b'\n_START_ARTICLE_\nDah\xc5\xa1ur\n_START_SECTION_\nPiramide\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja dah\xc5\xa1urskih piramid je bila za Egip\xc4\x8dane izjemno pomembna izku\xc5\xa1nja. Pomenila je prehod od stopni\xc4\x8dastih h gladkim piramidam, ki je dosegel vrh z Veliko piramido v Gizi, enim od Sedmih \xc4\x8dudes starega veka._NEWLINE_Prva od dah\xc5\xa1urskih piramid je bila Zlomljena pramida (2613\xe2\x80\x932589 pr. n. \xc5\xa1t), zgrajena pod faraonom Sneferujem. Bila je prvi poskus gradnje gladkih piramid, ki se je zaradi napa\xc4\x8dnih izra\xc4\x8dunov njene mase in zato prevelike obremenitve mehkih tal (pesek, gru\xc5\xa1\xc4\x8d, glina) kon\xc4\x8dal neupe\xc5\xa1no. Za napa\xc4\x8dno se je izkazala tudi oblika kamnitih blokov, zaradi katere je bila njihova te\xc5\xbea po postavitvi na piramido neenakomerno razporejena. Med gradnjo so morali naklon stranic piramide zmanj\xc5\xa1ati, kar ji je dalo zna\xc4\x8dilno zlomljeno obliko._NEWLINE_Pri gradnji druge dah\xc5\xa1urske piramide \xe2\x80\x93 Rde\xc4\x8de piramide, so arhitekti upo\xc5\xa1tevali izku\xc5\xa1nje in napake, ki so jih naredili med gradnjo Zlomljene piramide. Rde\xc4\x8da piramida je bila prva uspe\xc5\xa1no zgrajena prosto stoje\xc4\x8da gladka piramida. Visoka je bila 104 m, naklon stranic pa je meril 43\xc2\xba. Ime je dobila po barvi apnenca, iz katerega je bilo zgrajeno njeno jedro. Oblogo iz belega apnenca so namre\xc4\x8d pokradli in uporabili za druge gradnje. Zanjo se domneva, da je v njej grobnica faraona Sneferuja._NEWLINE_Kmalu po Sneferujevi smrti je tretjo piramido zgradi njegov sin Kufu (Keops). Kufu je za oblikovanje piramide in vodenje gradnje uporabil vse o\xc4\x8detove raziskave. Za njeno gradnjo je potreboval 23 let (2589-2566 pr. n. \xc5\xa1t.). Velika piramida v Gizi je visoka 147 m. Naklon stranic je pribli\xc5\xbeno 52\xc2\xba._NEWLINE_Kasneje je v Dah\xc5\xa1urju piramido zgradil tudi faraon Amenemhet II. (1929\xe2\x80\x931895 pr. n. \xc5\xa1t.) iz Dvanajste dinastije. Njegova Bela piramida ni tako dobro ohranjena kot druge, ker je bilo njeno jedro zasuto s peskom. Narava in vreme sta pesek izprala, kamnite bloke pa so uporabili za gradnjo novh piramid._NEWLINE_V Dah\xc5\xa1uru je piramido zgradil tudi faraon Senusret III. (1878\xe2\x80\x931839 pr. n. \xc5\xa1t.). Njegova piramida se od drugih v Dah\xc5\xa1urju razlikuje po tem, da so razen njegove grobnice in galerije v njej tudi grobnici princes Sit Hator in Merit. _NEWLINE_\xc4\x8crna piramida iz pozne vladavine faraona Amenemheta III., je mo\xc4\x8dno erodirana, a je kljub temu najpomembnej\xc5\xa1i spomenik za dvema Sneferujevima piramidama. Poliran granitni vr\xc5\xa1ni kamen piramide (piramidion) je na ogled v glavni dvorani Egip\xc4\x8danskega muzeja v Kairu._NEWLINE_V Dah\xc5\xa1urju je tudi ve\xc4\x8d piramid iz Trinajste dinastije. Izkopana je samo piramida Amenija Kemaua.\n_START_SECTION_\nGrobnice in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nDah\xc5\xa1ur je bil egip\xc4\x8danska kraljevska nekropola iz obdobja faraona Amenemheta II. iz Dvanajste dinastije. V bli\xc5\xbeini piramide so odkrili \xc5\xa1tevilne neoskrunjene grobnice \xc5\xbeensk iz kraljeve dru\xc5\xbeine, v katerih je bilo veliko dragega kamenja in zelo kakovostno obdelanega nakita. Piramida Senusreta (Sesostrisa) III. je bila del velikega kompleksa z ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1imi piramidami dvornih dam in \xc5\xa1e ene piramide na jugu. V galeriji grobnice tik ob piramidi so na\xc5\xa1li dva zaklada kraljevih h\xc4\x8dera (Sithathor). Okoli piramid v Dah\xc5\xa1urju so odkrili obse\xc5\xbene pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da uradnikov Starega in Srednjega kraljestva.'