b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Pij I.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPij je bil rojen v mestu Oglej. O\xc4\x8detu je bilo ime Rufin(us). Njegov brat je bil verjetno Hermas, ki pravi o sebi, da je bil najprej su\xc5\xbeenj, a potem svobodnjak. _NEWLINE_Mladi Pij je spoznal kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo najbr\xc5\xbe v Rimu, kamor je pri\xc5\xa1el skupaj z bratom in kjer je bil posve\xc4\x8den v prezbiterja ali duhovnika. Po smrti pape\xc5\xbea Higina se je Cerkev skozi tri dni postila in molila, nato pa ga je razglasila za rimskega \xc5\xa1kofa.\n_START_SECTION_\nUvajanje spovedi\n_START_PARAGRAPH_\nMenijo, da je Pij I. uvedel dana\xc5\xa1njo obliko spovedi, ki obsega tudi kesanje in odvezo.\n_START_SECTION_\nApologeti\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dasa pape\xc5\xbeevanja Pija I. se je gnosticizem sku\xc5\xa1al v Rimu \xc5\xa1e bolj uveljaviti; Kerdonu in Valentinu se je pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e gnosti\xc4\x8dni u\xc4\x8ditelj Markion. Proti gnosticizmu je nastopil sloviti filozof in mu\xc4\x8denec sveti Justin, ki je pod cesarjem Antoninom Pijem (138-161) pri\xc5\xa1el v Rim in tam ustanovil svojo \xc5\xa1olo. Razen spisov zoper gnosticizem in Markiona je sestavil \xc5\xa1e dva zagovora kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva; prvega je naslovil na cesarja, drugega pa na rimski senat. Justin je pobijal neutemeljene obto\xc5\xbebe zoper kristjane in razkrinkaval la\xc5\xbenivo obrekovanje s strani poganov. Njegov je tudi Dialog z Judom Trifonom, najstarej\xc5\xa1i ohranjeni kr\xc5\xa1\xc4\x8danski zagovor pred judovskimi obto\xc5\xbebami.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nV Rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi je njegov god 11. julija.'