b'\n_START_ARTICLE_\nRadgona\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Radgone je bogata. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe pri\xc4\x8dajo o poselitvi obmo\xc4\x8dja dana\xc5\xa1nje avstrijske Radgone \xc5\xbee v \xc4\x8dasu kulture \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d. Naselje pod Radigojevim (dana\xc5\xa1njim Radgonskim) gradom je izpri\xc4\x8dano v 12. stoletju in se leta 1265 omenja kot trg, leta 1299 pa \xc5\xbee kot mesto. Slovenska Radgona na drugem bregu Mure, tako imenovani Petersdorf, naj bi bila v 13. stoletju njeno predmestje. _NEWLINE_Avstrijska Radgona oziroma Bad Radkersburg je predvsem zgodovinsko mesto, neko\xc4\x8d pa je bila otok sredi Mure. V 13. stoletju je  kot tedaj pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pridobila mestne pravice in se razvila v pomembno utrdbo proti Mad\xc5\xbearom. Zaradi trgovskih poti med Vzhodom in Zahodom se je tu razvila \xc5\xbeivahna trgovina z  \xc5\xbeelezom, vinom, soljo, medom in za\xc4\x8dimbami. V 16. stoletju so zgradili mestno trdnjavo, dela so vodili italijanski gradbeni mojstri, od katere je ohranjen velik del renesan\xc4\x8dnega obzidja. _NEWLINE_Vse do leta 1918 sta bili obe mesti povezani. Fizi\xc4\x8dno ju je lo\xc4\x8devala le reka Mura, povezoval pa stari leseni most, ki je bil leta 1929 povsem uni\xc4\x8den. Dobri medsebojni odnosi med mestoma, ki so se lepo pokazali v slogi pri za\xc5\xa1\xc4\x8diti pred poplavami in po\xc5\xbearih, so privedli do skupne gradnje betonskega mostu leta 1969, katerega sta slovesno odprla jugoslovanski predsednik Tito in avstrijski Franz Jonas. Na za\xc4\x8detku mostu je neko\xc4\x8d stala mitnica, kjer so pobirali mostnino, pod njim pa je potekala \xc5\xbeivahna trgovina z razli\xc4\x8dnim blagom, soljo, \xc5\xbeelezom, \xc5\xbeitom, vinom in \xc5\xbeivino. _NEWLINE_\xc5\xbde od leta 1700 imata obe mesti na isti dan znani Leopoldov sejem, in to nepretrgano \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot tristo let.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nOdkritje bogatih izvirov tople in zdravilne vode, ki naj bi imela ob izviru kar 80 \xc2\xb0C, je pripomoglo, da so v mestu leta 1978 odprli zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je ob Muri s\xc4\x8dasoma preraslo v veliko termalno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de Parkterme. Tudi nasploh je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta s svojimi zgodovinskimi me\xc5\xa1\xc4\x8danskimi hi\xc5\xa1ami, urejenimi trgi in najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi prodajalnami, ter ozna\xc4\x8denimi parkiri\xc5\xa1\xc4\x8di, pe\xc5\xa1potmi in kolesarskimi stezami zelo prijetno za turiste in obiskovalce.\n_START_SECTION_\nMestne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa Glavnem trgu mestno hi\xc5\xa1o z gotskim stolpom obdajajo trinadstropne stavbe, neko\xc4\x8d last bogatih trgovcev in plemi\xc4\x8dev. V dvorani za slovesnosti so freske z motivi boja Radgon\xc4\x8danov za priklju\xc4\x8ditev k Avstriji po prvi vojni. Nasproti mestne hi\xc5\xa1e je Pistorjeva pala\xc4\x8da, ena najstarej\xc5\xa1ih v mestu, v njenih kletnih prostorih so odkrili dragocene freske radgonskega slikarja Janeza Akvile. _NEWLINE_Mogo\xc4\x8dna baro\xc4\x8dna vrata vodijo do Marijine cerkve. V njej so bile do leta 1920, ko je mesto pripadlo Avstriji, nedeljske ma\xc5\xa1e v slovenskem jeziku, zato so sem radi prihajali verniki iz Prekmurja in Slovenskih goric, na kar spominja tudi slovenski napis nad vrati._NEWLINE_Severno od Glavnega trga stoji Puhova hi\xc5\xa1a, kjer je kot vajenec slu\xc5\xbeil Janez Puh, znani slovenski izumitelj, mehanik in proizvajalec vozil, ki je deloval v Gradcu.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nMesto vse leto zaznamuje \xc5\xbeivahno kulturno dogajanje, ki dose\xc5\xbee svoj vrhunec poleti, s festivalom jazza, bluesa in brassa v novem kongresnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du.'