b'\n_START_ARTICLE_\nPu\xc5\xa1ja vas\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v \xc4\x8dasu  Keltov okoli 500 pr. n. \xc5\xa1. je bila na mestu sedanje Pu\xc5\xa1je vasi postaja na anti\xc4\x8dni poti od Jadranske obale v Vzhodne Alpe. V \xc4\x8dasu Rimljanov, je rimska cesta (Via Iulia Augusta) vodila iz mesta  Oglej do Zuglia in naprej \xc4\x8dez prelaz Pl\xc3\xb6cken (nem\xc5\xa1ko Pl\xc3\xb6ckenpass, italijansko Passo di Monte Croce Carnico). To je visokogorski prelaz v Karnijskih Alpah na meji med avstrijsko zvezno de\xc5\xbeelo Koro\xc5\xa1ko in avtonomno pokrajino Furlanijo \xe2\x80\x93 Julijsko krajino v Italiji. Po propadu Rimske dr\xc5\xbeave je kraj ostal pod Langobardskim kraljevstvom, ki ga je leta 774 zavzel Karel Veliki. Prva utrjena naselbina je bila zgrajena pod oblastjo Karolingov._NEWLINE_Pu\xc5\xa1ja vas je bila prvi\xc4\x8d omenjena v dokumentu iz leta 923 kot Clausas de Albiciones, kasneje kot Avenzone, nakar je bila v dokumentu, ki ga je izdal leta 1001 cesar  Oton III. poimenovana kot Venzone. Leta 1077 je obmo\xc4\x8dje postalo del novoustanovljenega Oglejskega patriarhata, ki so ga vodili Oglejski patriarhi in imeli kontrolo nad pomembno trgovsko potjo v in preko Alp. _NEWLINE_Okoli leta 1200 so Pu\xc5\xa1jo vas patriarhi dali v fevd plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini Mels, ki si je ustvarila rodbinski sede\xc5\xbe na gradu Mels pri Vidmu (predniki dru\xc5\xbeine Colloredo-Mansfeld). Kot fevdalni gospodje so po letu 1258 mestece obdali z masivnim dvojnim obzidjem z ve\xc4\x8d stolpi in jarki. Potem ko je dru\xc5\xbeina posest naselja prenesla na Gori\xc5\xa1ke grofe, je Pu\xc5\xa1jo vas leta 1336 ponovno pridobil oglejski patriarh Bertrand. Zgradbe naselja so bile zelo po\xc5\xa1kodovane v potresu leta 1348. Od leta 1351 je bila posest kot fevd v rokah Habsbur\xc5\xbeanov oziroma vojvode Albrehta II. Avstrijskega. Leta 1420 so Habsbur\xc5\xbeani v vojni z Bene\xc5\xa1ko republiko izgubili ve\xc4\x8dji del Furlanije, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d Pu\xc5\xa1jo vas, obmo\xc4\x8dje so Bene\xc4\x8dani vklju\xc4\x8dili v tako imenovano Ozemlje Terraferma]. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu bene\xc5\xa1ke vladavine je Pu\xc5\xa1ja vas izgubila na pomenu kot trgovski center v predalpskem svetu. Po zasedbi Napoleonovih \xc4\x8det in po sklenjenem miru leta 1797 v Campo Formiu, je obmo\xc4\x8dje pripadlo pod Avstrijsko cesarstvo v okviru Lombardsko-bene\xc5\xa1kega kraljestva. Po tretji italijanski vojni za neodvisnost leta 1866, je bilo obmo\xc4\x8dje priklju\xc4\x8deno novi Kraljevini Italiji._NEWLINE_Pu\xc5\xa1ja vas je bila skoraj v celoti uni\xc4\x8dena v potresu, ki je prizadel Furlanijo leta 1976. Obnova se je za\xc4\x8dela v naslednjem letu in je bila kon\xc4\x8dana leta 1990 s cerkvijo svetega Andreja apostola.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1a zgradba je cerkev svetega Andreja apostola. Za\xc4\x8detek gradnje sega v leta 1300 (mojster Giovanni), posve\xc4\x8dena je bila leta 1338. Je gotska stavba s preprosto fasado s portalom okra\xc5\xa1enim z reliefi svetnikov in Kristusa, visokim zvonikom in prostorno apsido z visokimi okni, ki jo obdajata gotska pilastra. Ju\xc5\xbena stran ima tudi ve\xc4\x8d dvojnih oken. Notranjost ima ostanke 14. in 15. stoletja, freske in drugo okrasje. Zunaj je majhna krstilnica._NEWLINE_Na ogled so umetnine, kot velike freske posvetitve cerkve, sveti Martin in vojska, sveti Jurij in zmaj in kamnita Pieta iz 15. stoletja, ki velja za najbolj plemenit izdelek nem\xc5\xa1kih umetnikov v Italiji. V cerkvi so \xc5\xa1e drugi vplivi iz Srednje Evrope: Pieta (1400) salzbur\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole, lesen kri\xc5\xbe (15. stoletje) furlanske \xc5\xa1ole, pa tudi freske v Cappella di S. Michele, kjer so mumije, ki so presenetljivo dobro ohranjene. Po legendi naj bi si Napoleon za\xc5\xbeelel biti pokopan v Pu\xc5\xa1ji vasi._NEWLINE_Na glavnem trgu so Casa Calderari in mestna hi\xc5\xa1a (1390-1410): pritli\xc4\x8dje z odprto lo\xc5\xbeo s freskami Pomponio Amaltea (15. stoletje), v zgornjem nadstropju, ki je dostopno preko zunanjega stopni\xc5\xa1\xc4\x8da pa niz dvojnih oken (bifor). Na stolpu na vogalu je ura in kip leva, simbola Benetk. V sredini trga je Palazzo Radiussi s svojimi gotskimi dvojnimi okni in renesan\xc4\x8dnim portalom iz leta 1878._NEWLINE_Od cerkve svetega Janeza Krstnika iz 14. stoletja je vidna le fasada. \xc4\x8ce sledite glavni cesti na drugi strani vasi, pridete do Porta San Genesio (1309). To so edina mestna vrata, ki so ohranjena do danes in ostala nepo\xc5\xa1kodovana v potresih. \xc5\xa0e naprej po glavni cesti stoji Palazzo Orgnani Martina (16. stoletje).'