b'\n_START_ARTICLE_\nDonato Bramante\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nBramante se je rodil pod imenom Donato di Pascuccio d\'Antonio, v Fermignanu blizu Urbina (tu je, v letu 1467, Luciano Laurana dodal Pala\xc4\x8di Ducale arkadno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in druge zna\xc4\x8dilnosti renesanse za Federica da Montefeltra). Obdobje \xc5\xa1olanja in za\xc4\x8detno delovanje niso dokumentirani. Skoraj zagotovo je do leta 1476 ostal v Urbinu, kjer je bil verjetno u\xc4\x8denec Fra Carnevalea in postal slikar "prospectivo", kar pomeni, da se je specializiral v geometriji prostora, arhitekturi, ki sestavlja ozadje naslikane scene. Verjetno je bil tudi u\xc4\x8denec pomo\xc4\x8dnik Piera della Francesce in spoznal Melozza da Forlija, ki bo kasneje vplival na njegovo slikarstvo._NEWLINE_V Urbinu je zagotovo spoznal Luco Signorellija, Perugina, Giovannija Santija, Pinturicchija in Francesca di Giorgia Martinija s katerim je verjetno sodeloval in od katerega se je veliko nau\xc4\x8dil o arhitekturni umetnosti. Mogo\xc4\x8de je na potovanjih v Lombardijo pri\xc5\xa1el v stik z deli Mantegne in Leona Battista Albertija in tudi z umetni\xc5\xa1kimi deli v mestih Perugia, Ferrara, Benetke, Mantova in Padova.\n_START_SECTION_\nUrbino in Milano\n_START_PARAGRAPH_\nBramantejeva arhitektura je zasen\xc4\x8dila njegovo slikarsko spretnost: vedel je za dobra slikarja Melozzo da Forl\xc3\xacja in Piero della Francesca, ki sta bila dobra v znanju perspektive in iluzionisti\xc4\x8dnih funkcij v Mantegnevem slikarstvu. Okoli leta 1474 se je Bramante preselil v Milano, mesto z globoko tradicijo gotske arhitekture in zgradil ve\xc4\x8d cerkva v novem anti\xc4\x8dnem slogu. Pri vojvodu Ludovicu Sforzi, pri katerem je bil dvorni arhitekt, je za\xc4\x8del leta 1476 z naro\xc4\x8dili, ki so dosegla vrhunec v znameniti trompe l\'oeil, koru cerkve Santa Maria preso San Satiro (1482-1486). Prostor je bil omejen in Bramante je naredil gledali\xc5\xa1ko apsido v bas-reliefu, kjer je zdru\xc5\xbeil slikarsko umetnost perspektive s starorimskimi detajli. Tu je tudi osmerokotna zakristija na kateri je kupola._NEWLINE_V Milanu je Bramante zgradil tudi apsido v cerkvi Santa Maria delle Grazie (1492-1499); druga zgodnja dela so samostan Sant\'Ambrogio v Milanu (1497-1498) in nekatere druge zgradbe v Pavii (soglasno se mu pripisuje planimetrijski projekt veli\xc4\x8dastne katedrale, z oktogonalno notranjostjo, kupolo in longitudinalno telo s tremi ladjami) in morda Legnanu. Leta 1499 se je s svojim mecenom Sforzom odpeljal iz Milana, v katerega je vdrla francoska vojska. Bramante je svojo pot nadaljeval v Rim, kjer je \xc5\xbee poznal mo\xc4\x8dnega kardinala Riario.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nBramante je bil v Lombardiji aktiven tudi kot slikar, \xc4\x8deprav so na \xc5\xbealost ostale samo neke freske v Milanu in Bergamu. Ohranjeni so deli fresk, ki prikazujejo Heraklita in Demokrita ter viteze (danes u Pinakoteki Brera), naslikani med 1486 in 1487 za hi\xc5\xa1o pesnika Gasparea Viscontija, mecena in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika umetnikov in drugi skoraj neznani deli, ki prikazujejo anti\xc4\x8dne filozofe naslikane za pala\xc4\x8do del Podest\xc3\xa0 v Bergamu. Freske na fasadi pala\xc4\x8de Fontana Silvestri, ki so v celoti uni\xc4\x8dene prav tako pripisujejo Bramanteju._NEWLINE_Pripisujejo mu tudi sliko na panelu Kristus na stebru, v opatiji Chiaravalle in fresko v zakladnici dvorca dru\xc5\xbeine Sforza._NEWLINE_V \xc4\x8dasu bivanja v Rimu je Bramante zapostavil slikarstvo, morda zaradi zavzetosti na velikih pape\xc5\xbeevih gradbenih projektih.\n_START_SECTION_\nRim\n_START_PARAGRAPH_\nV Rimu je kmalu spoznal kardinala Della Rovere, ki je postal pape\xc5\xbe Julij II.. Za Ferdinanda Aragonskega in Isabello Kastiljsko ali morda Julija II. je Bramante zasnoval eno najbolj harmoni\xc4\x8dnih renesan\xc4\x8dnih stavb: Tempietto di San Pietro in Montorio (1510) na gri\xc4\x8du Janiculum. Kljub majhnemu obsegu ima zgradba vsa stroga razmerja simetrije klasi\xc4\x8dnega sloga, obdana z vitkimi dorskimi stebri na katerih le\xc5\xbei kupola. Glede na kasnej\xc5\xa1i rezbarije Sebastiana Serlioja, Bramante na\xc4\x8drtuje kolonade na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du. V novembru 1503 Julij zaposli Bramanteja za izgradnjo najlep\xc5\xa1e evropske arhitekturne 16. stoletja, popolno obnovo bazilike svetega Petra. Prvi temelj ene od velikih ladij je bil polo\xc5\xbeen ob slovesnosti 17. aprila 1506. Nekaj zgodnjih Bramantejevih risb je ohranjeno, \xc4\x8deprav so jim nekateri njegovi pomo\xc4\x8dniki in nasledniki nasprotovali in so jih bistveno spremenili z raz\xc5\xa1iritvijo ladje po njegovi smrti leta 1514. Bramantejeva vizija Sv. Petra je bil tloris centraliziranega gr\xc5\xa1kega kri\xc5\xbea, ki simbolizira vzvi\xc5\xa1eno popolnost njemu in generacijam za njim. (pod vplivom dela Bramanteja je bila narejena Santa Maria della Consolazione v Todiju). Bramantejev na\xc4\x8drt je predvideval \xc5\xa1tiri velike kapele v kotih med enakima ladjama, vsako pokrito z manj\xc5\xa1o kupolo, ki obdajajo veliko kupolo nad kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du. Prvotni Bramantejev na\xc4\x8drt je bil veliko bolj rimsko-bizantinska oblika, kot je bazilika, ki je bila dejansko zgrajena._NEWLINE_Bramante je delal tudi na ve\xc4\x8d drugih naro\xc4\x8dil. Med njegovimi prvimi deli v Rimu, \xc5\xa1e preden je za\xc4\x8del z gradnjo bazilike, je bil samostan (1500-1504) Santa Maria della Pace v bli\xc5\xbeini Piazza Navona. Lep razmerja dajejo pridih velike preprostosti.'