b'\n_START_ARTICLE_\nUniverzalno oblikovanje\n_START_SECTION_\nOblikovalski standard\n_START_PARAGRAPH_\nSpecifikacija o oblikovanju brez ovir je bila objavljena leta 1960. To je bila zbirka ve\xc4\x8d kot 11-letnih raziskav na podro\xc4\x8dju invalidske ergonomije. Leta 1961 je specifikacija postala prvi Standard o oblikovanju brez ovir (Barrier Free Design Standard), imenovan Ameri\xc5\xa1ki nacionalni standard, ki je bil objavljen kot A1171.1. To je bil prvi standard, ki je predstavljal merila za oblikovanje objektov in programov, ki jih lahko uporabljajo invalidi. Z raziskavo so pri\xc4\x8deli leta 1949 na univerzi v Illinoisu \xe2\x80\x93 Urbana Champaign Campus in se nadaljuje vse do danes. Glavni raziskovalec je dr. Timothy Nugent (na za\xc4\x8detki standardov 1961, 1971, 1980 je navedeno njegovo ime). Dr. Nugent je leta 1949 osnoval Nacionalno invalidsko ko\xc5\xa1arkarsko zdru\xc5\xbeenje. Leta 1984 je standard ANSI A117.1 sprejela zvezna vlada ZDA, Urad za splo\xc5\xa1ne zadeve pod 35 FR 4814 - 3/20/70, 39 FR 23214 - 6/27/74, 43 FR 16478 ABA- 4/19/78, 44 FR 39393 7/6/79, 46 FR 39436 8/3/81 za UFAS in nato \xc5\xa1e leta 1990 za ADA. Arhivirani dokumenti o raziskavi so v Mednarodnem zakoniku sveta (International Code Council - ICC) - ANSI A117.1. V poznih 50-ih in 60-ih letih je dr. Nugent po vsem svetu predstavljal koncept neodvisnega sodelovanja oseb s posebnimi potrebami skozi programske mo\xc5\xbenosti in arhitekturno oblikovanje._NEWLINE_Kraljevi in\xc5\xa1titut britanskih arhitektov, g. Selwyn Goldsmith, je v obliki treh izdaj v letih 1963, 1967 in 1997 izdal celovito publikacijo o oblikovanju za invalide. Publikacija vsebuje dragocene empiri\xc4\x8dne podatke in \xc5\xa1tudije o osebah s posebnimi potrebami. Za oblikovalce in graditelje sta oba standarda odli\xc4\x8dno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Invalidska ergonomija bi morala u\xc4\x8diti oblikovalce, in\xc5\xbeenirje in neprofitna vodstva k nadaljnjemu razumevanju o tem kaj naredi okolje za v celoti sprejemljive osebe s posebnimi potrebami. _NEWLINE_Predstavniki iz Kitajske, Ju\xc5\xbene Koreje in Japonske so se oktobra leta 2003 v Pekingu sestali in dogovorili, da ustanovijo odbor za dolo\xc4\x8ditev skupnih standardov za oblikovanje \xc5\xa1iroke palete izdelkov in storitev, ki so lahke za razumevanje in za uporabo. Njihov cilj je bil objaviti standard v letu 2004, ki bi pokrival, med drugimi podro\xc4\x8dji, tudi standard o izdelkih \xc5\xa1iroke porabe (na podlagi predlogov japonskih strokovnjakov) in standardizaciji znakov na javnih objektih, ki je bilo posebnega pomena za Kitajsko, ker je bila pripravljena gostiti poletne olimpijske igre leta 2008.\n_START_SECTION_\nOblikovanje za vse (Design for all \xe2\x80\x93 DfA)\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz Design for All (DfA) se uporablja za opisovanje oblikovne filozofije kako naj bi uporabljalo izdelke, storitve in sisteme \xc4\x8dim ve\xc4\x8d ljudi, ne da bi jih bilo potrebno prilagoditi. Oblikovanje za vse je oblikovanje za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko raznolikost, socilano vklju\xc4\x8denost in enakost (EIDD Stockholmska deklaracija iz leta 2004). Glede na Evropsko komisijo, on spodbuja proizvajalce in ponudnike storitev k proizvodnji novih tehnologij za vse: tehnologije, ki so primerne za starej\xc5\xa1e in invalide. Nastanek \xc2\xbboblikovanja za vse\xc2\xab\xc2\xa0je iz podro\xc4\x8dja dostopnosti brez ovir za invalide in \xc5\xa1ir\xc5\xa1i pojem univerzalnega oblikovanja.\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi je bilo oblikovanje za vse poudarjeno s strani Evropske komisije skozi iskanje uporabniku bolj prijazne dru\xc5\xbebe.Pri oblikovanju za vse gre za zagotavljanje okolja, izdelkov, storitev in vmesnega dela za ljudi vseh starosti in zmo\xc5\xbenosti v razli\xc4\x8dnih situacijah in v razli\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Ker se prebivalstvo stara in je vse bolj ve\xc4\x8deti\xc4\x8dno sestavljeno, je \xc2\xbboblikovanje za vse\xc2\xab\xc2\xa0postala glavna tema. Sledi tr\xc5\xbenemu pristopu in bi lahko doseglo \xc5\xa1ir\xc5\xa1i trg. Z izdelki in storitvami, ki so dostopni, cenovno ugodni in enostavni za uporabo, izbolj\xc5\xa1uje kvaliteto \xc5\xbeivljenja vseh dr\xc5\xbeavljanov. Oblikovanje za vse omogo\xc4\x8da enostaven dostop do grajenega okolja, dostop do storitev in uporabniku prijaznih izdelkov, katerih dejavnik ni le kakovost ampak nuja za veliko starej\xc5\xa1ih in invalidnih oseb. Zgodnje vklju\xc4\x8devanje \xc2\xbboblikovanja za vse\xc2\xab\xc2\xa0v proces na\xc4\x8drtovanja je veliko ugodneje kot uvajanje sprememb potem, koso re\xc5\xa1itve \xc5\xbee na trgu. To najbolje dose\xc5\xbeemo, \xc4\x8de vklju\xc4\x8dimo in opredelimo uporabnike (interesne skupine) \xc5\xbee v postopke odlo\xc4\x8danja. Ti vodijo k oblikovalskim napotkom in izobra\xc5\xbeevanju v javnem in zasebnem sektorju, predvsem tistih, ki odlo\xc4\x8dajo o prednostih, ki jih je mogo\xc4\x8de pridobiti v skladu z uporabo modela v razli\xc4\x8dnih ekonomsko-socialnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah.\n_START_SECTION_\nOblikovanje za vse in informacijska in komunikacijska tehnologija (ICT)\n_START_PARAGRAPH_\nCilj \xc2\xbboblikovanja za vse\xc2\xab\xc2\xa0je zagotoviti, da lahko vsakdo sodeluje v informacijski dru\xc5\xbebi. Evropsak unija se nana\xc5\xa1a na izraza E-vklju\xc4\x8denost in e-dostopnost. Predlagan je trojni pristop:  blago, ki je lahko dostopno skoraj vsem potencialnim uporabnikom brez spreminjanja, v kolikor se to ne da, pa izdelki, ki se zlahka prilagodijo razli\xc4\x8dnim potrebam; uporaba standardnih vmesnikov, ki so lahko dostopni z uporabo podporne tehnologije; in na koncu proizvajalci in ponudniki storitev, \xc5\xa1e posebej vendar ne izklju\xc4\x8dno v informacijski in komunikacijski tehnologiji, proizvajajo nove tehnologije, izdelke, storitve in aplikacije za vsakogar.'