b'\n_START_ARTICLE_\nRde\xc4\x8dke\n_START_SECTION_\nZnaki in simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nPoglavitna zna\xc4\x8dilnost rde\xc4\x8dk je ro\xc5\xbenatorde\xc4\x8d makulopapulozni izpu\xc5\xa1\xc4\x8daj, ki se najprej pojavi na vratu in obrazu in se nato \xc5\xa1iri na roke, trup in noge. Navadno izgine v treh dneh. Izpu\xc5\xa1\xc4\x8daj pri rde\xc4\x8dkah je najbolj podoben izpu\xc5\xa1\xc4\x8daju pri o\xc5\xa1picah, vendar pri rde\xc4\x8dkah ni znamenj vnetih sluznic, kot so ka\xc5\xa1elj in vnetja o\xc4\x8desne zenice. Tudi Koplikovih peg ni. Lise so plo\xc5\xa1\xc4\x8date, nekoliko dvignjene in se skoraj nikoli ne zlivajo. Vro\xc4\x8dina navadno ni posebno visoka. Pove\xc4\x8dajo se tudi bezgavke na zatilju, ki bole\xc4\x8de zate\xc4\x8dejo. _NEWLINE_Pri otrocih se bolezen obi\xc4\x8dajno za\xc4\x8dne z izpu\xc5\xa1\xc4\x8dajem, pri mladostnikih in odraslih pa se 1 do 5 dni pred izpu\xc5\xa1\xc4\x8dajem navadno pojavijo simptomi, kot so blaga vro\xc4\x8dina, glavobol, slabost, neje\xc5\xa1\xc4\x8dnost, blago vnetje veznic, serozni izcedek iz nosu, bole\xc4\x8dine v \xc5\xberelu, ka\xc5\xa1elj in pove\xc4\x8dane bezgavke. Zapleti so pogostej\xc5\xa1i pri odraslih, in sicer bole\xc4\x8dine in vnetje sklepov (predvsem v prstih, zapestjih in kolenih), redkeje motnje v strjevanju krvi in vnetje mo\xc5\xbeganov.\n_START_SECTION_\nSindrom prirojenih rde\xc4\x8dk\n_START_PARAGRAPH_\nOku\xc5\xbeba z virusom rde\xc4\x8dk se pri novorojen\xc4\x8dkih ka\xc5\xbee kot sindrom prirojenih rde\xc4\x8dk. Je pomemben vzrok za okvare pri razvoju ploda. \xc4\x8ce se \xc5\xbeenska oku\xc5\xbei z virusom v zgodnji nose\xc4\x8dnosti (prvih 10 tednov), obstaja 90-% mo\xc5\xbenost, da se bo virus prenesel na plod, kar pa lahko povzro\xc4\x8di prirojene rde\xc4\x8dke ali celo smrt ploda. Najpogostej\xc5\xa1e posledice prirojenih rde\xc4\x8dk so gluhost, okvare o\xc4\x8di, prirojene sr\xc4\x8dne bolezni in du\xc5\xa1evna zaostalost. Oku\xc5\xbeba nose\xc4\x8dnice z rde\xc4\x8dkami lahko povzro\xc4\x8di pri novorojencu tudi nizko porodno te\xc5\xbeo, trombocitopenija|trombocitopenijo, slabokrvnost in hepatitis. Sindrom prirojenih rde\xc4\x8dk je bil glavni razlog za razvoj cepva proti rde\xc4\x8dkam. Svetovna zdravstvena organizacija ocenjuje, da prirojene rde\xc4\x8dke vsako leto \xc5\xa1e vedno povzro\xc4\x8dijo 700.000 smrti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irjenje\n_START_PARAGRAPH_\nBolezen se prena\xc5\xa1a kaplji\xc4\x8dno. Je manj nalezljiva od o\xc5\xa1pic. Virus rde\xc4\x8dk vstopa v telo skozi dihala ter nato vdira v kri, ki ga raznese v vse organe. Inkubacijska doba je 14-21 dni. Ko zbledi izpu\xc5\xa1\xc4\x8daj, bolnik ni ve\xc4\x8d ku\xc5\xbeen. Bolezen poteka sorazmerno blago in se \xc5\xbee v nekaj dneh unese, bolnik docela ozdravi.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nRde\xc4\x8dke se pojavljajo po vsem svetu. Najve\xc4\x8d oku\xc5\xbeb se na\xc4\x8deloma pojavlja v pomladanskem \xc4\x8dasu v obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem. Pred uvedbo cepljenja so se raz\xc5\xa1irjeni izbruhi pojavljali v ZDA na 6 do 9 let, v Evropi pa na 3 do 5 let ter so prizadeli zlasti otroke med 5. in 9. letom starosti. _NEWLINE_V Sloveniji se je pojavnost rde\xc4\x8dk mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala po letu 1990, ko je bilo uvedeno obvezno cepljenje, in od leta 2000 se pojavljajo le \xc5\xa1e v posameznih primerih (manj kot 10 primerov letno).Od novembra 2012 do oktobra 2013 so v Evropi prijavili 39.122 primerov rde\xc4\x8dk.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSpecifi\xc4\x8dnega zdravljenja za rde\xc4\x8dke ni. Podporno zdravljenje ob pojavu simptomov vklju\xc4\x8duje zni\xc5\xbeevanje telesne temperature, laj\xc5\xa1anje bole\xc4\x8din in vnos zadostne koli\xc4\x8dine teko\xc4\x8din. V akutnem obdobju bolezni se svetuje po\xc4\x8ditek.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje\n_START_PARAGRAPH_\nRde\xc4\x8dke prepre\xc4\x8dujemo s cepljenjem. Cepljenje proti rde\xc4\x8dkam je v Sloveniji vklju\xc4\x8deno v obvezni program cepljenja. Prvi odmerek otroci prejmejo v starosti med, drugi odmerek pa pred vstopom v \xc5\xa1olo (od 5 do 6 let). V Sloveniji se uporablja kombinirano cepivo proti o\xc5\xa1picam, mumpsu in rde\xc4\x8dkam, imenovano tudi cepivo OMR._NEWLINE_V Sloveniji so za\xc4\x8deli leta 1973 cepiti \xc5\xbeenske v rodni dobi, od leta 1975 vsa dekleta v starosti od 12 do 14 let, od leta 1990 pa je cepivo proti o\xc5\xa1picam vklju\xc4\x8deno med obvezna cepljenja za otroke.'