b"\n_START_ARTICLE_\nJacob Burckhardt\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSin protestantskega duhovnika, se je Burckhardt rodil in umrl v Baslu, kjer je \xc5\xa1tudiral teologijo v upanju, da bo prejel ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje; vendar se je pod vplivom Wilhelma Martina Leberechta de Wetteja odlo\xc4\x8dil, da ne bo postal duhovnik. Bil je \xc4\x8dlan patricijske dru\xc5\xbeine Burckhardt._NEWLINE_Diplomo je kon\xc4\x8dal leta 1839 in od\xc5\xa1el na berlinsko univerzo, da bi \xc5\xa1tudiral zgodovino , zlasti umetnostno zgodovino, to novo podro\xc4\x8dje. V Berlinu se je udele\xc5\xbeil predavanj Leopolda von Rankeja, ustanovitelja zgodovine kot ugledne akademske discipline, ki temelji na virih in zapisih in ne na osebnih mnenjih. Del leta 1841 je pre\xc5\xbeivel na univerzi v Bonnu in \xc5\xa1tudiral pri umetnostnem zgodovinarju Francu Theodorju Kuglerju, ki mu je posvetil svojo prvo knjigo Die Kunstwerke der belgischen St\xc3\xa4dte (1842)._NEWLINE_Pou\xc4\x8deval je na univerzi v Baslu od 1843 do 1855, nato na Zvezni politehni\xc4\x8dni \xc5\xa1oli. Leta 1858 se je vrnil v Basel in prevzel profesuro, ki jo je opravljal do upokojitve leta 1893. Zgodovino umetnosti je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati \xc5\xa1ele leta 1886. Dvakrat je zavrnil ponudbo profesorske katedre na nem\xc5\xa1kih univerzah, leta 1867 na T\xc3\xbcbingenski univerzi in Rankejevo katedro na berlinski univerzi leta 1872._NEWLINE_Burckhardt je trenutno predstavljen na bankovcu za \xc5\xa1vicarskih tiso\xc4\x8d frankov.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nBurckhardtovi zgodovinski spisi so veliko pripomogli k ugotovitvi pomena umetnosti pri preu\xc4\x8devanju zgodovine; res je bil eden izmed 'ustanoviteljev umetnostne zgodovine', pa tudi eden od prvih ustvarjalcev kulturne zgodovine. Po besedah Johna Lukacsa je bil prvi mojster kulturne zgodovine, ki si prizadeva opisati duh in oblike izra\xc5\xbeanja dolo\xc4\x8dene dobe, dolo\xc4\x8denega ljudstva ali dolo\xc4\x8denega kraja. Njegov inovativni pristop k zgodovinskim raziskavam je poudaril pomen umetnosti in njeno neprecenljivo vrednost kot primarnega vira za prou\xc4\x8devanje zgodovine. Bil je eden prvih zgodovinarjev, ki se je dvignil nad ozko predstavo iz 19. stoletja, da \xc2\xbbje zgodovina preteklost politike, politika pa trenutna zgodovina\xc2\xab.   Burckhardtov nesistemati\xc4\x8dni pristop k zgodovini se je mo\xc4\x8dno upiral interpretacijam hegelijanstva, ki je bilo priljubljeno v tistem \xc4\x8dasu; ekonomizem kot interpretacija zgodovine in pozitivizem, ki je prevladoval v znanstvenih diskurzih (vklju\xc4\x8dno z diskurzom dru\xc5\xbeboslovja)._NEWLINE_Leta 1838 se je Burckhardt podal na prvo pot v Italijo in objavil svoj prvi pomemben \xc4\x8dlanek Bemerkungen \xc3\xbcber schweizerische Kathedralen ('Opombe o \xc5\xa1vicarskih stolnicah'). Burckhardt je na univerzi v Baslu objavil vrsto predavanj, ki jih je leta 1943 objavila dru\xc5\xbeba Pantheon Books Inc., pod naslovom Sila in svoboda: Interpretacija zgodovine Jacoba Burckhardta (Force and Freedom: An Interpretation of History by Jacob Burckhardt). Leta 1847 je iz\xc5\xa1la nova izdaja dveh velikih Kuglerjevih del, Geschichte der Malerei in Kunstgeschichte, leta 1853 pa je objavil svoje delo Die Zeit Constantins des Grossen ('Doba Konstantina Velikega'). Ve\xc4\x8dji del let 1853 in 1854 je pre\xc5\xbeivel v Italiji in zbiral gradivo za svoj Der Cicerone: Eine Anleitung zum Genuss der Kunstwerke Italiens (1855 ) (7. nem\xc5\xa1ka izdaja, 1899; Za uporabo popotnikom jo je v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel A. H. Clough leta 1873), prav tako posve\xc4\x8dena Kuglerju. Delo, \xc2\xbbnajbolj\xc5\xa1i vodnik, ki je bil kdaj napisan\xc2\xab, je zajemalo kiparstvo in arhitekturo ter slikarstvo, je postalo nepogre\xc5\xa1ljivo vodilo za umetni\xc5\xa1ke popotnike v Italiji._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno polovica izvirne izdaje je bila posve\xc4\x8dena umetnosti renesanse. To je Burckhardta seveda privedlo do tega, da je napisal dve knjigi, po katerih je najbolj znan, svojo knjigo Die Cultur der Renaissance in Italien leta 1860 ('Renesan\xc4\x8dna kultura v Italiji' slovenski prevod Dr\xc5\xbeavna zalo\xc5\xbeba Slovenije, 1963, COBISS.SI-ID - 2225409) in njegov Geschichte der Renaissance v Italien iz leta 1867 ('Zgodovina renesanse v Italiji'). Renesan\xc4\x8dna kultura v Italiji je bila najbolj vplivna interpretacija italijanske renesanse v 19. stoletju in je \xc5\xa1e vedno veliko brana. Burckhardt je bil morda v zvezi s tem delom prvi zgodovinar, ki je izraz 'modernost' uporabil v jasno opredeljenem akademskem kontekstu.  Burckhardt je razvil ambivalentno razlago sodobnosti in u\xc4\x8dinkov renesanse, hvalil gibanje kot uvedbo novih oblik kulturne in verske svobode, hkrati pa je zaskrbljen zaradi morebitnih ob\xc4\x8dutkov odtujenosti in nezadovoljstva, ki bi jih lahko ob\xc4\x8dutili sodobni mo\xc5\xa1ki. Te trditve so se izkazale za precej kontroverzne, vendar znanstvene sodbe Burckhardtove zgodovine renesanse v\xc4\x8dasih veljajo za utemeljene z naknadnimi raziskavami zgodovinarjev, vklju\xc4\x8dno z Desmondom Sewardom in umetnostnimi zgodovinarji, kot je Kenneth Clark. Burckhardt in nem\xc5\xa1ki zgodovinar Georg Voigt sta ustanovila zgodovinski \xc5\xa1tudiji renesanse. V nasprotju z Voigtom, ki je svoje \xc5\xa1tudije omejil na zgodnji italijanski humanizem, se je Burckhardt ukvarjal z vsemi vidiki renesan\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Burckhardt je \xc5\xa1tudij anti\xc4\x8dne zgodovine smatral za intelektualno potrebo in je bil zelo cenjen u\xc4\x8denjak gr\xc5\xa1ke civilizacije. 'Grki in gr\xc5\xa1ka civilizacija' povzema ustrezna predavanja, Griechische Kulturgeschichte, ki jih je Burckhardt prvi\xc4\x8d izdal leta 1872 in ki jih je ponavljal do leta 1885. Ob njegovi smrti je delal na \xc5\xa1tirih zvezkih gr\xc5\xa1ke civilizacije._NEWLINE_Sodbe o zgodovini in zgodovinarjih temeljijo na Burckhardtovih predavanjih o zgodovini na Univerzi v Baslu med letoma 1865 in 1885. V njem so podana njegova spoznanja in interpretacija dogodkov celotnega pomena zahodne civilizacije od antike do dobe revolucij, vklju\xc4\x8dno s srednjim vekom, zgodovino od 1450 do 1598, zgodovino 17. in 18. stoletja. _NEWLINE_Friedrich Nietzsche, imenovan profesor klasi\xc4\x8dne filologije v Baslu leta 1869 pri 24 letih, je ob\xc4\x8dudoval Burckhardta in se udele\xc5\xbeil nekaterih njegovih predavanj. Oba mo\xc5\xa1ka sta bila ob\xc4\x8dudovalca pokojnega Arthurja Schopenhauerja. Nietzsche je menil, da se Burckhardt strinja s tezo njegovega Rojstva tragedije (Die Geburt der Trag\xc3\xb6die aus dem Geist der Musik), da je gr\xc5\xa1ka kultura opredeljena z nasprotovanjem 'apolonskim' in 'dionizijskim' te\xc5\xbenjam. Nietzsche in Burckhardt sta u\xc5\xbeivala v intelektualni dru\xc5\xbebi drug drugega, \xc4\x8deprav se je Burckhardt dr\xc5\xbeal stran od Nietzschejeve razvijajo\xc4\x8de se filozofije. Njuna ob\xc5\xa1irna korespondenca je bila objavljana ve\xc4\x8d let. Burckhardtov \xc5\xa1tudent Heinrich W\xc3\xb6lfflin ga je nasledil na univerzi v Baslu pri komaj 28 letih._NEWLINE_Politics[edit]_NEWLINE_V Burckhardtovi personi vlada napetost med pametnim in razgledanim \xc5\xa1tudentom italijanske renesanse in previdnim izdelkom \xc5\xa1vicarskega kalvinizma, ki ga je kot ministrant obse\xc5\xbeno \xc5\xa1tudiral. \xc5\xa0vicarska politi\xc4\x8dnost, v kateri je pre\xc5\xbeivel skoraj vse svoje \xc5\xbeivljenje, je bila precej bolj demokrati\xc4\x8dna in stabilna, kot je bila norma v Evropi 19. stoletja. Kot \xc5\xa0vicar je bil Burckhardt hladen tudi do nem\xc5\xa1kega nacionalizma in do nem\xc5\xa1kih trditev o kulturni in intelektualni superiornosti. Dobro se je zavedal tudi hitrih politi\xc4\x8dnih in gospodarskih sprememb, ki so se dogajale v Evropi tistega \xc4\x8dasa in je v svojih predavanjih in zapisih komentiral industrijsko revolucijo, evropske politi\xc4\x8dne preobrate ter vse ve\xc4\x8dji evropski nacionalizem in militarizem. Dogodki so dokon\xc4\x8dno izpolnili njegovo napoved kataklizmi\xc4\x8dnega 20. stoletja, v katerem bodo osrednji vlogi igrali nasilni demagogi (ki jih je imenoval 'grozni poenostavitelji'). V poznej\xc5\xa1ih letih se je Burckhardt v \xc4\x8dasu svojega \xc5\xbeivljenja zna\xc5\xa1el brez vtisa o demokraciji, individualizmu, socializmu in mnogih drugih idejah._NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot stoletje prej je opazil tudi, da \xc2\xbbima dr\xc5\xbeava dolgove za politiko, vojno in druge vi\xc5\xa1je vzroke in 'napredek'.... Predpostavka je, da bo prihodnost to razmerje ve\xc4\x8dno spo\xc5\xa1tovala. Dr\xc5\xbeava se je nau\xc4\x8dila od trgovcev in industrialcev, kako izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati kredite; kljubuje narodu, da bi ga kdaj pa kdaj spustila v bankrot. Poleg vseh goljufov je dr\xc5\xbeava zdaj v vlogi prevaranta.\xc2\xab\xc2\xa0"