b'\n_START_ARTICLE_\nMavrica\n_START_PARAGRAPH_\nMavrica je svetlobni pojav v ozra\xc4\x8dju, ki ga vidimo v obliki loka spektralnih barv. Nastane zaradi loma (refrakcija), disperzije) in odboja (odboj) son\xc4\x8dnih \xc5\xbearkov v vodnih kapljicah v zraku. Mavrica, ki nastane zaradi son\xc4\x8dnih \xc5\xbearkov, se vedno pojavi na nasprotni strani od Sonca, tako da ima opazovalec Sonce vedno za hrbtom. Mavrico vidimo kot polkro\xc5\xbeni lok ali kot poln krog, odvisno od lege Sonca in opazovalca._NEWLINE__NEWLINE_Mavrica ima notranji in zunanji lok. Zunanji lok je po intenziteti svetlobe \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i in ni vedno viden. Notranji lok mavrice je sestavljen iz celotnega spektra barv od vijoli\xc4\x8dne spodaj do rde\xc4\x8de zgoraj. Zunanji lok pa ima ravno obrnjeno zaporedje barv, od rde\xc4\x8de spodaj od vijoli\xc4\x8dne zgoraj.\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nMavrica je navidezna in nastane v vodnih kapljicah v zraku (de\xc5\xbe, rosa, megla, pr\xc5\xa1 ...), ki so vidne pod dolo\xc4\x8denim kotom glede na izvor svetlobe. Mavrica ni oprijemljiv predmet in nima dolo\xc4\x8dene krajevne lege. Dva opazovalca nikoli ne vidita iste mavrice, saj svetloba, ki pride do o\xc4\x8desa prvega opazovalca, ne izvira iz istih kapljic, kot tista, ki zadane oko drugega opazovalca._NEWLINE_Ko gledalec opazuje barvni lok na nebu, se mu zdi, da je lok sestavljen iz dolo\xc4\x8denih osnovnih barv. V resnici je mavri\xc4\x8dni barvni spekter zvezen od vijoli\xc4\x8dne do rde\xc4\x8de barve. Barvne pasove se vidi zaradi o\xc4\x8desne interpretacije me\xc5\xa1anja razli\xc4\x8dnih valovnih dol\xc5\xbein svetlobe. Na \xc4\x8drno-beli fotografiji mavrice se vidi, da intenziteta svetlobe enakomerno nara\xc5\xa1\xc4\x8da do nekega maksimuma, nato hitro pade. _NEWLINE_Mavri\xc4\x8dne barve so rde\xc4\x8da, oran\xc5\xbena, rumena, zelena, modra, indigo in redko kdaj tudi ro\xc5\xbenata.\n_START_SECTION_\nVidnost\n_START_PARAGRAPH_\nMavrica nastane, ko so v zraku prisotne vodne kapljice in ko je Sonce za opazovalcem. Tako se lahko mavrico opazuje zjutraj na zahodu in popoldne na vzhodu. Sekundarni lok se vidi, kadar je vidljivost dobra in nastane 10\xc2\xb0 nad primarnim lokom._NEWLINE_Mavrico lahko vidimo tudi pri slapovih in vodnjakih, ki pr\xc5\xa1ijo vodne kapljice v zrak, vendar se moramo pravilno postaviti glede na pr\xc5\xa1 in Sonce._NEWLINE_Izvor svetlobe je lahko tudi Luna. Takrat govorimo o lunini mavrici. Ta je sicer redkeje opazna in je videti bela, saj pono\xc4\x8di \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko oko te\xc5\xbeje lo\xc4\x8di barve._NEWLINE_Mavrico navadno vidimo kot polkrog, ko jo opazujemo nad obzorjem. Lahko pa jo vidimo kot krog, \xc4\x8de jo gledamo iz vi\xc5\xa1ine, na primer iz letala, kjer nam horizont ne zakriva spodnje polovice loka. Opazovalec, ki gleda z vi\xc5\xa1ine, lahko kaj hitro zame\xc5\xa1a mavrico s sij, ki nastane pod kotom od 5\xc2\xb0 do 20\xc2\xb0 in za katerega so zna\xc4\x8dilni koncentri\xc4\x8dni krogi._NEWLINE_Nebo pod lokom mavrice je svetlej\xc5\xa1e, saj se svetloba, ki pade na kapljice, odbija pod razli\xc4\x8dnimi koti v obmo\xc4\x8dju od 0\xc2\xb0 do 42\xc2\xb0. Vendar je svetloba do kota 40\xc2\xb0 me\xc5\xa1anica vseh valovnih dol\xc5\xbein, zato jo opazovalec zazna kot belo svetlobo. Tudi v kapljicah mavrice se ne odbije vsa vpadna svetloba (nekaj jo kapljica prepusti), zato je intenziteta notranjega loka manj\xc5\xa1a od intenzitete vpadne svetlobe. Zunanji lok ima \xc5\xa1e nekoliko manj\xc5\xa1o intenziteto, saj se zaradi drugega odboja v kapljici izgubi \xc5\xa1e nekaj svetlobe. Svetloba notranjega in zunanjega loka je polarizirana.\n_START_SECTION_\nBarvni spekter mavrice\n_START_PARAGRAPH_\nSpektralne barve, ki jih vidimo pri mavrici, so zvezne vse od rde\xc4\x8de (cca. 700 nm) do vijoli\xc4\x8dne (cca. 400 nm) barve. \xc4\x8ceprav je spekter zvezen, ni enak spektru, ki ga dobimo pri lomu svetlobe na prizmi. Pri poskusu s prizmo se svetloba iz to\xc4\x8dkastega izvora lomi na dveh povr\xc5\xa1inah, to je pri vstopu in izstopu iz prizme. Izstopna svetloba je zvezno porazdeljena po kotu. Pri mavrici pa je treba upo\xc5\xa1tevati, da Sonce ni to\xc4\x8dkast izvor in ima 0,5\xc2\xb0 vidnega kota, v primerjavi z 2\xc2\xb0 kotom mavri\xc4\x8dnega loka. Poleg tega posamezni lomljeni \xc5\xbearki zadenejo zadnji del kapljice na razli\xc4\x8dnih mestih in se zaradi geometrije kapljice (krogle) odbijejo po lomnem zakonu vsak zase. Posledica tega je zamegljenost barv, saj izstopni kot iz kapljice ni odvisen samo od valovne dol\xc5\xbeine, kot pri prizmi, temve\xc4\x8d tudi od geometrije kapljice. Mavrice ne smemo ena\xc4\x8diti z barvnim spektrom, \xc4\x8deprav vsebuje vse valovne dol\xc5\xbeine barvnega spektra.\n_START_SECTION_\nRazlaga\n_START_PARAGRAPH_\nKo \xc5\xbearek svetlobe zadane kapljico pod nekim kotom, ki ni enak 0\xc2\xb0, se majhen del le te odbije. Preostali del vstopi v kapljico in se zaradi spremembe lomnega koli\xc4\x8dnika lomi. Ker je lomni koli\xc4\x8dnik funkcija frekvence, vpadni \xc5\xbearek pa vsebuje celoten spekter frekvenc, se \xc5\xbearek za vsako frekvenco lomi pod malo druga\xc4\x8dnim kotom svetlobna disperzija). _NEWLINE_Vpadni \xc5\xbearek se zato razcepi na posamezne \xc5\xbearke z razli\xc4\x8dnimi valovnimi dol\xc5\xbeinami. Ti \xc5\xbearki pot nadaljujejo skozi kapljico, nato se na meji kapljice ve\xc4\x8dinsko odbijejo nazaj v kapljico, majhen del pa se prepusti. Ker \xc5\xbearki zadenejo kapljico na razli\xc4\x8dnih mestih (tangente sfere na odbojnih mestih niso enake), se porazdelitev po kotu spremeni iz linearne v nelinearno. Odbiti \xc5\xbearki potujejo naprej v kapljici, dokler ne zadenejo roba kapljice, kjer se zaradi spremembe lomnega koli\xc4\x8dnika lomijo in zapustijo kapljico. _NEWLINE__NEWLINE_Kot med vpadnim in izhodnim \xc5\xbearkom je odvisen od smeri in mesta oziroma vi\xc5\xa1ine, kjer \xc5\xbearek zadene kapljico. \xc5\xbdarki, ki vpadejo pravokotno na tangento kapljice, se odbijejo direktno nazaj. \xc5\xbdarki, ki padejo na rob kapljice, kjer je kot med vpadnim \xc5\xbearkom in tangento roba kapljice enak ali ve\xc4\x8dji od kota totalnega odboja, se odbijejo na povr\xc5\xa1ini in ne sodelujejo pri pojavu mavrice. \xc5\xbdarki, ki se v kapljici enkrat odbijejo, izstopijo iz kapljice pod koti od 0\xc2\xb0 pa vse do 42\xc2\xb0. Le \xc5\xbearki, ki izstopajo pod kotom med 40\xc2\xb0 in 42\xc2\xb0 so po valovni dol\xc5\xbeini kotno lo\xc4\x8deni. V tem dvostopinjskem loku vidimo mavrico._NEWLINE__NEWLINE_Iz geometrije krogle sledi, da obstaja nek kro\xc5\xbeni pas, kjer se vsa svetlobe odbije pod kotom 42\xc2\xb0, zato je pod tem kotom tudi najve\xc4\x8dja intenziteta izhodnega \xc5\xbearka. Ostali odbiti \xc5\xbearki pod kotom od 0\xc2\xb0 do 40\xc2\xb0 vsebujejo me\xc5\xa1anico razli\xc4\x8dnih valovnih dol\xc5\xbein, kar vidimo kot belo svetlobo in posledi\xc4\x8dno svetlej\xc5\xa1e nebo pod mavri\xc4\x8dnim lokom._NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xbdarki se v kapljici lahko tudi ve\xc4\x8dkrat odbijejo, preden iz nje izstopijo. Tako \xc5\xbearki, ki se v notranjosti kapljice dvakrat odbijejo in izstopijo iz nje pod kotom med 50\xc2\xb0 in 53\xc2\xb0, tvorijo zunanji mavri\xc4\x8dni lok._NEWLINE_Vse vodne kapljice lomijo in odbijajo svetlobo enako, vendar samo od nekaterih pride odbita svetloba pod kotom med 40\xc2\xb0 do 42\xc2\xb0 oziroma 50\xc2\xb0 in 53\xc2\xb0 do opazovalca._NEWLINE_Celoten sistem, ki je sestavljen iz son\xc4\x8dnih \xc5\xbearkov, opazovalca in sferi\xc4\x8dnih kapljic ima osno simetrijo okoli premice skozi opazoval\xc4\x8devo glavo vzporedno s son\xc4\x8dnimi \xc5\xbearki. Zaradi te simetrije je mavrica zakrivljena, ker vse kapljice, ki ustrezajo temu pogoju, le\xc5\xbeijo v sto\xc5\xbecu, ki ka\xc5\xbee proti soncu z opazovalcem na vrhu sto\xc5\xbeca._NEWLINE_Osnova sto\xc5\xbeca tvori krog pod vidnim kotom 40\xc2\xb0 - 42\xc2\xb0, iz \xc4\x8desar sledi, da je za opazovalca na Zemlji vidnega manj kot 50% kroga, saj je ostali del pod obzorjem. Ni\xc5\xbeje kot je Sonce, ve\xc4\x8d kroga vidimo._NEWLINE_Mavri\xc4\x8dna svetloba je polarizirana. To vidimo, \xc4\x8de jo opazujemo skozi polarizator. Pri razli\xc4\x8dnih postavitvah polarizatorja se vidijo razli\xc4\x8dni deli mavrice in ne celoten lok, kot s prostim o\xc4\x8desom. _NEWLINE_Od spodaj navzgor si barve mavrice sledijo od vijoli\xc4\x8dne do rde\xc4\x8de. Vpadni \xc5\xbearek se pri vstopu v kapljico razcepi po valovnih dol\xc5\xbeinah. \xc4\x8ce si ogledamo dva najbolj razmaknjena \xc5\xbearka (rde\xc4\x8di - ve\xc4\x8dja in vijoli\xc4\x8dni -  manj\xc5\xa1a valovna dol\xc5\xbeina) vidimo, da se vijoli\xc4\x8dni \xc5\xbearek mo\xc4\x8dneje ukloni kot rde\xc4\x8di, vendar je zaradi odboja v kapljici izstopni kot manj\xc5\xa1i in zato vidimo vijoli\xc4\x8dni pas spodaj. Zgornji lok mavrice pa ima ravno obraten vrstni red barv. Vijoli\xc4\x8dni \xc5\xbearek izstopi iz kapljice pod ve\xc4\x8djim kotom kot rde\xc4\x8di, kar pa je posledica dvakratnega odboja v kapljici. V zunanjem loku je izstopni kot vijoli\xc4\x8dnega \xc5\xbearka 53\xc2\xb0, medtem ko rde\xc4\x8dega 50,5\xc2\xb0. Teoreti\xc4\x8dno obstajajo tudi mavri\xc4\x8dni loki nad zunanjim, ki so posledica ve\xc4\x8dkratnega odboja v kapljici._NEWLINE_\xc4\x8cistost barv v mavrici je odvisna od velikosti kapljic. Velike kapljice (polmer nekaj mm) dajejo svetle in dobro dolo\xc4\x8dene barve. Pri majhnih kapljicah (polmer okoli 0,01 mm) nastane mavrica z \xc2\xbbprekri\xc5\xbeanimi\xc2\xab\xc2\xa0barvami, skoraj bela svetloba. V naravi so kapljice zmeraj razli\xc4\x8dnih velikosti, zato je mavrica kompozitna.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8dkratna mavrica\n_START_PARAGRAPH_\nSekundarna mavrica nastane zaradi dvojnega odboja son\xc4\x8dne svetlobe v kapljicah. Svetloba se pri sekundarni mavrici odbije pod kotom 127\xc2\xb0 (vijoli\xc4\x8dna barva) in 130\xc2\xb0 (rde\xc4\x8da barva). Ker se \xc5\xbearki odbijejo za ve\xc4\x8d kot 90\xc2\xb0, jih vidimo na isti strani neba kot primarno mavrico. Sekundarna mavrica nastane pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xb0 nad primarno, in sicer pod kotom 50-53\xc2\xb0. Zaradi dvojenga loma svetlobe ima sekundarna mavrica obratni vrstni red barv. Sekundarna mavrica je manj vidna od primarne, saj se pri dvakratnem odboju svetlobe izgubi ve\xc4\x8d svetlobe. _NEWLINE_Obstajajo tudi mavrice vi\xc5\xa1jega reda, pri katerih se svetloba v kapljicah odbije ve\xc4\x8d kot dvakrat. Mavrice vi\xc5\xa1jega reda je te\xc5\xbeje opaziti, ker z ve\xc4\x8d oboji izgubijo ve\xc4\x8d svetlobe in ker nastanejo v smeri Sonca.\n_START_SECTION_\nPodvojena mavrica\n_START_PARAGRAPH_\nPodvojena mavrica je zelo redka in izgleda kot dva loka mavric z istim izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dem. V primerjavi z ve\xc4\x8dkratno mavrico ima podvojena mavrica enak vrstni red barv kot primarna._NEWLINE_Podvojena mavrica nastane zaradi razli\xc4\x8dnih velikosti de\xc5\xbenih kapljic. Vsaka velikost kapljic naredi druga\xc4\x8dno mavrico. \xc4\x8ce se mavrici zdru\xc5\xbeita, nastane podvojena mavrica.\n_START_SECTION_\nDodatna mavrica\n_START_PARAGRAPH_\nDodatna mavrica je redek pojav, pri katerem se poleg primarne mavrice pojavi \xc5\xa1e ve\xc4\x8d \xc5\xa1ibkih mavric na njenem notranjem robu (redkeje na zunanjem). Dodatne mavrice so sestavljene iz pastelnih barv, ki ne sledijo obi\xc4\x8dajnemu redu. Dodatne mavrice so najbolj vidne, ko so kapljice majhne in enako velike. _NEWLINE__NEWLINE_Dodatne mavrice nastanejo zaradi interference med \xc5\xbearki svetlobe v kapljicah. \xc5\xbdarki z enako fazo interferirajo kostruktivno in naredijo svetel pas. \xc5\xbdarki z nasprotno fazo interferirajo destruktivno in naredijo temen pas med mavricami. Ker se v kapljici vsaka barva odbije pod svojim kotom, nastane interferenca samo med \xc5\xbearki istih barv in tako dobimo dodatno mavrico.\n_START_SECTION_\nOkrogla mavrica\n_START_PARAGRAPH_\nV teoriji so vse mavrice v obliki kroga, vendar zaradi Zemlje lahko vidimo samo zgornjo polovico. Sredina mavrice je diametri\xc4\x8dno nasprotna legi sonca, zato se vidi ve\xc4\x8dji del mavrice, kadar je sonce ni\xc5\xbeje. Najve\xc4\x8dji del mavrice se vidi ob vzhodu in zahodu in sicer 50%._NEWLINE__NEWLINE_Okroglo mavrico bi se videlo, \xc4\x8de bi bile vodne kapljice pod obzorjem opazovalca in bi svetloba lahko pri\xc5\xa1la do njih. Okrogla mavrica je zato vidna samo z vi\xc5\xa1je lege, kot so na primer visoke stavbe ali z letala. Okrogla mavrica ima lahko tudi sekundarni in dodatni lok.\n_START_SECTION_\nZrcalna mavrica in odbojna mavrica\n_START_PARAGRAPH_\nKo mavrica nastane nad vodo, lahko nastaneta dva dodatna zrcalna loka, nad ali pod obzorjem._NEWLINE_Zrcalna mavrica nastane pod obzorjem v vodi, na kateri se primarna mavrica zrcali. Son\xc4\x8dna svetloba se najprej odbije od de\xc5\xbenih kapljic in se nato zrcali v vodi. Zrcalna mavrica je pogosta, saj je za njen nastanek dovolj \xc5\xbee majhna koli\xc4\x8dina vode (tudi lu\xc5\xbea)._NEWLINE_Odbojna mavrica nastane nad obzorjem, ko se son\xc4\x8dna svetloba odbije od vode preden pride do kapljic. Odbojna mavrica se seka s primarno mavrico na obzorju in se krivi vi\xc5\xa1je od primarne. Odbojna mavrica je redka, saj potrebuje za nastanek veliko vode, od katere se svetloba odbije.\n_START_SECTION_\nEnobarvna mavrica\n_START_PARAGRAPH_\nEnobarvna mavrica nastane, ko se v \xc4\x8dasu son\xc4\x8dnega vzhoda ali zahoda izpolnijo pogoji za mavrico. Ob vzhodu in zahodu sonca so vse barve, razen rde\xc4\x8de, preve\xc4\x8d razpr\xc5\xa1ene, da bi naredile mavrico. Tako nastane enobarvna ali rde\xc4\x8da mavrica.\n_START_SECTION_\nLunina mavrica\n_START_PARAGRAPH_\nLunina mavrica se \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim o\xc4\x8dem zdi bela. V resnici ima lunina mavrica poln spekret barv, vendar \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke o\xc4\x8di niso dovolj ob\xc4\x8dutljive, da bi jih zaznale.\n_START_SECTION_\nMeglena mavrica\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot mavrica v de\xc5\xbeju nastane mavrica v megli zaradi odboja svetlobe v kapljicah. Kapljice v megli so veliko manj\xc5\xa1e kot de\xc5\xbene, zato bolj lomijo \xc5\xbearke. Mavrica v megli je skoraj tako velika kot tista v de\xc5\xbeju, vendar je bolj debela. _NEWLINE_Mavrica v megli je skoraj bela, le na notranji strani je malo rde\xc4\x8da in na zunanji malo morda. Barve so zamegljene, ker so pasovi za vsako barvo \xc5\xa1ir\xc5\xa1i kot pri mavrici v de\xc5\xbeju in se zato prekrivajo.'