b'\n_START_ARTICLE_\nEdmund Rumpler\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRojen in iz\xc5\xa1olan na Dunaju se je zelo zgodaj odselil v Nem\xc4\x8dijo kjer je dobil delo leta 1900 pri Daimlerju.\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje, avtomobilizem\n_START_PARAGRAPH_\nNa avtomobilskem podro\xc4\x8dju je deloval pri ve\xc4\x8d podjetjih. Najprej je nekje leta 1897 sodeloval z avstrijskim konstruktorjem Hansom Ledwinko pri izdelavi avtomobila Pr\xc3\xa4sident. To delo je bilo za podjetje Nesselsdorfer Wagenbau-Fabriks-Gesellschaft A.G., ki se je kasneje preimenovalo v Tatra. Nato je leta 1902 postal tehni\xc4\x8dni direktor pri podjetju Adler kjer je ostal pet let, do leta 1907, ko je zapustil podro\xc4\x8dje avtomobilizma in se preselil k letalstvu.\n_START_SECTION_\nPrehod v letalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nEdmund je le leto dni po svojem odhodu od avtomobilizma ustanovil lastno podjetje za proizvodnjo letal, ko je bil \xc5\xa1e vedno relativno mlad, star zgolj 36 let. To je bilo leta 1908. Z letali ni imel izku\xc5\xa1enj od prej, le tehni\xc4\x8dno znanje in \xc5\xbeeljo, ki je nastala nekje po prvem motornem poletu bratov Wright le nekaj let predtem. 21. julija leta 1910 je Rumpler sklenil poslovno pogodbo s svojim sonarodnjakom Etrichom, ki mu je prinesla petletno licenco za nem\xc5\xa1ki trg. Rumpler naj bi to letalo proizvajal po licen\xc4\x8dni pogodbi in ko je posel ravno za\xc4\x8del te\xc4\x8di se je septembra 1911 vme\xc5\xa1al nem\xc5\xa1ki urad za patente, ki letalu ni priznaval licence, kar je pomenilo, da ga lahko v Nem\xc4\x8diji izdeluje kdor ho\xc4\x8de. In tako je tudi bilo, ve\xc4\x8d nem\xc5\xa1kih podjetij ga je za\xc4\x8delo izdelovati in Rumpler se je temu moral pa\xc4\x8d prilagoditi. Tako tudi sam ni pla\xc4\x8deval Etrichu licen\xc4\x8dnine in letalo proizvajal kot svoje. Tako je bilo s prvim Rumplerjevim poslom na podro\xc4\x8dju letalstva. Je pa kasneje podjetje izdelalo ve\xc4\x8d svojih letal ter se v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne proslavilo z nekaj uspe\xc5\xa1nimi modeli.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dasa vojne je Rumpler delal predvsem na dvosede\xc5\xbenih izvidnikih. Najprej je izdelal malega Rumpler B.I, nato je sledil mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i ter zelo uspe\xc5\xa1ni Rumpler C.I. Slednji mu je prinesel toliko naro\xc4\x8dil (vsega skupaj so jih izdelali preko 2000), da je na noge moral postavil \xc5\xa1e eno tovarno, \xc4\x8de je hotel zadostiti potrebam po njegovih letalih. To je bilo podru\xc5\xbeni\xc4\x8dno podjetje Bayerische Rumpler-Werke AG v Augsburgu na bavarskem, ki ga je ustanovil novembra 1916 in je imelo zgolj proizvodne obrate. Za C.I je pri\xc5\xa1el C.III, ki je pri\xc5\xa1el v uporabo decembra 1916 in so jih izdelali le malo, ker je za njim pri\xc5\xa1el izbolj\xc5\xa1ani Rumpler C.IV z vgrajenim mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im motorjem Mercedes D.IVa. C.IV je bil \xc5\xa1e eden od uspe\xc5\xa1nih Rumplerjevih stvaritev in z njim je pri\xc5\xa1el poslovni uspeh saj je vojska naro\xc4\x8dila 400 njih \xc5\xbee septembra 1916, kasneje pa so jih naro\xc4\x8dili \xc5\xa1e veliko ve\xc4\x8d. Poleg tega pa so Rumplerje izdelovali po licenci tudi drugi.\n_START_SECTION_\nPo vojni nazaj k avtomobilizmu\n_START_PARAGRAPH_\nPo vojni je zaradi dolo\xc4\x8db versajske pogodbe, ki je Nem\xc4\x8diji prepovedovala motorno letalstvo, bil prisiljen svoje podjetje leta 1920 zapreti. Posledi\xc4\x8dno se je ponovno lotil svoje prve ljubezni, avtomobilizma. Tako je \xc5\xbee leta 1921 na berlinskem avtosalonu predstavil svoje vozilo Rumpler Tropfenwagen. Avtomobil je bil izredno napreden. Predvsem se je odlikoval z za takrat izredno nizkim aerodinami\xc4\x8dnim koli\xc4\x8dnikom upora, ki je zna\xc5\xa1al zgolj 0.28. To je bilo najmanj dvakrat bolj\xc5\xa1e kot pri drugih vozilih tistega obdobja. Kljub tehni\xc4\x8dni dovr\xc5\xa1enosti pa vozilo Rumplerju ni prineslo poslovnega uspeha, izdelali so le okoli 100 avtov in ga prenehali izdelovati leta 1925. Leta 1926 je svoje obrate v Augsburgu prodal Ernstu Udetu, ki je \xc5\xa1e naprej delal na letalih. Ta isti obrat je kasneje postal znan po v drugi svetovni vojni zloglasnem Messerschmittu, ki je za Udetom prevzel to podjetje.  _NEWLINE_Za \xc4\x8dasa nacizma je moral Rumpler opustiti delovanje, ker je bil \xc5\xbeid. Umrl je leta 1940.\n_START_SECTION_\nPisna dela\n_START_PARAGRAPH_\nSvoje zamisli o tehni\xc4\x8dnih zadevah je tudi objavljal v pisnih delih. \xc5\xbde leta 1909 je iz\xc5\xa1lo njegovo razmi\xc5\xa1ljanje o letalu z naslovom \xc2\xbbLete\xc4\x8di stroj\xc2\xab\xc2\xa0(nem\xc5\xa1ko: Die Flugmaschine). Leta 1920 je objavil disertacijo na visoki tehni\xc4\x8dni \xc5\xa1oli v Berlinu z naslovom \xc2\xbbTiso\xc4\x8d konjski letalski motor\xc2\xab\xc2\xa0(v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini: Der 1000 PS Flugmotor). Njegovo zadnje pisno delo je iz\xc5\xa1lo leta 1931 z naslovom \xc2\xbbPogon na sprednja kolesa za tovornjake in avtobuse\xc2\xab\xc2\xa0(v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini: Vorderrad-Antrieb f\xc3\xbcr Lastwagen und Omnibusse).'