b'\n_START_ARTICLE_\nDe\xc5\xbe\n_START_SECTION_\nNastanek de\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce je oblak zelo visoko in \xc4\x8de je zrak pod njim dovolj suh, lahko de\xc5\xbene kapljice pri padanju izparijo in tako ne padejo na zemeljsko povr\xc5\xa1ino. Temu pojavu pravimo virga. \xc5\xa0ele tedaj, ko je zrak toliko nasi\xc4\x8den z vodno paro vse do zemeljske povr\xc5\xa1ine, da se izparevanje znatno zmanj\xc5\xa1a, pri\xc4\x8dne padati de\xc5\xbe na zemeljsko povr\xc5\xa1ino._NEWLINE_De\xc5\xbene kapljice, padajo\xc4\x8de iz oblakov, ki so debeli 700 m, dospejo na zemeljsko povr\xc5\xa1ino le, \xc4\x8de ti oblaki niso vi\xc5\xa1e kot 3000 m. Glede na velikost vodnih kapljic in jakost padavin lahko le-te razdelimo na trajni de\xc5\xbe in na ob\xc4\x8dasne plohe ali nevihte.\n_START_SECTION_\nPomembnost de\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbe je najbolj pogosta oblika padavin in prispeva k zmanj\xc5\xa1evanju vodnega ciklusa, ki je za \xc5\xbeivljenje na Zemlji odlo\xc4\x8dilen dejavnik. Dolgoro\xc4\x8dno de\xc5\xbe napaja potoke in reke z vseh gora. De\xc5\xbe \xc4\x8disti prah, cvetni prah in druge delce v zraku. De\xc5\xbe vsebuje raztopljene kisik, du\xc5\xa1ik, ogljikov dioksid, \xc5\xbeveplovo kislino in du\xc5\xa1ikovo kislino. De\xc5\xbe lahko raztaplja minerale iz kamnin in zemlje, ki slu\xc5\xbeijo kot hranilo za rastline in druge oblike \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Prekomerni de\xc5\xbe lahko s\xc4\x8dasoma pripelje do spremembe lokalne klime (mikroklime) ter posledi\xc4\x8dno do spremembe \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst. Preoblikuje povr\xc5\xa1je, in sicer s spiranjem, obse\xc5\xbenimi erozijami ali zasi\xc4\x8denjem tal. Kratkoro\xc4\x8dno pretirano de\xc5\xbeevje lahko privede do lokalnih hudournikov in poplav. Na hribovitih pobo\xc4\x8djih lahko povzro\xc4\x8di plazove._NEWLINE_Pomanjkanje de\xc5\xbeja povzro\xc4\x8di dolgotrajne su\xc5\xa1e in s tem spremembe lokalnega podnebja, ki lahko povzro\xc4\x8dijo tudi spremembe v \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst. Ta proces spodbuja \xc5\xa1irjenje pu\xc5\xa1\xc4\x8dav.\n_START_SECTION_\nDe\xc5\xbene kaplje\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje vodne kapljice obi\xc4\x8dajno ne morejo biti te\xc5\xbeje od 0,2 grama, kar ustreza premeru 7\xc2\xa0mm. Najve\xc4\x8dje de\xc5\xbene kaplje na Zemlji so bile leta 2004 zabele\xc5\xbeene nad Brazilijo in Marshallovimi otoki - nekatere izmed njih so bile velike do 10\xc2\xa0mm, kar je blizu teoreti\xc4\x8dne meje velikosti v laboratorijskih pogojih. Izjemno velikost si razlagamo s kondenzacijo trdnih delcev v zraku zaradi dima ali z zlivanjem kapelj v malih obmo\xc4\x8djih s posebej veliko koli\xc4\x8dino teko\xc4\x8de vode._NEWLINE_Ve\xc4\x8dje kapljice se med padanjem razbijejo v drobnej\xc5\xa1e. Najve\xc4\x8dja hitrost padanja vodnih kapljic s premerom okrog 5\xc2\xa0mm zna\xc5\xa1a 8 m na sekundo. Kadar so kapljice ve\xc4\x8dje, se pri padanju splo\xc5\xa1\xc4\x8dijo in tedaj se pove\xc4\x8da zra\xc4\x8dni upor. Zaradi tega se lahko ve\xc4\x8dje vodne kapljice obdr\xc5\xbeijo v lebde\xc4\x8dem stanju v zraku. Majhne de\xc5\xbene kaplje, ki se imenujejo obla\xc4\x8dne kapljice, imajo skoraj obliko krogle, zelo velike kaplje pa dobijo obliko padala. V povpre\xc4\x8dju imajo de\xc5\xbene kaplje premer od 1 do 2\xc2\xa0mm._NEWLINE_Padajo\xc4\x8de de\xc5\xbene kaplje so pogosto upodobljene, kot da bi imele obliko solze, okrogle na dnu in ozke na vrhu, vendar je to napa\xc4\x8dno - tak\xc5\xa1no obliko imajo le kapljice vode, ki kapljajo z nekega vira, v trenutku nastanka._NEWLINE_Zvok de\xc5\xbenih kapelj je posledica mehur\xc4\x8dkov zraka, ki nihajo pod vodo. Pri padcu kaplje ob tla je zvok odvisen od povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nMerjenje koli\xc4\x8dine de\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nKoli\xc4\x8dino de\xc5\xbeja merimo z de\xc5\xbeemerom (ombrometrom) in izrazimo kot globino vode, ki se zbere na ravni podlagi. Merimo jo lahko na \xc4\x8detrtinko mm natan\xc4\x8dno. V\xc4\x8dasih jo izrazimo v litrih na kvadratni meter (1 L/m\xc2\xb2 = 1\xc2\xa0mm). Koli\xc4\x8dine padavin se aktivno ocenjujejo z radarjem in pasivno z vremenskimi sateliti. Globalno povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin je 990\xc2\xa0mm (39 palcev).\n_START_SECTION_\nVrsta de\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na vremenske in geografske razmere, obstajajo razli\xc4\x8dne oblike de\xc5\xbeja. Vrste de\xc5\xbeja lahko razvrstimo glede na trajanje ali jakost._NEWLINE_Nevihta: je lahko \xc5\xa1ibka ali mo\xc4\x8dna, njene padavine in de\xc5\xbene kapljice so intenzivne. Vklju\xc4\x8duje mo\xc5\xbenost vetra in to\xc4\x8de._NEWLINE_Mo\xc4\x8dan de\xc5\xbe: je tako opredeljen s svojo intenzivnostjo in trajanjem. Mo\xc4\x8dan de\xc5\xbe pride v tropskih, subtropskih in zmernih zemljepisnih \xc5\xa1irinah. Traja lahko nekaj minut ali ur._NEWLINE_Tornado: je zelo mo\xc4\x8dan, mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i kot monsun. Spremljajo ga mo\xc4\x8dan veter, velike kapljice, dovolj te\xc5\xbeko de\xc5\xbeevje za poplave in hude posledice. De\xc5\xbene kaplje se lahko spremenijo v izjemno debelo to\xc4\x8do. Vodne trombe so vrtinci vetra, kot nekak\xc5\xa1ne "o\xc4\x8di" viharja._NEWLINE_De\xc5\xbe: je \xc5\xa1ibak, zmeren, ki ne dosega intenzivnosti nevihte._NEWLINE_Monsun: zelo mo\xc4\x8dne padavine, ve\xc4\x8d de\xc5\xbeja. Pojavlja se v dolo\xc4\x8denem obdobju, vendar le na podro\xc4\x8djih ekvatorialnega podnebja,skoraj vedno v poletnih mesecih.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nKulturni odnos do de\xc5\xbeja se po svetu razlikuje. Na Zahodu ima de\xc5\xbe tradicionalno \xc5\xbealostno in negativno konotacijo, za razliko od svetlega in veselega sonca. V su\xc5\xa1nih predelih, kot je Indija, de\xc5\xbe pri\xc4\x8dakajo evfori\xc4\x8dno. V slovanski mitologiji je bil bog de\xc5\xbeja Perun._NEWLINE_V mnogih kulturah so ljudje razvili \xc5\xa1tevilna sredstva za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred de\xc5\xbejem, kot sta de\xc5\xbenik in de\xc5\xbeni pla\xc5\xa1\xc4\x8d, ter naprave za preusmeritev padlega de\xc5\xbeja, kot sta odtok in reguliran hudournik. De\xc5\xbeevnico lahko zbiramo za pitje ali uporabimo kot vodo za izplakovanje ali namakanje. Mnogi ljudje, \xc5\xa1e posebej v tropskem podnebju, kjer de\xc5\xbe navadno pada v nevihtah z udarci strele, v de\xc5\xbeevnih dneh raje ostajajo v stavbah._NEWLINE_Mnogim ljudem se zdi vonj de\xc5\xbeja posebej prijeten in poseben. Vir tega vonja je di\xc5\xa1e\xc4\x8de olje, ki ga tvorijo rastline in ga v su\xc5\xa1nem obdobju vsrkavajo skale in zemlja. To olje, imenovano petrichor, se med de\xc5\xbeevjem spro\xc5\xa1\xc4\x8da v ozra\xc4\x8dje, kar da zna\xc4\x8dilen vonj._NEWLINE_V zadnjih desetletjih je pri\xc5\xa1lo do pojava, ki povzro\xc4\x8da de\xc5\xbe pogosteje takrat, ko je son\xc4\x8dnega sevanja manj, torej pono\xc4\x8di.'