b'\n_START_ARTICLE_\nGibanje\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xadbanje v fiziki opisuje pojav, da se s \xc4\x8dasom spreminja lega telesa glede na druga telesa ali pa lega dela telesa glede na druge dele telesa. Gibanje opisujemo v izbranem opazovalnem sistemu, to je koordinatnem sistemu, opremljenem z urami za merjenje \xc4\x8dasa._NEWLINE_Gibanje lahko opredelimo s funkcijo, ki opi\xc5\xa1e lego telesa v odvisnosti od \xc4\x8dasa. Prvi odvod te funkcije po \xc4\x8dasu je hitrost, drugi odvod te funkcije po \xc4\x8dasu pa pospe\xc5\xa1ek. Gibanje je enakomerno, \xc4\x8de se hitrost s \xc4\x8dasom ne spreminja ne po velikosti, ne po smeri (npr. premo enakomerno gibanje), ali pospe\xc5\xa1eno, \xc4\x8de se s \xc4\x8dasom spreminja velikost ali smer hitrosti (npr. prosti pad, enakomerno ali neenakomerno kro\xc5\xbeenje ipd.)_NEWLINE_Pri hitrostih, veliko manj\xc5\xa1ih od hitrosti svetlobe, ostajajo masa in dol\xc5\xbeine nespremenjene. Gibanje teles (na primer gibanje elektrona) s hitrostmi blizu hitrosti svetlobe opisuje posebna teorija relativnosti. V tem primeru se masa in dol\xc5\xbeine spreminjajo v skladu z Lorentzevimi transformacijami. _NEWLINE_Pojavilo se je ve\xc4\x8d te\xc5\xbeenj, da bi nekoliko popravili posebno teorijo relativnosti, katero nekateri avtorji smatrajo za nepopolno. Poleg nespremenljivosti hitrosti svetlobe nastopa \xc5\xa1e nespremenljivost Planckove energije (glej dvojna posebna relativnost) ali pa spremenljivost hitrosti svetlobe.'