b'\n_START_ARTICLE_\nGorica, Puconci\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nLe\xc5\xbei v ravnini ob asfaltirani cesti Puconci - Brezovci, ki se v Brezovcih priklju\xc4\x8di asfaltirani cesti \xc4\x8cernelavci - Zenkovci._NEWLINE_V sredini vasi v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du na levo cesta vodi v Polano. Pred zadnjo hi\xc5\xa1o proti Brezovcem pa se odcepi na desno proti Gornji Gorici in \xc5\xa0alamencem in proti Langu. Nekatere hi\xc5\xa1e so naslonjene na breg terase, ki se \xc5\xa1iri severno od tod. Na njej so glavne njivske povr\xc5\xa1ine v Trebe\xc5\xbei in zaselku Gornja G\xc3\xb3rica - 4 hi\xc5\xa1e, ki ji doma\xc4\x8dini pravijo C\xc3\xa9line. Tu te\xc4\x8de tudi potok Gruba, ki pa je ve\xc4\x8dinoma brez vode. Gornja G\xc3\xb3rica je v smeri \xc5\xa0alamencev. Na desno proti Puconcem pa je doma\xc4\x8dija, ki je na zemljevidu ozna\xc4\x8dena kot Lang - 2 hi\xc5\xa1i. Poleg doma\xc4\x8dije Lang je bila \xc5\xa1e Balerova hi\xc5\xa1ica. Tu je tudi najve\xc4\x8dja nadmorska vi\xc5\xa1ina v Gorici: 226 m. Kraj je oddaljen od Murske Sobote okrog 6\xc2\xa0km. Sredi vasi je tudi naravni izvir vode._NEWLINE_Vasi na katere meji Gorica so: Predanovci, \xc5\xa0alamenci, Vane\xc4\x8da, Puconci in Polana.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d ljudi se \xc5\xa1e ukvarja s kmetijstvom. Zemlja (prst) je na severu ilovnato - pe\xc5\xa1\xc4\x8dena, na jugu pa lapornato - pe\xc5\xa1\xc4\x8dena. Glavne polj\xc5\xa1\xc4\x8dine so p\xc5\xa1enica, je\xc4\x8dmen, hibridna koruza, krmne rastline, r\xc5\xbe, sladkorna pesa. Sadijo tudi krompir, ve\xc4\x8dinoma za svoje potrebe in  bu\xc4\x8de iz katerih semena potem dobijo tako \xc4\x8dislano bu\xc4\x8dno olje. Sadno drevje je po vrtovih, sadje pa porabijo doma. Okrog hi\xc5\xa1 so brajde. Na ju\xc5\xbeni strani so travniki, njive in zaplate listnatnega gozda.\n_START_SECTION_\nOrganizacija dela neko\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d je za glavna letna opravila na kmetih, kjer se je rabila tuja pomo\xc4\x8d navadno gospodar naredil pameten in preudaren na\xc4\x8drt v naprej. _NEWLINE_Za vsako opravilo je dolo\xc4\x8dil sod vina, ki je moral do takrat ostani \xc2\xbbzape\xc4\x8daten\xc2\xab. Najve\xc4\x8dji opravek je bila vsekakor mla\xc4\x8dva. Pred samim delom smo s kolesi pripeljali v pletenkah iz Radenec ali okoli\xc5\xa1kih vrelcev slatino, ki se je dolivala vinu za \xc5\xa1pricer. Gospodinje pa so za pomo\xc4\x8d v kuhinji poklicale sosede in sorodnike, ki so si ob takih velikih in odgovornih delih medsebojno pomagali. _NEWLINE_Vse za pripravo jedi je ve\xc4\x8dinoma bilo pridelano in skrmljeno doma - pri ve\xc4\x8djih kmetih so zaklali tudi svinjo, razen govedine, ki se je takrat kupila v mesnicah. Prekmurci bi rekli: \xc2\xbbNi\xc5\xa1\xc4\x8de se je nej dau doj poglednoti\xc2\xab. (Nih\xc4\x8de ni hotel biti manj vreden - mi\xc5\xa1ljeno na ponujeno jed in pija\xc4\x8do). Ob zaklju\xc4\x8dku posameznih ve\xc4\x8djih del pa so si tudi v dru\xc5\xbeini privo\xc5\xa1\xc4\x8dili malo bolj\xc5\xa1o pojedino, temu se je v Prekmurju reklo \xc2\xbbodoma\xc5\xa1\xc2\xab\xc2\xa0- zaklju\xc4\x8dek dela._NEWLINE_Zdaj je sorta bu\xc4\x8d golica, katere ni treba lupiti. V preteklosti pa so se ob ve\xc4\x8derih zbrali in seme lupili. Tradicionalno je bilo, da so gospodinje ob koncu ponudile v doma\xc4\x8di pe\xc4\x8di pe\xc4\x8den kruh in jabolka. Razen pogovora je ob delu zadonela lepa doma\xc4\x8da pesem, v\xc4\x8dasih tudi mad\xc5\xbearska, ker glasba oz. pesem pa\xc4\x8d ne pozna meja - in prav je tako, \xc4\x8de pa je bil v vasi muzikant so pa ob koncu tudi zapleslali.  _NEWLINE_Zbirali so se tudi ob t. i. \xc4\x8d\xc3\xa8sanju perja, tu pa ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbeenske, mo\xc5\xa1ki so pri\xc5\xa1li le kartat. To je bilo smukanje koko\xc5\xa1jega in zelo cenjenega gosjega perja, ki so ga potem uporabili za posteljino, ki je bila povsem doma se\xc5\xa1ita. Posteljino iz bolj\xc5\xa1ega perja so potem namenili kot doto ob porokah. _NEWLINE_Nekdaj so sejali tudi proso in ajdo, ki sta na \xc5\xbealost izginili iz setvenega kolobarja; pred tem pa sta bila na poljih zelo va\xc5\xbena tudi lan in konoplja iz katerih so doma izdelovali platno in postopek izdelovanja tega tone v pozabo._NEWLINE_Prikaz teh opravil, na sre\xc4\x8do obujajo nekatere vasi v turisti\xc4\x8dne namene - veliko pripomorejo k temu turisti\xc4\x8dna dru\xc5\xa1tva, ki so po mnogih vaseh v Prekmurju.\n_START_SECTION_\nZgodovina vasi\n_START_PARAGRAPH_\nIme Gorica se prvi\xc4\x8d pojavi leta 1365 kot Guricha. Leta 1366 kot Goricha in dystrictu Sancti Martini. (Gorica v \xc5\xbeupniji sv. Martina Martjanci). Leta 1499 pa kot Gorycza. Pisni viri omenjajo vas \xc5\xbee leta 1500, \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov reformacije. Takrat je bila vas ve\xc4\x8dinoma evangeli\xc4\x8danska. Leta 1698 je imela Goricza 70 prebivalcev. Danes pa v vasi \xc5\xbeivijo tako evangeli\xc4\x8dani kot katoli\xc4\x8dani, prav tako va\xc5\xa1\xc4\x8dani binko\xc5\xa1tne vere. Ta raznolikost in pestrost ljudi ne razdvaja, ampak jih zdru\xc5\xbeuje, tako za \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja kot po smrti, saj imajo vsi svoj zadnji po\xc4\x8ditek na skupnem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_V mad\xc5\xbearski revoluciji (1848) so se trije slovenski vojaki borili iz Gorice: Peter Bezek, Jano\xc5\xa1 M\xc3\xb6rec ter Matja\xc5\xa1 Celak._NEWLINE_Domneva se da je Gorica dobila ime po vinskih goricah, ki bi se naj nahajale severno od glavne ceste. Vas je imela tekom zgodovine isto usodo kot ostale sosednje vasi. Za \xc4\x8dasa mad\xc5\xbearske okupacije je vas dobila mad\xc5\xbearsko ime Halmosf\xc3\xb6 in va\xc5\xa1\xc4\x8dani so se bili prisiljeni u\xc4\x8diti mad\xc5\xbearski jezik. Spomladi leta 1945 so v vas pri\xc5\xa1li Rusi in skoraj ni bilo hi\xc5\xa1e, kjer nebi bili nastanjeni._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni se je vas za\xc4\x8dela po\xc4\x8dasi razvijati. Kmalu se je napeljala elektrika, zgrajeno je bilo telefonsko omre\xc5\xbeje, v vasi pa je tudi kabelska televizija in vodovod.  _NEWLINE_Va\xc5\xa1\xc4\x8dani so s prostovoljnim delom, prispevki in samoprispevki zgradili va\xc5\xa1ko gasilski dom in asfaltirali cesto skozi vas. Nekaj \xc4\x8dasa je bila v vasi tudi zadru\xc5\xbena trgovina v hi\xc5\xa1i Drvari\xc4\x8devih, kjer je bila tudi gostilna. _NEWLINE_Vas je imela v\xc4\x8dasih ve\xc4\x8d doma\xc4\x8de obrti kot so: kova\xc4\x8d, mizar, \xc5\xa1ivilja, tesarski mojster, kroja\xc4\x8d, \xc4\x8devljar in tkalko Lido, ki je tkala doma\xc4\x8de platno iz konopljevih vlaken.\n_START_SECTION_\nPomembne osebe rojene v Gorici\n_START_PARAGRAPH_\nV Gorici se je rodil Karel Flisar pionir gasilstva. Vse od mladih nog je deloval od rojstnega kraja Gorice, do Murske Sobote in Ljubljane tako uspe\xc5\xa1no, neutrudno in predano za najve\xc4\x8dje ideale, da bi pomagal \xc4\x8dloveku v nesre\xc4\x8di. Med drugim je bil \xc4\x8dlan predsedstva Gasilske zveze Slovenije. Njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo je bilo izobra\xc5\xbeevanje gasilskih kadrov, pridobivanje mladih, pa tudi \xc5\xbeensk v gasilske vrste. V njegov spomin je vsako \xc4\x8detrto leto Gasilski memorial Karla Flisarja v doma\xc4\x8di vasi.\n_START_SECTION_\nO vodnem izviru v Gorici\n_START_PARAGRAPH_\nSredi vasi je nara\xc2\xadvni izvir. Od tod so menda nekdaj napeljali vodo po lesenih ceveh v sobo\xc5\xa1ki grad. Na fotografiji (desno) je betonirano zajetje, iz katerega te\xc4\x8de voda. Nad cevjo je napis v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini Halmosf\xc3\xb6 1906, kar bi naj pomenilo Gorica 1906. Od cevi dalje se vidi betonirano podolgovato korito, ki je slu\xc5\xbeilo za pranje posteljnine, perila, obla\xc4\x8dil in ponjav. Ta del za pranje so imenovali Mlaka. Vse kar so prali je bilo iz doma narejenega platna - iz lanu in konoplje. Mlaka pa ni bila namenjena samo pranju; od tu so nosili vo\xc2\xaddo za kuhanje in na njivo v p\xc3\xbctrah, v katerih je ostala dalj \xc4\x8dasa hladna._NEWLINE_Pravo renesanso je do\xc5\xbeivel Izvir leta 1935, ko so ga ne le obnovili, ampak tudi raz\xc5\xa1iri\xc2\xadli. Po \xc5\xa1e eni cevi so vodo speljali do \xc2\xbbkoponje\xc2\xab, ki je bila pri cesti Puconci - Brezovci, kjer so napajali krave, ki so bile bodisi na pa\xc5\xa1i ali na njivi. Takrat smo jih \xc5\xa1e uporabljali kot vprego za oranje, vla\xc4\x8denje in seveda za pre\xc2\xadvoz pridelkov in drugega. Vode se je lahko napil tudi vsak mimoi\xc2\xaddo\xc4\x8di. V novi Mlaki so \xc5\xa1e naprej prali. Leta 1968 je bil na Gorici speljan va\xc5\xa1ki vo\xc2\xaddovod. Do\xc4\x8dakali smo tudi novo \xc4\x8dudo tehnike - pralni stroj. Ta je s\xc4\x8da\xc2\xadsoma naredil Mlaki veliko konku\xc2\xadrenco. Perice so jo vse redkeje obiskovale. \xc4\x8ce je Mlaka izgubila perice, pa se k Izviru pripelje vedno ve\xc4\x8d ljudi, ki vozijo vodo domov, ker pravijo, da je zelo dobra in zdrava; pole\xc2\xadti pa se ustavijo tudi kolesarji, ki Izvir poznajo in se pri njem od\xc5\xbeejajo. Tak\xc5\xa1en je torej  gori\xc4\x8dki Izvir. Njegovo ime nosi tudi KMN Gorica.'