b'\n_START_ARTICLE_\nEdward Witten\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nWitten je diplomiral na Brandeisovi univerzi v Walthamu, Massachusetts in doktoriral na Univerzi Princeton. Trenutno je profesor matemati\xc4\x8dne fizike Charlesa Simonyija na In\xc5\xa1titutu za vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1tudij v Princetonu._NEWLINE_Na novo je opredelil teorijo o superstrunah skozi nekomutativno geometrijo. Leta 1990 je prejel Fieldsovo medaljo v Kjotu (Kyoto). Do poznih 80. let 20. stoletja se je Racahov 6j-simbol pojavljal v glavnem v fizikalnih \xc4\x8dlankih in le redko v matemati\xc4\x8dnih. Matematiki so se za\xc4\x8deli zanimati zanj s pojavom invariant trirazse\xc5\xbenih mnogoterosti, ki sta jih konstruirala Turajev in Viro. Pri tem sta na bistveni na\xc4\x8din uporabila kvantni Racahov 6j-simbol._NEWLINE_Okoli leta 1986 je Witten presenetil matemati\xc4\x8dno javnost s svojim odkritjem invariant 3-mnogoterosti. Dobil jih je z uporabo zamisli kvantne teorije polja. Kjub temu da Wittnove invariante sodijo med najve\xc4\x8dje matemati\xc4\x8dne dose\xc5\xbeke poznega 20. stoletja, pa (paradoksalno) matemati\xc4\x8dno niso dobro definirane. Njihova konstrukcija namre\xc4\x8d temelji na Feynmanovem integralu, tega pojma pa za zdaj matematiki \xc5\xa1e ne znajo prav definirati. Zato so mnogi za\xc4\x8deli iskati matemati\xc4\x8dno neopore\xc4\x8dne konstrukcije Wittnovih in sorodnih invariant. Najve\xc4\x8d uspeha pri tem so imeli prestavniki sankt-petersbur\xc5\xa1ke Matemati\xc4\x8dno-fizikalne \xc5\xa1ole Re\xc5\xa1etikin, kot sta Turajev in Viro. Njihovo delo temelji na uporabi kvantnih grup, ki jih je ta \xc5\xa1ola \xc5\xbee prej razvila v sotvarju integrabilnih sistemov._NEWLINE_Witten raziskuje M-teorijo, ki je zdru\xc5\xbeitev petih teorij superstrun in 11-razse\xc5\xbene supergravitacije. Teorija superstrun in M-teorija veljata pri nekaterih fizikih za obetajo\xc4\x8di kandidatkinji\xc2\xa0\xc2\xbbteorije vsega\xc2\xab, ki bi opisala vse \xc5\xa1tiri osnovne fizikalne interakcije (gravitacijo, elektromagnetno, mo\xc4\x8dno in \xc5\xa1ibko jedrsko silo). Tak\xc5\xa1na teorija bi zagotovila osnovno povezavo med kvantno mehaniko in splo\xc5\xa1no teorijo relativnosti._NEWLINE_Wittnov prispevek k fiziki in matematiki, ter \xc5\xa1e posebej h geometriji je zelo pomemben. Sir Michael Francis Atiyah je dejal:_NEWLINE_\xc2\xbb\xc4\x8ceprav je nedvomno fizik, se lahko z njegovim matemati\xc4\x8dnim znanjem primerja le nekaj matematikov... Velikokrat je presenetil matemati\xc4\x8dno ob\xc4\x8destvo s svojo bleste\xc4\x8do uporabo fizikalnega razumevanja, ki je vodila k novim in globokim matemati\xc4\x8dnim izrekom... naredil je globok vpliv na sodobno matematiko. V njegovih rokah fizika spet oskrbuje bogat vir navdiha in vpogled v matematiko.\xc2\xab_NEWLINE_Witten ve\xc4\x8dinoma raziskuje v teoriji strun, vendar je prispeval veliko tudi k umeritveni teoriji._NEWLINE_Leta 1995 je imel na Univerzi Ju\xc5\xbene Kalifornije pomembno predavanje, kjer je prvi\xc4\x8d podal na\xc4\x8dela M-teorije. To je bilo prvi\xc4\x8d, da so opisali pet obstoje\xc4\x8dih teorij strun kot razli\xc4\x8dne vidike ene in globlje zamisli._NEWLINE_Leta 1998 je prejel Heinemanovo nagrado za matemati\xc4\x8dno fiziko. Leta 2002 je prejel ameri\xc5\xa1ko nacionalno medaljo znanosti. Wittna ima veliko teoretikov teorije strun za pobudnika druge revolucije v teoriji superstrun. Prav tako se je pojavil na Timeovem]] seznamu stotih najvplivnej\xc5\xa1ih osebnosti leta 2004._NEWLINE_Njegovi sodelavci ga zelo ob\xc4\x8dudujejo. Fizik z Univerze Columbia Brian Greene je v svoji uspe\xc5\xa1nici \xc4\x8cudovito Vesolje (The Elegant Universe) navdu\xc5\xa1eno opisal Wittna. Greene je zapisal, da\xc2\xa0\xc2\xbbimajo Wittna za Einsteinovega naslednika v vlogi najve\xc4\x8djega \xc5\xbeive\xc4\x8dega fizika. Nekateri gredo \xc5\xa1e dlje in ga imajo za najve\xc4\x8djega fizika vseh \xc4\x8dasov.\xc2\xab_NEWLINE_Witten je trenutno fizik z najvi\xc5\xa1jim h-indeksom.'