b"\n_START_ARTICLE_\nEtru\xc5\xa1\xc4\x8danska umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nEtru\xc5\xa1\xc4\x8danska umetnost se je razvila pod vplivom vzhodnih kultur, predvsem iz Gr\xc4\x8dije, pa tudi kot posledica okolja v katerem so prebivali, to je osrednje obmo\xc4\x8dje med reko Arno in Tibero. Etru\xc5\xa1\xc4\x8danska umetnost se je izoblikovala v 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. in dosegla vi\xc5\xa1ek v 6. in 5. st. pr. n. \xc5\xa1t. trajala pa vse do 2. st. pr. n. \xc5\xa1t. \xc5\xa0e posebej mo\xc4\x8dna je v figurativnem kiparstvu v terakoti (predvsem kipi v naravni velikosti na sarkofagih ali v templjih) in bronu, stenskem slikarstvu in obdelavi kovin (zlasti reliefi v bronu in situle).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki Etru\xc5\xa1\xc4\x8danov ter posledi\xc4\x8dno njihov umetni\xc5\xa1ki slog, sega do ljudi, ki so \xc5\xbeiveli ali pa so bili izgnani iz Male Azije v \xc4\x8dasu bronaste in \xc5\xbeelezne dobe (Villanovska kultura). Zaradi bli\xc5\xbeine in/ali trgovinskih stikov z Etrurijo, so druge stare kulture kot so gr\xc5\xa1ka, feni\xc4\x8danska, egip\xc4\x8danska, asirska in maloazijska, vplivale na etru\xc5\xa1\xc4\x8dansko umetnost. O\xc4\x8ditno preprost lik v helenisti\xc4\x8dnem obdobju skriva inovativen in edinstven slog, katerega vrhunec je sovpadal z gr\xc5\xa1kim arhai\xc4\x8dnim obdobjem. Rimljani, ki so pri\xc5\xa1li kasneje so absorbirali etru\xc5\xa1\xc4\x8dansko kulturo v svojo, so pa tudi mo\xc4\x8dno vplivali na njihovo umetnost.\n_START_SECTION_\nGrobi\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina najdb prihaja iz etru\xc5\xa1\xc4\x8danskih nekropol (Cerveteri, Tarkvinija, Populonia, Orvieto, Vetulonia, Norchia). Izkopavanje teh grobi\xc5\xa1\xc4\x8d ponuja sliko etru\xc5\xa1\xc4\x8danske arhitekture, medtem ko pridatki nudijo vpogled v etru\xc5\xa1\xc4\x8dansko slikarstvo in kiparstvo kot tudi v vsakdanje \xc5\xbeivljenje uglednih dr\xc5\xbeavljanov._NEWLINE_V 7. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so nastale stare komorne grobnice v ju\xc5\xbeni Etruriji (kot je Tomba Regolini - Galassi iz sredine 7. stoletja v Cerveteri ) in kupolaste grobnice s kro\xc5\xbeno ali kvadratno osnovo in umetnim trezorjem v severni Etruriji (grob Casal Marit Timo). Tak\xc5\xa1na grobna gomila je bila v Cerveteri izkopana iz obstoje\xc4\x8dega hrib\xc4\x8dka iz tufa, nato prekrita z zemljo in zasajena. Na drugih obmo\xc4\x8djih so na\xc5\xa1li tolos grobnice s komorami iz kamna in opeke._NEWLINE_6. stoletju so prevladovale grobne komore z enim ali ve\xc4\x8d prostori, saj je bil to \xc4\x8das velikih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein. Namesto teh sistemov (Cerveteri, Vulci, Vetulonia) so se v kasnej\xc5\xa1em obdobju pojavile z enakimi ali podobnimi shemami obsega grobnice iz klesanega kamna z arhitekturnimi fasadami (Norchia, San Giuliano, Orvieto). Grobnice so bile pogosto opremljene z bogatimi poslikavami, s pohi\xc5\xa1tvom, posteljami za mrtve in sarkofagi, \xc5\xbeare, nakit, oro\xc5\xbeje in drugo opremo kot pridatki.\n_START_SECTION_\nTempelj\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg grobnic le redko najdemo drugo arhitekturno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino, obi\xc4\x8dajno zgolj temelje ve\xc4\x8djih kompleksov, ve\xc4\x8dinoma so to etru\xc5\xa1\xc4\x8danski templji. Sistemati\xc4\x8dno izkopavanje se vr\xc5\xa1i pribli\xc5\xbeno 140 let. \xc5\xa0ele pred kratkim so ostanke posvetne arhitekture (Murlo pri Sieni, Acquarossa pri Viterbu, Talamone) znanstveno izkopali in analizirali._NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1i tempelj iz 6. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je sestavljen z enim samim sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem, katerega streha je bila podprta z dvema stebroma (Veii - Piazza d' Armi).._NEWLINE_Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani so se zgledovali po gr\xc5\xa1kem templju kot je oblikovanje portika, pravokotne ali kvadratne cele, glinene stene, stre\xc5\xa1ne kritine in obloge strehe z barvno terakoto. V 4. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem pa se je razvila neodvisna italsko - etru\xc5\xa1\xc4\x8danska arhitekturna oblika, ki naj bi bila odlo\xc4\x8dilna za kasnej\xc5\xa1o rimsko arhitekturo. Tempelj, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de monumentalne arhitekture, je bil kot gr\xc5\xa1ki sestavljen iz cele, stebrov in ogredja. Pa vendar je bil bistveno druga\xc4\x8den od gr\xc5\xa1ke konstrukcije z okroglo dvorano in bazo v ve\xc4\x8d ravneh. Dostop je bil mogo\xc4\x8d le z ozkim dostopom po stopni\xc4\x8dkah do pronaosa; na zadnji polovici je bila ena ali ve\xc4\x8d cel.\n_START_SECTION_\nKovinski predmeti\n_START_PARAGRAPH_\nEtru\xc5\xa1\xc4\x8dani so bili mojstri obdelave brona, ki se ka\xc5\xbeejo na \xc5\xa1tevilnih izjemnih primerih v muzejih in iz zapisov o kipih, poslanih v Rim po osvajanju. Po Pliniju so Rimljani po zajetju mesta Volsinii zasegli 2000 bronastih kipov. _NEWLINE_Ko\xc4\x8dija iz Monteleoneja je eden najbolj\xc5\xa1ih primerov velikega bronastega dela in je najbolje ohranjena in najbolj popolna do teh del._NEWLINE_Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani so \xc5\xbee od zgodnjih \xc4\x8dasov imeli mo\xc4\x8dno tradicijo obdelavo brona, njihovi majhni predmeti pa so bili na \xc5\xa1iroko izva\xc5\xbeani. Poleg litega brona so bili Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani prav tako usposobljeni za graviranje ulitih kosov s kompleksnimi slikami, katerih linije so bile napolnjene z belim materialom, da bi jih izpostavili; v sodobnih muzejskih zbirkah, ko je bilo to polnilo izgubljeno in je povr\xc5\xa1ina neizogibno nekoliko degradirana, so pogosto precej manj opazne in te\xc5\xbeje berljive, kot so bile originalno. Ta tehnika se je ve\xc4\x8dinoma nana\xc5\xa1ala na okrogla nosilce poliranih bronastih ogledal in na straneh cist. Veliko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za izdelavo cist je bilo mesto Praeneste, ki je bilo nekako v zgodnjem Rimu italsko govore\xc4\x8de na etru\xc5\xa1\xc4\x8danskem kulturnem podro\xc4\x8dju.  Nekatera ogledala ali njihovi pokrovi (ki se uporabljajo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito odsevne povr\xc5\xa1ine ogledala) imajo nizek relief.\n_START_SECTION_\nNagrobna umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nEtru\xc5\xa1\xc4\x8dani so bili odli\xc4\x8dni pri prikazovanju ljudi. V svoji zgodovini so uporabili dva na\xc4\x8dina pokopov: kremiranje in inhumiranje (pokop s truplom) . V isti grobnici sta bila najdena \xc5\xbeara (za kremacijo) in sarkofag (za inhumiranje), ki ka\xc5\xbeeta, da sta bili v istem \xc4\x8dasu uporabljeni obe obliki pokopa. _NEWLINE_V 7. stoletju so za\xc4\x8deli prikazovati \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke glave na kanopskih \xc5\xbearah in ko so v poznem 6. stoletju za\xc4\x8deli pokopavati svoje mrtve, so to storili v terakota sarkofagih.  Ti sarkofagi so bili okra\xc5\xa1eni s podobo pokojnika ali v\xc4\x8dasih z zakoncem, ki je le\xc5\xbeal na pokrovu. Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani so izumili navado postavljanja figur na pokrov, kar je kasneje vplivalo na Rimljane, ki ta obi\xc4\x8daj prevzeli. \xc5\xbdare so bile v Veliki Etruriji zelo priljubljene, od tam pa se je slog preselil v Chiusi. Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani so naredili \xc5\xbeare iz nerafinirane gline, kot je impasto. To je bilo odkrito po njihovih skoraj enaki podobnosti. identificirane so bile \xc5\xbee v 3. st. pr. n. \xc5\xa1t. in se tehni\xc4\x8dno  uporabljajo \xc5\xa1e danes. Primere teh predmetov najdemo danes v muzejih po vsem svetu._NEWLINE_Pogrebne \xc5\xbeare v helenisti\xc4\x8dnem obdobju so bile na splo\xc5\xa1no izdelane v dveh delih. Na zgornjem pokrovu je navadno prikazan mo\xc5\xa1ki ali \xc5\xbeenska (vendar ne vedno) in je bil okra\xc5\xa1en bodisi samo v reliefu samo na sprednji strani ali na bolj izdelanih kamnitih \xc5\xbearah, izklesanih ob straneh. V tem obdobju so mno\xc5\xbei\xc4\x8dno proizvajali terakota \xc5\xbeare v severni Etruriji (posebej v in okoli Chiusija).   Pogosto so bili reliefni prizori na sprednji strani \xc5\xbeare prikazani kot prizori pod gr\xc5\xa1kim vplivom.  Za izdelavo teh \xc5\xbear ni bilo potrebno usposobljenih umetnikov, zato je tisto kar je ostalo, pogosto povpre\xc4\x8dna, neprofesionalna umetnost, ki pa je bila obse\xc5\xbena.  Barvne na \xc5\xbearah nudijo dokaze o datiranju, saj so se barve s\xc4\x8dasoma spremenile.\n_START_SECTION_\nUmetnost in religija\n_START_PARAGRAPH_\nEtru\xc5\xa1\xc4\x8danska umetnost je bila pogosto religiozna in zato mo\xc4\x8dno povezana z zahtevami etru\xc5\xa1\xc4\x8danske vere. Posmrtno \xc5\xbeivljenje je bilo negativno, v nasprotju s pozitivnim pogledom v starodavnem Egiptu, kjer je bilo to samo nadaljevanje zemeljskega \xc5\xbeivljenja ali zaupanja vreden odnos do bogov kot v starodavni Gr\xc4\x8diji. Rimsko zanimanje za etru\xc5\xa1\xc4\x8dansko religijo, osredoto\xc4\x8deno na njihove metode vede\xc5\xbeevanja in darovanja ter odkrivanja volje bogov, ne pa bogov samih, ki so lahko izkrivile informacije, ki so pri\xc5\xa1le do ljudi.  Ve\xc4\x8dina ostankov etru\xc5\xa1\xc4\x8danske pogrebne umetnosti je bila odkrita pri izkopavanjih pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d (kot pri Cerveterijah, Tarquinia, Populonia, Orvieto, Vetulonia, Norchia), kar pomeni, da tisto, kar vidimo o etru\xc5\xa1\xc4\x8danski umetnosti, prevladujejo upodobitve religije in \xc5\xa1e posebej kulta pogreba ali je to resni\xc4\x8den odsev etru\xc5\xa1\xc4\x8danske umetnosti kot celote."