b'\n_START_ARTICLE_\nHamurabi\n_START_SECTION_\nVladavina Hamurabija\n_START_PARAGRAPH_\nPrva desetletja njegovega vladanja so bila dokaj mirna, svojo mo\xc4\x8d je usmeril predvsem v javna dela, kot so utrjevanje mestnih obzidij v varnostne namene in \xc5\xa1iritev mestnih templjev. V 30. letu vladavine pa je Hamurabi uni\xc4\x8dil zavojevalsko vojsko, ki so jo sestavljali Elamiti in druga ljudstva, ki so napadla mezopotamsko planoto. V odlo\xc4\x8dilni bitki jih je pregnal iz Babilonije._NEWLINE_Hamurabi je skupaj s kraljem Larse pred tem skoval na\xc4\x8drt, s katerim bi naj  uni\xc4\x8dila nasprotnike, a se larsiti dogovora niso dr\xc5\xbeali, zato se je opeharjen Hamurabi zarotil proti njim in si z njihovim porazom pokoril ju\xc5\xbeno mezopotamsko ravnico. V naslednjih dveh letih je svojemu gospostvu torej dodal mesti Larso in Jamutbal ter zdru\xc5\xbeeval Babilonijo v enotno monarhijo s prestolnico v Babilonu. Ponovni pridobitvi babilonske samostojnosti je sledil velik knji\xc5\xbeevni preporod, njihova vladavina pa je bila spo\xc5\xa1tovana celo do obal Sredozemskega morja. Arheologi so odkrili veliko \xc5\xa1tevilo glinenih tablic, popisanih z raznimi besedili, \xc4\x8das nastanka katerih sega v obdobje vladavine Hamurabija in njegovih naslednikov. Ena izmed njih, ki nosi zahtevo po 240 vojakih iz Situla in Asirije, potrjuje, da je bila slednja v tem \xc4\x8dasu pod babilonsko nadvlado. _NEWLINE_Hamurabi je babilonsko ozemlje najprej raz\xc5\xa1iril z zavzemanjem mest ju\xc5\xbeno od Babilonije, potem pa je nadaljeval z osvajanjem ve\xc4\x8djega dela Medre\xc4\x8dja. Njegova voja\xc5\xa1ka osvajanja segajo v pozno dobo njegove vladavine. Morda je nanje vplival padec \xc5\xa0amsi-Adadovega imperija.\n_START_SECTION_\nHamurabijev zakonik\n_START_PARAGRAPH_\nHamurabijev zakonik je dobro ohranjen babilonski spisek zakonov anti\xc4\x8dne Mezopotamije, iz  leta ok. 1754 pr.n.\xc5\xa1t. Gre za enega najstarej\xc5\xa1ih dalj\xc5\xa1ih dekodiranih zapisov na svetu. Obstaja delna kopija zakonika na 2,25 metra visoki kamniti steli. Sestavlja ga 282 zakonov, s stopnjujo\xc4\x8dimi se kaznimi, glede na dru\xc5\xbebeni status, spol, status su\xc5\xbenja, ipd. Zakonik so spisali pisarji na 12 tablic. Prej\xc5\xa1nji sumerski zakoni so se osredoto\xc4\x8dali predvsem na kompenzacijo \xc5\xbertev, medtem ko se doti\xc4\x8dni zakonik osredoto\xc4\x8da bolj na fizi\xc4\x8dno kaznovanje po talionskem na\xc4\x8delu. Obenem je to bil prvi zakonik, ki je omejil pravico do ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja o\xc5\xa1kodovancev. _NEWLINE_Hamurabijev zakonik je bil napisan na kamniti steli in postavljen na javno mesto, kjer so ga lahko videli vsi podlo\xc5\xbeniki, \xc4\x8detudi so le redki znali brati. Stelo z zakonikom so kot plen odnesli Elamiti v svojo prestolnico Suso, ko so v 12. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. oplenili Babilon. V Susi je bila stela znova odkrita leta 1901, zdaj pa stoji v pari\xc5\xa1kem Louvru. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav so za dana\xc5\xa1nji \xc4\x8das kazni iz Hamurabijevega zakonika neusmiljeno stroge (velja talionsko pravo, ki ga ponazarja na\xc4\x8delo zob za zob), dejstvo, da se Hamurabi ni zadovoljil le z zapisom zakonov svojega kraljestva, temve\xc4\x8d jih je sku\xc5\xa1al \xc5\xa1e urediti v sistemati\xc4\x8dno celoto, postavlja zakonik kot pomemben korak v razvoju civilizacije.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nHamurabi je bil eden najbolj \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denih kraljev svojega obdobja, saj so ga \xc5\xbee za \xc4\x8dasa njegovega \xc5\xbeivljenja proglasili za boga. Sode\xc4\x8d po zapisih po njegovi smrti, se Hamurabija spominjajo predvsem po: zagotavljanju miru, pravice in novih zmag. Njegovi podlo\xc5\xbeniki so verjeli, da je na sveti misiji, katere cilj je \xc5\xa1irjenje civilizacije po vsem svetu. _NEWLINE_Hamurabi se je tudi na druge na\xc4\x8dine trudil izbolj\xc5\xa1ati polo\xc5\xbeaj v de\xc5\xbeeli - tako je, denimo, pripomogel k razvoju namakalnega poljedelstva._NEWLINE_Nekateri verski zgodovinarji povezujejo Hamurabija s svetopisemskim Nimrodom, saj naj bi oba imela podobne voja\xc5\xa1ke dose\xc5\xbeke. Po svetopisemski legendi naj bi bil Nimrod vnuk Noetovega sinu, ime Hamurabi pa lahko razlagamo kot Hem Veliki .\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ibki Hamurabijevi nasledniki niso mogli vzdr\xc5\xbeati voja\xc5\xa1kega pritiska Hetitov, ki jih je vodil kralj Mursilis I. Uspelo jim je uni\xc4\x8diti Babilonski imperij. Babilonu so kasneje za okrog 400 let (pribli\xc5\xbeno med letoma 1595 pr. n. \xc5\xa1t in 1155 pr. n. \xc5\xa1t. zavladali Kasiti, ki so \xc5\xa1e spo\xc5\xa1tovali Hamurabijev zakonik.'