b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Bo\xc5\xbei\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de je bil \xc5\xbeelezni\xc4\x8dar, zato se je dru\xc5\xbeina ve\xc4\x8dkrat selila. Mati mu je zgodaj umrla in o\xc4\x8de se je ponovno poro\xc4\x8dil. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Novem mestu in Mariboru. Med drugo svetovno vojno je bil z dru\xc5\xbeino izseljen v Vroclav, kjer je nadaljeval \xc5\xa1olanje na gimnaziji, potem pa v Freiburg pri Dresdnu in tu februarja 1945 do\xc5\xbeivel bombardiranje in po\xc5\xbeig mesta. Veliko dni je pre\xc5\xbeivel v nem\xc5\xa1kih zakloni\xc5\xa1\xc4\x8dih in bunkerjih. Ti dogodki so nanj travmati\xc4\x8dno vplivali. Po osvoboditvi je obiskoval klasi\xc4\x8dno gimnazijo v Mariboru, kjer je sodeloval v dramski skupini in prijateljeval z avtorji ilegalnega glasila Iskanja (mdr. Polde Bibi\xc4\x8d, Jo\xc5\xbee Pu\xc4\x8dnik, Marjan Belina), zaradi \xc4\x8desar je bil leta 1951 obsojen zaradi protidr\xc5\xbeavnega delovanja in dobil petletno prepoved \xc5\xa1olanja, a so kazen leto pozneje \xc4\x8drtali. _NEWLINE_V Ljubljani je naprej \xc5\xa1tudiral gozdarstvo, nato slavistiko na Filozofski fakulteti Pre\xc5\xbeivljal se je s pisanjem, po odslu\xc5\xbeenju voja\xc5\xa1kega roka je deloval kot laborant v Polju, knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar na Jesenicah in u\xc4\x8ditelj v Krvavi Pe\xc4\x8di na Dolenjskem. V tem \xc4\x8dasu je boemsko \xc5\xbeivel in \xc5\xa1tudija ni dokon\xc4\x8dal. Kasneje je bil samostojni knji\xc5\xbeevnik, novinar, urednik in uslu\xc5\xbebenec pri Zvezi kulturnih organizacij Slovenije (ZKOS) ter na Ministrstvu za kulturo. Urejal je reviji Mentor in Maske, sodeloval je \xc5\xa1e pri revijah t. i. kriti\xc4\x8dne generacije Beseda, Revija 57 in Perspektive in z ekipo eksperimentalnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Pekarna. Bil je mentor mladim avtorjem, saj je bil prepri\xc4\x8dan, da je literarno pisanje trdo delo. Do ukinitve Odra 57 je bil najbolj radikalen dramatik svoje generacije. _NEWLINE_Med osamosvajanjem Slovenije je postal politi\xc4\x8dno dejaven. Bil je \xc4\x8dlan DEMOS-a, kasneje LDS-a. Vrsto let je bil ljubljanski mestni svetnik, predsednik Odbora MS MOL za kulturo in raziskovalno dejavnost, predsednik Komisije za poimenovanje ulic in naselij MS MOL, \xc4\x8dlan sveta Mestnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da ljubljanskega, \xc4\x8dlan Upravnega odbora N\xc5\xa0D NK Olimpija idr. Leta 2004 je soustanovil kontroverzno politi\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Forum 21._NEWLINE_Leta 2009 je veliko prahu v javnosti dvignila njegova pobuda po ponovnem imenovanju ceste v Ljubljani po nekdanjem predsedniku SFRJ, Titu. Znan je bil tudi kot \xc4\x8dlan omizja Rolanje po sceni, satiri\xc4\x8dne rubrike Mladine, kjer je bil imenovan Vo\xc5\xa1\xc4\x8denka, ter stalni gost ljubljanskega PEN-a._NEWLINE_Bil je anga\xc5\xbeiran javni intelektualec, prepoznaven po drobni postavi, \xc5\xbeivahnosti in vzkipljivosti. Umrl je v 77. letu starosti v Ljubljani._NEWLINE_Leta 1999 je Vinko M\xc3\xb6derndorfer re\xc5\xbeiral kratki dokumentarni TV-film \xc4\x8clovek v \xc5\xa1ipi \xe2\x80\x93 portret Petra Bo\xc5\xbei\xc4\x8da. Slovenski gledali\xc5\xa1ki muzej je leta 2013 pripravil razstavo portretov Petra Bo\xc5\xbei\xc4\x8da akademskega kiparja Mirsada Begi\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nLiterarni za\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nProzo je za\xc4\x8del pisati v gimnazijskih letih. V mariborski dija\xc5\xa1ki reviji Svit je objavil kratke pripovedi Vrnitev, O\xc4\x8di so ugasnile in Bele pike. _NEWLINE_V reviji Beseda je objavil pripovedi Beli \xc5\xa1al, \xc4\x8clovek in senca, Mo\xc5\xbe v mesecu, v Reviji 57 pa pripoved \xc5\xbdivali be\xc5\xbeijo, ki so bili ponovno objavljeni v izboru novel \xc4\x8clovek in senca. Za ta dela je zna\xc4\x8dilna pravlji\xc4\x8dnost, poeti\xc4\x8dnost in liriziranost. Po prihodu v Ljubljano v \xc5\xa1olskem letu 1954/55 je tako kot \xc5\xa1tevilni drugi mladi pod vplivom povojnih filozofskih in literarnih struj Zahoda nastopil proti prenovljenemu realizmu v slovenski knji\xc5\xbeevnosti. Razvijal je filozofijo, ki i\xc5\xa1\xc4\x8de smisel \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega bivanja.\n_START_SECTION_\nProza\n_START_PARAGRAPH_\nBo\xc5\xbei\xc4\x8deva prozna dela so zaznamovana s sodobno eksistencialisti\xc4\x8dno filozofijo,  zna\xc4\x8dilne so poudarjene groteskne prvine. Avtor raziskuje dve dimenziji \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja, ljubezen in smrt. Osebe njegovih proznih besedil so izob\xc4\x8denci, nemoralni ljudje, ki se sprti z dru\xc5\xbebenimi normami skrivajo v svojem svetu domi\xc5\xa1ljije. Prikazuje \xc5\xbeivljenje ljudi zunaj me\xc5\xa1\xc4\x8danske urejene dru\xc5\xbebe. Literarni liki so ujeti v svojem polo\xc5\xbeaju \xc2\xbbizven\xc2\xab; njihovo usihanje lahko ustavi le smrt._NEWLINE_Uvajal je nove tipe slovenskega romana od eksistencialisti\xc4\x8dnega (Izven, Na robu zemlje) do absurdisti\xc4\x8dno nadrealisti\xc4\x8dnega (Zemlja).\n_START_SECTION_\nDramatika\n_START_PARAGRAPH_\nPeter Bo\xc5\xbei\xc4\x8d je eden glavnih predstavnikov drame absurda v sodobni slovenski knji\xc5\xbeevnosti. Njegove igre se zgledujejo po angle\xc5\xa1ki in francoski sodobni drami. Tako kot Samuel Beckett ali Eug\xc3\xa8ne Ionesco jih je tudi on napisal v obliki grotesk. Pribli\xc5\xbeuje se ekspresionizmu. Njegova dramatika je do\xc5\xbeivela vsaj tri faze razvoja: zgodnjo absurdno (Vojaka Jo\xc5\xa1ta ni), ludisti\xc4\x8dno-reisti\xc4\x8dno in zadnjo, ki je notranje najbolj raznorodna. _NEWLINE_Igre so ve\xc4\x8dinoma kratke eno- ali dvodejanke, ki se odvijajo v abstraktnem \xc4\x8dasu in prostoru. Uprizarjajo nenavadno, nelogi\xc4\x8dno, izkrivljeno dogajanje. Pisatelj tako kot v proznih delih tudi v dramah v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de postavlja ljudi z roba \xc5\xbeivljenja. Njihove usode so dodatno obarvane z odtujenostjo, nemo\xc4\x8djo in tragiko, dialog oseb je na videz nepovezan._NEWLINE_V dramskih delih sme\xc5\xa1i malome\xc5\xa1\xc4\x8dansko miselnost in nemoralo, s \xc4\x8dimer opozarja na konflikt posameznika s samim sabo in okolico v me\xc5\xa1\xc4\x8danski dru\xc5\xbebi.'