b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef Orel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPrva dva razreda osnovne \xc5\xa1ole je obiskoval v Ribnici, kjer si je 1808 priboril v 2. razredu 2. mesto v zlatih bukvah; 3. razred normalke je menda obiskoval v Ljubljani ter nato v Ljubljani do 1814 obiskoval gimnazijo in do 1816 licej, na Dunaju do 1817 menda tretji letnik liceja, do 1821 pa pravo. Po absolutoriju (spri\xc4\x8devalu po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju) iz 1821, ki pri\xc4\x8da o njegovem\xc2\xa0\xc2\xbbizvrstnem uspehu\xc2\xab, se je zaposlil na Dunaju pri metropolitanskem kapitlju, a od 15. junija 1823 do 10. maja 1824 v pisarni odvetnika H\xc3\xb6niga. Isto\xc4\x8dasno pa se je pripravljal za rigoroze ter bil 12. maja 1824 promoviran za doktorja prava. Po doktoratu se je vrnil v Ljubljano, bil zaposlen pri ljubljanskih odvetnikih in se trudil odpreti lasno advokaturo. \xc5\xa0ele leta 1854 pa je dobil mesto notarja za Ljubljano in Vrhniko._NEWLINE_Ker je leta 1836 podedoval veliko posestvo na Ljubljanskem barju se je vse do smrti prete\xc5\xbeno ukvarjal s kmetijstvom. Leta 1834 je bil sprejet med \xc4\x8dlane Kranjske kmetijske dru\xc5\xbebe, od 1838 pa je bil \xc4\x8dlan njenega glavnega odbora. Od 1847 je ve\xc4\x8d let s presledki vodil poskusno postajo kmetijske dru\xc5\xbebe na ljubljanskih Poljanah, kjer so preizku\xc5\xa1ali nova orodja, stroje, gnojila in uvajali nove sorte v uporabo. Prizadeval si je osu\xc5\xa1evanje Ljubljanskega barja._NEWLINE_Skupaj s tiskarjem in zalo\xc5\xbenikom J. Blaznikom se je potegoval za slovenski strokovni \xc4\x8dasopis, ko so bile ustanovljene Kmetijske in rokodelske novice (1843) je bil predviden za urednika, nazadnje pa je uredni\xc5\xa1ko mesto dobil J. Bleiweis. Orlov najve\xc4\x8dji uspeh je bila ustanovitev kmetijske \xc5\xa1ole s slovenskim u\xc4\x8dnim jezikom v Ljubljani 1849. V dru\xc5\xbebinem letopisu Annalen je med drugim predstavil izku\xc5\xa1nje pri krmljenju doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali (1838) ter pridobivanje kolerabe in pese (1845); v \xc4\x8dasopisu Illyrisches Blatt je objavil razpravo o slinavki in parkljevki rogate \xc5\xbeivine ter njenih posledicah (1841). Od 1843 do 1874 je bil med glavnimi pisci v Kmetijske in rokodelske novice, prispeval je zlasti uvodne \xc4\x8dlanke o kmetijstvu, med njimi je pomemben Poduk o hmeljoreji (1853), ki je prvi zapis o hmeljarstvu pri nas.'