b'\n_START_ARTICLE_\nBla\xc5\xbee Koneski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo je opravil v Prilepu in Kragujevcu, vi\xc5\xa1je \xc5\xa1ole pa v Beogradu in Sofiji, kjer je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij filozofskih znanosti in filologije. Po drugi svetovni vojni je delal na utemeljitvi makedonskega knji\xc5\xbenega jezika in bil izbran med prve profesorje na Filozofski fakulteti v Skopju. Od leta 1958 do 1960 je bil tudi rektor univerze v Skopju. Postal je prvi predsednik Makedonske akademije znanosti in umetnosti in dopisni \xc4\x8dlan JAZU ter SANU ter \xc4\x8dastni doktor Univerze v Chicagu- ZDA._NEWLINE_Za svoje znanstveno in knji\xc5\xbeevno delo je prejel leta 1966 nagrado AVNOJ, ter leta 1971 na Dunaju Herderjevo nagrado.\n_START_SECTION_\nZnanstveno delo\n_START_PARAGRAPH_\nKoneski se je ukvarjal z lingvisti\xc4\x8dnimi problemi makedonskega jezika, zlasti s podro\xc4\x8djem makedonske knji\xc5\xbeevnosti, o tem je napisal obse\xc5\xbeno delo- Za makedonskata literatura (1967). Delo vsebuje \xc5\xa1tudije o Klimentu Ohridskem, Kirilu Pej\xc4\x8dinovi\xc4\x87u, Grigoru Prli\xc4\x8du, Marku K. Cepenkovu, Krsti P. Misirkovu, v prilogah pa \xc5\xa1e ob\xc5\xa1irne tekste; Ohridska knji\xc5\xbeevna \xc5\xa1kola, Makedonska knji\xc5\xbeevnost 19. stoletja, Kako je Racin radio, Bijela svitanja, Makedonski pisci ud\xc5\xbebenika, Slovnica makedonskega knji\xc5\xbenega jezika, Zgodovina makedenskega jezika. Urejal je revijo Makedonski jezik. Bil je tudi redaktor Slovarja makedonskega jezika. V svojih delih je pokazal velik smisel za sintezo epoh, dogodkov, pojavov in znanstvenega gradiva.'