b'\n_START_ARTICLE_\nPalaestina Salutaris\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 105 so bila ozemlja vzhodno od Damaska in ju\xc5\xbeno do Rde\xc4\x8dega morja pripojena Nabatejskemu kraljestvu in preoblikovana v provinco Arabija s prestolnico Petro in Bostra (severno in ju\xc5\xbeno). Provinco je leta 195 raz\xc5\xa1iril Septimij Sever in domnevalo se je, da se je razdelila na dve provinci: Arabia Minor ali Arabia Petraea in Arabia Maior, obe sta bili podvr\xc5\xbeeni cesarskim legatom kot consularis, vsaka z legijo._NEWLINE_Nabatejci so do 3. stoletja prenehali pisati v aramej\xc5\xa1\xc4\x8dini in namesto tega za\xc4\x8deli pisati v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, do 4. stoletja pa so se deloma spreobrnili v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, postopek, ki je bil kon\xc4\x8dan v 5. stoletju._NEWLINE_Petra je v pozni rimski vladavini hitro nazadovala, v veliki meri zaradi revizije morskih trgovskih poti. Leta 363 je potres poru\xc5\xa1il \xc5\xa1tevilne zgradbe in onesposobil vitalni sistem upravljanja z vodo._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje je bilo v poznem rimskem cesarstvu organizirano kot del Vzhodne \xc5\xa1kofije (314), v katero je bila vklju\xc4\x8dena skupaj s provincami Izavrija, Kilikija, Ciper (do leta 536), Eufratensis, Mezopotamija, Osroena, Fenicija in Arabia Petraea ._NEWLINE_Bizantinska vladavina je v 4. stoletju prebivalstvu prinesla kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Kmetijstvo je baziralo v mestih, prebivalstvo je skokovito raslo. Pod Bizancem (od 390) so se obstoje\xc4\x8de province razdelile v nove: Kilikija v Cilicia Prima, Cilicia Secunda; Siria Palaestina je bila razdeljena na Siria Prima, Siria Salutaris, Phoenice Lebanensis, Palaestina Prima, Palaestina Secunda, in  v 6. stoletju tudi Palaestina Salutaris.'