b'\n_START_ARTICLE_\nPraprotno seme\n_START_PARAGRAPH_\nPraprotno seme je slovenska ljudska pravljica, ki jo je leta 1988 za zbirko \xc4\x8cebelica zapisal Andrej Benigar.\n_START_SECTION_\nKratka vsebina\n_START_PARAGRAPH_\nPraprot je ena izmed rastlin, ki ima \xc4\x8dude\xc5\xbeno mo\xc4\x8d. Vendar pa je nima celotna rastlina, temve\xc4\x8d samo seme. Mo\xc4\x8d semena je najve\xc4\x8dja ob kresu, ko je dan najdalj\xc5\xa1i in no\xc4\x8d najkraj\xc5\xa1a. Znjim je povezana tudi ta zgodba._NEWLINE_Neki gospodar je imal hlapca. Bil je vro\xc4\x8d dan in ves dan sta na travniku kosila. Ko sta se zve\xc4\x8der utrujena vrnila domov, je gospodar ukazal hlapcu, naj \xc5\xbeene oba vola na pa\xc5\xa1o, ker gredo naslednji dan po seno na najbolj oddaljen travnik. \xc4\x8ceprav je bil hlapec mo\xc4\x8dno utrujen in zaspan, je ubogal gospodarja. Ko je vola prignal na pa\xc5\xa1nik, se je truden ulegel in zaspal._NEWLINE_Ko pa se je zbudil, volov ni bilo ve\xc4\x8d. Hitro je sko\xc4\x8dil na noge in ju od\xc5\xa1el iskat. Dolgo je hodil in bil je \xc5\xa1e bolj utrujen, saj je bila pot strma. Preklinjal je in grozil, da bo vola pretepel, ker sta se mu skrila. Na svoje veliko veselje pa ju je kmalu zagledal, kako sta mirno le\xc5\xbeala med praprotjo in pre\xc5\xbevekovala. Potiho se je priplazil do njiju in se pripravljal, da ju bo pretepel. Ko pa je zasli\xc5\xa1al, da se pogovarjata, se je mo\xc4\x8dno prestra\xc5\xa1il._NEWLINE_Stari vol je govoril mlaj\xc5\xa1emu, kako je lahko sre\xc4\x8den, ker bo \xc5\xa1e dolgo \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel in \xc5\xa1e dolgo slu\xc5\xbeil gospodarju. \xc5\xbdalosten je bil, ker je vedel, da bo moral naslednjo jesen poginiti, ter da bodo njegovo meso pojedli. Ko je to govoril, se mu je debela solza udrla po licu. Nato je nadaljeval in povedal, da bo mlaj\xc5\xa1i vol prihodnjo pomlad delal z novim volom. Ko bodo orali za repo, pa se bo izpod zemlje prikazala velika in stra\xc5\xa1na ka\xc4\x8da. Gopodarja, ki bo ravno oral, bo smrtno pi\xc4\x8dila v nogo._NEWLINE_Mlaj\xc5\xa1i vol ga je vpra\xc5\xa1al, \xc4\x8de gospodarju nih\xc4\x8de ne bo mogel pomagati in stari vol mu je odgovoril, da gospodarja re\xc5\xa1i lahko le hlapec. Re\xc5\xa1i pa ga lahko le \xc4\x8de bo ka\xc4\x8do, br\xc5\xbe ko se bo prikazala, udaril z gorja\xc4\x8do. _NEWLINE_Nato pa se je stari vol spomnil, da ju hlapec najbr\xc5\xbe \xc5\xbee i\xc5\xa1\xc4\x8de in da je najbolje, da gresta domov, preden ju najde in pretepe. Ko sta vola od\xc5\xa1la, je \xc5\xa1el hlapec mirno in pohlevno za njima, \xc5\xa1e dotakniti si ni upal nobenega, tako se je bal._NEWLINE_Ko je pri\xc5\xa1la jesen, je gospodar res prodal starega vola in kasneje so ga res odpeljali v klavnico. Tudi spomladi, ko so orali za repo, se je zgodilo nata\xc4\x8dno tako, kot je pripovedoval stari vol na kresni ve\xc4\x8der. Ka\xc4\x8da je prilezla izpod zemlje, ter z odprtim gobcem \xc5\xa1la proti gospodarju. Toda hlapec je bil pazljiv in jo je z gorja\xc4\x8do pokon\xc4\x8dal. Ko je gospodar videl, kako \xc4\x8dude\xc5\xbeno, ga je hlapec re\xc5\xa1il, ga je vpra\xc5\xa1al, kako je vedel da bo pri\xc5\xa1la ka\xc4\x8da. Takrat mu je hlapec povedal, kako je sli\xc5\xa1al vola govoriti. _NEWLINE_Vendar pa hlapec ni vedel, zakaj ju je lahko ravno takrat sli\xc5\xa1al. Ni namre\xc4\x8d vedel, da se mu je v \xc5\xa1kornje vsulo praprotno seme. \xc5\xa0e dobro, da ni vedel, saj sicer nebi sli\xc5\xa1al volove prepokbe.\n_START_SECTION_\nInterpretacija glavnih junakov\n_START_PARAGRAPH_\nV pravljici Praprotno seme nastopa malo \xc5\xa1tevilo oseb._NEWLINE_Najbolj pomembno vlogo ima stari vol, ki pradstavlja motiv govore\xc4\x8dega \xc5\xbeivalskega \xc4\x8dude\xc5\xbenega pomo\xc4\x8dnika. Ima nadnaravne mo\xc4\x8di, saj natan\xc4\x8dno ve, kaj se bo zgodilo v prihodnosti. Je zelo pameten in nesebi\xc4\x8den, saj kljub temu, da ve da bo on moral umreti, \xc5\xa1e vedno vsem \xc5\xbeeli le dobro._NEWLINE_V pravljici nastopa tudi mlaj\xc5\xa1i vol, ki je zelo poslu\xc5\xa1en. Ko mu starej\xc5\xa1i kolega govori, kaj se bo zgodilo, ga pozorno poslu\xc5\xa1a. Gospodarja ima rad, saj se zanj zboji in ho\xc4\x8de izvedeti, kdo ga lahko re\xc5\xa1i._NEWLINE_Najpomembej\xc5\xa1o \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko vlogo v pravljici ima hlapec. Je delaven in poslu\xc5\xa1en, saj naredi vse, kar mu gospodar naro\xc4\x8di. Do volov se obna\xc5\xa1a zelo agresivno, saj ju preklinja in ju \xc5\xbeeli pretepsti. Vendar pa se njegovo obna\xc5\xa1anje mo\xc4\x8dno spremeni, ko sli\xc5\xa1i, da se vola pogovarjata. Od takrat naprej, si ju ne upa niti dotakniti. Gospodarju je mo\xc4\x8dno predan, saj se zanj zelo ustra\xc5\xa1i. Ko orjejo za repo neprestano gleda, kdaj se bo prikazala ka\xc4\x8da, in jo pravo\xc4\x8dasno pokon\xc4\x8da. Na koncu pravljice je junak, saj re\xc5\xa1i gospodarja. Vendar pa je zelo pravi\xc4\x8den, saj prizna, da je za ka\xc4\x8do vedel \xc5\xbee vnaprej, saj je sli\xc5\xa1al starega vola, kako je na kresno no\xc4\x8d, govoril, kaj se bo zgodilo._NEWLINE_V pravljici pa nastopa tudi gospodar. Do volov in do hlapca je precej neusmiljen. Hlapcu kljub napornemu dnevu nalo\xc5\xbei \xc5\xa1e dodatno delo. Vendar pa mu je hvale\xc5\xbeen, ko mu re\xc5\xa1i \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nMotivno-tematske povezave\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni motiv v pravljici Praprotno seme je motiv mo\xc4\x8di praprotnega semena na Ivanje oziroma Kresno no\xc4\x8d. Ravno na ta dan ima praprotno seme posebno mo\xc4\x8d, da tisti, ki ga ima na sebi, razume kaj se pogovarjajo \xc5\xbeivali. Enak motiv sre\xc4\x8damo tudi v Pravljici o potepuhu._NEWLINE_Potepuh je bil nesre\xc4\x8den mladeni\xc4\x8d, ki ga je ma\xc4\x8deha sovra\xc5\xbeila. Ravno tako, kot hlapec, si je nevede v \xc5\xbeepe nabral praprotno seme in se na kresno no\xc4\x8d pogovarjal z volom, ki so ga naslednji dan zaklali. Ker je bil Potepuh vedno dober z volom mu je ta povedal, da naj, ko ga bodo zaklali iz njegovega \xc5\xbeelodca vzame skrite predmete. Potepuh jih je res vzel. Na\xc5\xa1el je tri \xc4\x8dude\xc5\xbene predmete: vrv, ki je nih\xc4\x8de ni mogel odvezati ali pretrgati, pu\xc5\xa1ko, s katero je zadel vse kar je ciljal in javorjeve gosli, s katerimi je upijanil vse, ki so poslu\xc5\xa1ali. Nato je od\xc5\xa1el po svetu in sre\xc4\x8dno \xc5\xbeivel.'