b'\n_START_ARTICLE_\nHotema\xc5\xbee\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVas ob Kokri se v pisnih virih prvi\xc4\x8d omenja leta 1207 in naj bi ime dobila po vitezu Hotimirju. V prvem znanem viru o Hotema\xc5\xbeah so omenjene kot Chotmosach. Nekdaj naj bi tu stal tudi lesen grad, ki naj bi po ljuskem izro\xc4\x8dilu zgorel v 19. stoletju in katerega ostanek je kamniti vogalni branik mo\xc5\xbea na Novakovi hi\xc5\xa1i. Hotema\xc5\xbee so bile nekdaj znane po mlinih (Mohorjevem, Narobetovem ter Kapovem).\n_START_SECTION_\nCerkev svetega Urha\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Urha se prvi\xc4\x8d omenja leta 1403. 7. junija 1494 je kaprulanski \xc5\xa1kof Peter Karel posvetil prezbiterij in dva oltarja v imenu oglejskega patriarha Nikolaja Donata. _NEWLINE_Zahodna fasada ladje, z renesan\xc4\x8dno oblikovanim kamnitim portalom iz zelenega kamna (tuf) in polkro\xc5\xbenim oknom v nadstropju, ki razsvetljuje pevski kor, ter z nizom slepih arkad in rozeto v trikotnem zaklju\xc4\x8dku fasade, deluje neorenesan\xc4\x8dno. Fasada je okraste barve, spodaj je pas iz lepo sekanih kvadrov, pobarvan rjavo-zeleno. Vogali ladje in zvonika, slepe arkade ter okenske vdolbine, so barvane belo._NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni steni ladje je deloma ohranjena gotska freska sv. Kri\xc5\xa1tofa._NEWLINE_Streha je dvokapna in krita z ope\xc4\x8dnatim bobrovcem._NEWLINE_Gotski prezbiterij je bil kasneje nadzidan in obokan, gotska rebra s sklepniki in \xc5\xa1\xc4\x8ditki pa so bila odstranjena. Na notranji zahodni strani obzidja, ki obdaja cerkev, sta vzidana gotski sklepnik in rozeta, ki sta ostanek starega kamnose\xc5\xa1kega okrasja in gotskega prezbiterija. Gotska okna v prezbiteriju so bila odprta ob zadnji prenovi leta 1989. Srednje okno oz. njegov stebri\xc4\x8dek in krogovi\xc4\x8devje so rekonstruirani po analogijah. Na ostenju gotskih oken je bila odkrita tudi gotska arhitekturna poslikava, na notranjih stenah prezbiterija pa posvetilni kri\xc5\xbei._NEWLINE_Zvonik je prizidan na t. i. listni strani oz. na jugovzhodni strani ladje. Na zahodni strani zvonika je vhod v zakristijo. Na fasadi sta dve lini, ki osvetljujeta leseno lestev, ki vodi do zvonov. Na vrhu stolpa so na vseh \xc5\xa1tirih straneh biforne odprtine in naslikane stolpne ure. Streha zvonika je novej\xc5\xa1a, baro\xc4\x8dno oblikovana, krita z bakreno plo\xc4\x8devino.\n_START_SECTION_\nNotranj\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nTloris cerkve tvori enoladijski prostor, ki se proti vzhodu podalj\xc5\xa1uje v nekoliko dvignjen, manj\xc5\xa1i in ni\xc5\xbeji prezbiterij s tristranskim zaklju\xc4\x8dkom._NEWLINE_Poleg vhoda skozi zakristijo v prezbiterij ima cerkev \xc5\xa1e dva vhoda v cerkveno ladjo pod korom; velika dvokrilna lesena vrata na zahodni strani in stranski vhod z lesenimi vrati na ju\xc5\xbeni strani. Vsa troja vrata so bila narejena na novo in blagoslovljena na "Urhovo nedeljo" (nedeljo po tednu, v katerem je godoval sv. Urh (4. julij)), 5. julija 2015._NEWLINE_Glavni vhod v cerkev je na zahodni strani, desno od vhoda je marmornat kropilnik. Desno od vhoda vodijo stopnice na pevski kor. Cerkev ima elektronske orgle._NEWLINE_S kora vodijo stopnice na podstre\xc5\xa1je._NEWLINE_Notranj\xc5\xa1\xc4\x8dina ladje deluje neorenesan\xc4\x8dno. Na severni in ju\xc5\xbeni steni sta po dve okenski odprtini v osi. Med okni so trije polstebri, srednji je oporni in nosi obok, ostala dva polstebra pa se kon\xc4\x8dujeta v nadokenskem loku._NEWLINE_Ladja je polkro\xc5\xbeno obokana, dve beli oprogi se nadaljujeta iz polstebra. V drugi oprogi je zra\xc4\x8dnik._NEWLINE_Stene so okraste, kombinirane z belo, spodaj se od tal dviga 50 cm visok rob gor\xc4\x8di\xc4\x8dno zelene barve. Pilastri so bele barve, zgoraj imajo okrog 30 cm \xc5\xa1irok marmoriran rob._NEWLINE_Prezbiterij je od ladje lo\xc4\x8den s slavolo\xc4\x8dno steno._NEWLINE_Iz prezbiterija vodi portal v zakristijo, ki je grebenasto obokana. Iz zakristije vodi lestev v zvonik, kjer so trije \xc5\xbeelezni zvonovi z letnico 1920 in oznako K.I.D. Zvonjenje je elektri\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nCerkvena oprema\n_START_PARAGRAPH_\nV ladji so trije lestenci, ve\xc4\x8dji v sredini, levo in desno pa po eden manj\xc5\xa1i (svetla kovina in stekleni kristali)._NEWLINE_Glavni oltar posve\xc4\x8den sv. Urhu. Narejen je bil leta 1701 in je oblo\xc5\xbeen je z viti\xc4\x8devjem in okraski v slogu 17. stoletja v dobi rokokoja. Na vratih tabernaklja je upodobljena zadnja ve\xc4\x8derja, delo Leopolda Layerja (olje na lesu). Oltarni nastavek se nadaljuje v prvo nadstropje oltarja s kipom sv. Urha (lesen, polihromiran) v osrednji ni\xc5\xa1i. Levo in desno ob polkro\xc5\xbenem zaklju\xc4\x8dku ni\xc5\xa1e zgoraj je kipec putta. Levo od kipa sv. Urha je v polkro\xc5\xbeni ni\xc5\xa1i, ki se zaklju\xc4\x8duje s \xc5\xa1koljko, kip sv. Jo\xc5\xbeefa z otrokom (lesen, polihromiran)._NEWLINE_Stranska oltarja sta posve\xc4\x8dana sv. Roku ter sv. Mariji Magdaleni in ju je leta 1881 izdelal \xc5\xa0tefan \xc5\xa0ubic.\n_START_SECTION_\nKapelica svete Marije z Jezusom\n_START_PARAGRAPH_\nNa ju\xc5\xbeni strani vasi stoji na polju od cesti Kranj\xe2\x80\x93Jezersko kapelica sv. Marije z Jezusom. Zgrajena je bila v drugi polovici 19. stoletja. Gre za zidano kapelico zaprtega tipa s piramidasto polo\xc5\xbeno streho. Izvirna poslikava je bila preslikana med leti 1995 in 2000. V iluzionisti\xc4\x8dno poslikani ni\xc5\xa1i je lesen kip Marije z Jezusom. Tudi zunanje stene so poslikane; na vzhodni strani, ki gleda proti Ol\xc5\xa1evku, je naslikan sveti nadangel Mihael, na ju\xc5\xbeni strani je sveti Urh in na zahodni, ki gleda proti Suhi pri Predosljah, sveti Lenart. Kaplica je bila obnovljena in blagoslovljena leta 2018 na "Urhovo nedeljo".\n_START_SECTION_\nGospodarska dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nS kmetijstvom in \xc5\xbeivinorejo se ukvarja \xc5\xa1e nekaj kmetij, ve\xc4\x8dinoma pa se prebivalci vozijo na delo v mesta in ve\xc4\x8dje kraje. Prisotnih je tudi nekaj obrtnikov (npr. Kuzma, Interfever ROPRET, d. o. o. ...). Gostinstvu se posve\xc4\x8dajo pri Logarju ter Gorjancu.\n_START_SECTION_\nStara hi\xc5\xa1na imena\n_START_PARAGRAPH_\nV vasi je bilo v\xc4\x8dasih mnogo kmetij. Vsaka hi\xc5\xa1a je imela svoje ime pa tudi zgodbo prebivajo\xc4\x8de dru\xc5\xbeine. Te je v Zborniku ob\xc4\x8dine \xc5\xa0en\xc4\x8dur 2006 lepo predstavil Andrej Aljan\xc4\x8di\xc4\x8d. Danes so hi\xc5\xa1e opremljene z glinenimi tabicami, na katerih so zapisana omenjena hi\xc5\xa1na imena.\n_START_SECTION_\nOstale dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV vasi deluje tudi Prostovljno gasilsko dru\xc5\xa1tvo Hotema\xc5\xbee z za\xc4\x8detki v letu 1953 ter Kulturno-umetni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Hotimir, ustanovljeno ob 800. obletnici prve omembe vasi Hotema\xc5\xbee. Omenjeni dru\xc5\xa1tvi imata svoje prostore v va\xc5\xa1ko-gasilskem dom, ki je bil obnovljen leta 2013 ob 60. obletnici ustanovitve gasilskega dru\xc5\xa1tva. KUD Hotimir je izpeljal tudi nekaj uprizoritev "va\xc5\xa1kih iger" izpod presa Andreja Aljan\xc4\x8di\xc4\x8da. Igre so se odvijale na travniku ob mostu \xc4\x8dez Kokro, kjer je urejeno otro\xc5\xa1ko igri\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Na tem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du se odvija tudi spu\xc5\xa1\xc4\x8danje "greg\xc3\xb4r\xc4\x8dkov" \xe2\x80\x93 ladijc, v katerih so sve\xc4\x8dke ter so nato spu\xc5\xa1\xc4\x8dene v vodo, kot simbol metanja lu\xc4\x8di v vodo, novega prebujanja ob godu sv. Gregorja.'