b'\n_START_ARTICLE_\nDiskriminacija na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nDiskriminacija na delovnem mestu je diskriminacija na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih dela, kot so zaposlovanje, napredovanje, izobra\xc5\xbeevanje, usposabljanje, prekvalifikacija, pla\xc4\x8da in drugi prejemki, odsotnost z dela, delovni odnosi, delovne naloge, delovne razmere, delovni \xc4\x8das ter prenehanje delovnega razmerja. Diskriminacija nastopa v obliki neposredne in posredne diskriminacije ter v obliki nadlegovanja, ki je lahko tudi spolno nadlegovanje. Spolna usmerjenost je pogosto tista osnova, na kateri se udejanjajo razli\xc4\x8dne oblike kr\xc5\xa1itev, neenakosti in diskriminacije. Ta vrsta diskriminacije isto\xc4\x8dasno poteka tudi na osnovi spola, pri \xc4\x8demer vklju\xc4\x8duje tako biolo\xc5\xa1ki kot dru\xc5\xbebeni spol. Obstajata dva glavna na\xc4\x8dina za prepre\xc4\x8devanje in odpravljanje diskriminacije. To sta politi\xc4\x8dna (zakonodajna) pot in pravna (sodna) pot.\n_START_SECTION_\nPojem\n_START_PARAGRAPH_\nDiskriminacija na delovnem mestu je neenako obravnavanje posameznikov v razli\xc4\x8dnih fazah zaposlovanja na podlagi njihovih osebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, kot so rasna ali etni\xc4\x8dna pripadnost, narodnost, verska pripadnost, telesna ali du\xc5\xa1evna hendikepiranost, zdravstveno stanje, spol, spolna usmerjenost, starost, socialno-ekonomski status, star\xc5\xa1evstvo, zakonski stan, zunanji videz, \xc4\x8dlanstvo v sindikatu, politi\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje in svetovni nazor. Posamezniki se znajdejo v neenakem polo\xc5\xbeaju zaradi omenjenih osebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din v primerjavi z ostalimi posamezniki, ki teh osebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din nimajo, so pa povsem enako usposobljeni in razlik v klju\xc4\x8dnih lastnostih za opravljanje dolo\xc4\x8denega dela med njimi ni. Do diskriminacije v delovnem okolju lahko pride na podro\xc4\x8dju zaposlovanja, ko oseba \xc5\xa1e ni v delovnem razmerju z organizacijo, in pa med procesi, ko je oseba \xc5\xbee v delovnem razmerju._NEWLINE_Diskriminacija na delovnem mestu negativno vpliva na zdravje in psihi\xc4\x8dno blagostanje \xc5\xbertev diskriminacije. Vodi do stresa na delovnem mestu, do konfliktov, do pove\xc4\x8danega absentizma, zmanj\xc5\xa1uje produktivnost zaposlenih ter tako pu\xc5\xa1\xc4\x8da negativne posledice tudi na ekonomskem podro\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nNegativna diskriminacija\n_START_PARAGRAPH_\nKo se oseba znajde v manj priviligiranem pravnem, politi\xc4\x8dnem, ekonomskem ali socialnem polo\xc5\xbeaju zaradi ene ali ve\xc4\x8d osebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, govorimo o negativni diskriminaciji. Poznamo tri osnovne oblike negativne diskriminacije na delovnem mestu:_NEWLINE_- \xc4\x8cista diskriminacija: Do \xc4\x8diste diskriminacije na delovnem mestu prihaja takrat, ko se oseba znajde v manj ugodnem polo\xc5\xbeaju pri zaposlovanju, napredovanju, pla\xc4\x8dilu in drugih podobnih vidikih dela in zaposlovanja, zgolj na osnovi dolo\xc4\x8dene osebne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_- Poklicna segregacija: Poklicna segregacija ozna\xc4\x8duje pojav, ko se na dolo\xc4\x8denih delovnih mestih koncentrirajo osebe s to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denimi osebnimi okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinami, \xc4\x8deprav to objektivno ni potrebno._NEWLINE_- Statisti\xc4\x8dna diskriminacija: Statisti\xc4\x8dna diskriminacija ozna\xc4\x8duje pojav povezan z informacijsko asimetrijo, ki se ustvari zaradi napa\xc4\x8dnega prepri\xc4\x8danja o popolni informiranosti o posamezniku. Nastopi takrat, ko se posameznik ali organizacija o drugem posamezniku odlo\xc4\x8da v skladu s splo\xc5\xa1nimi predpostavkami. Te predpostavke sicer temeljijo na statisti\xc4\x8dno veljavnih podatkih o dolo\xc4\x8deni skupini, a se nepravi\xc4\x8dno uporabljajo za sprejemanje odlo\xc4\x8ditev o posamezniku, ki tej skupini pripada.\n_START_SECTION_\nPozitivna diskriminacija\n_START_PARAGRAPH_\nPozitivna diskriminacija zajema \xc5\xa1tevilne ukrepe, ki posku\xc5\xa1ajo zmanj\xc5\xa1ati neenakosti, ki izhajajo iz negativne diskriminacije na trgu dela. Ranljivim skupinam, ki so zaradi osebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din bolj izpostavljene diskriminaciji, dr\xc5\xbeave navadno zagotavljajo dodatno varstvo v obliki posebnih, dodatnih pravic, ki so dolo\xc4\x8dene z ustavo ali zakoni in jim z njimi omogo\xc4\x8dajo enake mo\xc5\xbenosti dru\xc5\xbebene participacije. Primer pozitivne diskriminacije v Sloveniji je Zakon o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov, ki dolo\xc4\x8da obvezne kvote oziroma dele\xc5\xbee zaposlovanja invalidov. Na tak na\xc4\x8din dolo\xc4\x8denim skupinam zagotavljamo dostop do dolo\xc4\x8denih delovnih mest, ki bi jim druga\xc4\x8de bila nedosegljiva.\n_START_SECTION_\nNeposredna diskriminacija\n_START_PARAGRAPH_\nO neposredni diskriminaciji govorimo takrat, ko je oseba zaradi dolo\xc4\x8dene osebne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine neposredno oziroma direktno obravnavana manj ugodno kot druga oseba, za katero ni zna\xc4\x8dilna ta osebna okoli\xc5\xa1\xc4\x8dina. Tak primer bi bil recimo razpis za delovno mesto natakarja/natakarice, kjer bi bil eden od pogojev za prijavo na delovno mesto starost do 30 let. V tem primeru so vse osebe, ki so starej\xc5\xa1e od 30 let izklju\xc4\x8dene iz selekcijskega postopka in tako postavljene v neugoden in neenakopraven polo\xc5\xbeaj. Tak pogoj bi bilo mo\xc5\xbeno postaviti samo v primeru, \xc4\x8de bi bila narava dela taka, da bi objektivno zahtevala prisotnost to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denih osebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nPosredna diskriminacija\n_START_PARAGRAPH_\nO posredni diskriminaciji govorimo takrat, ko se izka\xc5\xbee, da imajo navidez nevtralni kriteriji ali merila diskriminatoren vpliv na dolo\xc4\x8dene ljudi ali skupine. Tak primer je zahteva po odli\xc4\x8dnem znanju slovenskega jezika v razpisu, ko to poznavanje ni klju\xc4\x8dno za opravljanje dolo\xc4\x8denega dela. S tem ko je postavljen ta pogoj, so dolo\xc4\x8deni iskalci zaposlitve, kot so tujci in pripadniki jezikovnih in etni\xc4\x8dnih manj\xc5\xa1in, posredno postavljeni v neenakopraven polo\xc5\xbeaj.\n_START_SECTION_\nNadlegovanje\n_START_PARAGRAPH_\nNadlegovanje je neprimerno ravnanje, ki vklju\xc4\x8duje zmerjanje, \xc5\xa1ikaniranje, zbijanje \xc5\xa1al ali podajanje neprijetnih opazk na ra\xc4\x8dun neke osebne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine. Tako obna\xc5\xa1anje na delovnem mestu lahko ustvarja neprijetno, \xc5\xbealjivo, poni\xc5\xbeujo\xc4\x8de in sramotilno okolje. Od subjektivnega dojemanja situacije s strani \xc5\xbertve pa je odvisno, kdaj lahko dolo\xc4\x8deno dejanje ozna\xc4\x8dimo kot nadlegovanje. Recimo \xc5\xa1ala na ra\xc4\x8dun homoseksualcev lahko pri dolo\xc4\x8deni osebi vzbudi poni\xc5\xbeujo\xc4\x8da in \xc5\xbealjiva ob\xc4\x8dutja, drugo osebo pa sploh ne zmoti. Pomembno je, da \xc5\xbertev svoja ob\xc4\x8dutja izrazi, zato da se kr\xc5\xa1itelj zave, katera njegova ravnanja delujejo kot nadlegovanje._NEWLINE_Pogosta oblika nadlegovanja na delovnem mestu je spolno nadlegovanje.\n_START_SECTION_\nDiskriminacija na osnovi spolne usmerjenosti\n_START_PARAGRAPH_\nSeksualna usmerjenost je pogosto tista osnova, na kateri se udejanjajo razli\xc4\x8dne oblike kr\xc5\xa1itev, neenakosti in diskriminacije. Ta vrsta diskriminacije isto\xc4\x8dasno poteka tudi na osnovi spola, pri \xc4\x8demer vklju\xc4\x8duje tako biolo\xc5\xa1ki kot dru\xc5\xbebeni spol. Biolo\xc5\xa1ki spol je fizi\xc4\x8dna danost, dru\xc5\xbebeni spol pa je simbolni pomen, ki ga kultura pripisuje biolo\xc5\xa1kemu spolu, zlasti v zvezi z dru\xc5\xbebeno vlogo spolov. Zaradi nizke stopnje dru\xc5\xbebene vidljivosti in neustrezne zakonske za\xc5\xa1\xc4\x8dite se geji in lezbijke uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med posebej ranljive skupine, z visoko stopnjo tveganja. Vidiki diskriminacije, neenakosti in zatiranja gejev in lezbijk so zelo razli\xc4\x8dni, vsem pa je skupno to, da napadajo osebno celovitost in dostojanstvo posameznika ali posameznice. Lo\xc4\x8dimo odkrito in prikrito diskriminacijo. Med odkrite oblike sodijo: 1. \xc5\xa1irjenje homofobije in predsodkov; 2. zasmehovanje in \xc5\xa1ikaniranje; 3. sovra\xc5\xbeni govor; 4. \xc5\xa1irjenje in vzpodbujanje nestrpnosti; 5. psihi\xc4\x8dno nadlegovanje ali nasilje; 6. fizi\xc4\x8dno nadlegovanje ali nasilje; 7. seksualno nadlegovanje ali nasilje; 8. javno razkritje homoseksualne 9. identitete posameznika proti njegovi 10. volji; 11. odklonilna ali sovra\xc5\xbena stali\xc5\xa1\xc4\x8da 12. verstev in verskih institucij. Prikrite oblike so: 1. legalizirana diskriminacija (ki se dogaja s strani dr\xc5\xbeavnega aparata ali z 2. vednostjo le-tega; manifestira se kot nevednost, spregledovanje, ignoriranje 3. in ne-ukrepanje pristojnih dr\xc5\xbeavnih slu\xc5\xbeb ter ohranjanje neenakosti v 4. zakonodaji); 5. vsiljena, normativna heteroseksualnost; 6. dru\xc5\xbebeni heteroseksizem; 7. medikalizacija, zdravljenje ali prisilno zdravljenje homoseksualnosti; 8. prisilna poroka in prisilna nose\xc4\x8dnost; 9. povr\xc5\xa1na medijska obravnava homoseksualnosti in navidezno\xc2\xa0\xc2\xbbnevtralno\xc2\xab 10. novinarstvo (npr. pristop proetcontra).\n_START_SECTION_\nTrpin\xc4\x8denje oziroma mobing\n_START_PARAGRAPH_\nMobing predstavlja specifi\xc4\x8dno obliko zlorabe na delovnem mestu, ki vklju\xc4\x8duje ponavljajo\xc4\x8da se neeti\xc4\x8dna dejanja, kot so nasilje, sovra\xc5\xbena komunikacija, zasmehovanje, zatiranje in druga podobna dejanja ene osebe ali ve\xc4\x8d oseb na delovnem mestu, ki so usmerjena proti drugi osebi ali skupini.\n_START_SECTION_\nDruge oblike\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg zgoraj na\xc5\xa1tetih splo\xc5\xa1nih oblik diskriminacije na delovnem mestu, obstajajo \xc5\xa1e nekatere druge oblike diskriminacije na delovnem mestu._NEWLINE_- Diskriminacija preko povezave: Do diskriminacije preko povezave pride, ko je oseba manj ugodno obravnavana, zato ker je povezana z drugo osebo, ki ima dolo\xc4\x8deno osebno okoli\xc5\xa1\xc4\x8dino, zaradi katere je posredno ali neposredno diskriminirana._NEWLINE_- Institucionalna diskriminacija: Ta oblika diskriminacije izhaja iz zakonskih predpisov sistemske ureditve in politike dr\xc5\xbeavnih institucij. Po navadi prizadane celo skupino ljudi, ki si deli dolo\xc4\x8dene osebne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_- Povra\xc4\x8dilni ukrepi ali viktimizacija: Do viktimizacije pride, ko je oseba izpostavljena negativnim posledicam, zaradi ukrepanja proti diskriminaciji na delovnem mestu._NEWLINE_- Strukturna diskriminacija: Do strukturne diskriminacije prihaja, ko posamezna organizacija deluje na podlagi pisanih in nenapisanih pravil, ki lahko privedejo do neenake obravnave posameznikov z dolo\xc4\x8denimi osebnimi okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinami.\n_START_SECTION_\nPravna ureditev diskriminacije na delovnem mestu v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nDiskriminacija v vseh fazah zaposlovanja je pravno prepovedana in njeno prepoved urejajo \xc5\xa1tevilni pravni viri. Obstajata dva glavna na\xc4\x8dina za prepre\xc4\x8devanje in odpravljanje diskriminacije. To sta politi\xc4\x8dna (zakonodajna) pot in pravna (sodna) pot. Politi\xc4\x8dna ali zakonodajna pot predstavlja spremembe zakonodaje (ukinjanje diskriminatorne zakonodaje in uvajanje za\xc5\xa1\xc4\x8ditne zakonodaje). Pravna pot pa vodi preko pravosodnega sistema in sodi\xc5\xa1\xc4\x8d, na podlagi ustavnega, nacionalnega in mednarodnega prava. Temeljne osnove za politiko nediskriminacije in enakih mo\xc5\xbenosti v zaposlovanju so Zakon o delovnih razmerjih, Zakon o uresni\xc4\x8devanju na\xc4\x8dela enakega obravnavanja. Ta zakonodaja daje gejem in lezbijkam v Sloveniji celovito pravno podlago, da ukrepajo v primeru domnevnih kr\xc5\xa1itev svojih pravic ter poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo re\xc5\xa1itve po pravni poti.\n_START_SECTION_\nUstava Republike Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nUstava Republike Slovenije iz leta 1991 v \xc4\x8dlenih od 14.- 65. ureja podro\xc4\x8dje \xc4\x8dlovekovih pravic in temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din. Tu so zapisana temeljna dolo\xc4\x8dila, ki prepovedujejo diskriminacijo na kakr\xc5\xa1nikoli osnovi._NEWLINE_Skladno s 14. \xc4\x8dlenom ustave, ki ureja na\xc4\x8delo enakosti pred zakonom, so v Republiki Sloveniji vsakomur (tako dr\xc5\xbeavljanom kot tujcem) zagotovljene enake \xc4\x8dlovekove pravice in temeljne svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine, ne glede na narodnost, raso, spol, jezik, vero ali drugo prepri\xc4\x8danje, rojstvo, izobrazbo, gmotno stanje, dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj ali katerokoli drugo osebno okoli\xc5\xa1\xc4\x8dino. Gre za ustavno prepoved diskriminacije, ki zavezuje vse odlo\xc4\x8dujo\xc4\x8de organe, med katere spadajo tudi delodajalci, da ob odlo\xc4\x8ditvah, ki zadevajo \xc4\x8dlovekove pravice in temeljne svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine, spo\xc5\xa1tujejo na\xc4\x8delo enakosti._NEWLINE_Na\xc4\x8delo enakosti je zastopano tudi v drugih ustavnih dolo\xc4\x8dbah, kjer so vsakomur v Republiki Sloveniji zagotovljene pravice, kot so spo\xc5\xa1tovanje na\xc4\x8dela enakosti v procesu izvajanja zakonov in drugih dr\xc5\xbeavnih aktov, spo\xc5\xa1tovanje osebnega dostojanstva in varnosti, nedotakljivost \xc4\x8dlovekove telesne in du\xc5\xa1evne celovitosti, njegove zasebnosti in osebnostnih pravic ter spo\xc5\xa1tovanje na\xc4\x8dela enakosti v kazenskih postopkih._NEWLINE_Ustava v 49. \xc4\x8dlenu prav tako zagotavlja spo\xc5\xa1tovanje na\xc4\x8dela enakosti pri dostopu do dela. V tem \xc4\x8dlenu je vsakomur zagotovljena svoboda izbire dela ter dostopnost vsakega delovnega mesta pod enakimi pogoji._NEWLINE_To poglavje ustave prepoveduje tudi vsakr\xc5\xa1no spodbujanje k narodni, rasni, verski ali drugi neenakopravnosti ter razpihovanju narodnega, rasnega, verskega ali drugega sovra\xc5\xa1tva in nestrpnosti.\n_START_SECTION_\nKazenski zakonik\n_START_PARAGRAPH_\nPravni red Republike Slovenije dolo\xc4\x8da tudi kazenske sankcije v primeru kr\xc5\xa1enja posameznih pravic, ki izhajajo iz nacionalnih pravnih virov. Med njimi je tudi kr\xc5\xa1enje pravice do enakopravnosti._NEWLINE_\xc5\xa0irjenje nacionalnega, rasnega ali verskega sovra\xc5\xa1tva, ki bi pomenilo spodbujanje k diskriminaciji, sovra\xc5\xa1tvu ali nasilju so v kazenskem zakoniku dolo\xc4\x8deni kot kazniva dejanja. Osebe, ki zaradi osebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, kot so narodnost, rasa, veroizpoved, etni\xc4\x8dna pripadnost, spol, jezik, izobrazba, dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj ali kak\xc5\xa1na druga okoli\xc5\xa1\xc4\x8dina prikraj\xc5\xa1ajo koga za katero izmed \xc4\x8dlovekovih pravic ali temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din, ki so priznane od mednarodne skupnosti ali dolo\xc4\x8dene z Ustavo ali zakonom, mu tako pravico omejijo ali pa dajo komu na podlagi tak\xc5\xa1nega obravnavanja kak\xc5\xa1no ugodnost, se kaznuje z denarno ali zaporno kaznijo.\n_START_SECTION_\nZakon o delovnih razmerjih\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje zaposlovanja in dela je bilo eno od prvih podro\xc4\x8dij prepre\xc4\x8devanja diskriminacije v slovenski zakonodaji. Zakon o delovnih razmerjih, ki je bil sprejet leta 2002, za razliko od predhodnega zakona, uvaja povsem nove dolo\xc4\x8dbe glede prepovedi diskriminacije. Zakon je na osnovi evropske Direktive o splo\xc5\xa1nih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu prepovedal diskriminacijo na osnovi razli\xc4\x8dnih osebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din._NEWLINE_Zakon ureja delovna razmerja, ki se sklepajo s pogodbo o zaposlitvi med delavcem in delodajalcem._NEWLINE_6. \xc4\x8dlen zakona ureja prepoved diskriminacije na delovnem mestu in povra\xc4\x8dilne ukrepe. Ta \xc4\x8dlen pravi, da mora delodajalec iskalcu ali iskalki zaposlitve pri zaposlovanju ali delavcu v \xc4\x8dasu trajanja delovnega razmerja in v zvezi s prenehanjem pogodbe o zaposlitvi zagotavljati enako obravnavo ne glede na narodnost, raso ali etni\xc4\x8dno poreklo, nacionalno in socialno poreklo, spol, barvo ko\xc5\xbee, zdravstveno stanje, invalidnost, vero ali prepri\xc4\x8danje, starost, spolno usmerjenost, dru\xc5\xbeinsko stanje, \xc4\x8dlanstvo v sindikatu, premo\xc5\xbeenjsko stanje ali drugo osebno okoli\xc5\xa1\xc4\x8dino v skladu s tem zakonom, predpisi o uresni\xc4\x8devanju na\xc4\x8dela enakega obravnavanja in predpisi o enakih mo\xc5\xbenostih \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih._NEWLINE_Enako obravnavo pa mora delodajalec zagotavljati zlasti pri zaposlovanju, napredovanju, usposabljanju, izobra\xc5\xbeevanju, prekvalifikaciji, pla\xc4\x8dah in drugih prejemkih iz delovnega razmerja, odsotnostih z dela, delovnih razmerah, delovnem \xc4\x8dasu in odpovedi pogodbe o zaposlitvi. Ta \xc4\x8dlen dolo\xc4\x8da tudi prepoved neposredne in posredne diskriminacije na delovnem mestu._NEWLINE_Poseben del \xc4\x8dlena izpostavlja tudi, da se manj ugodno obravnavanje delavcev, ki je povezano z nose\xc4\x8dnostjo ali star\xc5\xa1evskim dopustom, tudi \xc5\xa1teje za diskriminacijo._NEWLINE_V 7. \xc4\x8dlenu zakona je prepovedano tudi spolno in drugo nadlegovanje na delovnem mestu, ki se po dolo\xc4\x8dilih tega zakona \xc5\xa1teje kot diskriminatorno vedenje na delovnem mestu. Prav tako ta \xc4\x8dlen dolo\xc4\x8da, da je delodajalec tisti, ki mora v primeru obto\xc5\xbebe o kr\xc5\xa1itvi na\xc4\x8dela enakopravnosti priskrbeti dokaze, da je narava dela zahtevala razli\xc4\x8dno obravnavo._NEWLINE_8. \xc4\x8dlen tega zakona pa ureja od\xc5\xa1kodninsko odgovornost delodajalca do kandidata, \xc4\x8de do kr\xc5\xa1itve prepovedi diskriminacije pride.\n_START_SECTION_\nZakon o uresni\xc4\x8devanju na\xc4\x8dela enakega obravnavanja\n_START_PARAGRAPH_\nZakon o uresni\xc4\x8devanju na\xc4\x8dela enakega obravnavanja dolo\xc4\x8da temelje za zagotavljanje enakega obravnavanja vsakogar pri uveljavljanju njegovih pravic in obveznosti ter pri uresni\xc4\x8devanju temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din na kateremkoli podro\xc4\x8dju dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Zakon zlasti poudarja uresni\xc4\x8devanje na\xc4\x8dela enakega obravnavanja na podro\xc4\x8djih zaposlovanja, delovnih razmerij, vklju\xc4\x8devanja v sindikate in interesna zdru\xc5\xbeenja, vzgoje in izobra\xc5\xbeevanja, socialne varnosti, dostopa do dobrin storitev ter oskrbe z njimi._NEWLINE_Zakon dolo\xc4\x8da subjekte, ki z ukrepi, ki so v okviru njihovih pristojnosti, ustvarjajo pogoje za uresni\xc4\x8devanje na\xc4\x8dela enakega obravnavanja ter skrbijo za osve\xc5\xa1\xc4\x8danje diskriminiranih oseb in domnevnih kr\xc5\xa1iteljev oziroma kr\xc5\xa1iteljic kot tudi dru\xc5\xbebe kot celote. Zakon prav tako vzpostavlja institucionalne pogoje za delovanje zagovornika oziroma zagovornice na\xc4\x8dela enakosti, ki z obravnavo primerov domnevnega neenakega obravnavanja po dolo\xc4\x8dbah tega zakona nudi pomo\xc4\x8d diskriminiranim osebam._NEWLINE_Zakon prepoveduje kakr\xc5\xa1nokoli ravnanje, ki pomeni diskriminacijo. V primeru, \xc4\x8de do diskriminacije vseeno pride, zakon nadalje prepoveduje viktimizacijo. To pomeni, da diskriminirana oseba ne sme biti izpostavljena neugodnim posledicam zaradi njenega ukrepanja._NEWLINE_V zakonu je tudi zapisano, da ta ne izklju\xc4\x8duje razli\xc4\x8dnega obravnavanja na podlagi dolo\xc4\x8dene osebne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc4\x8de je tak\xc5\xa1no razli\xc4\x8dno obravnavanje objektivno in upravi\xc4\x8duje zakonit cilj in so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna._NEWLINE_Zakon dolo\xc4\x8da tudi nosilce nalog, dolo\xc4\x8dene s tem zakonom in njihove pristojnosti. Na osnovi omenjenega zakona je bil ustanovljen Svet Vlade za uresni\xc4\x8devanje na\xc4\x8dela enakega obravnavanja. Svet je strokovni in posvetovalni organ Vlade Republike Slovenije, ki je zadol\xc5\xbeen za spremljanje in ocenjevanje polo\xc5\xbeaja posameznih dru\xc5\xbebenih skupin z vidika na\xc4\x8dela enakega obravnavanja in na\xc4\x8dela prepovedi diskriminacije. Sestavljajo ga predstavnice oziroma predstavniki posameznih ministrstev in vladnih slu\xc5\xbeb ter nevladnih organizacij in strokovnih institucij.\n_START_SECTION_\nZakon o enakih mo\xc5\xbenostih \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih\n_START_PARAGRAPH_\nZakon o enakih mo\xc5\xbenostih \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih se osredoto\xc4\x8da zgolj na diskriminacijo na podlagi spola. Namen zakona je dolo\xc4\x8ditev skupnih temeljev za izbolj\xc5\xa1anje polo\xc5\xbeaja \xc5\xbeensk in ustvarjanje enakih mo\xc5\xbenosti za oba spola na politi\xc4\x8dnem, ekonomskem, socialnem, vzgojno-izobra\xc5\xbeevalnem ter na drugih podro\xc4\x8djih dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja. Zavzema se za odstranjevanje ovir za vzpostavljanje enakosti spolov, zlasti s prepre\xc4\x8devanjem in odpravljanjem neenakega obravnavanja spolov kot oblike diskriminacije v praksi ter ustvarjanjem pogojev za vzpostavljanje enake zastopanosti obeh spolov na vseh podro\xc4\x8djih dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nZakon o izena\xc4\x8devanju mo\xc5\xbenosti invalidov\n_START_PARAGRAPH_\nNamen zakona o izena\xc4\x8devanju mo\xc5\xbenosti invalidov je prepre\xc4\x8devanje in odpravljanje diskriminacije, ki temelji na invalidnosti. Diskriminacija zaradi invalidnosti pomeni vsako razlikovanje, izklju\xc4\x8devanje ali omejevanje na podlagi invalidnosti, katerega namen ali posledica je zmanj\xc5\xa1anje ali izni\xc4\x8devanje enakopravnega priznavanja, u\xc5\xbeivanja ali uresni\xc4\x8devanja vseh pravic in obveznosti na vseh klju\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih \xc5\xbeivljenja. Cilj zakona je tako za invalide zagotavljati enako obravnavo na vseh \xc5\xbeivljenjskih podro\xc4\x8djih. Temeljna na\xc4\x8dela tega zakona so spo\xc5\xa1tovanje in zagotavljanje \xc4\x8dlovekovih pravic ter dostojanstva invalidov, zagotavljanje enakih mo\xc5\xbenosti za invalide in njihova nediskriminacija ter spo\xc5\xa1tovanje in sprejemanje razli\xc4\x8dnosti zaradi invalidnosti.\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dni podatki o diskriminaciji na delovnem mestu v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2010 je Fakulteta za management v Kopru izvedla \xc5\xa1tudijo o diskriminaciji na trgu dela v Sloveniji, ki jo je s pomo\xc4\x8djo Evropske komisije financiral Urad za enake mo\xc5\xbenosti. \xc5\xa0tudija z vidikov tistih, ki zaposlitev \xc5\xa1e i\xc5\xa1\xc4\x8dejo, \xc5\xbee zaposlenih in delodajalcev analizira obstoj diskriminacije na slovenskem trgu dela. Rezultati \xc5\xa1tudije so pokazali, da je diskriminacija na trgu dela v Sloveniji zna\xc4\x8dilno prisoten pojav. \xc5\xa0tudija ugotavlja, da imajo sindikati in delodajalci slab sistem spremljanja in evidentiranja diskriminacije na delovnem mestu. Rezultati \xc5\xa1tudije so prav tako pokazali, da so posamezniki na slovenskem trgu dela najbolj diskriminirani na podlagi slede\xc4\x8dih osebnih zna\xc4\x8dilnosti: spol, starost, etni\xc4\x8dna pripadnost, spolna usmerjenost in invalidnost._NEWLINE_Opazna je diskriminacija po spolu, in sicer v prid mo\xc5\xa1kim in v \xc5\xa1kodo \xc5\xbeensk. Prednost pred \xc5\xbeenskami imajo mo\xc5\xa1ki predvsem v fazi zaposlovanja, pri vi\xc5\xa1ine pla\xc4\x8de in mo\xc5\xbenostih napredovanja. Razlogi, zakaj delodajalci raje zaposlujejo mo\xc5\xa1ke kot \xc5\xbeenske, so razli\xc4\x8dni. Njihova odlo\xc4\x8ditve o zaposlitvi lahko temelji na stereotipnem mi\xc5\xa1ljenju, da so \xc5\xbeenske manj produktivne in kompetentne kot mo\xc5\xa1ki. \xc5\xbdenske naj bi bile tudi po stereotipnih prepri\xc4\x8danjih bolj usmerjene v dru\xc5\xbeino in manj osredoto\xc4\x8dene na delo kot mo\xc5\xa1ki. Predvsem pa jih delodajalci zaradi rojevanja in vzgoje otrok lahko dojemajo kot bolj nezanesljive in pa tudi kot ve\xc4\x8dji stro\xc5\xa1ek za podjetje._NEWLINE_Tudi starost se je v tej \xc5\xa1tudiji izkazala za omejitev pri zaposlovanju. Rezultati so pokazali, da so mlaj\xc5\xa1i od 25 let in starej\xc5\xa1i od 50 let te\xc5\xbeje zaposljivi._NEWLINE_Diskriminaciji na podlagi etni\xc4\x8dne pripadnosti in narodnosti so najbolj izpostavljeni pripadniki romske manj\xc5\xa1ine. Mnogo podatkov ka\xc5\xbee na ranljivost romske skupnosti na podro\xc4\x8dju zaposlovanja. Iz popisa prebivalstva iz leta 2002 je razvidna 72\xc2\xa0% stopnja brezposelnosti Romov. V poro\xc4\x8dilu evropskega komisarja za \xc4\x8dlovekove pravice in poro\xc4\x8dilu State Departmenta o \xc4\x8dlovekovih pravicah najdemo podatek, da stopnja brezposelnosti Romov presega 90\xc2\xa0%. V poro\xc4\x8dilih Urada RS za narodnosti pa je Amnesty International zasledil podatke, da sta zaposlena le 2\xc2\xa0% Romov, 98\xc2\xa0% pa jih je nezaposlenih in prejemajo dr\xc5\xbeavno socialno pomo\xc4\x8d. Podatki obse\xc5\xbene raziskave iz leta 2006 med Romi na podro\xc4\x8dju Dolenjske, Bele krajine, Ko\xc4\x8devja, Posavja in Grosuplja pa ka\xc5\xbeejo na to, da je v omenjenih krajih trenutno zaposlenih samo 7\xc2\xa0% Romov. Od tega jih je 26\xc2\xa0% neko\xc4\x8d \xc5\xbee bilo zaposlenih, a so svojo zaposlitev izgubili. Raziskava je pokazala, da 28\xc2\xa0% romskih respondentov meni, da je njihovo romsko poreklo vzrok za brezposelnost._NEWLINE_Raziskava je na podlagi spolne usmerjenosti prav tako pokazala obstoj diskriminacije na delovnem mestu, pri iskanju zaposlitve, poklicnem napredovanju in neupravi\xc4\x8denem odpu\xc5\xa1\xc4\x8danju z dela. Med anketiranimi je bilo 20.3% tak\xc5\xa1nih, ki so na delovnem mestu do\xc5\xbeiveli diskriminacijo na osnovi seksualne usmerjenosti: \xc5\xbealjive opazke, posmehovanje, spolno nadlegovanje, fizi\xc4\x8dno nasilje. 3% jih meni, da so bili odpu\xc5\xa1\xc4\x8deni zaradi seksualne usmerjenosti, 7% jih je bilo v neenakem polo\xc5\xbeaju pri iskanju zaposlitve, 14.5% je bila istospolna usmerjenost ovira pri poklicnem napredovanju ._NEWLINE__NEWLINE_Tudi invalidi so skupina, ki je na slovenskem trgu dela izpostavljena diskriminaciji. Dru\xc5\xbeba invalide \xc5\xa1e vedno ne sprejema, jih pomiluje ali pa meni, da ne sodijo na delovno mesto. Sodelavci tudi ne vedo dobro, na kak\xc5\xa1en na\xc4\x8din se obna\xc5\xa1ati v njihov dru\xc5\xbebi in jih sprejeti v delovno okolje. Velikokrat se jih tudi ozna\xc4\x8duje kot manj kompetentne za delo. Mnogi delodajalci se tudi bojijo zaposliti invalida ali pa jih postaviti na visok polo\xc5\xbeaj, saj se bojijo, da jih dru\xc5\xbeba ne bo sprejela in da bodo zaradi pritiska dali odpoved. Te\xc5\xbeava pa je tudi v tem, da delodajalci precenijo stro\xc5\xa1ke, ki bi jih imeli s prilagajanjem delovnega mesta invalidom in s strokovno podporo. Tu jim velikokrat nudita pomo\xc4\x8d dr\xc5\xbeava ali pa Zavod Republike Slovenije za zaposlovanje.\n_START_SECTION_\nOdkrivanje in nadlegovanje diskriminacije\n_START_PARAGRAPH_\nNadlegovanje in diskriminacija nista le protizakonita, temve\xc4\x8d predvsem zni\xc5\xbeujeta delovno moralo in motivacijo. Vsi zaposleni potrebujejo pozitivno spodbudo. Dol\xc5\xbenost vodilnih delavcev je a\xc5\xbeurno ukrepati v primeru nepravilnosti. Geji in lezbijke se na delovnem mestu zaradi svoje seksualne usmerjenosti sre\xc4\x8dujejo s prikritimi ali neposrednimi vrednostnimi sodbami, posmehovanjem sodelavcev, zmerjanjem ali \xc5\xbealjivimi opazkami. V skrajnih primerih lahko poleg verbalnega nastopi tudi fizi\xc4\x8dno nasilje, motivirano s homofobi\xc4\x8dnim sovra\xc5\xa1tvom. Da bi se geji in lezbijke tem bole\xc4\x8dim situacijam izognili, v veliki ve\xc4\x8dini skrivajo svojo seksualno usmerjenost na delovnem mestu. To imenujemo ponotranjena homofobija. To se poka\xc5\xbee v obliki stisk, ob\xc4\x8dutkov manjvrednosti, ogro\xc5\xbeenosti, strahu in nezaupanja. Vse to lahko pomeni hudo oviro v delovnem \xc5\xbeivljenju gejev in lezbijk ter izgradnji poklicne kariere. Homofobija se lahko ka\xc5\xbee tudi kot nadlegovanje. Nadlegovanje je vsako neza\xc5\xbeeleno vedenje. Prizadeta oseba sama odlo\xc4\x8di, kaj je zanjo neza\xc5\xbeeleno vedenje. Neza\xc5\xbeeleno vedenje je tisto, ki ga prizadeti zavrne; to pomeni, da nadlegovalcu da razlo\xc4\x8dno vedeti, da tega no\xc4\x8de. Nadlegovanje in diskriminacija gejev in lezbijk na delovnem mestu v\xc4\x8dasih nista razvidna na prvi pogled. Zna\xc4\x8dilno je, da ju motivira homofobija, to je iracionalni odpor in strah pred homoseksualnostjo, ki lahko poraja tudi sovra\xc5\xbena \xc4\x8dustva. Homofobija pomeni tudi globok strah pred mo\xc5\xbenostjo, da bi nekdo tudi sam lahko bil homoseksualec. Fizi\xc4\x8dna in psihi\xc4\x8dna privla\xc4\x8dnost do pripadnikov istega spola lahko izzove ekstremno anksioznost, ko se ti ob\xc4\x8dutki privla\xc4\x8dnosti potiskajo in negirajo ._NEWLINE__NEWLINE_Kako se homofobija ka\xc5\xbee? Geje se pogosto naziva z \xc5\xbeenskimi imeni ali vzdevki. Obratno se lezbijke naziva z mo\xc5\xa1kimi imeni ali vzdevki. Oboje je oblika diskriminacije. Namigovanje, da je nekdo gej ali lezbijka, gro\xc5\xbenje o razkritju homoseksualne identitete ali razkritje (outiranje) nekoga proti njegovi ali njeni volji na delovnem mestu so prav tako oblike diskriminacije. V delovnem okolju se gejev in lezbijk ali tistih, za katere kolektiv domneva, da so homoseksualni, dr\xc5\xbei stigma nenehne seksualne gro\xc5\xbenje za okolico. Na geje in lezbijke se gleda kot na osebe, ki naj bi stalno pre\xc5\xbeale na potencialne seksualne objekte. Ta stereotip je posledica ideologije o nadpovpre\xc4\x8dni in nebrzdani seksualni aktivnosti in promiskuiteti gejev in lezbijk. Gre za poskus reduciranja homoseksualne identitete zgolj na nivo seksualnih praks, hkrati pa se zanika ostale elemente identitete. Namen redukcije je vzpostavitev dru\xc5\xbebene distance do manj\xc5\xa1in, da bi se legitimirala\xc2\xa0\xc2\xbbnormalnost\xc2\xab\xc2\xa0dru\xc5\xbebene ve\xc4\x8dine. Pogosta je predstava, da je \xc5\xbeivljenjski slog gejev in lezbijk nemoralen in za ve\xc4\x8dinsko mnenje nesprejemljiv. Iz tega se izpeljujejo zaklju\xc4\x8dki, da geji in lezbijke ne bi smeli delati z otroki oziroma imeti stika z ljudmi. Stopnja homofobije je zato izjemno visoka v pedago\xc5\xa1kih poklicih, \xc5\xa1olstvu, zdravstvu, medicinski oskrbi .'