b'\n_START_ARTICLE_\nKuro\xc5\xa1io\n_START_PARAGRAPH_\nTok Kuro\xc5\xa1io (\xe9\xbb\x92\xe6\xbd\xae "\xc4\x8drna plina", tudi "Japonski tok") je tok, ki te\xc4\x8de proti severu na zahodu severnega Tihega oceana. Podoben je Zalivskemu toku, saj je mo\xc4\x8dan, smer pa mu dolo\xc4\x8da obala na zahodu oceana. Spada k severno-pacifi\xc5\xa1kemu kro\xc5\xbenemu toku.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKuro\xc5\xa1io izvira ob obali Luzona pri Filipinih in te\xc4\x8de severovzhodno mimo Japonske, kjer se zliva v Severnopacifi\xc5\xa1ki tok. Je le nadaljevanje Severnoekvatorialnega toka, ki prina\xc5\xa1a toplo vodo v severni Tihi ocean. Gre za analog Zalivskega toka, saj prina\xc5\xa1a toplo tropsko vodo do polarnih regij. Zaradi temnomodre barve se imenuje "\xc4\x8drni tok", v\xc4\x8dasih pa tudi "Japonski tok" (\xe6\x97\xa5\xe6\x9c\xac\xe6\xb5\xb7\xe6\xb5\x81 Nihon Kajrju)._NEWLINE_Njegovo pot ju\xc5\xbeno od Japonske sporo\xc4\x8dajo vsak dan. Skupaj s Severnoekvatorialnim tokom na jugu, Kalifornijskim tokom na vzhodu in Severnopacifi\xc5\xa1kim tokom tvorijo severno-pacifi\xc5\xa1ki kro\xc5\xbeni tok. Njegove tople vode vzdr\xc5\xbeujejo koralne grebene na Japonskem, najsevernej\xc5\xa1e na svetu. Veja Kuro\xc5\xa1ia, ki te\xc4\x8de v Japonsko morje, se imenuje Tok Cu\xc5\xa1ima.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ke lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri tr\xc5\xbeno pomembni morski organizmi se morajo tekom \xc5\xbeivljenja pomikati s tokovi, ki jih omejuje celina na zahodu ocena. Primera tega sta Kuro\xc5\xa1io in Zalivski tok. Subtropski deli oceanskih kro\xc5\xbenih tokov so pomembne regije primarne produkcije (koli\xc4\x8dina fiksiranega ogljikovega dioksida v organsko maso); fiksacija ogljikovega dioksida v teh vodah prispeva velik dele\xc5\xbe porabe toplogrednega plina._NEWLINE_Satelitske like ka\xc5\xbeejo meandriranje in tvorbe turbulentnih vrtincev ob stiku s Oja\xc5\xa1iom v velikosti 100-300 km. Lastnosti vrtincev so odvisne od njihovega izvora. \xc4\x8ce se tvorijo med tokom in japonsko obalo, lahko povle\xc4\x8dejo veliko koli\xc4\x8dino vode s kontinentalne police na eni strani vrtinca, na drugi pa jo dodajajo. Dlje od ve\xc4\x8djega toka kot nastanejo, manj energije imajo in manj\xc5\xa1i so. Ciklonski vrtinci lahko povzro\xc4\x8dajo efekt "upwelling", ki prina\xc5\xa1a hladne, s hranili bogate tokove, na povr\xc5\xa1je, kar povi\xc5\xa1a produktivnost morja. Biolo\xc5\xa1ke posledice na populacije mladih rib so ogromne. Upwelling pomembno vpliva na primarno produkcijo po svetu.\n_START_SECTION_\nProdukcija\n_START_PARAGRAPH_\nKuro\xc5\xa1io je topel tok s povpre\xc4\x8dno povr\xc5\xa1insko temperaturo 24 \xc2\xb0C. Proizvaja male in srednje vrtince in spada med srednje do visokoproduktivne ekosisteme (primarna produkcija 150-300 gramov ogljika na kvadratni meter na leto). Obalna obmo\xc4\x8dja so visoko produktivna. Najvi\xc5\xa1ja vrednost klorofila je na 100 metrih globine._NEWLINE_Obstajajo indikacije, da vrtinci prispevajo k pre\xc5\xbeivetju ribjih larv, ki jih tok nosi. Biomasa planktona variira \xc4\x8dez leto in je najvi\xc5\xa1ja v vrtincih od robu Kuro\xc5\xa1ia. "Obro\xc4\x8di s toplim jedrom" niso znani po visoki produktivnosti, \xc4\x8desar pri Kuro\xc5\xa1iu ne opazimo, saj je produktivnost enakomerno porazdeljena po obro\xc4\x8dih. Ko se tak\xc5\xa1en sistem odcepi od toka, se na robovih za\xc4\x8dne pojavljati efekt upwelling, ob pomikanju proti severu pa se tudi konvekcijsko me\xc5\xa1a zaradi povr\xc5\xa1inskega hlajenja vode. Iz globine se dviga bogata voda in ker imajo te sistemi neodvisen temperaturni re\xc5\xbeim od okolice, lahko pride do spomladanskega porasta planktona, \xc4\x8deprav ga na okoli\xc5\xa1kih policah ni.\n_START_SECTION_\nRibe\n_START_PARAGRAPH_\nBiomasa rib je odvisna od polo\xc5\xbeaja na prehranjevalni verigi, primarne produkcije in oceanskih ter atmosferskih razmer. V regiji Kuro\xc5\xa1io-Oja\xc5\xa1io je ulov rib odvisen od oceanografskih razmer, kot je prodiranje Oja\xc5\xa1ia in velikega Kuro\xc5\xa1ijevega meandra ju\xc5\xbeno od Hon\xc5\xa1uja. Oja\xc5\xa1io vsebuje bolj hladno in sve\xc5\xbeo vodo kot so navadno vzhodnem Hon\xc5\xa1uju. Vdiranje rib vpliva na biomasu, ulov in pre\xc5\xbeivetje (do odraslosti) pri mnogih ribjih vrstah, kot so sardele. Ko je Oja\xc5\xa1io dobro razvit in prodira na jug, je vi\xc5\xa1ja produkcija sardin, ko pa je razvit meander, je vi\xc5\xa1je pre\xc5\xbeiveje in ulov, saj je meander v bli\xc5\xbeini ju\xc5\xbenih sardinjih drsti\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nLignji\n_START_PARAGRAPH_\nJaponski ligenj (Todarodes pacificus) se deli na tri subpopulacije, ki se razmno\xc5\xbeujejo pozimi, poleti in v jeseni. Zimska skupina je povezana s Kuro\xc5\xa1iom. Ko se drsti od januarja do aprila v Vzhodnokitajskem morju, potujejo larve s tokom na sever, nato pa se ujamejo med Hon\xc5\xa1ujem in Hokaidom \xc4\x8dez poletje. Poletno drstenje poteka v drugem delu Vzhodnokitajskega morja, larve pa potujejo s tokom Cu\xc5\xa1ima v Japonsko morje, kjer se sre\xc4\x8da s Primorskim tokom. Na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du tokov juh lahko lovijo. Lignji uporabljajo tople vode za razvoj jaj\xc4\x8dec in li\xc4\x8dink, nato pa s tokom, ki jih ponese od vzhodnega roba oceana, dose\xc5\xbeejo bogate severne vode. Letni ulov lignjev nara\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbee od osemdesetih. Zaradi podnebnih sprememb se jesenska in zimska drsti\xc5\xa1\xc4\x8da prekrivajo. Zimska drsti\xc5\xa1\xc4\x8da na kontinentalni polici in nagibu pa tudi v Vzhodnokitajskem morju se \xc5\xa1irijo.'