b'\n_START_ARTICLE_\nJorgos Andreas Papandreu\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPapandreou  je sin Andreasa Georgioua Papandreoua, trikratnega premiera in vnuk Georgiosa Papandreoua, dvakratnega premiera Gr\xc4\x8dije. Dru\xc5\xbeina Papandreou je ena od treh mogo\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih dinastij, ki so vladale tej helenski republiki v zadnjem stoletju. Drugi dve sta Karamanlis in Mitsotakis. _NEWLINE_Otro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivel v ZDA in Kanadi. Dru\xc5\xbeina se je leta 1961 vrnila v Gr\xc4\x8dijo, kjer se je o\xc4\x8de Andreas politi\xc4\x8dno anga\xc5\xbeiral in sodeloval v vladi deda Georgiosa, leta 1967 pa je prevzela oblast voja\xc5\xa1ka hunta in oba zaprla. Po nekaj mesecih je o\xc4\x8de Andreas z dru\xc5\xbeino  dobil politi\xc4\x8dni azil na \xc5\xa0vedskem in v Kanadi. Ded Georgios pa je v hi\xc5\xa1nem priporu umrl. V Torontu je Giorgos leta 1970 kon\xc4\x8dal srednjo \xc5\xa1olo, sledil je \xc5\xa1tudij na univerzah v Massachusettsu, Stockholmu, Londonu in Harvardu. Je magister sociologije in \xc4\x8dastni doktor prava, pripadnik gr\xc5\xa1ke pravoslavne cerkve. Govori ve\xc4\x8d jezikov, teko\xc4\x8de  gr\xc5\xa1ko, angle\xc5\xa1ko, \xc5\xa1vedsko. Med bivanjem na \xc5\xa0vedskem se je spoprijateljil in sodeloval z Olofom Palmejem na podro\xc4\x8dju spodbujanja \xc4\x8dlovekovih pravic in izobra\xc5\xbeevanja odraslih. Za\xc4\x8del je s svojim delom v stranki PASOK, kasneje so sledile \xc5\xa1tevilne funkcije v parlamentu in vladi. Prejel je veliko priznanj, predvsem za dose\xc5\xbeke s podro\xc4\x8dja multikulturnosti, leta 2010 tudi nem\xc5\xa1ko nagrado Quadrigo - za resnicoljubnost zaradi razkritja resni\xc4\x8dnega stanja gr\xc5\xa1kega gospodarstva. Pomiril je vro\xc4\x8de odnose z Ciprom, Albanijo in Tur\xc4\x8dijo, umilil razpravo okoli imena Makedonije. _NEWLINE_Velja za uglajenega in prijaznega \xc4\x8dloveka, je ljubitelj novih tehnologij in navdu\xc5\xa1en kolesar._NEWLINE_Ima mlaj\xc5\xa1a brata  Nikosa in Andreasa jr., sestro Sophio in \xc5\xa1vedsko polsestro Emilio. Iz prvega zakona s Cipr\xc4\x8danko Evanthio Zissimides ima sina Andreasa (1982) in z drugo \xc5\xbeeno Ado Papapanu h\xc4\x8der Margarito-Eleno (1990).\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1984 je bil Papandreou izvoljen v centralni komite socialisti\xc4\x8dne stranke PASOK, katere \xc4\x8dlan je \xc5\xa1e danes. V letih 1981 do 1996 je bil poslanec PASOK-a za okro\xc5\xbeje Achaia (Patras). V gr\xc5\xa1kem parlamentu je prevzemal \xc5\xa1tevilne funkcije, med drugim je bil predsednik parlamentarnega odbora za izobra\xc5\xbeevanje, vodil odbor za kulturo in izobra\xc5\xbeevanje idr. Od leta 1987 do 1988 je bil \xc4\x8dlan izvr\xc5\xa1nega odbora PASOK, od 1990 do 1993 leta tudi sekretar gr\xc5\xa1ke diaspore. Bil je \xc4\x8dlan razli\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih odborov PASOK-a, tako sekretar odbora za kmetijske zadruge, namestnik sekretarja oranizacijskega odbora PASOK, \xc4\x8dlan odbora za mednarodne odnose in tajnik odbora za publikacije in seminarje. Od leta 1985 do 1987 je bil dr\xc5\xbeavni minister za kulturo in bil, med drugim, pristojen za izobra\xc5\xbeevanje odraslih in mladinske zadeve. Od junija 1988 do julija 1989 je bil imenovan za ministra za \xc5\xa1olstvo in verske zadeve in bil so\xc4\x8dasno dr\xc5\xbeavni koordinator za prijavo mesta Aten za olimpijske igre Atene 2004 (1996). Leta 1992 in 1993 je bil sodelavec na Centru za mednarodne odnose na Univerzi Harvard, ZDA._NEWLINE_V oktobru 1996 ga predsednik vlade Kostas Simitis imenuje za namestnika zunanjega ministra Gr\xc4\x8dije in v februarju 1999 za zunanjega ministra. Ta polo\xc5\xbeaj je obdr\xc5\xbeal do odpoklica vlade v marcu 2004. Od 8. februarja 2004 do marca 2012 je bil predsedujo\xc4\x8di stranke PASOK. Kot glavni kandidat na parlamentarnih volitvah 4. marca 2004 ni ponovil uspeha svojega predhodnika Kostasa Simitisa. Zmagovalec volitev in novi  predsednik vlade je postal Konstantinos Karamanlis iz liberalno-konzervativne stranke Nova demokracija (Nea Dimokratia)._NEWLINE_30. januarja 2006 je bil Papandreou izvoljen za predsednika Socialisti\xc4\x8dne internacionale. _NEWLINE_Na gr\xc5\xa1kih parlamentarnih volitvah 16. septembra 2007 je bil ponovno kandidat stranke PASOK za predsednika vlade proti vladajo\xc4\x8demu Konstantinosu Karamanlisu, vendar je izgubil. Po tem porazu je o nadaljnjem predsedovanju stranki PASOK prepustil odlo\xc4\x8ditev \xc4\x8dlanom in simpatizerjem ter dobil ponovno podporo kot predsednik. Za to glasovanje je imelo volilno pravico 974.666 \xc4\x8dlanov, volilo jih je 769.156 ali 78,9\xc2\xa0%. Papandreou je v prvem krogu premagal dva protikandidata - Evangelosa Venizelosa in Kostasa Skandalidisa z glasovalnim dele\xc5\xbeem 55,91\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nMandat predsednika vlade\n_START_PARAGRAPH_\nNa parlamentarnih volitvah 4. oktobra 2009 je zmagala stranka PASOK z glasovalnim dele\xc5\xbeem 43,9\xc2\xa0% in tako dobila absolutno ve\xc4\x8dino poslanskih sede\xc5\xbeev. Dva dni kasneje je Papandreou zaprisegel kot novi predsednik vlade. V svoji vladi je prevzel do 7.9.2010 tudi zunanje ministrstvo._NEWLINE_Za\xc4\x8detek njegovega mandata so zatemnili oblaki prihajajo\xc4\x8de gr\xc5\xa1ke finan\xc4\x8dne krize. V televizijskem nagovoru v februarju 2010 je napovedal dodatne ukrepe za prepre\xc4\x8ditev dr\xc5\xbeavnega bankrota. Od takrat je vlada Papandreoua dvigovala davke v ve\xc4\x8d korakih in se odlo\xc4\x8dala za drasti\xc4\x8dne var\xc4\x8devalne ukrepe. S strani Mednarodnega denarnega sklada, Evropske unije in Evropske centralne banke dobi zato Gr\xc4\x8dija posojilni paket v vrednosti ve\xc4\x8d kot 110 milijard EUR. Ve\xc4\x8d izpla\xc4\x8dil iz tega paketa pomo\xc4\x8di je bilo \xc5\xbee prenesenih v gr\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni prora\xc4\x8dun. Sredi junija 2011 je pri\xc5\xa1lo do mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih protestov proti njegovi vladi. Finan\xc4\x8dnega ministra Giorgosa Papakonstantinoua je nadomestil z dotedanjim obrambnim ministrom Evangelosom Venizelosom, po tem, ko ni mogel pridobiti na ta polo\xc5\xbeaj Lukasa Papadimosa, ekonomista in od leta 2002 do 2010 podpredsednika Evropske centralne banke._NEWLINE_19. junija 2011 je \xc5\xa1el Papandreou v parlament po zaupnico vladi in napovedal za jesen referendum, na katerem bodo lahko dr\xc5\xbeavljani odlo\xc4\x8dili o reformah za modernizacijo dr\xc5\xbeave. Glasovanje o zaupnici v no\xc4\x8di na 22. junij je Papandreou prestal. Ve\xc4\x8dina poslancev je tudi izrazila svoje strinjanje z novimi zahtevami po var\xc4\x8devalnih ukrepih od EU in MDS. Za vlado je glasovalo vseh 155 poslancev njegove vladajo\xc4\x8de stranke PASOK, 143 poslancev je glasovalo proti, medtem ko sta bila 2 neodvisna poslanca odsotna. Papandreou je v za\xc4\x8detku novembra 2011 presenetljivo napovedal referendum o var\xc4\x8devalnih ukrepih, ki so jih sprejeli v povezavi z gr\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8djo na predhodnem zasedanju vrha EU v Bruslju. Zaradi mo\xc4\x8dnih notranjih in predvsem zunanjih pritiskov je referendum odpovedal ter nato v parlamentu uspe\xc5\xa1no prestal \xc5\xa1e eno glasovanje o zaupnici vlade. 6. novembra 2011 se je pokazalo, da bo pri\xc5\xa1lo v sklopu dol\xc5\xbeni\xc5\xa1ke krize v evroobmo\xc4\x8dju do prestrukturiranja gr\xc5\xa1kega vladnega kabineta, pri \xc4\x8demer naj bi Papandreou ponudil svoj odstop. 9. novembra 2011 tudi uradno odstopi. Njegov naslednik je 11. novembra 2011 postal Loukas Papadimos.'