b'\n_START_ARTICLE_\nHlapec Jernej in njegova pravica\n_START_SECTION_\nIdeja in motivi\n_START_PARAGRAPH_\nGre za spopad med pravico lastnine in pravico dela/delavstva. Jernej se sre\xc4\x8duje z ljudmi, pri katerih i\xc5\xa1\xc4\x8de svojo pravico, a je ne najde. Predstavlja dru\xc5\xbebenozgodovinsko utemeljno pravico proletariata do plodov svojega dela. Prepri\xc4\x8dan je, da bo Jernej na\xc5\xa1el pravico.\n_START_SECTION_\nOblika\n_START_PARAGRAPH_\nPripoved je slogovno na visoki ravni, ima tudi prvine iz Biblije \xe2\x80\x93 biblijski slog. Paralelizem \xc4\x8dlenov, s katerim so poudarjene hlap\xc4\x8deve besede, retori\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja, metafore. Pojavlja se tudi mo\xc4\x8dna ironija, ki je bila vedno Cankarjevo oro\xc5\xbeje, s katerim je v svojih delih \xc5\xbealil in poni\xc5\xbeeval nasprotnike ter njihova dejanja in mi\xc5\xa1ljenje. Z vsem tem se nam o Jerneju izgradi \xc4\x8disto druga\xc4\x8dna podoba kot tista, ki si jo ustvarimo pri besedi\xc2\xa0\xc2\xbbhlapec\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nHlapec Jernej je pri starem Sitarju delal na doma\xc4\x8diji 40 let. Po smrti starega Sitarja verjame, da zaradi 40-letnega vlo\xc5\xbeenega dela pripada posest njemu, dobi pa jo, seveda, gospodarjev najstarej\xc5\xa1i sin, ki pa nikoli ni vlagal kaj dosti dela in \xc4\x8dasa v kmetijo. Zato se Jernej razburi in kar ne neha zahtevati, kar mu, po njegovem mnenju, pripada. Mladi Sitar pa ga na\xc5\xbeene s posestva, saj ga no\xc4\x8de trpeti in ga tako prepusti usodi, saj je vse, kar je Jernej imel, delo in \xc5\xbeivljenje na doma\xc4\x8diji._NEWLINE_Zatorej se odpravi naokoli do pomembnih ljudi na Betajnovi (pri \xc5\xa1tudentu, \xc5\xbeupanu, kmetih v kr\xc4\x8dmi, pri otrocih, pri sodniku), ko pa je ne najde tam, se pa odpravi v Ljubljano, kjer i\xc5\xa1\xc4\x8de pravico pri sodnikih, kjer ga tudi priprejo. Ve, da ima pravico do zemlje, ki mu je bila krivi\xc4\x8dno odtegnjena, in zatorej prosi in prepri\xc4\x8duje ljudi, da mu jo pomagajo dose\xc4\x8di. Za pravico spra\xc5\xa1uje zdaj Jernej pri ljudeh v vasi, kasneje se odpravi v mesto in jo i\xc5\xa1\xc4\x8de tam. Nazadnje se odpravi celo na Dunaj, a je tudi tam ne najde. Povsod mu nasprotujejo in se ga otepajo, \xc4\x8de\xc5\xa1 starec je nor, dokler jim ni zadosti in ga zaprejo. Po\xc5\xa1ljejo ga v rojstno vas, kjer ga zavrne \xc5\xbeupan, zatem se odpravi v doma\xc4\x8do vas in se obrne \xc5\xa1e na \xc5\xbeupnika. Ko ga zavrne \xc5\xa1e slednji, se odlo\xc4\x8di za\xc5\xbegati Sitarjevo doma\xc4\x8dijo. Ljudje, ki prihitijo na pogori\xc5\xa1\xc4\x8de, pa ga zaradi tega vr\xc5\xbeejo v ogenj, kjer umre._NEWLINE_Ogenj gori z rde\xc4\x8dim plamenom! Ta rde\xc4\x8di plamen naj bi bil simbol za revolucijo v dru\xc5\xbebenem sistemu in pa v glavah ljudi. Iz nasprotja med Jernejevo miselnostjo in stvarnim svetom se poraja Jernejeva tragika. On pa\xc4\x8d ne razume, kako se mu lahko godi taka krivica, a je nih\xc4\x8de ne vidi ali pa no\xc4\x8de videti. On verjame v svojo idejo in verjame v mo\xc5\xbenost njene uresni\xc4\x8ditve, drugi pa ga zavra\xc4\x8dajo kot blazne\xc5\xbea in vedno bolj se zdi, da je hlap\xc4\x8devo upanje iluzorno._NEWLINE_Hlapec Jernej, njegova ideja in ideal pripadajo bolj daljni prihodnosti in se zato to iskanje pravice v sedanjosti zdi nesmiselno. Povest ima cikli\xc4\x8dno paralelno zgradbo, med samim pripovedovanjem pa se za\xc4\x8duti idejno stopnjevanje ob vsakem novem pogovoru Jerneja z ljudmi, na katere se obrne.'