b'\n_START_ARTICLE_\nIslandske sage\n_START_PARAGRAPH_\nIslandske sage so prozne pripovedi iz \xc4\x8dasov naseljevanja Islandije._NEWLINE_Iz juna\xc5\xa1je tradicije so v nekaterih evropskih srednjeve\xc5\xa1kih slovstvstvih namesto ob\xc5\xa1irnih juna\xc5\xa1kih epov nastale kraj\xc5\xa1e prozne pripovedi. Najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1i primer so islandske sage. To so dalj\xc5\xa1e ali kraj\xc5\xa1e pripovedi v prozi. Nastale so v Norve\xc5\xa1kem, predvsem pa na Islandiji. Zapisali so jih v 12. in 13. stoletju. Islandske sage so pravzaprav poro\xc4\x8dilo iz \xc4\x8dasov od leta 900 do 1050, ko so otok naseljevali. Pripovedujejo o boju, ma\xc5\xa1\xc4\x8devanju in juna\xc5\xa1ki smrti islandskih kmetov. Sem sodijo tudi norve\xc5\xa1ke sage o kraljih (npr. Snorrija Sturlusona /Zemeljska krogla/). Nekatere pa so tudi starej\xc5\xa1e in pripovedujejo o misti\xc4\x8dno preoblikovanih \xc4\x8dasih._NEWLINE_Ohranilo se je ve\xc4\x8d kot 40 islandskih sag. Snovi in ideje izvirajo iz okolja prvotnih rodovno-plemenskih skupnosti in rodovnega plemstva, to je iz predfevdalne dru\xc5\xbebe in nastajajo\xc4\x8dega fevdalizma v posebnih nordijskih razmerah. Nekatere sage posegajo v motiviko evropskih juna\xc5\xa1kih epov in pripovedk pa tudi pravljic. Pomemben motiv tipi\xc4\x8dno islandskih sag je krvno ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje._NEWLINE_Na\xc4\x8din pripovedovanja je jedrnat, ton najve\xc4\x8dkrat trgi\xc4\x8den, slog stvaren, brez okrasnih pridevkov, vendar pa zelo bogat z dialogi. Med najbolj znane sage sodita saga o Njalu in saga o Hrafnkulu.'