b'\n_START_ARTICLE_\nMihael Ambro\xc5\xbei\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMihael je svoj prvi panj dobil od svojega o\xc4\x8deta, ko je bil star komaj sedem let. Kasneje je od\xc5\xa1el v \xc5\xa1olo v Beljak, kjer se je nau\xc4\x8dil nem\xc5\xa1kega jezika. V Beljaku je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tirirazredno normalko, nato pa se je moral zaradi materine smrti vrniti domov, da je pomagal pri delu na kmetiji. Mihael je takrat za\xc4\x8del bolje spoznavati \xc4\x8debele in za\xc4\x8del tudi trgovati z medom in panji. Veliko svojega \xc4\x8dasa je posvetil tudi poslikavanju panjskih kon\xc4\x8dnic, njegovi najve\xc4\x8dji napori pa so bili vlo\xc5\xbeeni prav v trgovino s \xc4\x8debalami. Za\xc4\x8del je na veliko vzgajati kranjske \xc4\x8debele, ki jih je kupoval na razli\xc4\x8dnih koncih dana\xc5\xa1nje Slovenije. S\xc4\x8dasoma je postal veletrgovec in je med letoma 1884 in 1904 prodal 74.343 panjev \xc4\x8debel._NEWLINE_Mihael Ambro\xc5\xbei\xc4\x8d je postal znan \xc4\x8debelar in trgovec tudi v tujini. Leta 1873 je poslal na svetovno razstavo na Dunaj nekaj kranjskih panjev, kranji\xc4\x8dev, in dva svoja izuma: slu\xc5\xa1ni aparat, s katerim se je dalo ugotoviti kateri panj bo rojil, ter posebni, iz blaga narejeni lovilec rojev. Na tej razstavi je prejel odlikovanje, kasneje pa je sodeloval \xc5\xa1e na 84 drugih razstavah, na katerih je skupaj prejel kar 147 odlikovanj in priznanj. V svoji karieri je bil \xc4\x8dlan slovenskega \xc4\x8debelarskega dru\xc5\xa1tva, zaslovel pa je v Nem\xc4\x8diji, na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in v Franciji, kamor je prodajal svoje panje s kranjskimi sivkami. V Mojstrani je postavil svoj prvi trgovski \xc4\x8debelnjak na Gorenjskem, v katerem je imel sprva 500, kasneje pa ga je raz\xc5\xa1iril na 700 panjev. V okolici Dovjega in Mojstrane je imel tudi 10 vzrejnih \xc4\x8debelnjakov, v katerih je imel tudi po 2500 panjev. \xc4\x8cebele je na prezimovanje vozil v Pti\xc4\x8djo pe\xc4\x8d. Enoletne matice je prodajal v svojem trgovskem \xc4\x8debelnjaku, druge roje je vstavljal v vzrejne \xc4\x8debelnjake, tretje pa je prodajal po raznih \xc4\x8debelarskih sejmih po Kranjskem._NEWLINE_Po njegovi zgodnji smrti je njegovo delo nadaljevala njegova \xc5\xbeena Cecilija, ki je kljub neugodnim tr\xc5\xbenim razmeram po prvi svetovni vojni vodila \xc4\x8debelarstvo do svoje smrti, leta 1931.'