b'\n_START_ARTICLE_\nTrije ribniki\n_START_PARAGRAPH_\nTrije ribniki so postali del mestnega Mariborskega parka z ureditvijo v 80. letih preteklega stoletja. V preteklosti so bili ribniki vodni rezervat, iz katerega se je po potrebi napajal mestni obrambni jarek. Danes obmo\xc4\x8dje Treh ribnikov ponuja obiskovalcu poleg slikovitosti predvsem gostinsko ponudbo in rekreacijo. Najnovej\xc5\xa1a ureditev okolice je povezala mestni park in gri\xc4\x8devnato pokrajino Slovenskih goric. Njegovo ureditev lahko opredelimo v slog angle\xc5\xa1kega krajinskega vrta.\n_START_SECTION_\nKrajinska podoba danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes so ribniki umetno narejena jezera, ki se polnijo z vodo iz bli\xc5\xbenjih poto\xc4\x8dkov. Obstaja tudi \xc4\x8detrti ribnik, iz katerega te\xc4\x8deta dva kanala, ki polnita prvo, drugo in tretjo jezero. Gladina vseh treh ribnikov se ob\xc4\x8dasno zni\xc5\xbea (predvsem v su\xc5\xa1nih obdobjih) zaradi prepustnega dna drugega ribnika._NEWLINE_Prvi ribnik ima vodomet, ki slu\xc5\xbei tudi kot prezra\xc4\x8devalec vode v ribnikih. Tako zagotavljajo kisik, potreben za \xc5\xbeivljenje \xc5\xbeivali v ribniku._NEWLINE_Na drugem ribniku je umetni otok za gnezdenje rac in labodov. Ta ribnik naj bi teoreti\xc4\x8dno imel \xc5\xbeile v zemlji, ki so nastale ob poglabljanju. Nekatere \xc5\xbeile vodijo v prvi ribnik, ve\xc4\x8dina pa globoko v zemljo._NEWLINE_Tretji ribnik je najtoplej\xc5\xa1i in pozimi zamrzne le ob\xc4\x8dasno. Na oziroma v ribnikih so tudi \xc5\xbeivali, kot so labodi, race, ribe, \xe2\x80\xa6 V\xc4\x8dasih, ko jezero za\xc4\x8dne hitro zmrzovati, se lahko labod ali raca vkle\xc5\xa1\xc4\x8di v led.\n_START_SECTION_\nUrejanje ribnikov\n_START_PARAGRAPH_\nPo pripovedovanju g. Bruna Frasa in Antona Koro\xc5\xa1ca je oto\xc4\x8dek v drugem ribniku nastal zato, ker so se skrbniki Treh ribnikov odlo\xc4\x8dili, da bodo drugi ribnik poglobili. Odve\xc4\x8dno zemljo so zbrali na kup sredi ribnika. Oto\xc4\x8dek na tretjem ribniku pa je nastal tako, da so naredili ogrodje iz vej in otok se je sam, naravno ustvaril._NEWLINE_V 80. letih je bila kon\xc4\x8dana prva faza celostne ureditve Treh ribnikov. Mestni park je bil podalj\xc5\xa1an do Ribni\xc5\xa1kega sela. Streli\xc5\xa1\xc4\x8de pri \xc4\x8detrtem ribniku je bilo ukinjeno, predvsem iz ekolo\xc5\xa1kih razlogov._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja ureditev sprehajali\xc5\xa1\xc4\x8da in obre\xc5\xbeja Treh ribnikov se sestoji iz vodnega rastlinja (nasajeno ob vodi ali na oto\xc4\x8dku), grmovnic ob poteh, kostanjev, tlakovanih poti,... Na drugi strani pelje ob ribniku prodnata gozdna pot. Poti so opremljene s posodami za odpadke, klopmi, z mosti\xc4\x8dki in lu\xc4\x8dmi. \xc5\xbdal objekti niso najbolje vzdr\xc5\xbeevani. Klopi in leseni mosti\xc4\x8dki so po\xc5\xa1kodovani in delno dotrajani._NEWLINE_Obre\xc5\xbeje in poti ob ribnikih je zasnoval (oziroma je sodeloval pri tem) znani gradbenik in restavrator kulturno-zgodovinskih spomenikov Jo\xc5\xbee Po\xc5\xbeauko (1908-1995), ki je hkrati tudi projektiral infrastrukturo naselja Za tremi ribniki._NEWLINE_Za projekt ureditve treh ribnikov so leta 1988 prejeli Ple\xc4\x8dnikovo nagrado naslednji projektanti: Borut Pe\xc4\x8denko, Tom Pirkmajer, Jo\xc5\xbee Po\xc5\xbeauko in Niko Stare.\n_START_SECTION_\nProblemi ribnikov\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdal je ostal nere\xc5\xa1en problem dotok sve\xc5\xbee (meteorske) vode, kar je zlasti vidno v su\xc5\xa1ni dobi (poleti), ko dotoki presahnejo in povr\xc5\xa1ine ribnikov za\xc4\x8dno cveteti (entrafija). Ovira so tudi betonski jarki, ki ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo podtalnici svojo pot iz globine. V zvezi s tem je znani okoljevarstvenik Mirko \xc5\xa0o\xc5\xa1tari\xc4\x8d (1920\xe2\x80\x931999) zapisal: \xc2\xbb\xe2\x80\xa6 Kot smo \xc5\xbee povedali, so vode, stoje\xc4\x8de in zlasti \xc5\xa1e teko\xc4\x8de, va\xc5\xbeen element krajinskega oblikovanja. Seveda mora biti voda \xc4\x8dista, obale pa so lahko zara\xc5\xa1\xc4\x8dene z obre\xc5\xbenim vodnim rastlinstvom.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nTrije ribniki v preteklosti\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku so bili ribniki tri jezera, ki so nastala naravno, nato so pa bila s strani \xc4\x8dloveka umetno preoblikovana oz. prilagojena. Mesto je imelo za svojo obrambo mestno obzidje z obrambnimi stolpi, okoli mesta pa je bil skopan obrambni jarek, ki so ga v \xc4\x8dasu nevarnosti napolnili z vodo iz dveh ribnikov pri Ribni\xc5\xa1kem selu (dana\xc5\xa1nji Trije ribniki).\n_START_SECTION_\nVloga ribnikov\n_START_PARAGRAPH_\nPo znanih podatkih naj bi mesto v 13. stoletju dobilo okope z leseno palisadno ograjo, v 14. stoletju pa naj bi bilo zgrajeno in temeljito obnovljeno mestno obzidje zaradi varovanja pred vpadi Turkov. Znano je, da sta \xc5\xbee v srednjem veku dva glavna potoka dovajala vode izza Kalvarije (Barbarski potok) in s Piramide (Tri-ribni\xc5\xa1ki potok) v mestni jarek pred mestnim obzidjem, ki so ga v primeru nevarnosti napolnili z vodo._NEWLINE_Legenda iz Tur\xc5\xa1kih \xc4\x8dasov:\xc2\xa0\xc2\xbbMenda so Turki leta 1532 tako hitro pridrveli pred Maribor, da so me\xc5\xa1\xc4\x8dani komaj utegnili zapreti mestna vrata, niso pa mogli odpreti zapornic pri ribnikih, da bi napolnili z vodo varovalne jarke ob obzidju. Neki \xc4\x8devljar\xc4\x8dek, preoble\xc4\x8den v tur\xc5\xa1ko obleko, se je prostovoljno pono\xc4\x8di splazil skozi tabor oblegovalcev in odprl zapornice. Voda je napolnila jarke in v njih so utonili Turki, ki so spodkopavali obzidje.\xc2\xab_NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje treh (dejansko \xc5\xa1tirih) ribnikov je bilo torej \xc5\xbee dolgo tesno povezano z mestom, tako zaradi obrambne funkcije, kot zaradi gospodarske dopolnitve. Pred 1. svetovno vojno je za obmo\xc4\x8dje Treh ribnikov skrbelo Olep\xc5\xa1evalno dru\xc5\xa1tvo. To je vzdr\xc5\xbeevalo \xc4\x8dolnarno in pozimi drsali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Povzetek iz kronike Treh ribnikov, Bruna Frasa:\xc2\xa0\xc2\xbbLed iz drugega ribnika je uporabljala \xc5\xbee okoli leta 1886 pivovarna G\xc3\xb6tz, ki je ribnike tudi \xc4\x8distila. Znano je tudi, da je mariborski restavrator Spatzek pred prvo svetovno vojno v ribnikih gojil rake. To ka\xc5\xbee, da je bila tedaj voda v ribnikih dokaj \xc4\x8dista.\xc2\xab_NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bil zgornji ribnik zelo zara\xc5\xa1\xc4\x8den. S podalj\xc5\xa1anjem promenade v parku (po vojni, v 50. letih) ter delno ureditvijo obmo\xc4\x8dja ob tretjem ribniku je bilo Ribni\xc5\xa1ko selo vklju\xc4\x8deno v parkovno okolje. V 70. letih je bilo urejeno celotno obmo\xc4\x8dje vseh \xc5\xa1tirih ribnikov, od nekdanje \xc4\x8dolnarne naprej proti severozahodu. Voja\xc5\xa1ko streli\xc5\xa1\xc4\x8de nedale\xc4\x8d od \xc4\x8detrtega ribnika (danes v njem gojijo ribe in druge vodne \xc5\xbeivali, podobno kot v ostalih treh), je bilo preseljeno na drugo lokacijo. V \xc4\x8dasu zavezni\xc5\xa1kega bombardiranja Maribora so tedanje nem\xc5\xa1ke oblasti uredile na obmo\xc4\x8dju mesta ve\xc4\x8d zakloni\xc5\xa1\xc4\x8d. Eno (\xc5\xa1e danes uporabno za druge namene) je bilo izkopano v ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju Piramide, nad Tom\xc5\xa1i\xc4\x8devim drevoredom. Drugo, precej manj\xc5\xa1e, je bilo zgrajeno na zahodni strani Piramide, kakih 50 metrov od objekta nekdanje \xc4\x8dolnarne (z dvema vhodoma oz. izhodoma). To je danes popolnoma zasuto, pobo\xc4\x8dje pa je zaraslo z grmi\xc4\x8devjem in drevesi, in niso ve\xc4\x8d vidne sledi o njem. Na nasprotni strani ribnika, slabih sto metrov od gosti\xc5\xa1\xc4\x8da proti severu, pa so \xc5\xa1e nekoliko vidni sledovi votlin (vhodov) v zakloni\xc5\xa1\xc4\x8de.'