b'\n_START_ARTICLE_\nLouisa May Alcott\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLouisa May Alcott se je rodila v mestecu Germantown, v ameri\xc5\xa1ki zvezni dr\xc5\xbeavi Pensilvanija (zdaj del mesta Filadelfija), kot druga od \xc5\xa1tirih h\xc4\x8dera. Njen o\xc4\x8de je bil filozof transcendentalist Adolf Alcott, mati pa sufra\xc5\xbeetka in aktivistka Abby May. Dru\xc5\xbeina se je kasneje preselila v Boston, kjer je njen o\xc4\x8de v eksperimentalni \xc5\xa1oli predaval o etiki; najdlje pa so \xc5\xbeiveli v mestecu Concord v zvezni dr\xc5\xbeavi Massachusetts, kjer je bila aktivna skupnost transcendentalistov in kjer je \xc5\xa1e danes mo\xc5\xbeno obiskati dru\xc5\xbeinsko posestvo Orchard House. Ker je o\xc4\x8de za realizacijo svojih idej za\xc5\xa1el v finan\xc4\x8dno krizo, je morala pisateljica \xc5\xbee v mladosti delati, predvsem kot slu\xc5\xbekinja, \xc5\xa1ivilja, varu\xc5\xa1ka in doma\xc4\x8da u\xc4\x8diteljica. Stiska in pomanjkanje sta bila tako huda, da je Alcottova razmi\xc5\xa1ljala celo o samomoru. Med ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljansko vojno je podpirala zvezno vojsko in prostovoljno delovala kot bolni\xc4\x8darka v voja\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici v mestu Georgetown (svoje spomine je opisala v delu Hospital Sketches)._NEWLINE_Bila je feministka in abolicionistka (za odpravo su\xc5\xbeenjstva). Borila se je za splo\xc5\xa1no volilno pravico (tudi za \xc5\xbeenske) ter sodelovala z ilegalno organizacijo Underground Railroad, ki je temnopoltim su\xc5\xbenjem pomagala pri begu na svobodo.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1864 je izdala delno avtobiografski roman Mood, leta 1875 pa ljubezenski roman Modern Mephistopheles (nepodpisan, avtorstvo je negotovo); \xc5\xa1tevilna dela so iz\xc5\xa1la tudi pod psevdonimom A. M. Barnard. Zaslovela pa je zlasti kot mladinska pisateljica in Male \xc5\xbeenske je njena najve\xc4\x8dja uspe\xc5\xa1nica. Ta roman je najprej iz\xc5\xa1el v dveh delih (1868 Little Women: Meg, Jo, Beth and Amy in 1869 Good Women), ki ju je pisateljica kasneje zdru\xc5\xbeila in jezikovno predelala, saj se ji je zdelo, da je pogovorni jezik (American Idiom), zna\xc4\x8dilen za prvo izdajo, neprimeren za literarno delo. V kasnej\xc5\xa1ih prevodih, zlasti v neameri\xc5\xa1kem prostoru, je delitev romana na dva dela (Male \xc5\xbeenske in Dobre \xc5\xbeenske) \xc5\xa1e vedno prisotna, v Ameriki pa se je uveljavila enovita izdaja. Kasneje je napisala \xc5\xa1e romana Mali mo\xc5\xbeje in Vsi Jojini fantje, tako da lahko govorimo o trilogiji oziroma tetralogiji.'