b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Duhovnik (montanist)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1937 je diplomiral in 1942 doktoriral iz rudarstva na ljubljanski Tehni\xc5\xa1ki fakulteti. Po diplomi se je kot pomo\xc4\x8dnik glavnega geologa zaposlil v Zve\xc4\x8danu pri Kosovski Mitrovici (Kosovo). Od 1939 je bil asistent, od 1943 docent, od 1946 izredni profesor in 1956-1982 redni profesor na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani za kristalografijo, mineralogijo, petrografijo, razlo\xc4\x8devanje magme, nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da mineralnih surovin in za geologijo nafte. \xc5\xbde pred vojno, zlasti pa po 1945 je opravil ve\xc4\x8d rudarsko-geolo\xc5\xa1kih raziskav v Srbiji in Makedoniji. Bil je strokovni in znanstveni sodelavec Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Petrografske in mikroskopske raziskave rud je opravljal v okviru Geolo\xc5\xa1kega zavoda Ljubljana, Metalur\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta in drugih raziskovalnih; med drugim je dolo\xc4\x8dil glavni nikljev mineral v makedonskem R\xc5\xbeanovu na planini Karaorman. Objavil je vrsto \xc4\x8dlankov in razprav s podro\xc4\x8dja mineralogije, petrografije in vede o rudi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Leta 1966 je na povabilo Unesca sodeloval v New Yorku na simpoziju o nastanku plastovitih rudi\xc5\xa1\xc4\x8d svinca, cinka, barita in fluorita.'