b'\n_START_ARTICLE_\nEndosimbioza\n_START_PARAGRAPH_\nEndosimbioza je tip so\xc5\xbeitja, pri katerem dolo\xc4\x8den organizem prebiva v telesu oz. telesni celici drugega, gostiteljskega organizma. Primeri tega so bakterije, ki ve\xc5\xbeejo du\xc5\xa1ik v koreninah metuljnic, proteobakterije v igloko\xc5\xbecih ter enoceli\xc4\x8dne alge iz rodu Symbiodinium, ki bivajo v koralah na koralnih grebenih. Izraz izhaja iz gr\xc5\xa1kih besed \xe1\xbc\x94\xce\xbd\xce\xb4\xce\xbf\xce\xbd: endon - znotraj in \xcf\x83\xcf\x8d\xce\xbd: s\xc3\xbdn - skupaj in \xce\xb2\xce\xaf\xcf\x89\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82: b\xc3\xadosis - \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Mnogo endosimbioz je obveznih (obligatnih), saj endosimbiont ali gostitelj ne more pre\xc5\xbeiveti brez drugega organizma; taki primer so mnogo\xc5\xa1\xc4\x8detinci iz rodu Riftia, ki hranila dobivajo od endosimbiontskih bakterij. Nekateri \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zajedavci, kot sta Wuchereria bancrofti in Mansonella perstans, bivajo v \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah kot vmesnih gostiteljih zaradi obvezne endosimbioze z bakterijami iz rodu Wolbachia._NEWLINE_V splo\xc5\xa1nem je sprejeto, da so se dolo\xc4\x8deni organeli v evkariontskih celic, predvsem mitohondriji in plastidi, kot so kloroplasti, razvili iz bakterijskih endosimbiontov. T. i. endosimbiontsko teorijo je osnoval ruski botanik Konstatin Mere\xc5\xa1kovski na za\xc4\x8detku 20. stoletja.'