b'\n_START_ARTICLE_\nBronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nBronasta doba je doba v razvoju civilizacij med letoma 2300 in 800 pr.n. \xc5\xa1t., v kateri so z najnaprednej\xc5\xa1imi metalur\xc5\xa1kimi postopki uspeli pridobiti baker iz surove rude in mu prime\xc5\xa1ali zmesi ter tako dobili bron. Sama doba je del trodobnega sistema prazgodovine - kovinske dobe. V nekaterih delih sveta jo nasledi neolitik, medtem ko v nekaterih sploh ni bila prisotna. _NEWLINE_Za najzgodnej\xc5\xa1e civilizacije veljajo sumerska in mezopotamska ter Stari Egipt in Indska civilizacija._NEWLINE_Bronasto dobo lo\xc4\x8dimo na \xc5\xa1tiri ve\xc4\x8dja obdobja: starej\xc5\xa1o (22.-16. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.), srednjo (druga polovica 16.-14. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.), kulturo \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d (konec 14.-10. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.) in pozno bronasto dobo (10.-8. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nRegionalna porazdelitev bronaste dobe\n_START_PARAGRAPH_\nZahodna Azija je izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de evropske bronaste tehnologije. Od tam je bil izvo\xc5\xbeen nov material in potrebno znanje. V Palestini je proizvodnja brona dokazana \xc5\xbee 3300 pr. n. \xc5\xa1t., v Egiptu okoli 2700 pr. n. \xc5\xa1t., v srednji Evropi okoli 2200 pr. n. \xc5\xa1t. in v severni Evropi okoli leta 1800 pr. n. \xc5\xa1t. Bronasta doba tako predstavlja prostorsko \xc4\x8dasovno raz\xc5\xa1irjen razvoj procesov, iz katerih izhajajo razli\xc4\x8dne arheolo\xc5\xa1ke kulture in neodvisni pododdelki. Na splo\xc5\xa1no je razdeljena na zgodnjo ali starej\xc5\xa1o, srednjo in pozno ali mlaj\xc5\xa1o bronasto dobo, absolutna datacija pa sledi splo\xc5\xa1nim procesom._NEWLINE_V nasprotju z evropsko, je azijska bronastodobna kultura \xc5\xbee razvila prve pisave. Primeri so hieroglifi v Egiptu, klinopis na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in Linearna pisava B pri Mikenski civilizaciji. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe je torej najprej treba dopolniti, popraviti in pregledati skozi pisne vire.  Po znanih pisnih virih vladarjev in dinastij, je izraz "Bronasta doba" orodje za kronolo\xc5\xa1ko razvrstitev dogodkov v znanosti.\n_START_SECTION_\nMezopotamija\n_START_PARAGRAPH_\nV Mezopotamiji so se od okoli 3500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem \xc5\xbee pojavile urbane dru\xc5\xbebe s centraliziranim upravljanjem, pisavo, specializacijo obrti in socialno neenakostjo, ki je splo\xc5\xa1no znana kot kultura Uruk. Ta bakrena kultura je obstajala pred \xc5\xa1irjenjem brona._NEWLINE_Okoli 3000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bilo v obdobju Uruk prvi\xc4\x8d uveljavljeno trgovalno omre\xc5\xbeje za distribucijo brona. Do konca zgodnjega dinasti\xc4\x8dnega obdobja so to izklju\xc4\x8dno arzenove bakrove zlitine. Od Akadskega kraljestva dalje se trgovina z bronom nadaljuje, dokler ni arzenove bakrove zlitine kon\xc4\x8dno popolnoma nadomestil bron okoli 2000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. _NEWLINE_Sprememba v zlitini je povzro\xc4\x8dila tudi spremembe v trgovinskih odnosih in s tem tudi politi\xc4\x8dno in gospodarsko konstelacijo celotne jugozahodne Azije. Baker je bil uvo\xc5\xbeen iz Anatolije in iranskega visokogorja. Arheolo\xc5\xa1ko in zgodovinsko so bili rudniki kositra le v Afganistanu. Ker na sosednji iranski planoti okoli 2000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem niso na\xc5\xa1li brona se zdi verjetno, da je trgovina potekala v Perzijskem zalivu do Mezopotamiji. _NEWLINE_Ves \xc4\x8das je bil Bli\xc5\xbenji Vzhod bronast, nakar ga je najkasneje okoli leta 1000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. kon\xc4\x8dno nadomestilo \xc5\xbeelezo kot bolj primeren material.\n_START_SECTION_\nEgipt\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz "Bronasta doba", s \xc5\xa1tevilnimi pisnimi viri in posledi\xc4\x8dno pravilni zgodovini glede na zgodovinska obdobja in dinastije, se uporablja le pogojno in redko za delitev egip\xc4\x8danske zgodovine. Baker je bil znan \xc5\xbee pribli\xc5\xbeno 4000 pr. n. \xc5\xa1t. v kulturi Badari, z dolo\xc4\x8deno koli\xc4\x8dino arzena dodano vedno na za\xc4\x8detku. Naslednje tiso\xc4\x8dletje prevladuje v Zgornjem Egiptu kultura Naqada in v Spodnjem Egiptu kultura Maadi. Obe kulturi pripadata bakreni dobi. Bronasta doba se za\xc4\x8dne kmalu po za\xc4\x8detku nastajanja egiptovske dr\xc5\xbeave, tik pred 2700 pr. n. \xc5\xa1t.. Prvi pravi bron (bakra in kositer 7-9%) je bil najden v posodi iz groba kralja Kasekemuja. Lahko se primerja Staro Kraljestvo (okoli 3000-2200 pr. n. \xc5\xa1t.) in zgodnja bronasta doba, Srednje Kraljestvu (okoli 2000-1650 pr. n. \xc5\xa1t.) in srednja bronasta doba in Novo kraljestvo (okoli 1550-1070 pr. n. \xc5\xa1t.) kot pozna bronasta doba. \xc5\xa0ele v Srednjem Kraljestvu je bil bron res bolj pogost, medtem ko je prej prevladoval baker ali druge bakrove zlitine. Zaradi pomanjkanja surovin je bil skoraj vse bron uvo\xc5\xbeen v Egipt. Kamnita orodja najdena v celotnem obdobju so \xc5\xa1e naprej uporabljali.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbena Arabija\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Ju\xc5\xbene Arabije je \xc5\xa1e vedno premalo znana. Do pribli\xc5\xbeno 3200 pr. n. \xc5\xa1t. se zdi, da je prevladovalo nomadsko \xc5\xbeivljenje. O stalnih naseljih sklepajo po lon\xc4\x8darskih izdelkih in pridelkih. Mogo\xc4\x8de je razlikovati med razli\xc4\x8dnimi lokalnimi kulturami, katerih prebivalci so \xc5\xbeiveli v naseljih, ki so bila velika nekaj hektarjev. Datum uvedbe brona je sporen, baker in bakrove zlitine so od pribli\xc5\xbeno 2500 pr. n. \xc5\xa1t., kar se izkazuje z gotovostjo. Verjetno je da je kovinsko tehnologijo uvedla Palestina. \xc5\xbdelezna doba se je za\xc4\x8dela v prvem tiso\xc4\x8dletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in s prihodom visokih kultur.\n_START_SECTION_\nPalestina\n_START_PARAGRAPH_\nBronasta doba Palestine se je za\xc4\x8dela okoli 3300 pr. n. \xc5\xa1t.. Bila je nadaljevanje bakrene dobe z visokimi tehni\xc4\x8dnimi standardni kovinske predelave (primer Nahal Mi\xc5\xa1mar, dolina ob Mrtvem morju). Za bronasto dobo Palestine je zna\xc4\x8dilen pojav mestnih dr\xc5\xbeavic. Palestina je le\xc5\xbeala med nekdanjimi civilizacijami kot so Egipt, Sirija in Mezopotamija in so nanjo mo\xc4\x8dno vplivale kot na tranzitno dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_V zgodnji bronasti dobi (okoli 3300-2000 pr. n. \xc5\xa1t.) so iz vasi nastala nova naselja, ki so \xc5\xbee imeli precej urbani zna\xc4\x8daj. Mnoga od njih so bila mo\xc4\x8dno utrjena, kar ka\xc5\xbee na vojne \xc4\x8dase. Lon\xc4\x8darstvo je\xc5\xbee doseglo visoko strokovno raven. Lon\xc4\x8denina je bila delno pobarvana. Nekaj kovinskih predmetov iz tega obdobja se je ohranilo, ka\xc5\xbeejo na dobro spretnost izdelave zlitine \xc4\x8deprav bakru \xc5\xa1e niso dodajali kositra in tako \xc5\xa1e ni bil pravi bron. Umrle so pokopavali v neposredno vklesane grobnice v skalne gmote. Dr\xc5\xbeava je bila v mestnih dr\xc5\xbeavicah dobro organizirana. Ni dovolj dokazov o obse\xc5\xbeni trgovini, \xc4\x8deprav se je ta \xc5\xbee na za\xc4\x8detku odvijala s sosednjim Egiptom, ko so Egip\xc4\x8dani pre\xc4\x8dkali Palestino po morju ko so \xc5\xa1li v Biblos in Sirijo. Od 2400-2000 pr. n. \xc5\xa1t. obstajajo skoraj vse arheolo\xc5\xa1ke ostaline iz Palestine._NEWLINE_Od leta 2000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se je za\xc4\x8dela srednja bronasta doba; lahko se imenuje zlata doba. Na za\xc4\x8detku tega obdobja je prebivalstvo \xc5\xa1e \xc5\xbeivelo tudi nomadsko. Od leta 1800 pr. n. \xc5\xa1t. so se pojavila \xc5\xa1tevilna mesta. Trgovina z Egiptom je cvetela. Iz Jeriha so \xc5\xa1tevilni dobro ohranjeni grobovi iz tega obdobja, iz njih pa \xc5\xa1tevilni, posebej leseni predmeti, kot so pohi\xc5\xa1tvo in \xc5\xa1koljke. Iz drugih krajev izvira zlat nakit. Najdbe bronastega oro\xc5\xbeja ka\xc5\xbeejo, da se je bron resni\xc4\x8dno proizvajal._NEWLINE_Od 1550 pr. n. \xc5\xa1t. je Palestino osvojil Egipt, kar pomeni za\xc4\x8detek pozne bronaste dobe v Palestini. Mestne dr\xc5\xbeave so \xc5\xa1e vedno obstajale in s prihodom pisave je regija v lu\xc4\x8di zgodovine dobro znana.\n_START_SECTION_\nCiper\n_START_PARAGRAPH_\nBronasta doba na Cipru je del obdobja bakrene dobe (od okoli 3900 pr. n. \xc5\xa1t.), ki se je za\xc4\x8dela pribli\xc5\xbeno 2600 pr. n. \xc5\xa1t.. Ciper je bil bogat z nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d bakra in je imel poseben pomen v mednarodni trgovini. Ali je bila beseda "baker" dobila ime po otoku s svojimi bogatimi nahajali\xc5\xa1\xc4\x8di ali obratno, je nejasno. Za\xc4\x8detek zgodnje bronaste dobe se zdi, da je na otoku prinesel pomembne politi\xc4\x8dne spremembe. Naselja so bila predvsem na severu otoka, kamor so se morda priseljevali iz Anatolije. Na\xc5\xa1li so le nekaj naselij. To obdobje je znano predvsem iz grobov._NEWLINE_Z za\xc4\x8detkom srednje bronaste dobe (okoli 1900-1650 pr. n. \xc5\xa1t.), so se za\xc4\x8deli \xc5\xa1tevilni stiki z drugimi sredozemskimi kulturami. Ciper (v akad\xc5\xa1\xc4\x8dini: Ala\xc5\xa1ija) je omenjen v klinastih besedilih. Konec obdobja je ozna\xc4\x8deno z dr\xc5\xbeavljansko vojno. Najdbe oro\xc5\xbeja so pogoste, naselja so bila mo\xc4\x8dno utrjena. Zdi se, da je to povezano s politi\xc4\x8dnimi nemiri v Siriji in Mali Aziji. Trgovina z Egiptom in Palestino se je dramati\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala. Ciper je zdaj izvoznik bakra in majhnih stekleni\xc4\x8dk, ki so neko\xc4\x8d verjetno vsebovale luksuzne kreme. Iz pozne bronaste dobe (okoli 1650-1050 pr. n. \xc5\xa1t.) izvirajo mesta in pisava. Ciper se je tako pridru\xc5\xbeil zgodovini.\n_START_SECTION_\nGr\xc5\xa1ko zgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV tretjem tiso\xc4\x8dletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se je ve\xc4\x8d naselij razvilo na Kreti, na osrednjih lokacijah obrti in trgovine. Minojska civilizacija je prva napredna civilizacija ustanovljena v Evropi. Gospodarsko dominantna elita je bila v preteklih letih monarhi\xc4\x8dna oblika vladavine. Minojska pala\xc4\x8dna kultura se je kmalu raz\xc5\xa1irila na gr\xc5\xa1ko celino. Tam se je bronasta doba  za\xc4\x8dela v heladskem obdobju, na oto\xc4\x8dju Kikladi v ju\xc5\xbenem Egejskem morju s Kikladsko kulturo. S pala\xc4\x8dno kulturo so Minojci pripeljali na gr\xc5\xa1ko celino nastanek centrov mo\xc4\x8di, \xc5\xa1e posebej v dvorcu v Mikenah. Dinastija grobnic je nastala kot mikenska kultura pozne bronaste dobe v Gr\xc4\x8diji._NEWLINE_V zahodnem delu Male Azije, je zgodnja bronasta doba povezana s fazo Troja I.\n_START_SECTION_\nSrednje in severno evropska bronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjo in severno Evropo je bronasta doba pri\xc5\xa1la pozno (okoli 2200 pr. n. \xc5\xa1t.). Za srednjeevropsko bronasto dobo so bili zaznani trgovinski stiki med severno Evropo in  obmo\xc4\x8djem Egejskega morja. Pri\xc4\x8da \xc5\xbeivahnih trgovinskih stikov so med drugim skalne poslikave Carschenna (\xc5\xa0vica), sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so ga uporabljali ob mulatjeri \xc4\x8dez Alpe. Bronasta doba se identificira s pomo\xc4\x8djo razli\xc4\x8dnih oblik pokopnih gomil in \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d. Najpomembnej\xc5\xa1a najdba zgodnje bronaste dobe v Evropi je Nebesni disk iz Nebre, kro\xc5\xbena bronasta plo\xc5\xa1\xc4\x8da z aplikacijami v zlatu in o\xc4\x8ditno predstavlja astronomski pojav in verski simbol, njegova starost je ocenjena na 3700-4100 let; je tudi najstarej\xc5\xa1i primer na svetu ki ka\xc5\xbee nebo. Od junija 2013 se je "Nebesni disk iz Nebre" na Unescovem seznamu svetovne dokumentarne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v Nem\xc4\x8diji). Kot posebni umetni\xc5\xa1ki predmeti tega obdobja so se uporabljali zlati klobuki._NEWLINE_Nordijska bronasta doba (pribli\xc5\xbeno 1800 pr. n. \xc5\xa1t.) je bronasta doba v severni Evropi in Skandinaviji, ki se nadaljuje v skladu s \xc5\xa1irjenjem bronaste dobe z nekoliko zakasnitve. Baker in kositer se je uva\xc5\xbeal zaradi pomanjkanja lastnih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d. Kovinski deli Nordijskega kroga so med najbolj\xc5\xa1e ohranjenimi proizvodi iz bronaste dobe. Kot bronasti nakit je bil raz\xc5\xa1irjen tudi dlje (Pas iz Hol\xc5\xa1tajna).\n_START_SECTION_\nBronasta doba v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je za\xc4\x8detek bronaste dobe postavljen v 22. stoletje pr. n. \xc5\xa1t. in v grobem sovpada s propadom kulture na Ljubljanskem barju, ki izvira \xc5\xa1e iz neolitika. Pri nas je to obdobje slabo raziskano, saj ni znano niti eno nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de iz tega \xc4\x8dasa._NEWLINE_V \xc4\x8dasu srednje bronaste dobe je bilo obmo\xc4\x8dje Slovenije razdeljeno na dva kulturna kroga. Kras in Istro je poseljevala t. i. ka\xc5\xa1telirska kultura, ki je svoje ime dobila po zna\xc4\x8dilnih naseljih na vzpetinah, ka\xc5\xa1telirjih, ki so bila utrjena s kamnitim obzidjem (naselje Debela gri\xc5\xbea pri Komnu, Ka\xc5\xa1telir pri Elerjih). Srednjeevropska kultura gomil pa je s svojim obrobjem segala na obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje \xc5\xa0tajerske. Zanjo so zna\xc4\x8dilni pokopi v zemeljskih gomilah, svoja naselja pa so prebivalci gradili tako v ni\xc5\xbeinah kot na vzpetinah (Brinjeva gora nad Zre\xc4\x8dami, Rabotnica nad Branikom, Turni\xc5\xa1\xc4\x8de pri Ptuju, Morje pri Framu)._NEWLINE_Kultura \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d je konec 14. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. zajela celo srednjo Evropo in s seboj prinesla novo poselitveno strukturo. Namesto pokopa celih trupel v zemeljskih gomilah se je \xc5\xa1irom Evrope nenadoma uveljavil se\xc5\xbeig trupel in pokop \xc5\xbear s posmrtnimi ostanki in pridatki na planih grobi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Te spremembe v materialnem in duhovnem svetu pri\xc4\x8dajo o selitvah ljudstev, ki so povzro\xc4\x8dile propad predhodnjih srednjeevropskih bronasto-dobnih kultur._NEWLINE_V Sloveniji se tako mo\xc4\x8dno spremeni poselitvena struktura na obmo\xc4\x8dju \xc5\xa0tajerske, kjer se uveljavijo \xc5\xbearna grobi\xc5\xa1\xc4\x8da. Poleg \xc5\xa0tajerske, ki je bila najgosteje poseljena, pa kultura \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d obsega \xc5\xa1e Prekmurje in podro\xc4\x8dje osrednje Slovenije. Iz tega obdobja so znana naselja v Ormo\xc5\xbeu, Oloris pri Dolnjem Lako\xc5\xa1u, Rabel\xc4\x8dja vas na Ptuju, Rifnik, ter \xc5\xbearna grobi\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani, Ru\xc5\xa1ah, na Pobre\xc5\xbeju v Mariboru, pod Bre\xc5\xbecem pri Diva\xc4\x8di in drugod._NEWLINE_Raziskani \xc5\xbearni grobovi se med seboj mo\xc4\x8dno razlikujejo po \xc5\xa1tevilu in bogastvu pridatkov, kar pri\xc4\x8da o razdrobljeni hierarhiji znotraj prazgodovinske skupnosti. Med pridatki prevladuje lon\xc4\x8denina, pokojnikov nakit, ter posamezno dragocenej\xc5\xa1e okrasje (obeski, amuleti)._NEWLINE_Ka\xc5\xa1telirska kultura v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zaledju, na Krasu in v Istri pa vse do 10. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. ni vklju\xc4\x8dena v kulturo \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d, temve\xc4\x8d jo \xc5\xa1e vedno obvladuje ka\xc5\xa1telirska kultura._NEWLINE_Vso bronasto dobo ljudje kot za\xc4\x8dasna (predvsem lovska) zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da uporabljajo tudi jame in skalne previse. Mnogo tovrstnih zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d je bilo pri nas odkritih na Krasu, oz. na Primorskem; Podmol pri Kastelcu, Jama pod Predjamskim gradom v Predjami. O poselitvi pri\xc4\x8dajo predvsem kuri\xc5\xa1\xc4\x8da in najdeni fragmenti kerami\xc4\x8dnega posodja._NEWLINE_Proti koncu 11. in 10. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. postaja na\xc5\xa1 kulturni prostor vedno bolj razdrobljen, saj na njem biva ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih skupnosti - ru\xc5\xa1ka, dobovska in ljubljanska. Bronasta doba se pri nas kon\xc4\x8da v 8. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., ko se tudi v Sloveniji uveljavi \xc5\xbeelezna doba.\n_START_SECTION_\nCentralna Azija\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 2200-1700 pr. n. \xc5\xa1t. so na\xc5\xa1li v dana\xc5\xa1njem Turkmenistanu in Afganistanu kulturo Oxus - tudi kultura Oaze v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Karakum. Imenovana po odkritelju tudi BMAC (Bactria-Margiana arheolo\xc5\xa1ki kompleks) po starodavnem imenu regije dokazuje visoko raven lon\xc4\x8darstva in kovinarstva. Zgrajene so bile monumentalne zgradbe in namakalni sistemi. Celo prej kot na Kitajskem (od pribli\xc5\xbeno 2300 pr. n. \xc5\xa1t.) se zdi, da so razviti pisavo. Razlog za propad kulture Oxus \xc5\xa1e ni jasen.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbena in vzhodna Azija\n_START_PARAGRAPH_\nV Indiji je nastala Indska civilizacija oziroma Indska kultura, v\xc4\x8dasih imenovana tudi Harappa ali Harappa kultura, po enem od glavnih arheolo\xc5\xa1kih krajev pri Ravi (Punjab, Pakistan. Bila je starodavna civilizacija, ki se je razvila okoli leta 2800 - 1800 pr. n. \xc5\xa1t. vzdol\xc5\xbe reke Ind v severozahodnem delu indijske podceline. _NEWLINE_Zgodovinarji ne strinjajo o datumih obsega "bronaste" na Kitajskem. Najstarej\xc5\xa1e bronaste predmete so na\xc5\xa1li na najdi\xc5\xa1\xc4\x8du kulture Majiayao (med 3100 in 2700 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem)._NEWLINE_Na Kitajskem je sledila zgodnja bronasta doba dinastije \xc5\xa0ja (okoli 2200 -1800 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem), dinastije \xc5\xa0ang (okoli 1570-1066 pr. n. \xc5\xa1t., ki se imenuje tudi Jin). Iz tega \xc4\x8dasa so tudi prve najdbe pisnih pri\xc4\x8devanj na Kitajskem in obdelan bron._NEWLINE_Kitajski artefakti iz brona so na splo\xc5\xa1no bodisi utilitaristi\xc4\x8dni, kot kopja ali sekire ali "obrednih bron", ki je bolj izpopolnjena razli\xc4\x8dica v plemenitih materialih vsakdanjih posod, kot tudi orodja in oro\xc5\xbeja. \xc5\xa0tevilni so primeri veliki \xc5\xbertvenih trino\xc5\xbenikov znanih kot ding v kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini, obstajajo pa tudi \xc5\xa1tevilne druge oblike. Ohranjeni identificirani kitajski ritualni bronasti predmeti so zelo dekorirani, pogosto s taotie motivom, ki vklju\xc4\x8duje visoko stiliziran obraz po\xc5\xbere\xc5\xa1ne po\xc5\xa1asti. Ti se pojavljajo v treh glavnih vrstah motivov: demoni, simboli\xc4\x8dne \xc5\xbeivali in abstraktni simboli._NEWLINE_Za\xc4\x8detek bronaste dobe na Korejskem polotoku je okoli 900 - 800 pr. n. \xc5\xa1t. \xc4\x8ceprav kultura korejske bronaste dobe izhaja od kulture Liaoning in iz Mand\xc5\xbeurije, ta izkazuje edinstveno tipologijo in sloge, zlasti obrednih predmetov._NEWLINE_Kultura obodbja Mumun keramike na ju\xc5\xbenem Korejskem polotoku je postopoma sprejela proizvodnjo brona (c. 700-600 pr. n. \xc5\xa1t.), po obdobju, ko so bila bronasta bodala in drugi bronasti predmeti Liaoning sloga izmenjani iz notranjega dela ju\xc5\xbenega polotoka (c. 900-700 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem). Bronasta bodala so lastniku omogo\xc4\x8dala ugled in avtoriteto in so bila pokopana z njim v visoko statusnih megalitskih pokopih na ju\xc5\xbeni obali, kot je najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Igeum-dong. Bron je bil pomemben element pri obredih in kot za pogrebni pridatki do leta 100 pr. n. \xc5\xa1t..\n_START_SECTION_\nAfrika ju\xc5\xbeno od Sahare\n_START_PARAGRAPH_\nV Zahodni Afriki niso na\xc5\xa1li ni\xc4\x8d iz bronaste dobe, zdi se, da je prehod iz neolitika neposredno do \xc5\xbeelezne dobe. Tako so na\xc5\xa1li v istih plasteh sekire iz poliranega kamna poleg tistih iz \xc5\xbeeleza. Nova tehnologija je verjetno pri\xc5\xa1la preko trans-saharskih poti iz Magreba ali iz Egipta preko Nubije.\n_START_SECTION_\nOceanija\n_START_PARAGRAPH_\nV Avstraliji in Oceaniji do kolonizacije s strani Evropejcev ni kulture kovin.\n_START_SECTION_\nAmeriki\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dajno za Evropo in sosednje regije, klasifikacija zgodovine glede na uporabljen material, v glavnem ni skupen za obe Ameriki. Kljub temu pa je mogo\xc4\x8de dodeliti nekaterim predkolumbovskim kulturam neke vrste "bronasto dobo". Torej bi lahko kultura Chim\xc3\xba (okoli 1270-1470) proizvajala bron, kar dokazuje najdba iz \xc4\x8dasa pred Inkovskim imperijem. Predhodnik kulture Mo\xc4\x8dikov ali  Mo\xc4\x8dejske kulture (1.-7. stoletje) so obdelovali baker in zlato-bakrene zlitine imenovane Tumbago. Misisipijski kulturi (pribli\xc5\xbeno 900-1600) se lahko dodeli zgodnja bakrena doba._NEWLINE_Znane ameri\xc5\xa1ke kulture, kot so Maji, Tolteki in Azteki nikoli niso dosegli \xc5\xa1ir\xc5\xa1e stopnje kovinskih uporabnih predmetov, z izjemo kultnih naprav, ki so bile obi\xc4\x8dajno narejene iz bolj ali manj \xc4\x8distih plemenitih kovin. Orodja so bila predvsem iz organskega materiala in / ali kamna.\n_START_SECTION_\nBronastodobni depoji\n_START_PARAGRAPH_\nKot posebnost bronaste dobe velja omeniti depoje. Gre za deponirane, v zemljo zakopane najdbe kovinskih predmetov, med katerimi prevladujejo razne oblike orodij in oro\xc5\xbeij (sekire, pu\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8dne osti, me\xc4\x8di, sulice, ipd). Nekateri depoji ne vsebujejo ve\xc4\x8d kot le nekaj predmetov, znani pa so tudi depoji, ki tehtajo ve\xc4\x8d deset kilogramov in vsebujejo ve\xc4\x8d kot sto posameznih predmetov. Namen depojev \xc5\xa1e ni natanko znan, najve\xc4\x8d podpornikov pa ima teza, ki pravi, da gre za kultne darove bogovom v onostranstvu, saj so depoji najve\xc4\x8dkrat locirani na samotnih in te\xc5\xbeje dostopnih mestih izven naselij, kot so raznorazne jame, skalne razpoke, itd., prav tako pa jih je mnogo odkritih v bli\xc5\xbeini voda. V bli\xc5\xbeini \xc5\xa0kocjanskih jam je bil odkrit pri nas najve\xc4\x8dji depo, depo v Mu\xc5\xa1ji jami._NEWLINE_Mu\xc5\xa1ja jama je skoraj 50 m globoko navpi\xc4\x8dno kra\xc5\xa1ko brezno. Vanj je bilo tekom ve\xc4\x8d stoletij v prazgodovini odvr\xc5\xbeenih ve\xc4\x8d kot 600 dragocenih kovinskih predmetov in posodja, to darovanje pa je bilo o\xc4\x8ditno del kulta, saj je bila ve\xc4\x8dina predmetov pred darovanjem o\xc5\xbeganih v ognju.'