b'\n_START_ARTICLE_\nClarence Irving Lewis\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLewis se je rodil 12. aprila 1883 v Stonehamu v ameri\xc5\xa1ki zvezni dr\xc5\xbeavi Massachusetts. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dal je v skromnih razmerah. S filozofijo se je spoznal pri 13 letih s prebiranjem o gr\xc5\xa1kih predsokratskih filozofih, \xc5\xa1e posebej o Anaksagoru in Heraklitu. Na njegovo razmi\xc5\xa1ljanje je zelo vplival Immanuel Kant._NEWLINE_Leta 1902 se je vpisal na univerzo Harvard, kjer je leta 1905 z odliko diplomiral iz filozofije. Nato je pou\xc4\x8deval angle\xc5\xa1\xc4\x8dino na srednji \xc5\xa1oli v Quincyju v Massachusettsu in na Univerzi Kolorada. Leta 1906 se je poro\xc4\x8dil z Mable Maxwell Graves. Med leti 1908-1910 je opravljal doktorat filozofije. Kasneje je pou\xc4\x8deval filozofijo na Kalifornijski univerzi. Po letu 1920 se je vrnil na Harvard, kjer je pou\xc4\x8deval vse do svoje upokojitve leta 1953. Njegovo predavanje na Harvardu o Kantovi Kritiki \xc4\x8distega uma je bilo med bolj znanimi v dodiplomskem \xc5\xa1tudiju filozofije v ZDA vse do njegove upokojitve._NEWLINE_Leta 1930 mu je umrla h\xc4\x8derka, leta 1932 pa je sam do\xc5\xbeivel sr\xc4\x8dno kap. Kljub tragedijam je v tem \xc4\x8dasu ostal produktiven na podro\xc4\x8dju filozofije. Leta 1929 je postal \xc4\x8dlan Ameri\xc5\xa1ke akademije Umetnosti in znanosti. 1933 je vodil zdru\xc5\xbeenje ameri\xc5\xa1kih filozofov (American Philosophical Association)._NEWLINE_Lewis je med leti 1957 in 1958 predaval na Univerzi Stanford, kjer je prvi\xc4\x8d predstavil svoje raziskave._NEWLINE_Med leti 1959 in 1960 je bil \xc4\x8dlan Centra za naprednje \xc5\xa1tudije (Center for Advanced Studies) na univerzi Wesleyan. Umrl je 3. februarja 1964.\n_START_SECTION_\nLogika\n_START_PARAGRAPH_\nPod mentorstvom Josiaha Royca je Lewis doktoriral iz logike. Danes je Lewis znan kot za\xc4\x8detnik moderne filozofske logike. Kritiziral je delo Bertrand Russella z naslovom Principia Mathematica in njegovo na\xc4\x8delo materialne implikacije a\xe2\x86\x92b kot\xc2\xa0\xc2\xbbiz a sledi b\xc2\xab. Namesto tega je predlagal striktno implikacijo, ki prepre\xc4\x8duje, da bi iz napa\xc4\x8dnega pogoja sledila pravilna posledica. Njegovo prvo besedilo na podro\xc4\x8dju logike A Survey of Symbolic Logic iz leta 1918 je bilo v tedanjem \xc4\x8dasu edino besedilo v angle\xc5\xa1kem jeziku, ki je vklju\xc4\x8devalo razpravo o logi\xc4\x8dnih zapisih Charlesa Sandersa Peircea. Lewis se je strinjal s Peirceom, da naj bi bila "resnica" oziroma pomen pojma posledica izku\xc5\xa1enj ter da so pojmi med sabo povezani.\n_START_SECTION_\nPragmatist\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1930 je ameri\xc5\xa1ka filozofija za\xc4\x8dela do\xc5\xbeivljati prelomno to\xc4\x8dko, zaradi prihoda logi\xc4\x8dnega empirizma, ki so ga s seboj ob begu iz nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije prinesli evropski filozofi. Ta nova doktrina je izpodbijala ameri\xc5\xa1ke filozofe, med drugimi tudi Lewisa. Vseeno pa se je logi\xc4\x8dni empirizem s poudarkom na znanstvenih modelih znanja in logi\xc4\x8dni analizi pomena kmalu uveljavil kot prevladujo\xc4\x8da te\xc5\xbenja ameri\xc5\xa1ke filozofije. Pozitivizem je zavra\xc4\x8dal vrednote kot je pomanjkanje kognitivnega pomena, ki je zavra\xc4\x8dalo analiziranje izku\xc5\xa1enj v dobrobit fizikalizma. Obe zavra\xc4\x8danji sta se izkazali za ob\xc5\xbealovanja vredni. Njegovo vse ve\xc4\x8dje zavedanje pragmati\xc4\x8dne tradicije ga je vodilo ravno v obratno smer. Za Lewisa je nekaj samo znotraj izku\xc5\xa1enj lahko pomembno za nekaj drugega. Tako je uvidel vrednoto kot na\xc4\x8din predstavljanja pomembnosti znanja za usmerjanje prihodnosti. To prepri\xc4\x8danje ga je vodilo do spoznanja odra\xc5\xbeanja pozitivizma in pragmatizma in spoznavne zgradbe pomena izku\xc5\xa1enj. Lewis je mo\xc4\x8dno nasprotoval pozitivisti\xc4\x8dnemu dojemanju vrednosti izjav. V svojem eseju z naslovom Logi\xc4\x8dni pozitivizem in pragmatizem je Lewis razkril svoje nestrinjanje z verifikacionizmom s primerjanjem le-tega s svojo preferirano pragmati\xc4\x8dno koncepcijo empiri\xc4\x8dnega pomena. Od za\xc4\x8detka je videl tako pragmatizem kot logi\xc4\x8dni pozitivizem kot obliki empiricizma. Na prvi pogled se zdi, da pragmati\xc4\x8dna koncepcija pomena navkljub svojim druga\xc4\x8dnim oblikam in osredoto\xc4\x8denosti na delovanje, odslikava zahteve verifikacije logi\xc4\x8dnega pozitivizma. Vseeno Lewis vztraja, da obstaja velika razlika med pragmatizmom, ki pokriva pomen predstavljivih izku\xc5\xa1enj, in pozitivizmom, ki reducira povezavo med pomenom in izku\xc5\xa1njo vse do logi\xc4\x8dne oblike. Za Lewisa pozitivisti\xc4\x8dna koncepcija pomena izpu\xc5\xa1\xc4\x8da natan\xc4\x8dno tisto, kar bi pragmatist \xc5\xa1tel za empiri\xc4\x8dni pomen. Po Lewisovem mnenju naj logi\xc4\x8dnim pozitivistom ne bi uspevalo razlikovati med lingvisti\xc4\x8dnim in empiri\xc4\x8dnim pomenom. Pozitivisti so \xc5\xbeeleli zgraditi sistem poznavanja, ki bi se za\xc4\x8del z\xc2\xa0\xc2\xbblogi\xc4\x8dnimi atomi\xc2\xab, ki bi lahko bili temelj, na katerem bi bilo vse poznavanje nedvomno. Verjeli so, da imata lahko logika in matematika teoreti\xc4\x8dno resnico in da lahko veliko osnovnih lingvisti\xc4\x8dnih pojmov \xc5\xa1tejemo za analiti\xc4\x8dne \xe2\x80\x93 glede na to, da se njihova resni\xc4\x8dnost ka\xc5\xbee \xc5\xbee v sami definiciji, kot npr.\xc2\xa0\xc2\xbbsamec je neporo\xc4\x8den mo\xc5\xa1ki\xc2\xab. Lewis je poudaril, da bi lahko bile vse take lingvisti\xc4\x8dne definicije druga\xc4\x8dne in da Kantova ideja priori-resnic potemtakem propade. Kantova ideja, da sta bili Evklidova geometrija in Newtonova fizika temeljni kategoriji razumevanja, je bila torej napa\xc4\x8dna. Med mo\xc5\xbenimi geometrijami izbiramo glede na njihovo uporabnost za razlaganje izku\xc5\xa1enj. Ob povedanem moramo izbirati tudi med mo\xc5\xbenimi logikami, z empiri\xc4\x8dnim testiranjem njihovih uporabnosti v svetu. Lewis je vedel, da imajo analiti\xc4\x8dne resnice empiri\xc4\x8den oziroma sinteti\xc4\x8den temelj. V nasprotju z logi\xc4\x8dnimi pozitivisti se je Lewis zavedal, da je bistvo stavka vsebina izku\xc5\xa1enj.\n_START_SECTION_\nEpistemologija\n_START_PARAGRAPH_\nLewisovo delo Mind and the World Order iz leta 1929 je danes obravnavano kot eno najpomembnej\xc5\xa1ih del 20. stoletja v epistemologiji. Zato Lewisa \xc5\xa1tejemo tudi med ameri\xc5\xa1ke pragmatike.\n_START_SECTION_\nEtika in estetika\n_START_PARAGRAPH_\nLewisova pozna dela o etiki vklju\xc4\x8dujejo monografije Lewis (1955, 1957) in posmrtno zbirko Lewis (1996). Od 1950 pa do njegove smrti je napisal mnogo osnutkov poglavij predlaganih razprav o etiki, katerih zaradi smrti ni uspel dokon\xc4\x8dati.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nLewisova dela so bila v zadnjih letih precej zapostavljena, \xc4\x8deprav je svoje ideje podrobno predstavil. Uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo ga med pragmatike in zgodnje analiti\xc4\x8dne filozofe. Njegov ugled danes nara\xc5\xa1\xc4\x8da ob vedno ve\xc4\x8djem zanimanju za pragmatizem in ameri\xc5\xa1ko filozofijo. Nekatera Lewisova dela so hranjena v Stanfordski univerzi.'