b'\n_START_ARTICLE_\nSkadar\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nNa anti\xc4\x8dnih kovancih, kovanih v Skadru med vladanjem kralja Gencija, je napis  \xce\xa3\xce\x9a\xce\x9f\xce\x9d\xce\x94\xce\xa1\xce\x99\xce\x9d\xce\xa9\xce\x9d [SKONDRION]. Nekateri zgodovinarji trdijo, da je ime latinskega porekla, drugi, da je ilirsko. Njegovo italijansko ime je Scutari, gr\xc5\xa1ko \xce\xa3\xce\xba\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x84\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd [Skoutarion] ali \xce\xa3\xce\xba\xcf\x8c\xce\xb4\xcf\x81\xce\xb1 [Skodra], srbsko in \xc4\x8drnogorsko \xd0\xa1\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb0\xd1\x80 [Skadar] in tur\xc5\xa1ko \xc4\xb0\xc5\x9fkodra [I\xc5\xa1kodra]. Ljudska etimologija izvaja ime iz izraza "\xc5\xa0ko-drin", ki v alban\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni  "kjer te\xc4\x8de Drim". Reka Drim, ki je povezana z reko Bojano, te\xc4\x8de pod skadarskim Rozafskim gradom (albansko: Kalaja e Rozaf\xc3\xabs). Nekateri poznavalci menijo, da je ime nastalo iz izraza "Shko n\xc3\xab Kod\xc3\xabr", ki v alban\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni "pojdi na hrib" in simbolizira grad Rozafa na gri\xc4\x8du pred Skadrom.\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Skodra (gr\xc5\xa1ko: \xce\xa3\xce\xba\xce\xac\xcf\x81\xce\xb4\xce\xbf\xce\xbd [Sk\xc3\xa1rdon], latinsko: Scodra) je bilo znano \xc5\xbee v antiki in je bilo od srede 3. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.  prva prestolnica ilirskega Ardijejskega kraljestva. Mesto je bilo prvi\xc4\x8d omenjeno v klasi\xc4\x8dnem obdobju kot mesto ilirskih Labeatov in prestolnica kralja Gencija, v kateri je imel svojo kovnico denarja, in kraljice Tevte. Leta 168 pr. n. \xc5\xa1t. so mesto zasedli Rimljani in ga kolonizirali. Postalo je pomembno trgovsko in voja\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Spadalo je v rimsko provinco Ilirik in kasneje v provinco Dalmacijo. Po letu 395 je bilo del dakijske \xc5\xa1kofije znotraj province Prevalitanije, ki je zajemala dana\xc5\xa1njo Srbijo, \xc4\x8crno Goro in Albanijo.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku srednjega veka so za\xc4\x8dela na ju\xc5\xbeni Jadran prihajati prva slovanska plemena. De administrando imperio, ki ga je napisal bizantinski cesar Konstantin VII. Porfirogenet, opisuje, da je cesar Heraklij v prvi polovici 6. stoletja dal Skadar z okolico Srbom.  Srbi so kmalu zatem na tem ozemlju ustanovili svojo kne\xc5\xbeevino Dukljo, ki je bila podlo\xc5\xbena svoji severni sosedi, kne\xc5\xbeevini Ra\xc5\xa1ki. V prvi polovici 10. stoletja sta obe kne\xc5\xbeevini priznali vrhovno oblast bolgarskih carjev._NEWLINE_Veliki knez \xc4\x8caslav Klonimirovi\xc4\x87, ki je vladal sredi 10. stoletja, je kmalu dobil oblast nad srbskimi ozemlji, ki so bila pred tem pod bizantinsko in bolgarsko oblastjo. Med vladanjem svetega Jovana Vladimirja, ki je mesto obranil pred  vstajni\xc5\xa1kimi albanskimi plemeni, je bil Skadar prestolnica Duklje. Jovan Vladimir je moral Dukljo za nekaj \xc4\x8dasa predati bolgarskemu carju Samuelu._NEWLINE_Bizantinci so kasneje celo regijo vklju\xc4\x8dili v svoje cesarstvo in ustanovili Srbsko t\xc3\xa9mo, v kateri je vladal strateg Konstantin Diogen.  Dukeljski knez Stefan Vojislav se je v prvi polovici 11. stoletja uspe\xc5\xa1no vojskoval z Bizantinci in izgnal zadnjega srbskega stratega Teofila Erotika. Dukeljski in dalmatinski kralj Konstantin Bodin je v Skadru sprejel kri\xc5\xbearje, ki so se leta 1101 odpravili na pohod proti vzhodu. Skadar je po dolgoletnih dinasti\xc4\x8dnih sporih v 12. stoletju postal del Zete, ki je bila del srednjeve\xc5\xa1ke Srbije. Kasneje je pri\xc5\xa1el pod oblast Bal\xc5\xa1i\xc4\x87ev, katerim so sledili albanski Dukad\xc5\xbeini. Dukad\xc5\xbeini so mesto predali Bene\xc4\x8danom in skupaj s \xc5\xa1tevilnimi okoli\xc5\xa1kimi albanskimi plemeni sklenili zavezni\xc5\xa1tvo proti Osmanskemu cesarstvu.\n_START_SECTION_\n15.\xe2\x80\x9319. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nSkadar pod Bene\xc5\xa1ko oblastjo je leta 1474 odbil velik napad osmanske vojske. Leta 1478 so Osmani pod poveljstvom samega sultana  Mehmeda Osvajalca ponovno obkolili in oblegali mesto in ga obstreljevali z desetimi topovi. Nekateri od njih so lahko streljali do 380\xc2\xa0kg te\xc5\xbeke krogle, vendar se mesto ni vdalo.  Mehmed je zapustil boji\xc5\xa1\xc4\x8de in obleganje prepustil svojim generalom.   Osmani so do zime postopoma zasedli okoli\xc5\xa1ke trdnjave Lezha, Drisht in \xc5\xbdabljak Crnojevi\xc4\x87a. Padec trdnjav, stalno obstreljevanje in lakota so skrhali moralo branilcev, napadalci na drugi strani pa so bili obupani zaradi \xc5\xbeilavega odpora. Neposreden napad na utrjeno mesto na hribu bi na napadal\xc4\x8devi strani zahteval veliko \xc5\xbertev, zato sta obe strani za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati o premirju. 25. januarja 1479 sta Bene\xc5\xa1ka republika in Osmansko cesarstvo sklenila mir in obleganje se je kon\xc4\x8dalo. Prebivalci so dobili zagotovilo, da se lahko brez posledic umaknejo in Osmani so brez odpora zasedli opusto\xc5\xa1eno mesto._NEWLINE_Po osmanski okupaciji je veliko prebivalcev pobegnilo. V 17. stoletju se je mesto razcvetelo in postalo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Skutarskega sand\xc5\xbeaka in gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de severne Albanije. Mestni obrtniki so proizvajali tkanine, svilo, oro\xc5\xbeje in srebrn nakit. V drugi polovici 18. stoletja sta se zgradili dve veliki zidani skladi\xc5\xa1\xc4\x8di, bazar in Glavni ali Srednji most (Ura e Mesit) preko reke Kir, dolg ve\xc4\x8d kot sto metrov. Most je imel 13 kamnitih lokov, od katerih je bil najve\xc4\x8dji dolg  22 metrov in visok 12 metrov._NEWLINE_V 18. stoletju je Skadar postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Skadarskega pa\xc5\xa1aluka, v katerem je od leta 1757 do 1831 vladala dru\xc5\xbeina Bushati. Po  padcu pa\xc5\xa1aluka se je prebivalstvo Skadra ve\xc4\x8dkrat uprlo osmanski oblasti (1833\xe2\x80\x931836, 1854, 1861\xe2\x80\x931862 in 1869). V tem obdobju so se morale iz mesta izseliti \xc5\xa1tevilne srbske dru\xc5\xbeine._NEWLINE_V drugi polovici 19. stoletja je mesto postalo pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Skadarskega vilajeta in celega Balkana.  Imelo je ve\xc4\x8d kot 3.500 trgovin in delavnic in proizvajalo predvsem obla\xc4\x8dila, usnje, tobak in smodnik. Trgovanje je nadzirala posebna dr\xc5\xbeavna uprava. Ustanovljeno je bilo trgovsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in direktorat po\xc5\xa1tnih slu\xc5\xbeb za poslovanje s tujino. Po letu 1718 so za\xc4\x8dele tuje dr\xc5\xbeave v Skadru odpirati tudi svoja diplomatska predstavni\xc5\xa1tva. Pomorski promet je potekal preko pristani\xc5\xa1\xc4\x8d v Obotu in Ulcinju, kasneje pa preko Sh\xc3\xabngjina (San Giovanni di Medua). V 19. stoletju sta bila v mestu ustanovljena jezuitsko semeni\xc5\xa1\xc4\x8de in fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan. Mesto je bilo tudi pomembna postaja nelegalne trgovine med \xc4\x8crno Goro in zahodno Evropo._NEWLINE_Skadar je igral pomembno vlogo v Prizrenski ligi (za za\xc5\xa1\xc4\x8dito nacionalnih interesov Albancev). Skadarski odbor Prizrenske lige je imel svojo oboro\xc5\xbeeno enoto, ki je branila Plav, Gusinje, Hoti in Grudo in sodelovala v vojni za Ulcinj._NEWLINE_Sredi 19. stoletja je bil Skadar pomembno kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. V 1840. letih je bila zgrajena knji\xc5\xbenica Bushati, v kateri je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de skadarske veje Prizrenske lige. Mnogo knjig je bilo tudi v knji\xc5\xbenicah katoli\xc5\xa1kih misijonov. Ustanovljena so bila literarna, kulturna in \xc5\xa1portna dru\xc5\xa1tva, na primer Bashkimi (Zedinjenje) in Agimi (Zarja). Za\xc4\x8deli so se tiskati prvi \xc4\x8dasopisi in druge publikacije v albanskem jeziku. V mestu je za\xc4\x8dela delovati dru\xc5\xbeina fotografov Marubi, ki je zapustila 150.000 negativov iz obdobja albanskega osvobajanja, dviga albanske zastave v Vlori in me\xc5\xa1\xc4\x8danskega \xc5\xbeivljenja na prelomu 19. in 20. stoletja._NEWLINE_Skadar je bil do leta 1867 sand\xc5\xbeak v Rumelijskem vilajetu, potem pa se je zdru\xc5\xbeil s Skopskim sand\xc5\xbeakom in postal Skadarski vilajet. Vilajet je bil razdeljen na Skadarski, Prizrenski in Debarski sand\xc5\xbeak. Leta 1877 je Prizren pre\xc5\xa1el v Kosovski vilajet, Debar pa v Monastirski vilajet. Mesto Dra\xc4\x8d je postalo sand\xc5\xbeak. Leta 1878 sta Bar in Podgorica pripadla \xc4\x8crni Gori. Leta 1900 se je Skadarski vilajet razdelil na Skadarski in Dra\xc5\xa1ki sand\xc5\xbeak.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nKo je vojska \xc4\x8crnogorskega kraljestva med balkanskimi vojnami porazila osmansko vojsko, je Skadar prehajal iz enih rok v druge. Osmanska vojska pod poveljstvom Hasan Riza Pa\xc5\xa1e in Esad Pa\xc5\xa1e Toptanija se je sedem mesecev obkoljena upirala \xc4\x8drnogorskim in srbskim silam in zadala nasprotniku te\xc5\xbeke izgube. 30. januarja 1913 so Hasan Pa\xc5\xa1o v skrivnostnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah ubili iz zasede  in Esad Pa\xc5\xa1a se je aprila 1913 vdal. \xc4\x8crnogorske in srbske sile so imele okoli 18.000 mrtvih in ranjenih. Maja istega leta se je morala \xc4\x8crna Gora skladno s sklepi Londonske konference umakniti in Skadar prepustiti novoustanovljeni dr\xc5\xbeavi Albaniji._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno so \xc4\x8drnogorske sile 27. junija 1915 ponovno okupirale Skadar. Mesto je zatem zasedla avstroogrska vojska in v njem ustanovila poveljstvo svoje okupacijske cone. Po prvi svetovni vojni je bila v mestu nekaj \xc4\x8dasa mednarodna voja\xc5\xa1ka uprava Albanije, dokler ni marca 1920 pre\xc5\xa1el pod upravo albanske vlade v Tirani. V drugi polovici leta 1920 je Skadru grozil napad vojske Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev. V letih 1921-1924 je bil sredi\xc5\xa1\xc4\x8de demokratskih gibanj. Demokratska opozicija je 31. maja 1924 dobila ve\xc4\x8dino glasov v Ustavodajni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini. Demokrati so prevzeli mesto in iz Skadra zapovedovali Tirani. Od leta 1924 do 1939 se je po\xc4\x8dasi industrijsko razvijal. Ustanovile so se majhne tovarne za predelavo hrane ter proizvodnjo tekstila in cementa. \xc5\xa0tevilo tovarn se je od 43 v letu 1924 do leta 1938 pove\xc4\x8dalo na 70. Leta 1924 je imelo mesto 20.000 prebivalcev, leta 1938 pa 29.000._NEWLINE_Skadar je bil sede\xc5\xbe katoli\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije in je imel ve\xc4\x8d verskih \xc5\xa1ol. Prva lai\xc4\x8dna \xc5\xa1ola je bila odprta leta 1913, dr\xc5\xbeavna gimnazija pa leta 1922. Mesto je imelo tudi prvo \xc5\xa1portno zvezo v Albaniji in prvi \xc5\xa1portni klub  Vllaznia (Bratstvo)._NEWLINE_V zgodnjih 1900. letih je Skadar ponovno postal glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, tokrat demokrati\xc4\x8dnega gibanja, ki je privedlo do padca komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima Enverja Hoxhe. Po padcu re\xc5\xbeima se je mesto za\xc4\x8delo intenzivno obnavljati. Decembra 2010 je mesto z okolico zajele katastrofalne poplave, verjetno najve\xc4\x8dje v zadnjih sto letih. Leta 2011 je bil na Bojani zgrajen vrtljiv most, ki je zamenjal bli\xc5\xbenji stari most.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu in okolici je ve\xc4\x8d naravnih in kulturnih znamenitosti. Med najbolj privla\xc4\x8dnimi je mestna \xc4\x8detrt Pjaca v samem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, kjer sta spomenika materi Terezi in Luigju Garakuqiju, in Gjuhadol okoli ene od najbolj \xc5\xbeivahnih mestnih ulic, ki povezuje katedralo in sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta._NEWLINE_Najbolj prepoznavna mestna znamenitost je trdnjava Rozafa, poznana tudi kot Rozafati. Zgrajena je bila v obdobju Ilirov in je povezana z legendo, da je bila Rozafa, nevesta najmlaj\xc5\xa1ega od treh bratov, \xc5\xbeiva zazidana v mestno obzidje, da bi odvrnila zlega duha, ki ga je vsako no\xc4\x8d poru\xc5\xa1il. Mle\xc4\x8dno bela voda, ki te\xc4\x8de preko kamenja na glavnem vhodu, naj bi bila Rozafino mleko, s katerim je dojila svojega novorojenega sina. Rozafa je namre\xc4\x8d od zidarjev zahtevala, naj ji ne zazidajo prsi, ene noge, da bi lahko zibala sinovo zibko in ene roke, da bi ga lahko pobo\xc5\xbeala pred spanjem. V trdnjavi je muzej, posve\xc4\x8den zgodovini gradu in njegovim legendam._NEWLINE_Skadarsko jezero je najve\xc4\x8dje jezero na Balkanskem polotoku in v poletnem \xc4\x8dasu velika turisti\xc4\x8dna zanimivost._NEWLINE_Drugo zanimivo turisti\xc4\x8dno mesto so ru\xc5\xa1evine Sarde (Shurdhah), srednjeve\xc5\xa1kega mesta na otoku na Drimu kak\xc5\xa1nih 15\xc2\xa0km od Skadra. Sarda ima povr\xc5\xa1ino kak\xc5\xa1nih pet hektarjev in je bila neko\xc4\x8d poletno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de slavne dru\xc5\xbeine Dukagjini._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno pet kilometrov vzhodno od Skadra je srednjeve\xc5\xa1ka trdnjava Drisht._NEWLINE_V Skadru je tudi stadion Loro-Borici, drugi najve\xc4\x8dji stadion v Albaniji.'