b'\n_START_ARTICLE_\nPsiholo\xc5\xa1ko testiranje\n_START_SECTION_\nVPLIV MOTIVACIJSKIH IN \xc4\x8cUSTVENIH DEJAVNIKOV NA TESTIRANJE\n_START_PARAGRAPH_\nMotivacija in \xc4\x8dustva sta pomembna dejavnika, ki vplivata na to, koliko napora bo posameznik vlo\xc5\xbeil v izpolnjevanje in sodelovanje pri dolo\xc4\x8denem psiholo\xc5\xa1kem testu.\n_START_SECTION_\nMOTIVACIJSKI DEJAVNIKI TESTIRANJA\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru motivacije pri testiranju lahko govorimo o testni motivaciji, ki je definirana kot stopnja do katere se posameznik potrudi in da vse od sebe s ciljem, da bi natan\xc4\x8dno pokazal, kaj v resnici zmore in zna. Pri prou\xc4\x8devanju testne motivacije se sre\xc4\x8damo z dvema razli\xc4\x8dnima teorijama, ki prou\xc4\x8dujeta napor, ki ga bo posameznik vlo\xc5\xbeil v izpolnjevanje vpra\xc5\xa1alnika.\n_START_SECTION_\nTeorija pri\xc4\x8dakovanja in vrednosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo teoriji pri\xc4\x8dakovanja in vrednosti naj bi bilo to, koliko napora bo posameznik vlo\xc5\xbeil v izpolnjevanje nekega vpra\xc5\xa1alnika, odvisno od vrednosti in pri\xc4\x8dakovanja uspeha. Vrednost se nana\xc5\xa1a na prepri\xc4\x8danja, ki jih ima posameznik v zvezi s tem, zakaj bi moral izpolnjevati dolo\xc4\x8dene naloge. Torej od tega kako pomembno se zdi posamezniku dolo\xc4\x8deno testiranje in naloge, ki jih mora narediti. Pri\xc4\x8dakovanje uspeha pa se nana\xc5\xa1a na posameznikovaa prepri\xc4\x8danja in sodbe o tem, kako bo lahko uspe\xc5\xa1en, oziroma kako uspe\xc5\xa1no bo naloge lahko re\xc5\xa1il. Kasneje so razli\xc4\x8dni avtorji dodali \xc5\xa1e dva pomembna dejavnika, ki vplivata na na\xc5\xa1o motivacijo za re\xc5\xa1evanje. To naj bi bila na\xc5\xa1a \xc4\x8dustva (interesi) ter na\xc5\xa1a ocena tega, koliko napora bomo morali vlo\xc5\xbeiti v testiranje._NEWLINE_Raziskave so tako pokazale, da smo pri te\xc5\xbejih nalogah manj motivirani, saj zahtevajo ve\xc4\x8d napora in pri\xc4\x8dakujemo, da bomo manj uspe\xc5\xa1ni. Prav tako naj bi bili posamezniki manj motivirani za naloge, kjer morajo sami oblikovati odgovor. Pri teh nalogah morajo namre\xc4\x8d vlo\xc5\xbeiti ve\xc4\x8d napora kot pa pri nalogah, kjer le izbirajo med odgovori.\n_START_SECTION_\nTeorija utrujenosti\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija utrujenosti motivacijo za testiranje razlaga na podlagi utrujenosti. Z dol\xc5\xbeino testa in zahtevnostjo nalog naj bi bil posameznik vedno bolj utrujen zato se bo vedno bolj dolgo\xc4\x8dasil in lahko tudi prenehal z re\xc5\xa1evanjem ali ne bo pri\xc5\xa1el na naslednje testiranje. Dlje kot torej posameznik sodeluje pri testiranju, bolj se zmanj\xc5\xa1uje njegova motivacija. Napor, ki ga bo posameznik vlo\xc5\xbeil v testiranje je torej odvisen od dol\xc5\xbeine testiranja in s tem povezane utrujenosti.Prav tako je to, kje se postavka v testu nahaja, povezano z motivacijo. Testiranci naj bi bili ni\xc5\xbeje motivirani za postavke na koncu testa in bolj za prve postavke v testu.\n_START_SECTION_\nProblematika nizke motivacije\n_START_PARAGRAPH_\nPri psiholo\xc5\xa1kem testiranju se tako pojavi problem, kadar posamezniki niso motivirani ali pa so nizko motivirani. To vpliva na to, da po naklju\xc4\x8dju odgovarjajo na vpra\xc5\xa1anja, \xc5\xbeelijo \xc4\x8dim prej kon\xc4\x8dati z re\xc5\xa1evanjem in posledi\xc4\x8dno rezultati niso veljavni in uporabni. To se po navadi zgodi pri vpra\xc5\xa1alnikih in testih za razne raziskovalne namene. To so pomembni podatki za institucije, udele\xc5\xbeenci pa od tega nimajo nobenih posebnih koristi. Zato se posamezniki po navadi ne potrudijo, kot najbolje zmorejo. Rezultati tak\xc5\xa1nih testov tako ne ka\xc5\xbeejo tega, kaj ljudje v resnici zmorejo in lahko. Pri postopku testiranja v teh primerih govorimo o nizki motivaciji za testiranje. Nizka testna motivacija tako vpliva na to, da nam rezultat vpra\xc5\xa1alnika poka\xc5\xbee zgolj kaj posameznik zmore z minimalnim naporom. Tak\xc5\xa1ni testni rezultati zato lahko podcenjujejo stopnjo sposobnosti posameznika. Poleg tega zdru\xc5\xbeevanje rezultatov ve\xc4\x8d posameznikov vodi do pristranskih informacij o sposobnostih ali znanju testirancev._NEWLINE__NEWLINE_Posameznike lahko torej razdelimo na tiste, ki so v ve\xc4\x8dji meri motivirani za testiranje in na tiste, ki so motivirani v manj\xc5\xa1i meri. Ker vemo, da lahko nizka motivacija vpliva na ustreznost rezultatov, lahko pri teh posameznikih uporabimo alternativne postopke (npr. intervju). Poleg tega lahko spremenimo na\xc4\x8din ocenjevanja tako da zvi\xc5\xa1amo posledice, ki jih ima sodelovanje za posameznika - da imajo od tega torej neko korist. To lahko dose\xc5\xbeemo \xc5\xbee s tem, da zagotovimo udele\xc5\xbeencem povratne informacije o tem, kaj smo ugotovili. Naslednja stvar je, da dodamo spodbude (npr. pla\xc4\x8dilo za sodelovanje) ali da uporabimo na\xc4\x8dine, ki bolj notranje motivirajo (npr. ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko testiranje). Poleg tega poskrbimo za to, da testi niso preve\xc4\x8d zahtevni, da ne trajajo predolgo in poskrbimo za odmore.'