b'\n_START_ARTICLE_\nPra\xc5\xa1ka pomlad\n_START_PARAGRAPH_\nPra\xc5\xa1ka pomlad (\xc4\x8de\xc5\xa1ko Pra\xc5\xbesk\xc3\xa9 jaro, slova\xc5\xa1ko Pra\xc5\xbesk\xc3\xa1 jar) je bilo obdobje politi\xc4\x8dne liberalizacije na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kem v \xc4\x8dasu sovjetske dominacije nad njo po drugi svetovni vojni. Za\xc4\x8dela se je  5. januarja 1968 ob prihodu reformista Aleksandra Dub\xc4\x8dka na oblast, kon\xc4\x8dala pa 21. avgusta 1968 z vdorom sovjetskih \xc4\x8det in njenih zaveznikov v Var\xc5\xa1avskem paktu na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko._NEWLINE_Reforme pra\xc5\xa1ke pomladi so bile poskus zagotoviti dodatne dr\xc5\xbeavljanske pravice v smislu delne decentralizacije gospodarstva in demokratizacije. Med svobo\xc5\xa1\xc4\x8dinami so bile med drugim omenjene tudi ukinitev omejitev tiska, govora in gibanja. Dub\xc4\x8dek je prav tako federaliziral dr\xc5\xbeavo na dve lo\xc4\x8deni republiki; to je bila tudi edina sprememba, ki je pre\xc5\xbeivela konec pra\xc5\xa1ke pomladi. _NEWLINE_Reforme niso bile dobro sprejete pri Sovjetih, ki so po neuspelih pogajanjih poslali na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d \xc4\x8det in tankov Var\xc5\xa1avskega pakta ter okupirali dr\xc5\xbeavo. Medtem, ko je bilo po dr\xc5\xbeavi organiziranih ve\xc4\x8d nenasilnih protestov, pa po izrecnih navodilih vlade Aleksandra Dub\xc4\x8dka ni bilo nobenega voja\xc5\xa1kega odpora. Narod je v tem \xc4\x8dasu zajel velik emigrantski val. \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka je ostala okupirana vse do leta 1990._NEWLINE_Po vdoru je dr\xc5\xbeava vstopila v obdobje normalizacije; politi\xc4\x8dni nasledniki so povrnili politi\xc4\x8dno in gospodarsko stanje, ki je prevladovalo pred prihodom Dub\xc4\x8dka na \xc4\x8delo Komunisti\xc4\x8dne partije. Gust\xc3\xa1v Hus\xc3\xa1k, prav tako Slovak, ki je leta 1969 zamenjal Dub\xc4\x8dka kot vodja partije in kasneje (po umiku Ludvika Svobode leta 1975) postal \xc5\xa1e predsednik dr\xc5\xbeave, je v prvotno stanje povrnil skoraj vse Dub\xc4\x8dkove reforme, z izjemo (vsaj formalne) federalizacije \xc4\x8cSSR, ki je bila z ustavnimi spremembami od za\xc4\x8detka leta 1969 naprej sestavljena iz \xc4\x8de\xc5\xa1ke in slova\xc5\xa1ke republike._NEWLINE_Pra\xc5\xa1ka pomlad je postala ovekove\xc4\x8dena v glasbi in literaturi, kot so dela Karla Kryla in Milana Kundere: \xc2\xbbNeznosna lahkost bivanja\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nProces destalinizacije na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kem se je za\xc4\x8del pod Anton\xc3\xadnom Novotn\xc3\xbdm v zgodnjih 60. letih 20. stoletja nekoliko po\xc4\x8dasneje kot v ve\xc4\x8dini preostalih socialisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav Vzhodnega bloka. Novotn\xc3\xbd je po zgledu Nikite Hru\xc5\xa1\xc4\x8dova razglasil dovr\xc5\xa1itev socializma in novo ustavo, po kateri je dr\xc5\xbeava sprejela ime \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka socialisti\xc4\x8dna republika (\xc4\x8cSSR). Spremembe so bile kljub temu po\xc4\x8dasne; rehabilitacija \xc5\xbertev stalinizma, kot so bile tiste obsojene na Sl\xc3\xa1nskyjevem procesu se je za\xc4\x8dela leta 1963, kon\xc4\x8dala \xc5\xa1ele leta 1967. Ob rahljanju zakonov strogega re\xc5\xbeima je Dru\xc5\xa1tvo \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kih pisateljev oprezno za\xc4\x8delo uprizarjati nezadovoljstvo, v njihovem \xc4\x8dasopisu Liter\xc3\xa1rn\xc3\xad noviny pa so \xc4\x8dlani predlagali, da bi morala literatura biti neodvisna od partijske doktrine._NEWLINE_Junija 1967 je majhna skupina \xc4\x8de\xc5\xa1kih pisateljev za\xc4\x8dela simpatizirati z radikalnimi socialisti, zlasti z Ludv\xc3\xadkom Vacul\xc3\xadkom, Milanom Kundero, Janom Proch\xc3\xa1zko, Anton\xc3\xadnom Jaroslavom Liehmom, Pavlom Kohoutom in Ivanom Kl\xc3\xadmo. Nekoliko mesecev kasneje je bilo na partijskem sre\xc4\x8danju odlo\xc4\x8deno o administrativnih dejanjih proti pisateljem, ki so odprto izrazili podporo reformam. Ker je ta prepri\xc4\x8danja imela zgolj pe\xc5\xa1\xc4\x8dica ljudi v Dru\xc5\xa1tvu, je bilo ostalim \xc4\x8dlanom zaupano discipliniranje njihovih kolegov. Nadzor nad \xc4\x8dasopisom Liter\xc3\xa1rn\xc3\xad noviny in ve\xc4\x8d drugimi zalo\xc5\xbebami je bil prenesen na Ministrstvo za kulturo, te poteze so odobrili tudi \xc4\x8dlani partije, ki so kasneje postali glavni reformatorji, vklju\xc4\x8dno z Dub\xc4\x8dkom._NEWLINE_\xc4\x8cSSR je bila v tem obdobju podvr\xc5\xbeena gospodarskemu nazadovanju. Sovjetski model industrializacije je nanjo vplival bolj skromno. Dr\xc5\xbeava je bila \xc5\xbee pred drugo svetovno vojno dokaj industrializirana, tako da je ta model deloval zgolj na manj razvite ekonomije. Poskus Novotn\xc3\xbdja pri restrukturiranju gospodarstva - novi gospodarski model iz leta 1965 - je spodbudil nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de zahteve tudi v politi\xc4\x8dnih reformah._NEWLINE_Do leta 1967 je Anton\xc3\xadn Novotn\xc3\xbd izgubil podporo. Prvi sekretar regionalne Slova\xc5\xa1ke komunisti\xc4\x8dne partije Aleksander Dub\xc4\x8dek in ekonomist Ota \xc5\xa0ik sta ga izzvala na sre\xc4\x8danju Centralnega komiteja, na katerem je Dub\xc4\x8dek med drugim povabil v Prago sovjetskega predsednika Leonida Bre\xc5\xbenjeva. Slednji je bil presene\xc4\x8den nad obsegom opozicije proti Novotn\xc3\xbdju in podprl njegovo odstranitev s polo\xc5\xbeaja prvega sekretarja Partije. S 5. januarjem 1968 je na ta polo\xc5\xbeaj pri\xc5\xa1el Aleksander Dub\xc4\x8dek. 22. marca 1968 je Novotn\xc3\xbd odstopil tudi s polo\xc5\xbeaja predsednika dr\xc5\xbeave, na njegovo mesto pa je pri\xc5\xa1el Ludv\xc3\xadk Svoboda, ki je kasneje odobril reforme.\n_START_SECTION_\nLiberalizacija in reforme\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka javnost ni vedela ni\xc4\x8desar o znotrajpartijskih bojih. Zgodnjih znamenj sprememb je bilo le malo. Ko je \xc4\x8dlan Prezidija Komunisti\xc4\x8dne partije Josef Smrkovsk\xc3\xbd podal intervju za Rud\xc3\xa9 Pr\xc3\xa1vo, je v \xc4\x8dlanku "Kaj le\xc5\xbei pred nami" vztrajal pri tem, da bo Dub\xc4\x8dkovo imenovanje na januarskem Plenumu \xc5\xa1e nadalje sledilo ciljem socializma in vzdr\xc5\xbeevalo naravo delavskega razreda Komunisti\xc4\x8dne partije._NEWLINE_Aprila je Dub\xc4\x8dek lansiral "program dejanj" liberalizacije, ki je vklju\xc4\x8deval nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do svobodo tiska, govora in gibanja, z gospodarskim poudarkom na potro\xc5\xa1no blago in mo\xc5\xbenost ve\xc4\x8dstrankarske vlade. Program je bil osnovan na pogledu, da socializem ne more pomeniti le osvobajanja delavskega razreda, pa\xc4\x8d pa mora postaviti pogoje za polnej\xc5\xa1e osebnostno \xc5\xbeivljenje kot katerakoli bur\xc5\xbeoazna demokracija. Program naj bi omejil tudi mo\xc4\x8d tajne policije in poskrbel za federalizacijo dr\xc5\xbeave na dva enakovredna naroda. Program je prav tako pokrival zunanjo politiko, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d tako vzdr\xc5\xbeevanje dobrih odnosov z zahodnim svetom kot tudi sodelovanje s Sovjetsko zvezo in ostalimi komunisti\xc4\x8dnimi dr\xc5\xbeavami. Govoril je o desetletni tranziciji, skozi katero bi bile omogo\xc4\x8dene demokrati\xc4\x8dne volitve in nova oblika demokrati\xc4\x8dnega socializma bi nadomestila status quo._NEWLINE_Izvajalci osnutka Programa so bili pri tem pazljivi, da niso kritizirali dejanj povojnega komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima, le opozorili so na iz\xc5\xbeiveto politiko. Na primer, povojni polo\xc5\xbeaj je zahteval \xc2\xbbcentralisti\xc4\x8dne in administrativne metode\xc2\xab\xc2\xa0za boj proti preostankom bur\xc5\xbeoazije." Ker so bili \xc2\xbbnasprotujo\xc4\x8di razredi\xc2\xab pora\xc5\xbeeni z dose\xc5\xbeenim socializmom, te metode niso bile ve\xc4\x8d potrebne. Reforma je bila potrebna, tako Program, za \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko gospodarstvo, da se pridru\xc5\xbei \xc2\xbbznanstveno-tehni\xc4\x8dni revoluciji v svetu\xc2\xab in ne, da se naslanja na stalinisti\xc4\x8dno te\xc5\xbeko industrijo, delavsko mo\xc4\x8d in surovine. Nadalje, ker so bili notranji razredni boji premagani, so lahko delavci sedaj polno nagrajeni za njihove kvalifikacije in tehni\xc4\x8dne spretnosti brez nasprotovanja marksizmu-leninizmu. Program je predlagal, da se mora nujno zagotoviti, da bodo pomembne pozicije \xc2\xbbzapolnjene s sposobnimi, izu\xc4\x8denimi socialisti\xc4\x8dnimi strokovnimi kadri\xc2\xab, zato da se lahko tekmuje s kapitalizmom._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je program dejanj bil dogovorjen, da se reforme izvajajo pod nadzorom Komunisti\xc4\x8dne partije, pa je javni pritisk narekoval takoj\xc5\xa1nje reforme. Radikalni elementi so postali glasnej\xc5\xa1i: po formalni ukinitvi cenzure 26. junija 1968 se je v tisku pojavila proti-sovjetska polemika, socialni demokrati so za\xc4\x8deli oblikovati lo\xc4\x8deno stranko, ustanovljeni so bili novi neodvisni politi\xc4\x8dni klubi. Partijski konzervativci so zahtevali represivne ukrepe, vendar je Dub\xc4\x8dek svetoval zmernost in dal ponovno poudarek na vodstvo Partije. Na Prezidiju Komunisti\xc4\x8dne partije aprila je Dub\xc4\x8dek oznanil politi\xc4\x8dni program \xc2\xbbsocializem s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim obrazom\xc2\xab. V maju je naznanil, da bo 14. kongres Komunisti\xc4\x8dne partije sklican 9. septembra. Kongres naj bi vklju\xc4\x8dil program dejanj v statut Partije, osnoval Zakon o federalizaciji in izvolil novi Centralni komite._NEWLINE_Dub\xc4\x8dkove reforme so zagotavljale svobodo tiska, prvi\xc4\x8d so bili dovoljeni politi\xc4\x8dni komentarji v prevladujo\xc4\x8dih medijih. Ob upadu konkuren\xc4\x8dnega izvoznega blaga v \xc4\x8dasu pra\xc5\xa1ke pomladi so Dub\xc4\x8dkove reforme na\xc4\x8drtovale re\xc5\xa1itev teh problemov z me\xc5\xa1anjem planskega in tr\xc5\xbenega gospodarstva. Znotraj Partije so bila mnenja okoli tega deljena, dolo\xc4\x8deni ekonomisti so \xc5\xbeeleli bolj me\xc5\xa1ano gospodarstvo, medtem ko so drugi zahtevali prete\xc5\xbeno ohranitev socialisti\xc4\x8dnega gospodarstva. Dub\xc4\x8dek je nadaljeval s poudarkom na pomembnosti gospodarskih reform, da se nadaljujejo pod nadzorom Komunisti\xc4\x8dne partije._NEWLINE_27. junija je Ludv\xc3\xadk Vacul\xc3\xadk, vode\xc4\x8di pisatelj in novinar, objavil manifest z naslovom "Dvatiso\xc4\x8d besed". Izrazil je skrb okoli konzervativnih elementov znotraj Partije in tako imenovanih \xc2\xbbtujih\xc2\xab\xc2\xa0sil. Vacul\xc3\xadk je pozval ljudi k izvr\xc5\xa1itvi reformnega programa. Dub\xc4\x8dek, Prezidij, Nacionalna fronta in kabinet so ta manifest zaradi pretiranega napada na preteklost Komunisti\xc4\x8dne partije zavrnili.\n_START_SECTION_\nSovjetska reakcija\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detna reakcija znotraj komunisti\xc4\x8dnega bloka je bila me\xc5\xa1ana. Mad\xc5\xbearski generalni sekretar J\xc3\xa1nos K\xc3\xa1d\xc3\xa1r je podprl Dub\xc4\x8dkovo imenovanje v januarju, vendar pa je Leonidu Bre\xc5\xbenjevu in ostalim nara\xc5\xa1\xc4\x8dala zaskrbljenost okoli reform, ki bi lahko oslabile polo\xc5\xbeaj Bloka v \xc4\x8dasu hladne vojne._NEWLINE_23. marca so voditelji \xc2\xbbvar\xc5\xa1avskih pet\xc2\xab\xc2\xa0(ZSSR, Mad\xc5\xbearska, Poljska, Bolgarija in Nem\xc5\xa1ka demokrati\xc4\x8dna republika) na sre\xc4\x8danju v Dresdnu spra\xc5\xa1evali \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko delegacijo okoli na\xc4\x8drtovanih reform in namignili, da bo kakr\xc5\xa1enkoli govor okoli demokratizacije naletel na njihove kritike. W\xc5\x82adys\xc5\x82aw Gomu\xc5\x82ka in J\xc3\xa1nos K\xc3\xa1d\xc3\xa1r sta bila manj zaskrbljena z reformami kot takimi kot s skrbjo, da bi lahko polo\xc5\xbeaj na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kem postal podoben \xc2\xbbprologu v mad\xc5\xbearsko kontrarevolucijo\xc2\xab\xc2\xa0leta 1956. _NEWLINE_Sovjetsko vodstvo je posku\xc5\xa1alo ustaviti oziroma omejiti spremembe na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kem skozi vrsto pogajanj. Sovjetska zveza je sogla\xc5\xa1ala z bilateralnimi pogovori v juliju v \xc4\x8cierni nad Tisou (v bli\xc5\xbeini slova\xc5\xa1ko-sovjetske meje). Na sre\xc4\x8danju je Dub\xc4\x8dek ob obljubi k zavezi z Var\xc5\xa1avskim paktom in Svetom za vzajemno gospodarsko pomo\xc4\x8d branil program reform. Vodstvo njegove Partije je bilo pri tem razdeljeno na odlo\xc4\x8dne reformatorje (Josef Smrkovsk\xc3\xbd, Old\xc5\x99ich \xc4\x8cern\xc3\xadk in Franti\xc5\xa1ek Kriegel), ki so podprli Dub\xc4\x8dka, in konzervativce (Vasil Bi\xc4\xbeak, Drahom\xc3\xadr Kolder in Old\xc5\x99ich \xc5\xa0vestka), ki so sprejeli protireformisti\xc4\x8dno stanje. Bre\xc5\xbenjev se je ob vsem tem odlo\xc4\x8dil za kompromis. Delegati \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke partije so morali potrditi zavezanost Var\xc5\xa1avskemu paktu in obljubiti krotitev protisocialisti\xc4\x8dnih gibanj, prepre\xc4\x8diti delovanje \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke socialno demokratske stranke in izvr\xc5\xa1iti u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i nadzor nad tiskom. Sovjeti so se sporazumeli za umik svojih voja\xc5\xa1kih enot, ki so bile na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kem po manevrih v juniju in dovolili partijski Kongres za 9. september._NEWLINE_3. avgusta so se predstavniki ZSSR, Vzhodne Nem\xc4\x8dije, Poljske, Mad\xc5\xbearske, Bolgarije in \xc4\x8cSSR sre\xc4\x8dali v Bratislavi, kjer so podpisali deklaracijo. Slednja je potrdila neomajno zvestobo marksizmu - leninizmu in delavskemu internacionalizmu ter razglasila neizprosen boj proti bur\xc5\xbeoazni ideologiji ter vsem protisocialisti\xc4\x8dnim silam. ZSSR je izrazila svojo namero o posredovanju v dr\xc5\xbeavi Var\xc5\xa1avskega pakta, \xc4\x8de bi bil \xc2\xbbbur\xc5\xbeoazni\xc2\xab\xc2\xa0sistem v njej vzpostavljen. Po bratislavski konferenci so sovjetske enote zapustile ozemlje \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke, vendar ostale vzdol\xc5\xbe njenih meja.\n_START_SECTION_\nReakcije na invazijo\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kem so se proti invaziji vrstila \xc5\xa1tevilna spontana dejanja nenasilnega odpora. 19. januarja 1969 je \xc5\xa1tudent Jan Palach v protest proti ponovni prepovedi svobode govora na Venceslavovem trgu v Pragi naredil samomor z za\xc5\xbeigom. Splo\xc5\xa1ni odpor je ZSSR primoral k opustitvi prvotnega na\xc4\x8drta o izgonu prvega sekretarja. Dub\xc4\x8dek, aretiran v no\xc4\x8di 20. avgusta, je bil poslan v Moskvo na pogajanja. Tam je skupaj z ve\xc4\x8d drugimi vodji podpisal Moskovski protokol. Sporazum je dolo\xc4\x8dal o njegovi vrnitvi v Urad in nadaljevanje programa zmernih reform._NEWLINE_25. avgusta so dr\xc5\xbeavljani ZSSR, ki niso odobravali invazije, protestirali na Rde\xc4\x8dem trgu; osem protestnikov je pri tem odvilo zastave s protiinvazijskimi gesli. Demonstranti so bili aretirani in kasneje kaznovani._NEWLINE_Bolj izrazit u\xc4\x8dinek je dobil mesto v komunisti\xc4\x8dni Romuniji, kjer je voditelj Nicolae Ceau\xc5\x9fescu, \xc5\xbee tako trdni nasprotnik sovjetskega vpliva in samozvani Dub\xc4\x8dkov podpornik, v svojem govoru v Bukare\xc5\xa1ti na dan invazije z ostrimi besedami obsodil sovjetsko politiko. Finski predsednik Urho Kekkonen je bil prvi zahodni politik, ki je uradno obiskal Prago po avgustu 1968. Iz rok predsednika Ludv\xc3\xadka Svobode je 4. oktobra 1969 prejel najvi\xc5\xa1je dr\xc5\xbeavno odlikovanje. Portugalski komunisti\xc4\x8dni vodja \xc3\x81lvaro Cunhal je bil eden redkih politikov zahodne Evrope, ki je podprl invazijo, skupaj s luksembur\xc5\xa1ko komunisti\xc4\x8dno partijo in konzervativno frakcijo gr\xc5\xa1ke komunisti\xc4\x8dne partije._NEWLINE_Zahodne dr\xc5\xbeave so ponujale zgolj glasne kritike, ki so sledile okupaciji. V no\xc4\x8di invazije so Kanada, Danska, Francija, Paragvaj, Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave in Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo zahtevale sestanek Varnostnega sveta Zdru\xc5\xbeenih narodov. Na njem je \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki veleposlanik Jan Muzik zavrnil invazijo. Sovjetski veleposlanik Jakob Malik je vztrajal pri tem, da so bila dejanja Var\xc5\xa1avskega pakta \xc2\xbbbratska pomo\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0proti \xc2\xbbantisocialnim silam\xc2\xab. Naslednji dan je ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav predlagalo resolucijo, ki bi obsodila intervencijo in pozivala na takoj\xc5\xa1en umik. Na glasovanju je bilo deset \xc4\x8dlanov za, Al\xc5\xbeirija, Indija in Pakistan so se vzdr\xc5\xbeale, nasprotovali pa sta ji ZSSR (z mo\xc4\x8djo veta) in Mad\xc5\xbearska. Delegati Kanade so takoj po glasovanju predlagali naslednji predlog o napotitvi predstavnikov Zdru\xc5\xbeenih narodov v Prago, kjer bi delali v smeri izpustitve ujetih \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kih voditeljev. Do 26. avgusta se glasovanje ni izvr\xc5\xa1ilo, novi predstavnik \xc4\x8cSSR pa je zahteval umik celotnega problem iz dnevnega reda Varnostnega sveta. Vlada Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je poslala v Prago avgusta 1968 svojo predstavnico Shirley Temple Black, da bi se pripravila, da postane prva veleposlanica Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav v svobodni \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki. Le to ji je uspelo dve desetletji kasneje, ko je \xc4\x8cSSR tudi dejansko postala samostojna.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nAprila 1969 je Dub\xc4\x8dka kot prvi sekretar nadomestil Gust\xc3\xa1v Hus\xc3\xa1k, z njim se je za\xc4\x8delo tudi obdobje \xc2\xbbnormalizacije\xc2\xab. Dub\xc4\x8dek je bil izklju\xc4\x8den iz Komunisti\xc4\x8dne partije, dana mu je bila slu\xc5\xbeba gozdarskega uradnika._NEWLINE_Hus\xc3\xa1k je zavrnil reforme, o\xc4\x8distil Partijo liberalnih \xc4\x8dlanov in odpustil iz javnih uradov profesionalno in intelektualno elito, ki je odprto izra\xc5\xbeala nasprotovanje politi\xc4\x8dnemu preoblikovanju. Hus\xc3\xa1k je delal na obnovitvi mo\xc4\x8di policijske oblasti in okrepil vezi z drugimi socialisti\xc4\x8dnimi dr\xc5\xbeavami. Prav tako je iskal po ponovni centralizaciji gospodarstva. Ukinil je politi\xc4\x8dne komentarje, prepovedal je tudi izjave vsakogar, ki ni bil smatran za \xc2\xbbpovsem zanesljivega politika\xc2\xab. Edina pomembna sprememba, ki je pre\xc5\xbeivela, je bila federalizacija dr\xc5\xbeave, ki je leta 1969 vzpostavila \xc4\x8ce\xc5\xa1ko in Slova\xc5\xa1ko socialisti\xc4\x8dno republiko._NEWLINE_Leta 1987 je sovjetski vodja Mihail Gorba\xc4\x8dov priznal, da njegovi liberalni politiki glasnost in perestrojka veliko dolgujeta Dub\xc4\x8dkovemu \xc2\xbbsocializmu s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim obrazom\xc2\xab. S padcem socializma v letu 1989 je Dub\xc4\x8dek postal predsednik zveznega zbora pod Havlovo administracijo. Ob njegovem vpra\xc5\xa1anju, v \xc4\x8dem je razlika med pra\xc5\xa1ko pomladjo in reformami Gorba\xc4\x8dova, je predstavnik Zunanjega ministrstva odgovoril: \xc2\xbbDevetnajst let\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nKulturni vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nPra\xc5\xa1ka pomlad je globoko streznila mnoge zahodne levi\xc4\x8darje z marksisti\xc4\x8dno-leninisti\xc4\x8dnimi pogledi. Prispevala je k porastu evrokomunisti\xc4\x8dnih idej v zahodnih komunisti\xc4\x8dnih partijah, ki so iskale ve\xc4\x8djo distanco do Sovjetske zveze, kar je posledi\xc4\x8dno pripeljalo do lo\xc4\x8ditve v \xc5\xa1tevilnih od teh skupin. Desetletje kasneje je obdobje kitajske politi\xc4\x8dne liberalizacije postalo znano kot Pekin\xc5\xa1ka pomlad. Delno je vplivala tudi na hrva\xc5\xa1ko pomlad v Jugoslaviji._NEWLINE_Dogodek se je odra\xc5\xbeal v ljudski glasbi (Karel Kryl, \xc2\xbbRequiem\xc2\xab, Lubo\xc5\xa1a Fi\xc5\xa1erja,, \xc2\xbbGlasba za Prago 1968\xc2\xab\xc2\xa0Karla Huse). \xc2\xbbThey Can\'t Stop The Spring\xc2\xab, pesem irskega novinarja in pisca pesmi Johna Watersa, je predstavljala Irsko na Evroviziji v letu 2007. Waters jo je opisal kot \xc2\xbbvrsto keltskega proslavljanja vzhodnoevropskih revolucij in njihovih kon\xc4\x8dnih rezultatov\xc2\xab\xc2\xa0ob citiranju Dub\xc4\x8dkovega komentarja: \xc2\xbbThey may crush the flowers, but they can\'t stop the Spring.\xc2\xab_NEWLINE_Pra\xc5\xa1ka pomlad se je prav tako pojavila v literaturi. Milan Kundera je nastavil svoj roman "Neznosna lahkost bivanja" v \xc4\x8das pra\xc5\xa1ke pomladi.  Sledil je vra\xc4\x8danju pove\xc4\x8dane sovjetske prisotnosti in diktaturi policije nad ljudstvom. Filmska verzija novele je bila izdana v letu 1988. "Osvoboditelji" Viktorja Suvorova je opis o\xc4\x8dividca invazije na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko, s pogledom sovjetskega poveljnika tankistov. Nagrajena igra "Rock \'n\' Roll" re\xc5\xbeiserja Toma Stopparda se sklicuje na pra\xc5\xa1ko pomlad kot tudi na \xc5\xbeametno revolucijo v letu 1989. Heda Margolius Kov\xc3\xa1ly kon\xc4\x8duje svoje spomine "Pod kruto zvezdo" z mnenjem o P_NEWLINE_pra\xc5\xa1ki pomladi in posledi\xc4\x8dni invaziji iz prve roke ter njenimi odzivi na te dogodke._NEWLINE_\xc5\xa0tevilka 68 je postala ikona v nekdanji \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki. \xc4\x8ce\xc5\xa1ki hokejist Jarom\xc3\xadr J\xc3\xa1gr je tako nosil to \xc5\xa1tevilko na dresu zaradi pomembnosti tega leta v \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki zgodovini. Nekdanja zalo\xc5\xbeba v Torontu, ki je izdajala knjige izgnanih \xc4\x8de\xc5\xa1kih in slova\xc5\xa1kih pisateljev, je prevzela ime "68 Publishers".'