b'\n_START_ARTICLE_\nCeljsko-avstrijska vojna\n_START_SECTION_\nVojna\n_START_PARAGRAPH_\nPovod za vojno je bil spor med Friderikom II. Celjskim in kr\xc5\xa1kim \xc5\xa1kofom Johannom Scholdermannom zaradi nekaterih posestev v bli\xc5\xbeini Celja. Posledi\xc4\x8dno so se plemi\xc5\xa1ke rodbine na Slovenskem (na podlagi obstoje\xc4\x8dih pogodb, sporazumov oz. sporov) razdelile na dva tabora: avstrijskega in celjskega._NEWLINE_V prvem delu vojne so Celjani uspe\xc5\xa1no zavzeli habsbur\xc5\xa1ka posestva v Posavju in na Dolenjskem kot tudi na avstrijskem \xc5\xa0tajerskem._NEWLINE_Leta 1440 so v Hainburgu podpisali premirje, ki je trajalo med 23. avgustom 1440 in 1. aprilom 1442. V sklopu premirja je kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Celjanom kot vojno od\xc5\xa1kodnino izro\xc4\x8dil ve\xc4\x8d gradov: Rogatec, Pil\xc5\xa1tanj, Pod\xc4\x8detrtek, Bizeljsko in Mokronog. Istega leta pa se je razplementela celjsko-ogrska vojna, v kateri je 1. marca 1441 celjska vojska premagala ogrsko vojsko pri Samoboru pod Gorjanci._NEWLINE_Kmalu po poteku premirja so tako Habsbur\xc5\xbeani kot Celjani zbrani nove sile; v tem delu vojne je bila prizori\xc5\xa1\xc4\x8de predvsem Kranjska. Celjani so neuspe\xc5\xa1no oblegali Ljubljano in Novo mesto; ti dve mesti, ki sta bili pod avstrijsko kontrolo, sta predstavljali zadnji ve\xc4\x8dji oviri za celjsko oblast med Dravo in Istro. Po neuspehu so se Celjani vrnili._NEWLINE_16. avgusta 1443 so v Dunajskem Novem mestu Celjani in Habsbur\xc5\xbeani podpisali premirje ter hkrati tudi medsebojno dedno pogodbo._NEWLINE_Celjani so v vojni pove\xc4\x8dali ozemlje, a jim ni uspelo strate\xc5\xa1ko povezati svojih ozemelj v celoto; pas Celovec-Ljubljana-Novo mesto je ostal v posesti Habsbur\xc5\xbeanov. Po izumrtju celjske rodbine pa so Habsbur\xc5\xbeani prevzeli celotno celjsko posest, s \xc4\x8dimer so pridobili nazaj tudi med vojno izgubljene posesti.'