b'\n_START_ARTICLE_\nPolom (Tone \xc4\x8cufar)\n_START_SECTION_\nObjava in uprizoritve\n_START_PARAGRAPH_\nTo je prva \xc4\x8cufarjeva drama v knji\xc5\xbeni obliki. Prvi\xc4\x8d jo je uprizorilo Delavsko kulturno dru\xc5\xa1tvo Enakost leta 1934 na Jesenicah v Delavskem domu, v re\xc5\xbeiji Alfonza Oblaka. Posodobljene uprizoritve je do\xc5\xbeivela \xc5\xa1e leta 1954 in 1975. Uprizorili so jo tudi ob stoti obletnici \xc4\x8cufarjevega rojstva v proizvodni hali jeseni\xc5\xa1kega Acronija.\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nRojnik zastopa pravice delavcev Kremena, ki zahtevajo svoje pla\xc4\x8de. V resnici pa to po\xc4\x8dne le navidez, saj spretno izigrava delavce proti upravi in obratno. Ljubimka z upravnikovo ljubico, nato se vname \xc5\xa1e za njegovo soprogo. Denarja za pla\xc4\x8de ni, prav tako pa ne navodil iz centrale. Brum in Rojnik se dogovorita, da bosta delavce potola\xc5\xbeila s pisnim jamstvom o izpla\xc4\x8dilu in z obljubo, da mezd ne bodo zni\xc5\xbeali. Brum se odpelje v mesto, da bi v centrali poizvedel, kak\xc5\xa1en je polo\xc5\xbeaj, upravo pa izro\xc4\x8di nadzorniku. Rojnik odide pomirit delavce, nadzornik pa se \xc5\xa1opiri v pisarni.\n_START_SECTION_\nDrugo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nNadzornik odpusti nekaj upornih delavcev z najostrej\xc5\xa1im Jurmanom na \xc4\x8delu, kar razburi preostale delavce. Rojnik jih napoti k nadzorniku, medtem pa se zamoti s koketno Matildo. Ljubosumna Olga Jurmanu pove, da podjetju grozi polom. Delavci to izvedo in svojo jezo obrnejo proti Rojniku, ki naj bi jih izdal, a jih ta spretno obvlada in na\xc5\xa1\xc4\x8duva proti Pernetu. Delavska \xc5\xbeena \xc5\xa1e pove, da jo je pijani nadzornik obrcal, tako da mno\xc5\xbeica krene nadenj, Rojnik pa si veselo mane roke.\n_START_SECTION_\nTretje dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nRojnik pretepenemu nadzorniku svetuje, naj kazni prekli\xc4\x8de in odpu\xc5\xa1\xc4\x8dene delavce ponovno zaposli, upornega Jurmana pa naj izro\xc4\x8di oro\xc5\xbenikom kot povzro\xc4\x8ditelja pretepa. Perne je poslu\xc5\xa1en in poni\xc5\xbeen do Rojnika, do gospe Brumove pa kle\xc4\x8deplazno kavalirski. Brum se vrne iz mesta ter najde pijanega nadzornika, \xc5\xbeeno pa v Rojnikovem objemu. Hitro jo odpravi z denarjem, saj mu je v resnici mar le za Olgo. Delavski delegaciji sporo\xc4\x8di odlo\xc4\x8ditev uprave: podjetje se je re\xc5\xa1ilo hudih te\xc5\xbeav, poloma ni, denar za pla\xc4\x8de pa pride jutri, a tovarna bo izplavala le, \xc4\x8de se zni\xc5\xbeajo pla\xc4\x8de. Med delavci zahrumi, saj so bili prevarani, zni\xc5\xbeanja pla\xc4\x8d pa zaradi \xc5\xbee tako nevzdr\xc5\xbenih razmer ne morejo sprejeti. Rojnik jih miri in poziva k civiliziranemu dogovoru, a delavci ga na\xc5\xbeenejo, saj so spoznali njegovo izigravanje. Sporazum med kapitalom in delom ni mogo\xc4\x8d, odslej se bosta soo\xc4\x8dala direktno, brez posrednikov.\n_START_SECTION_\nLiterarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDrama je v socialisti\xc4\x8dnem tisku spro\xc5\xbeila oster odziv in je nastala kot odmev na tedanjo kapitalisti\xc4\x8dno gospodarsko krizo. Avtor se ni toliko poglabljal v problematiko dru\xc5\xbebenih razredov, temve\xc4\x8d je neposredno slikal \xc5\xbeivljenjska nasprotja. Postavil se je na stran delavcev, na stran mladega Jurmana, ki ne priznava me\xc5\xa1etarskih posrednikov in veruje v delavsko enakopravnost. Zadravec navaja Borisa Kidri\xc4\x8da, ki je ob izzidu Poloma \xc4\x8cufarju o\xc4\x8dital preve\xc4\x8d zunanje tenden\xc4\x8dnosti, saj bi se moral kot socialni realist zavedati, da je pogoj za proletarsko umetnost odklanjanje idealisti\xc4\x8dne tenden\xc4\x8dnosti.'