b'\n_START_ARTICLE_\nTelesna pripravljenost\n_START_SECTION_\nTelesna pripravljenost\n_START_PARAGRAPH_\nTelesna pripravljenost je definirana kot kvaliteta oziroma zna\xc4\x8dilnost primerna za opravitev dolo\xc4\x8dene naloge. Okrog leta 1950, v povezavi z industrijsko revolucijo in povojnem \xc4\x8dasom, je izraz telesna pripravljenost pridobil na pomenu. Moderna definicija opisuje \xc4\x8dlovekovo zmo\xc5\xbenost za izvajanje specifi\xc4\x8dne funkcije oziroma \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko prilagajanje za razli\xc4\x8dne situacije, predvsem fizi\xc4\x8dne. Vse to je vodilo do popularizacije pojma telesna pripravljenost in vzpon fitness industrije. Za dobro telesno pripravljene osebe ozna\xc4\x8dujemo ljudi, ki imajo dolo\xc4\x8dene anaerobne ali aerobne sposobnosti (mo\xc4\x8d ali vzdr\xc5\xbeljivost). Definicija, ki jo je postavil Greg Glassman definira telesno priravljenost kot pove\xc4\x8dano zmo\xc5\xbenost za opravljanje nekega dela najsi bo to podro\xc4\x8dje mo\xc4\x8di, vzdr\xc5\xbeljivosti, hitrosti, ravnote\xc5\xbeja ali koordinacije in biti zmo\xc5\xbeen nadgraditi vsoto opravljenega dela v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu. Dobro planiran program za izbolj\xc5\xa1anje telesne pripravljenosti bo izbolj\xc5\xa1al osebo v vasaki izmed omenjenih domen. Program za izbolj\xc5\xa1anje telesne pripravljenosti prikrojen vsakemu posamezniku se obi\xc4\x8dajno osredoto\xc4\x8da na eno ali ve\xc4\x8d specifi\xc4\x8dnih domen. Mnogo avtorjev navaja kot sestavni del dobre telesne pripravljenosti tudi mentalno, socialno in emocionalno zdravje. To je mnogokrat v u\xc4\x8dbenikih predstavljeno kot trikotnik, ki je sestavljen iz fizi\xc4\x8dnega aspeka, emocionalnega aspekta in mentalnega aspekta. Fizi\xc4\x8dne priprava lahko tudi preventivno deluje na razne kroni\xc4\x8dne bolezni, ki so posledica nezradvega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja in staranja. Vadba lahko tudi pomaga nekterim ljudem do bolj\xc5\xa1ega in globjega spanca, ter pomaga dolo\xc4\x8denim oseba z motnjo razpolo\xc5\xbeenja. Priporo\xc4\x8deno za odraslo populacijo je vsaj uro in petnajst minut visoko intenzivne vadbe na teden ali dve uri in pol srednje intenzivne vadbe. Raziskave so pokozale, da so mnoge koristi vadbe povezane z zdravjev skeletnih mi\xc5\xa1ic in nekaterih organov. To je posledica sovi, ki jo spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo mi\xc5\xa1ice in pomaga pri obnovitvi tkiv, rasti novih tkiv in mongih protivnetnih funkcij.\n_START_SECTION_\nTrening\n_START_PARAGRAPH_\nSpecifi\xc4\x8dna ali v neko delo orientirana telesna pripravljenost je karakteristika, ki omogo\xc4\x8da osebi opraviti neko aktivnost z razumno efektivnostjo na primer \xc5\xa1port ali voja\xc5\xa1ka slu\xc5\xbeba. Specifi\xc4\x8den trening pripravi osebo, da se dobro odre\xc5\xbee v posamezni vnaprej predvideni situaciji (\xc5\xa1port). Posamezni primeri: \xc5\xa0print na 100m: atlet mora biti trenira za anaerobno delo na tekmi, primer takega treninga je intervalni treining. Srednje dolge proge: atleto potrebujejo oboje, hitrost in vzdr\xc5\xbeljivost. Mi\xc5\xa1ice morajo biti navajene dalj \xc4\x8dasa zdr\xc5\xbeati pod velikim naporom. Maraton: v tem primeru mora biti atlet treinran za aerobno delo skozi celotno tekmo, nejgova vzdr\xc5\xbeljivost mora biti na maksimumu. Mnogi poklicni gasilci in policaji so podvr\xc5\xbeeni fizi\xc4\x8dnemu testiranjo, da se ugotovi alo so fizi\xc4\x8dno sposobni opravljenti naloge v njihovem poklicu. \xc4\x8clani vojske morajo preko fizi\xc4\x8dnega testiranja. Sprinti v hrib: potrebna je dobra telesna pripravljenost, tak na\xc4\x8din treinga je posebno dober za no\xc5\xbene mi\xc5\xa1ice. Vojska pogosto treinra svoje pripradnike s to metodo. Tek v presku: povzro\xc4\x8di manj obrmenitev za no\xc5\xbene mi\xc5\xa1i\xc4\x8de kot tek po travi ali drugi trdi povr\xc5\xa1ini. To je predvsem zato, ker pesek ubla\xc5\xbei stopalo pri stiku s tlemi. Tek po pesku je efektiven na\xc4\x8din za izgubo telesne ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe in izbolj\xc5\xa1anje telesne pripravljenosti, saj zahteva ve\xc4\x8d napora kot tek po trdi povr\xc5\xa1ini (ena in pol krat ve\xc4\x8d). Tek po vodi: je oblika vadbe, ki povzro\xc4\x8di minimalno obrmenitev sklepov in kosti. Zaradi tega razloga je taka vadba kot nala\xc5\xa1\xc4\x8d za oseba v procesu regeneracije. Te\xc5\xbeavnost vadbe si lahko prilagajano z globino vode po kateri te\xc4\x8demo. Da bi fizi\xc4\x8dna priprava koristila zdravju posameznika, mora biti izvajan s pravo intenzivnostjo, trajanjem in pogostostjo. \xc4\x8ce je vesmu temu zado\xc5\xa1\xc4\x8deno je napredek neizbe\xc5\xbeen. Oseba se lahko na splo\xc5\xa1no po\xc4\x8duti bolje, vedar u\xc4\x8dinki fizi\xc4\x8dne vadbe so vidni \xc5\xa1ele \xc4\x8dez tedne. Za vstrezn stimulans mora vadba poskrbeti za dovolj\xc5\xa1enj srez za mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni sistem. Za napredek se mora ta sres skozi \xc4\x8das stopnjevati. Tak na\xc4\x8din ima tri osnovne faze to so obrmenitev, specifi\xc4\x8dnost in progresija.\n_START_SECTION_\nVisoko intenzivni intervalni trening (HIIT)\n_START_PARAGRAPH_\nTo je oblika treinga za katero so zan\xc4\x8dilni karatki visoko intenzivno intervali. Praviloma je tka vadba sestavljena iz visoko intenzivnih serij katerim nemudoma sledi obdobje po\xc4\x8ditka ali nizko intenzivna aktivnost. \xc5\xa0tudije so pokazale, da je vadba pri visoki intenzivnosti pove\xc4\x8dala koristi za kardiovaskularni sistem v primerjavi s srednjo ali nizko intenzivno vadbo. Taka oblika vadbe je nadvse primerna za izgubo telesne ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe, posebej okrog pasu. V nadaljnji primerjavi je prednosti HIIT vadbe tudi, da v kraj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju porabi ve\xc4\x8d kalorij, tudi po \xc5\xbee kon\xc4\x8dani vadbi proces porabe kalorij \xc5\xa1e vedno traja. \xc4\x8casovno je tak na\xc4\x8din vadbe primeren za ljudi z malo \xc4\x8dasi, saj taka oblika vadbe ni \xc4\x8dasovno obse\xc5\xbena.'