b'\n_START_ARTICLE_\nDvor, \xc5\xbdu\xc5\xbeemberk\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezarstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele leta 1796 je v tem kraju zrasla prva fu\xc5\xbeina, ki je obratovala do leta 1896. \xc5\xbdelezarna, ki je nastala na tem mestu pa je bila v 19. stoletju eden najve\xc4\x8djih industrijskih obratov na Slovenskem. Od leta 1820 je bila usmerjena v \xc5\xbeelezolivarstvo in do srede stoletja edina na na\xc5\xa1em ozemlju, ki je izdelovala predmete t. i. umetni\xc5\xa1kega liva. \xc5\xbdelezovo rudo za predelavo so dobivali iz Soteske, Rep\xc4\x8de gore in s Hmeljnika, oglje pa so pridobivali v bli\xc5\xbenjih gozdovih Ko\xc4\x8devskega Roga._NEWLINE_Leta 1806 je posebni odposlanec Jurija Kara\xc4\x91or\xc4\x91a na Dvoru naro\xc4\x8dil 60 topov in mo\xc5\xbenarjev, vendar je avstrijska vlada pogodbo razveljavila. Kljub temu so livarne na Dvoru nekaj topov izdelale in so jih Srbi skrivoma odpeljali._NEWLINE_Leta 1822 je \xc5\xbeelezarno prevzel nov nadzornik Ignacij von Panz, ki je dal obrate za proizvodno \xc5\xa1e pove\xc4\x8dati. Tako je postala \xc5\xbeelezarna na Dvoru najve\xc4\x8dje tovrstno podjetje ju\xc5\xbeno od Alp. Leta 1834 je \xc5\xbeelezarna dobila naziv \xc2\xbbCesarsko-kraljeva privilegirana tovarna za lito\xc5\xbeelezno in kovano blago kneza Auersperga\xc2\xab\xc2\xa0in je zaposlovala ve\xc4\x8d kot petsto delavcev in sledila to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denim predpisom za izdelavo svojih izdelkov. Tak\xc5\xa1ni predpisi so bili v Evropi nekaj redkega in so pomenili velik korak naprej v podjetni\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Na Dvoru so tako izdelovali razli\xc4\x8dne \xc5\xbeelezne predmete, od preprostih predmetov za vsakdanjo rabo (kotli, \xc5\xbeeblji, plo\xc4\x8devina, ...) do zahtevnih lito\xc5\xbeeleznih izdelkov, ki so jih tudi izva\xc5\xbeali. Med drugim so v tej \xc5\xbeelezarni izdelali \xc5\xbeelezno konstrukcijo za nekdanji Mrtva\xc5\xa1ki most v Ljubljani (sedanji Hradeckega most) in prve vozi\xc4\x8dke za \xc5\xbeeleznico v Postojnski jami._NEWLINE_Leta 1869 je \xc5\xbeelezarna pogorela, kar je vodilo v zmanj\xc5\xa1anje proizvodnje in kr\xc4\x8denje \xc5\xbeelezarne. Po tem po\xc5\xbearu se \xc5\xbeelezarna ni nikoli ve\xc4\x8d povsem pobrala, huda konkurenca pa je povzro\xc4\x8dila njen propad. Obrate so zaprli leta 1896.\n_START_SECTION_\nPomen kraja\n_START_PARAGRAPH_\nNa Dvoru je bila leta 1864 odprta prva \xc5\xa1ola, zasebna tovarni\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola kneza Auersperga, ki je delovala do odprtja prve ljudske \xc5\xa1ole v kraju. Ta je bila zgrajena in odprta leta 1874. _NEWLINE_Po propadu \xc5\xbeelezarne je Dvor za\xc4\x8del izgubljati na pomenu, saj do njega ni bila nikoli speljana \xc5\xbeeleznica, promet po reki Krki pa je bil onemogo\xc4\x8den zaradi \xc5\xa1tevilnih brzic v srednjem toku te dolenjske reke. V vasi sta neko\xc4\x8d sicer obratovala tudi \xc5\xbeaga in mlin, ki pa ju danes ni ve\xc4\x8d._NEWLINE_V bli\xc5\xbenjem naselju Jama je bilo 4. julija 1944 ustanovljeno Frontno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de 7. korpusa NOVJ. Kraj je po 2. svetovni vojni postal gospodarsko skoraj nepomemben, zato so posku\xc5\xa1ali z otvoritvijo ribogojnice, ki so jo na Dvoru odprli leta 1964, spet pospe\xc5\xa1iti njegovo gospodarsko rast. Danes so ostanki \xc5\xbeelezarne spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8diteni, sam kraj pa se gospodarsko \xc5\xa1e vedno naslanja na bli\xc5\xbenji \xc5\xbdu\xc5\xbeemberk in Novo mesto.'