b'\n_START_ARTICLE_\nNotranje uho\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nNotranje uho lahko razdelimo glede na plasti ali glede na regije.\n_START_SECTION_\nKo\xc5\xa1\xc4\x8deni in membranski labirint\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc5\xa1\xc4\x8deni labirint je skupek kanalov s ko\xc5\xa1\xc4\x8denimi stenami, ki jih obdaja pokostnica. Znotraj ko\xc5\xa1\xc4\x8denega labirinta poteka membranski labirint in med njima se nahaja plast perilimfe. Ko\xc5\xa1\xc4\x8deni labirint sestoji iz treh delov: preddvora (vestibuluma), treh polkro\xc5\xbenih kanalov in ko\xc5\xa1\xc4\x8denega pol\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nVestibularni organ in ko\xc5\xa1\xc4\x8deni pol\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem u\xc5\xa1esu se energija v obliki zra\xc4\x8dnih vibracij na treh slu\xc5\xa1nih ko\xc5\xa1\xc4\x8dicah prenese v mehani\xc4\x8dne vibracije. Zra\xc4\x8dne vibracije (spremembe zra\xc4\x8dnega pritiska, ki jih ustvarja zvok) se preko bobni\xc4\x8da prenesejo v obliki mehani\xc4\x8dne vibracije najprej na kladivce, ki predstavlja prvo od treh majhnih slu\xc5\xa1nih ko\xc5\xa1\xc4\x8dic. Mehani\xc4\x8dne vibracije se nato prenesejo \xc5\xa1e na stremence in nakovalce, plo\xc5\xa1\xc4\x8da stremenca pa naposled udari ob ovalno okence, ki predstavlja za\xc4\x8detek notranjega u\xc5\xa1esa. Ko plo\xc5\xa1\xc4\x8da stremenca udari ob ovalno okence, zaniha perilimfa, teko\xc4\x8dina v notranjem u\xc5\xa1esu. Ovalno okence ima povr\xc5\xa1ino le okoli 1/18 povr\xc5\xa1ine bobni\xc4\x8da, zato se tlak ob udarcu na ovalno okence znatno pove\xc4\x8da. Po ko\xc5\xa1\xc4\x8denem pol\xc5\xbeu ti mehani\xc4\x8dni signali potujejo v obliki valov v perilimfi in po membranah ter se nato pretvorijo v \xc5\xbeiv\xc4\x8dne impulze, ki dose\xc5\xbeejo mo\xc5\xbegane._NEWLINE_Vestibularni organ je predel notranjega u\xc5\xa1esa, kjer se v bli\xc5\xbeini ko\xc5\xa1\xc4\x8denega pol\xc5\xbea stekajo polkro\xc5\xbeni kanali. Pomemben je za ohranjanje ravnote\xc5\xbeja, zaznavo gibanja ter sodelovanju z vidom omogo\xc4\x8da, da ob premikanju glave ostajajo predmeti stabilni v vidnem polju. Za ravnote\xc5\xbeje so pomembni sicer tudi receptorji v sklepih in mi\xc5\xa1icah. Mo\xc5\xbegani prejemajo informacije iz vseh omenjenih \xc4\x8dutil, jih razbirajo in predelajo ter ustvarjajo ob\xc4\x8dutek ravnote\xc5\xbeja._NEWLINE_Vestibularni organ za zaznavanje ravnote\xc5\xbeja izkori\xc5\xa1\xc4\x8da isto vrsto teko\xc4\x8din in \xc4\x8dutilnic celic (dla\xc4\x8dnic) kot ko\xc5\xa1\xc4\x8deni pol\xc5\xbe za zaznavanje zvoka. V mo\xc5\xbegane po\xc5\xa1ilja informacije o polo\xc5\xbeaju, vrtenju in vodoravnem premikanju glave. Razli\xc4\x8dne dla\xc4\x8dnice zaznavajo razli\xc4\x8dne vrste gibanja oziroma so odgovorne za razli\xc4\x8dne informacije o polo\xc5\xbeaju telesa, glede na njihovo povezanost z drugimi mehani\xc4\x8dnimi strukturami, kot so zaviti predeli polkro\xc5\xbenih kanalov in kristali kalcijevega karbonata (otoliti) v u\xc5\xa1esni vre\xc4\x8dici (sakulusu) in u\xc5\xa1esnem me\xc5\xa1i\xc4\x8dku (utrikulusa).\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clovekovo notranje uho se razvije v \xc4\x8detrtem tednu zarodkovega razvoja iz u\xc5\xa1esne plakode, parne zadebeline povr\xc5\xa1inskega ektoderma, iz katere vzniknejo bipolarni nevroni kohlearnih in vestibularnih ganglijev.  Zaradi rasti glave se u\xc5\xa1esna plakoda pomakne navzdol v vi\xc5\xa1ino drugega \xc5\xberelnega loka. Vsaka od u\xc5\xa1esnih plakod se kmalu ugrezne v spodaj le\xc5\xbee\xc4\x8de embrionalno tkivo in oblikuje u\xc5\xa1esno jamico. Robovi u\xc5\xa1esne jamice se pribli\xc5\xbeajo ter tvorijo u\xc5\xa1esni mehur\xc4\x8dek (otocisto), ki je zametek membranskega labirinta. U\xc5\xa1esni mehur\xc4\x8dek nato izgubi stik s povr\xc5\xa1inskim ektodermom._NEWLINE_Iz u\xc5\xa1esnega me\xc5\xa1i\xc4\x8dka nastanejo sestavni deli u\xc5\xa1esne vre\xc4\x8dice in u\xc5\xa1esnega me\xc5\xa1i\xc4\x8dka membranskega labirinta. Nastane tudi \xc4\x8dutna vrhnjica v obliki peg v steni vre\xc4\x8dice (macula sacculi) in me\xc5\xa1i\xc4\x8dka (macula utriculi), ki vsebuje dla\xc4\x8dnice in oporne celice, ki zaznavajo premike z linearnim pospe\xc5\xa1kom in silo te\xc5\xbenosti. \xc4\x8cutnice v u\xc5\xa1esnem me\xc5\xa1i\xc4\x8dku zaznavajo tudi, kot endolimfati\xc4\x8dna vre\xc4\x8dica in endolimfati\xc4\x8den vod, nelinearne pospe\xc5\xa1ke. _NEWLINE_V za\xc4\x8detku petega tedna zarodkovega razvoja se iz u\xc5\xa1esnega me\xc5\xa1i\xc4\x8dka razvijeta \xc5\xa1e pol\xc5\xbeev vod, ki vsebuje spiralni (Cortijev) organ in endolimfo.'