b'\n_START_ARTICLE_\nStrokovnjak\n_START_PARAGRAPH_\nStrokovnjak (s tujko ekspert) je \xc4\x8dlovek, ki dobro obvlada dolo\xc4\x8deno stroko in se nanjo spozna._NEWLINE_Raziskave o strokovni ekspertnosti so \xc5\xa1e v povojih . V zvezi z merjenjem ekspertnosti na delovnem mestu lahko v tujini zasledimo naglo rasto\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo raziskav, vendar van der Heijdan (2002) ocenjuje, da se premalo raziskav posve\xc4\x8da splo\xc5\xa1nemu vpogledu v koncept. Omenjeni koncept se znova in znova dokazuje kot zelo pomemben vir medosebnih razlik tako na podro\xc4\x8dju organizacijske psihologije, kot tudi drugje. Torraco in Swanson  ugotavljata, da je organizacijski uspeh odvisen od zmo\xc5\xbenosti organizacije, da optimalno uporabi ekspertnost svojih zaposlenih. Z drugimi besedami, organizacijska uspe\xc5\xa1nost je odvisna od zmo\xc5\xbenosti razvoja in upravljanja s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi viri, kamor sodijo znanje, kompetence in ekspertnost zaposlenih._NEWLINE_Ekspertnost, kot jo definirata Swanson in Holton , zajema vedenja znotraj dolo\xc4\x8dene specializirane domene, ki se konsistentno ka\xc5\xbeejo kot optimalno u\xc4\x8dinkovita v svoji izvedbi in u\xc4\x8dinkovita v svojem rezultatu. Eksperti torej posedujejo dolo\xc4\x8dene kompetence, ki pa jim morajo po mnenju Herling in Provo  znati uporabiti v razli\xc4\x8dnih situacijah. Definirane so kot skupek med seboj povezanega znanja, ve\xc5\xa1\xc4\x8din, izku\xc5\xa1enj in stali\xc5\xa1\xc4\x8d v zvezi z dolo\xc4\x8denim delom oz. podro\xc4\x8djem. Individualna ekspertnost je specifi\xc4\x8dna glede na domeno.\n_START_SECTION_\nFaktorska struktura ekspertnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVklju\xc4\x8denost in trud je pomemben motivator pri oblikovanju domene, posebno skozi definicijo profesionalnih standardov in kriterijev rezultata znotraj domene (Mieg, 2008a) . Lahko se ka\xc5\xbee v pisanju knjig, vzpostavljanju novih strokovnih metod, lahko z ustanavljanjem ali upravljanjem strokovnih dru\xc5\xa1tev ali \xc5\xa1ol oz. z izkazovanjem najbolj\xc5\xa1e strokovne prakse. Drugi pomembni vidik ekspertnosti je motivacijski faktor za razvoj tako odli\xc4\x8dnosti znotraj domene kot odli\xc4\x8dnost same domene. Po Friedsonu (2001)  se ta ekspertnost imenuje profesionalnost. Taki posamezniki z visokim nivojem vklju\xc4\x8denosti si pripravljeni investirati svoj \xc4\x8das in denar, v\xc4\x8dasih tudi po\xc4\x8ditnice, da bi se vklju\xc4\x8devali v karierne oz. delovno specifi\xc4\x8dne aktivnosti. _NEWLINE_Mieg  je v raziskavi na vzorcu \xc5\xa1vicarskih strokovnjakov s podro\xc4\x8dja naravoslovja preverjal konstrukt ekspertnosti. Preu\xc4\x8deval je tri temeljna podro\xc4\x8dja ekspertnosti: superiornost rezultatov, zavestno prakticiranje in kognitivno adaptacijo. Rezultati nakazujejo na dvofaktorsko strukturo, in sicer profesionalnost in odli\xc4\x8dnost. Slednja je po njegovih rezultatih visoko povezano s starostjo in \xc5\xa1tevilom let v praksi ter je nekoliko bolj zna\xc4\x8dilna za mo\xc5\xa1ke. Profesionalnost je po drugi strani s starostjo in \xc5\xa1tevilom let nekoliko negativno povezana. Profesionalnost se nana\xc5\xa1a na strokovno udejstvovanje in je povezana z namenskim vlaganjem truda v svojo domeno dela._NEWLINE_Mieg je preverjal tudi prediktorje ekspertnosti z 12 klju\xc4\x8dnimi kompetencami, ki jih razdeli v tri kategorije: interaktivna uporaba orodij, interakcije s socialno raznolikimi skupinami in avtonomno delovanje. Vklju\xc4\x8di tudi tri generalne pokazatelje zmo\xc5\xbenosti u\xc4\x8denje u\xc4\x8denja: pripravljenost za u\xc4\x8denje, sistemati\xc4\x8dno mi\xc5\xa1ljenje in organizacijske spretnosti. Ugotovil je, da se \xc5\xa1tevilo let v praksi in domena delovanja povezujeta z odli\xc4\x8dnostjo, zmo\xc5\xbenost spremembe perspektive, sistemati\xc4\x8dno mi\xc5\xa1ljenje, pripravljenost za u\xc4\x8denje in iskanje informacij ter posredno pripadnost stroki napovedujejo profesionalnost.\n_START_SECTION_\nMerjenje ekspertnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji \xc5\xa1e ni ustreznega psiholo\xc5\xa1kega merskega pripomo\xc4\x8dka, ki bi ga lahko uporabili v namene merjenja ekspertnosti na delovnem mestu. Na oddelku za psihologijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani se pripravlja ustrzen pripomo\xc4\x8dek, vendar postopek prevajanja tujega vpra\xc5\xa1alnika in validacija le-tega \xc5\xa1e ni zaklju\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1alnik ekspertnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVpra\xc5\xa1alnik ekspernosti (Bo\xc5\xa1tjan\xc4\x8di\xc4\x8d, Bra\xc4\x8di\xc4\x8d in Ivan\xc4\x8di\xc4\x8d, 2014) je prevod in priredba vpra\xc5\xa1anika, ki so ga prvi\xc4\x8d leta 2001 v \xc5\xa0vici uporabili de Sombre in sodelavci , kasneje pa ga je v svoji raziskavi o ekpertnosti na delovnem mestu porabil Mieg (2009). Gre za preprost samo-ocenjevalni vpra\xc5\xa1alnik z devetimi postavkami, ki meri profesionalnost in odli\xc4\x8dnost kot komponenti ekspertnosti. Z njim lahko prepoznamo posameznike, ki so na svojem mestu \xc5\xbee eksperti in tiste, ki so na tem, da to postanejo. Zanesljivsot vpra\xc5\xa1alnika je 0,85. Vpra\xc5\xa1alnik ima pomembno aplikativno vrednost, saj je z njegovo uporabo olaj\xc5\xa1ano upravljanje z zaposlenimi ter na\xc4\x8drtovanje njihovega izpopolnjvanja in izobra\xc5\xbeevanja.'