b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica sv. Nikolaja, Murska Sobota\n_START_SECTION_\nPrve cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nPrve papinske cerkve so bile male, lesene in brez zvonika. Prvotno cerkev naj bi uni\xc4\x8dili Mad\xc5\xbeari, ki so ob svojem prihodu v Panonsko ni\xc5\xbeino uni\xc4\x8dili ve\xc4\x8dino cerkva, ki so bile zgrajene v Panoniji za \xc4\x8dasa salzbur\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov ter sv. bratov Cirila in Metoda. V listini \xc2\xbbSpreobrnjenje Bavarcev in Karan\xc2\xadtancev\xc2\xab\xc2\xa0so omenjeni kraji, kjer so bile 859. leta posve\xc4\x8dene cerkve: Dudleipin (Radgona), Uissnitz (Sobota), Businiza (nekdanja vas pri Raki\xc4\x8danu), Lindolveschirichum (Lendava).\n_START_SECTION_\nPod Mad\xc5\xbeari\n_START_PARAGRAPH_\nKo so Mad\xc5\xbeari okrog leta 1000 sprejeli kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero, so za\xc4\x8deli graditi cerkve. Cerkev v Soboti je bila sezidana 1071. leta iz materiala poganskega templja. Leta 1910 so poru\xc5\xa1ili gotsko cerkev sv. Nikolaja, zgrajeno okoli leta 1350. Od leta 1094 do 1777 je spadala Sobota pod mad\xc5\xbearsko \xc5\xa1kofijo v Gy\xc5\x91ru, od leta 1777 do 1964. leta pa pod sombotelsko.  _NEWLINE_V srednjem veku je bila Sobota nekak\xc5\xa1no cerkveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Mad\xc5\xbearska \xc5\xa1kofija s sede\xc5\xbeem v Gyoru je imela na jugu svoj posebni arhidiakonat, katerega sede\xc5\xbe je bil leta 1331 v Soboti. Arhidiakon (\xc5\xa1kofov namestnik) je prebival v Soboti takrat, ko se naselje imenuje kot mesto (civitas), to je 1365. leta. Sobo\xc5\xa1ka cerkev se omenja tudi v rimskih vatikanskih arhivih.  _NEWLINE_V letih 1605-1672 so sobo\xc5\xa1ko katoli\xc5\xa1ko cerkev upravljali evangeli\xc4\x8dani.\n_START_SECTION_\nGradnja nove cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nZ velikimi mukami so leta 1912 zgradili sedanjo sobo\xc5\xa1ko cerkev, s tem, da sta ostala prezbiterij in zvonik od prvotne cerkve. Na\xc4\x8drte zanjo je naredil doma\xc4\x8di arhitekt Takcs. Grajena je v mad\xc5\xbearskem neoromanskem slogu in je deloma iz \xc5\xbeelezobetona. V visokem zvoniku so \xc5\xa1tirje zvonovi in zvon iz 1371. leta, ki je neko\xc4\x8d Sobo\xc4\x8danom oznanjal tur\xc5\xa1ko nevarnost. Danes so zvonovi seveda elektrificirani. Prve orgle v sedanji sobo\xc5\xa1ki cerkvi so bile name\xc5\xa1\xc4\x8dene 1912. leta. Izdelal jih je mojster Rigner iz Budimpe\xc5\xa1te. Bile so pnevmatske in jih je sestavljalo 25 registrov. 8. novembra 1992 pa so za sobo\xc5\xa1ko cerkev izdelali v sodelovanju z nem\xc5\xa1kimi mojstri te obrti in orglarskim mojstrom Antonom \xc5\xa0krablom iz Roga\xc5\xa1ke Slatine nove orgle. So mehanske in tudi druga\xc4\x8de zasnovane kot prej\xc5\xa1nje. Sestavljene so iz 37 registrov in so med najve\xc4\x8djimi v Sloveniji. Omogo\xc4\x8dajo izvedbo vseh skladb iz tovrstne glasbene literature.  _NEWLINE_Kraji \xc5\xbeupnije Murska Sobota so: Murska Sobota, Krog, Satahovci, Murski \xc4\x8crnci, Raki\xc4\x8dan, Luka\xc4\x8devci, \xc4\x8cernelavci, Ve\xc5\xa1\xc4\x8dica, Borejci in Polana. Verski obredi so tudi v krajih, kjer imajo kapelice. Duhovnik pa ma\xc5\xa1uje mese\xc4\x8dno enkrat tudi v domu oskrbovancev v Raki\xc4\x8danu. Ima pa tudi prost vstop v bolni\xc5\xa1nico. _NEWLINE_Verouk imajo v \xc5\xbeupnijskem domu ter v kapelah v Raki\xc4\x8danu in Krogu in \xc5\xbee tretje leto tudi v vrtcu na Pu\xc5\xa1\xc4\x8di za romske otroke.  _NEWLINE_Po na\xc4\x8drtih arhitekta \xc5\xa0midlehnerja so 1984. leta dogradili in blagoslovili \xc5\xbeupnijski dom, v njem (kletni prostori, pritli\xc4\x8dje in podstreha) je ve\xc4\x8d namenskih prostorov - na primer dvorana za okrog 200 Ijudi. Imajo tudi \xc5\xbeupnijsko knji\xc5\xbeico s 4.000 naslovi.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev, omenjena 1071, je bila zgrajena leta 1910 - 12 na mestu cerkve, od katere sta ostala prezbiterij iz 3. \xc4\x8detrtine 14. stol. s poslikavo in vzhodni zvonik. Avtor Laszlo Takacz. Zgrajena v nacionalno romanti\xc4\x8dnem slogu s secesijskimi elementi._NEWLINE_Cerkev stoji ob robu mestnega jedra, nedale\xc4\x8d od \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje.'