b'\n_START_ARTICLE_\nOtok Axla Heiberga\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1je in obala sta razbrazdana; notranjost otoka tvorita dve ledeni\xc5\xa1ki kapi, M\xc3\xbcllerjeva z vrhom pri 2280 m n. v. na severu, ki pokriva najvi\xc5\xa1ji vrh Outlook Peak (2210 m), in manj\xc5\xa1a ju\xc5\xbena, med njima pa je ravnica. V obalo se, predvsem na zahodu in jugu, zajeda 15 fjordov in ve\xc4\x8d \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih zalivov, v katere se stekajo ledeniki in \xc5\xa1tevilne reke. Vzhodna obala je polo\xc5\xbena, na severnem robu pa se povr\xc5\xa1je zaklju\xc4\x8di s pe\xc4\x8dinami, ki se ostro spustijo z vi\xc5\xa1ine 650 m do morske gladine. Zaradi svojega impozantnega videza so dobile ime Svartevaeg \xe2\x80\x93 \xc2\xbb\xc4\x8drna stena\xc2\xab._NEWLINE_Podnebje je hladno pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura zna\xc5\xa1a skoraj -20 \xc2\xbaC in se le poleti dvigne nad ledi\xc5\xa1\xc4\x8de. Tretjina otoka je tako stalno pokrita z ledom. Geolo\xc5\xa1ko je otok del obse\xc5\xbene Sverdrupove sedimentne kotanje, kjer so se v obdobju pred 318 do 66 milijonov let v preteklosti nalagale usedline v globini 13 km in prav tu dosegle najve\xc4\x8djo debelino. Podnebje je bilo v \xc4\x8dasu formiranja otoka pol-tropsko. Zaradi hitrega izhlapevanja morja v obalnih predelih so se kopi\xc4\x8dili tudi nanosi soli in polagoma tvorili diapirje v obliki solnih kupol._NEWLINE_Na mnogo toplej\xc5\xa1e podnebje v preteklosti nakazuje tudi fosiliziran gozd metasekvoj. Njihovi ostanki niso okamneli, temve\xc4\x8d mumificirani, z vsem organskim materialom in odli\xc4\x8dno ohranjeno strukturo (celo rastlinskega opada). Nahajajo se v plasteh med pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakom in zbitim muljem, debelih ve\xc4\x8d sto metrov. Drevesa v zgornjih plasteh so datirali v eocen pred 45 milijoni let, odli\xc4\x8dna ohranjenost je omogo\xc4\x8dila celo rekonstrukcijo strukture gozda, iz katere je razvidno, da so bila drevesa prek 40 m visoka, rasla so v gostem sestoju na poplavni ravnici in imela prirast, podoben zdaj\xc5\xa1njim starim listopadnim gozdovom zmernega pasu. Na mnogo toplej\xc5\xa1e podnebje nakazujejo tudi fosili aligatorjev in \xc5\xbeelv. Zdaj otok pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo zgolj zaplate zeli in nizkega grmi\xc4\x8devja, od \xc5\xbeivali pa so najpogostej\xc5\xa1i predstavniki polarnih zajcev in mo\xc5\xa1katnega goveda.'