b'\n_START_ARTICLE_\nAlbert Rejec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini kova\xc4\x8da Ivana Rejca. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju, gimnazijo do izbruha 1. svetovne vojne v Gorici, nato kot begunec \xc5\xa0kofijsko klasi\xc4\x8dno gimnazijo v \xc5\xa0entvidu pri Ljubljani. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji je \xc5\xa1tudiral pravo na Univerzi v Padovi in Rimu Do leta 1922 se je v Tolminu in Rimu pre\xc5\xbeivljal kot uradni prevajalec, ker pa je v Rimu sodeloval v pouli\xc4\x8dnih bojih proti fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnim legijam ob pohodu na Rim je izgubil slu\xc5\xbebo. V letih 1925\xe2\x88\x921928 je bil tajnik gori\xc5\xa1kega politi\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Edinost, sourednik Edinosti in Novic, soorganizator narodnoobrambnega delovanja prosvetnih, dija\xc5\xa1kih in drugih slovenskih dru\xc5\xa1tev, poleti 1927 sta z Zorkom Jelin\xc4\x8di\xc4\x8dem ustanovila organizacijo TIGR. Februarja 1929 je pred aretacijo zbe\xc5\xbeal v Jugoslavijo; v Ljubljani ustanovil tajni odbor TIGR-a in od tod vodil delovanje organizacije, ki je ostala brez vodstva po 1. tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem procesu. Urejal je njena ilegalna glasila Borba, Svoboda, Ljudska fronta, Stra\xc5\xbea ob So\xc4\x8di) in drugo protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno literaturo, sklepal sporazume z italijanskimi protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnimi organizacijami v emigraciji, od za\xc4\x8detka 2. svetovne vojne pa vodil obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno delo in sabota\xc5\xbee za zahodne demokrati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave. Ilegalno dejavnost je prikrival z vlogo generalnega tajnika Zveze jugoslovanskih emigrantov iz Julijske krajine. Od junija 1940 je ilegalno \xc5\xbeivel v Beogradu. Pred prihajajo\xc4\x8dimi Nemci se je 10. aprila 1941 iz Beograda umaknil proti Bosni. Leta 1944 se je pridru\xc5\xbeil partizanom, bil na sremski fronti, pred koncem vojne pa ga je jugoslovanska varnostna slu\xc5\xbeba aretirala in zasli\xc5\xa1evala o obve\xc5\xa1\xc4\x8devalnih stikih organizacije TIGR z zahodnimi zavezniki. Po osvoboditvi je bil od novembra 1945 do julija 1948 prevajalec pri tiskovnem uradu predsedstva slovenske vlade, nato do leta 1959 raziskovalec na In\xc5\xa1titutu za narodnostna vpra\xc5\xa1anja v Ljubljani. Leta 1953 j3 izdal knji\xc5\xbeico Al kiu Triesto? (COBISS) (Komu Trst\xc2\xa0?), knji\xc5\xbeica je iz\xc5\xa1la v esperantu ter italijanskem, francoskem in angle\xc5\xa1kem jeziku. Rejec je tudi soavtor knjige Pri\xc4\x8devanja o Tigru (COBISS) ter v okoli 150 \xc4\x8dlankov, objavljenih v razli\xc4\x8dnih strokovnih revijah, v katerih je obravnaval predvsem vpra\xc5\xa1anja iz zgodovine Primorske in Bene\xc5\xa1ke Slovenije. njegova bibliografija obsega 40.zapisov.'