b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Nikolaj IV.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n._NEWLINE_Po Honorijevi smrti je trajalo skoraj 11 mesecev, preden so se kardinali zedinili; zaradi mrzlice, ki je razsajala po rimski okolici, so vsi razen Hieronima zapustili mesto. Ko so se vrnili, so verjetno tudi v znamenje priznanja za njegovo dobrodelno delovanje, dne 22. februarja 1288 izvolili kardinala-\xc5\xa1kofa iz Palestrine, Hieronima Mascija za pape\xc5\xbea. _NEWLINE_Rodil se je kot Girolamo d\xe2\x80\x99Ascoli v Liscianu pri Ascoliju dne 30. septembra 1227 v dru\xc5\xbeini preprostih star\xc5\xa1ev. Priimek Masci najdemo \xc5\xa1ele v poznej\xc5\xa1ih zapisih. \xc5\xbde v mladosti je vstopil k fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanom, 1272 postal njihov provincial v Dalmaciji (Sclavonia), zatem pa pape\xc5\xa1ki poslanec v Carigradu. 1274 so ga izvolili za vrhovnega predstojnika (generalnega ministra) manj\xc5\xa1ih bratov kot naslednika sv. Bonaventura, ki je umrl med lyonskim vesoljnim cerkvenim zborom - in najbr\xc5\xbe so ga izvolili po Bonaventurovi \xc5\xbeelji. Nikolaj III. ga je 1278 imenoval za kardinala-duhovnika pri Santa Pudenziana. Tedaj je v svoji skromnosti dejal: "Bolj\xc5\xa1e je biti zadnji kuhar v samostanu kot kardinal."_NEWLINE_Nikolaj IV., skromen.in miroljuben mo\xc5\xbe, je bil prvi fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski pape\xc5\xbe. Zaradi spopadov med rimskimi plemi\xc5\xa1kimi rodbinami, najbolj sta si nasprotovali rodbini Orsini in Colonna, je kmalu moral zapustiti mesto. V \xc4\x8dasu njegovega pontifikata so kristjani izgubili \xc5\xa1e svoje zadnje postojanke v Palestini: leta 1289 Tripolis in 1291 Akkon. Glavna krivda se lahko pripi\xc5\xa1e politi\xc4\x8dnim sporom med procesarskimi gibelini in propape\xc5\xa1kimi gvelfi, ki so poleg Italije delili velik del Evrope in se mestoma odra\xc5\xbeali v politi\xc4\x8dnih zdrahah propadajo\xc4\x8dega kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega Zamorja. Nikolaj je sku\xc5\xa1al sklicati \xc5\xa1e eno kri\xc5\xbearsko vojno, vendar je kri\xc5\xbearski duh po neslavni aragonski kri\xc5\xbearski vojni popolnoma izvodenel, Sveta de\xc5\xbeela je bila za kristjane izgubljena. Zelo je podprl misijonsko dejavnost Cerkve: misijonarje iz reda manj\xc5\xa1ih bratov je poslal v Albanijo, Srbijo, Bosno in Armenijo. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski misijonar Janez iz Montecorvina (Giovanni da Montecorvino) je s pape\xc5\xbeevim priporo\xc4\x8dilnim pismom prispel na Kitajsko in tam z uspe\xc5\xa1nim misijonarjenjem ustanovil kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko skupnost. V Pekingu je postal 1308 prvi katoli\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof. _NEWLINE_Nikolaj IV. je dal okrasiti apsidi v baziliki Marije Sne\xc5\xbene in v lateranski baziliki.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti v Rimu 4. aprila 1292 so ga v Baziliki Marije Sne\xc5\xbene, ki mu je bila tako zelo pri srcu, tudi pokopali.'