b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Hohenburg\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrad je bil zgrajen \xc5\xbee konec  11. stoletja. Prvi\xc4\x8d je v pisnih listinah omenjen leta 1142 kot \xc2\xbbcastrum Hohenburc\xc2\xab\xc2\xa0kot sede\xc5\xbe stare plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine grofov Lurnskih, ki so upravljali Lurnsko obmo\xc4\x8dje. S smrtjo tridentinskega \xc5\xa1kofa Altmana leta 1149, ki je bil zadnji lurnski grof, je z njegovo podaritvijo grad pre\xc5\xa1el v last Salzbur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije.  Ta je na gradu naselila svoje ministeriale kot upravitelje posesti. Ti so nad\xc5\xa1kofiji povzro\xc4\x8dali te\xc5\xbeave, da uveljavlja lastninske pravice. Tudi  grofje Ortenbur\xc5\xa1ki so imeli interese na tem strate\xc5\xa1kem gradu. Od leta 1263 je pripadal del posesti grofu Frideriku Ortenbur\xc5\xa1kemu. Takrat je bil na Hohenburgu dvojni grad, na enem so \xc5\xbeiveli vazali Ortenbur\xc5\xbeanov na drugem salzbur\xc5\xa1ki ministeriali. Ob bratski delitvi dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, kar je potrdil koro\xc5\xa1ki vojvoda Ulrik III., je lahko Friderik obdr\xc5\xbeal Hohenburg.  Salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Konrad je leta 1311 drugi del gradu podelil grofu Otu Ortenbur\xc5\xa1kemu in njegovim sinovom. V salzbur\xc5\xa1ko last je \xc5\xbee dalj \xc4\x8dasa spadal del Hohenburga, ki je bil imenovan \xc2\xbbKr\xc5\xa1ki grad\xc2\xab\xc2\xa0in del opisan kot "planchen zaigent hinumb der cistern und dem poumgarten vor dem hous".  Hohenburg je izgubil svoj pomen ko je bil upravni sede\xc5\xbe salzbur\xc5\xa1ke posesti  na Lurnskem polju prene\xc5\xa1en na grad Feldsberg.  Grad Hohenburg tako \xc5\xbee leta 1433 ni bil ve\xc4\x8d naseljen in je bil prepu\xc5\xa1\xc4\x8den propadu.  Leta 1542 so novi grofje Ortenbur\xc5\xa1ki posest in obmo\xc4\x8dje imenovali  Grajske ru\xc5\xa1evine.  Ni pojasnjena domneva, da je bil grad poru\xc5\xa1en v bojih med Gori\xc5\xa1kimi grofi in cesarjem Friderikom III._NEWLINE_Prva grajska kapela, znana iz vira iz leta 1473, je bila posve\xc4\x8dena sv. Marku kot podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev. Njena polkro\xc5\xbena apsida sodi v romansko obdobje.  Sama trdnjava je imela obliko podolgovatega gradu, ki je bil zavarovan z dvema mo\xc4\x8dnima zidovoma. Dol\xc5\xbeina glavnega gradu je bila  pribli\xc5\xbeno 80 m, \xc5\xa1irina pa okoli 12 m.'