b'\n_START_ARTICLE_\nLorelaj\n_START_PARAGRAPH_\nLorelaj (tudi Lorelei, Lorele\xc3\xaf, Lore Lay, Lore-Ley, Lurley, Lurelei, Lurlei) je skalna gmota iz skrilavca, ki je na Unescovem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, v Zgornji srednji dolini Rena v Sankt Goarshausnu, Porenje-Pfal\xc5\xa1ka, na vzhodnem, desnem bregu reke Ren (v 555. kilometru). Visoka je 132 m (na nadmorski vi\xc5\xa1ini 193,14). Pogled od zgoraj na re\xc4\x8dni okljuk in hi\xc5\xa1e v Sankt Goarshausnu z gradom Katz je izredno privla\xc4\x8den za turiste. Nekaj sto metrov od razgledne to\xc4\x8dke je bilo leta 1939 zgrajeno letno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Lorelaj, v katerem so redno pomembni dogodki._NEWLINE_Clemens Brentano je Lorelaj omenil v romanu Godwi (1801), v baladi je umetni\xc5\xa1ko ime Lore Lay tudi ime \xc4\x8darovnice ali sirene na tej skali. Brentanova Lore Lay s svojo lepoto privla\xc4\x8di vsakega \xc4\x8dloveka in ga zvabi v smrt. Heinrich Heine v pesmi Lorelaj opisuje nesre\xc4\x8dnega renskega \xc4\x8dolnarja, ki ga je omamilo Lorelajino petje.\n_START_SECTION_\nLega in okolica\n_START_PARAGRAPH_\nSkalna pe\xc4\x8dina Lorelaj je v okro\xc5\xbeju Rhein-Lahn na obmo\xc4\x8dju povezanih ob\xc4\x8din Lorelaj. Lorelaj je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du naravnega ekosistema doline St. Goar kot del biogeografske glavne enote Zgornja srednja dolina Rena. _NEWLINE_300 metrov \xc5\xa1iroka reka se skozi skalno oviro tik nad Lorelaj zo\xc5\xbei na 145 metrov. Pri \xc5\xa1irini 160 metrov je globoka do 25 metrov. Tu je Ren na plovnem odseku najo\xc5\xbeji in najgloblji. Ren vijuga v ozkih ovinkih prek skalnega masiva. Zaradi teh zelo ostrih ovinkov in mo\xc4\x8dnih tokov je plovba po Renu urejena s svetlobnimi signalnimi to\xc4\x8dkami. Nekaj skal pri Lorelaj so leta 1930 razstrelili, tako da je prehod izgubil velik del svoje nekdanje nevarnosti. Kljub temu so v 1980-ih na delu od St. Goarja do Bingna ob Renu namestili krmarje._NEWLINE_\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga na desnem bregu Rena je speljana skozi predor. Leva \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga mora zaradi ostrih zavojev trikrat v predor.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor imena Loreley ni povsem jasen. Nesporna je povezava z zgodnjim keltskim Ley, v regiji pogosto ime za skrilavec.  Prvi del bi lahko izviral iz srednjevisokonem\xc5\xa1ke besede luren (lauern \xe2\x80\x93 pre\xc5\xbeati) in s tem ime lauernder Fels \xe2\x80\x93 pre\xc5\xbee\xc4\x8di kamen. Mogo\xc4\x8de bi lahko bila tudi izpeljanka srednjevisokonem\xc5\xa1ke besede lorren ali lurren za "heulen" \xe2\x80\x93 tuliti, "schreien" \xe2\x80\x93 kri\xc4\x8dati. Tako bi bila skala kri\xc4\x8de\xc4\x8da skala. To lahko pripi\xc5\xa1emo temu, da je bilo \xc5\xbeivljenje mnogih \xc4\x8dolnarjev zaradi nevarnih grebenov, skal in plitvin ogro\xc5\xbeeno, mnogo jih je tu umrlo. Drug mo\xc5\xbeen izvor besede lore je rensko luren \xe2\x80\x93 bren\xc4\x8dati. To bi bil \xc5\xa1um vode. Izvor srednjevisokonem\xc5\xa1kega lur za vilo je tudi mogo\xc4\x8d. V tem primeru je bila to vilinska skala. Sprva so \xc5\xa1krate, ki naj bi \xc5\xbeiveli v skali, krivili za mo\xc4\x8dan odmev. Hrup na nasprotni strani skalne pe\xc4\x8dine Lorelaj naj bi povzro\xc4\x8dal slap, odmeva pa tudi hrup, ki ga povzro\xc4\x8da voda, ko te\xc4\x8de \xc4\x8dez plitvine in \xc4\x8deri. Na za\xc4\x8detku so iskali pojasnila v \xc5\xa1kratjih jamah. Pred 19. stoletjem pa je obstajalo tudi mo\xc5\xa1ko ime Lurlei, Lorley ali Lurleberch (veliko je \xc5\xa1e drugih zapisov).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku je bil Lorelaj znan kraj, deloma zaradi opazne skale kot mejnika, deloma zaradi nevarnega mesta za ladijski promet. Tu je bila v Renu pe\xc5\xa1\xc4\x8dena obala (zelena povr\xc5\xa1ina), na levi strani pa pre\xc4\x8dne skalne rebri v reki (Gewerre), medtem ko je bil tok na drugi strani umirjen. Razli\xc4\x8dna hitrost vode je povzro\xc4\x8dala mo\xc4\x8dno vrtin\xc4\x8denje, kar je bilo nevarno za plovbo. Ve\xc4\x8dino skalnih grebenov so odstranili \xc5\xbee v preteklosti, pa vendar so poveljniki opozarjali svoje mornarje, naj pred prihodom v Lorelaj s tremi zvon\xc4\x8dki pozvonijo k molitvi. Iz tega razloga je bilo tu ustanovljeno naselje sveti Goar za re\xc5\xa1evanje brodolomcev in vzdr\xc5\xbeevanje reke. \xc5\xbde od leta 1395 so na Katzenelnbognu \xc5\xa1tevilni vinogradi._NEWLINE_Od leta 2000 je za obiskovalce urejen center z muzejem, kjer lahko dobijo informacije o lokaciji, kulturi, gospodarstvu in naravi tega obmo\xc4\x8dja. Na planoti je bilo leta 2013 urejeno poletno sankali\xc5\xa1\xc4\x8de. Pred gradnjo \xc5\xbeeleznice je bilo mnogo razprav med politiki, dr\xc5\xbeavljani in okoljevarstveniki. UNESCO je medtem to sprejel.\n_START_SECTION_\nIzviren ljudski in sodoben mit\n_START_PARAGRAPH_\nSkala in \xc5\xa1umenje ustvarjata navdih za razli\xc4\x8dne zgodbe. Stara legenda govori o \xc5\xa1kratih, ki \xc5\xbeivijo v jamah v pe\xc4\x8dini._NEWLINE_Leta 1801 je nem\xc5\xa1ki avtor Clemens Brentano napisal balado Zu Bacharach am Rheine, ki je bila del fragmentarnega nadaljevanja romana Godwi oder Das Steinerne Bild der Mutter. Najprej je povedal zgodbo o o\xc4\x8darljivi \xc5\xbeenski, povezani s pe\xc4\x8dino. V pesmi Lepa Lore Lay je opeval njeno lepoto in jo obto\xc5\xbeil, da za\xc4\x8dara mo\xc5\xa1ke in povzro\xc4\x8da njihovo smrt. Namesto da bi jo obsodili na smrt, jo je \xc5\xa1kof poslal v samostan. Na poti tja je skupaj s tremi vitezi pri\xc5\xa1la do skale Lorelaj. Prosila jih je, naj ji dovolijo vzpon na skalo, da bo \xc5\xa1e enkrat pogledala Ren. Zdelo se ji je, da vidi svojo ljubezen v Renu in se je vrgla v smrt; skala \xc5\xa1e vedno hrani odmev njenega imena. Brentano je na\xc5\xa1el navdih pri Ovidu in mitu o Eho._NEWLINE_Leta 1824 je Heinrich Heine prilagodil Brentanovo balado v eni svojih najbolj znanih pesmi Die Lorelei (Lorelaj). Opisuje istoimensko \xc5\xbeensko kot neke vrste sireno, ki je sedela na pe\xc4\x8dini nad reko Ren in si \xc4\x8desala zlate lase, nehote motila mornarje s svojo lepoto in pesmijo ter povzro\xc4\x8dala nesre\xc4\x8de na skalah. Leta 1837 je besedilo uglasbil Friedrich Silcher  in tako je postala znana v nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih de\xc5\xbeelah. Uglasbil jo je tudi Franz Liszt. _NEWLINE_Zna\xc4\x8daj Lorelaj, \xc4\x8deprav si ga je prvi zamislil Brentano, je pre\xc5\xa1el v nem\xc5\xa1ko popularno kulturo v obliki, opisani v Heine-Silcherjevi skladbi in pogosto, vendar zmotno verjamejo, da izvira iz stare ljudske pravljice. Tudi francoski pisatelj Guillaume Apollinaire je napisal pesem o Lorelaj (La Loreley) in je v zbirki Alcools. Pozneje je omenjena v simfoniji \xc5\xa1t. 14 (3. stavek) Dmitrija \xc5\xa0ostakovi\xc4\x8da.'