b'\n_START_ARTICLE_\nSchmidt-Pechanova prizma\n_START_SECTION_\nZgradba in delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nScmidt-Pechanova prizma je v resnici zdru\xc5\xbeitev dveh prizem Schmidtove in Pechanove prizme. Prizma je sestavljena iz dveh prizem, ki ju lo\xc4\x8di majhna zra\xc4\x8dna re\xc5\xbea. Svetlobni \xc5\xbearek izstopa iz prizme v isti smeri kot vstopa, slika pa je obrnjena za 180\xc2\xb0._NEWLINE_Po vstopu \xc5\xbearka v prvo prizmo po odboju pride do popolnega odboja. Pri tem se \xc5\xbearek usmeri v drugo prizmo. Slika se pri tem \xc5\xa1e ne obrne. Po vstopu v drugo prizmo pride trikrat do popolnega odboja. Del prizme, ki ima stre\xc5\xa1no obliko (stre\xc5\xa1na prizma, dve povr\xc5\xa1ini pod kotom 90\xc2\xb0) povzro\xc4\x8di obra\xc4\x8danje slike.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nScmidt-Pechanova prizme se uporabljajo najve\xc4\x8d v binokularjih (tudi v monokularjih), kjer slu\xc5\xbeijo za vzpostavitev pokon\xc4\x8dne slike.'