b'\n_START_ARTICLE_\nLete\xc4\x8de lisice\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nObsegajo velik razpon velikosti, od nekajcentimetrskih do metrskih. Najve\xc4\x8dja vrsta, kalong, ima razpon prhuti 1,7 m, na drugi strani pa je vrsta Balionycteris maculata, ki je z razponom prhuti 28 cm in telesno te\xc5\xbeo okrog 13 g manj\xc5\xa1a od nekaterih vrst malih netopirjev. Ve\xc4\x8dinoma imajo glavo z dolgim gobcem in velikimi o\xc4\x8desi ter uhlji, s \xc4\x8demer spominjajo na pse, za vrste, ki se prehranjujejo z nektarjem, pa je zna\xc4\x8dilen tudi dolg in zapleteno grajen jezik._NEWLINE_Trup ima mo\xc4\x8dno oprsje z letalnimi mi\xc5\xa1icami, rep je pri ve\xc4\x8dini vrst zakrnel. Prekriva ga kratka dlaka, najve\xc4\x8dkrat v rjavih ali sivih odtenkih, pri \xc4\x8demer imajo samci mnogih vrst za razliko od samic kontrastne vzorce po obrazih. Samci so obi\xc4\x8dajno tudi ve\xc4\x8dji od samic. Posebnost lete\xc4\x8dih lisic je dodaten krempelj na sprednji okon\xc4\x8dini, zadnji par okon\xc4\x8din pa ima kot pri ostalih netopirjih prste z dolgimi kremplji, prilagojene za visenje z glavo navzdol._NEWLINE_Za razliko od ostalih netopirjev ne uporabljajo eholokacije, namesto tega se zana\xc5\xa1ajo na dobro razvita vid in voh. Le predstavniki rodu Rousettus uporabljajo primitivnej\xc5\xa1o obliko eholokacije, s tleskanjem z jezikom namre\xc4\x8d ustvarjajo kratke zvoke in se orientirajo po odmevih pri iskanju po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8d v jamah.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in ekologija\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavniki so raz\xc5\xa1irjeni po tropskih in subtropskih predelih Afrike, Evrazije in severne Avstralije ter otokih Indijskega in Tihega oceana. Mnogo je oto\xc5\xa1kih endemitov._NEWLINE_Ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbeivijo v primarnih gozdovih, le nekaj vrst je prisotnih v savani, kjer za po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8da uporabljajo grme in nizka drevesa. Vezani so predvsem na prisotnost hranilnih rastlin, so namre\xc4\x8d skoraj izklju\xc4\x8dno rastlinojedi, posamezne vrste pa so se specializirale na prehranjevanje s plodovi, nektarjem ali cvetovi. Le izjeme so tudi delno \xc5\xbeu\xc5\xbekojede._NEWLINE_Obiskujejo razli\xc4\x8dne vrste rastlin in so sposobni letenja na dalj\xc5\xa1e razdalje, zato imajo pomembno ekolo\xc5\xa1ko vlogo pri opra\xc5\xa1evanju in razna\xc5\xa1anju semen. Ljudje jih lovijo za meso in odganjajo iz nasadov sadnih dreves, kjer lahko delajo \xc5\xa1kodo; lov in izguba habitata sta med najpomembnej\xc5\xa1imi dejavniki ogro\xc5\xbeenosti. V naravi pre\xc5\xbeijo nanje ve\xc4\x8dji sesalci, pti\xc4\x8di in plazilci.\n_START_SECTION_\nTaksonomija\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalna sistematika, ki temelji predvsem na anatomskih zna\xc4\x8dilnosti, deli netopirje na velike oz. orja\xc5\xa1ke netopirje, kamor uvr\xc5\xa1\xc4\x8da izklju\xc4\x8dno lete\xc4\x8de lisice, in male netopirje z vsemi ostalimi dru\xc5\xbeinami. Vendar pa sodobne filogenetske raziskave, ki upo\xc5\xa1tevajo tudi molekularne znake, ka\xc5\xbeejo, da so nekatere dru\xc5\xbeine malih netopirjev, kot so podkovnjaki, bolj sorodne lete\xc4\x8dim lisicam kot drugim malim netopirjem. Zato novej\xc5\xa1a sistematika predlaga delitev na jinopirje (Yinpterochiroptera, kamor bi spadale lete\xc4\x8de lisice) in jangopirje (Yangochiroptera)._NEWLINE_Glede na to, da so lete\xc4\x8de lisice o\xc4\x8ditno bli\xc5\xbenje sorodne podkovnjakom, ki imajo zelo zapleteno eholokacijo, domnevajo, da je pri njih skozi evolucijo sekundarno pri\xc5\xa1lo do izgube te sposobnosti, nato pa neodvisno znova do pridobitve pri rodu Rousettus, a z druga\xc4\x8dnim mehanizmom (tleskanje z jezikom namesto uporabe glasilk). Druga mo\xc5\xbenost je, da so jinopirji razen lete\xc4\x8dih lisic in jangopirji razvili eholokacijo lo\xc4\x8deno, vendar so tudi fosilni netopirji iz eocena imeli ustrezne strukture za eholokacijo, tako da sklepajo, da je bila razvita pri skupini enotno skozi vso njeno evolucijsko zgodovino._NEWLINE_V dru\xc5\xbeino uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo 186 danes \xc5\xbeive\xc4\x8dih vrst, ki so zdru\xc5\xbeene v 42 rodov. Razli\xc4\x8dni avtorji nadalje zdru\xc5\xbeujejo rodove v dve do pet poddru\xc5\xbein, ki pa jih sodobni podatki (predvsem molekularni) ne podpirajo v zadostni meri, zato \xc4\x8dakajo na revizijo._NEWLINE_Slovensko ime se, podobno kot imena v drugih jezikih, nana\xc5\xa1a na obliko glave teh \xc5\xbeivali. Prvi ga je zanje uporabil \xc5\xbee Fran Erjavec. Drugi avtorji so predlagali tudi ime \xc2\xbbplodojedi prhutarji\xc2\xab, ki pa se ni uveljavilo.'