b"\n_START_ARTICLE_\nOrigo Gentis Langobardorum\n_START_PARAGRAPH_\nOrigo Gentis Langobardorum je kratko besedilo iz 7. stoletja, pisano v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki opisuje mitolo\xc5\xa1ki izvor Langobardov. Prvi del govori o izvoru in imenu Langobardov, drugi del pa je bolj podoben seznamu kraljev do vklju\xc4\x8dno Perktarita (vladal 672-688) in pomaga datirati izvirne dele besedila.\n_START_SECTION_\nRokopisi\n_START_PARAGRAPH_\nBesedilo je ohranjeno v treh kodeksih, ki vsebujejo predvsem legalisti\xc4\x8dne spise, zbrane med vladavino kralja Rotarija, znane kot Edictum Rotari (Rotarijev edikt) ali  Leges Langobardorum (Langobardski zakoni). _NEWLINE_Prvi kodeks  z  Origo Gentis Langobardov je v Modeni (Biblioteca Capitolare 0.I.2, 9. stoletje), drugi v  Cava de 'Tirreni (Archivio Della Badia 4, za\xc4\x8detek 9. stoletja),  tretji pa v Madridu (Biblioteca Nacional 413, zgodnje 11 stoletje). _NEWLINE_Origo  je dokaj zvesto povzet v Historia Langobardorum (Zgodovina Langobardov) Pavla Diakona, samo da je Pavel spor z Vandali lo\xc4\x8dil od posvetovanja z boginjo Frigg in Godinom (Odinom).  Opis posvetovanja Pavel za\xc4\x8denja z loco antiquitas ridiculam fabulam \xe2\x80\x93 nora in  sme\xc5\xa1na anti\xc4\x8dna zgodba, se pravi, da je (kot benediktinski menih) ni jemal resno. Za razliko od Izvora, ki se je ohranil v samo treh prepisih, obstaja ve\xc4\x8d sto prepisov Pavlove Historiae.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nBesedilo omenja otok Skandanan, domovino Vinilov. Vladali so jim Gambara in njuna sinova Ibor in Ajo. Vladarji Vandalov, Ambrov in Asov so od njih zahtevali pla\xc4\x8dilo davka, ki so ga zavrnili in se odlo\xc4\x8dili za borbo.  Ambri in Asi so od\xc5\xa1li h Godanu (Odinu) in ga prosili za zmago nad Vinili. Godan jim je odgovoril, da bo zmago dal tistim, ki jih bo prve zagledal ob son\xc4\x8dnem vzhodu. Vinili so za zmago prosili Godanovo \xc5\xbeeno, boginjo Frigg. Frigg jim je svetovala, naj njihove \xc5\xbeenske svoje dolge lase pove\xc5\xbeejo \xc4\x8dez obraz, da bodo videti kot brada, in se v borbi pridru\xc5\xbeijo svojim mo\xc5\xbeem. Ob son\xc4\x8dnem vzhodu jer Frigg obrnila Godanovo posteljo proti vzhodu in ga zbudila. Godan je zagledal bradate vinilske  \xc5\xbeenske in vpra\xc5\xa1al: \xc2\xbbKdo so ti dolgobradci?\xc2\xab Frigg mu je odgovorila: \xc2\xbb\xc4\x8ce si jim dal ime, jim daj \xc5\xa1e zmago!\xc2\xab Od tistega dne so se Vinili imenovali Dolgobradci \xe2\x80\x93 Langobardi.\n_START_SECTION_\nSelitev\n_START_PARAGRAPH_\nLangobardi so po tem dogodku nadaljevali selitev in pri\xc5\xa1li v Golaido, verjetno na reko Odro. Kasneje so vladali v Aldonu in Antaibu (nejasno, morda Bavarska),  Bajnaibu (tudi Bantaibu, morda \xc4\x8ce\xc5\xa1ka) in Burgundaibu (morda ozemlje Burgundov ob srednjem Renu). Za kralja so izbrali Agionovega sina Agilmunda iz dru\xc5\xbeine Gugingov. Kasneje so jim vladali Lajamiho iz iste dinastije, za njim pa Letuk, ki je vladal kak\xc5\xa1nih \xc5\xa1tirideset let. Nasledil ga je sin Aldihok, njega pa Godeok.\n_START_SECTION_\nPodonavje\n_START_PARAGRAPH_\nIz Ravene je (leta 487) z Alani pri\xc5\xa1el Avdohari (Odoaker) in se v Rugilandi (Spodnja Avstrija) spopadel z Rugijci. Ubil je njihovega kralja Teuvanuja in se z mnogo ujetniki vrnil v Italijo. Langobardi so se zatem preselili na ozemlje Rugijcev in tam \xc5\xbeiveli nekaj let. _NEWLINE_Godeoka je nasledil sin Klafon, njega pa sin Taton.   Langobardi so se tri leta zadr\xc5\xbeali na Feldu, kjer se je Taton spopadel s Heruli in ubil njihovega kralja Rodolfa. _NEWLINE_Unihov sin Vako je ubil Tatona, Tatonov sin Ildih pa se je spopadel z Vahom, vendar je moral pobegniti h Gepidom, kjer je umrl. Vaho je imel tri \xc5\xbeene. Prva, Rajkunda, je bila h\xc4\x8derka turingijskega kralja Fisuda. Druga, Avstrigusa, je bila h\xc4\x8derka Gepida in je imela dve h\xc4\x8derki: Vizigardo, poro\xc4\x8deno s frankovskim kraljem Teodepertom, in Valderado, poro\xc4\x8deno z drugim frankovskim kraljem Suskaldom, ki je ni maral in jo je dal Garipardu. Tretja \xc5\xbeena, Silinga,  je bila h\xc4\x8derka herulskega kralja in je imela sina Valtarija, ki je nasledil Vakona in vladal sedem let. Zadnji iz letin\xc5\xa1ke dinastije je bil Farigajd._NEWLINE_Za Vatarijem je vladal Audoin, ki je vodil Langobarde v Panonijo. Za njim sta vladala njegov sin Alboin in njegova \xc5\xbeena Rodelinda. Alboin se je spopadel in ubil gepidskega kralja Kunimunda. Za \xc5\xbeeno je vzel Kunimundovo h\xc4\x8derko Rozemundo, po njeni smrti pa Flutsuindo, h\xc4\x8derko frankovskega kralja Flotarija. Imela je h\xc4\x8derko Albsuindo.\n_START_SECTION_\nItalija\n_START_PARAGRAPH_\nLangobardi so po 42 letih prebivanja v Panonski ni\xc5\xbeini meseca aprila (565) pod Alboinovim vodstvom od\xc5\xa1li v Italijo. Dve leti kasneje (567) je Alboin postal vladar Italije. Vladal je tri leta, dokler ga nista v Veroni ubila Hilmihis in njegova \xc5\xbeena Rozamunda. Langobardi niso \xc5\xbeeleli, da jim vlada Hilmihis, zato sta na pomo\xc4\x8d poklicala ravenskega prefekta Longina.  Hilmihis in Razamunda sta z Alboinovo h\xc4\x8derko  Albisuindo in celo langobardsko zakladnico pobegnila v Raveno. Longin je posku\xc5\xa1al pregovoriti Rozamundo, naj ubije Hilmihisa in se poro\xc4\x8di z njim. Rozamunda je zastrupila Hilmihisovo pija\xc4\x8do, ko jo je popil in ugotovil, da je zastrupljena, pa jo je nagovoril, naj pije z njim in oba sta umrla. Longinu je ostal ves langobardski zaklad in princesa Albsuinda, katera je odpeljal s seboj v Konstantinopel._NEWLINE_Po Alboinu je dve leti kraljeval Klef, njemu pa je sledilo dvanajst let dolgo medvladje, v katerem so Langobardom vladali vojvode. Potem so za kralja izvolili Klefovega sina Avtarija, ki je vladal sedem let. Poro\xc4\x8dil se je s Teodelindo, h\xc4\x8derko Garibalda in Valderade Bavarske. S Teodelindo je pri\xc5\xa1el tudi njen brat Gundoald, katerega je Avtarij imenoval za vojvodo Astija. _NEWLINE_Po Avtarijevi smrti se je s Teodelindo poro\xc4\x8dil torinski vojvoda Akuo in postal Langobardski kralj. Pobil je svoje nasprotnike Zangrolfa Veronskega, Mimulfa z Otoka svetega Julija, Gajdulfa Bergamskega in druge. S Teodelindo je imel h\xc4\x8derko Gunpergo in je vladal \xc5\xa1est let._NEWLINE_Za njim je dvanajst let vladal Aroal in za njim Rotari iz dru\xc5\xbeine Arodov. Osvojil je rimsko mesto in trdnjavo in se na reki Scutella spopadel z Rimljani in ubil 8.000 njihovih vojakov. Vladal je sedemnajst let. Za njim je devet let vladal Aripert, nato pa devet let Grimoald. Za njim je na prestol pri\xc5\xa1el Bertari."