b'\n_START_ARTICLE_\nBarbizonska \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nBarbizonska \xc5\xa1ola je bila del umetni\xc5\xa1kega gibanja proti realizmu v umetnosti, ki je nastal v kontekstu prevladujo\xc4\x8dega takratnega romanti\xc4\x8dnega gibanja. Barbizonska \xc5\xa1ola je delovala pribli\xc5\xbeno od leta 1830 do 1870. Ime je dobila po vasi Barbizon v Franciji blizu Fontainebleau\xc5\xa1kega gozda, kjer se je zbralo veliko umetnikov. Nekatere najpomembnej\xc5\xa1e zna\xc4\x8dilnosti te \xc5\xa1ole so njene odtenki svetlobe, barva, ohlapnost \xc4\x8dopi\xc4\x8da in mehkoba oblike.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1824 je Salon de Paris razstavil dela Johna Constableja, angle\xc5\xa1kega slikarja. Njegovi pode\xc5\xbeelski prizori so vplivali na nekatere mlaj\xc5\xa1e umetnike tistega \xc4\x8dasa in jih spodbudili k temu, da so opustili formalizem in \xc4\x8drpali navdih neposredno iz narave. Naravni prizori so postali dramati\xc4\x8dni dogodki in niso ve\xc4\x8d zgolj ozadje dramati\xc4\x8dnih dogodkov. Med revolucijo leta 1848 so se v Barbizonu zbrali umetniki, da bi sledili Constaljevim idejam in narava je postala predmet njihovih slik. Francoska pokrajina je postala glavna tema barbizonskih slikarjev. _NEWLINE_Voditelji Barbizonske \xc5\xa1ole so bili Th\xc3\xa9odore Rousseau, Jean-Fran\xc3\xa7ois Millet in Charles-Fran\xc3\xa7ois Daubigny, med drugimi \xc4\x8dlani so bili \xc5\xa1e Jules Dupr\xc3\xa9, Constant Troyon, Charles Jacque, Narcisse Virgilio D\xc3\xadaz de la Pe\xc3\xb1a, Pierre Emmanuel Damoye, Charles Olivier de Penne, Henri Harpignies, Paul-Emmanuel P\xc3\xa9raire, Gabriel-Hippolyte Lebas, Albert Charpin, F\xc3\xa9lix Ziem, Fran\xc3\xa7ois-Louis Franleis van Marcke in Alexandre Defaux._NEWLINE_Millet je idejo raz\xc5\xa1iril iz krajine na figure - kme\xc4\x8dke figure, prizore kme\xc4\x8dkega \xc5\xbeivljenja in dela na poljih. V sliki Paberkovalke (The Gleaners) (1857) Millet na primer prikazuje tri kme\xc4\x8dke \xc5\xbeenske, ki delajo pri pobiranju krompirja. Pobiralci so revni ljudje, ki jim je dovoljeno nabiranje ostankov, potem ko lastniki polja dokon\xc4\x8dajo glavno letino. Lastniki (prikazani kot premo\xc5\xbeni) in njihovi delavci so vidni v ozadju slike. Millet je fokus in vsebino preusmeril od bogatih in vidnih na tiste na dnu dru\xc5\xbebenih lestvic. Da bi poudaril njihovo anonimnost in marginaliziran polo\xc5\xbeaj, je skril njihove obraze. \xc5\xbdenska sklonjena telesa predstavljajo njihovo vsakdanje te\xc5\xbeko delo._NEWLINE_Spomladi 1829 je Jean-Baptiste-Camille Corot pri\xc5\xa1el v Barbizon, da bi slikal v Fontainebleau\xc5\xa1kem gozdu. Prvi\xc4\x8d je slikal v gozdu v Chaillyju leta 1822. V Barbizon se je vrnil jeseni 1830 in poleti 1831, kjer je risal risbe in oljne \xc5\xa1tudije, iz katerih je naredil sliko, ki je bila namenjena Salonu 1830 Pogled na Fontainebleau\xc5\xa1ki gozd (zdaj v Narodni galeriji v Washingtonu) in za salon 1831 \xc5\xa1e en Pogled na Fontainebleau\xc5\xa1ki gozd . Medtem je tam sre\xc4\x8dal \xc4\x8dlane barbizonske \xc5\xa1ole Th\xc3\xa9odorja Rousseauja, Paula Hueta, Constanta Troyona, Jean-Fran\xc3\xa7oisa Milleta in mladega Charles-Fran\xc3\xa7oisa Daubignyja. _NEWLINE_Barbizonski slikarji so v poznih 1860-ih pritegnili pozornost mlaj\xc5\xa1e generacije francoskih umetnikov, ki so \xc5\xa1tudirali v Parizu. Ve\xc4\x8d teh umetnikov je obiskalo Fontainebleau\xc5\xa1ki gozd, da bi slikali krajino, med njimi Claude Monet, Pierre-Auguste Renoir, Alfred Sisley in Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Bazille.  V 1870-ih so ti umetniki med drugim razvili umetni\xc5\xa1ko gibanje, imenovano impresionizem in se ukvarjali s pleneristi\xc4\x8dnim slikanjem._NEWLINE_V Barbizonu sta umrla in sta tu pokopana tako Th\xc3\xa9odore Rousseau (1867) kot Jean-Fran\xc3\xa7ois Millet (1875).\n_START_SECTION_\nVpliv v Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nTa umetnost je vplivala tudi na slikarje v drugih dr\xc5\xbeavah. Ob koncu 19. stoletja so mnogi umetniki v Pariz pri\xc5\xa1li iz Avstro-Ogrske, da bi preu\xc4\x8devali nova gibanja. Mad\xc5\xbearski slikar J\xc3\xa1nos Thorma je na primer v mladosti \xc5\xa1tudiral v Parizu. Leta 1896 je bil eden od ustanoviteljev kolonije umetnikov Nagyb\xc3\xa1nya v sedanji Baia Mare v Romuniji, ki je na Mad\xc5\xbearsko prinesla impresionizem. Mad\xc5\xbearska nacionalna galerija je leta 2013 odprla veliko retrospektivo njegovega dela z naslovom J\xc3\xa1nos Thorma, slikar mad\xc5\xbearskega Barbizona, 8. februarja - 19. maja 2013, Mad\xc5\xbearska nacionalna galerija.'