b'\n_START_ARTICLE_\nKolonizacija na Slovenskem\n_START_SECTION_\n1. faza: slovanska kolonizacija (6. - 9. stoletje)\n_START_PARAGRAPH_\nNaselitev je zajela ozemlja, ki so bila naseljena \xc5\xbee v antiki in primerna za obdelovanje (negozdnat, rahlo gri\xc4\x8devnat teren). Predniki, ki so se naseljevali v tem \xc4\x8dasu, so poselili bistveno ve\xc4\x8dje obmo\xc4\x8dje, kot je obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje slovenske narodnostne skupnosti. To obmo\xc4\x8dje je segalo od Furlanije na zahodu, do Donave na severu, na jugu do linije Trst - Reka (Rijeka) in na vzhodu do Blatnega jezera. Izogibali so se ravnin, \xc5\xa1e vedno nevarnih zaradi \xc5\xa1tevilnih roparskih plemen, ki so pusto\xc5\xa1ila po Evropi. Nastajala so naselja gru\xc4\x8dastega tipa (strnjene skupine hi\xc5\xa1). Na to najstarej\xc5\xa1o fazo kolonizacije ka\xc5\xbeejo imena, ki so jih slovanski naseljenci prevzemali od staroselcev, in krajevna imena, oblikovana in izpeljana iz besede selo. Poleg imen so prevzemali tudi poljedelsko tehniko - po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1tvo, ki se je sicer \xc5\xbee umikalo moti\xc4\x8dnemu in ponekod ralnemu poljedelstvu. Prihajalo je do postopnega ustaljevanja njiv in nastajati so pri\xc4\x8dele grude - polja razkosana v parcele nepravilnih oblik.\n_START_SECTION_\n2. faza: notranja in zunanja kolonizacija (10. - 13. stoletje)\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja kolonizacija v kateri so fevdalci naseljevali podlo\xc5\xbenike iz bli\xc5\xbenjih okolij (notranja) ter kolonizacija oddaljenih, tujih dr\xc5\xbeav (zunanja). Napredek v poljedelski tehniki je omogo\xc4\x8dal bolj\xc5\xa1i pridelek, kar je vplivalo tudi na pove\xc4\x8danje prebivalstva. Srednjeve\xc5\xa1ka kolonizacija je v slovenskih de\xc5\xbeelah v tem \xc4\x8dasu dosegla vrhunec. Ugodnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d za naseljevanje je bilo \xc5\xa1e dovolj. Nastajala so naselja, ki imajo \xc5\xa1e danes v poimenovanju besedo vas (nem\xc5\xa1ko dorf). Poleg doma\xc4\x8dih kolonistov se je ve\xc4\x8dalo tudi \xc5\xa1tevilo priseljencev iz nem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeel. Te so pripeljali novi, nem\xc5\xa1ki zemlji\xc5\xa1ki gospodje s svojih starih posestev. S tem se je za\xc4\x8dela germanizacija in na severu slovenskega naselitvenega obmo\xc4\x8dja se je podoba prvotno naseljenega ozemlja povsem spremenila. Prve vasi nem\xc5\xa1kih kmetov so nastajale tudi na strnjenem slovenskem ozemlju (npr. na Dravskem in Sor\xc5\xa1kem polju)._NEWLINE_Za obdobje druge kolonizacije so zna\xc4\x8dilne revolucionarne spremembe na podro\xc4\x8dju kmetijstva, tako so se uveljavila \xc5\xa1tevilna nova (zlasti \xc5\xbeelezna) orodja (kosa, grablje, vile, sekire). Pri\xc4\x8deli so uporabljati konja kot vpre\xc5\xbeno \xc5\xbeivino (za plug), kar je privedlo do razvoja natriletnega kolobarjenja z jarino, praho in ozimino. \xc5\xa0tevilo prebivalstva v tem \xc4\x8dasu se je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo. Grude so v tem \xc4\x8dasu zamenjale dolge in ozke njive imenovane delci, pojavi pa se tudi razdelitev na celke (tj. kmetije, kjer le\xc5\xbei vse zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de - polje, pa\xc5\xa1nik, gozd - v enem kosu okrog doma\xc4\x8dije in drugih gospodarskih objektov. Nastajajo novi tipi vasi, in sicer obcestne vasi, vrstne vasi, barjanske vasi in sredi\xc5\xa1\xc4\x8dne vasi.\n_START_SECTION_\n3. faza: vi\xc5\xa1inska kolonizacija (13. - 15. stoletje)\n_START_PARAGRAPH_\nKer so bile naravno ugodne povr\xc5\xa1ine za obdelovanje zemlje \xc5\xbee poseljene, so se selitveni tokovi usmerili v vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8de predele, v rovte. Zato to fazo imenujemo tudi vi\xc5\xa1inska ali rovtarska kolonizacija. Naselja so nastajala tudi v vi\xc5\xa1ini okoli 1000 metrov, manj\xc5\xa1e zaselke in samotne kmetije pa so naseljenci postavljali na gozdnih posekah (zato imena Novak, Novina, Rovtar). \xc5\xa0tevilo naselij se je v tem \xc4\x8dasu zelo pove\xc4\x8dalo in doseglo (marsikje pa tudi preseglo) \xc5\xa1tevilo dana\xc5\xa1njih._NEWLINE_Ta faza kolonizacije je bila najintenzivnej\xc5\xa1a na Pohorju, Kobanskem, v Me\xc5\xbei\xc5\xa1ki dolini in nekaterih predelih Gorenjske. Tedaj je prenehal val priseljevanja iz nem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeel - razen v (delno) Sel\xc5\xa1ko dolino in na Ko\xc4\x8devsko, kamor so se naselili Nemci in so ohranili svojo identiteto in kulturo do druge svetovne vojne. V tem \xc4\x8dasu nastajajo samotne kmetije z enim kosom polja, v visokih predelih pa so se razvile sirnice in planinski pa\xc5\xa1niki._NEWLINE_Kolonizacijo so izvajali predvsem zemlji\xc5\xa1ki gospodje, ki so koloniste pridobili na tistih posestvih, kjer je bilo prebivalcev preve\xc4\x8d. Ker je ve\xc4\x8dina fevdalcev v slovenskih de\xc5\xbeelah imela posesti tudi na tujem, je bilo mnogo kolonistov tujcev. Kolonizacija je zato tesno povezana s procesom germanizacije, \xc4\x8deprav ta ni bila na\xc4\x8drtna, temve\xc4\x8d bolj posledica tega, da je bilo veliko kolonistov Nemcev. Zlasti v severnih podro\xc4\x8djih \xc5\xa0tajerske in Koro\xc5\xa1ke je bil pritisk nem\xc5\xa1kih naseljencev zelo mo\xc4\x8dan, zato so se slovanski prebivalci asimilirali in ponem\xc4\x8dili. Proces pa je bil tudi obraten \xe2\x80\x93 \xc4\x8de so nem\xc5\xa1ki priseljenci predstavljali manj\xc5\xa1ino znotraj slovenskega ozemlja, so sprejeli slovenski jezik in navade._NEWLINE_Znotraj slovenskega narodnostnega ozemlja so nastali tudi nekateri ve\xc4\x8dji nem\xc5\xa1ki narodnostni otoki: Ko\xc4\x8devsko, Sor\xc5\xa1ko polje, Apa\xc5\xa1ka kotlina. Ker so bili Nemci tam naseljeni strnjeno, so mnogo dlje ohranili svoj jezik in kulturo, v Ko\xc4\x8devju na primer do konca druge svetovne vojne, ko so bili izgnani. Pravi nem\xc5\xa1ki otoki so bila tudi mesta, ki so imela skoraj povsem nem\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj._NEWLINE_Slovenska narodnostna meja se je ve\xc4\x8dinoma izoblikovala prav v srednjem veku. Na zahodu je bila tako reko\xc4\x8d nespremenjena \xc5\xbee od naselitve Slovanov in je segala do vzhodnega roba Furlanske ni\xc5\xbeine. V Furlansko ni\xc5\xbeino se Slovani niso naselili v ve\xc4\x8djih mno\xc5\xbeinah in so se kmalu romanizirali. Meja s Hrvati se je prav tako oblikovala \xc5\xbee v \xc4\x8dasu naselitve. Na vzhodu je na narodno mejo mo\xc4\x8dno vplivala naselitev Mad\xc5\xbearov v Panonski ni\xc5\xbeini. S tem so presekali neposredno zvezo Slovencev s Slovaki. Na severno mejo pa je najmo\xc4\x8dneje vplivala prav kolonizacija. Nem\xc5\xa1ke so tedaj postale obe Avstriji, severna \xc5\xa0tajerska in severna Koro\xc5\xa1ka._NEWLINE_Razvoj fevdalizma na Slovenskem je bil podoben kot drugje v Evropi. Zanj je zna\xc4\x8dilno poenotenje odvisnih kmetov, ki so vse bolj postajali enoten podlo\xc5\xbeni\xc5\xa1ki razred. Kosezi so deloma postali odvisni kmetje, deloma pa so vstopili v razred fevdalcev. Dajatve so se vse pogosteje iz naturalnih spreminjale v denarne, ki so jih zapisovali v urbarjih. To so bile knjige, v katerih so bile zapisane obveznosti kmetov do njihovega zemlji\xc5\xa1kega gospoda. Veliko Slovencev si je na\xc5\xa1lo dodaten vir zaslu\xc5\xbeka tudi v tovorni\xc5\xa1tvu in kme\xc4\x8dki trgovini.\n_START_SECTION_\n4. faza: dodatna kolonizacija (po 16. stoletju)\n_START_PARAGRAPH_\nPojavljala se je v ve\xc4\x8d oblikah in valovih, kot dodatna kolonizacija pa segala na \xc5\xbee naseljena in \xc5\xa1ir\xc5\xa1a nenaseljena obmo\xc4\x8dja (rovtarska kolonizacija). Pomemben val so bili begunci iz hrva\xc5\xa1kih in srbskih de\xc5\xbeel, ki so be\xc5\xbeali pred Turki (od tod imena Hrovat, Horvat, Skok). Naseljevali so se v Beli krajini, v spodnji dolini Krke, na Dravskem polju in Krasu. Del organiziranih priseljencev (Uskokov) si je pridobil tudi privilegije, saj je prevzel nase breme obrambe pred Turki._NEWLINE_Nastajala so nova kaj\xc5\xbearska naselja blizu manj\xc5\xa1ih mest (za Kaj\xc5\xbearje je zna\xc4\x8dilno da so se poleg poljedelstva ukvarjali \xc5\xa1e z drugimi dejavnostmi, ker jim prve niso nudile dovolj zaslu\xc5\xbeka za pre\xc5\xbeivetje), nastajale pa so tudi zidanice v vinogradih, v katerih so na\xc5\xa1li dom revnej\xc5\xa1i najemniki - gosta\xc4\x8di (Haloze, Ptujsko polje, ...). Za ta \xc4\x8das je torej \xc5\xbee zna\xc4\x8dilno razslojevanje tudi znotrja kme\xc4\x8dkega sloja._NEWLINE_Dodatna kolonizacija je torej povezana s tur\xc5\xa1kimi vpadi na na\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje in z vdorom prvih zgodnjekapitalisti\xc4\x8dnih oblik proizvodnje, ki so razdrobili tudi kme\xc4\x8dko prebivalstvo na bogate gruntarje in revnej\xc5\xa1e gosta\xc4\x8de in dninarje.'