b'\n_START_ARTICLE_\nDob, Dom\xc5\xbeale\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nKrajevno ime izhaja besede d\xc3\xb3b, ki se je v rednem jezikovnem razvoju razvila iz slovanske besede d\xc7\xabb\xd1\x8a v pomenu listnato drevo, hrast (Dob, vrsta hrasta). Iz kolektiva d\xc7\xabb\xd1\x8aje v pomenu hrastje je izpeljano \xc5\xa1e ve\xc4\x8d krajevnih imen (Dobje, Dobeno, Dobindol, Hrastnik itd.). V listini iz leta 1359 se kraj imenuje Dub. Nastanek imena je seveda v tesni zvezi s poraslostjo sveta ob naselitvi in razodeva, da se je tedaj tod razprostiral hrastov gozd. \xc5\xbde samo ime Dob ka\xc5\xbee, da je bil kraj naseljen v starej\xc5\xa1i naselitveni dobi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDob se prvi\xc4\x8d omenja 7. aprila 1220. Tedaj je bil plemeniti Janez iz Doba (Johannes de Aich) pri\xc4\x8da - podpisnik darilne pogodbe na Turjaku. Tri leta pozneje se 25. januarja 1223. omenja Vilijem iz Doba (Willehelmus de Eicho). V letu 1296 se kraj imenuje dvakrat. 24. novembra je plemi\xc4\x8d s Hmeljnika zamenjal \xc5\xa1est kmetij, ki jih je imel v Dobu, s sti\xc5\xa1kim samostanom. V tem letu se prvi\xc4\x8d omenja samostojna dobska \xc5\xbeupnija, ponovno pa leta 1323.  9. oktobra 1300 je omenjen Jakob iz Doba kot soustanovitelj mekinjskega samostana. V zgodovinskih virih so omenjeni dobski vitezi: Volbenk iz Doba (Volkerus de Aich) 23. aprila 1320, Hengel iz Doba 6. januarja 1332, Erhard in Zofija iz Doba na dan sv. Elizabete, 19. novembra 1361. 10. septembra 1403 je Merchla iz Kamnika prodal posestvo, ki ga je imel v dobski fari, Marijini bratov\xc5\xa1\xc4\x8dini. Wofang Mangspurg je 12. septembra 1455 podelil Ahacu Petschacherju, "purger zu stain", desetino od sedmih kmetij v Dobu z vsem, kar ji pripada._NEWLINE_Listina  24. januarja 1463 omenja, da je Magdelena, vdova po Juriju Ravbarju, lastnica \xc5\xa1estih kmetij v Dobu._NEWLINE_V znanem \xc5\xa1kocjanskem seznamu  24. novembra 1587, ki navaja, koliko so morali podlo\xc5\xbeniki prispevati za gradnjo utrdbe Karlovca, sta imenovana dva Dobljana: Ga\xc5\xa1per Majhen (Meichen) je dal od ene hube 4 krajcarje, Martin Nakrst (Nakhwist Vuderses zu Aich) pa 12 krajcarjev.\n_START_SECTION_\nGeografske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDob, velika  vas v ravnini ob soto\xc4\x8dju Ra\xc4\x8de, Radomlje, Rov\xc5\xa1\xc4\x8dice (Jermance) in Potoka pod Mo\xc4\x8dilnikom, se je razvil iz prvotnega kme\xc4\x8dkega naselja ob cerkvenem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, stran od nekdanje rimske ceste. Jedro vasi je nastalo vzdol\xc5\xbe Potoka in ob cesti, ki je bila nekdaj prav gotovo pomembnej\xc5\xa1a prometna zveza. W. Schmid celo meni, da je rimska cesta potekala skozi staro jedro Doba. Najmlaj\xc5\xa1e naselje se razprostira vzdol\xc5\xbe sedanje glavne ceste._NEWLINE_Tla sestavljata na ju\xc5\xbeni strani prodna naplavina, na vzhodu pa \xc4\x8drna barjanska prst. Dob ima 140 hi\xc5\xa1 in 217 gospodinjstev; 120 ljudi se ukvarja s kmetijstvom. Vas ima avtobusni postaji, po\xc5\xa1to, devetletno \xc5\xa1olo, gasilsko in prosvetno dru\xc5\xa1tvo, trgovino in gosti\xc5\xa1\xc4\x8de. Po vasi so napeljani tudi vodovod, opti\xc4\x8dni kabel in kanalizacija.\n_START_SECTION_\nPomembni prebivalci\n_START_PARAGRAPH_\nOd tod so doma Frank \xc4\x8cesen (r. 1890), napredni politi\xc4\x8dni delavec in publicist med ameri\xc5\xa1kimi Slovenci; Janez Flis (1841-1919), umetnostni zgodovinar; Anton Traven (1754-1807), prevajalec sv. Pisma, Japljev sodelavec, Janez Traven (1781- 1847), skladatelj in bogoslovni pisatelj. Od leta 1856 do 1858 je tu bival prirodoslovec Simon Robi\xc4\x8d, ki je raziskoval in opisoval bli\xc5\xbenje kra\xc5\xa1ke jame.'