b"\n_START_ARTICLE_\nKolo (prevozno sredstvo)\n_START_PARAGRAPH_\nKol\xc3\xb3 (tudi dv\xc3\xb3kol\xc3\xb3 ali bic\xc3\xadkel) je prevozno sredstvo brez lastnega pogona. Sestavljeno je iz ogrodja in dveh koles, pri \xc4\x8demer je zadnje (najve\xc4\x8dkrat) preko verige in zobnikov povezano s pedaloma in gonilkama, preko katerih \xc4\x8dlovek poganja kolo. _NEWLINE_Kolo kolesar oziroma voznik usmerja s krmilom, kamor so pritrjene zavore, ob\xc4\x8dasno tudi zvonec ali druga oprema. Dvokolo se je izkazalo za izredno u\xc4\x8dinkovito prevozno sredstvo v \xc4\x8dasu, ko je primanjkovalo denarja, ravno tako u\xc4\x8dinkovito pa deluje v mestih z gostim prometom, kot sta npr. Peking in Amsterdam._NEWLINE_Zgodovina kolesa in kolesarstva se je pri\xc4\x8dela v 19. stoletju. V marsikateri regiji sveta je kolo najbolj mno\xc5\xbei\xc4\x8dna oblika prevoza, uporablja pa se lahko tudi kot igra\xc4\x8da, \xc5\xa1portni pripomo\xc4\x8dek, voja\xc5\xa1ki in policijski pripomo\xc4\x8dek, rekvizit za hitrostna tekmovanja in za kurirske/prevozne storitve. Samo dvokolo se v sestavi in podobi od prvih zasnov ni veliko spremenilo. Razvoj je potekal z izbiro druga\xc4\x8dnih materialov v sestavi in s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke analize vo\xc5\xbenje._NEWLINE_Uporaba kolesa je imela velik u\xc4\x8dinek na dru\xc5\xbebo. Poleg tega je bilo kolo tudi eno od najbolj pomembnih prakti\xc4\x8dnih sredstev, ki je ponujalo navdih za novej\xc5\xa1e industrijske metode. Kar nekaj komponent, ki so bile pomembne za razvoj avtomobilov, je bilo namre\xc4\x8d razvitih za uporabo pri kolesih, kot so na primer pnevmatike, krogli\xc4\x8dni le\xc5\xbeaji, veri\xc5\xbeni pogon za zobce in z \xc5\xbeicami utrjena kolesa._NEWLINE_Na Slovenskem je bila najbolj znana tovarna koles ljubljanska tovarna Rog, ki je delovala med letoma 1951 in 1994.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda kol\xe1\xbb\x99 je skraj\xc5\xa1ana iz dv\xe1\xbb\x99kol\xe1\xbb\x99. Enako je starocerkvenoslovansko kolo, rodilnik kolese, hrva\xc5\xa1ko, srbsko k\xc8\x8dlo, makedonsko \xd1\x82\xd1\x80\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xbe: trkalo ali \xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x86\xd0\xb5: kolce, nare\xc4\x8dno in staro rusko k\xc3\xb3lo (sedaj knji\xc5\xbeno \xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xbe\xcc\x81: koles\xc3\xb3), \xc4\x8de\xc5\xa1ko kolo, slova\xc5\xa1ko koleso (pogovorno, nare\xc4\x8dno zastarano kolo). Praslovansko *kolo, rodilnik *kolese je izpeljano iz indoevropskega korena *k\xe1\xb9\xb7el(H)- \xe2\x80\x93 'vrteti (se)', kar je znano \xc5\xa1e v staroindijski besedi c\xc3\xa1rati \xe2\x80\x93 'premika se', starogr\xc5\xa1ko p\xc3\xa9l\xc5\x8d \xe2\x80\x93 'premikam se', albansko sjell \xe2\x80\x93 'prinesem, obra\xc4\x8dam', latinsko colere \xe2\x80\x93 'naseliti, poseliti, obdelovati zemljo'. Beseda s pomenom 'kolo' je v nekaterih indoevropskih jezikih nastala iz reduplicirane tvorbe *k\xe1\xb9\xb7ek\xe1\xb9\xb7lo-, npr. staroindijsko cakr\xc3\xa1- \xe2\x80\x93 'kolo, krog', avestijsko \xc4\x8daxra- \xe2\x80\x93 'kolo', starogr\xc5\xa1ko k\xc3\xbdklos \xe2\x80\x93 'kolo, krog'._NEWLINE_Beseda bic\xc3\xadkel je povzeta prek sodobnih evropskih jezikov, francosko bicycle, bicyclette, angle\xc5\xa1ko bicycle iz novolatinske bicyclus, zlo\xc5\xbeenke iz latinskega bi- \xe2\x80\x93 'dvo-' in cyclus, kar je izposojeno iz starogr\xc5\xa1kega k\xc3\xbdklos \xe2\x80\x93 'kolo, krog'. Bicikel je tako dobesedni prevod te novolatinske besede Podobno je cikel, monocikel, tricikel, \xc5\xa1tiricikel ('kvadrocikel'). Angle\xc5\xa1ka beseda bicycle se je prvi\xc4\x8d pojavila v angle\xc5\xa1kem tisku v \xc4\x8dasopisu The Daily News leta 1868 in je opisovala \xc2\xbbbicikle in tricikle\xc2\xab\xc2\xa0na\xc2\xa0\xc2\xbbElizejskih poljanah in Boulognskem gozdu.\xc2\xab Besedo so prvi\xc4\x8d uporabili leta 1847 v francoski publikaciji za opis neidentificiranega dvokolesnega vozila, verjetno ko\xc4\x8dijo. Oblika kolesa je bil napredek za velociped, \xc4\x8deprav so se besede nekaj \xc4\x8dasa pomensko prekrivale. Ni to\xc4\x8dno jasno ali angle\xc5\xa1ka beseda izhaja iz francoske. Ve\xc4\x8d francoskih virov navaja tudi obratno, pri \xc4\x8demer se predpostavlja, da je to zato, ker je Lallement, prej uslu\xc5\xbebenec francoske tovarne otro\xc5\xa1kih vozi\xc4\x8dkov v Nancyju, leta 1864 v Parizu izbolj\xc5\xa1al Macmillanov pedalni velociped iz leta 1839 in leta 1865 nesel izum v ZDA, kjer je zanj skupaj z Jamesom Carrollom iz New Havena (Connecticut) dobil patent leta 1866. Poleg tega je bila njegova oblika prevoznega sredstva v patentu zelo podobna konjski cizi/velocipedu, ki jih je izdelal Denis Johnson iz Londona._NEWLINE_V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu se za kolo (in kot sinonim za motorno kolo) pojavlja tudi slengovska beseda bike (bajk), ki je okraj\xc5\xa1ana angle\xc5\xa1ka beseda za bicycle. Poleg angle\xc5\xa1kih besed bicycle in bike se predvsem v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini rabijo tudi besede pushbike, pedal cycle, ali cycle. Beseda bike se rabi tudi v zlo\xc5\xbeenkah, npr: bike park, bike shop, bike show, bike slalom,, mountain bike, snow bike ipd., ter v pridevni\xc5\xa1ki rabi: bikeov, bikerski._NEWLINE_V Unicode je kodna to\xc4\x8dka za \xc2\xbbbicikel\xc2\xab\xc2\xa00x1f6b2. Numeri\xc4\x8dna entiteta &#x1f6b2; v HTML tvori \xf0\x9f\x9a\xb2.\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dne izbolj\xc5\xa1ave\n_START_PARAGRAPH_\nKolesa so vedno sledila razvoju in izbolj\xc5\xa1avam tehnike prakti\xc4\x8dno od samega za\xc4\x8detka. Najve\xc4\x8d inovacij je nastalo z uvedbo modernih materialov in z uporabo ter kontrolo na razli\xc4\x8dnih obremenitvah. Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki dizajn je omogo\xc4\x8dal bolj\xc5\xa1i izra\xc4\x8dun in kvalitetnej\xc5\xa1e okvirje, pa tudi specializacijo posebnih tipov koles, namenjenih specifi\xc4\x8dni rabi. Kolesarstvo je tako postalo zelo raznolika dejavnost za konstruktorje._NEWLINE_Dvokolo se obi\xc4\x8dajno naziva kolo. Tako sta monocikel in tricikel iz iste dru\xc5\xbeine in so v\xc4\x8dasih na voljo v istih trgovinah.\n_START_SECTION_\nUporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nDvokolo je izredno u\xc4\x8dinkovito tako v smislu mehanike kot tudi biolo\xc5\xa1ke dejavnosti, saj je na primer naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e prevozno sredstvo na izklju\xc4\x8dno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki pogon. Iz mehani\xc4\x8dne perspektive se do 99\xc2\xa0% kolesarjeve energije, vne\xc5\xa1ene v pedala, prenese tudi v sama kolesa, \xc4\x8detudi se zaradi prestavnega mehanizma to lahko zmanj\xc5\xa1a za 10\xe2\x80\x9315\xc2\xa0%. Med prometnimi sredstvi je kolo naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e prevozno sredstvo.\n_START_SECTION_\nMehanska u\xc4\x8dinkovitost\n_START_PARAGRAPH_\nV mehanskem smislu tudi do 99\xc2\xa0% vnesene energije kolesarja na pedale preide na kolesa ob uporabi \xc4\x8diste naoljene verige pri 400 W mo\xc4\x8di. Prestavni mehanizmi lahko zmanj\xc5\xa1ajo prenos energije za 1\xe2\x80\x937\xc2\xa0% (\xc4\x8disto, dobro naoljen prestavni preklopnik), 4\xe2\x80\x9312\xc2\xa0% (veriga s 3-stopenjsko prestavo ob pedalih), ali celo 10\xe2\x80\x9320\xc2\xa0% (posebna 3-stopenjska prestava z jarki). Ve\xc4\x8dja u\xc4\x8dinkovitost se dose\xc5\xbee z ve\xc4\x8djim nanosom mo\xc4\x8di na pedala in bolj direktnim pogonom na prestave oziroma ve\xc4\x8djimi zobniki.\n_START_SECTION_\nEnergetska u\xc4\x8dinkovitost\n_START_PARAGRAPH_\nKolesar, ki potuje na kolesu s 16\xe2\x80\x9324 km/h in uporablja le raven mo\xc4\x8di, potrebne za hojo, s kolesom dose\xc5\xbee rezultate, ki so primerjalno dokazale, da gre za najbolj energetsko var\xc4\x8dno prevozno sredstvo za ljudi, ki je \xc5\xa1iroko na voljo. Zra\xc4\x8dni upor, ki se dviguje s kvadratno vrednostjo hitrosti, zahteva posledi\xc4\x8dno vedno ve\xc4\x8djo fizi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d. _NEWLINE_Na trdni ravni podlogi, oseba te\xc5\xbeka 70\xc2\xa0kg (150\xc2\xa0lb) potrebuje pribli\xc5\xbeno 60 W da hodi s hitrostjo 5 km/h. Ta ista oseba na obi\xc4\x8dajnem kolesu, na isti vrsti podlage in z istim vlo\xc5\xbekom mo\xc4\x8di, potuje s hitrostjo 15 km/h. Energija, potrebna za kolesarjenje, tako zna\xc5\xa1a le tretjino energije, potrebne za hojo.\n_START_SECTION_\nIzvajanje mo\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nAktivni ljudje lahko proizvedejo pribli\xc5\xbeno 1,5 W/kg (netrenirane \xc5\xbeenske) v dalj\xc5\xa1em obdobiju. Maksimalna mo\xc4\x8d, proizvedena za eksplozivnih nekaj sekund, lahko dose\xc5\xbee celo 24 W/kg (prvovrstni mo\xc5\xa1ki atleti za obdobje 5 sekund). 5 W/kg je stopnja, realno dosegljiva za obi\xc4\x8dajne mo\xc5\xa1ke trenirane atlete za dalj\xc5\xa1a obdobja. Maksimalni nivo proizvedene mo\xc4\x8di v eni uri sega od 250 W (zdravi mo\xc5\xa1ki) do 500 W (izredni mo\xc5\xa1ki atleti).\n_START_SECTION_\nPorabljanje mo\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nEnergijski vnos v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko telo je obi\xc4\x8dajno hrana, ki jo merimo praviloma v kalorijah ali d\xc5\xbeulih. Povezava med prevo\xc5\xbeeno ali prehojeno razdaljo in telesno maso posameznika, pa seveda vneseno energijo, se meri z enoto kJ/(km\xe2\x88\x99kg). Stopnja u\xc5\xbeite hrane, torej koli\xc4\x8dina energije, zau\xc5\xbeite v dolo\xc4\x8denem obdobju, se imenuje vnesena mo\xc4\x8d, meri pa se v kcal/dan, oziroma J/s (1.000 kcal/d ~ 48,5 W)._NEWLINE_Vnesena mo\xc4\x8d se lahko dolo\xc4\x8di tudi z meritvijo kisika v telesu, na dolgi rok pa se lahko meri tudi s spremljanjem zau\xc5\xbeite hrane ob ohranjanju enake te\xc5\xbee opazovanega. Merjena mo\xc4\x8d vklju\xc4\x8duje tudi mo\xc4\x8d, ki jo telo potrebuje za osnovne telesne funkcije brez napora._NEWLINE_Potrebna hrana je lahko izra\xc4\x8dunana tudi z deljenjem porabljene energije z izmerjeno u\xc4\x8dinkovitostjo mi\xc5\xa1ic. Obi\xc4\x8dajno je vrednost u\xc4\x8dinkovitosti mi\xc5\xa1ic med 18\xe2\x80\x9326\xc2\xa0%. Iz zgornjega primera: \xc4\x8ce se oseba te\xc5\xbeka pribli\xc5\xbeno 70\xc2\xa0kg vozi s kolesom s hitrostjo 15\xc2\xa0km/h z mo\xc4\x8djo 60 W in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno u\xc4\x8dinkovitostjo 20\xc2\xa0% po predvidevanjih, bi po grobi oceni potrebovali 1 kJ/(km\xe2\x88\x99kg) dodatne hrane, da bi ta oseba vozila, pri tem pa treba paziti na mo\xc4\x8d, ki jo potrebuje kolesar za samo vzdr\xc5\xbeevanje organov in metabolizma, ki jo je potrebno od\xc5\xa1teti vne\xc5\xa1eni mo\xc4\x8di. Za izra\xc4\x8dun vo\xc5\xbenje starej\xc5\xa1e \xc5\xbeenske, manj\xc5\xa1e postave, te\xc5\xbeke 70 kg, bi bila lahko ocena te minimalno potrebne mo\xc4\x8di za organizem 60 W, a temu je potrebno dodati \xc5\xa1e nekaj W ob mlaj\xc5\xa1i netrenirani osebi, saj tako starost, bolezen, slabo srce, vplivajo na oceno potrebno za vzdr\xc5\xbeevanje metabolizma. Ocena 60 W je zato praviloma premajhna. Z vpogledom na nova dejstva o osebi, ki vozi kolo, se je u\xc4\x8dinkovitost vo\xc5\xbenje prepolovila, oseba potrebuje za vo\xc5\xbenjo pribli\xc5\xbeno 2 kJ/(km\xe2\x88\x99kg) dodatne hrane._NEWLINE_\xc4\x8cetudi izra\xc4\x8duni ka\xc5\xbeejo velik dvig zahtevane vnesene energije za nezahtevno kolesarjenje, se to v praksi komajda opazi, saj se dodatna zahtevana energija ene ure kolesarjenja napolni s 50 gramov ore\xc5\xa1\xc4\x8dkov ali \xc4\x8dokolade. Z dolgim, hitrim ali vzpenjajo\xc4\x8dim kolesarjenjem pa so zahteve po hrani znatno vi\xc5\xa1je. Pri izra\xc4\x8dunu je pomemben tudi tip hrane, ki zapolni pomanjkanje. Tudi energija, potrebna za proizvodnjo, dostop, nakup in kuhanje hrane, je pomembna pri samem izra\xc4\x8dunu.\n_START_SECTION_\nTipi\xc4\x8dne hitrosti\n_START_PARAGRAPH_\nPri vsakdanjem uporabnem kolesarjenju so seveda prisotne velike razlike v izra\xc4\x8dunih hitrosti. Starej\xc5\xa1a oseba v pokon\xc4\x8dnem kolesu, namenjenem cestni vo\xc5\xbenji, lahko ob\xc4\x8dasno vozi tudi manj kot 10 km/h, mlaj\xc5\xa1a in bolj spo\xc4\x8dita oseba pa lahko na istem kolesu zlahka redno dosega tudi dvakrat vi\xc5\xa1je hitrosti. Za kolesarje v K\xc3\xb8benhavnu je izra\xc4\x8dunana povpre\xc4\x8dna hitrost kolesarjev 15,5 km/h._NEWLINE_Z uporabo dirkalnega kolesa pa tudi obi\xc4\x8dajno natrenirana oseba dosega hitrosti 50 km/h na ravni podlagi na kraj\xc5\xa1e razdalje.\n_START_SECTION_\nKolesarski hitrostni rekordi\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1ja dose\xc5\xbeena hitrost, dose\xc5\xbeena z vozili na lasten \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki pogon na izravnani zemlji, brez pomo\xc4\x8di vetra in brez zunanje pomo\xc4\x8di (motor ne sme ponujati spredaj zavetrja, lahko pa pomaga gravitacija) je bila dose\xc5\xbeena leta 2013 in zna\xc5\xa1a 133,78 km/h. Dose\xc5\xbeena je bila na polo\xc5\xbenem kolesu v Nevadi, kolesar Sebastiaan Bowier je vozil posebej prilagojeno le\xc5\xbee\xc4\x8de kolo VeloX3. Leta 1989 na Dirki po Ameriki je skupina posebnih vozil na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki pogon prekolesarila Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike v samo petih dneh. Najvi\xc5\xa1ja uradno zabele\xc5\xbeena hitrost za klasi\xc4\x8dno kolo v realnih pogojih je 82,52 km/h na dol\xc5\xbeini 200 m.\n_START_SECTION_\nZmanj\xc5\xa1anje te\xc5\xbee kolesa\n_START_PARAGRAPH_\nProizvajalci koles tekmujejo med seboj, kdo bo izdelal \xc4\x8dim la\xc5\xbeje kolo. Na neki to\xc4\x8dki je te\xc5\xbea kolesa postala tudi predmet profesionalnih pravil tekmovanja. Masa kolesa pri kolesarjenju pri konstantni hitrosti le zanemarljivo vpliva na potrebno mo\xc4\x8d. V smislu aerodinamike je dodatna masa celo koristna. Pri vzpenjanju pa se masa ob\xc4\x8dutno pozna. 10\xc2\xa0% zmanj\xc5\xa1anja mase kolesa lahko pomeni tudi 10\xc2\xa0% prihranka potrebne mo\xc4\x8di._NEWLINE_Zmanj\xc5\xa1ana masa kolesa se opazi med pospe\xc5\xa1evanjem. Na primer Analytic Cycling calculator ponudi bolj\xc5\xa1e razmerje \xc4\x8das/razdalja za kar 0,16\xc2\xa0s/188\xc2\xa0cm pri \xc5\xa1printerju s 500 g la\xc5\xbejim kolesom. Pri dirkah v dvorani, kjer mora kolesar pritisniti na zavoro v vsakem ovinku, se ta prednost hitreje izni\xc4\x8di. Na primer v dvoranskem dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du, ravni povr\xc5\xa1ini s \xc5\xa1tirimi vogali, pri katerih se zmanj\xc5\xa1a hitrost za 10\xc2\xa0km/h, obi\xc4\x8dajno pa se tekmuje pri okoli 40\xc2\xa0km/h, se tako v eni uri prevozi 160 ovinkov. \xc4\x8ce tehtata kolesar in kolo 90 kg, \xc5\xbee samo zaviranje pomeni skoraj tretjino napora, vlo\xc5\xbeenega v dirko, razliko, ki jo morajo nadomestiti, \xc4\x8de bi v vozili z enakomerno hitrostjo. V teh razmerah razlika 10\xc2\xa0% v masi kolesa pomeni 3\xc2\xa0% prednosti za kolesarja.\n_START_SECTION_\nPrednost la\xc5\xbejih koles\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj vidna razlika v masi se pozna pri plati\xc5\xa1\xc4\x8dih in gumah. Masa se namre\xc4\x8d pozna tako pri vrtenju kot linearno in je zato celo podvojena pri kolesih._NEWLINE_Zmanj\xc5\xa1anje te\xc5\xbee plati\xc5\xa1\xc4\x8d in o\xc5\xbei\xc4\x8denih koles se \xc5\xa1e posebej pozna pri \xc5\xa1printerjih in prehitevanju v ovinkih.\n_START_SECTION_\nZahtevana mo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPomembne in te\xc5\xbeavne polemike se razvijajo glede prihranka na te\xc5\xbei, optimizaciji gum in aerodinamike in niso neobi\xc4\x8dajne pri kolesarstvu. Pri izra\xc4\x8dunu zahtevane mo\xc4\x8di, ki je potrebna pri dolo\xc4\x8deni relaciji, je potrebno oceniti tudi dodatno porabo energije, ki nastane z zra\xc4\x8dnim uporom, trenjem gum, z vo\xc5\xbenjo v klanec in pospe\xc5\xa1evanjem ter zaviranjem._NEWLINE_Obstajajo uporabne in poznane ena\xc4\x8dbe za izra\xc4\x8dun mo\xc4\x8di, potrebne za premagovanje razli\xc4\x8dnih uporov, ve\xc4\x8dinoma gre za matemati\xc4\x8dne funkcije hitrosti:\n_START_SECTION_\nVzdr\xc5\xbeevanje in popravila\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri deli kolesa so izjemno zapleteni. Samopopravila so tako skorajda nemogo\xc4\x8da, vendar to ni pravilo. Veliko servisov se lahko izvede tudi povsem samostojno s pravimi orodji, na nekaterih podro\xc4\x8djih kolesa pa je potrebno zamenjati celoten rezervni del._NEWLINE_Nekateri kolesarji se odlo\xc4\x8dijo za lasten servis: vzdr\xc5\xbeujejo svoja lastna kolesa, lahko zaradi finan\xc4\x8dnih razlogov, lahko pa gre za zavestno odlo\xc4\x8ditev za hobi. Obstaja mnogo servisov, ki ponujajo pomo\xc4\x8d pri servisu. Pri tak\xc5\xa1nem servisu laik pripelje kolo v popravilo, prostovoljec pa ga nau\xc4\x8di potrebnih korakov za dokon\xc4\x8danje popravila. Popoln servis nudijo popravljalci koles v \xc5\xa1tevilnih prodajalnah koles ali samostojnih popravljalnicah.\n_START_SECTION_\nOrodja\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo specializirana orodja za kolo, tako za popravljalnico kot za na cesto. Na voljo so v vseh \xc5\xa1portnih trgovinah in ve\xc4\x8djih trgovskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Veliko kolesarjev s sabo vozi tak\xc5\xa1na orodja, med drugim tudi opremo za primer preluknjane zra\xc4\x8dnice, zra\xc4\x8dno tla\xc4\x8dilko, imbus in druge klju\xc4\x8de, krpico, motorno olje za prestave itd.\n_START_SECTION_\nV vsakdanjem \xc5\xbeivljenju\n_START_PARAGRAPH_\nKolesa zmanj\xc5\xa1ujejo zgo\xc5\xa1\xc4\x8danje prebivalstva v blokih, saj omogo\xc4\x8dajo prevoz iz predmestij. La\xc5\xbeje je tudi potovati iz razvedrilnih razlogov na de\xc5\xbeelo, saj je potovanje trikrat hitrej\xc5\xa1e kot hoja pa tudi do trikrat manj naporno od hoje._NEWLINE_Veliko mest se je odlo\xc4\x8dilo za planirano posojanje koles. Eden prvih tak\xc5\xa1nih projektov je bil Beli kolesarski na\xc4\x8drt v Amsterdamu, ki se je pri\xc4\x8del 1965. La Rochelle je ponudil rumena kolesa, Cambridge je ponudil zelena. Projekti so alternativa motornemu prometu in so ekolo\xc5\xa1ko motivirani. V Evropi je uporaba koles za prevoz na delo obi\xc4\x8dajna, \xc5\xa1e posebej na Nizozemskem, delno pa tudi v delih Danske in Nem\xc4\x8dije. V Ljubljani je \xc5\xbee od leta 2011 v uporabi zelo uspe\xc5\xa1en sistem za izposojo koles BicikeLJ. Leta 2015 so Ljubljano pri\xc4\x8deli uvr\xc5\xa1\xc4\x8dati na lestvico kolesarjem prijaznih mest (na 13. mesto)._NEWLINE_Kopenhagen ponuja Kolesarsko ambasado, ki promovira kolesarjenje za dnevne migracije in oglede. Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo ponuja dav\xc4\x8dne olaj\xc5\xa1ave (IR 176), ki omogo\xc4\x8dajo delojemalcem, da kupijo novo kolo brez davkov za uporabo dnevnih migracij za prevoz v slu\xc5\xbebo._NEWLINE_Na Nizozemskem vse \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje nudijo zastonj kolesarsko parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de ali za dopla\xc4\x8dilo varovano parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de. Ve\xc4\x8dje postaje imajo tudi kolesarske servise. Kolesarjenje je tako priljubljeno, da so marsikje tovrstna parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da prenapolnjena, nekje je pa to celo obi\xc4\x8dajno. V Trondheimu na Norve\xc5\xa1kem so na avtobuse pritrdili dvigalo, kolesarjem tako ponudijo pomo\xc4\x8d navkreber za pla\xc4\x8dilo. Avtobusi v marsikaterem mestu imajo nosilce za kolesa pritrjene spredaj._NEWLINE_V Aziji so kolesa velikokrat izredno pomembno sredstvo prevoza v slu\xc5\xbebo, po nakupih ali opravkih.\n_START_SECTION_\nRe\xc5\xa1evanje te\xc5\xbeav rev\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nEksperimenti v Ugandi, Tanzaniji in \xc5\xa0rilanki na ve\xc4\x8d sto gospodinjstev so pokazali, da kolo lahko pove\xc4\x8da prora\xc4\x8dun revne dru\xc5\xbeine tudi do 35\xc2\xa0%. Izbolj\xc5\xa1ave prometa na pode\xc5\xbeelju v Indiji v 90-ih letih, kamor spada pove\xc4\x8dana mobilnost prebivalstva preko koles, so pokazale, da so v stro\xc5\xa1kovnem smislu lahko u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e od 3 do 10 krat v primerjavi z vlaganji v druge gospodarske dejavnosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdenska emancipacija\n_START_PARAGRAPH_\nEmancipacija \xc5\xbeensk na Zahodu je izredno povezana s pove\xc4\x8dano mobilnostjo kolesark. Vedno ve\xc4\x8d \xc5\xbeensk je imelo poceni in varen dostop do prevoznega sredstva, ki je bil tudi tr\xc5\xbeen kot presti\xc5\xbena udobnost. Poleg teh okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, ki so omogo\xc4\x8dile \xc5\xbeenskam ve\xc4\x8djo samostojnost in okretnost, so se spremenile tudi modni predpisi in tako olaj\xc5\xa1ali \xc5\xbeenskam tudi obla\xc4\x8dilne norme. _NEWLINE_Sufra\xc5\xbeetke in feministke so izbrale kolo za stroj svobode, saj je omogo\xc4\x8dil prej neverjetno gibljivost, za katero je bil prej potreben konj in veliko ve\xc4\x8d fizi\xc4\x8dnega napora. V Sloveniji je podobno vlogo prevzel tudi motor.\n_START_SECTION_\nGospodarska in gospodarna uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nProizvodnja koles je dokazala, da zna biti uporabno izobra\xc5\xbeevalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de tudi za druge industrije in je vodila k razvoju naprednih \xc5\xbeelezarskih tehnik tako samih okvirjev kot posebnih komponent, kakr\xc5\xa1en je krogli\xc4\x8dni le\xc5\xbeaj, matica in zobnik. Te tehnike so kasneje omogo\xc4\x8dile izu\xc4\x8denim kovinarjem in mehanikom, da so razvili komponente, uporabljene pri zgodnjih avtomobilih in letalih._NEWLINE_Proizvodnja koles je presenetljivo tudi eden najbolj prodornih poslovnih pionirjev raz\xc5\xa1iritve in popularizacije mehanike med prebivalstvom. Tako so kolesa bila predmet tr\xc5\xbeenja elitam, ki so lahko za dodatke in opremo prepla\xc4\x8dali ve\xc4\x8dkratno ceno samega kolesa. Proizvajalci so delili med podizvajalce poceni okvirje in vlagali ogromne zneske v popularizacijo, medije in ogla\xc5\xa1evalsko industrijo. Lobirali so za bolj\xc5\xa1e ceste in med prvimi ponudili vsakoletno menjavanje modelov in tako modo vnesli tudi za kolesa kot presti\xc5\xbeno napravo._NEWLINE_Vsaj zelo zgodnja kolesa so bila primer presti\xc5\xbene potro\xc5\xa1nje, kasneje pa so kolesa uporabljali tudi za poslovne dejavnosti. Sli so postali kolesarji, akademski izleti so bili opravljeni na kolesu, sledile so tudi dirke. Nastali so tudi posebni izumi, namenjeni samo novim kolesarjem. Tako so pri\xc5\xa1le na kolo posebne lu\xc4\x8dke, specialne nogavice in \xc4\x8devlji, celo fotoaparati so se prilagodili kolesarju, najbolj pa izstopa izum \xc5\xa1\xc4\x8ditnika, ki je nastal za potrebe ve\xc4\x8d ur sede\xc4\x8dih kolesarjev, a je kasneje postal uporaben za celo vrsto \xc5\xa1portnih aktivnosti._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no so proizvajalci praviloma sestavljali kolesa delno iz svojih okvirjev, delno pa iz delov drugih podjetij. Le najve\xc4\x8dja podjetja so samostojno proizvajala vse dele in jih sestavljala. Zadnja leta skoraj nih\xc4\x8de ne proizvaja lastne okvirje. Nova ali manj\xc5\xa1a podjetja prepustijo proizvodnjo Kitajski, tam je proizvedeno ve\xc4\x8d kot 60\xc2\xa0% vseh koles, sama podjetja pa poskrbijo za dizajn in tr\xc5\xbeenje.\n_START_SECTION_\nOkolje in kolesa\n_START_PARAGRAPH_\nKolesa so najbolj okolju prijazno prometno sredstvo, ki ga poznamo, saj naftni derivati in tro\xc5\xa1arine niso faktor pri uporabi. Je poceni, hitro, zdravo in ekolo\xc5\xa1ko sredstvo. Njihova najve\xc4\x8dja slabost je izpostavljenost uporabnika padavinam. _NEWLINE_Kolesa so predmet kulturnega dialoga, saj omogo\xc4\x8dajo samostojnost in gibanje brez dodatnih investicij. Tako je kolo bilo tematika feminizma, je pa tudi predmet verskih razprav na obmo\xc4\x8djih z islamsko vero.\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovni kolesarski trg je vreden okoli 75 milijard evrov. Okoli 130 milijonov koles se vsako leto proda, a 66\xc2\xa0% vseh teh koles se proizvede na Kitajskem.  Nekaj let je v Sloveniji bili prepoznana socialisti\xc4\x8dna znamka Rog, ki se nedavno obuja z zlo\xc5\xbeljivim kolesom Pony. V Sloveniji poznamo veliko specialistov za gradnjo posebnih obrtni\xc5\xa1ko dodelanih koles, tovarni\xc5\xa1ka izdelava pa je v ve\xc4\x8dji meri bila opu\xc5\xa1\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\nZakon in kolesa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde zelo zgodaj so kolesa pomembno posegla v prometno ureditev, praviloma zato, ker so bili uporabniki koles povezani tudi z industrijskim razvojem. _NEWLINE_Leta 1968 so delegati Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov na Dunajski konvenciji o cestnem prometu dolo\xc4\x8dili kolo za vozilo, osebo, ki nadzira vozilo (tako v primeru vo\xc5\xbenje kot tudi ob premikanju kolesa ob hoji), pa operatorja. Prometna ureditev tako mora biti prilagojena tudi tovrstnim vozilom in zakonodaja dol\xc5\xbei uporabnike koles, da morajo svoja kolesa prilagoditi javnim prometnim povr\xc5\xa1inam. Marsikje je celo kaznivo uporabljati kolo, ki ne ustreza prometnim predpisom in ni v voznem stanju._NEWLINE_Tako se predpisuje sprednje in zadnje lu\xc4\x8di ter zvonec ali neko zvo\xc4\x8dno opozorilo, zadnja leta pa se zahteva tudi \xc4\x8delada za mlade (v Sloveniji je obvezna za mlaj\xc5\xa1e od 14 let) ali vse kolesarje, da bi prepre\xc4\x8dila hude po\xc5\xa1kodbe glave ob nesre\xc4\x8di, kar pa \xc5\xa1e ni splo\xc5\xa1no sprejet ukrep. Izkazalo se je namre\xc4\x8d, da ima obvezna no\xc5\xa1nja \xc4\x8delade negativni u\xc4\x8dinek na skupni obseg kolesarjenja, hkrati pa je varnost kolesarja ve\xc4\x8dplastna problematika.\n_START_SECTION_\nTatvina\n_START_PARAGRAPH_\nKolesa so ena najbolj mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih tar\xc4\x8d tatvin, saj imajo precej\xc5\xa1njo vrednost in so zlahka ponovno na trgu. Zelo te\xc5\xbeko je oceniti \xc5\xa1tevilo ukradenih koles, saj se velika ve\xc4\x8dina teh tatvin ne prijavi. Po oceni Slovenske policije je v Sloveniji ukradenih okoli 7 dvokoles na dan, zato svetujejo, da v primeru odprtega prostora vozniki kolesa pu\xc5\xa1\xc4\x8dajo na obljudenem in dobro razsvetljenem prostoru ter ne var\xc4\x8dujejo pri nakupu klju\xc4\x8davnice za kolo; prav tako pa pomaga, \xc4\x8de ima lastnik shranjene podatke o kolesu (kolo ima svojo zaznambo obi\xc4\x8dajno na ogrodju pod gonilko), saj to pomaga pri iskanju in prepoznavanju koles.\n_START_SECTION_\nKolesarstvo kot \xc5\xa1port\n_START_PARAGRAPH_\nPomemben del motivacije za bolj\xc5\xa1o in kvalitetnej\xc5\xa1o konstrukcijo koles je bilo ravno tekmovanje kolesarjev. Ustanavljanje dru\xc5\xa1tev in zvez, regionalnih in dr\xc5\xbeavnih tekmovanj je mo\xc4\x8dno zaznamovalo pozno 19. stoletje v vseh \xc5\xa1portnih dejavnostih, tudi pri kolesarstvu. Tako so se ustanovile Zveze kolesarjev in dolo\xc4\x8dile reprezentance, organizirala se je tudi promocija kolesarjenja kot zdravega \xc5\xbeivljenjskega sloga. V Sloveniji je bilo sokolsko gibanje klju\xc4\x8dno za promocijo tekmovalnega kolesarjenja, a niso bili sami za\xc4\x8detniki organiziranega tekmovanja._NEWLINE_V Ljubljani so se najprej organizirali Nemci v Laibacher Byziklistischer Club (LBC) v letu 1885; dve leti pozneje so jim sledili Slovenci s Klubom slovenskih biciklistov Ljubljana (KSBL), matico razvoja slovenskega kolesarstva na Kranjskem. V letu 1890 je klubu na\xc4\x8deloval Ivan Tav\xc4\x8dar, ki je bil obenem tudi starosta Ljubljanskega Sokola. Pomemben dogodek v slovenskem kolesarstvu je bil ustanovitev Kluba biciklistov tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega Sokola (KBTS) in Kolesarskega dru\xc5\xa1tva Gorica v devetdesetih letih. Oba kluba sta bila pionirja slovenskega kolesarstva na Primorskem, kjer so imeli slovenski Primorci mo\xc4\x8dnega tekmeca v italijanskih klubih. Podobno kot v Ljubljani so se ustanovili klubi v Celju. Do prve svetovne vojne je bilo na podro\xc4\x8dju Slovenije \xc5\xbee 31 kolesarskih dru\xc5\xa1tev. Leta 1908 sta tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki Balkan in gori\xc5\xa1ka Gorica, kljub nasprotovanju gori\xc5\xa1kega \xc5\xbeupana Italijana Maronija, izvedla I. narodno dirko. Ob dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du se je zbralo ve\xc4\x8d kot 5.000 ljudi, po poro\xc4\x8dilih pa naj bi med dirko igrala godba 47. pe\xc5\xa1polka slovanske pesmi, med njimi celo Hej Slovani. Med bolj\xc5\xa1imi tekmovalci na Slovenskem je treba omeniti Ljubljan\xc4\x8dana Viktorja Bohinca, ki se je poleg \xc5\xa1tevilnih doma\xc4\x8dih nastopov maja leta 1895 udele\xc5\xbeil dirke Pariz - Bordeaux v kolesarski velesili Franciji._NEWLINE_Kolesarska dru\xc5\xa1tva zdaj poleg tekmovalnih \xc5\xa1portnih programov opravljajo tudi promocijo uporabe dvokoles v rednem prometu."