b'\n_START_ARTICLE_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nAntika je pojem, ki ozna\xc4\x8duje dalj\xc5\xa1e obdobje kulturne zgodovine okrog Sredozemskega morja. Vklju\xc4\x8duje civilizaciji stare Gr\xc4\x8dije in Rimskega imperija, dru\xc5\xbebi, ki sta najbolj vplivali na razvoj Evrope, Severne Afrike in Bli\xc5\xbenjega vzhoda. Po navadi se za\xc4\x8detek anti\xc4\x8dne dobe ume\xc5\xa1\xc4\x8da med najzgodnej\xc5\xa1e Homerjeve pesmi (8. stoletje pr.n.\xc5\xa1t.), skozi vzpon kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in propad Rimskega imperija (5. stoletje), kon\xc4\x8da pa se z za\xc4\x8detkom zgodnjega srednjega veka (7. do 11. stoletje). Anti\xc4\x8dna doba ima pogosto idealizirano podobo med ljudmi, Edgar Allan Poe pa obdobje ozna\xc4\x8di z besedami "slava Gr\xc4\x8dije in veli\xc4\x8dina Rima!"._NEWLINE_Kultura stare Gr\xc4\x8dije, skupaj z nekaterimi vplivi iz Orienta, je prevladovala skozi anti\xc4\x8dno dobo kot temelj umetnosti, filozofije, dru\xc5\xbebe in izobra\xc5\xbeevanja. Rimljani so te ideale ohranili in posnemali. Gr\xc5\xa1ko-rimska kultura je tako temelj sodobnega jezikoslovja, politike, izobra\xc5\xbeevalnih sistemov, filozofije, znanosti, umetnosti in arhitekture. V 14. stoletju so se ideali anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije in Rima znova rodile v dobi renesanse ter v dobi neoklasicizma v 18. in 19. stoletju.\n_START_SECTION_\nArhai\xc4\x8dna doba (8. do 6. stoletje pr.n.\xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1i del antike se je odvil \xc5\xa1e preden so se znova pojavili zgodovinski zapisi po propadu ve\xc4\x8djih imperijev bronaste dobe. V osmem in sedmem stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se je pojavila zgodnja oblika gr\xc5\xa1ke abecede. V tem obdobju pa naj bi \xc5\xbeivel tudi pesnik Homer, katerega \xc5\xbeivljenje po navadi ozna\xc4\x8duje za\xc4\x8detek anti\xc4\x8dne dobe. Drugi pomembnej\xc5\xa1i dogodek so bile prve olimpijske igre leta 776 pr.n.\xc5\xa1, ki prav tako veljajo za enega od za\xc4\x8detkov anti\xc4\x8dne dobe.\n_START_SECTION_\nFeni\xc4\x8dani in Karta\xc5\xbeani\n_START_PARAGRAPH_\nFeni\xc4\x8dani so se izvirno raz\xc5\xa1irili iz levantskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d in do 8. stoletja obvladovali trgovino v Sredozemlju. Anti\xc4\x8dna Kartagina je bila ustanovljena leta 814 pr. n. \xc5\xa1t., do leta 700 pa so Karta\xc5\xbeani ustanovili utrdbe na Siciliji, v Italiji in na Sardiniji, zaradi \xc4\x8desar so pri\xc5\xa1li v spor z Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani.\n_START_SECTION_\nGr\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nArhai\xc4\x8dno obdobje je sledilo "temnemu obdobju Gr\xc4\x8dije", ko so se na Gr\xc5\xa1ki polotok za\xc4\x8dela priseljevati nova ljudstva. Mo\xc4\x8dno se je razvila politi\xc4\x8dna teorija, vzniknili pa so demokracija, filozofija, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in poezija, predvsem pa ponovno o\xc5\xbeivetje pisane besede, ki je povsem izginila v temnem obdobju. V lon\xc4\x8darstvu so Grki v tem \xc4\x8dasu razvili orientalski stil in se odmaknili z geometri\xc4\x8dnega stila, ki je prevladoval v prej\xc5\xa1njem obdobju. Najbolj sta na stil vplivala Fenicija in Sirija.\n_START_SECTION_\nItalija v \xc5\xbeelezni dobi\n_START_PARAGRAPH_\nDo poznega sedmega stoletja so na italijanskem polotoku politi\xc4\x8dni nadzor vzpostavili Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani s svojo aristokratsko elito. Mo\xc4\x8d so izgubili proti koncu 6. stoletja, kar so izkoristila italska ljudstva, ki so tod vzpostavila republiko in omejila mo\xc4\x8d vladarjev.\n_START_SECTION_\nRimsko kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nLegenda pravi, da sta 21. aprila 753 Rim ustanovila potomca trojanskega princa Eneja, Romul in Rem. Enej, ki je be\xc5\xbeal iz gore\xc4\x8de Troje, pri\xc5\xa1el v Lacij in si tam ustvaril posestvo. Njegov sin je sezidal mesto Alba Longa, ki je bilo predhodnik Rima. Ustanovil naj bi kraljevski mestni rod, ki je obstajal kakih 300 let. Iz tega rodu naj bi bila tudi dvoj\xc4\x8dka Romul in Rem, sinova Ree Silvije in boga Marsa, katera je njun stric Amulij zaradi \xc5\xbeelje po oblasti izpostavil nevarnosti. Dal ju je vre\xc4\x8di v reko Tibero, vendar je ko\xc5\xa1arico z njima naplavilo na obre\xc5\xbeje, kjer naj bi ju na\xc5\xa1la volkulja in ju celo hranila s svojim mlekom, kasneje pa vzredili pastirji. Ko sta odrasla, sta ma\xc5\xa1\xc4\x8devala krivico, ki jima je bila storjena in pozneje na sedmih gri\xc4\x8dih ustanovila mesto. Po sporu med zidavo mesta je Romul ubil brata in vladal sam, mesto pa je po njem dobilo ime Roma._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da prve sledi rimske naselbine datirajo prav v sredino osmega stoletja, naselbine na gri\xc4\x8du Palatin pa naj bi segale v 10. stoletje pr.n.\xc5\xa1t. Sedmi in zadnji kralj Rima je bil Tarkvinij O\xc5\xa1abni, ki je bil po rodu Etru\xc5\xa1\xc4\x8dan. V \xc4\x8dasu njegove vladavine so Etru\xc5\xa1ani dosegli svoj vrhunec. Tarkvinij je uni\xc4\x8dil starodavna sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in s tem razjezil Rimljane. Njihovo nezadovoljstvo je \xc5\xa1e bolj naraslo, ko ni kaznoval svojega sina, ki je posilil bogato me\xc5\xa1\xc4\x8danko Lukrecijo. Senat ga je zato izgnal, doba monarhije pa se je kon\xc4\x8dala leta 510 pr.n.\xc5\xa1t. Senat je glasoval, da Rimu ne bo nikoli ve\xc4\x8d vladal kralj in leta 509 ustanovil republiko. Latinska beseda za kralja, "Rex", je v tem \xc4\x8dasu postala \xc5\xbealjivka.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dna Gr\xc4\x8dija (5. do 4. stoletje pr.n.\xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dno obdobje anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije je trajalo ve\xc4\x8dino 5. in 4. stoletja, natan\xc4\x8dneje od padca atenske tiranije leta 510 do smrti Aleksandra Velikega leta 323 pr.n.\xc5\xa1t. Leta 510 so \xc5\xa0partanci Atencem pomagali s prestola vre\xc4\x8di kralja Hipija. \xc5\xa0partanski kralj Kleomen I. je v Atenah nato postavil oligarha Izagoro, ki je bil podpornik \xc5\xa0parte._NEWLINE_Ko so po zmagi v gr\xc5\xa1ko-perzijski vojni na za\xc4\x8detku 5. stoletja Atene postale vodilna sila Ati\xc5\xa1ko-delske pomorske zveze, se je \xc5\xa0parta sprla s Pelopone\xc5\xa1ko zvezo, kar je vodilo v pelopone\xc5\xa1ko vojno, v kateri je \xc5\xa0parta zmagala. V za\xc4\x8detku 4. stoletja je gr\xc5\xa1kemu polotoku tako vladala \xc5\xa0parta, a leta 395 pr.n.\xc5\xa1t. so \xc5\xa0partanci izgubili premo\xc4\x8d v pomorstvu, zato so jih Atenci s tremi zavezniki izzvali v korintski vojni. Po bitki leta 371 so \xc5\xa0partanci povsem izgubili voja\xc5\xa1ko premo\xc4\x8d, nadomestili pa so jih Tebejci, te pa lega 346 Makedonci. Pod Filipom II. so se ti raz\xc5\xa1irili do Panonije in Ilirije ter na ozemlje Tra\xc4\x8danov, njegov sin Aleksander pa je imperij raz\xc5\xa1iril vse do Indije, v svoje meje pa je vklju\xc4\x8dil celo Egipt in Perzijo. Klasi\xc4\x8dna doba se po navadi kon\xc4\x8da s smrtjo Aleksandra Velikega in razdrobitvijo njegovega imperija.\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dno obdobje (323 - 146 pr.n.\xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nAnti\xc4\x8dna Gr\xc4\x8dija je vstopila v dobo helenizma z vzponom makedonskega imperija in osvajalskimi pohodi Aleksandra Velikega. Gr\xc5\xa1\xc4\x8dina je v tem \xc4\x8dasu postala lingua franca dale\xc4\x8d onkraj gr\xc5\xa1kih meja, helenisti\xc4\x8dna kultura pa se je sre\xc4\x8dala s Perzijo, Srednjo Azijo, Indijo in Egiptom. Znanost je mo\xc4\x8dno napredovala, vklju\xc4\x8dno z geografijo, astronomijo in matematiko. Najvplivnej\xc5\xa1i misleci so bili Aristotelovi u\xc4\x8denci._NEWLINE_Helenisti\xc4\x8dno obdobje se je kon\xc4\x8dalo z vzponom Rimske republike in rimsko okupacijo Gr\xc4\x8dije leta 146 pr.n.\xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nRimska republika (5. do 1. stoletje pr.n.\xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje republike se je v anti\xc4\x8dnem Rimu za\xc4\x8delo s propadom monarhije leta 509, trajalo pa je ve\xc4\x8d kot 450 let, dokler niso v Rimu izbruhnile dr\xc5\xbeavljanske vojne in se ni za\xc4\x8del principat. Rim se je iz regionalne sile spremenil v glavno silo v Italiji in izven njenih meja. Pod rimsko nadvlado se je zdru\xc5\xbeila Italija, a vmes je moralo priti do vrste vojn. Ko so Rimljani zmagali v punskih in makedonskih vojnah, so postali velesila, po 2. stoletju pa so republiki priklju\xc4\x8dili \xc5\xa1e Gr\xc4\x8dijo in Malo Azijo. Zaradi tako nenadnega vzpona dr\xc5\xbeave je pri\xc5\xa1lo do gospodarske nestabilnosti in izgredov, kar je posredno vodilo v prvi triumvirat, politi\xc4\x8dno zvezo Julija Cezarja, Licinija Krasa in Pompeja Magna, ter v preobrazbo republike v Rimski imperij v drugi polovici prvega stoletja.\n_START_SECTION_\nRimski imperij (1. stoletje pr.n.\xc5\xa1t. do 5 stoletje n.\xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc4\x8den datum konca republike je stvar debate, saj Rimljani takrat niso zaznali, da republika ne obstaja ve\xc4\x8d. Zgodnji "cesarji" so vztrajali, da republika \xc5\xa1e obstaja, \xc4\x8detudi pod nadzorom in varstvom vladarja s posebnimi pooblastili, podanikom pa so ponavljali, da se bo republika neko\xc4\x8d vrnila. Rimska dr\xc5\xbeava si je res publica rekla, dokler je bila latin\xc5\xa1\xc4\x8dina njen uradni jezik. Rim pa je de facto postal imperij v tretjem desetletju prvega stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko so se meje raz\xc5\xa1irile \xc4\x8dez Cisalpsko Galijo, Ilirik, Gr\xc4\x8dijo in \xc5\xa0panijo. Rim je nadziral celotno Sredozemlje, Galijo, Germanijo, Britanijo, Balkan, Malo Azijo, Kavkaz in Mezopotamijo. Rimski imperij je bil heleniziran, a se je sre\xc4\x8dal tudi z "vzhodnimi" tradicijami kot je mitraizem, gnosticizem in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Imperij je za\xc4\x8del po\xc4\x8dasi izgubljati mo\xc4\x8d v krizi tretjega stoletja.\n_START_SECTION_\nPozna antika (4. do 7. stoletje)\n_START_PARAGRAPH_\nPozna antika je bila zaznamovana z vzponom kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva pod Konstatinom, ter zaporedje vpadov germanskih ljudstev, ki so do 5. stoletja pokon\xc4\x8dala zahodni Rimski imperij, medtem ko je vzhodni del imperija pre\xc5\xbeivel srednji vek. Prebivalci tega dela so dr\xc5\xbeavi rekli Rimski imperij, zgodovinarji pa ga ozna\xc4\x8dujejo z nazivom Bizantinsko cesarstvo. Helenisti\xc4\x8dno filozofijo sta nadomestila platonizem in epikurejstvo, medtem ko je neoplatonizem po\xc4\x8dasi vplival teologijo zgodnjega kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva._NEWLINE_Antika naj bi se kon\xc4\x8dala leta 476, ko je bil s prestola vr\xc5\xbeen zadnji rimski cesar zahodnega cesarstva. Nekateri zgodovinarji konec antike postavljajo v leto 529, ko je cesar Justinijan I. v Atenah zaprl Platonovo akademijo, spet drugi v sedmo stoletje, ko so muslimani zavzeli ve\xc4\x8dino Sredozemlja. Izvirni rimski Senat je sklepe odrejal vse do poznega 6. stoletja, latin\xc5\xa1\xc4\x8dina pa se je na bizantinskem dvoru uporabljala do leta 602. Takrat so Balkan napadli Slovani, nato pa je izbruhnila druga bizantinsko-perzijska vojna, v kateri so bila uni\xc4\x8dena vsa ve\xc4\x8dja mesta, razen Konstantinopla.'