b'\n_START_ARTICLE_\nCerkvena arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCerkvena arhitektura se nana\xc5\xa1a na arhitekturo stavb kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih cerkva. Razvijala se je v dveh tiso\xc4\x8d letih kr\xc5\xa1\xc4\x8danske religije, deloma z inovacijami in deloma z imitiranjem drugih arhitekturnih slogov, kot tudi odzivanjem na spreminjajo\xc4\x8da se prepri\xc4\x8danja, prakse in lokalne tradicije. Od rojstva kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva do danes so najpomembnej\xc5\xa1i predmeti preobrazbe za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko arhitekturo in oblikovanje velike cerkve Bizanca, romanske opatijske cerkve, gotske stolnice in renesan\xc4\x8dne bazilike s svojim poudarkom na harmoniji. Te velike, pogosto okra\xc5\xa1ene in arhitekturno presti\xc5\xbene zgradbe so bile prevladujo\xc4\x8de lastnosti mest in pode\xc5\xbeelja, v katerih so stale. Vendar pa so bile v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu veliko \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e \xc5\xbeupnijske cerkve, ki so bile \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de kr\xc5\xa1\xc4\x8danske pobo\xc5\xbenosti v vsakem mestu in vasi. Medtem ko nekatere veljajo za vzvi\xc5\xa1eno arhitekturno delo, ki ustreza velikim stolnicam in cerkvam, se je ve\xc4\x8dina razvila po enostavnej\xc5\xa1ih poteh, pri \xc4\x8demer se je pokazala velika regionalna raznolikost in pogosto lokalna ljudska tehnologija in dekoracija._NEWLINE_Stavbe so bile sprva urejene iz tistih, ki so bile prvotno namenjene drugim namenom, vendar so z vzponom izrazito cerkvene arhitekture cerkvene zgradbe vplivale na posvetne, ki so pogosto posnemale religiozno arhitekturo. Uporaba novih materialov, kot sta jeklo in beton, je v 20. stoletju vplivala na zasnovo cerkva. Zgodovina cerkvene arhitekture se deli glede na obdobja ter na dr\xc5\xbeave ali regije in po verski pripadnosti. Zadeva je zapletena zaradi dejstva, da so bile stavbe, postavljene z enim namenom, morda ponovno uporabljene za druge, da lahko nove gradbene tehnike omogo\xc4\x8dajo spremembe v slogu in velikosti, da lahko spremembe liturgi\xc4\x8dne prakse spremenijo obstoje\xc4\x8de zgradbe in da stavbo, ki jo je zgradila ena verska skupina, lahko uporablja naslednica z razli\xc4\x8dnimi nameni.\n_START_SECTION_\nIzvor in razvoj cerkvene stavbe\n_START_PARAGRAPH_\nNajpreprostej\xc5\xa1a cerkvena stavba obsega en sam prostor za zbiranje, zgrajen iz lokalno razpolo\xc5\xbeljivega materiala in z enakimi gradbenimi znanji kot doma\xc4\x8de stavbe. Tak\xc5\xa1ne cerkve so na splo\xc5\xa1no pravokotne, toda v afri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavah, kjer so kro\xc5\xbena stanovanja pravilo, so lahko cerkve tudi kro\xc5\xbene. Preprosta cerkev je lahko zgrajena iz blatne opeke, protja in polnila, lesa ali ru\xc5\xa1evin. Lahko je pokrita s slamo, skodlami, valovito plo\xc4\x8devino ali bananinimi listi. Toda cerkvene kongregacije si od 4. stoletja dalje prizadevajo za izgradnjo cerkvenih stavb, ki bi bile trajne in estetsko prijetne. To je privedlo do tradicije, ko so kongregacije in lokalni voditelji vlagali \xc4\x8das, denar in osebni ugled v gradnjo in okrasitev cerkva._NEWLINE_Lokalna cerkev je pogosto najstarej\xc5\xa1a zgradba in je ve\xc4\x8dja od drugih vse do 19. stoletja, razen morda skednja. Cerkev je pogosto zgrajena iz najbolj trpe\xc5\xbenega materiala, ki je na voljo, pogosto je to kamen ali opeka. Zahteve bogoslu\xc5\xbeja so na splo\xc5\xa1no terjale, da se cerkev razprostira iz enega samega prostora na dva glavna prostora, enega za ob\xc4\x8destvo (cerkvena ladja) in tistega, v katerem je duhovnik izvajal obrede ma\xc5\xa1e (kot). K taki strukturi je bila pogosto dodana stranska ladja, stolp, kapele in zakristija ter v\xc4\x8dasih [[transept]ga in mrli\xc5\xa1ke kapelice. Dodatno prostori so lahko del prvotnega tlorisa, vendar je bila v primeru \xc5\xa1tevilnih starih cerkva stavba raz\xc5\xa1irjena po delih, razli\xc4\x8dni deli pa pri\xc4\x8dajo o njeni dolgi arhitekturni zgodovini.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nV prvih treh stoletjih zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve je bilo prakticiranje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva nezakonito, zgrajenih je bilo malo cerkva. Na za\xc4\x8detku so kristjani \xc4\x8dastili skupaj z Judi v sinagogah in v zasebnih hi\xc5\xa1ah. Po lo\xc4\x8ditvi Judov in kristjanov so slednji \xc5\xa1e naprej \xc4\x8dastili v hi\xc5\xa1ah ljudi, znanih kot hi\xc5\xa1ne cerkve. To so bili pogosto domovi premo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih pripadnikov vere. Sveti Pavel v svojem prvem pismu Korint\xc4\x8danom pi\xc5\xa1e: \xc2\xbbPozdravljajo vas Cerkve v Aziji. Iskreno vas v Gospodu pozdravljata \xc3\x81kvila in Priska in Cerkev, ki se zbira v njuni hi\xc5\xa1i.\xc2\xab_NEWLINE_Nekatere doma\xc4\x8de stavbe so bile prilagojene za delovanje kot cerkve. Ena najzgodnej\xc5\xa1ih adaptiranih rezidenc je cerkev v Dura Europos, zgrajena kmalu po letu 200 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, kjer so z odstranitvijo zidu iz dveh sob uredili eno in postavili podij. Desno od vhoda je bila majhna soba spremenjena v krstilnico._NEWLINE_Nekatere cerkvene zgradbe so bile zgrajene posebej kot cerkveni sklopi, na primer tista nasproti pala\xc4\x8de cesarja Dioklecijana v Nikomediji. Uni\xc4\x8denje je bilo zapisano tako:_NEWLINE_ Ko je tisti dan zasijal, je v osmem mandatu konzula Dioklecijana in sedmem Maksimijana nenadoma, medtem ko \xc5\xa1e ni bilo svetlobe, prefekt z glavnimi poveljniki, tribunami in \xc4\x8dastniki zakladnice pri\xc5\xa1el v cerkev v Nikomediji, vrata prisilno odprli in povsod iskali idola Bo\xc5\xbeanstva. Najdene so bile knjige Svetega pisma in jih za\xc5\xbegali; pripomo\xc4\x8dke in pohi\xc5\xa1tvo so zaplenili. Tista cerkev, ki stoji na dvignjenih tleh, je bila na pogled pala\xc4\x8da; Dioklecijan in Galerij sta stala kot na stra\xc5\xbenem stolpu in se dolgo prepirala ali bi jo bilo treba za\xc5\xbegati. Prevladoval je Dioklecijanov ob\xc4\x8dutek, ker se je bal, da ne bi za\xc5\xbegal tako velik po\xc5\xbear, da bi lahko za\xc5\xbegal del mesta, kajti cerkev so obdajalo \xc5\xa1tevilne in velike stavbe. Potem so pretorijske stra\xc5\xbee postavile bojno vrsto in s sekirami in drugimi \xc5\xbeeleznimi pripomo\xc4\x8dki v nekaj urah izravnale to zelo visoko zgradbo s tlemi.\n_START_SECTION_\nOd hi\xc5\xa1ne cerkve do cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1. do zgodnjega 4. stoletja je ve\xc4\x8dina kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih skupnosti \xc4\x8dastila v zasebnih domovih, pogosto na skrivaj. Nekatere rimske cerkve, na primer bazilika San Clemente v Rimu, so zgrajene neposredno nad hi\xc5\xa1ami, v katerih so \xc4\x8dastili zgodnji kristjani. Druge zgodnje rimske cerkve so zgrajene na mestih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva ali na vhodu v katakombe, kjer so pokopavali kristjane._NEWLINE_Z zmago rimskega cesarja Konstantina I. v bitki pri Milvijskem mostu leta 312 je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo postalo zakonita in nato privilegirana religija Rimskega cesarstva. Vera, ki se je \xc5\xbee \xc5\xa1irila po Sredozemlju, se je zdaj izrazila v stavbah. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danska arhitektura je bila narejena tako, da je ustrezala dr\xc5\xbeavljanskim in cesarskim oblikam, zato je bazilika, velika pravokotna sejna dvorana postala na splo\xc5\xa1no na vzhodu in zahodu, model za cerkve, z glavno in stranskimi ladjami ter v\xc4\x8dasih galerijami in svetlobnim nadstropjem. Medtem ko so imele dr\xc5\xbeavljanske bazilike apsido na obeh koncih, je imela kr\xc5\xa1\xc4\x8danska bazilika navadno eno samo apsido, v kateri sta \xc5\xa1kof in prezbitri sedeli na podiju za oltarjem. Medtem ko so bile poganske bazilike osredoto\xc4\x8dene na cesarjev kip, so se kr\xc5\xa1\xc4\x8danske bazilike osredoto\xc4\x8dile na evharistijo kot na simbol ve\xc4\x8dnega, ljube\xc4\x8dega in odpu\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega Boga._NEWLINE_Prve zelo velike kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve, zlasti Santa Maria Maggiore, San Giovanni v Lateranu in Santa Costanza, so bile zgrajene v Rimu v za\xc4\x8detku 4. stoletja.\n_START_SECTION_\nAtrij\n_START_PARAGRAPH_\nKo so zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danske skupnosti za\xc4\x8dele graditi cerkve, so narisale eno posebno zna\xc4\x8dilnost hi\xc5\xa1 pred njimi, atrij ali dvori\xc5\xa1\xc4\x8de s kolonado, ki ga obdaja. Ve\xc4\x8dina teh atrijev je izginila. Lep primer ostaja pri baziliki San Clemente v Rimu, \xc5\xa1e ena je bila zgrajena v romanskem obdobju v  baziliki svetega Ambro\xc5\xbea v Milanu. Potomce teh atrijev je mogo\xc4\x8de videti v velikih kvadratnih kri\xc5\xbenih hodnikih, ki jih najdemo ob \xc5\xa1tevilnih stolnicah in v ogromnih kolonadnih trgih pri bazilikah svetega Petra v Rimu in sv. Marka v Benetkah ter Camposanto (Sveto polje) pri stolnici v Pisi.\n_START_SECTION_\nBazilika\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnja cerkvena arhitektura ni \xc4\x8drpala svoje oblike iz rimskih templjev, saj slednji niso imeli velikih notranjih prostorov, na katerih bi se lahko sre\xc4\x8devala kongregacija. Rimska bazilika, ki se je uporabljala za sestanke, trge in sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, je bila model za veliko kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko cerkev in je dala ime kr\xc5\xa1\xc4\x8danski baziliki. _NEWLINE_Tako rimske bazilike kot rimske terme so imele v svojem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du veliko obokano zgradbo z visoko streho, ki jo je na obeh straneh podpirala vrsta spodnjih prostorov ali \xc5\xa1irok arkadni hodnik. Pomembna zna\xc4\x8dilnost rimske bazilike je bila, da je imela na obeh koncih \xc5\xa1trle\xc4\x8do eksedro ali apsido, polkro\xc5\xbeni prostor, pokrit s polkro\xc5\xbeno kupolo. Tu so sodili magistri, ki so imeli sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Pre\xc5\xa1la je v cerkveno arhitekturo rimskega sveta in je bila na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine prilagojena kot zna\xc4\x8dilnost stolni\xc4\x8dne arhitekture. _NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1e velike cerkve, kot je bazilika sv. Janeza v Lateranu v Rimu, so bile sestavljene iz bazilike z enim apsidalnim koncem in dvori\xc5\xa1\xc4\x8da ali atrija na drugem koncu. Ko se je razvijalo kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko bogoslu\xc5\xbeje, so procesije postale del postopkov. Procesijska vrata so bila tista, ki so vodila od najbolj oddaljenega konca stavbe, medtem ko so bila vrata, ki jih je javnost najbolj uporabljala, morda tista osrednja na eni strani stavbe, kot v baziliki ko je bila sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Tako je v mnogih stolnicah in cerkvah.\n_START_SECTION_\nBema\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je \xc5\xa1tevilo duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine pove\xc4\x8devalo, majhna apsida, ki je vsebovala oltar ali oltarno mizo, na kateri sta bila v obredu svetega obhajila ponujena zakramentalni kruh in vino, ni zadostovala za njihovo namestitev. Dvignjen podij imenovan bema, je bil del mnogih velikih bazilikalnih cerkva. V primeru bazilike svetega Petra in San Paolo fuori le Mura (sv. Pavla zunaj zidov) v Rimu se je ta bema raz\xc5\xa1irila bo\xc4\x8dno onstran glavne dvorane in tvorila dva kraka, tako da je stavba dobila obliko T s \xc5\xa1trle\xc4\x8do apsido. Od tega za\xc4\x8detka se je tloris cerkve razvil v tako imenovan latinski kri\xc5\xbe, ki je oblika ve\xc4\x8dine zahodnih stolnic in velikih cerkva. Kraka kri\xc5\xbea imenujemo transept.\n_START_SECTION_\nMavzolej\n_START_PARAGRAPH_\nEden od vplivov na cerkveno arhitekturo je bil mavzolej. Mavzolej plemenitega Rimljana je bil kvadratna ali okrogla kupolasta struktura, v kateri je bil sarkofag. Cesar Konstantin I. je za h\xc4\x8derko Costanzo zgradil mavzolej s kro\xc5\xbenim osrednjim prostorom, obdanim s spodnjim ambulatorijem ali obhodom, lo\xc4\x8denim s kolonado. Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de Santa Costanza je postalo mesto \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja in tudi grobnica. Gre za eno najzgodnej\xc5\xa1ih cerkvenih zgradb, ki je bila centralna in ne vzdol\xc5\xbena. Konstantin je bil odgovoren tudi za gradnjo kro\xc5\xbene, mavzoleju podobne cerkve Bo\xc5\xbejega groba v Jeruzalemu, ki je posledi\xc4\x8dno vplivala na tloris \xc5\xa1tevilnih zgradb, vklju\xc4\x8dno s tistimi, ki so bile zgrajene v Rimu, da bi lahko pospravili posmrtne ostanke proto-mu\xc4\x8denika \xc5\xa0tefana, San Stefano Rotondo in bazilika San Vitale v Raveni._NEWLINE_Starodavne kro\xc5\xbene ali poligonalne cerkve so razmeroma redke. Majhno \xc5\xa1tevilo, kot je Temple Church, London, je bilo zgrajeno med kri\xc5\xbearskimi vojnami v imitaciji cerkve Bo\xc5\xbejega groba kot osamljeni primeri v Angliji, Franciji in \xc5\xa0paniji. Na Danskem so tak\xc5\xa1ne cerkve v romanskem slogu veliko ve\xc4\x8dje. V nekaterih delih Vzhodne Evrope so tudi okrogle stolpom podobne iz romanskih \xc4\x8dasov, vendar so ve\xc4\x8dinoma ljudske arhitekture in majhnega obsega. Druge, kot je Rotunda svetega Martina v Vi\xc5\xa1egradu na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, so natan\xc4\x8dno podrobne._NEWLINE_Kro\xc5\xbena ali poligonalna oblika se je naslonila na tiste stavbe znotraj cerkvenih kompleksov, ki opravljajo funkcijo, v kateri je za\xc5\xbeeleno, da ljudje stojijo ali sedijo okoli, s centraliziranim fokusom. V Italiji so kro\xc5\xbeno ali poligonalno obliko uporabljali skozi srednjeve\xc5\xa1ko obdobje za krstitve, v Angliji pa so jo prilagodili kapiteljskim dvoranam. V Franciji so stranske ladje sprejele poligonalni tloris, v \xc5\xa0paniji pa se je enaka oblika pogosto uporabljala kot kapela._NEWLINE_Razen Santa Costanza in San Stefano je bilov Rimu \xc5\xa1e en pomemben kraj \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, ki je bil prav tako kro\xc5\xbeen, ogromen starodavni rimski  Panteon, s \xc5\xa1tevilnimi ni\xc5\xa1ami, ki jih zapolnjujejo kipi. Tudi ta je moral postati kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev in svoj slog podariti razvoju katedralne arhitekture.\n_START_SECTION_\nLatinski in gr\xc5\xa1ki kri\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina stolnic in velikih cerkva ima tloris kri\xc5\xbea. V cerkvah zahodnoevropske tradicije je tloris po navadi vzdol\xc5\xbeen, v obliki tako imenovanega latinskega kri\xc5\xbea, z dolgo ladjo, ki jo pre\xc4\x8dka transept. Transept je lahko zelo \xc5\xa1trle\xc4\x8d kot v York Minstru ali pa sploh ne, kot v stolnici v Amiensu._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne najstarej\xc5\xa1e cerkve Bizanca imajo vzdol\xc5\xbeni tloris. V Hagiji Sofiji v Carigradu je osrednja kupola, okvirjena na eni osi z dvema visokima pol-kupolama, na drugi pa nizkima pravokotnima krakoma transepta, celotni tloris je kvadrat. Ta velika cerkev naj bi vplivala na gradnjo mnogih poznej\xc5\xa1ih cerkva, tudi v 21. stoletju. Kvadratni tloris, v katerem so ladje, kapele in transept enake dol\xc5\xbeine tvorijo gr\xc5\xa1ki kri\xc5\xbe, ki ga obi\xc4\x8dajno prekriva kupola, je postal pogosta oblika Vzhodne pravoslavne cerkve, tako pa so zgrajene \xc5\xa1tevilne cerkve po vzhodni Evropi in Rusiji. Cerkve oblike gr\xc5\xa1kega kri\xc5\xbea imajo pogosto narteks ali predprostor, ki se razprostira \xc4\x8dez sprednji del cerkve. Tak\xc5\xa1en tloris naj bi pozneje sodeloval tudi pri razvoju cerkvene arhitekture v zahodni Evropi, predvsem v Bramantejevem tlorisu za baziliko svetega Petra.\n_START_SECTION_\nRazdelitev vzhodne in zahodne cerkvene arhitekture\n_START_PARAGRAPH_\nRazdelitev rimskega cesarstva v 4. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je povzro\xc4\x8dila, da se je v vzhodnem in zahodnem delu cesarstva kr\xc5\xa1\xc4\x8danski obred razvil na izrazito razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Kon\xc4\x8dni prelom je bil Velika shizma leta 1054.\n_START_SECTION_\nDejavniki, ki vplivajo na arhitekturo cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nPo vsej Evropi je bil postopek, s katerim se je oblikovala in gradila cerkvena arhitektura, v razli\xc4\x8dnih regijah razli\xc4\x8den, v\xc4\x8dasih pa se je razlikoval od cerkve do cerkve v isti regiji in v istem zgodovinskem obdobju._NEWLINE_Med dejavniki, ki so dolo\xc4\x8dali, kako je bila cerkev zasnovana in zgrajena, so narava lokalne skupnosti, lokacija v naselju, mestu ali vasi ali je bila cerkev opatijska ali kolegijska ali je imela cerkev pokroviteljstvo \xc5\xa1kofa ali je imela cerkev pokroviteljstvo bogate dru\xc5\xbeine in ali je cerkev vsebovala relikvije svetnika ali druge svete predmete, ki bi verjetno privabili romarje._NEWLINE_Kolegijske in opatijske cerkve, tudi tiste, ki so slu\xc5\xbeile manj\xc5\xa1im verskim skupnostim, na splo\xc5\xa1no ka\xc5\xbeejo bolj zapletene oblike kot \xc5\xbeupnijske cerkve na istem obmo\xc4\x8dju in podobnega datuma._NEWLINE_Cerkve, ki so bile zgrajene pod patronatom \xc5\xa1kofa, so obi\xc4\x8dajno zaposlile kompetentnega cerkvenega arhitekta in pri oblikovanju izpopolnile slog, za razliko od graditelja \xc5\xbeupnijske cerkve._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne \xc5\xbeupnijske cerkve so imele pokroviteljstvo bogatih lokalnih dru\xc5\xbein. Stopnja, do katere to vpliva na arhitekturo, se lahko mo\xc4\x8dno razlikuje. To lahko vklju\xc4\x8duje zasnovo in konstrukcijo celotne zgradbe, ki jo je financiral in nanjo vplival dolo\xc4\x8den mecen. Po drugi strani pa so dokazi o pokroviteljstvu lahko vidni le v kapelah, grobnicah, spominskih obele\xc5\xbejih, opremi, vitrajih in drugih okraskih._NEWLINE_Cerkve, ki vsebujejo znane relikvije ali predmete \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja in so tako postale romarske cerkve, so pogosto zelo velike in so povzdignjene v status bazilike. Vendar pa tudi \xc5\xa1tevilne druge cerkve vklju\xc4\x8dujejo telesa ali so povezane z \xc5\xbeivljenjem dolo\xc4\x8denih svetnikov, ne da bi privabljale nenehno romanje in finan\xc4\x8dno korist, ki jo to prinese._NEWLINE_Priljubljenost svetnikov, \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje njihovih relikvij ter velikost in pomen cerkve, zgrajene v \xc4\x8dast, so nedosledne in so lahko odvisne od povsem razli\xc4\x8dnih dejavnikov. Dva skoraj neznana bojevnika, San Giovanni in San Paolo, sta \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8dena v eni najve\xc4\x8djih cerkva v Benetkah, ki so jo zgradili dominikanski bratje v konkurenci s fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani, ki so isto\xc4\x8dasno gradili cerkev Frari. Veliko manj\xc5\xa1a cerkev, ki je vsebovala truplo svete Lucije, mu\xc4\x8denke, ki so jo \xc4\x8dastili katoli\xc4\x8dani in protestanti po vsem svetu in titularna svetnica \xc5\xa1tevilnih lokacij, je bila poru\xc5\xa1ena v poznem 19. stoletju, da bi dala prostor \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji v Benetkah._NEWLINE_Prva resni\xc4\x8dno baro\xc4\x8dna fasada je bila zgrajena v Rimu med letoma 1568 in 1584 za cerkev Il Ges\xc3\xb9, mati\xc4\x8dna cerkev Dru\xc5\xbebe Jezusove (jezuiti) ki je v arhitekturo vnesla baro\xc4\x8dni slog. Novi slog je v skladu s teolo\xc5\xa1ko nalogo dru\xc5\xbebe kot vodje protireformacije kmalu postal zmagovita zna\xc4\x8dilnost katoli\xc5\xa1ke cerkvene arhitekture._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni so v norve\xc5\xa1ko cerkveno gradnjo uvedli sodobne materiale in tehnike, kot so beton in kovinske plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Stolnica v Bod\xc3\xb8 je bila na primer zgrajena iz armiranega betona, ki omogo\xc4\x8da gradnjo \xc5\xa1iroke bazilike. V 1960-ih je pri\xc5\xa1lo do izrazitej\xc5\xa1ega preloma tradicije, saj je bila Arkti\xc4\x8dna stolnica v Troms\xc3\xb8 zgrajena iz lahkega betona in prekrita z aluminijastimi oplatami.'