b'\n_START_ARTICLE_\nPosnemalci\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPosnemalci so dolge, vitke \xc5\xbeu\xc5\xbeelke z dolgimi nogami. Imajo prognatno glavo z obustnim aparatom izoblikovanim v grizalo, majhnimi sestavljenimi o\xc4\x8dmi in razli\xc4\x8dno dolgimi tipalnicami, ki imajo lahko od 8 pa do 100 \xc4\x8dlenov. Protoraks je v nasprotju z bogomolkami kratek, sta pa zato druga dva \xc4\x8dlena oprsja podalj\xc5\xa1ana in lahko predstavljata tudi do polovico telesne dol\xc5\xbeine. Vse noge so enake oblike, ve\xc4\x8dinoma s po petimi tarzalnimi \xc4\x8dleni. Evropske vrste nimajo kril, so pa krila prisotna pri mnogih tropskih vrstah. Funkcionalna krila imajo predvsem samci, pri mnogih vrstah so krila samic reducirana. Sprednja so majhna in usnjata, zadnja pa \xc5\xa1iroka, z otrdelim sprednjim robom. Zadek je sestavljen iz enajstih \xc4\x8dlenov, na njem so poleg genitalij \xc5\xa1e cerki iz enega samega \xc4\x8dlena._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke (nimfe) so podobne odraslim \xc5\xbeivalim, le brez kril in genitalij._NEWLINE_Med posnemalci najdemo vrste, ki dosegajo ogromne telesne mere in sodijo med najve\xc4\x8dje \xc5\xbeu\xc5\xbeelke sploh. Samice vrste Phobaeticus kirbyi, ki \xc5\xbeivi na Borneu, zrastejo preko 30 cm v dol\xc5\xbeino, samice vrste Heteropteryx dilatata iz Malezije pa so s 65 g suhe te\xc5\xbee med najte\xc5\xbejimi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPosnemalci so znani tudi po partenogenezi, sposobnosti nespolnega razmno\xc5\xbeevanja. Pri mnogih vrstah sploh \xc5\xa1e niso odkrili samcev, le ob\xc4\x8dasno se zgodi, da se rodi samica, ki ima nekatere mo\xc5\xa1ke znake. Tudi kadar so prisotni, so samci zelo redki. Samice lahko producirajo fertilna jaj\xc4\x8deca brez parjenja. Izle\xc5\xbeejo jih na tla, kjer nato jaj\xc4\x8deca mirujejo nekaj mesecev, nekatera celo po ve\xc4\x8d let. Samci, kadar so prisotni, so mnogo manj\xc5\xa1i in vitkej\xc5\xa1i od samic. Imajo nepopolno preobrazbo - li\xc4\x8dinke se z levitvami samo ve\xc4\x8dajo dokler ne odrastejo. Eden od obrambnih mehanizmov je tudi to, da odvr\xc5\xbeejo noge, ki nato ob naslednji levitvi spet zrastejo._NEWLINE_Prehranjujejo se z zelenimi deli rastlin. Njihova oblika posnema dele rastline, na katerih stojijo, bodisi liste, bodisi vejice. Kadar mimikrija ne zale\xc5\xbee pri obrambi uporabljajo tudi svarilno dr\xc5\xbeo in izlo\xc4\x8dke posebnih \xc5\xbelez, ki dra\xc5\xbeijo sluznico, v skrajnem primeru pa padejo z rastline na tla in hlinijo smrt.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nSo izvorno tropske \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, katerih predstavnike pa najdemo tudi v obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nPomen za \xc4\x8dloveka ni bistven. Nekatere vrste so se zaradi \xc4\x8dlovekove dejavnosti raz\xc5\xa1irile na obmo\xc4\x8dja, kjer prej niso bile prisotne. \xc5\xa0e najbolj problemati\xc4\x8dni so Indijski pali\xc4\x8dnjaki Carausius morosus, ki delajo \xc5\xa1kodo v vrtovih na toplej\xc5\xa1ih obmo\xc4\x8djih ZDA.\n_START_SECTION_\nGojenje\n_START_PARAGRAPH_\nPosnemalci so nezahtevne \xc5\xbeivali in so tudi zaradi atraktivne oblike priljubljeni doma\xc4\x8di ljubljen\xc4\x8dki, predvsem pri za\xc4\x8detnikih. Indijski pali\xc4\x8dnjak, denimo, potrebuje dobrih 25 cm visok vivarij (lahko tudi kozarec za vlaganje) z nekaj br\xc5\xa1ljana, ligustra ali robid za hrano. Samice za\xc4\x8dnejo kmalu po zadnji levitvi odlagati jaj\xc4\x8deca, ki se izle\xc5\xbeejo po nekaj mesecih na vla\xc5\xbenem pesku ali papirnati brisa\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nSistematika\n_START_PARAGRAPH_\nPosnemalci so filogenetsko najbli\xc5\xbee kobilicam, zaradi podobnosti redova nekateri avtorji zdru\xc5\xbeujejo v nadred ravnokrilci (Orthopteroidea). Vendar novej\xc5\xa1e raziskave nedvoumno potrjujejo, da gre za sestrsko skupino kobilic._NEWLINE_Klasifikacija posnemalcev je zapletena in \xc5\xa1e ne povsem jasna. S skupino se ukvarja mnogo znanstvenikov in tudi lai\xc4\x8dnih entomologov. Spremembe klasifikacije so tako pogoste. Tudi ime \xc5\xa1e ni povsem uveljavljeno. Mnogo avtorjev \xc5\xa1e vedno uporablja ime Phasmida, \xc4\x8deprav ni pravilne oblike za to taksonomsko kategorijo.\n_START_SECTION_\nPosnemalci v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji \xc5\xbeivi v naravi ena vrsta, Rossijev pali\xc4\x8dnjak (Bacillus rossius). Najdemo ga na Primorskem, na raznem grmovju (srobotu, robidah) ali drevesih.'