b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelva rumenovratka\n_START_SECTION_\nOpis vrste\n_START_PARAGRAPH_\nGre za vodne \xc5\xbeelve. Za njih je zna\xc4\x8dilna izrazita \xc5\xa1iroka rumena lisa , ki se za o\xc4\x8desom spu\xc5\xa1\xc4\x8da proti spodnji \xc4\x8deljusti na obeh straneh glave. Od tod tudi poimenovanje. Zelo podobna je bolje poznani vrsti rde\xc4\x8devratke. Samice dose\xc5\xbeejo velikost med 23 in 28 cm, samci pa so manj\xc5\xa1i, v dol\xc5\xbeino merijo med 15 in 22 cm. Pri mladih osebkih je oklep skoraj okrogel, med tem ko z leti postane bolj ovalne oblike. Barva oklepa pri mlaj\xc5\xa1ih osebkih je zelene barve z rumenimi in \xc4\x8drnimi \xc4\x8drtami. Tudi ko\xc5\xbeni vzorec je enakih barv. S starostjo oklep \xc5\xbeelve mo\xc4\x8dno potemni in se obarva temno zeleno-\xc4\x8drno-rjavo. Plastron je raven, enobarvno rumen, okra\xc5\xa1en s \xc4\x8drnimi pikami oz. lisami. Barvna shema ustreza okolju, kjer \xc5\xbeelve \xc5\xbeivijo in deluje kamufla\xc5\xbeno, tako jo dobro prekrije pred sovra\xc5\xbeniki.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelve naseljujejo predvsem podro\xc4\x8dja s po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8dimi oz. stoje\xc4\x8dimi vodami poraslimi z vegetacijo. Najdemo jih v zalivih rek, mlakah, mo\xc4\x8dvirjih, jezerih, ribnikih,\xe2\x80\xa6 Prezimijo na dnu ribnikov ali rek ali pa se zakopljejo v tla v bli\xc5\xbeini vode. Na kopnem se ve\xc4\x8dinoma le son\xc4\x8dijo, odlagajo jajca, hibernirajo in ob\xc4\x8dasno hranijo. Geografsko jih v naravi kot avtohtono vrsto najdemo v Srednji in Severni Ameriki (od Virginije do Floride, Teksasa in v Srednji Ameriki). V Evropo je podvrsta pri\xc5\xa1la preko trgovin s hi\xc5\xa1nimi ljubljen\xc4\x8dki. \xc5\xa0tevilo je znatno naraslo predvsem po prepovedi uvoza rde\xc4\x8devratk iz tretjih dr\xc5\xbeav v EU (v Sloveniji prepoved velja od leta 2004). Na \xc5\xbealost delijo enako usodo kot rde\xc4\x8devratke, saj jih lastniki pogosto spustijo v naravo (sploh zaradi velikosti), kjer se praviloma ne razmno\xc5\xbeujejo, a zaradi dolge \xc5\xbeivljenjske dobe vrste ostanejo ve\xc4\x8d let. Posamezni osebki te podvrste se pojavljajo razpr\xc5\xa1eno po celi Sloveniji, predvsem v stoje\xc4\x8dih mlakah in bajerjih v urbanih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih in okolici.\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nPri mladih \xc5\xbeelvah je hrana \xc5\xbeivalskega izvora prisotna v 65-75%, rastlinska pa v pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtinskem dele\xc5\xbeu. Z leti dele\xc5\xbe rastlinske hrane nara\xc5\xa1\xc4\x8da (\xc4\x8deprav imajo tudi odrasle \xc5\xbeelve rade beljakovinsko bogato prehrano). V naravi se hranijo predvsem z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, vodnimi pol\xc5\xbei, de\xc5\xbeevniki, rakci, mrtvimi ribami (obi\xc4\x8dajno zdravih niso sposobne ujeti), paglavci in drugo \xc5\xbeivalsko hrano. Rastline, ki jih rumenovratke jedo, so alge, listi, stebla, korenine, sadje in semena. V ujetni\xc5\xa1tvu jih hranimo s pripravljeno hrano za vodne \xc5\xbeelve (briketna prehrana). Poskrbeti moramo, da je hrana kar se da raznolika (liofilizirani postranici, mokarji, kobilice, mokarji, pol\xc5\xbei, zelena solata, radi\xc4\x8d, regrat, vodna le\xc4\x8da, sadje\xe2\x80\xa6). Mlade \xc5\xbeelvice hranimo ve\xc4\x8dkrat dnevno, odrasle pa le enkrat do dvakrat. Pri tem velja upo\xc5\xa1tevati pravilo, da se hrana, ki jo \xc5\xbeelve po petih minutah ne pojedo iz akvarija odstrani.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nSpolna zrelost samcev nastopi, ko dose\xc5\xbeejo cca. 10-14cm. Pri sami\xc4\x8dkah, pa je to odvisno od posamezne populacije. Rumenovratke se parijo spomladi. Nato samice z zadnjimi nogami izkopljejo gnezdo (jamo), v katero izle\xc5\xbeejo jajca. Jamo nato zasujejo. Mladi\xc4\x8di se izle\xc5\xbeejo po cca. 3 mesecih in ostanejo v gnezdu do naslednje pomladi (\xc4\x8dez jesen in zimo), ko gredo v vodo in se za\xc4\x8dno hraniti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjska doba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjska doba rumenovratk je obi\xc4\x8dajno krepko nad 25 let. V ujetni\xc5\xa1tvu tudi do okoli 50 let.'