b'\n_START_ARTICLE_\nGlodavci\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina jih ima majhno, \xc4\x8dokato telo in ne presegajo telesne mase 100 g, od izjem so najve\xc4\x8dje kapibare, ki tehtajo tudi do 66 kg. Okon\xc4\x8dine, zlasti rep, so zelo raznolike._NEWLINE_Od drugih sesalcev se razlikujejo po zobovju, za katerega je zna\xc4\x8dilen par mo\xc4\x8dnih sekalcev (gloda\xc4\x8dev) v vsaki \xc4\x8deljusti. Ti so dolgi, ukrivljeni in imajo odprto korenino, kar pomeni, da stalno rastejo. Imajo debelo plast sklenine na sprednji povr\xc5\xa1ini, zadaj pa le malo; med glodanjem jih \xc5\xbeival drgne med seboj, kar obrabi mehkej\xc5\xa1i dentin na zadnji strani in ostane oster rob sklenine, oblikovan kot dleto. Zrastejo nekaj milimetrov na teden in \xc4\x8de jih \xc5\xbeival ne obrablja, se ji zarinejo v lobanjo. Podo\xc4\x8dnikov nimajo in nekateri predstavniki tudi predmeljakov ne; za sekalci je zato vrzel (diastema), v katero se prilegajo robovi ustnic, s katerimi lahko \xc5\xbeival zapre usno votlino med glodanjem neu\xc5\xbeitnih povr\xc5\xa1in. Meljaki pa so mo\xc4\x8dni, namenjeni mletju hrane, pogosto oja\xc4\x8dani z grebeni iz sklenine._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina vrst je rastlinojedih, zato imajo razmeroma veliko slepo \xc4\x8drevo, v katerem se nahajajo simbiontske bakterije, ki razgrajujejo celulozo. Ker preostanek debelega \xc4\x8drevesa ne more vsrkavati produktov bakterijske razgradnje, glodavci ponovno zau\xc5\xbeijejo sve\xc5\xbee iztrebke in vso hrano prebavijo dvakrat. Predstavniki nekaterih dru\xc5\xbein imajo obustne mo\xc5\xa1nji\xc4\x8dke, v katerih si delajo zaloge hrane.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nGlodavci so znani predvsem kot \xc5\xa1kodljivci, ki uni\xc4\x8dujejo \xc4\x8dlovekove zaloge \xc5\xbeivil in prena\xc5\xa1ajo nalezljive bolezni. Zlasti mi\xc5\xa1i in podgane so izredno prilagodljive \xc5\xbeivali, ki lahko izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo \xc4\x8dlovekova bivali\xc5\xa1\xc4\x8da kot \xc5\xbeivljenjski prostor (so sinantropne), zato so pogost spremljevalec \xc4\x8dloveka. Ocenjujejo, da mi\xc5\xa1i in podgane samo z ob\xc5\xbeiranjem ri\xc5\xbea v Aziji uni\xc4\x8dijo toliko pridelka, da bi lahko z njim nahranili 200 milijonov ljudi. Kot prena\xc5\xa1alci so zgodovinsko najbolj znane \xc4\x8drne podgane, odgovorne za epidemije buboni\xc4\x8dne kuge v srednjem veku, ki je pomorila 25 milijonov ljudi v Evropi. \xc4\x8clovek je mi\xc5\xa1i in podgane \xc5\xbee v dobi velikih odkritij nevede zanesel s seboj po vsem svetu, tudi na odmaknjene oceanske otoke, kjer so se naselile in pri\xc4\x8dele ogro\xc5\xbeati avtohtono favno, nevajeno prisotnosti zelo prilagodljivih vsejedov. \xc5\xa0e zdaj v mnogih okoljih veljajo za eno najve\xc4\x8djih gro\xc5\xbeenj biotski raznovrstnosti in so prispevale k desetinam izumrtij._NEWLINE_Po drugi strani skoraj 90 vrst glodavcev uporabljajo ljudje za hrano, med njimi so zlasti morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki, agutiji in kapibare. Morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki so denimo pred 3500 leti predstavljali glavni vir mesa v Inkovskem imperiju, na Slovenskem pa je razvita ve\xc4\x8dstoletna tradicija lova na polhe. Polhe, bobre, \xc4\x8din\xc4\x8dile, nutrije in druge so skozi zgodovino lovili ali gojili tudi za krzno, ki je trpe\xc5\xbeno in toplo.'