b'\n_START_ARTICLE_\nEvakuacija v primeru hurikana\n_START_PARAGRAPH_\nEvakuacija ljudi je v primeru hurikana hitra in takoj\xc5\xa1nja. Pri tak\xc5\xa1nem vremenskem primeru velja za vsakega ogro\xc5\xbeenega cilj, da v \xc4\x8dim kraj\xc5\xa1em mo\xc5\xbenem \xc4\x8dasu odide na varno obmo\xc4\x8dje, ki je dovolj oddaljeno od ogro\xc5\xbeenega. Lokalne oblasti v obmo\xc4\x8djih, ki so predvidena in se za njih pri\xc4\x8dakuje, da bodo podvr\xc5\xbeena temu vremenskemu pojavu (ali pa kateremu drugemu apokalipti\xc4\x8dnemu pojavu narave), vedno podajo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih opozoril. Najpomembnej\xc5\xa1i del teh opozoril je prav gotovo sirena, pa tudi radijska in televizijska opozorila pridejo \xc5\xa1e kako prav.\n_START_SECTION_\nEvakuacijske cone\n_START_PARAGRAPH_\nNekatera obmo\xc4\x8dja za katera se ve, da so pogosto v nevarnosti pred tovrstnim vremenskim pojavom uporabljajo razli\xc4\x8dne vremenske centre kjer \xc5\xbee imajo vnaprej pripravljen sistem v primeru evakuacije za tovrsten vremenski problem. Denimo v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike imajo v predelu Floride tako imenovan model SLOSH, ki pokriva celotno okolico. Tako iz vodnih obmo\xc4\x8dij kot je jezero ali morje, kot tudi skozi ozemlje. Tak\xc5\xa1en tehnolo\xc5\xa1ki sistem je bil razvit s strani Ameri\xc5\xa1ke Zvezne Agencije za Varnost v Sili (FEMA), saj so tako naredili svoje evakuacijske cone. Na teh obmo\xc4\x8djih se ljudje pripravijo na nevarnost s pri\xc4\x8dakovanjem na najhuj\xc5\xa1o mo\xc5\xbeno stopnjo hurikana. Obstajajo tudi evakuacijske mape in zemljevidi, ki so dostopne javnosti. Na \xc5\xbee prej omenjeni SLOSH model vplivajo pojavi kot so hitrost in smer orkana, visoko plimovanje ter osrednji pritisk.\n_START_SECTION_\nReakcija ljudi\n_START_PARAGRAPH_\nPredvidevanje dogodkov je vedno te\xc5\xbeko, \xc5\xa1e posebej to velja pri vremenu, ki je lahko zelo nepredvidljivo. Posledi\xc4\x8dno se kljub predhodnim predvidevanjem vedno ne zgodi najslab\xc5\xa1e oziroma, da do tega hudega vremenskega pojava tudi pride. Zaradi tega nekateri ljudje stvari ne jemljejo tako resno, predvsem velja to za doma\xc4\x8dine. Dlje kot je dolo\xc4\x8dena oseba \xc5\xbeivela ogro\xc5\xbeenem (obalnem) obmo\xc4\x8dju, manj verjetno bo, da bo dejansko zapustila tudi svoje domove. Zaradi te trme oziroma ignoriranja opozoril se velikokrat zgodi, da pride do nesre\xc4\x8d, v\xc4\x8dasih tudi s smrtnim izidom. \xc5\xbdalosten primer tega posega v leto 2005, ko je orkan Katrina zadel velemesto imenovano New Orleans. V ZDA \xc5\xa1e danes ta dogodek velja kot ena najve\xc4\x8djih naravnih nesre\xc4\x8d v njihovi zgodovini.\n_START_SECTION_\nKdaj je evakuacija nujna\n_START_PARAGRAPH_\nTorej, kot ste lahko razbrali v prej\xc5\xa1njem odstavku je jasno, da je vsakr\xc5\xa1no javno opozorilo oblasti potrebno jemati \xc5\xa1e kako resno. Pa na\xc5\xa1tejmo primere v katerih je evakuacija prakti\xc4\x8dno nujna: v kolikor je va\xc5\xa1 dom grajen na poplavnih obmo\xc4\x8djih; va\xc5\xa1 dom ni zgrajen iz materialov grajenih za tovrstne vremenske pojave; \xc5\xbeivite v mobilnem domu (deniumo avtodom); ko so lokalne oblasti podale sporo\xc4\x8dilo za nujno evakuacijo_NEWLINE_V kolikor se \xc4\x8dlovek ne odlo\xc4\x8di za evakuacijo je seveda nujno potrebno spremljati trenutno vremensko stanje, saj se kot je bilo \xc5\xbee re\xc4\x8deno le to zelo hitro spreminja. Dobro je tudi, da se ve statistiko hurikana, ki bo zadel ogro\xc5\xbeeno destinacijo.\n_START_SECTION_\nUporaba sredstev v primeru evakuacije\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi potencialnih zastojev na cesti, avtomobili niso vedno najbolj\xc5\xa1a re\xc5\xa1itev v tovrstnih primerih. Pri evakuacijah je \xc5\xa1e kako potrebna dobra komunikacija, tako iz o\xc4\x8di v o\xc4\x8di, kot tudi preko socialnih omre\xc5\xbeij. Le ta imajo lahko zelo velik vpliv na samo evakuacijo. V kolikor ima dolo\xc4\x8dena skupnosti mo\xc5\xbenost potem se pogosto odlo\xc4\x8dijo za skupinski prevoz kar potem zmanj\xc5\xa1a do dolo\xc4\x8dene mere zgo\xc5\xa1\xc4\x8denost vozil na cestah.\n_START_SECTION_\nImena hurikanov\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovna meteorolo\xc5\xa1ka organizacija je pri\xc4\x8dela s poimenovanjem hurikanov in tropskih neviht leta 1954. Eni in drugi dobivajo imena po obeh spolih, zanimivo pa je da se imena orkanov izmenjujejo. Poimenovanje si zaslu\xc5\xbeijo \xc5\xa1ele takrat, ko veter razvije dolo\xc4\x8deno jakost (obi\xc4\x8dajno nad 90 km/h) kar pomeni potencialno mo\xc5\xbenost ve\xc4\x8d neviht v kratkotrajnem \xc4\x8dasovnem roku ali pa kar naenkrat. Upo\xc5\xa1tevati je potrebno tudi dejstvo, da razli\xc4\x8dne svetovne dr\xc5\xbeave uporabljajo druga\xc4\x8dna poimenovanja, kljub temu pa se ve\xc4\x8dinoma orientiramo po Ameri\xc5\xa1kem sistemu. Razli\xc4\x8dne stopnje orkana pomenijo tudi spremembo v njegovem imenu. Zaradi \xc5\xa1tevilnih smrtnih \xc5\xbertev in hudih posledic v \xc5\xbee prej omenjenem incidentu v New Orleansu, ime Katrina naj nebi bilo uporabljeno nikoli za tovrstne naravne primere. Za konec bomo na\xc5\xa1teli \xc5\xa1e nekaj svetovno znanih imen hurikanov in sicer: Ivan, Andrew, Sandy, Carla, Juan, Gustav in tako naprej.'