b'\n_START_ARTICLE_\nUro\xc5\xa1 \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMe\xc5\xa1\xc4\x8dansko in Srednjo tehni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo (smer elektrotehnika) je 1934 kon\xc4\x8dal v Ljubljani in se 1935 zaposlil pri Kranjski industrijski dru\xc5\xbebi na Jesenicah. Leta 1941 se je pred Nemci umaknil v Ljubljano in se vklju\xc4\x8dil v Osvobodilno fronto. Italijanski fa\xc5\xa1isti so ga zaprli in obsodili na 20 let je\xc4\x8de. Zaporno kazen je do kapitulacije Italije pre\xc5\xbeivljal v razli\xc4\x8dnih krajih (Spoleto, Firence, Castelfranco Emilia); po italijanski kapitulaciji se je vrnil v Ljubljano. Leta 1945 se je zaposlil v \xc5\xbdelezarni Jesenice in tu delal do upokojitve 1978. Leta 1970 je prejel red dela s srebrnim vencem._NEWLINE_Plezati je za\xc4\x8del s 17 leti in bil do petdesetih let 20. stoletja med vodilnimi slovenskimi alpinisti. Sam ali v navezah je opravil preko 100 prvenstvenih vzponov, najve\xc4\x8d v Julijskih Alpah in pozimi; veliko njegovih smeri je dolgo ostalo neponovljenih. \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d je bil med utemeljitelji slovenskega zimskega alpinizma. Bil je in\xc5\xa1truktor na \xc5\xa1tevilnih te\xc4\x8dajih in v letih 1946\xe2\x88\x921953 vodja gorske re\xc5\xa1evalne slu\xc5\xbebe. Od 1927 je sodeloval v ve\xc4\x8d kot 600 re\xc5\xa1evalnih akcijah. Po osvoboditvi je bil ve\xc4\x8d let odgovoren za planinske poti v Julijskih Alpah. Od 1930 je pisal v razli\xc4\x8dne slovenske planinske publikacije, po 1932 pa najve\xc4\x8d v Planinski vestnik in po letu 1945 tudi hrva\xc5\xa1ke planinske in druge publikacije. Nastopil je v slovenskem celove\xc4\x8dernem filmu Ferda Delaka Triglavske strmine (1932). V osebnem arhivu je zbral kroniko Gorske re\xc5\xa1evalne slu\xc5\xbebe ter zgodovinsko in muzejsko gradivo o na\xc5\xa1em planinstvu. Z zbirateljskim delom je bil eden prvih pobudnikov za ustanovitev slovenskega planininskega muzeja. Bil je ljubiteljski etnolog, numizmatik in bibliofil.'