b'\n_START_ARTICLE_\nMariborski park\n_START_SECTION_\nDrevje v parku\n_START_PARAGRAPH_\nV parku raste okoli 100 vrst doma\xc4\x8dih in tujih listavcev (Rogovilar Gymnocladus, Pavlovnija Paulownia, Lyrodendron, Sofora Sophora in drugi), veliko iglavcev (Sekvoja Sequoia, Japonski macesen Larix kaempferi, Cemprin Pinus cembra, \xc4\x8cuga Tsuga in drugi). Na ju\xc5\xbenih pobo\xc4\x8djih Kalvarije in Piramide raste vinska trta, drugod pa so parkovne povr\xc5\xa1ine. Posebnost mariborskega parka je osamljeno drevo v mariborskem Mestnem parku.\n_START_SECTION_\nZgodovina parka\n_START_PARAGRAPH_\n19. julija 1871 je mestna ob\xc4\x8dina (\xc5\xbeupan je bil dr. Matija Reiser) kupila ve\xc4\x8dji del zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da (stari park, desno od promenade) od grofa Ferdinanda Brandisa. Prvi del parka je zasadil po pogodbi gra\xc5\xa1ki vrtnar Marauschegg leta 1872 od sedanje Maistrove ulice do severnega konca kostanjevega drevoreda._NEWLINE_Nasadili so ga v letih 1871/1883/1889 ob drevoredu, ki se je vil od gradu do pristave pod Piramido. V tistem \xc4\x8dasu so mnoge mestne ulice po\xc5\xbeivljali kostanjevi drevoredi in posebnost je bil - in je \xc5\xa1e danes - Tom\xc5\xa1i\xc4\x8dev drevored. V park so proti koncu 19. stoletja vklju\xc4\x8dili tudi obmo\xc4\x8dje Treh ribnikov, leta 1890 pa je bil zgrajen glasbeni paviljon. Uli\xc4\x8dno zelenje se z mestnim parkom \xc5\xa1e zmeraj povezuje prav od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta, prek Treh ribnikov pa se izteka v gozdove za Piramido in Kalvarijo._NEWLINE_Leta 1998 je bilo ob 100-letnici mariborskega olimpionika Leona \xc5\xa0tuklja v parku posajenih 100 novih dreves._NEWLINE_Park krasijo tudi skulpture in fontane. V manj\xc5\xa1em delu parka je urejeno otro\xc5\xa1ko igri\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nSpomeniki v parku\n_START_PARAGRAPH_\nV razli\xc4\x8dnih obdobjih je v parku bilo postavljenih ve\xc4\x8d spomenikov, od katerih sta ohranjena dva. Na ju\xc5\xbenem robu parka stoji spomenik borcev za severno mejo (Du\xc5\xa1an Tr\xc5\xa1ar), na severnem pa spomenik majni\xc5\xa1ki deklaraciji, ki je med prvo svetovno vojno utemeljila slovensko dr\xc5\xbeavnost.\n_START_SECTION_\nRo\xc5\xbeni gri\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPosebnost parka je tudi umetno navo\xc5\xbeeni Ro\xc5\xbeni gri\xc4\x8d z dvema lito\xc5\xbeeleznima stebroma, ki sta ostanka mestne oljne uli\xc4\x8dne razsvetljave.\n_START_SECTION_\nPromenada\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi park vodi sprehajalce \xc5\xa1iroka promenada, ki je bila prvi\xc4\x8d osvetljena leta 1926. Na\xc4\x8drte za njeno ureditev je v petdesetih letih izdelal arhitekt Ljubo Humek. V osemdesetih letih so jo podalj\xc5\xa1ali vse do zgornjega ribnika. Sprehajali\xc5\xa1\xc4\x8de ob ribnikih so uredili po idejah arhitekta Boruta Pe\xc4\x8denka, arhitekta Toma Pirkmajerja, magistra Nika Stareta ter gospoda Jo\xc5\xbeeta Po\xc5\xbeauka. Omenjeni so leta 1986 prejeli Ple\xc4\x8dnikovo nagrado. Tako je bil izdelan na\xc4\x8drt krajinske ureditve tudi za o\xc5\xbeje obmo\xc4\x8dje Treh ribnikov. Leta 1981 je bilo to okolje tudi urejeno, s \xc4\x8dimer so se izredno pove\xc4\x8dale parkovne povr\xc5\xa1ine._NEWLINE_Zanimivost je tudi, da je ZUM predvideval tudi zasaditev visokih dreves, da bi z njimi zakrili pogled na \xc4\x8drne gradnje na hribu za Tremi ribniki.'