b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crna vrtna mravlja\n_START_SECTION_\nSvatbeni leti\n_START_PARAGRAPH_\nMravlje se parijo med letom, "lete\xc4\x8de mravlje" so torej samci in neodrasle/neoplojene samice. Znotraj celotne vrste Lasius niger se parjenje / svatbeni leti praviloma pojavijo okrog junija do septembra. V Severni Ameriki leti po navadi potekajo jeseni, medtem ko se v Evropi odvijajo med vro\xc4\x8dimi poletnimi meseci julija in avgusta. Svatbeni leti lahko \xc5\xa1tejejo tiso\xc4\x8de krilatih samcev in samic._NEWLINE_Posebnosti lokalnih vremenskih vzorcev lahko povzro\xc4\x8di, da se svatbeni leti zgodijo izven obdobja, ki je zna\xc4\x8dilno za vrsto L. niger. Med dolgotrajnimi vro\xc4\x8dimi poletji se leti lahko zgodijo isto\xc4\x8dasno v celotni dr\xc5\xbeavi. Obla\xc4\x8dno vreme z lokalnim son\xc4\x8dnim vremenom pa ima za posledico manj enotno pojavljanje lete\xc4\x8dih osebkov._NEWLINE_Po uspe\xc5\xa1ni paritvi samice pristanejo, odvr\xc5\xbeejo krila in za\xc4\x8dnejo iskati primeren kraj za izgradnjo rova. Samci pa za razliko od samic po navadi \xc5\xbeivijo samo dan ali dva po paritvenem letu in potem umrejo.\n_START_SECTION_\nNovo gnezdo\n_START_PARAGRAPH_\nPotem, ko si matica odstrani krila, bo hitro poiskala vla\xc5\xbena tla in za\xc4\x8dela kopati rov. Ko bo rov izkopala bo njegov vhod zaprla ter se umaknila na dno. Kasneje bo izkopala majhno celico, ki bo slu\xc5\xbeila kot klavstralna celica nove kolonije. Po navadi matica izle\xc5\xbee prva jaj\xc4\x8deca takoj ko zaklju\xc4\x8di z gradnjo celice, jaj\xc4\x8deca se bodo izlegla po 8-10 tednih. Vse dokler se jaj\xc4\x8deca ne izle\xc5\xbeejo in li\xc4\x8dinke ne dose\xc5\xbeejo odrasle stopnje, se matica vrste Lasius niger ne prehranjuje, ampak uporablja beljakovine, ki jih \xc4\x8drpa s presnavljanjem svojih letalnih mi\xc5\xa1ic. V nekaterih primeri lahko Lasius niger matica poje tudi lasten zarod/jaj\xc4\x8deca da pre\xc5\xbeivi.\n_START_SECTION_\nOd jaj\xc4\x8deca do mravlje\n_START_PARAGRAPH_\nVrsta Lasius niger ima 4 stopnje razvoja: jaj\xc4\x8dece, li\xc4\x8dinka, kokon in odrasel osebek. Lasius niger izle\xc5\xbee drobna bela jaj\xc4\x8deca, ki imajo obliko ledvice. Njihova povr\xc5\xa1ina je gladka in lepljiva, zato jih je mogo\xc4\x8de prena\xc5\xa1ati ve\xc4\x8d naenkrat in ne eno po eno. Iz jaj\xc4\x8deca se, pri vrsti Lasius niger, izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke ki spominjajo na drobne \xc4\x8drve. Le-te mora hraniti matica ( v primeru odrasle kolonije pa delavke), da odrastejo. Li\xc4\x8dinke s prehranjevanje rastejo ter se levijo, po navadi trikrat. Z vsako levitvijo li\xc4\x8dinkam izrastejo kljukaste dla\xc4\x8dice katere pomagajo da jih odrasle mravlje lahko prena\xc5\xa1ajo po ve\xc4\x8d hkrati. Ko li\xc4\x8dinke Lasius niger dose\xc5\xbeejo zadnjo stopnjo levitve so po navadi prevelike da bi jih lahko prena\xc5\xa1ali v skupini in jih zato prena\xc5\xa1ajo posami\xc4\x8dno. Ko li\xc4\x8dinka postane zadosti velika, se obda s kokonom. Da bi pomagala pri tem procesu lahko matica (ali delavke) li\xc4\x8dinko zakopljejo, da se nemoteno zabubi in za\xc4\x8dne proces metamorfoze. Po kon\xc4\x8danem procesu iz kokona pride Lasius niger delavka. Na za\xc4\x8detku je \xc5\xa1e povsem bela barve, vendar po\xc4\x8dasi postaja temna, v roku ene ure pa bo \xc4\x8drna.\n_START_SECTION_\nUstanovljena kolonija\n_START_PARAGRAPH_\nV primerjavi s poznej\xc5\xa1imi generacijami so prve delavke ki se pojavijo zelo manj\xc5\xa1e. Delavke za\xc4\x8dnejo takoj \xc5\xa1iriti gnezdo in skrbeti za matico ter zarod, v nadaljevanju tudi odprejo vhod v rov ter za\xc4\x8dnejo iskati hrano na povr\xc5\xa1ju. To je kriti\xc4\x8den \xc4\x8das v \xc5\xbeivljenju kolonije saj morajo delavke hitro nabrati hrano za nadaljnjo rast predvsem pa da nahranijo stradajo\xc4\x8do matico, ki je v tem \xc4\x8dasu izgubila 50% svoje telesne te\xc5\xbee. Matica bo za\xc4\x8dela izlegati vse ve\xc4\x8d jaj\xc4\x8dec kar bo postala njena edina naloga. Naslednje generacije delavk bodo ve\xc4\x8dje, mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e in bolj agresivne, ker bodo imele na stopnji li\xc4\x8dinke ve\xc4\x8d hranil. Za\xc4\x8detni zarod, ki ga je hranila matica izklju\xc4\x8dno s svojimi majhnimi viri, bo zelo manj\xc5\xa1i kot zarod ki ga bo hranila ekipa delavk nabiralk in negovalk. V kolikor so na tej stopnji delavke uspe\xc5\xa1ne pri zagotavljanju hrane bo kolonija do\xc5\xbeivela eksponentno rast populacije. Po nekaj letih, ko je kolonija utrjena, bo matica izlegla jaj\xc4\x8deca iz katerih se bodo razvile matice in samci. \xc4\x8crne potne mravlje po navadi delajo velika gnezda s \xc5\xa1iroko mre\xc5\xbeo rovov.\n_START_SECTION_\nNa vrtu\n_START_PARAGRAPH_\nTa vrsta mravelj povzro\xc4\x8da preglavice nekaterim vrtnarjem. "Molzejo" namre\xc4\x8d listne u\xc5\xa1i in kaparje za t.i. mano ki jo le-te izlo\xc4\x8dajo. Mravlje tudi prena\xc5\xa1ajo te zajedavce z rastline na druge zdrave rastline ter tako \xc5\xa1irijo vrtne \xc5\xa1kodljivce. Mravlje bodo jedle tudi zrelo sadje , \xc5\xa1e posebej sadje kot so vrtne jagode, ki nimajo debelega olupka ki jih bi varoval. Lasius niger so prehranjuje tudi z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami in pajki, ter drugimi nevreten\xc4\x8darji.\n_START_SECTION_\nV domu\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detnih poletnih mesecih \xc4\x8drne potne mravlje na \xc5\xa1iroko raziskujejo svoj okoli\xc5\xa1, da bi zagotovile zadostno koli\xc4\x8dino hrane za matico in njihov zarod, pa tudi za pripravo terena na poletni svadbeni let kolonije. V nekaterih primerih jih ta raziskovanja privedejo do kopanja rovov skozi malto med opeko.'