b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Gregor X.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti pape\xc5\xbea Klemena 29. novembra 1268 v Viterbu je sedisvakanca trajala cela tri leta. V za\xc4\x8detku decembra je za\xc4\x8delo zasedati 18 kardinalov, med njimi 11 Italijanov. 3 so bili kardinali-\xc5\xa1kofje , 6 kardinalov-duhovnikov  in 9 kardinalov-diakonov. Najprej so se zbrali v viterbski stolnici, nato pa v \xc5\xa1kofijski pala\xc4\x8di \xe2\x80\x93 pa se nikakor niso mogli zediniti med seboj v najdalj\xc5\xa1ih konklavah v zgodovini. Najprej so jih zaprli popolnoma v dvorano in jih stradali; o Binko\xc5\xa1tih  1269 so \xc5\xbee nestrpni ljudje razkrili streho. Razmere so postajale vedno bolj nevzdr\xc5\xbene. Kak kardinal je umrl, nekaj jih je hudo zbolelo \xe2\x80\x93 in tako so kon\xc4\x8dno pooblastili \xc5\xa1estorico za izvolitev pape\xc5\xbea. Slednji\xc4\x8d so le sprejeli po nasvetu svetega Bonaventura kompromisnega kandidata. _NEWLINE_Za novega pape\xc5\xbea izvoljeni Teobaldo Visconti takrat ni bil niti kardinal niti duhovnik: \xc2\xbb\xc4\x8clovek, ki prihaja od dale\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbUn uomo che venne da lontano\xc2\xab). _NEWLINE__NEWLINE_Teobald se je rodil v Piacenzi in je pripadal plemeniti mestni rodovini Visconti, ki ni bila ni\xc4\x8d v sorodu z istoimeno milansko rodovino. O njegovih star\xc5\xa1ih je malo znanega; najbr\xc5\xbe je bil o\xc4\x8de \xc5\xbeupan Oberto Visconti, ki je bil v sorodu z uglednimi plemi\xc5\xa1kimi dru\xc5\xbeinami. _NEWLINE_Skoraj ni\xc4\x8desar ne vemo o njegovem otro\xc5\xa1tvu in mladosti. Viri se strinjajo v tem, da je bil blagega in mirnega zna\xc4\x8daja ter mladeni\xc4\x8d mo\xc4\x8dne vere, ki je oblikovala njegov zna\xc4\x8daj. Malo je znanega tudi o njegovi kulturni vzgoji. Nedvomno je kmalu postal klerik ter nato diakon in verjetno u\xc5\xbeival nadarbino pri baziliki sv. Antonina v Piacenzi. Izro\xc4\x8dilo mu pripisuje naslov \xe2\x80\x9cmagister\xe2\x80\x9d, ki je bil povezan z njegovo vlogo uglednega pravnika in sodnika v Piacenzi. Obiskoval je tudi pari\xc5\xa1ko Sorbono. _NEWLINE_Pripadal je plemi\xc5\xa1ki rodovini Viscontijev in je bil znamenit predavatelj ter arhidiakon v Li\xc3\xa8\xc5\xbeu. V \xc4\x8dasu svoje izvolitve 1. septembra 1271 je bil zaradi neke zaobljube ravno na romanju v Sveti de\xc5\xbeeli skupaj z angle\xc5\xa1kim kraljevi\xc4\x8dem Edvardom, v sirijski trdnjavi Akri. Ko je zvedel za izvolitev, je najprej \xc5\xa1e poromal na Bo\xc5\xbeji grob v Jeruzalemu, nakar se je za\xc4\x8del vra\xc4\x8dati 19. novembra; kralj Karel I. An\xc5\xbeujski ga je pripeljal v Italijo; 1. januarja 1272 so prispeli v Brindisi, v Viterbo 12. februarja in nato v Rim, kjer so ga 13. marca najprej posvetili za duhovnika, a ustoli\xc4\x8dili \xc5\xa1ele 27. marca 1272 v cerkvi sv. Petra; Rimljani so ga sprejeli z velikim navdu\xc5\xa1enjem, da imajo lahko po dolgem \xc4\x8dasu zopet pape\xc5\xbea v svoji sredi.\n_START_SECTION_\nLyonski vesoljni cerkveni zbor\n_START_PARAGRAPH_\nGregor X. je 13. aprila 1273 sklical Drugi lyonski koncil \xe2\x80\x93 XIV. vesoljni cerkveni zbor,  ki naj bi spet zasedal v Lyonu. Kot poglavitne naloge koncila je pape\xc5\xbe predvidel prenovo Cerkve, edinost z vzhodom in pomo\xc4\x8d Sveti de\xc5\xbeeli. Delo 14. vesoljnega cerkvenega zbora se je za\xc4\x8delo 7. maja 1274. Udele\xc5\xbeencem koncila - zbralo se je okoli 300 \xc5\xa1kofov in teologov - so se junija pridru\xc5\xbeili tudi zastopniki vzhodne Cerkve in tudi bizantinski cesar Mihael VIII. Pri bogoslu\xc5\xbeju na praznik sv. Petra in Pavla so berilo in evangelij prebrali v latinskem in gr\xc5\xa1kem jeziku. Po ve\xc4\x8ddnevnih pogovorih je pape\xc5\xbe 6. julija slovesno razglasil edinost, ki naj bi kon\xc4\x8dala razkol iz leta 1054. Vendar ta koncilski sklep ni imel trajnega u\xc4\x8dinka: duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina in ljudstvo v Gr\xc4\x8diji sta se uprla cerkveni edinosti z vzklikanjem: \xc2\xbbRaje tur\xc5\xa1ki turban kot pape\xc5\xa1ka tiara\xc2\xab. Koncil je sklenil, naj se v Palestino poda nova kri\xc5\xbearska vojska. _NEWLINE_Izdal je nov odlok glede volitve pape\xc5\xbea \xc2\xbbUbi periculum\xc2\xab. Najkasneje v desetih dneh po pape\xc5\xbeevi smrti se morajo v Rimu zbrati kardinali in volitve se morajo takoj za\xc4\x8deti. Pred javnostjo se morajo zapreti v konklave, kjer ostanejo vse do izvolitve novega pape\xc5\xbea; ta \xc4\x8das ne smejo imeti nikakr\xc5\xa1nih stikov z zunanjim svetom. \xc4\x8ce volitve trajajo ve\xc4\x8d kot tri dni, dobijo kardinali za kosilo in ve\xc4\x8derjo samo po eno jed, po petih dneh pa samo \xc5\xa1e kruh in vodo. Za \xc4\x8das volitev jim odtegnejo tudi vse dohodke. Tako stroge ukrepe so sprejeli zato, da se ne bi ponavljale tako dolge sedisvakance kot je bila po smrti Klemena IV. V glavnem je ta odlok ostal v veljavi vse do danes._NEWLINE__NEWLINE_Po koncilu si je pape\xc5\xbe prizadeval za uresni\xc4\x8ditev kri\xc5\xbearskega pohoda. Udele\xc5\xbebo so obljubili \xc5\xa1tevilni plemi\xc4\x8di. Nem\xc4\x8dija je bila takrat brez vladarja. Pape\xc5\xbe je pozval kneze, naj \xc4\x8dim prej izvolijo novega vladarja, nakar so skoraj enoglasno izbrali Rudolfa Habsbur\xc5\xa1kega.\n_START_SECTION_\nSholastika\n_START_PARAGRAPH_\nPod pontifikatom pape\xc5\xbea Gregorja je sholasti\xc4\x8dna filozofsko-teolo\xc5\xa1ka znanost dosegla enega svojih vrhuncev. Njena najvidnej\xc5\xa1a predstavnika, pomembna tudi za kasnej\xc5\xa1a obdobja, sta bila sv. Bonaventura in sv. Toma\xc5\xbe Akvinski. Bonaventura iz reda manj\xc5\xa1ih bratov, osebni Toma\xc5\xbeev prijatelj, ki je poleg Aristotelove filozofije upo\xc5\xa1teval tudi Platona in sv. Avgu\xc5\xa1tina, je napisal odli\xc4\x8den teolo\xc5\xa1ki priro\xc4\x8dnik Breviloquium in vrsto komentarjev k Svetemu pismu. Sodelo\xc2\xacval je na koncilu v Lyonu in si veliko prizadeval za edinost z vzhodnimi kristjani; umrl je med zasedanjem koncila julija 1274. Dominikanec Toma\xc5\xbe Akvinski je izdelal filozofski in teolo\xc5\xa1ki sistem z naslonitvijo na naravno modroslovje in Aristotela. Med njegovimi \xc5\xa1tevilnimi spisi je posebej zaslovela Summa theologiae, najbolj uveljavljen teolo\xc5\xa1ki priro\xc4\x8dnik vse do danes. Toma\xc5\xbe je umrl v Fossanuovi nedale\xc4\x8d od Rima 1274 na poti na lyonski koncil.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe je nameraval Rudolfa kronati za cesarja, vendar je prej, 10. januarja 1276, umrl v sluhu svetosti v Arezzu, kjer so ga pokopali v tamkaj\xc5\xa1nji stolnici. Ljudstvo \xe2\x80\x93 zlasti verniki Arezza in Piacenze \xe2\x80\x93 so ga \xc5\xbee takoj za\xc4\x8deli \xc4\x8dastiti kot svetnika. 8. julija 1713 ga je razglasil za bla\xc5\xbeenega Klemen XI..\n_START_SECTION_\nAnguinus vir\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeva prerokba pravi o njem, da je Ka\xc4\x8dji mo\xc5\xbe (latinsko Anguinus vir; angle\xc5\xa1ko Snaky man). Temu sledi razlaga, da je \xc2\xbbMilan\xc4\x8dan, iz dru\xc5\xbeine podplemi\xc4\x8dev (Vicecomites-Visconti), ki ima za znamenje ka\xc4\x8do\xc2\xab. Ugledna starodavna milanska rodovina Visconti ima res za znamenje ka\xc4\x8do, ki po\xc5\xbeira nagega de\xc4\x8dka, vendar s to rodovino pape\xc5\xbe Gregor X. ni bil ni\xc4\x8d v sorodu: on je imel v grbu obzidje</ref>. Viri se ne strinjajo v tem, ali je res uporabljal grb s ka\xc4\x8do. ; .'