b'\n_START_ARTICLE_\nNarodni muzej Srbije\n_START_SECTION_\nZbirke\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej ima 34 arheolo\xc5\xa1kih, numizmati\xc4\x8dnih, umetni\xc5\xa1kih in zgodovinskih zbirk.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ke zbirke\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno zbirko sestavljajo kipi iz Vin\xc4\x8de (6.-5. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t.), kot je Gospa iz Vin\xc4\x8de, in Lepenskega vira (7. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t.). V zbirki so tudi razli\xc4\x8dne skulpture, oro\xc5\xbeje, \xc4\x8delade in drugi predmeti iz starega Rima, 1005 predmetov iz anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije in razli\xc4\x8dni predmeti keltskega izvora. Najdragocenej\xc5\xa1i predmet iz tega obdobja je vozi\xc4\x8dek iz Dupljaje (16.-13. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.), zlate maske iz Trebeni\xc5\xa1ta (6. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.), gospodinjski kompleti iz Jabu\xc4\x8dja (1. stoletje), beograjski Cameo (4. stoletje) in srebrni pas s svastiko (5. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.). Obstaja tudi zbirka iz starega Egipta. Najbolj znana predmeta  iz te zbirke  sta dragocen zlat sarkofag in mumija egip\xc4\x8danskega duhovnika Nesmina.\n_START_SECTION_\nNumizmatika\n_START_PARAGRAPH_\nNumizmati\xc4\x8dna zbirka ima ve\xc4\x8d kot 300.000 predmetov (kovanci, medalje, prstani in pe\xc4\x8dati). Zbirka ue razdeljena na deset manj\xc5\xa1ih sklopov od 6.-5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. dalje. V zbirki so kovanci Filipa II. Makedonskega (359\xe2\x80\x93336 pr. n. \xc5\xa1t.) in Aleksandra Velikega (336\xe2\x80\x93323 pr. n. \xc5\xa1t.), zlat medaljon cesarja Valentinijana I., kovani leta 364 pr. n. \xc5\xa1t., srebrni dinarji od srbskega kralja Stefana Radoslava (1227\xe2\x80\x931233)  dalje in drugi.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nObse\xc5\xbena srednjeve\xc5\xa1ka zbirka vsebuje predmete predvsem iz Evrope in Azije. Najdragocenej\xc5\xa1i je iluminiran, 362 strani dolg rokopis Miroslavovega evangelija, napisan leta 1186 v srednjeve\xc5\xa1kem Srbskem kraljestvu. Rokopis je zaradi svoje zgodovinske vrednosti vpisan v Unescov Register svetovnega spomina. V muzeju je sarkofag Stefana De\xc4\x8danskega iz 14. stoletja, prstani srbske kraljice Teodore (pred 1322)  in kralja Stefana Radoslava (1219-1220), pla\xc5\xa1\xc4\x8d kralja Stefana Milutina iz 1. desetletja 14. stoletja, slavospev knezu Lazarju \xe2\x80\x93 slavna vezenina nune Jefimije iz leta 1402 in okoli 120 ikon iz obdobja 1200-1500, vklju\xc4\x8dno z Ohridsko zbirko.\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ka  zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nZbirka slik in tiskov mednarodnih umetnikov vsebuje 2.446 del, Zbirka jugoslovanskih umetnikov pa ve\xc4\x8d kot 6.000 del. Med slednjimi je 1.700 slik srbskih avtorjev iz 18. in 19. stoletja in 3.000 slik iz 20. stoletja. V zbirko ni v\xc5\xa1teta  Srbska srednjeve\xc5\xa1ka zbirka. V muzeju so zbirke srednjeve\xc5\xa1kih srbskih, francoskih, nizozemskih, flamskih, italijanskih, ruskih, nem\xc5\xa1kih, japonskih, kitajskih (od 1644-1978), angle\xc5\xa1kih, \xc5\xa1panskih, mad\xc5\xbearskih, romunskih, bolgarskih in jugoslovanskih umetnikov in zbirke razli\xc4\x8dnih zbiralcev umetnin. Celotna zbirka vsebuje ve\xc4\x8d kot 16.000 slik, grafik, risb, ikon in tiskov in ve\xc4\x8d kot 900 skulptur._NEWLINE_Najdragocenej\xc5\xa1a je zbirka francoskih mojstrov, ki vsebuje izredno redke slike  Matissea, Picassa, Renoirja, Rouaulta, Degasa, C\xc3\xa9zannea in drugih. Ve\xc4\x8dino del je zbral in doniral jugoslovanski knez Pavel Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87._NEWLINE_Erih \xc5\xa0lomovi\xc4\x87, rojen leta 1915 v \xc4\x90akovu, Hrva\xc5\xa1ka,  je bil varovanec  Ambroisea Vollarda, najve\xc4\x8djega trgovca z umetninami na svetu. \xc5\xa0lomovi\xc4\x87 je ustvaril svojo zbirko umetnin, ki je leta 1941 \xc5\xa1tela okoli 600 umetnin. Erihova dru\xc5\xbeina je leta 1941 zbe\xc5\xbeala iz Neodvisne dr\xc5\xbeave Hrva\xc5\xa1ke v Srbijo. Eriha in brata Egona so kot talca za ubite nem\xc5\xa1ke vojake odpeljali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x86uprija  in ju kmalu zatem ubili. Njegova zbirka, ki je bila najve\xc4\x8dja in najbogatej\xc5\xa1a zbirka francoske umetnosti na Balkanu in ena najlep\xc5\xa1ih na svetu, je skoraj nedotaknjena pre\xc5\xbeivela drugo svetovno vojno. \xc5\xa0lomovi\xc4\x87eva mati Rosa in sestri\xc4\x8dna sta se skrivali pri srbskih dru\xc5\xbeinah in pre\xc5\xbeiveli  holokavst. Mati  je sinovo zbirko po drugi svetovni vojni v znak zahvale  podarila  Narodnemu muzeju Srbije.\n_START_SECTION_\nItalijanska umetni\xc5\xa1ka zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nV italijanski umetni\xc5\xa1ki zbirki je ve\xc4\x8d kot 230 del mojstrov in mojstrskih delavnic od 14. do 20. stoletja. Zbirka vsebuje dela Domenica Veneziana, Giovannija di Paola, Raffaella Santija, Tiziana, Tintoretta, Domenica Robustija, Carpaccia, Lorenza di Credija,  Guida Renija, Spinella Aretina, Francesca Bassana mlaj\xc5\xa1ega, Leandra Bassana, Giovannija Battista Tiepola, Canaletta, Francesca Guardija, Giulia Carpionija, Andree Celestija, Biagia Faggionija in drugih. Zbirka grafik in jedkanic vsebuje dela Botticellija, Annibaleja Carraccija, Giovannija Battiste Piranesija, Paola Veroneseja, Amedea Modiglianija, Luigija Ontanija, Guglielma Achilleja Cavellinija, Giuseppeja Pinot-Gallizia in drugih.\n_START_SECTION_\nNizozemska in flamska umetni\xc5\xa1ka zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nV nizozemski in flamski zbirki je ve\xc4\x8d kot 500 del (210 slik in 220 grafik in gravur in ve\xc4\x8d kot 80 risb). Narodni muzej Srbije je bil prvi na svetu, ki je v svojo stalno zbirko vklju\xc4\x8dil dela Pieta Mondriana. V muzejski zbirki so zastopani naslednji umetniki: Juan de Flandes, Hieronymus Bosch, Cornelis de Vos, Anthonis van Dyck, Antonis Mor, Jan Brueghel starej\xc5\xa1i, Marten de Vos, Joos van Cleve, Jan Antonisz van Ravesteyn, Rubens, Jan van Goyen, Justus Sustermans, Simon de Vos, Jan Viktorsson, Willem van Aelst, Frans van Mieris starej\xc5\xa1i, Paulus Potter, Caspar Netscher, Jan Frans van Bloemen, Adam Frans van der Meulen, Godfried Schalcken, Adriaen van Utrecht, Johan Jongkind, Kees van Dongen, Anton Mauve, Allart van Everdingen, Vincent van Gogh in Piet Mondrian.\n_START_SECTION_\nFrancoska umetni\xc5\xa1ka zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska zbirka vsebuje ve\xc4\x8d kot 250 slik n ve\xc4\x8d kot 400 grafik in risb od 16. do zgodnjega 20. stoletja. Med francoskimi slikarji so zastopani: Nicolas Tournier, Robert Tourni\xc3\xa8res, Hubert Robert, Gauguin, Renoir, Lautrec, Matisse, Monet, C\xc3\xa9zanne, Degas, Corot, Paul Signac, Maurice Utrillo, Rodin, Georges Rouault, Pierre Bonnard, Pissarro, Redon, Gustave Moreau, Honor\xc3\xa9 Daumier, Eug\xc3\xa8ne Carri\xc3\xa8re, Maurice de Vlaminck, Andr\xc3\xa9 Derain, Suzanne Valadon, Forain, Robert Delaunay, Rosa Bonheur, Marie Laurencin in F\xc3\xa9lix Ziem. Med avtorji grafik in jedkanic  so dela: Charlesa Le Bruna, S\xc3\xa9bastiena Bourdona, Jacquesa Callota, Charles-Fran\xc3\xa7oisa Daubignyja, Degasa, Delacroixa, Jean-Baptiste-Camillea Corota, Le Corbusierja (3 grafike), Renoirja, Jeana Cocteauja, Eug\xc3\xa8nea Carri\xc3\xa8rea  in drugih.\n_START_SECTION_\nRuska umetni\xc5\xa1ka zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nV ruski zbirki je 90 slik in veliko tiskov in risb. Ve\xc4\x8dino del je muzeju daroval knez Pavel Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87. V zbirki je tudi ve\xc4\x8d kot 100 ikon iz 15. do 19. stoletja. V zbirki so dela slikarjev in kiparjev Ivana Ajvazovskega,  Marca Chagalla, Kandinskega, Roericha, Repina, Filipa Maljavins, Alekseja  Harlamova, Mihaila Larionova, Borisa Grigorijeva, Vladimirja Borovikovskega, Pavla Kuznjecova, Konstantina Korovina, Kazimira Malevi\xc4\x8da, Alexandrea Benoisa, El Lisitcega, Mstislav Dobu\xc5\xbeinskega, Aleksandra Nikolajevi\xc4\x8da Samohvalova, Pjotra Nilusa in drugih.\n_START_SECTION_\nAngle\xc5\xa1ka umetni\xc5\xa1ka zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nV angle\xc5\xa1ki zbirki so dela slikarjev predvsem iz poznega 19. stoletja, ve\xc4\x8dinoma impresionistov. Ve\xc4\x8dino zbirke je doniral knez Pavel Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87 pred drugo svetovno vojno. V zbirki je 64 slik in akvarelov in 51 grafik in jedkanic. V zbirki so zastopani Alfred Sisley, Charles Conder, Philip Wilson Steer, Walter Sickert,   Hermione Hammond, James Bolivar Manson, Wyndham Lewis, Roger Fry, Duncan Grant, Vanessa Bell in Rowland Fisher in grafik William Hogarth.\n_START_SECTION_\nJaponska umetni\xc5\xa1ka zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nV japonski metni\xc5\xa1ki zbirki je 220 del, med njimi 36 grafik in slik. Vse grafike so v \xc5\xbeanru ukiyo-e, ki se je na Japonskem razvijal od 17.-19. stoletja. Eden on najpogostej\xc5\xa1ih motivov je mesto Edo. V zbirki so dela Kunisade, Toyokunija, Keisai Eisena,  Hiroshigeja, Utamaroja in Cuguharu Foujite.\n_START_SECTION_\nAvstrijska in nem\xc5\xa1ka umetni\xc5\xa1ka zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nV avstrijski in nem\xc5\xa1ki zbirki je 112 slik in veliko grafih in jedkanic. Ve\xc4\x8dina slik je iz 19. in 20. stoletja, ve\xc4\x8dina grafik pa iz 15. stoletja. Med najslavnej\xc5\xa1imi slikarji v zbirki so Max Liebermann, Lovis Corinth, Fritz von Uhde in Karl Hofer, med grafiki pa Albrecht D\xc3\xbcrer (49 tiskov), Gustav Klimt, Lovis Corinth, Max Slevogt in drugi. Ve\xc4\x8dino slik sta donirala rodbina Obrenovi\xc4\x87 in knez Pavel Rara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nDruge umetni\xc5\xa1ke zbirke\n_START_PARAGRAPH_\nV drugih umetni\xc5\xa1kih zbirkah so dela \xc5\xa1panskih, ameri\xc5\xa1kih, bolgarskih, mad\xc5\xbearskih, poljskih, avstralskih, kitajskih, kanadskih in drugih avtorjev, med katerimi so najslavnej\xc5\xa1i El Greco, Picasso, Mary Cassatt, Burne Hogarth, Felix Philipp Kanitz, L\xc3\xa1szl\xc3\xb3 Moholy-Nagy, Eduardo Arroyo, Err\xc3\xb3, Sol LeWitt in drugi.\n_START_SECTION_\nSrbska in jugoslovanska umetni\xc5\xa1ka zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nSrbska in jugoslovanska umetni\xc5\xa1ka zbirka ima ve\xc4\x8d kot 6.000 predmetov iz obdobja od 17. do 20. stoletja. Med najbolj znanimi srbskimi slikarji so zastopani Marina Abramovi\xc4\x87, Paja Jovanovi\xc4\x87, Stojan Aralica, Petar Lubarda, Milan Konjovi\xc4\x87, Uro\xc5\xa1 Predi\xc4\x87, \xc4\x90ura Jak\xc5\xa1i\xc4\x87, Marko Murat, \xc4\x90or\xc4\x91e Andrejevi\xc4\x87 Kun, Nade\xc5\xbeda Petrovi\xc4\x87, Petar Dobrovi\xc4\x87, Mi\xc4\x87a Popovi\xc4\x87 in Sava \xc5\xa0umanovi\xc4\x87. Muzej poseduje tudi dela slovenskih slikarjev:  Matija Jama (7 platen), Avgust \xc4\x8cernigoj  (6 del, Skica za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de), Rihard Jakopi\xc4\x8d  (7 platen, Breze),  Ivan Grohar (Na pa\xc5\xa1i) in Matej Sternen (4 platna, Bralka) in drugi.\n_START_SECTION_\nKipi\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej poseduje kipe od zgodnjega rimskega obdobja do 20. stoletja. Jugoslovanska zbirka ima 850 del, zbirka tujih umetnikov pa ve\xc4\x8d kot 50. Najbolj znane so zbirke kipov Ivana Me\xc5\xa1trovi\xc4\x87a (96 del), Tome Rosandi\xc4\x87a, Antuna Augustin\xc4\x8di\xc4\x87a, Frane Kr\xc5\xa1ini\xc4\x87a, C\xc3\xa9sarja Baldaccinija, Aristidea Maillolja, Georgea Minneje, Kaija Nielsena, Riste Stijovi\xc4\x87a, Matije Vukovi\xc4\x87a in Julije Knifer.'