b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina znanosti in tehnike\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina znanosti in tehnike (ZZT/HST) je veja zgodovine, ki prou\xc4\x8duje, kako se je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko razumevanje znanosti in tehnike spreminjalo skozi \xc4\x8das in kako je omogo\xc4\x8dilo nastanek novih tehnik. To podro\xc4\x8dje zgodovine raziskuje tudi kulturne gospodarske in politi\xc4\x8dne vplive znanstvenih odkritij._NEWLINE_V splo\xc5\xa1nem verjamejo, da je sodobna matemati\xc4\x8dna znanost nastopila z za\xc4\x8detkom starogr\xc5\xa1kega pitagorejstva, \xc4\x8deprav bi bilo napak misliti, da je bila sodobna znanost gr\xc5\xa1ka iznajdba. Pri tem je bil gr\xc5\xa1ki vpliv na matematiko in znanstveno raziskovanje zapisan v ve\xc4\x8dji meri kot prispevki drugih starodavnih civilizacij.\n_START_SECTION_\nIzziv pravovernosti\n_START_PARAGRAPH_\nNeprestana tema v zgodovini znanosti in tehnike je slab sprejem tistih zamisli, ki so bile v nasprotju s prevladujo\xc4\x8dim mi\xc5\xa1ljenjem. Zgodba o Galileju je ena od njih. Drugi naravoslovci in astronomi, in \xc5\xa1e posebej tisti na katere je vplivala religiozna pravovernost, so ugovarjali temu, da bi \xc2\xbbpreverili\xc2\xab\xc2\xa0svoje teorije, na primer s tedaj odkritim daljnogledom. To pa je storil Galilei. \xc5\xa0e celo v sodobnem \xc4\x8dasu s skoraj splo\xc5\xa1no sprejeto znanstveno metodo in z velikim raziskovalnim prora\xc4\x8dunom vlad, akademij in industrije se pojavljajo neraz\xc5\xa1irjene in \xc5\xbealjive zamisli s kratkimi obsodbami._NEWLINE_Ni natan\xc4\x8dno znano kaj je nauk Galilejeve zgodbe. Nekateri vidijo njegovo zgodbo kot zgled nadutosti oblasti, drugi pa menijo, da zavra\xc4\x8danje zamisli danes ne moremo neposredno primerjati s primeri kot je Galilejev. Teorije se razvijajo in jih presku\xc5\xa1ajo po zgledu trenutno sprejetih na\xc4\x8del znanstvenega raziskovanja na podoben na\xc4\x8din kot je to po\xc4\x8del Galilei. Po navadi jih vsesplo\xc5\xa1no sprejmejo, pa \xc4\x8detudi so \xc5\xa1e tako nenavadne. Tiste zamisli, ki ostajajo nedokazane, in na videz neupravi\xc4\x8dene privzetke pa ozna\xc4\x8dijo kot psevdoznanost.\n_START_SECTION_\nPrispevek k znanju\n_START_PARAGRAPH_\nPo preteku dovolj dolgega \xc4\x8dasa lahko \xc5\xa1e najmanj raz\xc5\xa1irjene zamisli postanejo znanstvena pravovernost, \xc4\x8de so se zadovoljivo izkazale pri preskusih. Teorija bolezenskih klic je na primer postala tako raz\xc5\xa1irjena, da sta pasterizacija in listerin vsakdanji besedi \xc4\x8deprav Louis Pasteur, Ignaz Philipp Semmelweiss in Joseph Lister niso tako dobro znani.'