b"\n_START_ARTICLE_\nNarcisse Virgilio D\xc3\xadaz de la Pe\xc3\xb1a\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDiaz se je rodil v Bordeauxu \xc5\xa1panskim star\xc5\xa1em. Diaz je pri desetih letih postal sirota in nesre\xc4\x8da je spremljala njegova zgodnja leta. Ugriznil ga je plazilec v Meudonovem gozdu blizu S\xc3\xa8vresa, kamor so ga odpeljali \xc5\xbeiveti prijatelji njegove matere. Ugriz je bil slabo oskrbljen in na koncu je izgubil nogo. Vendar je, kot se je izkazalo, lesen \xc5\xa1trcelj, ki je nadomestil nogo, postal znan._NEWLINE_Pri petnajstih je vstopil v ateljeje v S\xc3\xa8vresu, najprej se ukvarjal z dekoracijo porcelana in se pozneje preusmeril na slikarstvo. Tur\xc5\xa1ki in orientalski prizori so ga pritegnili in se je lotil slikanja vzhodnih figur, oble\xc4\x8denih v bogato obarvana obla\xc4\x8dila; mnoge od teh slik ostajajo \xc5\xa1e danes. Veliko \xc4\x8dasa je pre\xc5\xbeivel tudi v Barbizonu, blizu  Fontainebleau\xc5\xa1kega gozda, kjer so nastale nekatere njegove najslavnej\xc5\xa1e slike.  Eden od njegovih u\xc4\x8diteljev in prijateljev v Parizu je bil Fran\xc3\xa7ois Souchon. _NEWLINE_Okoli leta 1831 je D\xc3\xadaz naletel na Th\xc3\xa9odora Rousseauja, za katerega je imel zelo v \xc4\x8dislih, kljub temu, da je bil Rousseau \xc5\xa1tiri leta mlaj\xc5\xa1i. V Fontainebleauju je D\xc3\xadaz na\xc5\xa1el Rousseauja, kako slika svoje \xc4\x8dudovite gozdne slike in bil odlo\xc4\x8den, da bo slikal na enak na\xc4\x8din, \xc4\x8de je le mogo\xc4\x8de. Vendar je bil Rousseau takrat slabega zdravja, ogor\xc4\x8den nad svetom, zato mu je bilo te\xc5\xbeko pristopiti. Diaz mu je ob neki prilo\xc5\xbenosti sledil do gozda, z leseno nogo je oviral njegovo napredovanje, a se je po slikarju izmuznil in posku\xc5\xa1al opazovati njegov na\xc4\x8din dela. Po nekaj \xc4\x8dasa je D\xc3\xadaz na\xc5\xa1el na\xc4\x8din, kako se spoprijateljiti z Rousseaujem in razkriti njegovo pripravljenost razumeti njegovo tehniko. Rousseauja se je dotaknila strast besed ob\xc4\x8dudovanja in na koncu Diaza nau\xc4\x8dil vsega, kar je znal._NEWLINE_D\xc3\xadaz je razstavil veliko slik na Pari\xc5\xa1kem salonu, leta 1851 pa je bil odlikovan s \xc4\x8dinom Chevalier (vitez) L\xc3\xa9gion d'honneur . Med francosko-prusko vojno (1870-1871) je od\xc5\xa1el v Bruselj. Po letu 1871 so njegova dela postala modna in se postopoma dvigovala po oceni zbirateljev, delal pa je nenehno in uspe\xc5\xa1no. D\xc3\xadazove najbolj\xc5\xa1e slike so njegovi gozdni prizori in nevihte, prav na teh pa po\xc4\x8diva njegova slava. V Louvru je ve\xc4\x8d primerov njegovih del in tri majhne slike v Wallace Collection, Hertford House. Morda najbolj odmevna Diazova dela so La F\xc3\xa9e aux Perles (1857, shranjena v Louvru), Son\xc4\x8dni zahod v gozdu (1868), Nevihta in Fontainebleau\xc5\xa1ki gozd (1870, hranjena v Leedsu). Metropolitanski muzej umetnosti ima pribli\xc5\xbeno dva ducata Diazovih del, vklju\xc4\x8dno z drugo razli\xc4\x8dico Fontainebleau\xc5\xa1kega gozda in \xc5\xa1tevilne risbe in \xc5\xa1tudije._NEWLINE_Diaz sam ni imel dobro znanih u\xc4\x8dencev, toda Fran\xc3\xa7ois Visconti je do neke mere posnemal njegovo delo in L\xc3\xa9on Richet je opazno sledil njegovim metodam slikanja dreves. Jean-Fran\xc3\xa7ois Millet je tudi nekaj \xc4\x8dasa slikal majhne figure v izogibanju posnemanja Diazovih takrat priljubljenih predmetov. Renoir je neko\xc4\x8d rekel \xc2\xbbmoj junak je bil D\xc3\xadaz\xc2\xab. Leta 1876 se je med obiskom sinovega groba prehladil. Od\xc5\xa1el je v Menton, da bi se pozdravil, a je 18. novembra istega leta umrl._NEWLINE_Sin D\xc3\xadaza, Eug\xc3\xa8ne-\xc3\x89mile (1837\xe2\x80\x931901), je dosegel nekaj slave kot skladatelj Eug\xc3\xa8ne Diaz."