b'\n_START_ARTICLE_\nKonfucij\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme "Konfucij" je latinizirana oblika imena v mandarinski kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini "K\xc7\x92ng F\xc5\xabz\xc7\x90" \xe5\xad\x94\xe5\xa4\xab\xe5\xad\x90 , to je "Mojster Kong"), in so jo v poznem 16. stoletju skovali zgodnji jezuitski misijonarji na Kitajskem.  Konfucijev klan je nosil ime "K\xc7\x92ng" (\xe5\xad\x94 v stari kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini), njegovo rojstno ime pa e bilo "\xc4\x8ciu" (\xe4\xb8\x98) \xe2\x80\x8d Njegovo "krovno ime", ki ga je dobil ob polnoletnosti in pod katerim so pa poznali vsi razen starej\xc5\xa1ih dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov, je bilo "\xc5\xbd\xc3\xb2ngn\xc3\xad" (\xe4\xbb\xb2\xe5\xb0\xbc), kar ka\xc5\xbee, da je bil drugi sin v dru\xc5\xbeini.\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nMislijo, da se je Konfucij se je rodil 28. septembra, 551 pr. n. \xc5\xa1t., v okro\xc5\xbeju Zou (\xe9\x84\x92\xe9\x82\x91) blizu dana\xc5\xa1njega mesta \xc4\x8cufu na Kitajskem. Obmo\xc4\x8dje je bilo navidezno pod nadzorom kraljev iz \xc5\xbdou, vendar dejansko neodvisno in pod vlado krajevnih plemi\xc4\x8dev Lu. Njegov o\xc4\x8de Kong He (ali \xc5\xa0uliang On) je bilo postarani komandant krajevnega garnizona Lu. Njegove prednike je mogo\xc4\x8de skozi vojvode Song zasledovati do dinastije \xc5\xa0ang, ki je bila pred D\xc5\xbeou. Tradicionalni \xc5\xbeivljenjepis Konfucija pravi, da se je stari o\xc4\x8de Kong Heja z dru\xc5\xbeino priselil v Lu iz Songa. _NEWLINE_Kong He umrl, ko je Konfucij bil tri leta star, otrok je ob svoji materi Jan \xc5\xbdengzai (\xe9\xa1\x8f\xe5\xbe\xb5\xe5\x9c\xa8) v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini. Mati mu je kasneje umrla, \xc5\xa1e ne stara 40 let. Star 19 let je poro\xc4\x8dil \xc4\x8ciguan (\xe4\xba\x93\xe5\xae\x98), ki mu je leto kasneje rodila prvega otroka, Kong Lija (\xe5\xad\x94\xe9\xaf\x89). \xc4\x8ciguan in Konfucij sta kasneje imela \xc5\xa1e dve h\xc4\x8derki, ena od njiju naj bi umrla \xc5\xbee kot otrok._NEWLINE_Konfucija so izobra\xc5\xbeevali v \xc5\xa1olah za navadne ob\xc4\x8dane, kjer  je vadil in se u\xc4\x8dil "li\xc3\xb9 y\xc3\xac" (\xe5\x85\xad\xe8\x97\x9d) (\xc5\xa0est umetnosti):._NEWLINE_Konfucij se je rodil v razred \xc5\xa0i (\xe5\xa3\xab), katerega mesto je med aristokracijo in navadnimi ob\xc4\x8dani. Pravijo, da je za\xc4\x8detek svojih 20 let delal na razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavnih delovnih mestih,  kot ra\xc4\x8dunovodja in pastir ovc in konj, tako da je s prihodki lahko poskrbel za spodoben pokop matere, ko mu je umrla. Kot je to zahtevala tradicija, je Konfucij (star 23) po njeni smrti  \xc5\xbealoval tri leta.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dasa Konfucija je v dr\xc5\xbeavi Lu vladala vojvodska hi\xc5\xa1a. Podrejene vojvodu so bile tri aristokratske dru\xc5\xbeine, katerih poglavarji so imeli grofovski naslov in dedne pravice do mest v birokraciji. Dru\xc5\xbeina Ji je zasedala polo\xc5\xbeaj "Ministra nad mno\xc5\xbeicami", ki je bil tudi "Predsednik"; dru\xc5\xbeina Meng polo\xc5\xbeaj "Ministra za javna dela", dru\xc5\xbeina \xc5\xa0u pa polo\xc5\xbeaj "Ministra za vojsko". Pozimi 505 pr. n. \xc5\xa1t. je Jang Hu\xe2\x80\x94podlo\xc5\xbenik dru\xc5\xbeine Ji \xe2\x80\x94zanetil upor in uporu in prevzel oblast nad dru\xc5\xbeino Ji. Poleti 501 pr. n. \xc5\xa1t. pa so tri dedne dru\xc5\xbeine uspele Jang Huja pregnati iz Lu. Dotlej si je Konfucij ustvaril velik ugled z svojimi nauki, klani pa so doumeli, kako pomembno je, da \xc4\x8dlovek pravilno ravna in da je pravi\xc4\x8den, \xc4\x8de \xc5\xbeeli zvestobo legitimni vladi. Tako je tistega leta (501 pr. n. \xc5\xa1t.), Konfucij bil imenovan na manj pomembni polo\xc5\xbeaj mestnega guvernerja. Kasneje se je povzpel na polo\xc5\xbeaj Ministra za kazniva dejanja._NEWLINE_Konfucij je \xc5\xbeelel vojvodi vrniti avtoriteto, ki pripada dr\xc5\xbeavi, in je v ta namen dal podreti mestne utrdbe - trdnjave, ki so pripadale trem dru\xc5\xbeinam. Konfucij pa se je zana\xc5\xa1al samo na diplomacijo, saj voja\xc5\xa1ke oblasti ni imel. Leta 500 pr. n. \xc5\xa1t. se je Hou Fan - guverner Houja - uprl svojemu gospodu iz klana \xc5\xa0u. \xc4\x8ceprav sta klana Meng in \xc5\xa0u neuspe\xc5\xa1no oblegala Houja, se je vladi zvesti podlo\xc5\xbenik, skupaj z ljudstvom Hou, uprl in prisilil Hou Fanja, da je pobegnil. Razmere so verjetno bile v prid Konfuciju, saj so mu  verjetno omogo\xc4\x8dile, da skupaj s svojimi u\xc4\x8denci prepri\xc4\x8da plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine, da odstranijo utrdbe okoli svojih mest. Kon\xc4\x8dno jim je po letu in pol uspelo prepri\xc4\x8dati klan \xc5\xa0u, da je poru\xc5\xa1il okope okoli Houja, dru\xc5\xbeini Ji in Meng pa, da sta podrli utrdbe okoli mest Bi in \xc4\x8ceng. Najprej pa je klan \xc5\xa0u s svojo vojsko \xc5\xa1el leta 498 pr. n. \xc5\xa1t. krenil pred svoje mesto in podrl utrdbe okoli njega.  _NEWLINE_Kmalu zatem se je podlo\xc5\xbenik dru\xc5\xbeine Ji Gong\xc5\xa1an Furao (znan tudi kot Gong\xc5\xa1an Buniu) uprl in prevzel nadzor nad silami pri Bi.   Takoj je \xc5\xa1el v napad in vdrl v prestolnico Lu.  Gong\xc5\xa1an se je \xc5\xbee pred tem obrnil na Konfucija, da naj se mu pridru\xc5\xbei. Konfucij je pozdravil mo\xc5\xbenost, da postavi svoje principe na preizku\xc5\xa1njo, vendar je okleval in so nazadnje ideji odpovedal. Nasilne prevrate je sicer zavra\xc4\x8dal, \xc4\x8deprav je klan Ji prej\xc5\xa1njega vojvodo izgnal in \xc5\xbee ve\xc4\x8d rodov dolgo nasilno vladal.  Creel (1949) navaja, da je Gong\xc5\xa1an, druga\xc4\x8de kot uporni\xc5\xa1ki Jang Hu pred njim, morda nameraval tri dedne klane izkoreniniti in nato obnoviti oblast vojvode.  Vendar pa Dubs (1946) meni, da je gra\xc5\xa1\xc4\x8dak Ji Huan Gong\xc5\xa1ana spodbujal k napadu na prestolnico Lu, da ne bi pri\xc5\xa1lo do izgube utrdb okoli mesta, .  Ne glede na to, kak\xc5\xa1ne so bile razmere, je Gong\xc5\xa1an veljal za pokon\xc4\x8dnega \xc4\x8dloveka, ki je \xc5\xa1e naprej branil dr\xc5\xbeavo Lu, tudi potem, ko je bil prisiljen pobegniti.     _NEWLINE_V \xc4\x8dasu upora, ki ga je zanetil Gong\xc5\xa1an, je \xc5\xbdong Jouju uspelo vojvodo in tri vikonte zadr\xc5\xbeati skupaj na dvoru.  \xc5\xbdong Jou je bil eden od Konfucijevih u\xc4\x8dencev, Konfucij pa mu je poskrbel pri klanu Ji polo\xc5\xbeaj guvernerja.  Ko je Konfucij zvedel za napad, je zahteval, da gra\xc5\xa1\xc4\x8dak Ji Huan dovoli vojvodi in njegovemu dvoru, da se umaknejo v trdnjavo znotraj njegove pala\xc4\x8de.  Vodje treh dru\xc5\xbein in vojvoda so se nato umaknili v pala\xc4\x8do Ji. Konfucij je ukazal dvema uradnikoma, da vodita napad proti upornikom.  Vsaj eden od obeh je bil privr\xc5\xbeenec dru\xc5\xbeine Ji, vendar se ukazom v prisotnosti vojvode, knezov in dvora nista mogla upreti.  Upornike so zasledovali in porazili. Takoj po tem, ko so upor zadu\xc5\xa1ili, je dru\xc5\xbeina Ji do tal poru\xc5\xa1ila obzidje mesta Bi.  _NEWLINE_Napadalci so se umaknili, ko so doumeli, da bodo v nasprotnem primeru postali uporniki proti dr\xc5\xbeavi in svojemu vladarju.  Konfucij je dosegel, da so se uradniki Bi nehote uprli svojemu vladarju in tako gra\xc5\xa1\xc4\x8daka Ji Huana prisilili, da podre ozidje okoli Bi (ki bi sicer \xc5\xa1\xc4\x8ditilo upornike), saj bi druga\xc4\x8de bil kriv za dogodke, ki niso v skladu s pravilnim vedenjem in ravnanjem uradnika. Dubs (1949) misli, da je dogodek razkril Konfucijevo daljnovidnost, ob\xc4\x8dutek za prakti\xc4\x8dno politiko in za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj.  _NEWLINE_Ko je pri\xc5\xa1el \xc4\x8das, da se podre zidine klana Meng, guverner to ni bil voljan storiti in je tudi prepri\xc4\x8dal vodjo klana Meng, da obzidja ne podre.  Zuo\xc5\xbduan se spominja, da je guverner svetoval, naj obzidja ne podirajo, ker bi dr\xc5\xbeava \xc4\x8ci za \xc4\x8cenga tako postala nevarna in bi lahko uni\xc4\x8dila klan Meng.  \xc4\x8ceprav je gra\xc5\xa1\xc4\x8dak Meng Ji dal besedo, da se ne bo vme\xc5\xa1aval, je dano obljubo, da bo zidove podrl, snedel.  _NEWLINE_Kasneje leta 498 pr. n. \xc5\xa1t. je vojvoda Ding sam z vojsko \xc5\xa1el nad \xc4\x8ceng, da poru\xc5\xa1i obzidje, kar pa mu ni uspelo.  Konfucij tako s svojimi idealisti\xc4\x8dnimi reformami, s katerimi je \xc5\xbeelel obnoviti legitimno vladavino vojvode, ni uspel.  V dr\xc5\xbeavi si je zaradi dotedanjih uspehov zaradi tega ustvaril mo\xc4\x8dne sovra\xc5\xbenike, med njimi zlasti gra\xc5\xa1\xc4\x8daka Ji Huana.  Po zapisih Zuo\xc5\xbduana in \xc5\xa0ija, je Konfucij zapustil svojo domovino leta 497 pr. n. \xc5\xa1t. zaradi neuspe\xc5\xa1nih poskusov, podreti obzidja okoli mest klanov Ji, Meng in \xc5\xa0u.  Zapustil je dr\xc5\xbeavo Lu, ne da bi odstopil, ostal v je izgnanstvu in dokler je bil gra\xc5\xa1\xc4\x8dak Ji Huan \xc5\xbeiv, se ni mogel vrniti.\n_START_SECTION_\nIzgnanstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iji pi\xc5\xa1e, da je dr\xc5\xbeavo \xc4\x8ci skrbelo, da bo sosed Lu postal preve\xc4\x8d mo\xc4\x8dan, \xc4\x8de bo Konfucij vpleten v vladanje dr\xc5\xbeave Lu. Kot pravijo ta poro\xc4\x8dila, se je \xc4\x8ci odlo\xc4\x8dil, da vojvodi Lu po\xc5\xa1lje 100 dobrih konj in 80 lepih plesalk, da bi tako sabotiral Luove reforme. Vojvoda se je predal u\xc5\xbeitkom in tri dni ni opravljal uradnih dol\xc5\xbenosti. Konfucij je bil razo\xc4\x8daran in odlo\xc4\x8dil se je, da Lu zapusti in si poi\xc5\xa1\xc4\x8de bolj\xc5\xa1e prilike, vendar bi takoj\xc5\xa1nji odhod obrnil pozornost na neprimerno vedenje vojvode in s tem javno poni\xc5\xbeal vladarja, ki mu je Konfucij slu\xc5\xbeil. Konfucij je zato \xc4\x8dakal, da vojvoda naredi kako manj\xc5\xa1o napako. Kmalu zatem vojvoda iz nemarnost Konfuciju ni poslal del \xc5\xbertvenega mesa, do katerega je po obi\xc4\x8dajih imel pravico, kar je Konfucij izrabil za to, da zapusti tako svoj polo\xc5\xbeaj kot tudi dr\xc5\xbeavo Lu. _NEWLINE_Po svojem odstopu je Konfucija \xc4\x8dakalo dolgo potovanje ali vrsta potovanj po mestnih dr\xc5\xbeavah severovzhodne in osrednje Kitajske, kot so Wej, Song, \xc5\xbdeng, Cao, \xc4\x8cuj, \xc4\x8ci, \xc4\x8cen in Cai (in Jin, ki mu ga ni uspelo obiskati). Na dvorih teh dr\xc5\xbeav je zagovarjal svoja politi\xc4\x8dna prepri\xc4\x8danja, vendar mu jih ni uspelo uresni\xc4\x8diti.\n_START_SECTION_\nPovratek domov\n_START_PARAGRAPH_\nKot pravi Zuo\xc5\xbduan, se je Konfucij vrnil domov v rodni Lu, star 68 let, na povabilo Ji Kangzi, glavnega ministra dr\xc5\xbeave Lu.  Analekti opisujejo, kako je zadnja leta pou\xc4\x8deval 72 - 77 u\xc4\x8dencev in posredoval staro modrost s pomo\xc4\x8djo vrste besedil, imenovanih Pet klasikov . _NEWLINE_Med povratkom v Lu je Konfucij v Luu  dr\xc5\xbeavnim uradnikom, med drugim Ji Kangziju, sem in tja svetoval o zadevah, ki so se tikale z uprave in kriminala.  _NEWLINE_Obremenjen z izgubo sina in svojih najljub\xc5\xa1ih u\xc4\x8dencev, je umrl naravne smrti v starosti 71 ali 72 let. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Kong Lin, ki le\xc5\xbei v zgodovinskem delu mesta \xc4\x8cufu v provinci \xc5\xa0andong. Prvotni grob, postavljen v spomin Konfuciju na bregu reke Si\xc5\xa0ui, je imel obliko sekire. Na sprednji strani spomenika je dvignjena ope\xc4\x8dna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad za darila, kot so kadilo iz sandalovine in sadje.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da konfucianizem na Kitajskem pogosto obravnavajo versko, mnogi trdijo, da so njegove vrednote sekularne in da gre zato manj za religijo kot za sekularno moralo. Zagovorniki trdijo, da kljub svoji sekularni naravi konfucijanski nauk temelji na religioznem pogledu na svet.  Konfucijanstvo razpravlja o elementih posmrtnega \xc5\xbeivljenja in o pogledih na nebesa, vendar ga nekatera duhovna vpra\xc5\xa1anja, kot narava du\xc5\xa1e, kaj posebno ne zanimajo. Za Konfucija pravijo, da je verjel v astrologijo: "Nebesa po\xc5\xa1iljajo svoje dobre ali zlobne sle in moder \xc4\x8dlovek dela v skladu z njimi".  _NEWLINE_V Analektih se Konfucij predstavlja kot "posrednik, ki ni izumil ni\xc4\x8desar". Najve\xc4\x8d pozornosti namenja pomembnosti \xc5\xa1tudija, prvi znak v besedilu je kitajski znak za \xc5\xa1tudij ( \xe5\xad\xb8 ). Dale\xc4\x8d od tega, da bi posku\xc5\xa1al zgraditi sistemati\xc4\x8dno ali formalisti\xc4\x8dno teorijo, je \xc5\xbeelel, da bi njegovi u\xc4\x8denci obvladali in doumeli starej\xc5\xa1e klasike, tako da bi jim globoko mi\xc5\xa1ljenje in temeljit \xc5\xa1tudij omogo\xc4\x8dila povezati moralne probleme sedanjosti s preteklimi politi\xc4\x8dnimi dogodki (kot so opisani v Analih ) ali pretekle izraze \xc4\x8dustev navadnih ljudi in z razmi\xc5\xa1ljanjem plemstva (kot v pesmih knjige od ).\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nKonfucijeva politi\xc4\x8dna misel temelji na njegovi eti\xc4\x8dni misli. Zagovarjal je mnenje je, da je najbolj\xc5\xa1a tista vlada, ki vlada s pomo\xc4\x8djo \xc2\xbbobredov\xc2\xab\xc2\xa0(l\xc7\x90 ) in naravne morale ljudi, in ne z uporabo podkupovanja in prisile. Pojasnil je, da je to eden najpomembnej\xc5\xa1ih analektov: "\xc4\x8ce naj ljudi vodijo zakoni, enovitost pa naj bi dosegli kot posledico kazni, se bodo posku\xc5\xa1ali izogniti kaznovanju, vendar brez ob\xc4\x8dutka sramote. \xc4\x8ce pa jih vodi vrlina, enovitost pa naj bi dosegli po pravilih dostojnosti, bodo do\xc5\xbeiveli ob\xc4\x8dutek sramu in \xc5\xa1e ve\xc4\x8d, postali bodo dobri. " v Velikem u\xc4\x8denju (\xe5\xa4\xa7\xe5\xad\xb8). Ta "ob\xc4\x8dutek sramu" je internalizacija dol\xc5\xbenosti, do kazni pride pred zlim dejanjem, ne pa kot posledice zakonov kot v legalizmu. _NEWLINE_Konfucij je nostalgi\xc4\x8dno gledal na pretekle dni in pozval Kitajce, zlasti tiste s politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8djo, da se vzgledujejo na prej\xc5\xa1njih primerih. V \xc4\x8dasih razkosanosti, kaosa in neskon\xc4\x8dnih vojn med fevdalnimi dr\xc5\xbeavami je hotel obnoviti nebe\xc5\xa1ki mandat ( \xe5\xa4\xa9\xe5\x91\xbd), ki bi lahko zdru\xc5\xbeil "svet" ( \xe5\xa4\xa9\xe4\xb8\x8b , "vse pod nebom") in dal ljudem mir in blaginjo. Ker je njegova vizija osebnih in dru\xc5\xbebenih izpopolnjenosti temeljila na o\xc5\xbeivetju urejene dru\xc5\xbebe v preteklosti, so Konfucija pogosto obravnavali kot velikega zagovornika konservativizma, toda malo globlji razmislek njegovih predlogov pogosto ka\xc5\xbee, da je uporabil (in morda izkrivil) norme in obrede iz preteklosti za svoje lastne politi\xc4\x8dne cilje: za o\xc5\xbeivitev enotne kraljeve dr\xc5\xbeave, katere vladarji bi pri\xc5\xa1li na oblast zaradi svojih moralnih zaslug, ne pa zaradi svojega izvora. To bi bili vladarji, predani svojemu ljudstvu, ki bi si prizadevali za popolnost sebe samega in dru\xc5\xbebe; tak vladar bi \xc5\xa1iril svoje vrline med ljudi, namesto da bi jim z zakoni in pravili vsiljeval, kako se morajo vesti.   _NEWLINE_Konfucij ni verjel v koncept "demokracije", ki je sam po sebi atenski koncept in v starodavni Kitajski nepoznan, vendar ga je mogo\xc4\x8de razlagati s pomo\xc4\x8djo Konfucijevih na\xc4\x8del, ki posameznikom ne priporo\xc4\x8dajo, da bi za vladanje volili svoje politi\xc4\x8dne voditelje, ali da bi sku\xc5\xa1ali sami sebi vladati. Izrazil je bojazen, da ljudem primanjkuje pameti za odlo\xc4\x8ditve, da po njegovem mnenju niso vsi ustvarjeni enako in tako nimajo pravice do samouprave.  _NEWLINE_\xc4\x8cetudi je podpiral idejo vlade v rokah krepostnega kralja, so njegove ideje vsebovale \xc5\xa1tevilne elemente, ki so mo\xc4\x8d vladarja omejevale. Zavzemal se je za to, da izre\xc4\x8dena beseda govori resnico, po\xc5\xa1tenost pa je bila klju\xc4\x8dnega pomena. Tudi izraz obraza mora vedno govoriti resnico. Konfucij je verjel, da \xc4\x8de vladar pravilno vodi, z dejanji, da so v tem primeru ukazi nepotrebni, saj bi ljudje pravilnim dejanjem svojega vladarja sledili. V razpravi o razmerju med kraljem in njegovim podanikom (ali o\xc4\x8detom in njegovim sinom) je poudaril potrebo po spo\xc5\xa1tovanju nadrejenih. To je pomenilo, da se od podrejenih zahteva, da se na svoje nadrejene obrnejo z nasvetom, \xc4\x8de se jim zdi, da je njim nadrejeni ukrepal napa\xc4\x8dno. Konfucij je verjel v vladanje s pomo\xc4\x8djo zgleda, pravilno vodenje ne potrebuje prisilnih ukazov ali kazni.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nKonfucijeve nauke so pozneje njegovi \xc5\xa1tevilni u\xc4\x8denci in privr\xc5\xbeenci spremenili v podroben sklop pravil in praks, ki so njegovo u\xc4\x8denje organizirali v Analekta.   Konfucijevi u\xc4\x8denci in njegov edini vnuk Zisi so po smrti nadaljevali filozofsko \xc5\xa1olo.  Ta prizadevanja so \xc5\xa1irila konfucijanske ideale med u\xc4\x8dence, ki so potem postali uradniki na mnogih kraljevskih sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih na Kitajskem, s \xc4\x8dimer je konfucijanstvo do\xc5\xbeiveli prvi ob\xc5\xa1iren preizkus svoje dogme . _NEWLINE_Dva od najbolj znanih Konfucijevih poznej\xc5\xa1ih naslednikov sta poudarila radikalno razli\xc4\x8dne vidike njegovih naukov. V stoletjih po njegovi smrti, sta tako Mencius (\xe5\xad\x9f\xe5\xad\x90) kot Xun Zi (\xe8\x8d\x80\xe5\xad\x90) zgradila pomembna nauka, ki oba na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine raz\xc4\x8dlenita temeljne ideje, povezane s Konfucijem. Mencius (4. stoletje pr. n. \xc5\xa0t.) je v prirojeni dobroti \xc4\x8dloveka videl vir eti\xc4\x8dnih intuicij, ki ljudi usmerjajo k r\xc3\xa9n, j\xc3\xac in l\xc7\x90; po drugi strani je Xun Zi (3. stoletje pr. n. \xc5\xa0t.) poudaril realisti\xc4\x8dne in materialisti\xc4\x8dne vidike konfucijske misli, poudarjajo\xc4\x8d, da je moralnost v dru\xc5\xbebo uvedla tradicija, v posameznike pa vzgoja.. S\xc4\x8dasoma so njuna pisanja, skupaj z analekti in drugimi temeljnimi besedili, postala filozofski korpus konfucijanstva. _NEWLINE_Ob tej preusmeritvi konfucijanske misli je pri\xc5\xa1lo vzporedno do razvoja legalizma, ki v pokornost sina vidi lasten interes, ne pa koristno orodje za vladarja, ki ustvarja u\xc4\x8dinkovito dr\xc5\xbeavo. Nesoglasje med tema politi\xc4\x8dnima filozofijama je pri\xc5\xa1lo na dan leta 223 pr. N. \xc5\xa0t., ko je dr\xc5\xbeava \xc4\x8cin osvojila celotno Kitajsko. Li Si, predsednik dinastije \xc4\x8cin, je \xc4\x8cin \xc5\xa0i Huang prepri\xc4\x8dal, da ne poslu\xc5\xa1a priporo\xc4\x8dila konfucijancev o delitvi fevdov, podobno kot je to storila dinastija \xc5\xbdou pred njimi; menil je, da priporo\xc4\x8dila nasprotujejo zakoniti ideji centralizacije dr\xc5\xbeave okoli vladarja. Ko so konfucijanski svetovalci vztrajali pri svojih priporo\xc4\x8dilih, je Li Si dal \xc5\xa1tevilne konfucijanske u\xc4\x8denjake pobiti, njihove knjige pa se\xc5\xbegati - kar je pomenilo velik udarec filozofiji in kitajski \xc5\xa1tipendiji. _NEWLINE_Konfucijanske ideje so v dinastijah Han in Tang, ki so sledile, postale vse bolj raz\xc5\xa1irjene. Pod cesarjem Wu, sedmim vladarjem dinastije Han, so dela Konfucija postala uradna cesarsko filozofija cesarstva in obvezno \xc4\x8dtivo na izpitih za dr\xc5\xbeavne slu\xc5\xbebe leta 140 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in od tedaj skoraj brez prekinitev do konca 19. stoletja. Ko je v obdobju Han monizem izgubil podporo, so bili glavni filozofski kandidati legalizem, ki ga je konfucijanska misel v dolo\xc4\x8deni meri prevzela, in nauki Laodzija (katerih osredoto\xc4\x8denost na prete\xc5\xbeno duhovne ideje ga je zadr\xc5\xbeala iz neposrednega konflikta s konfucijanstvom) ter nova budisti\xc4\x8dna vera, ki je v \xc4\x8dasu ju\xc5\xbene in severne dinastije dobivala vse ve\xc4\x8d vernikov. Dinastija Ming in celo dinastija Juan sta se zana\xc5\xa1ali tako na konfucijansko misel kot tudi konfucijansko usposobljene uslu\xc5\xbebence, \xc4\x8deprav Kublaj Kan ni zaupal izro\xc4\x8diti jim nadzor nad provincami. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu dinastije Song je u\xc4\x8denjak \xc5\xbdu Xi (1130\xe2\x80\x931200 AD) v konfucijanstvo dodal ideje taoizma in budizma. \xc5\xbdu Xi za \xc5\xbeivljenja ni naletel na odziv, toda nedolgo po njegovi smrti so njegove misli postale novi ortodoksni pogled na to, kaj ko besede Konfucija dejansko pomenijo. Sodobni zgodovinarji menijo, da je \xc5\xbdu Xi ustvaril nekaj povsem drugega in in imenujejo njegov na\xc4\x8din razmi\xc5\xa1ljanja neokonfucijanstvo. Neokonfucijanstvo je do 19. stoletja vladalo na Kitajskem, Japonskem, v Koreji in Vietnamu. _NEWLINE_Konfucijeva dela so jezuitski misijonarji prvi\xc4\x8d prevedli v evropske jezike v 16. stoletju, v \xc4\x8dasu pozne dinastije Ming. Prvi znani korak je naredil Mi\xc4\x8cele Ruggieri, ki se je leta 1588 vrnil v Italijo in med bivanjem v Salernu nadaljeval s prevodi. Matteo Ricci je za\xc4\x8del poro\xc4\x8dati o misli Konfucija in skupina jezuitov - Prospero Intorcetta, Philippe Couplet in \xc5\xa1e dva druga - pa je leta 1687 v Parizu objavila prevod ve\xc4\x8d konfucijanskih del in pregled kitajske zgodovine.   Fran\xc3\xa7ois No\xc3\xabl, potem ko ni uspel prepri\xc4\x8dati Klementa \xc2\xa0 XI, da kitajsko \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje prednikov in Konfucija ne predstavlja malikovanja, je konfucijski kanon v Pragi dokon\xc4\x8dal leta 1711 z ve\xc4\x8d znanstvenimi obravnavami drugih del in prvim prevodom zbranih del Mencija.  Ta dela so imela velik pomen za evropske mislece tega obdobja, zlasti za deiste in druge filozofske skupine razsvetljencev, ki jih je zanimala vgradnja Konfucijevega moralnega sistema v zahodno civilizacijo.   _NEWLINE_Dandanes konfucijanska gibanja, kot je novi konfucianizem, \xc5\xa1e vedno obstajajo, toda med kulturno revolucijo so konfucijanstvo vodilne osebnosti komunisti\xc4\x8dne partije na Kitajskem pogosto napadale. \xc5\xa0lo je deloma za nadaljnje obsodbe konfucianizma ob za\xc4\x8detku 20. stoletja, ko so intelektualci in aktivisti v konfucianizmu videli vzrok za etnocentri\xc4\x8dno ozkosr\xc4\x8dnost in odpor dinastije \xc4\x8cing proti posodobitvam, ki so vodile do tragedij, ki so prizadele Kitajsko v 19. stoletju. _NEWLINE_Konfucijeva dela preu\xc4\x8dujejo znanstveniki v mnogih drugih azijskih dr\xc5\xbeavah, zlasti v de\xc5\xbeelah kitajske kulturne sfere, kot so Koreja, Japonska in Vietnam. Mnoge od teh dr\xc5\xbeav \xc5\xa1e vedno vsako leto prirejajo tradicionalno spominsko slovesnost. _NEWLINE_Ahmadija muslimanska skupnost verjame, da je bil Konfucij Bo\xc5\xbeji prerok, kakor tudi Laodzi in druge ugledne kitajske osebnosti.  _NEWLINE_Asteroid 7853 so imenovali "Konfucij" po kitajskem mislecu.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8denci\n_START_PARAGRAPH_\nKonfucij je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati, ko je dopolnil 30 let, in je v svojem \xc5\xbeivljenju pou\xc4\x8deval ve\xc4\x8d kot 3.000 \xc5\xa1tudentov, od katerih se za 70 ceni, da so izjemni. Njegovi u\xc4\x8denci in zgodnja konfucijanska skupnost, ki so jo oblikovali, so postali najbolj vplivna intelektualna sila v obdobju Vojskujo\xc4\x8dih dr\xc5\xbeav.  Zgodovinar dinastije Han Sima \xc4\x8cian je v svojih zapisih Velikega zgodovinarja posvetil poglavje \xc5\xbeivljenjepisom Konfucijevih u\xc4\x8dencev, upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d pri tem vpliv, ki so ga imeli za svojega \xc5\xbeivljenja in pozneje. Sima \xc4\x8cian omenja 77 u\xc4\x8dencev v svoji kolektivnem \xc5\xbeivljenjepisu, medtem ko je Kongzi Dziaju, \xc5\xa1e en zgodnji vir, navedel 76, ki se ne prekrivajo popolnoma. Oba izvora skupaj navajata 96 u\xc4\x8dencev.  22 od njih je navedenih v Analektih, pri Menciusu pa 24.  _NEWLINE_Konfucij ni zahteval nobene \xc5\xa1olnine, temve\xc4\x8d morebitnega \xc5\xa1tudenta samo prosil za simboli\xc4\x8dno darilo v obliki zavitka suhega mesa. Njegov u\xc4\x8denec Zigong je povedal, da je njegov u\xc4\x8ditelj u\xc4\x8dil \xc5\xa1tudente, kot zdravniki zdravijo bolnike in da nikogar ni odvrnil.  Ve\xc4\x8dina jih je pri\xc5\xa1la iz Lu, Konfucijeve doma\xc4\x8de dr\xc5\xbeave, 43 jih je znanih, vendar je sprejemal u\xc4\x8dence iz vse Kitajske, \xc5\xa1est iz dr\xc5\xbeave Wej (kot na primer Zigonga), tri iz \xc4\x8cina, dva iz \xc4\x8cen in \xc4\x8ci, in po enega iz Cai, \xc4\x8cu in Song.  Za Konfucija je bilo osebno ozadje njegovih u\xc4\x8dencev nepomembno, vzel je v uk plemi\xc4\x8de, navadne ljudi in celo nekdanje kriminalce, kot sta bila Jan \xc5\xbduoju in Gongje \xc4\x8cang.  Njegovi u\xc4\x8denci iz bogatej\xc5\xa1ih dru\xc5\xbein so pla\xc4\x8dali kot ritualni dar znesek, ki je bil sorazmeren njihovemu premo\xc5\xbeenju bogastvom.  _NEWLINE_Konfucijev najljub\xc5\xa1i u\xc4\x8denec je bil Jan Hui, najverjetneje eden najbolj revnih med njimi.  Sima Niu, druga\xc4\x8de kot Jan Hui, je izviral iz dedne plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine iz dr\xc5\xbeave Song.  Pod vplivom Konfucijevih naukov so se u\xc4\x8denci dobro seznanili z na\xc4\x8deli in metodami vladanja.  S svojimi u\xc4\x8denci je pogosto razpravljal in debatiral, dajal je velik pomen \xc5\xa1tudiju zgodovine, poezije in obreda.  Konfucij se je zavzemal za zvestobo na\xc4\x8delom in ne posamezniku, do sprememb naj pride s prepri\xc4\x8devanjem in ne z nasiljem.  \xc4\x8ceprav je Konfucij aristokracijo obsojal zaradi njenega ravnanja, je po drugi strani aristokracijo verjetno privla\xc4\x8dila mo\xc5\xbenost, dobiti zaupanja vredne uradnike, \xc5\xa1olane v vpra\xc5\xa1anjih morale, kot so to okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine tega \xc4\x8dasa zahtevale.  Dejansko je u\xc4\x8denec Zilu celo umrl, ko je branil svojega vladarja v Weju.  _NEWLINE_Jang Hu, podrejen dru\xc5\xbeini Ji, je imel od 505 do 502 v oblasti kraljestvo Lu, pri tem je sku\xc5\xa1al celo zanetiti dr\xc5\xbeavni udar.  Verjetno so zaradi tega kasneje imenovali prve u\xc4\x8dence Konfucija na vladne polo\xc5\xbeaje.  Nekaj Konfucijevih u\xc4\x8dencev se je dokopalo do pomembnih polo\xc5\xbeajev, za nekatere od njih je poskrbel Konfucij.  Ko je bil Konfucij star 50 let, je dru\xc5\xbeina Ji utrdila svojo mo\xc4\x8d nad vladajo\xc4\x8do vojvodsko hi\xc5\xa1o dr\xc5\xbeave Lu.  Kljub temu da je dru\xc5\xbeina Ji imela navade, s katerimi se Konfucij ni strinjal in zavra\xc4\x8dal, je Konfucijevim u\xc4\x8dencem nudila \xc5\xa1tevilne mo\xc5\xbenosti za zaposlitev.  Konfucij je dalje opominjal svoje u\xc4\x8dence, da ostanejo zvesti svojim na\xc4\x8delom, in odslovil vse, ki tega niso storili, pri tem pa je ostal odkrito kriti\xc4\x8den do dru\xc5\xbeine Ji.\n_START_SECTION_\nPortreti\n_START_PARAGRAPH_\nNa voljo ni nobene podobe ali kipa Konfucija za \xc4\x8dasa njegovega \xc5\xbeivljenja in \xc5\xa1ele v \xc4\x8dasu dinastije Han so ga za\xc4\x8deli upodabljati.. Rezbarije pogosto prikazujejo njegovo legendarno sre\xc4\x8danje z Laodzijem. Od tedaj ga je veliko veliko portretov slikalo kot idealnega filozofa. Najstarej\xc5\xa1i znani portret Konfucija so na\xc5\xa1li v grobu vladarja dinastije Han, markiza Haihuna (umrl 59 pr. N. \xc5\xa0t.). Slika je bila na lesenem okvirju, naslikana v polirano bronasto ogledalo.  _NEWLINE_V prej\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih je v Konfucijevih templjih obi\xc4\x8dajno visela njegova slika; med vlado cesarja Hongvu (Taizu) iz dinastije Ming pa so odlo\xc4\x8dili, da sme edini pravi portret Konfucija viseti v templju v njegovem doma\xc4\x8dem kraju, \xc4\x8cufu v \xc5\xa0andongu. V drugih templjih je Konfucij predstavljen s spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do. Kitajska fundacija Konfucij je leta 2006 naro\xc4\x8dila standardno podobo Konfucija, ki temelji na sliki iz dinastije Tang Wu Daozija . _NEWLINE_Friz na ju\xc5\xbeni steni sodne dvorane vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da ZDA prikazuje Konfucija kot u\xc4\x8ditelja harmonije, u\xc4\x8denja in vrline.\n_START_SECTION_\nSpomeniki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cufu, njegov doma\xc4\x8di kraj, je kmalu po Konfucijevi smrti postal kraj pobo\xc5\xbenosti in spominov. \xc5\xa0e vedno je med glavnimi cilji kulturnega turizma in veliko ljudi obi\xc5\xa1\xc4\x8de njegov grob in okoli\xc5\xa1ke templje. V kitajskih okoljih je najti veliko templjev s kipi Bude, Laozija in Konfucija. Tudi Konfuciju samemu je posve\xc4\x8denih veliko templjev, ki so se uporabljali za konfucijanske slovesnosti. _NEWLINE_Privr\xc5\xbeenci konfucianizma po tradiciji vsako leto, na rojstni dan Konfucija, priredijo spektakularne slovesnosti v spomin Konfuciju (\xe7\xa5\xad\xe5\xad\x94) in po obredih, ki naj bi izvirali iz \xc4\x8cou Li (\xe5\x91\xa8\xe7\xa6\xae), kot jih je zapisal Konfucij. V 20. stoletju so to tradicijo ve\xc4\x8d desetletij v celinski Kitajski zatirali; uradno stali\xc5\xa1\xc4\x8de Komunisti\xc4\x8dne partije in dr\xc5\xbeave je bilo, da Konfucij in konfucianizem zastopata reakcionarno fevdalno prepri\xc4\x8danje, da je podrejenost ljudi aristokraciji del naravnega reda. Vse tak\xc5\xa1ne slovesnosti in obredi so bili zato prepovedali. \xc5\xa0ele po devetdesetih letih se je slovesnost ponovno nadaljevala. Ker zdaj velja, da gre za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje kitajske preteklosti in kitajskih tradicij, lahko pri njej sodelujejo celo \xc4\x8dlani komunisti\xc4\x8dne partije._NEWLINE_Na otoku Tajvan, kjer je nacionalisti\xc4\x8dna stranka (Kuomintang) mo\xc4\x8dno zastopala konfucijska prepri\xc4\x8danja o etiki in vedenju, je vlada tradicijo ves \xc4\x8das podpirala, tako da so se slovesnosti v spomin Konfucija (\xe7\xa5\xad\xe5\xad\x94) nadaljevale brez prekinitev. \xc4\x8ceprav ni dr\xc5\xbeavni praznik, se pojavlja na vseh tiskanih koledarjih, tako kot Bo\xc5\xbei\xc4\x8d v zahodnem svetu. _NEWLINE_V Ju\xc5\xbeni Koreji se na konfucijskih akademijah po vsej dr\xc5\xbeavi in na Sungkjunkvan v Seulu dvakrat letno, na Konfucijev rojstni dan in na obletnico njegove smrti, opravlja spominska slovesnost, imenovana Seokjeon Daeje.\n_START_SECTION_\nPotomci\n_START_PARAGRAPH_\nPotomstvo Konfucija, to je dru\xc5\xbeina Kong, ima dandanes najdalj\xc5\xa1i zabele\xc5\xbeeni rodovnik na svetu. Dru\xc5\xbeinsko drevo o\xc4\x8deta do sina  je zdaj \xc5\xbee v 83. generaciji . \xc5\xa0lo naj bi za ve\xc4\x8d kot 2 milijona znanih in registriranih potomcev,  Od katerih jih nekaj deset tiso\xc4\x8d \xc5\xbeivi zunaj Kitajske.  V 14. stoletju se je eden od Kongov preselil v Korejo, kjer danes \xc5\xbeivi pribli\xc5\xbeno 34.000 Konfucijevih potomcev.  Eden glavnih rodov je med kitajsko dr\xc5\xbeavljansko vojno v \xc5\xa1tiridesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja pobegnil iz  \xc4\x8cufu in se konec koncev naselil na Tajvanu.  Obstajajo tudi veje dru\xc5\xbeine Kong, ki so po poroki z muslimankami pre\xc5\xa1le v islam, na primer v mestu Da\xc3\xb6uan v provinci Gansu v 1800-ih  in leta 1715 v mestu Ksuanvei v provinci J\xc3\xbcnan.  \xc5\xa0tevilni muslimanski potomci Konfucija so potomci poroke leta 1480 med muslimanko Ma Jiaga (\xe9\xa9\xac\xe7\x94\xb2 \xe5\xb0\x95) in Kongom Janrong (\xe5\xad\x94\xe5\xbd\xa6\xe5\xb5\x98) potomcem Konfucija v 59. generaciji; najti jih je med narodi Hui in Dongziang.'