b'\n_START_ARTICLE_\nListne u\xc5\xa1i\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVse listne u\xc5\xa1i so drobne, ve\xc4\x8dina je dolgih med 2 in 3 mm, najve\xc4\x8dje vrste pa dose\xc5\xbeejo okoli centimetra v dol\xc5\xbeino. Njihovo telo pokriva mehak zunanji skelet, obi\xc4\x8dajno je hru\xc5\xa1kaste oblike s koni\xc4\x8dasto glavo in odebeljenim zadkom. Najve\xc4\x8dkrat so zelene ali rjave barve. Pogost je polimorfizem, v populaciji nastopajo tako osebki s krili kot brez njih._NEWLINE_Tipalnice so ve\xc4\x8dinoma zgrajene iz 6 \xc4\x8dlenov. Krila (kadar so prisotna), so navadno prozorna, z reducirano o\xc5\xbeiljenostjo, katere vzorec je zelo konstanten. Najbolj opazna je \xc5\xa1iroka \xc5\xbeila, ki te\xc4\x8de vzporedno od baze blizu sprednjega roba kril. Sprednji par kril je mnogo ve\xc4\x8dji kot zadnji. Ob mirovanju jih ve\xc4\x8dinoma zlagajo strehasto nad zadek. Kon\xc4\x8dni del nog (stopalce ali tarsus) ima samo dva \xc4\x8dlena, zadnji je preoblikovan v par kavelj\xc4\x8dkov, s katerimi se \xc5\xbeival oprime podlage._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilni za zadek sta dve \xc5\xa1trle\xc4\x8di cevki - t. i. sifona, ki pa sta pri mnogih rodovih lahko precej reducirani. Teko\xc4\x8dina, ki se nabira na vrhu v nasprotju z vsesplo\xc5\xa1nim prepri\xc4\x8danjem ni rastlinska mana, temve\xc4\x8d voskast izlo\xc4\x8dek \xc5\xbelez, ki varuje \xc5\xbeival pred plenilci. Mano, ki jo sestavljajo odve\xc4\x8dni sladkorji iz rastlinskega soka, izlo\xc4\x8dajo skozi anus. Ta je v\xc4\x8dasih koni\xc4\x8dasto oblikovan in tvori strukturo, ki ji pravimo cauda (\xc2\xbbrep\xc2\xab).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski krog listnih u\xc5\xa1i jim omogo\xc4\x8da zelo hitro mno\xc5\xbeitev in je eden od vzrokov, zakaj so listne u\xc5\xa1i tako hudi \xc5\xa1kodljivci. Na leto se izmenja ve\xc4\x8d generacij ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih oblik (form). Zimo pre\xc5\xbeivijo v jaj\xc4\x8decih, iz katerih se spomladi izle\xc5\xbeejo samice brez kril, ki se razmno\xc5\xbeujejo nespolno (partenogenetsko). Ko odrastejo, se te samice razmno\xc5\xbeujejo brez parjenja in producirajo po nekaj \xc5\xbeivorodnih li\xc4\x8dink vsak dan. Od pomladi do poletja se zvrsti ve\xc4\x8d generacij takih samic. Nekaj generacijam samic brez kril sledi generacija krilatih samic, ki se preselijo na nove gostiteljske rastline, njim pa ponovno nekaj generacij samic brez kril, ki ostanejo na isti rastlini. \xc5\xa0tevilo generacij, ki ostanejo na isti rastlini, je odvisno od tega, kako primerna je ta rastlina za hrano. Ko pride jesen, pri\xc4\x8dnejo samice izlegati li\xc4\x8dinke obeh spolov. Te \xc5\xbeivali se nato med seboj parijo in samice na koncu leta izle\xc5\xbeejo jaj\xc4\x8deca, ki pre\xc5\xbeivijo zimo._NEWLINE_So slabi letalci, raz\xc5\xa1irjajo se ve\xc4\x8dinoma pasivno s pomo\xc4\x8djo vetra.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nListne u\xc5\xa1i \xc5\xbeivijo v obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem, kar se odra\xc5\xbea v prilagojenosti njihovega \xc5\xbeivljenjskega kroga na izmenjevanje ugodnih in neugodnih letnih \xc4\x8dasov. Zaradi majhne telesne velikosti in mehkega zunanjega skeleta, ki nudita slabo za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred mrazom in izsu\xc5\xa1itvijo, lahko zimo pre\xc5\xbeivijo le kot jaj\xc4\x8deca. V preostalem delu leta se je nespolno razmno\xc5\xbeevanje in izmenjevanje krilatih ter nekrilatih oblik pokazalo za uspe\xc5\xa1no strategijo._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina vrst je vezana na dolo\xc4\x8deno vrsto gostiteljske rastline in njihova raz\xc5\xa1irjenost se pokriva z raz\xc5\xa1irjenostjo gostitelja. Med listnimi u\xc5\xa1mi pa je tudi nekaj takih, ki se lahko prehranjujejo z zelo razli\xc4\x8dnimi rastlinami in njihova porazdelitev v prostoru je bolj naklju\xc4\x8dna. V tretji skupini je nekaj vrst listnih u\xc5\xa1i, ki za pre\xc5\xbeivetje potrebujejo dve ali tri vrste gostiteljev. V rastlinskem soku manjkajo nekatere esencialne aminokisline, ki so nujne za pre\xc5\xbeivetje \xc5\xbeivali, npr. triptofan. Zato se je \xc5\xbee zelo zgodaj v evoluciji listnih u\xc5\xa1i razvilo so\xc5\xbeitje med njimi in bakterijami iz rodu Buchnera. Bakterije, ki so s\xc4\x8dasoma izgubile regulacijske mehanizme za produkcijo teh aminokislin, se nahajajo v posebnih celicah (bakteriocitah) v prebavilu listnih u\xc5\xa1i. Tako listna u\xc5\xa1 kot bakterija ne moreta pre\xc5\xbeiveti brez simbiontskega partnerja._NEWLINE_Poleg stanja gostiteljskih rastlin so glavni faktor, ki vpliva na populacijo, plenilci. Voskast izlo\xc4\x8dek \xc5\xbelez na hrbtu varuje listne u\xc5\xa1i pred manj\xc5\xa1imi plenilci, katerim lahko zlepi \xc4\x8deljusti, ne ustavi pa ve\xc4\x8djih \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev kot so polonice, strigalice, mre\xc5\xbeekrilci in drugi. Znano je tudi, da tvorijo listne u\xc5\xa1i so\xc5\xbeitje z mravljami. Te obiskujejo listne u\xc5\xa1i in li\xc5\xbeejo s sladkorji bogato mano, zato se je med listnimi u\xc5\xa1mi in mravljami razvilo so\xc5\xbeitje - mravlje ta vir hrane branijo pred plenilci, listne u\xc5\xa1i v\xc4\x8dasih celo na\xc4\x8drtno prena\xc5\xa1ajo na primernej\xc5\xa1e rastline. Z mano, ki v\xc4\x8dasih v velikih koli\xc4\x8dinah kaplja z dreves, se prehranjujejo tudi nekatere glive in drugi organizmi.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nKljub majhni telesni velikosti lahko listne u\xc5\xa1i zaradi svoje \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti in velikega potenciala za \xc5\xa1irjenje povzro\xc4\x8dijo veliko \xc5\xa1kode na rastlinah, ki jih \xc4\x8dlovek goji za svojo prehrano ali okras. S prebadanjem mehkega tkiva, predvsem poganjkov, povzro\xc4\x8dajo venenje, deformacije in odmiranje, poleg tega lahko pa skozi nastalo rano v rastlino vstopijo bakterije in glive, ki povzro\xc4\x8dajo rastlinske bolezni._NEWLINE_Po drugi strani pa listne u\xc5\xa1i ve\xc4\x8dkrat obiskujejo in z njih li\xc5\xbeejo sladkor tudi \xc4\x8debele. Zanje predstavlja denimo mana z iglic hoje pomemben vir hrane in hojev med dejansko izvira iz te mane, ne iz nektarja._NEWLINE_Listne u\xc5\xa1i najve\xc4\x8dkrat zatiramo s kemi\xc4\x8dnimi sredstvi (insekticidi), na nekaterih obmo\xc4\x8djih pa izvajajo tudi biolo\xc5\xa1ki nadzor in naseljujejo njihove naravne sovra\xc5\xbenike, predvsem polonice, mre\xc5\xbeekrilce (npr. navadno ten\xc4\x8di\xc4\x8darico) ter zajedavske ose.\n_START_SECTION_\nSistematika in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nMolekularni znaki dokazujejo, da so listne u\xc5\xa1i zagotovo monofiletska skupina znotraj polkrilcev, ki so se iz listnim u\xc5\xa1em podobnega prednika razvile v juri, pred okoli 150 milijoni let. V kredi je pri\xc5\xa1lo do obse\xc5\xbene radiacije vrst, ki je sovpadala z razcvetom kritosemenk. Na podlagi genetskih znakov domnevamo, da je so\xc5\xbeitje z bakterijami \xc5\xa1e starej\xc5\xa1e, prvi\xc4\x8d naj bi se pojavilo med 200 in 250 milijoni let pri njihovih prednikih. Natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1a sistematska razdelitev listnih u\xc5\xa1i je trenutno predmet revizije, saj se pojavljajo novi molekularni in morfolo\xc5\xa1ki podatki._NEWLINE_Dale\xc4\x8d najve\xc4\x8d vrst vsebuje dru\xc5\xbeina Aphididae, predstavniki katere so tudi najpogostej\xc5\xa1i v Evropi. Samo v srednji Evropi \xc5\xbeivi okoli 850 vrst, ki zajedajo na ve\xc4\x8dini na tem ozemlju rasto\xc4\x8dih rastlinskih vrst.\n_START_SECTION_\nListne u\xc5\xa1i v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji \xc5\xbeivi nekaj 10 vrst listnih u\xc5\xa1i, najbolj znane so med pravimi listnimi u\xc5\xa1mi siva breskova u\xc5\xa1 (Myzus persicae), mokasta kapusova u\xc5\xa1 (Brevicoryne brassicae) in \xc4\x8drna fi\xc5\xbeolova u\xc5\xa1 (Aphis fabae).'