b'\n_START_ARTICLE_\nEnota atomske mase\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMaso enega atoma vodika je kot enoto atomske mase prvi predlagal kemik John Dalton. Francis Aston, izumitelj masnega spektrometra je pozneje kot enoto uporabljal maso enega atoma kisika-16._NEWLINE_Pred letom 1961 je bila fizikalna enota atomske mase (amu) opredeljena kot \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x81\xe2\x82\x86 mase atoma kisika-16, kemijska enota atomske mase (amu) pa je bila opredeljena kot \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x81\xe2\x82\x86 povpre\xc4\x8dne mase atoma kisika (pri \xc4\x8demer upo\xc5\xa1tevamo naravni dele\xc5\xbe razli\xc4\x8dnih izotopov kisika). Obe enoti sta nekoliko manj\xc5\xa1i od poenotene enote atomske mase, ki jo je Mednarodna zveza za osnovno in uporabno fiziko sprejela leta 1960, Mednarodna zveza za osnovno in uporabno kemijo pa leta 1961. Pred letom 1961 so torej tako fiziki kot tudi kemiki za svojo (nekoliko druga\xc4\x8dno) enoto atomske mase uporabljali simbol amu. Tovrstno zapisovanje najdemo v\xc4\x8dasih tudi v sodobni znanstveni literaturi. Vendar pa je sprejeti standard zdaj poenotena enota atomske mase s simbolom u, pr \xc4\x8demer velja: 1 u = 1.000 317 9 amu (fizikalno merilo) = 1.000 043 amu (kemi\xc4\x8dno merilo).'