b'\n_START_ARTICLE_\nReka, Hrva\xc5\xa1ka\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina mesta je zelo pestra. V rimskem obdobju se je naselje imenovalo Tarsatica in imelo pravice municipija (mesta s svojo upravo). Naselbina Slovanov je nastala v 7. stoletju. Ime Tarsatica se je ohranilo \xc5\xa1e v 10. stoletju, pozneje so ga pohrvatili v Trsat, ki je sedaj del mesta. Mestni zgodovini je mogo\xc4\x8de ponovno slediti od sredine 13. stoletja. Srednjeve\xc5\xa1ka utrdba je pre\xc5\xa1la 1223 v posest Frankopanov, te je nasledila devinska gospoda ( Devin), njih pa gospoda iz Welseca. V 15. stoletju je mesto postalo mo\xc4\x8dno trgovsko in kasneje \xc5\xa1e pristani\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. V vojni z Bene\xc4\x8dani je bilo dvakrat po\xc5\xbegano (1509 in 1511). Ob koncu 16. stoletja je dobilo avtonomijo in 1719 ga je cesar Karel VI. Habsbur\xc5\xa1ki razglasil za svobodno mesto. Leta 1776 je bila ustanovljena posebna teritorialna enota Littorale Hungaricum. Hrva\xc5\xa1ki je bila vrnjena \xc5\xa1ele 1822. V revolucionarnem letu 1848 so si jo Mad\xc5\xbeari ponovno prisvojili, vendar so jo Hrvati s silo ponovno zavzeli. Statusa Reke niso razre\xc5\xa1ili do konca 1. svetovne vojne in 1919 so jo zasedli Italijani. Sprva je po vojni imela status samostojne re\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, kasneje pa so jo z rimskim sporazumom leta 1924 priklju\xc4\x8dili Italiji. Med obema svetovnima vojnama, ko je bilo mesto lo\xc4\x8deno od neposrednega zaledja, je re\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de izgubilo dotedanjo gospodarsko pomembnost. Po italijanski kapitulaciji v 2. svetovni vojni so jo 1943 zasedlo Nemci, enote NOV in POJ so jo osvobodile 3. maja 1945. Po mirovni konferenci v Parizu je bila 1947 vrnjena Hrva\xc5\xa1ki v okviru Jugoslavije. Po vojni je mesto do\xc5\xbeivelo velik gospodarski razvoj in postalo najve\xc4\x8dje hrva\xc5\xa1ko in pomembno evropsko tranzitno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Sama Reka zaradi industrijske funkcije nima razvitega po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kega turizma, je pa pomembno hrva\xc5\xa1ko poslovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nKulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nIz preteklih obdobij se je ohranila bogata kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina. Najstarej\xc5\xa1i arhitekturni spomenik rimskega obdobja je Rimski lok (stara mestna vrata) iz 4. stoletja in del ohranjenega mestnega obzidja z mestnim stolpom kot nekdanjim vhodom v mesto. Stendardac je kamniti steber za mestno zastavo iz 1508. Cerkev sv. Sebastijana je iz 1291, obnovljena 1885. Cerkev sv. Vida so pri\xc4\x8deli graditi 1638, dokon\xc4\x8dali so jo \xc4\x8dez 100 let. Cerkev Marijinega vnebovzetja je bila zgrajena v zgodnjem srednjem veku na ru\xc5\xa1evinah rimskih term in je ve\xc4\x8dkrat predelana. Samostojni zvonik nosi letnico 1377. Cerkev sv. Jerolima je iz 1408._NEWLINE_ _NEWLINE_V starem mestnem delu je \xc5\xa1e cela vrsta imenitnih zgradb. Posebne pozornosti je vredna Kapucinska cerkev z razko\xc5\xa1nim pro\xc4\x8deljem. _NEWLINE_Mesto se pona\xc5\xa1a s pomorskim, zgodovinskim in naravoslovnim muzejem ter moderno galerijo. Na 138 m visoki vzpetini nad sotesko reke Rije\xc4\x8dine stoji stara trdnjava Trsat. Do nje z ene strani vodijo znamenite stopnice \xc2\xbbTrsatske stube\xc2\xab, zgrajene 1531. Utrdbo Tarsatico so v obrambni sistem vklju\xc4\x8dili \xc5\xbee Rimljani. Kot srednjeve\xc5\xa1ka trdnjava je bila od 13. do konca 15. stoletja v posesti Frankopanov, potem je pri\xc5\xa1la pod upravo Mad\xc5\xbearov in mesta Bakar. Ko so proti koncu 17. stoletja prenehali tur\xc5\xa1ki vpadi, je izgubila trdnjavski pomen. Leta 1750 jo je mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodoval potres in so jo opustili; 1826 jo je kupil avstrijski mar\xc5\xa1al Laval Nugent in jo tako obnovil, da je ohranila prvine zgodnjesrednjeve\xc5\xa1ke utrdbe. Sedaj je kulturnozgodovinski spomenik. Ob trdnjavi stoji romarska cerkev matere Bo\xc5\xbeje na Trsatu, postavljena 1453, ob njej pa fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan z bogato zakladnico in galerijo umetni\xc5\xa1kih del.\n_START_SECTION_\nSu\xc5\xa1ak\n_START_PARAGRAPH_\nSu\xc5\xa1ak je novej\xc5\xa1e veliko mestno podro\xc4\x8dje, ki le\xc5\xbei vzhodno od kanala reke Rje\xc4\x8dine. Zgradbe starega Su\xc5\xa1aka le\xc5\xbeijo blizu obale reke Rje\xc4\x8dine, grajene so v slogu arhitekture 19. stoletja z razko\xc5\xa1nimi fasadami, a so mnoge med njimi \xc5\xbeal zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene. V \xc4\x8dasu italijanske zasedbe je po kanalu Rje\xc4\x8dine potekala dr\xc5\xbeavna meja med zasedeno Reko in Jugoslavijo.\n_START_SECTION_\nOstali ve\xc4\x8dji predeli mesta\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Reka sestavlja ve\xc4\x8d predelov med katerimi so ve\xc4\x8dji:_NEWLINE_Belveder, Center-Su\xc5\xa1ak, Kantrida, Pe\xc4\x87ine, Podmurvice, Rujevica, Sveti Nikola, \xc5\xa0kurinje, Turni\xc4\x87, Zamet.'