b"\n_START_ARTICLE_\nMattia Preti\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPreti se je rodil v majhnem mestu Taverna v Kalabriji. Ko je bil sprejet v red svetega Janeza (leta 1660), je bil kalabrijski vitez (Il Cavalier Calabrese).  Najprej naj bi bil v Neaplju vajenec pri Giovanniju Battisti Caracciolu, ki se je zgledoval po Caravaggiu, kar je zelo vplivalo tudi na Pretija vse njegovo \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Preti se je verjetno pred letom 1630 pridru\xc5\xbeil svojemu bratu Gregoriu (tudi slikarju) v Rimu, kjer se je seznanil s Caravaggiovimi tehnikami in njegovo \xc5\xa1olo ter z delom Guercina, Rubensa, Guida Renija in Giovannija Lanfranca. V Rimu je slikal freske v cerkvah svetega Andreja (Sant'Andrea della Valle) in svetega Karla (San Carlo ai Catinari). Med letoma 1644 in 1646 je morda bil v Benetkah, [2] v Rimu pa je ostal do leta 1653, nato pa se je vrnil pozneje kot v letih 1660 ali 1661. Naslikal je freske za cerkev svetega Bla\xc5\xbea v Modeni (okoli 1651/2) in sodeloval pri dekoraciji fresk v pala\xc4\x8di Pamphili v Valmontonu (dokumentirano 1660/61), kjer je delal skupaj s Pierom Francescom Molo, Gasparjem Dughetom, Francescom Cozzo, Giovannijem Battisto Tassijem (il Cortonese) in Guglielmom Cortesejem._NEWLINE_V letih 1653 do 1660 je veliko delal v Neaplju, kjer je nanj vplival \xc5\xa1e en pomemben slikar njegove dobe Luca Giordano. Ena izmed Pretijevih mojstrovin je vrsta velikih fresk, danih zaradi obljube, povezane s kugo (ki so bile naslikane na sedmih mestnih vratih, vendar so bile po\xc5\xa1kodovane) in so prikazovale Devico ali svetnike, ki so nosili obolele ljudi zaradi kuge. Dve skici sta v muzeju Capodimonte v Neaplju . Skica Device z otrokom Jezusom, ki se dviga nad umirajo\xc4\x8dimi in njihovimi grobnicami, napoveduje Zadnjo sodbo, ki ji vlada \xc5\xbeenska. Preti je dobil tudi naro\xc4\x8dilo za nadzor nad gradnjo, rezbarjenjem in pozlato za cerkveno ladjo in transept v cerkvi svetega Petra v Majelli v Neaplju._NEWLINE_Ko je postal vitez malte\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega reda, je leta 1659 obiskal sede\xc5\xbe glavnega reda na Malti in tam pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dino preostanka svojega \xc5\xbeivljenja. Preti je spremenil notranjost sostolnice svetega Janeza v Valletti z veliko serijo slik o \xc5\xbeivljenju in mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu svetega Janeza Krstnika (1661\xe2\x80\x931666). Na Malti je veliko Pretijevih slik v zasebnih zbirkah in \xc5\xbeupnijskih cerkvah. Njegov veliki ugled je raz\xc5\xa1iril krog pokroviteljev, zato je dobival naro\xc4\x8dila iz vse Evrope. _NEWLINE_Preti je u\xc5\xbeival v dolgi karieri in ima zato precej\xc5\xa1en umetni\xc5\xa1ki opus. Njegove slike, ki predstavljajo \xc5\xbeivahno poznobaro\xc4\x8dno slikarstvo, imajo \xc5\xa1tevilni veliki muzeji, pomembne zbirke so v Neaplju, Valletti in v njegovem doma\xc4\x8dem kraju Taverna."