b'\n_START_ARTICLE_\nPeter \xc5\xbdmitek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Kropi kova\xc5\xa1kemu mojstru \xc5\xa0imnu in Mariji \xc5\xbdmitek. Risati je za\xc4\x8del \xc5\xbee kot otrok v Selcih pri svoji stari teti, znani podobarki Micki Pavli\xc4\x8d. Po ljudski \xc5\xa1oli v Kropi je na \xc5\xbeupanovo priporo\xc4\x8dilo dobil podporo, da je lahko od\xc5\xa1el v Ljubljano na obrtno \xc5\xa1olo. Nato je slikarstvo \xc5\xa1tudiral na Dunaju (1894-1898) v Sankt Peterburgu (1898-1902) in v Pragi (1902-1904). Naselil se je v Ljubljani in slu\xc5\xbeboval kot profesor risanja. Prijateljeval je z R. Jakopi\xc4\x8dem in drugimi slovenskimi impresionisti, bil \xc4\x8dlan kluba Sava ter z njimi redno razstavljal. Sprva je slikal gladko, v sivorjavkastih tonih, okoli leta 1904 se mu je poteza za\xc4\x8dela rahljati in drobiti, paleta svetliti in s\xc4\x8dasoma je dobila zna\xc4\x8dilni ro\xc5\xbenati ton. Temelj njegovega slikarstva je realizem, ki ga kljub pribli\xc5\xbeevanju impresionisti\xc4\x8dni tehniki ni nikoli presegel. Najraje je slikal \xc5\xbeanr in krajino, pa tudi tiho\xc5\xbeitje, portrete, simboli\xc4\x8dne motive, \xc5\xbeivali in lovske prizore. Med prvo svetovno vojno je za\xc4\x8dela kvaliteta njegovih del upadati, vendar je \xc5\xa1e veliko ustvarjal, zaradi neugodnih kritik in sporov med kolegi slikarji pa se je umaknil iz javnega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Slikal je najve\xc4\x8d v olju, pastelu in akvarelu, veliko je tudi risal in ilustriral ter o umetnosti pisal in predaval. Njegova dela hranijo v Narodni galeriji (tudi skicirke), Dolenjskem muzeju, Mestnem muzeju v Ljubljani in Kova\xc5\xa1kem muzeju v Kropi ter zasebni lastniki doma in na tujem (Rusija, Finska, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka). Od 1952 ima na rojstni hi\xc5\xa1i v Kropi spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do.'