b"\n_START_ARTICLE_\nWilhelm Homberg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nWilhelm Homberg je bil sin sa\xc5\xa1kega plemi\xc4\x8da iz Quedlinburga, ki je v tridesetletni vojni izgubil svojo dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Rojen je bil v Bataviji, sedanji D\xc5\xbeakarti, kjer je njegov o\xc4\x8de slu\xc5\xbeboval kot uradnik Nizozemske vzhodnoindijske dru\xc5\xbebe. Leta 1670 se je z dru\xc5\xbeino preselil v Evropo. V Jeni in Leipzigu je \xc5\xa1tudiral pravo in leta 1674 postal odvetnik v Magdeburgu. Tam se je seznanil z Ottom von Guerickejem in se pod njegovim vplivom odlo\xc4\x8dil, da se bo posvetil naravoslovju. Med \xc5\xa1tudijem je potoval po Evropi in se po diplomi iz medicine v Wittenbergu leta 1682 naselil v Parizu. Od leta 1685 do 1690 je bil zdravnik v Rimu. Po vrnitvi v Pariz leta 1691 je bil izvoljen za \xc4\x8dlana Francoske akademije znanosti in imenovan za direktorja za stike z javnostjo. Leta 1702 je postal u\xc4\x8ditelj fizike in kemije in leta 1705 osebni zdravnik orleanskega vojvode. Umrl je leta 1715 v Parizu.\n_START_SECTION_\nZnanstveno delo\n_START_PARAGRAPH_\nHomberg se je ukvarjal z naravoslovjem v obdobju prehoda alkimije v kemijo. Bil je med tistimi, ki so posku\xc5\xa1ali narediti zlato, a je kljub temu mnogo prispeval k raz\xc5\xa1iritvi znanja kemije in fizike. Zapisal je svoja opazovanja pri pripravi Kunklovega fosforja, zelene barve plamena zaradi prisotnosti bakra, kristalizaciji kuhinjske soli, raslinskih soli, nevtralizaciji baz s kislinami, zmrzovanju in izparevanju vode v vakuumu in drugih poskusov. Ve\xc4\x8dino svojih ugotovitev je objavil od leta 1692 do 1714 v Recueil de l'Acad\xc3\xa9mie des Sciences. Leta 1702 je odkril borovo kislino, ki so jo po njem imenovali sal sedativum Hombergi \xe2\x80\x93 Hommergova pomirjevalna sol, in Hombergov fosfor, slabo opisano fosforescen\xc4\x8dno snov, ki jo je dobil s taljenjem kalcijevega klorida in \xc5\xbeivega apna."