b'\n_START_ARTICLE_\nNewtonovi zakoni gibanja\n_START_SECTION_\nPrvi Newtonov zakon\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi Newtonov zakon se v\xc4\x8dasih imenuje tudi zakon o vztrajnosti. Slednjega je prvi zapisal \xc5\xbee Galileo Galilei, v svoji knjigi Dialogi, a ga je Newton umestil v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i kontekst mehanike. Galileo je trdil, da obstajata dve vrst gibanj: popolno in nepopolno. Pri popolnem gibanju na telo ne deluje nobena zunanja sila in je zato tak\xc5\xa1no gibanje premo\xc4\x8drtno ali mirujo\xc4\x8de; pri nepopolnem gibanju deluje na telo druga, zunanja sila. S tem sta Galilei in Newton ovrgla trditve Aristotela._NEWLINE_Iz tega sledi, da je premo enakomerno gibanje edino nepospe\xc5\xa1eno gibanje, mirovanje pa je poseben primer premo enakomernega gibanja. Zakon se lahko splo\xc5\xa1neje formulira tako, da se telo giblje premo enakomerno, \xc4\x8de je vsota vseh sil, ki deluje na telo, enaka ni\xc4\x8d._NEWLINE_Ta zakon implicira, da na planete, ki kro\xc5\xbeijo okrog Sonca, deluje neka sila, saj je enakomerno kro\xc5\xbeenje pospe\xc5\xa1eno in ne premo gibanje._NEWLINE_Ta problem je Newton re\xc5\xa1il za Zemljo, kjer je podal popoln zakon, popolno ena\xc4\x8dbo in je uspel to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti in opisati silo, ki jo povzro\xc4\x8da Zemlja. Prav to je bil Newtonov najve\xc4\x8dji doprinos in se danes imenuje drugi Newtonov zakon.'