b'\n_START_ARTICLE_\nGnoseologija\n_START_PARAGRAPH_\nGnoseologija (gr. \xce\xb3\xce\xbd\xcf\x89\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82, spoznanje + \xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82, beseda) je filozofska disciplina, ki raziskuje izvore, mo\xc5\xbenosti, meje, objektivno vrednost in predmet spoznanja. V novem veku je nastala kot samostojna disciplina, \xc4\x8deprav so tematike, ki sodijo vanjo, obravnavali \xc5\xbee stari Grki in srednjeve\xc5\xa1ki filozofi. Gnoseologija se uporablja kot sinonim za spoznavno teorijo oziroma epistemologijo.\n_START_SECTION_\nRazvoj gnoseologije\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna naloga gnoseologije je preu\xc4\x8devanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih spoznavnih mo\xc4\x8di, \xc5\xa1e preden bi se lotili drugega filozofskega preu\xc4\x8devanja. Prvi, ki je to jasno opredelil, je bil Ren\xc3\xa9 Descartes, bolj konkretno je to zahtevo uveljavil John Locke, zato je slednji imenovan za ustanovitelja spoznavne teorije. Njegovo stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da v \xc4\x8dlovekovem intelektu ni ni\xc4\x8desar, kar ne bi predhodno pre\xc5\xa1lo \xc4\x8dutila, je izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de vsej angle\xc5\xa1ki empiristi\xc4\x8dni filozofiji 18. stoletja. Za Lockom, sta misel najprej razvijala filozofa David Hume in George Berkeley._NEWLINE_Immanuel Kant je \xc5\xbeelel \xc5\xa1e bolj jasno razdeliti spoznajno teorijo od psihologije in metafizike, da bi postala osnovna filozofska disciplina, ki je postavljena pred vse ostale. Kantovi nasledniki, kot so Fichte, Schelling in Hegel gnoesologije niso priznavali kot samostojne discipline, marve\xc4\x8d je bila zanje del ontologije. Filozofi so \xc5\xa1e vedno precej razdeljeni glede polo\xc5\xbeaja, mo\xc5\xbenosti in vrednosti gnoesologije.\n_START_SECTION_\nRazprave o poreklu spoznanja\n_START_PARAGRAPH_\nV razpravah o poreklu spoznanja si najbolj pogosto nasprotujeta empirizem, ki meni, da je izvor spoznanja izkustvo, in racionalizem, ki izhaja iz uma. Med njima se je pojavil kriticizem, ki je poskus sinteze in preseganja teh dveh smeri. Intuicionalizem za vir spoznanja poudarja intuicijo, iracionalizem v iracionalnih funkcijah duha, misticizem v ne\xc4\x8dem, kar je nad umom in je nadnaravno._NEWLINE_Glede vpra\xc5\xa1anja mo\xc5\xbenosti, meja in vrednosti spoznanja je najve\xc4\x8dje nasprotovanje med dogmatizmom in skepticizmom, pri \xc4\x8demer ima slednji ve\xc4\x8d oblik. Kot posredni smeri sta se kasneje oblikovali \xc5\xbee omenjeni kriticizem in pozitivizem oziroma logi\xc4\x8dni pozitivizem.'