b'\n_START_ARTICLE_\nNavadna \xc5\xa1korpijonka\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNavadna \xc5\xa1korpijonka zraste v dol\xc5\xbeino do 30 mm, razpon kril pa ima do 35 mm. Zadek je pri obeh spolih sestavljen iz rumenih in \xc4\x8drnih \xc4\x8dlenov, glava in zadek sta rde\xc4\x8dkasta. Samec ima na zadku zna\xc4\x8dilno prijemalo, podobno \xc5\xa1korpijonovemu repu, ki pa ni nevarno. Z njim pri parjenju dr\xc5\xbei samico. Na glavi ima \xc5\xa1korpijonka velike sestavljene o\xc4\x8di, \xc4\x8deljusti pa so podalj\xc5\xa1ane v nekak\xc5\xa1no sesalo, ki se odpira na vrhu glave._NEWLINE_Odrasle \xc5\xa1korpijonke so aktivne od maja do septembra, prehranjujejo pa se z mrtvimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, ki jih v\xc4\x8dasih celo poberejo iz pajkovih mre\xc5\xbe (oblika kleptoparazitizma). V\xc4\x8dasih se hranijo tudi z \xc5\xbeivimi listnimi u\xc5\xa1mi. Krila so dobro razvita, prozorna s \xc4\x8drnimi pikami ali lisami. Kljub temu le redko letijo na dalj\xc5\xa1e razdalje. Samice jaj\xc4\x8deca odlagajo v prst, iz njih pa se izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke, ki so podobne gosenicam metuljev. Te se v zemlji prehranjujejo z mrhovino. Po koncu hranjenja se, pri dol\xc5\xbeini okoli 20 mm, v prsti zabubijo.'