b'\n_START_ARTICLE_\nOrja\xc5\xa1ki de\xc5\xbenik\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOrja\xc5\xa1ki de\xc5\xbenik zraste do 50 cm v vi\xc5\xa1ino, odrasli primerki pa imajo klobuk do premera 30 cm. Mlade gobe imajo sto\xc5\xbe\xc4\x8dast klobuk, ki se kasneje odpre in dobi kroglasto obliko, preden se dokon\xc4\x8dno razpre in postane raven. Mlade gobe imajo sprva klobuk enotno rde\xc4\x8dkaste barve, kasneje pa postane luskast. _NEWLINE_Spodnja stran klobuka je bele barve, in je posejana z velikimi listi\xc4\x8di v katerih je bel trosni prah. Pri starih gobah postanejo listi\xc4\x8di na spodnjem robu rjavkaste barve in so neredko rahlo pegasti. Listi\xc4\x8di se ne dotikajo beta gobe._NEWLINE_Bet je na spodnjem delu gomoljasto odebeljen ter pri mladih gobah poln, pri starih pa oleseni in postane votel. Na betu je velik premi\xc4\x8den obro\xc4\x8dek bele barve, ki je na robovih puhast. Do dveh tretjin je bet zaradi trgajo\xc4\x8de ovojnice sivo pegast, zadnja tretjina pa je bela do svetlo siva. _NEWLINE_Meso gobe je belo in milega okusa, bet pa pri odraslih primerkih postane \xc5\xbeilav in je neuporaben. Orja\xc5\xa1ki de\xc5\xbenik je cenjena goba, najve\xc4\x8dkrat pa se pripravlja le panirano ocvrte klobuke. Surova goba lahko povzro\xc4\x8di prebavne motnje.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dkrat raste v skupinah v listnatih in me\xc5\xa1anih gozdovih ter po travnikih. Je dokaj pogosta gobja vrsta, ki je raz\xc5\xa1irjena tudi v Sloveniji.'