b'\n_START_ARTICLE_\nSto\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb3\xc5\xbenica in st\xc3\xb4\xc5\xbenica (zastarelo sto\xc5\xbe\xc3\xa9rnica, oziroma sto\xc5\xbe\xc3\xaarnica) je v matematiki dvorazse\xc5\xbena prese\xc4\x8dna krivulja, ki nastane, \xc4\x8de se preseka kro\xc5\xbeni sto\xc5\xbeec z ravnino. Sto\xc5\xbe\xc4\x8deve ali koni\xc4\x8dne preseke je sistemati\xc4\x8dno raziskoval Apolonij, ki je leta 225 pr. n. \xc5\xa1t. napisal razpravo v osmih knjigah O sto\xc5\xbenicah (Razprava o koni\xc4\x8dnih presekih), od katerih se jih je ohranilo 7, toda 3 samo v arabskem prevodu. Matek je sto\xc5\xbenico imenoval sto\xc5\xbekose\xc4\x8dnica.'