b'\n_START_ARTICLE_\nHekataj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHekataj je nadaljeval racionalisti\xc4\x8dno Talesovo izro\xc4\x8dilo in ga uporabljal predvsem pri prou\xc4\x8devanju zemeljskega povr\xc5\xa1ja. Veliko je potoval po perzijskem cesarstvu, ki je v njegovem \xc4\x8dasu gospodovalo Mali Aziji. Napisal je knjigo o Egiptu in Aziji, ki pa se ni ohranila. V Egiptu se je menda zavedel, kako dale\xc4\x8d sega zgodovina, ko so mu Egip\xc4\x8dani pokazali spise prej\xc5\xa1njih rodov._NEWLINE_Nadaljeval je Anaksimandrovo delo, ko je sku\xc5\xa1al zarisati svet. Kopnino je razdelil na severno polovico, Evropo, in ju\xc5\xbeno polovico, Azijo, od vzhoda na zahod pa sta bila za mejo Sredozemsko morje in Kavkaz. Celini sta bili narisani kot polkroga, vse skupaj pa je obrobljal Okean, svetovna reka. Grki pa vseeno niso bili najve\xc4\x8dji popotniki in raziskovalci tega \xc4\x8dasa. Ta \xc4\x8dast gre Feni\xc4\x8danom, med katerimi je najbolj znan Hanon._NEWLINE_Hekataj je tako kot geografijo uredil tudi zgodovino, saj je napisal prvo gr\xc5\xa1ko poro\xc4\x8dilo o dejanjih ljudi, ki niso na slepo verjeli v bogove in mite. Na mite je dejansko gledal z nevero in s pravim zani\xc4\x8devanjem. Njegova zgodovina se ni ohranila, vendar je brez dvoma nekaj rodov zatem navdihovala njegovega velikega naslednika Herodota. Ker se je Herodotova zgodovina ohranila, je kot o\xc4\x8de zgodovine znan on, \xc4\x8deprav bi si to mogo\xc4\x8de bolj zaslu\xc5\xbeil Hekataj._NEWLINE_Kot Tales je bil tudi Hekataj moder politik. Nasprotoval je, ko so se leta 499 pr. n. \xc5\xa1t. vzdignila gr\xc5\xa1ka mesta v Mali Aziji proti perzijskemu kralju Dareju I. Velikemu. Njegovega nasveta niso poslu\xc5\xa1ali, upor je bil kruto potla\xc4\x8den in znanstvene premo\xc4\x8di gr\xc5\xa1kih mest Male Azije, ki je trajala poldrugo stoletje, je bilo konec. Hekataj je zapisal: "Gr\xc5\xa1kih zgodb je mnogo, vendar so po mojem mnenju sme\xc5\xa1ne."'