b"\n_START_ARTICLE_\nStolnica v Parmi\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1059 jo je za\xc4\x8del graditi \xc5\xa1kof Cadalo, kasneje protipape\xc5\xbe z imenom Honorij II. Leta 1106 jo je posvetil Pa\xc5\xa1al II. V 6. stoletju je bila verjetno tu bazilika, vendar je bila pozneje opu\xc5\xa1\xc4\x8dena. Naslednja cerkev je bila posve\xc4\x8dena v zadnjem delu 9. stoletja grofa \xc5\xa1kofa Guiboda. Nova cerkev je bila mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana zaradi potresa leta 1117 in jo je bilo treba obnoviti. Od prvotne stavbe se lahko vidijo ostanki prezbiterija, transepta, kora in apsid ter deli kiparskega okrasa. \xc5\xa0iroko pro\xc4\x8delje je bilo kon\xc4\x8dano leta 1178: ima tri lo\xc5\xbee in tri portale, katerih vrata je leta 1494 izdelal Luchino Bianchino. Med srednjimi in desnimi vrati je grob matematika in filozofa Biagia Pelacanija, ki je umrl leta 1416._NEWLINE_Gotski zvonik je bil dodan kasneje, med letoma 1284 in 1294: zasnovana je bila dvojna konstrukcija na levi strani, vendar je niso nikoli za\xc4\x8deli. Poleg stolnice je osmerokotna krstilnica.\n_START_SECTION_\nArhitektura in oprema\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica je triladijska bazilika v tlorisu latinskega kri\xc5\xbea. Poleg gotskega zvonika ka\xc5\xbee predvsem romanske oblike. Trinadstropna fasada s portali v sredini in dvema horizontalnima vrstama arkad je izjemna. Trije portali v pritli\xc4\x8dju so na polo\xc5\xbeaju treh ladij v notranjosti.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost, z glavno in dvema stranskima ladjama, je deljena s stebri s pilastri. Prebiterij in transept sta povi\xc5\xa1ana, da omogo\xc4\x8data prostor za kripto. V njem so ostanki anti\xc4\x8dnih mozaikov, ki dokazujejo, da je bil tu kultni tempelj vsaj iz 3. ali 4. stoletja. Stranske kapele so bile zgrajene za grobove plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein iz Parme: dve od njih, Valerijeva in Ob\xc4\x8dinska, sta ohranili prvotno okrasje iz 14. stoletja._NEWLINE_Posebej pomembni so kapiteli, tudi na zunanjosti: mnogi so bogato okra\xc5\xa1eni z listi, mitolo\xc5\xa1kimi figurami, prizori vojne ter bibli\xc4\x8dnimi in evangelijskimi prizori. V desnem transeptu je Snemanje s kri\xc5\xbea Benedetta Antelamija (1178). Ciklus fresk v ladji in steni apside so delo Lattanzia Gambare in Bernardina Gattija. Vzdol\xc5\xbe ladje so v lunetah na obokih enobarvne freske iz Stare zaveze ter dogodki iz pasijona. To dose\xc5\xbee vrhunec v kupoli apside, ki jo je izdelal Girolamo Mazzola Bedoli, s Kristusom, Marijo, svetniki in angeli v slavi (1538\xe2\x80\x931544). Freske iz 15. stoletja v Valerijevi kapeli pripisujejo delavnici Bertolina de'Grossija. Freske v  Ob\xc4\x8dinski kapeli, verjetno so iz iste delavnice, so bile naslikane po kugi leta 1410\xe2\x80\x9311 in posve\xc4\x8dene svetemu Sebastijanu. Kripta ima spomenik svetega Bernarda, \xc5\xa1kofa Parme (1106\xe2\x80\x931133), zavetnika \xc5\xa1kofije. Spomenik sta leta 1544 izdelala Prospero Clementi in Girolamo Clementi ob oblikovanju Mazzole B\xc3\xa8dolija._NEWLINE_V zakristiji so dela, pripisana Luchinu Bianchiniju (1491). \xc5\xa0tiri reliefe je naredil Benedetto Antelami in so iz leta 1178. Portal ima tudi dve rezbariji Luchina Bianchina. Dva velika marmorna leva podpirata anti\xc4\x8dne stebre, ki ju je leta 1281 izklesal Giambono da Bissone. V Ravacaldijevi kapeli so freske, pripisane delavnici Bertolina de'Grassija.\n_START_SECTION_\nKupola\n_START_PARAGRAPH_\nNad kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem ladje in transepta je osmerokotni stolp, nad katerim se dviga kupola. Poslikana je z iluzionisti\xc4\x8dno fresko Marijinega vnebovzetja, ki je delo Antonia da Correggia. Naslikal jo je med letoma 1526 in 1530. Njegovo tehniko perspektivnega skraj\xc5\xa1anja je uporabljal Melozzo da Forl\xc3\xac  tako u\xc4\x8dinkovito, da je bila vzorec za kasnej\xc5\xa1a baro\xc4\x8dna dela.\n_START_SECTION_\nKripta\n_START_PARAGRAPH_\nPod vzhodnim koncem cerkve se \xc5\xa1iri romanska kripta, ve\xc4\x8dkrat preoblikovana. Prekrita je s kri\xc5\xbeno obokanim stropom, ki ga podpirajo marmorni stebri s kapiteli. \xc5\xa0tevilo je spremenljivo in usklajeno s transeptom, korom in apsido zgoraj._NEWLINE_V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je sodoben oltar, zgrajen leta 2005. V grobnici so marmoren oltar, sestavljen iz prisekane piramide, obrnjene s konico navzdol, bronast ambon in marmorni sede\xc5\xbei. S stropa visi moderen bronast kri\xc5\xbe iz leta 2005. Ob straneh so lesene klopi Mattea Fabija iz leta 1555._NEWLINE_Pod desnim transeptom sta dva baro\xc4\x8dna stranska oltarja iz ve\xc4\x8dbarvnega marmorja, posve\xc4\x8dena svetemu Bernardu iz Parme Jeroma Bedolija-Mazzole (1544) in svetemu Agapitu.\n_START_SECTION_\nKrstilnica\n_START_PARAGRAPH_\nKrstilnica stoji jugozahodno od stolnice in je med najpomembnej\xc5\xa1imi te vrste. Osmerokoten, bogato okra\xc5\xa1en stolp je bil zgrajen med letoma 1196 in 1216 in nato pobarvan s prizori iz Stare in Nove zaveze"