b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Narat\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji v Mariboru (1796) je v Gradcu \xc5\xa1tudiral filozofijo (1796\xe2\x80\x931798) in teologijo (1798\xe2\x80\x931801) in bil 4. aprila 1801 posve\xc4\x8den v duhovnika. Kot kaplan je slu\xc5\xbeboval v Selnici ob Dravi od 9. maja do 30. avgusta 1801 in v mestni \xc5\xbeupniji v Mariboru od 30. avgusta 1801 do novembra 1804, ko je postal prvi posebni katehet mariborske gimnazije._NEWLINE_Narat je 1803 podpisal pro\xc5\xa1njo mariborskemu okro\xc5\xbenemu uradu za dovoljenje, da se je lahko 30. septembra 1803 v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du pri Sv. Urbanu nad Ptujem sestalo 9 duhovnikov z namenom, da\xc2\xa0\xc2\xbborganizirajo na\xc5\xa1 jezik\xc2\xab, to je da se pouk v \xc5\xa1oli delno opravlja tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Izmed devetorice so poleg Narata z gotovostjo sre\xc4\x8danja udele\xc5\xbeili le \xc5\xa0. Modrinjak, Harman ter urban\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik Mravljak, medtem ko se da o ostalih udele\xc5\xbeencih le ugibati. Obseg dogovora deveterice se da le deloma dolo\xc4\x8diti, verjetno pa je bil\xc2\xa0\xc2\xbbnapravljen ob\xc5\xa1iren kriti\xc4\x8dni na\xc4\x8drt za slovensko slovnico\xc2\xab.'