b'\n_START_ARTICLE_\nAndrej Ferjan\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji v Gorici (1868) je \xc5\xa1tudiral pravo na Dunaju, kjer je 1875 doktoriral. Nato je slu\xc5\xbeboval pri raznih sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih na Dunaju (1874\xe2\x80\x931876), pri okro\xc5\xbenen sodi\xc5\xa1\xc4\x8du na Ptuju (1876\xe2\x80\x931883), dr\xc5\xbeavnem pravdni\xc5\xa1tvu v Novem mestu (1883\xe2\x80\x931886) in v Ljubljani (1886\xe2\x80\x931895) ter pri de\xc5\xbeelnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani (1895\xe2\x80\x931907)._NEWLINE_V politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju je bil poslanec dr\xc5\xbeavnega zbora na Dunaju, kjer je zastopal po smrti A. Obreze kme\xc4\x8dke ob\xc4\x8dine Postojna-Planina (1885\xe2\x80\x931896), mesta in trge Postojna, Lo\xc5\xbe, Idrija, Vrhnika, \xc5\xa0kofja Loka, Kranj, Kamnik, Tr\xc5\xbei\xc4\x8d, Radovljica (1897\xe2\x80\x931907), bil je prvi Slovenec podpredsednik dr\xc5\xbeavnega zbora (1898 do 1899) in \xc4\x8dlan raznih delegacij (1899\xe2\x80\x931900). V de\xc5\xbeelnem zboru je zastopal mesta in trge volilnega okraja Tr\xc5\xbei\xc4\x8d-Radovljica-Kamnik (1901\xe2\x80\x931907) ter bil de\xc5\xbeelni odborni\xc5\xa1ki namestnik, \xc4\x8dlan in predsednik ve\xc4\x8d odsekov, 1894 je zahteval slovenske in hrva\xc5\xa1ke uradne napise. Leta 1896 je bil med ustanovitelji Jugoslovanskega kluba, ter bil za zdru\xc5\xbeitev Bosne in Hercegovine s Hrva\xc5\xa1ko in Dalmacijo. Leta 1901 je skupaj z drugimi liberalci (I. Tav\xc4\x8darjem, O. Gabr\xc5\xa1\xc4\x8dkom) ustanovil Hrva\xc5\xa1ko-slovenski klub.'