b'\n_START_ARTICLE_\nVelika gospodarska kriza\n_START_PARAGRAPH_\nVelika gospodarska kriza oz. velika depresija je bilo obdobje vsesvetovne gospodarske recesije, ki se je pri\xc4\x8delo leta 1929 in kon\xc4\x8dalo v poznih 1930. letih (ponekod v zgodnjih 1940.). Spro\xc5\xbeil jo je nenaden zlom Newyor\xc5\xa1ke borze 29. oktobra 1929 (t. i.\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8drni torek\xc2\xab), ki ga je povzro\xc4\x8dil splet gospodarskih dejavnikov v zgodnjem 20. stoletju._NEWLINE_To je bila najhuj\xc5\xa1a in najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a recesija v 20. stoletju, ki jo zgodovinarji \xc5\xa1e vedno uporabljajo kot zgled za to kako drasti\xc4\x8dno lahko pade svetovna ekonomija. Posledice so \xc4\x8dutile prakti\xc4\x8dno vse dr\xc5\xbeave, \xc5\xa1e posebej pa mesta, odvisna od te\xc5\xbeke industrije, in kmetijska obmo\xc4\x8dja zaradi padca cen. V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike je depresija sovpadala s serijo pe\xc5\xa1\xc4\x8denih viharjev, t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbDust Bowl\xc2\xab, ki so dodatno prizadeli kmetijstvo osrednjega dela dr\xc5\xbeave. Obseg mednarodne trgovine se je zmanj\xc5\xa1al za polovico do dve tretjini, prav tako pa tudi osebni dohodki, prihodki od davkov, cene in dobi\xc4\x8dki._NEWLINE_Za pomo\xc4\x8d lastnemu gospodarstvu je ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav sprejela ubla\xc5\xbeitvene ukrepe. Stanje je spro\xc5\xbeilo tudi politi\xc4\x8dne spremembe v nekaterih dr\xc5\xbeavah in ponekod so se ljudje obrnili k nacionalisti\xc4\x8dnim demagogom. V Weimarski republiki, ki jo je kriza zelo prizadela, saj so usahnila ameri\xc5\xa1ka posojila za obnovitev gospodarstva, je bil to \xc4\x8das vzpona Adolfa Hitlerja, ki je na koncu pripeljal do 2. svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nZlata dvajseta v ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nPrva svetovna vojna je bila mejnik v svetovni zgodovini, saj je prizadela Evropo, ki je bila do izbruha vojne gospodarsko najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a celina na svetu. ZDA, ki so se bojevale na tujih tleh so iz vojne iz\xc5\xa1le kot najve\xc4\x8dja zmagovalka, saj je Evropa za sanacijo \xc5\xa1kode potrebovala neizmerne koli\xc4\x8dine industrijskega blaga ter hrane, ki je sama ni bila sposobna pridelati. ZDA so tako prvi\xc4\x8d v zgodovili prevzele vlogo najve\xc4\x8dje gospodarske in politi\xc4\x8dne sile na svetu. Pred vojno so namre\xc4\x8d ZDA najemale kredite pri evropskih bankah, s prodajo oro\xc5\xbeja in materiala antantnim silam med vojno ter posojanjem denarja in prodajo blaga iz\xc4\x8drpani Evropi za sanacijo vojne \xc5\xa1kode, pa se je situacija obrnila. Po vojni so ZDA svoj polo\xc5\xbeaj izrabile za prevzem politi\xc4\x8dne in gospodarske premo\xc4\x8di. Ameri\xc5\xa1ki dolar je prvi\xc4\x8d v zgodovini postal svetovna valuta, finan\xc4\x8dni center pa se je iz Londona preselil na newyor\xc5\xa1ki Wall Street.\n_START_SECTION_\nEvropska kriza\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem, ko so se ZDA vzpenjale na vrh politi\xc4\x8dne in gospodarske mo\xc4\x8di je Evropa v letih po Prvi svetovni vojni do\xc5\xbeivljala \xc4\x8das politi\xc4\x8dne in gospodarske krize. Nem\xc4\x8dija, ki so ji zmagovalke po vojni nalo\xc5\xbeile velike reparacije, se nikakor ni mogla gospodarsko pobrati, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo pa se je soo\xc4\x8dalo z izgubo tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d ter z za\xc4\x8detki osamosvojitvenih te\xc5\xbeenj njenih kolonij in dominionov. Evropa se je tako soo\xc4\x8dala z veliko brezposelnostjo, socialnimi stiskami, politi\xc4\x8dnimi pretresi in dru\xc5\xbebenimi nemiri, ki so vodili v porast skrajnih politi\xc4\x8dnih gibanj.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek krize\n_START_PARAGRAPH_\nKriza se je za\xc4\x8dela z recesijo, ki je sledila veliki gospodarski rasti ZDA v letih po Prvi svetovni vojni. Velika zadol\xc5\xbeevanja podjetij in posameznikov so v ZDA izzvala nelikvidnost bank, ki so v poznih dvajsetih letih za\xc4\x8dele propadati, posledi\xc4\x8dno pa so s tem za\xc4\x8dela propadati tudi nekatera podjetja. Gospodarska rast se je ustavila, nato pa je leta 1929 kriza zavladala tudi na borznih trgih. Kriza se je za\xc4\x8dela v oktobru leta 1929, ko so na Newyor\xc5\xa1ki borzi za\xc4\x8dele naglo padati vrednosti delnic, kar je spro\xc5\xbeilo splo\xc5\xa1en preplah v finan\xc4\x8dnih krogih. Prvi\xc4\x8d so cene vrednostnih papirjev padle 21. oktobra 1929, ko pa je zavladala panika, sta sledila dva ve\xc4\x8dja padca, ki sta se zgodila 24. in 29, oktobra 1929.'