b"\n_START_ARTICLE_\nKultura Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike\n_START_SECTION_\nKulturna tradicija in dejavniki\n_START_PARAGRAPH_\nKultura v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike naj bi bila v svojih na\xc4\x8delih mo\xc4\x8dno zaznamovana s privr\xc5\xbeenostjo demokraciji in enakosti dr\xc5\xbeavljanov pred zakonom. Tovrstne ideje o demokraciji so spremljale \xc5\xbee ameri\xc5\xa1ke pionirje v zgodnjih kolonijah in se stopnjevale do mere, ki je povzro\xc4\x8dila revolucijo in ustanovitev suverene dr\xc5\xbeave, utemeljene na ustavi in njenih amandmajih Bill of Rights. Francoski politolo\xc5\xa1ki pisec Alexis de Tocqueville je bil v svojih zapisih s potovanja po ZDA v 30. letih 19. stoletja impresioniran nad dejstvom, da Ameri\xc4\x8dani v vseh svojih kulturnih potezah poudarjajo obi\xc4\x8dajne in lahko dostopne elemente, ne pa unikatnih in ekskluzivnih, kakr\xc5\xa1ni so navdihovali kulturo starega zahodnega sveta. Ni\xc4\x8d manj kot pred poldrugim stoletjem tamkaj\xc5\xa1nja kultura tudi danes poudarja navadnega \xc4\x8dloveka in ne visokih umetnikov, kulturo in umetnost pa prepu\xc5\xa1\xc4\x8da navdihom, izvirajo\xc4\x8dim med ljudmi in ne \xc2\xbbnad njimi\xc2\xab. Ravno ta preprostost nazorov, razmi\xc5\xa1ljanja in delovanja \xc5\xbeene dru\xc5\xbebeni razvoj, prav tako pa je osrednji vir priljubljenosti ameri\xc5\xa1ke kulture po svetu \xe2\x80\x93 ta je izva\xc5\xbeana po vseh drugih svetovnih kulturnih okoljih, in sicer za razliko od neko\xc4\x8d, ko so kulturo (starega sveta) uva\xc5\xbeali Ameri\xc4\x8dani.\n_START_SECTION_\nKulturne korenine\n_START_PARAGRAPH_\nDanes so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave znane po oranju ledine in dolo\xc4\x8danju smeri na svetovnem kulturnem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du. Vendar temu ni bilo tako tudi v preteklosti, ko je bilo kolonialno okolje obravnavano kot kulturno provincialen svet. Pa tudi umetni\xc5\xa1ki ustvarjalci Amerike so iskali navdih v evropski umetnosti._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ka kultura v obliki umetnosti se je po\xc4\x8dasi osamosvajala skozi 19. stoletje. Tamkaj\xc5\xa1nji umetniki so za razliko od evropske umetnosti in njenih socialnih tematik svoje motive iskali v naravi in prepri\xc4\x8danju o poklicanosti za osvajanje nove celine. Ameri\xc5\xa1ki duh je bil tudi bolj individualisti\xc4\x8den, prepu\xc5\xa1\xc4\x8den sam sebi in zato samostojen ter povezan z naravo, ki mu je nudila vsa za pre\xc5\xbeivetje potrebna sredstva. Zato in zaradi dejstva, da so velik del priseljencev sestavljali ljudje, prihajajo\xc4\x8di iz prostorsko natrpanega sveta s slabo dostopno zemljo, je imela narava v ameri\xc5\xa1ki miselnosti velik pomen. Iz te povezanosti z naravo, ki je sicer bila \xc5\xa1e zlasti po industrijski revoluciji in je \xc5\xa1e vedno materialno do obisti izkori\xc5\xa1\xc4\x8dana, je iz\xc5\xa1la tudi zgodnja ekolo\xc5\xa1ka zavest, botrujo\xc4\x8da ustanovitvi prvega narodnega parka na svetu Yellowstone. A velika ve\xc4\x8dina osamosvajajo\xc4\x8de se ameri\xc5\xa1ke kulture skorajda nikoli ni pre\xc5\xa1la meja Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Kasneje ob masovnih imigracijah neangle\xc5\xa1kih priseljencev se je kot pomemben kulturni motiv uveljavila tudi socialna raznolikost in z njo povezane teme: rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, asimilacija in urbano \xc5\xbeivljenje. Za umetni\xc5\xa1ko plodne so se poleg \xc5\xbee ustaljenih Angle\xc5\xbeev izkazali tudi Nemci, Irci, Judi in Skandinavci. \xc5\xa0iroko viden primer razvoja afroameri\xc5\xa1ke kulture pa je bila Harlemska renesansa v dvajsetih in tridesetih letih 20. stoletja. Isto obdobje je znano tudi po vzniku jazza in bluesa.\n_START_SECTION_\nMasovni mediji in potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nZ uvedbo medijev v dnevno stvarnost kultura ni bila ve\xc4\x8d na voljo le bolj ali manj premo\xc5\xbenim urbanim prebivalcem, ki so si predstave ali koncerte lahko ogledali na licu mesta, pa\xc4\x8d pa se je s pomo\xc4\x8djo gramofona, kamere in nekoliko kasneje radio u\xc4\x8dinkovito prenesla prek celotne de\xc5\xbeele. Zaradi dosegljivosti \xc5\xa1irokim mno\xc5\xbeicam je pri\xc4\x8delo tak\xc5\xa1no \xc5\xa1irjenje kulture homogenizirati okuse ljudi in s tem nacionalno kulturo. Ker so masovni mediji stremeli k sprejemljivosti za \xc4\x8dim \xc5\xa1ir\xc5\xa1o mno\xc5\xbeico okusov, so imeli temu primerno ljudski nivo in s tem po mnenju nekaterih zni\xc5\xbeevali splo\xc5\xa1no raven ameri\xc5\xa1ke kulture._NEWLINE_Zaradi tovrstnih tehnolo\xc5\xa1kih sprememb se je mednarodni tok kulture po\xc4\x8dasi zasukal v obratno smer: Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so skozi 20. stoletje bolj in bolj zmanj\xc5\xa1evale uvoz tuje kulture in \xc5\xa1e bolj pove\xc4\x8devale izvoz svoje kulture, kar je sprva ob\xc4\x8dutila Zahodna Evropa, kasneje pa celoten svet. V omenjenem stoletju je svet tako z velikim navdu\xc5\xa1enjem med ostalim sprejel d\xc5\xbeins, kratke majice, ameri\xc5\xa1ko glasbo, televizijo in filme \xe2\x80\x93 popularno kulturo ZDA._NEWLINE_Popularna kultura je z nepogre\xc5\xa1ljivo pomo\xc4\x8djo medijev spodbudila rojstvo potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva, tj. stalnega pridobivanja vedno ve\xc4\x8djega nabora dobrin in uslug. Ameri\xc5\xa1ki na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja je danes zna\xc4\x8dilno povezan z materialnim obiljem. Ko ogla\xc5\xa1evanje umetno spodbuja \xc5\xbeeljo po tro\xc5\xa1enju, ljudje dobrobit \xc4\x8dedalje bolj navezujejo na obilico materialne lastnine, ki je mnogokrat bolj pomembna od osebnih dose\xc5\xbekov ali morda profesionalnega uspeha. Mediji tak\xc5\xa1ne psiholo\xc5\xa1ke povezave ustvarjajo s poveli\xc4\x8devanjem znanih in uspe\xc5\xa1nih igralcev, \xc5\xa1portnikov ali glasbenih zvezd. Ve\xc4\x8d mislecev tak\xc5\xa1no prevladujo\xc4\x8do dru\xc5\xbebeno miselnost ozna\xc4\x8duje kot la\xc5\xbeno lahkotnost: kultura potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva naj bi namre\xc4\x8d povzro\xc4\x8dala vrtoglav krog \xc5\xbeelja po novem in \xc5\xa1e ve\xc4\x8djem, kar naj bi uni\xc4\x8devalo stare vrednote osebnega okusa in zmerne ekonomije, a so zagovorniki tak\xc5\xa1ne kulture prepri\xc4\x8dani, da ima ta pozitivne u\xc4\x8dinke zaradi omogo\xc4\x8danja lagodnej\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja in podpihovanja gospodarske rasti in z njo vred tudi ve\xc4\x8dajo\xc4\x8dega se \xc5\xa1tevila delovnih mest za pove\xc4\x8dujo\xc4\x8de se \xc5\xa1tevilo prebivalstva. Za kulturo potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva so zlasti dovzetni mladi drugod po svetu.\n_START_SECTION_\nPrazniki\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi razvejanih kulturnih korenin Ameri\xc4\x8dani praznujejo mno\xc5\xbeico razli\xc4\x8dnih praznikov. Nekateri so tipi\xc4\x8dni za mati\xc4\x8dne kulture ali pa so derivat tamkaj\xc5\xa1njih praznikov, medtem ko so drugi zna\xc4\x8dilnost Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Mno\xc5\xbeica praznikov je danes postavljena na za\xc4\x8detek tedna in tako bolj kot obele\xc5\xbeevanju slu\xc5\xbei podalj\xc5\xa1anemu vikendu. Sicer pa v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah ni nikakr\xc5\xa1nega praznika, ki bi ga lahko dolo\xc4\x8dile oblast in bi veljal za vse dr\xc5\xbeavljane, saj lahko dela prost dan razglasi le za uslu\xc5\xbebence javne uprave, medtem ko je to vpra\xc5\xa1anje na podro\xc4\x8dju privatnega prepu\xc5\xa1\xc4\x8deno zasebnemu sektorju samemu._NEWLINE_ZDA kot na\xc4\x8delno sekularna dru\xc5\xbeba uradno ne praznujejo verskih praznikov, izjema je bo\xc5\xbei\xc4\x8d. Ta pa je \xc5\xa1e posebno od 19. stoletja dalje, ko se je pri\xc4\x8dela tradicija kra\xc5\xa1enja in obdarovanja, obse\xc5\xbeno obdobje praznovanja in potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva. Ker bo\xc5\xbei\xc4\x8d ni verski praznik vseh religij v dr\xc5\xbeavi in ker je to blagodejno za gospodarstvo, se je bo\xc5\xbei\xc4\x8dni \xc4\x8das v marsikaterem pogledu raztegnil do novembrskega zahvalnega dne in tako postal velik prazni\xc4\x8dni konglomerat, ki vase vklju\xc4\x8duje hanuka oziroma judovski praznik lu\xc4\x8di in velik afri\xc5\xa1ki praznik Kwanzaa._NEWLINE_Zahvalni dan je najbolj pristen ameri\xc5\xa1ki praznik. Svoj verski pomen je izgubil \xc5\xbee davno tega, danes obele\xc5\xbeuje obilnost hrane in toplino dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja v Ameriki, in sicer v povezavi s stiskami najbolj zgodnjih priseljencev v kolonijah Nove Anglije. Tradicionalno je za namen dru\xc5\xbeinskega obeda pripravljen puran in druge jedi, zna\xc4\x8dilne za zgodnjekolonialno Novo Anglijo._NEWLINE_Tudi no\xc4\x8d \xc4\x8darovnic je imela svoj\xc4\x8das versko ozadje, danes pa je komercialno blagodejen praznik \xc4\x8darovnic, duhov in \xc5\xa1kratov. Tradicija narekuje kra\xc5\xa1enje z izdolbljenimi bu\xc4\x8dami._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i od politi\xc4\x8dnih praznikov je dan neodvisnosti, ki obele\xc5\xbeuje ameri\xc5\xa1ko Deklaracijo neodvisnosti oziroma osamosvojitev dr\xc5\xbeave od Zdru\xc5\xbenega kraljestva. Zanj so zna\xc4\x8dilni ognjemeti, patriotska glasba, izobe\xc5\xa1anje zastav (v\xc4\x8dasih s prvotnimi 13 zvezdicami) in pikniki._NEWLINE_Vsi drugi prazniki so skozi \xc4\x8das zbledeli in v ameri\xc5\xa1ki kulturi ne u\xc5\xbeivajo tako velikega pomena, pa\xc4\x8d pa bolj slu\xc5\xbeijo podalj\xc5\xa1evanju vikendov. Kolumbov dan je tako postavljen na drugi ponedeljek v oktobru, dolo\xc4\x8den pa je v spomin pristanku Kolumba v Ameriki leta 1492. V zadnjem \xc4\x8dasu in v duhu enakopravnosti med dru\xc5\xbebenimi skupinami je nekoliko kontroverzen, saj je prihod belcev v Ameriko za staroselce in Afri\xc4\x8dane pomenil katastrofo. Dan spomina je bil sprva posve\xc4\x8den \xc5\xbertvam ameri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavljanske vojne in bil nato raz\xc5\xa1irjen v spomin \xc5\xbertvam vseh ameri\xc5\xa1kih vojn. Dan veteranov se praznuje v znak \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja veteranov oboro\xc5\xbeenih sil ZDA. Dan rojstva prvega predsednika Washingtona je bil s fiksnega datuma premaknjen na ponedeljek in tako zdru\xc5\xbeuje \xc5\xa1e po\xc4\x8dastitev bli\xc5\xbenjega rojstnega dne Abrahama Lincolna. Dan Martina Lutherja Kinga je namenjen spominu na umorjenega borca za \xc4\x8dlovekove pravice in je kot praznik simbol sicer po\xc4\x8dasnega vklju\xc4\x8devanja marginaliziranih skupin v ameri\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo v drugi polovici minulega stoletja.\n_START_SECTION_\nBivanjske navade\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ko kulturo mo\xc4\x8dno zaznamuje \xc5\xa1irno ozemlje, katerega prostranosti niso utesnjevale zemlje \xc5\xbeeljnih priseljencev. Ti so zlahka pri\xc5\xa1li do svoje zemlje, zaradi \xc4\x8desar je bila pozabljena marsikatera evropska navada ali vrednota, tako za primer primogenitura. Zaradi velike razprostranjenosti naselbin in izoliranosti njih so se pojavile tudi mnoge prilo\xc5\xbenosti za vznik novih kulturnih vzorcev, kakr\xc5\xa1ni so nove verske sekte idr. Ti dejavniki so globoko v kulturo ukoreninili vrednoto posedovanja zemlje in zasebnosti, ki se je razvila v povezavi z razprostranjenimi kmetijami na zahodu v tistem obdobju \xc5\xa1e neosvojene de\xc5\xbeele._NEWLINE_Tramvaji (v 30. letih 19. stoletja) in kasneje avtomobili so omobo\xc4\x8dili neprimerno ve\xc4\x8djo mobilnost po mestu in njegovi okolici, zato so se ljudje pri\xc4\x8deli seliti na manj obremenjene robove mest. Tak\xc5\xa1ni trendi so bili zna\xc4\x8dilni predvsem za \xc4\x8das po drugi svetovni vojni, ko so mno\xc5\xbeine vojnih veteranov pri\xc5\xa1le do ugodnih posojil in bile sposobne masovnih nakupov hi\xc5\xa1 v predmestjih. Ta predmestja (angle\xc5\xa1ko suburb) so sestavljena iz \xc5\xa1tevila identi\xc4\x8dno na\xc4\x8drtovanih hi\xc5\xa1, ki so monta\xc5\xbene in poceni. So pomembna kulturna zna\xc4\x8dilnost Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, z njimi vred pa tudi odvisnost od avtomobilov in sistema hitrih cest. Zaradi gospodarskih ra\xc4\x8dunic je bilo smotrno neposredno k ljudem preseliti tudi trgovine, zato so izven mestnih jeder, v predmestnih soseskah zrasla zajetna nakupovalna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki zdru\xc5\xbeujejo mno\xc5\xbeico velikih trgovin in nosijo funkcijo socialnega okolja za nakupovanje, dru\xc5\xbeenje in zabavo._NEWLINE_Kulturni centri pa svoj prostor \xc5\xa1e vedno najdejo v jedrih mest, kjer je najti tudi raznolike dra\xc5\xbeje trgovine in restavracije. Tudi mladi profesionalci brez dru\xc5\xbein so naseljeni v dragih obnovljenih stolpnicah centrov velemest._NEWLINE_Na drugi strani je v neobnovljenih soseskah mestnih jeder mo\xc4\x8d najti veliko \xc5\xa1tevilo revnih prebivalcev, ki s pomo\xc4\x8djo razli\xc4\x8dnih javnih stanovanjskih programov \xc5\xbeivijo v neurejenih komunalnih in socialnih razmerah.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nNeusahljiva koli\xc4\x8dina obdelovalne zemlje je Ameri\xc4\x8danom omogo\xc4\x8dala pridelavo hrane, kar je narod \xe2\x80\x93 z izjemo prvih let kolonij \xe2\x80\x93 obvarovalo malone vsakr\xc5\xa1ne lakote. Sicer je klasi\xc4\x8dna ameri\xc5\xa1ka prehrana preprosta in hitra, znana tudi kot nezdrava. Razmi\xc5\xa1ljanja o zdravi hrani in problemu debelosti so se po\xc4\x8dasi pojavila \xc5\xa1ele v teku 20. stoletja. Vseenole je pestra kulturna tradicija ameri\xc5\xa1ke nacije izvor mnogih razli\xc4\x8dnih jedi, ki jih je poleg prevladujo\xc4\x8de preproste kuhinje mogo\xc4\x8de opaziti v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_ZDA so tradicionalno pomembna mednarodna \xc5\xbeitnica. Vedno zadostne koli\xc4\x8dine hrane so prepri\xc4\x8dale tudi velik del priseljencev v migracijo ravno zaradi lakote v mati\xc4\x8dnem okolju._NEWLINE_Standardna ameri\xc5\xa1ka kuhinja vsebuje tradicionalne evropske jedi, kakr\xc5\xa1ne so p\xc5\xa1enica, mle\xc4\x8dni izdelki, svinjina, govedina in perutnina, omenjene sestavine pa kombinira z jedmi, izvirajo\xc4\x8dimi iz novega sveta: krompir, koruza, polenovka, sladkorni sirup, bu\xc4\x8de, sladek krompir in ara\xc5\xa1idi. V smislu vsakdanje hrane pa obstajajo tudi velike regionalne razlike, ju\xc5\xbene dr\xc5\xbeave namre\xc4\x8d \xc4\x8dutijo mo\xc4\x8dan vpliv pikantne mehi\xc5\xa1ke kuhinje, obmorske dr\xc5\xbeave svoj tipi\xc4\x8dni jedilnik sestavljajo iz rib itd._NEWLINE_Japonci in Italijani so v ameri\xc5\xa1ko kuhinjo uvedli \xc5\xa1irok izbor sve\xc5\xbee zelenjave. Italijanskega in nem\xc5\xa1kega izvora so \xc5\xa1e dovr\xc5\xa1ene metode pridelave alkoholnih pija\xc4\x8d, na prvih mestih vina in piva, kar je bila okusna nadgradnja prej poznanemu mo\xc5\xa1tu in koruznemu viskiju. Nem\xc5\xa1ki priseljenci so s seboj prinesli tudi recept za izdelavo klobase (nem\xc5\xa1ko Wurst), ki je v obliki hot doga postal zna\xc4\x8dilno ameri\xc5\xa1ka jed. Ameri\xc4\x8dani so posvojili tudi italijanske \xc5\xa1pagete in pico ter ju priredili v ameri\xc5\xa1ke razli\xc4\x8dice._NEWLINE_V zgodnjem 20. stoletju, v dobi ameri\xc5\xa1kega progresivizma, se je hrana pri\xc4\x8dela zdravstveno nadzorovati in priro\xc4\x8dno pakirati. Slednje je sprva doletelo kruh in pi\xc5\xa1kote, do sredine stoletja pa so v konzervah in drugih pakiranih oblikah kon\xc4\x8dale juhe, rezanci, predelane \xc5\xbeitarice za zajtrk, meso in zamrznjena zelenjava, instant pudingi in ostalo. Tak\xc5\xa1no predelavo in posredovanje hrane, pa tudi neomejeno uporabo umetnih gnojil in pesticidov, so si ZDA \xc5\xa1tele v ponos. Zna\xc4\x8dilnost ameri\xc5\xa1ke kuhinje sta tako postali omlednost in sterilnost, ko sta nepogre\xc5\xa1ljiv del zna\xc4\x8dilne ameri\xc5\xa1ke kuhinje postala tudi hladilnik in mikrovalovna pe\xc4\x8dica, pa tam ni bilo ve\xc4\x8d prostora za po\xc4\x8dasno in marsikdaj bolj kvalitetno pripravo hrane za dru\xc5\xbeinske obroke. Vse to je prineslo tudi negativne posledice: prekomerno maso je v 70. letih trpelo 25 odstotkov Ameri\xc4\x8danov, v zadnjem desetletju minulega stoletja pa 35\xc2\xa0%._NEWLINE_Ker je bila enostavnost in priro\xc4\x8dnost poudarjena takisto pri ameri\xc5\xa1ki hrani in prehrani, sta tudi ti postali priljubljen predmet uvoza v tujih dr\xc5\xbeavah. Fran\xc5\xa1ize verig hitre prehrane s hamburgerji in drugimi zna\xc4\x8dilnimi jedmi so v 60. in 70. letih 20. stoletja postali eden najpomembnej\xc5\xa1ih izvoznih artiklov in so svoje mesto na\xc5\xa1le celo v komunisti\xc4\x8dni LR Kitajski in ZSSR._NEWLINE_Odnos do prehranjevanja se je pri\xc4\x8del nekoliko spreminjati \xc5\xa1ele nedavno, ko je po\xc4\x8dasi, neindustrijsko in kvalitetno pripravljena hrana zopet pridobila na ugledu. Ena danes bolj uveljavljenih kuhinj je moderna kalifornijska kuhinja, znana po sve\xc5\xbeih sestavinah in me\xc5\xa1anju razli\xc4\x8dnih kulinari\xc4\x8dnih elementov z ve\xc4\x8d koncev sveta. Danes je v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah mogo\xc4\x8de sre\xc4\x8dati tudi ve\xc4\x8d vegetarijancev in ljubiteljev bolj ekolo\xc5\xa1ko pridelane hrane ter nasprotnikov gensko spremenjenih organizmov._NEWLINE_Tako kot druge ameri\xc5\xa1ke kulturne sestavine je tudi ameri\xc5\xa1ke kuhinja kontradiktorna: na eni strani zaradi pestrosti priseljencev u\xc5\xbeiva kvalitete mnogih svetovnih kuhinj, na drugi strani pa je \xc5\xa1iroko priljubljeno in prakticirano u\xc5\xbeivanje kulturno in prehrambeno nepolnovredne hrane v restavracijah s hitro prehrano.\n_START_SECTION_\nObla\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nV Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah ni mogo\xc4\x8de najti obleke ali celo narodne no\xc5\xa1e z veljavno tradicijo. Svoja zna\xc4\x8dilna obla\xc4\x8dila premorejo edinole indijanci, od katerih so zgodnji priseljenci prevzeli nekaj lastnosti, tako uporabo mokasinov in oblek iz ko\xc5\xbe._NEWLINE_Prebivalci ZDA so vedno prisegali na preprosto in udobno ter namenu primerno obleko. Tak\xc5\xa1na miselnost odlo\xc4\x8dilno vpliva celo na tamkaj\xc5\xa1njo modo, ki se ravna in navdihuje po tistem, kar je moderno med ljudmi na ulici, tu pa se zopet izrazito razhaja z evropsko kulturo oziroma modo v njenem okviru. V tak\xc5\xa1nem duhu lahko postanejo sprva vseameri\xc5\xa1ko in zatem vsesvetovno moderna obla\xc4\x8dila revnih \xc4\x8drncev iz getov. \xc5\xa0e ena posledica in pokazatelj je tudi t. i. \xc2\xbbcasual Friday\xc2\xab, ki pomeni na\xc4\x8delo no\xc5\xa1enja obi\xc4\x8dajnih obla\xc4\x8dil ob petkih v mnogih podjetjih._NEWLINE_Dale\xc4\x8d najbolj zna\xc4\x8dilen kos ameri\xc5\xa1ke mode obla\xc4\x8denja je modri d\xc5\xbeins. Tega sta osnovala kroja\xc4\x8d Jacob Davis in podjetnik Levi Strauss leta 1873 in hla\xc4\x8de iz tega materiala ogla\xc5\xa1evala kot vzdr\xc5\xbeljivo obla\xc4\x8dilo za rudarje. V poznem 19. in 20. stoletju so se hla\xc4\x8de iz d\xc5\xbeinsa raz\xc5\xa1irile med mnoge skupine in postale zna\xc4\x8dilnost kavbojev, kmetov, drvarjev in drugih te\xc5\xbekih ro\xc4\x8dnih delavcev. Splo\xc5\xa1no popularne so postale v drugi polovici 20. stoletja, ko je bilo v njih na kinematografskih platnih opaziti Marlona Branda in James Deana. Kavbojke Levi's so tako postale pomemben za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak mladinske protivojne subkulture in se iz ZDA raz\xc5\xa1irile dalje po svetu, kljub svojemu delavskemu izvoru so se odlikovale kot svetovna moda. Tudi ameri\xc5\xa1ka visoka moda, ki jo krojita za primer tvrdki Calvin Klein in Ralph Lauren, temelji na elementih neformalnosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0port v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah je zajetna gospodarska panoga, zraven tega pa ima tudi pomembno dru\xc5\xbeabno vlogo: s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1porta mno\xc5\xbeice Ameri\xc4\x8danov sku\xc5\xa1ajo vzdr\xc5\xbeevati zdravje in \xc4\x8dilost, prek njega pa je mnogokrat mogo\xc4\x8da identifikacija z masovno kulturo. Prakti\xc4\x8dno vse \xc5\xa1portne aktivnosti v dr\xc5\xbeavi imajo zasebno finan\xc4\x8dno podporo, oblasti financirajo le nekatere odnosno skromne elemente, za primer dr\xc5\xbeavne parke, ki so med drugim namenjeni tudi rekreaciji._NEWLINE_V Severni Ameriki so \xc5\xbee indijanci igrali lakros in hokej na travi, kasneje pa je bilo kegljanje priljubljen \xc5\xa1port nizozemskih kolonialcev. Organizirani \xc5\xa1porti pa so svoj razvoj u\xc4\x8dakali \xc5\xa1ele proti koncu 19. stoletja, ko je delo zahtevalo vse manj fizi\xc4\x8dnih naporov, \xc5\xa1ole so pri\xc4\x8dele poudarjati usklajen psihofizi\xc4\x8dni razvoj, cerkev pa ni imela ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di, s katero bi vernike odklanjala od fizi\xc4\x8dnih u\xc5\xbeitkov, ki jih nudi \xc5\xa1port. \xc5\xbdivljenja so s \xc4\x8dasom postala hitra in prostorsko omejena, zato je \xc5\xa1port postal pomemben vir sprostitve. Kolesarjenje, tenis in golf so bili le premo\xc5\xbenej\xc5\xa1im prebivalcem omogo\xc4\x8deni \xc5\xa1porti, medtem ko sta bila med ljudstvom zelo priljubljena baseball in zgodnja razli\xc4\x8dica ko\xc5\xa1arke._NEWLINE_Baseball je postal popularen v sredini 19. stoletja prek celotnih takratnih ZDA. Njegovi prvi klubi so bili ustanovljeni v prvi polovici naslednjega stoletja. Zaradi priljubljenosti med ljudmi so ga imigranti radi uporabljali za vklju\xc4\x8devanje v ameri\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki nogomet je do\xc5\xbeivel razcvet na ameri\xc5\xa1kih univerzah v zadnji polovici 19. stoletja. Univerzitetna mo\xc5\xa1tva so se povezovala med seboj in prirejala tekmovanja, kasneje pa je igra postala ve\xc4\x8d kot univerzitetni \xc5\xa1port in na koncu pre\xc5\xa1la v roke nacionalne organizacije National Football League (NFL)._NEWLINE_Vlogo nacionalnega \xc5\xa1porta nosi tudi ko\xc5\xa1arka. Za organizacijo tekmovanj in njen sicer\xc5\xa1nji razvoj skrbi National Collegiate Athletic Association (NCAA), najbolj znana in spo\xc5\xa1tovana ko\xc5\xa1arkarska liga pa je National Basketball Association (NBA). Ko\xc5\xa1arka je tudi priljubljen uli\xc4\x8dni \xc5\xa1port._NEWLINE_Hokej na ledu se je razvil kot amaterski \xc5\xa1port severovzhodnega dela dr\xc5\xbeave, prva profesionalna ekipa pa je bila osnovana leta 1924 v Bostonu. Krovna organizacija dana\xc5\xa1njega dobro razvitega hokeja je National Hockey League (NHL)._NEWLINE_Televizija je revolucijo spro\xc5\xbeila tudi na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1porta. Milijonom gledalcev je namre\xc4\x8d omogo\xc4\x8dila spremljanje \xc5\xa1portnih dogodkov pred televizijskimi sprejemniki, kar je imelo ve\xc4\x8d u\xc4\x8dinkov, med drugim je nekatere \xc5\xa1portnike peljalo na pota slave (le eden izmed njih je ko\xc5\xa1arkar Michael Jordan)._NEWLINE_Takisto mnogo je tudi individualnih \xc5\xa1portov. Ti so sredstvo sprostitve in graditve oblikovanega telesa, ki ga poudarja predvsem hollywoodska filmska industrija, za veliko \xc5\xa1tevilo Ameri\xc4\x8danov. Ti za \xc5\xa1portne aktivnosti namenijo tudi velike vsote denarja._NEWLINE_Z dru\xc5\xbebeno-funkcionalnega vidika se je skozi \xc4\x8das na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1porta najbolj spremenila vklju\xc4\x8denost dru\xc5\xbebenih skupin: danes so vanj vklju\xc4\x8dene tudi mnoge prej marginalizirane skupine. Leta 1920 so \xc4\x8drnci zaradi nezastopanosti v \xc5\xa1portnih organizacijah in na tekmovanjih ustanovili Negro National League, s katero so promovirali vklju\xc4\x8devanje afroameri\xc4\x8danov v \xc5\xa1port in dalje v dru\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje. Na \xc5\xa1portnem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du so v sodobnosti bolj enakovredno zastopane tudi \xc5\xbeenske.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nZa izobra\xc5\xbeevanje naroda v glavnem skrbi \xc5\xa1olski sistem ZDA. Je zelo razvejan in obse\xc5\xbeen, saj premore ob\xc5\xa1iren seznam organizacij od \xc5\xa1ol za najmlaj\xc5\xa1e oziroma na povsem osnovni ravni prek visokih \xc5\xa1ol do izobra\xc5\xbeevalnih ustanov za odrasle in upokojence. Zvezna vlada ima malo povezav z izobra\xc5\xbeevalnim sistemo in ga za razliko od drugih razvitih dr\xc5\xbeava tudi ne financira, \xc5\xa1olski sistem do neke mere namre\xc4\x8d organizirajo zvezne dr\xc5\xbeave, najbolj ugledne \xc5\xa1ole pa so zasebne. Zato ne presene\xc4\x8da dejstvo, da pri dostopnosti znanja obstajajo velike dru\xc5\xbebene razlike._NEWLINE_\xc5\xa0olstvo povzro\xc4\x8da izjemno visoke stro\xc5\xa1ke, h katerim posebno velik dele\xc5\xbe pripomorejo visoke \xc5\xa1ole s svojo raziskovalno dejavnostjo. Za elitne \xc5\xa1ole so vstopnine visoke, a niti zdale\xc4\x8d ne pokrivajo vseh obratovalnih stro\xc5\xa1kov, zato imajo v financiranju pomemben dele\xc5\xbe razli\xc4\x8dni skladi. Zvezna oblast v finan\xc4\x8dni program ne prispeva skoraj ni\xc4\x8d, a je v 19. stoletju zagotovila zemljo za visoko\xc5\xa1olske ustanove, izmed katerih je danes najti nekatere izmed najbolj\xc5\xa1ih javnih \xc5\xa1ol. Nekaj ve\xc4\x8d denarja za \xc5\xa1olstvo je iz zveznega prora\xc4\x8duna pri\xc5\xa1lo po drugi svetovni vojni, ko so oblasti po uspe\xc5\xa1nih vojnih zmagah na tehnolo\xc5\xa1ki osnovi (projekt Manhattan) uvidele smotrnost znanstvenega razvoja. Zveznih financ na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1olanja so bili dele\xc5\xbeni tudi veterani druge svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nOsnovno in srednje \xc5\xa1olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno in srednje izobra\xc5\xbeevanje v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah je razdeljeno na 12 letnikov in ozna\xc4\x8deno kot K-12 (angle\xc5\xa1ko Kindergarten-12th Grade). Ti letniki so razdeljeni med tri ravni \xc5\xa1ol, \xc5\xa1e najve\xc4\x8dkrat prvih 5 razredov pripade osnovni \xc5\xa1oli (angle\xc5\xa1ko elementary school), nadaljnji trije ni\xc5\xbeji srednji \xc5\xa1oli (angle\xc5\xa1ko middle school) in zadnji \xc5\xa1tirje vi\xc5\xa1ji srednji \xc5\xa1oli (angle\xc5\xa1ko high school)._NEWLINE_Osnovno\xc5\xa1olski sistem ZDA se je venomer spopadal z vpra\xc5\xa1anjem kulturne asimilacije imigrantov. Stalno se je namre\xc4\x8d moral prilagajati novim priseljenskim kulturnim vzorcem in na\xc4\x8drtoval na\xc4\x8dine ter mero asimilacije prek \xc5\xa1ole. Ravno tako iz tega sklopa je tudi danes zelo pomembno vpra\xc5\xa1anje u\xc4\x8dnega jezika. Uveljavilo se je dvojezi\xc4\x8dno u\xc4\x8denje, pa tudi ve\xc4\x8d kritik tega. Tako je Kalifornija 1998. leta sprejela zakon, po katerem morajo otroci \xc5\xbee kmalu pri\xc4\x8deti s poslu\xc5\xa1anjem lekcij v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini in se udele\xc5\xbeevati najve\xc4\x8d leta dni dvojezi\xc4\x8dnega izobra\xc5\xbeevanja._NEWLINE_Osnovno \xc5\xa1olstvo ima tudi problem nizke u\xc4\x8dinkovitosti, vrstniki v drugih dr\xc5\xbeavah razvitega sveta namre\xc4\x8d v izobrazbi nadvladajo ameri\xc5\xa1ke u\xc4\x8dence."