b'\n_START_ARTICLE_\nKrimmlski slapovi\n_START_PARAGRAPH_\nKrimmlski slapovi (nem\xc5\xa1ko Krimmler Wasserf\xc3\xa4lle) so s svojimi 385 m najvi\xc5\xa1ji slapovi v Avstriji. Nahajajo se na robu vasi Krimml (Zvezna de\xc5\xbeela Salzburg), v Narodnem parku Hohe Tauern, v gorah blizu meje z Italijo. Potok se oblikuje v visokogoski dolini Krimmler Achetal, ki le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini preko 1600 m in nato v treh stopnjah pade preko visoke skalne stopnje v dolino reke Salzach. Reka Salzach te\xc4\x8de po dolini Pinzgau v smeri zahod-vzhod, se pri kraju St. Jochan obrne proti severu oziroma v smeri Salzburga in te\xc4\x8de naprej do izliva v Inn pri Passau v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nKrimmlski slapovi so nastali zaradi velike vi\xc5\xa1inske razlike med visokogorsko dolino Krimmler Achetal in dolino reke Salzach. Ta stopnja je posledica delovanja ledenikov. Tako je velik ledenik dolino reke Salzach bistveno bolj poglobil kot pa pravokotno nanj delujo\xc4\x8d kraj\xc5\xa1i ledenik iz stranske doline potoka Krimmel Ache. Ta potok izvira ob vzno\xc5\xbeju gore Dreiherrnspitze. Vodo prispeva 17 potokov, ki se izcejajo iz ledenikov z obeh strani doline.\n_START_SECTION_\nKoli\xc4\x8dina vode\n_START_PARAGRAPH_\nKrimmler Ache je tipi\xc4\x8dni ledeni\xc5\xa1ki potok, 12% njegovega prispevnega obmo\xc4\x8dja predstavlja 110,7 km\xc2\xb2 ledenikov, kar ima za posledico mo\xc4\x8dno nihanje vodostaja tako \xc4\x8dez dan, kot med letom. V mesecu juniju in juliju je pretok najve\xc4\x8dji, pribli\xc5\xbeno 5,6 m\xc2\xb3/s, medtem ko zna\xc5\xa1a februarja le okoli 0,14 m\xc2\xb3/s. Najve\xc4\x8dji pretok nastopi med 21.-24. uro, saj je za taljenje vode in dol\xc5\xbeino toka 18 km od ledenika do slapov potrebno 9 - 12 ur. Najve\xc4\x8dji pretok je bil na 25. avgusta 1987 z do 166,7 m\xc2\xb3/s, kar je povzro\xc4\x8dilo poplave in precej\xc5\xa1nje opusto\xc5\xa1enje v dolini Salzach.\n_START_SECTION_\nZgodovina poti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v srednjem veku je ob slapovih in preko Tauern Achental na Krimml (2633 m) ter v Italijo vodila mulatjera. Glavna artikla trgovanja sta bila sol in vino, ki so ju prena\xc5\xa1ali v smeri proti jugu in obratno proti severu. \xc5\xa0e vedno obstoja ko\xc4\x8da Krimmler Tauernhaus kot pomembno po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bila prvi\xc4\x8d omenjena v zapisih leta 1389. V 16. stoletju je bil promet na tej relaciji tako pomemben, da se so zgradili novo pot. Prvi turisti so hodili ob\xc4\x8dudovat slapove \xc5\xbee ob koncu 19. stoletja. Tako je planinsko dru\xc5\xa1tvo Deutschen und Oesterreichischen Alpenvereins leta 1901 odprlo novo pot za ogled slapov. Danes je del te poti glavni dostop do slapov._NEWLINE_Od leta 1904 dalje se za ogled Krimmelskih slapov pobira vstopnin] in denar se porabi za stro\xc5\xa1ke vzdr\xc5\xbeevanja. Pot zdaj vodi v neposredni bli\xc5\xbeini slapov v ozkih in strmih serpentinah. Pot do zgornjega slapa traja dobro uro in je potrebne kar nekaj vzdr\xc5\xbeljivosti, da jo prehodi\xc5\xa1 v celoti. Ob poti je ve\xc4\x8d razgledi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki ponujajo spektakularne poglede na slapove.\n_START_SECTION_\nPotek poti\n_START_PARAGRAPH_\nPot vodi od parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da mimo nekaj gosti\xc5\xa1\xc4\x8d do prvega razgledi\xc5\xa1\xc4\x8da Kursingerplatz na vi\xc5\xa1ini 1070 m. Do tukaj je bila pot narejena \xc5\xbee leta 1835 in sicer jo je zgradil Ignaz von Kursinger, kmet iz Mittersilla. Nadaljujemo do naslednjega razgledi\xc5\xa1\xc4\x8da na vi\xc5\xa1ini 1110 m imenovanega po Rudolfu Riemannu, predsedniku planinskega dru\xc5\xa1tva iz Pinzgaua, ki je podalj\xc5\xa1al pot do tu \xc5\xbee leta 1879. Sledi razgledi\xc5\xa1\xc4\x8de Regen (de\xc5\xbe - pr\xc5\xa1ec slapa je tukaj zelo mo\xc4\x8dan) na vi\xc5\xa1ini 1150 m. Naslednje razgledi\xc5\xa1\xc4\x8de na vi\xc5\xa1ini 1170 m je poimenovano po financerju dela poti, Theodorju Sendtnerju. Spodnji slap ima vi\xc5\xa1ino 140 m. Sedaj se \xc5\xbee vzpenjamo ob srednjem slapu, ki je sicer visok 100 m in pridemo do razgledi\xc5\xa1\xc4\x8da na vi\xc5\xa1ini 1210 m imenovanega po Ernstu Jungu, enemu od predsednikov planinskega dru\xc5\xa1tva in podporniku gradnje poti ob slapovih. Razgledi\xc5\xa1\xc4\x8de na vi\xc5\xa1ini 1220 m se imenuje Jaga Sprung po divjem lovcu, ki naj bi tukaj presko\xc4\x8dil potok, da si je re\xc5\xa1il \xc5\xbeivljenje pred zasledovalci. Sledi razgledi\xc5\xa1\xc4\x8de na vi\xc5\xa1ini 1245 m imenovano po Friedrichu Ernstu Bergerju, dolgoletnemu predsedniku sekcije planinske organizacije (od 1887 do 1943). Na vrhu srednjega slapa stoji gosti\xc5\xa1\xc4\x8de na vi\xc5\xa1ini 1306 m. Tukaj je ustvarjena kraj\xc5\xa1a uravnava, nakar se pot za\xc4\x8dne strmo vzpenjati, saj je treba premagati navpi\xc4\x8dno skalno stopnjo najvi\xc5\xa1jega prvega slapa, ki je visok 145 m. Mimo dveh razgledi\xc5\xa1\xc4\x8d pridemo do najvi\xc5\xa1jega na vi\xc5\xa1ini 1460 m, imenovanega po Albertu Schettu iz Neukirchen am Grossvenediger, po\xc5\xa1tnega uradnika, ki je na samem za\xc4\x8detku vodil gradnjo poti. Od tu dalje se pot uravna in v dobre pol ure pridemo do ko\xc4\x8de Krimmler Tauernhaus (1.631 m), ki je izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za nadaljnje ture po visokogorju.'