Travem\xc3\xbcnda in je na \xc5\xa0vedsko prispela s svojimi star\xc5\xa1i in sestro Marijo, ki so bili prisotni na poroki. Princesa Ludovika in kronski princ Karl sta s poro\xc4\x8dila 19. junija 1850 v Storkyrkanu v Stockholmu. Po poroki jo je njen tast vzel na potovanje \xc4\x8dez \xc5\xa0vedsko, da bi jo predstavil dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Razmerje med Ludoviko in Karlom je bilo nesre\xc4\x8dno. Par ni imel istih osebnosti; medtem ko je bila Ludovika introvertirana, srame\xc5\xbeljiva in je imela raje preprosto \xc5\xbeivljenje, je bil Karl ekstrovertiran in je ljubil zabave ter socialno \xc5\xbeivljenje. Ludovika je bila po poro\xc4\x8danjih nesre\xc4\x8dno zaljubljena v Karla, ki jo je videl kot neprivla\xc4\x8dno in ji je bil nezvest, kar jo je ob\xc4\x8dutno bolelo._NEWLINE_Med letoma 1852 in 1860 je imel Karl razmerje z Josephine Sparre, Ludovikino dru\xc5\xbeico, kar je povzro\xc4\x8dilo \xc5\xa1kandal. Sparrova je bila opisana za tako dominantno, da naj bi si kronska princesa in njena dru\xc5\xbeica zamenjali polo\xc5\xbeaja druga z drugo, tako da je Ludovika bila Josephini Sparre bolj dru\xc5\xbeica, kot pa ravno obratno. Fritz von Dardel je takole opisal Spparovo: "Dru\xc5\xbeica je bila tako najljub\xc5\xa1a kronskemu princu kot tudi kronski princesi in popolnoma vlada nad njima  ter vse glede njunega vsakdanjega \xc5\xbeivljenja. S svojim nenaravnim talentom, da sebe naredi pogre\xc5\xa1ljivo, je uspela ujeta kronskega princa na \xc4\x8dudni stopnji." Ludovika je dobila simpatije in Karl je razmi\xc5\xa1ljal, da bi jo zanemaril. Znana epizoda, ki je privabilo pozornost, se je odvila leta 1857 na Ludovikini rojstnodnevni vrtni zabavi v Drottningholmski pala\xc4\x8di, na kateri sta bili tako Ludovika kot Josephine Sparre, kjer je kronski princ predlagal zdravico za njegovo "skrivno ljubezen". To je povzro\xc4\x8dilo sceno in njegov brat, princ Oskar, ga je posredno pograjal s pro\xc5\xa1njo njegovi \xc5\xbeeni Sofiji, naj nazdravi z njim. To je povzro\xc4\x8dilo Ludovikin izbruh v solze in \xc5\xbeiv\xc4\x8dni napad._NEWLINE_Ludovika je imela dva otroka, princeso Ludoviko leta 1851 in princa Karla Oskarja leta 1852. Leta 1854 je njen sin umrl zaradi plju\xc4\x8dnice. Ker je bilo \xc5\xbeensko nasledstvo, ki je bilo prej dovoljeno na \xc5\xa0vedskem, prepovedano z ustavo iz leta 1809, njena h\xc4\x8derka ni bila sprejeta kot dedi\xc4\x8d prestola in zaradi zapletov med njenim zadnjim porodom, Ludovika ni mogla imeti ve\xc4\x8d otrok. Ludovika je Karlu ponudila, da se lo\xc4\x8di od nje, da bi se on lahko znova poro\xc4\x8dil, vendar je Karl zavrnil to ponudbo._NEWLINE_Kronska princesa Ludovika se ni dobro znajdila v dru\xc5\xbebi, saj njena pla\xc5\xa1na in srame\xc5\xbeljiva narava ni bila cenjena v dru\xc5\xbebi zaradi njenega uradnega polo\xc5\xbeaja. Med letoma 1857 in 1859 je bil kronski princ Karl imenovan za regenta med nezmo\xc5\xbenostjo njegovega o\xc4\x8deta in Ludovika je od svoje ta\xc5\xa1\xc4\x8de prevzela predstavitvene naloge prve dame. Medtem ko je njen mo\xc5\xbe vladal kot princ regent, je bila ona opisana v dobro znani kroniki Fritza von Dardla: "Bolj ljubezniva in nadarjena \xc5\xbeenska bi popolnoma poustvarila atmosfero v krogu in bi izvajala dober vpliv na princa, ki se je z dobrim zna\xc4\x8dajem z lahkoto pustil voditi s strani tistih, ki jih je imel rad, \xc5\xa1e posebej s strani \xc5\xbeensk. \xc4\x8ceprav je dobra in vestna, kronski princesi primanjkujejo vi\xc5\xa1je lastnosti. Je dobra gospodinja, vendar razmi\xc5\xa1lja le o svojem mo\xc5\xbeu, sebi in o svojih najbli\xc5\xbejih ter nima najbolj\xc5\xa1ega vpliva nanj, kar ji njen dober zna\xc4\x8daj da pravico imeti. Zaradi njene rojene srame\xc5\xbeljivosti ji primanjkuje pogum, da bi se vme\xc5\xa1ala v njegove zadeve ter njena edina \xc5\xbeelja je bila, da bi pridobila njegovo ljubezen. Z eno besedo, se mi ne zdi dovolj zrela z veliko nalogo".\n_START_SECTION_\nKraljica\n_START_PARAGRAPH_\nLudovika je postala kraljica \xc5\xa0vedske in Norve\xc5\xa1ke 8. julija 1859 ob smrti njenega tasta. V zvezi \xc5\xa0vedske-Norve\xc5\xa1ke je bila prva kraljica, ki je bila kronana na tako \xc5\xa0vedski kot tudi na Norve\xc5\xa1kem, saj Norve\xc5\xa1ka ni hotela kronati njeni predhodnici, ker sta bili katoli\xc4\x8danki. Za kraljico \xc5\xa0vedske je bila kronana 3. maja 1959 v Stockholmu in za kraljico Norve\xc5\xa1ke 5. avgusta 1860 v Trondheimu. Bila je tudi prva kraljica, ki je bila kronana na Norve\xc5\xa1kem od srednjega veka. V svojem \xc4\x8dasu na Norve\xc5\xa1kem so ji tamkaj\xc5\xa1nji ljudje zelo proslavljali._NEWLINE_Ludovika ni imela ni\xc4\x8d vpliva o dr\xc5\xbeavnih zadevah, niti ni pokazala kak\xc5\xa1nih ambicij, da bi jih imela. Dejstvo, da se ni vme\xc5\xa1avala v politiko, je bilo videti za dober vzor in je bilo ugodno v primerjavi s predhodnimi kraljicami, ki so se vme\xc5\xa1avale, kot njena predhodnica kraljica Jo\xc5\xbeefina, in ta pogled je opisan v sodobni enciklopediji iz leta 1864: "Na zadnje se dve kraljestvi lahko veselita blagoslova, da imata spet kraljico, ki se ne vme\xc5\xa1ava v vladno oblast s svojimi lastnimi mislimi, toda mirno opazuje naravni proces skozi kralja in legitimne oblasti. Kot ljubljena s strani \xc5\xa0vedov, ima dovolj mo\xc5\xbenosti za svojo plemenito \xc5\xbeeljo, da bi se zavzela v dobrodelne namene". Vseeno ji niso primanjkovali politi\xc4\x8dni pogledi, vendar ji ni bila v\xc5\xa1e\xc4\x8d parlamentarna reforma iz leta 1865 in s Karlom ni delila protinem\xc5\xa1ki pogled._NEWLINE_Ludovika je dala prednost svojemu uporabljenemu kraljevskemu stali\xc5\xa1\xc4\x8du kot pa \xc4\x8dlovekoljubni aktivnosti, kar je bilo tudi pri\xc4\x8dakovano za \xc5\xbeensko kraljevskega in zgornjega razreda. Ustanovila je naslednje dobrodelne organizacije: leta 1854 "Kronprinsessan Lovisas v\xc3\xa5rdanstalt f\xc3\xb6r sjuka skedenj" (The Azil bolnim otrokom kronske princese Ludovike) leta 1864 "Fem\xc3\xb6ref\xc3\xb6reningen till inr\xc3\xa4ttande av barnhem i Lappland" (Pet fundacij \xc3\x96re za siroti\xc5\xa1nice v Lapplandu) in "Lotten Wennbergs fond f\xc3\xb6r hj\xc3\xa4lpbeh\xc3\xb6vande" (Fundacija Lotten Wennberg za ubo\xc5\xa1tvo), leta 1866 "Drottning Lovisas underst\xc3\xb6dsf\xc3\xb6rening" (Dobrodelna fundacija kraljice Ludovike), "Allm\xc3\xa4nna Institutet f\xc3\xb6r d\xc3\xb6vstumma och blinda" (Javni zavod gluhih in slepih), "S\xc3\xa4llskapet f\xc3\xb6r inr\xc3\xa4ttande av sm\xc3\xa5barnsskolor" (Dru\xc5\xa1tvo za fundacijo osnovno\xc5\xa1olskega izobra\xc5\xbeevanja), "Den fosterl\xc3\xa4ndska Foreningen do uppmuntran av sj\xc3\xa4lverksamhet f\xc3\xb6r framtida oberoende" (Domoljubno dru\xc5\xa1tvo za spodbujanje samonadzora zaposlitva za prihodnjo neodvisnost) in "Tysta skolan, eller uppfostrings- och undervisningsanstalten f\xc3\xb6r d\xc3\xb6vstumma barn" (Tiha \xc5\xa1ola ali dom- in zavod za izobra\xc5\xbeevanje gluhih in nemih otrok)._NEWLINE_Ludovika se je zanimala v glasbo in zgodovino ter jo je \xc5\xa1vedski pianist Adolf Fredrik Lindblad u\xc4\x8dil igrati klavir. Prevedla je dela iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dine v \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki jih je prodala za dobrodelne namene. S svojo h\xc4\x8derko je bila u\xc4\x8denka Nancy Edberg, pionirke plavanja za \xc5\xbeenske. Umetnost plavanja sprva ni bila obravnavana kot povsem ustrezna za \xc5\xbeenske, ampak, ko sta plavanje kraljica in njena h\xc4\x8di princesa Ludovika z udele\xc5\xbebo na u\xc4\x8dni uri leta 1862 podprli, je plavanje hitro postalo v modi in je bilo sprejeta za \xc5\xbeenske._NEWLINE_Ludovika je leta 1867 zaposlila prvo \xc5\xbeensko zobozdravnico Rosalie Fougelberg za svojo osebno zobozdravnico. Med njenimi osebnimi prijateljicami je bila Aurore von Haxthausen, ki je tudi bila njena dvorna dama v njenem celotnem obdobju kot kraljica, kot tudi grofica Stephanie Hamilton, ki ji je slu\xc5\xbeila kot njena gospodarica obla\xc4\x8dil v letih 1859 in 1860. Dopisovanje med Ludoviko in Stephanie Hamilton je \xc5\xa1e ohranjeno. Z dopisovanjem je ostala v stiku s svojo dru\xc5\xbeino in svojo staro guvernanto._NEWLINE_Kraljica Ludovika je imela raje tiho in anonimno dru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje ter se je raje izognila obrednim in reprezentacijskim dol\xc5\xbenostim, kadarkoli je mogla, nekajkrat s simuliranjem bolezni. Kralj Karl pa se ni rad pojavil brez nje ob formalnih prilo\xc5\xbenostih in jo je ob\xc4\x8dasno prisilil, da gre z njim. Ob neki prilo\xc5\xbenosti je znano, da ji je rekel, da bi se ona morala udele\xc5\xbeiti, sicer: "Stare \xc5\xbeenske bi morda mislile, da je s tabo nekaj narobe!" Leta 1866 jo je Karl na primer prisilil, da je odprla nordijsko industrijsko razstavo v Stockholmu namesto njega._NEWLINE_Kralj Karl XV. je ljubil zabave in ma\xc5\xa1karade ter njegovo dvorno \xc5\xbeivljenje na Ulriksdalski pala\xc4\x8di je bilo podobno \xc5\xbeivljenju na Versajski pala\xc4\x8di in je bilo v nekaterih krogih \xc5\xa1teto za sramoto imenu monarhije, kar je izrazil vikar Christoffer Bruun leta 1881: "\xc5\xa0e vedno povzro\xc4\x8da mrzlice dejstvo, da je bila najve\xc4\x8dja mo\xc4\x8d cerkve postavljena v roke tega sprevr\xc5\xbeenega kralja, ki je napolnil celoten narod z govorjenjem o svojem razuzdanem \xc5\xbeivljenju." Ludovika je dobila pomembno vlogo v svojem dvornem \xc5\xbeivljenju kot kraljica in ob smrti kraljice vdove Desir\xc3\xa9e, ki je zasedla kralji\xc4\x8dino krilo v Stockholmski kraljevi pala\xc4\x8di do svoje smrti leta 1860, je Karl za Ludoviko preuredil to krilo in ji dal razko\xc5\xa1no bene\xc5\xa1ko ogledalno dvorano v njenem sprejemnem prostoru, o katerem se je veliko govorilo (to je bil kasneje odstranil njegov naslednik).Njen dvor je vodila Wilhelmina Bonde v skoraj celotnem njenem \xc4\x8dasu kot kraljica. Ludovika naj bi utrpela \xc5\xa1kodo zaradi nezvestobe svojega zakonca in je dala vse od sebe, da je tekmovala s svojimi tekmicami in ga zabavala. Njena ta\xc5\xa1\xc4\x8da ji je dala nasvet, naj odstrani in poro\xc4\x8di svoje dvorne dame, ki so pritegnile Karlovo pozornost. Karl je imel razmerje s Hanno Styrell od leta 1860 do leta 1869 in z Wilhelmine Schr\xc3\xb6der od leta 1869 do svoje smrti. Zelo rad je tudi imel svojo h\xc4\x8der. Ludoviko je skrbelo, da Karl njuno h\xc4\x8der preve\xc4\x8d obravnava kot sina, \xc5\xa1e posebej ko so bile v tem \xc4\x8dasovnem obdobju, vloge spolov \xc5\xa1tete za izredno pomembne, s \xc4\x8dimer ji je bilo dovoljeno ve\xc4\x8d svobode, kot je bilo \xc5\xa1teto za primerno za \xc5\xbeenske v tem obdobju._NEWLINE_Ludovika je trpela za slabim zdravjem. Ob vsaj eni prilo\xc5\xbenosti med izletom z ladjo v M\xc3\xa4larnu, je do\xc5\xbeivela nekak\xc5\xa1en napad (ob sodobnih opisih je najverjetneje epilepti\xc4\x8den napad), kar je bilo razlo\xc5\xbeeno za histeri\xc4\x8dno reakcijo na mo\xc5\xbeevo zanemarjanje. Dvor se je odlo\xc4\x8dil, da je bo skril pred javnostjo in kralj jo je hitro peljal v pod palubo. _NEWLINE_O tej zadevi je poro\xc4\x8dano: "Lovisa lahko kadarkoli omedli in v zvezi s tem, bi imela to, kar imenujemo nervozni ali kr\xc4\x8dni napadi". Leta 1864 je medtem, ko je nekdanja ljubimka Karla, Josephina Sparre, obiskala dvor, zapisal Fritz von Dardel: "Sprva je kraljica dejala, da se je po\xc4\x8dutila v skrbeh zaradi tega obiska; nekega ve\xc4\x8dera je malo pred tem, ko je njeno veli\xc4\x8danstvo dobila kr\xc4\x8de v biljardni dvorani, so to posku\xc5\xa1ali prikriti s trditvijo, da je to povzro\xc4\x8dil njen komornik Liljenkrantz, ki naj bi po nesre\xc4\x8di jo porinil s svojo biljardno palico ... "_NEWLINE_Leta 1870 je kraljica Ludovika obiskala Nizozemsko, da bi bila prisotna ob materi na njeni smrtni postelji. Po njeni vrnitvi v Stockholm je Karl XV. zbolel in ona je skrbela zanj. Iz\xc4\x8drpana je po sprehodu zbolela za plju\xc4\x8dnico. Na svoji smrtni postelji je imela dolge pogovore s svojo dru\xc5\xbeino, ki so bili opisani za dramati\xc4\x8dne. Njena h\xc4\x8di je trdila: "Bilo je, kot da bi mati izpostavljala svoje celotno \xc5\xbeivljenje za nas." Ludovika je Karla prosila, da ji odpusti za vse, v katerem bi ji lahko spodletelo, na kar se je odzval z obto\xc5\xbeevanjem sebe, po \xc4\x8dimer sta tako on in njegova mati Jo\xc5\xbeefina omedlela._NEWLINE_Ludvika je umrla 30. marca 1871.'