b'\n_START_ARTICLE_\nMestna dr\xc5\xbeava\n_START_PARAGRAPH_\nMestna dr\xc5\xbeava je majhna suverena dr\xc5\xbeava, ki obi\xc4\x8dajno obsega eno samo mesto in njegovo neodvisno ozemlje. _NEWLINE_Med zgodovinske mestne dr\xc5\xbeave spadajo na primer Rim, Atene, Kartagina in italijanske mestne dr\xc5\xbeave v obdobju renesanse. V letu 2019 obstaja le pe\xc5\xa1\xc4\x8dica suverenih mestnih dr\xc5\xbeav, katerih status je predmet \xc5\xa1tevilnih nesoglasij. Med dr\xc5\xbeave, ki se dokaj soglasno ur\xc5\xa1\xc4\x8dajo med mestne, spadajo Singapur, Monako in Vatikan._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnosti mestnih dr\xc5\xbeav imajo tudi druge majhne sodobne dr\xc5\xbeave, na primer Katar, Brunei, Kuvajt Bahrajn, in Malta. V teh dr\xc5\xbeavah \xc5\xbeivi ve\xc4\x8dina prebivalstva v enem samem mestu, ki je hkrati glavno mesto dr\xc5\xbeave. Kot mestna dr\xc5\xbeava se pogosto omenja tudi San Marino, \xc4\x8deprav nima velikega urbanega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, zna\xc4\x8dilnega za tradicionalne mestne dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Veliko stopnjo avtonomije ima tudi ve\xc4\x8d nesuverenih mest, ki se v\xc4\x8dasih \xc5\xa1tejejo za mestne dr\xc5\xbeave. Tak\xc5\xa1na so na primer Hong Kong in Makao in neodvisne \xc4\x8dlanice Zdru\xc5\xbeenih arabskih emiratov, med katerimi izstopata Dubaj in Abu Dabi.\n_START_SECTION_\nStari in srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nMed zgodovinske mestne dr\xc5\xbeave spadata sumerski mesti Uruk in Ur, egip\xc4\x8danski mesti Tebe in Memfis, feni\xc4\x8danski mesti Tir in Sidon, pet filistejskih mestnih dr\xc5\xbeav (Gaza, A\xc5\xa1kelon, A\xc5\xa1dod, Ekron in Gat), mestna dr\xc5\xbeava berberskih Garamantov, gr\xc5\xa1ke mestne dr\xc5\xbeave (polis) Atene, \xc5\xa0parta, Tebe in Korint, Rimska republika, ki je iz mestne dr\xc5\xbeave prerasla v svetovno velesilo, majevska in druge kulture predkolumbovske Srednje Amerike  (Chichen Itza, Tikal, Cop\xc3\xa1n in Monte Alb\xc3\xa1n), srednjeazijska mesta ob svilni cesti, mestne dr\xc5\xbeave na obali vzhodne Afrike, Benetke, Dubrovnik, srednjeve\xc5\xa1ki ruski mesti Novgorod in Pskov in \xc5\xa1tevilna druga. Danski zgodovinar Poul Holm med mestne dr\xc5\xbeave uvr\xc5\xa1\xc4\x8da tudi viki\xc5\xa1ka kolonialna mesta v srednjeve\xc5\xa1ki Irski, med katerimi je bil najpomembnej\xc5\xa1i Dublin._NEWLINE_Feni\xc4\x8dansko mesto Kition na Cipru, sodobna Larnaka, je kot mestna dr\xc5\xbeava delovalo od okoli 800 pr. n. \xc5\xa1t. do 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Med najbolj znane primere kulture mestnih dr\xc5\xbeav spadajo starogr\xc5\xa1ke mestne dr\xc5\xbeave in trgovske mestne dr\xc5\xbeave renesan\xc4\x8dne Italije, organizirane v majhna neodvisna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Uspehi majhnih regionalnih enot, ki so delovale kot avtonomni akterji v sicer ohlapnem geografskem in kuturnem \xc5\xa1ir\xc5\xa1em okolju, na primer v Italiji in Gr\xc4\x8diji, so pogosto prepre\xc4\x8devali njihovo zdru\xc5\xbeevanje v ve\xc4\x8dje nacionalne enote. Nekatere majhne politi\xc4\x8dne entitete so zaradi premajhne voja\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di \xc5\xbeivele zelo malo \xc4\x8dasa in postale lahek plen mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih zavojevalcev. Njihovo propadanje je utrlo pot ve\xc4\x8djim dr\xc5\xbeavnim tvorbam kot so nacionalne dr\xc5\xbeave in imperiji.\n_START_SECTION_\nJugovzhodna Azija\n_START_PARAGRAPH_\nNa celinski jugovzhodni Aziji so skupine aristokratov, budisti\xc4\x8dnih voditeljev in drugih organizirale naselja v avtonomne ali polavtonomne mestne dr\xc5\xbeave. Dr\xc5\xbeave so bile obi\xc4\x8dajno v tributarnem odnosu z ve\xc4\x8djimi, te pa s \xc5\xa1e ve\xc4\x8djimi dr\xc5\xbeavami. Sistem je dosegel vi\xc5\xa1ek z mestnimi dr\xc5\xbeavami Ajuthaja, Bagan, Bangkok in drugimi, ki so postale centri mo\xc4\x8di v jugovzhodni Aziji. Sistem je deloval do 19. stoletja, ko se je za\xc4\x8dela kolonizacija iz evropskih dr\xc5\xbeav. Siam, regionalna sila tistega \xc4\x8dasa, je moral zaradi pogajanj z evropskimi silami definirati svoje meje, zato je siamska vlada opustila tributarni sistem (mueang) in ustanovila nacionalno dr\xc5\xbeavo, v katero je vklju\xc4\x8dila svoja tributarna mesta Lan Xang v Kambod\xc5\xbei in nekaj malajskih mest._NEWLINE_V zgodnji zgodovini Filipinov je obstajala zapletena socialno-politi\xc4\x8dna skupnost barangaj,  v kateri zgodovinarji vidijo prevladujo\xc4\x8d organizacijski vzorec v razli\xc4\x8dnih ljudstvih Filipinskega oto\xc4\x8dja. Te socialno-politi\xc4\x8dne enote se v\xc4\x8dasih omenjajo tudi kot barangajske dr\xc5\xbeave, \xc4\x8deprav to niso bile. Bolj primeren naziv zanje je barangaji. Ve\xc4\x8d dokazov ka\xc5\xbee, da so bile mestne dr\xc5\xbeave, katerim so vladali datuji, rad\xc5\xbee in sultani, dokaj neodvisne.  Zgodnji letopisci pi\xc5\xa1ejo, da se je ime razvilo iz besede balangaj, ki pomeni \xc4\x8doln iz desk, ki je bil pred prihodom evropskih kolonizatorjev v \xc5\xa1iroki rabi v razli\xc4\x8dnih kulturah na Filipinskem oto\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nSrednja Evropa\n_START_PARAGRAPH_\nV Svetem rimskem cesarstvu so imela svobodna cesarska mesta dokaj veliko avtonomijo, ki je imela mednarodno zakonsko osnovo v Westfalskem mirovnem sporazumu, sklenjenem leta 1648. Nekatera, na primer hanzeatska mesta Bremen, Hamburg in L\xc3\xbcbeck, so se zdru\xc5\xbeila, vzpostavila trgovinske stike s tujino in dobila precej\xc5\xa1njo diplomatsko mo\xc4\x8d. Mesta so pogosto sklepala zavezni\xc5\xa1tva s sosednjimi mesti in regijami, vklju\xc4\x8dno s Hanseatsko zvezo, \xc5\xa0vabsko zvezo mest, Dekapolom ali Staro \xc5\xa1vicarsko konfederacijo. \xc5\xa0vicarski kantoni  Z\xc3\xbcrich, Bern, Lucern, Fribourg, Solothurn, Basel, Schaffhausen in  \xc5\xbdeneva so se razvili iz mestnih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Po razpustitvi Svetega rimskega cesarstva leta 1806 so mesta, takrat \xc4\x8dlani razli\xc4\x8dnih konfederacij, postala suverene mestne dr\xc5\xbeave. Tak\xc5\xa1na je bila na primer Svobodno hanseatsko mesto Bremen  (1806\xe2\x80\x931811 in ponovno 1813\xe2\x80\x931871), Svobodno mesto Frankfurt na Majni (1815\xe2\x80\x931866), Svobodno in hanseatsko mesto L\xc3\xbcbeck (1806\xe2\x80\x931811 in ponovno 1813\xe2\x80\x931871) in Svobodno mesto Krakov (1815\xe2\x80\x931846). Pod Habsbur\xc5\xbeani je imela Reka status corpus separatum in veliko zna\xc4\x8dilnosti mestne dr\xc5\xbeave. _NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1a mestna dr\xc5\xbeava, \xc4\x8deprav z omejeno suverenostjo, je bil Zahodni Berin (1948\xe2\x80\x931990), ki uradno ni pripadal nobeni dr\xc5\xbeavi, ampak so mu vladali zahodni zavezniki. Zavezniki, uradno okupatorji, so dovoljevali, da je Berlin deloval kot samostojno mesto in imel hkrati tesne stike z Zvezno republiko Nem\xc4\x8dijo, \xc4\x8deprav po zakonu nikoli ni spadal vanjo.\n_START_SECTION_\nApeninski polotok\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1e mestne dr\xc5\xbeave na Apeninskem polotoku so bile Bene\xc5\xa1ka republika, Genovska republika, Republika Amalfi, Republika Firence, Milansko vojvodstvo in Pape\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava.\n_START_SECTION_\nSvobodno mesto Danzig\n_START_PARAGRAPH_\nSvobodno mesto Danzig je bila polavtonomna mestna dr\xc5\xbeava, ki je obstajala od leta 1920 do 1939. Obsegala je baltsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Danzig (zdaj Gdansk, Poljska) in skoraj 200 naselij v njegovi okolici. Ustanovljena je bila 15. novembra 1920 v skladu z dolo\xc4\x8dili 100. \xc4\x8dlena Versajske mirovne pogodbe, podpisane po prvi svetovni vojni leta 1919.\n_START_SECTION_\nMednarodno mesto \xc5\xa0anghaj\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodno mesto \xc5\xa0anghaj (1845-1943) je bila mednarodna cona na ozemlju Kitajske z lastnim pravnim sistemom, po\xc5\xa1tno slu\xc5\xbebo in valuto. Ustanovljeno je bilo skladno z Nankin\xc5\xa1kim sporazumom, podpisanim 29. avgusta 1842.\n_START_SECTION_\nTanger\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna cona znotraj mesta Tanger v severni Afriki meri pribli\xc5\xbeno 373 km\xc2\xb2. Cona je imela sprva me\xc5\xa1ano francosko-\xc5\xa1pansko-britansko upravo, kateri so se kasneje pridru\xc5\xbeile Portugalska, Italija, Belgija, Nizozemska, \xc5\xa0vedska in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Cona je bila najprej priklju\xc4\x8dena k Maroku. Leta 1923 je postala francosko-\xc5\xa1panski protektorat in bila 29. oktobra 1956 ponovno vklju\xc4\x8dena v Maroko.\n_START_SECTION_\nMemel\n_START_PARAGRAPH_\nMemelsko ozemlje ali Klaip\xc4\x97dska regija je bila dolo\xc4\x8dena z Versajsko pogodbo iz leta 1920 in pri\xc5\xa1la pod upravo Sveta ambasadorjev. Pod nadzorom Dru\xc5\xa1tva narodov naj bi ostala do referenduma, na katerem bi prebivalci regije odlo\xc4\x8dili, ali se ozemlje vrne Nem\xc4\x8diji ali na. Ve\xc4\x8dino prebivalstva so tvorili etni\xc4\x8dni Nemci. Manj\xc5\xa1ino so tvorili pruski Litovci in Memelci. Memelsko ozemlje je v klaipedskem uporu leta 1923 okupirala Litva.\n_START_SECTION_\nJeruzalem\n_START_PARAGRAPH_\nPo na\xc4\x8drtu Zdru\xc5\xbeenih narodov za razdelitev Palestine iz leta 1947 je bil Britanski mandat za Palestino razdeljen med tri dr\xc5\xbeave: judovsko dr\xc5\xbeavo Izrael, arabsko dr\xc5\xbeavo Palestino in corpus separatum (dobesedno lo\xc4\x8deno telo), sestavljen iz mestne dr\xc5\xbeave Jeruzalem pod nadzorom Skrbni\xc5\xa1kega sveta Zdru\xc5\xbeenih narodov. Implementacija na\xc4\x8drta je kljub temu, da je imela nekaj mednarodne podpore, z izbruhom palestinske vojne leta 1948 spodletela. Jeruzalem je bil razdeljen na Zahodni in Vzhodni Jeruzalem. V slednjem je v \xc5\xa1estnevni vojni leta 1967 oblast prevzel Izrael.\n_START_SECTION_\nMonako\n_START_PARAGRAPH_\nKne\xc5\xbeevina Monako je neodvisna mestna dr\xc5\xbeava, sestavljena iz Monaka-mesto, starodavnega utrjenega mesta, in Monte Carla. Mestna dr\xc5\xbeava ima od leta 1917 tri mestne ob\xc4\x8dine (communes). Ima tudi majhno vojsko, vendar se v obrambnem smislu zana\xc5\xa1a na francoske oboro\xc5\xbeene sile.\n_START_SECTION_\nSingapur\n_START_PARAGRAPH_\nSingapur je oto\xc5\xa1ka mestna dr\xc5\xbeava v Jugovzhodni Aziji. Njena povr\xc5\xa1ina meri 700 km\xc2\xb2 in ima 5,2 milijona prebivalcev. Singapur je, za Monakom, druga najgosteje naseljena dr\xc5\xbeava na svetu. V preteklosti je bil del Malezijske federacije, iz katere je bil izklju\xc4\x8den leta 1965. The Economist ima Singapur za edino "povsem samostojno delujo\xc4\x8do mestno dr\xc5\xbeavo na svetu". Ima svojo lastno valuto in oboro\xc5\xbeene sile.\n_START_SECTION_\nVatikan\n_START_PARAGRAPH_\nRim je bil do septembra 1870 del Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave in kot tak pod pape\xc5\xbeevo oblastjo. Ko je mesto zasedel kralj Viktor Emanuel II., je pape\xc5\xbe Pij IX. odklonil priznanje nove Kraljevine Italije. Ker Pij IX. ni mogel potovati brez priznanja kraljeve avtoritete, so se on in njegovi nasledniki razgla\xc5\xa1ali za "ujetnike Vatikana", ker po zasedbi pape\xc5\xa1kega prestola niso mogli zapustiti 0,44 km\xc2\xb2 velike pape\xc5\xa1ke enklave. _NEWLINE_Te\xc5\xbeavo so re\xc5\xa1ili leta 1929 z Lateranskim sporazumom, ki so ga podpisali italijanski diktator Benito Mussolini, kralj Viktor Emanuel III. in pape\xc5\xbe Pij XI.  Vatikan je bil s sporazumom priznan kot samostojna dr\xc5\xbeava na \xc4\x8delu s pape\xc5\xbeem. Vatikanska mestna dr\xc5\xbeava ima svoje dr\xc5\xbeavljanstvo, diplomatski zbor, zastavo, grb in po\xc5\xa1tne znamke. S komaj 1.000 prebivalci, med katerimi prevladujejo kleriki, je najmanj\xc5\xa1a suverena dr\xc5\xbeava na svetu.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ke mestne dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nZa mestni dr\xc5\xbeavi (nem\xc5\xa1ko Stadtstaaten) se \xc5\xa1tejeta nem\xc5\xa1ki mesti Berlin in Hamburg. Pogosto se kot mestna dr\xc5\xbeava omenja tudi Bremen, \xc4\x8deprav je sestavljen iz dveh mest, Bremen in Bremerhaven, lo\xc4\x8denih s Spodnjo Sa\xc5\xa1ko. Omenjena mesta s \xc5\xa1e trinajst drugih de\xc5\xbeel (nem\xc5\xa1ko Fl\xc3\xa4chenl\xc3\xa4nder) tvorijo \xc5\xa1estnajst zveznih de\xc5\xbeel Republike Nem\xc4\x8dije.  Hamburg in Bremen sta "svobodni in hanseatski mesti". _NEWLINE_Mestne dr\xc5\xbeave imajo na splo\xc5\xa1no enake pravice in dol\xc5\xbenosti kot druge zvezne de\xc5\xbeele. Izjema je financiranje, ker zaradi demografskih zna\xc4\x8dilnosti dobijo ve\xc4\x8d denarja kot druge. Od drugih se razlikujejo predvsem po nazivih dr\xc5\xbeavnih organov: njihove vlade se imenujejo Senat, ministrski predsedniki pa \xc5\xbeupan (Berlin in Hamburg) ali predsednik Senata (Bremen). Razlikujejo se tudi nazivih svojih parlamentov. _NEWLINE_V 18. stoletju je imelo veliko mest status svobodnega cesarskega mesta (nem\xc5\xa1ko Reichsst\xc3\xa4dte). Po napoleonskem obdobju so leta 1815 ostale samo \xc5\xa1tiri mestne dr\xc5\xbeave: Hamburg, Bremen in L\xc3\xbcbeck v severni Nem\xc4\x8diji in Frankfurt, kjer je bil Zvezni zbor. Frankfurt je bil eta 1866 vklju\xc4\x8den v Prusijo, L\xc3\xbcbeck pa je postal del Prusije v nacionalsocialisti\xc4\x8dnem obdobju leta 1937. Berlin je bil leta 1945 razdeljen na Vzhodni in Zahodni Berlin. Slednji je bil nem\xc5\xa1ka kvazi dr\xc5\xbeava pod nadzorom zahodnih zaveznikov. Od leta 1990/1991 je Berlin zdru\xc5\xbeen in ima status nem\xc5\xa1ke zvezne de\xc5\xbeele.'