b'\n_START_ARTICLE_\nUlug Beg\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nUlug Beg je bil vnuk Timur Lenka in najstarej\xc5\xa1i sin \xc4\x8detrtega Timurjevega sina sultana \xc5\xa0ahruha. Oba sta bila iz potur\xc4\x8denega mongolskega plemena Barlas iz Transoksanije (zdaj Uzbekistan), ki je slu\xc5\xbeilo v D\xc5\xbeingiskanovi vojski. Mati Gahar\xc5\xa1ad Begum je bila plemkinja, h\xc4\x8di uglednega tur\xc5\xa1kega aristokrata Gijasitdina Tarhana. Rojen je bil med Timurjevo invazijo v Sultaniji v Iranu. \xc5\xa0ahruh je bil miroljubnej\xc5\xa1e in plemenitej\xc5\xa1e narave kot Timur._NEWLINE_Kot otrok je med Timurjevim \xc5\xa1irjenjem cesarstva  prepotoval velik del Srednjega vzhoda in Indije. Po Timurjevi smrti in o\xc4\x8detovem prevzemu oblasti v ve\xc4\x8dini Timuridskega cesarstva se je naselil v o\xc4\x8detovi prestolnici Samarkand. Po \xc5\xa0ahruhovi preselitvi prestolnice v Herat v sodobnem Afganistanu je \xc5\xa1estnajstletni Ulug Beg leta 1409 v upravo dobil najprej Samarkand. \xc5\xa0ahruh je tedaj prestavil prestolnico v Herat v pokrajini Korasan. Samarkand le\xc5\xbei v dolini reke Zerev\xc5\xa1an ju\xc5\xbeno od Rde\xc4\x8de pu\xc5\xa1\xc4\x8dave (Kizil-Kum) v dana\xc5\xa1njem Uzbekistanu. Grki so ga imenovali Marakanda, kasneje pa se je imenoval tudi Afrasijab. Mesto obstaja \xc5\xbee od davnega 4. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. Starodavne razvaline le\xc5\xbeijo severno od zdaj\xc5\xa1njega mesta. Veljava tega kraja je, tako kot pri Palmiri v Siriji, rasla iz njegove lege ob svilni cesti, osrednji trgovski poti od Bli\xc5\xbenjega vzhoda proti Kitajski. Prav zaradi pomembne lege je bilo neizbe\xc5\xbeno, da je skozi stoletja prehajal iz rok v roke. Zavzeli so ga Grki pod Aleksandrom Velikim, perzijski Samanidi, pa horezmski \xc5\xa1ahi, dokler ga ni leta 1220 kon\xc4\x8dno razdejal D\xc5\xbeingiskan. Samarkanda se je od nekdaj dr\xc5\xbeal pridih \xc4\x8darobnosti. Ko je Aleksander Veliki prvikrat uzrl to \xc4\x8dastitljivo utrjeno mesto, je dejal: \xc2\xbbVse kar sem sli\xc5\xa1al, dr\xc5\xbei, a vendar je mnogo lep\xc5\xa1i, kot sem si bil kdajkoli zami\xc5\xa1ljal.\xc2\xab\xc2\xa0Aleksander pa ni mogel vedeti, da bo poru\xc5\xa1eno mesto kasneje do\xc5\xbeivelo \xc5\xa1e eno preobrazbo, ki jo bo zastavil Timur, nadaljevali pa njegovi nasledniki. Samarkand ne slovi samo po medresah na velikem Trgu Registan in po Timurjevi grobnici, ampak tudi po mo\xc5\xa1eji Bibi Hanum, eni najve\xc4\x8djih mo\xc5\xa1ej sveta, ki je dobila ime po Timurjevi kitajski \xc5\xbeeni. Mnogo islamskih stavb so postavili tudi Uzbeki, ki so leta 1500 zavzeli mesto. Pozneje je veli\xc4\x8dina Samarkanda po\xc4\x8dasi plahnela, vse dokler mu s prenovo v 19. stoletju niso povrnili nekdanjega sijaja._NEWLINE_Leta 1411 je postal vladar celotnega Mavaranarskega kanata (Transoksanija)._NEWLINE_S 17-imi leti je Ulug Beg leta 1411 postal vladar celotnega Mavaranarskega kanata (Mavarannahr, Maveranahr, Mavarannhar). Za\xc4\x8del se je navdu\xc5\xa1evati nad pesni\xc5\xa1tvom, zgodovino in \xc5\xa1e posebej nad astronomijo. S\xc4\x8dasoma mu ni bilo do tega, da bi, kakor njegova predhodnika, proslavil svoje ime z osvajalnimi vojnami. Postal je eden najbolj prosvetljenih ljudi svojega tanko odmerjenega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nZnanstveno delo\n_START_PARAGRAPH_\nKot vladar se je \xc5\xbee v najstni\xc5\xa1kih letih odlo\xc4\x8dil, da bo Samarkand pretvoril v intelektualno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de cesarstva. V letih 1417 do 1420 je v samem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Samarkanda na trgu Registan zgradil Ulug Begovo medreso, nakak\xc5\xa1no univerzo ali in\xc5\xa1titut, in povabil k \xc5\xa1tudiju \xc5\xa1tevilne islamske astronome in matematike. Pod vsako kupolo je bila predavalnica, poleg njih pa mo\xc5\xa1eja. Povezovanje Alaha s \xc4\x8dimer koli razen s pisano besedo iz Korana v islamskem svetu ni dovoljeno, zato je nenavadno, da sta bila na pro\xc4\x8delju mo\xc5\xa1eje naslikana dva tigra. Zgradba medrese \xc5\xa1e stoji._NEWLINE_\xc4\x8clana Ulug Begove \xc5\xa1ole sta bila tudi al Ka\xc5\xa1i Ka\xc5\xa1ani in najmlaj\xc5\xa1i med njimi mula Ali Ku\xc5\xa1\xc4\x8di (1403-1474), matematik in astronom, ki je slovel tudi v medicini in poeziji. Ulug Beg je z drugimi pesniki razpravljal o aktualnih dru\xc5\xbebenih zadevah. Med razpravami se je izra\xc5\xbeal v slogu, ki so ga krajevni poeti imenovali bahribajt._NEWLINE_Ustanovil je tudi medreso v Buhari._NEWLINE_Po podatkih v medicinski knjigi Ma\xc5\xa1kovski, napisani v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini, je Ulug Beg odkril \xc4\x8desnovo tinkturo, domnevno u\xc4\x8dinkovito za zdravljenje diareje, glavobola, bole\xc4\x8din v \xc5\xbeelodcu in bolezni \xc4\x8drevesja. Razen tega je tudi svetoval mladoporo\xc4\x8dencem. Priporo\xc4\x8dal jim je jedi, ki vsebujejo ore\xc5\xa1ke, suhe marelice, rozine in drugo, za katere je trdil, da pove\xc4\x8dujejo mo\xc5\xa1ko spolno mo\xc4\x8d. Recepti so omenjeni tudi v Ibn Sinovih knjigah.\n_START_SECTION_\nAstronomija\n_START_PARAGRAPH_\nUlug Bega je sprva zanimala predvsem astronomija, zato je leta 1424 za\xc4\x8del z gradnjo ogromnega observatorija Gurkanski zid\xc5\xbe, podoben observatoriju Tycha de Braheja (1546-1601) v Uraniborgu in Taki Al Dinovemu v Istanbulu. Otvorila ga je njegova mati Gahar\xc5\xa1ad. Dokon\xc4\x8dal ga je leta 1426 in je bil za tedanji \xc4\x8das pravo \xc4\x8dudo tehnike sredi zgradb vse preve\xc4\x8d pravovernih gore\xc4\x8dne\xc5\xbeev. Zaradi pomanjkanja daljnogledov je to\xc4\x8dnost meritev pove\xc4\x8dal s podalj\xc5\xa1anjem dol\xc5\xbeine sekstanta. Tako imenovani Fahrijev sekstant je imel polmer pribli\xc5\xbeno 36 m in opti\xc4\x8dno lo\xc4\x8dljivostjo 180" (lo\xc4\x8dnih sekund)._NEWLINE_V observatoriju so za\xc4\x8deli to\xc4\x8dno opazovati predvsem lege zvezd in planetov. V skupnem delu so za\xc4\x8deli sestavljati nove astronomske tabele, zadnje veliko delo arabske astronomije. V \xc4\x8dasu njegovega vladanja je Samarkand, poleg Herata in \xc5\xa0iraza, resni\xc4\x8dno postal kulturno in znanstveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vse Srednje Azije._NEWLINE_Njihova astronomska opazovanja so pripeljala do re\xc5\xa1itve nekaterih nalog prakti\xc4\x8dne astronomije in teorije gibanja planetov, \xc4\x8deprav na tem podro\xc4\x8dju dlje od Hiparha, Ptolemaja in at-Tusija niso pri\xc5\xa1li. Poleg tega pa so jim redna in to\xc4\x8dna opazovanja omogo\xc4\x8dila sestavo zvezdnih katalogov._NEWLINE_Z merjenji s pomo\xc4\x8djo pre\xc4\x8dno v observatorij zidanega vi\xc5\xa1inskega kvadranta, Fakrijevega sekstanta je med letoma 1438 in 1439 sestavil Zid\xc5\xbe Ulug-Begi (Z\xc4\xabd\xc5\xbe-i Sult\xc4\x81n\xc4\xab), astronomsko preglednico in zvezdni katalog za epoho 1437,5 z zvezdno karto 994 zvezd. To je bila obse\xc5\xbena in odli\xc4\x8dna predelava ve\xc4\x8d predhodnih zvezdnih katalogov, predvsem pa Hiparhovega iz leta 129 pr. n. \xc5\xa1t. (135, 130, 127 pr. n. \xc5\xa1t.) in Ali Sufijevega iz leta 964. Po to\xc4\x8dnosti sta njegov katalog \xc5\xa1ele v 16. stoletju presegla Taki Al Din in de Brahe. Njegovo delo jo primerljivo z delom Ali Sufija Knjiga o nepremi\xc4\x8dnih zvezdah\' (Kitab al-Kavatib al-Tabit al-Musavar)._NEWLINE_Poleg kvadranta je bil v observatoriju name\xc5\xa1\xc4\x8den tudi marmorni sekstant, trikveter in armilarna sfera._NEWLINE_V starej\xc5\xa1ih arabskih zvezdnih katalogih je na\xc5\xa1el ve\xc4\x8d resnih napak. Nekatere je z upo\xc5\xa1tevanjem precesije pri zemljepisnih dol\xc5\xbeinah posodobil Ptolemaj. Napake so ga spodbudile, da je na novo dolo\xc4\x8dil lege vseh 994 katalogiziranih zvezd. 27 zvezd je dodal iz Al Sufijevega kataloga, ker so bile preve\xc4\x8d ju\xc5\xbeno, da bi jih lahko opazoval v Samarkandu._NEWLINE_Ulug Begov katalog, ki je eno od najbolj izvirnih srednjeve\xc5\xa1kih del, je v Evropi prvi izdal Hyde v Oxfordu leta 1665 z naslovom Preglednice zemljepisnih dol\xc5\xbein in \xc5\xa1irin stalnih zvezd po Ulug Begovih opazovanjih (Tabulae longitudinis et latitudinis stellarum fixarum ex observatione Ulugbeighi).   Katalog je leta 1767 ponatisnil G. Sharpe. Kasneje sta zvezdni katalog izdala Baily leta 1843 v xiii. zvezku Memoirs of the Royal Astronomical Society in leta 1917 angle\xc5\xa1ki poslovne\xc5\xbe in ljubitelski astronom Edward Ball Knobel v delu Ulug Begov zvezdni katalog, ... (Ulugh Beg\'s Catalogue of Stars, Revised from all Persian Manuscripts Existing in Great Britain, with a Vocabulary of Persian and Arabic Words)._NEWLINE_Njegovo delo na tem podro\xc4\x8dju se lahko primerja z delom nem\xc5\xa1kega astronoma Bayerja (1572-1625) in \xc5\xa1e posebej z delom danskega astronoma de Braheja dobro stoletje pozneje, katerega zidni kvadrant s premerom 3 m je imel lo\xc4\x8dljivost \xc5\xbee 100" in je botroval Keplerjevim zakonom za gibanje Marsa in ostalih planetov. Elipti\xc4\x8dnega gibanja planetov niti Ulug Bbeg niti de Brahe nista zaznala. To je uspelo \xc5\xa1ele Keplerju leta 1605 prakti\xc4\x8dno, ter Newtonu in Halleyju leta 1684 teoreti\xc4\x8dno._NEWLINE_Ulug Beg je dolo\xc4\x8dil tudi nagib Zemljine vrtilne osi kot 23,52\xc2\xba. Njegov izra\xc4\x8dun je nekaj sto naslednjih let veljal za najto\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega. Bil je to\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od Kopernikovih in de Brahejevih meritev.\n_START_SECTION_\nMatematika\n_START_PARAGRAPH_\nUlug Begov u\xc4\x8denec Ka\xc5\xa1ani je v Traktatu o tetivi in sinusu odkril metodo za ra\xc4\x8dunanja sinusa 1 \xc2\xba s poljubno to\xc4\x8dnostjo in ga izra\xc4\x8dunal na 18 decimalnih mest to\xc4\x8dno kot 0,017452406437283571 z napako . Izra\xc4\x8dunavanje s tolik\xc5\xa1no to\xc4\x8dnostjo je bilo te\xc5\xbeavno in po\xc4\x8dasno delo, kar je \xc5\xa1e danes. Le s to njegovo metodo so lahko okoli leta 1440 sestavili pripravili tudi tako dobre trigonometri\xc4\x8dne preglednice v Ulug-begovem Gurganskem zid\xc5\xbeu, v katerih so vrednosti kotnih funkcij to\xc4\x8dne na najmanj 8 mest v \xc5\xa1estdeseti\xc5\xa1kem sistemu. Ka\xc5\xa1ani je bil eden redkih, ki je razumel probleme v zvezi z opazovanji._NEWLINE_Preglednice so bile izbolj\xc5\xa1ava Ptolemajevih in so v zgodovini ra\xc4\x8dunske matematike nedvomno pomenile pomemben dogodek, \xc4\x8deprav dolgo niso bile na \xc5\xa1iroko znane. Ko so jih \xc5\xa1ele leta 1665 prevedli v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, so bile de Brahejeve meritve \xc5\xbee to\xc4\x8dnej\xc5\xa1e in zato niso vplivale na razvoj astronomije._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so objavljali v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini in so jih prevajali v perzij\xc5\xa1\xc4\x8dino, pozneje v Evropi niso sli\xc5\xa1ali zanj. Njegova \xc5\xa1ola je dala poleg prispevkov k astronomiji tudi veliko nadarjenih ra\xc4\x8dunarjev. Tu se je prvi\xc4\x8d tako na \xc5\xa1iroko v zgodovini za\xc4\x8dela ukvarjati z matematiko skupina u\xc4\x8denjakov. V manj\xc5\xa1i meri so se \xc5\xbee prej skupinsko ukvarjali z matematiko in astronomijo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih drugod po svetu, na primer v Srednji Aziji v Ud\xc5\xbeainu, Bagdadu, Misoreju, Haranu, Gasni, Raiju, Gurganu in Maragi. Tako je observatorij v Samarkandu postal prvo ra\xc4\x8dunsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sveta in to je njegov najpomembnej\xc5\xa1i prispevek._NEWLINE_Med Ulug Begova matemati\xc4\x8dna odkritja spadajo tudi metode za to\xc4\x8dne pribli\xc5\xbene re\xc5\xa1itve kubi\xc4\x8dnih ena\xc4\x8db in delo o binomskem izreku.\n_START_SECTION_\nKoledar\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1437 dolo\xc4\x8dil dol\xc5\xbeino siderskega leta kot SU = 365,2570370... \xe1\xb5\x88 = 365\xe1\xb5\x88 6\xca\xb0 10\xe1\xb5\x90 8\xcb\xa2 z napako +58 sekund. Za merjenje, ki je trajalo ve\xc4\x8d let, je uporabljal velikanski 50 m dolg gnomon. Njegov izra\xc4\x8dun je \xc5\xa1ele leta 1525 za 28\xcb\xa2 izbolj\xc5\xa1al Kopernik, sklicujo\xc4\x8d se na Tabitovo oceno iz 9. stoletja. Tabitova napaka je zna\xc5\xa1ala +2\xcb\xa2, gledano z dana\xc5\xa1njimi o\xc4\x8dmi. Ulug Beg je s ponovnimi meritvami dolo\xc4\x8dil \xc5\xa1e to\xc4\x8dnej\xc5\xa1o vrednost 365\xe1\xb5\x88 5\xca\xb0 49\xe1\xb5\x90 15\xcb\xa2 in svojo napako zmanj\xc5\xa1al na +25\xcb\xa2, ki je za 5 sekund manj\xc5\xa1a od Kopernikove (30\xcb\xa2)._NEWLINE_S primerjavo koledarjev, ki so jih v tistih \xc4\x8dasih uporabljala tamka\xc5\xa1nja ljudstva, je s svojimi u\xc4\x8denci sestavil preglednice za \xc5\xa1tetje let po razli\xc4\x8dnih koledarjih. Omogo\xc4\x8dale so hitro in to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8danje datumov posameznih dogodkov, omenjenih na orientalskih kulturnih spomenikih in v pisnih dokumentih.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje udarni krater na Luni Ulug Beg (Ulugh Beigh). Ime je leta 1830 v svoji Lunini karti predlagal nem\xc5\xa1ki astronom M\xc3\xa4dler. Po njem se imenuje tudi asteroid glavnega pasu 2439 Ulugbek.'