b'\n_START_ARTICLE_\nToma\xc5\xbe \xc5\xa0alamun\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nToma\xc5\xbe \xc5\xa0alamun se je rodil v Zagrebu leta 1941. \xc5\xbdivel je v Ljubljani. Gimnazijo je kon\xc4\x8dal v Kopru (1960), \xc5\xa1tudij zgodovine in umetnostne zgodovine pa v Ljubljani (1965). Med \xc5\xa1tudijem je sodeloval s skupino OHO, v kateri je deloval tudi njegov brat, slikar Andra\xc5\xbe \xc5\xa0alamun._NEWLINE_Leta 1969 se je zaposlil kot pripravnik v Moderni galeriji Ljubljana, leta 1971 pa kot asistent za umetnostno zgodovino na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani._NEWLINE_Leta 1970 je bil na trimese\xc4\x8dnem podiplomskem \xc5\xa1tudiju v Pisi. Julija istega leta ga je povabil newyor\xc5\xa1ki muzej moderne umetnosti (MOMA) kot \xc4\x8dlana skupine OHO; tam je ostal mesec dni. V jeseni 1971 je bil povabljen v ZDA na univerzo v Iowi (1971\xe2\x80\x9372). Tam je deloval na oddelku za primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo. Kasneje je bil na povabilo ameri\xc5\xa1ke umetnostne kolonije Yaddo \xc5\xa1e trikrat po dva meseca v ZDA (1974, 1979, 1986), kjer je ustvarjal (ve\xc4\x8dina \xc5\xa0alamunovih pesmi je nastala v tujini). 1996-2000 je bil kulturni ata\xc5\xa1e Slovenije v New Yorku, leta 2008 pa deloval kot gostujo\xc4\x8di profesor kreativnega pisanja na univerzi v Richmondu v ameri\xc5\xa1ki zvezni dr\xc5\xbeavi Virginii. _NEWLINE_Leta 1979 se je poro\xc4\x8dil s slikarko Metko Kra\xc5\xa1ovec._NEWLINE_Pesniti je za\xc4\x8del v Perspektivah 1963\xe2\x80\x9364. Bil je \xc4\x8dlan OHO in je z njo razstavljal v Ljubljani, Beogradu, Zagrebu, New Yorku in samostojno v Kranju._NEWLINE_Slovenski klasik je postal leta 1993 z izbranimi pesmimi v renomirani zbirki Kondor. Leta 2005 je bil izvoljen za izrednega, 2013 pa za rednega \xc4\x8dlana Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU)._NEWLINE_Prevedenih je ve\xc4\x8d kot 30 njegovih knjig, ki so doslej iz\xc5\xa1le prevedene v 18 jezikov._NEWLINE_Akademska slikarka in grafi\xc4\x8darka Metka Kra\xc5\xa1ovec, soproga Toma\xc5\xbea \xc5\xa0alamuna je njegovo celotno mednarodno knji\xc5\xbeno zbirko predala v uporabo javnosti. V ta namen je bil ob drugi obletnici pesnikove smrti ustanovljen in odprt Center za poezijo Toma\xc5\xbea \xc5\xa0alamuna s sede\xc5\xbeem na Cankarjevi 5 v Ljubljani. Skrbnik zbirke je pesnik in pisatelj Ale\xc5\xa1 \xc5\xa0teger.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Toma\xc5\xbe \xc5\xa0alamun objavil pesem\xc2\xa0\xc2\xbbDuma 64\xc2\xab\xc2\xa0(1964), je bila ta politi\xc4\x8dno provokativna. To je veljalo tudi za objave pesmi v Perspektivah leta 1963; prav tako ob izidu pesni\xc5\xa1ke zbirke Poker leta 1966. Pesnik je takrat dobil podporo enega izmed srbskih pesnikov, \xc5\xbee pred vojno tudi francoskega surrealista, tedanjega \xc4\x8dlana CK ZKJ, Oskarja Davi\xc4\x8da, ki mu je \xe2\x80\x93 kot navaja v intervjuju \xe2\x80\x93 \xc2\xbbna celi zadnji strani \xc4\x8dasopisa Komunist napisal pravi panegirik, kar je v Sloveniji povzro\xc4\x8dilo veliko zmedo\xc2\xab._NEWLINE_V okviru mednarodnih pesni\xc5\xa1kih festivalov, v okviru razli\xc4\x8dnih literarnih delavnic] (npr. International Writing Program), pa tudi v okviru svojih bralnih turnej, je najve\xc4\x8d gostoval po ZDA: Vermont College, University of Iowa, Sarah Lawrence College, Harvard University, Columbia University, Georgia State University, University of Massachusetts-Amherst, Emory University, University of Mississippi._NEWLINE_\xc5\xbdirija berlinskega umetni\xc5\xa1kega programa (DAAD) je maja 2002 Toma\xc5\xbea \xc5\xa0alamuna za leto dni povabila v Berlin. \xc5\xa0tipendije so bile podeljene literarnim ustvarjalcem po vsem svetu.\n_START_SECTION_\nPesni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nToma\xc5\xbe \xc5\xa0alamun je predstavnik druge povojne generacije. Je prvi v tej generaciji, ki je uresni\xc4\x8dil tip modernisti\xc4\x8dne poezije. Po vsebinski strani pa je opustil tradicijo socialnega realizma, simbolizma in eksistencializma._NEWLINE_Izdal je preko trideset pesni\xc5\xa1kih zbirk. \xc5\xbde v prvi zbirki (Poker) je uporabljal svoj jezik, ki pa je \xc5\xbee bil uporabljen pred njim. S tem jezikom je vpeljal v poezijo besede, ki so prej v pesmih veljale za tabu. Vpeljal jih je na tak na\xc4\x8din, da so se prilegale v njegove pesnitve. Nikoli ni pisal v prvi osebi. Pesni\xc5\xa1ki jaz se pri \xc5\xa0alamunu skriva v jeziku in v skritem pripovedovalcu, tako da nikjer ne pripoveduje pesmi neposredno iz sebe._NEWLINE_Svoja dela je objavljal v Perspektivah, v zborniku EVA, Katalog I, Katalog II, Pericare\xc5\xbeeracirep.'