b'\n_START_ARTICLE_\nPatara\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPataro je v lepem naravnem pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem po legendi ustanovil Apolonov sin Patarus. Mesto je stalo 60 stadijev jugozahodno od izliva reke Ksantos (E\xc5\x9fen \xc3\x87ay\xc4\xb1). V antiki je bilo znano po Apolonovem templju in prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du, drugem najslavnej\xc5\xa1em za Delfi. Bog Apolon je pogosto omenjen z nadimkom Patareus. Herodot  pravi, da je prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de delovalo samo dolo\xc4\x8den del leta. Njegovo trditev potrjuje Servij, ki pravi, da je delovalo samo v \xc5\xa1estih zimskih mesecih. Zgleda, da so se v Pataro priselili Dorci s Krete in da je bil kult Apolona zagotovo dorski. Anti\xc4\x8dni pisci omenjajo Pataro samo kot eno od glavnih likijskih mest. Bila je glavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Likije in eno od glavnih mest Likijske zveze s tremi volilnimi glasovi._NEWLINE_Mesto se je skupaj z drugimi likijskimi mesti leta 333 pr. n. \xc5\xa1t. vdalo Aleksandru Velikemu. Med vojnami diadohov (322-275 pr. n. \xc5\xa1t.) sta mesto opupirala Antigon I. Enooki in nato Demetrij I. Makedonski, potem pa je pripadlo Ptolemejcem. Strabon poro\xc4\x8da, da je Ptolemej Filadelf Egiptovski mesto pove\xc4\x8dal in po svoji \xc5\xbeeni in sestri Arsinoji II. Egiptovski preimenoval v Arsinoe (Arsino\xc3\xab). Mesto je kljub temu obdr\xc5\xbealo svoje staro ime. Pataro je leta 196 pr. n. \xc5\xa1t. zasedel Antioh III. Likijo je kasneje kot nagrado dobil Rodos, zato je kot rimska zaveznica leta 167 pr. n. \xc5\xa1t. dobila svobodo. Leta 88 pr. n. \xc5\xa1t. je Pataro oblegal pontski kralj Mitridat IV., med kampanjo proti Marku Antoniju in Avgustu pa sta jo okupirala Mark Junij Brut in Gaj Kasij Longin. Mesto ni do\xc5\xbeivelo pokola, kakr\xc5\xa1nega je do\xc5\xbeivel bli\xc5\xbenji Ksantos. Patara je bila leta 43 n. \xc5\xa1t. uradno priklju\xc4\x8dena k Pamfiliji in vklju\xc4\x8dena v Rimsko cesarstvo._NEWLINE_Patara je bila pokristjanjena zelo zgodaj. Znana so tudi imena nekaterih \xc5\xa1kofov._NEWLINE_V Novi zavezi je omenjena kot mesto, v katero je z Rodosa priplul Pavel iz Tarza (apostol Pavel) in iz njega odplul v Fenicijo. V Patari je bil okoli leta 280 rojen Nikolaj iz Mire, bolj znan kot sveti Nikolaj.\n_START_SECTION_\nRu\xc5\xa1evine\n_START_PARAGRAPH_\nRu\xc5\xa1evine mesta le\xc5\xbeijo ob sredozemski obali malo vzhodno od reke Ksantus. Med njimi so na severni strani majhnega gri\xc4\x8da odkrili in izkopali rimsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, tempelj in globoko okroglo votlino nenavadnega videza, v kateri bi lahko bil sede\xc5\xbe prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da. Mestno obzidje je obdajalo dokaj veliko povr\xc5\xa1ino. Njegov potek je lahko sledljiv. Povsem viden je tudi tloris gradu, ki je obvladoval pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, in polo\xc5\xbeaj ve\xc4\x8d stolpov mestnega obzidja. Izven obzidja so \xc5\xa1tevilni prazni kamniti sarkofagi. Na ve\xc4\x8dini njih so nagrobni napisi. Znotraj mestnega obzidja so templji, oltarji, podno\xc5\xbeja spomenikov in fragmenti kipov. Staro pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je \xc5\xa1e vidno, vendar je zamo\xc4\x8dvirjeno, delno zasuto in zara\xc5\xa1\xc4\x8deno z grmovjem. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zgrajeno med vladavino Antonina Pija (vladal 138-161 n. \xc5\xa1t.). Njegov premer je 80,5 m in ima pribli\xc5\xbeno 30 vrst sede\xc5\xbeev. V mestu so tudi ru\xc5\xa1evine term, ki so bile zgrajene med vladavino cesarja Vespazijana (vladal 69\xe2\x80\x9379 n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nZgodovina izkopavanj\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1993 je bil v Pateri izkopan rimski miljnik Stadiasmus Patarensis, spominski steber, na katerem je napis v gr\xc5\xa1kem jeziku, posve\xc4\x8den cesarju Klavdiju, in uraden zapis, da je ceste v provinci Likiji in Pamfiliji zgradil guverner Kvint Veranij Nep. Na stebru so napisana imena mest in razdalje do njih, se pravi da je tudi nekak\xc5\xa1en javen itinerarij. Miljnik je razstavljen na vrtu Antaljskega muzeja._NEWLINE_Ru\xc5\xa1evine poletnih mesecih vsako leto izkopavajo skupine tur\xc5\xa1kih arheologov. Konec leta 2007 je je bil izkopan ves pesek iz gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in nekaj drugih zgradb. Ob glavni cesti so bili delno restavrirani in znova postavljeni stebri. Izkopavanja so pokazala, da so zgradbe v zelo dobrem stanju.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nPatara ima razen ru\xc5\xa1evin tudi slavno 18 km dolgo pe\xc5\xa1\xc4\x8deno pla\xc5\xbeo, ki je sestavni del tur\xc5\xa1ke riviere.'