b'\n_START_ARTICLE_\nAmy Johnson\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v kraju Kingston upon Hull in obiskovala srednjo \xc5\xa1olo Boulevard Municipal Secondary School (kasneje preimenovana v Kingston High School. Od tod se je vpisala na sheffieldsko univerzo, kjer je magistrirala v ekonomiji. Zatem se je zaposlila v Londonu kot tajnica v odvetni\xc5\xa1ki pisarni Williama Charlesa Crockerja. Leteti je za\xc4\x8deli za hobi, pilotsko dovoljenje A Licenca \xc5\xa0t. 1979 je pridobila 6. julija 1929 v letalskem dru\xc5\xa1tvu London Aeroplane Club. Istega leta je postala prva Britanka, ki je dosegla in\xc5\xbeenirsko Licenco C.\n_START_SECTION_\nLetalska kariera\n_START_PARAGRAPH_\nNjen o\xc4\x8de, vselej eden njenih najtrdnej\xc5\xa1ih zaveznikov, ji je ponudil pomo\xc4\x8d pri nabavi letala. S podporo o\xc4\x8deta in Lorda Wakefielda je nabavila G-AAAH, rabljen De Havilland Gipsy Moth, ki ga je poimenovala "Jason", a ne po gr\xc5\xa1kemu pustolovcu Jazonu, temve\xc4\x8d po blagovni znamki njenega o\xc4\x8deta (bil je partner v firmi Andrew Johnson Knuditzon Fish Merchants)._NEWLINE_Johnsonova je postala svetovno znana leta 1930, ko je postala prva \xc5\xbeenska, ki je opravila samostojni polet iz Velike Britanije v Avstralijo. S svojim letalom, "Jason" Gipsy Moth, je 5. maja 1930 zapustila Croydon na jugu Londona in 24. maja pristala v Darwinu, Avstralija. Preletela je 11.000 milj. Njeno letalo je zaradi tega podviga postalo del muzejske zbirke Znanstvenega muzeja v Londonu. Postala je dobitnica nagrade Harmon Trophy, kot tudi \xc4\x8dlanica Reda britanskega imperija (naziv CBE) in prejemnica prvorazredne pilotske licence pod Avstralskimi regulacijami letalske navigacije iz leta 1921._NEWLINE_Julija 1931 je Johnsonova s kopilotom Jackom Humphreysom postala \xc4\x8dlanica prvega letalskega para, ki je v enem dnevu preletel vso pot od Londona do Moskve. V pribli\xc5\xbeno 21 urah sta prepotovala 1.760 milj. Iz Moskve sta nadaljevala \xc4\x8dez Sibirijo do Tokia in postavila \xc5\xa1e rekordni \xc4\x8das letenja iz Anglije na Japonsko. Let sta opravila v letalu De Havilland Puss Moth._NEWLINE_Leta 1932 se je poro\xc4\x8dila s slavnim \xc5\xa1kotskim pilotom Jimom Mollisonom, ki jo je, med skupnim letom, zaprosil \xc5\xbee osem ur za tem, ko sta se spoznala._NEWLINE_Julija 1932 je postavila samostojen rekord, saj je poletela iz Londona v Cape Town v Ju\xc5\xbeni Afriki v Puss Mothu in podrla rekord svojega mo\xc5\xbea. Njen naslednji podvig je bil leta 1933 polet nonstop iz Pendine Sands, Ju\xc5\xbeni Wales, v ZDA, skupaj z Mollisonom, v letalu G-ACCV "Seafarer", modelu serije De Havilland Dragon Rapide. Polet ni bil uspe\xc5\xa1en, ker jima je zmanjkalo goriva, strmoglavila sta v Bridgeportu. V strmoglavljenju sta se oba po\xc5\xa1kodovala._NEWLINE_Mollisonova sta tudi z rekordnim \xc4\x8dasom poletela iz Britanije v Indijo leta 1934 v letalu de Havilland DH.88 Comet kot del MacRobertsonove letalske dirke iz Velike Britanije v Avstralijo. Zaradi te\xc5\xbeav z motorjem sta pristala v Allahabadu._NEWLINE_Maja 1936 je Johnsonova opravila svoj zadnji rekordni polet, zopet je postavila rekord v letenju iz Velike Britanije v Ju\xc5\xbeno Afriko. Podvig ji je uspel v letalu G-ADZO serije Percival Gull Six._NEWLINE_Leta 1938 se je od Mollisona lo\xc4\x8dila. Kmalu zatem se je vrnila k svojemu dekli\xc5\xa1kemu priimku.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1940 med drugo svetovno vojno se je Johnsonova pridru\xc5\xbeila novoustanovljeni ATA (Air Transport Auxiliary, letalska asisten\xc4\x8dna slu\xc5\xbeba), katere naloga je bila prevoz letal RAF-a po dr\xc5\xbeavi. Napredovala je do \xc4\x8dina prvi oficir (prva oficirka). Njen biv\xc5\xa1i mo\xc5\xbe je prav tako letel za ATA med vojno.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\n5. januarja 1941 je letela z Airspeed Oxfordom iz Blackpoola v RAF Kidlington. Pri Oxfordu je zaradi slabega vremena za\xc5\xa1la s smeri. Iz letala je sko\xc4\x8dila s padalom, nato pa utonila v estuariju Temze. \xc4\x8ceprav so jo videli \xc5\xbeivo v vodi, poskus re\xc5\xa1evanja ni uspel, njenega trupla niso nikoli na\xc5\xa1li. Dogodek je tudi terjal \xc5\xbeivljenje Lt Cmdr Walterja Fletcherja, ki jo je poskusil re\xc5\xa1iti. V nesre\xc4\x8di je \xc5\xa1e vedno nekaj skrivnostnosti, ker je natan\xc4\x8den namen poleta \xc5\xa1e vedno vladna skrivnost. Nekateri viri navajajo, da je poleg Johnsona in Fletcherja v vodi utonil \xc5\xa1e tretji \xc4\x8dlovek (mogo\xc4\x8de nekdo, ki bi ga morala kam prepeljati). Kdo je bil tretji \xc4\x8dlovek, je \xc5\xa1e vedno neznano. Johnsonova je bila prva \xc4\x8dlanica ATA, ki je med opravljanjem dol\xc5\xbenosti izgubila \xc5\xbeivljenje. Njena smrt v letalu Oxford je bila ironi\xc4\x8dna, saj je bila ena od prvih prosilcev za prejem bolj\xc5\xa1ega letala, Airspeeda.'