b'\n_START_ARTICLE_\nAndy Warhol\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAndrew Warhola se je rodil v Pittsburghu leta 1928, v obdobju med obema vojnama, kot sin rusinskih priseljencev iz Ogrske (dana\xc5\xa1nje Slova\xc5\xa1ke). O\xc4\x8de je pri\xc5\xa1el v ZDA leta 1907, mati pa se mu je lahko pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1ele leta 1921. Andrew se je rodil v \xc4\x8dasu borznega zloma na Wall Streetu (1929) in velike gospodarske krize. Njegov o\xc4\x8de je tako kot veliko drugih ostal brez dela in Andrewovo zgodnje otro\xc5\xa1tvo je bilo zelo te\xc5\xbeko. Po nekaj letih se je dru\xc5\xbeini nasmehnila sre\xc4\x8da in po osnovnem \xc5\xa1olanju je Andrew obiskoval te\xc4\x8daj komercialnega oblikovanja na Carnegijevem in\xc5\xa1titutu za tehnologijo v Pittsburgu. V tem \xc4\x8dasu je bil plah, negotov mladeni\xc4\x8d in je \xc5\xbeivel v strahu pred neuspehom, \xc4\x8deprav je bil med \xc5\xa1olanjem na in\xc5\xa1titutu uspe\xc5\xa1en. Prebiral je dela Josef Albersa in Moholy-Nagyja ter se tako seznanil z oblikovalskim delom nem\xc5\xa1kega Bauhausa, \xc5\xa1ole sodobnega oblikovanja._NEWLINE_Leta 1949 se je Andrew Warhola preselil v New York. Eno njegovih prvih naro\xc4\x8dil je bila serija ilustracij za \xc4\x8devlje. Ko so se pojavile, je pri tisku vrstice s podatki o avtorju izpadel zadnji a iz njegovega priimka, in odtlej je bil Andy Warhol (z imenom naj bi bila poudarjena mladost)._NEWLINE_V petdesetih letih je hitro postal uspe\xc5\xa1en in dobro pla\xc4\x8dan reklamni slikar, vendar je hrepenel po \xc5\xa1ir\xc5\xa1em priznanju in umetni\xc5\xa1ki slavi. V New Yorku je imel \xc5\xa1tevilne razstave, a je prodal le malo del. Globoko potrt zaradi premajhnega umetni\xc5\xa1kega priznanja je kljub temu, da je bil \xc5\xa1e naprej uspe\xc5\xa1en kot reklamni slikar (za kar je dobil veliko pomembnih priznanj) \xe2\x80\x93 ali pa morda prav zaradi tega \xe2\x80\x93 ob koncu leta 1961 ugotovil, da je svet\xc2\xa0\xc2\xbblepih umetnosti\xc2\xab\xc2\xa0zavrnil njegovo umetnost kot staromodno in nepomembno._NEWLINE_Potreboval je novo spodbudo ter nove zamisli in na nekoliko nenavaden na\xc4\x8din jih je tudi dobil. Znanko, lastnico galerije, Muriel Latow je vpra\xc5\xa1al, ali mu lahko svetuje, katero smer naj ubere. Pravijo, da mu je odgovorila, da mu lahko, le da ga bo\xc2\xa0\xc2\xbbstalo nekaj denarja\xc2\xab. In ko jo je Andy vpra\xc5\xa1al koliko, mu je odvrnila da 50 dolarjev. Pla\xc4\x8dal je in dobil nasvet, naj slika tisto, kar mu je najbolj pri srcu \xe2\x80\x93 denar ali pa kaj, kar vsi poznajo, na primer ju\xc5\xa1ne konzerve. Posledica tega nasveta so njegove slike z za\xc4\x8detka \xc5\xa1estdesetih let in za\xc4\x8detki skoraj neprekosljivega denarnega uspeha ter mednarodne slave. Razvoj njegovih podob od konzerv dalje prikazujejo slike, ki so sledile._NEWLINE_V za\xc4\x8detku \xc5\xa1estdesetih je bil Warhol zelo uspe\xc5\xa1en komercialni ilustrator. \xc5\xa0e posebej je bila priljubljena njegova elegantna in detajlna slika \xc4\x8devljev._NEWLINE_Ilustracije so ustvarjene predvsem z\xc2\xa0\xc2\xbbzapackanim \xc4\x8drnilom\xc2\xab\xc2\xa0- ta tehnika se pojavlja v zgodnjem \xc4\x8dasu njegovega ustvarjanja. \xc4\x8ceprav je veliko umetnikov tega \xc4\x8dasa zelo diskretno ustvarjalo komercialno umetnost, pa je to zelo uspe\xc5\xa1no obdobje Warholu prepre\xc4\x8dilo, da bi ga smatrali za resnega umetnika._NEWLINE_Klju\xc4\x8dni dogodek je bila leta 1964 razstava Ameri\xc5\xa1ki Supermarket, v galeriji Paula Bianchinija na Zgornji vzhodni strani (Upper East Side). Prireditev je bila uokvirjena v tipi\xc4\x8dno okolje majhnega ameri\xc5\xa1kega supermarketa, razen da je vse \xe2\x80\x94 od artilov do konzerv s hrano, mesa, reklam na stenah itd \xe2\x80\x94bilo delo \xc5\xa1estih vidnih pop umetnic in umetnikov tistega \xc4\x8dasa, among me drugimi so sodelovali protislovni Billy Apple, Mary Inman in Robert Watts. Warholova slika konzerve s Campbellovo juho je stala 1,500 dolarjev, kozerve z njegovim podpisom pa $6. Razstava je bila ena od prvih mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih dogodkov, ki so neposredno soo\xc4\x8dala javnost tako s pop artom kot z ve\xc4\x8dnim vpra\xc5\xa1anjem, kaj umetnost je_NEWLINE_Warhol pa ni bil pomemben le kot slikar, temve\xc4\x8d tudi kot mecen, sponzor. V svojem ateljeju imenovanem Factory je rad zbiral okoli sebe ljudi, ki so ga navdihovali. Sponzoriral je recimo skupino Velvet Underground & Nico in javnost opozoril na starleto Edie Sedgwick, ki je bila njegova muza. Rad se je dru\xc5\xbeil z znanimi ljudmi kot so Bob Dylan, David Bowie, John Lennon in Yoko Ono._NEWLINE_Kasneje se je preobrazil iz slikarja v oblikovalca slik._NEWLINE_Warhol je v \xc4\x8dasu svoje ustvarjalne poti uporabil \xc5\xa1tevilne razli\xc4\x8dne tehnike in izrazna sredstva, \xc5\xa1e ve\xc4\x8d \xe2\x80\x93 isti motiv je ustvaril v razli\xc4\x8dnih izraznih sredstvih in z razli\xc4\x8dnimi tehnikami. V vseh primerih ne moremo natan\xc4\x8dno ugotoviti, kako je dosegel kon\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek, toda v glavnem je pred letom 1962 uporabljal barvo \xe2\x80\x93 akril in olje \xe2\x80\x93 ter svin\xc4\x8dnik tudi na ponovljenih serijah podob, npr. plo\xc4\x8devinkah juh Campbell. Po letu 1962 je uporabljal razli\xc4\x8dice fotomehani\xc4\x8dnega sitotiska._NEWLINE_Umrl je zaradi sr\xc4\x8dne kapi 22. februarja 1987 v spanju, star 58 let.\n_START_SECTION_\nPoskus umora\n_START_PARAGRAPH_\n3. junija 1968 je Valerie Solanas v Warholovem studiu streljala na Warhola in umetni\xc5\xa1kega kritika Maria Amayo. Solanasova je bila relativno nepomembna \xc4\x8dlanica Warholovega studia, imenovanega The Factory, ki je leta 1967 objavila S.C.U.M. Manifesto, feministi\xc4\x8dni manifest, v katerem je zagovarjala odstranitev mo\xc5\xa1kih. Leta 1968 je nastopila v Warholovem filmu I, a Man. Na dan napada so jo odslovili iz studia, kamor je pri\xc5\xa1la po rokopis, ki ga je dala Warholu in ga je le-ta nekam zalo\xc5\xbeil._NEWLINE_Amaya je bil v streljanju la\xc5\xbeje po\xc5\xa1kodovan in so ga \xc5\xa1e isti dan odpustili iz bolni\xc5\xa1nice. Warhol je bil v napadu hudo po\xc5\xa1kodovan in je streljanje komaj pre\xc5\xbeivel. Zdravniki so ga morali o\xc5\xbeivljati z masa\xc5\xbeo odrtega srca. Posledice napada je imel celo nadaljnje \xc5\xbeivljenje, saj je do konca \xc5\xbeivljenja nositi poseben medicinski korzet, izku\xc5\xa1nja pa je globoko vplivala tudi na njegovo nadaljnje ustvarjanje._NEWLINE_Solanasovo so aretirali dan po streljanju, po aretaciji pa je izjavila, da je Warhol\xc2\xa0\xc2\xbbpreve\xc4\x8d vplival na njeno \xc5\xbeivljenje\xc2\xab. Obsojena je bila na tri leta zaporne kazni.\n_START_SECTION_\nSeksualnost\n_START_PARAGRAPH_\nWarhol je bil homoseksualec. Leta 1980 je v intervjuju namignil, da je \xc5\xa1e vedno devi\xc4\x8dnik\xe2\x80\x94po mnenju biografa Boba Colacello je bila to verjetno resnica in redke spolne izku\xc5\xa1nje, ki jih je imel, so bile verjetno\xc2\xa0\xc2\xbbme\xc5\xa1anica voajerizma in masturbacije\xe2\x80\x94po njegovih [Andyjevih] besedah abstraktne\xc2\xab. Trditvi Warhola, da je nedol\xc5\xbeen, nasprotuje po enem od biografov zdravljenje leta 1960 zaradi genitalnih bradavic, to je spolno prenosljive bolezni. Dejstvo, da je Warholova homoseksualnost vplivala na njegovo delo in oblikovala njegov \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bodnos do sveta umetnosti, je eno glavnih tem v \xc5\xa1tudijah tega umetnika. Gre za vpra\xc5\xa1anje, ki se ga Warhol sam loteva v intervjujih, v pogovorih s svojimi sodobniki in v svojih publikacijah (npr., Popizem: Warhol v \xc5\xa1estdesetih)._NEWLINE_Vso svojo kariero je Warhol ustvarjal eroti\xc4\x8dne fotografije in risbe nagih mo\xc5\xa1kih. Mnoga izmed njegovih najbolj znanih del (Portreti oseb kot so Liza Minnelli, Judy Garland in Elizabeth Taylor in filmi kot Blow Job, Moj Hustler in Lonesome Cowboys (1968 film) Samotni kavboji) \xc4\x8drpajo iz gejevske podtalne kulture in / ali odkrito raziskujejo zapletenost spolnosti in \xc5\xbeelja. Veliko njegovih filmov je do\xc5\xbeivelo premiero v gejskih porno gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih. Prva dela, ki jih je Warhol ponudil likovnim galerijam, so bile homoeroti\xc4\x8dne risbe nagih mo\xc5\xa1kih, kustosi pa so jih kot preve\xc4\x8d odkrite zavra\xc4\x8dali. V Popizmu se umetnik tudi spominja pogovora s filmskim avtorjem Emilom de Antinio o tem,da Warhola slavnej\xc5\xa1i (vendar zadr\xc5\xbeani) gej umetniki, kot sta bila Jasper Johns in Robert Rauschenberg, niso pu\xc5\xa1\xc4\x8dali blizu. De Antonio je pojasnil, da je zanje Warhol bil "preve\xc4\x8d peder, kar jih je odbijalo." V odgovor na to Warhol pi\xc5\xa1e: "Na to nisem imel nobenega odgovora. Bilo je vse preve\xc4\x8d res. Zato sem se odlo\xc4\x8dil, da mi bo vsseno, saj je \xc5\xa1lo za stvari, ki jih tako ali tako nisem \xc5\xbeelel spremeniti, stvari, ki naj jih \'ne moral\' spremeniti ... Drugi ljudje lahko svoj odnos spremenijo, jaz ne"._NEWLINE_Veliko raziskovalcev biografije Warhola biografijo ima to obdobje - pozna petdeseta in zgodnja \xc3\xbcestdeseta leta - za klju\xc4\x8dni trenutek v razvoju njegove osebnosti. Nekateri so mnenja, da je vzrok za njegovo odklanjanje, govoriti o svojem delu in o sebi(v intervjujih je dostikrat brati kratke odgovore, kot "Hm, no" in "Hm, ja", pogosto daje besedo drugim, da govorijo za njega), in celo o razvoju njegovega pop sloga - mogo\xc4\x8de izslediti v letih, ko so Warhola notranji krogi umetni\xc5\xa1kega sveta New Yorka zavra\xc4\x8dali.\n_START_SECTION_\nVernost\n_START_PARAGRAPH_\nWarhol je bil aktiven vernik Rutenske katoli\xc5\xa1ke cerkve. Redno je obiskoval zaveti\xc5\xa1\xc4\x8da za brezdomce v New Yorku, \xc5\xa1e posebej v te\xc5\xbejih letnih \xc4\x8dasih, in sebe je opisoval kot verno osebo._NEWLINE_Mnoga Warholova kasnej\xc5\xa1a dela imajo versko vsebino, med drugim seriji Podrobnosti z renesan\xc4\x8dnih slik (1984) in Zadnja ve\xc4\x8derja (1986). Poleg tega so v njegovi posesti posthumno na\xc5\xa1li korpus z verskimi motivi. Za \xc4\x8dasa svojega \xc5\xbeivljenja je Warhol hodil redno k ma\xc5\xa1i in duhovnik v njegovi cerkvi sv. Vincenta Ferrera (New York) je povedal, da je umetnik \xc5\xa1el tja skoraj vsak dan, . da ga k obhajilu ali spovedi ni bilo, temve\xc4\x8d da je sedel ali kle\xc4\x8dal v klopi v ozadju. Duhovnik je menil, da je Warhola bilo strah, da ga bodo prepoznali; umetnik sam je dejal, da je bil v zadregi, \xc4\x8de ga bodo v Rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi videli kri\xc5\xbeati se "po pravoslavno" (od desne proti levi namesto obratno). Na njegovo umetnost je ob\xc4\x8dutno vplivalo na vzhodno kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko izro\xc4\x8dilo, kot je tako o\xc4\x8ditno iz njegovih verskih objektov. Warholov brat je opisal umetnika kot "zelo vernega, vendar ni \xc5\xbeelel, da bi ljudje o tem kaj vedeli vedo o tem, saj gre za zasebno stvar". Kljub zasebni naravi njegove vere ga je John Richardson upodobil kot pobo\xc5\xbeno osebo: "Kot je meni znano, je bil zaslu\xc5\xbeen za najmanj eno spreobrnitev. Bil je zelo ponosen na to, da je svojemu ne\xc4\x8daku financiral \xc5\xa1tudij teologije".\n_START_SECTION_\nZbirke\n_START_PARAGRAPH_\nWarhol je bil strasten zbiralec. Njegovi prijatelji so njegovim \xc5\xa1tevilnim zbirkam, s katerimi je napolnil ne samo svojo \xc5\xa1tirinadstropno vrstno hi\xc5\xa1o, ampak tudi v skladi\xc5\xa1\xc4\x8de v bli\xc5\xbeini naprave za shranjevanje, pravili "Andyeva \xc5\xa1ara." Dejanski obseg njegovih zbirk so odkrili \xc5\xa1ele po njegovi smrti, ko je muzej Andy Warhola v Pittsburghu prevzel 641 \xc5\xa1katel njegove "\xc5\xa1are"._NEWLINE_Med \xc5\xa1aro je najti jedilne liste z letal, nepla\xc4\x8dane ra\xc4\x8dune, testo za pizzo, pornografski pulp fiction, \xc4\x8dasopise, znamke, letake iz supermarketa in kozarce za pi\xc5\xa1kote, in druge ekscentri\xc4\x8dne stvari. Med njegove glavne zbirke spadajo njegove lasulje. Warhol jih je imel ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tirideset, bil je zelo za\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki, kar se njegovih lasnih vlo\xc5\xbekov ti\xc4\x8de, ki jih je lasuljar izdeloval iz las, uvo\xc5\xbeenih iz Italije. Leta 1985 mu je neko dekle Warholu ukradlo lasuljo z glave. Kasneje so v dnevniku Warhola za tisti dan na\xc5\xa1li naslednje: "Ne vem, kaj me je zavrlo, da punce nisem vrgel z balkona." V Warholovih \xc5\xa1katlah so v muzeju v Pittsburghu na\xc5\xa1li tudi mumificirano \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko nogo iz prastarega Egipta. Po mnenju kuratorja za antropologijo pri Carnegie Museum of Natural History jo je Warhol na\xc5\xa1el na bol\xc5\xa1jem trgu.\n_START_SECTION_\nSlike\n_START_PARAGRAPH_\nDick Tracy, kazein na platnu, sredina 50. let. Groba risba ka\xc5\xbee, da lahko slikar stripovsko podobo preobrazi v umetnost. Ne glede na to kako vsakdanji, plehek in nezanimiv je motiv, ga lahko spremeni v umetnost._NEWLINE_Plesna shema (tango), sinteti\xc4\x8dna polimerna barva na platnu, 1962. Slika ka\xc5\xbee Warholovo zanimanje za podobe iz popularne kulture. Ni upal le, da si bo z njimi pridobil sloves, ampak da bo tudi usmeril razmi\xc5\xa1ljanje svojega ob\xc4\x8dinstva na bistveno pomembnost minljivih stvari._NEWLINE_Coca \xe2\x80\x93 Cola, 1962. Polna ozna\xc4\x8duje nepote\xc5\xa1eno \xc5\xbeejo, neizpolnjeno hrepenenje, prazna pa nam prikli\xc4\x8de v spomin univerzalni simbol amerikanizma. Kot je izjavil Warhol sam, je kokakola ena sama, in vsi, od predsednikov in filmskih zvezdnikov do najrevnej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlanov dru\xc5\xbebe, pijejo povsem enako._NEWLINE_Steklenice coca - cole Na sliki je prikazanih 210 steklenic. Ker niso vse enako polne, nam Warhol spet poka\xc5\xbee umetni\xc5\xa1ko delo in ne enoli\xc4\x8dnosti obi\xc4\x8dajne predstavitve. To je sodobna oblika tradicionalnega tiho\xc5\xbeitja._NEWLINE_Plo\xc4\x8devinka juhe Campbell, grafika, 1969. Warhol je razli\xc4\x8dne juhe upodobil na 32 slikah. Te je pokazal na svoji prvi samostojni razstavi. Vse so bile enake, a vendarle razli\xc4\x8dne. Preizku\xc5\xa1al je nove barvne na\xc4\x8dine in jih spreminjal v po\xc5\xa1kodovane predmete._NEWLINE_Zvitek bankovcev, svin\xc4\x8dnik, pastel in flomaster na papirju, 1962. Iskanje najljub\xc5\xa1e stvari se je obrestovalo. Nastal je dolarski bankovec. Ta podoba je nenavadna v tem, da je zvitek bankovcev poosebljen in narisan v slikovno-grafi\xc4\x8dnem slogu \xe2\x80\x93 \xc5\xbeiva risba denarja nekega \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Najbolj iskani mo\xc5\xbeje, sitotisk na mavcu s platneno podlago, 1964. Leta 1962 pri Warholu opazimo spremembo odnosa do tematike. Neosebno predstavitev vsakdanjih predmetov v brezizrazni tehniki je zamenjalo umetni\xc5\xa1ko predelano in skorajda politi\xc4\x8dno opazovanje razli\xc4\x8dnih vidikov ameri\xc5\xa1ke materialisti\xc4\x8dne potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Elvis, 1962. Eden velikih idolov tistega obdobja, pevec Elvis Presley, spremenjen v juna\xc5\xa1ko po\xc5\xa1teno razli\xc4\x8dico revolvera\xc5\xa1a in v podobi, ki je izvzeta iz vsakr\xc5\xa1nega konteksta._NEWLINE_Marilyn Monroe, grafika, 1967. Tragi\xc4\x8dna smrt Marilyn Monroe avgusta 1962 pa ga je navdihnila, da jo je izbral za predmet svojega dela. Bila je ena Warholovih najbolj priljubljenih podob filmskih zvezd._NEWLINE_Mona Lisa, sitotisk in sinteti\xc4\x8dna polimerna barva na platnu, 1963. Warhol je vedno iskal priljubljene ikone za upodobitev. Mona Liza je na razstavi v New Yorku pritegnila tolik\xc5\xa1no mno\xc5\xbeico, da se je Warhol odlo\xc4\x8dil, da jo tudi on upodobi. Zanimiva je predvsem zaradi svoje skrivnostnosti._NEWLINE_Veliki elektri\xc4\x8dni stol, 1966. Warhol je leta 1963, ko je zvezna dr\xc5\xbeava New York opustila usmrtitve z elektri\xc4\x8dnim tokom, naslikal ve\xc4\x8d verzij tega motiva. Njegova odkrita obdelava tega simbola obredne smrti in kazni, gledane z vidika navzo\xc4\x8dih uradnikov, vseeno vzbuja mnoge zapletene plasti \xc4\x8dustev._NEWLINE_Nesre\xc4\x8da s tunino, sinteti\xc4\x8dna polimerna barva in sitotisk na platnu, 1963. Ponavljanje konzerv tunine s fotografijama \xc5\xbeensk, ki sta umrli zaradi botulizma, ker sta jedli tak\xc5\xa1ne konzerve, deluje kot opomin, da bi bili \xc5\xbertve lahko tudi mi sami. \xc5\xbdrtvi sta videti veseli, ne pa da sta potegnili kraj\xc5\xa1i konec._NEWLINE_Atomska bomba, sitotisk, 1965. O\xc4\x8diten primer \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega iskanja smrti in katastrofe. Prizor spet zapolnjuje rde\xc4\x8de ozadje, isti primerni simbol krvi. Prehajanje v izni\xc4\x8denje in \xc4\x8drno pozabo pa razkriva zaporedje podob od leve zgornje do spodnje, ki postajajo \xc4\x8dedalje temnej\xc5\xa1e in manj razpoznavne._NEWLINE_Cvetlice, 1964. Henry Geldzahler je Warholu leta 1964 svetoval, naj se od nesre\xc4\x8d preusmeri v upodabljanje cvetja. Spet se je pokazala Warholova sposobnost, da pripombo spremeni v mogo\xc4\x8dne podobe. Cvetlice so privla\xc4\x8dne in uporabljamo jih v razne namene, tudi na grobovih v znak spomina na preminule. Morda je bil to Warholov poklon mrtvi temi nesre\xc4\x8d._NEWLINE_Mao, 1972. Mao Zedong je poosebljal protitezo ameri\xc5\xa1kemu kapitalizmu. Warhol se je zavedal mo\xc4\x8di antiidola, iz katere bi se lahko porajali odzivi. Ustvaril je 4,3-metrsko podobo v izrazito nenaravni barvi. Belina v Maovih o\xc4\x8deh daje sliki blago inteligentnost, v ozadju se pojavijo \xc5\xa1tevilne s prosto roko zarisane \xc4\x8drte, kar namiguje na osebno zavzetost avtorja.'