b"\n_START_ARTICLE_\nTine Debeljak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli v \xc5\xa0kofji Loki je obiskoval \xc5\xa0kofijsko klasi\xc4\x8dno gimnazijo v \xc5\xa0entvidu pri Ljubljani. \xc5\xa0tudij je za\xc4\x8del na ljubljanski univerzi, kjer je \xc5\xa1tudiral slavistiko in primerjalno knji\xc5\xbeevnost. Po na\xc4\x8drtih profesorja Ivana Prijatelja naj bi se njegova pot nadaljevala na univerzah v Var\xc5\xa1avi in Pragi, vendar so mu bila po Prijateljevi smrti vrata tja za nekaj \xc4\x8dasa zaprta \xe2\x80\x93 prednost so imeli Kidri\xc4\x8devi u\xc4\x8denci. Diplomiral je leta 1927._NEWLINE_V tem obdobju je pisal predvsem pesmi. Ve\xc4\x8dinoma gre za ekspresionisti\xc4\x8dno, socialno in katoli\xc5\xa1ko obarvana dela, pri nekaterih pa je opaziti tudi eksistencialno tematiko. Pesni\xc5\xa1ke zbirke, \xc4\x8deprav je o njej razmi\xc5\xa1ljal, ni izdal, je pa svoja dela objavljal v revijah._NEWLINE_V letih 1930-34 je bil profesor na gimnaziji v Nik\xc5\xa1i\xc4\x87u v \xc4\x8crni gori. Ves \xc4\x8das je budno spremljal kulturno-politi\xc4\x8dno dogajanje in objavljal v slovenskih \xc4\x8dasopisih in revijah. Kasneje je prevzel mesto urednika pri tedaj najve\xc4\x8djemu slovenskemu katoli\xc5\xa1kemu dnevniku Slovenec, kar mu je omogo\xc4\x8dilo stik s kulturniki razli\xc4\x8dnih nazorov tako doma kot po svetu. Zanimali so ga vsi slovanski jeziki, kar je botrovalo temu, da se je odpravil na \xc5\xa1tudij v Var\xc5\xa1avo, kjer je postal lektor za slovenski jezik, kasneje pa je tam pripravil doktorsko disertacijo z naslovom Reymontovi Kmetje v lu\xc4\x8di svetovne kritike. Leta 1939 je doktoriral na Univerzi v Ljubljani._NEWLINE_Po koncu druge svetovne vojne se je umaknil na Koro\xc5\xa1ko. Preko tabori\xc5\xa1\xc4\x8d Vetrinj, Lienz in Riccione je pri\xc5\xa1el v Rim (1946), marca 1948 pa je emigriral v Argentino. V Buenos Airesu je najprej delal v farmacevtski tovarni, nato kot vratar v tovarni cementa v kraju Loma Negra v Olavariji, zatem kot skladi\xc5\xa1\xc4\x8dni uradnik. Njegova dru\xc5\xbeina \xe2\x80\x93 \xc5\xbeena in trije otroci \xe2\x80\x93 je pri\xc5\xa1la za njim v Argentino po posredovanju Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea, leta 1954. Ta leta lo\xc4\x8ditve so mo\xc4\x8dno vplivala na njegovo literarno delo. Leta 1955 je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v centralo tovarne v Buenos Airesu, kjer je delal do upokojitve. Leta 1954 je bil ob ustanovitvi izvoljen za podpredsednika Slovenske kulturne akcije (SKA), ob njenem razcepu leta 1969 je vodil zmernej\xc5\xa1o strujo, ki je prevladala in bil izvoljen za njenega predsednika, 1979 pa za \xc4\x8dastnega predsednika._NEWLINE_Tine Debeljak je bil njegov sin.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nZ literarnim delom se je za\xc4\x8del ukvarjati \xc5\xbee kot sedmo\xc5\xa1olec v Domu in svetu. Bil je med ustanovitelji Kri\xc5\xbea na gori, \xc5\xa1kofjelo\xc5\xa1kega muzeja, sodeloval je pri \xc5\xa0koflelo\xc5\xa1kem pasijonu, bil urednik Doma in sveta (1930\xe2\x80\x9331 in 1938\xe2\x80\x9345), \xc4\x8dlan Pen kluba, Moderne galerije, Odbora za podeljevanje literarnih nagrad itd. Prevajal je iz \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine, polj\xc5\xa1\xc4\x8dine, ru\xc5\xa1\xc4\x8dine, mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dine in italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine. Napisal je na stotine poro\xc4\x8dil, ocen, esejev, literarnozgodovinskih razprav iz slovenske in sploh vseh slovanskih knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_V begunstvu je izdal prvo tiskano begunsko knjigo Koledar\xc4\x8dek slovenskih emigrantov (1946), sodeloval v Svetu in domu, Na\xc5\xa1i pesmi, Mladi setvi in Ameri\xc5\xa1ki domovini. Bil je prvi kulturni referent Dru\xc5\xa1tva Slovencev, predsednik Balanti\xc4\x8deve pisateljske dru\xc5\xbeine in tudi urednik njegove zbirke N'mav \xc4\x8dez Izaro. Deset let je bil predsednik slovenske kulturne akcije, urednik Meddobja, \xc5\xa1tevilnih knjig, pa tudi izredni profesor na ukrajinski katoli\xc5\xa1ki humanisti\xc4\x8dni fakulteti v Buenos Airesu s slovenskim oddelkom._NEWLINE_Leta 1949 je izdal prvo leposlovno delo emigrantov v Argentini z naslovom \xc4\x8crna ma\xc5\xa1a za Slovence, ki so bili pobiti. V delu so prikazane grozote vojne in revolucije. Kritiki so jo ocenili kot njegovo najbolj\xc5\xa1e delo. Leta 1951 je iz\xc5\xa1la pesni\xc5\xa1ka zbirka Poljub, ki je bila predvsem motivno zelo zanimiva. V zbirki Marija, ki je iz\xc5\xa1la leta 1954, je izra\xc5\xbeena njegova \xc5\xbeelja po vrnitvi v domovino. Leto kasneje je iz\xc5\xa1la zbirka kraj\xc5\xa1ih verzov Kyrie Eleison \xe2\x80\x93 slovenski veliki teden. \xc4\x8crni Kamnitnik je zbirka proznih \xc4\x8drtic, ki je nastala, ko je kot vratar delal v tovarni cementa. Njegovo zadnje delo je oratorij o Baragi (1957), ki ga je uglasbil Alojzij Ger\xc5\xbeini\xc4\x8d. Tine Debeljak je samo po letu 1945 napisal ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d \xc4\x8dlankov, ki jih je po\xc5\xa1iljal tudi na Hrva\xc5\xa1ko, Slova\xc5\xa1ko, Poljsko in v Srbijo ...\n_START_SECTION_\nTine Debeljak kot literarni zgodovinar\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo delo zajema podro\xc4\x8dja kritike, prevodov in literarnozgodovinskih \xc5\xa1tudij v periodiki in knji\xc5\xbeevnih izdajah. Debeljakovo literarnozgodovinsko delo je raslo v \xc4\x8dasu vzpona slovenskega ekspresionizma. Med njegovimi prvimi literarnimi ocenami je bila predstavitev pesnika Vojislava Moleta ob izidu pesni\xc5\xa1ke zbirke Tristia ex Siberia (Zora \xe2\x80\x93 Lu\xc4\x8d 1920), kasneje oznaka pesni\xc5\xa1kega dela Antona Vodnika (Mentor 1922/23), mladega Ivana Preglja (Kri\xc5\xbe na gori, 1925) in vrstnika Sre\xc4\x8dka Kosovela. Tedanje literarno dogajanje, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de katerega je Tine Debeljak postavil Ivana Preglja, je poimenoval doma\xc4\x8dijski ekspresivni realizem (DiS 1927), ki se mu je zdel ustrezen pogoj za dobro literaturo._NEWLINE_Menil je, da razgled po moderni evropski literaturi ne bi smel izriniti temeljne slovenske tradicije v literarni snovi in formi. Izjemno je cenil poezijo Josipa Murna - Aleksandrova in Edvarda Kocbeka._NEWLINE_Do ekspresionizma je bil kriti\xc4\x8den. Prepri\xc4\x8dan je bil, da je potrebno ekspresionizem premagati in knji\xc5\xbeevnosti omogo\xc4\x8diti stik duhovnega in realisti\xc4\x8dnega. Model tega ravnote\xc5\xbeja je na\xc5\xa1el v Pre\xc5\xa1ernovi, Kettejevi in Balanti\xc4\x8devi poeziji, kar je posebej izrazil v \xc5\xa1tudiji o Balanti\xc4\x8devem Vencu sonetnih vencev (DiS 1944)._NEWLINE_Debeljakovo delo se je na prelomnici njegovega \xc5\xbeivljenja in dela izoblikovalo v \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drobnih \xc5\xa1tudij o pisateljih iz katoli\xc5\xa1kega literarnega kroga. Pisal je o Stanku Majcnu, Narteju Velikonji, ve\xc4\x8dkrat o Balanti\xc4\x8devi poeziji, ki se ji je \xc5\xa1e posebej posvetil ob nastajanju pesni\xc5\xa1ke zbirke Mu\xc5\xbeevna steblika (1942) in ob izdaji zbirke V ognju groze plapolam._NEWLINE_V Buenos Airesu je v okviru Slovenske kulturne akcije nadaljeval raziskave Balanti\xc4\x8deve poezije (Pesmi 1956) ter kot urednik s \xc5\xa1tudijami opremil vrsto knji\xc5\xbenih izdaj: Velikonje, Stanka Kocipra, Ivana Dolenca, Ivana Hribov\xc5\xa1ka, Franceta Kunstlja, Majcna, Mirka Javornika, Preglja in drugih._NEWLINE_S Francetom Pape\xc5\xbeem sta pripravila obse\xc5\xbeno Antologijo slovenskega zdomskega pesni\xc5\xa1tva (1980), ob kateri je Debeljak pripravil biografske podatke o avtorjih. Tudi prevode je Tine Debeljak pogosto pospremil z opombami in spremnimi \xc5\xa1tudijami (Dante Alighieri, Jos\xc3\xa9 Hern\xc3\xa1ndez, Pu\xc5\xa1kin idr.), \xc5\xa1e posebej pa je pomembno Debeljakovo delo, ob katerem je, kot neko\xc4\x8d ob Domu in svetu, spodbujal tudi zdomsko ustvarjalnost. Bil je natan\xc4\x8den kronist literarnega ustvarjanja v zdomstvu. To potrjujeta \xc5\xa1tudiji Panorama slovenskih leposlovnih ustvarjalcev v emigraciji (Koledar \xe2\x80\x93 Zbornik svobodne Slovenije 1955), \xc5\xa1e bolj pa obse\xc5\xbeen pregled tridesetih let zdomske emigracijske knji\xc5\xbeevnosti (Zbornik svobodne Slovenije 1973/74)._NEWLINE_Njegov pregled zdomske knji\xc5\xbeevnosti obsega ustvarjalnost po vseh celinah, kjer \xc5\xbeivijo razseljeni Slovenci, od Evrope, Amerike, Azije in Avstralije. Gradivo je razporejeno po krajevnem na\xc4\x8delu in z bibliografsko natan\xc4\x8dnostjo, upo\xc5\xa1tevaje leposlovje, \xc4\x8dasopisje in druge tiske. Ob predstavitvah pisateljev presoja njihovo delo s spo\xc5\xa1tljivo previdnostjo, nihajo\xc4\x8d med subjektivno prizadetostjo in strokovno utemeljenostjo. To dokazuje na primer Debeljakovo navdu\xc5\xa1enje nad Javornikovo \xc4\x8drtico Potni list, ki jo imenuje\xc2\xa0\xc2\xbbmorda najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o literarno stvaritev emigracije\xc2\xab; posebej se Debeljak navdu\xc5\xa1uje tudi nad Mauserjevim romanom Ljudje pod bi\xc4\x8dem in Spomini svetovnega popotnika Andreja Kobala; presoja, kdo sodi v zdomsko knji\xc5\xbeevnost ter v krog priteguje tudi pisatelje, ki jih usoda sicer ni povezala s povojnimi begunci, a so kasneje svoje delo povezali z zdomskimi publikacijami._NEWLINE_Med Debeljakovimi novej\xc5\xa1imi \xc5\xa1tudijami predstavlja posebno mesto predstavitev poezije Karla Mauserja ob izdaji zbirke Zemlja sem in ve\xc4\x8dnost, ki jo je Tine Debeljak pripravil ob prvi obletnici pesnikove smrti 1978. Ob\xc4\x8dutenost in sugestivnost tega prikaza je zanimiva zato, ker jo opredeljuje prijateljstvo in skupna usoda; \xc5\xa1tudija vsebuje detajle iz biografije in ume\xc5\xa1\xc4\x8da Mauserjevo poezijo v slovensko knji\xc5\xbeevnost._NEWLINE_Literarnozgodovinsko, uredni\xc5\xa1ko in kriti\xc4\x8dno delo Tineta Debeljaka obsega po delni bibliografiji, ki je bila sestavljena 1968, \xc4\x8dez 50 knji\xc5\xbenih izdaj. Njegovo delo je torej izredno obse\xc5\xbeno. Ob dejstvu, da je nastajalo v drugi polovici njegovega \xc5\xbeivljenja v izrednih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah, vzbuja \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje spo\xc5\xa1tovanje."