b'\n_START_ARTICLE_\nDravit\n_START_PARAGRAPH_\nDravit je mineral rjavega magnezijevega turmalina. Na Dobrovi pri Dravogradu ga je leta 1883 na\xc5\xa1el avstrijski mineralog Gustav Tschermak. Poimenoval ga je dravit, po Dravi. Rjavi turmalin, najden v Dobravi pri Dravogradu je pred tem omenil \xc5\xbee Zeparovich v leksikonu o mineralih leta 1873._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dno nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de tega redkega minerala je precej izropano in se nahaja na pobo\xc4\x8dju nad naseljem. Ve\xc4\x8dina pobranih kristalov se nahaja izven Slovenije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva omemba rjavih kristalov turmalina v margaritnem blestniku na Koro\xc5\xa1kem je bila \xc5\xbee leta 1839. Najprej so kot nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de navajali Prevalje in Kaplo, kasneje pa so si bili enotni, da je to nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de Dobrova pri Dravogradu. Zanimivi turmalini so zbudili zanimanje \xc5\xa1tevilnih avstrijskih mineralogov. Leta 1873 je Zepharowich opisal njihovo morfologijo in paragenezo. Mineralog Gustav Tschermak (1836-1927), profesor mineralogije in petrografije na Univerzi na Dunaju, pa je s pomo\xc4\x8djo opti\xc4\x8dne in kristalno-kemijske analize ugotovil, da gre za samostojen mineral iz skupine turmalinov. Leta 1884 ga je poimenoval po reki Dravi, ki te\xc4\x8de nedale\xc4\x8d od najdi\xc5\xa1\xc4\x8da. Najdba je objavljena v knjigi Lehrbuch der Mineralogie (objavljeno leta 1884)._NEWLINE_Po koncu 19. stoletja so draviti potonili v pozabo skupaj z nahajali\xc5\xa1\xc4\x8dem. To je po naklju\xc4\x8dju spet o\xc5\xbeivelo v za\xc4\x8detku sedemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja, ko je Anton \xc4\x8cevnik iz Dobrove kopal temelje za hi\xc5\xa1o. Po odstranitvi ru\xc5\xa1e in prsti je naletel na ve\xc4\x8dje kose preperelega margaritnega blestnika s sledovi vrtanja in drobci dravitov. Postalo jasno, da je znova odkrito staro nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de dravita._NEWLINE_Najve\xc4\x8dje kristale so na\xc5\xa1li v najbolj debelo-zrnatem bledo-zelenem margaritnem blestniku. Kristali dravita so bili veliki do 4 cm, redki pa tudi do 10 cm. Izkop temeljev za hi\xc5\xa1o se je spremenil v skrbno in natan\xc4\x8dno izkopavanje dravitovih kristalov. Kristali dravita se nahajajo le v ozkem pasu margaritnega blestnika, ki ga obdajajo stare metamorfne kamnine Dravograjskega nariva, med katerimi prevladujejo biotitno-muskovitni gnajsi, amfiboliti in marmorji.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDravit je po kemijski sestavi natrijev magnezijev aluminijev borosilikat - NaMg\xe2\x82\x83Al\xe2\x82\x86[(OH)\xe2\x82\x84/(BO\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x83(Si\xe2\x82\x86O\xe2\x82\x81\xe2\x82\x88)]. Strukturo mu dolo\xc4\x8da razporeditev atomov silicija in kisika v \xc5\xa1esteren obro\xc4\x8dasti silikat Si\xe2\x82\x86O\xe2\x82\x81\xe2\x82\x88, iz \xc4\x8desar izhaja prostorska skupina R3m in kristalna oblika, ki je trigonalna (ditrigonalno piramidna vrsta simetrije). Od ostalih turmalinov se dravit lo\xc4\x8di \xc5\xbee na pogled, saj ima zna\xc4\x8dilno medeno rjavo do temno rjavo ali skoraj \xc4\x8drno barvo. Zaradi velike trdote (od 7-7,5 po Mohsovi lestvici) so prozorni turmalini \xc5\xbeivih barv cenjeni dragi kamni. Doslej najdeni draviti zaradi mnogih tankih razpokic in slabe prozornosti niso bili primerni za bru\xc5\xa1enje in draguljarstvo. Le redki draviti so prozorni, ve\xc4\x8dinoma so le prosojni, vsi pa imajo steklast ali na prelomnih ploskvah smolnat sijaj. Obi\xc4\x8dajno ima obliko stebri\xc4\x8dastih kristalov s prevladujo\xc4\x8do tristrano in podrejeno \xc5\xa1eststrano prizmo, na katerih so lahko izra\xc5\xbeene vzdol\xc5\xbene brazde. Na obeh koncih zaklju\xc4\x8deni kristali nimajo nujno enakih oblik \xe2\x80\x9cvr\xc5\xa1nih\xe2\x80\x9d kristalnih ploskev. Ve\xc4\x8dinoma so to enostavne ali kompleksne trigonalne piramide, ali pinakoid._NEWLINE_Kristali dravita in nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de Dobrava pri Dravogradu so del slovenske geolo\xc5\xa1ke dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine z najvi\xc5\xa1jo stopnjo varovanja.\n_START_SECTION_\nDruga nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nDravit najdemo tudi na obmo\xc4\x8dju Strojne. Najaha se v metamorfni kamnini, ki jo zaradi lesketajo\xc4\x8de ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de sljude (margarit) imenujemo blestnik. Dravit je nastal ob delovanju zelo vro\xc4\x8dih hidrotermalnih raztopin, ki so vsebovale bor in alkalije na metamorfozirane sedimentne kamnine z magnezijem (verjetno dolomite)._NEWLINE_Do sedaj najve\xc4\x8dje in najbolj znano nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de kristalov dravita Yinniethara v daljni Zahodni Avstraliji so na\xc5\xa1li in odkopali Slovenci - dru\xc5\xbeina Sokli\xc4\x8d, ki izhaja iz Bleda.'