b'\n_START_ARTICLE_\nGotthold Ephraim Lessing\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGotthold Ephraim Lessing se je rodil v Kamenzu (majhno mesto v Saxoniji), Johannu Gottfriedu Lessingu in Justini Salomi Feller. Njegov o\xc4\x8de je bil luteranski minister, pisal pa je tudi o teologiji. Mladi Lessing se je \xc5\xa1olal na latinski \xc5\xa1oli v Kamenzu v letih od 1737 do 1741. Z o\xc4\x8detom, ki si je \xc5\xbeelel, da bi sin sledil njegovim stopinjam, se je Lessing vpisal na srednjo \xc5\xa1olo, F\xc3\xbcrstenschule St. Afra v Meissnu. Po zaklju\xc4\x8denem \xc5\xa1olanju v Meissnu, se je vpisal na Univerzo v Leipzigu, kjer je diplomiral iz teologije, medicine, filozofije in filologije (1746-1748). S \xc5\xa1tudijem se je za\xc4\x8delo tudi njegovo razmerje s Karolino Neuber, slavno nem\xc5\xa1ko igralko. Zanjo je prevedel ve\xc4\x8d francoskih iger, s tem pa je raslo tudi njegovo zanimanje za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. V tem \xc4\x8dasu je napisal svojo prvo igro Mladi \xc5\xa1olar (Der junge Gelehrte). Igro je leta 1748 tudi produciral._NEWLINE_Med leti 1748 in 1760 je Lessing \xc5\xbeivel v Leipzigu in Berlinu. Takrat je za\xc4\x8del delati kot recenzent in urednik pri \xc4\x8dasopisu Vossische Zeitung in ob\xc4\x8dasno tudi za druge. Lessing je zgradil tesen odnos s svojim bratrancem Christlobom Myliusom in se odlo\xc4\x8dil, da mu bo sledil v Berlin. Leta 1750 sta se zdru\xc5\xbeila, da bi za\xc4\x8dela s periodi\xc4\x8dno publikacijo, imenovano Beitrage zur Historie und Aufnahme des Theatres. Publikacija je iz\xc5\xa1la samo \xc5\xa1tirikrat. Kljub temu pa se je Lessing publiki predstavil, kot dramski kritik in teoretik._NEWLINE_Leta 1752 je magistriral v Wittenbergu. V obdobju med letoma \xc2\xa01760 in 1765 je delal v\xc2\xa0 mestu Breslau\xc2\xa0 (danes Wroc\xc5\x82aw) kot pomo\xc4\x8dnik generala Tauentziena, v \xc4\x8dasu sedemletne vojne med Veliko Britanijo in Francijo, katera je vplivala tudi na Evropo. V tem \xc4\x8dasu je napisal njegovo znano delo Laocoon (esej na podlagi omejitev v slikarstvu in poeziji)._NEWLINE_Leta 1765 se je Lessing vrnil v Berlin. Leta 1767 pa se je ponovno preselil, tokrat v Hamburg, kjer je tri leta delal v Narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Hamburgu. V tem \xc4\x8dasu se je pri\xc4\x8dela gradnja prvega varietejskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Hamburgu, prvega nasploh v Nem\xc4\x8diji. Lastniki gledali\xc5\xa1\xc4\x8da so zaposlili Lessinga kot kritika predstav in igranja, kar je kasneje izkazalo za dramaturga. Lessing je torej deloval kot dramaturg . V gledali\xc5\xa1\xc4\x8du je spoznal Evo K\xc3\xb6nig, s katero se je kasneje tudi poro\xc4\x8dil. Njegovo delo v Hamburgu je postavilo temelje njegovega prvega dramskega\xc2\xa0 dela z naslovom Hamburgische Dramaturgie (Hambur\xc5\xa1ka dramaturgija). Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Hamburgu je \xc4\x8dez tri leta zaprlo svoja vrata._NEWLINE_Leta 1770 se je kot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar zaposlil v knji\xc5\xbenici v mestu Wolfenb\xc3\xbcttel. \xc2\xa0Danes se knji\xc5\xbenica imenuje, Herzog-August-Bibliothek, Bibliotheca Augusta. Njegov mandat v knji\xc5\xbenici je bil dinami\xc4\x8den, prepleten z veliko dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dinami. Tako je na primer \xc2\xa0leta 1775 spremljal princa Leopolda na potovanju v Italijo._NEWLINE_14. Oktobra, leta 1771 se je pridru\xc5\xbeil prostozidarjem ("Zu den drei Goldenen Rosen") v Hamburgu._NEWLINE_Leta 1776 se je v \xc2\xa0ob\xc4\x8dini Jork (blizu Hamburga), poro\xc4\x8dil z vdovo Evo K\xc3\xb6nig. Eva K\xc3\xb6nig je umrla leta 1778, po porodu sina. Gotthold Ephraim Lessing je umrl 15. februarja \xc2\xa01781 v Brunswicku, v 52. Letu starosti, med obiskom\xc2\xa0prodajalca vina._NEWLINE_Lessing je bil znan po prijateljstvu z judovsko-nem\xc5\xa1kim filozofom Mosesom Mendelssohnom. Nedavna biografija Mendelssohnovega vnuka Felixa, opisuje njuno prijateljstvo kot najbolj "svetle\xc4\x8do metaforo razsvetljenstva za versko strpnost\xc2\xab, prav ta odnos je spro\xc5\xbeil njegovo zanimanje za popularne, zanimive verske razprave tistega \xc4\x8dasa. Tako je za\xc4\x8del objavljati aktualne pamflete o svojih prepri\xc4\x8danjih, ki so bile na koncu prepovedane. Prav ta prepoved prepri\xc4\x8danj, ga je navdihnila za vrnitev v gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, saj je \xc5\xbeelel prikazati svoje poglede, tako je napisal delo \xc2\xbbNatan der Weise\xc2\xab.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLessing je bil pesnik, filozof in kritik. Njegova teoreti\xc4\x8dna in kriti\xc4\x8dna pisanja so izjemna za njihov pogosto duhovit in ironi\xc4\x8den slog pisanja. Pri tem se stilisti\xc4\x8dno (jezikovno) sredstvo dialoga sre\xc4\x8da z njihovo namero, pogleda na misel iz razli\xc4\x8dnih zornih kotov in iskanja resnice v argumentih, njegovih oponentov. Zanj resnica nikoli ni predstavljala ne\xc4\x8desa, kar bi si lahko \xc4\x8dlovek lastil, temve\xc4\x8d nekaj s \xc4\x8dimer se \xc4\x8dlovek lahko pribli\xc5\xbea so\xc4\x8dloveku. _NEWLINE_V Zgodnjem obdobju \xc5\xbeivljenja je kazal interes za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. V njegovih teoreti\xc4\x8dnih in kriti\xc4\x8dnih delih, ki so se navezovala na gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je posku\xc5\xa1al prispevati k razvoju nove vrste gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Nem\xc4\x8diji. Tako je razvil nov pogled, ki je bil nasproten tedanjemu pogledu na gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga je razvil Gottsched in njegovi privr\xc5\xbeenci. Lessingovo delo Hambur\xc5\xa1ka dramaturgija (Hamburgische Dramaturgie) je vsebovalo kritike na podlagi iger, ki so bile uprizorjene v Hambur\xc5\xa1kem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Zaradi negodovanja igralcev in igralk je svoja dela preusmeril v analiziranje uprizoritev v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Zagovarjal je stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da je Francoska akademija skozi obdobje neoklasi\xc4\x8dnih pravil o obliki in lo\xc4\x8devanju \xc5\xbeanrov razvrednotila pomen dramatike. Zagovarjanje njegovih stali\xc5\xa1\xc4\x8d je vplivalo na izvajalce gledali\xc5\xa1ke dejavnosti. Prav ti so se kasneje zdru\xc5\xbeili v gibanje, ki je zavra\xc4\x8dalo tradicionalna pravila. Gibanje je bilo poznano pod imenom\xc2\xa0\xc2\xbbSturm und Drang\xc2\xab. \xc2\xa0Lessing je delal z velikim \xc5\xa1tevilom Gledali\xc5\xa1kih skupin.\xc2\xa0_NEWLINE_V Hamburgu je z znanci posku\xc5\xa1al sku\xc5\xa1al ustanoviti Nem\xc5\xa1ko narodno Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Njegova dela se danes odra\xc5\xbeajo kot prototipi pozne me\xc5\xa1\xc4\x8danske nem\xc5\xa1ke dramatike. Prvi me\xc5\xa1\xc4\x8danski tragediji, ki si jih ogledajo \xc5\xa1olarji v Nem\xc4\x8diji sta Lessingovi, Miss Sara Sampson (Gospodi\xc4\x8dna Sara Sampson) in Emilia Galotti. Kot vzor veliko nem\xc5\xa1kih komedij je poznano delo Minna von Barnhelm. Delo Nathan der Weise predstavlja prvo \xc2\xbbdramo ideje\xc2\xab\xc2\xa0(Ideendrama). Njegova teoreti\xc4\x8dna dela\xc2\xa0 Laoko\xc3\xb6n in Hambur\xc5\xa1ka Dramaturgija, postavljajo nivo razpravam o estetskih in literarno teoreti\xc4\x8dnih principih. Lessing je menil, da bi morali dramaturgi delati neposredno z gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem in se ne skrivati v ozadju. V njegovih verskih in filozofskih delih je branil pravico do svobodnega mi\xc5\xa1ljenja verujo\xc4\x8dih kristjanov. Nasprotoval pa je veri v razodetje in dobesedni interpretaciji Svetega pisma. Lessing je izpostavljal koncept, dokazovanja, o obstoju stvarstva. Izpostavljal je problem uporabe \xc4\x8dude\xc5\xbeev, kot temelj kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, ker za to ni nobenih dokazov. Zgodovinske resnice, v katere ljudje dvomijo, ne morejo biti uporabljene kot dokazi, kot so obstoj boga._NEWLINE_V zadnji fazi svojega \xc5\xbeivljenja, se je Lessing za\xc4\x8del ukvarjati z intenzivnim ocenjevanjem teologije in vere. Veliko znanja je pobral z branjem rokopisov, ki jih je na\xc5\xa1el v obdobju, ko je delal v knji\xc5\xbenici. V \xc4\x8dasu dela v knji\xc5\xbenici je zgradil tesno prijateljstvo z dru\xc5\xbeino Reimarus, katera je imela v lasti neobjavljen rokopis, v katerem je bil zapisan potek napada na zgodovino kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega razkritja. Kljub nasprotovanju, brata Karla Lessinga je\xc2\xa0za\xc4\x8del z objavljati dele rokopisa v bro\xc5\xa1urah, znanih kot Fragments. Avtor\xc2\xa0 je bil naveden kot neznan. Zaradi spornih\xc2\xa0 bro\xc5\xa1ur je pri\xc5\xa1lo do sporne debate med njim in \xc5\xa1e enim teologom, Johannom Melchiorjem Goezom. V skrbi za o\xc4\x8drnitev svojega ugleda je Goeze zaprosil vlado, da kon\xc4\x8da s sporom. Vlada je z zakonom uti\xc5\xa1ala Lesslinga, s tem mu je bila odvzeta pravica do svobode cenzure. V odgovoru, se je Lessing skliceval na svoje sposobnosti pisanja dram. Napisal je dramo, ki je bila zagotovo njegova najvplivnej\xc5\xa1a igra do zdaj. Naslov drame je bil Nathan der Weise. V drami je Lessing prikazal napetost med judizmom, islamom in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom. V delu je predstavljena Prilika o treh prstanih, ki temelji na ideji, da nobena vera ni prava vera._NEWLINE_\xc2\xa0\xc5\xa0tevilne razsvetljenske ideje, ki jih je Lessing opisoval skozi njegove, tako imenovane "ideale \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva" navajajo, da je vera povezana s \xc4\x8dlovekovo zmo\xc5\xbenostjo razmi\xc5\xa1ljanja. Nathan der Weise velja za prvi primer nem\xc5\xa1ke literature "\xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti". Kot otrok razsvetljenstva je zaupal v "razumsko kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo", ki se je orientiralo po duhu vere. Verjel je v to, da se bo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki razum ( ki ga je spro\xc5\xbeila kritika in nestrinjanje) razvijal tudi brez bo\xc5\xbejega razkritja. V njegovem delu Izobrazba \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, prete\xc5\xbeno in povezano razkrije svoj polo\xc5\xbeaj._NEWLINE_Ideja svobode (gledali\xc5\xa1\xc4\x8da proti prevladi, njegovega francoskega vzorca) je njegova osrednja tema v \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeivljenja. V tem smislu se je zavzemal tudi za osvoboditev srednjega in vi\xc5\xa1jega dru\xc5\xbebenega razreda pred vsiljevanjem njihovih misli.\xc2\xa0 V njegovem literarnem obstoju si je konstantno prizadeval za samostojnost posameznika. Toda njegov ideal, mo\xc5\xbenosti \xc5\xbeivljenja, kot svoboden avtor je bil te\xc5\xbeko dosegljiv, zaradi ekonomske omejenosti.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nIzbrana dela\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Der junge Gelehrte (Mladi \xc5\xa1olar) (1748)_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Der Freigeist (1749)_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Die Juden (Judje) (1749)_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Miss Sara Sampson (1755)_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Philotas (1759)_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Fabeln (Basni) (1759)_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Laoko\xc3\xb6n (1766)_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Minna von Barnhelm (1767)_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Hamburgische Dramaturgie (Hambur\xc5\xa1ka dramaturgija) (1767\xe2\x80\x9369)_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Emilia Galotti (1772)_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Natan der weise (1779)_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Die Erziehung des Menschengeschlechts (1780)'