b'\n_START_ARTICLE_\nOkno\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x94kno (lat. fenestra) je prozorna ali prosojna odprtina v steni, vratih ali vozilu, ki omogo\xc4\x8da prehod svetlobi in, kadar ni zaprto, tudi zraku in zvoku. Okna so obi\xc4\x8dajno zastekljena ali pokrita s katerim drugim prosojnim materialom. Na svojem mestu jih dr\xc5\xbeijo okviri. \xc5\xa0tevilna okna se lahko odprejo, kar omogo\xc4\x8da prezra\xc4\x8ditev, ali zaprta, kar prepre\xc4\x8duje vpliv zunanjih vremenskih razmer._NEWLINE_Tipi oken so: v obliki obrvi, fiksno, eno in dvo krilno vise\xc4\x8de drsno okno, horizontalno drsno okno, krilno okno, okno na nagib, na rotacijo, enojno in dvojno okno, le\xc5\xbee\xc4\x8de okno, notranje okno,  zunanje okno,  okno kot nadsvetloba, okno kot \xc5\xbealuzija, stre\xc5\xa1no okno, balkonsko okno, poslikano okno, okno kot zasilni izhod, vitra\xc5\xbeno okno, francosko okno, bazilikalno okno, termalno ali Dioklecianovo okno, gotsko okno, kri\xc5\xbeno okno,  mre\xc5\xbeno okno,  podestno okno in dvojno - in trojno termopan okno, blagajni\xc5\xa1ko okno, slepo ali la\xc5\xbeno okno, itd. _NEWLINE_Rimljani so bili prvi znani uporabniki stekla za okna. Verjetno so tehnologijo prvi\xc4\x8d izvedli v rimsko-egip\xc4\x8danski Aleksandriji okoli leta 100 n. \xc5\xa1t. Papirnata okna so bila gospodarna in so se pogosto uporabljala v anti\xc4\x8dni Kitajski, Koreji in na Japonskem. V Angliji je steklo postalo obi\xc4\x8dajno v oknih navadnih domov \xc5\xa1ele v za\xc4\x8detku 17. stoletja. Okna izdelana iz plo\xc5\xa1\xc4\x8d splo\xc5\xa1\xc4\x8denih \xc5\xbeivalskih rogov so uporabljali \xc5\xbee v 14. stoletju. Moderna velika okna od tal do stropa so postala mogo\xc4\x8da \xc5\xa1ele po tem, ko so izpopolnili proces industrijske izdelave stekla.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda okno je izpeljanka iz praindoevropske Hok - "videti", verjetno iz korenskega samostalnika s pomenom oko. Prvotni pomen bi lahko pomenil oko hi\xc5\xa1e. _NEWLINE_Beseda okno (window) izhaja iz stare nordijske besede vindauga, iz vindr - veter in auga - oko torej oko vetra. V novo norve\xc5\xa1\xc4\x8dini in island\xc5\xa1\xc4\x8dini je staro nordijska oblika pre\xc5\xbeivela do danes (v islandski le kot manj uporabljan sinonim za gluggi), v \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dini beseda vind\xc3\xb6ga ostaja kot izraz za odprtino v strehi ko\xc4\x8de in v dan\xc5\xa1\xc4\x8dini vindue in knji\xc5\xbeni norve\xc5\xa1\xc4\x8dini vindu je neposredno povezana z "oko" je izgubljeno, tako kot za "okno". Danska (ne pa tudi knji\xc5\xbena) beseda se izgovarja dokaj podobno oknu. _NEWLINE_Beseda okno je prvi\xc4\x8d zabele\xc5\xbeena v za\xc4\x8detku 13. stoletja in je prvotno pomenila neglazirano luknjo v strehi. Okno je nadomestilo staro angle\xc5\xa1ko eag\xc3\xbeyrl, kar dobesedno pomeni "oko luknja" in eagduru - "oko vrat". Veliko germanskih jezikov je sprejelo latinsko besedo fenestra za opis okna s steklom, kot standardno \xc5\xa1vedsko f\xc3\xb6nster ali nem\xc5\xa1ko Fenster. Uporaba window v angle\xc5\xa1kem jeziku je verjetna zaradi skandinavskega vpliva na angle\xc5\xa1ki jezik iz \xc4\x8dasov Vikingov. V angle\xc5\xa1\xc4\x8dini se je beseda fenester uporabljala kot vzporedna vse do sredine 18. stoletja in fenestration za opis razporeditve oken na fasadi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a okna so bila samo odprtine v steni. Kasneje so okna pokrivali z \xc5\xbeivalskimi ko\xc5\xbeami, krpami ali lesom. Nato so dodali naoknice, ki so se lahko odpirale in zapirale. S\xc4\x8dasoma so okna zgradili tako, da so za\xc5\xa1\xc4\x8ditila prebivalce zunanjih vplivov in prevajala svetlobo: steklena okna z okenskim kri\xc5\xbeem, ki so imela \xc5\xa1tevilne majhne ko\xc5\xa1\xc4\x8dke stekla sestavljena s svincem, papirnata okna, splo\xc5\xa1\xc4\x8dene kose prosojnega \xc5\xbeivalskega roga in tanke plo\xc5\xa1\xc4\x8de alabastra. Na Daljnem vzhodu so uporabljali papir za izpolnjevanje oken. Rimljani so prvi znani uporabniki stekla za okna, tehnologijo pa izumili v rimsko-egip\xc4\x8danski Aleksandriji okoli leta 100 n. \xc5\xa1t. Pojavljati so se za\xc4\x8dela okna z litim steklom, \xc4\x8deprav s slabimi opti\xc4\x8dnimi lastnostmi. Proizvodnja je bila majhna, malo ve\xc4\x8d kot pihanih steklenih kozarcev (valjaste oblik) in izdelovali so tanke splo\xc5\xa1\xc4\x8dene liste iz steklene mase, s kro\xc5\xbenimi vzorci brazd po povr\xc5\xa1ini in vgrajene v okenske kri\xc5\xbee. To bi bilo ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8dletje pred tem, ko je okensko steklo postalo dovolj prosojno, da se je videli skozi._NEWLINE_V naslednjih stoletjih so bile razvite tehnike za izdelavo tanj\xc5\xa1ih pravokotnih okenskih stekel iz istega steklenega materiala. To je vodilo k izdelavi visokih ozkih oken med seboj lo\xc4\x8denih z navpi\xc4\x8dno podporo imenovano okenski kri\xc5\xbe. Taka okna so bila raz\xc5\xa1irjena po Evropi, saj so bila papirnata neekonomi\xc4\x8dna in se pogosto uporabljala le v starodavni Kitajski, Koreji in na Japonskem. V Angliji je steklo v oknih navadnih domov postalo obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1ele v zgodnjem 17. stoletju.  Zgodovinar, avtor in producent televizijskega \xc5\xa1ova James Burke primerja hitro \xc5\xa1irjenje oken v Veliki Britaniji v poznih 1500, s proizvodnjo \xc5\xbeeleznih topov (prvi odlit leta 1547). Pi\xc5\xa1e \xc2\xbbTo je vodilo k zagonu premoga kot gorivo, ki je spodbudil proizvodnjo \xc5\xbeeleza, ki zahtevala \xc5\xa1e ve\xc4\x8d premoga in \xc5\xa1e ve\xc4\x8d \xc5\xbeeleza, nato so izna\xc5\xa1li \xc4\x8drpalke na parni motor, kanale ... in \xc5\xa1e ve\xc4\x8d \xc5\xbeeleza; vse zato, ker je okno postalo udobno za srednji razred v poznih dneh male ledene dobe, ter mo\xc4\x8dan faktor med vodilnimi za uni\xc4\x8devanje angle\xc5\xa1kih gozdov in preklop gospodarstva na premog\xc2\xab. _NEWLINE_Moderen slog oken od tal do stropa je postal mogo\xc4\x8d \xc5\xa1ele po tem, ko so izpopolnili proces za izdelave industrijskega ravnega stekla. Sodobna okna so sicer praviloma napolnjena s steklom, lahko pa tudi s prozorno plastiko.\n_START_SECTION_\nVitra\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nOkno iz obarvanega stekla je sestavljeno iz \xc5\xa1tevilnih posameznih kosov stekla. Ti se dr\xc5\xbeijo skupaj z vodili v obliki \xc4\x8drke H, ki so zvarjeni skupaj. Svinec je mogo\xc4\x8de zlahka upogniti tako, da so lahko oblikovali skoraj vsako stekleno povr\xc5\xa1ino. S to tehniko so povezali posamezne ko\xc5\xa1\xc4\x8dke steklenega mozaika. _NEWLINE_Okrogle steklene plo\xc5\xa1\xc4\x8dice z dvignjeno sredico v obliki pol\xc5\xbea, ki so sestavljene s svincem, so posebna oblika vitra\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nLetvana okna\n_START_PARAGRAPH_\nDelci stekla so vstavljeni v okno v obliki mre\xc5\xbee. Med posameznimi stekli so za monta\xc5\xbeo ozki trakovi  - letve iz lesa ali kovine. Ker stekla v 19. stoletju niso bila na voljo v kateri koli velikosti, so, da bi izdelali okna z velikimi zasteklitvami, uporabili delitev z letvami. Struktura tako razvitih oken je bila razmeroma draga, pogosta pa v secesijskem slogu.\n_START_SECTION_\nRazvoj v zadnjih 100 letih\n_START_PARAGRAPH_\nV stanovanjskih stavbah so se ve\xc4\x8dinoma vgrajevala lesena dvojna okna. Industrijske in druge poslovne stavbe so bile bodisi opremljene z lesenimi okni ali okni iz litega \xc5\xbeeleza. Uporabljali so regionalno enake standardne dimenzije.\n_START_SECTION_\nBauhaus\n_START_PARAGRAPH_\nV stanovanjskih stavbah so ve\xc4\x8dinoma uporabljali lesena vezana okna. Industrijske in druge poslovne stavbe so bodisi opremljeni z lesenimi okni ali okni iz jeklenih profilov. Okna so bila narejena standardnih velikosti in modulov v industrijski proizvodnji. V Evropi so bila pogosta drsna okna.\n_START_SECTION_\n1954 Razvoj prvega plasti\xc4\x8dnega okna\n_START_PARAGRAPH_\nHeinz Pasche je skupaj z dru\xc5\xbebo Dynamit Nobel iz Troisdorf razvil prvo plasti\xc4\x8dno okno. Pasche je bil kovinar in je \xc5\xbeelel, da bi imel kovinski okvir plasti\xc4\x8dno prevleko, ki je odporna na vremenske vplive in trajna. Dru\xc5\xbeba Dynamit Nobel je bila \xc5\xbee znana po svojem razvoju na trgu plastike in razli\xc4\x8dna stiskanja. Podjetje Trocal je izdelalo prvo standardno plasti\xc4\x8dno okno ga dalo na trg leta 1954.\n_START_SECTION_\n1970 in 1980\n_START_PARAGRAPH_\nV stanovanjskih stavbah so se uporabljala lesena, aluminijasta in plasti\xc4\x8dna okna z enojno ali dvojno zasteklitvijo. Industrijske in druge poslovne stavbe so bile opremljene z lesenimi, aluminijastimi, jeklenimi in plasti\xc4\x8dnimi okni. Okna so bila standardnih velikosti in modulov, rezultat industrijske proizvodnje.\n_START_SECTION_\n1990 do danes\n_START_PARAGRAPH_\nOkenski sistemi se precej razlikujejo po dr\xc5\xbeavah. V srednjem delu Evrope so okna slede\xc4\x8da: _NEWLINE_Od sredine 1980-ih prevladujejo izolirana okna - enojno ali dvojno zastekljena in nagibna. Z metalizacijo ene od obeh plo\xc5\xa1\xc4\x8d, se je toplotna izolacija stekla znatno pove\xc4\x8dala. Plasti\xc4\x8dna okna so pridobila mo\xc4\x8dan tr\xc5\xbeni dele\xc5\xbe. Lesena okna so zunaj oble\xc4\x8dena z aluminijastim okvirjem, da se dose\xc5\xbee potrebna za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred vremenskimi vplivi. Od leta 2000 se vse ve\xc4\x8d uporablja trojno izolacijsko steklo za ve\xc4\x8djo in bolj\xc5\xa1o izolativnost, toplotna izolacija okna je pove\xc4\x8dana in omogo\xc4\x8da gradnjo nizkoenergijskih in pasivnih hi\xc5\xa1 po vsem svetu. Tako v stanovanjski gradnji kot tudi poslovnih stavbah so okenski elementi masovno uporabljeni, dele\xc5\xbe stekla na fasadah se je mo\xc4\x8dno._NEWLINE_Velika okna so se do pribli\xc5\xbeno leta 1990 izdelovala iz ravnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Proizvodni proces v steklarski industriji danes lahko izdeluje ukrivljena stekla, kot na primer v avtomobilski industriji. Okna niso ve\xc4\x8d samo stenske odprtine ampak jih je treba obravnavati kot konstruktivni modularizirani element fasade. Proizvodne specifikacije zahtevajo stati\xc4\x8dne pogoje funkcije in gradbenih standardov. Osnova za nova okna so modularni sistemi, kar pomeni, da so profili za okna in pribor \xc5\xbee preizku\xc5\xa1eni in se ujemajo, dovolj je le ustrezna dol\xc5\xbeina in sestavljanje. _NEWLINE_V sodobnih stavbah se fasada pogosto imenuje enovita fasada, saj so zunanja stekla name\xc5\xa1\xc4\x8dena neposredno na okna.\n_START_SECTION_\nKamnit okenski okvir\n_START_PARAGRAPH_\nPri zidanju sten nastane problem najti primeren zgornji del za odprtino v steni, da dobimo \xc5\xa1palete, ki so potrebne zaradi stati\xc4\x8dnega tlaka sile v zidu okoli okna. Horizontalne zgornje preklade morajo vzdr\xc5\xbeati posledice nateznih napetosti. Za preklade so uporabljali lesene tramove, kamen, odprtino so lahko premostili z lokom. Okna s kamnitimi prekladami dol\xc5\xbeine ve\xc4\x8d kot meter so bile redke pred obdobjem, ko so bili na voljo materiali kot so jeklo ali armirani beton.\n_START_SECTION_\nTermalno okno\n_START_PARAGRAPH_\nTermalno ali Dioklecijanovo okno je veliko polkro\xc5\xbeno okno (ali ni\xc5\xa1a), ki je obi\xc4\x8dajno razdeljeno v tri predelke z dvema okenskima kri\xc5\xbeema. Osrednji prostor je pogosto \xc5\xa1ir\xc5\xa1i od obeh stranskih._NEWLINE_Motiv polkro\xc5\xbenega tristranskega okna sega v rimsko arhitekturo, v kateri je okno, ki se je uporabljalo zaradi svoje velikosti, \xc5\xa1e posebej primerno v termah. V arhitekturi renesanse je motiv prvi\xc4\x8d prevzel Andrea Palladio, potem ko je videl vrsto oken v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija v termah v Rimu. On jih je uporabljal v posvetnih stavbah, kot so Villa Pisani (1560) in njegove bene\xc5\xa1ke cerkve. Med obnovo Dioklecijanovega kopali\xc5\xa1\xc4\x8da v cerkvi S. Maria degli Angeli e dei Martiri so vrsto oken prilagodili v baro\xc4\x8dnem slogu. Kasneje je bil ta tip oken prevzet v historicizmu in secesiji.\n_START_SECTION_\nLo\xc4\x8dno okno\n_START_PARAGRAPH_\nZa ve\xc4\x8dje zidne odprtine so primerni loki, ki so bili potrebni v tradicionalni stenski umetnosti nositi obremenitev krovnih sten. Glede na strukturno obliko odprtine v steni, je bilo odvisno tudi oblikovanje okenskih okvirjev in steklenih povr\xc5\xa1in. _NEWLINE_Obokana okna so razvili izhajajo\xc4\x8d iz romanskega loka, prek \xc5\xa1iljastega gotskega loka ter \xc5\xa1tevilne druge vrste, kot so elipti\xc4\x8dni, ko\xc5\xa1arast in laminiran loka. V baroku, rokokoju in art nouveau so bili razvite razli\xc4\x8dne okenske oblike. _NEWLINE_\xc5\xa0ir\xc5\xa1a okna so bila zgrajena iz ve\xc4\x8d sosednjih obokanih oken, lo\xc4\x8denih s stebri ali oporniki, ki nosijo breme. Tak\xc5\xa1na okna so, na primer obokana okna iz romanike.\n_START_SECTION_\nOkno s kamnitim okenskim kri\xc5\xbeem\n_START_PARAGRAPH_\nOkno s kamnitim kri\xc5\xbeem se je razvilo zaradi \xc5\xa1iritve odpiranja okna v vi\xc5\xa1ino in pove\xc4\x8danja prepustnosti svetlobe. Pri tem so nastala deljena okna, prilagojena za vsak posamezen okvir.\n_START_SECTION_\nOkno s krogovi\xc4\x8djem\n_START_PARAGRAPH_\nGotsko oblikovana okna v cerkvah z dodatnim filigransko klesanim kamnom, krogovi\xc4\x8djem, ki je bil vgrajen v okensko odprtino in tudi prevzel nosilne naloge kamnitega in kovanega okenskega okvirja. Starej\xc5\xa1a okna so bila izdelana s pisano obarvanim steklom in so bila sestavni del gotske zasnove prostora v verskih objektih. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu renesanse, je bilo okno razdeljeno na ustrezne velikosti z navpi\xc4\x8dno palico iz kamna, delno izravnano z vodoravnim drogom, kar se je kasneje preoblikovalo v tako imenovani kamniti okenski kri\xc5\xbe. _NEWLINE_Podobne oblike so se razvile v arabsko-indijskem prostoru, kjer so prosojna okna skozi zapletene filigranskse vzorce sicer zaprta.\n_START_SECTION_\nKamnito drsno okno\n_START_PARAGRAPH_\nKamnito drsno okno je bilo uporabljeno predvsem na pode\xc5\xbeelskih obmo\xc4\x8djih v obokanih kleteh za prezra\xc4\x8devanje. V hladnem ali slabem vremenu in ko ni bila potrebna svetloba, so okno z drsnim kamnom zaprli. Uporaba takega okna sega v 18th/19th stoletje.\n_START_SECTION_\nOkvirji in okensko krilo\n_START_PARAGRAPH_\nPomemben napredek je bila konstrukcija okenskega krila. Steklo ni bilo ve\xc4\x8d vpeto neposredno v zid, ampak vstavljeno v skeletno konstrukcijo (okvir) in zatesnjeno s kitom. Okvir kot tudi okensko krilo sta bila narejena vnaprej. _NEWLINE_Okenski okvir omogo\xc4\x8da premikanje kril na razne na\xc4\x8dine: lahko se nagne kot vertikalni nagib okna, zavrti okoli navpi\xc4\x8dne osi ali kot drsno okno, pa tudi kot potisno okno. Okno je lahko tudi navidezno (z roletami ali leseno zaporo). _NEWLINE_Poznamo enokrilna in dvokrilna okna. Lahko so izvedena z vmesnim stebrom ali brez. V slednjem primeru ostane \xc4\x8dista \xc5\xa1irina brez ovire. Enokrilno okno, v katerem so drugi vstavki, se imenuje francoska vrata. Obstaja tudi druga\xc4\x8dne razli\xc4\x8dice izvedb.\n_START_SECTION_\nOkenski okvir\n_START_PARAGRAPH_\nDrug pomemben dogodek je bila konstrukcija okenskega okvirja, ki je pripeljala do razvoja oken. Nov okvir je omogo\xc4\x8dil lo\xc4\x8ditev okenskega krila. _NEWLINE_Okna so lahko imela lesen in kamniti okvir. Kamnite okvirje so prakti\xc4\x8dno popolnoma zamenjali sodobni leseni okvirji, te pa v zadnjem \xc4\x8dasu v veliki meri nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo plasti\xc4\x8dni in iz kompozitnih materialov. V hlevih in industrijskih stavbah so okvirji in / ali podboji vrat iz jeklenih profilov, kovanega ali litega \xc5\xbeeleza.\n_START_SECTION_\nFiksno okno\n_START_PARAGRAPH_\nFiksno okno se ne odpira, njegova vloga je samo omogo\xc4\x8diti osvetlitev prostora. Okna svetlobnih nadstropij so obi\xc4\x8dajno fiksna. Nadsvetlobna okna so lahko fiksna ali se odpirajo. Tak tip okna se uporablja tam, kjer ventilacija prostora ni nujna.\n_START_SECTION_\nDrsno okno z letvami\n_START_PARAGRAPH_\nEna krilo je pomi\xc4\x8dno (obi\xc4\x8dajno spodnje) in drugo je fiksno. To je oblika drsnega okna z letvami in je tudi cenej\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nOkno kot nadstre\xc5\xa1ek\n_START_PARAGRAPH_\nOkno, ki ima okvir krila obe\xc5\xa1en okoli vodoravne osi in ima te\xc4\x8daje na vrhu, se zasu\xc4\x8de navzven kot markiza. To okno naj bi zasnovala Emilie Poisson.\n_START_SECTION_\nOkno na izpah\n_START_PARAGRAPH_\nOkensko krilo je na okvir pritrjeno s te\xc4\x8daji spodaj in se suka z nagibanjem vertikalno, obi\xc4\x8dajno navznoter.\n_START_SECTION_\nKombinirani na\xc4\x8dini odpiranj\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xbene so razli\xc4\x8dne kombinacije odpiranj okenskih kril v odvisnosti od funkcije okna v prostoru.\n_START_SECTION_\nOkno kot obrv\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz okno obrv se uporablja v dveh primerih: ukrivljeno zgornje okno v steni ali kot stre\xc5\xa1no okno. To je vrsta majhnih oken obi\xc4\x8dajno pod sprednjimi kapami ali v fr\xc4\x8dadah.\n_START_SECTION_\nNadsvetloba\n_START_PARAGRAPH_\nNadsvetlobno okno je obi\xc4\x8dajno nad vrati, bodisi zunanjimi ali notranjimi. Najve\xc4\x8dkrat je to fiksno okno, lahko pa se odpre s te\xc4\x8daji na vrhu, na dnu ali sredini. Zagotavlja prezra\xc4\x8devanje pred prevelikim ogrevanjem in hlajenje zraka.\n_START_SECTION_\nSvetloba s strani\n_START_PARAGRAPH_\nOkno poleg vrat ali okna, se imenujejo stranska svetloba ali spremljajo\xc4\x8de okno.\n_START_SECTION_\nOkno kot \xc5\xbealuzija\n_START_PARAGRAPH_\nOkno kot \xc5\xbealuzija je sestavljeno iz vzporednih lamel iz stekla ali akrila, ki se odpirajo in zapirajo kot \xc5\xbealuzije, navadno z ro\xc4\x8dico. V veliki meri se uporabljajo v tropski arhitekturi. Okno kot \xc5\xbealuzijo je lahko izvedeno v kombinaciji z vrati kot \xc5\xbealuzija.\n_START_SECTION_\nSvetlobno nadstropje\n_START_PARAGRAPH_\nOkno je v stre\xc5\xa1ni konstrukciji ali visoko v steni in se uporablja za dovod dnevne svetlobe. Najpogosteje jih sre\xc4\x8damo v katedralah in cerkvah.\n_START_SECTION_\nStre\xc5\xa1no ali kletno svetlobno okno\n_START_PARAGRAPH_\nSvetlobno okno v strehi ali nad kletjo se uporablja za osvetljevanje prostora. Lahko je po\xc5\xa1evno ali vodoravno v strehi in se redko odpira in izjemno uporablja kot izhod na streho._NEWLINE_V posebnih primerih je lahko izvedeno kot kupola na strehi, lahko je tudi svetlobno nadstropje.\n_START_SECTION_\nZasilni izhod\n_START_PARAGRAPH_\nOkno je dovolj veliko in dovolj nizko, da ga lahko ljudje uporabijo za pobeg v nujnih primerih, kot je na primer po\xc5\xbear. V mnogih dr\xc5\xbeavah imajo za taka okna to\xc4\x8dne specifikacije v gradbenih predpisih.\n_START_SECTION_\nFrancosko okno\n_START_PARAGRAPH_\nFrancosko okno (tudi francoska vrata) predstavlja velika vrata sestavljena iz svetlobne re\xc5\xa1etke, obi\xc4\x8dajno je dvokrilno ali ve\xc4\x8d krilno. Znano kot porte-fen\xc3\xaatre v Franciji in portafinestra v Italiji, so pogosta na izstopih na teraso ali balkon in se pogosto uporabljajo v sodobnih hi\xc5\xa1ah.\n_START_SECTION_\nEnostavno - enojno okno\n_START_PARAGRAPH_\nEnojno okno je najstarej\xc5\xa1a razli\xc4\x8dica. Krila so name\xc5\xa1\xc4\x8dene zunaj ali znotraj, v\xc4\x8dasih v kombinaciji z zaslonom ali \xc5\xbealuzijo. Obi\xc4\x8dajno so imela tudi enojno zasteklitev._NEWLINE_Enojno okno je bilo pravilo do leta 1820.  Enojno zastekljena okna pri novogradnjah ni ve\xc4\x8d dovoljeno vgrajevati. _NEWLINE_Enojna okna z ve\xc4\x8d plastmi zasteklitve (izolirana okna) so danes standardna okna z ve\xc4\x8dinoma dobrimi izolacijskimi lastnostmi.\n_START_SECTION_\nDvojno in vezano okno\n_START_PARAGRAPH_\nDvojno okno, tudi \xc5\xa1katlasto okno je tisto, ki ima na istem okviru pritrjeni krili znotraj in zunaj, torej tudi dve zasteklitvi, kar je v smislu izolacije predstavljalo tehnolo\xc5\xa1ki napredek. krili se bodisi odpirata ena navzven ena navznoter ali obe navznoter. Razdalja med kriloma je lahko enaka debelini zidu ali manj\xc5\xa1a, vsekakor je ni\xc5\xa1a med njima uporabna. Zunanje krli je lahko tudi \xc5\xbealuzija. _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e najdbe dvojnih oken so iz leta 1695 in jih je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de najti v Oberen Schloss  v \xc3\x96pfingenu v Ulmu. _NEWLINE_Nadaljnja izbolj\xc5\xa1ava tega sistema je bilo vezano okno - dvojna zasteklitev na enem okenskem krilu izvedena s posebnim mehanizmom za odpiranje obeh delov zaradi zagotavljanja \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja. Predstavlja prehod na sodobna enojna okna z dvojno zasteklitvijo. Sestavljena okna so razvili v drugi polovici 19. stoletja , vendar so prevladala \xc5\xa1ele po drugi svetovni vojni. Bolj so se razmahnila v letu 1959.\n_START_SECTION_\nOkno z izolativnimi stekli\n_START_PARAGRAPH_\nDvojna zasteklitev okna ima dve vzporedni plo\xc5\xa1\xc4\x8di, lo\xc4\x8deni okoli 1 cm. Ta prostor je trajno tesnjen in napolnjen v \xc4\x8dasu izdelave s suhim zrakom ali drugim suhim nereaktivnim plinom. Tak\xc5\xa1na okna zagotavljajo izrazito izbolj\xc5\xa1anje toplotne izolacije (in obi\xc4\x8dajno tudi zvo\xc4\x8dno izolacijo) in so odporna na megljenje, ki ga povzro\xc4\x8dajo temperaturne razlike. Pogosto se uporabljajo za stanovanjske in poslovne objekte v zmernem podnebju. Trojno zastekljena okna imajo \xc5\xa1e bolj\xc5\xa1e izolativne lastnosti a so tr\xc5\xbeno manj zanimiva, ker ne dajejo bistvenih prihrankov.\n_START_SECTION_\nSlepo okno\n_START_PARAGRAPH_\nNe gre za odprtino v steni ampak le stensko ni\xc5\xa1o. Obstajajo oblikovalski razlogi, kot so enotna fasada, pa tudi stati\xc4\x8dni razlogi, kot porazdelitev obremenitve.\n_START_SECTION_\nOdpornost na veter in stopnja izmenjave zraka\n_START_PARAGRAPH_\nStara lesena okna so zagotavljala izmenjavo zraka. To je pomenilo minimalno higiensko spremembo zraka, tako da so se izognili te\xc5\xbeavam s plesnijo. _NEWLINE_Danes tesnila zagotavljajo zelo visoko raven standarda zrakotesnosti. Brez odpiranja oken ustrezno prezra\xc4\x8devanje ni ve\xc4\x8d zagotovljeno, zato so mehanski prezra\xc4\x8devalni sistemi v stanovanjih vedno bolj potrebni. _NEWLINE_Vla\xc5\xbenost v prostoru obi\xc4\x8dajno poteka po zraku. Posamezna zastekljena okna so najhladnej\xc5\xa1a povr\xc5\xa1ina in vidna vla\xc5\xbenost se odra\xc5\xbea na steklu. \xc4\x8ce okno nadomestimo s sodobno toplotno izoliranim oknom je zelo velika verjetnost, da bodo hladna obmo\xc4\x8dja v prostoru drugje, na primer pri toplotnih mostovih okrog okenskih okvirjev, ki so zato vla\xc5\xbena in nagnjena k plesni.\n_START_SECTION_\nToplotna za\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita pred hlajenjem stavbe je izziv pove\xc4\x8dal zaradi vi\xc5\xa1jih cen energije in zakonskih zahtev._NEWLINE_Izolacijsko okno je torej sistem, ki se uporablja namesto preproste steklene plo\xc5\xa1\xc4\x8de z dvema ali ve\xc4\x8d stekli. Ta so nelo\xc4\x8dljivo povezana z zrakotesnim okvirjem. V prostoru med stekli je zrak ali inertni plin (argon ali kripton). Sposobna so zmanj\xc5\xa1ati koeficient toplotne prehodnosti 3,0 W / m\xc2\xb2 K za starej\xc5\xa1a izolacijska stekla, do pribli\xc5\xbeno 0,9 za dvojno toplotno odporna stekla in pribli\xc5\xbeno 0,5 za trodelno zasteklitev in s tem zmanj\xc5\xa1ati izgubo energije. _NEWLINE_Okvir mora imeti enako toplotno upornost kot uporabljena zasteklitev.'