b'\n_START_ARTICLE_\nJean-Martin Charcot\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nCharcot se je rodil v Parizu. 33 let je delal in u\xc4\x8dil v znani Salpetriere bolni\xc5\xa1nici. Njegov sloves je privabljal u\xc4\x8dence iz vse Evrope. Leta 1882 je dosegel, da so v Salpetiere bolni\xc5\xa1nici odprli prvo nevrolo\xc5\xa1ko kliniko v Evropi. Charcot je bil del francoske nevrolo\xc5\xa1ke tradicije ter je globoko spo\xc5\xa1toval svojega mentorja Duchenna de Boulogna. Leta 1862 se je poro\xc4\x8dil z bogato vdovo, gospo Durvis, s katero sta imela 2 otroka. Jeanne in Jeana Baptista, ki je kasneje postal doktor in znan polarni raziskovalec. Bil je obto\xc5\xbeen ateizma.\n_START_SECTION_\nNevrologija\n_START_PARAGRAPH_\nCharcotova primarna usmeritev je bila nevrologija. Prvi je na primer poimenoval in opisal multiplo sklerozo. S povzemanjem \xc5\xbee znanega in dodajanjem svojih novih klini\xc4\x8dnih in patolo\xc5\xa1kih spoznanj, je bolezen poimenoval scl\xc3\xa9rose en plaques. Trije opazni znaki multiplo skleroze, danes poznane tudi kot charcotova triada 1, so nistagmus (nenadzorovano (redko tudi nadzorovano) trzanje o\xc4\x8desa), namerno tresenje in telegrafski govor (govor pri otrocih, ki \xc5\xa1ele razvijajo sposobnost tvorjenja stavkov), \xc4\x8deprav to niso znaki zna\xc4\x8dilni samo za MS (multiplo sklerozo). Opazoval je tudi spremembe v dojemanju svojih pacientov in jih opisal kot vidna oslabitev spomina in po\xc4\x8dasno tvorjenje povezav v mo\xc5\xbeganih. Poleg tega je bil prvi, ki je opisal motnjo danes imenovano Charcotov sklep ali Charcotova artropatija (generacije sklepnih povr\xc5\xa1in, zaradi pomanjkanja notranjih dra\xc5\xbeljajev). Raziskoval je delovanje razli\xc4\x8dnih delov mo\xc5\xbeganov in vlogo arterij pri mo\xc5\xbeganski krvavitvi. Bil je eden prvih, ki so opisali Charcot\xe2\x80\x93Marie\xe2\x80\x93Tooth bolezen (CMT), skupaj s Pierrom Marie iz Francije in Howardom Henryjem Tooth iz Anglije. Re\xc4\x8demo ji tudi peronealna mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna artopija. Charcotove raziskave med leti 1868 in 1881 so bile mejnik v razumevanju Parkinsonove bolezni. Med drugim je razlikoval med togostjo, \xc5\xa1ibkostjo in bradikineza. Leta 1882 je bil priznan za prvega evropskega strokovnjaka za klini\xc4\x8dne bolezni.\n_START_SECTION_\nHisterija in hipnoza\n_START_PARAGRAPH_\nCharcot je danes najbolj poznan po svojem delu na podro\xc4\x8dju hipnoze in histerije. Prvi\xc4\x8d je histerijo za\xc4\x8del raziskovati po tem, ko je odprl posebni oddelek za \xc5\xbeenske s histero-epilepsijo. Na podlagi njihovih znakov je poimenoval dve vrsti histerije: manj in bolj resno. Njegove raziskave so potekale v \xc4\x8dasu, ko se je javnost zanimala za \xc5\xbeivalski magnetizem in mezmarizacijo, ki sta se kasneje izkazala za metodo inducirane hipnoze. Njegov \xc5\xa1tudij histerije je privla\xc4\x8dil tako strokovnjake s podro\xc4\x8dja znanosti in sociale. Najbolj znan je zaradi svojega dela s pacientko Louise Augustine Gleizes, ki je obolela za histerijo. Njegova najbolj znana pacientka pa je bila Marie Blanche Wittmann, imenovana tudi Kraljica histerije. Na za\xc4\x8detku je verjel, da se histerija razvije zaradi okvar \xc5\xbeivcev, proti koncu svojega \xc5\xbeivljenja pa je prepri\xc4\x8danje spremenil in menil, da je to psiholo\xc5\xa1ka motnja. Charcot se ni strinjal s teorijo, da se histerija pojavlja samo pri \xc5\xbeenskah in zbral tudi nekaj primerov histerije pri mo\xc5\xa1kih. Pojavila se je pri mo\xc5\xa1kih, ki so opravljali slu\xc5\xbebe, kjer so prevladovali mo\xc5\xa1ki (npr. in\xc5\xbeenirji, vojaki). Njegova analiza in pogled na histerijo, kot na nekaj kar je povzro\xc4\x8deno s travmami, je spremenila razumevanje nevrolo\xc5\xa1kih simptomov izvirajo\xc4\x8dih iz travmatskih izku\xc5\xa1nj oz. travm povezanih z vojno. _NEWLINE_Eden od najbolj znanih nevrologov tistega \xc4\x8dasa Hippolyte Bernheim, je bil kriti\xc4\x8den do Charcojeve \xc5\xa1ole Salp\xc3\xaatri\xc3\xa8re. O\xc4\x8dital mu je da je njegova teorija hipnoze zgrajena na podlagi idej in ni preverljiva. Tudi sam Charcot je imel pomisleke o nadaljnji uporabi hipnoze pri zdravljenju pacientov saj dolgoro\xc4\x8dni vpliv le-te ni bil znan. Zaskrbljen je bil tudi zaradi prepira z Bernheimom, katerega je zaostril njegov u\xc4\x8denec Georges Gilles de la Tourette, saj se je bal, da je spor ogrozil samo metodo hipnoze.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nCharcot je umetnost videl kot klju\xc4\x8dno orodje klini\xc4\x8dne anatomije. Na svojih predavanjih in konferencah je uporabljal slike in risbe, katere je naredil sam ali njegovi u\xc4\x8denci. Risanje je bil tudi njegov hobi. Kot Duchenne velja za klju\xc4\x8dno osebo za vklju\xc4\x8ditev fotografije v \xc5\xa1tudij nevrologije.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nEden od Charcotovih najve\xc4\x8djih dose\xc5\xbekov, katerega je dosegel kot klini\xc4\x8dni zdravnik, je njegov prispevek k razvoju sistemati\xc4\x8dnega nevrolo\xc5\xa1kega raziskovanja povezanega s serijo klini\xc4\x8dnih znakov s specifi\xc4\x8dnimi po\xc5\xa1kodbami. To je bilo mogo\xc4\x8de zaradi njegovih pionirskih in dolgotrajnih \xc5\xa1tudij pacientov, zdru\xc5\xbeenih z mikroskopskimi in anatomskimi analizami pridobljenimi z obdukcijami. To je vodilo k prvi popolni razmejitvi razli\xc4\x8dnih nevrolo\xc5\xa1kih bolezni in njihovih opisov._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bil Charcot do 70. let 18. stoletja najbolj znan francoski zdravnik, so bile njegove ideje o histeriji kasneje zav\xc5\xbeene. Primer opustitve njegovih idej lahko najdemo v \xc2\xbbHistory of Psychiatry\xc2\xab\xc2\xa0Edwarda Shorterja. Po Charcotovi smrti histerija ni ve\xc4\x8d veljala za nevrolo\xc5\xa1ko motnjo, ampak le za \xc2\xbbartefakt sugestije\xc2\xab. Kakorkoli, Charcot je \xc5\xa1e naprej imel vlogo v francoski psihologiji in psihiatriji. Negativne ocene Charcotovega dela o histeriji so se pojavile predvsem zaradi velikih sprememb v diagnostiki in razumevanju histerije, ki so se zgodile v desetletjih po njegovi smrti. Po njegovi smrti sta Freud in Janet pisala \xc4\x8dlanke o njegovi pomembnosti, vendar se Charcotovo delo o histeriji in hipnozi razlikuje od Freudove perspektive, po kateri je zaslovel._NEWLINE_\xc5\xa0ola Charcot-Janet (Janet je bil Charcotov u\xc4\x8denec) je zelo prispevala k vedenju o motnji razcepljenih osebnosti.\n_START_SECTION_\nDejstva\n_START_PARAGRAPH_\nNacionalna medicinska knji\xc5\xbenica Zdru\xc5\xbeenih Narodov hrani zbirko Charcojevih zapiskov. _NEWLINE_Charcojev sin Jean Baptiste Charcot je o\xc4\x8detu na \xc4\x8dast otok, ki ga je odkril na Antarktiki_NEWLINE_poimenoval Charcojev otok._NEWLINE_Mednarodna zveza za multiplo sklerozo (Multiple Sclerosis International Federation ali MSIF) vsake 2 leti podeli Charcotovo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo na podro\xc4\x8dju razumevanja ali zdravljenja multiplo skleroze.'