b'\n_START_ARTICLE_\nMeidum\n_START_SECTION_\nPiramida\n_START_PARAGRAPH_\nZa piramido v Meidumu se domneva, da je bila druga egip\xc4\x8danska piramida, zgrajena za D\xc5\xbeoserjevo piramido. Graditi jo je za\xc4\x8del morda \xc5\xbee Huni, zadnji faraon iz Tretje dinastije, nadaljeval pa faraon Sneferu, prvi iz \xc4\x8cetrte dinastije. Arhitekt je bil naslednik slavnega  arhitekta Imhotepa, izumitelja gradnje kamnitih piramid. Meidumska piramida se je poru\xc5\xa1ila verjetno zaradi sprememb Imhotepovega na\xc4\x8drta in dveh odlo\xc4\x8ditev med samo gradnjo, da se piramida raz\xc5\xa1iri. Piramida se zaradi nenavadnega videza v egip\xc4\x8danski arab\xc5\xa1\xc4\x8dini imenuje  oblike el-heram el-kaddaab \xe2\x80\x94 psevdo piramida._NEWLINE_Prvotno stopni\xc4\x8dasto Meidumsko piramido so med gradnjo spremenili v pravo piramido tako, da so stopnice zapolnili z apnen\xc4\x8dastimi vlo\xc5\xbeki. Pri pravilno na\xc4\x8drtovanih pravih piramidah je tak pristop pravilen, pri Meidunski piramidi pa se je izkazal za katastrofalno konstrukcijsko napako. Prvi\xc4\x8d \xe2\x80\x93 dodani zunanji  sloj je temeljil na pesku in ne na skali, kot notranji, in drugi\xc4\x8d \xe2\x80\x93 notranja stopni\xc4\x8dasta piramida je bila zasnovana kot dokon\xc4\x8dna. Zunanja povr\xc5\xa1ina piramide je bila zglajena, plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi stopnic pa niso bile vodoravne, ampak po\xc5\xa1evne. Zaradi teh napak se je piramida poru\xc5\xa1ila morda \xc5\xbee med gradnjo._NEWLINE_Franck Monnier in drugi so prepri\xc4\x8dani, da je piramida vzdr\xc5\xbeala do Novega kraljestva, \xc4\x8deprav  \xc5\xa1tevilna dejstva njihovi teoriji nasprotujejo. Zgleda, da piramida nikoli ni bila dokon\xc4\x8dana.  Od Sneferuja do Dvanajste dinastije so imele vse piramide dolino templjev, ki v Meidumu manjka. Pogrebni tempelj, ki so ga odkrili pod kr\xc5\xa1jem ob vzno\xc5\xbeju piramide, verjetno nikoli ni bil dokon\xc4\x8dan, ker so zidovi samo delno spolirani. Steni v njegovi notranjosti, na katerih so obi\xc4\x8dajno imena faraonov, sta nepopisani. Pogrebna soba v notranjosti piramide je nedokon\xc4\x8dana, stene grobo obdelane, podporni stebri pa so \xc5\xa1e vedno na svojih mestih, \xc4\x8deprav so jih po zaklju\xc4\x8dku del obi\xc4\x8dajno odstranili. S piramido povezane mastabe niso bile nikoli uporabljene ali dokon\xc4\x8dane in v njih ni bilo nobenih, sicer obi\xc4\x8dajnih pokopov.   In ne nazadnje so pri prvih raziskavah Meidumske piramide   pod povr\xc5\xa1jem odkrili popolnoma neokrnjen kup ru\xc5\xa1evin. Kamne iz obloge piramide so ukradli \xc5\xa1ele potem, ko so jih izkopali. Vse to ka\xc5\xbee na bolj verjetno katastrofalno kot na postopno propadanje piramide. Piramida se je podrla verjetno \xc5\xbee med Sneferujevo vladavino, verjetno zaradi prevelikega naklona. Prevelik naklon je bil vzrok tudi za spremembo naklona dah\xc5\xa1urske  Zlomljene piramide s  54\xc2\xba na 43\xc2\xba. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu Napoleonove odprave v Egipt leta 1799 je imela Meidumska piramida tri stopnice. Domneva se, da je imela v 15. stoletju \xc5\xa1e vedno pet stopnic, ker jo arabski zgodovinar in pisec Al-Makrizi opisuje kot goro s petimi stopnicami, potem pa se je postopoma ru\xc5\xa1ila. Mendelssohn trdi, da je njegov opis verjetno rezultat napa\xc4\x8dnega prevoda, in da je bila piramida \xc5\xbee takrat tak\xc5\xa1na kot je zdaj.\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nMeidumsko piramido so raziskovali John Shae Perring (1837), Lepsius  (1843) in Flinders Petrie (pozno 19. stoletje), ki je odkril pogrebni tempelj, obrnjen proti vzhodu. Raziskave je leta 1920 nadaljeval Ludwig Borchardt. Njemu sta sledila Alan Rowe leta 1928 in Ali el-Kholi v 70. letih 20. stoletja._NEWLINE_V tak\xc5\xa1nem stanju, kot je, je piramida visoka 65 m. Vhod v piramido je njeni severni strani na vi\xc5\xa1ini 20 m. Od vhoda vodi navzdol proti jugu 17 m dolg hodnik, ki se kon\xc4\x8da  v kratkem vodoravnem prehodu malo pod temelji piramide. Nas koncu prehoda je 3 m visok  ja\xc5\xa1ek, ki se kon\xc4\x8da v pogrebni sobi. Pogrebna soba najverjetneje nikoli ni slu\xc5\xbeila svojemu namenu._NEWLINE_Flinders Petrie je bil verjetno prvi egiptolog, ki je dognal izvirni na\xc4\x8drt,  dimenzije in sorazmerja  piramide. Stranica dokon\xc4\x8dane piramide bi morala meriti okoli 144 m, vi\xc5\xa1ina pa  okoli 91,5 m. Njena sorazmerja so bila pribli\xc5\xbene enaka sorazmerjem Velike piramide v Gizi, kar je omenil \xc5\xbee Petrie v svojem poro\xc4\x8dilu o izkopavanjih leta 1892. Naklon stranskih ploskev piramide naj bi bil natan\xc4\x8dno 51,842\xc2\xb0 ali  51\xc2\xb0 50\' 35". Ta naklon so Egip\xc4\x8dani imenovali seked in je bil enak kotu v pravokotnem trikotniku z vi\xc5\xa1ino 1 vatel (7 palm) in osnovnico 5\xc2\xbd palm, se pravi razmerju 7:5,5.\n_START_SECTION_\nMastabi\n_START_PARAGRAPH_\nNedale\xc4\x8d od piramide je mastaba neznanega plemi\xc4\x8da s pogrebno sobo, dostopna skozi tunel roparjev grobnice. Tunel je strm, izredno ozek in tesen. Na koncu tunela je dokaj prostoren hodnik in pogrebna soba s prvim znanim starove\xc5\xa1kim  sarkofagom iz rde\xc4\x8dega granita. _NEWLINE_Druga mastaba je pripadala Nefermaatu, sinu Sneferuja, ustanovitelja \xc4\x8cetrte dinastije. Njegov kamnit sarkofag stoji v neozna\xc4\x8deni in neokra\xc5\xa1eni granitni sobi. Iz nje vodi hodnik, ki je bil leta 2002 \xc5\xa1e neraziskan.'