b'\n_START_ARTICLE_\nSre\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPo filozofski definiciji je sre\xc4\x8da stanje popolne zadovoljitve in odsotnost vsakr\xc5\xa1ne \xc5\xbeelje. Glede pomena sre\xc4\x8de v \xc5\xbeivljenju posameznika obstajajo razli\xc4\x8dna, nasprotujo\xc4\x8da si mnenja, predvsem zaradi razli\xc4\x8dnih meril in subjektivnega razumevanja, na podlagi \xc4\x8desar definiramo sre\xc4\x8do._NEWLINE_Od anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasov naprej so se veliki filozofi, umetniki in znanstveniki ukvarjali z razlaganjem sre\xc4\x8de kot zelo pomembnega pojma za \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo. Ena izmed ideolo\xc5\xa1kih osnov modernih socialnih dr\xc5\xbeav je prepri\xc4\x8danje, da so ljudje lahko bolj sre\xc4\x8dni, \xc4\x8de jim zagotovimo bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenjske razmere. Zato, ne presene\xc4\x8da da je v Deklaraciji neodvisnosti ZDA prizadevanje za sre\xc4\x8do ena izmed treh neodtujljivih pravic vseh ljudi. V 19. stoletju, je prevladovala utilitaristi\xc4\x8dna miselnost, po kateri je moralna vrednost vseh dogodkov odvisna od stopnje sre\xc4\x8de pri najve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu ljudi, zato Bentham trdi, da je najbolj\xc5\xa1a dru\xc5\xbeba tista, v kateri so njeni prebivalci najsre\xc4\x8dnej\xc5\xa1i._NEWLINE_Vendar se zdi, da je danes pribli\xc5\xbeno dose\xc5\xbeeno soglasje o pomenu sre\xc4\x8de. Diener definira sre\xc4\x8do kot oceno afektivnega in kognitivnega v \xc5\xbeivljenju posameznika, ki je sestavljena iz splo\xc5\xa1nega zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem, prisotnosti pozitivnih vplivov in odsotnosti negativnih. Lyubomirsky pa definira sre\xc4\x8do kot subjektivno ovrednoteni pojav, ki ga dolo\xc4\x8dajo pozitivni in negativni vplivi in zadovoljstvo \xc5\xbeivljenjem._NEWLINE_Sre\xc4\x8da je opredeljena tudi v Slovarju slovenskega knji\xc5\xbenega jezika, in sicer kot razmeroma "trajno stanje velikega du\xc5\xa1evnega ugodja".\n_START_SECTION_\nDejavniki za do\xc5\xbeivljanje sre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nNa do\xc5\xbeivljanje sre\xc4\x8de in splo\xc5\xa1nega zadovoljstva ima vpliv veliko dejavnikov. Posameznikovo zanimanje za dolo\xc4\x8dene stvari in njegova dejavnost sta dva izmed teh. Med posameznikovo dejavnost sodi u\xc4\x8dinkovitost, kar pomeni njegovo uspe\xc5\xa1nost, ter celovitost, kar se nana\xc5\xa1a na to, ali posameznik deluje v skladu s svojimi stali\xc5\xa1\xc4\x8di. McGregor in Little (1998) sta \xc5\xbeelela ugotoviti, ali je u\xc4\x8dinkovitost povezana z do\xc5\xbeivljanjem sre\xc4\x8de, ter ali je celovitost povezana z do\xc5\xbeivljanjem smisla \xc5\xbeivljenja. V svoji raziskavi sta udele\xc5\xbeence (146 \xc5\xa1tudentov) razdelila v tri skupine glede na njihovo nagnjenost k dolo\xc4\x8denemu vedenju; skupina, ki se je veliko osredoto\xc4\x8dala na maksimalno pripravljenost na izpite, skupina, ki je vlagala v odnose s prijatelji in dru\xc5\xbeino ter skupina, ki se je najbolj zanimala za zabave. Rezultati so pokazali, da so ljudje, ki jim je pomembna kariera, najbolj sre\xc4\x8dni, \xc4\x8de drugi podpirajo njihove cilje; ljudje, ki se osredoto\xc4\x8dajo na medosebne odnose, so najbolj sre\xc4\x8dni, \xc4\x8de so njihovi cilji zabavni; in ljudje, ki se zanimajo predvsem za zabave, so najbolj sre\xc4\x8dni, \xc4\x8de so njihovi cilji dose\xc5\xbeeni. Prav tako so ugotovili, da je uspe\xc5\xa1nost posameznikovih ciljev povezana z ve\xc4\x8djim do\xc5\xbeivljanjem sre\xc4\x8de, in da ljudje, ki delujejo v skladu s svojimi stali\xc5\xa1\xc4\x8di, do\xc5\xbeivljajo, da ima njihovo \xc5\xbeivljenje smisel._NEWLINE_Za sre\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje naj bi bili vzrok tudi trije dejavniki: ob\xc4\x8dutek veselja, do\xc5\xbeivljanje smisla \xc5\xbeivljenja in denar, katerih vpliv sta preu\xc4\x8devala King in Napa (1998). Ugotovila sta, da sta dejavnika ob\xc4\x8dutek veselja in do\xc5\xbeivljanje smisla \xc5\xbeivljenja zelo pomembna, saj so si udele\xc5\xbeenci v raziskavi \xc5\xbeeleli imeti tako \xc5\xbeivljenje in so ga tudi ocenjevali kot moralno dobro. Vpliv denarja se je pokazal kot nepomemben za \xc5\xa1tudente, pri starej\xc5\xa1ih ljudeh pa je imel le manj\xc5\xa1o vlogo za do\xc5\xbeivljanje sre\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja, kar pomeni, da denar ljudem ve\xc4\x8dinoma ni zares klju\xc4\x8den za sre\xc4\x8do._NEWLINE_Na do\xc5\xbeivljanje sre\xc4\x8de in dobro po\xc4\x8dutje pa ne vplivajo samo posameznikova \xc4\x8dustvena stanja temve\xc4\x8d tudi dru\xc5\xbebeno vrednotenje \xc4\x8dustev, kar so preu\xc4\x8devali v globalno raz\xc5\xa1irjeni raziskavi (Bastian, Kuppens, De Roover in Diener, 2014). Ugotovili so, da so ljudje bolj zadovoljni in pogosteje do\xc5\xbeivljajo pozitivna \xc4\x8dustva v dr\xc5\xbeavah, kjer so le-ta bolje vrednotena. Pri ljudeh, ki pa so nagnjeni k pogostej\xc5\xa1emu do\xc5\xbeivljanju negativnih \xc4\x8dustev, pa dru\xc5\xbebeni okvir nima tako velikega vpliva. A vseeno ne smemo zanemariti te pomembne ugotovitve, da tudii socialno okolje do neke mere vpliva na do\xc5\xbeivljanje sre\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nKateri dogodki nas najbolj osre\xc4\x8dujejo?\n_START_PARAGRAPH_\nVsak posameznik skozi vse \xc5\xbeivljenje do\xc5\xbeivlja razli\xc4\x8dne pozitivne izku\xc5\xa1nje, ki so lahko \xc4\x8disto vsakdanje in se dogajajo na dnevni ravni, ali pa gre za izredne dogodke, ki se zgodijo redko. Skupno vsem tem pozitivnim izku\xc5\xa1njam pa je, da vse prispevajo k posameznikovi sre\xc4\x8di, nekatere bolj, nekatere manj. \xc5\xa0tudija, ki sta jo izvedla Bhattacharjee in Mogilner (2014)je preu\xc4\x8devala, kateri pozitivni dogodki najbolj prispevajo k sre\xc4\x8di posameznika. Pozitivne izku\xc5\xa1nje sta razdelila v dve skupini: obi\xc4\x8dajne oziroma vsakdanje (torej tiste, ki se pojavljajo pogosto) in nenavadne oziroma nevsakdanje (torej tiste, ki niso zna\xc4\x8dilne in se pojavljajo redko). Udele\xc5\xbeenci v raziskavi so morali opisati njihovo vsakdanjo ali pa nevsakdanjo izku\xc5\xa1njo ter oceniti, kako mo\xc4\x8dno jih je ta izku\xc5\xa1nja osre\xc4\x8dila. Rezultati so pokazali, da so nenavadne izku\xc5\xa1nje bolj osre\xc4\x8dile mlaj\xc5\xa1o populacijo, medtem ko pri starej\xc5\xa1i pomembne razlike med nivojem veselja zaradi obi\xc4\x8dajnega ali nevsakdanjega dogodka ni bilo. Zanimiv je bil tudi rezultat, ki je pokazal, da se je nivo veselja zaradi obi\xc4\x8dajnih izku\xc5\xa1enj z leti vi\xc5\xa1al. Psihologi so tako pri\xc5\xa1li do ugotovitve, da starost vpliva na vrsto izku\xc5\xa1nje oziroma dogodka, ki bolj prispeva k posameznikovi sre\xc4\x8di. Nevsakdanje izku\xc5\xa1nje, ki so bolj redke in se zgodijo izven vsakodnevne rutine, ujamejo posameznikovo pozornost in prispevajo k njegovi sre\xc4\x8di v vseh \xc5\xbeivljenjskih obdobjih. Vsakdanje izku\xc5\xa1nje pa so glede na rezultate spregledane, ko se zdi posamezniku prihodnost brezmejna, vedno ve\xc4\x8djega pomena za sre\xc4\x8do pa postanejo, ko za\xc4\x8dnejo ljudje tekom staranja spoznavati, da so jim dnevi \xc5\xa1teti.\n_START_SECTION_\nVpliv dohodkov na sre\xc4\x8do\n_START_PARAGRAPH_\nAli bo rast dohodkov povi\xc5\xa1ala raven sre\xc4\x8de pri vseh ljudeh?_NEWLINE_S tem vpra\xc5\xa1anjem se je ukvarjal Richard Easterlin, ki je prvi sistemati\xc4\x8dno raziskoval razmerje med povpre\xc4\x8dno ravnjo sre\xc4\x8de v dolo\xc4\x8deni dr\xc5\xbeavi in pri posamezniku. Easterlin je pri\xc5\xa1el do sklepa, da se posameznikova povpre\xc4\x8dna raven sre\xc4\x8de, ne glede na to, koliko postaja dr\xc5\xbeava materialno bogatej\xc5\xa1a, s \xc4\x8dasom ne zvi\xc5\xa1a; ta pojav je znan kot Easterlinov ali paradoks sre\xc4\x8de, ki je bil zabile\xc5\xbeen v razvitih dr\xc5\xbeavah, kot so ZDA, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Japonska, Francija, Nem\xc4\x8dija in Nizozemska. Novej\xc5\xa1e raziskave pa dvomijo o obstoju paradoksa sre\xc4\x8de glede na navzo\xc4\x8dnost razli\xc4\x8dnih dejavnikov - kot so neenakosti (npr. na podro\xc4\x8dju zdravja), gospodarski in socialni status dr\xc5\xbeave ipd., ki lahko mo\xc4\x8dno vplivajo na raziskave razmerja med sre\xc4\x8do in dohodkom.\n_START_SECTION_\nVpliv finan\xc4\x8dne krize na sre\xc4\x8do\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja splo\xc5\xa1no mnenje, da globalne spremembe, kot je finan\xc4\x8dna kriza, vplivajo na zmanj\xc5\xa1anje psihi\xc4\x8dnega blagostanja. Kljub temu rezultati \xc5\xa1tudij Dore Gudmundsdottir z islandske univerze ka\xc5\xbeejo, da dohodek in brezposelnost ne napovesta ravni sre\xc4\x8de, finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave pa imajo tak\xc5\xa1en vpliv nanjo oz. posamezniki, ki so imeli finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave \xc5\xbee pred krizo, so ob\xc4\x8dutili zmanj\xc5\xa1anje psihi\xc4\x8dnega blagostanja. To pomeni, da ima kriza omejen vpliv na raven sre\xc4\x8de._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Islandijo gospodarski zlom mo\xc4\x8dno prizadel in so ljudje izgubili zaupanje v finan\xc4\x8dne in dr\xc5\xbeavne ustanove, se zdi, da je to manj vplivalo na njihovo samooceno zadovoljstva \xc5\xbeivljenjem, kot bi lahko predvidevali. Ena izmed razlag je lahko, da je velika povezanost med ljudmi zmanj\xc5\xa1ala negativen vpliv, pa tudi to, da ekonomski dejavniki na psihi\xc4\x8dno po\xc4\x8dutje ljudi ne vplivajo tako mo\xc4\x8dno, kot menijo ekonomisti in politiki. Seveda pa ne smemo pozabiti, da so ukrepi islandske vlade, ki se je osredoto\xc4\x8dila na za\xc5\xa1\xc4\x8dito tistih, ki so bili v najslab\xc5\xa1em polo\xc5\xbeaju oziroma so ostali brez slu\xc5\xbebe ali so imeli najni\xc5\xbeje dohodke, lahko vplivali na izmerjeno psihi\xc4\x8dno blagostanje.\n_START_SECTION_\nSre\xc4\x8da v zgodnjem mladostni\xc5\xa1tvu\n_START_PARAGRAPH_\nV finski \xc5\xa1tudiji je raziskovalka sku\xc5\xa1ala ugotoviti, kaj se zgodi s sre\xc4\x8do na prehodu med otro\xc5\xa1tvom in adolescenco - na prehodu na vi\xc5\xa1jo (sekundarno) izobra\xc5\xbeevalno stopnjo. Sre\xc4\x8da je bila definirana kot sinonim za subjektivno blagostanje (\xc4\x8dlovekovo fizi\xc4\x8dno in du\xc5\xa1evno zdravje ter \xc4\x8dustveno blagostanje). Pri adolescentih oz. mladostnikih naj bi se izra\xc5\xbeala preko visoke ekstravertnosti in nizke \xc4\x8dustvene nestabilnosti, vpliv na sre\xc4\x8do pa naj bi imele karakterne odlike, dobri socialni odnosi, fizi\xc4\x8dna aktivnost in samozavest, pa tudi med seboj povezani dru\xc5\xbebeni in akademski faktorji (odnos z u\xc4\x8ditelji, vrstniki, lastna kompetentnost ipd.)._NEWLINE_Raziskava je bila izvedena na 12 in 15 letnikih, od katerih je kar 86% vseh \xc5\xbee sodelovalo v prej\xc5\xa1nji \xc5\xa1tudiji, ki je bila izvedena na 6-letnikih. Udele\xc5\xbeenci so ocenjevali svojo raven sre\xc4\x8de, kaj bi jih osre\xc4\x8dilo \xc5\xa1e bolj, kaj se je spremenilo glede na prej\xc5\xa1njo raziskavo, pomen akademskega uspeha in specifi\xc4\x8dnih na\xc4\x8drtov za prihodnost, tako za splo\xc5\xa1no kot za sre\xc4\x8do, povezano s \xc5\xa1olo._NEWLINE_Ugotovljeno je bilo, da je bila povpre\xc4\x8dna magnituda zaznane splo\xc5\xa1ne sre\xc4\x8de primerljivo visoka s preteklimi \xc5\xa1tudijami, razlika pa je bila v ravni sre\xc4\x8de v \xc5\xa1olskem kontekstu. Kot razlog spremembe so se vpra\xc5\xa1anci osredoto\xc4\x8dali predvsem na dru\xc5\xbebene te\xc5\xbeave, kar ka\xc5\xbee na pomen vrstni\xc5\xa1kih odnosov kot izvora sre\xc4\x8de (s predpostavko, da so dru\xc5\xbeinski odnosi najverjetneje dovolj dobro urejeni). Pomembno pa je omeniti, da rezultatov ni mogo\xc4\x8de posplo\xc5\xa1iti. Vendar pa \xc5\xa1ola ni primaren razlog za zmanj\xc5\xa1anje sre\xc4\x8de, temve\xc4\x8d so to odnosi z vrstniki, zato je avtorica predlagala, da se razvija podro\xc4\x8dje ohranjanja pozitivnih odnosov; sre\xc4\x8da je namre\xc4\x8d mo\xc4\x8dan napovednik kvalitete nadaljnjega \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nVpliv dru\xc5\xbeine in drugih dejavnikov na sre\xc4\x8do\n_START_PARAGRAPH_\nKako u\xc4\x8dinkujejo razli\xc4\x8dni vzgojni stili in prijateljstva na blagostanje adolescentov z vidika samospo\xc5\xa1tovanja, zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem in subjektivne sre\xc4\x8de, je preu\xc4\x8devala hrva\xc5\xa1ka \xc5\xa1tudija. Avtorja sta jih po Baumrindu razdelila na avtoritativni, avtoritarni in permisivni stil, lo\xc4\x8deno pa preu\xc4\x8devala stile mater in o\xc4\x8detov. Ve\xc4\x8dina 401 udele\xc5\xbeencev je svoje star\xc5\xa1e opisalo kot avtoritativne. Rezultati so dalje pokazali neodvisnost vzgojnih stilov in prijateljstva na blagostanje mladostnikov. Najsre\xc4\x8dnej\xc5\xa1i so bili tako po pri\xc4\x8dakovanjih otroci avtoritativnih star\xc5\xa1ev, najmanj pa otroci avtoritarnih star\xc5\xa1ev, saj se tak stil pogosto povezuje z ni\xc5\xbejim samospo\xc5\xa1tovanjem, zadovoljstvom z \xc5\xbeivljenjem in sre\xc4\x8do, predvsem zaradi svoje neodzivnosti in enostranskosti odlo\xc4\x8ditev. Na adolescente in njihovo oceno \xc5\xbeivljenja kot celote tako mo\xc4\x8dno vpliva vedenje star\xc5\xa1ev, odnosi s prijatelji pa influirajo njihove ocene koli\xc4\x8dine lastne sre\xc4\x8de. Raziskovalca sta v ospredje nadaljnjih \xc5\xa1tudij postavila problematiko posameznih zna\xc4\x8dilnosti vzgojnih stilov in uporabo longitudinalnih \xc5\xa1tudij za opazovanje sprememb v pomembnosti star\xc5\xa1ev in vrstnikov v kasnej\xc5\xa1em mladostni\xc5\xa1tvu, navedla pa, da bi bilo smiselno upo\xc5\xa1tevati tudi druga razmerja, ki v \xc4\x8dasu mladostni\xc5\xa1tva pridobivajo na pomembnosti (npr. romanti\xc4\x8dna razmerja)._NEWLINE_Na Tajskem so podobno raziskovali vplivne dru\xc5\xbeinske (npr. struktura dru\xc5\xbeine, dru\xc5\xbeinski odnosi) in nedru\xc5\xbeinske (npr. prijatelji, \xc5\xa1ola, okolje) faktorje v povezavi s subjektivnim blagostanjem adolescentov. Avtorji so izpostavili premike v sestavi in obliki tajske dru\xc5\xbeine, ki bi lahko vplivali na mladostnike - ve\xc4\x8d lo\xc4\x8ditev, staranje prebivalstva, selitev mladih odraslih, pojav transnacionalne dru\xc5\xbeine - saj so bili odnosi v dru\xc5\xbeini glede na ugotovitve Jongudomkarn in Camfield (2006) za Tajce najpomembnej\xc5\xa1i aspekt kvalitete \xc5\xbeivljenja. Rezultati so pokazali, da so bili najsre\xc4\x8dnej\xc5\xa1i otroci z dvema sta\xc5\xa1ema, izkazalo se je nezadovoljstvo nad \xc5\xbeivljenjem v dru\xc5\xbeini brez star\xc5\xa1ev. Dokazana je bila pomembnost dru\xc5\xbeinskih faktorjev (bolj kot pa nedru\xc5\xbeinskih) in tudi pomembnost vloge o\xc4\x8deta v matrilokalni skupnosti, kakr\xc5\xa1na je Tajska (najmanj sre\xc4\x8dni adolescenti so \xc5\xbeiveli z neporo\xc4\x8deno materjo). Samospo\xc5\xa1tovanje je bilo povezano z ravnjo sre\xc4\x8de. Raziskovalci so predlagali longitudinalne \xc5\xa1tudije za raziskave prej omenjenih sprememb dru\xc5\xbeinskih struktur in kvalitativne tehnike za raziskovanje perspektiv star\xc5\xa1ev in otrok.\n_START_SECTION_\nSre\xc4\x8da v slu\xc5\xbebi in \xc5\xa1oli\n_START_PARAGRAPH_\nSre\xc4\x8da je v veliki meri odvisna od pozitivnih izhodov v slu\xc5\xbebi ali \xc5\xa1oli. \xc4\x8ce je oseba veliko nagrajevana ali ima dobre ocene je bolj sre\xc4\x8dna. Tudi je sre\xc4\x8da odvisna od sposobnosti osebe za opravljanje dela in \xc5\xa1olskih nalog. Neuspeh v \xc5\xa1oli in slu\xc5\xbebi je veliki stresor, in zmanj\xc5\xa1uje ob\xc4\x8dutek sre\xc4\x8de pri neuspe\xc5\xa1nih osebah. V takih primerih se pa osebe z visoko stopnjo samozavestja la\xc5\xbeje izogibajo ob\xc4\x8dutku nesre\xc4\x8de ker ve\xc4\x8d zaupajo vase, in verjamejo da bodo, ne-glede na situacijo, pri\xc5\xa1le do svojih ciljih. _NEWLINE_V univerzitetnem okolju je en izmed najbolj pomembnih dejavnikov kateri vplivajo na sre\xc4\x8do mo\xc5\xbenost zaposlitve po opravljenem \xc5\xa1tudiju. Ta je v ozki zvezi tudi z zagotavljanjem finan\xc4\x8dne varnosti v odraslosti. \xc5\xa0tudentje ki bolj skrbijo za svojo finan\xc4\x8dno prihodnost so tudi bolj nesre\xc4\x8dni od tistih kateri sploh ne skrbijo.\n_START_SECTION_\nSre\xc4\x8da in spolnost\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d raziskav je pokazalo pozitivno povezanost z zadovoljstvom v spolnosti in sre\xc4\x8do v partnerski zvezi.  Ugotovili so, da so sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1i tisti ljudje, ki imajo ve\xc4\x8d kakovostnih spolnih odnosov. Kakovost dolo\xc4\x8dajo tudi naslednji kriteriji: dovolj predigre, fizi\xc4\x8dna in \xc4\x8dustvena zadovoljitev, vznemirjenost ob seksu, partner pa mora vedeti tudi, kako zadovoljiti drugega med dejanjem. Za ve\xc4\x8dji ob\xc4\x8dutek sre\xc4\x8de je bolje, da imamo enega samega partnerja, kot pa dva ali ve\xc4\x8d hkrati. Sre\xc4\x8do pa lahko zmanj\xc5\xa1a zapletanje v zunajzakonski seks ali kakr\xc5\xa1enkoli prisiljeni spolni odnos. Na pove\xc4\x8danje sre\xc4\x8de v predanem odnosu so vplivali poljubljanje, bo\xc5\xbeanje in spolna aktivnost. Verjetnost sre\xc4\x8de v zakonu (ali zvezi) z leti, pre\xc5\xbeivetimi skupaj, nara\xc5\xa1\xc4\x8da.'