b'\n_START_ARTICLE_\nIglavci\n_START_SECTION_\nEvolucija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi iglavci so v fosilnem zapisu, najdemo jih v poznem karbonskem obdobju (okoli 300 milijonov let p.n.\xc5\xa1.) in verjetno so potomci Cordaitese. Rastline so se prilagodile tako, da niso tako odvisne od vode, Cvetni prah (ki jim omogo\xc4\x8da da pride do oploditve brez vode) in semena, ki se lahko sama zasadijo._NEWLINE_Iglavci se ena izmed vrst, ki so pre\xc5\xbeivele Permsko-triasno izumrtje.\n_START_SECTION_\nMorfologija\n_START_PARAGRAPH_\nVsi \xc5\xbeivi iglavci so lesnate rastline, najpogostej\xc5\xa1a so drevesa, ki imajo ravno deblo in stranske vej. Veliko iglavcev izlo\xc4\x8da izrazito di\xc5\xa1e\xc4\x8do smolo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred insekti, oku\xc5\xbebami in glivi\xc4\x8dnimi oku\xc5\xbebami ran (Fosilne smole otrdijo v oran\xc5\xbeno barvo). Velikost zrelih iglavcev se giblje od manj kot en meter pa do ve\xc4\x8d kot 100 metrov.  Vsi iglavci na svetu so najve\xc4\x8dja, najdebelej\xc5\xa1a in najstarej\xc5\xa1a \xc5\xbeiva bitija. Najvi\xc5\xa1ji je v Coast Redwood (Sequoia sempervirens), z vi\xc5\xa1ino 115,55 metrov. Najve\xc4\x8dji je Sequoia Giant (Sequoiadendron giganteum), s prostornino 1486,9 kubi\xc4\x8dnih metrov, najdebelej\xc5\xa1i ali drevo z najve\xc4\x8djim premerom debla je Montezuma Cypress (Taxodium mucronatum)z 11,42 metra v premeru. Najstarej\xc5\xa1i pa je Great Basin Bristlecone Pine (Pinus longaeva), ki \xc5\xa1teje 4.700 let.'