b'\n_START_ARTICLE_\nAeroderivativna plinska turbina\n_START_PARAGRAPH_\nAeroderivativna plinska turbina (ang. Aeroderivative gas turbine) je vrsta plinske turbine, ki je bazirana na letalskih reaktivnih motorjih - najve\xc4\x8dkrat turboventilatorskih. V bistvu so prirejeni letalski motorji, ki namesto potiska ustvarjajo mehansko delo na gredi. To se dose\xc5\xbee s pove\xc4\x8dano turbino, ki proizvede karseda najve\xc4\x8d mo\xc4\x8di iz delovnega plina. Koncept je podoben kot pri turbopropelerskih in turbogrednih motorjih, ki prav tako proizvajajo mehansko delo, vendar se njih ne ozna\xc4\x8duje kot aeroderivativne. Aeroderivativne turbine so po navadi ve\xc4\x8djih mo\xc4\x8di (do 100 MW mo\xc4\x8di), za primerjavo najve\xc4\x8dji turboprop Kuznecov NK-12 razvija 15 000KM in turbogredni Lotarev D-136 pa 11 400 KM. Navje\xc4\x8dje industrialne enogredne plinske turbine so sicer precej mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e npr. Siemens SGT5-8000H razvije 340 MW s plinsko turbino in \xc5\xa1e dodatnim 180 MW s parno turbino._NEWLINE_Uporabljajo se za generiranje elektrike, poganjanje \xc4\x8drpalk na plino- in naftovodih, na naftnih vrtinah in za pogon ladij. Najdemo jih ve\xc4\x8dinoma voja\xc5\xa1kih ladjah, kjer je potreben mo\xc4\x8dan, lahek in majhen motor. V nekaterih primerih ima ladja dizelski motor, ko so potrebe po mo\xc4\x8di ve\xc4\x8dje vklopi \xc5\xa1e plinsko turbino._NEWLINE_Veliko sestavnih delov je enakih kot pri letalskih motorjih, nekateri deli so prilagojeni za drug re\xc5\xbeim delovanja.Npr. turboventilatorski motor bo ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa deloval na veliki vi\xc5\xa1ini, kjer je zrak redek, plinska turbina pa bo delovala na tleh, kjer je zrak gostej\xc5\xa1i. Britanska plinska turbina MT30 ima 80% sorodnosti z letalskim Trent 800._NEWLINE_Aeroderivativne turbine so tudi precej manj\xc5\xa1ih dimenzij in so v nekaterih primerih tudi mobilne. Lahko delujejo na ve\xc4\x8d vrst goriv in ne potrebujejo hlajenja. Kraj\xc5\xa1i je tudi \xc4\x8das postavitve elektrarne._NEWLINE_Plinske turbine v elektrarnah imajo po navadi samo eno gred, aeroderivativne pa najve\xc4\x8dkrat dve (LMS ima 3). Aeroderivativne imajo kraj\xc5\xa1i zagonjski \xc4\x8das in lahko tudi hitreje pospe\xc5\xa1ijo do maksimalne mo\xc4\x8di, zato so idealne za vrhunce. Slabost plinskih turbin je, da ne delujejo z velikim izkoristkom pri delnih mo\xc4\x8deh (npr. 25%). Zato imajo voja\xc5\xa1ke ladje, kdaj tudi 4 turbine, ki jih za\xc5\xbeenejo po potrebi._NEWLINE_Mo\xc5\xbena je tudi uporaba parnega cikla za pove\xc4\x8danje izkoristka. Npr. General Electric LMS100 ima izkoristek v enem ciklu 46%, z dodatnim parnim pa 53,8%. To je sicer manj kot dose\xc5\xbeejo enogredne plinske npr. General Electric 9H series in Siemens SGT5-8000H, ki imata obe izkoristek 60% s parnim ciklom. Razlog je v tem, da je LMS100 prirejena za \xc4\x8dimve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d v enem ciklu, kar ni ugodno za dodatni parni cikel. Za ve\xc4\x8dji skupni izkoristek ne pomeni, da se operira plinski del na najve\xc4\x8djem izkoristku, ampak se i\xc5\xa1\xc4\x8de optimalno razmerje s parnim. Industrialne turbine z dodatnim parnim ciklom, proizvedejo okrog dve trejini mo\xc4\x8di na plinski turbini in okrog tretjino na parni. Je pa 46% v enem ciklu je rekord ali pa vsaj zelo blizu za plinske turbine. LM2500 ima 39% izkoristek, LM6000 pa 42%. Za primerjavo dvotaktni dizelski motorji na tovornih ladjah imajo termodinami\xc4\x8dni izkoristek rahlo \xc4\x8dez 50%, v prihodnosti bo najverjetnje 60%._NEWLINE_Hitrost vrtenja gredi je 3000 obratov/minuto za 50 Hz elektri\xc4\x8dna omre\xc5\xbeja in 3600 obratov/minuto za 60 Hz.'