b"\n_START_ARTICLE_\nCredo, quia absurdum est\n_START_PARAGRAPH_\nCredo, quia absurdum est je latinska re\xc4\x8denica, ki pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbverujem (ali verjamem), ker je absurdno\xc2\xab. Gre za parafrazo izjave, ki jo je izrazil anti\xc4\x8dni pisec Tertulijan v svojem delu De carne Christi (sl. O Kristusovem telesu). Izjava se v izvirni obliki glasi:\xc2\xa0\xc2\xbbprorsus credibile est, quia ineptum est\xc2\xab, kar bi lahko prevedli kot\xc2\xa0\xc2\xbbdocela je verjetno, ker je nesmiselno\xc2\xab. Kontekst te izjave predstavlja zagovor osnovnih postavk pravovernega kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva nasproti doketizmu:_NEWLINE_Crucifixus est Dei Filius, non pudet, quia pudendum est; et mortuus est Dei Filius, prorsus credibile est, quia ineptum est; et sepultus resurrexit, certum est, quia impossibile. \xe2\x80\x94 (De Carne Christi V, 4)_NEWLINE_Kri\xc5\xbean je bil bo\xc5\xbeji sin, ne vzbuja sramu, ker je sramotno; in umrl je bo\xc5\xbeji sin, docela je verjetno, ker je nesmiselno; in pokopan je vstal, gotovo je, ker je nemogo\xc4\x8de. \xe2\x80\x94 (O Kristusovem telesu V, 4)_NEWLINE_Re\xc4\x8denica ne odra\xc5\xbea katoli\xc5\xa1ke vere, kot je pojasnil pape\xc5\xbe Benedikt XVI:\xc2\xa0\xc2\xbbKatoli\xc5\xa1ka tradicija \xc5\xbee od za\xc4\x8detka zavra\xc4\x8da tako imenovani fideizem, ki je \xc5\xbeelja verovati zoper razum. Credo quia absurdum (verjamem, ker je absurdno) ni obrazec, ki razlaga katoli\xc5\xa1ko vero.\xc2\xab_NEWLINE_Re\xc4\x8denico na ta na\xc4\x8din v\xc4\x8dasih povezujejo z fideizmom, to je\xc2\xa0\xc2\xbbfilozofski sistem in naravnanost uma, ki, zanikujo\xc4\x8d zmo\xc5\xbenost \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega razuma, da dose\xc5\xbee gotovost, pritrjuje temu, da akt \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega spoznanja obstoji v aktu vere, in da je najvi\xc5\xa1ji kriterij gotovosti avtoriteta.\xc2\xab\xc2\xa0(Katoli\xc5\xa1ka enciklopedija) Stavek so tudi pogosto uporabljali eksistencialisti, \xc4\x8deprav druga\xc4\x8de interpretiranega._NEWLINE_Re\xc4\x8denica se pogosto napa\xc4\x8dno uporablja kot primer iracionalnosti vere. Toda gledano v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em kontekstu celotne Tertulijanove argumentacije, ki je v tem, da je pri zelo neverjetnih zgodbah malo mo\xc5\xbenosti, da bi bile potvorjene, gledano v tem kontekstu je torej o\xc4\x8ditno, da ne zagovarja iracionalnega pristopa k veri._NEWLINE_Ta re\xc4\x8denica je navdihnila slavno izjavo ameri\xc5\xa1kega novinarja, satirika, lingvista in kulturnega kritika H. L. Menckena:\xc2\xa0\xc2\xbbTertulijanu pripisujejo moto 'Credo quia absurdum'\xe2\x80\x94'Verjamem, ker je nemogo\xc4\x8de'. Ni potrebno omeniti, da je pri\xc4\x8del svojo \xc5\xbeivljenjsko pot kot odvetnik.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Re\xc4\x8denico je prav tako uporabil D. T. Suzuki v svoji knjigi Introduction to Zen Buddhism (sl. Uvod v zen budizem):_NEWLINE_\xc2\xbbPoznani cerkveni o\xc4\x8de iz zgodnjega srednjega veka je neko\xc4\x8d vzkliknil: \xe2\x80\x9eO ubogi Aristotel! Ti, ki si za krivoverce odkril umetnost dialektike, umetnost grajenja in podiranja, umetnost razpravljanja o vsem in uresni\xc4\x8devanja ni\xc4\x8desar!\xe2\x80\x9c Prav zares, toliko truda okoli ni\xc4\x8desar! Poglejte, kako si filozofi vseh dob med seboj nasprotujejo, potem ko so potro\xc5\xa1ili vso svojo logi\xc4\x8dno ostroumnost in analiti\xc4\x8dno bistrost za tako imenovane probleme znanosti in v\xc3\xa9denja. Ni \xc4\x8dudno, da je ta isti stari modri mo\xc5\xbe, hote\xc4\x8d enkrat za vselej napraviti konec takim brezkoristnim razpravam, pogumno odvrgel bombo naravnost v sredo teh graditeljev iz peska: \xe2\x80\x9eCertum est, quia impossibile est\xe2\x80\x9c, ali bolj logi\xc4\x8dno \xe2\x80\x9eCredo, quia absurdum est.\xe2\x80\x9c Verjamem, ker je iracionalno; mar ni to brezpogojna potrditev zena?\xc2\xab"