b'\n_START_ARTICLE_\nFilip \xc5\xbdi\xc4\x8dki\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFilip \xc5\xbdi\xc4\x8dki je \xc5\xbeivel v drugi polovici 13.stoletja in prvi polovici 14.stoletja. Pomembnost v nem\xc5\xa1ki srednjeve\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudiji je pridobil zaradi svojega speva o Marijinem \xc5\xbeivljenju, katerega je napisal leta 1300 v \xc5\xbdi\xc4\x8dki Kartuziji. Tako njegovo ime, kakor tudi kraj njegovega dela nam je znano iz njegovega samopoimenovanja v epilogu.  Kot pri ve\xc4\x8dini srednjeve\xc5\xa1kih pesnikov tudi pri Filipu \xc5\xbdi\xc4\x8dkemu nam njegov izvor in rojstni datum ni znan. Vendar pa ustanovna listina generalnega kapitlja kartuzijanskega samostana Mauerbach pri Dunaju med pokojnimi iz leta 1345/46 bele\xc5\xbei Domus Philippus, monachus domus Vallis Omnium Sanctorium, qui habet Tricenarium (per totum ordinem). \xc4\x8ceprav ni gotovosti, da je pokojni Filip \xc5\xbdi\xc4\x8dki, obstaja ve\xc4\x8d znakov, ki podpirajo to trditev. \xc5\xbdi\xc4\x8dki samostan je bil ustanovljen leta 1316 in v njem je \xc5\xbeivelo sedem \xc5\xbei\xc4\x8dkih menihov, tako, da je verjetnost visoka, da je bil tudi brat Filip med njimi. Beseda Monarchus tudi ka\xc5\xbee na to, da je brat Filip pripadal vi\xc5\xa1jemu \xc4\x8dinu v kartuziji in je bil duhovnik oziroma kanonik. Zadnji del qui habet Tricenarium ka\xc5\xbee na izjemno uspe\xc5\xa1nost in nadarjenost brata Filipa \xc5\xbdi\xc4\x8dkega.\n_START_SECTION_\nVita Mariae et salvatoris metrica\n_START_PARAGRAPH_\nPrve omembe latinskega epa sre\xc4\x8damo pri srednjeve\xc5\xa1kih nem\xc5\xa1kih pesnikih, katerim je ta ep predstavljal predlogo za njihove pesnitve epa o Marijinem \xc5\xbeivljenju. Avtor epa je neznan. Nekateri avtorji so snov jemali neposredno iz apokrifov, medtem ko so drugi posegli po pesni\xc5\xa1kih predlogah, zatorej veljajo nekatera dela za gole prevode. V srednjem veku je bil ta ep izjemno bran, zato se vrstijo tudi \xc5\xa1tevilne njegove prepesnitve od 13. do 15. stoletja. Najverjeten \xc4\x8das nastanka epa je prva polovica 13. stoletja.\n_START_SECTION_\nFilipova pesnitev o Marijinem \xc5\xbeivljenju\n_START_PARAGRAPH_\nFilip \xc5\xbdi\xc4\x8dki je prepesnil latinski, 1033 verzov obsegajo\xc4\x8di ep Vita Mariae et salvatoris metrica. Snov je \xc4\x8drpal iz del gr\xc5\xa1kih, latinskih in barbarskih piscev. Filipova predloga obsega 4 knjige in je delo neznanega avtorja, kateri je svoje delo napisal z namenom, da \xc5\xa1iri slavo Marije in njenega sina. Doslej je bilo ugotovljeno \xc5\xa1tevilo prepisov tega epa 98, med katerimi je Filipov prevod v nem\xc5\xa1ki jezik eden izmed najkvalitetnej\xc5\xa1ih. Ta velja tudi za prepesnitev, katera je ponekod prekosila svojo predlogo. Filip je uporabil lastno stilno in kompozicijsko tehniko, veliko prepisov je skraj\xc5\xa1al in opustil nepotrebne opise in tako je delo pridobilo na preprostosti in razumljivosti. Iz spodaj navedenega verza izvemo, da je Filip pesnil v \xc5\xbdi\xc4\x8dki kartuziji:_NEWLINE_Bruoder Philipp bin ich genant,_NEWLINE_ Gott ist mir leider unerkant._NEWLINE_ In dem oerden von Chrathus_NEWLINE_ Geschrieben han ich in dem huas_NEWLINE_ Ze Seitz ditz selbe bvechelin._NEWLINE_Prepis latinskega epa iz 15. stol. hrani \xc5\xa0kofijski arhiv v Mariboru.'