b'\n_START_ARTICLE_\nMetan\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPri sobni temperaturi in pritisku je metan brezbarven plin brez vonja. Vreli\xc5\xa1\xc4\x8de pri eni atmosferi pritiska ima pri temperaturi -162\xc2\xa0\xc2\xb0C in je zelo vnetljiv._NEWLINE_Metan se topi pri -182,6\xc2\xa0\xc2\xb0C in vreli\xc5\xa1\xc4\x8de pri -161,7\xc2\xa0\xc2\xb0C. Zaradi nepolarne lastnosti je te\xc5\xbeko topen v vodi, etanolu in dietil etru. Talilna toplota in izparilna toplota so 1,1 kJ/mol in 8,17 kJ/mol. Kalori\xc4\x8dna vrednost (ali kurilna vrednost oz. Hi) je 35,89 MJ\xe2\x8b\x85m-\xc2\xb3. Standardna entropija je 188 J/mol*K. Pri 90,67 K in 0,117 bar ima metan trojno to\xc4\x8dko, pri 190,56 K in 45,96 bar pa kriti\xc4\x8dno to\xc4\x8dko._NEWLINE_Je plin brez barve in vonja. Ima manj\xc5\xa1o gostoto od zraka, tako da se dviga v vi\xc5\xa1je plasti atmosfere. Tam deluje kot toplogredni plin in je 20- do 30-krat bolj u\xc4\x8dinkovit kot ogljikov dioksid. V vi\xc5\xa1jih plasteh reagira s kisikom in tvori ogljikov dioksid in vodo.\n_START_SECTION_\nKoli\xc4\x8dina metana\n_START_PARAGRAPH_\nVelika koli\xc4\x8dina metana se nahaja v zemeljski skorji. Leta 1998 je bilo 1745 delcev na miljardo (ppb). Do leta 1998 se je \xc5\xa1tevilo pove\xc4\x8dalo na 1800 (ppb), do leta 2010 pa na 1850 (ppb). Znanstveniki so opisali, da je bila koli\xc4\x8dina metana v letu 2010 najve\xc4\x8dja v zadnjih 400.000 letih. V ledeni\xc5\xa1kih obdobjih je koncentracija metana v ozra\xc4\x8dju zna\xc5\xa1ala med 300 in 400 (ppb)._NEWLINE_Na Zemlji je po ocenah letno 600 milijonov ton metana. Velike koli\xc4\x8dine metana so v obliki metan hidrata (metanov klatrat) v globinah oceana in v permafrostu. Ta rezervoarja metana bi lahko imela pomembno vlogo pri podnebnih ciklih._NEWLINE_Glavni viri emisij metana so: - Razgradnja odpadkov na komunalnih odlagali\xc5\xa1\xc4\x8dih - Naravni viri (mokri\xc5\xa1\xc4\x8da): 23% - Izvle\xc4\x8dek iz fosilnih goriv: 20% - Prebavni proces \xc5\xbeivali (\xc5\xbeivine): 17% - Bakterije v ri\xc5\xbeevih poljih: 12% - Ogrevanje ali anaerobna presnova biomase._NEWLINE_Od 60\xc2\xa0% do 80\xc2\xa0% svetovnih emisij je \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega izvora. Te prihajajo predvsem iz premogovnikov, deponij in nafte, poslovanja, cevovodi in kmetijstvu.\n_START_SECTION_\nNastanek metana\n_START_PARAGRAPH_\nMetan nastaja globoko pod povr\xc5\xa1ino zemlje pri visokih temperaturah in pritiskih, po navadi brez vulkanske aktivnosti. To je glavna sestavina zemeljskega plina (85-98%), ki se pojavlja predvsem kot spremljevalec nafte._NEWLINE_Veliko metana je nastalo z mikroorganizmi: z gnitjem organskih snovi v zraku ali mo\xc4\x8dvirjih. Tudi bioplin je ve\xc4\x8dinoma metan (okoli 60\xc2\xa0%). Te reakcije povzro\xc4\x8dajo mikroorganizmi) in poteka v ve\xc4\x8d fazah, v katerem se razli\xc4\x8dne skupine mikroorganizmov, ki se ukvarjajo z njihovo presnovo._NEWLINE_Koncentracija metana se je v atmosferi pove\xc4\x8dala od leta 1750 do leta 2000 iz 0,8 ppm na 1,75._NEWLINE_Metan nastaja tudi v prebavnem traktu mnogih \xc5\xbeivali (nekaj nevreten\xc4\x8darjev in sesalcev). Ta plin je prisoten v majhnih koli\xc4\x8dinah tudi v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih vetrovih.\n_START_SECTION_\nMetan v vesolju\n_START_PARAGRAPH_\nMetan so odkrili v atmosferi Marsa (10,5 ppb). Metan je lahko tudi vulkanskega izvora, vendar za to trditev nimajo dokazov._NEWLINE_Tudi v atmosferah Titana, Jupitra, Saturna, Urana, Neptuna in Plutona je metan.'