b'\n_START_ARTICLE_\nGojslav\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bil Gojslavov starej\xc5\xa1i brat Svetoslav Suronja o\xc4\x8detov sovladar, sta se po o\xc4\x8detovi smrti brata Gojslav in Kre\xc5\xa1imir III. uprla vladavini Svetoslava Suronje in na Hrva\xc5\xa1kem je pri\xc5\xa1lo do dr\xc5\xbeavljanske vojne. To je v temeljih spremenilo dotedanja razmerja mo\xc4\x8di. Kre\xc5\xa1imir III. in Gojslav sta verjetno za pomo\xc4\x8d prosila bolgarsko-makedonskega carja Samuela. Samuel je leta 998 prodrl na sever, zavzel Dukljo, zaustavil Bene\xc4\x8dane ter oplenil bizantinsko obalo vse do Zadra, nato pa so se Samuelovi vojaki utrdili na travunijsko-hrva\xc5\xa1ki in na bosansko-hrva\xc5\xa1ki meji. V tak\xc5\xa1nih razmerah se je oslabljeni kralj Svetoslav povezal z bene\xc5\xa1kim do\xc5\xbeem Oresolom II. in na bene\xc5\xa1ki dvor za talca poslal svojega sina \xc5\xa0tefana. Do\xc5\xbe je v vojni 999/1000 lahko pove\xc4\x8dal svoj vpliv v Dalmaciji, saj so se mu dalmatinska mesta ve\xc4\x8dinoma prostovoljno predajala.  Bene\xc4\x8dani so dalmatinskim mestom prepovedali pla\xc4\x8devati davke Hrvatom, vendar pa je bila njihova nadoblast le kratkotrajna._NEWLINE_Kre\xc5\xa1imir in Gojslav sta okrog leta 1000 zmagala nad Svetoslavom in prevzela oblast. Vladala sta na ozemlju, ki obsega velik del dana\xc5\xa1nje Dalmacije in tudi del dana\xc5\xa1nje Bosne in Hercegovine.  Gojslav in Kre\xc5\xa1imir III. sta nasprotovala Bene\xc4\x8danom in Bizantincem in se oslanjala na bolgarsko-makedonskega carja Samuela. Pridobila sta si nekatera dalmatinska mesta, toda leta 1018 je do\xc5\xbe Oton Orseolo Hrvate premagal in zavzel mesta in otoke. Ko pa je bizantinski vladar Bazilij II. istega leta dokon\xc4\x8dno uni\xc4\x8dil Samuelovo dr\xc5\xbeavo, sta morala Gojslav in Kre\xc5\xa1imir priznati bizantinsko nadoblast. Bazilij II. je hrva\xc5\xa1kima vladarjema pustil precej avtonomije, podelil jima je tudi naziv patricija.'