b'\n_START_ARTICLE_\nTurneja \xc5\xa1tirih skakalnic\n_START_PARAGRAPH_\nTurneja \xc5\xa1tirih skakalnic (nem\xc5\xa1ko Vierschanzentournee), neuradno zelo znana tudi kot\xc2\xa0\xc2\xbbnovoletna turneja\xc2\xab, pred leti se je po pokrovitelju imenovala tudi\xc2\xa0\xc2\xbbturneja Intersport\xc2\xab\xc2\xa0je za zimskimi olimpijskimi igrami in svetovnim pokalom eno najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1ih tekmovanj v smu\xc4\x8darskih skokih. Na sporedu je nepretrgoma od leta 1952 in do danes ni odpadla \xc5\xa1e nobena tekma. Turneja sestoji iz \xc5\xa1tirih tekem, ki vsaka posebej \xc5\xa1teje za svetovni pokal, na koncu s se\xc5\xa1tevkom to\xc4\x8dk vseh \xc5\xa1tirih tekem sestavijo skupno razvrstitev turneje, ki ima zgolj presti\xc5\xbeen pomen.\n_START_SECTION_\nTekmovalni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nTekmovalni sistem na tekmah turneje je spo\xc4\x8detka bil enak kot na ostalih tekmah svetovnega pokala, od 1996/97 pa se tekmuje po na\xc4\x8delu \xc2\xbbizpadanja\xc2\xab. V kvalifikacijah pred tekmo, ki dajo 50 udele\xc5\xbeencev tekme, sestavijo 25 parov, ki se pomerijo v prvi seriji. V drugo serijo se uvrsti vseh 25 zmagovalcev teh internih \xc2\xbbdvobojev\xc2\xab, poleg njih pa \xc5\xa1e 5 t. i. \xc2\xbbsre\xc4\x8dnih pora\xc5\xbeencev\xc2\xab\xc2\xa0z najbolj\xc5\xa1im rezultatom. Sistem med skakalci ni po\xc5\xbeel odobravanja, ker ni najbolj pravi\xc4\x8den. Teoreti\xc4\x8dno je namre\xc4\x8d mogo\xc4\x8de, da se v drugo serijo uvrsti tekmovalec z 49. rezultatom (ki premaga najslab\xc5\xa1ega), medtem ko lahko izpade tekmovalec z 12. rezultatom (ki izgubi interni dvoboj, od njega je bolj\xc5\xa1ih \xc5\xa1e 5 \xc2\xbbsre\xc4\x8dnih pora\xc5\xbeencev\xc2\xab\xc2\xa0ter 5 tekmovalcev, ki so te \xc2\xbbsre\xc4\x8dne pora\xc5\xbeence\xc2\xab\xc2\xa0premagali).\n_START_SECTION_\nMejniki\n_START_PARAGRAPH_\nKot posebno presti\xc5\xbeen dose\xc5\xbeek velja zmagati vse \xc5\xa1tiri tekme v isti sezoni, kar je zaradi razli\xc4\x8dnih lastnosti skakalnic vse prej kot enostavno. Prvi, ki mu je to uspelo, je Nemec Sven Hannawald, kar mu je uspelo v 2001/02, kasneje \xc5\xa1e Kamil Stoch in Rjoju Kobaja\xc5\xa1i. Znanih je nekaj primerov, ko so posamezni tekmovalci dobili prve tri tekme, v Bischofshofnu pa jim je spodletelo. Japonec Jukio Kasaja je v sezoni 1971/72 takoj po tretji dobljeni tekmi moral zapustiti turnejo in se vrniti v domovino na doma\xc4\x8de olimpijske kvalifikacije. Njegov rojak Kazujo\xc5\xa1i Funaki je pogorel na zadnji tekmi leta 1998, Finec Janne Ahonen pa leta 2005. Leta 2006 je turneja imela kar dva zmagovalca, saj sta povsem enak se\xc5\xa1tevek to\xc4\x8dk zbrala Janne Ahonen in \xc4\x8ceh Jakub Janda._NEWLINE_V skupnem se\xc5\xa1tevku turneje je najve\xc4\x8dkrat, petkrat, Finec Janne Ahonen, s \xc5\xa1tirimi zmagam pa mu sledi Nemec Jens Weissflog ter Ahonenov rojak Matti Nyk\xc3\xa4nen. Wei\xc3\x9fflog in Wirkola sta dobila po 10 posameznih tekem v sklopu turneje, sledi jima Finec Matti Nyk\xc3\xa4nen s 7 zmagami.\n_START_SECTION_\nSlovenci na turneji\n_START_PARAGRAPH_\nPrimo\xc5\xbe Peterka je bil prvi slovenski skakalec, ki je zmagal v skupnem se\xc5\xa1tevku turneje, in sicer v svoji najbolj\xc5\xa1i sezoni 1996/97, ko je dobil tudi tekmo v Garmisch-Partenkirchnu. Na isti skakalnici je zmagal \xc5\xa1e leta 2003. V Innsbrucku sta po enkrat slavila \xc5\xa1e Primo\xc5\xbe Ulaga (1987) in Peter \xc5\xbdonta (2004). V skupnem se\xc5\xa1tevku turneje sta tretje mesto osvojila Peter \xc5\xbdonta v sezoni 2004/05 in Peter Prevc v sezoni 2014/15. V sezoni 2015/16 je v skupnem se\xc5\xa1tevku turneje zmagal Peter Prevc, ki je za\xc4\x8del s tretjim mestom v Oberstdorfu in nadaljeval z zmagami v Garmisch-Partenkirchnu, Innsbrucku in Bischofshofnu. Skupno je zbral 1139,5 to\xc4\x8dke, kar je rekord turneje.'