b'\n_START_ARTICLE_\nEnkomi\n_START_SECTION_\nAlasija\n_START_PARAGRAPH_\nRen\xc3\xa9 Dussaud je dokazal, da je Enkomi mesto, ki se v Amarnskih pismih in drugih besedilih,  vklju\xc4\x8dno s hetitskimi, omenja kot Alasija. Heleni so \xc5\xa1e dolgo potem, ko je bila opu\xc5\xa1\xc4\x8dena, ohranili njeno ime v kultu Alasijskega Apolona (gr\xc5\xa1ko Apollo Alasiotas). Njegovo ime se pojavlja na napisih na Cipru vse do 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Arheolog Joseph Offord trdi, da je Apollo Alasiotas ustrezal kanaanskemu bogu Re\xc5\xa1efu, ki so ga preselili na Ciper. Nekaterih sodobnih zgodovinarjev njegove trditev ni prepri\xc4\x8dala. Rogati bog na sliki bi lahko ustrezal gr\xc5\xa1kemu Apolonu.\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo ve\xc4\x8d kot deset letih ropanja in iskanja dragocenih grobnih pridatkov, je za\xc4\x8del Enkomi  leta 1894\xe2\x80\x931896 sistemati\xc4\x8dno raziskovati  A. S. Murray v imenu Britanskega muzeja. Kasneje se mu je pridru\xc5\xbeila odprava  Claudea F. A. Schaefferja, ki jeraziskovala v imenu Ciprskega oddelka za starine. Med pomembne najdbe spadajo napisi v linearni pisavi C in tako imenovani  "rogati bog",  bronast kipec boga z rogato \xc4\x8delado iz 12. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Drug dobro znan kipec je kipec boga s koni\xc4\x8dastim rogatim pokrivalom, oboro\xc5\xbeenega s \xc5\xa1\xc4\x8ditom in kopjem.'