b'\n_START_ARTICLE_\nMejoza\n_START_SECTION_\nFaze mejoze\n_START_PARAGRAPH_\nMejoza je sestavljena iz dveh stopenj: mejoza I in mejoza II. Pred mejozo, podobno kot pri mitozi, nastane v interfazi podvojitev jedrne DNK.\n_START_SECTION_\nProfaza I\n_START_PARAGRAPH_\nMejoza se od mitoze zna\xc4\x8dilno razlikuje po profazi prve mejotske delitve, ki je dalj\xc5\xa1a. V tej fazi konjugirata homologna kromosoma. Ker so kromosomi iz dveh kromatid, nastanejo s konjugacijo bivalenti ali tetrade. Tetrada je en kromosom, ki deluje kot zaklju\xc4\x8dena celota in je vidna tudi s svetlobnim mikroskopom.\n_START_SECTION_\nLeptoten\n_START_PARAGRAPH_\nKromosomi so vidni kot dolge in tanke nitke iz dveh sestrskih kromatid. Obe sestrski kromatidi sta med seboj tesno povezani s kohezini po celotni dol\xc5\xbeini kromosoma, in sicer do konca metafaze I. Ker se spiralizacija kromosomov v tej fazi \xc5\xa1ele za\xc4\x8dne, so leptotenski kromosomi po svoji dol\xc5\xbeini bolj ali manj spiralizirani. Na predelih ve\xc4\x8dje spiralizacije so vidne odebelitve, imenovane kromomere. Med kromomerami pa so manj spiralizirani predeli imenovani interkromomere.\n_START_SECTION_\nZigoten\n_START_PARAGRAPH_\nV zigotenu se za\xc4\x8dnejo homologni kromosomi pribli\xc5\xbeevati. Telomere kromosomov, ki so pripete na notranjo jedrno membrano se zberejo skupaj, in kjer pride do prepoznavanja med komplementarnimi zaporedji DNA, se za\xc4\x8dne konjugacija homolognih kromosomov. Konjugacija poteka po celotni dol\xc5\xbeini kromosomov. Hkrati se spiralizacija kromosomov nadaljuje in kromosomi postajajo debelej\xc5\xa1i in kraj\xc5\xa1i. Pravilno konjugacijo homolognih kromosomov in s tem paralelno lego homolognih genskih lokusov zagotavlja posebna proteinska struktura, imenovana sinaptonemalni kompleks.\n_START_SECTION_\nPahiten\n_START_PARAGRAPH_\nV pahitenu je konjugacija homolognih kromosomov kon\xc4\x8dana po celotni dol\xc5\xbeini kromosomov. Izoblikujejo se bivalenti ali tetrade. V pahitenu poteka rekombinacija, ko se kromatide homolognih kromosomov v tetradi na nekaterih mestih prekinejo in medsebojno izmenjajo homologne odseke v procesu prekri\xc5\xbeanja. Pri ljudeh nastanejo povpre\xc4\x8dno od dve do tri prekri\xc5\xbeanja v vsakem paru homologov.\n_START_SECTION_\nDiploten\n_START_PARAGRAPH_\nV diplotenu se sinaptonema razgradi in homologna kromosoma, ki sta zdru\xc5\xbeena v bivalentu, se delno razmakneta. Na mestih prekri\xc5\xbeanja, ki jih imenujemo kiazme, ostaneta homologna kromosoma povezana. V diplotenu se kromosomi delno despiralizirajo in nastajajo zanke, kjer se DNA prepisuje v mRNA. Jaj\xc4\x8dna celica lahko v tej fazi pre\xc5\xbeivi ve\xc4\x8d let ali celo desetletij, preden nadaljuje prvo mejotsko delitev. Tak podalj\xc5\xa1an diploten imenujemo diktioten.\n_START_SECTION_\nDiakineza\n_START_PARAGRAPH_\nV diakinezi se tetrade razporedijo ob jedrni ovojnici. Kromatide se ponovno mo\xc4\x8dno spiralizirajo in zato zelo skraj\xc5\xa1ajo ter odebelijo. Sestrske kromatide le\xc5\xbeijo \xc5\xa1e vedno tesno druga ob drugi in so povezane v centromernih regijah. Kiazme dr\xc5\xbeijo skupaj homologna kromosoma v tetradi do anafaze I.\n_START_SECTION_\nMetafaza I\n_START_PARAGRAPH_\nHomologni kromosomi se postavijo v ekvatorialno ravnino, imenovano tudi metafazna plo\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nAnafaza I\n_START_PARAGRAPH_\nKinetohorni mikrotubuli se skraj\xc5\xa1ajo in povzro\xc4\x8dijo, da se kromosomi lo\xc4\x8dijo. Celi kromosomi se razporedijo na nasprotnih polih. Tako dobimo haploidno stanje, vendar pa ima vsak kromosom \xc5\xa1e sestrsko kromatido.\n_START_SECTION_\nTelofaza I\n_START_PARAGRAPH_\nPrva mejotska delitev se zaklju\xc4\x8di, ko centromeri pridejo na pole. Tako ima zdaj vsaka celica haploidno \xc5\xa1tevilo kromosomov, vendar pa se sestoji iz dveh kromatid. Celica se tekom citokineze dokon\xc4\x8dno razdeli._NEWLINE_Sledi t. i. interkineza oz. interfaza II, pri \xc4\x8demer se DNA ne replicira ponovno.\n_START_SECTION_\nProfaza II\n_START_PARAGRAPH_\nIzgine jedro in jedrna ovojnica. Centrioli se zopet pomaknejo na pole in razvrstijo niti delitvenega vretena za drugo mejotsko delitev.\n_START_SECTION_\nMetafaza II\n_START_PARAGRAPH_\nCentromere vsebujeta dve kinetahori, ki se pripneta na niti delitvenega vretena centrosoma na vsakem polu.\n_START_SECTION_\nAnafaza II\n_START_PARAGRAPH_\nCentromere se razdelijo in niti delitvenega vretena potegnejo sestrski kromatidi, ki ju zdaj imenujemo kromosoma, saj sta vsak na svojem polu, vsako na svoj pol.\n_START_SECTION_\nTelofaza II\n_START_PARAGRAPH_\nProces se zaklju\xc4\x8di s telofazo II, ki je podobna telofazi I. Vreteno se razgradi, mikrotuboli izginejo in ponovno se oblikuje jedrni ovoj. Tako spet dobimo dve h\xc4\x8derinski celici - skupno torej \xc5\xa1tiri.'