b'\n_START_ARTICLE_\nBibliofilija\n_START_PARAGRAPH_\nBibliofilija je ljubezen do knjig, zlasti starih in dragocenih. Izraz je sestavljen iz dveh starogr\xc5\xa1kih besed (gr. biblos - knjiga, philia - prijateljstvo). _NEWLINE_Bibliofil ali knjigoljub je posameznik, ki ima rad knjige, \xc5\xbeargonsko knji\xc5\xbeni molj. Med bibliofile se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo tudi zbiratelji knjig, letakov, razglednic, publikacij. Obiskujejo antikvariate, kjer se posve\xc4\x8dajo lepi knjigi z estetsko zunanjostjo. Dru\xc5\xbebeni pomen zbirateljev knjig je predvsem v ohranjanju kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Bibliofila, ki pri svoji dejavnosti pretirava, imenujemo biblioman.\n_START_SECTION_\nOpis dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBibliofil je ob\xc4\x8dudovalec in zbiralec knjig. Pri njih ima v\xc4\x8dasih forma prednost pred vsebino, s poudarkom na starih, redkih, ali dragih knjigah, knjigah prve izdaje, knjigah s posebnimi ali nenavadnimi vezmi, knjigah z napakami (makulatura), podpisanih izvodih, specializiranih zbirkah in tako dalje._NEWLINE_Danes po svetu deluje veliko bibliofilskih klubov, ki zdru\xc5\xbeujejo zbiratelje istega podro\xc4\x8dja, med seboj se sre\xc4\x8dujejo ter prodajajo, zamenjujejo, kupujejo knjige, prirejajo razstave, organizirajo predavanja, izdajajo bibliofilske tiske. Pri nas deluje Slovensko bibliofilsko dru\xc5\xa1tvo, ki je bilo ustanovnjeno leta 1986 v okviru Dru\xc5\xa1tva bibliotekarjev Slovenije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje dose\xc5\xbeke pripisujejo Angle\xc5\xbeem (obdobje angle\xc5\xa1ke bibliomanije, 18. stoletje). Ob koncu 19. stoletja se te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de prenese v ZDA._NEWLINE_Mnogo dana\xc5\xa1njih znanih knji\xc5\xbenic je nastalo iz zbirk znanih bibliofilov, ki so ustanovam podarjali svoje zbirke knjig, rokopisov, tam pa so postale dostopne javnosti. _NEWLINE_Za prvega znanega bibliofila velja francoski zbiratelj Jean Grolier (15. stoletje), za njim pa \xc5\xa1e Fracesco Petrarca (Italija), Erazem Roterdamski (Nem\xc4\x8dija), Richard de Bury (Velika Britanija), Robert Hoe III (ZDA)._NEWLINE_Ne smemo pa pozabiti na \xc5\xbeenske zbirateljice, nekaj teh imen zaznamujejo Hroswitha iz Gandersheima na Sa\xc5\xa1kem (benediktinska opatinja, prva \xc5\xbeenska ljubiteljica knjig v Evropi, 10. stoletje), Judith iz Flandersa (njeni rokopisi danes v Pierpont Morgan Library), Margareta Navarska (Francija), \xc5\xbeenske iz plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine d\'Este, Sforza, Medici (Italija), kraljica Kristina (\xc5\xa0vedska), Estelle Doheny (ZDA), Amy Lowel (ZDA).\n_START_SECTION_\nBibliofilija na slovenskih tleh\n_START_PARAGRAPH_\nZ zbiranjem knjig so se ukvarjali tudi Slovenci in nem\xc5\xa1ki plemi\xc4\x8di na slovenskih tleh. Zbirateljstvo knjig je staro toliko kot knjiga. Enciklopedija Slovenije kot prvega slovenskega bibliofila navaja Janeza Seebacha iz 16. stoletja. Slovenska najpomembnej\xc5\xa1a zbiratelja sta \xc5\xbdiga Zois in Jernej Kopitar. Poleg teh pa \xc5\xa1e Primo\xc5\xbe Trubar, Toma\xc5\xbe Hren, Janez Vajkard Valvasor, Matija \xc4\x8cop, v 20.stoletju je bil pomemben zbiratelj Rudolf Maister, tudi Janko Glazer, Bogomil Gerlanc, Jaro Dolar, Janez Mil\xc4\x8dinski, Martin \xc5\xbdnidar\xc5\xa1i\xc4\x8d idr.\n_START_SECTION_\nBibliofilske izdaje\n_START_PARAGRAPH_\nBibliofilske izdaje so odgovor zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tva na povpra\xc5\xa1evanje in zahteve zbirateljev lepih knjig. Zanje je zna\xc4\x8dilna dragocena vezava in pogosto posebna \xc5\xa1katla, v kateri je spravljena knjiga. Imajo omejeno naklado, v\xc4\x8dasih avtorjevo oziroma ilustratorjevo fotografijo in podpis, izvodi pa so ozna\xc4\x8deni z ro\xc4\x8dno napisano \xc5\xa1tevilko. \xc4\x8ce zalo\xc5\xbeba komu izvod podari, je to v kolofonu ozna\xc4\x8deno s \xc4\x8drkama HC (hors commerce - izven prodaje) in rimsko \xc5\xa1tevilko._NEWLINE_Prave bibliofilske izdaje na Slovenskem naj bi se pojavile v 20. stoletju. Najpomembnej\xc5\xa1a med njimi je "krasotna" izdaja Pre\xc5\xa1ernovih Poezij iz leta 1900 v redakciji Lovra Pintarja, nato pa je sledilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot deset bibliofilskih izdaj posameznih Pre\xc5\xa1ernovih pesmi, med katerimi ima najpomembnej\xc5\xa1e mesto Zdravljica._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je v 60. letih Dr\xc5\xbeavna zalo\xc5\xbeba Slovenije izdala 13 naslovov doma\xc4\x8dih in tujih pesnikov v bibliofilski zbirki Ve\xc4\x8dni sopotniki. Bibliofilske tiske so izdajale \xc5\xa1e Slovenski knji\xc5\xbeni zavod, Cankarjeva zalo\xc5\xbeba, zalo\xc5\xbeba Obzorja, Trubarjev antikvariat, v zadnjih desetih letih pa \xc5\xa1e Slovenska knjiga, Nova revija in Rokus.'