b'\n_START_ARTICLE_\nStrela\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc3\xa9la je naravni pojav, ki ga sestavljata blisk in grom. Ko strelo opazujemo, najprej vidimo svetlobni blisk, saj je mnogo hitrej\xc5\xa1i od groma, ki je zvok in se torej \xc5\xa1iri s hitrostjo pribli\xc5\xbeno 340 m/s._NEWLINE_Strele se pojavljajo ob nevihtah in so lahko nevarne za ljudi in naprave, saj se sprosti velika koli\xc4\x8dina energije. Stavbe so zato za\xc5\xa1\xc4\x8ditene s strelovodi, ki naj bi zmanj\xc5\xa1ali u\xc4\x8dinek strele oziroma odvedli tok v zemljo. Napetost pri streli lahko dose\xc5\xbee ve\xc4\x8d desettiso\xc4\x8d voltov. _NEWLINE_Hitrost strele zna\xc5\xa1a okoli 60.000 m/s in lahko dose\xc5\xbee do 30.000\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nNastanek strele\n_START_PARAGRAPH_\nDo nastanka strele pride zaradi razpolovitve naboja v nevihtnih oblakih. Oblaki, ki obi\xc4\x8dajno nimajo naboja, med nevihto dobijo naboj. Tako ima spodnji del oblaka, ki je bli\xc5\xbeje tlom negativen naboj, zgornji del pa pozitivnega. Ker imajo tla pozitiven naboj, pride med spodnjim delom oblaka in tlemi do velikih napetostnih razlik, ki dose\xc5\xbeejo ve\xc4\x8d 10 miljonov voltov. _NEWLINE_Velike napetosti povzro\xc4\x8dijo elektri\xc4\x8dni preboj, pri katerem zrak, ki obi\xc4\x8dajno ne prevaja elektrike, postane elektri\xc4\x8dni prevodnik. Ko se to zgodi, skozi zrak v trenutku ste\xc4\x8de ogromna koli\xc4\x8dina elektri\xc4\x8dne energije, ki se navzven ka\xc5\xbee kot grom in blisk.\n_START_SECTION_\nZnanstveno preu\xc4\x8devanje\n_START_PARAGRAPH_\nPoskuse s strelami in prve strelovode je izdelal Benjamin Franklin. Brez\xc5\xbei\xc4\x8dne prenose elektri\xc4\x8dne energije visokih napetosti (t. i. \xc2\xbbumetne strele\xc2\xab) je preu\xc4\x8deval tudi Nikola Tesla.'