b'\n_START_ARTICLE_\nMaks Strmecki\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini finan\xc4\x8dnega preglednika v Jenkovem (ital. Venc\xc3\xb2) pri Krminu. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v Kr\xc5\xa1kem, gimnazijo v Ljubljani in 1927 maturiral. Vpisal je \xc5\xa1tudij medicine na ljubljanski medicinski fakulteti, ki pa ga ni kon\xc4\x8dal. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je bil med ustanovitelji Kluba neodvisnih akademikov. V Komunisti\xc4\x8dno partijo Jugoslavije je bil sprejet 1929 in hkrati postal sekretar pokrajinskega komiteja SKOJa za Slovenijo, bil ve\xc4\x8dkrat aretiran in za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das zaprt. Leta 1931 je bil ponovno aretiran in na sodnem procesu obsojen na 7 let zapora, katerega je prestajal v Sremski Mitrovici. Po prestani kazni 1937 je nadaljeval \xc5\xa1tudij in hkrati delal v Kme\xc4\x8dko-delavskem gibanju ter Zvezi delavnega ljudstva Slovenije. Leta 1938 se je preselil v Kr\xc5\xa1ko, kjer je sta\xc5\xbeiral v bolni\xc5\xa1nici. Od 1940 je bil okro\xc5\xbeni sekretar Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije v Posavju. Po okupaciji 1941 in ustanovitvi Osvobodilne fronte se je posvetil  propagandnemu delu in narodnoosvobodilnemu gibnju. Aprila 1942 je od\xc5\xa1el v partizane in politi\xc4\x8dno deloval na Notranjskem, v novome\xc5\xa1kem okro\xc5\xbeju ter v Cankarjevi brigadi. Pisal je tudi \xc4\x8dlanke, ki jih je objavljal v Delu. V \xc4\x8dlankih je zagovarjal mnenje, da je Jugoslavija mogo\xc4\x8da samo na podlagi samoodlo\xc4\x8dbe narodov. Februarja 1943 je bil v spopadu pri Vavri vasi ranjen, fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni vojaki so ga zajeli in ga po hudem mu\xc4\x8denju ustrelili.'