b'\n_START_ARTICLE_\nGregor \xc5\xbdiberna\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBil je izu\xc4\x8den klobasi\xc4\x8dar in prekajevalec. V mladosti sta z bratom Nacetom v Trstu odprla prvo slovensko kavarno in zatem \xc5\xa1e delikateso, a kot zavedna Slovenca pri\xc5\xa1la v konflikt z italijanskimi iredentisti in bila izgnana. \xc5\xbdiberna se je vrnil v rojstni kraj in se nastanil v hlevu pri bratu Francetu. Zaradi njegove nepazljivosti je pri\xc5\xa1lo do po\xc5\xbeara, iz katerega se je sicer re\xc5\xa1il, vendar se v hudem mrazu prehladil, dobil plju\xc4\x8dnico in ji podlegel._NEWLINE_\xc5\xbdiberna je bil va\xc5\xa1ki posebne\xc5\xbe in veseljak, ki je marsikoga pretental in dobil zato vzdevek Tentava. Stalne zaposlitve ni imel. Za pla\xc4\x8dilo je za muzeje in \xc5\xa1ole lovil gade in modrase, hkrati se je z veliko vnemo podajal v bli\xc5\xbenje kra\xc5\xa1ko podzemlje. Leta 1884 je zaslovel z odkritjem prostorne Diva\xc5\xa1ke jame (najprej imenovana Rudolfova jama). S sova\xc5\xa1\xc4\x8danom Jakobom Re\xc5\xa1averjem je vso jamo raziskal, poimenoval posamezne kapnike in druge detajle s slovenskimi imeni, ki pa so se ve\xc4\x8dinoma izgubila iz spomina. Leta 1885 je dala diva\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dina nadelati v jami pota, namestiti vhodna vrata in jamo so za\xc4\x8deli obiskovati doma\xc4\x8dini in \xc5\xa1tevilni tujci. \xc5\xbdiberna je bil \xc4\x8duvar jame in vodnik, saj je znal tudi nem\xc5\xa1ko in italijansko. Ob\xc4\x8dina je 1886 sklenila najemno pogodbo za 10 let z avstrijskim turisti\xc4\x8dnim klubom na Dunaju, a sta jo partnerja 1890 razveljavila in jama je pri\xc5\xa1la v upravljanje planinskega dru\xc5\xa1tva. Po 2. svet. vojni jama turistom ni bila  dostopna, ker so 1943 Nemci razstrelili vhod, da ne bi imeli v njej partizani zavetja._NEWLINE_\xc5\xbdiberna je bil izredno pogumen in spreten plezalec v kra\xc5\xa1ka brezna. 16. septembra 1889 se je s pomo\xc4\x8djo vitla spustil 190 m globoko po navpi\xc4\x8dnem breznu na dno bli\xc5\xbenje Ka\xc4\x8dne jame ter dal tr\xc5\xbea\xc5\xa1kemu jamarju Antonu Hankeju prve podatke o njej. \xc5\xa0tiri leta kasneje je v dogovoru s tr\xc5\xbea\xc5\xa1kim jamarjem Josefom Marinitschem in s \xc5\xa1e \xc5\xa1tirimi doma\xc4\x8dini postavil od vhoda do dna Ka\xc4\x8dne jame lesene lestve, za kar so potrebovali 315 dni, ogromno napora in tveganja. Rad se je pridru\xc5\xbeil tudi odpravam tujih raziskovalcev na\xc5\xa1ega podzemlja, zlasti z Dunaja in iz Trsta, zato ga ve\xc4\x8dkrat omenja tuja speleolo\xc5\xa1ka literatura.'