b'\n_START_ARTICLE_\nPasargad\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nV skladu z elamskim klinopisom najdenim v Perzepolisu, se je Pasargad imenoval Batrakata\xc5\xa1 ali P\xc3\xa2thrag\xc3\xa2da (Perzijski vrt) v staroperzijskem jeziku, dana\xc5\xa1nje ime ima koren v gr\xc5\xa1ki izpeljanki. Menijo da gr\xc5\xa1ka beseda za raj paradeisos izhaja od imena mesta Pasargada, ki je bil poznan v anti\xc4\x8dnem svetu po prelepih vrtovih.\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Pasargad le\xc5\xbei nedale\xc4\x8d stran od dana\xc5\xa1njega mesta \xc5\xa0iraz v provinci Fars, v dana\xc5\xa1njem Iranu. Od Perzepolisa, ki je bil zgrajen trideset let kasneje, je oddaljen vsega 43 km.\n_START_SECTION_\nPerzijska plemena\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dja okoli anti\xc4\x8dnega mesta Pasargada so bila verjetno naseljena s perzijskimi plemeni \xc5\xbee ped dobo Kira Velikega, ki ga smatrajo za ustanovitelja mesta. Tej teoriji gredo v prid dela anti\xc4\x8dnih gr\xc5\xa1kih piscev, ki omenjajo Ahemena in njegovo pleme Pasargada. Obstoji tudi mo\xc5\xbenost, da je Kir mesto poimenoval po svojem glavnem plemenu, enem od 10-15 perzijskih plemen iz te regije. Glede na to, da je podro\xc4\x8dje okoli mesta plodna in z gorami za\xc5\xa1\xc4\x8ditena dolina (15 km dolga in 3 km \xc5\xa1iroka) skozi katero te\xc4\x8de reka, je imela lokacija odli\xc4\x8dne pogoje za naseljevanje ljudi.\n_START_SECTION_\nGlavno mesto Perzije\n_START_PARAGRAPH_\nPasargad je bilo prvo glavno mesto Perzijskega cesarstva. Ustanovil ga je slavni Kir Veliki, za\xc4\x8detnik Perzijskega cesarstva in dinastije Ahemenidov. Zgodovinar Strabon trdi, da je Kir izbral to lokacijo zaradi politi\xc4\x8dnih razlogov, ker je tukaj porazil Medijce (Obleganje pasargadskega hriba in Bitka pri Pasargadu), kot tudi, da je izbira lokacije estetski razlog, ker je dolina nekoliko povi\xc5\xa1ana in obkro\xc5\xbeena z vseh strani z gorami. Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 546. pr. n. \xc5\xa1t. ali kasneje. Hitro je postal center cesarstva, ki se je raztezalo preko celotnega dana\xc5\xa1njega azijskega dela Bli\xc5\xbenjega vzhoda; od Male Azije na zahodu do Indije na vzhodu. Ne samo kot administrativno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, Pasargad je slu\xc5\xbeil tudi kot letovi\xc5\xa1\xc4\x8de perzijskemu vladarju, zato so v njem zgradili \xc5\xa1tevilne vrtove ter sofisticiran sistem namakanja s pomo\xc4\x8djo kanatov. Mesto je dal kasneje nadgraditi tudi Kirov sin Kambiz II., ki je ve\xc4\x8dino svojega \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivel za \xc5\xa1irjenje Perzijskega cesarstva v Afriki, posebno v Egiptu. Pasargad je bil glavno mesto vse do prihoda Dareja I. Velikega (522 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je dal zgraditi najprej Suzo in novo mesto, ki bo spominjalo na njegovo ime, veli\xc4\x8dastni Perzepolis.  Darej je Pasargad (skupaj s Perzepolisom in Suzo) povezal s Kraljevsko cesto z lidijskim mestom Sarde v Mali Aziji.\n_START_SECTION_\nLegende\n_START_PARAGRAPH_\nLegenda pravi, da je v dobi islamskega osvajanja Irana arabska vojska hotela grobnico uni\xc4\x8diti, a je tamkaj\xc5\xa1nje prebivalstvo prepri\xc4\x8dalo arabske poveljnike, da to ni grobnica Kira Velikega, temve\xc4\x8d grobnica matere kralja Salomona, kar naj bi prizaneslo ru\xc5\xa1enju. Rezultat tega naj bila zamenjava napisa na grobnici s citatom iz Korana in grobnica je postala poznana kot Qabr-e Madar-e Sulaiman (grobnica Salomonove matere). Pod tem imenom je poznana tudi danes.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nDanes od neko\xc4\x8d veli\xc4\x8dastnega kompleksa v Pasargadu stoje samo ru\xc5\xa1evine, njegove vrtove je uni\xc4\x8dil \xc4\x8das, \xc5\xa1tevilni potresi in osvajalska ru\xc5\xa1enja Makedoncev, Arabcev in posebno Mongolov. Zaradi izgradnje jezu in umetnega jezera v bli\xc5\xbeini Pasargada, je v zadnjih letih zabele\xc5\xbeen pravi naval arheolo\xc5\xa1kih raziskovanj okolice pasargadskega kompleksa.  Leta 2007 so za\xc4\x8deli novo restavriranje Kirove grobnice zaradi po\xc5\xa1kodb spodnjega dela, ki ga je povzro\xc4\x8dilo delovanje snega in de\xc5\xbeja.  V zadnjih letih arheolo\xc5\xa1kih raziskovanj so na\xc5\xa1li tudi grobnico Kirovega brata Kambiza II. in skoraj 270 m dolg kanal v pasargadskem vrtu. Poleg arheolo\xc5\xa1kega pomena je Pasargad danes popularno turisti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nTehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nNovej\xc5\xa1e raziskave gradbene tehnologije v Pasargadu so pokazale, da so perzijski in\xc5\xbeenirji zgradili mesto, ki je lahko zdr\xc5\xbealo mo\xc4\x8dne potrese tudi do 7. stopnje po Rihterjevi lestvici. Temelji zgradb v Pasargadu so zgrajeni s tehnologijo izolirane baze temelja, ki se danes uporablja pri gradnji modernih ob\xc4\x8dutljivih objektov kot so nuklearne elektrarne, zaradi za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred seizmi\xc4\x8dnimi aktivnostmi. Pomemben prispevek h graditeljstvu prestavlja tudi uporaba konstruktivnih kovinskih sponk med kamnitimi bloki. Tak konstruktivni sestav, skupaj z izolirano bazo temelja, ustvarja pogoje za gradnjo mnogo ve\xc4\x8djih in vi\xc5\xa1jih ter tanj\xc5\xa1ih konstruktivnih elementov, ki so svoj vrhunec do\xc5\xbeiveli v Perzepolisu. Tam so bili stebri visoki celo 20 m, kar je najvi\xc5\xa1je glede na vi\xc5\xa1ino najtanj\xc5\xa1ih stebrov anti\xc4\x8dne dobe, razponi med stebri dimenzije 8,65 m so prav tako ve\xc4\x8dji od katerekoli zgradbe te dobe. Velik prispevek perzijskih in\xc5\xbeenirjev je tudi na podro\xc4\x8dju oskrbe z vodo s tako imenovanimi kanati, ki so jih skopali globoko v gore in z njimi dovajali in zagotavljali sve\xc5\xbeo vodo. Zahvaljujo\xc4\x8d temu vodovodnemu sistemu in znanjem kontroliranja tlaka, so v pasargadskih vrtovih zgradili premo\xc4\x8drtni kanal dol\xc5\xbeine skoraj 1000 m vzdol\xc5\xbe katerega so se svakih 16 m nahajale majhne fontane.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nSrce kompleksa v Pasargadu je trdnjava Tall-i-Takht (Prestolni gri\xc4\x8d), ki se nahaja na rahlo vi\xc5\xa1jem delu mad okolico in tako gleda na okoli\xc5\xa1ke\xc2\xa0\xc2\xbbrajske\xc2\xab\xc2\xa0vrtove\xc2\xab\xc2\xa0z ju\xc5\xbene strani. Trdnjavo sestavljata dva manj\xc5\xa1a dela; reziden\xc4\x8dna pala\xc4\x8da in dvorana za sprejeme (Apadana), karakteristi\xc4\x8dni za perzijsko arhitekturo. Apadana ali dvorana za sprejeme je sestavljena iz \xc5\xa1tevilnih stebrov s temelji iz \xc4\x8drnega in belega apnenca in ima dostop z JV, kjer mora obiskovalec najprej skozi vrata in nato preiti most preko reke Pulvar. Lokacija in oblikovanje kompleksa dajejo vtis, da je podobno kot kompleks v Pasargadu oblikovana kasneje zgrajena atenska Akropola. Oblikovanje Kirove grobnice pripisujejo vplivu mezopotamskih ali elamskih ziguratov, sama notranjost pa ima obele\xc5\xbeja Urartu grobnic iz zgodnej\xc5\xa1e dobe. O\xc4\x8ditno ima Kirova grobnica popolnoma iste dimenzije kot grobnica Aliata II., o\xc4\x8deta lidijskega kralja Kreza. Ne glede na to, da nekateri zavra\xc4\x8dajo te podobnosti, je glede na Herodotove zapise Kir Veliki prizanesel Krezu po osvojitvi Lidije, in je Krez postal \xc4\x8dlan perzijskega kraljevskega dvora. Glavni okras na grobnici je rozeta na timpanonu nad vrati. V kompleksu so na\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilne reliefe, ki prikazujejo Kira Velikega in razne \xc5\xbeivali. Blizu stoji stra\xc5\xbearnica, ki je znana po dekoraciji enega od podbojev (zdaj pod streho) na vratih. Ta edinstvena skulptura, 2,7 m visoka, predstavlja \xc5\xa1tirikrilatega duha z egip\xc4\x8dansko krono in je najstarej\xc5\xa1a nepo\xc5\xa1kodovana achamenidska rezbarija kar so jih na\xc5\xa1li._NEWLINE_Umetnost in arhitektura v Pasargadu predstavlja perzijsko me\xc5\xa1anje razli\xc4\x8dnih tradicij in zdru\xc5\xbeuje umetni\xc5\xa1ke elemente Elama, Babilonije, Asirije, Egipta ter Anatolije. Pasargad smatrajo kot zibelko popularnih\xc2\xa0\xc2\xbbperzijskih vrtov\xc2\xab, ki so vzor modernim parkom v zadnjih 2500 letih. Zna\xc4\x8dilnost perzijskih vrtov je pravokotna oblika, simetri\xc4\x8dno razdeljena z ortogonalnimi glavnimi potmi na \xc5\xa1tiri dele; tako formirajo kri\xc5\xbe v notranjosti parka in tukaj se v bazenih in kanalih nahaja voda, poti pa so za ustvarjanje ugodne klime zasen\xc4\x8dene z visokim rastlinjem. Pasargadski vrt ima ogromne dimenzije 2 x 3 km, kanali z vodo so se raztezali skoraj kilometer v dol\xc5\xbeino in na vsakih 16 m je bila majhna fontana.\n_START_SECTION_\nModerne polemike\n_START_PARAGRAPH_\nJez Sivand_NEWLINE_Veliko skrb za usodo Pasargada so pokazali mnogi po tem, ko je bila najavljena izgradnja jezu Sivand, imenovana po bli\xc5\xbenjem mestu Sivandu. Podrobna \xc5\xa1tudija izgradnje jezu je trajala preko 10 let in Iranska organizacija za kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino ni pokazala zaskrbljenosti zaradi mo\xc5\xbenosti poplav okoli\xc5\xa1kih podro\xc4\x8dij. Lokacija jezu med ru\xc5\xa1evinami Perzepolisa in Pasargada skrbi mnoge Irance in arheologe po celem svetu, a strokovnjaki, ki so sodelovali pri projektu trdijo, da bodo vnaprej utrjene obale novega jezera ni\xc5\xbeje od nivoja arheolo\xc5\xa1kih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d. Prav tako se strokovnjaki strinjajo, da mnoga arheolo\xc5\xa1ka nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da v Iranu predstavljajo problem pri projektiranju in gradnji umetnih jezer in jezov, po \xc4\x8demer je Iran v zadnjem \xc4\x8dasu druga dr\xc5\xbeava na svetu za Kitajsko. Ne samo skrb zaradi mo\xc5\xbenih poplav, arheologe skrbi tudi pove\xc4\x8danje vla\xc5\xbenosti zaradi umetnega jezera, a jih ministri energetike tola\xc5\xbeijo, da se to lahko nadzoruje s kontroliranjem nivoja jezera.  Izgradnja jezu se je za\xc4\x8dela 19. aprila 2007.'