b'\n_START_ARTICLE_\nBiolo\xc5\xa1ki spol\n_START_PARAGRAPH_\nBiol\xc3\xb3\xc5\xa1ki sp\xc3\xb4l  je posledica kombiniranja genetskih lastnosti organizmov pri spolnem razmno\xc5\xbeevanju, pri katerem pride do diferenciacije v mo\xc5\xa1ko ali \xc5\xbeensko obliko (spol). Spola se lo\xc4\x8dita predvsem po tipu spolnih celic (gamet), ki jih proizvajata. Mo\xc5\xa1ke spolne celice (semen\xc4\x8dice) so majhne in bolj mobilne, prilagojene temu da raz\xc5\xa1irjajo svoj genetski material. \xc5\xbdenske spolne celice (jaj\xc4\x8deca) so ve\xc4\x8dje in vsebujejo hranilne snovi za zgodnji razvoj zarodka._NEWLINE_Izvirno stanje je, da je organizem dvospolnik (hermafrodit) - proizvaja tako mo\xc5\xa1ke kot \xc5\xbeenske spolne celice, ki so lahko tudi enake po zgradbi in funkciji (t. i. izogamija). Tak\xc5\xa1ne so na primer nekatere \xc5\xbeivali in ve\xc4\x8dina rastlin. Pri drugih je pri\xc5\xa1lo do specializacije - osebek je bodisi mo\xc5\xa1kega (samec), bodisi \xc5\xbeenskega spola (samica) in proizvaja samo temu ustrezne spolne celice. Spol osebka lahko dolo\xc4\x8dajo genetski dejavniki - spolni kromosomi - ali dejavniki okolja, odvisno od vrste. Tako pri mnogih plazilcih vpliva na spol temperatura gnezda med razvojem zarodka. Nekatere ribe spreminjajo spol tekom svojega \xc5\xbeivljenja, pogosto v odvisnosti od spola drugih rib v jati._NEWLINE_Razlika v telesni zgradbi med spoloma pri organizmih, t. i. spolna dvoli\xc4\x8dnost, je povezana z razli\xc4\x8dno vlogo spolov pri razmno\xc5\xbeevanju.'