b'\n_START_ARTICLE_\nTolteki\n_START_PARAGRAPH_\nTolteki so arheolo\xc5\xa1ka mezoameri\xc5\xa1ka kultura, ki je dominirala imperiju s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Tuli, v za\xc4\x8detku post-klasi\xc4\x8dnega obdobja mezoameri\xc5\xa1ke kronologije (okoli 800-1000 n. \xc5\xa1t.). Kasnej\xc5\xa1a Azte\xc5\xa1ka kultura je videla Tolteke kot svoje intelektualne in kulturne predhodnike in opisuje Tolte\xc5\xa1ko kulturo, ki izhaja iz T\xc5\x8dll\xc4\x81n /\'to:l:a:n / (v jeziku nahuatl za Tula) kot sinonim civilizacije; v jeziku nahuatl beseda "T\xc5\x8dlt\xc4\x93catl" / to\xcb\x90lte\xcb\x90kat\xcd\xa1\xc9\xac / (ednina) ali "T\xc5\x8dlt\xc4\x93cah" / to\xcb\x90lte\xcb\x90ka\xca\x94 / (mno\xc5\xbeina) pomeni "obrtnik". Azte\xc5\xa1ka ustna in piktografiska tradicija je opisala tudi zgodovino tolte\xc5\xa1kega imperija, sezname vladarjev in njihovih podvigov._NEWLINE_Med sodobnih znanstvenikov je stvar razprave, ali naj se Azte\xc5\xa1ka pripoved zgodovine toltekov jemlje kot opisi dejanskih zgodovinskih dogodkov. \xc4\x8ceprav vsi strokovnjaki priznavajo, da obstaja veliko mitolo\xc5\xa1kih pripovedi, nekateri trdijo, da z uporabo kriti\xc4\x8dne primerjalne metodo lahko re\xc5\xa1ijo dolo\xc4\x8deno stopnjo zgodovinskosti virov. Drugi trdijo, da je nadaljnja analiza pripovedi kot virov dejanske zgodovine jalova in ovira dostop do dejanskega poznavanja kulture iz Tule (Tula de Allende).._NEWLINE_Drugi nesoglasja v zvezi s Tolteki vsebujejo vpra\xc5\xa1anje, kako najbolje razumeti razloge za zaznane podobnosti v arhitekturi in ikonografiji med arheolo\xc5\xa1kim najdi\xc5\xa1\xc4\x8dem Tula in majevskim mestom Chichen Itza. Soglasja ni glede stopnje ali smeri vpliva teh dveh mest. Med novodobnimi avtorji obstajajo \xc5\xa1e druge polemike.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri arheologi, kot je Richard Diehl, se zavzemajo za obstoj tolte\xc5\xa1kega arheolo\xc5\xa1kega horizonta, zna\xc4\x8dilnega po nekaterih slogovnih zna\xc4\x8dilnostih, povezanih z Tulo in se razteza do drugih kultur in politik v Mezoameriki. Lastnosti, povezane s tem horizontom so: slog Mixteca-Puebla ikonografija, Tohil keramiko in Silho ali X-Fine oran\xc5\xbeno keramiko.  Prisotnost slogovnih zna\xc4\x8dilnosti, povezanih s Tulo v Chichen Itzi je sprejeta tudi kot dokaz za Tolte\xc5\xa1ki horizont. \xc5\xa0e posebej je bila narava interakcije med Tulo in Chichen Itzo sporna, saj znanstveniki zagovarjajo bodisi voja\xc5\xa1ko osvajanje Toltekov Chichen Itze, ali je Chichen Itza ustanovila Tulo kot kolonijo ali samo slabe povezave med njima. Obstoj kateregakoli umetni\xc5\xa1kega sloga Mixteca-Puebla je bil tudi vpra\xc5\xa1ljiv. _NEWLINE_Nasprotno stali\xc5\xa1\xc4\x8de je argumentirano v \xc5\xa1tudiji iz leta 2003 (Michael E. Smith in Lisa Montiel), ki primerja arheolo\xc5\xa1ko evidenco v zvezi s Tulo, s tistim iz politi\xc4\x8dnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da v Teotihuac\xc3\xa1nu in Tenochtitlanu. Iz tega sklepajo, da je bil uveljavljen vpliv s strani Teotihuac\xc3\xa1na in Tenochtitl\xc3\xa1na v Mezoameriki, vpliv Tule na druge kulture pa zanemarljiv in verjetno ne zaslu\xc5\xbei definicije kot imperij, bolj kraljestvo. Ker Tula ima urbano kompleksnost, ki se pri\xc4\x8dakuje od glavnega mesta imperija, njen vpliv in prevlada nista bila zelo daljnose\xc5\xbena. Dokaz za sodelovanje Tule pri obse\xc5\xbenih trgovinskih mre\xc5\xbeah je razkril na primer, ostanke velike delavnice za obdelavo obsidiana.\n_START_SECTION_\nZgodovina raziskovanj\n_START_PARAGRAPH_\nRazprava o naravi tolte\xc5\xa1ke kulture sega v konec 19. stoletja. Mezoameri\xc5\xa1ki znanstveniki kot so Veitia, Manuel Orozco y Berra, Charles Etienne Brasseur de Bourbourg in Francisco Clavigero, so vsi prebrali Azte\xc5\xa1ke kronike in verjamejo, da bi bili zgodovinski opisi pan-mezoameri\xc5\xa1kega imperija, ki se nana\xc5\xa1ajo na Tulo, realni. Ta zgodovinski pogled je prvi\xc4\x8d izpodbijal Daniel Garrison Brinton, ki je trdil, da so bili Tolteki, kot je opisano v azte\xc5\xa1ki virih, zgolj eden od ve\xc4\x8d nahuatl govore\xc4\x8dih mestnih dr\xc5\xbeavic v postklasi\xc4\x8dnem obdobju in ne posebej vpliven. On pripisuje azte\xc5\xa1ki pogled na Tolteke kot\xc2\xa0\xc2\xbbte\xc5\xbenjo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega uma poveli\xc4\x8devati dobre stare \xc4\x8dase\xc2\xab\xc2\xa0in zavajajo\xc4\x8d kraj Tollan z mitom o boju med Quetzalcoatlom in Tezcatlipocom. D\xc3\xa9sir\xc3\xa9 Charnay, prvi arheolog na delu v Tuli je branil zgodovinske poglede, ki temeljijo na njegovem vtisu o tolte\xc5\xa1kem mestu in je bil prvi, ki je primerjal podobnosti v arhitekturnih slogih med Tulo in Chichen Itzo. To ga je pripeljalo do teorije, da je bila Chichen Itza nasilno prevzeta od tolte\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke sile pod vodstvom Kukulcana.  Slede\xc4\x8d Charnayu, je bil izraz Toltek povezan s pritokom nekaterih osrednjih mehi\xc5\xa1kih kulturnih zna\xc4\x8dilnosti v Majevsko sfero prevladujo\xc4\x8dega polo\xc5\xbeaja, ki je potekal v poznih klasi\xc4\x8dnih in zgodnjih postklasi\xc4\x8dnih obdobjih; postklasi\xc4\x8dne Majevske civilizacije Chichen Itza, Mayap\xc3\xa1n in gvatemalsko vi\xc5\xa1avje se referirajo v besedah "Toltecized" ali "Mexicanized" Majev._NEWLINE_Historicisti\xc4\x8dna \xc5\xa1ola mi\xc5\xa1ljenja je vztrajala tudi v 20. stoletju, in so predstavljena v delih znanstvenikov kot so David Carrasco, Miguel Le\xc3\xb3n Portilla, Nigel Davies in H.B. Nicholson, ki vsi menijo, da so bili Tolteki dejanska etni\xc4\x8dna skupina. Ta \xc5\xa1ola je pripisala Tolteke arheolo\xc5\xa1kemu najdi\xc5\xa1\xc4\x8du Tula, ki je bil sprejet kot Tollan iz azte\xc5\xa1kega mita. Ta tradicija predpostavlja, da je velik osrednji del Mehike med 10. in 12. stoletjem obvladoval "tolte\xc5\xa1ki imperij". Arheolog Laurette Sejourn\xc3\xa9 sledi zgodovinarju Enrique Florescanu in trdi, da je bil "originalni" Tollan verjetno Teotihuacan. Florescano dodaja, da se majevski viri nana\xc5\xa1ajo na Chichen Itzo, ko govorimo o mitskem krajm Zuyua (Tollana)._NEWLINE_Mnogi zgodovinarji, kot H.B. Nicholson (2001 (1957)) in Nigel Davies (1977), se v celoti zavedajo, da so azte\xc5\xa1ke kronike me\xc5\xa1anica mitolo\xc5\xa1kih in zgodovinskih dejstev in jih posku\xc5\xa1ajo lo\xc4\x8diti z uporabo primerjalnega pristopa do razli\xc4\x8dnih azte\xc5\xa1kih pripovedi. Na primer sku\xc5\xa1ajo lo\xc4\x8diti bo\xc5\xbeanstvo Quetzalcoatl in tolte\xc5\xa1kega vladarja, ki je pogosto omenjen kot Topiltzin Ce Acatl Quetzalcoatl.\n_START_SECTION_\nMitologija\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih desetletjih je zgodovinski polo\xc5\xbeaj padel v nemilost proti bolj kriti\xc4\x8dnemu in interpretativnemu pristopu k zgodovinskosti azte\xc5\xa1kih mitskih pripovedi na podlagi prvotnega pristopa Brintona. Ta pristop se uporablja za druga\xc4\x8dno razumevanje besede Toltek za razlago Azte\xc5\xa1ki virov, kot zelo mitski in filozofski konstrukt bodisi Aztekov ali Mezoamerike na splo\xc5\xa1no, ki je slu\xc5\xbeil za simboliziranje mogo\xc4\x8dnosti in prefinjenosti ve\xc4\x8d civilizacij v obdobju mezoameri\xc5\xa1ke postklasike._NEWLINE_Znanstveniki, kot sta Michel Graulich (2002) in Susan D. Gillespie (1989) trdita, da so te\xc5\xbeave v zbiranju zgodovinskih podatkov iz azte\xc5\xa1kih pripovedi tolte\xc5\xa1ke zgodovine prevelike, da bi prevagale. Na primer, obstajata dva domnevna tolte\xc5\xa1ka vladarja identificirana kot Quetzalcoatl: prvi vladar in ustanovitelj tolte\xc5\xa1ke dinastije in zadnji vladar, s katerim se je kon\xc4\x8dala tolte\xc5\xa1ka slava in je bil prisiljen v poni\xc5\xbeanje in izgnanstvo. Prvi je opisan kot hrabri zmagoslavni bojevnik, zadnji kot slaboten in do sebe dvomljiv starec. Graulich in Gillespie pravita, da je to splo\xc5\xa1en azte\xc5\xa1ki cikli\xc4\x8dni pogled na \xc4\x8das, kjer se dogodki ponavljajo kot konec in za\xc4\x8detek ciklov ali obdobij, ki so zapisani v zgodovinski kroniki, zato je nesmiselno, da bi posku\xc5\xa1ali razlikovati med zgodovinskim Topiltzin Ce Acatl in Quetzalcoatl bo\xc5\xbeanstvom. Graulich je trdil, da je ero Toltekov najbolje obravnavati kot \xc4\x8detrto od petih azte\xc5\xa1kih mitolo\xc5\xa1kih "sonc" ali starosti, eno tik pred petim soncem azte\xc5\xa1kega ljudstva, ki mu predseduje Quetzalcoatl. To je navedlo Graulicha upo\xc5\xa1tevati, da so le morda zgodovinski podatki v azte\xc5\xa1ki kroniki imena nekaterih vladarjev in morda nekatera njim pripisana osvajanja. _NEWLINE_Poleg tega je beseda Tolteca pri ljudstvu Nahuan sinonim za umetnika, obrtnika ali modreca in toltecayotl. Toltecness je mi\xc5\xa1ljeno umetnost, kultura, civilizacija in urbanizem in je bila videti kot nasprotje Chichimecayotl (Chichimecness), ki simbolizira divjaka, nomadsko status ljudi, ki \xc5\xa1e niso postala urbanizirana. Ta razlaga trdi, da bi se lahko vsako veliko urbano sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Mezoamerike v besedi Tollana sklicevalo na njegove prebivalce kot Tolteke - in da je bila obi\xc4\x8dajna praksa med vladajo\xc4\x8dimi v postklasi\xc4\x8dni Mezoameriki da so trdili da so predniki Toltekov. Mezoameri\xc5\xa1ke migracijske pripovedi pogosto navajajo, da je Tollanu vladal Quetzalcoatl (ali Kukulkan v Yucatec in Q\'uq\'umatz v K\'iche\'), ki je bo\xc5\xbeanska mitolo\xc5\xa1ka figura, ki je bil kasneje poslan v izgnanstvo iz Tollane. Trditev tolte\xc5\xa1kih prednikov in vladajo\xc4\x8de dinastije, ki jo je ustanovil Quetzalcoatl, je imela opraviti s tako razli\xc4\x8dnimi civilizacijami kot je azte\xc5\xa1ka, K\'iche\' in Itza \'Maji._NEWLINE_Vendar skepti\xc4\x8dna \xc5\xa1ola mi\xc5\xa1ljenja ne zanika, da so kulturne poteze navidezno osrednjega mehi\xc5\xa1kega porekla razpr\xc5\xa1ene po ve\xc4\x8djem obmo\xc4\x8dju Mezoamerike, in se nagiba pripisati to prevlado Teotihuacanu v klasi\xc4\x8dnem obdobju in splo\xc5\xa1nemu \xc5\xa1irjenju kulturnih zna\xc4\x8dilnosti znotraj okolice. Nedavne \xc5\xa1tudije ne vidijo Tule kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Toltekov v azte\xc5\xa1kih pripovedih. Namesto tega je jemati "Toltek" da preprosto pomeni prebivalec Tule v \xc4\x8dasu njenega ozemlja. Lo\xc4\x8devanje izraza "Toltek" od tistih iz azte\xc5\xa1kih pripovedi, posku\xc5\xa1a najti arheolo\xc5\xa1ke sledi do etni\xc4\x8dne pripadnosti, zgodovine in dru\xc5\xbebene organizacije prebivalcev Tule.\n_START_SECTION_\nPo arheolo\xc5\xa1kih ugotovitvah\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe potrjujejo obstoj Tula do 11. stoletja. Kultura Toltekov se zdi, da je pokrivala velik del osrednje Mehike, vendar je obstoj tolte\xc5\xa1kega imperija vpra\xc5\xa1anje velikosti in strukture, o \xc4\x8demer ni skoraj ni\xc4\x8d podatkov._NEWLINE_Glavni dejavniki za propad bi lahko bila ekstrakcija tal, podnebne spremembe, spori med Nonoalki in potomci skupin s severa, kot tudi vdor ljudstev s severa. Ve\xc4\x8dinoma je vloga zavojevalcev pripisana Chichimecom, nomadskim ljudem iz severne Mezoamerike.'