b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cin\xc4\x8dila\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nTo je majhen glodavec kratkega stisnjenega telesa z veliko glavo na kateri sta dolga obla uhlja. Ima razmeroma velike o\xc4\x8di in dolge, svetle redke brke, ter dolg dlakav rep. Telo pokriva okoli 2 cm dolga mehka \xc4\x8drnobela dlaka; njeno krzno je srebrne barve. Telo je dolgo okoli 30 cm, od tega odpade na rep 13 cm. Tehta od 400 g do 600 g. Povpre\xc4\x8dna \xc5\xbeivljenjska doba je 15 let, lahko pa \xc5\xbeivijo tudi 20 let ali ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nRod Chinchilla\n_START_PARAGRAPH_\nRod je leta 1829 prvi\xc4\x8d opisal angle\xc5\xa1ki zoolog Edward Turner Bennett (1797-1836). O klasifikaciji \xc4\x8din\xc4\x8dil je biologi \xc5\xa1e dogovarjajo. \xc4\x8ce bodo divje vrste izumrle, te\xc5\xbeava pri klasifikaciji ne bo nikoli re\xc5\xa1ena._NEWLINE_Vrsta je v zgodovina imela veliko imen: Mus, Lemmus, Criteus, Eriomys, Callomys in Lagostomus, dokler ni v 21. stoletju splo\xc5\xa1no sprejeta kot Chinchilla._NEWLINE_Med strokovnjaki je od 19. stoletja veliko nestrinjanja o vrstah oziroma podvrstah tega rodu. Strokovnjaki se ne strinjajo na tem podro\xc4\x8dju. Nekateri priznavajo obstoj le ene povrste, medtem ko drugi priznavajo obstoj podvrst Chinchilla lanigera in Chinchilla chinchilla. V drugi polovici 20. stoletja so strokovnjaki opisali \xc5\xa1e dve vrsti: Chinchilla laniger in Chinchilla brevicaudata. Leta 2003 sta biologa Valladares in Spotorno vlo\xc5\xbeila pro\xc5\xa1njo na Mednarodni kodeks zoolo\xc5\xa1ke nomenklature (International Commission on Zoological Nomenclature) za preimenovanje, Chinchilla laniger naj bi imenovali z nekdanjim imenom Mus Laniger, Chinchilla brevicaudata pa bi preimenovali v Eriomys chinchilla._NEWLINE_Doma\xc4\x8da \xc4\x8din\xc4\x8dila naj bi bila po mnenju strokovnjakov hibrid (me\xc5\xa1anec) med Chinchilla laniger in Chinchilla brevicaudata, kot rezultat me\xc5\xa1anja teh dveh vrst v ujetni\xc5\xa1tvu.\n_START_SECTION_\nDomovanje\n_START_PARAGRAPH_\nDivje \xc4\x8din\xc4\x8dile, ki izvirajo iz Andov v Ju\xc5\xbeni Ameriki, so danes skoraj \xc5\xbee izumrle. \xc5\xa0e \xc5\xbeivi primerki divje \xc4\x8din\xc4\x8dile, ki \xc5\xbeivijo nad 4500 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine v pu\xc5\xa1\xc4\x8davnatih kamnitih pobo\xc4\x8djih, pripomorejo k podrobnej\xc5\xa1emu opisu \xc5\xbeivali in njihovega obna\xc5\xa1anja.\n_START_SECTION_\nTelo in ko\xc5\xbeuh\n_START_PARAGRAPH_\nTi glodavci so velikosti manj\xc5\xa1ega zajca in so odli\xc4\x8dno prilagojene na \xc5\xbeivljenje v neprijaznem okolju. \xc5\xbdivijo v velikih skupinah, \xc4\x8deprav se skupine kr\xc4\x8dijo zaradi njihove izumiranja. Samice so ve\xc4\x8dje in bolj dominantne od samcev. Za medsebojno sporazumevanje uporabljajo vrsto razli\xc4\x8dnih zvokov in krikov, \xc5\xa1krtajo z zobmi, spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo urin, \xc4\x8de pa se po\xc4\x8dutijo ogro\xc5\xbeene pa sprostijo mo\xc4\x8dan vonj. Do sporov ne pride, \xc4\x8de je njihov habitat zadostne velikosti._NEWLINE_\xc4\x8cin\xc4\x8dile so poznane po svojih gostih ko\xc5\xbeuhih, ki omejijo izhlapevanje vode v obmo\xc4\x8djih, kjer temperatura zraka med dnevom in no\xc4\x8djo ekstremno niha. Ko\xc5\xbeuh \xc4\x8din\xc4\x8dile je najgostej\xc5\xa1i med bitji \xe2\x80\x93 \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki folikel ima en las ali dlako, medtem ko jih \xc4\x8din\xc4\x8dilin folikel kar \xc5\xa1estdeset dlak.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nOd\xc5\xbeejajo se v jutranji rosi, prehranjujejo pa se prete\xc5\xbeno z rastlinami (listi, lubjem, plodovi grmi\xc4\x8devja, suhimi travnicami, kaktusi, itd.). Prehranjevanje \xc4\x8din\xc4\x8dil je torej odvisno od pu\xc5\xa1\xc4\x8davnatega okolja, v katerem \xc5\xbeivijo, in njegovega rastlinstva. \xc4\x8cin\xc4\x8dile tako zau\xc5\xbeijejo nujno potrebne koli\xc4\x8dine prehranskih vlaknin in celuloze, ki jih potrebujejo za zdravo \xc5\xbeivljenje. Udoma\xc4\x8dene \xc4\x8din\xc4\x8dile lahko z urejeno in prilagojeno prehrano \xc5\xbeivijo do dvajset let, razmno\xc5\xbeujejo se lahko do petnajstega leta, medtem ko divje \xc4\x8din\xc4\x8dile \xc5\xbeivijo do pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1estih let.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeevanje \xc4\x8din\xc4\x8dil je v primerjavi z razmno\xc5\xbeevanjem drugih glodavcev po\xc4\x8dasno. Samica spolno dozori pri \xc5\xa1tirih mesecih, breja je vsaj 111 dni, mladi\xc4\x8dki so skotijo \xc5\xbee pokriti z dlako in z odprtimi o\xc4\x8dmi. Samica skoti dva mladi\xc4\x8dka in ni breja ve\xc4\x8d kot dvakrat na leto.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV Ju\xc5\xbeni Ameriki so odkrili fosilne ostanke iz eocena, pliocena in pleistocena, ki ka\xc5\xbeejo na to, da so predniki \xc4\x8din\xc4\x8dil \xc5\xbeiveli na tem obmo\xc4\x8dju \xc5\xbee pribli\xc5\xbeno 50 milijonov let. Znanstveniki menijo, da je dana\xc5\xa1nja \xc4\x8din\xc4\x8dila potomka ve\xc4\x8dje prazgodovinske \xc5\xbeivali Megamys, katere fosilne ostanke so odkrili v Argentini. Zaradi naravnih reliefnih pregrad in plenilcev so \xc4\x8din\xc4\x8dile ostale v Ju\xc5\xbeni Ameriki.\n_START_SECTION_\nLov na \xc4\x8din\xc4\x8dile\n_START_PARAGRAPH_\nKrzno \xc4\x8din\xc4\x8dil so ljudje uporabljali \xc5\xbee pred Inkovskim imperijem. Lovili so jih tako za pridobivanje krzna, kot tudi za meso in obla\xc4\x8dila. \xc5\xa0panski osvajalci pa so mehkobo njihovega krzna za\xc4\x8deli izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati in izva\xc5\xbeati v 18. stoletju._NEWLINE_Z intenzivnim lovom na \xc4\x8din\xc4\x8dile, ki je skoraj izkoreninil to vrsto, so pri\xc4\x8deli leta 1828 na severu \xc4\x8cila, med leti 1900 in 1909 so letno ujeli okoli 1,5 milijona \xc5\xbeivali, do leta 1917 pa skoraj uni\xc4\x8dil njihov naraven habitat. Ve\xc4\x8dino ko\xc5\xbeuhov so izvozili v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, Anglijo, Francijo in \xc5\xa0panijo._NEWLINE_Direktor centra za zoolo\xc5\xa1ko in botani\xc4\x8dno raziskovanje v Santiagu, \xc4\x8cile je leta 1900 zahteval vladno za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc5\xbeivali. Leta 1910 so glavni izvozniki krzna podpisali sporazum, ki je prepovedoval lov in izva\xc5\xbeanje \xc4\x8din\xc4\x8dil, kar pa ni ustavilo lova, le cene ko\xc5\xbeuh so posko\xc4\x8dile. Tako so lovci do leta 1913, tudi \xc4\x8de so ujeli samo eno \xc5\xbeival na mesec, zaslu\xc5\xbeili ve\xc4\x8d kot delavci v rudnikih. Leta 1929 je cena ko\xc5\xbeuha dosegla ceno 170 $. Med leti 1840 in 1916 so lovi ubili ve\xc4\x8d kot 21 milijonov \xc4\x8din\xc4\x8dil._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bil zakon o za\xc5\xa1\xc4\x8diti \xc4\x8din\xc4\x8dil pri\xc5\xa1el v veljavo \xc5\xbee leta 1929, je bil strogo upo\xc5\xa1tevan \xc5\xa1ele leta 1983 z ustanovitvijo narodnega parka v \xc4\x8cilu.\n_START_SECTION_\nOhranjanje vrste\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cin\xc4\x8dilo so 3. marca 1973 uvrstili na seznam CITES, poznan tudi pod imenom Washingtonska konvencija. S konvencijo \xc5\xbeelijo prepre\xc4\x8diti izumrtje divje \xc4\x8din\xc4\x8dile.\n_START_SECTION_\nUdoma\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\nDoma\xc4\x8do \xc4\x8din\xc4\x8dilo uspe\xc5\xa1no vzgajajo od leta 1923, raz\xc5\xa1irjena je skoraj po vsem svetu. Vzgoja \xc5\xbeivali je zahtevna, saj moramo \xc5\xbeivali zagotoviti potrebne pogoje za pre\xc5\xbeivetje. \xc4\x8cin\xc4\x8dilo uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med \xc2\xbbeksoti\xc4\x8dne \xc5\xbeivali\xc2\xab, a je priporo\xc4\x8dljivo, da je ne kupimo otroku mlaj\xc5\xa1emu od dvanajst let. z veliko glavo na kateri sta dolga obla uhlja. Ima razmeroma velike o\xc4\x8di in dolge, svetle redke brke, ter dolg dlakav rep. Telo pokriva okoli 2\xc2\xa0cm dolga mehka \xc4\x8drnobela dlaka; njeno krzno je srebrne barve. Telo je dolgo okoli 30\xc2\xa0cm, od tega odpade na rep 13\xc2\xa0cm. Tehta od 400\xc2\xa0g do 600\xc2\xa0g. Povpre\xc4\x8dna \xc5\xbeivljenjska doba je 15 let, lahko pa \xc5\xbeivijo tudi 20 let ali ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nVzreja\n_START_PARAGRAPH_\nPogosto ga imajo kot doma\xc4\x8do \xc5\xbeival, po farmah pa jih vzrejajo zaradi zelo cenjenega krzna. V naravi je \xc5\xbee redek zaradi intezivnega lova. \xc4\x8cin\xc4\x8dila je no\xc4\x8dna \xc5\xbeival, takrat se prehranjuje in postane \xc5\xbeivahen, kar je za nekatere zelo mote\xc4\x8de, saj zna biti precej glasen. Je precej gib\xc4\x8dna in hitra \xc5\xbeivalca,zato potrebuje veliko prostora, kar pomeni zelo veliko kletko in vsakodnevne nadzorovane izpuste po stanovanju. Ker zelo visoko sko\xc4\x8di (do 180\xc2\xa0cm), je potrebno zapirati okna. Kletka ne sme biti na prepihu, na soncu ali v bli\xc5\xbeini vro\xc4\x8dega radiatorja, televizije, ra\xc4\x8dunalnika ali radija. Kletko je treba redno \xc4\x8distiti in nuditi primerno steljo (lesno \xc5\xbeaganje to ni). Hitro se navadi tudi uporabe posebnega prostora za izlo\xc4\x8danje ("WC-ja"), saj nadvse ceni \xc4\x8disto\xc4\x8do. Je zahtevna ob\xc4\x8dutljiva inteligentna no\xc4\x8dna \xc5\xbeival, katere zaupanje pridobimo z veliko mero potrpe\xc5\xbeljivosti in razumevanja. Osnovna hrana so pusti briketi in sve\xc5\xbee seno. Potrebuje dnevne kopeli v posebnem pesku za \xc4\x8din\xc4\x8dile, saj je skrb za ko\xc5\xbeuh njihovo primarno opravilo. Hkrati pa pesek neguje ko\xc5\xbeo in dlako - pomanjkanje peska lahko pripelje do glivi\xc4\x8dnih ko\xc5\xbenih obolenj. Posladkom se je treba izogibati, saj imajo v naravi na voljo le pusto hrano in posledi\xc4\x8dno lahko preve\xc4\x8d posladkov pripelje do sladkorne bolezni ter prezgodnje smrti. Vsekakor pa je pomembno da s svojo \xc4\x8din\xc4\x8dilo nave\xc5\xbeemo stik preko igre in je nikakor in nikoli (razen \xc4\x8de je to potrebno) ne lovimo in grabimo z rokami.'