b'\n_START_ARTICLE_\nGeorges Dum\xc3\xa9zil\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nDumezilov o\xc4\x8de je raziskoval klasi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije in Georges se je za\xc4\x8del zanimati za starodavne jezike \xc5\xbee zelo zgodaj \xe2\x80\x93 bral naj bi Aenido v latinskem jeziku \xc5\xbee pri devetih letih in na koncu \xc5\xbeivljenja naj bi aktivno govoril ducat jezikov. Bil je poliglot._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je prekinil \xc5\xa1tudij zaradi slu\xc5\xbebenja kot \xc4\x8dastnik topni\xc5\xa1tva. Leta 1925 se je preselil v Carigrad v Tur\xc4\x8dijo, ker je menil, da ima premalo vpliva na francoski akademiji. Nau\xc4\x8dil se je tur\xc5\xa1ko in se za\xc4\x8del zanimati za ubihskij jezik. Potoval je po Rusiji, Tur\xc4\x8diji in po Kavkazu. Primerjal je etru\xc5\xa1\xc4\x8danski jezik s kavka\xc5\xa1kimi jeziki. Leta 1931 je sprejel mesto v Uppsali na \xc5\xa0vedskem, kar mu je omogo\xc4\x8dilo, da se je spoznal z germansko vejo indoevropejskih jezikov. Sre\xc4\x8dal se je tudi z romunskim primerjalnim mitologom Mircheajem Eliadejem._NEWLINE_Leta 1929 je izdal Flamen-Brahman, prvo zaklju\xc4\x8deno tezo trifunkcijske hipoteze. Idejo je ponovil v Mitra-Varuna, ki je bilo verjetno njegovo najbolj sprejeto delo. Dumezilov vpliv je rastel v sredini tridesetih let. Leta 1935 je zapustil \xc5\xa0vedsko in sprejel mesto na Primerjalni religiologiji za Indoevropeske \xc5\xa1tudije na presti\xc5\xbeni \xc3\x89cole Pratique des Hautes \xc3\x89tudes. Za profesorja \xe2\x80\x9eColl\xc3\xa8ge de France\xe2\x80\x9d je bil izvoljen leta 1949, v francosko akademijo pa je bil izvoljen leta 1978.'