b'\n_START_ARTICLE_\nPeti lateranski koncil\n_START_SECTION_\nNamen\n_START_PARAGRAPH_\nNamen zbora je bil \xc2\xbbizkoreninjenje razkola, obnova in utrditev znotraj Cerkve, mir med kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi vladarji ter vojna zoper Turke\xc2\xab. V komisiji za prenovo koledarja \xe2\x80\x93 do \xc4\x8desar pa sedaj iz raznih razlogov \xc5\xa1e ni pri\xc5\xa1lo \xe2\x80\x93 je sodeloval tudi poljski astronom Kopernik (1473-1543)\n_START_SECTION_\nKoncil\xc4\x8dek v Pisi\n_START_PARAGRAPH_\nKo je bil 1503 izvoljen za pape\xc5\xbea, je Julij II. obljubil pred volitvami \xe2\x80\x93  podobno kot so to delali \xc5\xbee prej\xc5\xa1nji pape\xc5\xbei \xe2\x80\x93 da bo sklical obnovitveni koncil v roku dveh let. Tako so kardinali v konklavu \xc5\xbee skozi desetletja podpisovali \xc2\xbbobljube\xc2\xab, \xc2\xbbcapitulationes\xc2\xab, na katere pa so pozneje kot pape\xc5\xbei navadno \xc2\xbbpozabili\xc2\xab. Tako je bilo tudi tokrat: \xc4\x8das je mineval, koncila ni bilo, ljudje pa so postajali vedno bolj nestrpni v \xc5\xbeelji, da bi pri\xc5\xa1lo do obnove Cerkve in capite et in membris (v glavi in v udih). _NEWLINE_Zategadelj so nekateri nezadovoljni francoski kardinali, ki sta jih hujskala tudi nem\xc5\xa1ki cesar  Maksimilijan in francoski kralj Ludvik sklicali v Pisi cerkveni zbor ali koncil, ki so ga nasprotniki zaradi majhne udele\xc5\xbebe imenovali conciliabulum (koncil\xc4\x8dek). Za njegovo odprtje so dolo\xc4\x8dili 1. september 1511; za\xc4\x8del pa se je stvarno 1. oktobra. Na zborovanje so pri\xc5\xa1li le \xc5\xa1tirje kardinali ob podpori treh odsotnih, kakor tudi \xc5\xa1tevilni \xc5\xa1kofje in opatje, pa tudi odposlanci francoskega kralja. Imeli so sedem ali osem sej, a med zadnjo so odstavili pape\xc5\xbea Julija II., nakar so se preselili zborovalci v Lyon.\n_START_SECTION_\nSklic pravega koncila\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Julij II. se je zdaj zoperstavil temu \xc2\xbbkoncil\xc4\x8dku\xc2\xab, in sklical \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1i \xc2\xbbkoncil\xc2\xab\xc2\xa0z bulo Sacrosanctae Romanae Ecclesiae z dne 18. julija 1511, in sicer za 19. aprila 1512 v Lateranu kot Peti lateranski koncil oziroma 18. vesoljni cerkveni zbor Katoli\xc5\xa1ke Cerkve. V buli je pape\xc5\xbe zavrnil enega za drugim razloge, ki so jih navajali kardinali za \xc2\xbbsvoj\xc2\xab\xc2\xa0koncil v Pisi. Razlo\xc5\xbeil je, da je njegovo ravnanje pred izvolitvijo za pape\xc5\xbea bilo odkritosr\xc4\x8dna za sklicanje koncila, pa se mu \xc5\xa1e ni ponudila prava prilo\xc5\xbenost, saj je \xc5\xbeelel najprej utrditi mir med kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi vladarji, in se je moral proti svoji volji vplesti v vojskovanje. _NEWLINE__NEWLINE_O\xc4\x8dital je upornim kardinalom, da ni bilo primerno sklicanje koncila brez poglavarja, ki zatorej nima nobene veljave. Bulo je podpisalo 21 kardinalov.\n_START_SECTION_\nPotek koncila\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska zmaga pri Ravenni 11. aprila 1512 je prestavila odpiranje koncila na 3. maj, ko so se koncilski o\xc4\x8detje zbrali v Lateranski baziliki. Navzo\xc4\x8dih je bilo 17 kardinalov, aleksandrijski in antiohijski patriarh, 10 nad\xc5\xa1kofov, 56 \xc5\xa1kofov, nad trideset opatov ter nekaj vrhovnih redovnih predstojnikov; svoje delegate so poslali tudi neapeljski kralj Ferdinand II. Aragonski, Florenca in Benetke. _NEWLINE__NEWLINE_Presunljiv uvodni govor je imel vrhovni predstojnik avgu\xc5\xa1tincev Egidio da Viterbo, ki je brez prikrivanja razgalil glavne rane Cerkve in zahteval prizadevanje za \xc2\xbbobnovo v glavi in udih\xc2\xab\xc2\xa0z znanim vzklikom: \xc2\xbbVera mora spremeniti ljudi, ne pa ljudje vere.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_ _NEWLINE_Koncilske odloke so izdali v obliki pape\xc5\xa1kih bul. Ko je Julij II. umrl, je koncil nadaljeval Leon X.; dvanajsta in zadnja seja je bila 16. marca 1517. Med tretjo sejo je kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof  Matej Lang , ki je predstavljal Maksimilijana na koncilu v Toursu, prebral odlok, s katerim cesar zavra\xc4\x8da vse tisto, kar je sklenil koncil\xc4\x8dek v Toursu in Pisi. Med \xc4\x8detrto sejo so zahtevali preklic pragmati\xc4\x8dne sankcije, s katero si je bil francoski kralj podredil Cerkev (galikanizem).  17. decembra 1513 so prebrali odlok, s katerim se je kralj Ludvik XII. odvrnil od Drugega koncila v Pisi in se pridru\xc5\xbeil lateranskemu vesoljnemu cerkvenemu zboru._NEWLINE__NEWLINE_Na koncilu je govoril tudi modru\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof in humanist Simon Begnius (\xc5\xa0imun Ko\xc5\xbei\xc4\x8di\xc4\x87 Benja), in sicer je govoril o tur\xc5\xa1kih osvajanjih na Hrva\xc5\xa1kem ter o muslimanski  nevarnosti, ki ne grozi le Dalmaciji, ampak tudi preostali Evropi, Italiji in samemu Rimu. V prvem govoru \xe2\x80\x93 27. aprila 1513 \xe2\x80\x93 je omenil nasilje in zasu\xc5\xbenjevanje v modru\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofiji in prosil pape\xc5\xbea Leona za pomo\xc4\x8d. V drugem govoru De Corvatiae desolatione \xe2\x80\x93 ki ga je imel zunaj koncilskega zasedanja pred pape\xc5\xbeem in kardinali dne 5. novembra 1516 - prikazuje opusto\xc5\xa1eno Hrva\xc5\xa1ko, kara pape\xc5\xbea zaradi nedejavnosti ter kar zahteva uspe\xc5\xa1no voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d zoper Osmanovce.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nNa 8. seji 19. decembra 1513 je izdal edino dogmati\xc4\x8dno opredelitev; v njej je obsodil Pomponazzijevo herezije (brez omenjanja imena), ki je tajil neumrljivost \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke du\xc5\xa1e in zatrdil, da je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka du\xc5\xa1a neumrljiva.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nPeti lateranski vesoljni cerkveni zbor je pri\xc5\xa1el v \xc4\x8dasu, ko so ljudje \xc5\xbeeleli korenite spremembe. Pape\xc5\xbe Julij II. je na pobudo mnogih cerkvenih poglavarjev sklical koncil; vendar se je vse kon\xc4\x8dalo v obsodbah, ki bi lahko bile izostale. To je \xc5\xa1e okrepilo ozra\xc4\x8dje, ki je kon\xc4\x8dno povzro\xc4\x8dilo veliko in \xc5\xbealostno spremembo v Cerkvi: protestantovsko reformacijo. Ko se je leto 1517 iztekalo, v istem letu torej, med katerim je bil zaklju\xc4\x8den Peti lateranski koncil, je za\xc4\x8del Luter gibanje, ki ne bo le razcepilo Cerkve, ampak tudi okrepilo lo\xc4\x8ditve med kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi narodi.'