b'\n_START_ARTICLE_\nBene\xc5\xa1ka republika\n_START_SECTION_\nPredzgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 580 je bizantinski cesar Tiberij II. Konstantin preuredil posestva na Apeninskem polotoku, da bi bolj u\xc4\x8dinkovito nastopil proti langobardskemu prodiranju. V ta namen je razdelil ob\xc5\xa1irno ozemlje, ki mu je vladal, v pet eparhij, a \xc5\xbee njegov naslednik Mavricij je smatral tako ureditev za nezadostno, zato je eparhije ukinil in uvedel \xc5\x9fedem voja\xc5\xa1kih gubernij. To so bili eksarhati, na \xc4\x8delu katerih je bil voja\xc5\xa1ki poveljnik, po gr\xc5\xa1ko eksarh. Doma\xc4\x8de (latinsko) guvernerjevo poimenovanje je bilo kar \xc2\xbbdux,\xc2\xab\xc2\xa0to je \xc2\xbbvodja\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbvoja\xc5\xa1ki poveljnik\xc2\xab\xc2\xa0(iz latinskega ducere = voditi). Ena od teh sedmih voja\xc5\xa1kih gubernij je bila tudi Venetika, z latinskim poimenovanjem Venetia maritima (= Obalna Bene\xc4\x8dija), ki je zavzemala obalo severnega Jadrana od \xc5\xa0tivana pri Trstu do Chioggie.\n_START_SECTION_\nNastanek Bene\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nBizantinski eksarhat Venetika, zgrajen skoraj izklju\xc4\x8dno na otokih, je bil dejansko odrezan od kopnega in se je razvil samo na morju, kjer je s \xc4\x8dasom dosegel velik ugled. Njegovi \xc2\xbbduca\xc2\xab\xc2\xa0so se spretno izogibali bodisi odprtemu sporu z Langobardi, kot tudi priznavanju bizantinske politike v ikonoklasti\xc4\x8dnih spopadih z Rimom, kar je Venetiki prizaneslo usodo Ravene. Nasprotno, v neredu in zmedi, ki ju je verski spor zanetil v vsem cesarstvu, se je Bene\xc5\xa1ki eksarhat po\xc4\x8dasi oddaljeval od centralne oblasti in v kratkem je za\xc4\x8del samostojno imenovati svoje voja\xc5\xa1ke poveljnike. Po tradiciji je bil prvi duca (= knez), oziroma po bene\xc5\xa1ko doge [do\xc4\x91e], to je do\xc5\xbe, Paulicio Anafesto, verjetno leta 697. \xc4\x8ceprav je bil takrat eksarhat \xc5\xa1e trdno povezan in odvisen od Bizanca, se imenovanje do\xc5\xbea (torej povi\xc5\xa1anje eksarhata v kne\xc5\xbeevino) smatra za za\xc4\x8detek bene\xc5\xa1ke neodvisnosti._NEWLINE_\xc5\xbde tretji do\xc5\xbe, Orso, je bil kar samostojno postavljen leta 726, ko so ga med splo\xc5\xa1nim uporom proti Bizancu Bene\xc4\x8dani izvolili brez upo\xc5\xa1tevanja cesarske oblasti. Formalno je to bil \xc5\xa1e vedno cesarski uslu\xc5\xbebenec, saj se Venetika nikoli ni izrecno umaknila izpod bizantinske oblasti, vendar se samostojna izvolitev do\xc5\xbea smatra za nastanek Bene\xc5\xa1ke republike. Niti se ni Bizanc nikoli uradno odpovedal svojim Jadranskim posestvom, toda \xc5\xbee leta 742 je dal Bene\xc4\x8danom pravico do imenovanja do\xc5\xbeev, kar je bilo dejansko priznanje statusa quo \xe2\x80\x93 bene\xc5\xa1ke samostojnosti._NEWLINE_Ko je leta 751 glavni bizantinski eksarhat na evropskem ozemlju, Ravena, zapadel Langobardom, je Venetia maritima oziroma Bene\xc5\xa1ka republika postala glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de bizantinske oblasti v Evropi. Vendar ne kot del cesarstva, temve\xc4\x8d kot njegov neodvisni predstavnik in sodelavec.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno stanje na Apeninskem polotoku\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 8. stoletja sta vladali na Apeninskem polotoku samo dve sili, Bizantinsko (Vzhodno Rimsko) cesarstvo in Langobardi. Zaradi vztrajnega prodiranja Langobardov je leta 743 eksarh zaprosil za pomo\xc4\x8d pape\xc5\xbea Zaharijo, ki je sicer posredoval za premirje pri langobardskem kralju, a je isto\xc4\x8dasno stopil v stik s Franki, ki naj bi mu pomagali proti njemu. Premirje je trajalo samo nekaj let, saj so Langobardi zavzeli Raveno \xc5\xbee leta 751 in dr\xc5\xbeavljani propadlega eksarhata so se postavili pod okrilje pape\xc5\xbea. Zaharijev naslednik \xc5\xa0tefan II. je poglobil zavezni\xc5\xa1tvo s Franki s tem, da je pomagal Pipinu Malemu priti na oblast. V zameno je leta 754 Pipin z mo\xc4\x8dno vojsko nastopil proti Langobardom, jih premagal in pridobljena ozemlja podaril pape\xc5\xbeu \xc5\xa0tefanu (promissio carisiaca). To dejanje je imelo pomembne dolgoro\xc4\x8dne posledice, ker so bila ta ozemlja zametek bodo\xc4\x8de Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Bizantinsko cesarstvo se je v tej dobi soo\xc4\x8dalo z eno najhuj\xc5\xa1ih kriz vsega svojega obstoja, to je z ikonoklazmom. To je bilo politi\xc4\x8dno-versko gibanje, ki je obsojalo vsako upodabljanje Boga in svetnikov, zato so njegovi prista\xc5\xa1i uni\xc4\x8devali vse svete podobe. Pobudnik ikonoklazma je bil cesar Leon III., ki je prepovedal \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje svetih podob v vsem cesarstvu, a je marsikje naletel na neposlu\xc5\xa1nost in upiranje, predvsem v Italiji. Pri\xc5\xa1lo je do velikih nemirov in oboro\xc5\xbeenih spopadov v vsej dr\xc5\xbeavi. Da bi pokoril uporno Raveno, je cesar poslal nadnjo mogo\xc4\x8dno ladjevje in s silo uveljavil svoje zakone. Vendar je po bitki nenadno neurje uni\xc4\x8dilo vse cesarske ladje, v \xc4\x8demer so Raven\xc4\x8dani videli bo\xc5\xbeji poseg in odobravanje njihovega stali\xc5\xa1\xc4\x8da. Razglasili so secesijo od Bizanca, kar je posredno pomenilo zbli\xc5\xbeanje rimski cerkvi. _NEWLINE_Poznej\xc5\xa1i zgodovinarji so mnenja, da je Leon III. nastopil s tako nepreklicno strogostjo samo zato, ker je hotel s tem izzvati pape\xc5\xbeevo oblast, kar mu je tudi v precej\xc5\xa1nji meri uspelo. Ker oddaljeni Bizanc ni mogel voditi dovolj uspe\xc5\xa1ne terenske vojne proti pape\xc5\xbeu, ga je napadel v doktrinalnih zadevah. Ni \xc5\xa1lo torej samo za verski problem, temve\xc4\x8d raje za politi\xc4\x8dno potezo proti pape\xc5\xa1ki posvetni oblasti, ki se je z veliko naglico \xc5\xa1irila in zakrivala cesarski ugled v Evropi. _NEWLINE_Zanimivo je stali\xc5\xa1\xc4\x8de Bene\xc4\x8danov v okviru evropskega politi\xc4\x8dnega stanja. V 8.stoletju je bila Bene\xc5\xa1ka republika \xc5\xa1e sestavni del Bizantinskega cesarstva in je strogo izpolnjevala bizantinske zakone, \xc4\x8deprav se je leta 726 opredelila proti ikonoklazmu. Mejila je z mogo\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavo Frankov, s katero je pri\xc5\xa1lo ve\xc4\x8dkrat do nasprotstev, a sovra\xc5\xbenosti so se vendar ustavile pri manj\xc5\xa1ih spopadih. Prav tako je Bene\xc5\xa1ka republika ohranila korektne odnose z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do oblastjo pape\xc5\xbea, \xc4\x8deprav so se problemi verskega zna\xc4\x8daja pojavljali tudi v njenih mejah. Odnosi do teh treh velesil tistega \xc4\x8dasa dokazujejo odlo\xc4\x8dno nevtralnost Bene\xc4\x8danov. Dejansko je bila vsa njihova politi\xc4\x8dna dejavnost omejena na ustvarjanje nove samostojne dr\xc5\xbeavice, ki si je po\xc4\x8dasi pridobivala neodvisnost.\n_START_SECTION_\nZgodovina Bene\xc5\xa1ke republike\n_START_PARAGRAPH_\nV tiso\xc4\x8dletju svojega obstoja je Bene\xc5\xa1ka republika pre\xc5\xa1la od zasilnega zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da pribe\xc5\xbenikov, ki so se umikali pred Huni, do ekonomske velesile, ki je vladala vsemu Sredozemlju. Prva stoletja je dr\xc5\xbeava rasla po\xc4\x8dasi, v senci mogo\xc4\x8dnega Bizantinskega cesarstva. Ko je pa cesarstvo za\xc4\x8delo propadati, je pri\xc5\xa1la do izraza vsa njena trgovska in pomorska spretnost._NEWLINE_Zanimivo je, da se Bene\xc4\x8dani dolgo niso proglasili za Bene\xc4\x8dane, to je dr\xc5\xbeavljane Bene\xc5\xa1ke republike. Imeli so se za Bizantince in domovina jim je bila Bene\xc5\xa1ka kne\xc5\xbeevina (Ducato). To je razvidno tudi iz relativne pomembnosti, ki so jo pripisovali svojemu glavnemu mestu, saj je bil do\xc5\xbeev uradni sede\xc5\xbe ve\xc4\x8dkrat preme\xc5\xa1\xc4\x8den, kot so pa\xc4\x8d narekovale trenutne razmere. Prvi sede\xc5\xbe kne\xc5\xbeevine je bil v kraju Cittanova, nato v mestu Eraclea, od leta 742 pa Malamocco. Sedemdeset let pozneje se je vlada preselila na otok Rialto, ki se ga je dalo bolje braniti. Prav tu se je med 9. in 10. stoletjem organizirala civitas Rivoalti (= mesto Rivoalto), ki se je pozneje preimenovala v civitas Veneciarum (= mesto Bene\xc4\x8danov) in je postala center mesta Benetke. Iz tega bi se dalo sklepati, da so se Bene\xc4\x8dani proglasili za samostojne \xc5\xa1ele proti koncu 10. stoletja.\n_START_SECTION_\nPrvo obdobje republike\n_START_PARAGRAPH_\nKne\xc5\xbeevina (ducato), ki je nastala z ukinitvijo eksarhata in imenovanjem kneza/do\xc5\xbea leta 697, je trajala, z nekaj presledki, do polovice 12. stoletja. _NEWLINE_Prva dva do\xc5\xbea sta bila imenovana iz Bizanca. Tretjega so proglasili Bene\xc4\x8dani sami, ki so s tem hoteli protestirati proti cesarjevi ikonoklasti\xc4\x8dni politiki. Po njegovi smrti je bila do\xc5\xbeeva slu\xc5\xbeba ukinjena in predstavniki oblasti so bili voja\xc5\xa1ki poveljniki (magister militum) do leta 742, ko je bila z ljudsko vstajo spet vzpostavljena do\xc5\xbeeva oblast. Nove do\xc5\xbee je sicer volila ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina (bene\xc5\xa1ko concio [k\xc3\xb2n\xc4\x8do]), a ve\xc4\x8dkrat so izvoljenci sku\xc5\xa1ali preklicati volilno politiko in uvesti dinasti\xc4\x8dno nasledstvo. Dosegli so pravico, da si izberejo sodelavca iz vrst sorodnikov in nato da je ta sodelavec njihov naslednik, kar je bilo \xc5\xbee neke vrste dedno nasledstvo. \xc5\xa0ele leta 1032 je ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina z zakonom prepovedala vsakr\xc5\xa1no imenovanje naslednikov in potrdila volilni sistem. To se smatra za prvi ustavni zakon Bene\xc5\xa1ke republike. Uzakonitev volilnega postopka in omejitev do\xc5\xbeevih pravic je bila prva stopnja do republi\xc5\xa1ke zakonodaje, \xc4\x8deprav ni bil status republike, kot jo danes pojmujemo, nikoli progla\xc5\xa1en. Benetke so le prevzele naslov Serenissima Res Publica s pomenom neodvisna dr\xc5\xbeava.\n_START_SECTION_\nDrugo obdobje republike\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1148 dalje so se morali do\xc5\xbei ob ustoli\xc4\x8denju odpovedati dolo\xc4\x8denim pravicam v korist skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. To je bila promissio domini ducis, \xc4\x8digar tekst je vsakokrat, za vsakega do\xc5\xbea posebej, pripravila posebna komisija. S to izjavo je do\xc5\xbe dejansko izgubil ve\xc4\x8dino oblasti in kne\xc5\xbeevina je postala Res Publica v prvotnem pomenu besede javna zadeva, kar je pomenilo, da ni smel vladati en sam \xc4\x8dlovek, temve\xc4\x8d je bila oblast v rokah ve\xc4\x8d oseb, ki jih je izvolilo ljudstvo. Ustanovljen je bil Commune Veneciarum, svoje vrste srednjeve\xc5\xa1ka komuna, ki se je razlikovala od ostalih italijanskih komun v tem, da je ohranila do\xc5\xbea in da je nastala v duhu strogih bizantinskih navad. Upravna organizacija komune je bila zapletena in mo\xc4\x8dno razvejana, pristojnosti raznih komisij so bile natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene in predvidene. Ta komplicirana ureditev, ki je do podrobnosti pogojevala vse javno delovanje, je bila tudi najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e jamstvo za ohranitev ravnote\xc5\xbeja med mogo\xc4\x8dnimi \xc4\x8dlani vladajo\xc4\x8de oligarhije. _NEWLINE_Proti koncu 13. stoletja je republika izgubila \xc5\xa1e zadnji videz demokrati\xc4\x8dne vladavine. Do\xc5\xbe Pietro Gradenigo, na oblasti od 1289. do 1311., je uvedel tako imenovano \xc2\xbbaristokrati\xc4\x8dno republiko\xc2\xab\xc2\xa0z zakonom Serrata. Ta zakon iz leta 1297 je za\xc4\x8dasno dovoljeval dednost slu\xc5\xbebe v glavnem politi\xc4\x8dnem organu republike Maggior Consiglio (ki je med drugim volil do\xc5\xbea), kar je onemogo\xc4\x8dilo vstop vanj vsemu recentnemu plemstvu. Odgovor na serrato sta bila dva dr\xc5\xbeavna udara do\xc5\xbeevih politi\xc4\x8dnih nasprotnikov, ki pa nista uspela. Nasprotno, stanje se je postopoma \xc5\xa1e bolj zaostrilo in dednost je postala dokon\xc4\x8dno zakonita. Leta 1423 je bila tudi formalno ukinjena Ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, s \xc4\x8dimer je postal Maggior Consiglio, ki so ga sestavljali sami stari aristokrati z dedno pravico, neomejeni vladar Bene\xc5\xa1ke republike.\n_START_SECTION_\nTretje obdobje republike\n_START_PARAGRAPH_\nAristokrati\xc4\x8dna republika je bila zadnje razvojno obdobje dr\xc5\xbeave, v katerem je Bene\xc5\xa1ka republika dosegla vi\xc5\xa1ek svoje mo\xc4\x8di na mednarodnem nivoju, kakor tudi najvi\xc5\xa1jo \xc5\xbeivljenjsko raven svojih dr\xc5\xbeavljanov. V za\xc4\x8detku 16. stoletja je bila priznana evropska velesila predvsem zaradi velikega bogastva njenega trgovskega in finan\xc4\x8dnega poslovanja, a tudi zaradi izredne sposobnosti njenih upraviteljev, diplomatov in vojakov. Obsegala je ozemlja Bene\xc4\x8dije, Furlanije, Istre, Dalmacije in Kotorja, del Lombardije, Jonske otoke, Peloponez in ve\xc4\x8dino gr\xc5\xa1kih otokov, Kreto in Ciper, pa tudi ve\xc4\x8d mest in pristani\xc5\xa1\xc4\x8d v vzhodnem Sredozemlju. _NEWLINE_Prvi udarec bene\xc5\xa1ki trgovini je zadalo odkritje Amerike, ki je v teku desetletij preusmerilo pomorsko trgovino iz Sredozemlja \xc4\x8dez Atlantik, vendar je bila republi\xc5\xa1ka ekonomija dovolj mo\xc4\x8dna, da se je vklju\xc4\x8dila v novo razmerje sil. Toda kmalu so na vzhodne posesti za\xc4\x8deli pritiskati Turki in v dolgoletnih vojnah v teku 16. in 17. stoletja je morala Bene\xc5\xa1ka republika odstopiti ve\xc4\x8dino svojih prekomorskih posesti. Na Apeninskem polotoku so se bene\xc5\xa1ki teritorialni interesi kri\xc5\xbeali z interesi Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, ki se je zavezala s Francozi proti republiki. Leta 1797 je Napoleon zasedel vse bene\xc5\xa1ke kopenske posesti na Apeninskem polotoku in zagrozil z napadom na Benetke. Bene\xc4\x8dani, ki so imeli \xc5\xa1e \xc5\xbeivo v spominu grozote francoske revolucije, so hoteli prizanesti svojemu mestu uni\xc4\x8denje in so se predali. Dne 12. maja 1797 je do\xc5\xbe izro\xc4\x8dil svoje insignije in Maggior Consiglio (Najvi\xc5\xa1ji svet) je razglasil padec republike ter odstopil. Francoske \xc4\x8dete so vkorakale v Benetke brez boja. Tako se je po 1100 letih zaklju\xc4\x8dila najdlje trajajo\xc4\x8da republika v zgodovini.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irjenje ozemlja\n_START_PARAGRAPH_\nBenetke so se osamosvojile od Bizanca v 9. stoletju in kmalu postale najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a od pomorskih republik. V visokem srednjem veku so ob razvoju trgovine z Levantom, ustanavljanju tamkaj\xc5\xa1njih trgovskih postojank in njenem nadzoru postale ena glavnih trgovskih in voja\xc5\xa1kih velesil v vzhodnem Sredozemlju. Tako se je dr\xc5\xbeava v za\xc4\x8detku 11. stoletja za\xc4\x8dela \xc5\xa1iriti na vzhodno obalo Jadrana in zasedla Istro, Dalmacijo in Albanijo. Bene\xc5\xa1ko ladjevje je odlo\xc4\x8dilno pripomoglo k zavzetju Konstantinopla s strani kri\xc5\xbearjev v \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni leta 1204. Ob kasnej\xc5\xa1i razdelitvi Bizantinskega cesarstva so Benetke dobile veliko ozemlja v Egejskem morju, vklju\xc4\x8dno z otoki Kreto in Evbejo. Leta 1489 je Benetkam bil priklju\xc4\x8den \xc5\xa1e Ciper, pred tem kri\xc5\xbearska dr\xc5\xbeava._NEWLINE_Bene\xc5\xa1ka republika je bila v letih 1257 do 1381 v vojni z Genovsko republiko, na koncu katere je dobila popolno prevlado nad Sredozemljem. V zgodnjem 15. stoletju so se Bene\xc4\x8dani za\xc4\x8deli \xc5\xa1iriti tudi na Apeninski polotok in v Padsko ni\xc5\xbeino, kot odgovor na groze\xc4\x8de \xc5\xa1irjenje Giangaleazza Viscontija, milanskega vojvoda. Do leta 1410 je Bene\xc5\xa1ka republika zavzela ve\xc4\x8dino dana\xc5\xa1nje Bene\xc4\x8dije, vklju\xc4\x8dno s pomembnima mestoma Verono in Padovo. Bene\xc4\x8dani so prav tako pri\xc5\xa1li navzkri\xc5\xbe s Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo, pri nadzoru pokrajine Romanje. Spor je leta 1508 pripeljal do ustanovitve cambraiske lige, v kateri so pape\xc5\xbe Julij II., francoski kralj Ludvik XII., cesar Maksimilijan I. in kralj Aragonije Ferdinand II. skupaj nastopili proti Republiki. \xc4\x8ceprav so Francozi porazili Bene\xc4\x8dane pri Agnadellu leta 1509, Benetke zaradi razpada koalicije niso utrpele ve\xc4\x8dje izgube ozemlja._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu se je na Balkan in vzhodno Sredozemlje za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti Osmansko cesarstvo, ki je resno ogrozilo Bene\xc5\xa1ko republiko. V letih 1570-71 so Turki zasedli Ciper, kljub zmagi katoli\xc5\xa1ke Svete lige v bitki pri Lepantu. Kmalu zatem so Bene\xc4\x8dani sklenili s Turki premirje, ki je potrdilo izgubo Cipra. Za \xc4\x8dasa kandijske vojne (1645-1669) je Bene\xc5\xa1ka republika izgubila \xc5\xa1e Kreto._NEWLINE_Do 18. stoletja je bila dr\xc5\xbeava le \xc5\xa1e bleda senca nekdanje velesile, \xc4\x8deprav je \xc5\xa1e naprej vladala jadranskemu primorju in Jonskemu oto\xc4\x8dju. Leta 1797 je bila zavojevana s strani Francozov pod generalom Napoleonom Bonapartejem in z mirovnim sporazumom v Campoformiju (danes Campoformido) razdeljena med republiko Francijo in Svetim rimskim cesarstvom.\n_START_SECTION_\nPravna ureditev in oblast\n_START_PARAGRAPH_\nPri preu\xc4\x8devanju administracije Bene\xc5\xa1ke republike je treba razlikovati med pravno ureditvijo in dejansko oblastjo. Pravna ureditev je bila formalna dolo\xc4\x8ditev vseh dr\xc5\xbeavnih funkcij do podrobnosti, kar je pre\xc5\xa1lo celo v pregovor kot \xc2\xbbbizantinska natan\xc4\x8dnost.\xc2\xab\xc2\xa0V resnici se je dogajalo, da je prava oblast, se pravi skupek najvi\xc5\xa1jih pravic, bila v rokah nekaterih mogo\xc4\x8dnih osebnosti, ki so jo prilagajale svojim namenom. Na\xc4\x8delna preciznost in strogost zakonov je spodbujala tudi iznajdljive na\xc4\x8dine njihove kr\xc5\xa1itve.\n_START_SECTION_\nLjudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nFormalno je bil suvereni nosilec vsake oblasti bene\xc5\xa1ki narod, ki se je zdru\xc5\xbeeval v skup\xc5\xa1\xc4\x8dini imenovani concio [k\xc3\xb2n\xc4\x8do]. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dino so sestavljali vsi svobodni mo\xc5\xbeje, kar je pomenilo pripadnike dru\xc5\xbein, ki so vsaj tri generacije \xc5\xbeivele v Benetkah. Njena glavna obveznost je bila volitev in priznanje do\xc5\xbea. V teku stoletij se je pomembnost skup\xc5\xa1\xc4\x8dine ve\xc4\x8dkrat spreminjala, tudi glede na mo\xc4\x8d in spretnost njenih nasprotnikov. Kot primer je vredno navesti borbo za dednost do\xc5\xbeeve funkcije, ki je bila dolgo glavni problem bene\xc5\xa1ke vlade. Kljub prepovedi skup\xc5\xa1\xc4\x8dine je bilo med 8. in  9. stoletjem imenovanih kar 15 do\xc5\xbeevih koadjutorjev (co-dux), a po drugi strani, kljub do\xc5\xbeevim odlo\xc4\x8dbam jih je samo \xc5\xa1est doseglo visoki polo\xc5\xbeaj._NEWLINE_Pravo priznanje suverenosti je skup\xc5\xa1\xc4\x8dina dosegla leta 1032, ko je namesto predlaganega do\xc5\xbea ustoli\xc4\x8dila svojega predstavnika in isto\xc4\x8dasno z zakonom prepovedala dotedanji na\xc4\x8din imenovanja do\xc5\xbeev. S tem zakonom je bila dejansko ukinjena kne\xc5\xbeevina in osnovana republika.\n_START_SECTION_\nNajvi\xc5\xa1ji svet\n_START_PARAGRAPH_\nEna prvih posledic vpliva suverene ljudske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine je bila do\xc5\xbeeva dolo\xc4\x8ditev Sveta modrih (Consilium Sapientium), ki je bil predstavnik skup\xc5\xa1\xc4\x8dine in obvezni svetovalec do\xc5\xbea. Zadevna listina je bila izdana leta 1143 v imenu Commune Veneciarum, to je Bene\xc5\xa1ke komune. Po skoraj tridesetih letih se je Svet modrih preimenoval v Maggior Consiglio, to je Najvi\xc5\xa1ji svet, v katerega so bile vklju\xc4\x8dene vse komisije in manj\xc5\xa1i administrativni organi dr\xc5\xbeave. Sestavljalo ga je 35 svetnikov, pozneje 100 in po letu 1178 so bili priklju\xc4\x8deni \xc5\xa1e svetniki novonastale sodne komisije Quarantia [kuarant\xc3\xacja]. Sprva je svetnike imenovala skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, od leta 1207 pa trije njeni predstavniki, po letu 1230 sedem predstavnikov. Pripadniki biv\xc5\xa1ih manj\xc5\xa1ih upravnih organov so ve\xc4\x8dinoma imeli dedno pravico do svoje slu\xc5\xbebe ali so si jo na kak na\xc4\x8din pridobili. Tako sta se v Najvi\xc5\xa1jem svetu opredelili dve struji, to je izvoljeni svetniki in dedno upravi\xc4\x8deni svetniki. Po dolgem prepiranju je zmagala stranka aristokratov, to je svetnikov po dednem nasledstvu, ki je leta 1319 dokon\xc4\x8dno onemogo\xc4\x8dila ne-plemi\xc5\xa1kim osebam vstop v svet. Maggior Consiglio je postal zaprta koalicija bene\xc5\xa1kih aristokratov, ki je imela zadnjo besedo v vsakem dr\xc5\xbeavnem problemu._NEWLINE_Ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki se \xc5\xbee davno ni ve\xc4\x8d mogla zoperstavljati Najvi\xc5\xa1jemu svetu, je bila uradno ukinjena leta 1423. Visoki cerkveni predstavniki so bili odstranjeni od sveta v letu 1498.\n_START_SECTION_\nDrugi dr\xc5\xbeavni organi\n_START_PARAGRAPH_\nBizantinska skrb za podrobnosti je tudi v Bene\xc5\xa1ki republiki osnovala veliko upravnih in sodnih teles, od katerih je vredno omeniti najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a._NEWLINE_Ni\xc5\xbeji svet (Minor Consiglio) je sestavljalo \xc5\xa1est svetnikov, ki jih je izvolil Najvi\xc5\xa1ji svet. Njihova naloga je bila pomagati do\xc5\xbeu in ga isto\xc4\x8dasno strogo nadzirati, celo v osebni korespondenci, da ni pre\xc5\xa1el meja svoje oblasti. Glavni od teh svetnikov je bil do\xc5\xbeev namestnik v slu\xc4\x8daju trenutne nerazpolo\xc5\xbeenosti ali zadr\xc5\xbeka. Celotni Ni\xc5\xbeji svet, skupaj z do\xc5\xbeem in tremi predstavniki quarantie so bili najvi\xc5\xa1je predstavni\xc5\xa1tvo dr\xc5\xbeave, imenovano Signoria. Naslov Serenissima Signoria je nadomestil poimenovanje Commune Veneciarum v vseh uradnih listinah po letu 1423._NEWLINE_Quarantia (Consiglio dei XL) je bil suvereni organ za finan\xc4\x8dne zadeve in najvi\xc5\xa1ji sodni organ. V za\xc4\x8detku je to bilo 40 oseb (bene\xc5\xa1ko quaranta = \xc5\xa1tirideset), ki jih je imenoval do\xc5\xbe na predlog devetih predstavnikov ljudske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Bili so enakopravni vsem drugim \xc4\x8dlanom Najvi\xc5\xa1jega sveta, zato so imeli pravico do vseh politi\xc4\x8dnih razprav, vendar so se s \xc4\x8dasom omejili na upravljanje dr\xc5\xbeavnih financ ter na pravno plat zakonodaje in sodstva. Svetnike je volil Najvi\xc5\xa1ji svet za dobo enega leta in so bili lahko spet izvoljeni. Pozneje se je ta dr\xc5\xbeavni organ razvejal in \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlanov se je pomno\xc5\xbeilo, predvsem zaradi preobilice pravosodnih funkcij._NEWLINE_Svet napro\xc5\xa1enih (Consiglio dei Pregadi) je nastal kot pomo\xc5\xbeni organ Najvi\xc5\xa1jega sveta v zunanjepoliti\xc4\x8dnih zadevah. Imenoval se je dei Pregadi (bene\xc5\xa1ko pregar = prositi, pregado = napro\xc5\xa1en), ker so bili svetniki sprva \xc2\xbbnapro\xc5\xa1eni\xc2\xab\xc2\xa0od do\xc5\xbea za mnenje in nasvet. Sestavljalo ga je 60 \xc4\x8dlanov, ki jih je letno izvolil Najvi\xc5\xa1ji svet, in pozneje \xc5\xa1e drugih 60 kot \xc2\xbbdodatek\xc2\xab\xc2\xa0(Zonta). V 14. stoletju se je pod vplivom humanisti\xc4\x8dnih idej preimenoval v Senat. V tej dobi je \xc5\xbee prevzel ve\xc4\x8dino funkcij Najvi\xc5\xa1jega sveta in se raz\xc5\xa1iril na 240 \xc4\x8dlanov._NEWLINE_Svet desetih (Consiglio dei X) je deloval od leta 1335 do konca republike. Sestavljalo ga je deset \xc4\x8dlanov, ki so bili zadol\xc5\xbeeni za dr\xc5\xbeavno varnost. Bili so izvoljeni letno, a ne dve leti zaporedoma in ne isto\xc4\x8dasno z drugim dru\xc5\xbeinskim \xc4\x8dlanom. Njihove preiskave in zasli\xc5\xa1evanja so bila tajna in brez mo\xc5\xbenosti ugovora. Kon\xc4\x8dna obsodba, po potrebi isto tako tajna, je bila nepreklicna in smrtne kazni izvr\xc5\xa1ene takoj in nikoli javno. V svetu je delovala o\xc5\xbeja komisija treh Inkvizitorjev, ki so \xc5\xa1\xc4\x8ditili dolo\xc4\x8dene dr\xc5\xbeavne tajnosti celo pred kolegi._NEWLINE_V teku 15. in 16. stoletja so si sledila ostra nasprotja in borbe za nadoblast med Senatom in Svetom desetih, dokler ni bilo dose\xc5\xbeeno ravnote\xc5\xbeje med tremi preostalimi politi\xc4\x8dnimi silami: Najvi\xc5\xa1jim svetom, Senatom in Svetom desetih. Ustalilo se je sodelovanje med zakonodajno, sodno in izvr\xc5\xa1no oblastjo.'