b'\n_START_ARTICLE_\nJulius Kugy\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJulius Kugy se je rodil leta 1858 v Gorici v slovenski dru\xc5\xbeini. O\xc4\x8de je bil Koro\xc5\xa1ec z originalnim priimkom\xc2\xa0\xc2\xbbKogej\xc2\xab, mati pa je bila h\xc4\x8derka pesnika Jovana Vesela Koseskega. Julius je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v ve\xc4\x8djezikovnem okolju in je \xc5\xbee od malih nog govoril vse \xc5\xa1tiri glavne jezike tedanje Gorice: slovensko, italijansko, nem\xc5\xa1ko in furlansko. V otro\xc5\xa1tvu je pogosto pre\xc5\xbeivljal poletja v o\xc4\x8detovi rodni vasi Lipa na Koro\xc5\xa1kem blizu mesta Podklo\xc5\xa1ter v Ziljski dolini, kjer je prvi\xc4\x8d vzljubil naravo in gore. Obiskoval je nem\xc5\xa1ko gimnazijo v Trstu, \xc5\xa1olanje pa nadaljeval na dunajski univerzi, kjer je diplomiral iz prava leta 1882._NEWLINE_Po vrnitvi v Trst je prevzel upravljanje tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega podjetja\xc2\xa0\xc2\xbbPfeifer-Kugy\xc2\xab\xc2\xa0za uvoz olja, kave in eksoti\xc4\x8dnega sadja iz kolonij, ki ga je ustanovil njegov o\xc4\x8de Pavel. Ukvarjal se je tudi z glasbo: znane so orgle, ki jih je podaril tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki cerkvi mehitaristov, poleg tega pa je s prijatelji ustanovil dru\xc5\xa1tvo filharmonikov, ki je pomemben del tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke glasbene kulture in tradicije. Leta 1915, ob italijanski vojni napovedi Avstro-Ogrski, se je Kugy prostovoljno javil v avstro-ogrsko vojsko ter prispeval svoje alpinisti\xc4\x8dne izku\xc5\xa1nje ter znanja, zaradi \xc4\x8desar je kasneje postal poro\xc4\x8dnik. Voja\xc5\xa1ko dejavnost je prenehal po bitki pri Kobaridu._NEWLINE_V \xc4\x8dasu po vojni je Julius Kugy zaprl pridobitno dejavnost in se posvetil pisateljevanju ter predavanjem po nem\xc5\xa1ko in slovensko govore\xc4\x8dih de\xc5\xbeelah. Med drugo svetovno vojno je re\xc5\xa1il ve\xc4\x8d slovenskih alpinistov iz koncentracijskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Dachau. Sodeloval je tudi s slovenskimi partizani v Trstu. Umrl je leta 1944 v Trstu, kjer je tudi pokopan.\n_START_SECTION_\nPomen in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKugy je znan po svoji ljubezni do alpinizma, zlasti do Julijskih Alp, ki jih je vzljubil \xc5\xbee v svojih najstni\xc5\xa1kih letih ob obiskih o\xc4\x8detovega rojstnega kraja v Ziljski dolini ter zaradi svoje ljubiteljske botani\xc4\x8dne dejavnosti. Vztrajno in strastno je iskal cvetlico Scabioso trento, ki jo je v Julijcih odkril Balthasar Hacquet in se je pozneje izkazala kot mistifikacija. Lokalni gorski vodniki so mu pomagali, da se je povzpel na mnoge izmed \xc5\xa1e neosvojenih vrhov Julijcev ter da je \xc5\xbee osvojene vrhove dosegal po novih smereh. Zaradi tega je znan tudi kot\xc2\xa0\xc2\xbbodkritelj Julijskih Alp\xc2\xab. Posebej znan je po vzponih na \xc5\xa0krlatico in Monta\xc5\xbe._NEWLINE_Julius Kugy je bil velik spodbujevalec prijateljstva med narodi, \xc5\xbeive\xc4\x8dih na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Slovenije, Italije in Avstrije. Svoj spomenik ima v Trenti ob cesti na Vr\xc5\xa1i\xc4\x8d. Postavila ga je Planinska zveza Slovenije ob svoji 60-letnici, napravil pa ga je kipar Jakob Savin\xc5\xa1ek. Poleg tega so po njem poimenovane nekatere gorske poti, Kugyjeva polica v severni triglavski steni, Kugyjeva smer v Monta\xc5\xbeu in Kugyjeva u\xc4\x8dna pot v Nabre\xc5\xbeini nad Trstom. Po Kugyju se imenuje nagrada, ki jo na slovenskem Koro\xc5\xa1kem podeljujejo za "uresni\xc4\x8devanje kulturnega, vzgojnega, politi\xc4\x8dnega, gospodarskega, \xc5\xa1portnega in splo\xc5\xa1no\xc4\x8dlove\xc5\xa1kega zbli\xc5\xbeevanja narodov sosedov na Koro\xc5\xa1kem in v celotni alpsko-jadranski regiji", Kugyjevi razredi pa so \xc5\xa1tirijezi\xc4\x8dni (angle\xc5\xa1ki, italijanski, nem\xc5\xa1ki in slovenski) razredi v slovenskih, italijanskih in avstrijskih \xc5\xa1olah.'