b'\n_START_ARTICLE_\nNad\xc5\xbeupnija Slovenske Konjice\n_START_SECTION_\nValentin Fabri\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu delovanja tukaj\xc5\xa1njega \xc5\xbeupnika Valentina Fabrija (1487-1497) so v romanski pravokotni \xc5\xbeupnijski cerkvi ravni leseni strop v ladji nadomestili z rebrastimi oboki, notranjimi oporniki in poslikavami v gotskem slogu, tudi sedanje \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de (t.i. farof) je po zasnovi iz tega obdobja. Valentin Fabri ima v konji\xc5\xa1ki cerkvi sv. Jurija svoj nagrobnik. Na plo\xc5\xa1\xc4\x8di je upodobljen, kako le\xc5\xbei z glavo na blazini (plo\xc5\xa1\xc4\x8da je sprva le\xc5\xbeala na tleh). Opatska palica s fanonom in mitra ka\xc5\xbeeta njegov polo\xc5\xbeaj pomembnega cerkvenega dostojanstvenika._NEWLINE_Pokojnik je prikazan v pontifikalni obleki, na albi ima dvojno paruzo, ogrnjen je v bogato gotsko kazulo. Ker je bil Valentin Fabri tudi dobrolski pro\xc5\xa1t, savinjski in podjunski arhidiakon, dvorni kaplan _NEWLINE_ter konji\xc5\xa1ki in vuzeni\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik, ima na vogalih nagrobnika upodobljene \xc5\xa1tiri grbe: dobrolskega samoroga, oglejskega orla, Svetkovi\xc4\x8devo zastavo in svoj osebni grb s kladivom na nakovalu.\n_START_SECTION_\nEvropska pe\xc5\xa1pot sv. Martina Tour\xc5\xa1kega\n_START_PARAGRAPH_\nIz Zre\xc4\x8d do nad\xc5\xbeupnijske cerkve sv. Jurija in naprej v \xc5\xbdi\xc4\x8dko kartuzijo (etapa 10) vodi Evropska pe\xc5\xa1pot sv. Martina Tour\xc5\xa1kega (Via Sancti Martini), ki jo je leta 2005 Svet Evrope proglasil za Veliko evropsko kulturno pot. Dolga je 2500\xc2\xa0km in povezuje kraje, ki so zaznamovali \xc5\xbeivljenje in \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja tega\xc2\xa0znamenitega svetnika.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupni\xc5\xa1\xc4\x8de (farof)\n_START_PARAGRAPH_\nKonjice v srednjem veku niso bile utrjene. V stiskah so se tr\xc5\xbeani zatekali v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, katerega obisk omenja tudi Paolo Santonino v svojem popotnem dnevniku s tretjega potovanja, ko je Konjice obiskal kot spremljevalec odposlanca oglejskega patriarha, caorlijskega \xc5\xa1kofa Pietra Carla leta 1487._NEWLINE_Markantna stavba je v ju\xc5\xbenem traktu \xc5\xa1e iz 15. stoletja, v kleti so lepi gotski portali. \xc5\xbde pred 1500 so jo mo\xc4\x8dno utrdili._NEWLINE_\xc5\xbdupnik Marko Gonan, po rodu plemi\xc4\x8d iz Pazina v Istri, je med 1625-1635 stavbo prezidal in pove\xc4\x8dal. Nad portalom z zazidano renesan\xc4\x8dno biforo v nadstropju je na pro\xc4\x8delju njegova podoba in grb z napisom. Furlanski slikar Jakob Brollo je leta 1866 naslikal podobo Jezusa, dobrega pastirja nad vhodom v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki pa je ohranjena samo v fragmentih. Poleg srednjeve\xc5\xa1kih sestavin izstopajo poznorenesan\xc4\x8dne stebri\xc5\xa1\xc4\x8dne arkade  na notranjem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du iz leta 1632, \xc5\xa1tevilni arhitekturni detajli, \xc5\xa1tukirani strop iz 1740  v jedilnici, v eni od sob v nadstropju pa poslikani leseni strop iz 1670, z groteskami, drolerijami, karikaturami, \xc5\xbeivalskimi podobami... gre za najstarej\xc5\xa1i tovrsten spomenik s povsem profano motiviko v Sloveniji.'