b"\n_START_ARTICLE_\nSakya Pandita\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v znano in izredno spo\xc5\xa1tovano dru\xc5\xbeino Jamyangg\xc3\xb6n ali Kh\xc3\xb6n, star\xc5\xa1ema Palchen \xc3\x96poche (1150-1203) in Machig Nyitri Cham.\xc2\xa0 Njegov glavni u\xc4\x8ditelj ali guru je bil njegov stric\xc2\xa0Jetsun Dragpa Gyaltsen\xc2\xa0(1147\xe2\x80\x931216), tretji izmed petih tibetanskih prao\xc4\x8detov tibetanske budisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole Sakya, pri katerem se je podu\xc4\x8dil o tibetanski literaturi, jeziku Sanskrit in o drugih azijskih\xc2\xa0 jezikih.\xc2\xa0 Jetsun Dragpa Gyaltsen ga je med drugim imenoval za\xc2\xa0\xc5\x9br\xc4\x81ma\xe1\xb9\x87era\xc2\xa0oziroma budisti\xc4\x8dnega meniha z verskim imenom K\xc3\xbcnga Gyeltsen. Kasneje se je u\xc4\x8dil tudi pri \xc5\x9aakya \xc5\x9ari , predvsem o sutrah (zbirke ali posamezni pregovori, ki nas u\xc4\x8dijo o resnicah budizma ali hinduizma) in mantrah (kraj\xc5\xa1i pregovori ali besede, pogosto ponavljane med meditacijo), ostali njegovi u\xc4\x8ditelji pa so bili \xc5\xa1e Shut\xc3\xb6n Dorje Kyab, Tshurt\xc3\xb6n Sh\xc3\xb6nnu Sengge, Tsek Wangchuk Sengge, \xc2\xa0Jiwo Lhepa Changchup \xc3\x96, Samgha\xc5\x9br\xc4\xab; D\xc4\x81na\xc5\x9b\xc4\xabla in \xc2\xa0Sugata\xc5\x9br\xc4\xab.\xc2\xa0_NEWLINE_O njegovem mladostnem obdobju pa govori tudi legenda, v kateri naj bi obiskal Kyirong v Nepalju, kjer naj bi premagal brahmana (svetnika) Shastri na debatnem turnirju o logiki in na tekmovanju nadnaravnih mo\xc4\x8di.\xc2\xa0 Po tekmovanju je \xc5\xbeelel ostalim Tibetancem pokazati obleko Indijskega Brahmanskega meniha in Shastrija odpeljal s seboj v Tibet. Tam je bil slednji ubit, njegova glava pa je bila obe\xc5\xa1ena na veliki tempelj, ki stoji \xc5\xa1e danes. Ti dogodki so Sakya Pandita zelo zaznamovali.\xc2\xa0_NEWLINE_Ob smrti svojega strica Dragpa Gyaltsen, leta 1216 je sprejel naziv opatskega voditelja Sakya.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno udejstvovanje\n_START_PARAGRAPH_\nMed enim iz med mnogih vdorov Mongolcev v Tibet je bilo po\xc5\xbeganih ve\xc4\x8d budisti\xc4\x8dnih samostanov, vendar se je to uni\xc4\x8devanje kon\xc4\x8dalo, ko je zemelski plaz skoraj zasul mongolsko vojsko. Verjeli so, da je bil plaz posledica nadnaravne mo\xc4\x8di lam. Vodja samostana Drigung, katerega so zaradi plazu Mongolci pustili, je vojakom svetoval, naj nave\xc5\xbeejo stike s Sakyo Pandito. Sakya je bil v tistem \xc4\x8dasu zelo znan avtor in pomembna figura v budisti\xc4\x8dni veri. Zaradi teh lastnosti naj bi lahko zastopal Tibetance v pogajanjih z Mongolci. Princ Godan, bodo\xc4\x8di mongolski kan, je sprejel nasvet in ga povabil k sebi. Eden od mo\xc5\xbenih razlogov zakaj ga je Godan povabil je, ker se je sekta Sakya mo\xc4\x8dno ukvarjala z magi\xc4\x8dnimi rituali, ki so bili tesno povezani z verovanji mongolskega ljudstva._NEWLINE_Poznej\xc5\xa1e raziskave so dokazale, da je pismo, ki naj bi ga poslal Godan oziroma\xc2\xa0Kodan\xc2\xa0v resnici ponaredek. Kljub temu je res, da je bil Sakya Pandita povabljen na Godanov kraljevi tabor pri Liangzhouu leta 1244. \xc5\xbde v otro\xc5\xa1tvu ga je stric podu\xc4\x8dil o tak\xc5\xa1nih dogodkih. Povedal mu je, da bodo imela vabila severnih vladarjev velik pomen v budisti\xc4\x8dni doktrini. Zato je Sakya povabilo sprejel. Po prejetju pisma je na svoji poti predaval in \xc5\xa1iril svojo filozofijo. Tako je v tabor prispel \xc5\xa1ele v letu 1246, s princem pa se je zaradi njegovega odhoda v Mongolijo sre\xc4\x8dal leto kasneje._NEWLINE_Sakyevo sre\xc4\x8danje z Godanom je bilo izrednega pomena za budizem in Tibet v tistem obdobju. Sakya je princa podu\xc4\x8dil o veri in pogledu na svet. Legenda pa pravi, da je s svojim znanjem in mo\xc4\x8djo vere Sakya ozdravil princa, ki je bolehal za ko\xc5\xbeno boleznijo in si s tem prislu\xc5\xbeil naklonjenost in vdanost monarha. V zahvalo mu je bila dana avtoriteta nad centralnim Tibetom._NEWLINE_Poleg tega je Sakyu pripisana pomembna povezovalna vloga med Mongolijo in Tibetom. Spodbujal je, da se Tibet podredi Mongolcem in sprejme njihove zakone, saj je to edini na\xc4\x8din, da Tibetanci prepre\xc4\x8dijo invazije. To je sicer zapisal v pismu, a ni nikakr\xc5\xa1nih dokazov, da so bili njegovi predlogi v njegovem \xc4\x8dasu upo\xc5\xa1tevani. Po smrti Godanovega brata\xc2\xa0 G\xc3\xbcy\xc3\xbck Khana , takratnega mongolskega vladarja, leta 1248, je za Tibet nastopil negotov \xc4\x8das zaradi konstantnega menjavanja oblasti v Mongolskem cesarstvu._NEWLINE_Naklonjenost princa je Sakya izrabil, da je dal mo\xc5\xbenost \xc5\xa1irjenja \xc5\xa1oli sakya z izgradnjo novih templjev in obnovitvijo starih. Ta \xc5\xa1ola ali sekta je bila ena iz med prvih tibetanskih \xc5\xa1ol, ki so dobile \xc5\xa1ir\xc5\xa1i vplih v notranjosti Kitajske in s tem tesneje povezala Tibet in Kitajsko na kulturnem, politi\xc4\x8dnem in gospodarskem nivoju.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova najbolj znana dela so\xc2\xa0Zakladi logi\xc4\x8dnega in veljavnega mi\xc5\xa1ljenja\xc2\xa0(Tshad ma rigs pa'i gter),\xc2\xa0Diskriminacija treh zapovedi (sDom-gsum rab-dbye).\xc2\xa0Vse skupaj je napisal pet ve\xc4\x8djih del. Ostala tri dela so\xc2\xa0Vhodna vrata za modrece (Mkhas pa rnams 'jug pa'i sgo),\xc2\xa0 Pojasnitev modre\xc4\x8devega namena (Thub pa'i dgongs gsal)\xc2\xa0in\xc2\xa0Elegantni pregovori Sakye Pandite (sa skya legs bshad).\xc2\xa0Zadnje delo je skupek moralnih zapovedi napisanih v verzih po katerih so se zgledovali tudi drugi in pisali svoje razli\xc4\x8dice. To delo je bilo prevedeno tudi v mongolski jezik. V svojih delih je pisal o doktrini in retoriki, pri tem pa se je opiral na delo\xc2\xa0Pramanavarttika,\xc2\xa0budisti\xc4\x8dnega filozofa Dharmakirti. S svojim poglobljenim znanjem indijskega budizma je bil Sakya Pandita zelo pozoren na vse, kar je bilo za tibetanski budizem nenavadno, nepri\xc4\x8dakovano in \xc4\x8dudno. Bil je tudi zelo kriti\xc4\x8den do\xc2\xa0lam\xc2\xa0(budisti\xc4\x8dnih voditeljev), ki so obljubljali duhovno razsvetljenstvo brez tega, da bi \xc5\xa1li sami skozi vse stopnje budizma. Zaradi pomembnosti njegovih del za tibetanski budizem glede tradicije sholastike so njegove knjige \xc5\xa1e danes uporabljene za u\xc4\x8denje vere in filozofije._NEWLINE_Poleg omenjenih del je napisal tudi nekaj deset knjig in mnogo ve\xc4\x8d kraj\xc5\xa1ih pregovorov in zbirk verskih tekstov, ki pa so ve\xc4\x8dinoma neprevedene."