b'\n_START_ARTICLE_\nAntonov An-70\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovanje\n_START_PARAGRAPH_\nDelo na An-70 se je za\xc4\x8delo v Sovjetski zvezi na za\xc4\x87etku osemdesetih. Planirali so proizvodnjo v Kievu, Ukraija in Samari, Rusija, kar je tipi\xc4\x8dno za ruska voja\xc5\xa1ka letala, najmanj dve razli\xc4\x8dni tovarni zaradi strate\xc5\xa1kih razlogov. Izdelava letala naj bi zagotovila 80.000 slu\xc5\xbeb, sovjetska zra\xc4\x8dne sile so hotele kupiti 160 letal. Po razpadu sovjetske zveze je zmanjkalo sredstev, zato je Antonov sam finaciral razvoj._NEWLINE_An-70 ima visoko krilo, stekleni kokpit in fly-by-wire. Ima 19,1 (22,4 z rampo) x 4 x 4,1 metrov velik tovorni prostor, maksimalna te\xc5\xbea tovora pa je 47 ton. Poganjajo ga \xc5\xa1tirje Progress D-27 propfani, s kontrarotirajo\xc4\x8dimi scimitar propelerji._NEWLINE_Prvi prototip je strmoglavil leta 1995, po tr\xc4\x8denju v zraku z zasledovalnim letalom An-72. Drug prototip je poletel 21 mesecev pozneje decembra 1996. _NEWLINE_An-70 je prvo letalo Vzhodnega bloka zasnovano z zahodnimi normami JAR-25, kar bi omogo\xc4\x8dilo komericalno uporabo v Evropi ina Severni Ameriki. Uporabili MIL-STD-1553 podatkovni vmesnik, kar omogo\xc4\x8da uporabo NATO avionike._NEWLINE_Leta 1997 so se Nemci zanimali za letalo An-70, ki ima v primerjavi z A400M bolj\xc5\xa1e tehni\xc4\x8dne specifikacije in je precej cenej\xc5\xa1i, vendar z ve\xc4\x8djimi stro\xc5\xa1ki obratovanja. Zaradi politi\xc4\x8dnih pritiskov francoske vlade so potem naro\xc4\x8dili A400M. Obe letali imata poleg precej\xc5\xa1njih politi\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav (overbudget) tudi te\xc5\xbeave v testiranju in obratovanju._NEWLINE_Drug prototip je leta 2001 zasilno pristal med testiranjem v hladnem vremenu v Omsku. Izgubil je mo\xc4\x8d na dveh motorjih. Antonov je potem zelo hitro popravil po\xc5\xa1kodovano letalo, vendar so je medtem skr\xc4\x8dilo financiranje. _NEWLINE_Leta 2002 so se Rusija in Ukrajina dogovorili o 50-50 sodelovanju. Testiranja letala naj bi se nadaljevalo. Leta 2006 je Rusija oznanila odstop od projekta, An-70 naj bi postal te\xc5\xbeko in drago letalo. Il-76MF naj bi stal polovico manj ko An-70. Po oran\xc5\xbeni revoluciji v Ukrajini je politi\xc4\x8dina volja za razvoj upadla. V projekt so investirali okrog 5 milijard ameri\xc5\xa1kih dolarjev, Rusija je prispevala 60%._NEWLINE_Rusija je potem najavila potrebo po 60 letalih do leta 2020, letalo naj bi kupila tudi tovorna letalska dru\xc5\xbeba Volga-Dnepr. Drug prototip je spet letel leta 2012.'