b'\n_START_ARTICLE_\nGebel el-Silsila\n_START_SECTION_\nRudnik pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka\n_START_PARAGRAPH_\nV Osemnajsti dinastiji so Egip\xc4\x8dani apnenec zamenjali s pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakom, ker kamnolomi v Gebeleinu niso mogli dobaviti toliko apnenca kot dotlej. Glavni vir pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka so postali kamnolomi v Gebel el-Silsili. Pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak je bolj trden od apnenca in je omogo\xc4\x8dal gradnjo dalj\xc5\xa1ih pre\xc4\x8dnikov._NEWLINE_V kamnolomu so izdelali veliko talatatov za Ehnatonove zgradbe v Luksorju in Amarni. Na steli iz zgodnjega obdobja njegove vladavine je podoba Ehnatona, ki daruje Amonu pod krilatim son\xc4\x8dnim diskom. Napis pravi, da je bil blok priptravljen za velik benben boga Hora v Tebah. Odpiranje kamnoloma je nadziral Ehnatonov kipar Bek.\n_START_SECTION_\nSveti\xc5\xa1\xc4\x8da, kapele in templji\n_START_PARAGRAPH_\nV kamnolomih na obeh bregovih Nila so uradniki,  ki so nadzirali delo  v kamnolomih, zgradili veliko sveti\xc5\xa1\xc4\x8d. Iz silsilskega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka  so bili grajeni tudi skoraj vsi veliki  egip\xc4\x8danski templji, vklju\xc4\x8dno s templji v Karnaku, Luksorju, tempelj Ramzesa III. v Medinet Habu, Kom Ombu in Ramesseum.\n_START_SECTION_\nGlavno bo\xc5\xbeanstvo: Sobek\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno bo\xc5\xbeanstvo Gebel el-Silsile je bil Sobek, bog krokodilov in nadzornik voda. Silsila je spadala v staroegip\xc4\x8danski nom Kom Ombo (ali Ombos), ki je stal pribli\xc5\xbeno 15 km ju\xc5\xbeno oziroma po reki navzgor. Na rimskih kovancih Ombo\xc5\xa1kega noma  je bil na eni strani upodobljen krokodil, na drugi pa bog Sobek s krokodiljo glavo.\n_START_SECTION_\nZahodni breg\n_START_PARAGRAPH_\nHoremhebov v skalo vklesan tempelj (Veliki Speos)  je bil zgrajen v verjetno v nekdanjem kamnolomu pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. Poseve\xc4\x8den je sedmim bo\xc5\xbeanstvom, vklju\xc4\x8dno z Amonom, Sobekom in njemu samemu. Kasnej\xc5\xa1i vladarji (Ramzes II., Ramzes III.) so na zgradbo vklesali svoje  prizore.  V osrednji vratni odprtini je stela s podobo Setija II. pred Amon-Rajem, Mut in Honsujem._NEWLINE_Na zahodnem bregu je tudi ve\xc4\x8d kapel vezirjev, stel, sveti\xc5\xa1\xc4\x8d in v steno vklesanih sveti\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nVzhodni breg\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci so na vzhodnem bregu odkrili 49 kamnolomov. Najve\xc4\x8dji med njimi ima oznako Q34, v katerem je 54 kamnitih ko\xc4\x8d._NEWLINE_Odkrili so tudi ve\xc4\x8d stel iz obdobja Amenhotepa III. Stele so po\xc5\xa1kodovane, na oni pa je ohranjen napis, da je bila postavljena v 35. letu Amenhotepovega vladanja. Na vzhodnem bregu so odkrili  tudi Amenhotepovo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de in stelo faraona Ehnatona, na kateri je omenjen kot Amenhotep IV.'