b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenska manj\xc5\xa1ina v Italiji\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska manj\xc5\xa1ina v Italiji je skupnost 83.000\xe2\x80\x93100.000 v Italiji \xc5\xbeive\xc4\x8dih avtohtonih prebivalcev slovenskega rodu. Poseljujejo 1511 km\xc2\xb2 veliko obmejno obmo\xc4\x8dje med Italijo in Slovenijo v de\xc5\xbeeli Furlanija - Julijska krajina (FJK) oz. njenih 36\xe2\x80\x9352 ob\xc4\x8dinah._NEWLINE_Slovenci so se na obmo\xc4\x8dje priselili v 7. stoletju in nekaj stoletij \xc5\xbeiveli pod oblastjo oglejskih patriarhov in gori\xc5\xa1kih grofov. Od 15. stoletja dalje do razpada Avstro-Ogrske pa je bilo ozemlje del Avstrijskega cesarstva. Za mejo so se v novonastali Kraljevini Italiji najprej zna\xc5\xa1li prebivalci Bene\xc5\xa1ke Slovenije leta 1866. Ve\xc4\x8dji del slovenske zamejske skupnosti pa se je pod italijansko upravo zna\xc5\xa1el po prvi svetovni vojni in priklju\xc4\x8ditvi Avstrijskega primorja Italiji. Leta 1981 je \xc5\xa1tevilo pripadnikov slovenske manj\xc5\xa1ine v Italiji po italijanskih ocenah zna\xc5\xa1alo 61.367. _NEWLINE_Slovenska skupnost danes \xc5\xbeivi v italijanski de\xc5\xbeeli Furlanija - Julijska krajina. Ve\xc4\x8dinoma gre za urbano skupnost, ki pa je v zaledju ve\xc4\x8djih mest vendarle ohranila svoj agrarni zna\xc4\x8daj \xe2\x80\x93 ta je obenem tudi njen ekonomski potencial. Slovenci v Videmski pokrajini so slab\xc5\xa1e prepoznana skupnost in uradno niso bili priznani vse do za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega zakona za Slovence leta 2001, medtem ko imajo gori\xc5\xa1ki in tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki Slovenci bolje organizirano \xc5\xbeivljenje. Trst je kulturno, gospodarsko in politi\xc4\x8dno jedro slovenske manj\xc5\xa1ine v Italiji, dobro razvite institucije so tudi v Gorici._NEWLINE_Danes je slovenska narodna manj\xc5\xa1ina v Italiji spodbujevalec meddr\xc5\xbeavnega sodelovanja in gospodarstva ter nosilec regionalnega razvoja obmejnega obmo\xc4\x8dja. To \xc5\xa1e posebej velja za Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko in Gori\xc5\xa1ko pokrajino, kjer meja te\xc4\x8de skozi gosto poseljeno, gospodarsko in infrastrukturno razvito pokrajino. Slovenska manj\xc5\xa1ina v Italiji je najve\xc4\x8dja in najbolje organizirana med slovenskimi narodnimi manj\xc5\xa1inami v sosednjih dr\xc5\xbeavah, a se kljub temu spopada z demografskim upadom, ki ga pospe\xc5\xa1uje tiha asimilacija, politi\xc4\x8dnimi spori in \xc5\xa1ibkim gospodarstvom._NEWLINE_Slovenska manj\xc5\xa1ina v Italiji je v literaturi imenovana tudi \xc2\xbbslovenska narodna skupnost v Italiji\xc2\xab, medtem ko se izraz \xc2\xbbzamejski Slovenci\xc2\xab\xc2\xa0(ali tudi \xc2\xbbzamejstvo\xc2\xab\xc2\xa0je vedno manj v uporabljen, zlasti po vstopu Slovenije v EU in schengenski prostor. Italijanski viri \xe2\x80\x93 med njimi dr\xc5\xbeavni za\xc5\xa1\xc4\x8ditni zakon za Slovence \xe2\x80\x93 uporabljajo izraz \xc2\xbbslovenska jezikovna manj\xc5\xa1ina\xc2\xab\xc2\xa0(italijansko minoranza linguistica slovena).\n_START_SECTION_\nPoselitveni prostor\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska narodna skupnost je avtohtona na obmejnem ozemlju Slovenije in Furlanije - Julijske krajine, ki je tudi stik razli\xc4\x8dnih geografskih enot Furlanske ni\xc5\xbeine, Alp in vzpetega predalpskega sveta. Gre za poselitvene prostore (Kanalska dolina, Rezija, Terska in Nadi\xc5\xa1ka Bene\xc5\xa1ka Slovenija, Gori\xc5\xa1ko, Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko), ki se razlikujejo glede na geografijo ter dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dni pomen manj\xc5\xa1ine. Severni del ozemlja, ki upravno pripada Videmski pokrajini, je gorat in slabo dostopen, slovenska skupnost na tem obmo\xc4\x8dju pa je naj\xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a, v zgodovini podvr\xc5\xbeena ve\xc4\x8djim politi\xc4\x8dnim pritiskom in do nedavnega ni bila uradno priznana. Ozemlje Slovencev v Gori\xc5\xa1ki in Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki pokrajini pa je tradicionalno kulturno in politi\xc4\x8dno jedro manj\xc5\xa1inske skupnosti. Celotna skupnost je torej sestavljena iz razli\xc4\x8dnih skupin, ki so bile pod oznako \xc2\xbbPrimorski Slovenci\xc2\xab\xc2\xa0zdru\xc5\xbeene \xc5\xa1ele po rapalski pogodbi leta 1920. _NEWLINE__NEWLINE_Do druge polovice 19. stoletja je bilo za Slovence zna\xc4\x8dilno bivanje na pode\xc5\xbeelju in ob nerazvitih predelih Jadranske obale agrarna dejavnost ter oskrbovanje mestnih naselij (predvsem Trsta in Gorice) s kmetijskimi pridelki. V mestnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih Trsta in Gorice je bilo slovensko prebivalstvo vedno v manj\xc5\xa1ini.\n_START_SECTION_\nRezija\n_START_PARAGRAPH_\nRezija je slabo dostopna dolina, reliefno odprta le proti zahodu v dolino Bele, medtem ko jo z vzhoda obdaja pogorje Kanina in z juga greben Mu\xc5\xbecev. Tamkaj naseljena skupnost je zaradi omejenih stikov z drugimi slovanskimi skupinami razvila izrazito rezijansko nare\xc4\x8dje, zaradi katerega jo je italijanska politika ozna\xc4\x8devala za slovansko etni\xc4\x8dno skupino, ki je bli\xc5\xbee Rusom kot Slovencem. Ne glede na to, da je bilo italijansko priseljevanje zaradi slabe dostopnosti in gospodarskih potencialov doline omejeno, se zaradi zgodovinskih politi\xc4\x8dnih pritiskov \xc5\xa1tevilni prebivalci danes identificirajo kot Italijani. Slovensko kulturo goji kulturno dru\xc5\xa1tvo Rozajanski Dum._NEWLINE_Po ocenah strokovnjakov pa prebivalci slovenskega izvora predstavljajo tudi do 98\xc2\xa0% celotnega \xc5\xa1tevila okoli 1.100 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nBene\xc5\xa1ka Slovenija\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje zgodovinske Bene\xc5\xa1ke Slovenije obsega Terske in Nadi\xc5\xa1ke doline. Doline so zaradi reliefnih preprek med seboj slabo povezane, \xc5\xa1e zlasti Terske, saj nimajo skupnega centra za razliko od Nadi\xc5\xa1kih dolin, ki jih v njihovem dnu povezujeta \xc5\xa0peter Slovenov in \xc4\x8cedad kot kulturni sredi\xc5\xa1\xc4\x8di Slovencev. Poselitev na obmo\xc4\x8dju je demografsko razmeroma strnjena, a geografsko razpr\xc5\xa1ena zaradi reliefa. Gre za ve\xc4\x8d kot 15.000 Slovencev na avtohtonem ozemlju in \xc5\xa1e za nekaj tiso\xc4\x8d v sole\xc5\xbeni Furlanski ni\xc5\xbeini, ki je obmo\xc4\x8dje novej\xc5\xa1e poselitve Slovencev predvsem iz Bene\xc5\xa1ke Slovenije. Slovenska skupnost Bene\xc5\xa1ke Slovenije je bila v \xc4\x8dasu hladne vojne ozna\xc4\x8dena za peto kolono Titove Jugoslavije in kot taka do\xc5\xbeivljala intenzivne raznarodovalne pritiske, med drugim s strani paravoja\xc5\xa1ke organizacije Gladio. Danes je po za\xc5\xa1\xc4\x8ditnem zakonu za Slovence iz leta 2001 tudi tukaj\xc5\xa1nja skupnost prepoznana kot avtohtona manj\xc5\xa1ina. V \xc4\x8cedadu izhaja slovenski tednik Novi Matajur, pomembna so ostala kulturna dru\xc5\xa1tva in slovenski \xc5\xa1olski center v \xc5\xa0petru Slovenov.\n_START_SECTION_\nGori\xc5\xa1ka pokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nPokrajina Gorica je prehodna pokrajina med ni\xc5\xbeinskim svetom Furlanije in vzpetim predalpskim svetom, avtohtona slovenska skupnost pribli\xc5\xbeno 12.000 prebivalcev pa poseljuje slednjega, tj. Gori\xc5\xa1ka brda in severozahodne obronke mati\xc4\x8dnega Krasa. Obmo\xc4\x8dje je industrijsko razvito in prometno pomembno. V tradicionalno ve\xc4\x8dkulturni Gorici \xc5\xbeivi pribli\xc5\xbeno 6.000 (okoli 18\xc2\xa0%; po ocenah nekaterih slovenskih avtorjev pa ve\xc4\x8d kot 18.000) Slovencev, naselje pa je sicer\xc5\xa1nje kulturno-politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de skupnosti v gori\xc5\xa1ki pokrajini, ki razen z razvejanimi kulturnimi dru\xc5\xa1tvi in izobra\xc5\xbeevalnimi institucijami razpolaga s finan\xc4\x8dno ustanovo KB 1909 idr.\n_START_SECTION_\nTr\xc5\xbea\xc5\xa1ka pokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xbea\xc5\xa1ka pokrajina je ozek pas do 200 m visokega planotastega ozemlja od Tr\xc5\xbei\xc4\x8da do Trsta med Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kim zalivom na jugozahodu in dr\xc5\xbeavno mejo s Slovenijo na severovzhodu. Po drugi svetovni vojni je bilo ozemlje vzpostavljeno kot koridor za italijanski dostop do Trsta. Zaradi dobre prehodnosti in pomembnih mest v bli\xc5\xbeini je tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka pokrajina gospodarsko in prometno bolje razvita od severnej\xc5\xa1ih obmo\xc4\x8dij kjer je prisotna slovenska narodna skupnosti v Italiji. Obmo\xc4\x8dje je bilo gospodarsko dobro razvito \xc5\xbee v Avstrijskem cesarstvu, pod italijansko oblastjo pa se je dalje razvijalo zaradi politi\xc4\x8dnega pomena, \xc4\x8detudi je bilo odcepljeno od svojega naravnega zaledja mati\xc4\x8dnega Krasa. Trst, kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pokrajine, je pomembno gospodarsko, politi\xc4\x8dno in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de FJK, pa tudi jedro celotne slovenske narodne skupnosti v Italiji. Za razliko od Trsta, v katerem je bila slovenska skupnost vedno v manj\xc5\xa1ini, je bilo njegovo zaledje obmo\xc4\x8dje tradicionalne strnjene poselitve Slovencev, tesno navezanih na obalno mesto. Etnolo\xc5\xa1ke posebnosti ribi\xc4\x8dev med Trstom in \xc5\xa0tivanom (posebej \xc4\x8dupe) danes dokazujejo dolgo prisotnost Slovencev v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu in njihov zgodovinski dostop do morja. Dogajanje po drugi svetovni vojni na \xc4\x8delu z na\xc4\x8drtnim priseljevanjem istrskih beguncev (ezuli) je spremenilo demografsko podobo obmo\xc4\x8dja. Danes v Trstu \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d kot 15.000 Slovencev (okoli 8\xc2\xa0% celotnega prebivalstva; po nekaterih ocenah slovenskih avtorjev pa ve\xc4\x8d kot 40.000), v njegovem zaledju pa \xc5\xa1e okoli 10.000._NEWLINE_V Trstu imata sede\xc5\xbe krovni organizaciji slovenske skupnosti Slovenska kulturno-gospodarska zveza in Svet slovenskih organizacij. Prav tako je tu uredni\xc5\xa1tvo manj\xc5\xa1inskega Primorskega dnevnika in slovenske redakcije na regionalnem predstavni\xc5\xa1tvu RAI, pa tudi izobra\xc5\xbeevalne institucije, kulturne in gospodarske ustanove.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska zamejska skupnost se je za\xc4\x8dela oblikovati \xc5\xa1ele leta 1866 s priklju\xc4\x8ditvijo Bene\xc4\x8dije iredentisti\xc4\x8dni Italiji, medtem ko so ostala poselitvena obmo\xc4\x8dja Slovencev ostala v skupni avstro-ogrski dr\xc5\xbeavi do konca prve svetovne vojne. Rapalska pogodba 1920 med Italijo in Kraljevino SHS je slovensko Primorje dodelila Italiji, s tem pa ve\xc4\x8dinoma slovensko prebivalstvo podvrgla italijanizaciji, ki je svoj vi\xc5\xa1ek dosegla s fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnimi ukrepi v tridesetih letih. Obdobje po drugi svetovni vojni slovenski skupnosti, ki je ostala onkraj meja Jugoslavije, ni prineslo blagostanja: po italijansko-jugoslovanski mejni \xc4\x8drti je potekala tudi meja med kapitalizmom in socializmom, \xc4\x8detudi je bila to ena najbolj odprtih meja v razdeljeni Evropi. Kljub temu da je bila slovenska manj\xc5\xa1ina obravnavana kot morebitna peta kolona jugoslovanske politike, pa je skupnost gospodarsko uspevala zaradi mo\xc5\xbenosti posredovanja pri blagovni menjavi med dr\xc5\xbeavama. Konec hladne vojne in osamosvojitev Slovenije so spremenili politi\xc4\x8dne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine in prinesli nove mo\xc5\xbenosti \xc4\x8dezmejnega sodelovanja oz. povezovanja manj\xc5\xa1ine z matico.\n_START_SECTION_\nPrihod slovanskih plemen na ozemlje Bene\xc5\xa1ke Slovenije in na obalo Jadranskega morja\n_START_PARAGRAPH_\nPrihod Slovanov na skrajne zahodne predele slovenskega naselitvenega prostora, ki danes pripadajo italijanski dr\xc5\xbeavi, je dokumentiran v Zgodovini Langobardov (Historia Longobardorum) langobardskega zgodovinopisca  Pavla Diakona (Paul Warnefried). V knjigi je opisana bitka, ki se je bila okoli leta 670 med Langobardi in Slovani pri reki  Nadi\xc5\xbei_NEWLINE_\xc2\xbbnon longe a Foroiuli \xe2\x80\xa6 ad ponte Natisonis fluminis\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Spopadi naj bi prenehali s sporazumom, na podlagi katerega so Slovani dosegli pravico naselitve na gri\xc4\x8devnatih obronkih furlanske ni\xc5\xbeine .Medkulturni odnosi v regiji so se pri\xc4\x8deli razvijati v 7. stoletju ob priselitvi slovanskih plemen na obrobje Furlanske ni\xc5\xbeine do limesa, ki je romanske naselbine varoval pred napadi z vzhoda. _NEWLINE_Med najstarej\xc5\xa1e vire, ki omenjajo prisotnost slovanskih plemen v bli\xc5\xbeini obale Jadranskega morja je zapisnik [ri\xc5\xbeanski zbor|ri\xc5\xbeanskega zbora]] (ali ri\xc5\xbeanski placit italijansko "Placito del Risano"). To je naziv zapisnika ri\xc5\xbeanskega zbora, ki se je odvijal najverjetneje leta 804, v kraju Ri\xc5\xbeana blizu Kopra. Ri\xc5\xbeanski zbor je sklical grade\xc5\xa1ki patriarh Fortunat. Udele\xc5\xbeili so se ga predstavniki istrskih mest in ka\xc5\xa1telov, predsedovali pa so mu trije cesarjevi odposlanci. V njej je, med drugim, zapisana obveza vojvode Janeza, ki je predstavljal tedanjo frankovsko oblast nad de\xc5\xbeelo, da bo slovane, ki so se nastanili v okolico mest, pregnal v tiste kraje, v katerih mestom ne bodo povzro\xc4\x8dali \xc5\xa1kode na poljih in v gozdovih. _NEWLINE_Predniki Slovencev, ki so med preseljevanjem naleteli na romanske naselbine v Furlanski ni\xc5\xbeini in ob Jadranski obali, so se ustalili v blji\xc5\xbenjih neobdelanih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih in gozdovih.\n_START_SECTION_\nNaselitev Slovanov in habsbur\xc5\xa1ki imperij (7.\xe2\x80\x9319. stoletje)\n_START_PARAGRAPH_\nSlovanska skupnost, ki je \xc5\xbeivela v pode\xc5\xbeelskih zaledjih romanskih urbanih naselij, je bila do 15. stoletja razdrobljena pod fevdalnimi oblastmi oglejskih patriarhov in gori\xc5\xa1kih grofov, zatem pa jo je v enoten teritorij zdru\xc5\xbeil avstrijski imperij. _NEWLINE_Pestra jezikovna struktura prebivalstva je opisana v poro\xc4\x8dilu namenjenemu cesarici Mariji Terezijil, ki ga je napisal grof Nikolaus Graf von Hamilton, intendant tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega okro\xc5\xbeja med letoma 1749 in 1768:_NEWLINE_\xc2\xab... v Trstu so prebivalci treh razli\xc4\x8dnih jezikov, italijanksega, tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega in slovenskega. Posebni tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki jezik, ki ga rabi preprosto ljudstvo, Italijani ne razumejo. Mnogi prebivalci v mestu in vsi v okolici govorijo le slovensko.\xc2\xbb _NEWLINE_   _NEWLINE_Nacionalna identiteta v imperiju ni bila pomembna do pomladi narodov in revolucije leta 1848, ko se je slovensko narodno gibanje za\xc4\x8delo razvijati tudi v Trstu in Gorici.\n_START_SECTION_\nFa\xc5\xa1izem in druga svetovna vojna (1922\xe2\x80\x931945)\n_START_PARAGRAPH_\nNeurejene geopoliti\xc4\x8dne razmere, ki jih je za seboj pustila prva svetovna vojna, so omogo\xc4\x8dile uveljavljanje ekstremnih ideologij in vzpon Nacionalne fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne stranke, ki je \xc5\xbee leta 1922 izvedla dr\xc5\xbeavni udar. Za slovensko skupnost se je temno poglavje med obema vojnama za\xc4\x8delo \xc5\xbee prej, leta 1920 je v mednacionalnih obra\xc4\x8dunih, ki so bili usmerjeni tako proti Italijanom kot Slovanom v jadranskem prostoru, zgorel slovenski narodni dom v Trstu._NEWLINE_\xc2\xbbKo se sre\xc4\x8damo s tako raso, kot je slovanska - manj vredna in barbarska - ne smemo proti njej izvajati politike sladkor\xc4\x8dkov, temve\xc4\x8d politiko palice... Ne bojimo se ve\xc4\x8d \xc5\xbertev... Meje Italije morajo potekati po Brennerju, po Sne\xc5\xbeniku in po Dinarskem gorstvu... Mislim, da se sme \xc5\xbertvovati 500.000 barbarskih slovanov za 50.000 Italijanov.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_\xe2\x80\x94 Iz govora Benita Mussolinija v Pulju 22. septembra 1920 _NEWLINE_Sledilo je razgreto obdobje medsebojnega obra\xc4\x8dunavanja, kjer sta se med napetostmi Italije in jugoslovanske dr\xc5\xbeave zna\xc5\xa1li prav narodni manj\xc5\xa1ini Slovencev v Italiji in Italijanov v Kraljevini SHS._NEWLINE_Italijanska skupnost, ki je na Slovane gledala kot na necivilizirano kme\xc4\x8dko prebivalstvo, je izvajala poitalijan\xc4\x8devanje s prepovedjo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v \xc5\xa1olah in javnosti, plenjenjem slovenskih knjig, v\xc4\x8dlanjevanjem slovenske mladine v fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno organizacijo Balilla, poitalijan\xc4\x8devanjem slovenskih imen in priimkov (tudi na nagrobnikih) in prepovedovanjem slovenskih kulturnih organizacij._NEWLINE_Na drugi strani so se proti fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnemu nasilju povezovale slovanske organizacije TIGR, Orjuna idr., ki so tudi same imele iredentisti\xc4\x8dni zna\xc4\x8daj v pro-jugoslovanski smeri, ter zaostrovale razmere na ozemlju slovenske skupnosti. Zaradi te\xc5\xbekih \xc5\xbeivljenjskih razmer se je v tem obdobju v tujino (najve\xc4\x8d v obe Ameriki in Avstralijo) odselilo ve\xc4\x8d kot 60.000 Primorcev. \xc5\xbde pred drugo svetovno vojno pa so se tudi pripadniki znotraj slovenske skupnosti v Italiji politi\xc4\x8dno delili na liberalce in konservativce, kar je v kasnej\xc5\xa1em obdobju vodilo v \xc5\xa1e danes problemati\xc4\x8dna nesoglasja znotraj skupnosti._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna Italija leta 1941 raz\xc5\xa1irila svoj teritorij na ra\xc4\x8dun slovenskega, \xc4\x8deprav novo pridobljene ljubljanske pokrajine ni \xc5\xa1tela za svoj kulturni prostor._NEWLINE__NEWLINE_Po kapitulaciji Italije, 8. septembra 1943, so ves severozahodni del Italije zasedli Nemci in podro\xc4\x8dje neposredno upravljali s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1tevilnih italijanskih fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih privr\xc5\xbeencev._NEWLINE_Skoraj vsi  mladi Slovenci, ki so do tedaj slu\xc5\xbeili v italijanski vojski (v kolikor italijanski dr\xc5\xbeavljani), so se pridru\xc5\xbeili partizanskim prekomorskim brigadam ali pa neposredno pristopili v enote 9. korpusa in drugih partizanskih odredov v Jugoslaviji in tako aktivno prispevali k osvoboditvi Trsta in Gorice, 1. maja 1945. Imena tistih, ki so umrli na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih so danes navedena na \xc5\xa1tevilnih spomenikih padlim v drugi svetovni vojni, ki stojijo dobesedno v vsakem slovenskem naselju. Vojna vihra je na obmo\xc4\x8dju Primorske terjala pribli\xc5\xbeno 7300 \xc5\xbertev med pripadniki Osvobodilne fronte in njihovimi sodelavci ter smrt pribli\xc5\xbeno 5600 civilistov.\n_START_SECTION_\nPravni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nPostavljanje politi\xc4\x8dnih meja v zgornjem Jadranu je bilo zaradi pestre etni\xc4\x8dne strukture problemati\xc4\x8dno vse od vznika nacionalnih gibanj v 19. stoletju. Zato je \xc5\xbee mirovna pogodba po koncu prve svetovne vojne, ki je uradno prekinila spopade med razpadajo\xc4\x8do Avstro-Ogrsko, novo Kraljevino SHS in zmagovalno Italijo, omenjala za\xc5\xa1\xc4\x8dito manj\xc5\xa1in. Dejansko je pravni polo\xc5\xbeaj slovenske manj\xc5\xa1ine v Italiji med obema vojnama zaznamovalo predvsem dejstvo, da pravni mehanizmi v fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni Italiji niso delovali in da je bil odnos do slovenske skupnosti posebno diskriminatoren._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je bila pravna za\xc5\xa1\xc4\x8dita zagotovljena le delu slovenske manj\xc5\xa1inske skupnosti v Svobodno tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko ozemlje pod zavezni\xc5\xa1ko voja\xc5\xa1ko upravo, medtem ko Slovenci severneje od tod niso bili prepoznani kot posebna skupnost. Za\xc5\xa1\xc4\x8dito slovenski manj\xc5\xa1ini v Italiji in italijanski v Jugoslaviji je uradno zagotavljal tudi kasnej\xc5\xa1i londonski memorandum iz leta 1954, pa tudi sama italijanska ustava iz leta 1948, ki v svojem 6. \xc4\x8dlenu dolo\xc4\x8da dol\xc5\xbenost dr\xc5\xbeavnega varstva jezikovnih manj\xc5\xa1in v republiki. Problemati\xc4\x8dna je bila predvsem Videmska pokrajina, kjer slovenski skupnosti za razliko od tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega in gori\xc5\xa1kega sploh ni bil priznan obstoj. Omenjeni pokrajini (ne pa tudi videmska) sta bili namre\xc4\x8d predmet povojnega razmejevanja, zaradi \xc4\x8desar je bilo strate\xc5\xa1ko primerno zagotavljati pravno varstvo manj\xc5\xa1inske skupnosti._NEWLINE_V povojnem obdobju je bilo vseskozi prisotno vpra\xc5\xa1anje pravnega varstva manj\xc5\xa1ine, pri \xc4\x8demer pa slovenska skupnost ni uspela zdru\xc5\xbeiti politi\xc4\x8dnih mo\xc4\x8di v enotno slovensko politi\xc4\x8dno stranko ali krovno organizacijo. Naslednje poglavje v pravnem polo\xc5\xbeaju manj\xc5\xa1ine naj bi bili osimski sporazumi 1975, ki pa niso prinesli pomembnih prakti\xc4\x8dnih sprememb. Predvsem v Trstu se je v nadaljnjem obdobju oblikovalo italijansko politi\xc4\x8dno gibanje proti dokon\xc4\x8dni ureditvi mejnega vpra\xc5\xa1anja in uveljavljanju dvojezi\xc4\x8dnosti na obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_\xc5\xa0ele sprostitev blokovske delitve Evrope je v poznih devetdesetih letih prinesla najprej splo\xc5\xa1ni zakon \xc5\xa1t. 482 o za\xc5\xa1\xc4\x8diti jezikovnih manj\xc5\xa1in v Italiji (1999), leta 2001 pa zakon \xc5\xa1t. 38 o za\xc5\xa1\xc4\x8diti slovenske jezikovne manj\xc5\xa1ine. Zakon dolo\xc4\x8da ozemeljski obseg manj\xc5\xa1inske skupnosti, jezikovne pravice in dvojezi\xc4\x8dnost v javnem \xc5\xbeivljenju, zagotavlja obstoj \xc5\xa1olskih in kulturnih institucij, vra\xc4\x8danje nepremi\xc4\x8dnin ter finan\xc4\x8dna sredstva. Ne glede na to v desetletju po sprejetju zakona njegove dolo\xc4\x8dbe niso bile u\xc4\x8dinkovito vgrajene v druge (de\xc5\xbeelne in ob\xc4\x8dinske) zakone, upo\xc5\xa1tevanje dolo\xc4\x8dil pa je bolj odvisno od trenutne politi\xc4\x8dne volje obstoje\xc4\x8dih oblasti ter podvr\xc5\xbeeno predvolilnim in drugim politi\xc4\x8dnim provokacijam._NEWLINE_Na de\xc5\xbeelni ravni je manj\xc5\xa1ino z zakonom za Slovence \xc5\xa1t. 26/2007 pravno za\xc5\xa1\xc4\x8ditil tudi de\xc5\xbeelni odbor Furlanije - Julijske krajine._NEWLINE_Republika Slovenija je svoj odnos do avtohtonih slovenskih skupnosti onkraj dr\xc5\xbeavnih meja pravno uredila \xc5\xa1ele leta 2010 z Zakonom o odnosih Republike Slovenije s Slovenci zunaj njenih meja (ZORSSZNM).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarska podlaga je bila bistvena za sicer\xc5\xa1nje \xc5\xbeivljenje manj\xc5\xa1inske skupnosti, a je do\xc5\xbeivela katastrofo v devetdesetih letih po spremembi politi\xc4\x8dnih razmer v regiji. Danes se gospodarstvo snuje na novih podlagah meddru\xc5\xbebenega posredovanja, \xc4\x8dezmejnega sodelovanja idr._NEWLINE_Gospodarska dejavnost skupnosti je bila \xc5\xbeivahna \xc5\xbee pred prvo svetovno vojno (zadru\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo, obrt, zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo, ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo, kmetijstvo). Kmetijstvo je bila tradicionalna panoga slovenskega \xc5\xbeivlja na obmo\xc4\x8dju, ta je z \xc5\xbeivili oskrboval Trst, Gorico, Reko in ostala mesta v regiji. Ribi\xc5\xa1tvo v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu med \xc5\xa0tivanom in Trstom je tudi del identitete manj\xc5\xa1ine, vir pomembnih etnolo\xc5\xa1kih ostankov, a je slovenska ribi\xc5\xa1ka dejavnost zamrla po drugi svetovni vojni. Slovenski gospodarstveniki so leta 1917 v Trstu ustanovili celo ladjarsko dru\xc5\xbebo Oceania, a se je ta nedolgo zatem po rapalski pogodbi preselila na Reko in se kasneje zdru\xc5\xbeila z Jadransko plovidbo. Gospodarske dru\xc5\xbebe Slovencev v obdobju italijanskega fa\xc5\xa1izma niso imele slovenskega zna\xc4\x8daja._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni se je manj\xc5\xa1insko gospodarstvo kljub zapletenim politi\xc4\x8dnim razmeram (a vendarle zaradi spro\xc5\xa1\xc4\x8denega mejnega re\xc5\xbeima) razvijalo dobro. Cvetela je predvsem logisti\xc4\x8dna in posredni\xc5\xa1ka dejavnost, kjer so \xc5\xa1tevilna mala podjetja slu\xc5\xbeila kot posrednik med italijanskimi in jugoslovanskimi gospodarskimi tokovi. V tem obdobju je preko manj\xc5\xa1inskih struktur potekala ve\xc4\x8d kot polovica blagovne menjave med dr\xc5\xbeavama. Ta navezanost na obmejne razmere je bila usodna za manj\xc5\xa1insko gospodarstvo po koncu hladne vojne, ko so v kratkem obdobju propadla na meddr\xc5\xbeavno posredovanje vezana podjetja. Sledila je gospodarska kriza znotraj skupnosti in prezaposlovanje \xc5\xa1tevilnih Slovencev v italijansko govore\xc4\x8da delovna okolja._NEWLINE_Danes so najve\xc4\x8dji zaposlovalci s slovensko govore\xc4\x8dim delovnim okoljem mediji in \xc5\xa1olske ustanove. Ve\xc4\x8dji del preostalega manj\xc5\xa1inskega gospodarstva sestavljajo mala dru\xc5\xbeinska podjetja. Slovenski gospodarstveniki so slabo vklju\xc4\x8deni v velike gospodarske dru\xc5\xbebe regije (med njimi Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, ladjedelnica Fincantieri, zavarovalnica Generali ter tovarna Zanussi-Electrolux v nekoliko odmaknjeni pokrajini Pordenone). Tudi v tradicionalno slovenskih okoljih Furlanije - Julijske krajine pa so nosilci gospodarske iniciative Italijani._NEWLINE_Za manj\xc5\xa1insko gospodarstvo sta pomembni Zadru\xc5\xbena kra\xc5\xa1ka banka in Zadru\xc5\xbena banka Doberdob in Sovodnje, v Gorici pa finan\xc4\x8dna delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba KB1909, ki povezuje razli\xc4\x8dna manj\xc5\xa1inska podjetja, njene obveznice pa so vklju\xc4\x8dene v trg Ljubljanske borze. Gospodarske dru\xc5\xbebe slovenske skupnosti so zdru\xc5\xbeene v Slovensko de\xc5\xbeelno gospodarsko zdru\xc5\xbeenje (SDGZ) in Kme\xc4\x8dko zvezo._NEWLINE_Slovenska skupnost se je v dana\xc5\xa1njem obdobju dobro uveljavila kot nadaljnji posredovalec pri sodelovanju na regionalni ravni, tudi pri \xc4\x8dezmejnem sodelovanju. Dru\xc5\xbebi Servis in Euroservis poslujeta s svetovalnimi storitvami pri \xc4\x8dezmejnih projektih. Manj\xc5\xa1a trgovska podjetja manj\xc5\xa1ine, ki trgujejo s stereotipno italijanskimi proizvodi (med njimi delikatese, modni izdelki, notranja bivalna oprema), imajo primerjalno prednost na sosednjem trgu Slovenije. Premalo izkori\xc5\xa1\xc4\x8deni potenciali se skrivajo tudi v tradicionalno slovenskem kmetijstvu tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega in gori\xc5\xa1kega zaledja, predvsem v gojenju sredozemskih pridelkov ter sodobnej\xc5\xa1ih, sonaravnej\xc5\xa1ih in manj intenzivnih oblikah kmetijstva v ob\xc4\x8dutljivem kra\xc5\xa1kem svetu._NEWLINE_Zaradi sprostitve mejnih re\xc5\xbeimov in carin so \xc4\x8dezmejne gospodarske prilo\xc5\xbenosti z investicijami v Slovenijo sicer bolje izkoristili gospodarstveniki iz Italije. Nekatere ve\xc4\x8dje nalo\xc5\xbebe pa so bile usmerjene tudi v obratno smer, prav na obmo\xc4\x8dje slovenske manj\xc5\xa1ine. Med drugim je svojo ladjedelnico v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du ustanovilo slovensko podjetje Seaway, medtem ko podjetje Pipistrel vzpostavlja proizvodni obrat za letala v Gorici.\n_START_SECTION_\nOrganizacije in politi\xc4\x8dna zastopanost\n_START_PARAGRAPH_\nPosamezna kulturna in \xc5\xa1portna dru\xc5\xa1tva, gospodarske organizacije in raziskovalne institucije zdru\xc5\xbeujeta krovni organizaciji Slovenska kulturno-gospodarska zveza (SKGZ) in Svet slovenskih organizacij (SSO). Prva je nastala v nestabilnem obdobju razmejevanja Svobodnega tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega ozemlja leta 1954 in uveljavljala svojo levo, pro-jugoslovansko agendo, ki jo je zagovarjala ve\xc4\x8dina \xc4\x8dlanov skupnosti. Katoli\xc5\xa1ko usmerjen del manj\xc5\xa1ine (poznavalci ga ocenjujejo na tretjinski dele\xc5\xbe celotne skupnosti) je bil prezrt s strani socialisti\xc4\x8dne Jugoslavije, svojo politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d je zato organiziral v stranko Slovenska skupnost (SSk; 1975) in leto kasneje ustanovil \xc5\xa1e svoj krovni Svet slovenskih organizacij. Obe krovni organizaciji imata svoje odbore na ravni treh pokrajin. Ideja o zdru\xc5\xbeevanju politi\xc4\x8dnih mo\xc4\x8di v novih politi\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah zdru\xc5\xbeene Evrope zaradi zgodovinskih nesoglasij \xc5\xa1e ni obrodila sadov, a se (odvisno od obdobja in trenutnega vodilnega kadra) organizaciji dogovarjata o skupnih stali\xc5\xa1\xc4\x8dih navzven skupnosti._NEWLINE_Edina stranka, osnovana na nacionalnih temeljih, je Slovenska skupnost. Njeni predstavniki so v de\xc5\xbeelnem svetu Furlanije - Julijske krajine in v pokrajinskih svetih ali odborih Trsta in Gorice, \xc5\xa1tevil\xc4\x8dneje pa so zastopani na ob\xc4\x8dinski ravni. Del manj\xc5\xa1ine, tradicionalno pripaden levi politiki in SKGZ, pa se ve\xc4\x8dinoma povezuje v levo usmerjene vseitalijanske stranke: slovenska komponenta Demokratske stranke, slovenska komisija Stranke komunisti\xc4\x8dne prenove, Stranka italijanskih komunistov. \xc4\x8clanica italijanske Demokratske stranke je tudi Tatjana Rojc, pripadnica manj\xc5\xa1ine, na zadnjih volitvah izvoljena v senat. Senatorji kot pripadniki slovenske manj\xc5\xa1ine, tradicionalno zastopane v senatu s po nekaj \xc4\x8dlani, so pomembni za vplivanje na manj\xc5\xa1inska vpra\xc5\xa1anja, \xc4\x8detudi kot \xc4\x8dlani vseitalijanskih strank niso neposredni zastopniki slovenske skupnosti._NEWLINE_Slovenska manj\xc5\xa1ina je bila izrazito zastopana v Kra\xc5\xa1ki gorski skupnosti (oblika lokalne samouprave v Italiji), ki pa je bila kasneje ukinjena kljub prizadevanjem za ohranitev in kasnej\xc5\xa1o ponovno o\xc5\xbeivitev zaradi velikega pomena za Slovence.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo in raziskovanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0olstvo v slovenskem u\xc4\x8dnem jeziku vklju\xc4\x8duje mre\xc5\xbeo vrtcev, osnovnih \xc5\xa1ol ter ni\xc5\xbejih in vi\xc5\xa1jih srednjih \xc5\xa1ol. Gre za enojezi\xc4\x8dne \xc5\xa1ole, razen v primeru dvojezi\xc4\x8dnega \xc5\xa1olskega centra v \xc5\xa0petru Slovenov. U\xc4\x8dni programi slovenskih \xc5\xa1ol so skladni s tistimi iz sicer\xc5\xa1njih \xc5\xa1ol v Italiji, dodan je slovenski jezik in knji\xc5\xbeevnost ter dodatne vsebine zgodovine in zemljepisa. Slovenske \xc5\xa1ole je na dana\xc5\xa1njem ozemlju Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke in Gori\xc5\xa1ke pokrajine zagotovila Marija Terezija leta 1774, delovanje je bilo prekinjeno, po dodelitvi Avstrijskega primorja Italijanski kraljevini na podlagi Rapalske pogodbe (1920) med letoma 1927 in 1945, zaradi fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih ukrepov. Z uvedbo Gentilejeve \xc5\xa1olske reforme (Zakon 2185 z dne 1.10.1923) je italijanska dr\xc5\xbeava uvedla prepoved pou\xc4\x8devanja slovenskega jezika na \xc5\xa1olah. V kratkem \xc4\x8dasu je bilo, na podlagi tega zakona, do leta 1930 ukinjenih na Gori\xc5\xa1kem in na Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem nad 60 \xc5\xa1ol s slovenskim u\xc4\x8dnim jezikom._NEWLINE_Le po drugi svetovni vojni je bila Slovencem v Italiji spet vrnjena mo\xc5\xbenost rabe slovenskega jezika na obveznih \xc5\xa1olah, zajam\xc4\x8dena z zakonom \xc5\xa1t. 1012 z dne 19.07.1961. _NEWLINE_Slovenskega \xc5\xa1olstva niso imeli Slovenci Videmske pokrajine do osemdesetih let preteklega stoletja, ko  so v  \xc5\xa0petru Slovenov ustanovili svoj dvojezi\xc4\x8dni \xc5\xa1olski center._NEWLINE_Leta 2002 je slovenske \xc5\xa1ole obiskovalo 3207 u\xc4\x8dencev in dijakov, kar pomeni 38\xc2\xa0% upad v preteklih 25 letih. Spreminja se tudi narodnostna sestava u\xc4\x8dencev in dijakov: po ocenah poznavalcev jih le nekaj ve\xc4\x8d kot tretjina izhaja iz \xc4\x8distih slovenskih dru\xc5\xbein (to je skupina z najve\xc4\x8djim upadom dele\xc5\xbea), druga tretjina so otroci iz me\xc5\xa1anih zakonov, preostala tretjina pa otroci iz italijanskih dru\xc5\xbein (\xc5\xa1tevilni od njih s slovenskimi predniki). Prav zadnja skupina bele\xc5\xbei najve\xc4\x8dji porast dele\xc5\xbea._NEWLINE_Razen javnih \xc5\xa1ol manj\xc5\xa1inska skupnost organizira zasebne \xc5\xa1ole glasbe in poklicno izobra\xc5\xbeevanje. Ostala \xc5\xa1olska infrastruktura sta dija\xc5\xa1ka domova v Trstu in Gorici ter izobra\xc5\xbeevalni konzorcij Slov.I.K. Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina se na univerzitetni ravni v okviru lektoratov pou\xc4\x8duje v ve\xc4\x8d italijanskih mestih vklju\xc4\x8dno s Trstom, Vidmom in Rimom._NEWLINE_Manj\xc5\xa1insko \xc5\xa1olstvo se spopada z zapiranjem \xc5\xa1ol zaradi manj\xc5\xa1anja \xc5\xa1tevila otrok, manj kvalitetnim izvajanjem programa in neustreznostjo prostorov, dilemo omejevanja vpisa neslovenskih otrok v \xc5\xa1ole in s politi\xc4\x8dnimi odlo\xc4\x8ditvami italijanske vlade glede finan\xc4\x8dnih sredstev za \xc5\xa1ole._NEWLINE_Iz manj\xc5\xa1inske skupnosti izhaja ve\xc4\x8d izobra\xc5\xbeencev in raziskovalcev, ki se poleg ostalega ukvarjajo tudi s samim zgodovinskim razvojem in dana\xc5\xa1njimi socialnimi, geografskimi in politi\xc4\x8dnimi vpra\xc5\xa1anji manj\xc5\xa1ine. V namen raziskovanja manj\xc5\xa1ine je bil leta 1974 ustanovljen tudi Slovenski raziskovalni in\xc5\xa1titut (SLORI) v Trstu. V okviru manj\xc5\xa1inske Narodne in \xc5\xa1tudijske knji\xc5\xbenice v Trstu deluje tudi Odsek za zgodovino in etnografijo, v \xc5\xa0petru pa In\xc5\xa1titut za slovensko kulturo raziskuje predvsem jezik in kulturo, podobno kot raziskovalni oddelek slovenskega kulturnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Planika v Ukvah.\n_START_SECTION_\nKultura in \xc5\xa1port\n_START_PARAGRAPH_\nKulturna dejavnost je tradicionalni temelj manj\xc5\xa1inske skupnosti, ki se je v preteklosti mnogokrat borila za svoj obstoj ob ve\xc4\x8dinskem narodu prav z ohranjanjem kulturne identitete. Danes je kulturna dejavnost razvejana in \xc5\xbeivahna v vseh treh pokrajinah manj\xc5\xa1ine v Furlaniji - Julijski krajini. To je \xc5\xa1e posebej pomembno v Videmski pokrajini, kjer je skupnosti ob pomanjkanju pravnih in institucionalnih temeljev preostajala le ve\xc4\x8dinoma amaterska kulturna dejavnost._NEWLINE_V Trstu in Gorici deluje ve\xc4\x8d knji\xc5\xbenic (najpomembnej\xc5\xa1a med njimi Narodna in \xc5\xa1tudijska knji\xc5\xbenica), ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih knji\xc5\xbenih zbirk pa je najti v posameznih kulturnih dru\xc5\xa1tvih manj\xc5\xa1ih naselij. Manj\xc5\xa1inska zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ka dejavnost omogo\xc4\x8da izdajanje lastne literature, ki jo je med drugim mogo\xc4\x8de kupiti v slovenski knjigarni v Trstu in Gorici._NEWLINE_Slovensko stalno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Trstu je od leta 1977 uvr\xc5\xa1\xc4\x8deno med poklicne gledali\xc5\xa1ke ustanove v Italiji, v zadnjem obdobju pa se spopada s finan\xc4\x8dnimi in organizacijskimi te\xc5\xbeavami. Gledali\xc5\xa1ke in koncertne dejavnosti organizira tudi slovenski kulturni dom v Gorici, manj\xc5\xa1i je kulturni center Lojze Bratu\xc5\xbe iz Gorice. Obstajajo tudi amaterske gledali\xc5\xa1ke skupine v okviru lokalnih kulturnih dru\xc5\xa1tev. Vsaki dve leti se v Mavhinjah dogaja Zamejski festival amaterskih dramskih skupin._NEWLINE_Glasbena dejavnost ima med Slovenci v Italiji pomembno tradicijo posebej na podro\xc4\x8dju zborovskega petja in godb. Za glasbeno dejavnost skrbita Glasbena matica in Slovenski center za glasbeno vzgojo Emil Komel, prav tako pa so tu aktivna lokalna kulturna dru\xc5\xa1tva. V \xc5\xa0teverjanu poteka letni festival slovenske narodno-zabavne glasbe, mednarodni glasbeni in likovni festival Postaja Topolove v odmaknjeni vasi Topolovo v Bene\xc5\xa1ki Sloveniji pa je uveljavljen v evropskem merilu._NEWLINE_Likovni ustvarjalci manj\xc5\xa1ine se zdru\xc5\xbeujejo v Dru\xc5\xa1tvu za umetnost KONS, likovne razstave pa so med drugim pripravljene v Narodni in \xc5\xa1tudijski knji\xc5\xbenici ter Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki knjigarni. Ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih galerij se nahaja po manj\xc5\xa1ih naseljih manj\xc5\xa1inskega prostora: Op\xc4\x8dine, Repen, \xc5\xa0peter. Vsakoletni mednarodni manj\xc5\xa1inski simpozij Arteden je prirejen v Lonjerju in ima \xc5\xa1ir\xc5\xa1i evropski zna\xc4\x8daj, \xc5\xa1e posebej za umetnike manj\xc5\xa1inskih skupnosti Evrope._NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot 100 kulturnih dru\xc5\xa1tev povezujejo 3 zveze dru\xc5\xa1tev (Zveza slovenskih kulturnih dru\xc5\xa1tev, Slovenska prosveta v Trstu, Zveza slovenske katoli\xc5\xa1ke prosvete v Gorici). Ve\xc4\x8dinoma gre za lokalno dejavnost: kro\xc5\xbeki za otroke, pevski zbori, jezikovni in prakti\xc4\x8dni te\xc4\x8daji, taborni\xc5\xa1ka in skavtska sre\xc4\x8danja, organizacija prireditev ipd._NEWLINE_S \xc5\xa1portom se organizirano ukvarja ve\xc4\x8d kot 50 dru\xc5\xa1tev (vklju\xc4\x8denih v Zdru\xc5\xbeenje slovenskih \xc5\xa1portnih dru\xc5\xa1tev v Italiji), v katera je vklju\xc4\x8denih okoli 7.000 ljudi na sezono. V glavnem gre za amaterski \xc5\xa1port, a se nekatere ekipe in posamezniki vklju\xc4\x8dujejo in dosegajo vidne rezultate na profesionalni ravni. Profesionalni \xc5\xa1portniki iz slovenske manj\xc5\xa1inske skupnosti so v preteklosti nastopali tako za italijanske kot slovenske reprezentance. Olimpijske medalje sta za italijanske reprezentance v preteklosti osvojila kolesar Jurij Ur\xc5\xa1i\xc4\x8d (Tokio 1964) in odbojkar Matej \xc4\x8cernic (Atene 2004).\n_START_SECTION_\nMediji\n_START_PARAGRAPH_\nMedijska dejavnost manj\xc5\xa1inske skupnosti obsega tiskane medije, radio-televizijo in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo. Med tiskanimi mediji je zgodovinsko pomemben Primorski dnevnik iz Trsta, pomembno naklado ima tudi tedenski Novi glas iz Gorice ter v nare\xc4\x8dju pisani tednik Novi Matajur in katoli\xc5\xa1ki \xc5\xa1tirinajstdnevnik Dom. Izhajajo tudi druga mladinska in tematska glasila._NEWLINE_Radio-televizijski program zagotavlja de\xc5\xbeelna postaja RAI. Radio Trst A dnevno oddaja okoli 12,5 ur radijskega programa v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xc5\xa1ele od leta 1995 dalje pa je mogo\xc4\x8de spremljati ve\xc4\x8derni televizijski program slovenske redakcije RAI v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Pripadniki manj\xc5\xa1inske skupnosti spremljajo tudi radio-televizijske programe iz Slovenije, a signal RTV Slovenija ne se\xc5\xbee v nekatera manj\xc5\xa1inska obmo\xc4\x8dja Videmske pokrajine._NEWLINE_Zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e Mladika, Zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega tiska, Zalo\xc5\xbeba Most in Gori\xc5\xa1ka Mohorjeva dru\xc5\xbeba omogo\xc4\x8dajo izdajanje publikacij ve\xc4\x8dinoma manj\xc5\xa1inskih ustvarjalcev. Vendarle je manj\xc5\xa1inska literatura le skromno zastopana in slab\xc5\xa1e prepoznavna na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em slovenskem trgu.'