b'\n_START_ARTICLE_\nI\xc5\xa1tar\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1tar (sumerogram  , pre\xc4\x8drkovano M\xc3\x99\xc5\xa0 = akadsko  I\xc5\xa1tar, sumersko Inana) je bila vzhodnosemitska akadska, asirska in babilonska boginja plodnosti, ljubezni, vojne in spolnega po\xc5\xbeelenja. Bila je h\xc4\x8di boga Sina in sestra son\xc4\x8dnega boga \xc5\xa0ama\xc5\xa1a in poosebljala planet Venero. Bila je nasprotje sumerske Inane in sorodna s feni\xc4\x8dansko boginjo Astarto in rimsko boginjo Venero.\n_START_SECTION_\nRazvoj kulta\n_START_PARAGRAPH_\nPrimerjalne \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo, da bi I\xc5\xa1tar lahko bila sprva mo\xc5\xa1ko bo\xc5\xbeanstvo, katero so po akadski asimilaciji sumerske kulture  morda poistovetili  s sumersko boginjo Inano. Obe bo\xc5\xbeanstvi sta poosebljali planet Venero. Izjemno razi\xc4\x8dni zna\xc4\x8daji Inane-I\xc5\xa1tar bi lahko pomenili, da se je v zgodovini z njima asimiliralo tudi mnogo razli\xc4\x8dnih mestnih bo\xc5\xbeanstev s svojimi sveti\xc5\xa1\xc4\x8di in izro\xc4\x8dilom. _NEWLINE_Boginji I\xc5\xa1tar ustreza zahodnosemitska boginja Astarta, s katero se ne more povsem poistovetiti. V kasnej\xc5\xa1i gr\xc5\xa1ki in rimski mitologiji sta njeno mesto prevzeli boginji Afrodita oziroma Venera.\n_START_SECTION_\nMiti in molitve\n_START_PARAGRAPH_\nV mitih in molitvah je  boginja I\xc5\xa1tar  prikazana kot boginja ljubezni in spolnosti in je ravno zato zelo podobna boginji Inani.\n_START_SECTION_\nI\xc5\xa1tarin spust v spodnji svet\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znan je mit o I\xc5\xa1tarinem spustu v spodnji svet, ohranjen v akadskem jeziku. _NEWLINE_Mit pravi, da je I\xc5\xa1tar po strastni zvezi z bogom \xc5\xbeetve Tamuzom obiskala spodnji svet, kjer se je spopadla s svojo sestro in boginjo podzemlja Ere\xc5\xa1kigal. Ere\xc5\xa1kigal je ubila I\xc5\xa1tar, njeni slu\xc5\xbeabniki pa so o\xc5\xbeiveli in se vrnili na gornji svet. Po eni od razlag Tamuz ni pokazal nobene zaskrbljenosti zaradi njene smrti, zato je I\xc5\xa1tar nadenj poslala demone, ki so ga odpeljali v spodnji svet. Od takrat je pol leta \xc5\xbeivel v spodnjem in pol leta v gornjem svetu.\n_START_SECTION_\nEp o Gilgame\xc5\xa1u\n_START_PARAGRAPH_\nV Epu o Gilgame\xc5\xa1u je I\xc5\xa1tar prikazana kof nekoliko muhasta boginja, ki je posku\xc5\xa1ala zapeljati Gilgame\xc5\xa1a, vendar jo je zavrnil. Pri tem se je izgovarjal na usodo, ki je doletela vse njene ljubimce, zlasti Tamuza.'