b'\n_START_ARTICLE_\nDobrni\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnijska cerkev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbeupnijska cerkev Sv. Jurija se v zgodovinskih virih prvi\xc4\x8d omenja leta 1296. V za\xc4\x8detku srednjega veka je Dobrni\xc4\x8d postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pra\xc5\xbeupnije, ki je poleg dobrni\xc5\xa1ke obsegala \xc5\xa1e okoli\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije \xc5\xbdu\xc5\xbeemberk, \xc5\xa0mihel pri \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku, Sela-\xc5\xa0umberkin Ajdovec. Leta 1399 je bila pra\xc5\xbeupnija pridru\xc5\xbeena Sti\xc5\xa1kemu samostanu. Prva cerkev je leta 1718 pogorela. Sedanjo baro\xc4\x8dno cerkev so za\xc4\x8deli graditi leta 1777 po na\xc4\x8drtih iz krogov arhitekta Leopolda Hoferja, bogoslu\xc5\xbenemu namenu pa je bila predana leta 1785. Glavni oltar iz 19. stoletja je posve\xc4\x8den farnemu zavetniku sv. Juriju, stranska oltarja v plitvih kapelah pa sv. Antonu Padovanskemu in \xc5\xbdalostni Materi Bo\xc5\xbeji. _NEWLINE_Pri starem Dobrni\xc4\x8devem krstnem kamnu sta bila kr\xc5\xa1\xc4\x8dena misijonarski \xc5\xa1kof med ameri\xc5\xa1kimi Indijanci Friderik Irenej Baraga (1797-1868) in pokojni ljubljanski nad\xc5\xa1kof dr. Alojzij \xc5\xa0u\xc5\xa1tar (rojen leta 1920 na Grmadi pri Trebnjem, + 2007). V cerkvi je doprsni kip \xc5\xa1kofa Barage, delo akademskega kiparja Alojzija Progarja, rojenega v bli\xc5\xbenji Mirni Pe\xc4\x8di. Kri\xc5\xbeev pot je delo slikarja Simona Ogrina iz leta 1885, v cerkvi pa najdemo tudi platno Antona Postla. spovednici sta narejeni po na\xc4\x8drtih velikega slovenskega arhitekta Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika, \xc5\xbeelezna vrata pri Baragovem krstnem kamnu po na\xc4\x8drtih arhitekta Valentin\xc4\x8di\xc4\x8da, vetrolovna vrata pa po na\xc4\x8drtih arhitekta Franceta Kvaternika. Orgle iz leta 1968 imajo 21 registrov, na\xc4\x8drt za orgelsko omaro pa je delo arhitektke Erne Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d. Cerkvene klopi so delo mizarja Jo\xc5\xbeeta Petka iz Dobrni\xc4\x8da. Dobrni\xc5\xa1ka \xc5\xbeupnija ima tudi osem podru\xc5\xbeni\xc4\x8dnih cerkva.\n_START_SECTION_\nSpominska soba 1. kongresa Slovenske protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne \xc5\xbeenske zveze\n_START_PARAGRAPH_\nSpominska soba v Kulturnem domu v Dobrni\xc4\x8du pribli\xc5\xbea obiskovalkam in obiskovalcem podobo te\xc5\xbekega \xc4\x8dasa, v katerem je potekal kongres - edinstven v takratni Evropi. Pomembno spodbujevalno in povezovalno vlogo je v narodno osvobodilnem boju v Sloveniji odigrala Slovenska protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna \xc5\xbeenska zveza (SP\xc5\xbdZ), katere ustanovni kongres je potekal v Dobrni\xc4\x8du sredi hude vojne vihre. Kongres, ki ga je pozdravil tudi predstavnik anglo-ameri\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke misije major William Jones, je zasedal od sobote 16. oktobra zve\xc4\x8der do (okoli) tretje ure zjutraj v ponedeljek 18. oktobra 1943. v Kulturnem domu. Delegatke za kongres so bile izvoljene v vseh delih Slovenije ter v vseh voja\xc5\xa1kih enotah, v katerih so delovale \xc5\xbeensk, udele\xc5\xbeilo pa se ga je okrog 160 delegatk in gostov.\n_START_SECTION_\nPokrajinska no\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja o obuditvi pokrajinske no\xc5\xa1e je v Kulturno turisti\xc4\x8dnem dru\xc5\xa1tvu Dobrni\xc4\x8d za\xc4\x8dela tleti  \xc5\xbee pred leti, bolj intenzivno pa so se je lotili potem, ko je eden izmed \xc4\x8dlanov dru\xc5\xa1tva v cerkvici Sv. Kri\xc5\xbea na Liscu opazil sliko z letnico 1832 in na njen naslikana pra\xc5\xbenje oble\xc4\x8dena mo\xc5\xbea in \xc5\xbeeno, ki se priporo\xc4\x8data zavetniku cerkvice na Liscu. Upravni odbor dru\xc5\xa1tva se ja zavedal zahtevnosti naloge in z izvedbo projekta ni hitel. Strokovno pomo\xc4\x8d pri obuditvi no\xc5\xa1e je poiskal pri vodilni strokovnjakinji za obla\xc4\x8dilno kulturo na Slovenskem, etnologinji dr. Marije Makarovi\xc4\x8d, ki nam je z veseljem prisko\xc4\x8dila na pomo\xc4\x8d. Tudi ona je k projektu pristopila z veliko mero previdnosti in strokovnosti. Najprej so se lotili raziskave, ki je temeljila na zbiranju starih fotografij, pri\xc4\x8devanj najstarej\xc5\xa1ih prebivalcev, pa tudi zbiranja \xc5\xa1e obstoje\xc4\x8dih starih obla\xc4\x8dil. Na sre\xc4\x8do so zbrali dovolj strokovnih podlag za izvedbo dveh parov no\xc5\xa1e, nekoliko starej\xc5\xa1ega iz za\xc4\x8detka 19. stoletja in nekoliko modernej\xc5\xa1ega iz za\xc4\x8detka 20. stoletja. V zadnjem primeru so uspeli najti avtenti\xc4\x8dni primerek ohranjene \xc5\xbeenske no\xc5\xa1e iz tega obdobja, ki jim ga je podarila ga. Vida Marn, po rodu iz \xc5\xbdeleznega. V procesu izdelave no\xc5\xa1e so se pojavljale razli\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Predvsem je bilo te\xc5\xbeko priti do \xc4\x8dim bolj izvirnih materialov prave teksture in barve, saj so vse na\xc5\xa1e tekstilne tovarne prenehale s proizvodnjo materialov kot so volneno sukno in laneno platno. \xc4\x8ce je ustrezal material, pa barva ni bila prava. Poustvarjanje no\xc5\xa1e ni lahka naloga niti za kroja\xc4\x8de in \xc5\xa1ivilje. Izdelave no\xc5\xa1e so se na podlagi strokovnega vodstva in nasvetov ter dokumentarnega gradiva dr. Makarovi\xc4\x8deve lotili \xc5\xa1ivilja Angelca Oven iz Sada pri \xc5\xa0entivdu pri Sti\xc4\x8dni, kroja\xc4\x8d  Anton Prosen iz \xc5\xa0entvida pri Sti\xc4\x8dni, klobu\xc4\x8darka Mimi Dobnikar iz Ljubljane in \xc4\x8devljar Jakob Jereb iz \xc5\xa0entjakoba pri Ljubljani, pri barvanju blaga pa je sodelovala tudi Naravoslovno-tehni\xc5\xa1ka fakulteta - Oddelek za tekstilstvo. Dru\xc5\xa1tvo je prvi par no\xc5\xa1e iz  za\xc4\x8detka 20. stoletja predstavilo \xc5\xbee v lanskem letu, letos pa \xc5\xa1e starej\xc5\xa1i par no\xc5\xa1e, ki je datiran v za\xc4\x8detek 19. stoletja. Slednja, ki si jo lahko ogledate na sliki, je rekonstruirana po najbolj\xc5\xa1ih mo\xc4\x8deh vseh vpletenih v proces izdelave. Seveda no\xc5\xa1e ne bi bilo brez finan\xc4\x8dne podpore Ob\xc4\x8dine Trebnje, ki je imela \xc5\xbee od vsega za\xc4\x8detka velik posluh za podporo njihovim projektom.\n_START_SECTION_\nPot Mare Rupena\n_START_PARAGRAPH_\nPot Mare Rupena je bila zasnovana v letu 2003 na pobudo Dru\xc5\xa1tva Dobrni\xc4\x8d, ob podpori Ob\xc4\x8dine Trebnje, KS Dobrni\xc4\x8d in Kulturno turisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Dobrni\xc4\x8d in velikem anga\xc5\xbeiranju pripravljalnega odbora, kot trajen spomin na leta 2003 umrlo Maro Rupena (rojeno leta 1918 v Mirni Pe\xc4\x8di), delegatko prvega kongresa Slovenske protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne \xc5\xbeenske zveze in na kongresu izvoljene prve sekretarke te organizacije ter kot na neumorno aktivistko za izbolj\xc5\xa1anje polo\xc5\xbeaja kme\xc4\x8dkih \xc5\xbeensk in razvoj slovenskega pode\xc5\xbeelja, posebej manj razvitih obmo\xc4\x8dij Dolenjske. Po njeni zaslugi je bil prav na obmo\xc4\x8dju KS Dobrni\xc4\x8d izpeljan odmeven FAO projekt za razvoj kmetijstva in pode\xc5\xbeelja (1985-1988)._NEWLINE_Evropski pe\xc5\xa1poti E-6 in E-7 v Sloveniji sta del mre\xc5\xbee pe\xc5\xa1poti, ki pre\xc4\x8dijo Evropo. Evropska pe\xc5\xa1pot E-6 te\xc4\x8de od mejnega prehoda Radlje do Kastava nad Reko. Evropska pe\xc5\xa1pot E-7 pa od mejnega prehoda Robi\xc4\x8d do Hodo\xc5\xa1a. Poti so ozna\xc4\x8dene z okroglimi rde\xc4\x8de-rumenimi markacijami, odcepi pa z isto obliko in barvo markacije, le notranji in zunanji pas markacije se po barvi zamenjata. Namen popotni\xc5\xa1tva po evropskih pe\xc5\xa1poteh je spoznavanje ljudi, krajev ter naravne in kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, predvsem pa povezovanje ljudi razli\xc4\x8dnih narodov in kultur. Evropske pe\xc5\xa1poti vabijo, da bi po njih hodili z ramo ob rami, zazrti v skupne cilje in so\xc5\xbeitje, v dobro vseh. (iz govora g. Toneta Lesnika, ob otvoritvi poti leta 2003 v Dobrni\xc4\x8du)._NEWLINE_Krak E-7 - Pot Mare Rupene, vas vodi preko gozdov, travnikov, rodovitnih polj in vinogradov ter vasi razgibane dolenjske pokrajine. Vse to predstavlja bogastvo na\xc5\xa1e naravne in kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in je delo narave ali pridnih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih rok. Varujmo in ohranjajmo to bogastvo, da ga bodo lahko ob\xc4\x8dudovali tudi tisti, ki pridejo za nami. Pot je ozna\xc4\x8dena z rde\xc4\x8de-rumenimi markacijami, ki se jih dr\xc5\xbeite, da se na poti ne bi izgubili ali prispevali k uni\xc4\x8devanju okolja in po nepotrebnem pla\xc5\xa1ili divjadi. Nadihajte se sve\xc5\xbeega zraka in se nau\xc5\xbeijte lepot dolenjskega kra\xc5\xa1kega sveta, pri \xc4\x8demer ne spreglejte vasic in \xc4\x8de le utegnete spregovorite tudi s prijaznimi doma\xc4\x8dini._NEWLINE_Pot poteka od Dolenjskih Toplice preko Globodola in \xc5\xa0mavra do Dobrni\xc4\x8da (okrog 22\xc2\xa0km oz. 7 ur zmerne hoje) in z druge strani iz \xc5\xbdu\xc5\xbeemberka preko Lisca do Dobrni\xc4\x8da (12\xc2\xa0km oz. 4 ure zmerne hoje). Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Dolenjskih Toplicah je na Zdravili\xc5\xa1kem trgu (pred hoteloma), v \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku pa na trgu pred gradom. Pot je markirana. \xc5\xbdig poti lahko prejmete v okrep\xc4\x8devalni \xc5\xa0krjanec v Dobrni\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nVa\xc5\xa1ke igre\n_START_PARAGRAPH_\nVsako leto v Krajevni skupnosti Dobrni\xc4\x8d pripravijo va\xc5\xa1ke igre na katerih se zberejo ekipe mladih in starih iz vseh vasi v KS in se med seboj pomerijo za prvo mesto. Glavni namen tega dru\xc5\xbeenja je povezati krajene med sabo zgladiti vse medsebojne spore, ki se pojavijo preko leta.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdenski pevski zbor\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenski pevski zbor Kulturno turisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Dobrni\xc4\x8d je za\xc4\x8del delovati v letu 2003. Pevski zbor, ki je oblikovan kot sekcija Kulturno turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Dobrni\xc4\x8d  sestavlja 12 \xc4\x8dlanic  z obmo\xc4\x8dja Dobrni\xc4\x8da. \xc5\xbde od za\xc4\x8detka ga vodi lokalna kulturna zanesenjakinja, Mateja Glivar iz Korit. Zbor vsako leto priredi tudi letni koncert na katerem se pevke predstavijo z najnovej\xc5\xa1imi ljudskimi in umetnimi pesmimi iz svojega, vsako leto ob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1ega, repertoarja.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ka ribica\n_START_PARAGRAPH_\nMed \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem izvira \xc5\xbdiber\xc5\xa1\xc4\x8dice v bli\xc5\xbenjih Stranjah so na\xc5\xa1li 16 \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih ribic, zaradi \xc4\x8desar so obmo\xc4\x8dje za\xc5\xa1\xc4\x8ditili in o najdbi obvestili Zavod za varstvo narave iz Novega mesta. Andrej Hudoklin, strokovnjak z zavoda, je o najdbi dejal: \xc2\xbbLokacije \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ribice na tem koncu so zelo redke, ker je tu \xc5\xbee meja med kra\xc5\xa1kim in nekra\xc5\xa1kim svetom.\xc2\xab'