b'\n_START_ARTICLE_\nKriovulkan\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKriovulkani nastajajo na zaledenelih naravnih satelitih in verjetno tudi na ostalih nebesnih telesih z zelo nizko temperaturo. Obi\xc4\x8dajni vulkani bruhajo staljene kamnine, kriovulkani pa bruhajo la\xc5\xbeje hlapljive snovi kot so voda, amonijak ogljikov dioksid ali metan, ki jih skupaj imenujemo kriomagma. Po erupciji kriomagma kondenzira, ker je na nebesnem telesu izpostavljena nizkim temperaturam. Nad kriovulkanom se pojavi oblak izbruhane snovi, ki ga obi\xc4\x8dajno odna\xc5\xa1a gibanje atmosferskih plinov (veter)._NEWLINE_Energija, ki je potrebna, da se v notranjosti stalijo snovi, ki jih bruha kriovulkan, nastane zaradi plimskega trenjem ali z razpadom radioaktivnoh snovi. Predvidevajo tudi, da je Kvaor v preteklosti kazal veliko kriovulkanskih poajvov. Pri njem je verjetno nastajala energija pri radioaktivnem razpadu v njegovi notranjosti.\n_START_SECTION_\nOpazovanja\n_START_PARAGRAPH_\nDolgo so bili kriovulkani samo teoriti\xc4\x8dna mo\xc5\xbenost, ki je niso mogli opazovati. Prvi kriovulkan so odkrili na naravnem satelitu Neptuna Tritonu med poletom Voyagerja 2 v letu 1989. Takrat so opazili kriovulkane, ki jih verjetno sestavljajo teko\xc4\x8di du\xc5\xa1ik, prah in metan. Oblaki kriovulkanov so se dvigali do 8 km nad povr\xc5\xa1ino, v dol\xc5\xbeino pa 140 km._NEWLINE_Misija Cassini-Huygens je odkrila kriovulkane metana na Saturnovi luni Titanu. Predvidevajo tudi, da so kriovulkani tudi na nekaterih drugih naravnih satelitih kot so Evropa, Ganimed (naravna satelita Jupitra) in Miranda (naravni satelit Urana)._NEWLINE_V letu 2005 je sonda Cassini posnela tudi na ju\xc5\xbenem polu Saturnove lune Enkelad izbruhe podobne gejzirom.'