b'\n_START_ARTICLE_\nKrajnska \xc4\x8dbelica\n_START_PARAGRAPH_\nKrajnska \xc4\x8dbelica je bil drugi slovenski pesni\xc5\xa1ki almanah, namenjen izobra\xc5\xbeencem in me\xc5\xa1\xc4\x8danom. Prvi zvezek je iz\xc5\xa1el 30. aprila 1830, zadnji peti zvezek pa leta 1848. Urednik je bil Miha Kastelic, med sodelavci in avtorji so bili \xc5\xa1e France Pre\xc5\xa1eren, Matija \xc4\x8cop in Andrej Smole._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavni re\xc5\xbeim v Avstrijskem cesarstvu ni dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal politi\xc4\x8dnih dejavnosti nacionalih gibanj. Strpnej\xc5\xa1i je bil do njihovega kulturnega programa, s tem so hoteli dose\xc4\x8di politi\xc4\x8dno nevtralizacijo. V tak\xc5\xa1nih razmerah se je pojavil na\xc4\x8drt za nastajanje slovenskega besedilnega korpusa, ki bi bil namenjen izobra\xc5\xbeencem. Prvi tak poizkus, znanstveni \xc4\x8dasopis Slavinja, je dr\xc5\xbeavna cenzura zavrnila._NEWLINE_Ve\xc4\x8d sre\xc4\x8de so imeli ustvarjalci Krajnske \xc4\x8dbelice, pesni\xc5\xa1tvo se re\xc5\xbeimu namre\xc4\x8d ni zdelo tako nevarno kot znanstveni \xc4\x8dlanki. Prvi \xc5\xa1tirje zvezki tako dejansko niso imeli resnej\xc5\xa1ih te\xc5\xbeav s cenzuro.\n_START_SECTION_\nPrvi zvezek (1830)\n_START_PARAGRAPH_\nJedro prve izdaje so predstavljali France Pre\xc5\xa1eren, Jakob Zupan, Jurij Kosma\xc4\x8d in Miha Kastelic. Njihovim pesmim so dodali \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri pesmi Ignacija Holzapfla in narodne pesmi iz pesni\xc5\xa1ke zbirke Andreja Smoleta. Pokroviteljstvo nad prvo izdajo je prevzel ilirski guverner baron Jo\xc5\xbeef Schimdburg, zvezek pa je bil posve\xc4\x8den njemu._NEWLINE_8. januarja 1830 je Kastelic zaprosil ljubljanski gubernij za natis prvega zvezka. Pro\xc5\xa1njo so na seji obravnavali 14. januarja 1830 in ugotovili, da ga je treba poslati na dvorni policijski in cenzurni urad. Priporo\xc4\x8dilno pismo je bilo napisano naslednji dan, vendar so ga ustvarjalci Krajnske \xc4\x8dbelice poslali \xc5\xa1ele \xc4\x8dez petnajst dni. 21. januarja je Matija \xc4\x8cop poslal pismo cenzorju Jerneju Kopitarju, v katerem ga je prosil, naj ne ovira natisa prvega zvezka. Kopitar je dovolil natis, ki se je kon\xc4\x8dal 30. aprila 1830. Prvi zvezek je iz\xc5\xa1el v 600 izvodih in dosegel zanimanje med doma\xc4\x8dimi izobra\xc5\xbeenci, kar je bil tudi namen Krajnske \xc4\x8dbelice. Prvi zvezek je bil tiskan v bohori\xc4\x8dici.\n_START_SECTION_\nDrugi zvezek (1831)\n_START_PARAGRAPH_\nPo uspehu prvega zvezka so se \xc4\x8dbelici pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e Jurij Grabner, Jo\xc5\xbeef Evgen Kova\xc4\x8di\xc4\x8d in Janez Cigler. 10. marca 1831 je Kastelic dvorni urad na Dunaju zaprosil za natis drugega zvezka Krajnske \xc4\x8dbelice. 2. aprila je Schmidburh prejel pismo, v katerem so ga obve\xc5\xa1\xc4\x8dali, naj se naslednje pro\xc5\xa1nje za natis po\xc5\xa1iljajo na de\xc5\xbeelni urad. Drugi zvezek je bil natisnjen 31. maja 1831 v nakladi 600 izvodov. Tudi ta izdaja je bila dobro sprejeta med izobra\xc5\xbeenci, nasprotovanje je bilo namenjeno Pre\xc5\xa1ernovi Novi pisariji, predvsem s strani duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine. V zvezku je bil poleg pesmi prej na\xc5\xa1tetih avtorjev objavljen tudi Vodnikov Moj spominek.\n_START_SECTION_\nTretji zvezek (1832)\n_START_PARAGRAPH_\nPro\xc5\xa1njo za natis je Kastelic izdal 26. decembra 1831. Ljubljanski gubernij jo je obravnaval 14. januarja 1832, za cenzorja so dolo\xc4\x8dili Matijo \xc4\x8copa, ki je zvezek dobil 3. februarja. Pet dni kasneje je oddal poro\xc4\x8dilo, kjer je zapisal, da na podlagi prej\xc5\xa1njih izdaj nima pomislekov za izdajo tretjega zvezka Krajnske \xc4\x8dbelice. Kastelic je dovoljenje za natis ljubljanskega gubernija dobil 10. marca._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je Pre\xc5\xa1eren hotel med svojim bivanjem v Celovcu pridobiti \xc5\xa1e Koro\xc5\xa1ce, vendar brez uspeha._NEWLINE_V tem zvezku je cenzura \xc5\xbee \xc4\x8drtala dela, predvsem Pre\xc5\xa1ernove zbadljive pesmi (npr. Apel in \xc4\x8devljar). Po nasvetu Kastelica in \xc4\x8copa se je Pre\xc5\xa1eren odlo\xc4\x8dil, da soneta in \xc5\xa1e nekaj pesmi v Krajnski \xc4\x8dbelici ne objavijo. Zvezek je tako obsegal pesmi Pre\xc5\xa1erna, Kastelica, ljudske pesmi iz osebne zbirke Andreja Smoleta in pesmi Franti\xc5\xa1ka Ladislava \xc4\x8celakovskega. Kastelic je hotel uvesti tudi nove pravopisne reforme, kar pa je po nasprotovanju Pre\xc5\xa1erna opustil._NEWLINE_12. aprila 1832 je iz\xc5\xa1el tretji zvezek Krajnske \xc4\x8dbelice, ponovno v nakladi 600 izvodov.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrti zvezek (1834)\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu nastajanja je iz kolektiva izstopilo kar nekaj ustvarjalcev: Bla\xc5\xbe Poto\xc4\x8dnik, Jurij Grabner, Ignacij Holzapfel in Janez Cigler, predvsem zaradi Pre\xc5\xa1ernovih zbadljivih pesmi in sporov z urednikom. Kolektivu se je na novo pridru\xc5\xbeil le Mihael Tu\xc5\xa1ek._NEWLINE_V \xc4\x8dasu pred izdajo \xc4\x8detrtega zvezka je Krajnska \xc4\x8dbelica dobila priznanje tudi v tujini. Pohvalo je v \xc4\x8de\xc5\xa1kem \xc4\x8dasopisu napisal \xc4\x8celakovski, \xc4\x8cop jo je kasneje opremil s svojimi opombami, jo prevedel v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in jo objavil v \xc4\x8dasopisu Illyrisches Blatt. V tem \xc4\x8dasu je naraslo tudi nasprotovanje duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine Krajnski \xc4\x8dbelici._NEWLINE_Pred izdajo pro\xc5\xa1nje za natis \xc4\x8detrtega zvezka se je \xc4\x8cop zaradi politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di nazadnjakov odlo\xc4\x8dil \xc4\x8drtati ljudske pesmi iz Smoletove zbirke, kasneje pa tudi Pre\xc5\xa1ernovo balado Pono\xc4\x8dnjak. 23. marca je ljubljanski gubernij izdal odredbo, ki je dovolila natis predzadnjega zvezka Krajnske \xc4\x8dbelice, vendar so kasneje dosegli, da gre zvezek pred natisom ponovno na Dunaj na pregled cenzure. 16. aprila so zvezek poslali na Dunaj k cenzorju Kopitarju, ki je po pregledu zahteval, naj zvezek preuredijo in ponovno predlo\xc5\xbeijo lokalni cenzuri, s \xc4\x8dimer je Kastelic odla\xc5\xa1eval. Pro\xc5\xa1njo za natis je poslal 8. januarja 1834. Cenzura je nekaj pesmi \xc4\x8drtala, vendar jih je Kastelic nadomestil. \xc4\x8cetrti zvezek je iz\xc5\xa1el v nakladi 1000 izvodov in naj bi poleg poezije vseboval tudi prozo, kar pa se ni zgodilo.\n_START_SECTION_\nPeti zvezek (1848)\n_START_PARAGRAPH_\n9. avgusta so prvi zvezek ponatisnili v 400 izvodih, s petim pa so zavla\xc4\x8devali. Razlogi ti\xc4\x8dijo v nabiranju nasprotnikov posvetne literature v ljubljanskem guberniju, kar je pove\xc4\x8devalo mo\xc5\xbenost cenzure. Izdajo petega zvezka pa je zavlekla tudi nenadna smrt Matije \xc4\x8copa v Savi 6. julija 1835, ki je pomenila krhanje odnosov med Pre\xc5\xa1ernom in Kastelicem. Izdajo so zavla\xc4\x8devali tudi osebni Kastel\xc4\x8devi razlogi. Pred izidom petega zvezka so iz\xc5\xa1li \xc5\xa1e ponatisi prej\xc5\xa1njih izdaj Krajnske \xc4\x8dbelice. _NEWLINE_Peti zvezek je tako iz\xc5\xa1el \xc5\xa1ele davno kasneje, in sicer 23. decembra 1848 v nakladi 1000 izvodov.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nKrajnska \xc4\x8dbelica je uspela predvsem v raz\xc5\xa1irjanju sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine med izobra\xc5\xbeenci. Zaradi diglosije je bila prej v uporabi nem\xc5\xa1\xc4\x8dina. Po izdaji zadnjega zvezka je bilo v slovenskem prostoru \xc5\xbee precej slovenskega gradiva, npr. Poezije in Novice, tako da nadaljnje izdaje niso bile potrebne.'