b'\n_START_ARTICLE_\nBeata (otok)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOtok je med Evropejci prvi odkril \xc5\xbee Kri\xc5\xa1tof Kolumb leta 1494 med svojim drugim popotovanjem v Novi svet. Takrat naj bi na njem prebivali staroselci ljudstva Ta\xc3\xadno, \xc4\x8demur pri\xc4\x8dajo veliki kupi velikih \xc5\xa1koljk morskega pol\xc5\xbea (Strombus gigas), ki je bil pogost del jedilnika staroselskega ljudstva. Arheologi so prav tako odkrili ostanke naselbine, v kateri je prebivalo do 800 Ta\xc3\xadnojev.  o_NEWLINE_Med kolonialnim obdobjem so \xc5\xa0panci na otoku imeli svoj lasten grad (ki je nato zapu\xc5\xa1\xc4\x8den stal do poznega 19. stoletja), pri katerem so zalagali svoje ladje za pot v notranjost celine. Njegova strate\xc5\xa1ka lega in zaloge sta botrovali \xc5\xa1tevilnim napadom piratov iz \xc5\xbdelvjega otoka na omenjeno opori\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Med 1870-imi je vlada nekaj zasebnikom dovolila, da ustanovijo rudnike soli ob severni obali otoka. Zaloge soli so bile v 1960-ih dokon\xc4\x8dno iz\xc4\x8drpane.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1je otoka je dokaj pestro: ob severni obali najdemo mangrovska mo\xc4\x8dvirja, na zahodni obali pa pe\xc5\xa1\xc4\x8dene zalive in pla\xc5\xbee. Ve\xc4\x8dji del notranjosti prekriva suhi pol-listopadni apnen\xc4\x8dni gozd. Geolo\xc5\xa1ko je otok zgrajen prete\xc5\xbeno iz apnenca, katerega erozija povzro\xc4\x8da zelo nazob\xc4\x8dene povr\xc5\xa1ine na izpostavljenih skalah (t. i. diente de perro ali pasji zobje). Drugi zna\xc4\x8dilni pojavi so \xc5\xa1e po\xc5\xbeiralniki in cenotes. Otok je trenutno nenaseljen, ob\xc4\x8dasno se na njem ustavijo ribi\xc4\x8di iz celine.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa otoku prebivajo \xc5\xa1tevilne vrste nelete\xc4\x8dih pti\xc4\x8dev, kot sta Microligea palustris in Columba leucocephala, ter plazilcev, kot sta Rhinoceros iguana in Alsophis anomalus. Na otoku redno postojijo \xc5\xa1tevilne vrste mo\xc4\x8dvirnikov, tako stalnih kot selivk.'