b"\n_START_ARTICLE_\nPaul Henri Thiry d'Holbach\n_START_SECTION_\nDedi\xc5\xa1\xc4\x8dina in salonska dejavnost v Parizu\n_START_PARAGRAPH_\nPaul Heinrich Dietrich se je rodil v premo\xc5\xbeni in vplivni na Pfal\xc5\xa1kem v Nem\xc4\x8diji, vendar je otro\xc5\xa1tvo pre\xc5\xbeivel v Parizu pri stricu po materini strani, ki je bil prav tako zelo bogat. S stricovo finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8djo se je leta 1748 iz\xc5\xa1olal na Univerzi v Leidnu, Nizozemska. Po \xc5\xa1tudiju se je poro\xc4\x8dil s sestri\xc4\x8dno. Po zgodnji smrti tako o\xc4\x8deta kot tudi strica pa mu je pripadala dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki mu je za celo \xc5\xbeivljenje omogo\xc4\x8dila finan\xc4\x8dno neodvisnost in vzdr\xc5\xbeevanje salonske dejavnosti, v katerih je bil sam radodaren gostitelj kot tudi aktivni udele\xc5\xbeenec v razpravah. Po smrti prve \xc5\xbeene leta 1754 se je po pape\xc5\xbeevi odvezi poro\xc4\x8dil z njeno sestro_NEWLINE_Za Enciklopedijo je Holbach prispeval \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dlanke s podro\xc4\x8dja politike, religije in bolj znanstvene s podro\xc4\x8dij kemije in mineralogije. Veliko znanstvenega gradiva je prevedel iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Salon, v katerem je Holbach redno gostil enciklopediste in radikalno ateisti\xc4\x8dne somi\xc5\xa1ljenike je deloval od leta 1749 do 1789, vsaj dva dneva tedensko. Poleg glavnega urednika Enciklopedije Denisa Diderota so se vsako tedenskih razprav v salonu redno ali pa zgolj izjemoma v vlogi gostov udele\xc5\xbeile \xc5\xa1tevilni znani razsvetljenski izobra\xc5\xbeenci: Condillac, Condorcet, D'Alembert, Marmontel, Turgot, La Condamine, Raynal, Helv\xc3\xa9tius, Galiani in Jean-Jacques Rousseau Od britanskih gostov v salonu omenimo ekonomista Adama Smitha, filozofa Davida Huma in zgodovinarja Edwarda Gibbona. V Holbachov salon so zahajali \xc5\xa1tevilni diplomati in ambasadorji, med njimi tudi Benjamin Franklin._NEWLINE_Holbachov salon je torej dale\xc4\x8d presegal ob\xc4\x8dajno literarno dejavnost salonov in z mo\xc5\xbenostjo udele\xc5\xbebe v odprtem dialogu privabljal \xc5\xa1tevilne intelektulno in tudi politi\xc4\x8dno vplivne osebnosti v Evropi, kljub temu da je bilo za tisti \xc4\x8das neprikrito kritiziranje Cerkve in deklariranje ateisti\xc4\x8dnih prepri\xc4\x8danj nevarno. V Parizu so na primer dosegli obsodbo njegovih del\xc2\xa0\xc2\xbbSistem narave\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbZdrav razum\xc2\xab\xc2\xa0ter jih javno se\xc5\xbegali. Holbach si je s svojo gostoljubnostjo pridobil dovolj za\xc5\xa1\xc4\x8ditnikov, da se mu ni bilo treba bati za \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbSistem narave\xc2\xab\xc2\xa0in protireligiozna dela\n_START_PARAGRAPH_\nPri ustvarjanju mehanisti\xc4\x8dnega ontolo\xc5\xa1kega sistema, v katerem je v ospredju deterministi\xc4\x8dna urejenost sveta, se Holbach ne opira toliko na takratno razvijajo\xc4\x8do se znanost fizike in kemije. Kljub temu, da je bil seznanjen z aktualnimi znanstvenimi tokovi in je v Enciklopedijo prispeval \xc5\xa1tevilne znanstvene \xc4\x8dlanke, izhaja v utemeljevanju materializma iz kritike novove\xc5\xa1ke filozofije in iz kritike religije kot metaontolo\xc5\xa1kega ozadja, ki je stoletja oblikovalo filozofsko dejavnost._NEWLINE_V protireligioznih delih delih kot so\xc2\xa0\xc2\xbbRazgaljeno kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo\xc2\xab\xc2\xa0(Christianisme d\xc3\xa9voil\xc3\xa9, 1756),\xc2\xa0\xc2\xbbKu\xc5\xbenost svetega\xc2\xab\xc2\xa0(La Contagion sacr\xc3\xa9e, 1768),\xc2\xa0\xc2\xbbPrenosnost teologije\xc2\xab\xc2\xa0(Th\xc3\xa9ologie portative, 1768) in\xc2\xa0\xc2\xbbEseji o predsodkih\xc2\xab\xc2\xa0(Essai sur les pr\xc3\xa9jug\xc3\xa9s, 1770) je podal vplivno kritiko religije in teologije, na katere so reagirali burno ne samo kleriki, pa\xc4\x8d pa tudi mnogi ostali izobra\xc5\xbeenci, med njimi Voltaire in pruski kralj Friderik II. Da bi se za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pred direktnimi napadi, je Holbach ve\xc4\x8dino svojih del objavljal anonimno, med njimi tudi najbolj znano delo\xc2\xa0\xc2\xbbSistem narave\xc2\xab, ki je iz\xc5\xa1lo leta 1770._NEWLINE_\xc2\xbbSistem narave\xc2\xab\xc2\xa0narave predstavlja zadnjo, zrelo fazo razvoja francoskega materializma. V delu je zavrnil Descartesov dualizem substanc in materijo napravil za edini dejavnik fizi\xc4\x8dnega sveta. Materija je po Holbachu sam po sebi pluralna in dinami\xc4\x8dna, vedno vi gibanju. Kljub monisti\xc4\x8dnim filozofskim pogledom materije ne pojmuje enotno oziroma monolitno, kakor velja za Descartesovo razse\xc5\xbeno stvar. Tudi vse kvalitete, ki jih Locke deli na primarne in sekundarne, Holbach izpeljuje iz mehanskih vzro\xc4\x8dno-posledi\xc4\x8dnih zakonov gibanja materije. Primarne kvalitete so po Holbachu zna\xc4\x8dilne za materijo v celoti, medtem ko sekundarne kvalitete pripadajo zgolj posameznim telesom, ne pa izklju\xc4\x8dno opazovalcu, kakor pri Locku, kar je tudi Holbachova glavna razlaga za pestro pojavnost materije. Zavest oziroma razum je prav tako lastnost visoko organizirane materije. S tem nekoliko ubla\xc5\xbei redukcijo psiholo\xc5\xa1kih pojavov na materialno, ne pusti pa ji avtonomnosti delovanja, ki bi izhajalo zgolj iz zavesti same neodvisno od fizi\xc4\x8dnih dejavnikov. Isti determinizem, ki velja za fizi\xc4\x8dni svet, velja tudi za \xc4\x8dlovekove mo\xc5\xbegane, kar pa ne pomeni, da so mo\xc5\xbegani zgolj pasivna materija, pa\xc4\x8d pa se podrejajo dinamiki zakonitosti, ki veljajo za vsak najmanj\xc5\xa1i gradnik materije._NEWLINE_Holbach drzno zanika Boga kakor tudi vsako nadnaravno pojavnost v urejenem materialnem univerzumu. Prav tako zanika obstoj neodvisnost du\xc5\xa1e od telesa. Religija je zanj samo zbirka zablod, ki izhaja iz nepoznavanja nujnih povezav in vzrokov ter slepega sklicevanja na nadnaravno. V kasnej\xc5\xa1ih delih\xc2\xa0\xc2\xbbDru\xc5\xbebeni sistem\xc2\xab\xc2\xa0(Syst\xc3\xa8me social, 1773) in\xc2\xa0\xc2\xbbUniverzalna morala\xc2\xab\xc2\xa0(Morale universelle, 1776) je zato poskusil na temelju ateisti\xc4\x8dnih in proti religioznih prepri\xc4\x8danj utemeljiti etiko, ki bi zamenjala kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko moralo, vendar so bila ta dela manj vplivna. Bil je ob\xc4\x8dutljiv za zlorabe politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di, vendar je bolj kot k revoluciji pozival k reformam._NEWLINE_Umrl je januarja leta 1789 nekaj mesecev pred Francosko revolucijo."