b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Klodi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v kraju Hlodi\xc4\x8d (sedaj ital. Clodig) v dru\xc5\xbeini kmetovalca in gostilni\xc4\x8darja Valentina in Ane Klodi\xc4\x8d rojene Sabladoski. Klodi\xc4\x8d je \xc5\xa1tudiral teologijo v Gorici, a je pred posve\xc4\x8denjem izstopil iz bogoslovja, in klasi\xc4\x8dno filologijo na Dunaju. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je pou\xc4\x8deval na gimnazijah v Splitu, Trstu in Gorici.  Od leta 1869 do 1902 je bil \xc5\xa1olski nadzornik najprej za Gorico, kasneje za Istro, \xc5\xa0tajersko in nazadnje za Primorsko ter si pridobil veliko zaslug za razvoj slovenskega \xc5\xa1olstva. Pisal je pripovedne pesmi, jezikovne spise in podpiral narodni napredek\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nSpesnil je klasi\xc4\x8dno komedijo v treh dejanjih Novi svet (1868), ki je bila kasneje predelana in dobila nov naslov Materin blagoslov in romanti\xc4\x8dni ep Liv\xc5\xa1ko jezero (1912). Od leta 1887 do 1896 je po avtorjevi smrti izdal tri zvezke zbranih del svojega svaka pesnika Josipa Pagliaruzzija.\n_START_SECTION_\nStrokovno delo\n_START_PARAGRAPH_\nKlodi\xc4\x8d je objavil strokovno razpravo o nare\xc4\x8djih z naslovom O nare\xc4\x8djih Venecijanskih Slovencev (Sankt Peterburg, 1878), gr\xc5\xa1ko slovnico v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini ter dve latinski \xc5\xa1tudiji o Horacu.'