b'\n_START_ARTICLE_\nHouston, imamo problem! (2016)\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nV filmu se prepletajo osebno pri\xc4\x8devanje Ivana, in\xc5\xbeenirja v jugoslovanskem vesoljskem programu, in sve\xc5\xbei, do zdaj javnosti neznani arhivski posnetki. _NEWLINE_Po 2. svetovni vojni je jugoslovanska obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna slu\xc5\xbeba predsedniku Titu odkrila domnevno izgubljene na\xc4\x8drte Hermana Poto\xc4\x8dnika Noordunga za vesoljsko tehnologijo. Tito, ujet med vzhodom in zahodom, se odlo\xc4\x8di izkoristiti prilo\xc5\xbenost in izda ukaz za za\xc4\x8detek razvoja ambicioznega jugoslovanskega vesoljskega programa. Marca 1961 je program prodan Zdru\xc5\xbeenim dr\xc5\xbeavam Amerike. Dva meseca kasneje predsednik je John F. Kennedy napovedal, da bodo Ameri\xc4\x8dani poslali \xc4\x8dloveka na Luno. Mnogi verjamejo, da se je to res zgodilo in da sta ta dva dogodka povezana._NEWLINE_Ivan se vrne v domovino 50 let po tem, ko ga je voja\xc5\xa1ka varnostna slu\xc5\xbeba poslala v ZDA, kjer je delal za NASO. Zdaj prvi\xc4\x8d v \xc5\xbeivljenju sre\xc4\x8da svojo h\xc4\x8derko, ki je ni nikoli videl. V filmu skupaj s Francem, upokojenim generalom JLA, ki je bil zadol\xc5\xbeen za tajnost jugoslovanskega vesoljskega programa, razkrivata kompleksno mre\xc5\xbeo skrivnosti, la\xc5\xbei, manipulacij in umazanih politi\xc4\x8dnih iger. Film prikazuje tudi nekdaj najve\xc4\x8dji podzemni kompleks v Evropi, Objekt 505, nekdanjo strogo varovano bazo jugoslovanskega vojnega letalstva pri Biha\xc4\x8du, ki je jugoslovanska razli\xc4\x8dica bolj znanega ameri\xc5\xa1kega poligona za testiranje razli\xc4\x8dne tajne voja\xc5\xa1ke tehnologije, imenovanega Podro\xc4\x8dje 51 (originalno: Area 51).\n_START_SECTION_\nSlog in teme\n_START_PARAGRAPH_\nFilm \xc2\xbbelegantno niza obdelane in vizualno domi\xc5\xa1ljene arhivske posnetke, telefonske pogovore in dokumente z oznako strogo zaupno.\xc2\xab _NEWLINE_Igrano-dokumentarni film se spretno giblje med resni\xc4\x8dnostjo in izmi\xc5\xa1ljenim, skozi katerega prikazuje polpreteklo zgodovino in jo zaplete v \xc5\xa1e eno izmed teorij zarot. Za tovrstne filme se je uveljavil tudi izraz "docu-fiction"; \xc5\xbeanr (ki ga imenujemo tudi pripovedni film) prikazuje v svoji svojstveno obliki tako resni\xc4\x8dne vsebine (zgodovinska dejstva, resni\xc4\x8dne osebe itn.), v filmsko pripoved pa vnese tudi izmi\xc5\xa1ljene elemente, ki slu\xc5\xbeijo kot avtorski izraz ali pa za podkrepitev zgodbe ._NEWLINE_Film prikazuje "fiktivno verzijo" ali \xc2\xbbdober vic\xc2\xab\xc2\xa0o propadu Jugoslavije. Ta verzija delno spominja na Untergang (film o zadnjih dnevih Hitlerja), seveda le s svojim sporocilom, ki ho\xc4\x8de re\xc4\x8di (in to ne le s kletvico, ki jo \xc2\xbbraketni in\xc5\xbeenir\xc2\xab\xc2\xa0pljune na Titov grob), da je za propad dr\xc5\xbeave kriv sam njen \xc5\xa1ef." _NEWLINE_Skozi spremno besedo slovenskega filozofa Slavoja \xc5\xbdi\xc5\xbeka, ki v svojem slogu preigrava pojme mita, dru\xc5\xbebeno dogovorjenih la\xc5\xbei ter pojma zgodovine ter filma, film preigrava podajanje zgodovinskih dejstev, tako realnih kot umetno ustvarjenih dogodkov. Gledalcu film ne ponudi dokon\xc4\x8dnih odgovorov, pa\xc4\x8d pa ga napeljuje na lastno razmi\xc5\xa1ljanje o zgodovini.\n_START_SECTION_\nSprejem in kritike\n_START_PARAGRAPH_\nFilm, ki je bil premierno predvajan na newyor\xc5\xa1kem Tribeca festivalu, v regiji pa imel slovensko premiero 25. aprila 2016, hrva\xc5\xa1ko premiero 27. aprila 2016, srbsko pa 14. maja 2016, je bil tako pri gledalcih, kot pri kritih dobro sprejet. Film je bil prav tako uvr\xc5\xa1e\xc4\x8d na nekaj lestvic najbolj\xc5\xa1ih na festivalu, tako npr. Daily Free Press ter Blouin Artinfo._NEWLINE_Matic Majcen, ki pi\xc5\xa1e za slovenski \xc4\x8dasnik Ve\xc4\x8der je film ocenil kot enega "najinteligentnej\xc5\xa1ih slovenskih filmov nasploh", in ga primerja s filmom Cinema Komunisto ter o pristopu k re\xc5\xbeiji pove:_NEWLINE_"[...] pristop je tu izrazito posodobljen, saj ni niti preprosto afirmativen niti preprosto ironi\xc4\x8den, temve\xc4\x8d se ume\xc5\xa1\xc4\x8da v dana\xc5\xa1njo dominantno popkulturno logiko postironije, v kateri se za komi\xc4\x8dnim in nor\xc4\x8davim tonom skriva globoka simpatija, celo melanholija do nekega minulega \xc4\x8dasa, do njegovih naivnih ambicij in seveda - njegovih nesojenih, nerealiziranih veli\xc4\x8din."_NEWLINE_Prav tako za Ve\xc4\x8der je kritik Samo Trtnik zapisal, da film prina\xc5\xa1a "Kriti\xc4\x8dni razmislek. Razmislek o svetu okoli nas, o navidezni resni\xc4\x8dnosti, o neverjetnih mo\xc5\xbenostih manipuliranja in o tem, kako lahko je izre\xc4\x8di teorijo zarote in jo podkrepiti z dokazi, za katere ni nujno, da to so. Kriti\xc4\x8dni razmislek o tem, kaj je res in kaj mi pravijo, da je res."_NEWLINE_Marcel \xc5\xa0tefan\xc4\x8di\xc4\x8d Jr. je v Filmskem dnevniku 18, za ravijo Mladina, filmu dal oceno "ZA": "Vir\xc4\x8dev film, prerokovalec preteklosti, jugonostalgijo ironizira in legitimira."_NEWLINE_Film je prejel tudi pohvale za uporabo potujo\xc4\x8de kamere, uporabe pti\xc4\x8dje perspektive, spretno monta\xc5\xbeo med arhivskimi ter realnimi posnetki ter postavitve kadrov s Slavojem \xc5\xbdi\xc5\xbekom. Uporabljena je bila tipi\xc4\x8dna, tudi precej kli\xc5\xa1ejska glasbena scenografija._NEWLINE_Film so opazili tudi tuji mediji, med drugimi spletni portal The Wrap, ki je o filmu zapisal, da je film zmedel geldalce na svetovni premieri, kar je tudi namen filma. Scientific American film navede kot primer, kako zlahka se znanstveni dose\xc5\xbeki zlorabijo za grajenje identitete naroda, hrakti pa gledalce svari, da v filmu ne bodo na\xc5\xa1li veliko tehni\xc4\x8dnih podatkov o hladni vojni.'