b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Zupet\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nFranc Zupet-Kri\xc5\xa1tof, brat duhovnika in prevajalca J. Zupeta, se je rodil v dru\xc5\xbeini Horjulskega organista Alojzija in Ane Zupet. V letih 1952\xe2\x88\x921958 je obiskoval ljubljansko klasi\xc4\x8dno gimnazijo, 1958 se je v Ljubljani vpisal na oddelek za arhitekturo Fakultete za gradbeni\xc5\xa1tvo in 1960 na umetnostno zgodovino Filozofske fakultete (obakrat vztrajal le po en semester), od 1961\xe2\x80\x931967 pa je 8 semestrov \xc5\xa1tudiral na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani. Leta 1963 je zbolel za shizofrenijo in se s prekinitvami do 1978 zdravil v psihiatri\xc4\x8dni bolni\xc5\xa1nici Polje pri Ljubljani. Kot slikar dela v svobodnem poklicu, od 1987 ima status samostojnega kulturnega delavca. \xc5\xa0tudijsko je 1962 potoval na Dunaj, 1971 in 1989 v Rim, 1974 v Pariz, 1976 in 1980 v Firence. Od 1976 je \xc4\x8dlan DLUS. Leta 1985 je za slikarske dose\xc5\xbeke prejel \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8devo nagrado. Od 1960 podpisuje svoja dela dosledno z imenom Kri\xc5\xa1tof, ki mu ga je dal knji\xc5\xbeevnik I. Mrak; duhovna razse\xc5\xbenost njunega razmerja (mojster-u\xc4\x8denec) in likovna zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina velike vzornice Karle Bulovec-Mrak sta odlo\xc4\x8dilno zaznamovala zorenje Zupetove osebnosti ter oblikovala njegov umetni\xc5\xa1ki nazor._NEWLINE_Zupet ri\xc5\xa1e prete\xc5\xbeno z ogljem, slika v olju, akvarelu in pastelu, od 1985 tudi v tehniki fresco buono. Osrednja tema je portret, npr.: avtoportreti (1958\xe2\x80\x931989, trinajstkrat, risbe in olja), ciklusi risb iz bolni\xc5\xa1nice Polje (1963, 1965, 1966\xe2\x80\x9376, 1977\xe2\x80\x931978). \xc5\xa0tevilni so portreti znancev, doma\xc4\x8dih, prijateljev, zlasti kulturnih in javnih delavcev, pove\xc4\x8dini v oljni tehniki. Naslikal je nekaj pokrajin, cvetli\xc4\x8dnih tiho\xc5\xbeitij in ve\xc4\x8djih kompozicij z religiozno vsebino, npr. oljno sliko Janeza Krstnika (1982) za cerkev v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini. Prva freska je nastala 1985 za znamenje sv. Cirila in Metoda na Slapu pri Vipavi. V letih 1987\xe2\x80\x931989 je poslikal v fresco buono tehniki 14 kapelic kri\xc5\xbeevega pota na Gradi\xc5\xa1\xc4\x8du pri Vipavi._NEWLINE_Svoj odnos do umetnosti, velikih vzornikov in temeljnih vpra\xc5\xa1anj bivanja izpoveduje tudi v pisani besedi. Kraj\xc5\xa1e sestavke, utrinke premi\xc5\xa1ljevanj o velikih temah (pogosto v obliki dnevni\xc5\xa1kih zapisov) je objavil npr. v Tribuni (1966, \xc5\xa1t. 23), Reviji 2000 (1978, \xc5\xa1t. 10; 1979, \xc5\xa1t. 13; 1987, \xc5\xa1t. 37\xe2\x80\x939; 1988, \xc5\xa1t. 42\xe2\x80\x933). Precej zapisov je posvetil Karli Bulovec (Revija 2000; 1977, \xc5\xa1t. 7; 1978, \xc5\xa1t. 8\xe2\x80\x939; 1980, \xc5\xa1t. 15/ 16; Tretji dan 1984/5, \xc5\xa1t. 2 in 7; Likovne besede 1987, \xc5\xa1t. 3). Najpristnej\xc5\xa1i je v avtobiografski izpovedi in spominskih pri\xc4\x8devanjih o I. Mraku v KMD (1988) in v knjigi Son\xc4\x8dnice za Ivana. (COBISS)'