b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenka (\xc4\x8dasnik)\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenka je bil prvi slovenski \xc5\xbeenski \xc4\x8dasopis. Nosil je podnaslov glasilo slovenskega \xc5\xbeenstva, izhajati je za\xc4\x8del 1. januarja 1897 v Trstu, najprej kot \xc5\xa1tirinajstdnevna priloga tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega politi\xc4\x8dnega \xc4\x8dasnika Edinost, od leta 1900 pa kot samostojni mese\xc4\x8dnik.\n_START_SECTION_\nUrednici\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1899 je bila urednica Marica Nadli\xc5\xa1ek Bartol, po tem letu pa Ivanka An\xc5\xbei\xc4\x8d Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d. Slovenka je, po \xc5\xa1estih letih delovanja, prenehala izhajati konec leta 1902. Z odhodom Marice Nadli\xc5\xa1ek Bartol je uredni\xc5\xa1tvo Slovenke prevzela Ivanka An\xc5\xbei\xc4\x8d, ki je pri listu sodelovala vse od leta 1899. Ko je leta 1900 prevzela uredni\xc5\xa1tvo Slovenke, je to bila bolj \xc4\x8dastna funkcija, \xc4\x8deprav je za svoje delo prejela tudi honorar v vrednosti mese\xc4\x8dnih 50 goldinarjev. Odgovorni urednik Slovenke je bil najprej Franjo Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d, \xc5\xa1ele v maju 1900 je postala tudi odgovorna urednica. Bil je to\xc2\xa0\xc2\xbbprvi primer na Slovenskem\xc2\xab, da je \xc5\xbeenska postala odgovorna urednica, Slovenka pa s tem\xc2\xa0\xc2\xbbresni\xc4\x8dno \xc5\xbeenski list\xc2\xab. Z nastopom nove mlade in precej neizku\xc5\xa1ene urednice so se v sestavi avtorjev in v usmeritvi \xc4\x8dlankov zgodile spremembe. Delno so bile te spremembe posledica spremenjenega formata Slovenke, ki je zdaj prenehala biti \xc5\xa1tirinajstdnevna priloga Edinosti in postala samostojen mese\xc4\x8dnik, delno pa preferenc nove urednice in nove uredni\xc5\xa1ke politike. Ivanka An\xc5\xbei\xc4\x8d je svoj program predstavila v \xc4\x8dlanku pod naslovom Pro Domo. Poudarila je, da je cilj Slovenke vzgoja\xc2\xa0\xc2\xbbslovenskega \xc5\xbeenstva\xc2\xab, a tudi seznanjanje bralk z \xc5\xbeenskim in socialnim vpra\xc5\xa1anjem, torej s prepletom socialnih razlik in razlik spola. Urednica je na\xc4\x8dela\xc2\xa0\xc5\xa1tevilne nove teme, ki so bile za tedanje me\xc5\xa1\xc4\x8dansko okolje te\xc5\xbeko sprejemljive. Spregovorila je\xc2\xa0o spolni vzgoji, dvojni morali in detomorih, nezakonskih materah, odpravi celibata za u\xc4\x8diteljice, o pravicah zaposlenih uradnic, odpravi legalizacije prostituciji in nasilju nad slu\xc5\xbekinjami. Za mnoge tovrstne teme je navdih \xc4\x8drpala iz tujih in socialdemokratskih \xc4\x8dasnikov.\n_START_SECTION_\nIdeja in tematika\n_START_PARAGRAPH_\nSprva je bila Slovenka\xc2\xa0\xc2\xbbnosilka \xc5\xbeara domovinske ljubavi\xc2\xab, kar potrjuje njen program, ki ji dolo\xc4\x8da nacionalno in literarno funkcijo, torej \xc5\xbeeli narodno buditi slovenske \xc5\xbeenske in dekleta (tako izobra\xc5\xbeene kot neizobra\xc5\xbeene) ter jim vzbuditi veselje do branja. \xc4\x8casnik je bil tako razdeljen na ve\xc4\x8d delov. Prvi del je bil namenjen leposlovju in drugim umetnostim, drugi del je prina\xc5\xa1al prakti\xc4\x8dne nasvete za \xc5\xbeivljenje \xc5\xbeensk, tretji del je bil namenjen razvedrilu in zabavi, zadnja stran pa je vsebovala razna reklamna sporo\xc4\x8dila._NEWLINE_\xc5\xa0ele kasneje, v drugem letniku, je s \xc4\x8drticami Zofke Kveder za\xc4\x8del opozarjati na \xc5\xbeenska vpra\xc5\xa1anja. Tako so domoljubni spisi postopoma odstopili mesto boju za \xc5\xbeensko enakopravnost, torej boju za \xc5\xbeensko izobrazbo, ve\xc4\x8dje kulturno udejstvovanje ter socialno in pravno osvoboditev. Posebno pod urednikovanjem Ivanke An\xc5\xbei\xc4\x8d Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d je \xc4\x8dasnik za\xc4\x8del ponujati \xc4\x8dlanke o prostituciji, o spolni vzgoji, o enaki morali za oba spola, o lo\xc4\x8ditvi, o odpravi celibata u\xc4\x8diteljic in urednic, o detomorih,\xe2\x80\xa6 Prav zaradi vse ostrej\xc5\xa1ih feministi\xc4\x8dnih razprav, ki so jih v tujini (na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, v Nem\xc4\x8diji) sicer hvalili, doma pa niso naletela na sogla\xc5\xa1anja, \xc4\x8detudi so bili drugi urednici ciljna populacija bralstva izobra\xc5\xbeenci in ne mladina, ter zaradi zavra\xc4\x8danja odvisnosti od politi\xc4\x8dnih strank, je Slovenka prenehala izhajati.\n_START_SECTION_\nSodelavke in sodelavci\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceravno je bila Slovenka prvi slovenski \xc5\xbeenski \xc4\x8dasopis, so bili pri izdajanju in pisanju \xc4\x8dlankov aktivni tudi mo\xc5\xa1ki \xe2\x80\x93 med slovenskimi pisatelji so objavljali predvsem modernisti, prevladujo\xc4\x8da literarna smer, ki so ji pripadali avtorji tujih literarnih besedil, objavljenih v reviji, pa je bil predvsem realizem._NEWLINE_Od uveljavljenih pesnikov in pripovednikov so v Slovenki objavljali Ivan Cankar, Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Fran Sale\xc5\xa1ki Fin\xc5\xbegar in Anton Medved._NEWLINE_Prvi urednici sta pri urednikovanju in izbiranju poezije pomagala Simon Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d in Anton Medved. Med pesni\xc5\xa1kimi sodelavkami Slovenke so bile, prete\xc5\xbeno \xc5\xa1e v svojih za\xc4\x8detnih ustvarjalnih obdobjih, vse, ki so postale osrednje pesni\xc5\xa1ke predstavnice svoje dobe (navedene po letnici rojstva): Kristina \xc5\xa0uler (1866-1959), Franja Trojan\xc5\xa1ek Dekleva (1867-1935), Marica Strnad (1872-1953), Ljudmila Poljanec (1874-1948), Vida Jeraj (1875-1932), Ljudmila Prunk (1878-1947) in v manj\xc5\xa1i meri \xc5\xa1e Mira Mokri\xc5\xa1ka (1975-1922) ter edina predstavnica starej\xc5\xa1e generacije Matilda Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d Sebenikar (1847-1933). \xc4\x8casopis jim je omogo\xc4\x8dal redne in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne objave, s \xc4\x8dimer je predstavljal dragoceno spodbudo za njihovo, za dru\xc5\xbebo \xc5\xa1e vedno ne povsem samoumevno pesni\xc5\xa1ko in drugo ustvarjanje, hkrati pa jih je generacijsko, prijateljsko in intelektualno povezoval. S tem je Slovenka pomembno vplivala na konstituiranje njihovih avtorskih identitet. V njihovih pesmih, ki so bile v Slovenki \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e od pesmi mo\xc5\xa1kih kolegov, je domoljubje zgolj obrobna, za\xc4\x8detna tema, pogosteje so tematizirane socialne in z dru\xc5\xbebeno moralo pogojene stiske \xc5\xbeensk. Najpomembnej\xc5\xa1e pa so razpolo\xc5\xbeenjske in \xc4\x8dustvene izpovedi ljubezni ter sre\xc4\x8de v za\xc4\x8detnih telesnih stikih zaljubljencev, \xc5\xbeelje po poroki, a tudi bole\xc4\x8dine zaradi zavrnitve in slovesa, poleg tega pa \xc5\xa1e razli\xc4\x8dna bivanjska ob\xc4\x8dutja, razpeta med \xc5\xbeivljenjsko razo\xc4\x8daranje in hrepenenje. Ob teh temah so postromanti\xc4\x8dno estetiko pesnice ve\xc4\x8dinoma postopno nadome\xc5\xa1\xc4\x8dale z aktualno moderno. Med prozaistkami je najve\xc4\x8d besedil objavila Zofka Kveder, ki je objavila v Slovenki tudi nekaj dramskih prizorov in dramo Pravica do \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Med tujimi avtorji, katerih prevode so objavljali v Slovenki, so prevladovali realisti: \xc4\x8ceh Josef Svatopulk Machar, Rus Ivan Turgenjev, Francoz Alphonse Daudet, Italijanka Ada Negri ter Nemec Hermann Sudermann.\n_START_SECTION_\nVplivi iz tujine\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenka Marice Nadli\xc5\xa1ek Bartol se pri idejno-vsebinski zasnovi skorajda ni navezovala na nem\xc5\xa1ki, \xc5\xa1e manj pa na italijanski prostor \xe2\x80\x93 kljub temu, da je izhajala v Trstu, najpomembnej\xc5\xa1em avstroogrskem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du in mestu z italijansko ve\xc4\x8dino. Dolo\xc4\x8dilo jo je narodno gibanje, predvsem zbli\xc5\xbeevanje z ruskim, \xc4\x8de\xc5\xa1kim in ju\xc5\xbenoslovanskim prostorom. Njena glavna \xc5\xbeelja je bila zbuditi ustvarjalnost \xc5\xbeensk na kulturni ravni, v \xc4\x8demer je prepoznavala najve\xc4\x8dji potencial za slovensko narodno skupnost. Obenem se je previdno ogibala prevelikemu vplivu modernizma iz zahodne Evrope._NEWLINE_Ivanka An\xc5\xbei\xc4\x8d Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d pa je \xc5\xbeensko vpra\xc5\xa1anje v Slovenki povezala s socialnimi in feministi\xc4\x8dnimi vidiki, kot so se oblikovali v nem\xc5\xa1kem, angle\xc5\xa1kem in francoskem okolju. \xc4\x8ceprav je narodni ton v \xc5\xbeenskem vpra\xc5\xa1anju nekoliko oslabel, je Ivankina Slovenka ohranila naklonjenost slovanstvu, zlasti navdu\xc5\xa1enje nad ruskimi in \xc4\x8de\xc5\xa1kimi avtorji ter zbli\xc5\xbeevanje z ju\xc5\xbenimi Slovani. V kratkem \xc4\x8dasu svojega obstoja se je Slovenka dotaknila prakti\xc4\x8dno vseh vidikov, ki so bili tedaj v evropskem prostoru aktualni za podro\xc4\x8dje \xc5\xbeenskih pravic.\xc2\xa0 \xc2\xa0\n_START_SECTION_\nNaro\xc4\x8dniki\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d naro\xc4\x8dnikov in naro\xc4\x8dnic je bilo v tretjem letniku izhajanja, ko jih je bilo 508, od tega 140 mo\xc5\xa1kih, 61 dru\xc5\xa1tev in 307 \xc5\xbeensk. Ravno zaradi neprofitnosti \xc4\x8dasopisa urednikovanje in prispevki niso bili honorirani. Propadu \xc4\x8dasnika je botrovalo tudi dejstvo, da je bilo vse manj \xc5\xbeensk, ki bi pla\xc4\x8devale za vsebino, ki je niso razumele ali pa se z njo niso strinjale.\n_START_SECTION_\nSlovenke po Slovenki\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvem \xc4\x8dasopisu Slovenka so iz\xc5\xa1li \xc5\xa1e \xc5\xa1tirje z istim imenom. Prvi v Ljubljani leta 1919, izhajal je od januarja do decembra, ki ga je spet urejala Ivanka An\xc5\xbei\xc4\x8d Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d, le da tokrat manj feministi\xc4\x8dno obarvano. Bil je glasilo Slovenske \xc5\xbeenske zveze. Drugi je za\xc4\x8dela izhajati leta 1922, izhajal je od januarja 1922 do decembra 1923, v Gorici, izdajal ga je konzorcij Slovenke, urejala pa Gizela Ferjan\xc4\x8di\xc4\x8d._NEWLINE_Tretja in \xc4\x8detrta Slovenka sta za\xc4\x8deli izhajati v \xc4\x8dasu 2. svetovne vojne, prva je bila ve\xc4\x8dinoma leposlovne vsebine in je bila namenjena populaciji, ki se je pridru\xc5\xbeila protirevolucionarnemu gibanju, druga pa je pozivala slovenske matere, naj po\xc5\xa1ljejo svoje sinove v partizane. Obe sta nehali izhajati ob koncu vojne.'