b'\n_START_ARTICLE_\nAndrej Einspieler\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nEinspieler je bil rojen v vasi Sve\xc4\x8de blizu Bistrice v Ro\xc5\xbeu na Koro\xc5\xa1kem. Gimnazijo in kasneje teolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole je obiskoval v Celovcu. Kot duhovnik je deloval na tistih delih Koro\xc5\xa1ke, kjer je bilo prebivalstvo po ve\xc4\x8dini slovensko. V \xc4\x8dasu tako imenovane \xc2\xbbpomladi narodov\xc2\xab\xc2\xa0leta 1848 je sodeloval z duhovnikom in prav tako koro\xc5\xa1kim Slovencem Matijo Majarjem. Postal je gore\xc4\x8d zagovornik politi\xc4\x8dnega programa Zedinjene Slovenije. Leta 1851 je skupaj z Antonom Jane\xc5\xbei\xc4\x8dem in Antonom Martinom Slom\xc5\xa1kom ustanovil Dru\xc5\xbebo sv. Mohorja, najstarej\xc5\xa1o slovensko zalo\xc5\xbebo. Zaradi Einspielerjeve \xc5\xbeivahne kulturne in publicisti\xc4\x8dne aktivnosti je Celovec v 50. letih 19. stoletja postal center slovenskega narodnega prebujanje. _NEWLINE_Z za\xc4\x8detkom konstitucionalnega obdobja v avstrijskem cesarstvu leta 1860 je Einspieler po\xc4\x8dasi opu\xc5\xa1\xc4\x8dal prepri\xc4\x8danje, da ideal zdru\xc5\xbeene Slovenije ni uresni\xc4\x8dljiv. V nem\xc5\xa1\xc4\x8dini je napisal \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dlanke, v katerih je pozival k sodelovanju med slovenskimi in nem\xc5\xa1kimi predstavniki na Koro\xc5\xa1kem. Leta 1865 je bil pobudnik Mariborskega programa, v katerem je skupina staroslovencev pozvala k ponovnem oblikovanju \xc2\xbbNotranje Avstrije\xc2\xab. To bi bila prete\xc5\xbeno avtonomna in federativna politi\xc4\x8dna enota v okviru avstrijskega cesarstva, v katero bi vklju\xc4\x8dili Koro\xc5\xa1ko, \xc5\xa0tajersko, Kranjsko in avstrijsko Primorje. Ustanovil je \xc4\x8dasopis Glas notranje Avstrije, pisan ve\xc4\x8dinoma v nem\xc5\xa1kem jeziku. S \xc4\x8dasopisom je \xc5\xbeelel prepri\xc4\x8dati nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de ob\xc4\x8dinstvo, da bi sprejelo idejo \xc2\xbbNotranje Avstrije\xc2\xab. A program so zavrnili tako slovenski kot nem\xc5\xa1ki prebivalci. Na za\xc4\x8detku 70. let 19. stoletja je bil potisnjen na rob slovenske politike, a je nadaljeval s politi\xc4\x8dnim delovanjem. Leta 1876 je bil izvoljen v mestni odbor Celovca. V Celovcu je leta 1888 tudi umrl.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nEinspieler se je vse svoje \xc5\xbeivljenje boril za politi\xc4\x8dne in jezikovne pravice koro\xc5\xa1kih Slovencev, zato si je zaslu\xc5\xbeil ime \xc2\xbbo\xc4\x8de koro\xc5\xa1kih Slovencev\xc2\xab._NEWLINE_Leta 1979 je Slovenska kr\xc5\xa1\xc4\x8danska kulturna dru\xc5\xbeba na Koro\xc5\xa1kem za\xc4\x8dela podeljevati Einspielerjevo nagrado. Namenja jo posameznikom, ki so se posebej izkazali na podro\xc4\x8dju kvalitetnega sobivanja razli\xc4\x8dnih ljudi in narodov. Nagrado so med drugim dobili predsednik province Bolzano, Luis Durnwalder; akademik in profesor na Centralni evropski Univerzi Anton Pelinka; katoli\xc5\xa1ki prelat Egon Kapellari in avstrijski politik Rudolf Kirchschl\xc3\xa4ger.'