b"\n_START_ARTICLE_\nMarjeta Marija Alakok\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMarjeta je pri \xc4\x8detrtem letu starosti naredila zaobljubo, da \xc5\xbeeli \xc5\xbeivljenje posvetiti Devici Mariji, \xc4\x8deprav se takrat \xc5\xa1e ni zavedala, kaj je pravzaprav naredila. Kot osemletno dekle je od\xc5\xa1la v vzgojni zavod sester klaris urbanijank v mesto Charolles (izg. \xc5\xa0arol), kjer se je z vso ljubeznijo in predanostjo posvetila molitvenemu \xc5\xbeivljenju. Vendar se je morala \xc5\xbee leta 1657 zaradi bolezni vrniti nazaj v doma\xc4\x8do hi\xc5\xa1o. In ko je v za\xc4\x8detku 70-ih let kon\xc4\x8dno vstopila v samostan kot preprosta marijanska sestra, redovnica, je bila izpostavljena \xc5\xa1tevilnim preizku\xc5\xa1njam, da doka\xc5\xbee pristnost svojega poklica in njenih videnj Marije in Jezusa. Na za\xc4\x8detku poti je bila ve\xc4\x8dkrat zavrnjena, tudi s strani njenih predstojnikov v samostanu, ker ni uspela prepri\xc4\x8dati teologov takratnega \xc4\x8dasa, da ima pristna videnja. Izjema je bil duhovnik Claude de la Colombi\xc3\xa8re, ki jo je podprl in je bil pozneje razgla\xc5\xa1en za svetnika. Pobo\xc5\xbenost \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja Srca Jezusovega je bila uradno priznana \xc5\xa1ele 75 let po Marjetini smrti. V pape\xc5\xa1ki okro\xc5\xbenici Miserentissimus Redemptor, z dne 8. maja 1928, je posku\xc5\xa1al pape\xc5\xbe Pij XI. popraviti \xc5\xa1kodo, ki se je naredila z ne-\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denjem Srca Jezusovega in v njej je izjavil, da je Jezus ve\xc4\x8dkrat manifestiral sebe v pogovorih s sv. Marjeto Marijo Alakok.\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMarjeta se je rodila leta 1647 v L'Hautecour, (izg. Lotk\xc3\xbar), ki je zdaj del ob\xc4\x8dine Verosvres (izg. Verovr) (departma Sa\xc3\xb4ne-et-Loire), takrat pa v Vojvodini Burgundiji, kot edina h\xc4\x8di okrajnega kraljevega notarja Clauda in matere Philiberte Alacoque, rojene Lamyn, ki sta \xc5\xbee pred njo imela 4 sinove. \xc5\xbde v njenem zgodnjem otro\xc5\xa1tvu je Marjeta opisana kot otrok, ki ima za svojo igro najraje mir in ti\xc5\xa1ino, ob tem pa goji mo\xc4\x8dno ljubezen do Najsvetej\xc5\xa1ega zakramenta._NEWLINE_Po prejemu zakramenta prvega obhajila pri devetih letih, je pri\xc4\x8dela s te\xc5\xbekimi telesnimi vajami, z mrtvi\xc4\x8denjem in postenjem, vse dokler je ni revmati\xc4\x8dna mrzlica priklenila na posteljo za naslednja \xc5\xa1tiri leta. Ob koncu tega te\xc5\xbekega obdobja, je naredila zaobljubo k Devici Mariji, da se bo posvetila verskemu \xc5\xbeivljenju. Takoj je bila \xc4\x8dude\xc5\xbeno ozdravljena. Ko je videla, kaj se ji je zgodilo s trenutkom dane zaobljube, si je k svojemu krstnemu imenu Marjeta dodala \xc5\xa1e ime Marija. Ko so se ji za\xc4\x8dela pojavljati videnja Jezusa Kristusa, je bila prepri\xc4\x8dana, da je to normalen del \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke izku\xc5\xa1nje in je nadaljevala s prej\xc5\xa1njo prakso strogosti in odrekanja do svojega telesa._NEWLINE_Marjeta je \xc5\xbee v mladih letih izgubila o\xc4\x8deta in dru\xc5\xbeinsko premo\xc5\xbeenje je pre\xc5\xa1lo v last nekega njegovega sorodnika, kateri pa je zavrnil pravico do dedovanja, ker se je zavedel, da bi s tem ubogo dru\xc5\xbeino zajela rev\xc5\xa1\xc4\x8dina. V tem \xc4\x8dasu je bila njena edina tola\xc5\xbeba pogosta molitev pred Najsvetej\xc5\xa1im v bli\xc5\xbenji cerkvi. Ko je dopolnila 17 let, jo je njena mati spodbujala, da bi bolj zahajala v dru\xc5\xbebo, v upanju, da bi si na\xc5\xa1la primernega mo\xc5\xbea. Iz poslu\xc5\xa1nosti in prepri\xc4\x8danja, da njena otro\xc5\xa1ka zaobljuba ni ve\xc4\x8d zavezujo\xc4\x8da, je za\xc4\x8dela spremljati svoje starej\xc5\xa1e brate pri dru\xc5\xbeabnih dogodkih, hodila na plese in zabave._NEWLINE_Neke no\xc4\x8di se je pozno vrnila domov z razko\xc5\xa1nega plesa in ob tem do\xc5\xbeivela ponovno videnje Kristusa, ranjenega in okrvavljenega, ki ji je o\xc4\x8dital njeno pozabljivost. Razko\xc5\xa1no se je razdajala posvetnemu \xc5\xbeivljenju, medtem ko je bilo njegovo srce polno ljubezni samo zanjo zaradi dane zaobljube. Kot rezultat tega videnja, je bila odlo\xc4\x8ditev, da izpolni svojo zaobljubo in je 25. maja 1672, pri skoraj 24-ih letih, od\xc5\xa1la v samostan h kontemplativnim sestram vizitantkam (sestre reda Obiskovanja svete Marije), znane tudi pod imenom sestre Salezijanke, v Paray-le-Monialu, da postane sestra redovnica.\n_START_SECTION_\nSamostansko \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMarjeta je bila izpostavljena \xc5\xa1tevilnim poskusom, da doka\xc5\xbee pristnost svojega redovnega poklica. \xc5\xbde 25. avgusta 1671 naj bi prejela redovno obleko (habit), vendar so ji predstojniki to odrekli za dobo \xc5\xa1e enega leta, samo da se v tem \xc4\x8dasu potrdi njena pristnost. Njeni vrstniki so jo opisali kot poni\xc5\xbeno, preprosto in odkrito osebo, predvsem pa vsestransko in potrpe\xc5\xbeljivo. Navsezadnje je le bila 6. novembra 1672 sprejeta v red, kljub temu, da je predstojniki niso videli kot najbolj spretno in pripravno za u\xc4\x8denje.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti sv. Marjete so s \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denjem Srca Jezusovega nadaljevali jezuiti. Kmalu so se znotraj Cerkve pojavile polemike v zvezi s tovrstno pobo\xc5\xbenostjo. Praksa \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja je postala redna \xc5\xa1ele 75 let po njeni smrti._NEWLINE_Precej let so se vlekle dolge razprave o resni\xc4\x8dnem poslanstvu in pristnosti Marjetinih videnj. Vsa njena aktivnost, njena videnja, njena duhovnost, njeni nauki o predanosti Srcu Jezusovemu, kamor jo lahko \xc5\xa1tejemo za tovrstnega apostola, vse to je bilo podvr\xc5\xbeeno najstro\xc5\xbejemu in natan\xc4\x8dnemu pregledu in globokim teolo\xc5\xa1kim debatam; na koncu vsega tega pa je kongregacija za nauk vere pozitivno glasovala o juna\xc5\xa1kih krepostih te Bo\xc5\xbeje slu\xc5\xbeabnice. Marca 1824 je pape\xc5\xbe Leon XII. dovolil njeno \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje. Ko je bil julija 1830 odprt njen grob, so opazili, da je truplo nestrohnjeno. In 18. septembra 1864 jo je pape\xc5\xbe Pij IX. razglasil za bla\xc5\xbeeno. Sedaj njeno telo po\xc4\x8diva pod stranskim oltarjem v kapeli prikazovanj, ki se nahaja v samostanu sester vizitantk v Paray-le-Monialu. Mnogi romarji s celega sveta, ki so se ji pri\xc5\xa1li poklonit in priporo\xc4\x8dit na njen grob, so bili dele\xc5\xbeni razli\xc4\x8dnih milosti in blagoslovov._NEWLINE_Marjeto je razglasil za svetnico pape\xc5\xbe Benedikt XV. leta 1920, devet let pozneje (1929) je bila vpisana v liturgi\xc4\x8dni koledar, kjer se je njen god obhajal 17. oktobra, dan po njeni smrti. Z liturgi\xc4\x8dno prenovo bogoslu\xc5\xbenega koledarja, ki se je izvr\xc5\xa1ila po II. vatikanskem koncilu 1969. leta, se njen god obhaja 16. oktobra, en dan pred smrtjo.\n_START_SECTION_\nKapele posve\xc4\x8dene sv. Marjeti M. Alakok\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je prisotnih nekaj oltarjev, ki so posve\xc4\x8deni tej svetnici. Tako najdemo njej posve\xc4\x8deno stransko kapelo v \xc5\xbeupnijski cerkvi sv. Cecilije v Celju; v \xc5\xbeupnijski cerkvi Lur\xc5\xa1ke Matere Bo\xc5\xbeje v Pol\xc5\xa1niku se prav tako nahaja stranski oltar posve\xc4\x8den tej svetnici.\n_START_SECTION_\nSvetovna knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nV literarnem delu Dubliners (Ljudje iz Dublina) irskega romanopisca Jamesa Joycea se nahaja kraj\xc5\xa1a zgodba z naslovom Evelina, kjer je omenjenih dvanajst Jezusovih obljub sv. Marjeti. Le-te se nahajajo kot okras v nekem stanovanju irske dru\xc5\xbeine na prelomu 20. stoletja; ta zabele\xc5\xbeka ka\xc5\xbee, da je svetnica priljubljena med irskimi katoli\xc4\x8dani._NEWLINE_Dostojevski posku\xc5\xa1a v romanu Zlo\xc4\x8din in kazen najti odgovor na nenehno prepletanje Boga, morale, ljubezni, zla, trpljenja in odre\xc5\xa1enja; v vse to pa skrito vpleta dvanajst Jezusovih obljub, ki jih je prejela sv. Marjeta."