b'\n_START_ARTICLE_\nJaro Dolar\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje in slu\xc5\xbebovanje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo (1917-1921) in gimnazijo (1921-1929) je obiskoval v Mariboru. \xc5\xbde takrat je prvi\xc4\x8d izpri\xc4\x8dal svoja literarna nagnjenja, ko je v \xc4\x8detrtem in petem razredu gimnazije urejal dija\xc5\xa1ki list Gaudeamus (1925-1927) ter vanj pisal svoje prve pesmi in prozo. Sodelovanje v raznih aktivnostih zoper mariborske in \xc5\xa1tajerske nem\xc4\x8durje in nem\xc5\xa1kuterje ter navdu\xc5\xa1eno spremljanje starej\xc5\xa1ih dija\xc5\xa1kih vzornikov, ki so s svojim javnim nastopom propagirali ideje vseslovenstva in ruske oktobrske revolucije, pa je oblikovalo mladeni\xc4\x8devo idejno usmerjenost. Oboje se je v ve\xc4\x8djem obsegu za\xc4\x8delo izra\xc5\xbeati v ljubljanskih visoko\xc5\xa1olskih letih, ko je \xc5\xa1tudiral slavistiko in umetnostno zgodovino in leta 1935 diplomiral iz jugoslovanske knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_V \xc5\xa1tudentskem javnem dru\xc5\xbebenem in politi\xc4\x8dnem delovanju se je opredeljeval za napredne slovenske nacionalne in levi\xc4\x8darske skupine ter v njih aktivno sodeloval. Po diplomi kot pripadnik levi\xc4\x8darskih politi\xc4\x8dnih organizacij ni dobil dr\xc5\xbeavne profesorske slu\xc5\xbebe, za kar se je bil \xc5\xa1olal. Sodeloval je kot publicist in novinar v raznih \xc4\x8dasopisnih in \xc4\x8dasnikih ter delal kot urednik kulturne rubrike liberalnega \xc4\x8dasnika Mariborski ve\xc4\x8dernik Jutra in socialisti\xc4\x8dnega tednika Edinost v Mariboru. Po ukinitvi slednjega je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v redakcijo nem\xc5\xa1kega \xc4\x8dasnika Mariborer Zeitung, vendar je zaradi nasprotovanja vse bolj nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di naci-fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni usmeritvi lista zaposlitev izgubil. Po nem\xc5\xa1ki okupaciji Maribora se je umaknil v Ljubljano, kjer je kot brezposelni pregnanec prebil prvo vojno leto, ostala tri leta pa je pre\xc5\xbeivel v Zagrebu pri sorodnikih in bil prilo\xc5\xbenostno zaposlen kot blagovni knjigovodja. Vklju\xc4\x8dil se je v narodnoosvobodilno gibanje ter bil v Zagrebu med izdajatelji in pisci slovenskega ilegalnega lista Glas resnice. v marcu 1945 ga je hrva\xc5\xa1ka policija aretirala in ga vtaknila v zagreb\xc5\xa1ke zapore, iz katerih je bil po akciji partizanskih ilegalcev z drugimi politi\xc4\x8dnimi jetniki re\xc5\xa1en tik preden je umikajo\xc4\x8da se usta\xc5\xa1ka soldateska mogla uresni\xc4\x8diti svojo namero, da jih pomori._NEWLINE_Po osvoboditvi se je vrnil v Maribor in prevzel uredni\xc5\xa1tvo \xc4\x8dasnika Vestnik. Deloval je kot javni dru\xc5\xbebeni delavec ter kot predavatelj v okviru dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnih organizacij in te\xc4\x8dajev Ljudske prosvete, kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das pa tudi kot profesor ruskega jezika v mariborski gimnaziji. V letu 1946 je postal najprej sekretar, nato dramaturg in direktor Drame ter nazadnje upravnik Slovenskega narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Mariboru. Bil je tudi urednik mariborskega Gledali\xc5\xa1kega lista. Ob delu v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du je opravil bogato prevajalsko delo, ki obsega okrog 25 dramskih del cele galerije tujih avtorjev: angle\xc5\xa1kih, francoskih, nem\xc5\xa1kih, ruskih, hrva\xc5\xa1kih in italijanskih. Hkrati je razvijal bogato publicisti\xc4\x8dno dejavnost, najve\xc4\x8d s \xc4\x8dlanki o doma\xc4\x8dih in tujih dramatikih ter s poro\xc4\x8dili o gledali\xc5\xa1kih predstavah, ki so jih objavili gledali\xc5\xa1ki listi v Mariboru, Celju, Ptuju in Ljubljani, \xc4\x8dasopisi Nova obzorja, Razgledi in Slovenski zbornik, tednik Na\xc5\xa1i razgledi, Tovari\xc5\xa1 in 7 dni ter dnevni \xc4\x8dasniki Vestnik, Ve\xc4\x8der, Slovenski poro\xc4\x8devalec in Ljudska pravica. Kot esejist in literarni zgodovinar je v tem obdobju napisal uvodni esej in spremne besede h knjigi proze Antona Ingoli\xc4\x8da Na prelomu in k zbirki Pesmi in napisi Janka Glazerja.\n_START_SECTION_\nDelovanje na podro\xc4\x8dju bibliotekarstva\n_START_PARAGRAPH_\nSamo na videz presenetljiv je Dolarjev pristop na podro\xc4\x8dje knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva, po \xc4\x8dasnikarstvu in gledali\xc5\xa1\xc4\x8du njegovo tretje tori\xc5\xa1\xc4\x8de kulturnega delovanja. Tudi ta je utemeljen v njegovi pripadnosti knjigi, zlasti umetni\xc5\xa1ki. V knji\xc5\xbenicah je delal zadnjih 19 let svoje uradne delovne obveznosti, najprej 7 let kot bibliotekar in upravnik \xc5\xa0tudijske knji\xc5\xbenice v Mariboru (zdaj Univerzitetna knji\xc5\xbenica Maribor), potem pa kar 3 mandatna obdobja kot ravnatelj Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice v Ljubljani. \xc5\xa0tudijsko knji\xc5\xbenico je preobrazil v moderno univerzitetno knji\xc5\xbenico, jo kadrovsko okrepil in prostorsko raz\xc5\xa1iril. V skladu s svojim odprtim zna\xc4\x8dajem ter mnogostransko izobra\xc5\xbeenostjo in raznovrstnimi strokovnimi interesi je Dolar na knji\xc5\xbeni\xc4\x8darskem podro\xc4\x8dju deloval upravno-organizacijsko in o\xc5\xbeje strokovno v bibliotekarstvu in literarni zgodovini. V Ljubljani je Jaro Dolar razvijal in utrjeval slovensko nacionalno in univerzitetno knji\xc5\xbenico za u\xc4\x8dinkovito uresni\xc4\x8devanje njenih osnovnih, pa tudi za prevzemanje novih, dodatnih funkcij, ki jih je prina\xc5\xa1alo evropsko knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo. Posebej je intenziviral zbiranje vse slovenike v naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu besede, uvedel je centralno katalogizacijo slovenskih tiskov, okrepil delo za retrospektivno slovensko bibliografijo, skrbel za mednarodno izmenjavo publikacij in za ve\xc4\x8djo prisotnost slovenske knjige v svetu, za pove\xc4\x8danje dostopnosti do knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva in za temeljno strokovno izobra\xc5\xbeevanje v okviru vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olskega \xc5\xa1tudija knji\xc5\xbeni\xc4\x8darske stroke ter izpopolnjevanje v obliki te\xc4\x8dajev in predavanj. Samostojno je pripravil vrsto odmevnih raziskav in tako populariziral knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno gradivo in narodno knji\xc5\xbenico v celoti. Na podro\xc4\x8dju bibliotekarstva se je ves \xc4\x8das loteval temeljnih vpra\xc5\xa1anj o razvoju in delovanju nacionalne, visoko\xc5\xa1olskih in splo\xc5\xa1noizobra\xc5\xbeevalnih (splo\xc5\xa1nih) knji\xc5\xbenic v slovenskem in jugoslovanskem prostoru in jih v strokovni publicistiki povezal tudi z razgledi po drugih evropskih dr\xc5\xbeavah. Poleg programskih in organizacijskih vpra\xc5\xa1anj so ga \xc5\xa1e posebej zanimala razmerja med bralcem in knjigo ter eti\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja v zvezi s knjigo in knji\xc5\xbenicami. V zadnjem obdobju se je mo\xc4\x8dneje posvetil tudi zgodovini knjig in knji\xc5\xbenic in napisal obse\xc5\xbeno in odmevno knjigo Spomin \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, ki je iz\xc5\xa1la leta 1982. Za svoje skoraj dvajsetletno vzorno strokovno delo na podro\xc4\x8dju knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva do upokojitve 1976 je Jaro Dolar dosegel status in sloves posebej izobra\xc5\xbeenega in povsem predanega knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega strokovnjaka. Toda prvim 20 letom je sledilo \xc5\xa1e naslednjih 23, ki so bila prav tako delavna in so mu neprekinjeno potekala ob delu s knjigo in za knjigo, v najtesnej\xc5\xa1em sodelovanju z NUK, kjer je imel delovno sobico vse do konca \xc5\xbeivljenja. Upokojensko delovanje je opravljal na treh podro\xc4\x8djih: ob pripravljanju tematskih in monografskih knji\xc5\xbenih razstav, ob urejanju starih samostanskih knji\xc5\xbenic po Sloveniji (Kr\xc5\xa1ko, Kamnik, Nazarje) in ob ustvarjanju memoarsko-strokovnih knjig (Spomini: v preddverju literatura, 1995; in Prijateljice imam, 1999)\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nDolar je raziskoval vlogo knjige in knji\xc5\xbenic v svetovnem in slovenskem kulturnem razvoju, ter pripravljal razstave knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva, za kar so mu bibliotekarji podelili svoje najve\xc4\x8dje priznanje \xc4\x8copovo diplomo in strokovni naziv bibliotekarski svetovalec. Dr\xc5\xbeava pa mu je dala visoko odlikovanje imenovano red zaslug za narod s srebrnimi \xc5\xbearki, leta 1974.'