b'\n_START_ARTICLE_\nAnagni\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nAnagni je danes majhno srednjeve\xc5\xa1ko mestece, ki se nahaja na grebenu hriba 475 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, z majhnimi ozkimi ulicami in strmimi stezami. Zgrajeno je znotraj mo\xc4\x8dnih rimskih obrambnih zidov, za katere se zdi, da ga branijo, kot zaklad z njegovimi ne\xc5\xa1tetimi zakladi umetnosti in zgodovine._NEWLINE_Pozidano obmo\xc4\x8dje je sprva obsegalo samo akropolo (severno-vzhodno obmo\xc4\x8dje, ki obsega katedralo, vrata Tufoli in Piazza Dante) in delno obrambnega zidu opusa quasi-quadratum (skoraj kvadratno delo). Pod rimsko dominacijo se je zemljevid mesta spremenil, za\xc4\x8den\xc5\xa1i s spremembo obrambnih zidov. Arhai\xc4\x8dni naselbinski del je bil za\xc5\xa1\xc4\x8diten s tako imenovanimi Servijevimi zidovi iz kamnitih blokov, zlo\xc5\xbeenih v linije, ki segajo v za\xc4\x8detek 3. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ve\xc4\x8dina obrambnih zidov je bila izpostavljena preoblikovanju in restavraciji v \xc4\x8dasu prvega tiso\xc4\x8dletja n. \xc5\xa1t., vendar je najbolj izrazita ureditev potekala v 16. stoletju._NEWLINE_Mesto je razdeljeno na osem okro\xc5\xbeij ali contrade: Castello, Torre Trivio, Tufoli, Piscina, Colle Sant\'Angelo, Valle Sant\'Andrea in Cerere\n_START_SECTION_\nPrazgodovina in anti\xc4\x8dna doba\n_START_PARAGRAPH_\nPrve \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke naselbine segajo ve\xc4\x8d kot 700.000 let nazaj, glede na datacijo nekaterih paleolitskih ro\xc4\x8dno izdelanih fragmentov pred kratkim najdenih; medtem ko zgodovinski viri (Tit Livij, Vergilij, Servius, Silius Italicus) omenjajo Anagni le, ko je mesto \xc5\xbee pod rimskoupravo. Ve\xc4\x8d predmetov iz kosti in kremena in tudi dva \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka ko\xc4\x8dnika in sekalca pripadajo fosilnim ostankom Homo erectus in so jih na\xc5\xa1li v Fontana Ranuccio._NEWLINE_Ljudje, ki so \xc5\xbeiveli v teh krajih so bili Hernici, naselili - kot se zdi - so se iz doline Aniene in so potomci Marsijev (ali od Sabinjanov), vsaj glede na etni\xc4\x8dni izraz, ki izhaja iz marsijskega herna ("kamen"), in pomeni: "Tisti, ki \xc5\xbeivijo na kamnitih gri\xc4\x8dih". Samo dve besedi sta ostali iz njihovega jezika: Samentum, trak \xc5\xbertvene ko\xc5\xbee in Bututti, izbor pogrebnih \xc5\xbealostink._NEWLINE_Anagni je bilo pomembno mesto in duhovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Hernicev. Mesto je bilo sede\xc5\xbe templjev in sveti\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer so, v 2. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, na\xc5\xa1li \xc5\xa1e vedno dobro ohranjenih veliko kodeksov svetega etru\xc5\xa1\xc4\x8danskega pisanja, po pri\xc4\x8devanju cesarja Marka Avrelija. Od teh spisov je edini ohranjen \'\'Liber linteus\'\'._NEWLINE_Nedavna arheolo\xc5\xa1ka odkritja so pokazala kulturne in gospodarske odnose med Hernici in Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani okoli 7. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Morda je bilo trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je potekalo trgovanje z \'\'Magna Graecia\'\'. \xc5\xa0pekulira se, da je bil ob vzno\xc5\xbeju hriba, na katerem stoji mesto, tako imenovan Maritime krog, kjer so mesta Hernicev Aletrium (Alatri), Capitulum (Piglio), Verulae (Veroli) in Ferentinum (Ferentino) \xc5\xbeivela v konfederaciji pod okriljem Anagnia (Anagni). Tam so imeli svoja sveta in politi\xc4\x8dna sre\xc4\x8danja, dokler se Rimljani, pod pretvezo, da gre domnevno za izdajstvo v Hernicev, napadejo Anagnije in porazijo konfederacijo in jo razpustijo leta 306 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Anagnini so se povezali z Rimom v boju proti Volscem in nato zmanj\xc5\xa1ali status mesta v sine suffragio, ki je bilo brez pravice do glasovanja, \xc4\x8deprav je ohranilo ustrezno versko avtonomijo in strate\xc5\xa1ki pomen._NEWLINE_V \xc4\x8dasu imperija so mnogi cesarji pre\xc5\xbeivljali poletja v Anagniju, kamor so pobegnili pred vro\xc4\x8dino Rima, med njimi so najodmevnej\xc5\xa1i Mark Avrelij, Septimij Sever, Komod in Karakala. Do konca rimskega imperija, je globoka politi\xc4\x8dna in gospodarska kriza povzro\xc4\x8dila demografski propad prebivalstva v Anagniju. Primestnega obmo\xc4\x8dja, ki so v \xc4\x8dasu rimske dobe rastla vzdol\xc5\xbe najpomembnej\xc5\xa1ih cest, so se izpraznila; spodnje dele mesta so opustili; vegetacija je postopoma prevzela prostor, ki so utemeljili z dejstvom, da je v 10. stoletju, notranja cona Anagnija zaznamovala mesto z imenom Civitas Vetus (Staro mesto).\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nOd 5. stoletja dalje je bil Anagni sede\xc5\xbe pomembne katoli\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije. V 9. stoletju je bila zgrajena prva katedrala na ru\xc5\xa1evinah templja posve\xc4\x8denega boginji Ceres. Obnova kmetijstva se je za\xc4\x8delo v 10. stoletju, podprta s strani cerkvene oblasti, ki je omogo\xc4\x8dila lai\xc4\x8dnim velika\xc5\xa1em izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati zemeljske vire in izgradnjo nekaterih utrjenih naselij za svoje kmete ter mo\xc5\xbenostmi za gospodarsko in demografsko rast._NEWLINE_Med 10. in 11. stoletjem je mesto okrepilo povezavo s pape\xc5\xbei. V resnici so pape\xc5\xbei za\xc4\x8deli upo\xc5\xa1tevati staro glavno mesto Hernicev kot varnej\xc5\xa1e in bolj zdravo v primerjavi z Rimom, ki je bil kraj pogostih bolezni in epidemij. Iz tega razloga, tudi \xc4\x8de ne bi bilo mogo\xc4\x8de prepre\xc4\x8diti prisotnosti frakcij znotraj mesta, je Anagni ostal zvest rimski cerkvi in postal ena najbolj priljubljenih rezidenc pape\xc5\xbeev v 12. in 13. stoletju._NEWLINE_Ve\xc4\x8d dogodkov povezanih z bojem med pape\xc5\xa1tvom in cesarstvom je potekalo v mestu, med njimi nekaj najpomembnej\xc5\xa1ih politi\xc4\x8dnih dogodkov. Leta 1122 je Pape\xc5\xbe Kalist II. razglasil Worm\xc5\xa1ki konkordat; leta 1159 je Pape\xc5\xbe Hadrijan IV. prejel Anagni, med obleganjem Crema pape\xc5\xbeev legat Milana, Brescia in Piacenza (gradnja mestne pala\xc4\x8de je bila dodeljena veleposlaniku Brescie, arhitektu Jacopo da Iseo). Leta 1160, je Alexander III. izob\xc4\x8dil cesarja Friderika Barbarosso v stolnici; leta 1176, po bitki pri Legnano, je isti pape\xc5\xbe prejel cesarski legat, s katerim je izdelal Pactum Anagninum ("Anagnski sporazum"), dokument za mir, ki je bil dose\xc5\xbeen v Benetkah leta 1177._NEWLINE_13. stoletje predstavlja resni\xc4\x8dno zlato obdobje mesta. V stotih letih je Anagni prispeval \xc5\xa1tiri pape\xc5\xbee, tri od njih iz dru\xc5\xbeine Conti. Prvi je bil Lotarius Conti, kot Inocenc III. (1198-1216) in je bil ena od izjemnih osebnosti svojega stoletja, skupaj z Friderikom II., ki ga je podpiral pri kronanju za cesarja Nem\xc4\x8dije in Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kom Asi\xc5\xa1kim katerega prvi \xc4\x8dlen je sprejet. Innocent III. je bil zaslu\xc5\xbeen za pripravo in najbolj popoln izraz teokratske doktrine, na\xc4\x8dela, v skladu s katerim je absolutno pravilo, da je nad vsako zemeljsko mo\xc4\x8djo pape\xc5\xbe. Umrl je leta 1216, pri \xc4\x8demer je bila Cerkev na zgodovinskem vrhuncu svoje mo\xc4\x8di._NEWLINE_Prizadevanja Innocenta III. so veljala do Gregorja IX., ki je pripadal mo\xc4\x8dni dru\xc5\xbeini Conti di Anagni. 29. septembra 1227 je bil v katedrali Anagni izob\xc4\x8den cesar Friderik II., ki je opustil kri\xc5\xbearski pohod in se je razglasil za cesarja._NEWLINE_V septembru 1230, po spravi, je Gregor IX. sprejel Friderika II. v Anagniju, ki ga je v tem \xc4\x8dasu postal osvajalec brez prelivanja krvi, ampak s svojo veliko diplomatsko sposobnostjo, tako v Jeruzalemu in Nazaretu._NEWLINE_V \xc4\x8dasu njegovega pontifikata, se je moral Aleksander IV. (1254-1261), tretji pape\xc5\xbe iz Anagnija, soo\xc4\x8diti z vro\xc4\x8dim sporom na Univerzi v Parizu proti bera\xc5\xa1kim naro\xc4\x8dilom (angl. Mendicant Orders). Vodja tega spora, William Saint-Amour, je objavil anti-bera\xc5\xa1ki pamflet De periculis novissimorum Temporum (o nevarnostih zadnjih dneh) med padcem 1255 in pomladjo 1256. Aleksander je uradno obsodil delo 5. oktobra 1256. Leta 1255 je bila Sveta Klara Asi\xc5\xa1ka uradno kanonizirana v Anagniju._NEWLINE_V letu 1265 je bil za capitulum v Anagniju rimske province dominikanskega reda dodeljen Toma\xc5\xbe Akvinski kot regent mojster , s \xc4\x8dimer se spreminja obstoje\xc4\x8do studium conventuale v rimskem samostanu Santa Sabina v prvi red studium provinciale kot novost \xc5\xa1tudija filozofija (studia philosophiae). Ta studium je predhodnik kolegija svetega Toma\xc5\xbea v Santa Maria sopra Minerva iz 16. stoletja in Pape\xc5\xa1ke University of Saint Thomas Aquinas, Angelicum.\n_START_SECTION_\nOgor\xc4\x8denje Anagnija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Anagni je \xc5\xa1e posebej povezano z dogodki Bonifacija VIII., \xc4\x8detrti pape\xc5\xbea iz mesta, \xc4\x8dlana mo\xc4\x8dne dru\xc5\xbeine Caetani. Njegovi izvolitvi, ki se je zgodila po zgodovinski in temni odpovedi pape\xc5\xbea Celestine V., so nasprotovali francoski kardinali in dru\xc5\xbeina Colonna._NEWLINE_Leta 1300 je Bonifacij VIII. na vi\xc5\xa1ku svojega pontifikata, proslavil prvi jubilej in ustanovil prvo rimsko univerzo. Potem je, v nasilnih konfliktih s francoskim kraljem Filipom lepim, ki je sam uvedel pravico do obdav\xc4\x8ditve francoske duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, Bonifacij VIII. izdal leta 1302 slavno bulo Unam sanctam, ki je uvedla pape\xc5\xbeu absolutno prevlado nad zemeljsko mo\xc4\x8djo, proti kralju. Spor je postal tako oster, da je Filip Lepi organiziral ekspedicijo, da bi aretiral pape\xc5\xbea, z namenom odstranitve Bonifacija iz njegovega polo\xc5\xbeaja s pomo\xc4\x8djo Generalnega sveta._NEWLINE_7. septembra 1303 sta kraljeva svetovalca Guillaume de Nogaret in Sciarra Colonna vodila skupino dva tiso\xc4\x8d pla\xc4\x8dancev. V napadu na pape\xc5\xbeevo pala\xc4\x8do so se pridru\xc5\xbeili tudi doma\xc4\x8dini in njegov ne\xc4\x8dak iz pape\xc5\xa1ke rezidence v Anagniju. Pape\xc5\xbeevi spremljevalci in njegov ljubljeni ne\xc4\x8dak Francesco so pobegnili, le \xc5\xa0panec Pedro Rodr\xc3\xadguez, kardinal Santa Sabine, je ostala na njegovi strani do konca._NEWLINE_Pala\xc4\x8da je bila oropana in Bonifacij skoraj ubit (Nogaret je prepre\xc4\x8dil Sciarra Colonnu umor pape\xc5\xbea). Bonifacij je bil izpostavljen nadlegovanju in tri dni v zaporu, v katerega mu nih\xc4\x8de ni prina\xc5\xa1al hrane ali pija\xc4\x8de. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani so s\xc4\x8dasoma izgnali roparje in Bonifacija pomilostili. 13. september 1303 se je vrnil v Rim._NEWLINE_Po pripovedovanju naj bi pape\xc5\xbe udaril Sciarra Colonna s svojo rokavico: epizoda je zato omenjena v italijanski zgodovini kot Schiaffo di Anagni ("Anagnijeva klofuta"). Nezasli\xc5\xa1an zapor pape\xc5\xbea je navdihnil Dante Alighierija, da ga je omenil v znanem odlomku svoje Bo\xc5\xbeanske komedije (vice, XX, vv. 85-93), nov Pilat je imel zaprtega Kristusovega namestnika. Prebivalci Anagni so branili svoj ugled pred vsiljivci in izpustili Bonifacija._NEWLINE_Kljub stoicizmu, je Bonifacija incident o\xc4\x8ditno pretresel. Ostareli \xc5\xa1kof je dobil hudo vro\xc4\x8dino in umrl v Rimu 11. oktobra 1303. V Distant Mirror: Katastrofalno \xc5\xa1tirinajsto stoletje, Barbara Tuchman navaja, da so njegovi bli\xc5\xbenji svetovalci kasneje trdili, da je umrl zaradi "globokega razo\xc4\x8daranja"._NEWLINE_Po smrti Bonifacija VIII. se, tako sijaj Anagnija in sanje o mo\xc4\x8di dru\xc5\xbeine Caetani, kon\xc4\x8dajo in nauk o pape\xc5\xbeevi teokraciji za vedno izgubi svojo doslednost._NEWLINE_Prenos pape\xc5\xa1kega dvora v Avignon ozna\xc4\x8duje za Anagni za\xc4\x8detek dalj\xc5\xa1ega obdobja, ki je trajalo skozi celotno 15. stoletje. Mesto je bilo leta 1348 oplenjeno s strani vojske vojvode Wernerja von Urslingena, postalo je ru\xc5\xa1evina, prebivalci so ga zapustili.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1556 je Anagni postal boji\xc5\xa1\xc4\x8de v sporu med pape\xc5\xbeem Pavlom IV. in kraljem Filipom II. \xc5\xa0panski,, ko ga je oblegala \xc5\xa1panska vojska pod vodstvom vojvode Alba. Pape\xc5\xa1ka vojska je zapustila svoje polo\xc5\xbeaje in \xc5\xa0panci so mesto 15. septembra oplenili._NEWLINE_\xc5\xa0koda, ki jo je utrpelo mesto, zlasti na obzidju, je \xc5\xa1e pospe\xc5\xa1ilo oja\xc4\x8denje izvedenih del leta 1564 pod pape\xc5\xbe Pijem IV. Okoli leta 1579 se je za\xc4\x8delo kratko obdobje obnove, zahvaljujo\xc4\x8d kardinalu Benedetto Lomelliniju, \xc5\xa1kofu in guvernerju mesta._NEWLINE_Predvidena dela so bila narejena na osnovi starih arhitektonskih struktur in v srednjeve\xc5\xa1kem in dekorativnem slogu. Velike arhitektonske in urbanisti\xc4\x8dne rekonstrukcije so se za\xc4\x8dele okoli leta 1633. Dela na cerkvenih stavbah, ki dolo\xc4\x8dajo dana\xc5\xa1nji videz cerkve v Anagniju, so zelo zanimive. Kljub novim arhitektonskim predpisom, so levo obstoje\xc4\x8di gotsko rimski elementi ostali nedotaknjeni in se vklapljajo v preobrazbo stavbe. Tudi stare plemi\xc5\xa1ke dvorce so proti koncu 19. stoletja polep\xc5\xa1ali in rekonstruirali z veli\xc4\x8dastnimi portali. Kulturna raven mesta se je spet zvi\xc5\xa1ala, zahvaljujo\xc4\x8d rasto\xc4\x8di blaginji. V tem obdobju so nastale razne institucije in dru\xc5\xa1tva, ustanovljene so bile razli\xc4\x8dne \xc5\xa1ole, ki so Anagni naredile za pomembno \xc5\xa1tudijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zaradi njegove dolge kulturne tradicije._NEWLINE_Leta 1890 so v prisotnosti kraljice, odprli Preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de kraljice Margarete, namenjeno izobra\xc5\xbeevanju sirot-deklet gimnazijskih u\xc4\x8diteljev._NEWLINE_Leta 1897 je bil odprt tudi jezuitski Collegio Leoniano, poimenovan po pape\xc5\xbeu Leonu XIII. Nazadnje, leta 1930, je bilo zgrajeno Preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de princa Piemonta, za sinove lokalnih telesnih stra\xc5\xbearjev._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je ozemlje Anagnija postalo pomembno industrijsko naselje z bogatim lokalnim gospodarstvom, na ra\xc4\x8dun \xc5\xa1kode na lokalnem okolju in kulturi in tradiciji._NEWLINE_Anagni je bil poletna rezidenca pape\xc5\xbeev do pred kratkim. Podobno kar je danes Castel Gandolfo v hribovju Alban za dana\xc5\xa1nje pape\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nKatedrala\n_START_PARAGRAPH_\nKatedrala v Anagniju je posve\xc4\x8dena sv. Mariji. V romanskem slogu je bila zgrajena v letih 1071-1105, z gotskimi slogovnimi dodatki iz srede 13. stoletja. Najbolj izstopajo\xc4\x8d del katedrale je njena kripta, ki vsebuje grob sv. Magnusa iz Anagnija, zavetnika Anagnija in Sv. Secundina iz Anagnija. Freske, ki pokrivajo vse stene in strop, so ene od najbolj\xc5\xa1ih del romansko/bizantinske umetnosti v Italiji in tvorijo eno samo ikonografsko shemo, ki vklju\xc4\x8duje naravno filozofijo, svetnike apokalipse in stare zaveze.  Tlaki v kosmatskem slogu so v odli\xc4\x8dnem stanju._NEWLINE_Na enaki ravni kot v kripti je oratorij Sv. Toma\xc5\xbea Becketa - tudi vse freske, \xc4\x8deprav dela niso v enako dobrem stanju, kot so tiste v kripti. Muzej ima tudi skrinjo z Becketovimi relikvijami (ena od okoli \xc5\xa1tirih ducatov, ki so \xc5\xa1e vedno naokoli, vendar vseeno lepa) in \xc5\xa1e nekaj, za kar trdijo, da bi bila Becketova mitra. Zahodna stena ima sodoben kip pape\xc5\xbea Bonifacija VIII., ki gleda \xc4\x8dez Piazza Innocenzo III.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nGrb vsebuje orla nad levom in \xc4\x8drke S.P.Q.A.. Grb simbolizira prisilno zdru\xc5\xbeitev Anagnija in rimske republike leta 306 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Lev simbolizira domorodno ljudstvo Hernicov, orel na vrhu leva simbolizira Rimljane, ki so podjarmili Hernice. \xc4\x8crke S.P.Q.A. pomenijo Senatus Populusque Anagninus ("senat in ljudstvo Anagni"). To je model po starodavnem akronimu S.P.Q.R. za Rim (Senatus Populusque Romanus - "Senat in ljudstvo Rima"). Dva klju\xc4\x8da nad orlom pomenita pape\xc5\xa1ko mestno zgodovino. Cesarska krona nad grebenom in cesarski pla\xc5\xa1\xc4\x8d pomenita, da je bil Anagni znano in pomembno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de rimskih cesarjev. Labela je v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, HERNICA SAXA COLVNT QVOS potope ANAGNIA PASCIT.'