b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenski literarni muzeji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je ve\xc4\x8d kot 60 muzejev in galerij, povezanih v Skupnost muzejev Slovenije. Ne obstaja pa osrednji literarni muzej, v katerem bi na enem mestu celovito predstavili vse pomembnej\xc5\xa1e slovenske pesnike in pisatelje. Zato pa je Slovenija prepre\xc5\xbeena z desetinami spominskih hi\xc5\xa1 in sob, spomenikov in spominskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d pomembnim prednikom, pisateljem, pesnikom, slikarjem, politikom, znanstvenikom, vojakom. Nekateri pokrajinski in krajevni muzeji so v rojstnih hi\xc5\xa1ah doma\xc4\x8dih literatov uredili manj\xc5\xa1e stalne razstave o njihovem \xc5\xbeivljenju in delu, ponekod so jih uredila dru\xc5\xa1tva ali \xc5\xa1ole, redkeje posamezniki._NEWLINE_Rojstne ali spominske hi\xc5\xa1e in sobe predstavljajo javne ali zasebne zbirke razstavnih predmetov o literarnih delih in njegovih tvorcih. Pogosto so hkrati predstavljene zna\xc4\x8dilnosti \xc5\xbeivljenja v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu in so hi\xc5\xa1e tudi mali etnografski muzeji. Z idejo slovenskega literarnega muzeja so se ukvarjali literarni zgodovinar Jo\xc5\xbea Mahni\xc4\x8d, slovenistka Breda Pogorelec in Andrijan Lah.\n_START_SECTION_\nPre\xc5\xa1ernov spominski muzej\n_START_PARAGRAPH_\nV hi\xc5\xa1i na Pre\xc5\xa1ernovi ulici v Kranju, kjer je od jeseni 1846 do svoje smrti prebival France Pre\xc5\xa1eren, so leta 1964 odprli spominski muzej. V letu 2000/2001 je bila hi\xc5\xa1a temeljito prenovljena, z njo pa tudi stalna razstava, ki prikazuje pesnikovo \xc5\xbeivljenje od njegovega rojstva v Vrbi, \xc5\xa1olanja na Dunaju do \xc5\xbeivljenja v Ljubljani in smrti v Kranju. Z avtenti\xc4\x8dnim pohi\xc5\xa1tvom sta opremljeni dve sobi: pesnikova spalnica in advokatska pisarna. Posebej so izpostavljeni trije vrhunci v njegovem \xc5\xbeivljenju: Sonetni venec, Krst pri Savici in izid Poezij. Na razstavi je mo\xc5\xbeno videti tudi precej knjig in sodobnih medijev o Pre\xc5\xa1ernovem \xc5\xbeivljenju in njegovem delu, hkrati pa tudi ogromno prevodov Pre\xc5\xa1erna v tuje jezike. Leta 1981 je ob slovenskem kulturnem prazniku stekel ciklus razstav z naslovom Pre\xc5\xa1ernovi nagrajenci.\n_START_SECTION_\nRojstna hi\xc5\xa1a Matije \xc4\x8copa\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xbdirovnici na ogled rojstna hi\xc5\xa1a jezikoslovca, literarnega zgodovinarja in bibliotekarja Matije \xc4\x8copa (1797\xe2\x80\x931835). Filozofsko in estetsko izrazito napredno usmerjen je s svojim kulturnopoliti\xc4\x8dnim programom dvigal kulturno zavest slovenskega naroda. Bil je zelo dober poznavalec klasi\xc4\x8dne in sodobne knji\xc5\xbeevnosti, govoril je 19 jezikov. Eden njegovih somi\xc5\xa1ljenikov in osebni prijatelj je bil France Pre\xc5\xa1eren.\n_START_SECTION_\nRazstava o Antonu Toma\xc5\xbeu Linhartu\n_START_PARAGRAPH_\nV baro\xc4\x8dni gra\xc5\xa1\xc4\x8dini v Radovljici je v nadstropju na ogled stalna razstava o prvem slovenskem dramatiku, za\xc4\x8detniku modernega slovenskega zgodovinopisja in dr\xc5\xbeavnemu uradniku Antonu Toma\xc5\xbeu Linhartu (1756\xe2\x80\x931795). V tedanjem uradnem nem\xc5\xa1kem jeziku je napisal viharni\xc5\xa1ko tragedijo Miss Jenny Love in pesni\xc5\xa1ki almanah Blumen aus Krain, v slovenskem jeziku pa svoji najznamenitej\xc5\xa1i deli, komediji \xc5\xbdupanova Micka in Ta veseli dan ali Mati\xc4\x8dek se \xc5\xbeeni. Linhart je bil kot visok dr\xc5\xbeavni uslu\xc5\xbebenec zaslu\xc5\xbeen za uvedbo vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olskega \xc5\xa1tudija in prve javne knji\xc5\xbenice v Ljubljani, ustanovil pa je tudi veliko osnovnih \xc5\xa1ol. Kot znanstvenik se je proslavil z dvema knjigama o zgodovini Slovencev (Versuch einer Geschichte von Krain \xc3\xbcnd der \xc3\xbcbrigen s\xc3\xbcdlichen Slaven Oesterreichs, 1788, 1791).\n_START_SECTION_\nSpominska soba Franceta Koblarja\n_START_PARAGRAPH_\nV muzeju v \xc5\xbdeleznikih je svoje mesto na\xc5\xa1la tudi spominska zbirka o akademiku prof. dr. Francetu Koblarju (1889\xe2\x80\x931975). \xc5\xbde pri desetih letih je \xc5\xa1el po poti svojega o\xc4\x8deta kova\xc4\x8da, vendar so dobri ljudje bistremu in nadarjenemu mladeni\xc4\x8du omogo\xc4\x8dili \xc5\xa1olanje in dokon\xc4\x8dal je slavistiko in latin\xc5\xa1\xc4\x8dino na Dunaju. Koblar je bil uspe\xc5\xa1en gledali\xc5\xa1ki kritik, profesor zgodovine slovenske dramatike, gledali\xc5\xa1ki in radijski re\xc5\xbeiser, kot akademik pa je v glavnem delal kot urednik in pisec opomb Zbranih del slovenskih pesnikov in pisateljev. V spominski sobi je v sliki in besedi prikazano njegovo ustvarjalno \xc5\xbeivljenje, predstavitev pa dopolnjujejo Koblarjevi delovni predmeti.\n_START_SECTION_\nRojstna hi\xc5\xa1a Janeza Mencingerja\n_START_PARAGRAPH_\nV zahodnem delu vasi Brod pri Bohinjski Bistrici je ohranjena rojstna hi\xc5\xa1a pisatelja, pesnika, odvetnika in prevajalca Janeza Mencingerja (1838\xe2\x80\x931912). V pribre\xc5\xbeni enonadstropni hi\xc5\xa1i z lesenim vhodnim gankom je urejena spominska soba o pisateljevem \xc5\xbeivljenju in delu, na obcestni fasadi pa je marmornata plo\xc5\xa1\xc4\x8da s posvetilom pisatelju.\n_START_SECTION_\nSpominska soba Ivana Cankarja\n_START_PARAGRAPH_\nPisatelj in dramatik Ivan Cankar (1876\xe2\x80\x931918) je kar nekaj let svojega \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivel v Ljubljani. Po vrnitvi z Dunaja je od leta 1910 do 1917 \xc5\xbeivel na Ro\xc5\xbeniku, kjer je ustvaril nekaj pomembnih del, kot sta spis Bela krizantema in \xc4\x8drtice Podobe iz sanj. Leta 1912 sta se Cankarju za nekaj \xc4\x8dasa pridru\xc5\xbeila tudi pesnik Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d in slikar Rihard Jakopi\xc4\x8d. Leta 1948 so umetnikovo bivali\xc5\xa1\xc4\x8de na Ro\xc5\xbeniku spremenili v spominsko sobo, v njej pa se nahaja ve\xc4\x8d Cankarjevih osebnih predmetov, kot so listnica, kravata, posetnica in stalna dovolilnica za obisk Jakopi\xc4\x8devega paviljona. Pohi\xc5\xa1tvo v sobi je z za\xc4\x8detka 20. stoletja in pomaga pri\xc4\x8darati \xc5\xbeivljenje takratnega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8deva spominska zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nV prostorih Knji\xc5\xbenice Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da na Kersnikovi ulici v Ljubljani je na ogled zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina enega klju\xc4\x8dnih umetnikov in kulturnih delavcev prve polovice 20. stoletja na Slovenskem. Spominska zbirka Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da (1878\xe2\x80\x931949) spodbuja k odkrivanju manj znanih strani pesnikovega \xc5\xbeivljenja ter vabi k branju in do\xc5\xbeivljanju njegove umetni\xc5\xa1ke besede. Obe \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8devi sobi in tamkaj\xc5\xa1nji predmeti pripovedujejo zgodbo o umetniku in njegovem \xc4\x8dasu, njegov literarni opus, pri katerem so posebej izpostavili zadnjo pesni\xc5\xa1ko zbirko Zimzelen pod snegom (1945), pa vabi obiskovalce k branju \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8deve poezije.\n_START_SECTION_\nSlovenski \xc5\xa1olski muzej\n_START_PARAGRAPH_\nMuzejska knji\xc5\xbenica v Slovenskem \xc5\xa1olskem muzeju v Ljubljani je ohranila veliko izvirne pedago\xc5\xa1ke literature; od u\xc4\x8dbenikov, \xc5\xa1olske zakonodaje in u\xc4\x8dnih na\xc4\x8drtov iz razli\xc4\x8dnih obdobij do pedago\xc5\xa1kih \xc4\x8dasopisov in revij. Trenutno hrani ve\xc4\x8d kot 55.000 knjig, med katerimi je mnogo starih in redkih pedago\xc5\xa1kih knjig iz 18. in 19. stoletja in celo nekaj prvih tiskov - inkunabul pred letom 1500 (npr. Rudimenta grammatices).\n_START_SECTION_\nStalna razstava Ferda Godine\n_START_PARAGRAPH_\nNa Osnovni \xc5\xa1oli Pre\xc5\xbeihovega Voranca v Ljubljani je v preddverju urejena stalna razstava del in slik pisatelja, publicista in urednika Ferda Godine, ki je v \xc4\x8dasu \xc5\xbeivljenja veliko \xc4\x8dasa namenil u\xc4\x8dencem te \xc5\xa1ole.\n_START_SECTION_\nDoma\xc4\x8dija Petra Dajnka\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8cre\xc5\xa1njevcih v Gornji Radgoni se nahaja doma\xc4\x8dija jezikoslovca, slovni\xc4\x8darja, pisca in pesnika Petra Dajnka (1787\xe2\x80\x931873). V narodno zavest se je najbolj vtisnil po svojih prizadevanjih, da bi uveljavil vzhodno\xc5\xa1tajersko nare\xc4\x8dje in po sebi imenovano pisavo dajn\xc4\x8dico, kar pa se ni uresni\xc4\x8dilo. Njegov najpomembnej\xc5\xa1i dose\xc5\xbeek je knjiga o \xc4\x8debelarstvu. Dajnkova rojstna hi\xc5\xa1a je ena redkih ohranjenih in obnovljenih panonskih hi\xc5\xa1, kritih s slamo, izdelanih iz tramov (cimper) in obdanih z ilovico. Hi\xc5\xa1a je stara od 350 do 400 let, ohranjen je bivalni del hi\xc5\xa1e, v katerem je priklet z razstavo ohranjene etnolo\xc5\xa1ke zbirke starega orodja, hi\xc5\xa1ka z originalnim kotom (miza in klop), lon\xc4\x8deno pe\xc4\x8djo in \xc4\x8drno kuhinjo.\n_START_SECTION_\nDoma\xc4\x8dija Maksa Pleter\xc5\xa1nika\n_START_PARAGRAPH_\nV Pi\xc5\xa1ecah blizu Bizeljskega in Bre\xc5\xbeic se nahaja obnovljena doma\xc4\x8dija jezikoslovca in slovaropisca Maksa Pleter\xc5\xa1nika (1840\xe2\x80\x931923). Tri sobe v spominski hi\xc5\xa1i so opremljene z njegovim pohi\xc5\xa1tvom in osebnimi predmeti, med katerimi je najve\xc4\x8d knjig. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de krasi kamniti steber z reliefom Maksa Pleter\xc5\xa1nika, v bli\xc5\xbenji zidanici pa si je mo\xc5\xbeno ogledati in kupiti razna gradiva o jezikoslovcu.\n_START_SECTION_\nSpominska soba Vladimirja Levstika\n_START_PARAGRAPH_\nCelje\n_START_SECTION_\nSpominska soba Antona Ingoli\xc4\x8da, Slovenska Bistrica\n_START_PARAGRAPH_\nV gradu Slovenska Bistrica je v nadstropju par sob urejen v spomin na pisatelja Ingoli\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nSpominski muzej Pre\xc5\xbeihovega Voranca\n_START_PARAGRAPH_\nNa Pre\xc5\xa1kem vrhu nad Kotljami v Me\xc5\xbei\xc5\xa1ki dolini stoji Pre\xc5\xbeihova bajta, ki je od leta 1979 spominski muzej pisatelja Lovra Kuharja - Pre\xc5\xbeihovega Voranca (1893\xe2\x80\x931950). Bajta je zna\xc4\x8dilna koro\xc5\xa1ka stavba malega kmeta\xc2\xa0\xc2\xbbbajtlerja\xc2\xab, ki z urejeno notranjostjo spominja na zna\xc4\x8dilno okolje Pre\xc5\xbeihove mladosti, o njegovem delu pa pripoveduje \xc5\xbeivljenjepisno in leposlovno gradivo v muzeju. Tu se je mladi Voranc skrival s svojimi somi\xc5\xa1ljeniki med obema svetovnima vojnama in sem so v letih diktature in druge svetovne vojne romale njegove misli, ko je bil brezdomec v mnogih tujih de\xc5\xbeelah. Nad Pre\xc5\xbeihovo bajto, nad nekdanjim ajdovim strni\xc5\xa1\xc4\x8dem, stoji mogo\xc4\x8den bronast Pre\xc5\xbeihov spomenik, ki ga je izdelal akademski kipar Stojan Bati\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nRojstna hi\xc5\xa1a Frana Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nV Radomer\xc5\xa1\xc4\x8daku pri Ljutomeru je lepo ohranjena rojstna hi\xc5\xa1a filologa in jezikoslovca dr. Franca viteza pl. Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8da (1813\xe2\x80\x931891), ki velja za najpomembnej\xc5\xa1ega slavista 19. stoletja. Evropskemu jezikoslovju je zapustil vrsto znamenitih jezikoslovnih del, primerjalnemu slovanskemu jezikoslovju trdne znanstvene temelje, na katerih so lahko gradile naslednje generacije, Slovencem pa pomembno mesto v evropski jezikoslovni in sploh znanstveni zavesti. O njegovi izjemno ustvarjalni \xc5\xbeivljenjski poti pripoveduje urejena spominska soba, ki jo vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de veliko pohodnikov.\n_START_SECTION_\nDoma\xc4\x8dija Mi\xc5\xa1ka Kranjca\n_START_PARAGRAPH_\nRojstno doma\xc4\x8dijo pisatelja, novinarja in politika Mi\xc5\xa1ka Kranjca (1908\xe2\x80\x931983) v Veliki Polani so prenovili v muzej. Rojstna hi\xc5\xa1a ponuja na ogled izjemno bogato papirnato zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino, saj je ploden pisatelj napisal \xc4\x8dez 50 romanov, \xc4\x8drtic in novel. Muzej je zanimiva kombinacija spominske sobe - pisateljeve delovne sobe s knji\xc5\xbenico, galerije s pisateljevimi lai\xc4\x8dni oljnimi platni in lastnimi fotografijami, ter sobe, kjer je mo\xc5\xbeno izvedeti vse o Kranj\xc4\x8devem rojstnem kraju.\n_START_SECTION_\nSpominska soba Frana Levstika in Josipa Stritarja\n_START_PARAGRAPH_\nV Levstikovem domu sredi Velikih La\xc5\xa1\xc4\x8d je urejena spominska soba dveh pomembnih slovenskih knji\xc5\xbeevnikov druge polovice 19. stoletja, Frana Levstika (1831\xe2\x80\x931887) in Josipa Stritarja (1836\xe2\x80\x931923). Stavba Levstikovega doma je bila zgrajena po drugi svetovni vojni na mestu nekdanje mogo\xc4\x8dne Greben\xc4\x8deve hi\xc5\xa1e, imenovane Vatikan. Dom je bil ob 150-letnici Levstikovega rojstva delno prenovljen ter poimenovan po Levstiku. Spominsko zbirko sestavljajo dokumenti, ki osvetljujejo Levstikovo podobo. Med njimi je tudi nekaj takih, ki so bili celo prvi\xc4\x8d razstavljeni (npr. Vilharjeva fotografija, ko je bil v zaporu zaradi Levstikovega pisanja v \xc4\x8dasopisu Naprej). Med redkimi Levstikovimi ohranjenimi predmeti sta njegov umivalnik in posodica za toaletne potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine. Stritarjeva zbirka je zanimiva predvsem zaradi \xc5\xa1tevilnih predmetov in dokumentov, ki so jih poklonili njegovi vnuki, kot npr. Stritarjev doprsni kip Alojza Gangla, pisateljeva pisma ter profesorske preparacije, pe\xc4\x8datnik in izvirne stenske slikarije iz njegove hi\xc5\xa1e na Dunaju.\n_START_SECTION_\nSpominska zbirka Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nV dveh ve\xc4\x8djih in enem manj\xc5\xa1em prostoru pritli\xc4\x8dja hi\xc5\xa1e, ki je zrasla na pogori\xc5\xa1\xc4\x8du doma\xc4\x8dije v Vinici, je postavljena spominska zbirka pesnika in dramatika Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da (1878\xe2\x80\x931949). Razstavljene fotografije in dokumentarno gradivo seznanjajo obiskovalce s pesnikovo dru\xc5\xbeino, njegovim otro\xc5\xa1tvom in mladostjo. Zbirka vklju\xc4\x8duje tudi prikaz kulturnega in socialnega okolja, v katerem je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal mladi \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d, in zlasti poudarja problem izseljevanja iz Bele krajine._NEWLINE_V naslednji sobi sledita kronolo\xc5\xa1ki pregled pesnikovega literarnega dela in drugega ustvarjanja ter pregled izdanih in prevedenih del in pesnikovih prevodov tujih del. V zadnjem delu razstave so na ogled etnografski predmeti, ki jih je \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d pogosto omenjal v svojih pesmih._NEWLINE_Spominska soba Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da v o\xc4\x8detovi hi\xc5\xa1i v Dragatu\xc5\xa1u.\n_START_SECTION_\nRojstna hi\xc5\xa1a Simona Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nV kme\xc4\x8dki hi\xc5\xa1i v Vrsnem pod Krnom se nahaja rojstna hi\xc5\xa1a duhovnika, pesnika, prevajalca in narodnega buditelja Simona Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da (1844\xe2\x80\x931906). Spominska razstava s grafi\xc4\x8dnimi ponazoritvami prikazuje pesnikovo \xc5\xbeivljenje in delo, njegov rod, sodobnike in dogodke, ki jim je prisostvoval. Prikaz spremljajo \xc5\xa1tevilne fotografije, faksimili dokumentov in legende. V rojstni hi\xc5\xa1i je tudi predstavljen ljudski spomin na pesnika po njegovi smrti, saj je le malokateri pesnik tako globoko zapisan med Slovenci kot prav Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d. Na razstavi sledimo z njim povezanim dogodkom od njegove smrti do leta 2006. Spominske sobe bogatijo tudi nekatere pesnikove fotografije, v vitrinah pa so razstavljene monografije o Gregor\xc4\x8di\xc4\x8du, izdaje njegovih Poezij in prevodi njegovih del v tuje jezike.\n_START_SECTION_\nDoma\xc4\x8dija Cirila Kosma\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNa Slapu ob levem bregu reke Idrijce je obnovljena doma\xc4\x8dija novelisti\xc4\x8dnega pisatelja Cirila Kosma\xc4\x8da (1910\xe2\x80\x931980) s stalno spominsko razstavo. Pritli\xc4\x8dni prostori z ve\xc5\xbeo, kuhinjo, izbo in kamro pripovedujejo o bivalni kulturi v tridesetih letih 20. stoletja, torej v \xc4\x8dasu pred Kosma\xc4\x8devim begom v tedanjo kraljevino Jugoslavijo, zgornji prostori pa razgrinjajo njegovo \xc5\xbeivljenje in ustvarjalno pot. Rojstna hi\xc5\xa1a je ena glavnih to\xc4\x8dk ob Kosma\xc4\x8devi u\xc4\x8dni poti, ki so jo leta 2000 uspe\xc5\xa1no zastavili in izpeljali na Osnovni \xc5\xa1oli Du\xc5\xa1ana Muniha na Mostu na So\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nSpominska hi\xc5\xa1a Alojza Gradnika\n_START_PARAGRAPH_\nV gru\xc4\x8dasti vasi Medana v ob\xc4\x8dini Brda, nedale\xc4\x8d od dr\xc5\xbeavne meje z Italijo, stoji rojstna hi\xc5\xa1a pesnika in prevajalca dr. Alojza Gradnika (1882\xe2\x80\x931967). Hi\xc5\xa1a odstira \xc5\xbeivljenjsko pot poklicnega sodnika, ki je znal z umetni\xc5\xa1ko tanko\xc4\x8dutnostjo upodobiti Brda, njihovo naravo, kulturno podobo in bri\xc5\xa1kega \xc4\x8dloveka. Med drugim so razstavljene tudi Gradnikove pesni\xc5\xa1ke zbirke, ki pri\xc4\x8dajo o njegovi veliki izpovedni mo\xc4\x8di. V neposredni bli\xc5\xbeini vsako leto konec avgusta pripravijo Festival knjige in vina, ki ga oblikujejo koncerti, pesni\xc5\xa1ko branje, prevodi poezije ter predstavitve pesnikov in ljubiteljev knji\xc5\xbeevnosti.\n_START_SECTION_\nDoma\xc4\x8dija Franceta Bevka\n_START_PARAGRAPH_\nVisoko nad Ba\xc5\xa1ko dolino, na severnem pobo\xc4\x8dju gore Kojce, le\xc5\xbei vas Zakojca, rojstni kraj pisatelja, publicista in kulturnega delavca Franceta Bevka (1890\xe2\x80\x931970). V bregu pod vasjo se nahaja Volarjeva doma\xc4\x8dija, v kateri je pre\xc5\xbeivljal svoje otro\xc5\xa1tvo in zgodnjo mladost. Osrednji bivalni prostor doma\xc4\x8dije je hi\xc5\xa1a, kjer se je dru\xc5\xbeina zbirala ob hrani in dolgih zimskih ve\xc4\x8derih. Zraven je soba, v kateri so spali star\xc5\xa1i in najmlaj\xc5\xa1i otrok, poleg pa \xc5\xa1e kamra za deda in babico, kamor se je po njuni smrti naselil France. Podstre\xc5\xa1je je preurejeno v velik razstavni prostor, kjer je z dokumenti, fotografijami, knjigami in predmeti prikazano pisateljevo \xc5\xbeivljenje in delo. Na zatrepni vhodni fasadi je name\xc5\xa1\xc4\x8dena spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki jo je v spomin na pisatelja \xc5\xbee leta 1977 postavil Klub starih gori\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov.'