b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Maribor-Center\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Maribor-Center (v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasovnem obdobju imenovana tudi Ob\xc4\x8dina Maribor-Rotov\xc5\xbe) je ena izmed nekdanjih ob\xc4\x8din, ki so sestavljale mesto Maribor. Obsegala je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta in bli\xc5\xbenjo okolico. Sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine se je nahajal na Rotov\xc5\xa1kem trgu 9.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina z imenom Maribor-Center je bila prvotno ustanovljena z\xc2\xa0Zakonom o obmo\xc4\x8djih okrajev in ob\xc4\x8din v Ljudski republiki Sloveniji, ki ga je sprejela Ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Republike Slovenije leta 1955.\xc2\xa0Poleg omenjene so bile na obmo\xc4\x8dju Maribora ustanovljene \xc5\xa1e ob\xc4\x8dine\xc2\xa0Maribor-Tezno,\xc2\xa0Maribor-Tabor\xc2\xa0in\xc2\xa0Maribor-Ko\xc5\xa1aki.\xc2\xa0V tej obliki je bila ob\xc4\x8dina ukinjena leta 1967, ko so se dotedanje ob\xc4\x8dine zdru\xc5\xbeile v enotno ob\xc4\x8dino Maribor._NEWLINE_Teritorialne dimenzije velike ob\xc4\x8dine Maribor so v letu 1978 spro\xc5\xbeile ponovno razpravo o njeni reorganizaciji. Leta 1979 je v Mariboru potekala \xc5\xa1ir\xc5\xa1a razprava o strategiji preoblikovanja, nakar je bil v marcu 1980 razpisan referendum, kjer so ob\xc4\x8dani podprli predloge dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dnih organizacij, tako da se obmo\xc4\x8dje dotedanje velike ob\xc4\x8dine Maribora preoblikovalo v \xc5\xa1est mestnih ob\xc4\x8din. Tokrat je bila ustanovljena ob\xc4\x8dina z imenom Maribor-Rotov\xc5\xbe. Ime je dobila po mestni hi\xc5\xa1i, kjer se je bil sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine in se nahaja v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Pokrivala je v glavnem isto obmo\xc4\x8dje kot Ob\xc4\x8dina Maribor-Center. Ob\xc4\x8dina je prenehala z delovanjem 15. 4. 1990, ko so se ob\xc4\x8dine skladno z\xc2\xa0Zakonom o zdru\xc5\xbeitvi mariborskih ob\xc4\x8din\xc2\xa0 ponovno zdru\xc5\xbeile v enotno ob\xc4\x8dino Maribor._NEWLINE_Obsegala je dva razli\xc4\x8dna obmo\xc4\x8dja. Staro mestno jedro severno od Drave in gri\xc4\x8devnat svet proti dr\xc5\xbeavni meji z Avstrijo._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina je merila 66 kvadratnih kilometrov. V letu 1981 je \xc5\xa1tela 34.584 prebivalcev._NEWLINE_Sestavljalo jo je petnajst krajevnih skupnosti: Anton A\xc5\xa1kerc, Boris Kidri\xc4\x8d, Bresternica, Heroja Toneta Tom\xc5\xa1i\xc4\x8da, Ivan Cankar, Kamnica, Koro\xc5\xa1ka vrata, Ko\xc5\xa1aki, Kr\xc4\x8devina, Ob parku, Po\xc4\x8dehova, Pre\xc5\xbeihov Voranc, Rotov\xc5\xbe, Talci in Za tremi ribniki.'