b'\n_START_ARTICLE_\nModena\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dinska uprava\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1945 do leta 1992 je imela Modena neprekinjeno komunisti\xc4\x8dne \xc5\xbeupane. Od devetdesetih let je mesto vodila sredinskoleva koalicija. Na volitvah aprila 2006 je Demokratska stranka dobila pribli\xc5\xbeno 50\xc2\xa0% glasov v mestu._NEWLINE_Zakonodajni organ ob\xc4\x8dine (comune) je mestni svet (consiglio comunale), ki ga sestavlja 35 \xc4\x8dlanov, izvoljenih vsakih pet let. Izvr\xc5\xa1ni organ je mestni svet (giunta comunale), ki ga sestavljajo 9 svetnikov, namestnik \xc5\xbeupana in \xc5\xbeupan.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje okoli Modene je naselila villanovanska kultura v \xc5\xbeelezni dobi, pozneje pa ligurska plemena, Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani in galski Boji (naselje je bilo etru\xc5\xa1\xc4\x8dansko). \xc4\x8ceprav je to\xc4\x8den datum ustanovitve neznan, je znano, da je \xc5\xbee obstajalo v 3. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, saj so se med Hanibalovim vdorom v Italijo leta 218 pr. n. \xc5\xa1t. Boji uprli in oblegali mesto. Livij ga je opisal kot utrjeno citadelo, kjer so rimski sodniki na\xc5\xa1li zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Izid obleganja ni znan, vendar je mesto po Hanibalovem prihodu najverjetneje opustelo. Mesto je postalo rimska kolonija leta 183 pr. n. \xc5\xa1t. Konzul Mark Emilij Lepid ga je uporabil za voja\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de, zaradi \xc4\x8desar so ga Ligurci oplenili leta 177 pr. n. \xc5\xa1t. Mesto je bilo obnovljeno in zaradi svojega strate\xc5\xa1kega pomena je hitro postalo najpomembnej\xc5\xa1e sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v  Cisalpinski Galiji, tudi ker je bilo na pomembnem razpotju med Emilijsko cesto in cesto v Verono._NEWLINE_V 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je bila Modena dvakrat oblegana. Prvo obleganje leta 78 pr. n. \xc5\xa1t. je vodil Pompej Veliki, branil pa jo je Mark Junij Brut (priljubljeni voditelj, to ni bil Cezarjev sin, znan kot atentator). Mesto se je s\xc4\x8dasoma vdalo zaradi lakote, Brut pa je pobegnil in bil ubit v kraju Regium Lepidi. V civilni vojni po Cezarjevem atentatu je bilo mesto ponovno oblegano, tokrat ga je oblegal Mark Antonij leta 44. pr. n. \xc5\xa1t., branil ga je Decim Junij Brut Albin. Oktavijan je re\xc5\xa1il mesto s pomo\xc4\x8djo senata._NEWLINE_Cicero ga je imenoval Mutina splendidissima ("najlep\xc5\xa1a Modena") v svojih Filipikah (44 pr. n. \xc5\xa1t.). Do 3. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je ohranila svoj polo\xc5\xbeaj kot najpomembnej\xc5\xa1e mesto v novoimenovani pokrajini Emiliji. S padcem cesarstva se je v Modeni poslab\xc5\xa1al polo\xc5\xbeaj, saj je postala  voja\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de proti barbarskim in civilnim vojnam. Pravijo, da Atila ni nikoli opusto\xc5\xa1il Modene, ker jo je skrila gosta megla (\xc4\x8dude\xc5\xbe, ki ga je zagotovil sveti Geminijan, \xc5\xa1kof in zavetnik Modene), vendar jo je morda uni\xc4\x8dila poplava v 7. stoletju in je bila zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena._NEWLINE_Decembra 2008 so italijanski raziskovalci odkrili sredi\xc5\xa1\xc4\x8de lon\xc4\x8darstva, v katerem so izdelovali oljne svetilke, ki so osvetljevale staro rimsko cesarstvo. Dokaze o lon\xc4\x8darskih delavnicah so na\xc5\xa1li v Modeni, srednji in severni Italiji, med gradbenimi deli pri gradnji stanovanjske soseske blizu starodavnega obzidja. "Na\xc5\xa1li smo veliko anti\xc4\x8dno rimsko odlagali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bilo napolnjeno z lon\xc4\x8darskimi ostanki. Tam so bile vaze, steklenice, opeka, predvsem pa na stotine oljnih lu\xc4\x8dk z napisi izdelovalcev," je povedal arheolog Donato Labate.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nIzgnanci so ustanovili novo mesto nekaj kilometrov proti severozahodu, ki ga \xc5\xa1e vedno predstavlja vasica Cittanova (dobesedno "novo mesto"). Konec 9. stoletja je Modeno obnovil in ponovno utrdil \xc5\xa1kof Ludovik. V tem \xc4\x8dasu je bila sestavljena pesem Modenskih stra\xc5\xbearjev (Canto delle scolte modenesi). Kasneje je bilo mesto v posesti grofice Matilde Toskanske, ki je postala svobodna ob\xc4\x8dina \xc5\xbee v 12. stoletju. V vojnah med cesarjem Friderikom II. in pape\xc5\xbeem Gregorjem IX. je Modena pripadla cesarju._NEWLINE_Rodbina Este je leta 1288 postala gospodarica Modene (Obizzo d\'Este). Po smrti Obizzovega naslednika (Azzo VIII., leta 1308) je postala ob\xc4\x8dina, toda do leta 1336 je bila rodbina Este trajno na oblasti. Pod Borsom d\'Estejem je Modena postala vojvodina.\n_START_SECTION_\nSodobna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nModeno je raz\xc5\xa1iril in utrjeval Ercole II. in je postala glavno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de rodbine Este, ko je Ferrara, glavni sede\xc5\xbe, leta 1598 pripadla pape\xc5\xbeu. Francesco I. d\'Este, vojvoda Modene (1629\xe2\x80\x931658) je zgradil citadelo in za\xc4\x8del graditi pala\xc4\x8do, ki jo je v glavnem okrasil Francesco II.  V 18. stoletju je bil Rinaldo d\'Este ob francoskih vdorih dvakrat izgnan iz mesta. Francesco III. je zgradil \xc5\xa1tevilne javne zgradbe. Ercole III. je umrl v izgnanstvu v Trevisu, ko je zavrnil napoleonsko od\xc5\xa1kodnino, ko je Modena postala del Napoleonove  Cispadanske republike. Njegova edina h\xc4\x8di Maria Beatrice d\'Este se je poro\xc4\x8dila s Ferdinandom I., avstrijskim nadvojvodo,  sinom cesarice Marije Terezije; leta 1814 je njihov najstarej\xc5\xa1i sin Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek IV. dobil nazaj posesti dru\xc5\xbeine Este. Leta 1816 je hitro podrl utrdbe, ki bi jih lahko uporabili proti njemu in za\xc4\x8dela se je sodobna zgodovina pod avstrijsko vlado, a je kljub pravi\xc4\x8dnosti, ustavnosti in po\xc5\xa1tenosti leta 1830 izbruhnil upor, tokrat k sre\xc4\x8di neuspe\xc5\xa1no._NEWLINE_Njegov sin Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek V. je bil tudi dober vladar in je nagradil \xc5\xbertve vojne in kolere. Toda tudi on se je moral spopasti z revolucijami, ki jih je navdihnila tujina in bil leta 1848 za\xc4\x8dasno izgnan iz Modene. Avstrijske enote so se vrnile. Deset let kasneje, 20. avgusta 1859, so revolucionarji ponovno vdrli (tokrat Piemont\xc4\x8dani) ter Modeno priklju\xc4\x8dili revolucionarnemu savojskemu narodu Italije kot teritorialni del Kraljevine Italije.\n_START_SECTION_\nMestna hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nMestna hi\xc5\xa1a stoji ob Velikem trgu (je na seznamu Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine). V 17. in 18. stoletju jo je sestavljalo ve\xc4\x8d stavb, zgrajenih leta 1046 kot ob\xc4\x8dinske pisarne._NEWLINE_Zanjo je zna\xc4\x8dilna stolpna ura (Torre dell\'Orologio, konec 15. stoletja), stolp je bil par drugemu stolpu (Torre Civica), a po potresu leta 1671 je bil poru\xc5\xa1en . V notranjosti je Sala del Fuoco (Po\xc5\xbearna dvorana) z naslikanim frizom Niccola dell\'Abbateja (1546), ki prikazuje znane junake iz starodavnega Rima z zna\xc4\x8dilnim emilijskim ozadjem. V Sobi zaprisege (Camerino dei Confirmati) je eden od simbolov mesta, secchia rapita, hrastov \xc4\x8deber kot trofeja v spomin na zmago v bitki pri Zappolinu (1325) proti Bologni. Ta relikvija je navdihnila pesem z istim naslovom Alessandra Tassonija. Druga relikvija iz srednjega veka v Modeni je preda ringadora, pravokotni kamen iz marmorja ob verandi pala\xc4\x8de, ki se uporablja kot zvo\xc4\x8dna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad, in kip La Bonissima (Najbolj\xc5\xa1a), ki prikazuje \xc5\xbeensko figuro, postavljeno na trgu leta 1268, a je bila kasneje prenesena na verando.\n_START_SECTION_\nMuzej v stolnici\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej v stolnici je bil odprt leta 2000 ob velikem jubileju. Tu je bogata zbirka umetni\xc5\xa1ke dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, zlasti liturgi\xc4\x8dni okraski in pohi\xc5\xa1tvo. Poleg najdb iz \xc4\x8dasa Wiligelmusa in Lanfranca, kot so rimske metope in stre\xc5\xa1ne dekoracije, so v lapidariju tudi reliefi, skulpture in napisi iz rimske, srednjeve\xc5\xa1ke in renesan\xc4\x8dne dobe, ki so jih na\xc5\xa1li v prostorih med restavratorskimi deli med 19. in 20. stoletjem.\n_START_SECTION_\nMuzej Enza Ferrarija\n_START_PARAGRAPH_\nMuzejski kompleks, odprt 10. marca 2012, vklju\xc4\x8duje rojstni kraj Enza Ferrarija in futuristi\xc4\x8dno galerijo avtomobilskih oblik, rumene barve, ki jo je Enzo Ferrari izbral kot ozadje divjega konja na njegovem logotipu. Razstavno galerijo je zasnoval znameniti arhitekt Jan Kaplick\xc3\xbd, ki je nenadoma umrl leta 2009 in jo je vodila njegova sodelavka in zvesta pomo\xc4\x8dnica Andrea Morgante._NEWLINE_V notranjosti je multimedijski prikaz fotografij, neobjavljenih filmov in dragocenih spominov na \xc5\xbeivljenje Enza Ferrarija kot \xc4\x8dloveka, voznika in izdelovalca avtomobilov v 20. stoletju._NEWLINE_V razstavni galeriji je predstavitev zgodbe, likov, krajev in avtomobilskih dirk prebivalcev Modene.\n_START_SECTION_\nMuzej poslikanih kartic\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej je ustanovil leta 1986 Giuseppe Panini in svojo zbirko daroval mestu. Muzej je bil odprt za javnost 15. decembra 2006. Je v pala\xc4\x8di svete Margerite, v kateri sta tudi knji\xc5\xbenica Delfini in Mestna galerija._NEWLINE_V muzeju je ve\xc4\x8d zbirk, poleg klasi\xc4\x8dnih nalepk, cigaretnih kartic, pisemskih pe\xc4\x8datov, \xc5\xa1katlic in koledarjev, ki so zelo pomemben zgodovinski dokument o razvoju poslikanih kartic.\n_START_SECTION_\nMestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nMestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (Teatro Comunale) Modena (ki je bilo oktobra 2007 preimenovano v Teatro Comunale Luciano Pavarotti) je operna hi\xc5\xa1a. Ideja za ustvarjanje sedanjega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da je iz leta 1838, ko je postalo o\xc4\x8ditno, da takratno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (Teatro Comunale di via Emilia) v zasebni in javni lasti ni ve\xc4\x8d primerno za uprizarjanje oper. Ta hi\xc5\xa1a je do tedaj predstavila vsa dela Donizetija, Bellinija in Rossinija, saj je v Modeni cvetela operna kultura._NEWLINE_Pod \xc5\xbeupanom Modene in v sodelovanju s Conservatorio dell\'Illustrissima Comunit\xc3\xa0 (Konzervatorij najbolj slavne skupnosti) je arhitekt Francesco Vandelli sodeloval pri oblikovanju gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Teatro dell\'Illustrissima Comunit\xc3\xa0, kot se je najprej imenovalo "za dostojanstvo mesta in prenos scenskih umetnosti".   Ko je bila zna\xc4\x8dilna prodaja lo\xc5\xbe, je poleg pomembnega darila vojvode Friderika IV. Vandelli zasnoval novo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je zdru\xc5\xbeilo ideje tistih v Piacenzi, Mantovi in Milanu. Odprli so ga 2. oktobra 1841 z uprizoritvijo Gandinijeve opere Adelaide di Borgogna al Castello di Canossa, posebej naro\xc4\x8dene za to prilo\xc5\xbenost.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nModena ima bogato in raznovrstno kulinariko, pogosti so tudi meso, \xc5\xa1unka in salame. Najbolj znani modenski jedi sta zampone (polnjena svinjska noga, mastna in  obilnej\xc5\xa1a razli\xc4\x8dica) in cotechino modena (klobasa iz svinjskih ko\xc5\xbe je pusta in manj mastna kot zampone). Cotechino sega v leto 1511 v Mirandolo, kjer so ljudje med obleganjem morali najti na\xc4\x8din za ohranitev mesa in so uporabljali manj razrezane kose. Do 18. stoletja je postala bolj priljubljena kot rumenkasta klobasa, ki so jo takrat in v 19. stoletju  mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izdelovali na tem obmo\xc4\x8dju in okoli njega._NEWLINE_Prispevek Modene k italijanski kulturi so tortelini, narejeni iz rezan\xc4\x8dnega testa obro\xc4\x8daste oblike, polnjeni z mesom ali sirom._NEWLINE_Priljubljena je tudi cappello da prete, zelo mastna svinjska kra\xc4\x8da. Druge jedi so torta Barozzi ali torta nera (sladica s kavo/kakavom in mandljevim polnjenjem v finem pecivu), ciccioli, po\xc4\x8dasi kuhani, stisnjeni, su\xc5\xa1eni in starani mastni preostali kosi svinjine, in modenski pesto, ki je nasoljena svinjska slanina s \xc4\x8desnom, ro\xc5\xbemarinom in parmezanom in se uporablja za polnjenje poga\xc4\x8de._NEWLINE_Balzami\xc4\x8dni kis iz Modene ima od leta 2000 za\xc5\xa1\xc4\x8diteno geografsko oznako v skladu z zakonodajo EU.  Kis je za\xc4\x8dimba za solato, sir, jagode in \xc5\xa1tevilne druge jedi. Mo\xc5\xa1t so iz grozdja delali \xc5\xbee stari Rimljani: uporabljali so ga kot zdravilo in v kuhinji kot sladilo in za\xc4\x8dimbo._NEWLINE_Modena ima najbolj priznane restavracije v Italiji. Osteria Francescana ima tri zvezdice v Michelinovem vodniku iz leta 2013 in se od tedaj redno uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med prve tri na seznamu 50 najbolj\xc5\xa1ih restavracij na svetu.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSkupina Panini z dru\xc5\xbebo Panini Comics ima sede\xc5\xbe v Modeni.\n_START_SECTION_\nLegendarni avtomobili\n_START_PARAGRAPH_\nModena je skupaj s Torinom eno glavnih italijanskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d avtomobilske industrije in ima dolgo avtomobilsko tradicijo. Ferrari supercar je v Modeni ustanovil modni proizvajalec avtomobilov Enzo Ferrari. Na mestnem obmo\xc4\x8dju ima sede\xc5\xbe ve\xc4\x8d italijanskih proizvajalcev superavtomobilov, kot so Pagani, De Tomaso in Maserati.'