b'\n_START_ARTICLE_\nInterlingua\n_START_SECTION_\nNamen in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki pomo\xc5\xbenih jezikov segajo v konec 19. stoletja, pobuda za \xc5\xa1iroko sprejet mednarodni jezik pa se je bolj izrazito pojavila po prvi svetovni vojni._NEWLINE_Ideja o izdelavi novega jezika se je opirala na potrebo po skupnem jeziku Evrope. Za pomo\xc5\xbeni jezik izobra\xc5\xbeenih je neko\xc4\x8d veljala latin\xc5\xa1\xc4\x8dina, vendar sta do druge polovice 19. stoletja njena uporaba in pou\xc4\x8devanje mo\xc4\x8dno upadla. V \xc4\x8dasu druge svetovne vojne je sredstvo mednarodne komunikacije prevzela angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, franco\xc5\xa1\xc4\x8dina pa je bila vodilni jezik na podro\xc4\x8dju kulture. Porajala se je misel o nevtralnem jeziku, ki bi ga bila sposobna govoriti \xc5\xa1ir\xc5\xa1a mno\xc5\xbeica Evropejcev, kar bi omogo\xc4\x8dalo enakovredni polo\xc5\xbeaj vseh evropskih jezikov in njihovih govorcev._NEWLINE_V namen znanstvene obravnave pomo\xc5\xbenih jezikov sta zakonca Morris leta 1924 v New Yorku ustanovila Mednarodno zdru\xc5\xbeenje pomo\xc5\xbenih jezikov (IALA), ki naj bi pospe\xc5\xa1ilo sprejem skupnega pomo\xc5\xbenega jezika. Po programu je njihovo delovanje bilo razdeljeno v dve aktivnosti, to sta raziskovanje in promocija. Raziskave so vklju\xc4\x8devale lingvisti\xc4\x8dne raziskave, poskuse v u\xc4\x8denju jezika in pregled aktualnih jezikovnih praks mednarodnih organizacij. Promocijske aktivnosti so se osredoto\xc4\x8dale na pove\xc4\x8danje in okrepitev zanimanja za uporabo pomo\xc5\xbenega jezika. Leta 1930 se je organizacija IALA zbrala v \xc5\xbdenevi, kjer je bilo predstavljenih \xc5\xa1est vodilnih umetnih jezikov. Po za\xc4\x8drtanju standardov, ki jih mora vsebovati skupen mednarodni jezik, so do leta 1937 ugotovili, da noben izmed obstoje\xc4\x8dih umetnih jezikov ni primeren. Tako so se odlo\xc4\x8dili za izum novega, bolj naravnega pomo\xc5\xbenega jezika, ki zdru\xc5\xbeuje skupne elemente romanskih jezikov ter angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Sistematsko sestavljanje jezika je trajalo vse do leta 1951, ko je bila izdana slovnica  in interlingua-angle\xc5\xa1ki slovar. IALA se je razpustila do leta 1956. Za polo\xc5\xbeaj interlingue v svetu sedaj skrbi zdru\xc5\xbeenje Union Mundial pro Interlingua. V ve\xc4\x8djih dr\xc5\xbeavah, kot so ZDA, Brazilija in \xc5\xa0vedska, pa imajo celo lastna narodna zdru\xc5\xbeenja.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj interlingue\n_START_PARAGRAPH_\nInterlingua je najbolj raz\xc5\xa1irjen naturalisti\xc4\x8dni jezik, saj zdru\xc5\xbeuje slovnico in besedi\xc5\xa1\xc4\x8de najpogostej\xc5\xa1ih evropskih jezikov. Dodane so mu tudi besede neindoevropskih korenin, ki so zaradi pogoste uporabe postale globalno poznane. Predvsem zaradi nabora skupnega besedi\xc5\xa1\xc4\x8da se interlingua promovira kot dober za\xc4\x8detek u\xc4\x8denja tujih jezikov. Z razumevanjem nima te\xc5\xbeav ve\xc4\x8dina govorcev romanskih jezikov, pa tudi angle\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Govorce ima na vseh celinah, \xc5\xa1e posebej raz\xc5\xa1irjena je v Ju\xc5\xbeni Ameriki, v Evropi pa se pojavlja na \xc5\xa0vedskem, v Rusiji in v Ukrajini.'