b'\n_START_ARTICLE_\nHeinz Leymann\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in akademsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Nem\xc4\x8diji, v delavski dru\xc5\xbeini. Njegov o\xc4\x8de se ni veliko zanimal za njegova intelektualna nagnjenja. De\xc4\x8dek je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal sredi krize in razdejanja, ki ga je povzro\xc4\x8dila druga svetovna vojna. Pri trinajstih letih je bil pri\xc4\x8da porazu nem\xc5\xa1ke diktature in okupaciji domovine z nekdanjimi sovra\xc5\xbeniki. _NEWLINE_Leta 1955, ko mu je bilo 23 let, se je preselil na \xc5\xa0vedsko. Tam se je zaposlil kot oblikovalec notranje opreme. Poro\xc4\x8dil se je z \xc5\xbeensko finskega rodu, s katero sta imela dva otroka. Leta 1974 sta se lo\xc4\x8dila in nikoli ve\xc4\x8d se ni ponovno poro\xc4\x8dil. \xc5\xa0ele po njegovi migraciji na \xc5\xa0vedsko se je odlo\xc4\x8dil za akademsko kariero. Vpisal se je v nacionalni program, ki je ponujal univerzitetno \xc5\xa1olanje za odrasle, starej\xc5\xa1e od 25 let, s \xc5\xa1tiriletnimi delovnimi izku\xc5\xa1njami. Za\xc4\x8del je obiskovati te\xc4\x8daje ekonomije, sociologije, psihologije in pedagogike. Leta 1978, v starosti 42 let, je dokon\xc4\x8dal doktorat v okviru tega programa. Hkrati je postal tudi prvi priseljenec, ki mu je to uspelo, s \xc4\x8dimer je potrdil svojo tezo\xc2\xa0\xc2\xbbCan Working Life Be Democratized?\xc2\xab._NEWLINE_Nato je deloval kot raziskovalec na Uradu za varnost in zdravje pri delu. \xc5\xa0e vedno je nadaljeval tudi \xc5\xa1olanje na fakulteti znotraj Univerze v Stockholmu. Leta 1989, v starosti 57 let, je doktoriral iz medicine s specializacijo iz psihiatrije na Univerzi v Umei. Od leta 1992 pa vse do svoje smrti (leta 1999) je bil v Umei tudi zaposlen kot profesor psihologije ter znanstvenih \xc5\xa1tudij s podro\xc4\x8dja dela._NEWLINE_Leta 1994 je s podporo \xc5\xa1vedske zdravstvene slu\xc5\xbebe ustanovil zasebno kliniko za zdravljenje \xc5\xbertev mobinga na delovnem mestu, ki se je nahajala v Karlskroni, na ju\xc5\xbeni obali \xc5\xa0vedske. Prednost je dajal zdravljenju posttravmatske stresne motnje (PTSM) pri tistih \xc5\xbertvah, ki jih je mobing najhuje prizadel. Objavil je tudi podrobno raziskavo o prvih 64 bolnikih, ki so bili zdravljeni tam. Ta klinika danes ne obstaja ve\xc4\x8d, se je pa odprla podobna klinika v nem\xc5\xa1kem mestu Saarbruecken, kjer obravnavajo bolnike s podobnimi zdravstvenimi te\xc5\xbeavami._NEWLINE_Leta 1996, pri 64 letih, so mu diagnosticirali raka na debelem \xc4\x8drevesu. To mu ni vzelo volje do dela, pa\xc4\x8d pa je delal \xc5\xa1e bolj zagnano in aktivno. Na sre\xc4\x8do je dve leti pred tem spoznal Sue Baxter, zobozdravnico ameri\xc5\xa1kega rodu, ki je \xc5\xbeivela na severu \xc5\xa0vedske. Z Leymannovimi deli se je sre\xc4\x8dala po naklju\xc4\x8dju med brskanjem v javni knji\xc5\xbenici. Bila so ji v\xc5\xa1e\xc4\x8d, zato je stopila v stik z avtorjem. Ker je bilo Leymannovo znanje angle\xc5\xa1\xc4\x8dine omejeno, je Sue Baxter prevedla njegovo glavno delo v angle\xc5\xa1ki jezik._NEWLINE_V septembru 1998 je Leymann prosil Baxterjevo, da se preseli s severa \xc5\xa0vedske na jug, da mu bo tako la\xc5\xbeje pomagala nadaljevati njegovo delo, saj je njegova bolezen napredovala. Sue je tako tudi naredila. Leymann je umrl 26. februarja 1999 in Sue je bila ena od dveh \xc5\xbeensk, katerim je v svoji oporoki zaupal svojo literarno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Druga \xc5\xbeenska je bila Noa Zanolli Davenport, \xc5\xa1vicarska antropologinja, \xc5\xbeive\xc4\x8da v Iowi in delujo\xc4\x8da kot mednarodna svetovalka pri re\xc5\xa1evanju sporov. Zanolli se je sre\xc4\x8dala z Leymannovim delom, katero jo je tako prevzelo, da je njega in Sue Baxter obiskala na \xc5\xa0vedskem nekaj mesecev pred Leymannovo smrtjo. Zanolli ter \xc5\xa1e dva kolega v Iowi, Ruth Distler Schwartz in Gail Pursell Elliot, so se odlo\xc4\x8dili, da bodo skupaj izdali prvo ameri\xc5\xa1ko knjigo na njihovem podro\xc4\x8dju, in sicer Mobbing: Emotional Abuse in the American Workplace (Ames, IA: Civil Society Publishing). Iz\xc5\xa1la je manj kot \xc5\xa1est mesecev po Leymannovi smrti. Posve\xc4\x8dena je bila njemu v spomin._NEWLINE_Leymann je priznaval mo\xc4\x8d elektronskih medijev za raz\xc5\xa1irjanje rezultatov raziskav, zato je leta 1996 oblikoval svojo spletno\xc2\xa0\xc2\xbbmobing enciklopedijo\xc2\xab\xc2\xa0(The Mobbing Encyclopaedia), ki je \xc5\xa1e vedno aktualna na spletu ter zavezana k temu, da je dostopna v povezavi s spletno stranjo Heinz Leymann Memorial Website na mobing portalu. _NEWLINE_Njegovi sodobniki ga opisujejo kot \xc4\x8dloveka, ki je bil "brez dlake na jeziku", pustolovski ter tudi nesramen in oster. Imel je globoko vero v demokracijo in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko enakost, prizadeval si je za ohranjanje dostojanstva in pravi\xc4\x8dnosti na delovnem mestu. Tekom svojega \xc5\xbeivljenja je veljal na \xc5\xa0vedskem za precej kontroverznega, zato se po njegovi smrti nista niti akademska niti nevladna organizacija odlo\xc4\x8dili, da bi institucionalizirali njegovo delo.\n_START_SECTION_\nDefinicija mobinga\n_START_PARAGRAPH_\nTekom 60-ih let 20. stoletja je Leymann odkril posebno vrsto dolgotrajnega nasilnega vedenja med otroci na \xc5\xa1oli, kar je poimenoval z angle\xc5\xa1kim izrazom\xc2\xa0\xc2\xbbmobbing\xc2\xab. V za\xc4\x8detku 80-ih je podoben tip dolgotrajnega nasilnega vedenja na\xc5\xa1el tudi pri zaposlenih na delovnem mestu. V \xc5\xa1olskem kontekstu je raje uporabljal izraz\xc2\xa0\xc2\xbbbullying\xc2\xab, medtem ko se je izraz\xc2\xa0\xc2\xbbmobbing\xc2\xab\xc2\xa0za\xc4\x8del uveljavljati kot oblika skupinskega nasilja._NEWLINE_Izraz\xc2\xa0\xc2\xbbmobbing\xc2\xab\xc2\xa0je oblikoval leta 1984, \xc4\x8deprav gre verjetno za precej star pojem, ki je dobro poznan v vsaki kulturi od za\xc4\x8detka njenega obstoja. Mobing je bil sistemati\xc4\x8dno preu\xc4\x8devan in opisan \xc5\xa1ele v raziskavi leta 1982, na podlagi katere je nastalo manj\xc5\xa1e znanstveno poro\xc4\x8dilo jeseni 1983 in objavljeno v za\xc4\x8detku leta 1984 v The National Board of Occupational Safety and Health v Stockholmu._NEWLINE_Operacionalna definicija mobinga po Leymannu se glasi:_NEWLINE_Psihi\xc4\x8dno nasilje ali mobing na delovnem mestu pomeni sovra\xc5\xbeno in neeti\xc4\x8dno komunikacijo enega ali ve\xc4\x8d posameznikov, sistemati\xc4\x8dno in najpogosteje usmerjeno proti enemu posamezniku, ki je zaradi mobinga porinjen v polo\xc5\xbeaj nemo\xc4\x8di, kjer nima za\xc5\xa1\xc4\x8dite in kjer tudi ostaja zaradi kontinuiranih dejanj mobinga. Ta dejanja se pojavljajo zelo pogosto, skoraj vsak dan oz. najmanj enkrat tedensko in v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju, najmanj \xc5\xa1est mesecev._NEWLINE__NEWLINE_Gre torej za dolgotrajno izpostavljenost negativnemu in agresivnemu vedenju primarno psihi\xc4\x8dne narave. Zaradi frekvence in trajanja jim pogosto sledijo precej\xc5\xa1nje psihi\xc4\x8dne, psihosomatske in socialne te\xc5\xbeave. Definicija izpu\xc5\xa1\xc4\x8da za\xc4\x8dasne konflikte na delovnem mestu in se osredoto\xc4\x8da na tranzitno cono, znotraj katere socialna situacija vodi do psihiatri\xc4\x8dnih in/ali psihosomatskih patolo\xc5\xa1kih stanj.\n_START_SECTION_\nFaze mobinga\n_START_PARAGRAPH_\nLeymann je v svoji raziskavi odkril pet faz pri pojavu mobinga, ki jih je med seboj lo\xc4\x8dil glede na njihove socialne zna\xc4\x8dilnosti:_NEWLINE_1. faza: Kriti\xc4\x8dni spori_NEWLINE_Vsak proces mobinga se za\xc4\x8dne s sporno situacijo, ki jo opredelimo kot konflikt. Ta prva faza \xc5\xa1e ni opredeljena kot mobing. Situacija je re\xc5\xa1ljiva, \xc4\x8de so vpletene strani pripravljene sprejemati kompromise in najti za obe strani sprejemljivo re\xc5\xa1itev. \xc4\x8ce v konfliktni situaciji ena stran prevlada nad drugo in se ne trudi re\xc5\xa1evati spora, se odnosi zaostrijo, kar lahko privede do mobinga. Ko mobing prehaja iz prve faze v drugo, se iz strokovnega konflikta razvije osebni spor._NEWLINE_2. faza: Mobing in stigmatizacija_NEWLINE_Konflikt v prvi fazi ni bil re\xc5\xa1en in je pre\xc5\xa1el na osebno raven. Za\xc4\x8dne se faza psihoterorja, v kateri napadalec oziroma skupina na\xc4\x8drtno izvaja dejanja, ki \xc5\xbertvi \xc5\xa1kodijo. S \xc5\xa1irjenjem govoric, obrekovanjem in nor\xc4\x8devanjem je napadeno \xc5\xbertvino dostojanstvo. \xc5\xbdrtvi onemogo\xc4\x8dijo normalno komunikacijo, jo ignorirajo in izolirajo od ostalega kolektiva. Prisotne so stalne gro\xc5\xbenje in nadlegovanje. Tako postane \xc5\xbertev v zelo kratkem \xc4\x8dasu po za\xc4\x8detnem konfliktu neza\xc5\xbeelena. Ker ostali v podjetju, sicer nevpleteni v konflikt, opazijo \xc5\xbertvino nenavadno vedenje, se je pri\xc4\x8dnejo izogibati. Prve psihi\xc4\x8dne in fizi\xc4\x8dne te\xc5\xbeave se za\xc4\x8dnejo kazati po \xc5\xa1estih mesecih in pri\xc4\x8dnejo resno ogro\xc5\xbeati \xc5\xbertvino zdravje._NEWLINE_3. faza: Intervencija managementa_NEWLINE_\xc5\xbdrtev zaradi nenehnih napadov in pomanjkanja socialnih stikov nazaduje na svojem delovnem podro\xc4\x8dju. Zaradi fizi\xc4\x8dnih in psihi\xc4\x8dni posledic se pove\xc4\x8da bolni\xc5\xa1ka odsotnost od dela. Upade motivacija za delo in osredoto\xc4\x8denost na delo, zaradi \xc4\x8desar prihaja do vse pogostej\xc5\xa1ih delovnih napak. Zmanj\xc5\xa1ana u\xc4\x8dinkovitost delavca negativno vpliva na celotno organizacijo, zato v problem pose\xc5\xbeejo nadrejeni. V tem trenutku primer mobinga postane\xc2\xa0\xc2\xbburaden\xc2\xab. Zaradi problemati\xc4\x8dnega vedenja je \xc5\xbertev s strani vodstva pogosto negativno obravnavana. Ker imajo \xc5\xbertve v tem primeru ob\xc4\x8dutek, da se jim dela krivica, pogosto zapadejo v depresijo. Lahko se pojavita tudi zloraba drog in alkoholizem._NEWLINE_4. faza: Napa\xc4\x8dna diagnoza_NEWLINE_V tej fazi se \xc5\xbertev bori za svoj socialni obstanek. Zaradi vse resnej\xc5\xa1ih psihosomatskih motenj \xc5\xbertve pogosto poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo zdravni\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d. Pri tem veliko nevarnost predstavlja strokovna nepodkovanost psihiatrov ali psihologov s podro\xc4\x8dja mobinga, zaradi \xc4\x8desar lahko \xc5\xbertvi postavijo napa\xc4\x8dno diagnozo. V tem primeri je predpisano zdravljenje prizadete osebe napa\xc4\x8dno, kar pomeni neuspe\xc5\xa1en poskus priprave \xc5\xbertve mobinga na ponovno vrnitev na trg delovne sile._NEWLINE_5. faza: Izklju\xc4\x8ditev_NEWLINE_Primeri mobinga, ki preidejo v peto fazo, se ve\xc4\x8dinoma kon\xc4\x8dajo s prekinitvijo delovnega razmerja. Ponovni vstop \xc5\xbertev mobinga na trg dela je skoraj nemogo\xc4\x8d. Po ve\xc4\x8d letih nenehnega psihi\xc4\x8dnega nasilja bolezni postanejo kroni\xc4\x8dne. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbertev se poslu\xc5\xbeuje invalidske upokojitve, saj so za delo nesposobne. Poleg tega zaradi problemati\xc4\x8dne delovne preteklosti oziroma slabega ugleda te\xc5\xbeko dobijo novo zaposlitev.'