b'\n_START_ARTICLE_\nKrajinski park Bo\xc4\x8d - Dona\xc4\x8dka gora\n_START_SECTION_\nSimbol krajinskega parka\n_START_PARAGRAPH_\nSimbol krajinskega parka je velikono\xc4\x8dnica (Pulsatilla grandis), ki jo imenujejo tudi veliki kosmatinec. Ima ne\xc5\xbeno vijoli\xc4\x8dne liste in porasla je z dla\xc4\x8dicami.\n_START_SECTION_\nBo\xc4\x8d in Ple\xc5\xa1ivec\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna znamenitost parka je Bo\xc4\x8d, saj po njem park tudi nosi ime. S svojimi 979 metri nadmorske vi\xc5\xa1ine je markantna to\xc4\x8dka nad pokrajino med Sotlo in Dravinjo, vendar je ni\xc5\xbeji od Stolpnika na Konji\xc5\xa1ki gori. Leta 1962 so na Bo\xc4\x8du postavili 20 metrov visok jekleni razgledni stolp, tako da skupno z njim Bo\xc4\x8d meri 1000 m. Po grebenu Bo\xc4\x8da te\xc4\x8de razvodnica pore\xc4\x8dja Save in Drave. Ple\xc5\xa1ivec je vzhodna rama Bo\xc4\x8da._NEWLINE_Povr\xc5\xa1inskih potokov in rek to obmo\xc4\x8dje nima, saj je tukaj prete\xc5\xbeno kra\xc5\xa1ki teren, kjer voda hitro ponikne in prite\xc4\x8de na dan \xc5\xa1ele ob vzno\xc5\xbeju. Kra\xc5\xa1ki izviri, vrta\xc4\x8de in po\xc5\xbeiralniki uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo Bo\xc4\x8d z okolico med obmo\xc4\x8dja osamelega krasa. Poleg apnenca in dolomita tu najdemo \xc5\xa1e paleozijske slabo prepustne in terciarne kamnine, kjer so tudi najdi\xc5\xa1\xc4\x8da premoga, ki so ga v preteklosti izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali pod vzno\xc5\xbejem Bo\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nDostop na vrh Bo\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nVzpon na vrh Bo\xc4\x8da olaj\xc5\xa1a asfaltirana cesta, ki pripelje do planinskega doma na vi\xc5\xa1ini 658 m, od tam pa je \xc5\xa1e 1 uro hoda do vrha. Do planiskega doma na Bo\xc4\x8du nas lahko pripelje tudi gozdna u\xc4\x8dna pot. Prvi krak te poti vodi iz Zgornjih Polj\xc4\x8dan, pravijo ji tudi Deti\xc4\x8dkova pot. Pot vodi ob suhi hudourni\xc5\xa1ki strugi navzgor po zahodnem pobo\xc4\x8dju Bo\xc4\x8da. Drugi krak pa vodi po jugozahodni strani Bo\xc4\x8da, iz Lovnika.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajdragocenej\xc5\xa1e rastlinske vrste, ki se pojavljajo na Bo\xc4\x8du so poleg Velikono\xc4\x8dnice (Pulsatilla grandis) \xc5\xa1e di\xc5\xa1e\xc4\x8di vol\xc4\x8din, kranjski \xc5\xa1ebenik, sivkasti popon, tisa in skor\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nGozdovi\n_START_PARAGRAPH_\nV gozdovih najdemo najve\xc4\x8d bukev, ki so ji glede na razli\xc4\x8dne rasti\xc5\xa1\xc4\x8dne razmere prime\xc5\xa1ane \xc5\xa1e druge drevesne vrste. Na sen\xc4\x8dnih severnih in vzhodnih legah poleg bukve rastejo \xc5\xa1e gorski javor, veliki jesen, divja \xc4\x8de\xc5\xa1nja, pravi oreh, lipa in brest, ter teloh, pasji zob, tevje in jetrnik. Na prisojnih legah pa je zaradi toplej\xc5\xa1e klime gozd bolj podoben gozdu na Krasu \xe2\x80\x93 uspeva hrast puhovec, \xc4\x8drni gaber, mali jesen, mokovec in grmi\xc4\x8dasta \xc5\xa1marna hru\xc5\xa1ica._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju nekaj kvadratnih kilometrov rastejo tako alpske rastline kot tudi submediteranske, panonske in ilirske floristi\xc4\x8dne regije.\n_START_SECTION_\nSuhi travniki\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilno krajinsko podobo dajejo Bo\xc4\x8du travniki, predvsem na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju. Najbolj znana je Bo\xc4\x8dka ravan, na kateri \xc5\xa1e lahko najdemo rasti\xc5\xa1\xc4\x8de izredno redke cvetice \xe2\x80\x93 velikono\xc4\x8dnice oz. velikega kosmatinca, ki predstavlja tudi simbol gore. Ve\xc4\x8d vzrokov je povzro\xc4\x8dilo, da je ta rastlina ena izmed najbolj ogro\xc5\xbeenih rastlinskih vrst v Sloveniji. Eden izmed vzrokov je, da se njen \xc5\xbeivljenjski prostor na Bo\xc4\x8du kr\xc4\x8di, saj travnike gnojijo, kar pa velikono\xc4\x8dnici ne ustreza. Drugi vzrok je navdu\xc5\xa1enje ljudi nad redko cvetico, tako da so jo skoraj uni\xc4\x8dili. Ker zelo hitro uvene, so jo posku\xc5\xa1ali presajati na doma\xc4\x8de vrtove, a brez uspeha. Sedaj se trudijo vzpostaviti prej\xc5\xa1nje naravno stanje \xe2\x80\x93 na bli\xc5\xbenji vzpetini so postavili celo kamnito skulpturo kiparja Franca Tobiasa iz Razvanj, v znak ob\xc4\x8dudovanja in varovanja velikono\xc4\x8dnice._NEWLINE_Zanimiv je tudi travnik na Formilah, ki je bogat z metulji. Izjemnost suhih travnikov je v tem, da na njih uspeva izjemno \xc5\xa1tevilo rastlinskih vrst. Poleg trav in \xc5\xa1a\xc5\xa1ev najdemo tu tudi orhideje, metuljnice in kadulje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMed ve\xc4\x8djimi \xc5\xbeivalmi izstopajo divji pra\xc5\xa1i\xc4\x8di, srnjad in neavtohtoni mufloni, ki so iz naravnega habitata \xc5\xbee izrinili gamsa in zaradi svoje \xc5\xa1tevi\xc4\x8dnosti ogro\xc5\xbea trajnost gozdnega sistema. Med pticami lahko sli\xc5\xa1imo \xc5\xbeolno, goloba duplarja in lesne sove._NEWLINE_Na Bo\xc4\x8du \xc5\xbeivi veliko vrst hro\xc5\xa1\xc4\x8dev, med njimi tudi nekaj redkih, ki so pomembni v evropskem merilu - mo\xc4\x8dvirski kre\xc5\xa1i\xc4\x8d (Carabus variolosus), brazdar (Rhysodes sulcatus), roga\xc4\x8d (Lucanus cervus), alpski kozli\xc4\x8dek (Rosalia alpina) in bukov kozli\xc4\x8dek (Morimus funereus). Omenjeni hro\xc5\xa1\xc4\x8di so indikatorji sonaravnega in trajnostnega gospodarjenja z gozdovi._NEWLINE_Veliko je tudi razli\xc4\x8dnih vrst metuljev, med njimi so z naravovarstvenega gledi\xc5\xa1\xc4\x8da najpomembnej\xc5\xa1i \xc4\x8drni apolon (Parnassius mnemosyne) , veliki mravlji\xc5\xa1\xc4\x8dar (Maculinea arion), scopolijev zlatook (Lopinga achine), reblov mravlji\xc5\xa1\xc4\x8dar (Maculinea rebeli) in \xc4\x8drtasti medvedek (Callimorpha quadripunctaria).'