b'\n_START_ARTICLE_\nTermoelektrarna\n_START_PARAGRAPH_\nTermoelektrarna (kratica: TE) je elektrarna, v kateri se pridobiva elektri\xc4\x8dno energijo s se\xc5\xbeiganjem fosilnih goriv (premoga, nafte ali zemeljskega plina), kot tudi z izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje toplotne energije pri cepitvi uranovih jeder (jedrska elektrarna; JE). Razen jedrskega reaktorja in pripadajo\xc4\x8de opreme je JE podobna drugim termoelektrarnam.\n_START_SECTION_\nIzkoristek\n_START_PARAGRAPH_\nTermoelektrarna ne more zaradi termodinam\xc4\x8dnih zakonov v celoti pretvoriti energije goriva v elektri\xc4\x8dno energijo. Moderne termoelektrarne imajo okrog 40% termodinami\xc4\x8dni izkoristek. Del dovedene energije (okrog 60%) se pojavi kot odpadna toplota in jo morajo iz termoelektrarne odvesti v okolico. Odpadno toploto se lahko uporablja za daljinsko ogrevanje, druge industrijske procese in desalinacijo, vendar je v ve\xc4\x8dini primerov zavr\xc5\xbeena. Najpreprostej\xc5\xa1e je odvajanje toplote v reko, jezero ali morje. _NEWLINE_\xc4\x8ce to ni mo\xc5\xbeno, mora biti elektrarna opremljena s hladilnim stolpom, ki odvaja toploto v ozra\xc4\x8dje. _NEWLINE_Toplarna je termoelektrarna, pri kateri se so-proizvedena toplota zajema v koristni obliki in posreduje uporabnikom. Tako pove\xc4\x8damo izkoristek na 80-90%. Primer take elektrarne je Termoelektrarna Toplarna Ljubljana in Termoelektrarna \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj, z okrog 170 MW daljinskega ogrevanja.\n_START_SECTION_\nSlovenija\n_START_PARAGRAPH_\nTermoelektrarna \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj ima kapaciteto 779 MW proizvede med 3.500 in 3.800 GWh ter 400 - 450 GWh toplote za daljinsko ogrevanje \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke doline. Prispevajo tretjino slovenske elektrike, v \xc4\x8dasu krize tudi polovico. Letno porabijo med 3,4 in 4,2 milijonov ton premoga in okoli 60 milijonov Sm3 zemeljskega plina.\n_START_SECTION_\nOnesna\xc5\xbeevanje okolja\n_START_PARAGRAPH_\nTermoelektrarne, posebej tiste na premog so veliki, \xc4\x8de ne najve\xc4\x8dji onesna\xc5\xbeevalci okolja. Termoelektrarna mo\xc4\x8di 1 GW potrebuje okrog 3-4 milijone premoga (odvisno od vrste premoga) na leto in izpusti 7-8 milijonov ogljikovega dioksida na leto. Poleg tega so velike emisije  \xc5\xbeveplovega dioksida, pra\xc5\xa1nih delcev, du\xc5\xa1ikovih oksidov ter \xc5\xbeivega srebra. V nekaterih vrstah premoga z vsebnostjo urana se v dimnih plinih izlo\xc4\x8di ve\xc4\x8d urana, kot pa ga porabi jedrska elektrarna._NEWLINE_Kitajska generira 67% elektrike s premogom, ZDA pa 30%.\n_START_SECTION_\nOkolju \xc5\xa1kodljive emisije\n_START_PARAGRAPH_\nTermoelektrarne na premog so glavni vzrok za smog, kisli de\xc5\xbe in onesna\xc5\xbeen zrak. Povpre\xc4\x8dna termoelektrarna brez raz\xc5\xbevepljalnika izpusti 14.000 ton \xc5\xbeveplovega dioksida na leto, z raz\xc5\xbevepljalniki precej manj, vendar \xc5\xa1e vedno veliko. _NEWLINE_Du\xc5\xa1ikovi oksidi povzro\xc4\x8dajo pojav ozona na tleh, smog, povzro\xc4\x8dajo dihalne te\xc5\xbeave na plju\xc4\x8dih, poslab\xc5\xa1ajo astmo in druge probleme. Tipi\xc4\x8dne emisije so 3300 ton na elektrarno._NEWLINE_Pra\xc5\xa1ni delci, partikulati, delci pepela zmanj\xc5\xa1ujejo vidljivost, lahko povzro\xc4\x8dijo bronhitis, astmo in prezgodnjo smrt. Percipitatorji (lovilniki) so sposobni uloviti okrog 995 delcev, emisije so pribli\xc5\xbeno 500 ton na leto._NEWLINE_Emisije \xc5\xbeivega srebra so okrog 80 kilogramov na elektrarno, 50 kg svinca, 2 kilograma kadmija, 720 ton ogljikovega monoksida, 220 ton neizgorelih ogljikovodikov.'