b'\n_START_ARTICLE_\nLudvik Nem\xc5\xa1ki\n_START_SECTION_\nDelitev cesarstva in dr\xc5\xbeavljanske vojne\n_START_PARAGRAPH_\nLudvik je otro\xc5\xa1tvo pre\xc5\xbeivel na dvoru svojega starega o\xc4\x8deta Karla Velikega. Ko je cesar Ludvik Pobo\xc5\xbeni leta 817 razdelil svoje cesarstvo med svoje sinove, je Ludvik dobil Bavarsko in pokrajine okoli nje, vendar je vladati za\xc4\x8del \xc5\xa1ele leta 825, ko se je vklju\xc4\x8dil v vojne z Vendi in Sorbi na vzhodni meji cesarstva. Leta 827 se je poro\xc4\x8dil s Hemo (Emo), sestro svoje ma\xc4\x8dehe Judite Bavarske. Njun o\xc4\x8de je bil Velf I., katerega posesti so se raztezale od Alzacije do Bavarske. Kmalu zatem se je za\xc4\x8del vme\xc5\xa1avati v spore zaradi Juditinih naporov, da zagotovi kraljestvo svojemu sinu Karlu Ple\xc5\xa1astemu, in bojev svojih bratov z njihovim o\xc4\x8detom._NEWLINE_Njegova vpletenost v prvo dr\xc5\xbeavljansko vojno je bilo omejena, v drugi pa sta ga brata Lotar, takrat kralj Italije, in Pipin, kralj Akvitanije, na\xc5\xa1\xc4\x8duvala, naj napade Alemanijo, ki jo je o\xc4\x8de dal nihovemu polbratu Karlu. Obljubila sta mu, da bo po novi delitvi cesarstva dobil ve\xc4\x8dje ozemlje. Leta 832 je z vojsko Slovanov napadel in osvojil Alemanijo, zato ga je o\xc4\x8de Ludvik Pobo\xc5\xbeni razdedinil. Njegovo dejanje ni imelo nobenega pomena, ker so uporni\xc5\xa1ki bratje o\xc4\x8deta ujeli in odstavili. Po njegovem ponovnem ustoli\xc4\x8denju je cesar sklenil mir s sinom Ludvikom Nem\xc5\xa1kim in mu leta 836 vrnil Bavarsko, ki je v resnici nikoli ni izgubil._NEWLINE_Pobudnik tretje dr\xc5\xbeavljanske vojne, ki se je za\xc4\x8dela leta 839, je bil Ludvik Nem\xc5\xa1ki. Zaradi pasu ozemlja, ki ga je dobil brat Karel, je Ludvik ponovno napadel Alemanijo. O\xc4\x8de se tokrat ni tako hitro odzval in Karel je bil prisiljen na umik na skrajni jugovzhodni del njegovega kraljestva, v Panonsko marko. Nazadnje so s silo sklenili mir.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavljanska vojna (840-843)\n_START_PARAGRAPH_\nKo je cesar Ludvik Pobo\xc5\xbeni leta 840 umrl in je Lotar zase zahteval celo cesarstvo, se je Ludvik Nem\xc5\xa1ki povezal s svojim polbratom Karlom Ple\xc5\xa1astim in v bitki pri Fontenoyu junija 841 porazil Lotarja in njegovega ne\xc4\x8daka Pipina II. Akvitanskega. Junija 842 so se bratje sestali na mirovnih pogajanjih na otoku na Saoni. Vsak od njih je imenoval \xc5\xa1tirideset predstavnikov, ki bi dolo\xc4\x8dili meje njihovega kraljestva. Pogajanja so se kon\xc4\x8dala s podpisom Verdunske pogodbe avgusta 843. Ludvik je dobil ve\xc4\x8dino ozemlja vzhodno od Rena (Vzhodnofrankovsko kraljestvo) in pokrajine okoli Speyerja, Wormsa in Mainza na levem bregu reke. V njegovo kraljestvo so bile vklju\xc4\x8dene Bavarska z glavnim mestom Regensburg, Turingija, Frankovska in Sa\xc5\xa1ka. Ludvika se zato lahko \xc5\xa1teje za ustanovitelja Nem\xc5\xa1kega kraljestva, \xc4\x8deprav so bili njegovi napori za ohranil enotnost dr\xc5\xbeave, jalovi. Leta 842 je zatrl vstajo stelingov na Sa\xc5\xa1kem, leta 844 pa podjarmil Obodrite in usmrtil njihovega kneza Gozmovila. Turingijski vojvoda Tahulf je zatem krenil na pohod proti \xc4\x8cehom, Moravcem in drugim plemenom, pri obrambi severnih meja pred pusto\xc5\xa1enjem Vikingov pa Ludvik ni bil najbolj uspe\xc5\xa1en.\n_START_SECTION_\nSpor s Karlom Ple\xc5\xa1astim\n_START_PARAGRAPH_\nLudvik Nem\xc5\xa1ki je leta 852 je poslal svojega sina Ludvika Mlaj\xc5\xa1ega v Akvitanijo, kjer je med plemstvom nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo nezadovoljstvo nad vladavino Karla Ple\xc5\xa1astega. Sin se je na pot odpravil \xc5\xa1ele leta 854 in se \xc5\xbee naslednje leto vrnil. Leta 853 in naslednjih nekaj let se je Ludvik Nem\xc5\xa1ki ve\xc4\x8dkrat posku\xc5\xa1al dokopati do prestola Zahodnofrankovkega kraljestva, kjer so bili, po pisanju Fuldskih letopisov (Annales Fuldenses), podlo\xc5\xbeniki razo\xc4\x8darani nad kruto vladavino Karla Ple\xc5\xa1astega. Na spodbudo svojih ne\xc4\x8dakov Pipina II. Akvitanskega in kralja Karla Provansalskega je Ludvik Nem\xc5\xa1ki leta 858 napadel bratovo kraljestvo. Karel Ple\xc5\xa1asti zaradi odpora plemstva ni uspel zbrati svoje vojske in je pobegnil v Burgundijo. Tega leta je Ludvik izdal listino z datumom \xc2\xbbprvo leto vladavine v Zahodni Franciji\xc2\xab. Zaradi izdaj in dezertacij v njegovi vojski in lojalnosti akvitanskih \xc5\xa1kofov do Karla Ple\xc5\xa1astega, je Ludvikov podvig propadel in se kon\xc4\x8dal s podpisom mirovne pogodbe v Koblenzu 7. junija 860._NEWLINE_Leta 855 je cesar Lotar umrl. Ludvik in Karel sta za\xc4\x8dela za nekaj \xc4\x8dasa sodelovati in kovati na\xc4\x8drte za delitev bratovega kraljestva. Pri tem so ju ovirali Lotarjevi sinovi Lotar II., ki je dobil Lotaringijo, Ludvik II. Italijanski, ki je dobil cesarski naslov in langobardsko \xc5\xbeelezno krono, in Karel Provansalski. Leta 868 so se v Metzu dogovorili o dokon\xc4\x8dni delitvi Lotaringije. Ko je Lotar II. leta 869 umrl, je bil Ludvik Nem\xc5\xa1ki te\xc5\xbeko bolan, njegova vojska pa se je vojskoval z Moravci, zato je Karlu Ple\xc5\xa1astemu uspela prisvojitev celega kraljestva. Ko je Ludvik Nem\xc5\xa1ki ozdravel, je bratu zagrozil z vojno. Sledil je podpis Meersenske pogodbe, s katero so Turingijo razdelili med zahtevnike.\n_START_SECTION_\nPonovna delitev cesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja leta je Ludvikove vladavine so zaznamovali upori nekaterih sinov. Najstarej\xc5\xa1i sin, Karlman, se je uprl leta 861 in ponovno dve leti kasneje. Po njem se je zgledoval drugi sin, Ludvik, kateremu se je pridru\xc5\xbeil brat Karel. Ludvik je bil leta 864 prisiljen odstopiti Bavarsko sinu Karlmanu, ki je neko\xc4\x8d tam \xc5\xbee vladal kot o\xc4\x8detov podkralj. Naslednje leto (865) je Ludvik razdelil \xc5\xa1e preostali del kraljestva. Sa\xc5\xa1ko, Frankovsko in Turingijo je dal Ludviku Mlaj\xc5\xa1emu, \xc5\xa0vabsko in Retijo pa Karlu Debelemu. Novica, da je cesar Ludvik II. Italijanski umrl, je povzro\xc4\x8dila spravo med o\xc4\x8detom in sinovi in Ludvikov poskus, da bi cesarsko krono dobil za svojega sina Karlmana. Na\xc4\x8drte sta prepre\xc4\x8dila Ludvik II., ki sploh ni umrl, in njegov stari tekmec Karel Ple\xc5\xa1asti._NEWLINE_Ludvik Nem\xc5\xa1ki se je za\xc4\x8del pripravljati na vojno in 28. avgusta 876 v Frankfurtu umrl. Pokopali so ga v opatiji Lorsch. Za seboj je pustil tri sinove in tri h\xc4\x8derke. Sinovi so spo\xc5\xa1tovali delitev kraljestva, ki je bila sklenjena deset let pred tem, kar je bilo v tistih \xc4\x8dasih nekaj neobi\xc4\x8dajnega._NEWLINE_Ludvika Nem\xc5\xa1kega se \xc5\xa1teje za najbolj kompetentnega vnuka Karla Velikega. Njegovo kraljestvo je bilo kljub napadom Skandinavcev, Ogrov, Slovanov in drugih dokaj varno. \xc5\xbdivel je v tesnem zavezni\xc5\xa1tvu s cerkvijo, do katere je bil zelo velikodu\xc5\xa1en, in izvajal njene na\xc4\x8drte za pokristjanjevanje podjarmljenih sosedov.'