b'\n_START_ARTICLE_\nRjavo ma\xc5\xa1\xc4\x8dobno tkivo\n_START_PARAGRAPH_\nRjavo ma\xc5\xa1\xc4\x8dobno tkivo ali rjavo ma\xc5\xa1\xc4\x8devje je eden od dveh tipov ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih tkiv pri sesalcih. Prisoten je predvsem v mladi\xc4\x8dih, tudi v dojen\xc4\x8dkih, in hibernirajo\xc4\x8dih \xc5\xbeivalih. Pri odraslem \xc4\x8dloveku so navadno prisotne le majhne koli\xc4\x8dine okoli nadledvi\xc4\x8dnih \xc5\xbelez in velikih krvnih \xc5\xbeil._NEWLINE_Organizirano je v re\xc5\xbenje (lobule), lo\xc4\x8dene z vezivnimi pretini, ki prina\xc5\xa1ajo krvne \xc5\xbeile in simpati\xc4\x8dna \xc5\xbeiv\xc4\x8dna vlakna. Ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne celice ali adipociti rjavega ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnega tkiva so plurivakuolarni, saj imajo v citoplazmi ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kaplijic, kar jim daje vakuoliran videz (v primerjavi z adipociti belega ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnega tkiva, ki imajo eno ve\xc4\x8djo kapljico). Rjavo barvo dajejo predvsem \xc5\xa1tevilni mitohondriji, ki vsebujejo \xc5\xbeelezo. Zaradi ve\xc4\x8dje potrebe po kisiku vsebuje tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo kapilar, ki tudi prispevajo k rjavemu obarvanju tkiva. Celice so po obliki poligonalne in manj\xc5\xa1e od adipocitov belega ma\xc5\xa1\xc4\x8devja (povpre\xc4\x8dno od 20-40 \xce\xbcm). Jedro je okroglo in centralno le\xc5\xbee\xc4\x8de._NEWLINE_Glavna funkcija rjavega ma\xc5\xa1\xc4\x8devja je generacija toplote preko netresave termogeneze za ogrevanje telesa v primeru padca temperature pod vrednostjo, ki je dolo\xc4\x8dena v hipotalamusu. Novej\xc5\xa1e raziskave predvidevajo da imajo vlogo v porabi energije, zaradi \xc4\x8desar so pomemben dejavnik (determinanta) v nastanku debelosti. Z induciranjem nastanka ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine rjavega ma\xc5\xa1\xc4\x8devja bi se zato lahko zdravilo debelost in z debelostjo povezane bolezni, na primer sladkorno bolezen tipa 2.\n_START_SECTION_\nFiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nDo neke mere vse celice toplokrvnih (homeotermnih) organizmov oddajajo toploto, \xc5\xa1e posebej v primeru zni\xc5\xbeanja temperature v telesu pod normalno vrednost, vendar so le adipociti rjavega ma\xc5\xa1\xc4\x8devja specializirani za tvorbo toplote preko netresave termogeneze. Pri izpostavitvi hladnemu okolju v za\xc4\x8detnem obdobju za\xc4\x8dne nastajati rjavo ma\xc5\xa1\xc4\x8devje, ki \xc5\xbee tvori toploto. Potrebni preostanek toplote se tvori s tresavo termogenezo, pri kateri so mi\xc5\xa1ice konstantno pod \xc5\xbeiv\xc4\x8dno stimulacijo. V skladu z ve\xc4\x8djimi potrebami po delovanju mi\xc5\xa1ic se pove\xc4\x8da tudi gostota kapilar ter oksidativna zmo\xc5\xbenost mitohondrijev in spremeni se oblika mitohondrijev ter sestava miofilamentov. Po nastanku zadostne koli\xc4\x8dine tkiva se organizem ogreva samo z netresavo termogenezo._NEWLINE_V ve\xc4\x8dini celic so mitohondriji pomembni predvsem za proizvodnjo energije v obliki adenozin trifosfata (ATP). Proces vklju\xc4\x8duje sklopitev elektrokemi\xc4\x8dnega gradienta protonov z delovanjem ATP-sintaze in s tem pretvorbo adenozin difosfata (ADP) v ATP. V primeru netresave termogeneze v rjavem ma\xc5\xa1\xc4\x8devju pa sta gradient in delovanje ATP sintaze razklopljena. Razklopitev omogo\xc4\x8da transmembranski protein termogenin na notranji membrani mitohondrijev, ki ob aktivaciji omogo\xc4\x8da alternativni prehod protonov skozi notranjo membrano v matriks. Energija elektrokemi\xc4\x8dnega gradienta se pri tem sprosti kot toplota, s katero se organizem ogreje.\n_START_SECTION_\nFunkcije\n_START_PARAGRAPH_\nPri mladi\xc4\x8dih predstavlja rjavo ma\xc5\xa1\xc4\x8devje znaten dele\xc5\xbe v telesu. Pri dojen\xc4\x8dkih predstavlja 1\xc2\xa0% celotne telesne mase in je prisotno na hrbtnem delu ter ob ramenih. Zaradi tvorbe toplote ima izjemen pomen pri prepre\xc4\x8devanju podhladitve, saj imajo mladi\xc4\x8di ve\xc4\x8djo razmerje med telesno povr\xc5\xa1ino (v sorazmerju z izgubo toplote) in volumnom (v sorazmerju s proizvodnjo toplote) ter proporcionalno ve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino glave, zaradi \xc4\x8desar je izguba toplote ve\xc4\x8dja. Poleg tega je toplotna izolacija, tj. podko\xc5\xbeno ma\xc5\xa1\xc4\x8devje in dlake, slabo razvita, \xc5\xbeiv\xc4\x8devje ni dokon\xc4\x8dno razvito, zaradi \xc4\x8desar se avtonomno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje ne odziva dovolj hitro na hladno okolje (npr. kr\xc4\x8denje krvnih \xc5\xbeil), skeletnega mi\xc5\xa1i\xc4\x8dja pa je relativno malo, zato tresava termogeneza v danem primeru ni dovolj u\xc4\x8dinkovita._NEWLINE_V odraslem \xc4\x8dloveku se koli\xc4\x8dina tkiva zmanj\xc5\xa1a zaradi ve\xc4\x8dje tvorbe toplote iz bazalnega metabolizma, manj\xc5\xa1ega razmerja med telesno povr\xc5\xa1ino in volumnom ter na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja (obleke, bivanje v zgradbah z ugodno temperaturo,...). Tako je rjavo ma\xc5\xa1\xc4\x8devje navadno prisotno le v majhnih koli\xc4\x8dinah okoli nadledvi\xc4\x8dnih \xc5\xbelez in velikih krvnih \xc5\xbeil, neredko pa tudi v znatnih koli\xc4\x8dinah v zgornjem delu prsnega ko\xc5\xa1a in vratnem predelu v manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8dinah. Prisotnost tkiva po starostnih skupinah je razli\xc4\x8dna in pri pacientih, obolelih za rakom, verjetneje odra\xc5\xbea tip rakastega obolenja. Obstajajo raziskave, po katerih naj bi ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe ljudi, ki imajo znatno koli\xc4\x8dino rjavega ma\xc5\xa1\xc4\x8devja, pripadal \xc5\xbeenskemu spolu. V redkih primerih se rjavo ma\xc5\xa1\xc4\x8devje v dobi odra\xc5\xa1\xc4\x8danja ne skr\xc4\x8di, temve\xc4\x8d se \xc5\xa1e razvija, kar vodi do nastanka specifi\xc4\x8dnega benignega tumorja, imenovanega hibernom._NEWLINE_Pri \xc5\xbeivalih omogo\xc4\x8da rjavo ma\xc5\xa1\xc4\x8dobno tkivo nadome\xc5\xa1\xc4\x8danje potrebe po drgetanju, kadar se ogrevajo po koncu obdobja hibernacije, poleg tega pa je v evolucijskem smislu omogo\xc4\x8dalo razvoj novih ekolo\xc5\xa1kih ni\xc5\xa1 organizmov, natan\xc4\x8dneje prilagoditve na nova, hladnej\xc5\xa1a geografska obmo\xc4\x8dja in delovanje v hladnej\xc5\xa1ih obdobjih (npr. v \xc4\x8dasu mrzlih no\xc4\x8di ali pa zime). Zaradi razmeroma velike koli\xc4\x8dine tega tkiva v hibernirajo\xc4\x8dih \xc5\xbeivalih je bilo sprva poimenovano hibernacijska \xc5\xbeleza.\n_START_SECTION_\nEmbriologija\n_START_PARAGRAPH_\nPri \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem plodu se fibroblastni preadipociti za\xc4\x8dnejo diferencirati v rjavo ma\xc5\xa1\xc4\x8devje pri 20. tednu nose\xc4\x8dnosti. Klju\xc4\x8den gen za diferenciacijo fibroblastov v adipocite je PPAR\xce\xb3. Ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine se nahajajo predvsem na mestih, kjer bi lahko po rojstvu relativno hladna zunanja okolica ogrozila delovanje pomembnej\xc5\xa1ih organov in drugih struktur, kot so torej mo\xc5\xbeganske \xc5\xbeile, ve\xc4\x8dje abdominalne \xc5\xbeile in drobovje oz. notranji telesni organi, \xc5\xa1e posebej trebu\xc5\xa1na slinavka (pankreas), ledvica in nadledvi\xc4\x8dna \xc5\xbeleza.\n_START_SECTION_\nMedicinski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na novej\xc5\xa1e raziskave je predvidevano, da so genetske razlike v komponentah netresave termogeneze lahko pomemben dejavnik (determinanta) v nastanku debelosti._NEWLINE_Nasprotno od tega se lahko predvideva, da bi se z induciranjem nastanka rjavega ma\xc5\xa1\xc4\x8devja lahko zdravilo debelost in z njo povezane bolezni, kot so sladkorna bolezen tipa 2, sr\xc4\x8dno\xc5\xbeilne bolezni, dolo\xc4\x8deni tipi rakastih obolenj, osteoartritis idr. Problem nastopi pri stimulaciji prekurzorskih adipocitov, saj ti nimajo \xce\xb2-3 adrenergi\xc4\x8dnimi receptorjev, zaradi \xc4\x8desar bi bila potrebna stimulacija \xce\xb2-1 adrenergi\xc4\x8dnih receptorjev, kar bi vodilo v neizbe\xc5\xbene stranske u\xc4\x8dinke, kot so motnje sr\xc4\x8dnega utripa. Poleg tega bi bila stimulacija odvisna bolj od malo\xc5\xa1tevilnih prekurzorjev adipocitov rjavega ma\xc5\xa1\xc4\x8devja in ne bi nujno vodila v zmanj\xc5\xa1anje telesne te\xc5\xbee. Alternativna mo\xc5\xbenost bi bila stimulacija izra\xc5\xbeanja gena za termogenin v drugih tkivih, kot je belo ma\xc5\xa1\xc4\x8dobno in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno tkivo, vendar bi se sestava tkiva in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna masa spremenili. Zato bi bila stimulacija nastanka rjavega ma\xc5\xa1\xc4\x8devja, v povezavi z dejstvom, da je stimulacija z \xce\xb2-3 agonisti pri \xc5\xbeivalskih modelih vodila v zmanj\xc5\xa1anje telesne te\xc5\xbee, veliko primernej\xc5\xa1a izbira za zdravljenje debelosti._NEWLINE_Pove\xc4\x8dane koli\xc4\x8dine rjavega ma\xc5\xa1\xc4\x8devja lahko sicer nastanejo tudi pri nekaterih patolo\xc5\xa1kih stanjih, kot je feokromocitom (benigni tumor sredice nadledvi\xc4\x8dne \xc5\xbeleze), zaradi katerega je pove\xc4\x8dana tvorba in sekrecija adrenalina in noradrenalina, s tem pa je induciran nastanek ma\xc5\xa1\xc4\x8devja.'