b'\n_START_ARTICLE_\nLasa\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nLasa dobesedno pomeni \'kraj bogov\'. Stari tibetanski dokumenti in napisi omenjajo tudi ime Rasa za obmo\xc4\x8dje, kjer danes stoji tempelj Jokhang, kar naj bi pomenilo \'prostor za koze\', tudi Rawe Sa \'obzidan prostor za koze\', kar namiguje na to, da je bil to prvotno kraj namenjen kraljevi rezidenci za potrebe lova na gri\xc4\x8du Marpori. Ime Lasa je bilo prvi\xc4\x8d zabele\xc5\xbeeno leta 822 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja kot napis v samostanu Geqoin, kjer naj bi pisalo: \xc2\xbbV \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeivljenja svetega Tsampo Songtsana, so \xc5\xa1irili budisti\xc4\x8dne nauke v samostanu Jokhang, zgrajenem v Lasi\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDokumentirana zgodovina Lase sega 1300 let v preteklost. Pred tem obdobjem obstajajo zelo enostavni zapisi \xc5\xbee od 1. stoletja, sicer pa naj bi se posamezni dogodki prena\xc5\xa1ali zgolj ustno. Na Tibetanski planoti naj bi bila cela vrsta manj\xc5\xa1ih plemenskih dr\xc5\xbeavic, ki so se med seboj neprestano bojevale. Najve\xc4\x8dje med njimi so bile v dolinah velikih rek. To so bila plemena Yarlung, Zhangzhung in Supi._NEWLINE_Sredi 7. stoletja postane Songcen Gampo vodja plemena Yarlung. Svojo mo\xc4\x8d je raz\xc5\xa1iril vzdol\xc5\xbe reke Yarlung Tsangpo (v Indiji Brahmaputra), podjarmil ve\xc4\x8dino plemen med njimi Dagbo, Gongbo, Nangbo in Supi, poenotil Tibetansko planoto in ustanovil kraljestvo Tubo. Po osvojitvi kraljestva Zhangzhung na zahodu, je sede\xc5\xbe vlade iz gradu Chingwa Taktse preselil v okro\xc5\xbeje Chongye na jugozahodu doline Yarlung, v mesto Gyiqoiwotang (dana\xc5\xa1nja Lasa), kjer so leta 637 na gri\xc4\x8du Marpori zgradili prve objekte, predhodnice pala\xc4\x8de Potala._NEWLINE_V letih 639 do 641 Songcen Gampo osvojil celotno Tibetansko regijo in to utrdil tudi s porokama: najprej s princeso Bhrikuti iz Nepala, dve leti kasneje pa s princeso Wen Cheng s cesarskega dvora Tang. Princesa je prinesla s seboj kip Sakyamunija, enake velikosti kot Buda, ko je bil star 12 let. Prinesla je tudi koledarje, budisti\xc4\x8dne sutre, knjige o industriji in obrti ter medicinske knjige. Songcen Gampo za vero prevzame budizem, ki je bila tudi vera obeh princes. V letu 641 zgradi v Lasi tempelj Jokhang (prvotno ime Tr\xc3\xbclnang Tsulagkhang) in tempelj Ramoche v \xc4\x8dast dveh Budinih kipov, Akshobhya Vad\xc5\xbera (Buda v starosti osem let) in Jowo Sakyamuni (Buda v starosti dvanajst let). Lasa utrpi najve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo pod vladavino Langdarma v 9. stoletju, ko so bili sveti kraji uni\xc4\x8deni in oskrunjeni, imperij pa razdrobljen._NEWLINE_Od padca monarhije v 9. stoletju do nastopa 5. dalajlame, Lasa ni bila ve\xc4\x8d center politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di v tibetanski regiji. Postajala pa je vse pomembnej\xc5\xa1e religiozno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Do 15. stoletja je mesto Lasa samo rastlo, \xc5\xa1e posebej po tem, ko so v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini zgradili velike Gelugpa samostane ustanovitelja Tsongkhapa in njegovih u\xc4\x8dencev. Zgrajeni so bili trije samostani: smaostan Ganden, samostan Sera in samostan Drepung. Akademski dose\xc5\xbeki in politi\xc4\x8dno znanje so dokon\xc4\x8dno potisnili Laso v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Tibeta._NEWLINE_5. dalajlama, Lobsang Gyatso (1617\xe2\x80\x931682) zedini Tibet in leta 1642 preseli glavno administracijo v Laso, ki tako postane religiozno in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1645 se za\xc4\x8dne rekonstrukcija starega templja na mestu dana\xc5\xa1nje pala\xc4\x8de Potala na Rde\xc4\x8dem hribu in gradnja Potrang Karpo (Bela pala\xc4\x8da), ki je bila kon\xc4\x8dana leta 1648. Od tedaj dalje so jo uporabljali za zimsko rezidenco dalajlam. Potrang Marpo (Rde\xc4\x8da pala\xc4\x8da) je bila zgrajena med letoma 1690 in 1694. Ime Potala izhaja od gore Potalaka, misti\xc4\x8dnega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da predhodnika dalajlam, Bodhisatva Avalokite\xc5\x9bvara. V tem \xc4\x8dasu je bil precej pove\xc4\x8dan tudi tempelj Jokhang in velja za drugo najstarej\xc5\xa1o stavbo v Lasi za pala\xc4\x8do Potalo._NEWLINE_Okoli 17. stoletja nastane v Lasi osrednji trgovski center imenovan Barkhor. Po poro\xc4\x8danju jezuitskega misionarja Ippolita Desiderija iz leta 1716, naj bi bilo to mesto zelo svetovljansko. V njem naj bi trgovali tako Mongoli, Kitajci, Rusi (Moskov\xc4\x8dani), Armenci, Ka\xc5\xa1mirci, Nepalci in Severni Indijci. Tibet je izva\xc5\xbeal mo\xc5\xa1us, zlato, zdravilne rastline, krzno in jakovo meso, v zameno za sladkor, \xc4\x8daj, \xc5\xbeafran, perzijske turkize, evropski jantar in mediteranske korale. V 17. in 18. stoletju so se izmenjavali dalajlame od 5. do 8. V tem obdobju je Lasa u\xc5\xbeivala relativno stabilne politi\xc4\x8dne razmere, socialno stabilnost in hiter razvoj._NEWLINE_Gu\xc4\x81nd\xc3\xac mi\xc3\xa0o (\xe9\x97\x9c\xe5\xb8\x9d\xe5\xbb\x9f) ali tempelj Gesar Lhakhang je bil zgrajen leta 1792 na vrhu gore Bamare, 3 km ju\xc5\xbeno od pala\xc4\x8de Potala. Zgrajen je bil v po\xc4\x8dastitev poraza vojske [Gurke|Gurk]]._NEWLINE_Glavna vrata v staro mesto Lasa predstavlja stupa Pargo Kaling, ki vsebuje svete relikvije Bude Mindukpa._NEWLINE_Do 20. stoletja je bila Lasa tako sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Tibeta kot budizma nasploh. Tukaj so \xc5\xbeivele \xc5\xa1tevilne etni\xc4\x8dne in verske skupnosti, med njimi ka\xc5\xa1mirski muslimani, lada\xc5\xa1ki trgovci, Sikhi in kitajski trgovci in uradniki. V \xc4\x8dasu 5. dalajlame ka\xc5\xa1mirski muslimani pripeljejo v Laso muslimanskega svetnika Patno, Khair ud-Dina. Kitajski muslimani \xc5\xbeivijo v ju\xc5\xbeni \xc4\x8detrti, Nepalci na severu trga Barkhor. Prebivalci soseske Lubu so kitajski kmetje, ki so pri\xc5\xa1li iz Se\xc4\x8duana sredi 19. stoletja; kasneje so se mo\xc5\xbeje poro\xc4\x8dili s tibetanskimi \xc5\xbeenami in prevzeli tudi tibetan\xc5\xa1\xc4\x8dino za svoj jezik. _NEWLINE_V sredini 19. stoletja so zahodne sile za\xc4\x8dele infiltrirati v Tibet ljudi pod krinko misijonarskega dela, raziskovanja in poslovanja. Po[[Opijska vojna|opijski vojni] leta 1840, so britanski imperialisti za\xc4\x8deli vojno agresijo proti Tibetu. Lasa, kot prestolnica regije, je nosila najve\xc4\x8dje breme tega osvajanja. Od tega obdobja dalje je mesto izgubilo mir in stabilnost, ki ga je u\xc5\xbeivalo od srednjega veka dalje._NEWLINE_V prvi polovici 20. stoletja so v Laso pri\xc5\xa1li prvi evropski raziskovalci (Heinrich Harrer, .....)._NEWLINE_Cveto\xc4\x8da trgovina se je kon\xc4\x8dala s prihodom kitajske vojske leta 1950. S podpisom sporazuma za mirno osvoboditev Tibeta v maju leta 1951, se je centralna vlada Kitajske zavezala k izbolj\xc5\xa1anju \xc5\xbeivljenja dr\xc5\xbeavljanov v Tibetu. Do leta 1954 sta bili zgrajeni dve cesti: Se\xc4\x8duan-Tibet in Qinghai-Tibet, ki se kri\xc5\xbeata v Lasi. Ko je bil zgrajen tudi most \xc4\x8dez danes imenovano reko Lasa, so se Tibetanci nehali preva\xc5\xbeati s \xc4\x8dolni narejenimi iz ko\xc5\xbe. V Lasi so bile odprte prva sodobna bolni\xc5\xa1nica, osnovna in srednja \xc5\xa1ola ter gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. V severnem predmestju je bila zgrajena elektrarna in po ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d letih so nehali uporabljati svetilke na jakovo maslo._NEWLINE_Kitajska je okupirala Tibet in si ga pripojila. Leta 1959 je v Lasi izbruhnila vstaja Tibetancev proti kitajskim oblastem, ki ga je Kitajska brutalno zadu\xc5\xa1ila. Po tem je 14. dalajlama (\xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8di) pobegnil iz Lase i osnoval sede\xc5\xbe vlade v izgnanstvu v Dharmsali v Indiji. Kitajci so v \xc4\x8dasu kulturne revolucije (1966-1976), posku\xc5\xa1ali zatreti tibetansko kulturo in Laso spremeniti v kitajsko mesto. V prvih letih so tako na\xc4\x8drtno uni\xc4\x8devali samostane in zatirali budisti\xc4\x8dno vero. V Lasi je bilo okoli pala\xc4\x8de Potala tako zgrajenih \xc5\xa1est glavnih cest (100.000 m2 asfalta) in 50.000 m2 trgov ter poslovne in upravne stavbe in s tem je bila prakti\xc4\x8dno uni\xc4\x8dena stara osnova mesta. V \xc4\x8dasu kulturne revolucije, ko Tibetanci niso imeli osnovnih pogojev za \xc5\xbeivljenje, je Kitajska zgradila 1000 km dolg naftovod od Qinghaija do Lase preko gorovja Kunlunshan in Tangula. Odprt je bil leta 1976._NEWLINE_Leta 1978 je Kitajska vlada predstavila svojo novo politiko reform in odpiranja Tibeta. Aprila leta 1983 je dr\xc5\xbeavni svet odobril splo\xc5\xa1no urbanisti\xc4\x8dno zasnovo mesto Lasa. Centralna vlada je po letu 1980 prispevala sto milijonov juanov za za\xc5\xa1\xc4\x8dito in obnovo zgodovinske in kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine na obmo\xc4\x8dju Lase. V tem mestu je pribli\xc5\xbeno 200 kulturnih relikvij, samostanov in drugih znamenitosti. Od teh jih je 40 predmet posebnega varstva. Samostan Jokhang je bil prvi, ki je bil obnovljen in odprt za javnost. V nadaljevanju so bili obnovljeni \xc5\xa1e drugi pomembni samostani. Pala\xc4\x8da Potala je bila prenovljena od oktobra 1989 do avgusta 1994. Po letu 1990 je Kitajska spremenila odnos do Tibeta in omogo\xc4\x8dila ve\xc4\x8dji razvoj Avtonomne regije Tibet. V Laso so se spet vrnili dobri \xc4\x8dasi uspe\xc5\xa1nega trgovanja._NEWLINE_V Lasi je bilo v preteklosti 22 parkov, nekateri so bili dalj\xc5\xa1i od pol kilometra, v njih so se ljudje zbirali na piknikih in drugih dru\xc5\xbeabnih prireditvah (festivalih). Do danes so ostali le trije: park ob Poletni pala\xc4\x8di dalajlam, urejen v \xc4\x8dasu 7. dalajlame; majhen del parka Shugtri Lingka (sedaj \'Ljudski park\'); in park Lukhang. Vse ostalo je pozidano s stanovanjskimi bloki, pisarnami, voja\xc5\xa1nicami in drugim._NEWLINE_Med letoma 1987-1989 so bile Lasi velike demonstracije proti kitajski vladi pod vodstvom menihov in nun. Po turneji Deng Xiao Pinga v letu 1992, Laso razglasijo za posebno ekonomsko cono. Vsem vladnim uslu\xc5\xbebencem, njihovim dru\xc5\xbeinam in \xc5\xa1tudentom je bilo prepovedano opravljati bogoslu\xc5\xbeje, menihom in nunam pa prepovedan vstop v dr\xc5\xbeavne urade in v tibetanski univerzitetni kampus. Po uvedbi posebne ekonomske cone se je dotok kitajskih priseljencev zelo pove\xc4\x8dal in dramati\xc4\x8dno spremenil etni\xc4\x8dno sestavo prebivalcev v Lasi._NEWLINE_Leta 2000 je bilo zgrajeno 53 km\xc2\xb2 veliko urbanizirano obmo\xc4\x8dje za 170.000 priseljencev. Uradna statistika za mestno obmo\xc4\x8dje pravi, da v mestu \xc5\xbeivi 70% Tibetancev, 34,3%  Hanov, preostalih 2,7% so Hui, \xc4\x8deprav zunanji opazovalci sumijo, da je Tibetancev le \xc5\xa1e okoli 50-70\xc2\xa0%. Med priseljenimi Hani (Kitajci) je Lasa znana kot "Mali Se\xc4\x8duan".\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPrefektura Lasa obsega 30.000 km\xc2\xb2 in ima 700.000 prebivalcev, mesto samo pa obsega 544 km2 in ima  400.000 prebivalcev (stanje 2011)._NEWLINE_Mesto Lasa le\xc5\xbei v manj\xc5\xa1i kotlini ob reki Kyi (pritok reke Yarlung Tsangpo ) na nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 3600 m. Obkro\xc5\xbeena je z himalajskimi gorami vi\xc5\xa1jimi od 5.500 m. Reka Kyi, danes reka Lasa, te\xc4\x8de po ju\xc5\xbenem obrobju mesta. Tibetanci ji pravijo \'veseli modri valovi\'. Izvira v zasne\xc5\xbeenih gorah Nyainq\xc3\xaantanglha in je dolga 315 km. Severni del kotline je mo\xc4\x8dvirnat in nenaseljen, ceste potekajo med vzhodom in zahodom._NEWLINE_Mesto kot tudi prefektura je precej izolirana od ostalih delov Kitajske, saj do tukaj vodi le v zadnjih letih zgrajena \xc5\xbeeleznica Qingzang in njej vzporedna cestna povezava. Ostale ceste proti drugim provincam so zelo slabe in te\xc5\xbeko prevozne. Ena cesta vodi tudi v Nepal. V dolini reke Yarlung Tsangpo, 100 km vzhodno od mesta, je tudi letali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi svoje velike nadmorske vi\xc5\xa1ine ima Lasa hladno stepsko klimo z manj\xc5\xa1im vplivom monsunov, z zelo mrzlimi zimami in milimi poletji, vendar je v kotlini precej za\xc5\xa1\xc4\x8ditena pred ekstremnimi pojavi. Mesto ima skoraj 3.000 son\xc4\x8dnih ur na  leto in ga zato Tibetanci imenujemo "Oson\xc4\x8deno mesto". Najhladnej\xc5\xa1i mesec je januar s povpre\xc4\x8dno temperaturo -1,6 \xc2\xb0 C , najtoplej\xc5\xa1i mesec je junij z dnevnim povpre\xc4\x8djem 16,0 \xc2\xb0 C, \xc4\x8deprav so v juliju lahko no\xc4\x8di toplej\xc5\xa1e. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je 7,98 \xc2\xb0 C, ekstremne pa od -16,5 do 30,4 \xc2\xb0 C. V Lasi je letna koli\xc4\x8dina padavin 426 mm, de\xc5\xbe pada predvsem v juliju, avgustu in septembru, sneg pozimi redko pade pod nadmorsko vi\xc5\xa1ino 4000 m. Najbolj suh je januar z 0,8 mm padavin, najbolj vla\xc5\xbeen mesec je avgust s 120,6 mm. De\xc5\xbe pada ve\xc4\x8dinoma pono\xc4\x8di, zato je Lasa podnevi \xc5\xa1e vedno son\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVzdr\xc5\xbeevanje ravnote\xc5\xbeja med rastjo prebivalstva, okoljem, turizmom in storitvenimi dejavnostmi so glavni poudarki v razvoju prefekture in mesta v prihodnosti. V prefekturi Lasa se ve\xc4\x8dina prebivalstva \xc5\xa1e vedno ukvarja s tradicionalnim kmetijstvom in \xc5\xbeivinorejo. Panogi sta dobro razviti, predvsem je dobro razvita pridelava zelenjave in je\xc4\x8dmena, p\xc5\xa1enice, oljne ogr\xc5\xa1\xc4\x8dice, fi\xc5\xbeola in soje. Izrazit problem predstavlja erozija tal, zakisanje le-teh in izguba vegetacije. Samo mesto Lasa je tradicionalno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Tibeta. Na tem obmo\xc4\x8dju \xc5\xbee nekaj let delujejo obrati kemi\xc4\x8dne in avtomobilske industrije, kar povzro\xc4\x8da znatno onesna\xc5\xbeevanje okolja._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju prefekture je \xc5\xbeivahna proizvodnja izdelkov iz tekstila, usnja, plastike in vezenine. V skladu z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem turizma pa se razvija tudi proizvodnja izdelkov nacionalne obrti. V okolici kopljejo baker, svinec in cink, potekajo pa tudi raziskave povezane s pridobivanjem mineralne in geotermalne energije, ki se vse ve\xc4\x8d tudi uporablja. Mnogo vlagajo tudi v proizvodnjo son\xc4\x8dne energije, predvsem za ogrevanje vode._NEWLINE_Turisti\xc4\x8dna industrija prina\xc5\xa1a vse ve\xc4\x8dje prihodke celotni prefekturi. Sloni predvsem na privla\xc4\x8dnosti pala\xc4\x8de Potala, templja Jokang in poletne pala\xc4\x8de dalajlam - Norbulingka v samem mestu ter okoli\xc5\xa1kih samostanov, pa tudi na atraktivni Himalajski pokrajini._NEWLINE_V Lasi je precej velika tovarna preprog, ki zaposluje 300 delavcev, v glavnem \xc5\xbeensk. Preproge izva\xc5\xbeajo po celem svetu. V mestu je tudi velika pivovarna. Ustanovljena je bila leta 1988 in je najvi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8da pivovarna na svetu. Zaposluje 200 delavcev in proizvede preko 30.000 steklenic piva na dan. Investitor v pivovarno je Carlsberg, ki je po letu 2000 pivovarno precej pove\xc4\x8dal in posodobil. Tukaj je tudi najve\xc4\x8dja farmacevtska tovarna, ki zagotavlja zdravila za Tibet in druge dele Kitajske. Zgrajen je bil Telekom center, \xc5\xa1iri se opti\xc4\x8dno telekomunikacijsko omre\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina Lasan\xc4\x8danov, zlasti starej\xc5\xa1i, verujejo v tibetanski budizem. Ko starej\xc5\xa1i Lasan\xc4\x8dan zjutraj vstane, je njegova prva naloga dodati maslo v svetilke pred dru\xc5\xbeinskim sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem, zamenjati sveto vodo levo tiste, ki je bila zamenjana prej\xc5\xa1nji dan, moliti in se povzpeti na ravno streho, kjer za\xc5\xbege aromati\xc4\x8dne trave in rastline kot kadilo, darilo gorskemu bogu, bogu vode in dru\xc5\xbeinskemu hi\xc5\xa1nemu bogu._NEWLINE_Potem ko so opravljene te dajatve, se pridru\xc5\xbei ostalim vernikom pri obredni hoji v in okoli samostana Jokhang, ki jo opravi trikrat. Prvi\xc4\x8d, verniki hodijo notranji krog okoli kipa Sakyamuni, ustanovitelja budizma, v samostanu Jokhang, drugi\xc4\x8d, hodijo srednji krog po ulici Barkor, ob robu samostana in tretji\xc4\x8d, hodijo zunanji krog okoli pala\xc4\x8de Potala in po drugih delih Lase. Hodijo v smeri urinega kazalca, \xc5\xa1tejejo jagode molilnega venca v svojih rokah, vrtijo molilni mlin\xc4\x8dek in pojejo molitve. Obi\xc4\x8dajno hodijo zunanji krog, ki se imenuje "Lingkor" zgodaj zjutraj, srednji krog, imenovan "Barkor" pa v ve\xc4\x8dernih urah. Med tradicionalno slovesnostjo, ki poteka v prvem tibetanskem mesecu in med praznikom Sagya Dawa v \xc4\x8detrtem tibetanskem mesecu, imajo obredni sprehodi bolj\xc5\xa1i u\xc4\x8dinek, zato je v tem \xc4\x8dasu veliko ve\xc4\x8d ljudi na teh sprehodih._NEWLINE_Veliko ljudi izvaja tudi prostracije pred svetimi predmeti. Med verskimi prazniki, Lasan\xc4\x8dani radi dodajajo maslo v svetilke pred Budove kipe na razli\xc4\x8dnih mestih: v Jokhang-u in samostanu Ramoche; na Zhaibungu, v samostanih Sera in Gandain, ki sta predmestju Lase, v samostan Razheng v ob\xc4\x8dini Lhunzhub; v samostan Cupur v ob\xc4\x8dini Doilungdeqen, v samostan Zhigung v ob\xc4\x8dini Maizhokungka in celo v samostan Samye v Shannanu._NEWLINE_V letih tibetanskega konja, ovce in opice se ve\xc4\x8d ljudi sprehodi okoli obrednih svetih gora in svetih jezer. Okoli gore Kangdese in jezera Mapam Yumco hodijo v letu tibetanskega konja; okoli gore Nyainqentanglha in jezera Nam v letu tibetanske ovce in okoli gore Zhari v Shannanu ter gore Dechong v Maizhokungka v letu tibetanske opice. Lasan\xc4\x8dani sodelujejo v teh aktivnostih tako zaradi vere, kot v turisti\xc4\x8dnem smislu. Povabijo tudi menihe, da z njimi molijo za mir in sre\xc4\x8do na za\xc4\x8detku in koncu leta ali ob nepri\xc4\x8dakovanih in nesre\xc4\x8dnih dogodkih.\n_START_SECTION_\nMestne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nLasa ima mnogo zgodovinskih znamenitosti, od katerih so na UNESCO-vem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine pala\xc4\x8da Potala, tempelj Jokhang in letna pala\xc4\x8da dalajlam Norbulingka. Od leta 1960 dalje, v \xc4\x8dasu kulturne revolucije na Kitajskem, je bilo mnogo objektov uni\xc4\x8denih ali po\xc5\xa1kodovanih. Po letu 1980 so se pri\xc4\x8dela obnovitvena dela._NEWLINE_Pala\xc4\x8da Potala, poimenovana po gori Potalaka, bivali\xc5\xa1\xc4\x8du Bodhisatva Avalokitesvara, je bila glavna rezidenca dalajlam. Po tem ko je 14. dalajlama pobegnil v Indijo (med tibetansko vstajo leta 1959), je Kitajska vlada pala\xc4\x8do spremenila  v muzej. Prvotna pala\xc4\x8da je bila uporabljena kot mesto za meditacijo kralju Songtsen Gampu, ki jo je zgradil leta 637. Lozang Gyatso, veliki 5. dalajlama, je za\xc4\x8del z gradnjo dana\xc5\xa1nje pala\xc4\x8de Potala v letu 1645 po tem, ko je eden od njegovih duhovnih svetovalcev, Konchog Chophel (\xe2\x80\xa0 1646) izjavil, da je lokacija idealna za sede\xc5\xbe vlade, ki se je do tedaj nahajala med samostanoma Drepung in Sera v bli\xc5\xbeini Lase. Pala\xc4\x8da je do\xc5\xbeivela obnovitvena dela tudi med letoma 1989 do 1994, ko je bila vpisana na seznam Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Steber Zhol, ki stoji v parku za pala\xc4\x8do Potala je verjetno iz leta 764 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Kamnit steber iz leta 764 ali malo kasneje, Zhol ali D\xc3\xb6ring Chima,  je prvotno stal v vasi Zhol ob vzno\xc5\xbeju Potale. Danes stoji steber zanemarjen v novem parku pod pala\xc4\x8do Potala. Na njem naj bil najstarej\xc5\xa1i primer tibetanskega zapisa._NEWLINE_Steber vsebuje posvetilo slavnemu tibetanskemu generalu  in opis njegovih zaslug za kralja, med njimi pohodi proti Kitajski, ki so dosegli vrhunec s kratko osvojitvijo kitajskega glavnega mesta Chang\'an (modern Xian) leta 763 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, ko so Tibetanci za cesarja za\xc4\x8dasno nastavili sorodnika princese Jincheng Gongzhu (Kim-sheng Kong co), kitajske \xc5\xbeene Mea Agtsoma, o\xc4\x8deta Trisong Detsen\'s._NEWLINE_Chokpori ali \'\xc5\xbdelezna gora\' je sveti gri\xc4\x8d, ki se nahaja ju\xc5\xbeno od pala\xc4\x8de Potala. To je ena od \xc5\xa1tirih svetih gorah osrednjega Tibeta in skupaj z dvema drugima gri\xc4\x8dema v Lasi predstavljajo "tri za\xc5\xa1\xc4\x8ditnike Tibeta": Chokpori (Vajrapani), Pongwari (Mand\xc5\xbeu\xc5\xa1rija) in Marpori (Avalokiteshvara)._NEWLINE_V Lasi je tudi ena najbolj znanih medicinskih \xc5\xa1ol v Tibetu, znana kot Mentsikhang. Ustanovljena je bila leta 1413. Ustanovil jo je Lobsang Gyatso, veliki 5. dalajlama, dogradil pa jo je regent Sangye Gyatso (Sangs-rgyas rgya-mtsho) pred koncem leta 1697._NEWLINE_Lingkhor je sveta pot. To je romarska pot okoli pala\xc4\x8de Potala, skozi stari del Lase in okrog gri\xc4\x8da Chokpori in je dolga 8 km. Neko\xc4\x8d je bilo na njej polno romarjev, ki tukaj izvajali prostracije. Romarska pot vodi skozi parke, ki jih Tibetanci uporabljajo za piknike, tukaj se prirejajo poleti razni festivali. Moderna Lasa je  del poti Lingkhor zabrisala._NEWLINE_Pala\xc4\x8da Norbulingka z okoli\xc5\xa1kim parkom le\xc5\xbei v zahodnem delu Lase. Park obsega 36 hektarov in je najve\xc4\x8dji urejen vrt v Tibetu. Zgrajen je bil leta 1755 in je slu\xc5\xbeil poletni rezidenci dalajlam do 14., ki \xc5\xbeivi v izgnanstvu. Norbulingka je bil leta 1988 razgla\xc5\xa1en za kulturni spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena. Leta 2001 je Centralni komite kitajske vlade na svoji  4. seji Tibetu nalo\xc5\xbeil obnoviti pala\xc4\x8do v prvotni obliki. Od tedaj se tukaj vr\xc5\xa1i  festival Sho Dun. Festival se vr\xc5\xa1i v sedmem tibetanskem mesecu v prvih sedmih dneh po polni luni, kar ustreza juliju in avgustu po gregorijanskem koledarju._NEWLINE_Barkhor je obmo\xc4\x8dje v starem delu mesta z ozkimi ulicami in javnim trgom, ki se nahajajo okoli templja Jokhang in je najbolj priljubljena romarska pot, danes pa tudi turisti\xc4\x8dna pot. Sprehod je dolg pribli\xc5\xbeno en kilometer in obkro\xc5\xbei celoten tempeljski kompleks Jokhang oziroma samostan Muru Nyingba, nekdanji sede\xc5\xbe dr\xc5\xbeavnega sveta v Lasi ter \xc5\xa1tevilne pomembne stavbe, vklju\xc4\x8dno Tromzikhang in Jamkhang. Tam so \xc5\xa1tirje veliki kamniti gorilniki kadila (sangkangs) na \xc5\xa1tirih glavnih smereh, iz katerih se je v\xc4\x8dasih neprestano kadilo, kar naj bi ugajalo bogovom, ki \xc5\xa1\xc4\x8ditijo Jokhang. Ve\xc4\x8dina starih ulic in stavb je bila v zadnjem obdobju podrta. Nadomestile so jih \xc5\xa1ir\xc5\xa1e ulice in nove stavbe. Nekatere stavbe v Barkhorju so bile po\xc5\xa1kodovane v nemirih leta 2008._NEWLINE_Barkhor je tudi trgovalna ulica. Trgovci v majhnih trgovinah in na stojnicah na ulici prodajajo veliko nenavadnih in o\xc4\x8darljivih predmetov, tako za versko kot sekularno uporabo. Prodajajo predmete kot so zastave, molitveniki, Bude, amuleti, krzno, klobuki, kravji zvonci, bakreni \xc4\x8dajniki, lesene kadi, no\xc5\xbei z intarzijami in nakit s turkizi in drugimi dragulji. Prav tako so zanimive eksoti\xc4\x8dne Tibetanske operne maske in kostumi._NEWLINE_Tempelj Jokhang je na Trgu Barkhor v starem delu mesta Lasa. Za ve\xc4\x8dino Tibetancev je to najbolj sveto in pomembno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v Tibetu. To naj bi veljalo za vse sekte, \xc4\x8deprav je trenutno pod nadzorom sekte Gelugpa. Skupaj s pala\xc4\x8do Potala je tudi najbolj priljubljena turisti\xc4\x8dna znamenitost v Lasi. Je del Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ta tempelj je \xc5\xbee stoletja osrednji cilj romanja budistov iz celotne Tibetanske planote. Romanje (kro\xc5\xbeenje) v tibetan\xc5\xa1\xc4\x8dini znano kot kora je ozna\xc4\x8deno s \xc5\xa1tirimi velikimi kamnitimi gorilniki kadila, ki stojijo na vogalih tempeljskega kompleksa. Tempelj Jokhang ima stre\xc5\xa1no konstrukcijo iz pozla\xc4\x8denih bronastih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic. Arhitekturni slog temelji na indijskem slogu vihara, kasneje raz\xc5\xa1irjenim z me\xc5\xa1anico nepalskega in sloga dinastije Tang. V templju so obnovljeni kipi Chenresig Padmasambhave, kralja Songcen Gampa in njegovih dveh nevest, princese Wen Cheng (ne\xc4\x8dakinje cesarja Taizong iz dinastije Tang na Kitajskem) in princese Bhrikuti iz Nepala ter drugi pomembni predmeti._NEWLINE_Skozi stoletja je tempelj Jokhang do\xc5\xbeivel veliko prenov, vendar pa je osnovna postavitev stara in se razlikuje od mnogih drugih tibetanskih verskih objektov, Bistvena razlika je orientacija stavbe vzhod-zahod tako, da glavni del gleda proti Nepalu v \xc4\x8dast princesi Bhrikuti._NEWLINE_Tempelj Ramoche velja za drugi najpomembnej\xc5\xa1i tempelj v Lasi. Nahaja se na severozahodnem delu mesta, ter obsega  povr\xc5\xa1ino 4.000 m2. Tempelj je bil delno uni\xc4\x8den leta 1960. Izginil je tudi znameniti bronasti kip, katerega spodnji del so leta 1983 na\xc5\xa1li v smeteh v Lasi, zgornjo polovico pa v Pekingu. Kip se sedaj nahaja v templju Ramoche in  je bil leta 1986 delno obnovljen, dokon\xc4\x8dno pa so po\xc5\xa1kodbe sanirali do leta 1993._NEWLINE_Tibetanski muzej je uradni muzej Avtonomne regije Tibet in je bil odprt 5. oktobra 1999. To je prvi velik sodoben muzej s stalno zbirko pribli\xc5\xbeno 1000 predmetov razvr\xc5\xa1\xc4\x8denih po zgodovinskih obdobjih. Tukaj so primeri tibetanske umetnosti in arhitekture, kot so vrata in tramovi, predmeti iz \xc5\xbeivljenja Tibetancev in drugi. Nahaja se v neposredni bli\xc5\xbeini pala\xc4\x8de Norbulingkha. Muzej je razdeljen na tri glavne dele: glavna razstavna dvorana, ljudski kulturni vrt in upravni del._NEWLINE_Spomenik miroljubni osvoboditvi Tibeta je bil postavljen na trgu pod pala\xc4\x8do Potala maja 2002, v po\xc4\x8dastitev 51. obletnice 17. to\xc4\x8dke sporazuma za mirno osvoboditev Tibeta in delu pri razvoju avtonomne regije. 37 m visok betonski spomenik je oblikovan kot stiliziran Mount Everest, ime spomenika je vklesano s kaligrafsko pisavo nekdanjega predsednika Jiang Zemina, ostali napisi pa opisujejo socialno-ekonomski razvoj  Tibeta v zadnjih petdesetih letih.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu je nekaj no\xc4\x8dnih lokalov, ki delujejo kot nekak\xc5\xa1en kabaret, v katerem izvajalci pojejo v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini, tibetan\xc5\xa1\xc4\x8dini in nepalsko. Plesalci so oble\xc4\x8deni v tradicionalno tibetansko no\xc5\xa1o. Prav tako je nekaj manj\xc5\xa1ih lokalov z \xc5\xbeivo glasbo, kjer stre\xc5\xbeejo tudi hrano in so namenjeni predvsem tujim turistom.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji in navade\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodovini Tibeta je nastalo veliko obi\xc4\x8dajev in navad. V tem delu sveta je v uporabi tibetanski in son\xc4\x8dni koledar. Pogrebi in poroke se izvajajo glede na tibetanske obi\xc4\x8daje._NEWLINE_Ko \xc4\x8dlovek umre povabijo lame, da vodijo obredne molitve. Sorodniki umrlega darujejo v samostanih vbogajme, \xc4\x8dujejo ob pokojniku sedem krat po sedem dni, pri \xc4\x8demer se vsak sklop kon\xc4\x8da z \xc5\xbealnimi dejavnosti. V tem 49-dnevnem obdobju, sosedje in sorodniki ne pojejo, ple\xc5\xa1ejo in celo ne govorijo glasno. Glede pogrebnih slovesnosti, prevladuje nebe\xc5\xa1ki pokop. Najbolj znani grobi\xc5\xa1\xc4\x8di za te namene sta vzhodno od samostana Sera v severnem predmestju Lase in Palbengang. Tibetanci so prepri\xc4\x8dani, da, ko je nekdo mrtev natanko eno leto, se vrne na svet. V tem \xc4\x8dasu sorodniki povabijo prijatelje, da pojejo in ple\xc5\xa1ejo doma v po\xc4\x8dastitev novemu \xc5\xbeivljenju pokojnikove du\xc5\xa1e._NEWLINE_Lasan\xc4\x8dani posve\xc4\x8dajo veliko pozornosti poro\xc4\x8dni slovesnosti. Ko se mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenska zaljubita, se njihovi star\xc5\xa1i sestanejo in odlo\xc4\x8dijo o zakonu. Nova dru\xc5\xbeina se oblikuje skozi obrede, kot so "prositi za roko \xc5\xbeene", "obdobje zaroke", "priti po nevesto na dom," in "poro\xc4\x8dni obred". Ob vsakem od teh obredov se pije in poje. V preteklosti je morala nevesta jahati konja in je morala vstopiti v dom svojega bodo\xc4\x8dega mo\xc5\xbea pred vzhodom Venere. Isto velja tudi za mo\xc5\xbea, ki se je poro\xc4\x8dil v dru\xc5\xbeino bodo\xc4\x8de \xc5\xbeene. Za poroko je potrebno prihraniti precej denarja. Na nevestini poti morajo biti pripravljene tri ali \xc5\xa1tiri postaje za pitje. Poro\xc4\x8dni obred obi\xc4\x8dajno traja od tri do pet dni. V tem obdobju doma\xc4\x8dini in gostje jejo in pijejo kolikor zmorejo.\n_START_SECTION_\nPrazniki\n_START_PARAGRAPH_\nV Lasi praznujejo ve\xc4\x8d kot 30 praznikov na leto. Vsak praznuje glede na svoje ekonomske zmo\xc5\xbenosti in socialni polo\xc5\xbeaj. Pred letom 1959, ko so bili Lasan\xc4\x8dani bolj revni, so se zabavali tako, da so pokazali svojo nadarjenost. Zaradi tega je bila ve\xc4\x8dina praznikov zabavnih. V zadnjih letih so prazniki bolj folkloro obarvani._NEWLINE_Tibetansko Novo leto je najpomembnej\xc5\xa1i praznik. Ob zori prvega dne prvega meseca, v skladu s tibetanskim koledarjem, se Lasan\xc4\x8dan lepo oble\xc4\x8de in gre zajet prvo vedro vode k izviru reke ali k svetemu vodnjaku. Sve\xc5\xbeo vodo uporablja za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje Bude in za pripravo \xc4\x8daja z maslom na dan novega leta. Po tem doda maslo v gorilnike za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje kipa Bude v samostanih Jokhang-u in Romache. Ko sonce vzide se ljudje podajo na ulice in v rokah nosijo Chosu Qema. Vsem \xc5\xbeelijo "Sre\xc4\x8dno novo leto," vo\xc5\xa1\xc4\x8dijo si med seboj, pojejo in ple\xc5\xa1ejo. Drugi dan gredo na obisk. Tretji dan se povzpnejo na strehe svojih domov in zamenjajo stare pisane molilne zastavice z novimi za molitev za sre\xc4\x8do._NEWLINE_Vabilo na veliko slovesnost poteka od 4. do 25. dne prvega tibetanskega meseca. Lame iz samostanov Zhaibung, Sera in Gandain se zbirajo v samostanu Jokhang v Lasi ter prebirajo budisti\xc4\x8dne sutre, delajo izpite za akademski naslov Geshi in pobirajo milo\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki jo dajejo razli\xc4\x8dne dobrotniki, izvajajo verske obrede in druge dejavnosti. Na ve\xc4\x8der 15. dne prvega tibetanskega meseca dodajo maslo svetilkam pred kipe Bude. V tibetan\xc5\xa1\xc4\x8dini se to imenuje Gyiaqoiba in poudarja vabilo na veliko slovesnost. Na ulici Barkor, ki se vije okoli samostana Jokhang je veliko, ve\xc4\x8d metrov visokih, lesenih okvirjev, s \xc5\xa1tevilnimi velikimi svetilkami z gore\xc4\x8dim maslom. Ove\xc5\xa1eni so s pisanimi maslenimi skulpturami v obliki redkih \xc5\xbeivali, dobrimi liki Bude, kar vse pripoveduje verske zgodbe in legende. Na 25. dan je konjska dirka, na 26. dan pa potekajo tekmovanja v spretnosti jahanja in streljanja._NEWLINE_Praznik Sagya Dawa se praznuje 15. dan \xc4\x8detrtega tibetanskega meseca. Legenda pravi, da je Sakyamuni, ustanovitelj budizma, na ta dan umrl. V spomin na Budo, se privr\xc5\xbeenci ritualno sprehodijo, ob tem \xc4\x8dastijo Budo, dajejo vbogajme lamam in se vzdr\xc5\xbeijo u\xc5\xbeivanja mesa._NEWLINE_Praznik Dan darovanja kadila se praznuje 15. dan v 5. tibetanskem mesecu,. Na ta dan, ki se imenuje Choling Gyaisang Tibetanec, Lasan\xc4\x8dan oble\xc4\x8de svojo najbolj\xc5\xa1o obleko in za\xc5\xbege aromati\xc4\x8dne rastline za kadilo v dvorani Bele Lhamo v samostanu Jokhang, na gori Yaowangshan ter na gori Dharma ju\xc5\xbeno od Lase, s \xc4\x8demer po\xc4\x8dastijo nebe\xc5\xa1ka bo\xc5\xbeanstva in varuhe budisti\xc4\x8dnega nauka. Temu obredu sledi obisk lingka gozda, kjer pojejo, ple\xc5\xa1ejo, pe\xc4\x8dejo na \xc5\xbearu in dihajo sve\xc5\xbe zrak._NEWLINE_Praznik Obredne hoje okoli svete gore poteka 4. dan 6. tibetanskega meseca. V tibetan\xc5\xa1\xc4\x8dini se imenuje Zhuba Ceshi in je posve\xc4\x8den prvemu obratu kolesa Darma, ki ga je opravil Sakyamuni. Na ta dan gredo mladi mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske v Lasi na obisk gorskih samostanov v severnem predmestju. Povzpnejo se na goro in po pti\xc4\x8dje pogledajo na okolico. Nosijo pokrivala narejena iz trave, drevesnih vej in gozdnih sade\xc5\xbeev, ki jih pojejo tibetanske \xc5\xbeivali, ki se potikajo tam naokoli. Po vrnitvi se s \xc4\x8dajem in vinom pozdravijo s svojimi sorodniki v parkih Xungar Lingka in Zhachi Lingka. Tam so v rekreativne namene pripravljeni \xc5\xa1otori._NEWLINE_Praznik Shoton (Pitje kislega mleka) poteka v prvih dneh 7. tibetanskega meseca. To je najbolj \xc5\xbeivahen festival v letu. V \xc4\x8dasu praznovanja Lasan\xc4\x8dani obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo lingka gozdove. 30. dan  6. tibetanskega mesec, po\xc4\x8dastijo Budo v samostanu Zhaibung. Nosijo bele in modre obrazne maske. Tibetanske pevske skupine prihajajo iz razli\xc4\x8dnih delov Tibeta in za to prilo\xc5\xbenost nastopajo. Na prvi dan 7. tibetanskega meseca se Lasan\xc4\x8dani zberejo v Norbu Lingka, kjer pijejo kislo mleko in gledajo glasbeno predstavo. Festival traja ve\xc4\x8d dni zapored._NEWLINE_Praznik Ongkor se praznuje v 7. tibetanskem mesecu. V tibetan\xc5\xa1\xc4\x8dini Ong pomeni "polje" in kor pomeni "hoja po terenu". V \xc4\x8dasu tega praznika kmetje hodijo okrog svojih polj, preden za\xc4\x8dnejo s spravilom pridelkov. Prirejajo konjska in strelska tekmovanja, v krogu ple\xc5\xa1ejo tradicionalne plese, ki so zna\xc4\x8dilni za posamezne vasi ali obmo\xc4\x8dje mesta._NEWLINE_Praznik kopanja se vr\xc5\xa1i v za\xc4\x8detku 8. tibetanskega meseca. Praznik traja sedem dni. V tem obdobju se pojavi zvezda Chishan. Mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske, stari in mladi, se gredo kopat v bli\xc5\xbenje reke in jezera. Legenda pravi, da bodo tisti, ki se bodo kopali v re\xc4\x8dni vodi v tem \xc4\x8dasu, fizi\xc4\x8dno mo\xc4\x8dni. Po praznikih \xc5\xbee prihaja jesen, zato zelo malo ljudi obi\xc5\xa1\xc4\x8de tudi lingka gozd._NEWLINE_Praznik Gandain Ngaqoi poteka na 25. dan v 10. tibetanskem mesecu. Na ta dan je umrl Zongkapa, ustanovitelja Gelug-a sekte tibetanskega budizma. Na ve\xc4\x8der tega dne Lasan\xc4\x8dani jedo juho s p\xc5\xa1eni\xc4\x8dnim testom in v \xc4\x8dast gospodarja pri\xc5\xbegejo maslene svetilke na strehah svojih hi\xc5\xa1 ali na oknih. Zato se to praznovanje imenuje tudi "praznik maslenih svetilk"._NEWLINE_Praznik Gudou je na 29. dan v 12. tibetanskem mesecu. Zve\xc4\x8der tega dne se zberejo razli\xc4\x8dne dru\xc5\xbeine, da bi jedle juho s p\xc5\xa1eni\xc4\x8dnim testom in s tem pomirile zle sile in pozdravile ugodne.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPred letom 1959 v Lasi in Tibetu ni bilo \xc5\xa1ol v sodobnem pomenu besede. Bilo je le nekaj tradicionalnih \xc5\xa1ol. Eno so vodili menihi v pala\xc4\x8di Potala s 40-50 u\xc4\x8denci, drugo v samostanu Jokhang s pribli\xc5\xbeno 20 u\xc4\x8denci ter v Medicinski in administrativni \xc5\xa1oli (Moinzekang) za medicinsko in uradni\xc5\xa1ko izobrazbo z do 100 \xc5\xa1tudenti. Vse tri \xc5\xa1ole skupaj so imele vsega 180 \xc5\xa1tudentov. Nekaj \xc5\xa1ol je bilo v zasebni lasti, imele so zelo malo u\xc4\x8dencev, nau\xc4\x8dili so jih tibetan\xc5\xa1\xc4\x8dine in ra\xc4\x8dunanja. Otroci navadnih dru\xc5\xbein si niso mogli privo\xc5\xa1\xc4\x8diti \xc5\xa1olanja, zato je bilo ve\xc4\x8d kot 90 odstotkov ljudi v Tibetu nepismenih._NEWLINE_To stanje se je spremenilo \xc5\xa1ele po demokrati\xc4\x8dnih reformah po letu 1959. V zadnjih 40 letih se je v Lasi oblikoval dober izobra\xc5\xbeevalni sistem. Vsebuje kombinacijo vrtcev, osnovnih in srednjih \xc5\xa1ol in \xc5\xa1ol na vi\xc5\xa1ji stopnji. Od leta 1985 je centralna vlada v Tibetu ustanovila 67 srednjih \xc5\xa1ol in tibetanske razrede na univerzah v notranjosti Kitajske. Te so usposobile nekaj 10.000 tibetanskih \xc5\xa1tudentov, od tega jih 5.000 svoj \xc5\xa1tudij nadaljuje na univerzah ali so se zaposlili. Danes Lasan\xc4\x8dani ponosno po\xc5\xa1iljajo svoje otroke v \xc5\xa1ole._NEWLINE_Tibetanska univerza je glavna univerza v Avtonomni regiji Tibet. Njen sede\xc5\xbe je v Lasi. Predhodnica dana\xc5\xa1nje je bila ustanovljena leta 1952, dana\xc5\xa1nja univerza pa deluje od leta 1985 in jo financira kitajska vlada. Ima pribli\xc5\xbeno 8000 \xc5\xa1tudentov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeleznica Qinghai\xe2\x80\x93Tibet poteka najprej proti severu do Gulmuda, nato proti vzhodu do Xininga. Odsek proge od Lase do Golmuda poteka po Tibetanski visoki planoti. Ta odsek se pona\xc5\xa1a z zapisi kot: najvi\xc5\xa1ja \xc5\xbeeleznica na svetu (prelaz Tanggula  - nm.v. 5072m) in najvi\xc5\xa1jim \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim predorom na svetu (Fenghuoshan - nm. v.: 4905m). Vlak vozi mimo slanega jezera Chaerhan, preko prelaza Kunlun, pre\xc4\x8dka reko Tuotuo, travnato pokrajino Changtang in severno tibetansko planoto, mimo slanega jezera Nam in vro\xc4\x8dih vrelcev Yambajan in skozi dramati\xc4\x8dno gorsko pokrajino. Ves \xc4\x8das spremljajo potovanje slikovite vasi ob progi in \xc4\x8drede jakov. Ve\xc4\x8d kot 80% proge poteka na nadmorski vi\xc5\xa1ini nad 3.962 m, polovica proge je zgrajena na permafrostu, kar je predstavljajo prvovrsten tehni\xc4\x8dni problem. Za lokomotive so bili zasnovani posebni dizelski motorji z mo\xc4\x8djo 3800 KM, ki lahko delujejo u\xc4\x8dinkovito pri teh nadmorskih vi\xc5\xa1inah; za zmanj\xc5\xa1anje onesna\xc5\xbeevanja ob progi je bil zasnovan notranji sistem za odstranjevanje odpadkov. Na tem odseku se v kabine dovaja tudi dodaten kisik za bolj\xc5\xa1e po\xc4\x8dutje potnikov. Odsek proge Lasa-Golmud je bil predan prometu \xc5\xa1ele leta 2006. Med Golmudom in Xiningom vozi vlak mimo jezera Qinghai  - najve\xc4\x8djega jezera na Kitajskem. Od tu dalje pa \xc5\xbeeleznica povezuje Peking.\n_START_SECTION_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de Gonggar se nahaja pribli\xc5\xbeno eno uro vo\xc5\xbenje (100 km) vzhodno od mesta. Lasa je povezana z ve\xc4\x8d kitajskimi mesti, vklju\xc4\x8dno s Pekingom in Chengdujem pa tudi z Katmandujem v Nepalu. Do letali\xc5\xa1\xc4\x8da je bil zgrajen tudi 37,68 km dolg odsek 4-pasovne avtoceste. Ta cesta je del bodo\xc4\x8de dr\xc5\xbeavne ceste \xc5\xa1t. 318, ki se za\xc4\x8dne pri \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji v Lasi.\n_START_SECTION_\nCeste\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeavna cesta Qinghai-Tibet (del G109) poteka na severovzhodu proti Xiningu in dalje v Peking in se ve\xc4\x8dinoma vzporedna z \xc5\xbeeleznico. Dr\xc5\xbeavna cesta Sichuan-Tibet (del G318) te\xc4\x8de proti vzhodu do Chengduja in dalje proti \xc5\xa0anghaju. G318 poteka proti zahodu do Zhangmuja  na meji z Nepalom. Dr\xc5\xbeavna cesta Xinjiang- Tibet (G219), poteka proti severu do Yecheng in dalje do Xinjianga. Ta cesta se redko uporablja, ker ni nobene bencinske \xc4\x8drpalke.\n_START_SECTION_\nPristani\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNajbli\xc5\xbeje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga uporablja Tibet za izvoz svojih izdelkov je Kolkata v Indiji. Kitajska dru\xc5\xbeba Nathu La pas ponuja dostop do pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se nahaja okoli 1.100 km iz Lase.'