b"\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa9licette\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa9licette je bila samica doma\xc4\x8de ma\xc4\x8dke iz Pariza, znamenita po tem, da je postala prva ma\xc4\x8dka v vesolju. Francoska vesoljska agencija jo je izstrelila v poskusne namene 18. oktobra 1963 in je do zdaj edina ma\xc4\x8dka, ki je pre\xc5\xbeivela polet v vesolje; 24. oktobra istega leta so Francozi izstrelili \xc5\xa1e eno ma\xc4\x8dko, a je njena raketa ob vzletu eksplodirala.\n_START_SECTION_\nPriprave na misijo\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa9licette je kot potepu\xc5\xa1ko ma\xc4\x8dko na ulicah Pariza pobral trgovec z \xc5\xbeivalmi, od njega pa jo je nato odkupila francoska vlada. Njo in \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drugih so presku\xc5\xa1ali in pripravljali v Centru za izobra\xc5\xbeevanje in raziskave aeronavti\xc4\x8dne medicine (Centre d'Enseignement et de Recherches de M\xc3\xa9decine A\xc3\xa9ronautique, CERMA). Med drugim so jim v mo\xc5\xbegane vstavili trajne elektrode za merjenje \xc5\xbeiv\xc4\x8dne aktivnosti in jih izpostavili razli\xc4\x8dnim hrupom ter velikim te\xc5\xbenim pospe\xc5\xa1kom v centrifugah, v kakr\xc5\xa1nih so trenirali tudi astronavti. F\xc3\xa9licette so izbrali, ker je bila najbolj mirna od vseh ma\xc4\x8dk v programu. Glavni cilj je bil opazovati vpliv brezte\xc5\xbenosti na organizem.\n_START_SECTION_\nMisija\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa9licette so izstrelili 18. oktobra 1963 ob 8:09 po lokalnem \xc4\x8dasu z izstreli\xc5\xa1\xc4\x8da v francoskem raketnem opori\xc5\xa1\xc4\x8du pri kraju Hammaguir v Al\xc5\xbeiriji. Bila je v posebnem zaboju v nosu sondirne rakete V\xc3\xa9ronique AGI 47, razvite nekaj let pred tem na podlagi izpeljanke nem\xc5\xa1ke rakete Aggregat A4, bolj znane kot V2._NEWLINE_Nos rakete se je po na\xc4\x8drtu lo\xc4\x8dil od potisnega dela in prodrl v ionosfero do vi\xc5\xa1ine 97\xc2\xa0mi (156\xc2\xa0km) nad povr\xc5\xa1jem na robu vesoljskega prostora, ter postavil vi\xc5\xa1inski rekord programa. Pri tem je bila ma\xc4\x8dka izpostavljena pospe\xc5\xa1kom do 9,5 g. Podorbitalni polet je trajal pribli\xc5\xbeno 12 minut; po dosegu kon\xc4\x8dne vi\xc5\xa1ine je kapsula padala pet minut in dve sekundi, v tem \xc4\x8dasu je imela F\xc3\xa9licette ob\xc4\x8dutek brezte\xc5\xbenosti. Nato so se spro\xc5\xbeila zaviralna padala in jo ponovno izpostavila pospe\xc5\xa1kom do 7 g, za njimi pa \xc5\xa1e glavno padalo, ki je poskrbelo za razmeroma mehak in varen pristanek v bli\xc5\xbeini kraja izstrelitve. 13 minut po izstrelitvi je ob sondi pristal helikopter Cerme in jo pobral.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1i dogodki\n_START_PARAGRAPH_\nPo nekaj mesecih opazovanja so F\xc3\xa9licette usmrtili, da bi preu\xc4\x8dili polo\xc5\xbeaj in stanje elektrod v mo\xc5\xbeganih._NEWLINE_Zaradi dose\xc5\xbeka je svetovni tisk ob\xc5\xa1irno poro\xc4\x8dal o F\xc3\xa9licette, ki velja za zgodbo o uspehu takrat novega francoskega vesoljskega programa. Kasneje je bila med drugim upodobljena na \xc5\xa1tevilnih znamkah \xc5\xa1irom sveta. Vendar pa podoba ma\xc4\x8dke s konektorjem za kabel v glavi v javnosti ni bila tako dobro sprejeta, med drugim tudi zaradi vzpona gibanja za pravice \xc5\xbeivali, zato je bistveno manj prepoznavna kot prvi vesoljski pes Lajka ali \xc5\xa1impanz Ham. Leta 2017 je Britanec  Matthew Serge Guy prek platforme za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno financiranje Kickstarter za\xc4\x8del zbirati sredstva za postavitev njenega kipa v Parizu."