b'\n_START_ARTICLE_\nMehmed IV.\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v pala\xc4\x8di Topkapi v Istanbulu kot sin sultana Ibrahima I. (1640-1648) in njegove prile\xc5\xbenice Valide Sultan Turhan Hatice, ki je bila po poreklu Ukrajinka, in vnuk K\xc3\xb6sem Sultan, ki je bila Grkinja. Kmalu po rojstvu sta se star\xc5\xa1a sprla in Ibrahim je besu izrgal Mehmeda iz materinih rok in ga vrgev v vodnjak, iz katerega so ga na sre\xc4\x8do re\xc5\xa1ili haremski slu\xc5\xbeabniki. Mehmed si je pri padcu po\xc5\xa1kodoval glavo in je imel zaradi po\xc5\xa1kodbe trajno brazgotino.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa prestol je pri\xc5\xa1el leta 1648, ko je imel komaj \xc5\xa1est let. Njegov vzpon je ozna\xc4\x8dil konec zelo burnega obdobja, v katerem je bil Mustafa I. dvakrat odstavljen, dva sultana, med njima tudi njegov o\xc4\x8de Ibrahim I., pa ubita._NEWLINE_Njegov nadimek Avc\xc4\xb1/\xd9\x88\xd8\xac\xdb\x8c /Lovec ka\xc5\xbee, da se je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa ukvarjal z lovom. Dr\xc5\xbeavne zadeve ga niso preve\xc4\x8d zanimale, zato jih je prepustil svojim velikim vezirjem. Prvi med njimi je bil Mehmed Pa\xc5\xa1a K\xc3\xb6pr\xc3\xbcl\xc3\xbc (1580-1661, veliki vezir od leta 1665), ki je leta 1657 porazil Bene\xc4\x8dane in prekinil pomorsko blokado Dardanel, zatrl upore nekaj anatolskih guvernerjev in leta 1658 porazil nelojalnega transilvanskega kneza Gy\xc3\xb6rgyja II. R\xc3\xa1k\xc3\xb3czija._NEWLINE_Po Mehmed K\xc3\xb6pr\xc3\xbcli\xc3\xbcjevi smrti je na polo\xc5\xbeaj velikega vezirja imenoval njegovega sina K\xc3\xb6pr\xc3\xbcli\xc3\xbc Fazil Ahmed Pa\xc5\xa1o (1636-1676, veliki vezir od 1661). Novi vezir je vodil vojni pohod na Ogrsko (1663-1664), ki se je kon\xc4\x8dal s porazom pri Mono\xc5\xa1tru. Na Kreti (1666-1669) je zavzel mesto Kandijo, ki je bila v posesti Bene\xc4\x8danov. V osmansko-poljski vojni (1672-1676) osvojil Podolje. Poskus, da bi v osmansko-ruski vojni (1676-1681) osvojil celo Ukrajino, mu ni uspel._NEWLINE_Naslednji veliki vezir je bil Kara Mustafa Pa\xc5\xa1a (1634/1635-1683, veliki vezir od 1676), ki je bil manj uspe\xc5\xa1en. Uspe\xc5\xa1no je oblegal koza\xc5\xa1ko mesto \xc4\x8cigirin in na Ogrskem podprl upor Imreja Th\xc3\xb6k\xc3\xb6lyja proti Avstrijcem. Leta 1683 je sledilo drugo obleganje Dunaja, ki se je zaradi napada poljskega kralja Jana III. Sobieskega in generala Karla V. Lorenskega kon\xc4\x8dalo z umikom._NEWLINE_Mehmed IV. je bil zaradi umika izpred Dunaja presene\xc4\x8den in ogor\xc4\x8den, vendar Kara Mustafe sprva ni nameraval kaznovati. Zaradi dvornih spletk proti velikemu vezirju je nazadnje popustil in podpisal njegovo smrtno obsodbo. Kara Mustafa Pa\xc5\xa1o so nato v Beogradu zadavili.\n_START_SECTION_\nZadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nMehmed IV. se po smrti velikega vezirja ni ve\xc4\x8d dolgo obdr\xc5\xbeal na prestolu. V Veliki tur\xc5\xa1ki vojni (1683-1699) je njegovo cesarstvo prvi\xc4\x8d pre\xc5\xa1lo v defenzivo. Zaradi velikih izgub ga je leta 1687 Ye\xc4\x9fen Osman s pomo\xc4\x8djo jani\xc4\x8darjev odstavili in zaprl v pala\xc4\x8do Topkapi. Umrl je leta 1693 v pala\xc4\x8di Edirne. Pokopan je v grobnici Turhan Hatice Sultan v bli\xc5\xbeini mo\xc5\xa1eje njegove matere._NEWLINE_Nasledil ga je brat Sulejman II..\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nMehmedovo najljub\xc5\xa1e haremsko dekle je bila su\xc5\xbenja Emetullah Rabia G\xc3\xbcln\xc3\xbb\xc5\x9f Sultan, ki so jo pripeljali iz Rethymnona na Kreti._NEWLINE_Njuna dva sinova sta bila kasnej\xc5\xa1a sultana Mustafa II. (1695\xe2\x80\x931703) in Ahmed III. (1703\xe2\x80\x931730).'