b'\n_START_ARTICLE_\nAmarnska pisma\n_START_PARAGRAPH_\nAmarnska pisma, v\xc4\x8dasih tudi Amarnska korespondenca ali Amarnske tablice, so arhiv dopisov, napisanih na  glinastih tablicah. Arhiv vsebuje predvsem diplomatske dopise med egip\xc4\x8dansko dr\xc5\xbeavno pisarno in njenimi predstavniki v Kanananu in Amurruju v obdobju Novega egip\xc4\x8danskega kraljestva.  Pisma so odkrili v Amarni v Gornjem Egiptu, po kateri so dobila ime. Amarna se je v egip\xc4\x8danskem obdobju imenovala Ahet-Aton, kar pomeni Atonovo obzorje. Mesto je v 1350.-1330. letih zgradil faraon Ehnaton iz Osemnajste egip\xc4\x8danske dinastije. Amarnska pisma so za egiptologe zelo neobi\xc4\x8dajna, ker so ve\xc4\x8dinoma pisana v akadskem klinopisu starodavne Mezopotamije in ne v egip\xc4\x8danskih hieroglifih. Arhiv 382 tablic je pod naslovom  Die El-Amarna-Tafel  leta 1907 in 1915 v dveh zvezkih objavil norve\xc5\xa1ki asirijolog J\xc3\xb8rgen Alexander Knudtzon. Od takrat je bilo odkritih \xc5\xa1e 24 tablic ali fragmentov. Pisma so bila napisana v obdobju najve\xc4\x8d trideset let._NEWLINE_Amarnska pisma so zelo pomembna za svetopisemske \xc5\xa1tudije in semitsko jezikoslovje, ker osvetljujejo kulturo in jezik kanaanskih ljudstev v predsvetopisemskem obdobju. Pisma so kljub temu, da so pisana v akad\xc5\xa1\xc4\x8dini, krepko obarvana z materin\xc5\xa1\xc4\x8dino piscev, ki so govorili zgodnjo obliko kanaan\xc5\xa1\xc4\x8dine, iz katere sta se razvila h\xc4\x8derinska jezika hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina in feni\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dina. Kanaanizmi dajejo pomemben vpogled v  izvorno stanje obeh jezikov nekaj stoletij pred njihovim pojavom.\n_START_SECTION_\nPisma\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dino tablic, pisanih predvsem v akad\xc5\xa1\xc4\x8dini, diplomatskem jeziku tistega \xc4\x8dasa, so odkrili doma\xc4\x8dini okoli leta 1887 in jih prodajali na trgu s starinami. Tablice so bile pred odkritjem shranjene s starodavni zgradbi, ki so jo arheologi od takrat imenovali Pisarna faraonove korespondence. Po njenem odkritju se je za\xc4\x8dela zgradba temeljito raziskovati. Prvi arheolog, ki je odkril \xc5\xa1e ve\xc4\x8d tablic, e bill Flinders Petrie, ki je v letih 1891 in 1892 na\xc5\xa1el 21 fragmentov. \xc3\x89mile Chassinat, takrat direktor Francoskega  in\xc5\xa1tituta za orientalske \xc5\xa1tudije v Kairu, je leta 1903 odkril \xc5\xa1e dve tablici. Po  Knudtzonovi objavi Amarnskih pisem so v Egiptu in  razli\xc4\x8dnih muzejih odkrili \xc5\xa1e 24 tablic ali fragmentov.  _NEWLINE_Prva skupina tablic, ki so jih odkrili doma\xc4\x8dini, se je razpr\xc5\xa1ila po muzejih v Nem\xc4\x8diji, Veliki Britaniji, Franciji, Rusiji in Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike. 202 ali 203 tablice so v Muzeju bli\xc5\xbenjeazijskih kutur v Berlinu, 99 v Britanskem muzeju v Londonu, 49 ali 50 v Egip\xc4\x8danskem muzeju v Kairu, 7 v Louvreu v Parizu, 3 v Pu\xc5\xa1kinovem muzeju v Moskvi in ena v Orientalskem in\xc5\xa1titutu v Chicagu._NEWLINE_Amarnska pisma vsebujejo bogastvo podatkov o kulturah, kraljestvih, dogodkih in osebnostih obdobja, iz katerega se je ohranilo zelo malo pisnih virov.  V njih  je korespondenca iz obdobja faraona Ehnatona in njegovega predhodnika Amenhotepa III. z ve\xc4\x8d kot  300 diplomatskimi pismi. Razen pisem so na tablicah tudi razli\xc4\x8dna literarna in izobra\xc5\xbeevalna besedila. Tablice zelo osvetljujejo egip\xc4\x8danske odnose z Babilonijo, Asirijo, Sirijo, Kanaanom in Ala\xc5\xa1ijo (Ciprom) in odnose z Mitanci in Hetiti in so hkrati pomemben pripomo\xc4\x8dek za preu\xc4\x8devanje  zgodovine in kronologije tistega obdobja. Pisma babilonskega kralja Kada\xc5\xa1man-Enlila I. so sidro za \xc4\x8dasovni okvir od Ehnatona do sredine 14. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.  Pisma vsebujejo tudi prvo omembo srednjevzhodne etni\xc4\x8dne skupine Habiru, ki bi zaradi podobnosti besed in njihove geografske lokacije lahko bili povezani s Hebrejci. Povezava med njimi je vpra\xc5\xa1ljiva in predmet razprav. V pisma so vklju\xc4\x8deni tudi Tu\xc5\xa1ratta Mitanski, Libaju \xc5\xa0ehemski, Abdi-Hema Jeruzalemski in prepirljivi kralj Rib-Hadda Biblo\xc5\xa1ki, ki v ve\xc4\x8d kot 58 pismih prosi Egip\xc4\x8dane za voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d.  V pismih zahteva predvsem pomo\xc4\x8d proti Hetitom na severu in Habiruju na jugu kraljestva.'