b'\n_START_ARTICLE_\nVolovja reber\n_START_PARAGRAPH_\nVolovja reber je sleme vzhodno od Ilirske Bistrice, na skrajnem jugozahodnem delu Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ke planote. Tu se nahaja sistem \xc5\xa0kocjanskih jam in se zbira kra\xc5\xa1ka podtalnica, ki napaja vodne vire v ob\xc4\x8dini Ilriska Bistrica. Obmo\xc4\x8dje je bilo dele\xc5\xbeno mnogih naravovarstvenih ukrepov in pozornosti: bilo je predlagano za vklju\xc4\x8ditev v Regijski park Sne\xc5\xbenik; v slovenskem dr\xc5\xbeavnem na\xc4\x8drtu je bilo rezervirano za ustanovitev parka; razgla\xc5\xa1eno je bilo za ekolo\xc5\xa1ko pomembno obmo\xc4\x8dje. Volovja reber izpolnjuje merila za vklju\xc4\x8ditev v omre\xc5\xbeje Natura 2000, v katero pa zaradi na\xc4\x8drtovane gradnje vetrnih elektrarn ni bila vklju\xc4\x8dena. To je povzro\xc4\x8dilo \xc5\xa1tevilne okoljevarstvene polemike.\n_START_SECTION_\nGeografska lega Volovje rebri\n_START_PARAGRAPH_\nSleme Gur (kakor doma\xc4\x8dini imenujejo ta predel) le\xc5\xbei na skrajnih jugozahodnih obronkih Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ke planote, kjer kra\xc5\xa1ki masiv prehaja v dolino Zgornje Pivke in se v strmi narivni stopnji spu\xc5\xa1\xc4\x8da v dolino Reke. Zaradi projekta gradnje vetrne elektrarne na tem obmo\xc4\x8dju danes ve\xc4\x8dina ljudi pojmuje Volovjo reber kot sleme, ki se vije med Milanko (948 m) na severu in \xc5\xa0tango (1101 m) na jugu. Tako definirano sleme je dolgo pribli\xc5\xbeno 7 km in se naprej od \xc5\xa0tange proti jugu nadaljuje nad dolino Reke do meje z Republiko Hrva\xc5\xa1ko. Za celotno sleme, ki se razteza v nadmorskih vi\xc5\xa1inah med 950 m na severu in 1250 m na jugu, je zna\xc4\x8dilna pora\xc5\xa1\xc4\x8denost s submediteranskimi - ilirskimi suhimi in suhimi kamnitimi travi\xc5\xa1\xc4\x8di z zna\xc4\x8dilno kra\xc5\xa1ko floro na prisojnih pobo\xc4\x8djih, medtem ko osojna pobo\xc4\x8dja pora\xc5\xa1\xc4\x8da gozd. Vrh slemena dejansko predstavlja mejo med odprtim svetom travi\xc5\xa1\xc4\x8d in sklenjeno gozdno vegatacijo. V ozkem topografskem smislu je Volovja reber zgolj 1,5 km dolgo ovr\xc5\xa1je slemena med Belimi ovcami (1030 m) in Milanko (948 m), kar lahko vidimo tudi po zapisih na topografskih kartah ve\xc4\x8djih meril. Sleme je izredno markantna reliefna oblika, vidna od dale\xc4\x8d naokoli. Najvi\xc5\xa1ji vrh slemena je Velika Milanja (1099 m), od koder se razprostira pogled na Brkine, \xc4\x8ci\xc4\x8darijo z U\xc4\x8dko in Slavnikom, Vrem\xc5\xa1\xc4\x8dico, Nanos, Kvarnerski zaliv s Cresom ter dolino Pivke, medtem ko je pogled proti vzhodu omejen na prostrane gozdove Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ke planote z najvi\xc5\xa1jim vrhom Sne\xc5\xbenikom (1796 m). Ob lepem vremenu je mo\xc4\x8d opazovati Julijske Alpe in celo italijanske Dolomite.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ka zgradba, podnebje in vode\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje gradijo srednje do dobro vodoprevodni apnenci zgornje kredne starosti, ki so dobro zakraseli. Na vr\xc5\xa1nih robovih se pojavlja tudi apnen\xc4\x8dasto-dolomitna bre\xc4\x8da, ki je nekoliko bolj odporna na preperevanje in gradi tudi zaobljene skalnate izdanke, ki izstopajo iz slemena Gur. Med njimi je najznamenitej\xc5\xa1a 10 m visoka skala v bli\xc5\xbeini V. Milanje, ki jo doma\xc4\x8dini imenujejo Zob, drugo tak\xc5\xa1no obmo\xc4\x8dje so Bele ovce. Sleme se v obmo\xc4\x8dju \xc5\xbdlebov proti severu zelo strmo spu\xc5\xa1\xc4\x8da v povirno dolino pliocenske Pivke (danes je dolina suha) nad naseljem Koritnice, proti jugu pa v bolj blagem pregibu prehaja v obviselo dolino, po kateri je neko\xc4\x8d verjetno odtekal vodotok v pore\xc4\x8dje Reke. Pokrajino je preoblikovalo geomorfolo\xc5\xa1ko dogajanje v \xc4\x8dasu poledenitve, ko so kamnine na obmo\xc4\x8dju intenzivneje mehansko preperevale. U\xc4\x8dinki v reliefu so dobro vidni \xc5\xa1e danes. Ob vzno\xc5\xbeju slemema  naletimo na ve\xc4\x8d mestih na periglacialno gradivo, ki je ponekod sedimentirano v sloje. Mehansko preperevanje kamnin je danes intenzivenj\xc5\xa1e zgolj v ovr\xc5\xa1ju slemena in to v hladni polovici leta, medtem ko je danes prevladujo\xc4\x8di geomorfogenetski proces na obmo\xc4\x8dju razpr\xc5\xa1ena korozija, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilne vrta\xc4\x8de v obviseli dolini jugozahodno od slemena._NEWLINE_Kljub bli\xc5\xbeini doline Reke, po kateri segajo z zahoda vplivi zaledne submediteranske klime vse do Ilirskobistri\xc5\xa1ke kotline, se vplivi bli\xc5\xbeine Sredozemlja (Kvarnerski zaliv) na Gurah ne poznajo. Obmo\xc4\x8dje Gur tako uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v zmernocelinsko podnebje. Zaradi vi\xc5\xa1ine predstavlja orografsko pregrado vla\xc5\xbenim zra\xc4\x8dnim masam, ki potujejo od zahoda in jugozahoda proti notranjosti celine, zato je obmo\xc4\x8dje dobro namo\xc4\x8deno. Padavinski re\xc5\xbeim je submediteranski z vi\xc5\xa1kom v jesenskih mesecih. Zna\xc4\x8dilna je dobra prevetrenost, najpogostej\xc5\xa1a vetrova sta jugo in burja._NEWLINE_Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ka planota je dobro zakraselo razvodno obmo\xc4\x8dje in padavinske vode od tu podzemsko odtekajo na ve\xc4\x8d strani, povr\xc5\xa1inskih vodnih tokov ni. Zahodni del planote, ki mu pripada tudi sleme Volovje rebri, se podzemno odmaka v pore\xc4\x8dji Reke in Pivke. S sledilnim poizkusom izvedenim v letu 2006 je bilo dokazano, da padavinske vode z obmo\xc4\x8dja Volovje rebri odtekajo tako v izvir Pivke in dalje v Ljubljanico ter \xc4\x8crno morje kot tudi v kra\xc5\xa1ka izvira Bistrica in Podstenj\xc5\xa1ek, ki pripadata pore\xc4\x8dju Reke in s tem Jadranskemu povodju. Slednja sta zajeta za vodooskrbo v ob\xc4\x8dini Ilirska Bistrica.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje Volovje rebri le\xc5\xbei na prehodu med submediteranskim in dinarskim obmo\xc4\x8djem, zato je njegov rastlinski svet prav posre\xc4\x8den in gotovo eden bogatej\xc5\xa1ih v Sloveniji. Zaradi stika submediteranskega (ali mediteranskega v na\xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu), dinarskega (s specifi\xc4\x8dno ilirsko floro), srednjeevropskega ter dealpinskega geoelementa je to obmo\xc4\x8dje v rastlinskozemljepisnem oziru izjemno zanimivo._NEWLINE_Ju\xc5\xbena in od sonca razgreta pobo\xc4\x8dja so domovanje bolj toploljubnim rastlinam v slovenski flori, npr. \xc5\xbeajblju (Salvia officinalis), ruju (Cotinus coggygria), o\xc5\xbeepku (Hyssopus officinalis), ostrolistnemu belu\xc5\xa1u (Asparagus acutifolius), ilirskemu grahovcu (Astragalus illyricus), ilirski peruniki (Iris pallida ssp. illyrica), Zanonijevi detelji (Argyrolobium zanonii), ki se uveljavljajo v vrzelastem gozdu hrasta puhavca in \xc4\x8drnega gabra (Ostryo-Quercetum pubescentis) ter njegovega degradacijskega stadija, gozda \xc4\x8drnega gabra in jesenske vilovine (Seslerio autumnalis-Ostryetum)._NEWLINE_Prostrane gole povr\xc5\xa1ine ve\xc4\x8dinoma pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo submediteransko \xe2\x80\x93 ilirska suha travi\xc5\xa1\xc4\x8da in mestoma suha kamnita travi\xc5\xa1\xc4\x8da s prevladujo\xc4\x8do vegetacijsko zdru\xc5\xbebo nizkega \xc5\xa1a\xc5\xa1a in skalnega glavinca (Carici humilis-Centaureetum rupestris), v kateri pa ponekod, predvsem na vetrovom bolj izpostavljenih rasti\xc5\xa1\xc4\x8dih, povsem prevladuje dratenka ali tankolistna vilovina (Sesleria juncifolia), kdaj pa tudi ostnati \xc5\xa1a\xc5\xa1 (Carex mucronata)._NEWLINE_To so vrstno zelo bogata travi\xc5\xa1\xc4\x8da s tipi\xc4\x8dno kra\xc5\xa1ko floro, ki gostijo tudi nekatere v Sloveniji redke in/ali ogro\xc5\xbeene rastlinske vrste, kot so npr. Clusijev svi\xc5\xa1\xc4\x8d (Gentiana clusii), ko\xc5\xa1utnik (Gentiana lutea ssp. symphiandra), gorski kosmatinec (Pulsatilla montana), deljenolistna \xc4\x8drnobina (Scrophularia heterophylla ssp. laciniata), ter francoski lan (Linum narbonense), liburnijski klin\xc4\x8dek (Dianthus liburnicus), alpski vol\xc4\x8din (Daphne alpina), pritlikavi \xc5\xa1etraj (Saturea subspicata ssp. liburnica), tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki svi\xc5\xa1\xc4\x8d (Gentiana tergestina), peresasta bodalica (Stipa eriocaulis ssp. carniolica), Jacquinov ranjak (Anthyllis montana ssp. jacquiniana) in \xc5\xa1tevilne vrste kukavi\xc4\x8dnic. V zavetrnih kotanjah in manj\xc5\xa1ih vrta\xc4\x8dah, kjer se je nabrala nekoliko debelej\xc5\xa1a plast prsti, pa najdemo paradne konje slovenske kra\xc5\xa1ke flore, kot npr. potonika (Paeonia officinalis), kojni\xc5\xa1ka (Iris sibirica ssp. errirhiza) in travnolistno peruniko (Iris graminea), ilirski me\xc4\x8dek (Gladiolus illyricus), navadni jesen\xc4\x8dek (Dictamnus albus), zlati koren (Asphodelu albus), \xc4\x8drna (Veratrum nigrum) in navadna \xc4\x8dmeriko (Veratrum album) ter prav vse lilije, ki rastejo v Sloveniji: kranjsko (Lilium carniolicum), tur\xc5\xa1ko (Lilium martagon), brsti\xc4\x8dno (Lilium bulbiferum) in \xc5\xbeafransko (Lilium bulbiferum ssp. croceum)._NEWLINE_Pomembna zna\xc4\x8dilnost teh travi\xc5\xa1\xc4\x8d je poleg rastlinske pestrosti in prostranosti tudi njihova sklenjenost, saj predstavljajo eno redkih in edino ve\xc4\x8dje bolj ali manj nefragmetirano obmo\xc4\x8dje visokodinarskih \xe2\x80\x93 submediteranskih suhih travi\xc5\xa1\xc4\x8d v Sloveniji. Gre za travi\xc5\xa1\xc4\x8da, zaradi razli\xc4\x8dnih vzrokov vse bolj ogro\xc5\xbeena in uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena med habitatne tipe, ki se prednostno ohranjajo v ugodnem stanju.\n_START_SECTION_\nPtice\n_START_PARAGRAPH_\nPestrost pti\xc4\x8djih vrst je na obmo\xc4\x8dju Volovje rebri izjemna. Po \xc5\xa1tevilu gnezdilk se Volovja reber lahko kosa s katerim koli ni\xc5\xbeinskim predelom Slovenije, v hribih pa je po razpolo\xc5\xbeljivih podatkih brez konkurence. Ornitologi so doslej tukaj opazovali 97 vrst ptic, od katerih jih 75 vrst na Volovji rebri ali v bli\xc5\xbenji okolici gnezdi._NEWLINE_Najmarkantnej\xc5\xa1a gnezdilka Volovje rebri je planinski orel, saj tu gnezdi edini par v regiji. Svetlooka penica v Sloveniji gnezdi samo na Volovji rebri. Gnezditvene gostote poljskega \xc5\xa1krjanca in drevesne cipe so med najvi\xc5\xa1jimi v dr\xc5\xbeavi. Tudi nekatere druge travni\xc5\xa1ke vrste imajo tukaj visoke gnezditvene gostote, npr: slegur, repnik in rjavi srakoper._NEWLINE_Volovja reber je pomembna preletna to\xc4\x8dka sele\xc4\x8dih se ujed. Vsako sezono na selitvi greben preleti na stotine ujed \xe2\x80\x93 verjetno ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d osebkov. Naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e vrste so sr\xc5\xa1enar, rjavi lunj in kanja. Med redkej\xc5\xa1imi vrstami pa so ornitologi tu opazovali ribjega orla in malega orla. Poseben pomen ima Volovja reber za prelet beloglavih jastrebov. Podatki ka\xc5\xbeejo, da tod poteka eden od dveh najpomembnej\xc5\xa1ih koridorjev za prelet kriti\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeene kvarnerske populacije jastrebov na prehranjevali\xc5\xa1\xc4\x8da v Alpe._NEWLINE_Glej tudi Seznam ptic v Evropi in Sloveniji\n_START_SECTION_\nVelike zveri\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dju Volovje rebri je stalno obmo\xc4\x8dje vseh treh najve\xc4\x8djih zveri v Evropi: medveda, risa in volka._NEWLINE_Na podlagi razpolo\xc5\xbeljivih podatkov je razvidno, da to obmo\xc4\x8dje predstavlja pomemben del doma\xc4\x8dih okoli\xc5\xa1ev ve\xc4\x8d rjavih medvedov, enega tropa volkov in najmanj dveh evrazijskih risov, ki sicer \xc5\xbeivijo tudi \xc5\xa1e v bli\xc5\xbenjem Natura 2000 obmo\xc4\x8dju Javorniki \xe2\x80\x93 Sne\xc5\xbenik. Glede na lokacijo Volovje rebri in prostorske zna\xc4\x8dilnosti okolice je zelo verjetno, da preko tega obmo\xc4\x8dja poteka eden pomembnej\xc5\xa1ih, \xc4\x8de ne celo najpomembnej\xc5\xa1i koridor za prehajanje velikih zveri med Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ko planoto in obmo\xc4\x8djem okoli Vrem\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki se nato nadaljuje preko Nanosa do Trnovskega gozda in dalje v italijanske in avstrijske Alpe.\n_START_SECTION_\nMetulji\n_START_PARAGRAPH_\nSkupaj s travi\xc5\xa1\xc4\x8di v Piv\xc5\xa1ki dolini so pobo\xc4\x8dja nad Ilirsko Bistrico eno najve\xc4\x8djih sklenjenih obmo\xc4\x8dij prete\xc5\xbeno negojenih suhih kra\xc5\xa1kih travnikov v Sloveniji. Temu primerna je tudi izredna pestrost favne dnevnih metuljev, ki so ve\xc4\x8dinoma vezani na odprte dobro oson\xc4\x8dene habitate. Do sedaj je bilo na teh pobo\xc4\x8djih zabele\xc5\xbeeno kar 97 vrst metuljev, od katerih so le tri znane samo po starej\xc5\xa1ih najdbah. Tu \xc5\xbeivi torej ve\xc4\x8d kot polovica vseh v Sloveniji najdenih vrst._NEWLINE_Poleg izredne raznolikosti pa pobo\xc4\x8dja Volovje rebri navdu\xc5\xa1ujejo tudi z izredno gostoto metuljev, kar je dober pokazatelj ohranjenosti travnikov na tem obmo\xc4\x8dju in dokaz velikih populacij travni\xc5\xa1kih vrst dnevnih metuljev. Predvsem v juniju se travnata pobo\xc4\x8dja odenejo v pisane barve cvetja in njihovih pisanih obiskovalcev in tako za vsakega ljubitelja narave pripravijo nepozabno do\xc5\xbeivetje._NEWLINE_Poleg raznolikosti, ki je v slovenskem merilu primerljiva z bolj znanim Kra\xc5\xa1kim robom in pobo\xc4\x8dji nad Vipavsko dolino, je Volovja reber naravovarstveno pomembna tudi zaradi nekaterih redkih in ogro\xc5\xbeenih vrst, ki so tu na\xc5\xa1la eno svojih zadnjih pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8d v Sloveniji. Tako je kar 23 vrst dnevnih metuljev iz tega obmo\xc4\x8dja vklju\xc4\x8denih v Rde\xc4\x8di seznam ogro\xc5\xbeenih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst Slovenije. Med njimi sta najverjetneje zaradi zara\xc5\xa1\xc4\x8danja v zadnjih desetletjih na tem obmo\xc4\x8dju izumrla pu\xc5\xa1\xc4\x8davar Chazara briseis (Linnaeus, 1764) in grmovni oblakar Hyponepele lycaon (Rottemburg, 1775)._NEWLINE_Vrste metuljev izrednega naravovarstvenega pomena na Volovji rebri: _NEWLINE_Travni\xc5\xa1ki postavne\xc5\xbe (Euphydryas aurinia), Svi\xc5\xa1\xc4\x8dev mravlji\xc5\xa1\xc4\x8dar (Maculinea alcon), Krvomo\xc4\x8dni\xc4\x8dina rjavka (Aricia eumedon), \xc4\x8ci\xc5\xa1ljakov ostrozob (Carcharodus lavatherae), Mo\xc4\x8dvirski ostrozob (Carcharodus floccifera), \xc4\x8crni apolon (Parnassius mnemosyne)\n_START_SECTION_\nDivje \xc4\x8debele\n_START_PARAGRAPH_\nDivje \xc4\x8debele so na cveto\xc4\x8dih kra\xc5\xa1kih travnikih izjemno raznovrstne, zato jih je veliko tudi na Volovji rebri. Ve\xc4\x8dina izmed njih \xc5\xbeivi samotarsko in mnoge vrste zbirajo pelod in medi\xc4\x8dino za svoj zarod le na cvetovih dolo\xc4\x8dene rastlinske dru\xc5\xbeine. Dalmatinska di\xc5\xa1avka (Hoplitis dalmatica) je redka vrsta, raz\xc5\xa1irjena v ju\xc5\xbeni Evropi od Francije in Andore na Zahodu, prek ju\xc5\xbene \xc5\xa0vice in Sardinije do Slovenije in Hrva\xc5\xa1ke (Dalmacije), od koder je bila prvi\xc4\x8d opisana. V Sloveniji je bila najdena na Krasu pri Lipici in \xc5\xa0kocjanu, pri Vipavi, na Vrem\xc5\xa1\xc4\x8dici in na travnatih hribih v predgorju Sne\xc5\xbenika nad Ilirsko Bistrico in Pivko.\n_START_SECTION_\nSporna vetrna elektrarna Volovja reber\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji so se s projektom vetrnih elektrarn prvi za\xc4\x8deli ukvarjati v Elektro Primorska d.d., javnem podjetju za distribucijo elektri\xc4\x8dne energije, ki je v ve\xc4\x8dinski lasti dr\xc5\xbeave. Kljub temu, da so predhodne raziskave opozorile, da je Volovja reber zaradi velike ranljivosti narave za postavitev vetrne elektrarne neprimerna, so konec leta 2002 stekle aktivnosti za pridobitev dovoljenj._NEWLINE_Ves \xc4\x8das je investitor tesno sodeloval z ob\xc4\x8dino Ilirska Bistrica. Obmo\xc4\x8dje Volovje rebri, ki je bilo do tedaj v dr\xc5\xbeavnem planu rezervirano za ustanovitev Regijskega parka Sne\xc5\xbenik, je ob\xc4\x8dina s prostorskim planom namenila energetski izrabi vetra. Postopki so se na ob\xc4\x8dini za\xc4\x8deli v za\xc4\x8detku leta 2003, zaklju\xc4\x8dili pa so se s sprejetjem prostorskega plana 29.4.2004 \xe2\x80\x93 zadnji dan pred uveljavitvijo predpisov o varovanju obmo\xc4\x8dij Natura 2000._NEWLINE_Sledil je dolgotrajni postopek presoje vplivov vetrne elektrarne na okolje. Kljub temu, da je dr\xc5\xbeavni Zavod za varstvo narave izdal strokovno mnenje, da bi imela vetrna elektrarna nesprejemljivo velik vpliv na naravo, je Agencija RS za okolje junija 2006 izdala okoljevarstveno soglasje. Ministrstvo za okolje in prostor je nato marca 2007 izdalo gradbeno dovoljenje. Zaradi \xc5\xa1tevilnih prito\xc5\xbeb in sodnih sporov, ki jih je spro\xc5\xbeila civilna dru\xc5\xbeba pa se gradnja \xc5\xa1e ni za\xc4\x8dela._NEWLINE_Postopke so zaznamovale \xc5\xa1tevilne nepravilnosti, ki so jih zagre\xc5\xa1ili dr\xc5\xbeavni uradniki v vseh fazah postopkov. Na pobudo prvaka Nacionalne stranke Zmaga Jelin\xc4\x8di\xc4\x8da Plemenitega je primer preiskovala Komisija za prepre\xc4\x8devanje korupcije. V Na\xc4\x8delnem mnenju \xc5\xa1t. 74, ki ga je Komisija izdala marca 2007, ugotavlja, da ravnanje uradnih oseb Ministrstva za okolje in prostor, ki so pripomogle k izdaji dovoljenj za postavitev vetrne elektrarne na Volovji rebri, ustreza definiciji korupcije. Zaradi nezakonite izlo\xc4\x8ditve Volovje rebri iz Nature 2000 se s primerom ukvarja tudi Evropska Komisija. V uradnem opominu zaradi nezadostne opredelitve Natura 2000 obmo\xc4\x8dij za ptice iz junija 2007 od slovenskih oblasti izrecno zahteva pojasnilo za izlo\xc4\x8ditev Volovje rebri._NEWLINE_Primer Volovja reber je preceden\xc4\x8dnega pomena tudi za sodelovanje nevladnih naravovarstvenih organizacij v postopkih izdajanja okoljevarstvenih soglasij za velike posege v prostor, ki ga je Agencija RS za okolje vztrajno onemogo\xc4\x8dala. Dru\xc5\xa1tvo za opazovanje in prou\xc4\x8devanje ptic Slovenije (DOPPS) si je polo\xc5\xbeaj udele\xc5\xbeenca v postopku izborilo po treh letih zapletenih pravnih sporov na Upravnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nKoalicija za Volovjo reber\n_START_PARAGRAPH_\nGro\xc5\xbenja z uni\xc4\x8denjem Volovje rebri je povezala pisano mno\xc5\xbeico nevladnih in strokovnih naravovarstvenih in naravoslovnih organizacij v Koalicijo za Volovjo reber. Ob ustanovitvi 14. aprila 2004 je Koalicija \xc5\xa1tela 24 \xc4\x8dlanic. Kasneje so se ji pridru\xc5\xbeile \xc5\xa1e nove, tako da \xc5\xa1teje danes Koalicija preko 30 \xc4\x8dlanic._NEWLINE_Cilj Koalicije je obvarovati Volovjo reber pred prete\xc4\x8dim razdejanjem z vetrnimi elektrarnami. Koalicija vseskozi poudarja, da vetrnim elektrarnam v splo\xc5\xa1nem ne nasprotuje. Pogoj pa je, da se jih postavi na mesta, kjer ne bo prekomerne \xc5\xa1kode za naravo in za krajino.'