b'\n_START_ARTICLE_\nVincenzo Scamozzi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nScamozzi se je rodil v Vicenzi. Njegov o\xc4\x8de je bil geodet in gradbenik Gian Domenico Scamozzi in tudi njegov prvi u\xc4\x8ditelj. Navdu\xc5\xa1il ga je za teoreti\xc4\x8dna na\xc4\x8dela Sebastiana Serlia. Vincenzo se je od 1579 do 1580 izobra\xc5\xbeeval v Rimu, leta 1581 pa se je preselil v Benetke. Leta 1600 je obiskal Francijo in naredil veliko skic francoske arhitekture ter zapisoval svoje vtise, kar je iz\xc5\xa1lo leta 1959.  Znano je, da je Scamozzi uresni\xc4\x8dil nedokon\xc4\x8dane projekte Andrea Palladia po njegovi smrti leta 1580 in jim dal popolno obliko.\n_START_SECTION_\nZamisel ob\xc4\x8de arhitekture\n_START_PARAGRAPH_\nScamozzijev vpliv se je \xc5\xa1iril posebej z razpravami v dveh knjigah Zamisel ob\xc4\x8de arhitekture (L\'idea dell\'Architettura Universale), ki je eno zadnjih renesan\xc4\x8dnih del, ki se ukvarja s teorijo arhitekture.  Prvi\xc4\x8d je bila objavljena z ilustracijami v lesorezu v Benetkah leta 1615. Njegovo drugo teoreti\xc4\x8dno delo so bila razmi\xc5\xa1ljanja o Vitruviju, ki jih je uvrstil v svojo knjigo Daniela Barbara leta 1556 s Palladijevimi ilustracijami . V tej knjigi so bila objavljena tudi razmi\xc5\xa1ljanja o vpra\xc5\xa1anjih gradnje. Tedaj so bile take razprave priljubljene in so pripomogle k uveljavljanju avtorja. Scamozzi se je zavedal pomembnosti javnega mnenja, ki se je \xc5\xa1irilo po uveljavljenih poteh trgovine s knjigami. Zato je v razprave vklju\xc4\x8dil svoje \xc5\xa1tevilne tlorise in pro\xc4\x8delja, ki so bila zgrajena, in tista, ki bi morala bita zgrajena, ter idealizirane projekte._NEWLINE_Njegova prva knjiga z naslovom Razgovori o rimski antiki (Discorsi sopra L\'antichita di Roma, Benetke: Ziletti, 1583) je bila napisana hitro skupaj s komentarji o ru\xc5\xa1evinah v Rimu, zbranih "v nekaj dneh". Glede na njegov predgovor so bile slike \xc5\xbee prej objavljene. Ve\xc4\x8d kot polovica je bila kopirana iz knjige, ki jo je objavil slikar Hieronymus Cock v Antwerpnu leta 1551. _NEWLINE_Njegova glavna knjiga je iz\xc5\xa1la eno leto pred njegovo smrtjo in je bilo prepozno, da bi vplivala na njegov uspeh. Scamozzijevo delo je bilo vir za novopaladijsko arhitekturo, kot jo je opredelil Inigo Jones, angle\xc5\xa1ki arhitekt (1573\xe2\x80\x941652), privr\xc5\xbeenec Andree Palladia. Rudolf Wittkower (zgodovinar) ga je imel za "intelektualnega o\xc4\x8deta neoklasicizma".\n_START_SECTION_\nMarkov trg\n_START_PARAGRAPH_\nScamozzi se je preselil v Benetke leta 1581. Povabili so ga, da bi oblikoval pala\xc4\x8do Nova prokuratura (Procuratie Nuove) na trgu svetega Marka. V njej so bila uradna stanovanja za prokuratorje. Pala\xc4\x8da nadaljuje kon\xc4\x8dno pro\xc4\x8delje Sansovinove knji\xc5\xbenice z arkadnim pritli\xc4\x8djem in okni z loki v prvem nadstropju, v nadstropju pa je zagotovil mo\xc5\xbenosti za namestitve. Pri uresni\xc4\x8devanju te zasnove je Scamozzi prilagodil zavrnjen Palladijev projekt za preoblikovanje fasade Do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de s stebri\xc4\x8di, ki obkro\xc5\xbeajo okna, da bi podprli izmeni\xc4\x8dne trikotne in obokane pedimente, na katere je Scamozzi dodal naslonjene figure, da bi uravnote\xc5\xbeil bogastvo Sansovinovega dekoriranja spodnjega nadstropja. Enajst novih obokov tega projekta je bilo dokon\xc4\x8danih, kasneje pa jih je raz\xc5\xa1iril Baldassare Longhena (edini Scamozzijev u\xc4\x8denec), ki je zapolnil celoten ju\xc5\xbeni del trga.'