b"\n_START_ARTICLE_\nPiteas\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPiteas je \xc5\xbeivel v \xc4\x8dasu velikega odtekanja gr\xc5\xa1kih mo\xc4\x8di iz Gr\xc4\x8dije. Njegovi sodobniki so popeljali gr\xc5\xa1ko kulturo dale\xc4\x8d na vzhod vse do dana\xc5\xa1njega Afganistana in Pakistana._NEWLINE_Po naukih svojega sodobnika Dicearha je s skrbnim opazovanjem vi\xc5\xa1ine Sonca ob dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu dneva med prvimi precej natan\xc4\x8dno izra\xc4\x8dunal zemljepisno \xc5\xa1irino rojstnega mesta, najbolj zahodno gr\xc5\xa1kega poseljenega mesta v Sredozemlju. Izra\xc4\x8dunal jo je tudi s pomo\xc4\x8djo kota Lunine sence._NEWLINE_Z dvema ali tremi ladjami je okrog leta 330 pr. n. \xc5\xa1t. odplul na znamenito potovanje. Verjetno je upal, da bo lahko prodrl v feni\xc4\x8dansko trgovino s kositrom. Spotoma se je ustavil v feni\xc4\x8danskem mestu Gadesu (C\xc3\xa1diz, \xc5\xa0panija). Plul je na zahod iz Sredozemskega morja skozi Herkulova stebra (danes Gibraltarsko o\xc5\xbeino) na sever vzdol\xc5\xbe atlantske obale. Priplul je do Britanskega oto\xc4\x8dja in se je odlo\xc4\x8dil da ga bo objadral. Prvi je poro\xc4\x8dal o prebivalcih na otoku. Dejal je, da so prijazni. Bil je v Germaniji, pri\xc5\xa1el je do Shetlandskih in Orkneyjskih otokov. Potem je iz \xc5\xa0kotske odplul na sever do de\xc5\xbeele, ki jo je imenoval\xc2\xa0\xc2\xbbTule (Thule)\xc2\xab, otok, ki je od Orkeyjskih otokov oddaljen pribli\xc5\xbeno 6 dni plovbe. Nih\xc4\x8de ne ve, kje to\xc4\x8dno naj bi le\xc5\xbeal. Pravil je, da tam Sonce nikoli ne zaide. To je bila najbr\xc5\xbe Norve\xc5\xa1ka ali pa morda Islandija. Njegove besede dajejo slutiti, da blizu Arktike. Pribli\xc5\xbeal se je Severnemu te\xc4\x8daju in tam je neustra\xc5\xa1nega pomor\xc5\xa1\xc4\x8daka ustavila megla in odpravil se je nazaj, raziskovat severno Evropo. Plul je \xc4\x8dez Irsko morje, izra\xc4\x8dunal je, da je sever \xc5\xa0kotske oddaljen 1.680 km od Masilije (v resnici 1.800 km). Trdil je, da je pe\xc5\xa1 raziskal velik del Britanskega oto\xc4\x8dja, in to\xc4\x8dno je ocenil njihov obseg, 6.400 km. V Beleriumu (Land's End) je na cornwalski obali obiskal rudnike kositra, znane v starem veku. Prodrl je v Baltsko morje prav do Visle. Zbiral je podatke, \xc5\xa1e posebno iz fizi\xc4\x8dne geografije. Rezultate svojega potovanja je zbral v delu O oceanu (Peri Okeanu, \xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xce\xb9 \xcf\x84\xce\xbf\xcf\x85 \xce\xa9\xce\xba\xce\xb5\xce\xb1\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x85), od katerega so ohranjeni samo odlomki. V Sredozemlje je prvi prinesel novice o Germanih. Mnoge njegove hrabre trditve so se pokazale kot resni\xc4\x8dne._NEWLINE_Prvi je opozoril, da Severnica ne le\xc5\xbei prav nad severnim nebesnim te\xc4\x8dajem in tako spreminja polo\xc5\xbeaj, ko prepotuje vsak dan majhen krog. Na odprtem morju je lahko opazoval bibavico, ki je v Sredozemskem morju, obdanem s kopnim, skoraj ni. Najbolj osupljivo pa je to, da je na\xc5\xa1el tudi pravilno razlago zanjo. Pripisoval jo je vplivu Lune. Pojav je kasneje spoznal tudi Posidonij. V tem je Piteas prehitel svoj \xc4\x8das saj je \xc5\xa1ele Newtonu uspelo pojasniti vpliv Lune na plimovanje."