b'\n_START_ARTICLE_\nFranc \xc5\xbdi\xc5\xbeek (pravnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nFranc \xc5\xbdi\xc5\xbeek se je rodil voja\xc5\xa1kemu zdravniku Francu in Emiliji roj. Ecker v Gradcu, kjer se je kasneje tudi izobra\xc5\xbeeval in leta 1898 doktoriral na gra\xc5\xa1ki pravni fakulteti in se dodatno izpopolnjeval na visoki \xc5\xa1oli politi\xc4\x8dnih znanosti v Parizu. Zaposlil se je na Dunaju, kjer je bil do 1903 v slu\xc5\xbebi na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, nato pri statisti\xc4\x8dni centralni komisiji in ministrstvu za trgovino in se 1909  habilitiral za privatnega docenta za statistiko na dunajski univerzi. Leta 1916 je bil postavljen za izrednega profesorja na novi univerzi v Frankfurtu, prevzel takrat edino specialno katedro za statistiko v Evropi in tu deloval do smrti. Bil je \xc4\x8dlan \xc5\xa1tevilnih evropskih statisti\xc4\x8dnih ustanov._NEWLINE_\xc5\xbdi\xc5\xbeek je prve \xc4\x8dlanke in razprave s socialnoekonomskega podro\xc4\x8dja objavil \xc5\xbee leta 1901._NEWLINE_Znanstveno ime si je pridobil s prvo ve\xc4\x8djo \xc5\xa1tudijo Theorie der statistischen Mittelwerte (Leipzig 1908; leta 1913 prevedeno v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in v japon\xc5\xa1\xc4\x8dino). Med \xc5\xa1tevilnimi \xc4\x8dlanki je slovenski menda samo O ljudskem \xc5\xa1tetju (1911), v katerem obravnava tudi vpra\xc5\xa1anje statisti\xc4\x8dnega poizvedovanja o ob\xc4\x8devalnem jeziku in Pravni temelji statistike (1914). Napisal je tudi ve\xc4\x8d strokovnih knjig._NEWLINE_\xc5\xbdi\xc5\xbeek je bil strog znanstvenik in odli\xc4\x8den predavatelj. Z znanstvenimi deli je poglabljal statisti\xc4\x8dno metodologijo in pripomogel k utrjevanju statisti\xc4\x8dne znanosti, da se je raz\xc5\xa1irila in si pridobila samostojno mesto med socialnimi vedami.'