b"\n_START_ARTICLE_\nBiosfera\n_START_PARAGRAPH_\nBiosfera je vsota vseh ekosistemov. Imenuje se tudi obmo\xc4\x8dje \xc5\xbeivljenja na zemlji. Je svetovni ekolo\xc5\xa1ki sistem, ki vklju\xc4\x8duje vsa \xc5\xbeiva bitja na zemlji in njihova razmerja, vklju\xc4\x8dno z njihovo povezavo z elementi litosfere, hidrosfere in ozra\xc4\x8dja. Znanstveniki predvidevajo, da je biosfera nastala pred 3,5 milijarde let s procesom biogeneze.\n_START_SECTION_\nIzvor in uporaba izraza\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz biosfera je skoval geolog Eduard Suess leta 1875, katerega je definiral tako:_NEWLINE_\xc2\xbbMesto na Zemeljski povr\xc5\xa1ini, kjer se nahaja \xc5\xbeivljenje.\xc2\xab_NEWLINE_Medtem, ko ima izraz biosfera geolo\xc5\xa1ki izvor, na ta izvor vplivata tako Darwin-ova in Maury-eva veda o zemlji. Povezava biosfere v ekolo\xc5\xa1ki kontekst prihaja iz dvajsetih let prej\xc5\xa1njega stoletja (glej Vladimir I. Vernadsky), ki uspe\xc5\xa1no nadgradi tezo iz leta 1935, vpeljano po Sir Arthur Tansley-u (glej zgodovina ekologije). Vernadsky je definiral ekologijo kot znanost biosfere. To je v bistvu interdisciplinarni koncept vklju\xc4\x8devanja astronomije, geofizike, meteorologije, biogeografije, evolucije, geologije, geokemije, hidrologije in \xe2\x80\x93 splo\xc5\xa1no povedano \xe2\x80\x93 vsega \xc5\xbeivljenja in zemeljskih znanosti.\n_START_SECTION_\nDomneva GAIA\n_START_PARAGRAPH_\nDomneva Gaia je teorija, da je biosfera organizem, ki vseskozi raste \xe2\x80\x93 metafori\xc4\x8dno ali pa zares. James Lovelock, angle\xc5\xa1ki znanstvenik ozra\xc4\x8dja, je predstavil domnevo Gaiao, da bi razlo\xc5\xbeil kako sodelujeta naravni bioti\xc4\x8dni in nenaravni abioti\xc4\x8dni faktor v biosferi. Ta domneva gleda na zemljo kot \xc5\xbeivi organizem, v katerem ozra\xc4\x8dje, geosfera in hidrosfera delujejo kot medsebojno povezani sistemi, ki so nosilci vsega \xc5\xbeivega. V zgodnjih 1970-ih, je Lynn Margulis, ameri\xc5\xa1ki mikrobiolog, dodal k domnevi to, da ne obstaja ni\xc4\x8d specifi\xc4\x8dnega, kar bi vezalo biosfero in druge zemeljske sisteme. Za dokaz, ko se vi\xc5\xa1ina ogljikovega dioksida v ozra\xc4\x8dju pove\xc4\x8da, za\xc4\x8dne rastlinje hitreje rasti. Posledica je zmanj\xc5\xa1anje ravni ogljikovega dioksida v ozra\xc4\x8dju._NEWLINE_Dandanes je veliko znanstvenikov vpletenih v novih podro\xc4\x8djih, kjer preu\xc4\x8dujejo delovanje naravnih bioti\xc4\x8dnih in nenaravnih abioti\xc4\x8dnih faktorjev v biosferi. Dve takih ved sta geobiologija in geomikrobiologija. Ekosistemi se pojavljajo, ko \xc5\xbeiva bitja in njihovo okolje delujejo kot sistem. Razlika med ekosistemom in biosfero bi bila potem preprosta \xe2\x80\x93 biosfera je na splo\xc5\xa1no vse.\n_START_SECTION_\nObseg Zemljine biosfere\n_START_PARAGRAPH_\nVsak del planeta, od polarnih kap do \xc5\xa1irnega ekvatorja, podpira \xc5\xbeivljenje \xe2\x80\x93 naj si bodi mikroskopska bakterija, ali pa ogromni kit. Novej\xc5\xa1e raziskave ka\xc5\xbeejo iz podro\xc4\x8dja mikrobiologije ka\xc5\xbeejo, da je obseg mikrobnih \xc5\xbeivih tvorb v zemljini skorji in v tako imenovanih 'ne\xc5\xbeivljenjskih obmo\xc4\x8djih' ve\xc4\x8dji, kot vseh drugih \xc5\xbeivih bitij na zemlji \xe2\x80\x93 \xc5\xbeivalstva in rastlinstva. Natan\xc4\x8den obseg zemljine biosfere je zelo te\xc5\xbeko izmerljiv. Ve\xc4\x8dina ptic leti na vi\xc5\xa1ini 650 \xe2\x80\x93 1800 metrov, in obstajajo primeri rib, ki \xc5\xbeivijo na globinah tudi do 8372 metrov pod vodo (jarek Puerto Rico)._NEWLINE_Seveda obstajajo tudi ekstremi \xe2\x80\x93 ugotovljeno je, da R\xc3\xbcppell-ov jastreb leti na zavidljivih 11300 metrov visoko, in da se gosi, ko se selijo, letijo \xc4\x8dez Mount Everest \xe2\x80\x93 na 8300 metrih nadmorske vi\xc5\xa1ine. Jaki \xc5\xbeivijo konstantno na vi\xc5\xa1inah 3200 \xe2\x80\x93 5400 metrih nadmorske vi\xc5\xa1ine, gorske koze do 3050 metrov. Na takih vi\xc5\xa1inah, se rastlinojedi najve\xc4\x8dkrat pre\xc5\xbeivljajo z mahovjem, li\xc5\xa1aji in zeli\xc5\xa1\xc4\x8di_NEWLINE_Mikroskopski organizmi \xc5\xbeivijo pa v takih ekstremih, da \xe2\x80\x93 \xc4\x8de jih vzamemo v obzir \xe2\x80\x93 se \xc5\xa1irina zemljine biosfere krepko pove\xc4\x8da. Najdeni so bili mikrobi v ozra\xc4\x8dju, tudi na 41 kilometrih. Malo verjetno je, da so mikrobi aktivni na taki nadmorski vi\xc5\xa1ini, kjer so temperature izjemno nizke in ultravijoli\xc4\x8dno sevanje zelo visoko. Veliko bolj vrjetno je, da so bili ti mikrobi prene\xc5\xa1eni v vi\xc5\xa1je sloje ozra\xc4\x8dja preko vetrov ali ognjeni\xc5\xa1kih izbruhov. Mikrobe, ki \xc5\xbeivijo v morju, so na\xc5\xa1li na globini ve\xc4\x8d kot 10\xc2\xa0km (Marijanin prekop). Mikrobi niso odvisni od vode, zraka ali Zemeljske skorje. Gojeni termofilni mikrobi so bili odstranjeni iz jedra zemlje, kjer so temperature kamnine nekje med 65-75\xc2\xa0\xc2\xb0C. Temperatura se pove\xc4\x8duje hitro glede na bli\xc5\xbeino jedra zemlje. Hitrost dviga temperature je odvisna od veliko faktorjev vklju\xc4\x8dno s tipom zemljeske skorje (zemljaska skorja ali dno morja), tipa kamnine, geografske lokacije itd. Zgornja temepraturna meja, pri kateri mikrobi pre\xc5\xbeivijo, je 122\xc2\xa0\xc2\xb0C, tako, da lahko mejo pre\xc5\xbeivetja v globoki boisferi definiramo po temepraturi, bolj kot po aboslutni globini._NEWLINE_Zemeljsko biosfero lahko razdelimo na \xc5\xa1tevilne ekosisteme, na katerem v glavnem prebivajo podobne floro in favno. Na kopnem so ekosistemi ve\xc4\x8dinoma lo\xc4\x8deni po zemljepisni \xc5\xa1irini. Zemljski ekosistem okoli Artike in Arti\xc4\x8dnega kroga je relativno neprijazen do rastlinskega in \xc5\xbeivalskega \xc5\xbeivljenja, med tem ko je ekosistem blizu ekvatorja bolj pogosto naseljen. Kopenski organizmi v zmernih in Arti\xc4\x8dnih ekosistemih imajo relativno malo rastlinja (biomase), energijskih izvorov, ter imajo vidne prilagoditve na mraz. Te organizmi se prilagojeni tudi na selitveno migracijo, zmisko spanje, ve\xc4\x8d plastno izolacijo pred mrazom (ko\xc5\xbea, ma\xc5\xa1\xc4\x8doba), ter znajo uravnavati toploto v telesu (vro\xc4\x8dekrvnost)."