b'\n_START_ARTICLE_\nEvangeli\xc4\x8danska cerkev, Hodo\xc5\xa1\n_START_SECTION_\nPrvi zgodovinski zapisi\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina te cerkvene ob\xc4\x8dine je precej razgibana. Tako kot evangeli\xc4\x8dani drugod, so se morali tudi tukaj\xc5\xa1nji verniki boriti za svoje pravice. Prvi zapiski so zgoreli, tako da je leta 1370 ponovno omenjen kraj Hodo\xc5\xa1. Tako je \xc5\xbee v 14. stoletju obstajalo na obmo\xc4\x8dju stra\xc5\xbene pokrajine Orseg naselje Hodo\xc5\xa1, z mad\xc5\xbearskim imenom Orihodos. Mo\xc4\x8d protireformacije so tudi v tej gmajni ob\xc4\x8dutili vsi evangeli\xc4\x8dani. Zaradi svoje vere so morali veliko pretrpeti. \xc5\xa0ele po toleran\xc4\x8dnem patentu cesarja Jo\xc5\xbeefa II. v letu 1781, so v Prekmurju za\xc4\x8deli na novo organizirati evangeli\xc4\x8danske cerkvene ob\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nGradnja cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nPrva, leta 1783 zgrajena cerkev je za\xc4\x8dela propadati. Zato so za\xc4\x8deli graditi novo cerkev iz lesa na ope\xc4\x8dnih temeljih. To cerkev so predali svojemu namenu leta 1823 (graditelj je bil Juri Cipot). K \xc5\xbee stoje\xc4\x8demu \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du so leta 1833 zgradili \xc5\xa1e trisobno zgradbo iz opeke. V letu 1840 so za\xc4\x8deli graditi novo cerkev iz opeke. Opeko so verniki pripravili sami. Darovali so tudi les, opravljali prevoze in pomagali pri gradnji. Tako je bila cerkev leta 1842 dograjena in leta 1843 blagoslovljena. Gre za \xc5\xa1e danes stoje\xc4\x8do, po vrsti \xc5\xbee tretjo hodo\xc5\xa1ko evangeli\xc4\x8dansko cerkev. (Katoli\xc5\xa1ka cerkev je stala na hrib\xc4\x8dku nad dana\xc5\xa1njo trgovino, katere temelje so odkrili arheologi v letu 1993). Po kratkem premoru so se verniki hodo\xc5\xa1ke cerkvene ob\xc4\x8dine po\xc2\xadnovno odlo\xc4\x8dili za gradnjo. Leta 1845 so za\xc4\x8deli zidati \xc5\xa1olo in stanovanje za kantor-u\xc4\x8ditelja._NEWLINE_Tedanji duhovnik Jano\xc5\xa1 Kardo\xc5\xa1 je v tem \xc4\x8dasu spoznal, da majhen narod in mala verska skupnost, kakr\xc5\xa1na je bila tudi hodo\xc5\xa1ka, imata in bosta imela svoj obstoj zagotovljen samo tako, \xc4\x8de se osamosvojita in neprestano izobra\xc5\xbeujeta. \xc4\x8ceprav je deloval v verski ob\xc4\x8dini, v kateri je bila ve\xc4\x8dina vernikov mad\xc5\xbearske narodnosti, je Kardo\xc5\xa1 veliko pisal in svoja dela objavljal v prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dini. V prekmurskem jeziku je sestavil cerkveno pesmari\xc2\xadco, ki so jo uporabljali vse do leta 1970 in jo nekoliko predelano uporabljajo \xc5\xa1e zdaj. Napisal in prevedel je \xc5\xa1e veliko drugih knjig. Sestavljal je tudi \xc5\xa1olske u\xc4\x8dbenike. Literarnemu delu je posvetil vse svoje mo\xc4\x8di, \xc5\xa1e posebej po letu 1860. Leta 1875 so se za\xc4\x8deli pripravljati na gradnjo novega \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc2\xad\xc4\x8da. Verniki sami so doma ro\xc4\x8dno izdelali 80 tiso\xc4\x8d kosov opeke, prispevali so tudi les in opravljali potrebna fizi\xc4\x8dna dela. (Ta zgradba stoji \xc5\xa1e danes in je po zgraditvi novega \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da slu\xc5\xbeila kot kantorsko stanovanje, t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbstaro \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab). \xc5\xbdupni\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo hitro zgrajeno, \xc4\x8deprav se je z ustanovitvijo samostojne cerkvene ob\xc4\x8dine v Domanj\xc5\xa1ev\xc2\xadcih leta 1870 \xc5\xa1tevilo vernikov ob\xc4\x8dutno zmanj\xc5\xa1alo. Po toleran\xc4\x8dnem patentu je v letih 1783/84 na Hodo\xc5\xa1u bila na novo organizirana tudi znana evangeli\xc4\x8danska \xc5\xa1ola, druga po o\xc5\xbeivitvi evangeli\xc4\x8danstva v Prekmurju (prva je bila organizirana v Puconcih). Poslopje je bilo leseno, krito s slamo. Leta 1845 je \xc5\xa1ola dobila zidano poslopje z eno u\xc4\x8dilnico in je slovela kot najsodobnej\xc5\xa1a v okolici. Te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de pouka je bilo na verouku in moralni vzgoji.\n_START_SECTION_\nPovojni \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi svetovni vojni se je \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlanov hodo\xc5\xa1ke cerkvene ob\xc4\x8dine znova zmanj\xc5\xa1alo. Z vzpostavitvijo nove dr\xc5\xbeavne meje so od nje odpadle nekatere vasi na Mad\xc5\xbearskem._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je verski ob\xc4\x8dini Hodo\xc5\xa1 ostalo le 10 hektarjev zemlje (od prej\xc5\xa1njih nad 100 hektarjev so ostale povr\xc5\xa1ine nacionalizirali - nasilno odvzeli), enako tudi ostale cerkvene zgradbe, razen \xc5\xa1ole v \xc5\xa0alovcih. Vojna vihra in iz\xc4\x8drpanost ljudi se je poznala tudi na materialnem podro\xc4\x8dju verske ob\xc4\x8dine, vendar evangeli\xc4\x8danski verniki kljub temu niso prenehali z delom za rast in napredek svoje gmajne. V letih 1960/61 so podrli staro, s slamo krito gospodarsko poslopje in sezidali novo. V letu 1962 so s pomo\xc4\x8djo SLZ (Svetovne Lutheranske zveze) renovirali \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de in kantorsko stanovanje. V letu 1964 je bila renovirana notranjost cerkve in speljana elektri\xc4\x8dna napeljava. Neslednjega, 1965. leta so dali popraviti orgle. \xc4\x8cez tri leta - 1968 - so prebarvali plo\xc4\x8devinasto streho cerkvenega zvonika, v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de in kantorsko stanovanje so speljali vodovod.\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1974 so se ponovno odlo\xc4\x8dili za veliko delo. S pomo\xc4\x8djo evangeli\xc4\x8danskih verskih bratov iz tujine, z lastnimi dobrovoljnimi sredstvi in delom, so za\xc4\x8deli graditi novo \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de z dvorano. Ta lepa in moderna zgradba je bila blagoslovljena ob navzo\xc4\x8dnosti doma\xc4\x8dinov, \xc5\xa1tevilnih gostov iz domovine in tujine v nedeljo 5. septembra 1976, ko so obenem po\xc4\x8dastili tudi 175. obletnico rojstva duhovnika Jano\xc5\xa1a Kardo\xc5\xa1a. Leta 1985 so v celoti renovirali zunanjo in notranjo fasado cerkve. Dne 30. junija 1985. leta je bila sve\xc4\x8dana bo\xc5\xbeja slu\xc5\xbeba. Obred blagoslovitve obnovljene cerkve je v prisotnosti \xc5\xa1tevilnih doma\xc4\x8dih in tujih gostov opravil senior Ludvik Novak. Isto\xc4\x8dasno z blagoslovitvijo je gmajna proslavila tudi 200. obletnico svojega obstoja._NEWLINE_Iz namensko darovanih dobrovoljnih prispevkov vernikov so na Hodo\xc5\xa1u elektrificirali zvonove (1987), pot od \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da do cerkve, kupili so nov harmonij (1989), istega leta je bilo asfaltirano dvori\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da. V \xc4\x8dasu vojne na Hrva\xc5\xa1kem je cerkvena ob\xc4\x8dina na Hodo\xc5\xa1u v za\xc4\x8detku septembra 1991 dala svoje prazno \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de na razpolago\xc2\xa0\xc2\xbbBinko\xc5\xa1tni teolo\xc5\xa1ki fakulteti\xc2\xab\xc2\xa0iz Osijeka, za ve\xc4\x8d kot 60 \xc5\xa1tudentov, profesorjev in drugega osebja, ki so na Hodo\xc5\xa1u prebivali do konca junija 1992. Zbrani so bili z vseh koncev sveta (Amerike, Rusije, Letonije, Etiopije, Romunije) Zanje so skrbeli hodo\xc5\xa1ki verniki in jih dobrovoljno oskrbovali s hrano in drugim potrebnim. Leta 1992 so iz lastnih, dobrovoljnih prispevkov delno renovirali notranjost cerkve. Dne 20. junija 1993 je cerkvena ob\xc4\x8dina Hodo\xc5\xa1 obhajala 150-obletnico cerkve.\n_START_SECTION_\nArhitektura cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je postbaro\xc4\x8dna. Zgrajena je med letoma 1840 in 1842 in je enoladijska. Zvonik ima na zahodu, zakristijo pa na vzhodu. Fasada je raz\xc4\x8dlenjena s pilastri (iz stene nekoliko izstopajo\xc4\x8d pas ) in podstre\xc5\xa1nim vencem. Okrog cerkve je lipov nasad z nepozidano okolico.'