b'\n_START_ARTICLE_\nTeatro Olimpico\n_START_SECTION_\nPalladijeva vizija: popolno rimsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v predelano srednjeve\xc5\xa1ko zgradbo\n_START_PARAGRAPH_\nTeatro Olimpico je zadnje Palladijevo delo in se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med njegove najve\xc4\x8dje mojstrovine. Vicentinski arhitekt se je vrnil v rodno mesto leta 1579 in prinesel s seboj podrobne \xc5\xa1tudije rimske arhitekture in podrobnej\xc5\xa1e razumevanja arhitekture klasi\xc4\x8dnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da kot kdorkoli drug. Palladio je imel italijanski prevod Daniela Barbara Vitruvijeve De Architectura; ta izdaja vsebuje tlorise za rimsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in predloge za scaenae frons (dovr\xc5\xa1eno okra\xc5\xa1eno ozadje scene iz rimskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da ) iz uni\xc4\x8denega rimskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Teatro Berga.  Palladijevi \xc4\x8dlanki vsebujejo na\xc4\x8drte za zamislili o obnovi poru\xc5\xa1enih rimskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d v Puli in Veroni._NEWLINE_Palladio, ustanovitelj Olympic Academy (ustanovljena leta 1555), je \xc5\xbee oblikoval za\xc4\x8dasne gledali\xc5\xa1ke strukture na razli\xc4\x8dnih lokacijah mesta. Najbolj znana med njimi je bila postavljena sedemnajst let prej, v veliki dvorani Bazilike Palladiana._NEWLINE_Leta 1579 je Akademija je pridobila pravice za izgradnjo stalnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v stari trdnjavi Castello del Territorio, ki je bila pred tem spremenjena v zapor in skladi\xc5\xa1\xc4\x8de smodnika. Palladio je bil napro\xc5\xa1en, da pripravi na\xc4\x8drt. Kljub nerodni obliki stare trdnjave se je odlo\xc4\x8dil, da uporabi prostor in poustvari akademsko rekonstrukcijo rimskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Da bi umestil oder in prostor za sedenje v \xc5\xa1iroki, plitvi prostor, je bilo potrebno splo\xc5\xa1\xc4\x8diti polkro\xc5\xbeno sede\xc5\xbeno povr\xc5\xa1ino rimskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v elipso.\n_START_SECTION_\nPalladio umre, prevzame Scamozzi\n_START_PARAGRAPH_\nPalladio je umrl v avgustu 1580, le \xc5\xa1est mesecev po za\xc4\x8detki izgradnje gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Kljub temu se je gradnja nadaljevala, po skicah in risbah, ki so slu\xc5\xbeile kot vodilo in Palladijev sin Silla je prevzel odgovornost za projekt. Kmalu se je pridru\xc5\xbeil drugi pomemben Vicentinec, arhitekt Vincenzo Scamozzi, ki je bil pozvan da dokon\xc4\x8da projekt._NEWLINE_Scamozzi je \xc5\xbee vstopil pri dokon\xc4\x8danju drugih velikih nedokon\xc4\x8danih Palladijevih projektov, vile vzhodno od Vicenze, ki je danes znana kot La Rotonda. To je bil znak, da je Scamozzi genij, in da sta oba projekta danes uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena med Palladijeva najbolj uspe\xc5\xa1no izvedena dela._NEWLINE_Prispevki Scamozza sta Od\xc3\xa8o in Antiod\xc3\xa8o sobi, kot tudi vhodni slavolo\xc4\x8dna pot, ki vodi iz ulice skozi star srednjeve\xc5\xa1ki zid na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de stare trdnjave._NEWLINE_Da bi se obok zlil z okolico in za pripravil obiskovalce gledali\xc5\xa1\xc4\x8da na preoblikovanje od srednjeve\xc5\xa1ke do klasi\xc4\x8dne okolice, je Scamozzi zgradil obok enake velikosti in oblike kot porta reggia ali slavolok v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du scaenae frons ali zadnjo steno odra. Vendar pa je bil vhodni obok rustikalen in dobro ume\xc5\xa1\xc4\x8den v obstoje\xc4\x8de zidovje._NEWLINE_Najbolj znan in najbolj izviren prispevek Scamozzija v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du je bil njegov elaborat odra z izjemnim  trompe l\'oeil pogledom na ulico. Zasnoval je ne samo sklope, ampak se je tudi zelo potrudil pri projektiranju razsvetljave, ki je omogo\xc4\x8dala iluzornost hi\xc5\xa1 za odrske kulise, ki so osvetljene od znotraj, da ka\xc5\xbeejo realno ulico.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovanje in gradnja scene\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg ene skice scaenae frons, Palladio ni zapustil na\xc4\x8drtov glede tega kak\xc5\xa1ne kulise je treba uporabiti na odru. Njegova ilustracija idealiziranih rimskih scaenae frons, za izdajo Barbarovega prevoda Vitruvija, je pokazala pogled perspektive ulic, podobne tistim, ki naj bi se kasneje zgradile v Teatro Olimpico. Vendar skica predlaganih scaenae frons za Teatro Olimpico ne ka\xc5\xbee nobenih tak\xc5\xa1nih uli\xc4\x8dnih prizorov; prostor za srednjim obokom in vrati na vsaki strani, je prazen._NEWLINE_Najenostavnej\xc5\xa1a razlaga za odsotnost uli\xc4\x8dnih prizorov v tej risbi je, da Akademija \xc5\xa1e ni pridobila zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, na katerem bi se kasneje zgradile kulise. To zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de je kupila leta 1582, potem ko je Scamozzi prevzel projekt. Tako je bilo mogo\xc4\x8de raz\xc5\xa1iriti stavbo (vklju\xc4\x8dno s posebno projekcijo apside obliki bi ugodila najdalj\xc5\xa1im in najbolj dodelanim pogledom ulice). Peticija Akademije mestnim oblastem za dodatno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de je kazala, da bi, \xc4\x8de se prostor pridobi, tega uporabila za ustvarjanje perspektivne pokrajine; pojasnjuje, da bi se dodatno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de uporabilo za izgradnjo gledali\xc5\xa1\xc4\x8da "v skladu s smernicami, dolo\xc4\x8denimi kolega Palladia, ki je predvidel, da se omogo\xc4\x8di pogled perspektivo." _NEWLINE_Torej, Palladio je dal zagotovilo, ki je navdihnilo izjemne poglede, ki bodo vidni ob\xc4\x8dinstvu skozi osrednji oboki v scaenae frons (znan tudi kot "porta reggia"), pa tudi skozi manj\xc5\xa1e stranske odprtine. Je pa to tudi primerno uspe\xc5\xa1no realiziral Scamozzi kot tehni\xc4\x8dni genij._NEWLINE_Scamozzijeva odrska scena je bila prva prakti\xc4\x8dna uvedba perspektive v renesan\xc4\x8dnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Kulise so sestavljene iz sedmih hodnikov okra\xc5\xa1enih da ustvarijo iluzijo pogleda po ulicah mesta. Starodavne Tebe naj bi bila prva igra uprizorjena v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Na\xc4\x8din, na katerega so bili razporejeni sede\xc5\xbei v vseh delih gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, je omogo\xc4\x8dal videti najmanj eno perspektivo.\n_START_SECTION_\nZgodovina teatra po otvoritvi\n_START_PARAGRAPH_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo odprto 3. marca 1585, z izvedbo Sofoklejevega Kralja Ojdipa.  Po le nekaj produkcijah je bilo gledali\xc5\xa1ke skoraj opu\xc5\xa1\xc4\x8deno. Prizori, ki so bili ustvarjeni v lesu in ometu za Kralja Ojdipa, in naj bi predstavljali ulice Teb, nikoli niso bili odstranjeni: kljub bombnim napadom in drugim spremembam, so \xc4\x8dude\xc5\xbeno ohranjeni do danes. Prvotni sistem razsvetljave steklenih oljenk, ki ga je zasnoval Scamozzi, in je pove\xc4\x8dal iluzijo prostora, je bil uporabljen le nekajkrat, zaradi visokih stro\xc5\xa1kov in nevarnosti po\xc5\xbeara. Sistem Scamozzijeve razsvetljave je bil uporabljen, ko je leta 1997 gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ponovno pripravilo Kralja Ojdipa._NEWLINE_Teatro Olimpico se \xc5\xa1e vedno uporablja za gledali\xc5\xa1ke in glasbene predstave, a je \xc5\xa1tevilo sede\xc5\xbeev omejeno na 400, zaradi konservatorskih razlogov. Predstave potekajo v dveh gledali\xc5\xa1kih sezonah - klasi\xc4\x8dne igre v jeseni in festival Il Suono dell\'Olimpico spomladi. Seveda ni opremljeno z ogrevanjem in klimo, kar bi lahko po\xc5\xa1kodovalo ob\xc4\x8dutljivo leseno konstrukcijo. Vsako leto junija do \xc5\xa1olskega leta 2012-2013, se je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de uporabljalo tudi za podelitev diplom \xc5\xa1tudentom ameri\xc5\xa1kega oddelka obrambne, visoke \xc5\xa1ole v Vicenzi._NEWLINE_Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo uporabljeno kot lokacija za snemanje filmov, kot so Don Giovanni (1979) in Casanova (2005).\n_START_SECTION_\nPredhodniki\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri avtorji napa\xc4\x8dno navajajo, da je bilo, ko je bilo Teatro Olimpico zgrajeno leta 1580-1585, to gledali\xc5\xa1\xc4\x8de prvo namensko zgrajeno v Evropi v ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d letih.  V resnici je bilo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de eno od \xc5\xa1tevilnih novih stalnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d zgrajeno v tem \xc4\x8dasu. Podatki ka\xc5\xbeejo, da so bila stalna gledali\xc5\xa1\xc4\x8da zgrajena v Ferrari (1531), Rimu (1545), Mantovi (1549), Bologni (1550), Sieni (1561) in Benetkah (1565). To zadnje je zasnoval Palladio sam, za Compagnia della Calza.\n_START_SECTION_\nVpliv na kasnej\xc5\xa1o arhitekturo\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi stoletja je imel Teatro Olimpico veliko ob\xc4\x8dudovalcev, vendar relativno malo posnemovalcev. Eden od kritikov je navedel: \xc2\xbbV zgodovini gledali\xc5\xa1kega oblikovanja, je Teatro Olimpico za\xc4\x8dasno premor, za prihodnje generacije sprejel proscenij (predodrje) in slikarske kulise. Palladijeve ideje so bli\xc5\xbeje duhu sodobnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki nagovarja ob\xc4\x8dinstvo k sodelovanju.\xc2\xab\xc2\xa0 Nadalje ugotavljajo, da \xc2\xbbtoga oblika scenske ureditve Teatro Olimpico ... izklju\xc4\x8duje nadaljnji razvoj\xc2\xab, in da je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, v tem smislu, ujetnik svojih stvariteljev. Uspe\xc5\xa1en zaklju\xc4\x8dek Palladijevega eksperimenta z rekonstrukcijo starodavnega modela je pomenil, da ni bilo ve\xc4\x8d treba zasledovati cilja obnove rimske preteklosti; da bi bilo zdaj mogo\xc4\x8de za\xc4\x8deti izdelavo novosti, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z odpravo togih in nespremenljivih scaenae frons in nespremenljive perspektive._NEWLINE_Prvo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki se zgleduje po Teatro Olimpico, in tisto, pri katerem je njegov vpliv najbolj o\xc4\x8diten, je Teatro all\'antica v Sabbionetu. To gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga je oblikoval Vincenzo Scamozzi, se v\xc4\x8dasih imenuje tudi nekoliko zmedeno kar Teatro Olimpico, saj mu je neverjetno podobno. Vendar pa je v Sabbionetu odsotna scaenae frons in uporabljen en sam perspektivni pogled, vzdol\xc5\xbe ene ulice. Sede\xc5\xbena povr\xc5\xa1ina bistveno odstopa od elipti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta Palladija, kar je morda posledica o\xc5\xbeje oblike zgradbe, v kateri je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Angle\xc5\xa1ki arhitekt Inigo Jones je obiskal Teatro Olimpico kmalu po njegovem dokon\xc4\x8danju. V zabele\xc5\xbeki je izrazil posebno ob\xc4\x8dudovanje pogledom perspektive:\xc2\xa0\xc2\xbb... glavna zvija\xc4\x8da je bila, da si od kjerkoli videl eno od perspektiv...\xc2\xab.'