b'\n_START_ARTICLE_\n4-hidroksikumarin\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nSam 4-hidroksikumarin ne zavira strjevanja krvi, je pa poleg njegove predhodni\xc5\xa1ke molekule kumarina (ki prav tako nima antikoagulantnega u\xc4\x8dinka) pomemben presnovek nekaterih gliv. Nadaljnji fermentacijski procesi vodijo do nastanka dikumarola, ki pa izkazuje antikoagulantno delovanje. Do tega pride ob prisotnosti formaldehida, ki omogo\xc4\x8di vezavo druge 4-hidroksikumarinske molekule preko ogljikovega mosti\xc4\x8dka, izvirajo\xc4\x8dega iz formaldehida, na polo\xc5\xbeaj 3 prve 4-hidroksikumarinske molekule. Dikumarol kot fermentacijski produkt in mikotoksin lahko nastaja na primer v sila\xc5\xbei medene detelje, ki je oku\xc5\xbeena z glivami. Dikumarol so prvi\xc4\x8d identificirali leta 1940, s \xc4\x8dimer je postal prototipna snov za razvoj 4-hidroksikumarinskih u\xc4\x8dinkovin (npr. varfarina).\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinek\n_START_PARAGRAPH_\nSinteti\xc4\x8dni 4-hidroksikumarini se primarno uporabljajo kot antikoagulansi, izkazujejo pa lahko tudi druge u\xc4\x8dinke. Vsi delujejo na normalno presnovo vitamina K v telesu, saj zavrejo encim vitamin K epoksid reduktaza, ki omogo\xc4\x8da obnavljanje zalog vitamina K. Posledi\xc4\x8dno zavrejo delovanje vseh telesnih encimov, ki za svoje delovanje potrebujejo vitamin K in ki so vklju\xc4\x8deni v proizvodnjo aktivnih oblik ve\xc4\x8d dejavnik dejavnikov strjevanja krvi in v nekatere druge presnovne procese v telesu, vklju\xc4\x8dno z vezavo kalcijevih ionov.'