b'\n_START_ARTICLE_\nJurij Litujev\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nLitujev je leta 1949 postal prvak Sovjetske zveze v teku na 400 m z ovirami. Naslov si je nato lastil vse do leta 1955 ter v letih 1957 in 1958, leta 1959 je bil drugi. Skupno je osvojil devet naslovov dr\xc5\xbeavnega prvaka._NEWLINE_Prvo mednarodno kolajno si je priboril na Evropskem prvenstvu 1950 v Bruslju. Sredi belgijske prestolnice je odtekel \xc4\x8das 52.4 in zaostal le za Armandom Filiputom, s \xc4\x8dimer je Sovjetski zvezi prinesel srebro. Na Poletnih olimpijskih igrah 1952 v Helsinkih je 400 m z ovirami premagal v \xc4\x8dasu 51.3 in osvojil srebro, prvo mesto in olimpijsko zlato je pobral Ameri\xc4\x8dan Charles Moore. V Helsinkih je sodeloval tudi v teku na 400 m in \xc5\xa1tafeti 4x400 m, a ni bil tako uspe\xc5\xa1en. S sovjetsko \xc5\xa1tafeto je izpadel \xc5\xbee v kvalifikacijah, medtem ko se je na 400 m uvrstil v \xc4\x8detrtfinale, a tam nato ni nastopil._NEWLINE_Litujev se je 20. avgusta 1953 udele\xc5\xbeil meddr\xc5\xbeavnih iger (med Sovjetsko zvezo in Mad\xc5\xbearsko) v Budimpe\xc5\xa1ti. V teku na 400 m z ovirami je prepri\xc4\x8dljivo slavil pred rojakom Anatolijem Julinom, ki je zaostal za celo sekundo. Na teh igrah mu je poleg prvega mesta uspel \xc5\xa1e en dose\xc5\xbeek, saj je postavil \xc4\x8das 50.4 in tako izbolj\xc5\xa1al skoraj 20 let star svetovni rekord Ameri\xc4\x8dana Glenna Hardina._NEWLINE_Leta 1954 je Litujev kot velik favorit odpotoval na Evropsko prvenstvo v \xc5\xa1vicarski Bern. V finalu je postavil \xc4\x8das 50.8, kar pa ni zadostovalo za zmago. Presenetljivo je slavil njegov rojak Anatolij Julin s \xc4\x8dasom 50.5. Konec istega leta se je udele\xc5\xbeil \xc5\xa1e Atletskih iger med Moskvo in Londonom. Na igrah so tekmovalci vse razdalje tekli v njihovi meterski obliki, le njegovo paradno disciplino ne - ostalo je pri 440 jardih z ovirami. Litujev je slavil s \xc4\x8dasom 51.3, s \xc4\x8dimer je postavil nov svetovni rekord na 440 jardov z ovirami. Za tri desetinke je popravil predhodni najbolj\xc5\xa1i \xc4\x8das Ameri\xc4\x8dana Charlesa Moora (51.6). Na teh igrah v Londonu je drugo mesto zasedel Angle\xc5\xbe Harry Kane, tretje pa Julin._NEWLINE_Litujev je tudi na Poletnih olimpijskih igrah 1956 potrdil status najhitrej\xc5\xa1ega Evropejca na 400 m z ovirami. Potem ko se je zanesljivo prebil skozi siti kvalifikacij in polfinala, je v finalu dosegel izid 51.7 in zasedel 4. mesto, za ameri\xc5\xa1kim troj\xc4\x8dkom. Olimpijski prvak je postal Ameri\xc4\x8dan Glenn Davis, ki je na predhodnih ameri\xc5\xa1kih kvalifikacijah 29. junija 1956 zmagal s \xc4\x8dasom 49.5. S tem je za skoraj sekundo ob\xc4\x8dutno popravil Litujevov svetovni rekord, ki je tako zdr\xc5\xbeal le tri leta - za razliko od prej\xc5\xa1njega rekorda Ameri\xc4\x8dana Hardina, ki se je obdr\xc5\xbeal celih 19 let. Litujev je na igrah sodeloval \xc5\xa1e kot \xc4\x8dlan \xc5\xa1tafete 4x400 m, ki je tako kot \xc5\xa1tiri leta prej izpadla \xc5\xbee v kvalifikacijah._NEWLINE_Na Evropskem prvenstvu 1958 v Stockholmu je Litujev kon\xc4\x8dno osvojil prvi mednarodni naslov svoje kariere. S \xc4\x8dasom 51.1 je namre\xc4\x8d postal evropski prvak. Pred drugouvr\xc5\xa1\xc4\x8denim doma\xc4\x8dinom, \xc5\xa0vedom Per-Owejem Trolls\xc3\xa5som, je imel pol sekunde prednosti (51.6).'