b'\n_START_ARTICLE_\nNaravni park Kopa\xc4\x8dki rit\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nS podro\xc4\x8djem Kopa\xc4\x8dkega rita se je za\xc4\x8delo upravljati po osnutku gospodarstva "Belje" kot darilom ogrsko-hrvatskega kralja Leopolda I. leta 1699. Od tedaj pa od leta do 1784 je z njim upravljal Evgen Franc Savojski. Po tem ga ima v zakupu rodbina Habsbrug vse do leta 1918. Od leta 1920 je to podro\xc4\x8dje razgla\xc5\xa1eno kot rezervat kralja Aleksandra Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87a, v obdobju 1941-1944, v \xc4\x8dasu kraljevine Mad\xc5\xbearske, pa je z njim upravljal Mad\xc5\xbearski narodni muzej, ki je ustanovil biolo\xc5\xa1ko postajo "Albertina". Prvo idejo o "Beljskom nacionalnom parku" je dal prirodoslovec Szecheny leta 1935._NEWLINE_V biv\xc5\xa1i SFRJ, to\xc4\x8dneje leta 1959 je s Kopa\xc4\x8dkim ritom upravljalo lovsko-gozdno gospodarstvo "Jelen" iz Beograda, ki je ob soglasju tedanjega zavoda za za\xc5\xa1\xc4\x8dito narave, leta 1958 prosilo za razglasitev Narodnega parka "Mo\xc5\xa1a Pijade", s \xc4\x8dimer se ni strinjal Konzervatorski zavod iz Zagreba, ki je zastopal idejo o naravnem rezervatu. V tem \xc4\x8dasu je bilo zgrajeno naselje Tikve\xc5\xa1 in istoimenski dvorec s pripadajo\xc4\x8dimi gospodarskimi objekti za lov in rekreacijo tedanjega predsednika Josipa Broza Tita. S prizadevanjem Drage Getza in nekaj uglednih prirodoslovcev je Kopa\xc4\x8dki rit leta 1967, zaradi svoje ohranjenosti, velike biotske raznovrstnosti in ekolo\xc5\xa1ke vrednosti postal "Upravljani naravni rezervat". Nekaj let kasneje, to je leta 1976, je bilo o\xc5\xbeje podro\xc4\x8dje parka razgla\xc5\xa1eno kot Specialni zoolo\xc5\xa1ki rezervat, \xc5\xa1ir\xc5\xa1e podro\xc4\x8dje pa kot Park narave Kopa\xc4\x8dki rit", skupne povr\xc5\xa1ine 10.500 ha. Leta 1993 je bil Kopa\xc4\x8dki rit progla\xc5\xa1en za mednarodno pomembno mo\xc4\x8dvirno podro\xc4\x8dje za\xc5\xa1\xc4\x8diteno z Ramsarsko konvencijo. Od leta 1997 s parkom upravlja Javna ustanova "Park prirode Kopa\xc4\x8dki rit". Z odlokom Hrvatskega Sabora je bil naravni park raz\xc5\xa1irjen leta 1999 na sedanjih 17.700 ha povr\xc5\xa1ine._NEWLINE_Vpra\xc5\xa1anje ali bi moral biti Kopa\xc4\x8dki rit razgla\xc5\xa1en za narodni park je bilo spro\xc5\xbeeno \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat. Zahteve so bile ponovljene leta 1958, 1982 in 1999. Zagovorniki statusa narodnega parka menijo, da bi s tem izbolj\xc5\xa1ali mo\xc5\xbenosti za razvoj ekolo\xc5\xa1kega turizma, poleg tega pa se sklicujejo na dejstvo, da so vsi narodni parki v Hrva\xc5\xa1ki vezani na fenomen krasa. V vzhodni Hrva\xc5\xa1ki tako \xc5\xa1e vedno ni progla\xc5\xa1en noben narodni park._NEWLINE_V zgodovini dana\xc5\xa1njega Naravnega parka je bila \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat razgla\xc5\xa1ena "ekolo\xc5\xa1ka katastrofa". V \xc4\x8dasu kopanja Hulovskega kanala leta 1969 je bilo v ritu izgubljenih 3000 ha povr\xc5\xa1ine pod vodo. Tega leta se je Kopa\xc4\x8dko jezero skoraj osu\xc5\xa1ilo. Leta 1985 je v jezero Sakada\xc5\xa1 iztekla gnojnica iz svinjerejske farme iz Darde, zaradi \xc4\x8desar je poginilo veliko rib. Zaradi izlova rib in odstrela ptic in divjadi se ru\xc5\xa1i ekolo\xc5\xa1ko ravnote\xc5\xbeje. V \xc4\x8dasu Domovinske vojne je bil del parka zaminiran, \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje parka pa je ote\xc5\xbeeno zato, ker so mine vkopane v mo\xc4\x8dvirski mulj. V Posebnem zoolo\xc5\xa1kem rezervatu je zaminirano okoli 3700 ha povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nGeografske zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nPrete\xc5\xbeno ni\xc5\xbeinsko podro\xc4\x8dje med rekama Dravo in Donavo se razprostira severno od Drave od ustja Drave z Donavo ter uzvodno ob Donavi ob njeni levi in desni obali do nekdanjega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Kazuk. Vzhodna meja Naravnega parka je dr\xc5\xbeavna meja z Republiko Srbijo. Razteza se do naselja Batine na severu, Bijelog Brda na jugu in Donjeg Miholjca na zahodu._NEWLINE_Nadmorska vi\xc5\xa1ina celotne Baranje ne presega 250 m, samo podro\xc4\x8dje Naravnega parka pa se nahaja na najni\xc5\xbejem delu, kjer se nadmorske vi\xc5\xa1ine terena gibajo od 78 m (dno Kopa\xc4\x8dkega jezera) do 86 m._NEWLINE_Relief podro\xc4\x8dja Kopa\xc4\x8dkega rita je rezultat delovanja vode, rek Donave in Drave ter poplavnih vod, ki poplavljajo podro\xc4\x8dje. Reke ustvarjajo sipine in otoke (ade) ter rokave, ki jim pravijo dunavac ali stara Drava. Stalne poplave in naleti vode na enem mestu poglabljajo teren v obliki polmese\xc4\x8dastih vdolbin, na drugem mestu pa nalagajo material, ki ga s seboj nosi reka. Tako nastajajo mo\xc4\x8dvirja (depresije) in povi\xc5\xa1ana podro\xc4\x8dja (nasipi), ki ustvarjajo valovit izgled terena. Med mo\xc4\x8dvirji in nasipi je vi\xc5\xa1inska razlika do 8 m. Ko se ve\xc4\x8d zaporednih mo\xc4\x8dvirij spoji in pove\xc5\xbee z Dunavcem ali Donavo, se ustvarja naravni kanal (fok), preko katerega se te poglobitve polnijo in praznijo. Ti naravni kanali so pogosto umetno poglobljeni.  Celo poplavno podro\xc4\x8dje daje izgled delte, tako imenovane notranje delte._NEWLINE_V parku se nahajata dve ve\xc4\x8dji jezeri, Kopa\xc4\x8dko jezero in jezero Sakada\xc5\xa1, ki sta edini stalni povr\xc5\xa1ini pod vodo. Kopa\xc4\x8dko jezero s popre\xc4\x8dno povr\xc5\xa1ino 220 ha je tudi najve\xc4\x8dje jezero v parku. Globoko je 1,5 do 5 m in se nahaja v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du parka. Jezero Sakada\xc5\xa1 je globoko do 7 m in je najgloblje jezero parka in tudi celotnega rita._NEWLINE_Rit je letno poplavljen v popre\xc4\x8dju 99 dni, celotna povr\xc5\xa1ina pod vodo pa je popre\xc4\x8dno 32 dni. Poplavni val prihaja v za\xc4\x8detku pomladi v \xc4\x8dasu visokih voda Drave in Donave zaradi topljenja snega v Alpah. Vrhunec poplavnega vala je med aprilom in majem, ko se do konca poletja vode iz rita popolnoma umaknejo. Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a zveza Donave in rita je Hulovski kanal, dolg 6 km in \xc5\xa1irok 34 m. Glavna zveza rita in Drave je kanal Renovo, dolg 3 km in \xc5\xa1irok do 20 m. Najdalj\xc5\xa1i kanal je Stara Barbara, dol\xc5\xbeine 26,7 km in te\xc4\x8de vzporedno z Dravo._NEWLINE_V Kopa\xc4\x8dkem ritu prevladuje zmerna kontinentalna klima.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi specifi\xc4\x8dnega mikroreliefa in neprestanega poplavljanja, so se na podro\xc4\x8dju Kopa\xc4\x8dkega rita razvili razli\xc4\x8dni tipi vegetacije. To so razli\xc4\x8dni tipi gozdov, mo\xc4\x8dvirij in rastlinja, tam pa, kjer je ve\xc4\x8dja koncentracija divjadi in ve\xc4\x8dji vpliv \xc4\x8dloveka, je nitrofilna in travni\xc5\xa1ka vegetacija. Od gozdnih sestojev najve\xc4\x8dje povr\xc5\xa1ine v ritu prekriva gozd bele vrbe (Galio-Salicetum albae), ki lahko prena\xc5\xa1a visoke in dolgotrajne poplave. Na nekoliko vi\xc5\xa1jih podro\xc4\x8djih, kjer so poplave kratkotrajnej\xc5\xa1e, se je razvil gozd bele vrbe in \xc4\x8drnega topola (Salici - Populetum nigrae), na \xc5\xa1e vi\xc5\xa1jih predelih se nahaja hrastov gozd, na ni\xc5\xbejih delih gozda rde\xc4\x8di hrast in rumena ko\xc5\xa1eni\xc4\x8dica (Genistoelatae - Quercetum roboris), na su\xc5\xa1nih podro\xc4\x8djih gozda rde\xc4\x8di hrast in gaber (Carpino betuli - Quercetum roboris)._NEWLINE_Najve\xc4\x8dje vodne povr\xc5\xa1ine znotraj rita pokriva vodna in mo\xc4\x8dvirska vegetacija z mnogimi skupinami. Tu se me\xc5\xa1ajo skupine vodnih le\xc4\x8d, od katerih je najbolj pogosta skupina vodnih le\xc4\x8d Lemno - Spirodeletum polyrhizae. V mozaiku z drugimi skupinami so \xc5\xa1e ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8di dristavec (Potamogetonetum lucentis in Potamogetonetum graminei) ter skupina rumeni blatnik (Myriophyllo-Nupharetum ). Najve\xc4\x8dje povr\xc5\xa1ine zavzema skupina vodnih lilij (Nymphoidetum peltatae). Ob robovih jezer in kanalov ter na ob\xc4\x8dasno poplavljenih povr\xc5\xa1inah je najve\xc4\x8d trsja (Scirpo - Phragmitetum) ter skupine visokih \xc5\xa1a\xc5\xa1ev (Caricetum elatae, Caricetum versicariae, Caricetum gracilis). Ti zavzemajo velikanske povr\xc5\xa1ine rita in mu dajejo zna\xc4\x8dilen izgled. Skupno je tukaj \xc5\xa1tirideset rastlinskih skupin in preko tristo rastlinskih vrst, kar govori o veliki vegetacijski raznolikosti Kopa\xc4\x8dkega rita.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nAvtohtona flora in vegetacija Kopa\xc4\x8dkega rita omogo\xc4\x8da primerne \xc5\xbeivljenjske pogoje razli\xc4\x8dnim predstavnikom nevreten\xc4\x8darjev. Do danes so na\xc5\xa1li ve\xc4\x8d kot 400 vrst, med katerimi je tudi nova oblika \xc5\xa1koljk - Unio tumidus kopaciensis. Kopa\xc4\x8dki rit je najve\xc4\x8dje mresti\xc5\xa1\xc4\x8de in rasti\xc5\xa1\xc4\x8de rib Podonavla. Na osnovi podatkov ulova je zabele\xc5\xbeeno 44 vrst rib, od katerih se glede na velikost populacije izpostavljajo: krap (Cyprinus carpio), \xc5\xa1\xc4\x8duka (Esox lucius), som (Silurus glanis) in smu\xc4\x8d (Stizostedion lucioperca). Nepregledno trsje, gozd in mo\xc4\x8dvirja Kopa\xc4\x8dkega rita ter okoli\xc5\xa1ki pa\xc5\xa1niki nudijo idealne pogoje za \xc5\xbeivljenje mnogim vrstam sesalcev: navadni jelen (Cervus elaphus), srne (Capreolus capreolus), divja svinja (Sus scrofa), divja ma\xc4\x8dka (Felis silvestris), navadni jazbec (Meles meles) in drugi._NEWLINE_Osnovno ekolo\xc5\xa1ko prepoznavnost Kopa\xc4\x8dkega rita daje fauna ptic. Zabele\xc5\xbeeno je okoli 285 vrst ptic, od katerih 141 vrst redno ali ob\xc4\x8dasno gnezdi v ritu. Posebej zanimive so tiste vrste ptic, ki gnezdijo v velikih kolonijah - \xc4\x8daplje (Ardea cinerea, Ardea purpurea), re\xc4\x8dni galeb (Larus ridibundus), belobrada \xc4\x8digra (Chlidonias hybrida), kormoran (Phalacrocorax carbo) in druge. Na podro\xc4\x8dju Kopa\xc4\x8dkega rita gnezdi tudi preko 20 parov orlov belorepcov (Haliaeetus albicilla), vrsta ki je ogro\xc5\xbeena v svetovnem merilu. Od ostalih ogro\xc5\xbeenih evropskih vrst redno gnezdi 5 parov \xc4\x8drnih \xc5\xa1torkelj (Ciconia nigra), 4 do 5 parov stepskega sokola (Falco cherrug), 40 parov belih \xc4\x8dapelj (Egretta garzetta) ter okoli 100 parov divjih gosi (Anser anser). V Kopa\xc4\x8dkem ritu gnezdi tudi ve\xc4\x8d sto parov rac njork (Aythya nyroca), ki je ena od najbolj ogro\xc5\xbeenih evropskih vrst. V \xc4\x8dasu spomladanske in jesenske selitve, Kopa\xc4\x8dki rit predstavlja zelo pomembno po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de za mnoge vrste ptic, tako da tedaj v ritu \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d sto tiso\xc4\x8d ptic.\n_START_SECTION_\nDvorec Tikve\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nDokumentacija povezana z upravljanjem in gospodarjenjem tega podro\xc4\x8dja obstaja od leta 1697. Tedaj je cesar Leopold I. posestvo dodelil princu Evgenu Savojskem. Sam kompleks dvorca datira iz 19. stoletja, zgradili pa so ga \xc4\x8dlani Teschenske veje rodbine Habsburg. V zgodovini so bili dvorci kot lovske rezidence poznani tako v Evropi kot v svetu, vendar so bili izklju\xc4\x8dno zaprtega tipa za goste dvora in vladarje._NEWLINE_Z dekretom Finan\xc4\x8dnega ministrstva iz leta 1920 je bilo podro\xc4\x8dje razgla\xc5\xa1eno se dr\xc5\xbeavno lovi\xc5\xa1\xc4\x8de v sestavi dr\xc5\xbeavnega posestva Belje. V \xc4\x8dasu 1941 - 1944 je kompleks upravljal princ Albrecht Habsbur\xc5\xa1ki. Med vojno je bil kompleks oropam, infrastruktura pa uni\xc4\x8dena. Po 2. svetovni vojni je bilo posestvo nacionalizirano, uporabljali so ga izklju\xc4\x8dno kot lovsko rezidenco. V njem je pogosto bival predsednik Josip Broz s svojimi tujimi gosti. Od leta 2000 je kompleks "Dvorec Tikve\xc5\xa1" preventivno za\xc5\xa1\xc4\x8diten z Uredbo Konzervatorskega oddelka iz Osijeka._NEWLINE_Tako imenovan Novi dvorec je bil zgrajen v drugi polovici 19. stoletja v duhu romanti\xc4\x8dnega historicizma. Temelji su zidani iz opeke, kot tudi vsi nosilni in pregradni zidovi. Vse fasade so oble\xc4\x8dene s fasadno opeko in rde\xc4\x8de pobarvana. Vogali zgrade, okensko okrasje in vrata so poudarjeni s \xc5\xa1tukom v imitaciji grobo klesanega kamena. Dvorec ima klet, pritli\xc4\x8dje, prvo nadstropje in podstre\xc5\xa1je.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni park Kopa\xc4\x8dki rit ima velik turisti\xc4\x8dni pomen v Osje\xc4\x8dko-baranjskoj \xc5\xbeupaniji, saj ve\xc4\x8d kot tretjina turistov letno obi\xc5\xa1\xc4\x8de rit. Sam park ima velik turisti\xc4\x8dni potencial. razen ohranjene narave in bogate flore in faune je pomembna tudi kulturno-zgodovinska dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina. V naselju Tikve\xc5\xa1 je dvorski lovsko-reziden\xc4\x8dni kompleks iz 19. stoletja (uporabljala sta ga kralj Aleksander in predsednik Tito) in lovska pode\xc5\xbeelska vila. Zelo hitro se razvija kme\xc4\x8dki turizem in ekoturizem, a je \xc5\xa1e vedno manj zastopan od lovskega turizma in rekreativnega ribolova.'