b'\n_START_ARTICLE_\nSvet Evrope\n_START_SECTION_\nOrgani in institucije\n_START_PARAGRAPH_\nGeneralni sekretar Sveta Evrope (leta 2004 je za petletni mandat izvolila Parlamentarna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Britanca Terryja Davisa) je v celoti odgovoren za  strate\xc5\xa1ko vodenje delovnega programa Sveta in prora\xc4\x8duna; nadzoruje tudi teko\xc4\x8de upravljanje organizacije in sekretariata. Je depozitar Evropske konvencije \xc4\x8dlovekovih pravic._NEWLINE_Odbor ministrov je telo, v katerem se sprejemajo odlo\xc4\x8ditve Sveta Evrope. Sestavljajo ga zunanji ministri vseh dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic ali njihovi stalni diplomatski predstavniki v Strasbourgu. To je vladno telo, v katerem je mogo\xc4\x8de enakopravno razpravljati o stali\xc5\xa1\xc4\x8dih posameznih dr\xc5\xbeav do te\xc5\xbeav, s katerimi se sre\xc4\x8duje evropska dru\xc5\xbeba, in hkrati tudi skupni forum, na katerem se oblikujejo vseevropski odgovori na take izzive. V sodelovanju s Parlamentarno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino je Odbor ministrov varuh temeljnih vrednot Sveta in nenehno nadzoruje, da dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice ravnajo skladno s prevzetimi obveznostmi._NEWLINE_Parlamentarna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je po statutu Sveta Evrope eden od dveh glavnih organov Sveta in zastopa glavne politi\xc4\x8dne te\xc5\xbenje njegovih dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina se \xc5\xa1teje za gonilno silo pri \xc5\xa1irjenju evropskega sodelovanja na vse demokrati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave v Evropi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSvet Evrope je 5. maja 1949 ustanovilo 10 dr\xc5\xbeav (Belgija, Danska, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Norve\xc5\xa1ka, \xc5\xa0vedska, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo), v avgustu 1949 pa sta se jim pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e Gr\xc4\x8dija in Tur\xc4\x8dija. V Svetu Evrope je danes 45 dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic, ki so se pridru\xc5\xbeile prvotnim: Islandija in Nem\xc4\x8dija (1950), Avstrija (1956), Ciper (1961), \xc5\xa0vica (1963), Malta (1965), Portugalska (1976), \xc5\xa0panija (1977), Lihten\xc5\xa1tajn (1978), San Marino (1988), Finska (1989), Mad\xc5\xbearska (1990), Poljska (1991), Bolgarija (1992), Estonija, Litva, Slovenija, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Slova\xc5\xa1ka, Romunija (1993), Andora (1994), Latvija, Albanija, Moldavija, Ukrajina, Makedonija (1995), Rusija in Hrva\xc5\xa1ka (1996), Gruzija (1999), Armenija in Azerbajd\xc5\xbean (2001), Bosna in Hercegovina (2002), Srbija (2003), Monako (2004), \xc4\x8crna gora (2007).\n_START_SECTION_\nSlovenci v delovnih telesih Sveta Evrope\n_START_PARAGRAPH_\nV januarju leta 2019 je bila slovenska dramska igralka, aktivistka, politi\xc4\x8darka in poslanka v Dr\xc5\xbeavnem zboru (PS Levica) Violeta Tomi\xc4\x87 imenovana za poro\xc4\x8devalko Sveta Evrope za pravice oseb LGBT. _NEWLINE_Dolgoletni \xc4\x8dlan Sveta Evrope pa je bil tudi slovenski politik Zmago Jelin\xc4\x8di\xc4\x8d, ki pa je bil leta 2018 iz nje izklju\xc4\x8den, zaradi suma korupcije.'