b'\n_START_ARTICLE_\nKarel \xc5\xa0trekelj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKarel \xc5\xa0trekelj se je rodil 24. februarja na Gorjanskem pri Komnu na Krasu. Osnovno \xc5\xa1olo je za\xc4\x8del obiskovati na Gorjanskem in jo od leta 1867 nadaljeval v Gorici, kjer je kasneje tudi uspe\xc5\xa1no maturiral na klasi\xc4\x8dni gimnaziji (1870-1878).  _NEWLINE_Po kon\xc4\x8dani gimnaziji leta 1878 je od\xc5\xa1el na Dunaj, kjer se je vpisal na filozofsko fakulteto in poslu\xc5\xa1al poleg klasi\xc4\x8dne filologije \xc5\xa1e primerjalno jezikoslovje in slavistiko. Med \xc5\xa1tudijem je bil dejaven, saj se je aktivno udejstvoval v Slovenskem literarnem dru\xc5\xa1tvu, ki je delovalo med slovenskimi \xc5\xa1tudenti visokih \xc5\xa1ol na Dunaju, poleg tega je pogosto objavljal novice in kraj\xc5\xa1a besedila v leposlovnem znanstvenem listu Ljubljanski zvon. K temu ga je pritegnil njegov urednik in nekdanji gimnazijski u\xc4\x8ditelj Fran Levec. _NEWLINE_Leta 1884 je pri Franu Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8du uspe\xc5\xa1no zagovarjal disertacijo o fonologiji nare\xc4\x8dja na gori\xc5\xa1kem Krasu._NEWLINE_30. avgusta 1886 so ga imenovali za privatnega docenta slovanskega jezikoslovja na Dunaju. Leta 1890 je postal urednik slovenske izdaje dr\xc5\xbeavnega zakonika na Dunaju. 4. oktobra 1896 je bil s cesarskim sklepom imenovan za izrednega profesorja slovanskih jezikov na Gra\xc5\xa1ki univerzi. Leta 1906 je postal vodja seminarja za slovansko filologijo na Univerzi v Gradcu, leta 1908 pa je bil imenovan tudi za rednega profesorja. Poleg slovenskega jezika, katerega snov je kot prvi univerzitetni profesor slavistike podajal v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, je predaval tudi staro cerkveno slovan\xc5\xa1\xc4\x8dino in srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Leta 1902 je bil imenovan za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana Imperialne akademije znanosti v Sankt Peterburgu. Priznanje za njegovo delo so mu izkazali tudi srbski jezikoslovci, ki so ga leta 1910 izvolili za dopisnega \xc4\x8dlana Srbske kraljeve akademije v Beogradu. Umrl je zaradi bolezni v Gradcu.\n_START_SECTION_\nZbirka \xc5\xa0trekljevih slovenskih ljudskih pesmi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1886 je Karel \xc5\xa0trekelj ponudil Slovenski matici, da bi zanjo za tisk pripravil zbirko ljudskih pesmi, ki naj bi po njegovem mnenju obsegala pribli\xc5\xbeno 800 strani. \xc4\x8crpal naj bi iz zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine Stanka Vraza, skupaj s tistimi ljudskimi pesmimi, ki so \xc5\xbee bile v arhivu Slovenske matice in tistimi, ki bi jih s pomo\xc4\x8djo sodelavcev zbral na slovenskem pode\xc5\xbeelju. Slovenska matica je kljub sklepu njenega odbora zavla\xc4\x8devala z oddajo svojega gradiva \xc5\xa0treklju, zato je ta 16. septembra 1887 poslal Franu Levcu, takratnemu uredniku Ljubljanskega zvona Pro\xc5\xa1njo za n\xc3\xa1rodno blago. V tem \xc4\x8dlanku prvi\xc4\x8d v slovenskem jeziku uporabi besedo folklora, ki jo izpelje iz angle\xc5\xa1ke besede folklore, in naj bi, po \xc5\xa0treklju, pomenila \xc2\xbbnauk ali vest\xc3\xad o n\xc3\xa1rodu\xc2\xab._NEWLINE_\xc5\xa0trekelj je pesmi razvrstil v motivne razdelke; vsako pesem je ozna\xc4\x8dil s \xc5\xa1tevilko. V \xc5\xa1tirih knjigah je tako objavil 8686 pesmi in 1944 \xc2\xbbdodatkov\xc2\xab\xc2\xa0z za\xc4\x8detnimi verzi ali kiticami, ki jih avtor ni imel za prave ljudske pesmi. Pod vsako pesmijo je v oklepaju navedel kraj zapisa, v pod\xc4\x8drtni opombi pa \xc5\xa1e ime zapisovalca, kraj, v\xc4\x8dasih tudi \xc4\x8das, tiskani ali rokopisni vir in razlike v besedilu neobjavljenih razli\xc4\x8dic._NEWLINE_Leta 1906 je za\xc4\x8del na Dunaju delovati odbor \xc2\xbbLjudska pesem v Avstriji\xc2\xab\xc2\xa0in \xc5\xa0trekelj je bil imenovan za na\xc4\x8delnika njegovega slovenskega delovnega odbora. Za ta odbor je skoraj sam sestavil \xc2\xbbNavodila in vpra\xc5\xa1anja za zbiranje in zapisovanje narodnih pesmi, narodne godbe, narodnih plesov in \xc5\xa1eg, ki se nana\xc5\xa1ajo na to\xc2\xab. Do leta 1913 je ta odbor zbral 11.159 ljudskih pesmi z napevi.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo Karlu \xc5\xa0treklju so poimenovali dvojezi\xc4\x8dne Ob\xc4\x8dinske otro\xc5\xa1ke jasli / Asilo nido comunale / Karel \xc5\xa0trekelj v Sesljanu pri Devinu v Italiji. Po njem se imenuje tudi kulturno dru\xc5\xa1tvo Karla \xc5\xa0treklja iz \xc5\xa0tanjela, ki je bilo ustanovljeno leta 1986. Dru\xc5\xa1tvo je skupaj z ob\xc4\x8dino Komen in republiko Slovenijo ustanovilo odbor, ki vsako leto podeljuje \xc5\xa0trekljevo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo ali izjemne dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju zbiranja in ohranjanja slovenskega ljudskega izro\xc4\x8dila v besedi in pesmi.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0trekelj je obravnaval mo\xc5\xbenost, da je slovenski jezik del severozahodnoslovanskih jezikov na podlagi zloga \xc2\xbbdl\xc2\xab\xc2\xa0(jedla - jela), ki je pri ju\xc5\xbeno in vzhodnoslovanskih jezikih asimiliran v \xc2\xbbl\xc2\xab.'