b"\n_START_ARTICLE_\nMagdalena Gornik\n_START_SECTION_\nPrvo sveto obhajilo\n_START_PARAGRAPH_\nGorni\xc5\xa1ki kaplan Jo\xc5\xbeef \xc5\xbdagar se je trdno dr\xc5\xbeal starega dolo\xc4\x8dila, da morejo otroci \xc5\xa1ele pri dvanajstih letih pristopiti k prvemu svetemu obhajilu. \xc5\xa0ele odlok svetega Pija X. o zgodnjem svetem obhajilu Quam singulari z dne 7. avgusta 1910 je zaukazal pristop k prvemu svetemu obhajilu \xc5\xbee v \xc2\xbbletih razlo\xc4\x8devanja\xc2\xab, okrog sedmega leta starosti._NEWLINE_Magdalena se je vsak dan pridru\xc5\xbeila vrstnicam pri duhovni pripravi, ki jo je vodil kaplan \xc5\xbdagar. Skrbno je shranila vsako duhovnikovo besedo predvsem o Jezusovi resni\xc4\x8dni navzo\xc4\x8dnosti pod podobama kruha in vina. Magdalena je snov hitro dojela in si pridobila potrebno znanje. Kaplan \xc5\xbdagar, ki je bil obenem tudi njen spovednik, ji je dovolil pristopiti h Gospodovi mizi. Dvanajstletna Magdalena je torej v letu 1847 v dru\xc5\xbebi sovrstnic pristopila k prvemu obhajilu. Pisec njene mladosti Janez Plaper pi\xc5\xa1e,_NEWLINE_da ji je najsvetej\xc5\xa1i Bog ob tem prvem vstopu v njeno \xc4\x8disto srce \xc2\xbbvnel tako gore\xc4\x8do ljubezen, da so njene telesne mo\xc4\x8di jele slabeti. Le s te\xc5\xbeavo je zmogla tistih nekaj korakov do svojega mesta v klopi. Tu je padla na kolena in \xc4\x8detrt ure nepremi\xc4\x8dno zrla v podobo Marije Sne\xc5\xbene nad oltarjem. Ko je po kon\xc4\x8dani sveti ma\xc5\xa1i vstala, da bi \xc5\xa1la iz cerkve, je zasli\xc5\xa1ala glas:_NEWLINE_'Nikomur ne povej, kaj si do\xc5\xbeivela.' Za\xc4\x8dudena nad glasom si je mislila, da ga sli\xc5\xa1ijo tudi druge deklice. _NEWLINE__NEWLINE_'Ne,' je spet sli\xc5\xa1ala skrivnostni glas, 'one ne sli\xc5\xa1ijo tega glasu, ampak ti sama. Jaz sem tisti, ki si ga pravkar zau\xc5\xbeila.' \xc4\x8cez kratek \xc4\x8das je z drugimi vrstnicami zapustila cerkev.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nMisti\xc4\x8dni pojavi\n_START_PARAGRAPH_\nVse Magdalenino \xc5\xbeivljenje je povezano z nenavadnimi misti\xc4\x8dnimi pojavi. Tako imenujemo skrivnostna dogajanja, ki jih izkustvena znanost ne more razlo\xc5\xbeiti z naravnimi zakoni, kot so npr.: videnja, stigme, obnavljanje Kristusovega trpljenja, \xc5\xbeivljenje brez telesne hrane skozi mnogo let, predvidevanje dogodkov, nenavadna ozdravljenja._NEWLINE_Omenili bomo nekatere take pojave iz njenega \xc5\xbeivljenja, ki so izpri\xc4\x8dani v arhivskih listinah, kjer je o Magdaleni ohranjenih skoraj sedem tiso\xc4\x8d strani raznih zapiskov. \xc2\xbbV ljubljanskem nad\xc5\xa1kofijskem arhivu so vsakomur dostopni vsi viri o Magdaleni Gornik, tega je 6800 strani,\xc2\xab\xc2\xa0je povedala teologinja Martina Kralji\xc4\x8d, avtorica knjige Magdalena Gornik. Povedala je tudi, da je njene zapiske in dopisovanja hranil duhovnik Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Lampe, ki je posnel tudi znamenito fotografijo s stigmami med zamaknjenostjo.\n_START_SECTION_\nZamaknjenja\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo zamaknjenje naj bi do\xc5\xbeivela \xc5\xbee pri trinajstih letih, 11. avgusta 1848. Od 24. avgusta 1848 pa do svoje smrti, 23. februarja 1896, naj bi vsak ve\xc4\x8der imela zamaknjenje, kakor tudi ob petkih v velikem tednu in pri vsaki sveti ma\xc5\xa1i. Zamaknjenja so se ravnala po cerkvenem letu. V zamaknjenju je bilo njeno telo neob\xc4\x8dutljivo za zunanje dra\xc5\xbeljaje._NEWLINE_Magdalena je pozneje vedela povedati vse, kar se je v zamaknjenju dogajalo. Zamaknjenja so bila povezana z videnjem in trpljenjem; takrat naj bi se ji odprle tudi stigme.\n_START_SECTION_\nVidenja\n_START_PARAGRAPH_\nVidenja naj bi imela Magdalena vse \xc5\xbeivljenje. Vsebina Magdaleninih videnj je bila zelo razli\xc4\x8dna. Skladala so se s potekom cerkvenega leta. Prvo videnje naj bi imela spomladi 1847, zadnje pa dan pred smrtjo._NEWLINE_Magdalena naj bi v videnjih videla in govorila z angeli, s svetniki, z Devico Marijo in s Sveto Trojico. Angeli so jo po njenih besedah pou\xc4\x8devali glede Marijinega in Bo\xc5\xbejega \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja in jokali nad nevero ljudi. Devica Marija naj bi ji govorila o \xc4\x8dednostih, o molitvi, jo opogumljala k potrpe\xc5\xbeljivemu prena\xc5\xa1anju trpljenja in jo vabila k premi\xc5\xa1ljevanju Jezusovega trpljenja in smrti; Marija se je pokazala tudi kot zagovornica ljudi pri svojem Sinu._NEWLINE_Ob petkih in v postnem \xc4\x8dasu je prisostvovala Jezusovemu trpljenju. V postu je bila dele\xc5\xbena tudi zadnje ve\xc4\x8derje, ter je prisostvovala Jezusovemu kri\xc5\xbeevemu potu in smrti. Na Veliko no\xc4\x8d je bila pri\xc4\x8da Jezusovega vstajenja in potem tudi njegovega vnebohoda. V\xc4\x8dasih naj bi prek videnja od doma spremljala sveto ma\xc5\xa1o v doma\xc4\x8di cerkvi.\n_START_SECTION_\nSkrivnostno obhajilo\n_START_PARAGRAPH_\nMagdalena naj bi prejemala tako zakramentalno (kakr\xc5\xa1no lahko prejme vsak vernik) kot misti\xc4\x8dno obhajilo (nekateri svetniki). Oboje se je zgodilo najve\xc4\x8dkrat v zamaknjenju. Misti\xc4\x8dno obhajilo je prejemala le v zamaknjenju. Takrat jo je obhajal Jezus sam, svetnik-duhovnik ali pa angel. Mnogo ljudi, vklju\xc4\x8dno z duhovniki, naj bi takrat videlo, kako se je nenadoma zna\xc5\xa1la v njenih ustih sveta hostija, kmalu zatem pa so \xc5\xa1e videli poseben kelih. Magdalena se je po takem dogodku vedno zahvaljevala, v\xc4\x8dasih pa navzo\xc4\x8de \xc5\xa1e opominjala k pokori.\n_START_SECTION_\nZnamenja ran (stigme)\n_START_PARAGRAPH_\nMagdalena naj bi prejela znamenja Jezusovih ran novembra 1848 kot trinajstletna deklica na rokah, nogah in na strani, o \xc4\x8demer je sama zapisala:_NEWLINE_ \xc2\xbbTisti teden pred adventom 1848 sem dobila rane. \xc5\xbde tri tedne prej sem to vedela. Vsi trije: Jezus, Marija in sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek so mi povedali, da jih bom dobila. V sredo ob enajstih sem dobila rane. Iz neba so tekli v roke in noge prav tenki krvavi curki; v desno stran pa je tekel debel curek. Mo\xc4\x8dno me je zabolelo. Od tistega \xc4\x8dasa mi rane krvavijo vsak petek; v letu 1849 so pa krvavele tudi vsako sredo. Vsak dan me bolijo od treh do \xc5\xa1tirih popoldan.\xc2\xab_NEWLINE_Svoje rane je tako skrivala, da dolgo niti doma\xc4\x8di niso vedeli zanje; do leta 1855 je nosila na svojem telesu vidne rane. Kadar je v videnju zagledala s trnjem kronanega ali kako druga\xc4\x8de trpe\xc4\x8dega Odre\xc5\xa1enika, naj bi se ji odprle na \xc4\x8delu rane trnjeve krone. V velikem tednu naj bi se ji odprle po telesu tudi rane bi\xc4\x8danja. Stigme so ji povzro\xc4\x8dale hude bole\xc4\x8dine, a se Magdalena ni prito\xc5\xbeevala. Rane so preiskovali zdravniki, jih opazovali duhovniki in obiskovalci, a nih\xc4\x8de ni na\xc5\xa1el kake prevare.\n_START_SECTION_\nNeje\xc5\xa1\xc4\x8dnost (inedia)\n_START_PARAGRAPH_\nMagdalena je do svojega trinajstega leta u\xc5\xbeivala hrano kot vsi drugi; od 25. septembra 1848 pa do svoje smrti naj ne bi potrebovala ve\xc4\x8d nobene zemeljske hrane; 47 let naj bi torej \xc5\xbeivela brez vsake hrane. Prenesla ni niti vonja po obi\xc4\x8dajni hrani. Njena hrana naj bi bila le sveta evharistija in neke vrste \xc2\xbbnebe\xc5\xa1ka jed\xc2\xab, katero je prejemala le v zamaknjenju. \xc5\xbdupniku Lesjaku so povedale njene stre\xc5\xbenice, da temu ustrezno ni imela nobenih telesnih izlo\xc4\x8dkov. Kljub neje\xc5\xa1\xc4\x8dnosti je - kolikor je bila zdrava - z lahkoto opravljala svoje vsakdanje obveznosti.\n_START_SECTION_\nPredmetenje (materializacija)\n_START_PARAGRAPH_\nMagdalena naj bi v stanju zamaknjenja prejela ve\xc4\x8d predmetov, ki so bili vidni ne samo njej sami, ampak tudi drugim ljudem. Eden izmed teh je nenavadna ali nebe\xc5\xa1ka jed, ki jo je Magdalena prejela skoraj vsak dan na koncu zamaknjenja. Najve\xc4\x8dkrat jo je v videnju prejela od Device Marije ali pa od angela. O\xc4\x8dividci so poro\xc4\x8dali, da je bila ta jed v obliki majhnega ko\xc5\xa1\xc4\x8dka ali zrnca, ve\xc4\x8dkrat je bila razli\xc4\x8dne barve._NEWLINE_Posebenost je tudi kri\xc5\xbeec, ki naj bi ga Magdalena prejemala v zamaknjenju in ji je ostal na prsih tudi \xc5\xa1e potem. Ta kri\xc5\xbeec naj bi visel na njenem telesu brez kakr\xc5\xa1nekoli vrvice in nikoli padel na tla. Ve\xc4\x8d duhovnikov je dr\xc5\xbealo v rokah ta kri\xc5\xbeec, opisali so natan\xc4\x8dne njegove mere in barvo.\n_START_SECTION_\nLebdenje (levitacija) in ote\xc5\xbeitev\n_START_PARAGRAPH_\nLebdenje je misti\xc4\x8den pojav, pri katerem se \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko telo dvigne v zrak, v zraku lebdi ali se premika brez kakr\xc5\xa1nekoli naravne pomo\xc4\x8di. Nasproten temu pojavu pa je ote\xc5\xbeitev, ko postane sicer slabotno telo tako te\xc5\xbeko, da ga drugi ne morejo premakniti ali pa le z veliko te\xc5\xbeavo. Pri Magdaleni obstajajo poro\xc4\x8dila o obeh pojavih._NEWLINE_Lebdenje naj bi se pri Magdaleni najve\xc4\x8dkrat dogodilo, kadar si je mo\xc4\x8dno \xc5\xbeelela prejeti sveto obhajilo; takrat se je njeno telo dvignilo v zrak. Sicer pa naj bi lebdela tudi, ko je duhovnik blagoslavljal z Najsvetej\xc5\xa1im, med misti\xc4\x8dno smrtjo na Veliki petek in misti\xc4\x8dnim vstajenjem na velikono\xc4\x8dno jutro. Ote\xc5\xbeitev naj bi se zgodila, kadar je bila Magdalena zamaknjena.\n_START_SECTION_\nTujejezi\xc4\x8dnost (ksenoglosija)\n_START_PARAGRAPH_\nMagdalena naj bi v stanju zamaknjenja razumela in govorila jezike, ki se jih ni nikoli u\xc4\x8dila, ali jih kdaj sli\xc5\xa1ala govoriti. Obvladala naj bi latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino, kaldej\xc5\xa1\xc4\x8dino (=babilon\xc5\xa1\xc4\x8dina) in \xc5\xa1e druge, tudi neevropske jezike. Nekaterih jezikov, ki jih je v zamaknjenju govorila, niti najve\xc4\x8dji strokovnjaki niso poznali.\n_START_SECTION_\nDu\xc5\xa1evidnost (kardiognozija)\n_START_PARAGRAPH_\nDu\xc5\xa1evidnost je misti\xc4\x8dni pojav, po katerem oseba spozna in tako reko\xc4\x8d vidi stanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke du\xc5\xa1e. Magdalena naj bi imela tudi dar uvida v notranje stanje du\xc5\xa1e: ali je kdo v posve\xc4\x8dujo\xc4\x8di milosti ali v smrtnem grehu; kdor jo je prosil, mu je njegovo du\xc5\xa1evno stanje tudi razodela: ne le vernikom, ampak tudi mnogim duhovnikom. Tudi svojemu duhovnemu voditelju gorni\xc5\xa1kemu kaplanu \xc5\xbdagarju je Magdalena razkrila njegove pomanjkljivosti.\n_START_SECTION_\nPrerokbe\n_START_PARAGRAPH_\nPrerokba je napovedovanje prihodnjih dogodkov. Magdalena pa je ve\xc4\x8dkrat napovedovala prihodnje dogodke_NEWLINE_2. avgusta 1848 naj bi napovedala beg pape\xc5\xbea Pija IX.  iz Rima. V za\xc4\x8detku novembra 1848 je Magdalena to omenila Jerneju Kr\xc5\xbeetu iz Vinic. \xc5\xa0e istega meseca, 24. novembra 1848, je moral pape\xc5\xbe zaradi zaostrenih politi\xc4\x8dnih razmer resni\xc4\x8dno zbe\xc5\xbeati iz Rima v Gaeto. Napovedovala naj bi tudi razne \xc5\xa1ibe, ujme in hudine.\n_START_SECTION_\nPisma\n_START_PARAGRAPH_\nO Magdaleni je veliko pisanih dokumentov. Med njimi so njena lastnoro\xc4\x8dna pisma, kakor tudi lastnoro\xc4\x8dna poro\xc4\x8dila oseb, ki so jo opazovale in so pisale poro\xc4\x8dila na \xc5\xa1kofijo, ali pa tudi v \xc4\x8dasopise. Kako jo je prizadevalo nasprotovanje in s kakim duhom ga je sprejemala, nam ka\xc5\xbee tole njeno lastnoro\xc4\x8dno pismo, ki ga je pisala petdesetletnemu fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskemu bratu Tobiju Verniku 1851: _NEWLINE_\xc2\xbbO jaz dobro vem, da imam dosti nasprotnikov. Bogu bodi zahvala, da sem zavoljo njega zani\xc4\x8devana. Res je, da nas Bog obiskuje z mnogim trpljenjem, pa zahvalimo ga lepo, da nas tukaj obi\xc5\xa1\xc4\x8de, in prosimo ga, da bi nas tukaj po svojem dopadenju s\xc4\x8distil, na onem svetu pa nam dobrotljivo prizanesel.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nV zvezi z Magdalenino smrtjo, umrla je 23. februarja 1896, je ohranjen spomin, da je njene bli\xc5\xbenje, vse po vrsti revne, skrbelo zavoljo pogostitve pogrebcev. Zaman jih je umirajo\xc4\x8da mirila, naj si ne delajo skrbi, saj bo \xc5\xbee Bog poskrbel, da bo vse prav. In res, namedlo je ogromno snega pa pritisnil oster mraz, da se je pri odprtem grobu zbralo le osem pogrebcev. Danes se zbirajo ob njenem grobu romarji, ki se priporo\xc4\x8dajo njeni pripro\xc5\xa1nji pri Bogu._NEWLINE__NEWLINE_O premiku k naklonjenosti do primera nekdaj zani\xc4\x8devane Magdalene - ki so ji nekdaj nasprotovale ne le svetne, ampak tudi cerkvene oblasti - pri\xc4\x8da tudi uvodna beseda v knjigi Martine Kralji\xc4\x8d. V njej pravi upokojeni mariborski nad\xc5\xa1kof Marjan Turn\xc5\xa1ek takole: _NEWLINE_\xc2\xbbPresene\xc4\x8da, kako je Magdalena \xc5\xbee kot mlado dekle zmogla sprejemati toliko trpljenja. Na pristnost dogajanja je mogo\xc4\x8de sklepati tudi zaradi zorenja in rasti v krepostnem \xc5\xbeivljenju. \xc4\x8ceprav nenavadni misti\xc4\x8dni pojavi \xc5\xa1e niso zagotovilo svetosti, ka\xc5\xbee, da so se v \xc5\xbeivljenju Magdalene Gornik kreposti postopoma razvijale v smeri herojske stopnje.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Kardinal Franc Rode pa je o Magdaleni dejal:_NEWLINE_ \xc2\xbbOb izrednem pojavu misti\xc4\x8dnih do\xc5\xbeivetij in svetni\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja Magdalene Gornik  je naravno, da mislimo na postopek za beatifikacijo in kanonizacijo. Drugi narodi bi to \xc5\xbee zdavnaj storili.\xc2\xab\xc2\xa0(Rim, 3. septembra 2008)_NEWLINE_Magdaleno Gornik je leta 2000 upodobil akademski slikar Lojze \xc4\x8cema\xc5\xbear, skupaj z nekaterimi drugimi slovenskimi svetni\xc5\xa1kimi osebami, na freski zunanje kapele Cerkve Kraljice miru na Kure\xc5\xa1\xc4\x8dku. Po slikarjevem pri\xc4\x8devanju je v sanjah videl mesto, kje naj jo naslika, kakor tudi njeno velikost, zunanjost in atribute (kri\xc5\xbe, trnjeva krona, misti\xc4\x8dno obhajilo).\n_START_SECTION_\nPostopek za posve\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbVse ka\xc5\xbee, da se zdaj za\xc4\x8denja uresni\xc4\x8devati njena napoved, da se bodo \xc4\x8dez \xc5\xa1est rodov za\xc4\x8deli goditi \xc4\x8dude\xc5\xbei na njeno pripro\xc5\xa1njo. To je pogoj, da se pri\xc4\x8dne postopek za njeno razglasitev za bla\xc5\xbeeno. Kongregacija za zadeve svetnikov zahteva, da krajevna Cerkev najprej dolo\xc4\x8di postulatorja in nato poda vlogo za za\xc4\x8detek uradnega postopka. Ljubljanski nad\xc5\xa1kof metropolit Stanislav Zore je 19. februarja 2019 imenoval za postulatorja Francija Petri\xc4\x8da, dolgoletnega urednika Dru\xc5\xbeine. \xc2\xbbMoji nalogi sta dve. Prva: v postopku moram dokazati verodostojen in ob\xc5\xa1iren sluh svetosti o kandidatki; druga naloga pa je dokazati raz\xc5\xa1irjeno mnenje med verniki o milostih, prejetih od Boga na njeno pripro\xc5\xa1njo.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nTakratno \xc4\x8dasopisje\n_START_PARAGRAPH_\nNa splo\xc5\xa1no takratno \xc4\x8dasopisje misti\xc4\x8dnim pojavom ni bilo naklonjeno. O dogodkih na Gori so svoje bralce obvestile najprej Bleiweisove Novice. Nepodpisani avtor iz Ljubljane se je v rubriki Novi\xc4\x8dar dne 6. junija 1849 spotaknil ob Magdaleno; \xc4\x8deprav je sam ni videl, jo je - glede na govorice - razglasil za bolno in sicer pi\xc5\xa1e takole:_NEWLINE_ \xc2\xbbOb tej prilo\xc5\xbenosti moramo povedati, da smo te dni sli\xc5\xa1ali o tako imenovanem zamaknjenju dekleta na Gori v ribni\xc5\xa1kem okraju take re\xc4\x8di, da je ali res bolna ali pa goljufica, ki jo je na\xc5\xa1\xc4\x8duval kak skriti slepar ali sleparka, \xc4\x8de je vse res, kar o tem dekletu ljudje trosijo po svetu\xe2\x80\xa6 Torej ne delajmo \xc4\x8dude\xc5\xbeev iz re\xc4\x8di, ki so ali zares bolezen ali pa goljufija.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_V dunajski \xc4\x8dasopis \xc2\xbbDer Lloyd\xc2\xab\xc2\xa0je neki nepodpisani poro\xc4\x8devalec iz Ljubljane 29. julija 1849 v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini zapisal:_NEWLINE_ \xc2\xbbV neki vasi v ribni\xc5\xa1kem okraju naj bi mlada deklica v magnetiziranem stanju povzro\xc4\x8dala veliko razburjenje, ker se k njej zgrinjajo velike mno\xc5\xbeice in si dajo od nje prerokovati, v prepri\xc4\x8danju, da je svetnica. To zaslepljenost naj bi, kot sli\xc5\xa1im, pospe\xc5\xa1evala krajevna duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina. Zato bi \xc5\xa1kofijski svet s premestitvijo mo\xc4\x8dno podprl ukrepe, (ki bi jih naj izvedla politi\xc4\x8dna oblast), \xc4\x8de bi pri vra\xc5\xbeevernem ljudstvu naleteli na nepredvidene ovire.\xc2\xab_NEWLINE_Ko ta \xc4\x8dasopis omenja, da je bila deklica \xc2\xbbmagnetizirana\xc2\xab, misli pri tem re\xc4\x8di, da je bila hipnotizirana; ta izraz je takrat preprosto ljudstvo tako razumelo; danes magnetizem razumemo v njegovem o\xc5\xbejem, t. j. fizikalnem pomenu. Ko jo je ko\xc4\x8devski zdravnik \xc4\x8cesnik pri svojem od oblasti naro\xc4\x8denem strokovnem opazovanju njenih pojavov res posku\xc5\xa1al hipnotizirati, mu to ni nikoli uspelo in je sklenil, da za take vrste poskusov sploh ni dovzetna.\n_START_SECTION_\nCerkvena oblast\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljanski \xc5\xa1kof Anton Wolf se je najprej ravnal po poro\xc4\x8dilih v \xc4\x8dasopisih, obenem pa je za\xc4\x8dela nanj pritiskati civilna oblast, naj ukrepa. Zavedal se je, da ukrepanje civilnih oblasti ni potrebno. Dr\xc5\xbeal se je na\xc4\x8dela, da je treba \xc5\xa1e po\xc4\x8dakati in preiskovati zadevo. Naro\xc4\x8dil je odgovornim duhovnikom, naj mu o zadevi redno poro\xc4\x8dajo, obenem pa sku\xc5\xa1ajo zaustaviti naval romarjev. Da ne bi ljudi spodbudil k romanju, sam osebno nikoli ni \xc5\xa1el obiskat Gornikove Magdalene niti Wolf niti njegovi nasledniki._NEWLINE_Br\xc5\xbekone tudi zaradi slabih izku\xc5\xa1enj s prevarantko Vodi\xc5\xa1ko Johanco je slovenska Cerkev danes previdna, \xc4\x8deprav o \xc4\x8dude\xc5\xbeih ne izra\xc5\xbea ve\xc4\x8d dvoma. Tako do danes \xc5\xa1e ni bil spro\xc5\xbeen postopek za razglasitev za bla\xc5\xbeeno, kot je to obi\xc4\x8daj pri izpri\xc4\x8danih \xc4\x8dude\xc5\xbeih.\n_START_SECTION_\nVodi\xc5\xa1ka Johanca o Magdaleni\n_START_PARAGRAPH_\nVodi\xc5\xa1ka Johanca oziroma Ivanka Jerov\xc5\xa1ek je torej v za\xc4\x8detku dvajsetega stoletja varala lahkoverne mno\xc5\xbeice z uprizarjanjem Kristusovega trpljenja; po njeni pripovedi pravzaprav ni imela namena goljufati, pa\xc4\x8d pa je zbirala denar, da bi re\xc5\xa1evala du\xc5\xa1e iz vic. Od kod pa je pri\xc5\xa1la na to zamisel? Na ljubljanskem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du je glede tega med drugim pojasnila:_NEWLINE_\xc2\xbbKo sem pri\xc5\xa1la v Vodice, mi je neko\xc4\x8d neka \xc5\xbeenska povedala, da je baje \xc5\xbee preje bila neko\xc4\x8d na Kranjskem neka Gornik Len\xc4\x8dka iz Sodra\xc5\xbeice, ki je ravno tako trpela kakor jaz, obenem pa je tudi zamogla zvedeti, kaj da je za re\xc5\xa1itev du\xc5\xa1 iz vic potrebno. Na to sem pa tudi jaz za\xc4\x8dela pripovedovati, da vidim du\xc5\xa1e v vicah in da zvem, kaj je za njihovo re\xc5\xa1itev potrebno. K temu me je posebno tudi zapeljala okoli\xc5\xa1\xc4\x8dina, da so me ljudje vedno izpra\xc5\xa1evali o du\xc5\xa1ah mrli\xc4\x8dev. Tega pa nikakor nisem storila v namenu, da bi bila ljudem izvabila denar; to mi sploh ni pri\xc5\xa1lo na misel, kajti kar sem potrebovala, sem itak dobila v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Gornikova Len\xc4\x8dka, ki jo omenja Johanca, je bila Magdalena Gornik s Svete Gore nad Sodra\xc5\xbeico._NEWLINE__NEWLINE_Glede usode du\xc5\xa1 pokojnih pa Len\xc4\x8dka pravzaprav ni rada govorila:_NEWLINE_Tudi ko se je vrnila z Blok na Goro, so jo ljudje hodili obiskovat in iskat nasvete. K njej so prihajali z razli\xc4\x8dnimi \xc5\xbeeljami in nameni, ki pa Magdaleni niso bili vedno v\xc5\xa1e\xc4\x8d. Kaplan Jane\xc5\xbe    pi\xc5\xa1e, da so jo hodili spra\xc5\xa1evat, kje se nahajajo njihovi pokojni. Izkoristili so \xc4\x8das, ko je bila v stanju zamaknjenja. Toda obi\xc4\x8dajno niso dobili odgovora. Magdalena ni marala tak\xc5\xa1nih vpra\xc5\xa1anj. Jane\xc5\xbe pi\xc5\xa1e, da sta neko\xc4\x8d v \xc4\x8dasu od vnebohoda do binko\xc5\xa1ti, ko je bila Magdalena neprekinjeno v zamaknjenju, pri\xc5\xa1li spra\xc5\xa1evat Magdaleno o svojih pokojnih kneginja Sapieha iz Galicije in neka grofica s Poljske. Magdalena je bila zelo u\xc5\xbealjena in je pokazala z izrazom obraza, da ji je vpra\xc5\xa1anje o pokojnih zelo neljubo. Zvedeli nista ni\xc4\x8desar."