b'\n_START_ARTICLE_\nAskanijci\n_START_PARAGRAPH_\nAskanijci, vladarska rodbina v severni Nem\xc4\x8diji, ki se deli na \xc5\xa1tiri veje: Anhalt, Brandenburg, Lauenburg in Wittenberg._NEWLINE_Rodbina se je v 6. stoletju preselila s \xc5\xa0vabskega v t. i. Schwabengau na severnem robu pogorja Harz. Imenujejo se po gradu in grofiji Aschersleben (ali Ascherien), iz \xc4\x8desar je po mitolo\xc5\xa1ki navezavi na Enejevega sina Askanija nastalo ime Askanijci. V tekmovanju s sosednjimi Sasi niso bili kaj prida uspe\xc5\xa1ni. Najbolj se je uveljavil Albert Medved, ki je leta 1134 dobil pravico do Severne marke in je na ozemlju vzhodno od Labe ustanovil marko Brandenburg. Ko je brandenbur\xc5\xa1ka veja Askanijcev leta 1319 izumrla, ostale askanijske veje niso imele dovolj mo\xc4\x8di, da bi marko v konkurenci z Wittelsbachi obdr\xc5\xbeale._NEWLINE_Najmlaj\xc5\xa1i sin Alberta Medveda, Bernhard (\xe2\x80\xa01212), je po padcu sa\xc5\xa1kega in bavarskega vojvode Henrika Leva leta 1180 dobil del njegove vojvodine Sa\xc5\xa1ke, ob spodnjem toku Labe okrog Lauenburga, in vojvodski naslov. K temu je pridobil \xc5\xa1e ozemlje vzhodno od srednje Labe s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Wittenbergu. Koncem 13. stoletja se je vojvodina razdelila: nastali sta vojvodina Sa\xc5\xa1ka-Lauenburg in vojvodina Sa\xc5\xa1ka-Wittenberg. Slednja se je leta 1356 zdru\xc5\xbeila s (tudi askanijsko) palatinsko grofijo Sa\xc5\xa1ko, ki ji je prinesla \xc4\x8dast volilnega kneza. Z zlato bulo cesarja Karla IV. je bil sede\xc5\xbe v kolegiju volilnih knezov potrjen, nastala je volilna kne\xc5\xbeevina, vojvodina Sa\xc5\xa1ka. Ko je leta 1422 wittenber\xc5\xa1ka veja Askanijcev izumrla, lauenbur\xc5\xa1ki Askanijci v prizadevanjih za nasledstvo niso uspeli. Cesar Sigismund Luksembur\xc5\xa1ki je vojvodino Sa\xc5\xa1ko dodelil mei\xc3\x9fenskemu mejnemu grofu Frideriku IV. iz rodbine Wettincev za zasluge v husitskih vojnah._NEWLINE_Z izumrtjem Laueber\xc5\xbeanov leta 1689 je njihova vojvodina pripadla rodbini Welfov._NEWLINE_Ostala je le \xc5\xa1e askanijska veja Anhalt, ki pa so jo oslabile pogoste delitve imetja (zadnja v 17. stoletju). Nasproti obdajajo\xc4\x8dim jih luteranskim Wettincem so se oprijeli kalvinizma in se povezali z rodbinama Oranskih in Hohenzollerjev in odlo\xc4\x8dilno prispevali k gradnji brandenbur\xc5\xa1ko-pruske dr\xc5\xbeave.'