b'\n_START_ARTICLE_\nSprejemanje odlo\xc4\x8ditev\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nVedenje \xc4\x8dloveka med sprejemanjem odlo\xc4\x8ditev je bilo raziskovano z veliko perspektiv: _NEWLINE_a) Psiholo\xc5\xa1ke: prou\xc4\x8devanje sprejemanja odlo\xc4\x8ditev pri posamezniku v kontekstu potreb, preferenc in vrednot, ki jih posameznik ima ali si jih \xc5\xbeeli imeti. _NEWLINE_b) Kognitivne: prou\xc4\x8devanje sprejemanja odlo\xc4\x8ditev v smislu nepretrganega procesa, ki je vklju\xc4\x8den v interakcijo z okoljem_NEWLINE_c) Normativne: analiza posameznikovih odlo\xc4\x8ditev  s poudarkom na logi\xc4\x8dnosti procesa sprejemanja odlo\xc4\x8ditev in racionalnosti ter nespremenljivosti odlo\xc4\x8ditve h kateri vodi. _NEWLINE_Odlo\xc4\x8danje lahko razumemo kot aktivnost re\xc5\xa1evanja problemov, ki se kon\xc4\x8da z re\xc5\xa1itvijo, ki prina\xc5\xa1a zadovoljstvo. Tako lahko to razumemo kot miselni ali \xc4\x8dustveni proces, ki je lahko racionalen ali neracionalen in lahko temelji dolo\xc4\x8denih ali tacitnih predpostavkah. Ve\xc4\x8dinoma odlo\xc4\x8ditve sledijo analizi stro\xc5\xa1ek-dobi\xc4\x8dek. Teorija racionalne izbire govori o ideji  da ljudje posku\xc5\xa1ajo dobi\xc4\x8dek pove\xc4\x8dati, stro\xc5\xa1ke pa zmanj\xc5\xa1ati._NEWLINE_Logi\xc4\x8dni vidik sprejemanja odlo\xc4\x8ditev je pomemben del poklicev, ki temeljijo na znanosti. Specialisti uporabijo svoje znanje na dolo\xc4\x8denem podro\xc4\x8dju, da sprejmejo utemeljene odlo\xc4\x8ditve. Primer je sprejemanje odlo\xc4\x8ditev v medicini, ki vklju\xc4\x8duje diagnozo in ustrezno izbiro zdravljenja. Nekatere raziskave, ki uporabljajo naturalisti\xc4\x8dne metode ka\xc5\xbeejo, da se v situacijah, kjer je \xc4\x8das za odlo\xc4\x8ditev kraj\xc5\xa1i, ve\xc4\x8dje tveganje ali ve\xc4\x8dja dvoumnost, strokovnjaki odlo\xc4\x8dajo na bolj intuitiven kot strukturiran pristop.\n_START_SECTION_\nRacionalno in iracionalno sprejemanje odlo\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\nV ekonomiji obstaja prepri\xc4\x8danje, da \xc4\x8de so ljudje v odlo\xc4\x8danju racionalna in svobodna bitja , potem se bodo vedli glede na teorijo racionalnega odlo\xc4\x8danja. Ta teorija trdi, da ljudje sprejemajo odlo\xc4\x8ditve z dolo\xc4\x8danjem verjetnosti in vrednosti potencialnega izida in mno\xc5\xbeenja tega. _NEWLINE_Primer: s 50% verjetnostjo, da bi zadeli $20 ali 100% verjetnostjo, da bi zadeli $10, bodo ljudje verjetno izbrali prvo mo\xc5\xbenost._NEWLINE_V realnosti pa je tudi nekaj faktorjev, ki vplivajo na sposobnost sprejemanja odlo\xc4\x8ditev in povzro\xc4\x8dijo, da ljudje sprejemajo iracionalne odlo\xc4\x8ditve. Ena izmed njih je pristranskost razpolo\xc5\xbeljivosti, ki je tendenca, da imamo bolj razpolo\xc5\xbeljive mo\xc5\xbenosti v spominu kot ve\xc4\x8dkrat ponavljajo\xc4\x8de se. Za primer, nekdo, ki gleda veliko filmov o teroristi\xc4\x8dnih napadih lahko meni, da je frekvenca terorizma vi\xc5\xa1ja kot dejansko je.\n_START_SECTION_\nRazlika med problemsko analizo in sprejemanjem odlo\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\nPomembno je razlikovati med problemsko analizo in sprejemanjem odlo\xc4\x8ditev. Koncepta sta popolnoma lo\xc4\x8dena en od drugega. Tradicionalno se zagovarja, da do problemske analize pride prej, tako da so informacije zbrane pred sprejemanjem odlo\xc4\x8ditev. Torej problemska analiza predhodi sprejemanje odlo\xc4\x8ditev.\n_START_SECTION_\nProblemska analiza\n_START_PARAGRAPH_\n1) Analiza izvr\xc5\xa1itve; kak\xc5\xa1ni bi morali biti rezultati glede na to kak\xc5\xa1ni dejansko so_NEWLINE_2) Problemi so deviacije standardnih izvr\xc5\xa1itev_NEWLINE_3) Problem mora biti natan\xc4\x8dno identificiran in opisan_NEWLINE_4) Probleme povzro\xc4\x8dijo spremembe nekega izrazitega pojava_NEWLINE_5) Vedno se lahko nekaj uporabi za razlikovanje med tem kaj je pod vplivom vzroka problema in kaj ne_NEWLINE_6) Vzroke problemov se lahko sklepa iz relevantnih sprememb, ki jih najdemo ko analiziramo problem_NEWLINE_7) Najverjetneje je vzrok problema tisti, ki natan\xc4\x8dno pojasni vsa dejstva\n_START_SECTION_\nSprejemanje odlo\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\n1) Najprej morajo biti osnovani objekti_NEWLINE_2) Objekti morajo biti klasificirani in postavljeni v zaporedje glede na pomembnost_NEWLINE_3) Razvite morajo biti alternativne akcije_NEWLINE_4) Alternativa mora biti ovrednotena glede na objekte_NEWLINE_5) Alternativa, ki je zmo\xc5\xbena vklju\xc4\x8diti vse objekte je eksperimentalna (delovna) odlo\xc4\x8ditev_NEWLINE_6) Eksperimentalna (delovna) odlo\xc4\x8ditev je ovrednotena za ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenih posledic_NEWLINE_7) Sledi odlo\xc4\x8danje, hkrati pa ponovno poteka problemska analiza, ki prepre\xc4\x8duje, da bi katera od posledic postala problem_NEWLINE_8) Navadno sledijo koraki, ki zagotovijo na\xc4\x8drt optimalne produkcije_NEWLINE_9) Kadar med odlo\xc4\x8danjem pride do konflikta, si lahko pomagamo z igro vlog, s katerimi predvidimo rezultate dolo\xc4\x8denih odlo\xc4\x8ditev\n_START_SECTION_\nSprejemanje odlo\xc4\x8ditev z na\xc4\x8drtovanjem\n_START_PARAGRAPH_\nSprejemanje odlo\xc4\x8ditev brez na\xc4\x8drtovanja je pogosto, vendar se velikokrat ne kon\xc4\x8da dobro. Z na\xc4\x8drtovanjem se odlo\xc4\x8ditve sprejme umirjeno in racionalno. Z na\xc4\x8drtovanjem je sprejemanje odlo\xc4\x8ditev la\xc5\xbeje, kot se morda zdi. _NEWLINE_Z na\xc4\x8drtovanjem pridobimo: _NEWLINE_1. Z na\xc4\x8drtovanjem pridobimo mo\xc5\xbenost osnovati neodvisne cilje. Tako dobimo zavestne in usmerjene serije odlo\xc4\x8ditev._NEWLINE_2. Z na\xc4\x8drtovanjem pridobimo standard meritev. S temi meritvami ugotavljamo, ali se z odlo\xc4\x8ditvijo oddaljujemo ali pribli\xc5\xbeujemo ciljem._NEWLINE_3. Z na\xc4\x8drtovanjem pri odlo\xc4\x8danju upo\xc5\xa1tevamo vrednosti. Tako ve\xc4\x8dkrat pomislimo o na\xc4\x8drtu in se odlo\xc4\x8dimo, katera odlo\xc4\x8ditev bo najbolj\xc5\xa1a za izvedbo na\xc4\x8drta. _NEWLINE_4. Z na\xc4\x8drtovanjem rabimo omejene vire po vrstnem redu glede na to, kako omejeni so (npr. denar, \xc4\x8das itd.) .)\n_START_SECTION_\nAnaliza \xe2\x80\x93 paraliza\n_START_PARAGRAPH_\nAnaliza \xe2\x80\x93 paraliza pomeni prekomerno analiziranje dolo\xc4\x8dene situacije do te mere, da nikoli ne pride do odlo\xc4\x8ditve in posledi\xc4\x8dno sledenja ciljem.\n_START_SECTION_\nVsakodnevne tehnike\n_START_PARAGRAPH_\nTehnike sprejemanja odlo\xc4\x8ditev lahko razdelimo v dve veliki kategoriji: skupinsko sprejemanje odlo\xc4\x8ditev in individualno sprejemanje odlo\xc4\x8ditev.\n_START_SECTION_\nTehnike individualnega sprejemanja odlo\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\n1) Seznam prednosti in lastnosti: posameznik na list papirja napi\xc5\xa1e prednosti in lastnosti vsake mo\xc5\xbenosti. To metodo sta popularizirala Plato in Benjamin Franklin.  S tem dobimo kontrast med pridobitvami in izgubami med alternativami. Je eden izmed na\xc4\x8dinov racionalnega sprejemanja odlo\xc4\x8ditev. _NEWLINE_2) Enostavno ugotavljanje prednosti: izbiranje alternativ z najve\xc4\x8djo verjetnosti koristnosti za vsako alternativo. _NEWLINE_3) Zadovoljevanje (Angl. Satisficing): raziskovanje alternativ, le dokler posamezniki ne najdejo ustrezne. _NEWLINE_4) Izlo\xc4\x8devanje glede na vidik: izbira med alternativami z uporabo  matemati\xc4\x8dne psihologije. Tehniko je predstavil Amos Tversky leta 1972. Izlo\xc4\x8devalni proces je prikrit in vklju\xc4\x8duje primerjavo vseh razpolo\xc5\xbeljivih alternativ glede na vidik. Tisti, ki sprejema odlo\xc4\x8ditev izbere vidik. Vse alternative, ki nimajo tega vidika, so izlo\xc4\x8dene. Ta proces se ponavlja z vsemi mo\xc5\xbenimi vidiki, dokler ne ostane le ena alternativa._NEWLINE__NEWLINE_5) Preferen\xc4\x8dno drevo: leta 1979 sta Tversky in Shmuel Sattach posodobila metodo \xc2\xbbIzlo\xc4\x8devanje glede na vidik\xc2\xab\xc2\xa0tako, da sta vklju\xc4\x8dila zaporedje in bolj strukturiran na\xc4\x8din za primerjanje alternativ. Ta metoda primerja alternative tako, da se predstavi vidike v zaporedju. Tako postane to nekak\xc5\xa1en hierarhi\xc4\x8den sistem, v katerem so vidiki razporejeni od splo\xc5\xa1nega k specifi\xc4\x8dnemu._NEWLINE_6) Privoljenje dolo\xc4\x8deni osebi, ki je strokovnjak ali ima avtoriteto nad osebo, ki privoli. Torej oseba le sledi ukazom._NEWLINE_7) \xc2\xbbMetanje kovanca\xc2\xab\xc2\xa0(Flipism): pomeni metanje kovanca, naklju\xc4\x8den dvig kup\xc4\x8dka kart ali katera druga metoda, ki temelji na naklju\xc4\x8dju. _NEWLINE_8) Molitev, tarot karte, astrologija, vede\xc5\xbeevalstvo, razodetje, ali druge oblike ugibanja / napovedi / prerokovanja. _NEWLINE_9) Izbira odlo\xc4\x8ditve, ki je nasprotna tisti, ki jo predlagajo avtoritete, ki jim posameznik ne  zaupa (to so lahko: star\xc5\xa1i, policija, partnerji\xe2\x80\xa6)_NEWLINE_10) Korist prilo\xc5\xbenosti: posameznik izra\xc4\x8duna korist vsake prilo\xc5\xbenosti in sprejeme odlo\xc4\x8ditev._NEWLINE_11) Birokratska metoda: posameznik ustvari kriterij za avtomatske odlo\xc4\x8ditve. _NEWLINE_12) Politi\xc4\x8dna metoda: pri iskanju odlo\xc4\x8ditve se skupine pogajajo._NEWLINE_13) Strukturirano sprejemanje odlo\xc4\x8ditve. _NEWLINE_Tehnike individualnega sprejemanja odlo\xc4\x8ditev velikokrat lahko uporabijo skupine kot del tehnike skupinskega sprejemanja odlo\xc4\x8ditev.  _NEWLINE_Povpra\xc5\xa1evanje po uporabi programa za sprejemanje odlo\xc4\x8ditev je vedno ve\xc4\x8dje, tako s strani posameznikov kot s strani podjetji. Vzrok temu je najverjetneje to, da so odlo\xc4\x8ditve vedno bolj zapletene, posamezniki in podjetja pa \xc5\xbeelijo v proces odlo\xc4\x8danja vklju\xc4\x8diti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d kategorij, elementov in drugih faktorjev, ki vplivajo na odlo\xc4\x8ditve.\n_START_SECTION_\nKoraki sprejemanja odlo\xc4\x8ditev\n_START_PARAGRAPH_\nVsak korak sprejemanja odlo\xc4\x8ditev lahko vklju\xc4\x8dujejo socialne, kognitivne in kulturne ovire. Z zavedanjem teh ovir jih la\xc5\xbeje premagamo. Arkansas program predlaga osem korakov sprejemanja odlo\xc4\x8ditev. Temeljijo na delu Jamesa Resta._NEWLINE_1.Osnovanje skupnosti: pomeni ustvariti in negovati odnose, norme in postopke, ki bodo vplivali na to, kako posamezniki razumejo probleme in kako se sporazumevajo. Ta korak poteka pred in med moralnimi dilemami. _NEWLINE_2.Zaznavanje: v tem koraku zaznamo, da problem obstaja._NEWLINE_3.Interpretacija: v tem koraku poi\xc5\xa1\xc4\x8demo razlage za problem in ovrednotimo vire teh razlag._NEWLINE_4.Presoja: v tem koraku gre za re\xc5\xa1etanje, preiskovanje razli\xc4\x8dnih mo\xc5\xbenih akcij ali odgovorov in dolo\xc4\x8danja, kateri je bolj upravi\xc4\x8den._NEWLINE__NEWLINE_5.Motivacija: tu razi\xc5\xa1\xc4\x8demo obveze, ki bi nas lahko odvrnile od bolj moralne akcije. Nato damo prednost moralnim pred osebnimi, institucionalnimi ali socialnimi razlogi za neko odlo\xc4\x8ditev. _NEWLINE_6.Akcija: izberemo akcijo, ki je najbolj primerna za najbolj upravi\xc4\x8deno odlo\xc4\x8ditev. _NEWLINE_7.Refleksija med akcijo._NEWLINE_8.Refleksija po akciji._NEWLINE_Predlaganih je bilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d procesov odlo\xc4\x8danja, med drugim eden, ki ga je predlagala Pam Brown (Singelton Hospital v Sqansea, Walesu). Ta je predlagala 7 korakov: _NEWLINE_1.Obris cilja in izida. _NEWLINE_2.Zbiranje podatkov._NEWLINE_3.Razvijanje alternativ._NEWLINE_4.Zapis prednosti in slabosti vsake alternative. _NEWLINE_5.Sprejetje odlo\xc4\x8ditve. _NEWLINE_6.Takoj\xc5\xa1nja izvr\xc5\xa1itev akcije. _NEWLINE_7.U\xc4\x8denje iz in refleksija odlo\xc4\x8ditve.\n_START_SECTION_\nNevroznanost\n_START_PARAGRAPH_\nAnteriorni cingulatni korteks (Angl. anterior cingulate cortex), orbitofrontalni korteks in ventromedialni prefrontalni korteks so regije mo\xc5\xbeganov, ki so vklju\xc4\x8dene v proces sprejemanja odlo\xc4\x8ditev. Nedavna \xc5\xa1tudija slikanja mo\xc5\xbeganov je na\xc5\xa1la izrazite vzorce \xc5\xbeiv\xc4\x8dne aktivacije v teh regijah, ki so bile odvisne od tega, ali so bile odlo\xc4\x8ditve sprejete glede na osebne \xc5\xbeelje ali so bile odlo\xc4\x8ditve sprejete zaradi ukazov drugih. Pacienti s po\xc5\xa1kodbo ventromedialnega prefrontalnega korteksa so imeli te\xc5\xbeave s sprejemanjem koristih odlo\xc4\x8ditev._NEWLINE_V nedavni \xc5\xa1tudiji, ki je prou\xc4\x8devala dvo-alternativno prisiljeno izbiro na resus opicah, so ugotovili, da \xc5\xbeivci v parietalnem korteksu predstavljajo tvorbo odlo\xc4\x8ditev in zaupanje / gotovost, ki je povezana z odlo\xc4\x8ditvijo. V drugi \xc5\xa1tudiji, so ugotovili, da so lezije ateriornega cingulatnega korteksa pri opici makako povzro\xc4\x8dile oslabitev sprejemanja odlo\xc4\x8ditev pri dolgoro\xc4\x8dni oja\xc4\x8ditvi dolo\xc4\x8denih nalog. Iz tega so sklepali, da obstaja mo\xc5\xbenost, da je anteriorni cingulatni korteks vklju\xc4\x8den pri ovrednotenju pretekle okrepitvene informacije in vodi v akcijo._NEWLINE_\xc4\x8custva so lahko v pomo\xc4\x8d pri procesu odlo\xc4\x8danja. Odlo\xc4\x8danje velikokrat poteka hkrati z negotovostjo, ki je lahko odlo\xc4\x8dilni faktor pri tem, ali bodo odlo\xc4\x8ditve vodile v korist ali \xc5\xa1kodo. Somatic-marker hipoteza je nevrobiolo\xc5\xa1ka teorija o tem, kako se sprejemajo odlo\xc4\x8ditve, kadar je izid negotov. Po teoriji so take odlo\xc4\x8ditve podprte tudi s strani \xc4\x8dustev v obliki telesnih stanj, ki so izzvana med pretresom (premi\xc5\xa1ljanjem) posledic in zaznamujejo razli\xc4\x8dne mo\xc5\xbenosti vedenja, ki je lahko koristno ali nekoristno. Ta proces vklju\xc4\x8duje medsebojno delovanje \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema, ki izzove \xc4\x8dustvena/telesna stanja in \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema, ki izvede \xc4\x8dustvena/telesna stanja._NEWLINE_Podzavestni procesi predstavljajo za\xc4\x8detek zavestnih, voljnih ukrepov.'