b'\n_START_ARTICLE_\nPti\xc4\x8d neletalec\n_START_PARAGRAPH_\nPti\xc4\x8di neletalci so raznovrstna skupina pti\xc4\x8dev, ki nimajo sposobnosti letenja, pa\xc4\x8d pa se premikajo izklju\xc4\x8dno s hojo ali plavanjem. Prevladujo\xc4\x8da razlaga je, da gre za vrste, ki so v evolucijskem razvoju sekundarno izgubile to sposobnost ter ponovno pre\xc5\xa1le na kopenski na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja. Pti\xc4\x8di neletalci niso taksonomska kategorija, saj se nelete\xc4\x8di predstavniki pojavljajo v vsaj 12 razli\xc4\x8dnih evolucijskih linijah. Poleg tega je bilo, sode\xc4\x8d po anatomskih zna\xc4\x8dilnostih fosilnih ostankov, nelete\xc4\x8dih tudi ve\xc4\x8d izumrlih predstavnikov v razli\xc4\x8dnih geolo\xc5\xa1kih dobah, kar nakazuje, da je vrnitev na kopenski na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja obi\xc4\x8dajen trend v evoluciji ptic._NEWLINE_Anatomsko se pti\xc4\x8di neletalci razlikujejo od lete\xc4\x8dih sorodnikov po ve\xc4\x8d znakih. Najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1i je reduciran sprednji par okon\xc4\x8din, ki so pri ostalih pti\xc4\x8dih oblikovane kot peruti. Kosti so proporcionalno manj\xc5\xa1e, mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1an pa je tudi gredelj prsnice, kamor se pripenjajo letalne mi\xc5\xa1ice v prsih, ki pri neletalcih predstavljajo zanemarljiv dele\xc5\xbe telesne mase. Nasprotno so pove\xc4\x8dane in robustnej\xc5\xa1e zadnje okon\xc4\x8dine (noge). Sprednje okon\xc4\x8dine so lahko preprosto zakrnele, ali pa so prevzele druga\xc4\x8dno funkcijo - najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1i zgled so pingvini, pri katerih sodelujejo pri plavanju, zato so kosti oja\xc4\x8dane. Ostali nelete\xc4\x8di pti\xc4\x8di, ki se potapljajo za plenom, uporabljajo za poganjanje pod vodo noge, saj so peruti za ta namen preve\xc4\x8d krhke._NEWLINE_Biologi razlagajo izgubo sposobnosti letenja z mehanizmi naravnega izbora. Ve\xc4\x8d dejstev ka\xc5\xbee na to, da gre za prilagoditev, ki v dolo\xc4\x8denih primerih omogo\xc4\x8da la\xc5\xbeje pre\xc5\xbeivetje. V okoljih, kjer je zmanj\xc5\xa1an ali odsoten pritisk plenilcev (najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1i primer so manj\xc5\xa1i samotni otoki kamor se niso raz\xc5\xa1irili ve\xc4\x8dji plazilci ali sesalci), so letalne mi\xc5\xa1ice energetsko potratna investicija organizma, ki mu ne daje toliko prednosti kot drugod. To ne velja za celinska okolja, kjer prav tako najdemo pti\xc4\x8de neletalce, kot so noj, kazuar in emu. Pri njih izgubo sposobnosti letenja povezujejo s pove\xc4\x8devanjem telesne velikosti. Obstoj nelete\xc4\x8dih pti\xc4\x8dev je pogosto odvisen od specifi\xc4\x8dnosti njihovega okolja, ki zmanj\xc5\xa1a pritisk tekmecev. To so bodisi nedostopni samotni otoki ali pe\xc4\x8dine (kivi, kakapo, galapa\xc5\xa1ki nelete\xc4\x8di kormoran), mrzla in odro\xc4\x8dna antarkti\xc4\x8dna obmo\xc4\x8dja (pingvini) ipd._NEWLINE_Take vrste intenzivno izumirajo v zadnjih stoletjih zaradi vpliva \xc4\x8dloveka, bodisi zaradi neposrednega lova, bodisi zaradi namernega ali nenamernega vnosa neavtohtonih plenilcev (podgane, ma\xc4\x8dke ipd.). Recentna izumrtja, kot sta dodo in velika njorka, so pogosto uporabljan zgled za ob\xc4\x8dutljivost oto\xc5\xa1kih ekosistemov in kvaren vpliv \xc4\x8dlovekove dejavnosti na naravo.'