b'\n_START_ARTICLE_\nBoles\xc5\x82aw Prus\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Hrubieszowu, o\xc4\x8de Anton G\xc5\x82owacki je bil pripadnik \xc5\xa1lahte in oskrbnik posestva. Za svoj poznej\xc5\xa1i psevdonim je vzel ime dru\xc5\xbeinskega grba (Prus I). Pri treh letih mu je umrla mama, pri devetih je ostal \xc5\xa1e brez o\xc4\x8deta. Tako je pri\xc5\xa1el v oskrbo babice Marcijane Trembinske, ki je \xc5\xbeivela v Pu\xc5\x82awah. Po njeni smrti je \xc5\xa1el \xc5\xbeivet k teti Domicijani v Lublin, kjer je \xc5\xa1tiri leta obiskoval \xc5\xa1olo. 1861 se je preselil k trinajst let starej\xc5\xa1emu bratu Leonu, ki je bil u\xc4\x8ditelj zgodovine. Leta 1862 sta se preselila v Kielce, kjer se je vpisal na gimnazijo. Pod vplivom brata, ki je bil aktivist Stranke rde\xc4\x8dih, je Aleksander pri \xc5\xa1estnajstih letih prekinil \xc5\xa1olanje in se udele\xc5\xbeil januarske vstaje proti Rusom. 1. septembra je bil v bitki v vasi Bia\xc5\x82ka hudo ranjen in odpeljan v rusko ujetni\xc5\xa1tvo. Zaradi mladosti in pripro\xc5\xa1nje tete mu je bilo dovoljeno, da se vrne v Lublin. _NEWLINE_20. januarja 1864 so ga aretirali zaradi sodelovanja pri vstaji in tri mesece je pre\xc5\xbeivel v zaporu na lublinskem gradu (danes na tem mestu stoji Lublinska katoli\xc5\xa1ka univerza). Voja\xc5\xa1ki sodnik mu je odvzel plemi\xc5\xa1ki naziv in ga dal v oskrbo stricu Klemensu Olszewskemu. Po prestani kazni je na lublinski gimnaziji nadaljeval s \xc5\xa1olanjem in ga kon\xc4\x8dal leta 1866 z odli\xc4\x8dnim spri\xc4\x8devalom. \xc5\xa0tudija v Peterburgu zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav si ni mogel privo\xc5\xa1\xc4\x8diti, zato se je vpisal na Glavno \xc5\xa1olo v Var\xc5\xa1avi (Szko\xc5\x82a G\xc5\x82\xc3\xb3wna Warszawska) na smer matematika-fizika. Denar za \xc5\xa1tudij je slu\xc5\xbeil kot korepetitor. V prostem \xc4\x8dasu je pisal \xc4\x8dlanke za \xc4\x8dasopis Kurier \xc5\x9awi\xc4\x85teczny, pod katerimi se je podpisoval s psevdonimom Jan w Oleju. Materialne te\xc5\xbeave so ga prisilile, da je v tretjem letniku prekinil s \xc5\xa1tudijem. Preselil se je v Pu\xc5\x82awe in se lotil \xc5\xa1tudija na gozdarski fakulteti, vendar se je septembra 1870 vrnil v Var\xc5\xa1avo, saj je pri\xc5\xa1el v konflikt z enim od ruskih profesorjev. _NEWLINE_Pre\xc5\xbeivljal se je kot fotograf, uli\xc4\x8dni govornik, klju\xc4\x8davni\xc4\x8dar v tovarni Lilpopa i Raua.\n_START_SECTION_\nNovinarstvo in leposlovje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo pesem je objavil pri 21 letih. Leta 1871 je prevedel delo angle\xc5\xa1kega filozofa Johna Stuarta Milla Logika. Za njegov novinarski debut \xc5\xa1teje \xc4\x8dlanek Nasze grzechy  v reviji Opiekun domowy leta 1872. V njej se je pod objavljenimi podlistki Listy ze starego obozu prvi\xc4\x8d podpisal s psevdonimom Boles\xc5\x82aw Prus. Isto leto je v reviji Niwa objavil poljudnoznanstven \xc4\x8dlanek O elektryczno\xc5\x9bci. _NEWLINE_Satiri\xc4\x8dne \xc4\x8dlanke (Szkice spo\xc5\x82eczne) in humoreske (K\xc5\x82opoty babuni in To i owo) je objavljal v revijah Mucha (od 1873) in Kolce (od 1874). V Niwi je izhajal njegov stalni feljton Sprawy bie\xc5\xbc\xc4\x85ce. 1874 je v Kurieru Warszawskem objavil serijo sedmih del iz cikla Szkice warszawskie. Isti \xc4\x8dasopis mu je leta 1875 za\xc4\x8del objavljati Kartki z podr\xc3\xb3\xc5\xbcy - feljtone in reporta\xc5\xbee, ki jih je pisal med \xc5\xa1tevilnimi potovanji po de\xc5\xbeeli, ter cikel \xc4\x8dlankov Kronika tygodniowa, s katerimi si je pridobil priljubljenost. Bralce so pritegnile njegove politi\xc4\x8dne, socialne in moralne presoje._NEWLINE_Podlistki so mu prina\xc5\xa1ali znatne dohodke in ga za nekaj \xc4\x8dasa finan\xc4\x8dno stabilizirali. To mu je omogo\xc4\x8dilo poroko z Oktavijo Trembi\xc5\x84sko, daljno sestri\xc4\x8dno po materini strani. \xc5\xbdena je od tedaj skrbela za njegovo zdravje, saj je Prus trpel za agorafobijo. Zakonski par nikoli ni do\xc4\x8dakal potomcev, posvojeni sin Emil pa je pri 18 letih storil samomor zaradi nesre\xc4\x8dne ljubezni._NEWLINE_Leta 1876 je za\xc4\x8del pisati za revijo Ateneum, leto kasneje za tednik Nowiny, v katerem je objavil kontroverzni dokument Szkic programu w warunkach obecnego rozwoju spo\xc5\x82ecze\xc5\x84stwa (Programski zaris v pogojih trenutnega razvoja dru\xc5\xbebe). 1879 je vstopil v zrelo obdobje svojega novelisti\xc4\x8dnega ustvarjanja, ki je trajalo vse do 1885, a nikoli ni opustil novinarstva. Ve\xc4\x8dina njegovih pripovedi, novel in pozneje romanov je bilo prvi\xc4\x8d objavljenih v revijah in \xc4\x8dasopisih, s katerimi je sodeloval._NEWLINE_Ko je leta 1883 revija Nowiny pod uredni\xc5\xa1tvom Prusa nehala delovati, so se nadenj zopet zgrnili finan\xc4\x8dni problemi. Takrat se je posvetil predvsem romanopisju. Za poljski tednik Kraj, ki je izhajal v Peterburgu, je sestavljal Pisma iz Var\xc5\xa1ave. Zahvaljujo\xc4\x8d sre\xc4\x8danju s slikarjem Stanis\xc5\x82awom Witkiewiczem leta 1885 se je povezal z revijo W\xc4\x99drowiec, kjer je objavil nekaj novel in pripovedi ter roman Plac\xc3\xb3wka, v katerem je viden vpliv naturalizma._NEWLINE_Leta 1882 je od\xc5\xa1el na po\xc4\x8ditnice v Na\xc5\x82\xc4\x99cz\xc3\xb3w in od tedaj tja zahajal vse do smrti. Danes je tam muzej Boles\xc5\x82awa Prusa._NEWLINE_V bli\xc5\xbenje mestece Bochotnica je umestil dogajanje novele Antek. 1895 je od\xc5\xa1el na edino potovanje izven meja Poljske: v Nem\xc4\x8dijo, \xc5\xa0vico in Francijo, obiskal je Berlin, Dresden, Karlsbad, Rapperswil (kjer se je sre\xc4\x8dal z \xc5\xbderomskim) in Pariz._NEWLINE_V zadnjih letih \xc5\xbeivljenja je bil kot \xc4\x8dasnikar zelo priljubljen. Veljal je za prvega predstavnika utilitarizma; pod vplivom filozofa Spencerja je dru\xc5\xbebo dojemal kot organizem. Vse \xc5\xbeivljenje je bil dru\xc5\xbebeno anga\xc5\xbeiran, vodil je veliko iniciativ in projektov, bil skrbnik in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik sirot v dobrodelni organizaciji in predsedoval dru\xc5\xa1tvu, ki je organiziralo te\xc4\x8daje za nepismene odrasle. V oporoki je \xc5\xa1tipendije namenil nadarjenim otrokom iz revnih va\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein. Svojo knji\xc5\xbeno zbirko je zapisal Dru\xc5\xa1tvu javne knji\xc5\xbenice v Var\xc5\xa1avi, del njegovih knjig pa je \xc5\xbeena Oktawia podarila knji\xc5\xbenici Hieronima \xc5\x81opaci\xc5\x84skega v Lublinu._NEWLINE_V 54. letu je umrl za sr\xc4\x8dnim infarktom. Za njegovim pogrebom 22. maja 1912 je \xc5\xa1la velika mno\xc5\xbeica. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Var\xc5\xa1avi. Nagrobnik je zasnoval Stanis\xc5\x82aw Jackowski, na njem je napis: \xc2\xbbSrce src\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nUstvarjalnost\n_START_PARAGRAPH_\nPrusovo pripovedni\xc5\xa1tvo spominja na Charlesa Dickensa in Antona Pavlovi\xc4\x8da \xc4\x8cehova. _NEWLINE_V zgodnjih delih je tematiziral socialne krivice in neproduktivno \xc5\xbeivljenje veleposestnikov (Dusze w niewoli, Anielka, Powracaj\xc4\x85ca fala)._NEWLINE_Njegov prvi dalj\xc5\xa1i roman je bil Plac\xc3\xb3wka (1885\xe2\x80\x931886), ki je v podlistku izhajal v reviji W\xc4\x99drowiec. Zatem je v podlistkih izhajal roman o Var\xc5\xa1avi Lutka (1887\xe2\x80\x931897), ki je bil v knji\xc5\xbeni obliki izdan 1894. V svojem edinem zgodovinskem romanu Faraon (1895\xe2\x80\x931896), ki je izhajal v tedniku Tygodnik Ilustrowany in bil v knji\xc5\xbeni obliki izdan leta 1897, je na podlagi fragmentov iz egip\xc4\x8danske zgodovine predstavil mehanizme oblasti, dr\xc5\xbeave in dru\xc5\xbebe. Roman Dzieci je iz\xc5\xa1el leta 1908, v njem je podal kritiko ruske revolucije leta 1905. Umrl je med pisanjem zadnjega romana Przemiany (1911\xe2\x80\x931912), ki je ostal nedokon\xc4\x8dan.'