b'\n_START_ARTICLE_\nBabilon\n_START_SECTION_\nIme in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nStarogr\xc5\xa1ka oblika imena \xce\x92\xce\xb1\xce\xb2\xcf\x85\xce\xbb\xcf\x8e\xce\xbd: Babyl\xe1\xb9\x93n je priredba akadskega imena Babili. Babilonsko ime, ki je bilo v uporabi v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., se je po psevdoetimologiji spremenilo od predhodnega Babilli v zgodnjem 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., in je pomenilo bo\xc5\xbeja vrata ali bo\xc5\xbeji portal (b\xc4\x81b-ili). Zgodnej\xc5\xa1e ime Babilla je verjetno priredba iz nesemitskega vira neznanega izvora ali pomena._NEWLINE_V hebrejskem Svetem pismu se ime mesta pojavi kot \xd7\x91\xd6\xb8\xd6\xbc\xd7\x91\xd6\xb6\xd7\x9c: Babel; tibersko \xd7\x91\xd6\xb8\xd6\xbc\xd7\x91\xd6\xb6\xd7\x9c: B\xc4\x81vel;  sirsko \xdc\x92\xdc\x92\xdc\xa0: B\xc4\x81w\xc4\x93l), kar je v Genezi (11:9) tolma\xc4\x8deno kot (jezikovna) zmeda, iz glagola \xd7\x91\xd7\x9c\xd7\x91\xd7\x9c: bilb\xc3\xa9l - zme\xc5\xa1ati. To se je ohranilo tudi v sodobnem jeziku, saj je babilon kar ekspresivna sopomenka za velik nered, zme\xc5\xa1njavo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je bilo prvi\xc4\x8d omenjeno na plo\xc5\xa1\xc4\x8dici Sargona Akadskega iz 24. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ko ga je Sargon Akadski naredil za glavno mesto svoje dr\xc5\xbeave. Mo\xc4\x8d in prebivalstvo sta padala naslednjih nekaj stoletij, in mesto je bilo precej nepomembno vse dokler ni postalo glavno mesto Hamurabijevega cesarstva v 18. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Od tedaj dalje je bilo mesto glavno mesto Babilonije, \xc4\x8deprav se je v \xc4\x8dasu vladavine Kasitov imenovalo Karandunia\xc5\xa1._NEWLINE_Mesto je le\xc5\xbealo ob reki Evfrat oziroma ga je reka delila na pol, ob njej pa so bili strmni nasipi, ki so zadr\xc5\xbeevali sezonske poplave. V naslednjih letih je Babilon rastel tako po velikosti kot razko\xc5\xa1ju. Postal je podlo\xc5\xbeen Asiriji. Mesto se je uprlo asirski vladavini v \xc4\x8dasu Mu\xc5\xa1ezib-Marduka in ponovno v \xc4\x8dasu \xc5\xa0ama\xc5\xa1-\xc5\xa1um-ukina. Obakrat so ga Asirci oblegali in ponovno osvojili, najprej Sanherib in drugi\xc4\x8d Asurbanipal._NEWLINE_Tekom vladavine Sanheriba se je Babilon neprestano upiral. Upori so bili zadu\xc5\xa1eni \xc5\xa1ele, ko je leta 689 pr. n. \xc5\xa1t. Sanherib naredil kompletno destrukcijo mesta. Vsi zidovi, pala\xc4\x8de in templji so bili uni\xc4\x8deni, ostanki pa vr\xc5\xbeeni v kanal Arakhtu. Ta dogodek je razburil versko zavest Mezopotamije, kar je imelo verjetno za posledico uboj Sanheriba nedolgo zatem. Njegov naslednik Esarhadon je takoj obnovil staro mesto in se v njem okronal ter v njem tudi del leta \xc5\xbeivel. Po njegovi smrti je bila Babilonija dana njegovemu najstarej\xc5\xa1emu sinu \xc5\xa0ama\xc5\xa1-\xc5\xa1um-ukinu, ki je kasnije vodil upor proti bratu Asurbanipalu Asirskemu._NEWLINE_\xc5\xa0e enkrat se je Babilon zna\xc5\xa1el pod obleganjem Asircev. Asurbanipal je hitro osvojil mesto, vendar se je po padcu Ninive 612 pr. n. \xc5\xa1t., Babilon osvobodil od asirske oblasti in postal glavno mesto Novobabilonskega cesarstva. 605 pr. n. \xc5\xa1t. Babilonci zmagajo nad Egip\xc4\x8dani v bitki pri Karkemi\xc5\xa1u, poru\xc5\xa1ijo Jeruzalem in zajete Jude preselijo v Babilon. V \xc4\x8dasu te neovisnosti pod Nabopolasarjem se je za\xc4\x8delo novo obdobje arhitektonskih del, njegov sin Nebukadnezar II. pa je iz mesta naredil \xc4\x8dudo anti\xc4\x8dnega sveta. Nebukadnezar II. je zgradil I\xc5\xa1tarina vrata, obnovil tempeljski kompleks Etemenanki in zgradil vise\xc4\x87e vrtove Babilona (eno od sedem svetovnih \xc4\x8dudes)._NEWLINE_Leta 539 pr. n. \xc5\xa1t. Babilon osvoji Kir Veliki, kralj Ahemenidskega cesarstva, ki je omogo\xc4\x8dil Judom vrnitev v Jeruzalem. Pod vladavino Kira Velikega in kasneje Dareja Velikega, Babilon postane center znanja in znanstvenega napredka. Babilonski znanstveniki so izdelali zvezdne karte in postavili temelje moderne astronomije in matematike. V \xc4\x8dasu vladavine Dareja III. je Babilon za\xc4\x8del stagnirati._NEWLINE_Leta 331 pr. n. \xc5\xa1t. perzijski kralj Darej III. do\xc5\xbeivi poraz od makedonskega vladarja Aleksandra Velikega v bitki pri Gaugamelah. V oktobru istega leta Aleksander osvoji Babilon. Pod njegovim vladanjem Babilon ponovo prosperira kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de znanja in trgovine. Po Aleksandrovi zagonetni smrti 323 pr. n. \xc5\xa1t., so njegovo cesarstvo razdelili med njegove generale in sledila so desetletja vojskovanj. Zaradi tega je bil Babilon skoraj povsem zapu\xc5\xa1\xc4\x8den \xc5\xbee 275 pr. n. \xc5\xa1t..\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1983 je Sadam Husein za\xc4\x8del obnavljati mesto na vrhu starih ru\xc5\xa1evin, zaradi tega so se lahko artefakti in druge najdbe izgubili. Na eni od plo\xc5\xa1\xc4\x8d v  Nebukadnezarjevi imitaciji je vpisano njegovo ime. Pogost napis je: "To sem zgradil Sadam Husein, sin Nebukadnezarja, za poveli\xc4\x8danje Iraka". Spominja na zigurat v Uruju, kjer je vsaka posamezna opeka \xc5\xbeigosana z "Ur-Nammu, kralj Ura, ki je zgradil tempelj Nanna". Te opeke so postale iskane pri zbirateljih po padcu Huseina, in ru\xc5\xa1evin niso ve\xc4\x8d obnavljali. Na vhodu v obmo\xc4\x8dje najdi\xc5\xa1\xc4\x8d je name\xc5\xa1\xc4\x8den tudi velik portret Huseina in Nebukadnezarja in procesijska pot, velik bulvar iz starodavnih kamnov in babilonski levi, \xc4\x8drne skulpture stare okoli 2.600 let._NEWLINE_Ko se je kon\xc4\x8dala Zalivska vojna, je Sadam zgradil sodobno pala\xc4\x8do, kar \xc4\x8dez stare ru\xc5\xa1evine, v stilu sumerskega zigurata. Imenoval jo je Sadamov gri\xc4\x8d. V letu 2003 je bil pripravljen, da za\xc4\x8dne z gradnjo \xc5\xbei\xc4\x8dnice nad Babilonom; ko se je za\xc4\x8dela invazija, je ustavila projekt._NEWLINE_\xc4\x8clanek objavljen v aprilu 2006 navaja, da imajo uradniki ZN in ira\xc5\xa1ki voditelji na\xc4\x8drte za obnovitev Babilona, in ga spremeniti v kulturni center._NEWLINE_Od maja 2009 je de\xc5\xbeelna vlada Babil ponovno odprla najdi\xc5\xa1\xc4\x8de za turizem.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki ameri\xc5\xa1kega voja\xc5\xa1kega posega\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ke sile pod poveljstvom generala Jamesa T. Conway so zgradile voja\xc5\xa1ko bazo "Camp Alfa" med drugim objekt za heliport, na starih babilonskih razvalinah po invaziji na Irak leta 2003._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ke sile so zasedle mesto in so povzro\xc4\x8dile nepopravljivo \xc5\xa1kodo arheolo\xc5\xa1kemu najdi\xc5\xa1\xc4\x8du. V poro\xc4\x8dilu Oddelka Near East Britanskega muzeja, je dr. John Curtis opisal, kako so bili deli arheolo\xc5\xa1kega najdi\xc5\xa1\xc4\x8da zravnani za potrebe obmo\xc4\x8dja pristajanja za helikopterje in parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de za te\xc5\xbeka vozila. Curtis je zapisal, da so okupacijske sile: "povzro\xc4\x8dile znatno \xc5\xa1kodo na I\xc5\xa1tarjinih vratih, enem od najbolj znanih spomenikov iz antike [...] Voja\xc5\xa1ka vozila ZDA so zdrobila 2.600 let stare ope\xc4\x8dne plo\xc4\x8dnike, arheolo\xc5\xa1ki fragmenti so razpr\xc5\xa1eni po vsem mestu, ve\xc4\x8d kot 12 jarkov je bilo skopanih v starodavnem mestu in z drugimi voja\xc5\xa1kimi zemeljskimi deli so onesna\xc5\xbeili mesto za prihodnje generacije znanstvenikov [...]. Dodajte na vse, da je \xc5\xa1koda povzro\xc4\x8dena devetim oblikovanim opekam zmajev v I\xc5\xa1tarjinih vratih, ko so vojaki posku\xc5\xa1ali odstraniti opeke od stene."_NEWLINE_US Military tiskovni predstavnik je trdil, da so bile in\xc5\xbeenirske operacije dogovorjene z "vodjo babilonskega muzeja"._NEWLINE_Vodja ira\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavne uprave za dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino in starine, Donny George, je dejal, da bo "nered trajalo desetletja da ga bodo re\xc5\xa1ili". Aprila 2006 je polkovnik John Coleman, nekdanji na\xc4\x8delnik \xc5\xa1taba 1st Marine Expeditionary Force ponudil, da izda opravi\xc4\x8dilo za \xc5\xa1kodo, ki jo je  povzro\xc4\x8dilo voja\xc5\xa1ko osebje pod njegovim poveljstvom. Isto\xc4\x8dasno pa je trdil, da je prisotnost ZDA odvrnila veliko ve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo od drugih ropanj.'