b'\n_START_ARTICLE_\nTrapani (pokrajina)\n_START_SECTION_\nZgodovinske zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nCastellammare del Golfo je bilo v \xc4\x8detrtem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. pristani\xc5\xa1\xc4\x8de mogo\xc4\x8dnega mesta Segesta, ki se je dolgo bojevalo za premo\xc4\x8d na Siciliji. Po padcu Segeste se je mestece Castellammare stoletja pre\xc5\xbeivljalo kot pristan za Arabce, Normane, \xc5\xa0pance in kon\xc4\x8dno za Sicilsko kraljestvo Friderika II. Toda pravi razvoj mesta sega v sedemnajsto in osemnajsto stoletje. Kmalu po zdru\xc5\xbeenju Italije (1861), ko je nova dr\xc5\xbeava poklicala na nabor, so se prebivalci uprli temu zakonu, ki ga prej, pod Borbonci, niso poznali. Okoli 400 nabornikov je napadlo dr\xc5\xbeavne urade, pobilo naborne komisarje in po\xc5\xbegalo njih hi\xc5\xa1e. Dr\xc5\xbeava seveda ni mogla mimo tega. \xc5\xbde naslednjega dne so se izkrcali bersaljerji, a v vsem mestu niso na\xc5\xa1li nikogar razen duhovnika, dveh starcev, treh invalidov in enega otroka, ki so jih na mestu ustrelili. Ta dogodek je ostal v spominu kot "upor proti kutrari", ker je ljudstvo imenovalo kutrara (it.: cutrara [kutr\xc3\xa0ra], nare\xc4\x8dni izraz za coltre [k\xc3\xb2ltre] = odeja) tiste osebe, ki so jim nove oblasti dodelile razla\xc5\xa1\xc4\x8dena posestva, torej tiste, ki so se greli pod isto odejo z dr\xc5\xbeavnimi predstavniki. Za slednje pa je bil upor le "maffia", ki je bil toskanski izraz za ilegalnost (iz malaffare = umazan posel). To je prvi zgodovinski zapis besede, ki je pozneje postala mafia z vse te\xc5\xbejim pomenom. Dejansko izhajajo iz Castellammara vsi ve\xc4\x8dji za\xc4\x8detniki ameri\xc5\xa1ke mafije (prva leta dvajsetega stoletja) in tudi vrh sicilske mafije je bil do leta 1980 v teh krajih, dokler ga niso izpodrinili predstavniki iz kraja Corleone v pokrajini Palermo.'