b'\n_START_ARTICLE_\nSinop\n_START_PARAGRAPH_\nSinop (iz hetitskega Sinuwa, gr\xc5\xa1ko \xce\xa3\xce\xb9\xce\xbd\xcf\x8e\xcf\x80\xce\xb7: Sin\xc3\xb3pe) je mesto na polotoku Sinop (tur\xc5\xa1ko \xc4\xb0nceburun), ki je najbolj severna to\xc4\x8dka na tur\xc5\xa1ki obali \xc4\x8crnega morja v nekdanji pokrajini Paflagoniji. Mesto ima 47.000 prebivalcev (2008) in je glavno mesto province Sinop.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa polotoku Sinop so imeli \xc5\xbee Hetiti pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so ga imenovali Sinuwa. Na istem mestu so Grki iz Mileta v 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. ustanovili kolonijo Sinope, ki jo omenjajo Ksenofont v svoji Anabasis, Diodorij Sikul in Strabon. Sinop je bil pomembno \xc4\x8drnomorsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de karavanskih poti, ki so vodile proti dolini zgornjega Evfrata (Herodot). Mesto je kovalo svoj denar, ustanavljalo kolonije in dalo ime arzenovi rudi (auripigment in realgar), ki so jo kopali v Kapadokiji. Imenovali so jo \xc2\xbbsinopska rde\xc4\x8da zemlja\xc2\xab\xc2\xa0(Miltos Sin\xc3\xb4pik\xc3\xaa) ali preprosto sinople in so jo uporabljali kot barvilo._NEWLINE_Mesto se je vse do 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. izmikalo perzijski nadvladi. Leta 183 pr. n. \xc5\xa1t. ga je osvojil  Farnak I. in ga izbral za glavno mesto Pontskega kraljestva. Leta 70 pr. n. \xc5\xa1t. je mesto v imenu Rimskega cesarstva zasedel Lukul, leta 47 pr. n. \xc5\xa1t. pa je Julij Cezar tam ustanovil rimsko kolonijo Julia Felix._NEWLINE_Po razpadu Rimskega cesarstva je mesto pripadlo Vzhodnemu, se pravi Bizantinskemu cesarstvu, po padcu Bizanca v \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni leta 1204 pa Trapezundskemu cesarstvu, dokler ga leta 1214 niso osvojili Turki Seld\xc5\xbeuki. Po letu 1261 je bil Sinop sede\xc5\xbe dveh zaporednih neodvisnih emiratov, Perv\xc3\xa2ne in Candaro\xc4\x9flu, ki sta nastala po padcu Seld\xc5\xbeukov. Leta 1458 so mesto zasedli otomanski Turki. _NEWLINE_Na za\xc4\x8detku krimske vojne je bila novembra 1853 pri Sinopu znana pomorska bitka, v kateri so Rusi pod poveljstvom admirala Nahimova uni\xc4\x8dili oddelek tur\xc5\xa1kih fregat in tri korvete. Poraz je bil povod za britansko in francosko vojno napoved Ruskemu imperiju.'