b'\n_START_ARTICLE_\nRotunda v Mosti\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Pietro Dusina opisal Mosto kot \xc5\xbeupnijo na svojem pastirskem obisku leta 1575, je mesto postalo \xc5\xbeupnija \xc5\xa1ele leta 1608. Kmalu zatem so za\xc4\x8deli na\xc4\x8drtovati gradnjo nove cerkve, ki je bila zgrajena okrog leta 1614. Zasnovana je bila v renesan\xc4\x8dnem slogu in je bila delo arhitekta Tommasa Dinglija.  Ta cerkev se je navadno imenovala Ta\' Ziri._NEWLINE_V 18. stoletju je postala premajhna za vse prebivalce mesta. Giorgio Grognet de Vass\xc3\xa9 je predlagal njeno obnovo na neoklasicisti\xc4\x8dni zasnovi, ki je temeljila na Panteonu v Rimu. Kljub nasprotovanju \xc5\xa1kofa Francesca Saveria Caruane je bil na\xc4\x8drt odobren in gradnja cerkve se je za\xc4\x8dela 30. maja 1833. _NEWLINE_Nova cerkev je bila zgrajena okoli stare cerkve, ki so jo med gradnjo \xc5\xa1e uporabljali. Prebivalci Moste so pomagali pri gradnji, sodelovali pri gradbenih delih ob nedeljah in praznikih. Ker Grognet ni bil izu\xc4\x8den arhitekt, mu je svetoval arhitekt iz dru\xc5\xbeine Sammut. _NEWLINE_Gradnja rotunde je trajala 28 let, dokon\xc4\x8dana je bila zgodaj v 1860-ih. Stara cerkev je bila poru\xc5\xa1ena leta 1860. Mesto je med gradnjo postalo mesto \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja. Cerkev je bila uradno posve\xc4\x8dena 15. oktobra 1871. _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bilo mesto Mosta zaradi bli\xc5\xbeine letali\xc5\xa1\xc4\x8da v Ta\' Qaliju ogro\xc5\xbeeno zaradi letalskega bombardiranja. Pribli\xc5\xbeno ob 16.40  9. aprila 1942 je Luftwaffe na cerkev odvrgla tri bombe, dve sta se odbili brez eksplozije. Ena bomba, te\xc5\xbeka 500 kg, je predrla kupolo in padla v cerkev, kjer je ve\xc4\x8d kot 300 ljudi \xc4\x8dakalo na zgodnjo ve\xc4\x8derno ma\xc5\xa1o. Bomba ni eksplodirala, angle\xc5\xa1ka enota za odstranjevanje bomb jo je deaktivirala in  odnesla v morje ob zahodni obali Malte. Ta dogodek so prebivalci razlagali kot \xc4\x8dude\xc5\xbe. Podobna bomba je zdaj prikazana v zakristiji na zadnji strani cerkve z besedami Il-Miraklu tal-Bomba, 9 ta\' April 1942 (kar pomeni \'\xc4\x8cude\xc5\xbena bomba, 9. aprila 1942\'). _NEWLINE_Leta 2015 je \xc5\xbeupnija zaprosila Vatikan, da jo povzdigne v status bazilike.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nRotunda je bila zgrajena v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu , njena struktura pa temelji na Panteonu v Rimu. Fasada ima portik s \xc5\xa1estimi jonskimi stebri, ki jih obdajata dva zvonika. Ker je rotunda, ima cerkev kro\xc5\xbeni tloris s stenami debeline 9,1 m, ki podpira kupolo z notranjim premerom 37,2 m.  Nekdaj je bila kupola tretja najve\xc4\x8dja na svetu. Notranjost cerkve ima osem ni\xc5\xa1, vklju\xc4\x8dno z ve\xc4\x8djo z glavnim vhodom in globoko apsido z glavnim oltarjem. _NEWLINE_Preden je bila cerkev zgrajena, je bilo nekaj nasprotovanja, saj so nekateri menili, da je rimski tempelj neprimeren vzorec za zgradbo katoli\xc5\xa1ke cerkve. Nekateri pa so hvalili zasnovo in leta 1839 je bilo v knjigi, ki je bila napisana med gradnjo cerkve, opisana kot "gotovo najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1a, velika in trdna sodobna stavba" na Malti. Ta knjiga nadalje navaja: "Ko bo dokon\xc4\x8dana, [cerkev] bo okras na otoku, bo arhitekta naredila nesmrtnega in usmerila vsakega obiskovalca na Malto."  Zasnova je bila na koncu dobro sprejeta in velja za Grognetovo mojstrovino.'