b'\n_START_ARTICLE_\nMiokardni infarkt\n_START_SECTION_\nEtiologija\n_START_PARAGRAPH_\nAkutni miokardni infarkt po navadi nastopi, ko v ateroskleroti\xc4\x8dno spremenjeni ven\xc4\x8dni arteriji nastane krvni strdek (trombus). Ateromatozni plaki v\xc4\x8dasih postanejo nestabilni ali se vnamejo, zaradi \xc4\x8desar lahko po\xc4\x8dijo, kar spro\xc5\xbei strjevanje (trombozo) krvi (aktivacija trombocitov in koagulacijske kaskade) in nastanek krvnega strdka (trombusa). Ta strdek potem nenadoma oslabi ali prekine pretok krvi v dolo\xc4\x8dene dele sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice. \xc4\x8ceprav se ta strdek pri skoraj 2/3 spontano raztopi (tromboliza), je zama\xc5\xa1itev obi\xc4\x8dajno dovolj dolga, da povzro\xc4\x8di odmrtje (nekrozo) tkiva._NEWLINE_Redkej\xc5\xa1i vzroki so lahko arterijska embolija (z mitralne ali aortne stenoze, infektivnega endokarditisa...) ali skr\xc4\x8denje (spazem) ven\xc4\x8dnih arterij (zloraba kokaina pa tudi pri normalnih ali ateroskleroti\xc4\x8dnih ven\xc4\x8dnih arterijah).\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dna slika\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno 2/3 bolnikov nekaj dni do nekaj tednov pred infarktom zazna opozorilne znake - stopnjujo\xc4\x8do se ali nestabilno angino pektoris, te\xc5\xbeave z dihanjem (du\xc5\xa1enje) in utrujenost. Prvi znak infarkta je obi\xc4\x8dajno globoka bole\xc4\x8dina v prsnem ko\xc5\xa1u (stenokardija), ki nastopi v mirovanju ali ob najmanj\xc5\xa1em naporu. Po zna\xc4\x8daju je peko\xc4\x8da, ti\xc5\xa1\xc4\x8do\xc4\x8da ali stiskajo\xc4\x8da. Lahko se \xc5\xa1iri v vrat, roke, hrbet, \xc4\x8deljust ali zgornji del trebuha in je ve\xc4\x8dinoma neodvisna od dihanja ali polo\xc5\xbeaja telesa. Podobna je bole\xc4\x8dini pri angini pektoris, vendar je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a in traja dalj \xc4\x8dasa in za razliko od nje po dajanju nitroglicerina ali po\xc4\x8ditku ne popusti bistveno. Bole\xc4\x8dino pogosto spremlja ob\xc4\x8dutek te\xc5\xbekega dihanja (dispneja), \xc4\x8dezmerno znojenje (diaforeza), slabost in bruhanje. Ko\xc5\xbea je lahko bleda in hladna._NEWLINE_Pri okoli 20% je bole\xc4\x8dina atipi\xc4\x8dna ali celo odsotna. To opa\xc5\xbeamo predvsem pri starej\xc5\xa1ih bolnikih, bolnikih z boleznimi drugih organskih sistemov, \xc5\xbeenskah, sladkornih bolnikih in pri bolnikih po operaciji na odprtem srcu. Pri nekaterih se lahko ka\xc5\xbee kot kratkotrajna izguba zavesti (sinkopa)._NEWLINE_Krvni tlak je razli\xc4\x8den, ve\xc4\x8dinoma pa je povi\xc5\xa1an med bole\xc4\x8dino. Pulz je lahko \xc5\xa1ibak. Sr\xc4\x8dni toni so po navadi nekoliko ti\xc5\xa1ji, skoraj vedno je prisoten 4. sr\xc4\x8dni ton. \xc4\x8ce je prizadeta papilarna mi\xc5\xa1ica zaklopke, je sli\xc5\xa1en mehak sistoli\xc4\x8den \xc5\xa1um nad apeksom.\n_START_SECTION_\nTakoj\xc5\xa1nji (akutni) zapleti\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi slab\xc5\xa1e kr\xc4\x8dljivosti sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice lahko v nekaj minutah do nekaj urah pride do akutnega odpovedovanja srca, zaradi \xc4\x8desar se v plju\xc4\x8dih kopi\xc4\x8di teko\xc4\x8dina in povzro\xc4\x8di hudo dihalno stisko. Pri najhuj\xc5\xa1i stopnji \xc4\x8drpalne odpovedi srca za\xc4\x8dne padati krvni tlak in nastane kardiogeni \xc5\xa1ok. Drug zaplet so lahko nevarne motnje sr\xc4\x8dnega ritma (aritmije), ki se pojavijo nenadoma in tudi pri bolnikih, ki niso izgledali hudo prizadeti in pri katerih kr\xc4\x8dljivost srca ni hudo okrnjena. Srce lahko utripa prehitro, prepo\xc4\x8dasi ali neredno, v najhuj\xc5\xa1em primeru se lahko tudi ustavi (sr\xc4\x8dni zastoj). Bolnik ob tem nenadoma izgubi zavest in ne ka\xc5\xbee znakov \xc5\xbeivljenja. \xc4\x8ce takoj ne za\xc4\x8dnemo z o\xc5\xbeivljanjem, bolnik umre v nekaj minutah.\n_START_SECTION_\nPrva pomo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nBolnik, ki se mu zgoraj opisana bole\xc4\x8dina pojavi na novo, potrebuje takoj\xc5\xa1njo zdravni\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d. Zaradi nevarnosti nenadnega poslab\xc5\xa1anja ne sme voziti sam, tudi \xc4\x8de se \xc4\x8duti za to sposobnega. Zelo tvegano je tudi, \xc4\x8de ga vozijo svojci. \xc4\x8cas prevoza bo dalj\xc5\xa1i od \xc4\x8dakanja na urgentno re\xc5\xa1evalno vozilo, v primeru sr\xc4\x8dnega zastoja pa ga med vo\xc5\xbenjo ne bodo mogli o\xc5\xbeivljati. Med \xc4\x8dakanjem na re\xc5\xa1evalce damo bolniku 500mg acetilsalicilne kisline (Aspirin, Aspirin protect, Aspirin direkt, Baludon, Andol...). \xc4\x8ce imamo pri roki gliceril-trinitrat (nitroglicerin) (Nitrolingual, Angised) mu damo pod jezik en odmerek. Odmerke lahko ponavljamo na 5 minut, \xc4\x8de je bolnikov krvni tlak normalen ali povi\xc5\xa1an. Bolnika natan\xc4\x8dno opazujemo, ko pridejo re\xc5\xa1evalci jim izro\xc4\x8dimo morebitno zdravstveno dokumentacijo (seznam zdravil, stare izvide, EKG posnetke, bolni\xc5\xa1ke odpustnice itd.)._NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1a napaka bolnikov z akutnim koronarnim sindromom v Sloveniji je, da odla\xc5\xa1ajo z obiskom zdravnika, sploh, kadar se te\xc5\xbeave pojavijo pono\xc4\x8di. V primeru sr\xc4\x8dnega infarkta s tem z vsako minuto propade nekaj sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice. Verjetnost hude trajne invalidnosti ali smrti z odla\xc5\xa1anjem hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Najpogostej\xc5\xa1a napaka svojcev ali o\xc4\x8dividcev v Sloveniji je, da v primeru sr\xc4\x8dnega zastoja ne za\xc4\x8dnejo takoj z o\xc5\xbeivljanjem - predvsem z masa\xc5\xbeo srca (ali pa je ne izvajajo dovolj odlo\xc4\x8dno in nenehno).\n_START_SECTION_\nDiagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nOb sumu na miokardni infarkt je potrebno \xc4\x8dim prej posneti EKG (\xc5\xbee na terenu) in dolo\xc4\x8diti ozna\xc4\x8devalce sr\xc4\x8dne (miokardne) mrtvine (troponin T ali I, CK-MB). Na podlagi izvidov lahko lo\xc4\x8dimo nestabilno angino pektoris (pri kateri so ozna\xc4\x8devalci mrtvine negativni) od miokardnega infarkta. Na podlagi EKG lahko dolo\xc4\x8dimo mesto infarkta in lo\xc4\x8dimo dve pojavni obliki infarkta - z dvigom spojnice ST (STEMI) in brez dviga te spojnice (NSTEMI).  Dolo\xc4\x8ditev, ali je infarkt STEMI ali NSTEMI je pomembna zaradi nadaljnjega izbora zdravljenja. Koronarna angiografija (slikanje ven\xc4\x8dnih arterij) je izvedena urgentno pri bolnikih s STEMI, bolnikih z vztrajajo\xc4\x8do bole\xc4\x8dino kljub maksimalnim odmerkom zdravil in v primeru zapletov (kardiogeni \xc5\xa1ok, nestabilne motnje sr\xc4\x8dnega ritma...).\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZdravljenje bolnikov s sumom na miokardni infarkt za\xc4\x8dne \xc5\xbee zdravnik na terenu, \xc5\xa1e pred prihodom v bolni\xc5\xa1nico. \xc4\x8ce bolnik \xc5\xa1e ni sam vzel tablete acetilsalicilne kisline (Aspirin), mu jo da zdravnik. Bolnik dobi tudi nitroglicerin (Nitrolingual) pod jezik, kisik po maski in morfij intravenozno (v \xc5\xbeilo). Sledi urgenten prevoz v bolni\xc5\xa1nico, med katerim je bolnik priklju\xc4\x8den na elektrokardiografski (EKG) monitor, kisik, ima periferni venski kanal in mo\xc5\xbenost takoj\xc5\xa1nje defibrilacije in o\xc5\xbeivljanja. _NEWLINE_V bolni\xc5\xa1nici se zdravljenje nadaljuje na podlagi EKG delitve infarkta na STEMI in NSTEMI. STEMI, pri katerih traja bole\xc4\x8dina manj kot 12 ur potrebujejo \xc4\x8dimprej\xc5\xa1njo in popolno in obstojno revaskularizacijo (ponovno vzpostavitev pretoka krvi) bodisi s trombolizo (raztapljanjem strdka) bodisi s perkutano koronarno intervencijo (PCI), s katero mehani\xc4\x8dno odpremo ven\xc4\x8dne arterije prek katetra vstavljenega skozi arterijo. Pri NSTEMI se oceni tveganje za razvoj koronarnih zapletov in bolj ogro\xc5\xbeeni dobijo dodatno antitromboti\xc4\x8dno zdravljenje (eptifibatid, tirofiban). Ti bolniki so tudi kandidati za zgodnji invazivni pristop, ki vklju\xc4\x8duje koronografijo (slikanje ven\xc4\x8dnih arterij) in bodisi perkutano (PCI) ali kirur\xc5\xa1ko (\xc5\xbeilni bypass iz. obvod)revaskularizacijo \xc5\xbee v 1 do 3 dneh po sprejemu v bolni\xc5\xa1nico. _NEWLINE_Bolnik z miokardnim infarktom potrebuje po odpustu iz bolni\xc5\xa1nice rutinsko in ve\xc4\x8dinoma do\xc5\xbeivljenjsko (\xc4\x8de ni kontraindikacij) jemati zdravila, za katera je dokazano, da izbolj\xc5\xa1ujejo pre\xc5\xbeivetje in kvaliteto \xc5\xbeivljenja. Sem spadajo acetilsalicilna kislina (Aspirin), blokatorji receptorjev beta ( \xce\xb2-blokatorji, beta blokerji), inhibitorji angiotenzinske konvertaze (ACEI) in statini (\xc4\x8de imajo povi\xc5\xa1ane ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe v krvi). Pri bolnikih s STEMI se uporablja tudi dodatna antitromboti\xc4\x8dna za\xc5\xa1\xc4\x8dita (klopidogrel, tirofiban...). Pomembno je tudi prepre\xc4\x8devanje ponovnih infarktov - prenehanje kajenja, normalizacija krvnega tlaka in krvnih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob, uravnavanje krvnega sladkorja, redna in zmerna telesna aktivnost...'