b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina Poljske-Litve v \xc4\x8dasu voljenih kraljev\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevina Poljska in Velika kne\xc5\xbeevina Litva sta bili v \xc4\x8dasu vladanja Jageloncev povezani v personalni uniji. Vladar je imel sprva na razpolago za obrambo de\xc5\xbeele le vojsko vitezov (\xc4\x8drno vojsko), ki jo je animiral za svoje cilje z dodeljevanjem pravic in privilegijev plemstvu. To je plemstvu odprlo pot k soodlo\xc4\x8danju o zadevah dr\xc5\xbeavnega pomena. Oblikovali so se pokrajinski parlamenti (sejmiki) in v za\xc4\x8detku 16. stoletja (z novim vekom) tudi dr\xc5\xbeavni parlament (sejm). S \xc4\x8dasom si je sejm priboril vse ve\xc4\x8d pristojnosti. Leta 1570 sta se na sejmu v Lublinu kraljevina Poljska in velika kne\xc5\xbeevina Litva upravno tesneje povezali v t. i. Lublinsko unijo, ki si je nadela ime Republika obeh narodov._NEWLINE_Zadnji jagelonski vladar Sigismund II. Avgust ni imel zakonitega naslednika in poljsko-litovsko plemstvo si je vzelo pravico, da si samo izvoli vladarja, za katerega meni, da bo najprimernej\xc5\xa1i med doma\xc4\x8dimi in tujimi kandidati. V enoletnem interregnumu, ki je sledil Avgustovi smrti, je bilo odlo\xc4\x8deno, da bodo pri volitvah novega kralja sodelovali vsi na sejmu prisotni plemi\xc4\x8di (sejm elekcyjny). To je bila formalna zmaga srednjega in ni\xc5\xbejega plemstva (\xc5\xa1lahte) in je postavila enega od glavnih temeljev poljske plemi\xc5\xa1ke demokracije._NEWLINE_Da bi se zavarovali pred tujimi posegi v politi\xc4\x8dni ustroj dr\xc5\xbeave, so med pogajanji s prvim najresnej\xc5\xa1im kandidatom za kralja, francoskim princem Henrikom Vale\xc5\xa1kim, izdelali seznam pogojev in obveznosti, poznanih kot Henrikovi \xc4\x8dleni, ki so omejili kraljevo oblast in iz kralja naredili (ne ve\xc4\x8d kot) pogodbenega partnerja v plemi\xc5\xa1ki vladavini. Henrikovi \xc4\x8dleni so dobili status ustave Republike in so jih morali pred kronanjem podpisati vsi naslednji izvoljeni kralji. Poleg Henrikovih \xc4\x8dlenov so morali kralji pred kronanjem sprejeti \xc5\xa1e obveznosti, zapisane v dokumentu pacta conventa, ki so bile prilagojene vsakemu kralju posebej (npr. da oboro\xc5\xbei ustrezno \xc5\xa1tevilo vojakov, da pomaga de\xc5\xbeeli z denarjem ipd.).\n_START_SECTION_\nHenrik Vale\xc5\xa1ki (1573-1574)\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi izvoljeni kralj, Henrik Vale\xc5\xa1ki, je po enem letu vladanja zapustil poljski prestol, ker je na francoskem prestolu zamenjal svojega umrlega starej\xc5\xa1ega brata Karla IX.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tefan B\xc3\xa1thory (1576-1586)\n_START_PARAGRAPH_\nV drugo se je poljski sejm odlo\xc4\x8dil za sestro Sigismunda II. Avgusta, Ano Jagelonsko, ki se je poro\xc4\x8dila s sedmogra\xc5\xa1kim knezom \xc5\xa0tefanom B\xc3\xa1thoryjem, ki je ob \xc5\xbeeni postal vladar Poljske-Litve. Kot odli\xc4\x8den vojskovodja in organizator je uspel od sejma pridobiti sredstva za reorganizacijo vojske. Pokoril si je neposlu\xc5\xa1ni Gdansk. Podpisal je mirovna sporazuma z Osmanskim cesarstvom (1577, 1579) in prepri\xc4\x8dal sejm, da mu je odobril denar za vojno z Rusijo, ki je v \xc4\x8dasu interregnuma zavzela skoraj vso Livonijo. Leta 1578 sta B\xc3\xa1thory in njegov kancler, hetman Jan Zamoyski, dosegla vrsto zmag in izrinila Ruse iz Livonije. Leta 1581 je B\xc3\xa1thory oblegal Pskov in vojno z Rusijo zaklju\xc4\x8dil z mirom v Jam Zapolskem (januar 1582), ki je Poljski-Litvi prinesel Polock in ve\xc4\x8dino Livonije.\n_START_SECTION_\nSigismund III. (1587-1632)\n_START_PARAGRAPH_\nPo B\xc3\xa1thoryjevi smrti je na volitvah novega kralja kraljeva vdova Ana Jagelonska podprla svojega mladega ne\xc4\x8daka Sigismunda iz \xc5\xa1vedske dinastije Vasa. S tem niso bili zadovoljni prista\xc5\xa1i Habsbur\xc5\xbeanov, ki so za kralja predlagali Maksimilijana III., brata cesarja Rudolfa II. Spor je razre\xc5\xa1il \xc5\xa1ele voja\xc5\xa1ki spopad (1587-88), v katerem je Jan Zamoyski, ki ga je z denarjem izdatno podprla Ana Jagelonska, premagal Maksimilijanovo vojsko. Sigismund je postal poljski kralj Sigismund III._NEWLINE_Zamoyskemu se pri\xc4\x8dakovanja, da bo lahko vplival na mladega kralja, niso uresni\xc4\x8dila. Katoli\xc5\xa1ko vzgojeni Sigismund se je hitro povezal s Habsbur\xc5\xbeani in jezuiti in za\xc4\x8del voditi katoli\xc4\x8danom naklonjeno politiko._NEWLINE_Sigismund je po o\xc4\x8detovi smrti (1592) prevzel tudi \xc5\xa1vedsko krono. Podprl je cerkveno sinodo v Brestu (1595/96), na kateri je bila ustanovljena ukrajinska uniatska cerkev, ki je pravoslavne vernike na ozemlju Poljske-Litve podredila Rimu. Njegova katoli\xc5\xa1ka naravnanost je vse bolj odvra\xc4\x8dala od njega protestantsko \xc5\xa1vedsko javnost. Njegov poskus, da bi si z vojsko utrdil polo\xc5\xbeaj na \xc5\xa0vedskem ni uspel. \xc5\xa0vedski parlament ga je odstavil in leta 1600 za \xc5\xa1vedskega kralja izvolil njegovega strica Karla IX. Njun spor je zanetil poljsko-\xc5\xa1vedsko vojno, ki se je za\xc4\x8dela v Livoniji, a je po Karlovi smrti (1611) za nekaj \xc4\x8dasa zamrla._NEWLINE_Na Poljskem si je Sigismund III. prizadeval, da bi z reformami raz\xc5\xa1iril kraljevo oblast. S tem je pri\xc5\xa1el v konflikt z ve\xc4\x8djim delom poljsko-litovskega plemstva. Spor je nazadnje pripeljal do oboro\xc5\xbeenega spopada med kraljevo vojsko in vojsko upornega plemstva pod vodstvom hetmana Zebrzydowskega. Kraljeva vojska je v spopadu sicer zmagala, a dogodek je za \xc4\x8das vladanja Sigismunda in njegovega sina Vladislava zaustavil vsakr\xc5\xa1no mo\xc5\xbenost, da bi spremenili ustroj Republike v prid trdnosti dr\xc5\xbeave in centralne oblasti._NEWLINE_Med tem je s pomo\xc4\x8djo nekaterih poljskih magnatov (najbogatej\xc5\xa1ih plemi\xc4\x8dev) v sosednji Rusiji pri\xc5\xa1el na oblast samozvani La\xc5\xbeni Dimitrij (1605) in jo po slabem letu tudi izgubil. Po njegovem padcu je v Rusiji izbruhnila dr\xc5\xbeavljanska vojna. Del ruskih bojarjev je carski prestol ponudil Sigismundovemu sinu Vladislavu, a dogovori so propadli. Potem ko se je na poziv Vasilija \xc5\xa0ujskega, ki so ga nekateri moskovski bojarji priznavali za carja, v dr\xc5\xbeavljansko vojno vklju\xc4\x8dila \xc5\xa0vedska, se je tudi Sigismundu zdelo primerno, da pose\xc5\xbee vanjo. Hetman Stanis\xc5\x82aw \xc5\xbd\xc3\xb3\xc5\x82kiewski je po sijajni zmagi nad petkrat \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi Rusi zavzel Moskvo (1610), a se je moral umakniti (1612), ko se je v Rusiji predramilo ljudstvo in je ruska vojska, sestavljena iz vseh slojev prebivalstva, zavzela Moskvo. Smolensk je ostal v poljskih rokah._NEWLINE_Sigsmund je leta 1617 \xc5\xa1e enkrat poslal v Rusijo vojsko, to pot pod vodstvom sina Vladislava, ki naj bi si priboril carsko krono. A Rusi so bili zadovoljni s svojim novim carjem Mihaelom Romanovim, ki ga je bojarska duma izvolila soglasno, in Vladislav se je moral zadovoljiti z nekaterimi ozemeljskimi osvojitvami. Leta 1618 je v Deulinu sklenil mir za 14 let, s katerim je Poljska obdr\xc5\xbeala Smolensk in pridobila ozemlja okrog Severskega in \xc4\x8cernihova, Vladislav pa se je odpovedal zahtevam po ruskem carskem prestolu._NEWLINE_Poljski sejm Sigismundu ni dovolil, da bi se vme\xc5\xa1al v sovra\xc5\xbenosti med Habsbur\xc5\xbeani in \xc4\x8cehi, ki so vodila v tridesetletno vojno. Spopad osebne vojske magnata Aleksandra Lisowskega s tur\xc5\xa1kim vazalom Bethlenom Gaborjem, ki je leta 1620 oblegal Dunaj, in oplenitev Varne, ki so jo izvedli Kozaki iz poljske Ukrajine, so vzpodbudili mladega bojevitega sultana Osmana II., da je Poljski-Litvi napovedal vojno._NEWLINE_Potem ko je \xc5\xbee ostareli hetman Stanis\xc5\x82aw \xc5\xbd\xc3\xb3\xc5\x82kiewski pri Cecori izgubil bitko s Turki, je Sigismund v zameno za pomo\xc4\x8d obljubil ukrajinskim Kozakom ponovno vzpostavitev uradne pravoslavne cerkve na Poljskem. 40.000 Kozakov je tako pri Hotinu zaustavilo tur\xc5\xa1ko vojsko, ki je prodirala ob Dnjestru navzgor. V premirju, ki je sledilo, je bila obnovljena meja iz jagelonskih \xc4\x8dasov._NEWLINE_Zaposlenost Poljakov z obrambo juga dr\xc5\xbeave je izkoristil mladi \xc5\xa1vedski kralj Gustav II. Adolf in zavzel Livonijo z Rigo (1621). Naslednje leto so Poljaki zavzeli nazaj ve\xc4\x8dino ozemlja. Vojna je ponovno izbruhnila leta 1625 in naslednje leto pre\xc5\xa1la v Kraljevo Prusijo. \xc4\x8ceprav so imeli Poljaki v naslednjih letih tudi voja\xc5\xa1ke uspehe, je bil mir, sklenjen v Altmarku (1629), zaradi slabega pogajanja za Poljsko-Litvo prav sramoten: \xc5\xa0vedska je dobila Livonijo do Dvine, ve\xc4\x8dino baltskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d in pravico do pobiranja takse od poljske baltske trgovine. \xc5\xbde od leta 1605 pa so brandenbur\xc5\xa1ki Hohenzollerji upravljali Kne\xc5\xbejo (Vojvodsko) Prusijo.\n_START_SECTION_\nVladislav IV. (1632-1648)\n_START_PARAGRAPH_\nVladislav IV., sin Sigismunda III., si je s svojim odprtim zna\xc4\x8dajem \xc5\xbee kot mladeni\xc4\x8d pridobil naklonjenost poljskega plemstva, tako da po o\xc4\x8detovi smrti ni imel te\xc5\xbeav z nasledstvom. Vendar mu naklonjenost plemstva pri omejevanju vladarske oblasti ni prinesla nikakr\xc5\xa1nega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja._NEWLINE_Ob Sigismundovi smrti se je izteklo \xc5\xa1tirinajstletno mirovno obdobje iz pogodbe v Deulinu in septembra 1633 so Rusi za\xc4\x8deli oblegati Smolensk. Vladislav je naslednje leto uspel streti obkolitveni obro\xc4\x8d in poraziti rusko vojsko. Mirovna pogodba v Polanovu (1635) je potrdila meje iz Deulina. Isto\xc4\x8dasno je Poljakom uspelo obnoviti tudi mir s Turki, s katerimi se je v letih 1633-34 bojeval hetman Stanis\xc5\x82aw Koniecpolski._NEWLINE_Potem ko je uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dil bojevanje na jugu, je Vladislav leta 1635 z vojsko prisilil \xc5\xa0vede, da so umaknili svoje posadke iz pruskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d. Vojno je \xc5\xbeelel nadaljevati z namenom, da osvoji \xc5\xa1vedsko krono, a mu sejm za to ni odobril denarja. Z mirom v Stumsdorfu (1635) so \xc5\xa0vedi pristali na nove meje, ki so ustrezale stanju na terenu in se odpovedali pobiranju takse od poljske baltske trgovine._NEWLINE_Ker je sejm vztrajno zavra\xc4\x8dal vse Vladislavove predloge, se je Vladislav kar na lastno pest za\xc4\x8del pogovarjati z Zaporo\xc5\xa1kimi Kozaki o voja\xc5\xa1kem podvigu, v katerem bi najprej uni\xc4\x8dili Krimske Tatare, ki so neprestano vpadali in ropali po ozemljih Ukrajine, in potem izrinili Turke z [Balkan]]a in iz Evrope. Ko se je o na\xc4\x8drtu razvedelo, je sejm zahteval takoj\xc5\xa1njo prekinitev priprav. Ve\xc4\x8dina koza\xc5\xa1kih hetmanov je zahtevi ugodila, ne pa tudi hetman Bogdan Hmeljnicki, ki je s svojo enoto zavzel Si\xc4\x8d, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Zaporo\xc5\xa1kih Kozakov, in za\xc4\x8del vzpodbujati k uporu proti sejmu. Pridobil si je podporo Krimskih Tatarov. Pri\xc5\xa1lo je tudi \xc5\xbee do prvih incidentov s poljsko vojsko. V tem kriti\xc4\x8dnem trenutku je umrl Vladislav, ki je kot kralj pri Kozakih edini predstavljal moralno avtoriteto. Vse zavore so popustile. Kozakom in Tatarom so se pridru\xc5\xbeili \xc5\xbee dolgo nezadovoljni ukrajinski kmetje, me\xc5\xa1\xc4\x8dani ter celo pravoslavna duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina in malo in srednje plemstvo. Za\xc4\x8dela se je velika vstaja ukrajinskega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nGospodarske in politi\xc4\x8dne spremembe\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu prvih voljenih kraljev so bile razmere za izvoz \xc5\xbeita v Evropo zelo ugodne. Poljsko so imeli za \xc5\xbeitnico Evrope. Poljsko \xc5\xbeito so izva\xc5\xbeali v Francijo, Anglijo, \xc5\xa0panijo in v\xc4\x8dasih celo Italijo in na Bli\xc5\xbenji vzhod. Gdansk je postal svetovno znano trgovsko mesto. Mo\xc5\xbenost zaslu\xc5\xbeka je vzpodbujala lastnike zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, da so pove\xc4\x8dali pridelavo, kolikor se je dalo, kar je \xc5\xa1lo velikokrat na ra\xc4\x8dun kmetov, ki so jih izrivali na slab\xc5\xa1a zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in jim pove\xc4\x8devali tlako, ki je ponekod bila \xc5\xbee podobna su\xc5\xbeenjstvu. Kme\xc4\x8dka rev\xc5\xa1\xc4\x8dina je nara\xc5\xa1\xc4\x8dala, kmetje so se re\xc5\xa1evali z begom v Ukrajino. Pa tudi v Ukrajini so jih kmalu po prihodu za\xc4\x8deli siliti k tlaki. V Ukrajini je bil ve\xc4\x8dji del zemlje v lasti novih zemlji\xc5\xa1kih magnatov (Wi\xc5\x9bniowiecki, Ostrogski , Koniecpolski), ki so za obrambo svojega ozemlja in du\xc5\xa1enje kme\xc4\x8dkih uporov vzdr\xc5\xbeevali lastne vojske (tudi po 3.000 mo\xc5\xbe); bile so to prave magnatske dr\xc5\xbeavice (Ostrogski so imeli okoli 100 mest in gradov), katerih vpliv je z vzhoda segal dale\xc4\x8d v notranjost dr\xc5\xbeave. _NEWLINE_V trgovini s tujino so lahko sodelovali nekateri prebivalci velikih mest. Na splo\xc5\xa1no so se mesta, odrinjena od virov gospodarske mo\xc4\x8di in brez politi\xc4\x8dnih pravic, slabo razvijala. Nasprotno pa so cveteli tako imenvani juridiki, iz mestnega sodstva in uprave izvzeta zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, last \xc5\xa1lahte in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, brez cehovskih zakonov, kjer so obrtniki delali za plemstvo. Zunaj cehov je bilo tudi \xc5\xbeelezarstvo in rudarstvo._NEWLINE_Vi\xc5\xa1je plemstvo (magnati) je v dr\xc5\xbeavi dobivalo vse ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di. Mali plemi\xc4\x8di brez imetja so se zaposlovali v upravah magnatskih posestev, srednji pa so pri njih pogosto jemali posojila. Gospodarska odvisnost \xc5\xa1lahte je za seboj potegnila tudi politi\xc4\x8dno. Magnati so politi\xc4\x8dno obvladovali cela obmo\xc4\x8dja. Poljska plemi\xc5\xa1ka demokracija, ki je temeljila na kakih 150.000 volivcih, in je izhajala iz ideje politi\xc4\x8dne enakopravnosti vsakega plemi\xc4\x8da, se je tako spremenila v oligarhijo, ki jo je obvladovalo kakih 300 rodbin, ki so imeli vso besedo v pokrajinskih parlamentih (sejmikih). Na njih so od leta 1613 odlo\xc4\x8dali o dav\xc4\x8dnih zadevah in od leta 1640 tudi o davkih za dr\xc5\xbeavno obrambo._NEWLINE_Delo dr\xc5\xbeavnega parlamenta (sejma) je hromilo pravilo, da mora biti vsak sklep sprejet soglasno. \xc4\x8ce je poslanec menil, da sklep \xc5\xa1koduje njegovim volivcem, je lahko uporabil liberum veto in sklep razveljavil. Prvi\xc4\x8d je bil liberum veto uporabljen na sejmu leta 1652. Kasneje je dobil \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d in je celo razveljavil vse dotlej sprejete sklepe in prekinil sejo. Vsi poskusi, da bi to spremenili, so bili razumljeni kot "napad na plemi\xc5\xa1ko svobodo" in zavrnjeni. Tako je postajal sejm vse manj operativen, odlo\xc4\x8danje se je preselilo v pokrajinske svete in senat.\n_START_SECTION_\nVojska\n_START_PARAGRAPH_\nKronska vojska je bila na Poljskem vedno zapostavljena. Maganati in \xc5\xa1lahta so videli v njej predvsem absolutisti\xc4\x8dno mo\xc4\x8d kralja in stro\xc5\xa1ke zanjo. Kljub temu je kralju \xc5\xa0tefanu B\xc3\xa1thoryju uspelo, da je, v zameno za pristanek na ustanovitev sodnih tribunalov, s katerimi je \xc5\xa1lahta dobila tudi sodne pristojnosti, dobil od sejma odobritev denarja, s katerim je za\xc4\x8del reformirati in krepiti vojsko. Stalne vojne so silile k nadaljevanju voja\xc5\xa1kih reform. Nekdanji konjenici in kme\xc4\x8dki pehoti so dodali na najemanju temelje\xc4\x8di "tujski rod", v katerem pa so slu\xc5\xbeili tudi Poljaki. Vladislav IV. je ustanovil poveljstvo artilerije (1637), katero je postavil na visoko tehni\xc4\x8dno raven in ji zelo pove\xc4\x8dal strelsko mo\xc4\x8d. Za poljske voja\xc5\xa1ke operacije je bila zna\xc4\x8dilna visoka takti\xc4\x8dna raven; z razmeroma skromnimi silami so dosegali dobre rezultate. Po drugi strani pa vojaki mnogokrat niso dobivali pla\xc4\x8de in so zato ustanavljali voja\xc5\xa1ke konfederacije, ki so si pla\xc4\x8do s pusto\xc5\xa1enjem de\xc5\xbeele vzele kar same in so bile tudi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de nevarnega politi\xc4\x8dnega vrenja.\n_START_SECTION_\nVra\xc4\x8danje h katolicizmu\n_START_PARAGRAPH_\nPotem ko je poljsko plemstvo ob koncu vladavine Jageloncev na papirju doseglo enakopravnost vseh verstev (1573), se je za\xc4\x8delo vra\xc4\x8dati h katolicizmu. Katolicizem je plemi\xc4\x8dem zagotavljal znotraj dr\xc5\xbeave enotnost plemi\xc5\xa1kega stanu (prestop ve\xc4\x8dine beloruske in ukrajinske \xc5\xa1lahte v katolicizem je bil zadnji stadij polonizacije plemstva), navzven pa druga\xc4\x8dnost nasproti protestantskim \xc5\xa0vedom, pravoslavnim Rusom in muslimanskim Turkom. \xc5\xa0tefan B\xc3\xa1thory je po tridentinskem koncilu na \xc5\xa1iroko odprl vrata prihodu jezuitov, in nanje se je pri vladanju oprl njegov naslednik Sigismund III. Med njimi je bil najvplivnej\xc5\xa1i Pjotr Skarga. Jezuiti so sprva nastopali z lastnim modelom dr\xc5\xbeave, ki je v veliki meri posnemal zgled habsbur\xc5\xa1kega absolutizma (priznanje ve\xc4\x8djih pravic me\xc5\xa1\xc4\x8danom, olaj\xc5\xa1anje kme\xc4\x8dke usode, pove\xc4\x8danje vladarjevih posebnih pravic, dedno namesto volilno monarhijo). Ko pa so spoznali, da to povzro\xc4\x8da nezaupanje tudi katoli\xc5\xa1ke \xc5\xa1lahte, so za\xc4\x8deli s pri\xc5\xbenic hvaliti "zlato svobodo" in se vse bolj povezovati s plemstvom in vse manj s prestolom._NEWLINE_Najbolj zna\xc4\x8dilen rezultat katolizacije je bila sinoda v Brestu (1596), na kateri je 10 pravoslavnih eparhij priznalo avtoriteto Svetega sede\xc5\xbea v Rimu. V letih 1632-35, ko je kralj potreboval voja\xc5\xa1ko sodelovanje Kozakov, je bila v Ukrajini obnovljena pravoslavna cerkvena hierarhija._NEWLINE_Jezuiti so organizirali navidez brezpla\xc4\x8dno \xc5\xa1olstvo in v svojih \xc5\xa1olah oblikovali nazore plemi\xc5\xa1ke mladine, ki je potem zavzela vodilne polo\xc5\xbeaje v dr\xc5\xbeavi. V dotlej strpni poljski dru\xc5\xbebi so se pojavljali fanati\xc4\x8dni katoli\xc4\x8dani, ki so pozivali k uni\xc4\x8devanju "krivoverskih" hi\xc5\xa1 in sveti\xc5\xa1\xc4\x8d. Prihajalo je celo do pogromov (v Krakovu 1591, Poznanju 1616, Lublinu 1627). Razen v Prusiji in Livoniji, naseljenima z Nemci, so bile ukinjene protestantske cerkve. \xc4\x8ce\xc5\xa1ki bratje so se umaknili v Leszno na posest Leszcy\xc5\x84skih, ki so jim s svojo vojsko zagotavljali varnost. V letih 1632-56 je tam \xc5\xa1tevilo dru\xc5\xbein naraslo od 300 na 2.000. Vseeno pa verske nestrpnosti na Poljskem ni mogo\xc4\x8de ena\xc4\x8diti z netoleranco, kakr\xc5\xa1na je bila v mnogih de\xc5\xbeelah zahodne Evrope.\n_START_SECTION_\nJan II. Kazimir (1648-1668)\n_START_PARAGRAPH_\nVladanje Jana II. Kazimirja, ki ga je izvolila Habsbur\xc5\xbeanom naklonjena skupina plemi\xc4\x8dev v sejmu, sovpada z obdobjem velike krize poljsko-litvanske dr\xc5\xbeave, ki je v zgodovini dobila poimenovanje potop (1648-67). V tem \xc4\x8dasu je vstaji ukrajinskega prebivalstva, ki so jo spro\xc5\xbeili Zaporo\xc5\xa1ki Kozaki in njihovi zavezniki Krimski Tatari, sledila rusko-poljska vojna, v katere prvi polovici (1654-55) je rusko-koza\xc5\xa1ka vojska zavzela vzhodno polovico Republike. Poleti 1655 je s severa z vojsko vdrl v dr\xc5\xbeavo \xc5\xa1e \xc5\xa1vedski kralj Karel X. Gustav in okupiral zahodni del dr\xc5\xbeave. Ob izdajalskem obna\xc5\xa1anju poljskih magnatov je Poljski-Litvi grozilo razkosanje in razpad, a je domoljubna pripadnost in katoli\xc5\xa1ka vnema ljudskih mno\xc5\xbeic, ki so potem za sabo potegnile tudi plemstvo, (tedaj \xc5\xa1e) re\xc5\xa1ila poljsko dr\xc5\xbeavo. Potem ko so odvrnili nevarnost, ki je prihajala s severo-zahoda in je bila vojna s \xc5\xa0vedsko kon\xc4\x8dana z mirom v Olivi, je Poljska-Litva v drugem delu vojne z Rusijo pri\xc5\xa1la do pobude (1659-64), zavzela nazaj od Rusov okupirana ozemlja in prodrla celo na levi breg Dnjepra._NEWLINE_Med tem je dvor posku\xc5\xa1al z nekaterimi parlamentarnimi in dav\xc4\x8dnimi reformami okrepiti dr\xc5\xbeavo in kraljevi polo\xc5\xbeaj. Poskus je naletel na silovit odpor plemstva, ki je nazadnje pripeljal do dr\xc5\xbeavljanske vojne (1666-67), ki je dokon\xc4\x8dno opusto\xc5\xa1ila in gospodarsko uni\xc4\x8dila de\xc5\xbeelo. Njena nemo\xc4\x8d in padec njenega ugleda v Evropi so se odrazili tudi na mirovnih pogajanjih z Rusijo v Andrusovem (1667); Poljska-Litva je morala Rusiji prepustiti ozemlja vzhodno od Dnjepra ter \xc4\x8cernihovsko, Seversko (okrog Novgoroda-Severskega) in Smolensko pokrajino (za kompenzacijo 200.000 rubljev) in za\xc4\x8dasno, za dve leti, tudi Kijevsko pokrajino (za\xc4\x8dasnost se je kasneje spremenila v stalnost)._NEWLINE_Vojne stahote in kuga so med potopom zmanj\xc5\xa1ali \xc5\xa1tevilo prebivalcev za ve\xc4\x8d kot polovico, na okrog 4 milijone prebivalcev.\n_START_SECTION_\nMihael Korybut Wi\xc5\x9bniowiecki (1669-1673)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1668 se je Jan Kazimir kon\xc4\x8dno odpovedal prestolu in sejm je spomladi 1669 za njegovega naslednika izbral Mihaela Korybut Wi\xc5\x9bniowieckega. Njegova \xc5\xa1tiriletna vladavina je potekala v znamenju nadaljevanja sporov med plemi\xc4\x8di in zmede v dr\xc5\xbeavi; na eni strani so bili prista\xc5\xa1i Habsbur\xc5\xbeanov, ki so ga izvolili, in na drugi prista\xc5\xa1i Francozov z Janom Sobieskim na \xc4\x8delu. Ukrajinski Kozaki so se leta 1667 podredili Turkom. Ti so pod bojevitim sultanom Mehmedom IV. leta 1672 z veliko vojsko vdrli v Ukrajino in prodrli do pred Lvova. Z mirom v Bu\xc4\x8da\xc4\x8du (oktober 1672) je Poljska-Litva postala vazalna dr\xc5\xbeava Osmanskega cesarstva, kateremu je bila dol\xc5\xbena pla\xc4\x8devati letni davek._NEWLINE_Ta sramota je vendarle streznila poljsko plemstvo, da se je za nekaj \xc4\x8dasa prenehalo prepirati med seboj. Sejm je odobril davek za okrepitev poljske vojske in isto\xc4\x8dasno nehal Turkom pla\xc4\x8devati tribut. Na \xc4\x8delo prenovljene vojske so postavili rutenskega plemi\xc4\x8da Jana Sobieskega, ki se je \xc5\xbee izkazal v bojih proti \xc5\xa0vedom in Turkom. Sobieski je 11. novembra 1673 v bitki pri Hotinu mo\xc4\x8dno porazil tur\xc5\xa1ko vojsko. Dan kasneje je umrl kralj Mihael in maja 1674 je sejm, kljub nasprotovanju habsbur\xc5\xa1ke stranke, za novega vladarja Poljske-Litve izvolil Jana Sobieskega.\n_START_SECTION_\nJan III. Sobieski (1674-1696)\n_START_PARAGRAPH_\nJan Sobieski, simpatizer Francozov, je kot kralj sprva iskal zavezni\xc5\xa1tvo z Ludvikom XIV., ki naj bi mu pomagal skleniti ugoden mir s svojimi zavezniki Turki in potem ponovno osvojiti Kraljevo Prusijo. A ga je to zavezni\xc5\xa1tvo razo\xc4\x8daralo. Ko se je ponovno bli\xc5\xbeala tur\xc5\xa1ka nevarnost, je dal Sobieski utrditi Krakov in Lvov in sklenil zavezni\xc5\xa1tvo s habsbur\xc5\xa1kim cesarjem Leopoldom I. Leta 1683 je s svojo vojsko prisko\xc4\x8dil na pomo\xc4\x8d obleganemu Dunaju. Sijajna zmaga pred Dunajem je po vsej Evropi proslavila poljsko juna\xc5\xa1tvo. A kljub temu Sobieskemu doma ni uspelo urediti razmer v dr\xc5\xbeavi, jo stabilizirati in okrepiti kraljevi polo\xc5\xbeaj. Sodelovanje Poljske-Litve v bojih proti Turkom v okviru svete alianse (od 1684) je navsezadnje bolj kot Poljski koristilo vzponu Avstrije in Rusije v veliki evropski sili. _NEWLINE_Z mirom v Sremskih Karlovcih (1699, \xc5\xbee po smrti Jana Sobieskega) je Poljska dobila nazaj Podolje in Ukrajino zahodno do Dnjepra (razen Kijeva, ki ga je Jan Sobieski leta 1686 dokon\xc4\x8dno prepustil Rusom).\n_START_SECTION_\nAvgust II., Mo\xc4\x8dni (1697-1733)\n_START_PARAGRAPH_\nJana Sobieskega je ob politi\xc4\x8dni podpori Petra Velikega na poljskem prestolu nasledil sa\xc5\xa1ki volilni knez Friderik I. Avgust kot poljski kralj Avgust II. H kandidaturi ga je vzpodbudila \xc5\xbeelja, da se s kraljevo \xc4\x8dastjo povzpne nad ostale nem\xc5\xa1ke kneze in da za wettinsko dinastijo osvoji Livonijo, pa tudi da pove\xc5\xbee komplementarne lastnosti industrijske Sa\xc5\xa1ke in k surovinam naravnane Poljske-Litve in ju zdru\xc5\xbei v mo\xc4\x8dno skupno dr\xc5\xbeavo. Kaj hitro pa se je zapletel v vojno s \xc5\xa0vedsko._NEWLINE_Avgust se je v imenu Sa\xc5\xa1ke povezal z Dansko in Rusijo v voja\xc5\xa1ko zvezo, naperjeno proti \xc5\xa0vedski. Za\xc4\x8detkom leta 1700 so skupaj napadli \xc5\xa0vedsko in s tem za\xc4\x8deli Veliko severno vojno (1700-21). Proti njihovemu pri\xc4\x8dakovanju je mladi \xc5\xa1vedski kralj Karel XII. na hitro opravil z Dansko in Rusijo, vdrl na Poljsko ter zavzel Var\xc5\xa1avo in Krakov. Na osvojenem ozemlju je za slamnatega poljskega kralja postavil Stanis\xc5\x82awa Leszczy\xc5\x84skega (1704) in leta 1706 vdrl na Sa\xc5\xa1ko, zavzel Dresden in prisilil Avgusta II., da se je odrekel poljski kroni. Z vdorom v Rusijo pa so se Karlovi uspehi kon\xc4\x8dali. Leta 1709 je Peter Veliki pri Poltavi uni\xc4\x8dil njegovo vojsko. Karel je na\xc5\xa1el zavetje v osmanskem Istanbulu. Stanis\xc5\x82aw Leszczy\xc5\x84ski je zbe\xc5\xbeal na \xc5\xa1vedsko Pomorjansko in Poljaki so ponovno priznali Avgusta II. za poljskega kralja._NEWLINE_V desetih letih vojn so \xc5\xa1vedska, pa tudi sa\xc5\xa1ka in ruska vojska popolnoma uni\xc4\x8dile de\xc5\xbeelo. Tretjina mest je bila v ru\xc5\xa1evinah. \xc5\xa0tevilo prebivalstva, ki se je po potopu do leta 1702 dvignilo \xc5\xbee na 8 milijonov, se je po grozotah vojne in kugi (1709) spet zmanj\xc5\xa1alo na 6,4 milijona._NEWLINE_Po letu 1710 v Poljski-Litvi ni bilo velikih vojn (ki pa so ves \xc4\x8das divjale v njeni sose\xc5\xa1\xc4\x8dini) in sledilo je najdalj\xc5\xa1e obdobje brez vojn v poljski zgodovini (do leta 1768). De\xc5\xbeela, je za\xc4\x8dela gospodarsko okrevati, \xc5\xa1tevilo prebivalstva nara\xc5\xa1\xc4\x8dati, politi\xc4\x8dno pa je bila enako nemirna kot prej._NEWLINE_Avgustu se je zdelo, da je napo\xc4\x8dil \xc4\x8das, ko lahko za\xc4\x8dne uresni\xc4\x8devati svoje politi\xc4\x8dne na\xc4\x8drte. Leta 1713 je (s pretvezo tur\xc5\xa1ke nevarnosti) na Poljsko pripeljal sa\xc5\xa1ke \xc4\x8dete z namenom, da bi spro\xc5\xbeil politi\xc4\x8dne procese v svoj prid. Toda dogodki so stekli ravno v nasprotno smer. Ljudje so za\xc4\x8deli protestirati proti neprimernemu vedenju sa\xc5\xa1ke vojske. V naslednjih dveh letih je prihajalo do vseh ve\xc4\x8djih uporov proti kralju in tudi proti poljskim magnatom, ki so imeli v svojih rokah dejansko oblast. Upirali so se vsi sloji, \xc5\xa1lahta, me\xc5\xa1\xc4\x8dani in tudi kmetje, in nazadnje se je upornikom pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e poljska vojska. Kralju, ki ni imel ve\xc4\x8d podpore Petra Velikega (z njim so se sedaj povezali magnati), je ponovno grozila izguba prestola. V zapletenem polo\xc5\xbeaju so se vse strani strinjale z arbitra\xc5\xbeo ruskega carja._NEWLINE_Pogajanja, ki so potekala pod ruskim vodstvom in ob prisotnosti ruske vojske, so bila zaklju\xc4\x8dena na enodnevnem (17. februar 1717) nemem sejmu (ker nikomur niso pustili do besede) s podpisom var\xc5\xa1avske pogodbe, ki je zamrznila ureditev Republike za naslednjih skoraj 50 let. Pogodba je pomenila poraz Avgustovih prizadevanj. Odtlej je smel imeti na Poljskem samo 1.200 mo\xc5\xbe sa\xc5\xa1ke garde in 6 uradnikov sa\xc5\xa1ke pisarne, kar je omejevalo kakr\xc5\xa1nokoli tesnej\xc5\xa1e povezovanje s Sa\xc5\xa1ko. Odobrena sredstva za vojsko so dovoljevala le 12.000 mo\xc5\xbe stalne vojske, kar je Poljsko-Litvo uvrstilo med voja\xc5\xa1ko manj pomembne dr\xc5\xbeave. Rusija je "jam\xc4\x8dila" za nedotakljivost ozemlja, nespremenljivost ustroja Republike in njenega sejma (veljavni poslovnik je omogo\xc4\x8dal enostavne posege v delovanje sejma od zunaj) ter predvsem za svobodne volitve vladarja. Leta 1720, ob koncu velike severne vojne, so Rusi anektirali Livonijo (zaradi katere se je Avgust sploh vklju\xc4\x8dil v vojno s \xc5\xa0vedi).\n_START_SECTION_\nAvgust III. (1734-1763)\n_START_PARAGRAPH_\nOb smrti Avgusta II. (1733) se poljsko plemstvo ponovno ni moglo poenotiti glede novega kralja. Vme\xc5\xa1ali so se tudi tuji pokrovitelji in zapleti okrog volitev so slu\xc5\xbeili kot izgovor, da je Francija napovedala Avstriji t. i. poljsko nasledstveno vojno (1733-35/38). Vojno so dr\xc5\xbeave udele\xc5\xbeenke bojevale v Porurju in v Italiji in tam poravnavale svoje medsebojne ra\xc4\x8dune. Na Poljskem je bila vojna omejena na obleganje Gdanska, kamor se je umaknil francoski kandidat za poljskega kralja Stanis\xc5\x82aw Leszczy\xc5\x84ski. Sa\xc5\xa1ka in ruska vojska sta Gdansk zavzeli (junij 1734), Stanis\xc5\x82aw Leszczy\xc5\x84ski je zbe\xc5\xbeal v Prusijo. Poljaki so (ponovno pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito ruske vojske) \xc5\xbee leta 1734 za poljskega kralja Avgusta III. kronali sina prej\xc5\xa1njega kralja, sa\xc5\xa1kega volilnega kneza Friderika Avgusta II. Leta 1736, po kon\xc4\x8dani poljski nasledstveni vojni, so ga na pacifikacijskem sejmu priznali vsi udele\xc5\xbeenci._NEWLINE_Voja\xc5\xa1ke aktivnosti pred izvolitvijo kralja niso zmotile gospodarske obnove dr\xc5\xbeave. Nova sa\xc5\xa1ka oblast se je v glavnem zanimala le za svoje dohodke na Poljskem in skrbela za ohranjanje kraljevega polo\xc5\xbeaja. Sa\xc5\xa1ki prvi minister Heinrich von Br\xc3\xbchl, ki je dejansko vladal namesto kralja, je prepustil upravne posle v Republiki magnatskima dru\xc5\xbeinama Czartoryskih in Poniatowskih. Z vakancami (izpraznjenimi dr\xc5\xbeavnimi slu\xc5\xbebami), ki sta jih smeli podeljevati, sta si ustvarili krog podanikov in preko njih prevzemali va\xc5\xbene dr\xc5\xbeavne funkcije._NEWLINE_Kralj je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivljal v Dresdnu. Dr\xc5\xbeave skoraj ni bilo \xc4\x8dutiti. Zadnji sejm, ki so ga izpeljali do konca, je bil pacifikacijski (1716); vsa naslednja zasedanja so bila blokirana in so se kon\xc4\x8dala brez zaklju\xc4\x8dkov. Ker politi\xc4\x8dno delovanje v parlamentu ni bilo mogo\xc4\x8de, so politi\xc4\x8dne stranke za\xc4\x8dele uveljavljati svoje interese s poseganjem v sodstvo. Razpasla se je korupcija.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu se je v miru in ob neznatnih izdatkih za vojsko de\xc5\xbeela gospodarsko vzpenjala. Zaradi neprestanih vojn v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini (prva in druga \xc5\xa1lezijska vojna, sedemletna vojna) se je dalo dobro slu\xc5\xbeiti z dobavo hrane in obleke tujim vojskam. Prilo\xc5\xbenost so dobro izkoristili magnati, ki so ve\xc4\x8dali svoja posestva, na katerih so njihovi tla\xc4\x8dani pridelovali vse ve\xc4\x8d hrane. Znotraj svojih posesti so ustanavljali manufakturne delavnice, odpirali tudi rudnike in obrate za predelavo kovin, vse temelje\xc4\x8de na ceneni delovni sili. Njihova veleposestva so bila zaklju\xc4\x8dena gospodarstva. Tako jih tudi denarna kriza, ki jo je povzro\xc4\x8dil pruski kralj Friderik II., ko je v sedemletni vojni na Sa\xc5\xa1kem zavzel kovnico poljskega denarja, ni prizadela. Prese\xc5\xbeke \xc5\xbeita so predelovali v pivo in vodko. Za\xc4\x8deli so se ukvarjati z ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvom in zaposlovali tuje strokovnjake. Svoje bogastvo so kazali v pode\xc5\xbeelskih dvorcih. Svoje sinove so \xc5\xa1olali v tujini._NEWLINE_V tak\xc5\xa1nih razmerah se mesta niso razvijala. Var\xc5\xa1ava je ob odsotnosti kralja izgubila bli\xc5\xa1\xc4\x8d prestolnice. Kmetje so ostali na nivoju tla\xc4\x8danov, obubo\xc5\xbeani kmetje pa cenena delovna sila v industrijskih obratih. Plemstvo je postajalo kulturno vse bolj enotno (veliko litovskega, ukrajinskega in beloruskega plemstva se je poloniziralo). Leta 1697 so odstranili ukrajinski in beloruski jezik iz sodnih aktov._NEWLINE_Prebivalstvo je do leta 1772 pove\xc4\x8dalo na 11.500.000, tudi zaradi stalnega priseljevanja iz Nem\xc4\x8dije in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega bega kmetov iz Rusije. Od tega je bilo okrog 1 milijona nekatolikov, pol protestantov in pol pravoslavnih. V Poljski-Litvi je \xc5\xbeivela tudi polovica vseh Judov na svetu. Vendar se je polo\xc5\xbeaj nekatolikov stalno slab\xc5\xa1al, javno mnenje jim je bilo vse manj naklonjeno. K temu so veliko prispevali jezuiti, ki so \xc5\xa1olali plemi\xc5\xa1ko mladino v svojih velikih vzgojnih institucijah. Vse nesre\xc4\x8de so razlagali kot bo\xc5\xbejo kazen. Leta 1717 so bili izdani zakoni, ki so omejevali duhovne in posvetne pravice nekatoli\xc5\xa1kega plemstva, leta 1733 so jim onemogo\xc4\x8dili vstop v senat, funkcijo poslanca v sejmu in delegata v tribunalu (me\xc5\xa1\xc4\x8danom te funkcije itak niso bile dostopne, kmetje so bili \xc5\xa1e vedno brezpravni tla\xc4\x8dani). Ljudska vzgoja je dosegla svoj najni\xc5\xbeji nivo. Razsvetljenstvo, ki se je \xc5\xa1irilo po Evropi, je Poljsko doseglo le po posameznikih.\n_START_SECTION_\nPriprave na spremembe v ureditvi Republike\n_START_PARAGRAPH_\nProti koncu vladanja Avgusta III. je minister Br\xc3\xbchl podelil pristojnost za podeljevanje vakanc svojemu zetu; do politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di so za\xc4\x8deli prihajati magnati, ki so bili prej v opoziciji (s Potockimi na \xc4\x8delu). Vez med dvorom ter Czartoryskimi in Poniatowskimi se je popolnoma pretrgala, ko je Avgust III. s soglasjem ruske carice Elizabete za vojvodo v Kurlandiji postavil svojega sina Karla. Czartoryski in Poniatowski , ki so sami pogledovali po poljski kroni, so v tej potezi videli korak k utrditvi sa\xc5\xa1ke dinastije. Za\xc4\x8deli so pripravljati reforme, ki bi spodnesle obstoje\xc4\x8do ureditev dr\xc5\xbeave. Ta prilo\xc5\xbenost se jim je odprla, ko je po smrti carice Elizabete in polletni vladavini njenega naslednika Petra III. z dr\xc5\xbeavnim udarom zasedla ruski prestol carica Katarina II. (julij 1762)._NEWLINE_Czartoryski in Poniatowski so del plemstva pridobili za svoje reforme, a nasprotna stran, ki je bila lojalna kralju, je bila veliko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a in je imela na svoji strani tudi voja\xc5\xa1ke voditelje (hetmane). Reformatorji so nameravali prevzeti oblast z dr\xc5\xbeavnim udarom, za kar pa so potrebovali pomo\xc4\x8d od zunaj. Katarina jim jo je sprva obljubila, v zadnjem trenutku pa jo je, posvarjena od Friderika II., umaknila._NEWLINE_Oktobra 1763 je umrl kralj Avgust III. in kmalu za njim tudi njegov sin Friderik Kristijan (december 1763). Njegova mlaj\xc5\xa1a dva brata, Ksaver in Karl nista delovala slo\xc5\xbeno. Sa\xc5\xa1ka dinastija tako ni imela nobenih mo\xc5\xbenosti, da ohrani kraljevi polo\xc5\xbeaj na Poljskem. V tak\xc5\xa1nih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah je Katarina podprla kandidaturo Stanislava Poniatowskega, od katerega je pri\xc4\x8dakovala, da bo vladal po njenih navodilih_NEWLINE_Czartoryski in Poniatowski, ki so imeli dobro organizirano plemi\xc5\xa1ko stranko, so v \xc4\x8dasu medvladja zmagali na ve\xc4\x8dini pokrajinskih svetov in maja 1764 v Var\xc5\xa1avi sklicali konvokacijski sejm. Nasprotniki so ga sku\xc5\xa1ali razbiti, najprej v parlamentu in kasneje tudi z oro\xc5\xbejem, a poskus njihovega oboro\xc5\xbeenega upora zaradi prisotnosti ruskih \xc4\x8det ni uspel. Njihovi voditelji so se umaknili v tujino._NEWLINE_Czartoryski so imeli v na\xc4\x8drtu svojih reform ukinitev instituta liberum veto, ki je dotlej onemogo\xc4\x8dal delovanje sejma. Z ve\xc4\x8dino v sejmu bi na ta na\xc4\x8din dobili premo\xc4\x8d nad kraljem in oblast v svoje roke. S tem Stanislav Poniatowski, kot kandidat za kralja, ni bil zadovoljen in \xc5\xa1e manj Katarina II. in pruski kralj Friderik II., saj bi jima to onemogo\xc4\x8dalo vplivati na dogajanja na Poljskem. Katarina je reformnim prizadevanjem postavila mejo tako, da je od kandidata za prestol zahtevala, da podpre ruske zahteve (ureditev meje, za\xc5\xa1\xc4\x8dita pravoslavcev, vrnitev ruskih pobeglih tla\xc4\x8danov) ter da vpliva na Republiko, "da bo zahtevala na\xc5\xa1e jamstvo za ohranitev svoje ustave in zakonov". _NEWLINE_6. septembra 1764 je sejm v Var\xc5\xa1avi, obkoljeni z rusko vojsko, soglasno proglasil Stanislava Poniatowskega za poljskega kralja Stanislava II. Avgusta.\n_START_SECTION_\nVladanje Stanislava II. Avgusta (1764-1795)\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje vladanja Stanislava II. Avgusta pomeni za Poljsko-Litvo (po dekadenci dru\xc5\xbebe in propadu dr\xc5\xbeavne oblasti v \xc4\x8dasu sa\xc5\xa1kih vladarjev) \xc4\x8das razsvetljenstva, ponovnega dru\xc5\xbebenega in gospodarskega poleta, \xc5\xa1tevilnih zaporednih poskusov obnove dr\xc5\xbeavnih institucij s ciljem demokratizacije dru\xc5\xbebe in vzpostavitve \xc5\xbeivljenja sposobne in neodvisne dr\xc5\xbeave, pa tudi, ob \xc5\xa1ibki poljski vojski, postopnega prila\xc5\xa1\xc4\x8danja poljskih ozemelj s strani mo\xc4\x8dnih sosed, do dokon\xc4\x8dne ukinitve poljske dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelja po reformah\n_START_PARAGRAPH_\nKo je pri\xc5\xa1el na prestol, se je Stanislav obdal z mladimi, pogumnimi in izobra\xc5\xbeenimi ljudmi, vnetimi za napredne ideje in reforme, ki so segale vse do zve\xc4\x8danja dr\xc5\xbeavljanskih pravic me\xc5\xa1\xc4\x8danov in izbolj\xc5\xa1anja polo\xc5\xbeaja kmetov. Pod vodstvom kanclerja Zamoyskega naj bi za naslednje zasedanje sejma pripravili predlog reform. A nasprotniki reform in kralja so takoj sporo\xc4\x8dili v Berlin in Sankt Peterburg, da se pripravljajo reforme, ki bodo ogrozile "poljske svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine". Po medsebojnem posvetovanju so oblasti v obeh pokroviteljskih prestolnicah prepovedale vsakr\xc5\xa1ne reforme. Ko je Zamoyski kljub temu na sejmu leta 1766 predlagal omejitev poslanske pravice liberum veto, sta Prusija in Rusija Republiki zagrozili z vojno in ob podpori Anglije, Danske in \xc5\xa0vedske odlo\xc4\x8dno zahtevali izena\xc4\x8denje pravic nekatoli\xc5\xa1kega plemstva s pravicami katoli\xc5\xa1kega plemstva. Dve leti po izvolitvi kralja so ruske \xc4\x8dete ponovno vkorakale na Poljsko.\n_START_SECTION_\nRadomska konfederacija\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi zaustavili reformna prizadevanja, so se Rusi oprli na kr\xc3\xa1ljevo konservativno opozicijo in jo pustili v veri, da bodo kralja odstavili. Po navodilih ruskega poslanika Nikolaja Repnina so kraljevi nasprotniki julija 1767 v Radomu ustanovili t. i. radomsko konfederacijo, ki se je obrnila na Katarino s pro\xc5\xa1njo, naj obnovi "staro vlado". Kralj se je ruskemu pritisku uklonil; s tem je Katarina dosegla svoj namen in kralja ni odstavila; ta nedoslednost pa je silno razo\xc4\x8darala konfederante._NEWLINE_Oktobra 1767 se je v Var\xc5\xa1avi, obkro\xc5\xbeeni s carsko vojsko, sestal konfederatski sejm. Da bi onemogo\xc4\x8dil razpravo, je Repnin zahteval, da izberejo delegacijo za pripravo sklepov, ki jih bodo potem predlo\xc5\xbeili plenumu v potrditev. Ker poslanci tega niso hoteli in niso pomagale niti aretacije najbolj upornih, je ruska vojska blokirala Var\xc5\xa1avo. Pod pritiskom je sejm vendarle izbral delegate in februaruja 1768 prekinil zasedanje._NEWLINE_Med \xc5\xa1tirimese\xc4\x8dnim delom delegacije je Rusija nekoliko omilila svoje pogoje glede nekatoli\xc4\x8danov in dovolila manj\xc5\xa1e popravke v ureditvi delovanja sejma. Isto\xc4\x8dasno je odredila, da morajo ostati pravice plemstva "ve\xc4\x8dne in nespremenljive" (svobodne volitve kraljev, soglasnost sejma pri pomembnih temah, pravica do neposlu\xc5\xa1nosti kralju, izklju\xc4\x8dna pravica plemstva do zemlji\xc5\xa1ke posesti in do opravljanja uradnih slu\xc5\xbeb, oblast gosposke nad kmeti). Rusija je jam\xc4\x8dila za ohranjanje poljske dr\xc5\xbeavne ureditve; s tem je Republika tudi formalno postala vazalna dr\xc5\xbeava.\n_START_SECTION_\nBarska konfederacija in prva delitev Poljske\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e preden pa se je prekinjeno zasedanje sejma nadaljevalo, je del nezadovoljnih in neu\xc4\x8dakanih konfederantov, ki je ra\xc4\x8dunal na pomo\xc4\x8d Sa\xc5\xa1ke in njenih evropskih zaveznikov, 29. februarja 1768 v podolskem mestecu Bar ustanovil oboro\xc5\xbeeno barsko konfederacijo, naperjeno proti Rusom. Konfederantom se je pridru\xc5\xbeilo katoli\xc5\xa1ko ukrajinsko plemstvo in ukrajinski oddelki kronske vojske. Repnin je proti upornikom poslal ruske \xc4\x8dete. Vzplamtela je dr\xc5\xbeavljanska vojna, povezana s tujo intervencijo._NEWLINE_Tedaj je izbruhnila \xc5\xa1e kme\xc4\x8dka vstaja. Ukrajinski pravoslavni kmetje, ki so jih tla\xc4\x8dili katoli\xc5\xa1ki veleposestniki, so v pravoslavni carici videli kan\xc4\x8dek upanja. Z nastopom katoli\xc5\xa1ke \xc5\xa1lahte proti njej je to upanje splahnelo. Spomladi in poleti 1768 so vzniknili kme\xc4\x8dki upori po ob\xc5\xa1irnih obmo\xc4\x8djih Ukrajine. Kmetje so pobili na tiso\xc4\x8de plemi\xc4\x8dev in judov, zlasti v mestecu Uman. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d \xc5\xbertev je bilo, ko sta ruska in kronska vojska upore zadu\xc5\xa1ili._NEWLINE_Z ruskim zavzetjem Bara (20. junij 1768) je bil kon\xc4\x8dan tudi upor konfederantov na jugovzhodu dr\xc5\xbeave, razvneli pa so se novi upori v okolici Krakova (julij, avgust), v Litvi in Belorusiji (avgust, oktober) in na Velikopoljskem._NEWLINE_Francija je na\xc5\xa1\xc4\x8duvala Tur\xc4\x8dijo, da je, \xc4\x8deprav nepripravljena za vojno, oktobra 1768 za\xc4\x8dela vojno proti Rusiji. Leta 1770 je konfederante podprla z denarjem in voja\xc5\xa1kimi in\xc5\xa1truktorji in boji na Poljskem so se nadaljevali. Ko pa so konfederanti 3. novembra 1771 ugrabili kralja in ga zadr\xc5\xbeali v zaporu, dokler ni pobegnil, so izgubili zaupanje Zahoda._NEWLINE_Rusom je \xc5\xa1lo v vojni s Tur\xc4\x8dijo veliko bolje, kot je Zahod pri\xc4\x8dakoval, in v za\xc4\x8detku leta 1772 je dozorel na\xc4\x8drt, ki ga je Friderik II. \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dasa posku\xc5\xa1al uveljaviti: z delitvijo poljskega ozemlja naj bi tri velesile, Rusija, Avstrija in Prusija, uravnovesile svoje medsebojne odnose, pote\xc5\xa1ile svoje ozemeljske te\xc5\xbenje in isto\xc4\x8dasno umirile Poljake._NEWLINE_Tako je 5. avgusta 1772 pri\xc5\xa1lo med njimi do pogodbe, po kateri so si samovoljno vzele vsaka svoj kos poljskega ozemlja (prva delitev Poljske). Stanislav Avgust je opozarjal tujino na nezakonito ravnanje in se zavzemal za tujo intervencijo. A delitelji so zagrozili s \xc5\xa1e ve\xc4\x8djimi aneksijami. Poljski delitveni sejm je tako 30. septembra ratificiral delitveno pogodbo. Pogodbo so marca 1775 dopolnili s trgovskimi dogovori. Trgovska pogodba, ki so jo Prusi vsilili Poljakom, je bila za slednje izrazito diskriminatorna in je Prusiji prina\xc5\xa1ala velike koristi. Poljake je prisilila, da so svojo trgovino usmerili proti \xc4\x8crnemu morju.\n_START_SECTION_\nVladanje stalnega sveta (1775-1787)\n_START_PARAGRAPH_\nMed delitvenim sejmom (1773-75) je pri\xc5\xa1lo do zbli\xc5\xbeanja med Stanislavom Avgustom in novim ruskim poslanikom Stackelbergom, kar je omogo\xc4\x8dilo, da so nadaljevali z reformami. _NEWLINE_Leta 1775 je Poljska dobila s stalnim svetom prvo resni\xc4\x8dno vlado. Sestavljen je bil iz 18 senatorjev in 18 poslancev; vodil ga je kralj, ki je imel pravico do dveh glasov. Stalnemu svetu je bilo v pomo\xc4\x8d pet kraljevih pisarn (za zunanje zadeve, pravosodje, finance, policijo in vojsko), ki so se ujemale s strukturo sveta, in v katerih je bilo zaposleno strokovno osebje. Ker je bilo pri izboru \xc4\x8dlanov sveta pomembno Stackelbergovo mnenje, je bil svet tudi instrument ruskega nadzora nad Poljsko. Kljub temu je stalni svet pomenil v primerjavi z anarhijo sa\xc5\xa1kih \xc4\x8dasov velik napredek, omejevalo pa ga je tuje tutorstvo in manjkale so mu pristojnosti in sredstva._NEWLINE_Ker je bil sejm neoperativen za pomembne teme (ki so zahtevale soglasje poslancev), je pomembnost sveta in pisarn vse bolj rasla. Prej vsemogo\xc4\x8dni in med seboj sprti magnati so bili s tem izlo\xc4\x8deni in so se povezali v opozicijo proti kralju. Kraljeva stranka je \xc5\xa1e posku\xc5\xa1ala z novimi reformami, ki pa so jih Rusi do leta 1780 popolnoma zaustavili._NEWLINE_Leta 1780 je vodenje ruske zunanje politike prevzel knez Potemkin (zamenjal je prej\xc5\xa1njega zunanjega ministra grofa Panina). Stanislav Avgust si je zaman obetal popustljivej\xc5\xa1a stali\xc5\xa1\xc4\x8da do poljskih reform. Nastala pa je sprememba v odnosu med Prusijo in Rusijo (ki sta dotlej v dogovoru bdeli nad poljsko ureditvijo). Rusija se je za\xc4\x8dela povezovati z Avstrijo proti Tur\xc4\x8diji in deloma proti Prusiji, ta pa se je povezala z Anglijo in Nizozemsko in je nagovorila \xc5\xa0vedsko, da je napovedala Rusiji vojno (rusko-\xc5\xa1vedska vojna (1788-1790)). Marca 1790 je Republika podpisala (nenaravno) obrambno zvezo s Prusijo.\n_START_SECTION_\nSpremembe v gospodarstvu in dru\xc5\xbebi\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu sa\xc5\xa1ke vladavine je duh razsvetljenstva in politi\xc4\x8dnih reform pospe\xc5\xa1il tudi gospodarska, dru\xc5\xbebena in kulturna gibanja._NEWLINE_Leta 1764 so v Var\xc5\xa1avi odprli kovnico in 1766 izvedli denarno reformo. Uradno so dolo\xc4\x8dili mere in ute\xc5\xbei, ustanovili glavno po\xc5\xa1tno direkcijo, postavili komisijo za red v mestih in vpeljali generalno carino. Ustanovili so finan\xc4\x8dno komisijo, ki je bdela nad razvojem in vzdr\xc5\xbeevanjem vodnih in cestnih poti, za\xc4\x8deli so graditi vodna kanala Nemen-Pripjat (reka) in Pripjat-Bug. Lotili so se cele vrste pobud v industriji. Ustanovili so prvo delni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo, Kompanijo za volneno manufakturo (1767). V Var\xc5\xa1avi so ustanovili livarno in tovarno sukna za potrebe vojske ter tovarno fajanse, za potrebe dvora, v industrijskih Kielcah so vpeljali velike plav\xc5\xbee. Bilo pa je tudi vse polno neuresni\xc4\x8denih ali ponesre\xc4\x8denih projektov, ki so spodleteli zaradi papirnatih na\xc4\x8drtov ali pomanjkanja strokovnjakov._NEWLINE_V kmetijstvu, ki je \xc5\xa1e od sa\xc5\xa1kih \xc4\x8dasov pridelovalo velike prese\xc5\xbeke hrane in jih izva\xc5\xbealo preko Gdanska v zahodno Evropo, se je zbolj\xc5\xa1ala agrarna tehnika. Posamezni zemlji\xc5\xa1ki gospodje so na svojo roko osvobodili kmete in drugi zamenjali tlako z denarnimi dajatvami. Kmetje v sosednjih Rusiji in Prusiji so videli v Poljski svobodno de\xc5\xbeelo in so mnogi od tam pribe\xc5\xbeali._NEWLINE_S prvo delitvijo Poljske si je Prusija prilastila obbaltsko ozemlje in uvedla izredno visoke carina za poljsko trgovino, kar je preusmerilo poljsko trgovanje po rekah proti \xc4\x8crnemu morju. Ustanovili so Kompanijo za pomorsko trgovino (1782) in odprli konzularno predstavni\xc5\xa1tvo v Hersonu. Ladje te dru\xc5\xbebe so se pojavljale v Sredozemskem morju. Istega leta je kralj imenoval rudarsko komisijo, ki je obnovila opu\xc5\xa1\xc4\x8dene rudnike in vodila geolo\xc5\xa1ka raziskovanja, kajti rudnike soli v Wieliczki in Bochni, izgubljene s prvo delitvijo Poljske, je bilo potrebno nadomestiti._NEWLINE_Zakon o menicah (1774) je laj\xc5\xa1al in zagotavljal kreditne transakcije. V osemdesetih letih so se za\xc4\x8dele pojavljati dru\xc5\xbebe z me\xc5\xa1anim plemi\xc5\xa1kim in me\xc5\xa1\xc4\x8danskim kapitalom. Med njimi je bila najpomembnej\xc5\xa1a Dru\xc5\xbeba doma\xc4\x8dih tovarn platna (1787), ki jo je ustanovil primas Poniatowski (brat kralja)._NEWLINE_Mesta so se polagoma za\xc4\x8dela razvijati, njihovo prebivalstvo pa razslojevati, kar je bilo najbolj o\xc4\x8ditno v Var\xc5\xa1avi, kjer je prebivalstvo v \xc4\x8dasu vladanja Stanislava Avgusta naraslo od 30.000 na 120.000 prebivalcev (1792). Na eni strani je tam nastajala moderna velika bur\xc5\xbeoazija; bankirji, bogati trgovci in industrijalci so imeli politi\xc4\x8dne in kulturne ambicije, gradili so pala\xc4\x8de, postajali so partnerji plemstva; hoteli so si pridobiti mesto v oblasti Republike. Po drugi strani je bilo polno revnih ljudi, ki so iskali delo v manufakturah in kazali zna\xc4\x8dilnosti proletariata. Razvoj mest v moderna urbana sredi\xc5\xa1\xc4\x8da pa so zavirale pravne pregrade med \xc5\xbdidi in me\xc5\xa1\xc4\x8danstvom; plemi\xc5\xa1ki reformatorji so \xc5\xbeeleli \xc5\xbdide celo asimilirati z upravnimi merami._NEWLINE_Zelo velik poudarek je bil dan izobra\xc5\xbeevanju. \xc5\xbde leta 1773 je bila ustanovljena Komisija za narodno vzgojo, kateri so dali na razpolago premo\xc5\xbeenje jezuitskega reda, ki ga je pape\xc5\xbe prav tedaj ukinil. Tako je nastalo prvo ministrstvo za kulturo v Evropi. Reformiralo je univerzi v Krakovu in Vilni, ki sta postali tudi upravni sredi\xc5\xa1\xc4\x8di prosvetnih obmo\xc4\x8dij, na katerih sta skrbeli za razvoj srednjega \xc5\xa1olstva. Precej skrbi je bilo posve\xc4\x8deno tudi \xc5\xbeupnijskim \xc5\xa1olam za izobra\xc5\xbeevanje kmetov, ki naj bi prispevale k zvi\xc5\xa1anju kmetijske proizvodnje; vendar je za te zmanjkalo denarja in so bile odvisne od pobud \xc5\xbeupnijske duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Za obdobje razsvetljenstva je zna\xc4\x8dilen hiter porast izobra\xc5\xbeenstva; duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina se je laizirala. Tiskali so veliko knjig, prevodov nem\xc5\xa1kih priro\xc4\x8dnikov, francoskih in italijanskih gledali\xc5\xa1kih del. \xc5\xa0tudirali so moderno strokovno in filozofsko literaturo in dalje razvijali politi\xc4\x8dne teorije Montesquieua in Rousseaua. \xc5\xa0irilo se je prostozidarstvo. Var\xc5\xa1ava je postala kulturno in umetni\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Poletna kraljeva rezidenca \xc5\x81azienki je najvi\xc5\xa1ji dose\xc5\xbeek "stila Stanislav Poniatowski".\n_START_SECTION_\nBoj za neodvisnost in preureditev Republike. Ustava 3. maja 1791\n_START_PARAGRAPH_\nV poljski zgodovini je bilo prelomno leto 1787, ko se je 16. avgusta za\xc4\x8dela rusko-tur\xc5\xa1ka vojna (1787-1792) in naslednje leto \xc5\xa1e \xc5\xa1vedsko-ruska vojna (1788-90). Domoljubi so zaslutili mo\xc5\xbenost, da bi se lahko Poljska re\xc5\xa1ila ruskega varu\xc5\xa1tva, nasprotniki kralja in stalnega sveta pa so v Prusiji videli zunanje opori\xc5\xa1\xc4\x8de za svoja prizadevanja. Povezali so se v rahlo koalicijo, ki je v sejmu dobila ve\xc4\x8dino. Sejm je 19. januarja 1789 pod vodstvom vodje domoljubne stranke Stanis\xc5\x82awa Ma\xc5\x82achowskega ukinil stalni svet in sklenil, da bo vladal sam. S tem se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1tiriletno zasedanje velikega sejma._NEWLINE_Nastopilo je obdobje burnega izpovedovanja vsakovrstnih dru\xc5\xbebenih te\xc5\xbeenj. Potrpe\xc5\xbeljivi in gibki Stanislav Avgust, ki mu je bila ob za\xc4\x8detku tega procesa odvzeta skoraj vsa oblast, se je v razpravah dosledno dr\xc5\xbeal dobro premi\xc5\xa1ljene reformatorske smeri in postopno spet pridobival na veljavi, med tem ko so se razhajale poti nekdanjih zaveznikov. Stali\xc5\xa1\xc4\x8da so se oblikovala v zvezi z delom za novo ustavo, za\xc4\x8detim konec leta 1789 .Ta proces je v dru\xc5\xbebi spremljala obse\xc5\xbena publicisti\xc4\x8dna razprava._NEWLINE_Na skrbno pripravljenem zasedanju sejma 3. maja 1791 so prebrali na\xc4\x8drt in takoj sprejeli ustavni zakon, ki je imel za osnovo naslednja izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da: osebno svobodo plemi\xc4\x8dev in me\xc5\xa1\xc4\x8danov, lo\xc4\x8ditev izvr\xc5\xa1ne, zakonodajne in sodne oblasti ter odgovornost vlade parlamentu. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila dvodomna, sklepi so se sprejemali z ve\xc4\x8dino glasov, liberum veto in podobne anomalije, ki so dotlej ovirale delo skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, so bile ukinjene. Bila je to prva moderna ustava v Evropi, prva za ustavo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike._NEWLINE_Ustava 3. maja je bila izdana pod geslom "kralj z narodom, narod s kraljem". Izvr\xc5\xa1no oblast je dobila vlada (stra\xc5\xbc praw), v kateri je imel kralj odlo\xc4\x8dilni glas; poleg njega so bili v njej: pet ministrov, nad\xc5\xa1kof-primas (Stanislavov brat Micha\xc5\x82, isto\xc4\x8dasno predsednik komisije za vzgojo), predsednik sejma in dva sekretarja._NEWLINE_Ustava 3. maja ter zakon o mestih, pokrajinskih sejmih in civilno-voja\xc5\xa1kih komisijah za red sta bili prvi etapi v temeljni institucionalni preureditvi; dodali so jim nadrobna zakonska dolo\xc4\x8dila. Stra\xc5\xbc praw  ter dr\xc5\xbeavne in lokalne komisije so bile prvi na \xc5\xa1iroko razvejani in hierarhi\xc4\x8dno centralizirani upravni aparat na Poljskem. Napovedana je bila izdelava "gospodarske ustave" in "moralne ustave". Vladni tabor je postajal vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, ko je pri\xc5\xa1lo do spremembe v zunanjepoliti\xc4\x8dni situaciji.\n_START_SECTION_\nRuska intervencija in druga delitev Poljske (1792-1793)\n_START_PARAGRAPH_\nLiberalnost ustave, sprejete kmalu po revolucionarnih dogodkih v Franciji, je prestra\xc5\xa1ila monarhi\xc4\x8dne re\xc5\xbeime Evrope. Po zaklju\xc4\x8dku rusko-tur\xc5\xa1ke vojne (mir v Jassyju, 9. januarja 1792) je Prusija opustila protirusko politiko in se vrnila k tradicionalnim na\xc4\x8drtom delitve Poljske. Trije opozicijski magnati so v Sankt Peterburgu 17. aprila 1792 podpisali akt o konfederaciji (kasneje objavljen v Targowici) in, sklicujo\xc4\x8d se na rusko jamstvo, poklicali na pomo\xc4\x8d rusko vojsko. Ta je 18. maja 1792 prestopila poljsko mejo._NEWLINE_Sejm je v zadnjem trenutku sprejel sklep o pove\xc4\x8danju armade. 37.000 poljskih vojakov se je sku\xc5\xa1alo postaviti po robu 97.000 glavi ruski vojski. Za\xc4\x8detni uspehi branilcev niso mogli zaustaviti Rusov. Katarina o pogajanjih ni hotela sli\xc5\xa1ati. 24. julija, ko so bili Rusi pred Var\xc5\xa1avo, se je ve\xc4\x8dina \xc4\x8dlanov vlade izrekla za pristop kralja k targovi\xc5\xa1ki konfederaciji. Upravni aparat je bil razbit, gospodarstvo v zastoju._NEWLINE_Na pomlad so Prusi zavzeli Velikopoljsko, Torunj, Gdansk. Pri\xc4\x8dakovanja prista\xc5\xa1ev targovi\xc5\xa1ke konfederacije, da bodo postavljeni na \xc4\x8delo dr\xc5\xbeave, so se izkazala za naivna, pred narodom so izpadli kot politi\xc4\x8dni pora\xc5\xbeenci in izdajalci._NEWLINE_Rusija in Prusija sta se za\xc4\x8deli pogajati o drugi delitvi Poljske. Avstrija, ki je bila zaposlena z vojno proti revolucionarni Franciji, to pot ni sodelovala, Prusija pa je zase zahtevala poljska ozemlja ob spodnji Visli in Warti. Delitvena pogodba med Rusijo in Prusijo je bila podpisana v Sankt Peterburgu 23. januarja 1793. Mo\xc4\x8dno okrnjena Poljska je z 212 km\xc2\xb2 in 4 milijoni prebivalcev tvorila razmejitveno ozemlje med velesilami._NEWLINE_Sejm v Grodnu se je delitvi mo\xc4\x8dno upiral, a je moral nazadnje nanjo pristati. Nova oblika vladavine je ponovno vpeljala stalni svet, obdr\xc5\xbeala pa je nekatere reforme iz \xc4\x8dasov \xc5\xa1tiriletnega sejma in raz\xc5\xa1irila pristojnosti sveta v \xc5\xa1kodo sejma.\n_START_SECTION_\nVstaja Tadeucza Ko\xc5\x9bciuszka\n_START_PARAGRAPH_\nPoljski emigranti na Sa\xc5\xa1kem so drugo delitev Poljske razumeli kot napoved dokon\xc4\x8dne likvidacije poljske dr\xc5\xbeave, ki pa je niso nameravali dopustiti. Odlo\xc4\x8dili so se za oboro\xc5\xbeen boj. Za vodjo upora so imenovali Tadeucza Ko\xc5\x9bciuszka, ki se je v ameri\xc5\xa1ki vojni za neodvisnost pridobil sloves bojevnika za svobodo in si tam pridobil generalski \xc4\x8din; dali so mu diktatorska pooblastila. Ko\xc5\x9bciuszko je ra\xc4\x8dunal na sodelovanje vsega naroda, plemi\xc4\x8dev, me\xc5\xa1\xc4\x8danov, kmetov in kronske vojske. Mobilizacijo je nameraval izpeljati na na\xc4\x8din, ki se je pokazal tako uspe\xc5\xa1en v francoski revoluciji._NEWLINE_Na Poljskem so se od maja 1793 v ve\xc4\x8djih mestih (Var\xc5\xa1ava, Krakov, Vilna) ter v voja\xc5\xa1kih enotah za\xc4\x8dele pojavljati zarotni\xc5\xa1ke organizacije, v katerih so se poleg oficirjev, radikalnega izobra\xc5\xbeenstva in simpatizerjev francoske revolucije zbirali tudi ljudje zmernih nazorov, ki so si \xc5\xbeeleli povratka k tretjemajski ureditvi._NEWLINE_Republika se je zna\xc5\xa1la v hudi gospodarski krizi. Poleg svojih prebivalcev je morala pre\xc5\xbeivljati 40.000 okupacijskih vojakov. Pozimi 1793/94 so se v Var\xc5\xa1avo zgrnile mno\xc5\xbeice revnih, brezposelnih ljudi. Napete so bile razmere v vojski, kateri so Rusi postavili na \xc4\x8delo nove hetmane. 21. februarja 1794 je stalni svet sklenil skr\xc4\x8diti poljsko armado od 50.000 na 15.000 mo\xc5\xbe; pri\xc5\xa1lo je tudi do aretacij zarotnikov. To je spro\xc5\xbeilo vstajo._NEWLINE_24. marca 1794 je Ko\xc5\x9bciuszko v Krakovu objavil akt o vstaji. 6. maja je bila izdana neke vrste za\xc4\x8dasna ustava, ki naj bi omogo\xc4\x8dila delovanje dr\xc5\xbeave v \xc4\x8dasu upora. Diktatorsko oblast je prevzel Ko\xc5\x9bciuszko, vrhovni poveljnik oboro\xc5\xbeenih sil. Ta je imenoval vstajni\xc5\xa1ko vlado (najvi\xc5\xa1ji narodni svet). Ustanovljene so bile komisije za red; najni\xc5\xbeje upravne celice, na nivoju kmetov, so bila nadzorstva. Vpeljan je bil reden nabor kmetov. Kmetom je bila obljubljena osebna svoboda in pravica, da ostanejo na zemlji, ki jo obdelujejo._NEWLINE_Ko\xc5\x9bciuszko je na \xc4\x8delu 4.100 vojakov in 2.000 v naglici zbranih kmetov 4. aprila 1794 zmagal v bitki pri Rac\xc5\x82awicah, vendar so mu pot v prestolnico zaprli Rusi. 17. aprila je v Var\xc5\xa1avi izbruhnila vstaja. Do konca aprila je vstaja zajela skoraj vse podro\xc4\x8dje dr\xc5\xbeave v mejah iz leta 1793._NEWLINE_Tedaj pa so se pokazale med uporniki dru\xc5\xbebene razlike. V Vilni so obvladali polo\xc5\xbeaj radikalni zarotniki ("jakobinci"); v Var\xc5\xa1avi sprva zmerni uporniki, povezani s kraljem, potem pa tudi "jakobinci". Prihajalo je do smrtnih obsodb, s katerimi se mnogi niso strinjali. Kme\xc4\x8dka vojska, tik pred \xc5\xbeetvijo, ni odigrala pri\xc4\x8dakovane vloge. Velikost armade se je spreminjala in na vrhuncu \xc5\xa1tela 70.000 mo\xc5\xbe. Velik uspeh vstaje je bila oskrba, tako vojske kot prebivalstva, na \xc5\xa1iroko so izvajali rekvizicije (zlasti cerkvene srebrnine za kovanje denarja) in obvezne dajatve._NEWLINE_V maju 1794 je na Poljsko vkorakala pruska vojska. 5. junija je Ko\xc5\x9bciuszko izgubil bitko pri Szezekocinah z enkrat \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1im sovra\xc5\xbenikom (12.000\xc2\xa0: 24.000 mo\xc5\xbe). 15. junija so Prusi zasedli Krakov. Julija sta ruska in pruska vojska obkolili Var\xc5\xa1avo. Utrjevanje in obramba Var\xc5\xa1ave sta bila najve\xc4\x8dji voja\xc5\xa1ki uspeh v vsej vstaji. 40.000 ruskih in pruskih vojakov je \xc5\xbee dva meseca oblegalo Var\xc5\xa1avo, ko je vstaja izbruhnila na Velikopoljskem in se \xc5\xa1irila na Pomorjansko. To je Pruse prisililo, da so se umaknili izpred Var\xc5\xa1ave, oblegati so jo prenehali tudi Rusi. Velikopoljski vstaji je pri\xc5\xa1la na pomo\xc4\x8d divizija poljskega generala Jana Dobrovskega; prodrl je dale\xc4\x8d na sever in 6. oktobra vkorakal v Kraljevo Prusijo. Na jugu so de\xc5\xbeelo zasedli Avstrijci._NEWLINE_Ko se je prenehalo obleganje Var\xc5\xa1ave, so se ponovno za\xc4\x8deli pojavljati med uporniki politi\xc4\x8dni spori. Rusija je opremila nove \xc4\x8dete, ki so pod vodstvom odli\xc4\x8dnega generala Suvorova iz Ukrajine prodirale proti Var\xc5\xa1avi. Suvorov je 10.oktobra v bitki pri Maciejowicah uni\xc4\x8dil 7.000 Ko\xc5\x9bciuszkovih mo\xc5\xbe in ujel Ko\xc5\x9bciuszka._NEWLINE_4. novembra je Suvorov v silovitem naskoku zavzel Prago, var\xc5\xa1avsko predmestje na desnem bregu Visle. Z zastra\xc5\xa1evalnim pokolom civilnega prebivalstva je dosegel predajo Var\xc5\xa1ave.\n_START_SECTION_\nLikvidacija poljske dr\xc5\xbeave (1795)\n_START_PARAGRAPH_\nZdaj o dokon\xc4\x8dni likvidaciji poljske dr\xc5\xbeave ni bilo ve\xc4\x8d dvoma. Za poljske ponudbe pobotanja se v Sankt Peterburgu niso zmenili. \xc5\xa0lo je le \xc5\xa1e za dolo\xc4\x8ditev novih meja._NEWLINE_Delitvena konferenca se je kon\xc4\x8dala z razdorom med velesilami._NEWLINE_3. januarja 1795 sta Avstrija in Rusija podpisali pogodbo o tretji delitvi Poljske. 24 oktobra 1995 se je pogodbi pridru\xc5\xbeila tudi Prusija. Var\xc5\xa1avo, ki so jo osvojili Rusi, so zasedli Prusi, v zameno za to pa so se ti v korist Avstrije odpovedali med zadnjimi boji zavzetemu Krakovu. Novo mejo med tremi deliteljicami so za\xc4\x8drtali vzdol\xc5\xbe  rek Pilice, srednje Visle, Buga in Nemna. Ta meja je potekala v neposredni bli\xc5\xbeini var\xc5\xa1avskih mitnic._NEWLINE_Tokrat ratifikacija s strani Poljske ni bila ve\xc4\x8d potrebna. Stanislav Avgust se je 25. novembra 1795 odpovedal prestolu. Dokon\xc4\x8dno je zadeve (likvidacija dolgov) urejala pogodbo z dne 26. januarja 1797. V tajnem dodatnem \xc4\x8dlenu so tri velesile vzajemno jam\xc4\x8dile, da bo ime Poljske za vedno izbrisano iz prava narodov.'