b'\n_START_ARTICLE_\nNukleofilnost\n_START_PARAGRAPH_\nNukleof\xc3\xadlnost je lastnost atoma ali atomske skupine, da ka\xc5\xbee relativno veliko afiniteto do atomskih jeder in se zato rad povezuje z atomi oziroma atomskimi skupinami z majhno gostoto elektronov. Kemijske zvrsti, ki izkazujejo nukleofilnost, se imenujejo nukleofili. Pogosto se na kratko ozna\xc4\x8dujejo z N\xe2\x81\xbb ali Nu. Nukleofili so v kemijski reakciji tvorbe vezi donorji elektonskega para elektrofilu. Ker nukleofili donirajo elektrone, so po definiciji Lewisove baze._NEWLINE_Izraza nukleofil in elektrofil je leta 1929 vpeljal Christopher Kelk Ingold._NEWLINE_Gledano po periodah v periodnem sistemu velja na splo\xc5\xa1no, da bolj bazi\xc4\x8den kot je ion (vi\xc5\xa1ja vrednost pKa njegove konjugirane kisline), reaktivnej\xc5\xa1i je kot nukleofil. V dolo\xc4\x8deni skupini periodnega sistema je za nukleofilnost pomembnej\xc5\xa1a polarizabilnost: la\xc5\xbeje kot se elektronski oblak okoli atoma ali molekule neenakomerno porazdeli, mo\xc4\x8dneje zvrst reagira kot nukleofil, na primer jodov ion (I\xe2\x80\x93) je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i nukleofil kot fluorov ion (F\xe2\x80\x93).'