b'\n_START_ARTICLE_\nFrance Marolt\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v glasbeno nadarjeno dru\xc5\xbeino. Njegov o\xc4\x8de je bil u\xc4\x8ditelj in je vodil pevski kro\xc5\xbeek, poleg tega pa je bil tudi orglavec v farni cerkvi na Brdu. Kasneje se je dru\xc5\xbeina preselila v Ljubljano, kjer je France obiskoval gimnazijo. \xc5\xbde takrat je s so\xc5\xa1olci ustanovil oktet, ki ga je tudi vodil. Maturiral je leta 1912. Prvo glasbeno izobrazbo je dobil v doma\xc4\x8di hi\xc5\xa1i pri o\xc4\x8detu, ki ga je seznanil s teorijo in harmonijo. Pri Antonu Foersterju je kon\xc4\x8dal Orglarsko \xc5\xa1olo, obiskoval pa je tudi \xc5\xa1olo Glasbene Matice pri Mateju Hubadu._NEWLINE_Poleg glasbe ga je veselila tudi matematika in \xc5\xa1port. \xc5\xa0portno je sodeloval v telovadnem dru\xc5\xa1tvu Sokol._NEWLINE_Ob izbruhu prve svetovne vojne je bil poslan na fronto v Galicijo. Na fronti je zbolel in bil poslan v bolni\xc5\xa1nico v Gradec. Po okrevanju je bil poslan na so\xc5\xa1ko fronto, kjer je bil te\xc5\xbeko ranjen.\n_START_SECTION_\nGlasbeno delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1919 in 1924 je vodil Primorski kvartet (poznej\xc5\xa1i Slovenski kvartet), nato je bil pomo\xc5\xbeni zborovodja pri pevskem zboru Glasbene matice in hkrati glasbeni kritik pri reviji Ljubljanski zvon. Pri tem delu je spoznal dr. Stanka Vurnika, ki mu je kasneje pomagal, da je leta 1926 za\xc4\x8del ustanavljati svoj pevski zbor, ki ga je sestavil iz \xc5\xa1tudentov ljubljanske univerze in ga poimenoval Akademski pevski zbor. Prvi koncert zbora je bil leta 1927 v Mariboru, zadnji pa 12. decembra 1941 v Ljubljani, pod italijansko okupacijo. Marolt je zbor odli\xc4\x8dno vodil in ga umetni\xc5\xa1ko usmerjal. Zanj je prirejal ljudske pesmi, za kar je pridobil tudi sodelavce med vidnimi skladatelji, ki so mu pri tem delu pomagali. Leta 1929 je Marolt za tri leta opustil vodenje zbora in se posvetil zbiranju slovenskega glasbenega izro\xc4\x8dila. Gradivo je za\xc4\x8del zapisovati leta 1931 v Beli krajini. Leta 1932 se je sicer vrnil k APZ, etnomuzikolo\xc5\xa1kega dela pa ni povsem opustil. Leta 1933 je nadaljeval za\xc4\x8deto delo in v Ziljski dolini zbral veliko \xc5\xa1tevilo ljudskih pesmi in obredov, ki jih je kasneje izdal v samostojni publikaciji._NEWLINE_Leta 1934 je s pomo\xc4\x8djo Glasbene matice ustanovil in za\xc4\x8del voditi Folklorni in\xc5\xa1titut. Do leta 1944 je po\xc5\xbertvovalno opravljal vse delo brez ustrezne opreme, denarne podpore in sodelavcev. Organiziral je ve\xc4\x8d prireditev za ohranitev slovenskih folklornih znamenitosti: 1935 koro\xc5\xa1ki dan, 1936 belokranjski dan in 1939 folklorni festival v Mariboru._NEWLINE_Leta 1948 je skupaj z M. Tomcem za\xc4\x8del izdajati Zbirko pokrajinskih pesmaric za mladino. Od leta 1946 do smrti je predaval etnomuzikologijo na Akademiji za glasbo. Akademsko folklorno skupino France Marolt je leta 1948 ustanovil France Marolt, prvi slovenski etnomuzikolog. S samo tremi pari je postavil temelje razvoja najve\xc4\x8dje slovenske folklorne skupine, ki danes redno nastopa tako doma kot v tujini in svoje ob\xc4\x8dinstvo vedno znova navdu\xc5\xa1i z letno produkcijo na najve\xc4\x8djem odru v Sloveniji \xe2\x80\x93 Gallusovi dvorani Cankarjevega doma v Ljubljani.'