b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0entjurij ob Dolgem jezeru\n_START_SECTION_\nGeografska lokacija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0entjurij ob Dolgem jezeru  se nahaja v severnem delu Celov\xc5\xa1ke kotline med Krapskim poljem in  Gosposvetskim poljem. Glavno obmo\xc4\x8dje naselitve je  Launsdorfska dolina, ki jo je naredila reka  Krka. Zahodno od obmo\xc4\x8dja ob\xc4\x8dine se razteza v Celov\xc5\xa1ka kotlina z Dolgim jezerom, vzhodno pa Mosti\xc5\xa1ko hribovje in na jugu \xc5\xa0talenska gora.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovino obmo\xc4\x8dja je dolgo \xc4\x8dasa zaznamoval samostan Sv. Jurija, ki ga je med leti 1002 in 1008 ustanovila grofica Wichbur\xc5\xa1ka. Po poprej\xc5\xa1njih poskusih ustanovitve samostana na obmo\xc4\x8dju Pore\xc4\x8d na Gori in Liedinga, je grofica Wichburg uspela v sodelovanju s svojim bratom nad\xc5\xa1kofom Hartwigom iz Salzburga z ustanovitvijo prvega samostana v novoustanovljeni Vojvodini Koro\xc5\xa1ki. Samostan Sv. Jurija je bil sprva \xc5\xbeenski samostan za plemi\xc5\xa1ke \xc5\xbeenske in hi\xc5\xa1ni samostan dru\xc5\xbeine Wichburg in po duhovni pristojnosti podrejen Salzbur\xc5\xa1kemu nad\xc5\xa1kofu. V 12. stoletju je bil pretvorjen v benediktinski samostan in obstajal do leta 1783. V \xc4\x8dasu na prelomu 13. v 14. stoletja je do\xc5\xbeivel razcvet, saj je bilo takrat v konventu ve\xc4\x8d kot 60 nun, kar ni bilo nikoli dose\xc5\xbeeno. Nune, ki so pri\xc5\xa1le predvsem iz lokalnega plemstva, so obvladale latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in se zanimale za znanost in literaturo. Cesar Jo\xc5\xbeef II. je samostan leta 1783 razpustil pod pretvezo, da je pri\xc5\xa1lo do gospodarskih zlorab._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji kraj ob\xc4\x8dine je Launsdorf, ki se je do 18. stoletja imenoval Marija na Pesku po cerkvi Marijinega vnebovzetja. Launsdorf je bil prvi\xc4\x8d dokumentiran leta 1103._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina je bila ustanovljena leta 1850, pri \xc4\x8demer ji je sprva pripadal tudi Sv. Donat, ki je bil leta 1895 ukinjen kot lo\xc4\x8dena lokalna skupnost (zdaj del \xc5\xa0entvida ob Glini). Ob\xc4\x8dina je bila leta 1973 raz\xc5\xa1irjena z deli ukinjene ob\xc4\x8dine Meiselding. Leta 1868 je bila odprta \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga kronskega princa Rudolfa, ki te\xc4\x8de skozi ob\xc4\x8dinsko obmo\xc4\x8dje, s \xc4\x8demer se je za\xc4\x8del prehod iz mo\xc4\x8dno kmetijske v dana\xc5\xa1njo turisti\xc4\x8dno skupnost.'