b'\n_START_ARTICLE_\nNarodnoosvobodilni boj na \xc5\xa0tajerskem\n_START_SECTION_\nVdor okupatorja in postavitev okupatorjevega upravnega aparata\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ke enote so 9. aprila 1941 prodirale proti Celju, in sicer s Koro\xc5\xa1ke prek Mislinjske doline, Vitanjskega podolja in \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke doline. Okupator v skladu z na\xc4\x8drti o ponem\xc4\x8denju slovenske \xc5\xa0tajerske in o njeni priklju\xc4\x8ditvi k Nem\xc4\x8diji ni prevzel jugoslovanskega upravnega aparata, ampak ga je uni\xc4\x8dil in vzpostavil svojega. Nad okupacijskim obmo\xc4\x8djem Spodnja \xc5\xa0tajerska, ki je vklju\xc4\x8devalo slovensko \xc5\xa0tajersko in pas Dolenjske ob desnem bregu Save, je oblast prevzel \xc5\xa1tajerski gauleiter NSDAP in dr\xc5\xbeavni namestnik Sigfried Uberreither._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vzpostavljanja okupacijskega aparata so bile razpu\xc5\xa1\xc4\x8dene tudi vse slovenske organizacije in dru\xc5\xa1tva (politi\xc4\x8dna, prosvetna, strokovna, verska, \xc5\xa1portna in druga), delno je ostala le cerkvena organizacija, ki pa je bila zelo omejena pri svojem delovanju. Nemci so hoteli v skladu s svojo ponem\xc4\x8devalno politiko spremeniti tudi zunanji videz de\xc5\xbeele. Zato so odstranili slovenske napise in jih zamenjali z nem\xc5\xa1kimi ter izvedli preimenovanje krajev. Nemci so s temi ukrepi hoteli izbrisati vsako sled slovenstva. Nem\xc5\xa1ka okupacija v tem delu Slovenije pomeni veliko ve\xc4\x8djo zarezo kot v ve\xc4\x8dini ostalih jugoslovanskih pokrajin. Povzro\xc4\x8dila je prelom, ki je vplival na vsa nadaljnja dogajanja, med njimi tudi na razvoj narodnoosvobodilnega boja.\n_START_SECTION_\nRazvoj osvobodilnega gibanja\n_START_PARAGRAPH_\nV no\xc4\x8di na 7. julij 1941 je bila v \xc5\xa1tevilnih krajih slovenske \xc5\xa0tajerske izvedena akcija, ki jo je pripravil pokrajinski komite KPS za severno Slovenijo. Po nem\xc5\xa1kih poro\xc4\x8dilih so bile napisne in sabota\xc5\xbene akcije v Ru\xc5\xa1ah ter na obmo\xc4\x8dju Braslov\xc4\x8d, Vranskega, \xc5\xa0t. Pavla pri Preboldu, \xc5\xbdalca, Petrov\xc4\x8d, Vojnika, La\xc5\xa1kega in v \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki dolini. Napisno akcijo so predstavljala napisana gesla, med njimi \xc2\xbbDol s fa\xc5\xa1izmom\xc2\xab, \xc2\xbbDol s Hitlerjem\xc2\xab, \xc2\xbb\xc5\xbdivela svobodna Slovenija\xc2\xab. Nemci so z aretacijami po napisni akciji \xc5\xbee na za\xc4\x8detku vstaje zadali hud udarec osvobodilnemu gibanju, vendar je akcija vseeno predstavljala pomemben mejnik. Omogo\xc4\x8dila je nastanek raznih organizacij, med njimi tudi \xc5\xa1ale\xc5\xa1ke partizanske skupine, ki je nastala 7. julija 1941. Pomembna je bila predvsem zato, ker je za\xc4\x8dela z oboro\xc5\xbeenim bojem proti okupatorju. \xc5\xbde ob za\xc4\x8detku vstaje ni bilo kraja, kjer ne bi bilo vsaj nekaj podpornikov osvobodilnega gibanja. Prvi partizani in aktivisti so organizirali precej uporni\xc5\xa1kih sestankov, ni pa podatkov, da bi na katerem od teh sestankov ustanovili odbor OF. \xc4\x8clani uporni\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee so predvsem zbirali denarne prispevke, dajali preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ter hrano partizanom in ilegalcem, zbirali obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne podatke, posamezniki so opravljali tudi kurirske poti, ve\xc4\x8dina pa je tudi \xc5\xa1irila protinacisti\xc4\x8dno propagando.\n_START_SECTION_\nOkupatorjevi ukrepi proti osvobodilnemu gibanju\n_START_PARAGRAPH_\nNemci so sku\xc5\xa1ali z raznimi akcijami zaustaviti osvobodilni gibanje, med drugim z aretacijami \xc5\xbeena partizanov in aktivistov. Da bi varnostni organi la\xc5\xbee kontrolirali prebivalstvo in ugotovili sumljive osebe, je politi\xc4\x8dni komisar Hans Dorfmeister 9. septembra 1941 ukazal, da morajo v dvanajstih ob\xc4\x8dinah celjskega okro\xc5\xbeja, ki so bile najbolj nemirne, na vhodna vrata vsake stanovanjske hi\xc5\xa1e namestiti imensko listo stanovalcev. Sprva so bili ukrepi okupatorja neuspe\xc5\xa1ni, pa\xc4\x8d pa je okupator konec 1941 zadal hude udarce organizaciji osvobodilnega gibanja na terenu, zlasti zaradi delovanja gestapovskih zaupnikov.\n_START_SECTION_\nNov razmah osvobodilnega gibanja\n_START_PARAGRAPH_\nNacisti so \xc5\xbee februarja 1942 predvidevali novo o\xc5\xbeivitev partizanske dejavnosti na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem. Kljub nem\xc5\xa1kim preventivnim ukrepom, se je to vseeno razmahnilo. Leta 1942 je pokrajinski komite KPS nekaj \xc4\x8dasa uspe\xc5\xa1no \xc5\xa1iril in utrjeval organizacije Osvobodilne fronte, ki se je za\xc4\x8dela snovati spomladi 1942, od konca marca do za\xc4\x8detka maja pa se je ve\xc4\x8dina \xc5\xa1tajerskih partizanskih skupin povezala v 1. \xc5\xa1tajerski bataljon. Kasneje, 11. septembra 1942, je iz preostalih \xc4\x8det 1. \xc5\xa1tajerskega bataljona, 1. bataljona Savinjskega odreda in \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke \xc4\x8dete nastal Pohorski bataljon, ki mu je bilo dolo\xc4\x8deno obse\xc5\xbeno operativno obmo\xc4\x8dje med Dravo in Savinjsko dolino. Spri\xc4\x8do mo\xc4\x8dnega razmaha osvobodilnega gibanja je nastopil \xc4\x8das najhuj\xc5\xa1ega okupatorjevega nasilja, o \xc4\x8demer poro\xc4\x8dajo mo\xc4\x8dne izgube, ki jih je osvobodilno gibanje takrat do\xc5\xbeivelo. Poleg svojcev ustreljenih in partizanov je v koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih pomrlo \xc5\xa1e dosti drugih, ki so bili aretirani v tem obdobju.\n_START_SECTION_\nPrihod XIV. udarne divizije\n_START_PARAGRAPH_\nKonec avgusta in v za\xc4\x8detku septembra 1943 se je zaradi neuspe\xc5\xa1ne nem\xc5\xa1ke ofenzive odpor na \xc5\xa0tajerskem okrepil. Prehod v mno\xc5\xbei\xc4\x8dno osvobodilno gibanje je bil povezan z ustanavljanjem odborov OF in organizacij Zveze slovenske mladine ter Slovenske protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne \xc5\xbeenske zveze, za razvoj NOB pa je bila izrednega pomena tudi XIV. udarna divizija NOV in PO. Ta je svoje najhuj\xc5\xa1e boje bojevala februarja 1944 na obmo\xc4\x8dju \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke doline. Divizija dolgo ni do\xc5\xbeivela poraza, do kon\xc4\x8dne faze nem\xc5\xa1ke ofenzive od 18. do 26. februarja, ko je bila hudo prizadeta, a ne uni\xc4\x8dena. Ostala je na \xc5\xa0tajerskem, kjer se je krepila in pospe\xc5\xa1evala razmah osvobodilnega gibanja. V aprilu 1944 je osvobodilno gibanje potisnilo okupatorja v defenzivo. Nemci so naglo izgubljali oblast.\n_START_SECTION_\nOsvoboditev\n_START_PARAGRAPH_\n8. maja 1945 je pri\xc5\xa1lo do pogajanj med predstavniki \xc5\xa1taba IV. operativne cone in nem\xc5\xa1kimi oficirji. Predstavniki cone so zatrdili, da pot poti Avstriji obvladujejo partizanske brigade in da bodo nem\xc5\xa1ke kolone, \xc4\x8de se ne bodo predale, napadli tudi z letali. Tako je 9. maja general Alexander L\xc3\xb6hr, poveljnik nem\xc5\xa1ke armadne skupine E, podpisal dokument o vdaji svoje vojske.'