b"\n_START_ARTICLE_\nAbsentizem\n_START_SECTION_\nProu\xc4\x8devanje absentizma\n_START_PARAGRAPH_\nProu\xc4\x8devanje absentizma je sorazmeroma novo. V svetu se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1ele po letu 1940, med drugo svetovno vojno. Prva bro\xc5\xa1ura, z naslovom ''The recording of sickness absence in industry'', je bila objavljena v Veliki Britaniji leta 1944. Podobno delo je istega leta iz\xc5\xa1lo \xc5\xa1e v ZDA (\xc5\xa0e\xc5\xa1ko, 1984; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016). Absentizem je v tistem \xc4\x8dasu predstavljal velik problem zaradi pomanjkanja delovne sile ter zaradi stro\xc5\xa1kov (Friedl, 1990; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016). \xc4\x8cetrt stoletja po tem se je za\xc4\x8delo prou\xc4\x8devanje absentizma kot prou\xc4\x8devanje nesre\xc4\x8d pri delu. Nesre\xc4\x8de so vedno predstavljale resen problem v industrijskem delu, izostanki pa so se za\xc4\x8deli pojavljati \xc5\xa1ele, ko se je za\xc4\x8delo masovno pojavljati pomanjkanje delovne sile (\xc5\xa0e\xc5\xa1ko, 1984; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016)._NEWLINE_Absentizem je oblika vedenja, ki ga je zelo te\xc5\xbeko preu\xc4\x8devati, saj je posledica \xc5\xa1tevilnih dejavnikov, ki pa se navzven ka\xc5\xbeejo kot enoten proces (Johns, 2003; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016)._NEWLINE_Pri absentizmu lo\xc4\x8dimo prou\xc4\x8devanje v o\xc5\xbejem in \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu. V \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu je prou\xc4\x8devanje absentizma omejeno na opravi\xc4\x8dene in neopravi\xc4\x8dene izostanke z dela, v o\xc5\xbejem smislu pa gre za izostanke z dela zaradi bolezni, za katerega se uporablja izraz ''zdravstveni absentizem''. Med opravi\xc4\x8dene izostanke z dela \xc5\xa1tejemo redne letne dopuste, \xc5\xa1tudijske dopuste, izredne dopuste ipd. Med neopravi\xc4\x8dene izostanke z dela pa zamujanje na delo, neopravi\xc4\x8dene izhode med delovnim \xc4\x8dasom, neopravi\xc4\x8dene celodnevne izostanke, ipd. (Bernik, Florjan\xc4\x8di\xc4\x8d in Rajkovi\xc4\x8d, 2003a; v Zupanc, 2011)._NEWLINE_Kot pravijo Bernik, Florjan\xc4\x8di\xc4\x8d in Rajkovi\xc4\x8d (2003a; v Zupanc, 2011), pa poseben problem predstavlja tudi skriti absentizem, ki se formalno ka\xc5\xbee kot zdravstveni absentizem in neformalno kot izostajanje z dela zaradi razli\xc4\x8dnih vzrokov (neurejeni dru\xc5\xbeinski odnosi, slabo finan\xc4\x8dno stanje dru\xc5\xbeine, neorganizirano varstvo otrok ali tudi starej\xc5\xa1ih ljudi, oddaljenost prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da, neustrezno varstvo pri delu, tudi slabi medsebojni odnosi na delovnem mestu, slaba motivacija in stimulacija, neusposobljenost zaposlenih, \xe2\x80\xa6).\n_START_SECTION_\nZdravstveni absentizem\n_START_PARAGRAPH_\nVelik problem za delodajalca je zdravstveni absentizem, saj gre za nepredviden izostanek od dela (Zupanc, 2011). Pojmi ''zdravstveni absentizem'', ''za\xc4\x8dasna zadr\xc5\xbeanost od dela iz zdravstvenih razlogov'', ''bolni\xc5\xa1ki stale\xc5\xbe'' in ''bolni\xc5\xa1ka'' so sinonimi in ozna\xc4\x8dujejo \xc4\x8das, ko zaposleni ne dela. Vzrok so lahko\xc2\xa0bolezni, po\xc5\xa1kodbe ali nega dru\xc5\xbeinskega \xc4\x8dlana, pri \xc4\x8demer naj bi njegova nezmo\xc5\xbenost za delo (ali zmanj\xc5\xa1ana delovna sposobnost) trajala omejen \xc4\x8das (Vu\xc4\x8dkovi\xc4\x87, 2010). Zdravstveni absentizem je pravica zaposlenih, hkrati pa predstavlja tudi enega od negativnih kazalnikov zdravstvenega stanja zaposlenih (\xc5\xa0prah in Dolenc, 2014). Pravico do odsotnosti od dela z nadomestilom pla\xc4\x8de v primerih za\xc4\x8dasne nezmo\xc5\xbenosti za delo zaradi bolezni ali po\xc5\xa1kodbe in v dolo\xc4\x8denih drugih primerih dolo\xc4\x8da Zakon o delovnih razmerjih. Pravica do nadomestila in njena podrobnej\xc5\xa1a opredelitev v breme Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije je dodatno dolo\xc4\x8dena z Zakonom o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju ter \xc2\xa0v nekaterih z njim povezanih predpisih (Vu\xc4\x8dkovi\xc4\x87, 2010).\n_START_SECTION_\nZdravstveni absentizem v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija sodi v skupino dr\xc5\xbeav, ki so ugodne za zavarovane osebe v bolni\xc5\xa1kem stale\xc5\xbeu. Vi\xc5\xa1ina nadomestil za odsotnost z dela je med najvi\xc5\xa1jimi v Evropi, poleg tega pa tudi ni zakonske omejitve trajanja bolni\xc5\xa1kega stale\xc5\xbea (\xc5\xa0vab, 2009). V Sloveniji je letno izgubljenih od 10 do 11 milijonov delovnih dni, kar pomeni, da iz dela dnevno izostane okoli 38.500 ljudi. Absentizem se razlikuje po regijah in je odvisen od gospodarske razvitosti regije, strukture gospodarstva in kulturolo\xc5\xa1kih navad (INODEL, b.d.). V letu 2007 je bilo v Sloveniji povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo dni odsotnosti na zaposlenega v obdobju enega leta 30,7. Povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo dni odsotnosti v vseh dr\xc5\xbeavah Evropske unije je bilo 20,2, pri \xc4\x8demer je povpre\xc4\x8dje odsotnih dni najvi\xc5\xa1je na Portugalskem (64,8 dni), najni\xc5\xbeje pa na Malti (9,6 dni). Najpogostej\xc5\xa1i vzrok zdravstvenega absentizma v Sloveniji letu 2007 so bile bolezni mi\xc5\xa1ic, kosti in veziva; po\xc5\xa1kodbe in zastrupitve zunaj dela; bolezni prebavil, ustne votline, \xc5\xbelez slinavk; po\xc5\xa1kodbe in zastrupitve zunaj dela in zapleti v nose\xc4\x8dnosti, pri porodu in po njem (\xc5\xa0vab, 2009).\n_START_SECTION_\nPrezentizem\n_START_PARAGRAPH_\nPomembno je omeniti \xc5\xa1e izraz zdravstveni prezentizem. Gre za pojav, ko zaposleni prihaja na delovno mesto kljub bolezni, ki je izra\xc5\xbeena do te mere, da ne zmore ve\xc4\x8d u\xc4\x8dinkovito opravljati svojega dela. Posledice so zmanj\xc5\xa1ana storilnost in u\xc4\x8dinkovitost, izgorelost ter dalj\xc5\xa1i in tudi manj ugoden potek zdravljenja (\xc5\xa0prah in Dolenc, 2014).\n_START_SECTION_\nDejavniki in vzroki absentizma in zdravstvenega absentizma\n_START_PARAGRAPH_\nOdsotnost je v splo\xc5\xa1nem obravnava kot negativna oblika vedenja, zato ljudje niso vedno iskreni o koli\xc4\x8dini odsotnosti ter o vzrokih zanjo. Posledi\xc4\x8dno vzroke za odsotnost obi\xc4\x8dajno pripisujejo dejavnikom, na katere ne morejo imeti vpliva (Johns, 1987; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016)._NEWLINE_Prav tako so vzroki odsotnosti delavcev z dela \xc5\xa1tevilni in medsebojno vplivajo drug na drugega. Zaradi medsebojnega vpliva jih je te\xc5\xbeko lo\xc4\x8diti in ugotavljati njihov posami\xc4\x8dni vpliv (Zupanc, 2011). Florjan\xc4\x8di\xc4\x8d in sodelavci (1999; v Zupanc, 2011) so vzroke absentizma razdelili v tri velike skupine:_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Situacije na delovnem mestu,_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Socio-ekonomski pogoji dru\xc5\xbebe in okolja,_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Osebni problemi posameznega delavca._NEWLINE_Merka\xc4\x8d-Skok (2005; v Zupanc) pa je vzroke delila na objektivne in subjektivne. Objektivni vzroki so lahko pravni, ekonomski ali geografski in za katere velja, da na njih na\xc4\x8deloma ne moremo vplivati. Subjektivni vzroki so psihi\xc4\x8dne ali socialne narave in posledi\xc4\x8dno lahko vplivamo nanje.\xc2\xa0_NEWLINE_\xc4\x8cuk (196 Nekatere infekcijske in parazitarne bolezni (A00-B99) 6) pa pri absentizmu navaja naslednje pomembne vzroke:_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Zaposlenost ljudi: Ta je povezana z ob\xc4\x8dutkom varnosti pri delu. V organizaciji, kjer odpustijo neko \xc5\xa1tevilo delavcev in je zaposlitev pod vpra\xc5\xa1ajem, pade absentizem na minimalno raven, saj si delavci sku\xc5\xa1ajo pove\xc4\x8dati mo\xc5\xbenost za nadaljnji obstoj v organizaciji. V nasprotnem primeru, ko je na razpolago veliko delovnih mest in je mo\xc5\xbenost druge zaposlitve velika, pa postane delovna disciplina ohlapna. Delavci imajo ob\xc4\x8dutek gotovosti zagotavljanja odprtih mo\xc5\xbenosti za zaposlitev in se zato izostankov pogosteje poslu\xc5\xbeujejo._NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Zadovoljstvo z dohodki: izostanki so pogostej\xc5\xa1i takrat, ko so osebni dohodki prenizki in so kot taki povezani z delovno moralo._NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Spol in dru\xc5\xbeinska odgovornost: pogosteje je zabele\xc5\xbeena odsotnost pri \xc5\xbeenskah._NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Starost: vpliva razli\xc4\x8dno, in sicer so pri mlaj\xc5\xa1ih zaposlenih izostanki pogosti zaradi neprilagojenosti na delovno mesto, pri starej\xc5\xa1ih zaposlenih pa je opazno nara\xc5\xa1\xc4\x8danje absentizma zaradi bolezni._NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Vrsta in pogoji dela: najve\xc4\x8d izostankov je zabele\xc5\xbeenih pri nekvalificiranih delavcih zaradi te\xc5\xbejih pogojev dela. Za absentizem je bolj odlo\xc4\x8dilna vrsta dela kot pa pogoji dela (pogojev kot so vro\xc4\x8dina, mraz, hrup, umazanija,\xe2\x80\xa6 se delavec navadi)._NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Velikost delovnih enot: velja, da je v ve\xc4\x8djih delovnih enotah absentizem ve\xc4\x8dji kot v manj\xc5\xa1ih, a je tudi odnos med velikostjo delovnih enot in absentizmom kompleksen. Vodenje je v majhnih delovnih skupinah bolj u\xc4\x8dinkovito, saj je mo\xc5\xbena ve\xc4\x8dja kontrola nad posamezniki in posledi\xc4\x8dno mo\xc5\xbenost za zmanj\xc5\xa1evanje absentizma._NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Izrazito psiholo\xc5\xa1ki vzroki: njihov pojav je zna\xc4\x8dilen za osebe, ki imajo izrazito visok absentizem. Do obse\xc5\xbenosti absentizma pri teh osebah prihaja zaradi neprilagojenosti na poklic, ki ga zaposleni opravlja, zaradi zmanj\xc5\xa1anja sociabilnosti, zmanj\xc5\xa1ane adaptiranosti na konkretno delovno situacijo, zaradi splo\xc5\xa1ne \xc4\x8dustvene nestabilnosti ali premajhne osebne konsistentnosti._NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Ostali zunanji vzroki: med te se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da vreme, klimo nekega podro\xc4\x8dja, oddaljenost od delovnega mesta, obliko organiziranosti prevoza ter stanovanjsko problematiko._NEWLINE_Dejavnikov, ki vplivajo na zdravstveno odsotnost z dela, je veliko. Njihova pomembnost se spreminja s \xc4\x8dasom, z ekonomskim stanjem, geografskim polo\xc5\xbeajem in demografskimi razmerami (Zupanc, 2011).\xc2\xa0_NEWLINE_\xc5\xa0prah in Dolenc (2014) lo\xc4\x8dujeta \xc5\xa1tiri skupine dejavnikov, ki vplivajo na bolni\xc5\xa1ko odsotnost:_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Dejavniki, vezani na delovno organizacijo: neustrezni in nehigienski pogoji dela, ekonomski problemi, starostna struktura delavcev, struktura delavcev po kvalifikaciji, po spolu, oddaljenost od dru\xc5\xbeine._NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Nerazumevanje vodstva za probleme delavcev,_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Dejavniki, vezani na dru\xc5\xbebo: konfliktne situacije, problemi v dru\xc5\xbeini, zdravstvene slu\xc5\xbebe z dolgotrajno diagnostiko, preobremenjenost zdravnikov, pomanjkanje ustreznega kadra._NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Dejavniki vezani na delavca: medicinski vzroki in paramedicinski vzroki._NEWLINE_\xc5\xa0prah in Dolenc (2014) dodajata, da so glavni vzroki za zdravstveni absentizem povezani predvsem s psihosocialnimi tveganji:_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Dolg in naporen urnik,_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Preobremenitev zaradi velike koli\xc4\x8dine dela in posledice teh dejavnikov na zasebno \xc5\xbeivljenje,_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Slaba socialna in organizacijska klima v delovni organizaciji,_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Premalo sodelovanja v odlo\xc4\x8ditvenih procesih,_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Pomanjkanje kontrole nad delom,_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Nejasnost in konfliktnost vlog in odgovornost do drugih zaposlenih,_NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Osebnostne zna\xc4\x8dilnosti zaposlenih (npr. \xc4\x8dustvena nestabilnost, nizka \xc5\xbeelja po uspehu).\n_START_SECTION_\nModeli odsotnosti z dela\n_START_PARAGRAPH_\nZdravstveni model odsotnost z dela razlaga kot posledico po\xc5\xa1kodbe ali bolezni. Nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da odsotnost zaradi psiholo\xc5\xa1kih bolezni in slabega zdravja v razvitem svetu je posledica dolgotrajnega in napornega urnika, preobremenjenosti, slabe socialne in organizacijske klime, pomanjkanja sodelovanja in nadzora nad delom._NEWLINE_Model odklonov absentizem pojasnjuje z individualnimi razlikami med posamezniki. Posamezniki, ki so pogosteje odsotni z dela, so precej \xc4\x8dustveno nestabilni, agresivni in imajo nizko \xc5\xbeeljo po uspehu._NEWLINE_Teorija umika pojasnjuje, da so dejavniki za odsotnost z delovnega mesta nezadovoljive in neprijetne delovne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine. Na absentizem bistveno bolj vpliva samo nezadovoljstvo z delom kot nezadovoljstvo s sodelavci in nadrejenimi._NEWLINE_Glavna predpostavka ekonomskega modela je, da zaposleni maksimizirajo svojo koristnost glede na ugodnosti, stro\xc5\xa1ke ter omejenost virov, med katere sodita \xc4\x8das in realna pla\xc4\x8da. Poleg tega predpostavlja, da bodo zaposleni z delovnega mesta odsotni najve\xc4\x8dje mo\xc5\xbeno \xc5\xa1tevilo pla\xc4\x8danih dni, ki so z vidika delodajalca \xc5\xa1e vedno dopustni in nekaznovani. Po tem modelu so z dela pogosteje odsotni zaposleni, katerim so prosti \xc4\x8das in dejavnosti izven delovnega mesta pomembnej\xc5\xa1i._NEWLINE_Kulturni model kot vzrok absentizma navaja socialne in normativne vplive dru\xc5\xbebe na posameznika. Prav tako opredeljuje pojem kulturne odsotnosti, ki predstavlja kombinacijo splo\xc5\xa1no sprejetih norm, vedenj in predpisov, ki veljajo za dolo\xc4\x8deno delovno skupino (\xc5\xa0vab, 2009).\n_START_SECTION_\nStro\xc5\xa1ki in posledice\n_START_PARAGRAPH_\nZa vsako dru\xc5\xbebo je zdravstveni absentizem pomemben predvsem zaradi negativnih posledic, do katerih lahko pride tako pri zaposlenih (ni\xc5\xbeji dohodek, zmanj\xc5\xa1anje mo\xc5\xbenosti napredovanja, nezadovoljstvo v delovnem okolju, zmanj\xc5\xa1anje ali izguba delovnih navad in spretnosti), kot pri delodajalcih samih (stro\xc5\xa1ki pla\xc4\x8dila nadomestil, stro\xc5\xa1ki nadomestnih delavcev, zmanj\xc5\xa1anje produktivnosti) ter tudi na ravni narodnega gospodarstva kot celote, ki se ka\xc5\xbee v ni\xc5\xbejem bruto doma\xc4\x8dem proizvodu (Vu\xc4\x8dkovi\xc4\x87, 2010)_NEWLINE_V svetu so izgube zaradi absentizma \xc5\xbee v letu 1976 ocenjevale na 26 milijard dolarjev (Morgan in Herman; 1976; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016), sedaj zna\xc5\xa1ajo 74 milijard dolarjev samo za ZDA, V Sloveniji\xc2\xa0 pa trenutno predstavljajo 6% dru\xc5\xbebenega bruto proizvoda (Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016).\n_START_SECTION_\nZa zaposlene\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje bolezni je za zaposlene neprijetno zaradi soo\xc4\x8danja s trpljenjem in bole\xc4\x8dino. Poleg slab\xc5\xa1ega po\xc4\x8dutja so prikraj\xc5\xa1ani tudi finan\xc4\x8dno, saj je ob odsotnosti zmanj\xc5\xa1an njihov redni mese\xc4\x8dni dohodek. V \xc4\x8dasu bolezni se dodatno pove\xc4\x8dajo tudi stro\xc5\xa1ki za storitve in opremo, ki jim pomaga, da hitreje ozdravijo (samopla\xc4\x8dni\xc5\xa1ke obravnave v zdravstvu, zdravila, ki niso na recept, okrevanje v zdravili\xc5\xa1\xc4\x8du, alternativna medicina idr.). Ob morebitni dalj\xc5\xa1i odsotnosti jim lahko grozi celo izguba delovnega mesta, zaostreni odnosi s sodelavci in nadrejenimi ter izguba delovnih navad in slab\xc5\xa1a samopodoba. Mo\xc5\xbena je tudi zaostritev dru\xc5\xbeinskih odnosov, saj bolan \xc4\x8dlovek zahteva od ostalih dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov veliko pozornosti in dodatnega dela. Za delavca je torej pomembno zdravje ter ob\xc4\x8dutek, da je v okolju potreben in za\xc5\xbeelen (Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016).\n_START_SECTION_\nZa organizacijo in prisotne zaposlene\n_START_PARAGRAPH_\nAbsentizem na organizacijo vpliva negativno. Povzro\xc4\x8da izpade dela, ki so nepredvideni ter zahteva dodatno organizacijo za re\xc5\xa1evanje zastalega dela. Poleg tega je podjetje obremenjeno z izpla\xc4\x8dilom bolni\xc5\xa1kega nadomestila in pla\xc4\x8dilom delavcev, ki jih je moralo dodatno aktivirati. Absentizem zelo vpliva tudi na medosebne odnose, ki se ka\xc5\xbeejo kot nezadovoljstvo prisotnih delavcev, saj so ti primorani re\xc5\xa1evati izpad dela sodelavcev. Vse to podjetju povzro\xc4\x8di ekonomsko \xc5\xa1kodo, zmanj\xc5\xa1ano proizvodnjo ter njene vi\xc5\xa1je stro\xc5\xa1ke, posledi\xc4\x8dno upadejo prihranki in lahko se zmanj\xc5\xa1a konkuren\xc4\x8dnost na trgu. Za organizacijo je zato pomembno, da ima na delovnem mestu zdrave, zadovoljne in motivirane delavce (Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016).\n_START_SECTION_\nZa Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nZa ZZZS in zavarovalnice je absentizem prav tako ne\xc5\xbeelen pojav, saj iz javnih sredstev izpla\xc4\x8dujejo denarna nadomestila od 31. dne naprej za \xc4\x8das odsotnosti in zdravni\xc5\xa1ke oskrbe (Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016). Problema se ZZZS loteva s sistemati\xc4\x8dnim spremljanjem podro\xc4\x8dja na nacionalni ravni, rednimi sestanki ter nacionalnimi posveti o tej problematiki po obmo\xc4\x8dnih enotah (Vu\xc4\x8dkovi\xc4\x87, 2010).\n_START_SECTION_\nZa narodno gospodarstvo in zaposlene\n_START_PARAGRAPH_\nZa dr\xc5\xbeavo in narodno gospodarstvo je absentizem neza\xc5\xbeelen zaradi izpada ustvarjenega dohodka in pove\xc4\x8danja stro\xc5\xa1kov za zdravstveno oskrbo ter socialo. Posledi\xc4\x8dno ima narodno gospodarstvo interes, da je stopnja absentizma \xc4\x8dim ni\xc5\xbeja, prav tako tudi stopnja nezmo\xc5\xbenosti za delo in odstotek zgodnjega upokojevanja. Za dr\xc5\xbeavo je pomembno, da delajo zdravi ljudje v pozno starost ter s tem prispevajo k vi\xc5\xa1jemu bruto doma\xc4\x8demu proizvodu (Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016).\xc2\xa0\n_START_SECTION_\n1.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Promocija zdravja in programi, usmerjeni na fizi\xc4\x8dno vadbo\n_START_PARAGRAPH_\nOsebje, ki nadzira delo zaposlenih, mora biti pozorno na njihovo zdravstveno stanje. Slabo zdravstveno stanje lahko namre\xc4\x8d napoveduje odsotnost z delovnega mesta zaradi bolezni. Posebej se to ka\xc5\xbee pri novozaposlenih. Kot najuporabnej\xc5\xa1i so se pokazali programi za fizi\xc4\x8dno vadbo ter tudi kognitivni programi za za\xc5\xa1\xc4\x8dito zaposlenih pred negativnimi u\xc4\x8dinki v psiholo\xc5\xa1ko visoko zahtevnih slu\xc5\xbebah (Van Rhenen, Blonk, Schaufeli in Van Dijk, 2007; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016). Razli\xc4\x8dne raziskave so pokazale velik pomen redne fizi\xc4\x8dne vadbe za zmanj\xc5\xa1evanje stresa, negativnih emocij, pove\xc4\x8danje produktivnosti, zni\xc5\xbeanje absentizma idr. (Gerber, Lindwall, Lindegard, B\xc3\xb6rjsson in Jonsdottir, 2013; Hassmen, Koivula in Uutela, 2000; Holtermann idr., 2010; Lechner, de Vries, Adriaansen in Drabbels, 1997; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016).\n_START_SECTION_\n2.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Relaksacijske tehnike\n_START_PARAGRAPH_\nNovej\xc5\xa1i ukrepi v organizacijah, ki se posve\xc4\x8dajo zmanj\xc5\xa1anju stresa in izbolj\xc5\xa1anju psiholo\xc5\xa1kega po\xc4\x8dutja zaposlenih, zdru\xc5\xbeujejo programe, pri katerih je fizi\xc4\x8dna vadba zdru\xc5\xbeena s tehnikami relaksacije. Van Rhenen, Blonk, Van der Klink, Van Dijk in Scheufeli (2005; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak 2016) so ugotovili, da imajo ti ukrepi pozitiven vpliv na zmanj\xc5\xa1anje stresa, izgorelosti in utrujenosti. Po kratkotrajni in dolgotrajni aplikaciji fizi\xc4\x8dne vadbe, v kombinaciji s tehnikami relaksacije, se je kar 50% udele\xc5\xbeencev vrnilo na normalni nivo psiholo\xc5\xa1kega funkcioniranja, kar je klini\xc4\x8dno pomemben pokazatelj u\xc4\x8dinkovitosti ukrepa. Po Hirokawi in drugih (2012; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016) je za\xc5\xbeeleno, da se v organizacijah izvajajo kraj\xc5\xa1i antistresni ukrepi, saj imajo zaposleni omejen \xc4\x8das za udele\xc5\xbebo zaradi slu\xc5\xbebenih obveznosti.\n_START_SECTION_\n3.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Organizacijski ukrepi in prestrukturiranja ter povratna informacija\n_START_PARAGRAPH_\nUkrep prestrukturiranja tima je organizacijski ukrep, ki velja za enega najbolj u\xc4\x8dinkovitih psiholo\xc5\xa1kih ukrepov (Cifre, Salanova in Rodrigues-Sanches, 2011; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016), ki se uporabljajo za izbolj\xc5\xa1anje psiholo\xc5\xa1ke klime v podjetjih. Hkrati je ukrep lahko u\xc4\x8dinkovit za zmanj\xc5\xa1evanje absentizma v organizaciji.\n_START_SECTION_\n4.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Kognitivno prestrukturiranje\n_START_PARAGRAPH_\nVan Rhenen in sodelavci (2005; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016) so uporabili kognitivno prestrukturiranje v organizaciji, ki je bilo namenjeno prestrukturiranju iracionalnih prepri\xc4\x8danj. Namen prvega sre\xc4\x8danja je bila edukacija. Termin stres so pojasnili kot opis znakov in kot bistvo prito\xc5\xbeb. Le-te so bile postavljene v delovne okvire. Posameznikom so predstavili specifi\xc4\x8dne tehnike spoprijemanja, npr. osredoto\xc4\x8danje na problem in iskanje socialne podpore. Udele\xc5\xbeenci so za doma\xc4\x8do nalogo naredili listo stresorjev. Drugo sre\xc4\x8danje je bilo usmerjeno na diskusijo o listi stresorjev. Udele\xc5\xbeenci so za doma\xc4\x8do nalogo prebrali znanstveno knjigo o racionalno emocionalni terapiji (Ellis in Grieger, 1986; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016). Racionalno emocionalna terapija je bila tema tretje seanse, in sicer nevarnost iracionalnih prepri\xc4\x8danj in prilagajanje racionalnemu razmi\xc5\xa1ljanju. Udele\xc5\xbeenci so se seznanili s temi ve\xc5\xa1\xc4\x8dinami. Na \xc4\x8detrtem in petem sre\xc4\x8danju so naredili \xc5\xa1e pregled ve\xc5\xa1\xc4\x8din in svetovanje za prevencijo ponovnega pojava iracionalnih prepri\xc4\x8danj. Psihoterapevtski ukrep je uspe\xc5\xa1en za odstranjevanje psiholo\xc5\xa1kih problemov, izgorelosti in utrujenosti (Van Rhenen idr., 2005; v Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016). Kognitivno prestrukturiranje je poleg tega dobro \xc5\xa1e za pove\xc4\x8danje zadovoljstva zaposlenih in zmanj\xc5\xa1anje stresa, kar pa posledi\xc4\x8dno vpliva na zmanj\xc5\xa1anje absentizma v organizaciji.\n_START_SECTION_\nPrimeri dobrih praks v organizacijah\n_START_PARAGRAPH_\nNekatera podjetja so se zmanj\xc5\xa1evanja absentizma ter obvladovanja stresa lotila z vpeljavo razli\xc4\x8dnih projektov. Primer je uvajanje programa wellness, ki ga v ZDA izvaja\xc2\xa0 49% podjetij, v zadnjih letih naj bi \xc5\xa1tevilka narasla na kar 66%. Zavedajo se namre\xc4\x8d, kako pomembni so zaposleni, zato program vgrajujejo v organizacijsko kulturo podjetij. Programe izvajajo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, pogosto na podlagi ocene zdravstvenega stanja zaposlenih. Klju\xc4\x8dni ukrepi so izvedba telesne vadbe v podjetju ali zunaj njega, udele\xc5\xbeba na raznih motivacijskih delavnicah, udele\xc5\xbeba na delavnicah spro\xc5\xa1\xc4\x8danja, spodbujanje zdrave prehrane v restavracijah v okviru podjetja, programi za zmanj\xc5\xa1anje prevelikega indeksa telesne te\xc5\xbee ipd. (Blatnik, Marin\xc5\xa1ek in Tu\xc5\xa1ak, 2016)."