b'\n_START_ARTICLE_\nPokr\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nPo ljudskem \xc5\xa1tetju 2001 imajo Pokr\xc4\x8de 2.850 prebivalcev, od teh 97,8\xc2\xa0% avstrijsko dr\xc5\xbeavljanstvo. 87,5\xc2\xa0% prebivalstva je rimsko-katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi, 2,9\xc2\xa0% evangeli\xc4\x8danov in 0,7\xc2\xa0% muslimanov. 6,2\xc2\xa0% se nepri\xc5\xa1teva k nobeni religiji.  _NEWLINE_Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina je zgodovinsko prisotna, tako da sta v Vabni vasi javna dvojezi\xc4\x8dna ljudska \xc5\xa1ola in fara (nem\xc5\xa1ko-slovenska).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodno Celov\xc5\xa1ko Polje (oz. Celov\xc5\xa1ka ravnina) je v zgodovini pripadalo raznim oblastem. V zgodnjem in v visokem srednem veku so predstavljaji karantansko-slovenski kosezi zelo vpliven in pravno privilegiran dru\xc5\xbebeni sloj z lastnim sodstvom, tako npr. bli\xc5\xbena gospoda Ov\xc4\x8djak (ki bi morala imeti po zakonu iz leta 1972 dvojezi\xc4\x8den krajevni napis) in Bu\xc4\x8dinja vas. Iz teh kose\xc5\xa1kih sodnih okrajev so deloma nastale katastrske ob\xc4\x8dine. Najprej karantanski, kasneje slovenski kose\xc5\xa1ki stan, ki se je ohranil zato, ker je za zgodnji srednji vek zna\xc4\x8dilen dvojni pravni red (Franki/Bavarci so imeli svojega, Slovani/Slovenci pa svojega, kot to dokazuje pravni institut decima slavonica.). Ker so bili kosezi volilni mo\xc5\xbeje karantanskega/koro\xc5\xa1kega vojvoda, so bili po nem\xc5\xa1kem pravu plemi\xc5\xa1kega stanu in s tem visoko presti\xc5\xbeni \xc4\x8dlani dru\xc5\xbebe s posebnimi privilegiji, tako dav\xc4\x8dnimi kot sodnimi._NEWLINE_Ko je bila leta 1850 ustanovljena ob\xc4\x8dina, je pripadala sodnemu okraju Gospa Sveta. Najprej je bila ustanovljena pod imenom Slovenji \xc5\xa0mihel, leta 1896 se je preimenovala v Pokr\xc4\x8de. V okviru ob\xc4\x8dinske reforme leta 1973 je bil del stare ob\xc4\x8dine Trdnja vas priklju\xc4\x8den ob\xc4\x8dini Pokr\xc4\x8de._NEWLINE_Za\xc4\x8detek dvajsetega stoletja je Hranilnica in posojilnica v \xc5\xa0enttoma\xc5\xbeu, danes ob\xc4\x8dina \xc5\xa0talenska gora oskrbovala doma\xc4\x8dine._NEWLINE_Stoletja je kmetijstvo zaznamovalo ob\xc4\x8dino, v zadnjih nekaj desetletjih vse ve\xc4\x8d ljudi dela v Celovcu, kar je sociolingvisti\xc4\x8dno mo\xc4\x8dno vplivalo na doma\xc4\x8di jezik.\n_START_SECTION_\nSlovensko nare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Pokr\xc4\x8de v celoti pripada poljanskemu govoru oz. poljan\xc5\xa1\xc4\x8dini Celov\xc5\xa1kega Polja (oz. Celov\xc5\xa1ke ravnine), ki je prehodno podnare\xc4\x8dje oz. govor med t. i. ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino (kateri se pri\xc5\xa1teva) in podjun\xc5\xa1\xc4\x8dino (glej Slovenska nare\xc4\x8dja). Kot posebna razli\xc4\x8dica ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dine je bila \xc5\xbee identificirana s strani Janeza Scheinigga in potrjena v mednarodno priznani dijalektolo\xc5\xa1ki disertacij dr. Katje Sturm-Schnabl. Scheinigg v svojem delu "Die Assimilation..." razdeli ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino v tri enote in sicer spodnji Ro\xc5\xbe, zgornji Ro\xc5\xbe in Celov\xc5\xa1ka ravnina: "...Die dritte Unter-Mundart herrscht in der Ebene um Klagenfurt (kl.), sie hat mit der ersten die Aussprache des e und o gemein, unterscheidet sich aber von den beiden vorhergehenden durch die h\xc3\xa4ufige Zur\xc3\xbcckziehung des Accentes, wo ihn jene auf den Endsilben haben; dies gilt namentlich vom Neutrum der Substantive und Adjktive, z.B. [...]".\n_START_SECTION_\nKme\xc4\x8dko stavbarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTipi\xc4\x8dne kme\xc4\x8dke hi\xc5\xa1e v Celov\xc5\xa1ki ravnini so zidane z opeko in imajo pravokotni tloris, \xc4\x8dopasto streho ter so ve\xc4\x8dinoma iz poznega 18. in 19. stoletja. Drugi tip je na nadstropje. Hlevi in skednji nad njimi imajo zidane stebre na vi\xc5\xa1ini skednja. Prostor med stebri pa zavzamejo ali mre\xc5\xbee iz opeke ali pa leseni opa\xc5\xbei z odprtinami. Posebno zanimiv primer tega stavbarstva najedmo Pri Krajcarju \xc5\xa1tev. 1 iz leta 1878. Poseben primer skladi\xc5\xa1\xc4\x8da za \xc5\xbeito pa najdemo na kmetiji p.d. Hovnik v Zgornji Le\xc4\x8dji Gori \xc5\xa1tev. 2, ki je verjetno iz 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nGrb ob\xc4\x8dine Pokr\xc4\x8de ima zeleno ozadje, ki predstavlja kme\xc4\x8dki zna\xc4\x8daj ob\xc4\x8dine, \xc4\x8drni obrnjeni trikotnik na vrhu pa rudarstvo ter nekdanjo pridelavo \xc5\xa1ote na barju v Blatu. Znamenje v \xc4\x8drnem trikotniku predstavlje tipi\xc4\x8den primer znamenja z Ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke, kot jih najdemo v velikem \xc5\xa1tevilu tudi v Pokr\xc4\x8dah, tako v Virni vasi, v Vabni vasi, na Le\xc4\x8dji Gori in v Blatu. Sulica in orodje v zelenem polju predstavljata obrambne naloge in kme\xc4\x8dke dejavnosti karantansko-slovenskih kosezov, ki so \xc5\xa1e dolgo v srednjem veku imeli imenitno vlogo v celotni regiji. Kle\xc5\xa1\xc4\x8de simbolizirajo pridelavo \xc5\xbeeleza na lokaciji Notburga. _NEWLINE_Grb in zastava sta bila podeljena ob\xc4\x8dini Pokr\xc4\x8de 13. februarja 1996. Zastava je zeleno-rumena z vdelanim grbom.'