b'\n_START_ARTICLE_\nMilica Anti\xc4\x87 Gaber\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMilica Anti\xc4\x87 Gaber je obiskovala osnovno in srednjo \xc5\xa1olo na Jesenicah, na kateri je leta 1977 tudi maturirala. Leta 1982 je diplomirala na Fakulteti za sociologijo, politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo (FSPN) Univerze v Ljubljani. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja je  delala na Radiu Jesenice in kasneje v Aktualno-politi\xc4\x8dni redakciji Radia \xc5\xa0tudent v Ljubljani. Kot \xc5\xa1tudentka je sodelovala v \xc5\xa1tevilnih raziskavah profesorjev in profesoric na FSPN ter kasneje na Mirovnem in\xc5\xa1titutu in na Filozofski fakulteti, s \xc4\x8dimer je pridobila bogate izku\xc5\xa1nje na podro\xc4\x8dju konceptualiziranja in izvajanja  raziskav. _NEWLINE_Diplomirala je leta 1982 na FSPN, magistrirala pa leta 1994 na Oddelku za sociologijo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani s temo Pripu\xc5\xa1\xc4\x8danje/Vstopanje druge polovice \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva v polje politike. Na isti fakulteti je leta 1998 zagovarjala doktorsko disertacijo z naslovom \xc5\xbdenske v parlamentu: Dejavniki, ki vplivajo na njihovo zastopanost. _NEWLINE_Milica Anti\xc4\x87 Gaber je leta 1995 (skupaj z Evo D. Bahovec) so-ustanovila revijo Delta in bila \xc4\x8dlanica njenega uredni\xc5\xa1kega odbora; bila je tudi \xc4\x8dlanica uredni\xc5\xa1tva revije Dru\xc5\xbeboslovne razprave (2006\xe2\x80\x932009; 2011- ) ter \xc4\x8dlanica izdajateljskega sveta revije Teorija in praksa (2011- ), skupaj s Tinetom Germom je ustanovila in sourednikovala tudi revijo Ars et Humanitas (2007-2011). Med letoma 2003 in 2007 je bila predstojnica Oddelka za sociologijo na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Leta 2007 je bila na njeno pobudo pri Slovenskem sociolo\xc5\xa1kem dru\xc5\xa1tvu ustanovljena Sekcija za spol in dru\xc5\xbebo, leta 2010 pa je postala njegova predsednica.  _NEWLINE_Njen mo\xc5\xbe je Slavko Gaber .\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas predsedovanju SSD\n_START_PARAGRAPH_\nMilica Anti\xc4\x87 Gaber se je po  diplomi vklju\xc4\x8dila v delo Slovenskega sociolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva (SSD). Preden je leta 2010 postala predsednica dru\xc5\xa1tva, je bila v dveh mandatih njegova podpredsednica (v \xc4\x8dasu predsedovanja Antona Krambergerja in Marjana Ho\xc4\x8devarja). Na njeno pobudo je dru\xc5\xa1tvo leta 2007  ustanovilo Sekcijo za spol in dru\xc5\xbebo. V \xc4\x8dasu njenega predsedovanja se je okrepilo in raz\xc5\xa1irilo delovanje SSD kot celote, dejavno sodelovanje \xc5\xa1tudentk in \xc5\xa1tudentov v dru\xc5\xa1tvu ter povezovanje in odpiranje dru\xc5\xa1tva navzven.'