b'\n_START_ARTICLE_\nAzori\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nOtoki so bili znani v 14: stoletju, njihovi deli se pojavijo v Atlas Catalan. Leta 1427 je kapitan, ki je plul za Henrika Pomor\xc5\xa1\xc4\x8daka, morda Gon\xc3\xa7alo Velho, morda ponovno odkril Azore, vendar to ni zanesljivo. V delu, ki ga je izdal Thomas Ashe leta 1813 (A History of Azores) , avtor identificira Flamca, Joshua Vander Berga iz Brugga, ki je pristal v arhipelagu med nevihto na poti v Lizbono. Navedel je, da so Portugalci raziskali obmo\xc4\x8dje in ga zahtevali za Portugalsko. Druge zgodbe omenjajo odkritje prvih otokov (otok S\xc3\xa3o Miguel, otok Santa Maria in otok Terceira) s strani mornarjev v slu\xc5\xbebi Henrika Pomor\xc5\xa1\xc4\x8daka, \xc4\x8deprav obstaja le malo dokumentov, ki podpirajo trditve._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je splo\xc5\xa1no znano, da je arhipelag dobil ime po kragulju (a\xc3\xa7or v portugal\xc5\xa1\xc4\x8dini), obi\xc4\x8dajni ptici v \xc4\x8dasu odkritja, je malo verjetno, da bi ta ptica na otokih gnezdila ali bi jo lovili.\n_START_SECTION_\nNaselitev\n_START_PARAGRAPH_\nNa Santa Mariji ni bilo velikih \xc5\xbeivali, zato so po odkritju in pred za\xc4\x8detkom poselitve na otoku pustili ovce, da bi bodo\xc4\x8dim naseljencem zagotovili hrano. Vendar se naselitev ni zgodila takoj. Portugalski ljudje niso imeli veliko zanimanja za izoliran arhipelag, ki je tako dale\xc4\x8d od civilizacije. Gon\xc3\xa7alo Velho Cabral pa je potrpe\xc5\xbeljivo zbiral sredstva in naseljence naslednja tri leta (1433\xe2\x80\x931436) in odplul, da bi ustanovil kolonijo najprej na Santa Mariji in nato na S\xc3\xa3o Miguel._NEWLINE_Naseljenci so o\xc4\x8distili grmovje in kamnine za poljedelstvo - \xc5\xbeito, vinsko trto, sladkorni trs in druge rastline, primerne za lokalno uporabo in tr\xc5\xbene vrednosti. Pripeljali so doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali, kot so koko\xc5\xa1i, zajci, govedo, ovce, koze in pra\xc5\xa1i\xc4\x8di ter zgradili hi\xc5\xa1e in ustanovili vasi._NEWLINE_Arhipelag je bil ve\xc4\x8dinoma naseljen s celinske Portugalske. Portugalski naseljenci so pri\xc5\xa1li iz provinc Algarve, Minho, Alentejo in Ribatejo, pa tudi iz Madeire. S\xc3\xa3o Miguel je bil prvi\xc4\x8d naseljen leta 1449, naseljenci - ve\xc4\x8dinoma iz Estremadure, Alto Alentejo in Algarve na celinskem delu Portugalske, pod poveljstvom Gon\xc3\xa7ala Velha Cabrala \xe2\x80\x93 so pristali na mestu dana\xc5\xa1njega Povoa\xc3\xa7\xc3\xa3o. Mnogi zgodnji naseljenci so bili portugalski sefardski Judje, ki so pobegnili zaradi pritiskov inkvizicije v celinski Portugalski. Leta 1522 je bila Vila Franca do Campo, takratna prestolnica otoka, uni\xc4\x8dena zaradi potresa in plazu, ubitih je bilo okoli 5000 ljudi, prestolnica pa je bila preseljena v Ponta Delgado. Mesto Vila Franca do Campo je bilo obnovljeno na prvotni lokaciji in je danes uspe\xc5\xa1no ribi\xc5\xa1ko in jadralno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Mesto Ponta Delgada je svoj status dobilo leta 1546. Od prve naselitve so se pionirji lotili kmetijstva in do 15. stoletja je Graciosa izva\xc5\xbeal p\xc5\xa1enico, je\xc4\x8dmen, vino in \xc5\xbeganje. Blago so po\xc5\xa1iljali na Terceiro predvsem zaradi bli\xc5\xbeine otoka._NEWLINE_V 18. in 19. stoletju je bil Graciosa gostitelj \xc5\xa1tevilnih uglednih osebnosti, vklju\xc4\x8dno s Chateaubriandom, francoskim pisateljem, ki je v \xc4\x8dasu francoske revolucije pobegnil v Ameriko, Almeida Garretta, portugalskega pesnika, ki je obiskal strica in napisal nekaj pesmi, medtem ko je bil tam in princa Alberta iz Monaka, oceanografa iz 19. stoletja, ki je vodil ve\xc4\x8d ekspedicij v vodah Azorov. Priplul je na svoji jahti Hirondelle in obiskal furna da caldeira, zabele\xc5\xbeeno jamo z vro\xc4\x8dimi izviri. Leta 1869 je pisatelj Mark Twain objavil potovalno knjigo The Innocents Abroad, kjer je opisal svoj obisk Azorov._NEWLINE_Prvi sklic na otok S\xc3\xa3o Jorge je bil leta 1439, vendar dejanski datum odkritja ni znan. Leta 1443 je bil otok \xc5\xbee naseljen, toda aktivno naselje se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1ele s prihodom flamskega plemenita\xc5\xa1a Wilhelma Van der Haegena. Ko je pri\xc5\xa1el v Topo, kjer je \xc5\xbeivel in umrl, je postal znan kot Guilherme da Silveira. Jo\xc3\xa3o Vaz Corte-Real je dobil kapitanijo otoka leta 1483. Velas je postal mesto pred koncem 15. stoletja. Leta 1490 je na otokih Terceira, Pico, Faial, S\xc3\xa3o Jorge in Flores \xc5\xbeivelo 2000 Flamcev. Ker je bilo tako veliko flamsko naselje, so Azori postali znani kot flamski otoki ali Flandrijski otoki. Princ Henrik Pomor\xc5\xa1\xc4\x8dak je bil odgovoren za to naselitev. Njegova sestra Izabela Portugalska je bila poro\xc4\x8dena z vojvodo Filipom Burgundskim, katerega del je bila Flandrija. Tu so se upirali Filipovi vladavini, raz\xc5\xa1irila se je bolezen in lakota. Izabela je Henrika pozvala naj dovoli, da se nekateri neposlu\xc5\xa1ni Flamci naselijo na Azorih. To je odobril in jim priskrbel potrebne prevoze in blago._NEWLINE_Naseljevanje takrat nenaseljenih otokov se je za\xc4\x8delo leta 1439 z ljudmi predvsem iz celinskih provinc Algarve in Alentejo. Leta 1583 je \xc5\xa1panski Filip II., kot kralj Portugalske, poslal svojo floto, da bi o\xc4\x8distil Azore v kombinaciji ve\xc4\x8dnacionalnih sil avanturistov, pla\xc4\x8dancev, prostovoljcev in vojakov, ki so posku\xc5\xa1ali ustanoviti Azore kot postajo za tekmeca, ki je bil konkurent za portugalski prestol. Po uspehu svoje flote v bitki pri Ponta Delgadi so ujete sovra\xc5\xbenike obesili z jambore, saj jih je Filip II. \xc5\xa1tel za pirate. Nasprotniki razli\xc4\x8dno prikazujejo Filipa II. kot despota ali "\xc4\x8drno legendo" - nekak\xc5\xa1na \xc5\xbealitev, ki je bila zelo uperjena proti sodobnim monarhom, ki so se ukvarjali z agresivno gradnjo imperija in evropskimi verskimi vojnami. Angle\xc5\xa1ki napad na Azore leta 1589 je uspe\xc5\xa1no oropal nekatere zasidrane ladje in otoke. Ponovitev osem let kasneje ni uspela. \xc5\xa0panija je imela Azore pod "babilonskim ujetni\xc5\xa1tvom" 1580\xe2\x80\x931642. V poznem 16. stoletju so se Azori in Madeira za\xc4\x8deli soo\xc4\x8dati s te\xc5\xbeavami o prenatrpanosti. Nekateri ljudje so se za\xc4\x8deli izseljevati v Brazilijo.\n_START_SECTION_\nIberska zveza\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Henrika, portugalskega kralja-kardinala, je narod padel v dinasti\xc4\x8dno krizo z razli\xc4\x8dnimi kandidati za portugalsko krono . Po razglasitvi v Santar\xc3\xa9mu, je bil Ant\xc3\xb3nio, prior Crata na Azorih leta 1580 priznan (preko svojega odposlanca Ant\xc3\xb3nia da Costa), toda po bitki pri Alc\xc3\xa2ntari, je bil izgnan s celine. Z upravo Cipriana de Figueireda, guvernerja Terceire (ki je \xc5\xa1e naprej upravljal Terceiro v imenu nesre\xc4\x8dnega, nekdanjega kralja Sebastiana Portugalskega), so se Azor\xc4\x8dani upirali poskusom, da bi osvojili otoke (tudi v bitki pri Salgi). Figueiredo in Violante do Canto sta pomagala organizirati odpor na Terceiri, ki je vplival na nekatere odzive drugih otokov, tudi ker se je na drugih otokih pove\xc4\x8dala notranja politika in podpora Filipovi frakciji (vklju\xc4\x8dno s S\xc3\xa3o Miguelom, kjer je dru\xc5\xbeina Gon\xc3\xa7alveza da C\xc3\xa2mara podprla \xc5\xa1panskega kandidata. _NEWLINE_Azori so bili zadnji del portugalskega imperija, ki so se uprli Filipovi vladavini nad Portugalsko (Macau se je uprl vsakr\xc5\xa1nemu uradnemu priznanju) in so bili vrnjeni pod portugalski nadzor s koncem Iberske zveze leta 1640, ne pa s poklicnimi vojaki, ki so bili uporabljeni v obnovitveni vojni na celini, vendar so lokalni prebivalci napadli utrjeno kastiljsko garnizijo.\n_START_SECTION_\nSodobnost\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1931 so se Azori (skupaj z Madeiro in Portugalsko Gvinejo) uprli Ditaduri Nacional in so jih na kratko zadr\xc5\xbeali voja\xc5\xa1ki uporniki._NEWLINE_Leta 1943 je med drugo svetovno vojno portugalski vladar Ant\xc3\xb3nio de Oliveira Salazar najel zra\xc4\x8dne in pomorske baze na Azorih za Veliko Britanijo. Britanci so zasedli te objekte oktobra 1943 pod kodnim imenom Operation Alacrity. _NEWLINE_To je bila klju\xc4\x8dna prelomnica v bitki na Atlantiku, ki je omogo\xc4\x8dila RAF, letalskim silam ameri\xc5\xa1ke vojske in ameri\xc5\xa1ki mornarici, da zagotovijo zra\xc4\x8dno pokritost v srednjem Atlantiku. To jim je pomagalo varovati konvoje in loviti sovra\xc5\xbene nem\xc5\xa1ke podmornice._NEWLINE_Leta 1944 so ZDA na otoku Santa Maria zgradile majhno in kratkotrajno letalsko bazo. Leta 1945 je bila na otoku Terceira zgrajena nova baza, ki se imenuje Lajes Field. Ta letalska baza je na obmo\xc4\x8dju, ki se imenuje Lajes, \xc5\xa1iroki, ploski morski terasi, ki je bila velika kmetija. Lajes Field je planota, ki se dviga iz morja na severovzhodnem vogalu otoka. Ta letalska baza je skupni ameri\xc5\xa1ki in portugalski podvig. Lajes Field \xc5\xa1e naprej podpira ameri\xc5\xa1ke in portugalske oboro\xc5\xbeene sile. V \xc4\x8dasu hladne vojne so razli\xc4\x8dne enote patruljirale po severnoatlantskem oceanu za podmornicami sovjetske mornarice in drugimi vojnimi ladjami. Od odprtja se je Lajes Field uporabljal za oskrbo ameri\xc5\xa1kih tovornih letal namenjenih Evropi, Afriki in na Bli\xc5\xbenjem vzhodu. Ameri\xc5\xa1ka mornarica ohranja majhen eskadron svojih ladij v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Praia da Vit\xc3\xb3ria, tri kilometre jugovzhodno od Lajes Field._NEWLINE_Letali\xc5\xa1\xc4\x8de ima tudi majhen komercialni terminal, ki upravlja redne in najetih potni\xc5\xa1kih letov iz drugih otokov na Azorih, v Evropo, Afriko in Severno Ameriko._NEWLINE_Leta 1976 so Azori postali avtonomna regija Azori (Regi\xc3\xa3o Aut\xc3\xb3noma dos A\xc3\xa7ores), ena od avtonomnih regij Portugalske, ukinjen pa je bilo podokro\xc5\xbeje Azori._NEWLINE_Leta 2003 so Azori vzbudili mednarodno pozornost, ko so predsednik Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike George W. Bush, britanski premier Tony Blair, \xc5\xa1panski premier Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Aznar in portugalski premier Jos\xc3\xa9 Manuel Dur\xc3\xa3o Barroso organizirali vrh pred za\xc4\x8detkom vojne v Iraku.\n_START_SECTION_\nBiome\n_START_PARAGRAPH_\nArhipelag le\xc5\xbei v palearkti\xc4\x8dni ekoconi, ki tvori edinstven biom, ki vklju\xc4\x8duje makaronezijsko subtropsko laurisilvo, z mnogimi endemi\xc4\x8dnimi vrstami rastlin in \xc5\xbeivali . Skupno je prisotnih najmanj 6112 kopenskih vrst, od katerih jih je pribli\xc5\xbeno 411 endemi\xc4\x8dnih. Ve\xc4\x8dina (75%) teh endemov so \xc5\xbeivali, ve\xc4\x8dinoma \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci in mehku\xc5\xbeci. Nove vrste so na Azorih redno odkrite (npr. 30 razli\xc4\x8dnih novih vrst kopenskih pol\xc5\xbeev je bilo odkritih okoli leta 2013) ).._NEWLINE_\xc4\x8ceprav Azori izgledajo zelo zeleni in v\xc4\x8dasih divji, je vegetacija zelo spremenjena. Velik del je bil v zadnjih 600 letih uni\xc4\x8den zaradi dragocenega lesa (orodja, zgradbe, \xc4\x8dolni, lesa za lov in tako naprej) in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d za kmetijstvo. Zato se ocenjuje, da je ve\xc4\x8d kot polovica \xc5\xbeu\xc5\xbeelk na otoku Graciosa izginila ali izumrla. \xc5\xa0tevilni pridelovalni prostori (ki so tradicionalno namenjeni pa\xc5\xa1i ali gojenju kolokazije, krompirja, koruze in drugih pridelkov) so zdaj opu\xc5\xa1\xc4\x8deni, zlasti zaradi izseljevanja. Zato so nekatere invazivne rastline napolnile ta zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena in motena zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Hortenzije (Hydrangea) so \xc5\xa1e en potencialen \xc5\xa1kodljivec, vendar je njihova gro\xc5\xbenja manj resna. Ne glede na to, da so bile hortenzije vnesene iz Amerike ali Azije, jih nekateri doma\xc4\x8dini ozna\xc4\x8dujejo kot simbol arhipelaga in jih raz\xc5\xa1irjajo vzdol\xc5\xbe cest, kar pomaga rastlinam pobegniti v divjino. Cryptomeria ali japonska cedra, je iglavec, ki se na veliko goji zaradi lesa. Dve najpogostej\xc5\xa1i od teh tujih vrst sta lepljivec Pittosporum undulatum in akacija Acacia melanoxylon. Obi\xc4\x8dajno sta omejeni na starodavna kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in le redko prodreta v nemoteno naravno vegetacijo._NEWLINE_V mnogih delih Azorov so bila uspe\xc5\xa1no izvedena prizadevanja za pogozdovanje z avtohtono vegetacijo laurisilvo. _NEWLINE_Azori imajo vsaj dve endemi\xc4\x8dni vrsti ptic. Azorski kalin (Pyrrhula murina) ali Priolo je omejen na ostanke gozda laurisilve v gorah na vzhodnem koncu S\xc3\xa3o Miguela in ga je BirdLife International razvrstil kot ogro\xc5\xbeenega. Monteirov strako\xc5\xa1 (Oceanodroma monteiroi), ki ga je znanost opisala leta 2008, je znan po tem, da se razmno\xc5\xbeuje na samo dveh lokacijah na otokih, vendar se lahko pojavi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e. Pred kratkim je bila opisana tudi izumrla vrsta sove, otus S\xc3\xa3o Miguel (Otus frutuosoi), ki je verjetno izumrla po naseljevanju ljudi zaradi uni\xc4\x8denja habitatov in vnosa tujih vrst.  Na Azorih je tudi endemi\xc4\x8dni netopir Nyctalus azoreum, ki je nenavaden po rednem hranjenju \xc4\x8dez dan._NEWLINE_Oto\xc4\x8dki Formigas (portugalska beseda za "mravlje"), vklju\xc4\x8dno z obmo\xc4\x8djem, znanim kot greben Dollabarat, so bogato okolje morskih vrst, kot so \xc4\x8drna korala (Antipatharia) in manta, razli\xc4\x8dne vrste morskih psov, kitov in morske \xc5\xbeelve. Na S\xc3\xa3o Miguelu obstajajo pomembni mikro habitati, ki jih tvorijo topli vrelci, ki gostijo ekstremofilne mikroorganizme. _NEWLINE_17 morskih rezervatov (s posebnim stanjem ohranjenosti) je bilo dodanih v Azorski morski park (ki trenutno pokriva okoli 900 000 km\xc2\xb2).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nArhipelag se razprostira na obmo\xc4\x8dju med 37 \xc2\xb0 N in vzporednicami zemljepisne \xc5\xa1irine, ki potekajo skozi obmo\xc4\x8dje Lizbone (38 \xc2\xb0 43 \'/ 38 \xc2\xb0 55\' S), kar mu daje splo\xc5\xa1no mla\xc4\x8dno, oceansko, subtropsko podnebje, z blagimi letnimi nihanji. Dnevne maksimalne temperature se obi\xc4\x8dajno gibljejo med 15 in 25 \xc2\xb0 C. Povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin nara\xc5\xa1\xc4\x8da od vzhoda proti zahodu, od 700 do 1600 milimetrov na vzhodu in dose\xc5\xbee 6300 milimetrov na gori Pico . Azorski anticiklon, obmo\xc4\x8dje z visokim zra\xc4\x8dnim tlakom, je poimenovan po otokih. Po K\xc3\xb6ppenovi klasifikaciji podnebja obstajajo razli\xc4\x8dne lokalne klime, ena od njih je "suho poletno subtropsko", ki se pogosto imenuje "sredozemsko". Podatki Rivasa Martineza predstavljajo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih bioklimatskih obmo\xc4\x8dij za Azore . Sezonski zamik je skrajen pri polovici leta z nizkim soncem, pri \xc4\x8demer je december glede na srednje temperature ni\xc5\xbeji od aprila. Azori imajo najtoplej\xc5\xa1e zime v Evropi (\xc5\xa1e vedno znotraj evropske celinske plo\xc5\xa1\xc4\x8de). Poleti je zamik nekoliko ni\xc5\xbeji, avgust pa najtoplej\xc5\xa1i mesec. Na nobenem od otokov ni bilo nikoli zabele\xc5\xbeenih zmrzali, sne\xc5\xbenih padavin ali zamrznitve na morski gladini. Najhladnej\xc5\xa1e zimsko vreme obi\xc4\x8dajno prihaja od severozahodnih zra\xc4\x8dnih mas, ki izvirajo iz Labradorja v Kanadi. Toda ker se te zra\xc4\x8dne mase spreminjajo, ko prehajajo \xc4\x8dez toplej\xc5\xa1i Atlantski ocean, so dnevne temperature celo presegle 10 \xc2\xb0 C.\n_START_SECTION_\nOrkani\n_START_PARAGRAPH_\nAzori so znani po majhnih orkanih. Regijo je v zgodovini prizadelo skupno 14 tropskih ali subtropskih ciklonov. Ve\xc4\x8dina od njih je bila bodisi ekstratropska ali tropska nevihta, ko je prizadela regijo, \xc4\x8deprav je ve\xc4\x8d orkanov kategorije 1 doseglo Azore. Azore je kdaj koli prizadel le en velik orkan; Orkan Ofelija leta 2017, 3. kategorije. V kategoriji 1 so bili: orkan Frana leta 1973, orkan Emmy leta 1976, orkan Gordon leta 2006, orkan Gordon leta 2012 in orkan Alex leta 2016. Regijo je prizadelo nekaj tropskih neviht, vklju\xc4\x8dno tropska nevihta Irma leta 1978, orkan Bonnie leta 1992, orkan Charley leta 1992, orkan Erika leta 1997 in orkan Gaston leta 2016. Neurja, ki so bila ekstratropska, ko so prizadela regijo, so bila orkan Tanya leta 1995, tropska nevihta Ana leta 2003 in tropska nevihta Grace v letu 2009. Poleg tega je oktobra 2005 na Azore prizadelo subtropsko neurje.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV popisu leta 2011 je bilo na Azorih 246.746 prebivalcev s gostoto 106 prebivalcev na kvadratni kilometer._NEWLINE_Azori so bili nenaseljeni, ko so v za\xc4\x8detku 15. stoletja prispeli portugalski pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki. Naseljevanje se je za\xc4\x8delo leta 1439 s posamezniki iz razli\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8dij celinske Portugalske in Madeire. Na otokih so \xc5\xbeiveli predvsem portugalski potomci priseljencev iz Algarve, Alenteja in Minhoja. V prizadevanju, da bi se izognili nevarnostim portugalske inkvizicije na celinskem Portugalskem, so se \xc5\xa1tevilni portugalski sefardski Judje naselili na otokih v velikem \xc5\xa1tevilu. Azorski Judje so imeli priimke, kot so: Rodrigues, Pacheco, Oliveira, Pereira, Pimentel, Nunes, Mendes, Pinto, \xc3\x81lvares, Henriques, Cardozo, Teixeira, Vasconcelos itd. Otoki so bili naseljeni tudi z mavrskimi zaporniki in afri\xc5\xa1kimi su\xc5\xbenji iz Gvineje, Kapverdov in Sao Tome. V za\xc4\x8detno naselitev so prispevali tudi Flamci, Francozi in Galicijci. Tako je prebivalstvo Azorov dobilo znaten prispevek ljudi z genetskim ozadjem, ki ni portugalsko._NEWLINE_Narava gospodarstva je narekovala, da afri\xc5\xa1ko su\xc5\xbeenjstvo nikoli ni postalo obi\xc4\x8dajno na Azorih, ker so bili poslani v Brazilijo in na Karibe. Le nekaj jih je ostalo na Azorih, da bi pomagali pri doma\xc4\x8dih opravilih, \xc4\x8deprav so otoki v\xc4\x8dasih slu\xc5\xbeili kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za ladje, ki so preva\xc5\xbeale afri\xc5\xa1ke su\xc5\xbenje.\n_START_SECTION_\nIzseljevanje\n_START_PARAGRAPH_\nOd 17. stoletja dalje se je veliko Azor\xc4\x8danov odselilo, predvsem v Brazilijo, Urugvaj, ZDA in Kanado.  Rhode Island in jugovzhodni Massachusetts, zlasti mesta New Bedford, Bristol, Barrington, Pawtucket, Central Falls, West Warwick, Hudson, Marlborough, East Providence, River Point, Somerset, Taunton in Fall River so bili in ostajajo glavna destinacija za azorske izseljence. Izseljenci z vzhodne obale so se vrnili v domovino in u\xc4\x8dili ameri\xc5\xa1ko ribi\xc5\xa1ko tehniko doma\xc4\x8dine, ki so v 19. stoletju ponovno za\xc4\x8deli loviti trsko na Grand Bank._NEWLINE_Severna Kalifornija je bila kon\xc4\x8dna destinacija za mnoge priseljence iz Massachusettsa, ki so se nato preselili v dolino San Joaquin, zlasti mesto Turlock, ju\xc5\xbeno od Modeste. V poznih 1800-ih so se \xc5\xa1tevilni Azor\xc4\x8dani izselili na havajske otoke. Ribolovna industrija tune je v soseski Point Loma v San Diegu v ju\xc5\xbeni Kaliforniji privabila veliko \xc5\xa1tevilo Azor\xc4\x8danov. Od leta 1921 do 1977 se je v Rhode Island in Massachusetts priselilo okoli 250.000 Azor\xc4\x8danov.  From 1921 to 1977, about 250,000 Azoreans immigrated to Rhode Island and Massachusetts._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni so se preselili tudi na Bermude in Havaje. Florian\xc3\xb3polis in Porto Alegre v ju\xc5\xbeni regiji Brazilije so ustanovili Azor\xc4\x8dani, ki so v poznem 18. stoletju predstavljali ve\xc4\x8d kot polovico prebivalcev Rio Grande do Sul in Santa Catarine. \xc5\xa0ele leta 1960 so bili v Braziliji registrirani masovni migracijski tokovi, mnogi pa so bili z Azorov.\n_START_SECTION_\nEvropska unija\n_START_PARAGRAPH_\nKot del Portugalske so Azori v Evropski uniji in schengenskem obmo\xc4\x8dju. Prav tako so v carinski uniji Evropske unije in na podro\xc4\x8dju DDV, vendar zara\xc4\x8dunavajo ni\xc5\xbejo stopnjo DDV kot na celini. Azori, tako kot Madeira in Kanarski otoki, spadajo med ozemlja dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic s posebnim statusom.'