b"\n_START_ARTICLE_\nPaskal (programski jezik)\n_START_PARAGRAPH_\nProgr\xc3\xa1mski j\xc3\xaazik paskal [pask\xc3\xa1l] je eden od mejnikov pri programskih jezikih, s katerim so generacije \xc5\xa1tudentov brusile svoje znanje programiranja, v uporabi je ponekod \xc5\xa1e danes. V paskalu sta napisana TeX in ve\xc4\x8dji del izvirnega Macintoshovega operacijskega sistema._NEWLINE_\xc5\xa0vicarski ra\xc4\x8dunalnikar Niklaus Wirth je razvil paskal leta 1970, najprej kot domnevni jezik za pisanje strukturiranih programov._NEWLINE_Paskal temelji na Algolu, ime pa je dobil po francoskem matematiku, filozofu in fiziku Blaiseu Pascalu. Wirth je razvil tudi programska jezika modula in oberon, ki sta podobna paskalu in podpirata objektno usmerjeno programiranje._NEWLINE_Prvotni prevajalnik za paskal je bil tudi sam napisan v paskalu.\n_START_SECTION_\nOsnovna skladnja\n_START_PARAGRAPH_\nSkladnjo jezika pogosto ponazorimo s program\xc4\x8dkom PozdravljenSvet._NEWLINE_program PozdravljenSvet(output);begin_NEWLINE_  writeln('Pozdravljen svet!');end._NEWLINE_Programi se za\xc4\x8dnejo s klju\xc4\x8dno besedo program, sledi blok programske kode med klju\xc4\x8dnima besedama begin / end. Velikost \xc4\x8drk v paskalu ni pomembna, tako so obsegkroga, Obsegkroga in ObsegKroga iste spremenljivke. Podpi\xc4\x8dje ; lo\xc4\x8duje stavke, pika . pa kon\xc4\x8duje program ali enote._NEWLINE_V izvirni obliki je paskal proceduralni jezik z zna\xc4\x8dilnimi ukazi if, while, for in podobno. Skupaj z drugimi jeziki je uvedel na\xc5\xa1tevne tipe, mno\xc5\xbeice, zapise z razli\xc4\x8dicami in stavek case.\n_START_SECTION_\nPaskal in C\n_START_PARAGRAPH_\nPaskal so razvili pribli\xc5\xbeno isto\xc4\x8dasno kot programski jezik C, med njima je kar nekaj podobnosti. Ena izmed razlik, ki je med prista\xc5\xa1i obeh jezikov razvnemala svete vojne o prednosti enega ali drugega jezika, je paskalov znak za prireditveni stavek :=, C uporablja samo =; po drugi strani pa je ena\xc4\x8daj = v paskalu uporabljen za preverjanje enakosti, v C-ju pa je to ==. Tvorci C-ja to utemeljujejo s tem, da je prirejanj v programih veliko ve\xc4\x8d kot preverjanj enakosti in naj bi bil znak za prirejanje tudi kraj\xc5\xa1i. Privr\xc5\xbeenci paskala pa se branijo s tem, da slu\xc4\x8dajna nepravilna raba prirejanja lahko naredi ve\xc4\x8d \xc5\xa1kode kot preverjanje enakosti, kar je tudi res, ker se v C-ju brez problema vrine prirejanje v stavek if._NEWLINE_Ta razprava odslikuje razlike v filozofiji pri tvorbi obeh jezikov. Paskal so naredili delno tudi kot pou\xc4\x8devalski jezik. Konstruktom, ki so vodili do napak, so se skrbno izognili. Poleg tega so vlo\xc5\xbeili veliko truda v skladnjo, da bi bila enostavna za razumevanje. Tvorci C-ja pa so se bolj posvetili zgo\xc5\xa1\xc4\x8denosti.\n_START_SECTION_\nIzvedbe\n_START_PARAGRAPH_\nV ra\xc4\x8dunalnikih PC je bil v okolju MS-DOS najbolj znan Borlandov Turbo Pascal, v okolju Windows pa okolje Delphi, ki za osnovo jezika uporablja paskal."