b'\n_START_ARTICLE_\nKomet Tempel 1\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nOdkril ga je nem\xc5\xa1ki astronom Ernst Wilhelm Leberecht Tempel (1821 \xe2\x80\x93 1889) 3. aprila 1867, ki je delal v Marseillu. V \xc4\x8dasu odkritja se je komet pribli\xc5\xbeal prison\xc4\x8dju (periheliju) vsakih 5,68 let (dobil je oznaki 9P1867 G1 in 1867 II). zaporedoma so ga opazovali v letih 1873 (9P/1873 G1, 1873 I, 1873a) in 1879 (1879 III, 1879b). Pri tem se je pribli\xc5\xbeal tudi Jupitru in se je njegova tirnica precej spremenila in s tem tudi njegova obhodna doba.. Leta 1881 se je podalj\xc5\xa1ala obhodna doba na 6,5 let (Jupitru se je pribli\xc5\xbeal na 0,55 a.e.). Perihelij se je pove\xc4\x8dal za 50 milijonov km, kar je povzro\xc4\x8dilo, da je bil komet vbolj slabo viden s povr\xc5\xa1ine Zemlje. Posnetki iz let 1898 in 1905 niso pokazali kometa, zato so mislili, da je razpadel (glej izgubljeni komet).\n_START_SECTION_\nPonovno odkritje\n_START_PARAGRAPH_\nKomet Tempel je ponovno odkril po 13 obhodih v letu 1960 britanski astronom Brian Geoffrey Marsden (1937\xe2\x80\x932010). Napravil je natan\xc4\x8dne izra\xc4\x8dune pri katerih je upo\xc5\xa1teval tudi perturbacije, ki jih povzro\xc4\x8da Jupiter. Marsden je odkril, da bodo naslednja pribli\xc5\xbeevanja Jupitru v letih 1941 in 1953 povzro\xc4\x8dila zmanj\xc5\xa1anje obhodne dobe in razdalje perihelija. Kljub neugodnim razmeram v letu 1967 je ameri\xc5\xa1ka astronomka Elizabeth Roemer posnela nekaj fotografij. Na posnetku 8. junija 1967 je opazila \xc5\xa1ibko telo z magnitudo 18 zelo blizu lege, ki jo je predvidel Marsden. Iz enega samega posnetka niso mogli dolo\xc4\x8diti tirnico, zato je bilo potrebno po\xc4\x8dakati na naslednji prihod kometa._NEWLINE_11. januarja 1972 sta Elizabeth Roemer in L. M. Vaughn ponovno odkrila komet na Observatoriju Steward (9P/1972 A1, 1972 V, 1972a). Komet so mnogi opazovali, saj je dosegel v maju magnitudo 11. Nazadnje je bil viden 10. julija. Od takrat se je ve\xc4\x8dkrat pojavil, npr. v letu 1978 (1978 II, 1977i), 1983 (1983 XI, 1982j), 1989 (1989 I, 1987e1), 1994 (1994 XIUX, 1993c), 2000, 2005 in 2011. Njegova trenutna obhodna doba pa je 5,515 let._NEWLINE__NEWLINE_Komet Tempel 1 ni svetel komet. Njegova magnituda je okoli 11, kar je premalo, da bi ga videli s prostim o\xc4\x8desom. Po meritvah, ki jih je opravil Vesoljski teleskop Hubble v vidni svetlobi je njegova velikost 14 \xc3\x97 4 km. Njegov albedo je samo 4%. Opazili so tudi, da se okoli svoje osi zavrti v dveh dneh.\n_START_SECTION_\nOdprava Deep Impact\n_START_PARAGRAPH_\n4. julija 2005 so iz Nasine sonde Deep Impact izstrelili proti kometu izstrelek, ki je zadel komet. Trk izstrelka so posneli iz druge komponente sonde in pri tem so opazili mo\xc4\x8dan curek prahu, ki ga je zadetek povzro\xc4\x8dil. To so opazili tudi s pomo\xc4\x8djo daljnogledov na povr\xc5\xa1ini Zemlje._NEWLINE_Krater, ki je pri tem nastal, ima v premeru okoli 200 m in je 30 do 50 m globok. Spektrometer na sondi je zaznal prah, ki ga sestavljajo delci drobnej\xc5\xa1i od \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega lasu. V njem so prisotni silikati, karbonati, smektit, kovinski sulfidi, amorfni ogljik in policikli\xc4\x8dni aromati\xc4\x8dni ogljikovodiki._NEWLINE_Komet Tempel 1 je leta 2011 obiskala ameri\xc5\xa1ka vesoljska sonda Stardust kot del podalj\xc5\xa1ane odprave. Na tem obisku je posnela slike kometa s kraterjem, ki je nastal pri obisku sonde Deep Impact.'