b'\n_START_ARTICLE_\nDvorec Bo\xc5\xa1tanj (Stanjski grad)\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec Bo\xc5\xa1tanj (nem\xc5\xa1ko Savestein) je bil dvorec, ki je stal na robu vasi Bo\xc5\xa1tanj v bli\xc5\xbeini ru\xc5\xa1evin gradu Bo\xc5\xa1tanj_NEWLINE_E\xc5\xa0D: neza\xc5\xa1\xc4\x8diteno obmo\xc4\x8dje_NEWLINE_Koordinati: 46\xc2\xb01\'7,17" N 15\xc2\xb016\'19,78" E\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec so verjetno zgradili Lambergi vsaj v 17. stol. Nato je pre\xc5\xa1el v posest Reffingerjev. V 18. stol. so ga posedovali Mordaxi, ki so leta 1734 pozidali romarsko cerkev Vnebovzetja Device Marije. Leta 1785 ga je posedoval Franc Ksaver Lichtenturn, ki ga je leta 1804 prodal Vincencu Klosenau. 1843 sta ga posedovali Klotilda Jela\xc4\x8di\xc4\x8d Busin in grofica Ivana Coronini Cronberk. Leta 1849 ga je posedoval grof Henrik Bombelles, leta 1855 vitez pl. Janez Krstnik Benvenuti, nato leta 1858 vitez Ludvik Gutmannsthal Benvenuti. Leta 1882 ga je imel v posestvi pl. Franc Mayer Melnhof. Leta 1886 grof Adalbert Kottulinski. Leta 1903 dr. Ivan \xc5\xa0u\xc5\xa1ter\xc5\xa1i\xc4\x8d, 1907 Jo\xc5\xbeef Ausch. Po prvi vojni je bil lastnik trgovec Jakil. 10. oktobra 1943 je bil dvorec po\xc5\xbegan in prepu\xc5\xa1\xc4\x8den propadu. Danes so od dvorca vidni samo \xc5\xa1e temelji objekta in ohranjeni grajski hlevi.'