b'\n_START_ARTICLE_\nOpoldanski \xc5\xa1krlatec\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV dol\xc5\xbeino meri 36 do 45\xc2\xa0mm, od tega zadek 18 do 33\xc2\xa0mm. Odrasli samci so po vsem telesu \xc5\xbeivo rde\xc4\x8de barve, pravkar preobra\xc5\xbeeni samci in samice pa so rumenkasto-rjavi s svetlimi progami po zgornjem delu oprsja. Krila so pri vseh prozorna, le na bazi zadnjega para je pigmentiran made\xc5\xbe rumenkaste barve. S \xc5\xa1irokim, plo\xc5\xa1\xc4\x8datim zadkom deluje \xc5\xbee na prvi pogled bolj \xc4\x8dokato kot podobni progasti kamenjak, od ostalih podobnih vrst pa ga je najla\xc5\xbeje lo\xc4\x8diti po made\xc5\xbeu na krilih in po tem, da nima nobenih \xc4\x8drno obarvanih delov skeleta po nogah, glavi in oprsju. V redkih primerih so bile zabele\xc5\xbeene tudi samice, obarvane kot samci (temu pojavu pravimo androkromija).\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nGlede habitata vrsta ni izbir\xc4\x8dna in znotraj obmo\xc4\x8dja svoje raz\xc5\xa1irjenosti poseli prakti\xc4\x8dno vsako stoje\xc4\x8de vodno telo, vklju\xc4\x8dno z ri\xc5\xbeevimi polji in polslanimi lagunami, le na severnem delu obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti izbira toplej\xc5\xa1a in pred vremenskimi vplivi bolj za\xc5\xa1\xc4\x8ditena obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Opoldanski \xc5\xa1krlatec je raz\xc5\xa1irjen po vsej Afriki razen Sahare, ve\xc4\x8dini Evrope razen skrajnega severa (Skandinavije) in v Zahodni Aziji do kitajske province Junan. Vrsta izvira iz vzhodne Afrike; v zadnjih desetletjih se obmo\xc4\x8dje njene raz\xc5\xa1irjenosti hitro pove\xc4\x8duje, kar med drugim povezujejo s podnebnimi spremembami. Tako je \xc5\xa1e pred 50 leti v Sloveniji razen v Istri veljala za redko, danes pa je splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjena. Na Britanskem oto\xc4\x8dju je bila prvi\xc4\x8d opa\xc5\xbeena \xc5\xa1ele leta 1995 in ima od takrat status redkega klate\xc5\xbea._NEWLINE_V Afriki letijo odrasli vse leto. V severni Evropi jih je mo\xc5\xbeno opazovati od srede junija do konca septembra, v Sredozemlju pa med marcem in oktobrom. Po podatkih iz Slovenije sklepajo, da razvoj li\xc4\x8dink ni sinhroniziran, saj so v nekem obmo\xc4\x8dju hkrati prisotni osebki vseh razvojnih stadijev, ni pa jasno ali se na leto razvije ve\xc4\x8d kot ena generacija.'