b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0panska inkvizicija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panska inkvizicija je bila inkvizicija, ki je delovala v \xc5\xa0paniji pod nadzorstvom \xc5\xa1panskih kraljev. Nastala je zaradi rekonkviste \xc5\xa0panije izpod muslimanske oblasti in politike spreobrnjanja \xc5\xa1panskih Judov in muslimanov v katoli\xc5\xa1ko vero. \xc5\xa0panska inkvizicija je bila pomembno orodje v uveljavljanju \xc4\x8distosti krvi (limpieza de sangre) pri potomcih spreobrnjenih Judov in muslimanov._NEWLINE_V 15. stoletju \xc5\xa0panija ni bila enotna dr\xc5\xbeava, temve\xc4\x8d konfederacija kraljestev, od katerih je vsako imelo lastno upravo. Taki kraljestvi sta bili tudi Aragonska krona, kateri je vladal Ferdinand II. Aragonski in Kastiljska krona pod \xc5\xbeezlom Izabele Kastiljske. V Aragonski kroni, konfederaciji Aragonskega kraljestva, Balearov, Katalonije in Valencije, je od srednjega veka \xe2\x80\x93 kakor tudi v ve\xc4\x8dini evropskih dr\xc5\xbeav \xe2\x80\x93 obstajala lokalna inkvizicija, v Kraljestvu Kastilje in Leona pa temu ni bilo tako._NEWLINE_Ve\xc4\x8dini Iberskega polotoka so predtem vladali muslimanski Mavri, zato so bila njegova ju\xc5\xbena podro\xc4\x8dja, posebno Granada, \xc5\xa1e gosto poseljena z muslimani. Do leta 1492 je bila Granada \xc5\xa1e vedno pod mavrsko oblastjo. Ve\xc4\x8dja mesta, posebno Sevilla, Valladolid, glavno mesto Kastilje, in Barcelona, prestolnica Aragonske krone, so imela veliko judovskega prebivalstva, ki je bilo naseljeno v getih, imenovanih Juder\xc3\xadas._NEWLINE_Obstajala je dolga tradicija judovskega slu\xc5\xbeenja Aragonski kroni. Ferdinandov o\xc4\x8de, Janez II. Aragonski, je postavil na mesto dvornega astrologa Juda Abiatarja Crescasa. Judje so obvladovali tudi \xc5\xa1tevilne druge pomembne polo\xc5\xbeaje, tako verske kot politi\xc4\x8dne. Marrano (Jud, ki je moral sprejeti kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo) Pedro de la Caballeria je igral glavno nalogo pri organizaciji Ferdinandove poroke z Izabelo. Kastilja je celo imela neuradnega kronskega rabina.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko je bila Izabela Kastiljska gore\xc4\x8da katoli\xc4\x8danka, se Ferdinand Aragonski ni poslu\xc5\xbeeval vere kot sredstva za nadzorovanje podlo\xc5\xbenikov. \xc5\xbdelel je iztrebiti judovsko in muslimansko vero iz svojih gospostev, inkvizicija pa je bila njegovo sredstvo za doseganje cilja. \xc5\xa0tevilni zgodovinarji verjamejo, da je bila \xc5\xa1panska inkvizicija ustanovljena, da bi z njo oslabili Ferdinandove glavne politi\xc4\x8dne nasprotnike. Mo\xc5\xbeno je tudi, da je bil posredi denar - judovski denarniki so ga bili Ferdinandovemu o\xc4\x8detu posodili mnogo, ta pa ga je porabil zato, da je s sinovo poroko utrdil zavezni\xc5\xa1tvo s Kastiljo. \xc5\xa0tevilni dolgovi bi bili izbrisani, \xc4\x8de bi bil upnik obsojen na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du. Inkvizitorja, ki ga je Ferdinand namestil v sarago\xc5\xa1ki katedrali, so umorili prisilni spreobrnjenci._NEWLINE_Ferdinand je bil prekanjen politik. Napeljal je tesne zveze s pape\xc5\xbeem v Rimu, da bi pripomogel k ustanovitvi neodvisnih kraljestev, zdru\xc5\xbeenih z njegovo in Izabelino poroko v enotno dr\xc5\xbeavo, ki bi ji kasneje zavladal njegov dedi\xc4\x8d. Vendar ni hotel, da bi pape\xc5\xbe nadzoroval inkvizicijo v \xc5\xa0paniji, saj v svoji dr\xc5\xbeavi ni \xc5\xbeelel druge oblasti kot svoje._NEWLINE_Pape\xc5\xbe v \xc5\xa0paniji sploh ni \xc5\xbeelel ustanoviti inkvizicije, vendar je Ferdinand vztrajal. V Rimu mu je uspelo preglasiti Rodriga Borgia, tedanjega valencijskega nad\xc5\xa1kofa, pape\xc5\xa1kega podkanclerja, kardinala in kasnej\xc5\xa1ega pape\xc5\xbea Aleksandra VI. Kljub temu je bil Borgia pri svojih prizadevanjih delno uspe\xc5\xa1en, saj je pape\xc5\xbe Sikst IV. potrdil ustanovitev inkvizicije zgolj v Kastilji._NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko je bila v Sevilli ustanovljena \xc5\xa1panska inkvizicija, je mesto pape\xc5\xbea zasedal Sikst IV., ki se je sicer boril proti njeni ustanovitvi, a se je moral ukloniti Ferdinandovemu pritisku, ker mu je ta grozil z ukinitvijo voja\xc5\xa1ke podpore iz svojega Sicilskega kraljestva. Sikst je leta 1478 izdal bulo, ki je odrejala ustanovitev reda. Kljub temu je bil Sikst nezadovoljen z izgredi, ki jih je povzro\xc4\x8dala inkvizicija in je proti njim tudi ukrepal._NEWLINE_Pape\xc5\xbe se torej ni strinjal z izjemnimi ukrepi, ki jih je izvajal Ferdinand. Odlo\xc4\x8dno je prepovedal \xc5\xa1irjenje inkvizicije \xc5\xa1e na podro\xc4\x8dje Aragonskega kraljestva. Menil je, da je bila ta predrzen na\xc4\x8drt Ferdinanda in Izabele, da bi zasegla judovsko lastnino. \xc4\x8ceprav se je Ferdinand pona\xc5\xa1al z nazivom najbolj katoli\xc5\xa1kega kralja in je pape\xc5\xbea neumorno sku\xc5\xa1al politi\xc4\x8dno pridobiti na svojo stran, se je upiral neposrednemu vplivu Rima na svoje ozemlje. Odlo\xc4\x8dil se je, da bo proti pape\xc5\xbeu uporabil taktiko trde roke._NEWLINE_Ferdinand je imel pripravljenih nekaj poti, da bi pape\xc5\xbeevo voljo uklonil svoji. Benetke, ki so bile po obi\xc4\x8daju branik Zahoda pred Turki iz Otomanskega cesarstva, so bile po dolgi vojni z njimi, ki je trajala od leta 1463 do 1479, mo\xc4\x8dno oslabljene. Turki so zasedli Gr\xc4\x8dijo in gr\xc5\xa1ke otoke. Francija je iskala znake slabosti, ki bi jih lahko uporabila v svoj prid. Naenkrat pa je v sredino vseh teh gro\xc5\xbeenj udarila novica, da je tur\xc5\xa1ki sultan z nekaj tiso\xc4\x8d jani\xc4\x8darji avgusta 1480 napadel Italijo v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Otranto. Napadalci so tri dni brez ve\xc4\x8djega nasprotovanja plenili po de\xc5\xbeeli._NEWLINE_Zaradi tega napada je Ferdinand lahko kot kralj Sicilije (poleg nje in Aragonskega kraljestva je imel v posesti \xc5\xa1e ve\xc4\x8d de\xc5\xbeel) pritisnil na pape\xc5\xbea. Zagrozil mu je, da bo umaknil voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d Svetemu sede\xc5\xbeu in pape\xc5\xbe se je uklonil._NEWLINE_Blagoslovil je kraljevsko ustanovitev \xc5\xa1panske inkvizicije. Ferdinand je sedaj imel vse, kar si je \xc5\xbeelel: inkvizicijo v popolni oblasti z blagoslovom pape\xc5\xbea, kraljevske zakladnice pa so se polnile s prisvojenim judovskim in mavrskim zlatom.\n_START_SECTION_\nInkvizicija in preganjanje Judov\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinand in Izabela sta leta 1481 zadol\xc5\xbeila Tom\xc3\xa1sa de Torquemado za preiskovanje in kaznovanje konversev (Conversos)- Judov in Mavrov (muslimanov), ki so trdili, da so se spreobrnili v katoli\xc5\xa1ko vero, vendar so na skrivaj \xc5\xa1e vedno gojili staro. Nekateri prikriti Judje so bili celo posve\xc4\x8deni v duhovnike in \xc5\xa1kofe. Obrekovalci so spreobrnjene Jude imenovali tudi Marranos, kar lahko pomeni tudi pra\xc5\xa1i\xc4\x8di. Inkvizicija se je najprej osredoto\xc4\x8dila na konverse v Sevilli, kmalu pa so bila ustanovljena tudi sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Kordovi, Jaenu in Ciudadu Real, ki so jim sledila \xc5\xa1e nova v Aragoniji, Kataloniji in Valenciji. Med letoma 1486 in 1492 so samo v Toledu imeli 25 auto-da-fejev (javnih kaznovanj in poni\xc5\xbeevanj obsojencev), med letoma 1481 in 1862 pa prek 464 auto-da-fejev, ki so bili naperjeni proti Judom. Skupaj so od leta 1840 do 1492 sodili prek 13.000 konversom, njihovo preganjanje pa je doseglo vrh leta 1492, ko so bili iz \xc5\xa0panije izgnani vsi Judi._NEWLINE_Muslimanska \xc5\xa0panija je bila za Jude varno zavetje, zato je hitro postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de njihovega in intelektualnega \xc5\xbeivljenja. Kakorkoli, nekaj mesecev po padcu Granade (natan\xc4\x8dneje 31. marca 1492) sta Ferdinand in Izabela izdala edikt, s katerim sta naro\xc4\x8dila vsem \xc5\xa1panskim Judom, da morajo kraljestvo zapustiti do zadnjega dne julija, vendar jim je bilo dovoljeno, da ohranijo svojo lastnino, razen zlata, srebra in denarja. Razlog za to dejanje naj bi bil v vra\xc4\x8danju mnogih konversev k prvotni judovski veri, ki naj bi mu botrovala bli\xc5\xbeina nespreobrnjenih Judov in njihovo napeljevanje k opustitvi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Nastanku edikta ne pripisujejo drugih motivov in glavni je bil zagotovo vera. Don Izak Abravanel, ki je predtem odkupil 480 judovskih Moriskov iz Malage od katoli\xc5\xa1kih monarhov z 20.000 dubloni, naj bi jima tokrat za preklic edikta ponudil 600.000 kron. Ferdinand naj bi se obotavljal, vendar ga je od sprejetja ponudbe odvrnil veliki inkvizitor Torquemada, ki je pred kralja vrgel kri\xc5\xbe in ga vpra\xc5\xa1al, \xc4\x8de bo kot Jude\xc5\xbe izdal svojega boga za denar. Kakr\xc5\xa1nakoli je \xc5\xbee resnica o tej zgodbi, dvor se v odlo\xc4\x8ditvi ni omajal in \xc5\xa1panski Judi so se pripravljali na pregnanstvo. Izgnanih jih je bilo prek 200.000 in marsikateri od njih so se odselili v Tur\xc4\x8dijo ali Severno Afriko, desettiso\xc4\x8di pa so med izgonom tudi umrli. Izgon iz \xc5\xa0panije je vodil k nastanku skupnosti sefardi\xc4\x8dnih Judov. Ponovna naselitev Judov v \xc5\xa0paniji je bila omogo\xc4\x8dena \xc5\xa1ele leta 1858 s preklicom Edikta o izgonu.\n_START_SECTION_\nDelovanje inkvizicije\n_START_PARAGRAPH_\nSikst IV. je umrl leta 1484, nasledil pa ga je pape\xc5\xbe Inocenc VIII., ki je dvakrat izdal buli, v katerih je prosil inkvizitorje za milost in prizanesljivost do konversov. Vsem katoli\xc5\xa1kim monarhom je zapovedal, da morajo be\xc5\xbee\xc4\x8de Jude izro\xc4\x8diti \xc5\xa0paniji, kjer so jim lahko sodili._NEWLINE_Z inkvizicijo je, saj je bila versko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, upravljala cerkvena oblast, vendar je v primeru, da so obsojenca spoznali za krivoverca, sledila predaja posvetni oblasti, ker naj cerkev\xc2\xa0\xc2\xbbne bi prelivala krvi\xc2\xab. Za pridobitev priznanja so pogosto uporabljali mu\xc4\x8denje. Kazni so segale od javnega poni\xc5\xbeanja (obla\xc4\x8denja v sambenito) do se\xc5\xbeiga na grmadi, pri \xc4\x8demer so obsojence, ki so krivdo priznali, poprej zadavili, druge pa so se\xc5\xbegali \xc5\xbeive. Obsojene v neprisotnosti so tako kaznovali simboli\xc4\x8dno. Kazni so izvajali javno na ceremonijah, imenovanih auto-de-fe, ki so lahko trajali tudi cel dan. \xc4\x8clani sodi\xc5\xa1\xc4\x8da so bili kleriki, ki so jim pomagali tudi neposve\xc4\x8deni (familiari). Uvrstitev med zadnje je bila zelo presti\xc5\xbena._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni so obto\xc5\xbeali iz ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja ali zato, da bi od vladarja dobili nagrado. Zelo verjetno je za nekaterimi obto\xc5\xbebami stala tudi krona sama, da bi se polastila zemlje in druge lastnine bogatih konversev._NEWLINE_Inkvizicijo so uporabljali tudi proti \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8dem zgodnjega protestantizma, erazmizma in iluminizma, v 18. stoletju pa proti enciklopedizmu in francoskem razsvetljenstvu. \xc4\x8carovni\xc5\xa1tvo je v \xc5\xa0paniji bolj zaskrbljevalo ljudstvo kot inkvizicijo. Obto\xc5\xbeene \xc4\x8darovnice so obi\xc4\x8dajno izpustili kot du\xc5\xa1evno bolne - kar pa ne velja za ostale evropske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_\xc5\xa0panska inkvizicija je zanetila tudi mehi\xc5\xa1ko inkvizicijo. Ta je preganjala obsojence, ki so \xc5\xa1panski inkviziciji pobegnili v Ameriko.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdrtve\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo \xc5\xbertev \xc5\xa1panske inkvizicije je te\xc5\xbeko to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti, poleg tega pa o nedavnih ugotovitvah, ki jih je podprla rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev in trdijo, da je bilo predhodno sprejeto \xc5\xa1tevilo precej pretirano, potekajo razprave. Drugi zgodovinarji menijo, da je lahko umrlo na stotine ali tiso\xc4\x8de, morda pa celo ve\xc4\x8d ljudi. Nekateri zgodovinarji in \xc5\xa1panski u\xc4\x8denjaki pa zagovarjajo teorijo, da je \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev pretirano zaradi dokazovanja ti. \xc4\x8crne legende, ki pretirava s poudarjanjem uni\xc4\x8denja, ki ga je povzro\xc4\x8dila \xc5\xa0panija v primerjavi z drugimi dr\xc5\xbeavami.'