b'\n_START_ARTICLE_\nDobrovlje (planota)\n_START_PARAGRAPH_\nDobrovlje tudi Dobroveljska planota je mo\xc4\x8dno zakrasela z me\xc5\xa1anim gozdom porasla planota v predgorju Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp med Zgornjo in Spodnjo Savinjsko dolino visoka med 650 in 1077 mnm.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nNa prelazu Lipa (723 mnm) se na vzhod Menina planina orografsko nadaljuje v ob\xc4\x8dutno ni\xc5\xbejo in prostrano planoto Dobrovlje, ki se pahlja\xc4\x8dasto razra\xc5\xa1\xc4\x8da nad Mozirsko in Celjsko kotlino. Z Menino si je precej podobna, tako po kameninski sestavi in mo\xc4\x8dni zakraselosti, kot po gozdnatosti, kjer prevladujejo sredogorske zna\xc4\x8dilnostmi. Planota je na vi\xc5\xa1ini okoli 650 do 1077 mnm, zato je precej obludena, zlasti njen osrednji in vzhodni del. Zaradi nizke vzpetosti so pobo\xc4\x8dja kratka, strma, mo\xc4\x8dno gozdnata in redko poseljena. Spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo se neposredno v ni\xc5\xbeine, kar razkriva tektonsko zasnovo: na vzhod v Celjsko kotlino, na jug v dolino Merni\xc5\xa1\xc4\x8dice, na sever v spodnjo Zadre\xc4\x8dko dolino in Mozirsko kotlino, medtem ko se na zahod povezuje prek reliefne vrzeli s prelazoma Slopi (925 mnm) in Lipa  z Menino planino._NEWLINE_Vr\xc5\xa1ina planote je zaradi prepustnih apnencev kra\xc5\xa1ko mo\xc4\x8dno razjedena; tod so \xc5\xa1tevilne vrta\xc4\x8de, suhe doline in kra\xc5\xa1ke jame s kapni\xc5\xa1kimi tvorbami. Kjer so redke zaplate vododr\xc5\xbenih skrilavcev, tam so tudi izviri. Tako na primer \xc4\x8creta (\xc4\x8creta, ki je na planoti tudi krajevno ime) v ljudski govorici pomeni mokroten ali mo\xc4\x8dvirnat svet._NEWLINE_Tukaj je malo znan kra\xc5\xa1ki svet. Fran Kocbek, preu\xc4\x8devalec Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp, je odkril in opisal deset omembe vrednih kra\xc5\xa1kih jam. Najdalj\xc5\xa1a med njimi je Tinetova jama, imenovana po Martinu Gri\xc4\x8darju. Jama ima ve\xc4\x8d dvoran in hodnikov. Dolga je okoli 100, na naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em koncu \xc5\xa1iroka 5 in visoka okoli 25 m. V njej so kapniki._NEWLINE_Nad konkavnimi kra\xc5\xa1kimi oblikami rastejo na robu planote in v osredju v vi\xc5\xa1ino slemena vr\xc5\xa1i\xc4\x8dki ter vzpetine razli\xc4\x8dnih smeri od koder se nudi lep razgled, \xc4\x8de vidnosti mestoma ne zastira gozd. To so: Brezovec (doma\xc4\x8dini mu pravijo Bezovec 857 mnm), kopasta Grmada (898 mnm), Zahojnikov vrh (990 mnm), \xc4\x8creta (1000 mnm), Belica (1066 mnm) ter Tolsti vrh in \xc5\xa0entjo\xc5\xa1ki vrh ki sta z vi\xc5\xa1ino (1077 mnm) najvi\xc5\xa1ja vrhova planote.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDobrovlje so bile poseljene \xc5\xbee v srednjem veku. Na planoti prevladujejo samotne kmetije (Planinc, Ptica, Zakraj\xc5\xa1ek in druge) in so \xc5\xa1ele v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu s cestami povezane z dolino. Po 2. svetovni vojni so doma\xc4\x8dije dobile Elektri\xc4\x8dni tok, oskrba z vodo pa je slaba. Ljudje na planoti so svojo zavednost pokazali v \xc4\x8dasu NOB. Znani preu\xc4\x8devalec zgodovine NOV Stane Ter\xc4\x8dak pravi, da na planoti ni kme\xc4\x8dke hi\xc5\xa1e, ki ne bi dala krvnega davka._NEWLINE_Leta 1972 so na Dobrovljah postavili planinsko postojanko imenovano Planinski dom I. \xc5\xa0tajerskega bataljona na \xc4\x8creti, edino planinsko ko\xc4\x8do na obse\xc5\xbeni planoti. Dom je postavilo PD Vransko. Imenuje se po I. \xc5\xa0tajerskem partizanskem bataljonu.\n_START_SECTION_\nNOB\n_START_PARAGRAPH_\nDobrovlje so bile zlasti od leta 1941 do 1943 baza \xc5\xa1tajerskih partizanskih enot. Leta 1941 je imela na planoti tabor Savinjska partizanska \xc4\x8deta, ve\xc4\x8dji del oktobra 1941 se je tod zadr\xc5\xbeeval \xc5\xa0tajerski partizanski bataljon. Leta 1942 so se na Dobrovljah zadr\xc5\xbeevale enote I. \xc5\xa1tajerskega partizanskega bataljona. Tu je bila ustanovljena njegova 4. \xc4\x8deta. \xc5\xa0tab 2. grupe odredov, ki je imel na Dobrovljah bazo od za\xc4\x8detka septembra do 7. novembra 1942, je na \xc4\x8creti preuredil enote v 4. bataljone._NEWLINE_Dne 7. novembra 1942 so okupatorjeve enote pri Sv. Jo\xc5\xa1tu (955 mnm) pod \xc5\xa0entjo\xc5\xa1kim vrhom obkolile Savinjski partizanski bataljon ter njemu in delu \xc5\xa1tabne za\xc5\xa1\xc4\x8dite \xc5\xa1taba 2. grupe odredov prizadale hude izgube. Padlo je 17 borcev, 7 pa so jih Nemci ujeli. Okupator je 15. junija 1943 na Tolstem vrhu napadel tabor \xc5\xa1taba 4. operativne cone; pri tem sta padla namestnik politi\xc4\x8dnega komisarja cone narodni heroj Du\xc5\xa1an Kraigher - Jug in sekretarka SKOJa za \xc5\xa0tajersko Vera \xc5\xa0lander, komandant cone Franc Rozman - Stane pa je bil ranjen. V letih 1944 in 1945 so se na planoti ve\xc4\x8dkrat bojevale brigade 4. operativne cone.'