b'\n_START_ARTICLE_\nPlodova vinska mu\xc5\xa1ica\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo videzu je tipi\xc4\x8den predstavnik vinskih mu\xc5\xa1ic, ki zraste med 2 in 3\xc2\xa0mm v dol\xc5\xbeino, rjave barve in z rde\xc4\x8dimi o\xc4\x8dmi. Samci te vrste imajo zna\xc4\x8dilen par lis na sprednjem robu kril blizu konic, za samice pa je zna\xc4\x8dilna razmeroma velika, nazob\xc4\x8dana leglica. Vendar pa noben od teh znakov posami\xc4\x8d ne zadostuje za nedvoumno dolo\xc4\x8ditev, saj jih imajo tudi nekatere sorodne vrste, tako da je za zanesljivo dolo\xc4\x8ditev nujen pregled mikroskopskih znakov, kot so oblika sam\xc4\x8devih genitalij ali velikost spermateke pri samicah. Li\xc4\x8dinke nimajo nobenih zares izstopajo\xc4\x8dih morfolo\xc5\xa1kih znakov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nPri optimalnih pogojih v okolju se vinske mu\xc5\xa1ice te vrste izredno hitro razmno\xc5\xbeujejo. Samica v \xc4\x8dasu svojega \xc5\xbeivljenja odlo\xc5\xbei do 600 jaj\xc4\x8dec v zrele plodove, iz katerih se lahko \xc5\xbee po nekaj urah izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke (t. i. \xc5\xbeerke). Te rastejo in se razvijajo znotraj sade\xc5\xbeev in se po 3 do 13 dneh zabubijo ter preobrazijo v odrasle \xc5\xbeivali po nadaljnjih 3 do 15 dneh. \xc5\xbde dan ali dva po tem se lahko samice pri\xc4\x8dnejo pariti in odlagati jaj\xc4\x8deca. Najmanj\xc5\xa1i \xc4\x8das od izleganja jaj\xc4\x8deca do preobrazbe v odraslo \xc5\xbeival je 8 dni, nakar \xc5\xbeivijo \xc5\xa1e do dva meseca. To pomeni, da se lahko v obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem na leto razvije 7 do 15 generacij, kar daje vrsti velik potencial za eksplozivno mno\xc5\xbeenje v ugodnih pogojih._NEWLINE_Zimo pre\xc5\xbeivijo sparjene samice v diapavzi, ki pri\xc4\x8dnejo ponovno odlagati jaj\xc4\x8deca, ko se temperatura spomladi spet dvigne.\n_START_SECTION_\nEkologija in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nPlodova vinska mu\xc5\xa1ica se razlikuje od ve\xc4\x8dine ostalih vinskih mu\xc5\xa1ic, ki odlagajo jaj\xc4\x8deca v gnijo\xc4\x8de sadje, saj za razmno\xc5\xbeevanje preferira zdrave, zrele sade\xc5\xbee. To ji omogo\xc4\x8da klju\xc4\x8dna evolucijska pridobitev - velika nazob\xc4\x8dana leglica, s katero prodre skozi nepo\xc5\xa1kodovano lupino sade\xc5\xbeev, ki je za druge vinske mu\xc5\xa1ice pretrda prepreka. Hkrati je izrazito polifaga in napada plodove \xc5\xa1tevilnih vrst rastlin iz ve\xc4\x8d dru\xc5\xbein, kot so jagode, \xc4\x8de\xc5\xa1nje, ribez, slive, marelice, kakije idr. Obstajajo tudi podatki o razmno\xc5\xbeevanju na grozdju in, v laboratorijskih pogojih, na paradi\xc5\xbeniku. Popoln nabor gostiteljev \xc5\xa1e ni dokon\xc4\x8dno znan._NEWLINE_Optimalna temperatura za razvoj je v obmo\xc4\x8dju 20 do 25\xc2\xa0\xc2\xb0C, so pa v primerjavi z drugimi vinskimi mu\xc5\xa1icami zelo odporne na temperaturne ekstreme. Samci so se sposobni razmno\xc5\xbeevati pri temperaturah od 10 do 30, samice pa do 32\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Vrsta je izvorno raz\xc5\xa1irjena v Jugovzhodni Aziji, predvsem na Kitajskem in Japonskem. V 1980. letih so jo prvi\xc4\x8d opazili na Havajih sredi Tihega oceana, od konca 2000. let pa se intenzivno \xc5\xa1iri po Severni Ameriki in Evropi na ra\xc4\x8dun trgovskih poti.\xc2\xa0\xc2\xbbInvazijo\xc2\xab\xc2\xa0so leta 2008 prvi\xc4\x8d zaznali v Kaliforniji, od takrat se je raz\xc5\xa1irila po ve\xc4\x8djem delu ZDA in v Mehiki. Leto kasneje, 2009, je bila prvi\xc4\x8d opa\xc5\xbeena v Evropi, na severu Italije in \xc5\xa1e istega leta tudi v \xc5\xa0paniji. Zdaj je raz\xc5\xa1irjena tudi po skoraj vsej Srednji in Zahodni Evropi. Predvsem na kmetijskih obmo\xc4\x8djih z monokulturami jagodi\xc4\x8devja in ko\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8darjev \xc5\xbee poro\xc4\x8dajo o znatni \xc5\xa1kodi, ki jo povzro\xc4\x8da. V Sloveniji je bila prvi\xc4\x8d ugotovljena leta 2010 na zahodu dr\xc5\xbeave, leta 2011 pa je bila \xc5\xbee splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjena.'