b'\n_START_ARTICLE_\nMedinet Madi\n_START_SECTION_\nMesto\n_START_PARAGRAPH_\nV Srednjem kraljestvu se je mesto imenovalo D\xc5\xbea. Iz tega obdobja je znan samo dobro ohranjen Renenutetin tempelj, ki je deloval \xc5\xa1e v Novem kraljestvu. V templju je svoj spomenik postavil faraon Merneptah (1213\xe2\x80\x931203 pr. n. \xc5\xa1t.) iz Devetnajste dinastije, potem pa je bilo mesto opu\xc5\xa1\xc4\x8deno. _NEWLINE_Ponovna naselitev so je zgodila v ptolemajskem obdobju. Mesto je takrat  merilo pribli\xc5\xbeno 1000x600 m in imelo mre\xc5\xbeo urejenih ulic. Glavni templji so  bili v zahodnem delu mesta. Od severa proti jugu je vodila dolga obredna cesta. Mesto ni bilo nikoli obzidano. V Dioklecijanovem \xc4\x8dasu je bil severno od mesta zgrajen kastrum, trdnjava velikosti 50 m z glavnim vhodom na ju\xc5\xbeni strani. Na vseh vogalih so bili obrambni stolpi.  V trdnjavi je bila nastanjena IV. nubijska kohorta. V bizantinskem obdobju se je prebivalstvo preselilo v ju\xc5\xbeni del mesta. Zgrajenih je bilo ve\xc4\x8d cerkva. Po arabski okupaciji Egipta je bilo mesto \xc5\xa1e naseljeno do 9. stoletja, potem pa dokon\xc4\x8dno opu\xc5\xa1\xc4\x8deno.\n_START_SECTION_\nRenenutetin tempelj (tempelj A)\n_START_PARAGRAPH_\nNotranji del templja je zgrajen iz temnega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. V njem je manj\xc5\xa1e preddverje s papirusnimi stebri, ki vodi v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de s tremi kapelami. Na enem od stebrov je ime Amenemheta III., na drugem Amenemheta IV., na obeh pa je tudi ime boginje Renenutet. V osrednji kapeli je velik boginjin kip, ob njem pa kipa omenjenih faraonov. Boginjino ime je zapisano kot \xc5\xbdiva Renenutet D\xc5\xbeaja._NEWLINE_Na stenah templja so reliefi s podobami faraonov in bogov. Zahodna  kapela je posve\xc4\x8dena Renenutet, srednja Renenutet in Sobeku, vzhodna pa predvsem Renenutet. Ptolemajski deli templja vsebujejo tlakovano obredno pot, ki vodi v portik in pre\xc4\x8dni vestibul. _NEWLINE_Nenavadno dobro ohranjenost templja so arheologi pripisali predvsem njegovi osamljenosti.\n_START_SECTION_\nTempelj B\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj B stoji za templjem A. Vhod vanj je na severni strani. Pred njim je veliko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, zasnova pa je podobna templju A. Ima tri kapele. Posve\xc4\x8den je Izidi-Termutis (Termutis je gr\xc5\xa1ko ime boginje Renenutet). Dekoracija templja ni dokon\xc4\x8dana. V templju je samo nekaj slabo ohranjenih in nedokon\xc4\x8danih reliefov.\n_START_SECTION_\nTempelj C\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj C je bil posve\xc4\x8den kultu dveh mumificiranih krokodilov. Zgrajen je bil v ramze\xc5\xa1kem obdobju in je dobro ohranjen. Raziskan je bil v letih 1995 do 1999. _NEWLINE_Tempeljski kompleks je bil dejaven \xc5\xa1e v 4. stoletju n. \xc5\xa1t. in nato opu\xc5\xa1\xc4\x8den.'