b'\n_START_ARTICLE_\nPostranice\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina vrst ima bo\xc4\x8dno splo\xc5\xa1\xc4\x8deno telo, zaradi \xc4\x8desar so pogosto obrnjene na bok; iz tega izvira tudi slovensko ime skupine. Veliki so najve\xc4\x8dkrat med 5 in 15 mm; najve\xc4\x8dja opisana vrsta je Alicella giganticus, ki dose\xc5\xbee do 14 cm v dol\xc5\xbeino, najmanj\xc5\xa1e pa so manj\xc5\xa1e od enega milimetra. Za razliko od mnogih drugih rakov njihovega oprsja ne prekriva karapaks. Prvi \xc4\x8dlen in v\xc4\x8dasih tudi drugi sta zlita z glavo, zato ima njihovo oprsje navidez samo osem \xc4\x8dlenov. Glava nosi dva para mo\xc4\x8dnih tipalnic, sestavljene o\xc4\x8di in obustni aparat. O\xc4\x8di so lahko pri jamskih predstavnikih reducirane, nekatere globokomorske vrste pa imajo vsako oko razdeljeno v dve, eno obrnjeno navzgor in eno naprej._NEWLINE_Vsak \xc4\x8dlen oprsja nosi po en par okon\xc4\x8din; prvi par sodi k obustnem aparatu (t. i. maksilipeda), drugi in tretji par sta pogosto pove\xc4\x8dana in kavljasta ali \xc5\xa1karjasta, \xc5\xbeival jih uporablja za grabljenje plena, preostale noge - pereopodi - pa so namenjene plavanju in prezra\xc4\x8devanju \xc5\xa1krg. Kokse (prvi \xc4\x8dleni) oprsnih okon\xc4\x8din so velike in plo\xc5\xa1\xc4\x8date, njihov videz \xc5\xa1e okrepi splo\xc5\xa1\xc4\x8den videz telesa. Pri njihovih bazah izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo \xc5\xa1krge._NEWLINE_Zadek se ne lo\xc4\x8duje o\xc4\x8ditno od oprsja. Sprednji trije \xc4\x8dleni nosijo pleopode - okon\xc4\x8dine oblikovane za plavanje in prezra\xc4\x8devanje. Zadnji trije pari so za razliko od ostalih vi\xc5\xa1jih rakov uropodi; obrnjeni so nazaj in slu\xc5\xbeijo za skakanje, kopanje ali plavanje, odvisno od vrste. Zadek se zaklju\xc4\x8di s kratkim telzonom._NEWLINE_Za vse opisane zna\xc4\x8dilnosti obstajajo med postranicami izjeme, saj obstaja mnogo ozko specializiranih vrst, ki so lahko mo\xc4\x8dno preoblikovane.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nSamice privabljajo samce s feromoni, ki jih ti zaznajo s \xc4\x8dutili na sprednjem paru tipalnic. Razmno\xc5\xbeevanje je najbolje opisano pri predstavnikih rodu Gammarus in sorodnih; samec pri teh vrstah zgrabi samico in jo dr\xc5\xbei pod seboj dokler se ta zadnji\xc4\x8d ne levi. Potem samec zavije svoj zadek okrog samice, tako da se njegovi uropodi dotikajo sami\xc4\x8dine spolne odprtine in izbrizga spermije, ki jih samica potisne vase z nogami. Potem se lo\xc4\x8dita. Samica nato izlo\xc4\x8di jaj\xc4\x8deca v valilnik, kjer jih oplodi, listi\xc4\x8di valilnika pa prepre\xc4\x8dujejo da bi padla ven. Pri zelo specializiranih vrstah lahko parjenje poteka tudi druga\xc4\x8de._NEWLINE_Preobrazba je nepopolna. Vrste, ki \xc5\xbeivijo v sladkih vodah zmernega pasu, imajo letno po eno generacijo, samica izle\xc5\xbee najve\xc4\x8dkrat med 15 in 50 jaj\xc4\x8dec. Morske vrste imajo po 2 do 750 jaj\xc4\x8dec v leglu in pogosto ve\xc4\x8d kot eno generacijo letno. \xc5\xbdivljenjska doba je najve\xc4\x8dkrat okoli enega leta.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina vrst je pela\xc5\xa1kih; predstavniki podreda Hyperiidea \xc5\xbeivijo v povezavi z morskimi nevreten\xc4\x8darji, predvsem salpami, cevka\xc5\xa1i, meduzami in rebra\xc4\x8dami. Odnos je pogosto priskledni\xc5\xa1ki, nekateri pa \xc5\xbeivijo tudi v so\xc5\xbeitju ali zajedajo na drugem organizmu. Predstavniki dru\xc5\xbeine Phronimidae \xc5\xbeivijo v nekak\xc5\xa1nih sod\xc4\x8dkih, ki jih naredijo tako, da izdolbejo salpe in se naselijo v notranjost. Pela\xc5\xa1ke vrste, ki \xc5\xbeivijo kot plankton, so \xc5\xa1e posebej raz\xc5\xa1irjene v Ju\xc5\xbenem oceanu, kjer predstavljajo ve\xc4\x8dino favne rakov. Med njimi so rastlinojede, vsejede in plenilske vrste, pa tudi u\xc4\x8dinkoviti mrhovinarji in filtratorji._NEWLINE_Nekaj vrst je sladkovodnih, redke pa so poselile tudi kopno, kjer \xc5\xbeivijo pogosto v zelo specifi\xc4\x8dnih ekolo\xc5\xa1kih ni\xc5\xa1ah. Kopenske vrste pripadajo dru\xc5\xbeini Talitridae. Tudi kopenske vrste dihajo s \xc5\xa1krgami, kar pomeni, da potrebujejo zelo vla\xc5\xbeno okolje. \xc5\xbdivijo v pesku ali med naplavinami na obalah, v listnem odpadu v gozdovih ipd. Jamske vrste, predvsem tiste iz rodu Niphargus (slepe postranice) so med najpogostej\xc5\xa1imi prebivalci jam._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina bento\xc5\xa1kih vrst je dobrih kopa\xc4\x8dev; po podlagi rijejo v iskanju hrane in se vkopljejo za zavetje. Nekatere si poleg tega gradijo tulce, ki so lahko zgrajeni iz enostavno zbitega mulja ali pa kompleksnej\xc5\xa1i, zgrajeni iz razli\xc4\x8dnih materialov in zlepljeni z izlo\xc4\x8dki postranic.'