b'\n_START_ARTICLE_\nInia araguaiaensis\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo telesni zgradbi je zelo podobna orino\xc5\xa1ki pliskavki; meritve so bile do zdaj opravljene le na nekaj primerkih, zato morfolo\xc5\xa1ke razlike \xc5\xa1e niso jasne. Orino\xc5\xa1ka pliskavka je najve\xc4\x8dji med re\xc4\x8dnimi delfini, dose\xc5\xbee 2 m v dol\xc5\xbeino in te\xc5\xbeo od skoraj 100 (samice) do 160 kg (samci). Med zna\xc4\x8dilnostmi so dolg, koni\xc4\x8dast gobec z zobmi dveh vrst, veliko, obokano \xc4\x8delo in ko\xc5\xa1\xc4\x8den greben na hrbtu namesto izra\xc5\xbeene hrbtne plavuti. Vrsta I. araguaiaensis naj bi bila nekoliko manj\xc5\xa1a, s \xc5\xa1ir\xc5\xa1o lobanjo in manj\xc5\xa1im \xc5\xa1tevilom zob. Podobno kot sorodniki ima zaradi \xc5\xbeivljenja v kalnih vodotokih slab\xc5\xa1e razvite o\xc4\x8di in pigmentacijo telesa.\n_START_SECTION_\nTaksonomija\n_START_PARAGRAPH_\nPo molekularnih znakih se I. araguaiaensis jasno lo\xc4\x8di od orino\xc5\xa1ke pliskavke in tudi od tretje sorodne vrste, I. boliviensis iz bolivijskega dela pore\xc4\x8dja Amazonke. Razlike so v ve\xc4\x8d standardnih genetskih markerjih, kot so mikrosateliti in gen za citokrom b v mitohondrijski DNK, kjer so razlike znotraj populacije iz reke Aragvaja zna\xc4\x8dilno manj\xc5\xa1e od razlik med populacijami._NEWLINE_S kombinacijo molekularnih in morfolo\xc5\xa1kih znakov treh danes \xc5\xbeive\xc4\x8dih vrst ter fosilnih najdb so raziskovalci ocenili, da se je vrsta I. araguaiaensis lo\xc4\x8dila od orino\xc5\xa1ke pliskavke v zgodnjem pleistocenu pred pribli\xc5\xbeno dvema milijonoma let, kar sovpada z geolo\xc5\xa1kimi dogodki, ki so povzro\xc4\x8dili lo\xc4\x8ditev pore\xc4\x8dja Aragvaje in Tokantinsa od pore\xc4\x8dja Amazonke. Zaradi geografske lo\xc4\x8ditve ne prihaja do kri\xc5\xbeanja. Podobna situacija je v primeru vrste I. boliviensis, katere obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti lo\xc4\x8dujejo neprehodne brzice.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in ogro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nDo zdaj znano obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti je omejeno na pore\xc4\x8dje reke Aragvaja v centralni Braziliji, domnevajo pa, da je vrsta raz\xc5\xa1irjena \xc5\xa1e v Tokantinsu, v katerega se Aragvaja izliva. Po gostoti osebkov, ki so jih opazili med odpravo, ocenjujejo, da \xc5\xbeivi v Aragvaji okrog 1000 osebkov. Morebiten areal v Tokantinsu je zelo fragmentiran zaradi jezov hidroelektrarn, intenzifikacija kmetijstva in ribolova pa jih ogro\xc5\xbea tudi v Aragvaji. Varstveni status vrste I. araguaiaensis po kriterijih Svetovne zveze za varstvo narave \xc5\xa1e ni bil opredeljen, utegnila pa bi soditi med ranljive vrste.'