b'\n_START_ARTICLE_\nDepresija na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nDepresija je dandanes ena najpogostej\xc5\xa1ih psihi\xc4\x8dnih motenj, ki se pojavljajo na delovnem mestu. Prizadene lahko mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske katerekoli starosti in izobrazbe v katerikoli slu\xc5\xbebi. Najpogosteje ljudje obolevajo med 24 in 44 letom, torej v obdobju, ko so zaposleni. Prevalenca depresije je zelo visoka in je glede na ostale psihi\xc4\x8dne bolezni (poleg anksioznosti) najpogostej\xc5\xa1i razlog za izostanek iz slu\xc5\xbebe. Z njo se spopadajo ljudje po celem svetu, \xc5\xa1e posebej v industrializiranih dr\xc5\xbeavah. Svetovna zdravstvena organizacija (WHO) napoveduje, da bo depresija kmalu drugi najpogostej\xc5\xa1i vzrok za nezmo\xc5\xbenost dela, takoj za sr\xc4\x8dnimi boleznimi._NEWLINE_Po nekaterih ocenah naj bi se \xc5\xa1tevilo obolelih povi\xc5\xa1alo na 22% vseh zaposlenih, posledi\xc4\x8dno se je pove\xc4\x8dala tudi raba antidepresivov. Pomemben poudarek je na preventivnem delovanju (tudi z ekonomskega vidika), saj izostanki iz slu\xc5\xbebe zaradi psihi\xc4\x8dnih problemov, najpogosteje zaradi depresije, pomenijo izgubo denarja.\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nDepresije ne smemo zamenjevati z \xc5\xbealostnim razpolo\xc5\xbeenjem, ki ga ob\xc4\x8dasno ob\xc4\x8duti vsak. Za depresijo kot motnjo so zna\xc4\x8dilne spremembe psihi\xc4\x8dnih in telesnih funkcij (ter posledi\xc4\x8dno te\xc5\xbeave v socialnih stikih in na delovnem mestu). Glavni sestavini klini\xc4\x8dne slike sta depresivno razpolo\xc5\xbeenje (lahko tudi razdra\xc5\xbeljivost) in pomanjkanje interesa pri skoraj vseh aktivnostih, zna\xc4\x8dilen pa je tudi upad pozornosti, koncentracije, utrujenost, upad samopodobe, ob\xc4\x8dutek krivde in neodzivnost razpolo\xc5\xbeenja na zunanje okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine. Vegetativni znaki so sprememba telesne te\xc5\xbee, motnje apetita (ve\xc4\x8dinoma zmanj\xc5\xa1anje) in razli\xc4\x8dne motnje spanja.\n_START_SECTION_\nSimptomi depresije na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nNa delovnem mestu so simptomi pogosto\xc2\xa0: utrujenost, iz\xc4\x8drpanost, pomanjkanje energije, zni\xc5\xbeano razpolo\xc5\xbeenje ali apatija, te\xc5\xbeave pri koncentraciji, subjektivni ob\xc4\x8dutek napora (tudi pri manj zahtevnih nalogah), te\xc5\xbeave pri odlo\xc4\x8danju, ve\xc4\x8d napak pri delu, ob\xc4\x8dutljivost, razdra\xc5\xbeljivost, zmanj\xc5\xa1ana delovna u\xc4\x8dinkovitost in produktivnost, absentizem in te\xc5\xbeave v odnosih s sodelavci ali nadrejenimi._NEWLINE_Pri ljudeh, ki trpijo za motnjo, je vi\xc5\xa1ja verjetnost zlorabe alkohola in drog, kar povzro\xc4\x8di dodatne te\xc5\xbeave v slu\xc5\xbebi in v zasebnem \xc5\xbeivljenju. Dodatne zaplete lahko povzro\xc4\x8dijo kroni\xc4\x8dne fiziolo\xc5\xa1ke bolezni, ki v komorbidnosti z depresijo povzro\xc4\x8dijo \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo disfunkcionalnost na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nStigmatizacija na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nZaposleni, ki imajo psihi\xc4\x8dno motnjo, so na delovnem mestu pogosto stigmatizirani. Med sodelavci je poleg mitov prisotno nepoznavanje, nerazumevanje ali ignoriranje motnje, kar bolniku \xc5\xa1e ote\xc5\xbeuje delo z drugimi. Motnja tudi vpliva na sodelavce zaradi razpolo\xc5\xbeenja bolnika, ki se lahko prenese na druge in zaradi poru\xc5\xa1enih socialnih odnosov. Na podlagi postavljene diagnoze imajo pravico do prilagoditev, ki pripomorejo k delovni u\xc4\x8dinkovitosti._NEWLINE_Zadnje \xc4\x8dase se o psihi\xc4\x8dnih motnjah v delovnih organizacijah veliko ve\xc4\x8d govori. Ljudi se spodbuja, da na delovnem mestu odprto govorijo o svojih problemih, dele\xc5\xbeni so tudi ve\xc4\x8d razumevanja s strani sodelavcev. \xc5\xa0e vedno pa je preve\xc4\x8d ljudi, ki trpijo za depresijo v ti\xc5\xa1ini, saj se bojijo, da jih bodo sodelavci ali nadrejeni zaznavali kot \xc5\xa1ibke, nezanesljive, ranljive ali te\xc5\xbeavne. Pogosto tudi sami ne gledajo na depresijo kot na bolezen, ki jo je treba zdraviti.\n_START_SECTION_\nVzroki, ki izhajajo iz delovnega okolja\n_START_PARAGRAPH_\nRazumevanje in spoprijemanje organizacije z depresijo zaposlenega ni preprosto, saj so vzroki vedno prepleteni \xe2\x80\x93 lahko so biolo\xc5\xa1ki, psiholo\xc5\xa1ki in/ali socialni. Depresija se lahko pojavi povsem spontano ali pa jo spro\xc5\xbeijo stresni \xc5\xbeivljenjski dogodki oz. izku\xc5\xa1nje. Eden od vzrokov so lahko tudi te\xc5\xbeave na delovnem mestu. Stres v slu\xc5\xbebi je lahko v\xc4\x8dasih tudi spodbuden, saj zaposlene aktivira za opravljanje delovnih nalog. Dolgotrajna izpostavljenost stresu (kroni\xc4\x8dni stres) in prevelike zahteve v slu\xc5\xbebi pa so lahko spro\xc5\xbeilni dejavnik depresije. Pomemben dejavnik je tudi razvoj tehnologije, saj smo preko interneta ali telefona konstantno povezani s svojo slu\xc5\xbebo, poleg tega pa moramo usklajevati zasebno \xc5\xbeivljenje in delo. Spreminja se tudi narava socialnih stikov \xe2\x80\x93 imamo manj fizi\xc4\x8dnega kontakta z drugimi, kar lahko povzro\xc4\x8di ob\xc4\x8dutek osamljenosti ali izoliranosti.\n_START_SECTION_\nDepresija in izgorelost\n_START_PARAGRAPH_\nStres lahko vodi do izgorelosti (angl. burnout), ki v kombinaciji z dvomi o lastni uspe\xc5\xa1nosti in kompetentnosti na delovnem mestu pogosto spro\xc5\xbei depresivno razpolo\xc5\xbeenje in zmanj\xc5\xa1ano delovno u\xc4\x8dinkovitost. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da je pri pribli\xc5\xbeno 70% bolnikih z depresijo prisotna izgorelost. Preventivno delovanje proti izgorelosti bi pomenilo velik korak k zmanj\xc5\xa1anju pojavnosti depresije.\n_START_SECTION_\nPomanjkanje iskanja pomo\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nZaposleni z motnjo le redko i\xc5\xa1\xc4\x8dejo pomo\xc4\x8d, \xc4\x8deprav zdravljenje v ve\xc4\x8dini primerov vodi do izbolj\xc5\xa1anja psihi\xc4\x8dnega stanja. Navadno kljub prisotnim simptomom nadaljujejo z delom. Vzroki za nizko stopnjo iskanja pomo\xc4\x8di so lahko nekatere osebnostne poteze (npr. stoicizem), delovno okolje, ki ne spodbuja rabe bolni\xc5\xa1kega dopusta, neprepoznavanje ali zanikanje motnje in strah pred stigmatizacijo ali diskriminacijo s strani zaposlenih in vodilnih. Nezdravljena depresija traja mesece ali leta, posledice poleg na\xc5\xa1tetih simptomov pa so lahko \xc5\xa1e izolacija od sodelavcev, prijateljev in dru\xc5\xbeine. Socialna podpora je pomemben faktor pri okrevanju in varovalni dejavnik pri samomorilnosti. 15% oseb s hudo depresivno motnjo naredi samomor.\n_START_SECTION_\nPomo\xc4\x8d sodelavcev\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi korak, ki ga lahko oseba naredi, \xc4\x8de sumi na prisotnost depresije pri sodelavcu, je vzpostavljanje spo\xc5\xa1tljivega, empati\xc4\x8dnega in sprejemajo\xc4\x8dega odnosa. Potrebno je, da se depresivna oseba zaveda, da je svojim sodelavcem pomembna in da cenijo njeno delo. Ker pa je depresija resna motnja, je potrebno zdravljenje s pomo\xc4\x8djo za to usposobljenih strokovnjakov. Osebo spodbudimo k temu, da poi\xc5\xa1\xc4\x8de pomo\xc4\x8d, \xc4\x8de pa je to \xc5\xbee naredila, pomagajo spodbude za nadaljevanje zdravljenja. Zdravljenje se je izkazalo za precej uspe\xc5\xa1no, hitra odlo\xc4\x8ditev za zdravljenje pa pomeni prvi korak k izbolj\xc5\xa1anju.\n_START_SECTION_\nMedikamentozna terapija in psihoterapija\n_START_PARAGRAPH_\nPri zdravljenju depresije se uporablja zdravila (antidepresive), psihoterapijo ali kombinacijo obojega. Psihoterapija je lahko individualna, skupinska ali dru\xc5\xbeinska, izvajajo pa jo psihiatri ali psihologi s pridobljeno licenco. Kognitivno vedenjska terapija je dokazano u\xc4\x8dinkovita oblika zdravljenja, \xc5\xa1e posebej pri otrocih in mladostnikih. Med terapijo klient spreminja svoje kognicije (na\xc4\x8dine razmi\xc5\xa1ljanja) in neproduktivna vedenja. Prediktorji uspe\xc5\xa1nosti kognitivno vedenjske terapije so sposobnost racionalnega mi\xc5\xa1ljenja, manj ob\xc4\x8dutka nemo\xc4\x8di in negativnih misli ter manj kognitivnih distorzij. Pri zdravljenju se lahko uporabljajo tudi druge vrste psihoterapije, npr. psihoanaliza in logoterapija. Psihoanaliza se ukvarja z re\xc5\xa1evanjem konfliktov, ki izhajajo iz nezavednega. Logoterapija je vrsta eksistencialne psihoterapije, ki se osredoto\xc4\x8da na iskanje smisla._NEWLINE_Antidepresive se uporablja predvsem pri bolnikih s hudo in trajno depresivno motnjo. Delovati za\xc4\x8dnejo po 6-8 tednih, \xc4\x8das jemanja je prilagojen. Uporablja se lahko kombinacijo razli\xc4\x8dnih antidepresivov, da je pojavnost stranskih u\xc4\x8dinkov \xc4\x8dim manj\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nVrnitev na delo: Kognitivna priprava na delo (angl. cognitive work hardening)\n_START_PARAGRAPH_\nOmenjeni na\xc4\x8dini zdravljenja pomagajo pri zdravljenju depresije na splo\xc5\xa1no, niso pa osredoto\xc4\x8deni na pripravo osebe za vrnitev na delo. Kognitivna priprava u\xc4\x8dinkuje pri spoprijemanju posameznika z zahtevami na delovnem mestu in doseganju optimalne delovne uspe\xc5\xa1nosti. \xc5\xa0e posebej je primerna za poklice, ki zahtevajo miselno aktivnost. Posameznik opravlja naloge, ki simulirajo dejavnosti, ki jih bo opravljal na delovnem mestu. S tem izbolj\xc5\xa1a kognitivne spretnosti, ki so potrebne za uspe\xc5\xa1nost pri delu. Naloge navadno vklju\xc4\x8dujejo koncentracijo, spomin, na\xc4\x8drtovanje in opravljanje ve\xc4\x8d stvari hkrati, saj so te kognitivne sposobnosti pri bolnikih z depresijo pogosto o\xc5\xa1kodovane. Osebe se nau\xc4\x8dijo bolje nadzorovati situacije, se bolje zavedajo svojega delovanja ter prednosti in pomanjkljivosti. Napredek se sprotno spremlja in osebam podaja povratne informacije. Z izbolj\xc5\xa1evanjem kognitivnih spretnosti se zvi\xc5\xa1a tudi samopodoba klientov in zmo\xc5\xbenost za opravljanje dela._NEWLINE_Kognitivna priprava na delo ima ve\xc4\x8d elementov:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 razvijanje kognitivnih sposobnosti: soo\xc4\x8danje z dol\xc5\xbenostmi in zahtevami na delu, uspe\xc5\xa1no prilagajanje_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 razvijanje medosebnih in organizacijskih kompetenc: za uspe\xc5\xa1no spoprijemanje s situacijami na delovnem mestu, vklju\xc4\x8duje u\xc4\x8denje komunikacijskih strategij, tehnik razre\xc5\xa1evanja konfliktov in na\xc4\x8drtovanja \xc4\x8dasa_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 strukturiranje urnika: smiselno razporejanje aktivnosti, vzpostavljanje rutine, ki je manjkala med delovno odsotnostjo, posledi\xc4\x8dno se izbolj\xc5\xa1a samopodoba in ob\xc4\x8dutek izgube upanja pri osebah z depresijo'