b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Vi\xc5\xa1arske Matere Bo\xc5\xbeje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzro\xc4\x8dilo o nastanku romarske poti pravi, da je leta 1360 neki pastir iz \xc5\xbdabnic iskal svoje ovce. Na\xc5\xa1el jih je kle\xc4\x8de\xc4\x8de okoli brinovega grma. Ko je pogledal pobli\xc5\xbee, je videl sredi grma kip Marije z Jezusom. Kip je odnesel v \xc5\xbdabnice, kjer ga je \xc5\xbeupnik pospravil v omaro. Vendar se je naslednjega dne kip spet pojavil na istem mestu in isti prizor se je ponovil tudi tretjega dne. \xc5\xbdupnik iz \xc5\xbdabnic je za mnenje povpra\xc5\xa1al patriarha iz Ogleja, ki je odobril \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje in ukazal, da na kraju, kjer so na\xc5\xa1li kip, postavijo kapelico. _NEWLINE_Svete Vi\xc5\xa1arje so postale Slovencem hitro zelo pomembna romarska pot - do nastanka brezjanske romarske poti verjetno celo najpomembnej\xc5\xa1a. Leta 1780 je cesar Jo\xc5\xbeef II. prepovedal romanja, kar je vernike zelo prizadelo. Njegov naslednik Leopold II. je leta 1790 romanja spet dovolil. _NEWLINE_Leta 1807 je v cerkev tre\xc5\xa1\xc4\x8dila strela. Leseni del cerkve je zgorel. Cerkev so po tem hitro obnovili in \xc5\xa1e raz\xc5\xa1irili. Naslednja nesre\xc4\x8da je zadela cerkev ob za\xc4\x8detku prve svetovne vojne: 16. septembra 1915 je cerkev zadela granata, ki je povzro\xc4\x8dila pravo opusto\xc5\xa1enje in po\xc5\xbear. Marijin kip pa so re\xc5\xa1ili. Po ve\xc4\x8d selitvah se je na kresni ve\xc4\x8der leta 1925 spet vrnil na Vi\xc5\xa1arje, kjer je \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Vi\xc5\xa1arsko cerkev danes krasijo freske Toneta Kralja v njegovem zna\xc4\x8dilnem slogu. _NEWLINE_Danes so Vi\xc5\xa1arje kraj, kjer se zbirajo romarji \xc5\xa1tirih narodov: Slovencev, Italijanov, Furlanov in Avstrijcev. Ve\xc4\x8dina romarjev se na vrh pripelje z \xc5\xbei\xc4\x8dnico, tisti bolj prizadevni pa se odpravijo na vrh pe\xc5\xa1. Ob pe\xc5\xa1poti so bile \xc5\xa1e pred nedavnim skladovnice polen, ki so jih romarji nosili na vrh za kurjavo. Romarska sezona se na Vi\xc5\xa1arjah za\xc4\x8dne junija in kon\xc4\x8da prvo nedeljo v oktobru (ro\xc5\xbenovenska nedelja), najve\xc4\x8d organiziranih romanj pa je med velikim in malim \xc5\xa1marnom.\n_START_SECTION_\nSre\xc4\x8danja\n_START_PARAGRAPH_\nVsako leto poteka v cerkvi oziroma zunaj nje tradicionalno Sre\xc4\x8danje treh de\xc5\xbeel (Furlanije, Koro\xc5\xa1ke in Slovenije; poteka od 1982) ter Sre\xc4\x8danje treh Slovenij (mati\xc4\x8dne, zamejske in izseljenske; poteka od 1989).'