b'\n_START_ARTICLE_\nOstr\xc5\xbeek\n_START_PARAGRAPH_\nOstr\xc5\xbeek je literarni lik, ki se prvi\xc4\x8d pojavi v pravljici Le avventure di Pinocchio oziroma Dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine Ostr\xc5\xbeka, avtorja Carla Collodija, kasneje pa kot bolj znani Disneyev Ostr\xc5\xbeek.\n_START_SECTION_\nZgodovina lika\n_START_PARAGRAPH_\nCarlo Collodi (pravo ime Carlo Lorenzini) se je rodil leta 1826 v Montecatiniju v Pizanski pokrajini. Po naravi je bil veseljak, ki je z duhovitimi dovtipi in zanimivimi zgodbami zabaval prijatelje, ti pa so mu svetovali, naj jih zapi\xc5\xa1e. Tako je leta 1870 napisal zgodbo o Ostr\xc5\xbeku, ki je sprva izhajala v Otro\xc5\xa1kem dnevniku, kasneje pa so jo zaradi velikega zanimanja za dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine lesene lutke, ki govori, ponatisnil \xc5\xa1e v knjigi. Zanimanje za Ostr\xc5\xbeka je ostalo \xc5\xbeivo tudi po letu 1890, ko je Collodi umrl. To dokazujejo \xc5\xa1tevilni prevodi, risani filmi, balet, radijske igre, narodne razli\xc4\x8dice \xe2\x80\xa6 Samo v Sloveniji poznamo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dic: - Lesenja\xc4\x8d Cefizelj - Stor\xc5\xbeek in njegovo burkasto \xc5\xbeivljenje - Zlati klju\xc4\x8dek ( po priredbi A. N. Tolstoja)_NEWLINE_Brez dvoma je Ostr\xc5\xbeek popolnoma prevzel otroke, \xc5\xa1e posebno italijanske, ki so sami zbirali denar, da so svojemu junaku v Toskani postavili spomenik, h kateremu \xc5\xa1e danes na Ostr\xc5\xbekov praznik romajo predstavniki u\xc4\x8dencev Italije in predenj polagajo vence._NEWLINE_Prva Walt Disneyjeva knjiga o Ostr\xc5\xbeku je iz\xc5\xa1la leta 1985 oz. njen ponatis. Pojavi se v zbirki treh zgodb: Medvedek Pu, Snegulj\xc4\x8dica in Ostr\xc5\xbeek. Danes je tudi Walt Disneyjev Ostr\xc5\xbeek samostojna knjiga. Prevedla jo je Marjana Samide, zalo\xc5\xbeila pa zalo\xc5\xbeba Mladinska knjiga._NEWLINE_Drugo knjigo z naslovom Ostr\xc5\xbeek: \xc4\x8dudoviti do\xc5\xbeivljaji lesene lutke je napisal Carlo Collodi, ilustriral pa Beppe Porcheddu. Iz\xc5\xa1la je leta 1951, v Sloveniji je Mladinska knjiga izdala ponatis te knjige leta 1991. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino jo je prevedel Albert \xc5\xa0irok._NEWLINE_Tretjo knjigo o Ostr\xc5\xbeku je priredil in ilustriral John Patience, poslovenila jo je Nena Kop\xc4\x8davar Gu\xc4\x8dek. Pri nas jo je izdala zalo\xc5\xbeba Didakta leta 1994.\n_START_SECTION_\nPrispodoba literarnega lika z realnostjo\n_START_PARAGRAPH_\nTa pravljica ima nauk, ki je zelo pomemben v realnem \xc5\xbeivljenju, predvsem za najmlaj\xc5\xa1e, ki to berejo in sicer, da ima la\xc5\xbe kratke noge. Ostr\xc5\xbeku se je takoj pove\xc4\x8dal nos, ko se je zlagal, vendar tudi v realnosti se la\xc5\xbe kaj hitro odkrije in kdor la\xc5\xbee, tudi veliko skriva, takemu \xc4\x8dloveku pa je te\xc5\xbeko zaupati.\n_START_SECTION_\nOstr\xc5\xbeek je zanimivo berilo tudi za odrasle\n_START_PARAGRAPH_\nProstozidar Carlo Lorenzini je pri\xc4\x8del pisati Zgodbo o lutki v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini Storia di un burattino leta 1881 do 1883, kasneje jo je preimenoval v Le avventure di Pinocchio, v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je preimenovana v Ostr\xc5\xbekove dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine. Zgodba je res grajena kot pravljica, vendar je v njej veliko metafizi\xc4\x8dnih dogajanj, ki jih nepozorni bralec lahko spregleda. Nastopa Pepe v vlogi Stvarnika, govore\xc4\x8di les, Pepetovo delo s tem lesom in vila Plavolaska Nous, ki predstavlja univerzalno inteligenco. Uresni\xc4\x8ditev Pepetove \xc5\xbeelje je odvisna od Ostr\xc5\xbekovega poguma, resnicoljubnosti, nesebi\xc4\x8dnosti, da lahko postane pravi de\xc4\x8dek. Ni\xc4\x8d mu ni podarjeno, pre\xc5\xbeiveti mora pravi alkimisti\xc4\x8dni proces, da doka\xc5\xbee, da je vreden razsvetljenja. Iti mora skozi svet sku\xc5\xa1njav, svet slave, razko\xc5\xa1ja, zabave, \xc5\xbeivi na Otoku zabave, kamor ga zvabijo drugi razposajeni de\xc4\x8dki, kjer dela karkoli ho\xc4\x8de, pije, kadi, se pretepa, uni\xc4\x8duje po mili volji. Tam ni nobene \xc5\xa1ole, zato tudi ni znanja, ni nobenega zakona, zato ni morale, tu vlada zgolj posvetni vulgarni \xc5\xbeivljenjski slog. Sledi zavedanje samega sebe in bednega stanja, v katerem se je zna\xc5\xa1el. Ugotovi, da ga prijatelji zgolj izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo, zato i\xc5\xa1\xc4\x8de re\xc5\xa1itev, rad bi druga\xc4\x8de \xc5\xbeivel. Tu je pisatelj vklju\xc4\x8dil svetopisemsko zgodbo o preroku Joni. Pepeta pogoltne kit, Ostr\xc5\xbeek \xc5\xbeeli najti svojega stvarnika, zato sko\xc4\x8di v morje, to je zadnja faza inicijacijskega obreda da ube\xc5\xbei nevednosti in da najde duhovno mo\xc4\x8d. Tako postane pravi de\xc4\x8dek, razbije okove materialnega \xc5\xbeivljenja in se zdru\xc5\xbei s svojim vi\xc5\xa1jim jazom. Podobno kot Ostr\xc5\xbeek je v sedanjem \xc4\x8dasu vsebinsko strukturirana\xc2\xa0\xc2\xbbpovest\xc2\xab\xc2\xa0v obliki animirane TV-serije italijanske pisateljice Elizabete Gnone (* 1965) z naslovom W.I.T.C.H. Pri njej gre za problematiko \xc5\xbeenske mladine v sodobnem socialnem in urbanem okolju.'