b'\n_START_ARTICLE_\nPekel pri Borovnici\n_START_PARAGRAPH_\nPekel je soteska pri kraju Borovnica na obrobju Ljubljanskega barja. Skoznjo te\xc4\x8de potok Borovni\xc5\xa1\xc4\x8dica, ki izvira na blo\xc5\xa1ko-rakitni\xc5\xa1ki planoti, ob njej pa je speljana zavarovana pot. Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de poti je na nadmorski vi\xc5\xa1ini 335 m, poleg gosti\xc5\xa1\xc4\x8da, vrh soteske pa je na nadmorski vi\xc5\xa1ini 650 m, od tam lahko nadaljujemo pot v vas Pokoji\xc5\xa1\xc4\x8de (732 m)._NEWLINE_Soteska je verjetno tak\xc5\xa1no ime dobila po starem ljudskem obi\xc4\x8daju, ki je nedostopnim, nerazumljivim ali \xc5\xbee kar stra\xc5\xa1ljivim naravnim pojavom pogosto nadel ime peklen\xc5\xa1\xc4\x8dkovega domovanja. Da ta resnica \xc5\xa1e kako velja za\xc2\xa0\xc2\xbbPekel\xc2\xab, postane posebej o\xc4\x8ditno ob dolgotrajnih de\xc5\xbeevjih, ko prej romanti\xc4\x8dna soteska, polna previsnih sten, kotli\xc4\x8dev in globokih tolmunov postane tema\xc4\x8dnej\xc5\xa1a, po strugi pa se po\xc5\xbeene razpenjeni tok Borovni\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki s seboj odna\xc5\xa1a vse, kar se ji najde na poti. Steze so tedaj te\xc5\xbeje prehodne in s tem za obiskovalce nevarne. Pekel \xc5\xa1e posebej slovi po petih slapovih, ki pozimi zaledenijo in so primerni za plezanje.\n_START_SECTION_\nOpis poti in znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nDostop do Pekla je mo\xc5\xbeen z avtomobilom ali pe\xc5\xa1, po nekategorizirani cesti iz Borovnice. S parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da pri Gosti\xc5\xa1\xc4\x8du Pekel (335 m) vodi pot \xc4\x8dez travnik mimo obnovljenega Brancelj-Ko\xc5\xa1irjevega mlina \xc4\x8dez prvo brv na levi breg (t. j. orografsko desni breg; v nadaljevanju je uporabljana stran brega glede na smer vzpona), kjer ob vstopu v sotesko stoji lesena skulptura \xc2\xbbpeklen\xc5\xa1\xc4\x8dka\xc2\xab. Ponazarja pot skozi Pekel, nad katero kraljuje sam Hudi\xc4\x8d. \xc4\x8cez 400 metrov pot ponovno pre\xc4\x8dka strugo Borovni\xc5\xa1\xc4\x8dice. Tu je desno nad stezo lepo vidno lomljenje dolomita po ravnih ploskvah._NEWLINE_Po kraj\xc5\xa1em vzponu je ob poti prvi slap, ki je med vsemi najmanj\xc5\xa1i. Pretaka se preko balvanov in je visok 5 metrov._NEWLINE_Steza se nato povzpne do strme stene, \xc4\x8dez katero peljejo stopnice. Pod njimi se pot odcepi na levi breg struge, kjer za mogo\xc4\x8dno skalno steno pada drugi slap, visok 16 metrov. Nastal je v strmo stoje\xc4\x8di prelomni coni, v katero Borovni\xc5\xa1\xc4\x8dica \xc5\xa1e danes poglablja \xc5\xbeleb. Voda pada iz tolmuna pod tretjim slapom po dveh vzporednih skalnih \xc5\xbelebovih, nato preko precej razjedenega strmega skalovja, se proti dnu pahlja\xc4\x8dasto raz\xc5\xa1iri in pada v globok tolmun. Od tu je mo\xc5\xbeno pot nadaljevati levo po stari, strmi \xc2\xbbmulatjeri\xc2\xab\xc2\xa0nad tretji slap, kjer se zdru\xc5\xbei s prvo stezo._NEWLINE_Steza sicer pelje preko stopnic, oziroma po tako imenovani \xc2\xbbdr. Oblakovi poti\xc2\xab\xc2\xa0do razgledne plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi z mizo in klopjo v vzno\xc5\xbeju tretjega slapa, imenovanega tudi Kozjak (zaradi gamsove silhuete na skali poleg slapa), visokega 18 metrov. Slap najprej drsi po \xc5\xbelebu, ki se nato prevesi tako, da voda pada 14 metrov do pre\xc4\x8dne razpoke in nato \xc5\xa1e 4 metre do tolmuna. _NEWLINE_Od tu je lepo vidna \xc5\xbeelezna silhueta gamsa na skalnem pomolu na drugi strani soteske. Steza se nadaljuje po naslednjih stopnicah, ki so postavljene v ozek in strm kamin. Nekaj deset metrov vi\xc5\xa1je se steza razcepi na dve: prva gre \xc4\x8dez Hudi\xc4\x8dev zob, druga pa se nadaljuje ob strugi. Na vrhu soteske se stezi spet zdru\xc5\xbeita._NEWLINE_Od razpotja do skalnega osamelca imenovanega \xc2\xbbHudi\xc4\x8dev zob\xc2\xab\xc2\xa0je pot zahtevna, vendar zavarovana z jeklenicami. \xc2\xbbZob\xc2\xab\xc2\xa0je poimenoval Frole Strmi\xc5\xa1ki, ki je ob otvoritvi Pekla leta 1904 na njem izobesil slovensko narodno zastavo. Tedanji klerikalni poslanec Anton Kobi mu je \xc2\xbbpohuj\xc5\xa1ljivo poimenovanje\xc2\xab sicer opona\xc5\xa1al, a se je Frole izvil z opravi\xc4\x8dilom: \xc2\xbbSaj le\xc5\xbei vendar v Peklu. Za pekel peklenska, za nebesa nebe\xc5\xa1ka imena!\xc2\xab Malo pod vrhom je na desni skalno okno s pogledom v globoko zajedo, ki je nastala s prelomom. Na vrhu je lepa razgledna to\xc4\x8dka, s katere se vidi zaselek Pristava in vasi v zatrepu borovni\xc5\xa1ke kotline: Ni\xc5\xbeevec, Zabo\xc4\x8devo in Brezovica. Nadalje gre pot po sprva strmi in za zdrs nevarni, nato pa po polo\xc5\xbenej\xc5\xa1i markirani stezi do petega slapa in do ceste nad njim. Nekaj sto metrov naprej od \xc2\xbbHudi\xc4\x8devega zoba\xc2\xab\xc2\xa0se odcepi tudi stezica proti bruhalniku \xe2\x80\x93 izvirni jami, dol\xc5\xbeine 60 metrov in globine 25 metrov, ki se po\xc5\xa1evno spu\xc5\xa1\xc4\x8da v notranjost hriba._NEWLINE_Od prej imenovanega razpotja je mo\xc5\xbeen spust do struge, ki jo \xc5\xbee kmalu pre\xc4\x8dka most na levi breg. Sledi vzpon po stezi nad vodo do naslednjega mostu. Za njim je \xc5\xa1e vzpon po kraj\xc5\xa1i lestvi in tu je \xc4\x8dudoviti \xc4\x8detrti slap, visok 17 metrov. Gre za najlep\xc5\xa1ega med slapovi, saj voda prosto pada v enem pramenu in se v \xc5\xa1iroki pahlja\xc4\x8di razbije na \xc5\xa1tirimetrski dolomitni kopici sredi tolmuna. Steza mimo \xc4\x8detrtega slapa poteka po desnem bregu in se vzpne nadenj, kjer preko mostu pre\xc4\x8dka ozek, 15 metrov globok kanjon, ki ga je urezala voda, poln kotli\xc4\x8dev in manj\xc5\xa1ih slapov._NEWLINE_Po levem bregu steza vodi do zadnjega, petega slapa, ki je najvi\xc5\xa1ji med vsemi, kar 20 metrov. Voda drsi najprej 15 metrov po po\xc5\xa1evno nagnjenem boku v kotu pod steno, ki se dviga zahodno od slapa in pada v zgornji tolmun. Ve\xc4\x8dina vode te\xc4\x8de iz tolmuna naprej po kamnitem \xc5\xbelebu in nato pada strmo \xc4\x8dez tri debele dolomitne sklade v spodnji tolmun. Nekaj vode pa \xc5\xbee pred zgornjim tolmunom uide pod debelim dolomitnim skladom na levo, se pahlja\xc4\x8dasto raz\xc5\xa1iri in se na vmesni grbini lo\xc4\x8di v dva curka, ki sprva drsita po plasti, nato pa prosto padata \xc4\x8dez rob treh odlomljenih skladov na dolomitno plast pod njim._NEWLINE_Nad slapom (610 m) so ostanki samodelujo\xc4\x8de hidravli\xc4\x8dne \xc4\x8drpalke (t. i. oven), s katero so posku\xc5\xa1ali \xc4\x8drpati vodo za oskrbo vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih vasi (Pokoji\xc5\xa1\xc4\x8de, Pade\xc5\xbe, Zavrh), kamnit jez in za njim ostanki nekdanjih mlinov (Pokoji\xc5\xa1ko-Pade\xc5\xa1ki, Zavrhovski) in \xc5\xbeage (Colnarjeva). Nad slapom pot \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d pre\xc4\x8dka strugo na desni breg in nato po makadamski cesti proti Pokoji\xc5\xa1\xc4\x8du (tu se priklju\xc4\x8di tudi steza \xc4\x8dez Hudi\xc4\x8dev zob)._NEWLINE_Po 0,5\xc2\xa0km je zavoj desno na kolovoz (ozna\xc4\x8deno s tablo in markacijami), ki pelje do razcepa (pribli\xc5\xbeno 1\xc2\xa0km), kjer se je mo\xc5\xbeno spustiti desno mimo skalne \xc5\xa1krbine \xc2\xbbKozlovega gradu\xc2\xab\xc2\xa0in \xc4\x8dez zaselek Pristava nazaj v pekelsko sotesko (steza se ste\xc4\x8de v dolino pri gosti\xc5\xa1\xc4\x8du) (45 min) ali pa nadaljevati levo proti Pokoji\xc5\xa1\xc4\x8du in se od tam spustiti v Borovnico (1 h 15 min). Od Pokoji\xc5\xa1\xc4\x8da do Logatca je 3 ure, do Cerknice 2,5 ure in tu se deloma pe\xc5\xa1a\xc4\x8di tudi po Evropski pe\xc5\xa1 poti E-7._NEWLINE_Infrastruktura zavarovane poti (mostov\xc5\xbei in lestve):\n_START_SECTION_\nZgodovina turizma v Peklu\n_START_PARAGRAPH_\nSotesko Pekel pri Borovnici so poznali \xc5\xbee davni predniki Borovni\xc4\x8danov. Prve poti ob divjih brzicah in mimo veli\xc4\x8dastnih slapov so pred stoletji nadelali oglarji, ki so tu dobivali les za postavljanje oglarskih kop. Seveda so bile tiste steze zelo te\xc5\xbeko prehodne, bolj podobne nekak\xc5\xa1nim \xc2\xbbkozjim stezicam\xc2\xab. Poleg oglarjev so v sotesko zahajali \xc5\xa1e ljudje brez lastnih gozdov, ki so tam na\xc5\xbeagali drva in jih ob naraslih vodah spu\xc5\xa1\xc4\x8dali po strugi v dolino. Nad in pod nedostopno sotesko je bilo ve\xc4\x8d mlinov in \xc5\xbeag, katerih ostanki so ponekod vidni \xc5\xa1e danes. V celoti se je ohranil zgolj Brancelj-Ko\xc5\xa1irjev mlin na jasi pred Peklom, ki so ga \xc4\x8dlani Turisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Borovnica obnovili v letih 1994/1995. V vzno\xc5\xbeju soteske je nekaj let obratovala tudi manj\xc5\xa1a predelovalnica lesne biomase v lepenko, vendar so jo Italijani med okupacijo po\xc5\xbegali._NEWLINE_Prvi, ki je slovensko javnost opozoril na lepote borovni\xc5\xa1kega Pekla, je bil kaplan Simon Robi\xc4\x8d (1824-1897) v Novicah leta 1864: \xc2\xbbNaravoljubom, posebno botanikarjem, oznanjam, da zala cvetica\xc2\xa0\xc2\xbbPrimula carniolica\xc2\xab, ktero ponosno doma\xc4\x8dinko imenujemo, ker samo na Kranjskem in \xc5\xa1e tu le na redkih krajih raste, se v tukaj\xc5\xa1nji pi\xc4\x8dlo uro od Borovnice oddaljeni dragi, \xc2\xbbPeklo\xc2\xab\xc2\xa0imenovani, v najlep\xc5\xa1i krasoti razcveta.\xc2\xab Kot perspektivno izletni\xc5\xa1ko to\xc4\x8dko jo tri desetletja pozneje odkrije dr. Josip Ciril Oblak (1877-1951) in jo v Planinskem vestniku leta 1897 opisuje kot \xc2\xbbkrasno, romanti\xc4\x8dno sotesko\xc2\xab, leta 1903 pa krsti kar za \xc2\xbbnebesa turistova\xc2\xab. O Peklu je pozneje pisal \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat in s tem v Borovnici in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e zbudil \xc5\xbeivo zanimanje za slavne pekelske slapove ter spodbudil izdelavo varovanih poti skozi sotesko. \xc5\xbde maja 1904 je \xc2\xbbOdbor za pripravo poti v Pekel\xc2\xab\xc2\xa0zaznamoval poti, 29. junija (na praznik sv. Petra in Pavla) pa je sledilo slavnostno odprtje, ki se ga je udele\xc5\xbeila vsa elita Slovenskega planinskega dru\xc5\xa1tva (SPD), \xc5\xa1tevilni Borovni\xc4\x8dani in Vrhni\xc4\x8dani. Do tedaj je odsek pod vodstvom postajena\xc4\x8delnika Froleta Strmi\xc5\xa1kega nadelal poti do dana\xc5\xa1njega tretjega slapa in preko Pristave do petega slapa. \xc5\xa0ele leta 1925 pa je odsek SPD, pod vodstvom doma\xc4\x8dina Martina Ko\xc5\xa1ute, z izgradnjo dodatnih poti, mostov in ka\xc5\xbeipotov za vso turistovsko javnost naredil dostopen \xc5\xa1e preostali del soteske. Slavnostno odprtje je bilo 21. junija tega leta. Do druge svetovne vojne so poti urejali \xc5\xa1tevilni zagnani Borovni\xc4\x8dani, zdru\xc5\xbeeni v Notranjski podru\xc5\xbenici SPD, ki je imela od leta 1928 sede\xc5\xbe v Borovnici._NEWLINE_Zavoljo druge svetovne vojne in povojne obnove vzdr\xc5\xbeevanje poti v Peklu ni bilo prioritetno. \xc5\xa0ele leta 1952 so na pobudo odbornika Antona Petri\xc4\x8da \xc4\x8dlani telovadnega dru\xc5\xa1tva Partizan Borovnica popravili poti, lestve in brvi, s slavnostnim odprtjem 11. maja pa slovensko javnost znova opozorili na romanti\xc4\x8dno sotesko Pekel. Leta 1955 so dogradili gostinski objekt v dolini Pekla in napeljali elektriko s Pristave. V teh letih se je v Borovnici osnovalo Turisti\xc4\x8dno olep\xc5\xa1evalno dru\xc5\xa1tvo, ki si je ob gostilni postavilo svoj dom, na\xc4\x8drtovali pa so tudi kopalni bazen. Leta 1964 so lesene stopnice ob slapovih zamenjali za kovinsko konstrukcijo. Ob 100. obletnici \xc2\xbbodkritja Pekla\xc2\xab, 31. avgusta 1997, je bila tu organizirana ob\xc4\x8dinska proslava in tedaj se je na vhodu v sotesko postavila lesena skulptura \xc2\xbbpeklen\xc5\xa1\xc4\x8dka\xc2\xab, ki jo je izdelal doma\xc4\x8d mojster. Ob tej priliki je iz\xc5\xa1la tudi knjiga Toma\xc5\xbea Ko\xc4\x8darja \xc2\xbbVodni pogoni v borovni\xc5\xa1ki kotlini\xc2\xab. Leta 1998 je Planinsko dru\xc5\xa1tvo namestilo sodobna varovala, v kasnej\xc5\xa1ih letih so bile zamenjane dotrajane lesene brvi in podesti na stopnicah, name\xc5\xa1\xc4\x8dene so bile nove smerne table. Glavna dela pa so bila kon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele leta 2008, ko je dr. Bogomir Celarc z ekipo naredil zadnji jekleni most pod petim slapom._NEWLINE_V Peklu so poleg zgoraj omenjenih zanesenjakov navdih na\xc5\xa1li tudi \xc5\xa1tevilni knji\xc5\xbeevniki. Med njimi Miroslav Malovrh za zgodovinsko povest\xc2\xa0\xc2\xbbKralj Matja\xc5\xbe\xc2\xab\xc2\xa0(1904) ter Janez Jalen za svoj prvenec\xc2\xa0\xc2\xbbBobri\xc2\xab\xc2\xa0(1942). Med prvimi fotografi, ki so se navdu\xc5\xa1evali nad lepotami Pekla je bil doma\xc4\x8din Anton Lebez, ki je poleg fotografij izdal tudi \xc5\xa1tevilne razglednice. Na ra\xc4\x8dun Pekla so Borovni\xc4\x8dani sklepali tudi marsikatero pre\xc5\xa1erno napitnico, kot je tale iz leta 1914:_NEWLINE_Navadno se povsod ljudje _NEWLINE_pekla \xc5\xa1e na vso mo\xc4\x8d boje, _NEWLINE_mi hodimo se vanj hladit, _NEWLINE_klobase jest in vince pit!\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nBorovni\xc5\xa1\xc4\x8dica ima izvire pod Otavami in Ko\xc5\xbeljekom na nadmorski vi\xc5\xa1ini okrog 800 m. Kmalu se svet v ozki dolini zravna in z leve strani izpod Ko\xc5\xbeljeka prite\xc4\x8deta v Otav\xc5\xa1\xc4\x8dico na nadmorski vi\xc5\xa1ini 673 m potoka Lahka voda in Mrzlek. V mo\xc4\x8dvirnem delu Ko\xc5\xbelje\xc5\xa1kega loga dobi po\xc4\x8dasni tok ime Ko\xc5\xbelje\xc5\xa1ka reka. Nadmorska vi\xc5\xa1ina od tu le po\xc4\x8dasi pada proti severu. Pod cesto, ki vodi iz omenjenega predela proti Pade\xc5\xbeu oz. Pokoji\xc5\xa1\xc4\x8du, je \xc5\xa1ele potok poimenovan Borovni\xc5\xa1\xc4\x8dica (stare karte: Borovnica potok). Sotesko borovni\xc5\xa1kega Pekla sestavlja ve\xc4\x8d slapov, brzic in tolmunov, med seboj povezanih z vodotokom Otav\xc5\xa1\xc4\x8dica (pozneje Borovni\xc5\xa1\xc4\x8dica), ki z vrha na nadmorski vi\xc5\xa1ini 650 m (Ko\xc5\xbelje\xc5\xa1ki log) preide v peti slap na 610 m vi\xc5\xa1ine in spusti na vi\xc5\xa1ino 335 m ob vhodu v sotesko._NEWLINE_Soteska je urezana v sklade norijsko retijskega dolomita. Menjavajo se do 1 m debele plasti temnosivega in pasastega dolomita. Ponekod dolomit sestavljajo koncentri\xc4\x8dne tvorbe, onkoidi, kamenini se re\xc4\x8de onkolitni dolomit. Pot je vodi nakazala strmo padajo\xc4\x8da tektonska prelomnica, ki poteka na tem podro\xc4\x8dju. Zaradi intenzivne tektonike, skladovitosti dolomita in paralelipipedske krojitve kamnine je nastalo ve\xc4\x8d izjemnih geomorfolo\xc5\xa1kih znamenitosti: skalni osamelec (Hudi\xc4\x8dev zob), naravno okno (\xc5\xa1krbina v Hudi\xc4\x8devem zobu) in prepadne stene. Ponekod se lahko to davno tektonsko delovanje vidi zelo razlo\xc4\x8dno, na primer pri drugem in tretjem slapu. Tam voda te\xc4\x8de pri drugem slapu po spodnji prelomni ploskvi, nekaj metrov nad njo pa vzporedno poteka zgornja ploskev. Pod drugim in tretjim slapom je bil dolomit \xc5\xa1e bolj razdrobljen in zato je voda tam izkopala globoka tolmuna. Na mestih, kjer voda polzi preko dolomitne osnove, nastaja lehnjak v zna\xc4\x8dilnih koritastih strukturah. To je lepo opazno nad tretjim slapom, kjer se lehnjak odlaga v debelej\xc5\xa1ih plasteh in pri petem slapu, kjer na levem koncu lehnjak vztrajno raste ter podalj\xc5\xa1uje steno. Veliko ga je tudi v manj vodnatih stranskih pritokih Otav\xc5\xa1\xc4\x8dice. Nad drugimi stopnicami sestojijo nekatere plasti iz samih alg vrste Sphaerocodium bornemanni. V odlomljenih skalah se nahajajo megalodontide, med katerimi so tudi posami\xc4\x8dni pol\xc5\xbei iz vrste Worthenia solitaria Ben., zna\xc4\x8dilni za zgornjetriasne dolomite, in neke drobne \xc5\xa1koljke tudi \xc5\xbee prej, preden se lo\xc4\x8dita poti po levi in desni strani Otav\xc5\xa1\xc4\x8dice.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSimbol Pekla je postal endemi\xc4\x8dni kranjski jegli\xc4\x8d (Primula carniolica), ki izven gorskega sveta uspeva le na majhnem podro\xc4\x8dju od Trnovskega gozda do Roba na Dolenjskem. Svoje zna\xc4\x8dilne barve razkrije v aprilu. Poleg njega tu raste tudi drugo alpsko rastlinje: dvocvetna vijolica (Viola biflora), rumeno milje (Paederota lutea), dlakavi sle\xc4\x8d (Rhododendron hirsutum), visokogorska podalj\xc5\xa1ana \xc5\xa1pajka (Valeriana elongata), kranjska krhlika (Rhamnus fallax), planinski \xc5\xa1ipek (Rosa alpina), alpska (tudi mesojeda) mastnica (Pinguicula alpina) in kranjska bunika (Scopolia carniolica), kot tudi dinarsko rastje: tevje (Hacquetia epipactis). Najdemo pa \xc5\xa1e gozdno bekico (Luzula sylvatica), gozdni planin\xc5\xa1\xc4\x8dek (Homogyne sylvestris), klo\xc4\x8dek (Staphylea pinnata), lovorolistni vol\xc4\x8din (Daphne laureola), marjeti\xc4\x8dasto nebino (Aster bellidiastrum) in rde\xc4\x8do deteljo (Trifolium rubens)._NEWLINE_Zaradi temperaturnih ekstremov se je tu razvil bukov (Fagus sylvatica) gozd na osojnih oz. gozd \xc4\x8drnega gabra (Ostrya carpinifolia) na prisojnih legah. Povsod v bli\xc5\xbenji in daljni okolici so namre\xc4\x8d dinarski jelovo-bukovi gozdovi (Abieti Fagetum Din.). Nabor drevesnih vrst v soteski je sicer kar pester: bo\xc5\xbeje drevce (Ilex aquifolium), bela jelka (Abies alba), dobrovita (Viburnum lantana), gorski brest (Ulmus glabra), jerebika (Sorbus aucuparia), maklen (Acer campestre), mali jesen (Fraxinus ornus), mokovec (Sorbus aria), nagnoj (Laburnum anagyroides), navadna breza (Betula pendula), navadna trdoleska (Euonymus europaea), navadni glog (Crataegus laevigata), navadni \xc5\xa1ipek (Rosa canina), rde\xc4\x8di dren (Cornus sanguinea), siva vrba (Salix eleagnos), tisa (Taxus baccata), zimska hru\xc5\xa1ka (Pyrus nivalis) in \xc5\xa1e katero se bi na\xc5\xa1lo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV soteski se pogosto sprehajajo gamsi (Rupicapra rupicapra), predvsem v zgornjih delih soteske pa se k vodi ob\xc4\x8dasno odpravi kralj notranjskih gozdov rjavi medved (Ursus arctos). Na lovu za majhnimi \xc5\xbeivalmi je vedno navadna lisica (Vulpes vulpes), nemalokrat pa na podro\xc4\x8dju opazijo volka (Canis lupus) ter risa (Lynx lynx). _NEWLINE_Na nebu \xc5\xa1e ob\xc4\x8dasno kraljuje planinski orel (Aquila fulva), ki prijadra iz ne tako oddaljenega gorskega sveta. Neko\xc4\x8d je imel v Peklu stalno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de, pa ga je nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di turisti\xc4\x8dni vrve\xc5\xbe 20. stoletja za vedno pregnal. Poleg njega sotesko preletavata rumena pastirica (Motacilla flava) in skalni plezal\xc4\x8dek. Tu je eno redkih podro\xc4\x8dij, kjer gnezdi povodni kos (Cinclus cinclus), ki zaradi ob\xc5\xa1irnih hidromelioracij sodi med ogro\xc5\xbeene \xc5\xbeivalske vrste in sta skupaj s kranjskim jegli\xc4\x8dem zavarovana z odlokom o zavarovanju redkih in ogro\xc5\xbeenih \xc5\xbeivalskih ter rastlinskih vrst._NEWLINE_V globinah peklenskih tolmunov pa pozorno oko zasledi poto\xc4\x8dno postrv (Salmo trutta fario) ter znova o\xc5\xbeivljenega poto\xc4\x8dnega raka (Astacus astacus).'