b'\n_START_ARTICLE_\nVatikan\n_START_SECTION_\nZgodovina do leta 1929\n_START_PARAGRAPH_\nFormalno je dr\xc5\xbeava Vatikan nastala leta 1929; zgodovina Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, v kateri pape\xc5\xbe ni bil samo vrhovna cerkvena avtoriteta, temve\xc4\x8d je bil tudi posvetni vladar, pa je mnogo starej\xc5\xa1a. Izro\xc4\x8dilo pravi, da so tukaj po mu\xc4\x8denju pokopali apostola Petra, prvega rimskega \xc5\xa1kofa. Za cesarja Konstantina (280-337) so na vatikanskem gri\xc4\x8du zgradili v \xc4\x8dast sv. Petra prvo cerkev in nato prvo pape\xc5\xbeevo rezidenco. V \xc4\x8dasu langobardskega vdora na Apeninski polotok so Franki ponudili zavezni\xc5\xa1tvo pape\xc5\xbeu v boju z arianskimi Langobardi. Posledica tega zavezni\xc5\xa1tva je bila, da je leta 754 pape\xc5\xbe formalno postal posvetni vladar obse\xc5\xbenega ozemlja v srednji Italiji - tako imenovane Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Pape\xc5\xbei so si ves \xc4\x8das prizadevali ohraniti to posvetno oblast, vendar so bila redka obdobja, ko le-ta ni bila tako ali druga\xc4\x8de ogro\xc5\xbeena. Najve\xc4\x8dja gro\xc5\xbenja je pri\xc5\xa1la v 19. stoletju s pojavom nacionalizmov v Evropi. Italijanski nacionalisti so \xc5\xbeeleli ve\xc4\x8d deset ve\xc4\x8djih in manj\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeavic na Apeninskem polotoku zdru\xc5\xbeiti v mo\xc4\x8dno in enotno italijansko nacionalno dr\xc5\xbeavo. To bi pomenilo konec Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, zato so pape\xc5\xbei tem nacionalisti\xc4\x8dnim te\xc5\xbenjam od vsega za\xc4\x8detka mo\xc4\x8dno nasprotovali. Pape\xc5\xbe Pij IX. je celo izob\xc4\x8dil vse katolike, ki so se udele\xc5\xbeili volitev v nastajajo\xc4\x8di se italijanski dr\xc5\xbeavi. Vseeno je bil ve\xc4\x8dji del Pape\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav leta 1860 vklju\xc4\x8den v Italijo, pape\xc5\xbeu pa je za naslednjih deset let \xc5\xa1e ostala oblast na obmo\xc4\x8dju, ki se je nekako pokrivalo z dana\xc5\xa1njo de\xc5\xbeelo (regio) Lacij._NEWLINE_Italijanski kralj je leta 1870 po odposlancih v poskusu mirne integracije preostanka Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave v Italijo pape\xc5\xbeu Piju IX. predlagal, naj svoje ozemlje prostovoljno preda italijanskemu kraljestvu, obdr\xc5\xbei pa posvetno oblast v Leoninskem mestu (Civitas Leonina). To je del Rima zahodno od Tibere vklju\xc4\x8dno z Vatikanom, ki je sicer le manj\xc5\xa1i del mesta, a \xc5\xa1e vedno bistveno ve\xc4\x8dji od dana\xc5\xa1nje dr\xc5\xbeave Vatikan. Pape\xc5\xbe je ponudbo kategori\xc4\x8dno zavrnil, zato so italijanske \xc4\x8dete generala Raffaeleja Cadorne 20. septembra 1870 po slabem odporu pape\xc5\xbeeve vojske vkorakale v Rim. \xc4\x8ceprav novo kraljestvo ni niti \xc5\xbeelelo niti si ni smelo privo\xc5\xa1\xc4\x8diti radikalnega obra\xc4\x8duna s pape\xc5\xbeem, se je slednji sam razglasil za ujetnika in se zaprl znotraj obzidja Vatikana, ki ga tudi njegovi nasledniki niso zapustili naslednjih 60 let. Za neurejeno razmerje med Svetim sede\xc5\xbeem in Italijo med letoma 1870 in 1929 se je uveljavilo poimenovanje Rimsko vpra\xc5\xa1anje._NEWLINE_Ker Pij IX. in nasledniki niso priznali vklju\xc4\x8ditve njihovih dov\xc4\x8deraj\xc5\xa1njih ozemelj v Kraljevino Italijo in se niso \xc5\xbeeleli pogajati z njo, je slednja polo\xc5\xbeaj Svetega Sede\xc5\xbea kot vrha vesoljne katoli\xc5\xa1ke cerkve uredila enostransko s posebnim za\xc5\xa1\xc4\x8ditnim zakonom. Ta je priznal pape\xc5\xbeu nedotakljivost njegovih prostorov v Vatikanu in nekaterih drugih zgradb v Italiji. Osebo pape\xc5\xbea je glede njene za\xc5\xa1\xc4\x8dite izena\xc4\x8dila z osebo italijanskega kralja. Diplomatski predstavniki, akreditirani pri Svetem sede\xc5\xbeu, so imeli povsem enak polo\xc5\xbeaj z diplomatskimi predstavniki, akredtiranimi v Italiji. Dostojanstveniki katoli\xc5\xa1ke cerkve, namenjeni v Vatikan, so lahko prosto potovali skozi Italijo. Kljub temu pa v tem obdobju ni mogo\xc4\x8de govoriti o Vatikanu kot o dr\xc5\xbeavi. Mednarodnopravni polo\xc5\xbeaj Svetega sede\xc5\xbea v tem \xc4\x8dasu je mo\xc5\xbeno do neke mere primerjati s polo\xc5\xbeajem, ki ga danes u\xc5\xbeiva Malte\xc5\xa1ki vite\xc5\xa1ki red.\n_START_SECTION_\nZgodovina od leta 1929\n_START_PARAGRAPH_\nLateranske pogodbe, ki sta jih sklenila pape\xc5\xbe Pij XI. in Benito Mussolini, so 11. februarja 1929 vzpostavile novo stanje. Italija je priznala suvereno dr\xc5\xbeavo Vatikanskega mesta kot trajno nevtralnega obmo\xc4\x8dja, poleg tega pa ji je naklonila nekatere ugodnosti, brez katerih Vatikan ne more delovati. Italija se je med drugim zavezala, da bo dobavljala vodo in elektriko (\xc4\x8deprav je znotraj Vatikana danes tudi lasten elektri\xc4\x8dni generator), omogo\xc4\x8dila priklop v telekomunikacijska omre\xc5\xbeja, da v bli\xc5\xbeini Vatikana ne bo gradila visokih stavb, da ne bo dopustila preletov letal in tako naprej. V skladu s pogodbo na Trgu Svetega Petra, ki je sicer del Vatikana, skupaj z vatikansko deluje tudi italijanska policija, kadar je trg odprt za javnost, vendar le do vzno\xc5\xbeja stopnic, ki vodijo v baziliko Sv. Petra. _NEWLINE_Z Lateranskimi pogodbami je bilo dolo\xc4\x8deno tudi, da pape\xc5\xbeeva poletna rezidenca v Castel Gandolfu ter pribli\xc5\xbeno dvajset zgradb v Rimu u\xc5\xbeivajo eksteritorialni status. Te zgradbe sicer niso del vatikanskega dr\xc5\xbeavnega ozemlja; njihov polo\xc5\xbeaj je mogo\xc4\x8de primerjati s polo\xc5\xbeajem zgradb, v katerih so diplomatsko konzularna predstavni\xc5\xa1tva. Poleg teh zgradb ima zunajteritorialni polo\xc5\xbeaj \xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje pri Santa Marii de Galeria, kjer so postavljene antene Radia Vatikan. To obmo\xc4\x8dje je celo ve\xc4\x8dje od Vatikana samega._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka okupacijska vojska je med drugo svetovno vojno spo\xc5\xa1tovala nevtralnost Vatikana in njegovih meja nikdar ni prestopila. Ne glede na to je 25. april kot dan osvoboditve izpod nem\xc5\xa1ke okupacije dr\xc5\xbeavni praznik tudi v Vatikanu. \xc5\xa0vicarska garda je med nem\xc5\xa1ko okupacijo odlo\xc5\xbeila strelno oro\xc5\xbeje in na meji z Italijo patruljirala oboro\xc5\xbeena le s helebardami. Vatikan je bil med vojno dosledno nevtralen, po mnenju kritikov kar preve\xc4\x8d. _NEWLINE_Od konca druge svetovne vojne do danes je bilo na \xc4\x8delu rimsko katoli\xc5\xa1ke cerkve in s tem Vatikanskega mesta \xc5\xa1est pape\xc5\xbeev. Najbolj odmeven dogodek, ki se je v tem \xc4\x8dasu zgodil na ozemlju Vatikana, je bil nedvomno neuspeli poskus atentata na pape\xc5\xbea Janeza Pavla II. , ki se je zgodil 13. maja 1981._NEWLINE_Spremembe konkordata med Svetim sede\xc5\xbeem in Italijo leta 1984 so odpravile privilegirani polo\xc5\xbeaj rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve, ki je pred tem v Italiji imela polo\xc5\xbeaj dr\xc5\xbeavne vere.\n_START_SECTION_\nPravna narava Vatikana\n_START_PARAGRAPH_\nV teoriji mednarodnega prava je do neke mere sporno, ali je Vatikan dr\xc5\xbeava. Vatikan ni edini primer ozemlja s posebnim statusom, ki ga upravlja cerkev oziroma verska skupnost. Pravoslavna meni\xc5\xa1ka skupnost na gori Atos v severni Gr\xc4\x8diji se ima za avtonomno dr\xc5\xbeavo v okviru Gr\xc4\x8dije in po mednarodnem pravu ne \xc5\xa1teje za dr\xc5\xbeavo. Podobno nenavaden polo\xc5\xbeaj ima Suvereni Malte\xc5\xa1ki vite\xc5\xa1ki red, katerega "ozemlje" je omejeno na dve pala\xc4\x8di v Rimu.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe je poleg funkcij v katoli\xc5\xa1ki cerkvi tudi posvetni suveren Vatikanskega mesta. Ima popolno zakonodajno, izvr\xc5\xa1ilno in sodno oblast. Ve\xc4\x8dino dr\xc5\xbeavnih uslu\xc5\xbebencev imenuje in odpokli\xc4\x8de osebno. V tem pogledu je danes edini absolutni monarh. Po njem ima v Vatikanu najvi\xc5\xa1jo oblast Sveti sede\xc5\xbe v kolikor dr\xc5\xbeavna vlada, medtem ko je za dr\xc5\xbeavno administracijo odgovoren governatorat oziroma njegov predsednik, guberner (governatore). Te dr\xc5\xbeavne funkcije nimajo nobene povezave z upravo in  politi\xc4\x8dno ureditvijo Katoli\xc5\xa1ke cerkve, kjer je najvi\xc5\xa1ji pape\xc5\xbeev sodelavec tajnik Rimske kurije (administrativnega telesa Katoli\xc5\xa1ke cerkve). _NEWLINE_Dejansko se pristojnosti teh dveh oblasti v\xc4\x8dasih prepletajo. Tako je na primer Rimska kurija (organ RKC) zadol\xc5\xbeena za diplomatske odnose Svetega sede\xc5\xbea (vlade Vatikana), in sicer z namenom, da se dr\xc5\xbeava Vatikan v vsem predstavi kot teokracija. Zaradi tega in podobnih slu\xc4\x8dajev tudi splo\xc5\xa1no ljudsko mnenje velikokrat ne razlikuje med Vatikanom in Katoli\xc5\xa1ko cerkvijo._NEWLINE_V Vatikanu delujejo posebna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se prete\xc5\xbeno ukvarjajo s cerkvenimi zadevami. Kakor predvideno v Lateranskih sporazumih, pregon ostalih prekr\xc5\xa1kov in kaznivih dejanj Vatikan ve\xc4\x8dinoma prepusti Italiji. Redki obsojenci se po\xc5\xa1ljejo na prestajanje kazni v Italijo na stro\xc5\xa1ke Vatikana. \xc4\x8ce se storilec kaznivega dejanja, izvr\xc5\xa1enega na ozemlju Italije, zate\xc4\x8de v Vatikan, ga je ta dol\xc5\xbean izro\xc4\x8diti italijanskim oblastem, \xc4\x8de je storjeno dejanje kaznivo tudi po vatikanskem pravu. Enako velja, \xc4\x8de se storilec zate\xc4\x8de v katero od stavb z zunajteritorialnim statusom. _NEWLINE_Vatikansko mesto ima zapor, ki se do nedavnega ni uporabljal ve\xc4\x8d. Zapor je bil ponovno odprt leta 2012 za obto\xc5\xbeenca afere Vatileaks in nato leta 2015 zaradi afere Vatileaks 2, vendar le za manj\xc5\xa1a obdobja. Najbolj odmevna je bila leta 2014 zaporna kazen zaradi pornopedofilije za nad\xc5\xa1kofa Vesolovskega, ki je pa po odvzemu kleri\xc5\xa1kega stanu potekala v obto\xc5\xbeen\xc4\x8devem stanovanju (hi\xc5\xa1ni zapor)._NEWLINE_Vatikan ima lastno policijo, Corpo della Gendarmeria, ki \xc5\xa1teje okoli 130 pripadnikov. Poleg tega na ozemlju dr\xc5\xbeavice deluje \xc5\xa1e znamenita \xc5\xa1vicarska garda, ki je predvsem pape\xc5\xbeeva telesna stra\xc5\xbea. Njeni pripadniki delujejo bolj kot turisti\xc4\x8dna zanimivost, vendar so odli\xc4\x8dno izurjeni v borilnih ve\xc5\xa1\xc4\x8dinah in uporabi lahkega strelnega oro\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nCelotno gospodarsko aktivnost nadzoruje dr\xc5\xbeava. Vatikanski dohodki prete\xc5\xbeno izvirajo iz upravljanja premo\xc5\xbeenja ter iz prispevkov vernikov po vsem svetu. Sveti sede\xc5\xbe je lastnik Vatikanske banke, katere ugled, pa tudi finan\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj, sta v preteklosti do\xc5\xbeivela hud udarec zaradi njene vpletenosti v ste\xc4\x8daj Banco Ambrosiana leta 1982. Denarna enota je evro. Vatikan kuje kovance z motivom pape\xc5\xbea na zadnji strani. To so evrski kovanci z najmanj\xc5\xa1o naklado (praviloma ne ve\xc4\x8d kot 100.000 setov na leto) in imajo na numizmati\xc4\x8dnem trgu najve\xc4\x8djo vrednost med vsemi evrskimi kovanci._NEWLINE_Na izredno majhnem ozemlju kmetijstva v normalnem pomenu besede ni, vendar priro\xc4\x8dni zelenjavni vrt oskrbuje pape\xc5\xbeevo kuhinjo s sve\xc5\xbeo zelenjavo. Nekaj trgovinic prodaja omejen nabor izdelkov, v njih pa nakupujejo le prebivalci in zaposleni v Vatikanu, saj je nakup davkov prost in bi odprtje teh trgovin za vse kupce ogrozilo odnose z Italijo._NEWLINE_V Vatikanu je zaposlenih - skoraj izklju\xc4\x8dno v storitvenem sektorju - pribli\xc5\xbeno 3000 ljudi, ki nimajo vatikanskega dr\xc5\xbeavljanstva._NEWLINE_Na ozemlju Vatikanskega mesta je sede\xc5\xbe Radia Vatikan ter vplivnega dnevnika Osservatore Romano. Vatikan ima samostojno, zelo u\xc4\x8dinkovito po\xc5\xa1tno slu\xc5\xbebo, ki izdaja iskane znamke. Telefonski sistem je poenoten z italijanskim.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nKljub njegovi majhnosti je Vatikan v letu 2003 obiskalo 7,3 milijona turistov, kar je najve\xc4\x8d med evropskimi \xc5\xbeepnimi dr\xc5\xbeavicami. Samo ob smrti pape\xc5\xbea Janeza Pavla II. in volitvah novega pape\xc5\xbea je bilo v Vatikanu 6 milijonov vernikov.  _NEWLINE_Najbolj obiskane so Bazilika Sv. Petra, Vatikanski muzeji ter v njihovem okviru zlasti Sikstinska kapela. Ogled Vatikanskih vrtov je mogo\xc4\x8d le v organizirani skupini. Veliko \xc5\xa1tevilo turistov ne vpliva pomembno na dohodke Vatikana, saj nih\xc4\x8de izmed njih v Vatikanu ne more prespati, do pred nekaj leti pa tudi ni bilo restavracije, odprte za turiste.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Sede\xc5\xbe je ustanovitelj nekaj univerz, prete\xc5\xbeno za teolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije. \xc4\x8ceprav je npr. sede\xc5\xbe Akademije znanosti znotraj Vatikana, pa te institucije prete\xc5\xbeno delujejo na ozemlju Italije.'