b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Townsend Brown\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova star\xc5\xa1a sta bila Lewis K. in Mary Townsend Brown. \xc5\xbde v zgodnji mladosti si je zami\xc5\xa1ljal nenavadne poskuse in z njimi velikokrat ujezil sosede in policijo. Med 1. svetovno vojno je s svojo anteno in sprejemnikom lovil radijske signale iz Nem\xc4\x8dije. Ker so se bali, da bi lahko tudi oddajal, so mu prepovedali uporabo antene._NEWLINE_Leta 1921 si je Brown v New Yorku pri Leeju DeForestu kupil vakuumsko cev. Doma si je z njo izdelal oddajnik in je vsak dan do 11. ure zve\xc4\x8der oddajal glasbo, \xc4\x8deprav so \xc5\xbee eno uro prej ugasnili elektri\xc4\x8dni generator na bli\xc5\xbenji Univerzi Dennison v Granvilleu. Tedaj sta v ZDA delovali le \xc5\xa1e dve radijski postaji._NEWLINE_Istega leta je pri raziskovanju s Coolidgeovo rentgensko cevjo odkril Biefeld-Brownov pojav. Coolidgeva cev je vakuumska cev z dvema nesimetri\xc4\x8dnima elektrodama. Brown je opazil, da je na cev delovala sila, ko jo je pri\xc5\xbegal. Silo ni povzro\xc4\x8dala rentgenska svetloba ampak novo odkriti pojav._NEWLINE_Ko se je dru\xc5\xbeina preselila v Pasadeno se je vpisal na Kalifornijski tehnolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut. Na za\xc4\x8detku sta mu fizika in kemija delala te\xc5\xbeave in za\xc4\x8del je razmi\xc5\xa1ljati o gravitacijskih valovih. Znani fizik Millikan, takrat predstojnik in\xc5\xa1tituta, mu je predlagal, naj najprej dokon\xc4\x8da \xc5\xa1tudij._NEWLINE_Pozneje je Brown od leta 1923 deloval z Biefeldom na Univerzi Dennison v astrofizikalnem raziskovalnem laboratoriju. Biefeld je bil Einsteinov prijatelj v Z\xc3\xbcrichu, \xc5\xa1e preden sta oba pribe\xc5\xbeala v ZDA. Leta 1930 se je Brown pridru\xc5\xbeil ameri\xc5\xa1ki mornarici in sodeloval pri mnogih znanstvenih programih.'