b'\n_START_ARTICLE_\nMeksika\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa potrebe re\xc5\xa1evanja stanovanjske stiske svojih uslu\xc5\xbebencev po prvi svetovni vojni je Mestna ob\xc4\x8dina Ljubljana naro\xc4\x8dila gradnjo ve\xc4\x8dnadstropne, \xc5\xa1tiritraktne obodne stavbe, v kateri se je prvotno nahajalo 82 stanovanj. Na\xc4\x8drte za stavbo je izdelal arhitekt Vladimir \xc5\xa0ubic, ki se je oprl na dunajsko socialno-stanovanjsko gradnjo (t. i. stavba okoli dvori\xc5\xa1\xc4\x8da). Okoli osrednjega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je arhitekt razporedil stanovanja minimalnega standarda, medtem ko so se v pritli\xc4\x8dju nahajali skupni prostori (kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, pralnica in na vogalih trgovine). Prvotno so na\xc4\x8drtovali, da bi zgradba imela dve osrednji dvori\xc5\xa1\xc4\x8di, a zaradi zapletov pri nakupu zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da to ni uspelo. Zgradba je bila zgrajena v letih 1926-27._NEWLINE_Pri okrasitvi stavbe sta sodelovala \xc5\xa1e kipar Lojze Dolinar (vhodna ve\xc5\xbea in portal, kra\xc5\xa1ki kamen) ter slikar Rihard Jakopi\xc4\x8d (freske na stropu obokane ve\xc5\xbee, tempera)._NEWLINE_Leta 2002 je bila zgradba razgla\xc5\xa1ena za kulturni spomenik lokalnega pomena._NEWLINE_Stavba je zaradi pomanjkanja vzdr\xc5\xbeevanja dolgo propadala. Lastniki so s pomo\xc4\x8djo mesta obnovili vsa zunanja pro\xc4\x8delja. Ogro\xc5\xbeene ostajajo Jakopi\xc4\x8deve poslikave v vhodni ve\xc5\xbei.'