b'\n_START_ARTICLE_\nC\xc3\xa1diz\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nGadir (\xd7\x92\xd7\x93\xd7\xa8, prvobitno feni\xc4\x8dansko ime mesta), etimolo\xc5\xa1ko pomeni "trdnjava" ali "utrdba". To je podobno imenu "Agadir", ki je pogosto na severu Afrike, kot na primer Agadir v Maroku. Tudi danes pri Berberih "agadir" pomeni "zid". Gadir je bila najpomembnej\xc5\xa1a feni\xc4\x8danska enklava v anti\xc4\x8dkem obdobju na Iberskem polotoku. Kasneje je bilo mesto poznano po svojem gr\xc5\xa1ko-ati\xc5\xa1kem imenu - Gadeira. V latin\xc5\xa1\xc4\x8dini se je mesto imenovalo Gades.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto so kot Gadir ali Agadir ustanovili Feni\xc4\x8dani iz Tira, zato C\xc3\xa1diz \xc5\xa1tejejo kot najstarej\xc5\xa1e stalno naseljeno mesto v zahodni Evropi.  Karta\xc5\xbeanski navigator in raziskovalec Himilco je od tukaj za\xc4\x8denjal svoje ekspedicije okrog \xc5\xa0panije in Francije, prav tako tudi Hanno okoli zahodne Afrike. Feni\xc4\x8dansko naselje je trgovalo z mestno dr\xc5\xbeavo Tartessos, katere natan\xc4\x8dna lokacija \xc5\xa1e ni znana, vendar menijo, da je bila nekje blizu ustja reke Guadalquivir._NEWLINE_Ena izmed pomembnih mestnih funkcij v \xc4\x8dasu antike je bil tempelj na ju\xc5\xbenem koncu otoka, posve\xc4\x8den feni\xc4\x8danskemu bogu Melqartu, podobno kot Herkul pri Grkih in Rimljanih pod imeni "Tirijanski Hercules" in "Hercules Gaditanus". Imel je orakelj in je bil znan po svojem bogastvu. V gr\xc5\xa1ki mitologiji je bil Hercul zaslu\xc5\xbeen za ustanovitev Gadeira potem ko je opravil dvanajst del. Po pisanju Filostratusa, je "Heracleum" (tj, tempelj Melqarta) \xc5\xa1e vedno stal v 1. stoletju. Nekateri zgodovinarji menijo, da so bili stebri tega templja izvor mita o "Herkulovih stebrih._NEWLINE_Mesto je po prvi punski vojni padlo pod oblast Kartagine. C\xc3\xa1diz je postal izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za Hanibalovo osvojitev ju\xc5\xbene Iberije. Mesto je pripadlo Rimljanom pod Scipionom starej\xc5\xa1im 206 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V okviru rimske republike in cesarstva je mesto cvetelo kot pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in mornari\xc5\xa1ka baza znana kot Gades. Julij Cezar je prebivalcem podaril rimsko dr\xc5\xbeavljanstvo leta 49 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Rimski zgodovinar Livij se ni strinjal, da je mesto ustanovil Herkul, ampak postavi ustanovitev okoli 1104 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ali pribli\xc5\xbeno 80 let po trojanski vojni. V \xc4\x8dasu popisa cesarja Avgusta, je bil C\xc3\xa1diz dom ve\xc4\x8d kot petsto equites (\xc4\x8dlani premo\xc5\xbenega zgornjega razreda) in tekmoval le z mestom Patavium (Padova) in Rimom. Bilo je glavno mesto rimske kolonije Augusta Urbs Julia Gaditana. Akvadukt, ki je pripeljal sve\xc5\xbeo vodo v mestu je potekal \xc4\x8dez odprto morje do otoka. Vendar rimski Gades ni bil nikoli zelo velik; obsegal je samo severozahodni konec sedanjega otoka, ve\xc4\x8dina bogatih dr\xc5\xbeavljanov je imela posest izven njega na bli\xc5\xbenjem otoku ali na celini. \xc5\xbdivljenjski slog na posestvih je bil znan po ple\xc5\xa1o\xc4\x8dih dekletih, ki so postale zloglasne po vsem anti\xc4\x8dnem svetu. _NEWLINE_Strmoglavljenje rimske oblasti v Betiki (Hispania Baetica) od Vizigotov leta 410 je prineslo uni\xc4\x8denje prvotnega mesta, od katerega je do danes ostalo le nekaj ostankov. Mesto je leta 550 zavzel Justinijan I. kot del bizantinske province. Ta je ostala bizantinska do leta 572, ko se je Leovigild vrnil v Vizigotsko kraljestvo._NEWLINE_Pod mavrsko oblastjo med 711 in 1262, se je mesto imenovalo Q\xc4\x81dis, od koder izvira tudi dana\xc5\xa1nje ime. Mavre je dokon\xc4\x8dno izrinil Alfonz X. Kastiljski leta 1262._NEWLINE_V dobi raziskovanj je mesto do\xc5\xbeivelo preporod. Kri\xc5\xa1tof Kolumb je plul iz C\xc3\xa1diza na svoje drugo in \xc4\x8detrto potovanje in mesto je kasneje postalo doma\xc4\x8de pristani\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1panske vzhodnoindijske flote (Flota de Indias). Zato je postal glavna tar\xc4\x8da \xc5\xa1panskih sovra\xc5\xbenikov. V 16. stoletje je do\xc5\xbeivel niz neuspe\xc5\xa1nih napadov Berberskih piratov. Ve\xc4\x8dji del starega mesta je bilo po\xc5\xa1kodovano v velikem po\xc5\xbearu leta 1569. V aprilu 1587 je Angle\xc5\xbe Francis Drake zasedel pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za tri dni, zajel \xc5\xa1est ladij, uni\xc4\x8dil zaloge in povzro\xc4\x8dil \xc5\xa1e drugo \xc5\xa1kodo (dogodek, ki je postal v Angliji znan kot Singeing the King of Spain\'s Beard. Ujeta je bila tudi \xc5\xa1panska ladja, ki se je vrnila iz Indije. Povzro\xc4\x8dena \xc5\xa1koda je zamaknila napad \xc5\xa1panske armade na Anglijo za eno leto._NEWLINE_Mesto je utrpelo \xc5\xa1e bolj resen napad leta 1596, ko je bil ujet od \xc5\xa1e ene angle\xc5\xa1ke floti, tokrat pod poveljstvom grofa Essexse\xc5\xa1kega in Nottinghamskega. Uni\xc4\x8denih je bilo 32 \xc5\xa1panskih ladij in mesto je bilo ujeto, izropano in zasedena skoraj mesec dni. Nazadnje, ko so kraljeve oblasti zavrnile pla\xc4\x8dilo odkupnine, ki so jo Angle\xc5\xbei zahtevali za vrnitev mesta nepo\xc5\xa1kodovanega, so ga ti za\xc5\xbegali preden so ga s plenom zapustili. Tretji angle\xc5\xa1ki napad je bil leta 1625, ki sta ga vodila vojvoda Buckinghamski in Edwarda Cecil, vendar je bil poskus neuspe\xc5\xa1en. V anglo-\xc5\xa1panski vojni je admiral Robert Blake blokiral Cadiz od 1655 do 1657. V bitki za C\xc3\xa1diz leta 1702 je Anglija spet napadla pod vodstvom Georga Rooka in vojvode Ormonda, vendar je bilo mesto, po dolgem obleganju, ubranjeno._NEWLINE_V 18. stoletju je zamuljevanje reke Guadalquivir prisililo \xc5\xa1pansko vlado, da je prenesla trgovino z Ameriko iz Sevilje do C\xc3\xa1diz, ki je imel bolj\xc5\xa1i dostop do Atlantika. \xc4\x8ceprav je imperij nazadoval, je C\xc3\xa1diz zaradi svojega novega pomena do\xc5\xbeivel \xc5\xa1e eno zlato dobo. Postal je eno od \xc5\xa1panskih najve\xc4\x8djih in najbolj svetovljanskih mest. Veliko dana\xc5\xa1njih zgodovinskih stavb v starem mestnem jedru je iz tega obdobja._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Napoleonskih vojn so C\xc3\xa1diz blokirali Britanci od 1797 do Amienskega miru 1802 in spet od 1803 do izbruha poloto\xc5\xa1ke vojne leta 1808. V tej vojni je bilo eno od redkih \xc5\xa1panskih mest, ki ni bilo pod Francozi. C\xc3\xa1diz je nato postal sede\xc5\xbe \xc5\xa0panske visoke voja\xc5\xa1ke komande in Cortesa (parlament) za \xc4\x8das trajanja vojne. Mesto je bilo kratek \xc4\x8das prestolnica \xc5\xa0panije, saj so tukaj leta 1812 razglasili prvo liberalno \xc5\xa1pansko ustavo. Dr\xc5\xbeavljani so se uprli leta 1820, da bi zagotovili obnovo te ustave in revolucijo uspe\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irili, dokler je bil Ferdinand VII. \xc5\xa0panski zaprt v C\xc3\xa1dizu. Francoske sile so Ferdinanda izpustile leta 1823 v bitki Trocadero in za nekaj \xc4\x8dasa zatrle liberalizem. Leta 1868 je bil C\xc3\xa1diz \xc5\xa1e enkrat izvor revolucije, ki je izhajala zaradi morebitne odpovedi in izgnanstva kraljice Izabele II. Cortes v C\xc3\xa1dizu se je odlo\xc4\x8dil za ponovno uvedbo monarhije pod kraljem Amadeusom I. le dve leti kasneje._NEWLINE_Izguba \xc5\xa1panskih \xc4\x8dezmorskih kolonij je predstavljala hud udarec trgovski C\xc3\xa1diz. Po letu 1900 je bila zastarela zasnova pristani\xc5\xa1\xc4\x8da posodobljena. Ob izbruhu \xc5\xa1panske dr\xc5\xbeavljanske vojne je C\xc3\xa1diz takoj (julija 1936) padel v roke nacionalistov. Zato je bilo najbolj pomembno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za prehajanje vojaki generala Franca v Severno Afriko ._NEWLINE_V zadnjih letih je mesto do\xc5\xbeivelo veliko obnovo. \xc5\xa0tevilni spomeniki, stolnica in druge znamenitosti so bili o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deni in obnovljeni, kar daje \xc4\x8dar temu starodavnemu mestu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kofija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kofija C\xc3\xa1diz in Ceuta je sufragan rimskokatoli\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije v Sevilji, kar pomeni, da sodi \xc5\xa1kofija v metropolitansko nad\xc5\xa1kofijo Sevilje. \xc5\xa0kofija je postala leta 1263 po rekonkvisti od Mavrov. Po konkordatu v 1753, v katerem je \xc5\xa1panska krona pridobila tudi pravice do imenovanja v cerkvene slu\xc5\xbebe in davka na cerkveno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, je bila \xc5\xa1kofija C\xc3\xa1diz zdru\xc5\xbeena s \xc5\xa1kofijo Ceuto, \xc5\xa1pansko enklavo na severni obali Afrike in \xc5\xa1kof je bil, zaradi njegovega urada, apostolski administrator Ceute._NEWLINE_Zgodovinsko gledano je imela \xc5\xa1kofija enega najbolj zanimivih prelatov kardinala Juana de Torquemada, Dominikanski teolog in strokovnjak za kanonsko pravo, ki je prevzela vodilno vlogo v svetu v Baslu in Firencah, ter zagovarjal, v svojem Summe de Ecclesia, neposredno mo\xc4\x8d pape\xc5\xbea. Njegov ne\xc4\x8dak, Tom\xc3\xa1s de Torquemada je bil najtesneje povezan s \xc5\xa1pansko inkvizicijo v 15. stoletju.\n_START_SECTION_\nTrgi in njihove znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nStaro mesto C\xc3\xa1diz je gosto naseljeno in ima ozke ulice. Kljub temu pa ima veliko zanimivih trgov (plazas). To so: Plaza de Mina, Plaza San Antonio, Plaza de Candelaria, Plaza de San Juan de Dios, and Plaza de Espa\xc3\xb1a.\n_START_SECTION_\nPlaza de Mina\n_START_PARAGRAPH_\nNahaja se v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du starega mestnega jedra. Plaza de Mina se je razvil v prvi polovici 19. stoletja. Prej je bilo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de sadovnjak samostana San Francisco. trg je bil preurejen v leta 1838 po na\xc4\x8drtih arhitekta Torcuato Benjumeda in (kasneje) Juan Daura, z drevesi posajenimi leta 1861. Nazadnje je bil prenovljen leta 1897. Imenuje se po generalu Francisco Espoz y Mina, junaku vojne za neodvisnost. Manuel de Falla y Matheu se je rodil na \xc5\xa1tevilki 3, kjer plo\xc5\xa1\xc4\x8da nosi njegovo ime. Na trgu je tudi nekaj kipov, eden od teh je doprsni kip Jos\xc3\xa9 Macpherson y Hemas (pionirja v razvoju petrografije, stratigrafije in tektonike), ki je bil rojen na \xc5\xa1tevilki 12 leta 1839. Muzej Cadiz na \xc5\xa1tevilki 5 vsebuje veliko predmetov iz 3000-letne zgodovine mesta, kot tudi dela umetnikov, kot so Peter Paul Rubens.. Hi\xc5\xa1e so ve\xc4\x8dinoma neoklasi\xc4\x8dne ali zgrajena v slogu Izabeline gotike, ki jih je zgradila bur\xc5\xbeuazija.\n_START_SECTION_\nStolnica v C\xc3\xa1dizu\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed najbolj znanih znamenitosti Cadiza je njegova stolnica. Stoji na mestu starej\xc5\xa1e stolnice zgrajene leta 1260, ki je pogorela leta 1596. Rekonstrukcija se je za\xc4\x8dela \xc5\xa1ele 1776, vodil jo je arhitekt Vicente Acero, ki je zgradili tudi stolnico v Granadi. Acera je nasledilo ve\xc4\x8d drugih arhitektov (zadnji med njimi Juan Daura), saj je gradnja potekala 116 let. Rezultat je v veliki meri stolnica v baro\xc4\x8dnem slogu, ki je zaradi dolgotrajne gradnje do\xc5\xbeivela nekaj ve\xc4\x8djih sprememb od prvotne zasnove. Tako vsebuje rokoko elemente in je bila kon\xc4\x8dana v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu (stolp in pro\xc4\x8delje). Njene kapele imajo veliko slik in starin iz stare katedrale in samostanov iz vse \xc5\xa0panije.\n_START_SECTION_\nRimsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo odkrito leta 1980 v okro\xc5\xbeju El P\xc3\xb3pulo, ko je po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil nekaj starih skladi\xc5\xa1\xc4\x8d in razkril plast konstrukcije, za katero so presodili, da so temelj nekaterih srednjeve\xc5\xa1kih zgradb. Temelji teh stavb so bili zgrajeni na mnogo bolj starih kamnih, ro\xc4\x8dno izklesanih iz apnenca rimskega zna\xc4\x8daja. Sistemati\xc4\x8dna izkopavanja so razkrila v veliki meri nedotaknjen rimsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de.'