b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Hladnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc5\xa1tudiju filozofije in teologije je leta 1796 postal duhovnik. Zaradi slabega zdravja se je odpovedal duhovni\xc5\xa1tvu in se posvetil u\xc4\x8diteljevanju. V letih 1796 do 1803 je pou\xc4\x8deval kot u\xc4\x8ditelj 4. razreda normalke; v obdobju 1803 do 1807 je bil direktor normalke. Leta 1807 je postal gimnazijski prefekt. V \xc4\x8dasu Ilirskih provinc pa je bil u\xc4\x8ditelj naravoslovja in botanike; po odhodu Francozov pa je spet postal gimnazijski perfekt. Izdatno je prou\xc4\x8deval rastline na tedanjem Kranjskem in o njih pisal. Leta 1819 je na \xc4\x8cavnu odkril novo rastlinsko vrsto, ki jo je leta 1831 opisal nem\xc5\xa1ki botanik Reichenbach ter rod Hladnikovk (Hladnikia) poimenoval po njem. Leta 1810, je s privoljenjem guvernerja Ilirskih provinc, mar\xc5\xa1ala Auguste de Marmonta v Ljubljani ustanovil Botani\xc4\x8dni vrt, najstarej\xc5\xa1o naravoslovno znanstveno ustanovo na Slovenskem. Hladnik je precej pisal, njegova dela pa so ostala le v rokopisu. Hranita jih Arhiv Republike Slovenije in Narodna univerzitetna knji\xc5\xbenica (NUK) v Ljubljani. Okrog leta 1832 mu je za\xc4\x8del pe\xc5\xa1ati vid. Leta 1837 je bil upokojen. Kmalu zatem je oslepel in umrl 25. novembra 1844 v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nBotani\xc4\x8dno delo\n_START_PARAGRAPH_\nZ naravoslovnimi zbirkami se je sre\xc4\x8dal v \xc5\xa1tudijskih letih pri baronu \xc5\xbdigi Zoisu, kamor je hodil na po\xc4\x8ditnice. Tu se je seznanil z Valentinom Vodnikom, s katerim sta \xc5\xa1la skupaj na botani\xc4\x8dno potovanje po Koro\xc5\xa1ki. V Celovcu je spoznal avstrijskega naravoslovca Franza Wulfena, ki je kasneje postal njegov prvi botani\xc4\x8dni mentor. Na \xc5\xa1tevilnih ekskurzijah je izdatno prou\xc4\x8deval floro na tedanjem Kranjskem in v okoli\xc5\xa1kih de\xc5\xbeelah ter o njej pisal. Na izletih je nabiral rastline za svoj vrt, za herbarij, pa tudi za tuje botani\xc4\x8dne vrtove in vplivne botanike tedanjega \xc4\x8dasa (Wulfen, Host, Koch W.D.J., Reichenbach), s katerimi se je redno dopisoval._NEWLINE_Hladnik je napisal nekaj pomembnih strokovnih del, a so iz neznanih razlogov ostala \xc5\xbeal le v rokopisih. So vzorno urejena in ker jih je zapustil javnim ustanovam, je morda upal, da jih bodo objavili kasneje. Znan je njegov u\xc4\x8dbenik botanike v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini; rokopis o anatomiji rastlin, pisan v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, po katerem je predaval on in njegovi nasledniki. NUK hrani Floro carnioloco, ki ga prvotno Hladnik naslovi Botanische Notizen, ki vsebuje razporeditev 2492 rastlinskih vrst po abecednem vrstnem redu rodov s sinonimi, nahajali\xc5\xa1\xc4\x8di in navedki iz literature. Zbiral je slovenska imena rastlin. Iz leta 1821 je ohranjen zvezek z naslovom Nomina Plantarum latina, carnioloca et germanica (latinska, kranjska in nem\xc5\xa1ka rastlinska imena; obstaja \xc5\xa1e slov.-lat.-nem. imenik in lat.-slo. Seznam). Med rokopisi najdemo Bohinjsko floro (Flora wochinensis) iz leta 1826, napisano v gotici. Delo je kasneje predelal in jo poimenoval Flora Bochinensis. Ohranjen je njegov obse\xc5\xbeen in vzorno urejen herbarij, ki ga je v oporoki zapustil Kranjskemu de\xc5\xbeelnemu muzeju (Rudolfinum); njegove herbarijske mape so del mnogih drugih herbarijev tedanje Evrope._NEWLINE_\xc4\x8ceprav ga ve\xc4\x8dinoma imajo za prvega slovenskega botanika, bi ga morali pravilneje glede na obseg in temeljitost njegovega prou\xc4\x8devanja in zapisovanja, smatrati za prvega slovenskega univerzitetnega u\xc4\x8ditelja botanike.\n_START_SECTION_\nUstanovitev Botani\xc4\x8dnega vrta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitev Botani\xc4\x8dnega vrta v Ljubljani je Hladnikovo najve\xc4\x8dje delo, saj ta \xc5\xa1e po 200 letih \xc5\xbeivi in dela. Hladnik je v \xc4\x8dasu Ilirskih provinc za vrt navdu\xc5\xa1il samega guvernerja, mar\xc5\xa1ala Marmonta, ki mu je omogo\xc4\x8dil, da je pridobil zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de in zasadil prve rastline, ki jih je prenesel iz licejskega vrta. Mar\xc5\xa1al Marmont je botroval tudi zasaditvi prve lipe, ki v vrtu kraljuje \xc5\xa1e danes. Prvo zbirko je predstavljalo 447 rastlin; zastopane so doma\xc4\x8de in tuje vrste, ki so jih gojili v tedanjih vrtovih. Vrt je zastavil zelo sodobno; zasadil je rastline, ki so jih drugi botani\xc4\x8dni vrtovi uvedli precej kasneje; v vrtu pa mnoge rastejo \xc5\xa1e danes. Hladniku je uspelo vrt ohraniti tudi po odhodu Francozov, saj so Avstrijci zaprli vse ustanove iz obdobja Ilirskih provinc, kar je verjetno tudi zaradi sodelovanja z avstrijskim botanikom Hostom._NEWLINE_Hladnik je vrt uspe\xc5\xa1no vodil 24 let; odpovedati se mu je moral, ko sta mu ope\xc5\xa1ala vid in zdravje. Nasledil ga je slova\xc5\xa1ki zdravnik Ivan Nepomuk Biatz\xc3\xb3vszky, nato pa Andrej Fleischmann, ki je deloval kot oskrbnik v vrtu \xc5\xbee pod Hladnikom.\n_START_SECTION_\nUlice\n_START_PARAGRAPH_\nPo Francu Hladniku se imenuje Hladnikova cesta v Ljubljani.'