b'\n_START_ARTICLE_\nAnestezija\n_START_PARAGRAPH_\nAnestezija (iz gr\xc5\xa1kih besed \xce\xb1\xce\xbd- (an-) -\xc2\xa0\xc2\xbbbrez\xc2\xab\xc2\xa0+ \xce\xb1\xe1\xbc\xb2\xcf\x83\xce\xb8\xce\xb7\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82 (aisthesis) -\xc2\xa0\xc2\xbbzaznava\xc2\xab) je prekinitev \xc4\x8dutne zaznavnosti. Anestezija je lahko spontana (zaradi nevrolo\xc5\xa1kih obolenj) ali pa terapevtska. V slednjem primeru je lokalna, \xc4\x8de jo dose\xc5\xbeejo z infiltracijo dolo\xc4\x8denega podro\xc4\x8dja ali odvodnega \xc5\xbeivca, in splo\xc5\xa1na, \xc4\x8de jo spremlja izguba zavesti. Izjemoma je v rabi trajna anestezija z alkoholiziranjem ali s prekinitvijo \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih poti._NEWLINE_Anesteziologija je nauk o anesteziji. Anesteziolog (sin. anestezist, narkotizer) je zdravnik specialist za anesteziologijo.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din delovanja anestezije\n_START_PARAGRAPH_\nPrincip delovanja je vedno isti - pretrganje prenosa bole\xc4\x8dine in ostalih \xc4\x8dutnih zaznav. Bole\xc4\x8dina je posledica dra\xc5\xbeenja kon\xc4\x8dnih receptorjev v ko\xc5\xbei ali globokih organih (kost, potrebu\xc5\xa1nica, srce) - ti receptorji se nadaljujejo z \xc5\xbeiv\xc4\x8dnimi vlakni in vstopajo v hrbtni mozeg z obodnimi \xc5\xbeivci ali prek simpati\xc4\x8dnega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja. V hrbtnem mozgu so posrednik druge \xc5\xbeiv\xc4\x8dne celice, ki omogo\xc4\x8dajo prenos bole\xc4\x8dine na vmesne mo\xc5\xbegane (talamus), od koder gre tretji nevron v temenski del mo\xc5\xbeganske skorje. V tej ascendentni temenski vijugi \xc4\x8dlovek zaznava bole\xc4\x8dino, jo analizira in nanjo po svoje reagira. Anestezija zaustavi prenos bole\xc4\x8dine na katerikoli to\xc4\x8dki njene poti. Nekaj \xc4\x8dasa so posku\xc5\xa1ali z anestezijami, ki bi delovale na hrbtni mozeg, in to z lumbalno punkcijo in injekcijo prokaina (spinalna anestezija). Vse anestezije, lokalne ali splo\xc5\xa1ne, delujejo na eno ali drugo skrajno to\xc4\x8dko senzitivnih poti.\n_START_SECTION_\nPotek anestezije\n_START_PARAGRAPH_\nAnestezija zahteva pazljivost in nadzor nad bolnikom pred operacijo, med njo in po njej. Pred operacijo je treba natanko raziskovati funkcije organov, nadzorovati krvni sladkor, se\xc4\x8dnino in EKG (elektrokardiografijo). Tako ugotovijo morebitno bolezen, zaradi katere bi bila anestezija nevarna, la\xc5\xbeje izbirajo med anestetiki in naredijo vse potrebno, da prepre\xc4\x8dijo zaplete, npr. plju\xc4\x8dnico pri bolnikih s kroni\xc4\x8dnim vnetjem dihal, vnetje \xc5\xbeil in embolije pri bolnikih z raz\xc5\xa1irjenemi \xc5\xbeilami, komo pri sladkornih bolnikih. Ve\xc4\x8der pred operacijo bolnik ne j\xc3\xa9; s tem prepre\xc4\x8dijo bruhanje pri uvajanju anestezije. Pred operacijo dobi pomirjevala, ki zmanj\xc5\xa1ajo strah in prepre\xc4\x8dijo sinkopo. Anestezija se za\xc4\x8dnejo dovajati anestetik, ki v 5 do 10 minutah povzro\xc4\x8di nezavest. Bolnika intubirajo, da omogo\xc4\x8dijo prosto dihalno pot._NEWLINE_Bolniku vstavijo venski kateter za infuzijo, da lahko po potrebi dodajajo zdravila (mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni relaksanti, teko\xc4\x8dine, kri). Ves \xc4\x8das med operacijo anesteziolog nadzoruje krvni tlak in se po potrebi odlo\xc4\x8di za transfuzijo, da nadomesti izgubljeno kri, ter predihava bolnika s kisikom. Kontrolira potrebno globino spanja. \xc4\x8ce je prerahlo, se bolnik premika in moti operacijo; in \xc4\x8de je pregloboko, je nevarno, da pade krvni pritisk. Guedel opisuje 4 stadije globine. Vsak stadij spremljajo zna\xc4\x8dilna znamenja, ki jih je treba opazovati.'