b'\n_START_ARTICLE_\nKovelin\n_START_SECTION_\nOdkritje in poimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nMineral je leta 1815 odkril sa\xc5\xa1ki oficir Johann Carl Freiesleben v bli\xc5\xbenji Sangerhausena in ga imenoval modro bakrovo steklo (nem\xc5\xa1ko: blaues Kupferglas). Leta 1818 ga je nem\xc5\xa1ki mineralog August Breithaupt zaradi zna\xc4\x8dilne barve indiga imenoval bakrov indigo (nem\xc5\xa1ko: Kupferindig). Natan\xc4\x8dno kemi\xc4\x8dno sestavo minerala je leta 1827 na vzorcu z Vezuva dolo\xc4\x8dil Niccol\xc3\xb2 Covelli. Sedanje ime po Niccolu Covelliju mu je dal leta 1832 francoski geolog in mineralog Fran\xc3\xa7ois Sulpice Beudant.\n_START_SECTION_\nStruktura\n_START_PARAGRAPH_\nKovelin (CuS) spada v skupino binarnih bakrovih sulfidov s splo\xc5\xa1no formulo Cu\xe2\x82\x93Sy, v katerih so razmerja Cu:S od 1:2 do 2:1. \xc4\x8ceprav je osnovna struktura kovelina CuS, so raziskave njegove superstrukture, velikega \xc5\xa1tevila zdru\xc5\xbeenih molekul CuS, pokazale, da je ve\xc4\x8d kovelinovih posebnih lastnosti posledica ravno teh molekularnih struktrur. V mineralovih superstrukturah so prisotni kationi Cu\xe2\x81\xba in Cu\xc2\xb2\xe2\x81\xba, se pravi da je mineral sestavljen iz ionov Cu\xe2\x81\xba, Cu\xe2\x81\xba\xc2\xb2 in S\xe2\x81\xbb\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nKovelin se v depozitih obi\xc4\x8dajno pojavlja kot sekundarni bakrov mineral. Kot primarni mineral se pojavlja redko, \xc5\xa1e redkeje pa se pojavlja kot vulkanski sublimat. Nastal je s preperevanjem v okoljih blizu Zemljine povr\xc5\xa1ine v depozitih, v katerih so primarni sulfidi bakrovi sulfidi. Kot primarni mineral je nastal samo v hidrotermalnih pogojih._NEWLINE_Kovelinova edinstvena kristalna struktura je povezana s pogoji njegovega nastanka. Zgrajen je iz ogrodja ploskev CuS\xe2\x82\x83, ki so lo\xc4\x8dene z negativno nabitimi ploskvami CuS\xe2\x82\x82. Tak\xc5\xa1no ogrodje je nastalo v oksidativnih pogojih formiranja. Poskusi, da bi sintetizirali kovelin, so pokazali, da je bil podvr\xc5\xbeen kompleksnemu oksidacijskemu procesu in da je njegov nastanek odvisen od stanja in zgodovine spremljajo\xc4\x8dih sulfidov, iz katerih je nastal. Poskusi  dokazujejo, da bi lahko bil potencialni katalizator za pretvorbo drugih bakrovih sulfidov v kovelin v trdnem stanju amonijev metavadanat (NH\xe2\x82\x84VO\xe2\x82\x83).\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da kovelina so v rudniku Calabona v Algheru na Sardiniji (Italija), Boru (Srbija), Salzburgu (Avstrija), Dillenburgu, Hesseju in Sangerhausenu na Sa\xc5\xa1kem (Nem\xc4\x8dija), Kedabeku na Kavkazu (Ruska federacija), rudniku Bou-Skour v pokrajini Bou Azzer (Maroko) ter v Montani, Teksasu in New Mexicu (ZDA).\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nKovelin je bil prvi odkriti naravni superprevodnik. Superprevodnost z izjemno majhnimi toplotnimi izgubami omogo\xc4\x8da zgradba CuS\xe2\x82\x83/CuS\xe2\x82\x82, zato mnogo znanstvenikov posku\xc5\xa1a proizvesti sinteti\xc4\x8dni kovelin. Gramp in sodelavci so leta 2006 odkrili, da se lahko kovelin proizvede v laboratoriju v anaerobnih pogojih pri razli\xc4\x8dnih temperaturah z bakterijami, ki reducirajo sulfate. Koli\xc4\x8dina na ta na\xc4\x8din proizvedenega kovelina bi lahko bila velika, vendar bakterije same zavirajo rast kristalov. Poskusi so pokazali, da je za pretvorbo drugih sulfidov v trdnem stanju v kristale kovelina pomembna prisotnost amonijevih vanadatov.'