b'\n_START_ARTICLE_\nBertel Storskrubb\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nStorskrubb je nase na mednarodnem nivoju prvi\xc4\x8d opozoril leta 1946 v Oslu, na Evropskem prvenstvu. V norve\xc5\xa1ki prestolnici se je namre\xc4\x8d predstavil v teku na 400 m z ovirami in z novim finskim dr\xc5\xbeavnim rekordom 52.2 - in tudi najbolj\xc5\xa1im dose\xc5\xbekom sezone na svetu - osvojil prvo mesto in zlato kolajno. Drugo mesto je zasedel \xc5\xa0ved Sixten Larsson, ki je prav tako postavil dr\xc5\xbeavni rekord (52.4) in je za Storskrubbom zaostal za dve desetinki sekunde._NEWLINE_Leta 1948 se je Storskrubb udele\xc5\xbeil Poletnih olimpijskih iger v Londonu. V svoji kvalifikacijski skupini je s \xc4\x8dasom 54.6 zasedel drugo mesto - prvi je bil z enakim \xc4\x8dasom Novozelandec John Holland - in za pol sekunde prehitel tretjega, Turka Kemala Horuluja. Kvalifikacijam je nato sledil polfinale, v katerem je Storskrubb zasedel \xc5\xa1ele peto mesto, s \xc4\x8dasom 53.5. Za tretjim mestom, ki je \xc5\xa1e vodilo v finale, je zaostal le za desetinko - Italijan Ottavio Missoni je namre\xc4\x8d zabele\xc5\xbeil \xc4\x8das 53.4. Ve\xc4\x8d uspeha je imel Storskrubb v \xc5\xa1tafeti 4x400 m, v kateri se pa je uspel uvrstiti v finale, potem ko je finska \xc5\xa1tafeta slavila v svoji kvalifikacijski skupini, pred \xc5\xa0vedsko in Argentino. V finalu je \xc4\x8detverica Tauno Suvanto, Olavi Talja, Runar Holmberg in Storskrubb s \xc4\x8dasom 3:24.8 zasedla solidno \xc4\x8detrto mesto. Do tretjega mesta in bronaste olimpijske kolajne ji je sicer zmanjkalo skoraj 9 sekund, saj je tretjeuvr\xc5\xa1\xc4\x8dena \xc5\xa1vedska \xc5\xa1tafeta \xc4\x8dasomerilce ustavila pri 3:16.0._NEWLINE_Poleg teka na 400 m z ovirami je Storskrubb tudi v teku na 800 m spadal v svetovni vrh svojega \xc4\x8dasa. Leta 1945 je tako v \xc5\xa1vedskem Malm\xc3\xb6ju odtekel \xc4\x8das 1:49.3, kar je bil tedaj eden najbolj\xc5\xa1ih \xc4\x8dasov na svetu in je tudi nemudoma postal finski dr\xc5\xbeavni rekord, ki je zdr\xc5\xbeal celih 10 let._NEWLINE_Storskrubb je v svoji karieri osvojil skupno 24 naslovov finskega dr\xc5\xbeavnega prvaka v atletiki. V teku na 200 m je zmagal v letih 1943 in 1944, na 400 m je bil najbolj\xc5\xa1i leta 1936 in nato od 1942 do 1947, na 200 m z ovirami pa je slavil od 1937 do 1940 ter v letih 1943, 1946 in 1947. V svoji \xc2\xbbparadni\xc2\xab\xc2\xa0disciplini, teku na 400 m z ovirami, je zmagal v letih 1937 in 1940 ter nato od 1942 do 1947. Prav tako je postavil 15 finskih atletskih dr\xc5\xbeavnih rekordov. Poleg atletike se je ukvarjal \xc5\xa1e z ostalimi \xc5\xa1porti, med drugim je leta 1945 osvojil finsko dr\xc5\xbeavno prvenstvo v rokometu.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov brat, Bj\xc3\xb6rn Storskrubb, se je prav tako ukvarjal s \xc5\xa1portom, bil je rokometa\xc5\xa1. Bj\xc3\xb6rn je tako kot Bertel postal finski dr\xc5\xbeavni prvak v rokometu in je tudi nastopil za finsko reprezentanco. Bertelov in Bj\xc3\xb6rnov bratranec, B\xc3\xb6rje Strandvall, je bil prav tako \xc5\xa1portnik in je v 30. letih veljal za najbolj\xc5\xa1ega finskega \xc5\xa1printerja.'