b'\n_START_ARTICLE_\nAlbert Gonzalez\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8de Alberta Gonzaleza je pri\xc5\xa1el iz Kube v ZDA leta 1970. Otro\xc5\xa1tvo je Albert Gonzalez pre\xc5\xbeivel na Floridi, v soseski delovnega razreda v Miamiju. Gonzalez je kot otrok pomagal v o\xc4\x8detovem podjetju in si tako \xc5\xbee pri 12 letih kupil svoj prvi ra\xc4\x8dunalnik, s katerim je postal obseden, kar se je odra\xc5\xbealo v slab\xc5\xa1em \xc5\xa1olskem uspehu. Pridru\xc5\xbeil se je skupini hekerjev in \xc5\xbee pri 14 letih vdrl v Naso, zato so ga \xc5\xbee v \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja obiskali agenti FBI._NEWLINE_Leta 1999 je diplomiral in se vpisal na fakulteto, \xc5\xa1tudij je kmalu opustil in se preselil v New York, kjer se je zaposlil pri Siemensu. Ko se je podjetje preselilo v Pensilvanijo je Gonzalez je ostal brez zaposlitve. Kmalu zatem je za\xc4\x8del u\xc5\xbeivati droge in se za\xc4\x8del ukvarjati z nezakonitimi aktivnostmi na internetu, kot so vdori v podjetja.\n_START_SECTION_\nShadowCrew\n_START_PARAGRAPH_\nBrezposelnost ga je privedla do ShadowCrewa. To je bil forum, ki je postavil temelje dana\xc5\xa1njim ilegalnim forumom in ilegalnim trgovinam na spletu, kjer se je lahko kupilo ali prodajalo podatke o kreditnih karticah, najelo ljudi za pranje denarja itd. Gonzalez je kmalu postal administrator ShadowCrewa pod psevdonimom CumbaJohnny. V \xc4\x8dasu, ko je bil Gonzalez administrator ShadowCrewa so prodali ve\xc4\x8d kot milijon \xc5\xa1tevilk kreditnih kartic. Dvig denarja z na\xc4\x8dinom kraje \xc5\xa1tevilke kreditnih kartic je mogo\xc4\x8d z zlorabo \xc5\xa1tevilke in PIN kode kartice. Pri tem gre za prevaro z bankomatom, kjer se ukradeni podatki (\xc5\xa1tevilka in PIN koda) prekodirajo na kartico brez podatkov, ta kartica pa nato omogo\xc4\x8da dvig denarja. Leta 2003 so ga opazili policisti, kako je na bankomatu dvigal denar iz ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila kartic. Med aretacijo so odkrili, da je odgovoren za zlorabe kreditnih kartic in storilec kibernetske kriminalitete ter ga predali Tajni slu\xc5\xbebi ZDA (US Secret Service), ki deluje na podro\xc4\x8dju kibernetske varnosti. Pri Tajni sllu\xc5\xbebi ZDA so hitro prepoznali njegovo nadarjenost in tako je pri\xc5\xa1lo do tega, da je leta 2004 postal njihov informant pri operaciji Firewall. To je bila 18-mese\xc4\x8dna preiskava, ki je razkrinkala mre\xc5\xbeo tatov, ki so bili odgovorni za krajo 1,7 milijonov \xc5\xa1tevilk kreditnih kartic. Za delo je dobil pla\xc4\x8dilo v vrednosti 75.000 dolarjev na leto. Z njegovo pomo\xc4\x8djo so prijeli 28 \xc4\x8dlanov ShadowCrewa. Tajna slu\xc5\xbeba ZDA ga je po tej operaciji izpustila in Gonzalez se je vrnil v Miami.\n_START_SECTION_\nGet Rich Or Die Tryin\'\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da je Gonzalez pomagal Tajni slu\xc5\xbebi ZDA pri operaciji Firewall, je vzporedno na\xc4\x8drtoval operacijo Get Rich or Die Tryin\', ki pa ni bila legalna. Njegov na\xc4\x8drt je bil, da bi vdrl v sisteme manj\xc5\xa1ih trgovin, pridobil podatke kreditnih in debetnih kartic in jih nato prodal. K sodelovanju je povabil hekerje, ki jih je spoznal na internetu \xc5\xbee kot najstnik. Njegovo ekipo so sestavljali Stephen Watt, Patrick Toey, Christopher Scott in Jonathan James. Pri svojem delu so uporabili tehniko\xc2\xa0\xc2\xbbwardriving\xc2\xab, kjer so iz avta s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalnika iskali Wi-Fi omre\xc5\xbeja podjetij in nato prena\xc5\xa1ali podatke o karticah strank. Na ta na\xc4\x8din so vdrli v BJ\'s Wholesale Club in DSW. Denar so dvigovali na bankomatih tako kot takrat, ko je bil Gonzalez \xc4\x8dlan ShadowCrewa. Zavedali so se, da je tak na\xc4\x8din kraje tvegan, zato so uporabili program\xc2\xa0\xc2\xbbSniffer Code\xc2\xab\xc2\xa0(program, ki spremlja in analizira omre\xc5\xbeni promet), s katerim so lahko dostopali do podatkov na daljavo in jih tudi kopirali. Ker so potrebovali varno mesto za shranjevanje podatkov, so postavili stre\xc5\xbenike v Latviji, Singapurju, Ukrajini in na Kitajskem._NEWLINE_Z operacijo Get Rich or Die Tryin\' je Gonzalez s svojo ekipo do leta 2005 uspe\xc5\xa1no vdrl v ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih trgovin, s\xc4\x8dasoma pa jim je uspel vdor tudi v ve\xc4\x8dja podjetja. Julija 2005 so napadli TJX Companies. Maja 2006 so ustvarili VPN povezavo med Gonzalezovim in TJX stre\xc5\xbenikom. Nato so namestili Sniffer Code in do bo\xc5\xbei\xc4\x8da 2006 s to kodo prestregli in prenesli ve\xc4\x8d kot 45 milijonov \xc5\xa1tevilk kreditnih kartic. Po 18 mesecih je podjetje opazilo sumljivo programsko opremo na svojem sistemu ter poklicalo FBI. Medtem pa je operacija Get Rich or Die Tryin\' napredovala iz wardrivinga na SQL injection napade (to je napad na bazo podatkov, ki se izvede preko aplikacijskega vmesnika ("app proxy"), ki ga podjetje uporablja za dostop do podatkov v bazi - najve\xc4\x8dkrat je cilj napadalcev pridobiti ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo zapisov v bazi, do katere nepoobla\xc5\xa1\xc4\x8den uporabnik nima dostopa). Njihove tar\xc4\x8de so bila razna podjetja, med drugimi tudi Heartland Payment Systems. Ve\xc4\x8d mesecev so prestrezali in prena\xc5\xa1ali podatke in imeli dostop do preko 130 milijonov \xc5\xa1tevilk kreditnih in debetnih kartic._NEWLINE_Problem je nastal, ko so tur\xc5\xa1ke oblasti aretirale Maksyma Yastremskiya, ki je igral klju\xc4\x8dno vlogo pri TJX vdorih, saj je prodajal \xc5\xa1tevilke kreditnih kartic kupcem po Ameriki, Evropi in Aziji ter si delil dobi\xc4\x8dek z Gonzalezom. Pri pregledu njegovega ra\xc4\x8dunalnika so na\xc5\xa1li pogovore z Gonzalezom, ki je uporabljal inicialke CJ, kar je pomenilo CumbaJohnny.\n_START_SECTION_\nAretacija\n_START_PARAGRAPH_\n7. maja 2008 so zvezni agentje preiskali Gonzalezovo stanovanje, hi\xc5\xa1o njegovih star\xc5\xa1ev, iskali pa so ga tudi v razli\xc4\x8dnih hotelih, saj je ve\xc4\x8dkrat spal na razli\xc4\x8dnih lokacijah ravno zato, da bi ga bilo te\xc5\xbeje najti. Zasegli so ve\xc4\x8d ra\xc4\x8dunalnikov in medijev, velike koli\xc4\x8dine denarja in raznih dokumentov. Gonzaleza so na\xc5\xa1li v apartmaju v miamijskem hotelu z dvema ra\xc4\x8dunalnikoma, 22.000 dolarjev gotovine in pi\xc5\xa1tolo. Kmalu zatem so aretirali \xc5\xa1e dva njegova sodelavca Christopherja Scotta in Patricka Toeya. 18. maja je 24 letni Jonathan James storil samomor, ker se je bal, da bo pristal v zaporu zaradi sodelovanja z Gonzalezom. V poslovilnem pismu je napisal, da nima ni\xc4\x8d z vdori v sisteme._NEWLINE_Avgusta 2008 so bili Albert Gonzalez, Patrick Toey, Christopher Scott in Stephen Watt obto\xc5\xbeeni v New Yorku za vdor v Dave and Buster\'s, v Massachusettsu za vdor v TJX Companies, BJ\'s Wholesale, Office Max in \xc5\xa1e nekaj podjetij. Avgusta 2009 so bili Gonzalez, Toey in 2 ruska hekerja obto\xc5\xbeeni v New Jerseyu zaradi vdora v Heartland. To\xc5\xbeilci pravijo, da so \xc5\xbertve izgubile vsaj 400 milijonov dolarjev, ukradenih pa je bilo ve\xc4\x8d kot 170 milijonov \xc5\xa1tevilk kartic. Dejanske \xc5\xa1tevilke o tem koliko so Gonzalez in drugi zaslu\xc5\xbeili, pa ostaja skrivnost._NEWLINE_Albert Gonzalez je bil obsojen na 20 let, Patrick Toey na 5 let, Christopher Scott na 7 let in Stephen Watt na 2 leti zaporne kazni.'