b'\n_START_ARTICLE_\nToksin oslovskega ka\xc5\xa1lja\n_START_PARAGRAPH_\nToksin oslovskega ka\xc5\xa1lja (tudi pertuzijski toksin, PT) je eksotoksin, ki ga izlo\xc4\x8da bakterija vrste Bordetella pertussis. Gen za toksin je zapisan na bakterijskem kromosomu. Po naselitvi v sluznici zgornjih dihal za\xc4\x8dnejo bakterije izlo\xc4\x8dati toksin, ki uni\xc4\x8duje migetal\xc4\x8dni epitelij in povzro\xc4\x8di obilno izlo\xc4\x8danje sluzi, zaradi \xc4\x8desar se pojavijo hudi napadi ka\xc5\xa1lja z ob\xc4\x8dutkom ote\xc5\xbeenega dihanja (dispneja).\n_START_SECTION_\nZgradba in mehanizem delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nToksin spada v skupino toksinov A-B, kar v osnovi pomeni, da je sestavljen iz dveh podenot, in sicer iz podenote A in B. Podenota B je v resnici zgrajena iz petih beljakovin, tj. S2, S3, dveh S4 in S5. Podenota A tako predstavlja beljakovino S1._NEWLINE_Toksin je izven celic v neaktivni obliki. Pritrjevanje na celice posredujeta beljakovini S2 in S3, pri \xc4\x8demer se S2 ve\xc5\xbee na posebni glikolipid v membrani celic migetal\xc4\x8dnega epitelija, S3 pa na posebni gangliozid na povr\xc5\xa1ini fagocitov. Po vezavi se spremeni konformacija molekule, kar omogo\xc4\x8di prehod beljakovine S1 skozi membrano. Nekateri viri omenjajo kot mo\xc5\xbeno pot endocitotski privzem ter retrogradni transport do trans Golgijevega omre\xc5\xbeja in endoplazemskega retikuluma. V dolo\xc4\x8deni to\xc4\x8dki med transportom postane podenota A aktivirana, verjetno preko delovanja glutationa ter ATP-ja._NEWLINE_Aktivirana beljakovina je ADP-riboziltransferaza, ki deluje na inhibitorno podenoto G-proteina (Gi), ki sicer inhibira podenoto Gs in s tem zavira delovanje adenilatciklaze. Posledica tega je pove\xc4\x8dana produkcija cikli\xc4\x8dnega AMP (cAMP), kar ovira utripanje migetalk in pove\xc4\x8da izlo\xc4\x8danje sluzi, v fagocitih pa zavre proces fagocitoze ter kemotakti\xc4\x8dnega premikanja.'