b'\n_START_ARTICLE_\nGrad zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nGrad zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de (tudi pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de, ljudski grad, kme\xc4\x8dki grad) se imenuje gradu podobna utrdba, obi\xc4\x8dajno obdana z obzidjem obrambnega sistema, ki ni bila stalno naseljena ampak je lokalnemu prebivalstvu slu\xc5\xbeila kot za\xc4\x8dasni umik pred vojno nevarnostjo. V preteklosti so bili taki objekti imenovani velikanske utrdbe, saj so njihov nastanek pripisovali velikanom.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi so z arheolo\xc5\xa1kimi izkopavanji ve\xc4\x8dkrat naleteli na razli\xc4\x8dno velike utrdbe (obi\xc4\x8dajno s premerom ve\xc4\x8d kot 100 m), ki so jih interpretirali kot utrjena zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da. V anti\xc4\x8dnem zgodovinopisju jih med drugimi, Cezar imenuje oppidum (keltska utrdba, utrjeno mesto, kot naselje latenske obdobja - pozne \xc5\xbeelezne dobe), ki pa je lahko tudi stalna naselbina. Podobne kot obro\xc4\x8d zgrajene stene poznajo tudi razli\xc4\x8dni germanski in slovanski narodi, slednji tudi \xc5\xa1e v srednjem veku. Take utrdbe imenujemo tudi gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, gradbeni material je \xc5\xa1e posebej zemlja, les in kamen, uporabljeni v razli\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinih izvedbe._NEWLINE_Po navadi nimajo stolpov, nekateri imajo vhodnim stolpom podobne nadgradnje. Tovrstna zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da so bila v pode\xc5\xbeelskih naseljih in v primeru napadov sovra\xc5\xbenika na voljo \xc5\xa1tevilnim prebivalcem iz okolice, medtem ko so bila naselja ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbertev ropanja in uni\xc4\x8denja. V primeru obleganja je bilo tako zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de opremljeno tudi z zalogami. Tudi kasneje v srednjem veku so to obliko gradu gradili okoli\xc5\xa1ki kmetje in so bili za pode\xc5\xbeelsko prebivalstvo kot za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred morilskimi vojnimi hordami. Utrdbe niso imele veliko skupnega z grajenim domovanjem plemi\xc5\xa1kih gradov, pogosto so obsegale le zemeljska dela in lesene palisade primerne vi\xc5\xa1ine._NEWLINE_Ker zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da ve\xc4\x8dinoma niso bila stalno naseljena in iz netrajnih materialov, jih med arheolo\xc5\xa1kimi izkopavanji pogosto te\xc5\xbeko identificirajo._NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ke utrjene cerkve in trdnjavske cerkve so tudi slu\xc5\xbeile kot grad zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. V glavnem so bile uporabljane va\xc5\xa1ke cerkve, primerno utrjene za za\xc4\x8dasno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de va\xc5\xa1\xc4\x8danov. Zidovi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da so se iz prvotne funkcije raz\xc5\xa1irili v obrambni zid trdnjavske cerkve, zvonik pa je lahko imel tudi voja\xc5\xa1ko funkcijo.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nKme\xc4\x8dki zna\xc4\x8daj gradu, ki je slu\xc5\xbeil pode\xc5\xbeelski skupnosti le v \xc4\x8dasu nevarnosti, je narekoval njegovo izgradnjo. Tam torej ni bilo stanovanjskega dvorca, \xc4\x8deprav so v\xc4\x8dasih bile tudi ve\xc4\x8dje zgradbe (stolp na primer). Da bi se ljudem zagotovilo zavetje, so znotraj utrjenih zidov zgradili veliko majhnih enot, ki so slu\xc5\xbeile kmetom kot prostor za bivanje in hrambo najbolj dragocenih stvari. Poudarek je bil na razvoju utrdb \xe2\x80\x93 rasle so postopoma skozi stoletja, popolnoma nena\xc4\x8drtovani (brez koncepta), tako v \xc5\xa1irino (z dodajanjem ve\xc4\x8d obro\xc4\x8dev sten ali gradbenih raz\xc5\xa1iritev z dodatnimi obrambni jarki) in v vi\xc5\xa1ino (z dvigom obrambnih zidov in gradnjo novih stolpov). Stavbe so bile opremljene s pokritimi galerijami, obokanimi okni s polkni za obrambne namene in obdane z jarki. Zdi se, da so se pojavile v njih celo nekatere obrambne naprave, ki bi lahko u\xc4\x8dinkovito odbijale napadalce, vendar je vredno poudariti, da je ve\xc4\x8dina gradov in kme\xc4\x8dkih utrdb redko ohranjena._NEWLINE_Pogosto so bile kme\xc4\x8dke grajske utrdbe zgrajen okoli cerkve, kjer so templji (opremljeni z razli\xc4\x8dno obrambno opremo) slu\xc5\xbeil kot glavni element obrambe in zadnja to\xc4\x8dka upora (take so \xc5\xa1tevilne utrjene cerkve v Transilvaniji), kot stolp v gradu. Zna\xc4\x8dilno je, da so se zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da nahajala na hribih izven naselja, ob utrjenih cerkvah v centru, \xc4\x8deprav obstajajo izjeme od tega pravila (npr. grad C\xc3\xa2lnic, ki se nahaja v dolini v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vasi, v okro\xc5\xbeju Alba in trdnjavska cerkev v Biertanu, ki je bila zgrajena na hribu nad vasjo oba v Romuniji).'