b'\n_START_ARTICLE_\nBo\xc5\xbeja milost\n_START_SECTION_\nMilost v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8dansko pojmovanje Bo\xc5\xbeje milosti vklju\xc4\x8duje vse pomene, kot so na\xc5\xa1teti v zgornjih odstavkih, a med njimi \xc5\xa1e posebej poudari enega: odre\xc5\xa1enje v Jezusu Kristusu. Gre za najpomembnej\xc5\xa1i zastonjski dar ljudem, brez katerega bi bili prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni posledicam izvirnega greha in svojih lastnih grehov, brez mo\xc5\xbenosti re\xc5\xa1itve. Jezus pa s svojo spravno daritvijo na kri\xc5\xbeu in s svojim vstajenjem razbije za\xc4\x8darani krog zla ter ljudi, ki se mu pridru\xc5\xbeijo v njegovi Cerkvi, povede v novo \xc5\xbeivljenje. Vendar milost odre\xc5\xa1enja predpostavlja in celo zahteva \xc4\x8dlovekov konkreten odgovor, ki naj se poka\xc5\xbee tudi v dobrih delih. Zelo pomenljiv je v tem smislu naslednji odlomek iz Pisma apostola Pavla Efe\xc5\xbeanom:\xc2\xa0\xc2\xbbBog, ki je bogat v usmiljenju, nas je zaradi velike ljubezni, s katero nas je vzljubil, \xc4\x8deprav smo bili zaradi prestopkov mrtvi, skupaj s Kristusom o\xc5\xbeivil\xe2\x80\xa6 Z milostjo ste namre\xc4\x8d odre\xc5\xa1eni po veri, vendar to ni iz vas, ampak je Bo\xc5\xbeji dar. Niste odre\xc5\xa1eni iz del, da se ne bi kdo hvalil. Njegova stvaritev smo, ustvarjeni v Kristusu Jezusu za dobra dela; zanje nas je Bog vnaprej pripravil, da bi v njih \xc5\xbeiveli\xc2\xab\xc2\xa0(Ef 2,4-5.8-10). S tem v zvezi velja poudariti, da so razlike med katoli\xc4\x8dani in protestanti v razumevanju pomena Bo\xc5\xbeje milosti za zveli\xc4\x8danje v veliki meri prese\xc5\xbeene. Po ve\xc4\x8d stoletjih razhajanj in sporov so v ekumenskem dialogu pri\xc5\xa1li do skupnega spoznanja, da\xc2\xa0\xc2\xbbnas le po milosti ter veri v Kristusovo odre\xc5\xa1ilno delo in ne zaradi kakr\xc5\xa1nekoli na\xc5\xa1e zasluge Bog sprejema ter nam daje Svetega Duha, ki prenavlja na\xc5\xa1a srca ter nas usposablja in kli\xc4\x8de k dobrim delom\xc2\xab\xc2\xa0(prim. 15. \xc4\x8dlen Skupne izjave glede nauka o opravi\xc4\x8denju, ki so jo 31. oktobra 1999 v Augsburgu podpisali visoki predstavniki Rimskokatoli\xc5\xa1ke Cerkve in Svetovne luteranske zveze). Najpomembnej\xc5\xa1e sredstvo Bo\xc5\xbeje milosti so zakramenti, ki jih Cerkev v Bo\xc5\xbejem imenu podeljuje vernikom. Med njimi je prvi sveti krst, po katerem posameznik postane dele\xc5\xbeen milosti odre\xc5\xa1enja in je usposobljen za prejem \xc5\xa1e drugih zakramentov in posebnih milosti, ki jih le-ti posredujejo. Zakramenti so torej temeljnega pomena, niso pa edini na\xc4\x8din za prejem milosti. Kot \xc5\xbee re\xc4\x8deno, kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo razume Bo\xc5\xbejo milost mnogo \xc5\xa1ir\xc5\xa1e. Sveta Terezija Deteta Jezusa (2.1.1873 \xe2\x80\x93 1.10.1897) je v svojem dnevniku zapisala celo znameniti stavek\xc2\xa0\xc2\xbbTout est gr\xc3\xa2ce\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbVse je milost\xc2\xab. V tem smislu je vse, kar je dobrega, pa tudi te\xc5\xbeave in celo bolezen in smrt mogo\xc4\x8de razumeti kot milost, \xc4\x8de le \xc4\x8dlovek po njih raste v ljubezni do Boga in bli\xc5\xbenjega.'