b'\n_START_ARTICLE_\nMorska biologija\n_START_PARAGRAPH_\nMorska biologija ali biologija morja je panoga biologije, ki se ukvarja s preu\xc4\x8devanjem organizmov, \xc5\xbeive\xc4\x8dih v morjih, oceanih in drugih slanih ter polslanih (braki\xc4\x8dnih) vodah. Tesno se povezuje z oceanografijo, vedo o morjih nasploh. Svetovni oceani so ogromen \xc5\xbeivljenjski prostor - slana voda pokriva 71\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine Zemlje z globino do 11 km in predstavlja skupno osnovo izjemno raznolikih habitatov, od bazen\xc4\x8dkov na obali, ki jih polni bibavica, do odprtega morja (pelagiala), kjer so trdni predmeti prava redkost in predstavlja gladina edino ostro mejo. \xc4\x8clovek lahko brez pomo\xc4\x8di tehnologije prodre le v najplitvej\xc5\xa1o plast tega okolja do globine nekaj metrov ob obalah, zato je raziskanost v primerjavi s kopnim bistveno slab\xc5\xa1a._NEWLINE_Organizmi, ki oceane poseljujejo, predstavljajo znaten dele\xc5\xbe raznolikosti vsega \xc5\xbeivljenja na Zemlji in segajo od mikroorganizmov do ve\xc4\x8ddesetmetrskih kitov. Morska biologija je zato izredno ob\xc5\xa1irno podro\xc4\x8dje, ki se deli v ve\xc4\x8d poddisciplin, specializiranih za o\xc5\xbeje skupine, kot so ihtiologija (veda o ribah), fikologija (veda o algah) idr. Pomembna je tudi za razumevanje zemeljskih geolo\xc5\xa1kih ciklov, ki jih morski organizmi v znatni meri sooblikujejo, in trajnostno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje morskih virov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v morju\n_START_PARAGRAPH_\nPo trenutno sprejeti razlagi je morsko okolje kraj, kjer so potekale zgodnje faze evolucije od nastanka \xc5\xbeivljenja dalje. Zato je raznolikost \xc5\xbeivljenja v morju ve\xc4\x8dja od kopnega. Za primer, v morju \xc5\xbeivijo predstavniki 35 \xc5\xbeivalskih debel, od tega je 14 debel izklju\xc4\x8dno morskih, na kopnem pa predstavniki 11 debel in samo eno je izklju\xc4\x8dno kopensko. V za\xc4\x8detku 21. stoletja je bilo opisanih 300.000 vrst morskih organizmov, kar zna\xc5\xa1a zgolj 15\xc2\xa0% vseh opisanih vrst. Ocene o skupnem \xc5\xa1tevilu vrst se posledi\xc4\x8dno razlikujejo za ve\xc4\x8d velikostnih razredov, segajo 178.000 do ve\xc4\x8d kot 10 milijonov.\n_START_SECTION_\nVirusi in mikroorganizmi\n_START_PARAGRAPH_\nVirusi in njihov vpliv na morski ekosistem so \xc5\xa1e danes skoraj popolna neznanka, \xc4\x8deprav so verjetno pomemben dejavnik za delovanje mikrobne skupnosti v morju in s tem za cikle nutrientov. \xc5\xa0ele v za\xc4\x8detku 21. stoletja so postale dovolj dostopne molekularne in ra\xc4\x8dunske tehnike za obdelavo ogromnih koli\xc4\x8din podatkov (t. i. metagenomika) ter omogo\xc4\x8dile prvi neposreden vpogled v stra\xc5\xa1ansko mno\xc5\xbei\xc4\x8dnost in raznolikost mikrobnega sveta v morju. Za ponazoritev, samo v litru morske vode z gladine je obi\xc4\x8dajno vsaj 10 milijard mikrobov in 100 milijard virusov, ki so \xc5\xa1e skoraj vsi neidentificirani ter nekarakterizirani. Najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe znanih bakterij v morju predstavljajo proteobakterije seva SAR11, ki sestavljajo ve\xc4\x8d kot tretjino bakterijske populacije v povr\xc5\xa1inskih vodah in petino v mezopelagialu. Zanje je \xc5\xa1e pred kratkim veljalo prepri\xc4\x8danje, da so tako \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne zato, ker so odporne proti virusom, kasneje pa so biologi odkrili, da tudi njih napadajo virusi._NEWLINE_V vodi lebde\xc4\x8de organizme, ki niso sposobni aktivnega plavanja proti toku, ozna\xc4\x8dujemo s skupnim imenom plankton. Ve\xc4\x8dinoma ga sestavljajo mikroorganizmi, \xc4\x8deprav sodijo sem tudi nekateri makroskopski mnogoceli\xc4\x8darji. Plankton je osnova prehranjevalne verige v morju, saj vsebuje naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e primarne producente - mikroskopske rastline in alge oz. z drugim imenom fitoplankton. Sicer drobni, a zelo \xc5\xa1tevil\xc4\x8dni predstavniki fitoplanktona s fotosintezo fiksirajo v vodi raztopljen ogljikov dioksid in so eden klju\xc4\x8dnih dejavnikov v biogeokemijskih ciklih na globalni ravni. Med najpogostej\xc5\xa1imi predstavniki fitoplanktona so diatomeje in dinoflagelati. Vsi ti avtotrofi predstavljajo hrano za naslednji \xc4\x8dlen v verigi, zooplanktonske organizme, ki jih bodisi\xc2\xa0\xc2\xbbpasejo\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbeive, bodisi se prehranjujejo z odmrlimi ostanki, ki tonejo proti dnu. Zooplankton sestavljajo raznoliki organizmi, predvsem raki, med katerimi prevladujejo cepono\xc5\xbeci, pa tudi li\xc4\x8dinke \xc5\xa1tevilnih drugih skupin morskih organizmov. Na ra\xc4\x8dun\xc2\xa0\xc2\xbbmorskega snega\xc2\xab\xc2\xa0- odmrlih ostankov drugih planktonskih organizmov, ki tonejo proti dnu - lahko pre\xc5\xbeivijo tudi v ve\xc4\x8djih globinah, medtem ko je fitoplankton omejen na zgornjo plast, kamor \xc5\xa1e se\xc5\xbee son\xc4\x8dna svetloba.'