b'\n_START_ARTICLE_\nPoljudna povest\n_START_PARAGRAPH_\nPoljudna povest je izraz za moralno spodbudno slovensko pripovedno prozo za neizobra\xc5\xbeenega bralca 19. in 20. stol. Danes izraz ne obstaja ve\xc4\x8d. Namesto tega izraza se uporablja mno\xc5\xbei\xc4\x8dna literatura. V 19.stoletju je bil v veljavi izraz ljudska literatura, ker pa je v fokloristiki izraz pomenil literaturo neznanega avtorja, se je v literarni zgodovini namesto izraza ljudska za\xc4\x8del uveljavljati izraz poljudna povest. Zahteve po tak\xc5\xa1nem tipu povesti so se pojavile v potopisu Popotovanje iz Litije do \xc4\x8cate\xc5\xbea (1858) in pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi, zlasti z izdajo Slovenske ve\xc4\x8dernice.\n_START_SECTION_\nRazvoj izraza\n_START_PARAGRAPH_\nOd sedemdesetih let 19.stol. je bila poljudna povest uveljavljena zlasti v sintagmi ljudska povest. Ljudska povest (ljudska igra) je v nasprotju z ljudskim slovstvom avtorska literatura, ki je izrecno namenjena in prilagojena manj zahtevnemu bralcu/gledalcu. To ne pomeni, da mora avtor za vsako ceno zni\xc5\xbeati estetsko raven besedila, kakor se to najpogosteje pojmuje, marve\xc4\x8d da se prilagodi okusu, ki zahteva nazornost in \xc4\x8dim manj abstraktnosti; tudi snov mora biti krajevno in zgodovinsko doma\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nPoljudna in kme\xc4\x8dka povest pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi\n_START_PARAGRAPH_\nKme\xc4\x8dka povest je bila od 80. let prej\xc5\xa1njega stoletja prevladujo\xc4\x8di \xc5\xbeanr mohorjanske proze. Tako kot je tip mohorjanske poljudne povesti usodno vplival na razvoj slovenske povesti v celoti, tako je zaradi velikega \xc5\xa1tevila kme\xc4\x8dke povesti pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi ta \xc5\xbeanr postal sinonim mohorjanski poljudni povesti. O poljudni povesti so slovenski literarni programatiki najve\xc4\x8d pisali v tridesetih letih. Kritike s katoli\xc5\xa1kega nazorskega brega so motile pri poljudni povesti samo oblikovne pomanjkljivosti, vzgojnost ali tenden\xc4\x8dnost pa so imeli za njen legitimni del, saj poljudne povesti niso razumeli kot dolo\xc4\x8den snovni, pa\xc4\x8d pa kot nazorski, socialni tip povesti.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nModel ljudske oziroma poljudne povesti vsebuje naslednje temeljne prvine: poleg slikovite in zanimive zgodbe iz slovenske preteklosti mora pripoved vsebovati tudi dovolj tehten pouk, biti mora vzgojna \xe2\x80\x93 predvsem versko, kasneje tudi narodno. Prav tak\xc5\xa1na zahteva po vzgojnosti in pou\xc4\x8dnosti je v ve\xc4\x8derni\xc5\xa1ki povesti prikazala nekatere pripovedne postopke, ki jih literarna kritika ne ceni preve\xc4\x8d. Poljudna povest posega predvsem v \xc4\x8dase tur\xc5\xa1kih vpadov, Jur\xc4\x8di\xc4\x8dev Jurij Kozjak je bil dele\xc5\xbeen prve mohorjanske nagrade za ustrezno povest; Sketova Miklova Zala pa je med najbolj znanimi primeri slovenske ve\xc4\x8derni\xc5\xa1ke povesti.'