b"\n_START_ARTICLE_\nBazilika svetega Lovrenca, Firence\n_START_SECTION_\nZgodovina gradnje\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev, ki je na tem mestu stala od 1059, so 1418 me\xc5\xa1\xc4\x8dani sklenili pove\xc4\x8dati in obnoviti po na\xc4\x8drtih arhitekta Filippa Brunelleschija. Giovanni di Bicci de' Medici je pla\xc4\x8dal Staro zakristijo in sosednjo kapelo. Gradnja je takoj vzbudila ob\xc4\x8dudovanje in arhitekt je 1421 dobil denar za pre\xc4\x8dno ladjo in tri naslednje kapele. 1425 je bila zaradi vojne gradnja prekinjena. Po sedemnajstih letih je Cosimo de' Medici Starej\xc5\xa1i prevzel stro\xc5\xa1ke za dokon\xc4\x8danje cerkve (40.000 zlatih florintov). 1446 je Brunelleschi umrl. Delo je nadaljeval Antonio Manetti._NEWLINE_Za fasado je bilo veliko predlogov, a nikdar ni bilo denarja za izvedbo. 1532 so po Michelangelovem na\xc4\x8drtu zgradili na notranji steni vhodne fasade portal in galerijo, predvideno za relikvije, ki jih je pape\xc5\xbe Klemen VII. poklonil cerkvi. Zvonik so naredili 1741 po na\xc4\x8drtih Ferdinanda Ruggierija.\n_START_SECTION_\nStara zakristija\n_START_PARAGRAPH_\nObnova cerkve se je za\xc4\x8dela s Staro zakristijo, ki se jo lahko obravnava tudi kot samostojen objekt, ki ga imajo strokovnjaki za enega najve\xc4\x8djih dose\xc5\xbekov zgodnje renesanse. Osnovna oblika kapele je kocka, ki se zgoraj preko pendentiva nadaljuje v rebrasto kupolo. Klasi\xc4\x8dni arhitekturni elementi, rebrasti pilastri s korintskimi kapiteli, okrasni venci, loki in okviri, so izdelani iz modro sivega kamna in izstopajo iz beline ozadja. Zadnja stena se v srednji tretjini odpira v prostor za oltar, ki ima tudi kvadratni tloris in je tudi pokrit z majhno kupolo. Vse mere izhajajo iz stranice osnovnega kvadrata. S stebri in pedimentom uokvirjena vrata levo in desno od oltarne odprtine je kasneje dodal Donatello._NEWLINE_Donatello je prevzel izdelavo okrasja: kerube, ki tvorijo okrasni venec; ve\xc4\x8dbarvne okrogle reliefe s prizori iz \xc5\xbeivljenja sv. Janeza Evangelista na pendentivu; \xc5\xa1tiri evangeliste v lunetah; oltar z izrezljano ograjico; \xc4\x8dudovita bronasta vrata s figurami \xc5\xa1tiridesetih mu\xc4\x8denikov in apostolov na obeh straneh oltarja in nad njimi reliefa sv. Kozme in sv. Damijana ter sv. \xc5\xa0tefana in sv. Lovrenca._NEWLINE_V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du kapele le\xc5\xbeita v sarkofagu, pokritem z marmornato oltarno mizo, Giovanni di Bicci de' Medici in \xc5\xbeena Picarda Bueri. Elegantni grob levo od vhoda v kapelo je 1472 izdelal Andrea Verrocchio po naro\xc4\x8dilu Lorenza Veli\xc4\x8dastnega in njegovega brata v \xc4\x8dast o\xc4\x8deta Piera in strica Giovannija.\n_START_SECTION_\nNova zakristija\n_START_PARAGRAPH_\nKardinal Giulio je Michelangelu naro\xc4\x8dil izgradnjo Nove zakristije 1420 in sicer arhitekturo in okrasje. V tlorisu in gradbenih elementih je Michelangelo sledil konceptom iz Brunelleschijeve Stare zakristije, a je pod kupolo, ki je tu kasetirana, vstavil \xc5\xa1e mezanin, tako da je dobil veliko vi\xc5\xa1ji prostor._NEWLINE_Grobove je postavil na tri stene: na steni nasproti oltarju sta pokopana Lorenzo Veli\xc4\x8dastni in njegov ubiti brat Giuliano, na stranskih stenah pa Lorenzov najmlaj\xc5\xa1i sin, tudi Giuliano (vojvoda Nemourski), in vnuk Lorenzo II.(vojvoda Urbinski). Grobova slednjih dveh je Michelangelo okrasil z njunima sede\xc4\x8dima kipoma in alegori\xc4\x8dnimi figurami pri njunih nogah. Potem pa je, po 14 letih dela v presledkih, Firence zapustil in kapela je ostala nedokon\xc4\x8dana. Sarkofag prvih dveh je tako ostal neokra\xc5\xa1en in neizdelani \xc5\xa1e mnogi kipi, ki jih je imel v na\xc4\x8drtu. Na oltarju kapele je Michelangelova znamenita Medi\xc4\x8dejska Marija.\n_START_SECTION_\nKapela vladarjev\n_START_PARAGRAPH_\nKapelo vladarjev sta na\xc4\x8drtovala \xc5\xbee Cosimo I. in Giorgio Vasari, a so jo za\xc4\x8deli graditi \xc5\xa1ele 1605 po zamisli Dona Giovannija de' Medici, ki sta jo dodelal Buontalenti in kasneje Matteo Nigetti. Nastala je ogromna centralno na\xc4\x8drtovana osmerokotna dvorana s kupolo, ki izstopa v panorami mesta. Kupola je bila dograjena \xc5\xa1ele 1826. Tla in stene so prekrite z dragocenimi marmorji. Na spodnjem delu stene je \xc5\xa1estnajstih grbov toskanskih mest, izdelanih v tehniki pietra dura iz poldragih kamnov (jaspis, lazurni kamen), koral in biserovine. Nad njimi je sedem velikih sarkofagov iz orientalskega granita in zelenega jasperja, posve\xc4\x8denih toskanskim vojvodom, trem Cosimom, trem Ferdinandom in Francescu. Nad njimi so uokvirjene ni\xc5\xa1e za kipe, a le dve vsebujeta celopostavna kipa nadnaravne velikosti iz brona. Nad ni\xc5\xa1ami za kipe so ogromni medi\xc4\x8dejski grbi. Ena stranica prostora se odpira v oltarno ni\xc5\xa1o z oltarjem. Vse je v osupljivi, pretirano dragi izvedbi, impresivno delo toskanskih delavnic, ki v presledkih traja vse do dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Kupolo je poslikal 1828-36 Pietro Benvenutti s freskami iz bibli\xc4\x8dnih tem in svetniki. Iz oltarne ni\xc5\xa1e je vhod v dva majhna prostora z relikvariji in dragocenostmi, vklju\xc4\x8dno z muslimanskimi deli iz 10. stoletja iz nekdanje zbirke Lorenza Veli\xc4\x8dastnega._NEWLINE_Posmrtni ostanki niso shranjeni v opisanih sarkofagih ampak v kripti pod njimi, kjer so vojvode pokopani skupaj z \xc5\xbeenami in otroki."