b'\n_START_ARTICLE_\nStrojno prevajanje na osnovi primerov\n_START_PARAGRAPH_\nStrojno prevajanje na osnovi primerov (ang. kratica EBMT) skupaj s statisti\xc4\x8dnim strojnim prevajanjem spada med pristope k strojnemu prevajanju na podlagi podatkov (ang. data-driven MT). Oba pristopa za svoje delovanje uporabljata dvojezi\xc4\x8dni korpus z vzporednimi besedili, metoda na osnovi primerov pa se od statisti\xc4\x8dne lo\xc4\x8di po tem, da se najbli\xc5\xbeja enota v korpusu i\xc5\xa1\xc4\x8de prav tako v izvirnem jeziku. Strojno prevajanje na osnovi primerov je leta 1984 prvi predlagal japonski ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki strokovnjak Makoto Nagao. Kmalu je ta pristop pritegnil pozornost znanstvenikov s podro\xc4\x8dja ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega jezikoslovja.\n_START_SECTION_\nPostopek prevajanja\n_START_PARAGRAPH_\nStrojni prevajalnik na osnovi primerov vsebuje dve bazi podatkov \xe2\x80\x93 bazo s primeri in tezaver \xe2\x80\x93 ter tri prevajalne module \xe2\x80\x93 za analizo, prenos na osnovi primerov in tvorbo. Tezaver se uporablja za izra\xc4\x8dun pomenske razdalje med pomenskimi besedami v vnosu in tistimi v primerih. Prevajalski proces, ki temelji na uporabi \xc5\xbee prevedenih besedil, poteka na treh ravneh:_NEWLINE_1. Lematizacija_NEWLINE_2. Poravnava_NEWLINE_3. Rekombinacija\n_START_SECTION_\nLematizacija\n_START_PARAGRAPH_\nV prvem koraku pri strojnem prevajanju na osnovi pravil se poi\xc5\xa1\xc4\x8de primere, ki bodo vkju\xc4\x8deni v prevajalski postopek, glede na njihovo podobnost z vnosom (besedilom, ki bo prevedeno). Na\xc4\x8din lematiziranja je odvisen od tega, kako so primeri shranjeni v bazi podatkov. V starej\xc5\xa1ih sistemih so bili primeri v drevesnih strukturah, opremljenih z opombami, sestavni deli pa so bili med jezikoma vzporejeni z eksplicitnimi povezavami. Besedilo, ki se bo uvozilo v sistem, se analizira na enak na\xc4\x8din, kot je bilo to poprej storjeno z bazo primerov. Tvori se drevesna struktura, ki se jo nato primerja z drevesni strukturami v bazi primerov._NEWLINE_Uvo\xc5\xbeeno besedilo in primeri se lahko primerjajo beseda za besedo \xe2\x80\x93 tak\xc5\xa1en postopek se imenuje zaporedna primerjava (ang. sequence comparison). Poravnava in rekombinacija bosta po tak\xc5\xa1ni analizi te\xc5\xbeavni. Primere pa se lahko opremi tudi s podatki o besedni vrsti; tako je mo\xc5\xbeno ve\xc4\x8d preprostih primerov zdru\xc5\xbeiti v posplo\xc5\xa1en primer, ki vsebuje ve\xc4\x8d prevodnih razli\xc4\x8dic. Primere je dobro analizirati, da se vidi, ali so primerni za nadaljnjo obdelavo. Primeri, ki se prekrivajo ali si nasprotujejo, morajo biti primerno obravnavani.\n_START_SECTION_\nPoravnava\n_START_PARAGRAPH_\nS poravnavo (ang. alignment) se ugotovi, katere dele prevoda se bo uporabilo znova. Besedilo se poravna s pomo\xc4\x8djo dvojezi\xc4\x8dnega slovarja ali primerjanja z drugimi primeri. Ta postopek mora biti avtomatiziran.\n_START_SECTION_\nRekombinacija\n_START_PARAGRAPH_\nZadnji korak pri strojnem prevajanju na osnovi primerov je rekombinacija, s katero se zagotovi, da so deli, primerni za ponovno uporabo, pravilno poravnani. Iz povedi v izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dnem jeziku in skupkov vzorcev za prevajanje se proizvede povedi v ciljnem jeziku. Na\xc4\x8din rekombinacije je odvisen od prej\xc5\xa1njih korakov.\n_START_SECTION_\nPrednosti\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje prednosti metode na osnovi primerov v primerjavi s tradicionalnej\xc5\xa1imi pristopi so:_NEWLINE_Mo\xc5\xbenost izbolj\xc5\xa1av_NEWLINE__NEWLINE_Strojno prevajanje na osnovi primerov ne uporablja slovni\xc4\x8dnih pravil, prevajalne sisteme je preprosto nadgraditi \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8d primerov je v bazi podatkov, bolj\xc5\xa1a je kakovost prevodov. Baza podatkov je prav tako preprosta za obdelavo. _NEWLINE_Faktor zanesljivosti in razdalja_NEWLINE__NEWLINE_Ena izmed glavnih pomanjkljivosti pri strojnih prevajalnikih na osnovi pravil, je tako imenovani problem zastrupljenega pi\xc5\xa1kota (ang. poisoned cookie). Ti prevajalniki nimajo priprav, ki bi merile zanesljivost prevoda, zaradi \xc4\x8desar uporabniki prevodu ne moreju zaupati, saj je ta lahko popolnoma napa\xc4\x8den, ne da bi sistem na to nakazal. Obstajajo primeri, ko so vsi prevodni procesi potekli pravilno, rezultat pa je napa\xc4\x8den._NEWLINE__NEWLINE_Ko se pri strojnem prevajanju na osnovi primerov vnesenemu besedilu pripisuje podobne primere v ciljnem jeziku, se meri razdaljo (ang. distance) med vnesenim besedilom in vsakim od primerov. Manj\xc5\xa1a kot je razdalja, bolj je primer podoben vnesenemu besedilu. Prevajalni sistem iz primernih primerov tvori najustreznej\xc5\xa1i prevod. Vsakemu prevodu je pripisan faktor zanesljivosti (ang. reliability factor), ki se izra\xc4\x8duna glede na pogostnost pojavitve in razdaljo med vnosom in najdenimi primeri. \xc4\x8ce primernega primera ni, sistem uporabniku pove, da vnosa ne more prevesti, sicer pa uporabnika o pravilnosti prevoda prepri\xc4\x8dajo \xc5\xbee sami primeri, podobni vnosu._NEWLINE_Hitrost_NEWLINE__NEWLINE_Strojno prevajanje na osnovi pravil je na splo\xc5\xa1no po\xc4\x8dasno, saj je sistem, temelje\xc4\x8d na pravilih, zelo obse\xc5\xbeen in obsega module za analizo, prenos in tvorbo, pri tem pa uporablja skladenjska pravila, semanti\xc4\x8dne omejitve, pravila o prenosu stav\xc4\x8dnih struktur, izbor besed, pravila tvorbe itd. Statisti\xc4\x8dno prevajanje prevode dobi z uporabo primerov s specifi\xc4\x8dnega podro\xc4\x8dja (pari izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dnih in ciljnih izrazov), prevod pa je podan, ne da bi \xc5\xa1el \xc4\x8dez dolgo verigo pravil._NEWLINE_Princip najbli\xc5\xbejega zadetka_NEWLINE__NEWLINE_Strojno prevajanje na osnovi pravil temelji na principu popolnega zadetka (ang. exact-match reasoning). \xc4\x8ce torej ni popolnega zadetka, sistem besede ne prevede. Prevajalni sistem na osnovi primerov pa temelji na principu najbli\xc5\xbejega zadetka (ang. best-match reasoning) in se tako izogne mnogim neprevedenim ali napa\xc4\x8dno prevedenim besedam._NEWLINE_Dober izkoristek strokovnega znanja prevajalcev in lahka dostopnost virov_NEWLINE__NEWLINE_Oblikovanje jezikovnih pravil za prevajalske sisteme, temelje\xc4\x8de na pravilih, je te\xc5\xbeko delo, ki zahteva jezikoslovno izobra\xc5\xbeen kader. Poleg tega se jezikoslovje ne ukvarja s problemi, ki se pojavljajo v resni\xc4\x8dnih besedilih. Primeri, potrebni za sisteme strojnega prevajanja na osnovi primerov, pa so zaradi velike koli\xc4\x8dine besedil in prevodov v digitalni obliki lahko dostopni in so pokazatelji strokovnega znanja prevajalcev, ki so se s prevodnimi problemi \xc5\xbee ukvarjali.\n_START_SECTION_\nRe\xc5\xa1evanje prevajalskih problemov\n_START_PARAGRAPH_\nStrojno prevajanje na osnovi primerov je uporabno pri prevajanju mnogih jezikovnih fenomenov, ki se smatrajo kot prevajalski problemi pri konvencionalnem strojnem prevajanju na osnovi pravil. Strokovnjaki na podro\xc4\x8dju ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke lingvistike so s tovrstnimi problemi dobro seznanjeni in jim v zadnjem \xc4\x8dasu namenjajo precej pozornosti. Izkazalo se je, da se pri tovrstnih prevodih bolje kot strojni prevajalniki na osnovi pravil izka\xc5\xbeejo tisti na osnovi primerov._NEWLINE_\xc5\xa0iroko uporabljani predlogi, kot sta \xc5\xa1panski de in japonski no, se u\xc4\x8dinkovito prevajajo s strojnimi prevajalniki na osnovi primerov. Prav tako se uspe\xc5\xa1no prevajajo nem\xc5\xa1ki sestavljeni glagoli. _NEWLINE_Ta vrsta strojnega prevajanja je nadvse primerna za prevajanje fraznih glagolov. Ti imajo razli\xc4\x8dne pomene, ki so v veliki meri odvisni od sobesedila. Zelo pogosto se pojavljajo v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini in so sestavljeni iz glagola, ki mu sledita prislov in/ali predlog. Slednja se imenujeta \xc4\x8dlenek glagola. Pomen fraznih glagolov pogosto ni razviden iz pomena sestavnih besed. Pri dobesednem prevajanju skoraj vedno pride do dvoumja.\n_START_SECTION_\nIntegracija\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeevanje strojnega prevajanja na osnov primerov in na osnovi pravil naj bi bilo prakti\xc4\x8dno. Za uporabnike bi bilo sprejemljivej\xc5\xa1e, \xc4\x8de bi bilo strojno prevajanje na podlagi pravil osnovano kot temeljni sistem, potem pa raz\xc5\xa1irjeno in izbolj\xc5\xa1ano z dodajanjem komponent strojnega prevajanja na osnovi primerov; prav to je leta 1984 predlagal Makoto Nagao.\n_START_SECTION_\nProblemi\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno polovico vseh te\xc5\xbeav predstavlja pomanjkanje podobnih primerov, kar pa se da re\xc5\xa1iti z dodajanjem novih besedil v bazo podatkov.'