b'\n_START_ARTICLE_\nSocialisti\xc4\x8dni realizem\n_START_PARAGRAPH_\nSocialisti\xc4\x8dni realizem (kraj\xc5\xa1e socrealizem) je bila vodilna umetnostna smer v Sovjetski zvezi po letu 1930. Leta 1934, na prvem kongresu sovjetskih pisateljev, so socialisti\xc4\x8dni realizem razglasili za temeljno in obvezno smer socialisti\xc4\x8dne umetnosti. Zasnova se pripisuje Maksimu Gorkemu. Klju\xc4\x8dne vrednote socrealizma so narodnost, razrednost, idejnost in partijskost. Po letu 1945 se raz\xc5\xa1iri tudi v umetnost drugih socialisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav. Na njegov nastanek so vplivali politi\xc4\x8dni in knji\xc5\xbeevni spori na levici po oktobrski revoluciji.\n_START_SECTION_\nLikovna umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1932 je partijski centralni komite ukazal, da je treba ukiniti vse umetni\xc5\xa1ke organizacije, ki so po oktobrski revoluciji delovale v Sovjetski zvezi. Administrativna ukinitev je zahtevala tudi prevzgojo umetnika, treba ga je bilo odvrniti od subjektivnih vpra\xc5\xa1anj in vsebin, posve\xc4\x8da naj se dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnim temam na na\xc4\x8din, ki slu\xc5\xbei razrednim interesom proletariata. Motivika mora biti izbrana iz zakladnice dogmatskih parol o svetli prihodnosti sovjetske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Umetnostni ideologi s Stalinom na \xc4\x8delu so kot formalno govorico slikarstva izbrali idealizirano realisti\xc4\x8dno estetiko. Ob popolnem odrekanju formalnim eksperimentom so se predstavniki socialisti\xc4\x8dnega realizma omejevali na lahko dostopne motive, kot so krajine, \xc5\xbeanrske slike, vsakdanje delo v tovarnah. Arhitektura je zlasti  v javnih stavbah stremela po pompozni monumentalnosti in klasicisti\xc4\x8dnih formah. Slikarji naj bi po svojih mo\xc4\x8deh prispevali k obnovi domovine in k dokon\xc4\x8dni zmagi  socialisti\xc4\x8dne revolucije.\n_START_SECTION_\nLikovna umetnost na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nV prvih povojnih letih je imela slovenska umetnost zaradi sovjetskega ideolo\xc5\xa1kega in politi\xc4\x8dnega vpliva opraviti z vpra\xc5\xa1anjem recepcije socialisti\xc4\x8dnega realizma ter oblikami kulturnega in likovnega \xc5\xbeivljenja po sovjetskem vzoru. Bila je ustanovljena Umetni\xc5\xa1ka zadruga, obvezne so bile teme iz socialisti\xc4\x8dne graditve in ljudske revolucije, likovniki so se morali udele\xc5\xbeevati obnove in gradnje novih objektov. Po sovjetskih na\xc4\x8drtih je bil narejen Spomenik zmage v Murski Soboti; tudi ta pa se je v gabaritih podredil okoli\xc5\xa1kim stavbam. Motiviko NOB je vse bolj zamenjevala tematika obnove in izgradnje, preprost plakatni in monumentalni slog, ki naj bi kazal na optimizem in kolektivna hotenja nove dobe se je naslonil na likovna izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da Me\xc5\xa1trovi\xc4\x87a in predvojne figuralike v slikah in plakatih. Naloga slikarja je bila v tem \xc4\x8dasu jasno opredeljena z agitacijsko-propagandno funkcijo njegovih del. Za slovenske slikarje je zna\xc4\x8dilno, da so v glavnem zanikali svoja izrazna hotenja in se popolnoma podredili plakatnim zahtevam socialisti\xc4\x8dnega realizma predvsem v utilitarnih izdelkih, kot so plakati in manifestativni panoji, makete in dekorativni kipi za parade. Slovenski ustvarjalci so sicer upo\xc5\xa1tevali vsebinske zahteve socrealizma, stilno pa so v glavnem nadaljevali predvojne usmeritve. Najdosledneje in najradikalneje je socrealisti\xc4\x8dne prvine v svojem slogu upodabljal Slavko Pengov (freske v Vili Bled, 1947), ki je uporabil svoje znanje pri poslikavah cerkva (Ko\xc4\x8devje, Bled)._NEWLINE_Monumentalna dela socialisti\xc4\x8dnega realizma so tudi freske Rika Debenjaka (Dom Maksa Perca v Ljubljani, 1949) in dela Maksima Sedeja (tovarna Litostroj v Ljubljani, 1949). Figuralika javnih spomenikov je upo\xc5\xa1tevala patetiko in realizem: figure pa so bile bistveno manj\xc5\xa1e kakor drugje v Jugoslaviji ali izven nje. Tudi prostorske umestitve so sledile tradiciji, ob\xc4\x8dutljivemu name\xc5\xa1\xc4\x8danju v naravno ali urbano okolje in ne gigantskosti drugih de\xc5\xbeel. Arhitekti so \xc5\xa1e pred kiparji zavili na samostojno pot, dale\xc4\x8d od sovjetskih vzorov.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nVodilni teoretik na tem podro\xc4\x8dju je bil  Luna\xc4\x8darski, ki je raziskoval sociolo\xc5\xa1ke odnose med glasbo in stvarnostjo. Sovjetsko glasbo so zaznamovali predvsem spori v zvezi s formalizmom v glasbi, politi\xc4\x8dna resolucija 1932 o razpustitvi umetni\xc5\xa1kih organizacij in diktirano nasprotovanje sodobni glasbi. Leta 1936 so socialisti\xc4\x8dni realizem  uradno uvedli v glasbo. Naloge skladateljev so bile propagandne (mno\xc5\xbei\xc4\x8dne pesmi, zbori, kantate, programske orkestralne skladbe), v delih se je morala izra\xc5\xbeati realnost, naslonitev na preteklost in narodno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, v ospredju sta bili vzgojno-izobra\xc5\xbeevalna funkcija in idejna usmerjenost glasbe.\n_START_SECTION_\nGlasba na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nV slovenski glasbi se je socialisti\xc4\x8dni realizem za\xc4\x8del uveljavljati po 1945. Idejno ustreznost glasbe so ugotavljali v sestavi sporedov, kulturnopoliti\xc4\x8dnem in reformatorskem udejstvovanju skladateljev ter agitacijsko-propagandni neposrednosti glasbe. Dru\xc5\xa1tvo slovenskih skladateljev je 1947 zahtevalo ustvarjanje mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih pesmi in kantat.'