b'\n_START_ARTICLE_\nHipodam iz Mileta\n_START_PARAGRAPH_\nHipodam iz Mileta (gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\xb9\xcf\x80\xcf\x80\xcf\x8c\xce\xb4\xce\xb1\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82 \xe1\xbd\x81 \xce\x9c\xce\xb9\xce\xbb\xce\xae\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82, Hippodamos ho Milesios, 498\xe2\x80\x93408 pr. n. \xc5\xa1t.) je bil starogr\xc5\xa1ki arhitekt, urbanist, zdravnik, matematik, meteorolog in filozof. Velja za o\xc4\x8deta evropskega urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drtovanja , Hipodamov na\xc4\x8drt (mre\xc5\xbeni tloris) pa je ime za na\xc4\x8drtovanje mesta._NEWLINE_Hipodam se je rodil v Miletu in je \xc5\xbeivel v 5. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, pomladi klasi\xc4\x8dnega obdobja anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije. Njegovemu o\xc4\x8detu je bilo ime Evrifont. Po Aristotelu je bil prvi, ki je pisal o teoriji vladanja, ne da bi ga poznal iz izku\xc5\xa1enj. _NEWLINE_Za njegove na\xc4\x8drte gr\xc5\xa1kih mest sta zna\xc4\x8dilna red in pravilnost v nasprotju z zapletenostjo in zmedo, ki sta zna\xc4\x8dilni za mesta tega obdobja, tudi za Atene. Njegova izvirna ideja je bila, naj mestni na\xc4\x8drt vklju\xc4\x8duje in pojasnjuje racionalni dru\xc5\xbebeni red.\n_START_SECTION_\nOsebnost\n_START_PARAGRAPH_\nNaveden je v delih Aristotela, Stobajosa, Strabona, Hezihija, Fotija in Teano (Pitagorova \xc5\xbeena). Med sodobniki je imel ugled posebne\xc5\xbea, \xc4\x8dloveka, ki ljubi pozornost javnosti._NEWLINE_Po Aristotelovem opisu v Politiki: "Nekaterim ljudem se je zdelo, da je \xc5\xa1el predale\xc4\x8d s svojimi dolgimi lasmi, dragimi okraski in cenenimi obla\xc4\x8dili, ki jih je nosil pozimi in poleti."\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nPo Aristotelu (Politika, ii.8) je bil Hipodam pionir urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drtovanja in je zasnoval idealno mesto, v katerem bi \xc5\xbeivelo 10.000 mo\xc5\xa1kih (svobodni mo\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljani), medtem ko bi bilo \xc5\xa1tevilo vsega prebivalstva z \xc5\xbeenskami, otroki in su\xc5\xbenji 50.000. \xc5\xa0tudiral je funkcionalne probleme mest in jih povezal s sistemom dr\xc5\xbeavne uprave. Zato je dr\xc5\xbeavljane razdelil na tri razrede (vojake, obrtnike in kmetovalce), pri \xc4\x8demer je zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de razdelil na sveto, javno in zasebno.\n_START_SECTION_\nUrbanisti\xc4\x8dni na\xc4\x8drtovalec\n_START_PARAGRAPH_\nPo nalogu Perikleja je Hipodam zasnoval pristani\xc5\xa1ko mesto Pirej blizu Aten. Ko so Atenci ustanovili mesto Turiji v Magni Graecii leta 443 pr. n. \xc5\xa1t., se je Hipodam pridru\xc5\xbeil kolonistom kot arhitekt njihovega prihodnjega mesta. Pripisujejo mu tudi gradnjo novega mesta na Rodosu leta 408 pr. n. \xc5\xa1t., pa tudi rekonstrukcijo Mileta leta 479 pr. n. \xc5\xa1t. Njegova na\xc4\x8dela so kasneje sprejeli v \xc5\xa1tevilnih pomembnih mestih, kot so Halikarnas, Aleksandrija in Antiohija ._NEWLINE_Diamantni na\xc4\x8drt, ki ga je izumil, po njem se ulice sekajo pod koti 45\xc2\xb0 in 135\xc2\xb0, je kasneje dobil ime po njem. V mestu Milet je mogo\xc4\x8de videti prototip Hipodamovega na\xc4\x8drta. Najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1i je velik osrednji del mesta, ki ga je pustil za agoro \xe2\x80\x93 sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta in dru\xc5\xbebe. To je prvo mestno na\xc4\x8drtovanje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudija urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drtovanja za Pirej (451 pr. n. \xc5\xa1t.), ki velja za Hipodamovo delo, je dolo\xc4\x8dila standarde na\xc4\x8drtovanja tega obdobja in se je uporabljala v \xc5\xa1tevilnih mestih klasi\xc4\x8dnega obdobja. V skladu s to \xc5\xa1tudijo so bile postavljene soseske s pribli\xc5\xbeno 2400 kvadratnimi bloki, v katerih so bile zgrajene majhne skupine dvonadstropnih hi\xc5\xa1. Hi\xc5\xa1e so bile obdane z zidovi, ki so jih lo\xc4\x8dile, glavni pogledi pa so bili usmerjeni proti jugu. Ista \xc5\xa1tudija uporablja mnogo\xc4\x8dlenske formule za izdelavo \xc4\x8drpalne infrastrukture.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nHipodam je bil prvi, ki se je ukvarjal z vpra\xc5\xa1anji in pojmi patentnega in avtorskega prava. Menil je, da mora dru\xc5\xbeba nagraditi posameznike, ki ustvarjajo dru\xc5\xbebeno koristne stvari. Aristotel je kritiziral tak prakti\xc4\x8den utilitaristi\xc4\x8den na\xc4\x8din in slutil s tem povezane napetosti. Zdi se, da Hipodam ni bil vpleten v politiko, vendar je ve\xc4\x8d spisov, ki so mu jih pripisovali, obravnavalo vpra\xc5\xa1anja dr\xc5\xbeave, kot so \xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xce\xaf \xce\xa0\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x84\xce\xb5\xce\xaf\xce\xb1\xcf\x82 (O dr\xc5\xbeavi), \xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xce\xaf \xce\x95\xcf\x85\xce\xb4\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbc\xce\xbf\xce\xbd\xce\xaf\xce\xb1\xcf\x82 (O sre\xc4\x8di), \xce\xa0\xcf\x85\xce\xb8\xce\xb1\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb6\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x83\xce\xb1\xce\xb9 \xce\x98\xce\xb5\xcf\x89\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb1\xce\xb9 (Pitagorovi teoremi).'