b'\n_START_ARTICLE_\nLjudevit Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudevit Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, mlaj\xc5\xa1i brat I. Tom\xc5\xa1i\xc4\x8da, je osnovno \xc5\xa1olo obiskoval pri o\xc4\x8detu Bernardu, po njegovi smrti od\xc5\xa1el k sorodnikom v Karlovac in tam kon\xc4\x8dal 3. in 4. razred osnovne \xc5\xa1ole. V gimnazijo je hodil v Ljubljani (1858\xe2\x80\x931862), bil maja 1862 v 4. razredu izklju\xc4\x8den, od\xc5\xa1el v Zagreb, tu opravil izpit \xc4\x8dez 4. razred, v 5. razredu prestopil na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de in ga 1865 kon\xc4\x8dal. Prvo u\xc4\x8diteljsko slu\xc5\xbebo je dobil v Karlovcu (1865-1870), nato pou\xc4\x8deval na raznih osnovnih \xc5\xa1olah v Zagrebu, od 1886\xe2\x80\x931893 bil ravnatelj zagreb\xc5\xa1ke dolnjogradske u\xc4\x8dione in 1893 do 1902 \xc5\xa1ole v Kraji\xc5\xa1ki ulici. Med 1876\xe2\x80\x931877 je kot izredni slu\xc5\xa1atelj poslu\xc5\xa1al na vseu\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8du predavanja iz pedagogike, estetike in literarne zgodovine; bil je \xc4\x8dlan in odbornik v u\xc4\x8diteljskih stanovskih organizacijah, 1891 eden od ustanoviteljev Dru\xc5\xa1tva za prehranu siroma\xc5\xa1ne mlade\xc5\xbei u Zagrebu ter njegov stalni odbornik. Leta 1885 \xc4\x8dlan vladne ankete za izdelavo statuta za vajenske \xc5\xa1ole, 1879\xe2\x80\x931902 \xc4\x8dlan in stalni stenograf biroja Hrv\xc5\xa1kega sabora, 3 leta tudi stenograf de\xc5\xbeelnega zbora v Ljubljani._NEWLINE_Tom\xc5\xa1i\xc4\x8devo knji\xc5\xbeevno delo pripada tako slovenskemu kot tudi hrva\xc5\xa1kemu jeziku. Pod o\xc4\x8detovim vodstvom je za\xc4\x8del pisati pesmi in povestice, v zadnjem \xc5\xa1olskem letu v Ljubljani (1861/1862) je izdajal rokopisni dija\xc5\xa1ki \xc4\x8dasopis Vneti Slovenec, 1862 list Torbica in ga v Zagrebu (1863\xe2\x80\x931964) nadaljeval v dru\xc5\xbebi z N. Ravniharjem, od tu dopisoval v Levstikov Naprej (1863). Slovstveno prizadevnost omenja tudi Tav\xc4\x8darjevo spri\xc4\x8devalo u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8da iz 1864: poleg dobrega u\xc4\x8dnega napredka in lepega vedenja poudarja stalno zanimanje za literarno delo, s \xc4\x8dimer vzbuja upanje, da bo\xc2\xa0\xc2\xbbneko\xc4\x8d posebno dober u\xc4\x8ditelj v na\xc5\xa1i domovini\xc2\xab._NEWLINE_Kot u\xc4\x8ditelj v Karlovcu je 1866 osnoval Karlova\xc4\x8dki viesnik, objavil Venac lepih pesmicah cerkvenih i svetovnih (1867), od istega leta sodeloval pri \xc5\xa0kolskom prijatelju ter od 1873 dalje med drugim objavil razprave: Biskup Slom\xc5\xa1ek kao pedagog; Veselost u \xc5\xa1koli ter druge. V letih 1868\xe2\x80\x931870 je izdajal list Zlatni orasi ter od 1872\xe2\x80\x931874 in 1889\xe2\x80\x931903 Br\xc5\xa1ljan. Napisal poljudno knji\xc5\xbeico Na\xc5\xa1a zemlja ili dvanaest razgovora s djedom (1873, 1875, 1877). Ustanovil in oskrboval je 1877\xe2\x80\x931880 Pu\xc4\x8dke novine, \xc4\x8dasopis za gospodarstvo, obrt i narod; ob 1000-letnici Metodove smrti je napisal knji\xc5\xbeico Sv. bra\xc4\x87a Ciril i Metod. Napisal je \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo povestic in raznega zabavnega ter pou\xc4\x8dnega blaga za mladino._NEWLINE_V mlaj\xc5\xa1ih letih se je Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d ukvarjal tudi z dramatiko; priredil je o\xc4\x8detovo igro Lakoverni, dve izvirni igri poznamo samo po imenu: enodejanka Spekel se je (1868) je bila takrat v arhivu Dramati\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva; tridejejanka s petjem \xc5\xa0ilo za ognjilo ali Danes meni, jutri tebi, je hranil Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d sam. Po nem\xc5\xa1ki predlogi so bili prirejeni Morilci v Kravjej dolini; ohranila se je\xc2\xa0\xc2\xbbizvirna vesela igra v dveh \xc4\x8dinih\xc2\xab\xc2\xa0Lakoumna Emica ili Mladost - norost, vzeta iz tedanjega \xc5\xbeivljenja slovenskih visoko\xc5\xa1olcev._NEWLINE_Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d je bil priznan vzgojitelj, bodisi kot u\xc4\x8ditelj, bodisi kot pisatelj ter sodi med pionirje hrva\xc5\xa1ke mladinske knji\xc5\xbeevnosti. Bil je v primeri z bratom Ivanom nekoliko konservativnej\xc5\xa1i, vendar je tudi sku\xc5\xa1al slediti sodobnej\xc5\xa1im vzgojnim poizkusom. Leta 1907 in 1965 so mu vzidali spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do na rojstni hi\xc5\xa1i v Vinici.'