b'\n_START_ARTICLE_\nVilko Novak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNa Filozofski fakulteti v Ljubljani je \xc5\xa1tudiral zgodovino ju\xc5\xbenoslovanskih jezikov in slovenistiko in leta 1933 diplomiral. Kot gimnazijski profesor je 15 let pou\xc4\x8deval sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino v Mariboru, Murski Soboti, Kranju in Ljubljani, med vojno pa srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino v Senti. Leta 1944 je v Budimpe\xc5\xa1ti doktoriral s slavisti\xc4\x8dno obravnavo \xc5\xa0tefana K\xc3\xbczmi\xc4\x8da, po drugi svetovni vojni pa v Ljubljani nadaljeval prekinjeni \xc5\xa1tudij etnologije ter doktoriral leta 1947 z delom Ljudska prehrana v Prekmurju. Od leta 1948 do 1978 je bil zaposlen kot profesor oddelka za etnologijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani (od 1972 kot redni profesor, zadnji dve leti honorarno), ki ga je od 1957 do 1974 tudi vodil._NEWLINE_Veliko je preu\xc4\x8deval in pisal o slovenski ljudski kulturi (prehrana, medicina, lon\xc4\x8darstvo, vinogradni\xc5\xa1tvo, stavbarstvo, \xc5\xbeivinoreja, plan\xc5\xa1arstvo, pridelovanje lanu, tkalstvo, suknarstvo, obi\xc4\x8daji, \xc5\xa1ege), od leta 1962 pa sodeloval pri pripravi Etnolo\xc5\xa1kega atlasa Jugoslavije. Raziskoval je jezikoslovno, slovstveno in kulturnozgodovinsko problematiko Prekmurja. Zasnoval in uredil je ve\xc4\x8d del, sestavil Slovar stare knji\xc5\xbene prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dine, uredil knjige tistih, ki so pisali o problematiki na mejnem slovensko-mad\xc5\xbearskem obmo\xc4\x8dju ter prevajal iz mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dine in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine. Najpomembnej\xc5\xa1a sta prevoda Fin\xc5\xbegarjevih Stricev v prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dino in skupaj s Tinetom Debeljakom poslovenjena pesnitev Imreta Mad\xc3\xa1ch, Tragedija \xc4\x8dloveka. Pisal je o duhovni kulturi ter o avtorjih, ki so raziskovali \xc5\xbeivljenje Slovencev (Jo\xc5\xbeef Ko\xc5\xa1i\xc4\x8d, \xc5\xa0tevan K\xc3\xbchar, Avgust Pavel ...). Kot pesnik je objavljal v reviji Mladika in reviji Stopinje ter izdal pesni\xc5\xa1ko zbirko Zbogom \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Svoja dela je po navadi podpisoval s polnim imenom, v\xc4\x8dasih z inicialkama (V. N., V. B., G. S.), s kratico (B-Belt., Beltin\xc4\x8dar, K), s psevdonimom (Marko Ba\xc5\xa1a, Vid Dolinec, Pavel Gor\xc4\x8danec, Vid Gori\xc4\x8danec, Vid Strehovec) ali pa z domi\xc5\xa1ljijskim podpisom (Admirator, Akademik, Prekmurski akademik, Dobeljski, Modinski, Novogorski, Pannonicus, Ravenski, Transmuranus)._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije in Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Leta 1992 je prejel plaketo Pro cultura Hungarica za dolgoletno vzdr\xc5\xbeevanje slovensko-mad\xc5\xbearskih stikov, leta 1994 naziv zaslu\xc5\xbeni profesor ljubljanske univerze, leta 1998 Murkovo priznanje ter leto zatem Srebrni \xc4\x8dastni znak svobode RS._NEWLINE_Z njegovo pomo\xc4\x8djo je Franc Novak napisal slovar beltinskega nare\xc4\x8dja.'