b'\n_START_ARTICLE_\nKomet Holmes\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nOdkril ga je britanski ljubiteljski astronom Edwin Holmes (1842 \xe2\x80\x93 1919) 6. novembra 1892 med rednim opazovanjem Andromedine galaksije (M31). Komet je opazil, ker je postal svetlej\xc5\xa1i (njegova magnituda je mo\xc4\x8dno narasla), podobno se je zgodilo tudi v letu 2007. Magnituda se je od obi\xc4\x8dajne 4 do 5 pove\xc4\x8dala tako, da je bil viden tudi s protim o\xc4\x8desom. Odkritje so potrdili Edward Walter Mudner, Wiliam Henry Maw in Kidd. Neodvisno so komet odkrili tudi Thomas David Anderson 8. novembra ter Mike Brown in John Ewen Davidson 9. novembra . Prve izra\xc4\x8dune tirnice sta neodvisno opravila nem\xc5\xa1ki astronom Heinrich Kreutz (1854 \xe2\x80\x93 1907) in ameri\xc5\xa1ki astronom George Mary Searle (1839 \xe2\x80\x93 1918). Njuni izra\xc4\x8duni so pokazali, da novi komet ni Bielov komet kot so prvotno mislili._NEWLINE_Komet so opazovali tudi leta 1899 in 1906, vendar so komet po letu 1906 izgubili. Ponovno ga je na\xc5\xa1la Elizabeth Roemer (rojena 1929). Od takrat so ga redno opazili pri vsaki njegovi vrnitvi.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKomet Holmes je obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1ibko telo, postal pa je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i v letu 2007, ko je postal za\xc4\x8dasno zelo svetel, saj je pove\xc4\x8dal svojo svetlost za okoli pol milijonkrat. To je bil tudi najve\xc4\x8dji izbruh na kometu. Postal je viden tudi za prosto oko. Isto\xc4\x8dasno je postal najve\xc4\x8dje telo v Oson\xc4\x8dju, ker je njegova koma postala ve\xc4\x8dja od premera Sonca .'