b'\n_START_ARTICLE_\nTur\xc4\x8dija\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Tur\xc4\x8dija izhaja iz srednjeve\xc5\xa1ke latin\xc5\xa1\xc4\x8dine Turchia/Turquia in pomeni "de\xc5\xbeela Turkov". Tur\xc5\xa1ko ime T\xc3\xbcrkiye je bilo sprejeto leta 1923 pod vplivom evropske uporabe.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina Anatolije in vzhodne Trakije\n_START_PARAGRAPH_\nAnatolski polotok, ki predstavlja ve\xc4\x8dino sodobne Tur\xc4\x8dije, je ena najstarej\xc5\xa1ih trajno naseljenih regij na svetu. V Anatoliji so \xc5\xbeiveli razli\xc4\x8dni stari anatolski prebivalci, od vsaj neolitskega obdobja do helenisti\xc4\x8dnega obdobja. Veliko teh narodov je govorilo anatolske jezike, veje ve\xc4\x8dje indoevropske jezikovne dru\xc5\xbeine . Dejstvo je, da so nekateri u\xc4\x8denjaki glede na starost indoevropskih hetitskih in luvijskih jezikov predlagali Anatolijo kot hipoteti\xc4\x8dni center, iz katerega so se razvili indoevropski jeziki. Evropski del Tur\xc4\x8dije, imenovan Vzhodna Trakija, je bil tudi naseljen \xc5\xbee pred \xc5\xa1tirideset tiso\xc4\x8d leti, in je znan od neolitskega obdobja pribli\xc5\xbeno 6000 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_G\xc3\xb6bekli Tepe je kraj najstarej\xc5\xa1e znane \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke verske strukture, tempelj iz pribli\xc5\xbeno 10.000 pr. n. \xc5\xa1t, medtem ko je \xc3\x87atalh\xc3\xb6y\xc3\xbck zelo velika neolitska in halkolitska naselbina v ju\xc5\xbeni Anatoliji, ki je obstajala od pribli\xc5\xbeno 7500 do 5700 pr. n. \xc5\xa1t. To je najve\xc4\x8dje in najbolje ohranjeno neolitsko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bilo do danes odkrito in je bilo julija 2012 vpisano na seznam Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine . _NEWLINE_Naselje Troja je nastalo v neolitski dobi in se nadaljevalo v \xc5\xbeelezni dobi._NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1i zabele\xc5\xbeeni prebivalci Anatolije so bili Hati in Huriti, neindoevropski ljudstvi, ki sta naselili srednjo in vzhodno Anatolijo \xc5\xbee okoli leta 2300 pr. n. \xc5\xa1t. Indoevropski Hetiti so pri\xc5\xa1li v Anatolijo in postopoma absorbirali Hatije in Hurite. 2000-1700 pr. n. \xc5\xa1t. Prvi veliki imperij na tem obmo\xc4\x8dju so ustanovili Hetiti, od 18. do 13. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Asirci so osvojili in naselili dele jugovzhodne Tur\xc4\x8dije \xc5\xbee leta 1950 pr. n. \xc5\xa1t. do leta 612 pr. n. \xc5\xa1t.. Urartu se je ponovno pojavil v asirskih napisih v 9. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. kot mo\xc4\x8dan severni tekmec Asirije. Po propadu hetitskega cesarstva c. 1180 pr. n. \xc5\xa1t., so v Anatolijo pri\xc5\xa1li Frigijci, dokler jim v 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. niso uni\xc4\x8dili kraljestva. Od leta 714 pr. n. \xc5\xa1t. je Urartu delil isto usodo in se raztopil v 590 pr. n. \xc5\xa1t., ko so ga osvojili Medijci. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e izmed dr\xc5\xbeavami naslednicami Frigije so bile Lidija, Karija in Likija.\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t., so anatolsko obalo mo\xc4\x8dno naselili eolski in jonski Grki. Ti kolonisti so ustanovili \xc5\xa1tevilna pomembna mesta, kot so Milet, Efez, Smirna (zdaj Izmir) in Bizanc (zdaj Carigrad), slednjega so ustanovili gr\xc5\xa1ki kolonisti iz Megare leta 657 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Prva dr\xc5\xbeava, ki so jo sosednji narodi imenovali Armenija, je bila dr\xc5\xbeava armenske dinastije Orontidov, ki je vklju\xc4\x8devala dele vzhodne Tur\xc4\x8dije, in se je za\xc4\x8dela v 6. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V severozahodni Tur\xc4\x8diji so bili najpomembnej\xc5\xa1a plemenska skupina v Trakiji Odrijanci, ki jih je ustanovil Teres I.. _NEWLINE_Vso dana\xc5\xa1njo Tur\xc4\x8dijo so osvojili Ahemenidi v 6. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Gr\xc5\xa1ko-perzijske vojne so se za\xc4\x8dele, ko so gr\xc5\xa1ke mestne dr\xc5\xbeave na obali Anatolije leta 499 pr. n. \xc5\xa1t. zasedli Perzijci. Tur\xc5\xa1ko ozemlje je kasneje leta 334 pr. n. \xc5\xa1t. zasedel Aleksander Veliki, kar je privedlo do pove\xc4\x8danja kulturne homogenosti in helenizacije obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Po Aleksandrovi smrti leta 323 pr. n. \xc5\xa1t. je bila Anatolija razdeljena na \xc5\xa1tevilna manj\xc5\xa1a helenisti\xc4\x8dna kraljestva, ki so postala del Rimske republike do sredine 1. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Proces helenizacije, ki se je za\xc4\x8del z Aleksandrom, se je pospe\xc5\xa1il pod rimsko vladavino in v zgodnjih stoletjih kr\xc5\xa1\xc4\x8danske dobe, ko so lokalni anatolski jeziki in kultura skoraj izumrli, v veliki meri jih je nadomestil anti\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki jezik in kultura. Od 1. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem do 3. stoletja, so se Rimljani in sosednji Parti spopadali za velike dele sodobne Tur\xc4\x8dije v pogostih rimsko-partskih vojnah.\n_START_SECTION_\nZgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in bizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo Apostlskih delih 11, je mesto na jugu Tur\xc4\x8dije, Antiohija (zdaj Antakija) rojstna hi\xc5\xa1a prve kr\xc5\xa1\xc4\x8danske skupnosti. _NEWLINE_Leta 324 je Konstantin I. zbral Bizanc za novo prestolnico rimskega cesarstva in ga preimenoval v Novi Rim. Po smrti Teodozija I. leta 395 in stalne delitve rimskega cesarstva med njegovima sinovoma, je mesto, ki se je poimenovalo Konstantinopel, postalo glavno mesto vzhodnega rimskega cesarstva. To cesarstvo, ki ga bodo kasneje zgodovinarji ozna\xc4\x8dili kot bizantinsko cesarstvo, je vladalo ve\xc4\x8dini ozemlja dana\xc5\xa1nje Tur\xc4\x8dije do poznega srednjega veka, \xc4\x8deprav so se vzhodne regije ohranile v trdni sasanidski roki do prve polovice 7. stoletja. Pogoste bizantinsko-sasanidske vojne so se kot del dolgoletnih rimsko-perzijskih vojn bojevale med sosednjimi tekmovalnimi Bizantinci in Sasanidi, v razli\xc4\x8dnih delih dana\xc5\xa1nje Tur\xc4\x8dije in so odlo\xc4\x8dile velik del zgodovine od 4. do prve polovice 7. stoletja._NEWLINE_V mestih v dana\xc5\xa1nji Tur\xc4\x8diji, so potekali \xc5\xa1tevilni ekumenski koncili zgodnje cerkve, vklju\xc4\x8dno s prvim nicejskim koncilom (325), prvim koncilom v Konstantinoplu (381), koncilom v Efezu (431) in Kalcedonskim (Kad\xc4\xb1k\xc3\xb6y) koncilu leta 451.\n_START_SECTION_\nRepublika Tur\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nSodobno republiko Tur\xc4\x8dijo je po voja\xc5\xa1ki zmagi nad Grki leta 1923 ustanovil Mustafa Kemal Atat\xc3\xbcrk, ki je z vrsto reform Tur\xc4\x8dijo usmeril v sodobno, sekularno in proevropsko republiko. Strah pred odmikom od te usmeritve je vodil k vrsti voja\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavnih udarov, zadnjemu leta 1980. Odtlej se je Tur\xc4\x8dija vrnila k splo\xc5\xa1nim volitvam. Od leta 1952 je Tur\xc4\x8dija \xc4\x8dlanica zveze NATO, \xc5\xbee vrsto let pa se zavzema za \xc4\x8dlanstvo v Evropski uniji. Problemi, kot so tur\xc5\xa1ka vpletenost v dogajanje na Cipru, kurdsko vpra\xc5\xa1anje ter vzpon islamskih politi\xc4\x8dnih opcij netijo politi\xc4\x8dno razpravo v Tur\xc4\x8diji in vplivajo na njene mednarodne odnose.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc5\xa1tetju v letu 2008 ima Tur\xc4\x8dija 71,5 milijonov prebivalcev, stopnja rasti pa 1.31% letno. Gostota naseljenosti je 92 oseb na km\xc2\xb2. Dele\xc5\xbe mestnega prebivalstva je 75%. Zaradi visoke rodnosti je dele\xc5\xbe mladih do vklju\xc4\x8dno 14. leta visok, 26,4%, dele\xc5\xbe prebivalstva 65 let ali starej\xc5\xa1ih pa je 7,1%, ostalo so prebivalci med 15 in 64 leti starosti. Pri\xc4\x8dakovana dol\xc5\xbeina \xc5\xbeivljenja je po oceni iz leta 2005 bila za mo\xc5\xa1ke 68,9 in za \xc5\xbeenske 73,8 let ._NEWLINE_\xc5\xa0olanje je obvezno v starosti od 6 do 15 let. Pismenost je 95,3% pri mo\xc5\xa1kih in 79,6% pri \xc5\xbeenskah; skupno povpre\xc4\x8dje je 87,4%. Ni\xc5\xbeja pismenost pri \xc5\xbeenskah je posledica zakoreninjenih pojmovanj predvsem pri Arabcih in Kurdih, ki \xc5\xbeivijo v jugovzhodnih pokrajinah._NEWLINE_Po tur\xc5\xa1ki ustavi je Turek vsakdo, ki ima tur\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo, torej ne glede na etni\xc4\x8dne razlike. Podatkov o etni\xc4\x8dni pripadnosti uradno ne zbirajo. Priznane so tri etni\xc4\x8dne manj\xc5\xa1ine (po Lausanski pogodbi): Armenci, Grki in Judje. Ve\xc4\x8dina prebivalcev pripada tur\xc5\xa1ki etniji, sicer pa je etni\xc4\x8dna podoba pisana. V Tur\xc4\x8diji \xc5\xbeivijo vsaj \xc5\xa1e naslednje etni\xc4\x8dne skupine: Abhazijci, Ad\xc5\xbearijci (Gruzijci, ki so sprejeli Islam) , Albanci, Asirci, Bo\xc5\xa1njaki, Cirkazijci, Ham\xc5\xa1eni, Kurdi, Lazi, Pomaki, Romi in Zazijci. Kulturna skupnost so tudi Afro-Turki, ki \xc5\xbeivijo najve\xc4\x8d v zahodnih priobalnih mestih, vendar \xc5\xbee precej pome\xc5\xa1ani z ve\xc4\x8dinskimi Turki. Najti je tudi zahodno evropejske Levantince (francoskega, genove\xc5\xa1kega in bene\xc5\xa1kega izvora) in so tam naseljeni \xc5\xa1e od srednjega veka; ob Bosporju pa tudi bosporske Nemce in istanbulske Poljake, ki so se naseljevali najve\xc4\x8d v 19. stoletju._NEWLINE_Med vsemi ne-tur\xc5\xa1kimi narodi so naj\xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1i, a nepriznani, Kurdi. Ker niso uradno priznani nimajo nikakr\xc5\xa1nih etni\xc4\x8dnih pravic. \xc5\xbde omenjanje narodne manj\xc5\xa1ine je v Tur\xc4\x8diji politi\xc4\x8dno ob\xc4\x8dutljivo. Tur\xc4\x8diji pa je uradni jezik le tur\xc5\xa1\xc4\x8dina. Kljub temu oddaja dr\xc5\xbeavna televizija nekaj ur tedensko tudi programe v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini, bosan\xc5\xa1\xc4\x8dini, cirkazij\xc5\xa1\xc4\x8dini in kurd\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Tur\xc4\x8dija je uradno posvetna republika, brez dr\xc5\xbeavne vere. Ustava zagotavlja svobodo vere in prepri\xc4\x8danja . Ve\xc4\x8dina (99%) prebivalcev je islamske veroizpovedi, po denominaciji pa so ve\xc4\x8dinsko Suniti (okoli 75%), manj\xc5\xa1ino pa predstavljajo Aleviti (do 25%). Aleviti so na\xc4\x8deloma veja \xc5\xa1iitov, vsekakor pa dvanajstniki, a so v vsakdanji praksi zelo posvetno usmerjeni. Nemuslimanski prebivalci so bodisi kristjani (najve\xc4\x8d je gr\xc5\xa1kih pravoslavcev in pripadnikov armenske cerkve ali judov). Po anketi iz leta 2007 je tudi 3,2% neverujo\xc4\x8dih. Eurobarometer je istega leta izmeril, da 95% prebivalcev Tur\xc4\x8dije verjame "da je Bog".'