b'\n_START_ARTICLE_\nDadaizem\n_START_PARAGRAPH_\nDadaizem je bilo umetni\xc5\xa1ko gibanje, ki je nastalo leta 1916 v Z\xc3\xbcrichu._NEWLINE_Ustvarjalci so se delili na berlinske (npr. George Grosz in John Heartfield), katerih dela so bila politi\xc4\x8dne izjave, ter hannoverske dadaiste (Kurt Schwitters), ki so zavestno odlo\xc4\x8dili za \xc4\x8disto umetnost, brez kakr\xc5\xa1nihkoli izjav. Toda obojni so poudarjali, da niso umetniki, filozofi ali politiki.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1916 je pisatelj Hugo Ball okoli sebe zbral nekaj umetnikov razli\xc4\x8dnih disciplin._NEWLINE_Ker mu je za to skupino manjkalo ime, je no\xc5\xbe zabil v nem\xc5\xa1ko-francoski slovar in konica se je zapi\xc4\x8dila v besedo\xc2\xa0\xc2\xbbdada\xc2\xab\xc2\xa0(fr.: konji\xc4\x8dek). Po drugi verziji sta Hugo Ball in Huelsenbeck naletelo na besedo, ko sta v slovarju iskala ime za takratno pevko kabareta\xc2\xa0\xc2\xbbMadame le Roi\xc2\xab._NEWLINE_Marcel Janco, dadaist, pa trdi, da so si zgodbo o no\xc5\xbeu izmislili \xc5\xa1ele veliko kasneje. Resnica bi naj bila namre\xc4\x8d veliko manj poeti\xc4\x8dna. Verjetno je na ime vplival \xc5\xa1ampon\xc2\xa0\xc2\xbbDADA\xc2\xab, ki je bil takrat v Z\xc3\xbcrichu zelo raz\xc5\xa1irjen._NEWLINE_Dadaizem je postavil pod vpra\xc5\xa1aj celotno dotedanjo umetnost. Njeno abstraktnost oziroma estetiko je popa\xc4\x8dil s satiri\xc4\x8dnim pretiravanjem in tako ustvaril nesmiselna umetni\xc5\xa1ka dela. Te\xc5\xbeko je razlo\xc4\x8devat med\xc2\xa0\xc2\xbbresnimi\xc2\xab\xc2\xa0umetni\xc5\xa1kimi deli dadaizma in takimi, ki slu\xc5\xbeijo le kot\xc2\xa0\xc2\xbbantiumetni\xc5\xa1ka\xc2\xab\xc2\xa0dela, torej kot satira obstoje\xc4\x8de umetnosti._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno se je dadaizem raz\xc5\xa1iril po celi Evropi. Kopi\xc4\x8dili so se provokativni protesti umetnikov zoper vojno in umetnost._NEWLINE_Prva centrala dadaistov je bil Kabaret Voltaire. Nahajal se je nedale\xc4\x8d od Leninovega stanovanja. Ve\xc4\x8d kot eno leto so se tam zdru\xc5\xbeevali, razpravljali, plesali, peli, govorili, \xc5\xbevi\xc5\xbegali in tolkli - preizku\xc5\xa1ali so torej celoten repertoar svojega gibanja. Po zaprtju kabareta so se preselili v galerijo Dada.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nMed najpomembnej\xc5\xa1imi ustvarjalnimi disciplinami dadaizma je bila\xc2\xa0\xc2\xbbglasovna poezija\xc2\xab. Ta je zavra\xc4\x8dala jezikovni pomen in je posku\xc5\xa1ala uporabljati jezik kot \xc4\x8disto formalen glasovni material, torej popolnoma brez pomenske plati. Semantika izgine, v ospredje prodre zvo\xc4\x8dnost besed - lirika prevzame zna\xc4\x8dilnosti glasbe. To vrsto poezije je prvi\xc4\x8d predstavil Hugo Ball leta 1917 v galeriji Dada. Svojo umetnost je utemeljil takole: \xc2\xbbS temi pesmimi smo se odrekli jeziku, ki opusto\xc5\xa1a - jeziku, ki ga je iznakazilo novinarstvo.\xc2\xab_NEWLINE_Za dadaiste je bilo kot ustvarjalni princip prav tako pomembno naklju\xc4\x8dje. Hans Arp je recimo v svojem ateljeju dolgo delal na neki sliki. Nezadovoljen je slednji\xc4\x8d platno raztrgal in ostanke razmetal po tleh. Ko je nato kasneje po naklju\xc4\x8dju spet pogledal na drobce na tleh, ga je presenetila njihova razporeditev. Bila je to\xc4\x8dno tak\xc5\xa1na, kakor si jo je zami\xc5\xa1ljal od vsega za\xc4\x8detka. Isti princip naklju\xc4\x8dja je Arp uporabil tudi v svoji poeziji. Besede je naklju\xc4\x8dno izbiral med \xc4\x8dlanki v dnevnem tisku, velikokrat z zaprtimi o\xc4\x8dmi. Te pesmi iz leta 1917 je nato poimenoval\xc2\xa0\xc2\xbbArpadi\xc2\xab._NEWLINE_Dadaizem je poniknil v 20. letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Ustvarjalce je enostavno ta koncept nehal zanimati. Toda inspiriral je naslednike med umetni\xc5\xa1kimi smermi: konkretno poezijo, letrizem, moderni performans, ...'