b'\n_START_ARTICLE_\nStari Slovani\n_START_PARAGRAPH_\nStari Slovani so bili ljudstvo, iz katerega izvirajo dana\xc5\xa1nji Slovani. Govorili so praslovan\xc5\xa1\xc4\x8dino, indoevropski jezik. Iz svoje \xc5\xa1e vedno ne natan\xc4\x8dno locirane pradomovine so se med preseljevanjem ljudstev v okviru dveh stoletij raz\xc5\xa1irili po Vzhodni Evropi, Balkanu in vzhodnem delu Srednje Evrope.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1a pisna omemba Starih Slovanov izvira iz dela bizantinskega pisca Jordana O izvoru in dejanjih Getov, povzetka dalj\xc5\xa1ega teskta ravenskega u\xc4\x8denjaka Kasiodora. Jordanes je bil tajnik bizantinskega voja\xc5\xa1kega poveljnika na Donavi. Napisano je bilo okoli leta 551.\n_START_SECTION_\nBivali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nStari Slovani so \xc5\xbeiveli v preprostih enoprostornih bivali\xc5\xa1\xc4\x8dih imenovanih zemljanke. Spodnji del tak\xc5\xa1nega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da je bil pod zemljo, zgornji del pa je bil zgrajen iz lesenih hlodov ali lo\xc4\x8dja, ometanega z ilovico. Tako so se lahko zavarovali pred vetrom.\n_START_SECTION_\nPoljedelstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTemelj gospodarstva starih Slovanov je predstavljalo poljedelstvo. \xc5\xbde v pradavnini so poznali skoraj vse vrste \xc5\xbeita, ki jih pridelujejo danes, o \xc4\x8demer nam pri\xc4\x8da skupno besedi\xc5\xa1\xc4\x8de slovanskih jezikov. Najbolj so gojili proso, p\xc5\xa1enico in lan, iz katerega so tkali platno in izdelovali obleko. Ekstenzivna obdelava zemlje, pogosto v obliki po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1tva, je zahtevala sodelovanje ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila ljudi. Tak\xc5\xa1no kolektivno gospodarstvo je sililo ljudi, da so se povezovali najprej v rodove, kasneje v velike dru\xc5\xbeine ali zadruge.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivinoreja\n_START_PARAGRAPH_\nStari Slovani so se ukvarjali tudi s pa\xc5\xa1o \xc5\xbeivine na gozdnih jasah in naravnih travnikih. Poznali so konje, koze, ovce in svinje. Slovani niso opustili lova, ribolova in nabiralni\xc5\xa1tva, znani pa so tudi po nabiranju medu divjih \xc4\x8debel, iz katerega so izdelovali pija\xc4\x8do medico.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo Slovanov v \xc4\x8dasu preseljevanja\n_START_PARAGRAPH_\nZemljo so Slovani obdelovali s po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1tvom, zato so se pogosto selili, temelj njihovega gospodarstva sta bila \xc5\xbeivinoreja in poljedelstvo. Ukvarjali so se tudi z obrtjo. Poznali so obdelovanje \xc5\xbeeleza, zelo pomembni izdelki pa so bile tkanine in lon\xc4\x8devina. \xc5\xbdiveli so v svobodi, ni jim vladal en \xc4\x8dlovek, temve\xc4\x8d so vse odlo\xc4\x8ditve sprejemali skupno. Postopoma pa so vedno ve\xc4\x8djo vlogo dobivali vojaki \xe2\x80\x93 voja\xc5\xa1ka demokracija.\n_START_SECTION_\nPoljedelstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMed preseljevanjem je slovansko gospodarstvo temeljilo na poljedelstvu in \xc5\xbeivinoreji. Sporo\xc4\x8dila bizantinskih piscev in arheolo\xc5\xa1ko gradivo (\xc5\xbeitna zrna, poljedelsko orodje kot so sekira, no\xc5\xbe, brana, lopata, motika, srp, kosa, vile, grablje, cepec; poznali pa so tudi \xc5\xbee ralo) skupaj s starimi slovanskimi izrazi za poljska opravila (orati, sejati, \xc5\xbeeti), starim slovanskim koledarjem z imeni mesecev, ki ustrezajo razvrstitvi poljskih del, skupnimi izrazi za poljske kulture (\xc5\xbeito, bra\xc5\xa1no, oves, lan, \xc4\x8desen, repa, plevel\xe2\x80\xa6) in popolnoma poljedelskim zna\xc4\x8dajem tedanje slovanske religije pri\xc4\x8dajo o pomenu in razvitosti poljedelstva._NEWLINE_Poznali so tri na\xc4\x8dine obdelave zemlje, ki pa zaradi svoje nedonosnosti in potrebe po velikih obdelovalnih povr\xc5\xa1inah niso dopu\xc5\xa1\xc4\x8dali stalne naselitve in ustaljenosti njiv. Ve\xc4\x8dinoma so uporabljali po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1ki na\xc4\x8din. Na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du so najprej posekali nizki gozd, spomladi pa so prej posekani posu\xc5\xa1eni les zlo\xc5\xbeili po zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du in ga za\xc5\xbegali. Zemljo so zrahljali z motikami, jo posejali in zadelali seme z brano. Rala pri tem na\xc4\x8dinu obdelovanja na\xc4\x8deloma niso uporabljali zaradi korenin prej posekanih dreves, ki so ostale v zemlji. Drugo leto je bila obdelava temeljitej\xc5\xa1a, v\xc4\x8dasih so zemljo obdelali \xc5\xa1e tretje leto. Za tem so jo uporabljali kot pa\xc5\xa1nik, kasneje pa jo opustili za 15-30 let. Za vsa ta dela je bilo potrebno ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo ljudi. Majhna dru\xc5\xbeina je na tak na\xc4\x8din lahko pridelala zadostno koli\xc4\x8dino hrane za dva \xc4\x8dlana. \xc5\xbdivinoreja, lov ter ribolov so bila bistvena dopolnila._NEWLINE_Na odprtih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih brez gozda so zemljo obdelovali s kopa\xc5\xa1tvom. Obdelali so 50-100\xc2\xa0% ve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino, a se je zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de prej iz\xc4\x8drpalo kot pri po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1tvu, ker ni bilo pognojitve s pepelom._NEWLINE_\xc5\xbde pred \xc4\x8dasom preseljevanja se je uveljavilo tudi orno poljedelstvo, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo skupna slovanska imena za ralo in oranje. Do \xc5\xa1ir\xc5\xa1e uporabe rala pa je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele v 7. in 8. stoletju. Sprva so uporabljali leseno, kasneje \xc5\xbeelezno ralo, ki je zemljo le rahljalo in rezalo, ne pa tudi obra\xc4\x8dalo kot pozneje plug. Zemlje niso gnojili, zato so morali na 4 do 5 let za njivo uporabiti novo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de. Ta na\xc4\x8din obdelovanja pomeni stopnjo, ko je zemlja lahko skoraj v celoti pre\xc5\xbeivljala obdelovalca in njegovo dru\xc5\xbeino, saj so lahko obdelali 5 krat ve\xc4\x8dje zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de kot s kopa\xc5\xa1tvom ali po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1tvom. To je prineslo spremembe v ve\xc4\x8dji ustalitvi naselbin na enem mestu, pri delitvi zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in dru\xc5\xbebeni ureditvi. Skupinska obdelava zemlje ni ve\xc4\x8d potrebna kar je omogo\xc4\x8dilo razkroj rodu v va\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dine. Za\xc4\x8dasno razdeljevanje zemlje glede na veljavo in \xc5\xa1tevilo za poljska dela sposobnih \xc4\x8dlanov iz posamezne dru\xc5\xbeine, nadomesti poprej uveljavljeno delitev po enakih delih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivinoreja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivina je bila pri vdorih Slovanov na Balkan zelo za\xc5\xbeelen plen. Najbolj pogoste \xc5\xbeivali so bile svinje in govedo, poznali pa so tudi konje, ovce, koze, pse in perutnino. O tem pri\xc4\x8dajo arheolo\xc5\xa1ke najdbe. Hranili so se z mlekom in mesom, obla\xc4\x8dili v ov\xc4\x8dje ko\xc5\xbee, \xc5\xbeivino pa so izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali tudi kot delovno vpre\xc5\xbeno silo.\n_START_SECTION_\nNeagrarno gospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZa Slovansko gospodarstvo pa je bilo prav tako pomembno plenjenje bizantinske dr\xc5\xbeave. Obdelava kovin, izdelovanje tkanin ter lon\xc4\x8darskih izdelkov so bili \xc5\xbee pri Slovanih v pradomovini doma\xc4\x8de hi\xc5\xa1no opravilo. V \xc4\x8dasu selitev pa je pri\xc5\xa1lo do specializacije obdelovanja kovin in kova\xc5\xa1tva, verjetno zaradi ve\xc4\x8djih potreb po oro\xc5\xbeju. Do 5. stoletja je opaziti predvsem nara\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila sekir, pri podonavskih Slovanih pa so odkrili tudi talilne pe\xc4\x8di za \xc5\xbeelezovo rudo, kjer so izdelovali no\xc5\xbee, konice za sulice, pu\xc5\xa1\xc4\x8dice, okovje za lesene posode ter okraske. Slovansko oro\xc5\xbeje je bilo v \xc4\x8dasu vse do konca 6. stoletja po poro\xc4\x8dilih bizantinskih piscev \xc5\xa1e precej skromno, a se je v obdobju selitve postopoma razvijalo skupaj z voja\xc5\xa1ko tehniko (kopje, lok s pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami, \xc5\xa1\xc4\x8dit in razno oro\xc5\xbeje za boj od blizu). Slovani so bili \xc5\xbee usposobljeni za izdelovanje oblegovalnih naprav in \xc4\x8dolnov iz enega debla (monoksilov oz. drevakov).\n_START_SECTION_\nBivali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i znani opis \xc5\xbeivljenja Slovanov in Antov je delo Prokopija, ki pravi: \xc2\xbbPrebivajo v skromnih ko\xc4\x8dah po seli\xc5\xa1\xc4\x8dih, ki le\xc5\xbeijo raztresena dale\xc4\x8d drugo od drugega, a vsi kaj radi menjavajo kraj svojega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da.\xc2\xab\xc2\xa0Opis z voja\xc5\xa1kega stali\xc5\xa1\xc4\x8da pa govori, da \xc5\xbeivijo v nepristopnih gozdovih, ob rekah, mo\xc4\x8dvirjih in jezerih, iz svojih naselbin pa imajo ve\xc4\x8d izhodov. Slovani so \xc5\xbeiveli predvsem v pravokotnih polzemljankah, ki so bile pribli\xc5\xbeno 1 m globoko vkopane v zemljo, s pletenimi in z ilovico ometanimi stenami in samo enim prostorom v katerem je bila pe\xc4\x8d za kuhanje. Ko\xc4\x8de velikih dru\xc5\xbein pa so bile med seboj pogosto povezane s pokritimi, v zemljo vkopanimi hodniki. V Sloveniji je kar nekaj arheolo\xc5\xa1kih najdb (npr. Spodnje Ho\xc4\x8de, Pobre\xc5\xbeje pri Mariboru) kjer so na\xc5\xa1li ostanke zemljank, slovanske keramike in lon\xc4\x8denine.\n_START_SECTION_\nPrihod Slovanov na dana\xc5\xa1nje naselitvene prostore slovanskih narodov\n_START_PARAGRAPH_\nNa svojem pomikanju proti zahodu so Slovani dosegli vzhodni rob bene\xc5\xa1ko-furlanske ni\xc5\xbeine \xc5\xbee ob koncu 7. stoletja, kot dokumentirano v delih langobardskega zgodovinarja Pavla Diakona, ki opisuje spopade slovanskih bojevnikov z Langobardi ob reki Nadi\xc5\xbei. Istrski polotok pa so dosegli v za\xc4\x8detku 9. stoletja (Ri\xc5\xbeanski zbor).'