b'\n_START_ARTICLE_\nFotoluminiscenca\n_START_SECTION_\nFluorescenca\n_START_PARAGRAPH_\nFluorescenca je fizikalni pojav, pri katerem je snov seva fotone z dalj\xc5\xa1o valovno dol\xc5\xbeino, kot je valovna dol\xc5\xbeina absorbiranega vzbujevalnega sevanja oz. pri katerem je energija sevanih fotonov manj\xc5\xa1a od absorbiranih fotonov. Razlog za to je ta, da fotoni ne prehajajo direktno v osnovno stanje, pa\xc4\x8d pa preko dveh ali ve\xc4\x8d vzbujenih stanj._NEWLINE_Na\xc4\x8deloma lahko fluorescira vsaka snov, pogoj pa je le nekaj ostro definiranih in razmaknjenih energijskih stanj oz. odsotnost zveznega emisijskega spektra. V slednjem primeru lahko lo\xc4\x8dena energijska stanja ustvarimo z dodatkom aktivatorjev. Barva fluoresirane svetlobe je seveda odvisna od vrste snovi, od kemi\xc4\x8dne narave in koncentracije aktivatorjev ter vrste vpadnega sevanja. Tako antracen fluorescira vijoli\xc4\x8dno pri obsevanju z UV \xc5\xbearki, z dodatkom naftalina pa zeleno. Organske snovi, kot so npr. \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki lasje ali zobje, fluorescirajo bledo modrikasto svetlobo. Pove\xc4\x8dini se vpadno sevanje pri vseh snoveh prenese s trki na molekule aktivatorjev, ki dolo\xc4\x8dajo sevano svetlobo._NEWLINE_Fluoresenca je prakti\xc4\x8dno ena najuporabnej\xc5\xa1ih vrst luminiscenc, saj je snov najla\xc5\xbeje vzbuditi z obsevanjem. Zelo raz\xc5\xa1irjena je uporaba navadnih fluorescen\xc4\x8dnih svetilk, ki oddajajo belo svetlobo, kar je posledica primerne kombinacije razli\xc4\x8dnih aktivatorjev. Na enaki na\xc4\x8din delujejo moderne kompaktne fluorescen\xc4\x8dne lu\xc4\x8di, ki pa vsebujejo \xc5\xbeivo srebro (Hg), vendar pa so energetsko zelo u\xc4\x8dinkovite. Slednji element vsebujejo tudi uli\xc4\x8dne svetilke, le da je element v plinastem stanju. Fluorescenca uporabljajo tudi v biokemiji in medicini (za fluorescen\xc4\x8dne mikroskope, obarvanje in dolo\xc4\x8danje celic, njihovih struktur in DNK) ter gemologiji, geologiji, mineralogiji in sodni medicini.\n_START_SECTION_\nFosforescenca\n_START_PARAGRAPH_\nFosforescenca se od fluorescence razlikuje po tem, da absorbirano energije ne seva takoj. Po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e eminiranje fotonov je posledica zadr\xc5\xbeevanja elektronov v t. i. metastabilnih stanjih, ki jih pa vzbujeni elektroni s\xc4\x8dasoma preskakujejo ali prebadajo, da se absorbirana energija sprosti. Samo ime pa izvira od belega fosforja, ki v temi medlo svetlika, pri obsevanju z UV \xc5\xbearki pa intezivno.'