b'\n_START_ARTICLE_\nMarijin trg, M\xc3\xbcnchen\n_START_PARAGRAPH_\nMarijin trg ali Marienplatz je osrednji trg v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta M\xc3\xbcnchen v Nem\xc4\x8diji. Od leta 1158 je glavni mestni trg.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOd takrat, ko je Henrik Lev leta 1158 ustanovil M\xc3\xbcnchen, je Marienplatz sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in srce mesta. Tu sta se sre\xc4\x8dali dve glavni cesti, tako da je bil skozi vsa stoletja odlo\xc4\x8dilen za urbani razvoj in \xc5\xbeivljenje. Do danes je Marienplatz urbano sredi\xc5\xa1\xc4\x8de M\xc3\xbcnchna._NEWLINE_Leta 1315 je kasnej\xc5\xa1i bavarski cesar Ludvik I. Bavarski podelil tr\xc5\xbeno svobodo s pogojem, da bo Marienplatz, ki se je takrat imenoval Marktplatz, za vedno ostal nepozidan. \xc5\xbde od samega za\xc4\x8detka so obstajali razli\xc4\x8dni trgi za jajca, \xc5\xbeita, vino in ribe, zato je bil Marienplatz stoletja preprosto imenovan "trg" ali "plac". Ko so se na trgu prodajala predvsem \xc5\xbeita, se je imenoval tudi Schrannenplatz, takrat se je ribji trg tradicionalno vr\xc5\xa1il v severovzhodnem kotu dana\xc5\xa1njega Fischbrunnena._NEWLINE_Trg je bil tudi kraj izvr\xc5\xa1itve usmrtitev in je slu\xc5\xbeil tako vite\xc5\xa1kim turnirjem kot prazni\xc4\x8dnim sprejemom v mestu, na primer med cesarjevimi obiski v 15. in 16. stoletju. \xc5\xa0ele leta 1481 so stavbe na trgu (vklju\xc4\x8dno s kapelo) poru\xc5\xa1ili in ustvarili pravokoten odprt prostor._NEWLINE_Leta 1566 se je okoli Marienplatza za\xc4\x8dela gradnja dr\xc5\xbeavnih stavb, kjer so predstavniki naselij in pokrajin v vojvodini Bavarski imeli svoj sede\xc5\xbe za politi\xc4\x8dne aktivnosti, kar je ostalo vse do danes. Politi\xc4\x8dni pomen Marienplatza je tesno povezan tudi z verskimi motivi. Leta 1638 je volilni knez Maksimilian I. v zahvalo za zavarovanje mesta med \xc5\xa1vedsko okupacijo v \xc4\x8dasu tridesetletne vojne dal postaviti Marijin steber na takratni mestni trg Marienplatz. Kar je simbol M\xc3\xbcnchna \xc5\xa1e danes, je bilo v tistem \xc4\x8dasu za me\xc5\xa1\xc4\x8dane M\xc3\xbcnchna izzivanje, zaradi kraljevega dopisa iz leta 1315, ko je bil Marienplatz razgla\xc5\xa1en za "svobodno obmo\xc4\x8dje" in tako razumljen kot ozemlje v dr\xc5\xbeavni lasti. S tem redno obnovljenim privilegijem je samo mesto M\xc3\xbcnchen imelo pravico do pozidave trga. Tako s tem dejanjem knez ni samo dokazal svojega versko-politi\xc4\x8dnega uspeha, ampak je tudi trajno prevzel sredi\xc5\xa1\xc4\x8de urbane suverenosti. Na zahodu dvorec iz leta 1769 zapira trg s starim glavnim stra\xc5\xbearjem, tako imenovan Thomass-Eck, delo Cuvilli\xc3\xa9sa mlaj\xc5\xa1ega._NEWLINE_Potem ko se je trg \xc5\xbeita leta 1853 preselil v Schrannenhalle na Blumenstra\xc3\x9fe, se Schrannenplatz od 9. oktober 1854 imenuje Marienplatz. Mestni svet je \xc5\xbeelel mesto M\xc3\xbcnchen zaupati Patrona Boiariae in tako re\xc5\xa1iti mesto pred epidemijo kolere, ki je izbruhnila julija 1854. Od leta 1888 deluje na Marienplatzu tramvaj._NEWLINE_Naslednja velika sprememba je bila gradnja Nove mestne hi\xc5\xa1e na severni strani trga, ki je potekala med letoma 1867 in 1909 v treh delih. Skupaj 21 mestnih hi\xc5\xa1, katerih arkade in \xc5\xa1tukaturne fasade na strani Marienplatza se je moralo umakniti pred neogotsko zgradbo arhitekta Georga von Hauberrisserja. Med njimi je bila tudi upravna stavba pokrajin._NEWLINE_V drugi svetovni vojni je bil prizadet razvoj okoli Marienplatza. Zdaj so se zgodovinske stavbe na ju\xc5\xbeni strani izgubile, vklju\xc4\x8dno s "Peterhofom" z njegovo fino baro\xc4\x8dno fasado z zatrepom. Ru\xc5\xa1evine na ju\xc5\xbeni strani trga so bile odstranjene, nove stavbe pa so bile delno umaknjene za nekaj metrov nazaj, zlasti na vzhodnem delu trga, da bi ustvarili ve\xc4\x8d prostora. Namesto Peterhofa je bila kasneje zgrajena in ve\xc4\x8dkrat obnovljena Haus Hugendubel. Za gradnjo Kaufhofa v 1970-ih je padla bogato okra\xc5\xa1ena Roman-Mayr-Haus iz prej\xc5\xa1njega stoletja._NEWLINE_Marienplatz je do\xc5\xbeivel odlo\xc4\x8dilno spremembo z izgradnjo cone za pe\xc5\xa1ce, ki je bila dolo\xc4\x8dena leta 1972. Osvobojen avtomobilskega prometa, je ponovno postal mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de M\xc3\xbcnchna. Tu je bil Marijin steber premaknjen bolj na sredo trga. Ob olimpijskih igrah je Erwin Schleich leta 1971 do 1974 zgradil stolp ob stari mestni hi\xc5\xa1i po zgledu leta 1462. Prvotni stolp Stare mestne hi\xc5\xa1e je bil med drugo svetovno vojno uni\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nMarienplatz je dobil ime po Marijinem stebru (Mariens\xc3\xa4ule), ki je bil postavljen v na trgu leta 1638, da bi proslavili konec \xc5\xa1vedske okupacije. Danes Marienplatz ovvladujejo Nova mestna hi\xc5\xa1a (Neues Rathaus) na severni strani in  Stara mestna hi\xc5\xa1a (Altes Rathaus, rekonstruirana gotska) dvorana hi\xc5\xa1a sveta in stolpom na vzhodni strani._NEWLINE_V srednjem veku so na tem mestnem trgu potekale tr\xc5\xbenice in turnirji. V\xc4\x8dasih se je imenoval Markth (trg), Schranne (trg \xc5\xbeita) in kasneje Schrannenplatz (trg \xc5\xbeita). Po tem, ko je bil omenjeni trg \xc5\xbeita leta 1853 premaknjen v sodobno stekleno-\xc5\xbeelezno stavbo Schranne blizu Blumenstrasse, je trg dobil novo ime, za\xc4\x8den\xc5\xa1i 9. oktobra 1854. Glockenspiel - zvonjenje v stolpu Nove mestne hi\xc5\xa1e je bilo navdahnjeno s turnirji in danes privablja milijone turistov na leto. Poleg tega je obmo\xc4\x8dje za pe\xc5\xa1ce med Karlsplatzom in Marienplatzom zasi\xc4\x8deno s \xc5\xa1tevilnimi trgovinami in restavracijami.\n_START_SECTION_\nBo\xc5\xbei\xc4\x8dna tr\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nTri tedne pred bo\xc5\xbei\xc4\x8dem se odpre bo\xc5\xbei\xc4\x8dna tr\xc5\xbenica (Christkindlmarkt) tako na Marienplatzu kot drugih trgih v mestu, kjer se prodaja bo\xc5\xbei\xc4\x8dno blago ter hrana in pija\xc4\x8da.'