b'\n_START_ARTICLE_\nKefren\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje in dol\xc5\xbeina njegovega vladanja nista soglasno potrjena. Nekateri avtorji trdijo, da je vladal med letoma 2558 in 2532 pr. n. \xc5\xa1t. \xc4\x8cetrta dinastija se obi\xc4\x8dajno ume\xc5\xa1\xc4\x8da v obdobje od okoli 2650 do 2480 pr. n. \xc5\xa1t. V Torinskem seznamu kraljev dol\xc5\xbeina njegove vladavine ni omenjena, Maneton pa mu pripisuje pretiranih 66 let vladanja. Ve\xc4\x8dina znanstvenikov je prepri\xc4\x8dana, da je vladal 24 do 26 let. Prepri\xc4\x8danje temelji na datumu oporoke princa Nekureja, vklesane v steno prin\xc4\x8deve mastabne grobnice. Kefrenovo najvi\xc5\xa1je datirano vladarsko leto je \xc2\xbbLeto 13. dogodka\xc2\xab, se pravi \xc5\xa1tetja \xc5\xbeivine, zapisano na hrbtni strani ohi\xc5\xa1ja, ki je pripadalo mastabi G 7650. Ker se je v \xc4\x8cetrti dinastiji \xc5\xbeivina \xc5\xa1tela vsako drugo leto, bi njegova vladavina lahko trajala 24-25 let.\n_START_SECTION_\nTempelj\n_START_PARAGRAPH_\nKefrenov tempelj je stal bli\xc5\xbee Nilu, verjetno v bli\xc5\xbeini Sfinginega templja. Napis na vhodu omenja boginji Hator in Bastet (Bubastis). Na kamnitih blokih so ostanki napisa s Kefrenovim Horovim imenom (Veser-ib). Mariette je leta 1860 odkrila faraonove kipe, nekaj kipov brez glave in nekaj drugih celih kipov.\n_START_SECTION_\nPogrebni tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nPogrebni tempelj je bil zelo blizu piramide. Iz njega izvirajo fragmenti glavi\xc4\x8dev kijev s Kefrenovim imenom in nekaj kamnitih posod.\n_START_SECTION_\nKefren v starogr\xc5\xa1kem izro\xc4\x8dilu\n_START_PARAGRAPH_\nStaroegip\xc4\x8danski zgodovinar Maneton je Kefrena imenoval S\xc3\xbbfis II. in mu pripisal 66 let vladavine, vendar brez kakr\xc5\xa1nega koli komentarja._NEWLINE_Starogr\xc5\xa1ka zgodovinarja Diodor in Herodot opisujeta Kefrena kot hereti\xc4\x8dnega in krutega tirana. Oba ga imenujeta Kefren in pi\xc5\xa1eta, da je na egip\xc4\x8danskem prestolu nasledil svojega o\xc4\x8deta, megalomanskega despota Keopsa. Herodot nato pravi, da je vladal 56 let in da so Egip\xc4\x8dani pod njim trpeli tako kot pred tem pod njegovim o\xc4\x8detom. Ker je za Keopsa trdil, da je vladal 50 let, so po njegovem mnenju Egip\xc4\x8dani trpeli celih 106 let._NEWLINE_Zgodovinarja zatem kot Kefrenovega naslednika opisujeta faraona Menkaureja, ki ga imenujeta Mikerinos. Menkaure naj bi bil popolno nasprotje obeh predhodnikov, razo\xc4\x8daran nad Keopsovo in Kefrenovo krutostjo. Menkaure naj bi v Egipt ponovno prinesel mir in pobo\xc5\xbenost._NEWLINE_Sodobni egiptologi na Herodotovo in Diodorovo pripoved gledajo kot na nekak\xc5\xa1no obrekovanje, ki je temeljilo na filozofiji obeh avtorjev. Megalomanske grobnice, kakr\xc5\xa1ne so piramide v Gizi, so morale zgroziti Grke in celo sve\xc4\x8denike Novega kraljestva, ker so jih spominjale na hereti\xc4\x8dnega faraona Ehnatona in njegove megalomanske gradbene projekte. To ekstremno negativno sliko so o\xc4\x8ditno projicirali tudi na Kefrena in njegovo mogo\xc4\x8dno piramido. Tak\xc5\xa1en pogled je verjetno spodbudilo dejstvo, da je bilo v Kefrenovem \xc4\x8dasu oblikovanje ogromnih kipov iz dragocenega kamna in njihovo razkazovanje na javnih mestih omejeno samo na faraona. Gr\xc5\xa1ki avtorji in egip\xc4\x8danski sve\xc4\x8deniki Kefrenovih spomenikov in kipov v svojem \xc4\x8dasu niso znali razlo\xc5\xbeiti druga\xc4\x8de kot s faraonovim megalomanskim zna\xc4\x8dajem. Ti pogledi in zgodbe so navdu\xc5\xa1ile gr\xc5\xa1ke zgodovinarje in spodbudile njihovo negativno oceno faraona Kefrena, saj je bilo \xc5\xa1kandalozne zgodbe la\xc5\xbee prodati javnosti kot pozitivne in zato dolgo\xc4\x8dasne zgodbe.'