b'\n_START_ARTICLE_\nAntiquorum habet fida relatio\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nBula govori o prvem znanem jubilejnem odpustku leta 1300, ki ga je objavil pape\xc5\xbe Bonifacij VIII. Neki z razlogom odpustek svetega leta postavljajo v zvezo s Celestinovim odpustkom, ki ga je uvedel Bonifacijev predhodnik Celestin V. resda v manj\xc5\xa1em obsegu, v malo druga\xc4\x8dni obliki, a skoraj z isto vsebino._NEWLINE_\xc5\xa0est let pred bulo Bonifacija VIII., ki je uvedel uradno v Cerkev sveto leto z vesoljnim ali popolnim odpustkom, se je v Akvili rodil jubilej proslavljanja bule; jubilej, ki se ponavlja vsako leto za en dan. Akvilanci so vedno ljubosumno varovali\xc2\xa0\xc2\xbbBulo odpustka\xc2\xab\xc2\xa0(it.: Bolla della Perdonanza), ki se za\xc4\x8denja v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini z besedami:\xc2\xa0\xc2\xbbInter sanctorum solemnia\xc2\xab\xc2\xa0(Med prazniki svetnikov). To praznovanje prvega znanega odpustka v zgodovini se ponavlja vse do danes od 28. do 29. avgusta in je povezano s podobnimi pogoji: molitev, spoved in obisk akvilske stolnice in bazilike Santa Maria di Collemaggio \xe2\x80\x93 enkraten, medtem ko je pape\xc5\xbe Bonifacij zahteval za Rimljane tridesetkratnega, za romarje pa 15-kraten obisk rimskih bazilik apostolskih prvakov Petra in Pavla. Pape\xc5\xbe Celestin je delil privilegije in pravice z odprto roko; tako je tudi cerkev S. Maria di Collemaggio prejela nenavaden privilegij z omenjeno listino, ki je bil vsakoleten. Bila je sicer navada, da so pape\xc5\xbei podelili ob obletnici svojega kronanja odpustek, ki je vseboval popolno odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje krivd in kazni po kesanju in spovedi. Ta privilegij - ki pa ni bil omejen - in tudi vse druge Celestinove privilegije - je preklical Bonifacij VIII., kar pa je povzro\xc4\x8dilo vrsto tovrstnih ponaredkov. Bonifacij je uni\xc4\x8dil vse, kar je njegov prednik napravil \xe2\x80\x93 bulo so zato v Akvili toliko bolj skrbno \xc4\x8duvali in jo tudi ohranili do dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa. Kljub temu nasprotovanju se je nedvomno navdihoval pri svojem predniku, ko je uvedel odpustek za celo jubilejno leto 1300 s svojo bulo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKonec 1299 je v Evropi zavladala stiska in strah, \xc4\x8de\xc5\xa1 da bi se mogli osvoboditi vsi hudi\xc4\x8di in povzro\xc4\x8diti nepredvidljive katastrofe. Pogostni potresi so to bojazen naredili \xc5\xa1e bolj otipljivo. Ljudstvo se je podalo na iskanje varstva, mnogi v Rim, da bi na\xc5\xa1li upanje in mir. Presene\xc4\x8da hitrost, s katero je Bonifacij odgovoril narodnim pri\xc4\x8dakovanjem. V teku enega mesca \xe2\x80\x93 od 17. januarja do 17. februarja \xe2\x80\x93 je ukazal raziskave, se posvetoval s kardinali in dolo\xc4\x8dil stroga pravila. Izdelal je sestavo izvirnega in lastnega jubileja ali svetega leta, ki je odstopal od hebrejskega izro\xc4\x8dila. To je bil\xc2\xa0\xc2\xbbnjegov\xc2\xab\xc2\xa0jubilej, pretanjeno razodevanje njegove veljave. Mo\xc5\xbenost popolnega in velikodu\xc5\xa1nega odpustka je bilo imenitno kazanje oblasti svetega Petra. Samodejno se je porajala nova ustanova svetih let; na ta na\xc4\x8din je Bonifacij uspel izpolniti eshatolo\xc5\xa1ko upanje in dati Rimu polo\xc5\xbeaj novega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da vsega kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, in na ta na\xc4\x8din nekako nadomestil Jeruzalem, ki je za dolga stoletja postal nedostopen, ker je padel v roke muslimanov._NEWLINE_Leta 1300 so Italijo nadlegovali stra\xc5\xa1ni in pogostni potresi. Mnogi ljudje so v bojazni, da jih ne bi \xc5\xbeive pod seboj pokopale ru\xc5\xa1evine, zapu\xc5\xa1\xc4\x8dali mesta in druge utrjene kraje ter odhajali prebivat na odprto de\xc5\xbeelo. Zategadelj je dobri pape\xc5\xbe Bonifacij uvedel veliki jubilej z namenom, da bi odvrnil tolike nadloge in hudine, da bi pomiril upravi\xc4\x8deno Bo\xc5\xbejo jezo ter ljudi spravil z Bogom in med seboj. To sveto leto naj bi potem praznovali vsakih sto let in odslej so ga imenovali\xc2\xa0\xc2\xbbveliki jubilej\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbsveto leto\xc2\xab. Bistvo tega jubileja je bil popolni odpustek z odpu\xc5\xa1\xc4\x8danjem grehov za vse tiste, ki bi obiskovali sveti baziliki apostolskih prvakov Petra in Pavla skozi trideset dni, \xc4\x8de so bili Rimljani, ali pa skozi petnajst dni, \xc4\x8de so bili tujci. Ta veliki odpustek je razglasil za vesoljno kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo._NEWLINE_Naval romarjev v Rim je bil tako velik, da spri\xc4\x8duje takratni sodobni in zelo po\xc5\xa1teni zgodovinar Janez Vilanski, ki se je tudi sam podal v Rim, da bi sodeloval pri omenjenem jubileju: da ni bilo dneva, ko se ne bi v Rimu mudilo dvesto tiso\xc4\x8d romarjev. Kljub temu, da je bil zbor tako velik, ni nikoli manjkalo \xc5\xbeivil. Dodaja, da se je Rim tedaj napolnil z neizmernim bogastvom. _NEWLINE_Pape\xc5\xbe Bonifacij je bil odlo\xc4\x8den mo\xc5\xbe; kljub temu pa je premi\xc5\xa1ljeval dva meseca, da je na praznik Sede\xc5\xbea svetega Petra, 22. februarja, izdal svojo listino. Kardinal Giacomo Stefaneschi  je med tem poklical Giotta , da naj bi ovekove\xc4\x8dil obred odpiranja svetega leta, ko bo pape\xc5\xbe z lo\xc5\xbee stare Bazilike svetega Petra bral bulo, medtem ko kardinal Stafaneschi podpira dragocena ma\xc5\xa1na obla\xc4\x8dila ali paramente._NEWLINE_Pape\xc5\xbe je nedvomno mislil, da se v stotih letih lahko izgubi \xc5\xa1e tako temeljito opremljena in shranjena listina, kot je bila bula.\xc2\xa0\xc2\xbbBula\xc2\xab\xc2\xa0se imenuje zato, ker je bila povezana z rde\xc4\x8dimi trakovi pritrjenimi s svin\xc4\x8denim pe\xc4\x8datom, na katerem je bil \xc5\xbeig klju\xc4\x8dev svetega Petra. Zato ni bila samo napisana na pergament, ampak tudi vklesana v marmor, med drugim tudi v sami baziliki svetega Petra.'