b"\n_START_ARTICLE_\nFranc Maru\xc5\xa1i\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v \xc5\xa0empetru pri Gorici 19. aprila 1974. \xc4\x8ceprav je iz Solkana in tam \xc5\xbeivi \xc5\xa1e danes, je ve\xc4\x8dino svojega otro\xc5\xa1tva pre\xc5\xbeivel v Ljubljani. Obiskoval je osnovno \xc5\xa1olo Narodnega heroja Toneta Tom\xc5\xa1i\xc4\x8da (danes Osnovna \xc5\xa1ola Poljane), kasneje pa Srednjo naravoslovno \xc5\xa1olo (danes Gimnazija Be\xc5\xbeigrad). Na osnovni in srednji \xc5\xa1oli se je zanimal za matematiko in kemijo in se po kon\xc4\x8dani gimnaziji vpisal na vzporedni \xc5\xa1tudij jezikoslovja in matematike na Univerzi v Ljubljani - UL. \xc5\xbde tekom prvega leta je matematiko opustil in se v celoti posveti \xc5\xa1tudiju na Filozofski fakulteti UL. Leta 1999 je diplomiral na Filozofski fakulteti UL iz splo\xc5\xa1nega jezikoslovja in sociologije. Leta 2005 je po petih letih nadaljnjega \xc5\xa1tudija doktoriral iz jezikoslovnih znanosti na temo skladnje (naslov: On non-simultaneous phases, mentor prof. dr. Richard Larson) na Stony Brook University v ZDA._NEWLINE_Po doktoratu je \xc5\xa1e istega leta dobil slu\xc5\xbebo na Fakulteti za humanistiko Univerze v Novi Gorici - UNG. Takrat se je odprl nov oddelek za slovenistiko, na katerem je danes redni profesor in raziskovalec v Centru za kognitivne znanosti jezika. Med letoma 2008 in 2011 je bil dekan Fakultete za humanistiko UNG.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de njegovih raziskav je vezano na teoreti\xc4\x8dno jezikoslovje in slovni\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja slovenskega jezika, skladnjo, tvorbeno slovnico, usvajanje jezika, jezikovno svetovanje in  jezik v znanosti ipd._NEWLINE_Danes se ukvarja predvsem z ujemanjem s pomanjkljivimi ali dvoumnimi cilji, odplakanjem in iskanjem kognitivne podstati hierarhiji funkcionalnih besednih zvez (ki jo predvideva kartografski pristop k preu\xc4\x8devanju jezika)._NEWLINE_Med njegove najodmevnej\xc5\xa1e razprave sodi \xc2\xbbOblikoslovje kot vir zgodnjih pomenov \xc5\xa1tevilk\xc2\xab, pri kateri je sodeloval z mnogimi ustanovami (Massachusettski tehnolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut, Kalifornijska univerza v San Diegu, Univerzitetni kolid\xc5\xbeem v Londonu in Univerza kralja Sauda). V njej ugotavlja, da slovenskim in saudskoarabskim otrokom obstoj dvojine v materin\xc5\xa1\xc4\x8dini olaj\xc5\xa1a u\xc4\x8denje pomena \xc5\xa1tevilk 'ena' in 'dve'._NEWLINE_Prav tako je velik odziv dosegla razprava \xc2\xbbSlovnice ujemanja sestavljenega osebka v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini\xc2\xab\xc2\xa0o glagolskem ujemanju, ki jo je objavil v reviji Syntax in je spodbudila \xc5\xa1tevilne nadaljnje raziskave ujemanja ob sestavljenem osebku v drugih jezikih.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2016 je prejel Zoisovo priznanje za izjemne dose\xc5\xbeke v znanstvenoraziskovalni in razvojni dejavnosti, ki ga podeljuje Ministrstvo za izobra\xc5\xbeevanje, znanost in \xc5\xa1port.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tva in kro\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nKot \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva za raziskovanje jam Ljubljana (DRJL) je bil \xc4\x8dlan predsedstva Jamarske zveze Slovenije ter tudi vodja ljubljanske regije Jamarske re\xc5\xa1evalne slu\xc5\xbebe. Sodeloval je tudi v Dru\xc5\xa1tvu ljubiteljev So\xc5\xa1ke fronte (DLSF) in Dru\xc5\xa1tvu SVOD. Eno leto je bil zaposlen na In\xc5\xa1titutu za civilizacijo in kulturo (ICK), od 1999 do 2000 je tajnik lingvisti\xc4\x8dnega kro\xc5\xbeka Univerze v Ljubljani, med leti 2006 in 2012 pa je bil tudi \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kega odbora Solkanskega \xc4\x8dasopisa Solkan 1001. Med \xc5\xa1tudijem v ZDA je igral nogomet za Aldridge Football Club (AFC) v znotrajuniverzitetni ligi univerze v Stony Brooku._NEWLINE_Bil je tudi soorganizator \xc5\xa1tudentske jezikoslovne svetovalne slu\xc5\xbebe \xc5\xa0USS, v okviru katere so ljudem pomagali z odgovori na jezikoslovna vpra\xc5\xa1anja dobrih deset let. Po dveh letih delovanja so izdali tudi zbornik odgovorov.\n_START_SECTION_\nJamarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZ jamarstvom se je prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dal pri sedemnajstih letih in \xc5\xbee v prvem letu po opravljenem jamarskem izpitu z dru\xc5\xa1tvom za\xc4\x8del na Rombonu raziskovati jamo Vandima. S to dejavnostjo se je aktivno ukvarjal dolgo \xc4\x8dasa in je z njo \xc5\xa1e danes v stiku, \xc4\x8deprav precej redkeje. _NEWLINE_Leta 1995 je s Francijem Gabrov\xc5\xa1kom dosegel dno Vandime (\xe2\x80\x931182 m), prve tiso\xc4\x8d metrov globoke jame, ki so jo raziskali Slovenci. Leta 1997 je s Francijem Gabrov\xc5\xa1kom in Matja\xc5\xbeem Poga\xc4\x8dnikom dosegel dno Brezna pod velbom (\xe2\x80\x93850 m), ki je imelo takrat \xc5\xa1e najgloblje brezno na svetu, 501 m globoko vhodno brezno Globoko grlo. Leta 2005 je z Jurijem Andjeli\xc4\x87em in Matijo Pernetom dosegel takratno dno Renetovega brezna (\xe2\x80\x931242 m), danes druge najgloblje slovenske jame (leta 2018: \xe2\x80\x931322 m). Zelo aktiven je bil tudi pri raziskovanju Brezna Rumenega maka - P4 (trenutna globina ~1050)."