b'\n_START_ARTICLE_\nPrelaz Brenner\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nV starej\xc5\xa1i literaturi se o izvoru imena Brenner pogosto sklicujejo na alpski narod Breoni ali keltskega poglavarja Brennusa. Vendar pa nobeden vir od anti\xc4\x8dnega sveta in zgodnjega srednjega veka o Brennerju in njegovem imenu ne obstaja, ampak imena, kot so per alpes Rhaeticas ali - tako dobesedno v karolin\xc5\xa1\xc4\x8dini Divisio regnorum iz leta 806  - per alpes Noricas (pot skozi Retijo ali Nori\xc5\xa1ke Alpe)._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja vas na prelazu Brenner je bila v 13. stoletju \xc5\xa1e vedno Mittenwald. Leta 1288 je dokumentirano posestvo Prennerius de Mittenwalde, leta 1299 je znano Baumannovo posestvo Chunradus Prenner de Mittenwalde, Prenner razlagajo po vsej verjetnosti kot ime za mo\xc5\xa1kega, ki se je ukvarjal s po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1tvom. Leta 1328 so prelaz imenovali ob dem Prenner. _NEWLINE_Ob koncu srednjega ali na z\xc4\x8detku novega veka se je pojavilo ime Mons Brennus.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nBrenner in greben, ki se razteza vzhodno in zahodno od njega tvori razvodje med reko Sill in Eisack /Isarco - in s tem glavno razvodnica med Jadranskim in \xc4\x8crnim morjem. Regionalno lo\xc4\x8duje ta razvodnica pore\xc4\x8dja velikih rek severnih Alp Inna in Donave od rek obmo\xc4\x8dja ju\xc5\xbeno od Alp (Ju\xc5\xbena Tirolska in severna Italija), predvsem iz Adi\xc5\xbee in Pada._NEWLINE_Zahodno od prelaza v Stubajskih Alpah se dviga vrh Sattelberg (2115 m). Vzhodno od prelaza, v Zillertalskih Alpah pa vrh Wolfendorn (2776 m). Tako severna kot ju\xc5\xbena stran Brennerja, ki vodita v dolino Sill in Eisack/Isarco sta skupaj imenovani Wipptal._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavna meja na Brennerju ni enaka razvodnici, ampak te\xc4\x8de nekoliko severno od nje.  Na prelazu je ob\xc4\x8dina Brenner/Brennero (Ju\xc5\xbena Tirolska, Italija) in vas Brenner in na avstrijski strani majhno naselje Rotte imenovano Brennerpass (tudi Brenner).\n_START_SECTION_\nPrazgodovina in antika\n_START_PARAGRAPH_\nTudi v kameni dobi je bila pot, ki ej vodila preko Brennerja._NEWLINE_V antiki so razli\xc4\x8dni ljudje uporabljali prelaz Brenner kot alpski prehod v Italijo. Tako so germanski Kimbri hodili preko Brennerja v letu 102. pr. n. \xc5\xa1t. v napadu Rimskega imperija. Za obrambo dostopa do Italije pred sovra\xc5\xbenimi narodi, so obmo\xc4\x8dje zasedli Rimljani. V 15 st. pr. n. \xc5\xa1t. je rimska vojska, ki jo je vodil Druz proti \xc5\xa1ibkemu odporu avtohtonih plemen na glavnem alpskem grebenu prodrla na sever (verjetno do dana\xc5\xa1njega Augsburga-Oberhausena), zdru\xc5\xbeena z vojaki iz Galije, ki so pre\xc5\xa1li preko regije Bodenskega jezera pod vodstvom Druzovega brata Tiberija.  Medtem ko je Druz sam pre\xc4\x8dkal Reschenpass, je vzporedno pre\xc4\x8dkal gore poveljnik Publius Silius Nerva, zahodno od tod pre\xc4\x8dkal gore skozi _NEWLINE_Spodnji Engadin in Lucius Calpurnius Piso vzhodno \xc4\x8dez prelaz Brenner proti severu.  Gr\xc5\xa1ki geograf in zgodovinar Strabon poro\xc4\x8da, da so zlasti ju\xc5\xbeno od Brennerja prebivalstvo popolnoma iztrebili ali zasu\xc5\xbenjili. Regija je bila naseljena \xc5\xbee v obdobju pred rimskimi naseljenci, pa tudi nori\xc5\xa1kih kolonisti so se naselili v Eisacktal in \xc5\xa1tevilnih stranskih dolinah. Avtohtono prebivalstvo keltskega izvora je \xc5\xa1e naprej naseljevalo borne doline. Tako so Breuni dokumentirani \xc5\xa1e v 9. stoletju pred prihodom Bajuvarov (prvotna oblika imena Bavarske, ki je poseljevala ve\xc4\x8dino stare Bavarske, Avstrije in Ju\xc5\xbene Tirolske nastale proti koncu preseljevanja ljudstev)._NEWLINE_Prelaz je bil v rimskih \xc4\x8dasih pomembna povezava med Italijo in provinco Retija. Med letoma 195 in 215 je cesar Septimij Sever odstranil stare, neutrjene poti in zgradil utrjeno cesto, vendar je bila relativno ozka in strma. Zdaj imenovana rimska cesta Via Retija, je vodila iz Verone in Tridentuma (Trento) na prelaz do Veldidene (zdaj Innsbruck) in od tam preko sedla Seefeld do Augusta Vindelicorum (Augsburga). Leta 268 so Alemani udarili preko Brennerja proti Italiji preden so bili pora\xc5\xbeeni v bitki pri jezeru Benacus (Gardsko jezero) v novembru istega leta.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi dobre gradnje in podlage je trgovska pot je potekala kot del Via Imperii do srednjega veka. Oodlo\xc4\x8dilno je bilo prevrednotenje poti preko prelaza Brenner leta 900, saj je bila vzhodna Zgornja Italija uni\xc4\x8dena zaradi mad\xc5\xbearskih vpadov in pot \xc4\x8dez Brenner je predstavljala eno redkih varnih cest.  Eden od podpornikov te prometne poti je bil \xc5\xa1kof Zacharias iz Saebena (890-907). Leta 952 je cesar Oton I. ustanovil mejno marko Verona, da je zagotovil vojsko za prelaz Brenner. V srednjem veku je bil najbolj prometen alpski prelaz. Nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de propadanje je na mnogih odsekih omogo\xc4\x8dalo le prevoz z \xc5\xbeivalmi. Ozka soteska Eisack severno od Bolzana je ostala popolno brezpotje; popotniki in po\xc5\xa1iljke so morale do 14. stoletja ju\xc5\xbeno od Brixena \xc4\x8dez masiv Ritten. Leta 1314 je bolzanski trgovec Heinrich Kunter dobil pravico, da obratuje z mulami po poti skozi sotesko od Bolzana do Klausena, pobira mitnino in uredi mulatjero (od tod ime tega odseka tudi Kunterschlucht). \xc5\xbde leta 1430 je bilo ve\xc4\x8d kot 90% trgovine na dolge razdalje med Augsburgom in Benetkami - 6500 tovornih voz na leto \xe2\x80\x93 prenesenih \xc4\x8dez "spodnjo cesto" - Brennersko pot. _NEWLINE_Leta 1480 je bila Kuntersweg raz\xc5\xa1irjena, pri \xc4\x8demer je bil prvi\xc4\x8d uporabljen \xc4\x8drni smodnik za razstreljevanje skal. Leta 1485 je Jakob Fugger v Innsbrucku ustanovil Faktorei (komercialna dejavnost trgovcev v drugih evropskih dr\xc5\xbeavah ali v tujini) in zaradi sporov med vojvodo Sigismundom in Benetkami od leta 1487 premaknil glavni bolzanski trg v Mittenwald in dovolil pove\xc4\x8dan promet \xc4\x8dez Brenner.\n_START_SECTION_\nNovi \xc4\x8dasi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1522 je bila \xc4\x8dez Brenner ustanovljena po\xc5\xa1tna pot._NEWLINE_Tako kot vsi drugi alpski prelazi, tudi ta ni bil brez nevarnosti: visoke vode v poletnih mesecih, v zimskih plazovi, so delali pre\xc4\x8dkanje Alp nevarno. Prvi\xc4\x8d leta 1777 je cesarica Marija Terezija raz\xc5\xa1irila prelaz. Septembra 1786 je Brenner pre\xc4\x8dkal Johann Wolfgang von Goethe na svojem potovanju v Italijo. _NEWLINE_Leta 1867 je bila odprta po samo treh letih gradnje Brennerska \xc5\xbeeleznica kot prva \xc4\x8dezalpska \xc5\xbeeleznica._NEWLINE_Od leta 1920 poteka na prelazu Brenner meja med Avstrijo in Italijo. _NEWLINE_Sredi 1930-ih se je za\xc4\x8dela na prelaz Brenner in okoli\xc5\xa1kih krajev gradnja voja\xc5\xa1kih cest in utrdb italijanskega Alpskega zidu. Ti sistemi so se okrepili in raz\xc5\xa1irili po priklju\xc4\x8ditvi Avstrije Tretjemu Rajhu leta 1938. Sredi leta 1942 ga je bilo treba prilagoditi zaradi diplomatskih napetosti med Berlinom in Rimom. \xc5\xa0e danes obstajajo nekateri ostanki teh objektov._NEWLINE_Leta 1957 se je za\xc4\x8dela gradnja mostu Evropa (Europabr\xc3\xbccke) in s tem izvajanje pionirskega projekta Brennerske avtoceste. 17. novembra 1963, je bila avtocesta odprta za promet._NEWLINE_5. aprila 1975 je plaz na ju\xc5\xbenotirolski strani zaprl prelaz Brenner. \xc5\xa0est ljudi je umrlo v zasutih avtomobilih. Prelaz je bil dva tedna neprevozen. \xc5\xa0ele po tem je bila zgrajena za\xc5\xa1\xc4\x8dita proti plazovom na pobo\xc4\x8djih._NEWLINE_Kot del begunske krize v Evropi, je avstrijska vlada sredi marca 2016 napovedala ukrepe, da se prepre\xc4\x8di vstop beguncev preko prelaza Brenner.'