b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Lovrenca, N\xc3\xbcrnberg\n_START_SECTION_\nZgodovina gradnje\n_START_PARAGRAPH_\nPrva omemba Lovren\xc4\x8deve kapele v N\xc3\xbcrnbergu je iz let 1235 in 1258; med izkopavanjem leta 1929 se je pokazalo, da je bila predhodnica romanska manj\xc5\xa1a triladijska stebrna bazilika. Deli te stavbe iz za\xc4\x8detka 13. stoletja so bili ponovno uporabljeni v zidu._NEWLINE_Arhitekturna zgodovina cerkve svetega Lovrenca je bila pod vplivom  v srednjem veku pomembnej\xc5\xa1e cerkve svetega Sebalda. Za\xc4\x8detek gradnje triladijske bazilike strokovnjaki datirajo pribli\xc5\xbeno v leto 1250 (sveti Sebald okoli 1230\xe2\x80\x931240). Datiranje kiparskega okrasa zahodne fasade ima klju\xc4\x8dno vlogo pri tem, katere delavnice se ka\xc5\xbeejo tudi na grobu Konrada Velikega. Triladijska bazilika je bila dokon\xc4\x8dana okoli 1390. Natan\xc4\x8dne razvojne stopnje gradnje \xc5\xa1e niso pojasnjene._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1400 je bila podalj\xc5\xa1ana (spet po zgledu svetega Sebalda), stranske ladje so bile premaknjene navzven, tako da so zdaj v notranjosti cerkve notranji oporniki, ki oblikujejo majhne zasebne kapele za posamezne rodbine. Zadnja ve\xc4\x8dja faza gradnje, gradnja dvorane nad korom \xc4\x8dez Deokarjev oltar je bila v letih 1439\xe2\x80\x9377 (zapisano je, kdaj je bila kon\xc4\x8dana; kor v cerkvi svetega Sebalda je bil kon\xc4\x8dan 1361\xe2\x80\x9379)._NEWLINE_Letalski napadi na N\xc3\xbcrnberg in kon\xc4\x8dni boji za mesto aprila 1945 so uni\xc4\x8dili cerkev, ki je bila prezidana po letu 1949. Uni\xc4\x8dena sta bila predvsem streha in obok. Streha je bila popolnoma na novo zasnovana, zgrajena nad ladjo zaradi pomanjkanja materiala iz jekla. Treba je bilo zgraditi 1,5 km obokanih opornikov in novih sklepnikov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPredhodnica cerkve svetega Lovrenca, ki je omenjena v prvi polovici 13. stoletja, je bila bamber\xc5\xa1ka zgornja \xc5\xbeupnija, podrejena F\xc3\xbcrthu, medtem ko je sveti Sebald prvotno pripadal Poppenreuthu. Sveti Lovrenc v srednjem veku nikoli ne bi dosegel pomembnej\xc5\xa1e sestrske cerkve, vrhunec tega razvoja je bil leta 1425 z javno kanonizacijo. Sveti Lovrenc, zavetnik cerkve, ni bil tako pomemben, saj niti njegovo telo niti kateri koli del telesa ni bil  tukaj. To pojasnjuje vse ve\xc4\x8djo predanost svetemu Deokarju, spovedniku Karla Velikega, \xc4\x8digar relikvije hranijo v cerkvi svetega Lovrenca od leta 1316. \xc4\x8cez njegov oltar, ki ga je podaril 1436/1437, so, kar je dokazano, s sredstvi dr\xc5\xbeavljanov N\xc3\xbcrnberga nareili poznogotski dvoranski kor vzhodno od cerkve._NEWLINE_Ne le gradnjo dvoranskega kora (1439\xe2\x80\x931477), temve\xc4\x8d celotno gradnjo so verjetno financirali bogati dr\xc5\xbeavljani in mestni svet. To velja tudi za zelo dragocene predmete. Ustanovitelji so bili konkretni patriciji (npr. visoki tabernakelj Adama Krafta in Stossova rezbarija Oznanjenje (Englischer gruss)). To je verjetno tudi razlog, da je bilo umetni\xc5\xa1kim zakladom svetega Lovrenca prizaneseno med reformacijo, ko je prevladoval  ikonoklazem. Ta cerkev je bila med prvimi v Nem\xc4\x8diji, ki je bila posledica luteranske reformacije (1525). Dr\xc5\xbeavljani N\xc3\xbcrnberga so \xc5\xbeeleli po\xc4\x8dastiti spomin do lastnih prednikov in so zato podarjali skulpture._NEWLINE_V poznej\xc5\xa1i zgodovini cerkve so predmete darovale znane osebnosti, med drugimi Andreas Osiander, ki je v cerkvi delal kot pridigar, njegova slika visi v zakristiji.\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ka dela\n_START_PARAGRAPH_\nVsi predmeti niso izvirno iz cerkve svetega Lovrenca. Veliko umetnin je iz sekulariziranih ali uni\xc4\x8denih samostanov v N\xc3\xbcrnbergu in okolici._NEWLINE_Posebej je treba omeniti dve mojstrovini poznogotskega kiparstva, ki pripadata prvotnemu okrasju:_NEWLINE_skoraj 20 metrov visok tabernakelj iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, delo Adama Krafta iz let 1493\xe2\x80\x931496 (podaril ga je Hans Imhoffov d. \xc3\x84.), _NEWLINE_drugo delo pozne gotike pa visi v koru \xe2\x80\x93 rezbarija Englische Gru\xc3\x9f (tudi Engelsgru\xc3\x9f im Rosenkranz\xe2\x80\x93 Oznanjenje), ki ga je podaril patricij Anton Tucher 1517/1518, je delo kiparja Veita Stossa. Ka\xc5\xbee velikega \xc4\x8dloveka, pisan okvir in pozla\xc4\x8den ve\xc4\x8dinoma lipov les \xe2\x80\x93 Marija in Gabriel pri oznanjenju, obdana z vencem 55 zlatih vrtnic (372 x 320 cm). Nad prizorom sedi Bog O\xc4\x8de, levo in desno angeli z glasbili, na dnu pa je ka\xc4\x8da z jabolkom med zobmi. Sedem medaljonov ka\xc5\xbee sedem radosti Marije. Po nesre\xc4\x8di 2. aprila 1817 je bila umetnina skoraj popolnoma uni\xc4\x8dena in nato skrbno obnovljena.\n_START_SECTION_\nOltarji\n_START_PARAGRAPH_\nEden redkih datiranih oltarjev je Deokarjev oltar (Deocarusaltar) iz 1436/1437, ki je za zgodovino slikarstva in rezbarstva velikega pomena. Od 1316 do 19. stoletja so v cerkvi relikvije svetega Deokarja, legendarnega ustanovitelja in prvega opata mesta Herrieden. Na desnem krilu _NEWLINE_predele ka\xc5\xbee, kako Ludvik Bavarski daruje mestu N\xc3\xbcrnberg relikvije svetnika._NEWLINE_V desni stranski ladji je Rokov oltar (Rochusaltar), darilo dru\xc5\xbeine Imhoff. Kdaj je nastal, ni mogo\xc4\x8de jasno dolo\xc4\x8diti, verjetno okoli leta 1485, ko je v N\xc3\xbcrnbergu razsajala kuga in je bil vsak prispevek  dobrodo\xc5\xa1el. V Benetkah so trgovsko dru\xc5\xbeino Imhoff dobro poznali. Peter Imhoff starej\xc5\xa1i je tam uspel med letoma 1465 in 1476 z nadarbino oltarja svetega Sebalda v cerkvi svetega Bartolomeja pri mostu Rialto, kjer je bil oltar nem\xc5\xa1kih trgovcev. Leta 1499 je bil imenovan za konzula pri Fondaco dei Tedeschi. Franz Imhoff je bil \xc4\x8dlan bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine svetega Roka v Benetkah in je dobro poznal lokalne navade in uspehe tega kulta. Naravno je bilo, da je bila dru\xc5\xbeina Imhoff znana tudi doma. V letu kuge 1484 je \xc5\xbeupnija Lorenzkirche v N\xc3\xbcrnbergu 16. avgusta  praznovala praznik svetega Roka, kmalu za tem je Imhoff verjetno za\xc4\x8del gradnjo oltarja. Rokov oltar ne vklju\xc4\x8duje samo podobe svetega Roka, ampak tudi Sebastjana in druge svetnike kuge. \xc5\xa0e pred letom 1500 je bil med najuglednej\xc5\xa1imi znaki zgodnjega \xc5\xa1irjenja kulta svetega Roka iz Benetk severno od Alp. Na dnu je Imhoffov grb._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni oltarji z rezbarijami in slikami, skulpturami iz lesa in kamna, vitraji, nekatere freske, zvonci, epitafi in korne klopi iz 15. stoletja krasijo cerkev. Tudi na zunanji strani so vgrajene \xc5\xa1tevilne skulpture, nekatere bi bilo treba nadomestiti s kopijami.\n_START_SECTION_\nZvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev ima 16 zvonov in drugo najbogatej\xc5\xa1e zvonjenje v evangeli\xc4\x8danskih cerkvah v Nem\xc4\x8diji. Glavnih zvonov je deset, \xc5\xa1est pa za posebne namene. Vsi visijo v lesenih zvonikih na lesenih konstrukcijah. Ob zadnjih prenovi v 20. stoletju so ve\xc4\x8dji zvonovi dobili zgornje ute\xc5\xbei in kembelj.\n_START_SECTION_\nZvonjenje\n_START_PARAGRAPH_\nZvonovi zvonijo po nekem redu. K molitvi zvoni vsako jutro ob 8. uri in zve\xc4\x8der ob 21. uri  Tagmessglocke, ob 12. uri zvoni Laurentia, glede na son\xc4\x8dni zahod med 16. in 20. uro ob koncu zvoni Garausl\xc3\xa4uten in vsak petek ob 15. uri Kristusov zvon. Med molitvami na\xc5\xa1ega O\xc4\x8deta zvoni Pavlov zvon. Glede na obliko \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, praznike in podobno se spreminjata \xc5\xa1tevilo in sestava zvonov oziroma na\xc4\x8din zvonjenja.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nLovren\xc4\x8deva cerkev ima troje orgel, ki imajo ve\xc4\x8d kot 12.000 cevi: glavne orgle (na glavni galeriji pred rozeto) so Lovren\xc4\x8deve orgle, \xc5\xa0tefanove orgle so korne orgle v zgornji dvorani nad ambulatorijem. S 162 registri so drugi najve\xc4\x8dji sistem orgel v Nem\xc4\x8diji (v Passauu so najve\xc4\x8dje orgle v Nem\xc4\x8diji) in najve\xc4\x8dji sistem orgel v protestantski cerkvi v Nem\xc4\x8diji. Na treh orglah se lahko igra na dveh osrednjih elektronskih igralnih mizah v ladji in na zahodni galeriji. Lovren\xc4\x8deve in \xc5\xa0tefanove orgle imajo lo\xc4\x8dene mehanske igralne mize.\n_START_SECTION_\nPodzemna \xc5\xbeeleznica\n_START_PARAGRAPH_\n28. januarja 1978 je bila odprta postaja podzemne \xc5\xbeeleznice Lorenzkirche; na stenah so reprodukcije rozete zahodne fasade. V neposredni bli\xc5\xbeini predora podzemne \xc5\xbeeleznice je temelj ju\xc5\xbenega stolpa, ki ga je bilo treba podpreti s kompleksno gradnjo podzemnih betonskih temeljev.'