b'\n_START_ARTICLE_\nVlad III. Drakula\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nVlad se je v svojih latinskih dokumentih podpisoval z Wladislaus Dragwlia, vaivoda partium Transalpinarum (1475)._NEWLINE_V romunskem jeziku je nasledil patronim Dragwlya (ali Dragkwlya), Dragulea, Dragolea ali Dr\xc4\x83culea, ki je pomanj\xc5\xa1evalnica imena Drakul, ki ga je dobil njegov o\xc4\x8de, ko je bil leta 1431 sprejet v Red zmaja. _NEWLINE_Vladov nadimek Natikalec je povezan s surovim na\xc4\x8dinom usmr\xc4\x8devanja z natikanjem na o\xc5\xa1iljen kol. Dobil ga je \xc5\xa1ele po smrti okrog leta 1550. Pred tem je bil znan kot Kaz\xc4\xb1kl\xc4\xb1 Bey ali Kazika bej, kot so ga imenovali v Osmanskem cesarstvu.\n_START_SECTION_\nMladost in dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v trdnjavi Sighi\xc8\x99oara v Transilvaniji. Vladov o\xc4\x8de je bil knez Vlad II. Drakul, mati pa moldavska princesa. Imel je starej\xc5\xa1ega brata Mirceo in mlaj\xc5\xa1ega polbrata Raduja. _NEWLINE_V letu, ko je bil rojen, je nem\xc5\xa1ki cesar in ogrski kralj Sigismund Luksembur\xc5\xa1ki njegovega o\xc4\x8deta sprejel v Zmajev vite\xc5\xa1ki red, s \xc4\x8dimer je dobil priimek Drakul \xe2\x80\x93 Zmaj. Njegova naloga je bila, da se na mejah Transilvanije in Vla\xc5\xa1ke vojskuje proti Osmanskemu cesarstvu. Leta 1436 je z vla\xc5\xa1kega prestola strmoglavil Aleksandra Aldea in sam zasedel kne\xc5\xbeji prestol. Ko je utrdil svojo oblast, je ugotovil, da se je ravnote\xc5\xbeje sil obrnilo v korist sultana Murata II., zato je s Turki sklenil zavezni\xc5\xa1tvo proti Sigismundu Luksembur\xc5\xa1kemu in se leta 1438 na tur\xc5\xa1ki strani udele\xc5\xbeil njihovega pohoda v Transilvanijo. Spremljala sta ga tudi sinova Vlad in Mircea. Na pohodu je pogosto re\xc5\xa1eval kristjane iz tur\xc5\xa1kega ujetni\xc5\xa1tva, zato so Turki posumili v njegovo zvestobo. Vlada II. in njegova sinova so zato leta 1444 med njihovim obiskom pri Muratu II. aretirali. Vlad II. je po kraj\xc5\xa1em ujetni\xc5\xa1tvu sultanu prisegel zvestobo in bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den, sinova pa sta kot talca ostala v tur\xc5\xa1kem ujetni\xc5\xa1tvu.\n_START_SECTION_\nTalec Osmanskega cesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nVlada III. in polbrata Raduja so poslali v hi\xc5\xa1ni pripor v Egrigiz v Mali Aziji, kjer sta se nau\xc4\x8dila tur\xc5\xa1\xc4\x8dine. Vlad je v tem \xc4\x8dasu domnevno opazoval tur\xc5\xa1ke metode mu\xc4\x8denja in tudi sam postal okruten. V nasprotju s poslu\xc5\xa1nim bratom, ki se je spreobrnil v islam, je Vlad s svojo nepopustljivostjo vlival strah svojim \xc4\x8duvajem, \xc4\x8deprav je bil zato ve\xc4\x8dkrat bi\xc4\x8dan in mu\xc4\x8den. _NEWLINE_O\xc4\x8de Vlad II. je medtem vladal v Vla\xc5\xa1ki in obnovil prisego pripadnika Zmajevega reda. Pape\xc5\xbe ga je odvezal od prisege, ki jo je dal sultanu, potem pa se je oklevajo\xc4\x8de pridru\xc5\xbeil borbi proti Turkom. Brat Mircea je aktivno sodeloval v velikem kri\xc5\xbearskem pohodu leta 1444, v kateri so kri\xc5\xbearji osvojili trdnjavo \xc4\x90ur\xc4\x91u. Pohod na Varno se je ob \xc4\x8crnem morju kon\xc4\x8dal kot popoln neuspeh. Vlad II. in Mircea sta za polom obto\xc5\xbeila vodjo pohoda J\xc3\xa1nosa Hunyadija, ki je bil zato obsojen na smrt in nato zaradi prej\xc5\xa1njih zaslug pomilo\xc5\xa1\xc4\x8den. Hunyadijevi prista\xc5\xa1i so Vlada II. leta 1447 ubili, Mirceo pa oslepili in \xc5\xbeivega zakopali. Po njuni smrti so Turki na vla\xc5\xa1ki prestol posku\xc5\xa1ali posesti Vlada III. v upanju, da bo ostal njihov zaveznik.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nVladu III. je uspelo pobegniti iz tabora osmanske vojske in priti na dvor svojega strica Bogdana II. Moldavskega. Z njegovim sinom \xc5\xa0tefanom je nato nadaljeval \xc5\xa1olanje v samostanu Suceava.  _NEWLINE_J\xc3\xa1nosa Hunyadija je prepri\xc4\x8dal, da se bo odlo\xc4\x8dno uprl prodiranju Osmanov v Vla\xc5\xa1ko, in z njegovo pomo\xc4\x8djo avgusta 1448 zasedel vla\xc5\xa1ki prestol. Po prihodu na oblast je za\xc4\x8del reformirati vla\xc5\xa1ko notranjo in zunanjo politiko. Naslanjati se je za\xc4\x8del na preproste ljudi in ljudsko milico, ki je tvorila glavnino njegove vojske. Reforme so koristile predvsem ljudstvu na \xc5\xa1kodo bojarjev. Ljudem je razdelil zemljo in jim dal ve\xc4\x8d pravic, ukinil fevdalno obvezo in vsem, ki so se pridru\xc5\xbeili milici v borbi proti Osmanom, podelil status svobodnega vojaka. Prakticiral je nenadne in no\xc4\x8dne napade ter v enem od njih skoraj ujel sultana Mehmeda II.. Sultan se je domnevno zaradi tega s celo vojsko prestra\xc5\xa1en umaknil. Prestra\xc5\xa1il naj bi ga tudi gozd na kol nataknjenih tur\xc5\xa1kih vojakov, ki jih je Vlad ujel v prej\xc5\xa1nji bitki. Vlad je po tem uspehu postal \xc4\x8dlan Zmajevega vite\xc5\xa1kega reda in dobil vzdevek Drakul. Podpisovati se je za\xc4\x8del z Vladislaus Drakulya.  _NEWLINE_Odklanjal je no\xc5\xa1enje krone in je namesto nje kot simbol nosil kapo \xe2\x80\x93 \xc5\xa1ubaro z bro\xc5\xa1ko, ki je bila pravzaprav prstan z rubinom na zlati osemkraki zvezdi in biseri na koncu krakov. Skoznjo so bila zataknjena orlova peresa. Prstanu in dragemu kamnu so pripisovali posebno mo\xc4\x8d, o njegovem poreklu pa so se razpredale \xc5\xa1tevilne legende. V njegovi odsotnosti je bila kapa na stebru sredi trga, da bi jo ob njegovi morebitni smrti podlo\xc5\xbeniki izro\xc4\x8dili njegovemu izbranemu nasledniku. Simbol vla\xc5\xa1kega vladarja je bil zadnji\xc4\x8d viden na portretu vla\xc5\xa1kega kneza Mihaela Hrabrega (Mihai Viteazul, vladal 1593-1601). _NEWLINE_Legenda o Vladovi pravi\xc4\x8dnosti v bojih proti Osmanom je \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeiva med prebivalci Gorja in Banata v sedanji Romuniji in Vojvodini. Legende so v popolnem nasprotju s pripovedmi o njegovem vampirstvu in okrutnosti. Izro\xc4\x8dilo in legende je populariziral romunski diktator Nicolae Ceau\xc8\x99escu (predsedoval 1965-1989), tudi sam rojen v vla\xc5\xa1kem hribovju, da bi upravi\xc4\x8dil in utrdil svojo oblast.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nO smrti Vlada III. govori veliko zgodb. Najbolj raz\xc5\xa1irjeno je prepri\xc4\x8danje, de je umrl decembra 1476 v bitki z Osmani v okolici Bukare\xc5\xa1te. Druga razli\xc4\x8dica pravi, da so ga ubili nelojalni vla\xc5\xa1ki bojarji tik pred zmago na bojnem polju ali na lovu. Obstaja tudi zgodba, da je padel v boju, obdan s trupli svojih zvestih moldavskih telesnih stra\xc5\xbearjev (enote, ki mu jih je posodil knez \xc5\xa0tefan III. Moldavski, so ostale z njim tudi po vrnitvi \xc5\xa0tefana B\xc3\xa1thoryja v Transilvanijo), in zgodba, da ga je v trenutku zmage ubil eden od njegovih ljudi. Edino nesporno dejstvo je, da so mu Osmani po smrti odsekali glavo in jo poslali v Istanbul, kjer jo je dal sultan natakniti na kol kot dokaz, da je Kazika bej kon\xc4\x8dno mrtev._NEWLINE_Domneva se, da je pokopan v bli\xc5\xbeini samostana Komana, okraj \xc4\x90ur\xc4\x91u, ki ga je sam ustanovil leta 1461._NEWLINE_Ime Vlada III. Drakule je na seznamu obdarovalcev samostana Hilandar na Atosu.\n_START_SECTION_\nGrad Bran\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Bran se kljub temu, da ni nobenega dokaza, da bi Vlad III. sploh kdaj stopil vanj, reklamira kot Drakulov grad z razlago, da je Bramu Stokerju slu\xc5\xbeil kot inspiracija za pisanje romana Drakula. V romanu je opisan kot dom fiktivnega grofa vampirja. Nobenih dokazov ni, da je Stoker sploh vedel za grad Bran, ki pod tem imenom v romanu sploh ni omenjen. _NEWLINE_Povezava Drakulovega gradu z Vladom III. in fiktivnim grofom Drakulo je izklju\xc4\x8dno marketin\xc5\xa1ka vaba za tuje turiste.'